Priekšlikums Padomes lēmums par Eiropas Brīvprātīgā darba gadu (2011) {SEC(2009)725} /* COM/2009/0254 galīgā redakcija - CNS 2009/0072 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 3.6.2009 COM(2009) 254 galīgā redakcija 2009/0072 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Eiropas Brīvprātīgā darba gadu (2011) {SEC(2009)725} PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Ievads Brīvprātīgais darbs ir sabiedriskās līdzdalības un demokrātijas visskaidrākā izpausme, kas liek lietā tādas Eiropas vērtības kā solidaritāte un nediskriminācija un veicina harmonisku sabiedrības attīstību. Tam ir liela nozīme tik dažādās un atšķirīgās jomās kā izglītība, jaunatne, kultūra, sports, vide, veselības aizsardzība, sociālā aprūpe, patērētāju aizsardzība, humānā palīdzība, attīstības politika, pētniecība, vienlīdzīgas iespējas un ārējās attiecības. Vienlaikus tam ir nozīmīga mācību iespēja, jo, iesaistoties brīvprātīgajā darbā, iedzīvotāji apgūst jaunas prasmes un stiprina piederības sajūtu sabiedrībai. Tādēļ brīvprātīgajam darbam ir divas priekšrocības: ar sasniegtajiem rezultātiem un radīto solidaritātes sajūtu tas veicina sabiedrības sociālo kohēziju un vienlaikus tas ir noderīgs pašiem brīvprātīgajiem, jo pilnveido to prasmes un veicina personīgo izaugsmi. Šīs divas priekšrocības ir patiess ieguldījums ES sociālās programmas īstenošanā, kuras mērķis ir nodrošināt vairāk iespēju ES iedzīvotājiem, uzlabot kvalitatīvu pakalpojumu pieejamību un apliecināt solidaritāti tiem, kurus pārmaiņas ietekmē nelabvēlīgi. Ekonomikas grūtību laikā Eiropas Savienībai ir vēl svarīgāk atzīt brīvprātīgā darba nozīmi. Turklāt starptautiskā mērogā brīvprātīgais darbs apliecina solidaritāti ar jaunattīstības valstīm un to, ka pasaulē, kur arvien pieaug globalizācija, visas sabiedrības ir savstarpēji atkarīgas. Eiropā ir labas brīvprātīgā darba tradīcijas, kas bieži sakņojas pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalībā. Pagājušajās desmitgadēs sabiedriskā līdzdalība ir būtiski mainījusies, jo sabiedrībām tagad ir raksturīgs izteiktāks individuālisms, un tās vairāk vērstas uz autonomijas un pašizteikšanās vērtībām. Tas apgrūtina brīvprātīgo darbu, jo nozarei tagad ir jāpielāgojas jauniem līdzdalības veidiem, kam bieži raksturīgas īslaicīgas izlases veida saistības. Valsts mērogā dalībvalstīm un citām iesaistītajām personām ir jāmodernizē politika un infrastruktūra, lai brīvprātīgajā darbā dažādos dzīves posmos un dažādos veidos iesaistītu lielāku iedzīvotāju skaitu. Ir nepieciešams pilnveidot darba ņēmēju atbalstītu brīvprātīgo darbu, lai rastu jaunas iespējas piesaistīt jaunāka gada gājuma iedzīvotājus un apzinātu iespējas izmantot vecāka gada gājuma iedzīvotāju potenciālu. Eiropas Brīvprātīgā darba gadā ir plānots veicināt padziļinātu un strukturētu dialogu un labas prakses apmaiņu par minētajiem jautājumiem starp dalībvalstu iestādēm un citām ieinteresētajām personām. Tādējādi uzlabosies brīvprātīgā darba nosacījumi Eiropas Savienībā. 2. Eiropas Brīvprātīgā darba gads 2.1. Uzdevumi un iespējas ES dalībvalstīm raksturīga plaša tradīciju, uztveres, kultūras un tiesību sistēmu daudzveidība. Tomēr, neraugoties uz atšķirīgajiem valsts mēroga risinājumiem, pamatvērtības un iemesli, kuru dēļ Eiropas iedzīvotāji iesaistās brīvprātīgajā darbā, būtībā ir vienādi. Svarīgi ir palīdzēt citiem, un ir skaidri zināms, kādas priekšrocības gūst sabiedrība. Brīvprātīgās darbības mazina rasismu un aizspriedumus un veicina dialogu starp dažādām kultūrām un reliģijām. Brīvprātīgajā darbā iesaistās visas vecuma grupas, tādēļ tas var veicināt solidaritāti starp dažādām paaudzēm. Ar brīvprātīgā darba palīdzību var veicināt arī jaunu cilvēku aktīvu līdzdalību sabiedrības dzīvē. Brīvprātīgā darba iespējas ir jo īpaši plašas, veicinot aktīvu novecošanu un risinot demogrāfisko pārmaiņu radītās problēmas, jo tas sniedz iespēju izmantot vecāka gada gājuma cilvēku pieredzi sabiedrības labā. Uzņēmumi uzskata, ka ir vērtīgi atbalstīt brīvprātīgo darbu, bieži tā ir daļa no viņu korporatīvās un sociālās atbildības stratēģijas. Brīvprātīgā darba mācību aspekts un prasmes, ko tas sniedz, uzlabo iedzīvotāju nodarbinātības iespējas. Bezdarba laikā tas var arī būt aktīvas iesaistīšanās veids, kas palīdz iedzīvotājiem izvairīties no marginalizācijas, informē par bezdarbnieka statusu un vienkāršo reintegrāciju darba tirgū. Pašreiz, kad sabiedrība saskaras ar ekonomikas krīzes sekām, tas ir jo īpaši nozīmīgi. Līdz ar pārmaiņām sabiedrībā mainās arī prasības par cilvēku izglītību, karjeru un to laiku, ko tie var veltīt savai ģimenei un vaļaspriekiem. Šīs pārmaiņas ietekmē to, cik daudz laika cilvēki var veltīt brīvprātīgajam darbam, kad un kā tie vēlas tajā iesaistīties un ko viņi sagaida no organizācijām, kuras tie izvēlas brīvprātīgā darba veikšanai. Visu dalībvalstu kompetentās iestādes un pilsoniskās sabiedrības organizācijas dažādā mērā saskaras ar līdzīgām grūtībām — kā brīvprātīgajā darbā iesaistīt vairāk iedzīvotāju, vienkāršot to līdzdalības iespējas un nodrošināt veiktajiem pasākumiem atbilstošus standartus. Atbilstošas ierosmes jāpiedāvā gan fiziskām personām, gan uzņēmumiem. Jāatrod pareizais līdzsvars, panākot augstu profesionalitāti un vienlaikus saglabājot rīcības brīvību un elastību, kas ir nozarei raksturīgas pamatvērtības. Visās dalībvalstīs ir konkrēti šķēršļi apzināt iespējamo brīvprātīgā darba labvēlīgo ietekmi, piemēram, izpratnes, informācijas un atbalsta sistēmu (mācību utt.) trūkums, apgrūtinošas tiesību normas, ierobežotas starptautiskās apmaiņas shēmas un juridiskā statusa trūkums. Eiropas brīvprātīgās organizācijas apzinās to, ka brīvprātīgo prasmes un kvalifikācijas ne vienmēr atbilst jaunattīstības valstu vajadzībām. Savukārt gadījumos, kad ir veltīts laiks, lai brīvprātīgo prasmes un pieredzi saskaņotu ar konkrētas grupas vai sabiedrības vajadzībām attiecībā uz jaunattīstību, brīvprātīgie bieži ir spējīgi dot ievērojamu ieguldījumu, lai uzlabotu sabiedrības dzīves kvalitāti vai pavērtu plašākas iespējas pasaulē, ko arvien vairāk skar globalizācija. Brīvprātīgā darba potenciāls vēl nebūt nav pilnībā izmantots. Lai gan no katriem 10 Eiropas iedzīvotājiem 3 aktīvi iesaistās brīvprātīgajā darbā, gandrīz 8 no 10 uzskata, ka palīdzība citiem ir nozīmīga viņu dzīves sastāvdaļa. Jaunu cilvēku vidū atšķirība starp faktiskajiem un potenciālajiem brīvprātīgajiem ir vēl lielāka: tikai 16 % no jaunajiem eiropiešiem ir iesaistījušies brīvprātīgās darbībās, bet gandrīz 3 no 4 piekrīt tam, ka jāpalielina to pieejamo programmu skaits, kas veicina brīvprātīgo darbu. Lielās atšķirības starp valstīm liecina par savstarpējas mācīšanās nepieciešamību un potenciālu. Potenciālu noteikti var arī atraisīt, palielinot brīvprātīgo mobilitāti Eiropas Savienībā. Tādēļ nepieciešams vienkāršot speciālistu savstarpēju pieredzes apmaiņu un izpratnes veidošanu Eiropas mērogā, lai sekmētu profesionālismu nozarē un lai tādējādi dalībvalstis un pilsoniskā sabiedrība varētu labāk pielāgoties iepriekšminētajām pārmaiņām. Tas ļaus atraisīt brīvprātīgā darba potenciālu Eiropas Savienībā un ātrāk sasniegt Eiropas Savienības sociālās jomas mērķus. 2.2. Mērķi un pasākumi Saskaņā ar ES atjaunoto sociālo programmu Eiropas gada vispārīgais mērķis ir veicināt un atbalstīt, it īpaši apmainoties ar pieredzi un labu praksi, dalībvalstu, vietējo un reģionu iestāžu un pilsoniskās sabiedrības centienus radīt tādus nosacījumus, kas ir labvēlīgi brīvprātīgā darba veikšanai Eiropas Savienībā. Ir ierosināti četri mērķi. 1. Brīvprātīgajam darbam labvēlīgas vides veidošanas darbs ES. Padarīt brīvprātīgo darbu par sabiedriskās līdzdalības un tiešu personisku darbību veicināšanas sastāvdaļu ES mērogā. 2. Brīvprātīgā darba organizāciju pilnvaru palielināšana un brīvprātīgā darba kvalitātes uzlabošana. Vienkāršot brīvprātīgo darbu un veicināt sadarbības tīklu veidošanu, mobilitāti, sadarbību un sinerģiju starp brīvprātīgajām organizācijām un citām nozarēm ES mērogā. 3. Brīvprātīgā darba apbalvošana un atzīšana. Veicināt atbilstošas ierosmes fiziskām personām, uzņēmumiem un brīvprātīgā darba veicināšanas organizācijām un no politikas veidotājiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un uzņēmējiem sagaidīt pamatotu atzinību par prasmēm un iemaņām, ko apgūst brīvprātīgajā darbā. 4. Izpratnes veicināšana par brīvprātīgā darba vērtību un nozīmi. Uzlabot vispārējo izpratni par brīvprātīgā darba iniciatīvas būtību — sabiedriskās līdzdalības izpausmi un tiešu personisku darbību piemēru, kas ir palīdzība tādu visām dalībvalstīm svarīgu jautājumu risināšanā kā, piemēram, harmoniska sabiedrības attīstība un ekonomikas kohēzija. Saskaņā ar šiem mērķiem Brīvprātīgā darba gada pasākumi Eiropas mērogā būs vērsti uz labas prakses apmaiņu un uz saziņas un izpratnes veicināšanas pasākumiem, piemēram, plaši zināmiem pasākumiem, kuros iesaistītas visas ieinteresētās personas. Izmantojot dalībvalstu koordinācijas struktūras, visās dalībvalstīs nodrošinās līdzīgus pasākumus. Nozīmīgs aspekts būs brīvprātīgā darba organizāciju un citu ieinteresēto personu mobilizēšana, lai gada laikā uzsāktu programmas un turpinātu tās realizēt. Brīvprātīgais darbs ir pamatā vairākām tādām Kopienas programmām, kas galvenokārt veicina brīvprātīgo mobilitāti, piemēram, programma “Jaunatne rīcībā” (jo īpaši izmantojot Eiropas Brīvprātīgo dienestu), Mūžizglītības programma un programma “Eiropa pilsoņiem”. Šajā jomā aktīvās organizācijas turklāt saņem ES atbalstu humānās palīdzības, attīstības politikas, cilvēktiesību, veselības un vides un patērētāju aizsardzības jomā. Tādēļ šā priekšlikuma pamatā ir iesaistīšanas jomā paveiktais darbs citās ES programmās, kas būs nozīmīgs palīglīdzeklis Brīvprātīgā darba gada pasākumu realizēšanai. Saziņas un izpratnes veidošanas programmas Brīvprātīgā darba gadā papildinās kritisks daudzums konkrētu projektu, kas saistīti ar brīvprātīgā darba iniciatīvu vairākās nozarēs. Visi minētie projekti (un programmas, kas tos finansē) gūs priekšrocības no papildu publicitātes, ko tiem nodrošinās Eiropas Brīvprātīgā darba gads un sabiedrības informācijas kampaņa. 3. Apspriedes Komisija jau krietnu laiku ir apsvērusi to, ka brīvprātīgās iniciatīvas nozīme Eiropā varētu būt lielāka. Eiropas Brīvprātīgo dienests ir izveidots 1996. gadā. Kopš 2002. gada brīvprātīgais darbs ir bijis nozīmīgs jaunatnes politikas aspekts un viens no jaunatnes politikas kopīgajiem saskaņotajiem mērķiem atklātās koordinācijas metodes ( OMC ) ietvaros. Komisija turklāt 2006. gada aprīlī par brīvprātīgā darba turpmāko virzību apspriedās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju. Savā 2006. gada decembra[1] atzinumā Komiteja ieteica Eiropas mēroga pasākumus, lai veicinātu izpratni par brīvprātīgā darba nozīmi. Plašu atbalstu šai idejai izteica galvenās ieinteresētās personas un Eiropas Parlaments, kas 2008. gada jūlijā pieņēma attiecīgu rezolūciju[2], aicinot 2011. gadu nosaukt par Eiropas Brīvprātīgā darba gadu. Komisija par šo iniciatīvu rīkoja regulāras, atklātas un pārredzamas diskusijas ar galvenajām ieinteresētajām personām. Turklāt vairākas nesen notikušas apspriedes skāra jautājumus, kas saistīti ar brīvprātīgo darbu: - apspriedes saistībā ar Komisijas spēkā esošajām programmām par aktīvo pilsonību, jaunatni, kultūru un mūžizglītību (izglītība un apmācība), - apspriešanās process, kas ir daļa no sagatavošanās darba jaunajiem Eiropas 2008. gada rudens pamatnoteikumiem par sadarbību jaunatnes politikas jomā. Apspriežu rezultāti liecina par to, ka visas ieinteresētās personas atbalsta priekšlikumu par Eiropas Brīvprātīgā darba gadu. Ieinteresētās personas uzsvēra, ka šādam Eiropas gadam ir potenciāls saziņas un iesaistīšanas nozīmē un sniedza vērtīgus priekšlikumus attiecībā uz iniciatīvas mērķi un ieceri. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām rezultātus izmantoja, lai noteiktu Eiropas gada mērķus un pasākumus. Eiropas gada sagatavošanas posmā plašam ieinteresēto personu lokam būs papildu iespējas piedalīties gada veidošanā un sagatavošanā. 4. Ierosinātā instrumenta piemērotība, subsidiaritāte un ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Eiropas Savienībai brīvprātīgā darba jomā ir ierobežota kompetence, un tās iesaistīšanās pakāpe nedrīkst pārsniegt dalībvalstu rīcības atbalstīšanu. Eiropas Brīvprātīgā darba gads, kas atbilst subsidiaritātes principam, ir piemērots veids, kā risināt iepriekšminētos jautājumus. Informācijas apmaiņa un izpratnes veicināšana par brīvprātīgā darba, kas ir sabiedriskās līdzdalības izpausme, labākas izmantošanas potenciālu, palīdzēs ES sasniegt mērķus, piemēram, dzīves līmeņa un kvalitātes paaugstināšanu, plašas nodarbinātības veicināšanu, sociālās kohēzijas uzlabošanu un sociālās atstumtības apkarošanu. Lai sasniegtu šos un iepriekšminētos Kopienas mērķus, ir nepieciešams veikt saskanīgus pasākumus, kuros iesaistīti visu vecuma grupu iedzīvotāji un kas atspoguļo brīvprātīgā darba daudzšķautņaino būtību, pārsniedzot izglītības vai sociālās iekļautības aspektus. Tomēr Līgumā nav precīzi definētas pilnvaras, kas pamatotu šādu rīcību. Tādēļ Komisija ierosina Eiropas Brīvprātīgā darba gadu pamatot ar Līguma 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome pēc Komisijas priekšlikuma, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, ar vienprātīgu lēmumu var veikt attiecīgus pasākumus. Eiropas gada ieceri īstenos ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Reģionu komiteju un dažādu līmeņu pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Priekšlikuma mērķus nevar pienācīgā veidā sasniegt vienīgi ar dalībvalstu rīcību, jo valsts mēroga rīcība vien nedotu ES mēroga sadarbības priekšrocības, pieredzes un labās prakses apmaiņu starp dalībvalstīm. ES mēroga sadarbība nodrošina Eiropas perspektīvu un palīdz uzlabot Eiropas gada ietekmi izpratnes veicināšanas, atpazīstamības, ideju un labas prakses pārrobežu apmaiņas ziņā. Eiropas Brīvprātīgā darba gads var izraisīt politiskās debates, veicināt brīvprātīgā darba veicināšanas organizāciju speciālistu savstarpēju mācīšanos un uzlabot dalībvalstu labas prakses savstarpēju apmaiņu, lai radītu brīvprātīgajam darbam labvēlīgus nosacījumus, proti, kad cilvēku vēlme iesaistīties brīvprātīgās darbībās saskan ar labākām un pieejamākām iespējām to darīt. Gads veicinās izpratni par brīvprātīgā darba vērtību, tādējādi veicinot sociālo kohēziju un uzlabojot iedzīvotāju nodarbinātību. Šādā veidā tas risinās problēmas, ar kurām saskaras visas dalībvalstis. Tas uzlabos iedzīvotāju sabiedrības piederības un saistību apzināšanās izjūtu visādā ziņā — vietējā, reģionu, valsts un Eiropas mērogā. Izmantojot ideju un sadarbības pārrobežu apmaiņu, Eiropas gads stiprinās saikni starp brīvprātīgu iesaistīšanos vietējā mērogā un tās nozīmi plašākā Eiropas kontekstā. Piedaloties Eiropas gadā, brīvprātīgajiem, brīvprātīgā darba organizācijām un citām ieinteresētajām personām būs lielāka ietekme vietējā, reģionu, valsts un Eiropas mērogā, un tie varēs gūt plašāku atzinību par savām pūlēm. Gada laikā notiks kritisks pasākumu skaits, un tādējādi tas palielinās pastāvošās brīvprātīgā darba politikas ietekmi. 5. Budžets un īstenošana Komisija īstenos lēmumu Kopienas līmenī. Dalībvalstis būs cieši iesaistītas gada īstenošanā, izmantojot savas valsts koordinācijas iestādes, kas saņems Kopienas līdzfinansējumu. Komisija turklāt organizēs īstenošanas koordinācijas sanāksmes ar valstu koordinatoriem. Ievērojot nelielo budžetu, priekšlikums neparedz īstenošanā iesaistīt komiteju. Kopienas mērogā Eiropas gada pasākumos būs iesaistīts Eiropas Parlaments, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja. Eiropas gada budžets 2011. gadā būs EUR 6 000 000. Turklāt Komisija ierosināja provizoriskajā budžeta projektā 2010. gadam paredzēt EUR 2 000 000, lai veiktu sagatavošanas darbus. 2009/0072 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Eiropas Brīvprātīgā darba gadu (2011) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[3], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[4], tā kā (1) Kopienas un dalībvalstu mērķis ir veicināt cilvēkresursu attīstību, lai panāktu plašu nodarbinātību un apkarotu sociālo atstumtību. (2) Atbilstoši Līguma 3. panta 1. punkta q) apakšpunktam Kopiena veicina kvalitatīvu izglītību un mācības. (3) Brīvprātīgais darbs ir neformāls mācību veids, kas ļauj pilnveidot profesionālās iemaņas un prasmes, un vienlaikus — visspilgtākā aktīvās sabiedriskās līdzdalības izpausme. Visu vecuma grupu brīvprātīgo darbībām ir nozīme demokrātijas pilnveidošanā, kas ir viens no Eiropas Savienības dibināšanas pamatprincipiem, un tas veicina cilvēkresursu uzlabošanu un sociālo kohēziju. (4) Strauji mainīgajās sabiedrībās ir nepieciešams nodrošināt infrastruktūru, kas veicina brīvprātīgās darbības, lai ļautu brīvprātīgajos pasākumos iesaistīties vairāk cilvēkiem. Tādēļ ir svarīgi atbalstīt savstarpēju mācīšanos un labas prakses apmaiņu Kopienas mērogā. (5) Starpvaldību konferencē 1997. gadā pieņēma deklarāciju Nr. 38 par brīvprātīgo dienestu darbību, ko pievienoja Amsterdamas līguma nobeiguma aktam[5], un atzina brīvprātīgo dienestu darbības nozīmīgo ieguldījumu sociālās solidaritātes veidošanā. (6) Komisija 1997. gada jūnija paziņojumā par brīvprātīgā darba organizāciju un fondu nozīmes popularizēšanu Eiropā[6] uzsvēra trīs brīvprātīgo organizāciju un fondu darbības aspektus: ekonomisko aspektu — darba vietu radīšana, sociālo aspektu — palīdzība sociālās politikas veidošanā un tādējādi sociālā progresa veicināšana un politisko aspektu — demokrātijas, pilsoniskuma un sabiedriskās līdzdalības sekmēšana. (7) Saskaņā ar 2001. gada Balto grāmatu par jaunatni[7] brīvprātīgais darbs 2002. gadā dalībvalstīs tika atzīts par jaunatnes politikas galveno aspektu, un dalībvalstis vienojās par kopīgiem mērķiem attiecībā uz jauniešu brīvprātīgo darbību Jaunatnes atvērtās koordinācijas metodes ietvaros[8]. (8) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2006. gada decembrī aicināja Eiropas Komisiju izsludināt Brīvprātīgā darba gadu un pēc iespējas ātrāk publicēt Balto grāmatu par brīvprātīgu darbību un aktīvu pilsonību Eiropā [9] . (9) Eiropas Parlaments 2008. gada martā pieņēma ziņojumu par brīvprātīgā darba nozīmi ekonomikas un sociālās kohēzijas veicināšanā, kas dalībvalstis un reģionu un vietējās iestādes mudināja atzīt brīvprātīgā darba nozīmi sociālās un ekonomikas kohēzijas veicināšanā[10]. (10) Eiropas Parlaments 2008. gada jūlijā pieņēma rakstisku deklarāciju, aicinot 2011. gadu nodēvēt par Eiropas Brīvprātīgā darba gadu[11]. (11) Padome 2008. gada 20. novembrī pieņēma ieteikumu par brīvprātīgo jauniešu mobilitāti Eiropā, kura mērķis ir sekmēt jauniešu brīvprātīgo pārrobežu darbību ES[12]. (12) Uz brīvprātīgo darbu attiecas vairākas tādas Kopienas programmas, kas vērstas uz brīvprātīgo mobilitāti, piemēram, programmas “Jaunatne rīcībā” Eiropas Brīvprātīgo dienests, Mūžizglītības programma un programma “Eiropa pilsoņiem”. (13) Eiropā pastāv arī plašs brīvprātīgo darbību klāsts, kas jāsaglabā un tālāk jāpilnveido. (14) Brīvprātīgais darbs ir potenciāls ieguldījums Eiropas sabiedrības harmoniskā attīstībā. Brīvprātīgās darbības nozīmē bagātīgu neformālās izglītības pieredzi, kas stiprina jauniešu profesionālās spējas un kompetenci, uzlabo viņu nodarbinātības iespējas un solidaritātes apziņu, pilnveido sociālās spējas un sekmē integrāciju sabiedrībā, kā arī veicina sabiedrisko līdzdalību. (15) Neraugoties uz iepriekšminēto, brīvprātīgā darba potenciāls vēl nav pilnībā izsmelts. Eiropas Brīvprātīgā darba gads sniegs iespēju Eiropas mērogā pierādīt to, ka brīvprātīgais darbs veicina sabiedrisko līdzdalību. Tas var palīdzēt uzlabot iedzīvotāju sabiedrības piederības un saistību apzināšanās izjūtu visos līmeņos — vietējā, reģionu, valsts un Eiropas mērogā. (16) 2011. gads būs Apvienoto Nāciju brīvprātīgo 2001. starptautiskā gada 10. gadadiena. (17) Ar šo lēmumu apstiprina finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce 2006. gada 17. maija iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 37. punkta izpratnē[13]. (18) Dalībvalstis nespēj pilnībā sasniegt ierosinātā Eiropas gada mērķus, jo ir nepieciešama valstu savstarpēja informācijas apmaiņa un labas prakses izplatīšana visā Kopienā, un tādēļ paredzētās darbības apjoma dēļ Kopienai tie ir vienkāršāk sasniedzami. Saskaņā ar EK līguma 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Temats Ar šo 2011. gads tiek pasludināts par “Eiropas Brīvprātīgā darba gadu” (turpmāk “Gads”). 2. pants Mērķi Eiropas gada vispārīgais mērķis ir veicināt un atbalstīt, it īpaši apmainoties ar pieredzi un labu praksi, dalībvalstu, vietējo un reģionu iestāžu un pilsoniskās sabiedrības centienus radīt tādus nosacījumus, kas ir labvēlīgi brīvprātīgā darba veikšanai Eiropas Savienībā. Eiropas gada mērķi ir: 1. Brīvprātīgajam darbam labvēlīgas vides veidošanas darbs ES. Padarīt brīvprātīgo darbu par sabiedriskās līdzdalības un tiešu personisku darbību veicināšanas sastāvdaļu ES kontekstā; 2. Brīvprātīgā darba organizāciju pilnvaru palielināšana un brīvprātīgā darba kvalitātes uzlabošana. Vienkāršot brīvprātīgo darbu un veicināt sadarbības tīklu veidošanu, mobilitāti, sadarbību un sinerģiju starp brīvprātīgajām organizācijām un citām nozarēm ES mērogā; 3. Brīvprātīgā darba apbalvošana un atzīšana. Veicināt atbilstošas ierosmes fiziskām personām, uzņēmumiem un brīvprātīgā darba veicināšanas organizācijām un no politikas veidotājiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un uzņēmējiem sagaidīt pamatotu atzinību ES mērogā un dalībvalstīs par prasmēm un iemaņām, ko apgūst brīvprātīgajā darbā. 4. Izpratnes veicināšana par brīvprātīgā darba vērtību un nozīmi. Uzlabot vispārējo izpratni par brīvprātīgā darba būtību — sabiedriskās līdzdalības izpausmi, kas ir palīdzība tādu visām dalībvalstīm svarīgu jautājumu risināšanā kā, piemēram, harmoniska sabiedrības attīstība un ekonomikas kohēzija. 3. pants Saistītās iniciatīvas 1. Pasākumos, kurus īsteno, lai sasniegtu 2. pantā izklāstītos mērķus, ir ietvertas šādas Kopienas, valstu, reģionu vai vietēja līmeņa iniciatīvas, kas saistītas ar Eiropas gada mērķiem: - pieredzes un labas prakses apmaiņa; - saistītu zinātnisko pētījumu un izpētes rezultātu izplatīšana; - konferences, pasākumi un iniciatīvas, ar kurām veicina diskusijas un izpratni par brīvprātīgā darba nozīmi un vērtību un novērtē brīvprātīgo pūles; - informatīvas un popularizējošas kampaņas, kurās izplata galvenās idejas. 2. Informācija par 1. punktā minētajām iniciatīvām ir sīkāk izklāstīta pielikumā. 4. pants Sadarbība ar dalībvalstīm Katra dalībvalsts nozīmē iestādi (turpmāk — valsts koordinācijas iestāde), kas atbild par tās dalību Eiropas gadā. Tā informē Komisiju par savu izvēli viena mēneša laikā pēc šā lēmuma pieņemšanas. Katra dalībvalsts nodrošina to, ka iepriekšminētā iestāde pienācīgi iesaista plašu ieinteresēto personu loku valsts, reģionu un vietējā mērogā. Valsts koordinācijas iestāde ir atbildīga par Gada valsts programmas/darbību sagatavošanu un par Gada prioritātēm saskaņā ar 2. pantā minētajiem mērķiem un specifikācijām pielikumā. 5. pants Koordinācija Kopienas mērogā un īstenošana Komisija organizē sanāksmes ar valsts koordinatoriem, lai koordinētu Eiropas gada īstenošanu un apmainītos ar informāciju par tā īstenošanu valsts mērogā. Komisija turklāt organizēs sanāksmes, kurās būs pārstāvētas tās Eiropas organizācijas vai iestādes, kas aktīvi piedalās brīvprātīgā darba jomā, un ieinteresētās personas, tādējādi Komisijai palīdzot īstenot Eiropas gadu Kopienas mērogā. Komisija īstenos šo lēmumu Kopienas līmenī. Eiropas gada pasākumos būs iesaistīts Eiropas Parlaments, Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja. 6. pants Finanšu noteikumi 1. Kopienas mēroga pasākumiem, kas minēti pielikuma A daļā, izmantojami iepirkuma līgumi vai no ES vispārējā budžeta piešķirtas dotācijas. 2. Kopienas mēroga pasākumus, kas minēti pielikuma B daļā, var līdzfinansēt no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta. 3. Komisija katram valsts koordinatoram var piešķirt dotāciju, kā paredzēts 4. pantā saskaņā ar pielikuma C daļā minēto procedūru. 7. pants Budžets 1. Šā lēmuma īstenošanai paredzētais budžets laikposmam no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim ir EUR 6 000 000. 2. Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija finanšu shēmas robežās. 8. pants Starptautiskā sadarbība Eiropas gada mērķiem Komisija var sadarboties ar attiecīgām starptautiskām organizācijām, jo īpaši ar ANO un Eiropas Padomi, lielu uzmanību pievēršot tam, lai nodrošinātu pamanāmu ES dalību. 9. pants Konsekvence un savstarpēja papildināmība Komisija kopā ar dalībvalstīm nodrošina šajā lēmumā paredzēto pasākumu un citu Kopienas, valstu un reģionu rīcības un iniciatīvu konsekvenci, kas var palīdzēt sasniegt Eiropas gada mērķus. 10. pants Kopienas finanšu interešu aizsardzība 1. Kad tiek īstenotas saistībā ar šo lēmumu finansētas darbības, Komisija nodrošina, lai tiktu aizsargātas Kopienas finansiālās intereses, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot prettiesiski samaksātās summas un, ja ir atklāts pārkāpums, piemērojot efektīvus, proporcionālus un preventīvus sodus saskaņā ar Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 par Kopienas finanšu interešu aizsardzību[14] un Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu ( Euratom , EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[15] , un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF )[16]. 2. Attiecībā uz Kopienas rīcību, kas tiek finansēta saistībā ar šo lēmumu, pārkāpuma jēdziens, kas minēts Regulas (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā, nozīmē jebkuras Kopienas tiesību normas vai līgumsaistību pārkāpumu, ko rada kāda saimnieciskās darbības subjekta rīcība vai nolaidība, kas kaitē vai varētu kaitēt Kopienu budžetam vai to pārvaldītiem budžetiem, izdarot nepamatotus izdevumus. 3. Komisija samazina, aptur vai atgūst finansiālas palīdzības summas, kas piešķirtas kādai darbībai, ja tā konstatē pārkāpumus, tostarp neatbilstību šā lēmuma noteikumiem vai atsevišķam lēmumam, vai nolīgumam, ar ko piešķir finansiālu palīdzību, vai ja tā atklāj, ka, nepieprasot Komisijas apstiprinājumu, darbībā ir būtiskas izmaiņas, kas ir pretrunā tās būtībai vai īstenošanas nosacījumiem. 4. Ja nav ievēroti termiņi vai ja darbības īstenošanā sasniegtais attaisno tikai daļu piešķirtās finansiālās palīdzības, Komisija lūdz atbalsta saņēmējam noteiktā termiņā iesniegt apsvērumus. Ja atbalsta saņēmējs nesniedz apmierinošu atbildi, Komisija var atcelt atlikušo finansiālo palīdzību un prasīt jau izmaksāto summu atmaksāšanu. 5. Komisijai atlīdzina visas nepamatoti samaksātās summas. Summām, kas nav atlīdzinātas laikā, piemēro procentu likmi saskaņā ar Finanšu regulas nosacījumiem. 11. pants Uzraudzība un novērtēšana Komisija līdz 2012. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Eiropas Reģionu komitejai ziņojumu par šajā lēmumā paredzēto iniciatīvu īstenošanu, rezultātiem un vispārēju novērtējumu. 12. pants Stāšanās spēkā Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs […] PIELIKUMS 3. PANTĀ MINĒTIE PASĀKUMI Saskaņā ar galveno principu Eiropas Brīvprātīgā darba gada īstenošanas pamatā ir atbildīga rīcība, iedzīvotāju iesaistīšana plašā mērogā un aktīva pilsoniskās sabiedrības un citu ieinteresēto personu iesaistīšana. Turklāt īstenošanu veiks ar šādu pasākumu palīdzību. A. TIEŠAS KOPIENAS INICIATĪVAS Finansējuma veids lielākoties būs preču un pakalpojumu tieša iegāde saskaņā ar spēkā esošajiem pamatlīgumiem. 1. Informatīvas un popularizējošas kampaņas, tostarp: - pamanāmi pasākumi un forumi pieredzes un labas prakses apmaiņai; - konkursi ar vai bez balvām; - sadarbība ar privāto sektoru, raidorganizācijām un citiem plašsaziņas līdzekļiem, kas būs partneri, izplatot informāciju par Eiropas Brīvprātīgā darba gadu; - tādu materiālu un instrumentu sagatavošana plašsaziņas līdzekļiem, kuri ir paredzēti sabiedrības intereses veicināšanai un kuri būs pieejami visā Kopienas teritorijā, - pasākumi, lai iepazīstinātu ar rezultātiem un palielinātu informētību par Kopienas programmām, shēmām un iniciatīvām, kuras veicina Eiropas Brīvprātīgā darba gada mērķu īstenošanu, - informācijas tīmekļa vietnes izveide par Eiropu, tostarp portāls brīvprātīgā darba projektu reklamētājiem, kas informē par dažādām Kopienas programmām un iniciatīvām. 2. Citas iniciatīvas Kopienas mēroga apsekojumi un pētījumi, lai novērtētu Eiropas Brīvprātīgā darba gada priekšdarbus, efektivitāti, ietekmi un ilgtermiņa pārraudzību un lai sniegtu attiecīgus pārskatus. B. KOPIENAS INICIATĪVU LĪDZFINANSĒŠANA Pamanāmi Eiropas mēroga pasākumi, kuru mērķis ir veicināt izpratni par Eiropas Brīvprātīgā darba gada mērķiem un ko potenciāli organizē sadarbībā ar 2011. gada prezidentvalstīm, var saņemt Kopienas dotāciju līdz pat 80 % apmērā no kopējām izmaksām. C. DALĪBVALSTU INICIATĪVU LĪDZFINANSĒŠANA Katras valsts koordinators iesniedz atsevišķu pieteikumu Kopienas finansējumam. Minētajā dotācijas pieteikumā apraksta koordinatora darba programmu vai finansējamo pasākumu un popularizē Gadu. Pieteikumam dotācijas saņemšanai jāpievieno sīki izstrādāts budžets, kurā norādītas ierosināto iniciatīvu/darba programmas kopējās izmaksas, kā arī līdzfinansējuma lielums un avoti. Kopienas dotācija var segt līdz pat 80 % no kopējām izmaksām. Komisija katram valsts koordinatoram nosaka norādošas piešķiramo dotāciju summas un pieteikumu iesniegšanas galīgo termiņu. Piešķiršanas kritērijos jāņem vērā iedzīvotāju skaits, dzīves dārdzība un noteikta summa katrai dalībvalstij, lai garantētu obligātu pasākumu klāstu. Galīgās piešķiramās summas nosaka, pamatojoties uz atsevišķiem dotāciju pieteikumiem, ko iesniegusi valsts koordinācijas iestāde. Maksimālais Kopienas līdzfinansējums ir 80 % no kopējām attiecināmajām izmaksām. Darba programmās/darbībās iekļauj: a) sanāksmes un pasākumus saistībā ar Eiropas gada mērķiem, tostarp valsts līmeņa pasākumus, lai sāktu un veicinātu Eiropas gadu, radītu katalizatora efektu un paredzētu atklātu telpu pārrunām par konkrētām iniciatīvām. b) savstarpējus mācību seminārus valstu, reģionālā un vietējā līmenī; c) informatīvas, izglītojošas un reklāmas kampaņas valstu, reģionālā un vietējā līmenī, balvu piešķiršanu un konkursu rīkošanu; d) sadarbību ar plašsaziņas līdzekļiem D. INICIATĪVAS, KURAS NESAŅEM KOPIENAS FINANSIĀLO ATBALSTU Kopiena piešķirs nefinansiālu atbalstu, tostarp rakstisku atļauju izmantot logotipu, kad tas izstrādāts, un citus materiālus, kas saistīti ar Eiropas Brīvprātīgā darba gadu, valsts vai privāto organizāciju veiktajām iniciatīvām, ja šīs organizācijas var apliecināt Komisijai, ka attiecīgās iniciatīvas tiek īstenotas vai tiks īstenotas 2011. gadā un tās veicinās Eiropas Brīvprātīgā darba gada mērķu sasniegšanu. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Eiropas Brīvprātīgā darba gads 2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM) Politikas joma: izglītība un kultūra Darbība: Eiropas Brīvprātīgā darba gads 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas ( ex B.A. pozīcijas)), norādot nosaukumu 15 06 11 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums 01.01.2011. – 31.12.2011. 3.3. Budžeta informācija Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | 15 06 11 | Fakult. | Dif[17]./ | JĀ | NĒ | NĒ | [3B] | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2011. gads | 2012 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā | Darbības izdevumi[18] | Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 6,000 | 6,000 | Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 4,000 | 2,000 | 6,000 | Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[19] | Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | Saistību apropriācijas | a+c | 6,000 | 6,000 | Maksājumu apropriācijas | b+c | 4,000 | 2,000 | 6,000 | Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[20] | Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 0,674 | 0,186 | 0,860 | Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | 0,106 | 0,019 | 0,125 | Kopējās orientējošās izmaksas[21] | KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 6,780 | 0,205 | 6,985 | KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 4,780 | 2,205 | 6,985 | Ziņas par līdzfinansējumu Ja priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas). miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Līdzfinansētājs | 2011. gads | 2012.gads | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā | Dalībvalstis | f | 0,675 | 0,000 | 0,675 | KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 7,455 | 0,205 | 7,660 | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu X Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu ( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā ( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[22] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu) 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem X Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: 4.2. Cilvēkresursi, izteikti ar pilna laika ekvivalentu, FTE (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) — sīkāk skatīt 8.2.1. punktā Gada vajadzības | 2011 | 2012 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā — cilvēkresursi | 6 | 2 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Brīvprātīgais darbs potenciāli var veicināt Eiropas sabiedrību harmonisku attīstību, jo brīvprātīgās darbības nereti ir sabiedrības līdzdalības izpausme. Eiropā ir labas brīvprātīgā darba tradīcijas, kas bieži sakņojas pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalībā. Pagājušo gadu desmitu laikā sabiedrības līdzdalība ir būtiski mainījusies, jo sabiedrībām ir raksturīgs izteiktāks individuālisms. Šī parādība apgrūtina brīvprātīgo darbu, jo nozarei tagad ir jāpielāgojas jauniem līdzdalības veidiem. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Eiropas gada mērķus nevar pienācīgā veidā sasniegt vienīgi ar dalībvalstu rīcību, jo valsts mēroga rīcība vien nedotu priekšrocības, ko sniedz Eiropas mēroga informācijas, pieredzes un labās prakses apmaiņa starp dalībvalstīm, kuras mērķis ir brīvprātīgā darba popularizēšana. Ar Eiropas gada palīdzību 2011. gadā varēs piesaistīt attiecīgās Kopienas programmas un pasākumus, piemēram, “Eiropa pilsoņiem”, “Jaunatne Eiropai” un “Mūžizglītība”, kā arī citus, lai uzlabotu vispārējo informētību un minēto pasākumu ietekmi Gada ietvaros. Tas ļaus radīt saskanīgu koptēlu par daudzajiem Kopienas projektiem brīvprātīgā darba jomā Kopienā un ārpus tās, vienlaikus pilnveidojot sinerģijas starp programmām. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji Mērķi | Sagaidāmie rezultāti | Orientējoši rādītāji | Darbs pie tā, lai ES radītu brīvprātīgajam darbam labvēlīgu vidi. | Eiropas Brīvprātīgā darba gadam jādod ieguldījums tālākā politikas virzībā. Dalībvalstīs jāsāk dialogs par brīvprātīgā darba jautājumiem. Dialogs par brīvprātīgā darba jautājumiem jāveido starp ES dalībvalstīm un Eiropas partneriem — jaunattīstības valstīm. | Jaunu zināšanu un domu īpatsvars, kas radušās, pateicoties gada notikumiem. Konstatēto labas prakses piemēru skaits. Jaunā dialoga īpatsvars par brīvprātīgo darbu dalībvalstīs/starp tām. Organizētie dialoga pasākumi un konstatēto labās prakses piemēru skaits. | Pilnvarot brīvprātīgā darba organizācijas un uzlabot brīvprātīgā darba kvalitāti. | Vienkāršots brīvprātīgais darbs (piekļuve tam). Veicināt sadarbības tīklus, apmaiņu un sinerģijas starp brīvprātīgā darba organizācijām un citām nozarēm. Jauni uzdevumi brīvprātīgā darba organizācijām. | Organizāciju skaits, kas guvušas jaunu ierosmi, lai organizētu pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot brīvprātīgā darba shēmu kvalitāti. Tīklu sadarbības, apmaiņas un sinerģijas starp brīvprātīgā darba organizācijām un citām nozarēm spraigums. Brīvprātīgā darba organizāciju skaits, kas atradušas jaunus partnerus. | Apbalvot un atzīt brīvprātīgās darbības. | Politikas veidotāji, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, iespējamie darba devēji un sabiedrība kopumā (arvien vairāk) atzīst brīvprātīgo darbu. Brīvprātīgā darba ietekme uz brīvprātīgo prasmēm un kompetencēm ir plašāk atzīta. | Politikas veidotāju, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un darba devēju skaits, kas uzskata, ka ir uzlabojusies brīvprātīgā darba atpazīstamība. Jaunu prasmju un kompetenču, kas iegūtas brīvprātīgajā darbā, atzīšanas sistēmu izmantošanas īpatsvars. | Veicināt izpratni par brīvprātīgo darbu kā sabiedriskās līdzdalības izpausmi. | Palielinās brīvprātīgā darba atpazīstamība un tā vērtība indivīdu un Eiropas sabiedrības acīs. Eiropā un partnervalstīs uzlabot izpratni par brīvprātīgā darba nozīmi. | Tādu Eiropas gada dalībnieku īpatsvars, kas uzskata, ka Eiropas gads ir uzlabojis viņu izpratni par brīvprātīgo darbu. Gada un tā laikā notiekošo pasākumu un iniciatīvu (kvalitatīvā un kvantitatīvā ziņā) attēlojuma preses un plašsaziņas līdzekļos īpatsvars un veids. | 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) Pārvalda centralizēti: dotācijas un publisko iepirkumu organizē Komisija. Komisija valsts publiskā sektora iestādēm/publiskā dienesta norīkotām iestādēm var nodrošināt tiešas dotācijas. 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Par uzraudzības sistēmas izveidi galvenokārt būs atbildīga Komisija, kas šo darbu veiks, apspriežoties ar dalībvalstīm. Uzraudzības sistēmai ir jāatbilst datiem, kas nepieciešami rādītāju sagatavošanai (3.3. iedaļa). Lai savāktu pamatdatus, ko varēs izmantot Gada īstenošanas un ietekmes uzraudzībai, 2009. gadā uzsāks ārēju pētījumu par brīvprātīgo darbu Eiropā. 6.2. Novērtēšana 6.2.1. Ex-ante novērtējums Ex-ante novērtējumu veica 2009. gada pirmajā trimestrī. Tajā nonāca pie secinājuma, ka 2011. gadā — Eiropas Brīvprātīgā darba gadā — centīsies uzlabot izpratni par brīvprātīgā darba pievienoto vērtību visos līmeņos — ES, valsts, reģionu un vietējā līmenī — un uzlabot brīvprātīgā darba kvalitāti un politikas regulējumu. Šādā veidā tā laikā risinās problēmas, ar kurām pašlaik saskaras Eiropas sabiedrības. Pamatojoties uz salīdzinājumu starp dažādām īstenošanas iespējām, ex-ante novērtējumā iesaka izvēlēties to iespēju, kas paredz centralizētu rīcību Kopienas mērogā, iesaistot dalībvalstis. Tas turklāt veicinās pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos. Ar minēto iespēju varētu gūt ievērojamu politisku ietekmi valsts un Eiropas līmenī, palīdzot Eiropas Savienībā izveidot brīvprātīgajam darbam labvēlīgu vidi. 6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai ex-post novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi) Kā norādīts Eiropas Izglītības caur sportu gada ex post novērtējumā[23], iepriekšējā pieredze liecina, ka: - Eiropas gadi ir iedarbīgs instruments, ar kura palīdzību Eiropas politikas jautājumus iekļaut politikas programmas prioritārajā daļā; plašais līdzdalības apjoms ierobežotā laikā palīdzēja piesaistīt politisko atbalstu un veidoja pamatus plašākām politiskām saistībām ; - Eiropas gadu laikā plānots iesaistīt plašu ieinteresēto personu loku, lai publicētu informāciju, apspriestos, apmainītos viedokļiem par konkrētu tēmu. Tādēļ tie ir iedarbīgs izpratnes veicināšanas instruments; - Eiropas gadi ir iedarbīgs instruments, lai radītu sinerģijas starp dažādām iesaistīšanās jomām ES, dalībvalstu un reģionālā/vietējā mērogā; - Eiropas gadiem ir lielāka pievienotā vērtība, ja salīdzina ar atsevišķu dalībvalstu iesaistīšanos. Tas turklāt ir svarīgi, lai radītu politisku impulsu un veicinātu politiskas pārmaiņas. 6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums Piemēros metodi, saskaņā ar kuru nepārtraukti veiks vērtēšanu un pēc tam — gada ietekmes un īstenošanas novērtējumu. Novērtējuma rezultātiem jābūt pieejamiem 2012. gada pirmā pusgada beigās. Tādējādi Komisija līdz 2012. gada beigām varēs sagatavot ziņojumu ES iestādēm. 7. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMI Komisijai jānodrošina, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Kopienas finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot preventīvus pasākumus cīņā pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām prettiesiskām rīcībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepamatoti samaksātās summas, kā arī, ja ir atklāti pārkāpumi, piemērojot iedarbīgus, proporcionālus un preventīvus sodus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 un Regulu ( Euratom , EK) Nr. 2185/96, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999. Attiecībā uz Kopienas darbībām, kuras finansē saistībā ar šo lēmumu, pārkāpuma jēdziens, kas minēts Regulas (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā, nozīmē Kopienas tiesību normas pārkāpumu vai līgumsaistību neizpildi, ko rada saimnieciskās darbības subjekta darbība vai bezdarbība, kas kaitē vai varētu kaitēt Kopienu vispārējam budžetam vai to pārvadītiem budžetiem, veicot nepamatotus izdevumus. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Mērķi, darbības un rezultāti | Rezultāta veids | Vidējās izmaksas | 2011. gads | (n+1). gads | (n+2). gads | KOPĀ | 2011. gads | 2012. gads | (n+2). gads | (n+3). gads | (n+4). gads | (n+5). gads | Pārējais personāls[26], ko finansē atbilstoši 15 01 04/05. pantam | KOPĀ | 6 | 2 | 8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi A ierēdņi: Eiropas gada rosināšana Eiropas līmenī un saistībā ar valsts struktūrām, kuras ir atbildīgas par tā īstenošanu, komiteja, kas izstrādā uzaicinājumus piedalīties konkursā, pārrauga piešķīrumus dalībvalstīm, informācijas kampaņa, pasākumi, pētījumi, saziņa un politikas saistītie pasākumi. B ierēdņi: piedāvājumu un piešķīrumu finansiāla pārraudzība, vispārēja palīdzība A ierēdņiem, veicot visu veidu pienākumus. C ierēdņi: palīdzība, veicot iepriekšminētos pienākumus. 8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā) Ja izvēlas vairākas iespējas, jānorāda amata vietu skaits saistībā ar katru no tām. 6 Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana) Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, kas vadošajam ģenerāldirektorātam var tikt piešķirti gada budžeta sadales procedūrā, ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi) miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | n. gads | (n+1). gads | (n+2). gads | (n+3). gads | (n+4). gads | (n+5). gads un turpmākie gadi | KOPĀ | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | - intra muros | - extra muros | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Cilvēkresursu veids | 2011. gads | 2012. gads | (n+2). gads | (n+3). gads un turpmākie gadi | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (15 01 01) | 0,610 | 0,122 | Personāls, ko finansē atbilstīgi 15 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | 0,064 | 0,064 | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,674 | 0,186 | Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki | Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu. | 2011. gadā: 5 x 122 000 €/gadā = 610 000 € 2012. gadā: 1 x 122 000 €/gadā = 122 000 € | Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi 15 01 02. pantam | Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu. | 2011. un 2012. gadā: 1 x 64 000 €/gadā = 64 000 € | Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, kas vadošajam ģenerāldirektorātam var tikt piešķirti gada budžeta sadales procedūrā, ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) 2011. gads | 2012. gads | (n+2). gads | (n+3). gads un turpmākie gadi | KOPĀ | 15 01 02 11 01 —Komandējumi | 0,049 | 0,000 | 0,049 | 15 01 02 11 02 — Sanāksmes un konferences | 0,057 | 0,019 | 0,076 | 15 01 02 11 03 — Komitejas[28] | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 15 01 02 11 04 — Pētījumi un konsultēšanās | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 15 01 02 11 05 — Informācijas sistēmas | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (15 01 02 11) | 0,106 | 0,019 | 0,125 | 3. Citi administratīvi izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | 0,000 | 0,000 | 0,000 | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,106 | 0,019 | 0,125 | Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā | Komandējumi: 2 komandējumi x 27 dalībvalstis x 900 € = 48 600 € (100 % 2011. gadā) Sanāksmes un konferences (valsts koordinatoru sadarbība): 4 komandējumi x 27 dalībvalstis x 700 € = 75 600 € (75 % 2011. gadā un 25 % 2012. gadā) | Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, kas vadošajam ģenerāldirektorātam var tikt piešķirti gada budžeta sadales procedūrā, ņemot vērā budžeta ierobežojumus. [1] Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu komitejas atzinums: “Brīvprātīga darbība: tās nozīme un ietekme Eiropas sabiedrībā.” Doc. SOC/243 — CESE 1575/2006. [2] Rakstiska 2008.gada 15. jūlija deklarācija 0030/2008. [3] OV C, lpp.. [4] OV C, lpp.. [5] Deklarācija Nr. 38 par brīvprātīgā dienesta darbībām, skatīt: http://eur-lex.europa.eu/en/treaties/dat/11997D/htm/11997D.html. [6] Skatīt COM (97) 241, galīgā redakcija, 06.06.1997. [7] “Jauns impulss Eiropas jaunatnei”, COM(2001) 681, galīgā redakcija, 21.11.2011. [8] COM(2004) 337, galīgā redakcija. [9] Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums: “Brīvprātīga darbība: tās nozīme un ietekme Eiropas sabiedrībā.” Doc. SOC/243 — CESE 1575/2006. [10] Doc. A6/0070/2008, <Nosaukums>Ziņojums par brīvprātīgo darba nozīmi ekonomiskajā un sociālajā kohēzijā </Nosaukums>(2007/2149(INI)), </DocRef><Komisija>Reģionu attīstības komiteja, referents: Marian Harkin . [11] Rakstiska 2008.gada 15. jūlija deklarācija 0030/2008. [12] Padomes 2008. gada 20. novembra Ieteikums par brīvprātīgo jauniešu mobilitāti Eiropas Savienībā (2008/C 319/03). [13] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [14] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. [15] OV L 292,15.11.1996., 2. lpp. [16] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp . [17] Diferencētās apropriācijas. [18] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās 15. sadaļas 15 01. nodaļā. [19] Izdevumi, kas ietverti 15. sadaļas 15 01 04. pantā. [20] Izdevumi 15 01. nodaļā, izņemot 15 01 04. vai 15 01 05. pantu. [21] Komisija 2010. gada provizoriskajā budžeta projektā ierosināja gada sagatavošanas darbiem veltīt EUR 2 000 000. Minētajiem sagatavošanas darbiem 2010. gadā tiks nodrošināti pienācīgi cilvēkresursi. [22] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [23] " Evaluation externe (ex post) de l'année européenne de l'éducation par le sport AEES 2004 " [24] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [25] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [26] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā. [27] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu. [28] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.