[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 6.6.2007 COM(2007)286 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS „TIESĪBU AKTU LABĀKA IZSTRĀDE 2006” saskaņā ar Protokola par subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošanu 9. pantu (14. ziņojums) {SEK(2007)737} KOMISIJAS ZIŅOJUMS „TIESĪBU AKTU LABĀKA IZSTRĀDE 2006” saskaņā ar Protokola par subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošanu 9. pantu (14. ziņojums) Šis ziņojums ir 14. ikgadējais pārskats par subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošanu. Tajā ietverts arī pārskats par progresu normatīvās vides uzlabošanā Eiropas Savienībā[1]. Labāks regulējums Normatīvā vide, kas ir labi pārdomāta, skaidra, saprotama un pēc iespējas vienkāršāka, ir pilsoņu labklājības, sabiedrības veselības un vides aizsardzības pamatā. Tajā pašā laikā tā nodrošina godīgu tirgu, kurā Eiropas uzņēmumi var efektīvi konkurēt un kurā ir novatoriski ražojumi. Labāka regulējuma darba kārtībā izklāstīta šā mērķa sasniegšana ES un valsts līmenī ar ES iestāžu un dalībvalstu saskaņotiem centieniem un tādā veidā, kas palielina sabiedriskās politikas ieguvumus, samazinot izmaksas, ko regulējums rada ES ekonomikai. Galvenie mērķi un pasākumi ES iestāžu labākam regulējumam izklāstīti 2005. gada martā pārskatītajā Komisijas rīcības plānā par labāku regulējumu[2] un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2003. gada decembrī noslēgtajā starpiestāžu nolīgumā ( IIA ) par tiesību aktu labāku izstrādi[3]. Komisija 2006. gada novembrī sniedza labāka regulējuma darba kārtības stratēģisku pārskatu[4]. Tajā konstatēts jau gūtais nozīmīgais un labvēlīgais progress un izplānoti ES iestāžu un dalībvalstu uzdevumi, lai labāks regulējums radītu reālu un noturīgu pozitīvu ietekmi uz uzņēmumiem un pilsoņiem. Galvenie konstatētie uzdevumi ir uzlabot ietekmes novērtējumu kvalitāti un šā instrumenta izmantošanu tiesību aktu sagatavošanā un pieņemšanā; gūt panākumus administratīvo izmaksu vērtēšanā un nevajadzīga sloga likvidēšanā Eiropas un valstu tiesību aktos; turpināt un pastiprināt darbu, lai īstenotu ambiciozo programmu tiesību aktu krājumu modernizēšanai un vienkāršošanai; turpināt neizlemtu priekšlikumu izskatīšanu un iespējamu atsaukšanu, lai nodrošinātu to, ka priekšlikumi, kurus turpmāk izskata Padome un Parlaments, joprojām atbilst Komisijas prioritātēm un ir aktuāli; pastiprināt konstruktīvu dialogu starp visām reglamentējošām institūcijām ES un valsts līmenī un ar ieinteresētajām personām. Komisijas veiktie pasākumi Komisija atbilstīgi savai institucionālajai lomai kā tiesību aktu ierosinātāja ir īpaši atbildīga par labāka regulējuma mērķu sasniegšanu trīs līmeņos – tiesību aktu sagatavošanā, turpmāku pasākumu veikšanā un tiesību aktu īstenošanā. Tā ir uzņēmusies vadību labāka regulējuma darba kārtībā, un 2006. gadā Komisija: - veica 67 ietekmes novērtējumus, sāka ietekmes novērtēšanas sistēmas ārēju novērtēšanu un izveidoja Ietekmes novērtēšanas komisiju kā neatkarīgu kvalitātes atbalsta un kontroles funkciju Komisijas dienestu sagatavotiem ietekmes novērtējumiem; - turpināja vienkāršošanas programmas īstenošanu, ziņoja par panākto progresu un iekļāva programmā vairāk nekā 40 jaunus jautājumus[5], kā arī integrēja vienkāršošanas jautājumus savā likumdošanas un darba programmā 2007. gadam[6]; - integrēja ietekmes novērtēšanas pamatnostādnēs ES standarta izmaksu modeli administratīvo izmaksu novērtēšanai un ierosināja sākt ambiciozu rīcības programmu, lai samazinātu administratīvu slogu ES; - pabeidza iepriekšējo Komisiju neizlemtu priekšlikumu izskatīšanu un atsāka savu programmu novecojušu tiesību aktu kodifikācijai un atcelšanai. Daudzas no šīm darbībām tiek veiktas savstarpēji pastiprinošā veidā, nodrošinot labāka regulējuma darba kārības saskaņotību, piemēram, administratīvo izmaksu novērtēšana iekļauta ietekmes novērtējumu metodikā, un vienkāršošanas priekšlikumi Komisijas likumdošanas un darba programmā tiek pakļauti ietekmes novērtējumam, kurā, savukārt, izmanto apspriešanos ar ieinteresētajām personām. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Komisijas veikto apspriežu skaits 2006. gadā ievērojami palielinājās salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu – 217 ar tiesību aktu izstrādi nesaistīti paziņojumi (par 28 vairāk salīdzinājumā ar 2004. gadu) un 129 apspriedes internetā (par 23 vairāk) portālā „Tava balss Eiropā”[7]. Eiropas pārredzamības iniciatīvas[8] kontekstā Komisija veica atklātu sabiedrisku apspriešanu par minimālajiem standartiem apspriedēm ar ieinteresētajām personām[9], kas parādīja, ka ieinteresētās personas kopumā pozitīvi vērtē veidu, kā Komisija apspriežas[10]. Tika pausta vajadzība veikt turpmākus uzlabojumus attiecībā uz vispārēju atsauksmju sniegšanu par apspriedes laikā saņemto ieguldījumu, dalībnieku labākas proporcijas sasniegšanu konkrētai mērķauditorijai paredzētās apspriedēs un minimālu termiņu ievērošanu. Apspriežu minimālo standartu ievērošana ietekmē Komisijas dienestu darba slodzi, bet rada arī pievienoto vērtību iniciatīvu galīgajām versijām. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Komisija turpinās strādāt saskaņā ar ārēju ekspertu atzinumu pieprasīšanas un izmantošanas principiem un standartiem[11]. Tā jo īpaši plāno veicināt SINAPSE ( Scientific INformAtion for Policy Support in Europe (Zinātniska informācija politikas atbalstam Eiropā)) lielāku izmantošanu, kas ir saskarne starp ekspertiem un (ES) politikas veidotājiem[12]. Uzsākšana ir bijusi labvēlīga un jāveicina 2007. gadā. Jauni pārvaldības veidi un daudzu politikas jautājumu arvien pieaugošā sarežģītība nozīmē, ka tradicionālajām konsultatīvajām sistēmām ir vajadzīgs atbalsts, ko sniedz ES mēroga, ātras apspriedes ar zinātniekiem/ekspertiem, un efektīvāka saziņa starp ekspertiem visā Eiropā un aiz tās robežām. To var veicināt ar SINAPSE e-tīkla turpmāku attīstību un vispārinātāku izmantošanu. Ietekmes novērtējums Komisijas dienesti 2006. gadā sagatavoja 67 ietekmes novērtējumus. To skaitā bija ietekmes novērtējumi par visiem svarīgākajiem likumdošanas un politikas noteikšanas pasākumiem ikgadējā likumdošanas un darba programmā, kā prasīts kopš 2005. gada, un bez tam daudzi „brīvprātīgi” ietekmes novērtējumi par citiem pasākumiem ar nozīmīgu potenciālu ietekmi. Pieredze rāda, ka arvien lielākā skaitā gadījumu ietekmes novērtējums ir būtiski izmainījis pieeju, tiesību akta būtību vai pat novedis pie attiekšanās no iecerēta priekšlikuma[13]. Komisija uzlaboja arī pieeju priekšlikumu ekonomiskās, sociālās un vides ietekmes integrētajam novērtējumam, iekļaujot savās ietekmes novērtējumu pamatnostādnēs administratīvo izmaksu novērtēšanas metodiku[14]. Lai vēl vairāk uzlabotu savu ietekmes novērtējumu vispārējo kvalitāti arī praksē, Komisijas priekšsēdētājs ir izveidojis Ietekmes novērtēšanas komisiju , kas darbojas viņa tiešā pakļautībā neatkarīgi no Komisijas dienestiem. Tā rūpīgi pārbauda ietekmes novērtējumu projektus un sniedz atzinumus par to kvalitāti, vajadzības gadījumā sniedzot padomus un kvalitātes atbalstu. Turpmāki pasākumi, lai uzlabotu vispārējo pieeju un paaugstinātu Komisijas ietekmes novērtējumu kvalitāti, iespējams sekos ietekmes novērtēšanas sistēmas ārējam novērtējumam, kas tika uzsākts 2006. gadā un pabeigts 2007. gada pavasarī. Instrumentu izvēle (pašregulācija un kopregulācija) Komisija, sagatavojot savus priekšlikumus, ir apņēmusies pārbaudīt, vai „klasiskā” regulējuma alternatīvas ir piemērotākas Līguma mērķu sasniegšanai[15]. Lai veicinātu alternatīvu regulējošu instrumentu izmantošanu, Komisija un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir kopīgi izveidojušas „ES pašregulācijas un kopregulācijas” datu bāzi[16]. Tā veicina informācijas apmaiņu un paraugprakšu noteikšanu pašregulācijas un kopregulācijas pasākumiem ar ES dimensiju (t.i., kuros iesaistīta vairāk nekā viena dalībvalsts). Datu bāzes galvenais mērķis ir iedrošināt un atbalstīt privātpersonas, kuras vēlas izstrādāt vai uzlabot pašregulācijas shēmas, un tā var arī palīdzēt reglamentējošām institūcijām, kas ir atbildīgas par kopregulācijas izveidi. Tajā pašā laikā Komisija ietekmes novērtējumu ietvaros, kā arī apaļā galda sarunās un pētījumos[17] apspriedās ar ieinteresētajām personām par pašregulācijas un kopregulācijas atbilstīgu izmantošanu. Nozaru līmenī 2006. gadā tika izveidoti vairāki svarīgi pašregulācijas un kopregulācijas mehānismi. Komisija aicināja izstrādāt īpašus rīcības kodeksus Kopienas un/vai dalībvalstu līmenī. Vairākos tiesību aktos bija paredzēta arī lielāka kopregulācija ar ieinteresētajām personām[18]. Tomēr 2006. gadā novēroti arī nozaru pieprasījumi pārveidot pašregulācijas praksi par kopregulācijas shēmām vai pat klasiskiem tiesību aktiem[19]. Lai gan Komisija uzstāj uz reglamentācijas alternatīvu potenciālu, tajā pašā laikā savā pieejā tā atzīst, ka daudzos gadījumos regulas joprojām ir vienkāršākais veids, lai sasniegtu ES mērķus un nodrošinātu uzņēmumiem un pilsoņiem juridisku noteiktību. ES tiesību aktu rezultātā radušos administratīvo izmaksu samazināšana Pamatojoties uz 2005. gadā veikto sagatavošanas darbu, Komisija ir ieviesusi kopēju metodiku (ierosināto) tiesību aktu administratīvo izmaksu novērtēšanai. Šis ES standarta izmaksu modelis tika izmantots vairākiem ietekmes novērtējumiem, kas sastādīti un/vai pabeigti kopš 2006. gada marta. Komisija turpinās censties sasniegt lielāko iespējamo metodikas konverģenci ar dalībvalstīm un to starpā. Savā 2006. gada novembra stratēģiskajā pārskatā par labāku regulējumu un saistītajā darba dokumentā „Administratīvo izmaksu novērtēšana un administratīvā sloga samazināšana Eiropas Savienībā”[20] Komisija 2007. gadam pasludināja ambiciozu rīcības plānu administratīvā sloga samazināšanai un aicināja Padomi noteikt kopēju samazinājuma mērķi 25% apmērā, kas ES un dalībvalstīm kopīgi jāsasniedz līdz 2012. gadam. Kā pirmo posmu Komisija paziņoja par savu nodomu sākt administratīvo slogu liela mēroga novērtēšanu izvēlētās prioritārās jomās un iepazīstināt ar vairākiem ātriem pasākumiem, kas paredzēti, lai parādītu, kā var samazināt administratīvo slogu, neietekmējot attiecīgo tiesību aktu primāros politiskos mērķus. Neizlemto priekšlikumu izskatīšana un atsaukšana Cenšoties panākt labāku regulējumu, Komisija regulāri izskata tiesību aktu priekšlikumus, kurus likumdevējs vēl nav izlēmis, lai pārbaudītu, ka tie joprojām ir nozīmīgi un aktuāli. Komisija 2006. gadā pabeidza iepriekšējo Komisiju pieņemto, bet neizlemto priekšlikumu izskatīšanu. Pēc 183 neizlemto priekšlikumu, kas vecāki par 2004. gadu, izskatīšanas 2005. gadā 2006. gadā tika atcelti 68 priekšlikumi. Tajā pašā gadā Komisija izskatīja vairāk nekā 80 citus neizlemtus priekšlikumus, ko Komisija pieņēma 2004. gadā pirms tagadējās Komisijas stāšanās amatā 2004. gada 22. novembrī, un nolēma atsaukt vēl 10 priekšlikumus. Šie priekšlikumi ir iekļauti Komisijas likumdošanas un darba programmā 2007. gadam[21]. Saskaņā ar Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām (2005. gada maijs) 32. pantu Parlaments ir informēts par Komisijas nodomu atsaukt šos priekšlikumus, un šis atsaukums stāsies spēkā pēc publicēšanas „Oficiālajā Vēstnesī”. Komisija iesaka jebkurai jaunai Komisijai veikt līdzīgu darbu pirmajos mēnešos pēc stāšanās amatā, lai pārbaudītu, vai iepriekš pieņemtie priekšlikumi joprojām atbilst tās prioritātēm, un apliecinātu, ka šie priekšlikumi politiski pieder Komisijai. Kopienas acquis vienkāršošana un atjaunināšana Trīs gadu programmas ietvaros, kas iesniegta 2005. gada oktobrī[22], Komisija 2006. gadā pieņēma 27 priekšlikumus, kas paredzēti 2006. gadam, un 6 priekšlikumus, kas pārcelti no 2005. gada. Papildu 23 pasākumi, kas paredzēti 2006. gadam, tika atlikti līdz 2007. gadam, lai varētu veikt papildu analīzi šo priekšlikumu atbalstam. Labāka regulējuma stratēģiskā pārskata ietvaros 2006. gada novembrī Komisija sniedza pirmo progresa ziņojumu par normatīvās vides vienkāršošanas stratēģiju[23] un paziņoja par 43 jauniem pasākumiem, kas uzlabos notiekošo ambiciozo vienkāršošanas programmu 2006.–2009. gadam. Komisijas likumdošanas un darba programmā 2007. gadam pirmo reizi iekļauti 47 nozīmīgākie vienkāršošanas pasākumi. Ziņojumā iekļauta arī atjaunināta programma, lai līdz 2008. gadam pabeigtu tiesību aktu krājumu kodifikāciju. Tomēr vienkāršošanas programmas sekmīgai un savlaicīgai īstenošanai ir vajadzīga rūpīga apspriešanās ar ieinteresētajām personām, pasākumu iespējamās ietekmes novērtēšana un ar likumdevējiem kopīga atbildība Kopienas un valsts līmenī. ES līmenī jāturpina starpiestāžu dialogs, lai paātrinātu vienkāršošanas priekšlikumu pieņemšanu. Dalībvalstīs jāizstrādā valsts līmeņa vienkāršošanas programmas, lai nepieļautu ES tiesību aktu vienkāršošanas radītās pozitīvās ietekmes mazināšanu ar pārmērīgiem valsts noteikumiem, kas nav attiecīgi pielāgoti. ES tiesību aktu piemērošanas uzraudzība ES tiesību aktu pareiza piemērošana ir labāka regulējuma mērķu sasniegšanas svarīgs elements. Normatīvās vides vienkāršošana un uzlabošana var dot paredzētos ieguvumus uzņēmumiem un pilsoņiem tikai tad, ja dalībvalstis ātri un pareizi transponē ES tiesību aktus[24]. Lai palīdzētu izvairīties no arvien nepilnīgākas transponēšanas, kas var radīt pārkāpumus, Ietekmes novērtēšanas pamatnostādnēs noteikts, ka Komisijas dienestiem jau tiesību aktu priekšlikumu sagatavošanas laikā ir jāņem vērā transponēšanas iespējamās problēmas. Turklāt Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm strādā, lai pielāgotu uzraudzības metodes. Tas ietver korelāciju tabulu sagatavošanu, kurās ir skaidra saistība starp direktīvu noteikumiem un valsts noteikumiem, kā arī elektroniskās paziņošanas sistēmas pilnīgu ieviešanu valsts transponēšanas pasākumiem. Sistēma pilnībā ir pieejama visām dalībvalstīm kopš 2006. gada sākuma, un Komisija veicināja tās izmantošanu 2006. gadā ar vairākiem pasākumiem. ES iestāžu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas pasākumi Labāks regulējums un tā īstenošana bija visu iestāžu prioritāte 2006. gadā. Papildus Komisijai īpaši aktīvs bija Eiropas Parlaments. Aprīlī tas organizēja plenārdiskusiju, un 2006. gada maijā tas pieņēma piecas rezolūcijas par labāku regulējumu, kuras ietver priekšlikumu plašu klāstu par rīcību un esošo mehānismu un procedūru uzlabojumiem. Tie galvenokārt bija adresēti Komisijai, kā arī Padomei un dalībvalstīm. Atbildot uz Eiropas Parlamenta aicinājumu veikt Komisijas ietekmes novērtējumu pastiprinātu kvalitātes kontroli, Komisijas priekšsēdētājs paziņoja, ka viņa personīgā pakļautībā tiks veikta neatkarīga kvalitātes pārbaude, kā rezultātā Komisija 2006. gada novembrī izveidoja Ietekmes novērtēšanas komisiju. Eiropas Parlaments 2006. gadā politiski atbalstīja[25] arī starpiestāžu „Kopējo pieeju ietekmes novērtēšanai”[26], par kuru vienojās 2005. gada novembrī. Tā bija atbilde uz noteikumu 2003. gada starpiestāžu nolīgumā par tiesību aktu labāku izstrādi, un tajā izklāstīti „satiksmes noteikumi” par to, kā Komisijas ietekmes novērtējumi izmantojami likumdošanas procesā, un par to būtisko grozījumu ietekmes novērtējumiem, ko veic Eiropas Parlaments un Padome. Parlaments un Padome, izskatot Komisijas priekšlikumus, ir palielinājuši Komisijas ietekmes novērtējumu izmantošanu, tādējādi nostiprinot ietekmes novērtējumu kā mehānismu, lai nodrošinātu politisku lēmumu pieņemšanu, ņemot vērā labākos pieejamos pierādījumus par potenciālo ietekmi. Austrijas prezidentūras laikā Padome sastādīja norādošu rokasgrāmatu darba grupām par darbu ar ietekmes novērtējumiem Padomē[27]. Parlaments un tā komitejas arvien vairāk pieprasa, lai tiktu veikti pētījumi un ietekmes analīze par konkrētiem tematiem[28] vai būtiski grozījumi Komisijas priekšlikumos[29]. Reģionu komiteja un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2006. gadā arī aktīvi piedalījās labāka regulējuma debatēs, īpaši par subsidiaritātes jautājumiem. Reģionu komiteja pieprasīja regulāras apspriedes ar vietējām un reģionālām varas iestādēm un to iesaistīšanu Komisijas veiktajā ietekmes novērtēšanas darbā, lai nodrošinātu, ka finansiālais vai administratīvais slogs uz vietējām un reģionālām varas iestādēm, īstenojot ES tiesību aktus, ir proporcionāls ES rīcības mērķiem. Lai to atbalstītu, Reģionu komiteja 2006. gadā izveidoja subsidiaritātes uzraudzības tīklu[30] kā mehānismu informācijas apmaiņai starp Eiropas teritoriāliem dalībniekiem par Komisijas priekšlikumiem, kas ietekmēs vietējās un reģionālās varas iestādes un politikas, par kurām tās ir atbildīgas. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2006. gadā pieņēma pašiniciatīvas ziņojumu par „ES un valstu administrāciju īstenoto praksi”, un tās Vienotā tirgus novērošanas centrs uzsāka darbu pie sociālās ietekmes iekļaušanas Komisijas ietekmes novērtējumos, kura rezultāti gaidāmi 2007. gadā. Subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošana Komisija turpināja strādāt, lai labāk izskaidrotu tās ierosināto pasākumu atbilstību abiem principiem, izmantojot ietekmes novērtējumus un paskaidrojuma rakstus[31]. Tā 2006. gada maijā nolēma nosūtīt savus jaunos priekšlikumus un apspiežu dokumentus tieši valstu parlamentiem, aicinot tos reaģēt, lai uzlabotu politikas formulēšanas procesu[32]. Eiropadome 2006. gada jūnijā atzinīgi novērtēja šo soli. Valstu un valdību vadītāji aicināja Komisiju pienācīgi ņemt vērā valstu parlamentu atsauksmes, jo īpaši attiecībā uz subsidiaritātes un proporcionalitātes principu. Tāpat kā iepriekšējos gados Eiropas Parlaments un Padome ieviesa samērā nedaudzus grozījumus Komisijas priekšlikumos, skaidri atsaucoties uz subsidiaritāti un proporcionalitāti[33]. Lielākajā daļā Reģionu komitejas un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu nebija kritikas par subsidiaritātes principa piemērošanu. Proporcionalitātes problēmas tika norādītas nedaudz biežāk. Tas tika secināts arī Reģionu komitejas Subsidiaritātes uzraudzības tīkla divos pārbaudes gadījumos[34]. Vairākos valstu parlamentu nosūtītos atzinumos Komisijai tika pieprasīts paskaidrot tās argumentus vai pamatot tos ar sīkākiem datiem. Atzinumu mazākumā secināts, ka Komisijas nosūtītie priekšlikumi dažos aspektos tika uzskatīti par principiem neatbilstošiem. Komisija individuāli atbild uz šiem iesniegumiem. Šīs uzskatu atšķirības uzsver nepieciešamību pēc kopējas izpratnes par nosacījumiem, ko paredz abi principi, kā noteikts līgumos. Komisija cer, ka šo izpratni veicinās iepazīstināšana ar standarta jautājumu kopumu, ko izmanto paskaidrojuma rakstu sastādīšanai, kurus pievieno Komisijas priekšlikumiem[35]. Konverģenta interpretācija ļautu izvairīties no neskaidrības, piemēram, ar „kompetenču piešķiršanas” principu un novērstu pārpratumu, kas laiku pa laikam rada priekšstatu par subsidiaritātes pārkāpumiem. Attiecībā uz tiesas kontroli pēc fakta 2006. gadā subsidiaritātes princips tika minēts divos Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas spriedumos, kas apstiprināja iepriekšējo tiesu praksi. Nevienā gadījumā tiesa nekonstatēja subsidiaritātes principa pārkāpumu[36]. No 2006. gada 31. decembra Eiropas Kopienu Tiesas un Pirmās instances tiesas praksē nav bijuši spriedumi par to, ka ir pārkāpts subsidiaritātes princips vai ka šī principa ievērošana nebija pietiekami pamatota. Vairākos spriedumos tika analizēti proporcionalitātes principa iespējami pārkāpumi, un, pamatojoties uz to, dažos gadījumos Kopienas pasākumi tika pilnībā vai daļēji atcelti. Piemēram, lietā C-310/04 Spānija pret Padomi par Padomes Regulu, ar ko groza atbalsta shēmu kokvilnai, Tiesa nolēma, ka nebija pieejami „pamatfakti, kuri bija jāņem vērā kā tiesību akta apstrīdēto pasākumu pamats un no kuriem bija atkarīga to [ES iestāžu] rīcības brīvības izmantošana”[37]. Tā konstatēja, ka bija pārkāpts proporcionalitātes princips un atcēla apstrīdēto tiesību aktu. PIELIKUMS Komisijas tiesību aktu priekšlikumi, apspriežu dokumenti un ziņojumi [pic] [pic] [1] Komisijas pienākumu sniegt Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojumu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošanu noteica Eiropadomes 1992. gada decembra sanāksmē Edinburgā. Šo pienākumu ietvēra protokolā, kas pievienots Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam (EKL) ar grozījumiem, kurus izdarīja ar Amsterdamas Līgumu 1997. gadā. Kopš 1995. gada šajā ziņojumā ietver arī pasākumus, ko veic, lai uzlabotu tiesību aktu kvalitāti un pieejamību (iepriekšējo ziņojumu sk. COM(2005)98 un SEC(2005)364). Daži elementi, kas veicina normatīvās vides uzlabošanu, sīkāk izskatīti Eiropas pārvaldības 3. ziņojumā (2004.-2005. gads) (sk. http://www.europa.eu.int/comm/governance/index_fr.htm). [2] „Labāks regulējums izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā” COM(2005) 97, 2005. gada marts, turpmāk saukts „rīcības plāns”. Šajā paziņojumā atjaunināts un pilnveidots 2002. gadā noteiktais rīcības plāns („Normatīvās vides vienkāršošana un uzlabošana”, COM(2002)278, 2002. gada 5. jūnijs). Rīcības plāns īsteno Balto grāmatu par Eiropas pārvaldību (COM(2001)727, 2001. gada 25. jūnijs). [3] OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp. [4] COM(2006)689 galīgā redakcija. [5] „Pirmais progresa ziņojums par normatīvās vides vienkāršošanas stratēģiju”, COM(2006)690. [6] COM(2006)629. [7] http://ec.europa.eu/yourvoice/. [8] Sal. Zaļo grāmatu par Eiropas pārredzamības iniciatīvu, COM(2006)194. [9] Šos standartus ieviesa 2003. gadā (COM(2002)704, 2002. gada 11.12 decembris). [10] Komisija apspriešanas laikā saņēma vairāk nekā 100 atsauksmes, kuras publicētas http://ec.europa.eu/comm/eti/contributions.htm. [11] COM(2002)713, 2002. gada 11. decembris. [12] http://europa.eu.int/sinapse. [13] Piemērus sk. šī ziņojuma pielikumā, 2.1.3. punktā, 18.-20. zemsvītras piezīmē. [14] SEC(2005)791. [15] Ietekmes novērtēšanas pamatnostādnēs alternatīvu reglamentējošu instrumentu lietderības pārbaude noteikta par Komisijas ietekmes novērtējumu obligātu elementu. [16] http://www.eesc.europa.eu/smo/prism/presentation/index.asp. [17] Sk., piemēram, „Pašregulācija ES reklāmas nozarē: ziņojums par nelielām pārrunām starp ieinteresētajām personām”, 2006. gada jūlijs (http://ec.europa.eu/consumers/overview/report_advertising_en.pdf), „Pašregulācijas un kopregulācijas prakse Eiropas Savienībā”, 2006. gada oktobris (http://europa_eu.staging.entr.cec.eu.int/enterprise/regulation/better_regulation/docs/simplification/Final-report-SCR2.pdf) vai Pētījumu par kopregulācijas pasākumiem plašsaziņas līdzekļu nozarē (http://ec.europa.eu/comm/avpolicy/info_centre/library/studies/index_en.htm#finalised). [18] Piemērus sk. šī ziņojuma pielikumā, 2.1.4. punktā. [19] Tas, piemēram, bija gadījumā, kad Eiropas Augļu sulu apvienība ( AIJN ) aicināja iekļaut ES tiesību aktos augļu sulu normu, ko iepriekš noteica AIJN locekļu brīvprātīgais prakses kodekss, ko noslēdza Padomes Direktīvas 2001/112 īstenošanas rezultātā. [20] COM(2006)691. [21] COM(2006)629, 24.10.2006., 4. pielikums. [22] COM(2005)535. [23] COM(2006)690. [24] Sk. Komisijas gada pārskatu par Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzību 2005. gadā, COM(2006)416. [25] To 2005. gada beigās jau bija atbalstījusi Padome un Komisija. [26] Padomes dokuments Nr. 14901/05. [27] Padomes dokuments 9382/06, 15.5.2006. [28] Piemēram, par sociālās ietekmes iekļaušanu Komisijas ietekmes novērtējumos. [29] Piemēram, ENVI komisijas ietekmes analīze par grozījumiem priekšlikumā direktīvai par gaisa kvalitāti. [30] http://www.cor.europa.eu/en/activities/sub_mon.htm. [31] Komisija 2003. gada decembrī nolēma noteikt standarta formātu paskaidrojuma rakstam, ko pievieno visiem tās tiesību aktu priekšlikumiem, lai uzlabotu tā struktūru un saturu; sal. C(2003)4555, kuru Komisija pieņēmusi 2003. gada 13. decembrī. [32] „Pilsoņu programma – Eiropas efektivitātes nodrošināšanai”, COM(2006)211. [33] Piemēram, 2006. gadā Parlaments skaidri atsaucās uz subsidiaritātes un proporcionalitātes principu 11 tiesību aktu ziņojumos un 3 pašiniciatīvās. [34] Reģionu komiteja veica šīs pārbaudes attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par Eiropas Kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (COM(2006) 479) un attiecībā uz paziņojumu „Efektivitāte un vienlīdzīgums Eiropas izglītības un apmācības sistēmās” (COM(2006)481). Reģionu komiteja publicēs rezultātus 2007. gadā. [35] Sk. šim paziņojumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta 3. pielikumu. [36] Sk. lietu T-168/01 GlaxoSmithKline Services pret Komisiju, 2006. gada 27. septembra spriedums, vēl nav paziņots, 196. punkts un turpmākie punkti, un lietu T-253/02 Chafiq Ayadi pret Padomi, 2006. gada 12. jūlija spriedums, vēl nav paziņots, 105. punkts un turpmākie punkti (neizlemta apelācija, lieta C-403/06P). [37] 2006. gada 7. septembra spriedums, 123. punkts.