ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.

apstiprina, ka par galveno mērķi politikas plānā attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai nākamajiem trim gadiem būtu jāizvirza saskanīgāka un efektīvāka dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana visā Parlamenta darbā, pamatojoties uz šādām prioritātēm: a) nepārtrauktas saistības Parlamenta Prezidija līmenī, darbojoties augsta līmeņa grupai dzimumu līdztiesības un dažādības jautājumos; b) duāla pieeja — integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai Parlamenta darbībās, veicot efektīvu darbu kompetentajā komitejā, no vienas puses, un integrējot dzimumu līdztiesības aspektu citu komiteju un delegāciju darbā, no otras puses; c) izpratne par nepieciešamību panākt dzimumu līdzsvaru lēmumu pieņemšanas procesos, ko iespējams sasniegt, palielinot sieviešu pārstāvību Parlamenta pārvaldības struktūrvienībās, politisku grupu birojos, komiteju un delegāciju birojos, delegāciju un citu misiju, piemēram, vēlēšanu novērošanas misiju, sastāvā, kā arī nodrošinot vīriešu pārstāvību tajās jomās, kurās viņi ir nepietiekami pārstāvēti; d) dzimumu līdztiesības analīzes iekļaušana visos budžeta izstrādes procesa posmos, lai nodrošinātu to, ka sieviešu un vīriešu vajadzības un prioritātes tiek uzlūkotas līdzvērtīgi un tiek novērtēta ES resursu ietekme uz sievietēm un vīriešiem; e) efektīva preses un informācijas politika, kurā sistemātiski tiek ņemta vērā dzimumu līdztiesība un dzimumu stereotipu izskaušana; f) turpmāka regulāru ziņojumu iesniegšana plenārsesijai par sasniegumiem attiecībā uz dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu Parlamenta komiteju un delegāciju darbā; g) galvenās uzmanības pievēršana nepieciešamībai nodrošināt atbilstošus finanšu resursus un cilvēkresursus tā, lai Parlamenta struktūrvienībām tiktu sniegti nepieciešamie instrumenti, tostarp dzimumu līdztiesības analīzes un novērtēšanas instrumenti, piemērotas zināšanas par dzimumu līdztiesību (pētniecība un dokumentācija, apmācīts personāls, eksperti) un ar dzimumu saistīti dati un statistika; aicina sekretariātu organizēt regulāru paraugprakses apmaiņu un sadarbības tīklu veidošanu, kā arī Parlamenta personāla apmācību par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un par dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā; h) Parlamenta dzimumu līdztiesības nodrošināšanas tīkla nepārtraukta pilnveide, tajā piedaloties katras komitejas ieceltajai atbildīgajai personai par dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu komitejas darbā; i) uzmanības pievēršana nozīmīgumam, kāds ir tādas specifiskas terminoloģijas un definīciju izmantošanai, kas atbilst starptautiskajiem standartiem, kad tiek lietoti termini saistībā ar dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu; j) Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta sniegtais metodoloģiskais un analītiskais atbalsts;
7.

atzinīgi vērtē to, ka, pamatojoties uz Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu, ir uzsākta kopīga rīcības programma pārrobežu sadarbībai Melnās jūras reģionā, un uzskata, ka saņemto pieteikumu lielais skaits liecina par nozīmīgu interesi attiecībā uz kopīgu sadarbības projektu īstenošanu Melnās jūras reģionā; atzinīgi vērtē to, ka 2010. gada novembrī Apvienotā uzraudzības komiteja apstiprināja 16 jaunus projektus; tomēr uzskata, ka programmas lēnā darbības gaita liecina par pašreizējo finansēšanas mehānismu nepilnībām; īpaši norāda uz juridiskām grūtībām, kas saistītas ar nepieciešamību piešķirt dalībniekiem finansējumu no dažādiem finanšu instrumentiem, un aicina Komisiju rast risinājumus šādu šķēršļu likvidēšanai; uzskata, ka programmā varētu iekļaut arī projektus, kas saistīti ar ieguldījumiem;
C.

tā kā dalībvalstis apsolīja 2005. gadā novirzīt 50 % no visa jaunā atbalsta Subsahāras Āfrikai, bet tā kā tās faktiski ir piešķīrušas tikai pusi no šā apjoma un arī nav izpildījušas savu solījumu līdz 2010. gadam piešķirt 0,15 % no NKI vismazāk attīstītajām valstīm;
4.

vērš uzmanību uz to, ka minēto rezolūciju atbalstīja visu reģionu valstis un to sagatavoja Dienvidāfrika; atgādina, ka cilvēktiesības ir vispārējas un nedalāmas un ka tās vienādā mērā attiecas uz visiem neatkarīgi no viņu seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes;
AB.

tā kā visām sievietēm, to skaitā vientuļajām mātēm, būtu jāiesaistās darba tirgū, jo tā ir vienīgā iespēja izvairīties no neaizsargātības un nabadzības; tā kā tāpēc valsts iestādēm būtu jādara viss iespējamais, lai to panāktu,
G.

tā kā, lai gan ir palielināts ES finansējums pētniecības, izstrādes un inovācijas vajadzībām, zinātniski un tehnoloģiski vairāk attīstītās ES dalībvalstis joprojām spēj saņemt lielāko daļu no pieejamiem līdzekļiem, ko piedāvā dažādas finansējuma pamatsistēmas un programmas (tostarp plaša mēroga projekti), tādējādi liekot šķēršļus dažu dalībvalstu un to reģionu pārstāvniecībai gan attiecībā uz piekļuvi finansējumam, gan attiecībā uz dalību; tā kā nolūkā pabeigt Eiropas pētniecības telpas veidošanu šā mērķa īstenošanai jāveicina izcilība visās Savienības daļās un tā kā struktūrfondi un Kohēzijas fonds ir galvenie instrumenti, lai to panāktu;
53.

aicina Padomi un Komisiju izstrādāt īstu politikas stratēģiju, kas būtu vērsta uz Eiropas Savienības vēlēšanu novērošanas misijām, kas ietvertu politisku projektu iesniegšanu par katru no misijām; prasa divus gadus pēc katras no misijām Eiropas Parlamenta ikgadējās debatēs ar augsto pārstāvi / Komisijas priekšsēdētāja vietnieci par cilvēktiesībām sniegt pārskatu par īstenoto demokrātisko progresu un jautājumiem, kas vēl jārisina; atkārtoti apliecina, ka ir lietderīgi iesaistīt bijušos deputātus, jo viņi var lietderīgi izmantot savas zināšanas un pieredzi vēlēšanu novērošanas misijās vai to pārraudzībā;
M.

tā kā 2007. gadā valstīm piederoši naftas uzņēmumi saražoja 52 % no naftas pasaulē un to kontrolē atradās 88 % no reģistrētajiem naftas krājumiem un tā kā to nozīme starptautiskajiem naftas uzņēmumiem ārkārtīgi pieaug;
26.

aicina Komisiju iesniegt praktiskus priekšlikumus, kas vidējā termiņā un ilgtermiņā palīdzētu lopkopības nozarēm risināt ar izejvielu cenu pieaugumu saistītās problēmas; uzskata, ka starp tiem varētu būt stimuli zālaugu sistēmu un proteīnaugu nomaiņai augsekā, kas varētu sniegt lielākas ekonomiskās priekšrocības lauksaimniekiem, ļautu reaģēt uz jauniem uzdevumiem un mazinātu atkarību no proteīnaugu importa un kam varētu būt labvēlīga ietekme uz dzīvnieku barības izmaksām; aicina Komisiju ierosināt dalībvalstīm ieviest elastības elementu saistībā ar pašreizējā 68. panta noteikumiem, lai izvairītos no to lopkopības saimniecību izslēgšanas no jaunās atbalsta shēmas, kuras galveno uzmanību pievērš kvalitātei un ilgtspējai, un lai ņemtu vērā to īpašo raksturu;
L.

tā kā šādas darījumu izmaksas tiek uzskatītas par vienu no nopietniem pārrobežu tirdzniecības šķēršļiem, kā to apstiprinājuši 50 % no 2011. gadā aptaujātajiem mazumtirgotājiem Eiropā, kas jau veic pārrobežu tirdzniecību un kuri paziņojuši, ka pārrobežu darījumos piemērojamo tiesību aktu saskaņošana ES palielinātu to pārrobežu tirdzniecības apjomu, bet 41 % teikuši, kas tas nepalielinās to tirdzniecības apjomu; tā kā salīdzinājumā — 60 % no mazumtirgotājiem, kas neveic pārrobežu tirdzniecību, teikuši, ka viņu pārrobežu tirdzniecības apjoms nepalielinātos, ja būtu saskaņotāka normatīvā vide, bet 25 % paziņojuši, ka šis apjoms palielināsies (13);
33.

atgādina, ka klauzula par savstarpējo palīdzību nozīmē juridiskas saistības īstenot efektīvu solidaritāti gadījumā, ja pret kādu no dalībvalstīm tiek vērsts ārējs uzbrukums, neapstrīdot NATO lomu Eiropas drošības struktūrā, vienlaikus ņemot vērā dažu ES dalībvalstu neitralitāti; tādēļ iesaka nopietni apsvērt to, kāda būs klauzulas par savstarpējo palīdzību reālā ietekme gadījumā, kad kādas dalībvalsts teritorija tiek pakļauta bruņotam uzbrukumam, lai novērstu neatrisinātās problēmas attiecībā uz īstenošanas noteikumiem, kuri tika izņemti no Līguma par Eiropas Savienības darbību projekta; prasa izstrādāt politiskas vadlīnijas, kas ir ļoti nozīmīgas, jo īpaši ņemot vērā to, ka nesen tika atcelts grozītais Briseles līgums (WEU);
C.

tā kā zivsaimniecības nozare ir ļoti svarīga Mauritānijas ekonomikas sastāvdaļa, tā kā tā nodrošina 10 % no IKP un veido 35 % līdz 50 % no šīs valsts eksporta, un valsts budžets no tās gūst 29 % ieņēmumu;
—

ņemot vērā spēkā esošo Partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN) starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, un pašlaik notiekošās sarunas par jaunu ES un Krievijas nolīgumu,
20.

pieprasa, lai, nākamreiz pārskatot VPS un VPS+ regulējumu, tajā tiktu iekļauti uzņēmumu sociālās atbildības principi; Komisijai pieprasa nodrošināt, ka daudznacionālie uzņēmumi neatkarīgi no tā, vai to juridiskā adrese ir vai nav Eiropas Savienībā, ja to meitasuzņēmumi vai piegādes ķēdes atrodas VPS dalībvalstīs un jo īpaši VPS+ dalībvalstīs, ievēro juridiskos pienākumus cilvēktiesību jomā, sociālās normas un vides regulējumu, kas ir noteikts valstu un starptautiskajos tiesību aktos; vēlas, lai VPS nolīgumu parakstījusī Eiropas Savienība un valstis, kurām šis nolīgums ir izdevīgs, rūpētos par to, ka uzņēmumi ievēro šos pienākumus; pieprasa, lai šie pienākumi ir kļūtu par saistošu VPS regulējuma sastāvdaļu;
E.

tā kā visā Savienībā būtu jāpastiprina ekonomikas koordinācija, ņemot vērā, ka Savienības ekonomikas stabilitāte var būt atkarīga no situācijas ekonomikas jomā kādā no tās dalībvalstīm un ka saistībā ar iekšējo tirgu visas dalībvalstis ekonomikas jomā ir ļoti atkarīgas cita no citas, un ka ir jāsagatavojas euro zonas paplašināšanai;
4.

vērš uzmanību uz to, ka saskaņā ar Lisabonas līguma noteikumiem teritoriālā kohēzija nozīmē mērķtiecīgas pieejas īstenošanu attiecībā uz teritoriālo attīstību, nodrošinot policentrisku attīstību, to panākot ar sinerģiju veidošanu un ar izvairīšanos no reģionālās politikas resursu izkliedes pa nozarēm, un tādēļ ir jābūt arī pietiekamai elastībai, lai ņemtu vērā reģionālās īpatnības un atbalstītu mazāk attīstītos reģionus to centienos atrisināt sociālekonomiskās problēmas; uzskata, ka attālākiem reģioniem, pierobežas reģioniem, reģioniem ar īpašām ģeogrāfiskā izvietojuma īpatnībām un citiem reģioniem, kas saskaras ar noteiktām attīstības grūtībām, jāturpina izmantot priekšrocības, ko nodrošina īpaši noteikumi;
19.

pauž bažas par korupcijas izplatību, kas kopā ar organizēto noziedzību joprojām ir viena no smagākajām problēmām Kosovā, un prasa veikt steidzamus pasākumus tās apkarošanai, uzlabojot tiesisko regulējumu korupcijas apkarošanai, pieņemot korupcijas apkarošanas stratēģiju un rīcības plānu, kā arī aktīvāk sadarbojoties ar visu reģiona valstu policiju un tiesu iestādēm; pauž nopietnas bažas par neseno asinsizliešanu, ko izraisīja nežēlīgs incidents Kosovas robežas tuvumā, un prasa nekavējoties veikt pasākumus, lai novērstu šādus incidentus nākotnē, kā arī izbeigt ieroču tirdzniecību, kas veicina Rietumbalkānu reģiona destabilizāciju; atzinīgi vērtē to, ka Kosovas Īpašā prokurora birojā ir izveidots īpašs korupcijas apkarošanas departaments, bet uzsver, ka departamenta efektīvas darbības nodrošināšanai darbā jāpieņem darbinieki no visām nozaru ministrijām un ka personālam visos gadījumos jābūt nevainojamam; prasa ātri pieņemt tiesību aktu politisko partiju finansēšanas reglamentēšanai, kurā varētu efektīvi un pārredzami reglamentēt partiju finansēšanu, nodrošinot to finanšu pārskatu pilnīgu atklātību;
18.

aicina Komisiju pieprasīt, lai pašlaik apspriestā PTO vienošanās par subsīdijām zivsaimniecības nozarē, jo īpaši attiecībā uz tirgus regulēšanas pasākumiem, nenovestu pie tā, ka ES ražotājiem jācieš no negodīgiem konkurences noteikumiem salīdzinājumā ar trešo valstu piegādātājiem; principā iebilst pret šādas vienošanās agrīnu un atsevišķu piemērošanu (early harvest), jo to nedrīkst nodalīt no citiem Dohas sarunu kārtas jautājumu tematiem;
A.

tā kā Regula (EK) Nr. 44/2001, pirms kuras spēkā bija Briseles konvencija, ir viens no visveiksmīgākajiem ES tiesību aktiem; tā kā ar šo aktu tika likti Eiropas tiesību telpas pamati, tā kā tas ir bijis lietderīgs akts no pilsoņu un uzņēmumu viedokļa, jo, piemērojot vienotus Eiropas noteikumus un papildus tiem ievērojot arī nozīmīgo judikatūras klāstu, tika veicināta tiesiskā noteiktība un lēmumu konsekvence, novērsta paralēlā tiesvedība, un to izmanto kā paraugu un palīglīdzekli saistībā ar citiem tiesību aktiem;
22.

pauž nožēlu, ka Eiropadomes galvenie mērķi tādās jomās kā siltumnīcefekta gāzu emisijas, atjaunīgie enerģijas avoti un energoefektivitāte nav pietiekami vērienīgi un līdz ar to nav vērsti uz to, lai ES uzņemtos vadību pasaulē, kurā notiek klimata pārmaiņas, būtiska dabas resursu samazināšanās un pasaules ekosistēmām draud iznīcība; tādēļ aicina nekavējoties un vienlaicīgi noteikt šādus Eiropas Savienībai saistošus mērķus: (a) iekšzemes siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājums par 30 % līdz 2020. gadam un būtiska samazinājuma turpināšana ilgtermiņā, ar noteikumu, ka arī citas valstis ir gatavas uzņemties pienācīgas saistības; (b) resursu efektivitātes uzlabošanas mērķis; (c) līdz 2020. gadam par 20 % samazināt enerģijas patēriņu un vismaz par 20 % palielināt atjaunīgās enerģijas īpatsvaru, likvidējot tehniskos un citāda veida šķēršļus turpmākai atjaunīgās enerģijas attīstībai, kas ir pirmais uzdevums ceļā uz sevišķi efektīvu ekonomiku, kas nerada CO2 emisijas un kuras pamatā galvenokārt ir atjaunīgā enerģija; (d) izmērāmi mērķi, lai apturētu bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu nodrošināto pakalpojumu samazināšanos, cenšoties tos atjaunot līdz 2020. gadam;
N.

tā kā Birmas/Mjanmas austrumu daļā uzbrukumi etnisko minoritāšu civiliedzīvotājiem turpinās un to rezultātā mājas spiesti atstāt simtiem tūkstošu personu, no kuriem daudzi diktatūras noteikto humānās palīdzības ierobežojumu dēļ var saņemt tikai pārrobežu palīdzību no kaimiņvalstīm;
39.

atgādina, ka ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija ir viens no Eiropas projekta stūrakmeņiem, ko pašlaik nelabvēlīgi ietekmē ekonomikas krīzes radītās sekas; uzskata, ka stratēģija 2020. gadam piedāvā vēsturisku iespēju saglabāt un stiprināt Eiropas kohēziju, galvenokārt ar pārredzamu, vienkāršotu un pārdomātu kohēzijas politiku, kas pasargāta no jebkādiem centieniem to no jauna nacionalizēt, ar Eiropas komunikāciju tīkliem paredzētu ilgtermiņa ilgtspējīgu finansēšanas plānu, kā arī ar brīvu un taisnīgu pieeju informācijas un sakaru tehnoloģijām un platjoslas infrastruktūrai, kas ļautu cilvēkiem, īpaši jauniešiem, viegli un vienlaikus paškritiski izmantot mūsdienu saziņas līdzekļus;
9.

atzinīgi vērtē to, ka, neraugoties uz svārstībām un nenoteiktību tirgū, bankai izdevies saglabāt augsti kvalitatīvu kredītspēju; atzinīgi vērtē arī to, ka tā ir paaugstinājusi finansējuma apjomu no EUR 55 līdz 60 miljardiem, kā arī varējusi izsniegt finansējumu EUR 59,5 miljardu apjomā, kas salīdzinājumā ar 2007. gadu (EUR 54,7 miljardi) ir būtisks pieaugums (8,8 %);
12.

atkārtoti pauž bažas par pārredzamības un informācijas trūkumu attiecībā uz to ES operāciju kopējo izdevumu finansēšanu, kurām ir militāra vai aizsardzības ietekme, jo ar Athena mehānismu nevar iegūt KĀDP jomā veikto misiju visas finansiālās ietekmes pārskatu; tādēļ atzinīgi vērtē darbības sākumfonda izveidi atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību (LES) 41. panta 3. punktam un prasa apspriesties ar Parlamentu par šā fonda pārvaldību saskaņā ar EP vispārējām prerogatīvām KĀDP un KDAP jomā, kā noteikts LES 36. pantā; norāda, ka paplašināta Parlamenta līdzdalība KĀDP noteikšanā, uzraudzībā un izpildes kontrolē izriet no abu politiku, proti, KĀDP un KDAP, savstarpējās saistības, kā uzsvērts LES 42. pantā, kā arī no pastiprinātas parlamentārās kontroles valstu un Eiropas līmenī saskaņā ar minētā līguma 1. protokolu;
N.

tā kā Barselonas 2002. gada 15. un 16. marta Eiropadomē dalībvalstis tika aicinātas vairāk rūpēties par to, lai līdz 2010. gadam tiktu izveidotas aprūpes struktūras vismaz 90 % bērnu vecumā no trim gadiem līdz obligātajam skolas vecumam un vismaz 33 % bērnu līdz triju gadu vecumam, bet tā kā vairāk nekā puse no valstīm ir tālu no šo mērķu sasniegšanas;
14.

uzsver to, ka nepieciešams papildus OAP budžetiem, piešķirt jaunu tūlītēju finansiālu atbalstu jaunattīstības valstīm, kā to solījušas ES dalībvalstis, šo palīdzību koordinējot ES līmenī un nodrošinot tā pieejamību iespējami drīz, bet jebkurā gadījumā pirms 2010. gada jūnija sanāksmes Bonnā; uzskata, ka tas ir būtisks elements, lai panāktu paļāvību, ka sanāksme Mehiko būs veiksmīga; turklāt aicina Komisiju līdz minētajai sanāksmei Bonnā ziņot par apsolīta tūlītējā finansējuma izmantošanu un par to, vai tas piešķirts papildus esošajam OAP finansējumam;
2.

atzinīgi vērtē to, ka laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam visas dalībvalstis ievērojamu summu no saviem kopējiem finanšu līdzekļiem ir piešķīrušas pētniecībai un izstrādei, inovācijai un uz zināšanām balstītas ekonomikas attīstībai, kas ļāva sagatavot 246 valsts vai reģionālās darbības programmas, pētniecībai un inovācijai piešķirot ap 86 miljardiem euro, no kuriem 50 miljardi euro jau tika piešķirti pētniecības, izstrādes un inovācijas darbībām; uzsver — tā kā pētniecība un inovācija ir būtiska, lai uzlabotu ES konkurētspēju saistībā ar globālu uzdevumu risināšanu, ir jāturpina ieguldījumi šajās jomās un regulāri jāveic ar rezultātiem pamatoti attīstības novērtējumi; tāpēc saistībā ar nākamo plānošanas periodu iesaka dalībvalstīm un Komisijai no struktūrfondiem piešķirt pietiekamus līdzekļus pētniecībai un inovācijai, jo īpaši ilgtspējīgai inovācijai, un uzlabot veiktspēju pētniecībā; uzsver, ka zinību triādē ir jāpopularizē un jāievieš veiksmīgi modeļi, lai sadarbībā ar uzņēmumiem, pētniecības centriem, universitātēm un valsts iestādēm nodrošinātu reģionālās pētniecības un inovācijas stratēģisko programmu ilgtspējīgu attīstību; uzsver potenciālu, kāds reģionālās konkurētspējas veicināšanā ir reģionālajām zināšanu un inovāciju kopienām, un aicina labāk koordinēt strukturālos fondus un 7. pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai;
I.

tā kā Padome 2008. gada 8. decembrī nolēma kā daļu no visaptverošas ES darbības Āfrikas raga reģionā sākt iepriekš minēto Eiropas Savienības pirmo jebkad notikušo jūras operāciju (ES NAVFOR Atalanta), lai apkarotu un novērstu pirātismu un bruņotu laupīšanu, kā arī atturētu no šādas rīcības pie Somālijas krastiem un dotu ieguldījumu tirdzniecības kuģu aizsardzībā, it īpaši to kuģu aizsardzībā, ar kuriem piegādā PPP palīdzību pārvietotajām personām Somālijā;
E.

tā kā energoapgādes drošība ir viens no Eiropas sarežģītākajiem uzdevumiem un viena no galvenajām ES un Krievijas sadarbības jomām; tā kā kopīgiem spēkiem jācenšas pilnībā un efektīvi izmantot energoresursu transporta sistēmas, gan pašreizējās, gan tās, kas vēl tiks izveidotas; tā kā Krievijas nesenais lēmums atsaukt savu parakstu no Enerģētikas hartas nolīguma (EHN) vēl vairāk sarežģī attiecības šajā jomā un rada bažas saistībā ar notiekošo dialogu par enerģētiku, kā arī turpmāko attīstību; un tā kā ES lielā atkarība no Krievijas fosilā kurināmā importa kavē līdzsvarotas, saskaņotas un uz vērtībām balstītas pieejas veidošanu Eiropas attiecībās ar Krieviju;
N.

tā kā dalībvalstis var brīvi izvirzīt noteikumus Eiropas Parlamenta deputāta mandāta nolikšanai, kā rezultātā atbrīvojas deputāta vakance; tā kā vienlīdzīgas izturēšanās princips, kas ir viens no ES tiesību aktu pamatprincipiem, tomēr pieprasa, ka līdzīgas situācijas jārisina ar līdzīgām metodēm, un pastāv acīmredzama atšķirība starp izturēšanos pret Polijas parlamenta un senāta locekļiem, no vienas puses, un Polijā ievēlētajiem Eiropas Parlamenta locekļiem, no otras puses, ja runa ir par ievēlēšanas tiesību zaudēšanu; tā kā ievēlēšanas tiesību zaudēšana tieši un automātiski noved pie tā, ka attiecīgais loceklis zaudē savu amatu un attur to no atkārtotas ievēlēšanas;
47.

aicina dalībvalstis savās debatēs, neatkarīgi no tā, vai šīs debates ir vai nav par Kopīgo stratēģiju, iekļaut jautājumu par to ienākumu vienlīdzīgu sadali, kas iegūti no dabas resursu izmantošanas; uzskata, ka valsts ienākumi no dabas resursiem jāsadala taisnīgāk, lai apmierinātu iedzīvotāju pamatvajadzības, īpaši veselības, izglītības, kā arī dabas resursu un vides saglabāšanas jomās, tādējādi palīdzot sasniegt TAM;
AP.

tā kā ir 650 miljoni invalīdu, no kuriem 80 % dzīvo jaunattīstības valstīs un viens no pieciem dzīvo galējā nabadzībā; tā kā šie cilvēki veido vienu no lielākajām nabadzīgo un atstumto iedzīvotāju grupām, saskaras ar dažādiem diskriminācijas veidiem un viņiem reti ir pieejama izglītība un veselības aprūpe;
6.

tomēr uzskata, ka Zaļajai grāmatai trūkst vērienīguma, jo tajā netiek piedāvāta ne skaidra teritoriālās kohēzijas definīcija, ne tās mērķis, un tādēļ netiek īpaši veicināta šī jaunā jēdziena izpratne, kas ļautu to efektīvi piemērot, mazinot reģionu atšķirības; turklāt pauž nožēlu, ka Zaļajā grāmatā nav izskaidrots, kā teritoriālo kohēziju integrēs jau esošajā kohēzijas politikā vai ar kādiem metodoloģiskiem instrumentiem un darbībai paredzētiem resursiem to pārveidos no principu sistēmas par darbības mehānismiem, kurus varētu praktiski izmantot nākamajā plānošanas periodā;
6.

atzinīgi vērtē starptautiska tiesiskā regulējuma pieņemšanu, vienošanās par kuru panākta konkrētos daudznacionālos uzņēmumos un pasaules mēroga apvienību federācijās un kura mērķis ir aizsargāt nodarbinātības standartus daudznacionālos uzņēmumos un to apakšuzņēmumos dažādās valstīs, kā arī formulēt atkarīgu darbinieku statusu un nodrošināt to sociālo aizsardzību neatkarīgi no konkrētiem nodarbinātības noteikumiem;
D.

tā kā KZP ir viena no tām Kopienas politikas jomām, kas visvairāk atkarīga no zinātniskās pētniecības, un tā kā saistībā ar šo politikas jomu pieņemto pasākumu ticamība ir atkarīga no augsta līmeņa zinātniskiem atzinumiem;
1.

Uzskata, ka saskaroties ar smago recesiju visā pasaulē un paredzamo bezdarba pieaugumu par vismaz 3,5 miljoniem cilvēku ES līdz 2009. gada beigām, galvenajiem nodarbinātības politikas mērķiem ES un dalībvalstīs jābūt pasargāt iespējami daudz dzīvotspējīgu darbavietu no īslaicīgas pieprasījuma samazināšanās; palīdzēt radīt darbavietas; atbalstīt gan nenodarbināto darbinieku pirktspēju un viņu iespēju ātri no jauna kļūt par nodarbinātiem. Aicina Komisiju dod skaidru signālu dalībvalstīm par to, ka nodarbinātības pamatnostādnes vajadzētu ieviest šādā garā, kā arī uzskatīt nodarbinātību par prioritāru jautājumu, iesniedzot pavasara Eiropadomei, kas notiks 19. martā, priekšlikumus Eiropas Nodarbinātības iniciatīvai, vienlaikus dalībvalstīm sadarbojoties nodarbinātības saglabāšanā un jaunu darbavietu radīšanā;
13.

aicina Komisiju izvērtēt profesiju pārstāvju iesniegtās iniciatīvas, lai saprastu vai Eiropas profesionālā karte, līdztekus citiem pasākumiem, varētu: a) sekmēt pilsoņu drošību, viņiem nonākot saskarē ar pārrobežu pakalpojumu sniedzējiem, jo ar profesionālās kartes palīdzību pilsoņi varētu noteikt pakalpojumu sniedzēju identitāti un kvalifikāciju; b) nodrošināt administratīvo vienkāršošanu un izmaksu samazinājumu, kā arī ilgtermiņā aizstāt papīra formāta dokumentus un lietas, un uzlabot pārredzamību; c) stimulēt pagaidu pakalpojumu sniegšanu, d) stimulēt attiecīgu augstas kvalitātes pakalpojumu sniegšanu Eiropas Savienībā un trešās valstīs; e) kalpot kā līdzeklis attiecīgās informācijas novadīšanai pakalpojumu saņēmējiem, lai uzlabotu patērētāju veselību un drošību; f) būt par komunikācijas līdzekli, lai darba devējiem (valsts un privātajā sektorā) sniegtu pienācīgu informāciju, tādējādi veicinot pārrobežu nodarbinātību; uzskata, ka vienam no turpmākajiem pasākumiem jābūt skaidram to profesiju veidu un īpašo vajadzību apraksta izveidei, uz kurām karti ir paredzēts attiecināt;