LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 57/28

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 57/11

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2)

“PECORINO DI PICINISCO”

EK Nr.: IT-PDO-0005-0859-28.02.2011

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1. Nosaukums:

“Pecorino di Picinisco”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Itālija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

1.3. grupa. Siers

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

“Pecorino di Picinisco” ir cilindriskas formas siera ritulis ar taisnām plaknēm; tas gatavots no svaigpiena, un sieram ir termiski neapstrādāta masa.

Piedāvājot tirdzniecībā ar ACVN “Pecorino di Picinisco” apzīmēto sieru, tam ir divi paveidi – “Scamosciato” (“zamša”) un “Stagionato” (“nogatavināts”) ar šādām īpašībām.

— Scamosciato: nogatavināšanas ilgums no 30 līdz 60 dienām; diametrs no 12 līdz 25 cm; augstums no 7 līdz 12 cm; lielums pēc svara no 0,7 līdz 2,5 kg; miza plāna un krokaina, salmu dzeltenā krāsā; masa kompakta ar nelielu acojumu; siera masas krāsa no baltas līdz salmu dzeltenai; mitruma saturs zemāks par 45 %; tauku saturs sausnā zemāks par 55 %; garša saldena, piemīt izteikta kalnu ganību zālaugu aromātu buķete. Sieram nepiemīt kūts smaka.

— Stagionato: nogatavināšanas ilgums pārsniedz 90 dienas; diametrs no 12 līdz 25 cm; augstums no 7 līdz 12 cm; lielums pēc svara no 0,5 līdz 2 kg; miza plāna un krokaina, salmu dzeltenā krāsā; masa kompakta ar nelielu acojumu, salmu dzeltenā krāsā; mitruma saturs zemāks par 35 %; tauku saturs sausnā zemāks par 55 %; garša stipra un sātīga, kas, sieram nogatavinoties, kļūst pikanta, ar izteiktu kalnu ganību zālaugu aromātu buķeti. Sieram nepiemīt kūts smaka.

— Ražošanas periods: visu gadu.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

“Pecorino di Picinisco” ražošanā izmantoto pienu iegūst vienīgi no ražošanas apgabalam tipisko šķirņu sīklopiem: Sopravissana, Comisana un Massese vai to krustojumiem, kas izaudzēti, krustojot vismaz vienu no šīm šķirnēm. Atļauts izmantot kazas pienu, ko iegūst no vietējās Capra grigia ciociara vai Capra bianca Monticellana populācijas un to sajaukumiem, taču to īpatsvaram nepārsniedzot 25 %. Minēto šķirņu kazu piena izmantošana vienmēr ir bijusi ierasta prakse, jo ganāmpulkos tradicionāli mēdz turēt vismaz nelielu skaitu šo šķirņu dzīvnieku. Ar ACVN “Pecorino di Picinisco” apzīmētā produkta ražošanai drīkst izmantot tikai svaigu, viena slaukuma vai vairāku slaukumu pilnpienu.

Arī pārējās izmantotās izejvielas pēc prasībām atbilst vietējai tradīcijai: piena sarecināšanai izmanto pastveidā sagatavotu himozīnu, ko iegūst no vēl neatšķirtiem kazlēniem vai jēriem, kurus audzē 4. punktā noteiktajā ražošanas apgabalā.

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

Aitu un kazu barība vismaz 70 % apmērā jāiegūst ražošanas apgabalā.

Dzīvnieki barojas dabiskajās ganībās, un tiem izēdina arī svaigu lopbarību, kas iegūta vienīgi ražošanas apgabalā.

Dzīvniekus tur ganībās vismaz 8 mēnešus gadā.

Visu gadu ir atļauts izēdināt dzīvniekiem papildbarību, kas iegūta no tādām izejvielām kā labība, proteīnaugi un miltu un eļļas rūpniecības blakusprodukti, ko izbaro gan atsevišķi, gan arī sajaucot tos saimniecībā uz vietas, taču tā, lai tie kopumā katram dzīvniekam nepārsniegtu 30 % (pēc bruto masas) no visas dienas barības devas.

Turklāt atļauts izmantot arī graudzāļu, pākšaugu un dabisko pļavu zālaugu sienu, kas veido lopbarības galveno daļu rudens un ziemas periodā, kurpretim pavasara un vasaras periodā to īpatsvars pēc bruto masas katram dzīvniekam nedrīkst pārsniegt 15 % no visas dienas barības devas.

Dzīvniekiem, kas nav laktācijas periodā, atļauts izēdināt skābsienu un skābbarību.

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Visam ražošanas procesam (dzīvnieku audzēšana un piena iegūšana, piena sarecināšana, recekļa apstrāde, formas veidošana, sūkalu notecināšana, siera sālīšana un nogatavināšana) jānotiek 4. punktā norādītajā apgabalā.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

—

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

Uz siera rituļa vai to daļu marķējuma līdztekus ES grafiskajam simbolam un attiecīgajiem, likuma prasībām atbilstošajiem datiem ar skaidriem un labi salasāmiem drukātiem burtiem obligāti jānorāda šādi dati:

— apzīmējums “Pecorino di Picinisco”, kam blakus ir norāde Denominazione Origine Protetta (aizsargāts cilmes vietas nosaukums) vai tās akronīms D.O.P. (ACVN),

— produkta logotips,

— siera paveida nosaukums – “Scamosciato” vai “Stagionato”,

— ražotāja un iepakotāja vārds un uzvārds vai nosaukums, uzņēmuma nosaukums un adrese.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Siera “Pecorino di Picinisco” ražošanas apgabalu veido visa Valle di Comino teritorija Frosinone provincē.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Apvidus, kurā ražo ar ACVN “Pecorino di Picinisco” apzīmēto sieru, ir sevišķi piemērots ganībām un aitas un kazas siera iegūšanai un atrodas Comino ielejā, aizņemot 61 535 ha lielu platību; tas ir dabas baseins Lacijas dienvidu pusē, Frosinone provincē, dažus kilometrus uz ziemeļiem no Cassino un uz austrumiem no Sora, Meta–Mainarde kalnu grēdas rietumdaļā.

Kopumā apgabalā ietilpst 20 pašvaldību teritorija, kas aizņem vairāk nekā 61 535 ha platības, no kuras daļa atrodas Abruzzo, Lazio un Molise nacionālajā parkā; tas ir nelīdzena reljefa kaļķakmens veidojumu apvidus, ko augstu vērtē ainaviskās vides dēļ; plašas platības tur aizņem ganības, kuru augi ir šeit audzēto aitu un kazu galvenais barības avots.

Apgabalā valda galvenokārt mērenajam klimatam raksturīgi apstākļi: gada vidējā temperatūra ieleju lejasdaļā ir 14 °C, bet kalnu grēdu augstākajos ganību apgabalos tā ir 5 °C. Nokrišņu ir sevišķi daudz: gada vidējais nokrišņu daudzums, kas reģistrēts Atina (520 m virs jūras līmeņa) un Picinisco (740 m virs jūras līmeņa) meteoroloģiskajā stacijā, ir 1 460 mm, bet kalnu virsotnēs tas sasniedz vai pat pārsniedz 1 600 mm.

Apgabala ūdensteces ir Liri upes pietekas un tātad pieder pie šā hidroģeoloģiskā baseina. Raugoties no ziemeļiem un dienvidiem, šajā apgabalā atrodas četri dažādi hidroģeoloģiskie baseini: Sora līdzenums ar Lacerno straujupi un Fibreno upi, Comino ieleja ar Melfa upi un tās pietekām, Cassino līdzenums ar Rapido upi un, visbeidzot, Rio Chiaro un Rava, kuras, kaut arī tek tikai pa nelielu apgabala daļu, ir Volturno upes pietekas. Kopumā visas šīs ūdensteces apgabalā neveido pat 100 hektāru lielu platību. Vasarā šeit nevalda sausums – šim faktoram ir liela nozīme mērena klimata veidošanā ar tādām īpašībām, ar kādām tas atšķiras no Vidusjūras klimata; šādi apstākļi nosaka to, ka aitām un kazām par galveno barības avotu izmanto apgabala dabiskās pļavas un pļavu ganības, kurās sastopama liela, apgabalam tipisku vietējo savvaļas augu sugu dažādība: pie graudzāļu dzimtas piederošā lāčauzas suga Bromus erectus, plūksnainā īskāje (Brachypodium pinnatum), Sesleria tenuifolia, grīšļu dzimtas augi (Carex kitaibeliana, Carex pairaei, Carex ovalis, Carex fusca, Carex hallerana, Carex pallescens), pākšaugi (Anthyllis montana, Anthyllis vulneraria un Vicia hybrida), Polypodium cambricum, Asplenium onopteris, Asplenium fissum, Dryopteris pallida ssp., Cerastium cerastioides, Lychnis flos-cuculi, Sedum cepaea, Aphanes arvensis, Mespilus germanica, Astrantia tenorei, Seseli montanum, Grafia golaka, Ammi visnaga, Aster alpinus, Taraxacum glaciale, Reichardia picroides, Juncus compressus, kā arī pundurkadiķis (Juniperus nana).

Šādi temperatūras un nokrišņu daudzuma ziņā īpaši apstākļi ir labvēlīgi tāda zālāja attīstībai, kuru veido tipiskas kalnu pļavām un ganībām raksturīgas zālaugu sugas.

Šādos vides apstākļos izveidojusies un vietējā sabiedrībā iesakņojusies vēsturiska un kultūras tradīcija, kurai ir arī svarīga nozīme produkta īpašību veidošanā – tā ir tradicionālā ganāmpulku pārdzīšanas prakse. Tā ļauj dzīvniekiem izmantot apgabala kalnu ganības, lai patvertos no vasaras svelmes un iespējamā vides un barības meklēšanas stresa, no kā tie ciestu, ja vasaru pavadītu ielejā.

Cilvēkfaktora ieguldījums produkta ražošanā galvenokārt saistīts ar siera meistaru izveicību ražošanas posmu laikā. Gatavojot “Pecorino di Picinisco”, siera meistaram īpaša uzmanība jāveltī piena apstrādei. Ražošanas metode paredz sarecināt svaigpienu, nepievienojot pienskābes baktēriju kultūras, un uzturēt recināšanas temperatūru arī recekļa graizīšanas laikā.

5.2. Produkta specifika:

“Pecorino di Picinisco” sieram ir raksturīga garša, kas no maigas pamazām pāriet stiprā un sātīgā, un, nogatavojot sieru ilgāk, pat pikantā garšā ar izteiktu kalnu ganību zālaugu aromātu buķeti un bez kūts smakas. Sieram ir kompakta masa salmu dzeltenā krāsā.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

“Pecorino di Picinisco” iegūts vairāku tādu specifisku faktoru apvienojumā, kuri saistīti ar izcelsmes apgabalu: augsnes un klimatiskie apstākļi, ganu un siera meistaru prasme, kā arī spēja saglabāt un turpināt tradīciju un saglabāt ainavisko vidi.

Mērena klimata apstākļi un ganāmpulku pārdzīšanas prakse, ko tradicionāli turpina gani, ir faktori, kas laika gaitā ir ļāvuši izmantot ganības un nostiprināt aitu un kazu audzēšanas paņēmienus, kuru pamatā ir augstas kvalitātes barība, ko veido galvenokārt lopbarības augi. Dzīvnieku ilgā uzturēšanās ganībās bagātina to pienu ar vērtīgiem organiskajiem savienojumiem: karotinoīdiem, terpēniem un polinepiesātinātajām taukskābēm, kas ievērojami veicina “Pecorino di Picinisco” siera masas salmu dzeltenās krāsas un bagātīgā augu aromāta veidošanos.

Svarīgi “Pecorino di Picinisco” siera kvalitātes īpašību veidošanā ir arī tādi ar ražošanas procesu saistīti aspekti kā svaigpiena izmantošana, iztikšana bez pienskābes baktēriju kultūru pievienošanas un no jēriem un kazlēniem iegūta pastveidā sagatavota himozīna izmantošana, kā arī nostiprinājusies siernieku prasme.

Svaigpiena izmantošana ļauj saglabāt daļu pienā esošo aromātisko vielu un mikrobioloģisko komponentu, kas tajā nonākuši, dzīvniekiem barībā uzņemot lopbarības augus, kuri sastopami apgabala ganībās.

Vietējo siernieku prasme svaigpiena apstrādē, atturēšanās no pienskābes baktēriju kultūru pievienošanas un piena recināšanas temperatūras pareiza uzturēšana recekļa graizīšanas laikā ļauj saglabāt piena specifisko mikrofloru, tādējādi attiecīgi nodrošinot sieram tipisko garšu.

Recināšanas temperatūras kontrole recekļa graizīšanas procesa laikā līdztekus raksturīgā aromāta saglabāšanai ļauj arī nodrošināt mazākus sūkalu zudumus un rezultātā – lielāku mitruma saturu siera masā, kas pēc siera nogatavināšanās saglabājas mīksta, kaut arī ir kompakta.

Tradicionāli izmantojot pastveida himozīnu, kas iegūts no jēriem un kazlēniem, kuri audzēti noteiktajā ražošanas apgabalā, baroti tikai ar mātes pienu un nokauti pēc zīdīšanas, vēl pastiprina piena aromātu un mikrobioloģisko faktoru ietekmē izveidojušās īpašības, kas saistītas ar dzīvnieku audzēšanas vidi un piena pārstrādi. Šā veida himozīns no šķidra un pulverveida himozīna, ko iegūst no teļiem, ievērojami atšķiras lipolīzes fermentu satura ziņā; abu minēto veidu himozīnā, ko iegūst no teļiem, šo fermentu praktiski nav.

Šo faktoru kopums saistībā ar dabas vidi un tradicionālo ražošanas metodi nodrošina to, ka siers “Pecorino di Picinisco” atšķiras no citiem vietējiem ražojumiem, kas iegūti, par izejvielu izmantojot aitu un kazu produkciju.

Vēsturiskas liecības par produktu “Pecorino di Picinisco” atrodamas virknē rakstu (Castrucci XVII gadsimtā, Statistica Murattiana 1811. gadā), kā arī bagātīga dokumentācija arhīvos, kas glabājas Picinisco pašvaldībā: preču pavadzīmes, mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības licences, nodokļu maksājumu apliecinājumi. Lielais aitu un kazu skaits, kāds ražošanas apgabala pašvaldībās un it īpaši Picinisco pašvaldībā reģistrēts, veicot dzīvnieku uzskaiti laikposmā no 1875. gada līdz 2000. gadam, apstiprina to, kas pastāv saikne starp apgabalu un ganību lopkopību, un rezultātā – siera ražošanu. Tātad var apgalvot, ka Picinisco pašvaldība kopā ar ciematiem Fontitune un Valleporcina ir bijuši kaismīgi ganību un šā pecorino siera tradīcijas sargātāji, kuru šodien pelnīti apzīmē Picinisco pašvaldības vārdā.

Sieram “Pecorino di Picinisco” ir ievērojama ietekme uz vietējo ēdienkarti, jo tas kā pamatsastāvdaļa ietilpst daudzu apgabala tradicionālo ēdienu receptēs.

Daudz ir svinīgu pasākumu, lauku svētku un plašu sabiedrību pulcējoši sarīkojumi, kas veltīti ganību tradīcijām un aitu un kazu piena sieram “Pecorino di Picinisco” visā ražošanas apgabalā. Piemēram min ikgadējo, Picinisco pašvaldībā rīkoto ganību tradīciju festivālu, kalnu svētkus, vēstures festivālu, “aitu svētkus” un abbuoto vīna un pecorino siera svētkus. Šajos sarīkojumos produkts “Pecorino di Picinisco” ir apgabala simbols.

Šodien šo produktu pazīst un augstu vērtē gan vietējie, gan arī visa reģiona patērētāji; šis siers savu neapšaubāmo kvalitātes īpašību un tradicionālā rakstura dēļ ir izpelnījies lielu ievērību un saņēmis nozīmīgus atzinības apliecinājumus. Piemēram minams apbalvojums “Premio San Giorgio Bianco – il formaggio del 2012”, ko Romas un Lacijas delegācijai piešķīrusi S. Giorgio akadēmija, un piedalīšanās Parmā notikušā konkursa “Alma Ceseus” siera kategorijā un Turīnas degustācijas salonā. “Pecorino di Picinisco” turklāt ir minēts daudzās Itālijas valsts un privātās televīzijas pārraidēs, kuras veltītas gastronomijai.

“Pecorino di Picinisco” ir laika gaitā nostiprinājies nosaukums, kā par to liecina kvītis, etiķetes, reklāmas materiāli un publikācijas.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

Valdība ir uzsākusi valsts iebildumu procedūru, aizsargātā cilmes vietas nosaukuma “Pecorino di Picinisco” atzīšanas pieteikumu 2010. gada 3. decembrī publicējot Itālijas Republikas Oficiālā Vēstneša (Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana) 283. numurā.

Ražošanas specifikācijas konsolidētā redakcija ir pieejama internetā šādā tīmekļa vietnē:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vai tieši atverot Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijas tīmekļa vietnes mājas lapu (http://www.politicheagricole.it) un tad noklikšķinot uz “Qualità e sicurezza” (ekrāna augšdaļas labajā pusē) un, visbeidzot, uz “Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām.

(3) Skat. 2. atsauci.