Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu, un ar ko groza Padomes direktīvas 98/56/EK, 2000/29/EK un 2008/90/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002, Regulu (EK) Nr. 882/2004 un Regulu (EK) Nr. 396/2005, Direktīvu 2009/128/EK un Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Padomes lēmumus 66/399/EEK, 76/894/EEK un 2009/470/EK /* COM/2013/0327 final - 2013/0169 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS · Vispārīgais konteksts Eiropas Komisija 2011. gada 29. jūnijā iesniedza 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas priekšlikumu[1], kas 2012. gada 6. jūlijā tika grozīts[2]. Ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 7./8. februāra secinājumus, Komisija ierosina pārtikas un dzīvnieku barības jomas izdevumiem visā 2014.–2020. gada laikposmā noteikt maksimālo apjomu EUR 1891,936 miljoni. Šīs regulas mērķis ir modernizēt minētās jomas finansēšanas noteikumus. Galvenais spēkā esošais finansēšanas tiesiskais regulējums šajās jomās ir Padomes Lēmums 2009/470/EK – attiecībā uz veterinārajām izskaušanas programmām un veterinārajiem ārkārtas pasākumiem, Padomes Direktīva 2000/29/EK – attiecībā uz augu veselības jomas pasākumiem un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 882/2004 – attiecībā uz pasākumu finansēšanu saistībā ar oficiālajām kontrolēm. Vēl citi konkrēti noteikumi par finansēm ir Regulā (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā, Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, Direktīvā 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai, un arī vairākās citās Padomes direktīvās, kas saistītas ar augu un dzīvnieku veselību. Šis fragmentētais regulējums nesaskan ar dažiem Finanšu regulas noteikumiem un ir visai sarežģīts. Tas izveidojies laika gaitā, un to nepieciešams racionalizēt. Tagad paveras iespēja spēkā esošos finanšu noteikumus, kas noteikti vairākos juridiskajos pamatos, aizstāt ar vienotu, skaidru un modernu finanšu shēmu, kurā optimizēts, kā tiek īstenota un kā darbojas pārtikas un dzīvnieku barības jomas izdevumu finanšu pārvaldība. Konkrētāk, finanšu pārvaldības struktūras tiks vienkāršotas, pamatojoties uz skaidriem mērķiem un rādītājiem. Skaidrākas būs arī finansēšanas likmes, kas tiks vienkāršotas. Šis priekšlikums ietilpst paketē ”Veselīgākiem dzīvniekiem un augiem un nekaitīgākai pārtikas apritei”, kas ietver priekšlikumus attiecībā uz: – dzīvnieku veselības politiku, kuras mērķis ir Eiropas Savienībā aizsargāt un uzlabot dzīvnieku veselības statusu un stāvokli, it sevišķi attiecībā uz produktīviem dzīvniekiem, turklāt ļaujot Savienības iekšienē īstenot tirdzniecību ar dzīvniekiem un dzīvniekcilmes produktiem un minēto dzīvnieku un produktu importu saskaņā ar attiecīgajiem veselības standartiem un starptautiskajām saistībām; – augu veselības režīmu, kura mērķis ir aizsargāt ES lauksaimniecību un mežsaimniecību, liedzot tās teritorijā iekļūt un izplatīties augiem kaitīgiem nevietējas izcelsmes organismiem; – režīmu, saskaņā ar kuru ražo un dara pieejamu tirgū lauksaimniecības, dārzeņkopības, mežkopības, augļkopības, vīnkopības un dekoratīvās dārzkopības sugu augu reproduktīvo materiālu un kurš nodrošina ES veselības, identitātes un kvalitātes kritēriju ievērošanu; – noteikumiem, kas reglamentē oficiālās kontroles un citas oficiālas darbības, kuras veic, lai nodrošinātu pārtikas aprites tiesību aktu un dzīvnieku barības aprites tiesību aktu, dzīvnieku veselības un labturības, augu veselības un augu reproduktīvā materiāla, augu aizsardzības līdzekļu un pesticīdu noteikumu piemērošanu. · Galvenā uzmanība pasākumiem / izdevumi Pakāpeniskā iznīdēšanā, kura vērsta pret vairākām (noteiktās Savienības daļās endēmiskām) sarakstos minētām dzīvnieku slimībām un kurā izmanto plašu pasākumu klāstu, arī vakcinēšanu, dzīvnieku testēšanu un kompensācijas par izkaušanu un izbrāķēšanu, būtiska nozīme ir veterinārajām izskaušanas programmām. Šo pasākumu atbalstīšanai paredzētajā ES finansējumā par prioritārām tiek uzskatītas sabiedrības veselībai nozīmīgas slimības un slimības, kas rada smagas ekonomiskas sekas, ietekmējot tirdzniecību un radot ienākumu zaudējumus lauksaimniekiem, visai lopkopības nozarei un blakusnozarēm. Attiecībā uz ES augu veselības un augu reproduktīvā materiāla režīmiem prioritātes ir aizsargāt ES lauksaimniecības un mežsaimniecības nozari, liedzot augiem kaitīgu nevietējas izcelsmes organismu iekļūšanu un izplatīšanos ES teritorijā, un gādāt, ka augu ražošanas ķēdes sākumā ir pieejams un tiek izmantots veselīgs augu materiāls. Izdevumos, kas attiecas uz oficiālajām kontrolēm, ietilpst finansējums, kas paredzēts programmai “Labāka apmācība nekaitīgākai pārtikai” (BTSF), kura veicina saskaņotu pieeju Savienības un valstu kontroles sistēmu darbībai, kā arī finansējums tīklam, kurā apvienotas ES references laboratorijas, kas nodrošina specializētās zinātniskās un tehniskās zināšanas jomās, kur oficiālo kontroļu rezultāti ir atkarīgi no tā, cik kvalitatīvi, vienveidīgi un ticami ir oficiālajās laboratorijās izmantoto analīžu vai testu metodes un šo analīžu un testu rezultāti. No šiem izdevumiem finansē arī citus pasākumus, kuru mērķis ir padarīt iedarbīgākas dalībvalstu veiktās oficiālās kontroles un kopumā uzlabot lauksaimniecības un pārtikas ķēdes acquis izpildi. 2. REZULTĀTI, KAS GŪTI, APSPRIEŽOTIES AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN VEICOT IETEKMES NOVĒRTĒŠANU · Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Tā kā šo rīcībpolitiku pārskatīšana notiek jau kādu laiku, katra no tām balstās uz sava ietekmes novērtējuma, un tās ir plaši un sīki iztirzātas ar ieinteresētajām personām dažādos konsultatīvos forumos. · Paātrināta ietekmes novērtēšana Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāts ietekmes novērtēšanu veica no 2012. gada augusta līdz septembrim. Tajā bija apsvērti četri risinājumi: – 1. risinājums: līdzšinējo regulējumu nemainīt. Spēkā esošais tiesiskais regulējums neatbildīs daudzgadu finanšu shēmai. Nebūtu iespējams palielināt augu veselībai paredzētos izdevumus; – 2. risinājums: esošos tiesību aktus apkopot vienā likumdošanas instrumentā. Tas palīdzēs panākt, ka tiesību akti būs vienkāršāki un saprotamāki, taču nepavērs iespēju pielāgot finanšu shēmu; – 3. a) risinājums: nodibināt vienotu saskanīgu finanšu programmu, kurā lielākoties izmantoti līdzšinējie finanšu noteikumi, taču ir paredzēti uzlabojumi. Sistēmu vienkāršojot un saskaņojot likmes, Komisijai un dalībvalstīm samazināsies administratīvais slogs. Ar jauniem finanšu pārvaldības rīkiem, piemēram, skaidriem mērķiem un rādītājiem, pieejamie resursi tiks izmantoti lietderīgāk; – 3. b) risinājums: ieviest saskaņotās izmaksu un pienākumu dalīšanas shēmas (CRSS) elementus. Šajā risinājumā ir paredzēta līdzdalīga pieeja: publiskās iestādes kopīgi ar privāto sektoru uzņemas radušos zaudējumu nastu un atbildību par sistēmas darbu. Sagaidāms, ka īslaicīgi palielināsies administratīvais slogs un ka sistēmu būs grūti pārvaldīt; – 4. risinājums: jebkādu ES darbību pārtrauc. Šis risinājums nav ticis uzskatīts par lietderīgu, jo kavēs mērķu īstenošanu attiecīgajās politikas jomās un ļoti negatīvi ietekmēs tirdzniecību. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Šā priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 43. panta 2. punkts un 168. panta 4. punkta b) apakšpunkts. Saskaņā ar 43. panta 2. punktu pieņemtie pasākumi būtu nepieciešami, lai īstenotu kopējās lauksaimniecības politikas mērķus. Pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu, par mērķi būtu jāizvirza augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. Šis priekšlikums paredz pienākumu finansiāli atbalstīt ES un dalībvalstu darbības, kuru mērķis ir augstā līmenī nodrošināt cilvēku, dzīvnieku un augu veselību pārtikas apritē un augstā līmenī aizsargāt patērētāju tiesības pārtikas apritē, gādājot par to informētību. Tādējādi LESD 43. panta 2. punkta un 168. panta 4. punkta b) apakšpunkta izvēli pamato gan priekšlikuma mērķis, gan saturs. Šis priekšlikums ir pieņemams saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Eiropas Komisija 2011. gada 29. jūnijā iesniedza 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas priekšlikumu[3], kas 2012. gada 6. jūlijā tika grozīts[4]. Ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 7./8. februāra secinājumus, Komisija ierosina pārtikas un dzīvnieku barības jomas izdevumiem visā 2014.–2020. gada laikposmā noteikt maksimālo apjomu EUR 1891,936 miljoni. Saskaņā ar Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus, kopš 2008. gada pārvaldības īstenošanas uzdevumus attiecībā uz pārtikas aprites un dzīvnieku barības aprites programmu Komisija ir uzticējusi Veselības un patērētāju izpildaģentūrai. Pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi, Komisija šīs programmas īstenošanai var izmantot kādu jau esošu izpildaģentūru. 5. REGULAS SATURA KOPSAVILKUMS Šajā regulā ir paredzēts pārtikas un dzīvnieku barības jomas izdevumu apjoms un mērķi, nosakot maksimālo apjomu EUR 1891,936 miljoni pašreizējās cenās. Mērķi ir augsts līmenis attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu un pārtikas ražošanas sistēmu drošumu, augstāks dzīvnieku veselības statuss un dzīvnieku labturība, kaitīgo organismu atklāšana un izskaušana un oficiālo kontroļu iedarbīgas īstenošanas nodrošināšana. Šos mērķus papildina attiecīgi rādītāji. Ar šo regulu tiek noteikti arī attiecināmie pasākumi un izmaksas. Ir racionalizētas dotāciju finansēšanas likmes. Ir noteikta finansēšanas standartlikme, kas ir 50 % no attiecināmajām izmaksām. Ar zināmiem nosacījumiem šo likmi var paaugstināt līdz 75 % un 100 %. Lai izvairītos no administratīvā sloga, ko rada mikroprogrammu pārvaldība, ar šo regulu ir noteikta dotāciju minimālā summa EUR 50 000. Šajā regulā ir paredzēts arī noteiktos apstākļos darīt pieejamu rezervi krīzes situācijām lauksaimniecības nozarē. Kas attiecas uz augu veselību, lai ES aizsargātu no kaitīgiem organismiem, kuriem ir saistība arī ar tirdzniecības globalizāciju un klimata pārmaiņām, Savienības finansiālais ieguldījums aptvers arī kaitīgo organismu klātbūtnes konstatēšanai paredzētas apsekošanas programmas un dalībvalstu tālākajām teritorijām paredzētus fitosanitāros atbalsta pasākumus. Šajā regulā ir paredzēta iespēja sniegt atbalstu Savienības references laboratorijām un projektiem, kuru mērķis ir uzlabot oficiālās kontroles iedarbīgumu un efektivitāti. Skaidrības un pārredzamības labad ar šo regulu tiek noteiktas procedūras, ko ievēro, iesniedzot un izvērtējot ikgadējas un daudzgadu kontroles programmas un sastādot vai atjauninot to dzīvnieku slimību vai augiem kaitīgo organismu sarakstu, uz kuriem attiecināms līdzfinansējums. Šo jomu finansēšanas procedūras ir vienkāršotas. Konkrētāk, būtiski samazināsies Komisijai pieņemamo lēmumu skaits. Piemēram, Komisija vairs nepieņems lēmumus par atmaksāšanu. 2013/0169 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu, un ar ko groza Padomes direktīvas 98/56/EK, 2000/29/EK un 2008/90/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002, Regulu (EK) Nr. 882/2004 un Regulu (EK) Nr. 396/2005, Direktīvu 2009/128/EK un Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Padomes lēmumus 66/399/EEK, 76/894/EEK un 2009/470/EK EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu un 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[5], nosūtījuši leģislatīvā akta projektu valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[6], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[7], rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Savienības tiesību aktos ir paredzētas prasības attiecībā uz pārtiku un pārtikas nekaitīgumu un dzīvnieku barību un dzīvnieku barības nekaitīgumu visos ražošanas posmos, arī noteikumi, kuru mērķis ir nodrošināt, lai tirdzniecībā tiktu ievērota godīga prakse un tiktu sniegta patērētājiem paredzēta informācija. Tajos paredzētas prasības arī attiecībā uz dzīvnieku transmisīvo slimību un zoonožu profilaksi un kontroli, attiecībā uz dzīvnieku labturību, dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu, augu šķirņu aizsardzību, ģenētiski modificētiem organismiem, augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un lietošanu un attiecībā uz pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu. Savienības tiesību aktos ir paredzētas arī oficiālas kontroles un citas kontroles darbības, kuru mērķis ir nodrošināt minēto prasību iedarbīgu īstenošanu un ievērošanu. (2) Šajās jomās Savienības tiesību aktu vispārīgais mērķis ir palīdzēt pārtikas aprites ķēdē augstā līmenī nodrošināt cilvēku, dzīvnieku un augu veselību, augstā līmenī aizsargāt patērētāju tiesības un gādāt par to informētību un augstā līmenī aizsargāt vidi, turklāt veicinot konkurētspēju un darbvietu radīšanu. (3) Lai virzītos uz šo vispārīgo mērķi, ir nepieciešami pienācīgi finanšu resursi. Tādēļ nepieciešams, lai Savienība palīdzētu finansēt pasākumus, kas tiek veikti dažādās ar minēto vispārīgo mērķi saistītās jomās. Turklāt, lai mērķtiecīgi pārvaldītu izdevumu izmantojumu, būtu jāizvirza konkrēti mērķi un jānosaka rādītāji, pēc kuriem vērtēt šo mērķu sasniegšanu. (4) Agrāk Savienība ar pārtiku un dzīvnieku barību saistītos izdevumus ir finansējusi kā dotācijas, iepirkumu un maksājumus starptautiskām organizācijām, kas darbojas šajā jomā. Ir lietderīgi finansēšanu turpināt tādā pašā veidā. (5) Budžeta disciplīnas nolūkos šajā regulā nepieciešams noteikt sarakstu ar attiecināmiem pasākumiem, kam var izmantot Savienības ieguldījumu, un noteikt arī attiecināmās izmaksas un piemērojamās likmes. (6) Eiropas Komisija 2011. gada 29. jūnijā iesniedza 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas priekšlikumu[8], kas 2012. gada 6. jūlijā tika grozīts[9]. Ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 7./8. februāra secinājumus, Komisija ierosina pārtikas un dzīvnieku barības jomas izdevumiem visā 2014.–2020. gada laikposmā noteikt maksimālo apjomu EUR 1891,936 miljoni. (7) Turklāt 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas priekšlikumā Komisija ierosina izveidot ārkārtas mehānismu reaģēšanai krīzes situācijās. Attiecīgi tādos izņēmuma apstākļos kā ar dzīvnieku un augu veselību saistītas ārkārtas situācijas, kad ar 3. izdevumu kategorijas apropriācijām nepietiek, taču ir nepieciešami ārkārtas pasākumi, līdzekļi no rezerves krīzes situācijām lauksaimniecības nozarē būtu jāpārvieto saskaņā ar .. Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par sadarbību budžeta jautājumos un par pareizu budžeta pārvaldību[10]. (8) Pašlaik spēkā esošajos tiesību aktos ir paredzēts, ka dažas no attiecināmajām izmaksām atmaksā pēc nemainīgas likmes, savukārt citām izmaksām nav paredzēts nekāds ierobežojums. Lai sistēmu racionalizētu un vienkāršotu, būtu jānosaka nemainīga maksimālā atmaksas likme. Ir lietderīgi to noteikt parastās dotāciju likmes līmenī. Nepieciešams arī paredzēt iespēju minēto maksimālo likmi noteiktos apstākļos paaugstināt. (9) Ņemot vērā, cik svarīgi ir sasniegt šīs regulas mērķus, ir lietderīgi atsevišķu darbību gadījumā finansēt 100 % attiecināmo izmaksu ar nosacījumu, ka šo darbību īstenošana ir saistīta arī ar neattiecināmu izmaksu rašanos. (10) Savienība ir atbildīga ne vien par to, lai līdzekļi tiktu tērēti atbilstīgi, bet arī par to, lai tiktu veikti pasākumi, kas atbilst vajadzībai saskaņā ar Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par lietpratīgu regulējumu Eiropas Savienībā[11] vienkāršot Savienības izdevumu programmas, lai samazinātu administratīvo slogu un izmaksas līdzekļu saņēmējiem un visiem iesaistītajiem dalībniekiem. Tādēļ gadījumos, kur pēc finansējamo darbību rakstura tas ir piemēroti, būtu jāparedz iespēja izmantot vienreizējus maksājumus. Izmaksu lietderīguma apsvērumu dēļ gan Komisijas, gan dalībvalstu līmenī dotāciju piešķiršanai būtu jānosaka minimālais slieksnis. (11) Savienības tiesību akti prasa, lai dalībvalstis gadījumos, kur ir sastopamas un vēršas plašumā noteiktas dzīvnieku slimības vai zoonozes, īstenotu noteiktus pasākumus. Tāpēc Savienībai būtu jāpiešķir šādiem ārkārtas pasākumiem paredzēts finansiāls ieguldījums. (12) Ar piemērotiem izskaušanas, kontroles un pārraudzības pasākumiem ir nepieciešams arī samazināt tādu dzīvnieku slimību un zoonožu uzliesmojumu skaitu, kas apdraud cilvēku un dzīvnieku veselību, kā arī novērst šādus uzliesmojumus. Tāpēc minēto slimību un zoonožu izskaušanai, kontrolēšanai un pārraudzīšanai paredzētām valsts programmām būtu jāpiešķir Savienības finansējums. (13) Ar organizatoriskiem aspektiem un ar efektivitāti saistītu apsvērumu dēļ attiecībā uz darbu ar dzīvnieku un augu veselības jomas finansējumu ir lietderīgi paredzēt noteikumus par valsts programmu saturu, iesniegšanu, izvērtēšanu un apstiprināšanu, tos attiecinot arī uz programmām, kas īstenotas Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā minētajos tālākajos reģionos. To pašu apsvērumu dēļ būtu jānosaka arī maksājumu pieprasījumu paziņošanas un iesniegšanas termiņi. (14) Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvā 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā[12], ir izvirzīta prasība, lai dalībvalstis veiktu noteiktus ārkārtas pasākumus, kas vērsti uz augiem vai augu produktiem kaitīgu organismu (“kaitīgo organismu”) izskaušanu. Savienībai šo kaitīgo organismu izskaušanā būtu jāiegulda finansējums. Savienības finanšu ieguldījums ar zināmiem nosacījumiem būtu jādara pieejams gan ārkārtas pasākumu veikšanai attiecībā uz tādu kaitīgo organismu izplatības ierobežošanu, kuri Savienību var ietekmēt vissmagāk un kuru izskaušana noteiktās zonās nav iespējama, gan arī pret šiem kaitīgajiem organismiem vērstiem profilaktiskiem pasākumiem. (15) Ja pret kaitīgajiem organismiem vērstiem ārkārtas pasākumiem ir Savienības līmeņa pievienotā vērtība, šiem pasākumiem vajadzētu būt tiesīgiem uz Savienības līdzfinansējumu. Tādēļ Savienības finansiālais ieguldījums būtu jādara pieejams attiecībā uz kaitīgajiem organismiem, kas Direktīvā 2000/29/EK sarakstā minēti kā Savienībā nekonstatēti. Ja kaitīgie organismi Savienībā ir konstatēti, uz Savienības finansiālo ieguldījumu tiesīgiem vajadzētu būt tikai pasākumiem attiecībā uz organismiem, kuri Savienību ietekmē vissmagāk. Tiesīgiem uz Savienības finansiālo ieguldījumu vajadzētu būt arī pasākumiem attiecībā uz kaitīgajiem organismiem, kuru izskaušanā piemēro Savienības mēroga ārkārtas pasākumus. (16) Ir tādi kaitīgi organismi, kuru klātbūtni ir nepieciešams atklāt laikus. Lai nodrošinātu, ka minēto kaitīgo organismu uzliesmojumi nekavējoties tiek izskausti, būtiska nozīme ir apsekojumiem, ko dalībvalstis veic par šādu klātbūtni. Atsevišķās dalībvalstīs veiktiem apsekojumiem ir būtiska nozīme visu citu dalībvalstu teritoriju aizsargāšanā. Savienībai būtu jāiegulda finansējums minētajos apsekojumos. (17) Dalībvalstu tālākie reģioni saskaras ar grūtībām, ko rada tas, ka tie ir tik tālu un atkarīgi no ierobežota produktu skaita. Tāpēc ir lietderīgi, ka Savienība dalībvalstīm piešķir finansiālu ieguldījumu programmām, ko tās kaitīgo organismu kontrolēšanā minētajos tālākajos reģionos īsteno saskaņā ar mērķiem, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 13. marta Regulā (ES) Nr. 228/2013[13], ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 247/2006. (18) Dalībvalstu veiktas oficiālas kontroles ir instruments, kas būtiski nepieciešams, lai verificētu un pārraudzītu, ka tiek īstenotas, ievērotas un izpildītas Savienības attiecīgās prasības. Lai pārtikas aprites ķēdē cilvēkiem, dzīvniekiem un augiem varētu uzturēt augstu drošības līmeni, turklāt nodrošinot augsta līmeņa aizsardzību videi, ir ļoti svarīgi, lai oficiālās kontroles sistēmas būtu iedarbīgas un efektīvas. Šādu kontroles pasākumu vajadzībām būtu jāatvēl Savienības finansiālā palīdzība. Konkrētāk, Savienības references laboratorijām vajadzētu būt tiesīgām uz finansiālu ieguldījumu, kas tām palīdzētu segt Komisijas apstiprinātu darba programmu īstenošanā radušās izmaksas. Turklāt oficiālo kontroļu rezultatīva darbība ir atkarīga arī no tā, vai kontroles iestāžu rīcībā ir labi apmācīts personāls, kam ir pienācīgas zināšanas par Savienības tiesību aktiem, tāpēc Savienībai būtu jāsniedz ieguldījums kompetento iestāžu organizētās mācībās un attiecīgās apmaiņas programmās. (19) Oficiālās kontroles pārvaldības efektivitāte ir atkarīga no tā, cik ātri notiek ar šādām kontrolēm saistīto datu un informācijas apmaiņa. Turklāt attiecīgo noteikumu pienācīga un saskaņota īstenošana ir atkarīga no tā, vai ir izveidotas efektīvas sistēmas, kurās ir iesaistītas dalībvalstu kompetentās iestādes. Tādēļ arī minētajiem nolūkiem paredzētu datubāzu un datorizētu informācijas pārvaldības sistēmu izveidošanai un ekspluatēšanai vajadzētu būt tiesīgai uz finansiālu ieguldījumu. (20) Savienībai vajadzētu atvēlēt finansējumu tehniskām, zinātniskām, koordinējošām un komunikatīvām darbībām, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu Savienības tiesību aktu pareizu īstenošanu un tiesību aktu pielāgošanu norisēm zinātnē, tehnikā un sabiedrībā. Būtu jāfinansē arī projekti, kuru mērķis ir rezultatīvākas un efektīvākas oficiālās kontroles. (21) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu[14] 3. pantu jebkurā likumdevējai iestādei iesniegtā priekšlikumā, kurā paredzētas atkāpes no minētās regulas noteikumiem, šādas atkāpes ir skaidri jānorāda un jānorāda konkrētie iemesli, ar ko šādas atkāpes pamato. Ņemot vērā, kādas īpatnības piemīt dažiem šīs regulas aptvertiem mērķiem un ka ar minētajiem mērķiem saistītu darbību īstenošanai vispiemērotākās ir minēto dalībvalstu kompetentās iestādes, minētās iestādes būtu jāuzskata par norādītiem labuma guvējiem Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 128. panta 1. punkta izpratnē. Tāpēc vajadzētu būt iespējamam šīm iestādēm dotācijas piešķirt, iepriekš nepublicējot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus. (22) Atkāpjoties no Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 86. panta un 130. pantā paredzētajā izņēmuma kārtā šīs regulas 7. un 17. panta reglamentēto ārkārtas pasākumu izmaksas – šo pasākumu steidzamības un neparedzamības dēļ – būtu jāuzskata par attiecināmām izmaksām no dienas, kad dalībvalsts Komisijai ir iesniegusi paziņojumu par slimības sastopamību vai kaitīga organisma klātbūtni. Komisijai attiecīgas budžeta saistības būtu jāuzņemas un attiecināmie izdevumi jāmaksā pēc dalībvalstu iesniegto maksājuma pieteikumu novērtēšanas, attiecīgā nepieciešamības gadījumā izmantojot rezervi krīzes situācijām lauksaimniecībā. (23) Ļoti svarīgi ir šādus ārkārtas pasākumus īstenot nekavējoties. Tāpēc nebūtu lietderīgi nefinansēt izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas, jo tādā gadījumā dalībvalstis drīzāk censtos sagatavot dotācijas pieteikumu, nevis īstenot ārkārtas pasākumus. (24) Ņemot vērā, kādā mērogā darbojas spēkā esošie Savienības tiesību akti par izskaušanas un uzraudzības pasākumu īstenošanu un ka citas speciālās zināšanas ir tehniski mazpieejamas, šīs regulas reglamentētie pasākumi lielākoties ir jāīsteno dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Tādēļ noteiktos gadījumos ir nepieciešams līdzfinansēt valstu administrācijas personāla algu izmaksas. (25) Programmu izstrāde paver koordinēšanas un prioritizēšanas iespēju, tādējādi palīdzot lietderīgi izmantot Savienības finanšu resursus. Tādēļ būtu jāpiešķir Komisijai pilnvaras pieņemt darba programmas noteiktu šajā regulā paredzētu pasākumu īstenošanai. (26) Lai nodrošinātu, ka Savienības finanšu resursi tiek izlietoti atbildīgi un lietderīgi, būtu jāļauj Komisijai vai nu pārbaudēs uz vietas, vai dokumentārās pārbaudēs pārliecināties, ka Savienības finansējums tiek lietderīgi izlietots attiecināmu pasākumu īstenošanai. (27) Savienības finanšu intereses būtu jāsargā visā izdevumu ciklā, arī novēršot, atklājot un izmeklējot nelikumības un atgūstot zaudētus, kļūdaini izmaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus. (28) Lai šīs regulas īstenošanai nodrošinātu vienādus nosacījumus, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras sastādīt un grozīt tādu dzīvnieku slimību un zoonožu sarakstus, attiecībā uz kurām pienākas Savienības finansējums, un paredzēt darba programmas. Grozot tādu dzīvnieku slimību sarakstu, attiecībā uz kurām pienākas ārkārtas pasākumu finansējums, Komisijai būtu jāņem vērā, kādas dzīvnieku slimības jāpaziņo saskaņā ar Padomes 1982. gada 21. decembra Direktīvu 82/894/EEK par dzīvnieku slimību paziņošanu Kopienā[15]. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[16]. (29) Sākotnējos sarakstos, kuros norādītas dzīvnieku slimības un zoonozes, kam pienākas finansējums dzīvnieku veselības jomā, bez grozījumiem vajadzētu būt norādītām tādām dzīvnieku slimībām un zoonozēm, kurām šīs jomas finansējums jau pienākas saskaņā ar Padomes 2009. gada 25. maija Lēmumu 2009/470/EK par izdevumiem veterinārijas jomā,[17] tāpēc šo sākotnējo sarakstu pieņemšanā būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra. (30) Savienības tiesību akti būtu jāpārvalda un jāīsteno tā, lai ar pieredzes palīdzību nodrošinātu, ka ar tiem tiek sasniegti paredzētie rezultāti. Tādēļ ir lietderīgi, ka Komisija izvērtē šīs regulas darbību un produktivitāti un izvērtējuma rezultātus paziņo citām iestādēm. (31) Šīs regulas reglamentēto Savienības noteikumu īstenošanā Komisijai palīdz dažādas komitejas, konkrētāk, komitejas, kuras ir izveidotas ar tādiem lēmumiem kā Padomes 1966. gada 14. jūnija Lēmums 66/399/EEK, ar ko izveido Pastāvīgo lauksaimniecības, dārzkopības un mežsaimniecības sēklu un reproduktīvā materiāla komiteju[18], Padomes 1976. gada 23. novembra Lēmums 76/894/EEK, ar ko izveido Pastāvīgo augu veselības komiteju[19], Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīva 98/56/EK par dekoratīvo augu pavairošanas materiāla tirdzniecību[20], Padomes 2008. gada 29. septembra Direktīva 2008/90/EK par tirdzniecību ar augļaugu pavairošanas materiālu un augļaugiem, kas paredzēti augļu ražošanai[21] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu[22]. Ir lietderīgi komiteju procedūru šajā jomā vienkāršot un ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. pantu dibinātajai komitejai noteikt pienākumu sniegt Komisijai palīdzību ar attiecīgo jomu izdevumiem saistīto īstenošanas pilnvaru realizēšanā, kā arī pielāgot minētās komitejas nosaukumu, lai atspoguļotu tās paplašinātos uzdevumus. Tāpēc Lēmums 66/399/EEK un Lēmums 76/894/EEK būtu jāatceļ un būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 98/56/EK, Direktīva 2008/90/EK un Regula (EK) Nr. 178/2002. (32) Ar šo regulu aizstāj Lēmuma 2009/470/EK normas. Turklāt ar šo regulu aizstāj Direktīvas 2000/29/EK 13.c. panta 5. punktu un 22. līdz 26. pantu, Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem[23], 66. pantu, Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulas (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK[24], 36. un 37. pantu, Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvas 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai,[25] 22. pantu un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulas (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK[26], 76. pantu. Tādēļ Direktīva 2000/29/EK, Regula (EK) Nr. 882/2004 un Regula (EK) Nr. 396/2005, Direktīva 2009/128/EK un Regula (EK) Nr. 1107/2009 būtu attiecīgi jāgroza, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I SADAĻA KOPĪGIE NOTEIKUMI I NODAĻA PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN MĒRĶI 1. pants Priekšmets un darbības joma Ar šo regulu tiek paredzēti noteikumi par Eiropas Savienības vispārējā budžeta izdevumu pārvaldību jomās, uz kurām attiecas Savienības noteikumi, kas: (a) reglamentē pārtiku un pārtikas drošumu visos pārtikas ražošanas, pārstrādes, izplatīšanas un utilizēšanas posmos, arī noteikumi, kas vērsti uz godīgas tirdzniecības prakses nodrošināšanu, patērētāju interešu un to informētības aizsargāšanu un uz tādu materiālu un preču ražošanu un izmantošanu, kuriem paredzēts nonākt saskarē ar pārtiku; (b) reglamentē dzīvnieku barību un dzīvnieku barības drošumu visos dzīvnieku barības ražošanas, pārstrādes, izplatīšanas un utilizēšanas posmos un barības izmantošanā, arī noteikumi, kas vērsti uz godīgas tirdzniecības prakses nodrošināšanu un patērētāju interešu un informētības aizsargāšanu; (c) nosaka prasības attiecībā uz dzīvnieku veselību; (d) nosaka dzīvnieku labturības prasības; (e) paredz aizsargpasākumus pret organismiem, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem un kas definēti Direktīvā 2000/29/EK (turpmāk “kaitīgie organismi”); (f) attiecas uz tirgū laišanai paredzēta augu reproduktīvā materiāla ražošanu un laišanu tirgū; (g) nosaka prasības attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un attiecībā uz pesticīdu ilgtspējīgu izmantošanu; (h) tiecas panākt, lai tiktu novērsts un līdz minimumam samazināts sabiedrības veselības un dzīvnieku veselības apdraudējums, ko rada dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasināti produkti; (i) reglamentē ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē; (j) aizsargā intelektuālā īpašuma tiesības attiecībā uz augu šķirnēm un augu ģenētisko resursu saglabāšanu un apmainīšanos ar tiem. 2. pants Mērķi 1. Ar 1. pantā minētajiem izdevumiem cenšas panākt: (a) vispārīgu mērķi: pārtikas aprites ķēdē un tai radniecīgās jomās palīdzēt augstā līmenī nodrošināt cilvēku, dzīvnieku un augu veselību un aizsargāt patērētāju tiesības un vidi, turklāt Savienības pārtikas un barības nozarei dodot iespēju darboties vidē, kas veicina konkurētspēju un darbvietu radīšanu; (b) šādus konkrētus mērķus: (i) turklāt gādājot par ilgtspējīgāku pārtikas ražošanu, palīdzēt sasniegt augstu līmeni attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu un pārtikas ražošanas sistēmu drošumu, kā arī attiecībā uz citu tādu produktu drošumu, kas var ietekmēt pārtikas nekaitīgumu, (ii) palīdzēt Savienībā panākt augstāku dzīvnieku veselības statusu un atbalstīt dzīvnieku labturības uzlabošanu, (iii) palīdzēt laikus atklāt Savienībā iekļuvušu kaitīgu organismu klātbūtni un tos izskaust, (iv) palīdzēt padarīt oficiālo kontroļu un citu 1. pantā minēto Savienības noteikumu īstenošanai un ievērošanai veiktās darbības iedarbīgākas, efektīvākas un uzticamākas. 2. Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto konkrēto mērķu sasniegšanu vērtē pēc šādiem rādītājiem: (a) attiecībā uz 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā minēto konkrēto mērķi: kā Savienībā ir samazinājies ar pārtikas nekaitīgumu vai zoonozēm saistīto cilvēku slimību gadījumu skaits; (b) attiecībā uz 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā minēto konkrēto mērķi: i) kā ir palielinājies tādu dalībvalstu vai to reģionu skaits, kas ir brīvi no dzīvnieku slimībām, attiecībā uz kurām piešķir finansiālu ieguldījumu, ii) kāds ir bijis kopējais samazinājums, piemēram, tādos slimību parametros kā saslimstība, sastopamība un uzliesmojumu skaits; (c) attiecībā uz 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā minēto konkrēto mērķi: i) kādā aptvērumā Savienības teritorijā notiek kaitīgo organismu apsekošana, it sevišķi attiecībā uz kaitīgajiem organismiem, kuru klātbūtne Savienības teritorijā nav konstatēta, un attiecībā uz kaitīgajiem organismiem, kuri Savienības teritorijā tiek uzskatīti par ļoti bīstamiem, ii) kāds ir laika grafiks un panākumu līmenis šo kaitīgo organismu izskaušanā; (d) attiecībā uz 1. punkta b) apakšpunkta iv) punktā minēto konkrēto mērķi: vai ir vērojama pozitīva tendence to kontroļu iznākumos, ko Komisijas eksperti dalībvalstīs īstenojuši konkrētās jomās, kurās rodas bažas, un par ko ir paziņojuši. II NODAĻA FINANSĒJUMA VEIDI UN VISPĀRĪGIE FINANSĒŠANAS NOTEIKUMI 3. pants Finansējuma veidi 1. Savienība 1. pantā minētos izdevumus finansē saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012. 2. Ja dotācijas piešķir dalībvalstu kompetentajām iestādēm, pēdējās tiek uzskatītas par norādītiem labuma guvējiem Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 128. panta 1. punkta izpratnē. Šādas dotācijas var piešķirt bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus. 3. Savienības finansiālais ieguldījums attiecībā uz šajā regulā minētajiem pasākumiem var būt arī labprātīgi maksājumi starptautiskām organizācijām, kuras darbojas jomās, ko reglamentē 1. pantā minētie noteikumi, un kurās Savienība ir locekle vai kuru darbā tā piedalās. 4. pants Budžets 1. Neskarot 5. pantu, laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim 1. pantā minēto izdevumu maksimālais apjoms ir EUR 1891,936 miljoni pašreizējās cenās. 2. Šā panta 1. punktā minēto maksimālo apjomu var attiecināt arī uz izmaksām, kas saistītas ar sagatavošanas, pārraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kuras nepieciešamas 1. pantā minēto izdevumu pārvaldīšanai un šo darbību mērķu sasniegšanai, konkrētāk, pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, uz izmaksām, kas saistītas ar informācijas apstrādei un apmaiņai paredzētiem IT tīkliem, kā arī visām citām tehniskās un administratīvās palīdzības izmaksām, kas Komisijai radušās minēto izdevumu pārvaldīšanā. 3. Minēto maksimālo apjomu var attiecināt arī uz tādas tehniskās un administratīvās palīdzības izmaksām, kas nepieciešama, lai nodrošinātu pāreju no darbībām, kas apstiprinātas pirms šīs regulas stāšanās spēkā, uz darbībām, kas apstiprinātas pēc tam. Vajadzības gadījumā apropriāciju līdzīgu izmaksu segšanai var iekļaut budžetā pēc 2020. gada, lai nodrošinātu līdz 2020. gada 31. decembrim vēl nepabeigto darbību pārvaldību. 5. pants Kā izmanto rezervi krīzes situācijām lauksaimniecības nozarē Savienības ieguldījumu II sadaļas I nodaļas 1. iedaļā un II sadaļas II nodaļas 1. iedaļā paredzēto ārkārtas situāciju novēršanas pasākumos var finansēt arī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. XXX/201X par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību 4. panta 2. punkta e) apakšpunktu. 6. pants Dotāciju maksimālās likmes un minimālā summa 1. Savienības finansiālais ieguldījums, ko piešķir kā dotāciju, nepārsniedz 50 % no attiecināmajām izmaksām. 2. Šā panta 1. punktā minēto maksimālo likmi var paaugstināt līdz 75 % no attiecināmajām izmaksām attiecībā uz: (a) pārrobežu darbībām, kuras divas vai vairākas dalībvalstis kopīgi īsteno kaitīgo organismu vai dzīvnieku slimību kontrolēšanai vai izskaušanai, (b) dalībvalstīm, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju pēc jaunākajiem Eurostat datiem nesasniedz 90 % no Savienības vidējā kopienākuma. 3. Šā panta 1. punktā minēto maksimālo likmi var paaugstināt līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām, ja Savienības ieguldījumu izmanto darbībām: (a) kas attiecas uz nopietnu veselības risku kontrolēšanu Savienībā, (b) kas ir Savienībai īpaši svarīgi konkrēti uzdevumi, kā Komisija skaidri atzinusi darba programmā, kura pieņemta saskaņā ar 35. panta 1. punktu, vai (c) kas ir īstenoti trešās valstīs. 4. Dotācijas minimālā summa ir EUR 50 000. II SADAĻA FINANŠU NOTEIKUMI I NODAĻA DZĪVNIEKU VESELĪBA 1. iedaļa Ārkārtas pasākumi 7. pants Attiecināmie pasākumi 1. Dalībvalstīm var piešķirt dotācijas līdz 6. panta 1., 2. un 3. punktā minētajiem maksimālo likmju apmēriem par pasākumiem, kas veikti gadījumā, kad ir apstiprināts, ka ir sastopama kāda no dzīvnieku slimībām, kas minēta sarakstā saskaņā ar 8. pantu, ar nosacījumu, ka pasākumi ir tikuši piemēroti nekavējoties un ir ievēroti piemērojamie noteikumi, kas paredzēti attiecīgajos Savienības tiesību aktos. 2. Dotācijas var piešķirt dalībvalstīm, ja gadījumā, kad ir apstiprināts, ka ir sastopama kāda no dzīvnieku slimībām, kas minēta sarakstā saskaņā ar 8. pantu, divas vai vairākas dalībvalstis cieši sadarbojas, lai kontrolētu epidēmiju. 3. Dotācijas var piešķirt dalībvalstīm, trešām valstīm un starptautiskām organizācijām aizsardzības pasākumiem, kas veikti tieša Savienības veselības statusa apdraudējuma gadījumā sakarā ar to, ka trešās valsts vai dalībvalsts teritorijā ir sastopama vai izvēršas kāda no dzīvnieku slimībām vai zoonozēm, kuras minēta sarakstā saskaņā ar 8. vai 11. pantu. 4. Dotācijas var piešķirt dalībvalstīm, ja Komisija pēc dalībvalsts lūguma nolemj, ka tām ir jāizveido bioloģisko produktu krājumi, kas paredzēti kontrolei, kura vērsta pret dzīvnieku slimībām un zoonozēm, kas minētas sarakstā saskaņā ar 8. vai 11. pantu. 5. Bioloģisko produktu krājumu izveidošanai vai vakcīnu devu iegādei var piešķirt Savienības finansiālo ieguldījumu, ja, trešā valstī vai dalībvalstī esot sastopamai vai izvēršoties kādai no dzīvnieku slimībām un zoonozēm, kas minētas sarakstā saskaņā ar 8. vai 11. pantu, var rasties apdraudējums Savienībai. 8. pants Dzīvnieku slimību saraksts 1. Komisija ar īstenošanas aktu izveido to dzīvnieku slimību sarakstu, attiecībā uz kurām var saņemt finansējumu saskaņā ar 7. pantu. Minētajā sarakstā ietver tās dzīvnieku slimības, kas minētas Lēmuma 2009/470/EK 3. panta 1. punktā, 4. panta 1. punktā, 6. panta 2. punktā un 14. panta 1. punktā. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar šīs regulas 39. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. 2. Komisija ar īstenošanas aktiem var grozīt atbilstoši 1. punktam izveidoto dzīvnieku slimību sarakstu, ņemot vērā dzīvnieku slimības, par kurām jāziņo saskaņā ar Direktīvu 82/894/EEK, un slimības, kuras var radīt jaunu apdraudējumu Savienībai, jo tās būtiski ietekmē: (a) cilvēku veselību, (b) dzīvnieku veselību vai dzīvnieku labturību, vai (c) lauksaimniecības vai akvakultūras ražošanu vai saistītās ekonomikas nozares. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šīs regulas 39. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. 9. pants Attiecināmās izmaksas 1. Finansējumu saskaņā ar 7. panta 1. punktu var saņemt par šādām izmaksām, kas dalībvalstīm radušās, veicot attiecīgajā punktā minētos pasākumus: (a) vērtības kompensācijas izmaksas īpašniekiem par izkautiem vai izbrāķētiem dzīvniekiem, ierobežotas ar šo dzīvnieku tirgus vērtību tieši pirms izkaušanas vai izbrāķēšanas; (b) vērtības kompensācijas izmaksas īpašniekiem par iznīcinātiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, ierobežotas ar šo produktu tirgus vērtību tieši pirms iznīcināšanas; (c) izmaksas par saimniecību un iekārtu tīrīšanu, dezinsekciju un dezinfekciju; (d) izmaksas par kontaminētās dzīvnieku barības un kontaminēto ierīču iznīcināšanu, ja šīs ierīces nevar dezinficēt; (e) izmaksas par vakcīnu iegādi un vakcināciju, ja lēmumu par tām pieņēmusi vai atļauju devusi Komisija; (f) attiecīgā gadījumā izmaksas par liemeņu transportēšanu uz pārstrādes ražotnēm; (g) ārkārtējos un pienācīgi pamatotos gadījumos jebkuras citas izmaksas saistībā ar slimības izskaušanu, kā paredzēts šīs regulas 35. panta 3. punktā minētajā finansēšanas lēmumā. 2. Izņēmuma gadījumā, kā minēts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 130. panta 1. punktā, izmaksas ir attiecināmas no dienas, kad dalībvalstis ir paziņojušas Komisijai par slimības sastopamību. Pēc dalībvalstu iesniegto maksājumu pieteikumu novērtēšanas Komisija uzņemas attiecīgās budžeta saistības un veic attiecināmo izdevumu maksājumu. 2. iedaļa Dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmas 10. pants Attiecināmās programmas Dotācijas var piešķirt dalībvalstu ikgadējām vai daudzgadu dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmām saskaņā ar 11. pantā minēto sarakstu (turpmāk – valsts programmas). 11. pants Dzīvnieku slimību un zoonožu saraksts 1. Komisija ar īstenošanas aktu izveido to dzīvnieku slimību un zoonožu sarakstu, attiecībā uz kurām var saņemt dotācijas saskaņā ar 10. pantu. Minētajā sarakstā iekļauj Lēmuma 2009/470/EK I pielikumā minētās dzīvnieku slimības un zoonozes. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar šīs regulas 39. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. 2. Komisija ar īstenošanas aktiem var grozīt saskaņā ar 1. punktu izveidoto sarakstu, ņemot vērā: (a) situāciju saistībā ar dzīvnieku slimībām, kuras būtiski ietekmē lopkopību vai tirdzniecību, (b) tādu zoonožu izvēršanos, kas rada apdraudējumu cilvēkiem, vai (c) jaunas zinātniskas norises vai epidemioloģisku notikumu gaitu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šīs regulas 39. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. 12. pants Attiecināmās izmaksas Saskaņā ar 10. pantu dotāciju saņemšanā attiecināmas izmaksas var būt šādas izmaksas, kas dalībvalstīm radušās, īstenojot valsts programmas: (a) izmaksas par paraugu ņemšanu no dzīvniekiem; (b) testu izmaksas, ja tās ir saistītas tikai ar: i) tādu testa komplektu, reaģentu un izlietojamo materiālu izmaksām, kas ir identificējami un īpaši izmantoti šo testu veikšanai, ii) testu veikšanā tieši iesaistītā personāla izmaksām neatkarīgi no šā personāla statusa; (c) vērtības kompensācijas izmaksas īpašniekiem par izkautiem vai izbrāķētiem dzīvniekiem, ierobežotas ar šo dzīvnieku tirgus vērtību tieši pirms izkaušanas vai izbrāķēšanas; (d) vērtības kompensācijas izmaksas īpašniekiem par iznīcinātiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, ierobežotas ar šo produktu tirgus vērtību tieši pirms iznīcināšanas; (e) izmaksas par programmās izmantoto vakcīnu devu vai vakcīnu un dzīvnieku ēsmu iegādi un uzglabāšanu; (f) izmaksas par vakcīnu devu ievadīšanu mājdzīvniekiem; (g) izmaksas par savvaļas dzīvniekiem paredzētu vakcīnu un ēsmu izplatīšanu; (h) ar patogēna epidemioloģiju un īpašībām pamatotas izmaksas par saimniecības un aprīkojuma tīrīšanu, dezinfekciju un dezinsekciju; (i) ārkārtējos un pienācīgi pamatotos gadījumos izmaksas, kas radušās, veicot citus vajadzīgus pasākumus, kas nav minēti a) līdz h) punktā, ja šie pasākumi ir iekļauti 14. panta 2. punktā minētajā dotāciju lēmumā. Pirmās daļas c) punkta nolūkā no kompensācijas atskaita dzīvnieku likvidācijas vērtību, ja tāda ir. Pirmās daļas d) punkta nolūkā no kompensācijas atskaita termiski apstrādātu neinkubētu olu likvidācijas vērtību. 13. pants Valsts programmu saturs un to iesniegšana 1. Dalībvalstis katru gadu līdz 31. maijam iesniedz Komisijai valsts programmas, sākot ar nākamo gadu, par kuru tās iesniedz dotācijas pieteikumu. Valsts programmas, kas iesniegtas pēc 31. maija, nav tiesīgas uz finansējumu nākamajā gadā. 2. Valsts programmas satur vismaz šādu informāciju: a) apraksts par dzīvnieku slimības vai zoonozes epidemioloģisko situāciju pirms programmas sākšanas dienas; b) programmas īstenošanas ģeogrāfisko un administratīvo teritoriju apraksts un demarkācija; c) programmas ilgums; d) īstenojamie pasākumi; e) lēstais budžets; f) mērķi, kas sasniedzami līdz programmas beigu datumam, un tās paredzētie ieguvumi; g) atbilstīgi rādītāji, pēc kuriem novērtē programmas mērķu īstenošanu. Katrā valsts daudzgadu programmā pirmās daļas a) līdz g) punktā minēto informāciju sniedz par katru programmas gadu. 3. Ja, esot sastopamai vai izvēršoties kādai no dzīvnieku slimībām vai zoonozēm, kas minētas sarakstā saskaņā ar 11. pantu, var rasties draudi Savienības veselības statusam, un lai aizsargātu Savienību pret kādas slimības vai zoonozes ievazāšanos, dalībvalstis valstu programmās var iekļaut pasākumus, kas īstenojami blakus esošo trešo valstu teritorijā sadarbībā ar šo valstu iestādēm. 14. pants Valsts programmu izvērtēšana un apstiprināšana 1. Valsts programmas izvērtē, ņemot vērā 35. panta 1. punktā minētajās ikgadējās vai daudzgadu darba programmās noteiktās prioritātes un kritērijus, un attiecīgā gadījumā arī tos, kas iekļauti šā panta 5. punktā minētajās ikgadējās vai daudzgadējās vadlīnijās. 2. Valsts ikgadējās programmas un saistīto finansējumu apstiprina katru gadu līdz 31. janvārim ar dotāciju lēmumu attiecībā uz īstenotajiem pasākumiem un izmaksām, kas radušās no attiecīgā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Pēc 15. pantā minēto starpposma ziņojumu iesniegšanas Komisija vajadzības gadījumā var grozīt šos lēmumus attiecībā uz visu attiecināmo laikposmu. 3. Valsts daudzgadu programmas un saistīto finansējumu apstiprina līdz pirmā īstenošanas gada 31. janvārim ar dotāciju lēmumu attiecībā uz īstenotajiem pasākumiem un izmaksām laikposmā no pirmā īstenošanas gada 1. janvāra līdz īstenošanas perioda beigām. 4. Ja valsts daudzgadu programmas tiek apstiprinātas saskaņā ar 3. punktu, budžeta saistības var sadalīt gada maksājumos. Ja budžeta saistības tiek sadalītas gada maksājumos, Komisija piešķir gada maksājumus, ņemot vērā programmu gaitu, lēstās vajadzības un pieejamo budžetu. 5. Komisija var pieņemt ikgadējas vai daudzgadējas vadlīnijas, kurās noteiktas veterinārās prioritātes un kritēriji, kas jāizmanto valsts programmu izvērtēšanā. 15. pants Ziņojumu sniegšana Dalībvalstis par katru apstiprināto valsts ikgadējo vai daudzgadu programmu katru gadu līdz 31. martam iesniedz Komisijai tādu sīki izstrādātu ikgadēju tehnisku ziņojumu un finanšu atskaiti par iepriekšējo gadu, kas ietver gūtos rezultātus, kuri novērtēti, ņemot vērā 13. panta 2. punkta g) apakšpunktā minētos rādītājus, un detalizētu atskaiti par attiecināmajām izmaksām, kas radušās. Turklāt par katru apstiprināto ikgadējo valsts programmu dalībvalstis katra gadu līdz 31. jūlijam iesniedz Komisijai starpposma tehniskos ziņojumus un finanšu atskaites. 16. pants Maksājumi Dalībvalsts attiecībā uz valsts programmu iesniedz Komisijai maksājuma pieprasījumu par attiecīgo gadu līdz nākamā gada 31. martam. Komisija pēc 15. pantā minēto ziņojumu atbilstīgas pārbaudes izmaksā Savienības finansiālo ieguldījumu par attiecināmajām izmaksām. II NODAĻA AUGU VESELĪBA 1. iedaļa Ārkārtas pasākumi 17. pants Attiecināmie pasākumi 1. Dalībvalstīm var piešķirt dotācijas 6. panta 1., 2. un 3. punktā minēto maksimālo likmju apmērā par šādiem pasākumiem, kas vērsti pret augiem kaitīgiem organismiem, ievērojot 18. pantā paredzētos nosacījumus: a) tādi pasākumi kaitīgā organisma izskaušanai no invadētas teritorijas, kurus veic kompetentās iestādes saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 16. panta 1. un 2. punktu vai saskaņā ar Savienības pasākumiem, kas pieņemti atbilstoši minētās direktīvas 16. panta 3. punktam; b) pasākumi tāda kaitīgā organisma izplatības ierobežošanai, attiecībā uz kuru saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 16. panta 3. punktu ir pieņemti Savienības pasākumi attiecībā uz ierobežošanu, invadētā teritorijā, kur šo kaitīgo organismu nevar izskaust, ja šie pasākumi ir vajadzīgi, lai aizsargātu Savienību pret šā kaitīgā organisma tālāku izplatību. Šie pasākumi attiecas tikai uz šāda kaitīgā organisma izskaušanu buferzonā, ja šajā buferzonā ir konstatēta tā klātbūtne; c) papildu aizsardzības pasākumi, kas veikti pret tāda kaitīgā organisma izplatību, attiecībā uz kuru saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 16. panta 3. punktu ir pieņemti Savienības pasākumi, izņemot a) punktā minētos izskaušanas pasākumus un b) punktā minētos ierobežošanas pasākumus, ja šie pasākumi ir vajadzīgi, lai aizsargātu Savienību pret šā kaitīgā organisma tālāku izplatību. 2. Šā panta 1. punktā minētās dotācijas arī var piešķirt dalībvalstij, kuras teritorijā nav 1. punktā minēto kaitīgo organismu, ja ir veikti pasākumi pret šo kaitīgo organismu iekļūšanu šīs dalībvalsts teritorijā, jo konstatēta to klātbūtne tādā kaimiņos esošā dalībvalstī vai trešā valstī, kas atrodas tieši pie tās robežas. 18. pants Nosacījumi 17. pantā minētie pasākumi var būt tiesīgi uz dotācijām, ja ir veikti nekavējoties, ievērojot attiecīgajos Savienības tiesību aktos noteiktos piemērojamos noteikumus un izpildot vismaz vienu no šādiem nosacījumiem: (a) tie attiecas uz Direktīvas 2000/29/EK I pielikuma A daļas I iedaļā un II pielikuma A daļas I iedaļā norādītajiem kaitīgajiem organismiem; (b) tos aptver kāds no pasākumiem, kurus Komisija pieņēmusi saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 16. panta 3. punktu. Attiecībā uz pasākumiem, kas atbilst pirmās daļas b) punktā minētajam nosacījumam, ar dotāciju nesedz izmaksas, kas radušās pēc tam, kad vairs netiek piemērots pasākums, kuru Komisija pieņēmusi saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 16. panta 3. punktu. 19. pants Attiecināmās izmaksas 1. Dotācijas saskaņā ar 17. pantu var saņemt par šādām izmaksām, kas dalībvalstīm radušās, veicot attiecīgajā pantā minētos pasākumus: (a) pasākumu veikšanā tieši iesaistītā personāla izmaksas neatkarīgi no šā personāla statusa, kā arī aprīkojuma nomas, izlietojamo materiālu un citu vajadzīgo materiālu, apstrādes materiālu un laboratorisko testu izmaksas; (b) izmaksas par pakalpojumu līgumiem ar trešām personām par pasākumu daļēju īstenošanu; (c) izmaksas, kas attiecīgajiem operatoriem kompensētu augu, augu produktu un citu objektu iznīcināšanu un atbrīvošanos no tiem, kā arī telpu, zemes, ūdens, augsnes, augsnes substrātu, kompleksu, tehnikas un aprīkojuma tīrīšanu un dezinfekciju; (d) ārkārtējos un pienācīgi pamatotos gadījumos izmaksas, kas radušās, veicot citus vajadzīgus pasākumus, kas nav minēti a) līdz c) punktā, ja šie pasākumi ir iekļauti 35. panta 3. punktā minētajā finansēšanas lēmumā. 2. Izņēmuma gadījumā, kā minēts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 130. panta 1. punktā, izmaksas ir attiecināmas no dienas, kad dalībvalstis ir paziņojušas Komisijai par kaitīgā organisma klātbūtni. Pēc dalībvalstu iesniegto maksājumu pieteikumu izvērtēšanas Komisija uzņemas attiecīgās budžeta saistības un veic attiecināmo izdevumu maksājumu. 2. iedaļa Kaitīgo organismu klātbūtnes apsekošanas programmas 20. pants Attiecināmās apsekošanas programmas Dalībvalstīm var piešķirt dotācijas par ikgadējām vai daudzgadu apsekošanas programmām, kuras tās veic attiecībā uz kaitīgo organismu klātbūtni (turpmāk − apsekošanas programmas), ja šīs apsekošanas programmas atbilst vismaz vienam no šādiem nosacījumiem: (a) tās attiecas uz Direktīvas 2000/29/EK I pielikuma A daļas I iedaļā un II pielikuma A daļas I iedaļā norādītajiem kaitīgajiem organismiem; (b) tās aptver kāds no pasākumiem, kurus Komisija pieņēmusi saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 16. panta 3. punktu. Attiecībā uz pirmās daļas a) punktā minētajiem kaitīgajiem organismiem šīs apsekošanas programmas balstās uz riska novērtējumu par šo kaitīgo organismu iekļūšanu, ieviešanos un izplatīšanos attiecīgās dalībvalsts teritorijā un obligāti attiecas uz kaitīgajiem organismiem, kuri rada vislielāko apdraudējumu, un svarīgākajām augu sugām, kuras ir pakļautas šim apdraudējumam. Attiecībā uz pasākumiem, kas atbilst pirmās daļas b) punktā minētajam nosacījumam, ar dotāciju nesedz izmaksas, kas radušās pēc tam, kad vairs netiek piemērots pasākums, kuru Komisija pieņēmusi saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 16. panta 3. punktu. 21. pants Attiecināmās izmaksas Dotācijas saskaņā ar 20. pantu var saņemt par šādām izmaksām, kas dalībvalstīm radušās, īstenojot attiecīgajā pantā minētās apsekošanas programmas: (a) izmaksas par paraugu ņemšanu; (b) testu izmaksas, ja tās ir saistītas tikai ar: i) to testa komplektu, reaģentu un izlietojamo materiālu izmaksām, kas ir identificējami un īpaši izmantoti testu veikšanai; ii) paraugu ņemšanā un testu veikšanā tieši iesaistītā personāla izmaksām neatkarīgi no šā personāla statusa; (c) ārkārtējos un pienācīgi pamatotos gadījumos izmaksas, kas radušās, veicot citus vajadzīgus pasākumus, kuri nav minēti a) un b) punktā, ja šie pasākumi ir iekļauti 23. panta 2. punktā minētajā dotāciju lēmumā. 22. pants Apsekošanas programmu saturs un to iesniegšana 1. Dalībvalstis katru gadu līdz 31. maijam iesniedz Komisijai apsekošanas programmas, sākot ar nākamo gadu, par kuru tās iesniedz pieteikumu dotācijai. Apsekošanas programmas, kas iesniegtas pēc 31. maija, nav tiesīgas uz finansējumu nākamajā gadā. 2. Apsekošanas programmas satur vismaz šādu informāciju: (a) programmā ietvertie kaitīgie organismi; (b) programmas īstenošanas ģeogrāfisko un administratīvo teritoriju apraksts un demarkācija un šo teritoriju statusa apraksts saistībā ar attiecīgo kaitīgo organismu klātbūtni; (c) programmas ilgums; (d) to vizuālo pārbaužu, paraugu un testu skaits, kas plānoti attiecībā uz kaitīgajiem organismiem, augiem, augu produktiem un citiem saistītajiem objektiem; (e) lēstais budžets; (f) mērķi, kas sasniedzami līdz programmas beigu datumam, un tās paredzētie ieguvumi; (g) atbilstīgi rādītāji, pēc kuriem novērtē programmas mērķu īstenošanu. Katrā daudzgadu apsekošanas programmā pirmās daļas a) līdz g) punktā minēto informāciju sniedz par katru programmas gadu. 23. pants Apsekošanas programmu izvērtēšana un apstiprināšana 1. Apsekošanas programmas izvērtē, ņemot vērā 35. panta 1. punktā minētajās ikgadējās vai daudzgadu darba programmās noteiktās prioritātes un kritērijus, un attiecīgā gadījumā arī tos, kas iekļauti šī panta 5. punktā minētajās ikgadējās vai daudzgadējās vadlīnijās. 2. Ikgadējās apsekošanas programmas un saistīto finansējumu apstiprina katru gadu līdz 31. janvārim ar dotāciju lēmumu attiecībā uz īstenotajiem pasākumiem un izmaksām, kas radušās no attiecīgā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Pēc 15. pantā minēto starpposma ziņojumu iesniegšanas Komisija vajadzības gadījumā var grozīt šos lēmumu attiecībā uz visu attiecināmo laikposmu. 3. Daudzgadu apsekošanas programmas un saistīto finansējumu apstiprina līdz pirmā īstenošanas gada 31. janvārim ar dotāciju lēmumu attiecībā uz īstenotajiem pasākumiem un izmaksām laikposmā no pirmā īstenošanas gada 1. janvāra līdz īstenošanas perioda beigām. 4. Ja daudzgadu apsekošanas programmas tiek apstiprinātas saskaņā ar 3. punktu, budžeta saistības var sadalīt gada maksājumos. Ja budžeta saistības tiek sadalītas gada maksājumos, Komisija veic gada maksājumus, ņemot vērā programmu gaitu, lēstās vajadzības un pieejamo budžetu. 5. Komisija var pieņemt ikgadējas vai daudzgadējas vadlīnijas, kurās noteiktas fitosanitārās prioritātes, tostarp kaitīgie organismi, kas nav konstatēti Savienības teritorijā, un kaitīgie organismi, kas uzskatāmi par visbīstamākajiem Savienības teritorijai, kā arī kritēriji, kas jāizmanto apsekošanas programmu izvērtēšanā. 24. pants Ziņojumu sniegšana un maksājumi Šīs regulas 15. un 16. pantu mutatis mutandis piemēro attiecībā uz apsekošanas programmām. 3. iedaļa Programmas kaitīgo organismu kontrolei Savienības tālākajos reģionos 25. pants Attiecināmie pasākumi un izmaksas 1. Dalībvalstīm var piešķirt dotācijas programmām, ko tās veic kaitīgo organismu kontrolei Savienības tālākajos reģionos, kuri uzskaitīti Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 228/2013 2. pantā noteiktajiem mērķiem (turpmāk "programmas tālākajiem reģioniem"). Šīs dotācijas attiecas uz darbībām, kas nepieciešamas, lai šajos reģionos nodrošinātu tur spēkā esošo kaitīgo organismu kontroles noteikumu pareizu īstenošanu. 2. Šādas izmaksas, kas dalībvalstīm radušās, īstenojot programmas tālākajiem reģioniem, ir tiesīgas uz Savienības finansējumu: (a) pasākumu īstenošanā tieši iesaistītā personāla izmaksas neatkarīgi no šā personāla statusa, kā arī aprīkojuma nomas, izlietojamo materiālu un apstrādes materiālu izmaksas; (b) izmaksas par pakalpojumu līgumiem ar trešām personām, lai īstenotu pasākumu daļu; (c) izmaksas par paraugu ņemšanu; (d) testu izmaksas, ja tās ir saistītas tikai ar: i) to testa komplektu, reaģentu un izlietojamo materiālu izmaksām, kas ir identificējami un īpaši izmantoti testu veikšanai, ii) paraugu ņemšanā un testu veikšanā tieši iesaistītā personāla izmaksām neatkarīgi no šā personāla statusa. 26. pants Programmas tālākajiem reģioniem: saturs un iesniegšana 1. Dalībvalstis katru gadu līdz 31. maijam iesniedz Komisijai programmas tālākajiem reģioniem, sākot ar nākamo gadu, par kuru tās iesniedz dotācijas pieteikumu. Programmas tālākajiem reģioniem, kas iesniegtas pēc 31. maija, nav tiesīgas uz finansējumu nākamajā gadā. 2. Programmas tālākajiem reģioniem satur vismaz šādu informāciju: (a) programmā ietvertie kaitīgie organismi; (b) programmas īstenošanas ģeogrāfisko un administratīvo teritoriju apraksts un demarkācija un šo teritoriju statusa apraksts saistībā ar attiecīgo kaitīgo organismu klātbūtni; (c) reģionālās fitosanitārās situācijas tehniskā analīze; (d) programmas ilgums; (e) programmā iekļautās darbības un attiecīgā gadījumā to vizuālo pārbaužu, paraugu un testu skaits, kas plānoti attiecībā uz kaitīgajiem organismiem, augiem, augu produktiem un citiem saistītajiem objektiem; (f) lēstais budžets; (g) mērķi, kas sasniedzami līdz programmas beigu datumam, un tās paredzētie ieguvumi; (h) atbilstīgi rādītāji, pēc kuriem novērtē programmas mērķu īstenošanu. Katrā daudzgadu programmā tālākajiem reģioniem pirmās daļas a) līdz h) punktā minēto informāciju sniedz par katru programmas gadu. 27. pants Programmas tālākajiem reģioniem: izvērtēšana un apstiprināšana 1. Programmas tālākajiem reģioniem izvērtē, ņemot vērā 35. panta 1. punktā minētajās ikgadējās vai daudzgadu darba programmās noteiktās prioritātes un kritērijus. 2. Ikgadējās programmas tālākajiem reģioniem un saistīto finansējumu katru gadu līdz 31. janvārim apstiprina ar dotāciju lēmumu attiecībā uz īstenotajiem pasākumiem un izmaksām, kas radušās no attiecīgā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Pēc 15. pantā minēto starpposma ziņojumu iesniegšanas Komisija vajadzības gadījumā var grozīt šos lēmumus attiecībā uz visu attiecināmo laikposmu. 3. Daudzgadu programmas tālākajiem reģioniem un saistīto finansējumu apstiprina līdz pirmā īstenošanas gada 31. janvārim ar dotāciju lēmumu attiecībā uz īstenotajiem pasākumiem un izmaksām laikposmā no pirmā īstenošanas gada 1. janvāra līdz īstenošanas perioda beigām. 4. Ja daudzgadu programmas tālākajiem reģioniem tiek apstiprinātas saskaņā ar 3. punktu, budžeta saistības var sadalīt gada maksājumos. Ja budžeta saistības tiek sadalītas gada maksājumos, Komisija veic gada maksājumus, ņemot vērā programmu gaitu, lēstās vajadzības un pieejamo budžetu. 28. pants Ziņojumu sniegšana un maksājumi Šīs regulas 15. un 16. pantu mutatis mutandis piemēro attiecībā uz programmām tālākajiem reģioniem. III NODAĻA finansiālais ieguldījums oficiālajāM kontrolēM un citāM darbībāM 29. pants Eiropas Savienības references laboratorijas 1. Dotācijas var piešķirt Regulas (EK) Nr. 882/2004 32. pantā minētajām Eiropas Savienības references laboratorijām par izmaksām, kas tām rodas, īstenojot Komisijas apstiprinātās darba programmas. 2. Saskaņā ar 1. punktu dotācijas var saņemt par šādām izmaksām: (a) tāda personāla izmaksas, kas tieši iesaistīts laboratorijas darbībās, kuras veiktas Savienības references laboratorijas statusā, neatkarīgi no šā personāla statusa; (b) pamatiekārtu izmaksas; (c) izlietojamo materiālu izmaksas; (d) paraugu nosūtīšanas, komandējumu, sanāksmju, apmācību izmaksas. 30. pants Apmācība 1. Savienība var finansēt darbinieku apmācību kompetentajām iestādēm, kuras ir atbildīgas par oficiālajām kontrolēm, kā minēts Regulas (EK) Nr. 882/2004 51. pantā, ar mērķi izstrādāt saskaņotu pieeju oficiālajām kontrolēm un citām oficiālām darbībām, augstā līmenī nodrošinot cilvēku, dzīvnieku un augu veselības aizsardzību. 2. Komisija izstrādā apmācības programmas, kurās nosaka intervences prioritātes, pamatojoties uz konstatēto apdraudējumu sabiedrības veselībai, dzīvnieku veselībai un labturībai un augu veselībai. 3. Lai gūtu tiesības uz 1. punktā minēto Savienības finansējumu, kompetentās iestādes nodrošina, ka attiecīgajā punktā minētajās apmācībās iegūtās zināšanas pēc vajadzības tiek izplatītas un atbilstīgi izmantotas nacionālajās apmācību programmās. 4. Uz 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu ir tiesīgas šādas izmaksas: (a) izmaksas par apmācību vai apmaiņas darbību organizēšanu; (b) to kompetento iestāžu darbinieku ceļa un uzturēšanās izmaksas, kuri piedalās apmācībā. 31. pants Dalībvalstu eksperti Savienības finansiālo ieguldījumu var piešķirt ceļa un uzturēšanās izdevumiem, kas radušies dalībvalstu ekspertiem tādēļ, ka Komisija tos norīkojusi palīdzēt Komisijas ekspertiem, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 882/2004 45. panta 1. punktā un 46. panta 1. punktā. 32. pants Koordinēti kontroles plāni un datu vākšana 1. Dotācijas var piešķirt par izmaksām, kas dalībvalstīm radušās, īstenojot Regulas (EK) Nr. 882/2004 53. panta minētos koordinētos kontroles plānus, un vācot datus. 2. Attiecināmas ir šādas izmaksas: (a) laboratorisko testu izmaksas; (b) izmaksas par aprīkojumu, kas vajadzīgs oficiālās kontroles veikšanai un datu vākšanai. IV NODAĻA citi pasākumI 33. pants Informācijas sistēmas 1. Savienība finansē tādu datubāžu un datorizētu informācijas vadības sistēmu izveidošanu un darbību, kuras pārvalda Komisija un kuras vajadzīgas, lai efektīvi un lietderīgi īstenotu 1. pantā minētos noteikumus. 2. Savienības finansiālo ieguldījumu var piešķirt tādu datubāžu un datorizētu informācijas vadības sistēmu izveidošanai un pārvaldīšanai, kuras izstrādā vai pārvalda trešās personas, tostarp starptautiskas organizācijas, ja vien šie rīki: (a) kopumā dod pievienoto vērtību Savienībai un ir pieejami visā Savienībā visiem ieinteresētajiem lietotājiem un (b) ir vajadzīgi, lai efektīvi un lietderīgi īstenotu 1. pantā minētos noteikumus. 34. pants Noteikumu īstenošana un pielāgošana 1. Savienība var finansēt tehnisko un zinātnisko darbu, tostarp izpētes un koordinēšanas darbības, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu 1. pantā minēto noteikumu pareizu īstenošanu un šo noteikumu pielāgošanu zinātnes, tehnoloģiju un sabiedrības attīstībai. Turklāt Savienības finansiālo ieguldījumu var piešķirt dalībvalstīm vai starptautiskām organizācijām, kas darbojas 1. pantā minētajos reģionos, tādu darbību veikšanai, ar kurām atbalsta 1. pantā minēto noteikumu izstrādāšanu un īstenošanu. 2. Dotācijas var piešķirt projektiem, ko viena vai vairākas dalībvalstis, izmantojot inovatīvus paņēmienus un protokolus, organizē ar mērķi uzlabot oficiālo kontroļu rezultatīvu īstenošanu. 3. Turklāt Savienības finansiālo ieguldījumu var piešķirt, lai atbalstītu informācijas un izpratnes vairošanas iniciatīvas, kuru mērķis ir nodrošināt kvalitatīvāku, atbilstīgu un ilgtspējīgu rīcību attiecībā uz 1. pantā minēto noteikumu īstenošanu. III SADAĻA PLĀNOŠANA, ĪSTENOŠANA UN KONTROLE 35. pants Darba programmas 1. Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem kopīgas vai atsevišķas ikgadējas vai daudzgadu darba programmas, lai īstenotu II sadaļā minētos pasākumus, izņemot I nodaļas 1. iedaļā un II nodaļas 1. iedaļā minētos pasākumus. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 39. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. 2. Šā panta 1. punktā minētajās darba programmās precizē izvirzītos mērķus, vēlamos rezultātus, īstenošanas metodes un to kopējo summu. Tajās iekļauj arī finansējamo pasākumu aprakstu, norādi par katram pasākumam piešķirto summu un indikatīvu īstenošanas grafiku. Attiecībā uz dotācijām tajās iekļauj prioritātes, būtiskos vērtēšanas kritērijus un finansējuma likmi. 3. Lai īstenotu II sadaļas I nodaļas 1. iedaļā un II nodaļas 1. iedaļā minētos pasākumus vai ja nepieciešams reaģēt uz neparedzētiem notikumiem, Komisija pieņem ad hoc finansēšanas lēmumus saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 84. panta 2. punktu. 36. pants Komisijas pārbaudes uz vietas Komisija var organizēt pārbaudes uz vietas dalībvalstīs un saņēmēju telpās, lai jo īpaši pārbaudītu: (a) vai tiek iedarbīgi īstenoti pasākumi, kuri saņem Savienības finansiālo ieguldījumu; (b) vai administratīvā prakse atbilst Savienības noteikumiem; (c) vai ir vajadzīgie apliecinošie dokumenti un kā tie atbilst Savienības finansētajiem pasākumiem. 37. pants Piekļuve informācijai Dalībvalstis un saņēmēji dara pieejamu Komisijai visu informāciju, kas ir vajadzīga pasākumu īstenošanas pārbaudei un veic visus piemērotos pasākumus, lai atvieglotu pārbaudes, ko Komisija uzskata par lietderīgām saistībā ar Savienības finansējuma pārvaldību, tostarp pārbaudes uz vietas. 38. pants Savienības finansiālo interešu aizsardzība 1. Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētos pasākumus, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus. 2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, īstenošanas struktūras, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri šīs regulas ietvaros ir saņēmuši Savienības līdzekļus. Eiropas Krāpšanas apkarošanas birojs (OLAF) saskaņā ar procedūrām, kas paredzētas Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96[27], ir pilnvarots veikt to uzņēmēju pārbaudes uz vietas un inspekcijas, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, lai noteiktu, vai notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas skar Savienības finanšu intereses, saistībā ar dotāciju nolīgumu vai lēmumu, vai līgumu, kas saistīts ar Savienības finansējumu. Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas, pārbaudes uz vietas un inspekcijas. IV SADAĻA VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 39. pants Komiteju procedūra 1. Komisijai palīdz Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. panta 1. punktu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē. 2. Jebkādām atsaucēm uz šo punktu piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru beidz bez rezultāta, ja atzinuma sniegšanai noteiktajā termiņā tā lēmis komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļi ar vienkāršu balsu vairākumu. 3. Jebkādām atsaucēm uz šo punktu piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru beidz bez rezultāta, ja atzinuma sniegšanai noteiktajā termiņā tā lēmis komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļi ar vienkāršu balsu vairākumu. 40. pants Izvērtēšana 1. Līdz 2018. gada 31. decembrim Komisija par 2. panta 1. punktā minēto mērķu sasniegšanu attiecībā uz II sadaļas I un II nodaļā un III nodaļas 29. un 30. pantā (rezultāti un ietekme) minētajiem pasākumiem iedibina izvērtējuma ziņojumu, kurā atspoguļots, cik lietderīgi Savienības līmenī izmantoti resursi un kāda bijusi izmantošanas pievienotā vērtība. Izvērtējums informē arī, kāds tvērums ir vienkāršošanai, vai visi mērķi joprojām ir būtiski, un norāda, kā pasākumi palīdzējuši īstenot Savienības prioritātes attiecībā uz gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi. Tajā ņem vērā rezultātus, kas gūti izvērtēšanā par iepriekšējo pasākumu ilgtermiņa ietekmi. 2. Līdz 2022. gada 30. jūnijam Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm veic ex-post izvērtēšanu par 1. punktā minētajiem pasākumiem. Šādā 1. punktā minēto pasākumu ex-post izvērtēšanā izskata, cik lietderīgi un efektīvi ir bijuši 1. punktā minētie izdevumi un kāda bijusi to ietekme. 3. Šā panta 1. un 2. punktā minētajos izvērtējumos sasniegumus atspoguļo, izmantojot 2. panta 2. punktā minētos rādītājus. 4. Šā panta 1. un 2. punktā minēto izvērtējumu secinājumus Komisija paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. 41. pants Informācija, komunikācija un publicitāte 1. Ja tas atbilstīgi, saņēmēji un attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka saskaņā ar šo regulu piešķirtais finansiālais ieguldījums tiek pienācīgi publiskots, lai sabiedrību informētu par Savienības lomu pasākumu īstenošanā. 2. Komisija īsteno ar finansētajiem pasākumiem un rezultātiem saistītu informatīvu un komunikatīvu darbību. Turklāt no budžeta, kas saskaņā ar šo regulu piešķirts komunikācijai, sedz arī korporatīvo komunikāciju par Savienības politiskajām prioritātēm. 42. pants Atceltie tiesību akti 1. Tiek atcelts Lēmums 66/399/EEK, Lēmums 76/894/EEK un Lēmums 2009/470/EK. 2. Atsauces uz Lēmumu 66/399/EEK un Lēmumu 76/894/EEK uzskata par atsaucēm uz Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. panta 1. punktu. 43. pants Pārejas noteikumi Attiecībā uz dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontrolēšanas un pārraudzības valsts programmām, kas 2013. gadā saņem Savienības finansējumu saskaņā ar Lēmuma 2009/470/EK 27. pantā paredzēto finanšu pasākumu, joprojām ir spēkā minētā panta 7. un 8. punkts. 44. pants Direktīvas 98/56/EK grozījumi Direktīvu 98/56/EK[28] groza šādi: direktīvas 17. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Komisijai palīdz Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. panta 1. punktu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē.”; direktīvas 18. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Komisijai palīdz Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. panta 1. punktu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē.” 45. pants Direktīvas 2000/29/EK grozījumi Direktīvu 2000/29/EK groza šādi: 1) direktīvas 13.c panta 5. punktu svītro; 2) direktīvas 22. līdz 26. pantu svītro. 46. pants Regulas (EK) Nr. 178/2002 grozījumi 1. Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Komisijai palīdz Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja, turpmāk “Komiteja”. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011[29] izpratnē. Komiteja ir organizēta nodaļās, kas risina visus attiecīgos jautājumus.” 2. Visas Savienības tiesību aktu atsauces uz Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgo komiteju uzskata par atsaucēm uz Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. panta 1. punktā minēto komiteju. 47. pants Regulas (EK) Nr. 882/2004 grozījumi Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. pantu svītro. 48. pants Regulas (EK) Nr. 396/2005 grozījumi Regulas (EK) 396/2005 36. un 37. pantu svītro. 49. pants Direktīvas 2008/90/EK grozījumi Direktīvas 2008/90/EK 19. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Komisijai palīdz Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. panta 1. punktu. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē.” 50. pants Direktīvas 2009/128/EK grozījumi Direktīvas 2009/128/EK 22. pantu svītro. 51. pants Regulas (EK) Nr. 1107/2009 grozījumi Regulas (EK) Nr. 1107/2009 76. pantu svītro. 52. pants Stāšanās spēkā un piemērošana Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2014. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko paredz vispārīgus noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kas attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu ("pārtikas un barības izdevumi") 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[30] 17 04 Pārtika un barības nekaitīgums, dzīvnieku veselība, dzīvnieku labturība un augu veselība 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[31] ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības paplašināšanu P Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Šajā regulā ietverto izdevumu mērķi ir palīdzēt augstā līmenī nodrošināt cilvēku, dzīvnieku un augu veselību pārtikas aprites ķēdē un tai radniecīgās jomās un augstā līmenī aizsargāt patērētāju tiesības un vidi, turklāt ES pārtikas nozarei dodot iespēju darboties vidē, kas veicina konkurētspēju un darbvietu radīšanu. 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. 1 Vienlaikus gādājot par ilgtspējīgāku pārtikas ražošanu, palīdzēt sasniegt augstu līmeni attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu un pārtikas ražošanas sistēmu drošumu, kā arī attiecībā uz citu tādu produktu drošumu, kas var ietekmēt pārtikas nekaitīgumu. Konkrētais mērķis Nr. 2 Palīdzēt Savienībā panākt augstāku dzīvnieku veselības statusu un atbalstīt dzīvnieku labturības palielināšanu. Konkrētais mērķis Nr. 3 Palīdzēt laikus atklāt tādu kaitīgu organismu klātbūtni, kas iekļuvuši Savienībā, un tos izskaust. Konkrētais mērķis Nr. 4 Palīdzēt vairot iedarbīgumu, efektivitāti un uzticamību attiecībā uz oficiālajām kontrolēm un citiem pasākumiem, kas veikti, lai rezultatīvi īstenotu un ievērotu regulā, ar ko paredz pārtikas un barības izdevumu pārvaldības noteikumus, minētos Savienības noteikumus. 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Finanšu shēma 2007.–2013. gadam pirmām kārtām ietekmē dalībvalstis un to kompetentās iestādes, jo tās ir galvenās finansiālā ieguldījuma saņēmējas. Pastāv arī netieša ietekme uz ieinteresētajām personām, piemēram, sākotnējiem ražotājiem (lauksaimniekiem utt.), citiem tirgus dalībniekiem un veterinārārstiem, taču tā ir sekundāra. To paredz arī priekšlikums regulai, kas aptver laikposmu no 2014.–2020. gadam. Gaidāmais vispārējais rezultāts ir, ka, izmantojot ES līdzfinansējumu: - uzliesmojuma gadījumos tiks straujāk izskaustas dzīvnieku slimības un augu kaitīgie organismi; - tiks novērsta dzīvnieku slimību rašanās un augu kaitīgo organismu klātbūtne; - visā ES tiks saskaņotāk piemēroti ES tiesību akti attiecībā uz pārtikas un barības nekaitīgumu. Turklāt iepriekšminētais palīdzēs nodrošināt netraucētāku iekšējā tirgus darbību un brīvāku piekļuvi trešo valstu tirgiem, kas varētu pozitīvi ietekmēt nodarbinātību ES. Rezultātu un ietekmes rādītāji Mērķis Nr. 1: vienlaikus gādājot par ilgtspējīgāku pārtikas ražošanu, palīdzēt sasniegt augstu līmeni attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu un pārtikas ražošanas sistēmu drošumu, kā arī attiecībā uz citu tādu produktu drošumu, kas var ietekmēt pārtikas nekaitīgumu. Šis mērķis tiks vērtēts pēc gadījumu skaita samazinājuma Savienībā attiecībā uz tādām cilvēku slimībām, kas saistītas ar pārtikas nekaitīgumu vai zoonozēm. Mērķis Nr. 2: palīdzēt Savienībā panākt augstāku dzīvnieku veselības statusu un atbalstīt dzīvnieku labturības palielināšanu. Šis mērķis tiks vērtēts pēc tādu dalībvalstu vai to reģionu skaita pieauguma, kas ir brīvi no dzīvnieku slimībām, uz kurām attiecina finansiālu ieguldījumu, un pēc slimības rādītāju, piemēram, sastopamības, izplatības un uzliesmojumu skaita samazinājuma. Mērķis Nr. 3: palīdzēt laikus atklāt Savienībā iekļuvušu kaitīgu organismu klātbūtni un tos izskaust. Šis mērķis tiks vērtēts pēc: Savienības teritorijas aptvēruma, kādā darbojas kaitīgo organismu apsekošana, jo īpaši to kaitīgo organismu apsekošana, par kuru klātbūtni Savienības teritorijā nav ziņu, un to kaitīgo organismu apsekošana, kurus uzskata par Savienības teritorijai visbīstamākajiem kaitīgajiem organismiem, kā arī - kaitīgo organismu izskaušanai nepieciešamā laika un tās panākumu līmeņa. Mērķis Nr. 4: palīdzēt vairot iedarbīgumu, efektivitāti un uzticamību attiecībā uz oficiālajām kontrolēm un citām darbībām, kas veiktas, lai pārbaudītu, vai tās īstenotas efektīvi un vai ievēroti regulas priekšlikuma 1. pantā minētie Savienības noteikumi. Šis mērķis tiks vērtēts pēc Komisijas ekspertu dalībvalstīs veiktu un ziņotu kontroļu rezultātu labvēlīgas tendences konkrētās teritorijās, kas rada bažas. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Privātais sektors ir jāaizsargā no slimību un kaitīgo organismu nopietnas, nelabvēlīgas ietekmes, un tādējādi tiks veicināta izaugsme un darbvietu izveide ES. Šīs regulas noteikumiem būtu jāatbalsta politikas mērķi katrā jomā, kuru mērķis ir uzturēt labu dzīvnieku veselību, augu veselību, augu reproduktīvā materiāla veselību un oficiālās kontroles. Sākot ar 2014. gadu, regula turpinās atbalstīt ES darbību īstenošanu pārtikas nekaitīguma politikas jomā. Tā pamatosies uz darbu pie rezultātiem, kas jau sasniegti ar esošo tiesību aktu palīdzību, un uz paātrināto ietekmes novērtējumu, kas pievienots šim priekšlikumam. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Saskaņā ar pieeju "no lauka galdā", ko piemēro pārtikas un barības nekaitīguma jomā, šīs darbības mērķis ir panākt uzlabojumus visā pārtikas apritē. Šī joma ir saskaņota ES līmenī, un starp dalībvalstīm norit vērā ņemama tirdzniecība. ES pārtikas un dzērienu rūpniecība Eiropā ir lielākā ražošanas nozare, kuras gada apgrozījums 2009. gadā sasniedza EUR 954 miljardus. Tā eksportē uz trešajām valstīm pārtikas produktus un dzērienus apmēram EUR 54 miljardu vērtībā, sniedz aptuveni EUR 10 miljardu ieguldījumu pozitīvā tirdzniecības bilancē, un tajā nodarbināti apmēram 4,2 miljardi cilvēku. (Avots: ES Pārtikas un dzērienu rūpniecības konfederācija). Nopietnu dzīvnieku un augu slimību uzliesmojumi var izraisīt apjomīgus tiešus zaudējumus lauksaimniecībai un, iespējams, milzīgus netiešus zaudējumus Eiropas ekonomikai. Šādas problēmas var strauji izplatīties dalībvalstīs un aptvert visu ES tirgu. Svarīgs atgādinājums par dzīvnieku slimību uzliesmojumu nopietnību un neparedzamību ir nesen plašā Eiropas teritorijā novērotā infekciozā katarālā drudža sastopamība, kas izraisīja ievērojamus zaudējumus. ES iesaistīšanās mērķis ir iespējami samazināt ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību un tirgiem, kā arī samazināt riskus visā pārtikas apritē, izmantojot preventīvas darbības un krīžu pārvaldību. ES sniedz ieguldījumu valstu programmās ar mērķi uzlabot dzīvnieku veselību vai izskaust tās slimības, kas apdraud cilvēkus vai kuru klātbūtnei var būt nopietna sociāla, ekonomiska un politiska ietekme. Lai līdz pieņemam līmenim samazinātu apdraudējumu sabiedrībai un/vai dzīvnieku veselībai, ir nepieciešamas izskaušanas, pārraudzības un uzraudzības programmas. Uzraudzība ES mērogā tiek īstenota arī attiecībā uz tādām slimībām kā putnu gripa un transmisīvā sūkļveida encefalopātija (TSE). Lai palīdzētu dalībvalstīm risināt ar dzīvnieku slimībām saistītas krīzes situācijas, ir pieejams finansiālais ieguldījums ārkārtas pasākumiem (ārkārtas gadījumu fonds), un ir izveidotas vakcīnu bankas, kurās uzpildīti krājumi, lai nodrošinātu vakcīnu pieejamību ārkārtas situācijās. Finansējums tiek nodrošināts arī to dalībvalstu atbalstam, kas nonākušas ārkārtas situācijā saistībā ar augiem kaitīgiem organismiem, jo īpaši ņemot vērā pieaugušo tirdzniecību starp dalībvalstīm, kā arī ar citām valstīm. Tas ietekmē ne tikai pārtikas rūpniecību, bet arī visu nozari kopumā – tas saistīts ar dažu augiem kaitīgo organismu iespējamo ietekmi uz kokmateriāliem vai koksnes iepakojamo materiālu, piemēram, paletēm. Papildus, lai nodrošinātu labāku sagatavotību un sniegtu Komisijai un dalībvalstīm zinātnisku atbalstu ES līmenī, tiek finansēts Eiropas Savienības references laboratoriju tīkls. Tas sekmē diagnostikas prakses saskaņošanu ES līmenī. Lai nodrošinātu pienācīgu ES standartu īstenošanu, darbībā ietverta arī apmācību programma (BTSF- Labāka apmācība nekaitīgākai pārtikai) personālam un kompetentajām iestādēm gan ES ietvaros, gan ārpus tās. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Spēkā esošā tiesiskā regulējuma problēmas galvenokārt attiecas uz vajadzību grozīt minēto regulējumu, lai pielāgotu to izmaiņām nozares vajadzībās, kas noteiktas attiecīgajos pārskatos. Minētās vajadzības būtu jāatspoguļo turpmākajos tiesību aktos neatkarīgi no tā, vai noteikumi par izdevumiem ir ietverti nozaru aktos vai apvienoti vienā horizontālā aktā. 1. problēmu cēlonis. Spēkā esošais tiesiskais regulējums ir pārāk sarežģīts. Pašreizējais skaidrības trūkums par finansējuma likmēm sagādā dalībvalstīm lielu neskaidrību plānošanas darbā. Tādēļ šajā regulējumā paredzētas trīs maksimālās likmes: 50 %, 75 % un 100 %. Finansējuma likmi 100 % apmērā piemēro vakcīnu iepirkumam un ES references laboratoriju attiecināmajām izmaksām; 75 % likme būtu jāpiemēro to dalībvalstu attiecināmajām izmaksām, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju pēc jaunākajiem datiem nesasniedz 90 % no Savienības vidējā kopienākuma; 50 % likmi piemēro citām attiecināmajām izmaksām; sākot ar 2014. gadu, tā uzskatāma par pamatlikmi. Turklāt noteikumi par dažādiem finanšu noteikumiem patlaban sastopami dažādos atšķirīgos likumdošanas instrumentos. Šī problēma tiks atrisināta, sagrupējot minētos noteikumus vienā tiesiskajā pamatā. Ierosinātais minimālais slieksnis – EUR 50 000 uz vienu dotāciju – noteikti atvieglos budžeta pārvaldību administrācijām dalībvalstīs un Eiropas institūcijās. 2. problēmu cēlonis: Esošie finanšu pārvaldības rīki nav pilnīgi. Esošie finanšu noteikumi nenosaka skaidrus un konsekventus mērķus un rādītājus. Attiecināmie pasākumi un papildu izdevumi ir neskaidri definēti. 2012. gada iekšējās revīzijas ziņojumā tika ieteikts šīs definīcijas konkretizēt un vienkāršot. Visi minētie faktori veicina tādas situācijas rašanos, kurā ir pārāk sarežģīta sistēma un pārmēru augsti kļūdu rādītāji. Nesen veiktā dalībvalstu pārstāvju apsekojumā tika konstatēts, ka daudzgadu un ikgadējo programmu plānošanas sistēmu tiek uzskatīta par apgrūtinošu. Ikgadējais cikls, kurā ietilpst sagatavošana, izvērtēšana, apstiprināšana, pieņemšana un ziņošana, patērē lielus resursus un tajā no gada uz gadu ir daudz atkārtojumu. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem Ir ļoti svarīgi, lai patlaban izskatāmais priekšlikums saglabātu atbilsmi citām ES politikas nozarēm. Augstākajā līmenī tas nozīmē atbalstu stratēģijas "ES 2020" mērķu sasniegšanā un daudzgadu finanšu shēmas izpildē. Iespējams, vissvarīgāk, lai finanšu shēma veicina tirdzniecību un citas svarīgas ekonomiskās darbības, atbalstītu ekonomikas atveseļošanos. Citās jomās būs svarīgi nodrošināt, lai pārtikas un barības nekaitīguma politika atbalstītu un papildinātu citas ES politikas nozares, kā arī nepārklātos un netraucētu tām. Jo īpaši tas attiecas uz lauksaimniecības un tirdzniecības nozarēm. Jaunie priekšlikumi attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku atbalsta tos pašus vispārīgos mērķus kā minētais esošais regulas priekšlikums, taču atšķirīgus konkrētos mērķus un izmantojot atšķirīgus līdzekļus. Ir svarīgi, lai priekšlikums joprojām atbalstītu Eiropas tirdzniecību un atbilstu esošajiem un turpmākajiem tirdzniecības noteikumiem. Nepieciešams ņemt vērā jūras politikai gadījumos, kad finanšu shēma atbalsta tādu slimību novēršanu vai izskaušanu, kas skar, piemēram, akvakultūras dzīvniekus. Ir būtiski ņemt vērā arī vides politikas mērķus, tāpat arī pastāv cieša saikne starp citām politikas jomām, piemēram, sabiedrības veselību, dzīvnieku labturību un citām, ar kurām arī nepieciešama saskaņošana. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme þ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva – þ Priekšlikums/iniciatīva spēkā no 01.01.2014. līdz 31.12.2020. – þ Saistību apropriācijās izteikta finansiālā ietekme 2014. –2020. gadam ¨ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva – Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG., – pēc kura turpinās normāla darbība. 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi[32] þ Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība þCentralizēta netieša pārvaldība, izpildes uzdevumus deleģējot: – þ izpildaģentūrām – ¨ Kopienu izveidotām struktūrām[33] – ¨ valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts uzdevumus – ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē ¨ Dalīta pārvaldība ar dalībvalstīm ¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm ¨ Kopīga pārvaldība ar starptautiskām organizācijām Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā „Piezīmes”. Piezīmes Veselības un patērētāju izpildaģentūra: saskaņā ar Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus[34], īstenošanas uzdevumus attiecībā uz politikas "Labāka apmācība nekaitīgākai pārtikai" (BTSF) pārvaldību 2007.–2013. gadam Komisija ir uzticējusi[35] Veselības un patērētāju izpildaģentūrai. Tādēļ Komisija Veselības un patērētāju izpildaģentūrai var lemt uzticēt arī 2014.–2020. gada BTSF programmas pārvaldību. 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Patlaban programmas BTSF izdevumus pārvalda Veselības un patērētāju izpildaģentūra. Visi pārējie izdevumi atrodas tiešā Komisijas pārvaldībā. Lielāka uzmanība tiks pievērsta ierosināto veterināro un fitosanitāro programmu analīzei; pirmo reizi ārējam izvērtējumam tika iesniegtas 2013. gada veterinārās programmas; turpmākajos gados tās tiks papildus izstrādātas. Patlaban tiek izstrādāti snieguma rādītāji; tie būs noderīgi programmas sasniegumu izvērtēšanai. Lai varētu lemt par pasākumu atjaunošanu, pārveidošanu vai apturēšanu, Komisija līdz 2018. gada beigām izstrādā izvērtējuma ziņojumu par to, kā (rezultātu un ietekmes līmenī) sasniegti pasākumu mērķi, cik lietderīgi izmantoti resursi un kāda ir bijusi programmas Eiropas pievienotā vērtība. Turklāt izvērtējumā ietver informāciju par vienkāršošanas iespējām, turpmāku programmas mērķu būtiskumu, kā arī, kā pasākumi palīdzējuši īstenot Savienības prioritātes attiecībā uz gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi. Tajā ņem vērā rezultātus izvērtējumiem par iepriekšējo pasākumu ilgtermiņa ietekmi. Turklāt ne vēlāk kā līdz 2022. gada vidū tiks veikts paveiktā izvērtējums. Komisija paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai šīs izvērtēšanas rezultātus kopā ar piebildēm. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski Lielākā daļa finansējuma ir novirzīta dalībvalstīm. Galvenie budžeta izpildes paņēmieni. Lai īstenotu finansiālu ieguldījumu oficiālajām kontrolēm un citām darbībām, ar īstenošanas aktu palīdzību tiks pieņemtas kopīgas vai atsevišķas ikgadējas darba programmas. Minētās ikgadējās darba programmās ir izklāstīti sasniedzamie mērķi, gaidāmie rezultāti, īstenošanas metode un to kopējā summa. Tajās iekļauj arī finansējamo pasākumu aprakstu, norādi par katram pasākumam piešķirto summu un indikatīvu īstenošanas grafiku. Attiecībā uz dotācijām tajās iekļauj prioritātes, būtiskos vērtēšanas kritērijus un finansējuma likmi. Izskaušanas īstenošanas vajadzībām apsekojumu un uzraudzības programmām dzīvnieku un augu veselības jomā Komisija līdz katra gada 30. janvārim pēc iesniegto programmu izvērtēšanas apstiprina programmas, vajadzības gadījumā ar nosacījumiem, un lemj par dotācijas apjomu. Ja tiek apstiprinātas daudzgadu programmas, budžeta saistības var sadalīt gada maksājumos. Ja budžeta saistības tiek sadalītas gada maksājumos, Komisija veic gada maksājumus, ņemot vērā programmu gaitu, lēstās vajadzības un pieejamo budžetu. Ārkārtas pasākumu īstenošanai dzīvnieku un augu veselības jomā vai tad, ja nepieciešams reaģēt uz neparedzētu notikumu attīstību, Komisija pieņem ad-hoc finansēšanas lēmumus. Papildus jau minētajam tiks piešķirti vairāki pakalpojumu līgumi. Galvenie riski: - attiecībā uz oficiālajām kontrolēm – neveiksmīgas īstenošanas risks, kā rezultātā samazinās līdzfinansēto pasākumu efektivitāte; - neefektīvs vai neekonomisks finansējuma izlietojums izskaušanas programmām un ārkārtas pasākumiem, kas noticis faktisko attiecināmo izmaksu atmaksas sarežģītības dēļ apvienojumā ar ierobežotām iespējām pārbaudīt attiecināmās izmaksas tikai no dokumentācijas. 2.2.2. Paredzētās kontroles metodes Kopumā visus finanšu darījumus (saistības, maksājumus, iekasēšanas rīkojumus utt.) un līgumus/dotāciju līgumus saistībā ar pārtikas un barības izdevumu politiku pārbauda, apstiprina un paraksta par darbību atbildīgais pastarpināti deleģētais kredītrīkotājs. Katram pastarpināti deleģētajam kredītrīkotājam palīdz decentralizēta finanšu vienība, kas verificē, vai finanšu darījumu un līgumu/dotāciju līgumu dokumentācija uzskatāma par pilnīgu. Darbības sāk un apstiprina dažādi atbildīgās vienības darbinieki. Turklāt centrālā finanšu vienība veic otrā līmeņa ex-ante dokumentu verifikāciju, kas balstīta uz finanšu darījumu paraugu izlasi. Papildus jau minētajām darbībām ģenerāldirektorāta centralizētā komanda pārbaudes veikšanai uz vietas verificē saņēmēja ziņoto izmaksu attiecināmību. Ex-post kontroļu organizēšanā SANCO ĢD izmanto arī specializētu uzņēmumu. Dotācijas: ņemot vērā iepriekš minēto shēmu, kā arī to, ka lielākā daļa ES dotāciju saņēmēju ir publiskas iestādes, neatbilstību risku var uzskatīt par ļoti ierobežotu. Pabeigtie dotāciju projekti tiks pārbaudīti ex-post kontrolēs. Ex-post revīzijas stratēģija: a) apvienot riska novērtējumu un pievienot nejaušinātu izlasi, lai izvairītos no pārāk barga atlases procesa, un b) kad vien iespējams uz vietas veiktās revīzijas gaitā pievērst uzmanību darbības aspektiem. Pakalpojumu līgumi: SANCO ĢD noslēdz pakalpojumu līgumus tieši ar pakalpojumu sniedzējiem. Uzņēmēji tiek atlasīti konkursa procedūras kārtībā, pilnībā ievērojot Finanšu regulas noteiktumus. Līgumus, kas pārsniedz konkrētu summu, detalizēti pārbauda SANCO ĢD publiskā iepirkuma komiteja. SANCO ĢD izmanto Komisijas ierosinātos standartlīgumus, kuros paredzēta iespēja veikt ex-post kontroles. Tomēr, tā kā ir noteiktas konkrētas līgumsummas, finanšu kļūdu risks ir samazināts un pakalpojumu līgumu ex-post kontroļu skaits ir ļoti ierobežots. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi Komisija veic pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētās darbības, tiek aizsargātas Eiropas Savienības finanšu intereses, piemērojot krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu nelikumīgu darbību novēršanas pasākumus, veicot efektīvas pārbaudes un tajos gadījumos, kad tiek atklātas nelikumības, atgūstot kļūdaini izmaksātās summas, kā arī vajadzības gadījumā nosakot efektīvus, samērīgus un atturošus naudas sodus atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 325. pantam, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulai (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienas finanšu interešu aizsardzību un Finanšu Regulas 58. pantam. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri ir saņēmuši Savienības līdzekļus. OLAF ir pilnvarots uz vietas pārbaudīt un inspicēt tos ekonomikas dalībniekus, kuri ir tieši vai netieši saistīti ar šo finansējumu, saskaņā ar Padomes 1996. gada 11. novembra Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 noteiktajām procedūrām, lai noskaidrotu, vai nav notikusi krāpšana, korupcija vai citas nelikumīgas darbības saistībā ar dotāciju nolīgumu, lēmumu vai līgumu par Eiropas Savienības finansējumu. Neskarot iepriekšējās apakšnodaļās minētos noteikumus, šīs regulas īstenošanas rezultātā pieņemtie lēmumi, nolīgumi un līgumi nepārprotami dod Komisijai, arī OLAF, un Revīzijas palātai tiesības veikt šādas revīzijas un pārbaudes un inspekcijas uz vietas. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · Esošās budžeta izdevumu pozīcijas (pārnumurētas jaunajai nomenklatūrai 2014.-2020. gadam) · Pieprasītās jaunās budžeta izdevumu pozīcijas (jaunā nomenklatūra 2014.-2020. gadam). Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izmaksu veids || Iemaksas || Dif./nedif. || no EBTA[36] valstīm || no kandidātvalstīm[37] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē 3 || 17 01 04 03 Administratīvie izdevumi, ar ko atbalstīta augu veselības pasākumus, pārtikas un barības nekaitīgumu, dzīvnieku slimību izskaušanu un ārkārtas gadījumu fondu || Dif./nedif. || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ 3 || 17 01 06 03 Administratīvie izdevumi, ar ko atbalstīta Veselības un patērētāju izpildaģentūru || Dif./nedif. || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ 3 || 17 04 01 Finansiāls ieguldījums, ar ko Savienībā nodrošina augstāku dzīvnieku veselības statusu un dzīvnieku labturības līmeņa celšanu || Dif./nedif. || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ 3 || 17 04 02 Finansiāls ieguldījums, ar ko nodrošina laicīgu augiem kaitīgo organismu atklāšanu un to izskaušanu || Dif./nedif. || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ 3 || 17 04 03 Finansiāls ieguldījums, ar ko nodrošina iedarbīgas, efektīvas un uzticamas oficiālās kontroles || Dif./nedif. || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ 3 || 17 04 04 Ārkārtas pasākumi saistībā ar dzīvnieku un augu veselību || Dif./nedif. || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ 4 || 17 04 10 Starptautiski nolīgumi || Dif./nedif. || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums (pašreizējās cenās) Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 3 || Drošība un pilsoniskums ĢD: SANCO || || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || Pēc 2020. || KOPĀ gads || gads || gads || gads || gads || gads || gads || gada Darbības apropriācijas || || || || || || || || || 17 04 01 Ieguldījums, ar ko Savienībā panāk augstāku dzīvnieku veselības statusu un atbalsta dzīvnieku labturības līmeņa celšanu || Saistības || (1) || 180,000 || 178,500 || 177,000 || 175,000 || 171,500 || 171,500 || 171,000 || || 1,224,500 Maksājumi || (2) || 10,000 || 165,000 || 163,000 || 161,000 || 157,000 || 158,000 || 159,000 || 251,500 || 1,224,500 17 04 02 Ieguldījums, ar ko nodrošina laicīgu augiem kaitīgo organismu atklāšanu un to izskaušanu || Saistības || (1) || 5,000 || 10,000 || 14,000 || 19,000 || 25,000 || 28,500 || 30,500 || || 132,000 Maksājumi || (2) || 3,000 || 9,000 || 12,000 || 17,000 || 22,000 || 25,000 || 26,000 || 18,000 || 132,000 17 04 03 Ieguldījums, ar ko vairo iedarbīgumu, efektivitāti un uzticamību attiecībā uz oficiālajām kontrolēm || Saistības || (1) || 45,724 || 47,360 || 50,401 || 53,558 || 57,520 || 60,021 || 62,162 || || 376,746 Maksājumi || (2) || 18,000 || 45,000 || 48,000 || 50,000 || 52,000 || 55,000 || 58,000 || 50,746 || 376,746 17 04 04 Ārkārtas pasākumi saistībā ar dzīvnieku un augu veselību || Saistības || (1) || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || || 140,000 || Maksājumi || (2) || 10,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 10,000 || 140,000 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (kādreizējās „BA” pozīcijas, netiešā un tiešā pētniecība) || || || || || || || || || 17 01 04 03 Atbalsta izdevumi pārtikas un barības nekaitīguma, dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un augu veselības jomā || (3) || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || || 18,690 17 01 06 03 Veselības un patērētāju izpildaģentūra – Ieguldījums pārtikas un barības nekaitīguma, dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un augu veselības jomā KOPĀ — SANCO ĢD || Saistības || =1+3 || 253,394 || 258,530 || 264,071 || 270,228 || 276,690 || 282,691 || 286,332 || || 1,891,936 apropriācijas || Maksājumi || =2+3 || 43,670 || 241,670 || 245,670 || 250,670 || 253,670 || 260,670 || 265,670 || 330,246 || 1,891,936 KOPĀ — darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 250,724 || 255,860 || 261,401 || 267,558 || 274,020 || 280,021 || 283,662 || || 1,873,246 Maksājumi || (5) || 41,000 || 239,000 || 243,000 || 248,000 || 251,000 || 258,000 || 263,000 || 330,426 || 1,873,246 KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || || 18,690 KOPĀ — || Saistības || =4+6 || 253,394 || 258,530 || 264,071 || 270,228 || 276,690 || 282,691 || 286,332 || || 1,891,936 daudzgadu finanšu shēmas 3. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Maksājumi || =5+6 || 43,670 || 241,670 || 245,670 || 250,670 || 253,670 || 260,670 || 265,670 || 330,246 || 1,891,936 2014. gada budžeta projektā EUR 5 miljoni ir piešķirti izdevumiem saistībā ar klimata pārmaiņām, jo sevišķi infekciozā katarālā drudža un Šmallenbergas vīrusa izskaušanai. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || Administratīvie izdevumi Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || || || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || KOPĀ gads || gads || gads || gads || Gads || gads || gads ĢD: SANCO || || Cilvēkresursi || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 23,446 Pārējie administratīvie izdevumi || 6,121 || 6,243 || 6,368 || 6,495 || 6,625 || 6,758 || 6,893 || 45,503 KOPĀ || Apropriācijas || 9,470 || 9,593 || 9,717 || 9,845 || 9,975 || 10,107 || 10,242 || 68,949 || || || || || || || || || || KOPĀ — || (Saistību summa = maksājumu summa) || 9,470 || 9,593 || 9,717 || 9,845 || 9,975 || 10,107 || 10,242 || 68,949 daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || || || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || Pēc 2020. gada || KOPĀ gads || gads || gads || gads || gads || gads || gads KOPĀ — || Saistības || 262,865 || 268,123 || 273,789 || 280,073 || 286,665 || 292,799 || 296,575 || || 1,960,886 daudzgadu finanšu shēmas 1.-5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Maksājumi || 53,141 || 251,263 || 255,388 || 260,515 || 263,645 || 270,778 || 275,913 || 330,246 || 1,960,886 Jāatzīmē, ka 3.2.1. punktā minētie apjomi ir maksimālie apjomi, un ikgadējās vajadzības tiks izvērtētas katru gadu vispārējā maksimālā apjoma ietvaros. 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – ¨ Priekšlikums/iniciatīva nepa