C 315/21

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2022/C 315/07)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Keleméri bárányhús”

ES Nr.: PGI-HU-02480 – 7.9.2018

ACVN ( )AĢIN (X)

1. Nosaukums vai nosaukumi [ACVN vai AĢIN]

“Keleméri bárányhús”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Ungārija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.1. grupa. Svaiga gaļa (un subprodukti)

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Keleméri bárányhús” ir gaļa, ko iegūst no “Île-de-France” vai “Suffolk” šķirnes vīrišķās kārtas jēriem, kurus no selekcijas līdz kaušanai tur un audzē Kelemērā (Kelemér). Aitumātes nevar būt “Racka”, “Cikta” vai “Cigája” šķirnes dzīvnieki. Kaušanas laikā jēri nedrīkst būt vecāki par 120 dienām, un to dzīvsvars nedrīkst pārsniegt 40 kg.

“Keleméri bárányhús” var pārdot:

— kā veselu liemeni kopā ar krūškurvja un vēdera dobuma iekšējiem orgāniem (aknām, plaušām, sirdi, balseni, nierēm), izņemot neēdamos subproduktus;

— kā pusliemeni;

— kā liemeni vai pusliemeni, kas izcirsts saskaņā ar patērētāja prasībām, ar kaulu vai bez tā;

atdzesētu vai sasaldētu.

“Keleméri bárányhús” fizikālās un organoleptiskās īpašības: svaigs, smalks, pikants aromāts; pikanta garša un maiga konsistence; koši sarkana krāsa; gaļai nav ārējā taukaudu slāņa un ir ļoti mazs cauraugušo taukaudu daudzums; plānie starpmuskuļu taukaudu slāņi veido marmorējumu, kas redzams uz gaļas virsmas griezuma vietā.

Zem ādas un vēdera apvidū jēram ir vāji izteikta, ļoti plāna taukaudu kārta.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Uzturoties aizgaldā, jēri patērē tikai aitumātes pienu. Kad dzīvnieks pārvietots uz jēru atnešanās aizgaldu, to var sākt ēdināt ne tikai ar mātes pienu, bet arī ad libitum ar sienu un barību no īpaši atlasītiem, mīkstiem, jauniem augiem, kuru izcelsme ir noteiktā ģeogrāfiskā apgabala ganībās. Aptuveni 80 % siena ir zāle, bet atlikušie 20 % ir garšaugi un citi savvaļas augi. Šīm ganībām raksturīgas tikai Eiropas graudzāles, piemēram, aitu auzene (Festuca ovina) vai parastā dižauza (Arrhenatherum elatius), kā arī garšaugi, piemēram, nesmaržīgā suņkumelīte (Tripleurospermum perforatum) vai parastais pelašķis (Achillea millefolium). Atkarībā no vēlamā kaušanas svara jēri papildus sienam saņem tikai noteiktu daudzumu barības vai barību kopā ar lopbarību (mieži, auzas).

Jēru atnešanās aizgaldos turētajiem jēriem enerģijas vajadzības pastāvīgi pieaug proporcionāli to ķermeņa svaram, tāpēc arī siena un ad libitum izēdinātās barības patēriņš pastāvīgi palielinās, savukārt aitumātes piena daudzums uzturā samazinās. Jēriem ad libitum izēdinātās barības sastāvs: enerģētiskā vērtība: 8,99 MJ/kg, sausna: 86 %, kopproteīns: 16,23 %, jēlšķiedras: 11,0 %.

Barība satur arī minerālvielas (Ca, Na, Se) un A, D3 un E vitamīnus tādā daudzumā, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu visas jēra augšanai vajadzīgās vielas katrā attīstības posmā. Barība nedrīkst saturēt soju, ĢMO augus, dzīvnieku proteīnus, kviešus un kukurūzu vai farmaceitiskos līdzekļus. Jēru barošana atšķiras atkarībā no to vecuma.

1. Vecums: 5–14 dienas; dzīvsvars: mazāk nekā 6 kg; tiek turēti aizgaldā; tiek ēdināti ar aitumātes pienu.

2. Vecums: 14–40 dienas; dzīvsvars: 6–16 kg; tiek turēti jēru atnešanās aizgaldā; tiek ēdināti ar aitumātes pienu, ko papildina barība un siens ad libitum.

3. Vecums: 41–120 dienas; dzīvsvars: 16–40 kg; tiek turēti “nobarošanas saimniecībā”; tiek ēdināti ar 70 % barības un 30 % siena ad libitum 41–90 dienu vecumā; 15 % miežu, 15 % auzu un 70 % siena 91–120 dienu vecumā.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

No atlases līdz kaušanai jērus audzē noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

—

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Kelemēras ciemata administratīvajās robežās.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Starp “Keleméri bárányhús” un noteikto ģeogrāfisko apgabalu esošās saiknes pamatā ir produkta specifiskās kvalitātes īpašības.

Specifiskajai barībai un audzēšanas metodei, kurai labi pielāgojas “Île-de-France” un “Suffolk” šķirnes vīrišķās kārtas aitu pēcnācēji, ir būtiska nozīme šīs jēra gaļas ražošanā: tādējādi tiek iegūta gaļa ar svaigu, smalku, pikantu aromātu un garšu, maigu konsistenci un koši sarkanu krāsu.

Kelemēras ciemats atrodas Ziemeļungārijas kalnienē, Gemeras-Sepešas (Gömör-Szepes) kalnu grēdas pakājē esošajā Agtelekas (Aggtelek) nacionālajā parkā, ko ietver Šajo (Sajó) upe un Kelemēras strauts. Zemei raksturīgs viļņots reljefs, ko caurvij šauras ielejas, kurās ir īpašs mikroklimats un unikālas augu populācijas. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals atrodas 200–250 m augstumā virs jūras līmeņa. Tā virsmu klāj mālaini un smilšaini pliocēna nogulumieži, uz kuriem izveidojušās skābas un stipri erodētas, mālainas un dūņainas meža brūnzemju augsnes. Klimatam raksturīgs neliels nokrišņu daudzums (500–600 mm gadā), mēreni siltas, sausas vasaras, kurās bieži valda sausums, kā arī sala, miglas un dūmakas periodi pavasara beigās un rudens sākumā. Apgabalam raksturīgs mazs saulesgaismas stundu skaits, un vidējā temperatūra ir zemāka par 10 °C.

“Île-de-France” un “Suffolk” šķirņu aitas ir labi pielāgojušās vietējiem ģeogrāfiskajiem apstākļiem, mikroklimatam un īpašajām augu populācijām. Pēc īsa ekskluzīvas zīšanas perioda (maksimāli 14 dienas) jēri var palikt kopā ar māti jēru atnešanās aizgaldā, lai brīvi zīstu aitumātes pienu. Jēru atnešanās aizgalda norobežotajā daļā, kas nav pieejama aitumātei, jēri var ad libitum patērēt no Kelemēras ganībām iegūtu sienu un to uztura vajadzībām pielāgotu barību.

Specifiskais mikroklimats (vēsas, sausas vasaras) un augsnes īpašības ir ļoti labvēlīgas zālaugu un garšaugu attīstībai. Tāpēc Kelemēras ganībās ir izveidojušās unikālas augu populācijas un zālaines, kurās ir vairāk nekā 90 veidu augu. Vismaz 80 % no ganībās esošajiem augiem un no tiem iegūtā siena ir zāle, kas satur ogļhidrātus pārsvarā šķiedrvielu, nevis cietes veidā. Šāda barība neļauj jēra muskuļos un ap nierēm veidoties biezam taukaudu slānim. Ar proteīniem, minerālvielām un neaizstājamajām aminoskābēm bagātā zāle nosaka produkta “Keleméri bárányhús” marmorēto izskatu, maigo konsistenci un koši sarkano krāsu.

Ganībās ir ne tikai zālaugi, bet arī ārstniecības augi, kas piešķir “Keleméri bárányhús” specifiski pikanto aromātu un garšu.

Barības sastāvdaļu proporcija pilnībā atbilst jēra augšanas vajadzībām katrā attīstības posmā, tāpēc barība un siens neizraisa taukainas gaļas veidošanos.

Gaļai raksturīgi mīksto konsistenci un koši sarkano krāsu nosaka ne tikai audzēšanas metode un izmantotā barība, bet arī jēru kaušana pirms 120 dienu vecuma sasniegšanas.

Kopā šie faktori ietekmē gaļas kvalitāti un piešķir “Keleméri bárányhús” patīkami pikanto garšu, maigo konsistenci, koši sarkano krāsu, svaigo aromātu un, pateicoties nieru taukaudu trūkumam un plānajām starpmuskuļu taukaudu kārtām, marmorēto izskatu.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.