LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 20.7.2005 
COM(2005) 334 gal īgā redakcija 
2003/0329 (CNS)   
Grozīts priekšlikums 
PADOMES DIREKT ĪVA 
ar ko groza Direkt īvu Nr. 77/388/EEK attiec ībā uz pakalpojumu sniegšanas vietu 
(iesniegusi Komisija saska ņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1) PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS  
 • Priekšlikuma pamatojums un m ērķi 
Kad Eiropas Komisija pirmo reizi apstiprin āja jauno PVN strat ēģiju, pakalpojumu 
sniegšanas vietas noteikumu moderniz ēšanu atzina par vienu no turpm ākajām 
prioritātēm.  
Tas mudin āja veikt visp ārēju un pamat īgu reglamentat īvo normu p ārskatīšanu attiec ībā 
uz pakalpojumu sniegšanas vietu kopum ā. Atbilstīgi Komisijas pl ānotā turpmākā darba 
pamatnost ādnēm, pārskatot vad ījās no principa, ka ar PVN j āapliek pat ēriņa vietā.  
Viens no galvenajiem š īs pārskatīšanas mērķiem bija turpin āt vienkāršot PVN 
noteikumus, kurus piem ēro uzņēmumiem saska ņā ar Lisabonas strat ēģijā izvirzītajiem 
mērķiem. 
 • Vispārējais konteksts  
Lai nodrošin ātu to, ka ar noteikumiem par pakalpojumu sniegšanas vietu – un t ādējādi 
nodokļa uzlikšanas vietu – sasniegtu m ērķi, proti to, ka nodokli sa ņem patēriņa valsts, 
Komisija ierosin āja grozīt reglamentat īvās normas par to pakalpojumu sniegšanas 
vietu, kuri tiek sniegti ar nodokli apli ekamajai personai, paredzot, ka š ādi pakalpojumi 
ir apliekami ar nodokli dal ībvalstī, kurā ir reģistrēts klients, un vienlaikus paplašinot 
reversā iekasēšanas meh ānisma jomu. Īstenojot š īs pārmaiņas, nodrošin ās to, ka ar 
nodokli apliek pat ēriņa vietā. 
Uz ar nodokli neapliekamaj ām person ām attiecas l īdzīgi apsvērumi, tāpēc būtu 
neloģiski nemain īt noteikumus par pakalpojumiem, kurus sniedz ar nodokli 
neapliekamaj ām person ām. Tā kā nav īpašu noteikumu, saska ņā ar pašreiz ējiem 
noteikumiem š ādus pakalpojumus apliek ar nodokli tur, kur ir re ģistrēts pakalpojuma 
sniedzējs. Tomēr, ja šādus pakalpojumus var sniegt no att āluma un klientam piln ībā 
jāuzņemas PVN nasta, viennoz īmīgi pastāv konkurences izkrop ļojuma risks. Turkl āt 
PVN likmju atš ķirībām ir liel āka ietekme, sniedzot pa kalpojumus ar nodokli 
neapliekamaj ām person ām, jo šīs atšķirības var ietekm ēt uzņēmuma lēmumus par 
darbības vietas p ārcelšanu.  
Lai vēl vairāk nesarež ģītu saimniecisko darb ību, to ierosin āto noteikumu groz ījumiem, 
ar ko nosaka to pakalpojumu sniegšanas  vietu, kas tiek sniegti ar nodokli 
neapliekamaj ām person ām, lielā mērā jāatbilst ierosin ātajiem noteikumiem, kas 
attiecas uz ar nodokli apliekamaj ām person ām sniegtu l īdzīgu pakalpojumu aplikšanu 
ar nodokli. Turkl āt grozījumi jāveic tā, lai nepaaugstin ātu uzņēmēju administrat īvās 
izmaksas.  
Lai vienk āršotu to uz ņēmēju pienākumus, kuri pieg ādā preces un sniedz pakalpojumus 
pāri robežām, Komisija jau ir ierosin ājusi „vienas pieturas” meh ānismu, kas ļauj 
uzņēmējiem izpild īt visus PVN pien ākumus attiec ībā uz ES veiktaj ām darbībām tajā 
dalībvalstī, kurā ir reģistrēti uzņēmēji. Šis meh ānisms ļaus uzņēmējiem izmantot vienu 
PVN reģistrācijas numuru pre ču piegādēm un pakalpojumu sniegšanai ES un iesniegt 
PVN deklar ācijas ar viena elektronisk ā portāla starpniec ību, no kura t ās automātiski 
 
LV 3   LV nonāks dažādajās dalībvalstīs, kurās uzņēmēji ir pieg ādājuši preces vai snieguši 
pakalpojumus. Ar š īs „vienas pieturas” meh ānismu pre ču piegādātajiem un 
pakalpojumu sniedz ējiem būs vienkāršāk izpildīt savus pien ākumus, ja tiem b ūs 
jāmaksā PVN dalībvalstī, kurā tie nav re ģistrēti vai citādi identific ēti PVN vajadz ībām. 
Ar „vienas pieturas” meh ānismu dal ībvalstij, kur ā ar nodokli apliekam ā persona ir 
reģistrēta PVN vajadz ībām, būs pilnīgs pārskats par vis ām ar nodokli apliekam ās 
personas darb ībām ES. Šādi saglabās vispārējo kontroles kvalit āti un nodrošin ās to, ka 
ES jebkur ā gadījumā tiek samaks āts PVN. Turpm ākajā posmā būs nepieciešamas 
padziļinātas kontroles, lai p ārbaudītu, vai PVN ir pareizi samaks āts īstajā dalībvalstī, 
un lai attiec īgā gadījumā nodrošin ātu korekciju.  
Pakalpojumiem, kas sniegti ar nodokli neapliekamaj ām person ām, patēriņa vietā 
uzlikts nodoklis nodrošina to, ka PVN likmju ietekme uz pakalpojumu sniegšanas vietu 
vienmēr būs neitrāla. Pakalpojumu apliks ar nodokli t ās likmes apm ērā, kas ir sp ēkā 
patēriņa dalībvalstī, neatkarīgi no tā, kur ir re ģistrēta darījumu veikus ī ar nodokli 
apliekamā persona – ES vai ārpus ES. T ā kā tālāka PVN likmju saska ņošana pašlaik 
nav panākama, pašreiz ējā PVN rež īmā tas ļautu dalībvalstīm noteikt savas PVN likmes 
bez liela riska izkrop ļot konkurenci šajos dar ījumos.  
 • Spēkā esošie noteikumi saist ībā ar priekšlikumu  
Komisijas agr āk iesniegtais priekšlikums  (KOM(2003) 822) attiec ās uz pakalpojumu 
sniegšanu ar nodokli apliekamo personu starp ā. Lai gan ierosin ātie grozījumi skāra 
tikai pakalpojumu sniegš anu ar nodokli apliekam ām personām, šis priekšlikums tom ēr 
ietvēra jaunu noteikumu kopumu sp ēkā esošo noteikumu par pakalpojumu sniegšanas 
vietu nomai ņai. Lai ņemtu vērā noteikumu reformas otro un gal īgo daļu par 
pakalpojumu sniegšanas vietu, kas attiec as uz pakalpojumiem, kurus ar nodokli 
apliekamās personas sniegušas ar nodokli neapliekamiem klientiem, b ūtu jāgroza 
minētais priekšlikums, kuru v ēl jāpieņem Padomei. 
 • Saskanība ar citām Savien ības politikas jom ām un mērķiem 
Nepiemēro. 
2) APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM UN IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
 • Apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām 
 Apspriešan ās metodes, galvenie m ērķsektori un respondentu visp ārējais profils  
Pēdējos mēnešos Komisijas darba grup ā notika konsult ācijas ar dal ībvalstīm, lai sīkāk 
apspriestu pakalpojumu sniegšanas vietas noteikumu probl ēmas un to, k ā tās labāk 
risināt. Bez tam š ā gada febru ārī un martā veica šā jautājumu sabiedrisku apspriešanu. 
Tika saņemts vair āk nekā 70 rakstisku atbilžu no daž ādu nozaru un valstu ražot āju 
apvienībām un uz ņēmumiem. Galven ās nozares, kas piedal ījās apspriešan ā, bija 
telekomunik ācija un e-tirdzniec ība, transports, konsultanti un juristu biroji, restor āni un 
ceļojumu aģenti, automobi ļu izpirkumnomas uz ņēmumi, ražot āji un dažas finanšu 
iestādes.  
 Atbilžu kopsavilkums un tas, k ā tās ņēma vērā 
 
LV 4   LV Lielākā daļa atbilžu attiec ās uz priekšlikuma sada ļu, ar ko groza noteikumus par to 
pakalpojumu sniegšanas vietu, kurus sniedz no att āluma, paredzot šo pakalpojumu 
aplikšanu ar nodokli klienta dal ībvalstī. Saskaņā ar respondentu atbild ēm tas rad ītu 
attiecīgajām nozarēm papildu administrat īvo slogu un virkni praktisku probl ēmu, kuras 
būtu jārisina. Šīs atsauksmes atbilst paties ībai, tomēr Komisija joproj ām uzskata, ka ir 
nepieciešami jauni noteikumi, lai nodrošin ātu aplikšanu ar nodokli pat ēriņa vietā un 
novērstu konkurences izkrop ļojumus, kurus izraisa uz ņēmējdarbības pārcelšana uz 
dalībvalstīm, kurās piemēro zemas PVN likmes.  
Ļoti daudz atsauksmju sa ņēma arī par ideju main īt pasažieru p ārvadāšanas 
pakalpojumu sniegšanas vietu. Lai gan daži uz ņēmumi atbalst īja šo ideju, bija ar ī 
spēcīga opozīcija, kuru liel ākoties pārstāvēja aviosabiedr ības, baidoties, ka jaunie 
noteikumi var ētu iedrošin āt dalībvalstis atcelt pašreiz ējo atbrīvojumu. Liel ākā daļa 
atbilžu liecin āja par to, ka nodok ļa uzlikšanas vietu ne uzskata par lielu probl ēmu. 
Turpretī svarīgas probl ēmas ir dal ībvalstu piem ērotie atbr īvojumi un PVN zi ņā 
nevienādā attieksme pret gaisa un ce ļu transportu. Lielu uzman ību pievērsa praktisk ām 
problēmām, kuras rad ītu šo pakalpojumu aplikšana ar nodokli. Ņemot vērā šo situāciju, 
minēto noteikumu nol ēma negroz īt. 
Arī ceļojumu aģenti un ce ļojumu rīkotāji pauda nopietnas bažas par priekšlikumu 
grozīt to pakalpojumu sniegšanas vietas reglament ējošās normas, kurus sniedz 
starpnieks, jo atgriešan ās pie visp ārējiem noteikumiem, k ā ierosināts, varētu pamudin āt 
uzņēmējus pārcelt darb ību uz cit ām dalībvalstīm vai pat valst īm, kas nav ES 
dalībvalstis. Tie apgalvoja, ka pašreiz ējie noteikumi vislab āk nodrošina aplikšanu ar 
nodokli pat ēriņa vietā, lai gan tos dažk ārt ir grūti piemērot. Šajā priekšlikum ā ņemtas 
vērā šīs atsauksmes un saglab āti pašreizējie noteikumi šim pakalpojuma veidam.  
Automobi ļu nomas un izpirkumnomas uz ņēmumi pārliecinoši izteic ās par labu tam, ka 
nepieciešami vien ādi noteikumi attiec ībā uz to sniegtajiem pakalpojumiem neatkar īgi 
no tā, vai klients ir vai nav ar nodokli apliekam ā persona. Tie ar ī atbalstīja atšķirīgas 
attieksmes piem ērošanu pret ilgtermi ņa izpirkumnomu un īstermiņa nomu. Šo 
pakalpojumu aplikšanai ar nodokli tika ieteikti daž ādi kritēriji, piem ēram, reālā 
izmantošanas vieta, automobi ļa reģistrācijas vieta utt. Šaj ā direktīvas priekšlikum ā 
ņemtas vērā šīs atsauksmes, nosakot, ka B2B un B2C pakalpojumu sniegšanas vietai 
īstermiņa nomas gad ījumā ir jābūt identiskai, turpret ī transportl īdzekļu ilgtermi ņa 
izpirkumnoma neatkar īgi no tā, vai klients ir vai nav ar nodokli apliekam ā persona, 
jāapliek ar nodokli viet ā, kur ir re ģistrēts klients. Š āda bija atbilde uz nozares 
paustajām bažām par to, ka pret ējā gadījumā uzņēmumi var ētu pārcelt darb ību uz 
dalībvalstīm, kurās piemēro zemas PVN likmes.  
Restorānu un ēdināšanas nozare liel ākoties atbalst īja Komisijas idejas aplikt ar nodokli 
restorānu pakalpojumus tur, kur tie fiziski tiek sniegti, vai izbraukšanas viet ā, ja tie tiek 
sniegti transportl īdzekļos. Tāpēc šo pakalpojumu sniegšanas vietu attiec īgi grozīs. 
 No 2004. gada 3. febru āra līdz 4. aprīlim notika sabiedrisk ā apspriešana ar interneta 
starpniecību. Komisija sa ņēma 71 atbildi. Rezult āti ir pieejami 
http://europa.eu.int/comm/taxation_custom s/common/consultati ons/tax/index_en.htm. 
 • Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana  
 
LV 5   LV  Speciālas zināšanas nebija nepieciešamas. 
 • Ietekmes nov ērtējums  
Netiešo nodok ļu jomā ir nepieciešami kop īgi noteikumi attiec ībā uz pakalpojumu 
sniegšanas vietu, lai nov ērstu nodok ļu dubulto uzlikšanu vai nodok ļu neuzlikšanu 
attiecīgajiem uz ņēmējiem. Lab ākais veids, k ā sasniegt šo rezult ātu, vienlaikus 
nodrošinot maksim ālu dalībvalstu elast ību, ir Komisijas iniciat īva.  
Sagatavojot t ādus jaunus Kopienas ties ību aktus PVN jom ā, kas tieši ietekm ē 
uzņēmējdarbību, kā tas ir ar šo priekšlikumu, Komi sija uzskata par nepieciešamu 
apspriesties ne tikai ar nodok ļu administr ācijām, bet ar ī ar citām ieinteres ētajām 
personām. Lai sagatavotu šo jauno priekšlikumu, Komisija 2005. gada janv ārī vispirms 
apsprieda pamatprincipus ar dal ībvalstīm Komisijas darba grup ā. Pēc tam sekoja 
sabiedrisk ā apspriešana ar interneta starpniec ību. Aktīvi piedaloties san āksmēs un 
forumos par šo jaut ājumu un organiz ējot divpus ējas sarunas ar attiec īgajām nozarēm, 
tika veicin āti arī neformāli kontakti ar uz ņēmējdarbības sektoru. 
Šajā apspriešanas proces ā iegūtos rezult ātus pēc iespējas ņēma vērā un iesniedza 
dalībvalstīm. Iznākums ir šis Padomes direkt īvas priekšlikums, kur ā izpaužas jut īgs 
līdzsvars starp nodok ļu administr āciju nepieciešam ību kontrol ēt un pareizi sadal īt PVN 
ieņēmumus un uz ņēmēju nepieciešam ību pēc vienkāršiem, vien ādiem un saprotamiem 
noteikumiem.  
3) PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI  
 • Ierosinātās rīcības kopsavilkums  
Šā priekšlikuma m ērķis ir groz īt Padomes Sest ās PVN direkt īvas noteikumus par to 
pakalpojumu sniegšanas vietu, kurus snie dz ar nodokli neapliekamiem klientiem. Šos 
grozījumus ierosina, lai nodrošin ātu pakalpojumu aplikšanu ar nodokli pat ēriņa vietā 
un izvairītos no uzņēmumu pārcelšanas. 
 • Juridiskais pamats  
EK Līguma 93. pants. 
 • Subsidiarit ātes princips  
Subsidiarit ātes principu piem ēro, jo priekšlikums nav Kopienas ekskluz īvā 
kompetenc ē.  
 Dal ībvalstis nevar pietiekam ā mērā sasniegt priekšlikuma m ērķus šādu iemeslu d ēļ.  
 Pakalpojumu sniegšan ā var būt iesaistīta vairāk nekā viena dal ībvalsts. T āpēc ir būtiski 
PVN vajadz ībām paredz ēt kopīgas reglament ējošās normas par pakalpojumu 
sniegšanas vietu.  
 Ja dalībvalstis piem ērotu savas reglament ējošās normas attiec ībā uz pakalpojumu 
sniegšanas vietu PVN jom ā, tas varētu uzraisīt nodokļa dubultu uzlikšanu vai nodok ļa 
neuzlikšanu. Tas iev ērojami kait ētu gan dal ībvalstu, gan ES uz ņēmējdarbības 
 
LV 6   LV interesēm.  
 Šādu iemeslu d ēļ priekšlikuma m ērķi ir labāk sasniedzami ar Kopienas r īcību.  
 PVN sist ēmas neitralit āti var nodrošin āt, novēršot nodok ļa dubultās uzlikšanas vai 
nodokļa neuzlikšanas risku. Lab ākais veids, lai sasniegtu šo m ērķi, ir Komisijas 
priekšlikums, ar ko paredz noteikumus paka lpojumu sniegšanas vietas noteikšanai. 
 Tādējādi princip ā nevajadz ētu rasties nodok ļa dubultās uzlikšanas vai nodok ļa 
neuzlikšanas gad ījumiem.  
 Piemērots instruments, lai risin ātu šo jaut ājumu, ir Kopienas l īmeņa iniciatīva, ar ko 
nosaka vienu sniegšanas vietu attiec ībā uz noteiktu pakalpojumu.  
 Tāpēc priekšlikums ir saska ņā ar subsidiarit ātes principu.  
 • Proporcionalit ātes princips  
Priekšlikums ir saska ņā ar proporcionalit ātes principu turpm āk minēto iemeslu d ēļ. 
 Tas ir priekšlikums direkt īvai, kuru dal ībvalstīm jāīsteno savos ties ību aktos. Šo ties ību 
aktu parasti izmanto Komisijas iniciat īvām netiešo nodok ļu jomā, un tas atst āj 
dalībvalstīm zināmu rīcības iespēju.  
 Šā priekšlikuma galvenais m ērķis ir nodrošin āt to, ka pakalpojumu sniegšanu p ēc 
iespējas apliek ar nodokli faktisk ā patēriņa vietā. Turklāt ar šo priekšlikumu netiks 
radīts papildu administrat īvais slogs nodok ļu administr ācijām un ar to nenoteiks 
nesamērīgu administrat īvo slogu uz ņēmumiem, t āpēc tas atbilst Lisabonas strat ēģijā 
izvirzītajiem mērķiem. 
 • Instrumentu izv ēle 
 Iecerētais instruments: direkt īva. 
 Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda iemesla d ēļ. 
Šis priekšlikums ir groz ījums Komisijas izstr ādātajā iepriekšējā priekšlikum ā Padomes 
direktīvai un tāpēc to ietver direkt īvas formā. Šo grozīto priekšlikumu iesniedz saska ņā 
ar EK L īguma 250. panta 2. punktu un taj ā ņemts vērā subsidiarit ātes un 
proporcionalit ātes princips.  
4) IETEKME UZ BUDŽETU  
 Šis priekšlikums neietekm ē Kopienas budžetu. 
5) PAPILDU INFORM ĀCIJA 
 • Modelēšana, izm ēģinājuma posms un p ārejas posms  
 Priekšlikum ā bija vai b ūs paredzēts pārejas posms. 
 
LV 7   LV  • Atbilstības tabula  
Dalībvalstis tika aicin ātas iepazīstināt Komisiju ar valstu noteikumu tekstu direkt īvas 
transponēšanai, kā arī ar minēto noteikumu un š īs direktīvas atbilst ības tabulu. 
 • Sīks priekšlikuma paskaidrojums  
PAMATNOST ĀDNES 
Saskaņā ar izveidoto principu PVN ir pat ēriņa nodoklis. T āpēc reglament ējošo normu 
grozījumos attiec ībā uz pakalpojumu sniegšanas vietu p ēc iespējas jāievēro princips, ka 
ar nodokli j āapliek viet ā, kur notiek faktiskais pat ēriņš. Tomēr tam nav j ārada papildu 
pienākumi, kurus var ētu uzskatīt par nesam ērīgiem, apgr ūtinošiem vai nepraktiskiem. 
PVN, kuru uzliek par ar nodokli neapliekamaj ām person ām (galapat ērētāji) sniegtiem 
pakalpojumiem, nevar atskait īt klientam k ā priekšnodokli pret ēji PVN, kuru uzliek 
pakalpojumiem, kas sniegti ar nodokli apliekamaj ām person ām. Tā kā neatskait āms 
PVN veido da ļu no dalībvalstu PVN ie ņēmumiem, ir v ēl svarīgāk nodrošin āt to, ka, kur 
vien iespējams, tiek iev ērots princips ap likt ar nodokli pat ēriņa vietā. 
KONSTAT ĒTĀS PROBL ĒMAS UN IEROSIN ĀTIE KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA 
KOM(2003) 822 GROZ ĪJUMI  
Saskaņā ar vispārējo noteikumu par pakalpojuma snie gšanas vietu uzskata vietu, kur 
pakalpojuma sniedz ējs ir reģistrējis savu uz ņēmumu vai kur tam ir past āvīgs 
uzņēmums, no kura sniedz pakalpojumu, vai, ja nav š ādas vietas, t ā pastāvīgās adreses 
vietu vai vietu, kur tas parasti rezid ē. Tomēr šim visp ārējam noteikumam ir virkne 
izņēmumu, kas var main īt nodokļa uzlikšanas vietu atkar ībā no sniegt ā pakalpojuma 
veida.  
Saistībā ar pakalpojumiem, kas sniegti ar nodokli neapliekamaj ām person ām, 
izņēmumi attiecas uz nekustamo īpašumu, pasažieru un pre ču pārvadāšanu, kult ūras, 
mākslas, sporta, zin ātnes un izgl ītības pasākumiem, darbu ar materi ālu kustamo 
īpašumu un īpašos gad ījumos – uz nemateri āliem pakalpojumiem, ieskaitot 
autortiesības, patentus, rekl āmu, profesion ālus pakalpojumus (piem ēram, inženieri, 
advokāti u.c.), person āla nodrošin ājumu, materi āla kustama īpašuma iznom āšanu, 
telekomunik āciju, radio un telev īzijas apraidi un elektroniski sniegtus pakalpojumus.  
Šo noteikumu strukt ūra rada virkni probl ēmu, kuras saasin ās gadījumos, kad 
pakalpojumus sniedz ar nodokli neapliekamaj ām personām, ja šādus pakalpojumus var 
sniegt no att āluma, neparedzot nek ādu nodrošin ājumu.  
1. Visp ārējs noteikums 
Pašlaik visp ārējs noteikums ir aplikšana ar nodokli viet ā, kur ir re ģistrēts pakalpojuma 
sniedzējs. Lielākajā daļā gadījumu šis noteikums noz īmē aplikšanu ar nodokli faktisk ā 
patēriņa vietā. Tas vienm ēr notiek, ja pakalpojumi tiek sniegti viet ējā mērogā. Arī 
pakalpojuma sniedz ējam tas ir viegli piem ērojams noteikums, jo vi ņam jāpārzina tikai 
savas dalībvalsts PVN ties ību akti un likmes.  
Aplikšanu ar nodokli pat ēriņa vietā vislabāk nodrošin āt, pakalpojumus apliekot ar 
 
LV 8   LV nodokli viet ā, kur tos faktiski izmanto, tom ēr pieredze liecina, ka daudzos gad ījumos ir 
ļoti grūti noteikt, kur pakalpojumu izmant o. Lai gan, raugoties no stingra teor ētiskā 
PVN viedok ļa, tas, iesp ējams, ir vispareiz ākais piem ērojamais noteikums, kas piln ībā 
atbilstu PVN k ā patēriņa nodoklim, neuzskata par lietder īgu to izmantot k ā vispārēju 
noteikumu galvenok ārt praktisko probl ēmu dēļ, kas saist ītas ar šīs vietas noteikšanu, ja 
pakalpojumu izmanto atš ķirīgā judikatūrā. Uzņēmējdarbībai tas rad ītu arī nevajadz īgu 
administrat īvo slogu. 
Alternatīva būtu aplikt ar nodokli visu s ar nodokli neapliekamaj ām personām sniegtos 
pakalpojumus viet ā, kur ir reģistrēts klients. Tom ēr šis risinājums radītu arī nesamērīgu 
administrat īvo slogu uz ņēmumiem, jo tiem vienm ēr vajadzētu noteikt sava klienta 
reģistrācijas vietu un, neesot „vienas pieturas” meh ānismam, re ģistrēties ikvien ā 
dalībvalstī, kur tiem ir ar nodokli n eapliekami klienti, iekas ēt un nosūtīt nodokli uz 
minētajām dalībvalstīm. Tas rad ītu arī papildu administrat īvo slogu nodok ļu 
administr ācijām, vienlaikus nesniedzot īpašu priekšroc ību kontroles kvalit ātes ziņā. 
Tas noteikti neatbilst Lisabonas sammita secin ājumiem. T āpēc bez meh ānisma, kas, 
neradot p ārmērīgus administrat īvus sarež ģījumus, ļautu iekas ēt nodokli pat ēriņa 
dalībvalstī, ir nereāli aplikt ar nodokli visus galapat ērētājiem sniegtos pakalpojumus 
patēriņa vietā.  
No šiem apgr ūtinājumiem var izvair īties, ja pašreiz ējo noteikumu saglab ā kā vispārējo 
noteikumu. Liel ākajā daļā gadījumu ar to tiek sasniegts m ērķis aplikt ar nodokli 
patēriņa vietā, un to var ļoti viegli piem ērot pakalpojuma sniedz ējs, kas vienk ārši var 
piemērot savas valsts PVN noteikumus un kuram nav j āpārbauda klienta identit āte. To 
pamatoja ļoti daudzas sabiedriskaj ā apspriešan ā saņemtās atbildes. Ņemot to v ērā, 
ierosina saglab āt pakalpojuma sniedz ēja reģistrācijas vietu k ā vispārējo noteikumu. 
2. Īpaši noteikumi 
Lai gan liel ākajā daļā gadījumu ar galveno noteikumu tiek nodrošin āta aplikšana ar 
nodokli faktisk ā patēriņa vietā, tomēr ir virkne jomu, kur ās nepieciešami īpaši 
noteikumi. T ās ir jomas, kur ās spēkā esošie noteikumi rad ītu praktiskas gr ūtības 
uzņēmumiem, ja ierosin ātie noteikumi par B2B pa kalpojumiem tiktu pie ņemti bez 
attiecīgiem noteikumu groz ījumiem par B2C pakalpojumiem vai ja sp ēkā esošos 
noteikumus var ētu uzskat īt par neadekv ātiem vai nepraktiskiem, vai ja pašreiz ējie 
noteikumi neatbilst principa m par aplikšanu ar nodokli pat ēriņa vietā tādā jomā, kura ir 
finansiāli ļoti nozīmīga. Dažās citās jomās apsvērumi par apgr ūtinājumu un 
vienkāršību, kā arī principa par aplikšanu ar nodokli pat ēriņa vietā ievērošanu nosv ēra 
līdzsvaru par labu pašreiz ējo īpašo noteikumu saglab āšanai. Gan administrat īvu, gan 
politikas iemeslu d ēļ šādos gadījumos uzskata par nepieciešamu at ļaut atseviš ķus 
vispārējā noteikuma iz ņēmumus. 
2.1. Nekustamais īpašums (pašreiz 9. pants, 2. punkts a) apakšpunkts)  
Pirmais iz ņēmums būs nepieciešam ība saglab āt pašreizējo noteikumu attiec ībā uz 
pakalpojumiem, kas saist īti ar nekustamo īpašumu. Šo noteikumu var vienk ārši 
piemērot un ar to parasti pan āk aplikšanu ar nodokli pakalpojuma pat ēriņa vietā. 
Turklāt uz šo nozari bieži attiecas iz ņēmumi, kas savuk ārt ietekm ē tiesības uz 
priekšnodok ļa atskaitījumiem.  
Kā Komisija jau ir ierosin ājusi B2B priekšlikum ā, nav nepieciešami turpm āki 
 
LV 9   LV grozījumi, lai saglab ātu šo izņēmumu, kas attiecas gan uz ar nodokli apliekamaj ām, 
gan uz neapliekamaj ām personām. 
2.2. Pasažieru p ārvadāšana (pašreiz 9. pants 2. punkts b) apakšpunkts) 
Pasažieru p ārvadāšanas pakalpojumus k ā izņēmumu pašlaik apliek ar nodokli 
proporcion āli veiktajiem att ālumiem. Šo noteikumu ir nepraktiski un gr ūti piemērot 
iekšējā tirgū bez fisk ālām robežām. Tas noz īmē, ka pārvadājumu uzņēmumam, kas 
nogādā tūristus no Par īzes uz Amsterdamu, attiec īgajai ceļojuma da ļai jāpiemēro 
Francijas, Be ļģijas un N īderlandes PVN un j āmaksā attiecīgā PVN summa šo 
dalībvalstu nodok ļu administr ācijai. Praks ē šis noteikums ir diezgan apgr ūtinošs un 
iesaistītajiem pārvadātājiem ir ļoti sarežģīti to piem ērot.  
Tā kā bija ļoti grūti risināt šo jautājumu tikai attiec ībā uz ar nodokli apliekamaj ām 
personām, neņemot vērā šā veida pakalpojumus, kas sn iegti ar nodokli neapliekamaj ām 
personām, sākotnējā B2B priekšlikum ā šo problēmu neskāra. Tā vietā plānoja risināt šo 
jautājumu B2C priekšlikum ā. 
Apsvēra iespēju pasažieru p ārvadāšanas pakalpojumus aplik t ar nodokli izbraukšanas 
vietā neatkarīgi no transporta veida. Tas atbilstu iepriekš ējiem pas ākumiem un 
iepriekšējiem priekšlikumiem, bet nemain ītu likmju l īmeni un iz ņēmumus, kurus 
pašlaik piem ēro pasažieru p ārvadāšanas pakalpojumiem daž ādās dalībvalstīs. Kā 
liecina iepriekš ējās apspriešanas, ja tas t ā ir, šis noteikums var ētu neatrisin āt jautājumu. 
Tā vietā tas, iespējams, izrais ītu citas probl ēmas, jo rastos iesp ēja izvairīties no nodok ļa 
maksāšanas, pārceļot pārvadāšanas pakalpojumus. 
Apspriešan ā iegūtās atbildes liecina, ka, groz ot noteikumus par pakalpojumu 
sniegšanas vietu, netiks atrisin ātas šajā nozarē konstatētās problēmas. Tāpēc, lai gan 
pašreizējie noteikumi rada gr ūtības, daudzi joproj ām vēlētos tos saglab āt, kamēr 
Komisija iesniegs priekšlikumu, kur ā būtu risināts ne tikai jaut ājums par pasažieru 
pārvadāšanas pakalpojumu sniegšanas vietu, bet ar ī novērsti pašreiz ējie konkurences 
izkropļojumi attiec ībā uz dažādiem transportl īdzekļiem PVN likmju un šaj ā nozarē 
dalībvalstu pašreiz piem ēroto izņēmumu zi ņā. Uzņēmumi, kuriem pašlaik j āmaksā 
PVN par pasažieru p ārvadāšanas pakalpojumiem, nebija p ārliecināti, ka aplikšana ar 
nodokli izbraukšanas viet ā samazinās problēmas.  
Pašreizējais noteikums par pasažieru p ārvadāšanas pakalpojumu aplikšanu ar nodokli, 
pamatojoties uz veiktajiem att ālumiem, nodrošina to, ka nodok ļa ieņēmumi non āk 
patēriņa dalībvalstī. Aizvietojot to ar aplikša nu ar nodokli izbraukšanas viet ā, kas, kā 
konstatēja Komisijas veiktajos p ētījumos, ir vien īgā reālā alternatīva, nenoz īmētu, ka 
pārvadāšanas pakalpojumi taj ā pašā mērā tiktu aplikti ar nodokli pat ēriņa vietā. Turklāt 
ar „vienas pieturas” meh ānismu tiktu samazin āts apgrūtinājums sadal īt cenu p ēc 
veiktajiem att ālumiem katr ā dalībvalstī. 
Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija ierosina nemain īt pašreizējo noteikumu. Lai lab āk 
atspoguļotu pašreiz ējo tekstu, s ākotnēji ierosināto formulējumu nedaudz p ārveido. 
2.3. Pre ču pārvadāšana Kopien ā (pašlaik 28.b pants C da ļa 2. punkts) 
Pašreizējais noteikums paredz, ka person ām, kas nav re ģistrētas PVN vajadz ībām, 
Kopienā sniegtu pre ču pārvadāšanas pakalpojumu vieta ir izbraukšanas vieta. Tas 
 
LV 10   LV nozīmē, ka pārvadāšanas uzņēmums, kas veic p ārrobežu p ārvadāšanu ar nodokli 
neapliekam ās personas uzdevum ā, PVN maks ā dalībvalstī, kurā sākas pārvadāšana. 
Tāpēc šādiem uzņēmumiem j āmaksā PVN vis ās dalībvalstīs, no kur ām tie veic 
pārvadāšanu. 
Lai gan to atz īst par iesaist ītajiem uzņēmējiem diezgan apgr ūtinošu noteikumu, neb ūtu 
lietderīgi atgriezties pie visp ārējā noteikuma vai veiktajiem att ālumiem. Bažas ir par to, 
ka šādu pakalpojumu aplikšana ar nodokli viet ā, kur ir re ģistrēts pakalpojuma 
sniedzējs, izraisītu šā uzņēmuma pārcelšanu uz dal ībvalsti ar izdev īgāku PVN likmi vai 
pat uz valsti, kas nav ES dal ībvalsts. Š īs bažas izteica ar ī virkne respondentu 
sabiedriskaj ā apspriešan ā. Ņemot vērā šo situāciju, priekšroku dod š ā izņēmuma, pie 
kura pārvadātāji tagad ir pieraduši, saglab āšanai. 
Galvenā neērtība, kas rodas š ā noteikuma rezult ātā, ir tā, ka pārvadāšanas 
uzņēmumiem ir j āizpilda visi ar PVN saist ītie pienākumi visās dalībvalstīs, no kurām 
tie sāk pārvadāšanu. Tom ēr šo probl ēmu lielā mērā varētu atrisināt, piemērojot „vienas 
pieturas” meh ānismu, kas ļautu šiem uz ņēmumiem centraliz ēt šos pien ākumus vien ā 
vietā.  
2.4. Restor ānu un ēdināšanas pakalpojumi (pašlaik 9. pants 1. punkts) 
Restorānu pakalpojumi aptver īpašību un pas ākumu kopumu, kur ā pārtikas 
nodrošināšana ir tikai viens komponents un kur ā lielākoties domin ē pakalpojumi. Š ādi 
pakalpojumi, kuri ir materi āli pēc būtības un tiek sniegti t ūlītējam patēriņam viegli 
nosakāmā vietā, izņēmuma kārtā jāapliek ar nodokli viet ā, kur fiziski sniedz 
pakalpojumu. Lai gan bieži t ā ir tā pati vieta, kur ir re ģistrēts pakalpojuma sniedz ējs, 
kas pašlaik ir notei cošais faktors š ādu pakalpojumu aplikšanai ar nodokli, tom ēr 
vienmēr tas tā nav, īpaši ēdināšanas pakalpojumu gad ījumā. Ja tas tā nav, noteikums 
par to, ka pakalpojuma sniegšan as vieta ir vieta, kur fizisk i tiek sniegts pakalpojums, 
labāk atbilst paties ībai par to, kur šos pakalpojumus jebkur ā gadījumā patērē. Tas 
nodrošina ar ī līdzvērtīgus konkurences apst ākļus šādu pakalpojumu sniedz ējiem.  
Lai sasniegtu šo rezult ātu, 9.f panta 1. punktam piev ieno jaunu d) apakšpunktu.  
Tomēr šis noteikums nav j āpiemēro restorānu vai ēdināšanas pakalpojumu sniegšanai 
kuģos, gaisa ku ģos vai vilcienos pasažieru p ārvadāšanas pakalpojuma laik ā, jo būtu ļoti 
grūti noteikt, kur fiziski tie k sniegts pakalpojums. T ā vietā šādi pakalpojumi t āpat kā 
preču piegādes kuģos, gaisa ku ģos vai vilcienos apliekami ar nodokli pasažieru 
pārvadāšanas pakalpojuma izbraukšanas viet ā. 
Tāpēc ierosina pievienot jaunu otro da ļu 9.d panta 1. punktam, ar ko nosaka, ka to 
restorānu un ēdināšanas pakalpojumu vieta, ka s sniegti ar nodokli apliekamaj ām 
personām kuģos, gaisa ku ģos vai vilcienos pasažieru p ārvadāšanas pakalpojuma laik ā, 
būs šā pārvadāšanas pakalpojuma izbraukšanas vieta. L īdzīgu noteikumu k ā jaunu otro 
daļu pievienos 9.f pantam attiec ībā uz šādu pakalpojumu sniegšanu ar nodokli 
neapliekamajiem klientiem. 
2.5. Transportl īdzekļu noma (pašlaik 9. pants 1. punkts) 
Uzskata, ka transportl īdzekļu nomas pakalpojums netiek sniegts transportl īdzekļa 
izmantošanas viet ā, bet vienk āršošanas d ēļ un saska ņā ar vispārējo noteikumu viet ā, 
 
LV 11   LV kur pakalpojuma sniedz ējs ir reģistrējis savu uz ņēmumu. Tā kā transportl īdzekļi viegli 
var šķērsot robežas, šis noteikums pietiekami nenodrošina to, ka PVN sa ņem patēriņa 
dalībvalsts. Lai risin ātu šo jautājumu, nepieciešams to reglament ēt atsevišķi.  
Tā kā ir grūti vai pat neiesp ējami noteikt transportl īdzekļa izmantošanas vietu, ir 
nepieciešams paredz ēt praktisku noteikumu aplikšanai ar PVN. B2B priekšlikum ā šī 
problēma tika risin āta, transportl īdzekļa ilgtermi ņa izpirkumnomas gad ījumā pārceļot 
nodokļa aplikšanas vietu uz vietu, kur ir re ģistrēts klients, atbilstoši visp ārējam 
noteikumam. Īstermiņa nomas gad ījumā pakalpojuma sniegšanas vieta B2B 
priekšlikum ā būtu vieta, kur ir re ģistrēts pakalpojuma sniedz ējs, ja transportl īdzeklis 
tiek izmantots taj ā pašā dalībvalstī. Praksē tas nozīmē aplikšanu ar nodokli viet ā, kur ar 
nodokli apliekamais klients p ārņem transportl īdzekli sav ā valdījumā, ja vien 
pakalpojuma sniedz ējs nav reģistrēts citā dalībvalstī.  
Nebūtu vēlams paredz ēt atšķirīgu noteikumu kopumu transportl īdzekļa nomai atkar ībā 
no tā, vai klients ir vai nav ar nodokli apliekam ā persona. No sabiedriskaj ā apspriešan ā 
iegūtajām atbildēm ir skaidrs, ka tas b ūtu lielākais iesaist īto nozaru bažu c ēlonis. Lai 
nodrošinātu saskaņotību, būtu loģiski noteikumus par B2C piel āgot ierosin ātajiem 
noteikumiem par B2B. 
Īstermiņa nomas gad ījumā nomas uz ņēmums var ētu izvairīties no nepieciešam ības 
pārbaudīt, vai klients ir fiziska persona vai ar nodokli apliekam ā persona. Uz ņēmums 
vienkārši iekasētu PVN maks ājumu dalībvalstī, kurā persona p ārņem transportl īdzekli 
savā valdījumā, lai īslaicīgi to tur izmantotu. Ilgtermi ņa izpirkumnomas gad ījumā 
nozares bažas par B2B pakalpojumiem vien ādi attiecas uz B2C pakalpojumiem. 
Pašreizējais noteikums par aplikšanu ar nodokli pakalpojuma sniedz ēja reģistrācijas 
vietā izraisa automobi ļu nomas uz ņēmumu pārcelšanu uz dal ībvalstīm, kurās piemēro 
zemas PVN likmes automobi ļu izpirkumnomai, kas klientiem juridisk ām person ām 
ļauj piem ērot labvēlīgākus priekšnodok ļa atskait īšanas noteikumus. T āpēc ir 
nepieciešams paredz ēt noteikumus, kas nodrošina to, ka PVN maks ā patēriņa 
dalībvalstī. Praktisku apsv ērumu dēļ par to jāuzskata vieta, kur ir re ģistrēts klients. Ja 
klients nav ar nodokli apliekam ā persona, nodoklis j āmaksā pakalpojuma sniedz ējam. 
Pakalpojuma sniedz ējiem praktisku apgr ūtinājumu rada tas, ka tas spiež tos izpild īt 
PVN pien ākumus vis ās dalībvalstīs, kurās tiem ir ar nodokli neapliekami klienti. 
Tomēr šo probl ēmu lielā mērā varētu atrisin āt, piemērojot „vienas pieturas” 
mehānismu, kas ļautu šiem uz ņēmumiem centraliz ēt šos pien ākumus vien ā vietā.  
Tāpēc ierosina pievienot 9.f pantam jaunu 3. da ļu, nosakot, ka ilgtermi ņa 
izpirkumnomas gad ījumā, sniedzot pakalpojumu ar nodokli neapliekamajiem 
klientiem, pakalpojuma sniegšanas vieta b ūs vieta, kur ir re ģistrēts klients, t ā 
pastāvīgās adreses vieta vai vieta, kur tas parasti rezid ē. Īstermiņa nomas gad ījumā 
pakalpojuma sniegšanas vieta b ūtu vieta, kur transportl īdzeklis faktiski tiek nodots ar 
nodokli neapliekam ās personas r īcībā. Šajā punktā ietverta ar ī ilgtermi ņa 
izpirkumnomas defin īcija. 
2.6. Izst ādes, gadatirgi, kult ūras pasākumi, vērtēšana un darbs ar materi ālu kustamo 
īpašumu (pašlaik 9. panta 2. punkta c) apakšpunkts) 
Attiecībā uz kultūras, mākslas, sporta, izklaides vai citiem pakalpojumiem pašreiz ējais 
noteikums paredz aplikšanu ar nodokli viet ā, kur fiziski sniedz pakalpojumu. To 
vienādi piemēro pakalpojumiem, kas saist īti ar vērtēšanu un darbu ar materi ālu 
 
LV 12   LV kustamo īpašumu. Plaša vienpr ātība ir par to, ka kopum ā šis noteikums nodrošina 
aplikšanu ar nodokli viet ā, kur notiek pat ēriņš. Grozot pašreiz ējo noteikumu, rastos 
papildu probl ēmas (piem ēram, uzņēmumu pārcelšana), un t ā noteikti b ūtu atkāpšanās 
no principa par aplikšanu ar nodokli pat ēriņa vietā. Iesaistīto pakalpojuma sniedz ēju 
administrat īvo slogu var ētu samazin āt ar ierosin āto „vienas pieturas” meh ānismu. 
Saglabājot pašreiz ējo noteikumu, j ānodrošina tas, ka šis noteikums attiecas tikai uz 
pakalpojumiem, kurus sniedzot nepieciešama cilv ēka klātbūtne. Citādāk to 
pakalpojumu sniedz ēji, kurus var sniegt bez cilv ēka klātbūtnes, īpaši pakalpojumus 
saistībā ar tālmācību, varētu pārcelt savus uz ņēmumus uz dal ībvalstīm, kurās šādiem 
pakalpojumiem piem ēro izdevīgākas PVN likmes, īpaši, ja pakalpojumus sniedz 
klientiem, kuriem nav ties ību uz priekšnodok ļa atskaitījumiem. T āpēc šie pakalpojumi 
tāpat kā citi pakalpojumi, kur us var sniegt no att āluma, jāapliek ar nodokli viet ā, kur 
atrodas klients.  
Lai sasniegtu šo rezult ātu, jāgroza 9.f panta 1. punkta c) apakšpunkts, izsl ēdzot no tā 
mācīšanu, kas tiek veikta bez pakalpojuma sniedz ēja fiziskās klātbūtnes.  
2.7. Pakalpojumi, kurus var sniegt no att āluma (pašlaik 9. panta 1. punkts) 
Elektroniski sniegtus pakalpojumus, sakaru pakalpojumus un radio un telev īzijas 
apraides pakalpojumus, k ā arī tālmācību var sniegt un to s sniedz no att āluma ar nodokli 
neapliekamaj ām personām. Arī finanšu pakalpojumus arvien vair āk sniedz š ādā veidā. 
Sniedzot šos pakalpojum us ar nodokli apliekamaj ām person ām, šos pakalpojumus 
apliek ar nodokli klienta dal ībvalstī saskaņā ar jaunaj ā B2B priekšlikum ā saglabāto 
noteikumu. Sniedzot šos pakal pojumus ar nodokli neapliekamaj ām person ām, šos 
pakalpojumus apliek ar nodokli viet ā, kur ir reģistrēts pakalpojuma sniedz ējs.  
Tā kā ir viegli sniegt š ādus pakalpojumus, past āv reāls risks, ka pakalpojuma sniedz ēja 
lēmumu par to, kur izvietot savu uz ņēmumu, var ētu ietekmēt PVN likmes, v ēl jo vairāk 
tajos gad ījumos, kad pakalpojumi tiek sniegti klientiem, kam j āuzņemas pilna PVN 
nasta. Emp īriski ir pier ādīts, ka, pie ņemot jaunus noteikumus attiec ībā uz 
elektroniskiem pakalpojumiem, elektronisko pakalpojumu sniedz ēji, kas bija re ģistrēti 
ārpus ES, izveidoja past āvīgu uzņēmumu dal ībvalstīs, kurās ir visizdev īgākās PVN 
likmes, lai ar š ā pastāvīgā uzņēmuma starpniec ību sniegtu pakalpojumus klientiem vis ā 
ES. Arī ES uzņēmumi maina savu re ģistrācijas vietu, lai izmantotu šo konkurences 
priekšrocību. 
Tādējādi vairs netiek iev ērots nedz visp ārējais princips par aplikšanu ar nodokli 
patēriņa vietā, nedz princips par uz ņēmējdarbību līdzvērtīgas konkurences apst ākļos. 
Tas ir vair āku dalībvalstu bažu c ēlonis, kā vairākkārt uzsvērts un pēdējo reizi – 
Padomes apspried ēs par B2B priekšlikumu.  
Šiem pakalpojumu veidiem, ja tos sniedz ar nodokli neapliekamaj ām person ām, 
nodokļa uzlikšanas vieta j āpārceļ no vietas, kur ir re ģistrēts pakalpojuma sniedz ējs, uz 
vietu, kur atrodas t ā klients, kas sa ņem pakalpojumu. Tom ēr šajā posmā šis izņēmums 
nav jāattiecina uz finanšu pakalpojumiem, kuru liel ākā daļa pašlaik ir atbr īvota no 
PVN. Tā vietā šie pakalpojumi j āapskata visp ārējā priekšlikum ā par finanšu 
pakalpojumu aplikšanu ar nodokli.  
Saskaņā ar šo noteikumu pakalpojuma sniedz ējam būtu jāiekasē PVN dal ībvalstīs, 
 
LV 13   LV kurās ir reģistrēti tā klienti vai kur ir klientu m ītnesvieta, izmantojot PVN likmi, kas 
tiek piemērota katrā atsevišķā dalībvalstī. Tas, iesp ējams, ir iemesls, k āpēc sabiedrisk ās 
apspriešanas laik ā lielākā daļa no šā veida darb ībās iesaistītajiem uzņēmumiem sniedza 
ļoti negat īvas atsauksmes. Tas patiesi rad ītu papildu administrat īvo slogu šiem 
uzņēmumiem, tom ēr daudzas šiem uz ņēmumiem rad ītās neērtības varētu novērst, 
izmantojot „vienas pieturas” meh ānismu, kas tiem ļautu izpild īt visus pien ākumus 
vienā vietā, un nodrošinot tam nepi eciešamo elektronisko l īdzekli. Tāpēc Komisija ir 
cieši pārliecināta, ka ar šo priekšlikumu vien īgi tad var pan ākt pilnīgu vienkāršošanu, 
ja to papildina ar „vienas pieturas” meh ānismu. Bez š īs vienkāršošanas ar groz ītajiem 
noteikumiem uz ņēmumiem uzliktu nesam ērīgu administrat īvo slogu un tie b ūtu 
pretrunā ar Lisabonas strat ēģiju.  
Šis noteikums b ūtu piemērojams visiem pakalpojumu sniedz ējiem neatkar īgi no tā, vai 
tie ir reģistrēti ES vai ārpus ES. Š ādā veidā pret pakalpojumu sniedz ējiem, kas ir 
reģistrēti valstī, kas nav ES dal ībvalsts, b ūtu tāda pati attieksme, k āda ir pret 
pakalpojumu sniedz ējiem, kas ir re ģistrēti ES, un tiem ar ī jāizpilda tie paši noteikumi, 
ieskaitot pien ākumu maks āt PVN ikvienai dal ībvalstij, kur ā tie ir PVN maks ātāji. 
Pašlaik ir sp ēkā īpašs pagaidu noteikums, saska ņā ar kuru pakalpojumu sniedz ēju, kuri 
ir reģistrēti ārpus ES, elektroniskos pakal pojumus, kas sniegti ar nodokli 
neapliekamaj ām person ām ES, apliek ar nodokli viet ā, kurā ir reģistrēts klients. Šo 
noteikumu un īpašu shēmu, kas paredz ēta direkt īvas 26.c pant ā, labi iev ēroja 
elektronisko pakalpojumu sniedz ēji, kas ir re ģistrēti ārpus ES. Lai gan nodok ļu 
iekasēšana pirmaj ā instancē galvenok ārt ir dal ībvalstu jaut ājums, saist ībā ar 
Direktīvas 2002/38/EK darb ības pārbaudi dal ībvalstis ir iesniegušas Komisijai 
informāciju, kas liecina, ka l īdz 2004. gada 30. j ūnijam bija pieteikuš ās 
617 nereģistrētas ar nodokli apliekam ās personas, kas v ēlējās izmantot vienk āršoto 
shēmu. Gada laik ā līdz 2004. gada 30. j ūnijam šīs nereģistrētās ar nodokli apliekam ās 
personas samaks āja PVN 90 315 000 euro apm ērā. 
2004. gada j ūnijā Komisija noorganiz ēja arī semināru saistībā ar Fiscalis  programmu, 
kurā apsprieda direkt īvas īstenošanu praks ē. Dalībvalstis pauda apmierin ātību ar tās 
lietderību un piem ērošanu. T āpēc ar ierosin ātajiem noteikumiem 9. panta 2. punkta 
f) apakšpunkt ā paredzēto pagaidu noteikumu padar īs par past āvīgu noteikumu. Ar 
direktīvas 26.c punktu saist ītā daļa pašlaik iek ļauta ierosin ātajā vispārējā noteikum ā par 
„vienas pieturas” meh ānismu. 
Lai sasniegtu šo rezult ātu, ierosina vispirms sv ītrot 9.g pantu, kas k ļūs lieks, ieviešot 
jauno 9.g pantu. Otrk ārt, ierosina aizvietot 9.g panta pirmo da ļu ar tekstu attiec ībā uz 
pakalpojumiem, kurus var sniegt no att āluma ar nodokli neapliekamaj ām personām. Šī 
jaunā 1. daļa noteiks aplikšanu ar nodokli viet ā, kur ir re ģistrēts ar nodokli 
neapliekamais klients, š ādiem pakalpojumiem: elektroniski sniegti pakalpojumi, sakaru 
pakalpojumi, apraides pakal pojumi un bez pakalpojuma sniedz ēja fiziskas kl ātbūtnes 
sniegti mācīšanas pakalpojumi. Saska ņā ar Komisijas viedokli vair āk jākoncentrējas uz 
tiem pakalpojumiem, kuriem past āv reāls konkurences izkrop ļošanas un uz ņēmuma 
pārcelšanas risks, nek ā uz vispārēja visu to pakalpojumu apraksta ieviešanu, kurus var 
sniegt no att āluma.  
Visbeidzot, lai ļautu uzņēmumiem turpin āt izmantot pašreiz ējos noteikumus, ar kuriem 
nosaka nodok ļa uzlikšanas vietu elektroniskiem pa kalpojumiem, kas sniegti ar nodokli 
neapliekamiem klientiem, Komisija  ierosina, ka šie noteikumi st ājas spēkā vēlākais 
2006. gada 1. jūlijā.  
 
LV 14   LV 2.8. Starpnieku sniegti pakalpojumi (pašlaik 28.c pants E da ļa 3. punkts) 
Ja starpnieki sniedz pakalpojumus galapat ērētājiem, kas nav re ģistrēti PVN 
vajadzībām, šos pakalpojumus apliek ar nodokli viet ā, kurā apliek ar nodokli galveno 
darījumu (pre ču piegāde vai pakalpojumu sniegšana, vai ieg āde Kopien ā), uz kuru tie 
attiecas. T ā kā ne vienm ēr ir viegli piem ērot šo noteikumu, apsv ēra iespēju aplikt ar 
nodokli starpnieku sniegtos pakalpojumus viet ā, kur ir re ģistrēts starpnieks. Tom ēr 
jebkurš š āds grozījums rada zin āmas bažas par to, ka ārpus Kopienas re ģistrēti 
pakalpojumu sniedz ēji varētu izvairīties no to sniegto paka lpojumu aplikšanas ar 
nodokli, lai gan tie bija saist īti ar ES darb ībām. Tādēļ turpmāk varētu rasties 
konkurences izkrop ļojumi, pakalpojumu sniedz ējiem pārceļot uzņēmumus uz t ām ES 
dalībvalstīm, kurās piemēro zemākas PVN likmes. Šis risks š ā veida pakalpojumiem ir 
īpaši liels, jo tiem nepieciešams maz iek ārtu, biroja telpu u.c. Š ādas bažas pauda 
daudzas nozares, kas piedal ījās sabiedriskaj ā apspriešan ā, īpaši transporta nozare, 
ceļojumu rīkotāji un ceļojumu aģenti.  
Pamatojoties uz šiem argumentiem un to, ka tr ūkumi, kas saist īti ar papildu saist ībām 
un nodok ļu izraisītiem izkrop ļojumiem, ir viennoz īmīgā pārsvarā pār ieguvumiem, 
kurus rad ītu pārmaiņas sistēmā, kas nav ide āla, tomēr uzņēmumi taj ā strādā jau 
gadiem, Komisija ierosina saglab āt to pakalpojumu pašreiz ējo sniegšanas vietu, kurus 
starpnieki sniedz ar nodokli neapliekamiem klientiem. Tom ēr noteikumus nevajadz ētu 
atstāt pašreizējā formā, bet gan tos skaidr ības labad j āapvieno vien ā noteikum ā. Šajā 
nolūkā jāgroza 9.i pants, kas tagad k ļūs par 9.h pantu, lai skaidri noteiktu, ka š ādu 
pakalpojumu sniegšanas vieta b ūs vieta, kur tiek veikts galvenais dar ījums. Sākotnējā 
9.i panta tekst ā paredzētos izņēmumus sv ītro, lai tagad aptvertu visus pakalpojumus, 
kurus starpnieki sniedz ar nodokli neapliekamiem klientiem. 
2.9. Pakalpojumu sniedz ēji un saņēmēji, kas ir re ģistrēti valstī, kas nav ES 
dalībvalsts (pašlaik 9. panta 2. punkta e) un f) apakšpunkts) 
Ja pakalpojumus, uz ko attiecas 9. panta 2. punkta e) apakšpunkts, sniedz klientiem, 
kas nav re ģistrēti Kopien ā, pašlaik pakalpojumu sniegšanas vieta ir ārpus Kopienas. Šis 
noteikums ir j āsaglabā.  
Ja e-tirdzniec ības, sakaru un apraides pakalpojumus sniedz ārpus ES re ģistrēts 
pakalpojumu sniedz ējs, saskaņā ar pašreiz ējiem noteikumiem pakalpojumu sniedz ējam 
PVN jāmaksā dalībvalstī, kurā ir reģistrēts ar nodokli neapliekamais klients, vai 
dalībvalstī, kurā pakalpojums patieš ām tiek izmantots. Šos noteikumus iek ļāva, lai, 
sniedzot š ādus pakalpojumus ar nodokli neap liekamiem klientiem ES, nodrošin ātu 
godīgu konkurenci starp pakalpojumu sniedz ējiem neatkar īgi no tā, vai tie ir re ģistrēti 
ES vai ārpus ES. Šos noteikumus saglab ās un iekļaus pārskatītajā 9.h pantā, kas kļūs 
par 9.g pantu. 
Ņemot vērā to, ka šie noteikumi tagad ir iek ļauti 9.g un 9.h pant ā, ierosina groz īt 
9.j pantu, kas tagad k ļūs par 9.i pantu, sv ītrojot atsauci uz h, j, k, un l apakšpunktu. 
2.10. Noteikums, lai nov ērstu izvair īšanos no aplikšanas ar nodokli (pašlaik 9. panta 
3. punkts) 
Pašreizējie noteikumi ļauj dalībvalstīm neievērot dažus noteikumus attiec ībā uz 
pakalpojumu sniegšanas vietu, lai izvair ītos no nodok ļa dubultās uzlikšanas vai 
 
LV 15   LV nodokļa neuzlikšanas vai lai nov ērstu konkurences izkrop ļojumus. Š ā noteikuma 
darbības joma ir ierobežota, jo tas attiecas  tikai uz pakalpojumu sniegšanu saska ņā ar 
9. panta 2. punkta e) apakšpunktu. Tom ēr B2B priekšlikum ā jau ir paredz ēts to 
attiecināt uz visiem noteikumiem par pakalpojum u sniegšanas vietu, ieskaitot gan ar 
nodokli apliekam ās, gan neapliekam ās personas. T āpēc vairs nav nepieciešami nek ādi 
grozījumi.  
2.11. Inform ācijas apmai ņa, izmantojot PVN inform ācijas apmai ņas sistēmu (PIAS) 
Sākotnējā priekšlikum ā Komisija ierosin āja ieviest pien ākumu ar nodokli 
apliekamaj ām person ām iekļaut pakalpojumus to apkopojošajos zi ņojumos, kas no 
2008. gada 1. janv āra ļautu apmain īties ar inform āciju starp dal ībvalstīm, izmantojot 
PIAS. Tas bija t āpēc, ka priekšlikuma izstr ādes laikā Komisija pl ānoja veikt 
priekšizpēti, lai uzlabotu PIAS. Š ī izpēte tagad ir pabeigta un liecina, ka tehniski ir 
iespējams pašreiz ējā PIAS apmain īties ar inform āciju par pakalpojumiem. T ādējādi ar 
nodokli apliekamaj ām person ām būs jāsāk pildīt ziņošanas pien ākums tajā pašā dienā, 
kad stāsies spēkā ierosinātie labojumi, proti, 2006. gada 1. j ūlijā, un 2008. gada 
1. janvāri svītro. 
2.12. Tehniski priekšlikuma groz ījumi 
Visbeidzot ir nepiecieš ama virkne tehnisku groz ījumu, lai uzlabotu noteikumu 
formulējumus, kā arī atsauces uz pantiem, kas groz īti ar šo priekšlikumu.  
1. panta 2. punkt ā numurē punktus 9.d pant ā un pievieno jaunu 2. punktu. Bez tam 
tagad 3. punkt ā sniegto ilgtermi ņa izpirkumnomas defin īciju papildina ar atsauci uz 
1. punktu.  
9.e panta 1. punkt ā tekstu „un starpnieku pakalpojumi” sv ītro, jo uz šiem 
pakalpojumiem turpm āk attieksies jaunais 9.h pants.  
9.g pantu sv ītro, un bijušo 9.h, 9.i, 9.j un 9.k pantu attiec īgi pārnumurē. 
Tā kā 9.g panta pirmo da ļu aizvieto ar jaunu 1. punktu, attiec īgi pielāgo atsauci 
2. punktā un tā ir šāda „1. punkta b)apakšpunkta vajadz ībām”. 
Sākotnējā priekšlikuma, ar ko labo 12. pant a 3. punkta a) apakšpunktu, 1. panta 
3. punktā atsauci uz 9.j panta k) apakšpunktu tagad aizvieto ar atsauci uz jaun ā 
9.g panta 1. punkta a) apakšpunktu. 
1. panta 4. punkta b) apakšpunkt ā 21. pantu 28.g pant ā paredzētajā redakcijā, kurai 
pievienots jauns 5. punkts, groza t ā, lai skaidri nor ādītu šā jaunā punkta numuru. 
Līdzīgi pievieno atsauci uz b) apakšpunkt u 22. panta 6. punkta b) apakšpunkta pirm ās 
daļas tekstam redakcij ā, kas paredz ēta 28.h pant ā, kuru groz īja ar B2B priekšlikuma 
1. panta 5. punktu.  
Sesto daļu, kuru ar 1. panta 5. punkta c) apakšpunktu s ākotnēji pievienoja 22. panta 
6. punkta b) apakšpunktam, 28.g pant ā paredzētajā redakcijā svītro. 
  
 
LV 16   LV  
2003/0329 (CNS) 
Grozīts priekšlikums 
PADOMES DIREKT ĪVA 
ar ko groza Direkt īvu Nr. 77/388/EEK attiec ībā uz pakalpojumu sniegšanas vietu 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 93. pantu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu1, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu2, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu3, 
tā kā: 
(1) Iekš ējā tirgus izveide, globaliz ācija, ierobežojumu atcelšana un tehnolo ģiju attīstība ir 
radījusi lielas pakalpojumu tirdzniec ības apjoma un strukt ūras pārmaiņas. Arvien 
vairāk pakalpojumu var sniegt no att āluma. Ņemot vērā šo attīstību, gadu gait ā 
pakāpeniski veica pas ākumus un daudzus pakalpojumus  tagad apliek ar nodokli, 
pamatojoties uz galam ērķa principu. 
(2) Lai nodrošin ātu iekšējā tirgus pareizu darb ību, nepieciešams groz īt Padomes 
1977. gada 17. maija Direkt īvu 77/388/EEK par to, k ā saskaņojami dal ībvalstu ties ību 
akti par apgroz ījuma nodok ļiem – Kop ēja pievienot ās vērtības nodok ļu sistēma: 
vienota apr ēķinu bāze4 attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas vietu saska ņā ar 
Komisijas izstr ādāto kopējās PVN sist ēmas darb ības moderniz ēšanas un 
vienkāršošanas strat ēģiju5. 
(3) Princip ā visus sniegtos pakalpojumus j āapliek ar nodokli viet ā, kur patieš ām notiek 
patēriņš. Ja visp ārējo noteikumu no teikumus  par pakalpojumu sniegšanas vietu b ūtu 
jāgroza šādā veidā, gan administrat īvu, gan politikas iemeslu d ēļ tomēr būtu 
nepieciešams izmantot  tomēr būtu nepieciešami  noteikti iz ņēmumi no š ā vispārējā 
noteikuma.  
                                                 
1 OV C, , lpp. 
2 OV C, , lpp. 
3 OV C, , lpp. 
4 OV L 145, 13.6.1977., 1. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi veikti ar Direkt īvu 2003/92/EK (OV L 260, 
11.10.2003., 8. lpp.). 
5 COM(2000) 348 gal īgā redakcija 
 
LV 17   LV (4) Ja pakalpojumus sniedz ar  nodokli apliekamajai personai, visp ārējam noteikumam par 
pakalpojumu sniegšanas vietu j ābalstās uz vietu, kur klients ir re ģistrēts, un nevis uz 
vietu, kur ir re ģistrēts pakalpojuma sniedz ējs.  
(5) Ja pakalpojumus sniedz ar nodokli neapliekamaj ām person ām, vispārējam 
noteikumam ar ī turpmāk jābūt tādam, ka pakalpojumu sniegšanas vieta ir vieta, kur ā 
pakalpojuma sniedz ējs ir reģistrējis savu uz ņēmumu.  
(6) Atseviš ķos gadījumos nav piem ērojami visp ārējie noteikumi par pakalpojumu 
sniegšanas vietu gan attiec ībā uz ar nodokli apliekam ām, gan neapliekam ām personām 
un piemēro īpašas atkāpes. Šīm atkāpēm lielā mērā būtu jābalstās uz spēkā esošajiem 
kritērijiem un j āatbilst principam par aplikšanu ar nodokli pat ēriņa vietā, vienlaikus 
neuzliekot nesam ērīgu administrat īvo slogu atseviš ķiem uzņēmumiem. 
(7) Ja ar nodokli apliekamajai personai pa kalpojumu sniedz persona, kas nav re ģistrēta 
tajā pašā dalībvalstī, obligāti jāpiemēro reversais iekas ēšanas meh ānisms, proti, ar 
nodokli apliekamajai personai pašai j ādeklarē attiecīgais PVN par sa ņemto 
pakalpojumu. 
(8) Direkt īva 77/388/EEK parasti neattiecas uz  pakalpojumiem, kurus savstarp ēji sniedz 
ar nodokli apliekam ās personas daž ādi uzņēmumi. Liel ākas juridisk ās noteiktības 
interesēs tas jāapstiprina ties ību aktos. 
(9) Tāpēc attiecīgi jāgroza Direkt īva 77/388/EEK, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKT ĪVU. 
1. pants 
Direktīvu 77/388/EEK groza š ādi: 
(1) Direkt īvas 6. pantam pievieno š ādu 6. punktu: 
“6. Ja vienai juridiskai personai ir vair āk nekā viens past āvīgs uzņēmums, šo 
uzņēmumu savstarp ēji sniegtos pakalpojumus ne uzskata par pakalpojumiem.”  
(2) Direkt īvas 9. pantu aizst āj ar šādu tekstu: 
„9. pants 
Vispārīgs noteikums 
1. Ar nodokli apliekamaj ām personām sniegtu pakalpojumu vieta ir vieta, kur klients ir 
reģistrējis savu uz ņēmumu vai tam ir past āvīgs uzņēmums, kam sniedz pakalpojumu. 
 Ja nevar noteikt vietu, kur ar nodokli apliekam ā persona ir re ģistrējusi savu 
uzņēmumu vai tai ir past āvīgs uzņēmums, pakalpojumu sniegšanas vieta ir vieta, kur 
ir minētās ar nodokli apliekam ās personas past āvīgā adrese vai kur t ā parasti rezid ē. 
 
LV 18   LV 2. Ar nodokli neapliekamaj ām person ām sniegtu pakalpojumu vieta ir vieta, kur 
pakalpojuma sniedz ējs ir reģistrējis savu uz ņēmumu vai tam ir past āvīgs uzņēmums, 
no kura sniedz pakalpojumu. 
3. Ja ar nodokli apliekam ā persona veic ar ī darbības vai dar ījumus, kurus neuzskata par 
preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu, kas apliekama ar nodokli, 1. un 2. punkta 
vajadzībām to uzskata par ar nodokli apliekamo personu attiec ībā uz visiem vi ņai 
sniegtajiem pakalpojumiem, iz ņemot, ja pakalpojumus izmanto vi ņas vai vi ņas 
personāla privātām vajadzībām.  
9.a pants 
Nekustamais īpašums 
Pakalpojumu sniegšanas vieta attiec ībā uz nekustamo īpašumu, ieskaitot nekustam ā īpašuma 
aģentu un ekspertu pakalpojumus, viesn īcas vai l īdzīgas mītnes nodrošin āšanu, ties ību 
piešķiršanu nekustam ā īpašuma izmantošanai un pakal pojumus, lai sagatavotu un koordin ētu 
tādus ar būvniecību saistītus pakalpojumus k ā arhitekta pakalpojumi un b ūvuzraudzība, ir 
vieta, kur atrodas nekustamais īpašums. 
9.b pants 
Pasažieru p ārvadāšana 
Pasažieru p ārvadāšanas pakalpojumu sniegšanas vieta ir vieta, kur notiek  pārvadāšana, 
proporcion āli veiktajiem att ālumiem. 
9.c pants 
Kultūras, mākslas, sporta, izklaides un taml īdzīgi pasākumi  
Pakalpojumu sniegšanas vieta saist ībā ar kultūras, mākslas, sporta, izklaides vai taml īdzīgiem 
pakalpojumiem, ieskaitot š ādu pasākumu rīkotāju darbību un attiec īgā gadījumā – 
papildpakalpojumu sniegšanu, ir vieta, kur fiziski veic šos pakalpojumus.  
9.d pants 
Ar nodokli apliekamaj ām person ām sniegti īpaši pakalpojumi  
1. Ar nodokli apliekamaj ām person ām sniegtu t ādu pakalpojumu sniegšanas vieta, kas 
nav kustama materi āla īpašuma ilgtermi ņa noma vai izpirkumnoma, vai darbs pie 
kustama materi āla īpašuma, ir vieta, kur pakalpojuma sniedz ējs ir reģistrējis savu 
uzņēmumu vai tam ir past āvīgs uzņēmums, no kura sniedz pakalpojumu, vai vieta, 
kur tam ir past āvīga adrese vai tas parasti rezid ē, ja tiek izpild īti šādi nosacījumi:  
a) pakalpojumus sniedz dal ībvalstī, kur pakalpojumu sniedz ējs ir reģistrēts, kur 
tam ir past āvīgs uzņēmums vai past āvīga adrese vai tas parasti rezid ē;  
 
LV 19   LV b) pakalpojumiem nepieciešama pakalpojuma sniedz ēja vai pakalpojumu 
sniegšanai nepieciešamo l īdzekļu fiziska kl ātbūtne un vienlaic īga klienta 
fiziska klātbūtne;  
c) pakalpojumus tieši sn iedz fiziskai personai t ūlītējam patēriņam.  
2. Sniedzot restor ānu un ēdināšanas pakalpojumus ar nodokli apliekamaj ām 
personām kuģos, gaisa ku ģos vai vilcienos pasažieru p ārvadāšanas laik ā, 
pakalpojumu sniegšanas vieta ir p ārvadāšanas pakalpojuma izbraukšanas 
vieta.  
3. 1. punkta  vajadzībām „ilgtermi ņa noma vai izpirkumnoma” nozīmē nolīgumā 
noteiktu vienošanos par kustama materi āla īpašuma nep ārtrauktu vald ījumu vai 
izmantošanu vair āk nekā 30 dienas. 
9.e pants 
Ar nodokli neapliekamaj ām person ām sniegti pre ču pārvadāšanas pakalpojumi 
1. Ar nodokli neapliekamaj ām person ām sniegtu pre ču pārvadāšanas pakalpojumu 
sniegšanas vieta, ieskaitot p ārvadājumus Kopien ā un starpnieku pakalpojumus,  ir 
izbraukšanas vieta.  
2. Dal ībvalstīm nav jāpiemēro nodoklis tai pre ču pārvadāšanas daļai Kopien ā, kas 
atbilst braucieniem pa ūdeņiem, kuri neveido Kopienas teritorijas da ļu. 
3. „Pre ču pārvadāšana Kopien ā” nozīmē preču pārvadāšanu, ja izbraukšanas vieta un 
galapunkts atrodas divu daž ādu dalībvalstu teritorij ās. 
4. Pre ču pārvadāšanu, ja izbraukšanas vieta un galapunkts atrodas vienas un t ās pašas 
valsts teritorij ā, uzskata par pre ču pārvadāšanu Kopien ā, ja šāda pārvadāšana ir tieši 
saistīta ar preču pārvadāšanu, kuras izbraukšanas viet a un galapunkts atrodas divu 
dažādu dalībvalstu teritorij ā. 
5. „Izbraukšanas vieta” ir  vieta, kur faktiski s ākas preču pārvadāšana neatkar īgi no 
veiktajiem att ālumiem līdz vietai, kur atrodas preces, un „galapunkts” ir vieta, kur 
preču pārvadāšana faktiski beidzas.  
9.f pants 
Ar nodokli neapliekamaj ām person ām sniegti īpaši pakalpojumi  
1. Ar nodokli neapliekamaj ām person ām sniegtu š ādu pakalpojumu sniegšanas vieta ir 
vieta, kur šie pakalpojumi fiziski tiek veikti: 
a) tādas palīgdarbības transporta jom ā kā iekraušana, izkraušana, p ārkraušana un 
tamlīdzīgas darbības citu personu v ārdā un uzdevum ā; 
b) kustama materi ālā īpašuma v ērtēšana un darbs ar to; 
 
LV 20   LV c) pakalpojumi saist ībā ar zinātnes un izgl ītības pasākumiem, izņemot 9.g panta 
1. punkta d) apakšpunkt ā minētos mācīšanas pakalpojumus , ieskaitot š ādu 
pasākumu organiz ētāju pasākumus un attiec īgā gadījumā –
papildpakalpojumus ;  
d) restor ānu un ēdināšanas pakalpojumi.  
2. Sniedzot restor ānu un ēdināšanas pakalpojumus ar nodokli neapliekamaj ām 
personām kuģos, gaisa ku ģos vai vilcienos pasažieru p ārvadāšanas laik ā, 
pakalpojumu sniegšanas vieta ir p ārvadāšanas pakalpojuma izbraukšanas 
vieta.  
3. Ar nodokli neapliekamaj ām person ām sniegtu transportl īdzekļu ilgtermi ņa 
nomas vai izpirkumnomas pakalpojumu vieta ir vieta, kur klients ir re ģistrēts, 
tam ir past āvīga adrese vai tas parasti rezid ē.  
 Transportl īdzekļu nomas pakalpojumu, kas nav ilgtermi ņa noma vai 
izpirkumnoma, sniegšanas vi eta ir vieta, kur transportl īdzeklis patieš ām tiek 
nodots ar nodokli neapliekam ās personas r īcībā.  
 1. punkta vajadz ībām „transportl īdzekļa ilgtermi ņa noma vai izpirkumnoma” 
nozīmē nolīgumā noteiktu vienošanos par transportl īdzekļa nepārtrauktu 
valdījumu vai izmantošanu vair āk nekā 30 dienas.  
9.g pants  
Elektroniski sniegti pakalpojumi ar nodokli neapliekam ajām personām 
Līdz 2006.  gada 30.  jūnijam ar nodokli neapliekam ajām person ām elektroniski sniegtu 
pakalpojumu vieta, īpaši ieskaitot pakalpojumus, kas min ēti L pielikumā un pakalpojumus, 
kurus sniegusi persona, kas ir re ģistrējusi savu uz ņēmumu ārpus Kopienas vai tai ārpus 
Kopienas ir past āvīgs uzņēmums , no kura  sniedz pakalpojumu , ir vieta, kur ir reģistrēta ar 
nodokli neapliekam ā persona , tai ir pastāvīga adrese vai t ā parasti rezidē.  
9.g pants 
Pakalpojumi, kurus ar nodokli neapliekamaj ām person ām var sniegt no att āluma  
1. Š ādu ar nodokli neapliekamaj ām person ām sniegtu pakalpojumu vieta ir vieta, 
kur šī persona ir re ģistrēta, tai ir past āvīga adrese vai t ā parasti rezid ē;  
a) elektroniski sniegti pakalpojumi, īpaši L pielikum ā minētie pakalpojumi;  
b) sakaru pakalpojumi, ieskaitot pieejas nodrošin āšanu glob ālajiem 
informācijas tīkliem;  
c) radio un telev īzijas apraides pakalpojumi;  
d) bez pakalpojuma sniedz ēja fizisk ās klātbūtnes sniegti m ācīšanas 
pakalpojumi.  
 
LV 21   LV 2. 1. punkta b) apakšpunkta  vajadzībām „sakaru pakalpojumi” noz īmē pakalpojumus, 
kas saistīti ar visu veidu sign ālu, teksta, att ēlu un skaņu vai inform ācijas pārraidīšanu 
vai uztveršanu, izmantojot vadu, radio, optisk ās vai citas elektromagn ētiskās 
sistēmas, ieskaitot saist īto tiesību, lai izmantotu š ādu pārraidīšanas vai uztveršanas 
jaudu, nodošanu vai p ārņemšanu. 
9.h pants 
Ar nodokli neapliekamaj ām person ām starpnieka  sniegti pakalpojumi  
Ar nodokli neapliekamaj ām person ām starpnieka , kas, darbojas citu personu v ārdā un 
uzdevumā, sniegtu pakalpojumu vieta, ja š ādi pakalpojumi veido da ļu darījumu, kas nav 
minēti 9.e  un 9.j  pantā, ir vieta, kur veic galveno dar ījumu saska ņā ar 9.a līdz 9.g pantu un 
9.i pantu.  
9.i pants 
Ar nodokli neapliekamaj ām person ām ārpus Kopienas sniegti pakalpojumi  
Ar nodokli neapliekamajai personai, kura re ģistrēta ārpus Kopienas vai tai ir past āvīga adrese 
ārpus Kopienas, vai t ā parasti rezid ē ārpus Kopienas, sniegtu šādu pakalpojumu sniegšanas 
vieta ir vieta, kur persona ir re ģistrēta, tai ir past āvīga adrese vai t ā parasti rezid ē:  
a) autorties ību, patentu, licen ču, preču zīmju un līdzīgu tiesību nodošana un ties ību 
pārņemšana; 
b) rekl āmas pakalpojumi; 
c) konsultantu, inženieru, izp ētes firmu, advok ātu, grāmatvežu un citi l īdzīgi 
pakalpojumi, k ā arī datu apstr āde un inform ācijas nodrošin āšana; 
d) pien ākumi piln ībā vai daļēji nenodarboties ar k ādu uzņēmējdarbības veidu un 
neīstenot ties ības, kas min ētas šajā pantā; 
e) banku, finanšu un apdrošin āšanas darījumi, ieskaitot p ārapdrošin āšanu, izņemot seifu 
īri; 
f) person āla nodrošin ājums; 
g) kustama materi āla īpašuma iznom āšana, izņemot visus transportl īdzekļu veidus; 
h) sakaru pakalpojumi, ieskaitot pieejas nodrošin āšanu glob ālajiem inform ācijas 
tīkliem;  
h) pieejas nodrošin āšana dabasg āzes un elektroener ģijas sadales sist ēmām un pieg ādes 
vai pārvades nodrošin āšana ar dabasg āzes un elektroener ģijas sadales sist ēmu 
starpniecību, un citu tieši saist ītu pakalpojumu sniegšana .  
j) radio un telev īzijas apraides pakalpojumi;  
k) elektroniski sniegti pakalpojumi, īpaši L pielikum ā minētie pakalpojumi;  
 
LV 22   LV l) aģentu pakalpojumi, kuri da rbojas citu personu v ārdā un uzdevum ā, nodrošinot 
pasūtītājam pakalpojumus, kas min ēti šajā pantā. 
9.j pants 
Izvairīšanās no nodok ļa dubultās uzlikšanas  
Lai izvair ītos no nodok ļa dubultās uzlikšanas, nodok ļa neuzlikšanas un konkurences 
izkropļojumiem, dal ībvalstis var, ņemot vērā 9. līdz 9.i pant ā minēto pakalpojumu sniegšanu: 
a) uzskat īt pakalpojumu sniegšanas vietu, ja t ā atrodas to teritorij ā, par pakalpojumu 
sniegšanas vietu ārpus Kopienas , ja faktiski pakalpojumus lieto vai izmanto ārpus 
Kopienas;  
b) uzskat īt pakalpojumu sniegšanas vietu, ja t ā atrodas ārpus Kopienas, par 
pakalpojumu sniegšanas vietu to teritorij ā, ja faktiski pakalpojumus lieto vai izmanto 
to teritorij ā.” 
(3) Ar šādu tekstu aizst āj 12. panta 3. punkta a) apakšpunkta ceturto da ļu: 
 „Treš ā daļa neattiecas uz 9.g panta 1. punkta a) apakšpunkt ā minētajiem 
pakalpojumiem.” 
(4) 21. pantu 28.g pant ā paredzētajā redakcijā groza šādi: 
a) 1. punkta b) apakšpunktu aizst āj ar šādu tekstu: 
„b) ar nodokli apliekam ās personas, kur ām sniedz 9. panta 1. punkt ā minētos 
pakalpojumus, ja pakalpojum us sniedz ar nodokli apliekam ā persona, kas 
nav reģistrēta valsts teritorij ā;” 
b) pievieno š ādu 5. punktu: 
„5. Ja ar nodokli apliekam ās personas uz ņēmums, kas neatrodas valsts 
teritorijā, veic ar nodokli apliekamu dar ījumu un ja min ētajai personai 
vienlaikus ir uz ņēmums klienta dal ībvalstī, 1. un 2. punkta vajadz ībām 
uzskata, ka ar nodokli apliekam ā persona nav re ģistrēta valsts teritorij ā.”  
(5) 22. panta 6. punkta b) apakšpunktu Direkt īvas 77/388/EEK 28.h pant ā paredzētajā 
redakcijā groza šādi: 
a) Pirmo da ļu aizstāj ar šādu tekstu: 
b) „Ikviena pievienot ās vērtības nodok ļa vajadzībām reģistrēta ar nodokli 
apliekamā persona iesniedz ar ī apkopojošu pazi ņojumu par person ām, 
kas reģistrētas pievienot ās vērtības nodok ļa vajadzībām un kur ām tā 
piegādājusi preces saska ņā ar 28.c panta A da ļas a) un d) apakšpunkt ā 
paredzētajiem nosac ījumiem, un par sa ņēmējiem, kas re ģistrēti 
pievienotās vērtības nodok ļa vajadzībām un min ēti piektajā daļā, un par 
nodokli apliekamajiem klientiem, kuriem t ā ir sniegusi pakalpojumus 
saskaņā ar 9. panta 1. punkta nosac ījumiem .”  
 
LV 23   LV b) trešo da ļu aizstāj ar šādu tekstu: 
„Apkopojošaj ā paziņojumā norāda: 
– numuru, ar kuru ikviena ar nodokli apliekam ā persona ir re ģistrēta 
pievienotās vērtības nodok ļa vajadzībām valsts teritorij ā un ar kuru t ā 
veica pre ču piegādi saskaņā ar 28.c panta A da ļas a) apakšpunkta 
nosacījumiem un sniedza pakalpojumus saska ņā ar 9. panta 1. punkta 
nosacījumiem,  
– numuru, ar kuru ikviena persona, kas sa ņem preces vai pakalpojumus, ir 
reģistrēta pievienot ās vērtības nodok ļa vajadzībām citā dalībvalstī, un ar 
kuru tai pieg ādātas preces vai sniegti pakalpojumi, 
– kopējo vērtību preču piegādēm vai sniegtajiem pakalpojumiem, ko veica 
ar nodokli apliekam ā persona, par katru personu, kas sa ņēma preces vai 
pakalpojumus. Š īs summas deklar ē par kalend ārā gada ceturksni, kura 
laikā sākās nodokļa iekasējamība.” 
c) Pievieno š ādu sesto da ļu: 
„Attiecībā uz pakalpojumiem pirm ās un treš ās daļas noteikumus  piemēro no 
2008.  gada 1.  janvāra.”  
(6) 28.b panta C, D, E, un F da ļas svītro.  
2. pants 
1. 1. Dal ībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administrat īvi akti, kas vajadz īgi, lai 
vēlākais līdz 2006. gada 1. j ūlijam  nodrošin ātu atbilstību šai direkt īvai. Dalībvalstis 
nekavējoties iepaz īstina Komisiju ar min ēto tiesību aktu noteikumiem un ar min ēto 
aktu un šīs direktīvas atbilst ības tabulu. 
Kad dalībvalstis pie ņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direkt īvu vai 
arī šādu atsauci pievieno to ofici ālajai publik ācijai. Dalībvalstis nosaka, k ā veicama 
šāda atsauce. 
2. 2. Dal ībvalstis iepaz īstina Komisiju ar savu ties ību aktu galvenajiem 
noteikumiem, ko t ās pieņem jomā, uz kuru attiecas š ī direktīva. 
 
LV 24   LV 3. pants 
Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības Oficiālajā 
Vēstnesī. 
4. pants 
Šī direktīva ir adres ēta dalībvalstīm. 
Briselē, 
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs