Komisijas atzinums par pārmērīga budzeta deficīta pastāvēsanu Polijā- Eiropas Kopienas dibināsanas līguma 104(5)panta piemērosana /* SEC/2004/0826 galīgā redakcija */





KOMISIJAS ATZINUMS par pārmērīga budzeta deficīta pastāvēsanu Polijā- Eiropas Kopienas dibināsanas līguma 104(5)panta piemērosana PASKAIDROJOŠAIS MEMORANDS 2004.gada 7.aprīlī Komisija publicēja savas 2004.gada Pavasara prognozes [1]. Saskaņā ar sīm prognozēm, kurās tika ņemti vērā Polijas 2004.gada martā paziņotie dati, vispārējais valsts budzeta deficīts Polijā palielinājās no 3,6% IKP 2002.gadā [2] līdz 4,1% IKP 2003.gadā, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto 3% IKP slieksni. [1] Komisijas 2004.gada Pavasara prognoze ir pieejama sajā mājaslapā: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ publications/european_economy/2004/ee204en.pdf. [2] Saskaņā ar konverģences programmu, ko 17.maijā iesniedz Polijas varas iestādes, budzeta deficīts 2002.gadam bija labots uz 4,0% IKP. Pamatojoties uz so prima facie pierādījumu, Komisija 2004.gada 12.maijā uzsāka pret Poliju pārmērīga budzeta deficīta novērsanas procedūru, pieņemot ziņojumu, kas paredzēts Līguma 104(3) pantā [3]. 2004.gada 17.maijā, Komisija saņēma Polijas konverģences programmu, kas 2003.gadam apstiprināja budzeta deficīta skaitli 4,1% IKP. [3] Šī ziņojuma pilns teksts ir pieejams sajā mājaslapā: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/procedures_en.htm. Pārmērīga budzeta deficīta novērsanas procedūras piemērosanu (PDP) regulē Līguma 104.pants un padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 "par pārmērīga budzeta deficīta novērsanas procedūras ieviesanas paātrināsanu un skaidrojumu", kas ir Stabilitātes un attīstības pakta daļa [4]. Valstis, kas pievienojās ES 2004.gada 1.maijā, ir dalībvalstis ar novirzi, un tām ir jāizvairās no pārmērīga budzeta deficīta, tomēr tām nevar piemērot sankcijas saskaņā ar 104.panta (9) un (11) daļu. [4] OV L 209, 2.8.1997. Komisijas ziņojums saskaņā ar Līguma 104(3) pantu secināja, ka budzeta deficīta pārsniegumu 2003.gadā virs Līgumā noteiktā 3% IKP slieksņa neizraisīja neparasts notikums, kas ir ārpus Polijas varas iestāzu kontroles, un to arī neizraisīja nopietna ekonomiska lejupslīde Stabilitātes un attīstības pakta nozīmē, jo faktiski IKP pieaugums 2003.gadā sasniedza 3,7%. Attiecībā uz 2004.gada notikumiem ziņojums secināja, ka vispārējam valsts budzeta deficītam ir tendence samazināties, tomēr palikt virs 3% IKP. Konkrēti, Komisijas 2004.gada Pavasara prognozes 2004.gadā paredz vispārējo valsts budzeta deficītu 6,0% IKP, kas ir virs 5,7% IKP, ko paredzēja Polijas varas iestādes konverģences programmā. Pamatojoties uz Komisijas 2004.gada Pavasara prognozēm, Komisijas ziņojums arī secināja, ka valsts parāda attiecības pret IKP koeficients, kas 2003.gadā bija sasniedzis 45,4%, 2004.gadā saglabāsies zem Līgumā noteiktā 60% slieksņa. Konkrēti, Komisijas 2004.gada Pavasara prognozes paredzēja, ka parāda attiecība 2004.gadā sastādīs 49,1% IKP, kas atbilst 49% IKP, ko paredzēja Polijas varas iestādes konverģences programmā. Budzeta deficīta un parāda skaitļus būs jālabo uz augsu, ja atvērtos pensiju fondus izslēgs no valsts sektora pēc EUROSTAT lēmuma par finansēto pensiju shēmu klasifikāciju. Līguma 104(4) pants nosaka, ka "114.pantā paredzētā Komiteja (t.i. Ekonomikas un finansu komiteja) izstrādā atzinumu par Komisijas ziņojumu". Komiteja sniedza savu atzinumu 2004.gada 24.maijā, piekrītot Komisijas ziņojumā izdarītajam novērtējumam. Sevisķi Komisija secināja, ka budzeta situācija Polijā norāda uz to, ka pārmērīgs budzeta deficīts pastāv saskaņā ar pirmo no diviem 104(2) pantā sādu budzeta deficītu identificēsanai paredzētajiem kritērijiem. Citu būtisku faktoru izvērtēsana, sevisķi budzeta situācija un valsts investīciju koeficients vidējā termiņā, nemainīja novērtējumu, pamatojoties uz siem kritērijiem kā tādiem. Komiteja arī uzskatīja, ka ir ticams, ka vispārējais valsts budzeta deficīts 2004.gadā turpinās pārsniegt Līgumā noteikto slieksni un ka bruto valsts parāds 2004.gadā saglabāsies zem Līgumā noteiktā 60% IKP slieksņa. Komisija, izskatījusi būtiskos faktorus, kas ņemti vērā tās ziņojumā, un ņemot vērā Komitejas viedokli, uzskata, ka Polijā pastāv pārmērīgs valsts budzeta deficīts. Šis atzinums, ko Komisija pieņēmusi 2004.gada 24.jūnijā, ir adresēts Padomei, saskaņā ar Līguma 104(5)pantu. Komisija rekomendē Padomei lemt attiecīgi atbilstosi 104(6)pantam. Bez tam, Komisija iesniedz Padomei rekomendāciju Padomes rekomendācijai, kas adresējama Polijai, ar mērķi izbeigt pārmērīga valsts budzeta deficīta situāciju, saskaņā ar Līguma 104(7)pantu. KOMISIJAS ATZINUMS par pārmērīga budzeta deficīta pastāvēsanu Polijā- Eiropas Kopienas dibināsanas līguma 104(5)panta piemērosana VISPĀRĒJIE APSVĒRUMI Saskaņā ar Līguma 104.pantu dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts budzeta deficīta. Tas attiecas arī uz dalībvalstīm ar novirzi, kas ir visu valstu gadījumā, kas pievienojās ES 2004.gada 1.maijā. Lēmumus par pārmērīga budzeta deficīta pastāvēsanu regulē pārmērīga budzeta deficīta novērsanas procedūra (PDP), kas noteikta Līguma 104.pantā un Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97, kas ir daļa no Stabilitātes un attīstības pakta [5]. [5] OV L 209, 2.8.1997. Līguma 104(2)pants nosaka, ka Komisijai jāuzrauga budzeta un valsts parāda situācijas attīstība dalībvalstīs ar mērķi identificēt lielas kļūdas. Sevisķi Komisijai ir jāpārbauda budzeta disciplīnas ievērosana, pamatojoties uz diviem kritērijiem: viens kritērijs par plānotā un faktiskā valsts budzeta deficīta attiecību pret iekszemes kopproduktu (IKP) un viens kritērijs par valsts parāda attiecību pret IKP. Statistiskos datus par siem mainīgajiem Komisijai uz ziņojumu pamata sniedz dalībvalstis. Līguma104(3)pants prasa Komisijai sagatavot ziņojumu, ja prasības saskaņā ar vienu vai abiem 104(2)panta kritērijiem netiek izpildītas vai ja, par spīti prasību izpildei saskaņā ar kritērijiem, Komisija uzskata, ka dalībvalstī pastāv pārmērīga budzeta deficīta risks. Komisijas ziņojums arī ņem vērā to, vai valsts budzeta deficīts pārsniedz valsts investīciju izdevumus un visus citus būtiskos faktorus, ieskaitot dalībvalsts ekonomisko un budzeta situāciju vidējā termiņā, kā to nosaka Līguma 104(3)pants. Pamatojoties uz 2004.gada Pavasara prognozēm, kurās tika ņemta vērā dati, par kuriem Polija ziņoja 2004.gada martā, Komisija ir pieņēmusi sādu ziņojumu Polijai 2004.gada 12.maijā. Pēc tam un saskaņā ar 104(4)pantu, Ekonomikas un finansu komiteja 2004.gada 24.maijā ir izstrādājusi atzinumu par Komisijas ziņojumu. Līguma 104(5)pants prasa Komisijai sniegt atzinumu Padomei, ja tā uzskata, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budzeta deficīts. Komisija uzskata, ka, lai nonāktu pie secinājuma par to, vai pārmērīgs budzeta deficīts pastāv vai var rasties, ir jāņem vērā sekojosais: (i) sava ziņojuma secinājumi un (ii) Ekonomiskās un finansu komitejas atzinums par to. Pamatojoties uz siem elementiem, Komisija izstrādājusi virkni apsvērumu Polijai. APSVĒRUMI PAR POLIJU 1. Vispārējais valsts budzeta deficīts Polijā 2003.gadā bija 4,1% IKP, kas ir ievērojami virs Līgumā noteiktā slieksņa 3% IKP. Tas saglabājās aptuveni 2002.gada budzeta deficīta līmenī (4.0 % IKP, kas 2004.gada maija konverģences programmās tika labots uz augsu no 3,6% IKP 2004.gada marta fiskālajā paziņojumā). 2. To, ka budzeta deficīts 2003.gadā palielinājās virs 3% IKP slieksņa, neizraisīja nedz neparasts notikums ārpus Polijas varas iestāzu kontroles, nedz ievērojama ekonomiska lejupslīde Stabilitātes un attīstības pakta nozīmē. 2003.gadā faktiskais IKP palielinājums sasniedza 3,8% saskaņā ar pēdējiem aprēķiniem. 3. Valsts budzeta deficīta iznākums 2003.gadā bija augstāks nekā plānots 2002.gada augustā, kad tika pieņemta pirms pievienosanās ekonomiskā programma. Izdevumi, kas bija augstāki nekā bija paredzēts, radās no papildus izdevumiem par dazādiem sociālajiem pabalstiem (piem., bērnu un ģimeņu pabalsti) un ārvalstu parādu atdosanas. Par spīti augstākai attīstībai un dazādiem pasākumiem ar mērķi uzlabot nodokļu administrēsanu, ieņēmumi 2003.gadā bija zemāki, nekā sākotnēji paredzēts. Personu ienākumu nodokļa ieņēmumi bija pārvērtēti, atspoguļojot optimistiskas algas un nodarbinātības prognozi. Netieso nodokļu ieņēmumi bija zemāki, nekā paredzēts. 4. Bruto valsts investīcijas 2003.gadā sastādīja 3,5% IKP, salīdzinot ar vispārējo valsts budzeta deficītu 4,1% IKP. 5. Visticamāk, ka vispārējais valsts budzeta deficīts 2004.gadā turpinās pārsniegt Līgumā noteikto slieksni. Konkrēti, Komisijas 2004.gada Pavasara prognozes paredz, ka vispārējais valsts budzeta deficīts Polijā 2004.gadā sasniegs 6,0% IKP, kas ir virs 5,7% IKP, ko paredzēja Polijas varas iestādes konverģences programmā. 6. Bruto valsts parāda pret IKP attiecība Polijā, kas 2003.gadā sasniedza 45,4% IKP, visticamāk 2004.gadā saglabāsies zem Līgumā noteiktā 60% IKP slieksņa. Konkrēti Komisijas 2004.gada Pavasara prognozes paredz, ka bruto valsts parāds 2004.gadā sasniegs 49.1% IKP, kas atbilst 49% IKP, ko Polijas varas iestādes paredzēja konverģences programmā. SECINĀJUMS Budzeta situācijas uzraudzīsana Polijā un, jo sevisķi, atbilstības pārbaude 104(2)pantā noteiktajiem kritērijiem ir likusas Komisijai sagatavot ziņojumu saskaņā ar Līguma 104(3)pantu. Komisija, izskatījusi būtiskos faktorus, kas ņemti vērā sajā ziņojumā, un ņemot vērā Ekonomikas un finansu komitejas atzinumu, uzskata, ka Polijā pastāv pārmērīgs budzeta deficīts.