KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par vispārējā budžeta garantijām Stāvoklis 2012. gada 31. decembrī /* COM/2013/0871 final */





Satura Rādītājs 1............ Ievads. 4 2............ No ES budžeta garantēto operāciju veidi 4 3............ Notikumi pēc pēdējā ziņojuma 2012. gada 30. jūnijā. 5 3.1......... Maksājumu bilances atbalsts dalībvalstīm, kuras nav eurozonā. 5 3.2......... Makrofinansiālā palīdzība. 5 3.3......... Euratom.. 5 3.4......... Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms. 5 3.5......... ES budžeta garantija EIB ārējam finansējumam.. 6 4............ Informācija par Budžeta segtajiem riskiem.. 6 4.1......... Riska definīcija. 6 4.2......... Riska struktūra. 7 4.3......... ES budžeta gada riska kopsumma. 9 4.3.1...... Ar dalībvalstīm saistītais risks. 9 4.3.2...... Ar trešām valstīm saistītais risks. 10 4.4......... Riska attīstība. 11 5............ Neizpildītās maksājumu saistības, ES budžeta garantiju aktivizēšana un nokavētie maksājumi 14 5.1......... Maksājumi no skaidras naudas līdzekļiem.. 14 5.2......... Maksājumi no ES budžeta. 14 5.3......... Garantiju fonda aktivizēšana ārējai darbībai 14 6............ Garantiju fonds ārējai darbībai 16 6.1......... Atgūtie līdzekļi 16 6.2......... Aktīvi 16 6.3......... Paredzētais apjoms. 16 7............ Risku novērtējums: to trešo valstu ekonomikas un finanšu stāvoklis, kurās ir vislielākās riska iespējas 16 7.1......... Mērķi 16 7.2......... Riska novērtēšanas metodes. 17 1. Ievads Šā ziņojuma mērķis ir uzraudzīt ES budžeta kredītrisku, kas veidojas no sniegtajām garantijām un aizdevumu operācijām, ko Eiropas Savienība īsteno vai nu tieši, vai netieši ar garantijām EIB ārpus Savienības projektu finansēšanai. Šis ziņojums iesniegts saskaņā ar Finanšu regulu[1], kas nosaka, ka Komisija sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par ES budžeta garantijām un ar tām saistītajiem riskiem[2]. Ziņojumam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments (''KDDD'') ar detalizētām tabulām un paskaidrojumiem. 2. No ES budžeta garantēto operāciju veidi No Eiropas Savienības budžeta (“ES budžets”) segtie riski rodas dažādu aizdevumu un garantēšanas darbību rezultātā, kuras var iedalīt divās kategorijās: – Eiropas Savienības piešķirtie aizdevumi makroekonomiskiem mērķiem, t. i., makrofinansiālās palīdzības[3] (MFP) aizdevumi trešām valstīm un sadarbībā ar Bretonvudas iestādēm, maksājumu bilances atbalsta[4] (MB) aizdevumi dalībvalstīm, kas nav eurozonā un ir saskārušās ar maksājumu bilances problēmām, un aizdevumi saskaņā ar Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu[5] (EFSM), kas paredzēti eurozonas valstīm, kuras saskārušās ar nopietnām finansiālām vai ekonomikas grūtībām vai ko nopietni apdraud šādas grūtības, kuras rada apstākļi, ko tās nespēj ietekmēt; un – aizdevumi mikroekonomiskiem mērķiem, t. i., Euratom aizdevumi un, īpaši svarīgi, Eiropas Investīciju bankas (EIB) finansējums operācijām trešās valstīs (EIB ārējais finansējums), uz kurām attiecas ES garantijas[6]. Garantēto EIB ārējo finansējumu, Euratom aizdevumus un MFP aizdevumus trešajām valstīm kopš 1994. gada nodrošina no Garantiju fonda ārējai darbībai (''Fonds'')[7], bet MB atbalsta un EFSM aizdevumus sedz tieši no ES budžeta. No Fonda tiek segti aizdevumi saistību neizpildes gadījumā un nodrošinātas aizdevumu garantijas valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, vai aizdevumu garantijas projektu īstenošanai valstīs, kuras nav ES dalībvalstis. Fonds tika izveidots, lai: – sniegtu likviditātes nodrošinājumu, lai katru reizi nebūtu jāizmanto ES budžeta līdzekļi saistību neizpildes vai nokavēta maksājuma par garantēto aizdevumu gadījumā; un – izveidotu budžeta disciplīnas instrumentu, nosakot finanšu shēmu ES politikas izstrādei par Komisijas un EIB piešķirto aizdevumu garantijām valstīm, kas nav ES dalībvalstis[8]. Ja trešās valstis kļūst par dalībvalstīm, Fonds vairs nesedz aizdevumus šīm valstīm un risku sedz tiešā veidā no ES budžeta. Fondu nodrošina no ES budžeta, un tajā vienmēr jāparedz noteikta procentuālā daļa no Fonda segto aizdevumu un aizdevumu garantiju kopējās neatmaksātās summas. Pašlaik šī procentuālā daļa, ko dēvē par paredzēto apjomu, ir 9 %[9]. Ja Fonda līdzekļi nav pietiekami, vajadzīgos līdzekļus nodrošinās no ES budžeta. 3. Notikumi pēc pēdējā ziņojuma 2012. gada 30. jūnijā 3.1. Maksājumu bilances atbalsts dalībvalstīm, kuras nav eurozonā Operācijas 2012. gada otrajā pusgadā netika veiktas. ES vidēja termiņa finansiālā palīdzība Rumānijai piesardzības pasākumu veidā netika aktivizēta. Termiņš līdzekļu pieprasīšanai bija 2013. gada 31. marts. 3.2. Makrofinansiālā palīdzība Šajā periodā aizdevumu izmaksas nav notikušas, bet 64,5 miljonus atmaksāja saņēmējvalstis (Rumānija 12,5 miljonus euro Bosnija un Hercogovina 2 miljonus euro, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika 5 miljonus euro, Serbija 44,8 miljonus euro un Montenegro 0,2 miljonus euro). 3.3. Euratom Ziņojuma periodā aizdevumu izmaksas nav notikušas. Atmaksāto summu veido 6,5 miljoni euro, kas saņemti no Bulgārijas, un 4,8 miljoni euro, kas saņemti no Ukrainas. 3.4. Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms Izmaksas Īrijai un Portugālei 2012. gada pēdējos sešos mēnešos sasniedza attiecīgi 3,3 miljardus euro un 2 miljardus euro. Neatmaksātās summas attiecībā uz četriem mehānismiem 2012. gada 31. decembrī ir norādītas 1. tabulā. Īstenotās papildu iespējas: Reaģējot uz krīzi, ir izveidoti arī vairāki citi mehānismi, tomēr tie nerada nekādu risku ES budžetam: Eiropas finanšu stabilitātes instruments (EFSI)[10]: to izveidoja eurozonas dalībvalstis, atbilstīgi 2010. gada 9. maijā Ekonomikas un finanšu padomē pieņemtajiem lēmumiem. EFSI mērķis ir nodrošināt finansiālo stabilitāti Eiropā, sniedzot finanšu palīdzību eurozonas dalībvalstīm makroekonomikas korekcijas programmas ietvaros. EFSI tika izveidots kā pagaidu glābšanas mehānisms un tas bija ieinteresētā puse attiecībā uz Grieķijai piešķirtajiem aizdevumiem (kopā ar SVF un dalībvalstīm), kā arī attiecība uz Īrijai un Portugālei piešķirtajiem aizdevumiem (kopā ar SVF, dalībvalstīm un ES/EFSI)[11]. 2010. gada oktobrī tika nolemts izveidot pastāvīgu glābšanas mehānismu – Eiropas Stabilizācijas mehānismu. Eiropas Stabilitātes mehānisms (ESM)[12]: ESM līgums stājās spēkā 2012. gada 27. septembrī. Kopš tās dienas ESM kļuva par pastāvīgu mehānismu krīzes gadījumiem un par galveno instrumentu jaunu programmu finansēšanai. Papildus ESM turpinās darboties EFSI esošās programmas attiecībā uz Grieķiju, Portugāli un Īriju. No 2013. gada 1. jūlija EFSI vairs nefinansē jaunas programmas un neslēdz aizdevuma līgumus. ESM saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām ir starpvaldību organizāciju, un tās atrašanās vieta ir Luksemburgā. ESM dalībnieki ir 17 eurozonas valstis. Kopējais parakstītais kapitāls ir 700 miljardi euro, no kuriem 80 miljardi euro būs apmaksātais kapitāls (atlikušās piecas aizdevuma daļas plānots izmaksāt 2014. gada pirmajā pusē) un 620 miljardi euro apvienotais pieprasāmais kapitāls. Tā aizdošanas iespējas ir 500 miljardi euro. Grieķijai paredzēto aizdevumu mehānisms (GLF)[13]: tiek finansēts pārējo eurozonas dalībvalstu divpusēju aizdevumu veidā, ko centrāli pārvalda Komisija. 3.5. ES budžeta garantija EIB ārējam finansējumam 2007. – 2013. gada ārējo pilnvaru laikā aizdevumu piešķiršana 2012. gada otrajā pusgadā palielinājusies par 16 % un sasniegusi 3163 miljonus euro. Izmaksāto aizdevumu summa bija 1736 miljoni euro (+ 18 % salīdzinājumā ar 2012. gada 30. jūniju). Tādējādi pilnvaru laikā aizdevumu piešķiršana un izmaksāto aizdevumu summa 2012. gada 31. decembrī ir sasniegusi – attiecīgi – 23,161 miljonus euro un 11,362 miljonus euro. Par iepriekšējām EIB ārējo darbību pilnvarām skatīt KDDD A1. tabulas pielikumu. 4. Informācija par Budžeta segtajiem riskiem 4.1. Riska definīcija ES budžeta risks rodas no neatmaksātā kapitāla un procentiem saistībā ar garantētām operācijām. Šajā ziņojumā izmantotas divas metodes, lai novērtētu ES budžeta riskus (tieši vai netieši ar Fonda starpniecību). – "Kopējais segtais risks" pamatojas uz attiecīgo operāciju neatmaksātā kapitāla kopsummu noteiktā dienā, ieskaitot uzkrātos procentus[14]. – Budžeta pieeja, ko sauc par ''ES budžeta gada risku'', pamatojas uz tādas ikgadējo maksājumu maksimālās summas aprēķinu, kura ES būtu jāizmaksā finanšu gadā, ja netiktu atmaksāti visi garantētie aizdevumi[15]. 4.2. Riska struktūra Līdz 2010. gadam maksimālais risks attiecībā uz segto neatmaksātā kapitāla kopsummu bija lielākoties saistīts ar trešām valstīm piešķirtajiem aizdevumiem. Kopš 2011. gada finanšu krīze smagi ietekmēja dalībvalstu publiskā sektora finanses un izraisīja ES kreditēšanas aktivitātes palielinājumu nolūkā vairāk atbalstīt valstu finansiālās vajadzības dalībvalstīs. Tāpēc ir mainījusies riska struktūra. 2012. gada 31. decembrī: · 72 % no kopējā garantētā neatmaksātā apjoma attiecas uz aizņēmumu operācijām saistībā ar aizdevumiem dalībvalstīm, kurus sedz tieši no ES budžeta (salīdzinot ar 2010. gada 31. decembri, kad šis skaitlis bija 45 %). Dati par kopējo ES budžeta risku 2012. gada 31. decembrī ir iekļauti 1. tabulā. 1. tabula. Kopējās neatmaksātās summas ar ES budžeta garantiju 2012. gada 31. decembrī (miljonos EUR) || Neatmaksātais kapitāls || Uzkrātie procenti || Kopā || % Dalībvalstis* || || || || MFP || 13 || 0 || 13 || <1% Euratom || 387 || 2 || 389 || <1% MB || 11 400 || 223 || 11 623 || 14 % EIB*** || 2653 || 23 || 2676 || 3 % EFSM || 43 800 || 677 || 44 477 || 54 % Dalībvalstis (starpsumma) || 58 253 || 925 || 59 178 || 72 % Trešās valstis** || || || || MFP || 533 || 4 || 537 || 1 % Euratom || 36 || 0 || 36 || <1% EIB*** || 22 367 || 159 || 22 526 || 27 % Trešās valstis (starpsumma) || 22 936 || 163 || 23 099 || 28 % Kopā || 81 189 || 1088 || 82 277 || 100 % * Šo risku sedz tieši no ES budžeta. Tajā ietverti arī MFP, Euratom un EIB aizdevumi, kas valstīm piešķirti pirms to iestāšanās ES. ** Šo risku sedz no Fonda. *** Uz aptuveni 82 % no EIB aizdevumu darbībām (aizdevumiem valstīm, reģioniem vai pašvaldībām) attiecas visaptveroša garantija, bet uz pārējām EIB darbībām attiecas tikai garantija pret politisko risku. Sīkāka informācija par šīm neatmaksātajām summām, jo īpaši attiecībā uz maksimālo apjomu, faktiski izmaksātajām summām vai garantiju likmēm, ir sniegta Komisijas dienestu darba dokumenta A1., A2., A3. un A4. tabulā. No ES budžeta garantētā kapitāla un procentu neatmaksātā kopsumma turpināja palielināties galvenokārt summu dēļ, kas piešķirtas saskaņā ar EFSM. 4.3. ES budžeta gada riska kopsumma Maksimālā summa, kas ES būtu jāizmaksā (tieši vai ar Fonda starpniecību) – pieļaujot, ka visi garantētie aizdevumi netiku atmaksāti, 2013. gadā bija 1871 miljoni euro. Tas atspoguļo summas, kuru atmaksas termiņš ir 2013. gadā (no kopējās neatmaksātās summas 2012. gada 31. decembrī), pieņemot, ka netiek pieprasīts neizpildītās aizdevumu saistības izpildīt pirms sākotnēji noteiktā termiņa (sīkāka informācija KDDD A2. tabulā). 4.3.1. Ar dalībvalstīm saistītais risks Ar dalībvalstīm saistītais risks ir: a) EIB aizdevumi un/vai MFP un/vai Euratom aizdevumi, kas piešķirti pirms iestāšanās ES, b) no MB atbalsta mehānisma piešķirtie aizdevumi un c) saskaņā ar EFSM shēmu piešķirtie aizdevumi. 2. tabula. Dalībvalstu secība atbilstoši ES budžeta maksimālajam riskam, kas ar šīm valstīm saistīts 2013. gadā (miljonos EUR) Vieta || Valsts || Aizdevumi || Maksimālais gada risks || Valsts īpatsvars dalībvalstu gada riska apjomā || Valsts īpatsvars dalībvalstu un trešo valstu kopējā gada riska apjomā 1. || Īrija || c) || 665,5 || 30,0 % || 15,3 % 2. || Portugāle || c) || 648,3 || 29,2 % || 14,9 % 3. || Rumānija || a)+b) || 392,5 || 17,7 % || 9,0 % 4. || Ungārija || a)+b) || 133,3 || 6,0 % || 3,1 % 5. || Latvija || a)+b) || 96,6 || 4,4 % || 2,2 % 6. || Bulgārija || a) || 85,8 || 3,9 % || 2,0 % 7. || Polija || a) || 72,5 || 3,3 % || 1,7 % 8. || Čehijas Republika || a) || 68,4 || 3,1 % || 1,6 % 9. || Slovākija || a) || 37,2 || 1,7 % || 0,9 % 10. || Slovēnija || a) || 9,4 || 0,4 % || 0,2 % 11. || Lietuva || a) || 5,1 || 0,2 % || 0,1 % 12. || Kipra || a) || 5,1 || 0,2 % || 0,1 % 13. || Malta || a) || 0,3 || 0,0 % || 0,0 % Kopā || || || 2219,9 || 100 % || 51,1 % 4.3.2. Ar trešām valstīm saistītais risks Fonds ir garantējis aizdevumus trešām valstīm, un šo aizdevumu galīgās atmaksas termiņi sniedzas līdz pat 2042. gadam. Konkrētāk, Fonda ar trešām valstīm saistītais maksimālais risks 2013. gadā būs 2127,7 miljoni euro (49 % no kopējā gada riska apjoma). Desmit valstis (no četrdesmit sešām), kuru kopējās neatmaksātās summas ir vislielākās, ir norādītas tabulā. Tās kopā veido 1642 miljonus euro jeb 77,2 % no Fonda kopējā gada riska. Ekonomiskā situācija šajās valstīs ir analizēta un raksturota KDDD 3. daļā. Katras valsts tabulā norādīta arī reitingu aģentūru noteiktā kredītspēja. Ar trešām valstīm saistītais risks attiecas uz EIB aizdevumiem un/vai MFP un/vai Euratom aizdevumiem (sīkāki dati norādīti KDDD A3b. tabulā un A4. tabulā). 3. tabula. 10 svarīgāko trešo valstu secība atbilstoši fonda gada riskam, kas ar šīm valstīm saistīts 2013. gadā (miljonos EUR) Vieta || Valsts || Maksimālais gada risks || Valsts īpatsvars trešo valstu gada riska apjomā || Valsts īpatsvars dalībvalstu un trešo valstu kopējā gada riska apjomā 1. || Turcija || 483,4 || 22,7 % || 11,1 % 2. || Tunisija || 209,3 || 9,8 % || 4,8 % 3 || Ēģipte || 204,8 || 9,6 % || 4,7 % 4. || Maroka || 192,2 || 9,0 % || 4,4 % 5 || Serbija || 167,5 || 7,9 % || 3,9 % 6. || Libāna || 89,5 || 4,2 % || 2,1 % 7. || Dienvidāfrika || 88,8 || 4,2 % || 2,0 % 8. || Sīrija || 77,7 || 3,7 % || 1,8 % 9. || Brazīlija || 71,4 || 3,4 % || 1,6 % 10. || Bosnija un Hercegovina || 57,0 || 2,7 % || 1,3 % || 10 valstis kopā || 1641,6 || 77,2 % || 37,8 % 4.4. Riska attīstība Finanšu tirgos 2012. gadā bijā vērojama krīzes saasināšanās perifērijas valstu obligāciju tirgū un liels svārstīgums Eiropas obligāciju tirgos. Šādā kontekstā arvien pieauga bažas par eurozonas valstu valdību parāda ilgtspēju un monetārās savienības nākotni vai denominācijas maiņas risku. Stāvoklim pasliktinoties, politikas veidotāji jūnija beigās nāca klajā ar vairākiem paziņojumiem, tostarp par kopīga banku regulatīvā režīma (banku savienība) īstenošanu ar ECB kā galveno uzraudzības iestādi, jaunu ECB obligāciju iepirkšanas programmu (tiešo monetāro darījumu jeb TMD programma), kas paredzēja iespēju neierobežotā veidā iejaukties finanšu tirgos un radīja strauju perifērijas valstu obligāciju vērtības pieaugumu. Turklāt oktobrī darbu sāka ESM ar aizdošanas spēju 500 miljardu euro apmērā. Tomēr joprojām saglabājas augsts nedrošības līmenis, jo pasaules ekonomikas un finanšu krīze turpina ietekmēt ekonomikas atlabšanu ES un globālo izaugsmi. Ģeopolitiskā spriedze, kas skar dažas Vidusjūras reģiona dienvidu valstis, palielina arī nedrošību attiecībā uz ekonomikas atlabšanu atsevišķās trešās valstīs. · Maksājumu bilances atbalsta mehānisms ES vidēja termiņa finansiālā palīdzība saskaņā ar maksājumu bilances atbalsta mehānismu tika no jauna aktivizēta 2008. gada novembrī, lai palīdzētu Ungārijai, un pēc tam 2009. gada janvārī un maijā, lai palīdzētu Latvijai un Rumānijai atjaunot uzticību tirgum, un kopējais atvēlēto līdzekļu apjoms bija 14,6 miljardi euro. 1,2 miljardi euro netiks izmaksāti, jo ir beidzies izmaksu termiņš. Papildus jau piešķirtajam MB atbalstam Rumānijai 5 miljardu euro apmērā Padome 2011. gada 12. maijā nolēma piešķirt Rumānijai finansiālo palīdzību piesardzības pasākumu veidā ne vairāk kā 1,4 miljardus euro[16]. Tomēr izmaksas netika veiktas, un instrumenta darbības termiņš beidzās 2013. gada 31. martā. MB atbalsta mehānismā, kura kopējais maksimālais apjoms ir 50 miljardi euro, 2012. gada 31. decembrī vēl bija pieejami līdzekļi 37,2 miljardu euro apmērā lai vajadzības gadījumā nodrošinātu turpmāku MB atbalstu. · Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM) Politikas veidotāju veikto pasākumu rezultātā 2012. gada pēdējos mēnešos finanšu tirgos iestājās relatīvs miers. Tomēr politikas, ekonomikas un finanšu jomā joprojām ir būtiski riski, kas turpmāko mēnešu un gadu laikā varētu ietekmēt dalībvalstu valdību finansiālo vajadzību sekmīgu apmierināšanu. Ecofin Padomes secinājumos noteikts maksimālais mehānisma līdzekļu apjoms 60 miljardu euro[17] apmērā ar juridisko ierobežojumu, kas noteikts Padomes Regulas (ES) Nr. 407/2010 2. panta 2. punktā, kas ierobežo izmaksājamo summu, lai tā nepārsniegtu noteiktās pieejamās rezerves pašu resursu maksimālajās robežās. Atbilstoši Padomes lēmumiem par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Īrijai[18] (līdz EUR 22,5 miljardiem) un Portugālei[19] (līdz 26 miljardiem euro) Īrijai tika izmaksāti 21,7 miljardi euro un Portugālei 22,1 miljards euro. No maksimālā līdzekļu apmēra 60 miljardiem euro EFSM (2012. gada 31. decembrī) nepieciešamības gadījumā vēl ir iespējams piešķirt 11,5 miljardus euro papildu palīdzībai[20]. · Makrofinansiālās palīdzības aizdevumi Stājoties spēkā Lisabonas līgumam, lēmumus par MFP piešķiršanu pieņem ne tikai Padome. Tos pieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (koplēmuma procedūra). Nolūkā uzlabot lēmumu pieņemšanas procesu saskaņā ar Lisabonas līgumu[21], lai paātrinātu un padarītu efektīvāku lēmumu pieņemšanas procesu un saskaņotu to ar citiem ārējās finansēšanas instrumentiem, 2011. gada 4. jūlijā tika pieņemts jauns tiesību akta priekšlikums par MFP regulējumu. Tomēr pēc intensīvām diskusijām ar Padomi un Parlamentu Komisija 2013. gada 8. maijā nolēma atsaukt savu priekšlikumu. Ziņojuma periodā MFP aizdevumu neapmaksātā summa ir samazinājusies no 610 miljoniem euro līdz 545,5 miljoniem euro. · Euratom aizdevumi Maksimālais Euratom aizdevumu apjoms dalībvalstīm vai dažām trešām valstīm, kas ir tiesīgas tos saņemt (Krievijas Federācija, Armēnija, Ukraina), ir 4 miljardi euro, no kuriem aptuveni 85 % jau ir izlietoti. Atlikusī summa ir aptuveni 600 miljoni euro, kurus varētu izmantot jaunu projektu finansēšanai. 2012. gadā noritēja apspriedes par aizdevumu Ukrainai 300 miljonu euro apmērā, kas paredzēts esošo kodoliekārtu modernizācijai. Aizdevums parakstīts 2013. gada 7. augustā. · EIB aizdevumi Saskaņā ar EIB vispārējām pilnvarām attiecībā uz 2007. – 2013. gada laikposmu 2012. gada 31. decembrī tika apstiprināts finansējums 23 161 miljona euro apmērā, no kuriem 11 362 miljoni euro tika izmaksāti tajā dienā (sk. A6. tabulu KDDD). Sīkāka informācija par valstīm, uz kurām attiecas EIB pilnvaras, norādīta KDDD A1. un A2. tabulā. Kopš 2011. gada beigām EIB no Sīrijas valdības nav saņēmusi noteiktus procentu maksājumus un aizdevumu atmaksu (sk. 5.3. punktu). 5. Neizpildītās maksājumu saistības, ES budžeta garantiju aktivizēšana un nokavētie maksājumi 5.1. Maksājumi no skaidras naudas līdzekļiem Ja kāds parādnieks novēlo maksājumu ES, Komisija izmanto savus skaidras naudas līdzekļus, lai novērstu kavējumus un no tiem izrietošās izmaksas par savu aizdevuma operāciju apkalpošanu[22]. 5.2. Maksājumi no ES budžeta Tā kā 2012. gada otrajā pusē nav konstatēts neviens dalībvalstu saistību nepildīšanas gadījums, p.m. pozīcijā ES budžeta postenī 01 04 01 "Eiropas Savienības garantijas Savienības un Euratom aizņēmumu operācijām un EIB aizdevumu operācijām" apropriācijas nav pieprasītas. 5.3. Garantiju fonda aktivizēšana ārējai darbībai Ja kāds ES piešķirta vai garantēta aizdevuma saņēmējs (trešās valstīs) novēlo maksājumu, tad notiek vēršanās Garantiju fondā, lai tas segtu neizpildītās maksājumu saistības trīs mēnešu laikā no pieprasījuma[23]. EIB no Sīrijas valdības nav saņēmusi noteiktus procentu maksājumus un aizdevumu atmaksu. Tā kā oficiāli pieprasījumi veikt maksājumus ir bijuši neveiksmīgi, EIB 2012. gada maijā vērsās Garantiju fondā. Līdz 2012. gada 31. decembrim EIB veikusi četrus maksājumu pieprasījumus par kopsummu 42 miljonu euro apmērā. Divi maksājumi tika samaksāti kopsummā 24 miljoni euro (no kuriem 2,1 miljonu euro EIB atguva 2012. gada augustā). Tā kā situācija valstī neuzlabojās, EIB 2013. gadā atkārtoti vērsās garantiju Fondā, kā norādīts turpmāk tabulā. 4. tabula. Vēršanās Garantiju fondā saistībā ar Sīrijas neizpildītajām maksājumu saistībām Pieprasījuma kārtas numurs || Pieprasījuma datums || Samaksāts / tiks samaksāts || No Garantiju fonda pieprasītā summa (miljonos EUR) || Procentus un soda procentus par nokavētiem maksājumiem (miljonos EUR) (1) || Atgūtā summa || Kopā 1. || 10.05.2012. || 10.08.2012. || 15,45 || n. p. || 2,15 || 13,30 2. || 27.08.2012. || 27.11.2012. || 8,57 || n. p. || || 8,57 3. || 18.10.2012. || 18.01.2013. || 2,60 || 0,01 || || 2,61 4 || 12.11.2012. || 12.02.2013. || 14,96 || 0,40 || || 15,36 5. || 15.01.2013. || 15.04.2013. || 3,18 || n. p. || || 3,18 6. || 21.02.2013. || 21.05.2013. || 8,13 || 0,18 || || 8,31 7. || 15.04.2013. || 15.07.2013. || 4,89 || 0,01 || || 4,90 8. || 15.05.2013. || 15.08.2013. || 14,53 || 0,39 || || 14,92 9. || 24.06.2013. || 24.09.2013. || 3,18 || 0,10 || || 3,29 Kopā || || || 75,49 || 1,20 || 2,15 || 74,54 (1) Soda procentus un aizdevuma procentus Banka pieprasa tikai sākot ar otro maksājuma pieprasījumu par katru individuālo aizdevumu un, skaitot no aizdevuma saistību neizpildes, līdz Garantiju fonda maksājuma saņemšanai. Bankas pieprasītās summas tiek atskaitīta no Garantiju fonda konta pēc tam, kad ir saņemta Komisijas dienestu atļauja un apliecinošie dokumenti, tostarp pierādījumi, ka Banka ir pieprasījusi aizdevuma saņēmējam atmaksāt aizdevuma summu, saskaņā ar garantijas nolīgumu, kas minēts 14. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Lēmumā Nr. 1080/2011/ES, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir ES garantiju zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem un aizdevumu garantijām projektiem ārpus Savienības un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 633/2009/EK[24]. Kopējā garantēto aizdevumu neatmaksātā kapitāla summa saistībā ar Sīriju ir 551 miljons euro, un pēdējais aizdevuma atmaksas termiņš ir 2030. gadā. Saskaņā ar garantiju nolīgumu, ja ES ir veikusi maksājumu saskaņā ar ES garantiju, tā stājas EIB vietā attiecībā uz tiesībām un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem. Maksājumu atgūšanas procedūru attiecībā uz minētajām summām nodrošina EIB. 6. Garantiju fonds ārējai darbībai 6.1. Atgūtie līdzekļi[25] 2012. gada 31. decembrī Fonda atgūstamo nokavēto maksājumu summa bija 21,87 miljoni euro. 6.2. Aktīvi Fonda neto aktīvi[26] 2012. gada 31. decembrī bija 2020,49 miljoni euro. 6.3. Paredzētais apjoms Fonda līdzekļiem jābūt atbilstīgā apjomā (paredzētais apjoms), kas noteikts 9 % apmērā no neatmaksāto kapitāla saistību kopsummas, kurai pieskaitīti uzkrātie procenti. 2011. gada 31. decembrī attiecība starp Fonda resursiem (2020,49 miljoni euro) un neatmaksātajām kapitāla saistībām[27] (23 099,15 miljoni euro) Fonda regulas izpratnē bija mazāka par paredzēto apjomu. Tādēļ ES 2014. gada ES budžeta projektā tika iekļauts nodrošinājums 58,43 miljonu euro apmērā. No ES budžeta 2012. gada februārī tika veikta iemaksa Fondā 260,17 miljonu euro apmērā, kā bija paredzēts 2012. gada ES budžeta projektā un atbilstīgi Fonda regulai (9 % paredzētais apjoms). 7. Risku novērtējums: to trešo valstu ekonomikas un finanšu stāvoklis, kurās ir vislielākās riska iespējas 7.1. Mērķi Šā ziņojuma iepriekšējās sadaļās sniegta informācija par ES budžeta riska kvantitatīvajiem aspektiem. KDDD 3. sadaļā sniegta to trešo valstu makroekonomiskā analīze, kurām ir lielākā ietekme uz Garantiju fondu (un uz ES budžetu) vai kuras izmanto ES aizdevuma mehānismus (MFP un Euratom aizdevumus). 7.2. Riska novērtēšanas metodes Riska novērtējums KDDD balstās uz informāciju par ekonomikas un finanšu stāvokli, reitingiem un citiem zināmiem faktiem par valstīm, kuras saņēmušas garantētos aizdevumus. Šajā novērtējumā nav iekļautas aplēses par plānotajiem zaudējumiem un atgūtajiem līdzekļiem, kas neizbēgami ir neskaidras. [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.). [2] COM(2013) 211 final un SWD(2013) 130 final kopā veido iepriekšējo ziņojumu par ES budžeta segtajām garantijām 2012. gada 30. jūnijā. [3] MFP var arī būt trešām valstīm sniegtu piešķīrumu veidā. [4] Padomes 2002. gada 18. februāra Regula (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.). [5] Padomes 2010. gada 11. maija Regula (ES) Nr. 407/2010 (OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.). [6] Atsauces uz juridisko pamatojumu ir norādītas KDDD A4. tabulā. [7] Padomes 2009. gada 25. maija Regula (EK, Euratom) Nr. 480/2009, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (kodificēta versija), "Garantiju fonda regula" (OV L 145, 10.6.2009., 10. lpp.). [8] Lai gan ārējie riski tiek segti no ES budžeta, Garantiju fonds darbojas kā instruments, lai aizsargātu ES budžetu pret maksājuma saistību neizpildes risku. Jaunāko gada ziņojumu par Fondu un tā pārvaldību sk. COM(2013) 661 final un tam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā (SWD(2012) 217 final). [9] Visaptverošu ziņojumu par Garantiju fonda darbību un paredzētā apjoma nodrošinājumu sk. COM(2010) 418 galīgā redakcija un tam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā (SWD(2010) 968 final). [10] Par EFSI: http://www.efsf.europa.eu [11] Aizdevumi, ko piešķir saskaņā ar ES/EFSI, tiek nodrošināti ar ES budžeta garantiju. [12] Par ESM: http://esm.europa.eu [13] Par GFL: http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/greek_loan_facility/ [14] Skatīt ziņojuma 1. tabulu. [15] Šā aprēķina nolūkā pieņem, ka netiek pieprasīts neizpildītās aizdevumu saistības izpildīt pirms sākotnēji noteiktā termiņa, t. i., ņem vērā tikai tos maksājumus, kuru termiņš ir noteiktajā laikposmā (sk. arī ziņojuma 2. un 3. tabulu un KDDD A2. tabulu). [16] Padomes 2011. gada 12. maija Lēmums 2011/288/ES par ES vidēja termiņa finansiālās palīdzības sniegšanu Rumānijai piesardzības pasākumu veidā (OV L 132, 19.5.2011., 15. lpp.). [17] Sk. Paziņojumu presei par Ecofin Padomes ārkārtas sanāksmi 2010. gada 9. un 10. maijā (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/114324.pdf). [18] Padomes 2011. gada 7. decembra Īstenošanas lēmums 2011/77/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Īrijai (OV L 30, 4.2.2011., 348. lpp.). [19] Padomes 2011. gada 30. maija Īstenošanas lēmums 2011/344/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Portugālei (OV L 159, 17.6.2011., 88. lpp.). un Labojums Padomes 2011. gada 17. maija Īstenošanas lēmumā par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Portugālei (OV L 178, 10.7.2012., 15. lpp.). [20] Papildu informācijai par EFSM skatīt arī Komisijas ziņojumu par Eiropas Savienības aizņēmumu un aizdevumu darbībām 2012. gadā,(COM(2013)752 final [kas tiks pieņemts 31. oktobrī] [21] COM(2011) 396 final. [22] Sk. 12. pantu Padomes 2000. gada 22. maija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.). [23] Kopš tā izveidošanas 1994. gadā no Fonda pieprasītā summa ziņojuma sastādīšanas datumā ir 502 miljoni euro. Papildinformāciju skatīt Komisijas dienestu darba dokumenta 2.5.4. iedaļā. [24] OV L 280, 27.10.2011., 1. lpp. [25] Kopš Fonda izveidošanas 1994. gadā tas ir atguvis kopumā 579 miljonus euro (ziņojuma sastādīšanas datumā) (šis skaitlis ietver gan atmaksāto pamatsummu, gan procentus, gan soda procentus par nokavētiem maksājumiem, gan arī ieguvumus un zaudējumus no valūtas maiņas kursa svārstībām). [26] Fonda kopējie aktīvi, atņemot uzkrātos izdevumus (EIB un revīzijas maksas). [27] Ieskaitot uzkrātos procentus.