Ieteikums

PADOMES IETEIKUMS

ar mērķi koriģēt novēroto būtisko novirzi no korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai



Ungārijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu un jo īpaši tās 10. panta 2. punkta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

(1)Padome 2018. gada 22. jūnijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 121. panta 4. punktu nolēma, ka Ungārijā pastāv būtiska novērota novirze no korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, un sniedza ieteikumu Ungārijai veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības primāro neto izdevumu nominālā pieauguma temps 2018. gadā nepārsniedz 2,8 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1,0 % apmērā no IKP. Tāpat arī tā ieteica Ungārijai izmantot visus neparedzētos ieņēmumus budžeta deficīta samazināšanai, savukārt budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina stabili uzlabojumi vispārējās valdības strukturālā budžeta bilancē tādā veidā, kas veicina izaugsmi. Padome noteica, ka Ungārijai līdz 2018. gada 15. aprīlim ir jāziņo par veiktajiem pasākumiem, reaģējot uz minēto ieteikumu.

(2)Padome 2018. gada 13. jūlijā ieteica Ungārijai 2018. gadā nodrošināt atbilstību Padomes 2018. gada 22. jūnija ieteikumam ar mērķi koriģēt būtisko novirzi no korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai. Attiecībā uz 2019. gadu Ungārijai tika ieteikts nodrošināt, lai valdības neto primāro izdevumu nominālā pieauguma temps nepārsniegtu 3,9 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,75 % apmērā no IKP.

(3)Komisija 2018. gada 18. un 19. septembrī veica pastiprinātas uzraudzības misiju Ungārijā nolūkā veikt uzraudzību uz vietas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 11. panta 2. punktu. Pēc tam, kad Komisija savus pagaidu secinājumus bija nosūtījusi Ungārijas iestādēm, lai tās varētu izteikt komentārus, Komisija 2018. gada 21. novembrī par saviem secinājumiem ziņoja Padomei. Pēc tam šie secinājumi tika publiskoti.

(4)Ungārijas iestādes 2018. gada 15. oktobrī iesniedza ziņojumu par efektīvo rīcību, kas veikta, reaģējot uz Padomes 2018. gada 22. jūnija ieteikumu. Ņemot vērā iestāžu ziņojumā sniegto informāciju un vispārējo novērtējumu, balstoties uz Komisijas 2018. gada rudens prognozi, Padome 2018. gada 21. novembrī secināja, ka Ungārija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2018. gada 22. jūnija ieteikumu.

(5)Ņemot vērā to, ka Ungārija nav efektīvi rīkojusies, un ka tai ir augsta kumulatīva novirze no atbilstīgas korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, saskaņā ar LESD 121. panta 4. punktu ir lietderīgi adresēt minētajai dalībvalstij pārskatītu ieteikumu par atbilstīgiem veicamajiem pasākumiem.

(6)Balstoties uz Komisijas 2018. gada rudens prognozi, Ungārijas strukturālais deficīts 2017. gadā palielinājās par 1,7 % no IKP, sasniedzot 3,4 %, un tiek prognozēts, ka 2018. gadā tas turpinās pasliktināties par 0,4 % no IKP līdz 3,8 %. Tiek lēsts, ka 2018. gadā strukturālais deficīts par 2,3 % no IKP novirzīsies no vidējā termiņa budžeta mērķa — 1,5 %.

(7)Lai koriģētu kumulatīvās novirzes un panāktu, ka pēc iepriekšējām novirzēm Ungārija atkal īsteno atbilstīgas korekcijas, Ungārijai adresētajā Padomes 2018. gada 13. jūlija ieteikumā attiecībā uz 2019. gadu ieteiktā gada strukturālā korekcija 0,75 % apmērā no IKP būtu jāpapildina ar pastāvīgiem papildu pasākumiem. Papildu pasākums 0,25 % apmērā no IKP šķiet piemērots, ņemot vērā novēroto būtisko novirzi no ieteiktajām korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai. Tas paātrinās atpakaļvērstās korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai.

(8)Nepieciešamais strukturālās bilances uzlabojums par 1,0 % no IKP 2019. gadā atbilst valdības neto primāro izdevumu nominālā pieauguma tempam, kas 2019. gadā nepārsniedz 3,3 %.

(9)Strukturālais uzlabojums 2019. gadā par 1,0 % no IKP rada nepieciešamību pieņemt pasākumus, kuru kopējais ienesīgums strukturālā izteiksmē būtu 0,5 % no IKP salīdzinājumā ar pašreizējo pamatscenāriju 2019. gadam Komisijas 2018. gada rudens prognozē, ņemot vērā prognozēto strukturālās bilances uzlabojumu 2019. gadā.