PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

1. Eiropas Attīstības fondi (EAF) ir izveidoti pēc starptautisku konvenciju vai nolīgumu (1)noslēgšanas starp Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un dažām Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm (ĀKK), no otras puses, kā arī ar Padomes lēmumiem par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju.

2. Komisija atbild par lielākās daļas EAF izdevumu pārvaldību. Kopš 2003. gada 1. aprīļa EAF ieguldījumu mehānismu pilnībā pārvalda Eiropas Investīciju banka (EIB). Ne Palātas ticamības deklarācija, ne Eiropas Parlamenta budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra neattiecas uz šo mehānismu (2) (3).

3. EAF struktūra parādīta 1. diagrammā . EAF pārvaldībā izmanto dažādu kārtību: tos pārvalda centralizēti, kopīgi un decentralizēti (4). Centralizētajā pārvaldībā Komisija pati pārvalda līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras un maksājumus galasaņēmējiem. Kopīgajā pārvaldībā daži īstenošanas uzdevumi ir uzticēti starptautiskām organizācijām, ar nosacījumu, ka šo organizāciju uzskaites, revīzijas, kontroles un iepirkuma procedūras piedāvā starptautiski atzītiem standartiem līdzvērtīgas garantijas. Decentralizētajā pārvaldībā ikdienas pārvaldība ir uzticēta katras saņēmējvalsts kredītrīkotājam (5)un Komisijai (sk. 2. diagrammu ). To pienākumos ietilpst: a) regulāri pārbaudīt, lai darbības būtu pienācīgi īstenotas; b) veikt vajadzīgos pasākumus, lai novērstu neatbilstības un nopietnus tiesību un normatīvo aktu pārkāpumus, un, ja nepieciešams, ierosināt tiesvedību, lai piedzītu nepareizi izmaksāto līdzekļus.

1. diagramma. EAF struktūra (līgumu vērtības izteiksmē) 2. diagramma. Decentralizētās pārvaldības princips

4. Komisijā gandrīz visas EAF programmas pārvalda EuropeAid sadarbības birojs (turpmāk tekstā – “EuropeAid”), kas atbild arī par ārējo attiecību un attīstības izdevumu lielākās daļas pārvaldību; šos izdevumus finansē no ES vispārējā budžeta (6). Neliela daļa EAF projektu (7)attiecas uz humāno palīdzību, un tos pārvalda Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts (ĢD ECHO).

I NODAĻA. SEPTĪTĀ, ASTOTĀ, DEVĪTĀ UN DESMITĀ EAF ĪSTENOŠANA

Finanšu izpilde

5. Septīto, astoto, devīto un desmito EAF 2008. gadā īstenoja vienlaicīgi. Eiropas Attīstības fondu kredītrīkotājs slēdza septīto EAF 2008. gada 31. augustā (8). Līdz šā fonda slēgšanas brīdim bija izmaksāts 10 381 miljons EUR (98,3 % no atbalsta pasākumiem kopumā piešķirtajiem 10 559 miljoniem EUR). Atlikumu – 178 miljonus EUR – pārskaitīja devītajam EAF. 5. Lai nodrošinātu EAF pareizu finanšu pārvaldību, Komisija ir turpinājusi pakāpeniski slēgt vecos projektus, un septītais EAF tika slēgts atbilstīgi plānotajam – 2008. gada 31. augustā.

6. Desmitais EAF attiecas uz 2008.–2013. gadu, un no tā paredzēts sniegt Kopienas atbalstu 22 682 miljonu EUR apmērā, sākot no 2008. gada 1. jūlija. No šīs summas 21 966 miljoni EUR ir piešķirti ĀKK valstīm, bet 286 miljoni EUR aizjūras zemju un teritoriju asociācijai. Šīs summas EIB pārvaldītajā ieguldījumu mehānismā ietver 1 500 miljonus EUR ĀKK valstīm un 30 miljonus EUR aizjūras zemju un teritoriju asociācijai. Savukārt 430 miljoni EUR ir paredzēti Komisijas izdevumiem, kas saistīti ar EAF plānošanu un īstenošanu.

7. Kopējais Komisijas pārvaldīto EAF līdzekļu izlietojums un finanšu izpilde parādīti 1. tabulā . Kopīgie līdzekļi un kopīgie lēmumi intervences nozarēs attēloti I un II diagrammā . 2008. gadā visas finanšu izpildes prognozes, ko vispārējām saistībām, individuālām saistībām un maksājumiem bija izstrādājusi Komisija, bija pārsniegtas un sasniedza rekordlīmeni vispārējām saistībām (4 723 miljoni EUR), individuālajām saistībām (2 649 miljoni EUR) un tīrajiem maksājumiem (3 143 miljoni EUR). Tas daļēji skaidrojams ar straujo desmitā EAF īstenošanas sākumu un ar ievērojamo palielinājumu budžeta atbalsta darbībām, kur vispārējās saistības un maksājumi attiecīgi sasniedz 2 583 miljonus EUR un 606 miljonus EUR. Nenokārtotie maksājumi pieauga par 15 %, kas ir pamatoti, ņemot vērā gada laikā sasniegto saistību rekordlīmeni. Tajā pašā laikā vecie un neaktīvie nenokārtotie maksājumi samazinājās par 33 %. 7. Arī šogad Komisija ir spējusi sasniegt izcilus rezultātus attiecībā uz saistībām un maksājumiem un nesamaksāto summu pārvaldībā. Tas apliecina, ka pēdējo gadu centieni paātrināt programmas īstenošanu ir devuši rezultātus.

Komisijas gada pārskats par 7.–10. EAF finanšu pārvaldību

8. Desmitajam EAF piemērojamā finanšu regulā (9)noteikts, ka Komisijas pienākums ir katru gadu ziņot par Eiropas Attīstības fondu finanšu pārvaldību. Palāta uzskata, ka ziņojumā par finanšu pārvaldību ir precīzi aprakstīta finanšu gada darbības mērķu sasniegšana (īpaši attiecībā uz finanšu izpildi un kontroles darbībām), finanšu stāvoklis un notikumi, kas ievērojami ietekmējuši 2008. gadā veiktos pasākumus.

1. tabula. Eiropas Attīstības fondu resursu kopējais izlietojums 2008. gada 31. decembrī (miljonos EUR) Stāvoklis 2007. gada beigās Budžeta izpilde 2008. finanšu gadā Stāvoklis 2008. gada beigās Kop-summa Izpilde (40) 7. EAF 8. EAF 9. EAF 10. EAF Kop-summa 7. EAF Slēgts 8. EAF 9. EAF 10. EAF Kop-summa (41) Izpilde (40) A. RESURSI ( 39 ) 37 328,7 – 765,0 –53,4 725,4 21 260,1 21 167,1 0,0 10 785,9 16 631,8 21 260,1 48 677,7 B. IZLIETOJUMS 1. Finanšu saistības 37 279,4 99,9 % – 765,0 –53,4 774,7 4 766,4 4 722,7 0,0 10 785,8 16 631,8 4 766,4 32 184,1 66,1 % 2. Individuālās juridiskās saistības 32 046,0 85,8 % – 699,2 54,6 3 163,2 130,4 2 649,1 0,0 10 539,2 14 207,4 130,4 2 649,1 51,1 % 3. Maksājumi 26 700,0 71,5 % – 522,8 323,1 3 253,0 89,8 3 143,1 0,0 9 928,6 10 006,7 89,8 20 025,1 41,1 % C. Nenokārtotie maksājumi (B1-B3) 10 579,4 28,3 % 0,0 857,3 6 625,1 4 676,6 12 159,0 25,0 % D. Pieejamais atlikums (A-B1) 49,3 0,1 % 0,0 0,0 0,0 16 493,7 16 493,7 33,9 % Avots: Revīzijas palāta, pamatojoties uz EAF finanšu izpildes ziņojumiem un finanšu pārskatiem 2008. gada 31. decembrī.

II NODAĻA. REVĪZIJAS PALĀTAS TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA PAR EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDIEM

Revīzijas palātas ticamības deklarācija par septīto, astoto, devīto un desmito Eiropas Attīstības fondu (EAF) 2008. finanšu gadā

I. Saskaņā ar Līguma 248. pantu Palāta revidēja: a) “septītā, astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda 2008. finanšu gada pārskatus”, kuros ietilpst konsolidētie finanšu pārskati (10) un konsolidētais septītā, astotā, devītā un desmitā EAF finanšu izpildes ziņojums; un b) Eiropas Attīstības fondu tiesiskajā regulējumā ietilpstošo pakārtoto darījumu likumību un pareizību attiecībā uz to EAF resursu daļu, par kuras finansiālo pārvaldību atbild Komisija (11).

Vadības atbildība

II. Saskaņā ar finanšu regulām, kuras piemēro septītajam, astotajam, devītajam un desmitajam Eiropas Attīstības fondam, vadība ( 12 ) atbild par Eiropas Attīstības fondu galīgo gada pārskatu sagatavošanu un patiesu atspoguļošanu, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. a) Vadības atbildība par Eiropas Attīstības fondu galīgajiem gada pārskatiem ietver iekšējās kontroles plānošanu, ieviešanu un īstenošanu attiecībā uz finanšu pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu tā, lai tajos nebūtu būtisku nepareizību vai nu krāpšanas, vai kļūdas rezultātā, un šo atbildību īsteno, izraugoties un piemērojot pienācīgas grāmatvedības metodes, kuru pamatā ir EAF galvenā grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi (13) , un sagatavojot apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Komisija apstiprina Eiropas Attīstības fondu galīgos gada pārskatus. b) Veids, kādā vadība īsteno savu atbildību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ir atkarīgs no Eiropas Attīstības fondu īstenošanas metodes. Attiecībā uz tiešo centralizēto pārvaldību īstenošanas uzdevumus veic Komisijas dienesti. Centralizētajā pārvaldībā īstenošanas funkcijas deleģētas trešām valstīm, bet netiešajā centralizētajā pārvaldībā – citām struktūrām. Kopīgas pārvaldības gadījumā īstenošanas funkcijas dala Komisija un starptautiskās organizācijas. Īstenošanai jāatbilst racionālas finanšu pārvaldības principam, kurš paredz efektīvas un produktīvas iekšējās kontroles plānošanu, ieviešanu un īstenošanu, ietverot atbilstošu pārraudzību un pienācīgus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai un vajadzības gadījumā tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai. Neatkarīgi no piemērotās īstenošanas metodes Komisijai ir galīgā atbildība par Eiropas Attīstības fondiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Revidenta atbildība

III. Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīzijas darbu, sniegt Eiropas Parlamentam un Padomei ticamības deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas ( IFAC ) un Starptautiskās Augstāko revīzijas iestāžu organizācijas ( INTOSAI ) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem. Šie standarti paredz, ka Palāta plāno un veic revīziju, lai iegūtu pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Attīstības fondu galīgajos gada pārskatos nav sniegta būtiski nepareiza informācija un ka pakārtotie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi.

IV. Atbilstoši III punkta aprakstam revīzijā ietilpst procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par summām un informāciju, kas sniegta galīgajos konsolidētajos pārskatos, un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir revidenta ziņā, tāpat arī risku novērtējums attiecībā uz būtiski nepareizu informāciju galīgajos konsolidētajos pārskatos un pakārtoto darījumu būtisku neatbilstību Eiropas Attīstības fondu tiesiskā regulējuma prasībām vai nu kļūdas, vai arī krāpšanas rezultātā. Lai plānotu apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras un veiktu šos riska novērtējumus, revidents izvērtē iekšējo kontroli, kas ir svarīga, lai sagatavotu un patiesi izklāstītu galīgos konsolidētos pārskatus, kā arī ieviestās pārraudzības un kontroles sistēmas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai. Šajā aspektā revīzija ietver arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotības vērtēšanu un veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī galīgo konsolidēto pārskatu un gada darbības pārskatu vispārējo izklāstu.

V. Palāta neieguva visu vajadzīgo informāciju un dokumentus par desmit parauga maksājumiem, kas veikti starptautiskajām organizācijām. Tāpēc Palāta nevar sniegt atzinumu par to, vai ir pareizi izdevumi, kuru apjoms ir 190 miljoni EUR jeb 6,7 % no gada izdevumiem.

VI. Ievērojot V punktā minēto ierobežojumu, Palāta uzskata, ka iegūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un piemēroti ticamības deklarācijas pamatošanai.

Atzinums par pārskatu ticamību

VII. Palāta uzskata, ka septītā, astotā, devītā un desmitā EAF galīgie gada pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Eiropas Attīstības fondu finanšu stāvokli 2008. gada 31. decembrī, kā arī fondu darbības un naudas plūsmas minētajā datumā slēgtajā gadā, saskaņā ar Finanšu regulu un galvenā grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem.

VIII. Neierobežojot VII punktā pausto atzinumu, Palāta vērš uzmanību uz to, ka dažiem līgumu veidiem izmantotā metode neder, lai aplēstu uzkrājumus faktiskajām izmaksām, un no 2009. gada un turpmāk Komisija to ir nolēmusi uzlabot.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

IX. Palāta uzskata, ka septītā, astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda ieņēmumos un saistībās par 2008. gada 31. decembrī slēgto gadu būtisku kļūdu nav.

X. Neskarot IX punktā pausto atzinumu, Palāta vērš uzmanību uz biežajām skaitļos neizsakāmajām kļūdām, kas atklājās budžeta atbalsta saistībās, kaut arī tās nav iekļautas kopējās kļūdas aplēsē.

XI. Palāta uzskata, ka septītā, astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda maksājumos par 2008. gada 31. decembrī slēgto gadu bija būtiskas kļūdas.

XII. Palāta ir konstatējusi ievērojamus uzlabojumus Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmās. Palāta norāda, ka joprojām iespējams skaidrāk formulēt secinājumus par to, kā dažādo kontroles mehānismu rezultāti sekmē ģenerāldirektora pārliecību, kā arī joprojām būtu uzlabojama dažu sistēmu koncepcija un īstenošana. Palāta vērš uzmanību arī uz to, ka Komisijai jāturpina centieni pamatot savus lēmumus par budžeta atbalsta attiecināmību. Tāpēc nepieciešams strukturēts un labi dokumentēts pierādījums tam, ka saņēmējvalstīm ir attiecīga reformu programma.

2009. gada 16. un 17. septembrī

Priekšsēdētājs Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

Eiropas Revīzijas palāta 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija

Revīzijas tvērums un pieeja

9. Ticamības deklarācijas VII un VIII punktā paustie apsvērumi par EAF pārskatu ticamību balstās uz revīziju, kurā pārbaudīja konsolidētos finanšu pārskatus (14)un konsolidēto ziņojumu par septītā, astotā, devītā un desmitā EAF finanšu izpildi (15). Revīziju veica, piemērojot atbilstoša spektra revīzijas procedūras, kas paredzētas, lai selektīvi pārbaudītu pierādījumus par faktiskajām summām un pārskatos sniegtajiem datiem. Cita starpā revīzijā vērtēja izmantotos uzskaites principus, vadības veiktās nozīmīgās aplēses un konsolidēto pārskatu vispārējo izklāstu.

10. Ticamības deklarācijas IX–XII punktā izklāstītie apsvērumi par darījumu pareizību (16)balstās uz šādiem komponentiem: a) padziļināta pārbaude, ko veic statistiski reprezentatīvam paraugam, kurā ir 225 posteņi, atbilstoši 45 finanšu un individuālām juridiskām saistībām un 180 maksājumiem, ko veikuši EuropeAid centrālie dienesti un pārstāvniecības, tostarp 40 avansa maksājumiem. Vajadzības gadījumā uz vietas apmeklēja īstenotājorganizācijas un galasaņēmējus, lai pārbaudītu finanšu pārskatos vai izmaksu deklarācijās atspoguļotos pakārtotos darījumus; b) pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitātes novērtējums EuropeAid centrālajos dienestos un pārstāvniecībās, tostarp pēcpārbaude par iepriekšējās ticamības deklarācijas galvenajiem apsvērumiem (sk. 2. pielikumu ): i) slēgto līgumu un kredītrīkotāju atļauto maksājumu ex ante pārbaudes; ii) īstenotājorganizāciju uzraudzība; iii) ārējās revīzijas; iv) EuropeAid centrālo dienestu veiktā uzraudzība; v) iekšējā revīzija; c) EuropeAid ģenerāldirektora gada darbības pārskata un deklarācijas izvērtējums.

11. Lai veiktu darījumu detalizētu analīzi, revīzijā uz vietas apmeklēja piecas valstis: Angolu, Kongo Republiku, Malāviju, Mozambiku un Mauritāniju.

12. Palāta revīzijā pārskatīja procedūras, kas ieviestas izdoto piedziņas rīkojumu uzskaitei un kontrolei.

Pārskatu ticamība

13. Pārskati par 2008. gadu ir ceturtie pārskati, kas sagatavoti, piemērojot uzkrājumu grāmatvedības noteikumus. Iepriekšējos gada pārskatos Palāta norādīja, ka EAF grāmatvedības sistēmai nepiemīt visi elementi, kas vajadzīgi efektīvām un produktīvām saimnieciskās darbības atskaitēm atbilstoši uzkrājumu grāmatvedībai, kā arī norādīja, ka ir lielāks uzskaites kļūdu risks, jo jāveic daudz manuālu darbību, lai konvertētu uz naudas plūsmu balstītos datus un atspoguļotu tos pārskatos, kuru pamatā ir uzkrājumu grāmatvedība. Tomēr, neraugoties uz šo risku, Palāta revīzijā konstatēja, ka gada pārskatos nav būtisku kļūdu. 13. Jaunās grāmatvedības sistēmas ieviešana 2009. gadā ir ļāvusi pārvarēt iepriekšējos ierobežojumus. Jaunajai sistēmai piemīt īpašības, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu efektīvu un praktisku uzkrājumu grāmatvedību. Tāpat kā iepriekšējos gados, arī 2008. finanšu gadā manuālā apstrāde ir pakļauta stingrai kontrolei, lai samazinātu riskus.

14. Jauno, uz uzkrājumiem balstīto ABAC EAF sistēmu sāka lietot 2009. gada februārī. Visi EAF darbības, finanšu un grāmatvedības dati ir pārnesti jaunajā sistēmā. Tam būtu vēl vairāk jāstiprina EAF grāmatvedības vide.

15. Gada pārskatos norādīti 2 113 miljoni EUR uzkrājumos faktiskajām izmaksām pārskata periodā, par kurām gada beigās nav saņemti faktūrrēķini. Šos uzkrājumus aprēķina, pamatojoties uz vairākiem pieņēmumiem, galvenokārt uz pieņēmumu par līguma izdevumu linearitāti. Kā Komisija paziņoja savā atbildē uz Palātas 2007. finanšu gada pārskatu par EAF (17), tā ir veikusi pētījumu, kas apstiprināja šā apsvēruma nepiemērotību dažiem līgumu veidiem. Kā minēts piezīmēs pie gada pārskatiem, no 2009. finanšu gada un turpmāk Komisija ir nolēmusi pilnveidot savu metodi. 15. Tika veikta izpēte, lai pārbaudītu tās metodes piemērotību, kas tika izmantota, lai aprēķinātu uzkrājumus saņemamajiem faktūrrēķiniem. Izpētē tika secināts, ka metode ir piemērota lielākajai daļai gadījumu. Ievērojot izpētes secinājumus, Komisija precizēs metodi kontu slēgšanai 2009. gadā.

Darījumu pareizība

16. Uz paraugu balstītās padziļinātās pārbaudes raksturojums un rezultāti ir izklāstīti 1. pielikumā .

Ieņēmumi

17. Palāta revīzijā konstatēja, ka ieņēmumu darījumos nav būtisku kļūdu.

Projektu saistības

18. Projekta saistību revīzijā Palāta būtiskas kļūdas neatklāja.

Budžeta atbalsta saistības

19. Budžeta atbalsta saistību revīzijā Palāta konstatēja daudzas skaitļos neizsakāmas kļūdas. Palāta atzina, ka salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem Komisijas novērtējumi par atbilstību Kotonū nolīguma prasībām ir uzlabojušies; izklāsts ir labāk strukturēts un dokumentāri pamatots, jo īpaši attiecībā uz Tūkstošgades attīstības mērķu (Millennium Development Goals – MDG) līgumiem. Tomēr Palāta joprojām konstatē, ka Komisija bieži vien nebija sniegusi labi strukturētu un dokumentētu izklāstu par to, vai publisko finanšu pārvaldība bijusi pietiekami pārredzama, atbildīga un efektīva (sk. 44.–46. punktu). 19. Komisija ir gandarīta par Palātas atzinumu, ka Komisijas pastāvīgie un nepārtrauktie centieni uzlabot skaidrību un struktūru novērtējumiem par atbilstību Kotonū (Cotonou) nolīgumā noteiktajai budžeta atbalsta attiecināmībai (nolīguma 61. pants) ir ļāvuši sasniegt ievērojamus rezultātus. Komisijas uzmanība ir veltīta uzlabojumu procesa turpināšanai, lai novērstu jebkādas neskaidrības tās novērtējumos. Tas tiks nodrošināts, veicot turpmākus precizējumus norādījumos par budžeta atbalstu, organizējot mācības un sekmējot izpratni par to, cik būtiski ir pierādīt attiecināmību strukturēti un formālā veidā. Lai turpmāk uzlabotu savu analīzi, ko tā veic attiecībā uz saņēmēju publisko finanšu pārvaldības reformu programmām, Komisija delegāciju vajadzībām izstrādā novērtēšanas metodiku.

Projektu maksājumi

20. Avansa maksājumu revīzijā Palāta būtiskas kļūdas neatklāja.

21. Lai gan Komisija iejaucās veicamās revīzijas darbā ar mērķi to atvieglot, Palāta neieguva visu vajadzīgo informāciju un dokumentus par 10 darījumiem, kurus pārvaldīja starptautiskās organizācijas (18). Tāpēc Palāta nevar sniegt atzinumu par šo darījumu likumību un pareizību. Palāta norāda, ka ārējais revidents, kuru norīkoja Komisija veikt apstiprinājuma pārbaudi vienā no šīm organizācijām (19), ir ziņojis par līdzīgu problēmu. 21. Komisija pilnībā atbalsta Palātas informācijas pieprasījumus. Tā atzīst, ka, neraugoties uz Komisija iejaukšanos, divas organizācijas, kuras pārstāvēja piecus darījumus, pieprasīto dokumentāciju iesniedza ar kavēšanos. Tomēr šīs organizācijas aizvien vairāk vēlas sadarboties. Komisija ir atgādinājusi šīm organizācijām to, cik būtiska ir pieprasītās informācijas savlaicīga piegāde, ņemot vērā Palātas saspringto darba grafiku.

22. Palāta revīzijā atklāja būtisku kļūdu līmeni revidēto maksājumu summā (20). Kļūdu biežums un veidi, kā arī skaitļos izsakāmo kļūdu ietekme ir norādīti 1. pielikumā ( 1., 1.3. un 1.4. daļa ). 22. Komisija ir ieviesusi kontroles sistēmu, kuras pamatā ir ārējo revidentu un pārraudzītāju darbs, kā arī iekšējās pārbaudes, kuras novērš, atklāj un labo daudzas kļūdas pirms maksājumu veikšanas. Tomēr ir jāatzīst, ka dažām delegācijām ir jāstrādā īpaši sarežģītos apstākļos kā, piemēram, gadījumā Angolā, kurš ietilpa Palātas revīzijā. Komisija turpina uzlabot savu kontroles sistēmu, cenšoties panākt pienācīgu rentabilitātes līdzsvaru, kas nodrošina pietiekamas garantijas.

23. Galvenie atklāto un skaitļos izsakāmo kļūdu veidi ir šādi: a) attiecināmības kļūdas: izdevumi bijuši ārpus īstenošanas perioda, pārsniegts atvēlētais budžets vai arī izdevumi bijuši neattiecināmi; b) reālās pastāvēšanas kļūdas: nav faktūrrēķinu vai citu apliecinājuma dokumentu; c) precizitātes kļūdas: aprēķina kļūdas.

24. Atklātās skaitļos neizsakāmās kļūdas galvenokārt attiecas uz atbilstību juridiski paredzētajām banku garantijām, izmantoto līguma veidu, EAF finanšu atbalsta redzamību, iepirkuma dokumentu un līguma termiņu iepriekšēju apstiprināšanu, lai atspoguļotu tos finanšu pārskatos. 24. Atbilstīgi Palātas ieteikumiem Komisija ir veikusi pasākumus, lai pastiprinātu banku garantiju pārbaudes, un pašlaik tiek pabeigtas jaunas instrukcijas par redzamību. Palātas pārējās piezīmes lielā mērā ir saistītas ar projekta īstenošanu un tādējādi attiecas uz praksē pastāvošiem ierobežojumiem.

25. Lielākā daļa kļūdu bija jāatklāj un jāizlabo vietējiem pārraudzītājiem vai kredītrīkotājiem jau pirms maksājumu atļaušanas (sk. 33. un 34. punktu). Vairākumā gadījumu trūkstošie apliecinājuma dokumenti attiecās uz vecā septītā EAF projektu slēgšanu Angolā. Projektus īstenoja bruņotā konflikta un politiskās nestabilitātes laikā. Šī sarežgītā situācija un ilgais laiks kopš projektu pabeigšanas, kā arī tas, ka pārstāvniecības nebija atbildīgas par šo projektu pārvaldību, nozīmēja, ka pārstāvniecībām bija ārkārtīgi grūti iegūt vajadzīgos apliecinājuma dokumentus. 25. Sadarbības organizēšana ar valstīm, kuras ietekmē noteikti sarežģījumi, piemēram, karš, nemieri u. c., kā tas bija Angolas gadījumā, ir saistīta ar īpašiem riskiem. Palātas konstatēto trūkstošās dokumentācijas problēmu Angolā nedrīkst attiecināt uz visu sadarbības vadību ar ĀKK valstīm, un to apliecina teicamie rezultāti citās organizācijās, kurās tika veikta revīzija.

Budžeta atbalsta maksājumi

26. Budžeta atbalsta maksājumu revīzijā Palāta konstatēja daudzas skaitļos neizsakāmas kļūdas. Starp atklātajiem gadījumiem bija tādi, kad nebija pierādījumu tam, ka ārvalstu valūtas pārskaitījumi būtu iegrāmatoti saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem, Komisijas novērtējums par atbilstību nosacījumiem bija sagatavots, pamatojoties uz novecojušiem datiem vai nebija sagatavots vispār, bija nepietiekami analizēti faktori, kas aizkavē valsts finanšu pārvaldības reformu programmas īstenošanu, un rādītāju sasniegšanas novērtēšanai bija izmantots nepareizs atsauces periods (sk. 44.–46. punktu). 26. Komisija norāda, ka vairākos gadījumos šīs skaitļos neizsakāmās kļūdas ir radušās skaidrības trūkuma dēļ finansēšanas nolīgumos, kas tika sagatavoti pirms jaunāko norādījumu pieņemšanas 2007. gadā. Jaunākos finansēšanas nolīgumos, kas ir sagatavoti saskaņā ar 2007. gada norādījumiem, ir izmantota skaidrāka struktūra. Ir paredzams, ka maksājumi, kas tiek veikti saskaņā ar šiem jaunākajiem nolīgumiem, uzlabos novērtējumu skaidrību un ievērojami samazinās kļūdu skaitu. Turklāt Komisija savos dienestos veicina vispārējas izpratnes nostiprināšanos par to, ka budžeta atbalsta maksājumu novērtēšanai ir jāpiemēro strukturētāka un formālāka pieeja. Turklāt 2009. gada februārī Komisija pārskatīja budžeta atbalsta maksājumu finanšu plūsmas, lai nostiprinātu finanšu pārbaudes nozīmi apstiprināšanas procesā. Paredzams, ka tas uzlabos maksājumu novērtējumu precizitāti un tādējādi arī atbilstību finansēšanas nolīgumos noteiktajiem nosacījumiem.

EuropeAid ģenerāldirektora gada darbības pārskats un deklarācija

27. Pārbaudot EuropeAid ģenerāldirektora gada darbības pārskatu un deklarāciju 2008. finanšu gadam, Palāta vērtēja, kādā apmērā tie atspoguļo patieso stāvokli (t. i., bez ievērojamiem sagrozījumiem) par ieviesto procedūru efektivitāti. Jo īpaši Palāta pārbaudīja, vai pārraudzības un kontroles sistēmas sniedz vajadzīgo pārliecību par darījumu pareizību.

28. Kā norādīts 4. punktā, EuropeAid uzdevums ir īstenot lielāko daļu ārējās palīdzības instrumentu (21), kurus finansē no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta un Eiropas Attīstības fondiem. Gada darbības pārskatā un deklarācijā nav nošķirtas EK vispārējā budžeta un EAF finansētās darbības, kas rada vienādus objektīvos riskus un ko pārvalda ar lielā mērā līdzīgām īstenošanas procedūrām. Tāpēc, ja vien nav norādīts citādi, Palātas apsvērumi par gada pārskatu un deklarāciju, kā arī par pārraudzības un kontroles sistēmām attiecas uz visu EuropeAid atbildības jomu kopumā.

29. Gada darbības pārskatā sniegtā informācija saskan ar Palātas konstatējumiem par ieviesto pārraudzības un kontroles sistēmu īstenošanu un rezultātiem. Palāta norāda, ka salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem gada darbības pārskata kvalitāte ir ievērojami uzlabota: tas ir labāk strukturēts, skaidrāks, un tajā ir vairāk informācijas, īpaši tādēļ, ka izmantoti kvantitatīvie rādītāji. Tomēr secinājumi par to, kā dažādo pārbaužu rezultāti pamato ģenerāldirektora pārliecību, joprojām varētu būt skaidrāki. Galvenais rādītājs, ar kuru aprēķina atlikušo kļūdu finansiālo ietekmi pēc visām īstenotajām ex ante un ex post pārbaudēm, arī varētu sniegt ģenerāldirektoram stingrāku pamatu tam, lai konstatētu, vai kļūdu finansiālā ietekme paliek zem noteiktās būtiskuma robežas. 29. Komisija atzīst, ka tās nepārtrauktajos centienos uzlabot kopējo iekšējās kontroles sistēmu ir arī jāturpina uzlabot ārējā atbalsta kontroles sistēmu arhitektūra un šo sistēmu ieguldījums ģenerāldirektora ticamības deklarācijā. Ņemot to vērā un ievērojot Komisijas darbu pieļaujamā riska jomā, EuropeAid 2010. gadā sāks pārskatīt savu kontroles stratēģiju.

30. Gada darbības pārskatā minētas nopietnas cilvēkresursu problēmas (22). Tā kā EuropeAid centrālajos dienestos liela daļa ir īstermiņa darbinieki un līdz ar to pastāv bieža kadru mainība, rodas institucionālās atmiņas zudums, kas nelabvēlīgi ietekmē darbības pārvaldības nepārtrauktību, redzamību un efektīvu resursu izlietojumu. Pārstāvniecībās vakanču skaits norādīts kā bīstami augsts un ar pieaugošu tendenci. 30. Kadru mainība ir saistīta ar ierobežoto trīs gadu maksimālo termiņu, kas tiek piemērots līgumdarbiniekiem Briselē. Lai samazinātu institucionālās atmiņas zuduma risku, ko rada kadru mainība, EuropeAid ieviesa vairākus pasākumus: iztaujāšana, obligāta piezīmju iesniegšana iekšējo kontroles standartu ietvaros, līgumdarbinieku sistemātiska uzraudzība, ko veic delegācijas amatpersonas.

31. Palāta 2007. finanšu gada pārskatā par attiecīgajiem Eiropas Attīstības fondiem ieteica veikt pārskatīšanu, lai novērtētu, vai EuropeAid centrālajiem dienestiem un delegācijām ir vajadzīgā skaita un profila darbinieki, lai nodrošinātu kontroles kvalitāti (23). Turklāt Palāta ieteica izstrādāt cilvēkresursu politiku, pamatojoties uz to prasmju un zināšanu analīzi, kas vajadzīgas, lai pārvaldītu budžeta atbalstu, ņemot vērā tā aizvien pieaugošo nozīmi (24). 31. Tā kā vietu skaits Komisijā līdz 2013. gadam netiks palielināts, EuropeAid risina personāla komplektēšanas jautājumus, izmantojot trīs turpmāk minētos elementus. Detalizēts vajadzību novērtējums, pamatojoties uz ikgadējiem darba noslogojuma novērtējumiem gan delegāciju darbības un finanšu nodaļās, gan līgumu un revīzijas nodaļās. Tādu darbinieku atlase un nodarbināšana, kuriem ir vajadzību nodrošināšanai atbilstoša kvalifikācija un prasmes; atlases grupas ir veidotas no visiem attiecīgajiem ģeogrāfiskajiem un tematiskajiem dienestiem; plaša mācību programma, kas atbilst delegācijās un galvenajās mītnēs pastāvošajām vajadzībām ārējā atbalsta vadības jomā. Kandidāti uz amatiem, kas saistīti ar budžeta atbalstu, tiek pārbaudīti un izraudzīti, pamatojoties uz zināšanām un prasmēm budžeta atbalsta jomā. Apmācība budžeta atbalsta jomā ir pieaugusi no 7 pieejamiem mācību kursiem 2006. gadā līdz 14 kursiem 2007. gadā un 24 kursiem 2008. gadā. Tas ir, neskaitot galveno biroju mācības, kurās piedalās vidēji 40 % no delegāciju darbiniekiem. Tāpat katru gadu tiek organizēti arī budžeta atbalsta praktiķiem veltīti semināri.

32. EuropeAid ģenerāldirektors ziņo, ka ir guvis pamatotu pārliecību par to, ka ieviestās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par darījumu pareizību, turpretim Palāta revīzijā atklāja būtisku kļūdu līmeni. Palāta konstatēja, ka, neraugoties uz pastāvīgiem nozīmīgiem uzlabojumiem, atsevišķu nesen veiktu pasākumu ietekme 2008. gadā vēl nav pilnībā redzama un dažu kontroles mehānismu koncepciju vai īstenošanu joprojām var pilnveidot (sk. 33.–43. punktu). Palātas ticamības deklarācijās ietverto galveno apsvērumu pēcpārbaudes rezultāti ir apkopoti 2. pielikumā . 32. EuropeAid izstrādāja savus kontroles mehānismus tā, lai tie attiektos uz tā daudzgadu projektu pilnu ciklu un lai tādējādi parastā kontroles mehānismu darbības gaitā būtu iespējams novērst vai atklāt un izlabot lielāko daļu finanšu kļūdu. Komisijas ex post kontroles sistēma apstiprina un arī vēl vairāk samazina jau tā ļoti zemo atlikušo kļūdu līmeni, kas ir EuropeAid ģenerāldirektora ticamības deklarācijas pamatā. Tomēr Komisija pieņem, ka neseno kopējās kontroles sistēmas arhitektūras uzlabojumu ietekme 2008. gadā vēl nav pilnībā jūtama un ka joprojām ir iespējami turpmāki pilnveidojumi.

Sistēmu efektivitāte

Ex ante pārbaudes, ko veic kredītrīkotāji

33. Palāta novērtēja ex ante pārbaudes kā daļēji efektīvas kļūdu atklāšanā un labošanā, īpaši attiecībā uz pieprasīto summu aprēķināšanu, vajadzīgo apliecinājuma dokumentu pieejamību un atbilstību iepirkuma noteikumiem. Kā norādīts 25. punktā, Angolā konstatētās kļūdas radušās ārkārtas apstākļu dēļ, un tās neliek apšaubīt pārstāvniecības ex ante pārbaužu sistēmu.

Īstenotājorganizāciju uzraudzība

34. Tāpat kā iepriekšējos gados īstenotājorganizāciju, pārraudzītāju un valsts kredītrīkotāju finanšu procedūrās un kontroles mehānismos tika atklātas nozīmīgas nepilnības: a) īstenotājorganizācijās galvenās nepilnības bija neadekvātās procedūras saistībā ar apliecinājuma dokumentiem, lietvedības un grāmatvedības sistēmām, kas nenodrošināja izdevumu pareizu iegrāmatošanu un atspoguļošanu atskaitēs; b) dažos gadījumos pārraudzītāju veiktās būvdarbu līgumu kontroles kvalitāte nebija pietiekama; c) lielākajā daļā valsts kredītrīkotāju dienestu pietrūka spējas vai ieinteresētības, tādēļ pārbaudes bija nepilnvērtīgi dokumentētas un neefektīvas. 34. Atbalsts organizācijām, kas atbildīgas par EAF finansēto projektu īstenošanu, jau ir ievērojams; tas ietver drukātas vadlīnijas, labi uzturētu EuropeAid finanšu un līgumu tīmekļa vietni, mācības attiecīgajā darbības jomā un finanšu un līgumu jomā strādājošo delegāciju darbinieku konsultācijas uz vietas. ĀKK reģionā 2008. gadā tika piedāvātas 150 mācību dienas finanšu un līgumu jomā un 20 revīzijām veltītas mācības, kurās 94 % vietu aizņēma kredītrīkotāju, tehnisko ministriju un projektu darbinieki. a) Komisija ir izstrādājusi dažādus informācijas un vadības instrumentus, kuri ir paredzēti galvenokārt tehniskajiem asistentiem (īpaša rokasgrāmata) un nevalstiskajām organizācijām (kopā ar Concorde grupu 2009. gada 23. un 24. martā tika organizēts šiem jautājumiem veltīts seminārs). Komisija turpina izstrādāt saņēmējām organizācijām paredzētu finanšu vadības instrumentu kompleksu, un tā pabeigšana plānota tuvākajā laikā. b) Komisija ir noteikusi īpašus uzdevumus infrastruktūras, kas ir pieejama delegācijām no 2009. gada, tehniskajai revīzijai. c) Jauns mācību līgums tika parakstīts 2009. gadā, lai garantētu mācību nepārtrauktību kredītrīkotāju dienestiem. Turklāt kredītrīkotāju atbalstam ir izveidotas daudzas programmas, lai uzlabotu to spējas.

35. Kopumā pārstāvniecības zināja par minētajām nepilnībām, un tādēļ pilnībā uz šiem kontroles mehānismiem nepaļāvās. Pārstāvniecības ir veikušas arī pienācīgus pasākumus, lai novērstu konstatētās nepilnības, proti, tās ir prasījušas obligātas revīzijas un izdevumu apstiprinājuma pārbaudes pirms projektu finansiālas slēgšanas, tehniskas revīzijas par būvdarbu līgumiem īstenošanas procesā un tehnisku palīdzību, lai stiprinātu valstu kredītrīkotāju dienestu darbības resursus. Turklāt 2008. gadā EuropeAid sāka darbu, kura mērķis bija izveidot labākus vadības un komunikācijas līdzekļus, lai novērstu nepilnības, kuras bija atkārtoti konstatētas galasaņēmēju un īstenotājorganizāciju līmenī. 35. Komisija ir gandarīta par Palātas vērtējumu pasākumiem, ko delegācijas īsteno, lai risinātu kredītrīkotāju dienestos konstatētos trūkumus, un saņēmējiem un īstenošanas organizācijām sniegtajam atbalstam.

Ārējās revīzijas

36. Projektu finansiālas un sistēmu revīzijas pirms galīgajiem maksājumiem ir viens no galvenajiem komponentiem EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmās (25). Lai gan 2008. gadā tās vēl pilnībā nedarbojās, jo tas bija pirmais īstenošanas gads, jauno standartizēto revīzijas uzdevumu izmantošana apmēram divās trešdaļās sākto revīziju un revīzijas pārvaldības informācijas sistēmas ieviešana (CRIS Audit) ir nozīmīgs solis uz to, lai nodrošinātu konsekventākus revidentu ziņojumus, pienācīgu revīzijas darbību uzraudzību un revīzijas rezultātu analīzi (26). 36. CRIS Audit un standartizētu uzdevumu plaša izmantošana uzlabos revīziju kvalitātes atbilstību un revīzijas rezultātu konsolidāciju.

37. Revīzijā Palāta konstatēja, ka pārstāvniecības nebija konsekventi ievērojušas EuropeAid darbības pamatnostādnes, kad izstrādāja savu 2008. gada revīziju plānu, un nebija skaidrs, kā bija atlasītas uz riska analīzi balstītās revīzijas, un tādējādi – kādā mērā tās pamato ģenerāldirektora pārliecību. Tomēr EuropeAid labi apzinās, ka šajā ziņā vajadzīgi uzlabojumi. Savā 2008. gada pārvaldības plānā tas ir piešķīris prioritāti 6. iekšējās kontroles standartam “Riska pārvaldība”, un ir veicis vairākus pasākumus, jo īpaši jāmin personāla mācības, kuru mērķis ir nodrošināt šā standarta daudz efektīvāku īstenošanu. 37. Lai palielinātu delegāciju ieguldījuma gada revīziju plānā atbilstību, 2010. gada revīzijas plānā tiks noteikta vienota formāta obligāta izmantošana. Riska analīzē ir paredzēta noteikta elastības pakāpe, kura ir būtiska sarežģītajā un pastāvīgi mainīgajā ārējā atbalsta kontekstā. Tomēr būs jāievēro metodikā sīki izklāstītie pamatprincipi. Komisija uzskata, ka pārskatīšanas uzlabos gada revīzijas plāna pārredzamību un atbilstību.

38. Gada revīzijas plānu īstenošanas līmenis bija zems. Gada laikā sāka 56 % no 2008. gada revīziju plānā paredzētajām revīzijām, pārējās bija atliktas, bet reizēm pat atceltas, un līdz 2008. gada beigām bija pabeigti 67 % no 2007. gada revīziju plānā paredzētajām revīzijām. Daļēji tas skaidrojams ar neadekvātu gada revīziju plānošanu, revīzijas procesa ilgumu un pārstāvniecību ierobežoto spēju organizēt revīzijas un veikt turpmākas pārbaudes pēc revīzijām. 38. Komisija vēlas uzsvērt stabilo progresu, kas ir panākts gada revīzijas plānu īstenošanā. Proti, 2008. gadā tika pabeigtas 455 revīzijas, kas ir par 35 % vairāk nekā 2007. gadā (337 revīzijas). Kopš 2008. gada EuropeAid vadība ir regulāri uzraudzījusi gada revīzijas plāna izpildi. EuropeAid centrālie dienesti turpinās sniegt palīdzību delegācijām, lai uzlabotu to revīziju plānošanu. Sagatavojot 2009. gada revīzijas plānu, delegācijas tika aicinātas pievērst īpašu uzmanību resursu pieejamībai.

39. Neraugoties uz EuropeAid centrālo dienestu atkārtotajiem atgādinājumiem, daudzas pārstāvniecības nebija savlaicīgi un pilnīgi reģistrējušas datus CRIS Audit sistēmā, un tas mazina šīs IT sistēmas lietderīgumu. Šī nepilnība risināta EuropeAid 2008. gada novembra pamatnostādnēs revīzijas uzdevumu vadītājiem. 39. CRIS Audit obligāta izmantošana pirmo reizi tika noteikta 2008. gadā. Kopumā CRIS Audit tika izmantota pareizi. Tomēr Komisija atzīst, ka ir jāuzlabo dokumentu savlaicīga augšupielāde.

EuropeAid centrālo dienestu veiktā uzraudzība

40. Revīzijām, kuru izpildi saskaņā ar pamatnolīgumu pilnvaro EuropeAid centrālie dienesti, veic kvalitātes pārbaudi. Turklāt EuropeAid analizē šo revīziju rezultātus un veic pēcpārbaudes atkārtotajiem konstatējumiem galasaņēmēju un īstenošanas partneru līmenī, kā tas minēts 35. punktā. Bez tam EuropeAid veica kvalitātes pārbaudi pārstāvniecību pilnvaroto revīziju paraugam. Vēl joprojām netiek gatavota vispārēja analīze par pārstāvniecību pilnvaroto revīziju konstatējumiem un ieteikumiem. 40. No 2009. gada EuropeAid centrālie dienesti pievērsīsies to revīzijas ziņojumu kvalitātes pārbaudēm, kas sagatavoti par līgumslēdzējiem, kuri nav tieši saistīti ar pamatlīgumu. Turklāt vairāki uzlabojumi, kas tiks iekļauti CRIS Audit, atvieglos pamatlīgumā neietilpstošo revidentu konstatējumu analīzi.

41. CRIS Audit ieviešana vērtējama atzinīgi. Vēl gan jāveic daži pilnveidojumi, lai varētu novērtēt revīzijas apjomu attiecībā uz izdevumiem un daudz efektīvāk izmantot šo sistēmu revīzijas konstatējumu un ieteikumu salīdzināšanai, analizēšanai un turpmākai rīcībai. 41. CRIS Audit funkcionalitāte tiek pastāvīgi uzlabota, lai nodrošinātu datubāzes optimālu izmantošanu.

42. EuropeAid centrālie dienesti 2008. gadā veica astoņus uzraudzības apmeklējumus. Šie apmeklējumi bija labi ieplānoti, un tajos formulēja svarīgus ieteikumus par to, kā uzlabot iekšējo kontroli pārbaudītajās pārstāvniecībās.

43. Kā norādīts Palātas 2007. finanšu gada pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem (27), EuropeAid darījumu ex post kontroles sistēma ir efektīvs līdzeklis atbilstības kļūdu novēršanai darījumos, tomēr tā mazāk efektīvi atklāj kļūdas, kuras attiecas uz maksājuma summu. Palāta norādīja, ka saistībā ar EAF darbībām atbildīgais direktorāts 2008. gadā bija paplašinājis šo kontroles mehānismu darbības jomu: tas sistemātiski pārbaudīja deklarēto izdevumu apliecinājuma dokumentu paraugu un cenu pārskatīšanas aprēķinu pareizību. Turklāt, atsaucoties uz šīs kontroles konstatējumiem, tas ieviesa pārstāvniecību darbības pārbaudes reizi pusgadā. Šāda pieeja var uzlabot darījumu ex post kontroles mehānismu nozīmi un efektivitāti gan attiecībā uz darījumu pareizības pārbaudi, gan attiecībā uz kredītrīkotāju veikto ex ante pārbaužu kvalitātes novērtējumu. 43. Attiecībā uz darījumu ex post kontroles mehānismiem EuropeAid pašlaik novērtē, vai par ĀKK valstīm atbildīgā direktorāta veiktās pārbaudes var attiecināt uz citiem pasākumu reģioniem. Tomēr tas būs atkarīgs no prioritārajiem piešķīrumiem un resursu ierobežojumiem.

Budžeta atbalsts

44. Kotonū nolīgums nosaka, ka budžeta atbalsts piešķirams tikai tad, ja publisko izdevumu pārvaldība ir pietiekami pārredzama, atbildīga un efektīva (28). Komisija šo nosacījumu interpretē dinamiski (29). Tā uzskata, ka publisko finanšu pārvaldības nepilnības finansēšanas lēmuma pieņemšanas laikā neliedz sākt budžeta atbalsta programmu, ja ir apņemšanās veikt reformu un ja uzskata, ka plānotās reformas būs pietiekamas. Eiropas Parlaments ir apspriedis “dinamisko interpretāciju”, ko Komisija piemēroja attiecināmības kritērijiem budžeta atbalsta piešķiršanai, un noteicis, ka budžeta atbalsts jāsniedz tikai tām valstīm, kuras jau atbilst valsts finanšu uzticamas pārvaldības obligātajiem standartiem (30). 44. Atbildot uz Palātas un Parlamenta pieņemtajām nostājām, Komisija ir plaši pamatojusi savu pieeju budžeta atbalsta attiecināmības novērtēšanai. Proti, komisāra L. Michel 2009. gada 9. janvāra vēstulē Palātai, nosūtot vēstules kopiju arī Eiropas Parlamentam, ir sīki izklāstīts Komisijas nostājas pamatojums. Tajā uzsvērts, ka Komisijas pieeja atbilst citu galveno donoru (piemēram, Starptautiskā Valūtas fonda un Pasaules Bankas) pieejai. Vienlaikus tajā norādīts, ka pieeja, kuras pamatā ir obligātie standarti, neatbilstu ESAO vadlīnijām par atbalstu valsts finanšu pārvaldības reformai vai Parīzes un Akras principiem par atbalsta efektivitāti.

45. Palātas 2006. (31)un 2007. (32)finanšu gada pārskatā par EAF bija ieteikts Kotonū nolīguma izpildi vērtēt attiecībā pret pamatprasībām. Komisija nepieņēma šo ieteikumu, jo uzskata, ka nav lietderīgi noteikt kopējus obligātos standartus, kas vienādi piemērojami visām valstīm. Kā Eiropas Parlaments jau norādīja ziņojumā par 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (33), šāda pieeja dod Komisijai lielāku rīcības brīvību, kam jābūt līdzsvarā ar tikpat augstu pārredzamības pakāpi. Kā minēts Palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 2/2005 par EAF budžeta atbalstu ĀKK valstīm (34), šāda pieeja prasa, lai atbilstību Kotonū nolīguma prasībām izklāstītu strukturētā un labi dokumentētā veidā. 45. Komisija saprot un piekrīt prasībai nodrošināt arvien lielāku pārredzamību budžeta atbalsta izskatīšanā. Šajā saistībā Komisija ierosina sniegt budžeta atbalsta jautājumu padziļinātāku izklāstu turpmākajos gada pārskatos par “Eiropas Kopienas attīstības un ārējās palīdzības politiku un tās īstenošanu”. Komisija atzīst, ka uzlabojumus var veikt, izmantojot strukturētāku un formālāku pieeju budžeta atbalsta attiecināmības novērtēšanā atbilstīgi Kotonū nolīgumam. Tāpēc Komisija pašlaik pilnveido savus norādījumus par budžeta atbalstu, lai nostiprinātu savu pieeju.

46. Kā minēts Palātas 2007. finanšu gada pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem (35), finansēšanas nolīgumi budžeta programmām, kuras finansē no devītā EAF, bieži vien ir nepilnīgi vai neskaidri, un tāpēc tie nenodrošina pietiekami skaidru pamatu šādam strukturētam un labi dokumentētam novērtējumam. Palāta norādīja, ka 2008. gadā panākti nozīmīgi uzlabojumi to budžeta atbalsta programmu finanšu nolīgumos, kuras finansē no desmitā EAF. Dažos gadījumos ir iespējams vēl precīzāk norādīt gan prioritāros pasākumus, kas jāīsteno saņēmējvalstij, gan arī informācijas avotus, lai pārbaudītu atbilstību nolīgtajiem noteikumiem. 46. Komisija ir gandarīta par Palātas pausto atzinību neseno finansēšanas nolīgumu skaidrības uzlabošanā. Vienlaikus Komisija arī atzīst, ka ir iespējami turpmāki uzlabojumi, un turpina savu norādījumu pilnveidošanu, lai risinātu Palātas norādītos aspektus attiecībā uz skaidru reformas mērķu noteikšanu publisko finanšu pārvaldības jomā un šajās jomās panāktā progresa uzraudzībā.

Iekšējā revīzija

47. Iekšējās revīzijas nodaļa (IRN) darbojās efektīvi un atbilstoši savam galvenajam mērķim – sniegt ģenerāldirektoram pārliecību par EuropeAid riska pārvaldības, kontroles un iekšējo pārvaldības procesu efektivitāti un produktivitāti. IRN atzinums ir – 2008. gadā paveiktā darba rezultāti liecina par to, ka nav tādu nozīmīgu sistēmas nepilnību, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt iekšējās kontroles sistēmas darbību kopumā. Palāta vērš uzmanību uz to, ka IRN revīzija nevarēja iegūt pilnīgu pārliecību par CRIS-EAF sistēmas spēju sniegt ticamu un precīzu darbības informāciju līdz 2009. gada janvārim. 47. Kad tika veikta IRN revīzija, jaunā CRIS sistēma vēl bija izstrādes stadijā. Tomēr ir veikti visi nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu sistēmas darbības uzsākšanu 2009. gada sākumā. Migrācija uz jauno CRIS/ABAC sistēmu tika veikta atbilstīgi grafikam, un darbs normālā lietošanas režīmā tajā tika uzsākts 2009. gada sākumā.

48. Komisijas Iekšējās revīzijas dienests (IRD) kopā ar IRN veica revīziju par finanšu pārvaldības procedūrām direktorātā, kas atbild par ĀKK valstīm, par tā decentralizētajām pārstāvniecībām un vēl vienu revīziju par līdzekļu piedziņu (36). Minēto revīziju un Palātas konstatējumi saskan attiecībā uz banku garantiju pārvaldību (sk. 24. punktu), CRIS Audit pielietojumu (sk. 39. punktu) un pārstāvniecību pilnvaroto revīziju centralizētām pēcpārbaudēm (sk. 40. punktu).

49. IRD veica pēcpārbaudes revīziju par Finanšu un administratīvā pamatnolīguma īstenošanu (37). Revīzijā secināja, ka jāpilnveido kontroles vide gan partnera, gan projekta līmenī un jo īpaši jāuzlabo koordinācija un saprašanās ar ANO struktūrām apstiprinājuma pārbaužu un ticamības jautājumos. 49. Ziņojumā ir atzīts sasniegtais progress ieteikumu lielākās daļas īstenošanā. Pārbaužu jautājums tika apspriests Finanšu un administratīvo pamatnolīgumu sestajā sanāksmē Briselē (2009. gada aprīlī). Pārbaudes vizītēs pie ANO partneriem Komisija konsekventi izmanto revīzijas uzdevumus.

Secinājumi un ieteikumi

50. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu un saskaņā ar Finanšu regulu un galvenā grāmatveža pieņemtajiem noteikumiem Palāta secina, ka EAF pārskati par 2008. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Eiropas Attīstības fondu finanšu stāvokli un to darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā. Palāta vērš uzmanību uz 15. punktā minēto apsvērumu par uzkrājumiem faktiskajām izmaksām.

51. Ņemot vērā 21. punktā minētos apstākļus, Palāta nevarēja pilnībā revidēt 10 parauga maksājumus, ko veikušas dažas starptautiskās organizācijas. Tāpēc Palāta nevar sniegt atzinumu par šo izdevumu pareizību; minētie izdevumi ir 190 miljoni EUR, t. i., 6,7 % no gada izdevumiem.

52. Ņemot vērā iepriekšējā punktā minēto ierobežojumu un pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka attiecībā uz 2008. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu: 52.

a) Eiropas Attīstības fondu ieņēmumos un saistībās būtisku kļūdu nebija, bet

b) Eiropas Attīstības fondu maksājumos bija būtiskas kļūdas. Iespējamākais kļūdu īpatsvars ir no 2 % līdz 5 %. b) Komisija vēlas norādīt, ka kopējo kļūdu līmeni ļoti spēcīgi ietekmēja viena delegācija, kurai bija jāstrādā pēckonflikta vidē.

53. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošina maksājumu pareizību. 1. pielikuma 2. daļā sniegts pārskats par Palātas veikto EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējumu (38).

54. EuropeAid 2008. gadā turpināja ievērojami uzlabot savas pārraudzības un kontroles sistēmas. Tas sāka izmantot jaunus revīzijas uzdevumus un ieviesa pārvaldības informācijas sistēmu – CRIS Audit –, kam būtu jāuzlabo EuropeAid spēja plānot un uzraudzīt revīzijas, kā arī analizēt revīzijas konstatējumus un ieteikumus un pārbaudīt to izpildi. Gada darbības pārskats ir labāk strukturēts, skaidrāks un informatīvāks, īpaši tāpēc, ka vairāk izmantoti kvantitatīvie rādītāji. Tomēr joprojām skaidrāk jāformulē secinājumi par to, kā dažādo kontroles mehānismu rezultāti pamato ģenerāldirektora pārliecību, un jāizstrādā galvenais rādītājs par atlikušo kļūdu aplēsto finansiālo ietekmi pēc tam, kad ir veiktas visas ex ante un ex post pārbaudes. 54. Komisija atzīst, ka tās nepārtrauktajos centienos uzlabot iekšējās kontroles sistēmu kopumā ir arī jāturpina uzlabot ārējā atbalsta kontroles sistēmu arhitektūra un šo sistēmu ieguldījums ģenerāldirektora ticamības deklarācijā. Ņemot to vērā un ievērojot Komisijas darbu pieļaujamā riska jomā, EuropeAid uzsāks savas kontroles stratēģijas pārskatīšanu 2010. gadā.

55. EuropeAid ir izveidojis visaptverošu kontroles stratēģiju un joprojām cenšas nodrošināt aizvien efektīvāku un produktīvāku kontroles mehānismu īstenošanu. Šajā kontekstā skatāmi turpmāk minētie ieteikumi: 55.

a) ex ante pārbaudes jāuzlabo, pievēršoties galvenajiem riskiem; a) Ikviena darījuma ex ante pārbaudes pirms šā darījuma apstiprināšanas ir galvenais paņēmiens, kā pārliecināties par pareizību. Ex ante kontroles mehānismi ir svarīgi, jo tie novērš kļūdas un nav jāveic ex post korektīvās darbības. Veiktajās pārbaudēs tiek ņemts vērā riska līmenis. EuropeAid ir īstenojis vairākus pasākumus, īpaši mācību jomā, lai labāk ņemtu vērā cikliskos riskus.

b) gada revīziju plāni jāsagatavo, pamatojoties uz strukturētāku riska analīzi un reālāku šim nolūkam pieejamo resursu novērtējumu; b) Riska analīzē, kas tiks veikta, sagatavojot gada revīzijas plānu, tiks ņemta vērā noteikta elastības pakāpe, kas ir būtiska sarežģītā un pastāvīgi mainīgā ārējā atbalsta kontekstā. Tomēr būs jāievēro metodikā sīki izklāstītie pamatprincipi. Sagatavojot 2009. gada revīzijas plānu, delegācijas tika aicinātas pievērst īpašu uzmanību resursu pieejamībai.

c) rūpīgi jāuzrauga gada revīziju plānu izpilde, lai atklātu nozīmīgas novirzes un savlaicīgi veiktu koriģējošus pasākumus; c) Kopš 2008. gada jūnija gada revīzijas plāna īstenošana tiek periodiski uzraudzīta un atspoguļota vadības sanāksmēs. Īstenošanā izmantotais sadalījums starp ģeogrāfiskajām zonām un galveno mītni / delegācijām ļauj veikt atbilstošas korektīvas darbības.

d) jāpaplašina CRIS Audit funkcijas, lai varētu efektīvāk un produktīvāk uzraudzīt revīzijas pasākumus, analizēt revīzijas konstatējumus un ieteikumus, ka arī veikt to izpildes pēcpārbaudi; d) CRIS Audit sistēma tiek regulāri uzlabota. Piemēram, kopš 2009. gada sākuma katrai revīzijai, par kuru ir noslēgta vienošanās ar CRIS, tiek automātiski piešķirts CRIS Audit numurs, tādējādi pabeidzot reģistrācijas procesu CRIS Audit sistēmā. Turpmākajos mēnešos ir plānoti citi uzlabojumi, piemēram, precīzāka revīzijas konstatējumu un neattiecināmo izdevumu reģistrācija.

e) EuropeAid jāpanāk, lai pārstāvniecības izsmeļoši un savlaicīgi reģistrētu datus CRIS Audit sistēmā; e) Ģenerāldirektors 2008. gada sākumā nosūtīja norādījumus iesaistītajiem dienestiem (galvenajām mītnēm un delegācijām) ievadīt visas revīzijas CRIS Audit. Šo norādījumu izpilde tika uzraudzīta 2009. gadā, un atbildīgās struktūrvienības ir regulāri atgādinājušas revīzijas uzdevumu vadītājiem par šo pienākumu.

f) ņemot vērā rezultātus, ko devusi par ĀKK valstīm atbildīgā direktorāta pieņemtā pieeja, EuropeAid jāpārskata darījumu ex post kontroles sistēma, lai novērtētu, vai ir nepieciešams un iespējams paplašināt šādu kontroles mehānismu darbības jomu. f) Attiecībā uz darījumu ex post kontroles mehānismiem EuropeAid pašlaik novērtē, vai par ĀKK valstīm atbildīgā direktorāta veiktās pārbaudes var attiecināt uz citiem direktorātiem. Tomēr tas būs atkarīgs no piešķīrumu prioritātēm un resursu ierobežojumiem.

56. Attiecībā uz budžeta atbalstu Palāta iesaka EuropeAid: 56.

a) arī turpmāk pamatot savus lēmumus par budžeta atbalsta attiecināmību ar strukturētu un oficiālu pierādījumu tam, ka saņēmējvalstī ir attiecīga reformu programma, lai novērstu visas būtiskās nepilnības pārskatāmā termiņā, un ka valsts ir apņēmusies to īstenot; a) Komisija saskaņo un veic savu norādījumu turpmāku pārskatīšanu, lai risinātu šo jautājumu. Paredzams, ka šī pārskatīšana tiks pabeigta līdz 2009. gada beigām. Komisija arī plāno vēl vairāk uzlabot tās budžeta atbalsta pārredzamību, nosakot stingrāku ziņojumu sniegšanas kārtību.