Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm /* COM/2015/099 final - 2015/ ( ) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS Līgumā par Eiropas Savienības darbību noteikts, ka dalībvalstis ekonomikas politiku un nodarbinātības veicināšanu uzskata par vispārsvarīgu jautājumu un savu darbību šajā jomā koordinē Padomē. Tā divos atsevišķos pantos noteikts, ka Padomei jāpieņem ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes (121. pants) un nodarbinātības pamatnostādnes (148. pants), un norādīts, ka pēdējām jābūt saskaņotām ar pirmajām. Ņemot vērā minēto juridisko pamatu, nodarbinātības un ekonomikas politikas pamatnostādnes tiek iesniegtas kā divi atsevišķi, tomēr savstarpēji cieši saistīti, tiesību akti: · Padomes ieteikums par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm – integrēto pamatnostādņu I daļa, · Padomes lēmums par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm – integrēto pamatnostādņu II daļa. Lai stiprinātu stratēģiju "Eiropa 2020", pirmo reizi kopā (kā "integrētā pakete") minētās pamatnostādnes tika pieņemtas 2010. gadā. Tajā pašā gadā tika nolemts, ka integrētajām pamatnostādnēm līdz 2014. gadam būtu jāpaliek lielā mērā nemainīgām. Ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes ir izstrādātas uz nenoteiktu laikposmu, taču nodarbinātības pamatnostādnes jānoformulē katru gadu no jauna. Pamatnostādnes ne vien nosaka dalībvalstu politikas tvērumu un koordinēšanas ievirzi, bet arī kalpo par pamatu konkrētām valstīm adresētu ieteikumu sagatavošanai attiecīgajās jomās. Pašreizējam integrēto pamatnostādņu kopumam jāstiprina stratēģija "Eiropa 2020" saistībā ar jauno pieeju ekonomikas politikas veidošanā, kuras pamatā ir investīcijas, strukturālā reforma un fiskālā atbildība, kā tas noteikts Komisijas 2015. gada izaugsmes pētījumā. Tajā pašā laikā integrētajām pamatnostādnēm ir jāpalīdz sasniegt gudra, ilgtspējīga un integrējoša izaugsme un Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada mērķi. Integrētās pamatnostādnes ir šādas: 1. pamatnostādne. Veicināt investīcijas 2. pamatnostādne. Veicināt izaugsmi ar strukturālo reformu īstenošanu 3. pamatnostādne. Novērst tos galvenos šķēršļus ES līmenī, kas kavē izaugsmi un nodarbinātību 4. pamatnostādne. Sekmēt stabilākas un izaugsmei labvēlīgākas publiskās finanses 5. pamatnostādne. Palielināt pieprasījumu pēc darbaspēka 6. pamatnostādne. Stiprināt darbaspēka pieejamību un prasmes 7. pamatnostādne. Sekmēt darba tirgu darbību 8. pamatnostādne. Nodrošināt taisnīgumu, apkarot nabadzību un veicināt vienlīdzīgas iespējas Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu, ņemot vērā Eiropadomes secinājumus, tā kā: 1) Dalībvalstīm ekonomikas politika būtu jāuzskata par vispārsvarīgu jautājumu, kas jākoordinē Padomē. Nodarbinātības pamatnostādnes un ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes būtu jāpieņem Padomei, lai dotu ievirzi dalībvalstu un Savienības politikai. 2) Saskaņā ar Līguma noteikumiem Savienība ir izstrādājusi un īstenojusi politikas koordinēšanas instrumentus fiskālās politikas jomā, kā arī makrostrukturālās politikas jomās. Eiropas pusgads apvieno šos dažādos instrumentus visaptverošā sistēmā integrētai daudzpusējai ekonomiskai un budžeta uzraudzībai. Turklāt Eiropas pusgada racionalizēšana un nostiprināšana, kā noteikts Komisijas 2015. gada izaugsmes pētījumā, vēl vairāk uzlabos tā darbību. 3) Finanšu un ekonomikas krīze atklāja un izgaismoja būtiskus trūkumus Savienības un dalībvalstu ekonomikā. Tāpat tā uzskatāmi parādīja dalībvalstu ekonomikas un darba tirgu ciešo savstarpējo atkarību. Patlaban galvenais uzdevums ir virzīt Savienību uz spēcīgu, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi un sekmēt jaunu darbvietu izveidi. Tālab ir nepieciešama koordinēta un vērienīga politikas rīcība gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī, kura atbilstu Līguma noteikumiem un Savienības ekonomikas pārvaldības principiem. Kombinējot pasākumus piedāvājuma un pieprasījuma jomā, šādai rīcībai būtu jāpalielina investīcijas, jāatjauno apņemšanās veikt strukturālas reformas un jāuzņemas fiskālā atbildība. 4) Dalībvalstīm un Savienībai būtu arī jānovērš krīzes sociālā ietekme un jātiecas veidot vienotu sabiedrību, kurā cilvēkiem ir iespējas paredzēt un pārvaldīt pārmaiņas, aktīvi piedaloties sabiedriskajā dzīvē un ekonomikā. Būtu jānodrošina visiem vienlīdzīga piekļuve un iespējas un jāsamazina nabadzība un sociālā atstumtība, šajā nolūkā jo īpaši nodrošinot darba tirgu un sociālās labklājības sistēmu efektīvu darbību un likvidējot šķēršļus dalībai darba tirgū. Dalībvalstīm būtu arī jāpanāk, ka no ekonomikas izaugsmes labumu gūst visi pilsoņi visos reģionos. 5) Šīm pamatnostādnēm atbilstīga rīcība ir nozīmīgs solis ceļā uz stratēģijā "Eiropa 2020" noteikto mērķu sasniegšanu. Pamatnostādnes veido integrētu Eiropas un valstu politikas kompleksu, ko dalībvalstīm un Savienībai vajadzētu īstenot, lai panāktu koordinētu strukturālo reformu pozitīvu ietekmi plašākā mērogā, veiktu pienācīgus ekonomikas politikas kopuma pasākumus un sniegtu konsekventāku Eiropas politikas ieguldījumu stratēģijas "Eiropa 2020" mērķu īstenošanā. 6) Lai gan šīs pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm un Savienībai, tās būtu jāīsteno partnerībā ar visām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, šajā darbībā cieši iesaistot parlamentus, kā arī sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus. 7) Ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnēs, paturot prātā savstarpējo atkarību, dalībvalstīm ir sniegtas norādes par reformu īstenošanu. Tās sagatavotas saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Pamatnostādnes būtu jāizmanto pamatā konkrētām valstīm sagatavotiem ieteikumiem, kurus Padome var adresēt dalībvalstīm, IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU. (1) Dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā Savienībai savā ekonomikas politikā būtu jāņem vērā pielikumā izklāstītās pamatnostādnes. Šīs pamatnostādnes ir daļa no integrētajām pamatnostādnēm. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs