Tas, ka attiecībā uz vienu un to pašu notiesājošu spriedumu var piemērot dažādus tiesiskos regulējumus, rada situāciju, ka dalībvalstu starpā notiek apmaiņa ar neuzticamu informāciju un attiecībā uz notiesāto personu tiek radīta juridiska nenoteiktība. Lai no šādas situācijas izvairītos, notiesāšanas dalībvalsts jāuzskata par tādu datu īpašnieci, kas attiecas uz notiesājošiem spriedumiem krimināllietās, ar kuriem tās teritorijā notiesāti citu dalībvalstu valstspiederīgie. Tādējādi notiesātās personas izcelsmes dalībvalstij, kurai šos datus nosūtīs, jānodrošina to aktualizēšana, ņemot vērā jebkādas izmaiņas vai dzēšanu, kas notiek notiesāšanas dalībvalstī. Tikai tādi dati, kas tiek aktualizēti šādā veidā, var tikt izmantoti izcelsmes dalībvalstī vai nosūtīti tālāk kādai citai dalībvalstij vai trešai valstij.

Tas, ka attiecībā uz vienu un to pašu notiesājošu spriedumu var piemērot dažādus tiesiskos regulējumus, rada situāciju, ka dalībvalstu starpā notiek apmaiņa ar neuzticamu informāciju un attiecībā uz notiesāto personu tiek radīta juridiska nenoteiktība. Lai no šādas situācijas izvairītos, notiesāšanas dalībvalsts jāuzskata par tādu datu īpašnieci, kas attiecas uz notiesājošiem spriedumiem krimināllietās, ar kuriem tās teritorijā notiesāti citu dalībvalstu valstspiederīgie. Tādējādi notiesātās personas izcelsmes dalībvalstij, kurai šos datus nosūtīs, jānodrošina to aktualizēšana, ņemot vērā jebkādas izmaiņas vai dzēšanu, kas notiek notiesāšanas dalībvalstī. Tikai tādi dati, kas tiek aktualizēti šādā veidā, var tikt izmantoti izcelsmes dalībvalstī vai nosūtīti tālāk kādai citai dalībvalstij vai trešai valstij.

Ar šā pamatlēmuma nosacījumiem iedibina noteikumus par tādu personas datu aizsardzību, ko šā pamatlēmuma īstenošanas rezultātā pārsūta no vienas dalībvalsts uz citu dalībvalsti. Esošos vispārējos noteikumus attiecībā uz tādu personas datu aizsardzību, kurus izmanto policijas un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās, papildina ar noteikumiem, kas iedibināti ar šo pamatlēmumu , jo īpaši ar 9. pantā izklāstītajiem pamatprincipiem . Turklāt uz personas datiem, ko apstrādā, pamatojoties uz šo pamatlēmumu, attiecas Eiropas Padomes 1981. gada Konvencija par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automatizētu apstrādi. Šajā pamatlēmumā ir ietverti arī 2005. gada 21. novembra Lēmuma par sodāmības reģistros iegūtas informācijas apmaiņu noteikumi, ar ko nosaka ierobežojumus attiecībā uz to, kā lūguma iesniedzēja dalībvalsts drīkst izmantot saņemto informāciju. Šos noteikumus papildina, paredzot īpašus noteikumus gadījumiem, kad personas valstspiederības dalībvalsts nodod tālāk informāciju par sodiem, ko tai sākotnēji sniegusi notiesāšanas dalībvalsts.

Ar šā pamatlēmuma nosacījumiem iedibina noteikumus par tādu personas datu aizsardzību, ko šā pamatlēmuma īstenošanas rezultātā pārsūta no vienas dalībvalsts uz citu dalībvalsti. Esošos vispārējos noteikumus attiecībā uz tādu personas datu aizsardzību, kurus izmanto policijas un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās, papildina ar noteikumiem, kas iedibināti ar šo pamatlēmumu. Turklāt uz personas datiem, ko apstrādā, pamatojoties uz šo pamatlēmumu, attiecas Eiropas Padomes 1981. gada Konvencija par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automatizētu apstrādi. Šajā pamatlēmumā ir ietverti arī 2005. gada 21. novembra Lēmuma par sodāmības reģistros iegūtas informācijas apmaiņu noteikumi, ar ko nosaka ierobežojumus attiecībā uz to, kā lūguma iesniedzēja dalībvalsts drīkst izmantot saņemto informāciju. Šos noteikumus papildina, paredzot īpašus noteikumus gadījumiem, kad personas valstspiederības dalībvalsts nodod tālāk informāciju par sodiem, ko tai sākotnēji sniegusi notiesāšanas dalībvalsts.

Lai nodrošinātu, ka izraksti no sodāmības reģistra ir viegli saprotami, jāsniedz ziņas par to, ka pastāv notiesājoši spriedumi un no tiem izrietoši aizliegumi, kā arī ziņas par to, kur notiesājošie spriedumi ir pasludināti un reģistrēti. Tādēļ dalībvalstīm ir jāizveido salīdzināmi formāti izrakstiem par sodāmību, kuros jāiekļauj īpaša iedaļa sodāmībai attiecībā uz dzimumnoziegumiem.

Lai nodrošinātu, ka izraksti no sodāmības reģistra ir viegli saprotami, jāsniedz ziņas par to, ka pastāv notiesājoši spriedumi un no tiem izrietoši aizliegumi, kā arī ziņas par to, kur notiesājošie spriedumi ir pasludināti un reģistrēti. Tādēļ dalībvalstīm ir jāizveido salīdzināmi formāti izrakstiem par sodāmību, kuros jāiekļauj īpaša iedaļa sodāmībai attiecībā uz dzimumnoziegumiem.

2. Ja jebkādi groza vai svītro informāciju, kas nodota saskaņā ar 4. panta 4. punktu, attiecīgās personas valstspiederības dalībvalsts izdara identiskus grozījumus vai svītrojumus attiecībā uz informāciju, kas saglabāta saskaņā ar 1. punktu , lai to varētu nodot tālāk saskaņā ar 7. pantu .

1a. Ja ir pieprasīta informācija no sodāmības reģistra dalībvalstī, kuras valstspiederīgais ir attiecīgā persona, mērķiem, kas nav saistīti ar ierosinātām krimināllietām, dalībvalsts, kura izdarījusi pieprasījumu, precizē iemeslus, kādēļ šāda informācija ir pieprasīta.

2. Ja persona lūdz informāciju par tai pasludinātiem spriedumiem, tad attiecīgās lūguma saņēmējas dalībvalsts centrālā iestāde saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem var adresēt citas dalībvalsts centrālajai iestādei lūgumu saņemt izziņu un ar to saistītu informāciju no sodāmības reģistra, ja vien ieinteresētā persona dzīvo vai dzīvojusi lūguma iesniedzējā dalībvalstī vai lūguma saņēmējā dalībvalstī, vai ir vai ir bijusi valstspiederīga kādā no šīm dalībvalstīm.