Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju, pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par atsevišķām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par emisijām no mehānisko transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanas sistēmām, ar ko groza Padomes Direktīvu 70/156/EEK /* COM/2005/0296 galīgā redakcija - ( 2003/0198 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 01.07.2005 COM(2005)296 galīgā redakcija 2003/0198 A (COD)2003/0198 B (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju, pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par atsevišķām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par emisijām no mehānisko transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanas sistēmām, ar ko groza Padomes Direktīvu 70/156/EEK 2003/0198 A (COD)2003/0198 B (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju, pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par atsevišķām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par emisijām no mehānisko transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanas sistēmām, ar ko groza Padomes Direktīvu 70/156/EEK 1. PROCEDŪRA Padomei un Parlamentam 2003. gada 12. augustā tika nosūtīts 2003. gada 11. augusta Priekšlikums KOM(2003)492 galīgais atbilstoši koplēmuma procedūrai, ievērojot EK dibināšanas līguma 175. panta 1. punktu. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedza savu atzinumu 2004. gada 28. janvārī[1]. Eiropas Parlaments sniedza savu atzinumu pirmajā lasījumā 2004. gada 31. martā. Ievērojot Eiropas Parlamenta atzinumu, un atbilstoši EK dibināšanas līguma 250. panta 2. punktam Padome panāca politisko vienošanos par kopējo nostāju ar kvalificētu balsu vairākumu 2004. gada 14. oktobrī. Padome kopējo nostāju oficiāli pieņēma 2005. gada 20. jūnijā. 2. KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS Vispārējais Komisijas priekšlikuma nolūks ir veikt nozīmīgu ieguldījumu Eiropas Kopienas mērķa sasniegšanā attiecībā uz Kioto protokolu, ieviešot pasākumus, kas neprasa augstas izmaksas, lai samazinātu fluorēto siltumnīcefekta gāzu emisijas. Šo fluorēto siltumnīcefekta gāzu emisijas (CO2 ekvivalents) novērtējums bez atbilstošiem pasākumiem laikā no 1995. līdz 2010. gadam paaugstinātos par aptuveni 50 %. ES ir pat daudz svarīgāk ātri pieņemt un īstenot tiesību aktus, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, stājoties spēkā Kioto protokolam 2005. gada 16. februārī. Otrs mērķis ir nepieļaut traucējumus iekšējā tirgū, kā rezultātā varētu atšķirties dalībvalstīs spēkā esošie vai plānotie pasākumi, lai atbilstu to noteiktajiem Kioto mērķiem. Tas ietver saskaņotus ierobežojumus fluorēto gāzu tirdzniecībā un izmantošanā, ja to ierobežošanu ir grūti panākt, vai arī to izmantošana ir uzskatāma par nepiemērotu un pastāv atbilstošas alternatīvas. Svarīgākie elementi ir īpašu fluorēto simtumnīcefekta gāzu noplūdes kontrole transportlīdzekļos uzstādītām gaisa kondicionēšanas sistēmām (mobilās gaisa kondicionēšanas sistēmas) un HFC 134 a izmantošanas aizliegšana mobilajās gaisa kondicionēšanas sistēmās no noteikta datuma. Ar šo priekšlikumu ir iecerēts panākt paredzēto fluorēto gāzu emisiju samazinājumu par aptuveni 23 miljoniem tonnu CO2 ekvivalenta līdz 2010. gadam, kā arī lielāku samazinājumu vēlāk, jo dažu normu ietekme, īpaši HFC 134 a izmantošanas pārtraukšana mobilajās gaisa kondicionēšanas sistēmās, būs būtiski izjūtama pēc 2010. gada. Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, no diviem tiesību aktiem sastāvošā kopējā nostāja var sniegt ievērojamu ieguldījumu nodrošinot, ka juridiskās saistības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai atbilstoši Kioto protokolam, ko Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis ratificēja 2002. gada 31. maijā, ir izpildītas bez augstām izmaksām. 3. KOMISIJAS PIEZĪMES PAR KOPĒJO NOSTĀJU 3.1. Vispārējas piezīmes No Parlamenta ierosinātā 81 grozījuma 54 ir pilnībā, daļēji vai principā iestrādāti kopējā nostājā. Parlamenta 27 ierosinātos kopējā nostājā iekļautos grozījumus ir pieņēmusi Komisija. Komisija uzskata, ka kopējā nostāja, ko veido Regula par atsevišķām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm un Direktīva par emisijām no mehānisko transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanas sistēmām, nemaina tās priekšlikuma pieeju vai mērķus. Formas maiņa arī norāda uz Parlamenta vēlēšanos regulēt mobilās gaisa kondicionēšanas sistēmas ar tiesību aktiem par tipa apstiprinājumiem. Komisija piekrita šai formas maiņai, pamatojoties uz to, ka šie divi elementi ir uzskatāmi par kopumu, kas nodrošina sākotnējā priekšlikuma mērķus attiecībā uz vidi. Padome šim priekšlikumam piekrita, un tas ir norādīts kopējās nostājas apsvērumos. Komisija ir sniegusi paziņojumu attiecībā uz regulas 10. pantu (sk. pielikumu). 3.2. Detalizētas piezīmes 3.2.1. Komisijas atzītie Parlamenta grozījumi, kuri pilnīgi, daļēji vai principā ir iekļauti kopējā nostājā Grozījumos Nr. 3 , 34 un 79 frāzē „fluorētas gāzes” ievieto vārdu „siltumnīcefekta” (frāze izmantota visā tekstā). Grozījumā Nr. 8 precīzāk ir izklāstīti visi aspekti, ko regulas 1. panta 2. punkts izskata kopējā nostājā. Grozījumā Nr. 12 uzlabota reģenerācijas definīcija. Grozījumā Nr. 13 sniegta „iznīcināšanas” definīcija. Grozījumos Nr. 15 , 16 un 17 skaidrāk definētas iekļautās vielas. Grozījumā Nr. 18 sniegta juridiskā skaidrība un ticamība attiecībā uz globālās sasilšanas potenciāla definīciju. Ar grozījumu Nr. 29 tiek nodrošināts, ka pēc noplūdes tiek veikti pienācīgi remontdarbi. Grozījumā Nr. 30 paredzēta pārbaužu biežuma samazināšana, ja nav noplūdes. Grozījumos Nr. 31 un 107 atļautas ugunsdzēšanas aprīkojuma pārbaudes atbilstoši ISO 14520. Grozījumos Nr. 32 un 33 pieprasītas noplūdes detektoru sistēmas vietās, kurās drīzāk iespējama noplūde. Atbilstoši grozījumam Nr. 35 noplūdes remonts jāveic iespējami īsā laikā. Grozījumā Nr. 41 dalībvalstīm pieprasīts pielāgot to apmācību programmas. Grozījumos Nr. 46 , 50 , 52 un 63 precizēts teksts attiecībā uz datu iesniegšanu. Grozījuma Nr. 78 nolūks ir jaunajos marķēšanas noteikumos sniegt informāciju par globālās sasilšanas potenciālu attiecībā uz produktiem un aprīkojumu, kas satur fluorētās gāzes. Grozījumā Nr. 82 paredzēta pārbaude, vai regulai nepieciešama pārskatīšana. Saistībā ar direktīvu – uz to principā attiecas 8. punkts. Grozījumā Nr. 111 prasīts, lai no 2006. gada 31. decembra jauni transportlīdzekļu tipi atbilstu noplūdes daudzumiem, kas noteikti standartizētā pārbaudes procedūrā. 3.2.2. Parlamenta grozījumi, kas Komisijai ir pieņemami, bet nav iekļauti kopējā nostājā Attiecībā uz apsvērumiem : grozījums Nr. 7 attiecas uz apmācībām un sertifikāciju. Padome ir nolēmusi neiedziļināties sīkumos attiecībā uz katru noteikumu, ko Komisija var atbalstīt pieņemot, ka regulas apmācību un sertifikācijas noteikumi ir pastiprināti. Attiecībā uz definīcijām : terminu definēšana, pamatojoties uz Kopienas tiesību aktiem, ja iespējams, var uzlabot skaidrību un ticamību atbilstīgi grozījumiem Nr. 9 un 11 . Kopējā nostājā nav iekļautas Parlamenta ierosinātās „iepakojuma” un „ražotāja” definīcijas, tomēr Komisija uzskata, ka tas neietekmē šo priekšlikumu. Attiecībā uz standartizētām pārbaudēm pirms laišanas tirgū : grozījumā Nr. 24 pieprasītas dzesēšanas, gaisa kondicionēšanas un silta gaisa padeves sistēmu standartizētas pārbaudes pirms laišanas tirgū, taču šiem standartiem jāpamatojas uz spēkā esošajiem tiesību aktiem, nevis uz pārbaudēm, ko noteikusi komiteja. Padome uzskata, ka šī ir parasta procedūra un to nevajag atkārtot kopējā nostājā. Attiecībā uz sertificētā personāla un uzņēmumu elektroniskajiem reģistriem : grozījumā Nr. 40 paredzēts elektroniskais reģistrs, kas varētu būt noderīgs līdzeklis, lai palīdzētu uzņēmējiem nodarbināt kvalificētu personālu. Kopējā nostājā nav iekļauts šis noteikums, un tā kā tas nav centrāls attiecībā uz ierobežojošiem noteikumiem, Komisija var atzīt šo grozījumu. Attiecībā uz mobilajām gaisa kondicionēšanas sistēmām ar globālās sasilšanas potenciālu zem 100 un fiskāliem stimuliem : grozījumā Nr. 77 dalībvalstīm noteikts veicināt gaisa kondicionēšanas sistēmu ar globālās sasilšanas potenciālu zem 100 un fiskālo stimulu izmantošanu. Komisija principā atbalsta šo priekšlikumu, tomēr uzskata, ka tam nav jābūt obligātam. Šis grozījums nav iekļauts kopējā nostājā. Attiecībā uz reģenerācijas mērķiem un nepieciešamību pārskatīt reģenerācijas tiesisko regulējumu : grozījums Nr. 81 attiecas uz reģenerācijas elementa stiprināšanu pārbaudes noteikumos. Komisija uzskata, ka reģenerācijas noteikumu pārskatīšanu būtu lietderīgi norādīt atkārtotas izskatīšanas klauzulā. Tā nav iekļauta kopējā nostājā, taču Komisija uzskata, ka tā ir ietverta prasībā novērtēt attiecīgo noteikumu ietekmi. 3.2.3. Komisijas neatzītie Parlamenta grozījumi, kas iekļauti kopējā nostājā Attiecībā uz mobilajām gaisa kondicionēšanas sistēmām : ar grozījumu Nr. 6 svītrots apsvērums attiecībā uz nododamām kvotām saistībā ar grozījumu Nr. 105 , turklāt Komisija abus sākotnēji neatzina. Padome attiecībā uz tiesību aktiem ir veikusi līdzīgu pieeju kā Parlaments, lai samazinātu emisijas no mobilajām gaisa kondicionēšanas sistēmām, un kopējā nostājā atspoguļojas Komisijas ierosinātie noteikumi kā tipa apstiprinājuma direktīva, ar ko groza Direktīvu 1970/156/EK. Attiecībā uz definīciju par laišanu tirgū : grozījumā Nr. 10 ietverta pašu flouorēto gāzu, kā arī fluorētās gāzes saturošu ražojumu un iekārtu laišana tirgū. Ar grozījumu arī svītrota atsauce uz „neizmantots” Komisijas priekšlikumā. Komisija var atbalstīt šo jauno definīciju, jo tā izslēdz fluorēto gāzu laišanu tirgū. Attiecībā uz terminiem „uzņēmējs” un „īpašnieks” : grozījumos Nr. 23 un 34 ar terminu „īpašnieki un uzņēmēji” aizstāts Komisijas priekšlikuma termins „uzņēmēji”. Komisija uzskatīja, ka atbildība par emisiju ierobežošanu ir skaidri jānorāda un pamatā jāattiecina uz „uzņēmēju”. Tomēr kopējās nostājas 2.(f) pantā paredzēta iespēja „īpašnieku” izraudzīties par atbildīgo attiecībā uz ierobežošanas un reģenerācijas noteikumiem. Attiecībā uz terminiem „sertificētie uzņēmumi” un „sertificētais personāls” : grozījumos Nr. 26 , 27 un 28 paralēli terminam „sertificētais personāls” ieviesta „sertificēto uzņēmumu” koncepcija. Komisija uzskatīja, ka svarīgākais elements ierobežojošos noteikumos ir kvalificēta personāla nepieciešamība. Vārda „sertificēts” izmantošanu „kvalificēts” vietā attiecībā uz personālu var atzīt, iekļaujot uzņēmumus 3. panta 2. punktā, jo ir pastiprināta pārbaužu sistēma attiecībā uz uzskaiti. Attiecībā uz fluorēto gāzu reģenerāciju : grozījumā Nr. 39 pieprasīta reģenerācija tehniskās apkopes un galīgās iznīcināšanas laikā. Tomēr kopējā nostājā tagad ir minēts „un pirms iznīcināšanas”. Komisija var pieņemt šo formulējumu. Attiecībā uz pārbaužu biežuma samazināšanu, ja nav noplūdes : saistībā ar grozījumu Nr. 110 Komisija atzīst par labāku atstāt lēmumu par pārbaužu biežuma samazināšanu kompetentai iestādei, kas par to var spriest vislabāk. Kopējā nostājā pārbaužu biežums tiek samazināts uz pusi, ja ir pareizi funkcionējoša noplūdes noteikšanas sistēma. Attiecībā uz apmācībām un sertifikāciju : Komisija nevarēja atzīt grozījumus Nr. 42 , 43 un 44 , kuros spēkā esošās programmas jāpielīdzina regulas prasībām, jo tās bija noteiktas pārāk sīki. Dažas šo grozījumu koncepcijas iekļautas kopējā nostājā (5. pants), kas tika būtiski pārveidota. Svarīgākie elementi grafikā un kārtībā, kā izveidot minimālos apmācību standartus, kā arī savstarpējā atzīšana paliek spēkā. Attiecībā uz datu iesniegšanu : Komisija nevarēja atzīt grozījumus Nr. 47 , 48 , 54 , 55 , 57 , 59 , 60 un 62 , ar ko tiesību aktu maina tā, ka ražotājs tiek atbrīvots no pienākuma noteikt emisijas tiešajiem lietotājiem, kā arī emisiju koncepciju katras gāzes dzīves ciklā un prasību dalībvalstīm pārskatīt uzskaites datu reprezentatīvo paraugu un ziņot par to Komisijai. Komisija neatzina šos grozījumus, jo tie kopumā nelīdzsvarotu datu iesniegšanas noteikumus. Tomēr kopējā nostājā ir izvēlēts vidusceļš, kuru Komisija var atzīt. Attiecībā uz mobilajām gaisa kondicionēšanas sistēmām : ar grozījumiem Nr. 65, 71, 73, 76, 105, 108, 111 un 112 nododamo kvotu noteikumi aizstāti ar „tipa apstiprinājuma” noteikumiem. Kad noskaidrojās, ka Padome dod priekšroku līdzīgai pieejai kā Parlaments attiecībā uz izmantojamo juridisko līdzekli, Komisija piekrita šiem grozījumiem. Tomēr starp institūcijām nepastāv vienprātība par šo noteikumu spēkā stāšanās datumu. Parlaments ierosināja 2011. gadu jauniem transportlīdzekļu tipiem un 2014. gadu visiem jauniem transportlīdzekļiem. Atbilstoši Komisijas uzskatam šiem datumiem nevajadzētu būt vēlākiem par 2010. un 2016. gadu, lai atbilstu priekšlikumam. Komisija uzskatīja, ka tas ir svarīgi, lai veicinātu ES mērķu izpildi attiecībā uz Kioto protokolu. Kopējā nostājā precizēti Komisijas ar „tipa apstiprinājuma” direktīvu ierosinātie noteikumi; ar šo direktīvu groza Direktīvu 1970/156/EK, ar kuru nosaka HFC 134 a izmantošanas pārtraukšanu 2011. un 2017. gadā jauniem transportlīdzekļu tipiem un attiecīgi jauniem transportlīdzekļiem. Attiecībā uz uzlabotām mobilajām gaisa kondicionēšanas sistēmām : grozījumos Nr. 85 un 96 svītrota uzlabotu mobilo gaisa kondicionēšanas sistēmu definīcija pēc kvotu sistēmas atcelšanas. Komisija uzskatīja, ka tā bija jāatstāj. Tomēr nododamo kvotu noteikumi tika aizstāti ar „tipa apstiprinājuma” noteikumiem, un tādējādi uzlabotās mobilās gaisa kondicionēšanas sistēmas nav vairs nepieciešamas un tiek svītrotas no kopējās nostājas. Attiecībā uz ziņojumiem par progresu klimatam labvēlīgu gaisa kondicionēšanas sistēmu izstrādāšanā : grozījumā Nr. 86 Komisija aicināta pēc diviem gadiem iesniegt ziņojumu par progresu klimatam labvēlīgu gaisa kondicionēšanas sistēmu izstrādāšanā. Kopējā nostājā atbilstoši „tipa apstiprinājuma” direktīvas 8. panta 1. punktam paredzēts pārskats, vai ir jāgroza Kopienas noteikumi par fluorēto siltumnīcefekta gāzu globālās sasilšanas potenciālu. 3.2.4. Komisijas neatzītie Parlamenta grozījumi, kas nav iekļauti kopējā nostājā Attiecībā uz apsvērumiem : grozījumā Nr. 2 ieviests apsvērums saistībā ar katras dalībvalsts emisiju mērķi saistībā ar Kioto protokolu un individuālas rīcības nepieciešamību. Tomēr dažos gadījumos nav minēta saskaņotas rīcības nepieciešamība un, ņemot vērā, ka dažas no ierosinātās regulas rīcībām attiecas uz 95. pantu, dalībvalstīm nav iespējama pilnīga rīcības brīvība attiecībā uz valsts pasākumiem. Attiecībā uz apsvērumiem : grozījumā Nr. 4 ieviests apsvērums, ar ko norāda, ka lielākajā daļā lietošanas gadījumu pastāv fluorēto gāzu alternatīvas un tādēļ ir būtiski ierobežot to izmantošanu lietošanas gadījumos, kad nav alternatīvas. Ierosinātajā regulā ir aizliegta virkne lietošanas gadījumu un ražojumu, kuros izmanto fluorētās gāzes. Komisija šajā pantā ir apņēmusies pārbaudīt citus lietošanas gadījumus, kad tiek izmantotas fluorētās gāzes. Attiecībā uz apsvērumiem : grozījumā Nr. 5 noteikts, ka dalībvalstis var noteikt papildu valsts datu iesniegšanas prasības paralēli Kopienas noteiktajām. Šo grozījumu Komisija neatzina, jo uzskatīja, ka uz to attiecas uzraudzības mehānisms. Tomēr kopējā nostājā ir vispārējs apsvērums, kas attiecas uz valsts datu iesniegšanu, kuru Komisija var atbalstīt. Attiecībā uz jauna veida aerosolu definīciju : grozījumam Nr. 20 būtu jāaizstāj Komisijas ierosinātā definīcija ar jauno „tehnisko aerosolu” definīciju. Komisija uzskata, ka šis grozījums nav pilnībā izvērtēts, un atbalsta kopējās nostājas definīciju, kas atbilst tās priekšlikumam. Attiecībā uz jaunu definīciju mazās sērijās ražotu automobiļu ražotājiem: Komisija nepieņēma grozījumu Nr. 21 , jo tajā ietvertā definīcija neatbilst tipa apstiprinājuma sistēmai. Attiecībā uz vispārēju pienākumu novērst un samazināt emisijas : attiecībā uz grozījumu Nr. 22 Komisija uzskata, ka uz to jau attiecas 3. pants. Komisija atbalsta kopējo nostāju. Attiecībā uz mobilo iekārtu pārbaudēm : Komisija noraida grozījumu Nr. 25 , jo līdz šim nav veikta nepieciešamā tehniskā un ekonomiskā novērtēšana, un atbalsta kopējo nostāju. Attiecībā uz to vienību reģistrēšanu, kas saistītas ar ugunsdrošības sistēmu pārbaudi : Komisija neatzina grozījumu Nr. 36 , jo tā uzskata, ka šis grozījums radītu papildu apgrūtinājumu rūpniecībai, nesniedzot skaidras priekšrocības. Šis grozījums nav iekļauts kopējā nostājā. Attiecībā uz datu iesniegšanu : Komisija noraidīja grozījumus Nr. 49 , 57 un 61 , jo tie paplašināja datu iesniegšanas noteikumu apjomu, un nebija skaidrs, kādas būtu papildu priekšrocības, ES novērtējot fluorēto gāzu emisijas. Šī nostāja ir arī apstiprināta kopējā nostājā. Attiecībā uz sēra heksafluorīda izmantošanu magnija liešanā : Komisija noraidīja grozījumu Nr. 64 , ar ko atceļ izmantošanas limitu zem 500 kg gadā. Tas arī nav ietverts kopējā nostājā, lai gan ir paredzēta šīs atkāpes pārskatīšana līdz 2010. gada 1. janvārim. Attiecībā uz dzesēšanas un gaisa kondicionēšanas sistēmu izmantošanas veicināšanu ar fiskāliem vai cita veida stimuliem : Komisija noraidīja grozījumus Nr. 69 un 74 , jo varētu rasties grūtības saistībā ar šādiem fiskāliem stimuliem attiecībā uz ES tiesību aktiem par valsts atbalstu. Attiecībā uz nodokļu atvieglojumu ieviešanu mobilo gaisa kondicionēšanas sistēmu pārveidošanai ar globālās sasilšanas potenciālu zem 50 : Komisija neuzskata, ka grozījums Nr. 75 ir praktisks, un atbalsta kopējo nostāju. Attiecībā uz videi draudzīgu gaisa kondicionēšanas sistēmu pārskatīšanu divus gadus pēc stāšanās spēkā : Komisija nevarēja atzīt grozījumu Nr. 80 , jo tā apjoms bija pārāk plašs un pārskats būtu pretrunā ar pārskata grafiku, kas noteikts Komisijas priekšlikumā un kopēja nostājā. Attiecībā uz Komiteju : ar grozījumu Nr. 83 ieviesta jauna papildu komiteja, kas saistīta ar profesionālo kvalifikāciju atzīšanu. Komisija uzskata, ka piemērota ir Regulā (EK) Nr. 2037/2000 paredzētā komiteja. Komisija arī noraidīja grozījumu Nr. 104 , kurā aicināts izveidot jaunu pastāvīgo komiteju tās komitejas vietā, kas paredzēta atbilstoši Regulai (EK) Nr. 2037/2000. Attiecībā uz grozījumiem II pielikumā – aizliegumi : ar grozījumu Nr. 84 ieviesta virkne izmaiņu saistībā ar PFC izmantošanu ugunsdrošībā un jauna veida aerosolos. Komisija šīs izmaiņas noraidīja, jo tās nebūtu vājinājušas priekšlikumu ( PFC ) un aerosolu gadījumā tām būtu nepieciešami turpmāki tehniski novērtējumi. Attiecībā uz HFC-152a mobilajām gaisa kondicionēšanas sistēmām : ar grozījumu Nr. 108 (un grozījumi Nr. 73 , 112 ) no 150 uz 50 samazināts dzesētāju globālās sasilšanas potenciāls, kas izslēgtu HFC-152a . Komisija uzskata, ka tas nav attaisnojams no vides viedokļa. Tomēr kopējā nostājā – „tipa apstiprinājuma” direktīvas 8. panta 1. punktā, ir paredzēta pārskatīšana Kopienas noteikumu grozīšanai attiecībā uz fluorēto siltumnīcefekta gāzu globālās sasilšanas potenciālu. 3.2.5. Padomes papildu grozījumi Komisijas priekšlikumā Attiecībā uz juridisko pamatu : ņemot vērā Padomes lēmumu grozīt Komisijas priekšlikuma formu ar direktīvu, kas attiecināma īpaši uz HFC jautājumu mobilajās gaisa kondicionēšanas sistēmās, un regulu, kas attiektos uz sākotnējā priekšlikuma atlikušo daļu, Komisija atzīst, ka direktīvai jābalstās tikai uz 95. pantu un ka regulai juridiski jāpamatojas uz 175. pantu un 95. pantu attiecībā uz dažiem pantiem. Kopējā nostāja ir saskaņā ar šo nostāju. Apsvērumā Nr. 5 paskaidrots, kuri regulas panti pamatojas uz 95. pantu. Attiecībā uz produktu un aprīkojuma marķēšanu : kopējā nostājā ir ietverts jauns pants par marķēšanu, kas nodrošina, ka atsevišķi produkti un aprīkojums, kas satur fluorētas siltumnīcefekta gāzes, netiek laisti tirgū, kamēr tie nav atbilstoši marķēti. Komisija komitejas procedūrā noteiks marķējuma formātu. Attiecībā uz pārskatu : Komisija atzinīgi vērtē detalizētos pārskata noteikumus, kas nostiprina tās priekšlikumu. Komisija norādīja, ka tās priekšlikums ir tikai pirmais solis, tāpēc pārskatīšana četrus gadus pēc regulas stāšanās spēkā būs svarīgs līdzeklis, lai novērtētu progresu un attiecīgā gadījumā ierosinātu jaunus priekšlikumus. Attiecībā par stāšanos spēkā : atbilstoši kopējai nostājai regula stājas spēkā divpadsmit mēnešus pēc tās publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī , nevis Komisijas ierosināto divdesmit dienu laikā. Direktīvas spēkā stāšanās laiks – 20 dienas, ir saglabāts. Regulas datums ir mainīts, jo lielākā daļa aizliegumu II pielikumā stājas spēkā līdz ar regulas spēkā stāšanos. Komisija var tam piekrist. 4. SECINĀJUMI Kopējās nostājas novērtējumā Komisija ir ņēmusi vērā sava priekšlikuma formas maiņu uz direktīvu, kas attiecināma īpaši uz HFC jautājumu mobilajās gaisa kondicionēšanas sistēmās, izmantojot transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma tiesību aktu un regulu, kas attiecas uz tās sākotnējā priekšlikuma atlikušo daļu. Komisija piekrita šīm formas izmaiņām, pamatojoties uz to, ka saturu var turpināt uzskatīt kā vispārēju kompleksu, kas nodrošina tās sākotnējā priekšlikuma mērķus attiecībā uz vidi. Arī Padome uzskatīja par svarīgu, ka šo tiesību aktu saturs tiek uzskatīts kā vispārējs komplekss, un tas ir atspoguļots direktīvas 8. apsvērumā un regulas 6. apsvērumā , kur tiek uzsvērts, ka šie tiesību akti ir vienlaicīgi jāpieņem un jāpublicē Oficiālajā Vēstnesī . Attiecībā uz direktīvu par emisijām no mehānisko transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanas sistēmām kopējā nostāja ir pieņēmusi Parlamenta priekšlikumu pārtraukt fluorēto siltumnīcefekta gāzu izmantošanu mobilajās gaisa kondicionēšanas sistēmās, izmantojot tipa apstiprinājuma procedūru nododamo kvotu sistēmas vietā. Ja Komisija sākotnēji nevarēja pieņemt šādu grozījumu, tā tagad ir nolēmusi atbalstīt tipa apstiprinājuma procedūru, jo ne Parlaments, ne Padome nebija gatavi atzīt Komisijas priekšlikumu un Komisijas priekšlikuma mērķi attiecībā uz vidi tiek saglabāti. Gan Komisija, gan Padome neatzina Parlamenta priekšlikumu samazināt fluorēto gāzu globālās sasilšanas potenciālu mobilajās gaisa kondicionēšanas sistēmās no 150 uz 50, jo tas izslēgtu HFC-152a izmantošanu, kas ir iespējama alternatīva tehnoloģija, tikai ar minimālām vides priekšrocībām. Tomēr Komisijai atbilstoši „tipa apstiprinājuma” direktīvas 8. panta 1. punktam ir pienākums pārbaudīt uz ziņot par iespējamām izmaiņām attiecībā uz fluorēto gāzu globālās sasilšanas potenciālu saistībā ar tehnoloģijas un zinātnes progresu. Kopējā nostājā ir iekļauta liela daļa Parlamenta pirmajā lasījumā ierosināto grozījumu. Daudzi no tiem precizē priekšlikuma terminus, kā arī palielina pārredzamību un atbildību. Vienojoties par kopējo tekstu, Komisija var piekrist arī dažiem Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem, ko tā sākotnēji noraidīja, piemēram, datu iesniegšanas noteikumi, kas daļēji ir atzīti vai pārformulējot iekļauti kopējā nostājā. Vairākos gadījumos kopējā nostāja iet arī vēl tālāk nekā Komisijas priekšlikums, piemēram, jaunajā pantā attiecībā uz marķēšanu, kas Komisijai ir pieņemams. Lielākā daļa Parlamenta ierosināto grozījumu tika pārņemta, īpaši ievērojami regulā tika stiprināts un padarīts konkrētāks pārskata pants, un tas Komisijai sniegs noderīgus norādījumus, lai piekļūtu visām politiskajām jomām, kas noteiktas regulā, un attiecīgos gadījumos ierosinās turpmākus pasākumus. Tādēļ Komisija atbalsta kopējo nostāju, kas ar kvalificētu balsu vairākumu pieņemta 2005. gada 20. jūnijā. PIELIKUMS Komisijas paziņojums par pārskatu, kas minēts 10. panta 2. punkta j) apakšpunktā Komisija konstatē, ka pārskatā, kas minēts 10. panta 2. punkta j) apakšpunktā, iespējamās pārbaudes jomas saistībā ar II pielikumu varētu būt: - izmantošana aerosolu nozarē, - izmantošana dzesēšanas, gaisa kondicionēšanas (izņemot mehāniskajos transportlīdzekļos) un silta gaisa padeves sistēmu nozarēs, - stingrās un elastīgās putas, - ugunsdrošības sistēmas un ugunsdzēšamie aparāti. [1] Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.