EIROPAS KOMISIJA Briselē, 20.5.2020 COM(2020) 537 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS Portugāle



Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 3. punktu sagatavotais ziņojums



KOMISIJAS ZIŅOJUMS Portugāle



Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 3. punktu sagatavotais ziņojums 1. Ievads 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī klauzula, kuru veido Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punkts, 6. panta 3. punkts, 9. panta 1. punkts un 10. panta 3. punkts un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punkts un 5. panta 2. punkts, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā paziņojumā pauda Padomei viedokli, ka pašreizējos apstākļos, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 uzliesmojuma dēļ, ir pieļaujams iedarbināt šo klauzulu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ja tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. Dati, kurus Portugāles iestādes paziņoja 2020. gada 31. martā un kurus pēc tam apstiprināja Eurostat, liecina, ka vispārējās valdības bilance Portugālē 2019. gadā uzrādīja pārpalikumu 0,2 % apmērā no IKP, savukārt vispārējās valdības bruto parāda attiecība pret IKP bija 117,7 %. Saskaņā ar paziņotajiem datiem Portugāle plānoja vispārējās valdības budžeta pārpalikumu 0,2 % apmērā no IKP 2020. gadā – balstoties uz 2020. gada valsts budžetu, kas tika pieņemts pirms Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma —, savukārt tika prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies līdz 114,9 %. Portugāles 2020. gada stabilitātes programmā, kas netika iesniegta Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktā noteiktajā termiņā, nebija iekļauta plānotā vispārējās valdības budžeta bilance 2020. gadam. Pretstatā paziņotajiem datiem saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi, kas cita starpā atspoguļo paredzamo Covid-19 pandēmijas ietekmi uz ekonomiku un budžetu, vispārējās valdības budžeta deficīts 2020. gadā tiek prognozēts 6,5 % apmērā no IKP, savukārt vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies līdz 131,6 %. Visi pieejamie pierādījumi, tostarp Portugāles iestāžu sniegtie paziņojumi par budžeta politikas reaģēšanas tvērumu uz nopietnu ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, norāda uz vispārējās valdības budžeta deficītu, kas 2020. gadā ievērojami pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP. Komisija savā 2020. gada 7. maija vēstulē aicināja Portugāles iestādes precizēt 2020. gadam plānotā vispārējās valdības budžeta deficīta apmēru. Savā 2020. gada 13. maija vēstulē Portugāles iestādes nesniedza pieprasīto precizējumu un norādīja uz ārkārtas apstākļiem saistībā ar Covid-19 pandēmiju. Ņemot vērā minētos faktorus, Komisija uzskata, ka tās pašreizējā prognoze par vispārējās valdības budžeta deficītu 6,5 % apmērā no IKP 2020. gadā ir pirmšķietami pietiekams un pārliecinošs pierādījums, ka pastāv Līguma 126. panta 2. punkta a) apakšpunktā definētais pārmērīga budžeta deficīts. Tāpēc Komisija, ņemot vērā iepriekš minēto, ir sagatavojusi šo ziņojumu, kurā analizēta Portugāles atbilstība Līgumā noteiktajam deficīta un parāda kritērijam. Tajā ņemti vērā visi būtiskie faktori un pienācīgi ņemts vērā lielais ekonomikas satricinājums, kas saistīts ar Covid-19 pandēmiju. Tabula 1. Vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds (% no IKP) Piezīme. MLSA ir “minimālā lineārā strukturālā korekcija”. EDP ir “pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra”, un n.r. ir “nepiemēro”. Avots: Eurostat, Eiropas Komisijas 2020. gada pavasara prognoze. 