Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi /* COM/2011/0611 galīgā redakcija - 2011/0273 (COD) */





{SEC(2011) 1138 final} {SEC(2011) 1139 final} PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Komisija 2011. gada 29. jūnijā pieņēma priekšlikumu nākamajai daudzgadu finanšu shēmai 2014.–2020. gadam – budžetu stratēģijas ,,Eiropa 2020” īstenošanai. Savā priekšlikumā Komisija nolēma, ka kohēzijas politikai jāpaliek svarīgam nākamās finanšu paketes elementam, un uzvēra tās būtisko nozīmi stratēģijas ,,Eiropa 2020” izpildē. Komisija ierosināja vairākas būtiskas izmaiņas attiecībā uz to, kā tiek veidota un īstenota kohēzijas politika. Priekšlikuma galvenās iezīmes cita starpā ir līdzekļu koncentrēšana mazākam, ar stratēģiju ,,Eiropa 2020” labāk saistītu prioritāšu skaitam, uzsvars uz rezultātiem, noteikto uzdevumu sasniegšanā gūto panākumu uzraudzība, pastiprināta nosacītības izmantošana un izpildes vienkāršošana. Šajā regulā ir izklāstīti vispārējie noteikumi par Eiropas teritoriālo sadarbību. Regula pamatojas uz paveikto darbu kopš Ceturtā kohēzijas ziņojuma publicēšanas 2007. gada maijā, kurā tika norādītas galvenās problēmas, ar kurām reģioni saskarsies nākamajās desmitgadēs, un uzsākta diskusija par turpmāko kohēzijas politiku. Komisija 2010. gada 9. novembrī pieņēma Piekto kohēzijas ziņojumu, kurā tika analizētas sociālās un ekonomiskās tendences un izklāstītas ievirzes turpmākai kohēzijas politikai. Kohēzijas politika ir galvenais ieguldījumu instruments, lai atbalstītu Savienības svarīgākās prioritātes, kas noteiktas stratēģijā ,,Eiropa 2020”. Kohēzijas politika šo uzdevumu veic, pievēršoties valstīm un reģioniem, kuru vajadzības ir lielākas. Viens no lielākajiem Eiropas Savienības panākumiem ir spēja celt visu savu iedzīvotāju dzīves līmeni. Eiropas Savienība to dara, ne tikai palīdzot nabadzīgākajām dalībvalstīm un reģioniem attīstīties un augt, bet arī izmantojot savu lomu iekšējā tirgus integrācijā, kura izmēri sniedz pieeju tirgum un apjomradītus ietaupījumus visām ES daļām – bagātām un nabadzīgām, lielām un mazām. Komisijas veiktais novērtējums par līdzšinējiem izdevumiem kohēzijas politikas jomā ir sniedzis vairākus piemērus pievienoto vērtību, izaugsmi un darba vietas radošiem ieguldījumiem, kas nebūtu bijuši iespējami bez ES budžeta atbalsta. Tomēr rezultāti rāda arī sadrumstalotības un prioritāšu trūkuma sekas. Laikā, kad publiskie līdzekļi ir ierobežoti un izaugsmi veicinoši ieguldījumi ir vajadzīgi vairāk nekā jebkad agrāk, Komisija ir nolēmusi ierosināt būtiskas izmaiņas kohēzijas politikā. Priekšlikums veido daļu no kohēzijas politikas tiesību aktu paketes 2014.–2020. gadam. Eiropas teritoriālā sadarbība ir viens no kohēzijas politikas mērķiem un nodrošina pamatu kopīgu darbību īstenošanai un politiskās pieredzas apmaiņai starp valsts, reģionālā un vietējā līmeņa dalībniekiem no dažādām dalībvalstīm. Tas ir vēl jo svarīgāk, ņemot vērā to, ka problēmas, ar kurām saskaras dalībvalstis un reģioni, arvien lielākā mērā pārkāpj valstu/reģionu robežas un rada nepieciešamību pēc kopīgas sadarbības rīcības pienācīgā teritoriālajā līmenī. Tādējādi Eiropas teritoriālā sadarbība var sniegt arī nozīmīgu ieguldījumu, lai veicinātu jaunā Līguma mērķa, proti, teritoriālās kohēzijas sasniegšanu. Eiropas teritoriālā sadarbība ir īpaši vērtīga, jo: · pārrobežu problēmas var visefektīvāk atrisināt sadarbībā ar visiem attiecīgajiem reģioniem, lai nepieļautu to, ka dažiem reģioniem rodas nesamērīgas izmaksas, savukārt citi ,,parazitē” tā rezultātā (piemēram, vides piesārņojums pārrobežu mērogā); · sadarbība var sniegt efektīvu mehānismu, lai dalītos paraugpraksē un izplatītu zinātību (piemēram, konkurētspējas pastiprināšana); · sadarbība var nodrošināt to, ka konkrētas problēmas risinājums kļūst efektīvāks, pateicoties apjomradītiem ietaupījumiem un ,,kritiskās masas” sasniegšanai (klasteru izveide pētniecības un inovācijas veicināšanai); · nozaru politiku, pasākumu un ieguldījumu koordinēšana pārrobežu un transnacionālā mērogā var uzlabot pārvaldību; · attiecības ar ES kaimiņiem, īstenojot sadarbības programmas uz ES ārējām robežām, var veicināt drošību, stabilitāti un savstarpēji izdevīgas attiecības; · dažos kontekstos, piemēram, saistībā ar jūras baseiniem un piekrastes reģioniem, sadarbība un transnacionāla rīcība ir neaizstājamas, lai veicinātu izaugsmi, nodarbinātību un uz ekosistēmu balstītu pārvaldību. Visaptverošas politikas ievirzes attiecībā uz turpmāko kohēzijas politiku ir piemērojamas arī Eiropas teritoriālās sadarbības kontekstā. Tāpēc ierosinātajā regulā ir paredzēta saskaņošana ar stratēģiju ,,Eiropa 2020”, elementi fonda darbības efektivitātes uzlabošanai un vispārēja vienkāršāka īstenošanas pieeja. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI 2.1. Apspriešanās un ekspertu viedoklis Šī regula balstās uz plašu apspriešanos ar ieinteresētajām personām, tostarp dalībvalstīm, reģioniem un sociālajiem un ekonomiskajiem partneriem. Sabiedriskā apspriešana par 5. kohēzijas ziņojuma secinājumiem notika no 2010. gada 12. novembra līdz 2011. gada 31. janvārim. Kopā tika saņemtas 444 atbildes. Respondentu vidū bija dalībvalstis, reģionālās un vietējās iestādes, sociālie partneri, Eiropas intereses pārstāvošas organizācijas, nevalstiskās organizācijas, iedzīvotāji un citas ieinteresētās personas. Sabiedriskajā apspriešana tika uzdota virkne jautājumu par kohēzijas politikas nākotni. 2011. gada 13. maijā tika publicēts rezultātu kopsavilkums[1]. Kā ierosme tika izmantoti INTERREG 2000.–2006. gada programmu ex post novērtējumu rezultāti[2], Eiropas Parlamenta ,,Ziņojums par 3. mērķi”[3] un plaša spektra pētījumi, kā arī ekspertu padomi, kurus sniedza, piemēram, INTERACT programmas ietvaros. Ekspertu padomus sniedza arī Augsta līmeņa grupa jautājumā par turpmāko kohēzijas politiku; grupas dalībnieki bija eksperti no dalībvalstu administrācijām, un tai bija divas sanāksmes, kurās tika konkrētāk diskutēts par Eiropas teritoriālo sadarbību. Sabiedriskās apspriešanas rezultāti par 5. kohēzijas ziņojumu apliecināja plašu vienprātību par to, ka Eiropas teritoriālajai sadarbībai ir augsta pievienotā vērtība. Tomēr dalībvalstu vidū ir aicinājumi par noteikumu un procedūru lielāku standartizāciju[4]. Vairākās dalībvalstu atbildēs ir arī uzsvērta nepieciešamība izstrādāt atsevišķu regulu vai atsevišķu tiesisko regulējumu sadarbības programmām, lai tādējādi labāk ņemtu vērā starptautisko kontekstu[5]. Svarīgs ex post novērtējuma rezultāts ir tas, ka teritoriālās sadarbības programmas ne vienmēr ir koncentrētas uz ierobežotu skaitu prioritāro tēmu, bet gan šo programmu ietvaros tiek pieņemtas plašas atbalsta stratēģijas, kā rezultātā ir grūti panākt skaidri konstatējumu ietekmi[6]. Otrs būtisks ierosinājums ir saistīts ar vajadzību ieviest aktīvāku un pastāvīgu mijiedarbību ar konverģences un konkurētspējas programmām un citām teritoriālām sadarbības programmām, kas darbojas programmas reģionā, lai nodrošinātu papildināmību, koordināciju un sinerģiju. Novērtējumā ir skaidri ieteikts izstrādāt papildinošāku un integrētāku pieeju laikposmam pēc 2013. gada[7]. Līdzīgā kārtā arī Augsta līmeņa grupas eksperti uzsvēra, ka ir vajadzīga lielāka koordinācija un stratēģiska koncentrācija – gan vispārējās politikas, gan atsevišķo programmu līmenī[8]. Viņi arī norādīja, ka jāpastiprina saiknes ar konverģences un konkurētspējas programmām, un aicināja izstrādāt īpašus reglamentējošus noteikumus par teritoriālo sadarbību un piemērojamo noteikumu vispārējo saskaņošanu, kā arī par vienkāršošanu[9]. Parlamenta ziņojumā tika uzsvērta nepieciešamība labāk integrēt Eiropas teritoriālo sadarbību visos stratēģiskās plānošanas līmeņos, labāk koordinēt plānošanu starp sadarbības un reģionālām programmām un vienkāršot īstenošanu, pieņemot atsevišķu, sadarbībai veltītu regulu labākai īpatnību atspoguļošanai[10]. 2.2. Ietekmes novērtējums Ietekmes novērtējumā izskatītie risinājumi attiecas uz stratēģiskās koncentrācijas, kā arī sadarbības un reģionālo programmu koordinācijas uzlabošanu. Apsvērtie risinājumi bija pašreizējā stāvokļa saglabāšana (plašas prioritātes, nepastāv formālas saiknes starp sadarbības un reģionālām programmām), scenārijs, kur galvenā uzmanība ir veltīta tematiskai koncentrācijai un sadarbības integrācijai vispārējā stratēģiskā pamatā (ierobežots tematisko uzdevumu skaits, kurus var izvēlēties attiecībā uz pārrobežu un transnacionālām programmām, sadarbības aspektu integrācija vienotā stratēģiskā satvarā un partnerības līgumā), un, visbeidzot, scenārijs, saskaņā ar kuru sadarbības aspektus pilnībā iekļauj reģionālajās programmās un atsevišķas sadarbības programmas nav vajadzīgas. Priekšroka tika dota otrajam risinājumam, jo tas nodrošinās labāku koncentrēšanos Eiropas prioritātēm, pastiprinās programmu intervences loģiku un nodrošinās labāku saikni un saskaņotību ar reģionālām programmām. Apspriežu un veiktā ietekmes novērtējuma, kā arī saņemto atbilžu rezultātā tiesību akta priekšlikumā par kopējo noteikumu regulu ir paredzēts cieši integrēt Eiropas teritoriālo sadarbību gan vienotajā stratēģiskajā satvarā un partnerības līgumā, gan arī saistītajās ziņošanas procedūrās. Turklāt programmdokumentu daļu veido arī to reģionālo un sadarbības programmu saskaņotības elementi, kuras darbojas vienā un tajā pašā jomā. Tas kopumā uzlabos kohēzijas politikas saskaņotību. Lai nodrošinātu sadarbības programmām individuāli piemērotāku satvaru, tiek ierosināta atsevišķa regula par Eiropas teritoriālās sadarbības programmām. Šajā regulā ir iekļauti noteikumi par tematisko koncentrāciju un pastiprinātu uzmanības pievēršanu rezultātiem, kā arī vairāki vienkāršošanas elementi (skatīt turpmāk). 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. pantā Eiropas Savienība ir aicināta veikt darbības, lai stiprinātu tās ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, un veicinātu vispārēju harmonisku attīstību, mazinot reģionu attīstības līmeņa atšķirības un sekmējot attīstību vismazāk attīstītajos reģionos. Ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķa sasniegšana tiek veicināta, izmantojot trīs ES fondus. Kā noteikts LESD 176. pantā, ERAF mērķis ir sekmēt attīstību un strukturālo pielāgošanu reģionos, kuru attīstība atpaliek, un rūpniecības rajonos, kur sākusies lejupslīde. LESD 174. pantā ir noteikts, ka īpaša uzmanība ir veltīta lauku apvidiem, apvidiem, kurus skar rūpniecības pārkārtošanās, kā arī reģioniem, kuros ir būtiska vai pastāvīga ekonomiska vai demogrāfiska atpalicība, piemēram, galējie ziemeļu reģioni ar mazu iedzīvotāju blīvumu, kā arī salas un pārrobežu un kalnu reģioni. LESD 349. pantā ir noteikts, ka pieņem īpašus pasākumus, lai ņemtu vērā tālāko reģionu struktūras sociālo un ekonomisko stāvokli, ko vēl vairāk apgrūtina daži īpaši faktori, kas nopietni kavē to attīstību. Īpašie pasākumi aptver nosacījumus par piekļuvi struktūrfondiem. Atsevišķa regula tiek ierosināta Eiropas teritoriālajai sadarbībai, lai labāk ņemtu vērā programmu daudzvalstu kontekstu un izstrādātu konkrētākus noteikumus sadarbības programmām un darbībām, kā to lūgušas daudzas ieinteresētās personas. Ar priekšlikumu nosaka Eiropas Reģionālās attīstības fonda darbības jomu attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi. Priekšlikumā ir noteikti ERAF prioritārie uzdevumi un struktūra, atbilstības kritēriji, pieejamie finanšu resursi un to piešķiršanas kritēriji. Tajā izklāstīta arī īstenošanas kārtība, tostarp finanšu pārvaldības un kontroles noteikumi. Kopējo noteikumu regulu un ERAF regulu piemēro saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas iekļauti šajā regulā. Gan likumdošanas instruments, gan pasākuma veids (t. i., finansēšana) ir definēti Līgumā par Eiropas Savienības darbību, kas nodrošina struktūrfondu juridisko pamatu un kurā ir noteikts, ka struktūrfondu uzdevumus, prioritāros uzdevumus un uzbūvi nosaka ar regulām. Kā minēts iepriekš, priekšlikums par atsevišķu regulu ir pamatots, ņemot vērā to, ka vispārējie noteikumi, kurus piemēro fondiem un ERAF regulai, ir jāpielāgo sadarbības kontekstam. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Komisijas priekšlikumā par daudzgadu finanšu shēmu ir paredzēta summa 376 miljardu euro apmērā ekonomiskai, sociālai un teritoriālai kohēzijai 2014.–2020. gadā. Ierosinātais budžets 2014.–2020. gadam || miljardi EUR Mazāk attīstīti reģioni Pārejas reģioni Attīstītāki reģioni Teritoriālā sadarbība Kohēzijas fonds Papildu dotācija tālākajiem reģioniem un mazapdzīvotiem reģioniem || 162,6 39 53,1 11,7 68,7 0,926 Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments transporta, enerģētikas un IKT nozarē || 40 miljardi euro (ar papildu 10 miljardiem euro Kohēzijas fonda ietvaros) *Visi skaitļi nemainīgās 2011. gada cenās Ierosinātajā regulā ir noteikts šāds teritoriālajai sadarbībai paredzēto līdzekļu sadalījums starp dažādiem sadarbības elementiem: (a) 73,24 % (t. i., kopā EUR 8 569 000 003) pārrobežu sadarbībai; (b) 20,78 % (t. i., kopā EUR 2 431 000 001) transnacionālai sadarbībai; (c) 5,98 % (t. i., kopā EUR 700 000 000) starpreģionu sadarbībai. 5. REGULAS SATURA KOPSAVILKUMS Atsevišķas regulas par Eiropas teritoriālo sadarbību (ETS) mērķis ir precīzāks ETS īpatnību izklāsts īstenošanas atvieglināšanas nolūkā, jo terminoloģiju var tieši pielāgot sadarbības programmu daudzvalstu kontekstam. Tāpēc priekšlikums vajadzības gadījumā atsaucas uz trešo valstu līdzdalību, lai labāk atspoguļotu sadarbības realitāti. Tajā ir iekļautas arī sistemātiskākas atsauces uz lomu, ko Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG) var pildīt sadarbības kontekstā. Ar regulu nosaka ERAF darbības jomu attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi. Priekšlikumā ir noteikti katram darbības virzienam pieejamie finanšu resursi un to piešķiršanas kritēriji dalībvalstīm. Priekšlikums arī paredz turpināt sadarbības pasākumiem uz Savienības ārējām robežām paredzēto resursu pārvietošanas mehānismu, kas ir jāatbalsta, izmantojot Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu un Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu. Tiek veicināta sinerģija un papildināmība starp programmām, kas atbilst Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim, un programmām, kas tiek finansētas, izmantojot ārējus instrumentus. Jauns elements priekšlikumā ir noteikumi par tematisko koncentrāciju un ieguldījumu prioritātēm. Tas jāskata programmu stratēģiskās virzības un to mērķorientācijas uzlabošanas vispārējā kontekstā. Attiecībā uz programmām no tematiskā spektra var izvēlēties ierobežotu skaitu prioritāšu ar atbilstošām ieguldījumu prioritātēm, tādējādi nodrošinot to, ka galvenā uzmanība tiek veltīta Eiropas prioritātēm un pasākumiem tajās jomās, kur sadarbība sniegs vislielāko pievienoto vērtību. Turklāt atlases kritēriji ir definēti stingrāk, lai nodrošinātu to, ka finansējumu piešķir patiesi kopīgām darbībām. Programmas aptvers arī snieguma rādītāju sistēmu, ar ko nosaka programmām raksturīgos atskaites punktus, attiecībā pret kuriem var novērtēt īstenošanā gūtos panākumus. 2007.–2013. gada plānošanas periodā ir radušies jauni teritoriālās sadarbības veidi, proti, konkrētajai situācijai pielāgotas atbildes makroreģionālu problēmu risināšanai. Komisija pēc Eiropadomes lūguma ir sagatavojusi divas makroreģionālas stratēģijas, proti, vienu Baltijas jūras reģionam un otru – Donavas reģionam[11]. Turklāt būtisks integrētās jūrlietu politikas elements attiecas uz sistemātisku pieeju integrētai politikas rīcībai jūrlietu un piekrastes stratēģiju ietvaros jūras baseinu un ekosistēmu kontekstā. Makroreģionālas un jūras baseinu stratēģijas ir plaši, vairākas dalībvalstis un reģionus aptveroši integrēti instrumenti, kas pievēršas politikas un finansējuma saskaņošanai ar nolūku palielināt politikas saskaņotību un publiskā sektora izdevumu vispārējo ietekmi. Ņemot vērā iespējamo pārklāšanos starp esošajiem un topošiem makroreģioniem, jūras baseiniem un transnacionālo programmu reģioniem, ierosinātajā regulā ir skaidri paredzēts, ka ar transnacionālo sadarbību var atbalstīt arī makroreģionālu stratēģiju un jūras baseinu programmu izstrādi un īstenošanu (tostarp tādu, kas ir izveidotas uz ES ārējām robežām). Ir racionalizēta sadarbības programmu īstenošanas kārtība. Programmu īstenošanā iesaistīto iestāžu skaits ir samazināts un vēl vairāk ir precizēti uzdevumi un pienākumi. Prasības attiecībā uz sadarbības programmu un īstenošanas ziņojumu saturu ir precizētas, lai samazinātu par programmām atbildīgo iestāžu administratīvo slogu. Ir definēti kopēji rādītāji, lai labāk konstatētu iznākumus un palielinātu vispārējo orientāciju uz rezultātiem. Priekšlikumā ir paredzēta lielāka noteikumu saskaņošana. Atbilstības noteikumi tiks vai nu paredzēti ES līmenī, vai arī tos noteiks uzraudzības komiteja visai programmai kopumā. Vienīgi šādu noteikumu neesības gadījumā tiks piemēroti valsts noteikumi. Tas atvieglinās arī kopēju pieeju, saskaņā ar kuru revīzijas iestāde veic vadības pārbaudes un revīzijas, un tādējādi sekmēs lielāku saskaņošanu šajā jomā. Visbeidzot, programmu īstenošanu vēl vairāk atvieglinās termiņa pagarināšana noteikumam par neizmantoto piešķīrumu atcelšanu un īpaši priekšraksti par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu un ārvalstu valūtu pārvešanu uz euro. 2011/0273 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 178. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[12], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[13], saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Līguma 176. pantā noteikts, ka Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) mērķis ir palīdzēt izlīdzināt Savienības reģionu attīstības līmeņu galvenās atšķirības. Saskaņā ar Līguma 174. pantu ERAF palīdz mazināt dažādu reģionu attīstības līmeņa atšķirības un vismazāk attīstīto reģionu atpalicību; šajā kontekstā īpaša uzmanība būtu jāvelta reģioniem, kuros ir būtiska vai pastāvīga ekonomiska vai demogrāfiska atpalicība, piemēram, salas un pārrobežu un kalnu reģioni. (2) Noteikumi, kas ir kopīgi ERAF, Eiropas Sociālajam fondam (,,struktūrfondi”) un Kohēzijas fondam (kopā ar ,,struktūrfondiem” – ,,fondi”), ir izklāstīti […] Regulā (ES) Nr. […]/2012, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, uz kuriem attiecas vienotais stratēģiskais satvars, un ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1083/2006[14] [kopīgo noteikumu regula – KNR]. Īpaši noteikumi par to darbību veidu, kuras ERAF var finansēt atbilstoši mērķiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr./2012 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Regulas (EK) Nr. 1080/2006 atcelšanu[15] [ERAF regula], ir paredzēti minētajā regulā. Šīs regulas nav pilnībā pielāgotas Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa īpašajām vajadzībām gadījumos, kad sadarbojas vismaz divas dalībvalstis vai viena dalībvalsts un trešās valstis. Tāpēc jāparedz noteikumi, kas konkrēti attiecas uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi un aptver darbības jomu un ģeogrāfisko pārklājumu, finanšu resursus, ieguldījumu prioritātes un koncentrāciju, plānošanu, uzraudzību un pārskatīšanu, tehnisko palīdzību, finanšu atbalstu un atbilstību, pārvaldību, kontroli un akreditāciju, kā arī finanšu pārvaldību. (3) Lai palielinātu Savienības kohēzijas politikas pievienoto vērtību, konkrētajiem noteikumiem būtu jārada būtiski vienkāršojumi visos iesaistītajos līmeņos: līdzekļu saņēmējiem, par programmām atbildīgajām iestādēm, iesaistītajām dalībvalstīm un trešām valstīm, kā arī Komisijai. (4) Atbilstoši Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim ERAF atbalsta pārrobežu, transnacionālo un starpreģionu sadarbību. (5) Pārrobežu sadarbībai būtu jānovērš kopīgas problēmas, kas ir kopīgi konstatētas pierobežas reģionos (piemēram, slikta sasniedzamība, nepiemērota uzņēmējdarbības vide, tīklu trūkums starp vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm, pētniecība un inovācija, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju ieviešana, vides piesārņojums, riska novēršana, negatīva attieksme pret kaimiņvalsts iedzīvotājiem), un jāizmanto neapgūtais potenciāls pierobežas teritorijā (pārrobežu pētniecības un inovācijas struktūru un klasteru attīstība, pārrobežu darba tirgus integrācija, augstskolu un veselības centru sadarbība), vienlaikus pastiprinot sadarbības procesu Savienības vispārējas harmoniskas attīstības nolūkā. Saistībā ar visām pārrobežu programmām starp Ziemeļīriju un Īrijas robežapgabaliem, kuru mērķis ir miera un saskaņas atbalsts, ERAF arī sniedz savu ieguldījumu, lai sekmētu attiecīgajos reģionos sociālo un ekonomisko stabilitāti, jo īpaši īstenojot darbības kohēzijas veicināšanai starp kopienām. (6) Transnacionālai sadarbībai būtu jāpastiprina sadarbība, īstenojot darbības, kas veicina integrētu teritoriālu attīstību saistībā ar Savienības kohēzijas politikas prioritātēm. (7) Starpreģionu sadarbībai būtu jāpastiprina kohēzijas politikas efektivitāte, veicinot pieredzes apmaiņu starp reģioniem, lai uzlabotu darba programmu izstrādi un īstenošanu atbilstoši mērķim ,,Ieguldījumi izaugsmei un nodarbinātībai”. Jo īpaši tai būtu jāpastiprina sadarbība starp inovatīviem, ar intensīvu pētniecību saistītiem klasteriem un pieredzes apmaiņa starp pētniekiem un pētniecības iestādēm, balstoties uz Septītās pētniecības pamatprogrammas iniciatīvām ,,Zināšanu reģioni” un ,,Pētniecības potenciāls konverģences reģionos un tālākajos reģionos”. (8) Būtu jānosaka objektīvi kritēriji, kā izraudzīties atbilstīgus reģionus un teritorijas. Šajā nolūkā, apzinot atbilstīgus reģionus un teritorijas Savienības līmenī, būtu jābalstās uz kopējo reģionu klasifikācijas sistēmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi[16]. (9) Ar pārrobežu sadarbību būtu jāatbalsta reģioni, kas atrodas pie sauszemes vai jūras robežām. Balstoties uz iepriekšējos plānošanas periodos gūto pieredzi, Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras ar sadarbības programmu noteikt to pārrobežu teritoriju sarakstu, kuras vienkāršākā veidā varētu saņemt pārrobežu sadarbības programmu atbalstu. Sastādot minēto sarakstu, Komisijai būtu jāņem vērā pielāgojumi, kas vajadzīgi saskaņotības nodrošināšanai (jo īpaši pie sauszemes un jūras robežām), un 2007.–2013. gada plānošanas periodā izveidoto programmu darbības teritoriju nepārtrauktība. Šie pielāgojumi var samazināt vai palielināt esošās programmu darbības teritorijas vai pārrobežu sadarbības programmu skaitu, taču ģeogrāfiskā pārklāšanās ir pieļaujama. (10) Transnacionālās sadarbības teritorijas būtu jānosaka, ņemot vērā darbības, kas ir vajadzīgas, lai sekmētu integrētu teritoriālo attīstību. Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras noteikt transnacionālās sadarbības teritorijas. (11) Jebkurai starpreģionu sadarbības programmai būtu jāaptver visa Savienība. (12) Jāturpina atbalstīt vai vajadzības gadījumā jāizveido pārrobežu, transnacionāla un starpreģionu sadarbība ar trešām valstīm Savienības kaimiņos, jo no tā ieguvēji būs dalībvalstu reģioni, kas robežojas ar trešām valstīm. Šajā nolūkā ERAF sniegs savu ieguldījumu pārrobežu un jūras baseina programmām, kas izveidotas Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta (EKPI) ietvaros saskaņā ar Regulu (ES) Nr. […]/2012[17] un Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) ietvaros saskaņā ar Regulu (ES) Nr. […]/2012[18]. (13) Savienības reģionu labā būtu jāizveido mehānisms, lai organizētu ERAF atbalstu tādiem ārējās politikas instrumentiem kā, piemēram, EKPI un IPA, tostarp gadījumos, kad nevar pieņemt ārējās sadarbības programmas vai tās ir jāpārtrauc. (14) Papildus pasākumiem pie ārējām robežām, kurus atbalsta ar Savienības ārējās politikas instrumentiem un kuri aptver pierobežas reģionus Savienības iekšienē un ārpus tās, ERAF atbalstītas sadarbības programmas, kuras aptver reģionus gan Savienības iekšienē, gan ārpus tās, var pastāvēt tajos gadījumos, kad ārējās politikas instrumenti neattiecas uz reģioniem ārpus Savienības vai nu tādēļ, ka šie reģioni nav definēti kā saņēmējvalsts, vai tādēļ, ka šādas ārējās sadarbības programmas nevar izveidot. Tāpēc Komisijai, sastādot sarakstus ar pārrobežu un transnacionālo programmu darbības teritorijām, būtu jāpiešķir pilnvaras aptvert arī trešo valstu reģionus. (15) Jānosaka resursi, kurus piešķir katram atsevišķajam Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa elementam, vienlaikus saglabājot ievērojamu koncentrēšanos pārrobežu sadarbībai un nodrošinot pietiekamu finansējuma līmeni tālāko reģionu sadarbībai. (16) Tematisko uzdevumu atlase būtu jāierobežo, lai panāktu pēc iespējas lielāku kohēzijas politikas ietekmi visā Savienībā. Tomēr starpreģionu sadarbības ietvaros īstenotajai koncentrācijai būtu jāizpaužas katras darbības nolūkā un nevis tematisko uzdevumu skaita ierobežošanā, lai tādējādi panāktu pēc iespējas lielāku atdevi no starpreģionu sadarbības kohēzijas politikas efektivitātes uzlabošanai atbilstoši mērķim ,,Ieguldījumi izaugsmei un nodarbinātībai” un Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim. (17) Lai izpildītu stratēģijā ,,Eiropa 2020”[19] izklāstītos gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes mērķus un uzdevumus, ERAF atbilstoši Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim būtu jāsniedz savs ieguldījums tematisko uzdevumu sasniegšanā, proti, uz zināšanām, pētniecību un inovāciju balstītas ekonomikas attīstība, ekoloģiskākas, resursefektīvas un konkurētspējīgas ekonomikas veicināšana, augsta nodarbinātības līmeņa veicināšana, kas sekmē sociālo un teritoriālo kohēziju, un administratīvo spēju veidošana. Tomēr saraksts ar dažādajiem tematiskajiem uzdevumiem atbilstošajām ieguldījumu prioritātēm būtu jāpielāgo Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa īpašajām vajadzībām, jo īpaši atļaujot pārrobežu sadarbības ietvaros turpināt tiesisko un administratīvo sadarbību un sadarbību starp iedzīvotājiem un iestādēm, sadarbību nodarbinātības, apmācības un sociālās iekļaušanas jomā pārrobežu perspektīvā, atļaujot transnacionālās sadarbības ietvaros turpināt jūras pārrobežu sadarbību, kuru neaptver pārrobežu sadarbības programmas, kā arī izstrādājot un īstenojot makroreģionālas un jūras baseinu stratēģijas. (18) Prasības attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim atbilstošo sadarbības programmu saturu ir jāpielāgo šo programmu īpašajām vajadzībām. Tāpēc tām jāaptver arī aspekti, kas ir vajadzīgi efektīvai īstenošanai iesaistīto dalībvalstu teritorijā, piemēram, par revīziju un kontroli atbildīgās struktūras, kopīga sekretariāta izveides procedūra un saistību sadalīšana finanšu korekciju gadījumā. Turklāt starpreģionu sadarbības programmu horizontālā rakstura dēļ būtu jāpielāgo šādu sadarbības programmu saturs, jo īpaši attiecībā uz saņēmēja vai saņēmēju definīciju pašreizējo INTERACT un ESPON programmu ietvaros. (19) Saskaņā ar gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes mērķi ar struktūrfondiem būtu jānodrošina integrētāka un iekļaujošāka pieeja vietējo problēmu novēršanai. Lai pastiprinātu šo pieeju, atbalsts, ko ERAF piešķir pierobežas reģioniem, būtu jākoordinē ar atbalstu no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (EJZF), un vajadzības gadījumā, proti, tad, ja vietējā attīstība pieder pie Eiropas teritoriālās sadarbības grupu uzdevumiem, būtu jāiesaista šīs grupas, kas izveidotas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG)[20]. (20) Balstoties uz 2007.–2013. gada plānošanas periodā gūto pieredzi, būtu jāprecizē un jāpastiprina pasākumu atlases nosacījumi, lai nodrošinātu tikai patiesi kopīgu pasākumu atlasi. Būtu jānosaka vienīgo saņēmēju jēdziens un jāprecizē, ka viņiem ir atļauts veikt sadarbības pasākumus. (21) Būtu jāprecizē galveno atbalsta saņēmēju, kuri saglabā vispārējo atbildību par pasākuma īstenošanu, pienākumi. (22) Prasības attiecībā uz īstenošanas ziņojumiem būtu jāpielāgo sadarbības kontekstam un tām būtu jāatspoguļo programmas īstenošanas cikls. Pareizas pārvaldības interesēs gada pārskata sanāksmes var noritēt rakstiski. (23) Pirms dalībvalstis izstrādā savu sadarbības programmu projektus, būtu jānosaka kopīgs, sadarbības programmu īpašajam raksturam pielāgots rādītāju kopums, lai novērtētu programmu īstenošanas gaitā gūtos panākumus. Šos rādītājus būtu jāpapildina ar katrai programmai raksturīgiem rādītājiem. (24) Sakarā ar to, ka ir iesaistīta vairāk nekā viena dalībvalsts, kas rada lielākas administratīvās izmaksas, jo īpaši attiecībā uz kontrolēm un tulkojumiem, tehniskās palīdzības izdevumu maksimālajai robežai vajadzētu būt augstākai nekā atbilstoši mērķim ,,Ieguldījumi izaugsmei un nodarbinātībai”. Turklāt sadarbības programmām ar ierobežotu ERAF atbalsta apmēru būtu jāsaņem noteikta minimālā summa, lai nodrošinātu pietiekamu finansējumu efektīvām tehniskās palīdzības darbībām. (25) Sakarā ar to, ka ir iesaistīta vairāk nekā viena dalībvalsts, Regulā (ES) Nr. […]/2012 [KNR] izklāstītais vispārējais noteikums, saskaņā ar kuru katra dalībvalsts pieņem savus valsts atbilstības noteikumus, nav lietderīgs Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa nolūkā. Balstoties uz 2007.–2013. gada plānošanas periodā gūto pieredzi, būtu jānosaka skaidra atbilstības noteikumu hierarhija ar viennozīmīgu virzību uz kopīgiem atbilstības noteikumiem. (26) Sakarā ar to, ka pasākumu īstenošanā pēdējā laikā ir iesaistīts personāls no vairāk nekā vienas dalībvalsts, un, ņemot vērā to darbību skaitu, kurām personāla izmaksas ir būtisks elements, vienota likme, ko piemēro personāla izmaksām, būtu jāpiemēro citām tiešajām sadarbības pasākumu izmaksām, tādējādi nepieļaujot atsevišķu grāmatvedību par šādu pasākumu pārvaldību. (27) Būtu jāvienkāršo elastības noteikumi par pasākumu norises vietu, kas atrodas ārpus programmu darbības reģiona. Turklāt ir jāatbalsta efektīva pārrobežu, transnacionālā un starpreģionu sadarbība ar trešām valstīm Savienības kaimiņos tajos gadījumos, kad tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu efektīvu atbalstu to dalībvalstu reģionu attīstībai, kas robežojas ar trešām valstīm. Tādēļ ir lietderīgi izņēmuma kārtā un ar konkrētiem nosacījumiem atļaut finansēt no Eiropas Reģionālās attīstības fonda līdzekļiem atbalstu, kas paredzēts trešo valstu teritorijā īstenotiem pasākumiem, ja tie sniedz labumu Savienības reģioniem. (28) Dalībvalstis būtu jāmudina deleģēt pārvaldības iestādes uzdevumus Eiropas teritoriālās sadarbības grupai (ETSG) vai uzticēt šādai grupai atbildību par sadarbības programmas tās daļas pārvaldību, kura aptver teritoriju, kurā darbojas ETSG. (29) Pārvaldības iestādei būtu jāizveido kopīgs sekretariāts, kas sniegtu informāciju atbalsta pieprasītājiem, apstrādātu projektu pieteikumus un palīdzētu atbalsta saņēmējiem īstenot viņu pasākumus. (30) Pārvaldības iestādēm būtu jāatbild par visiem Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 114. pantā uzskaitītajiem pārvaldības iestādes uzdevumiem, tostarp vadības pārbaudēm, lai nodrošinātu vienotus standartus visā programmas darbības reģionā. Tomēr gadījumos, kad par pārvaldības iestādi ir iecelta ETSG, tai būtu jāatļauj veikt šādas pārbaudes, jo grupas struktūrās ir pārstāvētas visas iesaistītās dalībvalstis. Pat tad, ja ETSG nav iecelta, iesaistītajām dalībvalstīm būtu jāatļauj pārvaldības iestādei veikt pārbaudes visā programmas darbības reģionā. (31) Vienotai revīzijas iestādei būtu jāatbild par visu Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 116. pantā uzskaitīto uzdevumu veikšanu, lai nodrošinātu vienotus standartus visā programmas darbības reģionā. Ja tas nav iespējams, revizoru grupai būtu jāspēj palīdzēt programmas revīzijas iestādei. (32) Būtu jāizveido skaidra finansiālās atbildības ķēde attiecībā uz neatbilstīgo maksājumu atgūšanu – no atbalsta saņēmējiem uz galveno saņēmēju un pārvaldības iestādi līdz Komisijai. Būtu jāparedz noteikums par dalībvalstu atbildību gadījumos, kad atgūšana nav iespējama. (33) Balstoties uz 2007.–2013. gada plānošanas periodā gūto pieredzi, būtu jāparedz skaidra atkāpe citā valūtā nekā euro maksāto izdevumu pārrēķināšanai, piemērojot valūtas maiņas kursu, kas bija noteikts dienā, kura ir pēc iespējas tuvāk izdevumu veikšanas laikposmam. Kopīgajam sekretariātam, programmu iestādēm un uzraudzības komitejai iesniedzamajos finanšu plānos, ziņojumos un pārskatos par kopīgajiem sadarbības pasākumiem summas jebkurā gadījumā būtu jānorāda euro. Pārrēķināšanas pareizība būtu jāpārbauda. (34) Ņemot vērā grūtības un kavējumus, kas radās, izveidojot patiesi kopīgu programmu struktūras, maksājumu pamatošanas termiņam attiecībā uz budžeta saistībām atbilstoši Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim vajadzētu būt trim gadiem pēc budžeta saistību gada. (35) Jāprecizē piemērojamie noteikumi par finanšu pārvaldību, plānošanu, uzraudzību, novērtēšanu un kontroli attiecībā uz trešo valstu līdzdalību transnacionālajās un starpreģionu sadarbības programmās. Minētie noteikumi būtu jāparedz attiecīgajā sadarbības programmā un/vai attiecīgajā finansēšanas nolīgumā starp Komisiju, katru no iesaistītajām trešām valstīm un dalībvalsti, kurā atrodas attiecīgās sadarbības programmas pārvaldības iestāde. (36) Lai paredzētu konkrētus atbilstības noteikumus, Komisijai saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz 17. pantā izklāstīto saturu un darbības jomu. Īpaši svarīgi, lai sava sagatavošanas darba gaitā Komisija pienācīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina, lai attiecīgos dokumentus vienlaicīgi, laikus un atbilstīgi nosūtītu Eiropas Parlamentam un Padomei. (37) Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz pārrobežu reģionu un transnacionālo reģionu sarakstiem, sadarbības programmu projektu iesniegšanu, pasākumu kategoriju nomenklatūru un īstenošanas ziņojumiem. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[21], IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I nodaļa VISPĀRĒJI NOTEIKUMI 1. pants Priekšmets un darbības joma 1. Ar šo regulu nosaka Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) darbības jomu attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi un paredz īpašus noteikumus saistībā ar šo mērķi. 2. Ar šo regulu Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa nolūkā nosaka ERAF prioritāros uzdevumus un uzbūvi, dalībvalstu un reģionu atbilstības kritērijus atbalsta saņemšanai no ERAF, finanšu resursus, kas pieejami atbalstam no ERAF, un to piešķiršanas kritērijus. Ar šo regulu paredz arī noteikumus, kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim atbilstošo darbības programmu (,,sadarbības programmas”) efektīvu īstenošanu, finansiālo pārvaldību un kontroli, tostarp gadījumos, kad šādās sadarbības programmās piedalās trešās valstis. 3. Regulu (ES) Nr. […]/2012 [KNR] un Regulas (ES) Nr. […]/2012 [ERAF regula] I nodaļu piemēro Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim un minētajām sadarbības programmām, izņemot gadījumus, kas īpaši paredzēti šajā regulā, vai gadījumus, kad šādus noteikumus var vienīgi piemērot mērķim ,,Ieguldījumi izaugsmei un nodarbinātībai”. 2. pants Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa elementi Atbilstoši Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim ERAF atbalsta: (1) pārrobežu sadarbību starp blakus esošiem reģioniem, lai veicinātu integrētu reģionālo attīstību starp kaimiņu sauszemes un jūras pierobežas reģioniem no divām vai vairākām dalībvalstīm vai starp kaimiņu pierobežas reģioniem no vismaz vienas dalībvalsts un vienas trešās valsts, kuri atrodas pie Savienības ārējām robežām un uz kuriem neattiecas programmas Savienības ārējo finanšu instrumentu ietvaros; (2) transnacionālu sadarbību starp lielākām transnacionālām teritorijām, kurā ir iesaistītas valsts, reģionālās un vietējās iestādes, kura aptver arī jūras pārrobežu sadarbību gadījumos, uz kuriem neattiecas pārrobežu sadarbība, un kuras mērķis ir panākt augstāku teritoriālās integrācijas pakāpi šajās teritorijās, tādējādi veicinot teritoriālo kohēziju visā Savienībā; (3) starpreģionu sadarbību, lai pastiprinātu kohēzijas politikas efektivitāti, veicinot a) pieredzes apmaiņu starp partneriem visā Savienībā par tematiskajiem uzdevumiem un paraugprakses apzināšanu un izplatīšanu ar nolūku pārnest šo paraugpraksi uz darba programmām atbilstoši mērķim ,,Ieguldījumi izaugsmei un nodarbinātībai”, b) pieredzes apmaiņu par paraugprakses apzināšanu, pārnešanu un izplatīšanu par pilsētu un lauku ilgtspējīgu attīstību, c) pieredzes apmaiņu par paraugprakses un inovatīvu pieeju apzināšanu, pārnešanu un izplatīšanu saistībā ar darbībām, kas attiecas uz teritoriālo sadarbību un Eiropas teritoriālās sadarbības grupu izmantošanu, d) attīstības tendenču izvērtēšanu saistībā ar teritoriālās kohēzijas un Eiropas teritorijas harmoniskas attīstības mērķiem, veicot šajā nolūkā pētījumus, vācot datus un īstenojot citus pasākumus. 3. pants Ģeogrāfiskais pārklājums 1. Pārrobežu sadarbības gadījumā atbalstāmie reģioni ir NUTS 3. līmeņa Savienības reģioni pie visām iekšējām un ārējām sauszemes robežām, uz kuriem neattiecas programmas Savienības ārējo finanšu instrumentu ietvaros, un visi NUTS 3. līmeņa Savienības reģioni pie jūras robežām ne vairāk kā 150 km attālumā cits no cita, neskarot iespējamus pielāgojumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu 2007.–2013. gada plānošanas periodā izveidoto sadarbības programmu darbības teritoriju saskaņotību un nepārtrauktību. Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem sarakstu ar pārrobežu teritorijām, kas saņem atbalstu, iedalot tās pēc sadarbības programmas. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 30. panta 2. punktā paredzēto konsultēšanās procedūru. Minētajā sarakstā norāda arī tos NUTS 3. līmeņa Savienības reģionus, kas ir ņemti vērā saistībā ar ERAF piešķīrumu pārrobežu sadarbībai pie visām iekšējām robežām un tām ārējām robežām, uz kurām attiecas Savienības ārējie finanšu instrumenti, piemēram, EKPI saskaņā ar Regulu (ES) Nr. […]/2012 [EKPI regula] un IPA saskaņā ar Regulu (ES) Nr. […]/2012 [IPA regula]. Iesniedzot pārrobežu sadarbības programmu projektus, dalībvalstis var pieprasīt, lai attiecīgajai pārrobežu teritorijai pievienotu papildu NUTS 3. līmeņa reģionus, kas atrodas blakus otrajā daļā minētajā lēmumā uzskaitītajiem reģioniem, un norāda šāda pieprasījuma iemeslus. 2. Neskarot 19. panta 2. un 3. punktu, pārrobežu sadarbības programmas var aptvert reģionus Norvēģijā, Šveicē, Lihtenšteinā, Andorā, Monako un Sanmarīno, kā arī trešās valstīs vai teritorijās, kas atrodas tālāko reģionu kaimiņos. Šādi reģioni ir NUTS 3. līmeņa reģioni vai līdzvērtīgi reģioni. 3. Attiecībā uz transnacionālo sadarbību Komisija pieņem sarakstu ar transnacionālajām teritorijām, kas saņem atbalstu, iedalot tās pēc sadarbības programmas un aptverot NUTS 2. līmeņa reģionus, vienlaikus ar īstenošanas aktiem nodrošinot, ka šāda sadarbība uz iepriekšējo programmu pamata netiek pārtraukta lielākās sasvstarpēji sasaistītās teritorijās. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 30. panta 2. punktā paredzēto konsultēšanās procedūru. Iesniedzot transnacionālās sadarbības programmu projektus, dalībvalstis var pieprasīt, lai attiecīgajai transnacionālās sadarbības teritorijai pievienotu papildu NUTS 2. līmeņa reģionus, kas atrodas blakus pirmajā daļā minētajā lēmumā uzskaitītajiem reģioniem, un norāda šāda pieprasījuma iemeslus. 4. Neskarot 19. panta 2. un 3. punktu, transnacionālās sadarbības programmas var aptvert reģionus šādās trešās valstīs vai teritorijās: (a) trešās valstis vai teritorijas, kas uzskaitītas vai minētas 2. punktā, un (b) Fēru salas un Grenlande. Neskarot 19. panta 2. un 3. punktu, transnacionālās sadarbības programmas var aptvert arī reģionus no trešām valstīm, uz kurām attiecas Savienības ārējie finanšu instrumenti, piemēram, EKPI saskaņā ar Regulu (ES) Nr. […]/2012 (tostarp attiecīgos Krievijas Federācijas reģionus) un IPA saskaņā ar Regulu (ES) Nr. […]/2012. Gada apropriācijas, kas atbilst atbalstam, ko EKPI un IPA sniedz šīm programmām, tiks darītas pieejamas ar nosacījumu, ka programmas pienācīgi pievēršas attiecīgajiem ārējās sadarbības uzdevumiem. Šādi reģioni ir NUTS 2. līmeņa reģioni vai līdzvērtīgi reģioni. 5. Attiecībā uz starpreģionu sadarbību ERAF atbalsts aptver visu Savienības teritoriju. Neskarot 19. panta 2. un 3. punktu, starpreģionu sadarbības programmas var aptvert 4. punkta a) un b) apakšpunktā minēto trešo valstu visu teritoriju vai tās daļu. 6. Informācijas nolūkos 2. un 4. punktā minēto trešo valstu vai teritoriju reģioni ir uzskaitīti sarakstos, kas minēti 1. un 3. punktā. 4. pants Eiropas teritoriālās sadarbības resursi 1. Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim paredzēto resursu apmērs ir 3,48 % no visiem resursiem, kas budžeta saistībās ir pieejami no fondiem 2014.–2020. gadā un izklāstīti Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 83. panta 1. punktā (t. i., kopā EUR 11 700 000 004), un tos piešķir šādi: a) 73,24 % (t. i., kopā EUR 8 569 000 003) pārrobežu sadarbībai; b) 20,78 % (t. i., kopā EUR 2 431 000 001) transnacionālai sadarbībai; c) 5,98 % (t. i., kopā EUR 700 000 000) starpreģionu sadarbībai. 2. Sadarbības programmas, kurās ir iesaistīti tālākie reģioni, saņem ne mazāk kā 150 % no ERAF atbalsta, ko tās saņēma 2007.–2013. gadā. Papildus no piešķīruma starpreģionu sadarbībai tiek atlikti EUR 50 000 000, kas paredzēti tālāko reģionu sadarbībai. Attiecībā uz tematisko koncentrāciju 5. panta b) punktu piemēro šim papildu piešķīrumam. 3. Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem vienu lēmumu, kurā ir iekļauts visu sadarbības programmu saraksts un norādītas kopējā ERAF atbalsta summas pa programmām, kā arī 2014. gada piešķīruma summas pa programmām. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 30. panta 2. punktā paredzēto konsultēšanās procedūru. Iedzīvotāju skaitu teritorijās, kas minētas 3. panta 1. punkta 3. daļā un 3. panta 3. punkta pirmajā daļā, izmanto par kritēriju, lai noteiktu sadalījumu pa gadiem pa dalībvalstīm. 4. Komisija un attiecīgās dalībvalstis nosaka ERAF atbalstu, kas pārrobežu un jūras baseina programmām ir paredzēts EKPI ietvaros un pārrobežu programmām – IPA ietvaros. 5. ERAF atbalstu katrai pārrobežu un jūras baseina programmai EKPI un IPA ietvaros piešķir ar nosacījumu, ka EKPI un IPA piešķir vismaz līdzvērtīgas summas. Šīs līdzvērtības maksimālais apmērs ir noteikts EKPI regulā vai IPA regulā. 6. Gada apropriācijas, kas atbilst atbalstam, ko ERAF sniedz programmām EKPI un IPA ietvaros, iekļauj šo instrumentu attiecīgajās budžeta pozīcijās, sākot ar 2014. gada budžetu. 7. ERAF ikgadējo ieguldījumu, kas paredzēts programmām EKPI un IPA ietvaros un attiecībā uz kuru Komisijai saskaņā ar pārrobežu un jūras baseina programmām EKPI un IPA ietvaros līdz 30. jūnijam nav iesniegta neviena programma, 2015. un 2016. gadā piešķir tām iekšējām pārrobežu sadarbības programmām atbilstoši 1. punkta a) apakšpunktam, kurās piedalās attiecīgā dalībvalsts. Ja līdz 2017. gada 30. jūnijam saskaņā ar pārrobežu un jūras baseina programmām EKPI un IPA ietvaros vēl joprojām ir tādas programmas, kuras nav iesniegtas Komisijai, tad visu 4. punktā minēto ERAF atbalstu atlikušajiem gadiem līdz 2020. gadam piešķir tām iekšējām pārrobežu sadarbības programmām atbilstoši 1. punkta a) apakšpunktam, kurās piedalās attiecīgā dalībvalsts. 8. Šā panta 4. punktā minētās pārrobežu un jūras baseina programmas, kuras Komisija ir pieņēmusi, pārtrauc, ja: (a) neviena partnervalsts, uz kuru attiecas programma, nav parakstījusi attiecīgo finansēšanas līgumu līdz termiņam, kas noteikts Regulā (ES) Nr./2012 [EKPI regula] vai Regulā (ES) Nr./2012 [IPA regula], vai (b) programmu nevar īstenot problēmu dēļ, kas rodas iesaistīto valstu attiecībās. Šādā gadījumā 4. punktā minēto ERAF atbalstu, kas atbilst gada maksājumiem, par kuriem vēl nav radušās saistības, pēc attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma piešķir tām iekšējām pārrobežu sadarbības programmām atbilstoši 1. punkta a) apakšpunktam, kurās piedalās šī dalībvalsts. II NODAĻA tematiskā koncentrācija un ieguldījumu prioritātes 5. pants Tematiskā koncentrācija Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 9. pantā minētie tematiskie uzdevumi tiek koncentrēti šādi: a) katrai pārrobežu sadarbības programmai atlasa ne vairāk kā 4 tematiskos uzdevumus; b) katrai transnacionālās sadarbības programmai atlasa ne vairāk kā 4 tematiskos uzdevumus; c) starpreģionu sadarbības programmām saskaņā ar 2. panta 3. punkta a) apakšpunktu var atlasīt visus tematiskos uzdevumus. 6. pants Ieguldījumu prioritātes Papildus 5. pantam Regulā (ES) Nr. […]/2012 [ERAF regula] ERAF atbalsta cilvēkresursu, iekārtu un infrastruktūras kopīgu izmantošanu pārrobežu mērogā saskaņā ar dažādajām ieguldījumu prioritātēm, kā arī šādas, tematiskajiem uzdevumiem atbilstošas ieguldījumu prioritātes: a) pārrobežu sadarbības ietvaros: i) pārrobežu darba tirgu integrāciju, tostarp pārrobežu mobilitāti, kopīgas nodarbinātības iniciatīvas vietējā mērogā un kopīgu apmācību (atbilstoši tematiskajam uzdevumam ,,Nodarbinātības veicināšana un darbaspēka mobilitātes atbalsts”); ii) dzimumu līdztiesības un iespēju vienlīdzības veicināšanu pārrobežu mērogā, kā arī sociālās iekļaušanas veicināšanu pārrobežu mērogā (atbilstoši tematiskajam uzdevumam ,,Sociālās iekļaušanas veicināšana un nabadzības apkarošana”); iii) kopīgu izglītības un apmācību shēmu izstrādi un īstenošanu (atbilstoši tematiskajam uzdevumam ,,Ieguldījumi prasmēs, izglītībā un mūžizglītībā”); iv) tiesiskās un administratīvās sadarbības un sadarbības starp iedzīvotājiem un iestādēm veicināšanu (atbilstoši tematiskajam uzdevumam ,,Institucionālo spēju un efektīvas publiskās pārvaldes pastiprināšana”); b) transnacionālās sadarbības ietvaros: makroreģionālu un jūras baseinu stratēģiju izstrādi un īstenošanu (atbilstoši tematiskajam uzdevumam ,,Institucionālo spēju un efektīvas publiskās pārvaldes pastiprināšana”). III NODAĻA PROGRAMMU IZSTRĀDE 7. pants Sadarbības programmu saturs 1. Sadarbības programmu veido prioritārie virzieni. Prioritārais virziens attiecas uz vienu fondu, atbilst tematiskajam uzdevumam un aptver vienu vai vairākas šā tematiskā uzdevuma ieguldījumu prioritātes atbilstoši šīs regulas 5. un 6. pantam. 2. Sadarbības programmā izklāsta (a) stratēģiju sadarbības programmas ieguldījumam, lai īstenotu Savienības stratēģiju gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes jomā, tostarp: i) to vajadzību apzināšanu, kas skar problēmas attiecībā uz visu programmas darbības reģionu, ii) pamatojumu tematisko uzdevumu un atbilstošo ieguldījumu prioritāšu izvēlei, ņemot vērā vienoto stratēģisko satvaru un ex ante izvērtējuma rezultātus; (b) attiecībā uz katru prioritāro virzienu izklāsta: i) ieguldījumu prioritātes un atbilstošos konkrētos uzdevumus, ii) kopīgos un specifiskos iznākumu un rezultātu rādītājus un – vajadzības gadījumā – atskaites vērtību un skaitļos izteiktu mērķvērtību saskaņā ar īpašajiem fonda noteikumiem, iii) atbalstāmo darbību aprakstu, tostarp galveno mērķgrupu, konkrēto iesaistīto teritoriju un – vajadzības gadījumā – atbalsta saņēmēju veidu apzināšanu, kā arī finanšu instrumentu plānoto izmantojumu, iv) atbilstošo pasākumu kategorijas, balstoties uz nomenklatūru, ko Komisija ar īstenošanas aktiem ir pieņēmusi saskaņā ar 30. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru, kā arī plānoto resursu paredzamo sadalījumu; (c) ieguldījumu integrētajā teritoriālās attīstības stratēģijā, kas izklāstīta partnerības līgumā, tostarp: i) mehānismus, kas nodrošina koordināciju starp fondiem, ELFLA, EJZF un citiem Savienības un valsts finansēšanas instrumentiem, kā arī ar Eiropas Investīciju banku (EIB), ii) vajadzības gadījumā – plānotu integrētu pieeju pilsētvides, lauku un piekrastes reģionu un reģionu ar īpašām teritoriālām pazīmēm teritoriālajai attīstībai, jo īpaši saistībā ar Regulas (ES) Nr./2012 [KNR] 28. un 29. panta īstenošanas noteikumiem, iii) vajadzības gadījumā – to pilsētu sarakstu, kurās tiks īstenotas integrētas darbības pilsētvides ilgtspējīgai attīstībai; plānoto gada piešķīrumu no ERAF atbalsta, kas paredzēts šiem pasākumiem, tostarp resursus, kas piešķirti pilsētām pārvaldībai saskaņā ar Regulas (ES) Nr./2012 [ERAF regula] 7. panta 2. punktu, iv) to teritoriju apzināšanu, kurās tiks īstenota kopienu vadīta vietējā attīstība, v) vajadzības gadījumā – plānoto pasākumu ieguldījumu makroreģionālu stratēģiju un jūras baseinu stratēģiju īstenošanā; (d) noteikumus, kuru mērķis ir nodrošināt fondu efektīvu izmantošanu, tostarp: i) snieguma rādītāju sistēmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr./2012 [KNR] 19. panta 1. punktu, ii) darbības, kas veiktas, lai iesaistītu partnerus sadarbības programmas sagatavošanā, un partneru lomu sadarbības programmas īstenošanā, uzraudzībā un izvērtēšanā; (e) noteikumus, kuru mērķis ir nodrošināt fondu efektīvu izmantošanu, tostarp: i) tehniskās palīdzības plānoto izmantošanu, tostarp darbības, kas paredzētas, lai pastiprinātu iestāžu un atbalsta saņēmēju administratīvās spējas, kā arī atbilstošo informāciju, kas minēta 2. punkta b) apakšpunktā saistībā ar attiecīgo prioritāro virzienu, ii) novērtējumu par administratīvo slogu, ar ko saskaras saņēmēji, un plānotās šā sloga samazināšanas darbības, pievienojot tām attiecīgos mērķus, iii) to svarīgāko projektu sarakstu, kuru gadījumā galveno darbu uzsākšanas datums ir līdz 2018. gada 1. janvārim; (f) finanšu plānu ar divām tabulām (bez sadalījuma pa iesaistītajām dalībvalstīm): i) tabulu, kurā saskaņā ar Regulas (ES) Nr./2012 [KNR] 53., 110. un 111. pantu par katru gadu ir minēta kopējās finanšu apropriācijas summa, kāda paredzēta atbalstam no ERAF, ii) tabulu, kurā attiecībā uz visu plānošanas periodu, sadarbības programmu un katru prioritāro virzienu ir norādīta kopējās finanšu apropriācijas summa, ko saņem kā ERAF atbalstu un valsts līdzfinansējumu. Ja valsts līdzfinansējums sastāv no valsts un privātā līdzfinansējuma, tad tabulā norāda paredzamo sadalījumu starp valsts un privātā finansējuma elementiem. Informācijas nolūkos tabulā norāda paredzamo EIB līdzdalību; (g) sadarbības programmas īstenošanas noteikumus, norādot: i) akreditācijas iestādi, pārvaldības iestādi un revīzijas iestādi, ii) struktūru vai struktūras, kurām uzticēti kontroles pienākumi, iii) struktūru vai struktūras, kurām uzticēta atbildība par revīzijas pienākumiem, iv) procedūru kopīgā sekretariāta izveidei, v) vadības un kontroles noteikumu kopsavilkuma aprakstu, vi) saistību sadalīšanu iesaistīto dalībvalstu vidū gadījumā, ja pārvaldības iestāde vai Komisija ir noteikusi finanšu korekcijas. Informāciju, kas pieprasīta a)–d) apakšpunktā, pielāgo sadarbības programmu īpašajam raksturam saskaņā ar šīs regulas 2. panta 3. punkta b), c) un d) apakšpunktu. Informāciju, kas pieprasīta e) apakšpunkta ii) un iii) punktā, neiekļauj sadarbības programmās saskaņā ar šīs regulas 2. panta 3. punkta b), c) un d) apakšpunktu. 