EIROPAS KOMISIJA Briselē, 21.4.2022 COM(2022) 171 final 2022/0111(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru groza Regulu (ES) 2017/2107, ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kuri piemērojami Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) konvencijas apgabalā, un Regulu (ES) 2022/..., ar kuru izveido zilās tunzivs daudzgadu pārvaldības plānu, kas piemērojams Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Saskaņā ar Padomes Lēmumu 86/238/EEK Savienība kopš 1997. gada 14. novembra ir Starptautiskās konvencijas par Atlantijas tunzivju saglabāšanu (“ICCAT konvencija”) līgumslēdzēja puse. Priekšlikuma galvenais mērķis ir Savienības tiesību aktos ieviest grozījumus, kas izdarīti saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumos, ko Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (“ICCAT”) pieņēmusi gadskārtējās sanāksmēs 2006., 2016., 2017., 2018., 2019. un 2021. gadā. Ar ICCAT konvenciju, izveidojot ICCAT, ir nodrošināts satvars reģionālai sadarbībai, kas vērsta uz tunzivju un tunzivjveidīgo sugu saglabāšanu un pārvaldību Atlantijas okeānā un tam piegulošajās jūrās. ICCAT ir tiesības pieņemt lēmumus (ieteikumus) par tās pārziņā esošo zvejniecību saglabāšanu un pārvaldību, un tie līgumslēdzējām pusēm ir saistoši. Minētie ieteikumi ir adresēti galvenokārt konvencijas līgumslēdzējām pusēm, taču tajos ir ietverti arī operatoru (piem., kuģu kapteiņu) pienākumi. Tie attiecas tikai uz ICCAT konvencijas apgabalu, kas aptver līgumslēdzēju pušu atklātās jūras un ekskluzīvās ekonomikas zonas. ICCAT konvencijas VIII panta 2. punktā noteikts, ka ICCAT ieteikumi attiecībā uz visām līgumslēdzējām pusēm spēku iegūst sešus mēnešus pēc dienas, kad tās saņēmušas paziņojumu no ICCAT komisijas, un līgumslēdzējām pusēm tie ir jāīsteno. Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 5. punktā noteikts, ka ES veicina starptautisko tiesību normu stingru ievērošanu. Tas ietver ICCAT pieņemto pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumu ievērošanu. ICCAT ieteikumiem atbilstošie pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumi Savienības tiesību aktos tika ieviesti ar Regulu (ES) 2017/2107. Šis priekšlikums ietver vairākus grozījumus, kas izdarīti pēc ICCAT ieteikumiem, kas pieņemti 2006., 2016., 2017., 2018. un 2019. gadā, un tie ir jāievieš Savienības tiesību aktos. •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Priekšlikums ir saskanīgs ar Regulu (ES) 2017/2107 un to groza atbilstoši jaunākajiem, Savienības tiesību aktos vēl neieviestiem ICCAT ieteikumiem par pasākumiem attiecībā uz tropiskajām tunzivīm, ziemeļu un dienvidu krājuma garspuru tunzivi, buruzivīm, Atlantijas zilo marlīnu un balto marlīnu, buruzivju un marlīnu datu ziņošanu, īsspuru mako, kā arī novērotāju veselību un drošību ICCAT reģionālajās novērotāju programmās, zinātnisko novērotāju pienākumiem un ICCAT sugu saraksta atjauninājumu. Bez tam priekšlikums ietver arī grozījumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā, ar kuru izveido zilās tunzivs daudzgadu pārvaldības plānu, kas piemērojams Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, groza Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 un (ES) 2019/833 un atceļ Regulu (ES) 2016/1627, kas ir ārpus Regulas (ES) 2017/2107 darbības jomas. Priekšlikums ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku VI daļu “Ārpolitika”, kurā noteikts, ka Savienība ārējās attiecības zivsaimniecības jomā īsteno atbilstīgi starptautiskajām saistībām un politikas mērķiem. Tas ietver zvejniecības jomā izveidotu starptautisku organizāciju, t. sk. reģionālu zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO), darbību aktīvu atbalstīšanu un sekmēšanu un sadarbošanos – arī ar Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras starpniecību – ar trešām valstīm un zvejniecības jomā izveidotām starptautiskām organizācijām, t. sk. RZPO, nolūkā veicināt noteikumu ievērošanu. Priekšlikums papildina Regulu (ES) 2017/2403 par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību, kurā noteikts, ka Savienības zvejas kuģiem vajadzīgas īpašas RZPO zvejas atļaujas. Priekšlikums arī papildina Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008 par nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, kura paredz ICCAT nelegālās, nereģistrētās un neregulētās (NNN) zvejas kuģu saraksta iekļaušanu Savienības NNN zvejas kuģu sarakstā. Šis priekšlikums neattiecas uz ES zvejas iespējām, par kurām katru gadu lemj ICCAT. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 43. panta 3. punktu pieņemt pasākumus par cenu, nodevu, atbalsta un kvantitatīvo ierobežojumu noteikšanu un par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu ir Padomes prerogatīva. •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām Priekšlikums ir saskanīgs ar citām Savienības rīcībpolitikām. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats

Šā priekšlikuma pamatā ir LESD 43. panta 2. punkts, jo tas paredz noteikumus, kas vajadzīgi kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanai. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē (LESD 3. panta 1. punkta d) apakšpunkts). Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. •Proporcionalitāte Priekšlikums nodrošina to, ka pienākumi, kas Savienībai uzlikti ICCAT satvarā, tiks izpildīti, bet nesniedzas tālāk par to, kas vajadzīgs šā mērķa sasniegšanai. •Juridiskā instrumenta izvēle Izvēlētais juridiskais instruments ir Eiropas Parlamenta un Padomes regula. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes Neattiecas. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanās ar ES dalībvalstu ekspertiem un nozares pārstāvjiem ir notikusi gan gatavojoties ICCAT gadskārtējām sanāksmēm, kurā iepriekš minētie ieteikumi tika pieņemti, gan ICCAT sarunu laikā. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Ar šo priekšlikumu Savienības tiesību aktos tiek ieviesti ICCAT ieteikumi, ko sagatavojušas ICCAT pastāvīgās zinātnisko un kontroles ieteikumu komitejas. •Ietekmes novērtējums Neattiecas. Ar šo priekšlikumu Savienības tiesību aktos tiek ieviesti ICCAT ieteikumi, kas līgumslēdzējām pusēm ir saistoši. •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Šis priekšlikums ar normatīvo atbilstību un vienkāršošanu (REFIT) nav saistīts. •Pamattiesības Šis priekšlikums pamattiesību aizsardzību neietekmē.

4.IETEKME UZ BUDŽETU Šis priekšlikums budžetu neietekmē. 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Neattiecas. •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām) Neattiecas. •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums Priekšlikumā ir vairāki ICCAT ieteikumus aptveroši noteikumi, tai skaitā i) atbalsta kuģu, zivju pievilināšanas ierīču (ZPI), ZPI ievietošanas, peldoša objekta un ekspluatācijā esošas bojas definīcijas saskaņā ar ICCAT Ieteikumu 19-02; ii) saskaņā ar ICCAT Ieteikumu 17-01 Savienības tiesību aktos ieviešami tropisko tunzivju zvejas kapacitātes ierobežojumi un aizliegums kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, izmest nozvejas; iii) jauni noteikumi par ZPI izvietošanu un novērotāju izvietošanu saskaņā ar ICCAT Ieteikumu 19-02; iv) ICCAT Ieteikumiem 16-06 un 16-07 atbilstoši noteikumi attiecībā uz Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājuma garspuru tunzivi, t. sk. pārneses noteikumi, kā arī ICCAT Ieteikumiem 17-02 un 17-03 atbilstoši pārneses noteikumi attiecībā uz Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājuma zobenzivi; v) ICCAT Ieteikumiem 16-11, 18-05 un 19-05 atbilstoši datu vākšanas noteikumi attiecībā uz buruzivīm un marlīniem un vi) ICCAT Ieteikumam 21-01 atbilstoši lielacu tunzivs pārneses noteikumi. Attiecībā uz haizivīm priekšlikumā ir iekļauti atjaunināti noteikumi par īsspuru mako un datu vākšanu par haizivīm saskaņā ar ICCAT Ieteikumiem 19-06, 19-07 un 19-08. Turklāt saskaņā ar ICCAT Ieteikumiem 16-14, 16-15, 18-10 un 19-10 priekšlikumā ir iekļauti datu pārraidīšanas biežuma noteikumi kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, jauni noteikumi par ICCAT transportkuģu reģistru, kā arī dalībvalstu pienākumi, kas saistīti ar ICCAT reģionālās novērotāju programmas īstenošanu, t. sk. minimālo novērotāju klātbūtni. ICCAT Ieteikums 19-02 par zinātnisko novērotāju pienākumiem prasa atjaunināt Regulu (ES) 2017/2107, arī attiecībā uz novērotāju klātbūtni. Priekšlikumā ir iekļauti arī ar kuģu pamanīšanu saistītie pienākumi saskaņā ar ICCAT Ieteikumu 19-09 un ICCAT aptverto jauno sugu nosaukumi ar nolūku Regulas (ES) 2017/2107 I pielikumu grozīt saskaņā ar ICCAT Ieteikumu 19-01. Turklāt priekšlikumā ierosināts Zilās tunzivs daudzgadu pārvaldības plāna regulu grozīt, iekļaujot noteikumus par dalībvalstu deklarāciju par gada pārnesi un ICCAT Ieteikumam 06-07 atbilstošus noteikumus par ievietošanu sprostos, kā arī noteikumus par lielacu tunzivs gada pārnesi saskaņā ar ICCAT Ieteikumu 21-01. Priekšlikums ierosina grozīt arī Komisijas pilnvaras grozīt Regulu (ES) 2017/2107 pēc tam, kad ICCAT būs pieņēmusi turpmākas izmaiņas attiecībā uz i) tropisko tunzivju zvejā piemērojamiem kapacitātes ierobežojumiem un gada kapacitātes/zvejas plāna paziņošanu; ii) lielacu tunzivs, Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājuma garspuru tunzivs un Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājuma zobenzivs gada kvotas pārnesi; iii) zivju pievilināšanas ierīču pārvaldības plāniem; iv) instrumentālo boju skaitu; v) ZPI prasībām; vi) informāciju, kas kuģiem jāiesniedz par ZPI; vii) ZPI izmantošanas aizlieguma periodiem; viii) Ziemeļatlantijas krājuma garspuru tunzivi zvejojošo kuģu skaita ierobežojumiem; ix) Ziemeļatlantijas krājuma zobenzivju pārvaldības plānu; x) nosacījumiem, ar kādiem atļauj nozvejot un paturēt īsspuru mako; xi) prasībām, kas jāizpilda, lai maksimāli palielinātu jūras bruņrupuču izdzīvotību; xii) novērotāju klātbūtnes minimālo procentu un klātbūtnes procenta aprēķināšanu un xiii) ICCAT sugu sarakstu. 2022/0111 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru groza Regulu (ES) 2017/2107, ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kuri piemērojami Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) konvencijas apgabalā, un Regulu (ES) 2022/..., ar kuru izveido zilās tunzivs daudzgadu pārvaldības plānu, kas piemērojams Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Kopš Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/2107 pieņemšanas Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) 2017., 2018., 2019. un 2021. gada sanāksmēs ir pieņēmusi vairākus juridiski saistošus tās pārziņā esošo zvejas resursu saglabāšanas pasākumus. Turklāt ES vēl nav īstenojusi ICCAT 2006. gada sanāksmē pieņemtos juridiski saistošos pasākumus, kas attiecas uz zilās tunzivs audzēšanas darbībām. (2)Tāpēc Regula (ES) 2017/2107 būtu jāgroza, lai Savienības tiesību aktos ieviestu ICCAT pasākumus attiecībā uz tropiskajām tunzivīm, ziemeļu un dienvidu krājuma garspuru tunzivi, buruzivīm, Atlantijas zilo marlīnu un balto marlīnu, buruzivju un marlīnu datu ziņošanu, īsspuru mako, kā arī novērotāju programmu, zinātnisko novērotāju pienākumus un atjauninātu ICCAT sugu sarakstu. (3)Regula (ES) XX/2022 būtu jāgroza, lai Savienības tiesību aktos ieviestu noteikumus par zivaudzētavas dalībvalsts gada pārneses deklarāciju un noteiktus pienākumus, kas saistīti ar ievietošanu sprostos. (4)Daži ICCAT ieteikumu noteikumi nākamajās ICCAT gadskārtējās sanāksmēs, visticamāk, tiks grozīti, jo tiks ieviesti jauni tehniskie un pārvaldības pasākumi zvejniecībām, ko reglamentē ICCAT konvencija. Tāpēc, lai pirms zvejas sezonas sākuma Savienības tiesību aktos ātri ieviestu turpmākus ICCAT ieteikumu grozījumus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus attiecībā uz: tropisko tunzivju zvejā piemērojamiem kapacitātes ierobežojumiem un gada kapacitātes/zvejas plāna paziņošanu; lielacu tunzivs, Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājuma garspuru tunzivs un Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājuma zobenzivs gada pārnesi; zivju pievilināšanas ierīču (ZPI) pārvaldības plāniem; instrumentālo boju skaitu; ZPI prasībām; informāciju, kas kuģiem jāiesniedz par ZPI; ZPI izmantošanas aizlieguma periodiem; Ziemeļatlantijas krājuma garspuru tunzivi zvejojošo kuģu skaita ierobežojumiem; Ziemeļatlantijas krājuma zobenzivju pārvaldības plānu; nosacījumiem, ar kādiem atļauj nozvejot un paturēt īsspuru mako; prasībām, kas jāizpilda, lai maksimāli palielinātu jūras bruņrupuču izdzīvotību; novērotāju klātbūtnes minimālo procentu un klātbūtnes procenta aprēķināšanu; ICCAT sugu saraksta grozīšanu. (5)Kā noteikts ICCAT Ieteikumā 21-01, to atbalsta kuģu skaitam, kuri atbalsta kuģus, kas zvejo ar riņķvadu, nevajadzētu palielināties salīdzinājumā ar 2020. gada jūnijā reģistrēto skaitu. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neietekmē juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principu. (6)Tāpēc Regula (ES) 2017/2107 un Regula (ES) 2022/XX būtu attiecīgi jāgroza, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2017/2107 Regulu (ES) 2017/2107 groza šādi: (1)regulas 4. pantu groza šādi: a) panta 20. punktam pievieno šādu teikuma daļu: “un izvietojot zivju pievilināšanas ierīces, veicot to apkopi un izgūstot tās;”; b) panta 24. punktu aizstāj ar šādu: “24) “zivju pievilināšanas ierīce” (ZPI) ir no jebkāda mākslīga vai dabiska materiāla izgatavots pastāvīgs, daļēji pastāvīgs vai pagaidu objekts, struktūra vai ierīce, ko izvieto un/vai lokalizē un izmanto, lai pievilinātu un pēc tam nozvejotu zivis. ZPI var būt noenkurotas (NZPI) vai dreifējošas (DZPI);”; c) pievieno 30. punktu:

