EIROPAS KOMISIJA Briselē, 23.3.2018 COM(2018) 149 final 2018/0074(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru izveido daudzgadu plānu zivju krājumiem rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un groza Regulu (ES) 2016/1139, ar ko izveido daudzgadu plānu attiecībā uz Baltijas jūru, un atceļ Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Rietumu ūdeņu un blakusesošo apgabalu zvejniecības ir ļoti sarežģītas – tajās iesaistīti vismaz septiņu piekrastes dalībvalstu kuģi, un tajās izmanto daudzveidīgus zvejas rīkus, ar kuriem specializētajā zvejā iegūst dažnedažādu sugu zivis, gliemenes un vēžveidīgos. Galvenā problēma ir tā, ka no daudziem svarīgākajiem bentiskajiem krājumiem (t. i., uz grunts vai tās tuvumā dzīvojošu zivju krājumiem) nozvejas gūst jauktu sugu zvejniecībās. Praksē tas nozīmē, ka ikreiz, kad kuģis izceļ zvejas rīkus, tajos esošā nozveja ir dažādu sugu maisījums. Šā maisījuma sastāvs mainās atkarībā no izmantotā zvejas rīka un no izmantošanas laika un vietas. Ja kuģis zvejo no zivju krājuma, kam noteikta kopējā pieļaujamā nozveja (KPN), tas nozīmē, ka tam būtu jāpārtrauc zvejot, tiklīdz kuģim pieejamā kvota šajā krājumā ir pilnībā apgūta. Kamēr vēl nebija pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku (“pamatregula”), pēc kādas sugas kvotas pilnīgas apguves kuģiem zveja nebija jāpārtrauc. Gluži pretēji, tie varēja turpināt zvejot citas mērķsugas, un tādējādi turpināt zvejot arī tās zivis, kuru kvotas jau bija apgūtas, pat ja šādas nozvejas nevarēja likumīgi izkraut. Šādas kvotu pārsniedzošas nozvejas nācās izmest atpakaļ jūrā. Līdz ar pamatregulā paredzētā izkraušanas pienākuma ieviešanu un pamatregulas pilnīgu īstenošanu kvotu pārsniedzošo nozveju izmešana ir kļuvusi pretlikumīga. Tāpēc kuģiem var būt jāpārtrauc zveja jau gada sākumā, proti, tiklīdz ir apgūta visvairāk ierobežojošā krājuma kvota. Šādā gadījumā visvairāk ierobežojošais krājums kļūs par tā dēvēto bloķējošo sugu (choke-species), jo pēc tam, kad minētā krājuma kvota būs pilnībā apgūta, šī suga bloķēs iespējas turpināt zvejot no citiem krājumiem. Tāpēc KPN noteikšanā būtu vēlams ņemt vērā to, ka no dažiem krājumiem nozvejas gūst jauktu sugu zvejniecībās. Šādai pieejai vajadzētu nest priekšrocības gan attiecībā uz zivju krājumu saglabāšanu, gan attiecībā uz to izmantošanu. Šajā priekšlikumā ir ievērota iepriekš izklāstītā pieeja. Pamatregulas mērķis ir efektīvāk nekā ar iepriekšējiem tiesību aktiem atrisināt problēmas, kas saistītas ar pārzveju un zivju izmetumiem. Tomēr bez papildu tiesību aktiem pamatregula varētu novest pie nepilnīgas kvotu apguves rietumu ūdeņu jauktu sugu zvejniecībās, un pēc izmetumu plānu termiņa beigām nebūtu iespējams pieņemt nekādus atbrīvojumus no izkraušanas pienākuma. Ņemot vērā rietumu ūdeņu bentisko zvejniecību savstarpējo mijiedarbību, zvejas iespējas būtu vēlams pārvaldīt no jauktu sugu zvejniecību skatpunkta; pateicoties jaunākajiem zinātniskajiem atklājumiem, tagad tas ir iespējams. Turklāt šāda pieeja būtu saderīga ar ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā. Pirmais solis ceļā uz šādu adaptīvu pārvaldību būtu visu attiecīgo krājumu iekļaušana vienā pārvaldības plānā. Tajā katram krājumam, kad vien iespējams, būtu noteikts zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjomu diapazons, kuru izmantotu par pamatu, nosakot minēto krājumu ikgadējo KPN. Tas KPN noteikšanā dotu elastību, kura varētu palīdzēt risināt ar jauktu sugu zvejniecībām saistītās grūtības. Turklāt plānā būtu jāiekļauj aizsardzības pasākumi, lai tādējādi paredzētu satvaru krājumu atjaunošanai gadījumā, ja tie vairs neatrastos drošās bioloģiskās robežās. Šā priekšlikuma mērķis ir izveidot rietumu ūdeņu bentisko krājumu, tostarp dziļūdens krājumu, un ar tiem saistīto zvejniecību pārvaldības plānu. Plāns nodrošinās šo krājumu ilgtspējīgu izmantošanu, panākot, ka tos izmanto saskaņā ar principiem, ko ietver maksimālais ilgtspējīgas ieguves apjoms (MSY) un ekosistēmas pieeja zvejniecības pārvaldībā, kā arī piesardzīgā pieeja. Plāns nodrošinās zvejas iespēju stabilitāti, vienlaikus gādājot par to, lai pārvaldība balstītos uz visjaunāko zinātnisko informāciju par šiem krājumiem, jauktu sugu zvejniecībām un citiem ekosistēmas un vides aspektiem. Plāns atvieglos arī izkraušanas pienākuma ieviešanu. Krājumi, kas nosaka zvejnieku rīcību un ir ekonomiski svarīgi, būtu jāpārvalda saskaņā ar FMSY diapazoniem. Šādas pieejas rezultātā aptuveni 95 % rietumu ūdeņos gūtās nozvejas izkrāvumu (apjoma izteiksmē) tiks pārvaldīti saskaņā ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Pārējie krājumi, no kuriem pārsvarā tiek gūta piezveja, būtu jāpārvalda saskaņā ar piesardzīgo pieeju. Šis priekšlikums nav Normatīvās atbilstības un izpildes programmas (REFIT) aptverta iniciatīva. Tomēr tas palīdzēs vienkāršot piemērojamos Savienības tiesību aktus. Piecus spēkā esošos viensugas daudzgadu plānus, kas pieņemti ar atsevišķām regulām, tiek ierosināts aizstāt, dažādu bentisko krājumu daudzgadu plānus apvienojot vienā regulā. Ir spēkā šādi pieci viensugas plāni: 1)daudzgadu plāns, kas aptver siļķes krājumu ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un zvejniecības, kas šo krājumu izmanto (Regula (EK) Nr. 1300/2008); 2)daudzgadu plāns, kas aptver jūrasmēli Lamanša rietumdaļā (Regula (EK) Nr. 509/2007); 3)daudzgadu plāns, kas aptver jūrasmēli Biskajas līcī (Regula (EK) Nr. 388/2006); 4)atjaunošanas plāns, kas aptver heka ziemeļu krājumu (Regula (EK) Nr. 811/2004); 5)atjaunošanas plāns, kas aptver heku un Norvēģijas omāru Pireneju pussalas ūdeņos (Regula (EK) Nr. 2166/2005). Šīs jaunās pieejas ieviešana ļautu sasniegt saglabāšanas mērķus, vienlaikus atceļot zvejas piepūles limitus, un tas nozīmē, ka atkristu vajadzība pildīt virkni ziņošanas un kontroles pienākumu. Tas ievērojami samazinātu administratīvo slogu. Plānu piemēros visiem Savienības zvejas kuģiem, kas zvejo rietumu ūdeņos, neatkarīgi no to lielākā garuma, jo šāda pieeja ir saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) noteikumiem un atbilst kuģu ietekmei uz attiecīgajiem zivju krājumiem. Pamatregula no 2014. gada 1. janvāra paredz KZP noteikumus, tostarp noteikumus par daudzgadu plāniem, un ievieš izkraušanas pienākumu krājumiem, uz kuriem attiecas KPN, un tā saukto reģionalizāciju. Plānā šie noteikumi ir atspoguļoti šādi.

·Saskaņā ar pamatregulas 9. pantā izklāstītajiem daudzgadu plānu principiem un mērķiem plāns ir jauktu sugu zvejniecību plāns, kura pamatā ir galvenokārt MSY mērķis. ·Pamatregulas 10. pantā ir nosaukti daudzgadu plānu satura elementi, kuru vidū ir kvantitatīvi nosakāmi mērķapjomi. Maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošie mērķapjomi šajā plānā ir norādīti ar diapazoniem, kurus ieteikusi ICES. Šie diapazoni dod iespēju īstenot krājumu pārvaldību, pamatojoties uz maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, un vienlaikus saglabāt augstu paredzamības pakāpi. Mērķapjomus papildina aizsardzības pasākumi, kas saistīti ar pasākumus ierosinošu saglabāšanas references rādītāju. Attiecībā uz zivju krājumiem, par kuriem tie ir pieejami, šie references rādītāji ir izteikti ar nārsta bara biomasu, ko noteikusi ICES, parasti izmantojot salīdzinošo novērtēšanu. Līdzīgā veidā attiecībā uz konkrētām Norvēģijas omāra funkcionālajām vienībām šie references rādītāji, ja tie ir pieejami, norādīti skaitliskuma izteiksmē. Ja ieteikuma par nārsta bara biomasu vai par skaitliskumu nav, aizsardzības pasākumi būtu jāveic tad, ja zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka krājums ir apdraudēts. Lai noteiktu plāna mērķus, mērķapjomus un aizsardzības pasākumus un īstenotu izkraušanas pienākumu, ir izmantota tāda pati pieeja, kā nesen pieņemtajā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Regulā (ES) 2016/1139, ar kuru izveido daudzgadu plānu mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2187/2005 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1098/2007. ·Saskaņā ar pamatregulas 15. pantu izkraušanas pienākumu rietumu ūdeņos no 2015. gada piemēro pelaģiskajām sugām un no 2016. gada – konkrētām bentiskajām zvejniecībām un zvejniecības galvenajām sugām, bet no 2019. gada 1. janvāra to piemēros visām pārējām sugām, kam noteikti nozvejas limiti. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 7. punktu dalībvalstīm KPN sava karoga kuģiem ir jāiedala, ņemot vērā iespējamo nozvejas sastāvu un pienākumu izkraut visas nozvejas. Lai to panāktu, dalībvalstis var pieņemt valsts pasākumus, piemēram, saglabāt zināmu rezervi no valstī pieejamās KPN vai veikt kvotu apmaiņu ar citām dalībvalstīm. ·Ja Komisijai ir piešķirtas pilnvaras pieņemt īstenošanas vai deleģētos aktus, lai sasniegtu daudzgadu plāna mērķus, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu dalībvalstis, kuras ir tieši ieinteresētas pārvaldībā, var iesniegt kopīgus ieteikumus, arī par konkrētiem pasākumiem, kas jāpieņem. Tālab plānā ir paredzēta reģionāla sadarbība starp dalībvalstīm attiecībā uz noteikumu pieņemšanu par izkraušanas pienākumu un īpašiem konkrētu krājumu saglabāšanas pasākumiem. Saskaņā ar ZZTEK zinātnisko ieteikumu, plānā nav noteikti zvejas piepūles gada limiti (jūrā pavadāmo dienu skaits). Tomēr dalībvalstis drīkst valsts līmenī noteikt maksimālo pieļaujamo kapacitāti. •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Komisijas priekšlikums ir saskanīgs ar tiesisko regulējumu, kas patlaban attiecas uz zvejniecību pārvaldību rietumu ūdeņos. ·Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulā (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 204/585/EK1, ir noteikts KZP vispārējais satvars un norādītas situācijas, kurās Eiropas Parlamentam un Padomei ir jāpieņem daudzgadu plāni. ·Padomes 1998. gada 30. marta Regulā (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai, ir izklāstīti tehniskie saglabāšanas pasākumi, t. i., nozvejas sastāva noteikumi, minimālais linuma acs izmērs, minimālais izkraušanas izmērs, zvejas aizlieguma apgabali un zvejas aizlieguma sezonas dažām zvejniecībām. Tajā noteikti arī ierobežojumi zvejai ar dreifējošiem tīkliem. Patlaban tā tiek pārskatīta, un to aizstās, ja tiks pieņemts Komisijas priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1343/2011 un (ES) Nr. 1380/2013 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004 un (EK) Nr. 2187/2005. ·Ikgadējās Padomes regulās, ar ko nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus, kuri piemērojami rietumu ūdeņos, ir noteikti attiecīgo krājumu KPN apjomi (nesenākā un patlaban juridiski saistoša ir Padomes 2018. gada 23. janvāra Regula (ES) 2018/120, ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi). ·Padomes Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (turpmāk “Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009”), ir izklāstītas vispārīgas kontroles prasības attiecībā uz zvejniecībām, kā arī īpašas kontroles prasības attiecībā uz daudzgadu plāniem. ·Komisija ierosina piemērot dinamiskas atsauces uz FMSY diapazoniem un uz saglabāšanas references rādītājiem. Šāda pieeja garantē, ka šie zvejas iespēju noteikšanai būtiskie parametri nenoveco un Padome vienmēr var izmantot labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu. Turklāt tāda pati pieeja, kas ietver dinamiskas atsauces uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu, būtu jāievēro, pārvaldot zivju krājumus Baltijas jūrā. Tāpēc būtu jāgroza Regula (ES) 2016/1139. ·Saskanība ar citām Savienības politikas jomām Priekšlikums un tā mērķi ir saskaņā ar Savienības politiku, jo īpaši vides, sociālo, tirgus un tirdzniecības politiku. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE ·Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts. ·Subsidiaritātes princips Priekšlikuma noteikumi ir saistīti ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu, un šie pasākumi ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. ·Proporcionalitātes princips

Ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar proporcionalitātes principu, jo tie ir piemēroti, vajadzīgi un vēlamo politikas mērķu sasniegšanai nav pieejami citi, mazāk ierobežojoši pasākumi. ·Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: Eiropas Parlamenta un Padomes regula. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Apspriešanās ir notikusi dažādos līmeņos, un tajā piedalījušās ieinteresētās personas, zinātnieki, publiskās iestādes (tostarp valsts pārvaldes iestādes) un Komisijas dienesti. Tā norisinājās saskaņā ar pilnīgas izvērtēšanas procesu, kurā sākotnējos uzdevumus un risināmos jautājumus noteica Komisija, bet galveno ieguldījumu visos posmos deva zinātnieki, citi eksperti un ieinteresētās personas, kas visi bija pilnībā iesaistīti visa procesa laikā. ·Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanās ar ieinteresētajām personām notika, mērķtiecīgi apspriežoties ar Ziemeļrietumu ūdeņu konsultatīvo padomi un Dienvidrietumu ūdeņu konsultatīvo padomi. Konsultatīvās padomes ir ieinteresēto personu organizācijas, kas izveidotas ar iepriekšējo KZP reformu 2002. gadā un apvieno nozares pārstāvjus (zvejniekus, apstrādātājus un tirgotājus) un citas interešu grupas, piemēram, vides aizsardzības un patērētāju organizācijas. Konsultatīvās padomes ir organizētas pa jūras baseiniem, un iepriekš nosauktās konsultatīvās padomes sniedz ieteikumus par zvejniecībām šā priekšlikuma aptvertajā ģeogrāfiskajā apgabalā. No 2015. gada 22. maija līdz 15. septembrim internetā notika plaša sabiedriskā apspriešanās. Kopumā tika saņemtas 28 detalizētas atbildes no dalībvalstīm, konsultatīvajām padomēm, nozari pārstāvošajām organizācijām, NVO un plašas sabiedrības. Turpinājumā apkopoti galvenie secinājumi. ·Galvenā problēma ir tā, ka krājumi vēl nav sasnieguši MSY, tātad nozare nevar pilnībā izmantot ilgtspējīgas zvejas sniegtās priekšrocības, un ka pašreizējie daudzgadu plāni nav piemēroti jaunās KZP pārvaldības pasākuma izmantošanai. ·Eiropas Savienībai ir jārīkojas, jo tāds pienākums tai noteikts Līgumā, taču tas jādara sadarbībā ar zvejas sektoru. ·Vairums respondentu dod priekšroku proaktīvai daudzgadu pieejai, nevis reaģējošai viengada pieejai. Tomēr mainīgos apstākļos joprojām varētu noderēt reaģējoša pieeja. ·Ir vajadzīgs pārredzams un stabils satvars, kas dotu iespēju sasniegt MSY, un tiesiskais regulējums, kas ļautu ilgtermiņā īstenot izkraušanas pienākumu un reģionālu pieeju zvejniecības pārvaldībā. Dažās piezīmēs bija norādīts, ka darbības jomai vajadzētu būt plašākai un ietvert vidiskus mērķus. ·Ir lietderīgi izveidot tādu satvaru, lai daudzgadu pārvaldības plānā būtu iespējams saskanīgi pārvaldīt galvenās sugas. Satvaram būtu jāatspoguļo nozvejas sastāvs un kvotu sadalījums un jābalstās uz vairāksugu apsvērumiem. Tam būtu jāaptver ne tikai galvenās sugas vien. Būtu jācenšas panākt saskanību starp ģeogrāfiskā sadalījuma bioloģiskajiem un zvejniecības aspektiem. ·Attiecībā uz sugām, kuras plānam būtu jāaptver, viedokļi acīmredzami dalījās – profesionālās organizācijas uzskatīja, ka plānam būtu jākoncentrējas uz galveno zvejniecību noteicošajām sugām, kuras aptver izmetumu plāni, kas stājušies spēkā kopš 2016. gada (piemēram, menca, heks, megrimi, jūrasvelni), savukārt nevalstiskās organizācijas deva priekšroku plānam, kas aptver plašāku sugu klāstu, proti, zvejniecības galvenās sugas un piezvejas sugas. ·Zvejniecības pārvaldībā būtu jāņem vērā reģionālās īpatnības un labāk jāiesaista ieinteresētās personas; būtu jāpiemēro piesardzīga pieeja. Līdztekus sabiedriskajai apspriešanai notika mērķorientēta aptauja, kurā tika uzdoti precīzāki un tehniskāki jautājumi. Tā bija adresēta konsultatīvajām padomēm, dalībvalstu iestādēm, Eiropas Parlamenta PECH komitejai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas NAT specializētajai nodaļai. ·Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Lielāko daļu darba un apspriešanās, kas vajadzīga, lai izvērtētu spēkā esošos tiesību aktus, ir paveikuši zinātnieki Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) un Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) satvarā, kā arī Jūras resursu novērtēšanas grupa (MRAG), kurai ar Komisiju ir noslēgts pamatlīgums. ·Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude Pirms KZP reformas ZZTEK, ICES un MRAG vairākkārt izvērtēja pašreizējos viensugas pārvaldības plānus. Turklāt pastāvīgi notiek ieviesto pārvaldības pasākumu zinātniska izskatīšana.

Pieci spēkā esošie pārvaldības plāni neatbilst ne KZP prasībām, ne Iestāžu uzdevumgrupas secinājumiem, un ar tiem nav iespējams sasniegt KZP mērķus. Pašreizējo daudzgadu plānu izskatīšanā, ko veica Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) un Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES), tika izdarīti šādi secinājumi. ·Par plānu, kas attiecas uz siļķi ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, ICES 2015. gada salīdzinošajā vērtēšanā secināja, ka: “nav piesardzīga plāna, kas tiktu piemērots apvienotajiem krājumiem. 2015. gadā tika izvērtēts 6.aN un 6.aS/7.bc siļķes krājumu apvienotais novērtējums. Krājumi ir apvienoti, jo tos nav iespējams nošķirt ne komerciālajās nozvejās, ne uzskaitēs”. ·Attiecībā uz plānu, kas izstrādāts jūrasmēlei Lamanša rietumdaļā (Regula (EK) Nr. 509/2007), ZZTEK 2014. gadā skaidroja, ka “KPN ierobežojums ir vienīgais rezultatīvais plāna elements”. Turklāt ZZTEK secināja šādi: “Ņemot vērā to, ka visas zvejniecības attiecīgajā apgabalā ir vairāksugu zvejniecības, ZZTEK uzskata, ka zvejniecību efektīvu pārvaldību vislabāk varētu panākt, izstrādājot un īstenojot reģionālu zvejniecības pārvaldības daudzgadu plānu”, jo tas “pārvaldību padarītu efektīvāku un novērstu KPN nelīdzsvarotības problēmas”. Attiecībā uz zvejas piepūles ierobežojumiem ZZTEK norādīja, ka “lielākā daļa zvejas piepūles (izteikta zvejas kilovatdienās), ko īsteno Lamanša rietumdaļā, ar jūrasmēles pārvaldības plānu netiek reglamentēta” un “plānā paredzētā zvejas piepūle nevienas flotes darbību nav ierobežojusi”. Ja zvejas piepūle būtu ierobežota, “kuģi, iespējams, atgrieztos piekrastē, kur degvielas izmaksas ir zemākas un jūrasmēles skaitliskums lielāks. Ja tas tā notiktu, varētu palielināties arī mazizmēra jūras zeltplekstes nozveja, jo zvejas piepūle zivju mazuļu uzturēšanās apgabalos pieaugtu”. ·Biskajas līča jūrasmēles plāna (Regula (EK) Nr. 388/2006) mērķis ir atjaunot krājumu, taču plānā nav noteikts mērķapjoms, kas vajadzīgs MSY sasniegšanai. 2011. gadā ZZTEK norādīja, ka plānā “prasīts noteikt jaunus bioloģiskos mērķapjomus, tiklīdz krājums ir atjaunojies un sasniedzis piesardzīgu biomasas līmeni”. Lai gan krājums 2010. gadā šo līmeni sasniedza, nekāda pārskatīšana nenotika. ·Heka ziemeļu krājumam izstrādātajā plānā (Regula (EK) Nr. 811/2004) noteikts, ka mērķi uzskata par sasniegtu, kad nārsta bara apmērs divus gadus pēc kārtas saglabājas virs drošām bioloģiskām robežām. Tāpēc plāns nav īpaši izstrādāts ar mērķi sasniegt MSY. Turklāt ICES ziņojumā norādīts, ka “pašreizējais atjaunošanas plāns (Regula (EK) Nr. 811/2004) pamatojas uz piesardzīgas pieejas references rādītājiem, kuri vairs nav atbilstoši”. ·Līdzīgi atzinumi izteikti arī par heka dienvidu krājumam un Norvēģijas omāra krājumam izstrādāto plānu (Regula (EK) Nr. 2166/2005): tas nav izstrādāts, lai sasniegtu MSY, un, pēc ICES uzskatiem, tajā izmantotie “piesardzīgas pieejas references rādītāji vairs nav atbilstoši”. 2010. gadā ZZTEK novērtēja, ka “F samazinājums, kas kopš 2006. gada tiek gaidīts no plāna, nav sasniegts”, “kaut gan regulētā zvejas piepūle ir samazinājusies, operatīvā zvejas piepūle (pret nozveju svērtā piepūle) ir palielinājusies, jo zvejas piepūle ir pārvietota uz zvejas rīkiem, ar kuriem var nozvejot vairāk heka, izmantojot tādu pašu zvejas piepūli” un “FMSY, iespējams, netiks sasniegta plānotajā termiņā, kas ir 2015. gads. Tātad plāns nedarbojas tā, lai tajā izvirzītie mērķi tiktu sekmīgi sasniegti”. Dažas ieinteresētās personas jūrā pavadīto dienu skaita režīmu kritizējušas arī par nevēlamu seku radīšanu, proti, par vides apdraudēšanu, nevis zivju krājumu saglabāšanu, piemēram, kad kuģiem, kuru rīcībā ir mazs zvejas dienu skaits, nākas zvejot tuvu krastam, kur pulcējas zivju mazuļi. ·Ietekmes novērtējums Rietumu ūdeņu daudzgadu plāna ietekmes novērtēšana ir notikusi saistībā ar jauno KZP un tehnisko pasākumu regulu pārstrādāšanu. Jaunā KZP cita starpā ietver jaunu izkraušanas pienākumu, maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma (MSY) sasniegšanas grafiku un reģionalizāciju. Šajā kontekstā vairāki ziņojumi, pētījumi un līgumi nodrošināja pamatinformāciju par tādiem jautājumiem kā: ·KZP reforma; · izkraušanas pienākuma ieviešanas ietekme; · KZP sociālā un ekonomiskā dimensija; · jaunas tehnisko pasākumu regulas izstrāde; · jauktu sugu zvejniecību problēma ES, tostarp bloķējošo sugu ietekme; · apsvērumi par jauno daudzgadu plānu aptvertajiem pārvaldības apgabaliem; · apsvērumi par pārvaldības īstenošanu ar MSY palīdzību. Ietekmes novērtējumā sīkāk tika apskatīti trīs leģislatīvi risinājumi: 1. risinājums – izmantot pašreizējos attiecīgos KZP noteikumus, 2. risinājums – izveidot vienotu daudzgadu plānu jauktu sugu zvejniecībai, 3. risinājums – spēkā esošos plānus aizstāt ar vairākiem daudzgadu plāniem jauktu sugu zvejniecībām. 1. risinājums atspoguļo pašreizējo situāciju, kurā pārzvejas un neefektīvas pārvaldības problēmas netiek faktiski risinātas (sk. 1.4. un 3. iedaļu). Taču iniciatīva ir iecerēta tieši tādā nolūkā, lai atrisinātu pašreizējā situācijā pastāvošās problēmas. Ņemot vērā pretrunīgos noteikumus, kas paliktu spēkā, ir skaidrs, ka konkrētie mērķi ar šo risinājumu sasniegti netiks. 2. risinājuma gadījumā tiktu izveidots viens plāns, kas aptver visus rietumu ūdeņus. Tādā veidā šis risinājums ņemtu vērā to, ka ziemeļrietumu un dienvidrietumu ūdeņos zvejo galvenokārt vienas un tās pašas dalībvalstis un ka arī vairākas flotes zvejo abos ūdeņos. Turklāt viens plāns joprojām ļautu iesniegt kopīgus ieteikumus par konkrētām zvejniecībām, kas darbojas vai nu tikai ziemeļrietumu ūdeņos, vai tikai dienvidrietumu ūdeņos. Priekšlikumos attiecībā uz ziemeļrietumu un dienvidrietumu ūdeņiem tiks ievērots tieši tāds pats modelis kā jau pieņemtajā Baltijas jūras daudzgadu plānā, kā arī gaidāmie pilnveidojumi, ko paredzēts ieviest ar Ziemeļjūras daudzgadu plānu.

3. risinājums nozīmētu, ka ir divi plāni, kas aptver attiecīgi ziemeļrietumu ūdeņus un dienvidrietumu ūdeņus. No 2. risinājuma šis atšķirtos ar to, ka atspoguļotu pašreizējo reģionalizācijas struktūru, jo abi minētie apgabali ir attiecīgi Ziemeļrietumu ūdeņu konsultatīvās padomes un Dienvidrietumu ūdeņu konsultatīvās padomes kompetencē. Ziemeļrietumu ūdeņu dalībvalstu grupa un Dienvidrietumu ūdeņu dalībvalstu grupa šos apgabalus ir izmantojusi, lai sagatavotu kopīgu ieteikumu par izmetumu plāniem. Tātad abi plāni būtu dabisks turpinājums darbam, kas izmetumu plānu kontekstā paveikts zvejniecību pārvaldības vajadzību novērtēšanā, un palīdzētu sasniegt KZP mērķus (t. i., īstenot izkraušanas pienākumu un sasniegt MSY). 2. un 3. risinājums abi ieguva augstāku vērtējumu nekā 1. risinājums (pamatscenārijs), bet iepriekš veiktā analīze liecināja, ka tieši 2. risinājums – viens jauktu sugu zvejniecību daudzgadu plāns visiem rietumu ūdeņiem ir vislabākais šādos aspektos: ·rezultativitāte un efektivitāte, ·administratīvā sloga mazināšana, ·vispārējo galveno KZP mērķu sasniegšana, ·pārvaldības satvars, kas sekmētu stabilitāti un paredzamību. Turklāt viens pārvaldības plāns vienkāršos tiesisko regulējumu un mazinās administratīvo slogu dalībvalstīm un nozarei. ·Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Lai gan šis plāns nav saistīts ar REFIT programmu, tas samazinās regulatīvo slogu, jo paredz aizstāt piecas regulas, kuras tiktu apvienotas šajā plānā. Turklāt tas atceltu sarežģītās jūrā pavadīto dienu shēmas, kuru pārvaldīšanai un uzraudzīšanai bija vajadzīgi papildu administratīvie resursi. Pašreizējā sistēma rada būtiskas saimnieciskās izmaksas uzņēmumiem un jo īpaši MVU; šos zaudējumus izraisošā sarežģītā regulējuma vairs nebūs (tiešais ieguvums no vienkāršošanas). Ilgtspējīga izmantošana nodrošinās lielāku rentabilitāti un tādējādi uzlabos ekonomisko sniegumu. Zvejniekiem būs lielāka rīcības brīvība izlemt, kur un kad zvejot. Atsakoties no zvejas piepūles režīma, ne tikai samazināsies administratīvais slogs (tostarp apjomīgās ziņošanas prasības) zvejniecības nozarei, bet mazāks kļūs arī slogs valsts pārvaldes iestādēm, kuras šādus ziņojumus apstrādā un veic uzraudzību. Pārvaldības plāns, kas attiecas uz siļķi ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1300/2008, tiktu atcelts. Plāns ir novecojis, jo zinātniskā izpratne par attiecīgajiem krājumiem ir mainījusies. ·Pamattiesības Neattiecas. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē budžetu. 5.CITI ELEMENTI ·Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Plānā paredzēts periodiski izvērtēt tā ietekmi uz attiecīgajiem krājumiem, pamatojoties uz zinātniskajiem ieteikumiem. Ļoti svarīgi ir noteikt piemērotu šāda izvērtējuma laikposmu: tam jāļauj pieņemt un īstenot reģionalizētus pasākumus un konstatēt to ietekmi uz krājumiem un konkrēto zvejniecību. Tajā būtu jāņem vērā arī zinātnisko struktūru darba metodes, tostarp regulārā salīdzinošā novērtēšana. Nesen bija gadījums, kad zinātnisko ieteikumu nebija iespējams sniegt, jo trūka izvērtējamu datu vai tendenču, kas vajadzīgi izvērtējumam par trīs gadu laikposmu. Attiecīgi plāns būtu jāizvērtē reizi piecos gados. Šajā sakarībā jānorāda, ka periodiska plāna ietekmes izvērtēšana likumdevējiem neliedz grozīt plānu, ja to prasa jauni notikumi.

·Konkrētu priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums Tiecoties sasniegt KZP vispārējo mērķi zvejas resursu saglabāšanas jomā un īpaši atsaucoties uz pamatregulas 9. un 10. pantu, kurā iekļauta prasība izstrādāt daudzgadu plānus, šā plāna galvenie elementi ir šādi. ·Plāna darbības jomā ietilpst bentiskie krājumi, tostarp dziļūdens krājumi, rietumu ūdeņos un zvejniecības, kas šos krājumus izmanto. Plāns paredz arī izkraušanas pienākumu un tehniskos pasākumus attiecībā uz visiem rietumu ūdeņos sastopamajiem krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto. ·Plānā ietverti mērķi un mērķapjomi (sasniegt zvejas izraisītu zivju mirstību, kas ir saskaņā ar maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma principu). Saskaņā ar pamatregulas 10. pantu mērķapjomi būtu nosakāmi daudzuma izteiksmē. Ierosinātie mērķapjomi ir izteikti ar zvejas izraisītas zivju mirstības diapazoniem aptuveni ICES ieteiktā FMSY līmenī. Šie FMSY diapazoni dod iespēju attiecīgo krājumu pārvaldību īstenot, pamatojoties uz maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, un šķiet, ka tie dod iespēju veikt pielāgojumus gadījumā, kad zinātniskais ieteikums tiek mainīts, un vienlaikus saglabāt augstu paredzamības pakāpi. ·Plānā ietverti saglabāšanas references rādītāji, kas izteikti nārsta bara biomasas tonnās vai skaitliskumā un ko nosaka ICES, parasti izmantojot salīdzinošo novērtēšanu. Ja ieteikuma par nārsta bara biomasu vai par skaitliskuma references rādītājiem nav, jārīkojas būtu tad, ja zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka krājums ir apdraudēts. ·Plānā ietverti aizsardzības pasākumi un īpaši saglabāšanas pasākumi, kas ir sasaistīti ar saglabāšanas references rādītājiem. Ja zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka kāds no attiecīgajiem krājumiem nesasniedz šo rādītāju, attiecīgā krājuma KPN būtu jāsamazina. Šo pasākumu vajadzības gadījumā var papildināt ar tādiem pasākumiem kā tehniskie pasākumi, Komisijas vai dalībvalstu ārkārtas pasākumi. ·Plānā ietverti noteikumi, kas saistīti ar izkraušanas pienākumu, ir jāpieņem reģionalizācijas satvarā un ir vajadzīgi izkraušanas pienākuma pilnīgai īstenošanai. Turklāt tie nodrošinās juridisko pamatu iespējamiem turpmākiem augstas izdzīvotības vai de minimis atbrīvojumiem, kas nosakāmi saskaņā ar zinātnisko ieteikumu. 2018/0074 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru izveido daudzgadu plānu zivju krājumiem rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un groza Regulu (ES) 2016/1139, ar ko izveido daudzgadu plānu attiecībā uz Baltijas jūru, un atceļ Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā, kurā Savienība ir līgumslēdzēja puse, ir paredzēti saglabāšanas pienākumi, tostarp izmantojamo sugu populāciju uzturēšana vai atjaunošana tādā apmērā, kas var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY). (2)Pasaules ilgtspējīgas attīstības samitā Ņujorkā 2015. gadā Savienība un tās dalībvalstis apņēmās līdz 2020. gadam faktiski noregulēt zivju iegūšanu un izbeigt pārzveju, nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju un destruktīvu zvejas praksi un īstenot zinātniski pamatotus pārvaldības plānus, lai tādējādi pēc iespējas īsā laikā atjaunotu zivju krājumus vismaz tādā līmenī, kas spēj nodrošināt MSY, kuru nosaka to bioloģiskās īpašības.

(3)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir paredzēti kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) noteikumi, kas ir saskaņā ar Savienības starptautiskajām saistībām. KZP jāpalīdz aizsargāt jūras vidi, ilgtspējīgi pārvaldīt visas komerciāliem mērķiem izmantotās sugas un jo īpaši vēlākais līdz 2020. gadam sasniegt labu vides stāvokli, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/56/EK 1. panta 1. punktā. (4)KZP mērķi cita starpā ir nodrošināt zvejniecības un akvakultūras vidisko ilgtspēju ilgtermiņā, piemērot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā un ieviest ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā. (5)Lai sasniegtu KZP mērķus, vajadzībai piemērotā salikumā ir jāpieņem virkne saglabāšanas pasākumu, piemēram, daudzgadu plāni, tehniskie pasākumi, zvejas iespēju noteikšana un iedalīšana. (6)Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu daudzgadu plāniem būtu jābalstās uz zinātniskiem, tehniskiem un ekonomiskiem ieteikumiem. Saskaņā ar minētajiem noteikumiem šim plānam būtu jāsatur mērķi, kvantitatīvi nosakāmi mērķapjomi un skaidri termiņi to sasniegšanai, saglabāšanas references rādītāji, aizsardzības pasākumi un tehniskie pasākumi, kas paredzēti, lai nepieļautu un samazinātu nevēlamas nozvejas. (7)“Labākais pieejamais zinātniskais ieteikums” ir publiski pieejams zinātniskais ieteikums, kurš ir pamatots ar jaunākajiem zinātniskajiem datiem un metodēm un kuru ir sniegusi vai recenzējusi neatkarīga zinātniska struktūra, kas atzīta Eiropas Savienības vai starptautiskā līmenī. (8)Komisijai būtu jāiegūst labākais pieejamais zinātniskais ieteikums par krājumiem, kuri ietilpst daudzgadu plāna darbības jomā. Šajā nolūkā tā noslēdz saprašanās memorandu ar Starptautisko Jūras pētniecības padomi (ICES). ICES sniegtajam zinātniskajam ieteikumam būtu jāpamatojas uz minēto daudzgadu plānu, un tajā jo īpaši būtu jānorāda FMSY diapazoni un biomasas references rādītāji, t. i., MSY Btrigger un Blim. Minētajām vērtībām vajadzētu būt norādītām ieteikumā par attiecīgo krājumu un vajadzības gadījumā citos publiski pieejamos zinātniskajos ieteikumos, piemēram, arī tādos kā ICES ieteikums par jauktu sugu zvejniecību. (9)Padomes Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008 paredz noteikumus par to, kā izmantojams heka ziemeļu krājums, heka un Norvēģijas omāra krājumi Kantabrijas jūrā un ūdeņos uz rietumiem no Pireneju pussalas, jūrasmēle Biskajas līcī, jūrasmēle Lamanša rietumdaļā, siļķe ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un menca Kategatā, Ziemeļjūrā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā. No šiem un citiem bentiskajiem krājumiem zvejo jauktu sugu zvejniecībās. Tāpēc ir lietderīgi izveidot vienotu daudzgadu plānu, kurā ņemta vērā šāda tehniska mijiedarbība. (10)Turklāt šādam daudzgadu plānam būtu jāattiecas uz bentiskajiem krājumiem un to zvejniecībām rietumu ūdeņos, kuros ietilpst ziemeļrietumu ūdeņi un dienvidrietumu ūdeņi. Šādos krājumos ir zivis, tai skaitā plekstveidīgās zivis, skrimšļzivis un Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus), kas dzīvo vertikālā ūdens slāņa apakšdaļā uz grunts vai tās tuvumā. (11)Daži bentiskie krājumi tiek izmantoti gan rietumu ūdeņos, gan blakusesošajos ūdeņos. Tāpēc to plāna noteikumu darbības joma, kas saistīti ar mērķapjomiem un aizsardzības pasākumiem, papildus krājumiem, kurus galvenokārt izmanto rietumu ūdeņos, būtu jāattiecina arī uz minētajiem apgabaliem ārpus rietumu ūdeņiem. Turklāt tādu krājumu daudzgadu plānos, kuri sastopami arī rietumu ūdeņos, bet kurus galvenokārt izmanto ārpus rietumu ūdeņiem, ir jānosaka mērķapjomi un aizsardzības pasākumi, kas aptver ārpus rietumu ūdeņiem esošos apgabalus, kuros galvenokārt izmanto minētos krājumus, un šo daudzgadu plānu darbības joma jāattiecina arī uz rietumu ūdeņiem. (12)Daudzgadu plāna ģeogrāfiskajam tvērumam būtu jābalstās uz krājumu ģeogrāfisko sadalījumu, kas norādīts jaunākajā zinātniskajā ieteikumā, kuru sniegusi ICES. Pilnīgākas zinātniskās informācijas vai krājumu migrācijas iespaidā daudzgadu plānā noteiktajā krājumu ģeogrāfiskajā sadalījumā varētu būt izdarāmas turpmākas izmaiņas. Tāpēc Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem daudzgadu plānā noteikto krājumu ģeogrāfisko sadalījumu koriģē, ja ICES sniegtā zinātniskajā ieteikumā norādīts uz attiecīgo krājumu ģeogrāfiskā sadalījuma izmaiņām. (13)Ja kopējās interesēs esošus krājumus izmanto arī trešās valstis, Savienībai būtu jāuztur saziņa ar šīm trešām valstīm, lai nodrošinātu, ka šie krājumi tiek pārvaldīti ilgtspējīgā veidā, kas ir saskanīgs ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013, jo īpaši tās 2. panta 2. punkta, un ar šīs regulas mērķiem. Ja oficiāla vienošanās netiek panākta, Savienībai būtu jāpieliek visas pūles, lai kopīgi saskaņotu šādu krājumu apzvejošanas kārtību nolūkā padarīt iespējamu ilgtspējīgu pārvaldību un tādējādi sekmēt vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības operatoriem. (14)Šā plāna mērķim vajadzētu būt šādam: palīdzēt sasniegt KZP mērķus un jo īpaši panākt un uzturēt mērķsugu krājumu MSY, īstenot izkraušanas pienākumu attiecībā uz bentiskajiem krājumiem, kuriem piemēro nozvejas limitus, veicināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas ir atkarīgi no zvejas darbībām, paturot prātā piekrastes zvejniecības un to sociālekonomiskos aspektus. Lai zvejas darbību nelabvēlīgā ietekme uz jūras ekosistēmu tiktu samazināta līdz minimumam, ar plānu būtu jāīsteno arī ekosistēmas pieeja zvejniecības pārvaldībā. Plānam vajadzētu būt saskanīgam ar Savienības tiesību aktiem vides jomā, jo īpaši ar mērķi līdz 2020. gadam sasniegt labu vides stāvokli (saskaņā ar Direktīvu 2008/56/EK) un Direktīvas 2009/147/EK un Padomes Direktīvas 92/43/EEK mērķiem. Šajā plānā būtu arī sīki jānosaka, kā rietumu ūdeņiem piederīgajos Savienības ūdeņos īstenojams izkraušanas pienākums attiecībā uz visiem to sugu krājumiem, kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu piemēro izkraušanas pienākumu. (15)Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktā prasīts, lai zvejas iespējas tiktu noteiktas saskaņā ar minētās regulas 2. panta 2. punkta mērķi un atbilstu daudzgadu plānos noteiktajiem mērķapjomiem, termiņiem un ierobežojumiem. (16)Ir lietderīgi noteikt MSY sasniegšanas un uzturēšanas mērķim atbilstošu zvejas izraisītas zivju mirstības (F) mērķapjomu, kas izteikts ar vērtību diapazoniem, kuri atbilst MSY sasniegšanai (FMSY). Minētie ar labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu pamatotie diapazoni ir nepieciešami, lai nodrošinātu elastību, kas ļauj ņemt vērā pārmaiņas zinātniskajos ieteikumos, palīdzētu īstenot izkraušanas pienākumu un ņemtu vērā jauktu sugu zvejniecību īpatnības. FMSY diapazoni būtu jāaprēķina Starptautiskajai Jūras pētniecības padomei (ICES) un jāiekļauj periodiski sniegtajā ICES ieteikumā par nozveju. Pamatojoties uz šo plānu, diapazonus nosaka tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar MSY nepārsniegtu 5 %. Diapazona augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par Blim, nepārsniegtu 5 %. Minētā augšējā robeža atbilst arī tā sauktajam ICES ieteikuma principam, proti, ja nārsta bara biomasas vai skaitliskuma rādītāji ir slikti, F tiek samazināts līdz vērtībai, kas nepārsniedz augšējo robežu, kura aprēķināta, FMSY punkta vērtību, kas reizināta ar nārsta bara biomasu vai skaitliskumu attiecīgajā kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) gadā, dalot ar MSY Btrigger. Šos apsvērumus un ieteikuma principu ICES izmanto, kad tā sniedz zinātniskos ieteikumus par zvejas izraisītu zivju mirstību un nozvejas iespējām. (17)Lai noteiktu zvejas iespējas, būtu jānosaka parasti lietojamo FMSY diapazonu augšējais slieksnis un – ja tiek uzskatīts, ka konkrētais krājums ir labā stāvoklī, – minētā diapazona augšējā robeža, ko varētu izmantot atsevišķos gadījumos. Līdz šai augšējai robežai zvejas iespējas būtu jāspēj noteikt tikai tad, ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir nepieciešams, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus attiecībā uz jauktu sugu zvejniecībām vai lai novērstu kaitējumu, ko krājumam nodara iekšsugas vai starpsugu dinamika, vai lai ierobežotu zvejas iespēju atšķirības dažādos gados. (18)Ja šādi ar MSY saistīti mērķapjomi ir pieejami, aizsardzības pasākumu piemērošanas vajadzībām ir jānosaka saglabāšanas references rādītāji, kurus zivju krājumiem izsaka ar nārsta bara biomasas robežvērtību, bet Norvēģijas omāram – ar skaitliskuma robežvērtību. (19)Būtu jāparedz pienācīgi aizsardzības pasākumi, kurus veic gadījumā, ja krājuma apmērs kļūst mazāks par minētajām robežvērtībām. Aizsardzības pasākumiem būtu jāietver zvejas iespēju samazināšana un īpaši saglabāšanas pasākumi gadījumos, kad zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka ir vajadzīgi korektīvi pasākumi. Šie pasākumi pēc vajadzības būtu jāpapildina ar citiem pasākumiem, kā, piemēram, Komisijas pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantu vai dalībvalstu pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 13. pantu. (20)Būtu jāparedz iespēja Norvēģijas omāra kopējo pieļaujamo nozveju rietumu ūdeņos noteikt, summējot katrai funkcionālajai vienībai un ārpus funkcionālajām vienībām esošam statistiskajam taisnstūrim noteiktos nozvejas limitus attiecīgajā KPN apgabalā. Tomēr tas neliedz pieņemt pasākumus, ar kuriem aizsargā konkrētas funkcionālās vienības. (21)Lai jūras bioloģisko resursu saglabāšanā un ilgtspējīgā izmantošanā piemērotu reģionālu pieeju, ir lietderīgi paredzēt iespēju rietumu ūdeņos veikt tehniskus pasākumus, kas attiecas uz visiem krājumiem. (22)Gadījumos, kad Padome konkrēta krājuma zvejas iespēju satvarā ņem vērā būtisku atpūtas zvejas ietekmi, būtu jādod Padomei iespēja noteikt komerciālās zvejas KPN, kurā ņemts vērā atpūtas zvejā gūto nozveju apjoms, un/vai pieņemt citus pasākumus, kas ierobežo atpūtas zveju, piemēram, noteikt individuālos limitus un zvejas aizlieguma periodus.

(23)Lai izpildītu izkraušanas pienākumu, kas ieviests ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu, plānā būtu jāparedz pārvaldības papildpasākumi, kuri sīkāk jāizklāsta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu. (24)Kā prasīts Regulā (ES) Nr. 1380/2013, būtu jānosaka kopīgo ieteikumu iesniegšanas termiņš pārvaldībā tieši ieinteresētajām dalībvalstīm. (25)Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 10. panta 3. punktu būtu jāparedz noteikumi par šīs regulas piemērošanas atbilstības un efektivitātes novērtējumu, kuru, pamatodamās uz zinātnisko ieteikumu, periodiski veic Komisija. Plāns būtu jāizvērtē līdz [...] [pieci gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā] un pēc tam reizi piecos gados. Minētais laikposms ļauj pilnībā īstenot izkraušanas pienākumu, kā arī pieņemt un īstenot reģionalizētus pasākumus un konstatēt to ietekmi uz krājumiem un zvejniecībām. Tas turklāt ir minimālais laikposms, ko prasa zinātniskās struktūras. (26)Lai laikus un samērīgi pielāgotos tehnikas un zinātnes attīstībai un nodrošinātu elastību un konkrētu pasākumu pārveidošanas iespēju, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus, lai šo regulu papildinātu attiecībā uz korektīviem pasākumiem un izkraušanas pienākuma īstenošanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. (27)Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, ir lietderīgi precizēt, ka pagaidu pārtraukšanas pasākumus, kas pieņemti nolūkā sasniegt plāna mērķus, var uzskatīt par tiesīgiem pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014. (28)Piemērojot dinamiskas atsauces uz FMSY diapazoniem un uz saglabāšanas references rādītājiem, tiek garantēts, ka šie zvejas iespēju noteikšanā būtiskie parametri nenoveco un Padome vienmēr var izmantot labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu. Minētā pieeja, kas nodrošina dinamiskas atsauces uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu, būtu jāievēro, arī pārvaldot zivju krājumus Baltijas jūrā. Šajā kontekstā “labākais pieejamais zinātniskais ieteikums” ir publiski pieejams zinātniskais ieteikums, kurš ir pamatots ar jaunākajiem zinātniskajiem datiem un metodēm un kuru ir sniegusi vai recenzējusi neatkarīga zinātniska struktūra, kas atzīta Eiropas Savienības vai starptautiskā līmenī. Tāpēc būtu jāgroza Regula (ES) 2016/1139. (29)Padomes Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008 būtu jāatceļ. (30)Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. panta 4. punktu pirms plāna izstrādes pabeigšanas tika pienācīgi novērtēta tā iespējamā ekonomiskā un sociālā ietekme, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS 1. pants

Priekšmets un darbības joma 1.Ar šo regulu izveido daudzgadu plānu (“plāns”) attiecībā uz turpmāk minētajiem bentiskajiem krājumiem, tostarp dziļūdens krājumiem, rietumu ūdeņos, kā arī zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto, un – ja minētie krājumi uzturas arī ārpus rietumu ūdeņiem – blakusesošajos ūdeņos: (1)melnā mataste (Aphanopus carbo) 1., 2., 4., 6.–8., 10. un 14. apakšapgabalā un 3.a, 5.a–b, 9.a un 12.b rajonā; (2)beriksas (Beryx spp.) Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā; (3)strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) 5.b rajonā, 6. un 7. apakšapgabalā; (4)jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax), 4.b, 4.c, 7.a un 7.d–h rajonā; (5)menca (Gadus morhua) 7.a rajonā; (6)menca (Gadus morhua) 7.e–k rajonā; (7)megrimi (Lepidorhombus spp.) 4.a un 6.a rajonā; (8)megrimi (Lepidorhombus spp.) 6.b rajonā;

(9)megrimi (Lepidorhombus spp.) 7.b–k, 8.a–b un 8.d rajonā; (10)megrimi (Lepidorhombus spp.) 8.c un 9.a rajonā; (11)jūrasvelni (Lophiidae) 7.b–k, 8.a–b un 8.d rajonā; (12)jūrasvelni (Lophiidae) 8.c un 9.a rajonā; (13)pikša (Melanogrammus aeglefinus) 6.b rajonā; (14)pikša (Melanogrammus aeglefinus) 7.a rajonā; (15)pikša (Melanogrammus aeglefinus) 7.b–k rajonā; (16)merlangs (Merlangius merlangus) 7.b, 7.c un 7.e–k rajonā; (17)merlangs (Merlangius merlangus) 8. apakšapgabalā un 9.a rajonā; (18)heks (Merluccius merluccius) 4., 6. un 7. apakšapgabalā, 3.a, 8.a–b un 8.d rajonā; (19)heks (Merluccius merluccius) 8.c un 9.a rajonā; (20)zilā jūras līdaka (Molva dypterygia) 5.b rajonā, 6. un 7. apakšapgabalā; (21)Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) 6. apakšapgabalā un 5.b rajonā šādās funkcionālajās vienībās: –Ziemeļminča (11. FV), –Dienvidminča (12. FV), –Fērtofklaida (13. FV), –VIa rajonā ārpus funkcionālajām vienībām (ūdeņi uz rietumiem no Skotijas); (22)Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) 7. apakšapgabalā šādās funkcionālajās vienībās: –Īrijas jūras austrumdaļa (14. FV), –Īrijas jūras rietumdaļa (15. FV),

–Porkupīnas sēklis (16. FV), –Eranas salu ūdeņi (17. FV), –Īrijas jūra (19. FV), –Ķeltu jūra (20.–21. FV), –Bristoles līcis (22. FV), –ICES 7. apakšapgabalā ārpus funkcionālajām vienībām (Ķeltu jūras dienviddaļa, ūdeņi uz dienvidrietumiem no Īrijas); (23)Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) 8.a, 8.b, 8.d un 8.e apakšapgabalā šādā funkcionālajā vienībā: –Biskajas līča dienviddaļa (25. FV); (24)Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) 9. un 10. apakšapgabalā un CECAF 34.1.1. zonā šādās funkcionālajās vienībās: –ūdeņi uz rietumiem no Galisijas (26.–27. FV), –Pireneju pussalas ūdeņi (28.–29. FV), –Kadisas līcis (30. FV); (25)sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo) 9. apakšapgabalā; (26)sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo) 10. apakšapgabalā; (27)jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) 7.d rajonā; (28)jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) 7.e rajonā; (29)pollaks (Pollachius pollachius) 7. apakšapgabalā; (30)parastā jūrasmēle (Solea solea) 5. apakšapgabalā, 6.b rajonā un 12. un 14. apakšapgabalā; (31)parastā jūrasmēle (Solea solea) 7.b un 7.c rajonā; (32)parastā jūrasmēle (Solea solea) 7.d rajonā;

(33)parastā jūrasmēle (Solea solea) 7.e rajonā; (34)parastā jūrasmēle (Solea solea) 7.f un 7.g rajonā; (35)parastā jūrasmēle (Solea solea) 7.h, 7.j un 7.k rajonā; (36)parastā jūrasmēle (Solea solea) 8.a un 8.b rajonā; (37)parastā jūrasmēle (Solea solea) 8.c un 9.a rajonā. Ja zinātniskais ieteikums liecina, ka šā punkta pirmajā daļā minēto krājumu ģeogrāfiskais sadalījums ir mainījies, Komisija saskaņā ar 15. pantu var pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo regulu groza, iepriekš minētos apgabalus koriģējot tā, lai atspoguļotu minētās izmaiņas. Šādas korekcijas nepaplašina krājuma apgabalus tā, lai tie sniegtos ārpus Savienības ūdeņiem 4.–10. apakšapgabalā un CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2.0. zonā. 2.Ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu, Komisija uzskata, ka 1. punkta pirmajā daļā noteiktais krājumu saraksts ir jāgroza, Komisija var iesniegt priekšlikumu grozīt minēto sarakstu. 3.Attiecībā uz blakusesošajiem ūdeņiem, kurus aptver šā panta 1. punkts, piemēro tikai šīs regulas 4. un 6. pantu un 7. pantā paredzētos pasākumus, kas saistīti ar zvejas iespējām. 4.Šo regulu piemēro arī piezvejām, kas rietumu ūdeņos gūtas, zvejojot 1. punktā minētajos krājumos. Tomēr tad, ja ar biomasu saistīti FMSY diapazoni un aizsardzības pasākumi attiecībā uz minētajiem krājumiem ir noteikti citos Savienības tiesību aktos, ar kuriem izveido daudzgadu plānus, piemēro noteiktos diapazonus un aizsardzības pasākumus. 5.Šajā regulā ir arī sīki noteikts, kā rietumu ūdeņiem piederīgajos Savienības ūdeņos īstenojams izkraušanas pienākums attiecībā uz visiem to sugu krājumiem, kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu piemēro izkraušanas pienākumu. 6.Šīs regulas 8. pantā izklāstītie tehniskie pasākumi ir piemērojami visiem krājumiem rietumu ūdeņos. 2. pants

Definīcijas Papildus definīcijām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā, Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 4. pantā un Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 3. pantā, šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (1)“rietumu ūdeņi” ir ziemeļrietumu ūdeņi (ICES 5. apakšapgabals (izņemot 5.a rajonu, 5.b rajonā – tikai Savienības ūdeņi), 6. un 7. apakšapgabals) un dienvidrietumu ūdeņi (ICES 8., 9. un 10. apakšapgabals (ūdeņi ap Azoru salām) un CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2.0. zona (ūdeņi ap Madeiru un Kanāriju salām); (2)“FMSY diapazons” ir vērtību diapazons, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) un kurā visi ietilpstošie zvejas izraisītas zivju mirstības līmeņi konkrēta zvejas modeļa gadījumā un caurmērā pastāvošajos vides apstākļos nodrošina ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY) un neatstāj vērā ņemamu ietekmi uz attiecīgā krājuma reprodukcijas procesu. Diapazonu nosaka tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu nepārsniegtu 5 %. Tā augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par nārsta bara biomasas limita references rādītāju (Blim), nepārsniegtu 5 %; (3)“MSY Flower” ir FMSY diapazona mazākā vērtība; (4)“MSY Fupper” ir FMSY diapazona lielākā vērtība; (5)“FMSY punkta vērtība” ir zvejas izraisītas zivju mirstības aplēses vērtība, kas konkrēta zvejas modeļa gadījumā un pastāvošajos vides apstākļos dod ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu; (6)“FMSY apakšējais diapazons” ir diapazons, kurā ietilpst vērtības no MSY Flower līdz FMSY punkta vērtībai; (7)“FMSY augšējais diapazons” ir diapazons, kurā ietilpst vērtības no FMSY punkta vērtības līdz MSY Fupper;

(8)“Blim” ir krājuma apmēra references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES un par kuru mazāka rādītāja gadījumā reproduktīvā spēja var samazināties; (9)“MSY Btrigger” ir nārsta bara biomasas vai – Norvēģijas omāra gadījumā – skaitliskuma references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES un par kuru mazāka rādītāja gadījumā būtu jāuzsāk īpaša un pienācīga pārvaldības darbība, lai nodrošinātu, ka izmantošanas intensitāte apvienojumā ar dabīgo dinamiku atjauno krājumus virs līmeņa, kas spēj nodrošināt ilgtermiņā MSY.

II NODAĻA

MĒRĶI 3. pants

Mērķi 1. Plāns veicina Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā minēto kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanu, jo īpaši piemērojot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, un tā mērķis ir nodrošināt to, ka dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošana atjauno un uztur zvejoto sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY. 2. Plāns veicina izmetumu izskaušanu, novēršot un pēc iespējas samazinot nevēlamas nozvejas, un palīdz īstenot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā noteikto izkraušanas pienākumu attiecībā uz sugām, kurām piemēro nozvejas limitus un šo regulu. 3. Ar plānu tiek īstenota ekosistēmas pieeja zvejniecības pārvaldībā, lai tādējādi nodrošinātu to, ka zvejas darbību nelabvēlīgā ietekme uz jūras ekosistēmu tiek samazināta līdz minimumam. Plāns ir saskanīgs ar Savienības tiesību aktiem vides jomā, jo īpaši ar Direktīvas 2008/56/EK 1. panta 1. punktā noteikto mērķi līdz 2020. gadam sasniegt labu vides stāvokli un ar Direktīvas 2009/147/EK 4. un 5. pantā un Padomes Direktīvas 92/43/EEK 6. un 12. pantā izklāstītajiem mērķiem. 4. Plāna mērķis jo īpaši ir: a)nodrošināt Direktīvas 2008/56/EK I pielikumā ietvertā 3. raksturlieluma nosacījumu izpildi un b)palīdzēt sasniegt Direktīvas 2008/56/EK I pielikumā ietvertos pārējos būtiskos raksturlielumus proporcionāli tam, cik liela ir zvejniecību nozīme to sasniegšanā. 5. Plāna pasākumus veic saskaņā ar labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu. Ja dati nav pietiekami, attiecīgajos krājumos tiecas sasniegt līdzvērtīgu saglabāšanas pakāpi. III NODAĻA

MĒRĶAPJOMI 4. pants

Mērķapjomi 1. Zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjomu, kas atbilst 2. pantā definētajiem FMSY diapazoniem, 1. panta 1. punktā minētajos krājumos sasniedz iespējami drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam un pēc tam uztur FMSY diapazonos saskaņā ar šo pantu. 2. Minētos FMSY diapazonus, pamatojoties uz šo plānu, pieprasa no ICES. 3. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu, kad Padome nosaka zvejas iespējas kādam krājumam, minētās iespējas tiek noteiktas tā FMSY apakšējā diapazonā, kas tolaik pieejams attiecībā uz minēto krājumu. 4. Neatkarīgi no 1. un 3. punkta zvejas iespējas drīkst noteikt tādā līmenī, kas ir zemāks par FMSY diapazoniem. 5. Neatkarīgi no 3. un 4. punkta, ja 1. panta 1. punktā minētā krājuma apmērs ir lielāks par MSY Btrigger, zvejas iespējas šim krājumam drīkst noteikt saskaņā ar tā FMSY augšējo diapazonu, kas tolaik pieejams attiecībā uz minēto krājumu, un to dara: a)ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai jauktu sugu zvejniecībās sasniegtu 3. pantā noteiktos mērķus;

b)ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai novērstu būtisku kaitējumu, ko krājumam nodara iekšsugas vai starpsugu dinamika, vai c)lai zvejas iespējas secīgos gados neatšķirtos par vairāk kā 20 %. 6. Zvejas iespējas jebkurā gadījumā nosaka tā, lai nodrošinātu, ka varbūtība, ka nārsta bara biomasa kļūst mazāka par nārsta bara biomasas limita references rādītāju (Blim), ir mazāka par 5 %. 5. pants

Piezvejas krājumu pārvaldība 1.Šīs regulas 1. panta 4. punktā minēto krājumu pārvaldības pasākumus, attiecīgā gadījumā arī zvejas iespējas, nosaka, ņemot vērā labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu, un minētie pasākumi ir saskaņā ar 3. pantā noteiktajiem mērķiem. 2.Ja atbilstoša zinātniskā informācija nav pieejama, minētos krājumus pārvalda saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, kas definēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8) apakšpunktā. 3.Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. panta 5. punktu jauktu sugu zvejniecību pārvaldībā attiecībā uz šīs regulas 1. panta 4. punktā minētajiem krājumiem ņem vērā grūtības vienlaikus no visiem krājumiem zvejot atbilstoši MSY, īpaši situācijās, kurās tas noved pie zvejas aizlieguma priekšlaicīgas noteikšanas. IV NODAĻA

AIZSARDZĪBAS PASĀKUMI 6. pants

Saglabāšanas references rādītāji Lai aizsargātu 1. panta 1. punktā minēto krājumu reproduktīvās spējas pilnīgumu, prasa, lai ICES, pamatojoties uz šo plānu, sniedz šādus saglabāšanas references rādītājus: a) MSY Btrigger 1. panta 1. punktā minētajiem krājumiem; b) Blim 1. panta 1. punktā minētajiem krājumiem. 7. pants

Aizsardzības pasākumi 1. Kad zinātniskais ieteikums liecina, ka 1. panta 1. punktā minēta krājuma nārsta bara biomasa un – Norvēģijas omāra krājumu gadījumā – skaitliskums konkrētā gadā ir mazāks par MSY Btrigger, tiek pieņemti atbilstoši korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Jo īpaši, atkāpjoties no 4. panta 3. un 5. punkta, zvejas iespējas nosaka tādā līmenī, kas atbilst zvejas izraisītai zivju mirstībai, kura, ņemot vērā biomasas samazinājumu, ir mazāka par FMSY augšējo diapazonu. 2. Kad zinātniskais ieteikums liecina, ka 1. panta 1. punktā minēta krājuma nārsta bara biomasa un – Norvēģijas omāra krājumu gadījumā – skaitliskums ir mazāks par Blim, tiek veikti turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Jo īpaši, atkāpjoties no 4. panta 3. un 5. punkta, minētie korektīvie pasākumi var ietvert specializētās zvejas apturēšanu attiecīgajā krājumā vai funkcionālajā vienībā un zvejas iespēju atbilstīgu samazināšanu. 3. Šajā pantā minētie korektīvie pasākumi var ietvert: a) ārkārtas pasākumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. un 13. pantu; b) pasākumus saskaņā ar šīs regulas 8. pantu. 4. Ja nārsta bara biomasa un – Norvēģijas omāra gadījumā – skaitliskums ir mazāks par 6. pantā minētajiem līmeņiem, šajā pantā minētos pasākumus izvēlas atkarībā no situācijas būtības, smaguma, ilguma un atkārtošanās.



V NODAĻA

TEHNISKIE PASĀKUMI 8. pants

Tehniskie pasākumi 1. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar šīs regulas 15. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo regulu papildina attiecībā uz šādiem tehniskiem pasākumiem: (a) zvejas rīku raksturlielumu specifikācijas un zvejas rīku izmantošanas noteikumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti, samazinātu nevēlamas nozvejas vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu; (b)zvejas rīku pārveidojumu vai palīgierīču specifikācijas, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti, samazinātu nevēlamas nozvejas vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu; (c)konkrētu zvejas rīku izmantošanas un zvejas darbību ierobežojumi vai aizliegumi, kas noteiktos apgabalos vai laikposmos vajadzīgi, lai aizsargātu nārstojošas zivis, par minimālo saglabāšanas references izmēru mazākas zivis vai nemērķa sugu zivis vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu, un (d)minimālā saglabāšanas references izmēra noteikšana jebkuram krājumam, kam piemēro šo regulu, ar mērķi nodrošināt jūras organismu mazuļu aizsardzību. 2. Ar šā panta 1. punktā minētajiem pasākumiem palīdz sasniegt 3. pantā izvirzītos mērķus.

VI NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS 9. pants

Zvejas iespējas 1. Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 17. pantu iedala tām pieejamās zvejas iespējas, tās ņem vērā jauktu sugu zvejniecībās iesaistīto kuģu iespējamo nozvejas sastāvu. 2. Pēc paziņošanas Komisijai dalībvalstis, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, drīkst apmainīties ar visām iedalītajām zvejas iespējām vai to daļu. 3. Neskarot 7. pantu, kopējo pieļaujamo nozveju Norvēģijas omāra krājumiem rietumu ūdeņos drīkst noteikt, summējot funkcionālo vienību un ārpus funkcionālajām vienībām esošo statistisko taisnstūru nozvejas limitus. 4. Ja zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka atpūtas zveja būtiski ietekmē zvejas izraisīto zivju mirstību konkrētā krājumā, Padome ņem to vērā un, kad tā nosaka zvejas iespējas, var ierobežot atpūtas zveju tā, lai nepieļautu zvejas izraisītas zivju mirstības kopējā mērķapjoma pārsniegšanu.

VII NODAĻA

AR IZKRAUŠANAS PIENĀKUMU SAISTĪTIE NOTEIKUMI 10. pants

Noteikumi, kas saistīti ar izkraušanas pienākumu rietumu ūdeņiem piederīgajos Savienības ūdeņos Attiecībā uz visu to sugu krājumiem rietumu ūdeņos, kurām piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā paredzēto izkraušanas pienākumu, Komisija ir pilnvarota saskaņā ar šīs regulas 15. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai šo regulu papildinātu ar sīkākiem minētā pienākuma elementiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta a)–e) apakšpunktā.

VIII NODAĻA

PIEKĻUVE ŪDEŅIEM UN RESURSIEM 11. pants

Zvejas atļaujas un maksimālā pieļaujamā kapacitāte 1. Attiecībā uz katru no šīs regulas 1. panta 1. punktā minētajām ICES zonām katra dalībvalsts sava karoga kuģiem, kuri iesaistās zvejas darbībās attiecīgajā apgabalā, izdod zvejas atļaujas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantu. Šādās zvejas atļaujās dalībvalstis turklāt drīkst ierobežot ar konkrētu zvejas rīku zvejojošu kuģu kopējo zvejas kapacitāti, izteiktu kW.

2. Katra dalībvalsts izveido un uztur sarakstu ar kuģiem, kam ir 1. punktā minētās zvejas atļaujas, un savā oficiālajā tīmekļa vietnē dara to pieejamu Komisijai un citām dalībvalstīm.



IX NODAĻA

KOPĒJĀS INTERESĒS ESOŠU KRĀJUMU PĀRVALDĪBA 12. pants

Savienības un trešo valstu kopējās interesēs esošu krājumu pārvaldības principi un mērķi 1. Ja kopējās interesēs esošus krājumus izmanto arī trešās valstis, Savienība ar šīm trešām valstīm uztur saziņu, lai nodrošinātu, ka minētie krājumi tiek pārvaldīti ilgtspējīgā veidā, kas ir saskanīgs ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013, jo īpaši tās 2. panta 2. punkta, un ar šīs regulas mērķiem. Ja oficiāla vienošanās netiek panākta, Savienība pieliek visas pūles, lai kopīgi saskaņotu šādu krājumu apzvejošanas kārtību nolūkā padarīt iespējamu ilgtspējīgu pārvaldību un tādējādi sekmēt vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības operatoriem. 2. Ja krājumus pārvalda kopīgi ar trešām valstīm, Savienība drīkst ar trešām valstīm apmainīties ar zvejas iespējām, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 33. panta 2. punktu. X NODAĻA

REĢIONALIZĀCIJA 13. pants

Reģionālā sadarbība 1. Šīs regulas 8. un 10. pantā minētajiem pasākumiem piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1.–6. punktu. 2. Šā panta 1. punkta piemērošanas vajadzībām ziemeļrietumu ūdeņu pārvaldībā tieši ieinteresētās dalībvalstis un dienvidrietumu ūdeņu pārvaldībā tieši ieinteresētās dalībvalstis var iesniegt kopīgus ieteikumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. punktu; pirmo reizi to dara ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam divpadsmit mēnešus ikreiz pēc tam, kad saskaņā ar 14. pantu ir iesniegts plāna izvērtējums. Šādus ieteikumus tās var iesniegt arī tad, kad uzskata to par vajadzīgu, jo īpaši ja strauji mainās stāvoklis kādā no šīs regulas aptvertajiem krājumiem. Kopīgus ieteikumus saistībā ar pasākumiem, kas attiecas uz konkrētu kalendāra gadu, iesniedz ne vēlāk kā iepriekšējā gada 1. jūlijā. 3. Pilnvaras, kas piešķirtas saskaņā ar šīs regulas 8. un 10. pantu, neskar pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem, tostarp saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013.



XI NODAĻA

IZVĒRTĒŠANA UN PROCEDŪRAS NOTEIKUMI 14. pants

Plāna izvērtēšana Līdz [pieci gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] un pēc tam reizi piecos gados Komisija saistībā ar 3. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanu ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par plāna rezultātiem un ietekmi uz krājumiem, kuriem piemēro šo regulu, un uz zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto. 15. pants

Deleģēšanas īstenošana 1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2. Pilnvaras pieņemt 1. panta 1. punktā, 8. un 10. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. 3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 1. panta 1. punktā, 8. un 10. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. 4. Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. 5. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 6. Saskaņā ar 1. panta 1. punktu, 8. un 10. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

XII NODAĻA

EIROPAS JŪRLIETU UN ZIVSAIMNIECĪBAS FONDA ATBALSTS 16. pants

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda atbalsts Pagaidu pārtraukšanas pasākumus, kas pieņemti, lai sasniegtu plāna mērķus, Regulas (ES) Nr. 508/2014 33. panta 1. punkta a) un c) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām uzskata par zvejas darbību pagaidu pārtraukšanu. XIII NODAĻA

GROZĪJUMI REGULĀ (ES) 2016/1139 17. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2016/1139 Regulu (ES) 2016/1139 groza šādi: 1) regulas 2. pantu aizstāj ar šādu: “Šajā regulā piemēro definīcijas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā, Regulas (EK) Nr. 1224/2009 4. pantā un Regulas (EK) Nr. 2187/2005 2. pantā. Papildus piemēro šādas definīcijas: 1) “pelaģiskie krājumi” ir šīs regulas 1. panta 1. punkta c)–h) apakšpunktā nosauktie krājumi un jebkura šo krājumu kombinācija; 2) “FMSY diapazons” ir vērtību diapazons, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) un kurā visi ietilpstošie zvejas izraisītas zivju mirstības līmeņi konkrēta zvejas modeļa gadījumā un caurmērā pastāvošajos vides apstākļos nodrošina ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY) un neatstāj vērā ņemamu ietekmi uz attiecīgā krājuma reprodukcijas procesu. Diapazonu nosaka tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu nepārsniegtu 5 %. Tā augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par nārsta bara biomasas limita references rādītāju (Blim), nepārsniegtu 5 %; 3) “MSY Flower” ir FMSY diapazona mazākā vērtība; 4) “MSY Fupper” ir FMSY diapazona lielākā vērtība; 5) “FMSY punkta vērtība” ir zvejas izraisītas zivju mirstības aplēses vērtība, kas konkrēta zvejas modeļa gadījumā un pastāvošajos vides apstākļos dod ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu; 6) “FMSY apakšējais diapazons” ir diapazons, kurā ietilpst vērtības no MSY Flower līdz FMSY punkta vērtībai; 7) “FMSY augšējais diapazons” ir diapazons, kurā ietilpst vērtības no FMSY punkta vērtības līdz MSY Fupper; 8) “Blim” ir krājuma apmēra references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES un par kuru mazāka rādītāja gadījumā reproduktīvā spēja var samazināties; 9) “MSY Btrigger” ir nārsta bara biomasas references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES un par kuru mazāka rādītāja gadījumā būtu jāuzsāk īpaša un pienācīga pārvaldības darbība, lai nodrošinātu, ka izmantošanas intensitāte apvienojumā ar dabīgo dinamiku atjauno krājumus virs līmeņa, kas ilgtermiņā spēj nodrošināt MSY; 10) “attiecīgās dalībvalstis” ir pārvaldībā tieši ieinteresētās dalībvalstis, proti, Dānija, Vācija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija un Zviedrija.”;

2) regulas 4. pantu aizstāj ar šādu: “4. pants

Mērķapjomi 1. Zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjomu, kas atbilst 2. pantā definētajiem FMSY diapazoniem, 1. panta 1. punktā minētajos krājumos sasniedz iespējami drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam un pēc tam uztur FMSY diapazonos saskaņā ar šo pantu. 2. Minētos FMSY diapazonus, pamatojoties uz šo plānu, pieprasa no ICES. 3. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu, kad Padome nosaka zvejas iespējas kādam krājumam, minētās iespējas tiek noteiktas tā FMSY apakšējā diapazonā, kas tolaik pieejams attiecībā uz minēto krājumu. 4. Neatkarīgi no 1. un 3. punkta zvejas iespējas drīkst noteikt tādā līmenī, kas ir zemāks par FMSY diapazoniem. 5. Neatkarīgi no 3. un 4. punkta, ja 1. panta 1. punktā minētā krājuma apmērs ir lielāks par MSY Btrigger, zvejas iespējas šim krājumam drīkst noteikt saskaņā ar tā FMSY augšējo diapazonu, kas tolaik pieejams attiecībā uz minēto krājumu, un to dara: a)ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai jauktu sugu zvejniecībās sasniegtu 3. pantā noteiktos mērķus; b)ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai novērstu būtisku kaitējumu, ko krājumam nodara iekšsugas vai starpsugu dinamika, vai c)lai zvejas iespējas secīgos gados neatšķirtos par vairāk kā 20 %. 6. Zvejas iespējas jebkurā gadījumā nosaka tā, lai nodrošinātu, ka varbūtība, ka nārsta bara biomasa kļūst mazāka par nārsta bara biomasas limita references rādītāju (Blim), ir mazāka par 5 %.”; 3) III nodaļā pēc 4. panta iekļauj šādu pantu: “4.a pants

Saglabāšanas references rādītāji Lai aizsargātu 1. panta 1. punktā minēto krājumu reproduktīvās spējas pilnīgumu, prasa, lai ICES, pamatojoties uz šo plānu, sniedz šādus saglabāšanas references rādītājus: a) MSY Btrigger 1. panta 1. punktā minētajiem krājumiem; b) Blim 1. panta 1. punktā minētajiem krājumiem.”; 4) regulas 5. pantu aizstāj ar šādu: “5. pants

Aizsardzības pasākumi 1. Kad zinātniskais ieteikums liecina, ka 1. panta 1. punktā minēta krājuma nārsta bara biomasa konkrētā gadā ir mazāka par MSY Btrigger, tiek pieņemti atbilstoši korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Jo īpaši, atkāpjoties no 4. panta 3. un 5. punkta, zvejas iespējas nosaka tādā līmenī, kas atbilst zvejas izraisītai zivju mirstībai, kura, ņemot vērā biomasas samazinājumu, ir mazāka par FMSY augšējo diapazonu. 2. Kad zinātniskais ieteikums liecina, ka 1. panta 1. punktā minēta krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par Blim, tiek veikti turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Jo īpaši, atkāpjoties no 4. panta 3. un 5. punkta, minētie korektīvie pasākumi var ietvert specializētās zvejas apturēšanu krājumā un zvejas iespēju atbilstīgu samazināšanu.

3. Šajā pantā minētie korektīvie pasākumi var ietvert: a) ārkārtas pasākumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. un 13. pantu; b) pasākumus saskaņā ar šīs regulas 7. un 8. pantu. 4. Ja nārsta bara biomasa ir zemāka par 4.a pantā minētajiem līmeņiem, šajā pantā minētos pasākumus izvēlas atkarībā no situācijas būtības, smaguma, ilguma un atkārtošanās.”; 5) I un II pielikumu svītro. XIV NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI 18. pants

Atcelšana 1.Atceļ šādas regulas: a) Regula (EK) Nr. 811/2004; b) Regula (EK) Nr. 2166/2005; c) Regula (EK) Nr. 388/2006; d) Regula (EK) Nr. 509/2007; e) Regula (EK) Nr. 1300/2008. 2.Atsauces uz atceltajām regulām uzskata par atsaucēm uz šo regulu. 19. pants

Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā –