Tas nozīmē, ka abām pusēm būtu aktīvāk jāuzņemas vadība un jāpilda savas attiecīgās saistības publiski, vienlaikus tiešāk pievēršoties problemātisku jautājumu risināšanai. Ņemot vērā to, kas ir likts uz spēles, ir pienācis laiks procesa politisko būtību izvirzīt priekšplānā, kā arī nodrošināt stingrāku vadību un iesaisti no dalībvalstu puses augstā līmenī.

Tas nozīmē arī to, ka Eiropas Savienība pilda savu nelokāmo apņemšanos īstenot uz nopelniem balstītu procesu. Ja partnervalstis atbilst objektīvajiem kritērijiem un noteiktajiem objektīvajiem nosacījumiem, dalībvalstis vienojas pāriet uz nākamo procesa posmu. Visām pusēm jāatturas no neatrisināto jautājumu ļaunprātīgas izmantošanas ES pievienošanās procesā. Tāpat dalībvalstīm un iestādēm ir jāpauž vienota nostāja reģionā, jāraida skaidri atbalsta un pamudinājuma signāli, kā arī skaidri un godīgi jārunā par problēmām, kad tās rodas.

Kopu sadaļas ļaus politiskā dialogā vairāk koncentrēties uz galvenajām nozarēm un nodrošinās labāku ietvaru augstāka līmeņa politiskajai iesaistei. Tas ļaus noteikt svarīgākās un steidzamākās reformas katrā nozarē. Tas padarīs vispārējos reformu procesus iedarbīgākus vietējā līmenī, labāk stimulējot nozaru reformas iedzīvotāju un uzņēmumu interesēs.

Sarunas par katru kopu tiks sāktas kopumā – pēc tam, kad būs izpildīti kritēriji sarunu sākšanai, nevis par katru sadaļu atsevišķi. Izvērtēšanas procesa rezultātā, ko veic pa kopām, ES un kandidātvalsts vienosies par paātrinātas integrācijas prioritātēm un galvenajām reformām. Kad būs darīts pietiekami šo prioritāšu īstenošanai, kopu (kas aptver visas saistītās sadaļas) atver bez turpmākiem nosacījumiem un katrai sadaļai nosaka slēgšanas kritērijus. Ja svarīgas reformas jau būs īstenotas pirms sarunu sākšanas, laikposms starp kopas atvēršanu un atsevišķu sadaļu slēgšanu būtu jāierobežo, vēlams, līdz vienam gadam, bet tas ir pilnībā atkarīgs no reformu progresa, un uzmanība galvenokārt jāvērš uz atlikušajiem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pilnīgu saskaņošanu.

Kopas tiks saskaņotas ar SAN apakškomitejām, lai varētu uzraudzīt progresu kopā un veikt īpašus paātrinātas saskaņošanas pasākumus SAN struktūru ietvaros. Tas ļaus veidot mērķtiecīgus dialogus un apzināt iespējas paātrināt saskaņošanu un integrāciju visās ES politikas jomās, kā arī sniegs skaidrus ieguvumus Eiropas Savienībai un kandidātvalstīm.

Lai vairotu dinamismu sarunās ar Serbiju un Melnkalni, ar šo valstu piekrišanu darbu pie sadaļām var organizēt arī ap kopām, vienlaikus ievērojot pašreizējās sarunu programmas. Tas arī ļaus pievērst padziļinātu politisku uzmanību galvenajām nozarēm un radīs politisku impulsu valstīs attiecībā uz galvenajiem saskaņošanas jautājumiem. Tiks piedāvāta iespēja iesaistīties to jomu apzināšanā, kurām var piemērot paātrinātu nozaru saskaņošanu un integrāciju, SAN struktūrās tiks izstrādāti kopīgi ceļveži un veikti pēcpasākumi.

d)Paredzamība, pozitīvi un negatīvi nosacījumi

Dalībvalstis, kā arī Rietumbalkānu valstis stingri aicina īstenot procesu, kas ir paredzamāks un kas nodrošina lielāku skaidrību par to, ko Savienība sagaida no paplašināšanās valstīm dažādos procesa posmos un kādas pozitīvas un negatīvas sekas ir progresam vai tā trūkumam.