“30) “zvejas rīka ievietošana ap ZPI” ir zvejas rīka ievietošana ap ZPI pavadošu tunzivju baru;”; d) pievieno 31. punktu: “31) “peldošs objekts” ir jebkurš dabisks vai mākslīgs peldošs (t. i., virsūdens vai zemūdens) objekts, kas pats nevar pārvietoties;”; e) pievieno 32. punktu: “32) “ekspluatācijā esoša boja” ir jebkura iepriekš aktivizēta, ieslēgta un jūrā izvietota instrumentāla boja, kas pārraida pozīcijas datus un jebkādu citu pieejamu informāciju, piemēram, eholotes aplēses;”; f) pievieno 33. punktu: “33) “buruzivis un marlīni” ir Istiophoridae dzimtas sugas, ko pārvalda ICCAT.”; (2)iekļauj šādu 5.a pantu: “5.a pants Kapacitātes ierobežojums tropisko tunzivju zvejā 1. Katru gadu līdz 31. janvārim dalībvalstis sagatavo gada kapacitātes/zvejas plānu. 2. Dalībvalstis nodrošina, ka to kopējā ar āķu jedām un riņķvadu zvejojošo kuģu flotes kapacitāte tiek pārvaldīta saskaņā ar gada kapacitātes/zvejas plāniem, jo īpaši lai tropisko tunzivju nozvejas ierobežotu atbilstoši Savienības tiesību aktos noteiktajiem nozvejas limitiem. 3. Dalībvalstis to savu atbalsta kuģu skaitu, kas atbalsta ar riņķvadu zvejojošus kuģus, saglabā tādu, kas nepārsniedz 2020. gada jūnijā reģistrēto skaitu. 4. Dalībvalstis paziņo Komisijai datumus, kad ir izmantots viss konkrētajai dalībvalstij pieejamais tropisko sugu tunzivju nozvejas limits. Komisija šo informāciju tūlīt pārsūta ICCAT sekretariātam. 5. Attiecībā uz Savienības kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, un lieliem Savienības kuģiem (lielākais garums 20 m vai vairāk), kas zvejo ar āķu jedām, dalībvalstis par tropisko tunzivju nozveju Komisijai ziņo reizi mēnesī, bet tad, kad ir apgūti 80 % no to nozvejas limitiem, – reizi nedēļā.”; (3)iekļauj šādu 6.a pantu: “6.a pants Aizliegums izmest tropiskās tunzivis, kuras nozvejojuši Savienības kuģi, kas zvejo ar riņķvadu 1. Izņemot 3. punktā aprakstītos gadījumus, ar riņķvadu zvejojoši Savienības kuģi, kuriem atļauts zvejot tropiskās tunzivis, visas nozvejotās tropiskās tunzivis patur uz kuģa, izkrauj vai pārkrauj citā kuģī ostā.

2. Tropiskās tunzivis, ko ar riņķvadu nozvejojis Savienības kuģis, pēc tam, kad ievietošanas laikā riņķvads ir pilnībā noslēgts un kad ir izcelta vairāk nekā puse riņķvada, nedrīkst izmest. Ja ar riņķvada noslēgšanu vai izcelšanu ir tehniskas problēmas, kuru dēļ šo noteikumu nevar ievērot, apkalpe dara visu iespējamo, lai tunzivis pēc iespējas ātrāk atbrīvotu, atlaižot ūdenī. 3. Atkāpjoties no 1. punkta, tropiskās tunzivis atļauts izmest šādos gadījumos: a) ja kuģa kapteinis konstatē, ka nozvejotās tropiskās tunzivis ir iestrēgušas riņķvada linuma acīs vai saspiestas riņķvadā, vai tām ir plēsēju nodarīti bojājumi, vai tās ir zvejas rīkā nobeigušās un sadalījušās, ja zvejas rīka kļūmes dēļ nav bijusi iespējama ne normāla izcelšana, ne dzīvu zivju nozvejošana un atbrīvošana; b) ja kuģa kapteinis konstatē, ka tropiskās tunzivis ir nozvejotas reisa pēdējā zvejas rīku ievietošanas reizē un glabāšanas kapacitāte nav pietiekama, lai uzglabātu šajā zvejas rīku ievietošanas reizē nozvejotās tunzivis. Šīs tunzivis atļauts izmest tikai tad, ja tās ir iespējams atbrīvot dzīvas un ja līdz brīdim, kad uz kuģa esošās tunzivis ir izkrautas vai pārkrautas citā kuģī, netiek veiktas citas zvejas darbības. 4. Zvejas kuģa kapteinis ziņo karoga dalībvalstij par visiem novērotajiem izmetumiem. Izmetumu ziņojumus dalībvalstis Komisijai nosūta kā daļu no I un II uzdevuma datiem.”; (4)regulas 7. pantu groza šādi: a) panta 2. punktu aizstāj ar šādu: “2. Lielizmēra zvejas kuģiem, kas nav iekļauti ICCAT tropisko tunzivju zvejas atļauju saņēmušo kuģu reģistrā, arī atbalsta kuģiem, nav atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt, pārvietot, apstrādāt vai izkraut tropiskās tunzivis no ICCAT konvencijas apgabala vai jebkādā veidā atbalstīt minētās darbības, arī izvietot un izgūt ZPI un/vai bojas. Šādos gadījumos Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu nepiemēro.”; b) pievieno šādu 3. punktu: “3. Savienības zvejas kuģiem, kam nav saskaņā ar šīs regulas 6. pantu izdotas atļaujas zvejot tropiskās tunzivis, var atļaut tropiskās tunzivis gūt kā piezveju, ievērojot šādiem kuģiem noteikto maksimālo uz kuģa esošās piezvejas limitu. Dalībvalstis gada ziņojumā Komisijai ziņo par saviem kuģiem atļauto maksimālo piezvejas limitu un informāciju par to, kā tās nodrošina šā limita ievērošanu.”; (5)regulas 8. pantu aizstāj ar šādu: “Dalībvalstis katru gadu līdz 30. jūnijam iesniedz Komisijai atļauju saņēmušo sava karoga kuģu sarakstu, kuri iepriekšējā kalendārajā gadā ir zvejojuši tropiskās tunzivis ICCAT konvencijas apgabalā vai jebkādā veidā atbalstījuši šo zvejas darbību (atbalsta kuģi). Attiecībā uz kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, šajā sarakstā iekļauj arī attiecīgo zvejas darbību atbalstījušos atbalsta kuģus neatkarīgi no to karoga. Komisija katru gadu līdz 31. jūlijam paziņo ICCAT sekretariātam par sarakstiem, kas saņemti no dalībvalstīm.”; (6)iekļauj šādu 8.a pantu: “8.a pants Nenozvejotais un pārzvejotais lielacu tunzivs apjoms 1. Dalībvalstij iedalītās gada kvotas/nozvejas limita neizmantoto daļu vai pārsniegumu attiecīgajai kvotai/nozvejas limitam atkarībā no konkrētā gadījuma var pieskaitīt vai arī no minētās kvotas/limita atvelk korekcijas gadā vai pirms tā, ievērojot spēkā esošos ICCAT ieteikumus par lielacu tunzivi. 2. Maksimālais nenozvejotais apjoms, ko dalībvalsts drīkst pārnest jebkurā konkrētā gadā, nepārsniedz apjomu, ko konkrētajā gadā atļāvusi ICCAT.”; (7)regulas 9. pantu groza šādi: a) panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4. Dalībvalstis nodrošina, ka nevienam kuģim nekad vienlaikus nav vairāk par 300 aktīvām ZPI ar ekspluatācijā esošām bojām.”; b) pievieno šādu 5. punktu: “5. Ar ekspluatācijā esošām bojām aprīkotu ZPI skaits tiks pārbaudīts, pamatojoties uz telesakaru rēķiniem. Šādas pārbaudes veic dalībvalsts kompetentās iestādes.”; c) pievieno šādu 6. punktu: “6. Dalībvalstis var atļaut saviem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, zvejas rīku ievietot ap peldošiem objektiem ar noteikumu, ka uz zvejas kuģa ir novērotājs vai funkcionējoša elektroniska uzraudzības sistēma, kas var pārbaudīt zvejas rīka ievietošanas veidu, sugu sastāvu un sniegt ICCAT Pastāvīgajai pētniecības un statistikas komitejai informāciju par zvejas darbībām.”; (8)regulas 10. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem: “2. Izmantojot vai konstruējot ZPI, dalībvalstis nodrošina: a) ka visas izvietotās ZPI ir neiepinošas saskaņā ar Ieteikuma 19-02 5. pielikumā dotajām vadlīnijām; b) ka visas ZPI ir izgatavotas no bionoārdāmiem materiāliem, t. sk. neplastmasas materiāliem; šis noteikums neattiecas uz materiāliem, ko izmanto ZPI lokalizācijas boju konstrukcijā. 3. Dalībvalstis savos ZPI pārvaldības plānos katru gadu ziņo par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu 2. punkta prasības.”; (9)regulas 11. pantu groza šādi: a) panta 2. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “e) peldņa apraksts vai ZPI identifikators (t. i., ZPI marķējums un bojas identifikācija vai jebkura cita informācija, kas ļauj identificēt īpašnieku);”; b) panta 2. punktam pievieno šādu g) apakšpunktu: “g) bojas identifikācija.”; c) panta 3. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “c) ZPI identifikators (t. i., ZPI marķējums un bojas identifikācija).”; d) panta 4. punktu aizstāj ar šādu: “4. Savienības zvejas kuģi uztur sarakstu ar katrā 1×1°statistiskajā taisnstūrī izvietotajām ZPI, kuru reizi ceturksnī atjaunina un kurš ietver vismaz III pielikumā norādīto informāciju.”; (10)regulas 12. pantu groza šādi:

a) panta b) punktu aizstāj ar šādu: “katrā mēnesī katrā 1×1°statistiskajā taisnstūrī izvietoto signāluguņu/boju skaits un tips (piemēram, ar radioraidītāju, ar hidrolokatoru, ar hidrolokatoru un eholoti);”; b) panta c) punktu aizstāj ar šādu: c) katrā mēnesī aktivizēto un deaktivizēto to signāluguņu/boju vidējais skaits, kurām katrs kuģis ir sekojis;”; c) panta d) punktu aizstāj ar šādu: “d) vidējais katrā mēnesī nozaudēto ar aktīvām bojām aprīkoto ZPI skaits;”; d) pievieno f) un g) punktu: “f) nozvejas, ko guvuši ar riņķvadu zvejojoši kuģi un laivas zvejai ar ēsmu, to zvejas piepūle un zvejas rīku ievietošanas reižu skaits (riņķvadiem), grupējot pēc zvejošanas veida (peldošu objektu pavadošu vai nepavadošu zivju baru apzvejošana), saskaņā ar II uzdevuma datu prasībām (t. i., pa 1° × 1° statistiskajiem taisnstūriem un pa mēnešiem); e) ja ar riņķvadu zvejojoši kuģi darbojas sadarbībā ar laivām zvejai ar ēsmu – nozvejas, ko guvuši ar riņķvadu zvejojošie kuģi, kas sadarbojas ar laivām zvejai ar ēsmu, un šādu kuģu zvejas piepūle atbilstoši I un II uzdevuma datu prasībām.”; (11)regulas 14. pantu aizstāj ar šādu: “14. pants Ar mazuļu aizsardzību saistīta novērotāju klātbūtne un ZPI izvietošanas aizliegums 1. Dalībvalstis nodrošina, ka 15 dienu laikā pirms Savienības tiesību aktos noteikto zvejas aizliegumu periodu sākuma to kuģi neizvieto dreifējošas ZPI. 2. Dalībvalstis, kuru kuģi zvejo tropiskās tunzivis: a) līdz ne vēlāk kā 2022. gadam saviem kuģiem, kuri zvejo ar āķu jedām un kuru lielākais garums ir 20 metri vai vairāk, nodrošina vismaz 10 % novērotāju klātbūtni (aprēķinātu pēc zvejas piepūles), kurā izmanto cilvēka veiktu novērošanu uz kuģa saskaņā ar IV pielikumu un/vai elektronisku uzraudzības sistēmu; b) saviem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, nodrošina 100 % novērotāju klātbūtni (aprēķinātu pēc zvejas piepūles), kurā izmanto cilvēka veiktu novērošanu uz kuģa saskaņā ar IV pielikumu vai apstiprinātu elektronisku uzraudzības sistēmu; c) līdz 30. aprīlim, ievērojot konfidencialitātes prasības, ICCAT sekretariātam un ICCAT Pastāvīgajai pētniecības un statistikas komitejai paziņo informāciju, ko novērotāji vai elektroniskā uzraudzības sistēma savākusi iepriekšējā gadā.”; (12)regulas 16. pantu aizstāj ar šādu: “16. pants NNN zvejas identificēšana

“Ja ICCAT izpildsekretārs Komisijai paziņo par iespējamu 7. panta 2. punkta vai 14. panta 1. vai 2. punkta pārkāpumu, ko izdarījis Savienības zvejas kuģis, Komisija par to tūlīt informē attiecīgo karoga dalībvalsti. Minētā dalībvalsts nekavējoties izmeklē šo situāciju un, ja kuģis aizlieguma periodā zvejo, pielietojot objektus, kuri varētu pievilināt zivis, arī ZPI, pieprasa kuģim pārtraukt zveju un, ja nepieciešams, tūlīt atstāt attiecīgo apgabalu. Attiecīgā karoga dalībvalsts tūlīt paziņo Komisijai par izmeklēšanas rezultātiem un veiktajiem pasākumiem. Komisija minēto informāciju pārsūta piekrastes valstij un ICCAT izpildsekretāram.”; (13)II nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu: “II NODAĻA Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājuma garspuru tunzivs”; (14)pievieno 17.a pantu: “17.a pants Īpašas atļaujas lielizmēra nozvejotājkuģiem, kas specializētajā zvejā apgūst garspuru tunzivs Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājumu 1. Atļaujas ICCAT konvencijas apgabalā zvejot Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājuma garspuru tunzivi dalībvalstis lielizmēra nozvejotājkuģiem, kas kuģo ar dalībvalsts karogu, izdod saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2403 noteikumiem. 2. Lielizmēra zvejas kuģiem, kurus ICCAT nav iekļāvusi to kuģu reģistrā, kam atļauts specializētajā zvejā apgūt garspuru tunzivs Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājumu, nav atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt, pārvietot, apstrādāt vai izkraut Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājuma garspuru tunzivis no ICCAT konvencijas apgabala. Šādos gadījumos Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu nepiemēro. Savienības zvejas kuģiem, kam nav saskaņā ar 1. punktu izdotas atļaujas zvejot Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājuma garspuru tunzivi, var atļaut Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājuma garspuru tunzivi gūt kā piezveju, ievērojot šādiem kuģiem noteikto maksimālo uz kuģa esošās piezvejas limitu. Dalībvalstis gada ziņojumā Komisijai ziņo par saviem kuģiem atļauto maksimālo piezvejas limitu.”; (15)pievieno 17.b pantu: “17.b pants Nenozvejotais un pārzvejotais Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājuma garspuru tunzivs apjoms 1. Dalībvalstij iedalītās gada kvotas/nozvejas limita neizmantoto daļu vai pārsniegumu attiecīgajai kvotai/nozvejas limitam atkarībā no konkrētā gadījuma var pieskaitīt vai arī no minētās kvotas/limita atvelk korekcijas gadā vai pirms tā, ievērojot spēkā esošos ICCAT ieteikumus par Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājuma garspuru tunzivi. 2. Maksimālais nenozvejotais apjoms, ko dalībvalsts drīkst pārnest jebkurā konkrētā gadā, nepārsniedz apjomu, ko konkrētajā gadā atļāvusi ICCAT.”; (16)pievieno 17.c pantu: “17.c pants Dienvidatlantijas krājuma garspuru tunzivs nozvejas reģistrs

Dalībvalstis, kuru kuģi nozvejo Dienvidatlantijas krājuma garspuru tunzivi, kā daļu no 50. punktā minētajiem I uzdevuma un II uzdevuma datiem ICCAT sekretariātam ziņo pareizu un validētu informāciju par Dienvidatlantijas krājuma garspuru tunzivs nozveju.”; (17)pievieno 18.a pantu: “18.a pants Īpašas atļaujas lielizmēra nozvejotājkuģiem, kas specializētajā zvejā apgūst zobenzivs Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājumu 1. Atļaujas ICCAT konvencijas apgabalā zvejot Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājuma zobenzivi dalībvalstis lielizmēra nozvejotājkuģiem, kas kuģo ar dalībvalsts karogu, izdod saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2403 noteikumiem. 2. Lielizmēra zvejas kuģiem, kurus ICCAT nav iekļāvusi to kuģu reģistrā, kam atļauts specializētajā zvejā apgūt zobenzivs Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājumu, nav atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt, pārvietot, apstrādāt vai izkraut Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājuma zobenzivis no ICCAT konvencijas apgabala. Šādos gadījumos Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu nepiemēro. 3. Savienības zvejas kuģiem, kam nav saskaņā ar 1. punktu izdotas atļaujas zvejot Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājuma zobenzivi, var atļaut Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājuma zobenzivi gūt kā piezveju, ievērojot šādiem kuģiem noteikto maksimālo uz kuģa esošās piezvejas limitu. Dalībvalstis gada ziņojumā Komisijai ziņo par saviem kuģiem atļauto maksimālo piezvejas limitu.”; (18)pievieno 18.b pantu: “18.b pants Nenozvejotais Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājuma zobenzivs apjoms 1. Dalībvalstij iedalītās gada kvotas/nozvejas limita neizmantoto daļu attiecīgajai kvotai/nozvejas limitam var pieskaitīt korekcijas gadā vai pirms tā, ievērojot spēkā esošos ICCAT ieteikumus par Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājuma zobenzivi. 2. Maksimālais nenozvejotais Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājuma zobenzivs apjoms, ko dalībvalsts drīkst pārnest jebkurā konkrētā gadā, nepārsniedz apjomu, ko konkrētajā gadā atļāvusi ICCAT.”; (19)IV nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu: “IV NODAĻA Buruzivis, Atlantijas zilais marlīns, baltais marlīns un apaļzvīņu marlīns” (20)regulas 27. pantu aizstāj ar šādu: “27.a pants

Nozvejotu dzīvu Atlantijas zilo marlīnu, balto marlīnu un apaļzvīņu marlīnu atbrīvošana 1. Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, dalībvalstis, kad to kvota ir apgūta 80 % apmērā, nodrošina, ka to karoga kuģi atbrīvo visus Atlantijas zilos marlīnus (Makaira nigricans), baltos marlīnus (Tetrapturus albidus) un apaļzvīņu marlīnus (Tetrapturus georgei), kas laikā, kad tos uzceļ uz kuģa, ir dzīvi. 2. Savienības kuģi zvejai ar pelaģiskajām āķu jedām un Savienības kuģi zvejai ar riņķvadu Atlantijas zilos marlīnus un baltos marlīnus / apaļzvīņu marlīnus, kas zvejas rīka pacelšanas laikā ir dzīvi, nekavējoties atbrīvo, pienācīgi ievērojot apkalpes locekļu drošību un tādā veidā, kas nodara vismazāko kaitējumu un maksimāli palielina minēto īpatņu izdzīvotību pēc atbrīvošanas. 3. Dalībvalstis, izstrādājot savai flotei paredzētas vadlīnijas, veicina Ieteikuma 19-05 1. pielikumā noteikto drošas apiešanās un dzīvu īpatņu atbrīvošanas procedūru minimālo standartu īstenošanu. Uz zvejas kuģu klāja ir tūlītēji pieejama un apkalpei viegli piekļūstama pacelšanas ierīce, grieznes metāla griešanai, āķu izņemšanas rīks un auklas griešanas rīks, kas vajadzīgi nozvejotu dzīvu marlīnu drošai atbrīvošanai. 4. Dalībvalstis, izstrādājot savai flotei paredzētas vadlīnijas, nodrošina, ka to zvejas kuģu kapteiņi un apkalpes locekļi ir pienācīgi apmācīti, zina un izmanto piemērotus ietekmējuma mazināšanas, identificēšanas, apiešanās un atbrīvošanas paņēmienus un uz kuģa glabā visu aprīkojumu, kas vajadzīgs marlīnu atbrīvošanai saskaņā ar minimālajiem drošas apiešanās procedūru standartiem, kas noteikti Ieteikuma 19-05 1. pielikumā. 5. Dalībvalstis savās ICCAT zvejniecībās cenšas līdz minimumam samazināt marlīnu / apaļzvīņu marlīnu mirstību pēc atbrīvošanas. 6. Dalībvalstis saviem kuģiem, kas zvejo ar pelaģiskajām āķu jedām un riņķvadiem, var atļaut izkraušanas limita robežās nozvejot un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nedzīvus Atlantijas zilos marlīnus un baltos marlīnus / apaļzvīņu marlīnus.”; (21)regulas 29. pantu papildina ar 5. punktu: “5. Atpūtas zvejā atbrīvojamās zivis atbrīvo tādā veidā, kas rada vismazāko kaitējumu.”; (22)iekļauj šādu 29.a pantu: “29.a pants Datu vākšana par buruzivīm Lai atbalstītu krājumu novērtēšanas procesu, dalībvalstis vāc datus par buruzivju nozvejām, arī par dzīvu un nedzīvu zivju izmetumiem, un šos datus katru gadu paziņo kā daļu no I un II uzdevuma datiem.”; (23)iekļauj šādu 29.b pantu: “29.b pants Datu vākšana un paziņošana 1. Dalībvalstis īsteno datu vākšanas programmas, kas nodrošina, ka ICCAT tiek paziņoti pareizi buruzivju un marlīnu nozvejas, zvejas piepūles, izmēra un izmetumu dati un pilnībā ievērotas ICCAT prasības par I un II uzdevuma datu iesniegšanu. 2. Dalībvalstis saskaņā ar Ieteikuma 18-05 1. pielikumu iesniedz Komisijai savas buruzivīm un marlīniem piemērojamo pasākumu īstenošanas kontroles lapas, arī informāciju par darbībām, ko tās iekšzemē veikušas, lai uzraudzītu nozvejas un saglabātu un pārvaldītu buruzivis un marlīnus.

