EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 22.6.2011 
SEC(2011) 780 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
par energoefektivit āti un ar ko groza un sekojoši atce ļ Direktīvas 2004/8/EK un 
2006/32/EK 
{COM(2011) 370 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 779 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV Eiropa līdz 2020. gadam var samazin āt tās primārās enerģijas patēriņu par 20 %, vienk ārši 
piemērojot rentablus ietaup ījumu pasākumus. Tas ES ekonomiku padar ītu konkur ētspējīgāku 
un izveidotu darbavietas un jaunas uz ņēmējdarbības iespējas. Energoefektivit āte nozīmē arī 
labāku energoresursu iz mantojumu un maz āku atkarību no importa. T ā nozīmē mazākas CO 2 
un citas kait īgas emisijas, maz āku ietekmi uz ekosist ēmu un lab āku iedzīvotāju dzīves 
kvalitāti. Turklāt, sasniedzot 20 % ener ģijas ietaup ījumu mērķi, būtu vieglāk īstenot ES 
2050. gada redz ējumu, kas izkl āstīts “Zema oglek ļa dioksīda līmeņa ceļvedī 2050. gadam”1. 
1. IEVADS UN POLITIKAS KONTEKSTS  
ES vadītāji ir apņēmušies sasniegt mērķi līdz 2020. gadam ietaup īt 20 % prim ārās 
enerģijas patēriņa, salīdzinot ar b āzlīniju2. Tas noz īmē līdz 2020. gadam ietaup īt primāro 
enerģiju 368 miljonu tonnu naftas ekvivalenta (Mtoe) apm ērā (bruto iekšzemes pat ēriņš mīnus 
patēriņš neenerģētiskām vajadz ībām), salīdzinot ar attiec īgajā gadā prognozēto patēriņu – 
1842 Mtoe.  
2006. gada energoefektivit ātes rīcības plāns (EERP)3 bija būtisks pirmais solis ce ļā uz to, lai 
sasniegtu  20 % mērķi, taču tas netiec ās īstenot visu ekonomisko potenci ālu. Neatkar īgi no tā 
īstenošanas virz ības ir nepieciešams jauns impulss, lai pastiprin ātu atlikuš ā potenciāla 
izmantojumu. T ādēļ 2011. gad ā tika pieņemts jauns energoefektivit ātes plāns (EEP)4. 
Daži no EEP noteiktajiem pas ākumiem ir  jāīsteno, izmantojot jaunu(-us) ties ību akta 
priekšlikumu(-us) . To vidū ir skaidru politikas m ērķu noteikšana; energopakalpojumu tirgus 
attīstība; publisk ā sektora noz īmes palielin āšana; patērētāju zināšanu palielin āšana par vi ņu 
enerģijas patēriņu; un ener ģijas piegādes efektivit ātes palielin āšana. Šie pasākumi ir cieši 
saistīti ar divu esošo juridisko instrumentu  – Energopakalpojumu direkt īvas un 
Koģenerācijas direkt īvas – darbības jomu5. Tomēr direktīvu vidusposma nov ērtējums 
liecina, ka pašreiz ējā formā tās nebūs pietiekamas, lai pan āktu politikas m ērķi, un tādēļ tās ir 
jāpārskata. Šā ietekmes nov ērtējuma (IN) m ērķis ir nodrošin āt analītisku ieguld ījumu 
direktīvu pārskatīšanas sagatavošanai.  
2. KĀDA IR PROBL ĒMA? 
Izmantojot esošo politiku, ES 20 % ener ģijas ietaup ījuma politikas m ērķis netiks sasniegts, 
tādēļ ar to saist ītie ieguvumi netiks pan ākti. Katrā sektorā (sākot ar ener ģijas pārveidi līdz 
enerģijas patēriņam) ir atlicis saimniecisks potenci āls, taču joprojām ir būtiskas probl ēmas, 
piemēram, nepietiekama politisk ā apņemšanās un nepietiekami att īstīts tirgus 
energoefektivit ātes uzlabošanai, nelielas zin āšanas par iesp ējām un pārāk maz iniciat īvu, lai 
īstenotu energoefektivit ātes uzlabojumus piepras ījuma un pied āvājuma pusē.  
