[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 27.6.2007 COM(2007) 378 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Rumānijas paveikto attiecībā uz papildu pasākumiem pēc pievienošanās KOMISIJAS ZIŅOJUMSEIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Rumānijas paveikto attiecībā uz papildu pasākumiem pēc pievienošanās 1. Ievads 1.1. Konteksts Rumānijai, iestājoties Eiropas Savienībā 2007. gada 1. janvārī, tika radīti īpaši noteikumi, lai atvieglotu un atbalstītu tās netraucētu pievienošanos, vienlaikus nodrošinot pareizu ES politiku un iestāžu darbību. Kā tas ir noteikts visām dalībvalstīm, pievienojoties Eiropas Savienībai, Rumānija uzņēmās dalības saistības un pienākumus. Saskaņā ar parasto kārtību Komisija uzrauga tiesību aktu izpildi ( acquis communautaire ), lai nodrošinātu, ka pienākumi tiek izpildīti. Turklāt saskaņā ar noteikumiem, kas tika radīti attiecībā uz valstīm, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā, Pievienošanās līgumā tika iekļauti noteikumi par aizsargpasākumiem un pārejas pasākumiem (piemēram, ierobežojumi attiecībā uz darbaspēka brīvu pārvietošanos, piekļuvi autoceļu transporta tīkliem; veterinārijas, fitosanitārijas un pārtikas nekaitīguma noteikumi). Pievienošanās līgumā ir skaidri noteikts, ja pastāv nopietni trūkumi acquis transponēšanā un īstenošanā ekonomikas, iekšējā tirgus, tieslietu un iekšlietu jomā, var veikt aizsardzības pasākumus[1] laikposmā, kas nepārsniedz trīs gadus pēc Rumānijas pievienošanās, kā arī tika paredzēti īpaši papildu pasākumi, lai novērstu vai mazinātu trūkumus tādās jomās kā pārtikas nekaitīgums, lauksaimniecības fondi, tieslietu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju. Attiecībā uz pēdējiem diviem tika izveidots Sadarbības un pārbaudes mehānisms, nosakot uzdevumus, kas ļauj novērtēt paveikto attiecīgajā jomā[2]. Mehānisms ir paredzēts, lai uzlabotu likumdošanas, pārvaldes un tiesu sistēmas darbību un novērstu nopietnus traucējumus cīņai ar korupciju. Sadarbības un pārbaudes mehānisma mērķis ir nodrošināt, ka tiek veikti pasākumi, kas garantē rumāņiem un citām dalībvalstīm, ka administratīvie un tiesas lēmumi, likumdošana un prakse Rumānijā atbilst pārējām ES dalībvalstīm. Paveiktie pasākumi tieslietu sistēmas reformas un cīņas pret korupciju jomā ļaus Rumānijas pilsoņiem un uzņēmumiem izmantot tiesības, kas tiem pienākas kā ES pilsoņiem. Ja Rumānija nepanāks minētajās jomās gūto panākumu neatgriezeniskumu, tai var būt grūtības ES tiesību aktu piemērošanā. Attiecībā uz minētajiem papildu pasākumiem Komisijai regulāri ir jāsniedz ziņojumi. Attiecībā uz Sadarbības un pārbaudes mehānismu, sākot no 2007. gada jūnija, ziņojumi ir jāsniedz reizi sešos mēnešos. Šajā ziņojumā ir ietverts plašs pašreizējās situācijas kopsavilkums attiecībā uz papildu pasākumiem, un tas ir pirmais ziņojums par Sadarbības un pārbaudes mehānismu. Ir ietvertas visas jomas, kurās tika paredzēti papildu pasākumi, koncentrējot uzmanību uz tieslietu sistēmas reformu un cīņu pret korupciju. 1.2. Metodika Šis ziņojums ir sagatavots, izmantojot vairākus informācijas avotus. Galvenais informācijas avots bija Rumānijas valdība. Informācija un analītiskie materiāli tika saņemti arī no Eiropas Komisijas pārstāvniecības biroja un dalībvalstu diplomātiskām pārstāvniecībām Rumānijā, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, asociācijām un ekspertu ziņojumiem. Saistībā ar Sadarbības un pārbaudes mehānismu Komisija 2007. gada aprīlī Rumānijā organizēja vizītes. Tajās tika pieaicināti atsevišķi eksperti no dalībvalstīm un Komisijas dienestiem. Mērķis bija iegūt neatkarīgu vērtējumu par sasniegumiem. Eksperti sagatavoja ziņojumus, kas tika nodoti Rumānijai faktu neprecizitāšu labošanai. Rumānija savu pirmo ziņojumu par paveikto attiecībā uz Sadarbības un pārbaudes mehānismu iesniedza līdz 2007. gada 31. maijam un turpināja informēt Komisiju par situācijas attīstību. 2. Papildu pasākumi: pašreizējā situācija Rumānijas papildu pasākumi ietver tādas jomas kā lauksaimniecības finansējums, pārtikas nekaitīgums, tieslietu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju. Šajā nodaļā ir īsi apskatīti uzlabojumi pirmajās divās jomās, uz kuru elementiem neatkarīgi arī attiecas ziņojumu sniegšanas prasība. Sasniegumi tieslietu sistēmas reformas un cīņas pret korupciju jomā ir novērtēti 3. nodaļā. Pielikumā ir sniegta papildu informācija par pašreizējo situāciju attiecībā uz aizsardzības klauzulām un citiem noteikumiem šajās jomās. Ņemot vērā izveidotās īstenošanas struktūras un ziņošanas mehānismus lauksaimniecības, dzīvnieku veselības un pārtikas nekaitīguma jomās, šie jautājumi turpmāk vairs netiks ietverti šajā horizontālajā ziņojumā. Ja būs vajadzīgi turpmāki lēmumi šajās jomās, tie tiks pieņemti, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi saskaņā ar noteikumiem, kas regulē minētās nozares. 2.1. Lauksaimniecības fondi Attiecībā uz lauksaimniecības fondiem dalībvalstīs ir jābūt akreditētiem un kvalificētiem pilnvarotiem maksātājiem, lai nodrošinātu lauksaimniecības izdevumu pareizu pārvaldi un kontroli. Dalībvalstīm ir jānodrošina Integrētās administrācijas un kontroles sistēmas (IAKS) darbība tiešajiem maksājumiem lauksaimniekiem un lauku attīstības izdevumu daļām (lai novērstu, piemēram, krāpšanu un nepareizus maksājumus). Ja dalībvalstis nenodrošina šādu kontroles sistēmu pareizu darbību, Komisija katru gadu ex-post lemj par finanšu korekcijām. Ņemot vērā pārāk augsto risku, ka IAKS uzreiz pēc Rumānijas pievienošanās nedarbotos pareizi, Komisija izveidoja aizsardzības mehānismu, ko var piemērot Rumānijai, ja IAKS elementi (integrēta administrācija un kontroles sistēma) vai citi elementi, ar kuriem nodrošina pareizu maksājumu veikšanu, netiek izveidoti vai ir būtiski nepilnīgi. Aizsardzības mehānisms paredz, ka ar IAKS saistītos izdevumus var uz pagaidu laiku samazināt par 25 %. Attiecībā uz IAKS galvenās bažas bija saistītas ar savienojumu starp lauku saimniecību reģistru un ZGIS (zemes gabalu identifikācijas sistēmu), administratīvo kapacitāti un loģistiku, IT sistēmu un reģistrēto datu kvalitāti. Iepazīstoties ar Rumānijas iestāžu 2007. gada marta ziņojumu, šķiet, ka sistēma vēl pilnībā nedarbojas, t.i., divi no četriem IAKS moduļiem darbojas tikai kā paraugi. Turklāt šķiet, ka administratīvo pārbaužu modulim nav visas vajadzīgās funkcijas. Ziņojumā ir minētas būtiskas problēmas saistībā ar IT sistēmu darbību. Lēmumus par to, vai vajag piemērot aizsardzības pasākumus (kas potenciāli var radīt samazinājumu izdevumiem saistībā ar IAKS), pieņems, pamatojoties uz pārbaudēm, ko Komisija veiks 2007. gada jūnijā un jūlijā, un uz Rumānijas iestāžu 2007. gada martā iesniegtā ziņojuma novērtējumu. 2.2. Dzīvnieku veselība un pārtikas nekaitīgums Dzīvnieku veselības jomā ir veikti pārejas posma pasākumi attiecībā uz klasisko cūku mēri, un ir apstiprināti slimības apkarošanas plāni. Ziņojumu par šiem jautājumiem ir plānots sagatavot 2007. gada septembrī. Komisija ir aktivizējusi papildu aizsardzības pasākumu, lai ierobežotu Kopienas iekšējo tirdzniecību attiecībā uz Rumānijas zirgiem. Rumānija uzlabo savus utilizācijas uzņēmumus, un ir lūgts sagatavot ziņojumu par paveikto šajā jomā. Uz daudziem uzņēmumiem gaļas, piena un zivju nozarē ir attiecināti pārejas posma pasākumi, un tiem ir atļauts savu preci tirgot tikai Rumānijas tirgū. Ir pieņemti īpaši pasākumi attiecībā uz svaigpienu. 3. Tieslietu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju 3.1. Kopsavilkuma pārskats Tieslietu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju tika cieši uzraudzīta saistībā ar Sadarbības un pārbaudes mehānismu. Uzraudzības rezultātā ir sagatavots analīzes kopsavilkums un detalizēti paskaidrojumi par paveikto saistībā ar Sadarbības un pārbaudes mehānisma uzdevumiem. Sīkais skaidrojums ir veidots, pievēršot uzmanību darbībām, kas tika izmantotas kā kritēriju izpildes progresa rādītāji. Rumānijas sasniegumi, izpildot Sadarbības un pārbaudes mehānismā noteiktos uzdevumus, ir dažādi. Ir svarīgi minētos uzdevumus uztvert plašāk nekā tikai atsevišķu pasākumu pārbaudes punktu sarakstu, kurā katram uzdevumam pretī atzīmē ķeksīšus. Tie visi ir savstarpēji saistīti. Viena uzdevuma izpilde ietekmē pārējos. Katrs uzdevums ir atsevišķs struktūras elements neatkarīgas, taisnīgas tiesas un pārvaldes sistēmas veidošanā. Šādas sistēmas radīšana un attīstīšana ir ilgtermiņa process. Tas ietver sistēmas fundamentālas izmaiņas. Šie uzdevumi nav aplūkojami atsevišķi. Tie ir jāuztver visi kopā kā tieslietu sistēmas reformas un cīņas pret korupciju daļa, kam ir vajadzīga politiskā apņemšanās ilgtermiņā. Ir vajadzīgi labāki pierādījumi par īstenošanu praksē, lai pārliecinātos, ka izmaiņas ir neatgriezeniskas. Rumānijas valdība ir apņēmusies veikt tiesu reformu un attīrīt sistēmu no korupcijas. Rumānijas iestādes visās jomās demonstrē labo gribu un apņēmību. Tās ir sagatavojušas vajadzīgos likumu projektus, rīcības plānus un programmas. Taču īstu pārbaudi var veikt tikai, šos pasākumus apņēmīgi īstenojot praksē. Joprojām ir redzami trūkumi šo nodomu īstenošanā rezultātos. Rumānija ir pastiprinājusi cīņu pret korupciju augstākajos līmeņos. Taču, neraugoties uz to, joprojām vēl daudz kā jāpaveic. Īsajā laikposmā pēc Sadarbības un pārbaudes mehānisma izveidošanas sasniegtie rezultāti nav pietiekami. Attiecībā uz dziļi iesakņojušām problēmām, jo īpaši korupciju, ir vajadzīgs neatgriezenisks mehānisms un pastāvīgu struktūru efektīva darbība izmeklēšanas un tiesību aktu izpildīšanas līmenī, kas ir spējīgas raidīt spēcīgus atturošus signālus. Turklāt vajadzīgās strukturālās izmaiņas ietekmē sabiedrību kopumā un prasa straujas izmaiņas, kas ir daudz vairāk kā tikai vienkārša uzdevumu izpilde. Tam ir vajadzīga Rumānijas spēcīga apņemšanās ilgtermiņā, un rezultāti būs veiksmīgi tikai tad, ja tiek strikti nodalīta izpildvara, likumdevējvara un tiesu vara un ja tiek nodrošināti stabili politiskie apstākļi. 3.2. Novērtēšana 3.2.1. Uzdevums Nr.1: Jānodrošina pārredzamāks un efektīvāks tiesas process, īpaši, paaugstinot Tiesnešu augstākās padomes iespējas un atbildību. Jāziņo par jaunā Civilprocesa kodeksa un Kriminālprocesa kodeksa ietekmi un jāuzrauga tā Tiesnešu augstākās padomes (SCM) rīcības plāna visi pasākumi ir īstenoti un sniedz pirmos rezultātus, īpaši attiecībā uz saskaņotas tiesu prakses iedibināšanu. Joprojām bažas rada vienotas prakses trūkums attiecībā uz īpašumu atdošanas lietām. Esošās prakses uzraudzība attiecībā uz Civilprocesa kodeksa un Kriminālprocesa kodeksa grozījumu ietekmi vieš ticamu pārliecību par iestāžu apņemšanos iestrādāt praktiķu komentārus jaunajos procesuālo kodeksu projektos. Ir labi sasniegumi attiecībā uz Civilprocesa kodeksu un nelieli sasniegumi attiecībā uz Kriminālprocesa kodeksu. Ir jāpabeidz tiesu sistēmas personāla un organizatoriskās struktūras reformas un jānodrošina to ilgtspējība. Reformas šajā jomā ir īstenotas tikai daļēji. Personāla politika, kas balstīta uz vajadzībām, sarežģī esošās tiesnešu un prokuroru juridiskās garantijas. Pašlaik paredzētā iespēja aizpildīt vakances, izmantojot „ātro” pieņemšanas procedūru līdzās ikgadējam konkursam, rada bažas par jauno darbinieku kvalitāti Rumānijas tiesu sistēmā. Kopumā Rumānijā ir vērojams progress tieslietu sistēmas reformas īstenošanā. Detalizēts novērtējums - Īstenot vajadzīgos pasākumus, tai skaitā pasākumus, kas paredzēti Tiesnešu augstākās padomes rīcības plānā, kurš pieņemts 2006. gada jūnijā, lai nodrošinātu likumu konsekventu interpretāciju un piemērošanu visos tiesas līmeņos visā valstī, ņemot vērā praktizējošu tiesnešu, prokuroru un juristu attiecīgos ieteikumus; uzraudzīt nesen pieņemto tiesisko un administratīvo pasākumu ietekmi Tiesnešu augstākās padomes ( SCM ) 2006. gada jūnijā pieņemtā rīcības plāna rīcības un pasākumi ir pieņemti un īstenoti, lai nodrošinātu vajadzīgos apstākļus – likumdošanas, pārvaldes vai citus –, kas ir vajadzīgi, lai tiesas kļūtu informētākas un labāk nodrošinātu jurisprudences konsekvenci ar citām tā paša jurisdikcijas līmeņa tiesām, kā arī ar Augstāko kasācijas instanci un tiesu ( HCCJ ). Apelācija likuma interesēs ir galvenais instruments šajā sakarā[3]. Pārstrādāts 2005. gadā tas tagad ir pieejams apelācijas tiesām (kuras ir bijušas pretrunīgās jurisprudences lielākais avots), un HCCJ lēmumiem minēto apelāciju spriedumos ir piešķirts saistošs spēks. Vērtējot apelāciju likuma interesēs reģistrēšanas un lēmumu pasludināšanas tempus 2006. gada otrajā pusē un 2007. gada pirmajos mēnešos, var secināt, ka šī procedūra kļūst par nozīmīgu instrumentu jurisprudences vienādošanā. Šis instruments var pierādīt savu efektivitāti, un citas likumdošanas iniciatīvas, kuru mērķis ir izveidot jaunus mehānismus jurisprudences vienādošanai, ir rūpīgi jāizvērtē, pretnostatot pozitīvos rezultātus, ko sniedz apelācija likuma interesēs[4]. Tiesnešu piekļuve jurisprudencei ir uzlabojusies: HCCJ lēmumu kopsavilkumi ir pieejami visām tiesām un HCCJ lēmumu pilni teksti tagad ir pieejami tiesas tīmekļa vietnē. Tiesas automatizācijas intensīvais process pēdējos gados ir palielinājis tiesnešu piekļuvi juridiskiem materiāliem un jurisprudencei. Horizontālā līmenī apelācijas tiesas publicē un izplata savā starpā tā sauktos ceturkšņa izdevumus, kuros ir apkopota attiecīgās jurisdikcijas tiesu prakse. Valsts tiesnešu institūts ( NIM ) piedāvā pastāvīgu mācību programmu un decentralizētu mācību programmu. NIM 2007. gadā pastāvīgā mācību programma ietver 19 seminārus 120 tiesnešiem (salīdzinājumā 9 semināri 2006. gadā), un 2007. gadā decentralizētā pastāvīgā mācību programma piedāvā vismaz 3 seminārus gadā, kas tiek organizēti tiesu/prokuroru birojiem (salīdzinājumā vismaz 1 seminārs gadā 2006. gadā, kad tika organizēti 135 šādi semināri). Ar SCM izveidoja mehānismu, lai uzraudzītu pasākumu atstāto ietekmi uz jurisprudenci valstī. Ir izveidots pastāvīgs konsultāciju mehānisms starp tiesām attiecībā uz tiesu prakses vienveidības jautājumiem. Kopš 2007. gada janvāra, īstenojot SCM 2006. gada rīcības plānu, tiek organizētas regulāras tikšanās, kurās piedalās HCCJ nodaļu priekšsēdētāji un viņu kolēģi apelāciju tiesās, lai saskaņotu praksi un apspriestu iespējamus priekšlikumus apelācijām likuma interesēs. SCM 2007. gada februārī noteica par obligātu visām tiesām organizēt ikmēneša sanāksmes katrā jurisdikcijas līmenī, lai nodrošinātu atbilstīgu informācijas apmaiņu praktizējošo tiesnešu starpā vietējā līmenī. Padome arī ir iecerējusi centrālu mehānismu, sakarā ar ko tā organizē pastāvīgas sanāksmes ar apelācijas tiesu nodaļu priekšsēdētājiem, kā arī ar HCCJ nodaļu priekšsēdētājiem. Sanāksmju mērķis ir radīt diskusijas, kurās visas tiesas, kas pieņem lēmumus par pēdējo apelāciju ( HCCJ un apelācijas tiesas), un, tādējādi veidojot kasācijas praksi, apspriestu minētos juridiskos jautājumus, kas ir pretrunīgās jurisprudences pamatā. Visbeidzot ir jāatzīmē, ka vienotas prakses izveidošana dažkārt ir saistīta ar biežiem tiesību aktu grozījumiem, no kuriem daži ir saistīti ar tiesu reformas konsolidāciju. - Plānot un īstenot racionālu un reālu tiesu sistēmas personāla modeli, pamatojoties uz esošo vajadzību novērtējumu Cilvēkresursu stāvoklis Rumānijas tiesu sistēmā, kā arī pārvaldības spēja centrālajā līmenī un tiesu vai prokuroru biroju līmenī, ir iestāžu problemātiskie jautājumi. SCM un Ģenerālprokurora birojs ( GPO ) risina šos uzdevumus[5]. Patlaban notiek personāla racionalizēšana un institucionālā pārstrukturizācija. Tiesu iestādes parasti izlemj konceptuālā līmenī, kādi jautājumi attiecas uz terminu „tiesas pārvaldība” un kā dažādi pārvaldības uzdevumi saskaņā ar šo priekšstatu tiek sadalīti starp tiesas priekšsēdētājiem/galvenajiem prokuroriem, izpilddirektoriem, ierēdņiem un pašiem tiesnešiem un, iespējams, tiesas administratoru/direktoru. Turklāt cilvēkresursu stratēģijas pārstrāde un konkrēta reformētā personāla saraksta darbība prasa tiesnešu karjeras valdības elastību, kas ir lielāka, nekā to atļauj esošais tiesiskais regulējums. Situācija ar tiesnešu pārcelšanu uz laiku šķiet problemātiska. Aptuveni 200 tiesnešu un prokuroru tiek pārcelti no to amata vietām uz dažādām iestādēm ( SCM , Tieslietu ministrija, NIM, NSC u.c.). Atsevišķos gadījumos uz laiku pārceltu tiesnešu sākotnējā amata vieta formāli netiek uzskatīta par vakanci, kas tādējādi netiek aizpildīta, jo attiecīgajiem uz laiku pārceltajiem tiesnešiem ir tiesības saglabāt savu amata vietu tiesu sistēmā. Vienīgā iespēja ir uz laiku pārcelt tiesnesi no citas tiesas, lai uz laiku aizpildītu amata vietu, kas de facto ir vakance. Turklāt tiesību aktos nav noteikts ierobežojums uz laiku pārcelto tiesnešu skaitam, un tas ir izdevīgi dēļ lielākām algām, ko maksā uz laiku pārceltajiem tiesnešiem. Tomēr SCM kļūst striktāka attiecībā uz tiesnešu pārcelšanu citā amatā uz laiku. Cits ar to saistīts jautājums ir par to, kā kompetentās iestādes[6] var mainīt personāla plānu tiesu sistēmā. Amata vietas likvidēšana personāla plānā ir atļauta tikai, ja attiecīgā amata vieta ir vakanta. Tā kā visas amata vietas bija aizpildītas, valdība nevarēja samazināt amata vietu skaitu tiesā, pat ja tiesas darba slodze liecināja, ka lielākā daļa šo amata vietu ir liekas. Pētījuma par mazo tiesu darbu secinājumu projektā, ko analizē SCM un Tieslietu ministrija, ir apstiprināts, ka daudzās mazās tiesās ir jāveic personāla struktūru racionalizācija (attiecībā uz atsevišķām tiesām pat jālemj par to darbības pārtraukšanu); tādēļ cilvēkresursu pārkārtošana, lai labāk atspoguļotu katras tiesas faktisko darba slodzi, prasa rūpīgu līdzsvaru starp administratīvām un likumdošanas iniciatīvām, kas vēl nav īstenotas ( SCM nepiekrīt nesenam tiesību akta projektam, ko sagatavoja Tieslietu ministrija, ar kuru tā gribēja paredzēt ārkārtas pārcelšanas procedūru tiesu vai prokuroru biroju reorganizācijas gadījumos). SCM ir apsvērusi šā jautājuma citu īstermiņa risinājumu situācijas uzlabošanai, t.i. ilgtermiņa cilvēkresursu stratēģijā samazināt prasības tiesnešiem, līdz vakances tiek aizpildītas. Pēc likumdošanas reformām 2004. un 2005. gadā tiesneša amata vieta Rumānijā ir pastāvīga štata vieta un uz to attiecina ievērojamu daudzumu karjeras aizsardzības noteikumu. Ir iespējams, ka jaunos darbiniekus ar zemāku kvalifikāciju pēc tam būs grūti atbrīvot no darba, ja izrādīsies, ka tie neatbilst sistēmas vajadzībām. - Izstrādāt un īstenot plānu ministrijas pārstrukturēšanai, ar kuru risina esošos pārvaldības trūkumus un cilvēkresursu jautājumus Ministrijas pārstrukturēšanas plāns ir izstrādāts un patlaban notiek tā īstenošana. Procesu kavē tas, ka nav efektīva tiesu sistēmas personāla modeļa. Ministrijas reorganizācijas plāns tika izstrādāts, pamatojoties uz ministrijas 2005. un 2006. gada darbības ziņojuma analīzi. Prezidents 2006. gada 2. oktobrī iecēla Rumānijas ģenerālprokuroru, pamatojoties uz tieslietu ministra ieteikumu un SCM apstiprinājumu. Galvenie trūkumi ir saistīti ar vadītāju trūkumu un nevienmērīgo un neefektīvo prokuroru sadalījumu ministrijas birojos, ņemot vērā vidējo darba slodzi vienam prokuroram. Tāpēc plāns ir sadalīts 5 posmos : 1) Prokurora biroja, kas ir pievienots Augstākai kasācijas instancei un tiesai ( HCCJ ), pārstrukturēšana; 2) ministrijas iekšējās kārtības noteikumu izstrādāšana un apstiprināšana; 3) prokuroru amata vietu pārdalīšana; 4) vakanto vadības amata vietu aizpildīšana; 5) vakanto amata vietu, kas nav vadības amata vietas, aizpildīšana. Pirmie divi posmi jau ir pabeigti. Patlaban tiek īstenots trešais posms, kura termiņš ir 2007. gada beigas, kurā lielākā daļa lietu attiecas uz prokurora birojiem, kas pievienoti pirmās instances tiesām. Rezultātā personāla plāns ir jāreorganizē, pārvietojot dažas amata vietas no augstākiem prokuroru birojiem uz zemākiem. Tā kā pagaidām liekās amata vietas, ja tās ir aizpildītas, nevar pārdalīt, reorganizācijai ir vajadzīgs laiks. Patlaban tiek īstenots ceturtais posms, un tas ir „pastāvīgs pasākums”. Konkursi par vadošajām amata vietām notika 2006. gada rudenī, un tika aizpildītas 17 vadošo amatu vietas prokuroru birojos. No 2007. gada janvāra līdz martam HCCJ tika aizpildītas vēl piecas vadošo amata vietas. Turpmāki konkursi par vadošajām amata vietām ir plānoti 2007. gada pavasarī un rudenī. Patlaban tiek īstenots arī piektais posms, un tas arī ir „pastāvīgs pasākums”. Esošais veids, kā pieņem darbā prokurorus, neļauj aizpildīt vakances, jo NIM pieņem 180 kandidātus gadā, no kuriem tikai 40 % kļūst par prokuroriem. - Uzraudzīt nesen pieņemto Civilprocesa kodeksa un Kriminālprocesa kodeksa grozījumu ietekmi uz tiesu sistēmu, lai vajadzīgos labojumus varētu iestrādāt plānotajos jaunajos kodeksos Likums Nr. 459/2006, ar kuru groza Civilprocesa kodeksu, tika pieņemts 2006. gada decembrī, un tas stājās spēkā 2007. gada janvārī. Galvenie grozījumi attiecas uz a) tiesneša noraidījuma gadījumā nepamatotu prasību izskatīšanas pārcelšanu attiecīgajā tiesā, kurā šīs prasības ir iesniegtas, b) piespiedu izpildes procesa vienkāršošanu. Tieslietu ministrija uzraudzīja minēto grozījumu ietekmi, lūdzot attiecīgās tiesas sniegt novērtējumu un apkopojot tiesnešu iesniegtos priekšlikumus. Tā ka ir pagājis ļoti mazs periods, kopš likumu stāšanās spēkā, tiesas apsvēra likumu iespējamo ietekmi. Likums Nr. 356/2006, ar kuru groza Kriminālprocesa kodeksu, tika pieņemts 2006. gada jūlijā un tas stājās spēkā 2006. gada 9. septembrī. Turpmāki grozījumi ir izdarīti ar Valdības ārkārtas rīkojumu (GEO) Nr. 60/2006. Galvenie grozījumi attiecas uz a) pirmstiesas apcietinājuma alternatīvo pasākumu attīstīšanu, b) tiesnešu noraidīšanas pamatu ierobežošanu, c) tieša apcietinājuma tiesas procesa vajadzībām likvidēšana mazāka pārkāpuma lietas gadījumā, ko izskata pamatojoties uz cietušā iesniegumu (saskaņā ar esošo kārtību prokurors izmeklē šādas lietas, taču bieži cietušo iesniegumi tiek atsaukti), d) ierobežojumiem tiesām atdot lietu prokuroram papildu izmeklēšanai. Tieslietu ministrija uzraudzīja minēto grozījumu ietekmi, apkopojot attiecīgo tiesnešu viedokļus, kuri sagatavoja ieteikumu sarakstu jaunajam Kriminālprocesa likumam. Arī SCM deva savu ieguldījumu. Tomēr minētie ieteikumi vēl nav ņemti vērā. Atsevišķas bažas ir saistītas ar prokuroru iespējām pārtvert korespondenci un noklausīties tālruņa sarunas 48 stundas bez tiesneša rīkojuma vai ar advokāta un klienta attiecību aizskaršanu, pārtverot to tālruņa sarunas. Krimināltiesību aktu reforma tika apdraudēta ar Senāta Juridiskās komitejas 2007. gada marta lēmumu iesniegt plēnumā balsošanai 2004. gadā apstiprināto un 2005. gadā apturēto Kriminālkodeksu, to pamatojot ar šā kodeksa nesaderību ar procesuālām normām un citām būtiskām pretrunām, ko ir pamanījuši praktiķi. Ja tas būtu stājies spēkā, 2004. gada kodekss būtu radījis būtiskas problēmas krimināltiesām un prokuroru dienestiem, un būtu bijis nopietns risks, ka krimināltiesas sistēma nedarbotos. Senāta plēnumā marta beigās pieņēma lēmumu nodot 2004. gada Kriminālkodeksu Juridiskai komitejai turpmākai izskatīšanai. Tas dos iespēju diskusijai par jaunu priekšlikumu Kriminālkodeksam, kā arī Kriminālprocesa kodeksam. Rumānija plāno sākt publisku diskusijas līdz 2007. gada rudenim. - Ziņot un uzraudzīt paveikto attiecībā uz jauno kodeksu pieņemšanu, ieskaitot attiecīgu apspriešanos, un ziņot par to, kā jaunie kodeksi ietekmē tiesu sistēmu un uzraudzīt to. Situācija ar abiem jaunajiem procesuālo tiesību normu kodeksiem ir ļoti atšķirīga. Attiecībā uz Civilprocesa kodeksu process notiek, un tas ir labi pavirzījies, bet attiecībā uz otru – process tikai sākas, kaut gan ir vērojami panākumi. Komisijas izveidošana jaunā Kriminālprocesa kodeksa projekta izstrādei tika pabeigta un apstiprināta ar tieslietu ministra 2007. gada 17. maija rīkojumu Nr. 1251/C. Jaunais Civilprocesa kodekss Komisija jaunā Civilprocesa kodeksa projekta izstrādei tika izveidota 2006. gadā[7]. Komisija ir sagatavojusi aptuveni 250 pantus (no pavisam 7-800 pantu), kas attiecas uz tiesas procesu pirmās instances tiesās. Tika pieņemts lēmums par kodeksa struktūru. Rumānija plāno, ka darbs būs pabeigts līdz 2007. gada decembra beigām. Pēc apstiprināšanas valdībā, kas notiks pēc publiskajām diskusijām, tekstu nosūtīs Parlamentam. Tā pieņemšana ir plānota 2008. gada vasarā, un tiks paredzēts vismaz 6 mēnešu ilgs vacatio legis . Attiecībā uz jauno tiesu jurisdikciju ir paredzēts: 1) pirmās instances tiesām būs ierobežota jurisdikcija; 2) tribunāliem būs jaukta jurisdikcija, kas īpašos gadījumos darbosies kā pirmās instances tiesas un kā apelāciju tiesas attiecībā uz apelācijām par zemākas instances tiesu lēmumiem; 3) apelācijas tiesas lems apelācijas par tribunālu spriedumiem un darbosies kā pirmās instances tiesas administratīvās lietās; 4) HCCJ lems par otrām apelācijām ( atkārtotām ) par pieņemtajiem lēmumiem otrās instances līmenī. Tādējādi HCCJ kļūs par īstu kasācijas instanci, kas nodarbojas tikai ar tiesību normu jautājumiem. Ir paredzēts strikts filtrs, ar kura palīdzību atlasīs lietas, ko nodod HCCJ , lai izvairītos no pārslogojuma. Rumānija plāno, ka Augstākā tiesa, kas ir vienīgā tiesa valstī, kas var pieņemt gala spriedumu juridiskos jautājumos, noteiks jurisprudenci un veicinās prakses vienveidību. Komisija jaunā Civilprocesa kodeksa projekta izstrādei apspriež risinājumu problēmai attiecībā uz iebildumiem par neatbilstību konstitūcijai, kas var kavēt procedūras[8]. Risinājums šai problēmai ir tāds, ka, ja puses apšauba kāda likuma atbilstību konstitūcijai, jautājumu nosūta Konstitucionālai tiesai, bet tiesas procesu turpina. Ja likums tiek atzīts par antikonstitucionālu, attiecīgā puse iesniedz apelāciju vai ierosina pārskatīšanu. Jaunais Kriminālprocesa kodekss Komisija jaunā Kriminālprocesa kodeksa projekta izstrādei sāka savu darbu 2007. gada janvārī. Patlaban komisijas[9] locekļi izstrādā jaunā kodeksa saturu. Ir sagatavoti sistēmas projekti, taču galīgā versija nav gatava. Jaunajā kriminālprocesā galvenokārt tiks ievērots pretējo pušu princips. Attiecībā uz smagiem un vidēja smaguma noziegumiem lietas ierosināšana būs obligāta, taču maznozīmīgu pārkāpumu gadījumos prokuroram tiks dota diskrecionārā vara lietu neierosināt. Komisija līdz šim nav sazinājusies ar otru komisiju, lai sekmētu savlaicīgu atrisinājumu iespējamiem atšķirīgiem viedokļiem par kopīgiem principiem kā, piemēram, iebildumi par neatbilstību konstitūcijai. - Uzlabot Tiesnešu augstākās padomes spēju pildīt savu galveno uzdevumu kā arī viņu atbildību. Jo īpaši izvērtēt padomes locekļu iespējamus interešu konfliktus un neētisku rīcību. Saskaņā ar nesen pieņemtajiem mērķu kritērijiem pieņemt darbā tiesas inspektorus, kuriem ir jābūt plašāk pārstāvētiem reģionāli Ir pilnībā attīstīta SCM administratīvā spēja veikt likumā noteiktos pienākumus. Padome darbojas saskanīgi visās savas atbildības jomās, un tā organizē darba grupu sistēmu katras attiecīgās jomas darbību uzraudzībai un īstenošanai, ko koordinē viens padomes pastāvīgais loceklis. Jaunā SCM vadības komanda, ko ievēlēja 2007. gada janvārī, izveidoja funkcionālas attiecības ar Tieslietu ministriju un citām valsts iestādēm, kā arī vairāk iesaistīja SCM likumdošanas diskusijās saistībā ar tiesu sistēmu. Padomes atbildība un ētikas normas, un atsevišķi tās locekļi joprojām ir jautājumi, kas rada pamatu bažām. Tas pats attiecas arī uz SCM locekļu iespējamo interešu konfliktu. Likums ļauj esošajiem padomes locekļiem izvēlēties starp pastāvīgu nodarbinātību, veicot padomes locekļa uzdevumus, un tiesas vai prokurora biroja vadības funkciju vienlaikus[10]. Turklāt par ētikas normu jautājumiem attiecībā uz atsevišķiem locekļiem vai iespējamo interešu konfliktu padome konsekventi ir pieņēmusi formālu nostāju, sakarā ar ko nevar būt pieņēmumu par SCM locekļu negodīgumu un ka apgalvojumi par neētisku rīcību tiks izskatīti atsevišķi. Attiecībā uz tiesu inspektoru pieņemšanu darbā padome visos nesenajos atlases posmos izmantoja labi definētu un objektīvu procedūru. SCM arī rūpīgi ievēroja ģeogrāfisko pārstāvniecību jauno inspektoru vidū un lauza monopolu, ko vēl nesen īstenoja tiesneši no Bukarestes tiesu/prokuroru birojiem. 3.2.2. Uzdevums Nr.2: Kā paredzēts, jāizveido integritātes aģentūra, kuras pienākums ir pārbaudīt īpašumus, neatbilstības un iespējamos interešu konfliktus, un pieņemt saistošus lēmumus, uz kuru pamata var piemērot preventīvas sankcijas Integritātes valsts aģentūras likums, kas grozīts ar valdības ārkārtas rīkojumu, pilnvaro aģentūru pārbaudīt ievērojama skaita iecelto un vēlēto valsts augstāko amatpersonu īpašumus, neatbilstības un iespējamos interešu konfliktus. Turklāt aģentūra ir pilnvarota arī pieņemt saistošus lēmumus, uz kuru pamata var piemērot preventīvas sankcijas. Sagaidāms, ka aģentūra sāks darbu 2007. gada oktobrī. Ar valdības ārkārtas rīkojumu ieviestie grozījumi tikai daļēji atrisina tiesiskās nepilnības attiecībā uz aģentūras neatkarību un tās pilnvaru efektivitāti izmeklēšanas darbību veikšanai un preventīvo sankciju piemērošanai. Šis rīkojums ir spēkā tikai līdz dienai, kamēr to apstiprina vai groza parlaments. Rumānija ir būtiski progresējusi šā uzdevuma izpildē. Tomēr vēl ir par agru novērtēt, cik efektīvi aģentūra spēs sasniegt nospraustos mērķus, kamēr tā nav pilnībā nodibināta un nav izveidots tās darbības pārskats. Detalizēts novērtējums - Pieņemt tiesību aktus, ar kuriem izveido efektīvu un neatkarīgu integritātes aģentūru, kuras pienākums ir pārbaudīt īpašumus, iespējamās neatbilstības un interešu konfliktus, un pieņemt saistošus lēmumus, uz kuru pamata var piemērot preventīvas sankcijas Tieslietu ministrija izstrādāja likumprojektu Integritātes valsts aģentūras (IVA) izveidošanai, kura būtu pilnvarota pārbaudīt īpašumus, neatbilstības un iespējamos interešu konfliktus. Valdība apstiprināja likumprojektu 2006. gada jūlijā, un 2007. gada maijā to pieņēma Rumānijas Senāts[11]. Saskaņā ar likumu aģentūras priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku amatā uz četriem gadiem ieceļ Senāts, pamatojoties uz Integritātes valsts padomes priekšlikumu un pēc konkursa/ eksāmena[12]. Priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku no amata tāpat atceļ Senāts pēc Integritātes valsts padomes priekšlikuma. IVA veic mantas, interešu konfliktu un neatbilstību pārbaudi[13]. Saskaņā ar likumu katru gadu ir jāveic neatkarīga, ārēja aģentūras revīzija, ko finansē no tās budžeta. Visiem valsts pārvaldes centrālā un vietējā līmeņa ierēdņiem un augstākām amatpersonām ir pienākums iesniegt mantas un interešu konfliktu deklarācijas [14]. Integritātes inspektors veic mantas, interešu konfliktu vai neatbilstību pārbaudi pēc savas iniciatīvas vai pēc ieinteresētas personas ierosinājuma saskaņā ar atbilstošajiem likuma noteikumiem. Personai, kuru pārbauda, paziņo par pārbaudes procesa sākšanu, un tai ir tiesības uz advokāta palīdzību un pārstāvību. Lai aizsargātu valsts ierēdņus un amatpersonas no ļaunprātīgas rīcības, likums paredz brīvības atņemšanas sodu personām, kas sniedz nepatiesus paziņojumus vai deklarācijas. Integritātes inspektors informē tiesu, ja, pamatojoties uz esošajiem pierādījumiem, pastāv ievērojama atšķirība starp piederošo un deklarēto mantu, kuras iegūšanu nevar pienācīgi pamatot[15]. Šādā gadījumā tiesa var lemt par daļēju mantas vai konkrēta īpašuma konfiskāciju. Ja tiesa ar galīgu un neatsaucamu lēmumu konstatē, ka manta iegūta nelikumīgi, un piemēro mantas konfiskāciju, likums paredz atcelšanu no amata un aizliegumu ieņemt augsta līmeņa amatpersonas vai valsts ierēdņa amatu trīs gadus no dienas, kad persona atcelta no amata, izņemot vēlētus amatus. Galīgo un neatsaucamo lēmumu, ar kuru konstatē interešu konflikta esamību, iesniedz disciplinārlietu komisijai vai, atkarībā no lietas apstākļiem, iestādei, kas atbildīga par attiecīgās personas disciplināru sodīšanu vai atcelšanu no amata. Ir izteikti vairāki iebildumi par IVA izveides galīgo variantu, jo īpaši: - Sākotnēji likumprojekta mērķis bija izveidot aģentūru, kas būtu tiesīga uzraudzīt un rīkoties jomā, kuras uzraudzība nav pakļauta nevienai citai Rumānijas iestādei, proti, manta, kuras ieguvi nevar pamatot ar pārbaudāmās personas ienākumiem. Taču pieņemtajā variantā „nepamatoti iegūtas” mantas vietā ir ieviests „nelikumīgi iegūtas” mantas jēdziens. „Nelikumīgi iegūtu” mantu var konfiscēt, bet vispirms ir jāpierāda, ka tā iegūta ar nelikumīgu rīcību. Šī joma, pirmkārt, jau ir prokuratūras/policijas (noziedzīgi nodarījumi) un finanšu iestāžu, policijas utt. (administratīvi pārkāpumi un civiltiesības) kompetencē, otrkārt, ir iespējams ievērojams skaits gadījumu, kad, kaut arī īpašuma vērtība nepamatoti pārsniedz ienākumus, „nelikumīgu” rīcību pierādīt nevar. - – Procentuālā attiecība, ar kuru definēta „ievērojama atšķirība” starp piederošo mantu un deklarēto, kuru sasniedzot integritātes inspektoram ir jāinformē tiesa (vismaz 10%, bet ne mazāk kā EUR 20 000 ekvivalents lejās[16]) šķiet īpaši augsta, salīdzinot ar sākotnēji piedāvātajiem 2%. Attiecībā uz dažiem minēto divu iebildumu aspektiem, Valdības ārkārtas rīkojums Nr. 49/01/06/2007, kas stājās spēkā 2007. gada jūnijā, ievieš dažas pozitīvas izmaiņas. Jo īpaši tas aizstāj „nelikumīgi iegūtas mantas” jēdzienu ar „nepamatoti iegūtu mantu”. Turklāt tas atļauj sākt izmeklēšanu, ja ir konstatēta EUR 10 000 liela neatbilstība starp piederošo mantu un ienākumiem. Tomēr minēto valdības ārkārtas rīkojumu, lai tas paliktu spēkā pastāvīgi, vēl ir jāapstiprina parlamentam[17]. Aģentūras faktiskā darbība vēl ir jānovērtē. - Nodibināt šādu Integritātes valsts aģentūru un nodrošināt tai nepieciešamos cilvēku un finanšu resursus, lai tā varētu pildīt savus pienākumus Šo uzdevuma daļu nav iespējams novērtēt, pirms jaunizveidotā Integritātes valsts aģentūra ir sākusi darboties. 3.2.3. Uzdevums Nr.3: Pamatojoties uz gūtajiem panākumiem, jāturpina profesionālas, bezpartejiskas izmeklēšanas apsūdzībās par augsta līmeņa korupciju Augsta līmeņa korupcijas lietu izmeklēšanā ir novērojams nepārtraukts progress. Visā valstī ir izveidoti specializētie korupcijas apkarošanas dienesti (Valsts pretkorupcijas departaments – VPD), un to darbības pārskats attiecībā uz augsta līmeņa korupcijas lietu izmeklēšanu un apsūdzību izvirzīšanu ir pozitīvs. Tas attiecas arī uz īpaši nozīmīgām lietām, kurās apsūdzības celtas pret labi pazīstamām un ietekmīgām valsts amatpersonām. Tomēr stingrība izmeklēšanā neatspoguļojas tiesu spriedumos. Dati attiecībā uz spriedumiem parāda, ka sodi nav preventīvi, un ļoti liela daļa sodu augsta līmeņa korupcijas lietās tiek piespriesti, nosacīti atbrīvojot no soda reālas izciešanas. Šīs nosacītās atbrīvošanas no soda izciešanas loģiskais pamatojums, ieskaitot tiesu varas informētību un attieksmi pret preventīviem spriedumiem augsta līmeņa korupcijas lietās, vēl ir jānoskaidro. Tādējādi nesenais progress izmeklēšanas jomā tiek mazināts, un tam ir negatīva ietekme uz sabiedrības viedokli par politisko apņemšanos apkarot korupciju. Turklāt vairāki neseni notikumi var negatīvi ietekmēt cīņu pret korupciju. Tas attiecas uz kriminālatbildības atcelšanu par banku krāpniecību, parlamenta nolūku samazināt kriminālizmeklēšanas maksimālo termiņu un prasību atbrīvot no amata Valsts pretkorupcijas departamenta vecāko locekli. Kopumā augsta līmeņa korupcijas novēršanas tiesiskā regulējuma progress vēl joprojām ir nepietiekams. Detalizēts novērtējums - Turpināt sniegt darbības pārskatu par profesionālām un bezpartejiskām izmeklēšanām apsūdzībās par augsta līmeņa korupciju. Nodrošināt pretkorupcijas regulējuma tiesisko un institucionālo stabilitāti, jo īpaši paturot spēkā pašreizējo Rumānijas Ģenerālprokurora, Valsts pretkorupcijas direktorāta galvenā prokurora un citu ģenerālprokuratūras vadošo amatpersonu amatā iecelšanas un atcelšanas procedūru 2006. gada martā Rumānijas Parlaments pieņēma likumu Nr. 54/06, ar kuru „Valsts pretkorupcijas departamentam” tika atjaunotas tiesības izmeklēt visas augsta līmeņa korupcijas lietas. Iestādes nosaukums tagad ir Valsts pretkorupcijas direktorāts (VPD). Tas ir izveidots kā atsevišķa juridiska vienība Augstākās kasācijas tiesas prokuroru birojā. VPD vada Augstākās kasācijas tiesas prokuroru biroja ģenerālprokurors ar direktorāta galvenā prokurora palīdzību. VPD ir savs budžets un personāls. VPD iesaistīšanās augsta līmeņa korupcijas izmeklēšanā un tā kapacitāte turpina palielināties. Pārskatā par augsta līmeņa korupcijas bezpartejiskiem izmeklēšanas procesiem VPD ierosināto jauno izmeklēšanas procesu skaits un raksturs šajā periodā ir vērtējams pozitīvi. Termiņi, kādos VPD veic un pabeidz izmeklēšanas procesus, norāda uz tā departamentu dažādo nozaru izmeklēšanas nodaļu augsto profesionalitātes līmeni. Kopš 2006. gada septembra ir izvirzītas 84 jaunas apsūdzības pret 195 apsūdzētajiem. Šajā pašā laikā tiesas korupcijas prāvās ir pieņēmušas 47 pārsūdzamus notiesājošus spriedumus un 33 galīgus notiesājošus spriedumus. Trīs lietas ir beigušās ar attaisnojošu spriedumu. Tomēr tiesu sistēmas darbības rezultāti ir nepietiekami, salīdzinot ar Valsts pretkorupcijas direktorāta centieniem un sasniegtajiem rezultātiem, izmeklējot augsta līmeņa korupcijas gadījumus. Tiesu praksē novērojami vairāki elementi, kas norāda vai nu uz nepietiekamu informētību par tādu parādību kā korupcija vai zināšanu/ praktisko iemaņu trūkumu. Pirmkārt, tiesu spriedumiem korupcijas lietās nav turpmāku nodarījumu novēršanas efekta un tie nepilda savu preventīvo funkciju. Ņemot vērā, ka sods par korupcijas noziedzīgu nodarījumu vidēji ir brīvības atņemšana uz 1-2 gadiem un ka lielākā daļa notiesājošo spriedumu paredz nosacītu atbrīvošanu no soda izciešanas, tiesas nav bijušas spējīgas parādīt, ka tās apzinās savu būtisko lomu, kāda tām ir korupcijas iegrožošanas centienos Rumānijā. Otrkārt, visās nozīmīgākajās VPD pēdējā pusgada laikā izmeklētajās un tiesai nodotajās lietās, tiesas apturēja procesus un nodeva lietas Konstitucionālajai tiesai dažādu aizstāvības iesniegto