EIROPAS KOMISIJA Briselē, 20.5.2020 COM(2020) 546 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS Grieķija



Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 3. punktu sagatavotais ziņojums



KOMISIJAS ZIŅOJUMS Grieķija



Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 3. punktu sagatavotais ziņojums 1. Ievads 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī klauzula, kuru veido Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punkts, 6. panta 3. punkts, 9. panta 1. punkts un 10. panta 3. punkts un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punkts un 5. panta 2. punkts, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā paziņojumā pauda Padomei viedokli, ka pašreizējos apstākļos, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 uzliesmojuma dēļ, ir pieļaujams iedarbināt šo klauzulu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ja tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. Dati, kurus Grieķijas iestādes paziņoja 2020. gada 22. aprīlī un kurus pēc tam apstiprināja Eurostat, liecina, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums Grieķijā 2019. gadā sasniedza 1,5 % no IKP, savukārt vispārējās valdības bruto parāds bija 176,6 % no IKP. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu Grieķija 2020. gadā plāno deficītu -4,7 % no IKP, savukārt parāds tiek plānots 188,8 % no IKP. 2020. gadā plānotais deficīts pirmšķietami apliecina to, ka pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, kas definēts Stabilitātes un izaugsmes paktā. Turklāt dati par 2019. gadu liecina par nepietiekamu progresu virzībā uz atbilstību parāda samazināšanas kritērijam, kas arī pirmšķietami apliecina to, ka pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, kas definēts Stabilitātes un izaugsmes paktā. Tāpēc Komisija, ņemot vērā iepriekš minēto, ir sagatavojusi šo ziņojumu, kas ir pirmais solis pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā. Tajā analizēta Grieķijas atbilstība Līgumā noteiktajam deficīta un parāda kritērijam. Tajā ņemti vērā visi būtiskie faktori un ievērojamais ekonomikas satricinājums, kas saistīts ar Covid-19 pandēmiju. 1. tabula. Vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds (% no IKP) 2016 2017 2018 2019 2020 COM 2021 COM Deficīta kritērijs Vispārējās valdības bilance 0,5 0,7 1,0 1,5 -6,4 -2,1 Parāda kritērijs Vispārējās valdības bruto parāds 178,5 176,2 181,2 176,6 196,4 182,6 Neatbilstība parāda samazināšanas kritērijam nepiemēro nepiemēro nepiemēro nepiemēro 2,5 -1,0 Strukturālās bilances izmaiņas 2,3 -0,5 -0,1 -2,2 nepiemēro nepiemēro Prasītā MLSA nepiemēro 0,1 0,4 0,8 nepiemēro nepiemēro Piezīme: MLSA attiecas uz minimālo lineāro strukturālo korekciju. Avots: Eurostat, Komisijas 2020. gada pavasara prognoze. 2.Deficīta kritērijs Pamatojoties uz 2020. gada stabilitātes programmu, paredzams, ka Grieķijas vispārējās valdības budžeta deficīts 2020. gadā sasniegs 4,7 % no IKP, kas pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP – un nav tuvu tai. Plānotais Līguma atsauces vērtības pārsniegums 2020. gadā ir ārkārtējs, jo tas ir nopietnas ekonomikas lejupslīdes rezultāts. Ņemot vērā Covid-19 pandēmijas ietekmi uz Grieķijas ekonomiku, Komisijas pavasara prognozē paredzēts, ka reālais IKP 2020. gadā samazināsies par 9,7 %. Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi, kurā paredzēts, ka deficīts 2021. gadā samazināsies zem 3 % no IKP, plānotais Līgumā noteiktās atsauces vērtības pārsniegums būtu īslaicīgs. Tomēr minētās prognozes ir saistītas ar ārkārtīgi lielu nenoteiktību. Kopsummā plānotais 2020. gada deficīts ir virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības – 3 % no IKP – un nav tai tuvu. Plānotais pārsniegums atbilstoši definīcijām Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā tiek uzskatīts par ārkārtēju, savukārt pārsnieguma būtība patlaban tiek uzskatīta par īslaicīgu. Tādējādi analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais budžeta deficīta kritērijs pirmšķietami nav izpildīts. 3.Parāda kritērijs Valdības parāda attiecība pret IKP samazinājās no 181,2 % 2018. gadā līdz 176,6 % 2019. gadā. Parāds samazinājās, pateicoties lielajam 2019. gadā panāktajam primārajam pārpalikumam, ko veicināja spēcīgs reālā IKP pieaugums un IKP deflatora kāpums, un atlikumu un plūsmu korekciju parādu nedaudz samazinošā ietekme.

Pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras atcelšanas 2017. gada septembrī Grieķijai noteica trīs gadu pārejas periodu, kura laikā tai bija jānodrošina pietiekams progress virzībā uz atbilstību parāda samazināšanas kritērijam. Pārejas periods sākās 2017. gadā un beidzās 2019. gadā. Lai pārejas periodā nodrošinātu nepārtrauktu un efektīvu virzību uz atbilstību, Grieķijai vienlaikus būtu jāievēro abi turpmāk norādītie nosacījumi: a.pirmkārt, gada strukturālajai korekcijai nevajadzētu novirzīties no minimālās lineārās strukturālās korekcijas (MLSA) vairāk kā par ¼ % no IKP, nodrošinot, ka līdz pārejas perioda beigām tiek izpildīts parāda samazināšanas kritērijs; b.otrkārt, atlikušajai gada strukturālajai korekcijai pārejas periodā nevienā brīdī nevajadzētu pārsniegt ¾ % no IKP (ja vien pirmais nosacījums neietver tādu ikgadējo centienu apmēru, kas pārsniedz ¾ % no IKP). Paziņotie dati norāda, ka Grieķija 2019. gadā nav panākusi pietiekamu progresu virzībā uz atbilstību parāda samazināšanas kritērijam, jo tiek lēsts, ka strukturālā bilance pagājušajā gadā ir pasliktinājusies par -2,2 % no IKP salīdzinājumā ar piemērojamo MLSA – 0,8 % no IKP. Līdz ar to analīze liecina, ka parāda kritērijs pirmšķietami nav izpildīts, pamatojoties uz 2019. gada izpildes datiem. 4. Būtiskie faktori Līguma 126. panta 3. punktā ir noteikts: ja kāda dalībvalsts neatbilst viena vai abu šo kritēriju izvirzītajām prasībām, Komisijai jāsagatavo ziņojums. Minētajā ziņojumā “ņem vērā arī to, vai valdības budžeta deficīts pārsniedz valdības investīciju izdevumus, kā arī ņem vērā visus citus būtiskus faktorus, tostarp dalībvalsts ekonomikas un budžeta stāvokli vidēji ilgā laikā”. Minētie faktori ir sīkāk izskaidroti Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 3. punktā, kurā arī noteikts, ka nepieciešams pienācīgi ņemt vērā jebkurus citus faktorus, kurus attiecīgā dalībvalsts uzskata par būtiskiem, lai pilnībā novērtētu atbilstību deficīta un parāda kritērijiem, un par kuriem dalībvalsts paziņojusi Padomei un Komisijai. Parāda kritērija acīmredzamas neizpildes gadījumā būtisko faktoru analīze ir jo pamatotāka, jo faktori, kurus valdība nevar ietekmēt, parāda dinamiku ietekmē daudz lielākā mērā nekā deficītu. Tas ir atzīts Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktā, kurā noteikts, ka būtiskos faktorus ņem vērā, novērtējot atbilstību uz parāda kritērija pamata, un neizpildes apmērs netiek ņemts vērā. Šajā sakarā parāda kritērija izpildes novērtējumā jāņem vērā vismaz šādi trīs galvenie aspekti, ņemot vērā to ietekmi uz parāda dinamiku un atmaksājamību: i) atbilstība VTM vai tā sasniegšanai vajadzīgajām korekcijām, ii) strukturālo reformu īstenošana un iii) dominējošie ekonomiskie apstākļi. Kas attiecas uz deficīta kritēriju 2020. gadā, saskaņā ar Regulas Nr. (EK) 1467/97 2. panta 4. punktu, lemjot par to, vai Grieķijas gadījumā, pamatojoties uz deficīta kritēriju, pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, šos būtiskos faktorus tomēr nevar ņemt vērā, jo valdības parāda attiecība pret IKP pārsniedz atsauces vērtību – 60 % – un nav izpildīti abi nosacījumi, t. i., deficīts saglabājas tuvu atsauces vērtībai un atsauces vērtības pārsniegums ir īslaicīgs. Pašreizējā situācijā attiecībā uz 2020. gadu jāņem vērā vēl viens svarīgs faktors – Covid-19 pandēmijas ekonomiskā ietekme, kura ļoti nopietni ir skārusi budžeta situāciju un kuras dēļ perspektīva ir ārkārtīgi nenoteikta. Pandēmijas rezultātā ir arī iedarbināta vispārējā izņēmuma klauzula. 4.1. Covid-19 pandēmija un vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana Covid-19 pandēmija ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir būtiska negatīva ietekme Eiropas Savienībā. Ietekme uz IKP pieaugumu būs atkarīga gan no pandēmijas ilguma, gan no pasākumiem, kas veikti valstu iestāžu un Eiropas un pasaules līmenī, lai palēninātu tās izplatību, aizsargātu ražošanas jaudas un atbalstītu kopējo pieprasījumu. Dalībvalstis jau ir pieņēmušas vai pieņem budžeta pasākumus, lai palielinātu veselības aprūpes sistēmu kapacitāti un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Ir pieņemti arī būtiski likviditātes atbalsta pasākumi un citas garantijas. Ņemot vērā sīkāku informāciju, kompetentajām statistikas iestādēm ir jāpārbauda, vai minētajiem pasākumiem ir tūlītēja ietekme uz vispārējās valdības bilanci. Kopā ar saimnieciskās darbības samazināšanos šie pasākumi veicinās krietni lielāka valdības budžeta deficīta un parāda veidošanos. 4.2. Ekonomikas stāvoklis vidējā termiņā, ieskaitot strukturālās reformas Pateicoties neto eksportam un privātajam patēriņam, kopš 2016. gada reālā IKP pieaugums atkal atjaunojās. Līdz 2018. gadam nominālā izaugsme palielinājās, savukārt 2019. gadā nedaudz samazinājās. Tomēr nevar apgalvot, ka makroekonomikas nosacījumi ir mīkstinošs faktors, kas izskaidro to, kāpēc Grieķija 2019. gadā nav panākusi pietiekamu virzību parāda samazināšanas kritērija izpildē. Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un ar to saistītie ierobežošanas pasākumi nopietni ietekmēs saimniecisko darbību. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi IKP 2020. gadā samazināsies par 9,7 % un gaidāms, ka īpaši smagi cietīs tūrisms un kuģniecības pakalpojumi, kas ir divas Grieķijas ekonomikai ļoti svarīgas nozares, un paredzamā bezdarba pieauguma rezultātā varētu samazināties arī iekšzemes pieprasījums. Makroekonomiskā perspektīva ir ārkārtīgi nenoteikta, jo nav zināms pandēmijas ilgums un tās ietekme uz ekonomiku. Tas ir mīkstinošs faktors novērtējumā par Grieķijas atbilstību deficīta kritērijam 2020. gadā. Savā 2020. gada ziņojumā par valsti Komisija secināja, ka Grieķija panākusi zināmu progresu attiecībā uz valstij adresēto 2019. gada ieteikumu īstenošanu. Konkrētāk, Grieķija turpināja reformas saskaņā ar pēcprogrammas saistībām, ko tā uzņēmās Eurogrupas sanāksmē 2018. gada 22. jūnijā. 2019. gadā Grieķija īstenoja svarīgas reformas, kuru mērķis ir palielināt Grieķijas publiskā sektora efektivitāti, stiprināt sociālās politikas efektivitāti, virzīt uz priekšu privatizācijas programmu un vēl vairāk uzlabot uzņēmējdarbības vides kvalitāti. Jo īpaši iestādes turpināja veikt pasākumus, lai uzlabotu Publisko ieņēmumu neatkarīgās iestādes kapacitāti un uzlabotu cilvēkresursu pārvaldību valsts pārvaldē. Finanšu sektorā turpinājās zināms progress attiecībā uz nepieciešamajām reformām nolūkā novērst ienākumus nenesošu aizdevumu uzkrāšanos. Iestādes arī īstenoja plašāku reformu programmu, piemēram, laba likumdošanas procesa, digitālās pārvaldības un izglītības jomā. 4.3. Budžeta stāvoklis vidējā termiņā, ieskaitot valdības investīcijas Nominālais pārpalikums palielinājās no 1,0 % no IKP 2018. gadā līdz 1,5 % 2019. gadā, jo ekonomikas izaugsme bija stabila, izdevumu pieaugums bija ierobežots un tika saņemti pārvedumi, kuru summa bija līdzvērtīga eurozonas valstu centrālo banku gūtajiem ienākumiem par Grieķijas valsts obligācijām, kas tiek turētas saskaņā ar Nolīgumu par neto finanšu aktīviem (ANFA) un Vērtspapīru tirgus programmu (VTP). Tiek lēsts, ka publiskās investīcijas samazinājās no 3,0 % no IKP 2018. gadā līdz 2,2 % no IKP 2019. gadā. Tā kā Grieķija, kamēr uz to attiecās makroekonomikas korekciju programma (“programma”), bija atbrīvota no stabilitātes programmu iesniegšanas, Grieķijas iestādes nav noteikušas vidēja termiņa budžeta mērķi 2019. gadam. Padome 2018. gada pavasarī Grieķijai neizdeva konkrētai valstij adresētos ieteikumus saistībā ar Eiropas pusgadu, jo atbilstoši Regulas (ES) Nr. 472/20132 12. pantam Grieķija tolaik bija atbrīvota no uzraudzības un novērtēšanas Eiropas pusgada ietvaros, jo uz šo valsti attiecās programma. Minētajos apstākļos 2019. gada novērtējumu veic bez vidēja termiņa budžeta mērķa, ņemot vērā iepriekš minētos faktorus, Padomes ieteikto un saskaņā ar pastiprinātas uzraudzības procedūru uzraudzīto primārā pārpalikuma mērķi, kā arī strukturālo budžeta bilanci 2019. gadam.