3. ES IR BŪTISKA NOZ ĪME 
ES tiesības rīkoties saist ībā ar energoefektivit āti un ietaup ījumu ir noteiktas L īguma par 
Eiropas Savien ības darb ību 194. panta 1. punkt ā. Lai gan liela da ļa atbildības paliek 
dalībvalstu zi ņā, ES tiesības rīkoties ir noteiktas t ādēļ, ka energoefektivit āte un ietaup ījums ir 
būtiski, lai īstenotu ES  klimata p ārmaiņu, energoapg ādes drošības, konkur ētspējas un vides 
                                                 
1 COM(2011) 112. 
2 7224/1/07, REV 1, PRIMES 2007 b āzlīnija. 
3 COM(2006) 545. 
4 COM(2011) 109. 
5 Attiec īgi 2006/32/EK un 2004/8/EK. 
 
LV 2   LV aizsardzības mērķus. Lai risin ātu šos mērķus, ir nepieciešama koordin ēta rīcība un saska ņota 
energoefektivit ātes un ietaup ījuma politika.  
4. GALVENIE POLITIKAS M ĒRĶI  
Vispārējais ES politikas m ērķis saistībā ar energoefektivit āti ir līdz 2020. gadam ietaup īt 
20 % ES prim ārās enerģijas patēriņa, salīdzinot ar prognoz ēto. Tā kā virzība uz šā mērķa 
sasniegšanu nav apmierinoša, šā IN galvenais m ērķis ir veicin āt plaisas nov ēršanu, izp ētot 
pasākumus visos sektoros, kuros ir  atlicis saimniecisks potenci āls. 
5. ANALĪTISKĀ PIEEJA  
Lai noteiktu b āzlīniju katrai politikas jomai, tika izmantots PRIMES visp ārēja līdzsvara 
modelis. Lai analiz ētu detaliz ētu atlasīto politikas izv ēļu ekonomisko, soci ālo un vides 
ietekmi, tika izmantots E3ME modelis. Model ējot individu ālās energoefektivit ātes izvēles kā 
ievades datu un pie ņēmumu avotu izmantoja daž ādus pētījumus. 
Gadījumos, kad model ēšana nebija iesp ējama, lai noteiktu izv ēļu iespējamo ietekmi, 
izmantoja augšup ējus novērtējumus un individu ālus pētījumus.  
Labākās izvēles atlase ir balst īta uz sekm ēm, kuras guvusi esoš ā politika, un uz atlikušo 
šķēršļu, ES pievienot ās vērtības, iesp ējamās ietekmes, efektivit ātes, lietder īguma un 
saskaņotības novērtēšanu. 
6. ANALIZĒTĀS IZVĒLES 
Šajā analīzē tika apsv ērti trīs politikas izv ēļu līmeņi. Pirmais l īmenis bija saist īts ar vajadz ību 
noteikt valsts energoefektivit ātes mērķus un to veidu. Otrais anal īzes līmenis bija saist īts ar 
individuālo politikas pas ākumu būtību un ietekmi. Visbeidzot, tika p ārskatīts trešais l īmenis – 
alternatīvas likumdošanas pieejas.  
Pirmā līmeņa politikas izv ēles 
A: Valsts m ērķi/uzdevumi  
A1: Saglab āt esošo pieeju  
A2: Paplašin āt Energopakalpojumu direkt īvas indikat īvo galapat ēriņa mērķi līdz 2020. gadam  
A3: Katrai dal ībvalstij noteikts aptverošs indikat īvs mērķis 2020. gadam  
A4: Katrai dal ībvalstij noteikts saistošs m ērķis 2020. gadam  
Otrā līmeņa politikas izv ēles 
B: Enerģijas ietaup ījuma pien ākums  
B1: Saglab āt esošo pieeju  
B2: Atcelt sp ēkā esošos Energopakalpojumu direkt īvas noteikumus, neaizst ājot tos  
B3: Piepras īt visām dalībvalstīm ieviest ener ģijas ietaup ījuma pien ākumus, to izstr ādi atstājot 
dalībvalstu zi ņā 
B4: Tāpat kā B3., tikai saska ņojot galven ās iezīmes  
C: Papildu pas ākumi, lai īstenotu potenci ālu galapat ēriņa posmā 
C1: Saglab āt esošo pieeju  
C2: Ener ģijas taupīšanas pas ākumi sabiedrisko ēku renov ācijai  
C2a: Ieviest 3 % saistošu m ērķi sabiedrisko ēku renov ācijai līdz izmaksu zi ņā optimālam līmenim  
C2b: Ieviest 3 % saistošu m ērķi sabiedrisko ēku renov ācijai līdz „gandr īz nulles” ener ģijas līmenim  
C2c: Izveidot valsts finans ēšanas un tehnisk ās palīdzības infrastrukt ūru sabiedrisko ēku renov ācijai 
C3: Oblig āta energoefektivit ātes kritērija izmantošana publiskaj ā iepirkum ā 
C4: Brīvprātīgi pasākumi, lai veicin ātu energoefektivit āti ar publisko iepirkumu  
 
LV 3   LV C5: Plaš āks energouz ņēmumu pien ākums attiec ībā uz viedajiem skait ītājiem un r ēķinu izrakst īšanu 
C6: Brīvprātīgi pasākumi saist ībā ar skaitītājiem un r ēķinu izrakst īšanu 
C7: Oblig āti rūpniecības energoauditi un energovad ības sistēmas 
C8: Brīvprātīgas sistēmas, lai sekm ētu energoauditus un energovad ības sistēmu izmantošanu 
rūpniecībā 
C9: Pien ākumi dalībvalstīm sekmēt energopakalpojumu uz ņēmumus (ESCO)  
C10: Brīvprātīgi pasākumi ESCO sekm ēšanai  
D: Pasākumi, lai īstenotu potenci ālu enerģijas pārveides un sadales posm ā 
D1: Saglab āt esošo pieeju  
D2: Spēkā esošo noteikumu atcelšana  
D3: Oblig ātas koģenerācijas un centraliz ētās siltumapg ādes/dzes ēšanas pras ības jaun ām 
elektroener ģijas un augsta siltuma piepras ījuma rūpniecības iekārtām 
D4: Augstas efektivit ātes koģenerācijas režīmā saražotas elektroener ģijas oblig āts pieslēgums un 
prioritāra piekļuve elektrot īklam 
D5: Brīvprātīgi pasākumi, lai sekm ētu koģenerāciju un centraliz ēto siltumapg ādi/dzesēšanu 
D6: Minim ālās efektivit ātes prasības ener ģijas ražošanai  
D7: Energoefektivit ātes pienākums energot īkla regulatoriem  
D8: Brīvprātīgi pasākumi, lai palielin ātu enerģijas pārveides, p ārvades un sadales efektivit āti 
E: Valstu zi ņošana  
E1: Saglab āt esošo pieeju  
E2: Piepras īt vienkāršas formas zi ņojumus  
E3: Piepras īt detalizētu ietaup ījuma apr ēķinu un visas ekonomikas pas ākumu nov ērtējumu 
E4: Ziņošana vien īgi valsts reformu programm ās 
E5: Kombin ēt ziņošanu ar citiem saist ītiem instrumentiem  
Trešā līmeņa politikas izv ēles 
1: Saglab āt abas sp ēkā esošās direktīvas (Energopakalpojumu un Ko ģenerācijas direkt īvas), kādas 
tās ir šobrīd 
2: Atcelt abas sp ēkā esošās direktīvas, neaizst ājot tās 
3: Ierosin āt divas atseviš ķas pārskatītas direkt īvas un paplašin āt to darbības jomu  
4: Apvienot abas direkt īvas un paplašin āt to darbības jomu  
5: Izmantot regulu k ā juridisko instrumentu direkt īvas vietā 
7. SECINĀJUMI : VĒLAMĀ JAUNĀ POLITIKAS STRUKT ŪRA 
7.1. Vēlamās izvēles  
Analīzē ir secināts, ka pašlaik nav vajadz ības ierosin āt saistošus valsts m ērķus. Lai gan 
šādi mērķi varētu liecināt par energoefektivit ātes nozīmīgumu un palielin āt tās aktualit āti 
politikas darba k ārtībā, patiesi noz īmīgi ir tieši individu āli pasākumi. Tādēļ ir ieteicami 
vienīgi indikatīvi mērķi, kurus nosaka dal ībvalstis (A3. izv ēle). Tom ēr ir jānovēro un 
jānovērtē to virzība. Ja nov ērtējums 2013. gad ā liecinās, ka šāda pieeja apdraud kop ējā 
Eiropas 20 % energoefektivit ātes mērķa sasniegšanu, b ūs jāveic darbība saistošu valstu m ērķu 
virzienā.  
Lai iztiktu bez saistošiem m ērķiem, bet nodrošin ātu tādus pašus rezult ātus, varētu izvirzīt 
turpmāk norādītos pasākumus.  
 
LV 4   LV Enerģijas ietaup ījuma pien ākums (B4. izv ēle) ir galvenais, lai palielin ātu 
energoefektivit ātes pasākumu uzņemšanos un atbalst ītu energopakalpojumu tirgus att īstību. 
