ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.

Frontex 2007. gada budžets bija 42,1 miljons EUR (iepriekšējā gadā – 19,2 miljoni EUR). Lielais pieaugums bijis tāpēc, ka 2007. gada augustā budžeta lēmējiestādes sākotnējo 22,2 miljonu EUR budžetu papildināja ar 19,9 miljoniem EUR. Pamatdarbību galvenie izdevumi saistīti ar kopīgo operāciju koordinēšanu pie zemes, jūras un gaisa robežām, kā arī riska novērtējumiem un mācībām. Aģentūras budžetu galvenokārt finansē Komisijas subsīdijas. No 2007. gada saistību apropriācijām bija izlietoti 38,4 miljoni EUR: 13,3 miljonus EUR izmaksāja un 22,4 miljonus EUR pārnesa. Neautomātiskie pārnesumi bija 0,3 miljoni EUR. Anulēja neizlietotās apropriācijas par 6,4 miljoniem EUR. No iepriekšējā gada pārnestās apropriācijas bija 11,8 miljoni EUR, un no tiem 4,7 miljonus EUR anulēja. Kopumā nebija izlietoti gandrīz 70 % no 2007. gadā pieejamajām apropriācijām. Tik augsts pārnesto un anulēto apropriāciju līmenis liecina par nopietniem trūkumiem Aģentūras darbību plānošanā un uzraudzībā.
Nosakot un īstenojot visu Kopienas politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. Kopienas rīcība papildina dalībvalstu politiku un ir vērsta uz to, lai uzlabotu iedzīvotāju veselību, veiktu slimību profilaksi un novērstu draudus cilvēku veselībai. Šāda rīcība ir arī cīņa pret slimībām, kas visvairāk apdraud veselību, veicinot pētījumus par to cēloņiem, izplatīšanos un profilaksi, kā arī informēšanu un izglītošanu veselības aizsardzības jautājumos. (Līguma 152. pants)

Mērķi Pilnveidot Eiropas aizsardzību pret infekcijas slimībām, jo īpaši identificējot, novērtējot un darot zināmus pašreizējos un jaunos infekcijas slimību radītos draudus cilvēku veselībai. Šim nolūkam Centrs pārvalda specializētus pārraudzības tīklus, sniedz zinātniskus atzinumus, pārvalda agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu, kā arī sniedz zinātnisku un tehnisku palīdzību un mācību kursus.

Uzdevumi — Pārvaldīt specializētus slimību uzraudzības tīklus un sekmēt sadarbības pasākumus. Centram ir īpašs uzdevums vākt datus, tos pārbaudīt, analizēt un izplatīt, — sniegt atzītu ekspertu padomus un zinātniskus atzinumus, kā arī veikt zinātniskus pētījumus par infekcijas slimībām, — pārvaldīt agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu. Iztrādāt kārtību jaunu veselības apdraudējumu identificēšanai, — pilnveidot dalībvalstu spēju sagatavotības plānu izstrādē un nodrošināt mācību kursus, — informēt sabiedrību un ieinteresētās personas par Centra darbu.

1. Valde Pa vienam no katras dalībvalsts izraudzītam loceklim, divi Eiropas Parlamenta izraudzīti locekļi un trīs Komisijas iecelti locekļi. Valde pieņem Centra gada programmu un budžetu un kontrolē to izpildi. 2. Direktors Ieceļ Valde no Komisijas ierosinātā kandidātu saraksta. 3. Konsultatīvā padome Viens pārstāvis no katras dalībvalsts un trīs Komisijas pārstāvji bez balsstiesībām. Padomes uzdevums ir nodrošināt Centra darba izcilību zinātnē un Centra veikto pasākumu un sniegto atzinumu neatkarību. 4. Ārējais revidents Revīzijas palāta. 5. Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma.

Galīgais 2006. gada budžets 17,146 miljoni EUR, tostarp Kopienas subsīdijas 98 % apmērā Darbinieku skaits Plānotais štata vietu skaits štatu sarakstā: 50 Aizņemtās štata vietas: 48 +36 citas štata vietas Kopējais darbinieku skaits: 84 Norīkoti šādu pienākumu izpildei: — pamatdarbībām: 49, — administrācijā: 35
Preču brīva aprite (Līguma 37. pants) Augsts veselības aizsardzības, drošības, vides aizsardzības un patērētāju tiesību aizsardzības līmenis, īpašu uzmanību pievēršot visiem atklājumiem, kas pamatojas uz zinātnes faktiem (Līguma 95. pants) Kopējā tirdzniecības politika (Līguma 133. pants) Veselības aizsardzība (Līguma 152. panta 4. punkta b) apakšpunkts)

Mērķi — Sniegt zinātniskus atzinumus un zinātnisku un tehnisku atbalstu attiecībā uz Kopienas tiesību aktiem un politiku visās jomās, kam ir tieša vai netieša ietekme uz pārtikas un barības nekaitīgumu, — sniegt neatkarīgu informāciju par riskiem attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu, — veicināt augstu cilvēku dzīvības un veselības aizsardzības līmeni, — vākt un analizēt datus, lai raksturotu un uzraudzītu risku.

Uzdevumi — Sniegt zinātniskus atzinumus un veikt zinātniskus pētījumus, — sekmēt vienotu riska novērtējuma metodoloģiju, — palīdzēt Komisijai, — meklēt, analizēt un apkopot vajadzīgos zinātniskos un tehniskos datus, — identificēt un raksturot potenciālos riskus, — izveidot līdzīgā jomā strādājošo organizāciju sadarbības tīklu, — sniegt zinātnisko un tehnisko palīdzību krīzes situāciju pārvaldīšanā, — uzlabot starptautisko sadarbību, — sniegt sabiedrībai un ieinteresētajām personām ticamu, objektīvu un viegli saprotamu informāciju, — piedalīties Komisijas ātrās reaģēšanas sistēmā.

1. Valde Sastāvs 14 Padomes (sadarbībā ar Eiropas Parlamentu un Komisiju) iecelti locekļi un viens Komisijas pārstāvis Pienākumi Pieņemt darba programmu un budžetu un nodrošināt to izpildi. 2. Izpilddirektors Ieceļ Valde, izvēloties no Komisijas ierosināto kandidātu saraksta pēc noklausīšanās Eiropas Parlamentā. 3. Konsultatīvā padome Sastāvs Viens pārstāvis no katras dalībvalsts. Pienākumi Sniegt konsultācijas izpilddirektoram. 4. Zinātniskā komiteja un zinātnes ekspertu grupas Izstrādāt Iestādes zinātniskos atzinumus. 5. Ārējā revīzija Eiropas Revīzijas palāta. 6. Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde Eiropas Parlaments pēc Padomes priekšlikuma.

Galīgais budžets 40,2 miljoni EUR (36,9 miljoni EUR) Kopienas ieguldījums: 100 % (100 %). Darbinieku skaits 2006. gada 31. decembrī plānotais štata vietu skaits: 250 (194), aizņemtās štata vietas: 173 (124) +57 (36) pārējie darbinieki (palīgdarbinieku līgumi, norīkotie valstu eksperti, vietējie darbinieki). Kopējais darbinieku skaits: 230 (160) Norīkoti šādu pienākumu izpildei: — pamatdarbībām: 150 (104), — administratīviem uzdevumiem: 80 (56)
Nosakot un īstenojot visu Kopienas politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. Kopienas rīcība papildina dalībvalstu politiku un ir vērsta uz to, lai uzlabotu iedzīvotāju veselību, veiktu slimību profilaksi un novērstu draudus cilvēku veselībai. Šāda rīcība ir arī cīņa pret slimībām, kas visvairāk apdraud veselību, veicinot pētījumus par to cēloņiem, izplatīšanos un profilaksi, kā arī informēšanu un izglītošanu veselības aizsardzības jautājumos. (Līguma 152. pants)

Mērķi Pilnveidot Eiropas aizsargmehānismus pret infekciju slimībām jo īpaši identificējot, novērtējot un darot zināmus pašreizējos un jaunos infekcijas slimību radītos draudus cilvēku veselībai. Tādējādi Centrs pārvalda specializētus uzraudzības tīklus, sniedz zinātniskus atzinumus, pārvalda agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu un sniedz zinātnisku un tehnisku palīdzību un mācību kursus.

Uzdevumi: — pārvaldīt specializētus slimību uzraudzības tīklus un sekmēt sadarbības pasākumus. Centram ir īpaša funkcija datu vākšanā, pārbaudīšanā, analizēšanā un izplatīšanā; — sniegt atzītus ekspertu ieteikumus un zinātniskus atzinumus un veikt zinātniskus pētījumus par infekcijas slimībām; — pārvaldīt agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu un izstrādāt procedūras, kā noteikt jaunus draudus veselībai; — pilnveidot dalībvalstu spējas sagatavotības plānu izstrādē un nodrošināt mācību kursus; — informēt sabiedrību un ieinteresētās puses par savu darbu.

1. Valde Viens loceklis no katras dalībvalsts, ko tā ir izraudzījusi, divi Eiropas Parlamenta izraudzīti locekļi un trīs Komisijas iecelti locekļi. Valde pieņem Centra gada programmu un budžetu un kontrolēt to izpildi. 2. Direktors Ieceļ Valde no Komisijas ierosinātā kandidātu saraksta. 3. Konsultatīva padome Viens pārstāvis no katras dalībvalsts un trīs Komisijas pārstāvji bez balss tiesībām. Padomes uzdevums ir nodrošināt Centra darba izcilību zinātnē un Centra veikto pasākumu un sniegto atzinumu neatkarību. 4. Ārējais revidents Revīzijas palāta. 5. Budžeta izpildes apstiprinātāja institūcija Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma.

Galīgais 2005. gada budžets 4,85 miljoni EUR, tostarp Kopienas subsīdijas 98 % apmērā. Darbinieku skaits Plānotais štata vietu skaits štatu sarakstā: 29 aizņemtās štata vietas: 22 un vēl 20 citi darbinieki. Kopējais darbinieku skaits: 42 kuri norīkoti šādu pienākumu izpildei: pamatdarbībām: 17 administrācijā: 25
Brīva preču aprite Aizliegumus vai ierobežojumus, kas pamatojas uz industriāla un komerciāla īpašuma aizsardzības apsvērumiem, nedrīkst piemērot dalībvalstu tirdzniecībā kā patvaļīgas vai slēptas ierobežošanas līdzekļus. (Izraksts no Līguma 30. panta)

Mērķi Piemērot Kopienas augu šķirņu aizsardzības sistēmu kā vienīgo un ekskluzīvo Kopienas aizsardzības veidu rūpnieciskā īpašuma aizsardzībai, kas attiecas uz augu šķirnēm.

Uzdevumi: — lemt par to, vai piešķirt vai arī noraidīt Kopienas augu šķirņu aizsardzības tiesības; — lemt par iebildumiem; — lemt par apelācijām; — lemt par to, vai anulēt vai atcelt Kopienas augu šķirņu aizsardzības tiesības.

1. Biroja priekšsēdētājs vada Biroju. Viņu ieceļ Padome no Komisijas piedāvāta kandidātu saraksta pēc Administratīvās padomes atzinuma saņemšanas. 2. Administratīvā padome uzrauga Biroja darba programmu un izstrādā noteikumus par Biroja darba metodēm. Tās sastāvā ir viens pārstāvis no katras dalībvalsts, viens pārstāvis no Komisijas un viņu vietnieki. 3. Par augu šķirņu aizsardzības tiesību piešķiršanu lemj Komitejas, kuru sastāvā ir trīs Biroja darbinieki, un – apelācijas kārtībā – Apelācijas padome. 4. Komisijas kontrole: Komisija pārbauda Biroja priekšsēdētāja to darbību likumību, kuras nav pārbaudījusi cita Kopienas tiesību aktos noteikta struktūra, kā arī tā pārbauda Administratīvās padomes darbības likumību saistībā ar Biroja budžetu. 5. Ārējā kontrole: Revīzijas palāta. 6. Budžeta izpildes apstiprinātāja institūcija: Administratīvā padome.

Galīgais budžets: 13,4 (11,3) milj. EUR Darbinieku skaits 31. decembrī: Plānotais štata vietu skaits: 40 (38) Aizņemtās štata vietas: 40 (36) +5 (4) pārējās amata vietas (palīgdarbinieku līgumi, darbā norīkotie valstu eksperti, vietējie darba ņēmēji un nodarbinātības aģentūras darbinieki) Kopējais darbinieku skaits: 45 (40) norīkoti šādu pienākumu izpildei:
“Kopiena un dalībvalstis, apzinoties sociālās pamattiesības … par saviem mērķiem izvirza … dzīves un darba apstākļu uzlabošanu … Kopiena atbalsta un papildina dalībvalstu darbību šādās jomās:… b) darba apstākļi; c) darba ņēmēju sociālais nodrošinājums un sociālā aizsardzība; d) darba ņēmēju aizsardzība darba līgumu izbeigšanas gadījumos; e) darba ņēmēju informēšana un apspriešanās ar tiem; f) darba ņēmēju un darba devēju pārstāvība un kolektīva interešu aizsardzība, tostarp kopīgu lēmumu pieņemšana; g) nodarbinātības nosacījumi trešo valstu pilsoņiem; h) no darba tirgus atstumtu personu integrācija; i) vīriešu un sieviešu vienlīdzība …” (no Līguma 136. un 137. panta)

Mērķi Fonda mērķis ir veicināt labāku dzīves un darba apstākļu nodrošināšanu, vairojot un izplatot zināšanas par šo tēmu. Fonds jo īpaši nodarbojas ar šādiem jautājumiem: — Cilvēka darba apstākļi — Darba organizācija un jo īpaši darba vietu izveide — Jautājumi, kas ir īpaši raksturīgi noteiktām darba ņēmēju kategorijām — Vides uzlabošanas ilgtermiņa aspekti — Cilvēka darbības sadalījums telpā un laikā

Uzdevumi — Veicināt informācijas un pieredzes apmaiņu minētajās jomās — Veicināt kontaktus starp universitātēm, pētniecības institūtiem, ekonomiskām un sociālām pārvaldēm un organizācijām — Veikt pētījumus vai slēgt līgumus par pētījumiem, kā arī sniegt palīdzību eksperimentālos projektos — Cik cieši vien iespējams sadarboties ar specializētiem institūtiem

1. Administratīvā valde — No katras dalībvalsts: viens valdības pārstāvis, viens darba devēju organizāciju pārstāvis un viens darba ņēmēju pārstāvis; — 3 Komisijas pārstāvji 2. Direktors — Ieceļ Komisija no kandidātu saraksta, ko iesniegusi Administratīvā valde; izpilda Administratīvās valdes lēmumus un vada fondu 3. Ekspertu komiteja Sastāv no 15 locekļiem, kurus ieceļ Padome pēc Komisijas priekšlikuma; sniedz atzinumus, jo īpaši, par darba programmu. 4. Ārējais revidents Revīzijas palāta 5. Budžeta izpildi apstiprina Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Galīgais budžets 16,8 miljoni EUR (17,39 miljoni EUR), ieskaitot Kopienas ieguldījumu: 98,2 % (98,3 %): Darbinieku skaits 2003. gada 31. decembrī: 88 (88) štata vietas personāla plānā, no kurām aizpildītas: 76 (77) +16 (20) pārējās darba vietas (palīgdarbinieku līgumi, valstu eksperti norīkojumā, vietējais personāls, darba aģentūru darbinieki) Personāls kopā: 92 (97) šādu pienākumu izpildei: — pamatdarbības: 60 (61) — administrācija: 28 (32) — dažādi: 4 (4)
4.

Mehānisma konkrētais mērķis ir palielināt publiskā sektora investīciju, lai risinātu to ES reģionu attīstības vajadzības, kas noteiktas teritoriālajos taisnīgas pārkārtošanās plānos, kuri izriet no problēmām saistībā ar pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Regulas projektā ierosināts to darīt, atvieglojot tādu projektu finansēšanu, kuri nerada pietiekamu pašu ieņēmumu plūsmu un kurus nefinansētu, ja nebūtu dotācijas atbalsta elementa no ES budžeta. Dotācijas elements, piemēram, palīdzētu publiskai struktūrai finansēt projektu, kas citādi budžeta ierobežojumu dēļ netiktu īstenots (vai vismaz ne tādā apmērā) vai tiktu atlikts.
Nav saiknes starp R.4 un mērķi stiprināt uzturdrošību. Turklāt pašreizējā formulējumā ar to nemēra rezultātus. Kā ierosinājām savā īpašajā ziņojumā par savstarpēju atbilstību, būtu lietderīgi izmantot rezultāta rādītāju, ar ko nosaka to lauku saimniecību īpatsvaru – no tām, uz kurām attiecas OTS kontrole, – kuras atbilst nosacījumu sistēmas prasībām. Šāds rezultāta rādītājs būtu labi piemērots, piemēram, konkrētajam mērķim, ar kuru risina sabiedrības vajadzības (6. panta 1. punkta i) apakšpunkts).

R.12. Pielāgošanās klimata pārmaiņām: tādas lauksaimniecības zemes īpatsvars, kurā noteiktas saistības uzlabot pielāgošanos klimata pārmaiņām R.13. Emisijas samazināšana lopkopības nozarē: liellopu vienības, kurās noteikts atbalsts SEG un/vai amonjaka emisijas samazināšanai, tostarp kūtsmēslu pārvaldība R.14. Oglekļa uzglabāšana augsnē un biomasā: tādas lauksaimniecības zemes īpatsvars, kurā noteiktas saistības samazināt emisiju, uzturēt un/vai palielināt oglekļa uzglabāšanu (ilggadīgie zālāji, lauksaimniecības zeme kūdrājos, meži utt.) R.15. Lauksaimniecībā un mežsaimniecībā ražotā zaļā enerģija: ieguldījumi atjaunojamo energoresursu enerģijas, tostarp bioenerģijas, ražošanas iespēju uzlabošanā (MW) R.16. Energoefektivitātes uzlabošana: enerģijas ietaupījumi lauksaimniecībā R.17. Apmežota zeme: teritorija, kurai piešķirts atbalsts par apmežošanu un kokaugiem klātas platības veidošanu, tostarp agromežsaimniecību

Mēs apzināmies gan to, ka ir grūti izmērīt koprezultātu saistībā ar rīcību, ko īsteno, lai mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām, gan to, ka bieži vien tūlītējas pārmaiņas nav redzamas. Tomēr, lai R.12, R.13, R.14 un R.17 uzskatītu par rezultātu rādītājiem, ir jānodrošina zinātniski pierādījumi, kas pamato īstenoto pasākumu paredzamo koprezultātu. Turklāt – neatkarīgi no bieži vien būtiski atšķirīgajām saistību iemaksām klimata pārmaiņu risināšanā – attiecībā uz šiem rādītājiem visi hektāri ir līdzvērtīgi. Ja šos hektārus dažādotu atkarībā no tā, cik lielā mērā, balstoties uz pierādījumiem, tie palīdz sasniegt mērķus, tad minētie rādītāji varētu būt lietderīgāki. To varētu izdarīt, piemēram, izmantojot punktu piešķiršanas sistēmu, piemēram, ESAO Rio marķierus, kur darbības pārbaudītu un, piešķirot tām procentuālo daļu (no 0 līdz 100 %), marķētu kā tādas, kas palīdz sasniegt mērķi. Nav skaidrs, vai R.15 ir paredzēts, lai mērītu investīciju skaitu vai radītās iespējas. Lai gan būtu piemērotāk ņemt vērā radītās iespējas, nevis investīciju skaitu, vēl atbilstošāks rezultāta rādītājs varētu būt pēc noteikta laika saražotā atjaunojamo energoresursu enerģija. R.16 būtu jāprecizē, vai mērķis ir noteikt enerģijas ietaupījumus no KLP investīcijām, un vai būtu jāmēra gada enerģijas ietaupījumi.

I.9. Saimniecību noturības uzlabošana: indekss I.10. Klimata pārmaiņu seku mazināšanas veicināšana: lauksaimniecībā saražotās SEG emisijas samazināšana I.11. Oglekļa piesaistes uzlabošana: augsnes organiskā oglekļa daudzuma palielināšana I.12. Ilgtspējīgas enerģijas palielināšana lauksaimniecībā: atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošana lauksaimniecībā un mežsaimniecībā
I.

Saskaņā ar priekšlikumu aptuveni 40 % no programmas Hercule III budžeta (44,8 miljoni EUR) ir paredzēti cīņai pret cigarešu kontrabandu un viltošanu. Tas liecina par Komisijas apņemšanos, kas izriet no nolīgumiem ar četriem starptautiskajiem cigarešu ražotājiem. Saskaņā ar šiem nolīgumiem 90,3 % no vairāk nekā 2 miljardiem USD iemaksā dalībvalstu budžetā. Tā kā viens nolīgums zaudē spēku 2016. gadā, jāatzīmē, ka summa, ko saņems ES budžets, būs par aptuveni 10 miljoniem EUR mazāka nekā finansējums, ko Komisija plāno veltīt cīņai pret cigarešu kontrabandu un viltošanu.
12.

Priekšlikumā (Vispārīgās regulas projekta 9. pantā) ir paredzēti 11 tematiskie mērķi, kas atvasināti no stratēģijas “Eiropa 2020”. Kopumā tie veido plašu darbību klāstu, kuru atbalstam var izmantot VSS fondu līdzekļus. No šiem tematiskajiem mērķiem ERAF darbības būtu vērstas uz trim no tiem (25), īpaši vairāk attīstītajos un pārejas reģionos. ESF ir ierosināti četri tematiskie mērķi (26). Šo tematisko mērķu ietvaros ESF ir noteiktas ne vairāk kā četras ieguldījumu prioritātes (ESF regulas projekta 4. panta 3. punkts). Tomēr ERAF varētu piedalīties ikvienā no paredzētajām 32 ieguldījumu prioritātēm (ERAF regulas projekta 5. pants). Tas nozīmē, ka būs iespējams finansēt gandrīz jebkura veida projektu (27). Visbeidzot, nav norādes par to, ka vairākiem tematiskiem mērķiem būtu vajadzīga finansējuma koncentrācija (28), un līdz ar to attiecībā uz šīm prioritātēm būs arvien grūtāk sasniegt kritisko masu.
Septītajai pamatprogrammai jāpiesaista dalībnieki no Kopienas attālākajiem reģioniem, kā arī jāveicina plaša uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalība.

Jānosaka obligātie līdzdalības nosacījumi, gan vispārīgu noteikumu veidā, gan arī attiecinot tos uz konkrētam netiešām darbībām Septītajā pamatprogrammā. Īpaši svarīgi ir paredzēt noteikumus attiecībā uz dalībnieku skaitu un to reģistrācijas vietu.

Šajā kontekstā ar Finanšu regulu, un tās īstenošanas noteikumiem un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/1995 (10) cita starpā reglamentē Kopienas finanšu interešu aizsardzību, cīņu pret krāpšanu un pārkāpumiem, Komisijai piekritīgo summu atgūšanas procedūru, izslēgšanu no līgumu slēgšanas un dotāciju piešķiršanas procedūrām un ar to saistītās sankcijas, kā arī Komisijas un Revīzijas palātas veiktās revīzijas, pārbaudes un inspekcijas saskaņā ar Līguma 248. panta 2. punktu.

Šajā kontekstā ar Finanšu regulu un tās īstenošanas noteikumiem cita starpā reglamentēs Kopienas finanšu interešu aizsardzību, cīņu pret krāpšanu un pārkāpumiem, Komisijai piekritīgo summu atgūšanas procedūru, izslēgšanu no līgumu slēgšanas un dotāciju piešķiršanas procedūrām un ar to saistītās sankcijas, kā arī Komisijas un Revīzijas palātas veiktās revīzijas, pārbaudes un inspekcijas saskaņā ar Līguma 248. panta 2. punktu.

(20) Tiks atcelts Sestajā pamatprogrammā paredzētais pienākums konkrētiem dalībniekiem uzņemties finansiālu atbildību par saviem partneriem viena konsorcija ietvaros. Atkarībā no tā, cik liels ir risks, kas saistīts ar iespēju neatgūt naudas summas, daļu no Kopienas finanšu ieguldījuma var paredzēt, lai segtu Komisijai piekritīgās summas, ko nav atmaksājuši partneri, kuri nepilda saistības. Dalībnieki, kuriem būtu bijis jāuzņemas citu dalībnieku finansiālās saistības, tagad dos ieguldījumu riska novēršanā, Komisijai ieturot konkrētas summas no maksājumiem.

(20) Tiks atcelts Sestajā pamatprogrammā paredzētais pienākums konkrētiem dalībniekiem uzņemties finansiālu atbildību par saviem partneriem viena konsorcija ietvaros. Atkarībā no tā, cik liels ir risks, kas saistīts ar iespēju neatgūt naudas summas, daļu no Kopienas finanšu ieguldījuma var paredzēt, lai segtu Komisijai piekritīgās summas, ko nav atmaksājuši partneri, kuri nepilda saistības. Dalībnieki, kuriem būtu bijis jāuzņemas citu dalībnieku finansiālās saistības, tagad dos ieguldījumu riska novēršanā, Komisijai ieturot konkrētas summas no maksājumiem.
1.1.

COSAC atzinīgi vērtē progresu, ko pašreizējā Eiropas Komisija (kuras pilnvaru termiņš sākās 2014. gadā) ir panākusi, uzlabojot attiecības ar valstu parlamentiem, kā tas dokumentēts COSAC 26. divgadu ziņojumā, proti, panākot, ka komisāri biežāk apmeklē valstu parlamentus/palātas, un mudina Eiropas Komisiju turpināt šos centienus, lai izveidotu pastāvīgu dialogu ar valstu parlamentiem. Šis dialogs palīdz valstu parlamentiem īstenot to pilnvaras, prasot atbildību no attiecīgo valstu valdībām un rūpīgi pārbaudot to izstrādāto valsts un ES politiku.
b)

pilnībā izmantot noteikumus, kas paredzēti ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijā A/RES/65/276 par ES līdzdalību Apvienoto Nāciju Organizācijas darbā, jo šajā rezolūcijā ir atrunāta nepieciešamā kārtība, lai ES varētu efektīvi piedalīties ANO Ģenerālās asamblejas darbā; no jauna apstiprināt savu nostāju, ka ES ārpolitikā liela uzmanība tiek pievērsta ANO, un atkārtoti apliecināt viedokli, ka sekmīga piedalīšanās ANO darbā ir ne tikai viena no ES stratēģiskajām prioritātēm, bet tā arī palīdz sasniegt ANO mērķus un līdz ar to atbilst visu ANO dalībvalstu interesēm; labāk koordinēt ES dalībvalstu darbību ANO Drošības padomē un mudina dalībvalstis, kas ir arī ANO Drošības padomes pastāvīgās locekles, saskaņā ar LES 34. panta 2. punktu aicināt Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / augsto pārstāvi pārstāvēt Eiropas Savienību ANO Drošības padomē ikreiz, kad ir izstrādāta kopēja nostāja;
10.2.

Katras valsts delegācija var ierosināt, lai COSAC apstiprina kādu ierosinājumu. Ierosinājuma projektu izstrādā, ja to ierosina prezidējošā valsts pēc apspriešanās ar prezidentūras trijotni vai ja to par nepieciešamu uzskata dalībvalstu parlamentu Eiropas lietu komisiju un Eiropas Parlamenta attiecīgās struktūrvienības priekšsēdētāju absolūts vairākums, vai ja par to ir pieņemts lēmums COSAC sanāksmē.
2.2

COSAC atzinīgi vērtē to 16 dalībvalstu lēmumu, tostarp nesen Beļģijas, Igaunijas un Somijas lēmumu, kuras ir vai nu jau ratificējušas Konstitucionālo līgumu vai paziņojušas par savu nodomu to darīt, un uzskata, ka tā ir laba zīme, lai turpinātu ratifikācijas procesu, vienlaikus vienādi cienot to pārējo dalībvalstu lēmumu, kuras līgumu vēl nav ratificējušas.
A.

tā kā Briseles Apelācijas tiesas ģenerālprokurors nosūtīja pieprasījumu atcelt no Beļģijas Karalistes ievēlētā Eiropas Parlamenta deputāta Filip De Man parlamentāro imunitāti saistībā ar 2019. gada 1. maijā viņa it kā izraisītu ceļu satiksmes negadījumu, kurā esot nodarīti materiāli zaudējumi un konstatēti atbildību pastiprinoši apstākļi, jo vainīgā persona no notikuma vietas esot bēgusi;
D.

tā kā pret Georgios Kyrtsos tiek izvirzīti prasījumi saistībā ar to, ka viņš nav izmaksāju daļu no algas vienam no viņa bijušajiem nodarbinātajiem;
piena tauki ar KN kodu 0405 un ex 2106;

piena tauki ar KN kodu 0405 un ex 2106;

tauki ar KN kodu ex 1517;

tauki ar KN kodu ex 1517;

c) tauki, kuri sastāv no augu un/vai dzīvnieku produktiem un uz kuriem attiecas KN kodi ex 1517 un ex 2106.