2.Deficīta kritērijs Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ir paredzams, ka Portugāles vispārējās valdības bilance būs deficīts 6,5 % apmērā no IKP 2020. gadā. Konkrēti, lai gan Portugāles iestāžu pieņemto pasākumu budžeta izmaksas nolūkā palīdzēt pārvarēt Covid-19 pandēmiju tiek lēstas 2,5 % apmērā no IKP, paredzams, ka automātisko stabilizatoru darbība veidos vairāk nekā 4 % no IKP prognozētajā vispārējās valdības budžeta deficītā 2020. gadā. Saskaņā ar Komisijas prognozēm vispārējās valdības budžeta deficīts 2020. gadā pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP – un nav tuvu tai. Prognozētais Līguma atsauces vērtības – 3 % no IKP – pārsniegums 2020. gadā ir ārkārtējs, jo tas ir nopietnas ekonomikas lejupslīdes rezultāts. Ņemot vērā Covid-19 pandēmijas ietekmi, Komisijas 2020. gada pavasara prognozē paredzēts, ka reālais IKP 2020. gadā samazināsies par 6,8 %. Prognozētais Līguma atsauces vērtības pārsniegums būtu īslaicīgs saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi, kurā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā samazināsies zem 3 % no IKP. Tomēr šīs prognozes ir saistītas ar ārkārtīgi lielu nenoteiktības pakāpi. Kopumā saskaņā ar Komisijas prognozēm vispārējās valdības budžeta deficīts 2020. gadā pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP – un nav tuvu tai. Prognozētais pārsniegums atbilstoši definīcijām Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā tiek uzskatīts par ārkārtēju, savukārt pārsnieguma būtība pašlaik tiek uzskatīta par īslaicīgu. Visi pieejamie pierādījumi, tostarp Portugāles iestāžu sniegtie paziņojumi par budžeta politikas reaģēšanas tvērumu uz nopietnu ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, norāda uz vispārējās valdības budžeta deficītu, kas 2020. gadā ievērojami pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP. Komisija savā 2020. gada 7. maija vēstulē aicināja Portugāles iestādes precizēt 2020. gadam plānotā vispārējās valdības budžeta deficīta apmēru. Savā 2020. gada 13. maija vēstulē Portugāles iestādes nesniedza pieprasīto precizējumu un norādīja uz ārkārtas apstākļiem saistībā ar Covid-19 pandēmiju. Ņemot vērā minētos faktorus, Komisija uzskata, ka tās pašreizējā prognoze par vispārējās valdības budžeta deficītu 6,5 % apmērā no IKP 2020. gadā ir pirmšķietami pietiekams un pārliecinošs pierādījums, ka pastāv Līguma 126. panta 2. punkta a) apakšpunktā definētais pārmērīga budžeta deficīts. Tādējādi analīze pirmšķietami liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais budžeta deficīta kritērijs nav izpildīts. 3.Parāda kritērijs

Valdības parāda attiecība pret IKP samazinājās no 122,0 % 2018. gadā līdz 117,7 % 2019. gadā. Minētais samazinājums 2019. gadā galvenokārt atspoguļoja parāda mazināšanas ietekmi, kas izrietēja no stabila primārā pārpalikuma (3,2 % no IKP) un labvēlīgas nominālā IKP izaugsmes un procentu likmes starpības, kur reālā IKP izaugsmes un inflācijas kopējā ietekme (kopā 4,6 %) atsver apjomīgo lielā parāda (3,0 % no IKP) procentu slogu, kas gan pakāpeniski samazinās. Tomēr atlikumu un plūsmu korekcija 2019. gadā bija pozitīva (0,5 % no IKP). Pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras atcelšanas 2017. gada jūnijā Portugālei tika piemērots trīs gadu pārejas periods, lai nodrošinātu pietiekamu progresu virzībā uz atbilstību parāda samazināšanas kritērijam. Pārejas periods sākās 2017. gadā un beidzās 2019. gadā. Lai nodrošinātu nepārtrauktu un efektīvu progresu virzībā uz atbilstību minētajā pārejas periodā, vienlaikus bija jāievēro divi turpmāk minētie nosacījumi. a.Gada strukturālajai korekcijai nevajadzētu novirzīties par vairāk nekā ¼ % no IKP no minimālās lineārās strukturālās korekcijas (MLSA), nodrošinot, ka parāda samazināšanas kritērijs pārejas perioda beigās ir izpildīts. b.Jebkurā pārejas perioda brīdi atlikušajai gada strukturālajai korekcijai nevajadzētu pārsniegt ¾ % no IKP (ja vien pirmais nosacījums neietver tādu ikgadējo centienu apmēru, kas pārsniedz ¾ % no IKP). Paziņotie dati liecina, ka Portugāle panāca pietiekamu virzību uz atbilstību parāda samazināšanas kritērijam 2019. gadā, jo tiek lēsts, ka strukturālā bilance pagājušajā gadā uzlabojās par 0,4 % no IKP salīdzinājumā ar piemērojamo MLSA, kas ir -1,8 % no IKP. Līdz ar to analīze liecina, ka parāda kritērijs ir izpildīts, pamatojoties uz 2019. gada budžeta izpildes datiem. 4. Būtiskie faktori Līguma 126. panta 3. punktā ir noteikts: ja kāda dalībvalsts neatbilst viena vai abu šo kritēriju izvirzītajām prasībām, Komisijai jāsagatavo ziņojums. Minētajā ziņojumā “ņem vērā arī to, vai valdības budžeta deficīts pārsniedz valdības investīciju izdevumus, kā arī ņem vērā visus citus būtiskus faktorus, tostarp dalībvalsts ekonomikas un budžeta stāvokli vidēji ilgā laikā”. Minētie faktori ir sīkāk izskaidroti Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 3. punktā, kurā arī noteikts, ka nepieciešams pienācīgi ņemt vērā jebkurus citus faktorus, kurus attiecīgā dalībvalsts uzskata par būtiskiem, lai pilnībā novērtētu atbilstību deficīta un parāda kritērijiem, un par kuriem dalībvalsts paziņojusi Padomei un Komisijai. Attiecībā uz atbilstību deficīta kritērijam 2020. gadā jāatzīmē, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktu minētos būtiskos faktorus nevar ņemt vērā posmos pirms lēmuma pieņemšanas par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Portugālē, jo vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP pārsniedz atsauces vērtību (60 % no IKP) un nav izpildīts dubultais nosacījums, proti, vispārējās valdības budžeta deficītam jāpaliek tuvu atsauces vērtībai, kas ir 3 % no IKP, un tā atsauces vērtības pārsniegumam jābūt īslaicīgam. Pašreizējā situācijā attiecībā uz 2020. gadu jāņem vērā vēl viens svarīgs faktors – Covid-19 pandēmijas ekonomiskā ietekme, kura ļoti nopietni ir skārusi budžeta situāciju un kuras dēļ perspektīva ir ārkārtīgi nenoteikta. Pandēmijas rezultātā ir arī iedarbināta vispārējā izņēmuma klauzula. 4.1. Covid-19 pandēmija Covid-19 pandēmija ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir būtiska negatīva ietekme Eiropas Savienībā. Ietekme uz IKP pieaugumu būs atkarīga gan no pandēmijas ilguma, gan no pasākumiem, kas veikti valstu iestāžu un Eiropas un pasaules līmenī, lai palēninātu tās izplatību, aizsargātu ražošanas jaudas un atbalstītu kopējo pieprasījumu. Dalībvalstis jau ir pieņēmušas vai pieņem budžeta pasākumus, lai palielinātu veselības aprūpes sistēmu kapacitāti un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Ir pieņemti arī būtiski likviditātes atbalsta pasākumi un citas garantijas. Kolīdz būs pieejama sīkāka informācija, kompetentajām statistikas iestādēm jāizvērtē, vai minētajiem pasākumiem ir tūlītēja ietekme uz vispārējās valdības bilanci. Kopā ar saimnieciskās darbības samazināšanos minētie pasākumi veicinās krietni lielāka vispārējās valdības budžeta deficīta un parāda veidošanos. 4.2. Ekonomikas stāvoklis vidējā termiņā Pirms Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma Portugāles ekonomikas izaugsme pakāpeniski palēninājās, reālajam IKP pieaugumam no 2,6 % 2018. gadā samazinoties līdz 2,2 % 2019. gadā. Ekonomikas rādītāji bija spēcīgi 2020. gada pirmajos divos mēnešos. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi – kas citu faktoru starpā atspoguļo arī Covid-19 pandēmijas gaidāmo ietekmi uz ekonomiku – tagad tiek lēsts, ka 2020. gadā saimnieciskā darbība strauji kritīsies, kad, kā prognozēts, reālais IKP samazināsies par 6,8 %. Attiecībā uz iekšējo pieprasījumu, lai gan tiek prognozēts, ka privātais patēriņš samazināsies nedaudz lēnāk nekā IKP – jo politikas pasākumi daļēji kompensē mājsaimniecību ienākumu zaudējumus–, tomēr paredzams, ka vissmagāk tiks skartas investīcijas saistībā ar ieilgušo nenoteiktību un neraugoties uz jaunieviesto elastību Eiropas strukturālajos un investīciju fondos. Attiecībā uz ārējo pieprasījumu tiek lēsts, ka gan eksports, gan imports samazināsies par divciparu skaitli, un importu jo īpaši ietekmēs gaidāmie traucējumi ārvalstu tūrisma jomā. Paredzams, ka bezdarba līmenis no 6,5 % 2019. gadā pieaugs līdz 9,7 % 2020. gadā. Lai arī lēš, ka reālais IKP pieaugs par 5,8 % 2021. gadā, visticamāk, ka dažās nozarēs, jo īpaši tūrismā, nopietnās sekas būs jūtamas ilgāk. Tā rezultātā tiek prognozēts, ka IKP līdz 2021. gadam saglabāsies zemāks par tā 2019. gada līmeni. Makroekonomikas prognozes raksturo ārkārtēja nenoteiktība saistībā ar Covid-19 pandēmijas ilgumu un no tās izrietošo ekonomisko ietekmi. Valstij raksturīgi riski arī ir lejupvērsti, ņemot vērā Portugāles ekonomikas paļaušanos uz ārvalstu tūrismu, kuru, kā prognozēts, spēcīgi negatīvi ietekmēs Covid-19 pandēmija. Tie ir mīkstinoši faktori, novērtējot Portugāles atbilstību deficīta kritērijam 2020. gadā. 4.3. Budžeta stāvoklis vidējā termiņā