Tādēļ ir ierosin āts ieviest valsts ener ģijas ietaup ījuma shēmas, kuru m ērķis būs panākt 
gada galaener ģijas samazin ājumu par 1,5 % . Ir atbilst īgi, ja dal ībvalstis šo pien ākumu 
uzliks saviem energouz ņēmumiem (pieg ādātājiem vai izplat ītājiem), jo šo strukt ūru rīcībā ir 
informācija par klientu ener ģijas patēriņu. Dažas galven ās pienākumu shēmu iezīmes ir 
jāsaskaņo ES līmenī (piemēram, vērienīguma līmenis un uzskaites metodes), ta ču 
dalībvalstīm ir jābūt iespējai tās pielāgot apstākļiem savā valstī. Šī prasība enerģijas 
ietaupījumam pieš ķirs finanšu v ērtību un saist īs energouz ņēmumu pe ļņu ar energoefektivit āti, 
nevis tikai ar pieg ādātās enerģijas apjomu. Gaid āmais ietaup ījums ir iev ērojams (108–
118 Mtoe prim ārās enerģijas ietaup ījuma 2020. gad ā), bet izmaksas uz vienu personu ir 
nebūtiskas un tiek vienl īdzīgi izdalītas starp ener ģijas tiešajiem pat ērētājiem. 
Publiskajam sektoram var ētu būt būtiska noz īme, lai stimul ētu tirgus p āreju uz 
efektīvākiem produktiem, ēkām un pakalpojumiem publisk ā sektora t ēriņu lielā apjoma d ēļ. 
Tiek ierosin āti divi pas ākumi. Pirmk ārt, katru gadu 3 % publisko strukt ūru īpašumā esošo ēku 
ir jāatjaunina l īdz efektīvu izmaksu l īmenim (C2a. izv ēle). Tas nerad ītu ļoti lielu ener ģijas 
ietaupījumu (aptuveni 9 Mtoe), ta ču to īstenotu tādēļ, ka tām ir liela noz īme sabiedr ības dzīvē. 
Arī naudas izteiksm ē šīs izvēles ieguvumi b ūtu pārāki par izmaks ām: papildu ar ener ģiju 
saistītos ieguld ījumus 1,6 miljardu euro apm ērā ik gadu laik ā no 2010. l īdz 2020. gadam 
atsvērs ietaupījums par ener ģijas rēķiniem 1,92 miljardu euro apm ērā. Otrkārt, publisk ās 
struktūras, kas ieg ādājas augstas energoefektivit ātes produktus un ēkas, pamatojoties uz 
pieejamaj ām enerģijas etiķetēm un sertifik ātiem (C3. izv ēle), veicin ās tirgus virz ību. Tas tieši 
ietekmēs 9–18 Mtoe ietaup ījumu 2020. gad ā. Sākotnēji tas pras īs lielāku ieguld ījumu, taču 
kopumā samazinās publiskā sektora organiz āciju izmaksas. 
Informācija par faktisko ener ģijas patēriņu, kas mājsaimniec ībām un uzņēmumiem tiek 
regulāri nodrošin āta, izmantojot ener ģijas rēķinus (C5. izv ēle), un lielo uz ņēmumu iespēja 
ietaupīt, veicot energoauditus (C7. izv ēle), ir svar īgas, lai samazin ātu inform ācijas plaisu, 
kura ir viens no efektivit ātes šķēršļiem. Anal īze atklāja, ka abu izv ēļu gadījumā slogs 
tiešajiem pat ērētājiem un uz ņēmumiem b ūs samērā neliels, sal īdzinot ar vi ņu ieguvumu. Ar ī 
iespējamais ietaup ījums abām izvēlēm ir ievērojams un var ētu sasniegt l īdz pat 90 Mtoe 
C5. izvēlei un līdz 30 Mtoe C7. izv ēlei. Tomēr ietaupījumu apm ērs būs atkarīgs no patērētāju 
individuālās reakcijas un mijiedarb ības starp šiem pas ākumiem un citiem valsts pas ākumiem, 
kuri mudin ās patērētājus izmantot inform āciju, kas vi ņiem tiks sniegta. 
