KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Programmas “MEDIA 2007” starpposma novērtējuma ziņojums /* COM/2010/0777 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 20.12.2010 COM(2010) 777 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Programmas “MEDIA 2007” starpposma novērtējuma ziņojums KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Programmas “MEDIA 2007” starpposma novērtējuma ziņojums IEVADS Šis ir programmas “MEDIA 2007” starpposma novērtējuma ziņojums. Saskaņā ar 14. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumā Nr. 1718/2006/EK par atbalsta programmas īstenošanu Eiropas audiovizuālajā nozarē (“MEDIA 2007”)[1] tas ir starpposma novērtējums par sasniegtajiem rezultātiem un programmas īstenošanas kvantitatīvajiem un kvalitatīvajiem aspektiem. Turklāt 19. pantā noteikts, ka Savienības dalību Eiropas Audiovizuālajā observatorijā pārrauga un novērtē, veicot 14. pantā paredzēto programmas “MEDIA” pārraudzību un novērtēšanu. Šajā ziņojumā uzskaitīti galvenie rezultāti, kas iegūti 3 pirmajos īstenošanas gados, un ieteikumi varbūtējiem uzlabojumiem. Ziņojums aptver laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim, un tā pamatā ir starpposma novērtējuma ziņojuma secinājumi, ko veica konsorcijs Euréval – Media Consulting Group ( MCG )[2]. PROGRAMMA “MEDIA” Kopš 1991. gada, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņēma programmu “MEDIA I”, ilgtermiņā tiek īstenota saskaņota finanšu intervences politika, lai dotu iespēju Eiropas audiovizuālajai industrijai izmantot priekšrocības, ko sniedz Eiropas tirgus. Šīs politikas īstenošanu turpināja ar programmu “MEDIA II”, vēlāk “MEDIA Plus” un “MEDIA Training” (2001-2006). Saskaņā ar subsidiaritātes un papildināmības principiem, Kopienas atbalsts tiek sniegts audiovizuālo darbu tapšanas posmā un pēc audiovizuālo darbu producēšanas, dodot iespēju valsts iestādēm sniegt atbalstu producēšanas posmā. Programma tādējādi tiek piemērota profesionāļu apmācības atbalstam, darbu izstrādei, izplatīšanai un reklāmai. Programmai “MEDIA 2007”, kuras budžets 7 gadiem ir 755 miljoni euro (2007-2013), ir trīs vispārēji mērķi: - aizsargāt un stiprināt Eiropas kultūras daudzveidību un tās kinematogrāfisko un audiovizuālo mantojumu, nodrošināt sabiedrībai šā mantojuma pieejamību un sekmēt starpkultūru dialogu; - uzlabot Eiropas audiovizuālo darbu apriti Eiropas Savienībā un ārpus tās; - palielināt Eiropas audiovizuālās nozares konkurētspēju atvērtā un konkurētspējīgā Eiropas tirgū. Dažādās darbības jomās tika izstrādātas šādas prioritātes: - sekmēt jaunradi audiovizuālajā nozarē, kā arī Eiropas kinematogrāfiskā un audiovizuālā mantojuma kultūras vērtību; - stiprināt Eiropas audiovizuālās nozares struktūru, jo īpaši MVU; - mazināt Eiropas audiovizuālā tirgus nelīdzsvarotību starp valstīm ar augstu audiovizuālās ražošanas jaudu un valstīm ar zemu audiovizuālās ražošanas jaudu vai valodas lietojuma ziņā ierobežotu teritoriju; - sekot tirgus attīstības tendencēm attiecībā uz digitalizāciju un atbalstīt tās. Programmas “MEDIA 2007” jauninājumi Programma “MEDIA 2007” vienkāršoja vispārējās administratīvās procedūras, iekļaujot finanšu un administratīvajos noteikumos proporcionalitātes klauzulu. Tās mērķis bija samazināt administratīvo slogu un padarīt to proporcionālu dotācijai, kā arī saņēmēju veidam. Turklāt tika noslēgtas ilgtermiņa partnerības saistībā ar apmācību, reklāmu un kinoteātru tīklu. Turpināja lielāko daļu no darbības virzieniem (izņemot atbalstu izplatīšanai VHS un DVD formātā). Lai pieskaņotos nozares vajadzību attīstībai, “MEDIA 2007” īstenojusi tādas jaunas darbības kā sākotnējā izglītība, interaktīvu darbu izstrādāšana, pieprasījumvideo ( VOD ) un digitālā kinofilmu demonstrēšana ( DCN ), sociālās tīklošanas tīmekļa vietnes un Open Media. Programmas “MEDIA” nepārtraukti tiek vērtētas. Pēc 1998. gadā veiktās iepriekšējas novērtēšanas un divām starpposma novērtēšanām programmām “MEDIA Plus” un “MEDIA Training” veica galīgo novērtēšanu par laikposmu no 2000. gada līdz 2006. gadam. Novērtēšanas rezultāti apstiprināja programmas piemērotību un efektivitāti un ieteica turpināt programmu darbības. Turklāt 2004. gadā, gatavojot programmu “MEDIA 2007”, tika veikts ietekmes pētījums, kurā bija ietverti iepriekšējā novērtējuma elementi. PROGRAMMAS “MEDIA 2007” STARPPOSMA NOVēRTēJUMS Ievads Novērtējuma veikšanai izvēlējās konsorciju EUREVAL – MCG atbilstīgi pamatnolīgumam ar Komisiju[3]. Novērtējums tika sākts divus gadus pēc programmas uzsākšanas; tas nozīmē, ka ne visi projekti bija pabeigti un ka vairākums no tiem bija realizācijas pirmajā posmā. Tāpēc novērtējumā galvenā uzmanība bija vērsta uz efektivitātes, lietderīguma un piemērotības jautājumiem. Tādējādi tika vērtēta programmas spēja sniegt rezultātus, pamatojoties uz izmantotajiem resursiem, un saistība starp šiem rezultātiem un programmas mērķiem. Turklāt tika izvērtēta sākotnējo mērķu piemērotība nozares vajadzībām un sniegti ierosinājumi vēlāk veicamiem pielāgojumiem. Pamatojoties uz šā novērtējuma rezultātiem, tiks izstrādāts paziņojums par programmas turpināšanu, kas jāiesniedz līdz 2010. gada beigām saskaņā ar Lēmuma “MEDIA 2007” 14. panta 2. punkta b) apakšpunktu, kā arī ietekmes novērtējums, kas jāveic, pagarinot programmu pēc 2013. gada. Novērtējuma mērķi Vispārīgais mērķis bija iegūt ārēju un neatkarīgu vērtējumu par programmas rezultātiem un par tās kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam. Lai to izvērtētu, noteica šādus īpašos mērķus. - Noteikt mērķu piemērotību Eiropas audiovizuālās nozares vajadzībām un programmas Eiropas pievienoto vērtību. - Noteikt tās īstenošanas efektivitāti un tās rezultātus saistībā ar vispārējiem mērķiem. - Ierosināt pielāgojumus un sniegt ieteikumus turpmākai programmas īstenošanai. - Analizēt nozares vajadzību pārmaiņas un jo īpaši izvērtēt jaunās darbības, kas tika ieviestas kopš 2007. gada. Metodika Novērtējumu sāka 2009. gada septembrī un pabeidza 2010. gada maijā. Statistikas un dokumentu datu apkopošanu papildināja intervijas ar programmas atbildīgajām personām Komisijā un Izglītības, audiovizuālās nozares un kultūras izpildaģentūrā ( EACEA ). Turklāt vērtētājs veica plašu aptauju organizācijās, kas bija lūgušas “MEDIA” atbalstu, kā arī visu dalībvalstu MEDIA desks . Tādējādi tika apkopoti vairāk nekā 550 personu viedokļi. Pēc tam vērtētājs veica padziļinātu šo datu analīzi, lai sniegtu atbildes uz novērtējuma jautājumiem, izmantojot tā saukto triangulācijas metodi, kuras pamatā ir apkopoto datu savstarpēja salīdzināšana. Katrs ziņojumā sniegtais konstatējums tādējādi ir iegūts no vairākiem avotiem, ja nav norādīts citādi. TEHNOLOģISKAIS, EKONOMIKSKAIS UN JURIDISKAIS KONTEKSTS Šodien valsts politikai filmu un audiovizuālajā nozarē jārisina nopietni uzdevumi, kas saistīti ar pārmaiņām tehnoloģijā un tās ietekmi uz patēriņa veidiem, ar ekonomikas modeļiem un ar vērtību ķēdi. Pārmaiņas tehnoloģijā Šo pārmaiņu pamatā daļēji ir ātrgaitas interneta izplatīšanās Eiropā. Televīzija, kas agrāk bija lineārs plašsaziņas līdzeklis, šodien ir kļuvusi par nelineāru platformu, kas dod iespēju skatītājam izvēlēties programmas saturu, kā arī laiku, kad tas vēlas to skatīties ( Catch-up-TV , IPTV, Web TV ). Internets tiek lietots arī kā platforma izplatīšanai, izmantojot pieprasījumvideo ( VOD ). Šīs pārmaiņas skar arī mobilos telefonus, un tie kļūst par audiovizuālā satura izplatīšanas platformām. Runājot par tehniskajiem līdzekļiem, kinematogrāfam, kas tradicionāli bija saistīts ar noteiktu ģeogrāfisku vietu (kinozāli), pamazām nomainot 35mm filmas ar digitālajām, paveras jaunas iespējas filmu projekcijai. Kino programmas droši vien kļūs elastīgākas, un digitalizācija, pateicoties trīsdimensiju filmām, var kino sniegt jaunu impulsu. Nesen Eiropas tirgū ienāca augstas izšķirtspējas DVD, pagaidām vēl nevar paredzēt, vai jaunā tehnoloģija tiks pieņemta un kļūs par ilgtspējīgu ieguvumu, lai tā varētu palikt ekspluatācijas ķēdē. Izmaiņas patēriņa veidos Skatītāju ieradumi ir mainījušies līdz ar inovācijām tehnoloģijā. Audiovizuālo saturu var viegli personalizēt, saglabāt un transportēt. Šodien mēs dzīvojam multiplatformu izplatīšanas vidē, ko radījusi dažādu plašsaziņas līdzekļu savstarpēja savienojamība. Turklāt tas apstāklis, ka saturu var viegli pārvietot, pārveido fizisko vidi no šķēršļa par iespēju. Šodien darbu aprite notiek daudz vieglāk — no viena plašsaziņas līdzekļa uz otru, no vienas teritorijas uz otru. Ekonomiskie modeļi Ekonomikā pārmaiņas notiek pamazām, un to ietekme atkarībā no nozares un valsts uz tirgiem nav vienāda. Ekonomisko modeļu izmaiņas vērojamas attiecībās starp televīziju un kinematogrāfu. Jau 30 gadus Eiropas kinematogrāfijas finansēšanas neiztrūkstošs partneris ir valstu analogā televīzija. Šodien, strauji samazinoties televīzijas kanālu ieņēmumiem no reklāmas, kinofilmu vērtība šajos televīzijas kanālos nepalielinās, un kinofilmas turpina migrēt uz digitālajiem un maksas televīzijas kanāliem. Tiesību pārvaldība Eiropas audiovizuālā nozare saskaras arī ar jautājumu par tiesību pārvaldību, kas kļuvis par svarīgāko jautājumu, tirgū ienākot jauniem dalībniekiem producēšanas un izplatīšanas jomās. Saistībā ar tiesību pārvaldīšanu visā vērtību ķēdē sāk novērot, t.s., “kanibālisma” efektu. Daži novērotāji uzskata, ka paredzamā nākotnē vērtību ķēde tiks vienkāršota līdz tam, ka tajā būs tikai divi lieli segmenti — privātais patēriņš un publiskais patēriņš kinoteātrī. PROGRAMMA SKAITļOS Pirmajos 3 “MEDIA 2007” īstenošanas gados programma sniegusi atbalstu vairāk nekā 5000 projektiem. Eiropas līdzfinansējums šiem projektiem ir apmēram 296 miljoni euro jeb 39 % no programmas budžeta visam tās darbības laikposmam. Pirmajos 3 gados vairāk nekā 3000 organizācijas lūdza programmas “MEDIA 2007” atbalstu (salīdzinot ar mazāk nekā 2000 — programmai “MEDIA Plus” visā tās darbības laikā), un no tām atbalsts tika sniegts vairāk nekā 1400 organizācijām. Ir nedaudz pieaudzis jaunajās dalībvalstīs reģistrēto organizāciju skaits, kuras griezušās pēc atbalsta programmā “MEDIA 2007”. Programma “MEDIA 2007”.ir sniegusi atbalstu producentiem (56 %), izplatītājiem (31 %) un sponsoriem (11 %). Tie lielāko tiesu ir ļoti mazi uzņēmumi (66 % no tiem apgrozījums bija mazāks par 1,5 miljoniem euro, un 80 % — mazāks par 4 miljoniem euro). “MEDIA 2007” atbalsta saņēmēji atrodas visā Eiropas teritorijā (98 reģionos no 105). Piecas lielākās valstis (Vācija, Spānija, Francija, Itālija, Apvienotā Karaliste) saņem gandrīz divas trešdaļas no “MEDIA” piešķirtajām summām atbilstoši šo tirgu relatīvajai nozīmībai Eiropā. Pārējās 10 no ES15 valstīm, kā arī Šveice, Islande un Norvēģija saņem vidēji 25 % no piešķirtajām summām, bet šī daļa samazinās. “Jauno” dalībvalstu daļa nostabilizējusies uz apmēram 8 %. NOVēRTēJUMA SECINāJUMI Secinājumi par programmas piemērotību nozares vajadzībām Programma “MEDIA 2007” atbilst nozares vajadzībām, pateicoties tās iekšējai loģikai, saistībai ar Eiropas audiovizuālo nozari un vēlmei sekot līdzi nozares pārmaiņām. Vairumā gadījumu “MEDIA” uzskatāma par papildinājumu jau esošam valsts atbalstam, jo programmu izmanto to elementu finansēšanai, kuri no valsts atbalsta nesaņem subsīdijas vai saņem nepietiekamas subsīdijas. Turklāt šī programma sniedz ievērojamu pievienoto vērtību, jo atbalstītajiem projektiem tā piešķir Eiropas dimensiju, kas tiem dod iespēju būt vērienīgākiem. Visbeidzot, šķiet ka programma iedvesmo arī valstu politiku. Dažādās valstīs novērojamas zināmas pārmaiņas. Piemēram, Ungārijā, Itālijā, Lietuvā, Norvēģijā un Slovēnijā pašlaik tiek gatavoti vai stājušies spēkā jauni tiesību akti. Valsts audiovizuālās nozares strukturēšanas vajadzībām ir izveidotas tāda veida iestādes kā valsts kinematogrāfijas institūti vai fondi (Horvātija, Slovākija, Malta) vai arī palielināts to budžets (Austrija, Kipra, Čehijas Republika). Secinājumi par programmas iekšējo saskaņotību Programmas vispārējā iekšējā saskaņotība ir apstiprināta, neskatoties uz to, ka vajadzētu vēl vairāk pūļu veltīt, attīstot lielāku publikas pieprasījumu attiecībā uz Eiropas darbiem šai nozarē. Pieaugošais kandidatūru skaits dažādos programmas atbalsta veidos liecina par labu pieskaņošanos nozares vajadzībām. Bet tas saistīts ar paaugstinātu atlasi, kas noved pie pirmreizējo dalībnieku un mikrouzņēmumu[4] izslēgšanas, pārvaldības izmaksu pieauguma un zināmas nedrošības veicināšanas potenciāliem dalībniekiem. Mērķis saglabāt/veicināt Eiropas darbu kultūras daudzveidību lielā mērā balstīts uz darbībām, kas vērstas uz atšķirību mazināšanu starp “lielajām” un “mazajām” Eiropas audiovizuālajām valstīm. Tāpēc programmā paredzēti pozitīvās diskriminācijas pasākumi valstīm ar nelielu produkcijas apjomu un/vai valodas lietojuma ziņā ierobežotu teritoriju; Programmas “MEDIA 2007” galīgais novērtējums liecina, ka pozitīvās diskriminācijas kritēriji, kas rosināja profesionāļus no valstīm ar lielu audiovizuālās ražošanas potenciālu veidot sadarbību ar “mazāko” valstu partneriem, veicināja šo dalībnieku integrāciju Eiropas tīklos un viņu darbu integrāciju Eiropas izplatīšanas kanālos. Šķiet, ka šis konstatējums ir apstiprināts, jo pozitīvās diskriminācijas noteikumi lielā mērā sekmē daudzveidības mērķa sasniegšanu, jo īpaši pozīcijās “piekļuve tirgiem”, “attīstība” un “festivāli”. Programmā “MEDIA 2007” tika veikts liels darbs, lai pieskaņotos jaunām, jo īpaši ar digitalizāciju saistītām vajadzībām. Divās iepriekšējās novērtēšanās arī tika atzīta programmas mērķu vispārējā piemērotība, bet tika norādīts uz nepietiekamo uzmanību jauno tehnoloģiju lietošanai un pārejai uz digitālajām tehnoloģijām. Iekļaujot programmā “MEDIA 2007” jaunas darbību pozīcijas, šie ierobežojumi ir novērsti. Lielā popularitāte, kas raksturīga uzaicinājumiem iesniegt projektus, liecina par to, ka tiek ievērotas nozares patiesās vajadzības. Neskatoties uz to, jāturpina darbība konkrētās jomās un jāveido jaunas pieejas, lai vēl labāk sniegtu atbildi uz nozares mainīgajām vajadzībām. Tomēr jaunās iniciatīvas attiecas tikai uz konkrētām jomām, un būtu lietderīgi kopumā izprast profesionāļu ierosinātos jautājumus par vērtību ķēdi, tiesībām un jaunajiem ekonomiskajiem modeļiem. Secinājumi par programmas rezultātiem 3 pirmajos tās īstenošanas gados (efektivitāte) Programmu “MEDIA Plus” un “MEDIA Training” galīgās novērtēšanas secinājumi attiecībā uz parastajām darbības pozīcijām visumā ir apstiprināti. “Galvenie programmas MEDIA mehānismi efektīvi veicina jaunas pieredzes apguvi (apmācība), Eiropas mēroga audiovizuālo darbu izstrādi, sākot jau ar pirmsproducēšanas posmu (izstrāde), labāku nozares konkurētspēju (izplatīšana, jo īpaši samazinot riskus atbalsta saņēmējiem un veicinot viņu finanšu kapacitāti) un audiovizuālo darbu izplatīšanu citās valstīs (izplatīšana un popularizēšana)”. Iesniedzot kandidatūru dalībai programmā “MEDIA”, var ievērojami uzlabot iesniegto projektu koncepciju (finansēšanas plānu konsolidācija, partnerību un starptautiskās dimensijas stiprināšana). Citi ievērojami ieguvumi ir profesionālo tīklu un plaši atzītās “MEDIA” “kvalitātes zīmes” izveidošana. “MEDIA 2007” atbalsts izplatīšanai, popularizēšanai (pieeja tirgum un festivāli) un izstrādei visumā ir efektīvs, un tas lielā mērā uzlabo izplatīšanas nosacījumus (automātiskā izplatīšana), Eiropas darbu redzamību, profesionālo iespēju radīšanu (popularizēšana), profesionālos tīklus (selektīvā izplatīšana un popularizēšana) un labāk strukturētu un starptautiski konkurētspējīgāku projektu izveidi (izstrāde). Tomēr novērtējumā ir minēti veidi, kā uzlabot šādas konkrētas darbības pozīcijas. - Atbalsts interaktīviem darbiem varētu būt efektīvāks, jo īpaši nodrošinot lielāku skaidrību to piemērošanas jomā. - Nozīmīgs ir “MEDIA 2007” atbalsts televīzijas apraidei, jo tas atbilst nozares būtiskām vajadzībām. Tas lielā mērā palīdz nodrošināt producentu tiesības konkrētās valstīs. Tomēr šā atbalsta efektivitāte dažādu iemeslu dēļ netiek pilnībā nodrošināta. Te jāmin neatbilstība starp atbalstītajiem darbiem un Eiropas televīzijas kanālu programmēšanas vajadzībām, pretruna starp pieprasīto lielo izplatītāju skaitu un garantēto minimumu no izplatītāja puses, neatbilstība starp tirgus cenu un investīcijām, ko pieprasa “MEDIA”, nelīdzsvarotība atbalsta ģeogrāfiskajā sadalē. Turklāt dažu darbību devums joprojām ir nenozīmīgs, tas saistīts ar apstākļiem, kuri nav atkarīgi no programmām, proti, ar tirgu, kurā darbojas programmas. - Atbalsts i2i [5] dod iespēju efektīvi samazināt finanšu izmaksas, bet tā apmērs nav pietiekams, lai tas jūtami ietekmētu pieeju finansējumam. - Atbalsts pieprasījumvideo ( VOD ) vēl pagaidām pietiekami neveicina Eiropas darbu izplatīšanu, jo tirgus pieprasījums vēl joprojām ir vājš. - Attiecībā uz kultūras daudzveidības saglabāšanas un veicināšanas mērķiem un pozitīvās diskriminācijas mehānismiem, kas minēti 6.2. punktā, jākonstatē, ka programmas nelielais apjoms nedod iespēju gūt ievērojamu efektu atšķirību mazināšanā starp “lielajām” un “mazajām” Eiropas audiovizuālajām valstīm. Neskatoties uz to, ka “jauno” dalībvalstu daļa palielinās, tas notiek, nepalielinoties budžetam. Tātad šajās valstīs vidējais budžets uz katru organizāciju pakāpeniski samazinās. Secinājumi par programmas spēju vidējā termiņā sniegt plānoto iedarbību Sniedzot atbalstu profesionāļu apmācībai, projektu strukturēšanai un dalībnieku iesaistīšanai sadarbības tīklos, programma “MEDIA” uzlabo Eiropas audiovizuālās nozares konkurētspēju. Turpinot programmas “MEDIA Plus” iesākto, programma “MEDIA 2007” nodrošina labāku Eiropas darbu apriti un kultūras daudzveidības saglabāšanu. Tirgus rādītāji par Eiropas darbu starpvalstu apriti ir iepriecinoši, un novērtējums liecina, ka “MEDIA” atbalsts veicinājis apmaiņu ar lielu daļu no šīm filmām. Secinājumi par programmas īstenošanas efektivitāti Kopumā programmas budžets un resursi tiek piešķirti efektīvi. Programmas pārvaldības veidu efektivitāte ir ievērojami uzlabojusies (vienkāršošana, grafika uzlabojumi, ilgtermiņa partnerības), tomēr vēl joprojām iespējami uzlabojumi administratīvā sloga samazināšanā. EIROPAS AUDIOVIZUāLāS OBSERVATORIJAS IEGULDīJUMS (EAO) Padziļināta novērtējuma mērķi Kopš 1999. gada Eiropas Savienības, ko pārstāv Eiropas Komisija, dalība ir oficiāli apstiprināta ar Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumiem[6]. Izstrādājot programmu “MEDIA 2007” un lai racionalizētu Komisijas administratīvās vienkāršošanas politiku, jaunās programmas juridiskajā pamatojumā tika ietverta Eiropas Savienības dalība EAO, pamatojoties uz lēmumu, ar kuru izveidoja programmu. Šo dalību nosedz programmas “MEDIA 2007” budžets (257 566 EUR 2010. gadā, kas ir 11,5 % no 37 observatorijas dalībnieku iemaksām). Komisija ir izpildu komitejas locekle ar tādām pašām pilnvarām kā dalībvalstis; izpildu komiteja pieņem EAO budžetu, lai īstenotu darbību plānus un programmas. Veicot programmas “MEDIA 2007” starpposma novērtējumu, tika analizēts EAO ieguldījums programmas mērķu un vajadzību izpildē, kā arī nozares juridiskās un ekonomiskās informācijas izplatīšanā profesionāļiem un iestādēm. Eiropas audiovizuālā observatorija un programmas “MEDIA 2007” mērķi Observatorijai ir divi uzdevumi — nodrošināt lielāku audiovizuālās nozares caurredzamību Eiropā un apmierināt audiovizuālās nozares profesionāļu vajadzību pēc informācijas. Šo uzdevumu izpildei ir jāuzlabo tādas informācijas sniegšana profesionāļiem un publikai kā datu bāzes ( LUMIERE, KORDA, MAVISE, IRIS MERLIN un PERSKY ), juridiskas publikācijas, informācija par Eiropas konvencijām un citiem starptautiskiem nolīgumiem, maksas statistikas gadagrāmatas ar nozares galvenajiem datiem. Izrādās, ka programmas “MEDIA” mērķu īstenošanā observatorija tieši nepiedalās. Faktiski observatorijai nav pienākumu attiecībā uz programmu “MEDIA 2007”. Tā kā pieejamie dati dažos gadījumos ir būtiski atšķirīgi un nepilnīgi, ir grūti tos savstarpēji salīdzināt un apkopot no tiem elementus, kas vajadzīgi lai veiktu pārraudzību atbilstoši programmas īpašajām vajadzībām un mērķiem. Jo īpaši gadagrāmata katru gadu nedaudz atšķiras un nesniedz simtprocentīgi tādas pašas tabulas, ar tādiem pašiem datiem, konceptiem un rādītajiem, kā iepriekšējos gados. Arī teritorija, ko aptver EAO, atšķiras no “MEDIA” aptvertās teritorijas. Šis relatīvais viendabības trūkums, ko papildina īpašu “MEDIA” rādītāju nepieejamība, ir šķērslis to izmantošanai. Tomēr EAO ir vienīgā iestāde, kas visas Eiropas mērogā apkopo skaitliskos datus, kurus valstu iestādes neapkopo un neizplata. Lai uzlabotu observatorijas ieguldījumu “MEDIA” mērķu izpildē, varētu paredzēt iespēju slēgt līgumus ar observatoriju par konkrētiem jautājumiem, neatkarīgi no gada un trīsgadu darbības plāniem. SVARīGāKIE IETEIKUMI Novērtējumā uzskaitīti pieci stratēģiski ieteikumi. Dažus no tiem nav iespējams īstenot programmas “MEDIA 2007” ietvaros, un tie tiks ņemti vērā, gatavojot jaunās paaudzes programmas pēc 2013. gada, citos ierosināti pielāgojumi pašreizējās programmas īstenošanai. Turpināt komunikācijas centienus un dalīšanos ar informāciju Skaidrāka komunikācija, kas labāk atspoguļo programmu, dotu iespēju profesionāļiem labāk noteikt tās mērķus un darbības jomu (programma “MEDIA” nevis programma “MEDIA 2007”, pozīcijas i2i un “interaktīvie darbi” pārskatīšana). Turklāt ir ieteikts labāk izmantot MEDIA desks un biroju sadarbības tīkla potenciālu, piemēram, ar sadarbības platformas palīdzību. Optimizēt programmas pārvaldību Tiek ierosinātas šādas konkrētas darbības, lai vienkāršotu un uzlabotu programmas pārvaldības kārtību. - Pārskatīt komitoloģijas procedūru (robežvērtība Kopienas fondu piešķiršanā, zem kuras komitoloģijas procedūra netiek piemērota). - Paredzēt nopietnākus atbilstības un/vai atlases kritērijus, lai samazinātu aizvien pieaugošo pieteikumu skaitu pozīcijā “izstrāde” un uzlabot saņemto projektu kvalitāti. - Paplašināt ekspertu skaitu, lai uzlabotu atlases procedūras. Turpināt centienus administratīvā sloga mazināšanā - Paātrināt tiešsaistes kandidatūras procedūru, nosūtot to nepastarpināti uz MEDIA datu bāzi. Paplašināt programmas mobilizētās intervences iespējas Atjaunināt programmas darbības veidus vai papildu pasākumus, izmantojot šādus instrumentus: uzklausīšana (tematiskie sadarbības tīkli, eksperimentālie projekti); vienprātības veidošana ( piemēram, par vienotu pieeju tiesībām). Veicināt savietojamību, tīklu veidošanu un sadarbību starp teritorijām un izveidot kopējus kompetenču kritērijus (sākotnējai apmācībai). Pārskatīt pozitīvās diskriminācijas īstenošanas kārtību: pārstrādāt valstu klasifikāciju, apsvērt, kādi ir piemērotākie mērķi. Noteiktāk iesaistīties attiecībā uz pieprasījumu patērētāju, TV operatoru un raidorganizāciju līmenī, izmantojot izglītību par plašsaziņas līdzekļiem. Nostiprināt tirgus zināšanu spējas un programmas ietekmes analīzi. Uzlabot Eiropas Audiovizuālās observatorijas ieguldījumu, jo īpaši lai iegūtu statistikas datus un piemērotas analīzes labākas tirgus izzināšanas nodrošināšanai un lai atvieglinātu programmas ietekmes analīzi. Veikt audiovizuālās nozares padziļinātu izpēti, lai nostiprinātu spēju paredzēt iespējamo attīstību. Lai iegūtu skaidrāku pārskatu par programmas rezultātiem, veikt novērtēšanas konkrētās nozarēs un/vai darbības pozīcijās. Turpināt centienus pielāgoties tirgum Televīzijas apraide - Paredzēt atbalstu TV izplatītājiem un raidorganizācijām, kas iesaistītas tādu Eiropas darbu veicināšanā, kas nav atsevišķu valstu darbi. - Atbalstīt dublēšanu, lai nostiprinātos lielajos trešo valstu tirgos (Dienvidaustrumāzija, Latīņamerika). - Veicināt projektus, kas izmanto jaunos plašsaziņas līdzekļus. - Pieeja finansējumam — rosināt, lai bankas vairāk piešķir ražošanas kredītus, piemēram, izmantojot garantijas instrumentu. - Digitālais kino — paredzēt atbalstu kinozāļu digitalizēšanai un digitālo oriģinālkopiju ražošanai. SECINĀJUMI — KOMISIJAS VIEDOKLIS Lai gan programmas MEDIA 2007 starpposma novērtējums tika veikts īstenošanas agrīnā stadijā, tas apstiprina programmas darbību pozitīvos rezultātus Eiropas audiovizuālajā nozarē. Novērtējums vēlreiz apliecina programmas mērķu piemērotību, un jo īpaši tās darbību nozares konkurētspējas paaugstināšanā. Tas apliecina arī programmas pievienoto vērtību salīdzinot ar valsts iniciatīvām. Turklāt tirgus dati norāda, ka Eiropas audiovizuālo nozari vēl aizvien negatīvi iespaido tās jau sen apzinātie vājie punkti — tirgus sadrumstalotība un nepietiekama Eiropas audiovizuālo darbu aprite ārpus valsts robežām. Tāpēc ir jāturpina darbība, lai piemērotos mainīgajām tirgus vajadzībām. Atbilstoši vērtētāja ieteikumiem Komisija turpina programmas “MEDIA 2007” pielāgošanu atlikušajam laikposmam, lai uzlabotu tās efektivitāti un lietderīgumu, kā arī tās piemērošanu tirgus vajadzībām, ņemot vērā esošo juridisko pamatu. Tiek izstrādāti arī citi pielāgojumi un tos ieviesīs otrajā programmas īstenošanas pusē. Tie tiks aplūkoti ziņojumā par programmas turpinājumu. Turklāt Komisija, gatavojot nākošo programmu, kuru uzsāks 2013. gadā, iekļaus vērtētāja formulētos stratēģiskos ieteikumus ilgākā termiņā. Gatavojot šo programmu, veiks ietekmes novērtējumu, kura laikā izskatīs darbības virzienus. [1] OV L 327, 24.11.2006. [2] Pilns novērtējuma ziņojuma teksts pieejamshttp://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#cultureHeader. [3] Pamatnolīgums INFSO/SMART 2007/0035 1. daļa. [4] Ļoti mazi uzņēmumi. [5] Atbalsta “audiovizuālais i2i ” mērķis ir atvieglināt piekļuvi bankas un finanšu iestāžu finansējumam. [6] Komisijas 1999. gada 22. novembra Lēmums 1999/784/EK, OV L 307, 2.12.1999. Komisijas 2004. gada 17. novembra Lēmums 2239/2004/EK, OV L 390, 31.12.2004.