Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2022/C 459/07)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMU, KAS NAV MAZNOZĪMĪGS, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA / AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

“Bovški sir”

ES Nr.: PDO-SI-0423-AM01 — 2.9.2020

ACVN (X) AĢIN ( )

1. Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

Društvo rejcev drobnice Bovške (Bovec aitu un kazu audzētāju apvienība)

Pieteikuma iesniedzējs ir tā pati grupa, kas iesniegusi “Bovški sir” reģistrācijas pieteikumu, un tāpēc tai ir likumīgas intereses.

Adrese: Trenta 34

SI - 5232 Soča

Valsts: Slovēnija.

Tālr. + 38631409012

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Slovēnija

3. Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

☐ Produkta nosaukums

☒ Produkta apraksts

☐ Ģeogrāfiskais apgabals

☐ Izcelsmes apliecinājums

☒ Ražošanas metode

☒ Saikne

☒ Marķējums

☒ Cits

4. Grozījuma vai grozījumu veids

☒ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu.

☐ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts.

5. Grozījumi

5.1. Produkta apraksts

1. Grozījums

Visi šajā iedaļā minētie grozījumi ir saistīti ar grozījumiem specifikācijas 1.2.1. punktā (“Produkta noformējums”).

Teikumu “Aitas piens jāiegūst no vietējās Bovec šķirnes aitām.” aizstāj ar teikumu “Vismaz 80 % aitas piena jābūt iegūtiem no aitām, kas pieder pie vietējās Bovec šķirnes un tās krustojumiem (piemēram, uzlabotās Bovec šķirnes), bet pārējo pienu var iegūt no citu šķirņu aitām.”

Šā grozījuma iemesls ir tas, ka Bovecas aitu genofonds pakāpeniski mazinās, jo pēc Otrā pasaules kara Bovecas aitas gandrīz izmira, un tas būtiski ierobežoja to ģenētisko potenciālu. Šā iemesla dēļ audzētāji reizēm ir izmantojuši citu šķirņu, galvenokārt Frīzijas, aunus. Uzlabotā Bovec šķirne radusies, vietējās Bovecas aitas krustojot ar Austrumfrīzijas aitām, kas ir ļoti auglīgas un nodrošina ļoti lielu piena izslaukumu. Vietējā Bovec šķirne tika uzlabota, lai iegūtu lielākus dzīvniekus, no kuriem var iegūt vairāk piena, ja tiem dod augstas kvalitātes pamatbarību. Uzlabotā Bovec šķirne 2020. gadā tika reģistrēta kā jauna šķirne. Piena izslaukums ir salīdzināms ar Bovecas aitu piena izslaukumu, un abu šķirņu pienā ir līdzīgs olbaltumvielu un tauku īpatsvars. Līdz ar to šis grozījums neietekmē produkta “Bovški sir” galīgās un organoleptiskās īpašības.

2. Grozījums

Teikumu “Produktu “Bovški sir” gatavo tāda rituļa formā, kura diametrs ir 20 līdz 26 cm, augstums — 8 līdz 12 cm un svars — 2,5 līdz 4,5 kg.” aizstāj ar teikumu “Produktu “Bovški sir” gatavo tāda rituļa formā, kura diametrs ir 17 līdz 26 cm, augstums — 8 līdz 12 cm un svars — 1,8 līdz 4,5 kg.”

Grozījums attiecas uz rituļa minimālā diametra robežvērtības pazemināšanu no 20 cm līdz 17 cm un minimālā svara robežvērtības pazemināšanu no 2,5 kg līdz 1,8 kg.

Pēdējos gados par vienu no visstraujāk augošajām nozarēm Sočas ielejā ir kļuvis tūrisms, un tā rezultātā ir ievērojami audzis pieprasījums pēc produkta “Bovški sir” un mainījies tā pārdošanas modelis. Klienti lielākoties izvēlas produktu “Bovški sir” iegādāties veselu siera rituļu veidā tieši no ražotājiem, tāpēc ir liels pieprasījums pēc vieglākiem rituļiem. Mainot produkta “Bovški sir” rituļu izmēru un svaru, ražotājiem tiek nodrošināta lielāka elastība, jo tie var ražot mazākus/vieglākus “Bovški sir” rituļus, tādējādi apmierinot klientu pieprasījumu.

3. Grozījums

Teikumu “Patēriņam derīgam produktam jābūt nogatavinātam vismaz 60 dienas.” aizstāj ar teikumu “Patēriņam derīgam produktam jābūt nogatavinātam vismaz 45 dienas.”

Šīs izmaiņas attiecas uz laika, kas vajadzīgs, lai produkts kļūtu patēriņam derīgs, saīsināšanu no 60 dienām līdz vismaz 45 dienām.

Samazinoties produkta “Bovški sir” svaram un izmēram, ir saīsinājies siera nogatavināšanas laiks, jo mazāki siera rituļi nogatavojas ātrāk un ir gatavi patēriņam pēc 45 dienām.

Šis laika samazinājums neietekmē ne dabisko nogatavināšanas procesu, ne produkta galīgās īpašības.

5.2. Ražošanas metode

1. Grozījums

Specifikācijas 3.2.1. punkta (“Piena sagatavošana siera gatavošanai”) pirmo teikumu, kurā noteikts, ka “vismaz 80 % aitas piena jābūt iegūtiem no vietējās Bovec šķirnes aitām”, aizstāj ar teikumu “Vismaz 80 % aitas piena jābūt iegūtiem no aitām, kas pieder pie vietējās Bovec šķirnes un tās krustojumiem (piemēram, uzlabotās Bovec šķirnes).”

Šis grozījums attiecas uz 1. grozījumu 5.1. punktā. (“Produkta apraksts”).

2. Grozījums

2. nodaļas (“Produkta “Bovški sir” tehniskā ražošanas procesa norise”) 11. punktu (“Nogatavināšana”) groza šādi: “Siers ir derīgs patēriņam pēc vismaz 45 dienu nogatavināšanas.”

3.2.8. punktā (“Siera nogatavināšana”) un 3.2.9.1. punktā (“Siera novērtēšana”) siera nogatavināšanas laiku “60 dienas” labo uz “45 dienas”.

Šis grozījums attiecas uz 3. grozījumu 5.1. punktā (“Produkta apraksts”).

5.3. Saikne

Grozījums

Specifikācijas 5.1.3.2. punktā (“Piena ražošana”) iekļauto tekstu “Pienu, ko pārstrādā produktā “Bovški sir”, iegūst no aitām, kas pieder pie vietējās Bovec šķirnes (sīkāk aprakstīta turpmāk)” aizstāj ar tekstu “Pienu, ko pārstrādā produktā “Bovški sir”, iegūst no aitām, kas pieder pie vietējās Bovec šķirnes (sīkāk aprakstīta turpmāk) un tās krustojumiem, piemēram, pie uzlabotās Bovec šķirnes, kura iegūta, krustojot vietējās Bovec aitas un Austrumfrīzijas aitas, un kura ir īpaši auglīga šķirne, un kura nodrošina ļoti augstu piena izslaukumu. Bovec aitas tika krustotas, lai uzlabotu to piena izslaukumu.”

Šis grozījums attiecas uz 1. grozījumu 5.1. punktā (“Produkta apraksts”).

5.4. Marķējums

Grozījums

Svītro specifikācijas 5.3. punktu (““Bovški sir” logotips”).

Tas attiecas arī uz grozījumu 3.2.9.2. punktā (“Marķējums”), kura pirmajā teikumā ir noteikts, ka “visām specifikācijas prasībām atbilstīgos siera rituļus marķē ar ražotāja nosaukumu, nosaukumu “Bovški sir” un logotipu (parādīts turpmāk), attiecīgo Kopienas etiķeti un valsts kvalitātes simbolu.” Minēto teikumu aizstāj ar teikumu “Visām specifikācijas prasībām atbilstīgos siera rituļus marķē ar ražotāja nosaukumu, nosaukumu “Bovški sir” un attiecīgo Kopienas simbolu.”

Produkta “Bovški sir” logotips pieder Društvo rejcev drobnice Bovške (Bovec aitu un kazu audzētāju apvienībai). Tā kā produkta “Bovški sir” ražotājiem nav pienākuma būt apvienības biedriem, nebūtu pareizi prasīt, lai ražotāji, kas nav apvienības biedri, izmantotu logotipu. Ja ražotāji, kas nav apvienības biedri, vēlas izmantot apvienības logotipu, viņi to no apvienības var saņemt.

5.5. Cits

Grozījums

Cits — novērtējuma lapa

Tabulas “Minimālais punktu skaits attiecībā uz katru īpašību” 5.2. punktā (“Nogatavināta produkta “Bovški sir” novērtējuma lapa”) ir noteikts minimālais punktu skaits, kas sieram jāiegūst ārējā izskata, krāsas, siera masas, šķērsgriezuma, smaržas un garšas ziņā. Minētajā tabulā ir mainīts minimālais punktu skaits attiecībā uz siera ārējo izskatu, šķērsgriezumu un smaržu. Minimālais punktu skaits attiecībā uz ārējo izskatu ir palielināts no 1,5 līdz 1,75, attiecībā uz šķērsgriezumu — samazināts no 2,5 līdz 2,0 un attiecībā uz siera smaržu — palielināts no 1,5 līdz 1,75.

Ierosinātie grozījumi izriet no konstatējumiem, kas gūti produkta “Bovški sir” daudzgadu organoleptiskajos novērtējumos. Visnozīmīgākās problēmas, kas radās novērtēšanas laikā, bija saistītas ar siera šķērsgriezumu, jo no svaigpiena gatavota siera šķērsgriezums reti ir ideāls. Ir bijušas situācijas, kad dažus siera rituļus nevar pārdot par šķērsgriezumu piešķirtā punktu skaita dēļ, pat ja visas pārējās īpašības novērtētas augstu.

Par ārējo izskatu piešķiramais minimālais punktu skaits ir palielināts, jo ārējais izskats arī ir svarīgs un parāda siera konsistenci un tīrību, kā arī to, ka ražotājs to ir pienācīgi kopis. Ir paaugstināts arī minimālais punktu skaits attiecībā uz smaržu, jo tā sniedz sākotnējo norādi par to, ka siers neatbilst prasībām.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Bovški sir”

ES Nr.: PDO-SI-0423-AM01 - 2.9.2020

ACVN (X) AĢIN ( )

1. Nosaukums vai nosaukumi [acvn]

“Bovški sir”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Slovēnija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.3. grupa. Siers

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Bovški sir” ir ļoti trekns cietas masas siers. To gatavo no vismaz 80 % aitas svaigpiena, kas iegūts no vietējās Bovec šķirnes un tās krustojumu (piemēram, uzlabotās Bovec šķirnes) aitām un kam var būt piejaukts govs vai kazas piens, taču ne vairāk par 20 %. Siera rituļu diametrs ir no 17 līdz 26 cm, rituļu biezums — no 8 līdz 12 cm, rituļu svars — no 1,8 līdz 4,5 kg. Siera miza ir cieta, gluda un izlīdzināta, tās krāsa ir no pelēkbrūnas līdz gaišai smilškrāsai. Rituļa sāni ir nedaudz izliekti, malas — viegli noapaļotas. Siera masa ir kompakta, elastīga, blīva, tā ir viegli laužama, bet neveidojas drupatas. Siera masa ir viendabīgā pelēcīgi bēšā krāsā, masā ir retināts acojums ar vienmērīgi izkliedētām lēcas veida acīm vai nelieliem caurumiem, vai ieplaisājumiem. Ilgāk nogatavināta siera masa ir kompaktāka un lūstošāka. Sieram ir raksturīga aromātiska, piesātināta, stipra un nedaudz asa smarža un garša. Sieru nogatavināšana ilgst no 45 dienām līdz diviem gadiem. Ja, sieru pagatavojot, izmantots arī govs vai kazas piens, tā garša un smarža ir maigāka. “Bovški sir” satur vismaz 60 % sausnas, un sausnā ir 45 % tauku.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Produktu “Bovški sir” ražo no vietējās Bovec šķirnes un tās krustojumu (uzlabotās Bovec šķirnes) aitas svaigpiena vai no aitas, kazas un govs piena maisījuma. Govs vai kazas piena daļa nedrīkst pārsniegt 20 % no piena kopējā daudzuma. Produktu “Bovški sir” gatavo tikai slaucamo dzīvnieku laktācijas periodā, kas sakrīt ar to ganību zālāju veģetācijas periodu, kurās ganās slaucamo dzīvnieku ganāmpulks. Laktācijas periodā pamatbarību veido galvenokārt ganību zālaugi, ko var papildināt arī ar sienu un skābbarību. Pamatbarībai jāveido vismaz 75 % dienas barības devas sausnas.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visiem produkta “Bovški sir” ražošanas posmiem no piena ieguves līdz siera gatavošanai un nogatavināšanai jānotiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Visām specifikācijas prasībām atbilstīgos siera rituļus marķē ar ražotāja nosaukumu, aizsargāto nosaukumu un attiecīgo ES logotipu. Ja siers pagatavots, izmantojot arī govs vai kazas pienu, jānorāda arī tā procentuālais daudzums. Ražotāji var pievienot arī norādi par to, ka siers ir nogatavināts ilgāk par gadu, ka tas ir bioloģisks vai gatavots kalnu sierotavā.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

“Bovški sir” pagatavošanai izmantojamo pienu iegūst un “Bovški sir” gatavo ražošanas apgabalā, kura ziemeļu un rietumu robeža iet gar valsts robežu ar Itāliju no Mt Mali Mangart un Mt Veliki Mangart līdz Učje robežpārejai. Sākumā robežlīnija šķērso Mt Mali Muzec un Mt Veliki Muzec virsotnes, ieskauj Mt Božca, turpinās līdz Na Vrhu virzienā uz Hrib, šķērso Pirovec, Mt Krasji Vrh, Mt Zaprikraj un Mt Zapleč, tad sasniedz Mt Lopatnik un Mt Krn, Mt Mali Šmohor, Mt Bogatin, Vratca un turpinās līdz Mt Lanževica, Mala Vrata, Velika Vrata, Travnik, Mt Malo Špičje un Mt Kanjevec, pēc tam šķērso Mt Triglav, Luknja, Križ, Mt Prisojnik, Mt Mala Mojstrovka, iet pa Travnik, virzās tālāk, sasniedzot Mt Jalovec, Kotovo Sedlo, Mt Mali Mangart, un, visbeidzot, atgriežas pie valsts robežas ar Itāliju. Minētās apdzīvotās vietas, pa kurām iet robežlīnija, atrodas ģeogrāfiskā apgabala iekšienē.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

