LV    LV LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 16.7.2008 
SEC(2008) 2125 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMAM PADOMEI, EIROPA S PARLAMENTAM, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
 
Publiskais iepirkums, ņemot vērā vides uzlabošanas aspektus 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
{COM(2008) 400 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2124} {SEC(2008) 2126} 
 
LV 2   LV KOPSAVILKUMS 
MŪSU pašreiz ējais patēriņš ES rada kait ējumu videi tik lielos apm ēros, kas nav ilgtsp ējīgi. Ja 
pasaules iedz īvotāji arī turpmāk sekotu tradicion ālajiem pat ēriņa modeļiem, 20 gadu laik ā 
resursu izmantošana pasaul ē palielinātos četras reizes. L īdz ar to j āveicina videi nekait īgāku 
ražojumu izstr āde un izplat īšana. 
Katru gadu valsts iest ādes iztērē 16 % ES IKP, īpaši nozar ēs, kurām rakstur īga salīdzinoši 
liela ietekme uz vidi un taj ā pašā laikā arī plašas iesp ējas situācijas uzlabošanai (transports, 
ēkas un ēku aprīkojums). Piem ēram, ēku uzturēšana veido aptuveni 40 % no visa ener ģijas 
patēriņa Eiropā. Lielākajai daļai valsts varas iest āžu būvniecības un remonta darbi, k ā arī ēku 
uzturēšana veido liel āko daļu gada izdevumu, dažos gad ījumos pat p ārsniedzot 50 %. 
Izmantojot šo darbu īstenošanā „zaļo” publisko iepirkumu, tiktu piem ēroti stingr āki vides 
aizsardzības standarti, kas var ētu būtiski samazin āt kopējo enerģijas patēriņu šajās 
sabiedriskaj ās ēkās. 
„Zaļais” publiskais iepirkums ( GPP ) ir defin ēts kā process, kura ietvaros valsts iest ādes 
cenšas iepirkt preces, pakalpojumus un b ūvdarbus, kuru ietekme uz vidi vis ā to dzīves ciklā 
būtu mazāka nekā precēm, pakalpojumiem un b ūvdarbiem, kam rakstur īgas tādas pašas 
primārās funkcijas, bet kas b ūtu iegādāti, piemērojot citādus iepirkuma principus. Tas ir 
process, kas veicina, bet oblig āti neparedz „za ļo” ražojumu ieg ādi un kas piln ība atbilst ES 
tiesību aktiem par publisko iepirkumu. 
Tādu ražojumu ieg āde, kuru ražošanai rakstur īga efektīva resursu izmantošana, var sniegt 
tiešus ieguvumus pirc ējiem un iev ērojami samazin āt izmaksas to lietot ājiem, pat ja s ākotnējās 
izmaksas ir augst ākas. Kā piemērus var min ēt biroja tehniku, apgais mojumu, transporta 
līdzekļus, ēkas. 
GPP  arī atbalsta š ādus ražojumus izstr ādājošus uzņēmumus un sniedz stimulus tehnolo ģiju 
tālākai attīstībai, veicinot ES ekonomiku atbalstošu inov āciju. Šāda augoša piepras ījuma 
rezultātā veidosies apjomrad īti ietaupījumi, ļaujot šiem ražojumiem ieiet galvenajos tirgos. 
GPP  var stimul ēt lielāka apmēra un ātrāku inovāciju vai sasniegumu ieviešanu, kas galu gal ā 
nodrošinās zemākas vienas vien ības izmaksas un masveida pieejam ību tirgū. 
Ja GPP  rezultātā tiks iegādāti videi nekait īgāki produkti, samazin ātā ietekme uz vidi pal īdzēs 
sasniegt pašreiz noteiktos vides m ērķus — turkl āt daudz lētāk nekā citi pieejamie politikas 
instrumenti. 
Pēdējos gados GPP , pateicoties savam milz īgajam potenci ālam, guvis arvien liel āku politisko 
uzmanību, sākot jau ar Komisijas pazi ņojumu par integr ētu ražojumu politiku 2003. gad ā, 
kurā dalībvalstīm tika stingri ieteikts pie ņemt valsts r īcības plānus GPP  jomā. „Zaļā” jeb 
ilgtspējīgā publiskā iepirkuma politikas pas ākumi īstenoti ar ī lielākajā daļā galveno 
tirdzniecības partnervalstu ārpus Eiropas, piem ēram, ASV, Jap ānā, Kanādā, Austrālijā, kā arī 
tādās straujas att īstības valstīs kā Ķīna, Dienvidkoreja, Taizeme, Filip īnas. ESAO padome jau 
2002. gad ā pieņēmusi rekomend āciju par „za ļo” publisko iepirkumu. P ēc 2002. gada 
septembrī Johannesburg ā notikušā Pasaules ilgtsp ējīgas attīstības samita tika izveidota 
Marakešas darba grupa ilgtsp ējīga iepirkuma jaut ājumos, kuras m ērķis bija izplat īt ilgtspējīga 
(„zaļā”) publisk ā iepirkuma praksi, īpaši attīstības valstīs. 
 
LV 3   LV Nesen ES vad ītāji atjaunotaj ā Ilgtspējīgās attīstības stratēģijā, kas tika pie ņemta 2006. gada 
jūnijā, izvirzījuši GPP  mērķi ES mērogā, nosakot, ka l īdz 2010. gadam vid ējam ES GPP  
līmenim jāatbilst tam pašreiz ējam līmenim, kuru sasniegušas dal ībvalstis ar šaj ā jomā 
labākajiem rādītājiem. 
2006. gad ā veiktais p ētījums liecina, ka GPP  ievērojamā apjomā praktizē tikai 7 dal ībvalstis 
un ka pārējās 20 dalībvalstīs GPP  tiek piem ērots daudz maz ākā mērā vai netiek īstenots 
nemaz. 
ES Komisijas Vides ģenerāldirektorāts sagatavojis ietekmes nov ērtējumu saist ībā ar jauno 
iniciatīvu GPP  jomā, kuras m ērķis ir uzlabot GPP  ES gan kvantit ātes, gan kvalit ātes ziņā. 
Dažādie varianti, kas tika analiz ēti, ņemot vērā ietekmes nov ērtējumu, ar ieinteres ētajām 
personām tika apspriesti 2007. gada 25. j ūnija sanāksmē, kā arī rakstiski p ēc tam. Par 
dažādajiem politiskajiem risin ājumiem savu viedokli tika aicin āti izteikt ar ī Padomdev ēju 
komitejas locek ļi publiskā iepirkuma jaut ājumos. 
Tika apzin ātas šādas problēmas, kas kav ē GPP  ieviešanu vis ā ES: 
(1) zināšanu trūkums par iesp ējamajiem ieguvumiem, k ļūdains priekšstats par izmaksu 
apmēru un politisk ā atbalsta tr ūkums GPP ; 
(2) juridiskās skaidrības trūkums; 
(3) informācijas un instrumentu tr ūkums GPP  jomā, neatbilstoša apm ācības sistēma, 
nepietiekamas zin āšanas par priorit ārajām jomām un viegli piem ērojamu GPP  kritēriju 
trūkums; 
(4) vienotu GPP  procedūru un krit ēriju trūkums ES, k ā rezultātā aug administr ācijas 
izmaksas, īpaši MVU, un tiek kav ēta iekšējā tirgus att īstība. 
Komisijas dienesti ir noteikuši vair ākas darbības un pas ākumus, lai radik āli uzlabotu GPP  
27 ES dal ībvalstīs gan kvantit ātes, gan kvalit ātes ziņā. Šos pasākumus var apvienot daž ādos 
politiskajos risin ājumos. 
1. risinājums  saistās ar „līdzšinējo pieeju” („ Business as usual ”): Komisija turpin ātu piedāvāt 
pamatnost ādnes savā GPP  tīmekļa vietnē, tajā skaitā informāciju par attiec īgajiem pētījumiem 
un GPP  rokasgrāmatu, kā arī organizētu regulāras sanāksmes ar valstu ekspertiem GPP  jomā, 
lai apmain ītos ar labāko pieredzi. 
2. risinājums  ietvertu atbalsta pas ākumus, kas dotu nor ādes, formul ētu ieteikumus un 
noteiktu turpm ākās darbības pamatu GPP  plašākai piemērošanai un pilnveidošanai ES. Daži 
no šiem pas ākumiem tiktu noteikti Kopienas pazi ņojumā. Šajā variantā tiktu risin ātas visas 
4 iepriekš min ētās problēmas, īstenojot daž ādus pasākumus/darb ības: 
• brīvprātīga GPP  mērķa noteikšana vis ā Eiropas Savien ībā, pamatojoties uz 
Ilgtspējīgās attīstības stratēģijas mērķa kvantitat īvo novērtējumu; 
• pašreizējo darbības pamatnost ādņu GPP  jomā izcelšana un papildu darb ības 
pamatnost ādņu sniegšana; 
• juridiskās skaidrības nodrošin āšana atseviš ķos jautājumos; 
 
LV 4   LV • prioritāro ražojumu un pakalpojumu grupu identific ēšana un cieš ākas sadarb ības 
uzsākšana ar dal ībvalstīm un attiec īgajām ieinteres ētajām person ām, lai šīm 
ražojumu grup ām noteiktu kop ējus pamata un visaptverošus GPP  kritērijus; 
• GPP  izpratnes veicin āšana un izgl ītošana GPP  jomā, izplatot GPP  mācību 
materiālus, izveidojot re ģionālās un viet ējās sadarbības platformas un iesakot 
izmantot GPP  ES finans ēto projektu īstenošanā; 
• rādītāju noteikšana attiec ībā uz GPP  un regul āras uzraudz ības un sal īdzinošās 
analīzes nodrošin āšana, pamatojoties uz šiem r ādītājiem. 
3. risinājums  paredz oblig ātus mērķus GPP  jomā, kas tiktu noteikti, izstr ādājot juridisku 
dokumentu; var ētu paredzēt arī citus alternat īvus šo mērķu apakšvariantus: 
• obligātie mērķi pamata GPP ; 
• obligātie mērķi „uz rezult ātiem vērstam” GPP ; 
• obligātie mērķi attiecībā uz dzīves cikla izmaks ām. 
4. risinājums  paredz daž ādus oblig ātā GPP  veidus, kas tiktu noteikti, izstr ādājot juridisku 
dokumentu vai grozot jau k ādu esošo juridisko dokumentu; var ētu paredz ēt arī dažādus 
alternatīvus apakšvariantus: 
• obligāts GPP  atsevišķām līgumslēdzējām iestādēm (centrālās valdības iestādēm), 
veicot noteikta veida ražojumu vai pakalpojumu ieg ādi (vēl jānosaka); 
• obligāts GPP  visiem l īgumiem, kuru apjoms p ārsniedz publisk ā iepirkuma 
direktīvās noteiktos sliekš ņus; 
• obligāta vides p ārvaldības sistēmas īstenošana saist ībā ar visiem pakalpojumu un 
darbu līgumiem, kuru apjoms p ārsniedz noteiktus sliekš ņus; 
• obligāta GPP  izmantošana ES finans ēto projektu īstenošanā, ja nepieciešams. 
5. risinājums  ietvertu priekšlikumu par GPP  standarta formu mai ņu, veicot groz ījumus 
juridiskaj ā dokument ā, lai veicin ātu GPP  uzraudzību, kas ir b ūtisks jebk ādas brīvprātīgas vai 
obligātas GPP  politikas elements. 
Ietekmes nov ērtējums ir par ādījis, ka: 
„Līdzšinējās pieejas” scen ārija (1. risin ājums) gad ījumā var gaidīt tikai nelielus uzlabojumus, 
jo problēmas pamat ā esošie jaut ājumi netiks pien ācīgi risināti. Turklāt, tā kā GPP  pamazām 
tiek ieviests arvien plaš āk, atšķirīgās dalībvalstu pieejas šaj ā jomā, visticam āk, radītu arvien 
lielākus tirgus izkrop ļojumus un papildu administrat īvās izmaksas pieg ādātājiem, tajā pašā 
laikā tikai nedaudz veicinot ekoinov āciju. 
2. risinājums, kas paredz pas ākumu kopumu, ieskaitot atbalstu, nor ādes, ieteikumus un 
darbības GPP  veicināšanai, no kuriem daži tiks noteikti Komisijas pazi ņojumā, šobrīd 
atzīstams par vispiem ērotāko. Tas, patiesi, ir visefekt īvākais variants, lai risin ātu problēmas, 
kas saistītas ar inform ācijas trūkumu par izmaks ām un ieguvumiem, juridisk ās skaidrības 
trūkumu un visp ārēju vienotas inform ācijas un instrumentu tr ūkumu GPP  jomā. 
 
LV 5   LV Skaidrs m ērķis, pat ja tas b ūtu brīvprātīgs, varētu kalpot dal ībvalstīm par politisku dzinuli, lai 
tās GPP  veicināšanai velt ītu ievērojami liel ākas pūles. Tas, visticam āk, rosinātu kopēju 
pamatnost ādņu izstrādi un izmantošanu GPP  jomā, kas būtu saistītas ar iekš ējiem mērķiem 
un/ vai politiskiem vai juridiskiem nor ādījumiem izraudz ītām (vai vis ām) reģionālajām un 
vietējām varas iest ādēm. Politiskais m ērķis varētu sniegt nor ādes arī attiecīgajām nozarēm par 
nākamajās dekādēs gaidāmo piepras ījumu pēc videi nekait īgākiem ražojumiem, ļaujot tām 
savlaicīgi reaģēt uz šo jauno piepras ījumu un pl ānot inovācijas. 
Darbības pamatnost ādnes GPP  jomā varētu palīdzēt dalībvalstīm izstrādāt pašām savas GPP  
stratēģijas un plaš āk īstenot GPP . Tas var ētu ievērojami samazin āt izmaksas, kas parasti 
saistītas ar GPP  procesu izstr ādi un īstenošanu. Valsts iest ādes varētu arī rast citus veidus 
savu izmaksu samazin āšanai un GPP  efektivit ātes paaugstin āšanai. Piem ēram, īstenojot 
vienotu iepirkumu (apv ienojot divu vai vair āku valsts varas iest āžu iepirkuma darb ības), 
varētu gūt apjomrad ītus ietaup ījumus apvienota piepras ījuma rezult ātā un samazin āt 
administrat īvās izmaksas, apmainoties ar inform āciju par GPP  kritērijiem un jaunajiem 
ražojumiem, kas pieejami ne tikai viet ējos, bet ar ī citos tirgos. Pamatnost ādnes par pilna 
dzīves cikla izmaksu iek ļaušanu pieš ķiršanas krit ērijos arī rosinās pircējus piemērot GPP , 
parādot, ka daudzos gad ījumos GPP  nav nekas cits k ā efektīvs iepirkums, kas ilgtermi ņā ļauj 
ietaupīt naudas l īdzekļus. 
Apspriedes ar ieinteres ētajām person ām skaidri par ādījušas, ka joproj ām pastāv juridiskas 
neskaidrības, neraugoties uz jaunaj ām 2004. gad ā pieņemtajām publisk ā iepirkuma 
direktīvām, kurās skaidri at ļauta vides krit ēriju iekļaušana iepirkuma proced ūrās. Patiesībā 
dalībvalstis un l īgumslēdzējas iestādes ir nor ādījušas, ka j āprecizē iespēja definēt iegādājamo 
ražojumu, pamatojoties uz vides krit ērijiem, kas saist īti ar attiec īgā produkta ražošanas 
procesu. Nav ar ī skaidrs, k ādus pierādījumus var ētu prasīt no konkursa pretendentiem, kas 
apstiprinātu atbilstību tehniskaj ām specifik ācijām vai atlases krit ērijiem. Pamata krit ēriju 
noteikšana nov ērstu vienu no liel ākajiem šķēršļiem GPP  ieviešanā, ļaujot izvair īties no vienas 
no lielākajām izmaksu sast āvdaļām un grūtību cēloņiem, ar ko n ākas saskarties prakti ķiem. 
Tas nodrošin ātu lielāku valsts varas iest āžu piepras īto ražojumu īpašību saskaņotību un 
lielāku caurskat āmību ražotājiem, tādējādi sniedzot skaidr ākas norādes par izmantoto 
inovāciju iespēju atlīdzināšanu, tajā pašā laikā samazinot ražot āju administrat īvās izmaksas, 
jo informācija par videi nekait īgiem produktiem tiktu sniegta daž ādos iepirkuma procesos. 
Sadarbības platformu izveide un ieteikums izmantot GPP  ES finans ēto projektu īstenošanā 
būtu īpaši efekt īvi, ierosinot GPP  ieviešanu viet ējās iestādēs, kuras parasti ir gr ūtāk 
sasniedzamas, lai palielin ātu zināšanas par GPP  un nodrošin ātu politisko atbalstu, ieteikumus 
un mācības GPP  jomā. 
Kas attiecas uz GPP  īstenošanas izmaks ām, GPP  rezultātā attiecīgā ražojuma dz īves cikla 
izmaksas var ētu tikt kompens ētas lielākā apmērā. Īpaši tas sak āms par produktiem, kuru 
ražošanai rakstur īga efektīva resursu izmantošana, jo „za ļo” ražojumu ieg āde pircējam var 
nozīmēt arī „lētāku” ražojumu ieg ādi, ņemot vērā visu to lietder īgās lietošanas laiku. Nesen 
veiktais p ētījums par GPP  izmaksām un ieguvumiem liecina, ka Eiropas viet ējās iestādēs 
administrat īvās izmaksas, kas saist ītas ar GPP  sagatavošanu un īstenošanu, ir nedaudz 
augstākas nekā parastā iepirkuma gad ījumā. Visvairāk izmaksu pieaugumu veicina past āvīgā 
iepirkuma veic ēju inform ētības uzlabošana, izgl ītošana un atbalsts. Politikas izstr ādes 
izmaksas ir mazas sal īdzinājumā ar kopējiem iepirkuma budžetiem. Iepirkumam piem ērotu 
vides krit ēriju mekl ēšanas proces ā var rasties dažas papildu iz maksas. Komisijas ieteiktie 
GPP  kritēriji un pamatnost ādnes varētu ievērojami samazin āt šādas papildu izmaksas. 
 
LV 6   LV Izmaksas, kas saist ītas ar papildu nor ādījumu sniegšanu, lai nov ērstu esošos tr ūkumus, b ūs 
niecīgas salīdzinājumā ar GPP  iesaistītajām summām, un tās segs Komisija. Izmaksas, kas 
saistītas ar inform ācijas izplat īšanu reģionālajos un viet ējos tīklos, segs galvenok ārt Komisija, 
veicot atbalsta pr ogrammu administr ēšanu un pieš ķirot finans ējumu attiec īgajiem projektiem. 
Komisija segs ar ī atbilstošu apr ēķina metožu izstr ādes un GPP  uzraudzības izmaksas. Ja 
netiks pie ņemti juridiski saistoši noteikumi, dal ībvalstīm nebūs nekāda īpaša uzraudz ības 
pienākuma. 
Visbeidzot, visus 2. risin ājuma apakšvariantus var īstenot, neradot iev ērojamas papildu 
izmaksas l īgumslēdzējām iestādēm vai dalībvalstīm. 
Tomēr ietekmes nov ērtējums liecina ar ī par to, ka, lai palielin ātu kopējos ieguvumus, ko 
sniegtu visi 2. risin ājuma papildu varianti,  nepieciešams liel āks politiskais atbalsts. 
Visefektīvākais veids, k ā palielināt politisko atbalstu, ir oblig ātu pasākumu ieviešana. 
Ietekmes nov ērtējumā jau ir noteikti vair āki obligāti pasākumi, kā rezultātā dažādā mērā tiktu 
palielināts politiskais atbalsts, s ākot no oblig ātiem mērķiem GPP  jomā, līdz obligātai GPP  
piemērošanai visiem l īgumiem, uz kuriem attiecas publisk ā iepirkuma direkt īvas, ieskaitot 
publiskā iepirkuma standarta formu mai ņu uzraudz ības atvieglošanai. T ā kā visu oblig āto 
risinājumu īstenošanai b ūs jāpieņem kāds juridisks dokuments vai priekšlikums par k āda jau 
esoša juridiska dokumenta groz īšanu, jāveic atseviš ķs papildu ietekmes nov ērtējums, lai 
izraudzītos labāko(-os) risin ājumu(-us). 
Šāds papildu ietekmes nov ērtējums tiks veikts v ēlāk, lai, iesp ējams, pie ņemtu atbilstošo 
juridisko dokumentu, kas papildin ātu ieteiktaj ā Komisijas pazi ņojumā sniegtās 
pamatnost ādnes. 
Saistībā ar uzraudz ību Komisija ieteiktu r ādītājus un pazi ņotu par past āvīgu atbalstu šo 
rādītāju aprēķina metožu izstr ādei.