Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par Eiropas Tehnoloģijas institūta izveidi {SEC(2006) 1313} {SEC(2006) 1314} /* COM/2006/0604 galīgā redakcija - COD 2006/0197 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 18.10.2006 COM(2006) 604 galīgā redakcija 2006/0197 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Tehnoloģijas institūta izveidi (iesniegusi Komisija) {SEC(2006) 1313}{SEC(2006) 1314} PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 1.1. Vispārīgais konteksts Jaunrades, pētniecības un izglītības attiecības un sinerģijas – galvenie pasaules zinību ekonomikas dzinējspēki – ir izšķirīgi svarīgi, lai vairotu ES rūpniecības un pakalpojumu konkurētspēju un Eiropas Savienībā radītu darbavietas un noturīgu izaugsmi. Taču Eiropa vilcinās pārvarēt jaunrades plaisu un attīstīt integrētu zinību triādi – izglītība, pētniecība un jaunrade. Visi ir vienisprātis, ka galvenais trūkums ES darbā jaunrades jomā ir tās ierobežotā spēja zināšanu rezultātus pārvērst komerciālās iespējās. Pie tam vairums dalībvalstu, kaut dažādā mērā, tomēr saskaras ar grūtībām, veicinot jaunrades un uzņēmējdarbības kultūru pētniecībā un izglītībā, veidojot cilvēkresursu, finanšu un materiālo resursu kritisko masu zinībās un jaunradē un atalgojot par sniegumu un izcilību tā, lai tas būtu pievilcīgi labākajiem mācībspēkiem un pētniekiem. Tradicionālo konkurentu un jauno Āzijas ekonomikas lielvalstu globālā konkurence ir grūts pārbaudījums Eiropas kā zinību zemes pievilcībai un ievērojams traucēklis mūsu spējai nostiprināt Kopienas rūpniecības zinātnisko un tehnoloģisko bāzi un mobilizēt tās jaunrades potenciālu. Eiropā pastāv uzskatu vienotība par to, ka vajadzīgs steidzīgi rīkoties, veidojot apstākļus, kas sekmē jaunrades un zinību politikas komerciālā potenciāla labāku izmantošanu par atslēgu spēcīgākai un noturīgākai izaugsmei. Tāpēc pārskatītajā Lisabonas stratēģijā jaunrades, pētniecības un izglītības darbības – konkurences dzinēji – ir izaugsmes un nodarbinātības pasākumu kompleksa pirmajās vietās. Pārskatītajā izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā ir aizsāktas svarīgas ierosmes gan valstu, gan ES līmenī, lai pastiprinātu jaunradi un sakarus starp augstāko izglītību, pētniecību un uzņēmumiem. Taču joprojām ir arī neskarts potenciāls. Lai pārvarētu jaunrades plaisu starp ES un tās lielākajiem konkurentiem, mums ir tālāk jāveicina visu trīs zinību triādes komponenšu integrācija tā, lai tās cita citu atbalstītu. Galvenām kārtām par spēcīga Eiropas rūpnieciskā un konkurences pamata uzturēšanu atbild dalībvalstis, sekmējot jaunradi un plašākus un labākus ieguldījumus pētniecībā, izglītībā un apmācībā. Taču, zinot jaunradei veicamā uzdevuma raksturu un apmēru, Eiropas līmeņa rīcība var radīt papildu ieguvumus, ko dalībvalstis nevar sasniegt vienas pašas. Tādēļ pastāv Kopienas aspekts, kas papildina, atvieglina un koordinē dalībvalstu politiku un reakciju. Jaunrades veicināšana Kopienas līmenī rada acīmredzamu pievienoto vērtību, izšķirīgās jomās izveidojot izcilības virzītas stratēģiskas ilgtermiņa partnerības visu zinību triādē iesaistīto personu starpā. Tāda iniciatīva piedāvātu Eiropas uzņēmumiem jaunas attiecības ar izglītību un pētniecību. Tā arī ES līmenī galvenajās jomās uzkrātu uz jaunradi orientētu pasaules klases kritisko masu, kas spētu vairot reputāciju un pievilcību visā pasaulē. 1.2. Priekšlikuma pamatojums 2005. gada februārī Komisijas priekšsēdētājs H. M. Barrozu Lisabonas stratēģijas termiņa vidusposma pārskatē izvirzīja ideju par Eiropas Tehnoloģijas institūta (ETI) izveidi. ETI būtu jāuztver kā viens no elementiem plašākā stratēģijā, kas mobilizē zinības un jaunradi kā izaugsmes un nodarbinātības atslēgu. Tā būtu konkrēta izpausme ES apņēmībai radīt vidi, kas Savienībā lolo jaunradi un augstu izcilību. Komisija uzsāka apceres procesu un plaši apspriedās, un rezultātā 2006. gada 22. februārī tika sniegts pirmais paziņojums[1]. Eiropadomes 2006. gada 23.–24. marta secinājumos atzīts, ka „ priekšlikumam par Eiropas Tehnoloģijas institūtu būs liela nozīme, lai izveidotu saikni starp augstākās izglītības, pētniecības un inovācijas jomām ”, un Komisija aicināta iesniegt priekšlikumu par turpmāk veicamajiem pasākumiem. 2006. gada 8. jūnijā Komisija publiskoja otru paziņojumu[2], kurā plaši atspoguļoja apspriešanās iznākumu un iepazīstināja ar konkrētiem jautājumiem, kas saistīti ar iecerēto ETI uzbūvi un darbību. Eiropadomes 2006. gada 15.–16. jūnija sanāksmē valstu un valdību vadītāji no jauna apliecināja, ka „Eiropas Tehnoloģijas institūts (ETI), kas strādās kopā ar esošajām valstu iestādēm, būs svarīgs solis pretim augstākās izglītības, pētniecības un jaunrades starpā pastāvošās plaisas pārvarēšanā līdztekus citiem pasākumiem, kas paplašina tīklu veidošanu un sinerģijas starp vadošajiem pētniecības un jaunrades centriem Eiropā.” Eiropadome mudināja Komisiju sagatavot un „pēc apspriešanās ar Eiropas Pētniecības padomi, dalībvalstīm un ieinteresētajām aprindām 2006. gada rudenī iesniegt oficiālu priekšlikumu par tā izveidi.” Veiktās analīzes un plašās apspriešanās ar pētniecības un akadēmiskajām aprindām rezultātā Komisija ir secinājusi, ka Eiropas kontekstā vislabākais sākumpunkts būtu tīkla izveides pieeja, taču tas jāveido tā, lai iegūtu tādu ETI, kas balstīts uz patiesi integrētām partnerībām. 1.3. Priekšlikuma mērķi un saturs ETI palīdzēs uzlabot dalībvalstu konkurētspējas bāzi, iesaistot partnerorganizācijas integrētos jaunrades, pētniecības un izglītības pasākumos, kas atbilst augstākajiem starptautiskajiem standartiem. Tas būs organiska sastāvdaļa plašākā Kopienas stratēģijā, kuras mērķis ir atbalstīt zinības un jaunradi Lisabonas mērķu sasniegšanai. ETI propagandēs un veicinās jaunradi caur pārnozaru un starpnozaru stratēģiskiem pētījumiem un izglītību jomās, kurās ekonomika un sabiedrība ir visvairāk ieinteresēta, kā arī izmantojot zinību sasniegumus ES labā. Tas šajās zinību nozarēs veidos cilvēkresursu un materiālo resursu „kritisko masu”, piesaistot un saglabājot privātā sektora ieguldījumus jaunradē, izglītībā un pētniecībā un attīstībā, kā arī studentus maģistrantūras līmenī, doktora grāda kandidātus un pētniekus visos karjeras līmeņos gan no zinātnes, gan uzņēmējdarbības nozarēm. ETI kļūs par integrētās Eiropas jaunrades, pētniecības un izglītības telpas simbolu un ģenerēs jauninājumus jomās, kurās tautsaimniecība un sabiedrība izrāda vislielāko interesi. Ir apņēmība panākt, lai ETI kļūtu par jaunrades pārvaldības etalonu, sekmējot jaunas sadarbības formas starp tāda veida partnerorganizācijām, kas iesaistītas zinību triādē, kā arī augstākās izglītības un pētniecības iestāžu modernizācijai ES, gan tieši ar savu darbību un tās rezultātiem, gan netieši ar tā pārvaldīšanu. Turklāt ETI mērķis ir izcīnīt labu slavu starptautiskā mērogā un radīt pievilcīgu vidi vislabākajiem talantiem no visas pasaules. Piedalīties zinību un jaunrades apvienībās varēs partnerorganizācijas, studenti un pētnieki no valstīm, kas ir ārpus Eiropas Savienības. Turklāt trešās valstis būs tiesīgas atbalstīt ETI mērķu sasniegšanu. Veicinot savu pievilcību pasaules arēnā, ETI varētu kļūtu par izcilības virzītas jaunrades karognesēju visai pasaulei. ETI pamatos būs jauna, novatoriska divlīmeņu pārvaldīšana, kur apvienojas autonomija no apakšas un izpildes elastība ar stratēģisko vadību no augšas, paātrināta koordinācija un vienkāršāks dialogs un rezultātu un pirmrindas prakses izplatīšana. Savu darbību ETI realizēs caur zinību un jaunrades apvienībām (ZJA). Balstoties uz tīkla pieeju un to pārsniedzot, paredzēts, ka tās būs integrētas līgumsabiedrības vai kopuzņēmumi (neatkarīgi no konkrētās juridiskās formas) starp privāto sektoru, zinātnes aprindām un izcilām komandām no zinātnieku kopām un augstskolām, kuru cilvēkresursi, finanšu un materiālie resursi darbosies vienā virzienā, lai sekmētu jaunu zinību produktu radīšanu, izplatīšanu un izmantošanu. Lai pastiprinātu savu integrēto raksturu, ZJA izmantos pašus progresīvākos zinātnes tīklus un skaitļošanas infrastruktūras. Par ETI stratēģiskajiem lēmumiem, ieskaitot to stratēģisko jomu noteikšanu, kurās veidojamas ZJA, to atlasi un vispārējo darbības koordinēšanu un izvērtēšanu būs atbildīga Valde, kas sastāvēs no augsta līmeņa locekļiem ar pieredzi uzņēmējdarbībā, pētniecībā un izglītībā. ETI struktūru un ZJA attiecību pamatā būs līgumiskas vienošanās, kas noteiks ZJA tiesības un pienākumus, nodrošinās pietiekamu koordinētību un izveidos ZJA darbības un tās rezultātu uzraudzības un izvērtēšanas mehānismu. Otra neaizstājama jaunrades prasība ir intelektuālā īpašuma tiesību pārzināšana un līdzsvarota izplatīšana – bez izgudrojumu adekvātas izmantošanas un pārvaldīšanas nav īstas motivācijas ieguldīt jaunradē. ETI izstrādās intelektuālā īpašuma pārzināšanas vadlīnijas, kas vairos ES jaunrades spēju, sekmēs intelektuālā īpašuma izmantošanu ar attiecīgiem nosacījumiem pētniecības un jaunrades vajadzībām un dos piemērotus stimulus ETI un partneriem, ieskaitot iesaistītās privātpersonas, ZJA un partnerorganizācijas, un paredzēs īpašus stimulus attiecībā uz blakusrezultātiem un komerciāliem panākumiem. Izglītība būs izšķirīgā ETI komponente, jo parasti zinību triādē tās bieži pietrūkst. Globālas un atvērtu zinību ekonomikas kopsakarā ETI sekmēs kursu un doktora studiju programmu izstrādi, kur būs ietverts uzņēmējdarbības elements, un tas būs viena no īpašajām ZJA piešķirto grādu iezīmēm. Lai ETI gūtu panākumus, ir svarīgi, lai šajos grādos būtu labi saskatāma tā „marka”. Vairumā gadījumu paredzams, ka partneri, kas piešķirs grādus, būs augstskolas, lai gan dažas dalībvalstis vēlētos grādu piešķiršanas tiesības uzticēt citiem ZJA partneriem vai ZJA kopumā. Dalībvalstis sadarbosies ETI grādu un diplomu atzīšanā, un ETI centīsies atbalstīt šo procesu. 1.4. Pastāvošās iniciatīvas un ETI Eiropas pievienotā vērtība Par izglītības, pētniecības un jaunrades politiku pirmām kārtām atbild dalībvalstis. Taču ES dalībvalstu starpā ir manāmas atšķirības to pieejā jaunradei, un ir daudz pozitīvu valsts ierosmju un izstrādņu, kuras jāsaglabā un jāizvērš. Taču jaunradei veicamā uzdevuma raksturu un apmēru dēļ Eiropas līmeņa rīcība varētu radīt papildu ieguvumus, ko varbūt nevar sasniegt ar atsevišķām dalībvalstu darbībām. Katrā ziņā Kopiena ir iesaistījusies, atbalstot dalībvalstu centienus uzlabot jaunradi un zinību triādi. Lisabonas stratēģijas sakarā Komisija veicina politikas apmaiņas, kuru mērķis ir noteikt labāko praksi un motivēt labāk veidot politiku jaunrades plaisas pārvarēšanai. Vairākas programmas, kas attiecas uz zinību triādi, piedāvā finansiālu atbalstu, lai palīdzētu ES augstskolām, pētniecības centriem, uzņēmumiem un citiem zinību triādē iesaistītajiem maksimāli palielināt savu devumu izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā. ES tiek īstenotas vairākas Kopienas programmas, kas tieši vai netieši atbalsta dažādus zinību triādes aspektus, piemēram, 7. pētniecības un tehnoloģijas attīstības pamatprogramma, Konkurences un inovācijas programma, integrētā Mūžizglītības programma un struktūrfondi. Tomēr līdz šim neviena ES iniciatīva nav bijusi pilnīgi integrētā un savstarpēji pastiprinošā veidā veltīta visām trim zinību triādes komponentēm; līdzšinējie instrumenti domāti vai nu vienai atsevišķai zinību triādes daļai, vai labākā gadījumā integrē divas, taču pa lielākai daļai tas tiek darīts, atbalstot attīstību valsts līmenī. Līdz šai dienai neviena ES ierosme nav mudinājusi Eiropas līmenī izveidot pasaules klases iestādi, kuras mērķis būtu panākt nepieciešamo uz pētniecību, izglītību un jaunradi orientēto izcilību un kritisko masu konkrētās palīdzības jomās. Šis potenciāls vēl nav izmantots. Piemēram, 7. pētniecības un tehnoloģijas attīstības pamatprogramma būs galvenais finanšu instruments Eiropas Savienības atbalstam pētniecības un attīstības darbībām visās zinātnes disciplīnās. Eiropas Pētniecības padome ir jauns pamatprogrammas finansēšanas mehānisms, kura mērķis ir paaugstināt izcilību ES pirmrindas pētniecībā, sniedzot atbalstu labākajiem Eiropas pētnieku virzītajiem pētījumiem. Izcilības tīkli ir starptautiski vairākpartneru projekti, kas saliedē galvenos Eiropas spēkus, kuri koncentrējas uz zinātniskās izpētes jaudu ilgstošu integrāciju konkrētās pētniecības tēmās. Eiropas tehnoloģiju platformas ir ieinteresēto personu kopas, kur galvenokārt iesaistīti partneri no uzņēmēju un pētnieku vidus, kas kopīgi neformāli nosaka stratēģisko pētījumu pasākumu kompleksus vairākos stratēģiski svarīgos jautājumos, kuri lielā mērā skar vispārības intereses. Paredzētās kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas būs specializēti juridiski veidojumi, kurus dibinās atsevišķos gadījumos, lai koordinētu plašāka mēroga publisko un privāto ieguldījumu piesaisti un būtiskos zinātnes resursus. Taču abas pēdējās minētās iniciatīvas koncentrējas uz uzņēmēju un zinātnieku integrāciju stratēģisku pētniecības pasākumu noteikšanā un īstenošanā, neaptverot izglītību kā vienu no galvenajām komponentēm. Konkurences un inovācijas programma galvenokārt apvieno darbības, kas atbalsta novatorismu un MVU. Cita starpā tā palīdz finansēt darbības uzsākšanu un inovācijas atbalsta dienestus, ieskaitot dienestus zinību un tehnoloģiju starptautiskai pārvadei, kā arī plašu ar jauninājumiem saistītu iniciatīvu spektru, piemēram, puduru tīklus, nozarei specifiskas publiskā un privātā sektora partnerības un politikas koordinācijas darbības starp valsts un reģionu programmām. Taču tajā nav ietverti izcilības virzīti pētniecības un izglītības kritēriji un darbības. Integrētā mūžizglītības programma risinās svarīgas dalībvalstu izglītības un apmācību sistēmu modernizācijas un pielāgošanas vajadzības, īpaši saistībā ar Lisabonas mērķiem. Tā arī sniegs pievienoto vērtību tieši atsevišķiem pilsoņiem, kuri piedalās tās mobilitātes un citādos sadarbības pasākumos. Taču programma skar tikai zinību triādes izglītības komponenti. Visbeidzot, jaunās paaudzes ekonomiskās un sociālās kohēzijas programmām būtu jācenšas atvēlēt ievērojamus resursus izaugsmes un nodarbinātības galveno dzinējspēku izpētei. Taču šo programmu virzības pamatā nav izcilība, jo katra valsts vai reģions, dabiski, veido savu politikas pasākumu kompleksu, vadoties pēc savu konkrēto struktūras nepilnību un konkurences priekšrocību rakstura un apjoma. Lai pārvarētu plaisu jaunrades jomā ES un tās lielāko konkurentu starpā, būs nepieciešams atbalstīt izcilības virzītas stratēģiskas partnerības ES līmenī starp personām, kas iesaistītas visās trijās zinību triādes daļās, izmantojot starpnozaru un pārnozaru darbības. Eiropas Tehnoloģijas institūta (ETI) mērķis būs kļūt par pasaules klases figūru savā jomā un karognesēju, kas spēs iedvesmot uz labāku sniegumu Eiropas zinību triādē iesaistītās personas un tīklus. Tādējādi tas var papildināt pastāvošās ES un valstu politikas iniciatīvas un finansēšanas instrumentus, lai pārvarētu plaisu jaunrades jomā ES un tās lielāko konkurentu starpā. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS 2.1. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Komisija ir veikusi plašu apspriešanos, iesaistot lietpratējus, sabiedrību, dalībvalstis un Eiropas ieinteresētās personas, ieskaitot Eiropas Pētniecības padomes Zinātnisko padomi. 2005. gada vasarā tika sarīkotas trīs ekspertu tikšanās, kur tika apspriesti ETI iespējamie mērķi un uzbūve. No 2005. gada 15. septembra līdz 15. novembrim notika sabiedriskā apspriešana. Tās laikā tika saņemts vairāk nekā 740 iesniegumu, ieskaitot programmatiskus dokumentus, no privātpersonām un organizācijām. Apspriešanās ar dalībvalstīm un iesaistītajām personām norisa trīs kārtās 2006. gada aprīlī, maijā un septembrī. Runājot par iesaistītajām personām, piedalījās caurmērā 40 Eiropas līmeņa organizācijas, kas pārstāv pētniecības, izglītības un uzņēmējdarbības aprindas. Vispārēja vienošanās kļuva reāla, apspriežot Komisijas stāvokļa analīzi, kā arī vajadzību saskaņot centienus uzlabot Kopienas un dalībvalstu konkurētspēju. Apspriešanā iezīmējās vairāki jautājumi, kas attiecas uz ETI paredzamo uzbūvi, sevišķi uz Valdes raksturu un lomu, ZJA funkcionēšanu, ETI personāla statusu, partneru stimulēšanu dalībai ETI un grādu piešķiršanu. Konkrēti, eksperti pauda argumentāciju par labu spēcīgai uzņēmēju iesaistei jau no paša sākuma un pieprasījuma diktētam procesam, kurā tiktu nospraustas jomas, kurās ZJA būtu atbalstāmas. Viņi uzsvēra, cik svarīga ir ETI Valdes autonomija un ka tās sastāvā jābūt samērīgai akadēmisko/pētniecības un uzņēmējdarbības locekļu attiecībai. 2.2. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Plaši izmantota Komisijas iekšējā analīze par zinību, jaunrades un izglītības jautājumiem, kā arī neatkarīgu ekspertu sagatavoti ziņojumi, sevišķi no pētniecības, attīstības un jaunrades ekspertu grupām un ārējiem konsultantiem. 2.3. Ietekmes novērtējums ETI izveides un darbības ietekmes novērtējumā ir pamatīgi izskatītas piecas iespējas. Trijās no piecām iespējām ETI tika skatīts kā jaunrades un zinību uzņēmums, kas darbojas jaunrades, pētniecības un izglītības jomās, bet ar atšķirībām centralizācijas pakāpē un organizācijas modelī – no augšas vai no apakšas. Ceturtajā variantā ETI tika skatīts kā finansēšanas un marķēšanas struktūra, bet piektajā tika analizēts risinājums status quo . Priekšroka dodama iespējai radīt autonomu organizāciju, kas sakopo labākos resursus Kopienas līmenī un koordinē tos elastīgā pārnozaru un starpnozaru ZJA struktūrā, t. s. „integrētajās ZJA”. Šis variants tiecas līdzsvarot virkni potenciāli pretēju vajadzību: vajadzība pēc koordinācijas, lai nodrošinātu sinerģiju un stratēģisko virzību līdztekus autonomijai, kas vajadzīga ZJA, lai tā spētu pielāgoties un dot rezultātus; vajadzība pēc neatkarības no ārējām ietekmēm, lai ETI ievērotu pats savu pasākumu plānu, un vajadzība spēt piesaistīt partnerorganizācijas; un, visbeidzot, vajadzība eksperimentēt ar novatoriskiem jaunrades, pētniecības un izglītības integrācijas paņēmieniem iepretim vajadzībai balstīties uz pastāvošo pieņemto praksi un to pilnveidot. ETI kā jauna organizācija varēs arī eksperimentēt ar jauniem organizācijas un pārvaldīšanas modeļiem, kas integrē jaunradi, izglītību un pētniecību, un līdz ar to stratēģiskās partnerībās pilnvērtīgi iesaistīt uzņēmumus; tas var radīt dinamisku darba vidi, kurā tiek atalgota izcilība, un tādējādi pievilināt vislabākos talantus no visas pasaules. Kāatklāta struktūra, kas koncentrējas uz privātpersonām un grupām, nevis veselām iestādēm, tas varēs iesaistīt izcilību jebkurā līmenī, jebkurā organizācijā un visas Eiropas mērogā. Tas ļaus radīt izcilu resursu kritisko masu, sakopojot labāko no jau pastāvošā un reaģējot uz stratēģiskajiem ilgtermiņa uzdevumiem, kas uzlikti Eiropas potenciālo tautsaimniecības un sabiedrības interešu pārnozaru un starpnozaru jomās. Tajā pašā laikā tas maksimāli vairo ietekmi ES līmenī, jo balstās uz partnerorganizācijām zinību un jaunrades apvienībās. Šīm organizācijām būs iespēja iespaidot jaunrades, pētniecības un izglītības darbības un tajās iesaistīties pašā augstākajā līmenī un Eiropas mērogā, savukārt privātpersonas būs arī ETI izstrādātās labākās prakses pārnesēji, kas tādējādi sekmēs partnerorganizāciju pasākumu plānu koriģēšanu. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI 3.1. Ierosināto pasākumu kopsavilkums Tiek ierosināts pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas Tehnoloģijas institūta izveidi. 3.2. Juridiskais pamats Juridiskais pamats šai regulai ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 157. panta trešā daļa. 157. pants (trešā daļa) ļauj Padomei, ievērojot 251. pantā paredzēto procedūru, pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju noteikt īpašus pasākumus, lai atbalstītu dalībvalstu rīcību, kuras mērķis ir sekmēt jaunrades, pētniecības un tehnoloģijas attīstības rūpnieciskā potenciāla labāku izmantošanu. 3.3. Subsidiaritātes un proporcionalitātes princips Atbilstīgi tiesiskajam pamatam priekšlikums aprādītās problēmas risinās proporcionāli un saskaņā ar subsidiaritātes principu. Lai gan par jaunrades sekmēšanu galvenām kārtām atbild dalībvalstis, priekšlikums izveidot ETI papildinās dalībvalstu centienus vairot konkurētspēju: a) izstrādājot augstākajiem starptautiskajiem standartiem atbilstošu jaunu sadarbības un jaunrades, pētniecības un izglītības darbību pārvaldīšanas modeli, tādējādi paaugstinot zinību triādes rūpniecisko un komerciālo potenciālu, b) koncentrējoties uz darbībām, kur dalībvalsts atsevišķa rīcība ar grūtībām spēj panākt nepieciešamo resursu apjomu un kvalitāti, bet integrētās darbības gūst labumu no starptautiskas pieejas visās dalībvalstīs. Atbilstīgi proporcionalitātes principam šās regulas noteikumu prasības nepārsniedz mērķu sasniegšanai vajadzīgo. Pie tam ETI administratīvais slogs nepārsniedz to, kas vajadzīgs Komisijai, pildot tās pienākumus sakarā ar Kopienas budžeta izpildi. 3.4. Instrumentu izvēle Priekšlikumam jābūt regulas formā. Regulas izvēle atspoguļo to, ka dokuments rada tiesības un pienākumus ETI un ZJA, kuru partneri šajā posmā vēl nav nosaucami vārdā. 4. IETEKME UZ BUDŽETU ETI un zinību un jaunrades apvienību (ZJA) darbības tiks finansētas no kombinētiem avotiem: 1. no ārējiem avotiem, ieskaitot: 1. dalībvalstis, reģionu valdības vai pašvaldības, 2. privātiem avotiem (uzņēmumi, riska kapitāls, bankas, ieskaitot EIB), 3. resursiem, ko būs radījusi paša ETI darbība (piem., no intelektuālā īpašuma tiesībām), 4. resursiem no dotācijām, ko ETI var akumulēt; 2. no Kopienas avotiem caur budžetu tieši ETI vai ZJA, no neasignētām rezervēm līdz 1.A apakšpozīcijas maksimumam un caur struktūrfondiem un dalību parastajā kārtībā 7. pamatprogrammā, Mūžizglītības programmā, Konkurences un inovācijas programmā. Resursi, kas tieši novirzīti ETI, tiks izmantoti: (i) ZJA finansēšanai konkurences diktētā procesā, balstoties uz izcilību, saskaņā ar ETI Valdes noteiktajiem kritērijiem, (ii) ETI darbības izmaksu finansēšanai, vai (iii) iemaksām ETI dotāciju kapitālā. ZJA un/vai to partnerorganizācijām būtu jāpiesaista tieši ZJA novirzītie resursi, arī parastajā kārtībā, kas attiecas uz Kopienas programmām un struktūrfondiem. Tie būtu ZJA piedāvājuma elementi konkurencē uz resursu ieguvi no ETI, vai arī tiktu piesaistīti, kolīdz ZJA būs piešķirti šādi resursi. Taču konkrētā ETI un ZJA finansēšanas kārtība neapšaubāmi tiks precizēta laika gaitā. Pēc Komisijas uzskata darbības uzsākšanas posmā ETI būs jāuztur no Kopienas budžeta, taču mērķis paliks maksimāli palielināt turpmākās iemaksas no ārējiem avotiem. Pastāv arī iespējas savstarpēji saskaņot resursus, kas tiek virzīti tieši ZJA, arī no Kopienas programmām, un iemaksu no Kopienas budžeta tieši ETI. Priekšlikuma vēriens ir tāds, ka laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam ETI un ZJA kopā paredzēts iztērēt EUR 2,3671 miljardus. Šo summu var finansēt vai nu tieši no Kopienas budžeta, tieši vai netieši caur Kopienas programmām, vai no citiem ārējiem avotiem. Komisija ir pastāvīgi sazinājusies ar privāto sektoru un uzskata, ka pastāv interese par ETI, kuru iespējams materializēt, arī ar vienreizējām dotācijām ETI kapitālā. Praksē ETI un ZJA spēja piesaistīt ārēju (sevišķi uzņēmumu) finansējumu būs atkarīga no reālistiska darbības plāna. Ir divi izšķirīgi faktori: (i) spēja iesaistīt ZJA vislabāk attīstītos uzņēmumus un labākās augstskolas un pētnieku kopas, un (ii) cik lielā mērā Kopiena pati iemantos sabiedrības uzticēšanos, apņemdamās atvēlēt būtisku finansiālo iemaksu, lai aizsāktu procesu, un izrādīs atklātību, vēlākos posmos apspriežot citas iemaksu formas vai nu tieši ETI, vai ZJA. Uz tāda pamata var radīt noslēgtu loku. Attiecībā uz Kopienas avotiem Komisija piezīmē, ka jaunajos likumdošanas priekšlikumos, kas iekļauti sarunās par 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību, nav īpašu noteikumu par ETI. Tādēļ Komisija liek priekšā izlietot daļu no neasignētajām rezervēm līdz apakšpozīcijas 1A maksimumam ETI tiešai finansēšanai līdz summai 308,7 miljoni euro. Līdztekus Komisija turpinās pētīt iespējas rast vēl citus papildu resursus, nepieciešamības gadījumā izmantojot arī Iestāžu nolīguma noteikumus. Ir iespējamas iemaksas ZJA vai to partnerorganizācijām tieši no 7. pamatprogrammas, Mūžizglītības programmas un Konkurences un inovācijas programmas un struktūrfondiem saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām, un paredzams, ka tās veidos ievērojamu daļu no to finansējuma. Balstoties uz pirmo gūto pieredzi, ciktāl tādas iemaksas tiks uzskatītas par nepieciešamām un nebūs panākamas uz pastāvošo tiesību aktu pamata, laikus tiks gatavots priekšlikums par nepieciešamajām korekcijām. Struktūrfondiem var būt ļoti svarīga nozīme partnerorganizāciju skatījumā, iesaistot dalībvalstis, reģionus, pilsētas vai citus saņēmējus, jo daudzu veidu izdevumi vai ieguldījumi ir tiesīgi pretendēt uz palīdzību pēc struktūrfondu noteikumiem un atbilst mērķasignējumiem sakarā ar Lisabonas prioritātēm. Attiecībā uz ārējiem resursiem tiek gaidīts līdzfinansējums no partneriem pašās ZJA vai to piesaistīts līdzfinansējums. Pie tam būtisku daļu no ieguldījuma ZJA izmantoto iekārtu uzlabošanā varētu iegūt no tiešām dalībvalstu, reģionu valdību vai pašvaldību iemaksām vai no aizņēmumiem, ieskaitot EIB. 5. PAPILDU INFORMĀCIJA 5.1. Pārskatīšanas klauzula Priekšlikumā ir iekļauta pārskatīšanas klauzula, kas liek Komisijai pēc pieciem gadiem un vēlāk pēc katriem četriem gadiem ziņot par ETI regulas īstenošanu un nākt klajā ar piemērotiem grozījumu priekšlikumiem. 5.2. Elastīgums ETI īpašais raksturs un mērķi prasa milzīgu elastību tā izveidē un darbībā. It sevišķi jārūpējas par to, lai izvairītos no nevajadzīgiem sarežģījumiem, kuri mazinātu tā jaunrades potenciālu un ievestu pārmērīgā, nepievilcīgā birokrātijā, to organizējot un atlasot un īstenojot tā darbības. 5.3. Personāls Pats ETI nodarbinās personālu ierobežotā skaitā, kas tiek lēsts ne vairāk par 60 tajā laikā, kad tas darbosies pilnā sparā, un tas vienādās attiecībās sastāvēs no zinātniskā personāla konsultantu funkcijā un palīgpersonāla. Tie būs darbinieki, kas tieši pieņemti darbā ETI ar līgumu uz noteiktu laiku saskaņā ar Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību. ETI var arī uzņemt norīkotus darbiniekus no dalībvalstīm vai privātā sektora. Valde pieņems nepieciešamos noteikumus, lai ETI varētu strādāt norīkoti eksperti. 2006/0197 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Tehnoloģijas institūta izveidi EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 157. panta 3. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[3], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[4], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[5], Līguma 251. pantā noteiktajā kārtībā[6], tā kā: 5. Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības programmā izcelta vajadzība veidot apstākļus, kas mudinātu Eiropā izdarīt ieguldījumus zinībās un jaunradē, lai vairotu konkurētspēju, izaugsmi un nodarbinātību Eiropas Savienībā. 6. Par spēcīga Eiropas rūpnieciskā, konkurences un jaunrades pamata uzturēšanu pirmām kārtām atbild dalībvalstis. Taču ar jaunradi saistīto risināmo problēmu raksturs un apmērs Savienībā liek pieņemt lēmumus arī Kopienas līmenī. 7. Kopienai ir jāsniedz atbalsts, kas stimulē jaunradi, it sevišķi caur 7. pētniecības un tehnoloģijas attīstības pamatprogrammu, Konkurētspējas un inovācijas programmu, integrēto Mūžizglītības programmu un struktūrfondiem. 8. Ir vajadzīga jauna Kopienas līmeņa ierosme, še turpmāk dēvēta par „Eiropas Tehnoloģijas institūtu (ETI)”, kas papildinātu Kopienas un valstu pastāvošo politiku un iniciatīvas, veicinot zinību triādes – jaunrades, pētniecības un izglītības – integrāciju visā ES. 9. Eiropadome 2006. gada jūnija sanāksmē aicināja Komisiju sagatavot oficiālu priekšlikumu par ETI izveidi un iepazīstināt ar to 2006. gada rudenī. 10. ETI mērķis ir sekmēt Kopienas un dalībvalstu jaunrades spējas, pilnīgi iesaistot pašiem augstākajiem standartiem atbilstošas jaunrades, pētniecības un izglītības darbības. 11. Ar savas Valdes palīdzību ETI jānosaka Eiropas jaunradei stratēģiski ilgtermiņa uzdevumi, it sevišķi pārnozaru un/vai starpnozaru jomās, ieskaitot Eiropas līmenī jau noteiktos, un jānodrošina pārredzams un uz izcilību balstīts zinību un jaunrades apvienību (še turpmāk – „ZJA”) atlases process šajās jomās; ETI Valdes locekļiem ir jāsabalansē uzņēmējdarbības un pētniecības/akadēmisko aprindu pieredze. 12. Lai sekmētu konkurētspēju un vairotu Eiropas ekonomikas pievilcību starptautiskajā arēnā, ETI ir jāspēj piesaistīt partnerorganizācijas, pētniekus un studentus no visām pasaules malām un sadarboties ar trešo valstu organizācijām. 13. ETI galvenokārt būtu jādarbojas, pārnozaru un/vai starpnozaru aspektā izmantojot izcilības virzītas stratēģiskas ilgtermiņa partnerības Eiropas tautsaimniecības un sabiedrības potenciālajās galveno interešu jomās. Šīs partnerības atlasīs ETI Valde, un tās tiks apzīmētas kā ZJA. ETI un ZJA attiecību pamatā būs līgumiskas vienošanās, kas noteiks ZJA tiesības un pienākumus, nodrošinās pietiekamu koordinētību un izveidos ZJA darbības un tās rezultātu uzraudzības un izvērtēšanas mehānismu. 14. Ir jāatbalsta izglītība, kuras plašā jaunrades stratēģijā bieži pietrūkst, lai gan tā ir organiska tās komponente. ETI un ZJA nolīgumos jānosaka, ka caur ZJA piešķirtie grādi un diplomi būs ETI grādi un diplomi. ETI jāveicina ETI grādu un diplomu atzīšana dalībvalstīs. Visas šīs darbības veicamas, nepārkāpjot Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu[7]. 15. ETI ir jāizstrādā intelektuālā īpašuma pārzināšanas vadlīnijas, kas sekmētu intelektuālā īpašuma izmantošanu ar piemērotiem nosacījumiem, ieskaitot licencēšanu; jāsagādā piemēroti stimuli ETI un partneriem, ieskaitot iesaistītās privātpersonas, ZJA un partnerorganizācijas, kā arī blakusrezultātiem un komerciālai izmantošanai. Uz darbībām, kuras finansē no Kopienas pētniecības un tehnoloģijas attīstības pamatprogrammām, attiecas minēto programmu noteikumi. 16. Ir vajadzīgi attiecīgi noteikumi, kas garantētu ETI atbildību un pārredzamību. Attiecīgi noteikumi par ETI funkcionēšanu ir ietverti tā Statūtos. 17. Lai garantētu ETI funkcionālo autonomiju un neatkarību, tam jāpārvalda pašam savs budžets, kura ieņēmumu starpā jābūt Kopienas iemaksām, kā arī dalībvalstu un privātu organizāciju, valstu un starptautisku struktūru vai iestāžu iemaksām, ETI darbības radītiem ieņēmumiem vai dotācijām. ETI jācenšas piesaistīt arvien vairāk finanšu iemaksu no privātām organizācijām. 18. Attiecībā uz Kopienas subsīdijām un citām dotācijām no Eiropas Savienības vispārējā budžeta jāpiemēro Kopienas budžeta procedūra. 19. Šī regula uz laiku no 2008. līdz 2013. gadam nosaka finanšu shēmu, kas būs galvenais atskaites punkts budžeta lēmējinstitūcijai tādā nozīmē, kā noteikts Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 37. pantā. 20. ETI ir Kopienu izveidota struktūra Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulas (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[8], 185. panta 1. punkta nozīmē, un līdz ar to tam jāpieņem savi finanšu noteikumi. 21. Valdei ir jāpieņem kārtējā trīsgadu darba programma, kas Komisijai jāizskata saistībā ar tās saderību ar Kopienas politiku un tiesību aktiem, un gada ziņojums, kurā ietilpst pilnīgs kontu pārskats, ko iesniedz Komisijai un nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai. 22. Ir vēlams, lai Eiropas Parlaments, Padome un Komisija būtu tiesīgi izdot atzinumu par ETI darba programmu, gada ziņojumu, ieskaitot kontu pārskatu. 23. ETI darbību ir vēlams regulāri pārskatīt. 24. Tā kā rīcības mērķus dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt un to mēroga un starptautiskā rakstura dēļ tie ir veiksmīgāk sasniedzami Kopienas līmenī, Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šī regula nosaka tikai to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Priekšmets Tiek nodibināts Eiropas Tehnoloģijas institūts (še turpmāk – „ETI”). 2. pants Definīcijas Šajā regulā izmantotas šādas definīcijas: 1. „ Jaunrade ” ir process un ieguvums šajā procesā, kurā jaunas idejas atsaucas uz sabiedrības vai tautsaimniecības pieprasījumu un rada jaunus izstrādājumus, pakalpojumus vai uzņēmējdarbības modeļus, kas tiek sekmīgi ieviesti esošajā tirgū vai spēj radīt jaunus tirgus. 2. „ Zinību un jaunrades apvienība ” ir partnerorganizāciju kopuzņēmums jebkādā konkrētā juridiskā formā, kas ETI izraudzīts un norīkots visaugstākajā līmenī konkrētā jomā veikt integrētas jaunrades, pētniecības un izglītības darbības. 3. „ Augstskola ” ir jebkura augstākās izglītības iestāde, kas piedāvā atzītus grādus vai citādu atzītu augstākās izglītības līmeņa kvalifikāciju neatkarīgi no tās apzīmējuma valsts sistēmā. 4. „ Pētniecības organizācija ” ir publiska vai privāta juridiska persona, kurai viens no galvenajiem darbības mērķiem ir pētniecība vai tehnoloģijas attīstība. 5. „ Partnerorganizācija ” ir organizācija, kas ir kādas ZJA locekle, it īpaši: augstskola, pētniecības organizācija, publisks vai privāts uzņēmums, finanšu iestāde, reģiona valdība vai pašvaldība, fonds. 6. „ Partnerība ” ir potenciālu partnerorganizāciju grupa, kuras sapulcējušās, lai būtu par ZJA kandidātu. 3. pants Mērķis ETI mērķis ir sekmēt rūpniecības konkurētspēju, pastiprinot dalībvalstu un Kopienas jaunrades spēju. Tas to sasniedz, iesaistot un integrējot jaunradi, pētniecību un izglītību pēc visaugstākajiem standartiem. 4. pants Uzdevumi 1. Lai sasniegtu šo mērķi, ETI: 25. potenciālajās Eiropas tautsaimniecības un sabiedrības galveno interešu jomās nosaka stratēģiskus ilgtermiņa uzdevumus, kas ilgākā laikposmā spētu radīt vislielāko jaunrades pievienoto vērtību; 26. nosaka savas prioritātes šajos uzdevumos un izraugās tās, kurās tas uzņemsies iniciatīvas un ieguldīs resursus; 27. vairo izpratni potenciālo partnerorganizāciju vidū; 28. atlasa un norīko ZJA prioritārajās jomās un vienojoties nosaka to tiesības un pienākumus; sniedz tām piemērotu atbalstu; piemēro attiecīgus kvalitātes kontroles pasākumus; nepārtraukti uzrauga un regulāri izvērtē to darbības; un gādā par piemērotu koordināciju to starpā; 29. piesaista nepieciešamos naudas līdzekļus no publiskiem un privātiem avotiem un izmanto savus resursus saskaņā ar šo regulu. It sevišķi tas tieksies arvien lielāku sava budžeta daļu iegūt no privātiem avotiem un no saviem pašu resursiem; 30. veicina ETI grādu un diplomu atzīšanu dalībvalstīs. 2. Var tikt nodibināts fonds (še turpmāk – „ETI Fonds”) – sevišķi pēc ETI ierosmes – ar konkrētu mērķi sekmēt un atbalstīt ETI darbību. Tādam fondam ETI drīkst atvēlēt līdz 3 % no sava gada budžeta. 5. pants Zinību un jaunrades apvienības 1. Zinību un jaunrades apvienības galvenokārt nodarbojas: 31. ar jaunrades darbībām un ieguldījumiem, kas pilnīgi integrē pētniecības un izglītības aspektus, veicinot rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, 32. ar visprogresīvāko pētniecību Eiropas Kopienas svarīgāko tautsaimniecības un sabiedrības interešu jomās ar spēcīgu jaunrades potenciālu, 33. ar izglītības un apmācības darbībām maģistrantūras un doktorantūras līmenī, ieskaitot ar jaunradi saistītu prasmju attīstību un vadības un uzņēmējdarbības prasmju pilnveidi, 34. pirmrindas pieredzes izplatīšanu, it sevišķi attiecībā uz jaunrades virzienā orientētu organizāciju pārvaldīšanu un sadarbības vai partnerības izvēršanu izglītības/pētniecības un uzņēmējdarbības starpā. 2. Partnerības, kuras kļūs par ZJA, ETI izraudzīsies konkurences diktētā, atklātā, pārredzamā procesā, ieskaitot detalizētu specifikāciju un nosacījumu publicēšanu. Partnerību atlasē īpaši ņem vērā: 35. pašreizējo un potenciālo jaunrades jaudu partnerībā, kā arī tās izcilību izglītībā un pētniecībā; 36. tās spēju sasniegt ETI izvirzītos mērķus; 37. ZJA sniegtos finanšu ieguldījumus vai ieguldījumus natūrā; 38. jaunrades potenciāla pierādījumu, ieskaitot intelektuālā īpašuma pārzināšanas plānu, kas piemērots attiecīgajai nozarei un saskan ar ETI principiem un intelektuālā īpašuma pārzināšanas vadlīnijām. Atlasē ņem vērā arī: 39. operatīvo struktūru, kas liecina par gatavību darboties ETI un tā mērķu labā; 40. spēju nodrošināt dinamisku, elastīgu un pievilcīgu darba vidi, kas atalgo gan individuālos, gan komandas sasniegumus jaunrades, pētniecības un izglītības ziņā; 41. pamatu, uz kura piešķir grādus un diplomus, ieskaitot pasākumus, kuros ir ņemta vērā Kopienas politika par Eiropas augstākās izglītības telpu, it sevišķi savietojamības, pārredzamības, atzīšanas un grādu un diplomu kvalitātes ziņā; 42. partnerības spēja pielāgoties un rēķināties ar pārmaiņām to jomā vai jaunrades laukā. 3. ZJA resursi veidojami no publiskiem un privātiem avotiem. Tie jo īpaši var būt ETI un/vai tā novirzītas iemaksas un partnerorganizāciju iemaksas. 4. Partnerībās var ietilpt partnerorganizācijas no trešām valstīm, kas spēj pozitīvi ietekmēt ZJA mērķu sasniegšanu. 6. pants Grādi un diplomi 1. ETI un ZJA nolīgumā nosaka, ka ZJA piešķirtie grādi un diplomi disciplīnās un jomās, kurās studijas, pētniecība un jaunrades darbības tiek veiktas caur ZJA, ir ETI grādi un diplomi. 2. ETI mudina partnerorganizācijas piešķirt kopīgus grādus un diplomus, kas atspoguļo ZJA integrēto raksturu. Bet tie var būt arī vienas iestādes piešķirti grādi, kā arī divkārši vai vairākkārtīgi grādi un diplomi. 3. Dalībvalstis sadarbojas ETI grādu un diplomu atzīšanā. 7. pants ETI neatkarība un saskanība ar Kopienas, dalībvalstu un starpvaldību lēmumiem 1. ETI veic savu darbību neatkarīgi no valsts iestādēm un ārēja spiediena. Savā ikdienas darbā tas ir autonoms attiecībā pret Kopienas iestādēm. ETI struktūru locekļi dara visu nepieciešamo, lai izvairītos no interešu konflikta savā darbā ETI uzdevumā un agrākajā vai līdztekus veicamajā darbībā. 2. ETI darbība saskan ar citiem Kopienas līmeņa lēmumiem, it sevišķi jaunrades, pētniecības un izglītības jomā. 3. ETI arī atbilstoši ņem vērā valsts un starpvaldību līmeņa politikas pasākumus un ierosmes. 8. pants ETI struktūras 1. ETI ir šādas struktūras: 43. Valde, kas sastāv no augsta līmeņa locekļiem ar pieredzi uzņēmējdarbībā, pētniecībā un izglītībā un atbild par ETI un ZJA darbību virzīšanu un izvērtēšanu un citu stratēģisku lēmumu pieņemšanu. 44. Izpildu komiteja, kas pārrauga ETI darbību un pieņem nepieciešamos lēmumus Valdes sanāksmju starplaikā. 45. Direktors, kas Valdes priekšā atbild par ETI administratīvo un finansiālo vadību un juridiski pārstāv ETI. 46. Revīzijas komiteja, kas konsultē Valdi un direktoru par finansiālās un administratīvās vadības jautājumiem un kontroles struktūrām ETI, par finanšu sakaru organizēšanu ar ZJA un par citiem tematiem, ko lūdz Valde. 2. Komisija var iecelt novērotājus, kas piedalās Valdes un Izpildu komitejas un Revīzijas komitejas sanāksmēs. 9. pants Intelektuālā īpašuma pārzināšana 1. ETI nosaka un nodod atklātībā savus principus un vadlīnijas par intelektuālā īpašuma pārzināšanu. Tie: 47. veicina ES jaunrades spēju; 48. ievēro attiecīgās nozares specifiku; 49. sekmē intelektuālā īpašuma izmantošanu ar attiecīgiem nosacījumiem pētniecības un jaunrades vajadzībām, it sevišķi, nosakot, kā intelektuālais īpašums tiks sadalīts ETI un tā partneru starpā; 50. paredz piemērotus stimulus ETI un partneriem, ieskaitot iesaistītās privātpersonas, ZJA un partnerorganizācijas; 51. paredz īpašus stimulus par blakusrezultātiem un komerciāliem panākumiem. 2. Partnerorganizācijas savā ZJA kandidāta pieteikumā pēc savstarpējas vienošanās par tālāk uzskaitītajiem jautājumiem saskaņā ar 1. punktā minētajiem principiem un vadlīnijām uzrāda: 52. pētījumu un izstrādņu rezultātu un citu ieguvumu piederību, vadību un aizsardzību; 53. tiesības piekļūt šiem rezultātiem un ieguvumiem, kā arī iepriekšējai pieredzei; 54. izmaksu un peļņas sadalījumu, pienācīgi ievērojot dažādu partnerorganizāciju devumu; 55. īpašus noteikumus, prēmijas un stimulus, kas mudina izstrādāt un izmantot pētniecības un attīstības rezultātus un citus ieguvumus, ieskaitot blakusrezultātus, kas rodas šo rezultātu izmantošanā. 10. pants Juridiskais statuss 1. ETI ir juridiska persona. Katrā no dalībvalstīm ETI ir visplašākās tiesības, kas ar šās valsts tiesību aktiem piešķirtas juridiskām personām. Jo īpaši tas drīkst iegūt vai atsavināt materiālas vai nemateriālas lietas un būt par pusi tiesvedībā. 2. Uz ETI attiecas Protokols par Eiropas Kopienu privilēģijām un neaizskaramību. 11. pants Atbildība 1. ETI ir vienīgi atbildīgs par savu pienākumu izpildi. 2. ETI līgumatbildību reglamentē attiecīgie līguma noteikumi un likums, kas piemērojams attiecīgajam līgumam. ETI noslēgtajos līgumos jānosaka piekritība Eiropas Kopienu Tiesai. 3. Nelīgumiskas atbildības gadījumā ETI saskaņā ar vispārīgajiem principiem, kas ir kopēji dalībvalstu tiesību aktiem, atlīdzina ikkatru kaitējumu, ko nodarījis ETI vai tā darbinieki, pildot savus pienākumus. Strīdi, kas attiecas uz tāda kaitējuma atlīdzinājumu, ir Eiropas Kopienu Tiesas piekritībā. 4. ETI maksājumi saskaņā ar 2. un 3. punktā minēto atbildību un tās sakarā radušās izmaksas un izdevumi uzskatāmi par ETI izdevumiem un sedzami no ETI resursiem. 12. pants Pārredzamība un piekļuve dokumentiem 1. ETI gādā, lai tā darbība noritētu pārredzami. 2. ETI nekavējoties publisko: 56. savu reglamentu, 57. savu kārtējo trīsgadu darba programmu, kā arī gada darbības pārskatu. 3. Neskarot 4. un 5. pantu, ETI neizpauž trešām personām saņemtās konfidenciālās ziņas, kuras ir lūgts un ir pamats uzskatīt par konfidenciālām. 4. Uz ETI struktūru locekļiem attiecas Līguma 287. pantā minētā konfidencialitātes ievērošanas prasība. Uz informāciju, ko ETI savāc saskaņā ar šo regulu, attiecas Regula (EK) Nr. 45/2001[9]. 5. Uz ETI rīcībā esošajiem dokumentiem attiecas Regula (EK) Nr. 1049/2001[10]. Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc ETI izveides Valde nosaka minētās regulas piemērošanas praktisko kārtību. 13. pants Resursi 1. ETI galvenais finansējums ir: 58. Eiropas Savienības budžeta iemaksas; 59. dalībvalstu vai to varas iestāžu iemaksas; 60. uzņēmēju vai privātu organizāciju iemaksas; 61. privātpersonu, iestāžu, fondu vai citu valsts struktūru novēlējumi, dāvinājumi un iemaksas; 62. ETI paša darbības radītie ieņēmumi un darbības rezultāti vai kapitāla dotācijas, ieskaitot ETI Fonda apsaimniekotās, vai intelektuālā īpašuma tiesību radītie ieņēmumi; 63. trešu valstu un starptautisku struktūru vai iestāžu iemaksas. To starpā var būt iemaksas natūrā. 2. ETI drīkst pieteikties uz Kopienas palīdzību un/vai virzīt to, it sevišķi Kopienas programmu un fondu robežās. Tādā gadījumā šāda palīdzība nav attiecināma uz darbībām, kuras jau tiek finansētas no Kopienas budžeta. 14. pants Programmu izstrāde un pārskatatbildība 1. ETI izstrādā: 64. kārtējo trīsgadu darba programmu, kurā ir pārskats par galvenajām prioritātēm un plānotajām iniciatīvām, ieskaitot finansiālo vajadzību un avotu aplēsi. Valde darba programmas projektu iesniedz Komisijai. Komisija trīs mēnešu laikā sniedz atzinumu par tās saderību ar Kopienas politiku un tiesību aktiem. Jautājumos, kur Komisija nepiekrīt, Valde programmu pārskata un pieņem to ar attiecīgiem grozījumiem, 65. gada pārskatu katru gadu līdz 30. jūnijam. Pārskatā raksturo ETI pagājušajā gadā veiktās darbības un novērtē rezultātus saistībā ar mērķiem un nosprausto grafiku, ar veiktajām darbībām saistītos riskus, resursu izmantojumu un ETI vispārējo darbību. Tajā ietilpst pilnīgs revīzijas pārbaudīts kontu pārskats. 2. Kārtējo trīsgadu darba programmu un gada pārskatu iesniedz Komisijai, un tā tos nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai. 3. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija drīkst adresēt ETI Valdei atzinumu par jebkuru kārtējā trīsgadu darba programmā iekļautu tematu. Ja ETI tiek adresēti šādi atzinumi, Valde 3 mēnešu laikā atbild, uzrādot korekcijas tās prioritātēs un plānotajās darbībās. 15. pants ETI izvērtēšana 1. ETI gādā par to, lai tā darbībām, ieskaitot darbības, kuras pārzina ZJA, tiktu piemērota nepārtraukta uzraudzība un regulāra, neatkarīga izvērtēšana, kas nodrošina pašus kvalitatīvākos darbību rezultātus un pašu efektīvāko resursu izlietojumu. Izvērtēšanas rezultātus publisko. 2. Piecu gadu laikā pēc šās regulas pieņemšanas un vēlāk ik pēc četriem gadiem Komisija nodod atklātībai ETI izvērtējumu. Tā pamatā ir neatkarīgs, ārējs izvērtējums, un tajā tiek skatīts, kā ETI pilda savu virsuzdevumu. Tajā iztirzā visas ETI un ZJA darbības un izpēta veikto darbību rezultativitāti, noturību, efektivitāti un lietderību un to saistību ar Kopienas politiku. Novērtēšanā ņem vērā ieinteresēto personu viedokļus gan Eiropas, gan valsts līmenī. 3. Izvērtēšanas atzinumus Valde pienācīgi iestrādā ETI programmās un darbībās. 16. pants Budžeta saistības Šās regulas īstenošanai 6 gadu laika posmam no 2008. gada 1. janvāra tiek noteikts orientējošais finansējums EUR 308,7 miljoni. Gada asignējumus finanšu shēmas robežās apstiprina budžeta lēmējinstitūcija. 17. pants Gada budžeta izveide un pieņemšana 1. ETI izdevumos ietilpst personāla, administratīvās, infrastruktūras un darbības izmaksas. 2. Saimnieciskais gads atbilst kalendārajam gadam. 3. Direktors sastāda ETI ieņēmumu un izdevumu kalkulāciju nākamajam saimnieciskajam gadam un iesniedz to Valdei. 4. Ieņēmumiem un izdevumiem jābūt līdzsvarā. 5. Valde apstiprina tāmes projektu, kam pievieno provizorisko kārtējo trīsgadu darba programmu, un līdz 31. martam iesniedz tos Komisijai. 6. Balstoties uz šo tāmi, Komisija iekļauj provizoriskajā Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektā aplēses, kuras tā uzskata par nepieciešamām summai, kas subsidējama no vispārējā budžeta. 7. Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina subsīdijas asignējumus ETI. 8. Valde pieņem ETI budžetu, kas kļūst par galīgo pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta galīgās pieņemšanas. Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē. 9. Būtiskus budžeta pārlabojumus izdara tādā pašā kārtībā. 18. pants Budžeta izpilde un kontrole 1. ETI pieņem savus finanšu noteikumus saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 185. panta 1. punktu. Pienācīgi jāņem vērā vajadzība pēc pietiekamas operatīvās elastības, kas ļautu ETI sasniegt tā mērķus un piesaistīt un pieturēt partnerus privātajā sektorā. 2. ETI budžetu īsteno direktors. 3. ETI konti tiek konsolidēti ar Komisijas kontiem. 4. Pēc Padomes ieteikuma Eiropas Parlaments līdz n+2 gada 30. aprīlim (neieskaitot) apstiprina direktoram n gada ETI budžeta izpildi un Valdei – Fonda budžeta izpildi. 19. pants Kopienas finansiālo interešu aizsardzība 1. Krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību apkarošanas nolūkā uz ETI pilnā mērā attiecas Regulas (EK) Nr. 1073/1999[11] noteikumi. 2. ETI pievienojas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Kopienu Komisiju par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) iekšējo izmeklēšanu[12]. Valde noformē šo pievienošanos un nosaka nepieciešamos pasākumus, lai palīdzētu OLAF veikt iekšējo izmeklēšanu. 3. Visos ETI pieņemtajos lēmumos un noslēgtajos līgumos nepārprotami jānosaka, ka OLAF un Revīzijas palāta drīkst veikt visu to līdzēju un apakšuzņēmēju, kuri ir saņēmuši Kopienas līdzekļus, dokumentu pārbaudi klātienē, arī galīgo saņēmēju telpās. 4. 1., 2. un 3. punkta noteikumi pēc analoģijas attiecas uz ETI Fondu. 20. pants Pārskatīšanas klauzula Piecus gadus pēc šās regulas pieņemšanas un vēlāk ik pēc četriem gadiem Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šās regulas īstenošanu un ETI darbību un attiecīgā gadījumā ierosina izdarīt tās grozījumus. Komisijas ziņojumos ņem vērā 14. pantā paredzētos Valdes ziņojumus un 15. pantā paredzētos ārējos izvērtējumus. 21. pants Statūti Tiek pieņemti ETI statūti, kas izklāstīti pielikumā. 22. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs PIELIKUMS Eiropas Tehnoloģijas institūta statūti 1. pants Valdes sastāvs 1. Valdē ir izraudzīti locekļi ar pieredzi uzņēmējdarbībā un līdzīgā skaitā izraudzīti locekļi ar akadēmisku pieredze/pieredzi pētniecībā (turpmāk – „izraudzītie locekļi”), un locekļi, kurus no sava vidus ievēlējuši jaunrades, pētniecības, akadēmiskie, tehniskie un administratīvie darbinieki, studenti un ETI un ZJA doktorandi (turpmāk – „reprezentatīvie locekļi”). 2. Valdē ir 15 izraudzītie locekļi. Viņi ieņem šo amatu 6 gadus, bez tiesībām uz atkārtotu ievēlēšanu. Viņus izraugās Komisija pēc identifikācijas komitejas priekšlikuma. Šajā identifikācijas komitejā būs 4 neatkarīgi augsta līmeņa eksperti, kurus ieceļ Komisija. 3. Komisija seko tam, lai būtu līdzsvars starp akadēmiskajām/pētniecības aprindām un pieredzi uzņēmējdarbībā, kā arī dzimumu līdzsvars un jaunrades, pētniecības un izglītojošās vides prasību ievērošana visā Eiropas Savienībā. 4. Reizi divos gados vienu trešdaļu no izraudzītajiem locekļiem aizstāj ar citiem. Locekļus, kuru pilnvaru laiks beidzas otrā un ceturtā gada beigās pēc sākotnējās valdes iecelšanas, nosaka lozējot. 5. Valdē ir 4 reprezentatīvie locekļi. Viņi ieņem šo amatu 3 gadus, un viņus var ievēlēt no jauna vienreiz. Ja viņi pārtrauc darbu ETI vai ZJA, viņu pilnvaru laiks beidzas. Viņus aizstāj ar citiem locekļiem, izmantojot to pašu procesu, kas ir spēkā attiecībā uz atlikušo pilnvaru laiku. 6. Valde apstiprina reprezentatīvo locekļu” ievēlēšanas un nomaiņas nosacījumus un kārtību, par pamatu ņemot direktora priekšlikumu, pirms pirmās ZJA darbības sākuma. Šāds mehānisms nodrošina atbilstošu dažādo aprindu daudzveidību un ņem vērā prasības, kas tiek izvirzītas, ETI un ZJA attīstoties. 7. Ja Valdes loceklis nevar turpināt darbu šajā amatā līdz pilnvaru laika beigām, viņa aizstājēju izraugās vai ievēlē atbilstīgi tādai pašai procedūrai, kādu piemēro loceklim, kurš nevar turpināt darbu līdz pilnvaru laika beigām. 2. pants Valdes locekļu pienākumi 1. Valdes locekļi darbojas ETI interesēs, ievērojot tā mērķus un misiju, identitāti un saskanību. 2. Valde jo īpaši: 66. pēc direktora priekšlikuma apstiprina trīsgadu darba plānā paredzēto ETI stratēģiju, institūta budžetu, gada pārskatus un bilanci, kā arī ikgadējo darbības pārskatu, 67. nosaka jomas, kurās jāizveido zinību un jaunrades apvienības, 68. pieņem stingras, pārredzamas un lietotājdraudzīgas procedūras ZJA atlasei, šīm procedūrām pieskaitāms ārējo ekspertu sagatavots novērtējums, un tajās tiek aplūkotas attiecības starp ETI un ZJA, 69. izraugās un ieceļ partnerību par zinību un jaunrades apvienību, vai arī vajadzības gadījumā atņem šo nosaukumu, 70. nodrošina ZJA darbības pastāvīgu izvērtēšanu, 71. pieņem savu reglamentu un Izpildu komitejas un Revīzijas komitejas reglamentu, 72. vienojoties ar Komisiju, nosaka atbilstošu Valdes, Izpildu komitejas un Revīzijas komitejas locekļu atalgojumu, šo atalgojumu samēro ar līdzīgu nodrošinājumu dalībvalstīs, 73. pieņem Izpildu komitejas, Revīzijas komitejas locekļu un direktora izraudzīšanas procedūru, 74. ieceļ direktoru, grāmatvedi un Izpildu komitejas un Revīzijas komitejas locekļus, 75. vajadzības gadījumā izveido padomdevēju grupas, kurām var noteikt darbības laiku, 76. propagandē ETI visā pasaulē, lai palielinātu tā pievilcību un lai tas būtu starptautiska figūra izcilības ziņā jaunrades, pētniecības un izglītības jomā, 77. pieņem labas rīcības kodeksu attiecībā uz interešu konfliktiem, 78. nosaka principus un vadlīnijas intelektuālā īpašuma tiesību pārzināšanai. 3. Valde atsevišķus uzdevumus var uzticēt Izpildu komitejai. 4. Valde no izraudzīto locekļu vidus ievēlē priekšsēdētāju. Priekšsēdētāja pilnvaru laiks ir 3 gadi, ar tiesībām uz atkārtotu ievēlēšanu vienu reizi. 3. pants Valdes darbība 1. Valde pieņem lēmumus ar vienkāršu visu tās locekļu balsu vairākumu. Tomēr šo statūtu 2. panta 2. punkta a), b), c), d) un i) apakšpunktā un 4. punktā noteikto lēmumu pieņemšanai vajadzīgas divas trešdaļas visu tās locekļu balsu. 2. Valde sanāk uz kārtējo Valdes sēdi vismaz trīs reizes gadā, bet uz ārkārtas sēdi – tad, kad to pieprasa tās priekšsēdētājs vai vismaz viena trešdaļa Valdes locekļu. 3. Pārejas laikā Valdē ir tikai izraudzītie locekļi līdz brīdim, kad iespējams organizēt reprezentatīvo locekļu vēlēšanas pēc tam, kad ir izveidota pirmā zinību un jaunrades apvienība. 4. pants Izpildu komiteja 1. Izpildu komitejā ir piecas personas, ieskaitot Valdes priekšsēdētāju, kurš turklāt arī vada Izpildu komiteju. Valde šos četrus locekļus, izņemot priekšsēdētāju, izvēlas no „izraudzīto locekļu” vidus. 