LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 12.11.2008 
SEC(2008) 2746 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
pievienots  
Priekšlikumam 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI 
 
par kred ītvērtējuma aģentūrām 
  
KOPSAVILKUMS PAR IETEKMES NOV ĒRTĒJUMU 
{COM(2008) 704 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2745} 
 
LV 2   LV 1. I EVADS  
Kredītvērtējuma aģentūras (KA) sniedz kred ītspējas atzinumus, kas pal īdz līdzsvarot 
informāciju parāda instrumentu emitentu un investoru starp ā. KA ir liela ietekme finanšu 
tirgos, kur vi ņu vērtējumiem seko ieguld ītāji, emitenti, aiz ņēmēji un vald ības. Tādējādi ir 
svarīgi, ka t ās pastāvīgi sniedz visaugst ākās kvalitātes, neatkar īgus un objekt īvus 
kredītvērtējumus.  
Kopš 2007. gada augusta vis ā pasaulē finanšu tirgi p ārdzīvo vispārēju uzticības krīzi. Šī krīze 
ir sarežģīta parādība, kurā ir daudz iesaist īto pušu. Kred ītvērtējuma aģentūras nav vien īgās, 
kas ir vainojamas pašreiz ējā finanšu satricin ājumā; tiek min ētas citas iesaist ītās puses un 
apstākļi. Krīze aizsākās ASV augstas pak āpes riska („subprime”) hipotek āro kredītu tirgū un 
attiecīgi izplatījās citos finanšu tirgu sektoros. Kred ītvērtējuma aģentūras atradās tuvu augstas 
pakāpes riska kredit ēšanas tirgus probl ēmām: tās izsniedza p ārmērīgi labvēlīgus atzinumus 
par struktur ētiem finanšu instrumentiem, kuri tika finansi āli veidoti t ā, lai ieguld ītāji tiem 
uzticētos. Šis ietekmes nov ērtējums aplūko piemērotākos politikas risin ājumus probl ēmu 
risināšanai.  
Ietekmes nov ērtējums sniedz vair ākas iespējas, kā risināt situācijas ES l īmenī. Komisija ir 
ierosinājusi vairākus pasākumus, kas attiecas uz interešu konfliktu, KA darb ību pārskatāmību 
un īpašiem kvalit ātes jautājumiem v ērtēšanas proces ā. Šo pasākumu pamat ā būtu jābūt ES 
darbojošos kred ītvērtējuma aģentūru reģistrācijas un uzraudz ības sistēma, ko paredz ES 
tiesību akti.  
2. P ROCESU ĀLIE JAUT ĀJUMI UN PUBLISK Ā APSPRIEŠANA  
Ņemot vērā finanšu skand ālus ASV un ES š ī gadsimta s ākumā, un pēc tam, kad 2004. gada 
februārī1 Eiropas Parlaments pie ņēma kredītvērtējuma aģentūru rezolūciju, Komisija r ūpīgi 
izvērtēja, vai ir nepieciešami jauni ties ību aktu kred ītvērtējuma aģentūru darbības regulēšanai. 
Saskaņā ar 20052. gada mart ā saņemtajiem Eiropas V ērtspapīru regulatoru komitejas ( CESR ) 
ieteikumiem, Komisija nol ēma nesniegt jaunus priekšlikumus par kred ītvērtējuma aģentūrām, 
uzskatot, ka esoš ās finanšu pakalpojumu direkt īvas, kas attiecas uz KA, risina visas 
būtiskākās problēmas, uz kur ām norādījis Eiropas Parlaments. 
Kredītvērtējuma aģentūru darbību regulē vairākas finanšu pakalpojumu direkt īvas, tajā skaitā 
tirgus manipul āciju3 un kapitāla prasību direktīvas; pēc brīvprātības principa uz to ar ī attiecas 
Starptautisk ās Vērtspapīru komisiju organiz ācijas ( IOSCO ) Rīcības kodeksa pamatprincipi 
attiecībā uz kredītvērtējuma aģentūrām. 2006. gad ā Eiropas Komisija izdeva pazi ņojumu 
Kredītvērtējuma aģentūras4, kurā tā secināja, ka tām būtu jāuzrauga š īs jomas att īstība. 
                                                 
1 Eiropas Parlamenta rezol ūcija par vērtējuma aģentūrām (2003/2081(INI)). 
2 EVRK tehniskie ieteikumi Eiropas Komisijai par iesp ējamiem pas ākumiem attiec ībā uz kredītvērtējuma 
aģentūrām, CESR/05/139b, 2005. gada marta. EVRK ir neatkar īgā konsultat īva grupa, kas konsult ē 
Eiropas Komisiju un t ās sastāvā i r  E S  vērtspapīru tirgus vad ītāji, kas pārstāv dalībvalstis, izveidota 
2001. gada j ūnijā.  
3 2003. gada 28. janv āra Eiropas Parlamenta un Padomes direkt īva 2003/6/EK par iekš ējās informācijas 
ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipul ācijām, OV L 96, 12.4.2003, 16. lpp. 
4 OV C 59, 11.3.2006, 2. lpp. 
 
LV 3   LV Komisija ar ī uzdeva Eiropas V ērtspapīru regulatoru komitejai uzraudz īt IOSCO  Kodeksa 
ievērošanu un sniegt ikgad ējos ziņojumus.  
Komisija nor ādīja, ka tā varētu sniegt priekšlikumus par jauniem ties ību aktiem taj ā gadījumā, 
ja ES noteikumu vai IOSCO kodeksa iev ērošana izr ādītos neapmierinoša, va i ja rastos jauni 
apstākļi, tādi kā nopietnas probl ēmas tirgū vai būtiskas izmai ņas KA regul ējumā citās 
pasaules da ļās.  
Ņemot vērā nesenos notikumus finanšu tirgos, Komisija 2007. gada ruden ī uzdeva CESR  un 
Eiropas V ērtspapīru tirgu ekspertu grupai ( ESME )5 sniegt ieteikumus par vair ākiem KA 
darbības aspektiem un lomu finanšu tirgos, it īpaši attiec ībā uz struktur ēto finansēšanu. 
Komisija sekoja abu grupu darbam vis ā procesa gait ā. Abas grupas akt īvi konsult ējās ar 
ieinteresētajām person ām, it īpaši par struktur ētās finansēšanas lomu augstas pak āpes riska 
kreditēšanas satricin ājumā. CESR  iesniedza zi ņojumu 2008. gada 13. maij ā, un ESME  to 
iesniedza 2008. gada 4. j ūnijā.  
Paralēli sekojot l īdzi CESR  un ESME  darbam, Komisija organiz ēja pārrunas ar liel ākajām 
vērtēšanas aģentūrām un citām ieinteres ētajām pusēm (nozaru apvien ībām no apdrošin āšanas, 
vērtspapīru un banku sektoriem, inform ācijas sniedz ējiem u.c.). T ā saņēma rakstisku 
informāciju no daž ādām organiz ācijām, tirgus dal ībniekiem un ieinteres ētajām personām. No 
starptautisk ā skatu punkta Komisija sekoja l īdzi citiem starptautiskiem procesiem, t ādiem kā 
KA rīcības kodeksa aktualiz ēšana, ko 26. maij ā pieņēma IOSCO , Finanšu stabilit ātes foruma 
(FSF)6 ziņojums, kas public ēts 2008. gada 7. apr īlī un priekšlikums groz ījumiem ASV likum ā 
par kredītvērtējuma aģentūrām, kas iesniegts 2008. gada 11. j ūnijā un 1. jūlijā. Komisija ar ī 
piedalījās IOSC O un FSF rīkotājās konsultācijās. Tā ņēma vērā dažādus ierosin ājumus, kurus 
piedāvāja un/vai ieviesa atseviš ķas vai sektoru kred ītvērtējuma aģentūras, un pozit īvu 
ieguvumu deva intens īvas neform ālas sarunas ar v ērtējuma aģentūrām. Komisija veicin āja 
ieinteresētās puses izteikt viedok ļus publisk ā apspriešan ā, kas sākās 2008. gada 31. j ūlijā, 
saņemot 82 atsauksmes: 13 no kred ītvērtējuma aģentūrām, 52 no ieinteres ētām organiz ācijām 
(bankām, asociācijām, ieguld ījumu fondiem, uzkr ājumu bank ām u.c.), un 17 no v ērstpapīru 
regulatoriem un valstu finanšu ministrij ām.  
3. P ROBLĒMAS RAKSTUROJUMS  
Pierādījumi liecina, ka kred ītvērtējuma aģentūru sniegums ir daudz slikt āks attiecībā uz 
inovatīvu, struktur ēto produktu nov ērtēšanu nekā tradicion ālu vērtējumu sniegšanu. T ādējādi 
Komisijas anal īzē tiek uzsv ērtas probl ēmas, kas raduš ās, vērtējot struktur ētos finanšu 
produktus. Tom ēr jāpatur prātā, ka, progres ējot jaunin ājumiem finanšu tirgos, n ākotnē 
līdzīgas problēmas var rasties ar ī citās jomās, kurās kredītvērtējuma aģentūrām nav pieredzes 
vai tā ir neliela. Turkl āt daži no tr ūkumiem struktur ēto finanšu v ērtējumos, kas saist īti ar 
struktūru, biznesa modeli un uz ņēmuma iekš ējiem procesiem, var ietekm ēt arī tradicion ālās 
kredītvērtējuma aģentūru darbības jomas.  
                                                 
5 Eiropas V ērtspapīru tirgu ekspertu grupa (ESME) ir Komisiju konsult ējoša iestāde un tās sastāvā ietilpst 
vērtspapīru tirgu prakti ķi un eksperti. To izveidoja 2006. gada apr īlī.  
6 Finanšu stabilit ātes forumu izveidoja 1999. gada apr īlī, un tajā regulāri tiekas valstu amatpersonas, kas 
atbild par finanšu stabilit āti nozīmīgos finanšu centros, starptautiskas finanšu instit ūcijas, atseviš ķu 
sektoru regulatorus un uzraugus, un centr ālo banku ekspertu komitejas.  
 
 
LV 4   LV 3.1. Uztic ības trūkums kred ītvērtējuma aģentūrām; vērtēšanas biznesa interešu 
konflikts  
Visi ieguld ītāji, institūcijas un ieinteres ētās personas vienpr ātīgi pauda viedokli, ka 
kredītvērtējuma aģentūru interešu konflikta risks attiec ībā uz struktur ēto produktu v ērtēšanu 
nav pietiekami nov ērsts vai vad īts.  
3.2. Metodikas un v ērtējuma kvalit ātes trūkums  
Būtiskā vērtējumu pazemin āšana 2007. gada otraj ā pusē un šī gada pirmaj ā ceturksn ī, 
salīdzinot ar 2007. gada pirmo pusi, skaidri nor āda uz to, ka v ērtējumi, kas sniegti pirms 
satricinājuma, bija p ārāk optimistiski un neatspogu ļoja tirgus st āvokli attiec ībā pret tā 
nodrošinājumu. Viens no slikt ā snieguma iemesliem visticam āk ir kredītvērtējuma aģentūru 
izmantotās vērtēšanas metodolo ģijas sliktā kvalitāte.  
3.3. Kred ītvērtējuma aģentūru nepārredzamība  
Kredītvērtējuma aģentūras nepietiekami prec īzi ziņo par struktur ēto finanšu produktu 
vērtējumu paz īmēm un ierobežojumiem, k ā arī tās nesniedz pietiekamu inform āciju par 
kritiskiem pie ņēmumiem. Šis inform ācijas defic īts liedz tirgus dal ībniekiem izprast v ērtējumu 
nozīmīgumu. Kred ītvērtējuma aģentūras sniedz inform āciju par v ērtēšanu, bet š ī informācija 
nepalīdz salīdzināt kredītvērtējuma aģentūru darbību.  
4. M ĒRĶI 
Lai risinātu iepriekš min ētās problēmas, trīs mērķi ir jāizteic konkr ētu prasību formā. 
(1) Nodrošin āt, ka kred ītvērtējuma aģentūras pienācīgi risina jebk ādus interešu 
konfliktus. 
(2) Nodrošin āt, ka kred ītvērtējuma aģentūras saglab ā modrību attiecībā uz vērtēšanas 
metodikas un v ērtējumu kvalit āti.  
(3) Palielin āt kredītvērtējuma aģentūru pārredzamību.  
Plašākais un b ūtiskākais mērķis ir sekm ēt, lai visas Eiropas Savien ības kredītvērtējuma 
aģentūras ievēro pasākumus, kas risina konstat ētās problēmas.  
5. P OLITIKAS IZV ĒLES IESP ĒJAS 
Ņemot vērā minētos mērķus, tika analiz ētas vairākas alternat īvas.  
5.1. Politikas izv ēles iespējas attiec ībā uz konkr ētām prasībām 
5.1.1. Nodrošin āt, ka kred ītvērtējuma aģentūras pien ācīgi risina jebk ādus interešu 
konfliktus 
Jāizvērtē vairāki problēmjautājumi.  
1. Visp ārējā pieeja darb ā ar interešu konfliktu. 
 
LV 5   LV 2. Interešu konflikti, ko rada kred ītvērtējuma aģentūru konsult āciju pakalpojumi  
3 V ērtētāju un vērtējamo savstarp ējās sarunas.  
4. V ērtēšanas proces ā iesaistīto personu neatkar ība.  
5. ‘Lab ākā vērtējuma mekl ēšana'.  
6. V ērtētāju pāriešana pie pašu v ērtētajiem emitentiem. 
5.1.2. Nodrošin āt, ka kred ītvērtējuma aģentūras saglab ā modrību attiecībā uz vērtēšanas 
metodoloģijas un vērtējumu kvalit āti 
Jāizvērtē vairāki problēmjautājumi. 
1. Metodikas, mode ļu un galveno v ērtēšanas pieņēmumu kvalit āte.  
2. V ērtējumu uzraudz ība.  
3. Ietekme, ko rada izmai ņas metodik ā.  
4. V ērtēšanā izmantotās informācijas kvalit āte.  
5. Person āla piesaist īšanas jaut ājumi.  
6. Ietekme, ko rada tirgus att īstība un makroekonomikas paz īmes.  
5.1.3. Palielin āt kredītvērtējuma aģentūru pārredzamību 
Jāizvērtē vairāki problēmjautājumi. 
1. Iekš ējo procesu un proced ūru pārredzamība.  
2. V ērtējumu saturs.  
3. Diferenc ēti vērtējumi struktur ētai finansēšanai.  
4. Kred ītvērtējuma aģentūru darbības statistika.  
5.2. Politikas īstenošanas instrumenti  
Attiecībā uz būtiskāko mērķi sekmēt, lai visas Eiropas Savien ības kredītvērtējuma aģentūras 
ievēro pasākumus, kas risina konstat ētās problēmas, ir izv ērtētas šādas iespējas. 
1. variants:  pašregulējums, tai skait ā:  
(a) IOSCO  Rīcības kodekss; 
 
LV 6   LV (b) Nozares balt ā grāmata — tiktu pie ņemts, ka a ģentūras pašas atrod piem ērotāko 
risinājumu iepriekš min ētajām problēmām un bažām7;  
(c) atseviš ķu kredītvērtējuma aģentūru papildu iniciat īva — vair ākas 
kredītvērtējuma aģentūras iesniedza regulat oriem un tirgum vair ākus 
priekšlikumus par darba uzlabošanu un ap ņēmās patstāvīgi ieviest tos ikdienas 
darbībās un proced ūrās.  
2. variants:  Eiropas r īcības kodekss kred ītvērtējuma aģentūrām, ar kuru attiec īgā sektora 
pārstāvji brīvprātīgi attiecina uz sevi virkni standartu, pie ņem un seko uzraugoš ās iestādes 
rekomend ācijām, kas pārbauda, kā pievienojušies dal ībnieki iev ēro kodeksa noteikumus.  
3. variants: Komisijas rekomend ācija, kas nosaka standartus (identiskus, k ā 4. variant ā — 
tiesību aktā), kuri kred ītvērtējuma aģentūrām jāievēro, darbojoties ES. Standartu pamat ā būtu 
pārstrādātais IOSCO  kodekss, CESR  un ESMO  rekomend ācijas, un taj ā būtu iekļauti citi 
standarti, kurus Komisija uzskat ītu par būtiskiem.  
4. variants:  ES ties ību akts, kas nodrošina visaptverošus reglament ējošos noteikumus, 
aptverot visas esoš ās (un nākotnē paredzam ās) Eiropā darbojoš ās kredītvērtējuma aģentūras, 
kuru vērtējumi tiek izmantoti reglament ējošos nol ūkos, tādos kā minēti Kapitāla prasību 
direktīvā8. Priekšlikums ietvertu noteikumus attiec ībā uz kredītvērtējuma izsniegšanu, ieviestu 
reģistrācijas kārtību un kārtību, kādā ES regulatori veic ārējo uzraudz ību.  
6. I ETEKMES ANAL ĪZE 
Ņemot vērā, ka 1.-3. m ērķa sasniegšanai paredz ētās politikas izv ēles iespējas ir tehniskas un 
detalizētas, to atseviš ķās ietekmes kopsavilkums ir iek ļauts ziņojumā. Šeit tiek analiz ēti 
dažādie kontroles meh ānismi.  
Pašregulējums 
ISOCO  kodekss nesasniedz politikas m ērķus: kredītvērtējuma aģentūras veiktu l īdzšinējās 
darbības interešu konflikta nov ēršanai, tādējādi tas ir nepiem ērots; kred ītvērtējuma aģentūrām 
nebūtu pienākuma uzlabot v ērtēšanas metodiku un v ērtējumu kvalit āti; nepieaugtu 
kredītvērtējuma aģentūru pārredzamība; nebūtu atbildīgo iestāžu uzraudz ības un kontroles 
mehānisma. Nozares balt ā grāmata un citas iniciat īvas kredītvērtējuma aģentūrām ir ļoti 
elastīgas, jo tām būtu brīva izvēle pieņemt brīvprātīgās prasības. Tom ēr tās nebūtu efektīvas, 
jo neparedz stingru meh ānismu, kas uzrauga izvirz īto standartu iev ērošanu. Turkl āt nebūtu 
vienotas sist ēmas. Pašregul ējums tiek piem ērots kopš 2006. gada un t ā rezultāts ir tālu no 
pieņemamā.  
Eiropas R īcības kodekss 
Šis risinājums būtu ļoti elastīgs, jo kred ītvērtējuma aģentūrām būtu iespēja piemērot ‘ievēro 
vai paskaidro’ principu. T ā priekšroc ība ir uzraudz ības iestādes ieviešana, kurai tom ēr nebūtu 
                                                 
7 2008. gada janv ārī piecas liel ākās kredītvērtējuma aģentūras kopīgi iesniedza regulatoriem Balto 
grāmatu, kur ā ietverti 12 priekšlikumi, k ā uzlabot IOSCO r īcības kodeksu attiec ībā uz kredītvērtējuma 
neatkarību, kvalit āti un pārredzamību.  
8 2006. gada .14. j ūnija Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2006/48/EC par kred ītiestāžu darbības 
sākšanu un veikšanu (p ārstrādāta versija). 
 
LV 7   LV kontroles ties ību, tādējādi efektivit ātes ir ierobežota. Šis risin ājums garant ētu drošu vienotu 
sistēmu, lai gan b ūtiska juridisk ā noteiktība netiktu pan ākta. Rezult āts nebūtu tāds, lai 
sasniegtu politikas m ērķus. 
Eiropas Komisijas rekomend ācija  
Šis risinājums palīdzētu zināmā mērā izveidot vienotu sist ēmu, vismaz attiec ībā uz atsau ču 
kritērijiem, kuri kred ītvērtējuma aģentūrām būtu jāpilda; tom ēr tā neparedz kontroles 
mehānismu un t ādējādi tās efektivit āte politikas m ērķu sasniegšanai ir ierobežota.  
Tiesību akti 
Šīs risinājums nodrošin ātu vienlīdzīgus darbības nosac ījumus visiem tirgus dal ībniekiem 
Kopienā atšķirībā no dažādajiem kred ītvērtējuma aģentūru regulējošiem noteikumiem 27 
dalībvalstīs, kas rad īsies, ja ES ner īkosies un saglab ās pašreizējo, uz IOSCO  kodeksu balst īto 
pašregulējuma kārtību. Priekšlikums ties ību aktam ietvertu ‘r ūpīgas uzraudz ības’ sistēmu un 
spēcīgu kontroles meh ānismu, kas nodrošin ātu politikas m ērķu efektīvu sasniegšanu. Tas 
nodrošinātu, ka pied āvātā sistēma kredītvērtējuma sniegšanai b ūtu pienācīgi ieviesta, r ūpīgi 
uzraudzīta un stingri kontrol ēta.  
7. I ZVĒLES IESP ĒJU SALĪDZINĀJUMS — SECINĀJUMI  
Rūpīgi izvērtējot visu politikas izv ēļu ietekmi, to priekšroc ības un trūkumus sal īdzinājumā ar 
pašreizējo situāciju, ir radušies š ādi secinājumi.  
1. mērķa sasniegšanai  (nodrošin āt, ka kred ītvērtējuma aģentūras pienācīgi risina jebk ādus 
interešu konfliktus), kred ītvērtējuma aģentūrām ir jānodrošina, ka tiek identific ēti visi esošie 
un nākotnē paredzamie interešu  konflikti un vai nu nov ērsti, vai pien ācīgi vadīti un atkl āti. 
Nāksies ieviest īpašas iekš ējas vadības sistēmas, kas pal īdzēs mainīt uzņēmuma kult ūru un 
iekšējos noteikumus. Kred ītvērtējuma aģentūras nedr īkstēs pildīt konsult āciju un 
padomdev ēja pakalpojumus. V ērtētājiem būs jānorobežojas no kred ītvērtējuma aģentūru 
komercdarb ības un j āpakļaujas daudz strikt ākiem noteikumiem attiec ībās ar klientu. 
Jāpiemēro īpaši drošības pasākumi pirms v ērtētāji uzsāk darbu pie bijuš ā klienta. Visbeidzot, 
kredītvērtējuma aģentūru klienti b ūtu jāattur no nev ēlamas „lab ākā vērtējuma mekl ēšanas”.  
2. mērķa sasniegšanai  (nodrošin āt, ka kred ītvērtējuma aģentūras saglab ā modrību attiecībā 
uz vērtēšanas metodolo ģijas un v ērtējumu kvalit āti), kredītvērtējuma aģentūrām jāpielieto 
precīza, sistem ātiska, past āvīga metodika, kuru apstiprina , pamatojoties uz iepriekš ējo 
pieredzi. Metodika, mode ļi un galvenie v ērtēšanas pie ņēmumi ir j āatjaunina un regul āri, 
vispusīgi jāpārskata. Š īs sfēras noteikumu iev ērošanai j āizveido iekš ēja atskaites da ļa. 
Metodikas groz ījumi liktu steidzami p ārvērtēt visus esošo atbilstošos v ērtējumus. 
Kredītvērtējuma aģentūrām būtu periodiski j āuzrauga un j āatjaunina atseviš ķi vērtējumi. 
Nepieciešama liel āka pārredzamība, lai pal īdzētu vērtējuma izmantot ājiem saprast veikt ās 
uzticamības pārbaudes pamatdatus un to atspogu ļojumu v ērtējumā. Kredītvērtējuma 
aģentūrām tirgus uzraudz ības veicin āšanai ir jāinformē par to darbiniekus.  
3. mērķa sasniegšanai  (palielin āt kredītvērtējuma aģentūru pārredzamību) kredītvērtējuma 
aģentūrām jāpakļaujas visp ārējam pārredzamības pienākumam saist ībā ar iekšējo procesu un 
procedūru darbību, kas jāpapildina ar pien ākumu public ēt ikgadēju pārredzamības ziņojumu. 
Vērtējumu izmantot ājiem jābūt pieejamai inform ācijai par veiktaj ām analīzēm, jebkādiem 
ierobežojumiem un īpašiem riskiem. Kred ītvērtējuma aģentūrām būtu jāpiemēro atšķirīgas 
 
LV 8   LV vērtēšanas kategorijas struktur ētiem un tradicion āliem parādiem, vai, v ērtējot struktur ētos 
finanšu produktus, j āsniedz ieguld ītājiem papildu inform ācija. Vēsturiskā statistika 
jāsagatavo, piem ērojot mērījumus, kas nodrošina iesp ēju salīdzināt tirgus dal ībniekus.  
Tiesību akti izveidos kred ītvērtējuma aģentūru reģistrācijas proced ūru, kas nodrošin ās, ka 
viņu veiktos v ērtējumus var ēs lietot Kopienas kred ītiestādes, ieguld ījumu sabiedr ības, 
apdrošināšanas un dz īvības apdrošin āšanas sabiedr ības, kolekt īvo ieguld ījumu shēmas un 
pensiju fondi. Vis ā ES tiks nodrošina iedarb īga un efekt īva uzraudz ība attiecībā uz noteikumu 
ievērošanu ( būtiskākais mērķis). Reģistrāciju veiks dal ībvalstu pilnvarot ās iestādes, bet visu 
dalībvalstu regulatori savu viedokli var ēs paust ar CESR  starpniec ību. Dalībvalstu pilnvarot ās 
iestādes veiks past āvīgo uzraudz ību. Valstu regulatoru cieša sadarb ība un CESR  
koordinēšanas darbs ir priekšnoteikums kop ējas uzraudz ības kultūras un iedarb īgas 
sistēmiskas pieejas izveidošanai. Valstu regulatoriem j ābūt deleģējumam rīkoties un piem ērot 
sankcijas gad ījumos, kad kred ītvērtējuma aģentūras pārkāpj noteikumus. CESR  jābūt centrālai 
figūrai kopējas normat īvo aktu iev ērošanas kult ūras veidošan ā.