EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 6.10.2011 
SEC(2011) 1142 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums 
EIROPAS PADOMES UN PARLAMENTA REGULA, 
ar ko paredz kop īgus noteikumus par Eiropas Re ģionālās attīstības fondu, Eiropas 
Sociālo fondu, Koh ēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniec ības fondu lauku att īstībai un 
Eiropas J ūrlietu un zivsaimniec ības fondu, uz kuriem attiecas vienotais strat ēģiskais 
satvars, un visp ārīgus noteikumus par Eiropas Re ģionālās attīstības fondu, Eiropas 
Sociālo fondu un Koh ēzijas fondu un atce ļ Regulu (EK) Nr. 1083/2006 
{COM(2011) 615 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1141 gal īgā redakcija}  
 
2/9 1. KOPSAVILKUMS  
Šis ir ietekmes nov ērtējums ties ību akta priekšlikumam — regulai, ar ko paredz kop īgus 
noteikumus par Eiropas Re ģionālās attīstības fondu, Eiropas Soci ālo fondu, Koh ēzijas fondu, 
Eiropas Lauksaimniec ības fondu lauku att īstībai un Eiropas J ūrlietu un zivsaimniec ības fondu, uz 
kuriem attiecas vienotais strat ēģiskais satvars, un visp ārīgus noteikumus par Eiropas Re ģionālās 
attīstības fondu, Eiropas Soci ālo fondu un Koh ēzijas fondu un atce ļ Regulu (EK) Nr. 1083/2006 
(Kopīgo noteikumu regula). T ā attiecas uz jaut ājumiem, kas saist īti ar Eiropas Re ģionālās attīstības 
fondu (ERAF), Eiropas Soci ālo fondu (ESF) un Koh ēzijas fondu programmu pl ānošanas periodam 
pēc 2013. gada. To papildina ietekmes nov ērtējumi par Eiropas Lauksaimniec ības fondu lauku 
attīstībai un Eiropas J ūrlietu un zivsaimniec ības fondu. Nov ērtējums ietilpst vien ā novērtējumu 
paketē ar ietekmes nov ērtējumu par ERAF regulu, Koh ēzijas fonda regulu un Eiropas teritori ālās 
sadarbības regulu, k ā arī ietekmes nov ērtējumu par ESF regulu.  
Ir īstenota plaša sabiedriska apspriešan ās, piemēram, Augsta l īmeņa grupā turpmākās kohēzijas 
politikas apspriešanai, Nosac ījumu darba grup ā, un no 2010. gada 12. novembra l īdz 2011. gada 
31. janvārim — arī sabiedriska apspriešana par Piekt ā kohēzijas ziņojuma secin ājumiem1.  
Piektais koh ēzijas ziņojums un ex-post  izvērtējumi par daž ādajām 2000.–2006. gada programm ām 
liecina, ka koh ēzijas politika sniegusi b ūtisku ieguld ījumu izaugsmes un plauksmes izl īdzināšanā 
visā Savienības teritorij ā un, mazinot ekonomiskas, soci ālas un teritori ālas atšķirības, vienlaikus 
īstenojusi Eiropas politikas priorit ātes2. Tomēr jārisina vēl vairākas problēmas.  
1.1. Ar spēju nodrošin āt Eiropas pievienoto v ērtību saistītā problēma 
a) Atbalsta ģeogrāfiskais sadal ījums  
Problēma ir saist īta ar kohēzijas politikas ģeogrāfiskā aptvēruma optimumu. Daži uzskata, ka, lai 
būtu iespējams strat ēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu atbalst īt visos re ģionos un vis ā Savienības 
teritorijā turpināt mazināt nevienlīdzību, Savien ība joprojām jāaptver vis ā pilnībā. Citi uzskata, ka 
spiediens uz publisko finans ējumu arvien pieaug un ka bag ātākiem reģioniem pieš ķirtos līdzekļus 
var izmantot lab āk. 
b) Kā koncentr ēties uz strat ēģijai “Eiropa 2020” atbilstoš ām nedaudz ām 
prioritātēm  
Koncentr ēt kohēzijas politiku uz ES priorit ātēm ir ļoti pamatoti. Strat ēģijā “Eiropa 2020” 
apvienoti skaidri kop ēji mērķi, kuros ietilpst pamatm ērķi un pamatiniciat īvas, un sniegta skaidra 
sistēma finans ēšanas priorit āšu noteikšanai.  T ādējādi kohēzijas politikas un strat ēģijas 
“Eiropa 2020” ac īmredzamā saistība paver iesp ēju joprojām gan pal īdzēt ES nabadz īgākajiem 
reģioniem, dodot tiem iesp ēju panākt citus, gan ar ī izstrādāt kohēzijas politiku, veidojot to par 
nozīmīgu visas ES izaugsmi veicinošu faktoru. Lai t ā būtu, jārisina vair ākas problēmas. 
a) Nepietiekama piev ēršanās stratēģiskiem m ērķiem. Vairākos pētījumos un ex-post  
                                                 
1  “Rezult āti, kas ieg ūti, veicot sabiedrisko apspriešanu par secin ājumiem, kas izdar īti Piektaj ā ziņojumā par 
ekonomisko, soci ālo un teritori ālo kohēziju”, Komisijas dienestu darba dokuments, SEC(2011) 590 gal īgā redakcija, 
13.5.2011. 
2  Piektais zi ņojums par ekonomisko, soci ālo un teritori ālo kohēziju, 2010. gada novembris. ERAF l īdzfinansēto 
2000.–2006. gada koh ēzijas politikas programmu ex-post  izvērtējums (1. un 2. m ērķis). Kopsavilkuma zi ņojums, 
sagatavoja Applica, Ismeri , Vīnes starptautisko ekonomisko p ētījumu instit ūts, 2010. g. apr īlis. Sīkāks iztirzājums par 
kohēzijas politikas sasniegumiem un nepiln ībām nevienl īdzību izlīdzināšanā sniegts 2.5. sada ļā. 
 
3/9 izvērtējumos konstat ēts, ka problem ātiska ir nepietiekama uzman ība stratēģiskiem mērķiem, 
nepietiekama orient ēšanās uz izpildi  un tādu stimulu tr ūkums, kas galveno uzman ību liek 
pievērst rezultātiem. Strat ēģiskām prioritātēm un mērķiem lielāku uzman ību panākt centās 
jau 2007.–2013. gada pl ānošanas period ā, taču nepietiekami sekm īgi.  
b) Neparedzamais ESF finans ējuma apjoms.  Lai gan strat ēģijā “Eiropa 2020” nodarbin ātībai 
un prasm ēm ir liela noz īme, pēdējos četros plānošanas periodos ESF pieš ķīrumu attiec ība 
pret ESF, ERAF un KF pieš ķīrumu kopsummu ir vienm ērīgi samazin ājusies no 40 % 1989.–
1993. gad ā līdz 22 % pašreiz ējā plānošanas period ā. 
c) Nepietiekama koordin ācija. Ar abām iepriekš min ētajām problēmām ir saist īts jautājums 
par dažādo fondu (ESF, ERAF un KF) un citu ES po litikas virzienu un finanšu instrumentu, 
kā arī dalībvalstu valsts reformu programmu nepietiekamo koordin ētību un papildin āmību. 
Attiecībā uz koordin āciju ieinteres ētās personas bieži vien ž ēlojas par sarež ģījumiem, ko 
rada savstarp ēji pārklājošās shēmas vai ar ī nepietiekama koordin ācija stratēģiskā līmenī.  
1.2. Ar politikas izpildi saist ītās problēmas 
Kohēzijas politikai, kuras pamat ā ir kopīgas pārvaldības principi, bieži vien  ir bijusi rakstur īga 
spriedze starp div ām pusēm, proti, starp to, ka galven ā uzmanība jāpievērš labāko iespējamo 
rezultātu sasniegšanai, un to, ka j ārīkojas ar paredzamu finanšu pieš ķīrumu 7 gadu periodam ar 
stingri laik ā ierobežot ām izlietojuma pras ībām. 
Politikas nost ādņu, tiesiskā un institucion ālā regulējuma nosac ījumi 
Struktūrfondu efektivit āte ir atkar īga no tā, cik pareizas ir makroekonomisk ās politikas nost ādnes, 
cik labvēlīga ir mikroekonomisk ā vide un cik stingrs ir institucion ālais regulējums.  
Makrofisk ālie nosacījumi 
Spēkā esošajā reglament ējumā stabilitātes un konver ģences programmu īstenošanas nostiprin āšanai 
un pārmērīga budžeta defic īta novēršanai Koh ēzijas fondam ir paredz ēti makrofisk āli nosacījumi. 
Pastāv iespēja līdzšinējos noteikumus p ārskatīt un nodrošin āt tā atbilstību jaunajiem Stabilit ātes un 
izaugsmes pakta īstenošanas pas ākumiem, ko paredz ēts pieņemt kā daļu no Sest ā ekonomisk ās 
pārvaldības tiesību aktu kopuma. 
Izpilde k ā izvirzīto mērķu un mērķvērtību sasniegšanas pak āpe 
Lai gan ex-post  izvērtējumi par 2000.–2006. gadu liek dom āt, ka kohēzijas politika atst ājusi lielu un 
tūlītēju ietekmi uz dal ībvalstu iekšpolitikas nost ādnēm, jo īpaši tādās jomās kā valsts politikas 
stratēģiskā plānošana, v ērtēšanas kult ūra un orient ēšanās uz izpildi, uzraudz ības un izv ērtēšanas 
sakarā joprojām pastāv daudz probl ēmu, un tas apgr ūtina izpildes v ērtēšanu.  
1.3. Ar politikas izpildi saist ītās problēmas 
Lai kohēzijas politikas resursu izmantošanas p ārvaldība būtu pareiza, efekt īva un lietder īga, ir 
vajadzīgas atbilstošas, efekt īvas un pārredzamas valsts un re ģionālo pārvaldes iest āžu struktūras. 
1.4. ES darbības pamatojums 
ES darbība ir pamatota gan ar L īguma 174. pant ā izklāstītajiem mērķiem, gan ar subsidiarit ātes 
principu. Ties ības uz darb ību nosaka L īguma par Eiropas Savien ību 3. pants, kas paredz: 
“[Savienība] veicina ekonomisko, soci ālo un teritori ālo kohēziju un solidarit āti dalībvalstu starp ā”, 
 
4/9 un LESD 175. pants, kur ā Savienībai skaidri pras īts šo politiku īstenot, izmantojot strukt ūrfondus, 
kā arī 177. pants, kur ā definēts Kohēzijas fonda uzdevums. Eiropas Soci ālā fonda (ESF), Eiropas 
Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Koh ēzijas fonda (KF) m ērķi ir defin ēti 162., 176. un 
177. pantā. 
2. MĒRĶI  
Vispārīgais mērķis ir definēts Līgumā: veicināt dalībvalstu un re ģionu līdzsvarotu un saska ņotu 
attīstību un mazin āt dažādo reģionu attīstības līmeņa atšķirības, kā arī mazāk attīstīto reģionu 
atpalicību.  
Konkrēto mērķu uzdevums ir pal īdzēt dalībvalstīm un reģioniem, risinot konkr ētās problēmas, 
atbalstīt gudru, ilgtsp ējīgu un integr ējošu, ar strat ēģiju “Eiropa 2020” saska ņotu izaugsmi. Š ā IN 
tvērumā konkrēto mērķu uzdevums ir nodrošin āt, lai strukt ūrfondi un Koh ēzijas fonds tiktu izlietoti: 
• tādā veidā, kas rada lielu Eiropas pievienoto v ērtību; 
• rezultatīvi — kas noz īmē, ka to izmantojumam ir iesp ējami liela ietekme; 
• efektīvi — iespējami samazinot neefektivit āti, ko rada nevajadz īgas administrat īvas 
prasības vai pārlieku sarež ģītas proced ūras, un stimul ējot resursu efekt īvu izmantošanu.  
Minētās vispārīgās nostādnes izteicamas š ādos rīcībpolitikas m ērķos: 
• lai panāktu iespējami augstu Eiropas pievienoto v ērtību, kohēzijas politikas resursus 
koncentr ēt ilgtspējīgas attīstības un izaugsmes nosac ījumu satvara izstr ādei; 
• regulās nodrošin āt pienācīgus mehānismus, kas dod iesp ēju panākt pilnīgu atbilst ību 
stratēģijai “Eiropa 2020”, t ās mērķiem un pamatm ērķiem; 
• pašu fondu un citu finanšu instrumentu vid ū nodrošināt optimālu koordin ētību; 
• izvirzīt skaidras un izm ērāmas mērķvērtības; 
• panākt līdzsvaru starp zemām administrat īvajām izmaks ām / administrat īvo slogu  
pārvaldes iest ādēm un atbalsta sa ņēmējiem, no vienas puses, un ES budžeta riska 
iespējamu samazin āšanu , no otras puses.  
3. RISINĀJUMI , ANALĪZE UN SAL ĪDZINĀJUMS  
Komisija 2011. gada 29. j ūnijā pieņēma tādu priekšlikumu n ākamajai daudzgadu finanšu sh ēmai 
2014.–2020. gadam, kur ā aicināja efektiviz ēt kohēzijas izdevumus. Priekšlikuma īstenošanai 
izstrādāti projekti vair ākiem risin ājumiem.  
3.1. Kā nodrošin āt Eiropas pievienoto v ērtību 
Attiecībā uz atbalsta ģeogrāfisku koncentr ēšanu  pirmajā risinājumā paredzēts tāds scenārijs bez 
izmaiņām, kurā atbalsts koncentr ēts tādos mazāk attīstītos reģionos un pašreiz ējos konver ģences 
reģionos, kur p ārsniegts 75 % krit ērija slieksnis un kas t ādējādi varētu izmantot pak āpeniskas 
atcelšanas sist ēmu. Otrais risin ājums varētu būt līdzīgs; galven ā atšķirība ir tāda, ka tiktu iedibin āta 
 
5/9 jauna pārejas kategorija, kas aizst ātu līdzšinējo pakāpeniskas ieviešanas sist ēmu un pak āpeniskas 
atcelšanas sist ēmu. Trešais risin ājums atspogu ļotu radik ālāku pieeju, koh ēzijas politikas atbalstu 
piedāvājot tikai t ām dalībvalstīm, kuru vid ējais NKI uz vienu iedz īvotāju nesasniedz 90 % no 
Kopienas vid ējā NKI uz vienu iedz īvotāju. Trešaj ā risinājumā pakāpeniskas ieviešanas un 
statistiskie pak āpeniskas atcelšanas re ģioni, kā arī konkurētspējas reģioni nebūtu tiesīgi uz kohēzijas 
politikas intervenc ēm.  
1. tabula. Budžeta pieš ķīrums katram risin ājumam  
 1. risinājums 2. risinājums 3. risinājums 
Mazāk attīstītie reģioni 70,3 % 67,9 % 100 % 
Pārejas reģioni 8,4 % 13,5 % 0 % 
Vairāk attīstītie reģioni 21,3 % 18,6 % 0 % 
Kopā 100 % 100 % 100 % 
Pirmais un otrais risin ājums nodrošin ātu atšķirīgas intensit ātes atbalstu, kas aptvertu visus ES 
iedzīvotājus. Tādējādi kohēzijas politikas atbalstu sa ņe m t u  v i s i  E S  r e ģioni, savuk ārt trešais 
risinājums paredz, ka koh ēzijas politikas resursi koncentr ējas tikai atpalikuš ās dalībvalstīs. Otrais 
risinājums ir vien īgais risin ājums, kas ar p ārejas reģionu kategorijas starpniec ību aptver plaš āku 
iedzīvotāju skaitu, k ā arī salīdzinājumā ar pārējiem risin ājumiem pan āk pašu augst āko IKP 
pieaugumu, l īdztekus sniedzot augstas intensit ātes atbalstu atpalikušiem re ģioniem.  
Attiecībā uz galvenās uzman ības piev ēršanu ES priorit ātēm pirmajā risinājumā paredzēts 
rezervēt izdevumus strat ēģijas “Eiropa 2020” m ērķiem ar ES l īmeņa Kopienas pamatnost ādnēm. 
Otrais risin ājums sper soli v ēl tālāk, tematisko m ērķu klāstu nepastarpin āti saistot ar strat ēģiju 
“Eiropa 2020” un defin ējot fondu ieguld ījumu priorit ātes. Konkr ētām politikas jom ām paredzot 
struktūrfondu atbalsta minim ālā ieguldījuma daļu, pastiprin āta uzman ība būtu nodrošin āta ES 
prioritātēm. Ņemot vērā, ka trešaj ā risinājumā ģeogrāfiskais aptv ērums ir ierobežots, ES priorit ātes 
gūtu uzmanību tikai maz āk attīstītajās dalībvalstīs. 
Pirmais risin ājums, paredzot l īdzekļu piešķiršanas noteikumus, dal ībvalstīm paver elast īgāku pieeju, 
savukārt otrais risin ājums nodrošina paman āmāku un daudzpus īgāku saikni ar strat ēģijas 
“Eiropa 2020” pamatm ērķiem un integr ētajām pamatnost ādnēm. Trešaj ā risinājumā galvenā 
uzmanība ir piev ērsta tikai ES priorit ātēm mazāk attīstītās valstīs. Tāpēc pamatm ērķus vislabāk 
palīdz sasniegt otrais risin ājums, savuk ārt pirmais risin ājums koh ēzijas politikas intervences 
sadrumstalotu.  
Attiecībā uz ESF finans ējuma paman āmību un paredzam ību minimālo ieguldījuma daļu Eiropas 
Sociālajam fondam nodrošin ātu tikai otrais un trešais risin ājums, savuk ārt pirmais risin ājums 
dalībvalstīm pavērtu iespēju risināt sarunas par to vajadz ībām atbilstošu ESF pieš ķīrumu.  
Attiecībā uz koordināciju ar cit ām ES politikas nost ādnēm un finanšu instrumentiem  pirmais 
un otrais risin ājums noz īmē pakāpenisku ce ļu uz strat ēģisku atbilst ību politikas dokumentam 
“Eiropa 2020”. L īdztekus pirmajam risin ājumam, kas noz īmē brīvu saskaņošanu, pamatojoties uz 
nesaistošām Kopienas strat ēģiskām pamatnost ādnēm, otrais ar Vienot ā stratēģiskā satvara un 
partnerības līguma starpniec ību nodrošina daudzpus īgāku atbilst ību stratēģijas “Eiropa 2020” 
mērķiem, savuk ārt trešais risin ājums nenodrošina nek ādu atbilst ību, tikai form ālu ievērošanu. 
Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatm ērķus vislabāk palīdz īstenot otrais risin ājums, jo t ā stratēģiskais 
satvars paredz stingr ākas saistības, savuk ārt pirmais īstenošanu atbalsta maz āk un trešais — 
pavisam maz, jo neparedz saist ības un tam ir šaur āks ģeogrāfiskais aptv ērums.  
 
6/9 Dažādos aspektos — no ģeogrāfiskās koncentr ācijas līdz koordin ācijai ar citiem ES politikas 
virzieniem un finanšu instrumentiem — pašu augst āko Eiropas pievienoto v ērtību nodrošina otrais 
risinājums.  
3.2. Kā uzlabot š ās politikas izpildi 
3.2.1.  Pirmais  risin ājums. Status quo 
Risinājumā, kas neparedz politikas izmai ņas, joprojām pastāvētu šādi nosacījumi : 
− Kohēzijas fonda makrofisk ālie nosacījumi (lai gan l īdz šim tie v ēl nav īstenoti); 
− procesuālo aspektu atbilst ība; 
− atbilstība tiem ES nozares reglament ējošiem ties ību aktiem, ko tieši piem ēro 
ieguldījumam un dažiem tematiski grup ētiem nosac ījumiem, kas ir saist īti ar 
stratēģiskiem satvariem. 
Šā risinājuma galven ā priekšroc ība ir tāda, ka netiek izvirz ītas jaunas pras ības pārvaldes iest ādēm. 
Tā galvenais tr ūkums ir t āds, ka joproj ām pastāvētu neefektivit āte, kas saist īta ar iest āžu vāju 
rīcībspēju, ES ties ību aktu nekvalitat īvu ievērošanu, fisk ālās politikas nost ādņu un strat ēģisko 
satvaru nepiem ērotību. Kohēzijas fonda makrofisk ālos nosac ījumus joproj ām varētu attiecin āt pēc 
izvēles. Ietekmi uz politikas rezultativit āti un efektivit āti ierobežo tas, ka nav sist ēmas, kas atalgotu 
un stimulētu izpildi. 
3.2.2.  Otrais risin ājums. Ex ante nosac ījumi 
Ex-ante  nosacījumi ir saist īti ar tādu priekšnosac ījumu izpildi, kas saist īti ar stratēģisku, tiesisku un 
institucion ālu regulējumu, kā arī ar politikas īstenošanu saska ņā ar ES politikas nost ādnēm. Bieži 
vien priekšnosac ījumi būtu izvirzīti pirms jaun ās programmu paaudzes pie ņemšanas. Tom ēr 
atkarībā no konkr ētā konteksta dažk ārt varētu būt nepieciešami turpm āki grozījumi vai piel āgojumi, 
kas būtu pakārtoti dalībvalstīm un reģioniem saistošam grafikam. Tiktu p ārraudzīta saistību faktisk ā 
īstenošana.  
Šā risinājuma galven ā priekšroc ība ir tāda, ka tas paaugstin ātu kohēzijas izdevumu rezultativit āti, jo 
ieviestu tiesiskus, strat ēģiskus un institucion ālus priekšnoteikumus, kas nepieciešami, lai 
ieguldījumi būtu rezultat īvi. Šā risinājuma galven ā nepilnība ir risks, kas saist īts ar programmu 
sākšanas kav ējumiem un administrat īvā sloga pieaugumu. 
3.2.3.  Trešais risin ājums. Izpildes sist ēma un izpildes rezerve 
Tiktu izveidota izpildes r ādītāju sistēma, kas ar starpposma m ērķvērtībām — starpposma 
mērķiem — raksturotu pl ānoto tempu, k ādā jāvirzās uz perioda s ākumā izvirzītajiem mērķiem un 
mērķvērtībām. Starpposma m ērķvērtības būtu pakārtotas saist ībām, iznākumiem un attiec īgā 
gadījumā izdevumiem un rezult ātiem. Izpildes sist ēmu saskaņotu ar partner ības līgumiem un 
programm ām. Tajās programm ās / prioritāšu asīs, kurās starpposma m ērķi būtu izpildīti, dalībvalstij 
piešķirtu izpildes  rezervi .  
Šā risinājuma galven ā priekšroc ība ir tāda, ka ar to ievieš meh ānismu, kas stimul ē ieguldīt līdzekļus 
Eiropas m ērķu un mērķvērtību sasniegšan ā un nodrošina uzraudz ību un ziņošanu par sasniegtaj ām 
mērķvērtībām. Galvenie tr ūkumi ir t ādi, ka pieaug administrat īvais slogs, izvirz ās uzdevums 
nodrošināt stabilas m ērīšanas metodes, k ā arī parādās ar programmu aptur ēšanu saist īta 
nenoteiktība. 
 
7/9  
 
3.2.4.  Ceturtais risin ājums. Stingr āki makrofisk ālie nosacījumi 
Kohēzijas politikas makroekonomiskos nosac ījumus var ētu pastiprin āt ar diviem pa ņēmieniem. 
(i) Līdzšinējo Kohēzijas fondu nosac ījumu efekt īvu attiecin āšanu varētu nodrošin āt, pārskatot 
spēkā esošos tā īstenošanas noteikumus, kuri var ētu agrāk iedarbin āt pārmērīgas budžeta 
deficīta novēršanas proced ūru, kas ir uz objekt īviem un p ārredzamiem ex ante  nosacījumiem 
balstīta pakāpeniska visu saist ību vai to da ļas atcelšana Stabilit ātes un izaugsmes pakta 
atkārtotas pārkāpšanas gad ījumos.  
(ii) Šos p ārskatītos Kohēzijas fonda makrofisk ālo nosacījumu noteikumus var ētu attiecin āt uz 
struktūrfondiem, jo ar ī to rezult āti ir atkar īgi no pareiz ām makroekonomisk ās un fiskālās 
politikas nost ādnēm, kas veicina izaugsmi. 
3.2.5.  Piektais risin ājums. Otr ā, trešā un ceturt ā risinājuma apvienojums 
Šajā risinājumā ir apvienoti visi otr ā, trešā un ceturt ā risinājuma elementi, tostarp t ādi kā (i) ex ante  
nosacījumi, (ii) izpildes sist ēma un izpildes rezerve un (iii) stingr āki makrofisk ālie nosacījumi, 
tostarp to attiecin āšana uz strukt ūrfondiem. 
Šā risinājuma galven ā priekšroc ība ir tāda, ka taj ā būtu ņemtas vērā visas probl ēmas, kas 
konstatētas attiec ībā uz politikas izpildi. Tas nodrošin ātu ne vien piem ērotus strat ēģiskos, 
reglament ējošos un institucion ālos nosacījumus, bet ar ī pareizas makrofisk ālās politikas nost ādnes. 
Tas nodrošin ātu programmu faktisk ās izpildes stimul ēšanu un m ērķiem un m ērķvērtībām piesaist ītu 
mērķu un mērķvērtību īstenošanas uzraudz ību. Šā risinājuma galvenais tr ūkums būtu tāds, ka būtu 
jāizpilda nepieciešamie nosac ījumi un jāievieš izpildes sist ēma, kas palielin ātu administrat īvo slogu.  
3.2.6.  Risinājumu salīdzinājums attiec ībā uz izpildi 
Risinājumi ir nov ērtēti, raugoties, k ā tie palīdz risināt ar (i) strat ēģiskiem, reglament ējošiem un 
institucion āliem nosac ījumiem, (ii) makrofisk āliem nosac ījumiem un (iii) m ērķu un mērķvērtību 
sasniegšanas r ādītājiem saist ītās problēmas. Lai b ūtu ņemti vērā rezultat īvu ieguld ījumu 
priekšnosac ījumi, risin ājumi novērtēti saskaņā ar Pasaules Bankas nosac ījumu principiem3.  
Pirmajā risinājumā gandrīz nemaz nav nodrošin āti programmu izpildes rezultat īvai atbalst īšanai un 
stimulēšanai nepieciešamie priekšnosac ījumi; otraj ā risinājumā ņemti vērā tikai rezultat īva atbalsta 
priekšnosac ījumi, taču faktisk ā programmu izpilde nav pietiekami stimul ēta, savuk ārt trešajā 
risinājumā uzmanība pievērsta tikai p ēdējai. Priekšroka dodama otr ā, trešā un ceturt ā risinājuma 
apvienojumam, kur ā būtu ņemtas vērā visas ar izpildi saist ītās problēmas.  
 
3.3. Izpildes racionaliz ēšana un k ļūdu rašanās risku samazin āšana līdz minimumam 
3.3.1.  Vienkāršošana: k ā samazin āt administrat īvās izmaksas un l īdz minimumam —
                                                 
3  Pasaules Banka (2005), Review of World Bank Conditionality, Operations Policy and Country Services, The World 
Bank,  Washington, DC, September . 
 
8/9 kļūdu rašanās risku 
3.3.1.1.  Pirmais risin ājums. Nemain īgas politikas nost ādnes  
− Reālo izmaksu atmaks āšana; dažas vienk āršotu izmaksu risin ājumu iesp ējas 
− Trūkst izsme ļošu norādījumu par koh ēzijas politikas īstenošanai paredz ētu ES līmeņa e-
pārvaldību4  
− Dalībvalstu akredit ētas pārvaldības un kontroles sist ēmas, ko vis ā pilnībā pārskata Komisija 
 
3.3.1.2.  Otrais risin ājums. Elast īga pieeja  
− Elastīgas maksājumu iesp ējas, kur oper ācijas veidu izv ēlas atbalsta sa ņēmēji 
− Ar nostādnēm pamatota pieeja e-p ārvaldībai 
− Dalībvalstis ir atbild īgas par p ārvaldības un kontroles sist ēmu ex ante  pārskatīšanu 
(akreditēšanu veic tikai dal ībvalstis) 
 
3.3.1.3.  Trešais risin ājums. Reglament ējoša pieeja  
− Maksājumu pamat ā ir projekta nodevumi 
− Obligāta ES līmeņa e-pārvaldība 
− Pārvaldības un kontroles sist ēmas pārskata Komisija 
  
3.3.1.4.  Ceturtais risin ājums. Proporcion āla pieeja  
− Maksājumu pamat ā ir vai nu re ālās izmaksas vai vienk āršoti izmaksu risin ājumi 
− Obligāta e-pārvaldība dalībvalstu vai ES l īmenī 
− Proporcion āla pieeja p ārvaldības un kontroles sist ēmu ex ante  pārskatīšanai 
Risinājumi galvenok ārt atšķiras pēc līmeņa, kādā Komisija iesaist ās pārvaldības un kontroles 
sistēmu novērtēšanā, pēc tā, vai ir pieejamas ar rezult ātiem saist ītas atmaks āšanas iesp ējas un kādas 
tās ir, un pēc tā, kādi e-pārvaldības populariz ēšanas meh ānismi ir pieejami kopsakar ā ar kohēzijas 
politiku. 
Vēlamākais ir ceturtais risin ājums (proporcion āla pieeja), jo tas paver iesp ēju būtiski samazin āt 
kontroles izmaksas un samazin āt darba slodzi: sal īdzinājumā ar risin ājumu, kas neparedz 
pārmaiņas, pārvaldes iest ādēm proporcion āla pieeja garantij ām nozīmētu darba slodzes 
samazināšanos apm ēram par 4 %. Šis risin ājums arī vairāk atbilst subsidiarit ātes principam. Turkl āt 
                                                 
4  E-pārvaldības mērķis kohēzijas politik ā būtu nodrošin āt, lai atbalsta sa ņēmējiem viena un t ā pati inform ācija 
nebūtu jāiesniedz vair ākas reizes un lai inform ācija būtu pieejama un tiktu s ūtīta elektronisk ā formātā.  
 
9/9 samazinājumu vēl par 5–10 % var ētu panākt, vienkāršojot ES regulu īstenošanai piem ērojamos 
valsts noteikumus un proced ūras, kā arī dalībvalstu līmenī izvirzot maz āk tādu prasību, kas 
papildina ES noteikumus. 
3.3.2.  Koordinācija starp koh ēzijas politikas instrumentiem 
3.3.2.1.  Pirmais risin ājums. Nemain īgas politikas nost ādnes  
ERAF un ESF pl ānošana notiek p ēc viena fonda finans ētas programmas principa. Fondu 
norobežojuma pamatojums faktiski ir ieguld ījumu veids. Darb ības līmenī starp konkr ētiem 
ieguldījumiem saska ņā ar elastīguma klauzulu tiek pie ļauta starpfondu finans ēšana.  
3.3.2.2.  Otrais risin ājums. Atvieglota integr ētā plānošana 
Saskaņā ar šo risin ājumu dalībvalstis tiktu rosin ātas izmantot vairākfondu programmas , kam būtu 
kopīgas sagatavošanas, sarunu, p ārvaldības un īstenošanas proced ūras. Attiec īgos gadījumos 
paredzētu “vadošo fondu”, kas b ūtu saistīts ar programmas politikas jomu(- ām). Citu strukt ūrfondu 
intervences papildin ātu vadošā fonda intervences, t ādējādi nodrošinot salied ētu atbalstu koh ēzijas 
politikas daž ādajiem tematiskajiem m ērķiem.  
3.3.2.3.  Trešais risin ājums. Vienas politikas un viena fonda pieeja 
Saskaņā a r  š o  r i s i n ājumu ERAF un ESF pl ānošanā varētu izmantot viena fonda  finansētās 
programmas principu vai vairākfondu programmu  principu, starp fondiem veidojot stingru 
norobežojumu.  
Otrais risin ājums pied āvā vislielākos ieguvumus efektiviz ācijas ziņā un ir viselast īgākais. Pirmais 
risinājums (starpfondu finans ēšanas noteikumu d ēļ) rada papildu administrat īvo slogu, savuk ārt 
trešajā risinājumā rastos neelast īgi nošķīrumi.  
4. UZRAUDZ ĪBA UN IZV ĒRTĒŠANA  
Šajā ietekmes nov ērtējumā sniegtajos risin ājumos izkl āstīts, kā politikas m ērķi un projekts b ūtu 
jāformulē no jauna, lai risin ātu trīs konkrētus jautājumus. Šaj ā ziņā svarīga nozīme ir uzraudz ībai un 
izvērtēšanai. Sal īdzinājumā ar līdzšinējo sistēmu visos p ārmaiņu risinājumos paredz ēta uzraudz ības 
un izvērtēšanas sist ēmu pastiprin āšana. Ierosin ātie uzraudz ības un izv ērtēšanas sist ēmu grozījumi 
dotu iesp ēju lielāku uzman ību pievērst rezult ātiem un atbilst ības panākšanai ar strat ēģiju 
“Eiropa 2020”.  
• Visām programm ām būs skaidrāks interven ču pamatojums un b ūs nepārprotami iez īmēts, kā 
resursu izmantojums (resursu ieguld ījums) konkr ētām intervenc ēm (projekta izn ākumiem) 
palīdz sasniegt rezult ātus. 
Visās programm ās attiecīgā gadījumā izmantos ar strat ēģijas “Eiropa 2020” m ērķiem saska ņotu 
kopēju rādītāju kopumu. Šajos r ādītājos ietilps galvenok ārt iznākumi, taču arī daži starprezult āti.