Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Revīzijas Palātai - Gada pārskats par 6. – 9. Eiropas Attīstības fonda (EAF) finanšu pārvaldību 2005. gadā {SEC(2006) 977} /* COM/2006/0405 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē 19.7.2006 COM(2006) 405, galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM UN EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAI Gada pārskats par 6. – 9. Eiropas Attīstības fonda (EAF) finanšu pārvaldību 2005. gadā {SEC(2006) 977} SATURS 1. Ievads 3 2. Mērķu sasniegšana 2005. gadā 4 2.1. Programmu un projektu kvalitātes paaugstināšana 4 2.2. Programmu un projektu ātrāka ieviešana 5 2.3. Kontroles pasākumu piemērošana, kas atbilst visaugstākajiem standartiem 6 3. Finansiālais stāvoklis, 6. – 9. EAF – līdzekļi, kas piešķirti, iekļauti saistībās, izlietoti un nav izlietoti, 2005. gada beigas (miljonos euro, neto) 6 4. Notikumi, kas būtiski ietekmē darbību 2005. gadā 7 4.1. Atlikumi 7 4.2. Stabex 7 4.3. Vadības informācija 7 4.4. Līdzfinansējumu reglamentējoši ierobežojumi 8 4.5. Iekšējā kontrole 8 4.6. Resursi 8 1. IEVADS Komisijas gada pārskats par 6. – 9. Eiropas Attīstības fonda (EAF) finanšu pārvaldību 2005. gadā atbilst 9. Eiropas Attīstības fondam piemērojamās Finanšu regulas 96., 102. un 135. panta prasībām. 96. panta 2. punktā noteikts, ka: „EAF pārskatiem pievieno ziņojumu par finanšu vadību pagājušajā gadā, kurā precīzi apraksta: 1. finanšu gada mērķu sasniegšanu saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu; 2. finanšu stāvokli un notikumus, kam ir bijusi būtiska ietekme uz finanšu gadā veiktajām darbībām.” Eiropas Attīstības fonds (EAF) finansē EK sadarbību ar: - Āfriku uz dienvidiem no Sahāras, Karību jūras reģionu un Klusā okeāna reģionu Kotonū nolīgumā paredzētās ĀKK un EK partnerības ietvaros; - 20 Aizjūras zemēm un teritorijām (AZT), kuras konstitucionāli ir saistītas ar dalībvalstīm[1], un - Eiropas Investīciju bankas (EIB) programmām ĀKK valstīs. Kotonū nolīgums ir pamats ES partnerībai ar ĀKK valstīm. ES un ĀKK dalībvalstis parakstīja nolīgumu 2000. gadā un vienojās pārskatīt to ik pēc pieciem gadiem līdz tā termiņa beigām 2020. gadā. Tās veica pirmo šādu pārskatīšanu 2005. gadā. ES Ministru padomes atsevišķs lēmums reglamentē partnerību starp ES un dalībvalstu AZT[2]. Turklāt dažas Komisijas ĀKK attīstības programmas tiek finansētas ārpus Kotonū nolīguma no ES vispārējā budžeta. Šis pārskats neattiecas uz šīm programmām. Tās ietver: - Komisijas darbību Dienvidāfrikā; - tematiskas budžeta pozīcijas attiecībā uz pārtikas drošību, demokrātiju un cilvēktiesībām, kā arī vidi, un - atbalstu banānu ražotājiem īpašas atbalsta sistēmas ietvaros. Eiropas Investīciju banka (EIB) no ieguldījumu mehānisma un pašu resursiem arī finansē ĀKK valstu darbību. Divi Komisijas departamenti ir atbildīgi par ES attīstības politikas un programmu izstrādi un īstenošanu ĀKK valstīs un AZT: - Attīstības ģenerāldirektorāts nosaka politikas un plānošanu ar ĀKK partneriem, un - EuropeAid īsteno politikas, ieviešot programmas un projektus. Kad visas dalībvalstis bija ratificējušas nolīgumu, 2003. gada 1. aprīlī stājās spēkā 9. EAF. Komisija pārvietoja uz 9. EAF atlikumus no iepriekšējiem EAF. 9. EAF termiņš beidzas 2007. gada decembrī. 2. MēRķU SASNIEGšANA 2005. GADā Komisija sev nosprauda mērķus un definēja izpildes rādītājus, kā arī noteica EAF mērķu skaitu 2005. gadā, lai novērtētu progresu: - programmu kvalitātes, - to īstenošanas tempa un efektivitātes un - kontroles sistēmu funkcionēšanas uzlabošanā. 2.1. Programmu un projektu kvalitātes paaugstināšana Komisija 2005. gada laikā palielināja savus centienus uzlabot jaunu programmu kvalitāti. Tā iesniedza priekšlikumus lietpratēju novērtējumam, ko veic Kvalitātes atbalsta grupa (KAG), kurā vajadzības gadījumā ir EuropeAid , Attīstības ģenerāldirektorāta un citu ģenerāldirektorātu amatpersonas. KAG veic šos novērtējumus, pirms Komisija pieņem finansēšanas lēmumus, – programmas noteikšanas posmā, agri projekta vadības ciklā un tad atkal vēlākā tehniskās formulēšanas posmā. 2005. gadā 35 KAG sanāksmēs novērtēja programmas vairāk nekā 3 800 miljonu euro apmērā. Komisija 2005. gadā palielināja EAF ieguldījumus izglītībā un veselības aprūpē, infrastruktūrā un budžeta atbalstā, lai palīdzētu sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM). Tā veltīja EAF līdzekļus arī citām jomām, kurās ir nepieciešams progress, lai sasniegtu TAM, – demokrātijai, tiesiskumam, pārvaldībai un lauksaimniecībai. Komisija 2005. gadā EAF resursu vislielāko daļu – 36% – veltīja sociālo pamatpakalpojumu sniegšanai – izglītībai, veselības aprūpei, tīram ūdenim un pamata sanitārijai. Tie ir galvenie uzdevumi TAM sasniegšanā. Komisija piešķīra nākamās lielākās daļas budžeta un maksājumu bilances atbalstam (summās iekļauta pārtikas drošība un Stabex operācijas) un transportam, komunikācijām un enerģētikai. Kopā šīs trīs jomas veidoja 84% no EAF vispārējām saistībām. EAF saistības un maksājumi pa ESAO AVK nozarēm, 2005. gads (miljonos euro, bruto)[3] | Nozare | Saistības | Maksājumi | miljoni euro | % no kopējā | miljoni euro | % no kopējā | Izglītība, veselības aprūpe, ūdensapgāde, pamata sanitārija | 1 252 | 36% | 711 | 29% | Budžeta un maksājumu bilances atbalsts[4] | 858 | 24% | 628 | 26% | Transports, komunikācijas, enerģētika | 839 | 24% | 584 | 24% | Lauksaimniecība, zivsaimniecība, tirdzniecība, rūpniecība, tūrisms | 194 | 6% | 214 | 9% | Vide, citai transversāli jautājumi | 164 | 5% | 72 | 3% | Citas, tostarp atbalsts reorganizācijai | 205 | 5% | 248 | 9% | Starpsumma | 3 511 | 100% | 2 456 | 100% | ĀKK un ES miera mehānisms[5] | 88 | Kopā | 3 511 | 2 544 | Vispārējās saistības 2005. gadā (miljonos euro, bruto) | Maksājumi 2005. gadā (miljonos euro, bruto) | [pic][pic] Lai uzlabotu atbalsta ilgtspējību un ietekmi, Komisija turpināja sniegt makroekonomisku budžeta atbalstu, kas minēts kā vispārējs budžeta atbalsts ( GBS ), un nozares politiku atbalsta programmas ( SPSP ). EAF saistību daļa, kurās ietilpst GBS un SPSP , turpināja palielināties no 18% 2004. gadā līdz 32% 2005. gadā. Komisija apstiprināja: - GBS 13 valstīs 705 miljonu euro apmērā; - SPSP 9 valstīs 416 miljonu euro kopsummā. 2.2. Programmu un projektu ātrāka ieviešana Komisija 2005. gadā turpināja ātrāk ieviest programmas. Tas bija atspoguļots tās apņēmīgajā saistību un maksājumu izpildē. EAF galvenie darbības rādītāji, 2001. – 05. gads (miljonos euro, bruto)[6] | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Vispārējās saistības | 1 927 | 2 125 | 3 769 | 2 648 | 3 511 | Individuālās saistības | 2 488 | 2 436 | 3 062 | 3 038 | 3 057 | Maksājumi | 1 779 | 1 922 | 2 345 | 2 464 | 2 544 | Komisija 2005. gadā sasniedza vispārējo saistību pieaugumu par 33% salīdzinājumā ar 2004. gadu. Kvalitātes atbalsta grupa palīdzēja nodrošināt kvalitāti, lai gan apstiprināto operāciju apjoms pastāvīgi palielinājās. Pēc saistību uzņemšanās par līdzekļiem programmai (vispārējās saistības) Komisijai ir jāparaksta līgumi (individuālas saistības) ar struktūrām, kas to ieviesīs (valdība, uzņēmumi, NVO, starptautiskas organizācijas) un tad jāizmaksā tām līdzekļi (maksājumi). Komisija 2005. gadā sasniedza individuālo saistību otro augstāko līmeni – 3 057 euro – un rekorda maksājumus – 2 544 miljoni euro. 2.3. Kontroles pasākumu piemērošana, kas atbilst visaugstākajiem standartiem EAF reglamentē tā Finanšu regula[7]. Komisija nodrošina pareizu finanšu pārvaldību un pienācīgu atbildību, skaidri sadalot pienākumus. Viens cilvēku kopums pārvalda kādu konkrētu programmu; otrs veic programmas finansējuma revīziju un nodrošina tā atbilstību regulai. Finanšu regulā atbildība par fonda pārvaldību sadalīta starp kredītrīkotāju un grāmatvedi: - kredītrīkotājs veic savu uzdevumu saskaņā ar regulas 2. sadaļu; - grāmatvedis ir Komisijas budžeta departamenta darbinieks, kas rīkojas saskaņā ar regulas 3. sadaļā izklāstītajiem noteikumiem. EAF ir arī sava uzskaites sistēma, kuru Komisija pašlaik modernizē, pārejot uz uzkrāšanas principa grāmatvedības sistēmu ( ABAC ). EuropeAid sasniedza progresu attiecībā uz saviem galvenajiem iekšējās kontroles mērķiem, tostarp reģistrāciju un Stabex . Par EAF programmām atbildīgais direktorāts sekmīgi pieņēma jaunas reģistrācijas sistēmas gan finanšu, gan nefinanšu dokumentiem. 3. FINANSIāLAIS STāVOKLIS, 6. – 9. EAF – LīDZEKļI, KAS PIEšķIRTI, IEKļAUTI SAISTīBāS, IZLIETOTI UN NAV IZLIETOTI, 2005. GADA BEIGAS (MILJONOS EURO, NETO) Turpmāk tabulā norādīti līdzekļi, kas piešķirti programmām ĀKK valstīs un AZT, kā arī Eiropas Investīciju bankas ieguldījumu mehānismam. Pārskats par ieguldījumu mehānisma līdzekļiem no 9. EAF tiek sniegts atsevišķi EIB finanšu pārskatos. Līdzekļi, kas piešķirti ĀKK valstīm (no EAF)[8] | Saistībās iekļautie līdzekļi | Izlietotie līdzekļi | Nesamaksātie līdzekļi/saistības | 6. – 8. | 9. | Kopā, 6. – 9. | Saistībās neiekļautie līdzekļi | Neizmantotās saistības (RAL) | Kopā atlikušie neizlietotie līdzekļi | a | b | c (a+b) | d | e | f (c-d) | g (d-e) | h (f+g) | 29 512 | 14 943 | 44 455 | 38 727 | 28 403 | 5 728 | 10 324 | 16 052 | 4. NOTIKUMI, KAS BūTISKI IETEKMē DARBīBU 2005. GADā 4.1. Atlikumi Vispārējo saistību nevienmērīgais sadalījums gada laikā joprojām bija problēma 2005. gadā. Komisija līdz septembra beigām bija uzņēmusies saistības par 38% no 2005. gada kopsummas, salīdzinot ar mērķi — 55%. Reaģējot uz to, EuropeAid uzrauga sagatavojamos projektus ciešāk nekā iepriekš un izmanto Kvalitātes atbalsta grupu, lai nodrošinātu termiņu ievērošanu, papildus kvalitātes atbalstam. 4.2. Stabex Komisija 2005. gadā uzsāka neatrisināto Stabex jautājumu risināšanu[9], bet tas dos rezultātus tikai 2006. un 2007. gadā. Komisija noskaidroja juridiskos un budžeta jautājumus, lai varētu turpināt nenokārtotās Stabex saistības. Komisija plāno uzņemties saistības par visām Stabex nesamaksātajām summām saņēmējām valstīm, izmantojot savstarpējo pienākumu sistēmas ( FMO ). Plānotie termiņi ir: - FMO apstiprināšana – 2007. gada beigas; - līgumu slēgšana – 2008. gada beigas; - apmaksa – 2010. gada beigas. Lai kontrolētu Stabex līdzekļus, Komisija izmanto atsevišķus kontu kopumus. Tā pārskaita Stabex līdzekļus no galvenā konta „drošības kontos” Eiropā, kurus pārvalda Komisijas grāmatvedis. Kad vajadzīgie nosacījumi ir izpildīti, Komisija tad pārskaita līdzekļus „divkārša paraksta kontos”, kurus kopīgi pārvalda saņēmējas valsts kredītrīkotājs ( NAO ) un Komisijas delegācijas vadītājs. Komisija piešķir īpašu nozīmi pārskatu sniegšanai par „divkārša paraksta” Stabex kontiem. Tā 2005. gadā atgādināja NAO , ka Kotonū nolīgumā noteikts, ka viņiem regulāri jāsniedz pārskati par Stabex . Komisija arī iecēla Stabex vispārējo koordinatoru un plāno līdz 2007. gada martam izveidot datu bāzi, lai rūpīgāk pārraudzītu Stabex kontus. Turklāt delegācijām ir jāiekļauj pārskati par Stabex kontu stāvokli savos ārējās palīdzības pārvaldības pārskatos ( EAMR ) divreiz gadā. Turpmāk 7. pielikumā ietverts Stabex „divkāršā paraksta kontu” atlikumu un operāciju pārskats 2005. gada 31. decembrī un norādīti pārskati, kas nav sniegti. 4.3. Vadības informācija Komisijas vadības informācijas rīki – CRIS un OLAS – vēl nesniedz vajadzīgo informāciju, lai sagatavotu ātras, precīzas EAF prognozes un uzraudzītu EAF darbības rādītājus un sniegtu pārskatus par tiem. Tas daļēji ir saistīts ar nepilnīgu datu ievadi. Komisija strādā pie tā, lai aizstātu OLAS ar CRIS-EDF un ieviestu jaunu uzskaites sistēmu ABAC . Tiks pastiprinātas mācības par CRIS-EDF . 4.4. Līdzfinansējumu reglamentējoši ierobežojumi EAF Finanšu regula ierobežo piedalīšanos līdzfinansēšanas darbībās, tādēļ Komisija virzīs savu priekšlikumu Finanšu regulas un 9. EAF iekšējā līguma ātrai pārskatīšanai. 4.5. Iekšējā kontrole EuropeAid 2005. gadā nodeva saviem ģeogrāfiskajiem direktorātiem atbildību par pēckontroles pasākumiem. ĀKK direktorāts 2005. gada septembrī šim uzdevumam pieņēma darbā jaunus darbiniekus. Direktorāts veica arī detalizētu riska analīzi un piemēroja reprezentatīvu paraugu metodi. Pamatojoties uz to, tas sastādīja savu pēckontroles rīcības plānu attiecībā uz 2005. gadā veiktiem darījumiem un noteica mērķi detalizēti pārbaudīt 3% no darījumiem, kas pabeigti no 2005. gada janvāra līdz septembra beigām. Progress rīcības plāna īstenošanā šā pārskata iesniegšanas brīdī (2006. gada maijā) bija šāds: Darījumu pēckontrole, 2005. gada janv. – sept. beigas, stāvoklis 2006. gada maijā | Darījumu skaits | % no kopējiem darījumiem, 2005. gada janv. – sept. beigas | Kopējais darījumu skaits, 2005. gada janv. – sept. beigas | 19 500 | 100% | Darījumi, kuriem plānoti kontroles pasākumi | 590 | 3% | Darījumi, kuriem pabeigti/notiek kontroles pasākumi | 307 | 1,5% | Direktorāts nesasniedza savu 3% mērķi 2005. gadam, jo rīcības plāna ieviešana prasīja vairāk laika nekā paredzēts. Šī pārskata iesniegšanas brīdī (2006. gada maijā) direktorāts bija īstenojis pēckontroles pasākumus 52% apmērā no 2005. gada darījumiem, ko tas plānoja analizēt. EuropeAid izmantos savu pieredzi pēckontroles pasākumu īstenošanā 2004. un 2005. gadā, lai noteiktu rīcības plānu 2006. gadam, kas būs jauns divās jomās: - katram darījumam piemēroto kontroles pasākumu darbības joma un - pēckontrolei paredzēto darījumu proporcija. 4.6. Resursi Lai pārvaldītu EAF līdzekļus, Komisija paļaujas uz darbiniekiem EuropeAid mītnē un delegācijās. Kopš reorganizācijas 2005. gada martā EuropeAid strādā ar personāla jaudas ierobežojumiem, kas 2005. gada beigās bija kopā 194 cilvēki. Turklāt no marta līdz gada beigām notika vairākas izmaiņas vidējā līmeņa vadības personālā, kas atbild par EAF pārvaldību. Rezultātā Komisijai bija jānosaka atsevišķu darbību prioritāte salīdzinājumā ar citām, kas radīja nelielu kavēšanos, piemēram, ar: - iekšējo un ārējo tīmekļa vietņu atjaunināšanu; - Stabex programmu uzraudzību un - pēckontroles pasākumu īstenošanu. EAF līdzekļu vadība paļaujas arī uz citu EuropeAid direktorātu resursiem, jo īpaši: - Darbības kvalitātes atbalsta direktorātā, kas palīdz sagatavot, uzraudzīt un novērtēt programmas; - divos direktorātos, kas sniedz vispārīgāku atbalstu un resursus EuropeAid darbībai. Turpmāk tehniskā pielikuma 8. punktā sīkāk aprakstīta ĀKK delegāciju resursu situācija tagad, kad EuropeAid ir pabeidzis savu pārveides procesu. Svarīgs mērs intensitātei, ar kādu EuropeAid izmanto savus resursus, ir darbinieku skaits, ko EuropeAid nodarbina vidēji katriem 10 miljoniem euro finansējuma, kuru tas pārvalda. Augstākā līmeņa vadības personāla iecelšana un tādējādi precīzas attiecības pareiza noteikšana, īpaši EAF līdzekļiem, ir sarežģīta. Tomēr no 2004. gada līdz 2005. gadam EuropeAid attiecība kopumā samazinājās par 6% no 4,8 līdz 4,5. Komisija 2006. gadā turpinās pēc iespējas efektīvāk izvietot personālu un prasīs stingri ievērot noteiktās prioritātes. [1] EK Līguma II pielikumā ir uzskaitīta 21 Aizjūras zeme un teritorija (AZT). Komisijai ir tiešas attiecības ar 20 no tām, jo Lēmums par aizjūras asociāciju neattiecas uz Bermudu salām (pēc to lūguma). [2] OV L 314, 2001. gada 30. novembris. [3] Pārskati ESAO Attīstības veicināšanas komitejai (AVK) tiek sniegti, pamatojoties uz bruto summām. Ziņas par EAF neto finansējumu sniegtas šī pārskata tehniskā pielikuma 6.1. punktā. [4] Atbilstīgi ESAO AVK nozares definīcijām šajā nozarē papildus budžeta un maksājumu bilances atbalstam ietilpst arī daži pārtikas drošības un Stabex operāciju veidi. [5] Miera mehānisma finansējumu neuzskaita kā ODA (oficiālu palīdzību attīstības jomā) saskaņā ar ESAO AVK definīcijām. [6] Šajās summās ņemta vērā atsevišķu Stabex operāciju pārklasifikācija, par ko sīka atskaite tika sniegta ar EAF finanšu pārvaldības pārskatu par 2004. gadu. Iepriekš tabulā noradītajos maksājumos iekļauti pārskaitījumi 4,4 miljonu euro apmērā no Stabex līdzekļiem, lai gan tie faktiski tika veikti 2002. un 2003. gadā. [7] Pieejama: http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2003/l_083/l_08320030401en00010031.pdf. [8] Ņemot vērā pārvietojumus no iepriekšējiem EAF uz 9. EAF. [9] Stabex ir ar Lomes Konvenciju (186. – 212. pantu) izveidots finanšu instruments, kas paredzēts, lai kompensētu ĀKK valstu eksporta ieņēmumu nestabilitāti. Kotonū nolīgums aizstāja Stabex ar jaunu instrumentu – Flex .