EIROPAS KOMISIJA Briselē,22.5.2018 COM(2018) 272 final/2 2018/0128(NLE) CORRIGENDUM

This document corrects the document COM(2018) 272 final.

Concerns correction of date for all linguistic versions. Priekšlikums PADOMES IETEIKUMS par visaptverošu pieeju valodu mācīšanas un mācīšanās procesiem {SWD(2018) 174 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS ·Priekšlikuma pamatojums un mērķi Pēc diskusijām, kas 2017. gada novembrī notika Gēteborgas samitā par taisnīgām darbvietām un izaugsmi, valstu vai to valdību vadītāji pauda vēlmi aktīvāk darboties izglītības un kultūras jomās. Komisijas ieguldījums šajās debatēs bija paziņojums "Eiropas identitātes stiprināšana ar izglītību un kultūru" , kurā tika izklāstīts redzējums par Eiropas izglītības telpu, kura jāizveido līdz 2025. gadam. Tajā aprakstītajā Eiropā robežas nav šķērslis kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai, apmācībai un pētniecībai, par standartu ir kļuvusi laika pavadīšana citā dalībvalstī – lai studētu, mācītos vai strādātu, daudz vairāk iedzīvotāju papildus dzimtajai valodai runā vēl divās citās valodās, un cilvēki pārliecinoši sevi identificē kā eiropiešus, kā arī apzinās Eiropas kultūras mantojumu un tā daudzveidību. Uzlabojot Eiropas valodu mācīšanos, tiek veicināta savstarpēja sapratne un mobilitāte Savienībā un sekmēta ražīguma, konkurētspējas un ekonomikas noturības palielināšanās. Valoda ir bērna kognitīvās un sociālās attīstības pamats; daudzvalodības sniegtie ieguvumi iespaido visas dzīves jomas. Valodu kompetencēm būs liela nozīme Eiropas izglītības telpas izveidē. Tāpēc valstu vai to valdību vadītāji Eiropadomes 2017. gada 14. decembra secinājumos vēlreiz atgādināja par ieceri "sekmēt valodu mācīšanos, lai vairāk jauniešu līdzās savai dzimtajai valodai runātu vēl vismaz divās Eiropas valodās". Nepietiekamas valodu kompetences apgrūtina mobilitāti Savienībā un pasaulē – un tas attiecas gan uz izglītību un apmācību, gan piekļuvi Eiropas darba tirgum. 2017. gada ziņojumā par darbaspēka mobilitāti ES iekšienē ir norādīts, ka pārrobežu apgabalos valodas barjeras var būt iemesls, kādēļ netiek izmantotas dažādu darba tirgu piedāvātās ekonomiskās iespējas . Pārdomu dokumentā par globalizācijas iespēju izmantošanu ir pamatoti apgalvots, ka "a) ciešāk savienota pasaule ir pavērusi jaunas iespējas. Cilvēki tagad ceļo, strādā, mācās un dzīvo dažādās valstīs. Tie mijiedarbojas tīmeklī, apmainoties ar idejām, kultūru un pieredzi. Studentiem ir tiešsaistes piekļuve vadošo augstskolu studiju kursiem visā pasaulē". Lai šīs jaunās iespējas izmantotu, ir svarīgi prast valodas. Lai visā Savienībā uzlabotu jauniešu valodu kompetences, ir jāapsver, kā valodu mācīšanu un mācīšanos var uzlabot visās obligātās izglītības jomās. Šajā ieteikumā centrālais jautājums ir valodu mācīšana un mācīšanās obligātajā izglītībā (gan vispārizglītojošajās skolās, gan arodskolās); vēlāk daudzvalodību var attīstīt visa mūža garumā. Patlaban ar dalībvalstu darīto nepietiek, lai sasniegtu mērķi, par kuru tika panākta vienošanās Eiropadomes 2002. gada sanāksmē Barselonā, kurā tika aicināts veikt turpmākus pasākumus, lai "jau no agras bērnības mācītu vismaz divas svešvalodas" . Lai gan tagad Savienībā vairums skolēnu pirmo svešvalodu sāk mācīties agrāk nekā iepriekšējās desmitgadēs, vēl joprojām nav nosprausti vērienīgi mērķi attiecībā uz otro svešvalodu. Patlaban to skolēnu īpatsvars, kuri pirmo svešvalodu sāk mācīties pamatskolā, ir 83,8 % – par 16,5 procentpunktiem vairāk nekā 2005. gadā. Tomēr 11 valstīs otrā svešvaloda vispārējā vidējā izglītībā nav obligāta, un 16 izglītības sistēmās skolēni, kas iegūst arodizglītību, mācās daudz mazāk svešvalodu nekā skolēni, kuri mācās vispārizglītojošajās skolās . Kad tiek analizēta nevis dalība mācību procesā, bet gan faktiski iegūtās kompetences, pētījumos tiek secināts, ka obligātās izglītības nobeigumā skolēnu valodas prasmju līmenis kopumā ir zems, turklāt pastāv ļoti lielas atšķirības starp dalībvalstīm. 2012. gadā Komisija nāca klajā ar analīzi par valodu kompetencēm Eiropā . Analīze balstījās uz pirmo Eiropas apsekojumu par valodu kompetencēm un parādīja, ka, neraugoties uz ieguldījumiem valodu mācīšanas un mācīšanās procesos, izglītības sistēmām valodu kompetences joprojām neizdodas uzlabot. Lai gan kopumā valda uzskats, ka valodu kompetenču vērtēšana varētu veicināt daudzvalodību un sekmēt valodu sekmīgāku mācīšanu un mācīšanos skolā, nav salīdzināmu datu par to, kādas ir valodu kompetences Savienībā. Pētījums par valodu prasmju pārbaužu salīdzināmību dalībvalstīs apliecināja, ka arī pašreizējās metodes uzlabojumu novērtēšanai un uzraudzībai nedod pilnīgu pārskatu par atsevišķām valodu kompetencēm. Lai iegūtu precīzāku un salīdzināmu pārskatu par valodu kompetenču līmeni Savienībā, būtu regulāri jāvāc papildu dati . Šajā priekšlikumā apskatītie jautājumi ir: a) nepieciešamība ieguldīt valodu mācīšanās procesā, koncentrējoties uz mācīšanās rezultātiem, un b) iespējas uzlabot valodu mācīšanos obligātajā izglītībā, palielinot valodas izpratni skolas izglītībā. Skolās, kur tiek ievērots valodas izpratnes princips, valodu – gan svešvalodu, gan mācību valodas – mācīšanos iekļauj starppriekšmetu pieejā, par pamatu ņemot konkrēto izglītojamo personu valodu kompetenču vērtējumu un palīdzot izglītojamajiem – atkarībā no viņu vajadzībām, apstākļiem, spējām un intereses – uzlabot valodu kompetenci . Skolas un mācību centri, kur valodas izpratnes līmenis ir augsts, varētu būt nozīmīgi Eiropas izglītības telpas elementi; tie spēj veicināt interesi par citām valstīm, kultūrām un valodām un ielikt pamatu mācību mobilitātei un sadarbībai pāri robežām. Šajā ieteikuma priekšlikumā ir piedāvātas konkrētas iespējas, kā uzlabot valodu mācīšanos un kā panākt, lai lielāks skaits jauniešu spētu divās valodās runāt augstākajā līmenī un apgūt otro svešvalodu vidējā līmenī . Papildus tajā ir aktualizēts jautājums par valodu apguves kritērija ieviešanu Savienībā, kas var veicināt to, ka tiek izstrādātas efektīvas un lietderīgas valodu stratēģijas un visā Savienībā valodu kompetence kopumā uzlabojas. ·Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Valodu mācīšanās jautājumam uzmanība tiek pievērsta vairākās izglītības un apmācības politikas jomās. 2006. gadā Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā par pamatprasmēm mūžizglītībā tika definētas divas ar valodu mācīšanos saistītas kompetences: "saziņa dzimtajā valodā" (jēdziens "dzimtā valoda" bieži tiek uzskatīts par ekvivalentu jēdzienam "mācību valoda") un "saziņa svešvalodās". Jaunajā Prasmju programmā Eiropai tika paziņots, ka minētais ieteikums tiks pārskatīts. Priekšlikumā jaunam Padomes ieteikumam par galvenajām kompetencēm mūžizglītībā, ko Komisija pieņēma 2018. gada 17. janvārī , ir ierosināts definēt tādas kompetences kā "Rakstpratība" un "Valodu kompetence", piedāvājot elastīgāku izpratni par to, kādas ir attiecības starp dzimto valodu un mācību valodu. Ar jauno pieeju tiek risinātas abas problēmas – zems rakstpratības līmenis Eiropā un valodu prasmju trūkums. Spēcīgā saikne, kas pastāv starp rakstpratību un valodām, akcentē uzskatu, ka kompetences ir jāpilnveido mācību valodā – neatkarīgi no tā, vai mācību valoda ir izglītojamās personas dzimtā valoda vai svešvaloda.

Turklāt aktīvāka valodu mācīšanās saskan ar idejām, kas paustas Komisijas priekšlikumā Padomes ieteikumam par kopīgu vērtību, iekļaujošas izglītības un Eiropas dimensijas mācībās veicināšanu , jo tā atvieglo mobilitāti, kultūru apmaiņu un kultūru izpratni un sekmē kopīgo vērtību izpratni. Komisijas paziņojumā par Digitālās izglītības rīcības plānu tika aplūkots tāds aspekts kā sekmīgāka digitālo tehnoloģiju izmantošana mācībās, tostarp valodu mācīšanās procesā. Tajā tika uzsvērta digitālo tehnoloģiju loma, kuras "vēl vairāk uzlabos savienotību, izstrādājot noteiktu saturu vairākās valodās un izmantojot svarīgas ES platformas, piemēram, School Education Gateway un tās sadaļu Teacher Academy" . ·Saskanība ar citām Savienības politikas jomām Šā ieteikuma galvenais mērķis papildina darbu, ko Komisija veic saistībā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu,– tādējādi, ka šis ieteikums ir vēl viens pasākums, ar kuru īstenot "tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu vispārīgo un profesionālo izglītību un mūžizglītību, lai varētu saglabāt un iegūt prasmes, kas [ikvienam] ļauj pilnā mērā piedalīties sabiedrības dzīvē un veiksmīgi mainīt darbu darba tirgū". Valodu kompetence tiek uzskatīta par vienu no izšķirīgi svarīgām prasmēm, kas vajadzīgas šajā jomā. Komisija paziņojumā par izaugsmes un kohēzijas veicināšanu ES pierobežas reģionos iestājas par daudzvalodības veicināšanu pierobežā. Tā aicināja dalībvalstis, reģionus un pašvaldības "izmantot mūžizglītības iespējas, lai pastiprinātu centienus veicināt divvalodību pierobežas reģionos". Arī 2018. gada nodarbinātības politikas pamatnostādnēs ir ierosināts: "Lai uzlabotu nodarbināmībai vajadzīgās prasmes un pilnībā izmantotu Eiropas darba tirgus potenciālu, būtu jāveicina izglītojamo un darba ņēmēju mobilitāte. Būtu jānovērš šķēršļi, kas izglītībā un apmācībā kavē mobilitāti saistībā ar aroda vai privātām pensijām un profesionālo kvalifikāciju atzīšanu." Nepietiekamas valodu kompetences var uzskatīt par nozīmīgu šķērsli mobilitātei; šo problēmu var risināt ar izglītības un apmācības, tostarp obligātās izglītības, palīdzību. 2016. gadā pieņemtajā Komisijas rīcības plānā trešo valstu valstspiederīgo integrācijai ir uzsvērts, ka izglītība un apmācība ir vieni no visspēcīgākajiem integrācijas rīkiem. Tajā sacīts, ka "trešo valstu valstspiederīgajiem ir ārkārtīgi svarīgi apgūt galamērķa valsts valodu, lai sekmīgi integrētos. (...) Visiem bērniem, neatkarīgi no ģimenes vai kultūras, no kuras tie nāk, vai no dzimuma, ir tiesības uz izglītību, lai turpinātu savu izaugsmi. Bērni bēgļi, ļoti iespējams, uz laiku ir pārtraukuši izglītības ieguvi, vai dažiem no tiem vispār nav bijis iespējas iet skolā, un tiem būs vajadzīgs pielāgots atbalsts, tai skaitā mācībstundas, kurās tiek atgūts mācībās iekavētais. Skolotājiem ir vajadzīgas prasmes, kas nepieciešamas, lai tie varētu palīdzēt šiem audzēkņiem, un skolotāji būtu jāatbalsta to darbā, ko tie veic aizvien daudzveidīgākās klasēs, arī tāpēc, lai novērstu nesekmību mācībās un izglītojamo segregāciju."



2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE ·Juridiskais pamats Priekšlikums ir saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. un 166. pantu. Līguma 165. pantā ir sacīts, ka, veicinot dalībvalstu sadarbību un vajadzības gadījumā atbalstot un papildinot to rīcību, Savienība sekmē pilnvērtīgas izglītības attīstību, pilnīgi respektējot dalībvalstu atbildību par saturu un savu izglītības sistēmu organizāciju. Tajā arī sacīts, ka Savienība tieksies attīstīt Eiropas dimensiju izglītībā, jo īpaši, mācot un popularizējot dalībvalstu valodas. Līguma 166. pantā sacīts, ka Savienība īsteno tādu arodmācību politiku, kas atbalsta un papildina dalībvalstu rīcību, pilnīgi respektējot dalībvalstu atbildību par arodmācību saturu un organizāciju. Tajā arī sacīts, ka Savienība tieksies "veicināt mācībspēku un mācāmo, un jo īpaši jaunatnes mobilitāti". Atbalstot valodu mācīšanos un mācīšanu, tiek veicināta šā mērķa sasniegšana. Šajā ieteikumā nav ierosināta Savienības reglamentējošo pilnvaru paplašināšana, un tajā netiek prasīts, lai dalībvalstis uzņemtos saistošus pienākumus. Dalībvalstis atbilstoši apstākļiem valstī pašas nolems, kā šo Padomes ieteikumu īstenot. ·Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Komisijas mērķis ir veicināt, atbalstīt un papildināt dalībvalstu pasākumus valodu mācīšanās jomā, vienlaikus respektējot to, ka dalībvalstis pašas ir vispārēji atbildīgas par savām izglītības sistēmām. Valodu mācīšanās obligātajā izglītībā nav progresējusi tā, kā bija iecerēts Eiropadomes Barselonas sanāksmē 2002. gadā pieņemtajos prezidentvalsts secinājumus. Vēl aizvien tiek uzskatīts, ka nepietiekamas valodu prasmes ir šķērslis, kas kavē brīvu pārvietošanos un pārrobežu tirdzniecību un pakalpojumu sniegšanu . Savienības līmeņa rīcības pievienotā vērtība ir Savienības spēja: ·atvieglot labas prakses apmaiņu dažādās valstīs esošu organizāciju starpā, lai uzlabotu valodas izpratni un valodu mācīšanu un mācīšanos, un ·izstrādāt iniciatīvas, kas sniedz turpmāku atbalstu valodu mācīšanās iniciatīvām Eiropas izglītības telpā, palīdz skolotājiem un skolu vadītājiem pildīt savus pienākumus un pilnveido valodu stratēģijas un daudzvalodības pieejas, veicinot izglītības un apmācības kvalitāti un iekļautību.

·Proporcionalitāte Priekšlikumā ir ietverti labas prakses piemēri un piedāvāts atbalsts dalībvalstīm tādās jomās kā apmaiņa ar labu praksi un dalīšanās informācijā, un politikas izstrāde gan valsts, gan Savienības līmenī. Šis pasākums tiek uzskatīts par samērīgu, jo saistības, ko dalībvalstis uzņemsies, būs brīvprātīgas, un katra dalībvalsts pati izlems, kādu pieeju izmantot valodu mācīšanas un mācīšanās procesu uzlabošanā.



·Juridiskā instrumenta izvēle Padomes ieteikums ir piemērots instruments izglītības un apmācības jomā, kur Savienībai ir atbalsta kompetence, un šis instruments tiek bieži izmantots Savienības rīcībai izglītībā un apmācībā. Kā tiesību instruments tas apliecina dalībvalstu apņemšanos īstenot tekstā iekļautos pasākumus un nodrošina stiprāku politisko pamatu sadarbībai šajā jomā, vienlaikus pilnībā respektējot dalībvalstu kompetenci izglītības un apmācības jomā. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI ·Ex-post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude Neattiecas. ·Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Ieteikumā ir izmantoti šai jomai nozīmīgie elementi, kas tika skarti ar ieinteresētajām personām rīkotajā apspriešanā par galveno kompetenču ieteikumu . Valodu kompetenču sakarā tiešsaistes apspriešanā, nostājas dokumentos un apspriežu sanāksmēs/konferencēs tika uzsvērts, ka prasības, kas mūsdienu daudzvalodīgajās un kultūru ziņā daudzveidīgajās sabiedrībās tiek izvirzītas tādās kompetenču jomās kā rakstpratība, valodas un saziņa, ir jāapmierina integrētākā veidā. Turklāt lielāka uzmanība būtu pievēršama rakstpratībai un valodas attīstībai kopumā. Tostarp tas var nozīmēt, ka ir plašāk jāskatās uz to, kas mūsdienās ir valodu kompetence – un jāņem vērā specializētu vai akadēmisku valodu vai digitālās saziņas attīstības tendences. Lai ieguldījumam būtu plašs tvērums un lai apspriestu dažas sākotnējās idejas, kas pēc tam tika plašāk izstrādātas šajā ieteikumā, Komisija 2018. gada februāra sākumā sarīkoja ieinteresēto personu sanāksmi, kurā piedalījās aptuveni 60 pārstāvji no pilsoniskās sabiedrības un akadēmisko aprindu organizācijām un nozīmīgākās ieinteresētās personas, un aptuveni 20 pārstāvji no dalībvalstu izglītības ministrijām. Šī apspriede apliecināja, ka Komisijas priekšlikums Padomes ieteikumam par visaptverošu pieeju valodu mācīšanai skolās Savienībā ir aktuāls. Vairāki referenti norādīja uz to, ka kopš 2002. gada ir panākts neliels progress un ieteikumā vajadzētu ierosināt iniciatīvas, kas patiešām var uzlabot valodu mācīšanos. Tika atzīts, ka valodu stratēģijas skolas līmenī ir lietderīgas, jo skolām nākas risināt visdažādākās problēmas, un to vajadzības valodu jomā atšķiras (pierobežas reģioni, to skolēnu skaits, kuri nāk no migrantu vai minoritāšu vides). Vairāki dalībnieki pauda bažas par to, ka universitātēs tiek slēgtas moderno svešvalodu nodaļas, kas vēl vairāk saasina tādu problēmu kā kvalificētu valodu skolotāju trūkums. Skolotāju trūkums var negatīvi iespaidot moderno svešvalodu mācīšanu obligātās izglītības līmenī.



Daži citi apspriestie jautājumi bija šādi: –tādas mācību vides izveide, kas ir labvēlīga valodām un kurā tiek atbalstīta vēlme un motivācija mācīties valodas, vienlaikus nodrošinot, ka mācību procesa centrā ir izglītojamais un tiek veicināta izglītojamā autonomija; –skolotājiem un skolu vadītājiem ir vajadzīgs atbalsts un resursi; tika atzīts, ka skolotāju sagatavošana un izglītošana ir galvenie jautājumi, kam jāpievērš uzmanība, lai Eiropā mainītu uzskatus un uzlabotu valodu mācīšanos; –uzmanība specifiskajai situācijai, kādā atrodas bērni, kuri nāk no migrantu vai minoritāšu vides; cita starpā tas nozīmē, ka ir jāpārskata valodu kompetenču vērtēšana, jo tādējādi var uzlabot mācību procesu, īpaši tad, ja tiek ņemta vērā bērnu daudzvalodība; –būtu jāatbalsta tas, ka tiek atzīta mācību programmā neiekļautu valodu iepriekšēja mācīšanās un šādu valodu zināšanas; būtu jāatbalsta tas, ka skolās tiek piedāvāta ne vien angļu valoda, bet gan dažādas valodas.

·Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Ieteikuma pamatā ir darbs, ko veikusi iepriekšējā Darba grupa attiecībā uz valodām izglītībā un apmācībā, kura darbojās stratēģiskajā sistēmā Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) . Nesenākā pagātnē – 2016. un 2017. gadā – Komisija rīkoja vairākas tematiskas ekspertu paneļdiskusijas un divus pasākumus, kuros notika savstarpēja mācīšanās; tam bija divi savstarpēji saistīti mērķi: saistībā ar pamatprasmju sistēmas pārskatīšanu sniegt ieguldījumu rakstpratības un valodu kompetenču jautājumos un izpētīt to, kā dalībvalstis palīdz bērniem migrantiem ātri apgūt mācību valodu (pašreizējā ET 2020 prioritāte) . Arī jaunākais ziņojums, kurā ietverti pamatdati par valodu mācīšanu skolās Eiropā, sniedza vērtīgu priekšstatu par valodu mācīšanas tendencēm Eiropā, tostarp (pirmo reizi) bija pieejami dati par strukturētu valodas atbalstu bērniem migrantiem . ·Ietekmes novērtējums Ņemot vērā, ka minētās darbības papildina dalībvalstu iniciatīvas, ka ierosinātās darbības ir brīvprātīgas, kā arī ņemot vērā gaidāmās ietekmes tvērumu, ietekmes novērtējums netika veikts. Izstrādājot priekšlikumu, tika izmantoti iepriekšēji pētījumi, apspriešanās ar dalībvalstīm un sabiedriskā apspriešana. Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Neattiecas. ·Pamattiesības Šajā ieteikumā ir respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, tostarp tiesības uz izglītību, kā arī kultūru, reliģiju un valodu daudzveidības respektēšana un diskriminācijas aizliegums. Konkrēti, ar šo ieteikumu tiek veicinātas bērnu tiesības, kas noteiktas 24. pantā, un ņemta vērā ANO Konvencija par bērna tiesībām, jo īpaši tās 29. panta 1. punkta c) apakšpunkts, kurā precizēts, ka bērnu izglītošanas mērķim ir jābūt – ieaudzināt cieņu pret vecākiem, pret savu kultūras identitāti, valodu un vērtībām, pret tās valsts nacionālajām vērtībām, kurā bērns dzīvo, un pret viņa izcelsmes valsts nacionālajām vērtībām, kā arī pret citām kultūrām . Šis ieteikums ir jāīsteno saskaņā ar šīm tiesībām un principiem. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Tās šajā ieteikumā ietvertās darbības, kurām ir ietekme uz budžetu, tiks atbalstītas no esošajiem programmas Erasmus+ resursiem, kā arī, iespējams, no pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" vai no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem – ar noteikumu, ka attiecīgajos pamataktos šāds atbalsts ir paredzēts. Šī iniciatīva neskar sarunas par nākamo daudzgadu finanšu shēmu un turpmākām programmām. Netiks prasīti papildu līdzekļi no ES budžeta. 5. CITI JAUTĀJUMI ·Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Lai atbalstītu šā ieteikuma īstenošanu, Komisija ierosina sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt metodiskos materiālus, ar kuru palīdzību varētu novērst tos trūkumus, kas apzināti, uz kompetencēm orientētas mācīšanas un mācīšanās ieviešanas procesā. Komisija ir iecerējusi, ka par šā ieteikuma izmantošanu tiks ziņots saistībā ar Eiropas sadarbību izglītības, apmācības un mācīšanās jomā. ·Skaidrojošie dokumenti (direktīvām) Neattiecas. ·Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums Dalībvalstu noteikumi

Lai visiem bērniem un jauniešiem palīdzētu augstākajā līmenī apgūt vismaz vēl vienu Eiropas valodu un mudināt viņus vidējā līmenī apgūt vēl papildu (trešo) valodu, priekšlikumā tiek ierosināts, lai dalībvalstis: ·visos līmeņos un visās izglītības un apmācības nozarēs izmantotu visaptverošas pieejas valodu mācīšanas un mācīšanās uzlabošanai; ·ņemot vērā ieteikuma pielikumā izklāstīto, veidotu skolas, kurās tiek ievērots valodas izpratnes princips, nodrošinot skolotājiem atbilstošu izglītību un atbalstu; ·visu valodu skolotāju izglītībā veicinātu mācību mobilitāti un veicinātu to, lai daļa no mācību laika tiktu pavadīta ārvalstīs; ·apzinātu un veicinātu inovatīvu, iekļaujošu un daudzvalodīgu pedagoģiju, šādā nolūkā, kad vien nepieciešams, izmantojot Eiropas rīkus un platformas; ·censtos izstrādāt paņēmienus, ar kuriem novērot progresu valodu kompetenču attīstībā dažādos izglītības un apmācības posmos. Komisijas noteikumi Ieteikumā tiek ierosināts atzinīgi novērtēt Komisijas ieceri: ·Atbalstīt ieteikuma un tā pielikuma īstenošanu, atvieglojot dalībvalstu savstarpēju mācīšanos un sagatavojot piemērotus atsauces materiālus un rīkus; ·Panākt, lai ar Eiropas Savienības finansējumu varētu atbalstīt valodu mācīšanu un mācīšanos, un jo īpaši stiprināt izglītojamo personu mobilitātes sadaļu programmā Erasmus+, kas ir ES programma izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā; ·Stiprināt sadarbību ar Eiropas Padomi un tās Eiropas Moderno valodu centru šo organizāciju speciālo zināšanu jomās. 2018/0128 (NLE) Priekšlikums PADOMES IETEIKUMS par visaptverošu pieeju valodu mācīšanas un mācīšanās procesiem EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 165. un 166. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1)Paziņojumā "Eiropas identitātes stiprināšana ar izglītību un kultūru" Eiropas Komisija izklāsta redzējumu par Eiropas izglītības telpu, kurā robežas nav šķērslis kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai, apmācībai un pētniecībai, par standartu ir kļuvusi laika pavadīšana citā dalībvalstī – lai studētu, mācītos vai strādātu, daudz vairāk iedzīvotāju papildus dzimtajai valodai runā vēl divās citās valodās, un cilvēki pārliecinoši sevi identificē kā eiropiešus, kā arī apzinās Eiropas kultūras mantojumu un tā daudzveidību.

(2)Gēteborgas samitā par taisnīgām darbvietām un izaugsmi rīkotajā neoficiālajā darba sanāksmē valstu vai to valdību vadītāji apsprieda, kāda, domājot par Eiropas nākotni, ir izglītības un kultūras loma. Eiropadomes 2017. gada 14. decembra secinājumos dalībvalstis, Padome un Komisija tika aicinātas saskaņā ar savām attiecīgajām kompetencēm turpināt darbu šajā jomā. (3)Valodu kompetences ir centrālais Eiropas izglītības telpas redzējuma elements. Ņemot vērā, ka Savienības teritorijā pieaug mobilitāte izglītības, apmācības un nodarbinātības jomās, ka uz Savienību arvien vairāk migrē iedzīvotāji no trešām valstīm un palielinās vispārējā sadarbība pasaules mērogā, izglītības un apmācības sistēmām ir jāpārvērtē problēmas, ar kādām nākas saskarties valodu mācīšanas un mācīšanās sakarā, un iespējas, ko sniedz Eiropas valodu daudzveidība. (4)Aktīvāk un labāk mācoties valodas, varētu stiprināt Eiropas dimensiju mācībās . Tādējādi varētu sekmēt to, ka veidojas Eiropas identitāte visā savā daudzveidībā – tā papildinātu vietējo, reģionālo un nacionālo identitāti un tradīcijas, – un veicināt labāku Savienības un tās dalībvalstu izpratni. (5)Gandrīz puse no visiem eiropiešiem apgalvo, ka spēj sarunāties vienīgi dzimtajā valodā . Nepietiekamas valodu kompetences rada sarežģījumus un traucē veidot jēgpilnu saziņu starp dažādu Savienības valstu pārvaldēm un iedzīvotājiem . (6)Tikai četri no katriem desmit skolēniem vidējās izglītības iegūšanas laikā sasniedz vidējo līmeni pirmajā svešvalodā, proti, spēj risināt vienkāršu sarunu. Otrajā svešvalodā šo valodas prasmes līmeni sasniedz tikai viena ceturtā daļa skolēnu . Salīdzinoša valodu analīze izglītībā un apmācībā rāda, ka vairumam dalībvalstu ir grūti valodu jomā nodrošināt pienācīgus mācīšanās rezultātus. Lai gan problēmas pastāv visās izglītības nozarēs, īpaši akūtas tās ir profesionālajā izglītībā un apmācībā, kur uzsvars uz valodu mācīšanos ir mazāks. (7)Ierobežotas valodu kompetences vēl aizvien ir viens no galvenajiem šķēršļiem, kas liedz izmantot Eiropas izglītības, apmācības un jauniešu programmu piedāvātās iespējas . Turpretī labākas valodu kompetences ļaus iedzīvotājiem vairāk izmantot iekšējā tirgus piedāvātās iespējas, piemēram, darba ņēmēju pārvietošanās brīvību, kā arī pamatotāk un sapratīgāk spriest par iespējām citās ES valstīs. (8)Svešvalodu prasmes rada konkurences priekšrocības gan uzņēmumiem, gan darba meklētājiem – ar noteikumu, ka šīs prasmes ir daļa no plašāka noderīgu prasmju spektra . Pastāv pozitīva korelācija starp svešvalodu prasmēm un varbūtību, ka persona strādā . Tomēr jaunākā profesionālās tālākizglītības apsekojuma (CVTS 2016) dati liecina, ka tikai 7,9 % uzņēmumu (kuri darbiniekiem nodrošina apmācību) savus darbiniekus nosūta uz valodu kursiem (no 22,1 % Slovākijā līdz 0,5 % Īrijā). (9)Lai, domājot par nākotnes sabiedrību un darba vidi, saglabātu pašreizējos dzīves standartus, veicinātu augstus nodarbinātības rādītājus un sekmētu sociālo kohēziju, cilvēkiem ir vajadzīgs īstais prasmju un kompetenču kopums . Tāpat tas ir svarīgs aspekts, cenšoties nodrošināt imigrantu bērnu, studentu un pieaugušo pilnīgu integrāciju. Ir jāpēta jauni mācīšanās veidi, kas būtu piemēroti sabiedrībai, kura kļūst arvien mobilāka un digitālāka. Labāku valodu kompetenču iegūšanas rezultātā Savienībā varētu pieaugt mobilitāte un sadarbība. Jo īpaši digitālās tendences dod iespēju arvien vairāk un vairāk valodu mācīties un praktizēt ārpus skolas un mācību programmām. Patlaban pastāvošās vērtēšanas procedūras šīs tendences neatspoguļo visā pilnībā. (10)Eiropas sociālo tiesību pīlāra pirmais princips nosaka: ikvienam ir tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu vispārīgo un profesionālo izglītību un mūžizglītību, lai varētu saglabāt un iegūt prasmes, kas ļauj pilnā mērā piedalīties sabiedrības dzīvē un veiksmīgi mainīt darbu darba tirgū. Valodu kompetence ir viena no galvenajām kompetencēm, kas varētu veicināt nodarbināmību, personīgu piepildījumu, aktīvu pilsoniskumu un sociālo iekļautību; to definē kā "spēju atbilstoši un efektīvi izmantot dažādas valodas komunikācijai" . (11)Vairāk nekā puse dalībvalstu savā teritorijā juridiskos vai administratīvos nolūkos oficiāli atzīst reģionālas vai minoritāšu valodas, tostarp zīmju valodas. Vairākas no šīm valodām tiek lietotas ne tikai konkrēto valstu teritorijā. Lai Eiropas valodu ainava būtu pilnīga, ir jāņem vērā imigrantu kopienu valodas . (12)Skolas sāk arvien labāk apzināties, ka ir jānodrošina, lai visi bērni – neatkarīgi no izcelsmes un dzimtās valodas – ļoti labā līmenī apgūtu mācību valodu – ja vajadzīgs, ar īpašu atbalsta pasākumu palīdzību. Tādējādi tiek veicināts taisnīgums un vienlīdzīgas iespējas un mazināts priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas risks . (13)Valodas izpratne skolās varētu ietvert to, ka tiek apzinātas un saprastas visu skolēnu valodu kompetences – tostarp to valodu, kuras skolā netiek mācītas. Skolas pēc vajadzības var izšķirt dažādu līmeņu valodu kompetences, ņemot vērā kontekstu un mērķus un atbilstoši katra izglītojamā apstākļiem, vajadzībām, spējām un interesēm. (14)Vairāk nekā puse visu Eiropas Savienības izglītības sistēmu kā problēmu min to, ka trūkst dažu priekšmetu, tostarp moderno svešvalodu, skolotāju , un vairākas dalībvalstis ir īstenojušas reformas vai iniciatīvas, kuru mērķis ir novērst valodu skolotāju trūkumu. Minētās reformas un iniciatīvas varētu ietvert stipendijas, kuru mērķis ir pedagoga darbā iesaistīt valodu programmu absolventus, kuriem ir citāda profesionālā pieredze, vai arī skolotāju izglītības programmu reformēšanu . (15)Iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot galvenās kompetences skolas izglītībā , tostarp, labāk sasaistot faktisko dzīves pieredzi ar mācībām akadēmiskajā vidē, izmantojot digitālās tehnoloģijas un sniedzot atbalstu inovācijai skolās, ir sekmējušas to, ka lielāka uzmanība tiek pievērsta mācīšanās rezultātiem . Ar šādām iniciatīvām ir atbalstīta arī valodu kompetenču iegūšana. (16)Dažādās izglītojamo kategorijās ir sekmīgi izmantota mācību satura un valodas integrēta apguve, proti, priekšmetu mācīšana svešvalodā, un valodu apgūšanai paredzēti digitāli un tiešsaistes rīki . Valodu skolotāji visā Eiropā varētu paaugstināt profesionālo kvalifikāciju, gan uzlabojot savas digitālās kompetences, gan iemācoties, kā pedagoģisko darbu vislabāk papildināt ar dažādu metodiku un jaunām tehnoloģijām. Šā mērķa īstenošanā noderīga būtu atvērto izglītības resursu inventarizācija . (17)Valodu kompetenču definēšana un attīstība Eiropā ir atbalstīta ar dažādām iniciatīvām. Eiropas vienotā valodu prasmes līmeņa noteikšanas sistēma ir pārredzams, saskanīgs un visaptverošs atsauces instruments, ar kuru vērtēt un salīdzināt kompetences līmeņus . Šajā sistēmā tiek izdalīti pamatlīmenis, vidējais līmenis un augstākais līmenis; augstākais līmenis nozīmē, ka persona var šajā valodā strādāt vai mācīties. Lai sistēmu padarītu pieejamāku plašai sabiedrībai, 2018. gadā instrumentu papildināja ar jauniem aprakstiem, kas paredzēti mediācijai, jauniešiem un zīmju valodām . (18)Eiropas atzinības zīme valodu apguvē tiek piešķirta par izcilību un inovācijām valodu mācīšanā visās valstīs, kas piedalās šajā iniciatīvā. Tādējādi skolas tiek motivētas izmantot jaunu metodiku un stratēģijas, lai īstenotu vietējas, reģionālas valsts vai Eiropas līmeņa prioritātes. Šī iniciatīva ir palīdzējusi uzlabot informētību par Eiropas sadarbību valodu mācīšanas un mācīšanās jomā un veicinājusi daudzvalodīgumu izglītības nozarēs . (19)Visas dalībvalstis ir atzinušas, ka Savienībā ir jāveicina daudzvalodība un jāattīsta valodu kompetences . Lai izveidotu precīzāku priekšstatu par to, kādas ir valodu kompetences Savienībā, Eiropas Komisija izstrādās priekšlikumu jaunam Eiropas kritērijam valodu kompetenču jomā, un tajā tiks apskatītas arī datu vākšanas iespējas. (20)Atzīstot, ka valodu kompetences tiek iegūtas visa mūža garumā un ka šādas iespējas būtu jānodrošina visos dzīves posmos, šajā ieteikumā uzmanība ir veltīta konkrēti obligātajai izglītībai un apmācībai un tiek pilnībā respektēti šajā jomā pastāvošie subsidiaritātes un proporcionalitātes principi, IESAKA DALĪBVALSTĪM

Atbilstoši valstu tiesību aktiem un Eiropas tiesību aktiem, pieejamajiem resursiem un valstu apstākļiem un ciešā darbībā ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām. (1)Izpētīt veidus, kā palīdzēt jauniešiem līdz vispārējās vai profesionālās vidējās izglītības un apmācības pabeigšanai – papildus mācību valodai – augstākajā līmenī apgūt vēl vismaz vienu Eiropas valodu un mudināt viņus vidējā līmenī apgūt vēl papildu (trešo) valodu. (2)Piemērot visaptverošas pieejas, kas uzlabotu valodu mācīšanu un mācīšanos attiecīgi valsts, reģionālā, vietējā vai skolas līmenī, izmantojot politikas piemērus, kas izklāstīti pielikumā. (3)Gādāt, lai tiktu ietvertas visas obligātās izglītības un apmācības nozares – sākot pēc iespējas agri un iekļaujot sākotnējo profesionālo izglītību un apmācību. (4)Šādu visaptverošu stratēģiju ietvaros atbalstīt valodu izpratnes attīstību skolās un apmācību centros: (a)aktīvi atbalstot izglītojamo personu mobilitāti, tostarp izmantojot attiecīgo ES finansējuma programmu sniegtās iespējas; (b)nodrošinot, lai skolotāji savā mācību jomā ņemt vērā konkrētās valodas lietojumu; (c)skolā nostiprinot visu izglītojamo personu – un īpaši to, kuri nāk no migrantu vai nelabvēlīgas vides – mācību valodas kompetenci kā turpmākas mācīšanās un izglītības sasniegumu pamatu; (d)augstu vērtējot izglītojamo personu valodu daudzveidību un to izmantojot kā mācību resursu, tostarp valodas izglītībā iesaistot arī vecākus un plašāku vietējo sabiedrību; (e)piedāvājot iespējas novērtēt un apstiprināt tādu valodu kompetences, kuras nav ietvertas mācību programmā, bet kuras izglītojamie ir apguvuši citur, tostarp paplašinot to valodu klāstu, kuras var pievienot izglītojamo skolas pabeigšanas kvalifikācijā. (5)Palīdzēt skolotājiem, pasniedzējiem un skolu vadītājiem attīstīt valodas izpratni: (a)veicot ieguldījumus valodu skolotāju sākotnējā izglītībā un tālākizglītībā, lai obligātajā izglītībā un apmācībā arī turpmāk tiktu nodrošināts plašs valodu piedāvājums; (b)skolotāju un skolu vadītāju sākotnējā izglītībā un profesionālās kvalifikācijas paaugstināšanas procesā ietverot sagatavošanos valodu daudzveidībai klasē; (c)veicinot to, lai visi pedagoģijas programmās studējošie daļu mācību laika mācītos ārvalstīs, vienlaikus sekmējot visu skolotāju un pasniedzēju mobilitāti; (d)mācību mobilitāti integrējot visu valodu skolotāju izglītībā, lai ikviens diplomu nesen ieguvis valodas skolotājs iegūtu vismaz sešu mēnešu mācīšanās vai mācīšanas pieredzi ārvalstīs; (e)iesakot izmantot e-mērķsadarbību , lai bagātinātu mācīšanās pieredzi skolās un pilnveidotu skolotāju un skolēnu valodu kompetences. (6)Mudināt pētīt un lietot inovatīvas, iekļaujošas un daudzvalodīgas mācību metodes, tostarp digitālus rīkus un mācību satura un valodas integrētu apguvi. (7)Izstrādāt paņēmienus, ar kuriem pārraudzīt dažādos izglītības un apmācības posmos iegūtās valodu kompetences, papildinot esošo informāciju par valodu mācīšanās nodrošināšanu. (8)Ar esošo sistēmu un rīku palīdzību ziņot par pieredzi un panākumiem valodu mācīšanās veicināšanā. ATZINĪGI VĒRTĒ KOMISIJAS IECERI