Ievads

Klimata pārmaiņas ir nozīmīgākā mūsu paaudzei risināmā problēma, un sarunās par daudzpusēju satvaru šīs globālās problēmas risināšanai ES ir bijusi viens no galvenajiem virzītājspēkiem. 2015. gadā ES diplomāti uzņēmās vadošo lomu un panāca, ka tiek noslēgts vēsturiskais un vispasaules mērogā nozīmīgais Parīzes klimata nolīgums. 195 valstis vienojās par vienkāršu mērķi: mantojumā nākamajām paaudzēm atstāt veselīgāku planētu un pārticīgāku, modernāku un taisnīgāku sabiedrību. Pirmo reizi ANO sistēma no visām valstīm ieguva apstiprinājumu, ka tās centīsies iegrožot savas siltumnīcefekta gāzu emisijas. Pašlaik ir iesaistījušies visi pasaulē lielākie emitētāji, tostarp Ķīna, kura viena pati rada vairāk nekā ceturto daļu no globālajām emisijām. Parīzes nolīgumā ir nosprausts mērķis noturēt globālo temperatūras pieaugumu krietni zem 2 °C, vēlams — zem 1,5 °C. Puses nevar izvairīties no atbildības, jo pastāv labi izstrādāta caurredzamības sistēma, kura ļauj sekot līdzi, kā pusēm veicas ar devumu īstenošanu, un paredz, ka pusēm ik pēc pieciem gadiem jāpalielina sava devuma vērienīgums, ņemot vērā jaunākās zinātnes atziņas.

ES iekšēji ir rīkojusies ātri un izlēmīgi un Parīzes nolīguma saistības ir iedzīvinājusi konkrētās darbībās. Pašreizējās Komisijas pilnvaru termiņa sākumā pirms gandrīz 5 gadiem Komisijas priekšsēdētājs Žans Klods Junkers skaidri norādīja, ka klimata pārmaiņu problēmas risināšanā prioritāte ir izveidot noturīgu Eiropas enerģētikas savienību ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku, kas nodrošinātu taisnīgu un godīgu pāreju uz modernu, klimatneitrālu un konkurētspējīgu ekonomiku un vienlaikus pavērtu iespējas radīt jaunas darbvietas un ilgtspējīgu izaugsmi. Klimata pasākumi ir ļoti svarīgi arī visu 17 ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai.

Pateicoties minētajai rīcībpolitikai, ES šobrīd ir vienīgā lielā ekonomika pasaulē, kura pilnībā iestrādājusi tiesību aktos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu saistības saskaņā ar Parīzes nolīgumu, un, gatavojoties pārejai uz klimatneitrālu ekonomiku, tā tiecas līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par vismaz 40 %.

Patlaban ES neapšaubāmi ir izveidojusi visplašāko un vērienīgāko tiesisko regulējumu, kura pieņemšanu sekmēja gadu gaitā iedibinātais demokrātiskais un iekļaujošais lēmumu pieņemšanas process. ES sekmīgi virzās uz klimatneitrālu ekonomiku — laikā no 1990. gada līdz 2017. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājušās par 23 %, bet ekonomika augusi par 58 %. Pārejas centienus pastiprina arī mūsu starptautiskie partneri, kuri arvien vairāk sāk interesēties par ES modeli un rīcībpolitikām; tas paver lieliskas izdevības ekonomiskajai diplomātijai un sadarbībai rīcībpolitiku jomā.

Neraugoties uz izmaiņām rīcībpolitikā, ko diktējuši iekšējie politiskie cikli, jo īpaši Amerikas Savienotajās Valstīs, atbalsts Parīzes nolīgumam pasaulē joprojām ir spēcīgs — to vēl aizvien atbalsta gandrīz visas pasaules lielākās ekonomikas, izņemot vienu. Tomēr ir skaidrs, ka globālie pārkārtojumi, kas vajadzīgi, lai sasniegtu Parīzes mērķus, nenotiek pietiekami ātri. Jaunākie zinātniskie ziņojumi, jo īpaši Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašais ziņojums par temperatūras paaugstināšanos par 1,5 grādiem, apstiprina, ka pušu pirmreizējie devumi saskaņā ar Parīzes nolīgumu nav pietiekami, lai sasniegtu nolīguma mērķus. Tā rezultātā pieaug sabiedrības bažas un iedzīvotāji nāk klajā ar aicinājumiem uz vērienīgāku un izlēmīgāku rīcību klimata pārmaiņu sakarā, kā to apliecināja nesenās Eiropas Parlamenta vēlēšanas un Eirobarometra aptauja par klimata pārmaiņām.

Šajā sakarā Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs Antoniu Gutērrešs [António Guterres] 2019. gada 23. septembrī Ņujorkā, dienu pirms ANO Ģenerālās asamblejas atklāšanas, rīkos klimatrīcības samitu. Šim samitam sekos ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu samits, kas norisēs 24. un 25. septembrī.

Klimatrīcības samita mērķis ir kāpināt klimata pasākumu vērienīgumu un paātrināt Parīzes nolīguma īstenošanu. Samitā puses tiks mudinātas līdz 2020. gada beigās gaidāmajai Parīzes nolīguma pušu konferences sanāksmei paaugstināt savu pašreizējo emisiju samazināšanas saistību vērienīgumu un iesniegt ilgtermiņa stratēģijas. Samits valstu un valdību vadītājiem būs lieliska izdevība iepazīstināt ar plāniem kāpināt savu saistību vērienīgumu un informēt par līdz šim paveikto; tāpat tā būs arī iespēja reģionālajām pašvaldībām, uzņēmējiem, publiskajām un privātajām finanšu iestādēm un pilsoniskajai sabiedrībai dot spēcīgus tirgus un politiskos signālus un stimulēt “mainīšanos uz augšu”. ANO ģenerālsekretārs Gutērrešs samitā aicinājis piedalīties visus valstu un valdību vadītājus, vienlaikus uzsvērdams, ka no dalībniekiem negaida runu, bet gan plānu.

Eiropas Savienība apņēmusies strauji kāpināt klimata mērķuzdevumu vērienīgumu

ES un dalībvalstis, izpildot savu apņemšanos rīkoties daudzpusēji un uz zinātniskiem pamatiem, aktīvi strādā pie vienošanās par ES ilgtermiņa stratēģiju ar mērķi 2050. gadā panākt klimatneitralitāti, kuru plānots publiskot 2020. gada sākumā. Parīzes nolīgums paredzēja, ka šādas stratēģijas līdz 2020. gadam būtu jāizstrādā visām iesaistītajām valdībām. Gatavojot ES ilgtermiņa stratēģiju, Eiropas Komisija, atbildot uz Eiropadomes aicinājumu, jau 2018. gada novembrī nāca klajā ar paziņojumu “Tīru planētu — visiem”; tā ir arī iespēja visām ES dalībvalstīm redzējumu analizēt un atzīt par savu. Pēdējā gada laikā šis temats ticis apspriests padziļinātās demokrātiskās diskusijās Eiropas, valstu un vietējā līmenī. Enerģētikas savienības pārvaldības regulā noteikts, ka papildus ES līmeņa stratēģijai dalībvalstīm jāizstrādā pašām savas nacionālās ilgtermiņa stratēģijas.

Lielākā daļa ES dalībvalstu ES mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti jau ir apstiprinājušas, un pašlaik turpinās diskusijas ar nodomu konsensu panākt jau dažu turpmāko mēnešu laikā. Eiropadome aicināja Padomi un Komisiju aktīvāk strādāt pie nosacījumiem, stimuliem un veicinošā satvara, kas jāievieš, lai nodrošinātu pāreju uz klimata ziņā neitrālu ES. Eiropadome savu norādījumu galīgo versiju plāno sagatavot līdz gada beigām, lai ES ilgtermiņa stratēģiju jau 2020. gada sākumā varētu iesniegt ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām (UNFCCC). Tā aicinājusi, lai arī Eiropas Investīciju banka pastiprina darbības klimatrīcības atbalstam. Mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti jau apstiprinājis Eiropas Parlaments, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja.

Mērķis līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti ir vērienīgāks nekā IPCC īpašajā ziņojumā par temperatūras paaugstināšanos par 1,5 grādiem ieteiktā trajektorija; ES tas būs sarežģīts uzdevums gan investīciju, gan modernizācijas ziņā, taču vienlaikus dos arī konkurenciālas pirmiesācēja priekšrocības, radīs jaunas darbvietas un paaugstinās iedzīvotāju dzīves līmeni. Īstenot pieticīgāku plānu nozīmētu atkāpties no saviem vērienīgajiem globālajiem klimatiskajiem mērķuzdevumiem un palaist garām ES ekonomiskās izdevības.

Lai mūsu klimatiskie mērķuzdevumi tiktu realizēti dzīvē, uz tiem ir likts uzsvars Eiropas Savienības budžetā. Pašlaik notiek sarunas par Eiropas Komisijas iesniegto ES budžeta priekšlikumu periodam no 2021. līdz 2027. gadam par kopsummā 1 triljonu euro. Eiropas Komisija ir ierosinājusi vismaz 25 % no ES izdevumiem, toskait arī no ES starptautiskās un attīstības sadarbības budžeta, novirzīt klimata pārmaiņu seku mazināšanas un pielāgošanās darbībām. Tādējādi jaunais budžets stimulēs klimatam draudzīgu rīcību visās rīcībpolitiskajās jomās; tāpat vērīgi sekosim līdzi tam, vai nefinansējam investīcijas, kas nav saskanīgas ar pāreju uz klimatneitralitāti. Programma “Apvārsnis Eiropa” mainīs Eiropas pētniecības un inovācijas virzienu, uzmanības centrā izvirzot klimatu. Lai dotu stimulu attīstīt infrastruktūru un veicinātu auglīgas investīcijas, kas vajadzīgas visā ES, būs pieejams finansējums no programmas InvestEU, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta un visiem mūsu kohēzijas un ES lauku attīstības fondiem.