konstitucionālo sūdzību izskatīšanai. Kaut arī šāda rīcība no procesuālo tiesību viedokļa ir pareiza, tendence nodot lietas augstākai jurisdikcijai, nevis izlemt tās zemākā līmenī izraisa jautājumus. Tādējādi prāvas pret diviem augsta līmeņa bijušajiem politiķiem, kas tika uzskatītas par pārliecinošu pierādījumu gribai izmeklēt augsta līmeņa korupciju Rumānijā, patlaban ir atstātas neizskatītas, kamēr būs pabeigta pārbaudes procedūra par atbilstību Konstitūcijai, kas var ievilkties vairāk nekā gadu. Attiecībā uz amatā iecelšanas un atcelšanas procedūrām reformu procesam nozīmīgu ierēdņu agrīna aiziešana no amata vai nomaiņa var būt postoša reformu procesa nepārtrauktībai. Kas attiecas uz Ģenerālprokurora un VPD galvenā prokurora iecelšanas un atcelšanas procedūru, Senāta plēnums 2007. gada martā noraidīja Senāta juridiskās komitejas lēmumu virzīt izskatīšanai iepriekšējo grozījumu priekšlikumu, kas bija palicis neizskatīts Senātā kopš 2006. gada. Vēl jānogaida, lai novērtētu, vai nolūks grozīt amatā iecelšanas procedūru ir galīgi atmests. Personāla izmaiņu skaits pēdējos mēnešos vairāk liecina par pretējo. Piemēri tam ir Valsts pārvaldes un iekšlietu ministrijas Galvenā korupcijas novēršanas direktorāta (GKD) darbinieku atstādināšana no amata un ierosinājumi atbrīvot no amata VPD un Valsts tiesnešu institūta vadītājus[18]. Turklāt no amata ir atkāpušies vairāki augsti Tieslietu ministrijas ierēdņi. Turklāt no amata ir atkāpušies vairāki augsti Tieslietu ministrijas ierēdņi. Vēl jo vairāk bažas attiecībā uz cīņu pret korupciju rada iespējamie Procesuālā kodeksa grozījumi, kurus patlaban izskata Parlaments. Tie var būtiski negatīvi ietekmēt cīņu pret korupciju, jo īpaši ņemot vērā turpmāk uzskaitītos trīs jautājumus: 1) neraugoties uz izteiktajām bažām, valsts prokuroram ir paredzēts atņemt pilnvaras atļaut atbilstoši motivētu pagaidu aizturēšanu steidzamos gadījumos, kaut arī – jebkurā gadījumā – nākamo 48 stundu laikā ir nepieciešama tiesneša piekrišana, 2) izmeklēšanas procesam paredzēts noteikt 6 mēnešu maksimālo termiņu, 3) noklausīšanās procedūras veikšanai paredzēts noteikt 120 dienu maksimālo termiņu. Šie grozījumi nopietni ierobežotu izmeklētāju iespējas pieradījumu vākšanā, jo īpaši attiecībā uz pierādījumu vākšanu pret labi organizētām noziedzīgām grupām vai ietekmīgiem valdības pārstāvjiem, kas dziļi iesaistījušies korupcijā. Visbeidzot 2007. gada martā tika pieņemts likums[19], ar kuru atcelta kriminālatbildība par atsevišķiem banku krāpniecības nodarījumiem, kas iepriekš bija pakļauti VPD jurisdikcijai[20], tādējādi izjaucot pretkorupcijas tiesiskā regulējuma stabilitāti. Ja likumu piemēro ar atpakaļejošu spēku, kā tas šobrīd šķiet paredzēts, kriminālatbildības atcelšana attieksies uz banku darbiniekiem, kuri saņēmuši kukuļus par apšaubāmu un prettiesisku aizdevumu izsniegšanu. Tādējādi VPD būs jāizbeidz liels skaits lietu, kas šobrīd gaida izskatīšanu tiesā[21]. 3.2.4. Uzdevums Nr.4: Jāveic turpmāki pasākumi, lai novērstu un apkarotu korupciju, īpaši vietējās pašvaldībās Rumānija ir progresējusi galveno projektu īstenošanā ar mērķi paaugstināt sabiedrības informētību par korupciju, piemēram, veiksmīgā „zaļā” korupcijas palīdzības līnija un Valsts integritātes centrs – neatkarīga valsts padomdevējinstitūcija korupcijas jautājumos, kas sadarbojas ar pilsonisko sabiedrību. Turklāt Rumānija ir sarīkojusi vairākas informētības veicināšanas kampaņas par korupciju, kas domātas gan vispārīgi sabiedrībai, gan tiesu varas un valsts pārvaldes iestāžu darbiniekiem dažādās nozarēs. Valsts pārvaldes un iekšlietu ministrijas Galvenais korupcijas novēršanas direktorāts (GKD) ir veicis vairākus preventīvus pasākumus, piemēram integritātes testus un pārbaudes. Ir izveidotas mācību programmas valsts ierēdņiem un veikti preventīvi pasākumi veselības un izglītības jomās. Tomēr vēl joprojām trūkst saskaņotas korupcijas novēršanas stratēģijas, kas pamatota ar riska novērtējumiem un vērsta uz korupcijas novēršanu tieši visneaizsargātākajās nozarēs un pašpārvaldē. Nav ziņots par veiksmīgu izmēģinājumprojektu uzsākšanu. Vēl joprojām pastāv bažas par politiskā atbalsta nepārtrauktību tādiem svarīgiem augsta līmeņa projektiem kā Valsts integritātes centrs. Kopumā attiecībā uz šo uzdevumu ir panākts zināms progress. Detalizēts novērtējums - Novērtēt nesen paveikto informētības veicināšanas kampaņu rezultātus un, ja nepieciešams, ierosināt turpmākas darbības, kas vērstas uz nozarēm, kurās korupcijas risks ir visaugstākais 2006. gadā tika uzsāktas vairākas pretkorupcijas kampaņas, kas turpinājās vēl 2007. gadā. GKD rīkotās informācijas kampaņas ir devušas reālus rezultātus. Laika posmā no 2006. gada septembra līdz 2007. gada martam GKD ierīkotajā zaļajā palīdzības līnijā (TELEVERDE) reģistrēti 6 237 zvani un balss ziņojumi. Šajā pašā laikposmā GKD ir nodevusi VPD 142 kriminālizmeklēšanas lietas, kā rezultātā 17 minētās nodaļas izmeklētajās lietās ir celtas apsūdzības. Tieslietu ministrija ir sākusi vēl vienu informācijas kampaņu, kas vērsta gan uz personām, kas vēršas pie tieslietu sistēmas, gan sistēmas darbiniekiem („nedod kukuli un neļauj sevi piekukuļot”). Kampaņa vēl joprojām turpinās, un tās ietekme uz atsevišķajām mērķauditorijām vēl nav novērtēta. - Ziņot par pasākumiem, kas vērsti uz korupcijas iespēju samazināšanu un vietējo pašvaldību darbības caurskatāmības nodrošināšanu, kā arī par sankcijām, kas piemērotas valsts ierēdņiem, jo īpaši vietējās pašvaldībās Attiecībā uz pasākumiem, kas vērsti uz korupcijas iespēju samazināšanu un pašvaldību darbības caurskatāmības nodrošināšanu Valsts civildienesta aģentūra (VCA) piedalās nozīmīgā PHARE sadraudzības projektā, kas sākts 2006. gada decembrī un palīdzēs aģentūrai reformēt tās cilvēkresursu politiku un iekšēji īstenoto praksi. Viens no šā projekta galvenajiem mērķiem ir paaugstināt caurskatāmību un integritāti civildienesta ierēdņu darbā. 2007. gada janvāra beigās GKD ziņoja par pasākumiem, kurus Korupcijas novēršanas un apkarošanas nodaļa veikusi Iekšlietu ministrijas dienestu un darbinieku vidū. Tikai robežpolicijā, kas 2006. gadā bija GKD uzmanības centrā, nodaļa veica vairāk nekā 6000 integritātes testus, slepenas operācijas un iepriekš nepaziņotas pārbaudes, tādējādi sasniedzot vislielāko robežkontroles ierēdņu iesniegto ziņojumu skaitu par korupcijas mēģinājumiem (par 60 % lielāks nekā 2005. gadā). Robežpolicijas ierēdņi ir ziņojuši GKD par 67 kukuļdošanas mēģinājumiem, un lielākā naudas summa, kas piedāvāta kā kukulis, bet ierēdnis atteicies to pieņemt, ir EUR 5000 (lieta par cigarešu kontrabandu uz Rumānijas un Ukrainas robežas). GKD ir sākusi saskaņotu preventīvu kampaņu, apvienojot pasākumus Iekšlietu ministrijas darbinieku vidū un sadarbību ar pilsonisko sabiedrību, un tādējādi iesaistot dažādus sabiedrības slāņus (piemēram, studentu organizācijas) valsts institūciju centienos reformēt to darba organizāciju un personālu. Attiecībā uz ES līdzekļiem Krāpšanas apkarošanas departaments (DLAF) ziņoja par 13 jaunām lietām, kas ierosinātas 2007. gada janvārī. Kopējais DLAF laika posmā no 2006. gada 1. septembra līdz 2007. gada 15. martam izmeklēto lietu skaits ir 84, no kurām 63 lietas ir ierosinātas atsauces periodā. 22 lietas nodotas VPD, pamatojoties uz sadarbības līgumu, kas noslēgts starp abām iestādēm, un 17 lietas ir nodotas prokuratūrai. Ir grūti novērtēt, vai valsts iestāžu veiktajiem preventīvajiem pasākumiem ir konkrēti rezultāti, jo līdz šim īstenotajās informācijas kampaņās nav iekļauti analīzes un novērtēšanas kritēriji un līdzekļi. Saskaņota, no PHARE 2004 projekta līdzekļiem finansēta pretkorupcijas kampaņa, kurā iekļauta arī koncepcija, kā novērtēt valsts pārvaldes centrālā aparāta un pašvaldību sasniegumus korupcijas novēršanā un apkarošanā, vēl atrodas sākumstadijā un turpināsies visu 2007. gadu. Nozīmīgākā pretkorupcijas struktūra starp visām valsts centralizētajām un pašvaldību iestādēm, šķiet, ir Valsts pārvaldes un iekšlietu ministrijas GKD. 4. NOVēRTēJUMS SASKAņā AR SADARBīBAS UN PāRBAUDES MEHāNISMU Attiecībā uz tieslietu sistēmas reformu un cīņu ar korupciju Rumānijai ir jāturpina virzīties uz nosprausto uzdevumu izpildi, un jo īpaši jāveic turpmāk uzskaitītās darbības. - Jāpabeidz jaunā Civilprocesa kodeksa pieņemšana, jāturpina jaunā Kriminālprocesa kodeksa pieņemšana un jāatbalsta jaunais Kriminālkodekss. - Jārisina personāla un organizācijas problēmas Rumānijas tiesu sistēmā un jāizvērtē pētījumu un izmēģinājuma projektu rezultāti, lai izstrādātu tiesu sistēmas darba izpildes rādītājus. - Uzskatāmi jāparāda Valsts integritātes aģentūras efektivitāte. - Jānodrošina pretkorupcijas regulējuma tiesiskā un institucionālā stabilitāte, arī attiecībā uz tādām svarīgām iestādēm, kā Valsts pretkorupcijas direktorāts, un jāveicina preventīvu lēmumu pieņemšana augsta līmeņa korupcijas lietās. Jāizstrādā stingrāki preventīvie pasākumi, piemēram, likuma nosacījumu sašaurināšana, ar kādiem iespējama nosacīta atbrīvošana no soda izciešanas, un atbilstoša tiesu varas pārstāvju izglītošana. - Jāizstrādā vienota valsts mēroga pretkorupcijas stratēģija, kuras centrā būtu visneaizsargātākās nozares un pašpārvalde, kā arī jāuzrauga tās īstenošana. - Lai sasniegtu visu iepriekšminēto, ir jāstiprina tiesu varas kapacitāte visās jomās, ieskaitot profesionālismu, neatkarību, resursus un pilnvaras. Sadarbības un pārbaudes mehānismu turpinās izmantot progresa uzraudzībai Rumānijā. Lai atvieglotu sadarbību un pārbaudi, būtu lietderīgi, ja Rumānijas iestādes līdz 2007. gada oktobrim sagatavotu rīcības plānu, norādot galvenos pasākumus, kas parādītu, kādā veidā Rumānija gatavojas izpildīt attiecīgos uzdevumus. Plāns būtu jāpamato ar vienotu visu līmeņu korupcijas apkarošanas stratēģiju un ticamu plānu tiesu varas profesionālisma, neatkarības, pilnvaru un resursu stiprināšanai. Ir svarīgi, lai Rumānijas iestādes, paaugstinot Sadarbības un pārbaudes mehānismā paredzēto reformu caurskatāmību, iesaistītos atvērtā dialogā ar Rumānijas pilsoņiem, arī par korupcijas jautājumiem. Visbūtiskākā ir nepārtraukta politiskā apņemšanās reformēt tiesu varu un cīnīties ar korupciju. 4.1. Atbalsts Tiks sniegts atbalsts, lai palīdzētu Rumānijai tās centienos reformēt tiesu varu un apkarot korupciju. Tas nozīmē, ka dažādu programmu ietvaros Rumānijai pieejamos EK līdzekļus koncentrēs un novirzīs, lai atbalstītu tādu iestāžu izveidi un mācību programmu izstrādi, kas saistītas ar tieslietu sistēmas reformu un cīņu pret korupciju. Eiropas Komisija aicina citas dalībvalstis piedāvāt Rumānijai palīdzību un vērtīgu praktisko atbalstu, sadarbojoties ar Rumānijas iestādēm apvienotajās korupcijas izmeklēšanas grupās, apmainoties ar finansiālās izlūkošanas ziņām un metodēm, nosūtot ekspertus un padomdevējus uz svarīgākajām ministrijām un iestādēm (piemēram, plānotā Valsts integritātes aģentūra un Tiesnešu augstākā padome), kā arī piedāvājot augsta līmeņa mācības Rumānijas policijai, muitas ierēdņiem un prokuroriem Rumānijas Valsts policijas un muitas akadēmijās, tiesnešu skolās vai valsts tiesību institūtos un citos valsts dienesta izcilības centros. Tiesiskuma princips, būdams viens no svarīgākajiem pamatprincipiem ES, paredz, ka visām iesaistītajām pusēm – Komisijai, Rumānijai un pārējām dalībvalstīm – ir jāsadarbojas, lai nodrošinātu, ka Rumānijas tieslietu sistēmas reforma un cīņa pret noziedzību un korupciju ir efektīva visos līmeņos. Līdz 2007. gada oktobrim Komisija novērtēs dalībvalstu piedāvāto palīdzību, lai noteiktu nozares, kurās palīdzība ir nepietiekama un nodrošinātu, ka Rumānijai tiek sniegts pilna apjoma atbalsts. 5. Secinājumi Pirmajos sešos mēnešos pēc pievienošanās Rumānijā ir turpinājies progress attiecībā uz to nepilnību mazināšanu, kas varētu kavēt efektīvu ES tiesību, politikas un programmu īstenošanu. Lai uzskatāmi parādītu, ka nozīmīgajam progresam likumdošanas jomā seko atbilstoši rezultāti svarīgākajās nozarēs, ir nepieciešams vairāk laika. Jāturpina uzraudzīt visas jomas, kurās ir spēkā papildu pasākumi. Jo īpaši ir nepieciešams palielināt centienus tieslietu sistēmas reformas jomā un cīņai pret korupciju. Ņemot vērā novērtējumu, kas sniegts šajā ziņojumā, Komisija neuzskata, ka Pievienošanās līgumā paredzēto aizsardzības pasākumu atcelšana šajā stadijā būtu pamatota. Komisija turpinās strādāt, cieši sadarbojoties ar Rumāniju, lai atbalstītu Rumānijas centienus izpildīt Sadarbības un pārbaudes mehānisma uzdevumus. Lēmums par Sadarbības un pārbaudes mehānisma izveidi paredz, ka Komisija sniedz ziņojumu ik pēc sešiem mēnešiem. Komisija atjaunos šo ziņojumu 2008. gada sākumā. Tādējādi tiks veikta sagatavošanās nākamajam detalizētajam ziņojumam par Sadarbības un pārbaudes mehānismu, kas paredzēts 2008. gada vidū. Lai nodrošinātu ar ziņojumam nepieciešamo informāciju, Rumānijai līdz 2008. gada 31. martam ir jāiesniedz Komisijai progresa ziņojums. PIELIKUMS Situācijas raksturojums attiecībā uz aizsardzības pasākumiem un pārejas režīmu, kas piemērojami Rumānijai Ekonomikas aizsardzības klauzula Nepiemēro. Iekšējā tirgus aizsardzības klauzula Nepiemēro. Tieslietu un iekšlietu aizsardzības klauzula Nepiemēro. Lauksaimniecības fondi a) Aizsardzības pasākumi Nepiemēro. b) Pārejas noteikumi Komisijas 2006. gada 26. septembra Regula (EK) Nr. 1423/2006, ar ko izveido mehānismu atbilstīgu pasākumu veikšanai lauksaimniecības izdevumu jomā attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju Pārtikas drošība a) Aizsardzības pasākumi Komisijas Lēmums 2007/269/EK: „Komisijas 2007. gada 23. aprīļa Lēmums par aizsardzības pasākumiem pret zirgu infekciozo anēmiju Rumānijā” b) Pārejas noteikumi Komisijas 2006. gada 14. novembra Lēmums par dzīvnieku veselības kontroles pārejas posma pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Rumānijā. Komisijas 2006. gada 23. novembra Lēmums, ar ko apstiprina plānus par klasiskā cūku mēra izplatības apkarošanu savvaļas cūku vidū un par savvaļas cūku un saimniecībās turēto cūku ārkārtas vakcināciju pret klasisko cūku mēri Rumānijā Komisijas 2006. gada 24. novembra Lēmums 2006/805/EK par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs (jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2007. gada 6. marta Lēmumu 2007/152/EK) Komisijas 2006. gada 22. decembra Lēmums 2007/16/EK, ar ko nosaka pārejas posma pasākumus Kopienas iekšējai tirdzniecībai ar liellopu, cūku, aitu, kazu un zirgu spermu, olšūnām un embrijiem, kuri iegūti Bulgārijā un Rumānijā Komisijas 2006. gada 22. decembra Lēmums 2007/23/EK, ar ko groza 2005. gada Pievienošanās akta VII pielikuma B papildinājumu attiecībā uz dažiem gaļas, piena un zivju nozares uzņēmumiem Rumānijā Komisijas 2006. gada 22. decembra Lēmums 2007/27/EK, ar ko pieņem dažus pārejas posma pasākumus attiecībā uz svaigpiena piegādēm pārstrādes uzņēmumiem un šā svaigpiena pārstrādi Rumānijā, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 852/2004 un Regulas (EK) Nr. 853/2004 prasības Komisijas 2006. gada 22. decembra Lēmums 2007/29/EK, ar ko nosaka pārejas posma pasākumus dažiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 853/2004 un kuri līdz 2007. gada 1. janvārim ir ievesti Bulgārijā un Rumānijā no trešām valstīm Komisijas 2006. gada 22. decembra Lēmums 2007/30/EK, ar ko nosaka pārejas posma pasākumus dažu Bulgārijā un Rumānijā iegūtu dzīvnieku izcelsmes produktu tirdzniecībai (lēmumā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2007. gada 25. aprīļa Lēmumu 2007/264/EK) Komisijas 2007. gada 11. aprīļa Lēmums 2007/228/EK, ar ko nosaka pārejas posma pasākumus aitu un kazu identifikācijas un reģistrācijas sistēmai Rumānijā, kā noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 21/2004 [1] Pievienošanās akta 36., 37. un 38. pants. [2] Komisijas 2006. gada 13. decembra Lēmums 2006/928/EK, ar ko izveido mehānismu, lai nodrošinātu sadarbību un pārliecinātos par Rumānijā sasniegto, novēršot noteiktus trūkumus tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju (OV L 354, 14.12.2006., 56. lpp.). [3] Tā ir īpaša apelācija, kuras mērķis ir tikai vienādot jurisprudenci, tā kā tas neizriet no īpašas procedūras. Pilnvara reģistrēt šādu apelāciju ir uzticēta Galvenā prokurora birojam, kas ir pievienots HCCJ , un apelācijas tiesu vadošām valdēm. HCCJ pieņemtie lēmumi apelācijā likuma interesēs ir saistoši visām tiesām, un iedibinātā jurisprudence var tikt mainīta tikai ar likumu. [4] SCM , Tieslietu ministrija un HCCJ turpina izstrādāt tiesību aktu projektus, kas ieviestu jaunu procedūru pirms HCCJ , dodot zemākas instances tiesām iespēju meklēt likuma skaidrojumu, izmantojot Augstākās tiesas prejudiciālu nolēmumu. Taču praktiķu vidū viedokļi par jauno mehānismu ir strīdīgi, un tā iespējas ir apšaubāmas. [5] Patlaban ir 428 vakances tiesnešu amata vietām (no kurām 106 ir vadošas amata vietas) no pavisam 4469 tiesnešu amata vietām un 604 vakances prokuroru amata vietām (no kurām 120 ir vadošas amata vietas) no pavisam 2784 prokuroru amata vietām.Apvienotās Karalistes divpusējās tehniskās palīdzības programma attiecībā uz tiesu pārvaldību ir sākusi izvērtēt iespējamos variantus tiesas pārvaldības uzlabošanai. Turklāt tiesu un prokuroru biroju darba slodzes pētījums kalpoja par pamatu Tieslietu ministrijas un SCM iniciatīvai racionalizēt personāla struktūras birojiem, kuru darba slodze ir zem vidējā rādītāja. No savas puses Ģenerālprokurora birojs, kas ir pievienots HCCJ , pieņēma pārstrukturēšanās stratēģiju, ko ir apstiprinājusi SCM un pieņēmusi Tieslietu ministrija 2007. gada aprīlī, kuras mērķis ir samazināt Galvenā prokurora biroja nodaļu skaitu no 9 līdz 4 nodaļām un izveidot daudz elastīgāku un modernāku prokuroru dienestu. SCM 2006. gada decembrī apstiprināja pētījumu par tiesu darba slodzi, kas tika veikts, pamatojoties uz apkoptiem datiem par 2005. un 2006. gadu. Ziņojumā ir atspoguļots būtisks tiesas darbību palielinājums 2006. gadā pirmās instances tiesās un tribunālos, kā arī darba slodzes palielinājums tiesnešiem, galvenokārt tribunālu līmenī. Minētajā ziņojumā ir norādīts, ka apelācijas tiesu līmenī darbības apjoms turpināja samazināties. Rumānija plāno apsvērt pētījuma galvenos secinājumus pēc pētījuma pabeigšanas par lietu optimālo daudzumu vienam tiesnesim. [6] Likuma Nr. 304/2004 par tiesu sistēmas organizēšanu 120. pants un 121. pants. [7] Tajā darbojas 21 loceklis. 11 no tiem ir Tieslietu ministrijas Normatīvo tekstu izstrādes, pētīšanas un dokumentēšanas nodaļas darbinieki; viens ir Tieslietu ministrijas valsts sekretārs un deviņi ir pasniedzēji, praktizējoši juristi un tiesneši. Lielu ieguldījumu ir snieguši tiesneši no visas valsts. Komisija sadalījās vairākās apakšgrupās, kas strādāja pie atsevišķām jaunā kodeksa daļām. Apakšgrupas tikās vismaz reizi nedēļā. [8] Iebilduma par neatbilstību konstitūcijai gadījumā tiesa drīkst tikai pārbaudīt attiecīgā likuma atbilstību konkrētā gadījumā. Ja iebildums apstiprinās, tiesa nodod lietu Konstitucionālajai tiesai, un pats tiesas process tiek automātiski apturēts. Tādējādi arī nepamatoti iebildumi var izraisīt būtisku kavējumu, pieņemot, ka Konstitucionālā tiesa ir pārslogota. [9] Sākotnēji veidota no pieciem locekļiem, tagad tās sastāvā ir 17 locekļu. Saskaņā ar Tieslietu ministrijas 2007. gada maija rīkojumu viens no 17 locekļiem ir Tieslietu ministrijas valsts sekretārs, trīs - juridisko zinātņu pasniedzēji, četri - tiesneši (viens no HCCJ , divi no apelācijas tiesām un viens no tribunāla), divi - prokurori (viens no DNA un viens no prokuroru biroja, kas pievienots apelācijas tiesai), viens - advokāts, viens - eksperts no Likumdošanas padomes, viens - zinātniskais asistents un četri - juriskonsulti no Tieslietu ministrijas Likumdošanas nodaļas. Sākotnēji sanāksmes notika divreiz mēnesī, bet Rumānija ziņo, ka tagad tās ir pastāvīgas un, sākot no 23. maija, tās notiek katru dienu. [10] Septiņi SCM locekļi ir izvēlējušies pastāvīgu nodarbinātību; SCM priekšsēdētājam ir de jure pastāvīga nodarbinātība viena gada vadības pilnvaru laikā. [11] 2007. gada 25. maija Likums Nr.144 par Integritātes valsts aģentūras izveidi, uzbūvi un darbību, publicēts Rumānijas Oficiālajā Vēstnesī Nr. 359, I. daļa, 2007. gada 25. maijs. [12] Integritātes valsts padome ir iestāde bez juridiskās personas statusa, tā nedarbojas pastāvīgi, un tās sastāvā ietilpst valdības pārstāvji, senatori un Pārstāvju palātas locekļi, tiesnešu apvienību, vietējo pašvaldību vēlēto vadītāju, valsts ierēdņu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji. Padome iesniedz Senātam ikgadēju ziņojumu par aģentūras darbību. [13] Veicot izmeklēšanas darbības, integritātes inspektori var norīkot liecinieku noklausīšanos un ekspertīzes, kā arī var pieprasīt visus dokumentus un informāciju, kas nepieciešami pārbaudes akta sastādīšanai, no visām atbilstošajām valsts iestādēm un organizācijām, kā arī no citiem publisko vai privāto tiesību subjektiem. [14] Mantas vai interešu deklarācijas nepublicēšanas gadījumā, tāpat kā deklarācijas neiesniegšanas vai novēlotas iesniegšanas gadījumos likums paredz soda naudu. Nepatiesas mantas vai interešu konfliktu deklarācijas iesniegšana ir noziedzīgs nodarījums, par ko soda ar brīvības atņemšanu. [15] Ievērojama atšķirība likumā ir definēta kā starpība starp piederošās mantas vērtību un gūtajiem ienākumiem, ja tā pārsniedz 10%, bet nav mazāka par EUR 20 000 ekvivalentu lejās. Valdības ārkārtas rīkojums, ar ko groza un papildina Likumu Nr. 144/2007 par Integritātes valsts aģentūras izveidi, uzbūvi un darbību (Valdības ārkārtas rīkojums Nr. 49/01/06/2007), samazināja summu, kuru sasniedzot var uzsākt īpašumu pārbaudi, līdz EUR 10 000 ekvivalentam lejās. Parlamentam vēl ir jāapstiprina šis valdības ārkārtas rīkojums. [16] EUR 10 000 ekvivalents lejās saskaņā ar valdības ārkārtas rīkojumu. [17] Juridiskā komiteja 13. jūnijā izskatīja valdības ārkārtas rīkojumu, kas parlamentam vēl ir jāapstiprina. [18] Tiesnešu augstākā padome tomēr norādīja, ka neviens no ierosinājumiem atstādināt no amata nav pietiekami pamatots; tādējādi abi ierosinājumi ir palikuši neizskatīti līdz brīdim, kamēr būs savākts vairāk pierādījumu. [19] 2007. gada 26. marta Likums Nr. 69/2007, ar ko groza Likumu Nr. 78/2000 (Korupcijas novēršanas un izmeklēšanas likums). [20] Likums atceļ kriminālatbildību par aizdevumu piešķiršanu, pārkāpjot banku politikas noteikumus, un aizdevumu izlietošanu citiem mērķiem, nekā tie, kas norādīti aizdevuma pieteikumā (atšķirībā no aizdevumiem, kuros iesaistīti valsts līdzekļi). Šie nodarījumi, ņemot vērā to saistību ar korupciju un banku krāpniecības gadījumu negatīvo ietekmi uz Rumānijas bankām, sākotnēji bija pakļauti Valsts pretkorupcijas direktorāta jurisdikcijai. [21] Patlaban tas potenciāli skar 52 lietas, aptuveni tik pat daudz lietās VPD būs jāpārtrauc kriminālizmeklēšana.