“Bovški sir” ir produkts ar gadsimtiem ilgu vēsturisku nozīmi. Arheoloģiski atklājumi liecina, ka Boveca [Bovec] bijusi apdzīvota jau pirms vairākiem tūkstošiem gadu. Tiek uzskatīts, ka siera gatavošana šajā augstkalnu reģionā attīstījusies pirms trīs tūkstoš gadiem aptuveni vienā laikā ar dzelzs apstrādes aizākumiem. Pirmie rakstu avoti par Bovecu ir vecāki par 1174. gadu, bet rakstiskas liecības par reģionā gatavotu sieru datējamas ar 14. gadsimtu. Zemesgrāmatas un citi tā laika reģistri liecina, ka siers bija vērtīga patēriņa prece, jo saimniecības nodokļi, zvejas tiesības un tml. lietas tikušas aprēķinātas siera rituļu izteiksmē (Rutar, 1882). Siers ar nosaukumu “Bovški sir” (itāļu valodā “Formaggio di Plezo vero”) pirmoreiz minēts 1756. gadā Udīnes [Udine] pilsētā, kur tas iekļauts cenrādī, no kura redzams, ka “Bovški sir” cena bijusi augstāka par dažu citu sieru cenu. Ganīšanas, sierniecības un alpīnās pļavkopības metodes aprakstītas t. s. “Pašni red” (“Ganību pārvaldības noteikumi”). Izdevumā “Planinski vestnik” autors Henriks Tuma [Henrik Tuma] aprakstījis ganību pārvaldību un darba dienu Zapotokā [Zapotok], Zadņas Trentas [Zadnja Trenta] augstākajā apvidū pirms Pirmā pasaules kara. No šā darba secināms, ka “Bovški sir” ražošanas metode, kaut arī notikusi tehnoloģijas attīstība, saglabājusies tāda, kāda tā bijusi izsenis. Ģeogrāfiskajā apgabalā, kuram raksturīgas ganības augstu kalnos un stāvas nogāzes, intensīvai lauksaimniecībai ir maz vietas. Viss ģeogrāfiskais apgabals atrodas Natura 2000 zonā, un liela ģeogrāfiskā apgabala daļa ir Triglava [Triglav] nacionālā parka teritorijā. Ģeogrāfiskajā apgabalā valda savdabīgs Alpu kontinentālais klimats, ko daļēji ietekmē Vidusjūras klimats ar Sočas [Soča] upes starpniecību. Nokrišņu ir daudz (Bovecā 1961.–1990. gada laikposmā gada vidējais nokrišņu daudzums sasniedzis 2 735 mm), un tie ir visu gadu. Dažās ielejās augsto virsotņu dēļ, kuras tās ieskauj, tiešās saules gaismas trūkst pat divus mēnešus gadā. Lai gan lietus ir pārpilnībā, sausums un vēji noplicina plānās augsnes un samazina zālāju ražu, taču šādi apstākļi ir labi piemēroti sīklopu audzēšanai.

Pienu, ko izmanto “Bovški sir” ražošanai, slauc no vietējās Bovec šķirnes vai tās krustojumu (uzlabotās Bovec šķirnes) aitām. Bovec šķirne izkopta vairāku gadsimtu gaitā Sočas ielejas augšdaļā un nosaukta Bovecas pilsētas vārdā. Bovecas aitas pieder pie piena aitu šķirnes, un tām raksturīga smalki veidota galva un īsas ausis. Līdz pat šodienai šīs šķirnes izkopšanas galvenais mērķis ir pielāgot to vietējiem skarbajiem un pieticīgajiem dzīves apstākļiem, lai šīs aitas varētu ganīties pauguraines un kalnu ganībās, izkoptu tādas īpašības kā mierīgu raksturu, ilgdzīvotību un izturību. Bovecas aitu pienā ir vairāk tauku un sausnas nekā pārējo Slovēnijas piena šķirņu aitu pienā; tas ietekmē gan siera iznākumu, gan arī tā garšu. Uzlabotā Bovec šķirne radusies, vietējās Bovecas aitas krustojot ar Austrumfrīzijas aitām, kas ir ļoti auglīgas un nodrošina ļoti lielu piena izslaukumu. Vietējā Bovec aitu šķirne tika uzlabota, lai iegūtu lielākus dzīvniekus, no kuriem varētu iegūt vairāk piena.

Laktācijas periodā aitas, kuru pienu izmanto “Bovški sir” ražošanai, ganās ganībās visā apbagalā. Ganību izmantošana notiek saskaņā ar tradīciju, un tā ir vienīgā rentablā saimniekošanas iespēja. Tādējādi laikposmā, kad pienu pārstrādā, ražojot “Bovški sir”, aitas uzņem galvenokārt svaigu barību, kas lielā mērā ietekmē “Bovški sir” tipisko garšu un smaržu. Šajās ganību teritorijās ir liela zālaugu daudzveidība, kas saistīta ar augstumu virs jūras līmeņa, klimatu un augšņu mineraloģisko sastāvu. Ģeogrāfiskajā apgabalā aug alpīnam, kontinentālam un Vidusjūras reģionam tipiski raksturīgi augi.

Atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju

https://www.gov.si/assets/ministrstva/MKGP/PODROCJA/HRANA/SHEME-KAKOVOSTI/SPECIFIKACIJE-EVROPSKA-KOMISIJA/Bovski_sir_specifikacija.pdf

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.