EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 7.12.2011 
SEC(2011) 1482 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, 
ar ko izveido Stabilit ātes instrumentu 
{COM(2011) 845 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1481 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV 1. PROBLĒMAS DEFIN ĒJUMS  
Krīzes un konflikti ietekm ē valstis vis ā pasaulē un apdraud glob ālo drošību un stabilit āti. 
Konflikti bieži vien ir saist īti ar valstu nestabilit āti, un tos pastiprina v āja pārvaldība un 
nabadzība. Lai rastu iesp ēju atbalstīt valstu neiesaist īšanos konfliktos, šo struktur ālo problēmu 
risināšanai ir vajadz īgi ievērojami sabiedr ības kopēji pūliņi, kuriem j ābalstās uz cieš ām 
partnerattiec ībām ar citām valstīm, pilsonisk ās sabiedrības pārstāvjiem, daudzpus ējiem un 
reģionālajiem partneriem. 
Lai atbalst ītu valstis, kuras p ārņēmuši politiski konflikti vai dabas katastrofas, ES papildus 
humānās palīdzības un civil ās aizsardz ības palīdzībai, lai gl ābtu cilvēku dzīvības un 
atvieglotu to ciešanas, ir vajadz īga lielāka elastība, kas ļautu ātri novērst nepiln ības reaģēšanā 
uz krīzēm, atbalst īt krīžu pārvaldības operācijas (tostarp ar ī tās, kuras veic saska ņā ar KĀDP) 
un sekmēt labāku saikni starp kr īzes seku likvid ēšanu, atjaunošanas darbiem un ilgtermi ņa 
attīstību, kas ir vajadz īga situācijas stabiliz ēšanai attiec īgajās valstīs. 
Turklāt dabas un cilv ēku izraisītas katastrofas, narkotiku tirdzniec ība, organiz ētā noziedzība, 
terorisms, kiberdroš ības apdraud ējumi kav ē attīstību, vājina tiesiskumu un palielina 
nestabilitāti visā pasaulē. Cilvēku izraisītas vides un klimata p ārmaiņas un droš ības riski, kas 
saistīti ar ķīmiskām, bioloģiskām, radioakt īvām un kodolviel ām (CBRN)  pārsniedz valstu un 
reģionu robežas. 
Lai risinātu problēmas saist ībā ar daudzajiem nestabilit ātes cēloņiem, kas var novest pie 
konfliktiem un aizvien liel ākiem draudiem droš ībai, un lai ES ie ņemtu pien ācīgu vietu 
pasaules ar ēnā, sekmējot ES v ērtības un intereses, ir v ēl vairāk jāpalielina Stabilit ātes 
instrumenta efektivit āte: 
(a) ātri reaģējot krīzes vai iesp ējamas krīzes situācijās; 
(b) attīstot ES un t ās partneru sp ējas novērst konfliktus, sagatavoties kr īzēm un uztur ēt 
mieru; 
(c) risinot plaš āku globālā drošības apdraud ējuma probl ēmu loku. 
2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Globālā mērogā ES tiek uztverta k ā uzticama un neitr āla dalībniece un god īga starpniece, un 
tas tai dod sal īdzinošas priekšroc ības, kad j āiejaucas un j ānovērš konflikti. Pas ākumi 
reaģēšanai uz kr īzi ES līmenī palielina pal īdzības saska ņotību un efektivit āti. Ir jānorāda, ka 
šajā ziņā tikai ļoti ierobežotam ES dal ībvalstu skaitam ir kr īzes reakciju un miera veidošanas 
instrumenti, kuru darb ības joma ir piel īdzināma Stabilit ātes instrumentam. 
Ņemot vērā ārkārtīgi sarežģītās problēmas, nevienu no ES iekš ējām prioritātēm — droš ību, 
izaugsmi un darbavietu rad īšanu, klimata p ārmaiņu seku nov ēršanu, piek ļuvi enerģijas 
avotiem, vesel ības, pand ēmiju un migr ācijas probl ēmas — neb ūs iespējams īstenot izol ēti no 
pārējās pasaules. 
 
LV 3   LV 3. ES INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
Jaunajā Līgumā par Eiropas Savien ību (21. pants) ir defin ēti Eiropas Savien ības ārējās 
darbības galvenie principi un m ērķi, cita starp ā, "saglabāt mieru, nov ērst konfliktus un 
stiprināt starptautisko droš ību" un "palīdzēt iedzīvotājiem, valst īm un reģioniem, kurus 
skārušas dabas vai cilv ēku izraisītas katastrofas".  
 
LV 4   LV Konkrētie jaunā Stabilitātes instrumenta m ērķi ir: 
1. Krīzes vai iesp ējamas kr īzes situācijās, kas raduš ās cilvēku izrais ītu vai dabas 
katastrofu d ēļ, sekmēt stabilitāti, veicot efekt īvus pasākumus, lai pal īdzētu saglab āt, 
izveidot vai atjaunot nosac ījumus, kas ir b ūtiski Savien ības attīstības un sadarb ības 
politikas īstenošanai. 
2. Palīdzēt stiprināt ES un t ās partneru sp ējas sagatavoties konfliktu nov ēršanai un to 
problēmu risināšanai, ar kur ām tie saskaras pirms un p ēc krīzes, ciešā sadarbībā ar 
starptautisk ām, reģionālām un apakšre ģionālām organiz ācijām, kā arī ar valsts un 
nevalstisk ām organiz ācijām. 
3. Novērst globālus un starpre ģionālus draudus droš ībai, kuri rada risku mieram un 
stabilitātei. 
4. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Lai sekm ētu ES cīņas par mieru un droš ību efektivitāti, lietder ību un saskaņotību un 
tādējādi pastiprin ātu ES ietekmi, tika apsv ērti četri risinājumi. 
– 0. risinājums . Neizstrādāt jaunu instrumentu laikposmam p ēc 2013. gada. 
– 1. risinājums . Status quo . Salīdzinājumā ar 2007.–2013. gada finanšu pl āniem 
saglabāt šā instrumenta pašreiz ējo piemērošanas jomu un t ādu pašu 
finansējumu. 
– 2. risinājums.  Pārskatīts instruments, visum ā saglabājot tā pašreiz ējo 
piemērošanas jomu, bet p ēc iespējas uzlabojot t ā elastības noteikumus un 
nedaudz palielinot t ā finansējumu, lai dotu ES pien ācīgu iespēju uzņemties 
lielākus pienākumus cīņā par mieru un droš ību. 
– 3. risinājums . Jauns instruments vai jauni instrumenti, ņemot vērā šādus 
apsvērumus: a) risin āt atsevišķi jautājumus, kas skar rea ģēšanu uz kr īzēm un 
gatavību tām, un jaut ājumus, kas saist īti ar droš ību, t. i., terorisma, 
starpreģionālu apdraud ējumu un CBRN  risku jaut ājumus; b) iek ļaut politik ā ES 
ārējās darbības līdzekļus, kas patlaban tiek īstenoti saska ņā ar citiem 
instrumentiem (piem., ES v ēlēšanu nov ērošanas misijas vai Āfrikas Miera 
nodrošināšanas fondu). 
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Pastāv vienprātīgs viedoklis, ka ES r īcībā ir jāsaglabā galvenās iezīmes, kas ir nodrošin ājušas 
šo darbību sekmīgumu. Apsv ērtajiem politikas risin ājumiem ir j ānostiprina un, ja iesp ējams, 
jāuzlabo pašreiz ējās Stabilit ātes instrumenta īpašības. Šā instrumenta īpašību dēļ starp 
minētajiem četriem risin ājumiem (iz ņemot 0 risin ājumu), iesp ējams, neb ūs lielu atš ķirību 
„ārējās” ietekmes (ekonomiskas, soci ālas vai vides) zi ņā. Tomēr galīgajai risin ājuma izvēlei 
būs būtiska ietekme, jo tas palielin ās šā instrumenta efektivitāti, lietder ību un saskaņotību 
ar citiem ārējiem instrumentiem.  
 
LV 5   LV Efektīvākam instrumentam ir j āpalielina ES aktivit āte krīžu novēršanā, miera uztur ēšanā un 
starptautiskas droš ības stiprin āšanā, veicinot ar ī ES spējas sagatavoties kr īzēm. 
 
LV 6   LV 6. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Turpmāk tekstā sniegtā tabula apkopo daž ādu risinājumu priekšroc ības un trūkumus. 
Risinājumi tiek v ērtēti saskaņā ar šādiem trim krit ērijiem: 
Saskaņotība nozīmē iespēju radīt sinerģiju to mērķu plānošanā un īstenošanā, par kuriem ir 
panākta vienošan ās, un izvair īties no negat īvām sekām un plaš ākas nelabv ēlīgas ietekmes uz 
politikas īstenošanu. Tas ir jo īpaši svarīgi, ja divi daž ādi instrumenti tiek piem ēroti vienā un 
tajā pašā ģeogrāfiskajā teritorijā. 
Efektivitāte nozīmē pareizu rīcību — pareizu m ērķu izvēli un to neatlaid īgu īstenošanu. 
Lietderība nozīmē rīkoties mērķtiecīgi un izlietot finans ējumu tā, lai tiktu sasniegti vislab ākie 
rezultāti; tas ietver organiza toriskos aspektus, k ā arī ieguvumus no š ā instrumenta 
vienkāršošanas. 
 Ietekme Efektivitāte  Saska ņotība  Lietder ība  
0. – Instruments netiek īstenots    
1. – Nek ādu pārmaiņu salīdzinājumā ar 
šodienas situ āciju  _ = _ 
2. – Pārskatīts instruments + + + 
3. – Jauns instruments vai jauni 
instrumenti    
A) sadalīt pašreiz ējo instrumentu =  + Risinājumi 
B) paplašin āt instrumenta piem ērošanas 
jomu + +  
0. risinājums . Pienākumu dēļ, kas Eiropas Savien ībai ir saistoši saska ņā ar Līguma 21. pantu, 
kā arī Padomes politisko nor ādījumu dēļ, cita starp ā, attiecībā uz droš ību un att īstību 
(2007. gads), Eiropas Droš ības stratēģiju (2008. gads) un konfliktu nov ēršanu (2011. gads), 
šis risinājums nav politiski iesp ējams, lai ES nezaud ētu uzticību starptautisk ā mērogā un spēju 
aizstāvēt savas intereses. 
1. risinājums . Ir jāturpina rea ģēšanai izmantot Stabilit ātes instrumentu, k ā tas ir dar īts kopš 
2007. gada. Ta ču netiks izmantota iesp ēja ņemt vērā pieredzi un uzlabot un palielin āt šā 
instrumenta v ērtību, jo īpaši attiec ībā uz tā efektivitāti un lietder ību. 
2. risinājums . Jāsaglabā galvenās Stabilitātes instrumenta īpašības un paz īmes, vienk āršojot 
tā noteikumus, lai palielin ātu tā elastību un efektivit āti, tādējādi dodot iesp ēju ES ātri reaģēt 
uz turpmāko starptautisk ā miera un droš ības apdraud ējumu. Ja šis instruments k ļūs efektīvāks, 
palielināsies ES aktivit āte krīžu novēršanā, miera uztur ēšanā un starptautisk ās drošības 
stiprināšanā, sekmējot arī ES spējas sagatavoties kr īzēm. 
Ar Stabilit ātes instrumentu tiks turpin āta tādu darbību finans ēšana, kas papildina vai atbalsta 
pasākumus, kurus finans ē citi ārējie instrumenti, vajadz ības gadījumā aizstājot šos 
 
LV 7   LV instrumentus, ja tos nevar ēs ātri mobiliz ēt. Kā piemēru var min ēt neparedz ētas vēlēšanas, kuru 
novērošanu nevar iepriekš iepl ānot vai kuru sagata vošanai ir vajadz īgs tūlītējs ES atbalsts, lai 
nodrošinātu labākus apstākļus tādu brīvu un god īgu vēlēšanu rezult ātu iegūšanai, kas ir 
pieņemami liel ākajai iedz īvotāju daļai un kas ļauj izvair īties no v ēlēšanu rezult ātu 
apstrīdēšanas un potenci āla konflikta (k ā tas notika Tunisij ā un Ēģiptē 2011. gad ā). 
3. risinājums . Jauns instruments vai jauni instrumenti,  kas paredz:  
(a) izveidot divus jaunus instrumentus, lai atseviš ķi risinātu jautājumus, kas skar 
reaģēšanu uz kr īzēm un gatav ību tām, no vienas puses, un jaut ājumus, kas saist īti ar 
globālās un starptautisk ās drošības apdraud ējumu, no otras puses. Ta ču to darīt nav 
ieteicams. 
Ir svarīgi uzsvērt saikni starp rea ģēšanu uz kr īzēm un pirmskr īžu un pēckrīžu 
problēmu risināšanas spēju palielin āšanu, no vienas puses, un probl ēmu risināšanu, 
kas saistītas ar glob ālo un starptautisko apdraud ējumu, no otras puses. Kop ā tie veido 
ES ārējās darbības pamatu miera un droš ības jautājumos (kop ā ar citiem 
instrumentiem, piem ēram, Eiropas Demokr ātijas un cilv ēktiesību instrumentu). 
Nedrīkst pārāk zemu nov ērtēt zaudējumus, ko var ētu radīt saskaņas trūkums, kuru 
izraisītu šo abu komponentu noš ķiršana. 
Turklāt tas būtu pretrun ā vispārējam mērķim racionaliz ēt vairākus pašreiz ējos 
instrumentus un var ētu mazināt saskaņotību un sadarb ību, vēršoties pret konfliktu 
izraisītājiem; 
(b) paplašināt jaunā instrumenta piem ērošanas jomu, lai lab āk saskaņotu dažādus ES 
intervences pas ākumus, ta ču šāds variants nav apsverams, ņemot vērā grūtības, ko 
rada centieni apvienot daž ādus juridiskos pamatus un l ēmumu pie ņemšanas 
procedūras vienā likumdošanas instrument ā. Šāds risinājums nebūtu lietderīgs. 
Gluži otrādi, rastos risks, ka var ētu zust elast ība, kas sasniegta pašreiz ējā sistēmā, ja 
citi instrumenti un darba metodes tiktu apvienoti vien ā regulējumā. Lēmumu 
pieņemšanas procesi v ēlēšanu nov ērošanas misij ās, piemēram, nav savienojami ar 
ātru rīcību, kas vajadz īga neparedz ētās vēlēšanās pēc politiskas kr īzes. Dažus 
pasākumus, kurus finans ēja no Āfrikas Miera nodrošin āšanas fonda (piem., atl īdzības 
izmaksa Āfrikas karav īriem Āfrikas Savien ības miera uztur ēšanas oper ācijās) 
saskaņā ar Eiropas Att īstības fonda noteikumiem, neb ūtu bijis iesp ējams finans ēt no 
ES budžeta. Tie ir tikai divi piem ēri, kas rāda, ka šo instrumentu apvienošanu b ūtu 
ļoti sarežģīti īstenot praks ē. 
Rezumējot teikto, šķiet, ka optim āls ir 2. risin ājums . 
Pamatojoties uz iepriekš veikto anal īzi, jāsecina, ka optim āls ir 2. risin ājums. Pārskatīts 
instruments,  visumā saglabājot savu pašreiz ējo piemērošanas jomu, ta ču palielinot elast ību, 
dos ES iesp ēju efektīvāk un ātrāk reaģēt uz turpm ākajiem draudiem starptautiskajam mieram 
un drošībai. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Eiropas Komisijas uzraudz ības un vērtēšanas sist ēmas lielā mērā ir vērstas uz rezult ātiem. 
Tajās strādā kā štata darbinieki, t ā arī neatkar īgi eksperti. Šie v ērtējumi sekm ē 
 
LV 8   LV pārskatatbild ību un notiekošo interven ču uzlabošanu; tie noder, lai m ācītos no pag ātnes 
pieredzes, izstr ādājot turpmāko politiku un pas ākumus saska ņā ar INCAF1 kritērijiem. 
                                                 
1 ESAO  DAC  Starptautiskais Konfliktu un nestabilit ātes pārvarēšanas tīkls (INCAF)