Priekšlikums Padomes regula par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos pasākumus {SEC(2008)1977} {SEC(2008)1978} /* COM/2008/0324 galīgā redakcija - CNS 2008/0112 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 4.6.2008 COM(2008) 324 galīgā redakcija 2008/0112 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos pasākumus (iesniegusi Komisija) {SEC(2008)1977}{SEC(2008)1978} PASKAIDROJUMA RAKSTS 1) Priekšlikuma konteksts - Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šā priekšlikuma mērķis ir vienkāršot pašreizējos reglamentējošos noteikumus par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos pasākumus, un aizstāt: - Padomes 1998. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai[1]. - Padomes 2000. gada 17. novembra Regulu (EK) Nr. 2549/2000, ar ko paredz papildu tehniskos pasākumus mencu krājumu atjaunošanai Īrijas jūrā ( ICES VIIa zona)[2]. Padomes Regulā (EK) Nr. 850/98 ietverti pašreizējie nosacījumi par Kopienas ūdeņiem ārpus Baltijas jūras, Melnās jūras un Vidusjūras attiecībā uz zivju krājumu saglabāšanas tehniskajiem pasākumiem, aizsargājot jūras organismu mazuļus. Tehniskajos pasākumos paredzēti linuma acs izmēri un citi zvejas rīku uzbūves aspekti, laika posmi un ģeogrāfiskie apgabali, kuros noteiktu veidu zveja ir aizliegta vai ierobežota, un jūras organismu minimālie izmēri izkrāvumos. Kopējās zivsaimniecības politikas 2002. gada reformas laikā Komisija un Padome vienojās īstenot pakāpeniskas atjaunošanas un pārvaldības ilgtermiņa plānus attiecībā uz Kopienu interesējošiem zvejas resursiem. Tādi plāni bija izveidoti attiecībā uz mencu krājumu lielāko daļu Kopienas ūdeņos, diviem heka krājumiem, diviem Norvēģijas omāra krājumiem, diviem jūrasmēles krājumiem, kā arī jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumiem Ziemeļjūrā, un ar tiem ir grozīti un/vai papildināti Regulā (EK) Nr. 850/98 paredzētie nosacījumi. Turklāt Regulā (EK) Nr. 850/98 ar 10 regulām ir izdarīti grozījumi, kas vienmēr ir saistīti ar ilgtermiņa plāniem. Visi šie pārskatītie nosacījumi ir jāiekļauj visaptverošā tehnisko noteikumu kopā. Šī tehnisko noteikumu kopa ir paredzēta plaša diapazona mērķu sasniegšanai. Galvenais mērķis ir zivju mazuļu aizsardzība, un svarīga šo pasākumu daļa ir paredzēta mazuļu nozvejas ierobežošanai, piemēram, ar zvejas rīku selektivitātes uzlabošanas vai dažu slēgtu sezonu/apgabalu noteikšanas pasākumiem. Citi pasākumi ir paredzēti, lai aizsargātu konkrētas sugas vai ekosistēmas, ierobežojot zvejas piepūli, piemēram, slēdzot apgabalus zvejai. Vajadzība samazināt izmetumus arī ir atspoguļota attiecīgu tehnisko pasākumu pieņemšanā. Turklāt tehniskie pasākumi jāveic kontekstā ar reģionālo konsultatīvo padomju (RKP) izveidošanu saskaņā ar Padomes 2004. gada 19. jūlija lēmumu, ar ko izveido reģionālās konsultatīvās padomes atbilstīgi kopējai zivsaimniecības politikai[3]. Pasākumi, kuri jāpiemēro vispārēji un visos apgabalos, jālīdzsvaro ar pasākumiem, kas piemērojami konkrēti un noteiktos reģionos, kā noteikušas reģionālās konsultatīvās padomes (RKP), vai Francijas departamentu — Gviānas, Martinikas, Gvadelupas un Reinjonas — piekrastes ūdeņos, uz kuriem attiecas Francijas suverenitāte vai jurisdikcija. Tādēļ ierosinātās regulas struktūra paredzēta kā Padomes regula, kuras pamats ir EK līguma 37. pants un kurā iekļauti visi kopējie pastāvīgie pasākumi visiem apgabaliem, t.i., pamatprincipi. Savukārt pasākumi, kas piemērojami katrā RKP apgabalā vai Francijas departamentu — Gviānas, Martinikas, Gvadelupas un Reinjonas — piekrastes ūdeņos, uz kuriem attiecas Francijas suverenitāte vai jurisdikcija, t.i., tīri tehniskie reģionāla rakstura aspekti, jāīsteno, izmantojot atsevišķas Komisijas regulas, kuras pieņem pārvaldības komitejas procedūrā, pamatojoties uz Padomes regulu. Procedūras un laika ziņā šī pieeja prasa, lai Padomes regula tiktu pieņemta pirms reģionālajām Komisijas regulām. Vispārīgais konteksts Pēc Īrijas prezidentūras ierosmes 2004. gada jūnijā Komisija iesniedza Padomei un Eiropas Parlamentam paziņojumu “Videi draudzīgāku zvejas metožu veicināšana: tehnisko saglabāšanas pasākumu nozīme”[4]. Pēc tam Padome 2004. gada 21. jūnijā pieņēma secinājumus, kuros tā aicināja Komisiju iesniegt jaunu priekšlikumu par tehniskajiem pasākumiem Atlantijas okeānā, lai aizstātu Padomes 1998. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai[5]. 2006. – 2008. gada rīcības plāns kopējās zivsaimniecības politikas vienkāršošanai un uzlabošanai[6] (rīcības plāns) norāda, ka pēc apspriešanās ar dalībvalstīm un nozares pārstāvjiem prioritāte jāpiešķir tiesību aktu vienkāršošanai attiecībā uz pasākumiem zivju krājumu saglabāšanai, izmantojot jūras organismu mazuļu aizsardzības tehniskos pasākumus, kas patlaban paredzēti Regulā (EK) Nr. 850/98. Vienkāršošana ir viens no ierosinātās regulas galvenajiem mērķiem, ņemot vērā Padomes, Eiropas Parlamenta, Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un ieinteresēto personu (Zvejniecības un akvakultūras komitejas ( ACFA ) un RKP) reakciju uz rīcības plānu. Pamatojoties uz neoficiālu dokumentu par turpmākajiem tehniskajiem pasākumiem Atlantijas okeānā, Komisija 2006. gada gaitā ir apspriedusies ar attiecīgajām RKP[7], kā arī ar ACFA (2005. gada septembrī). Šā priekšlikuma mērķis nav mainīt tehnisko saglabāšanas pasākumu vērienu, piemēram, nozīmīgi mainot linuma acs izmērus uz lielākiem. Kaut arī Komisija uzskata, ka ilgtspējīgai zvejniecībai, jo īpaši grunts zvejā, nepieciešams ievērojams zvejas rīku selektivitātes palielinājums, prioritāte ir izveidot jaunu, vienkāršāku un skaidrāku noteikumu kopu. Selektivitātes uzlabojumus pēc tam ieviesīs pakāpeniski, izdarot grozījumus minētajos noteikumos un veicot Kopienas zivju krājumu saglabāšanas statusa vispārēju uzlabošanu, kas jāsasniedz, izmantojot citus saglabāšanas politikas elementus, piemēram, daudzgadu plānus. Visiem noteikumiem jābūt vienkāršiem, saprotamiem un pārbaudāmiem, un tiem pozitīvi jāietekmē sugu saglabāšana, jūras biotopu aizsardzība un izmetumu apjoma samazināšana. Priekšlikums piemērojams komerciālajai un atpūtas zvejai visos Eiropas ūdeņos, izņemot Vidusjūru, Baltijas jūru, Melno jūru un zveju no tālu migrējošo zivju krājumiem visos ūdeņos, jo tiem piemēro īpašus noteikumus. Priekšlikums apvienos lielāko daļu tehnisko pasākumu, kas dažādās Kopienas regulās pastāv attiecībā uz Atlantijas okeānu un Ziemeļjūru, kaut arī daži pašlaik atsevišķās regulās paredzēti pasākumi tā arī paliks atsevišķi[8]. Saskaņošana /reģionalizācija Komisija uzskata, ka reģionālā pieeja ir jāatbalsta, jo ar to procesā vairāk iesaistītos ieinteresētās personas. Ieinteresēto personu iesaistīšana ir būtiska, jo ar to panāk līdzdalību pasākumos un nodrošina labāku pieņemtajos pasākumos paredzēto noteikumu ievērošanu. Tāda reģionalizācija nenozīmē tehniskos pasākumus no jauna padarīt par valsts pasākumiem. Regula nemainīs Kopienas un dalībvalstu kompetenču līdzsvaru, kas noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002. Pamatprincipi pret tehniskajiem vai reģionālajiem noteikumiem Ierosinātā Padomes regula ir vērsta uz pasākumiem, kas, sagaidāms, būs pastāvīgi. Tomēr tajā noteiktu arī procedūras, kas piemērojamas pasākumiem, kuru sagaidāmā attīstība būs diezgan strauja, kā arī ļoti tehniskiem pasākumiem. Attiecībā uz pēdējiem minētajiem regulā jāatbalsta procedūras piemērošana jaunu noteikumu pieņemšanai, izmantojot komitoloģijas procedūru. Šī pieeja ir paredzēta, lai ievērotu dalībvalstu vēlmi samazināt vai likvidēt pagaidu tehniskos pasākumus ikgadējā kopējās pieļaujamās nozvejas un kvotu regulā, ņemot vērā to, ka tehniskie pasākumi ļoti bieži ir jāpiemēro steidzami. Novērtēšana Dalībvalstu, Eiropas Parlamenta un ieinteresēto personu kopīga prioritāte ir vajadzība pirms un pēc tehnisko pasākumu ieviešanas novērtēt to sekas. Daudzu Regulai (EK) Nr. 850/98 atbilstošo noteikumu efektivitāte nekad nav novērtēta, un attiecīgie pasākumi ir palikuši spēkā neatkarīgi no to ieguldījuma saglabāšanas jomā. Pamatprincips būs tāds, ka šajā regulā paredzētie pasākumi pēc kāda laika jānovērtē, lai no jauna noteiktu to vajadzīgumu. Cits pamatprincips būs, ka jaunu un būtisku pasākumu (piemēram, linuma acs izmēru ievērojams palielinājums) ierosināšanas gadījumā Komisija veiks to sagaidāmās ietekmes iepriekšēju novērtēšanu, ja to atļaus pieejamie dati. - Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula (EK) Nr. 850/98 un tās vēlākie grozījumi. Padomes Regula (EK) Nr. 2549/2000. - Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Priekšlikums palīdzēs sasniegt KZP mērķus. 2) Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums - Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Lai apspriestos ar ieinteresētajām personām, Komisijas dienesti sagatavoja divus neoficiālus dokumentus, kuros izklāstīti Komisijas nodomi attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 850/98 pārskatīšanu, kodificēšanu un vienkāršošanu. Priekšlikuma pamatā ir vairākas apspriedes ar dalībvalstīm, kā arī ar ieinteresēto personu pārstāvjiem Ziemeļjūras reģionālajā konsultatīvajā padomē (RKP), Ziemeļrietumu ūdeņu RKP un Dienvidrietumu ūdeņu RKP. Tika panākta vispārēja apspriežu dalībnieku vienošanās par vienkāršošanas un saskaņošanas vajadzīgumu un arī par vajadzību ņemt vērā zvejniecības reģionālās īpatnības un uz zvejniecību pamatotu pieeju, kā arī vienā regulā apkopot visus tehniskos pasākumus. Turklāt tika izteikta stingra prasība noskaidrot un arī uzlabot grunts tralēšanas zvejas rīku selektivitāti. Visi šie komentāri priekšlikumā ir ņemti vērā. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) ir sniegusi ieteikumu par slēgtajiem apgabaliem[9] un par galvenajiem faktoriem, kas ietekmē āmja selektivitāti[10]. Ir notikusi zvejas rīku tehnoloģijas ekspertu sanāksme ES un Norvēģijas divpusējā zivsaimniecības nolīguma satvarā, lai apspriestu zvejas rīku selektivitāti Ziemeļjūrā[11]. Ir ņemts vērā ICES-FAO zvejas tehnoloģiju un zivju uzvedības darba grupas ( WGFTFB ) ziņojums attiecībā uz ES regulām par tehniskajiem pasākumiem[12]. Briselē 2007. gada 3. jūlijā notika ekspertu un zvejas rīku ražotāju sanāksme par tehniskajiem pasākumiem. Ietekmes novērtējums Komisija veica priekšlikuma ietekmes novērtējumu; novērtējuma rezultāts ir ziņojums, kas būs pieejams Eiropas Komisijas Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Jaunās ierosinātās regulas galvenais mērķis ir vienkāršošana. Konkrētie darbības mērķi ir šādi: - visus pārskatītos nosacījumus un grozījumus iekļaut visaptverošā viegli saprotamu, kontrolējamu un ieviešamu tehnisko pasākumu kopā; - izveidot līdzsvaru starp visos apgabalos vispārēji piemērojamiem pasākumiem un pasākumiem, kas piemērojami konkrēti un noteiktos apgabalos, kā noteikušas reģionālās konsultatīvās padomes (RKP). Priekšlikuma darbības joma nav ievērojami mainīt attiecīgos tiesību aktus pēc būtības, bet mainīt tajos izmantoto pieeju, tāpēc sagaidāmā ietekme uz vidi, sociālā un ekonomiskā ietekme ir neliela. Ietekmes novērtējuma ziņojumā bija apsvērtas turpmāk norādītās izvēles iespējas, un priekšlikums atbilst izvēlei, kas izklāstīta trešajā ievilkumā. - “ Status quo ” iespēja: šī pieeja nozīmē patlaban neveikt konkrētus pasākumus, lai vienkāršotu vai modificētu tehnisko pasākumu tiesību aktus par Atlantijas okeānu un Ziemeļjūru, un turpināt zivsaimniecības pārvaldību tās pašreizējā veidā. Šī iespēja jau ir apspriesta Padomē, kura secināja, ka ir nepieciešams jauns priekšlikums, un aicināja Komisiju pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām ierosināt jaunu regulu attiecībā uz tehniskajiem saglabāšanas pasākumiem. - “Tikai vienkāršošanas” iespēja: šī iespēja vienkāršotu tehniskos pasākumus un tos visus saskaņotu, neņemot vērā reģionālos un citus īpašos apsvērumus. Pasākumu nepielāgošana konkrētām vietējām vajadzībām un pilnīgas nomaiņas pieeja neuzlabotu tehnisko pasākumu efektivitāti. Neveicinot videi labvēlīgākas zvejas metodes, t.i., izmetumu politiku, tāds priekšlikums nebūtu saskaņā ar Komisijas 2006.–2008. gada rīcības plānu KZP uzlabošanai. Šā iemesla dēļ šī iespēja tika atmesta no paša sākuma un netika turpmāk analizēta. - “Vienkāršošanas un reģionalizācijas” iespēja: šī iespēja piedāvā jaunu tiesību aktu kopu, kas ne vien vienkāršo pašreizējos sarežģītos noteikumus, bet arī ievieš īpašus noteikumus katram “RKP apgabalam”, atspoguļojot reģionālās atšķirības. Tāds tiesību akta priekšlikums ir atbilde Padomes prasībai pārskatīt noteikumus par tehniskajiem pasākumiem, lai tos vienkāršotu un īstenotu reģionālāku pieeju, tā uzlabojot šo pasākumu efektivitāti. Tiks ierosināta visaptveroša un saskaņota kopa, kurā ir pareizs visos apgabalos vispārēji piemērojamu pasākumu līdzsvars ar pasākumiem, kas ir specifiski vietējiem RKP apgabaliem, proti, tiks ierosināta viena Padomes pamatregula ar vispārējiem principiem un noteikumiem un papildinošas Komisijas regulas ar konkrētiem tehniskajiem noteikumiem katram “RKP apgabalam”. Tāda tehnisko pasākumu pārskatīšana atbildīs Komisijas 2006.–2008. gada rīcības plānam KZP vienkāršošanai un uzlabošanai. 3) Priekšlikuma juridiskie aspekti - Ierosināto pasākumu kopsavilkums Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 aizstāšana un atcelšana un Padomes Regulas (EK) Nr. 2549/2000 atcelšana. - Juridiskais pamats EK līguma 37. pants. - Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir KZP darbības jomā, kas ir ekskluzīva Kopienas kompetence. Subsidiaritātes principu nepiemēro. - Proporcionalitātes princips Saskaņā ar 2. panta 1. punktu Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[13] KZP garantē tādu ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu, kas nodrošina ilgtspējību ekonomisko, vides un sociālo apstākļu ziņā. Tādēļ Kopiena, veicot pasākumus, kas paredzēti, lai aizsargātu un saglabātu ūdeņu dzīvos resursus, piemēro piesardzīgu pieeju, lai nodrošinātu ilgtspējīgu šo resursu izmantošanu un samazinātu zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. panta 1. punktu, lai sasniegtu šo mērķi, Padome izveido Kopienas pasākumus, kuri reglamentē pieeju ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu. Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. panta 2. punkta g) apakšpunktā turklāt noteikts, ka minētie pasākumi jo īpaši var iekļaut pasākumus attiecībā uz katru krājumu vai krājumu grupu, lai ierobežotu zvejas izraisīto mirstību un zvejas darbību ietekmi uz vidi, pieņemot tehniskus pasākumus. Tā kā priekšlikums palīdzēs sasniegt KZP mērķus, tas ir atzīts par atbilstošu proporcionalitātes principam. - Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: Padomes regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ: priekšlikums attiecas uz Padomes regulas aizstāšanu un atcelšanu. 4) Ietekme uz budžetu Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. 2008/0112 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos pasākumus EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[14], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[15], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[16], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[17], tā kā: (1) Ar Regulu (EK) Nr. 850/98[18] ir noteikti daži tehniskie pasākumi zivju resursu saglabāšanai. (2) Padomes 2004. gada jūnija secinājumos par videi labvēlīgāku zvejas metožu veicināšanu ieteikts pārskatīt tehniskos pasākumus attiecībā uz Atlantijas okeānu un Ziemeļjūru, lai šos pasākumus vienkāršotu un ņemtu vērā reģionālās īpatnības. Padome aicināja Komisiju pēc apspriešanās ar nozares pārstāvjiem ierosināt vienkāršotu priekšlikumu attiecībā uz tehniskajiem pasākumiem. (3) Komisijas 2004. gada jūnija paziņojumā[19] ierosināti veidi, kā Kopiena varētu turpmāk veicināt videi labvēlīgas zvejas metodes, jo īpaši izmantojot tehniskos saglabāšanas pasākumus un ņemot vērā vajadzību līdzsvarot mērķus ekonomikas un vides jomā. Šādu zvejas metožu izmantošana ir jāņem vērā. (4) Padome 2006. gada aprīlī apstiprināja Komisijas rīcības plānu par Kopienas tiesību aktu vienkāršošanu. Saskaņā ar rīcības plāna secinājumiem visi tehniskie pasākumi, kas izkliedēti dažādās regulās, tostarp ikgadējā regulā par dažu zivju krājumu zvejas iespējām un atjaunošanas plāniem, ir jāapvieno vienā regulā. (5) Ar šo regulu ir jānosaka tehniskie pasākumi Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļai, Vidusatlantijas austrumdaļai un Francijas departamentu — Gviānas, Martinikas, Gvadelupas un Reinjonas — piekrastes ūdeņiem, uz kuriem attiecas tikai Francijas suverenitāte vai jurisdikcija, jo tehniskie pasākumi attiecībā uz Baltijas jūru un Vidusjūru ir noteikti attiecīgi ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2187/2005, ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1434/98, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 88/98[20], un Padomes 2006. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1626/94[21]. (6) Tehniskie pasākumi jāpielāgo 2002. gadā pieņemtās jaunās kopējās zivsaimniecības politikas kontekstam, jo īpaši attiecībā uz reģionālo konsultatīvo padomju (RKP) izveidošanu ar Padomes 2004. gada 19. jūlija Lēmumu, ar ko izveido reģionālās konsultatīvās padomes atbilstīgi kopējai zivsaimniecības politikai[22], un attiecībā uz tādiem vides aspektiem kā jūras biotopu aizsardzība un izmetumu apjoma samazināšana. (7) Ir jāizveido līdzsvars starp tehnisko saglabāšanas pasākumu pielāgošanu zvejniecību daudzveidībai un vajadzību pēc vienveidīgiem noteikumiem, ko būtu viegli piemērot, kā arī starp visos apgabalos vispārēji piemērojamiem pasākumiem un pasākumiem, kas piemērojami konkrēti un noteiktos reģionos, kā noteikušas reģionālās konsultatīvās padomes (RKP). (8) Līguma 174. pantā noteikts princips, ka visos Kopienas pasākumos ir jāintegrē vides aizsardzības prasības, jo īpaši ievērojot piesardzības principu. (9) Ir jāturpina īstenot apņemšanās attīstīt nekaitīgas zvejas metodes, kā ieteikts Johannesburgā 2002. gadā notikušajā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību. (10) Šajā regulā paredzētie pasākumi pēc kāda laika ir jānovērtē, lai pārliecinātos, vai tie ir efektīvi un pamatoti. (11) Direktīvā 92/43/EK Padome noteica pasākumus dabisko dzīvotņu un savvaļas floras un faunas saglabāšanai. Dažas jūras organismu sugas, uz kurām attiecas šīs regulas darbības joma, ir aizsargātas ar minētās direktīvas prasībām. (12) Lai nodrošinātu jūras bioloģisko resursu aizsardzību un zvejas resursu līdzsvarotu izmantošanu zvejnieku un patērētāju interesēs, ir jānosaka tehniskie saglabāšanas pasākumi, kuros cita starpā būtu norādīti linuma acs izmēri un šo izmēru apvienojumi, kas piemēroti konkrētu sugu zvejai, un citi zvejas rīku raksturlielumi, jūras organismu minimālie izmēri, kā arī zvejas limiti dažos apgabalos un ar dažiem zvejas rīkiem un ierīcēm. (13) Ir jānosaka veids, kā mērīt jūras organismu lielumu. (14) Lai netraucētu zinātniskos pētījumus, krājumu mākslīgo atjaunošanu vai pārvietošanu, šo regulu nepiemēro rīcībai, kas var būt vajadzīga minēto darbību veikšanai. (15) Ja ir pārsniegts maksimālais piezvejas apjoms, kuģim tūlīt jādodas uz citu apgabalu. (16) Ir jānosaka dažu pasīvo zvejas rīku izmēri un ievietošanas ilgums un dziļums. (17) Ja resursu saglabāšana ir nopietni apdraudēta, Komisijai un dalībvalstīm ir jābūt pilnvarotām veikt attiecīgus pagaidu pasākumus, kas jāīsteno reālā laikā. (18) Atbilstīgi kopējai zivsaimniecības politikai valsts var paturēt spēkā vai pieņemt papildu pasākumus, ja tiem ir izteikti vietējs raksturs. (19) Šīs regulas īstenošanai nepieciešamie pasākumi, tostarp konkrēti noteikumi par katru reģionālās konsultatīvās padomes apgabalu, ir jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[23]. (20) Ņemot vērā noteikumos izdarāmo izmaiņu skaitu un darbības jomu, Regula (EK) Nr. 850/98 ir jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu tiesību aktu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I NODAĻA DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS 1. pants Darbības joma Šo regulu piemēro: (a) zvejas resursu zvejai, paturēšanai uz kuģa, pārkraušanai citā kuģī un izkraušanai, ja šādas darbības veic: (i) zvejas zonās Kopienas ūdeņos vai 2. pantā minētajos ūdeņos; (ii) ar Kopienas zvejas kuģiem 2. panta 1. punktā minēto zvejas zonu ūdeņos, kas nav Kopienas ūdeņi; (iii) dalībvalstu valstspiederīgie 2. panta 1. punktā minēto zvejas zonu ūdeņos, kas nav Kopienas ūdeņi, neskarot karoga valsts galveno atbildību; (b) šīs regulas 2. pantā minētajās zvejas zonās un ūdeņos nozvejoto zvejas produktu uzglabāšanai, pārdošanai, izstādīšanai vai piedāvāšanai pārdot; (c) ārpus 2. pantā minētajām zvejas zonām un ūdeņiem nozvejoto zvejas produktu importam vai tādu zvejas produktu importam, kurus jebkuros ūdeņos nozvejojis trešās valsts zvejas kuģis, attiecībā uz 4. pantā izklāstītajiem noteikumiem. 2. pants Zvejas zonu definīcijas 1. Šo regulu piemēro šādām zvejas zonām, ja tās ir iekļautas vienā no apgabaliem, kas norādīti Lēmuma 585/2004/EK 2. panta 1. punkta c) līdz f) apakšpunktā: (a) ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas, kas definētas Regulā (EEK) Nr. 3880/91[24]; (b) CECAF (Vidusatlantijas austrumdaļa vai FAO 34. galvenā zvejas zona) 34.1.1., 34.1.2. un 34.2.0. zona (ūdeņi ap Madeiru un Kanāriju salām), kas definētas Padomes Regulā (EK) Nr. 2597/95[25]. 2. Šo regulu piemēro Francijas departamentu — Gviānas, Martinikas, Gvadelupas un Reinjonas — piekrastes ūdeņiem, uz kuriem attiecas Francijas suverenitāte vai jurisdikcija. 3. pants Citas definīcijas Šajā regulā papildus definīcijām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā, piemēro šādas definīcijas: (a) “tralis” ir zvejas rīks, ko aktīvi velk viens vai vairāki zvejas kuģi un ko veido konusa vai piramīdas formas pamatdaļa (traļa pamatdaļa), kuru aizmugurē noslēdz āmis; (b) “rāmja tralis” ir grunts tralis, kura horizontālo atvērumu veido rāmis; (c) “dāņu vads” ir aptverošs un velkams zvejas rīks, ko darbina no laivas ar divām garām virvēm (vada virvēm), kas paredzētas, lai vadītu zivis virzienā uz vada atvērumu. Šis zvejas rīks pēc uzbūves un izmēra ir līdzīgs grunts tralim, sastāv no diviem gariem spārniem, pamatdaļas un āmja; (d) “velkami zvejas rīki” ir traļi, dāņu vadi un tiem līdzīgi zvejas rīki ar konusa vai piramīdas formas pamatdaļu, kas aizmugurē noslēgta ar āmi vai kas sastāv no diviem gariem spārniem, pamatdaļas un āmja, un kurus ūdenī aktīvi pārvieto; (e) “āmis” ir velkama zvejas rīka pēdējie 8 m, mērot no galvenās stropes, ja linuma acs izmērs ir vienāds ar 80 mm vai lielāks, un velkama zvejas rīka pēdējie 20 m, mērot no galvenās stropes, ja linuma acs izmērs ir mazāks par 80 mm; (f) “āmja apvalks” ir cilindrisks linuma gabals, kas pilnīgi apņem traļa āmi un kas noteiktos atstatumos var būt piestiprināts āmim. Tam ir vismaz tie paši izmēri (garums un platums) kā tai āmja daļai, kurai tas ir piestiprināts; (g) “aizžņaugstrope” ir virves gabals, kurš pa apkārtmēru aptver āmi vai āmja apvalku un kurš tam ir piestiprināts; (h) “pacelšanas strope” ir virves gabals, kurš pa apkārtmēru aptver āmi vai āmja apvalku, ja tāds apvalks ir, un kurš tam ir piestiprināts ar cilpām vai gredzeniem; (i) “žaunu tīkls” ir zvejas rīks, kas izgatavots no viena linuma gabala un ko ūdenī vertikāli notur ar pludiņiem un atsvariem. Ar to ūdeņu dzīvos resursus zvejo iepinot; (j) “vairāksienu tīkls” ir zvejas rīks, kas izgatavots no diviem vai vairākiem tīkla gabaliem, kas kopā paralēli iekarināti vienā augšējā iestiprinājuma virvē; (k) “ievietošanas ilgums” ir laika posms no brīža, kad tīklus pirmoreiz iegremdē ūdenī, līdz brīdim, kad tīkli ir pilnīgi izņemti un atrodas uz zvejas kuģa; (l) “piekrastes dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurai ir suverenitāte vai jurisdikcija pār ūdeņiem, kuros veic zvejas darbības. II NODAĻA KOPĪGIE PASTĀVĪGIE PASĀKUMI VISOS APGABALOS 1 . IEDAĻA M INIMāLAIS IZKRāVUMU IZMēRS 4. pants Minimālais ūdeņu dzīvo resursu izkrāvumu izmērs 1. Ūdeņu dzīvajiem resursiem izmēru uzskata par nepietiekami lielu, ja īpatnis ir mazāks par minimālo izmēru, kas attiecīgo sugu izkrāvumiem norādīts I pielikumā. 2. Nepietiekami lielus ūdeņu dzīvo resursu īpatņus nepatur uz kuģa, nepārkrauj citā kuģī, neizkrauj, nepārvadā, neuzglabā, nepārdod, neizstāda vai nepiedāvā pārdošanai, bet tūlīt atlaiž atpakaļ jūrā. 3. Atkāpjoties no 2. punkta, nepietiekami lielas sardīnes, anšovus, stavridas vai makreles, kas nozvejotas izmantošanai par dzīvo ēsmu, var paturēt uz kuģa ar nosacījumu, ka tās patur dzīvas. 4. Jūras organisma izmēra noteikšana notiek saskaņā ar II pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. 2 . IEDAĻA ZVEJAS R īKI 5. pants Viena linuma noteikums Zvejas reisa laikā ir aizliegts vest uz kuģa jebkādus vairākus zvejas rīkus, kuru linuma acis atbilst vairāk nekā viena izmēra diapazonam. 6 . pants Velkamie zvejas rīki 1. Neizmanto nekādas ierīces, kas nosprosto vai citādi samazina linuma acu izmēru āmja augšējā pusē. 2. Atkāpjoties no 1. punkta, ir atļauts: (a) piestiprināt āmja ārpusē āmja apvalku, ja zvejo ar velkamu zvejas rīku, kura linuma acs izmērs ir mazāks par 80 mm. Āmja apvalka linuma acs izmērs ir vismaz divreiz lielāks par āmja acs izmēru; (b) piestiprināt jebkuras āmja daļas ārpusē sensoru, kas paredzēts nozvejas apjoma mērīšanai; (c) piestiprināt āmja ārpusei aizžņaugstropes un pacelšanas stropi; (d) piestiprināt pludiņus āmja divām sānu savienojuma šuvēm. 3. Ir aizliegts izmantot: (a) āmi, kuram vienāda izmēra linuma acu skaits jebkurā āmja apkārtmērā palielinās no priekšgala uz aizmugures galu. Norādīto aizliegumu nepiemēro tai āmja daļai, kur ir ievietota atļauta selektīva ierīce; (b) āmi, kuram linuma acs izmērs ir vienāds ar 80 mm vai lielāks, kuram neviena linuma acs nav kvadrātveida un kuram linuma acu malas nav aptuveni vienāda garuma; (c) āmi, kuram virsējās puses garums izstieptā veidā nav aptuveni vienāds ar apakšējās puses garumu izstieptā veidā; (d) velkamu zvejas rīku, kuram linuma acs izmērs ir vienāds ar 80 mm vai lielāks un kuram ir vairāk nekā 100 atvērtu linuma acu un mazāk nekā 40 atvērtu linuma acu jebkurā āmja apkārtmērā, izņemot savienojumu un savienojuma šuves; (e) āmi, kuram linuma acs izmērs ir vienāds ar 80 mm vai lielāks un kurš nav izgatavots no: (i) vienkārtas vijuma auklas materiāla, kurā nevienas auklas diametrs nav lielāks par 8 mm, vai (ii) divkārtas vijuma auklas materiāla, kurā nevienas auklas diametrs nav lielāks par 5 mm. 4. Atkāpjoties no 2. punkta a) apakšpunkta, 3. punkta b), d) un e) apakšpunkta, linuma acs izmēru 80 mm aizstāj ar 60 mm, zvejojot ICES VIII, IX un X zonā. 7 . pants Rāmja traļi 1. Ir aizliegts izmantot vai paturēt uz kuģa jebkuru rāmja trali, kuram linuma acs izmērs ir mazāks par 120 mm un vienāds ar 80 mm vai lielāks, ja vien tāda zvejas rīka priekšējās daļas visa augšējā puse nesastāv no linuma gabala, kuram nevienas atsevišķas linuma acs izmērs nav mazāks par 180 mm. Linuma gabala garums ir vienāds ar pusi vai lielāks par pusi no rāmja garuma. Linuma gabals ir piestiprināts tieši augšējai iestiprinājuma virvei vai ne vairāk kā trim jebkura linuma acs izmēra linuma materiāla rindām, kas tieši piestiprinātas augšējai iestiprinājuma virvei. 2. Ir aizliegts izmantot vai paturēt uz kuģa jebkuru rāmja trali vai rāmja traļus, kuriem atsevišķa rāmja garums vai kopējais rāmja garums, mērot kā visu rāmju garumu summu, ir lielāks par 24 metriem vai kurus var izstiept līdz garumam, kas pārsniedz 24 metrus. Rāmja garumu mēra starp tā galējiem punktiem, iekļaujot visus piestiprinājumus. 8 . pants Žaunu tīkli un vairāksienu tīkli 1. Kopienas kuģi neizvieto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus, ja kartē atzīmētais kuģa atrašanās vietas dziļums ir lielāks par 200 metriem. 2. Žaunu tīklu un vairāksienu tīklu ievietošanas ilgums nepārsniedz 48 stundas. 3. Ja zvejo, izmantojot žaunu tīklus un vairāksienu tīklus, ir aizliegts izmantot vairāk par 50 km garus zvejas rīkus. 9 . pants Īpaši noteikumi par dažiem žaunu tīkliem 1. Atkāpjoties no 8. panta, ir atļauts izvietot žaunu tīklus ar linuma acs izmēru, kas vienāds ar 120 mm vai lielāks, bet mazāks par 150 mm, uz ziemeļiem no 48°N vai ar linuma acs izmēru, kas vienāds ar 100 mm vai lielāks, bet mazāks par 130 mm, uz dienvidiem no 48°N ūdeņos, kuru kartē atzīmētais dziļums ir mazāks par 600 metriem, ja zvejas rīki ir ne vairāk kā 100 linuma acu dziļi, to linuma nostiepuma attiecība ir ne mazāka par 0,5 un tie ir aptakelēti ar pludiņiem vai līdzvērtīgu peldošu aprīkojumu. Katra zvejas rīka garums ir ne lielāks par 5 jūras jūdzēm, un visu jebkurā laikā izvietoto zvejas rīku kopējais garums nepārsniedz 25 km vienam kuģim. Maksimālais ievietošanas ilgums ir 24 stundas. 2. Atkāpjoties no 8. panta, ir atļauts izvietot žaunu tīklus ar linuma acs izmēru, kas ir vienāds ar 250 mm vai lielāks, ūdeņos, kuru kartē atzīmētais dziļums ir mazāks par 600 metriem, ja zvejas rīki ir ne vairāk kā 15 linuma acu dziļi, to linuma nostiepuma attiecība ir ne mazāka par 0,33 un tie nav aptakelēti ar pludiņiem vai līdzvērtīgu peldošu aprīkojumu. Katra zvejas rīka garums ir ne vairāk kā 10 km. Visu jebkurā laikā izvietoto zvejas rīku kopējais garums nepārsniedz 100 km vienam kuģim. Maksimālais ievietošanas ilgums ir 72 stundas. 3. Uz kuģa paturēto haizivju daudzums jebkurā kuģī, kas izmanto žaunu tīklus, kā minēts 2. punktā, ir ne vairāk par 5 % no kopējā uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara. 3 . IEDAĻA IZMETUMU APJOMA SAMAZINāšANAS PASāKUMI 10. pants Pārvietošanās reālā laikā uz citu apgabalu, ja ir pārsniegta maksimālā piezveja 1. Ja nozvejoto mazizmēra zivju daudzums jebkurā zvejas rīka iemetienā pārsniedz 10 % no kopējā nozvejas daudzuma, kuģis pirms zvejas turpināšanas attālinās vismaz par piecām jūras jūdzēm no jebkuras zvejas rīka iepriekšējā iemetiena vietas. 2. Ja, neņemot vērā mērķsugu mazizmēra zivis, minimālais un/vai maksimālais procentuālais to mērķsugu daudzums, kuras atļauts zvejot ar konkrētajai sugai pieļaujamā linuma acs izmēra diapazona zvejas rīkiem un kuras paturētas uz kuģa, jebkurā zvejas rīka iemetienā nav atbildis procentuālajiem daudzumiem, kas noteikti saskaņā ar 22. pantu pieņemtajos sīki izstrādātajos noteikumos, kuģim tūlīt ir jāattālinās vismaz par 10 jūras jūdzēm no jebkuras zvejas rīka iepriekšējā iemetiena vietas un visā nākamajā zvejas rīka iemetienā jāsaglabā 10 jūras jūdžu minimālais attālums no jebkuras zvejas rīka iepriekšējā iemetiena vietas. 11. pants Automātisko atlasīšanas iekārtu izmantošanas ierobežojumi 1. Uz zvejas kuģa ir aizliegts vest vai izmantot iekārtas, ar kurām var automātiski pēc lieluma atlasīt siļķes ( Clupea harengus ), makreles ( Scomber scombr us) vai stavridas ( Trachurus spp .). 2. Atkāpjoties no 1. punkta, tādu iekārtu vešana un izmantošana ir atļauta, ja: (a) visu nozveju, ko drīkst likumīgi paturēt uz kuģa, glabā sasaldētā stāvoklī, atlasītās zivis tūlīt pēc atlasīšanas sasaldē un atlasītās zivis neizmet jūrā un (b) iekārta uz kuģa ir uzstādīta un novietota tā, lai nodrošinātu tūlītēju sasaldēšanu un nepieļautu jūras organismu izmešanu jūrā. 3. Atkāpjoties no 1. punkta, jebkurš kuģis, kuram ir atļauts zvejot Baltijas jūrā, Beltos vai Zunda šaurumā, var Kategatā vest 1. punktā minēto automātiskās atlasīšanas iekārtu, ja par to ir izdota īpaša zvejas atļauja. Īpašajā zvejas atļaujā ir norādītas sugas, apgabali, laika posmi un visi citi vajadzīgie nosacījumi, kas piemērojami atlasīšanas iekārtas izmantošanai un vešanai uz kuģa. 4 . IEDAĻA VIDES AIZSARDZīBAS PASāKUMI 12. pants Kaitīgas zvejas metodes Ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt, izkraut, pārdot, izstādīt vai piedāvāt pārdošanai tādus jūras organismus, kas nozvejoti, lietojot metodes, kuras paredz sprāgstvielu, indīgu vai apdullinošu vielu, elektriskās strāvas vai šāviņu izmantošanu. 5 . IEDAĻA DARBīBAS UZ KUģA 13 . pants Pārstrādes darbības 1. Aizliegts uz zvejas kuģa veikt jebkādu fizisku vai ķīmisku zivju pārstrādi, lai ražotu zivju miltus vai zivju eļļu, vai šādā nolūkā pārkraut citā kuģī zivju nozvejas. 2. Aizliegums, kas norādīts 1. punktā, neattiecas uz šādām darbībām: (a) subproduktu pārstrāde vai pārkraušana citā kuģī; (b) surimi un zivju masas ražošana uz zvejas kuģa. 6 . IEDAĻA īPAšI PASāKUMI ATTIECīBā UZ DAžāM SUGāM 14. pants Garneļu zvejas ierobežojumi, lai aizsargātu plekstveidīgās zivis 1. Ir aizliegts paturēt uz kuģa jebkuru daudzumu garneļu ( Crangon spp.) un Ēzopa ziemeļgarneļu ( Pandalus montagui) , kas nozvejotas ar velkamiem grunts zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 16–31 mm, ja to daudzums pārsniedz 5 % no kopējā jūras organismu dzīvsvara uz kuģa. 2. Šā panta 1. punktā norādīto aizliegumu nepiemēro, ja: (a) uz kuģa ir uzstādīta funkcionējoša ierīce, kas paredzēta plekstveidīgo zivju nodalīšanai no garnelēm un Ēzopa ziemeļgarnelēm pēc to nozvejošanas, un (b) garneļu un Ēzopa ziemeļgarneļu zvejai izmanto separatora trali vai trali ar šķirotājrežģi atbilstoši sīki izstrādātiem noteikumiem, ko sagatavo dalībvalstis. Tādus noteikumus drīkst piemērot tikai zvejas kuģu vilktiem zvejas rīkiem. 15 . pants Lašu un taimiņu zvejas ierobežojumi Šīs regulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajā zvejas zonā Kopienas ūdeņos, ja attiecīgā zvejas zona ir iekļauta Lēmuma 585/2004/EK 2. panta 1. punkta c) līdz e) apakšpunktā norādītajos apgabalos, lašus un taimiņus nepatur uz kuģa un nepārkrauj citā kuģī, neizkrauj, netransportē, neuzglabā, nepārdod, neizstāda vai nepiedāvā pārdošanai, bet tūlīt atlaiž jūrā, ja tie ir nozvejoti: (a) ūdeņos, kas atrodas ārpus 6 jūdžu robežas, ko mēra no dalībvalstu bāzes līnijām, izņemot Skageraku un Kategatu; (b) jebkurā Skageraka un Kategata daļā, kas atrodas ārpus 4 jūdžu robežas, ko mēra no dalībvalstu bāzes līnijām; (c) ja zvejo ar jebkuru velkamu zvejas rīku. III NODAĻA VALSTS UN REĢIONĀLIE PASĀKUMI 16. pants Dalībvalstu veikti ārkārtas saglabāšanas pasākumi 1. Ja dažu sugu vai zvejas vietu saglabāšana ir nopietni apdraudēta, tostarp ja ir konstatēts liels zivju mazuļu sablīvējums un ja jebkura kavēšanās radītu grūti labojamu kaitējumu, dalībvalsts var veikt atbilstošus saglabāšanas pasākumus attiecībā uz tās suverenitātē vai jurisdikcijā esošiem ūdeņiem. Attiecīgā dalībvalsts nodrošina, lai tādi pasākumi nebūtu diskriminējoši pret citu dalībvalstu zvejas kuģiem. 2. Šā panta 1. punktā minēto pasākumu maksimālais ilgums ir 10 dienas, attiecīgo zvejas vietu ģeogrāfiskās koordinātas ir skaidri norādāmas, un pasākumi var attiekties tikai uz tiem zvejas kuģiem, kas ir aprīkoti attiecīgo sugu zvejošanai un/vai kam ir atļauja zvejot attiecīgajās zvejas vietās. 3. Šā panta 1. punktā minētos pasākumus tūlīt pēc pieņemšanas kopā ar paskaidrojuma rakstu vienlaikus paziņo Komisijai, pārējām dalībvalstīm un reģionālajām konsultatīvajām padomēm. 17. pants Dalībvalstu pasākumi, kas piemērojami vienīgi zvejas kuģiem, kuri peld ar to karogu 1. Lai saglabātu un pārvaldītu krājumus vai samazinātu zvejas ietekmi uz jūras ekosistēmu, dalībvalsts zvejas resursu saglabāšanai var veikt tehniskus pasākumus, kas piemērojami vienīgi kuģiem, kuri peld ar tās karogu. Minētie pasākumi var: (a) papildināt Kopienas zivsaimniecības regulās norādītos pasākumus; vai (b) pārsniegt Kopienas zivsaimniecības regulās norādītās obligātās prasības. 2. Šā panta 1. punktā minētie pasākumi ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. 3. Attiecīgā dalībvalsts šādus pasākumus tūlīt paziņo pārējām dalībvalstīm un Komisijai. 4. Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma tai sniedz visu vajadzīgo informāciju, lai novērtētu, vai pasākumi atbilst 1. punktam. 5. Ja Komisija secina, ka pasākumi neatbilst 1. punktam, tā pieņem lēmumu, ar ko dalībvalstij pieprasa pasākumus atcelt vai mainīt. 18 . pants Valsts un/vai reģionālie plāni izmetumu samazināšanai vai izskaušanai 1. Dalībvalstis un/vai reģionālā konsultatīvā padome var Komisijai iesniegt priekšlikumus par jautājumiem, kas attiecas uz plānu izveidošanu, lai samazinātu vai izskaustu izmetumus jūrā un uzlabotu zvejas rīku selektivitāti. Komisija tādus priekšlikumus novērtē un trīs mēnešu laikā pēc saņemšanas dienas novērojumus par tiem sniedz dalībvalstij un/vai reģionālajai konsultatīvajai padomei, jo īpaši attiecībā uz to, kā plāni veicinās izmetumu apjoma samazināšanu vai izmetumu izskaušanu. 2. Ja jebkura kavēšanās samazināt vai izskaust izmetumus radītu grūti labojamu kaitējumu, dalībvalsts var veikt atbilstošus nediskriminējošus saglabāšanas pasākumus attiecībā uz tās suverenitātē vai jurisdikcijā esošiem ūdeņiem saskaņā ar 16. pantu. IV NODAĻA NEIEKĻAUTĀS DARBĪBAS 19 . pants Zinātniskie pētījumi 1. Šo regulu nepiemēro zvejas darbībām, ko veic vienīgi zinātnisko pētījumu nolūkā, ievērojot šādus nosacījumus: (a) zvejas darbības jāveic ar karoga dalībvalsts atļauju un tās pakļautībā; (b) piekrastes dalībvalsts attiecīgā gadījumā jāinformē pirms zvejas darbībām; (c) uz zvejas darbības veicēja kuģa jābūt atļaujai, ko izdevusi karoga dalībvalsts; (d) ja piekrastes dalībvalsts to pieprasa karoga dalībvalstij, kuģa kapteinis zvejas darbību laikā uzņem uz kuģa piekrastes dalībvalsts novērotāju. 2. Šā panta 1. punktā norādītajā nolūkā nozvejotos jūras organismus drīkst pārdot, uzglabāt, izstādīt vai piedāvāt pārdošanai, ja: (a) tie atbilst šīs regulas I pielikumā noteiktajiem standartiem un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 104/2000[26] 2. pantu pieņemtajiem tirdzniecības standartiem, vai (b) tos tieši pārdod mērķiem, kas nav lietošana pārtikā. 20. pants Mākslīga krājumu atjaunošana un pārvietošana Šo regulu nepiemēro zvejas darbībām, ko veic vienīgi jūras organismu krājumu mākslīgas atjaunošanas vai pārvietošanas nolūkā ar dalībvalsts atļauju un tās pakļautībā. Ja minētās zvejas darbības veic citas dalībvalsts ūdeņos, par tām iepriekš informē Komisiju un visas attiecīgās dalībvalstis. V NODAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 21. pants Tehnisko pasākumu efektivitātes novērtēšana Reizi piecos gados un pirmoreiz piecus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija, pamatojoties uz Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) ieteikumu un apspriedusies ar attiecīgajām reģionālajām konsultatīvajām padomēm, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu, tostarp novērtējumu par tehnisko pasākumu ietekmi uz zvejas resursu saglabāšanu. Pamatojoties uz minēto ziņojumu, Komisija Padomei ierosinās vajadzīgos grozījumus. 22 . pants Sīki izstrādāti noteikumi Sīki izstrādātus šīs regulas īstenošanas noteikumus pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru. Attiecīgajos noteikumos jo īpaši jānosaka: (a) mērķsugu minimālais un maksimālais procentuālais daudzums no dzīvajiem ūdens resursiem, kas paturēti uz kuģa; (b) katrai mērķsugai pieļaujamie linuma acs izmēra diapazoni; (c) noteikumi izmetumu apjoma samazināšanai vai izmetumu izskaušanai un zvejas rīku selektivitātes uzlabošanai; (d) pasākumi attiecībā uz zvejas darbību ierobežošanu konkrētos laika posmos un/vai konkrētos 2. pantā minētajos apgabalos, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju, lai aizsargātu jūras biotopus šajos apgabalos; (e) citi tehniskie pasākumi jūras biotopu vai zvejas resursu aizsardzībai. 23 . pants Pielikumu grozīšanas procedūra Šīs regulas pielikumu grozījumus pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 3. punktā noteikto procedūru. 24 . pants Atcelšana 1. Ar šo atceļ Regulu (EK) Nr. 850/98 un (EK) Nr. 2549/2000. 2. Atsauces uz atcelto regulu noteikumiem uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar III pielikumā pievienoto atbilstības tabulu. 25 . pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2009. gada xx xx. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs I pielikums Minimālais izkrāvumu izmērs Zivis Menca (Gadus morhua) Saida (Pollachius virens) Heks (Merluccius merluccius) Megrims (Lepidorhombus spp.) Jūrasmēle (Solea spp.) Jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax) Makrele (Scomber spp.) Stavrida (Trachurus spp.) Siļķe (Clupea harengus) Sardīne (Sardina pilchardus) Anšovs (Engraulis encrasicolus) | 35 cm 35 cm 27 cm 20 cm 24 cm 36 cm 20 cm 15 cm 20 cm 11 cm 12 cm | Vēžveidīgie Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) Norvēģijas omāru astes Eiropas zirnekļkrabis (Maia squinado) Ēdamais krabis (Cancer pagurus) | 85 mm (kopējais garums) 25 mm (galvkrūšu vairoga garums) 46 mm 120 mm 140 mm | Gliemji Astoņkājis (Octopus vulgaris) Lielā ķemmīšgliemene (Pecten maximus) | 450 grami (izķidāts) 100 mm | II pielikums Jūras organismu izmēra noteikšana 1. Zivs izmēru nosaka, mērot no purna gala līdz astes spuras galam. 2. Norvēģijas omāra izmēru nosaka, mērot čaulas garumu paralēli viduslīnijai no viena acs dobuma aizmugures līdz tālākajai galvkrūšu vairoga malai un/vai kopējo garumu no pieres dzelkšņa gala līdz anālās daivas aizmugurējam galam, neieskaitot sariņus, un/vai — noņemtu Norvēģijas omāru astu gadījumā — no pirmā klātesošā astes segmenta priekšējās malas līdz anālās daivas aizmugurējam galam, neieskaitot sariņus. Asti mēra plakaniski, neizstieptu un dorsālā pusē. 3. Eiropas zirnekļkrabja un ēdamā krabja izmēru attiecīgi nosaka, mērot galvkrūšu vairoga minimālo platumu perpendikulāri galvkrūšu vairoga „priekšas–aizmugures” viduslīnijai. 4. Gliemenes izmēru nosaka, mērot pāri čaulas garākajai daļai. III pielikums Atbilstības tabula Regula (EK) Nr. 850/98 | Šī regula | 1. pants | 1. pants | 2. pants | 2. pants | 3. pants | 3. pants | 4. panta 1. punkts | 4. panta 2. punkts | 4. panta 3. punkts | 4. panta 4. punkts | 4. panta 5. punkts | 4. panta 6. punkts | 5. pants | 6. panta 1. punkts | 6. panta 3. punkta d) apakšpunkts | 6. panta 2. punkts | 6. panta 3. punkta a) apakšpunkts | 6. panta 3. punkts | 7. pants | 8. pants | 6. panta 3. punkta e) apakšpunkts | 9. pants | 6. panta 3. punkta b) apakšpunkts | 10. pants | 11. pants | 12. pants | 13. pants | 14. pants | 15. pants | 16. pants | 6. panta 1. punkts | 17. pants | 4. panta 1. punkts | 18. panta 1. punkts | 4. panta 4. punkts | 18. panta 2. punkts | 18. panta 3. punkts | 18. panta 4. punkts | 19. panta 1. punkts | 4. panta 2. punkts | 19. panta 2. punkts | 19. panta 3. punkts | 4. panta 3. punkts | 20. pants | 21. pants | 22. pants | 23. pants | 25. pants | 14. pants | 26. pants | 15. pants | 27. pants | 28. pants | 29. pants | 29.a pants | 29.b pants | 30. panta 1. punkts | 7. panta 2. punkts | 30. panta 2. punkts | 30. panta 3. punkts | 30. panta 4. punkts | 30. panta 5. punkts | 31. pants | 12. pants | 32. pants | 11. pants | 33. pants | 34. pants | 35. pants | 36. pants | 37. pants | 38. pants | 39. pants | 40. pants | 42. pants | 13. pants | 43. pants | 19. pants | 44. pants | 20. pants | 45. pants | 16. pants | 46. pants | 17. pants | 47. pants | 48. pants | 22. pants | 49. pants | 50. pants | 25. pants | I pielikums | II pielikums | III pielikums | IV pielikums | V pielikums | VI pielikums | VII pielikums | VIII pielikums | IX pielikums | X pielikums | XI pielikums | XII pielikums | I pielikums | XIII pielikums | II pielikums | XIV pielikums | XV pielikums | III pielikums | [pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp. [2] OV L 292, 21.11.2000., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2001. gada 16. jūlija Regulu (EK) Nr. 1456/2001. [3] OV L 256, 3.8.2004., 17. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2007. gada 11. jūnija Lēmumu (2007/409/EK). [4] COM(2004) 438, galīgā redakcija. [5] OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp. [6] COM(2005) 647, galīgā redakcija. [7] Ziemeļjūras RKP, Ziemeļrietumu ūdeņu RKP, Dienvidrietumu ūdeņu RKP. [8] Padomes 2004. gada 26. aprīļa Regula (EK) Nr. 812/2004, ar ko nosaka pasākumus attiecībā uz vaļveidīgo nejaušu nozveju zvejniecībā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 88/98. Šī regula attiecas ne vien uz Ziemeļjūru, bet arī uz Vidusjūru un Baltijas jūru, un tāpēc paliks atsevišķa. [9] ZZTEK darba grupas sanāksmes 2007. gada 19.–23. martā un 15.–19. martā. [10] ZZTEK darba grupas sanāksme 2007. gada 11.–15. jūnijā. [11] 2007. gada 4.–6. jūnijs, Olesuna, Norvēģija. [12] ICES WGFTFB 2005. gada ziņojums ( ICES CM 2005/B:04). [13] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. [14] OV C , , . . lpp. [15] OV C , , . .lpp. [16] OV C , , . .lpp. [17] OV C , , . .lpp. [18] OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2166/2005. [19] COM(2004) 438, galīgā redakcija. [20] OV L 349, 31.12.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 809/2007. [21] OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp. [22] OV L 256, 3.8.2004., 17. lpp.Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2007/409/EK (OV L 155, 15.6.2007., 68. lpp.). [23] OV L 191, 7.7.1998., 10. lpp. [24] [25] [26] OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp.