Īpašais ziņojums Kā tiek izmantots budžeta 
atbalsts, lai uzlabotu 
iekšzemes ieņēmumu 
mobilizēšanu Subsahāras 
ĀfrikāLV 2016  Nr. 35
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis: +352  4398-1
Uzziņām:  eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx
Tīmekļa vietne:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2017. gads
Print ISBN 978-92-872-6844-0 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/03205 QJ-AB-16-036-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-6813-6 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/414943 QJ-AB-16-036-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-6839-6 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/464840 QJ-AB-16-036-LV-E
© Eiropas Savienība, 2017. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
Kā tiek izmantots budžeta 
atbalsts, lai uzlabotu 
iekšzemes ieņēmumu 
mobilizēšanu Subsahāras 
Āfrikā
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2016  Nr. 35
02
 Revīzijas darba grupa
ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un 
atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrēti, 
tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu un izdevumu apjoms, paredzamie noti -
kumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Karel Pinxten  vadītā III apakšpalāta, kuras pārziņā ir ārējo darbību, drošības un tie -
siskuma izdevumu jomas. Revīziju vadīja ERP locekle Danièle Lamarque , un viņai palīdzēja biroja atašejs Stéphanie Girard , 
atbildīgais vadītājs Alejandro Ballester Gallardo , darbuzdevuma vadītājs Piotr Zych , kā arī revidenti Karel Meixner  un Helka 
Nykaenen .
No kreisās uz labo:  S. Girard, H. Nykaenen, D. Lamarque, A. Ballester Gallardo, P . Zych, K. Meixner.

03
 Saturs
Punkts
 Abreviatūras
I–VIII  Kopsavilkums
1–14  Ievads
1–2 Iekšzemes ieņēmumu mobilizēšana ir svarīga ilgtspējīgai attīstībai
3 IIM ir starptautiskās attīstības kopienas prioritāte
4–7 ES ir apņēmusies atbalstīt IIM
8–14  IIM ir viens no galvenajiem attīstības uzdevumiem, ko risina ar budžeta atbalstu
15–18  Revīzijas tvērums un pieeja
19–67  Apsvērumi
19–38  Komisijas jaunā pieeja uzlaboja novērtēšanas prasības attiecībā uz IIM partnervalstīs, bet tās vēl 
nav pilnībā īstenotas praksē
20–31  Komisija nenovērtēja dažus būtiskus IIM aspektus, kas minēti pamatnostādnēs
32–38  Komisijas budžeta atbalsta riska pārvaldības sistēma neļāva veikt ar IIM saistīto risku visaptverošu 
novērtējumu
39–59  Budžeta atbalsta nosacījumu, politikas dialoga un spēju veidošanas efektivitāti samazināja 
plānošanas nepilnības un sarežģīti vietējie apstākļi
40–49  Lielākajā daļā budžeta atbalsta līgumu Komisija neizmantoja ar IIM saistītus nosacījumus; ja izmantoja, tie 
ne vienmēr bija atbilstoši
50–57  Politikas dialogs parasti bija labi koordinēts, bet šā IIM atbalsta instrumenta efektivitāti mazināja 
stratēģiskas mērķtiecības trūkums un sarežģīti vietējie apstākļi
58–59  Spēju veidošanas komponents budžeta atbalsta līgumos retos gadījumos bija vērsts uz IIM
60–67  Komisijai nebija piemērotu instrumentu, lai sniegtu pierādījumus, ka ES budžeta atbalsts palīdzēja 
uzlabot IIM partnervalstīs
04 Saturs 
68–76  Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums.  Budžeta atbalsta daļa kopējās divpusējās OAP saistībās
 II pielikums.  Revīzijai izraudzītās valstis un budžeta atbalsta līgumi
 Komisijas un EĀDD atbildes
05
 Abreviatūras
ASI: attīstības sadarbības instruments
AZT : aizjūras zemes un teritorijas
ĀKK : Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupa
BEPS : nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana
EAF : Eiropas Attīstības fondi
EITI : Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīva
EKP : Eiropas kaimiņattiecību politika
ESAO : Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija
IIM: iekšzemes ieņēmumu mobilizēšana
IKP: iekšzemes kopprodukts
IPA: Pirmspievienošanās palīdzības instruments
MSJV : mazo salu jaunattīstības valstis
NKI : nacionālais kopienākums
OAP : oficiālā attīstības palīdzība
PEFA : publisko izdevumu un finansiālās atbildības programma
PFP : publisko finanšu pārvaldība
RPS : riska pārvaldības sistēma
SVF : Starptautiskais Valūtas fonds
TADAT : nodokļu administrācijas diagnostiskās novērtēšanas instruments
06
 Kopsavilkums
I
Iekšzemes ieņēmumu mobilizēšana (IIM) ir valsts ieņēmumu veidošana no iekšzemes resursiem — ar nodokļiem 
saistītiem vai nesaistītiem avotiem. Jaunattīstības valstu IIM uzlabošana ir izšķirīgs to ilgtspējīgas attīstības faktors 
un tādējādi arī viena no ES attīstības politikas prioritātēm. Eiropas Savienība atbalsta IIM šajās valstīs, izmantojot vai -
rākus atbalsta veidus, tostarp budžeta atbalstu. Aptuveni 20 % no attīstībai paredzētā ES finansējuma tiek novirzīti, 
izmantojot budžeta atbalstu, un lielākais atbalsta saņēmējs ir Subsahāras Āfrika. Uzlabota IIM bija viens no pieciem 
galvenajiem attīstības uzdevumiem, kam tika piemērota Komisijas jaunā pieeja budžeta atbalstam, kura tika pie -
ņemta 2012.  gadā.
II
Šajā revīzijā Palāta pārbaudīja, vai Komisija efektīvi izmantoja budžeta atbalsta līgumus, lai atbalstītu IIM Subsahāras 
Āfrikas valstīs ar zemiem un vidēji zemiem ienākumiem. Palāta īpaši pārbaudīja Komisijas veiktos partnervalstu 
ieņēmumu politikas un administrācijas novērtējumus un budžeta atbalsta nosacījumu, politikas dialoga un spēju 
veidošanas izmantošanu. Palāta arī pārbaudīja, vai Komisija, izmantojot pieejamos uzraudzības rādītājus un novērtē -
jumus, var parādīt šā atbalsta veida ieguldījumu IIM  uzlabošanā.
III
Palāta konstatēja, ka Komisijas jaunā pieeja palielināja budžeta atbalsta potenciālu pastiprināt IIM, taču īstenoša -
nas nepilnības šo potenciālu neļāva pilnībā izmantot. Tāpēc Palāta secina, ka Komisija vēl nav efektīvi izmantojusi 
budžeta atbalsta līgumus, lai atbalstītu IIM.
IV
Plānojot budžeta atbalsta darbības, Komisija IIM jautājumam neveltīja pietiekamu uzmanību. Lai gan sadarbībā ar 
citiem līdzekļu devējiem tā veica partnervalstu ieņēmumu politikas un administrācijas sistemātisku novērtējumu, tas 
ne vienmēr tika izdarīts vispusīgi. Budžeta atbalsta plānošanā būtiska nozīme ir valstu novērtējumiem, jo tie palīdz 
Komisijai apzināt svarīgākos problēmjautājumus, kas jāņem vērā izmaksas nosacījumos, spēju veidošanā un politikas 
dialogā, ko tā izmanto līdztekus finansēšanai. Tomēr Palātas revidētajos novērtējumos nebija aplūkoti daži būtiski 
fiskālās politikas un administrācijas aspekti. Turklāt nebija novērtēti galvenie riski, kas saistīti ar atbrīvojumiem no 
nodokļiem, nodokļu iekasēšanu un pārskaitīšanu un nenodokļu ieņēmumiem no dabas resursiem.
07 Kopsavilkums 
V
Tikai piecos no 15 revidētajiem budžeta atbalsta līgumiem par nosacījumu budžeta atbalsta līdzekļu izmaksai 
Komisija izvirzīja īpašu IIM reformu veikšanu. Palāta arī konstatēja, ka šie nosacījumi ne vienmēr efektīvi veicināja 
IIM reformas, jo tie bija vai nu pārāk viegli izpildāmi, vai nebija izpildāmi vispār, tādējādi mazinot stimulu partnerval -
stīm īstenot reformas. Kopumā IIM nosacījumi nebija pietiekami izmantoti nekāda veida budžeta atbalsta līgumos, 
un tas nesaskan ar centrālo lomu, kas it kā piešķirta IIM.
VI
Politikas dialogs IIM jomā bija mērķtiecīgāks, ja tas ietvēra īpašus nosacījumus vai rādītājus, jo šo nosacījumu noteik -
šanai, apspriešanai un tai sekojošai uzraudzībai bija vajadzīgas plašas diskusijas ar partnervalstīm. Tomēr sarežģīto 
valsts apstākļu dēļ politikas dialogs nenotika regulāri. Komisija neizstrādāja stratēģijas politikas dialoga veidošanai 
par konkrētiem IIM  problēmjautājumiem, piemēram, saistībā ar prioritātēm, mērķiem, sarunu partneriem un laika 
grafiku.
VII
ES budžeta atbalsts ietvēra ļoti nelielu finansējumu vajadzīgo spēju veidošanai — tikai 0,2 % no revidēto līgumu 
kopējās vērtības. Visbeidzot, revīzija atklāja, ka trūkst piemērotu uzraudzības instrumentu, ar kuru palīdzību iespē -
jams novērtēt, cik lielā mērā budžeta atbalsts veicināja vispārējus uzlabojumus IIM jomā.
VIII
Palāta sniedz Komisijai vairākus ieteikumus, lai stiprinātu tās veiktos IIM novērtējumus un riska analīzi, ar IIM saistītu 
izmaksas nosacījumu, spēju veidošanas atbalsta un politikas dialoga izmantošanu, kā arī budžeta atbalsta novērtē -
šanu nolūkā uzlabot IIM.
08
 Ievads
Iekšzemes ieņēmumu mobilizēšana ir svarīga 
ilgtspējīgai attīstībai
01 
Nabadzības samazināšana un ilgtspējīga attīstība ir atkarīga ne tikai no ekono -
mikas izaugsmes un ieguldījumiem, bet arī no dažādu labklājības pakalpojumu, 
tādu kā izglītība, publiskā infrastruktūra un veselības aprūpe, sniegšanas. Šie pa -
kalpojumi izmaksā vairāk, nekā var nodrošināt ar attīstības palīdzības līdzekļiem 
vien. Tie jāsedz no iekšzemes ieņēmumiem, tostarp nodokļiem un ieņēmumiem 
no dabas resursu izmantošana (tādiem kā piekļuves maksa un ieguves dividen -
des), kas ir pārliecinoši lielākais valdībām pieejamais finansējuma avots1. Palieli -
nāta IIM samazina atkarību no attīstības palīdzības, uzlabo publisko pārvaldību, 
jo nodokļu maksātāji parasti prasa atbildību no savas valdības, un tai ir centrālā 
loma valsts veidošanā.
02 
Jaunattīstības valstis, it īpaši valstis ar zemiem un vidēji zemiem ienākumiem2, 
saskaras ar ievērojamām grūtībām ieņēmumu mobilizēšanā. Šo valstu nodokļu 
un IKP  attiecība3 ir 10 līdz 20 % salīdzinājumā ar 25 līdz 40 % attīstītajās valstīs4. 
Tās saskaras ar īpašām grūtībām, kas ietekmē iespēju palielināt nodokļus un citus 
ieņēmumus: vispārēju nabadzību un analfabētismu, tādām grupām naturālajā 
lauksaimniecībā un ēnu ekonomikā, kurām ir grūti piemērot nodokli, problemā -
tisku grāmatvedību privātajā sektorā, tiesiskuma trūkumu un augstu korupcijas 
līmeni, kā arī vāju administratīvo spēju5. Valstu nodokļu sistēmu un IIM pasākumu 
efektivitāti vēl vairāk var samazināt ierobežota nodokļu bāze un nelīdzsvarotība 
starp tiešajiem un netiešajiem nodokļiem, kā arī dārgi izmaksājoši nodokļu stimu -
li un atvieglojumi, it īpaši resursiem bagātās valstīs.1 Valsts kopējos ieņēmumus 
veido nodokļu ieņēmumi, 
nenodokļu ieņēmumi un 
centrālās bankas peļņa. 
Nodokļu ieņēmumu galvenie 
komponenti ir tiešie nodokļi 
(piemēram, ienākuma 
nodoklis), netiešie nodokļi 
(piemēram, PVN), akcīzes 
nodokļi (piemēram, tabakai) 
un muitas nodokļi. Nenodokļu 
ieņēmumi ietver maksu par 
piekļuvi dabas resursiem 
(piemēram, naftai, gāzei, 
dimantiem) un ieguves 
dividendes. Centrālās bankas 
peļņu galvenokārt rada 
banknošu un monētu emisija 
laišanai apgrozībā.
2 Valstis ar zemiem ienākumiem 
ir valstis, kuru nacionālais 
kopienākums (NKI) uz vienu 
iedzīvotāju, kas aprēķināts pēc 
Pasaules Bankas Atlas  
metodes, nepārsniedz 
USD 1045; valstu ar vidējiem 
ienākumiem NKI  uz vienu 
iedzīvotāju ir lielāks par 
USD 1045 un mazāks par 
USD 12 736; valstu ar augstiem 
ienākumiem NKI  uz vienu 
iedzīvotāju ir 12 736 USD vai 
vairāk. Robeža starp valstīm ar 
vidēji zemiem un vidēji 
augstiem ienākumiem ir 
4125 USD (NKI uz vienu 
iedzīvotāju). Sk. http://data.
worldbank.org/about/
country-and-lending-groups
3 Nodokļu un IKP attiecība ir 
iekasēto nodokļu attiecība 
pret valsts iekšzemes 
kopproduktu (IKP).
4 Sk. ESAO, “ Governance, 
Taxation and Accountability: 
Issues and Practices ” 
[Pārvaldība, nodokļi un 
pārskatatbildība  — problēmas 
un prakse], 2008.  gads, 
21.–22. lpp.
5 Turpat.
09 Ievads 
IIM ir starptautiskās attīstības kopienas prioritāte
03 
Pēdējos 13 gados IIM jautājums ir apspriests daudzos starptautiskos forumos. 
Vajadzība palielināt iekšzemes ieņēmumus, izmantojot efektīvas un iedarbīgas 
nodokļu sistēmas, bija viens no galvenajiem mērķiem 2002. gada Monterre -
jas konsensā par attīstības finansēšanu6. Izvērtēšanas konferencē, kas notika 
2008.  gadā Dohā7, tika uzsvērts, ka ir jānodrošina publisko finanšu pārvaldības 
pārredzamība, efektīvāka nodokļu iekasēšana, plašāka nodokļu bāze un pastipri -
nāta rīcība, kas vērsta pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelikumīgām 
finanšu plūsmām8. Arī “Rio+20” konferencē 2012. gadā9 un Adisabebas konferen -
cē10 2015. gada jūlijā tika uzsvērta IIM kā viena no galvenajām prioritātēm attīstī -
bas programmā laikposmam pēc 2015. gada.
ES ir apņēmusies atbalstīt IIM
04 
Eiropas Komisija 2009. gadā sniedza paziņojumu par labas pārvaldības veicinā -
šanu nodokļu jomā11. Nākamajā dokumentā 2010. gadā tā ierosināja veidus, kā 
ES varētu palīdzēt jaunattīstības valstīm izveidot efektīvas, taisnīgas un ilgtspē -
jīgas nodokļu sistēmas un iestādes12. Saskaņā ar jauno attīstības politikas regulē -
jumu, kas tika pieņemts 2011. gadā13, ES rīcība tika orientēta uz astoņām jomām, 
tostarp nodokļu politiku un administrāciju un dabas resursiem14.
05 
Arī Eiropas Parlaments 2015. gadā uzsvēra15 ieņēmumu mobilizēšanas nozīmi 
jaunattīstības valstīs un norādīja uz problēmām, kas saistītas ar izvairīšanos no 
nodokļu maksāšanas, nodokļu nemaksāšanu un nelikumīgām finanšu plūsmām. 
Tas ieteica vairākus pasākumus, piemēram, stiprināt finansiālo un tehnisko palī -
dzību jaunattīstības valstīm un reģionālajām nodokļu administrācijas struktūrām, 
kā arī pieņemt principus sarunām par nodokļu nolīgumiem.6 Starptautiskā konference par 
attīstības finansēšanu , 
Monterreja, Meksika, 
2002. gada marts; sk. http://
www.un.org/esa/ffd/
monterrey/
MonterreyConsensus.pdf
7 Starptautiskā izvērtēšanas 
konference par attīstības 
finansēšanu, lai pārskatītu 
Monterrejas konsensa 
īstenošanu, Doha, Katara, 
2008.  gada novembris/
decembris.
8 Atzīstot katras valsts atbildību 
par savu nodokļu sistēmu, 
konferences deklarācijā ir 
uzsvērti starptautiskās 
kopienas pienākumi atbalstīt 
jaunattīstības valstu centienus, 
stiprinot tehnisko palīdzību un 
veicinot starptautisko 
sadarbību un līdzdalību 
starptautiskajos nodokļu 
jautājumos, tostarp nodokļu 
dubultās uzlikšanas jomā.
9 Ilgtspējīgai attīstībai veltīta 
ANO konference ( UNCSD ), 
Riodežaneiro, 2012.  gada 
20.–22.  jūnijs. 
10 Trešajā konferencē par 
attīstības finansēšanu, kas 
notika 2015. gada jūlijā 
Adisabebā, līdzekļu devēji 
vienojās par “Adisabebas 
nodokļu iniciatīvu”, kuras 
mērķis ir veicināt atbalstu 
nodokļu reformām 
jaunattīstības valstīs, īpašu 
uzmanību pievēršot 
starptautiskajiem nodokļu 
problēmjautājumiem.
11 “Labas pārvaldības 
veicināšana nodokļu lietās”, 
COM(2009)  201  galīgā 
redakcija, 28.4.2009.
12 “Nodokļi un attīstība. 
Sadarbība ar jaunattīstības 
valstīm, lai veicinātu labu 
pārvaldību nodokļu lietās”, 
COM(2010)  163  galīgā 
redakcija, 21.4.2010.
13 “ES attīstības politikas 
ietekmes palielināšana: 
Pārmaiņu programma”, 
COM(2011)  637  galīgā 
redakcija, 13.10.2011.
14 Nodokļu politikas jomā 
ES apņēmās turpināt godīgas 
un pārredzamas valstu 
nodokļu sistēmas veicināšanu. 
Dabas resursu jomā tā 
apņēmās palielināt atbalstu 
pārraudzības procesiem un 
struktūrām un arī turpmāk 
atbalstīt pārvaldības reformas, 
10 Ievads 
06 
ES politiskā apņemšanās atbalstīt IIM jaunattīstības valstīs ir atspoguļota Eiropas 
Attīstības fondu (EAF) un no ES vispārējā budžeta finansētā attīstības sadarbības 
instrumenta  (ASI)16 juridiskajā pamatā. Attiecībā uz Eiropas Attīstības fondiem Ko -
tonū nolīgums17, kas ir spēkā esošais regulējums ES attiecībām ar Āfrikas, Karību 
jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm (ĀKK), ietver sadarbības pasākumus, kuri 
vērsti uz publisko finanšu un fiskālās pārvaldības uzlabošanu un stiprināšanu. 
Saskaņā ar regulu, ar ko izveido ASI18 2014.–2020.  gadam, ES  apņemas veicināt 
iekšzemes ieņēmumu mobilizēšanu, pastiprinot partnervalstu fiskālo politiku, lai 
mazinātu nabadzību un atkarību no palīdzības.
07 
Pārskats par galvenajām reģionālajām un starptautiskajām iniciatīvām un finansē -
šanas veidiem, ar kuriem Komisija atbalsta IIM partnervalstīs, ir sniegts 1. attēlā .ar kurām veicina dabas resursu 
ilgtspējīgu izmantošanu un 
pārredzamu apsaimniekošanu.
15 Eiropas Parlaments, “Ziņojums 
par izvairīšanos no nodokļu 
maksāšanas un nodokļu 
nemaksāšanu kā sarežģītiem 
jautājumiem, kas risināmi 
saistībā ar pārvaldību, sociālo 
aizsardzību un attīstību 
jaunattīstības valstīs” 
(2015/2058(INI)), 2015. gads.
16 ASI sniedz atbalstu, izmantojot 
i) ģeogrāfiskās programmas ar 
partnervalstīm Latīņamerikā, 
Āzijā, Vidusāzijā, Tuvajos 
Austrumos un Dienvidāfrikā, 
lai atbalstītu pasākumus 
daudzās jomās, un ii) 
tematiskās programmas.
17 Nolīgums, ar kuru otro reizi 
groza Partnerattiecību 
nolīgumu starp Āfrikas, Karību 
jūras reģiona un Klusā okeāna 
valstu grupas locekļiem, no 
vienas puses, un Eiropas 
Kopienu un tās dalībvalstīm, 
no otras puses, kas parakstīts 
2000. gada 23. jūnijā Kotonū.
18 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2014. gada 11. marta 
Regula (ES) Nr. 233/2014, ar ko 
izveido finanšu instrumentu 
sadarbībai attīstības jomā 
2014.–2020. gadam (OV L 77, 
15.3.2014., 44. lpp.), 3. panta 
8. punkta e)  apakšpunkts.
11 Ievads 1. attēlsKomisijas līdzdalība, atbalstot IIM Subsahāras Āfrikā
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.Partnervalstu iekšzemes ieņēmumu mobilizēšanaReģionālās iniciatīvas
- Āfrikas Nodokļu administrācijas forums (ATAF )
- Fiskālās pārvaldības iestāžu vadītāju tikšanās un 
pētniecības centrs (CREDAF)
- SVF reģionālie tehniskās palīdzības centriES atbalsts
- Budžeta atbalsts
- Projekti
Dabas resursu iniciatīvas, kas vērstas uz trešām 
valstīm
- Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīva (EITI)
- Dabas resursu bagātību apsaimniekošanas jautājumu 
trasta fonds (SVF)
- Meža tiesību aktu ieviešana, pārvaldība un tirdzniecība (FLEGT)
- Globāls programmatisks atbalsts ieguves rūpniecībai (Pasaules Banka)Sadarbības iniciatīvas
- ANO Nodokļu komiteja
- Nodokļu politikas un administrācijas jautājumu trasta fonds (SVF)
- Publisko izdevumu un ﬁnansiālās atbildības novērtējums (PEFA)
- Starptautiskais nodokļu pakts (ITC )
- Starptautiskais dialogs nodokļu jautājumos (ITD)
- Nodokļu administrācijas diagnostiskās novērtēšanas instruments (TADAT )
- Nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana (ESAO)
- Trīspusēja iniciatīva attiecībā uz transfertcenām (ESAO, Pasaules Banka, Eiropas Komisija)
12 Ievads 
IIM ir viens no galvenajiem attīstības uzdevumiem, ko 
risina ar budžeta atbalstu
08 
Komisija definē budžeta atbalstu kā finanšu līdzekļu pārvedumu uz partnervalsts 
kasi, ja attiecīgā valsts ir izpildījusi savstarpēji saskaņotus maksājuma nosacīju -
mus. Šādā veidā saņemtais finansējums nonāk partnervalsts budžetā un līdz ar to 
var tikt izmantots saskaņā ar tās publisko finanšu pārvaldības noteikumiem19. Līdz 
ar finanšu līdzekļu pārvedumiem budžeta atbalstam ir vēl trīs komponenti: politi -
kas dialogs ar partnervalsti, izpildes novērtējums, pamatojoties uz izmaksas nosa -
cījumiem, un spēju veidošana. Ar šiem trim komponentiem Komisija risina īpašus 
attīstības uzdevumus (sk.  1. izcēlumu ), savukārt finanšu pārvedumi nodrošina 
līdzekļus un stimulus partnervalstu valdībām, lai tās veiktu vajadzīgās reformas.
09 
Būtisku daļu no attīstībai paredzētā finansējuma ES novirza, izmantojot budžeta 
atbalstu. Saskaņā ar jaunāko pieejamo informāciju (sk.  I pielikumu ) budžeta at -
balsta saistību daļa no ES kopējās oficiālās attīstības palīdzības 2010.–2014. gadā 
bija no 8,6 līdz 18,2 %, savukārt vidējais rādītājs ES dalībvalstīs tajā pašā periodā 
bija no 1,62 līdz 2,77 %. Budžeta atbalsts veido aptuveni 20 % no ES izmaksām 
attīstības sadarbības jomā20.19 Eiropas Komisija, “Budžeta 
atbalsta pamatnostādnes”, 
2012. gada septembris.
20 Eiropas Komisija, “ Budget 
support financial 
implementation, risk 
assessment, and selected 
poverty, macroeconomic and 
fiscal results ” [Budžeta atbalsta 
finansiālā īstenošana, riska 
novērtēšana un atsevišķi 
nabadzības, 
makroekonomiskie un fiskālie 
rezultāti], 2015.  gads.
Galvenie attīstības uzdevumi, ko risina ar budžeta atbalstu
1) Veicināt cilvēktiesības un demokrātiskās vērtības;
2) uzlabot finanšu pārvaldību, makroekonomikas stabilitāti, iekļaujošu izaugsmi un cīņu pret korupciju un 
krāpšanu;
3) veicināt nozares reformas un uzlabot nozares pakalpojumu sniegšanu;
4) veikt valsts veidošanas pasākumus nestabilās valstīs un risināt īpašas attīstības problēmas mazo salu jaun -
attīstības valstīs (MSJV) un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT);
5) uzlabot IIM un mazināt atkarību no palīdzības.
Avots:  Eiropas Komisija, “Budžeta atbalsta pamatnostādnes”, 2012. gada septembris.1. izcēlums
13 Ievads 
10 
Komisija 2011. gadā publicēja paziņojumu “Turpmākā pieeja saistībā ar ES bu -
džeta atbalstu trešām valstīm”21, kurā tā aicināja ES budžeta atbalsta plānošanā 
lielāku uzmanību pievērst IIM. Vēlāk Padome šo pārskatīto pieeju apstiprināja22. 
Uz šāda pamata Komisija 2012. gada septembrī pieņēma jaunas budžeta atbalsta 
pamatnostādnes, kas stājās spēkā 2013. gada 1. janvārī. Saskaņā ar šīm pamat -
nostādnēm IIM  ir ilgtspējīga attīstības finansējuma centrālais elements  un viens 
no pieciem galvenajiem attīstības uzdevumiem, kas jārisina ar budžeta atbalstu 
(sk. 1. izcēlumu ).
11 
Komisija nodrošina trīs veidu budžeta atbalsta līgumus (sk. 2. izcēlumu ).21 COM(2011)  638  galīgā 
redakcija, 13.10.2011.
22 Padomes secinājumi par 
turpmāko pieeju saistībā ar 
ES budžeta atbalstu trešām 
valstīm, Ārlietu padomes 
3166.  sanāksme Briselē 
2012.  gada 14.  maijā.2. izcēlumsEiropas Komisijas nodrošinātā budžeta atbalsta veidi23
1. Labas pārvaldības un attīstības līgumi
Tos izmanto, lai atbalstītu valdību pamatsistēmas, pārskatatbildību un valstu reformas. Šo budžeta atbalstu var 
saņemt tikai tās valstis, kas uzskatāmas par tādām, kuras ievēro pamatvērtības24. Kopumā no Subsahāras Āfrikā 
pašlaik īstenotajiem 78 līgumiem 17 (22 %) ir labas pārvaldības un attīstības līgumi.
2. Nozares reformu līgumi
Šā budžeta atbalsta veida mērķis ir uzlabot pārvaldību un pakalpojumu sniegšanu izraudzītajā nozarē. Lielākā 
daļa no Subsahāras Āfrikā pašlaik īstenotajiem budžeta atbalsta līgumiem ir nozares reformu līgumi (44 no 78 
(56 %)).
3. Valsts veidošanas līgumi
Tos izmanto, lai nodrošinātu svarīgas valsts funkcijas valstīs ar nestabilu situāciju vai lai atbalstītu pāreju uz 
demokrātisku pārvaldību. Valsts veidošanas līgumi ir 22 % no Subsahāras Āfrikā pašlaik īstenotajiem budžeta 
atbalsta līgumiem.
23 ERP analīze, pamatojoties uz Komisijas sniegtajiem datiem (sk. 13. punktu un 1. tabulu ).
24 Līguma par Eiropas Savienību 21. pants: “(..) demokrātija, tiesiskums, universāls un nedalāms cilvēktiesību un pamatbrīvību princips, cilvēka 
cieņas neaizskaramība, vienlīdzības un solidaritātes princips, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību ievērošana.”
14 Ievads 
12 
Lai partnervalstis varētu pretendēt uz budžeta atbalstu, tām jāpierāda i) at -
bilstība, ticamība un apmierinoši panākumi tādu valsts/nozares politikas jomu 
un reformu īstenošanā, kuras veicina ilgtspējīgu izaugsmi un nabadzības sama -
zināšanu, ii) uz stabilitāti orientēta makroekonomikas politika, iii) pietiekami 
pārredzama, uzticama un efektīva publisko finanšu pārvaldības (PFP) sistēma un 
iv) budžeta pārredzamība un pārraudzība25. Saskaņā ar jaunajām pamatnostād -
nēm IIM ir jāņem vērā, novērtējot makroekonomiskos un PFP atbilstības kritērijus.
13 
2015. gada beigās 88 valstīs tika īstenots 261 budžeta atbalsta līgums (sk. 1. tabu -
lu)26. Kopumā Subsahāras Āfrika ir lielākais budžeta atbalsta saņēmējs (saistības 
sasniedz 6 miljardus EUR).
14 
Kopš jauno budžeta atbalsta pamatnostādņu stāšanās spēkā parakstīto budžeta 
atbalsta līgumu kopējā vērtība 2016. gada aprīlī bija 4,9 miljardi EUR. No šīs sum -
mas 1,7 miljardi EUR attiecās uz Subsahāras Āfriku. Ņemot vērā šā atbalsta veida 
specifiku (sk.  8. punktu), sniegtā budžeta atbalsta summu nav iespējams tieši 
attiecināt uz IIM.25 Tiešās budžeta palīdzības 
piešķiršanas nosacījumi ir 
reglamentēti Kotonū 
nolīguma 61. panta 2. punktā 
attiecībā uz EAF, kopējos 
īstenošanas noteikumos 
(II sadaļas 4. panta 2. punktā) 
un Finanšu regulā 
(piemērošanas noteikumu 
186. un 258. pantā) attiecībā 
uz vispārējo budžetu.
26 2015. gada beigās tika 
pieņemts lēmums par vēl trim 
saistībām saskaņā ar 
Pirmspievienošanās palīdzības 
instrumentu. Šīs saistības 
1. tabulā  nav iekļautas, jo 
2015. gadā līgumi vēl netika 
īstenoti un izmaksas vēl nebija 
veiktas.1. tabula2015. gada beigās īstenotie budžeta atbalsta līgumi pa reģioniem
Reģions Valstu skaitsBudžeta at -
balsta līgumu 
skaitsBudžeta atbalsta līgumu veidiKopējās bu -
džeta atbalsta 
saistības
(miljoni EUR)Nozares refor -
mu līgumi1Labas 
pārvaldības 
un attīstības 
līgumi2Valsts veidoša -
nas līgumi
Subsahāras Āfrika 32 78 44 17 17 5948,0
Eiropas kaimiņattiecību politika 10 80 75 1 4 3777 ,6
Āzija, Klusā okeāna valstis un AZT 28 53 45 7 1 16 5 7, 6
Karību jūras reģions un Latīņamerika 17 49 46 2 1 1260,7
Pirmspievienošanās palīdzības 
instruments1 1 1 0 0 40,0
Kopā 88 261 211 27 23 12 683,9
81 % 10 % 9 %
1 Ietver nozares budžeta atbalstu.
2 Ietver vispārējā budžeta atbalstu.
Avots:  Eiropas Revīzija palāta, pamatojoties uz Eiropas Komisijas sniegtajiem datiem.
15
 Revīzijas tvērums un pieeja
15 
Ņemot vērā ES attīstības prioritāti — atbalstīt IIM — un budžeta atbalsta nozīmi 
šajā kontekstā, Palāta izvirzīja šādu revīzijas jautājumu: “Vai Komisija efektīvi 
izmantoja budžeta atbalsta līgumus, lai atbalstītu IIM  Subsahāras Āfrikas valstīs 
ar zemiem un vidēji zemiem ienākumiem?” Revīzijas uzmanības centrā bija trīs 
svarīgi jautājumi:
a) Vai Komisija sadarbībā ar citiem līdzekļu devējiem pienācīgi novērtēja par -
tnervalstu ieņēmumu politiku un administrāciju?
b) Vai Komisija izmantoja budžeta atbalsta nosacījumus, politikas dialogu un 
spēju veidošanu, lai efektīvi atbalstītu IIM?
c) Vai ir skaidras norādes, ka ES budžeta atbalsts sniedza pozitīvu ieguldījumu 
iekšzemes ieņēmumu mobilizēšanā partnervalstīs?
16 
Revīzija aptvēra budžeta atbalsta līgumus, kas parakstīti pēc 2013. gada 1. janvā -
ra, t. i., pēc jaunās budžeta atbalsta pieejas stāšanās spēkā27.
17 
Revīzija ietvēra analītisku pārskatu par 15  budžeta atbalsta līgumiem, kuru kopējā 
vērtība ir 1,25 miljardi EUR (24,5 % no visu kopš 2013. gada parakstīto līgumu 
vērtības), deviņās Subsahāras Āfrikas valstīs ar zemiem un vidēji zemiem ienāku -
miem: Kaboverdē, Centrālāfrikas Republikā, Mali, Mauritānijā, Mozambikā, Nigērā, 
Ruandā, Senegālā un Sjerraleonē (sk. II pielikumu ) Saistībā ar šiem līgumiem 
Palāta pārbaudīja, cik vispusīgi un konsekventi ir Komisijas veiktie IIM reformu, 
politikas un administrācijas novērtējumi attiecīgajās valstīs, kā arī to, kā tika no -
teikta un īstenota ar IIM saistīto spēju un politikas dialoga veidošana un izvirzīti 
īpaši atbalsta nosacījumi. Visbeidzot, Palāta pārbaudīja pieejamo statistiku un 
novērtējumus, kas parāda visu deviņu valstu gūtos panākumus IIM jomā.
18 
Revīzijas laikā tika apmeklētas trīs valstis, no kurām katra ar Komisiju ir noslēgusi 
cita veida budžeta atbalsta līgumu: Kaboverde (labas pārvaldības un attīstības 
līgums), Ruanda (nozares reformu līgums) un Sjerraleone (valsts veidošanas 
līgums). Šo apmeklējumu laikā Palāta iztaujāja Komisijas darbiniekus un valstu 
iestāžu un citu līdzekļu devēju/ieinteresēto personu, tostarp Starptautiskā Valūtas 
fonda, Pasaules Bankas un valstu revīzijas biroju, pārstāvjus. Palāta tikās arī ar 
Apvienotās Karalistes Starptautiskās attīstības departamentu Londonā. Revīzija 
tika veikta no 2015. gada oktobra līdz 2016. gada aprīlim.27 Palāta nenovērtēja budžeta 
atbalsta priekšrocības un 
trūkumus salīdzinājumā ar 
citiem atbalsta veidiem.
16
 Apsvērumi
Komisijas jaunā pieeja uzlaboja novērtēšanas prasības 
attiecībā uz IIM partnervalstīs, bet tās vēl nav pilnībā 
īstenotas praksē
19 
Šajā iedaļā ir aplūkots jautājums, vai Komisija, plānojot budžeta atbalsta darbības, 
analizēja IIM, kā to paredz pamatnostādnes. Palāta īpaši pārbaudīja, vai Komisija 
sadarbībā ar citiem līdzekļu devējiem pienācīgi novērtēja partnervalstu ieņēmu -
mu politiku un administrāciju, kā arī saistītos riskus.
Komisija nenovērtēja dažus būtiskus IIM aspektus, kas minēti 
pamatnostādnēs
20 
Palāta analizēja, vai Komisijas pamatnostādnēs ir noteikts, ka ir jāveic visaptve -
rošs novērtējums par IIM situāciju partnervalstīs. Pēc tam Palāta pārbaudīja, vai 
IIM novērtējumos, kas pieejami par visiem 15 revidētajiem budžeta atbalsta līgu -
miem, ir faktiski aptverti visi pamatnostādnēs minētie aspekti.
21 
Saskaņā ar Komisijas jaunajām budžeta atbalsta pamatnostādnēm IIM  situācija 
partnervalstīs ir jāpārbauda, novērtējot makroekonomikas stabilitātes un publis -
ko finanšu pārvaldības atbilstības kritērijus (sk. 12. punktu). Šim novērtējumam 
ir jābūt visaptverošam, jo Komisija to izmanto arī tam, lai apzinātu un sarindotu 
prioritārā secībā galvenās IIM problēmas un nepilnības, kas jānovērš ar dažādiem 
budžeta atbalsta komponentiem (t. i., ar politikas dialogu, īpašiem nosacījumiem 
un spēju veidošanu).
22 
Palāta uzskata, ka pamatnostādnēs paredzētā IIM novērtēšanas sistēma tās pie -
mērošanas jomas ziņā ir visaptveroša. Tas ir uzlabojums salīdzinājumā ar iepriek -
šējo pieeju, kad Komisija, plānojot budžeta atbalsta darbības, sistemātiski nepār -
baudīja IIM  partnervalstīs. Saskaņā ar pašreizējām pamatnostādnēm Komisijas 
veiktajā makroekonomikas stabilitātes novērtējumā ir jāņem vērā attiecīgās valsts 
centieni stiprināt IIM, it īpaši visas fiskālās reformas un to sagaidāmā ietekme, 
savukārt nodokļu administrācija ir jānovērtē, ņemot vērā PFP atbilstības kritēriju.
17 Apsvērumi 
28 Saskaņā ar PEFA  sistēmu tiek 
novērtētas PFP  priekšrocības 
un trūkumi un sniegts 
ziņojums par tiem, pašlaik 
izmantojot 31 darbības 
rezultātu rādītāju, kas sīkāk 
iedalīti 94  “dimensijās”. Katra 
rādītāja un dimensijas 
darbības rezultātus novērtē 
četru punktu skalā no A līdz D.
29 Nodokļu administrācijas 
diagnostiskās novērtēšanas 
instruments ( TADAT ) ir līdzeklis 
objektīva un standartizēta 
novērtējuma sniegšanai par 
administrācijas un valsts 
nodokļu sistēmas relatīvajām 
priekšrocībām un trūkumiem. 
To atbalsta daudzi 
starptautiskās attīstības 
partneri un iestādes, tostarp 
Eiropas Komisija, Vācija, SVF, 
Japāna, Nīderlande, Norvēģija, 
Šveice, Apvienotā Karaliste un 
Pasaules Banka. 
TADAT  eksperimentālie 
novērtējumi tika veikti 
2013.–2015. gadā 17 valstīs, 
tostarp Mozambikā un 
Ruandā, kas iekļautas Palātas 
izlasē.
30 Nodokļu instrumentu 
izmantošanas efektivitātes 
analīze sniedz vispārējus 
ieteikumus attiecībā uz 
nodokļu reformām valstīs ar 
dažādiem nodokļu 
maksāšanas spējas un 
ieņēmumu gūšanas līmeņiem.23 
Komisijas veiktie novērtējumi balstījās uz dažādiem diagnostikas instrumentiem 
un ziņojumiem. Tie atsaucās un vairumā gadījumu balstījās uz SVF un Pasaules 
Bankas ziņojumiem, un tajos ir minētas izmaiņas PEFA  novērtējumā28 un atkārtoti 
norādītas ieņēmumu sistēmas galvenās priekšrocības un trūkumi, kas norādīti 
TADAT29 ziņojumos, ja tādi bija pieejami. Citi avoti bija valdību dokumenti, valstu 
statistika un valstu revīzijas biroju ziņojumi. Novērtējumu konstatējumi lielā mērā 
atbilda citu līdzekļu devēju un ieinteresēto personu veiktajiem novērtējumiem 
(sk. 56. punktu).
IIM aspekti, kas jāanalizē makroekonomiskajā novērtējumā
24 
Komisijas veiktajos novērtējumos ir aprakstītas jaunākās tendences ieņēmumu 
līmeņos, panākumi fiskālo reformu īstenošanā un pašreizējā reformu plānošana 
(ietverot galvenos izvirzītos mērķus). Uzmanība ir pievērsta arī nepilnībām, uz 
kurām norādīts PEFA  un SVF  sagatavotajos ziņojumos.
25 
Tādējādi visu revidēto valstu novērtējumos ir iekļauts pārskats par jaunākajām 
attīstības tendencēm ieņēmumu līmeņos (nodokļu un IKP attiecība) un salīdzinā -
jums ar līdzīgām valstīm (parasti kaimiņvalstīm). Lai gan, sniedzot pārskatu par 
valsts vispārējo situāciju IIM jomā un veicot salīdzināšanu, nodokļu un IKP attiecī -
ba ir noderīgs rādītājs, galveno problēmu un vajadzību analīzei tas ir pārāk vispā -
rīgs. Šā iemesla dēļ Komisijas pamatnostādnes paredz padziļinātu analīzi, tostarp 
nodokļu un citu ieņēmumu sadalījumu, informāciju par iespējamām izmaksām, 
ko veido atbrīvojumi no nodokļiem, un par to radīto ietekmi, kā arī nodokļu ins -
trumentu izmantošanas efektivitātes aplēsi.
26 
Tomēr praksē Palāta konstatēja, ka Komisijas veiktajos IIM novērtējumos parasti 
nebija ietverta informācija par iepriekš minētajiem aspektiem, kuri ir būtiski, 
novērtējot valsts panākumus saistībā ar tās spēju mobilizēt iekšzemes ieņēmu -
mus. Nodokļu instrumentu izmantošanas efektivitāte, kas norāda uz to, cik lielā 
mērā valsts izmanto savu nodokļu potenciālu30, nevienai no revidētajām valstīm 
nebija aplēsta. Nodokļu stimuli (sk. 38. punktu) tika pieminēti kā problēma četrās 
no revidētajām valstīm, bet nevienā novērtējumā nebija aplēstas atbrīvojumu no 
nodokļiem kopējās izmaksas un potenciālā ietekme. Tā var būt problēma daudzās 
jaunattīstības valstīs, jo atbrīvojumi no nodokļiem bieži vien kaitē konkurētspējai, 
samazina nodokļu ieņēmumus un var veicināt korupciju. Dažāda veida nodokļu 
un citu ieņēmumu, tostarp ieņēmumu no dabas resursiem, sastāvs un atbilstība 
tika publiskoti tikai četrās valstīs (Mauritānijā, Mozambikā, Ruandā un Senegālā), 
un tiešo un netiešo nodokļu attiecība tika norādīta tikai Kaboverdei, Centrālāfri -
kas Republikai un Sjerraleonei.
18 Apsvērumi 
27 
Pat ja šī informācija dažās valstīs ne vienmēr ir pieejama, Komisijas veiktajos 
novērtējumos nav ziņots par svarīgu IIM datu trūkumu. Tomēr šīs informācijas 
trūkums ir būtisks fakts, jo tas var liecināt par partnervalstu nepietiekamajām 
spējām šajā jomā, kuras Komisija vēlāk varētu uzlabot, izmantojot dažādos bu -
džeta atbalsta komponentus (sk.  8. punktu).
IIM aspekti, kas jāanalizē PFP novērtējumā
28 
Ieņēmumu iestāžu spēja mobilizēt iekšzemes resursus ir vēl viens aspekts, kas 
jāiekļauj Komisijas veiktajos novērtējumos. Vairumā gadījumu Komisija analizēja 
administrācijas struktūru vai aprakstīja valdības centienus stiprināt ieņēmumu 
aģentūras. Tomēr nevienā novērtējumā netika ietverta analīze par personāla no -
drošinājuma vai materiālajām vajadzībām, kas ierobežo ieņēmumu administrāciju 
darbu, lai gan pamatnostādnēs tas ir minēts.
29 
Korupcija samazina valsts ieņēmumus  — šajā saistībā valsts ieņēmumu pārredza -
mība palīdz to novērst. Visos novērtējumos tika pieminēti pašreizējie vai plānotie 
korupcijas novēršanas pasākumi, un lielākajā daļā revidēto valstu tika analizēti 
arī vispārējie pārredzamības problēmjautājumi. Mēs konstatējām, ka novērtējumi 
par publisku piekļuvi tādiem svarīgiem pārredzamības aspektiem kā informācija 
par tiesību aktiem nodokļu jomā un nodokļu stimuliem tika veikti tikai Mali un 
Mozambikā.
30 
Vēl viens aspekts, kas bieži vien netika ietverts Komisijas veiktajos novērtējumos, 
bija starptautiskas iniciatīvas, kuru mērķis cita starpā ir valsts ieņēmumu palieli -
nāšana, novēršot līdzekļu noplūdi, ko izraisa izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, 
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un citi finanšu noziegumi31. Saskaņā ar jau -
nākajos pētījumos ietvertajām aplēsēm nelikumīgu finanšu plūsmu dēļ Āfrika kat -
ru gadu zaudē vairāk nekā 50 miljardus USD32. Palāta konstatēja, ka, lai gan ES šīs 
iniciatīvas aktīvi veicina, novērtējumos netika sistemātiski pievērsta uzmanība 
revidēto valstu iesaistei33. Problēmas, kas saistītas ar transfertcenu noteikšanu34, 
tiesību aktiem attiecībā uz ārvalstu uzņēmumiem un nodokļu nolīgumu ļaun -
prātīgu izmantošanu (kas pašlaik tiek apspriests saistībā ar BEPS  rīcības plānu35), 
netika ņemtas vērā. PFP un makroekonomiskajos novērtējumos netika ietverta arī 
partnervalstu pārstāvju līdzdalība starptautiska līmeņa diskusijās un sarunās, kam 
ir vajadzīgas īpašas iemaņas, kuru jaunattīstības valstīm bieži trūkst.31 Piemēram, EITI, Kimberli 
process un ESAO/G20 nodokļu 
bāzes samazināšanas un 
peļņas novirzīšanas 
(BEPS ) rīcības plāns.
32 Augsta līmeņa darba grupa 
jautājumos par nelikumīgām 
finanšu plūsmām no Āfrikas, 
ziņojums “Nelikumīgas finanšu 
plūsmas”, ko pasūtījusi Āfrikas 
Savienība un Ekonomikas 
komisija Āfrikai finanšu, 
plānošanas un ekonomikas 
attīstības ministru konference.
33 Tikai Mauritānijas, 
Mozambikas un Sjerraleones 
novērtējumos ir pieminēta 
EITI, un Centrālāfrikas 
Republikas novērtējumā ir 
analizēta EITI un Kimberli 
procesa apturēšana 
2013.  gadā.
34 Transfertcenu noteikšana 
raksturo visus aspektus cenu 
noteikšanas pasākumos starp 
kontrolētajām (vai saistītajām) 
juridiskajām personām.
35 BEPS  rīcības plāna mērķis ir 
risināt jautājumus saistībā ar 
nodokļu bāzes samazināšanu 
un peļņas novirzīšanu un 
pievērsties iespējamām 
starptautiska līmeņa nodokļu 
apiešanas metodēm, ko 
izmanto plaši atzīti 
starptautiskie uzņēmumi.
19 Apsvērumi 
31 
2. tabulā  ir apkopoti pamatnostādnēs minētie IIM galvenie aspekti, kas jāņem 
vērā PFP un makroekonomikas stabilitātes novērtējumos, un norādīts, cik lielā 
mērā tie bija faktiski ietverti Palātas revidētajos novērtējumos. 2. tabulaIIM aspekti, kas jāanalizē PFP un makroekonomikas stabilitātes novērtējumos
IIM aspekti, kas jāietver PFP novērtējumāVai ietverts revidēta -
jos novērtējumos?IIM aspekti, kas jāietver makroekonomi -
kas stabilitātes novērtējumāVai ietverts revidēta -
jos novērtējumos?
Galvenie īstermiņa un vidēja termiņa uzdevumi 
PFP sistēmaiJāĪstenotā fiskālā politika, jauni pasākumi, sagai -
dāmā ietekmeJā
Korupcijas novēršanas pasākumi
(sk. 29. punktu)JāTiešo un netiešo nodokļu attiecība (ietverot un 
neietverot dabas resursus)
(sk. 26. punktu)Jā
Novērtējums par valdības finansiālo un organi -
zatorisko spēju mobilizēt iekšzemes resursus
(sk. 28. punktu)Vairākumā gadījumuCentieni stiprināt IIM (uzlabot iekšzemes ieņē -
mumu un izdevumu attiecību)
(sk. 24. punktu)Vairākumā gadījumu
Nodokļu administrācijas stiprināšana
(sk. 28. punktu)Vairākumā gadījumuNodokļu stimuli (atbrīvojumu kopējās izmaksas 
un ietekme)
(sk. 26. punktu)Daļēji
Pārredzamība un piekļuve informācijai (resur -
siem bagātās valstīs)
(sk. 29. punktu)DaļējiNodokļu sistēma — dažādu nodokļu sastāvs un 
atbilstība
(sk. 26. punktu)Daļēji
Starptautiski pieņemti nodokļu standarti un 
iniciatīvas
(sk. 30. punktu)DaļējiNodokļu instrumentu izmantošanas efektivitāte1 
(aplēse)
(sk. 26. punktu)Nē
Publiski pieejama informācija par tiesību aktiem 
un nodokļu stimuliem
(sk. 29. punktu)Nē
Novērtējums par cilvēkresursu spēju mobilizēt 
iekšzemes resursus
(sk. 28. punktu)Nē
1 Ar ieņēmumiem no dabas resursiem un bez tiem.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
20 Apsvērumi 
Komisijas budžeta atbalsta riska pārvaldības sistēma neļāva 
veikt ar IIM saistīto risku visaptverošu novērtējumu
32 
Komisijas pieeja budžeta atbalstam ietver riska pārvaldības sistēmu, kas tika īpaši 
izveidota, lai noteiktu ar budžeta atbalsta mērķu sasniegšanu saistītos riskus. Šī 
sistēma ir arī svarīgs instruments budžeta atbalsta darbību plānošanā. Tā papildi -
na iepriekšējā sadaļā minētos ieņēmumu politikas un administrācijas novērtēju -
mus ar saistīto risku analīzi.
33 
Palāta pārbaudīja, vai IIM svarīgā loma budžeta atbalsta sniegšanā tika atspogu -
ļota Komisijas riska pārvaldības sistēmā. Konkrētāk, Palāta analizēja, vai Komisi -
jas riska novērtējuma anketā tika pienācīgi aptverti galvenie riski, kas saistīti ar 
IIM uzlabošanu.
34 
Riska pārvaldības sistēma balstās uz jautājumu kopumu, kas sadalīts piecās 
grupās36. No riska anketā ietvertajiem 44 jautājumiem viens (38. jautājums) tieši 
attiecās uz ieņēmumu mobilizēšanu37. Lai gan šis jautājums ir ļoti būtisks, jo tas 
ietver nodokļu novērtēšanu, iekasēšanu un savlaicīgu pārskaitīšanu valsts kasē, 
Komisijas veiktie novērtējumi par riskiem saistībā ar nodokļu iekasēšanu un sav -
laicīgu pārskaitīšanu bieži vien bija nepilnīgi.
35 
Saskaņā ar anketu atbildes uz šo jautājumu ir jānovērtē, pamatojoties uz 
PEFA  PI-3 rādītāju, kas faktiskos iekšzemes ieņēmumus salīdzina ar budžetā pa -
redzēto summu. Lai gan šis rādītājs ļauj novērtēt riskus, kas saistīti ar ieņēmumu 
prognožu precizitāti, tas neko nepasaka par nodokļu iekasēšanas efektivitāti. Tur -
klāt anketā netiek prasīts pārbaudīt citus PEFA  rādītājus, tādus kā PI-14 (nodokļu 
maksātāju reģistrācijas un nodokļu novērtēšanas pasākumu efektivitāte) un PI-15 
(nodokļu maksājumu iekasēšanas efektivitāte), kas tiešām attiecas uz riskiem, kuri 
ir saistīti ar nodokļu novērtēšanu un iekasēšanu.36 Politiskie riski, 
makroekonomiskie riski, 
attīstības riski, PFP , korupcija 
un krāpšana.
37 38. jautājums (4.2.  punktā 
“Ieņēmumu iekasēšanas un 
budžeta izpildes kontrole”): 
“Kāds ir risks, ka maksājamie 
nodokļi netiek pienācīgi 
novērtēti, iekasēti un savlaicīgi 
pārskaitīti valsts kasē?”
21 Apsvērumi 
36 
Tāpēc PI-14 un PI-15 rādītāji nevienā no revidētajām valstīm netika ņemti vērā 
atbildēs uz riska anketas 38. jautājumu. Tas, ka ar IIM saistītiem riskiem nebija 
veltīta pietiekama uzmanība, tika norādīts 2015. gada februārī Komisijas veiktajā 
Mozambikas novērtējumā38. Jau 2013. gada ziņojumā par budžeta atbalstu Komi -
sija norādīja, ka “pārsteidzoši maz riska pārvaldības sistēmās ir ziņots par riskiem, 
kas saistīti ar nodokļu iekasēšanu”39. Tikai vienā no deviņām revidētajām valstīm 
(Sjerraleonē) ar IIM saistītos riskus Komisija novērtēja kā augstus.
37 
Turklāt 38. jautājums attiecas uz “maksājamiem nodokļiem”, bet neaptver risku, 
ka nenodokļu ieņēmumi, tādi kā maksa par piekļuvi dabas resursiem un ieguves 
dividendes, netiek pienācīgi novērtēti, iekasēti un pārskaitīti valsts kasē. Dažās no 
revidētajām valstīm ieņēmumi no ieguves rūpniecības bija gandrīz tikpat lieli kā 
nodokļu ieņēmumi. Piemēram, Mauritānijā 2012. gadā ieņēmumi no ieguves rūp -
niecības bija līdzvērtīgi 14,9 % no IKP , kas nav saistīts ar ieguvi, savukārt nodokļu 
ieņēmumi veidoja 16,9 % no šā IKP40.
38 
Vēl viens svarīgs riska faktors, kas saistīts ar resursu mobilizēšanu un nav ietverts 
pašreizējā riska pārvaldības sistēmā, ir atbrīvojumu no nodokļiem apjoms un 
veids. Šiem instrumentiem, kas ietver nodokļu stimulus, nodokļu brīvdienas, 
nodokļu kredītus, nodokļu samazinājumus, beznodokļu zonas u. c., ir ietekme uz 
to ieņēmumu līmeni, kurus valsts var iekasēt, vienlaikus ietekmējot arī ar saimnie -
cisko darbību saistītās izvēles un iespēju piesaistīt ārvalstu tiešos ieguldījumus.38 Atbildē uz 38. jautājumu 
Mozambikas riska pārvaldības 
sistēmā cita starpā ir norādīts, 
ka “PI-13 rādītājs pilnībā 
nesedz 38. risku (kas liecina arī 
par nodokļu ieņēmumu 
tiesību aktu pareizu 
piemērošanu, ne tikai 
paredzēto summu 
iekasēšanu)”.
39 Starptautiskās sadarbības un 
attīstības ĢD, “ Budget 
support - financial 
implementation, risk 
assessment and selected 
macroeconomic and fiscal 
country results (pilot report) ” 
[Budžeta atbalsts  — finansiālā 
īstenošana, riska novērtēšana 
un atsevišķi 
makroekonomiskie un fiskālie 
rezultāti valstīs 
(eksperimentāls ziņojums)], 
2013. gads, 12. lpp.
40 2013. gadā šie skaitļi bija 
attiecīgi 11,2 % un 17,6 %. 
Avots : SVF valsts ziņojums 
Nr. 15/35, 2015. gada februāris.
22 Apsvērumi 
Budžeta atbalsta nosacījumu, politikas dialoga un 
spēju veidošanas efektivitāti samazināja plānošanas 
nepilnības un sarežģīti vietējie apstākļi
39 
Budžeta atbalsts ir kas vairāk nekā tikai līdzekļu pārvedums uz partnervalsts 
kases kontu. Tikpat svarīgi šā atbalsta veida komponenti ir izmaksas nosacījumi 
un saistītie darbības rezultātu rādītāji, kā arī politikas dialogs un spēju veidošanas 
pasākumi, kas tiek īstenoti saskaņā ar budžeta atbalsta līgumiem. Šajā iedaļā ir 
aplūkots jautājums, vai Komisija, veicot IIM atbalsta pasākumus, efektīvi izmanto -
ja izmaksas nosacījumus, politikas dialogu un spēju veidošanu.
Lielākajā daļā budžeta atbalsta līgumu Komisija neizmantoja 
ar IIM saistītus nosacījumus; ja izmantoja, tie ne vienmēr bija 
atbilstoši
40 
Ar budžeta atbalsta izmaksu saistītie nosacījumi ietver četrus vispārējus atbil -
stības nosacījumus, kas jāizpilda pirms līdzekļu izmaksas (sk. 12. punktu). Lai 
gan divi no šiem nosacījumiem (makroekonomikas stabilitāte un PFP) paredz, 
ka ir jānovērtē partnervalsts panākumi IIM reformu īstenošanā, tie aptver daudz 
plašāku jomu nekā tikai IIM41. Tas nozīmē, ka IIM situācija partnervalstī ne vienmēr 
ir galvenais faktors, kas ietekmē Komisijas lēmumu izmaksāt budžeta atbalstu, ja 
vispārējā makroekonomiskā un PFP situācija ir novērtēta kā apmierinoša.
41 
Izmaksa var būt saistīta arī ar īpašu nosacījumu izpildi. Tos biežāk piemēro mainī -
go daļu izmaksai (sk. 3. tabulu ) un parasti izsaka kā darbības rezultātu rādītājus 
un mērķus. Lai valdības mudinātu straujāk īstenot plānotās reformas vai uzlabot 
darbības rezultātus, no mainīgajām daļām izmaksātās summas ir atkarīgas no tā, 
cik lielā mērā ir sasniegti mērķi. Tāpēc ar IIM saistītu nosacījumu izmantošana 
nodrošina tiešu saikni starp budžeta atbalsta maksājumiem un IIM reformām.41 Makroekonomiskā 
novērtējuma galvenie mērķi ir 
šādi: analizēt galvenos kopējos 
makroekonomiskos rādītājus 
un noteikt iespējamos 
makroekonomikas un parādu 
nestabilitātes avotus; novērtēt 
pašreizējo makroekonomikas 
un fiskālo politiku un tās 
ieguldījumu 
makroekonomiskās sistēmas 
stabilizēšanā īsā un vidējā 
termiņā; novērtēt centienus 
stiprināt IIM un novērtēt 
neaizsargātību pret ārējiem 
satricinājumiem un centienus 
stiprināt makroekonomikas 
izturētspēju. PFP  novērtējums 
koncentrējas uz galvenajām 
norisēm PFP  reformu 
īstenošanā. Galvenais 
instruments panākumu 
novērtēšanā ir  PEFA , kas aptver 
šādus PFP  pīlārus: budžeta 
uzticamība; publisko finanšu 
pārredzamība; aktīvu un 
pasīvu pārvaldība; uz politiku 
balstīta fiskālā stratēģija un 
budžeta plānošana; budžeta 
izpildes prognozējamība un 
kontrole; uzskaite un pārskatu 
sniegšana; ārējā pārbaude un 
revīzija.
23 Apsvērumi 
42 
Lai saglabātu mērķtiecīgu politiku, ar mainīgo daļu saistīto rādītāju maksimālais 
skaits Komisijas pamatnostādnēs ir ierobežots līdz astoņiem42. Rādītāji ir jāizvēlas 
no tiem, kuri uzskaitīti izpildes novērtēšanas sistēmā, par kuru attīstības partne  ri 
ir vienojušies ar partnervalstīm, vai, ja izpildes novērtēšanas sistēmas nav, jāiz -
strādā sadarbībā ar pārvaldes iestādēm, pamatojoties uz attiecīgajiem valsts 
sabiedriskās politikas dokumentiem. Palāta novērtēja, cik lielā mērā tika izman -
toti nosacījumi, lai atbalstītu IIM, un, ja tie tika izmantoti, vai tie bija atbilstoši un 
stimulēja valdības īstenot reformas. Palāta arī pārskatīja pasākumus, kas veikti, lai 
pārbaudītu nosacījumu izpildi un ziņotu par to.
Ar IIM saistītu izmaksas nosacījumu izmantošana
43 
Komisija izmantoja ar IIM saistītus īpašus nosacījumus piecos no 15 revidētajiem 
budžeta atbalsta līgumiem (sk.  4. tabulu  un II pielikumu ). Šie nosacījumi, kas 
attiecas uz mainīgajām daļām, tika noteikti tikai valsts veidošanas līgumos, ku -
riem ir ierobežots darbības laiks — viens vai divi gadi. Tādējādi īpašie nosacījumi 
bija vērsti uz IIM uzlabošanu īstermiņā un valstīs ar visnestabilāko situāciju. Tas 
neatbilst Komisijas noteiktajam mērķim43 lielāku uzmanību pievērst IIM, it sevišķi, 
ietverot ar to saistītos nosacījumus labas pārvaldības un attīstības līgumos.42 Sk. “Budžeta atbalsta 
pamatnostādnes”, 48. lpp.
43 COM(2011)  638  galīgā 
redakcija, 6. lpp.3. tabulaBudžeta atbalsta atbilstība un īpašie izmaksas nosacījumi
Atbilstības nosacījumi  —
jāizpilda budžeta atbalsta līguma darbības laikāBudžeta atbalsta 
maksājumsĪpašie nosacījumi
Pamatvērtības (cilvēktiesības, 
demokrātija un tiesiskums):
dažādas prasības atkarībā no 
budžeta atbalsta līguma veida; 
stingrākās prasības labas pārvaldī -
bas un attīstības budžeta atbalsta 
līgumiemČetri atbilstības kritēriji:
1) atbilstoša un ticama valsts 
politika un reformas;
2) uz stabilitāti orientēta makroe -
konomikas politika; 
3) pietiekami pārredzama, uztica -
ma un efektīva publisko finanšu 
pārvaldības sistēma;
4) budžeta pārredzamība un 
pārraudzība.Fiksētā daļaĪpašie nosacījumi saistībā ar fiksētajām daļām tiek izman -
toti retāk un paredz, ka nosacījums/mērķis tiek pilnībā 
izpildīts/sasniegts.
Piemērs: valsts ekonomisko un sociālo reformu programmas 
izpildes novērtēšanas sistēmas izstrāde.
Mainīgā daļaĪpašie nosacījumi saistībā ar mainīgajām daļām rada 
stimulu uzlabot darbības rezultātus un var atļaut daļēju 
maksājumu veikšanu, ja rādītāji nav pilnībā sasniegti.
Piemērs: to vidēji lielo un lielo nodokļu maksātāju īpatsvara 
palielināšana līdz vismaz 60  %, kuri savlaicīgi iesniedz 
nodokļu deklarācijas.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
24 Apsvērumi 
44 
Komisijas visbiežāk minētais arguments ar IIM saistītu nosacījumu neizmanto -
šanai budžeta atbalsta līgumos bija tāds, ka IIM ņēma vērā citi līdzekļu devēji. 
Tomēr Palāta neatrada pierādījumus tam, ka šo lēmumu atbalstījis novērtējums 
par citu līdzekļu devēju iesaistīšanos šajā jomā.
Ar IIM saistītu nosacījumu atbilstība un stimulējošā ietekme
45 
Kad Komisija izmantoja mainīgās daļas nosacījumus, kas īpaši attiecas uz IIM, tri -
jos no pieciem līgumiem tā neizraudzījās nosacījumus, kuri visvairāk atbilst valsts 
kontekstam. Piemēram, Sjerraleonē (sk.  3. izcēlumu ) Komisija ar IIM saistītos 
nosacījumus vērsa uz administratīvām reformām ieņēmumu iestādē un neietvēra 
nosacījumus, kas veicinātu būtisku jaunu tiesību aktu pieņemšanu, kuriem būtu 
lielāka ietekme uz  IIM.4. tabulaBudžeta atbalsta līgumi, kuros ir ietverti ar IIM saistīti nosacījumi1
ValstsBudžeta 
atbalsta sais -
tību summa 
(miljoni EUR)Paraks -
tīts finan -
sēšanas 
nolīgumsMainīgās daļas (miljoni EUR)Summa, kas atkarīga 
no IIM 
2017. g. 2016. g. 2015. g. 2014. g. 2013. g.Miljoni 
EUR%
Centrālāfrikas Republika 40 2015 – 1 2 – – 3 7, 5  %
Mali 216 2015 8 8 – – – 16 7, 4  %
Nigēra 130 2013 – – 3 3 1 6 4,6 %
Sjerraleone 34 2013 – – – 1 2 3 8,8 %
Sjerraleone 80 2015 3 3 – – – 5 6,3 %
Kopā 500 11 12 5 4 2233 6,6 %
1 ERP/dokumentu pārbaude.
2 Ailē “Kopā” norādītā kopsumma neatbilst saskaitāmo summai noapaļošanas dēļ.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
25 Apsvērumi 
Ar IIM saistīti nosacījumi, kas nav vērsti uz svarīgākajām reformām
Sjerraleonē (2013.–2015. gads) Komisija izmantoja ar IIM saistītus nosacījumus, kas attiecās uz nodokļu parādu 
samazināšanu, nodokļu deklarāciju savlaicīgāku iesniegšanu, no ieguves rūpniecības gūto ieņēmumu pub -
liskošanu, Valsts Izrakteņu pārvaldes likumprojekta iesniegšanu parlamentā un izrakteņu ieguves un izpētes 
licenču publicēšanu tiešsaistes reģistrā.
Komisijas 2013. gada budžeta atbalsta ziņojumā bija norādīts, ka Sjerraleone bija viena no valstīm ar vislielāko 
potenciālu palielināt nodokļu ieņēmumus. Tomēr, izņemot nodokļu parādus, izmantoto nosacījumu mērķis 
bija uzlabot administratīvās procedūras ieņēmumu iestādē un datu publisko pieejamību. Šie nosacījumi vieni 
paši tieši nepalielina valsts iekšzemes ieņēmumus.
Tajā pašā laikposmā likumprojekts par ieņēmumiem no ieguves rūpniecības — tiesību akts, kas saskaņā ar 
Komisijas un SVF sniegto informāciju ietvēra politikas reformas, kuras ir būtiski svarīgas iekšzemes ieņēmumu 
palielināšanai no ieguves darbībām un dabas resursiem, — bija sagatavots, bet jau vairākus gadus gaidīja pie -
ņemšanu parlamentā. 2013. gadā likumprojekts tika iesniegts parlamentā, bet līdz 2016. gada februārim tas vēl 
nebija pieņemts44. Saskaņā ar SVF sniegto informāciju45 likumprojekts par publisko finanšu pārvaldību  (PFP) 
Parlamentā tika apstādināts, un izdevība izveidot dabas resursu ieņēmumu fondu tāpēc tika zaudēta.
Pastāvīgā kavēšanās šo likumprojektu pieņemšanā liek domāt, ka spēcīgāks līdzekļu devēju atbalsts šo proce -
su būtu paātrinājis. Novērtējumā par budžeta atbalstu Sjerraleonei 2002.–2015. gadā ir secināts: “Ir arī pierādī -
jumi, ka smagi lēmumi par ieņēmumu mobilizēšanu ir atlikti.”
Kaut arī Komisija nevar piespiest parlamentu pieņemt tiesību aktus, tā nav arī mudinājusi īstenot noteiktas 
reformas, kas iekļautas likumprojektos (par dabas resursu ieņēmumu fondu un vienoto valsts kases kontu), 
tās izvirzot par nosacījumiem maksājumu saņemšanai. Ebolas vīruss nopietni apdraudēja valdības un līdzekļu 
devēju spēju darboties 2014. un 2015. gadā. Bet arī šie vai līdzīgi nosacījumi netika iekļauti jaunākajā budžeta 
atbalsta līgumā, kas tika parakstīts 2015. gadā.
44 SVF valsts ziņojums Nr. 14/171, 2014. gada jūnijs; Komisijas makroekonomiskās atbilstības novērtējums attiecībā uz finansēšanas nolīgumu 
Nr. 37419 un apmeklējuma laikā saņemtā informācija no iestādēm un citiem līdzekļu devējiem/dalībniekiem.
45 SVF paziņojums presei Nr. 16/143, 2016. gada 29. marts.3. izcēlums
26 Apsvērumi 
46 
Trijos gadījumos piemērotie īpašie nosacījumi neradīja gaidīto stimulējošo 
ietekmi (sk. 4. izcēlumu ), jo tie jau bija izpildīti, kad tika parakstīts līgums, vai 
tie vienkārši nebija izpildāmi. Tādējādi ar IIM saistītie nosacījumi netika efektīvi 
izmantoti.
Piemēri ar IIM saistītiem nosacījumiem bez stimulējošas ietekmes
Nosacījumi, kas bija izpildīti jau pirms finansēšanas nolīguma parakstīšanas
Centrālāfrikas Republikā ar IIM  saistīti nosacījumi tika ietverti otrajā valsts veidošanas budžeta atbalsta līgumā, 
kas tika parakstīts 2015. gadā. Nosacījumi, kas saistīti ar pirmo mainīgo daļu 2015. gadā (1 miljons EUR) un at -
tiecās uz fiskālo un muitas ieņēmumu mobilizēšanas rīcības plānu nosūtīšanu un īstenošanas uzraudzību, bija 
izpildīti jau pirms finansēšanas nolīguma parakstīšanas 2015.  gada 10.  jūlijā.
Arī Sjerraleonē mainīgās daļas nosacījumi attiecībā uz 2013. gadu bija izpildīti pirms saistītā finansēšanas nolī -
guma parakstīšanas.
Nosacījumu nevarēja izpildīt valsts tiesību aktu dēļ
Nigērā noteiktais mērķis ierobežot atbrīvojumus no nodokļiem attiecībā uz 2013. gada mainīgo daļu izrādījās 
nesasniedzams, jo rādītājā aprakstītos pasākumus valsts tiesību aktu dēļ nebija iespējams īstenot.
Nosacījumi attiecās uz ienākuma nodokļa atbrīvojumu atcelšanu saistībā ar gūto peļņu un uz atskaitāmības 
noteikuma svītrošanu saistībā ar nodokļu uzlikšanu ieguves uzņēmumiem.
Lai izpildītu abus nosacījumus, būtu jāveic izmaiņas Rietumāfrikas Ekonomiskās un monetārās savienības 
Ieguves rūpniecības kodeksa transponēšanā, kas tik īsā laikā (gadu pēc finansēšanas nolīguma parakstīšanas) 
nebija iespējams. Šie juridiskie sarežģījumi budžeta atbalsta līguma izstrādes posmā netika konstatēti.4. izcēlums
27 Apsvērumi 
IIM nosacījumu uzraudzība
47 
Finansēšanas nolīgumi, ar ko īsteno visus piecus revidētos budžeta atbalsta līgu -
mus, kuros ir ietverti ar IIM saistīti nosacījumi (sk. 4. tabulu ), paredzēja pasāku -
mus, lai uzraudzītu un novērtētu šo nosacījumu izpildi. Katrā līgumā šie pasākumi 
bija citādi. Četros gadījumos tie bija noteikti pietiekami labi, lai Komisija varētu 
objektīvi novērtēt partnervalsts atbilstību nosacījumiem. Taču līgumā ar Centrāl -
āfrikas Republiku nebija noteikta pienācīga kārtība, kas Komisija ļautu veikt 
uzrau   dzību (sk. 5. izcēlumu ).
48 
Kopš jauno pamatnostādņu stāšanās spēkā Komisija sagatavo ikgadējo budžeta 
atbalsta ziņojumu46. Tā mērķis ir sniegt pārskatu par ES budžeta atbalsta līgumu 
īstenošanu. Palāta pārbaudīja, cik lielā mērā ikgadējais ziņojums sniedz būtisku 
informāciju par IIM. 2013. gada eksperimentālajā ziņojumā šajā saistībā bija maz 
aprakstošu elementu: vispārēja informācija par valstīm, kas īsteno Ieguves rūpnie -
cības pārredzamības iniciatīvu ( EITI)47, un ieņēmumu rādītāji par katru valsti, kurā 
tiek īstenoti budžeta atbalsta līgumi.46 Starptautiskās sadarbības un 
attīstības ĢD, “ Budget 
support - financial 
implementation, risk 
assessment and selected 
macroeconomic and fiscal 
country results (pilot report) ” 
[Budžeta atbalsts  — finansiālā 
īstenošana, riska novērtēšana 
un atsevišķi 
makroekonomiskie un fiskālie 
rezultāti valstīs 
(eksperimentāls ziņojums)], 
2013.  gads.
47 Ieguves rūpniecības 
pārredzamības iniciatīva ( EITI) 
ir pasaules standarts, kura 
mērķis ir veicināt atklātu un 
atbildīgu dabas resursu 
apsaimniekošanu. Valstis 
īsteno EITI standartu, lai 
nodrošinātu pilnīgu 
informācijas atklāšanu 
valdībām par nodokļiem un 
citiem naftas, gāzes un 
ieguves uzņēmumu veiktajiem 
maksājumiem.
Piemēri labai un sliktai praksei attiecībā uz tādu nosacījumu uzraudzību, kas 
saistīti ar IIM
Mali otrajā valsts veidošanas budžeta atbalsta programmā tika noteikti skaidri ar IIM saistītu nosacījumu uz -
raudzības pasākumi. Par katru rādītāju/apakšrādītāju finansēšanas nolīgumā tika sniegta sīka informācija, tāda 
kā rādītāja pilns apraksts, bāzes dati, mērķi, pārbaudes avoti, atbildīgie dienesti un sagaidāmais datums, kad 
dati būs pieejami. Līdzīgas pozitīvas iezīmes bija arī līgumos ar Nigēru un Sjerraleoni (divos līgumos).
Budžeta atbalsta līgumā, kas 2015. gadā tika noslēgts ar Centrālāfrikas Republiku, Komisija ar valdību vieno -
jās, ka atbilstību IIM nosacījumiem48 tā pārbaudīs ar vēstulēm par nosūtīšanu un īstenošanas ziņojumiem par 
divu ģenerāldirektorātu rīcības plāniem. Tomēr, tā kā finansēšanas nolīgumā nebija noteikti mērķi vai bāzes 
dati saskaņotajiem rādītājiem, pienācīga īstenošanas uzraudzība nebija iespējama, jo nebija standarta, ar kuru 
salīdzināt gūtos panākumus. Konkrētāk, Komisija nebija formulējusi prasības attiecībā uz rīcības plānu kvalitāti 
vai to, cik liela plānu daļa ir jāīsteno, lai varētu uzskatīt, ka rādītāji ir sasniegti.
48 Pirmā mainīgā daļa 2015. gadā: fiskālo un muitas ieņēmumu mobilizēšanas rīcības plānu nosūtīšana un īstenošanas uzraudzība 2015. gadā. Otrā 
mainīgā daļa 2015. gadā: fiskālo un muitas ieņēmumu mobilizēšanas rīcības plānu īstenošanas uzraudzība 2015. gadā un fiskālo un muitas 
ieņēmumu mobilizēšanas rīcības plānu izstrāde 2016.  gadā.5. izcēlums
28 Apsvērumi 
49 
Lai gan nākamajos ziņojumos tika sniegta sīkāka informācija, joprojām ir par 
maz pieminēti budžeta atbalsta līgumi, kuros ir ietverti ar IIM saistīti nosacījumi. 
Piemēram, nav sniegta finanšu informācija par programmām, kas vērstas uz IIM. 
ES ziņojumu sniegšanas atbilstību saistībā ar tās sniegto atbalstu IIM mazina 
fakts, ka nav īpaša obligāta Attīstības palīdzības komitejas ( DAC ) kodeksa49, kas 
attiektos uz nodokļu politiku un nodokļu administrāciju. Tādējādi nav pieejama 
visaptveroša informācija par Komisijas kopējo finansējumu IIM, izmantojot bu -
džeta atbalstu un citus atbalsta veidus.
Politikas dialogs parasti bija labi koordinēts, bet šā 
IIM atbalsta instrumenta efektivitāti mazināja stratēģiskas 
mērķtiecības trūkums un sarežģīti vietējie apstākļi
50 
Komisija uzskata, ka politikas dialogs ir viens no budžeta atbalsta pamatelemen -
tiem. Efektīva dialoga pamatā ir jābūt atbilstības un riska novērtējumiem, kas 
aprakstīti šā ziņojuma iepriekšējā sadaļā, bet ir jāņem vērā arī citu līdzekļu devēju 
uzsāktais dialogs. Budžeta atbalsta pamatnostādnes paredz “pastāvīga dialoga 
stratēģiju”, lai noteiktu efektīvākās dialoga metodes un platformas, kā arī rīcī -
bas programmu. Pamatnostādnēs ir arī norādīts, ka “politikas dialogam ir jābūt 
vērstam uz nodokļu politiku, nodokļu administrāciju un ieņēmumiem, tostarp no 
dabas resursiem”.
51 
Palāta novērtēja, vai Komisija izmantoja dialoga stratēģiju, pamatojoties uz tās 
veiktajiem IIM problēmu un risku novērtējumiem, un vai šī stratēģija ietvēra visas 
pamatnostādnēs minētās prasības. Palāta arī pārbaudīja dialoga biežumu, at -
bilstību un efektivitāti, kā arī tā dokumentēšanu un koordinēšanu ar galvenajiem 
dalībniekiem šajā jomā.
Komisija nebija izstrādājusi dialoga stratēģijas
52 
Politikas dialogs bieži vien notiek sarežģītos apstākļos. Jaunām valdībām nākot 
pie varas vai notiekot negaidītiem pavērsieniem, apņemšanās īstenot ieņēmumu 
reformas un tās līmenis var mainīties. Dialoga nepārtrauktības ziņā grūtības rada 
arī personāla mainība Komisijas delegācijās. Tāpēc ir vajadzīga dialoga stratēģija 
ar skaidri norādītiem mērķiem, lai sekotu līdzi progresam un risinātu par būtis -
kiem atzītos problēmjautājumus. Šāda stratēģija ietvertu, piemēram, problēm -
jautājumus, kuriem jāseko līdzi nākamajā periodā, delegāciju darbinieku pienā -
kumus, galvenos partnerus, ar kuriem jāuzsāk sarunas, platformas, kurās jārisina 
problēmjautājumi, indikatīvu laika grafiku un sagaidāmos rezultātus.49 Ar kreditoru ziņošanas sistēmu 
(CRS) ESAO  Attīstības 
palīdzības komiteja ir 
izstrādājusi vairākus “mērķa 
kodeksus”, kas jāizmanto 
līdzekļu devējiem, ziņojot par 
savām atbalsta plūsmām 
attiecīgajā ESAO  datubāzē, 
kuru vēlāk var izmantot 
statistiskās informācijas 
sagatavošanai par atbalsta 
plūsmām. Kopš 2014. gada tiek 
izmantots fiktīvs kodekss 
15114  brīvprātīgai ziņošanai 
par atbalstu nodokļu politikas 
un nodokļu administrācijas 
jomā.
29 Apsvērumi 
50 “Budžeta atbalsta 
pamatnostādnes”, 2012.  gada 
septembris, 42. lpp.: “Pastāvīga 
dialoga stratēģijai ir 
(..) jānosaka efektīvākās 
dialoga metodes un 
platformas, kā arī rīcības 
programma.”53 
Palāta konstatēja, ka Komisija nebija izstrādājusi politikas dialoga stratēģijas gadī -
jumos, kad tā bija atklājusi konkrētus IIM  problēmjautājumus, kas prasīja risināju -
mu50. Tas attiecas pat uz tādām valstīm kā Sjerraleone, kur Komisija bija atzinusi 
IIM par augstu risku budžeta atbalsta mērķu sasniegšanai.
54 
Lai gan Komisijas PFP atbilstības novērtējumos, finansēšanas nolīgumos un citos 
sagatavošanas dokumentos ir minēti forumi, kuros jānotiek politikas dialogam 
(piemēram, valdības un līdzekļu devēju kopīgās koordinācijas sanāksmes), tajos 
risināmie problēmjautājumi ir norādīti tikai vispārīgi. Tā kā nav dialoga stratēģiju, 
ir grūti objektīvi novērtēt, vai šis budžeta atbalsta komponents efektīvi veicināja 
IIM reformas.
55 
Palāta konstatēja, ka IIM politikas dialogs bija mērķtiecīgāks, ja tas ietvēra īpašus 
nosacījumus (Centrālāfrikas Republikā, Mali, Nigērā un Sjerraleonē), jo šo no -
sacījumu noteikšanai, apspriešanai un tai sekojošai uzraudzībai bija vajadzīgas 
plašas diskusijas ar partnervalstīm. Pārējās revidētajās valstīs dialogs notika 
daudz plašākā kontekstā, tādā kā PFP reformu process, kur IIM bija tikai viens no 
daudziem apspriežamajiem jautājumiem (sk. 40. punktu). Faktiski PFP reformu 
apspriešana ne vienmēr garantēja IIM jautājuma vispusīgu izskatīšanu (piemēru 
sk. 6. izcēlumā ).
Dialogs par PFP ne vienmēr garantēja IIM jautājuma vispusīgu izskatīšanu
Mozambikā politikas dialogs notika koordinācijas grupā, kas pārrunāja vispārējus PFP  problēmjautājumus. 
Ņemot vērā PFP plašo darbības jomu, dažus specifiskus un tehniskus aspektus apsprieda vairākas apakšgru -
pas, tostarp nodokļu apakšgrupa, kas nodarbojās tieši ar tādiem IIM problēmjautājumiem kā fiskālais risks un 
ieņēmumi no dabas resursiem.
Tā kā ES budžeta atbalsta līgums Mozambikā neietvēra ar IIM saistītus mainīgās daļas nosacījumus, Komisija 
nepiedalījās nodokļu apakšgrupā, kas cieši uzraudzīja valsts darbības rezultātus IIM jomā. Tas neapšaubāmi 
mazināja Komisijas iesaistīšanos šajā jomā, jo Komisijas apmeklētajās PFP grupas sanāksmēs tika pārrunāti 
tikai galvenie nodokļu apakšgrupas secinājumi.6. izcēlums
30 Apsvērumi 
Dialogs ar attīstības partneriem parasti bija labi koordinēts, bet sarežģīto 
valsts apstākļu dēļ nenotika regulāri
56 
Partnervalstīs Komisija cieši sadarbojās ar citiem līdzekļu devējiem, kuri sniedz 
budžeta atbalstu51. Līdzekļu devēji tikās vai sazinājās52 pirms kopīgām plānoša -
nas vai pārskatīšanas sanāksmēm, kurās tie izteica un pārrunāja savu nostāju un 
saskaņoja viedokļus. Komisijas veiktā analīze par makroekonomisko un fiskālo 
situāciju, lielākajiem trūkumiem un panākumiem reformu īstenošanā un valdības 
centienos parasti saskanēja ar novērtējumiem, ko sniedza SVF un citi dalībnieki 
attiecīgajā valstī.
57 
Centrālāfrikas Republikā, Nigērā un Sjerraleonē53, ņemot vērā sarežģītos valsts 
apstākļus, politikas dialogs, kas vajadzīgs, lai novērtētu valdības atbilstību ar 
IIM saistītiem nosacījumiem, nenotika regulāri. Tas samazināja šā komponenta 
potenciālu ātri konstatēt un novērst neapmierinošu progresu (sk.  7. izcēlumu ).51 Mauritānijā ES bija vienīgais 
līdzekļu devējs, kas sniedz 
budžeta atbalstu, bet 
PFP problēmjautājumi tika 
pārrunāti un koordinēti ar 
visiem līdzekļu devējiem.
52 Senegālā līdzekļu devēji 
saziņai izmanto īpašu tīmekļa 
vietni.
53 Revīzijas laikā Komisija vēl 
nebija novērtējusi Mali 
panākumus ar IIM saistīto 
attiecīgo nosacījumu izpildē, 
jo tie attiecās tikai uz 
mainīgajām daļām, kas 
izmaksājamas 2016.  un 
2017.  gadā.
Piemēri dialogam, kas nenotika regulāri
Centrālāfrikas Republikā 2010. gadā noteiktā politikas dialoga kārtība nedarbojās kopš politiskās krīzes sāku -
ma 2012. gadā. 2014. gada martā tika izveidota komiteja, lai uzraudzītu publisko finanšu reformu (kas ietvēra 
IIM pasākumus). Lai gan līdzekļu devēji vairākas reizes iestādēm atgādināja par to pienākumiem, komiteja tikās 
tikai vienu reizi — 2014. gada beigās. Tāpēc komitejas pienākumi un dialoga process attiecībā uz valdības at -
bilstību abiem ar IIM saistītajiem nosacījumiem 2015. gada mainīgajā daļā bijā jāpārņem valsts kases komitejai, 
lai gan tas nebija tās kompetencē.
Sjerraleonē 2014. un 2015. gadā politikas dialogu nevarēja uzturēt Ebolas vīrusa izraisītās krīzes dēļ. Turklāt no -
vērtējumā par 2002.–2015. gadā valstij sniegto budžeta atbalstu54 tika secināts, ka ieņēmumu administrācijas 
reformas netika aktīvi atbalstītas ar augsta līmeņa dialogu un apņemšanos, kā tas notika dažās citās jomās, kur 
bija vērojami lielāki panākumi ( EITI, Bezmaksas veselības aprūpes iniciatīva). Kopumā ieņēmumu administrāci -
jas jautājumam dialogā par izpildes novērtēšanas sistēmu netika pievērsta pietiekama uzmanība.
Nigērā, neraugoties uz vairākkārtējiem līdzekļu devēju pieprasījumiem, budžeta atbalsta koordinācijas grupa 
līdz šim vēl nav sākusi darboties, jo divas ministrijas nespēj vienoties par līdzekļu devēju koordinācijas pienā -
kumu sadali. Nebija vienotas sistēmas, lai uzraudzītu panākumus nosacījumu izpildē. Komisija arī atzina, ka tai 
bija grūti noorganizēt sanāksmes ar valdības pārstāvjiem, un ziņoja, ka līdzekļu devēju ieteikumi nebija ņemti 
vērā. Valdībai vienojoties ar Komisiju, 2013. gada mainīgā daļa ietvēra IIM nosacījumu veikt pasākumus, kas 
saskaņā ar valsts tiesību aktiem nebija izpildāmi (sk. 4. izcēlumu ). Šajā gadījumā politikas dialogs šo problēmu 
nekonstatēja.
54 Neatkarīgs novērtējums par budžeta atbalstu Sjerraleonei 2002.–2015. gadā (galīgais ziņojums, 2016. gada aprīlis).7. izcēlums
31 Apsvērumi 
Spēju veidošanas komponents budžeta atbalsta līgumos 
retos gadījumos bija vērsts uz IIM
58 
Administratīvā spēja ir izšķirīga efektīvai ieņēmumu mobilizēšanai Subsahāras 
Āfrikā. Lai gan spēju veidošanas komponents budžeta atbalsta līgumos ir neliels 
salīdzinājumā ar citiem līdzekļiem, kurus Komisijai izmanto, lai nodrošinātu vaja -
dzīgās spējas IIM jomā, budžeta atbalsta pamatnostādnēs ir noteikts, ka nodokļu 
reformas , nodokļu administrācija  un dabas resursu apsaimniekošana  ir īpaši sva -
rīgas spēju veidošanas jomas. Palāta novērtēja, cik lielā mērā Komisija risināja 
vajadzības IIM spēju jomā, izmantojot savus budžeta atbalsta līgumus.
59 
Budžeta atbalsts tika sniegts spēju veidošanai plašākā PFP jomā, kas var ietvert 
arī tiešu vai netiešu atbalstu IIM (sk. 40. punktu). Deviņos no 15 revidētajiem līgu -
miem sešās valstīs (Kaboverdē, Centrālāfrikas Republikā, Mali, Mauritānijā, Nigērā 
un Sjerraleonē) spēju veidošanai tika piešķirti kopumā 60,4 miljoni EUR jeb 4,8 % 
no budžeta atbalstam atvēlētās kopējās summas. Tomēr no budžeta atbalsta 
Komisija piešķīra pavisam nelielu finansējumu spēju veidošanai tieši IIM jomā — 
no Palātas pārbaudītajiem līgumiem tikai viens bija vērsts uz spēju veidošanu ar 
atbalstu, kura kopējā summa sasniedza 3 miljonus EUR. 8. izcēlumā  ir sniegta 
sīkāka informācija par budžeta atbalsta ierobežoto izmantošanu spēju veidošanai 
IIM jomā.
Ierobežots atbalsts spēju veidošanai IIM jomā
Centrālāfrikas Republikā daudziem līdzekļu devējiem ir tehniskās palīdzības programma, lai palīdzētu pārejas 
valdībai atjaunot publisko finanšu pamatfunkcijas. Budžeta atbalsta līgumā Nr. 37458 bija paredzēti 3 miljo -
ni EUR, lai īstenotu reformas, kas vajadzīgas ieņēmumu nodrošināšanai. Tam bija jābūt vienam notrīs pīlāriem 
līgumā, kura mērķis bija garantēt vajadzīgo sinerģiju nestabilajā situācijā, kas valda valstī. Bija paredzēts, ka 
šis atbalsts papildinās citus tehniskās palīdzības projektus, kas tika īstenoti šajā jomā. Tomēr praksē tas nekad 
netika izdarīts.8. izcēlums
32 Apsvērumi 
Komisijai nebija piemērotu instrumentu, lai sniegtu 
pierādījumus, ka ES budžeta atbalsts palīdzēja uzlabot 
IIM partnervalstīs
60 
Kopš 2012. gada, kad stājās spēkā Komisijas jaunā budžeta atbalsta pieeja, šis 
atbalsta veids kopā ar citām ES iniciatīvām ir izrādījies svarīgs instruments, lai pa -
līdzētu partnervalstīm uzlabot savu IIM  (sk.  1. attēlu ). Šajā iedaļā Palāta analizēja, 
vai Komisija izmanto tādus rādītājus un novērtēšanas paņēmienus, kas varētu 
parādīt, vai budžeta atbalsts ir tiešām veicinājis IIM revidētajās valstīs.
61 
Palāta konstatēja, ka Komisija izmanto augsta līmeņa ietekmes rādītājus. Lai gan 
tie ir piemēroti vispārējā progresa uzraudzībai IIM jomā, tos var ietekmēt daudzi 
ārējie faktori un tie nevar parādīt tiešos rezultātus un iznākumu, ko radījis tieši 
budžeta atbalsts. Tādējādi tie skaidri neparāda, vai budžeta atbalsts pozitīvi vai 
negatīvi iespaidoja IIM  revidētajās valstīs.
62 
Viens standarta rādītājs, ko Komisija izmanto panākumu novērtēšanai IIM jomā, 
ir ieņēmumu un IKP  attiecība55, kas parāda iekasēto ieņēmumu attiecību pret 
valsts saimnieciskās darbības rezultātiem. Palāta analizēja, kā šis rādītājs mainī -
jās 2007.–2014. gadā. Lai gan sešās no deviņām revidētajām valstīm šī attiecība 
šajā periodā pieauga56, kopš 2012. gada beigām, kad stājās spēkā jaunā pieeja, 
nekādas acīmredzamas izmaiņas nav vērojamas (sk. 2. attēlu ). Tomēr šā rādītāja 
vērtības nevar saistīt ar budžeta atbalstu vai jebkādu citu līdzekļu devēju darbību, 
jo to ietekmē daudzi faktori. Piemēram, Mauritānijā no 2011. līdz 2012. gadam šis 
rādītājs būtiski palielinājās — galvenokārt tādēļ, ka 2011. gadā tika gūti rekordlieli 
ieguves rūpniecības ieņēmumi no eksporta57. Pretēja situācija bija vērojama Cen -
trālāfrikas Republikā, kur politiskās un drošības krīzes dēļ rādītājs pēc 2012. gada 
strauji samazinājās. Mozambikā rādītāja izmaiņas no 2012. līdz 2013. gadam bija 
lielākas nekā parasti, bet tas galvenokārt bija saistīts ar neplānotu kapitāla pieau -
gumu no gāzes ieguves koncesiju pārdošanas58.55 Šo rādītāju izmanto arī SVF un 
Pasaules Banka.
56 Skaidrākam priekšstatam 
Palāta izmantoja ieņēmumus 
bez līdzekļu devēju dotācijām.
57 SVF valsts ziņojums Nr. 12/323, 
piektais pārskats, 2012. gads.
58 SVF valsts ziņojums Nr. 14/148, 
otrais pārskats, 2014. gads.
33 Apsvērumi 
63 
Nigēra bija vienīgā valsts, kurā pēc 2012. gada bija vērojama samērā konsekventa 
pozitīva tendence. Saskaņā ar SVF sniegto informāciju pieaugums 2013. gadā bija 
galvenokārt saistīts ar ārkārtas ieņēmumiem no naftas nozares. Rādītāja izmaiņas 
lielākajā daļā pārējo valstu šajā periodā bija nepastāvīgākas. 2. attēlsIeņēmumu un IKP attiecības dinamika no 2007 . līdz 2014. gadam
Subsahāras ĀfrikaKaboverdeSjerraleone*MauritānijaRuandaCentrālāfrikas Republika*SenegālaMozambikaNigēra*Mali*
2014. g. 2013. g. 2012. g. 2011. g. 2010. g. 2009. g. 2008. g. 2007. g.30
25
20
15
10
5
0
* Valstis ar IIM rādītājiem.
Avots:  SVF “Reģionu ekonomikas attīstības perspektīvas”, 2015. gada oktobris. Dati par Mauritāniju — no “Āfrikas ekonomikas attīstības perspek -
tīvas”, 2012., 2014. un 2016. gads/Eiropas Revīzijas palāta (aplēse).
34 Apsvērumi 
64 
Vēl viens rādītāju kopums, ko izmantoja Komisija, lai novērtētu uzlabojumus 
nodokļu sistēmā, ir ņemts no PEFA  sistēmas. Palāta analizēja trīs ar IIM  saistītus 
PEFA  rādītājus59, ar ko novērtē nodokļu pārredzamību, reģistrāciju un iekasēšanu. 
Šie rādītāji sniedz informāciju par svarīgiem nodokļu politikas un administrācijas 
aspektiem. Tomēr šīs revīzijas vajadzībām tiem ir maza informatīvā vērtība, jo at -
tiecībā uz periodu pēc 2012. gada (kad tika apstiprinātas jaunās budžeta atbalsta 
pamatnostādnes) tie ir pieejami tikai par divām valstīm (Mauritāniju un Sjerraleo -
ni). 5. tabula  uzrāda vispārēju uzlabojumu, salīdzinot pirmo un otro PEFA  novēr -
tējumu — tie tika veikti attiecīgi par 2006.–2008. gadu un 2010.–2012. gadu60. 
Situācija abās valstīs, par kurām ir pieejama informācija pēc 2012. gada, ir šāda:
— ziņojumā par Mauritāniju nevienā no trim rādītājiem nav uzrādīti uzlabojumi 
salīdzinājumā ar 2008. gadu;
— attiecībā uz Sjerraleoni kopš 2010. gada ir būtiski uzlabojies tikai nodokļu 
iekasēšanas rādītājs.5. tabula59 Komisijas pamatnostādnes, 
37. lpp.: “Komisija izmanto 
PEFA  PFP  rezultātu 
novērtēšanas sistēmu kā 
vēlamo instrumentu, lai 
novērtētu PFP  sistēmas kvalitāti 
valstī. Ar PEFA  PFP sistēmu tiek 
mērīti PFP  sistēmas darbības 
rezultāti, izmantojot 
28 rādītājus, kas sadalīti sešās 
pamatdimensijās, un tiek 
novērtēta PFP  trūkumu 
iespējamā ietekme uz 
PFP budžeta izpildes rezultātu 
trim līmeņiem vidējā termiņā.” 
Uz nodokļu administrāciju 
PEFA  sistēmā attiecas četri 
rādītāji, kas novērtē “kopējos 
ieņēmumus salīdzinājumā ar 
sākotnēji apstiprināto budžetu” 
(PI-3), “nodokļu maksātāju 
pienākumu un saistību 
pārredzamību” (PI-13), 
“nodokļu maksātāju 
reģistrācijas un nodokļu 
novērtēšanas pasākumu 
efektivitāti” (PI-14) un “nodokļu 
maksājumu iekasēšanas 
efektivitāti” (PI-15).
60 Pēdējais gads, kad tika veikts 
PEFA  novērtējums, katrai valstij 
atšķiras — tas var būt 2007. līdz 
2014.  gads.
Izmaiņas PEFA  novērtējumā
PEFA1 rādītājsPI-13 “Nodokļu maksātāju pienāku -
mu un saistību pārredzamība”PI-14 “Nodokļu maksātāju reģis -
trācijas un nodokļu novērtēšanas 
pasākumu efektivitāte”PI-15 “Nodokļu maksājumu iekasēša -
nas efektivitāte”
Pirmais 
pieejamais 
ziņojumsOtrais 
pieejamais 
ziņojumsTrešais 
pieejamais 
ziņojumsPirmais 
pieejamais 
ziņojumsOtrais 
pieejamais 
ziņojumsTrešais 
pieejamais 
ziņojumsPirmais 
pieejamais 
ziņojumsOtrais 
pieejamais 
ziņojumsTrešais 
pieejamais 
ziņojums
Kaboverde 2007. g. - B 2007. g. - A 2007. g. - D+
Centrālāfrikas Republika22008. g. - D+ 2010. g. - C 2008. g. - D+ 2010. g. - C 2008. g. - D+ 2010. g. - D+
Mali22006. g. - C+ 2010. g. - B 2006. g. - C 2010. g. - C+ 2006. g. - C+ 2010. g. - C+
Mauritānija 2008. g. - B 2014. g. - B 2008. g. - C+ 2014. g. - C 2008. g. - D+ 2014. g. - D+
Mozambika 2006. g. - B 2008. g. - B+ 2010. g. - A 2006. g. - C+ 2008. g. - B 2010. g. - A 2006. g. - D+ 2008. g. - D+ 2010. g. - C+
Nigēra22008. g. - C 2012. g. - C+ 2008. g. - C 2012. g. - C 2008. g. - D+ 2012. g. - D+
Ruanda 2007. g. - A 2010. g. - A 2007. g. - B+ 2010. g. - A 2007. g. - D+ 2010. g. - D+
Senegāla 2007. g. - B 2011. g. - B 2007. g. - C+ 2011. g. - B 2007. g. - 2011. g. - D+
Sjerraleone22007. g. - C+ 2010. g. - B 2014. g. - B 2007. g. - C 2010. g. - B 2014. g. - B+ 2007. g. - D+ 2010. g. - D+ 2014. g. - B+
1  Saskaņā ar PEFA  sistēmu tiek novērtētas publiskās finanšu pārvaldības stiprās un vājās puses un sniegts ziņojums par tiem, pašlaik izmantojot 
31 darbības rezultātu rādītāju, kas sīkāk iedalīti 94 dimensijās. Katra rādītāja un dimensijas darbības rezultātus novērtē četru punktu skalā no 
A līdz D.
2 Valstis ar IIM rādītājiem.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
35 Apsvērumi 
65 
Iepriekš minētie konstatējumi liecina, ka Komisijas izmantotie ar IIM saistītie 
augsta līmeņa rādītāji nesniedz pietiekamu un būtisku informāciju par budžeta 
atbalsta relatīvo ieguldījumu revidēto valstu IIM. Šie novērojumi atbilst citiem 
neseniem novērtējumiem par šo atbalsta sniegšanas līdzekli, kuri nevarēja pie -
rādīt jebkādu būtisku pozitīvu vai negatīvu ietekmi uz IIM līmeni. Dānijas Starp -
tautiskās attīstības aģentūras ( Danida ) veiktajā novērtējumā, kas tika publicēts 
2014. gadā, ir pārskatīti vairāki valstu pētījumi, konkrēti novērtējumi un tematiski 
pētījumi par budžeta atbalsta līgumiem. Tajā ir secināts, ka “budžeta atbalsta 
darbībām, šķiet, nav bijusi nekāda būtiska ietekme uz iekšzemes ieņēmumu ieka -
sēšanas līmeni”. Savukārt Nīderlandes Ārlietu ministrijas Politikas un operāciju no -
vērtēšanas departaments  (IOB) 2011. gadā tieši tāpat secināja, ka nav pierādījumu 
par budžeta atbalsta “pozitīvo ietekmi uz nodokļu ieņēmumiem61”.
66 
Arī novērtējumā par 2002.–2015. gadā sniegto budžeta atbalstu Sjerraleonei ne -
tika pausta pietiekama pārliecība par ietekmi uz IIM: “saistība ar budžeta atbal -
stu a priori  šķiet vāja”62. Novērtējumā ir arī norādīts, ka “ir izrādījies neiespējami 
parādīt cēloņsakarību attiecībā uz demotivāciju, ko budžeta atbalsts varētu radīt 
ieņēmumu mobilizēšanai”.
67 
Lai pierādītu, ka budžeta atbalsta līgumiem ir tieša ietekme uz IIM, būtu jāizveido 
piemēroti datu vākšanas rīki un detalizēti jānovērtē konkrētas nodokļu sistēmas 
jomas, veicot salīdzināšanu laika gaitā un gūtos panākumus attiecinot uz budžeta 
atbalsta atsevišķiem komponentiem. Viens šāds rīks ir TADAT  (sk.  24. punktu), kas 
sniedz īpašu novērtējumu par valstu nodokļu administrācijas sistēmām, proce -
siem un iestādēm. Tomēr šis rīks vēl aizvien ir eksperimentāls — līdz šim ir novēr -
tēti nodokļu sistēmu galvenie komponenti 17  valstīs.61 Pārskats par budžeta atbalsta 
novērtējumiem, Danida  
(2014. gads), un pārskats par 
budžeta atbalstu 2000.–
2011. gadā, Politikas un 
operāciju novērtēšanas 
departaments ( IOB), Ārlietu 
ministrija, Nīderlande.
62 Neatkarīgs novērtējums par 
budžeta atbalstu Sjerraleonei 
2002.–2015. gadā, 73. lpp.
36
 Secinājumi  
un ieteikumi
68 
Iekšzemes ieņēmumu mobilizēšana (IIM) ir valsts ieņēmumu veidošana no iekšze -
mes resursiem — ar nodokļiem saistītiem vai nesaistītiem avotiem. Jaunattīstības 
valstu IIM uzlabošana ir izšķirīgs to ilgtspējīgas attīstības faktors un tādējādi arī 
viena no ES attīstības politikas prioritātēm. Eiropas Savienība atbalsta IIM šajās 
valstīs, izmantojot vairākus atbalsta veidus, tostarp budžeta atbalstu. Aptuveni 
20 % no attīstībai paredzētā ES finansējuma tiek novirzīti, izmantojot budžeta at -
balstu, un lielākais atbalsta saņēmējs ir Subsahāras Āfrika. Uzlabota IIM bija viens 
no pieciem galvenajiem attīstības uzdevumiem, kam tika piemērota Komisijas 
jaunā pieeja budžeta atbalstam, kura tika pieņemta 2012. gadā.
69 
Šajā revīzijā Palāta pārbaudīja, vai Komisija efektīvi izmantoja budžeta atbal -
sta līgumus, lai atbalstītu IIM  Subsahāras Āfrikas valstīs ar zemiem un vidējiem 
ienākumiem. Palāta konstatēja, ka Komisijas jaunā pieeja palielināja šā atbalsta 
veida potenciālu efektīvi atbalstīt IIM, taču plānošanas un īstenošanas nepilnī -
bas neļāva šo potenciālu pilnībā izmantot. Turklāt, analizējot pieejamos datus 
un novērtējumus, Palāta atklāja, ka trūkst piemērotu uzraudzības instrumentu, 
kas nodrošinātu datus, lai varētu novērtēt, cik lielā mērā budžeta atbalsts veici -
nāja vispārējus uzlabojumus attiecībā uz IIM revidētajās valstīs. Pamatojoties uz 
šiem elementiem, Palāta secina, ka Komisija vēl nav efektīvi izmantojusi budžeta 
atbalsta līgumus, lai atbalstītu IIM  Subsahāras Āfrikas valstīs ar zemiem un vidēji 
zemiem ienākumiem.
37 Secinājumi un ieteikumi  
70 
Plānojot budžeta atbalsta darbības, Komisija IIM jautājumam neveltīja pietiekamu 
uzmanību. Lai gan jaunā pieeja ir uzskatāma par uzlabojumu, jo tā nodrošināja 
iekšzemes ieņēmumu mobilizēšanas uzlabotu novērtēšanu partnervalstīs un 
saistīto risku analīzi, praksē tas ne vienmēr tika izdarīts vispusīgi. Budžeta atbalsta 
plānošanā būtiska nozīme ir valstu novērtējumiem, jo tie palīdz Komisijai apzināt 
svarīgākos problēmjautājumus, kas jāņem vērā izmaksas nosacījumos, spēju vei -
došanā un politikas dialogā, ko tā izmanto līdztekus finansēšanai. Tomēr Palātas 
revidētajos novērtējumos, kas tika veikti sadarbībā ar citiem līdzekļu devējiem, 
nebija ietverti būtiski nodokļu politikas un administrācijas aspekti, kas minēti 
Komisijas pamatnostādnēs. Turklāt nebija novērtēti galvenie riski, kas saistīti ar 
atbrīvojumiem no nodokļiem, nodokļu iekasēšanu un pārskaitīšanu un nenodok -
ļu ieņēmumiem no dabas resursiem (sk. 19.–38. punktu).
1. ieteikums. Stiprināt IIM novērtējumus un riska analīzi
a) Pirms jauno budžeta atbalsta līgumu un izmaksu apstiprināšanas Komisijai 
jānodrošina, ka IIM novērtējumi ir visaptveroši un tiek konsekventi īstenoti. 
Konkrētāk, tai jāpārbauda, vai novērtējumi aptver visus attiecīgos nodokļu 
politikas un administrācijas aspektus, kas aprakstīti tās budžeta atbalsta pa -
matnostādnēs. Ja nav pieejama atbilstoša statistika un dati, arī tas ir jānorāda 
novērtējumos, jo šādas ziņas var sniegt vērtīgu informāciju par vajadzībām 
spēju veidošanas jomā partnervalstīs.
b) Komisijai ir nekavējoties jāpabeidz riska novērtēšanas sistēmas izveide, tajā 
ietverot riskus, kas saistīti ar nenodokļu ieņēmumiem un atbrīvojumiem no 
nodokļiem. Tai jāpaplašina informācijas avoti, kurus izmanto, lai atbildētu 
uz 38. riska novērtēšanas jautājumu par nodokļu ieņēmumiem, ietverot arī 
PEFA  PI-14 un PI-15 rādītājus attiecībā uz nodokļu novērtēšanu un iekasēša -
nu. IIM novērtējumos kā informācijas avots ir jāizmanto arī TADAT , ja tas ir 
pieejams.
38 Secinājumi un ieteikumi  
71 
Tikai piecos no 15 revidētajiem budžeta atbalsta līgumiem par nosacījumu 
budžeta atbalsta līdzekļu izmaksai Komisija izvirzīja īpašu IIM reformu veikšanu. 
Lai gan par attaisnojumu ar IIM saistītu nosacījumu trūkumam budžeta atbalsta 
līgumos varētu izmantot darba dalīšanu starp līdzekļu devējiem, Palāta neatrada 
pierādījumus tam, ka šā lēmuma pamatā būtu bijis novērtējums par citu līdzekļu 
devēju iesaistīšanos šajā jomā.
72 
Palāta arī konstatēja, ka īpašie nosacījumi ne vienmēr efektīvi veicināja IIM refor -
mas, jo tie bija vai nu pārāk viegli izpildāmi, vai nebija izpildāmi vispār, tādējādi 
mazinot partnervalstu motivāciju īstenot reformas. Labas pārvaldības un attīs -
tības līgumos ar IIM saistīti nosacījumi nebija iekļauti. Tas ir pretrunā Komisijas 
teiktajam, ka, izmantojot šo budžeta atbalsta veidu, lielāka uzmanība būtu 
jāpievērš IIM. Kopumā IIM nosacījumi nebija pietiekami izmantoti nekāda veida 
budžeta atbalsta līgumos, un tas nesaskan ar centrālo lomu, kas it kā piešķirta 
IIM (sk.  39.–47.  punktu).
2. ieteikums. Stiprināt ar IIM saistītu izmaksas nosacījumu 
izmantošanu
Turpmākajos budžeta atbalsta līgumos Komisijai lielāka uzmanība ir jāpievērš 
IIM lomai īpašajos izmaksas nosacījumos saistībā ar mainīgajām daļām:
a) labas pārvaldības un attīstības līgumus mērķtiecīgāk virzīt uz IIM, plašāk 
izmantojot ar IIM saistītos nosacījumus, īpaši valstīs, kur šīs jomas jautājumi 
netiek pienācīgi risināti ar citiem ES atbalsta veidiem un/vai to nedara citi 
attīstības partneri.
b) nodrošinot, ka mainīgajās daļās izmantotie IIM nosacījumi efektīvi veicina IIM, 
ir sasniedzami un izpildāmi, tāpēc pastāv lielāka iespēja, ka tie nodrošinās 
partnervalstīm vajadzīgos stimulus straujāk īstenot plānotās reformas.
39 Secinājumi un ieteikumi  
73 
Ikgadējos budžeta atbalsta ziņojumos Komisija sniedz noderīgu kvantitatīvu 
pārskatu par ES budžeta atbalsta līgumu īstenošanu. Tomēr, lai gan IIM ir jaunās 
budžeta atbalsta pieejas galvenais elements, ziņojumos ir sniegts pārāk maz in -
formācijas par ES atbalstu IIM, izmantojot šo atbalsta veidu (sk. 48 un 49. punktu).
3. ieteikums. Stiprināt ziņojumu sniegšanu par budžeta 
atbalsta izmantošanu, lai uzlabotu IIM
Sākot ar 2017. gadu, Komisijai savos budžeta atbalsta līgumos ir jāsniedz vairāk 
informācijas par budžeta atbalsta līgumu izmantošanu IIM vajadzībām. Proti, zi -
ņojumos varētu ietvert informāciju par to līgumu skaitu, veidu un vērtību, kuriem 
iekšzemes ieņēmumu mobilizēšana ir konkrēts mērķis, kā arī gadījumu izpētes, 
kas parāda budžeta atbalsta ieguldījumu IIM  uzlabošanā partnervalstīs.
74 
Politikas dialogs IIM jomā bija mērķtiecīgāks, ja tas ietvēra īpašus nosacījumus, jo 
šo nosacījumu noteikšanai, apspriešanai un tai sekojošai uzraudzībai bija vaja -
dzīgas plašas diskusijas ar partnervalstīm. Tomēr sarežģīto vietējo apstākļu dēļ 
politikas dialogs nenotika regulāri, un tas mazināja tā potenciālu ātri konstatēt 
un novērst neapmierinošu progresu nosacījumos paredzēto reformu īstenoša -
nā. Komisija neizstrādāja stratēģijas politikas dialoga veidošanai par konkrētiem 
IIM problēmjautājumiem, noteiktām prioritātēm, mērķiem, sarunu partneriem un 
laika grafiku (sk.  50.–57.  punktu).
4. ieteikums. Stiprināt politikas dialoga komponentu 
IIM jomā
Komisijai ir jāizstrādā dialoga stratēģijas turpmākajiem budžeta atbalsta līgu -
miem, skaidri norādot risināmos problēmjautājumus (tostarp IIM), sarunu partne -
rus, sagaidāmos rezultātus/iznākumu un indikatīvu laika grafiku. Pēc tam Komisi -
jai ir jānovērtē, cik veiksmīgi ir sasniegti šo dialoga stratēģiju mērķi.
40 Secinājumi un ieteikumi  
75 
Administratīvā spēja ir svarīgs aspekts efektīvai ieņēmumu mobilizēšanai Subsa -
hāras Āfrikā. ES budžeta atbalsts ietvēra ļoti nelielu finansējumu vajadzīgo spēju 
veidošanai — tikai 0,2 % no revidēto līgumu kopējās vērtības bija spēju veido -
šanas līdzekļi, kas tieši piešķirti tikai un vienīgi ieņēmumu mobilizēšanai. Turklāt 
attiecīgā partnervalsts šo summu tā arī neizmantoja (sk. 58. un 59. punktu).
5. ieteikums. Stiprināt spēju veidošanas izmantošanu 
IIM jomā
Attiecībā uz visiem pašreizējiem un turpmākajiem budžeta atbalsta līgumiem, 
kuros ietverts spēju veidošanas komponents saistībā ar IIM, Komisijai ir jāpalielina 
partnervalstu informētība par šā atbalsta pieejamību un jāveicina tā izmantošana, 
it sevišķi, lai risinātu spēju veidošanas vajadzības, kurām vēl nav pievērsušies citi 
līdzekļu devēji.
76 
Tiešas saiknes izveide starp budžeta atbalstu un panākumiem IIM jomā pašlaik 
nav iespējama. Pieejamie dati, kas ir Komisijas rīcībā, lai tā varētu sekot līdzi 
progresam IIM jomā, ir augsta līmeņa ietekmes rādītāji, kurus var ietekmēt daudzi 
ārējie faktori. Tāpēc tie nevar parādīt rezultātus un iznākumu, ko radījis budžeta 
atbalsts. Šie novērojumi atbilst citiem neseniem novērtējumiem par šo atbalsta 
sniegšanas līdzekli, kuri nevarēja pierādīt jebkādu būtisku pozitīvu vai negatīvu 
ietekmi uz IIM līmeni (sk. 60.–69. punktu).
6. ieteikums. Novērtēt budžeta atbalsta ietekmi
Turpmākajos budžeta atbalsta novērtējumos Komisijai ir jācenšas sniegt skaidrus 
secinājumus (pamatojoties uz detalizētākiem datiem) par to, kā budžeta atbalsta 
darbības varētu būt veicinājušas uzlabojumus iekšzemes resursu mobilizēšanā 
atbalsta saņēmējvalstīs. Konkrēti, novērtējumos ir jāņem vērā ieguldījums, ko 
snieguši ar IIM saistītie īpašie nosacījumi.
Šo ziņojumu 2016. gada 13. decembra sēdē Luksemburgā pieņēma III apakšpalā -
ta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Karel PINXTEN .
 Revīzijas palātas vārdā —
 Klaus-Heiner LEHNE
 priekšsēdētājs

41
 Pielikumi
Budžeta atbalsta daļa kopējās divpusējās OAP saistībās
2010. g. 2011. g. 2012. g. 2013. g. 2014. g.
Beļģija 0,77 % 0,72 % 2,30 % 3,19 % 2,50 %
Čehijas Republika – 0,00 % 0,00 % 0,09 % 1,52 %
Dānija 6,06 % 6,08 % 2,19 % 0,00 % 3,83 %
Vācija 2,33 % 5,08 % 0,76 % 0,28 % 1,29 %
Īrija 14,31 % 10,76 % 11,82 % 8,13 % 2,30 %
Grieķija 2,12 % 2,78 % 3,99 % 0,00 % 1,04 %
Spānija 5,82 % 2,82 % 0,92 % 3,25 % 1,33 %
Francija 2,37 % 6,25 % 1,86 % 4,73 % 2,86 %
Itālija 0,55 % 0,04 % 0,68 % 1,09 % 1,28 %
Luksemburga 0,00 % 0,49 % 0,55 % 0,66 % 3,21 %
Nīderlande 2,73 % 0,78 % 0,00 % 0,00 % 0,67 %
Austrija 1,03 % 1,78 % 1,91 % 0,70 % 0,69 %
Polija 0,00 % 0,00 % 0,00 % 0,00 % 0,00 %
Portugāle 1,33 % 1,16 % 0,94 % 0,94 % 0,55 %
Slovēnija – – 0,05 % 0,00 % 0,00 %
Slovākija 0,00 % 0,00 % 0,00 % 0,00 % 0,00 %
Somija 3,25 % 2,71 % 8,16 % 1,99 % 3,75 %
Zviedrija 0,38 % 0,36 % 0,00 % 3,33 % 2,39 %
Apvienotā Karaliste 4,06 % 6,97 % 4,79 % 3,84 % 1,65 %
ES iestādes 18,20 % 8,61 % 12,02 % 12,31 % 9,31 %
Vidēji ES 3,63 % 3,02 % 2,65 % 2,23 % 2,01 %
Vidēji ES bez iestādēm 2,77 % 2,71 % 2,15 % 1,70 % 1,62 %
Avots:  http://stats.oecd.orgI pielikums
42 Pielikumi 
Revīzijai izraudzītās valstis un budžeta atbalsta līgumi1
ValstsSaistību 
summa  
(EUR)Budžeta atbalsta 
līguma veidsLēmuma 
atsauces 
Nr.Vai ir IIM 
rādītāji?Summa, kas at -
karīga no IIM  
(EUR)Papildu atbalsts 
budžeta atbalsta 
programmā  
(EUR)
1 Kaboverde 34 000 000Laba pārvaldība un 
attīstība23892 Nē 0 4 500 000
2 Centrālāfrikas Republika 33 000 000 Valsts veidošana 37458 Nē 0 3 000 000
3 Centrālāfrikas Republika 40 000 000 Valsts veidošana 38108 Jā 3 000 000 0
4 Mali 225 000 000 Valsts veidošana 24692 Nē 0 10 000 000
5 Mali 220 000 000 Valsts veidošana 38388 Jā 16 000 000 4 000 000
6 Mauritānija 46 000 000 Valsts veidošana 22576 Nē 0 7 300 000
7 Mozambika 200 000 000Laba pārvaldība un 
attīstība38077 Nē 0 0
8 Nigēra 141 000 000 Valsts veidošana 24422 Jā 6 000 000 11 000 000
9 Ruanda 40 000 000 Nozares reforma 23259 Nē 0 4 000 000
10 Ruanda 30 000 000 Nozares reforma 24780 Nē 0 2 000 000
11 Ruanda 4 000 000 Nozares reforma 37416 Nē 0 0
12 Senegāla 53 500 000 Nozares reforma 24569 Nē 0 5 000 000
13 Senegāla 60 050 000 Nozares reforma 38172 Nē 0 3 000 000
14 Sjerraleone 35 920 000 Valsts veidošana 24389 Jā 2 700 000 1 620 000
15 Sjerraleone 85 000 000 Valsts veidošana 37419 Jā 5 000 000 5 000 000
Kopā 1 247 470 000 32 700 000 60 420 000
IIM nosacījumi izraudzītajos līgumos
Saistību summa  
(EUR)% Līgumu skaits %
Budžeta atbalsta līgumi bez IIM nosacījumiem 532 470 000 42,68 % 10 66,67 %
Budžeta atbalsta līgumi ar IIM nosacījumiem 715 000 000 57 ,32 % 5 33,33 %
Izraudzīto līgumu veids
Saistību summa  
(EUR)% Līgumu skaits %
Labas pārvaldības un attīstības līgumi 234 000 000 19 % 2 13 %
Nozares reformu līgumi 187 550 000 15 % 5 33 %
Valsts veidošanas līgumi 825 920 000 66 % 8 54 %
1 Komisijas tabula “Budžeta atbalsta darbību saistību un izmaksu kontrole 2014.–2015. gadā”, CRIS  dati, ERP veiktā pārbaude.
Avots:  Eiropas Komisija, Eiropas Revīzijas palāta (aplēse).II pielikums
43 Komisijas un EĀDD atbildes
Kopsavilkums
III
Komisija uzskata, ka IIM ir pienācīgi nostiprināta budžeta atbalsta formulēšanā un īstenošanā. Ietekme ir sagaidāma 
vidējā termiņā aptuveni 5 līdz 10 gadu laikā.
IV
Novērtējumi, uz kuriem atsaucas Palāta, ir noderīgas koncepcijas iekšzemes ieņēmumu mobilizēšanai, un dažas no 
tām (piemēram, atbrīvojumu no nodokļiem izmaksas un ietekme, nodokļu instrumentu izmantošanas efektivitāte) 
ir tikai paretam pieejamas pētījumu dokumentos, nevis tās sistemātiski sagatavo kāda iestāde. Novērtējumos, ko 
veic darbību sagatavošanas laikā, ir jāņem vērā valsts apstākļi (valsts veidošanas līgumu vajadzībām), kā arī datu un 
informācijas pieejamība.
Komisija uzskata, ka budžeta atbalsta darbību formulēšanā IIM ir pievērsta pienācīga uzmanība.
V
Kaut gan paziņojumā un pamatnostādnēs norādīts, ka IIM jāpievērš vairāk uzmanības (viens no pieciem galvenajiem 
attīstības uzdevumiem, kas jārisina), tajos nav noteikta prasība, ka katrai darbībai jābūt konkrētam ar IIM saistītam 
mērķim. Koncentrēšanās uz IIM ir atkarīga no valsts apstākļiem, darbības būtības un iespējām uzlabot IIM.
Komisija uzskata, ka IIM tiek sistemātiski novērtēta visos budžeta atbalsta līgumos, pat tad, ja tas nav mainīgās daļas 
rādītājs. Budžeta atbalsta darbības ietvaros visi rādītāji izpildes novērtēšanas sistēmā (ne tikai mainīgās daļas rādī -
tāji) tiek rūpīgi uzraudzīti.
VI
Sagatavojot politikas dialogu un lemjot par to, kādā formā tas notiks, ir jāņem vērā valsts apstākļi un politiskais jutī -
gums, kā arī konkrētu aspektu konfidencialitāte.
ES delegāciju darbinieki ir uzturējuši politikas dialogu ļoti sarežģītos apstākļos krīžu skartajās valstīs. Politikas dia -
loga regularitāte un forma tika pielāgota apstākļiem.
VII
Ar ES budžeta atbalsta līgumiem sistemātiski tiek risinātas spēju veidošanas vajadzības, un bieži vien atbalsts ir 
ietverts finansēšanas nolīgumā. To papildina atsevišķi spēju veidošanas pasākumi, kurus finansē, izmantojot projek -
tus vai citas darbības reģionālā vai pasaules līmenī. Revīzijai atlasītajā izlasē tikai neliels elements bija tieši saistīts ar 
IIM, bet ļoti liela daļa no spēju veidošanas pasākumiem ir vērsta uz publisko finanšu pārvaldību, kas ietver arī IIM.
Pierādījumu sniegšana par to, ka budžeta atbalsts ir veicinājis IIM un citu mērķu sasniegšanu, ir analītiski sarežģīts 
jautājums, kuru Komisija risina ESAO/ DAC  budžeta atbalsta novērtēšanas metodikas ietvaros.
Komisijas un EĀDD atbildes 44
Ievads
02
Komisija atzīst, ka galvenā atbildība par savas ieņēmumu sistēmas un politikas veidošanu atbilstoši saviem ekonomi -
kas un politikas apstākļiem un izvēlēm ir jāuzņemas valstīm pašām. Šīs izvēles ietekmē nodokļu bāzes plašumu.
Komisija uzskata, ka tiešo un netiešo nodokļu līmeņa un šo nodokļu samēra, nodokļu bāzes un nodokļu sloga 
sadalījuma noteikšana, ņemot vērā tautsaimniecības struktūru, ilgtspējīgu ieņēmumu gūšanas potenciālu un valsts 
sociālās vajadzības, ir partnervalstu ziņā. Kad tas ir nepieciešams, Komisija iesaistās, izmantojot politikas dialogu.
03
Kaut gan ir jāpiekrīt, ka ir nepieciešams mobilizēt iekšzemes resursus, lai attīstība būtu ilgtspējīga, ir arī jāatzīst, ka 
nodokļu sistēmas bieži vien tiek uzskatītas par valsts suverenitātes jautājumu, kas tādējādi ir politiski jutīgs.
1. izcēlums. Galvenie attīstības uzdevumi, ko risina ar budžeta atbalstu
5)
Komisija piekrīt, ka IIM ir viens no galvenajiem attīstības uzdevumiem, taču nestabilās situācijās tā ne vienmēr ir 
tūlītēja prioritāte politikas vai politiskajā dialogā. Svarīgs ir reformu secīgums.
2. izcēlums. Eiropas Komisijas nodrošinātā budžeta atbalsta veidi
1. Labas pārvaldības un attīstības līgumi
Seši no minētajiem 17 līgumiem ir labas pārvaldības un attīstības līgumi Subsahāras Āfrikā, kas noslēgti saskaņā ar 
jauno politiku. Pārējās 11 darbības ir vispārējā budžeta atbalsts, kas piešķirts pirms jauno pamatnostādņu pieņemša -
nas un atšķiras no labas pārvaldības un attīstības līgumiem.
Apsvērumi
19
Pamatnostādnēs ir minētas noderīgas koncepcijas iekšzemes ieņēmumu mobilizēšanai. Dažas no šīm koncepcijām 
(piemēram, atbrīvojumu no nodokļiem izmaksas un ietekme, nodokļu instrumentu izmantošanas efektivitāte) tiek 
izvērtētas tikai paretam, pētījumos, nevis tās sistemātiski sagatavo kāda iestāde. Jebkurā novērtējumā tiks ņemti 
vērā valsts apstākļi un uzdevumi, kā arī datu un informācijas pieejamība.
Komisijas un EĀDD atbildes 45
20
Lai sniegtu pēc iespējas plašāku ieskatu par to, kas varētu būt svarīgs saistībā ar IIM novērtēšanu, pamatnostādnēs 
izklāstītas politikas jomas, tostarp praktiski rīki un akadēmiskas koncepcijas. Tomēr šāds novērtējums būs jāveic, 
paturot prātā valsts apstākļus, uzdevumus IIM ietvaros, datu un informācijas pieejamību un to, vai tiem var piekļūt. 
Minētās akadēmiskās koncepcijas nav paredzētas tam, lai tās izmantotu sistemātiski, bet gan gadījumos, kad tas ir 
iespējams.
21
Attiecībā uz valsts veidošanas līgumiem jāņem vērā arī 9. pielikuma 4.1. punkta nobeigums, kur ir skaidri minēts, 
ka “pamatnostādnēs izklāstītie atbilstības kritēriju novērtēšanas vispārējie principi attiecas arī uz valsts veidošanas 
līgumiem. Tomēr, novērtējot atbilstību un vispārējo nosacījumu izpildi īstenošanas laikā, uzmanība tiks pievērsta 
dažādiem aspektiem, lai katrā atsevišķā gadījumā pielāgotos nestabilām situācijām raksturīgiem trūkumiem”.
Un 4.2.  punktā par valsts veidošanas līgumu struktūru norādīts: “Pieredze liecina, ka efektīvs atbalsts valstīm ar 
nestabilu situāciju nozīmē iesaistīšanos agrīnā posmā un gatavību būt iesaistītiem ilgtermiņā, tādas pieejas izvēli, 
saskaņā ar kuru rūpīgi noteiktā secībā veiktas reformas ir vērstas uz spēju uzlabošanu, kā arī palīdzību valsts iestā -
dēm sasniegt ātrus rezultātus iedzīvotāju labā un valsts leģitimitātes veidošanu šajā procesā. Šāda pieeja ietver arī 
to, ka tiek ņemts vērā, ko nestabila valsts vai valsts pārejas posmā reāli var sasniegt noteiktā termiņā”.
22
Dažas no šīm koncepcijām (piemēram, atbrīvojumu no nodokļiem izmaksas un ietekme, nodokļu instrumentu 
izmantošanas efektivitāte) tiek izvērtētas tikai paretam, pētījumos, nevis kāda iestāde sistemātiski sagatavo šos 
datus. Jebkurā novērtējumā, proti, gatavojot valsts veidošanas līgumu, būs jāņem vērā valsts apstākļi, kā arī datu un 
informācijas pieejamība.
23
TADAT  ir svarīgs nodokļu administrācijas novērtēšanas instruments, kas oficiāli sāka darboties 2015. gada beigās, bet 
2014. un 2015. gadā tika lietots izmēģinājuma versijā. Komisijai bija aktīva un vadoša loma šā instrumenta izstrādē, 
un tā finansiāli atbalsta TADAT  sekretariātu SVF vairāku līdzekļu devēju trasta fonda ietvaros.
25
Lai sniegtu pēc iespējas plašāku ieskatu par to, kas varētu būt svarīgs saistībā ar IIM novērtēšanu, pamatnostādnēs 
minētas arī akadēmiskas koncepcijas.
“(..) informācija par izmaksām, ko veido atbrīvojumi no nodokļiem, un par to radīto ietekmi, kā arī nodokļu instru -
mentu izmantošanas efektivitātes aplēses” ir analīzes, kuras netiek regulāri veiktas pat ESAO valstīs, ne arī tās veic 
SVF vai kāda cita starptautiska organizācija. Budžeta atbalsta pamatnostādnēs pausts aicinājums veikt analīzes 
esošās informācijas un diagnostikas ietvaros.
Komisijas un EĀDD atbildes 46
26
Budžeta atbalsta pamatnostādņu 11. pielikumā (IIM) uzsvērts, ka “vēl neeksistē īpašs rīks rūpīgas analīzes veikša -
nai, lai pienācīgi novērtētu nodokļu politiku un nodokļu administrēšanas spējas. Taču ieskata gūšanai par nodokļu 
režīmu var izmantot vairākus rīkus un rādītājus. Jo īpaši nodokļu slogs, nodokļu instrumentu izmantošanas efekti -
vitāte un nodokļu sistēma var sniegt labas norādes valstu snieguma novērtēšanai attiecībā uz to spēju mobilizēt 
iekšzemes ieņēmumus.”  
SVF dažkārt veic pēdējo minēto novērtējumu aprēķinus, taču tie ir sarežģīti un parasti ir balstīti uz samērā kom -
plicētiem rīkiem (ekonometrisku metodi, ko dēvē par efektivitātes robežas analīzi — efficient frontier analysis ). Šī 
metodika pati par sevi ir kritizēta, jo, pamatojoties uz to, tiek izdarīti spēcīgi pieņēmumi. Parasti, lai veiktu šādas 
aplēses par nodokļu instrumentu izmantošanas efektivitāti (par citiem saistītajiem rādītājiem aplēses veic procesa 
laikā saistībā ar ieņēmumu administrācijas kritisko rādītāju kopumu), ir nepieciešama ekspertu vizīte vienas vai divu 
nedēļu garumā, vai šādas aplēses veic pastāvīgā eksperta darba sākumposmā. Komisija cieši sadarbojas ar SVF un 
citām starptautiskām organizācijām, lai izprastu fiskālo realitāti partnervalstīs. Šāda zinātība parasti ir SVF, un Komi -
sija izmanto šos datus, tikko tie ir sagatavoti šādos zinātniskos pētījumos.
27
Iespējams, ne vienmēr tika skaidri norādīts uz faktu, ka dažos gadījumos dati nav bijuši pieejami. Tomēr tas netieši 
izriet no analīzes, kas veikta par situāciju valstī, un netiek atkārtots ik gadu.
28
Ieņēmumu administrāciju personāla nodrošinājuma un materiālo vajadzību sistemātisks novērtējums var būt liet -
derīga informācija, ja Komisija iesaistās tiešā un visaptverošā atbalsta programmā. Taču šāda informācija Komisijai ir 
mazāk būtiska vai grūtāk pieejama, ja šādu atbalstu sniedz citi partneri.
Budžeta atbalsta pamatnostādņu 11. pielikumā ir minēta informācijas par personāla nodrošinājumu un materiālajām 
vajadzībām lietderība, bet minētajā pielikumā ir sniegta vispārīga pamatinformācija par iekšzemes ieņēmumu mobi -
lizēšanu un uzskaitīti iespējamie instrumenti un koncepcijas.
29
Komisijas budžeta atbalstā galvenās bažas rada korupcijas un krāpšanas apkarošana. Komisija novērtē partnervalstu 
valdības centienus uzlabot publisko finanšu pārvaldību un apkarot korupciju. Lai strukturētā veidā uzraudzītu riskus 
un to mazināšanas pasākumus, tostarp saistībā ar korupciju un krāpšanu, tiek izmantota riska pārvaldības sistēma.
Komisija uzskata, ka piekļuve informācijai par nodokļiem tiek vērtēta, izmantojot atbilstības kritērijus attiecībā uz 
budžeta pārredzamību un pārraudzību. Tajos tiek pievērsta uzmanība atvērtā budžeta indeksam ( Open Budget 
Index ) un PEFA  rādītājiem (jo īpaši PI-10  — “Publiska piekļuve svarīgākai fiskālajai informācijai”). Padziļināta analīze 
par attiecīgajiem aspektiem, piemēram, par to, cik publiski ir pieejama informācija par tiesību aktiem nodokļu jomā 
un nodokļu stimuliem, tiek veikta, kad tas ir nepieciešams.
Komisijas un EĀDD atbildes 47
30
Komisija atbalsta jaunattīstības valstis transfertcenu noteikšanas jautājumos gan pasaules, gan valstu līmenī.
Pēdējos gados ir pakāpeniski uzlabojusies starptautiskās sabiedrības informētība par šiem jautājumiem, jo īpaši 
kopš 2013. gada un G20-ESAO visaptverošā rīcības plāna prezentēšanas nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas 
novirzīšanas ( BEPS ) risināšanai, kuru pasaules līmenī atbalsta Komisija un kurš tika apstiprināts līdz 2015. gada bei -
gām. Komisija atbalsta jaunattīstības valstu turpmāku iekļaušanu šajās augsta līmeņa starptautiskajās sarunās, un ir 
sagaidāms, ka tiks pastiprināta pienācīga ziņojumu sniegšana.
Komisija atbalsta arī reģionālos tīklus fiskālajos jautājumos, trīspusēju iniciatīvu transfertcenu noteikšanas jomā, kā 
arī SVF iniciatīvas (Reģionālais tehniskās palīdzības centrs, Trasta fonds nodokļu politikas administrācijai un Dabas 
resursu bagātība). Tie ir pasaules līmeņa jautājumi, par kuriem arī tiek ziņots šajā līmenī. Valstu novērtējumos netiek 
pievērsta uzmanība, piemēram, atbalstam ANO nodokļu komitejai, kuras mērķis ir piešķirt jaunattīstības valstīm 
lielāku ietekmi starptautiska līmeņa jautājumos.
33
Riska pārvaldības sistēma ir iekšējās pārvaldības rīks, kurā apkopotas piecas valstī konstatēto galveno risku katego -
rijas un kurš nav paredzēts padziļinātiem, visaptverošiem novērtējumiem. Koncentrēšanās uz IIM būs atkarīga no 
valsts apstākļiem un darbības būtības.
34
Ar IIM saistīti jautājumi zināmā mērā ir aplūkoti citos jautājumos, jo īpaši jautājumos par makroekonomikas sta -
bilitāti, ārējiem satricinājumiem un krāpšanu un korupciju, jo īpaši riska anketas 21. jautājumā (fiskālā politika), 
24. (parāda atmaksājamība), 28. ( MTFF ), 33. (gada budžets) un 41. jautājumā (korupcija).
35
Riska pārvaldības sistēmas riska anketā ir arī atsauce uz publisko finanšu pārvaldības (PFP) novērtējumiem kā infor -
mācijas avotu. Taču nebija nolūka balstīt analīzi vienīgi uz rādītāju PI-3. Tomēr Komisija piekrīt Palātai, un riska pār -
valdības sistēmas jaunākajā versijā norādījumos par informācijas avotiem ir skaidra atsauce uz citiem PI rādītājiem.
36
Ar nodokļu iekasēšanu saistītais risks Sjerraleonē tika novērtēts kā augsts tikai vienā gadā, 2014.–2015. gada beigās, 
proti, tieši Ebolas vīrusa krīzes beigās. Iepriekšējā un nākamajos gados risks bija zemāks.
38
Riska pārvaldības sistēmā uzmanība ir pievērsta galvenajiem transversālajiem riskiem saistībā ar budžeta atbal -
sta darbībām. Ieņēmumu iekasēšanas līmenis tieši ietekmē makroekonomikas stabilitāti, parāda atmaksājamību 
un fiskālās rezerves. Šīs ir svarīgas riska jomas, kas ir ietvertas riska pārvaldības sistēmas anketas 20., 21., 24. un 
26. jautājumā.
Komisijas un EĀDD atbildes 48
40
Dinamiskas pieejas koncepcija, ko 2012.  gadā apstiprināja arī Eiropadome, ietver vispārēju progresa novērtējumu 
katra atbilstības kritērija ietvaros. Tas nozīmē progresu nozarē, taču ne vienmēr arī katrā apakšnozarē.
IIM ir daļa no analīzes, ko veic atbilstības kritēriju vispārējas novērtēšanas ietvaros (makroekonomikas stabilitāte 
un publisko finanšu pārvaldība). Komisija IIM jautājumus ņem vērā politikas dialogā ar saņēmējvalsti, kā arī izpildes 
novērtēšanas ietvaros.
42
Skatīt atbildi uz 40.  punktu.
Konkrētu rādītāju izvēle ir saistīta ar analīzes/novērtējuma/dialoga ar saņēmējvalsti par reformām/prioritātēm/kon -
krētu elementu nozīmīgumu norises procesu un to rezultātiem.
43
Jānorāda, ka Nigēras gadījumā budžeta atbalsts tika sniegts, izmantojot labas pārvaldības un attīstības līgumu 
(LPAL) laikā, kad tika formulēti IIM nosacījumi. Lai ņemtu vērā drošības un vispārējās politiskās situācijas pēkšņu 
pasliktināšanos, 2015. gadā LPAL tika pārveidots par valsts veidošanas līgumu.
44
Katrā rīcības dokumentā ir ietverta līdzekļu devēju un viņu darbību matrica. Tas attiecas uz visām attiecīgajām noza -
rēm, bet ne vienmēr arī uz apakšnozarēm.
45
Komisijas atbalstītās reformas Sjerraleonē bija saistītas ar nodokļu parādu samazināšanu, nodokļu deklarāciju savlai -
cīgāku iesniegšanu, no ieguves rūpniecības gūto ieņēmumu publiskošanu, Valsts Izrakteņu pārvaldes likumprojekta 
iesniegšanu parlamentā un izrakteņu ieguves un izpētes licenču publicēšanu tiešsaistes reģistrā. Tām bija ievēro -
jams potenciāls uzlabot IIM.
3. izcēlums. Ar IIM saistīti nosacījumi, kas nav vērsti uz svarīgākajām reformām
Datu publiska pieejamība un pārredzamības palielināšana attiecībā uz ieņēmumiem, ko rada dabas resursi, ir bijis 
viens no spēcīgākajiem sabiedriskās pārskatatbildības un ieņēmumu atgūšanas mehānismiem, pamatojoties uz datu 
saskaņošanu. Programmā IIM atbalstam ir ietverta tūlītēji efektīva rīcība, kā arī netieša un vidēja termiņa rīcība. Tas 
ietver arī administratīvo procedūru uzlabojumus, kas sekmē labāku IIM.
Budžeta atbalsta kopsavilkuma novērtējumā (2014. gada septembris), kurā apkopota septiņu valstu novērtējumos 
gūtā pieredze, secināts, ka budžeta atbalsts nevar “nopirkt” reformas. Tas vēl jo vairāk attiecas uz situācijām, kas nav 
tiešā valdības kontrolē. Kaut gan politikas dialogam vajadzētu risināt šos jautājumus, tas, ka tiek ieviesti nosacījumi 
par tiesību aktu pieņemšanu, nav izrādījies efektīvs instruments.
Komisijas un EĀDD atbildes 49
Reformu juridiskais pamats ir jāpieņem pirms reformu veikšanas. Uzstāšana, ka minētās reformas ir jāīsteno, vēl 
pirms ir pieņemts juridiskais pamats, var izraisīt pretēju efektu. Līdzekļu devēji nevar uzspiest reformas, bet gan 
veicināt procesus, kas partnervalstī ir jau uzsākti un kurus ir vēlme īstenot.
Revīzijas ziņojuma aptvertajā laikposmā tika sagatavota jaunākā budžeta atbalsta darbība, un tas notika laikā, kad 
Ebolas vīrusa krīze sasniedza augstāko punktu un strauji samazinājās ieņēmumi no dzelzs rūdas. Bija paredzams, ka 
situācija kļūs arvien nestabilāka, tādēļ rādītāju būtība tika saglabāta ļoti līdzīga tai, kāda tā bija iepriekšējā darbībā. 
Sakarā ar pārdomām par nākamā budžeta atbalsta sagatavošanu delegācija jau ņem vērā, ka vairāku līdzekļu devēju 
grupai ir jābūt prasīgākai attiecībā uz pašreizējām reformām.
4. izcēlums. Piemēri ar IIM saistītiem nosacījumiem bez stimulējošas ietekmes
Dažkārt budžeta atbalsta darbības un finansēšanas nolīgumus sagatavo un pārrunā ilgākā laikposmā. Tādēļ faktu, ka 
parakstīšanas brīdī kāds rādītājs jau bija sasniegts, var uzskatīt par pārrunu procesa un to pavadošā dialoga pozitīvu 
iznākumu.
Jāpauž nožēla, ka juridiskā problēma netika pienācīgi konstatēta programmas identifikācijas brīdī, taču jāatzīst, 
ka Rietumāfrikas Ekonomiskās un monetārās savienības Ieguves rūpniecības kodeksa transponēšana ir sarežģīts 
jautājums, kas var radīt grūti paredzamas sekas. Tādēļ atsevišķus darbības rādītājus var grozīt vai atcelt, ņemot vērā 
pašreizējos noteikumus.
5. izcēlums. Piemēri labai un sliktai praksei attiecībā uz tādu nosacījumu uzraudzību, 
kas saistīti ar IIM
Komisija uzskata, ka valsts apstākļu dēļ nebija iespējams paredzēt sīkākas detaļas. Mērķis bija panākt to, ka reformu 
ieviešanai, proti, IIM uzlabojumiem, joprojām būtu galvenā nozīme dialogā ar Centrālāfrikas Republiku.
49
Adisabebas nodokļu iniciatīvas (ANI) ietvaros un saistībā ar ESAO DAC  tika veikti koordinēti pasākumi, lai risinātu 
jautājumu attiecībā uz ziņojumu sniegšanu par attīstības partneru sniegto atbalstu IIM. Tā rezultātā 2016. gadā 
atsevišķi no PFP tika izveidots DAC  kodekss attiecībā uz IIM. ANI ietvaros tiks sagatavots pirmais ziņojums par IIM 
saistībām un izmaksām, kurā uzmanība tiks pievērsta 2015. gadam. Komisija ir apņēmusies laikus sniegt precīzus 
datus šā ANI ziņojuma vajadzībām.
52
Sagatavojot politikas dialogu un to, kādā formā tas notiks, ir jāņem vērā valsts apstākļi un politiskais jutīgums, kā arī 
konkrētu aspektu konfidencialitāte.
53
Komisija uzskata, ka ir labi politikas dialoga sagatavošanas un īstenošanas piemēri. Piemēram, rīcības dokumentos 
ir izklāstīti politikas dialoga temati un sagaidāmie rezultāti, un izmaksu lietās ir paskaidroti turpmākie soļi. Uzlabojas 
arī politikas dialoga dokumentācija.
Komisijas un EĀDD atbildes 50
54
Dialogs par PFP un makroekonomikas stabilitāti skar attiecīgus nodokļu administrēšanas un nodokļu politikas 
jautājumus.
Sistemātiski tiek ievākti un novērtēti dati par nodokļu politikas un administrēšanas attīstību, kā arī par partnervalstu 
valdību un attīstības partneru konkrētajā valstī veiktās IIM attīstību. Augsta līmeņa rādītāji tiek ievākti un novērtēti 
starptautiskā līmenī.
Lai noteiktu atbalsta veida iespējamo ietekmi uz IIM, ir nepieciešama ieguldījumu analīze, kas parasti un regulāri 
tiek veikta novērtējuma ietvaros.
6. izcēlums. Dialogs par PFP ne vienmēr garantēja IIM jautājuma vispusīgu izskatīšanu
Komisija uzskata, ka ar nodokļiem saistītie rādītāji bija un joprojām ir ietverti Mozambikas izpildes novērtēšanas 
sistēmā, proti, budžeta atbalsta darbības uzraudzības sistēmā. Tādējādi ar IIM saistītie nosacījumi tiek apspriesti šajā 
forumā pat tad, ja tie nav mainīgās daļas rādītāji vai īpaši nosacījumi, kas saistīti ar fiksēto daļu.
Mozambikā — valstī, kurā saistībā ar PFP darbojas aptuveni 15 līdzekļu devēji — ir svarīga darba dalīšana, lai garan -
tētu efektivitāti un nodrošinātu, ka ES var paļauties uz izraudzītās dalībvalsts veikto uzraudzību un politikas dialogu 
un gūt labumu no tā.  
Turklāt Komisijas dienesti Mozambikā ir ļoti labi informēti un aktīvi darbojas attiecībā uz IIM jautājumiem šajā valstī. 
ES delegācija piedalās Starptautiskā Valūtas fonda Tematiskā trasta fonda dabas resursu bagātības pārvaldībai infor -
matīvajās sanāksmēs un atskaitēs, ieguves rūpniecības darba grupas un budžeta analīzes grupas sanāksmēs, kas ir 
attiecīgās par IIM jautājumiem atbildīgās grupas.
7 . izcēlums. Neregulāra dialoga piemēri
Centrālāfrikas Republikas gadījums jāskata, ņemot vērā tobrīd valdošos ļoti sarežģītos apstākļus. Politiskā krīze 
ārkārtīgi apgrūtināja konstruktīvu darbu, turklāt lielākā delegācijas daļa tika evakuēta. Tas, ka Komisijas dienesti ir 
spējuši izveidot dialoga struktūru un uzturējuši dialogu šādos apstākļos, jau ir sasniegums.
ES un Sjerraleones sadarbības plānošanas dokumentā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam liels uzsvars ir likts uz 
atbalstu ieņēmumu radīšanai. Taču revidētais laikposms pilnībā attiecas uz Ebolas vīrusa krīzes laiku, un ieņēmumu 
administrācijas reformām Sjerraleonē minētajā laikposmā, iespējams, netika pievērsta pienācīga uzmanība. Ir sapro -
tams, ka valsts, kura saskaras ar Ebolas vīrusa krīzi, ieņēmumu administrācijas reformām varētu piešķirt zemāku 
prioritāti.
Divu budžeta atbalstā iesaistīto ministriju nespēja vienoties izvērtās par īsti politisku diskusiju ārpus politikas dia -
loga. Tas bija saistīts drīzāk ar varas līdzsvaru starp politiskajām partijām, nevis ar tehniskiem jautājumiem. Politikas 
dialoga kvalitāte jau ir augusi un turpina augt, tostarp arī budžeta atbalsta rezultātā.
8. izcēlums. Ierobežots atbalsts spēju veidošanai IIM jomā
Komisija plāno noslēgt līgumu par spēju veidošanas komponentu, kā paredzēts finansēšanas nolīgumā Nr.  37458, un 
termiņš ir 2017. gada 15. februāris.
Komisijas un EĀDD atbildes 51
Par ieņēmumiem atbildīgās iestādes jau saņem atbalstu no SVF, Pasaules Bankas un Āfrikas Attīstības bankas. Par 
ieņēmumiem atbildīgo iestāžu apguves spēja pašlaik nepieļauj papildu palīdzību. Komisijas atbalsts būs vērsts uz 
ieņēmumu mobilizēšanu, stiprinot tās pārskatatbildības sistēmas, kurām tas ir nepieciešams. Šis atbalsts tiks īste -
nots valsts kases līmenī. Reģionālā līmenī ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences 
nolīgumu tiek ieviesta muitas informācijas sistēma Sydonia CEMAC , tostarp arī Centrālāfrikas Republikai.
61
Pierādījumu sniegšana par to, ka budžeta atbalsts ir veicinājis IIM un citu mērķu sasniegšanu, ir analītiski sarežģīts 
jautājums, kuru Komisija risināja ESAO/ DAC  valstu novērtēšanas metodikas ietvaros.
62
Komisija piekrīt, ka Palātas minēto iemeslu dēļ nodokļu un IKP attiecību nevar sasaistīt ar budžeta atbalstu. Rezultāti 
ir gaidāmi vidējā termiņā aptuveni 5 līdz 10 gadu laikā. Iespējamie pierādījumi par to, ka budžeta atbalsts ir veicinā -
jis IIM un citu mērķu sasniegšanu, būtu jāanalizē pienācīgā novērtējumā.
65
Šie rādītāji ir uzraudzības rīki. Tie nav paredzēti informācijai par ieguldījumu.
Novērtējumos jo īpaši analizēta budžeta atbalsta darbību ietekme uz mērķiem attīstības jomā un ietekme uz noza -
rēm. Tāpat novērtējumos analizēta arī iespējamā ietekme budžeta finansēšanas un iekšzemes ieņēmumu jomā. Taču 
vairums pašlaik pieejamo novērtējumu attiecas uz laikposmu pirms jaunās politikas ieviešanas, tādēļ ir maz ticams, 
ka tajos tiks konstatēta šīs politikas ietekme.
66
Budžeta atbalsta kopsavilkuma novērtējumā (2014. gads), kurā apkopoti septiņu valstu novērtējumi, secināts, 
ka “iekšzemes ieņēmumu veidošana pārskata periodā joprojām ir dinamiska, un nav novērotas pazīmes tam, ka 
budžeta atbalstam būtu stimulu mazinoša ietekme” (75. lpp.).
Palātas citētajā novērtējumā par budžeta atbalstu Sjerraleonē arī skaidri noteikts: “(..) ar budžeta atbalstu Sjer -
raleonē tika gūti reāli un svarīgi rezultāti:
— ir palīdzēts sākt izaugsmes procesu un stabilizēt drošības situāciju pēckara periodā,
— ir stabilizēta publisko finanšu situācija 2009. gadā pasaules finanšu krīzes laikā un 2014. gadā Ebolas vīru -
sa / dzelzsrūdas krīzes laikā (..)”.
67
Sistemātiski tiek ievākti un novērtēti dati par nodokļu politikas un administrēšanas attīstību, kā arī par partnervalstu 
valdību un attīstības partneru konkrētajā valstī veiktās IIM attīstību. Augsta līmeņa rādītāji tiek ievākti un novērtēti 
starptautiskā līmenī.
Komisijas un EĀDD atbildes 52
Pierādīt budžeta atbalsta tiešo ietekmi uz politikas rezultātiem partnervalstīs ir metodiski sarežģīti. Pašlaik ESAO/
DAC  budžeta atbalsta novērtēšanas metodika ir vienīgais veids (netieši) izdarīt secinājumus par iespējamajām cēloņ -
sakarībām starp budžeta atbalstu un politikas rezultātiem, piemēram, par ietekmi uz IIM. Komisija ir aktīvi iesaistīju -
sies šīs metodikas izstrādē un aktīvi veicinājusi šo rīku, veicot aizvien lielāku skaitu vairāku līdzekļu devēju novērtē -
jumu, kas veikti tās vadībā kopš 2011. gada.
Secinājumi un ieteikumi
69
Komisija uzsver, ka atbalsts IIM tiek sniegts, veicot daudzus pasākumus dažādos līmeņos — pasaules, reģionālā un 
valstu līmenī. Šie pasākumi papildina budžeta atbalstu, taču neietilpst revīzijas tvērumā. Jaunās budžeta atbalsta 
politikas iespējamais ieguldījums vispārējos uzlabojumos saistībā ar IIM ir gaidāms vidējā termiņā aptuveni 5 līdz 
10 gadu laikā. Komisija turpinās piemērot un uzlabot jauno budžeta atbalsta politiku attiecībā uz IIM un turpinās 
ziņot par panākumiem šajā sakarā.
70
Komisija apgalvo, ka budžeta atbalsta darbību formulēšanā IIM ir pievērsta pienācīga uzmanība. Katrs novērtējums 
tiek veikts, paturot prātā valsts apstākļus, uzdevumus IIM ietvaros, datu un informācijas pieejamību un to, vai tiem 
var piekļūt. Atbilstoši starptautiskajai praksei konkrētas nodokļu politikas un administrēšanas koncepcijas un aspekti 
netiek regulāri analizēti.
1. ieteikums. Stiprināt IIM novērtējumus un riska analīzi
a)
Komisija piekrīt ieteikumam. Formulējot un īstenojot budžeta atbalsta darbību, IIM ir pienācīgi jānovērtē. Ņemot 
vērā 2015. gada saistības Adisabebas nodokļu iniciatīvas ietvaros, atbalsts IIM tiks vēl vairāk pastiprināts. IIM novēr -
tējumos ir jāņem vērā valsts apstākļi un uzdevumi, kā arī datu un informācijas pieejamība.
b)
Komisija piekrīt ieteikumam.
71
Komisija uzskata, ka darba dalīšana tiek sistemātiski analizēta rīcības dokumentos un tos īstenojot.
Kā konkrētu piemēru gribētos minēt 6. izcēlumu, kurā Palāta atsaucas uz darba dalīšanu attiecībā uz IIM un PFP 
Mozambikā, kā arī Komisijas atbildes uz to.
Komisijas un EĀDD atbildes 53
72
Koncentrēšanās uz IIM ir atkarīga no valsts apstākļiem, darbības būtības un iespējām uzlabot IIM.
Komisija uzskata, ka ar IIM saistīti novērtējumi tiek izmantoti visos budžeta atbalsta līgumos, pat tad, ja tas nav 
mainīgās daļas rādītājs. Budžeta atbalsta darbības ietvaros visi rādītāji izpildes novērtēšanas sistēmā (ne tikai mainī -
gās daļas rādītāji) tiek rūpīgi uzraudzīti. Jānorāda, ka izpildes novērtēšanas sistēma, tostarp ar IIM saistīti rādītāji, ir 
galvenais valdības veikuma pārbaudes avots. Tas ir galvenais elements pamatā, balstoties uz kuru novērtē vispārējos 
nosacījumus un lemj par budžeta atbalsta izmaksu.
2. ieteikums. Stiprināt ar IIM saistītu izmaksas nosacījumu izmantošanu
a)
Komisija piekrīt ieteikumam.
b)
Komisija piekrīt ieteikumam. Tiks pieliktas pūles, lai formulētu labākus izpildes rādītājus, tostarp attiecībā uz IIM. 
Taču atbilstoši daudzos novērtējumos pieredzētajam Komisija uzskata, ka reformas patiešām ir jāveic pašām valdī -
bām, un tad tās var lietderīgi atbalstīt.
3. ieteikums. Stiprināt ziņojumu sniegšanu par budžeta atbalsta izmantošanu, lai 
uzlabotu IIM
Komisija piekrīt ieteikumam. Nākamajos Komisijas budžeta atbalsta gada ziņojumos tiks sniegts vairāk informācijas 
par IIM, tāpat šī informācija tiks sniegta ziņojumos par Adisabebas nodokļu iniciatīvas īstenošanu.
Lai labāk ziņotu par budžeta atbalsta ieguldījumu IIM, tiks veiktas gadījumu izpētes, galvenokārt novērtējumu veidā.
74
Sagatavojot politikas dialogu un lemjot par to, kādā formā tas notiks, ir jāņem vērā valsts apstākļi un politiskais 
jutīgums, kā arī konkrētu aspektu konfidencialitāte. Komisija uzskata, ka ir pozitīvi tāda politikas dialoga piemēri, kas 
ir labi strukturēts.
4. ieteikums. Stiprināt politikas dialoga komponentu IIM jomā
Komisija piekrīt ieteikumam. Turpmāk, pārskatot budžeta atbalsta pamatnostādnes, tajās tiks iestrādātas labākas 
norādes par politikas dialogu budžeta atbalsta ietvaros. Politikas dialoga rezultāti ir un arī turpmāk būs jebkura 
novērtējuma svarīga sastāvdaļa. Tomēr Komisija vēlas uzsvērt, ka nodokļu reformas un politiskie mērķi ir politiski 
jutīgi jautājumi, tādēļ Komisija norāda, ka dialoga stratēģijas tiks formulētas tā, lai aizsargātu arī Komisijas intereses.
Komisijas un EĀDD atbildes 54
75
Komisija uzsver, ka IIM ir daļa no makroekonomikas (fiskālā politika) un publisko finanšu pārvaldības (jo īpaši 
nodokļu un fiskālā administrācija). Atbalsts IIM spēju veidošanai, kas papildina budžeta atbalstu, ir daļa no vērienīgā -
kiem spēju veidošanas pasākumiem. Turklāt Komisija uzskata, ka atbalsts IIM, tostarp spēju veidošanai, tiek sniegts, 
izmantojot daudzus pasākumus dažādos līmeņos.
5. ieteikums. Stiprināt spēju veidošanas izmantošanu IIM jomā
Komisija piekrīt ieteikumam.
76
Sistemātiski tiek ievākti un novērtēti dati par nodokļu politikas un administrēšanas attīstību, kā arī par partnervalstu 
valdību un attīstības partneru konkrētajā valstī veiktās IIM attīstību. Augstāka līmeņa rādītāji tiek ievākti un novēr -
tēti starptautiskā līmenī.
Pierādīt budžeta atbalsta ietekmi uz politikas rezultātiem partnervalstīs ir metodiski sarežģīti, un tas tiek veikts 
novērtējuma ietvaros. Kopš 2011. gada Komisija ir veikusi arvien vairāk tādu valstu novērtējumu, kurās ir vairāki 
līdzekļu devēji.
6. ieteikums. Novērtēt budžeta atbalsta ietekmi
Komisija piekrīt ieteikumam. Pierādīt budžeta atbalsta ietekmi uz politikas rezultātiem partnervalstīs ir metodiski 
sarežģīti. Pašlaik ESAO/ DAC  budžeta atbalsta un valsts novērtēšanas metodika ir vienīgais veids izdarīt secinājumus 
par budžeta atbalsta ieguldījumu politikas rezultātos, piemēram, IIM uzlabojumos. Komisija centīsies laikus analizēt 
šo jautājumu.
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālru/uni0146a numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā da/uni013Ca zvanu ir bezmaksas (iz/uni0146emot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Notikums Datums
Revīzijas plāna pieņemšana / revīzijas sākums 6.10.2015.
Ziņojuma projekta oficiāla nosūtīšana Komisijai (vai citai revidējamai vienībai) 31.10.2016.
Galīgā ziņojuma pieņemšana pēc pretrunu procedūras 13.12.2016.
Komisijas (vai citas revidējamās vienības) oficiālās atbildes saņemtas visās valodās 17.1.2017
Valsts ieņēmumu veidošana no avotiem, kas ir saistīti vai 
nesaistīti ar nodokļiem, ir izšķirīgs ilgtspējīgas attīstības 
faktors, un tieši tāpēc tā ir ES attīstības politikas prioritāte. 
2012. gadā pieņēmusi jauno pieeju budžeta atbalstam, 
Komisija palielināja šāda veida atbalsta potenciālu uzlabot 
iekšzemes ieņēmumu mobilizēšanu. Šajā ziņojumā 
revidenti secina, ka, lai gan pēdējā laikā ir panākti 
uzlabojumi, Komisija vēl nav efektīvi izmantojusi budžeta 
atbalsta līgumus, lai veicinātu ieņēmumu mobilizēšanu 
revidētajās valstīs. Komisija, plānojot un īstenojot budžeta 
atbalsta darbības, nebija sistemātiski ņēmusi vērā dažus 
nodokļu politikas un administrācijas aspektus, un šajā jomā 
piemērotie nosacījumi maksājumu saņemšanai nebija 
pietiekami ne skaita, ne kvalitātes ziņā. Turklāt revidentu 
veiktā analīze atklāja nepilnības ziņojumu sniegšanā par 
budžeta atbalsta izmantošanu un par to, kā šis atbalsts ir 
uzlabojis iekšzemes ieņēmumu mobilizēšanu.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA