Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam - Dalībvalstu ziņojumi par nopietniem kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu pārkāpumiem 2004. gadā /* COM/2006/0387 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 14.7.2006 COM(2006) 387 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Dalībvalstu ziņojumi par nopietniem kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu pārkāpumiem 2004. gadā KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Dalībvalstu ziņojumi par nopietniem kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu pārkāpumiem 2004. gadā 1. IEVADS Lai palielinātu caurskatāmību attiecībā uz to, kā dalībvalstis pilda savu pienākumu nodrošināt Kopienas likumu izpildi, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1447/1999[1] tika ieviestas dalībvalstu saistības ik gadu ziņot Komisijai par to, cik daudz „nopietnu” pārkāpumu konstatēts un kādas sankcijas piemērotas. Šā iemesla dēļ ar minēto regulu izveidoja sarakstu ar 19 Kopienas noteikumu pārkāpumu veidiem, kas uzskatāmi par īpaši nopietniem. Dalībvalstīm ir jānodrošina, lai tiktu veikti atbilstoši pasākumi pret fizisku vai juridisku personu, kas pārkāpj kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus[2].Sarakstā ietvertie pārkāpumi ir saistīti ar svarīgākajiem pienākumiem, kas paredzēti Kopienas noteikumos par zivsaimniecības produktu krājumu saglabāšanu, uzraudzību un tirdzniecību. Kārtība, kādā vajadzīgā informācija jādara zināma Komisijai, ir noteikta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2740/1999[3]. Elektroniski nosūtītajiem datiem jābūt tādiem, kas ļauj salīdzināt dalībvalstu tiesībaizsardzības sistēmu efektivitāti. Likumdevēja galīgais mērķis ir pakāpeniski panākt līdzvērtīgus konkurences apstākļus visiem zvejniekiem, kuri tādējādi vairāk uzticētos kontroles iestādēm visā Eiropas Kopienā un ievērotu Kopienas noteikumus par zivsaimniecības resursu saglabāšanu. Šis paziņojums attiecas uz tādas rīcības gadījumiem, ar kuru nopietni pārkāpti KZP noteikumi un par kuriem 2004. gadā ierosināta lieta. Šis ir piektais paziņojums par šo jautājumu. Komisija svarīgākos datus par 2000. gadu darīja zināmus savā 2001. gada 12. novembra paziņojumā[4], par 2001. gadu – 2002. gada 5. decembra paziņojumā[5], par 2002. gadu – 2003. gada 15. decembra paziņojumā[6] un par 2003. gadu – 2005. gada 20. maija paziņojumā[7]. 2. DALīBVALSTU ZIņOJUMI PAR 2004. GADU Padomes Regulā Nr. 2740/1999 paredzēti sīki izstrādāti noteikumi datu nosūtīšanai par tādas rīcības gadījumiem, ar kuru nopietni pārkāpti kopējās zivsaimniecības politikas noteikumi. Dati jānosūta elektroniski, lai Komisijas dienesti varētu sagatavot tabulas, kas pievienotas paziņojumam. Šīs tabulas tiek sagatavotas, lai ilustrētu būtiskākās tendences, kuras izriet no dalībvalstu ziņojumiem. Šeit ietverti dalībvalstu sniegtie rādītāji, kurus tām bija iespēja pārbaudīt, pirms Komisija pabeidz ziņojumu. Tā kā savākto informāciju nav viegli interpretēt, jo to veido tikai rādītāju kopumi un daži dati zināmā mērā varētu būt maldinoši, Komisija aicināja dalībvalstis sniegt papildinformāciju, ko tās uzskata par vajadzīgu, lai sīkāk analizētu rādītājus.Dalībvalstu nosūtītie komentāri ir ņemti vērā un vajadzības gadījumā tiek iekļauta tieša atsauce. 3. NOPIETNU PāRKāPUMU UN ZVEJAS KUģU SKAITA SALīDZINāJUMS KATRā DALīBVALSTī Lai sniegtu dažus kvantitatīvus rādītājus, turpmāk ievietotajā tabulā norādīts katrā dalībvalstī 2005. gada 1. janvārī Zvejas kuģu reģistrā iekļauto kuģu skaits un dalībvalstīs atklāto un reģistrēto nopietno pārkāpumu kopskaits (vienīgi) attiecībā uz tiem kuģiem, kas peld ar to karogu. Saņemtajos datos nav nošķirami pārkāpumi, kurus izdarījuši zvejnieki vai zvejniecības nozarē darbojošies uzņēmēji, kuri nav zvejnieki. Tādēļ turpmāk norādītais nopietno pārkāpumu skaits attiecas ne tikai uz zvejniekiem. Dalībvalsts | Kuģu skaits | Nopietni pārkāpumi | Beļģija | 123 | 32 | Dānija | 3416 | 258 | Vācija | 2163 | 87 | Grieķija | 18723 | 1487 | Igaunija | 1050 | Na | Spānija | 14053 | 3813 | Francija | 7884 | 492 | Īrija | 1431 | 50 | Itālija | 14923 | 3398 | Kipra | 897 | 5 | Latvija | 942 | 175 | Lietuva | 303 | Na | Malta | 2133 | Na | Nīderlande | 862 | 141 | Polija | 1248 | 73 | Portugāle | 10082 | 1729 | Slovēnija | 148 | Na | Somija | 3394 | 5 | Zviedrija | 1598 | 94 | Apvienotā Karaliste | 7034 | 76 | 4. KONSTATēTO PāRKāPUMU SKAITA UN DALīBVALSTU VEIKTO PāRBAUžU SKAITA SALīDZINāJUMS Lai salīdzinātu dalībvalstu sniegtos datus, ir lietderīgi novērtēt noteiktā laika posmā konstatēto pārkāpumu skaitu un kontroles iestāžu veikto pārbaužu skaitu tajā pašā laika posmā. Diemžēl dalībvalstis nav sniegušas Komisijai pietiekami daudz šādu datu, lai Komisijas dienesti varētu sagatavot īpašu tabulu. Turklāt „pārbaudes” definīcija dažādās dalībvalstīs var būt atšķirīga, tādēļ nav iespējams nodrošināt datu homogenitāti. Dažas dalībvalstis ir paziņojušas Komisijai par 2004. gadā veikto pārbaužu skaitu. Nozīmīgas dalībvalstu sniegto datu atšķirības rada šaubas par dažu rādītāju pareizību, piemēram, konstatēto pārkāpumu un reģistrēto pārbaužu skaita attiecība Polijā ir 2%, savukārt Spānijā tā ir 6%, Kiprā – 12% un Grieķijā – 65%. 5. PāRKāPUMI, KURI KONSTATēTI REģIONāLO ZVEJNIECīBAS ORGANIZāCIJU (RZO) SATVARā Dažas RZO ir ieviesušas vai gatavojas pieņemt kontroles shēmas, kuras paredz pārkāpumu reģistrēšanu. Šādas shēmas jau ieviesusi Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācija ( NAFO ), Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības organizācija ( NEAFC ) un Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija ( ICCAT ). Jebkurus „nopietnus” KZP noteikumu pārkāpumus, ko pieļāvuši kuģi, kuri veic darbību iepriekš minēto RZO satvarā, paredzēts reģistrēt kā gadījumus, par kuriem ziņo Komisijai šā paziņojuma nolūkā. Šajā sakarā ir būtiski ievērot, ka Eiropas Kopiena minētajām organizācijām iesniedz gada ziņojumu par valstu kontroles iestāžu konstatētajiem un Komisijas dienestiem paziņotajiem pārkāpumiem. Tomēr nav iespējams salīdzināt tos datus, kas nosūtīti RZO, un datus, kas ietverti šā paziņojuma pielikumos, jo pārkāpumu veidi nav identiski. RZO kontekstā šķiet, ka NEAFC zonā 2004. gadā nav konstatēti neapšaubāmi (t.i., par tādiem uzskatāmi) Kopienas kuģu veikti pārkāpumi. Attiecībā uz NAFO, par 18 neapšaubāmiem pārkāpumiem ziņojušas citas līgumslēdzējas puses, lai gan NAFO minēto rādītāju vēl nav apstiprinājusi. 6. APSVēRUMI PAR DALīBVALSTU IESNIEGTAJIEM ZIņOJUMIEM Kopējais pārkāpumu skaits, par kuriem ziņojušas dalībvalstis, ir 9 660 . Pārkāpumi konstatēti attiecībā uz katru Padomes Regulas (EK) Nr. 1447/1999 sarakstā ietverto pārkāpuma veidu. Tādēļ to skaits ir nedaudz lielāks nekā 2003. gadā (iepriekšējos gados konstatēto nopietno pārkāpumu skaits bija 7 298 – 2000. gadā, 8 139 – 2001. gadā, 6 756 – 2002. gadā un 9 502 – 2003. gadā), bet to dalībvalstu skaits, kurām ir intereses jūras zvejniecības nozarē, pa to laiku ir palielinājies par septiņām valstīm. Patiesībā nopietno pārkāpumu skaits, kas konstatēti dalībvalstīs, kuras pievienojās 2004. gadā, ir tikai 2,7 % no kopējā skaita (Igaunija, Kipra, Latvija un Polija ziņoja par 258 gadījumiem). Iepriekšējos paziņojumos jau tika uzsvērts, ka konstatēto pārkāpumu skaits var ietvert pārkāpumus, kas saistīti ar darbībām, kuras veiktas iekšējos ūdeņos vai izklaides nolūkiem. Šis gadījums attiecas uz Spānijas iesniegtajiem rādītājiem. 79,6% pārkāpumu konstatēts Spānijā, Itālijā un Portugālē. Šajās valstīs ir arī vislielākais kuģu skaits. Neatļauta zveja konstatēta 22 % gadījumu, savukārt spēkā esošajiem tirdzniecības standartiem neatbilstīga zvejas produktu glabāšana, pārstrāde, tirdzniecība un transportēšana ieņem otro vietu (19 %). Zvejošana bez licences ierindojas trešajā vietā (14%). Minētās procentuālās attiecības ir līdzīgas 2003. gadā konstatētajām, un patiesībā lielākā daļa pārkāpumu, kas konstatēti kopš 2000. gada, ir šāda veida pārkāpumi, turpretim ļoti nedaudzos gadījumos (mazāk nekā 10%) ziņots par citiem nopietniem KZP pārkāpumu veidiem. Piemēram, ir pārsteidzoši, ka iejaukšanās kuģu novērošanas sistēmā 2004. gadā visā Eiropas Kopienā konstatēta tikai 60 gadījumos. 82 % gadījumu pārkāpumu procedūras rezultātā tika piemērots sods. Vācijā, Igaunijā, Apvienotajā Karalistē, Spānijā, Kiprā, Latvijā un Polijā soda sankcijas piemērotas 100 % pārkāpumu gadījumu. Arī Itālijā soda sankcijas piemērotas vairāk nekā 90% šādu gadījumu. Turpretī Zviedrijā soda sankcijas piemērotas tikai 17 % pārkāpumu. Par sodu piemērošanu neziņoja Somija. Arī šie dati vērtējami piesardzīgi, jo nevar izslēgt, ka dalībvalstis ietvērušas lietas, kuru izskatīšana uzsākta iepriekšējos gados, bet līdz 2004. gadam vēl nebija pabeigta. Tās varēja arī ziņot tikai par lietām, kuras uzsāktas un pabeigtas 2004. gadā. Salīdzinot par vienu un to pašu pārkāpuma veidu likumpārkāpējiem noteiktos sodanaudas apmērus, dalībvalstu vidū joprojām pastāv ievērojamas atšķirības. Piemēram: - vidējais sodanaudas apmērs par aizliegta zvejas rīka izmantošanu vai glabāšanu uz klāja bija EUR 108 vienā dalībvalstī un EUR 15 000 citā, lai gan tika ziņots par vienu gadījumu; - vidējais sodanaudas apmērs par neatļautu zveju bija EUR 58 vienā dalībvalstī, bet sasniedza EUR 13 788 citā; - vidējais sodanaudas apmērs par tādu sugu zivju tiešo zveju, attiecībā uz kurām ir noteikts zvejas aizliegums, bija tikai EUR 10 vienā dalībvalstī un EUR 3 334 citā; - vidējais sodanaudas apmērs par kontrolei vajadzīgo dokumentu datu viltošanu bija EUR 48 vienā dalībvalstī un EUR 18 900 citā. Acīmredzot vidējais sodanaudas apmērs ir jāsalīdzina ar konkrētā pārkāpuma veida atkārtošanās biežumu un katra atsevišķā pārkāpuma smagumu. Turklāt dažos gadījumos reģistrēto sodanaudu apmērā, iespējams, varētu būt ietverta arestēto produktu vērtība, savukārt citos – ne, tādējādi dalībvalstīs noteikto naudas sodu salīdzinājums nav objektīvs. Regulā (EK) Nr. 1447/1999 nav norādītas tajā minēto 19 pārkāpumu veidu kategorijas attiecībā uz šo pārkāpumu smagumu. Kopumā vidējais sodanaudas apmērs, kāds noteikts katrā dalībvalstī, ir no EUR 48 līdz EUR 13 099, un vidējais sodanaudas apmērs, kas piespriests procesos visā ES, kuru rezultātā par pārkāpumu piemērots sods, ir EUR 2 272. Šis rādītājs ir mazāks nekā puse no 2003. gadā noteiktā vidējā sodanaudas apmēra (EUR 4 664). Šāds samazinājums neliecina par pozitīvu tendenci. Rādītāji, kas attiecas uz ES zvejniecības nozarē noteikto sodanaudu apmēru salīdzinājumā ar krastā izkrauto zivju produktu vērtību (skatīt VIII pielikumu), apstiprina secinājumu, ka noteikto sodanaudu apmērs ir samazinājies kopš 2003. gada. Ievērojamas sodanaudas, kas noteiktas ierobežotā skaitā gadījumu (līdz EUR 120 000), liecina vienīgi par to, ka lielākajā daļā gadījumu dalībvalstis ir pārāk saudzīgas. Novērtējot noteikto sankciju apmēru, jāņem vērā divi galvenie aspekti: pirmkārt, reģistrētajā summā var būt un var nebūt ietverta nozvejas vērtība un/vai papildus noteiktajam sodam konfiscēto zvejas rīku vērtība. Tā kā nozvejas vērtība nereti pārsniedz sodanaudas apmēru, tas var ievērojami ietekmēt vidējo sodanaudas apmēru. Komisijas dienesti nevar pārliecināties par to, vai nozvejas un zvejas rīku vērtība ir ņemta vērā, ja dalībvalstis nesniedz sīkāku informāciju. Turklāt, ja par pārkāpumu soda, apturot zvejas atļauju vai apturot atļauju veikt profesionālu darbību, nav iespējams novērtēt un tādējādi reģistrēt tā uzņēmēja peļņas zaudējumu, kurš bijis spiests apturēt savu profesionālo darbību. Zaudējumi varētu būt ievērojami, bet tos nevar ņemt vērā. Tabulās arī norādīts, ka 3 203 gadījumos tika izsniegts nozvejas vai zvejas rīku aresta orderis. Tika ziņots par nozīmīgu šādu aresta orderu pieaugumu – no 444 aresta orderiem 2000. gadā līdz 4 720 aresta orderiem 2003. gadā. 2004. gadā aresta orderu skaits samazinājās. Grieķija, Itālija, Portugāle un Apvienotā Karaliste ir dalībvalstis, kas ziņoja, ka tās piemērojušas šo soda veidu ievērojamā skaitā gadījumu. Savukārt Vācijas, Igaunijas, Spānijas, Somijas, Kipras, Latvijas un Polijas ziņojumā nozvejas vai zvejas rīku arests nav reģistrēts. Visbeidzot, dažu dalībvalstu sniegtās papildinformācijas izmantošanas rezultātā var izdarīt šādus secinājumus: procedūras (gan administratīvās, gan kriminālprocesuālās darbības), kurām seko sankciju piemērošana KZP noteikumu pārkāpumu gadījumos, parasti ir pārāk garas. Ir vajadzīgi vidēji 8 līdz 12 mēneši, lai pabeigtu visu procedūru. Kriminālprocesi parasti ir visgarākie (Beļģijā, Īrijā, Nīderlandē, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē un Somijā piemēro tikai kriminālprocesus). Lai gan Komisijas dienesti ir atkārtoti prasījuši sniegt sīkāku informāciju, ir apkopots ļoti nedaudz informācijas par tām sugām, attiecībā uz kurām veikts visvairāk pārkāpumu (parasti tām, uz kurām attiecas atjaunošanas plāni vai stingrāki valstu pasākumi, kurām ir augsta komerciālā vērtība un kuras mīt platībās, kurās konstatēts visvairāk nopietnu pārkāpumu). Acīmredzot lielāko daļu pārkāpumu dalībvalstis konstatējušas to EEZ, bet pašreiz nav iespējams to precīzi noteikt ICES zonās. 7. TURPMāKā ATTīSTīBA UN NOBEIGUMA SECINāJUMI Ievērojot iepriekšējā paziņojumā noteiktās saistības, Komisija rīkoja virkni konsultāciju ar dalībvalstīm, lai apkopotu viedokļus par to, kā saturiski pilnveidot paziņojumu. Vispirms 2005. gada 30. septembrī Komisija organizēja zivsaimniecības ģenerāldirektoru tikšanos. Šī tikšanās deva tās dalībniekiem iespēju atklāti diskutēt par paziņojumu saistībā ar nopietniem pārkāpumiem – tā mērķiem un jau sasniegtajiem rezultātiem. Vispārējais viedoklis bija tāds, ka paziņojums ir noderīgs līdzeklis, lai novērtētu Kopienas noteikumu izpildi. Tomēr tika konstatēts, ka ir jāuzlabo tā saturs, proti, lai izvairītos no tabulās sniegto rādītāju nepareizas interpretācijas. Tika jo īpaši uzsvērts, cik svarīgi ir sniegt nelielu to apstākļu raksturojumu, kādos izdarīts pārkāpums, piemēram, norādīt kuģa izmēru, zvejas veidu un ekonomiskos aspektus kopumā. Tomēr tika panākta vienošanās, ka 2004. gada paziņojuma formāts netiks mainīts. Otrs nozīmīgs jautājums ir saistīts ar pārkāpumu sarakstu – kopumā vērojams, ka to veidi nav pietiekami specifiski, tādēļ šādā situācijā dalībvalstīs vērojama dažāda interpretācija. Tika izvērtēta arī iespēja vienkāršot ziņojumu sniegšanas pienākumu. Ģenerāldirektoru apspriestos jautājumus pēc tam izskatīja kontroles ekspertu grupa, kuru Komisija sasauca 2005. gada 8. novembrī. Izmantojot šo gadījumu, dalībvalstis varēja sniegt komentārus par Komisijas dienestu sagatavotajām tabulām. Pienācīgi ņemot vērā dalībvalstu komentārus, Komisija ir apņēmusies uzlabot paziņojuma tekstu, uzskatot to par iespēju palielināt caurskatāmību un nodrošināt efektīvu izpildi. Tai un dalībvalstīm ir kopīgs viedoklis, ka ir jāpārskata „nopietno pārkāpumu” saraksts, jo īpaši, lai izveidotu „soda sankciju katalogu”, kā paredzēts Padomes Regulas Nr. 2371/2002 25. panta 4. punktā. Komisija arī cik vien iespējams centīsies samazināt dalībvalstu pienākumus attiecība uz ziņošanu. Tomēr, lai pilnveidotu nākamā paziņojuma saturu attiecībā uz nopietniem pārkāpumiem, dalībvalstis tiks aicinātas iesniegt Komisijai informācijas kopumu, proti, par noteikto sankciju ietekmi uz katra pārkāpēja ekonomisko stāvokli, tostarp ietekmi uz tā apgrozījumu profesionālās darbības veikšanas aizlieguma gadījumā. Patiesībā vienīgi šo elementu analīze var palīdzēt novērtēt sankciju preventīvo iedarbību. Dalībvalstis tiks arī aicinātas precizēt, kuri gadījumi attiecas uz KZP noteikumu pārkāpumiem vai valsts noteikumu pārkāpumiem, ko veikuši profesionāli zvejnieki vai amatierzvejnieki. Atkārtoti uzsverot to, ka ir ļoti grūti interpretēt virkni tabulās norādīto rādītāju, ja dalībvalstis nesniedz komentārus, Komisija šajā paziņojumā secina, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu situācija patiesībā nav uzlabojusies.Lai gan saskaņā ar statistiku sodi tikuši piemēroti vairāk nekā 10 % kuģu, zivsaimniecības nozarē 2004. gadā noteikto soda sankciju rezultātā samaksātā summa (13,8 miljoni euro[8]) ir aptuveni divas tūkstošdaļas no 2003. gadā krastā izkrautās produkcijas vērtības[9]. Šāda summa saistīta ar risku, ka par KZP pārkāpumiem noteiktie sodi zvejniecības nozarē var tikt uzskatīti par ikdienišķām uzņēmuma vispārējās darbības izmaksām un var nebūt patiesa stimula ievērot noteikumus.Turklāt IV pielikumā ietverto rādītāju analīze liecina, ka lielākā daļa pārkāpējiem uzlikto sodu nav pietiekami, lai radītu patiesu preventīvu iedarbību. Tādēļ Komisija aicina dalībvalstis izdarīt pienācīgus grozījumus savos tiesību aktos. Šajā kontekstā Komisija ierosina, ka nosakot sodu, attiecīgajai iestādei būtu jāņem vērā uz klāja konstatētās nozvejas vērtība.Turklāt, lai gan dalībvalstis var pieņemt tās procedūras, kuras tās uzskata par vispiemērotākajām, Komisija vēlas atkārtoti paust viedokli, ka tādas administratīvas sankcijas kā zvejas atļaujas apturēšana vai atļaujas apturēšana veikt profesionālu darbību ir ļoti efektīvs līdzeklis, lai veicinātu KZP noteikumu ievērošanu, jo to var piemērot nekavējoties. Dažās dalībvalstīs tagad izmanto iespēju, kas agrāk nebija iekļauta to juridiskajās sistēmās, bet diemžēl šo līdzekli vēl neizmanto lielākajā daļā dalībvalstu, vismaz ne gadījumos, kad noteikumu pārkāpumi nav tik nopietni, lai būtu pamats ierosināt kriminālprocesuālas darbības. Pielikumā iekļauto tabulu saraksts I tabula: katrā dalībvalstī atklāto pārkāpumu skaits un veids; II tabula: katrā dalībvalstī atklāto pārkāpumu skaits atkarībā no pārkāpuma izdarītāja valstspiederības; III tabula: to pārkāpumu skaits un veids katrā dalībvalstī, attiecībā uz kuriem noteikts sods; IV tabula: vidējais sodanaudas apmērs par katru pārkāpuma veidu katrā dalībvalstī; V tabula: konfiskāciju skaits un pārkāpumu veids katrā dalībvalstī; VI tabula: darbības apturēšanas gadījumu skaits un pārkāpumu veids katrā dalībvalstī; VII tabula: summa, kas katrā dalībvalstī nopietnu pārkāpumu dēļ samaksāta zvejniecības nozarē; VIII tabula: summa, kas katrā dalībvalstī nopietnu pārkāpumu dēļ samaksāta zvejniecības nozarē, un krastā izkrautās produkcijas vērtība katrā dalībvalstī 2003. gadā. [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] VIII SUMMA, KAS KATRĀ DALĪBVALSTĪ NOPIETNU PĀRKĀPUMU DĒĻ SAMAKSĀTA ZVEJNIECĪBAS NOZARĒ 2004. GADĀ, UN KRASTĀ IZKRAUTĀS PRODUKCIJAS VĒRTĪBA KATRĀ DALĪBVALSTĪ 2003. GADĀ DALĪBVALSTS | SUMMA, KAS SAMAKSĀTA ZVEJNIECĪBAS NOZARĒ 2004. GADĀ | KRASTĀ IZKRAUTĀS PRODUKCIJAS VĒRTĪBA 2003. GADĀ[10] | % | BEL | 2 050 | 78 000 000 | 0,0026 | CZE | N.A. | N.A. | N.A. | DNK | 42 910 | 390 000 000 | 0,011 | DEU | 29 603 | 81 000 000 | 0,036 | EST | 238 | N.A. | N.A. | GRC | 284 850 | 267 000 000 | 0,10 | ESP | 5 084 061 | 1 873 000 000 | 0,27 | FRA | 116 825 | 823 000 000 | 0,014 | IRL | 44 451 | 253 000 000 | 0,017 | ITA | 6 456 507 | 1 012 000 000 | 0,64 | CYP | 5 820 | N.A. | N.A. | LTU | N.A. | N.A. | N.A. | LVA | 28 118 | N.A. | N.A. | LUX | N.A. | N.A. | N.A. | HUN | N.A. | N.A. | N.A. | MLT | N.A. | N.A. | N.A. | NLD | 16 410 | 313 000 000 | 0,005 | AUT | N.A. | N.A. | N.A. | POL | 39 269 | N.A. | N.A. | PRT | 269 176 | 205 000 000 | 0,13 | SVN | N.A. | N.A. | N.A. | SVK | N.A. | N.A. | N.A. | FIN | N.A. | 19 000 000 | N.A. | SWE | 9 652 | 95 000 000 | 0,01 | GBR | 1 349 236 | 666 000 000 | 0,20 | Kopā EM | 13 779 175 | 6 075 000 000 | 0,22 | [1] OV L 167, 2.7.1999., 5. lpp. [2] Regulas Nr. 2371/2002 25. pants. [3] OV L 328, 22.12.1999., 62. lpp. [4] COM (2001) 650, 12.11.2001. [5] COM (2002) 687, 5.12.2002. [6] COM (2003) 782, 15.12.2003. [7] COM (2005) 207, 30.5.2005. [8] Sīkāki dati sniegti VII pielikumā. [9] Kopējā izkrautās produkcijas vērtība Eiropas Savienībā 2003. gadā bija 6 075 miljoni euro ( Eurostat , KZP fakti un skaitļi, 1990.-2004. gads, 2005. gada izdevums). [10] Eurostat , Zivsaimniecības statistikas dati 1990.-2004. gads, 2005. gada izdevums.