Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošanu (2004/2238(INI))



Oficiālais Vēstnesis 092 E , 20/04/2006 Lpp. 0403 - 0407



P6_TA(2005)0180 Eiropas nākotne sešdesmit gadus pēc Otrā Pasaules kara Eiropas Parlamenta rezolūcija par 60. gadadienu kopš Otrā pasaules kara beigām 1945. gada 8. maijā Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu, A. atzīmējot 60. gadadienu, kopš 1945. gada 8. maijā nacistiskās Vācijas kapitulācijas rezultātā Eiropā beidzās Otrais pasaules karš; B. pieminot un sērojot par visiem nacistiskās tirānijas upuriem; C. īpaši pieminot visus holokausta upurus; D. pieminot un sērojot par kara upuriem, ko zaudēja visas puses, un uzskatot šos upurus par kopīgu Eiropas traģēdiju; E. izsakot pateicību visiem, kas deva savu ieguldījumu, lai atbrīvotos no nacionālsociālisma — uz necilvēcību un tirāniju balstītas sistēmas, un uzskatot, ka šo atbrīvošanos simbolizē 1945. gada 8. maijs; F. īpašu cieņu apliecinot visiem sabiedroto karavīriem, kas ziedoja savu dzīvību, un tautām, sevišķi Amerikas Savienoto Valstu, Apvienotās Karalistes, Padomju Savienības un citu sabiedroto valstu tautām, kuras cīnījās karā pret nacismu un fašismu, un izsakot pateicību tautām, kas stingri atbalstīja brīvības un demokrātijas atjaunošanu lielākajā mūsu kontinenta rietumu daļā; G. atceroties, ka dažām tautām Otrā pasaules kara beigas nozīmēja jaunu tirāniju, ko radīja staļinistiskā Padomju Savienība; H. apzinoties, cik lielas ciešanas, netaisnību un ilgstošu sociālu, politisku un ekonomisku degradāciju nācās piedzīvot nebrīvē esošajām tautām, kas atradās uz austrumiem no tā sauktā dzelzs priekškara; I. izsakot atzinību par Centrālās Eiropas un Austrumeiropas tautu panākumiem, kas gūti, nostiprinot tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu pēc demokrātiskajām revolūcijām, kurās šīs tautas gāza komunistiskos režīmus un pašas atguva brīvību; J. uzskatot Eiropas integrācijas procesa un transatlantiskās alianses panākumus, kā arī mieru un labklājību, ko tie nesuši, par pārliecinošu atbildi uz secinājumiem, kuri gūti no pagātnes nelaimēm un neveiksmēm; 1. uzsver, ka svarīgi ir pagātnes atmiņas saglabāt dzīvas, jo bez patiesības un piemiņas nav iespējama samierināšanās; vienlaikus uzsver, ka tikai stipra Eiropa var piedāvāt līdzekļus, kas palīdz tikt pāri pagātnes šausmām; 2. pauž cieņu un godina visus, kas cīnījās pret tirāniju, it īpaši tos, kuri kļuva par tās upuriem; 3. vēlreiz apliecina savu apņēmību veicināt miermīlīgu un plaukstošu Eiropu, kuras pamatā ir tādas vērtības kā cilvēka cieņas respektēšana, brīvība, demokrātija, vienlīdzība, tiesiskums un cilvēktiesību ievērošana; 4. apstiprina savu vienoto nostāju pret jebkuru totalitāru režīmu, lai uz kādu ideoloģisko pārliecību tas balstīts; 5. atzinīgi vērtē šo pirmo iespēju svinēt gadadienu kopā ar deputātiem, kas ievēlēti no 25 dalībvalstīm, un uzskata šo iespēju par izpausmi aizvien ciešākai to mūsu tautu un pilsoņu savienībai, kuri ir pārvarējuši dalījumu agresoros un upuros, uzvarētājos un zaudētājos, par piemērotu brīdi, lai dalītos mūsu atmiņās un apvienot tās, veidojot patiešām kopēju Eiropas atmiņu, kā arī par iespēju novērst nacionālisma un totalitāra režīma atkārtošanos; 6. atzinīgi vērtē to, ka pēc daudziem gadu desmitiem, kas pavadīti padomju kundzībā vai okupācijā, vai citās komunistiskās diktatūras iekārtās, tagad arī Centrālās Eiropas un Austrumeiropas valstis un tautas var dzīvot brīvībā un izmantot tiesības noteikt savu likteni; apsveic Vācijas apvienošanos un to, ka desmit Centrālās Eiropas un Austrumeiropas valstis ir pievienojušās vai drīz pievienosies Eiropas Savienībai; 7. uzsver, ka Eiropas integrācijas process ir palīdzējis likvidēt gandrīz visas pēckara diktatūras Eiropas kontinentā — gan Centrālajā Eiropā, gan Austrumeiropā, kā arī Spānijā, Portugālē un Grieķijā; 8. paziņo, ka Eiropas integrācijas process un Eiropas Savienības kā miera parauga turpmāka attīstīšana ir tautu brīvas izvēles rezultāts, lai lemtu pašiem savu likteni un uzņemtos saistības pašiem veidot kopīgu nākotni; 9. paziņo, ka saskaņā ar Helsinku nolīgumiem nevienai valstij nav tiesību izlemt citas valsts likteni; 10. aicina visas valstis padarīt pieejamus savus arhīvus attiecībā uz Otro pasaules karu; 11. uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem, pievienošanās valstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, ar Eiropas Savienību asociēto valstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomes dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Amerikas Savienoto Valstu Kongresam. --------------------------------------------------