2. PIELIKUMS

ATZINUMS Nr. 1/2010

OLAF provizoriskais budžeta projekts 2011. gadam

Briselē, 2010. gada 30. jūnijā

OLAF Uzraudzības komiteja 2010. gada 27. un 28. aprīļa un 1. un 2. jūnija sanāksmēs izskatīja biroja provizorisko budžeta projektu 2011. gadam un pieņēma šo atzinumu.

I. Provizoriskā budžeta 2011. gadam iesniegšana

Tāpat kā katru gadu, birojs iesniedza komitejai nākamā gada provizoriskā budžeta galvenās pozīcijas. Komiteja attiecībā uz 2011. finanšu gadu konstatē, ka tas ir pārejas posma budžets, kas saistīts ar interim periodu pēc biroja ģenerāldirektora Franz-Herman Brüner nāves 2010. gada janvārī. Ņemot vērā ģenerāldirektora vietas izpildītāja pilnvaras, kas attiecas tikai uz aktuālo jautājumu izskatīšanu, viņam nebija iespējams pieņemt lēmumus vai uzņemties saistības, kas varētu saistīt jauno ģenerāldirektoru, kad iestādes viņu būs izvēlējušās.

Komiteja pieņem zināšanai, ka kopējais provizoriskais budžets palielinās par 3,19 % salīdzinājumā ar 2010. gadu. Komiteja vēlētos, lai OLAF liek lielāku uzsvaru uz visa sava personāla apmācību. Komiteja konstatē, ka budžets komandējumiem ārvalstīs palielinās procentuāli, kas atbilst dzīves dārdzības palielinājumam, un vēlas, lai šo nodaļu vienmēr efektīvi pārbaudītu nodaļu vadītāji un biroja direktori.

Komitejai piešķirtās budžeta pozīcijas summa ir nemainīga salīdzinājumā ar 2009. un 2010. gadu.

Komiteja konstatē, ka OLAF darbinieku skaits nemainīgi ir 384 darbinieki un ka izdevumu summa palielinās samērīgi. Prognozētās apropriācijas darbinieku algām un pabalstiem kopumā palielinās par 4,13 %; šī summa ietver algu pielāgojumus.

II. OLAF cilvēkresursu piešķiršana un pārvaldība

Uzraudzības komiteja konstatē, ka vakanto amatu vietu skaits samazinās. 2010. gadā tās bija divdesmit četras, 2011. gadā tām būtu jābūt astoņpadsmit. Komiteja pauž gandarījumu par šo pozitīvo tendenci, kas palīdz uzlabot OLAF spējas veikt savu darbību efektīvi.

Attiecībā uz jautājumu par pagaidu darbiniekiem Uzraudzības komiteja atzinīgi vērtē vairākus pozitīvus notikumus, kas notika 2008., 2009. un 2010. gadā, jo īpaši ārējo un iekšējo konkursu krāpšanas apkarošanas jomā uzsākšanu un rezultātu publicēšanu. Tādējādi birojam bija iespējams pieņemt darbā 2010. gada sākumā ierēdņa statusā vienpadsmit bijušos pagaidu darbiniekus (deviņus pagaidu darbiniekus, kuru līgums bija uz nenoteiktu termiņu, un divus pagaidu darbiniekus, kuru līgums bija uz noteiktu termiņu), kuri bija veiksmīgi izturējuši ārējos konkursus. Tas bija iespējams pēc grozījumu izdarīšanas štata plānā un pēc sarunām par budžeta grozījumiem ar budžeta lēmējinstitūciju.

Pēc nesenās iekšējo konkursu rezultātu publicēšanas šāda pati darbība būtu jāuzsāk birojam, lai veiksmīgajiem kandidātiem piedāvātu ierēdņu amata vietas. Tam vajadzētu ļaut OLAF 2010. gada laikā pieņemt darbā trīspadsmit pagaidu darbiniekus, kuru līgums ir beztermiņa, un divus pagaidu darbiniekus, kuru līgums ir uz noteiktu termiņu. Turklāt trīs bijušie pagaidu darbinieki, kas veiksmīgi bija izturējuši ārējos konkursus, veiksmīgi izturēja augstāka līmeņa iekšējo konkursu.

Šo konkursu rīkošana bija nozīmīga darbība, un tā atbilda saistībām, ko ir uzņēmies OLAF, taču kopējais rezultāts deviņdesmit diviem bijušajiem biroja pagaidu darbiniekiem, uz kuriem attiecās šī darbība, ir joprojām neliels, ciktāl tikai divdesmit viens no viņiem veiksmīgi izturēja kādu no konkursiem. Turklāt četri pagaidu darbinieki, kuru līgums bija uz noteiktu termiņu, varēja gūt labumu no šiem konkursiem. Šobrīd sešdesmit trīs pagaidu darbinieki, uz kuriem attiecas 2007. gada sarunas, nav varējuši gūt labumu no šiem konkursiem vai nu tāpēc, ka tos nav izturējuši, vai nu tāpēc, ka nav varējuši vai nav vēlējušies tajos piedalīties. Pakāpes, uz kurām tika izsludināti konkursi, kā arī pieprasītie diplomi un prasība par šo diplomu saņemšanu pirms darba pieredzes iegūšanas neļāva lielai daļai pagaidu darbinieku piedalīties šajos konkursos. Šajā saistībā Uzraudzības komiteja atgādina, ka būtu ļoti vēlams, lai šie pagaidu darbinieki turpinātu sniegt birojam savas kompetences un zināšanas, un ka vajadzētu viņiem ātri piedāvāt patiesas izaugsmes un karjeras perspektīvas. Nedrīkst aizmirst, ka daži pagaidu darbinieki strādā birojā jau vairāk nekā desmit gadus. Būtu godīgi, ja tiktu mainīta viņu klasifikācija.

No otras puses, birojam vajadzētu lūgt EPSO rīkot uz sava rēķina mērķtiecīgus konkursus, kuri vērsti uz tādu ļoti specializētu amatu nodrošināšanu, kādi ir nepieciešami OLAF. Biroja turpmākai efektivitātei un pat neatkarībai ļoti neizdevīgi būtu tas, ka birojs nespētu paturēt šos speciālistus. Jo īpaši būtu nepieciešams ilgs laiks un rastos lielas izmaksas, lai apmācītu jaunus specializētus darbiniekus gadījumā, ja pašreizējā situācija varētu mudināt dažus darbiniekus pamest biroju, jo nebūtu redzamas reālas perspektīvas.

Komiteja konstatē, ka OLAF joprojām ir pagaidu darbinieki, kuru līgums ir noslēgts uz noteiktu laiku un kuru līgumus nevarēja un nevarēs pagarināt. Cilvēcīgā ziņā šīs situācijas ir ļoti grūtas, ņemot vērā, ka termiņš pienāks agrāk vai vēlāk. Komiteja atkārtoti izsaka savu vēlmi, lai OLAF pēc iespējas ātrāk nosaka un ievieš darbā pieņemšanas un izmeklēšanas personāla stabilizācijas patiesu politiku saskaņā ar standarta darbā pieņemšanas ilgumu, jo īpaši attiecībā uz izmeklēšanas speciālistiem no dalībvalstīm. Šādas darbā pieņemšanas nopelns būtu tas, ka OLAF varētu mēģināt piesaistīt labākos speciālistus no valstu dienestiem un tādējādi ļautu atjaunināt uz vietas esošo izmeklētāju zināšanas un jo īpaši izmeklēšanas tehnikas izmaiņas un uzlabojumus. Eiropas Komisijas paredzētais sadalījums – 80 % ierēdņu un 20 % pagaidu darbinieku – būtu jāuzskata tikai kā vēlme, ne kā norma. OLAF nekad nav jāierobežo savas spējas pieņemt darbā speciālistus krāpšanas apkarošanas jomā vai jāatsakās no tām. Biroja neatkarība tā izmeklēšanas darbības veikšanā nav saistīta ar jautājumu par ierēdņu un pagaidu darbinieku skaita sadalījumu, tā ir saistīta ar kompetencēm izmeklēšanas jomā un vēlmi īstenot vislabākās izmeklēšanas metodes. Pagaidu darbinieku pieņemšanai darbā būtu jāļauj birojam strādāt efektīvāk un uzlabot sadarbību starp dalībvalstu iestādēm un OLAF.

Komiteja konstatē, ka OLAF struktūrshēmā 2010. gada 1. aprīlī ir tikai viena nodaļas vadītāja amata vieta, ko ieņem pagaidu darbinieks. Bez šaubām, ar laiku būs jāuzdod sev jautājums par nepieciešamo līdzsvaru arī šajā jomā starp ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem

Komiteja pauž nožēlu par to, ka birojs vēl līdz šim nav noteicis īstu cilvēkresursu politiku, neraugoties uz tās ieteikumiem, kas izteikti komitejas atzinumos par iepriekšējiem budžetiem (Atzinums Nr. 2/2007, Atzinums Nr. 3/2008, Atzinums Nr. 3/2009). Tādā pašā veidā komiteja tāpat kā iepriekšējos gados uzstāj uz nepieciešamību padziļināti pārdomāt resursu nodarbināšanas OLAF prioritārajiem uzdevumiem efektīvāku izmantošanu. Komiteja ņēma vērā OLAF apsvērumus par tā uzdevumu nedalāmību un par biroja visu dienestu ieguldījumu biroja uzdevumu veikšanā, taču tā uzskata, ka tomēr nepieciešams īpaši pārdomāt jautājumus saistībā ar to darbinieku proporciju, kas paredzēta tieši izmeklēšanas darbības veikšanai. Tāpat kā iepriekšējā atzinumā, komiteja uzskata, ka ir jāveic vispārējs prioritāšu novērtēšanas un noteikšanas darbs par biroja dažādām darbības jomām un par to nozīmīgumu.

Ieteikumi

Komiteja OLAF iesaka pēc iespējas ātrāk izveidot cilvēkresursu stratēģiju, kas balstīta uz prioritāro uzdevumu analīzi un resursu efektīvu piešķiršanu šo uzdevumu veikšanai. Šai stratēģijai būtu jāpiedāvā reālas darba perspektīvas tuvākā un vidējā termiņā.

Komiteja iesaka OLAF pievērst īpašu uzmanību to pagaidu darbinieku dažādajām kategorijām, kuri šobrīd strādā birojā, un mēģināt, cik vien iespējams, atrast risinājumus, kas pielāgoti šīm situācijām, jo īpaši attiecībā uz iespējām mainīt klasifikāciju.

III. Uzraudzības komitejas sekretariāts

Uzraudzības komitejas sekretariāta teorētiskais darbinieku skaits ir astoņi darbinieki. 2010. gada 1. februārī sekretariātam pievienojās viens jauns administrators, un viņš tika pieņemts darbā uz vienu vakanto amata vietu. Kopš 2009. gada novembra beigām ir vakanta viena AST pagaidu darbinieka amata vieta, un tā būtu jāaizstāj ar ierēdņa amata vietu.

2009. gada jūnijā tika izsludināts paziņojums par vakanto sekretariāta vadītāja amata vietu, lai iepriekš plānotu bijušās atbildīgās personas aiziešanu pensijā 2009. gada jūlija beigās. Sekretariāta jaunā vadītāja pieņemšana darbā ir spēkā kopš 2010. gada 16. jūnija.

Sekretariāta pašreizējais darbinieku skaits būs apmierinošs attiecībā uz šobrīd komitejai noteiktajiem pienākumiem, kad visas amata vietas būs aizpildītas. Savukārt, ja stātos spēkā piemērojamā regulējuma grozījumi, proti, grozījumi, kas atbilst grozījumiem, par kuriem 2008. gada 20. novembrī nobalsoja Eiropas Parlaments Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformas ietvaros, komitejas veicamais uzdevums tiktu palielināts, un tam būtu nepieciešama sekretariāta darbinieku skaita palielināšana. Tikai šāda sekretariāta darbinieku skaita palielināšana nodrošinātu komitejas patiesu neatkarību, kas ir būtisks faktors OLAF neatkarības saglabāšanai.

Ieteikums

OLAF vajadzētu sekretariātam piešķirt astoņus darbiniekus.

Ja birojam piemērojamā regulējuma reformas ietvaros tiktu palielināti Uzraudzības komitejai veicamie pienākumi, attiecīgi būtu jāpalielina sekretariāta resursi, lai komiteja varētu turpināt strādāt efektīvi.

IV. Secinājumi

Komiteja pieņem domu, ka pašreizējais provizoriskais budžets atspoguļo pašreizējo pārejas periodu.

Tomēr komiteja izsaka vēlmi, lai jaunais OLAF ģenerāldirektors, tiklīdz stāsies amatā, pieprasa budžeta lēmējinstitūcijai nepieciešamos līdzekļus, jo īpaši biroja pārvaldības, izmeklēšanas politikas un personāla pieņemšanas darbā politikas jomā.

Uzraudzības komiteja atbalsta OLAF budžeta priekšlikumu 2011. gadam un vēlas, lai iepriekšminētie ieteikumi tiktu ņemti vērā.