Komisija izmantos paplašināšanās paketi, lai pārbaudītu kandidātu atbilstību acquis un sniegtu skaidrākus norādījumus par konkrētām reformu prioritātēm un saskaņošanas kritērijiem, kā arī par gaidāmajiem turpmākajiem procesa posmiem. Spēcīgāka politiskā vadība un pārorientētas SVK palielinās paredzamību un sniegs lielāku skaidrību attiecībā uz nākamā gada plānojumu. Tādējādi valstu politiskajiem dalībniekiem būs skaidrākas norādes par to, kas jādara, lai virzītos uz priekšu. Tas ietvers norādi par to, kādas kopas/sadaļas, iespējams, varētu atvērt vai slēgt, un attiecīgā gadījumā – kādi nosacījumi vēl būtu jāizpilda, lai tas notiktu.

Uz nopelniem balstīta pievienošanās procesa pamatā ir tā nosacījumi. Tomēr, lai to panāktu, nosacījumiem ir jābūt skaidriem jau no paša sākuma. Ir svarīgi, lai kandidātvalstis zinātu kritērijus, pēc kuriem vērtēs to sniegumu, un lai dalībvalstīm būtu skaidra izpratne par to, kas tieši tiek prasīts no kandidātvalstīm. Komisija labāk definēs nosacījumus, kas izvirzīti kandidātvalstu virzībai uz priekšu, jo īpaši ar gada ziņojumu starpniecību. Šiem nosacījumiem jābūt objektīviem, precīziem, detalizētiem, stingriem un pārbaudāmiem. Lai nodrošinātu dalībvalstīm pēc iespējas plašāku pamatu to lēmumiem, Komisija attiecīgos gadījumos izmantos arī trešo personu rādītājus.

Sniedzot skaidrus un jūtamus stimulus, kas tieši ietekmē iedzīvotājus, ES var veicināt patiesu politisko gribu un atalgot rezultātus, kas panākti ar sarežģītām reformām un politisko, ekonomisko un sociālo pārmaiņu procesu. Ja valstis īstenos reformu prioritātes, par kurām panākta pietiekama vienošanās sarunās, būtu jāpanāk šādi rezultāti.

·Valsts ciešāka integrācija Eiropas Savienībā, darbs pie paātrinātas integrācijas un pakāpeniskas atsevišķu ES politikas jomu, ES tirgus un ES programmu ieviešanas, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgus spēles noteikumus.

·Palielināts finansējums un investīcijas, tostarp izmantojot uz rezultātiem balstītu un uz reformām vērstu Pirmspievienošanās atbalsta instrumentu un ciešāku sadarbību ar starptautiskajām finanšu iestādēm, lai piesaistītu atbalstu.

Šiem pasākumiem ar ES fondu starpniecību būtu jāpalīdz radīt spēcīgas Eiropas priekšrocības, kas atbilst PTO prasībām, vienlaikus radot spēcīgu vietējo ekonomiku.

Reformu progress ir jāstimulē un jāatalgo jūtamāk, bet ir vajadzīgi arī izlēmīgāki pasākumi, proporcionāli piemērojot sankcijas par jebkādu nopietnu vai ilgstošu stagnāciju vai pat regresu reformu īstenošanā un pievienošanās procesa prasību izpildē.

Šādi lēmumi apturēt procesu vai pat pavērst to pretējā virzienā būtu jāpamato ar Komisijas ikgadējo novērtējumu paplašināšanās paketē par vispārējo līdzsvaru pievienošanās sarunās un to, cik lielā mērā tiek īstenotas pamatreformas, jo īpaši attiecībā uz tiesiskumu; dalībvalstis arī turpmāk varēs sniegt ieguldījumu šajā procesā, ziņojot Komisijai par jebkādu stagnāciju vai nopietnu regresu reformu procesā.

Nopietnos gadījumos Komisija jebkurā laikā var iesniegt priekšlikumus pati vai pēc dalībvalsts pienācīgi pamatota pieprasījuma, lai nodrošinātu ātru reakciju uz situāciju, attiecīgā gadījumā izmantojot vienkāršotas procedūras, tostarp apvērstu kvalificētu balsu vairākumu.

Ir vairākas iespējas, kā ES varētu risināt iespējamās problēmas.

·Dalībvalstis varētu nolemt, ka sarunas var apturēt dažās jomās vai nopietnākajos gadījumos — vispār pārtraukt. Jau slēgtās sadaļas varētu no jauna atvērt vai pārskatīt, ja jautājumi būtu atkārtoti jāizvērtē.

·ES finansējuma apjomu un intensitāti varētu koriģēt uz leju, izņemot atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai.

·Ciešākas integrācijas priekšrocības, piemēram, piekļuve ES programmām un vienpusējas tirgus piekļuves koncesijas varētu tikt apturētas vai atsauktas.