3. Ja I uzdevuma dati par Atlantijas zilo marlīnu un balto marlīnu / apaļzvīņu marlīnu, arī par nedzīvu zivju izmetumiem, netiks paziņoti saskaņā ar ICCAT Ieteikumiem 01-16 un 11-15, šīs sugas paturēt būs aizliegts.”; (24)regulas 33. pantu aizstāj ar šādu: “33. pants Īsspuru mako (Isurus oxyrinchus) 1. Savienības zvejas kuģi nekavējoties atbrīvo Ziemeļatlantijas krājuma īsspuru mako tādā veidā, kas nodara vismazāko kaitējumu, un vienlaikus pienācīgi ievēro apkalpes locekļu drošību. 2. Neatkarīgi no 1. punkta dalībvalstis var saviem kuģiem atļaut Ziemeļatlantijas krājuma īsspuru mako zvejot un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut ar noteikumu, ka: i) brīdī, kad īsspuru mako ir nogādāta pie kuģa borta ar mērķi to pacelt uz kuģa, tā ir nedzīva; ii) paturētais īsspuru mako daudzums nepārsniedz zvejas kuģa veikto īsspuru mako izkrāvumu vidējo apjomu laikā, kad uz kuģa atrodas novērotājs, un to pārbauda obligātajos zvejas žurnālos un izkrāvumu inspicēšanā, ko veic, pamatojoties uz riska novērtējumu. 3. Turklāt dalībvalstis saviem kuģiem, kuru garums pārsniedz 12 m, var atļaut Ziemeļatlantijas krājuma īsspuru mako zvejot un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut tikai tad, ja papildus 2. punktā noteiktajiem nosacījumiem: a) uz kuģa ir novērotājs vai funkcionējoša elektroniska uzraudzības sistēma, kas spēj noteikt, vai zivis ir dzīvas vai nedzīvas; b) novērotājs vāc datus par to īpatņu skaitu, kuri uzķērušies uz āķiem, šo īpatņu ķermeņa garumu, dzimumu, ķermeņa kondīciju, dzimumbriedumu (olu vai embriju skaitu mātītē) un katras nozvejotās īsspuru mako produktu svaru, kā arī zvejas piepūli; c) ja īsspuru mako netiek paturēta, novērotājs reģistrē nedzīvo izmetumu skaitu un to īpatņu skaitu, kas atbrīvoti dzīvi, vai šo skaitu aplēš no elektroniskās uzraudzības sistēmas ierakstiem. 4. Novērotājs tiek mudināts vākt arī bioloģiskos paraugus, piemēram, muskuļaudus (lai identificētu krājumu), olvadu ar embrijiem (lai noteiktu olu vai embriju attīstības stadiju, kā arī pieaugušā īpatņa auglību) un mugurkaulu (lai varētu veikt augšanas līknes aplēses). Attiecīgajām dalībvalstīm jāanalizē novērotāja savāktie bioloģiskie paraugi, un Komisijai rezultāti jāiesniedz Pastāvīgajai pētniecības un statistikas komitejai. 5. Dalībvalstis Komisijai ziņo arī par nedzīvu Ziemeļatlantijas krājuma īsspuru mako izmetumu un dzīvu atbrīvotu minētās sugas īpatņu skaitu, kas aplēsts, pamatojoties uz dalībvalsts attiecīgo flotu kopējo zvejas piepūli un izmantojot datus, kas savākti ar novērotāju programmu vai citu relevantu datu vākšanas programmu starpniecību. Dalībvalstis, kuras saviem kuģiem neatļauj saskaņā ar 2. un 3. punktu zvejot un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut Ziemeļatlantijas krājuma īsspuru mako, ar savu novērotāju programmu starpniecību reģistrē arī nedzīvu Ziemeļatlantijas krājuma īsspuru mako izmetumu un dzīvu atbrīvotu minētās sugas īpatņu skaitu. Komisija par to ziņo Pastāvīgajai pētniecības un statistikas komitejai.”; (25)pievieno 36.a pantu: “36.a pants Datu vākšana par haizivīm 1. Dalībvalstis īsteno datu vākšanas programmas, kas nodrošina, ka ICCAT tiek paziņoti pareizi haizivju nozvejas, zvejas piepūles, izmēra un izmetumu dati un ir pilnībā ievērotas I un II uzdevuma datu sniegšanas prasības. 2. Dalībvalstis Komisijai iesniedz savu, ar Ieteikuma 18-06 1. pielikumu saskanīgu kontroles lapu par haizivīm piemērojamo pasākumu īstenošanu, arī informāciju par darbībām, ko tās savā valstī veikušas, lai uzraudzītu nozvejas un saglabātu un pārvaldītu haizivis.”;

(26)pievieno jaunu 44.a pantu: “44.a pants Kuģu satelītnovērošanas sistēma Papildus Padomes 2009. gada 20. novembra Regulas (EK) Nr. 1224/2009 9. panta noteikumiem katra dalībvalsts nodrošina, ka tās karoga zvejas kuģu satelītlokalizācijas iekārtas darbojas pastāvīgi un nepārtraukti un ka informācija par riņķvadu tiek vākta un pārraidīta vismaz reizi stundā.”; (27)regulas 54. panta 4. punktu aizstāj ar šādu: “4. Paziņojumā, kas minēts 2. un 3. punktā, ievēro ICCAT izpildsekretariāta noteikto formu un izkārtojumu un ietver šādu informāciju: –kuģa vārds un reģistrācijas numurs, –ICCAT reģistra numurs (ja ir), –SJO numurs, –iepriekšējais vārds (ja ir), –iepriekšējais karogs (ja ir), –ziņas par iepriekšēju svītrošanu no citiem reģistriem (ja ir), –starptautiskais radio izsaukuma signāls, –kuģu tips, garums, reģistrētā bruto tilpība (GRT) un kravnesība, –īpašnieka (īpašnieku) un operatora (operatoru) vārds vai nosaukums, adrese, –atļautās pārkraušanas citā kuģī veids (t. i., ostā un/vai jūrā), –laikposms, kurā pārkraušana citā kuģī ir atļauta.”; (28)pievieno jaunu 58.a pantu: “58.a pants Novērotāju veselība un drošība ICCAT reģionālajās novērotāju programmās

“1. Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās kuģi, uz kuriem atrodas ICCAT reģionālais novērotājs, visā ikviena reisa laikā ir aprīkoti ar atbilstošu drošības aprīkojumu, tai skaitā šādu aprīkojumu: a) drošības plosts, kura nestspēja ir pietiekama, lai uzņemtu visus uz kuģa esošos cilvēkus, un kuram ir inspekcijas sertifikāts, kas ir derīgs visu novērotāja izvietošanas laiku; b) attiecīgiem starptautiskiem standartiem atbilstošas glābšanas vestes vai izdzīvošanai ekstremālos apstākļos paredzēti tērpi, kuru pietiek visiem cilvēkiem uz kuģa; c) pareizi reģistrēta avārijas vietu norādoša radiobāka (EPIRB) un meklēšanas un glābšanas transponders (SART), kura derīguma termiņš nebeidzas līdz brīdim, kad ir beigusies novērotāja izvietošana. 2. Dalībvalstu kuģi, uz kuriem atrodas ICCAT reģionālais novērotājs, izstrādā un īsteno ārkārtas rīcības plānu (ĀRP), kas jāievēro, ja novērotājs nomirst, pazūd vai tiek uzskatīts, ka viņš ir pārkritis pār bortu, smagi saslimst vai iegūst traumu, kas apdraud viņa veselību, drošību vai labklājību, vai bijis pakļauts uzbrukumiem, iebiedēšanai, draudiem vai aizskaršanai. Šādā ĀRP iekļauj arī Ieteikuma 19-10 1. pielikumā noteiktos elementus. 3. Dalībvalstu kuģi, uz kuriem atrodas ICCAT reģionālais novērotājs, ĀRP iesniedz Komisijai publicēšanai ICCAT tīmekļvietnē. Jaunus vai grozītus ĀRP iesniedz Komisijai publicēšanai, ko veic, tiklīdz tie ir pieejami. 4. Savienības kuģi novērotāju no ICCAT reģionālās novērotāju programmas var uzņemt tikai tad, ja tie ir iesnieguši ĀRP. Turklāt, ja Komisija, pamatojoties uz ĀRP sniegto informāciju, konstatē neatbilstību Ieteikuma 19-10 1. pielikumā noteiktajiem standartiem, Komisija var nolemt novērotāja izvietošanu uz attiecīgās karoga dalībvalsts kuģa atlikt līdz brīdim, kad minētā neatbilstība ir pietiekami novērsta.”; (29)regulas 61. pantu groza šādi: a) panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “a) vismaz 5 % novērotāju klātbūtni, rēķinot pēc zvejas piepūles katrā zvejniecībā, kur zvejo ar pelaģiskajām āķu jedām, riņķvadiem, laivām zvejai ar ēsmu, zivju krātiņveida lamatām, žaunu tīkliem un traļiem;”; b) panta 2. punktu aizstāj ar šādu: “2. Klātbūtnes procentu aprēķina: a) zvejniecībās, kur zvejo ar riņķvadu, – pēc zvejas rīku ievietošanas reižu vai reisu skaita; b) zvejniecībās, kur zvejo ar pelaģiskajām āķu jedām, – pēc zvejas dienu, zvejas rīku ievietošanas reižu vai reisu skaita; c) zvejniecībās, kur izmanto laivas zvejai ar ēsmu un zivju krātiņveida lamatas, – pēc zvejas dienu skaita; d) zvejniecībās, kur zvejo ar žaunu tīkliem, – pēc zvejas stundu vai dienu skaita; e) zvejniecībās, kur zvejo ar traļiem, – pēc zvejas rīku izcelšanas reižu vai zvejas dienu skaita.”; (30)regulas 63. pantu aizstāj ar šādu: “63. pants

Zinātnisko novērotāju pienākumi 1. Katra dalībvalsts prasa novērotājiem inter alia: a) reģistrēt novērotā kuģa zvejas darbību un ziņot par to; tas ietver vismaz šādus elementus: i) datu vākšana, arī mērķsugas nozveju, izmetumu un piezvejas (arī haizivju, jūras bruņurupuču, jūras zīdītāju un jūrasputnu) kopējā apjoma noteikšana, izmērsastāva aplēšana vai mērīšana (ja iespējams), beigu iznākuma noteikšana (t. i., paturētas uz kuģa, izmestas nedzīvas vai atbrīvotas dzīvas), bioloģisko paraugu vākšana dzīves cikla pētījumiem (piem., gonādas, otolīti, dzelkšņi, zvīņas); ii) visu atrasto iezīmējuma zīmju savākšana un ziņošana par tām; iii) informācija par zvejas operāciju, arī nozvejas vietu (ģeogrāfiskais platums un garums), informācija par zvejas piepūli (piem., zvejas rīku ievietošanas reižu skaits, āķu skaits u. c.), katras zvejas operācijas datums, arī zvejas darbības sākuma un beigu laiks (attiecīgā gadījumā), zivju pievilināšanas objektu, arī ZPI, izmantošana, atbrīvoto dzīvnieku vispārējais stāvoklis, kas attiecas uz izdzīvotības rādītājiem (t. i., nedzīvi/dzīvi, ievainoti u. c.); b) novērot un reģistrēt tādu mazināšanas pasākumu izmantošanu, kuru mērķis ir samazināt nejaušu nozveju, un citu relevantu informāciju; c) ciktāl iespējams, novērot vides apstākļus un ziņot par tiem (piem., jūras virsas stāvoklis, klimats, hidroloģiskie parametri u. c.); d) novērot ZPI un ziņot par tām saskaņā ar ICCAT reģionālo novērotāju programmu, kas pieņemta tropisko tunzivju saglabāšanas un pārvaldības daudzgadu programmas ietvaros; e) veikt citus zinātniskus uzdevumus, ko ieteikusi Pastāvīgā pētniecības un statistikas komiteja un par ko vienojusies Komisija. 2. Katra dalībvalsts nodrošina, ka novērotāji: a) netraucē kuģa elektronisko iekārtu darbību; b) ir iepazinušies ar kuģa ārkārtas procedūrām, arī zina, kur atrodas glābšanas plosti, ugunsdzēsības aparāti un pirmās palīdzības aptieciņas; c) vajadzības gadījumā sazinās ar kapteini par attiecīgajiem novērošanas jautājumiem un uzdevumiem; d) nekavē vai netraucē zvejas darbības un kuģa normālu darbību; e) piedalās informācijas sesijā (sesijās) ar attiecīgajiem pārstāvjiem no zinātniskā institūta vai vietējās iestādes, kas atbildīga par novērotāju programmas īstenošanu. 3. To kuģu kapteiņi, uz kuriem ir norīkots novērotājs: a) nodrošina pienācīgu piekļuvi kuģim un tā darbībām; b) ļauj novērotājam efektīvi pildīt savus pienākumus, arī: i) nodrošina pienācīgu piekļuvi kuģa zvejas rīkiem, dokumentiem (t. sk. elektroniski un papīra formā sagatavotiem kuģa žurnāliem) un nozvejai;

ii) ir gatavi jebkurā laikā sazināties ar zinātniskā institūta vai vietējās iestādes attiecīgajiem pārstāvjiem; iii) nodrošina pienācīgu piekļuvi ar zveju saistītām elektroniskām un citām iekārtām, arī, bet ne tikai: –satelītnavigācijas iekārtām, –elektroniskiem saziņas līdzekļiem; iv) nodrošina, ka neviens uz novērotā kuģa neveic nesankcionētas darbības ar novērotāja iekārtām vai dokumentiem un neiznīcina tos, netraucē, nekavē vai kā citādi nevajadzīgi neliedz novērotājam pildīt savus pienākumus; c) nodrošina novērotājiem izmitināšanu, kura ietver apmešanās vietu, pārtiku un atbilstošas sanitārās un medicīniskās iekārtas, kas ir tādas pašas kā virsniekiem; d) nodrošina novērotājam viņa uzdevumu veikšanai piemērotu vietu uz komandtilta vai stūresmājā, kā arī vietu uz klāja, kas ir piemērota novērotāja uzdevumu pildīšanai. 4. Katra dalībvalsts: a) no saviem kuģiem prasa, lai ICCAT sugu zvejošanas laikā zinātniskais novērotājs uz tiem atrastos saskaņā ar šīs regulas noteikumiem; b) uzrauga novērotāju drošību; c) ja iespējams, attiecīgos gadījumos mudina zinātnisko institūtu vai vietējo iestādi vienoties ar citas dalībvalsts vai Pušu zinātniskajiem institūtiem vai vietējām iestādēm par savstarpēju apmainīšanos ar novērotāja ziņojumiem un datiem; d) savā gada ziņojumā Komisijas un Pastāvīgās pētniecības un statistikas komitejas vajadzībām sniedz īpašu informāciju par ICCAT Ieteikuma 16-14 īstenošanu, un tā ietver: i) ziņas par zinātnisko novērotāju programmu struktūru un izstrādi, inter alia: –novērotāju klātbūtnes mērķlīmeni katrā zvejniecībā un katram zvejas rīku tipam, kā arī informāciju par minētā mērķlīmeņa aprēķināšanas metodi, –ievācamos datus, –ieviestos datu vākšanas un apstrādes protokolus, –informāciju par to, kā kuģi tiek izraudzīti, lai novērotāju klātbūtne sasniegtu dalībvalstu noteikto novērotāju klātbūtnes mērķlīmeni, –novērotāja apmācības prasības, –novērotāja kvalifikācijas prasības; ii) uzraudzīto kuģu skaitu, sasniegto novērotāju klātbūtnes līmeni katrā zvejniecībā un katram zvejas rīku tipam un ziņas par minēto klātbūtnes līmeņu aprēķināšanas metodi;

e) pēc d) apakšpunkta i) punktā prasītās informācijas sākotnējās iesniegšanas savos gada ziņojumos ziņo par novērotāju programmu struktūras un/vai izstrādes izmaiņām, ja tādas ir. Dalībvalstis turpina katru gadu iesniegt Komisijai informāciju, kas prasīta d) apakšpunkta ii) punktā; f) katru gadu, izmantojot norādītos elektroniskos formātus, ko izstrādājusi Pastāvīgā pētniecības un statistikas komiteja, un ievērojot procedūras, kas ieviestas saistībā ar citām datu ziņošanas prasībām, un vietējas konfidencialitātes prasības, sniedz Pastāvīgajai pētniecības un statistikas komitejai informāciju, kas ievākta ar vietējo novērotāju programmu starpniecību un paredzēta Komisijas vajadzībām, jo īpaši krājuma novērtēšanai un citiem zinātniskiem mērķiem; g) nodrošina, ka novērotāji, pildot 1. punktā minētos uzdevumus, īsteno stingrus datu vākšanas protokolus, kuros, ja vajadzīgs un pamatoti, izmanto fotoattēlus.”; (31)regulas 66. pantam pievieno 4. un 5. punktu: “4. Katra dalībvalsts katru gadu inspicē vismaz 5 % izkraušanas un citā kuģī pārkraušanas darbību, ko trešās valsts zvejas kuģi veic to apstiprinātajās ostās. 5. Karoga dalībvalstis izskata ostas valsts inspektoru ziņojumus par pārkāpumiem un reaģē uz tiem līdzīgi, kā tās izskatītu savas valsts inspektoru ziņojumus un reaģētu uz tiem saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem.”; (32)pievieno 66.a pantu: “66.a pants Kuģu pamanīšana 1. Ja Savienības zvejas kuģis, trešās valsts zvejas kuģis vai kuģis bez valstspiederības ir pamanīts zvejojam vai piedalāmies ar zveju saistītās darbībās (piemēram, pārkraušanā citā kuģī), kas, iespējams, ir nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas darbības, dalībvalstis ar inspekcijas un pārraudzības darbību palīdzību, ko dalībvalsts kompetentās iestādes veic ICCAT konvencijas apgabalā, par to ievāc pēc iespējas vairāk informācijas. 2. Informāciju par kuģa pamanīšanu dalībvalstis vāc saskaņā ar ICCAT Ieteikuma 19-09 pielikumā iekļauto kuģa pamanīšanas informācijas lapu. 3. Pamanījusi kuģi saskaņā ar 1. punktu, pamanītāja dalībvalsts bez liekas kavēšanās par to paziņo pamanītā kuģa karoga dalībvalsts vai Puses vai karoga valsts, kas nav Puse, attiecīgajām iestādēm un iesniedz tām visus uzņemtos kuģa attēlus, un: a) ja pamanītais kuģis kuģo ar kādas dalībvalsts karogu, karoga dalībvalsts bez liekas kavēšanās veic pienācīgas darbības attiecībā uz konkrēto kuģi. Gan pamanītāja dalībvalsts, gan pamanītā kuģa karoga dalībvalsts sniedz Komisijai un Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūrai (EFCA) informāciju par pamanīšanu, arī detalizētu informāciju par veiktajām turpmākajām darbībām; b) ja pamanītais kuģis kuģo ar citas Puses vai valsts, kas nav Puse, karogu, tam ir nenoteikts karogs vai tam nav valstspiederības, pamanītāja dalībvalsts bez liekas kavēšanās sniedz Komisijai un EFCA visu attiecīgo informāciju, kas saistīta ar kuģa pamanīšanu. Informāciju par kuģa pamanīšanu Komisija attiecīgi pārsūta ICCAT sekretariātam.”; (33)regulas 71. panta 1. punktā vārdus “20. augustam” aizstāj ar “1. augustam”; (34) regulas 73. pantu groza šādi: a) panta 1. punkta a) apakšpunktā atsauces uz II pielikumu vietā iekļauj atsauci uz I pielikumu; b) pievieno šādus punktus:

“j) 5.a pantā noteiktie tropisko tunzivju zvejā piemērojamie kapacitātes ierobežojumi, kas saistīti ar 2. punktā minētā gada kapacitātes/zvejas plāna paziņošanu, kā arī 3. punktā minēto atbalsta kuģu skaits; k) 9. pantā minētie ZPI pārvaldības plāni attiecībā uz 4. pantā minēto instrumentālo boju skaitu; l) 10. panta 1. punktā noteiktās prasības, kas piemērojamas ZPI; m) ar ZPI izmantošanu saistīta informācija, kas kuģiem jāpaziņo saskaņā ar 11. panta 1. punktu, 2. punktā minētā informācija un paziņošana un 3. punktā minētā informācijas vākšana un paziņošana par ZPI nozaudēšanu; n) ZPI izvietošanas aizlieguma periodi saskaņā ar 14. panta 1. punktu un minimālo novērotāju klātbūtni saskaņā ar 14. panta 2. punktu; o) Ziemeļatlantijas krājuma garspuru tunzivi zvejojošo kuģu skaita ierobežojumi saskaņā ar 17. pantu; p) lielacu tunzivs gada pārnese saskaņā ar 8.a pantu; q) Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājuma garspuru tunzivs gada pārnese saskaņā ar 17.b pantu; r) Ziemeļatlantijas un Dienvidatlantijas krājuma zobenzivs gada pārnese saskaņā ar 18.b pantu; s) Ziemeļatlantijas krājuma zobenzivju pārvaldības plāns saskaņā ar 18. pantu; t) 33. panta 2. punktā noteiktie nosacījumi, ar kādiem atļauj nozvejot un paturēt īsspuru mako; u) 41. pantā noteiktās prasības, kas jāizpilda, lai maksimāli palielinātu jūras bruņrupuču izdzīvotību; v) novērotāju klātbūtnes minimālais procents saskaņā ar 61. panta 1. punkta a) apakšpunktu un klātbūtnes procenta aprēķināšana saskaņā ar 61. panta 2. punktu.”; (35)Regulas (ES) 2017/2107 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu. 2. pants

Grozījumi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2022/..., ar kuru izveido zilās tunzivs daudzgadu pārvaldības plānu, kas piemērojams Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, groza Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 un (ES) 2019/833 un atceļ Regulu (ES) 2016/1627 Regulu (ES) 2022/XXX groza šādi: (1)regulas 7. panta (...). punktā iekļauj šādu a) un b) apakšpunktu: “a) zivaudzētavas dalībvalstis katru gadu līdz 25. maijam aizpilda un Komisijai nosūta gada pārneses deklarāciju. Šādā deklarācijā norāda: