Priekšlikums Padomes lēmums par sadarbības nolīguma starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Norvēģijas Karalisti parakstīšanu satelītnavigācijas jomā /* COM/2009/0453 galīgā redakcija - ACC 2009/0124 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 4.9.2009 COM(2009) 453 galīgā redakcija 2009/0124 (ACC) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par sadarbības nolīguma starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Norvēģijas Karalisti parakstīšanu satelītnavigācijas jomā A) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | 1.1. Priekšlikuma pamatojums un mērķi Tehnoloģisku, ģeogrāfisku un finansiālu iemeslu dēļ Norvēģijai ir būtiska nozīme Eiropas globālās satelītu navigācijas sistēmā (GNSS). Norvēģija nodrošina Galileo būtisko tehnoloģiju, un tā uztur divas svarīgas uz zemes izvietotas iekārtas Svalbārā un Antarktīdā, kas sekmē sistēmas pareizu darbību. Šā nolīguma mērķis ir noteikt vispārīgus sadarbības principus un Norvēģijas tiesības un pienākumus galvenokārt būtiskās jomās, uz kurām neattiecas spēkā esošais Galileo acquis, piemēram, drošības jomā. Nolīgums ir apspriests, pamatojoties uz sarunu direktīvām, kuras Padome pieņēma 2005. gada 8. jūlijā. Šo nolīgumu parafēja 2009. gada 17. jūlijā. Nolīgums tiks papildināts ar priekšlikumu EEZ Apvienotās komitejas lēmumam (dok. Nr. 25100, lieta Nr. 25099), ar ko groza EEZ līguma 31. un 37. protokolu, ar kuriem Norvēģija pievienojas Padomes 2004. gada 12. jūlija Regulai (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi, 2006. gada 12. decembra Regulai (EK) Nr. 1942/2006, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi, un Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulai (EK) Nr. 683/2008 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu (EGNOS un Galileo) turpmāku īstenošanu. Šīs regulas 4. panta 5. punktā un 6. panta 4. punktā trešām valstīm ir piedāvāta iespēja piešķirt papildu finansējumu Eiropas GNSS programmām saskaņā ar nosacījumiem, kas tiks noteikti nolīgumos atbilstīgi Līguma 300. pantam. Nolīgums attiecas tikai uz jautājumiem, kas risināmi ciešas sadarbības nodrošināšanai ar Norvēģiju. Lai Galileo un EGNOS programmas izveidotu un pārvaldītu kā EK mēroga programmas, visām ES dalībvalstīm un dažām ārpus ES esošām valstīm (Norvēģijai un Šveicei) ir jāpiemēro kopīgas pieejas un darba metodes. Valdībām ir jānosaka šos jautājumus reglamentējoši noteikumi, un tie ir saskanīgi jāīsteno visā Eiropā. Komisijai kā programmas vadītājai, kura darbojas Kopienas – sistēmas īpašnieces – vārdā, ir jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai veicinātu šo saskanību. Ja tas netiktu paveikts, palielinātos drošības riski, un nopietnos starpgadījumos EK un tās dalībvalstis tiktu vairāk pakļautas atbildības prasījumiem. | 120 | 1.2. Vispārīgais konteksts Norvēģija ir mūsu tuvākais ārpus ES esošais sadarbības partneris Galileo programmā jau kopš šīs programmas sākuma. Norvēģija ir sniegusi politisku, tehnisku un finansiālu ieguldījumu visos Galileo posmos, ilgstoši esot Eiropas Kosmosa aģentūras dalībniece un neoficiāli piedaloties Galileo veltītās EK pārvaldības struktūrās. Šis nolīgums un saistītais lēmums, ko pieņems EEZ Apvienotā komiteja, padarīs oficiālu un padziļinās ciešo Norvēģijas integrāciju Eiropas GNSS programmās. Ja šis nolīgums netiktu pieņemts, Norvēģijas līdzdalība turpinātos saskaņā ar EEZ līgumu. Tas radītu neskaidrību par sadarbības raksturu drošības, standartizācijas, sertifikācijas un radiofrekvenču spektra jomās. Turklāt, no vienas puses, nolīgums ļauj EK noteikt vispārējus principus, tostarp nosacījumus sadarbībai drošības jomā. No otras puses, nolīgumā ir iekļauta Norvēģijas politiska apņemšanās pievienoties turpmākajai EK politikai attiecībā uz Eiropas GNSS aizsardzību. | 130 | 1.3. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Norvēģijas līdzdalība Galileo programmā tiks noteikta divos papildinošos dokumentos — EEZ Apvienotās komitejas lēmumā, kas attieksies uz Galileo acquis, un pievienotajā jaukta veida nolīgumā, kas ir visaptverošs sadarbības dokuments, kurā noteikti arī turpmākās sadarbības principi un papildu noteikumi attiecībā uz sadarbību drošības, standartizācijas un sertifikācijas jomā. | 140 | 1.4. Atbilstība pārējiem es politikas virzieniem un mērķiem Priekšlikums atbilst EK politikai attiecībā uz Norvēģijas integrāciju Kopienas programmās ar EEZ līguma starpniecību. Turklāt priekšlikums ir saskaņā ar Komisijas mērķiem, nostiprinot Kopienas dimensiju sadarbībā tajos politikas virzienos, kas attiecas uz masu iznīcināšanas līdzekļu neizplatīšanu. | 2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | 2.1. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Apspriešanās ar padomes īpašo komiteju un dalībvalstu un Norvēģijas drošības iestādēm ir notikusi Galileo drošības padomes 2. Darba grupā un divpusējās sanāksmēs ar Norvēģijas iestādēm gan sarunu direktīvu posmā, gan sarunu posmā. Tika aptaujāti tehniskie, drošības un transporta eksperti no es dalībvalstu un Norvēģijas valsts drošības iestādēm, ārlietu ministrijām, aizsardzības un iekšlietu ministrijām, Eiropas kosmosa aģentūras un valstu kosmosa aģentūrām. | 212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Ieinteresētās personas ir atbalstījušas Norvēģijas ciešu integrāciju sadarbībā drošības jautājumos, kas saistīti ar Galileo, un uzsvērušas to, cik būtiski ir iekļaut nolīgumā tādus jautājumus kā uz zemes izvietoto iekārtu drošība. | 2.2. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | 221 | Zinātnes nozares un specializācijas jomas Kosmosa tehnoloģija/ uz zemes izvietotās iekārtas, drošība/ nozares un valsts drošība, informācijas drošība un starptautiskās tiesības/ privilēģijas un neaizskaramība. | 222 | Izmantotās metodes Galvenokārt sanāksmes. | 223 | Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus ES dalībvalstu ministrijas un kosmosa aģentūras, EEZ sekretariāts, Eiropas Kosmosa aģentūra, kosmosa nozare. | 2249 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Nav norādīts, ka pastāvētu potenciāli nopietns risks ar neatgriezeniskām sekām. | 225 | Pastāvēja plaša vienprātība par nolīgumā nosakāmajiem sadarbības principiem un par mērķi cieši integrēt Norvēģiju programmā, tostarp attiecībā uz tiesībām un atbilstīgajiem pienākumiem. Norvēģijas drošības sistēma viesa ekspertiem uzticību. | 226 | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Drošības ekspertu atzinumi nav publiskoti. | 230 | 2.3. Ietekmes novērtējums Pasākuma mērķis ir nodrošināt Norvēģijas ciešu līdzdalību Galileo un EGNOS izstrādes un darbības posmos. Abas šīs iniciatīvas raksturo būtiski rūpnieciskie, ekonomiskie un stratēģiskie elementi. Regulā (EK) nr. 683/2008 ir reformēta Eiropas GNSS programmu pārvaldība, pārvietojot uzsvaru no publiskās-privātās partnerības uz programmām, kuras pārvalda Kopiena, un sistēmām, kuras pieder Kopienai. Šim attīstības procesam un sadarbības saturam ar tā ietekmi uz drošību ir vajadzīgi oficiāli reglamentējoši pasākumi. Tika apsvērtas trīs iespējas, kā sasniegt šo mērķi. Pirmā iespēja bija Norvēģijas iesaistīšana programmā ar īpašas starptautiskas sadarbības organizācijas (Galileo starptautiskās padomes) starpniecību, kurā piedalās visas trešās valstis, kas ir ieinteresētas Galileo programmā. Pēc ilgām apspriedēm par šo organizāciju ar Norvēģiju un citām trešām valstīm šī iespēja tika noraidīta. Norvēģija uzskatīja, ka nav taisnīgi to pielīdzināt ievērojami mazāk integrētām ārpus Eiropas esošām trešām valstīm, kuras nav sniegušas finansiālu ieguldījumu programmā. Otrā iespēja bija izmantot EEZ satvaru kā vienīgo instrumentu, kas padarītu sadarbību oficiālu. Šī iespēja tika rūpīgi izskatīta, tostarp analizējot juridiskās iespējas nodrošināt visu vēlamās sadarbības apjomu. Visbeidzot tika secināts, ka EEZ ir labākais risinājums ar Galileo saistītā spēkā esošā EK acquis iekļaušanai. Tas attiecas uz komitejām, lēmumu izstrādi bez balsstiesībām, īpašumtiesību noteikumiem, iepirkumiem, finansiāliem ieguldījumiem u. C. Tomēr EEZ tika uzskatīta par nepietiekamu noteiktās jomās, piemēram, drošības, radiofrekvenču spektra un standartizācijas jomā. No EK viedokļa nebija lietderīgi arī ieviest principus un nosacījumus, kas nav noteikti Galileo acquis. Trešā iespēja bija apvienot EEZ apvienotās komitejas lēmumu un pievienoto jaukta veida nolīgumu. Šī apvienošana ļāva veikt praktisku diferencēšanu starp Norvēģiju un Īslandi (EEZ dalībvalstis), lai noteiktu Norvēģijai papildu saistības/pienākumus, pastiprinātu drošības noteikumus un noteiktu principus un uzdevumus, kas veidotu pamatu abpusēji izdevīgai ilgtermiņa sadarbībai. | 3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | 305 | 3.1. Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija ierosina padomei pilnvarot parakstīt un pagaidu kārtā piemērot sadarbības nolīgumu par satelītnavigāciju starp EK un tās dalībvalstīm un Norvēģijas karalisti. Pagaidu piemērošana ir pasākums, kas nepieciešams, lai paātrinātu nolīguma piemērošanu to noteikumu dēļ, kas īpaši skar uz zemes izvietoto Galileo iekārtu drošību Norvēģijas teritorijās. | 310 | 3.2. Tiesiskais pamats Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 133. Un 170. Pants saistībā ar 300. Panta 2. Punkta pirmās daļas pirmo teikumu. | 320 | 3.3. Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē. | Dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt priekšlikuma mērķus šādu iemeslu dēļ. | 321 | Galileo, kuras izmaksas tiek lēstas vairākos miljardos euro, ir Eiropas iniciatīva, ko neviena valsts atsevišķi nevēlas finansēt. Ierosinātā nolīguma saturu nevar attiecināt tikai uz kādu atsevišķu dalībvalsti vai dalībvalstu grupu, jo tas ietekmē visu es, dažos aspektos (piemēram, zemes stacijas pakalpojumi) pat ietekmējot visu pasauli. | 323 | Rūpnieciskās zināšanas un tehniskās zināšanas (tostarp par drošības aspektiem) kosmosa nozarē ir uzkrātas vairākās Eiropas valstīs, tostarp Norvēģijā, nevienai valstij nespējot tās visas apgūt pašas spēkiem. Ja nepastāvētu koordinēta darbība un informācijas apmaiņa, palielinātos riski, ka ar Norvēģiju tiek panāktas vienošanās par nepiemērotiem risinājumiem. Kļūdas drošības jomā var pasliktināt detaļu piegādes drošību Eiropas GNSS sistēmai, ja šāda piegāde atkarīga no eksporta it īpaši no Amerikas Savienotajām Valstīm. Tas paaugstinātu programmu izmaksas. | Kopienas mēroga darbība ļaus labāk sasniegt priekšlikuma mērķus šādu iemeslu dēļ. | 324 | Eiropas GNSS infrastruktūra tiek izvietota visā pasaulē, un tās drošība būs galvenokārt atkarīga no saskanīgu aizsardzības pasākumu īstenošanas visās dalībvalstīs un ārpus es esošajās valstīs, kurās atrodas šī kritiskā infrastruktūra. | 325 | Eiropas GNSS apjoma un sarežģītības dēļ ir vajadzīgas centralizētas un vienkāršas pārvaldības struktūras un skaidras saskarnes starp es un trešām valstīm. Plašs divpusējo attiecību tīkls ar Norvēģiju radītu augstu efektivitātes trūkuma, kavējumu un pretrunu risku, kurš industriālā projektā ātri transformētos augstākās izmaksās, kas būtu jāsedz no Kopienas budžeta. Turklāt, dalībvalstīm darbojoties individuāli, tām ir mazākas iespējas noteikt Norvēģijai principus un nosacījumus salīdzinājumā ar to, kas tiek panākts ar sadarbības palīdzību. | 327 | Nolīgums attiecas vienīgi uz kopīgiem sadarbības principiem un pienākumiem un uz konkrētiem jautājumiem saistībā ar infrastruktūru, kas izvietota uz zemes un ir daļa no EK piederošās GNSS sistēmas. Lielākās nolīguma noteikumu daļas īstenošanas pamatā ir dalībvalstu esošās iespējas (piemēram, eksporta kontroles, konfidenciālas informācijas apmaiņas jomā). | Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. | 3.4. Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ. | 331 | Nolīgums nosaka mērķus un principus, taču tajā ir iekļauta klauzula par pasākumu sīkāku noteikšanu, atsevišķi vienojoties un sadarbojoties ar dalībvalstu ekspertiem un Norvēģiju. | 332 | Nolīgums ir tradicionāls, starptautiskajās attiecībās labi pazīstams instruments, kurš tiek izstrādāts sadarbībā ar esošajām ekspertu darba grupām un kuru apstiprina esošās lēmumu pieņemšanas struktūras. Tas neparedz jaunu administratīvu struktūru izveidi. | 3.5. Juridisko instrumentu izvēle | 342 | Starptautisks nolīgums ir vienīgais instruments, kurš es līmenī nodrošina saskaņotību attiecībās ar Norvēģiju satelītnavigācijas jomā. Piemērošanas viendabība ir īpaši svarīga drošības jomā, kas ir nolīguma galvenā daļa. Vienlaikus nolīgums pieļauj elastību, īstenojot izpildes pasākumus standartizācijas un sertifikācijas jomā, kurā dalībvalstīm ir galvenā ietekme starptautiskajās organizācijās. Līgums neparedz citus reāli izpildāmus risinājumus, lai reglamentētu attiecības ar trešo valsti. | 4. IETEKME UZ BUDžETU | 409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | 5. PAPILDU INFORMāCIJA | 531 | Priekšlikumā iekļauta pārskatīšanas klauzula. | B) PRIEKŠLIKUMS Komisija ierosina Padomei, pamatojoties uz (133. un 170. pantu) saistībā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu, pilnvarot parakstīt un pagaidu kārtā piemērot Sadarbības nolīgumu par satelītnavigāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Norvēģijas Karalisti. 2009/0124 (ACC) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par sadarbības nolīguma starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Norvēģijas Karalisti parakstīšanu satelītnavigācijas jomā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, Ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. un 170. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu, Ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], Tā kā: (1) Komisija ir apspriedusi nolīgumu ar Norvēģijas Karalisti. (2) Nolīgums ir parafēts 2009. gada 17. jūlijā. (3) Saskaņā ar nolīguma 12. panta 3. punktu Pusēm šis nolīgums ir provizoriski jāpiemēro līdz tā spēkā stāšanās brīdim. (4) Nolīgums ir jāparaksta Kopienas vārdā, un tam ir jāpievieno lēmums par pagaidu piemērošanu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ņemot vērā iespējamo noslēgšanu vēlāk, ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norādīt personas, kuras ir tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt Sadarbības nolīgumu par satelītnavigāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Norvēģijas Karalisti. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Nolīgumu piemēro provizoriski, līdz tas stāsies spēkā. Pagaidu piemērošana sākas no pirmā mēneša pirmās dienas, kas seko datumam, kad puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu. Šis datums tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs PIELIKUMS SADARBĪBAS NOLĪGUMS STARP EIROPAS KOPIENU UN TĀS DALĪBVALSTĪM UN NORVĒĢIJAS KARALISTI SELĪTNAVIGĀCIJAS JOMĀ EIROPAS KOPIENA, turpmāk "Kopiena", un BEĻĢIJAS KARALISTE, BULGĀRIJAS REPUBLIKA, ČEHIJAS REPUBLIKA, DĀNIJAS KARALISTE, VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA, IGAUNIJAS REPUBLIKA, GRIEĶIJAS REPUBLIKA, SPĀNIJAS KARALISTE, FRANCIJAS REPUBLIKA, ĪRIJA, ITĀLIJAS REPUBLIKA, KIPRAS REPUBLIKA, LATVIJAS REPUBLIKA, LIETUVAS REPUBLIKA, LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE, UNGĀRIJAS REPUBLIKA, MALTAS REPUBLIKA, NĪDERLANDES REPUBLIKA, AUSTRIJAS REPUBLIKA, POLIJAS REPUBLIKA, PORTUGĀLES REPUBLIKA, RUMĀNIJA, SLOVĒNIJAS REPUBLIKA, SLOVĀKIJAS REPUBLIKA, SOMIJAS REPUBLIKA, ZVIEDRIJAS KARALISTE, LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE, Eiropas Kopienas dibināšanas līguma līgumslēdzēja puses, turpmāk "dalībvalstis", no vienas puses, un NORVĒĢIJAS KARALISTE, turpmāk "Norvēģija", no otras puses, turpmāk kopā "Puses", ATZĪSTOT Norvēģijas ciešo līdzdalību Galileo un EGNOS programmās kopš šo programmu definēšanas posma, APZINOTIES Eiropas GNSS programmu pārvaldības, īpašumtiesību un finansēšanas attīstību saskaņā ar Padomes 2004. gada 12. jūlija Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi, šīs regulas grozījumiem un Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK) Nr. 683/2008 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu ( EGNOS un Galileo ) turpmāku īstenošanu, ŅEMOT VĒRĀ labumu, ko sniedz Eiropas GNSS sistēmu un to pakalpojumu līdzvērtīgs aizsardzības līmenis Pušu teritorijās, ATZĪSTOT Norvēģijas nodomu savlaicīgi pieņemt un īstenot tās jurisdikcijā pasākumus, kas nodrošina līdzvērtīgu drošības un drošuma līmeni kā Eiropas Savienībā piemērotie pasākumi, ATZĪSTOT Pušu saistības, kas izriet no starptautiskajiem tiesību aktiem, ATZĪSTOT Norvēģijas ieinteresētību visos Galileo pakalpojumos, tostarp publiski regulētos pakalpojumos; ATZĪSTOT Nolīgumu starp Norvēģiju un Eiropas Savienību par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņā, VĒLOTIES oficiāli izveidot ciešu sadarbību visos Eiropas GNSS programmu aspektos, ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Ekonomikas zonas līgumu kā piemērotu juridisko un institucionālo pamatu sadarbības attīstīšanai starp Eiropas Kopienu un Norvēģiju satelītnavigācijas jomā, VĒLOTIES ar divpusēju nolīgumu par satelītnavigāciju papildināt EEZ noteikumus jautājumos, kas ir īpaši svarīgi Norvēģijai, Kopienai un tās dalībvalstīm, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. PANTS Nolīguma mērķis Nolīguma galvenais mērķis ir turpināt sadarbības stiprināšanu starp Pusēm, papildinot satelītnavigācijai piemērojamos Eiropas Ekonomikas zonas līguma noteikumus. 2. PANTS Definīcijas Šajā nolīgumā: "Eiropas Globālās satelītnavigācijas sistēmas ( GNSS )" nozīmē GALILEO sistēmu un Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma sistēmu ( EGNOS ). "Uzlabošana" ir reģionāli mehānismi, piemēram, Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma sistēma ( EGNOS ). Šie mehānismi ļauj GNSS lietotājiem panākt lielāku veiktspēju, piemēram, lielāku precizitāti, labāku pieejamību, viengabalainību un ticamību. " GALILEO " ir neatkarīga civila Eiropas globālās satelītnavigācijas un laika noteikšanas sistēma, kura atrodas civilā kontrolē un kuru izmanto Kopienas un tās dalībvalstu izstrādāto un pilnveidoto GNSS pakalpojumu nodrošināšanai. GALILEO ekspluatāciju var nodot privātpersonai. GALILEO piedāvā atklātus, komerciālus, dzīvības aizsardzības, meklēšanas un glābšanas pakalpojumus, kā arī drošus publiski regulētus pakalpojumu ar ierobežotu piekļuvi, nodrošinot pilnvarotu valsts sektora lietotāju vajadzības. "Reglamentējošs pasākums" ir jebkurš Puses likums, noteikumi, politikas pasākums, norma, procedūra, lēmums vai līdzīgs administratīvs pasākums. "Klasificēta informācija" ir informācija jebkurā veidā, kura ir jāaizsargā pret nesankcionētu atklāšanu, kas varētu kaitēt Pušu vai atsevišķu dalībvalstu būtiskām interesēm, tostarp valsts drošībai. Informācijas slepenības pakāpi norāda, izmantojot klasifikācijas marķējumu. Šādu informāciju Puses klasificē saskaņā ar piemērojamajiem likumiem un noteikumiem, un tā ir jāaizsargā pret jebkuru konfidencialitātes, integritātes un pieejamības apdraudējumu. 3. PANTS Sadarbības principi 1. Puses vienojas attiecībā uz šajā nolīgumā iekļautajiem sadarbības pasākumiem piemērot šādus principus: 2. EEZ līgums ir pamats Pušu savstarpējai sadarbībai satelītnavigācijas jomā. 3. Tiesības sniegt satelītnavigācijas pakalpojumus Pušu teritorijās. 4. Tiesības izmantot visus Galileo un EGNOS pakalpojumus, tostarp publiski regulētus pakalpojumus, ievērojot to izmantošanas nosacījumus. 5. Cieša sadarbība GNSS drošības jautājumos, pieņemot un īstenojot līdzvērtīgus GNSS drošības pasākumus ES un Norvēģijā. 6. Pušu starptautisko saistību pienācīga ievērošana attiecībā uz Eiropas GNSS iekārtām, kas izvietotas uz zemes. 7. Šis nolīgums neietekmē institūciju struktūru, kas izveidota Eiropas Kopienas tiesībās GALILEO programmas darbību nodrošināšanai. Šis nolīgums arī neietekmē piemērojamos reglamentējošos pasākumus, ar ko tiek īstenotas saistības neizplatīšanas jomā un eksporta kontrole, tehnoloģiju nemateriālas nodošanas kontrole, vai valsts drošības pasākumus. 4. PANTS Radiofrekvenču spektrs 8. Puses vienojas par sadarbību radiofrekvenču spektra jautājumos, kas ir saistīti ar Eiropas satelītnavigācijas sistēmām Starptautiskajā Elektrosakaru savienībā ( ITU ), ievērojot "Saprašanās memorandu par ITU sistematizēto Galileo satelītu radionavigācijas sistēmas dokumentu pārvaldību", kas parakstīts 2004. gada 5. novembrī. 9. Šajā saistībā Puses aizsargā atbilstošu frekvenču piešķīrumu Eiropas satelītnavigācijas sistēmām, lai nodrošinātu lietotājiem šo sistēmu pakalpojumu pieejamību. 10. Turklāt Puses atzīst to, cik svarīgi ir aizsargāt radionavigācijas spektru pret pārtraukumiem un traucējumiem. Šim nolūkam tās identificē traucējumu avotus un izstrādā savstarpēji pieņemamus risinājumus šādu traucējumu apkarošanai. 11. Nekas šajā nolīgumā nav interpretējams tādējādi, ka liktu atkāpties no piemērojamajiem Starptautiskās Elektrosakaru savienības noteikumiem, tostarp no ITU noteikumiem par radiosakariem. 5. PANTS Eiropas GNSS iekārtas, kas izvietotas uz zemes 12. Norvēģija veic visus praktiski iespējamos pasākumus, lai tās jurisdikcijā ietilpstošajās teritorijās veicinātu uz zemes izvietoto Eiropas GNSS iekārtu ("uz zemes izvietotas iekārtas") izvietošanu, apkopi un nomaiņu. 13. Norvēģija veic visus praktiski iespējamos pasākumus, lai tās teritorijās nodrošinātu uz zemes izvietoto iekārtu aizsardzību un nepārtrauktu un netraucētu darbību, tostarp vajadzības gadījumā mobilizējot savas tiesībaizsardzības iestādes. Norvēģija izmanto visus praktiski iespējamos līdzekļus, lai aizsargātu iekārtas pret vietējiem radiotraucējumiem un nelikumīgas ielaušanās un slepus noklausīšanās mēģinājumiem. 14. Līgumattiecības saistībā ar iekārtām, kas izvietotas uz zemes, tiks noslēgtas starp EK un īpašumtiesību turētāju. Norvēģijas iestādes pilnībā ievēros uz zemes izvietoto iekārtu īpašo statusu un vienmēr, kad tas ir iespējams, pirms jebkuras darbības uzsākšanas attiecībā uz šīm iekārtām saskaņos šo darbību ar EK. 15. Norvēģija nodrošina pastāvīgu un netraucētu piekļuvi uz zemes izvietotajām iekārtām visām Eiropas Kopienas norīkotajām vai citādi pilnvarotajām personām. Šim nolūkam Norvēģija izveido kontaktpunktu, kas saņem informāciju par personām, kuras apmeklē uz zemes izvietotās iekārtas, un veic citus pasākumus, lai praktiski atvieglinātu šādu personu pārvietošanos un darbības. 16. Uz zemes izvietoto iekārtu arhīviem un ierīcēm un pārvadājamiem dokumentiem jebkurā to formā neveic muitas vai policijas pārbaudes, ja tie ir apzīmēti ar oficiālu zīmogu vai marķējumu. 17. Uz zemes izvietotu iekārtu vai to darbību apdraudējuma gadījumā Norvēģija un Eiropas Komisija nekavējoties informē viena otru par šo apdraudējumu un par situācijas uzlabošanas pasākumiem. Eiropas Komisija var norīkot citu uzticamu vienību kā kontaktpunktu šādas informācijas apmaiņai ar Norvēģiju. 18. Attiecībā uz iepriekš 1. – 6. punktā minētajiem jautājumiem Puses noteiks sīkākas procedūras atsevišķā dokumentā. Šādās procedūrās cita starpā ir jāprecizē pārbaudes, kontaktpunktu pienākumi, prasības kurjeriem un pasākumi vietējo radiofrekvenču traucējumu novēršanai un uzbrukumu apkarošanai. 6. PANTS Drošība 19. Puses ir pārliecinātas par nepieciešamību aizsargāt globālās satelītnavigācijas sistēmas pret tādiem draudiem kā ļaunprātīga izmantošana, traucējumi, pārtraukumi un naidīgas darbības. Tāpēc Puses veic visus praktiski iespējamos pasākumus, tostarp vajadzības gadījumā slēdz atsevišķas vienošanās, lai savās teritorijās nodrošinātu satelītnavigācijas pakalpojumu un ar tiem saistītās infrastruktūras un kritisko ierīču pastāvību, drošumu un drošību.Eiropas Komisija plāno izstrādāt pasākumus Eiropas GNSS programmu paaugstinātā riska ierīču, informācijas un tehnoloģiju kontrolei, pārvaldībai un aizsardzībai pret šādiem draudiem un masu iznīcināšanas ieroču nevēlamu izplatīšanu. 20. Šajā saistībā Norvēģijas apstiprina savu nodomu savlaicīgi pieņemt un īstenot tās jurisdikcijā pasākumus, kas nodrošina līdzvērtīgu drošības un drošuma līmeni kā Eiropas Savienībā piemērotie pasākumi.To atzīstot, Puses risinās GNSS drošības jautājumus, tostarp jautājumu par akreditāciju attiecīgajās Eiropas GNSS pārvaldības struktūras komitejās. Šo komiteju reglamentos ir jānosaka praktiski pasākumi un procedūras, ņemot vērā arī EEZ līgumu. 21. Ja kādu iemeslu dēļ nav iespējams nodrošināt līdzvērtīgu drošības un drošuma līmeni, Puses apspriežas, lai rastu risinājumu situācijas uzlabošanai. Vajadzības gadījumā var atbilstīgi pielāgot sadarbības apjomu šajā sektorā. 7. PANTS Klasificētas informācijas apmaiņa 22. ES klasificētās informācijas apmaiņa un aizsardzība ir jāveic saskaņā ar "Nolīgumu starp Norvēģiju un Eiropas Savienību par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņā" (turpmāk "drošības nolīgums") un šī nolīguma īstenošanas pasākumiem. 23. Norvēģija var veikt ar valsts klasifikācijas marķējumu apzīmētas, klasificētas informācijas par Galileo apmaiņu ar tām ES dalībvalstīm, ar kurām tā ir noslēgusi atbilstīgas divpusējas vienošanās. 24. Puses apņemas izveidot visaptverošu un saskanīgu tiesisko regulējumu, kas nodrošina klasificētās informācijas apmaiņu par Galileo programmu starp visām šī nolīguma Pusēm. 8. PANTS Eksporta kontrole 25. Lai nodrošinātu, ka attiecībā uz Galileo Puses piemēro vienotu eksporta kontroles un neizplatīšanas politiku, Norvēģija apstiprina savu nodomu laikā pieņemt un savā jurisdikcijā piemērot pasākumus, kas nodrošina līdzvērtīgu Galileo tehnoloģiju datu un vienību eksporta kontroles un neizplatīšanas līmeni, kā tos pasākumus, kas tiek piemēroti Kopienā un tās dalībvalstīs. 26. Ja kādu iemeslu dēļ nav iespējams nodrošināt šādu līdzvērtīgu eksporta kontroles un neizplatīšanas līmeni, Puses apspriežas, lai rastu risinājumu situācijas uzlabošanai. Vajadzības gadījumā var atbilstīgi pielāgot sadarbības apjomu šajā sektorā. 9. PANTS Publiski regulēts pakalpojums Norvēģija ir paudusi ieinteresētību par Galileo regulētu pakalpojumu valsts struktūrām, uzskatot, ka tas ir svarīgs aspekts tās līdzdalībā Eiropas GNSS programmās. Puses vienojas pievērsties šim jautājumam pēc tam, kad būs izstrādāti noteikumi un pasākumi, kas reglamentē piekļuvi publiski regulētiem pakalpojumiem. 10. PANTS Starptautiskā sadarbība 27. Puses atzīst to, cik vērtīgi ir starptautiskās standartizācijas un sertifikācijas forumos saskaņot nostādnes attiecībā uz globālās satelītnavigācijas pakalpojumiem. Jo īpaši Puses kopīgi atbalstīs GALILEO standartu izstrādi un piemērošanu visā pasaulē, īpašu uzmanību pievēršot savietojamībai ar citām GNSS sistēmām. 28. Lai veicinātu un īstenotu šī nolīguma mērķus, Puses vajadzības gadījumā sadarbojas visos GNSS jautājumos, kas nonāk Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas, Starptautiskās Jūrniecības organizācijas un Starptautiskās Elektrosakaru organizācijas darba kārtībā. 11. PANTS Apspriešanās un strīdu izšķiršana Ja kāda no Pusēm to pieprasa, Puses nekavējoties apspriežas par jebkuru jautājumu, kurš ir saistīts ar šī nolīguma interpretāciju vai piemērošanu. Visi strīdi par šī nolīguma interpretāciju vai piemērošanu tiek izšķirti Pušu savstarpējās apspriedēs. 12. PANTS Stāšanās spēkā un darbības izbeigšana 29. Šis nolīgums stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kurš seko mēnesim, kad Puses ir paziņojušas par šīm nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu. Paziņojumus nosūta Eiropas Savienības Padomei, kura ir šī nolīguma depozitārijs. 30. Šī nolīguma izbeigšanās vai izbeigšana neietekmē saskaņā ar šo nolīgumu izstrādāto pasākumu vai intelektuālā īpašuma tiesību jomā iegūto tiesību un pienākumu spēkā esamību vai darbības laiku. 31. Šo nolīgumu var grozīt, Pusēm par to panākot savstarpēju rakstisku vienošanos. Visi grozījumi stājas spēkā nākamajā dienā pēc tam, kad ir saņemta pēdējā diplomātiskā nota, kurā otra Puse tiek informēta, ka ir pabeigtas attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai grozījumi stātos spēkā. 32. Neievērojot 1. punktu, Puses vienojas provizoriski piemērot šo nolīgumu no tā mēneša pirmās dienas, kurš seko dienai, kad Puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu. 33. Jebkura Puse var izbeigt šo nolīgumu, sešus mēnešus iepriekš par to rakstveidā paziņojot otrai Pusei. Šis nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros bulgāru, čehu, dāņu, holandiešu, angļu, igauņu, somu, franču, vācu, grieķu, ungāru, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, spāņu, zviedru un norvēģu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski. [1] OV C , , . lpp.