2. Izpildu komiteja sanāk regulāri pēc tās priekšsēdētāja uzaicinājuma vai pēc direktora pieprasījuma. 3. Izpildu komiteja pieņem lēmumus ar vienkāršu visu tās locekļu balsu vairākumu. 4. Izpildu komiteja: 79. sagatavo Valdes sanāksmes; 80. kontrolē ETI trīsgadu darba plāna īstenošanu; 81. uzrauga ZJA atlases procedūru; 82. pieņem lēmumus, kuru pieņemšanu tai uzticējusi Valde. 5. pants Direktors 1. Direktors ir persona, kurai ir zināšanas un ļoti laba reputācija jomās, kurās darbojas ETI. Direktoru uz 4 gadiem ieceļ Valde. Attiecīgo pilnvaru laiku Valde var pagarināt vienu reizi uz 4 gadiem, ja uzskata, ka šāda rīcība vislabāk atbilst ETI interesēm. 2. Direktors atbild par ETI ikdienas vadību un ir tā likumīgais pārstāvis. Viņš atbild Valdes priekšā un pastāvīgi ziņo tai par ETI darbības attīstību. 3. Direktors jo īpaši: 83. atbalsta Valdes un Izpildu komitejas darbu un to sēdēs nodrošina sekretariāta pakalpojumus; 84. ar Izpildu komitejas palīdzību sagatavo stratēģijas un budžeta projektu iesniegšanai Valdē; 85. uzrauga zinību un jaunrades apvienību atlases procedūru un raugās, lai pārredzamā un objektīvā veidā tiktu īstenoti minētā procesa dažādie posmi; 86. organizē un vada ETI darbību; 87. atbild par administratīviem un finanšu jautājumiem, tostarp par ETI budžeta īstenošanu. Šajā ziņā direktors pienācīgi ņem vērā Revīzijas komitejas sniegtos ieteikumus; 88. atbild par visiem ar personālu saistītiem jautājumiem; 89. sagatavo ETI darbības trīsgadu darba plāna un gada pārskata projektu un iesniedz tos Valdei; 90. ar Izpildu komitejas palīdzību gada pārskata un bilances projektu iesniedz Revīzijas komitejai un pēc tam Valdei; 91. nodrošina, lai tiktu ievērotas ETI saistības attiecībā uz līgumiem un nolīgumiem, ko tas noslēdz; 92. sniedz Izpildu komitejai un Valdei visu informāciju, kas vajadzīga to pienākumu izpildei. 6. pants Revīzijas komiteja 1. Revīzijas komitejā ir 5 personas, kuras ieceļ Valde uz 4 gadiem pēc apspriešanās ar Komisiju no to ārējo padomdevēju vidus, kuriem ir atbilstošas zināšanas akadēmisko, pētniecības un uzņēmējdarbības organizāciju revīzijas un finanšu kontroles jomā. 2. Revīzijas komiteja veic savus pienākumus pilnīgi neatkarīgi no citām ETI struktūrām. 3. Revīzijas komiteja ievēlē savu priekšsēdētāju. 4. Revīzijas komiteja pārbauda provizoriskos pārskatus un sniedz ieteikumus direktoram un Valdei. 5. Darbības, kas Komisijas iekšējam revidentam uzticētas ar Regulas (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 185. panta 3. punktu, tiek veiktas Revīzijas komitejas pārraudzībā, kura to attiecīgi paredz. 7. pants ETI darbinieki 1. ETI darbinieki ir personāls, kuru ETI pieņem darbā tieši ar noteikta termiņa līgumiem. Uz direktoru un ETI darbiniekiem attiecas Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība. 2. Dalībvalstis vai citi darba devēji var uz noteiktu laiku norīkot ekspertus darbā ETI. Valde pieņem noteikumus, kas dalībvalstu vai citu darba devēju norīkotajiem ekspertiem dod iespēju strādāt ETI un kas nosaka viņu tiesības un pienākumus. 3. Attiecībā uz saviem darbiniekiem ETI īsteno pilnvaras, kas uzticētas iestādei, kurai atļauts slēgt līgumus ar savu personālu. 4. No darbinieka var pieprasīt pilnīgu vai daļēju atlīdzinājumu par kaitējumu, kas nodarīts ETI smaga pārkāpuma dēļ viņa pienākumu izpildes gaitā vai to sakarā. 8. pants Zinību un jaunrades apvienību organizācijas un pārvaldības principi 1. Valde pieņem pamatnostādnes, ko izmanto par pamatu, izstrādājot ar ZJA noslēgtu nolīgumu noteikumus, kā arī finansējot, kontrolējot un novērtējot to darbību. Pirms ZJA atlases uzsākšanas minētās pamatnostādnes dara zināmas atklātībai. 2. Valde jo īpaši sniedz norādes par: 93. zinību un jaunrades apvienību uzraudzību un novērtēšanu un par ETI dalību to pārvaldīšanā; 94. uzņēmējdarbības aspekta integrēšanu pētniecībā un izglītībā, kā arī izglītojošu darbību un pētniecības un attīstības plānošanā un īstenošanā; darbinieku un studentu/pētnieku mobilitāti starp uzņēmējdarbību un akadēmisko/pētniecības nozari; tāda izglītības satura nodrošināšanu, kurā ņem vērā ar uzņēmējdarbību, pārvaldību un jaunradi saistītus jautājumus; par rezultātu un tādu ieņēmumu kopīgu izmantošanu, ko iegūst, sadarbojoties partneriem; rezultātu un paraugprakses izplatīšanu organizācijām, kas nav partnerorganizācijas, tostarp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; 95. to, kā nodrošināt, lai mācību plāns un iekšējā prakse sekmētu uz uzņēmējdarbību un jaunradi orientētu pieeju. 3. Zinību un jaunrades apvienībām atbilstoši ar ETI noslēgtā nolīguma noteikumiem ir ievērojama autonomija, nosakot savu iekšējo organizāciju, kā arī precīzu darba kārtību un darba metodes. 9. pants Zinību un jaunrades apvienību novērtēšanas un uzraudzības principi ETI nepārtraukti uzrauga un periodiski veic neatkarīgu katras zinību un jaunrades apvienības rezultātu novērtējumu. Šos novērtējumus sagatavo, balstoties uz administratīvo paraugpraksi un uz rezultātu orientētiem rādītājiem, un tajos netiek aplūkoti nevajadzīgi formāli un procedūras jautājumi. 10. pants Zinību un jaunrades apvienības darbības ilgums, turpināšanās un izbeigšana 1. Atkarībā no periodisku novērtējumu rezultātiem un konkrētu jomu specifiskajām iezīmēm parasti zinību un jaunrades apvienība darbojas 7 līdz 15 gadus. 2. Valde izņēmuma kārtā var nolemt pagarināt ZJA darbību uz laiku, kas pārsniedz sākotnēji noteikto laikposmu, ja tas ir vislabāk atbilst ETI mērķa sasniegšanai. 3. Ja kādas ZJA novērtējums uzrāda neatbilstošus rezultātus, tad Valde veic attiecīgus pasākumus, ieskaitot finansiāla atbalsta samazināšanu, izmainīšanu vai atcelšanu tādai ZJA vai nolīguma izbeigšanu. 11. pants Budžeta izpilde un kontrole 1. ETI grāmatvedis ne vēlāk kā līdz 1. martam pēc katra finanšu gada beigām iesniedz Revīzijas komitejai, Komisijas grāmatvedim un Revīzijas palātai provizorisko pārskatu un ziņojumu par budžeta un finanšu pārvaldību. 2. Kad saņemts Revīzijas komitejas atzinums un Revīzijas palātas piezīmes par ETI provizorisko pārskatu, direktors uz savu atbildību sagatavo ETI galīgo pārskatu un iesniedz to Valdei atzinuma sniegšanai. 3. Valde sniedz atzinumu par ETI galīgo pārskatu. 4. Direktors ne vēlāk kā nākamā gada 1. jūlijā galīgo pārskatu un Valdes atzinumu nosūta Komisijai, Revīzijas palātai, Eiropas Parlamentam un Padomei. 5. Direktors ne vēlāk kā 30. septembrī nosūta Revīzijas palātai atbildi uz tās piezīmēm. Šo atbildi viņš nosūta arī Valdei. 12. pants ETI darbības izbeigšana Izbeidzot ETI darbību, Komisija uzrauga tā likvidāciju atbilstīgi spēkā esošajiem tiesību aktiem. Nolīgumos ar zinību un jaunrades apvienībām un dokumentā par ETI Fonda izveidi ir izklāstīti attiecīgie rīcības noteikumi. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS: Eiropas Parlamenta un Padomes regula par Eiropas Tehnoloģijas institūta izveidi 2. ABM / BUDŽETA LĪDZEKĻU SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM Attiecīgā politikas joma vai jomas un ar tām saistītais pasākums vai pasākumi: 1.a apakšpozīcija: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un ar tām saistītās tehniskās un administratīvās palīdzības pozīcijas (ex-B.A. pozīcijas)), tostarp: 3.2. /pētniecības/izglītošanas spējas uzlabošana. Rīcības un finansiālās ietekmes ilgums: no 2008. gada uz nenoteiktu laiku (saskaņā ar pārskatīšanas klauzulu regula pārskatāma reizi 5 gados). 3.3. Budžeta informācija: Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksas | Pieteikumu iesniedzēju valstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | 02021001 02021002 | Neobl. Neobl. | Diferencēti Diferencēti | IR IR | NAV NAV | IR IR | 1.a pozīcija 1.a pozīcija | 4. LĪDZEKĻU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu līdzekļi 4.1.1. Kopsavilkums par saistību apropriācijām (SA) un maksājumu apropriācijām (MA). Tabulas pirmajās rindās ir atspoguļotas apropriācijas, kas jāņem no summām, kas nepārsniedz 1.A pozīcijas maksimālo robežu. miljonos EUR (līdz 3. zīmei aiz komata) Cilvēkresursi kopā | 5,5 | 5,5 | 3 | 3 | 3 | 3 | 96. 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Jāīsteno īstermiņā vai ilgtermiņā Sk. ietekmes novērtējumu un paskaidrojuma rakstu. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, un priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem, iespējamā sinerģija Sk. ietekmes novērtējumu un paskaidrojuma rakstu. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie rādītāji saistībā ar ABM Sk. ietekmes novērtējumu un paskaidrojuma rakstu. Nākamā finanšu plāna periodā (no 2007. līdz 2013. gadam) ETI darbības mērķis ir izveidot 6 zinību un jaunrades apvienības (ZJA) un pārvaldības struktūru kopējās sistēmas koordinēšanai. Zinību un jaunrades apvienības īstenos jaunradi, veiks pētniecību un izglītojošas darbības, integrējot iemaksas no partnerorganizācijām. Prognožu nolūkā priekšlikuma pamatā ir pieņēmums, ka ZJA steidzami varētu iesaistīt apmēram 1000 darbiniekus: 100 akadēmiskos darbiniekus, 300 pētniekus un 600 tehniskos darbiniekus un palīgpersonālu. ZJA jebkurā konkrētā brīdī varētu uzņemt apmēram 600 maģistrantūras un 400 doktorantūras studentus. Pārvaldības struktūras lielums būtu stingri noteikts, un laika gaitā tas nepārsniegtu 30 zinātniskos un vadošos darbiniekus un 30 palīgdarbiniekus. Rādītāji: Tā kā jaunradei un pētniecībai vajadzīgs minimāls laiks, līdz top redzami pirmie rezultāti, ETI izveides sākumposmā plaši tiks izmantoti tādi ieguldījuma rādītāji kā izveidoto zinību apvienību skaits salīdzinājumā ar uzņēmējdarbības plānu; budžeta īstenošana saistībā ar mērķiem (faktiski izlietotās naudas %); ar Komisiju nesaistītu avotu finansiālā ieguldījuma apjoms procentos; maģistrantūras un doktorantūras studentu skaits un tā pieaugums. Ilgākā laika periodā līdz ar šiem rādītājiem jāuzrāda arī uz rezultātu orientēti rādītāji, piemēram, ES radīto patentu faktiskais skaits un tā attīstība un no intelektuālā īpašuma tiesībām gūtie ieņēmumi (to īpatsvars ETI kopbudžetā), ar uzņēmumiem noslēgto līgumu skaits un summa; sākotnējā alga jaunpieņemtajiem (maģistrantūras un doktorantūras) absolventiem; vidējais laiks, līdz jaunie (maģistrantūras un doktorantūras) absolventi atrod darbu. 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) ( Centralizēta pārvaldība ( pārvaldību tieši īsteno Komisija ( pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot: ( izpildaģentūrām X Kopienu izveidotām struktūrām, kā minēts Finanšu regulas 185. pantā ( valsts sabiedriskajām struktūrām vai struktūrām, kas veic publisko pasūtījumu ( Atbildības sadalīšana vai decentralizēta pārvaldība ( kopā ar dalībvalstīm ( kopā ar trešām valstīm ( Pārvaldība kopīgi ar starptautiskām organizācijām (precizēt) Attiecīgās piezīmes ETI būs iestāde, ko Kopienas izveidos atbilstīgi Finanšu regulas 185. pantā minētajam, taču tā nebūs „aģentūra” šā vārda vispārpieņemtajā nozīmē. Tās iekšējās kārtības noteikumiem (piemēram, finanšu vai personāla jautājumos) būs jāatspoguļo ETI mērķi un vajadzība pēc pietiekami elastīgas darbības, lai tas radītu interesi (uzņēmējdarbības un pētniecības/akadēmiskajiem) partneriem. 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA Ir veikts visaptverošs ietekmes novērtējums, kura priekšdarbus 2006. gada vasarā veica ārējie konsultanti un ar kuru tiek integrētas ietekmes novērtējumam un iepriekšējam novērtējumam izvirzītās prasības. Šā darba rezultāti ir izklāstīti ietekmes novērtējuma ziņojumā. ETI darbība tiks nepārtraukti uzraudzīta, un par to regulāri tiks sagatavots neatkarīgs novērtējums, lai nodrošinātu vislabākos rezultātus un visefektīvāko naudas līdzekļu izlietojumu. Atbilstīga novērtējuma sagatavošanai Valde noteiks attiecīgos nosacījumus. Turklāt Komisija veiks neatkarīgu ETI darbības ārējo novērtējumu piecu gadu laikā no ETI Regulas pieņemšanas dienas un pēc tam reizi četros gados, pārbaudot, kā ETI veic tam uzticētos uzdevumus. Tajā būs aptvertas visas ETI darbības, un zinību un jaunrades apvienības aplūkos veikto darbību efektivitāti, nozīmīgumu un to saistību ar Kopienas politikas virzieniem. 7. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMI Komisija saskaņā ar tiesību aktu ir tiesīga nodrošināt Kopienas finansiālo interešu atbilstošu aizsardzību. Visos lēmumos, kurus pieņems ETI, un visos līgumos, kurus noslēgs ETI, skaidri jāparedz, ka OLAF un Revīzijas palāta drīkst uz vietas pārbaudīt visu to uzņēmēju un apakšuzņēmēju dokumentus, kuri saņēmuši Kopienas līdzekļus, tostarp galīgo līdzekļu saņēmēju telpās. Eiropas Krāpšanas apkarošanas birojs (OLAF) būs tiesīgs veikt iekšēju izmeklēšanu ETI struktūrās, un Valde noteiks pasākumus, kas vajadzīgi, lai palīdzētu OLAF iekšējās izmeklēšanas veikšanā. 8. ZIŅAS PAR NAUDAS LĪDZEKĻIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi finanšu izmaksu un finanšu līdzekļu ziņā (scenārijs ar 6 ZJA 2013. gadā) Izmaksas | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā | ETI pārvaldības struktūra | 2,900 | 5,800 | 8,700 | 8,700 | 8,700 | 8,700 | 43,500 | Zinību un jaunrades apvienības | 0,000 | 0,000 | 220,800 | 303,600 | 441,600 | 662,400 | 1628,400 | Stipendijas maģistrantūras un doktorantūras studentiem | 0,000 | 0,000 | 5,600 | 20,600 | 45,200 | 73,800 | 145,200 | Jaunrades/pētniecības/izglītības spējas uzlabošana | 0,000 | 0,000 | 100,000 | 150,000 | 150,000 | 150,000 | 550,000 | Kopējās izmaksas | 2,900 | 5,800 | 335,100 | 482,900 | 645,500 | 894,900 | 2367,100 | Līdzekļi | Pašvaldības un dalībvalstis, uzņēmumi, EIB aizdevumi, riska kapitāls (tieši ZJA vai ETI atkarībā no līdzekļu avota) | 0,000 | 0,000 | 47,080 | 113,040 | 133,740 | 233,100 | 526,960 | Kopienas budžets (programmas: FP7, CIP, LLL, struktūrfondi: ERAB, ESF) (tieši ZJA)[14] | 238,020 | 309,860 | 436,760 | 546,800 | 1531,440 | Kopienas budžets (nepiešķirtā summa, 1.A apakšpozīcija) (tieši ETI) | 2,900 | 5,800 | 50,000 | 60,000 | 75,000 | 115,000 | 308,700 | Līdzekļi kopā | 2,900 | 5,800 | 335,100 | 482,900 | 645,500 | 894,900 | 2367,100 | 8.2. Administratīvie izdevumi 8.2.1. Cilvēkresursu daudzums un veidi Amata veids | Personāls, kas iesaistāms darbības pārvaldībā, izmantojot esošos un/vai papildu resursus (amatu skaits) | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[15] (XX 01 01) | A*/AD | 4 | 4 | 2 | 2 | 2 | 2 | B*, C*/AST | 1,5 | 1,5 | 1 | 1 | 1 | 1 | Personāls, ko finansē[16] atbilstoši XX 01 02 pantam | Pārējais personāls[17], ko finansē atbilstoši XX 01 04/05 pantam | KOPĀ | 5,5 | 5,5 | 3 | 3 | 3 | 3 | Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz ar piešķīrumu vadošajam ģenerāldirektorātam saskaņā ar ikgadējo resursu sadalīšanas procedūru. 8.2.2. No darbības izrietošo uzdevumu apraksts Komisijas dienesti pamatā būs atbildīgi par divām galvenajām uzdevumu kategorijām:Turpmāko Valdes locekļu noteikšanā tie atbalstīs arī identifikācijas komiteju. 8.2.3. Cilvēkresursu avoti (štatā) ( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas X Amati, kas piešķirti saistībā ar 2007. gada politisko stratēģiju/provizorisko budžeta projektu 2007. gadam – 2 amati X Amati, kas tiks pieprasīti saistībā ar nākamo ikgadējo politisko stratēģiju/provizoriskā budžeta projektu 2008. gadam – 2 amati X Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā pārvaldības dienestā (iekšējā pārgrupēšana) – 1,5 amati ( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar APS/PDB attiecīgajam finanšu gadam 8.2.4. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (līdz 3. zīmei aiz komata) Cilvēkresursu veids | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | Ierēdņi un pagaidu darbinieki* (XX 01 01) | 0,594 | 0,594 | 0,324 | 0,324 | 0,324 | 0,324 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02 pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumdarbinieki u. c.) (norādīt budžeta pozīciju) | Kopā – cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,594 | 0,594 | 0,324 | 0,324 | 0,324 | 0,324 | * Standarta izmaksas: 108 000 euro gadā 8.2.5. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (līdz 3. zīmei aiz komata) 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | KOPĀ | XX 01 02 11 01 – Komandējumi | 0,100 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,350 | XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | 0,200 | 0,200 | XX 01 02 11 03 – Komitejas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultācijas | 0,500 | 0,500 | XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 Kopā – citi pārvaldības izdevumi (XX 01 02 11.) | 0,300 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,550 | 0,050 | 1,050 | 3 Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Kopā – administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,300 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,550 | 0,050 | 1,050 | [1] COM(2006) 77. [2] COM(2006) 276. [3] OV C , , . lpp. [4] OV C , , . lpp. [5] OV C , , . lpp. [6] OV C 325, 24.12.2002. [7] Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, OV L 255, 30.9.2005. [8] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [9] OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp. [10] OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp. [11] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. [12] OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp. [13] Sk. Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [14] Piešķirti saskaņā ar attiecīgo programmu procedūrām. [15] Atbilstīgās izmaksas NAV iekļautas pamatsummā. [16] Atbilstīgās izmaksas NAV iekļautas pamatsummā. [17] Atbilstīgās izmaksas ir iekļautas pamatsummā.