LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 9.9.2010 
SEC(2010) 1008 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS ATBILDES UZ 2009. GADA P ĀRSKATA 6. NODA ĻU  
ĀRĒJAIS ATBALSTS, ATT ĪSTĪBA UN PAPLAŠIN ĀŠANĀS 
LV 2   LV KOMISIJAS ATBILDES UZ 2009. GADA P ĀRSKATA 6. NODA ĻU  
ĀRĒJAIS ATBALSTS, ATT ĪSTĪBA UN PAPLAŠIN ĀŠANĀS 
IEVADS  
6.8. Lielākā daļa stabilitātes instrumenta ietvaros veikto pas ākumu ietver rea ģēšanu uz kr īzes 
vai krīzes tuvošan ās situācijām, kā arī pirms un p ēc krīzes kapacit ātes veidošanu. 
6.10. Situ ācijās, kad nestabila politisk ā vide rada paaugstin ātu riska līmeni, tiek ieviesti t ādi 
risku mazinoši pas ākumi kā ex post  pārbaužu apmekl ējumi, kas papildus oblig ātajām ārējām 
revīzijām, ko atbalsta sa ņēmēji veic saist ībā ar līguma pras ībām, jāveic centr ālajiem 
dienestiem vai p ārstāvniecībām. 
6.17. 
(a) Komisija atz īmē, ka 2009. gada paraug ā salīdzinājumā ar iepriekš ējiem gadiem ir iek ļauti 
ievērojami vair āk galīgie maksājumi.  
6.18. Komisija atzin īgi novērtē to darījumu "biežuma" palielin āšanos sal īdzinājumā ar 
rādītājiem 2008. un 2007. gad ā, ko Palāta uzskata par piln ībā pareiziem (87 %). 
6.20. ES p ārstāvniecības ir atbild īgas par liel āko daļu no Komisijas ārējā atbalsta portfe ļa 
veikto maks ājumu. Attiec ībā uz EuropeAid 79 % no ES budžeta pašreiz ējā portfeļa 
(neizpildītās saistības) 2009. gad ā pārvaldīja pārstāvniecības. 
6.21. Komisija uzskata, ka pas ākumi, lai atkl ātu un nov ērstu kļūdas pirms gal īgo maksājumu 
veikšanas (piem ēram, ziņojumu iesniegšana, ārējā revīzija, Komisijas person āla veiktā 
izdevumu un dar ījumu pārbaude), ir efekt īvi. Turklāt iespējamās neatbilst ības pēc tam vēl var 
labot, veicot ex post  revīzijas un atbilstošu piedzi ņu. Tomēr ar pārbaudēm nav reāli iespējams 
līdz nullei samazin āt finanšu k ļūdu risku.  
6.22. Komisija uzskata, ka daudzgadu p ārraudzības un kontroles sist ēmas ārējā atbalsta, 
attīstības un paplašin āšanās politikas grupai ir efekt īvas un ar katru gadu ir iev ērojami 
uzlabojuš ās, kā to atspogu ļo pilnībā pareizi veikto maks ājumu īpatsvara palielin āšanās, ko 
Palāta ir konstat ējusi savā paraugā.  
6.23. Komisija atzin īgi novērtē Revīzijas palātas apsvērumu, ka " EuropeAid  ir izveidojis 
visaptverošu kontroles strat ēģiju" un "2009. gada EuropeAid  turpinājis ievērojami uzlabot 
pārraudzības un kontroles sist ēmu strukt ūru un darb ību" (skat īt 54. punktu 2009. gada 
pārskatā par EAF).  
6.24. Komisija ir gandar īta par Rev īzijas palātas atzinīgo nostāju attiecībā uz nesen 
ieviestajiem uzlabojumiem. 
6.26. Jaunaj ā priekšlikum ā par Finanšu regulas p ārskatīšanu ir apstiprin āts, ka saist ībā ar šo 
apmeklējumu specifisko raksturu 56. pant ā minētos novērtējumus var veikt tikai pak āpeniski, 
jo tie ir izveidoti ad hoc  un ex nihilo .  
KĀDP iepirkuma p ārbaužu sarakstu izveide ir pabe igta, un tie jau tiek izmantoti. 
LV 3   LV 6.27. Attiec ībā uz veco lietu sl ēgšanu (gan saist ībā ar ātrās reaģēšanas meh ānismu, gan 
KĀDP) Komisija veica pas ākumus jau 2009. gad ā. Šos pas ākumus turpin ās veikt visu 
2010. gadu. 
6.28. Ārējo attiecību ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors izstr ādāja rīcības plānu, lai 
uzraudzītu 2009. gada darb ības pārskatā formulēto atrunu un 2010. gad ā uzlabotu ticam ības 
kvalitāti. 
6.29. Komisija ir gandar īta par Pal ātas atzin īgo nostāju attiec ībā uz ieviestajiem 
uzlabojumiem, kuri turpin ās 2010. gad ā. Šogad veiktie pas ākumi ietver uzlabotu metodi 
saistībā ar pārbaudēm uz vietas, apm ācību, kā arī uzlabotas pamatnost ādnes par ex-post  
pārbaužu rezult ātu dokument āciju. 
6.31. Komisija uzskata, ka ex-ante  pārbaudes gan centr ālajos dienestos, gan ES 
pārstāvniecībās ir efekt īvas. Kā atzinusi Pal āta, Komisija turpin āja uzlabot savas iekš ējās 
sistēmas un pabeidza izstr ādāt norādījumu kopumu. 2008. gada p ārskatā ex-ante  pārbaudes 
tika novērtētas kā efektīvas. 
6.32. Paplašin āšanās ģenerāldirektorāts 2009. gad ā turpināja nodrošin āt, lai Kipras un 
Turcijas valsts iest ādes ievērotu pārvaldības pilnvaru nodošanas (da ļējas) nosac ījumus. Lai 
mazinātu riskus, tas saglab āja pārstāvniecības veiktās ex-ante  pārbaudes. 
Turklāt Palātas veiktaj ā padziļinātajā darījumu pārbaudē netika konstat ētas nekādas būtiskas 
nepilnības, izņemot zināmu revīzijas izsekojam ības trūkumu, kas piln ībā varētu izskaidrot 
pārstāvniecību pieņemtos lēmumus. 
(a) Tā kā vairākas valstis gatavojas piepras īt pārvaldības nodošanu, Paplašin āšanās 
ģenerāldirektorāts ir atjaunin ājis savus 2008. gada iekš ējos norādījumus, lai tajos ņemtu vērā 
pieredzi saist ībā ar pārvaldības nodošanu 2008. gad ā, un 2009. gad ā sniedza papildu 
norādījumus visiem proces ā iesaistītajiem dal ībniekiem. Šobr īd tiek izstr ādāts izsmeļošs 
pārvaldības nodošanas nor ādījumu dokuments pieteikumiem, kas tiks sa ņemti nākamajos 
pāris gados.  
(b) Pārstāvniecības vadītāja uzdevums apstiprin āt līdzekļu piepras ījumu ir skaidri nor ādīts 
Paplašināšanās ģenerāldirektorāta izdotajos iekš ējos norādījumos. Pārbaudes, kas veicamas 
saskaņā ar Paplašin āšanās ģenerāldirektorāta sniegtajiem nor ādījumiem, ir vajadz īgais 
pamats, lai apstiprin ātu konkrētu līdzekļu pieprasījumu. 
6.33. Rev īzijas pal ātas skartie jaut ājumi būtībā ir saist īti ar iesp ējamiem rev īzijas 
izsekojam ības uzlabojumiem, bet ne b ūtiskām kļūdām šo noteikumu piem ērošanā. Vairums šo 
jautājumu tika atrisin āti 2010. gada s ākumā ar iekšējo instrukciju un preciz ējumu palīdzību.  
6.34. Tā kā Finanšu regula un t ās īstenošanas noteikumi tika groz īti 2003. gad ā, 
Paplašināšanās ģenerāldirektorāts vienmēr ir piemērojis šajā grozītajā Finanšu regul ā prasīto 
grāmatojumu noskaidrošanas proced ūru. Šī procedūra ir regul āri atjaunin āta un pašlaik ir 
aizstāta ar būtiskāku konsolid ētu dokumentu "Gr āmatojumu noskaidrošanas politika 
decentraliz ētā pārvaldībā — PHARE un p ārejas programma", kas pie ņemts 2010. gada j ūnijā 
un kurā daudz sīkāk ir noteikts, k ā, vajadzības gadījumā, attiecībā uz sistēmas nepiln ībām var 
piemērot vienotas likmes korekcijas (piem ēram, grāmatojumu noskaidrošana programm ām 
saistībā ar paplašin ātu decentraliz ētu pārvaldību.). 
LV 4   LV Paplašināšanās ģenerāldirektorāts 2009. gad ā vien slēdza 375 gal īgās deklarācijas, t.i., daudz 
lielāku skaitu nek ā jauno sākto programmu skaitu. V ēl aizvien ir lietas, kur ās pretrunu 
procedūra ir laikietilp īga un to pabeigšanai var b ūt vajadzīgi vairāki gadi. 
6.38. Komisija uzskata, ka ex-post  pārbaudes saist ībā ar decentraliz ētu pārvaldību ir piln ībā 
efektīvas. Tā atzīst, ka ex-post  pārbaudes funkcija saist ībā ar centraliz ēto pārvaldību vēl nav 
pilnībā sākta īstenot.  
Šīs turpmākās ex-post  revīzijas, kuras veic atseviš ķa horizont āla struktūra un kas aprakst ītas 
šajā iedaļā, ir paredz ētas vienīgi, lai pārstāvniecības pilnvarotajam kred ītrīkotājam sniegtu 
papildu p ārliecību papildus Finanšu regulas pras ībām. 
6.39. Šī jaunā stratēģija ietver papildu pras ību sniegt papildu p ārliecību, lai arī tas nav pras īts 
Finanšu regul ā.  
6.42. Rev īzijas rezult āti ir pieejami un izmantojami partneru izv ērtēšanai. Saist ībā ar partneru 
akreditāciju tiek sa ņemta arī informācija no projektu p ārraudzības, un cita starp ā ņemti vērā 
partnera finansi ālie, juridiskie un darb ības aspekti. V ērtējuma un rev īziju rezult ātā partneri 
bieži vien sa ņem ieteikumus uzlabot iekš ējās kontroles sist ēmas. Tādēļ daudzu rev īzijas 
ziņojumu rezult ātā ir tieši veiktas izmai ņas partneru kontroles sist ēmu status ā. Pašreizējās 
Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta ieviestās revīzijas un izv ērtēšanas sist ēmas rezult ātā ir 
ieviesta kontroles sist ēma, kura sniedz l īdzsvarotu un efekt īvu pārskatu par partneru iekš ējās 
kontroles sist ēmām, kas savuk ārt palīdz novērst kļūdas un pārkāpumus. 
6.43. Lai ar ī mērķi ir piln ībā pietiekami, lai pie ņemtu finans ēšanas lēmumu, tom ēr 
finansēšanas lēmumos saist ībā ar humāno palīdzību noteiktie m ērķi jāskata kop ā ar detaliz ētu 
informāciju par konstat ētajām vajadzībām, ierosin āto stratēģiju un vajadz īgajiem elementiem 
pārliecinošā atbildē, kuri ir ietverti l ēmuma apliecinošajos dokumentos.  
Attiecībā uz krīzes situāciju sarež ģītību, daudzaj ām vajadz ībām un citu donoru pieejam ību 
detalizētās vajadzības, kas ir j āskata kop ā ar konkrētu reakciju, ir notei ktas priekšlikumos, ko 
Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta partneri ie snieguši saska ņā ar Komisijas l ēmumu par 
finansēšanu. Komisija uzskata, ka Hum ānās palīdzības ģenerāldirektorāta ieviestās projektu 
atlases proced ūras atspogu ļo humānās palīdzības īpatnības un sniedz lielu garantiju attiec ībā 
uz Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta partneru sniegt ā atbalsta kvalit āti. Tomēr Komisija 
piekrīt, ka dokument āciju saistībā ar priekšlikumu izv ērtēšanu iesp ējams vēl vairāk uzlabot, 
racionaliz ēt un standartiz ēt. 
6.44. Komisija atzin īgi novērtē Palātas vispārējo slēdzienu.  
Attiecībā uz iepirkuma centriem hum ānās palīdzības jomā Komisija ir gandar īta par atzin īgo 
nostāju attiecībā uz to visp ārējo lietderību.  
6.45. Komisija atzin īgi novērtē Palātas novērtējumu un apstiprina savu ap ņemšanos turpin āt 
pēc pārbaudes proced ūras uzlabošanu.  
6.48. Komisija veica p ētījumu, lai identific ētu panākumu gūšanas faktorus, kas ietekm ē gada 
darbības pārskatu kvalit āti. Reaģējot uz identific ētajiem faktoriem, tika īstenoti vair āki 
pasākumi, lai uzlabotu to pier ādījumu kvalit āti, kas ir iesniegti nol ūkā uzlabot zi ņojumu 
ticamību un lasāmību. Tādēļ Komisija ir gandar īta par Pal ātas pozitīvo novērtējumu attiec ībā 
uz gada darb ības pārskatiem un turpin ās darbu pie to uzlabošanas, lai tos var ētu izmantot k ā 
ticamības deklar ācijas pierādījuma avotu. 
LV 5   LV 6.50. Komisija atzin īgi vērtē Palātas atzinumu, ka EuropeAid gada darb ības pārskats ir 
"skaidrs un informat īvs, jo īpaši tādēļ, ka tajā izmantoti kvantitat īvi rādītāji" (skatīt EAF 
pārskata 50. punktu). Komisija ir p ārliecināta, ka EuropeAid  gada darb ības pārskata četros 
"pārliecības" veidošanas blokos min ētie kvalit ātes un kvantit ātes rādītāji patiešām ir 
pierādījums, kas pastiprina ģenerāldirektora pazi ņojumu par pamatotu p ārliecību un sniedz 
precīzu vērtējumu par finanšu p ārvaldības EuropeAid  pareizību.  
SECINĀJUMI UN IETEIKUMI  
6.52. Komisija ir izstr ādājusi savas p ārbaudes t ā, lai tās aptvertu daudzga du projektu pilnu 
dzīves ciklu. T ā uzskata, ka š īs pārraudzības un kontroles sist ēmas ārējā atbalsta, att īstības un 
paplašināšanās politikas grup ā ir efektīvas un ar katru gadu ir iev ērojami uzlabojuš ās, kā to 
atspoguļo pilnībā pareizi veikto maks ājumu īpatsvara palielin āšanās, ko Palāta ir konstat ējusi 
savā paraugā. Ir īstenoti Pal ātas pēdējos gados sniegtie ieteikumi, un daudzus no šiem 
uzlabojumiem Pal āta ir atzin īgi novērtējusi, kā rezultātā būtiski galveno kontroles sist ēmu 
elementi tiek uzskat īti par "efekt īviem". 
6.53.  (a) Komisija pie ņem Palātas ieteikumu un v ēlas preciz ēt, ka tā jau veic pas ākumus, lai 
izpildītu visus ieteikumus saist ībā ar ex-post  pārbaudēm Ārējo attiecību ģenerāldirektorātā.  
(b) Komisija piekr īt Palātai un vēlas uzsvērt, ka 2009. gad ā jau tika pieliktas iev ērojamas 
pūles, lai samazin ātu to nepabeigto veco pr ojektu skaitu, kas ir j āslēdz. Faktiski 75 % no 
visiem ātrās reaģēšanas meh ānisma līgumiem, kas 2009. gada s ākumā nebija pabeigti, l īdz 
gada beig ām tika slēgti. Šos pas ākumus turpin ās veikt visu 2010. gadu. 
(c) Tā kā vairā
kas valstis gatavojas piepras īt pārvaldības nodošanu, Paplašin āšanās 
ģenerāldirektorāts ir atjaunin ājis savus 2008. gada iekš ējos norādījumus, lai tajos ņemtu vērā 
pieredzi saist ībā ar pārvaldības nodošanu 2008. gad ā, un 2009. gad ā sniedza papildu 
norādījumus visiem proces ā iesaistītajiem dal ībniekiem.  
(d) Komisija jau ir veikusi vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu, ka person āla veiktās 
pārbaudes darb ības, finanšu un l īgumu slēgšanas noda ļās tiek detaliz ētāk dokument ētas.  
(e) CRIS datu kvalit āte tiek regul āri pārbaudīta, jo īpaši, pirms tiek ieg ūta būtiska inform ācija 
gada darb ības pārskatam. IT p ārvaldības rīks, kurā dati tiek ievad īti, ietver ar ī datu kvalit ātes 
pārbaudes. Turkl āt Komisija lielu uzsvaru liek uz CRIS  lietotāju apmācību. 
(g) Kopš 2007. gada sl ēgšanas pas ākumi ir bijuši Paplašin āšanās ģenerāldirektorāta prioritāte. 
Paplašināšanās ģenerāldirektorāts 2009. gad ā vien slēdza 375 gal īgās deklarācijas. 
(h) Komisija jau str ādā pie tā, lai vēl vairāk uzlabotu un saska ņotu centraliz ēto dokument āciju 
priekšlikumu nov ērtēšanai. Standartiz ēta novērtēšanas ziņojuma ieviešana ir viena no 
iespējām, kas tiek apsv ērta. 
(i) Lai arī Palātas ieteikums ir lietder īgs, pašreiz ējās prioritātes un resursu ierobežojumi ne ļauj 
šo ieteikumu īstenot tuv ākajā nākotnē. 
6.54. Rea ģējot uz Pal ātas ieteikumiem, EuropeAid  
LV 6   LV - apsvērs iespējamās metodes attiec ībā uz atlikušo k ļūdu lēstās finansiālās ietekmes 
rādītāju, 
- novērtēs savu pārbaužu rentabilit āti saistībā ar pieļaujamā kļūdas riska p ārskatīšanu, 
- pabeigs un īstenotājām organiz ācijām izplatīs finanšu p ārvaldības instrumentu kopumu, 
- turpin ās pasākumus, lai nodrošin ātu pareizu un savlaic īgu revīzijas inform ācijas 
reģistrēšanu, 
- centīsies uzlabot inform ācijas tehnolo ģiju sistēmas, kas atbalsta t ās revīzijas darbu, 
- ar pārskatītu norādījumu un sal īdzinošā novērtējuma procesu (kvalit ātes atbalsta grupa) 
palīdzību uzlabos budžeta atbalsta maks ājumu kritēriju izstrādi un pārbaudi, 
- īstenos pārskatītu valsts finanšu p ārvaldības uzraudz ības un ziņošanas sist ēmu attiecībā uz 
budžeta atbalsta maks ājumiem. 
Īpašā ziņojuma Nr. 3/2006 par sniegto Eiropas Komisijas sniegto hum āno palīdzību 
cunami upuriem uzraudz ības pasākumi  
6.65. COR  modeli s āks izstrādāt 2011. gad ā, kad tas b ūs iekļauts IT rīkā (Hope /e-rīks). Pēc 
testēšanas un datu ievades sagaid āms, ka modeli var s ākt plānot izmantot 2012. gad ā. 
6.66. Komisija ir piln ībā atbalstījusi Palātas lūgumus sa ņemt vajadz īgos apliecinošos 
pierādījumus no ANO organiz ācijām, un šis princips ir skaidri paredz ēts Finanšu un 
administrat īvajā nolīgumā. Ja Palāta ir inform ējusi Komisiju par sarež ģījumiem šaj ā saistībā, 
Komisija var sazin āties ar saviem sadarb ības partneriem ANO, lai rastu risin ājumu un 
nodrošinātu vajadzīgās informācijas sniegšanu Pal ātai. 
6.67.  (a) Pašlaik tiek veikta  Komisijas Konsensa r īcības plāna vidusposma p ārskatīšana, un gala 
rezultātiem jābūt pieejamiem 2010. gada beig ās. 
(b) Civilās aizsardz ības uzraudz ības un inform ācijas centra ( MIC) pārvietošana jau rada 
sinerģijas, piem ēram, reālā laika inform ācijas pieejam ība dabas un citu katastrofu s ākumā un 
ciešāka sadarb ība uz vietas  starp Hum ānās palīdzības ģenerāldirektorāta tehniskajiem 
ekspertiem un dal ībvalstu nos ūtītajiem ekspertiem civil ās aizsardz ības pasākumu veikšanai. 
(c) Komisija ir gandar īta par Pal ātas atzinīgo nostāju attiecībā uz jauno instrumentu 
ieguldījumu p
ārejas proces ā. Lai šos centienus pastiprin ātu, Komisija ir izveidojusi 
starpdienestu grupu p ārejas jaut ājumos, lai t ādējādi sekmētu kopīgu viedokli, saska ņotas 
pieejas un kop ējas nostājas par "p ārejas situ āciju" politiku, kad ir pieejami hum ānās 
palīdzības, attīstības un stabiliz ācijas instrumenti. M ērķis ir uzlabot gan politiku, gan 
programmu īstenošanu uz vietas un sniegt ieguld ījumu starptautisk ās politisk ās debatēs par 
pārejas situācijām. 
(d) Komisija piekr īt Palātas apgalvojumam un pl āno, ka pirmos rezult ātus tā varēs sniegt 
2011. gada beig ās. 
LV 7   LV Īpašā ziņojuma Nr. 6/2006 par vides aspektiem, Komisijai sadarbojoties att īstības jomā, 
uzraudzības pasākumi  
6.71. Kav ēšanās stratēģijas izstrādē bija saist īta ar izmai ņām prioritātēs, kuras paredz ēja, ka 
vides strat ēģija vairs nebija j āizdod kā atsevišķs paziņojums, bet k ā pielikums plaš ākam 
paziņojumam par visu p ārnozaru jaut ājumu (ne tikai vides) integr ēšanu, kuru bija pl ānots 
pieņemt 2008. gada beig ās. Šī pieeja tika ierosin āta, lai samazin ātu Komisijas pazi ņojumu 
skaitu. Ta ču no šīs jaunā pieejas atteic ās, jo bija gr ūtības vienā dokument ā apvienot daž ādus 
integrācijas jautājumus un tika atz īta nepieciešam ība pēc pieejas, kur ā vairāk uzmanības tiktu 
veltīts vides jaut ājumam. San āksme ar dal ībvalstīm (un pilsonisko sabiedr ību) notika 
2009. gada septembr ī, lai kopīgi sāktu jaunās stratēģijas izstrādi. 
6.72. Pēc Palātas piepras ījuma tika noteikti galvenie kvantitat īvie rādītāji saistībā ar pašreiz ējo 
vides integr ācijas strat ēģiju, un kopš 2006. gada tie tiek uzraudz īti. Šie rādītāji ir saistīti ar 
tādu instrumentu piem ērošanu kā vides profili, izstr ādājot valsts un re ģionālās stratēģijas, kā 
arī vides nov ērtējumi saist ībā ar programm ām un projektiem, pied āvāto mācību kursu skaitu 
un apmācīto darbinieku skaitu. Kvalitat īvie rādītāji, lai nov ērtētu vides integr āciju projektu 
formulēšanā, tika noteikti un piem ēroti pirmaj ā izmēģinājuma ex-post  novērtējumā, ko veica 
2009. gad ā. 
6.73. Saist ībā ar to, ka Komisij ā amata vietu skaits netiks palielin āts, un kā atzinusi Pal āta, 
EuropeAid uzsvaru dr īzāk ir licis uz nespeci ālistu darbinieku prasmju stiprin āšanu, nevis 
īpaša izvērtējuma veikšanu par t ā iekšējiem resursiem. P ārskata period ā tā šo pieeju 
konsekventi īstenoja. 
6.74. Pēckontrole, kas bija izm ēģinājuma projekts, bija da ļa no centieniem nodrošin āt 
nepārtrauktus uzlabojumus projekta noformul ēšanas posm ā.  
6.75. Tagad visiem EuropeAid centrālo dienestu darbiniekiem un visiem EuropeAid 
darbiniekiem, kas tiek nos ūtīti darbā uz pārstāvniecībām, obligāti jāpiedalās mācību kursos 
par vides aspektu integr ēšanu. Piedaloties vair āk nekā 400 dalībniekiem, tas bija viens no 
vislabāk apmekl ētajiem m ācību kursiem 2009. gad ā. Kopš 2005. gada ir r īkoti daudz un 
dažādi mācību semināri, tostarp aptuveni 50 re ģionālie semināri tika rīkoti sadarb ības valstīs 
un vēl lielāks semināru skaits — centr ālajos dienestos.  
6.76.  Novērtējumu par vides aspektu integr ēšanu, sadarbojoties att īstības jomā, paredzēts 
veikt 2011. gad ā. Pašlaik tiek veidota centr āla datubāze individu ālu projektu nov ērtējumiem; 
darbību tā sāks 2011. gad ā. Tika izstr ādāti uz rezult ātiem vērstas uzraudz ības novērtējuma 
ziņojumi, kuros galven ā uzmanība tika vērsta uz vides projektiem, kas 2005. un 2009. gad ā 
tika īstenoti Lat īņamerikā. Saistībā a r  v a l s t s  n o v ērtējumiem par EK sadarb ību kā daļa no 
pārnozaru jaut ājumiem tika apskat īti vides aspekti. 
6.77. EuropeAid ir uzlabojis savas sp ējas konstat ēt un izsekot izdevumus saist ībā ar vides 
projektiem, ta ču vēl joprojām ir ļoti grūti aprēķināt precīzas summas, k ādas piešķirtas 
mērķiem vides jom ā to pasākumu ietvaros, kas galvenok ārt ir vērsti uz citiem politikas 
mērķiem. Norisin ās debates ar ESAO Att īstības palīdzības komiteju, lai redz ētu, kā kvalitatīvi 
dati, kas balst īti uz Rio politikas r ādītājiem, vislab āk var tik p ārvērsti finanšu datos. 
6.78. Valstu vides profilu kvalit āte un to ietekme uz valstu strat ēģijas dokumentiem joproj ām 
ir atšķirīga, taču daži valstu vides profili, balstoties uz pamatnost ādnēm par vides aspektu 
integrāciju, tiek atjaunin āti, lai labāk varētu risināt jautājumus saist ībā ar klimata p ārmaiņām. 
Arī pateicoties pamatnost ādnēm par vidusposma p ārskatīšanu lielāka uzman ība valstu vides 
LV 8   LV profilos tika piev ērsta vides un klimata p ārmaiņu jautājumiem, jo īpaši valst īs, uz kur ām 
attiecas att īstības sadarb ības instruments. 
6.79. Jaunas budžeta atbalsta pamatnost ādnes tiks izstr ādātas 2011. gad ā, un tās ietvers jaunas 
norādes par p ārnozaru jaut ājumiem. Lai ar ī ir iekļauti īpaši vides r ādītāji, daudzās valstīs 
kopējo donoru sist ēmu ietvaros risin ās politisks dialogs par vides jaut ājumiem, kas orient ēti 
uz vispārējā budžeta atbalsta pas ākumiem. Lai strat ēģiskie vides nov ērtējumi būtu efektīvi, 
vērā jāņem vietējā situācija un partnervalstu l īdzdalība, un tādēļ nevar ieviest pras ību par šādu 
novērtējumu veikšanu. 
6.81. EuropeAid ir izstrādājis informat īvus un nor ādījumu dokumentus, kuros cita starp ā 
sniegtas atsauces uz sabiedr ības dabas resursu p ārvaldību. Vairākas EK programmas ir 
veicinājušas dabas resursu p ārvaldības iniciat īvas vietējā līmenī. Tematiskaj ā programm ā 
videi un notur īgai dabas resursu, tostarp ener ģijas, pārvaldībai sniegta īpaša atsauce uz 
sadarbību ar viet ējām kopien ām, un tas tika iek ļauts uzaicin ājumos iesniegt priekšlikumus par 
koncepcijas skaidrojumiem, kuros v ērā tika ņemts tas, lai nodrošin ātu vietējo kopienu, tostarp 
pamatiedz īvotāju, īpašumties ības un ties ības saistībā ar mežu p ārvaldību. 
6.84.  EuropeAid ir izstrādājis vairākus informat īvus dokumentus, lai sekm ētu ilgtspējīgu 
attīstību, uzsvaru liekot uz pieeju, kuras pamat ā ir vietējā sabiedrība. Turklāt Tematiskaj ā 
programm ā videi sniegta īpaša atsauce uz sadarb ību ar viet ējām kopien ām, un tas tika iek ļauts 
uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus par koncepcijas skaidrojumiem, kuros v ērā tika ņemts 
tas, lai nodrošin ātu vietējo kopienu, tostarp pamatiedz īvotāju, īpašumties ības un ties ības 
saistībā ar mežu p ārvaldību.  
6.85. Cieš ā sadarbībā ar vairākām ES attīstības aģentūrām ir pabeigts EK p ētījums par pieeju 
vides un dabas resursu jom ā, un šobr īd tiek izstr ādātas dažas EK nozaru politikas atbalsta 
programmas šaj ā jomā. Salīdzinājumā ar pagātni tā noteikti ir jauna att īstības tendence. Tagad 
var būt iespējams izveidot ES trasta fondus saska ņā ar priekšlikumu p ārskatīt Finanšu regulu, 
un ir nosl ēgti nodošanas l īgumi, lai ES dal ībvalstis var ētu veikt ieguld ījumus EK p ārvaldītajā 
Pasaules klimata p ārmaiņu aliansē. Inovatīvi finansēšanas meh ānismi vides jom ā ietver ar ī 
privāto un valsts sektora partner ību izveidi un aizdevumu un dot āciju apvienojumu. 
6.86. Komisija turpin āja izmantot dal ībvalstu un priv āto uzņēmumu zin ātību savu vides 
stratēģiju īstenošanā. 
6.87. Komisija atzin īgi novērtē Palātas atzinumu, ka attiec ībā uz vides aspektu integr ēšanu 
ārējās palīdzības politik ā ir panākts būtisks progress. P ēckontrole, kas bija izm ēģinājuma 
projekts, bija da ļa no centieniem pan ākt nepārtrauktus uzlabojumus. Šis process ietv ēra to 
salīdzinošā novērtējuma (kvalit ātes atbalsta grupa) proced ūru pārskatīšanu, ar kur ām ievieš 
skaidrākas norādes par vides aspektu risin āšanu, izstr ādājot projektu priekšlikumus. 
LV 9   LV 6.88. Komisija un ES dal ībvalstis kop īgi strādā pie tā, lai 2011. gada s ākumā būtu izstrādāts 
pirmais vides strat ēģijas projekts, kas tiktu pie ņemts 2011. gada otraj ā pusē.  
Komisija pl āno turpin āt darbu pie r ādītājiem, lai uzraudz ītu, cik efekt īva ir jauna vides 
stratēģija, un izv ērtētu vides aspektu integr āciju savās darbībās. Vispārēju novērtējumu par 
vides aspektu integr ēšanu sadarb ībā attīstības jomā paredzēts veikt 2011. gad ā. Ja vērtējuma 
rezultāti būs pieejami laikus, tie tiks iek ļauti jaunās ES strat ēģijas izstrādē. 2011. gad ā plānots 
izdot arī jaunas budžeta atbalsta pamatnost ādnes, un t ās ietvers jaunas nor ādes par pārnozaru 
jautājumiem. Veicot šo darbu, Komisija turpin ās veidot ciešu sadarb ību un saska ņošanu ar ES 
dalībvalstīm nolūkā atbalstīt atbalsta efektivit ātes programmu.