3. Katrā sadarbības programmā iekļauj: i) aprakstu par īpašām darbībām, lai pasākumu atlasē ņemtu vērā vides aizsardzības prasības, resursefektivitāti, klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām, riska novēršanu un riska pārvaldību; ii) aprakstu par īpašām darbībām, lai sadarbības programmas sagatavošanas, izstrādes un īstenošanas laikā – un jo īpaši saistībā ar piekļuvi finansējumam – veicinātu iespēju vienlīdzību un novērstu jebkādu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, ticības vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, ņemot vērā to dažādo mērķa grupu vajadzības, kuras pakļautas šādas diskriminācijas apdraudējumam, un jo īpaši prasības par pieejamības nodrošināšanu personām ar invaliditāti; iii) aprakstu par sadarbības programmas ieguldījumu sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanā un – vajadzības gadījumā – noteikumus, lai nodrošinātu dzimumu jautājuma iekļaušanu programmu un darbības līmenī. Dalībvalstis kopā ar sadarbības programmas priekšlikumu iesniedz valstu līdztiesības atbalsta struktūru atzinumu par ii) un iii) apakšpunktā noteiktajiem pasākumiem. Pirmo un otro apakšpunktu nepiemēro sadarbības programmām saskaņā ar 2. panta 3. punkta b), c) un d) apakšpunktu. 4. Sadarbības programmās atbilstīgi 2. panta 3. punkta c) un d) apakšpunktam definē atbalsta saņēmēju vai saņēmējus attiecībā uz šādu sadarbības programmu un tajās var precizēt piešķiršanas procedūru. 5. Pirms sadarbības programmas iesniegšanas Komisijai iesaistītās dalībvalstis un trešās valstis vai – vajadzības gadījumā – teritorijas rakstiski apstiprina savu piekrišanu sadarbības programmas saturam. Šī piekrišana aptver arī visu iesaistīto dalībvalstu saistības nodrošināt sadarbības programmas īstenošanai vajadzīgo līdzfinansējumu. 6. Dalībvalstis izstrādā sadarbības programmas atbilstoši Komisijas pieņemtajam paraugam. 7. Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem minēto paraugu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 30. panta 2. punktā paredzēto konsultēšanās procedūru. 8. pants Kopīgais rīcības plāns Ja kopīgais rīcības plāns, kas minēts Regulas (ES) Nr./2012 [KNR] 93. panta 1. punktā, tiek īstenots ETSG kā atbalsta saņēmējas atbildībā, tad sadarbības programmas kopīgā sekretariāta darbinieki un ETSG asamblejas locekļi var kļūt par Regulas (ES) Nr./2012 [KNR] 97. panta 1. punktā minētās vadības komitejas locekļiem. ETSG asamblejas locekļi neveido vadības komitejas locekļu vairākumu. 9. pants Kopienu vadīta vietējā attīstība Kopienu vadītu vietējo attīstību saskaņā ar Regulas (ES) Nr./2012 [KNR] 28. pantu var īstenot pārrobežu sadarbības programmās, ja vietējās attīstības grupu veido pārstāvji no vismaz divām valstīm, no kurām viena ir dalībvalsts. 10. pants Integrēti teritoriālie ieguldījumi Attiecībā uz sadarbības programmām starpniecības iestāde, kas pārvalda un īsteno Regulas (ES) Nr./2012 [KNR] 99. panta 3. punktā minētos integrētos teritoriālos ieguldījumus, ir ETSG vai cita juridiska persona, kas izveidota atbilstoši vienas no iesaistīto valstu tiesību aktiem, ar nosacījumu, ka to ir izveidojušas valsts sektora iestādes no vismaz divām iesaistītajām valstīm. 11. pants Darbību atlase 1. Sadarbības programmām atbilstošās darbības atlasa uzraudzības komiteja, kas minēta Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 41. pantā. 2. Pārrobežu un transnacionālās sadarbības ietvaros atlasītās darbības aptver atbalsta saņēmējus no vismaz divām iesaistītajām valstīm, no kuriem vismaz viens ir no dalībvalsts. Darbību var īstenot vienā valstī, ja tas nāk par labu programmas teritorijai. Darbības, kas attiecas uz starpreģionu sadarbību atbilstoši 2. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktam, aptver atbalsta saņēmējus no vismaz trim valstīm, no kurām vismaz divas ir dalībvalstis. 3. Neskarot 2. punktu, ETSG vai cita juridiska persona, kas izveidota atbilstoši vienas no iesaistīto valstu tiesību aktiem, var pieteikties darbībai kā vienīgais atbalsta saņēmējs ar nosacījumu, ka šo juridisko personu ir izveidojušas valsts sektora iestādes un struktūras no vismaz divām iesaistītajām valstīm (pārrobežu un transnacionālās sadarbības gadījumā) un vismaz no trim iesaistītajām valstīm (starpreģionu sadarbības gadījumā). 4. Atbalsta saņēmēji sadarbojas darbību izstrādē, īstenošanā, nodrošināšanā ar personālu, kā arī finansēšanā. 5. Pārvaldības iestāde attiecībā uz katru darbību nosūta galvenajam vai vienīgajam atbalsta saņēmējam dokumentu, kurā izklāstīti nosacījumi par atbalsta piešķiršanu darbībai, tostarp īpašas prasības darbības ietvaros piegādājamiem produktiem vai pakalpojumiem, finanšu plāns un izpildes termiņš. 12. pants Saņēmēji 1. Ja attiecībā uz sadarbības programmā veicamo darbību ir divi vai vairāk saņēmēji, tad visi saņēmēji izraugās vienu no tiem par galveno saņēmēju. 2. Galvenais saņēmējs veic šādus uzdevumus: a) sadarbībā ar pārējiem saņēmējiem izstrādā vienošanos, kurā iekļauti noteikumi, kas cita starpā nodrošina darbībai piešķirto līdzekļu pareizu pārvaldību, tostarp noteikumi par nepamatoti izmaksāto summu atgūšanu; b) uzņemas atbildību, lai nodrošinātu visas darbības īstenošanu; c) nodrošina, ka visu saņēmēju uzrādītie izdevumi tika samaksāti darbības īstenošanas gaitā un atbilst darbībām, par kurām vienojušies visi saņēmēji; d) pārbauda, vai pārējo saņēmēju uzrādītos izdevumus ir atzinuši kontrolieri, ja šo pārbaudi nav veikusi pārvaldības iestāde saskaņā ar 22. panta 3. punktu. 3. Galvenais saņēmējs nodrošina, ka pārējie saņēmēji saņem publiskā atbalsta kopējo summu pēc iespējas ātrāk un pilnā apmērā. Nekādas summas neatvelk vai neietur un neuzliek nekādu īpašu maksu vai citu līdzvērtīgu maksājumu, kas pārējiem saņēmējiem samazinātu šo līdzekļu apjomu. 4. Galvenie saņēmēji atrodas dalībvalstī, un vienīgie saņēmēji ir reģistrēti dalībvalstī. IV NODAĻA UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 13. pants Īstenošanas ziņojumi 1. Pārvaldības iestāde līdz 2016. gada 30. aprīlim un līdz 30. aprīlim katrā nākamajā gadā līdz 2022. gadam, to ieskaitot, iesniedz Komisijai gada ziņojumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [...]/2012 [KNR] 44. panta 1. punktu. Ziņojums, ko iesniedz 2016. gadā, aptver 2014. un 2015. finanšu gadu, kā arī laikposmu no izdevumu atbilstības sākuma dienas līdz 2013. gada 31. decembrim. 2. Gada īstenošanas ziņojumos iekļauj informāciju par: (a) sadarbības programmas īstenošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr./2012 [KNR] 44. panta 2. punktu, (b) panākumiem, kas gūti svarīgāko projektu un kopīgo rīcības plānu sagatavošanā un īstenošanā. 3. Gada īstenošanas ziņojumos, kurus iesniedz 2017. un 2019. gadā, iekļauj un novērtē informāciju, kas attiecīgi pieprasīta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 44. panta 3. un 4. punktu, un 2. punktā minēto informāciju, kā arī iekļauj un novērtē informāciju par: (a) panākumiem, kas gūti, darbības programmas ietvaros īstenojot integrēto pieeju attiecībā uz teritoriālo attīstību, tostarp pilsētvides ilgtspējīgu attīstību, un kopienu vadītu vietējo attīstību; (b) panākumiem, kas gūti darbību īstenošanā, lai pastiprinātu iestāžu un saņēmēju spējas pārvaldīt un izmantot ERAF; (c) panākumiem, kas gūti, īstenojot novērtēšanas plānu un turpmākos pasākumus, balstoties uz novērtēšanas gaitā izdarītajiem secinājumiem; (d) īpašām darbībām, kas veiktas, lai veicinātu sieviešu un vīriešu līdztiesību un nepieļautu diskrimināciju, tostarp nodrošinātu pieejamību personām ar invaliditāti, un īstenotajiem noteikumiem, kuru mērķis ir nodrošināt dzimumu jautājuma iekļaušanu darbības programmā un pasākumos; (e) darbībām, kas veiktas, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību; (f) saskaņā ar komunikācijas stratēģiju veikto informācijas un publicitātes pasākumu rezultātiem; (g) vajadzības gadījumā – panākumiem, kas gūti, īstenojot darbības sociālās inovācijas jomā; (h) partneru iesaisti sadarbības programmas īstenošanā, uzraudzībā un izvērtēšanā. 4. Gada un galīgos īstenošanas ziņojumus izstrādā, balstoties uz turpmāk izklāstītajiem paraugiem, kurus Komisija pieņem ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 30. panta 2. punktā paredzēto konsultēšanās procedūru. 14. pants Gada pārskats Ja gada pārskata sanāksme nav organizēta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 45. panta 3. punktu, gada pārskatu var veikt rakstiski. 15. pants Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa rādītāji Šīs regulas pielikumā izklāstītos kopējos rādītājus izmanto vajadzības gadījumā un saskaņā ar Regulas (ES) Nr./2012 [KNR] 24. panta 3. punktu. To atskaites vērtības nosaka nulles līmenī, un kumulatīvos mērķus nosaka 2022. gadam. Attiecībā uz katrai programmai raksturīgajiem iznākuma rādītājiem atskaites vērtības nosaka nulles līmenī, un kumulatīvos mērķus nosaka 2022. gadam. Attiecībā uz katrai programmai raksturīgajiem rezultātu rādītājiem atskaites vērtības nosaka, izmantojot jaunākos pieejamos datus, un mērķus nosaka 2022. gadam, taču tos var izteikt kvantitatīvā vai kvalitatīvā aspektā. 16. pants Tehniskā palīdzība Summu, ko no ERAF piešķir tehniskai palīdzībai, ierobežo līdz 6 % no sadarbības programmām piešķirtās kopējās summas, taču tā nav mazāka par EUR 1 500 000. VI NODAĻA ATBILSTĪBA 17. pants Vispārējie noteikumi par izdevumu atbilstību 1. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 29. pantu, lai paredzētu papildu īpašus noteikumus par izdevumu atbilstību saistībā ar sadarbības programmām. 2. Neskarot atbilstības noteikumus, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 55.–61. pantā, Regulā (ES) Nr. […]/2012 [ERAF] vai šajā regulā vai balstoties uz tām, uzraudzības komiteja pieņem atbilstības noteikumus visai sadarbības programmai. 3. Jautājumiem, kurus neaptver atbilstības noteikumi, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 55.–61. pantā, Regulā (ES) Nr. […]/2012 [ERAF] vai šajā regulā vai balstoties uz tām, vai kuru ir pieņēmusi uzraudzības komiteja, piemēro tās valsts noteikumus, kurā izdevumi tika veikti. 18. pants Personāla izmaksas Personāla izmaksas par darbību var aprēķināt kā vienotu likmi līdz 15 % no tiešajām izmaksām, kas neaptver šīs darbības personāla izmaksas. 19. pants Sadarbības programmu darbību atbilstība atkarībā no vietas 1. Sadarbības programmu darbības, uz kurām attiecas 2. un 3. punktā minētās atkāpes, veic programmas teritorijas daļā, kas aptver Savienības teritoriju (,,programmas teritorijas Savienības daļa”). 2. Pārvaldības iestāde var atļaut to, ka visa darbība vai tās daļa tiek īstenota ārpus programmas teritorijas Savienības daļas, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi: (a) darbība sniedz ieguvumus programmas teritorijai; (b) kopējā summa, kas sadarbības programmas ietvaros ir piešķirta darbībām ārpus programmas teritorijas Savienības daļas, nepārsniedz 20 % no ERAF atbalsta programmas līmenī vai 30 % to sadarbības programmu gadījumā, kurās programmas teritorijas Savienības daļa ir tālākie reģioni; (c) pārvaldības un revīzijas iestāžu pienākumus, kas attiecas uz darbības pārvaldību, kontroli un revīziju, pilda sadarbības programmas iestādes vai tās noslēdz vienošanās ar iestādēm dalībvalstī vai trešā valstī, vai teritorijā, kur darbību īsteno, par to, ka tiek pildīti pienākumi saistībā ar darbības pārvaldību, kontroli un revīziju. 3. To darbību gadījumā, kuras saistītas ar reklāmas pasākumiem un spēju veidošanu, izdevumus var veikt ārpus programmas teritorijas Savienības daļas, ja ir izpildīti 2. punkta a) un c) apakšpunktā minētie nosacījumi. VII NODAĻA PĀRVALDĪBA, KONTROLE UN AKREDITĀCIJA 20. pants Iestāžu nozīmēšana 1. Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 113. panta 1. un 2. punkta vajadzībām dalībvalstis, kas piedalās sadarbības programmā, nozīmē vienu pārvaldības iestādi un minētās regulas 113. panta 4. punkta vajadzībām tās nozīmē vienu revīzijas iestādi, kas atrodas tajā pašā dalībvalstī. 2. Pārvaldības iestāde saņem Komisijas veiktos maksājumus un veic maksājumus galvenajam finansējuma saņēmējam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 122. pantu. 21. pants Eiropas teritoriālās sadarbības grupa Dalībvalstis, kas piedalās sadarbības programmā, var izmantot ETSG, lai uzticētu grupai atbildību par sadarbības programmas vai tās daļas pārvaldību, jo īpaši uzticot šai grupai pārvaldības iestādes pienākumus. 22. pants Pārvaldības iestādes funkcijas 1. Sadarbības programmas pārvaldības iestāde pilda pārvaldības iestādes un sertifikācijas iestādes funkcijas, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 114. un 115. pantā. 2. Pārvaldības iestāde, apspriedusies ar dalībvalstīm un visām trešām valstīm, kas piedalās sadarbības programmā, izveido kopīgu sekretariātu. Kopīgais sekretariāts palīdz pārvaldības iestādei un uzraudzības komitejai to attiecīgo funkciju izpildē. Kopīgais sekretariāts sniedz arī informāciju potenciāliem saņēmējiem par finansējuma iespējām sadarbības programmu ietvaros un palīdz saņēmējiem īstenot darbības. 3. Ja pārvaldības iestāde ir ETSG, tad Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 114. panta 4. punkta a) apakšpunktam atbilstošās pārbaudes veic pārvaldības iestāde visā programmas teritorijā. 4. Ja pārvaldības iestāde nevar veikt Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 114. panta 4. punkta a) apakšpunktam atbilstošās pārbaudes visā programmas teritorijā, tad katra dalībvalsts vai trešā valsts nozīmē struktūru vai personu, kura atbild par to, ka savā teritorijā tiek veiktas šādas saņēmēju pārbaudes (,,kontrolieri”). Ja iespējams, minētie kontrolieri ir tās pašas struktūras, kas atbild par šādu pārbaužu veikšanu attiecībā uz darbības programmām atbilstoši mērķim ,,Ieguldījumi izaugsmei un nodarbinātībai” vai – trešo valstu gadījumā – par līdzvērtīgu pārbaužu veikšanu Savienības ārējās politikas instrumentu ietvaros. Katra dalībvalsts vai trešā valsts ir atbildīga par savā teritorijā veiktajām pārbaudēm. 5. Ja līdzfinansēto produktu vai pakalpojumu piegādes pārbaudi var veikt vienīgi attiecībā uz visu darbību, pārbaudi veic tās dalībvalsts pārvaldības iestāde vai kontrolieris, kurā atrodas galvenais saņēmējs. 23. pants Revīzijas iestādes funkcijas 1. Dalībvalstis un trešās valstis, kas piedalās sadarbības programmā, var nolemt, ka revīzijas iestādei ir atļauts tieši pildīt Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 116. pantā paredzētās funkcijas visā sadarbības programmas aptvertajā teritorijā. Tās precizē gadījumus, kad revīzijas iestādi pavada dalībvalsts vai trešās valsts revidents. 2. Ja revīzijas iestādei nav 1. punktā minētās atļaujas, tai palīdz revidentu grupa, kuru veido pārstāvji no katras dalībvalsts vai trešās valsts, kas piedalās sadarbības programmā, un kura pilda Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 116. pantā paredzētās funkcijas. Katrs pārstāvis atbild par to, lai sniegtu tos faktus par izdevumiem savā teritorijā, kuri ir vajadzīgi revīzijas iestādei sava novērtējuma veikšanai. Revidentu grupu izveido ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tā lēmuma pieņemšanas, ar ko apstiprina sadarbības programmu. Tā izstrādā savu reglamentu, un to vada sadarbības programmas revīzijas iestāde. 3. Revidenti ir funkcionāli neatkarīgi no kontrolieriem, kuri veic pārbaudes saskaņā ar 22. pantu. 24. pants Akreditācija Pārvaldības iestādi akreditē tās dalībvalsts akreditācijas struktūra, kurā atrodas pārvaldības iestāde. VIII NODAĻA FINANŠU PĀRVALDĪBA 25. pants Budžeta saistības, maksājumi un līdzekļu atgūšana 1. Sadarbības programmām paredzēto ERAF atbalstu iemaksā vienā kontā bez valstu apakškontiem. 2. Pārvaldības iestāde nodrošina, ka visas pārkāpuma rezultātā samaksātās summas tiek atgūtas no galvenā vai vienīgā saņēmēja. Saņēmēji atmaksā galvenajam saņēmējam visas nepamatoti samaksātās summas. 3. Ja galvenais saņēmējs nespēj nodrošināt līdzekļu atmaksu no pārējiem saņēmējiem vai ja pārvaldības iestāde nespēj nodrošināt līdzekļu atmaksu no galvenā vai vienīgā saņēmēja, tad dalībvalsts vai trešā valsts, kuras teritorijā atrodas vai – ETSG gadījumā – ir reģistrēts attiecīgais galvenais vai vienīgais saņēmējs, atlīdzina pārvaldības iestādei summu, kas tika nepamatoti samaksāta šim saņēmējam. Pārvaldības iestāde atbild par attiecīgo summu atlīdzināšanu Savienības vispārējam budžetam atbilstoši sadarbības programmā noteiktajai saistību sadalīšanai iesaistīto dalībvalstu vidū. 26. pants Euro izmantošana Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 123. panta, citā valūtā nekā euro maksātos izdevumus saņēmēji pārrēķina euro tajā mēnesī, kad izdevumi tika veikti. Pārrēķināšanu pārbauda tās dalībvalsts vai trešās valsts pārvaldības iestāde vai kontrolieris, kurā atrodas saņēmējs. 27. pants Saistību atcelšana Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 127. panta 1. punkta pirmās daļas, bet neskarot 127. panta 4. punktu, Komisija atceļ saistības jebkurai saskaņā ar šā punkta otro daļu aprēķinātai sadarbības programmas summas daļai, kas līdz 31. decembrim trešajā finanšu gadā pēc sadarbības programmas budžeta saistību gada nav izmantota sākotnējiem, ikgadējiem avansa vai starpposma maksājumiem vai gada bilances maksājumiem vai par kuru nav nosūtīts maksājuma pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 125. panta 1. punktu. 28. pants Trešo valstu līdzdalība Sīki noteikumi par finanšu pārvaldību, kā arī plānošanu, uzraudzību, izvērtēšanu un kontroli saistībā ar trešo valstu līdzdalību transnacionālās un starpreģionu sadarbības programmās, kas minētas 3. panta 4. punkta otrajā daļā un 5. punktā, ir paredzēti attiecīgajā sadarbības programmā un/vai attiecīgajā finansēšanas nolīgumā starp Komisiju, katru no iesaistītajām trešām valstīm un – vajadzības gadījumā – dalībvalsti, kurā atrodas attiecīgās sadarbības programmas pārvaldības iestāde. X NODAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 29. pants Deleģējuma īstenošana 1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2. Komisiju pilnvaro pieņemt 17. panta 1. punktā minētos deleģētos aktus uz nenoteiktu laiku pēc šīs regulas stāšanās spēkā. 3. Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 17. panta 1. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar pilnvaru atsaukšanas lēmumu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Tas stājas spēkā dienu pēc lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas tajā noteikts. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto tiesību aktu derīgumu. 4. Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. 5. Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar 17. panta 1. punktu, stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome divu mēnešu laikā pēc minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei, nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo periodu pagarina par diviem mēnešiem. 30. pants Komitejas procedūra 1. Komisijai palīdz fondu koordinācijas komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro 4. pantu Regulā (ES) Nr. 182/2011. 3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro 5. pantu Regulā (ES) Nr. 182/2011. 31. pants Pārejas noteikumi 1. Attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi šī regula neliedz turpināt vai grozīt – tostarp pilnīgi vai daļēji atcelt – atbalstu, ko Komisija apstiprinājusi, pamatojoties uz Padomes Regulu (EK) Nr. 1080/2006 vai uz jebkuriem citiem tiesību aktiem, kurus 2013. gada 31. decembrī piemēro minētajam atbalstam un kurus tādēļ pēc šā termiņa turpina piemērot minētajam atbalstam vai attiecīgajiem projektiem līdz to noslēgumam. 2. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1080/2006 līdz 2014. gada 1. janvārim iesniegtie atbalsta saņemšanas pieteikumi, kas attiecas uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi 2007.–2013. gada laikposmā, paliek spēkā. 32. pants Pārskatīšana Saskaņā ar Līguma 178. pantā noteikto procedūru Eiropas Parlaments un Padome līdz 2022. gada 31. decembrim pārskata šo regulu. 33. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs PIELIKUMS Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa kopējie rādītāji (saskaņā ar 15. pantu) || || VIENĪBA || NOSAUKUMS || || Ienesīgi ieguldījumi || || || || || uzņēmumi || To uzņēmumu skaits, kuri saņem dotācijas || || || uzņēmumi || To uzņēmumu skaits, kuri saņem finansiālu atbalstu, kas nav dotācijas || || || uzņēmumi || To uzņēmumu skaits, kuri saņem nefinansiālu atbalstu || || || uzņēmumi || Atbalstīto jauno uzņēmumu skaits || || || EUR || Privāti ieguldījumi, kas papildina MVU paredzēto valsts atbalstu (dotācijas) || || || EUR || Privāti ieguldījumi (kas nav dotācijas), kas papildina MVU paredzēto valsts atbalstu || || || pilnslodzes ekvivalenti || To darba vietu skaits, kuras ir izveidotas atbalstītajos MVU || || Tūrisms || apmeklējumi || Apmeklējumu skaits atbalstītajos tūrisma objektos || || IKT infrastruktūra || personas || Iedzīvotāji ar platjoslas piekļuvi ar ātrumu vismaz 30 Mb/s || || Transports || || || || Dzelzceļš || km || Kopējais jaunas dzelzceļa līnijas garums || || || || no kura: TEN-T || || || km || Kopējais rekonstruētas vai modernizētas dzelzceļa līnijas garums || || || no kura: TEN-T || || Ceļi || km || Kopējais jaunbūvētu ceļu garums || || || || no kura: TEN-T || || km || Kopējais rekonstruētu vai modernizētu ceļu garums || || || no kura: TEN-T || || Pilsētas transports || pasažieru braucieni || Pasažieru braucienu palielinājums atbalstītajā pilsētas transportā || || Iekšzemes ūdensceļi || tonnkilometri || Kravu pārvadājumu pieaugums uzlabotos iekšzemes ūdensceļos || || Vide || || || || Cietie atkritumi || tonnas || Atkritumu pārstrādes papildu jauda || || Ūdensapgāde || personas || To iedzīvotāju papildu skaits, kuriem ir nodrošināta labāka ūdensapgāde || || || m3 || Aplēstais noplūžu samazinājums ūdens sadales tīklā || || Notekūdeņu attīrīšana || cilvēkekvivalents || To papildu iedzīvotāju skaits, kuriem ir nodrošināta labāka notekūdeņu attīrīšana || || Riska novēršana un pārvaldība || personas || Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no plūdu aizsardzības pasākumiem || || || personas || Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no meža ugunsdrošības un citiem aizsardzības pasākumiem || || Zemes rehabilitācija || hektāri || Kopējā atjaunotās zemes platība || || Augsnes nepieejamība || hektāri || Augsnes nepieejamības izmaiņas, kas konstatētas attīstības rezultātā || || Daba un bioloģiskā daudzveidība || hektāri || Dzīvotņu platība ar labāku aizsardzības statusu || || Pētniecība un inovācija || || || || || personas || Pētniecības un izstrādes jomā nodarbinātā personāla/pētnieku skaits, kuri strādā jaunbūvētās vai no jauna aprīkotās pētniecības infrastruktūrās || || || uzņēmumi || To uzņēmumu skaits, kuri sadarbojas ar atbalstītajām pētniecības iestādēm || || || pilnslodzes ekvivalenti || To personāla/pētnieku darba vietu skaits pētniecības un izstrādes jomā, kuras ir izveidotas atbalstītajās vienībās || || || EUR || Privāti ieguldījumi, kas papildina valsts atbalstu, kas paredzēts inovācijai vai pētniecības un izstrādes projektiem || || || uzņēmumi || To uzņēmumu skaits, kuri pirmo reizi tirgū ir ieviesuši jaunus vai būtiski uzlabotus produktus atbalstītās inovācijas vai pētniecības un izstrādes projektu rezultātā || || || uzņēmumi || To uzņēmumu skaits, kuri atbalstītās inovācijas vai pētniecības un izstrādes projektu rezultātā ir ieviesuši jaunus vai būtiski uzlabotus produktus, kas ir jauni attiecīgajam uzņēmumam || || Enerģētika un klimata pārmaiņas || || || || Atjaunojamās enerģijas ražošana || MW || Atjaunojamās enerģijas ražošanas papildjauda || || Energoefektivitāte || mājsaimniecības || Mājsaimniecību skaits ar uzlabotu enerģijas patēriņa klasifikāciju || || || kWh/gadā || Primārās enerģijas patēriņa samazinājums sabiedriskajās ēkās || || izmantotāji || To enerģijas lietotāju skaits, kuri ir savienoti ar viedtīkliem || SEG samazinājums || CO2 ekvivalenta tonnas || Aplēstais SEG samazinājums CO2 ekvivalentos || || Sociālā infrastruktūra || || || || Bērnu aprūpe un izglītība || personas || Atbalstītās bērnu aprūpes vai izglītības infrastruktūras pakalpojumu jauda || || Veselība || personas || Atbalstīto veselības dienestu jauda || || Mājokļi || mājsaimniecības || To mājsaimniecību skaits, kuras gūst labumu no uzlabotiem izmitināšanas apstākļiem || || Tūrisms || apmeklējumi || Apmeklējumu skaits atbalstītajos tūrisma objektos || || Kultūras mantojums || apmeklējumi || Apmeklējumu skaits atbalstītajās vietās || || Pilsētvides attīstība || personas || Cilvēki, kuri dzīvo reģionos ar integrētām pilsētvides attīstības stratēģijām || || || kvadrātmetri || Jauna sabiedriskā telpa pilsētu reģionos || || || kvadrātmetri || Jaunas sabiedriskas vai komerciālas ēkas pilsētu reģionos || || || kvadrātmetri || Jaunas dzīvojamās ēkas pilsētu reģionos || Darba tirgus un apmācība[22] || || || || personas || Dalībnieku skaits pārrobežu mobilitātes iniciatīvās || || personas || Dalībnieku skaits kopīgās vietējās nodarbinātības iniciatīvās un kopīgā apmācībā || || personas || Dalībnieku skaits projektos, kuri veicina dzimumu līdztiesību, iespēju vienlīdzību un sociālo iekļaušanu pārrobežu mērogā || || personas || Dalībnieku skaits kopīgās izglītības un apmācības shēmās, kuru mērķis ir atbalstīt pārrobežu mērogā jauniešu nodarbinātību, izglītošanās iespējas un augstāko un profesionālo izglītību || Institucionālās un administratīvās spējas || || || || skaits || To projektu skaits, kuri veicina tiesisko un administratīvo sadarbību un sadarbību starp iedzīvotājiem un iestādēm || || skaits || To projektu skaits, kuri ir izstrādāti un īstenoti, lai atbalstītu makroreģionālu stratēģiju un jūras baseinu stratēģiju īstenošanu || || skaits || To projektu skaits starpreģionu sadarbības ietvaros, kuri ir izstrādāti, lai pastiprinātu kohēzijas politikas efektivitāti || || skaits || To projektu skaits starpreģionu sadarbības ietvaros, kuri ir izstrādāti un īstenoti, lai pastiprinātu kohēzijas politikas efektivitāti || [1] ,,Rezultāti, kas iegūti, veicot sabiedrisko apspriešanu par secinājumiem, kas izdarīti Piektajā ziņojumā par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju”, Brisele, Komisijas dienestu darba dokuments, SEC(2011) 590 galīgā redakcija, 13.5.2011. [2] ,,INTERREG III Community Initiative (2000-2006) Ex Post evaluation”, by Panteia and Partners, May 2010. [3] ,,Ziņojums par 3. mērķi: teritoriālās sadarbības uzdevumi – pārrobežu, starpvalstu un starpreģionu sadarbības turpmākā darba kārtība (2010/2155(INI))”, pieņemts 2011. gada 23. jūnijā. [4] ,,Rezultāti, kas iegūti, veicot sabiedrisko apspriešanu par secinājumiem, kas izdarīti Piektajā ziņojumā par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju”, Brisele, Komisijas dienestu darba dokuments, SEC(2011) 590 galīgā redakcija, 13.5.2011. [5] Atbildes, kas saņemtas no FR, HU, AT, MT, IT, ES un RO. [6] ,,INTERREG III Community Initiative (2000-2006) Ex Post evaluation”, by Panteia and Partners, May 2010, 3. un 4. lpp. [7] ,,INTERREG III Community Initiative (2000-2006) Ex Post evaluation”, by Panteia and Partners, May 2010, 9. lpp. [8] ,,Augsta līmeņa grupa jautājumā par turpmāko kohēzijas politiku – ceturtās sanāksmes ziņojums – 2010. gada 25. un 26. marts”, 2. lpp. [9] ,,Augsta līmeņa grupa jautājumā par turpmāko kohēzijas politiku – piektās sanāksmes ziņojums – 2010. gada 7. un 8. jūnijs”, 6. lpp. [10] ,,Ziņojums par 3. mērķi: teritoriālās sadarbības uzdevumi – pārrobežu, starpvalstu un starpreģionu sadarbības turpmākā darba kārtība (2010/2155(INI))”, pieņemts 2011. gada 23. jūnijā. [11] Paziņojums ,,Eiropas Savienības stratēģija Baltijas jūras reģionam”, COM(2009) 248, 10.6.2009., un paziņojums ,,Eiropas Savienības stratēģija Donavas reģionam”, Briselē, 8.12.2010., COM(2010) 715. [12] OV C, ..., lpp. [13] OV C, ..., lpp. [14] OV L, …, lpp. [15] Skatīt šā Oficiālā Vēstneša yy. lpp. [16] OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp. [17] OV L [18] OV L [19] Komisijas paziņojums ,,Eiropa 2020 – Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei”, COM(2010) 2020 galīgā redakcija, 3.3.2010. [20] OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp. [21] OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp. [22] Vajadzības gadījumā informāciju par dalībniekiem iedala pēc viņu darba tirgus statusa, norādot, vai viņi ir ,,nodarbināti”, ,,bezdarbnieki”, ,, ilgstoši bezdarbnieki”, ,,neaktīvi” vai ,,neaktīvi un neapmeklē skolu vai apmācību kursus”.