LV 
 
 
EIROPAS CENTR ĀLĀS BANKAS ATZINUMS 
(2006. gada 14. novembris)  
pēc Latvijas Bankas l ūguma 
par Latvijas Bankas v ērtspapīru norēķinu sistēmas noteikumu projektu 
(CON/2006/52) 
 
Ievads un juridiskais pamats  
Eiropas Centr ālā banka (ECB) 2006. gada 28. septembr ī saņēma Latvijas Bankas l ūgumu sniegt atzinumu 
par Latvijas Bankas v ērtspapīru norēķinu sistēmas noteikumu projektu (t ālāk tekstā – „noteikumu 
projekts”). 
ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Padomes 1998. gada 29. j ūnija Lēmuma 98/415/EK par 
valstu iest āžu apspriešanos ar Eiropas Centr ālo banku par ties ību aktu projektiem1 2. panta 1. punkta trešo 
un piekto ievilkumu, jo noteikumu projekts attiecas uz valsts centr ālo banku un maks ājumu un nor ēķinu 
sistēmām. ECB Padome šo atzinumu ir pie ņēmusi saska ņā ar Eiropas Centr ālās bankas Reglamenta 
17.5. panta pirmo teikumu.  
 
1.  Noteikumu projekta m ērķis 
Atbilstoši Latvijas Bankas skaidrojumam noteikumu projekta galvenais m ērķis ir optimiz ēt Latvijas 
Bankas vērtspapīru norēķinu sistēmas (tālāk tekstā – „VNS”) darb ību. Noteikumu projekts aizst ās pašlaik 
spēkā esošos VNS noteikumus. ECB saprot, ka noteikumu projekts st āsies spēkā reizē ar Latvijas Bankas 
monetārās politikas instrumentu izmantošanas noteikum iem, jo noteikumu projekts galvenok ārt attiecas 
uz vērtspapīru darījumu norēķiniem VNS Latvijas Bankas monet ārās politikas un dienas kred īta operāciju 
mērķiem. 
 2. Visp ārīgi apsvērumi  
2.1. ECB atz īmē, ka, ieviešot Latvij ā euro un izv ēloties VNS par v ērtspapīru norēķinu pakalpojumu 
sniedzē
ju centrālās bankas kred ītoperācijās, būs jāizvērtē VNS atbilst ība “Eurosist ēmas standartiem 
ES vērtspapīru norēķinu sistēmu izmantošanai ECBS kred ītoperācijās”2. Tādēļ šis atzinums 
neierobežo VNS atbilst ības iepriekš min ētajiem standartiem nov ērtējumu, ko ECB sniegs n ākotnē.  
                                                 
1  OV L 189, 3.7.1998., 42. lpp.  
2  Šie standarti ir pieejami ECB m ājas lapā www.ecb.int. 
2 2.2. ECB sagaida, ka Latvijas Banka nodrošin ās VNS atbilst ību Latvijas likumam par nor ēķinu 
galīgumu maks ājumu un v ērtspapīru norēķinu sistēmās (tālāk tekstā – „Norēķinu galīguma 
likums”).  
 3. Īpaši koment āri 
3.1. Saska ņā ar Eiropas Centr ālajai bankai iesniegto paskaidrojuma rakstu VNS galvenais uzdevums ir 
vērtspapīru norēķini Latvijas Bankas monet ārās politikas un dienas kred īta operāciju mērķiem. Lai 
gan to var secin āt no noteikumu projekta 2.7. punkta, noteikumu projekta skaidr ību un 
pārskatāmību varētu veicin āt, šo galveno uzdevumu nor ādot jau norm ā, kas defin ē VNS 
(1.1. punkt ā), jo īpaši, ņemot vērā arī Latvijas Centr ālā
 depozitārija (LCD) p ārvaldītas vērtspapīru 
norēķinu sistēmas pastāvēšanu. 
3.2. Saska ņā ar noteikumu projekta 1.2. punktu VNS dal ībnieks tiek defin ēts kā banka, Finanšu un 
kapitāla tirgus komisija (t ālāk tekstā – „Komisija”) un Latvijas Banka. Turkl āt noteikumu projekta 
1.3. punkts banku defin ē kā Latvijas Republik ā reģistrētu banku vai ārvalstu bankas fili āli, kā arī 
citas dalībvalsts banku un citas dal ībvalsts bankas fili āli, kurai ir ties ības sniegt finanšu 
pakalpojumus Latvijas Republik ā un kurai Latvijas Bank ā ir naudas konts nor ēķiniem latos. Tas 
atbilst Kred ītiestāžu likuma 3. pantam, kas nosaka, ka Latvij ā kredītiestādes darbību var veikt 
Latvijas Republik ā reģistrētas kredītiestādes, ārvalstu kred ītiestāžu filiāles, citā dalībvalstī 
reģistrētas kredītiestādes vai cit ā dalībvalstī reģistrētu kredītiestāžu filiāles. Tom ēr Norēķinu 
galīguma likuma 1. pants nosaka, ka ties ības piedal īties sistēmā ir Latvijas Republik ā vai kādā 
Eiropas Savien ības vai Eiropas Ekonomikas zon ā reģistrētai kred ītiestādei, kā arī 
komercsabiedr ībai, kuras galven ā mītne atrodas ārpus Eiropas Ekonomikas zonas un kuras 
uzdevumi atbilst Latvijas Republikas, Eiropas Savien ības un Eiropas Ekonomikas zonas 
dalībvalstu kred ītiestāžu uzdevumiem. ECB atz īmē, ka saska ņā ar Norēķinu galīguma likumu 
norēķinu sistēmā var piedal īties vienīgi 1. panta 2. punkt ā minētās iestādes. ECB t āpat atzīmē, ka, 
lai gan ārvalstu bankas fili ālei Latvijā nav juridiskas personas statusa, virkne Kred ītiestāžu likuma 
kredītiestāžu maksātnespēju regulējošo normu saska ņā ar Kredītiestāžu likuma 6. pantu attiecas ar ī 
uz ārvalstu banku fili ālēm. Tā kā Norēķinu galīguma likuma 1. panta 2. punkt ā uz ārvalstu banku 
filiālēm nav tiešas nor ādes un ņemot vērā atšķirības maks ātnespējas proced ūrās, ko piem ēro, 
attiecīgi, ārvalstu banku fili ālēm un Latvij ā reģistrētām kredītiestādēm, ECB iesaka Latvijas Bankai 
izvērtēt, vai ārvalstu banku fili āles ietvertas Nor ēķinu galīguma likuma piem ērošanas jom ā. Ja tās 
nav ietvertas likuma piem ērošanas jom ā, ārvalstu banku fili āles jāizslēdz no noteikumu projekta 
1.3. punkta.  
3.3. Noteikumu projekta 2.5. punkts paredz tr īs dažāda veida kontus: 1) bankas v ērtspapīru kontu, kur ā 
Latvijas Banka gr āmato vērtspapīrus, ko banka izmanto k ā nodrošin ājumu darījumos ar Latvijas 
Banku, 2) Komisijas v ērtspapīru kontu, kur ā Latvijas Banka gr āmato no LCD p ārvestos Komisijas 
pārvaldītos fonda v ērtspapīrus un 3) Latvijas Bankas v ērtspapīru kontu, kur ā Latvijas Banka 
grāmato tās pašas tur ētos vērtspapīrus. Tom ēr Latvijas Bankas monet ārās politikas instrumentu 
3 izmantošanas noteikumu projekts atsaucas ar ī uz ķīlas kontu, kas defin ēts kā saskaņā ar noteikumu 
projektu bankai atv ērts vērtspapīru konts VNS, kur ā uzskaitīti darījumu nodrošin āšanai ieķīlātie 
vērtspapīri. ECB saprot, ka citi Latvijas Bankas noteikumi nosaka, ka visi bankas v ērtspapīru kontā 
iegrāmatoti vērtspapīri tiek uzskait īti kā nodrošin ājums monet ārās politikas oper ācijām. Tomēr 
ECB aicina Latvijas Banku apsv ērt iespēju to preciz ēt arī šajā noteikumu projekt ā. ECB tāpat 
atzīmē, ka Nor ēķinu galīguma likuma 17. panta 9. punkts prasa sist ēmas noteikumos iek ļaut 
nodrošinājuma sniegšanas un p ārvaldīšanas proced ūru.  
3.4. Jāprecizē noteikumu projekta 2.13. punkta formul ējums attiec ībā uz to, kā Latvijas Banka akcept ē 
un ievada VNS v ērtspapīru pārvedumus. Tas nosaka, ka i) „Latvijas Banka veic v ērtspapīru 
pārvedumus v ērtspapīru pārveduma r īkojumu pie ņemšanas sec ībā”, ii) „pēc katra v ērtspapīru 
pārveduma r īkojuma pie ņemšanas un p ārbaudes Latvijas Banka to akcept ē, veicot attiec īgo 
vērtspapīru pārvedumu” un iii) „v ērtspapīru pārveduma r īkojums ir ievad īts VNS ar t ā akcepta 
brīdi, t.i., ar br īdi, kad Latvijas Banka debet ē nosūtītāja vērtspapīru kontu”. P ārveduma r īkojumu 
pieņemšanas un akcepta j ēdzienus nepieciešams preciz ēt. ECB saprot, ka š ī noteikumu projekta 
norma pašlaik tiek apsv ērta un ka Latvijas Banka pl āno to preciz ēt, nosakot, ka v ērtspapīru 
rezervēšana attiec īgajā vērtspapīru kontā atbilst br īdim, kad p ārveduma r īkojums ievad īts VNS.  
3.5. ECB atz īmē, ka noteikumu projekta 2.1. punkts nosaka, ka VNS darbojas saska ņā ar Latvijas 
normatīvajiem aktiem. ECB t āpat atzīmē, ka Norēķinu galīguma likuma 15. pants nosaka, ka p ēc 
maksātnespējas proced ūras sākšanas pret dal ībnieku tā tiesības un saist ības, kas raduš ās, piedaloties 
sistēmā, tiek noteiktas atbilstoši t ās valsts likumiem, saska ņā ar kuriem darbojas attiec īgā sistēma. 
Lai gan Nor ēķinu galīguma likuma 15. pants saist ībā ar noteikumu projekta 2.1. punktu princip ā 
varētu nodrošin āt to, ka visas ties ības un pien ākumi, kas izriet no dal ības VNS vai saist ībā ar to, 
nosakāmi saskaņā ar Latvijas likumiem ar ī gadījumā, ja pret dal ībnieku sākta maks ātnespējas 
procedūra, pārskatāmības un juridisk ās noteiktības interes ēs un ņemot vērā, ka Norēķinu galīguma 
direktīvas3 8. pants (kuru ievieš Nor ēķinu galīguma likuma 15. pants) ir viens no t ās būtiskākajiem 
pantiem, ECB iesaka ar ī noteikumu projekt ā precizēt, ka visas ties ības un pien ākumus, kas izriet no 
dalības VNS, nosaka saska ņā ar Latvijas likumiem gad ījumā, ja pret dal ībnieku s ākta 
maksātnespējas proced ūra. Turkl āt, ņemot vērā iepriekš min ēto pārskatāmību un juridisko 
noteiktību, ECB iesaka preciz ēt arī 1. pielikuma 10. l īdz 12. punktu, kuri to pašreiz ējā redakcijā 
šķiet nosaka vien īgi strīdu izšķiršanai piem ērojamo likumu ( lex fori ), nenosakot materi ālās tiesību 
normas, ko piem ēro no pušu l īgumtiesiskaj ām attiecībām izrietošaj ām tiesībām un pien ākumiem 
(lex contractus ).  
3.6. Latvijai ieviešot euro un izv ēloties VNS par v ērtspapīru norēķinu pakalpojumu sniedz ēju centrālās 
bankas kred ītoperācijās, VNS darb ības laikam b ūs jāatbilst TARGET sist ēmas pēcteces darb ības 
noteikumos paredz ētajām darbadien ām un darba laikiem. ECB saprot, ka Latvijas Banka pl āno 
                                                 
3  Eiropas Parlamenta un Padom es 1998. gada 19. maija Direkt īvā 98/26/EK par nor ēķinu galīgumu maks ājumu un 
vērtspapīru norēķinu sistēmās (OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.). 
4 savlaicīgi pieņemt šādus grozījumus šaj ā noteikumu projekt ā, nodrošinot atbilst ību minētajiem 
TARGET sist ēmas pēcteces darb ības noteikumiem  
3.7. Attiec ībā uz VNS darb ību tehnisku probl ēmu vai citos ārkārtas apstākļos, ir jāpastāv nozīmīgāko 
funkciju ārkārtas proced ūrām, kuras piem ērojamas gad ījumos, ja piln ībā pārtraukta 
telekomunik āciju tīklu darbība. Darb ības nepārtrauktības noteikumiem j āparedz ar ī otra datu 
apstrādes vieta, kas nevar b ūt atkarīga no tiem pašiem noz īmīgākajiem infrastrukt ūras 
komponentiem, piem ēram, telekomunik ācijām un elektroener ģijas, kurus izmanto galven ā datu 
apstrādes vieta. Šaj ā sakarā ECB ir inform ēta par to, ka, lai gan š ādi noteikumi un proced ūras nav 
iekļauti noteikumu projekt ā, kas ECB iesniegts š īs konsult ācijas ietvaros, Latvijas Banka ir 
pieņēmusi vajadz īgos noteikumus un proced ūras, kas nodrošina Latvijas Bankas maks ājumu un 
norēķinu sistēmu darbības nepārtrauktību, tostarp otru datu apstr ādes vietu.  
 
Šo atzinumu public ēs ECB interneta lap ā. 
  Frankfurt ē pie Mainas 2006. gada 14. novembr ī 
 
[parakstīts] 
 
ECB priekšs ēdētājs 
Jean-Claude TRICHET