Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par pārtikas piedevām (iesniegusi Komisija saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu) /* COM/2007/0673 galīgā redakcija - COD 2006/0145 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 24.10.2007 COM(2007) 673 galīgā redakcija 2006/0145 (COD) Grozīts priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par pārtikas piedevām (iesniegusi Komisija saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu) PASKAIDROJUMA RAKSTS I PROCEDŪRA 1. Komisija 2006. gada 28. jūlijā pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pārtikas piedevām [dokuments (COM (2006)0428 galīgā redakcija)], kas bija viens no četriem priekšlikumiem paketē par pārtikas uzlabotājām vielām. Priekšlikumu 2006. gada 28. jūlijā iesniedza Padomei un Eiropas Parlamentam. 2. Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2007. gada 25. aprīlī pieņēma atzinumu. 3. Padome EPSCO sanāksmē 2007. gada 31. maijā vienojās par vienotu pieeju attiecībā uz priekšlikumu. 4. Eiropas Parlaments 2007. gada 10. jūlijā pirmajā lasījumā sniedza labvēlīgu atzinumu par priekšlikumu. 5. Ar šo priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta ierosinātos grozījumus, kam piekritusi Komisija, groza sākotnējo priekšlikumu [COM (2006)0428 – 2006/0145(COD)]. 6. Attiecībā uz sākotnējo priekšlikumu Eiropas Parlaments pieņēma 59 grozījumus. Komisārs Kyprianou 2007. gada 9. jūlija plenārsēdē norādīja, ka Komisija pilnībā vai daļēji un jaunā formulējumā var piekrist daudziem grozījumiem. Grozījumi, ko Komisija nevar pieņemt: 10., 11., 12., 20., 24., 25., 29., 30., 34., 38., 40., 45., 47., 52., 54., 5., 6., 69.rev, 73. un 78. 7. Pārskatītajā priekšlikumā grozījumi ir treknrakstā un pasvītroti . Vairāki grozījumi ir pārformulēti, lai nodrošinātu lietoto terminu konsekvenci visā priekšlikumā un pārējos paketes priekšlikumos vai lai teksts atbilstu Padomes pieejai, kura arī ierosināja līdzīgus grozījumus. 8. Pantu numerācija ir pielāgota, ņemot vērā daudzos grozījumus. II PRIEKŠLIKUMA MĒRĶI Baltajā grāmatā par pārtikas nekaitīgumu (COM (1999) 719, galīgā redakcija) Komisija ir apņēmusies atjaunināt un vienkāršot ar pārtikas piedevām saistīto pastāvošo Kopienas tiesisko regulējumu (Baltās grāmatas 11. pasākums). Šā priekšlikuma mērķi ir šādi: - vienkāršot pārtikas piedevu tiesisko regulējumu, izveidojot vienotu principu, procedūru un atļauju piešķiršanas instrumentu, - piešķirt Komisijai īstenošanas pilnvaras atjaunināt Kopienas atļauto pārtikas piedevu sarakstu, - par pārtikas piedevu nekaitīguma novērtējumu apspriesties ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi ( EFSA ), - izstrādāt pastāvošo pārtikas piedevu atkārtotas novērtēšanas programmu, - lūgt atļaut piedevas, kas sastāv no ģenētiski modificētiem organismiem, satur šādus organismus vai ko ražo no šādiem organismiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un lopbarību. III PĀRSKATS PAR EIROPAS PARLAMENTA IEROSINĀTAJIEM GROZĪJUMIEM 9. Tehniski un redakcionāli grozījumi Vairāku ierosināto grozījumu mērķis ir uzlabot priekšlikumu no tehniskā un redakcionālā viedokļa. Lielāko daļu attiecīgo grozījumu Komisija ir pārņēmusi, bet dažus ar redakcionālām izmaiņām. (Attiecīgie grozījumi ir: 3., 8., 13., 14., 15., 16., 18., 19., 21., 22., 33. (daļēji), 36., 37., 39., 42., 43., 44., 46., 48., 67.rev., 79., 68.rev., 80., 51., 55., 56., 57., 58., 59., 60. un 64.rev.) 10. Darbības joma (2. pants) Nav pieņemams 10. grozījums, jo par augu aizsardzības līdzekļiem apstrādei pēc ražas novākšanas jau ir atsevišķi Kopienas tiesību akti. Tomēr ja viela(s), ko izmanto augu apstrādei pēc ražas novākšanas, neatbilst definīcijai par augu aizsardzības līdzekļiem, tās uzskata par pārtikas piedevām, ja tās ietekmē konservācijas efektu. Grozītajā priekšlikumā Komisija nav iekļāvusi 11. grozījumu, kas no tiesību aktu darbības jomas izslēdz mikrobu kultūras. Dažas kultūras pievieno pārtikai, tuvojoties ražošanas procesa nobeigumam, lai iegūtu konservācijas efektu, un tāpēc tās var uzskatīt par pārtikas piedevām. Tāpēc nav lietderīgi izslēgt šādas vielas no tiesību aktiem par pārtikas piedevām. 11. Komitoloģija Tā kā dokumentu paketi pieņēma aptuveni tajā pašā laikā, kad Lēmumu 2006/512/EK, ar kuru groza Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību, Komisijas priekšlikumā bija atsauces uz parasto regulatīvo procedūru. Tāpēc Komisija piekrīt viscaur pielāgot grozīto priekšlikumu Lēmumam 2006/512/EK. Tomēr 12 . grozījums ierosina regulatīvo kontroles procedūru, kas paredzēta lai noteiktu vai attiecīgā viela atbilst regulas darbības jomai. Šā noteikuma piemērošana ir pamata tiesību aktu noteikumu („pārtikas piedevas” definīcija) īstenošana un tāpēc uz to neattiecas jaunā regulatīvā kontroles procedūra. Tāpēc piemēro parasto regulatīvo procedūru. Līdzīgi 40. un 47. grozījums nav pieņemami, jo tie ir saistīti arī ar piemērošanas noteikumiem, kuri ir pamata tiesību aktos noteikto noteikumu īstenošana, un tāpēc uz tiem neattiecas jaunā regulatīvā kontroles procedūra. 12. Neatbilstošo pārtikas piedevu aizliegums (5. pants) 9. un 22. grozījumā paskaidrots, ka ierosinātajā dokumentā precizēts, ka aromatizētājus vai pārtiku, kurā izmantots aromatizētājs, nedrīkst realizēt tirgū, ja aromatizētājs vai tā izmantojums neatbilst ierosinātajai regulai. Šis precizējums grozītajā priekšlikumā ieviests, iekļaujot 5. pantu. 13. Apstiprināšanas kritēriji (6. pants) Komisijas priekšlikums nosaka pārtikas piedevu apstiprināšanas kritērijus. Pārtikas piedevām jābūt nekaitīgām, jābūt tehnoloģiskai nepieciešamībai tās izmantot, to lietošana nedrīkst maldināt patērētāju. Komisija grozītā priekšlikuma 7. apsvērumā ieviesa skaidrojumu par to, kas ir patērētāju maldināšana ( 3 . un 26 . grozījums). Grozītā priekšlikuma 8. apsvērumā iekļauts arī 28. grozījuma princips, kas atkārto, ka pārtikas piedevu apstiprināšanā jāievēro regulas kritēriji. Tomēr 78 . grozījumā noteikts, ka pārtikas piedevas apstiprina, pamatojoties uz piesardzības principu. Piesardzības princips un tā piemērošanas nosacījumi jau ir noteikti vispārīgajos pārtikas aprites tiesību aktos (Regulā (EK) Nr. 178/2002), un tas nav jāatkārto ierosinātajā regulā par pārtikas piedevām. Ar 24 . grozījumu ierosināts saistīt tehnoloģiskās vajadzības pēc pārtikas piedevām ar patērētāja ieguvumu. Pārtikas piedevas tehnoloģiskās funkcijas daudzos gadījumos var noderēt ražotājiem, neietekmējot patērētāju negatīvi un nesniedzot tam tiešu labumu. Piemēram, gadījumos, kad pārtikas piedevu lietošana samazina atkritumu daudzumu ražošanas procesā. Ietekme uz vidi nav viens no galvenajiem nosacījumiem pārtikas piedevu apstiprināšanai, bet, protams, tas ir svarīgs faktors, kas jāievēro. Piemēram, kad tiek identificēta negatīva ietekme uz vidi, to var ņemt vērā pārtikas piedevas apstiprināšanas vai izmantošanas noteikumu pārskatīšanas laikā. Tāpēc, lai gan 25 . grozījumu nevar pieņemt, tekstā var veikt citas izmaiņas, lai pastiprinātu vides aspektus. Tāpat 7. grozījumu var pieņemt ar izmaiņām, kas atspoguļo citus vispārīgo pārtikas aprites tiesību aktu principus, ka noteikumiem par pārtikā izmantotajām pārtikas piedevām jānodrošina iekšējā tirgus efektīva darbība un augsts cilvēku dzīvības un veselības, kā arī patērētāju interešu aizsardzības līmenis, tostarp godīga pārtikas tirdzniecības prakse, ņemot vērā vides aizsardzību. Attiecībā uz 1 . grozījumu pārtikas alerģijas (ieskaitot pārtikas piedevas) ir ietvertas Direktīvas 2000/13/EK noteikumos par marķējumu. Lai gan Komisija nevar pieņemt pilnīgu aizliegumu attiecībā uz iespējami alergēnām pārtikas piedevām, alergēniskumu, protams, var uzskatīt par svarīgu faktoru, kas jāievēro pārtikas piedevas apstiprināšanā. Šo principu uzsver 7. apsvērumā. 14. Apstiprināšanas kritēriji (saldinātāji) (7. pants) Ierosināto 20 ., un 29 . grozījumu nevar pieņemt. Spēkā esošie saldinātāju izmantošanas kritēriji ierobežo to izmantošanu tikai pārtikā, kas ir ar samazinātu enerģijas līmeni vai kam nav pievienots cukurs. Tas nodrošina, ka patērētāju priekšrocība, izmantojot saldinātājus, ir vai nu ievērojami zemāks enerģijas līmenis (par 30 %) vai produktam nav pievienots cukurs. Te ierosinātais jaunais kritērijs, iespējams, paplašinās pārtikas produktu loku, kuros drīkst izmantot saldinātājus un tāpēc attiecīgais kritērijs var ietekmēt šādu piedevu patēriņu. Turklāt dažos gadījumos patērētāju ieguvums no 30 % cukura aizstāšanas var būt pavisam neliels. Saldinātājus neizmanto pārtikas produktu uzglabāšanas laika paildzināšanai konservējot. Tomēr saldinātāju izmantošanas sekas var būt pagarināts uzglabāšanas laiks, jo trūkst rūgstoša cukura, kas aizstāts ar saldinātāju. Tāpēc Komisija nevar pieņemt 73 . grozījumu. 15. Apstiprināšanas kritēriji (krāsvielas) (8. pants) Vispārīgie kritēriji pārtikas piedevu izmantošanai, kas noteikti 6. pantā jau nosaka, ka piedevas nedrīkst maldināt patērētāju. Noteikumi par vispārīgo informāciju marķējumos nodrošina, lai patērētāji zinātu pārtikas sastāvu, īpaši izmantotās sastāvdaļas. Attiecībā uz krāsvielu izmantošanu, tās tradicionāli izmanto dažos pārtikas produktos, lai nodrošinātu īpašu garšu, piemēram, atspirdzinošos dzērienos vai saldumos. Šādos gadījumos nav pierādījumu, ka patērētāji tiek maldināti par pārtikas sastāvu. Tāpēc, ņemot vērā principu, kas jau iekļauts 6. pantā, 30. grozījumu šajā grozītajā priekšlikumā nepārņem. 16. Kopienas pārtikas piedevu saraksti (4. un 10. pants, II un III pielikums) Ar 34 . grozījumu Komisijai iesaka iekļaut sarakstu ar atsaucēm uz citām pārtikas piedevām, kuras nevar izmantot kopā ar attiecīgo pārtikas piedevu. Komisija nav pieņēmusi šo grozījumu, jo uzskata, ka šāda atsauce jau ir sniegta c) apakšpunktā, kur jānorāda izmantošanas nosacījumi. Šādos gadījumos, kad Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) novērtējums izceļ bažas par kombinētu piedevu izmantošanu, jāveicina atbilstoši izmantošanas apstākļi, ja piedevu apstiprinās. 17. Saistība ar Regulu 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (13. pants) Komisijas priekšlikuma mērķis ir aptvert visas pārtikas piedevas, ieskaitot tās, kuras ražo no ģenētiski modificētiem organismiem (ĢMO) vai (rūgšanas procesā) ģenētiski modificētus mikroorganismus (ĢMM). Pārtikas piedevas, kuru ražošanā izmantoti ĢMM, neaptver Regula 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību; to novērtēšanu un apstiprināšanu pilnīgi aptvers regula par pārtikas piedevām. Ciktāl tas attiecas uz ģenētiskās modifikācijas nekaitīguma novērtējumu, minētā regula attieksies uz pārtikas piedevām, kas ir Regulas (EK) Nr. 1829/2003 darbības jomā, savukārt pārējos nekaitīguma aspektus, citu kritēriju izvērtējumu un galīgo atļauju attiecīgā gadījumā reglamentēs regula par pārtikas piedevām. Abus novērtējumus un atļaujas piešķiršanu var veikt paralēli. Ar 4. un 63. grozījumu precizēts, ka abas procedūras var veikt vienlaikus saskaņā ar labu administratīvo praksi. Komisija piekrīt ierosinātajam precizējumam ar dažām dokumenta izstrādē ieviestām izmaiņām, lai minētais noteikums būtu saderīgs ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003. Tomēr 38. grozījums ierosina ieviest papildu prasības marķējumam. ĢMO marķējumi pakļauti horizontāliem tiesību aktiem saskaņā ar Regulu 1829/2003, tāpēc nav lietderīgi noteikt atsevišķus pasākumus šajā vertikālajā tiesību aktā par pārtikas piedevām. 18. Marķēšana (21. līdz 24. pants) Ar 45 . grozījumu ievieš prasību brīdināt par alergēniem, ja produkts satur azo krāsas. Marķējums, kas brīdina par alergēniem ir noteikts horizontāli saskaņā ar Direktīvu 2000/13/EK un tāpēc jautājumu par marķējumu, kas brīdina par alergēniem, jāturpina risināt saskaņā ar šiem tiesību aktiem, pamatojoties uz EPNI zinātniskiem vērtējumiem. Tādu pārtikas piedevu marķējums, kuras pārdod uzņēmums uzņēmumam vai galīgajam patērētājam. 42 ., 43 . un 44 . grozījums ir pieņemams, jo tas ievieš dažus lietderīgus aspektus noteikumos par marķējumiem, veicot tirdzniecību uzņēmumu starpā. Īpaši 44. grozījums nosaka praktisku atkāpi tā, ka liela apjoma piedevu piegādēm (piemēram, cisternās) informāciju var ietvert pavadzīmēs nevis uz iepakojuma. Sākotnējā priekšlikumā Komisija pielāgoja marķējuma noteikumus, kas attiecas uz pārtikas piedevām, marķējuma noteikumiem, kuri attiecas uz fermentiem. Lai fermentiem, ko pārdod no uzņēmuma uzņēmumam vai gala patērētājam, nodrošinātu jaunu noformējumu un vienkāršotus marķējuma noteikumus, Eiropas Parlaments ir ieviesis vairākus grozījumus priekšlikumā par fermentiem. Tāpēc Komisija ir ņēmusi vērā šo grozījumu garu arī šajā grozītajā priekšlikumā par pārtikas piedevām. Turklāt tā kā pārtikas piedevas, kas paredzētas pārdošanai galīgajam patērētājam, uzskata par pārtiku un tām jāatbilst attiecīgām marķēšanas prasībām saskaņā ar Direktīvu 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu, teksts ir vienkāršots, lai neatkārtotu Direktīvas 2000/13/EK noteikumus. 19. Ražošanas procesa vai pārtikas piedevas izejvielas maiņa (11. pants) Ar 35 . grozījumu ievieš atsevišķas robežvērtības nano izmēra pārtikas piedevām. Komisija neuzskata, ka grozījumi vajadzīgi, jo īpašus ierobežojumus jau var noteikt izmantošanas noteikumos, ja tos uzskata par vajadzīgiem. Tomēr tā kā šis ir svarīgs jautājums, ir lietderīgi grozīt tekstu, lai atkārtotu un izskaidrotu, ka nano izmēra pārtikas piedevas jānovērtē EPNI pirms tās var izmantot, jo tās var izturēties savādāk, kas ietekmē nekaitīgumu. Grozītais Komisijas priekšlikums ietver jaunu 11. pantu, kas ievieš prasības Komisijas sarakstā jau ietvertajām pārtikas piedevām, kuru sagatavošanā izmantotas ražošanas metodes vai izejvielas, kas būtiski atšķiras no iestādes riska novērtējumā ietvertajām. Šis pants atspoguļo Komisijas priekšlikuma 14. apsvēruma principu. 20. Pārskatīšana un atkārtota novērtēšana (29. un 30. pants) Komisija ir ierosinājusi spēkā esošās pārtikas piedevu atļaujas pārnest uz jaunajiem pielikumiem pēc citu kritēriju pārskatīšanas, izņemot nekaitīgumu. Šāda pārskatīšana ilgs apmēram 2 gadus. Vienlaikus EPNI uzdots atkārtoti novērtēt visu pašlaik atļauto pārtikas piedevu nekaitīgumu, kas aizņems vairākus gadus. Ja EPNI atkārtotas novērtēšanas laikā radīsies kādas bažas, jebkurā laikā var veikt vajadzīgos grozījumus. Laika atšķirību dēļ šīs divas atsevišķās pārskatīšanas nevar saistīt kopā. Turklāt skaidrības labad ir lietderīgi, ka pielikumus pabeidz cik ātri iespējams. Ar 52 ., 6 . un 69.rev . grozījumu saista šos divus aspektus un tāpēc iepriekš izcelto iemeslu dēļ Komisija tos nevar pieņemt. 55 . grozījuma principu tomēr var pieņemt un 29. pants ir grozīts, lai izskaidrotu, ka tad, kad II pielikumu aizpildīs, jautājumi par pārtikas piedevu izmantošanu, kas vairs nav vajadzīgi, netiks iekļauti. Ar 57 . grozījumu iesaka grozīt nesējvielu definīciju, lai iekļautu vielas, kuras izmanto šķīdināšanai, atšķaidīšanai, disperģēšanai vai citādai uzturvielu vai citu uztura vai psiholoģisku mērķu dēļ pievienotu vielu fiziskai izmainīšanai. 60 . grozījumā ir noteikumi, kuras vielas jāiekļauj III pielikumā. Komisija var pieņemt šos grozījumus, kas paplašina un turpmāk saskaņo pārtikas piedevu jomu. Grozītais priekšlikums ir izstrādāts, lai atspoguļotu šos grozījumus un citas sekojošas izmaiņas, kas jāiekļauj minētajos noteikumos. Šāda darbības jomas izmaiņa būs jauna tiesību aktos par pārtikas piedevām, to stāšanās spēkā kavēsies tāpat kā citi jaunie noteikumi par pārtikas piedevām un pārtikas fermentiem. Ierosināti arī citi grozījumi, kā rezultātā aromatizētājos atļautās pārtikas piedevas būs uzskaitītas III pielikumā nevis II pielikumā, kā bija paredzēts sākotnēji ( 58 . un 59 . grozījums). Komisija var pieņemt šo grozījumu, kas vienādi attieksies uz pārtikas piedevām, ko lieto pārtikas piedevās, pārtikas fermentiem un aromatizētājiem un priekšlikumu grozīja, lai atspoguļotu šīs izmaiņas. Tika veikti arī no tā izrietoši grozījumi citos priekšlikuma aspektos. Tabulu saraksts pielikumā tomēr ir pielāgots, lai ņemtu vērā atšķirīgās prasības un jo īpaši atšķirīgos spēkā stāšanās vai pabeigšanas datumus. 21. Atkārtotas novērtēšanas programma Ar 5 . un 54 . grozījumu ievieš prasību sākt atkārtotas novērtēšanas programmas darbu. Pārtikas piedevas pēc apstiprināšanas pakļautas nepārtrauktai novērošanai un tās atkārtoti apstiprina ikreiz, kad kļūst zināmi jauni zinātniski dati, kas var ietekmēt iepriekšējā novērtējuma rezultātu. Tāpēc nav vajadzīgs regulāri pārskatīt novērtējumu, jo tas palielinātu Komisijas un EPNI administratīvo slogu. 22. Pārejas noteikumi (32. pants) Tā kā daži grozījumi, īpaši attiecībā uz marķēšanu, ierosina izmaiņas spēkā esošajos tiesību aktos, ir lietderīgi ieviest pārejas noteikumus, kā ierosināts 56 . grozījumā. Attiecīgi noteikumi ir ietverti 32. pantā, kas atļaus turpināt tirgot likumīgi marķētas pārtikas piedevas līdz to minimālā derīguma termiņa beigām. 23. Atbilstīgi EK līguma 250. panta 2. punktam Komisija groza savu priekšlikumu, kā norādīts iepriekš. 2006/0145 (COD) Grozīts priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par pārtikas piedevām (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2], saskaņā ar Līguma 251 pantā noteikto procedūru, tā kā: (1) Nekaitīgas un veselīgas pārtikas brīva aprite ir būtisks iekšējā tirgus aspekts, kas ievērojami ietekmē gan iedzīvotāju veselību un labklājību, gan sociālās un saimnieciskās intereses. (2) Īstenojot Kopienas politiku, ir jānodrošina augsts cilvēku dzīvības un veselības aizsardzības līmenis. (3) Šī regula aizstāj agrākās direktīvas un lēmumus par pārtikas piedevām, ko atļauts izmantot pārtikas produktos, ar mērķi nodrošināt iekšējā tirgus efektīvu darbību un augstu cilvēku veselības un patērētāju interešu aizsardzības līmeni, piemērojot visaptverošas un vienkāršotas procedūras. (4) Ar šo regulu Kopienas līmenī saskaņo pārtikas piedevu lietojumu pārtikas produktos. Šeit ietilpst pārtikas piedevu lietojums pārtikas produktos, ko aptver Padomes 1989. gada 3. maija Direktīva 89/398/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz īpašas diētas pārtikas produktiem[3], un atsevišķu pārtikas krāsvielu lietojums gaļas izstrādājumu veselīguma marķēšanai un olu dekorēšanai un olu marķēšanai. Ar šo regulu saskaņo arī pārtikas piedevu lietojumu pārtikas piedevās un pārtikas fermentos, tādējādi nodrošinot to nekaitīgumu un kvalitāti un atvieglojot to uzglabāšanu un izmantošanu. Pēdējai no minētajām kategorijām līdz šim nav Kopienas līmeņa regulējuma. (5) Pārtikas piedevas ir vielas, ko pašas par sevi uzturā parasti nelieto, bet ko tehnoloģisku apsvērumu dēļ ar nolūku pievieno pārtikai, piemēram, lai to saglabātu. Tomēr vielas nav uzskatāmas par pārtikas piedevām, ja tās lieto, lai piešķirtu aromātu un/vai garšu. Turklāt no šīs regulas darbības jomas ir izslēdzamas arī vielas, kuras uzskata par pārtikas produktiem, bet var izmantot tehnoloģiskos nolūkos, piemēram, nātrija hlorīds vai safrāns, ko lieto kā krāsvielu, kā arī pārtikas fermenti. Visbeidzot, uz pārtikas fermentiem attiecas Regula (Nr.)..[par pārtikas fermentiem][4], kas izslēdz šīs regulas piemērošanu. (6) No šīs regulas darbības jomas ir izslēdzamas vielas, ko pašas par sevi uzturā nelieto, bet ko apzināti izmanto pārtikas pārstrādē un kas gatavos pārtikas produktos paliek tikai atlieku veidā, un gatavos produktus tehnoloģiski neietekmē (pārstrādes palīglīdzekļi). (7) Pārtikas piedevas jāatļauj un jālieto tikai tad, ja tās atbilst šajā regulā noteiktajiem kritērijiem. Lietojot pārtikas piedevas, tām jābūt nekaitīgām, to lietojuma pamatā jābūt tehnoloģiskai vajadzībai, to lietojums nedrīkst maldināt patērētājus un patērētājiem jāgūst labums no to lietojuma. Patērētāja maldināšana var būt saistīta, bet neaprobežojas arī ar izmantoto sastāvdaļu kvalitāti, produkta dabīgumu, ražošanas procesu vai produkta uzturvērtības kvalitāti un augļu un dārzeņu saturu. Apstiprinot pārtikas piedevas, būtu jāņem vērā arī citi ar šo jautājumu saistīti faktori, tostarp sociāli, ekonomiski, ar tradīcijām saistīti, kā arī ētikas un vides faktori un iespējama kontrole. Pārtikas piedevu izmantošanas un to maksimālā līmeņa noteikšanā jāņem vērā pārtikas piedevas uzņemšana no citiem avotiem un iedarbība uz īpašām patērētāju grupām (piemēram, alerģiski patērētāji). (8) Pārtikas piedevas iekļaušana pielikumos attiecas uz apsvērumiem, par kritērijiem, kas noteikti šajā regulā. (9) Pārtikas piedevām vienmēr jāatbilst apstiprinātajām specifikācijām. Specifikācijās jāiekļauj informācija, kas pienācīgi identificē attiecīgo pārtikas piedevu, tostarp tās izcelsmi, un apraksta pieņemamos tīrības kritērijus. Agrāk izstrādātās pārtikas piedevu specifikācijas, kas ir iekļautas Komisijas 1995. gada 5. jūlija Direktīvā 95/31/EK par pārtikas produktos lietojamo saldinātāju noteiktajiem tīrības kritērijiem[5], Komisijas 1995. gada 26. jūlija Direktīvā 95/45/EK, ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus krāsvielām, kuras lieto pārtikas produktos[6], un Komisijas 1996. gada 2. decembra Direktīvā 96/77/EK par noteiktajiem tīrības kritērijiem pārtikas piedevām, izņemot krāsvielas un saldinātājus[7], jāpatur spēkā līdz attiecīgo piedevu iekļaušanai šīs regulas pielikumos. Tad specifikācijas, kas attiecas uz šīm piedevām, jāizklāsta regulā. Šīm specifikācijām tieši jāattiecas uz šīs regulas pielikumu Kopienas sarakstos iekļautajām piedevām. Tomēr, ņemot vērā šādu specifikāciju sarežģītību un saturu, skaidrības labad tās nav pašas par sevi jāiekļauj Kopienas sarakstos, bet jāizklāsta vienā vai vairākās atsevišķās regulās. (10) Ir atļauts dažu pārtikas piedevu īpašs lietojums atsevišķās atļautās ar vīndarību saistītās darbībās un procesos. Šīs pārtikas piedevas jālieto saskaņā ar šo regulu un konkrētajiem attiecīgo Kopienas tiesību aktu noteikumiem. (11) Lai nodrošinātu viendabīgumu, pārtikas piedevu risku novērtējums un atļauju piešķiršana jāveic saskaņā ar kārtību, ko paredz Regula (EK) Nr. [..] par vienotu atļauju piešķiršanas kārtību pārtikas piedevām, pārtikas fermentiem un pārtikas aromatizētājiem[8]. (12) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu[9], par jautājumiem, kas varētu ietekmēt sabiedrības veselību, jāapspriežas ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi („Iestāde”). (13) Attiecībā uz pārtikas piedevām, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regula (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību[10], atļaujas attiecībā uz ģenētiskās modifikācijas nekaitīguma izvērtējumu piešķir saskaņā ar minēto regulu, taču galīgās atļaujas – apstiprina saskaņā ar minēto regulu pirms apstiprināšanas saskaņā ar šo regulu. (14) Gadījumos, kad pārtikas piedevas, kas jau ir atļautas saskaņā ar šo regulu, ražo pēc metodēm vai no izejmateriāliem, kuri ievērojami atšķiras no tiem, kas ir iekļauti Iestādes risku novērtējumā, vai atšķiras no tiem, kas ir minēti izstrādātajās specifikācijās, šīs pārtikas piedevas jādod pārbaudīt Iestādei, kas veic novērtēšanu, galveno vērību veltot specifikācijām. Ievērojami atšķirīgas ražošanas metodes vai izejmateriāli var būt ražošanas metodes maiņa, augu ekstraktu vietā izmantojot fermentāciju kāda mikroorganisma vai ģenētiski modificēta mikroorganisma iedarbībā. (15) Pārtikas piedevas nepārtraukti jāpārrauga un vajadzības gadījumā jānovērtē atkārtoti, ņemot vērā lietojuma nosacījumu izmaiņas un jaunāko zinātnisko informāciju. (16) Dalībvalstīm, kas ir saglabājušas aizliegumus lietot atsevišķas piedevas dažos īpašos, par tradicionāliem uzskatāmos pārtikas produktos, ko ražo to teritorijā, jāļauj paturēt spēkā šos aizliegumus. Turklāt attiecībā uz tādiem produktiem kā, piemēram, ,, Feta ”’ vai ,, Salame cacciatore ” šī regula neierobežo stingrākos ar atsevišķu kategoriju lietojumu saistītos noteikumus, kas paredzēti Padomes 1992. gada 14. jūlija Regulā Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību[11] un Padomes 1992. gada 14. jūlija Regula 2082/92 par īpaša rakstura sertifikātiem lauksaimniecības un pārtikas produktiem[12]. (17) Pārtikas piedevas jāturpina marķēt saskaņā ar vispārējiem marķēšanas noteikumiem, kas paredzēti Direktīvā 2000/13/EK, un Regulā (EK) Nr. 1829/2003 un 1830/2003. Turklāt šajā Regulā jāparedz īpaši marķēšanas noteikumi pārtikas piedevām, ko ražotājiem vai gala patērētājiem pārdod kā pārtikas piedevas. (18) Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[13]. (19) Jo īpaši jāpiešķir Komisijai pilnvaras grozīt šīs regulas pielikumus un pielāgot attiecīgos pārejas pasākumus. Minētie pasākumi ir vispārēji, un tie ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus elementus šajā regulā un/vai papildinātu to, pievienojot jaunus nebūtiskus elementus, tāpēc tie jāpieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas paredzēta Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā. (20) Lai proporcionāli un efektīvi izstrādātu un atjauninātu ar pārtikas piedevām saistītos tiesību aktus, dalībvalstīm ir jāapkopo dati, jāapmainās ar informāciju un jāsaskaņo rīcība. Šajā nolūkā var noderēt pētījumi, kas atvieglotu lēmumu pieņemšanas procesu, palīdzot risināt konkrētus jautājumus. Šādus pētījumus saskaņā ar budžeta procedūru ieteicams finansēt Kopienai. Šādu pasākumu finansēšana ir paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības verifikāciju saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem[14], un tāpēc juridiskais pamats iepriekšminēto pasākumu finansēšanai būs Regula (EK) Nr. 882/2004. (21) Dalībvalstīm jāveic oficiāla kontrole, lai nodrošinātu šīs regulas izpildi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004. (22) Veicamo pasākumu mērķi, proti, Kopienas pārtikas piedevu noteikumu izstrādi dalībvalstis nevar pietiekami nodrošināt, tāpēc tirgus vienotības un augsta līmeņa patērētāju aizsardzības nodrošināšanai to var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var paredzēt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā paredzēto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā tas paredzēts minētajā pantā, šī regula attiecas tikai šā mērķa sasniegšanai nepieciešamo. (23) Pēc šīs regulas pieņemšanas Komisijai ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas līdzdalību jāveic visu pastāvošo atļauju pārbaude attiecībā uz pārējiem kritērijiem, izņemot nekaitīgumu, piemēram, attiecībā uz devām, tehnoloģisko nepieciešamību un varbūtēju patērētāju maldināšanu. Visas pārtikas piedevas, kas Kopienā arī turpmāk būs atļautas, jāiekļauj šīs regulas II un III pielikuma Kopienas sarakstos. Jāpapildina šīs regulas III pielikums, tajā iekļaujot pārējās pārtikas piedevas, kuras lieto pārtikas piedevās un pārtikas fermentos, kā arī uzturvielu nesējvielās , un to izmantošanas nosacījumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. [..] par vienotu atļauju piešķiršanas kārtību pārtikas piedevām, pārtikas fermentiem un pārtikas aromatizētājiem. Nodrošinot piemērotu pārejas periodu, III pielikuma noteikumus, izņemot noteikumus, kas attiecas uz pārtikas piedevu nesējvielām un pārtikas piedevām aromatizētājos , nepiemēro līdz [2011. gada 1. janvārim]. (24) Neskarot minētās pārbaudes iznākumu, viena gada laikā pēc šīs regulas pieņemšanas Komisijai jāizstrādā un Iestādei jānosaka novērtēšanas programma Kopienā iepriekš atļauto pārtikas piedevu nekaitīguma atkārtotai novērtēšanai. Programmā jānosaka vajadzības un prioritāšu secība, kas jāievēro, pārbaudot atļautās pārtikas piedevas. (25) Ar šo regulu atceļ un aizstāj šādus tiesību aktus: Padomes Direktīvu 62/2645/EEK par dalībvalstu noteikumu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktos cilvēku uzturam atļautajām krāsvielām[15], Padomes 1965. gada 26. janvāra Direktīvu 65/66/EEK par pārtikas produktos cilvēku uzturam atļauto konservantu noteiktajiem tīrības kritērijiem[16], Padomes 1978. gada 25. jūlija Direktīvu 78/663/EEK, ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus emulgatoriem, stabilizatoriem, biezinātājiem un recinātājiem, kas paredzēti izmantošanai pārtikas produktos[17], Padomes 1978. gada 25. jūlija Direktīvu 78/664/EEK, ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus antioksidantiem, kurus ir atļauts izmantot pārtikas produktos cilvēku uzturam[18], Komisijas 1981. gada 28. jūlija Pirmo direktīvu 81/712/EEK, ar ko nosaka Kopienas analīzes metodes, lai pārbaudītu, vai pārtikas produktos izmantotās piedevas atbilst tīrības kritērijiem[19], Padomes 1988. gada 21. decembra Direktīvu 89/107/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas piedevām, ko atļauts izmantot cilvēku uzturā[20], Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. jūnija Direktīvu 94/35/EK par saldinātājiem, ko lieto pārtikas produktos[21], Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. jūnija Direktīvu 94/36/EK par krāsvielām, ko lieto pārtikas produktos[22], Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 20. februāra Direktīvu 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji[23], un Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 19. decembra Lēmumu 292/97/EK par to valsts tiesību aktu paturēšanu spēkā, ar ko aizliedz konkrētu piedevu izmantošanu dažu īpašu pārtikas produktu ražošanā[24], un Komisijas 2002. gada 27. marta Lēmumu 2002/247/EK, ar ko tiek apturēta tādu želejveida konditorejas izstrādājumu laišana tirgū un imports, kas satur pārtikas piedevu E 425 konjac [25]. Tomēr ir vēlams, ka atsevišķi šo tiesību aktu noteikumi paliek spēkā pārejas periodā, lai dotu laiku sagatavot šīs regulas pielikumu Kopienas sarakstus, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU: I NODAĻA PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS 1. pants Priekšmets Ar šo regulu paredz noteikumus, kas attiecas uz pārtikas piedevām, kuras lieto pārtikas produktos, lai nodrošinātu iekšējā tirgus efektīvu darbību un augstu cilvēku veselības aizsardzības, un patērētāju interešu aizsardzības līmeni, tostarp godīgu pārtikas produktu tirdzniecības praksi, attiecīgā gadījumā ņemot vērā vidi aizsardzību . Minētajā nolūkā ar šo regulu nosaka: a) Kopienas atļauto pārtikas piedevu sarakstus, b) pārtikas piedevu izmantošanas pārtikā noteikumus, ietverot pārtikas piedevas, un pārtikas fermentus, kā minēts Regulā (EK) Nr. …/…[par pārtikas fermentiem] un aromatizētājiem kā minēts Regulā (EK) Nr. …/…[par pārtikas sastāvdaļām ar aromatizējošām īpašībām] , c) marķēšanas noteikumus pārtikas piedevām, ko pārdod kā pārtikas piedevas. 2. pants Darbības joma 1. Šī regula attiecas uz pārtikas piedevām. 2. Šī regula neattiecas uz šādām vielām, izņemot gadījumus, kad tās lieto kā pārtikas piedevas: a) pārstrādes palīglīdzekļiem, b) vielām, ko izmanto augu un augu valsts produktu aizsardzībai saskaņā ar Kopienas noteikumiem, kas attiecas uz augu aizsardzību, c) vielām, ko pievieno pārtikas produktiem kā uzturvielas, d) dzeramā ūdens attīrīšanai izmantojamajām vielām, uz ko attiecas Padomes Direktīva98/83/EK[26]. 3. Šī regula neattiecas uz pārtikas fermentiem, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. [../..] [par pārtikas fermentiem]. 4. Šo regulu piemēro, neskarot konkrētus Kopienas noteikumus, kas attiecas uz pārtikas piedevu lietojumu: a) īpašos pārtikas produktos, b) mērķiem, uz ko neattiecas šīs regulas darbības joma. 5. Vajadzības gadījumā saskaņā ar 28 27 . panta 2. punktā minēto kārtību var lemt par konkrētu vielu atbilstību vai neatbilstību šīs regulas darbības jomai. 3. pants Definīcijas 1. Šajā regulā izmanto Regulā (EK) Nr. 178/2002 un Nr. 1829/2003 noteiktās definīcijas. 2. Izmanto arī šādas definīcijas: a) ,,pārtikas piedeva” ir jebkura viela, ko pašu par sevi uzturā parasti nelieto un ko parasti neizmanto kā raksturīgu pārtikas sastāvdaļu neatkarīgi no tā, vai tai ir uzturvērtība vai tās nav, bet kura pati par sevi vai tās blakusprodukti tieši vai netieši kļūst vai ir pamatoti domājams, ka var kļūt par pārtikas produktu sastāvdaļu vai citādi ietekmēt to īpašības pēc tam, kad šī viela tehnoloģisku apsvērumu dēļ ir ar nolūku pievienota pārtikas produktiem šo pārtikas produktu ražošanas, pārstrādes, sagatavošanas, apstrādes, iepakošanas, pārvadāšanas vai glabāšanas posmā; tomēr par pārtikas piedevām neuzskata: i) pārtikas produktus, kas satur monosaharīdus, disaharīdus vai oligosaharīdus un pārtikas produktus, kas tos satur, kurus lieto to saldinātāju īpašību dēļ, ii) pārtikas produktus žāvētā vai koncentrētā veidā, ieskaitot aromatizētājus, kas pievienoti saliktiem pārtikas produktiem to ražošanas laikā aromātisko, garšas īpašību vai uzturvielu satura dēļ un kuriem ir krāsvielu vai cita tehnoloģiska sekundāra nozīme, iii) vielas, ko izmanto apvalka vai pārklājuma materiālos, kas nav pārtikas produktu daļa un ko nav paredzēts lietot uzturā kopā ar šiem pārtikas produktiem, iv) izstrādājumus, kas satur pektīnu un ir iegūti no žāvētām ābolu izspaidām vai citrusaugļu mizām, vai no to maisījuma, iedarbojoties ar atšķaidītu skābi, kas pēc tam daļēji neitralizēta ar nātrija vai kālija sāļiem (,,šķidrais pektīns”), v) košļājamās gumijas pamatmasu, vi) balto vai dzelteno dekstrīnu, izkarsētu vai dekstrinētu cieti, cieti, kas modificēta, apstrādājot ar skābi vai sārmu, balināto cieti, fizikāli modificētu cieti un cieti, kas apstrādāta ar amilolītiskiem fermentiem, vii) amonija hlorīdu, viii) asins plazmu, asins proteīnus , pārtikas želatīnu, proteīnu hidrolizātus un to sāļus, piena proteīnu un glutēnu; ix) aminoskābes un to sāļus, izņemot glutamīnskābi, glicīnu, cisteīnu un cistīnu un to sāļus, kam nav tehnoloģisku funkciju, x) kazeinātus un kazeīnu, xi) inulīnu; b) ,,pārstrādes palīglīdzeklis” ir jebkura viela: i) ko pašu par sevi uzturā nelieto, ii) ko ar konkrētu nolūku izmanto izejvielu, pārtikas produktu un to sastāvdaļu pārstrādē, lai apstrādē vai pārstrādē panāktu noteiktu tehnoloģisku mērķi, kā arī iii) kuras pašas vai kuras atvasinājumu atliekas bez īpaša nolūka, taču tehniski nenovēršami rodas gatavajā produktā, ja atliekas nav veselībai kaitīgas un tehnoloģiski neiedarbojas uz gatavajiem produktiem; c) ,,funkcionālā grupa” ir viena no I pielikumā noteiktajām kategorijām, kuru pamatā ir attiecīgo pārtikas piedevu tehnoloģiskās funkcijas pārtikas produktos; d) ,,neapstrādāts pārtikas produkts” ir pārtikas produkts, kas nav bijis pakļauts pārstrādei, kuras rezultātā ir būtiski mainījies tā sākotnējais sastāvs: šajā nozīmē pie darbībām, ko jo īpaši uzskata par tādām, kuru rezultātā nenotiek būtiskas pārmaiņas, pieder dalīšana, atkaulošana, kapāšana, ādas atdalīšana, mizošana, malšana, griešana, tīrīšana, dziļa sasaldēšana, sasaldēšana, atdzesēšana, drupināšana, lobīšana, iepakošana vai izpakošana; e) ,,pārtikas produkti, kas nesatur pievienotus cukurus” ir pārtikas produkti, kuram nav: i) pievienoti monosaharīdi vai disaharīdi vai oligosaharīdi , vai ii) pārtikas produkti, kas satur monosaharīdus vai disaharīdus vai oligosaharīdus un kurus lieto par saldinātājiem; f) ,,pārtikas produkts ar pazeminātu enerģētisko vērtību” ir pārtikas produkts ar enerģētisko vērtību, kas samazināta vismaz par 30 % salīdzinājumā ar sākotnējo pārtikas produktu vai līdzīgu produktu; g) ,,galda saldinātāji” ir atļauto saldinātāju izstrādājumi, kuros var būt citas pārtikas piedevas un/vai pārtikas sastāvdaļas un ko ir paredzēts pārdot gala patērētājiem kā cukur u aizstājējus. (h) „ quantum satis ” nozīmē, ka nav norādīts maksimālais līmenis un ka vielas lieto saskaņā ar labu ražošanas praksi tā, lai to devas nepārsniegtu paredzētā mērķa sasniegšanai vajadzīgo līmeni un ievērojot nosacījumu, ka tās lietošana nemaldina patērētājus. II NODAĻA KOPIENAS ATĻAUTO PĀRTIKAS PIEDEVU SARAKSTI 4. pants Kopienas pārtikas piedevu saraksti 1. Laist tirgū kā pārtikas piedevas un lietot pārtikas produktos, tostarp īpašas diētas pārtikas produktos, uz ko attiecas Direktīva 89/398/EEK, var tikai Kopienas sarakstā II pielikumā iekļautās pārtikas piedevas. 2. Pārtikas piedevās, un pārtikas fermentos un pārtikas aromatizētājos var lietot tikai Kopienas sarakstā III pielikumā iekļautās pārtikas piedevas saskaņā ar šeit minētajiem noteikumiem . 3. Šīs regulas II pielikuma pārtikas piedevu sarakstu veido, par pamatu ņemot to pārtikas produktu kategorijas, kam šīs pārtikas piedevas var pievienot. 4. Šīs regulas III pielikuma pārtikas piedevu sarakstu veido, par pamatu ņemot tās pārtikas piedevas vai pārtikas fermentus, pārtikas aromatizētājus un uzturvielas , vai to kategorijas, kam šīs pārtikas piedevas var pievienot. 5. Pārtikas piedevām jāatbilst 12 14 . pantā minētajām specifikācijām. 5. pants Neatbilstīgu pārtikas piedevu un/vai neatbilstīgu pārtikas produktu aizliegums Pārtikas piedevas un/vai pārtikas produktus, kas satur šīs pārtikas piedevas nedrīkst laist tirgū, ja to izmantošana neatbilst šīs regulas prasībām. 5 6. pants Vispārīgi noteikumi par pārtikas piedevu un to lietojuma iekļaušanu Kopienas sarakstos 1. Pārtikas piedevas var iekļaut Kopienas sarakstos II un III pielikumā tikai, ja tās atbilst šādiem noteikumiem un vajadzības gadījumā arī citiem tiesiskiem faktoriem : a) pamatojoties uz pieejamo zinātnisko informāciju, ieteiktajās devās tās nerada bažas par kaitīgumu patērētāju veselībai, b) tehnoloģiski pamatoti mērķi, ko nevar sasniegt ar citiem ekonomiski un tehnoloģiski realizējamiem līdzekļiem, c) to lietojums nemaldina patērētājus. 2. Lai pārtikas piedevas iekļautu Kopienas sarakstos II un III pielikumā, patērētājiem no tām jāgūst priekšrocības un labums, tādēļ tās jāizmanto vienam vai vairākiem šādiem mērķiem: a) saglabāt pārtikas uzturvērtību, b) nodrošināt ar vajadzīgajām sastāvdaļām vai komponentiem pārtikas produktus, ko ražo patērētāju grupām ar īpašām uztura vajadzībām, c) uzlabot pārtikas produktu glabāšanos vai stabilitāti, vai uzlabot to organoleptiskās īpašības ar noteikumu, ka šādu pārtikas produktu īpašības, sastāvs vai kvalitāte nemainās tā, ka tiek maldināti patērētāji, d) sekmēt pārtikas ražošanu, pārstrādi, sagatavošanu, apstrādi, iepakošanu, pārvadāšanu vai glabāšanu ar noteikumu, ka attiecīgo pārtikas piedevu neizmanto, lai slēptu sekas, kas radušās sakarā ar bojātu izejvielu lietošanu vai nevēlamas rīcības vai metožu, tostarp higiēnas prasību neievērošanu vai nehigiēnisku metožu izmantošanu kādā no šīm darbībām. 3. Atkāpjoties no 2. punkta a) apakšpunkta, Kopienas sarakstā II pielikumā var iekļaut pārtikas piedevas, kas mazina kāda pārtikas produkta uzturvērtību, ar noteikumu, ka: a) attiecīgais pārtikas produkts nav parastā uztura svarīga sastāvdaļa, vai b) šīs pārtikas piedevas ir vajadzīgas, lai ražotu pārtikas produktus patērētāju grupām ar īpašām uztura vajadzībām. 6 7 . pants Īpaši noteikumi par saldinātājiem Pārtikas piedevas var iekļaut Kopienas sarakstā II pielikumā saldinātāju funkcionālajā grupā tikai gadījumos, kad papildus 5 6 . panta 2. punktā minētajam vienam vai vairākiem mērķiem tās izmanto arī vienam vai vairākiem šādiem mērķiem: a) cukura aizstāšanai, ražojot pārtikas produktus ar pazeminātu enerģētisko vērtību, kariozi neizraisošus pārtikas produktus vai pārtikas produktus bez pievienota cukura, b) glabāšanās laika pagarināšanai, aizstājot cukurus, c) lai ražotu īpašas diētas produktus saskaņā ar Direktīvas 89/398/EEK 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu. 7 8 . pants Īpaši noteikumi par krāsvielām Pārtikas piedevas var iekļaut Kopienas sarakstā II pielikumā krāsvielu funkcionālajā grupā tikai gadījumos, kad papildus vienam vai vairākiem mērķiem, kas minēti 5 6 . panta 2. punktā, tās izmanto arī vienam vai vairākiem šādiem mērķiem: a) sākotnējā izskata atjaunošana tādiem pārtikas produktiem, kuru krāsu ir nevēlami ietekmējusi pārstrāde, glabāšana, iepakojums un izplatīšana, pasliktinot šo pārtikas produktu ārējo izskatu, b) lai darītu pārtikas produktus ārēji pievilcīgākus, c) lai piekrāsotu pārtikas produktus, kas citādi būtu bezkrāsas. 8 9 . pants Pārtikas piedevu funkcionālās grupas 1. Pārtikas piedevas var iekļaut vienā no I pielikuma funkcionālajām grupām, pamatojoties uz attiecīgās pārtikas piedevas galveno tehnoloģisko funkciju. Pārtikas piedevas iekļaušana vienā funkcionālajā grupā nenozīmē, ka tās lietojumam nevar būt vairākas tehnoloģiskas funkcijas. 2. Vajadzības gadījumā, zinātnes progresa vai tehnikas attīstības rezultātā, pasākumi, kas paredzēti, lai grozītu šīs regulas mazsvarīgos elementus, kas attiecas uz papildu funkcionālajām grupām, var kas pievienotas I pielikumam, jāpieņem saskaņā ar 28 27. panta 2 3 . punktā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. 9 10 . pants Kopienas pārtikas piedevu sarakstu saturs 1. Pārtikas piedevas, kas atbilst 5 6 ., 6 7 . un 7 8 . pantā paredzētajiem noteikumiem, saskaņā ar Regulā (EK) Nr. [par vienoto kārtību] noteikto kārtību var iekļaut: a) Kopienas sarakstā šīs regulas II pielikumā, un/vai b) Kopienas sarakstā šīs regulas III pielikumā. 2. Kopienas sarakstos šīs regulas II un III pielikumā iekļauto pārtikas piedevu aprakstā norāda: a) pārtikas piedevas nosaukumu un E numuru, ja tas ir piešķirts, b) pārtikas produktus un/vai pārtikas piedevas un/vai pārtikas fermentus, un/vai pārtikas aromatizētājus, kuriem pārtikas piedevu var pievienot, c) pārtikas piedevas lietošanas noteikumus, d) ierobežojumus, kas attiecas uz pārtikas piedevas pārdošanu tieši patērētājiem, ja tādi pastāv. 3. Kopienas sarakstus šīs regulas II un III pielikumā groza saskaņā ar kārtību, kas minēta Regulā (EK) Nr. [..] par vienotu atļauju piešķiršanas kārtību pārtikas piedevām, pārtikas fermentiem un pārtikas aromatizētājiem. 11. pants Tāda ražošanas procesa vai pārtikas piedevas izejvielas maiņa, kas jau iekļauts Kopienas sarakstā Ja attiecībā uz pārtikas piedevu, kas jau iekļauta Kopienas sarakstā, būtiski maina ražošanas metodes vai izejvielas, pārtikas piedeva, kas sagatavota pēc šīm jaunajām metodēm vai no jaunajām izejvielām, uzskatāma par citu piedevu un Kopienas sarakstā jāveic jauns ieraksts vai jāmaina specifikācijas pirms to var laist tirgū. 10 12 . pants Pārtikas piedevu lietojuma devas 1. Paredzot 9 10 . panta 2. punkta c) apakšpunktā minētos lietošanas noteikumus: a) norāda vēlamā rezultāta panākšanai vajadzīgo mazāko lietojamo devu; b) šo devu nosakot, ņem vērā: i) pieļaujamo diennakts devu vai līdzīgu attiecīgās pārtikas piedevas novērtējumu, un tās varbūtējo no visiem uztura avotiem kopīgo dienas devu uzturā; ii) ja pārtikas piedevu ir paredzēts izmantot pārtikas produktos, ko lieto īpašas patērētāju grupas, ņem vērā šīs pārtikas piedevas iespējamo dienas devu minēto grupu patērētājiem. 2. Attiecīgos gadījumos pārtikas piedevu maksimālās devas nenorāda ( quantum satis ) . Šādos gadījumos pārtikas piedevas lieto saskaņā ar quantum satis principu labu ražošanas praksi tā, lai to devas nepārsniegtu paredzētā mērķa sasniegšanai vajadzīgās devas un ievērojot nosacījumu, ka tās lietošana nemaldina patērētājus . 3. Ja nav noteikts citādi, II pielikumā norādītās maksimālās lietošanas devas attiecas uz ēšanai gataviem pārtikas produktiem, kas sagatavoti pēc lietošanas instrukcijas. Pārtikas produktus žāvētā vai koncentrētā veidā, kurus jāpārveido, maksimālais līmenis attiecas uz pārveidoto pārtikas produktu, ievērojot minimālo atšķaidīšanas faktoru. 4. Ja nav noteikts citādi, II pielikumā norādītās maksimālās krāsvielu devas attiecas uz krāsvielu daudzumu, ko satur krāsvielu preparāti. 11 13 . pants Pārtikas piedevas, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1829/2003 Pārtikas piedevas, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1829/2003, var iekļaut Kopienas sarakstos šīs regulas II un III pielikumā saskaņā ar šo regulu tikai gadījumos, kad tās ir apstiprinātas pēc tam, kad tām ir piešķirta atļauja saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 7. pantu . 12 14 . pants Pārtikas piedevu specifikācijas Pārtikas piedevu specifikācijas, kurās jo īpaši ir norādīta informācija par izcelsmi, tīrības kritērijiem un cita vajadzīga informācija, apstiprina, attiecīgo pārtikas piedevu pirmo reizi iekļaujot Kopienas sarakstos II un III pielikumā saskaņā ar Regulā (EK) [.. par vienotu atļauju piešķiršanas kārtību pārtikas piedevām, pārtikas fermentiem un pārtikas aromatizētājiem] paredzēto kārtību. III NODAĻA PĀRTIKAS PIEDEVU LIETOJUMS PĀRTIKAS PRODUKTOS 13 15 . pants Pārtikas piedevu lietojums neapstrādātos pārtikas produktos Neapstrādātos pārtikas produktos pārtikas piedevas nelieto, izņemot gadījumus, kad to lietojums ir īpaši paredzēts II pielikumā. 14 16 . pants Krāsvielu un saldinātāju izmantošana pārtikas produktos zīdaiņiem un maziem bērniem Zīdaiņu un mazu bērnu pārtikas produktos, kas minēti Direktīvā 89/398/EEK, tostarp īpašos medicīniskos nolūkos lietojamos diētiskos zīdaiņu un mazu bērnu pārtikas produktos krāsvielas un saldinātājus nelieto, izņemot gadījumus, kad to izmantošana ir īpaši paredzēta šīs regulas II pielikumā. 15 17 . pants Krāsvielu lietojums marķējumam Tikai šīs regulas II pielikumā uzskaitītās krāsvielas var lietot veselīguma marķēšanai, kā noteikts Padomes Direktīvā 91/497/EEK[27], citam gaļas izstrādājumiem vajadzīgajam marķējumam, olu dekoratīvai krāsošanai un olu marķēšanai, kā paredzēts Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1274/91[28]. 16 18 . pants Pārneses princips 1. Pārtikas piedevu klātbūtne ir pieļaujama: a) salikta sastāva pārtikas produktos, kas nav minēti II pielikumā, ja attiecīgo pārtikas piedevu ir atļauts lietot kādā no šāda salikta sastāva pārtikas produkta sastāvdaļām; b) pārtikas produktos, kam pievienotas pārtikas piedevas, pārtikas fermenti vai aromatizētāji, ja attiecīgā pārtikas piedeva: i) saskaņā ar šo regulu ir atļauta lietot pārtikas piedevā, pārtikas fermentā vai aromatizētājā; ii) Ir pārnesta uz pārtikas produktu ar pārtikas piedevu, pārtikas fermentu vai aromatizētāju, iii) gatavajā pārtikas produktā tai nav tehnoloģisku funkciju; c) pārtikas produktos, ko paredzēts izmantot tikai salikta sastāva pārtikas produktu sagatavošanā, ievērojot nosacījumu, ka salikta sastāva pārtikas produkti atbilst šīs regulas noteikumiem. 2. Izņemot īpaši paredzētus gadījumus, šā panta 1. punkts neattiecas uz piena maisījumiem piebarošanas maisījumiem zīdaiņiem, pārstrādātiem pārtikas produktiem uz graudaugu bāzes un bērnu pārtiku, kā arī uz īpašos medicīniskos nolūkos lietojamiem diētiskiem zīdaiņu un mazu bērnu pārtikas produktiem, kas minēti Direktīvā 89/398/EEK. 3. Gadījumos, kad pārtikas produktiem pievieno pārtikas piedevas, ko satur aromatizētāji, pārtikas piedevas vai pārtikas fermenti, un tām attiecīgajā pārtikas produktā ir tehnoloģiskas funkcijas, šīs pārtikas piedevas uzskata par attiecīgā pārtikas produkta pārtikas piedevām, nevis par pārtikas piedevām tiem pievienotajiem aromatizētājiem, pārtikas piedevām vai pārtikas fermentiem. 4. Neskarot 1. punktu, koncentrētu saldinātāju klātbūtne ir pieļaujama salikta sastāva pārtikas produktos bez pievienota cukura, salikta sastāva pārtikas produktos ar pazeminātu enerģētisko vērtību, salikta sastāva diētiskos pārtikas produktos, kas paredzēti mazkaloriju diētām, un salikta sastāva pārtikas produktos ar ilgu glabāšanās laiku ievērojot nosacījumu, ka koncentrētais saldinātājs ir atļauts vienā no salikta sastāva pārtikas produkta sastāvdaļām. 17 19 . pants Interpretācijas lēmumi Vajadzības gadījumā saskaņā ar 28 27 . panta 2. punktā minētajā kārtībā var pieņemt lēmumu: a) par to, vai konkrēti pārtikas produkti pieder vai nepieder kādai no II pielikumā minētajām pārtikas produktu kategorijām, vai b) par to, vai II un III pielikumā uzskaitītās pārtikas piedevas, kuras atļauts izmantot pēc vajadzības, lieto vai nelieto atbilstoši 10 12 . panta 2. punktā minētajiem kritērijiem. 18 20 . pants Tradicionālie pārtikas produkti Šīs regulas IV pielikumā uzskaitītajām dalībvalstīm ir atļauts paturēt spēkā atsevišķu minētajā pielikumā uzskaitītu pārtikas piedevu kategoriju lietojuma aizliegumu tradicionālos pārtikas produktos, kurus ražo to teritorijā. IV NODAĻA MARĶĒJUMS 1. SADAļA TāDU PāRTIKAS PIEDEVU MARķēJUMS, KO NAV PAREDZēTS PāRDOT GALA PATēRēTāJIEM 19 21 . pants Tādu pārtikas piedevu marķējums, ko nav paredzēts pārdot gala patērētājiem 1. Pārtikas piedevas, ko nav paredzēts pārdot gala patērētājiem, pārdodot atsevišķi vai maisījumos ar citām pārtikas piedevām un/vai sastāvdaļām, saskaņā ar Direktīvas 2000/13/EK 6. panta 4. punktu var laist tirgū tikai tad, ja marķējums atbilst iepakojuma vai taras informācija, kas paredzēta šīs regulas 20 22 . līdz 23. panta prasībām un ir skaidri redzams, labi salasāms un neizdzēšams. Šīs regulas 22. pantā paredzētā informācija ir jāsniedz pircējiem viegli saprotamā veidā. 2. Savā teritorijā dalībvalsts, kurā produktu pārdod, saskaņā ar Līguma noteiktumiem var noteikt, ka minētā informācija ir vienā vai vairākās Kopienas oficiālajās valodās, kuru izvēle ir attiecīgās dalībvalsts ziņā. Tas neizslēdz iespēju šādu informāciju sniegt vairākās valodās. 20 22 . pants Vispārējās tādu pārtikas piedevu marķējuma prasības, ko nav paredzēts pārdot gala patērētājiem Ar pārtikas piedevu identifikāciju saistītā informācija 1. Ja pārtikas piedevas, ko nav paredzēts pārdot gala patērētājiem, pārdod atsevišķi vai maisījumos savā starpā un/vai ar citām pārtikas piedevām, un/vai kurām pievienotas citas vielas, uz to iepakojuma vai taras par katru pārtikas piedevu ir šāda informācija: a) tās nosaukums un/vai E numurs, kā noteikts šajā regulā attiecībā uz katru pārtikas piedevu vai tirdzniecības apraksts, kur ietverts katras pārtikas piedevas nosaukums un/vai E numurs ; b) ja a) apakšpunktā minētā nosaukuma un/vai E numura nav, pārtikas piedevas apraksts, kas ir pietiekami precīzs, lai dotu iespējas attiecīgo pārtikas piedevu atšķirt no produktiem, ar kuriem to varētu sajaukt. b) norāde „pārtikai” vai norāde „ierobežotai lietošanai pārtikā”, vai konkrētāka norāde par attiecīgā pārtikas fermenta paredzēto lietojumu; c) vajadzības gadījumā – īpaši glabāšanas un/vai lietošanas nosacījumi; d) marķējums, ar ko identificē partiju vai sēriju; e) lietošanas instrukcija gadījumos, kad tās neievērošanas dēļ pārtikas piedevas pienācīgs lietojums nav iespējams; f) ražotāja, fasētāja vai pārdevēja vārds un uzvārds vai uzņēmuma nosaukums un adrese; g) vajadzības gadījumā norāde par katras sastāvdaļas vai katras sastāvdaļu grupas maksimālo daudzumu, uz ko attiecas kvantitatīvais ierobežojums pārtikā, un/vai atbilstīga skaidri un viegli saprotama informācija, kas ļauj pircējam ievērot šo regulu vai citus attiecīgus Kopienas tiesību aktus; ja tādi paši kvantitatīvi ierobežojumi attiecas uz kādu sastāvdaļu grupu, ko izmanto atsevišķi vai kopā, šo sastāvdaļu saturu var norādīt ar vienu skaitli; kvantitatīvos ierobežojumus izsaka vai nu skaitliski vai piemērojot principu „ quantum satis ”; h) neto masa; i) minimālais derīguma termiņš; j) attiecīgā gadījumā informācija par pārtikas piedevu vai citām vielām, kas minētas šajā pantā un uzskaitītas Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikumā, lai ļautu pircējam nodrošināt atbilstību minētās direktīvas prasībām. 2. Ja pārtikas piedevas pārdod maisītas savā starpā un/vai ar citām pārtikas sastāvdaļām, ja uz gala produkta iepakojuma vai taras ir visu sastāvdaļu saraksts , informācija, kas sniegta 1. daļā par katru pārtikas piedevu , pēc procentuālās attiecības pret kopējo svaru dilstošā kārtībā. 3. Gadījumos, kad pārtikas piedevām pievienotas vielas (ieskaitot pārtikas piedevas vai citas pārtikas sastāvdaļas), kas atvieglo to glabāšanu, pārdošanu, standartizāciju, atšķaidīšanu vai šķīdināšanu, uz to iepakojuma vai taras jābūt visu sastāvdaļu sarakstam dilstošā kārtībā pēc procentuālās attiecības pret kopējo svaru. 4. Atkāpjoties no 1., 2. un 3. punkta, 1. punkta e) līdz g) un j), kā arī 2. un 3. punktā prasīto informāciju var norādīt tikai tajos sūtījuma pavaddokumentos, kas jāiesniedz kopā ar sūtījumu vai pirms tā piegādes, ar noteikumu, ka uz attiecīgā produkta iepakojuma vai taras skaidri redzamā vietā ir norāde „paredzēts pārtikas ražošanai, bet ne mazumtirdzniecībai”. 5. Atkāpjoties no šā panta 1., 2. un 3. punkta, ja pārtikas piedevas piegādā cisternās, visu minēto informāciju var norādīt tikai tajos sūtījuma pavaddokumentos, kas jāiesniedz kopā ar sūtījumu. 21. pants Informācija, kas jāsniedz gadījumos, kad pārtikas piedevas satur citas vielas, materiālus vai pārtikas sastāvdaļas Gadījumos, kad pārtikas piedevas, ko nav paredzēts pārdot gala patērētājiem, nolūkā atvieglot šo pārtikas piedevu glabāšanu, pārdošanu, standartizāciju, atšķaidīšanu vai šķīdināšanu satur citas vielas, materiālus vai pārtikas sastāvdaļas, izņemot pārtikas piedevas, uz pārtikas piedevu iepakojuma, taras vai pavaddokumentiem ir 20. pantā minētā informācija un visu sastāvdaļu saraksts dilstošā secībā pēc to masas daļas kopējā masā. 22. pants Informācija, kas jāsniedz gadījumos, kad pārtikas piedevas ir maisījumos ar citām pārtikas sastāvdaļām Gadījumos, kad pārtikas piedevas, ko nav paredzēts pārdot gala patērētājiem, ir maisījumos ar citām pārtikas sastāvdaļām, uz pārtikas piedevu iepakojuma vai taras ir visu sastāvdaļu saraksts dilstošā secībā pēc to masas daļas kopējā masā. 23. pants Vispārīga informācija, kas jāsniedz par pārtikas piedevām 1. Ja pārtikas piedevas nav paredzēts pārdot gala patērētājiem, uz to iepakojuma vai taras ir šāda informācija: a) norāde ,,lietošanai pārtikā” vai norāde ,,ierobežotai lietošanai pārtikā”, vai konkrētāka norāde par attiecīgās pārtikas piedevas paredzēto lietojumu pārtikā, b) vajadzības gadījumā īpaši glabāšanas un lietošanas nosacījumi, c) lietošanas instrukcija gadījumos, kad tās neievērošanas dēļ, pārtikas piedevas pienācīgs lietojums nav iespējams, d) marķējums, ar ko identificē partiju vai sēriju, e) ražotāja, fasētāja vai pārdevēja vārds un uzvārds vai uzņēmuma nosaukums un adrese, f) procentuālā daudzuma norāde pārtikas piedevu sastāvdaļām, kam pārtikā ir noteikti kvantitatīvi ierobežojumi, vai pietiekama informācija par attiecīgās pārtikas piedevas sastāvu, lai pircēji varētu nodrošināt kvantitatīvo ierobežojumu ievērošanu pārtikā; ja tādi paši kvantitatīvi ierobežojumi attiecas uz kādu sastāvdaļu grupu, ko izmanto atsevišķi vai kopā, šo sastāvdaļu saturu var norādīt ar vienu skaitli; kvantitatīvos ierobežojumus izsaka vai nu skaitliski vai piemērojot principu „ quantum satis ”; g) neto masa, h) atbilstīgos gadījumos informācija par pārtikas piedevām vai citām vielām, kas ir minētas šīs regulas 20., 21. un 22. pantā un uzskaitītas Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikumā saistībā ar norādēm uz pārtikas produktu sastāvdaļām . 2. Atkāpjoties no šā panta 1. punkta noteikumiem, šajā punktā no c) līdz f) apakšpunktam un h) apakšpunktā noteikto informāciju var norādīt tikai uz tiem sūtījuma pavaddokumentiem, kas jāiesniedz kopā ar sūtījumu vai pirms tā piegādes, ja uz attiecīgā produkta iepakojuma vai taras skaidri redzamā vietā ir norāde ,,paredzēts pārtikas produktu ražošanai, nevis mazumtirdzniecībai”. 2. SADAļA TāDU PāRTIKAS PIEDEVU MARķēJUMS, KAS PAREDZēTI PāRDOšANAI GALA PATēRēTāJIEM 24 23 . pants Tādu pārtikas piedevu marķēšana, kas paredzēti pārdošanai gala patērētājiem 1. Neskarot Direktīvu 2000/13/EK, Direktīvu 89/396/EEK un Regulu (EK) 1829/2003 , pārtikas piedevas, ko pārdod atsevišķi vai maisījumos savā starpā un/vai citām pārtikas sastāvdaļām un kas ir paredzēti pārdošanai tiešajiem patērētājiem, var laist tirgū vienīgi tad, ja uz to iepakojuma ir iepakojuma ir šāda skaidri redzama, labi salasāma un neizdzēšama informācija: a) pārtikas piedevas nosaukums un E numurs , ar kādu pārtikas piedevu tirgo ; Nosaukums sastāv no nosaukuma, kas noteikts šajā regulā attiecībā uz katru pārtikas piedevu vai katras pārtikas piedevas tirdzniecības apraksts, kas satur nosaukumu un E numuru saskaņā ar Kopienas noteikumiem, kuri attiecas uz šo pārtikas piedevu, un tās E numuru . b) norāde ,,lietošanai pārtikā” vai norāde ,,ierobežotai lietošanai pārtikā”, vai konkrētāka norāde par attiecīgās pārtikas piedevas paredzēto lietojumu pārtikā informācija, kas jānorāda saskaņā ar 20., 21. un 22. pantu un 23. panta 1. punkta a) līdz e), g) un h) apakšpunktu . 2. Atkāpjoties no 1. panta a) apakšpunkta , G g alda saldinātāju tirdzniecības aprakstā iekļauj norādi . . „galda saldinātājs uz .. bāzes”, lietojot šā saldinātāja sastāvā izmantotās(-o) saldinātājvielas(-u) nosaukumu(-s). 3. Poliolus un/vai aspartāmu, un/vai aspartāma acesulfāma sāli saturošu galda saldinātāju marķējumā jābūt šādiem brīdinājuma uzrakstiem: a) polioli: ,,pārmērīga lietošana var izraisīt caureju”, b) aspartāms/aspartāma acesulfāma sāls: ,,satur fenilalanīnu”. 4. Uz 1. līdz 3. punktā minēto informāciju atbilstīgi attiecas Direktīvas 2000/13/EK 13. panta 2. punkts. 3. SADAļA CITAS PRASīBAS MARķēJUMAM 25 24 . pants Citas prasības marķējumam 1. Šīs regulas 19 21 . līdz 24 23 . pants neskar sīkāk izstrādātus vai plašākus normatīvos vai administratīvos aktus attiecībā uz bīstamu vielu un preparātu masu un izmēriem vai noformējumu, klasifikāciju, iepakojumu un marķējumu, vai attiecībā uz šādu vielu pārvadāšanu. 2. Šīs regulas 19. līdz 24. pantā minētajai informācijai jābūt pircējiem viegli saprotamā veidā. Dalībvalstis savā teritorijā, kurā produktu pārdod, saskaņā ar Līgumu var noteikt, ka šai informācijai jābūt vienā vai vairākās Kopienas oficiālajās valodās, kuras izvēlas attiecīgā dalībvalsts. Šā punkta pirmās un otrās daļas noteikumi neparedz aizliegumu šādu informāciju sniegt vairākās valodās. V NODAĻA PROCEDŪRAS NOTEIKUMI UN ĪSTENOŠANA 26 25 . pants Pienākums sniegt informāciju 1. Pārtikas piedevu ražotāji vai lietotāji nekavējoties Komisijai dara zināmu jebkuru jaunu zinātnisku vai tehnisku informāciju, kas varētu ietekmēt attiecīgās pārtikas piedevas nekaitīguma novērtējumu. 2. Pārtikas piedevu ražotāji vai lietotāji pēc Komisijas pieprasījuma informē Komisiju par attiecīgās pārtikas piedevas faktisko lietojumu. 27 26 . pants Pārtikas piedevu devu pārraudzība 1. Dalībvalstis uztur sistēmas, lai pārraudzītu pārtikas piedevu patēriņu un lietojumu, izmantot uz risku balstītu pieeju, un par saviem atzinumiem katru gadu informē Komisiju un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (turpmāk tekstā ,,Iestāde”). 2. Pēc apspriedēm ar Iestādi saskaņā ar 28 27 . panta 2. punktā minēto kārtību var apstiprināt kopēju metodiku, ko dalībvalstis izmanto, lai vāktu informāciju par pārtikas piedevu devām Kopienas iedzīvotāju uzturā. 28 27 . pants Komiteja 1. Komisijai palīdz Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja (turpmāk tekstā ,,Komiteja”). 2. Atsaucoties uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus. Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais periods ir trīs mēneši. 3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1.–4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu. 3. Komiteja pieņem savu reglamentu. 29 28 . pants Kopienas saskaņotās politikas finansēšana Juridiskais pamats no minētās regulas izrietošo pasākumu finansēšanai ir Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. panta 1. punkta c) apakšpunkts. VI NODAĻA PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 30 29 . pants Kopienas pārtikas piedevu sarakstu izveide 1. Pārtikas piedevas, ko pirms šīs regulas spēkā stāšanās ir bijis atļauts lietot pārtikas produktos saskaņā ar Direktīvu 94/35/EK, 94/36/EK un 95/2/EK, un šo pārtikas piedevu lietojuma nosacījumus iekļauj šīs regulas II pielikumā, kad ir pārbaudīta to atbilstība šīs regulas 5 6 ., 6 7 . un 7 8 . panta noteikumiem. Šos pasākumus attiecībā uz šādu piedevu ierakstīšanu II pielikumā, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 28 27 . panta 2 3 . punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Minētā pārbaude neattiecas uz Iestādes veiktu jaunu risku novērtējumu. Pārskatīšana jāpabeidz līdz [..] 2 gadi pēc šīs regulas publicēšanas dienas . Pārtikas piedevas un to izmantošana, kas vairs nav spēkā, nav jāietver pielikumā. 2. Pārtikas piedevas, ko saskaņā ar Direktīvas 95/2/EC V pielikumu ir bijis atļauts lietot pārtikas piedevās kā atļautas nesējvielas, un šo pārtikas piedevu lietojuma nosacījumus iekļauj šīs regulas III pielikuma 1. daļā, kad ir pārbaudīta to atbilstība šīs regulas 5 6 . pantam. Šos pasākumus attiecībā uz šādu piedevu ierakstīšanu III pielikumā, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 28 27 . panta 2 3 . punktā noteikto minēto regulatīvo kontroles procedūru. Minētā pārbaude neattiecas uz Iestādes veiktu jaunu risku novērtējumu. Pārskatīšanu veic līdz [..] . 2 gadi pēc šīs regulas publicēšanas dienas. Pārtikas piedevas un to izmantošana, kas vairs nav spēkā, nav jāietver pielikumā. 3. Pārtikas piedevas, ko saskaņā ar Direktīvu 95/2/EK bija atļauts lietot pārtikā, un šo pārtikas piedevu lietojuma nosacījumus iekļauj šīs regulas III pielikuma 4. daļā, kad ir pārbaudīta to atbilstība šīs regulas 6 pantam. Pasākums attiecībā uz šādu piedevu ierakstīšanu III pielikumā, kas ir paredzēts, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 27. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Minētā pārbaude neattiecas uz Iestādes veiktu jaunu risku novērtējumu. Pārskatīšana jāpabeidz līdz 2 gadu laikā pēc šīs regulas publicēšanas dienas. Pārtikas piedevas un to izmantošana, kas vairs nav spēkā, nav jāietver pielikumā. 3 4 . To pārtikas piedevu specifikācijas, ko aptver šā panta 1., un 2. un 3 . punkts, apstiprina saskaņā ar Regulu (EK) [.. par vienotu atļauju piešķiršanas kārtību pārtikas piedevām, pārtikas fermentiem un pārtikas aromatizētājiem] līdz ar šo pārtikas piedevu iekļaušanu pielikumos saskaņā ar minētajiem punktiem. 4 5 . Pasākumus, kas attiecas uz V v isiem pārejas pasākumiem, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, tostarp to papildinot, pieņem saskaņā ar 28 27 . panta 2 3 . punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru: 31 30 . pants Atļautu pārtikas piedevu atkārtots novērtējums 1. Iestāde veic jaunu risku novērtējumu pārtikas piedevām, kas ir bijušas atļautas pirms šīs regulas spēkā stāšanās. 2. Pēc apspriedēm ar Iestādi vienā gadā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas saskaņā ar 28 27 . panta 2. punktā minēto procedūru apstiprina minēto piedevu novērtēšanas programmu. Novērtēšanas programmu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . 32 31 . pants Atcelšana 1. Atceļ šādus tiesību aktus: a) Direktīva 62/2645/EEK, b) Direktīva 65/66/EEK, c) Direktīva 78/663/EEK, d) Direktīva 78/664/EEK, e) Direktīva 81/712/EEK, f) Direktīva 89/107/EEK, g) Direktīva 94/35/EK, h) Direktīva 94/36/EK, i) Direktīva 95/2/EK, j) Lēmums 292/97/EK, k) Lēmums 2002/247/EK. 2. Atsauces uz atceltajiem tiesību aktiem uzskata par atsaucēm uz šo regulu. 33 32 . pants Pārejas noteikumi Atkāpjoties no 32 31 . panta, līdz [..] turpina piemērot šādus noteikumus: a) Direktīvas 94/35/EK 2. panta 1., 2. un 4. punktu un pielikumu, b) Direktīvas 94/36/EK 2. panta 1. līdz 6. punktu, 8., 9. un 10. punktu, un I līdz V pielikumu, c) Direktīvas 95/2/EK 2. un 4. pantu, un I līdz VI pielikumu. Neskarot šā panta c) apakšpunktu, sākot ar Kopienas pārtikas fermentu saraksta piemērošanas dienu saskaņā ar 18 17 . pantu [regulā par pārtikas fermentiem], atceļ ar Direktīvu 95/2/EK piešķirtās E 1103 invertāzes un E 1105 lizocīma atļaujas. Pārtikas piedevas, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem un likumīgi laisti tirgū vai marķēti pirms [12 mēneši pēc šīs regulas publicēšanas], drīkst realizēt tirgū līdz derīguma termiņa beigām. 34 33 . pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šo regulu sāk piemērot no [vienu gadu pēc šīs regulas publicēšanas dienas]. Tomēr 4 5 . panta 2. punkta noteikumus III pielikuma 2., 3. un 5. daļai sāk piemērot no [2011. gada 1. janvāra]. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs I PIELIKUMS Funkcionālās grupas, kas attiecas uz pārtikas piedevām, ko lieto pārtikas produktos, un uz pārtikas piedevām, ko lieto pārtikas piedevās un pārtikas fermentos: 1. ,,saldinātāji” ir vielas (berami saldinātāji un koncentrēti saldinātāji), ko lieto, lai piešķirtu pārtikas produktiem saldu garšu, vai kā galda saldinātājus; 2. ,,krāsvielas” ir vielas, kas papildina vai atjauno pārtikas produktu krāsu, tostarp dabīgi pārtikas produktu komponenti un dabīgas izejvielas, ko pašas par sevi parasti uzturā nelieto un neizmanto kā raksturīgas pārtikas sastāvdaļas.No pārtikas produktiem iegūti preparāti un citādi dabīgu izejvielu materiāli, kas ir uzturvielām vai aromātiskajām sastāvdaļām radniecīgi pigmenti, ko iegūst selektīvā fizikālā un/vai ķīmiskā ekstrakcijā, ir krāsvielas šīs regulas nozīmē; 3. ,,konservanti” ir vielas, kas pagarina pārtikas produktu glabāšanās laiku, aizsargājot tos no mikroorganismu izraisītas bojāšanās; 4. ,,antioksidanti” ir vielas, kas pagarina pārtikas produktu glabāšanās laiku, aizsargājot tos no oksidēšanas procesu izraisītas bojāšanās, piemēram, no tauku sasmakšanas vai krāsas maiņas; 5. ,,nesējvielas” ir vielas, ko izmanto pārtikas piedevu vai aromatizētāju, vai pārtikas fermentu, uzturvielu vai citu uztura vai psiholoģisku mērķu dēļ pārtikas produktiem (vai pārtikai un/vai pārtikas piedevai) pievienotu vielu fiziskai izmainīšanai šķīdināšanai, atšķaidīšanai, izkliedēšanai vai citādai fizikālai modificēšanai, nemainot to funkcijas (un kurām pašām nav nekādu tehnoloģisko funkciju), lai atvieglotu to apstrādi vai lietošanu; 6. ,,skābes” ir vielas, kas palielina pārtikas produktu skābumu un/vai piešķir tiem skābu garšu; 7. ,,skābuma regulētāji” ir vielas, kas maina vai regulē pārtikas produktu skābumu vai bāziskumu; 8. ,,pretsalipes vielas” ir vielas, kas mazina pārtikas produktu daļiņu salipšanu; 9. ,,putu dzēsēji” ir vielas, kas novērš vai samazina putošanu; 10. ,,apjoma palielinātāji” ir vielas, kas sekmē pārtikas produktu tilpuma palielināšanos, ievērojami nepalielinot to enerģētisko vērtību; 11. ,,emulgatori” ir vielas, kas pārtikas produktos ļauj izveidot vai saglabāt homogēnu maisījumu, kas sastāv no divām vai vairākām fāzēm, kas savstarpēji nesajaucas, piemēram, eļļas un ūdens; 12. ,,emulģējošie sāļi” ir vielas, kas pārveido siera proteīnus disperģējamā veidā, tādējādi veicinot tauku un citu sastāvdaļu vienmērīgu sadalīšanos produkta masā; 13. ,,cietinātāji” ir vielas, kas padara vai saglabā stingrus vai kraukšķīgus augļu vai dārzeņu audus, vai iedarbojoties ar recinātājiem, veido vai stiprina želeju; 14. ,,garšas pastiprinātāji” ir vielas, kas pastiprina pārtikas produktiem piemītošo garšu un/vai smaržu; 15. ,,putu veidotāji” ir vielas, kas nodrošina gāzveida fāzes homogēnu izkliedi šķidros vai cietos pārtikas produktos; 16. ,,recinātāji” ir vielas, kas, veidojot želeju, rada pārtikas produkta struktūru; 17. ,,glazētājvielas” (tostarp smērvielas) ir vielas, ko izmanto pārtikas produktu ārējās virsmas apstrādei, lai padarītu to spīdīgu vai lai izveidotu aizsargslāni; 18. ,,mitrumuzturētāji” ir vielas, kas pasargā pārtikas produktus no izžūšanas, pretdarbojoties sausa gaisa ietekmei, vai veicina pulveru šķīšanu ūdeni saturošā vidē; 19. ,,modificētās cietes” ir vielas, kas iegūtas, ar ķīmiskiem reaģentiem vienu vai vairākas reizes iedarbojoties uz pārtikas cieti, kura pirms tam var būt apstrādāta ar fizikālām vai fermentatīvām metodēm, hidrolizēta ar skābi vai sārmu vai balināta; 20. ,,aizsarggāzes” ir gāzes, izņemot gaisu, ko iepilda iepakojumā pirms vai pēc pārtikas produktu iepakošanas vai pārtikas produktu iepakošanas laikā; 21. ,,propelenti” ir gāzes, izņemot gaisu, kas izspiež pārtikas produktus no iepakojuma; 22. ,,irdinātāji” ir vielas vai to maisījumi, kas, izdalot gāzes, palielina mīklas apjomu; 23. ,,kompleksveidotāji” ir vielas, kas veido ķīmiskus kompleksus ar metālu joniem; 24. ,,stabilizētāji” ir vielas, kas ļauj saglabāt pārtikas produktu fizikāli ķīmisko stāvokli; pie stabilizētājiem pieder vielas, kas ļauj saglabāt divu vai vairāku nesajaucošos vielu vienmērīgu izkliedi pārtikas produktos, vielas, kas stabilizē, saglabā vai pastiprina pārtikas produktiem piemītošo krāsu, un vielas, kas palielina pārtikas produktu saistīšanas spēju, tostarp šķērssaišu veidošanos starp olbaltumvielām, kura dod iespēju pārtikas produktus sasaistīt no jauna izveidotos pārtikas produktos. 25. ,,biezinātāji” ir vielas, kas palielina pārtikas produktu viskozitāti; 26. ,,miltu apstrādes līdzekļi” ir vielas, izņemot emulgatorus, ko pievieno miltiem vai mīklai, lai uzlabotu to cepamīpašības. II PIELIKUMS Lietošanai pārtikas produktos atļauto pārtikas piedevu Kopienas saraksts, un šo pārtikas piedevu lietošanas noteikumi. III PIELIKUMS Lietošanai pārtikas piedevās, un pārtikas fermentos un pārtikas aromatizētājos atļauto pārtikas piedevu Kopienas saraksts, un to lietošanas noteikumi. Barībā esošo nesējvielu saraksts un to izmantošanas noteikumi. 1. daļa Pārtikas piedevu nesējvielas. 2. daļa Pārtikas piedevu piedevas, izņemot nesējvielas. 3. daļa Piedevas, tostarp nesējvielas, pārtikas fermentos 4. daļa Pārtikas aromatizētāju piedevas, ietverot nesējvielas 5. daļa Uzturvielu nesējvielas IV PIELIKUMS Tradicionālie pārtikas produkti, attiecībā uz kuriem dažas dalībvalstis var paturēt spēkā atsevišķu pārtikas piedevu kategoriju lietojuma aizliegumu. Dalībvalstis | Pārtikas produkti | Piedevu kategorijas, attiecībā uz kurām aizliegums var palikt spēkā | Vācija | Tradicionālais vācu alus (,,Bier nach deutschem Reinheitsgebot gebraut”) | Visas gāzes, izņemot propelentus | Francija | Tradicionālā franču maize | Visas | Francija | Tradicionālās konservētās franču trifeles | Visas | Francija | Tradicionālie konservētie franču gliemeži | Visas | Francija | Tradicionālie franču zosu un pīļu gaļas konservi (,,confit”) | Visas | Austrija | Tradicionālais austriešu ,,Bergkäse” | Visas, izņemot konservantus | Somija | Tradicionālais somu ,,Mämmi” | Visas, izņemot konservantus | Zviedrija Somija | Tradicionālie zviedru un somu augļu konservi | Krāsvielas | Dānija | Tradicionālais dāņu ,,Kødboller” | Konservanti un krāsvielas | Dānija | Tradicionālais dāņu ,,Leverpostej” | Konservanti (izņemot sorbīnskābi) un krāsvielas | Spānija | Tradicionālais spāņu ,,Lomo embuchado” | Visas, izņemot konservantus un antioksidantus | Itālija | Tradicionālā itāļu ,,Mortadella” | Visas, izņemot konservantus, antioksidantus, skābuma regulētājus, garšas pastiprinātājus, stabilizatorus un aizsarggāzi | Itālija | Tradicionālā itāļu ,,Cotechino e zampone” | Visas, izņemot konservantus, antioksidantus, skābuma regulētājus, garšas pastiprinātājus, stabilizatorus un aizsarggāzi | [1] OV C […], […], […]. lpp. [2] OV C 168., 20.7.2007., 34. lpp. [3] OV L 186, 30.06.1989. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003.,1. lpp.). [4] OV L […], dd.mm.gggg., […] lpp. [5] OV L 178, 28.7.1995., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/46/EK (OV L 114, 21.4.2004., 15. lpp.). [6] OV L 226, 22.9.1995., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/47/EK (OV L 113, 20.4.2004., 24. lpp.). [7] OV L 339, 30.12.1996., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/45/EK (OV L 113, 20.4.2004., 19. lpp.). [8] OV L […], […],[…]. lpp. [9] OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) 1642/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 4. lpp.). [10] OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp. [11] OV L 208, 24.7.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.). [12] OV L 208, 24.7.1992., 9. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003. [13] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. [14] OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp. Labotā redakcija (OV L 191, 28.5.2004., 1. lpp.). [15] OV L 115, 11.11.1962., 2645/62. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 95/45/EK (OV L 226, 22.9.1995., 1. lpp.). [16] OV 22, 9.2.1965., 373. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 96/77/EK (OV L 339, 30.12.1996., 1. lpp.). [17] OV L 223, 14.8.1978., 7. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 92/4/EK (OV L 55, 29.2.1992., 96. lpp.) [18] OV L 223, 14.8.1978., 30. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 96/77/EK. [19] OV L 257, 10.9.1981. 1. lpp. [20] OV L 40, 11.2.1989., 27. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003. [21] OV L 237, 10.9.1994., 3. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) 1882/2003. [22] OV L 237, 10.9.1994., 13. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) 1882/2003. [23] OV L 61, 18.3.1995., 3. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) 1882/2003. [24] OV L 48, 19.2.1997., 13. lpp. [25] OV L 84, 28.3.2002., 69. lpp. [26] OV L 330, 5.12.1998., 32. lpp. [27] OV L 268. 24.9.1991, 69. lpp. [28] OV L 121, 16.5.1991., 11. lpp.