ESCO ir svar īgi dalībnieki , kuri var ētu uzņemties da ļu sākotnēji nepieciešamo ieguld ījumu 
energoefektivit ātes pasākumos. Tom ēr arī attīstītos ESCO tirgos dar ījumu izmaksas 
potenciālajiem pat ērētājiem ir p ārāk augstas, lai var ētu viegli piek ļūt pieejamajiem 
pakalpojumiem. T ādēļ dalībvalstīm ir ieteicams izveidot strukt ūras, kas veiktu tirgus 
uzraudzību, nodrošin ātu energopakalpojumu pied āvājumu sarakstus un standarta l īgumus 
(C9. izvēle). Šim nol ūkam dalībvalstis energoefektivit ātes politikas virzienu izsekošanai var 
izmantot jau izveidot ās aģentūras, un līdz ar to š ī izvēle tām neradītu papildu administrat īvo 
slogu. 
Lai atbalst ītu efektīvāku enerģijas ražošanu, p ārvadi un sadali , ir ierosin āts izvirzīt 
vairākus normat īvus pasākumus. Tostarp ir pas ākumi, lai nodrošin ātu to, ka liekais siltums no 
elektroener ģijas ražošanas un r ūpniecības procesiem un citiem ener ģijas avotiem, kur zudumi 
tiek pārvērsti enerģijā, tiktu izmantots, lai apmierin ātu siltuma piepras ījumu ēkās un 
uzņēmumos un lai prim ārās enerģijas kurin āmais tiktu izmantots daudz efekt īvāk. To var 
panākt, pieprasot, lai jaun ās ražošanas jaudas un augsta siltuma piepras ījuma rūpnieciskās 
iekārtas tiktu apr īkotas ar siltuma rekuper ācijas (ko ģenerācijas) iek ārtām un lai tiktu 
 
LV 5   LV nodrošināts to piesl ēgums pat ērētājiem, izmantojot centraliz ētās siltumapg ādes/dzesēšanas 
tīklus (D3. izv ēle). Otrk ārt, lai samazin ātu administrat īvo slogu un rad ītu līdzvērtīgus 
konkurences apst ākļus, ir svar īgi noteikt skaidrus piesl ēguma noteikumus un priorit āru 
piekļuvi elektrot īklam elektroener ģijai, kas saražota augstas efektivit ātes koģenerācijas režīmā 
(D4. izvēle). Tas ko ģenerāciju novietotu l īdzvērtīgā pozīcijā ar atjaunojam ās enerģijas 
tehnoloģijām.  
Turklāt enerģijas tīkla regulatoriem ir j āprasa izstr ādāt tarifus un t īkla noteikumus, kuri ļautu 
patērētājiem pied āvāt energoefekt īvus risinājumus un tehnolo ģijas (D7. izv ēle). Tā kā tas 
regulatoriem nerad ītu papildu uzdevumus, bet t ā vietā skaidri pilnvarotu tos noteikt priorit āti 
energoefektivit ātei, veicot savus uzdevumus, papildu administrat īvais slogs b ūtu nenozīmīgs. 
Tāpat ir ierosin āts, lai Komisija uzrauga virz ību attiecībā uz elektroener ģijas un siltuma 
ražošanas energoefektivit āti un, ja t ā nav pietiekama, p ēc detalizētas analīzes piedāvā 
turpmākus pasākumus (D6.a izv ēle). 
Lai ierobežotu administrat īvo slogu, taj ā pašā laikā nodrošinot, lai tiktu īstenota pien ācīga 
uzraudzība, ir ierosin āta vienkārša ziņošanas forma  (E2. izvēle). Šāda pieeja samazin ās 
administrat īvo slogu, nov ēršot dārgākos uzdevumus: atseviš ķu politikas pas ākumu ex-ante un 
ex-post nov ērtējumu. Tiek l ēsts, ka tas izmaksas samazin ātu aptuveni uz pusi, sal īdzinot ar 
pašreizējo līmeni. 
Trešā līmeņa politikas izv ēļu analīzē ir secināts, ka Energopakalpojumu un Ko ģenerācijas 
direktīvu darbības jomas paplašin āšanai būtu labvēlīga ietekme. To apvienošana vien ā tiesību 
aktā nodrošinātu vienkāršošanu un lab āku saskaņojumu. 
Visas ierosin ātās izvēles ir savstarpēji saistītas un cita citu pastiprina . Vienīgi apvienotas 
vienā kopumā, tās var sniegt nepieciešamo ener ģijas patēriņa samazin ājumu par soci āli 
pieņemamām izmaks ām. 
7.2. Vispārējā ietekme 
Piedāvātajā instrumentu kopum ā būs virkne da ļēju sakritību un mijiedarb ību. Visa kopuma 
modelēšana atklāja, ka prim ārās enerģijas piepras ījums 2020. gad ā tiks samazin āts par 19,7 % 
līdz 20,9 %, sal īdzinot ar PRIMES 2007. gada b āzlīnijas prognozi, bet galapiepras ījums 
2020. gad ā samazināsies par 15,6 % l īdz 19,5 %. Sektori, kuros piepras ījums samazin āsies 
visvairāk, ir transporta un m ājokļu sektors. Pateicoties lab ākām ierīcēm un lab ākai 
siltumapg ādei un dzes ēšanai, būtisks samazin ājums ir ar ī terciārajā sektorā. Uzlabojas ar ī 
ražošanas efektivit āte, un dažu galaener ģijas piepras ījuma ierobežošanas pas ākumu rezult ātā 
samazinās elektroener ģijas patēriņš, attiecīgi samazinot ar ī ražošanas apjomu.  
Pasākumi, lai pan āktu 20 % ener ģijas ietaup ījuma mērķi 2020. gad ā, atbalstīs arī siltumnīcas 
efektu izraisošo g āzu samazin ājuma mērķa sasniegšanu, jo īpaši nozar ēs, kas neietilpst ETS. 
“Zema oglek ļa dioksīda līmeņa ceļvedī 2050. gadam” secin āts, ka energoefektivit ātes un 
atjaunojamo ener ģijas resursu 20 % m ērķa izpildīšana ļaus panākt siltumn īcas efektu izraisošo 
gāzu emisiju samazin ājumu par 25 %. T āpēc Komisija ir pazi ņojusi, ka uzraudz īs jauno, 20 % 
energoefektivit ātes mērķa sasniegšanai paredz ēto pasākumu ietekmi uz ETS6.  
Ietekme uz ETS ir atspogu ļota vispārējā 20 % efektivit ātes model ēšanā, bet rezult āti ir ļoti 
dažādi atkarībā no izmantot ā modeļa. Abi mode ļi paredz turpm āku siltumn īcefekta g āzu 
emisiju samazin ājumu, taču rezultāti, kas rāda ietekmi uz ETS cenu, atš ķiras: E3ME modelis 
prognozē ETS cenas krišanos l īdz nullei 2020. gad ā, bet PRIMES scen ārijos redzama daudz 
                                                 
6 COM(2011) 112. 
 
LV 6   LV mazāka ietekme (samazin ājums no 16,5 EUR/t l īdz 14,2 EUR/t 2020. gad ā). Mazāka ietekme 
uz ETS cenu l īdz 2020. gadam PRIMES model ī daļēji skaidrojama ar liel āku īpatsvaru ar 
modelētajiem pas ākumiem, kur ETS neietilpstoš ajos sektoros tiek realiz ēti siltumn īcefekta 
gāzu samazin ājumi, ar pie ņēmumu par pilnu tirgus prognozi un pie ņēmumu par neierobežotu 
ETS „banking” iesp ēju (kvotu saglab āšanu izlietojumam v ēlākā posmā) līdz 2050. gadam. Ir 
lietderīgi uzraudz īt ierosināto pasākumu ietekmi uz ETS. 
Kopējās enerģētikas sistēmas papildu izmaksas palielin āsies par 2,6 % l īdz 4,7 %, sal īdzinot 
ar atsauces scen āriju7. Energoefektivit ātes palielin ājums īstermiņā veicinās elektroener ģijas 
cenu pieaugumu no 141 EUR/MWh l īdz 146 EUR/MWh t ādēļ, ka ir j āfinansē 
energoefektivit ātes pasākumu fiks ētās izmaksas8. Tomēr ilgtermi ņā šis palielin ājums 
izlīdzināsies, stabiliz ējoties elektroener ģijas cenām zemāka piepras ījuma dēļ.  
Tāpēc var apliecin āt, ka piedāvātais politikas kopums var pan ākt 20 % m ērķi un radīt 
papildu ieguvumus, kuri b ūs jūtami arī pēc 2020. gada.  Papildu izmaksas, lai sasniegtu 
kopējo 20 % m ērķi, īstenojot pied āvāto pasākumu kopumu, ir proporcion āli nelielas. Iepriekš 
norādīto izvēļu vispārējā saimniecisk ā, sociālā un vides ietekme rad īs lielu pozit īvu 
ieguldījumu ES politik ā un būs kā pamats sekm īgai stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanai. 
                                                 
7 PRIMES 20 % atsauces scen ārijs. 
8 Ibid 7.