LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 198/34

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Rīcības plāns, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas””

COM(2012) 722 final

2013/C 198/05

Ziņotājs: Petru Sorin DANDEA kgs

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2013. gada 12. martā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Rīcības plāns, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas””

COM(2012) 722 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 4. aprīlī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 489. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 16., 17. un 18. aprīlī (17. aprīļa sēdē), ar 169 balsīm par un 1 balsi pret, pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. EESK atzinīgi vērtē Komisijas iesniegto plānu un atbalsta Komisijas centienus rast konkrētus risinājumus, lai mazinātu krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Reālu progresu varēs panākt, ja dalībvalstis lielāku uzmanību pievērsīs nodokļu dienestu efektivitātes palielināšanai, piešķirot tam pietiekamus finanšu un cilvēkresursus, un nodrošinās labāku to koordinēšanu.

1.2. EESK iesaka Komisijai un Padomei Gada izaugsmes pētījumā un Eiropas pusgada pasākumos iekļaut jautājumus par krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvu nodokļu plānošanu, kā arī īstenot mērķtiecīgus pasākumus šo parādību apkarošanai, lai tādējādi panāktu progresu nodokļu maksāšanas un iekasēšanas jomā, nodrošinātu nodokļu godīgāku sadalījumu, uzlabotu nodokļu ienākumu pārdali un efektīvāk apkarotu nabadzību.

1.3. EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus iekļaut “melnajā sarakstā” valstis, kas darbojas kā nodokļu oāzes, nodokļu jomā neievērojot labas pārvaldības principus, un aicina ES līmenī noteikt vienotus kritērijus šādu valstu un teritoriju identificēšanai, vienlaikus raugoties, lai valsts līmenī šie kritēriji netiktu piemēroti atšķirīgi. Jāpanāk, lai “melnajā sarakstā” netiktu iekļautas vienīgi trešās valstis, bet tas attiektos arī uz dalībvalstu teritorijām un jurisdikciju, kā arī uzņēmumiem, kas darbojas šajās zonās.

1.4. EESK uzskata, ka Komisija varētu papildināt priekšlikumus par iekļaušanu “melnajā sarakstā” ar uzņēmumiem piemērojamām sankcijām, kas paredz, piemēram, atstādināt tos no publiskā iepirkuma procedūras vai atteikt tiem ES finansējumu vai valsts atbalstu.

1.5. EESK uzskata, ka agresīva nodokļu plānošana, kas samazina nodokļu bāzi, kuras dēļ savukārt dalībvalstīm ir jāpalielina nodokļi, savā būtība ir neētiska prakse, kas būtiski ietekmē iekšējo tirgu un rada nodokļu sistēmu kropļojumus, proti, nodokļu maksātāju nevienlīdzību. Ņemot vēra šīs parādības sarežģītību, Komisijas priekšlikumiem par vispārējo klauzulu, kas attiecas uz ļaunprātīgas rīcības novēršanu, un par fiktīvu divpusējo nolīgumu definēšanu jābūt pietiekami skaidriem, lai tos bez grūtībām varētu piemērot visas dalībvalstis.

1.6. EESK atzīst, ka svarīga nozīme ir Komisijas veiktajam darbam sarunās, lai ar ES kaimiņvalstīm panāktu vienošanos par nolīgumiem par labu pārvaldību nodokļu jomā. Komiteja iesaka Padomei pilnvarot Komisiju minētajām sarunām, jo tie var būt ļoti noderīgi instrumenti cīņā pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

1.7. EESK iesaka Komisijai un dalībvalstīm turpināt spēkā esošā tiesiskā regulējuma vienkāršošanu un saskaņošanu gan ES, gan valsts līmenī. Vienkāršāks un saskaņotāks tiesiskais regulējums nodokļu jomā, kas nodrošina taisnīgu nodokļu sistēmu un ko papildina mūsdienīgi IT rīki datu pārbaudes, kontroles un apmaiņas vajadzībām, varētu krasi samazināt krāpšanas iespējas nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

1.8. EESK iesaka Komisijai, Padomei un Eiropas Parlamentam pārliecināt dalībvalstis, ka to interesēs nav saglabāt lielas tiešu vai netiešu nodokļu atšķirības starp valstīm, jo tas veicina konkurenci nodokļu jomā.

1.9. EESK pozitīvi vērtē Komisijas nodomu izskatīt iespēju ieviest Eiropas Savienībā nodokļu identifikācijas numuru (Tax Identification Number) sistēmu. Kā jau vairākos iepriekšējos atzinumos, EESK atkārtoti aicina dalībvalstis saskaņot netiešo nodokļu sistēmu. Komiteja mudina Komisiju šajā nolūkā iesniegt priekšlikumus. Šāda saskaņošana līdztekus ES nodokļu identifikācijas numuru sistēmas ieviešanai būtiski samazinātu “karuseļveida” krāpšanu.

2. Ievads

2.1. Krāpšana nodokļu jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, tostarp izmantojot agresīvas nodokļu plānošanas metodi, ekonomikas krīzes un taupības pasākumu dēļ rada arvien lielāku nevienlīdzību, kas savukārt būtiski apdraud ES dalībvalstis laikā, kad tās cenšas garantēt nodokļu sistēmu efektīvu darbību, lai nodrošinātu publisko pakalpojumu finansēšanu, labklājības pārdali un nabadzības apkarošanu un nodokļu jomā novērstu konkurenci starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Lēš, ka dalībvalstīm radītie finansiālie zaudējumi pārsniedz 1 000 miljardus euro gadā (1).

2.2. Eiropadome 2012. gada 2. martā aicināja Padomi un Eiropas Komisiju izstrādāt konkrētus instrumentus cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

2.3. Komisija 2012. gada jūnijā pieņēma paziņojumu (2), kurā tā norāda, kā uzlabot nodokļu saistību izpildi un mazināt krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Minētajā dokumentā Komisija paziņoja par nodomu sagatavot rīcības plānu, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

2.4. Šo rīcības plānu Komisija iesniedza 2012. gada decembrī; tajā vienlaikus ietvertas jaunas iniciatīvas pasākumi, kurus var īstenot īstermiņā vai ilgtermiņā. Rīcības plānu papildina Komisijas Ieteikums attiecībā uz pasākumiem, kuru mērķis ir mudināt trešās valstis piemērot labas pārvaldības obligātos standartus nodokļu lietās (3), kā arī Komisijas ieteikums attiecībā uz agresīvu nodokļu plānošanu (4).

3. Vispārīgas piezīmes

3.1. EESK atzinīgi vērtē Komisijas iesniegto plānu un atbalsta Komisijas centienus rast konkrētus risinājumus, lai mazinātu krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (5). Taču Komiteja skeptiski raugās uz atsevišķu ierosināto pasākumu īstenošanas iespējām, jo starp dalībvalstīm pastāv lielas atšķirības, kas palēnina lēmumu pieņemšanu Padomē. Jauno pasākumu īstenošanu būtiski kavē arī tas, ka pēdējos gados piemēroto taupības pasākumu dēļ vairākumā dalībvalstu tiek samazināti nodokļu iestādēm paredzētie finanšu un cilvēkresursi (6). Reālu progresu varēs panākt tikai tad, ja dalībvalstis lielāku uzmanību pievērsīs nodokļu dienestu efektivitātes palielināšanai, nodrošinot tam pietiekamus finanšu un cilvēkresursus, un nodrošinās labāku to koordinēšanu.

3.2. Būtiska daļa zaudējumu, ko ēnu ekonomika rada nodokļu iekasēšanas sistēmām, saistīti ar agresīvu nodokļu plānošanu. Komisija atzīst, ka šādā praksē tiek izmantotas atšķirības, kas pastāv divu vai vairāku dalībvalstu nodokļu sistēmās; lai gan pasaules mērogā šāda prakse tiek uzskatīta par likumīgu, tajā tomēr netiek ievēroti uzņēmumu sociālās atbildības principi. EESK uzskata, ka agresīva nodokļu plānošana, kas samazina nodokļu bāzi, kuras dēļ savukārt dalībvalstīm ir jāpalielina nodokļi, savā būtībā ir neētiska prakse, kas būtiski ietekmē iekšējo tirgu (nerosina efektīvu konkurenci starp uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem) un rada nodokļu sistēmu kropļojumus, proti, nodokļu maksātāju nevienlīdzību.

3.3. EESK atzinīgi vērtē Komisijas ieteikumu, kas attiecas uz agresīvu nodokļu plānošanu, bet uzskata, ka šādas prakses apkarošanai ierosinātie pasākumi nav pietiekami. Ņemot vērā šīs parādības (agresīva nodokļu plānošana) sarežģītību, varētu būt grūti dalībvalstu nolīgumu ietvaros piemērot vispārējo klauzulu par ļaunprātīgas rīcības novēršanu, kā arī definēt fiktīvus divpusējos nolīgumus. EESK uzskata, ka šo pasākumu īstenošana dalībvalstīm rada lielākas problēmas nekā šo nolīgumu tūlītēja laušana, jo īpaši attiecībā uz nolīgumiem, kuros iesaistītas jurisdikcijas, kuras tiek uzskatītas par nodokļu oāzēm vai kuras nodokļu jomā neievēro labas pārvaldības obligātos standartus.

3.4. Komisija ierosina dalībvalstīm pieņemt kritēriju kopumu, kas ļautu apzināt tās trešās valstis, kuras nodokļu jomā neievēro labas pārvaldības obligātos standartus, un iekļaut tās “melnajā sarakstā”. EESK norāda, ka šis pasākums jāattiecina arī uz dalībvalstu jurisdikcijām, kā arī uzņēmumiem, kas turpina darījumus, kuros iesaistītas iepriekš minēto valstu struktūras.

3.5. Komisija ir ierosinājusi grozījumus dažās direktīvās (7), lai novērstu nepilnības, kas varētu veicināt krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Komisija arī lūgusi Padomei piešķirt tai pilnvaras sarunām ar četrām ES kaimiņvalstīm par sadarbības nolīgumiem nodokļu jomā un krāpšanas apkarošanu, kā arī pilnvaras parakstīt līguma projektu starp ES un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Lihtenšteinu, no otras puses. Komiteja iesaka Padomei nekavējoties ņemt vērā šos priekšlikumus, jo minētie instrumenti var būt ļoti noderīgi cīņā pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

3.6. EESK uzskata, ka saistībā ar rīcības plāna īstenošanu Komisijai un dalībvalstīm jāturpina spēkā esošā tiesiskā regulējuma vienkāršošana un saskaņošana gan ES, gan valsts līmenī. Vienkāršāks un saskaņotāks tiesiskais regulējums nodokļu jomā, kas nodrošina taisnīgu nodokļu sistēmu un ko papildina mūsdienīgi IT rīki datu pārbaudes, kontroles un apmaiņas vajadzībām, kā arī labi sagatavots personāls varētu krasi samazināt krāpšanas iespējas nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Tas palīdzētu samazināt uzņēmumiem un iedzīvotājiem uzlikto administratīvo un nodokļu slogu, radot tiešas priekšrocības publisko finanšu ieņēmumiem.

3.7. EESK iesaka Komisijai, Padomei un Eiropas Parlamentam pārliecināt dalībvalstis, ka to interesēs nav saglabāt lielas tiešu vai netiešu nodokļu atšķirības starp valstīm, jo tas veicina konkurenci nodokļu jomā. EESK arī norāda uz tiešo saikni starp nodokļu līmeni un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Efektīva cīņa pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvu nodokļu plānošanu var sekmēt vispārējā nodokļu līmeņa pazemināšanos; ieguvēji no tā būtu visi nodokļu maksātāji.

4. Īpašas piezīmes

4.1. Komisija atzīst, ka, izmantojot darbībai iekšējā tirgū nodrošinātās brīvības, uzņēmumi var noslēgt vienošanās ar jurisdikcijām, kuras tiek uzskatītas par nodokļu oāzēm, ar tās dalībvalsts starpniecību, kurā ir visvājākā nodokļu sistēma. Tas samazina dalībvalsts nodokļu bāzi un kopumā apdraud uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu efektīvas konkurences nosacījumus, un rada iekšējā tirgus darbības traucējumus. EESK mudina Komisiju un dalībvalstis ierakstīt “melnajā sarakstā” uzņēmumus, kuri izmanto šāda veida praksi. Valsts līmenī īstenoto pasākumu klāstā dalībvalstīm vajadzētu paredzēt iespēju atcelt šo uzņēmumu tiesības piedalīties publiskā iepirkuma procedūrās vai atteikt tiem valsts atbalstu, ja tāds ir pieprasīts.

4.2. Pēc Komisijas veiktajām aplēsēm, agresīva nodokļu plānošana veido pusi no zaudējumiem, ko dalībvalstīm radījusi ēnu ekonomikas prakse. EESK uzskata, ka Komisijas ierosinātie pasākumi šādas prakses apkarošanai ir nepietiekami (8), un iesaka saturiski konkrētāk formulēt vispārējo klauzulu par ļaunprātīgas rīcības novēršanu un precizēt fiktīvo nolīgumu definīciju, lai dalībvalstis varētu nekavējoties to piemērot, neradot jurisdikciju līmenī sarežģītas situācijas ar agresīvu nodokļu plānošanu saistītu strīdu gadījumos.

4.3. EESK pozitīvi vērtē Komisijas ierosinājumu izveidot nodokļu labas pārvaldības platformu. Komiteja iesaka Komisijai platformas darbā uzaicināt piedalīties arī sociālos partnerus, īpaši struktūras, kuru sastāvā ir finanšu iestāžu darbinieki, jo tiem ir liela pieredze tādās jomās kā cīņa pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Jāprecizē arī tas, kāda būs platformas mijiedarbība ar citām struktūrām, kas darbojas nodokļu jomā ES līmenī.

4.4. ESAO koordinētajās sarunās par Rīcības kodeksu uzņēmumu aplikšanai ar nodokļiem Komisija apņēmusies rīkoties, lai svītrotu no spēkā esošajām direktīvam noteikumus, kas atsevišķos gadījumos dod agresīvai nodokļu plānošanai vai neļauj piemērot atbilstīgus risinājumus, radot līdz ar to nodokļu dubultu neuzlikšanu. EESK atzinīgi vērtē šo Komisijas iniciatīvu un iesaka attiecīgos pasākumus veikt pēc iespējas ātrāk.

4.5. Komisija ierosina veikt intensīvāku darbu saistībā ar emigrantiem un turīgiem cilvēkiem paredzētiem īpašiem nodokļu režīmiem, kas kaitē iekšējā tirgus darbībai un mazina nodokļu kopējo ieņēmumu apmēru. EESK mudina dalībvalstis atcelt šos īpašos nodokļu režīmus. EESK atkārto savus aicinājumus (kas agrāk formulēti citos ES iestādēm adresētajos atzinumos (9)) īstenot pasākumus, kas novērš pastāvīgas dzīvesvietas principa ļaunprātīgu izmantošanu, kuras pamatā ir fiktīvas dzīvesvietas un īpašuma noteikumu piemērošana. Turklāt kontrolakciju sabiedrības, kuras neveic nekādu darbību, un t. s. pastkastīšu uzņēmumi dod iespēju to īpašniekiem izvairīties no nodokļu maksāšanas savā dzīvesvietas valstī.

4.6. EESK atzinīgi vērtē ES nodokļu identifikācijas numuru (“TIN on Europa”) portāla izveidi. Izmantojot šo instrumentu jebkura trešā puse, jo īpaši finanšu iestādes, var ātri, ērti un pareizi identificēt un reģistrēt nodokļu identifikācijas numurus (TIN - tax identification number). Turklāt šo instrumentu var izmantot, lai uzlabotu informācijas automātiskas apmaiņas efektivitāti. Ņemot vērā Komisijas lēmumu izskatīt iespēju ieviest ES nodokļu identifikācijas numuru sistēmu, EESK, kā jau vairākos iepriekšējos atzinumos, atkārtoti aicina dalībvalstis saskaņot netiešo nodokļu sistēmu. Komiteja mudina Komisiju šajā nolūkā iesniegt priekšlikumus. Šāda saskaņošana līdztekus ES nodokļu identificēšanas numuru sistēmas ieviešanai būtiski samazinātu “karuseļveida” krāpšanu, un turpmāk šī sistēma varētu kļūt par nodokļu maksātāju vienīgo identifikatoru visa veida nodokļiem.

4.7. Komisija ir sākusi darbu, lai standartizētu veidlapas informācijas apmaiņai nodokļu jomā. Komisija ir arī izstrādājusi IT lietojumprogrammu šo standartizēto veidlapu izmantošanai visās ES valodās, un šī lietojumprogramma jau ir nodota dalībvalstu rīcībā no 2013. gada 1. janvāra. EESK pozitīvi vērtē to, ka jaunais formāts var būtiski sekmēt dalībvalstu administratīvo sadarbību nodokļu jomā, jo īpaši tāpēc, ka IT sistēmas attīstība nodrošinās automātisku informācijas apmaiņu.

4.8. EESK ir īpaši gandarīta par Komisijas lēmumu pārskatīt “mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu” direktīvu un arī citās direktīvās iekļautos noteikumus par ļaunprātīgas rīcības novēršanu. Šāda pārskatīšana ir vajadzīga, lai garantētu Komisijas ieteikumu īstenošanu saistībā ar agresīvu nodokļu plānošanu. EESK iesaka dalībvalstīm Komisijas darbu atbalstīt, lai pārskatīšanu varētu veikt saprātīgā termiņā. Pārskatīšanā ir svarīgi starptautiskiem uzņēmumiem paredzēt prasību ieviest atsevišķu grāmatvedības uzskaiti katrai valstij, kurā uzņēmums darbojas, un precīzi noteikt katrā valstī saražotās produkcijas apjomu un gūto peļņu. Šāda veida grāmatvedības uzskaite palīdzētu noteikt uzņēmumus, kas ļaunprātīgi izmanto transfertcenu noteikšanu vai plaši piemēro agresīvu nodokļu plānošanu. EESK arī iesaka izstrādāt uz kopīgiem noteikumiem balstītu regulējumu uzņēmumu peļņas aplikšanai ar nodokli.

4.9. EESK atbalsta Komisijas apņemšanos panākt, lai ES izstrādātie IT instrumenti tiktu plašāk izmantoti ESAO ietvaros. Ja ESAO apstiprinātu elektroniskās veidlapas spontānai informācijas apmaiņai tiešo nodokļu jomā, minētie rīki būtu ļoti noderīgi un efektīvi instrumenti cīņai pret smagiem krāpšanas gadījumiem un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

4.10. Komisija ierosina izstrādāt Eiropas nodokļu maksātāju kodeksu un apkopot tajā dalībvalstu paraugpraksi, lai palielinātu nodokļu administrāciju un nodokļu maksātāju savstarpējo uzticēšanos, tādējādi nodrošinot lielāku pārredzamību attiecībā uz nodokļu maksātāju tiesībām un pienākumiem un veicinot uz pakalpojumiem vērstu pieeju. EESK norāda, ka nodokļu sistēmu vienkāršošana samazinātu nodokļu maksātājiem un uzņēmumiem administratīvo slogu un vairotu viņu uzticēšanos. Dalībvalstīm būtu jāsamazina administratīvais slogs godīgiem nodokļu maksātājiem – gan fiziskām personām, gan uzņēmumiem – un jāpalielina administratīvais slogs tiem, kas pārkāpj likumu. Kā zināms, uzņēmumi, kuri ir iesaistīti ar agresīvu nodokļu plānošanu saistītās darbībās, parasti ir lielie starptautiskie uzņēmumi.

4.11. Komisija iesaka visās dalībvalstīs piemērot viena kontaktpunkta pieeju; kontaktpunktā nodokļu maksātāji, tostarp nerezidenti, varētu saņemt visu veidu informāciju par nodokļiem. EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu un uzskata, ka šāda pieeja novērš daļu šķēršļu, ar ko saskaras tie nodokļu maksātāji, kuri veic pārrobežu darbības. Turklāt centralizējot pieejamo informāciju katras dalībvalsts vienotā kontaktpunktā Komisija varēs ES līmenī izveidot tīmekļa portālu par nodokļiem, ņemot par paraugu e-tiesiskuma portālu.

4.12. Ņemot vērā ar ātras informācijas apmaiņas palīdzību uzkrāto Eurofisc pieredzi cīņā pret krāpšanu PVN jomā, Komisija ierosina nākotnē šā tīkla darbības jomā iekļaut arī tiešos nodokļus. EESK uzskata, ka Eurofisc darbības jomas paplašināšana, iekļaujot tajā tiešos nodokļus, papildinās ES līmenī pašreiz pieejamo instrumentu kopumu, kas paredzēti cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvu nodokļu plānošanu.

4.13. EESK atbalsta ideju pielīdzināt konkrētu veidu nodokļu pārkāpumu definīcijas, iekļaujot administratīvo sankciju un kriminālsankciju piemērošanu attiecībā uz visiem nodokļu veidiem. Šāda saskaņošana atturētu uzņēmumus izmantot savās interesēs dalībvalstis ar vājāko nodokļu sistēmu, lai izvērstu tajās savu darbību. Komisija pauž gatavību izskatīt, vai šāda saskaņošana ir iespējama.

4.14. Komisija savā 2012. gada jūnija paziņojumā ierosināja vairākus iespējamos pasākumus, kurus Padome neatzina par prioritāriem. EESK uzskata, ka viens no Komisijas priekšlikumiem, proti, nodrošināt tiešu piekļuvi valstu datubāzēm tiešo nodokļu jomā, ir viens no iedarbīgākajiem instrumentiem, ko dalībvalstis varētu izmantot cīņā pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Komisija arī ierosinājusi apsvērt iespēju izstrādāt vienotu tiesību instrumentu administratīvajai sadarbībai saistībā ar visa veida nodokļiem. EESK atbalsta šos Komisijas priekšlikumus, jo tie var sekmēt cīņas pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas lielāku efektivitāti.

Briselē, 2013. gada 17. aprīlī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Henri MALOSSE

(1) COM (2012) 351 final,, 2. lpp.

(2) COM(2012) 351 final.

(3) COM(2012) 8805 final.

(4) COM(2012) 8806 final.

(5) Komiteja jau vairākkārt paudusi atbalstu pasākumiem ar mērķi mazināt krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas: sk.: OV C 11, 15.1.2013., 31. lpp., OV C 347, 18.12.2010., 73. lpp. un OV C 255, 22.9.2010., 61. lpp..

(6) “Impact of austerity on jobs in tax services and the fight against tax fraud and avoidance in EU-27 + Norway” (Taupības pasākumu ietekme uz nodarbinātību nodokļu iestādēs, krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas Eiropas Savienības 27 dalībvalstīs un Norvēģijā”, Labour Research Department pārstāvja Lionel Fulton ziņojums, sagatavots pēc Eiropas Sabiedrisko pakalpojumu arodbiedrību federācijas pieprasījuma. ), http://www.lrd.org.uk/, 2013. gada marts.

(7) COM(2008) 727 final - 2008/0215 (CNS); COM(2012) 428 final - 2012/0205 (CNS).

(8) C(2012) 8806 final.

(9) OV C 229, 31.7.2012., 7. lpp.