[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 7.3.2007

SEC(2007) 290 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

par Bulgārijas konverģences programmu 2006. – 2009. gadam saskaņā ar 9. panta pirmo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1. Vispārējs pamatojums

STABILITāTES UN IZAUGSMES PAKTA, KAS STāJāS SPēKā 1998. GADA 1. JūLIJā, PAMATMēRķIS IR SAKāRTOT VALSTS FINANSES, LAI TāDēJāDI RADīTU VēL LABāKUS NOSACīJUMUS CENU STABILITāTEI UN SPēCīGAI UN ILGTSPēJīGAI IZAUGSMEI, KAS VEICINA DARBAVIETU RADīšANU. AR PAKTA 2005. GADA REFORMU, ATZīSTOT PAKTA LIETDERīBU FISKāLāS DISCIPLīNAS STIPRINāšANā, TIKA MEKLēTAS IESPēJAS UZLABOT EFEKTIVITāTI UN EKONOMISKO PAMATOJUMU, Kā ARī ILGSTOšI SAGLABāT VALSTS FINANšU ILGTSPēJīBU.

Padomes Regulā (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1], kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta daļa, paredzēts, ka dalībvalstīm ir jāiesniedz Padomei un Komisijai stabilitātes vai konverģences programmas un to ikgadējie atjauninājumi (dalībvalstis, kas jau ir pieņēmušas vienoto valūtu, iesniedz (atjauninātas) stabilitātes programmas, bet dalībvalstis, kas to vēl nav pieņēmušas, iesniedz (atjauninātas) konverģences programmas).

Bulgārija pievienojās ES 2007. gada 1. janvārī un pirmo konverģences programmu iesniedza 5. janvārī. Saskaņā ar minēto regulu Padomei, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, jāsniedz atzinums par to (skat. ierāmēto informāciju par galvenajiem novērtējumā aplūkotajiem jautājumiem).

2. programmas novērtējuma pamatojums

Lai radītu priekšstatu par kontekstu, kādā tiek izvērtēta konverģences programmas budžeta stratēģija, šajā iedaļā apkopoti saimnieciskās darbības un budžeta izpildes rādītāji pēdējo 10 gadu laikā.

Bulgārija ir sasniegusi augstu makroekonomiskās stabilitātes līmeni, ko sekmē arī stabils valsts finansiālais stāvoklis. Ekonomiskā izaugsme bijusi spēcīga un stabila, un pēdējos gados pieaugums bijis aptuveni 5½ %, tomēr IKP uz vienu iedzīvotāju (izsakot ar pirktspējas līmeni (PSL)) vēl aizvien ir zems — tikai 32,9 % no ES-25 vidējā rādītāja 2005. gadā. Tāpēc Bulgārijai vēl aizvien daudz jāpaveic, lai panāktu pārējās valstis, un tas arī ir šīs valsts galvenais uzdevums vidējā termiņā un ilgtermiņā. Nodarbinātība ir stabili pieaugusi, tomēr, neraugoties uz to, ka bezdarbs ir būtiski samazinājies, nodarbinātība vēl aizvien ir mazāka nekā vidēji ES. Neatbilstošas profesionālās iemaņas un ģeogrāfiskā atrašanās vieta ierobežo darba tirgus elastīgumu, un ir vērojams darbaspēka trūkums, jo īpaši darba tirgus augsti kvalificētu darbinieku segmentā. Dzimstības samazināšanās un emigrācijas dēļ iedzīvotāju skaits ir strauji samazinājies un vērojama sabiedrības novecošanās. Darba ražīguma vidējais pieaugums laika posmā no 1996. līdz 2005. gadam bija salīdzinoši zems, tomēr pēdējā laikā tas ir palielinājies līdz 4 %, pateicoties augošajām ārvalstu un pašmāju investīcijām. Pēc valūtas padomes izveides 1997. gadā līdz 1999. gadam inflācijas rādītājus izdevās samazināt līdz viencipara skaitlim, tomēr pēdējos gados deflācija ir apsīkusi. Ļoti ievērojams kredītu pieaugums un ārējā deficīta palielināšanās (lai gan tā saistāma ar būtisku ārvalstu tiešo ieguldījumu palielināšanos) radījusi bažas par makroekonomisko stabilitāti. Ir panākta ievērojama fiskālā konsolidācija, kopš 1998. gada veidojot valsts budžetu tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu. Parāda un IKP attiecība ir samazinājusies no vairāk nekā 100 % līdz mazāk nekā 30 %. Tomēr ir jāveic daži pasākumi, lai risinātu ar demogrāfiskajām izmaiņām un pensiju sistēmu saistītas problēmas.

Galvenie novērtējumā aplūkotie jautājumi Kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā (stabilitātes programmām) un 9. panta 1. punktā (konverģences programmām), novērtējums attiecas uz šādiem jautājumiem: vai saimnieciskās prognozes programmas pamatā ir reālistiskas; dalībvalsts norādītais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) un tas, vai korekcijas ir pietiekamas, lai to sasniegtu; vai veiktie un/vai ierosinātie pasākumi, lai piemērotu šīs korekcijas, ir pietiekami, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi attiecīgajā ekonomikas ciklā; izvērtējot korekcijas, kas vērstas uz VTM sasniegšanu — vai korekcijas tiek veiktas ekonomiskā uzplaukuma laikā, vai korekcijas var būt mazākas ekonomikas lejupslīdes laikā un (attiecībā uz euro zonas un VKM II dalībvalstīm) vai dalībvalsts cenšas panākt ikgadēju cikliski koriģētās bilances uzlabojumu (atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), par 0,5 % no IKP, kas ir kritērijs, lai tā sasniegtu savu VTM; nosakot VTM korekcijas (attiecībā uz dalībvalstīm, kas to vēl nav sasniegušas) vai atļaujot īslaicīgu novirzi no VTM (attiecībā uz dalībvalstīm, kuras to jau ir sasniegušas), tādu nozīmīgāko strukturālo reformu īstenošana, kas ilgākā laika posmā ļauj tieši ietaupīt izmaksas (veicinot arī potenciālo pieaugumu) un tādējādi pārbaudāmi ietekmējot valsts finanšu ilglaicīgu ilgtspējību (ar nosacījumu, ka tiek saglabāta atbilstīga drošības rezerve attiecībā uz atsauces vērtību 3 % no IKP un ka programmas periodā atkal ir gaidāma budžeta stāvokļa atbilstība VTM), un ar ko īpašu uzmanību velta pensiju reformām, ar kurām ievieš vairāku līmeņu sistēmu, kas ietver obligātu pilnībā finansētu pensiju līmeni; vai dalībvalstu ekonomikas politikas virzība atbilst ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm. Programmas makroekonomisko pieņēmumu reālistiskumu novērtē, balstoties uz Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozi, izmantojot arī kopīgi apstiprināto metodoloģiju attiecībā uz iespējamā produkcijas apjoma novērtēšanu un cikliski koriģētām bilancēm. Atbilstību ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm novērtē, ņemot vērā ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes valsts finanšu jomā, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs 2005.—2008. gadam. Novērtējot tiek pārbaudīta arī parāda attiecības dinamika un stāvoklis attiecībā uz valsts finanšu ilglaicīgu ilgtspējību, kam saskaņā ar Padomes 2005. gada 20. marta ziņojumu „Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošana” budžeta uzraudzībā jāveltī pienācīga vērība. Komisijas 2006. gada 12. oktobra Paziņojumā izklāstīta pieeja ilglaicīgas ilgtspējības novērtēšanai[2]; atbilstība rīcības kodeksam[3], kas cita starpā nosaka kopīgu struktūru un datu tabulas stabilitātes un konverģences programmām. |

- Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

par Bulgārijas konverģences programmu 2006. – 2009. gadam saskaņā ar 9. panta pirmo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[4] un jo īpaši tās 9. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

1. Padome [2007. gada 27. martā] izskatīja Bulgārijas konverģences programmu laikposmam no 2006. gada līdz 2009. gadam.

2. Bulgārija ir sasniegusi augstu makroekonomiskās stabilitātes līmeni, ko sekmē arī stabils valsts finansiālais stāvoklis. Ekonomiskā izaugsme bijusi spēcīga un stabila, un pēdējos gados pieaugums bijis aptuveni 5½ %, tomēr IKP uz vienu iedzīvotāju (izsakot ar pirktspējas līmeni (PSL)) vēl aizvien ir zems — tikai 32,9 % no ES-25 vidējā rādītāja 2005. gadā. Tāpēc Bulgārijai vēl aizvien daudz jāpaveic, lai panāktu pārējās valstis, un tas arī ir šīs valsts galvenais uzdevums vidējā termiņā un ilgtermiņā. Pēc valūtas padomes izveides 1997. gadā inflācijas rādītāju līdz 1999. gadam izdevās samazināt līdz viencipara skaitlim, tomēr pēdējos gados deflācija ir apsīkusi, un PCI inflācija 2006. gadā sasniedza 7,3 %.

3. Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugums vēl aizvien būs augsts, nedaudz palielinoties no 5,9% 2006. gadā līdz vidēji 6,1% pārējā programmas periodā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz ticamiem pieņēmumiem par pieaugumu. Tomēr liela ārējā nestabilitāte vēl aizvien ir riska faktors vidējā termiņā, jo īpaši tādēļ, ka ārējais deficīts 2006. gadā izrādījās lielāks, nekā plānots — 16 % no IKP, nevis 14,1 % no IKP, lai gan deficīta finansējumu pilnībā nodrošina ārvalstu tiešo ieguldījumu ieplūšana. Programmā paredzētā inflācija šķiet ticama.

4. Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē lēsts, ka 2006. gadā valsts budžeta pārpalikums ir 3,3% no IKP, salīdzinot ar 2005. gada decembra pirmspievienošanās ekonomikas programmā (PEP) paredzēto mērķi — līdzsvarotu budžetu — un konverģences programmā paredzēto pārpalikumu 3,2 % apmērā no IKP. Budžeta rezultāti ir ievērojami labāki tāpēc, ka ieņēmumi bija lielāki nekā plānots (PEP ieņēmumu prognozes bija piesardzīgas), ražošanas apjoma pieaugums bija lielāks un tika uzlabota ieņēmumu iekasēšana. Salīdzinot ar PEP prognozēm, arī izdevumi ir par 1% no IKP mazāki; tas galvenokārt atspoguļo faktu, ka mazāki bija kārtējie izdevumi.

5. Konverģences programmā izklāstītās vidēja termiņa budžeta stratēģijas mērķis ir valsts budžeta pārpalikumu saglabāt 0,8–1,5 % robežās no IKP, lai nodrošinātu makroekonomisko stabilitāti un valsts finanšu ilgtspējību. 2007. gadā tiek plānota ievērojama fiskālās politikas stingrības mazināšanās, paredzot budžeta pārpalikumu 0,8 % apmērā no IKP, salīdzinot ar 3,2 % no IKP 2006. gadā. 2008. un 2009. gadā valsts budžeta pārpalikums no jauna pieaugs, nostabilizējoties 1,5 % apmērā no IKP. Tā kā programmas periodā procentu izdevumi samazināsies par aptuveni ¼ % no IKP, tiek plānots, ka primārais pārpalikums samazināsies no 4½ % no IKP 2006. gadā līdz 2¼ % no IKP 2007. gadā, bet 2008. un 2009. gadā atkal palielināsies līdz aptuveni 2¾ % no IKP. Fiskālās politikas stingrības mazināšanās galvenais iemesls 2007. gadā būs gandrīz tikai un vienīgi izdevumu palielināšanās. Tiek plānots, ka izdevumi palielināsies par 2¾ % no IKP, turklāt 2008. gadā šī pieauguma tendence mazināsies tikai daļēji (aptuveni ¾ % no IKP). Plānotais izdevumu palielinājums 2007. gadā galvenokārt paredzēts pozīcijās „pārējie izdevumi” (+2½ % no IKP) un „subsīdijas” (+½ % no IKP). Pieaugums pozīcijā „pārējie izdevumi” atspoguļo Bulgārijas iemaksu ES budžetā (1¼ % no IKP), izdevumu palielinājumu ES struktūrfondu projektiem (¼ % no IKP), ko gan pilnībā kompensēs lielāki ieņēmumi no ES līdzekļu piešķīrumiem, un „citu kārtējo izdevumu” palielinājums (1 % no IKP). Tiek prognozēts, ka 2007. gadā uzņēmumu un iedzīvotāju ienākuma nodokļa plānoto samazinājumu gandrīz pilnībā kompensēs fiskālās disciplīnas un nodokļu iekasēšanas uzlabošana. Tādējādi programmas periodā kopējie ieņēmumi (kā procentuālā daļa no IKP) saglabātos gandrīz nemainīgi. Programmā arī norādīts, ka, lai gan 2007. gada budžetā paredzēts pārpalikums 0,8 % apmērā no IKP, budžeta izpildes gaitā tomēr būtu jācenšas panākt lielāku pārpalikumu — 2% no IKP. To varētu paveikt, pamatojoties uz Budžeta likuma noteikumiem, kas paredz, ka 10 % no budžetā paredzētajiem kārtējiem primārajiem izdevumiem var iztērēt tikai tādā gadījumā, ja nepalielinās ārējais deficīts. Salīdzinājumā ar 2005. gada pirmspievienošanās ekonomikas programmu ir noteikti jauni, daudz augstāki budžeta mērķi; tas atspoguļo faktu, ka 2006. gadā gūtie ieņēmumi ir daudz labāki nekā plānots, kas pozitīvi ietekmēs turpmākos gadus, un ka ražošanas apjoma pieauguma prognozes ir nedaudz optimistiskākas.

6. Tiek plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, pasliktināsies no 3¼ % no IKP 2006. gadā līdz 1 % 2007. gadā, un pēc tam 2008. un 2009. gadā no jauna uzlabosies līdz aptuveni 2 % no IKP. Ja 2007. gadā budžeta izpildes gaitā tiks panākts lielāks nominālais pārpalikums —2 % —, kas programmā norādīts kā mērķis, korekcijas īstenot būs vieglāk. Programmā minētais vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli ir līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē, ko lielā mērā plānots saglabāt visā programmas periodā. Tā kā vidējā termiņa mērķis ir augstāks par minimālo robežvērtību (noteiktais deficīts apmēram 1¼ % no IKP), to sasniedzot, tiks nodrošināta drošības rezerve pret pārmērīga deficīta rašanos. VTM ir grūtāk sasniedzams, nekā varētu spriest pēc parāda attiecības un vidējā potenciālā produkcijas apjoma pieauguma ilgtermiņā.

7. 2007. gada budžeta rezultāti varētu būt labāki, nekā prognozēts programmā, savukārt attiecībā uz 2008. un 2009. gadu budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti. Ņemot vērā, ka Bulgārijai līdz šim izdevies sasniegt budžeta mērķus, kā arī ievērojot 2007. gada Budžeta likuma noteikumus par izdevumu ierobežošanu budžeta izpildes gaitā, šķiet ticami, ka 2007. gadā varētu sasniegt lielāku pārpalikumu, lai gan ieņēmumu prognozes 2007. gadam saistītas ar dažiem negatīviem riskiem, piemēram, ieņēmumu samazināšanos nodokļu samazinājumu dēļ var pilnībā nekompensēt fiskālās disciplīnas un nodokļu iekasēšanas uzlabošana. Lai gan nav sniegta sīkāka informācija par korekciju stratēģiju, sākot ar 2008. gadu, budžeta mērķi līdz pat programmas perioda beigām šķiet visnotaļ reālistiski, ar nosacījumu, ka 2007. gadā budžeta rezultāti ir labāki nekā pašlaik prognozēts.

8. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā paredzētais budžeta stāvoklis nozīmē, ka visā programmas periodā VTM lielā mērā būs nemainīgs. Turklāt tajā paredzēta pietiekama drošības rezerve, lai normālu makroekonomisku svārstību rezultātā netiktu pārkāpts deficīta robežlielums — 3 % no IKP. Tomēr fiskālās politikas nostādnes, kas izriet no programmas, 2007. gadā — ekonomiskā uzplaukuma laikā — varētu izrādīties prociliskas, kas pilnībā neatbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. Konkrētāk, tiek prognozēts, ka 2007. gadā būs vērojams ekonomikas uzplaukums, taču paredzama strukturālās bilances samazināšanās par aptuveni 2¼ % no IKP saskaņā ar programmu un par 1½ % saskaņā ar Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēm.

9. Tiek lēsts, ka valsts kopējais parāds 2006. gadā ir sasniedzis 25¼ % no IKP, kas ir ievērojami mazāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība programmas perioda laikā samazināsies par 4 procentu punktiem.

10. Tā kā trūkst ilgtermiņa prognožu par izdevumiem, kas saistīti ar sabiedrības novecošanos, pamatojoties uz EPK/Komisijas kopīgiem makroekonomiskajiem pieņēmumiem, sabiedrības novecošanās ietekmi Bulgārijā nav iespējams izvērtēt, izmantojot salīdzināmu un solīdu bāzi, kā tas tiek darīts attiecībā uz citām dalībvalstīm, par kurām ir pieejamas šādas prognozes. Tomēr nevar izslēgt iespēju, ka novecošanās ietekme uz izdevumiem būs ievērojama, ņemot vērā pašreizējo demogrāfisko struktūru. Turklāt sākotnējais budžeta stāvoklis ar lielu strukturālo pārpalikumu ievērojami palīdz stabilizēt parādu, pat neņemot vērā novecošanās ilglaicīgo ietekmi uz budžetu. Lielu primāro pārpalikumu saglabāšana vidējā termiņā palīdzētu samazināt riskus valsts finanšu ilgtspējībai.

11. Programmas budžeta stratēģija daļēji atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs periodam no 2005. līdz 2008. gadam. Konkrētāk, tiek plānots, ka fiskālās politikas nostādnes 2007. gadā būs procikliskas, neraugoties uz ekonomisko uzplaukumu, un tas draud ar jau tā lielā ārējā deficīta palielināšanos. Turklāt, lai gan ir sperti soļi, lai uzlabotu pensiju sistēmas ilglaicīgo ilgtspējību, programmā izklāstīti ļoti nedaudzi konkrēti pasākumi valsts tēriņu efektivitātes uzlabošanai, jo īpaši saistībā ar izdevumiem veselības aprūpes jomā, kur pastāvīgi vērojamas problēmas ar izdevumu pārraudzību un kontroli un sniegto pakalpojumu kvalitāti.

12. Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem[5].

Kopumā var secināt secināja, ka vidēja termiņa budžeta stāvoklis ir stabils un ka budžeta stratēģija ir tādas fiskālās politikas piemērs, kas atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. Tomēr 2007. gadā plānotais budžeta pārpalikuma samazinājums ekonomiskā uzplaukuma laikā varētu nozīmēt prociklisku fiskālo nostādni un vairot esošo ārējo nestabilitāti.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, Bulgārija tiek aicināta:

i) 2007. gadā panākt lielāku budžeta pārpalikumu, nekā pašlaik plānots, un saglabāt stingru budžeta stāvokli pēcāk, lai stiprinātu makroekonomisko stabilitāti un ierobežotu lielo ārējo deficītu;

ii) stiprināt valsts izdevumu efektivitāti, jo īpaši īstenojot veselības aprūpes sistēmas reformu.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums 1

2Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija. |

3Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. |

4Programmā nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu. |

5Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu. |

6Pamatojoties uz paredzēto potenciālo pieaugumu attiecīgi 5,8%, 6,3%, 6,4% un 6,7% apmērā laika posmā no 2005. līdz 2008. gadam. |

[1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Visi dokumenti, kas ir minēti šajā tekstā, ir atrodami šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Komisijas Paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam „Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība Eiropas Savienībā”, 12.10.2006., COM(2006) 574, un Eiropas Komisija, Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts, (2006.), „The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy Nr. 4/2006.

[3] „Specifikācijas par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formu un saturu”, ko atbalstījusi Ekonomikas un finanšu padome 2005. gada 11. oktobrī.

[4] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[5] Konkrēti nav sniegti darba tirgus dati par nostrādātajām stundām un informācija par ilglaicīgo ilgtspējību.