Komisijas paziņojums Padomei un eiropas Parlamentam par Ārējās palīdzības instrumentiem saskaņā ar nākotnes Finanšu plānu laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam /* COM/2004/0626 galīgā redakcija */





Briselē, 29.9.2004 COM(2004) 626 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par Ārējās palīdzības instrumentiem saskaņā ar nākotnes Finanšu plānu laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par Ārējās palīdzības instrumentiem saskaņā ar nākotnes Finanšu plānu laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam Komisijas 2004. gada februāra (Mūsu kopīgās nākotnes veidošana [KOM(2004) 101]) un 14. jūlija (Finanšu plāns laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam [KOM(2004) 487]) paziņojumos izklāstīta jaunas un vienkāršotas politiskās un administratīvās struktūras sistēma Kopienas palīdzības un sadarbības programmu īstenošanai. Tādējādi virknes pašreizējo [1] ģeogrāfisko un tematisko instrumentu vietā, kas laika gaitā izveidojušies ad hoc , ierosināti seši instrumenti, no kuriem trīs paredzēti noteiktas politikas īstenošanai un trīs - nepieciešamās reakcijas nodrošināšanai uz noteiktām vajadzībām. Tikai četri no šiem sešiem instrumentiem ir jauni, divi jau eksistē, un tiem nav nepieciešama papildu pārveidošana. Tādējādi šis paziņojums attiecas uz četriem jaunajiem juridiskiem instrumentiem, kas nepieciešami jaunās sistēmas un struktūras īstenošanai. Šie jaunie instrumenti ir: 1) Pirmspievienošanās palīdzības instruments, 2) Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību instruments, 3) Sadarbības attīstības jomā un ekonomiskās sadarbības instruments, 4) Stabilitātes instruments. *** Līdz ar paplašināšanos vēl lielāka ārējo darbību jomā kļūst ES atbildība, kas virzīta uz trīs galvenajiem mērķiem: stabilitātes, drošības un labklājības nodrošināšanu tās kaimiņos („ES un tās politika attiecībā uz kaimiņvalstīm”), aktīvu darbošanos, lai atbalstītu ilgtspējīgu attīstību starptautiskā līmenī („ES kā ilgtspējīgas attīstības partneris”), globālās politikas pārvaldības sekmēšanu un stratēģiskās un civilās drošības garantēšanu („ES nozīmīgums pasaules līmenī”) [2]. Lai īstenotu šo atbildību, 2004. gada 10. februāra paziņojumā „Mūsu kopīgās nākotnes veidošana - paplašinātās Eiropas Savienības politiski risināmie jautājumi un budžeta līdzekļi 2007.- 2013. gadā” nosprausts godkārīgs mērķis spēcīgākai Eiropas Savienības balsij, ko atbalsta efektīvāki instrumenti . Šis paziņojums ir nākamais solis, kurā Komisija nevis atkārtojas, bet drīzāk parāda ES rīcības pievienoto vērtību, sīkāk izklāsta tās pieeju, lai sasniegtu šos politiskos mērķus, un iesaka instrumentus to atbalstīšanai. Ar vairāk nekā 450 miljoniem iedzīvotāju un ceturto daļu pasaules rūpniecības un kā lielākais atbalsta sniedzējs un pirmais tirdzniecības partneris 100 valstīm Eiropas Savienība ar 25, un drīzumā 27, dalībvalstīm var ievērojami ietekmēt politiskos un ekonomiskos lēmumus, kas nosaka labklājību un stabilitāti Eiropā un pasaulē, no kā savukārt atkarīga eiropiešu labklājība un drošība. Tomēr šis potenciāls daļēji netiek īstenots. Pastāv plaisa starp ES ekonomisko nozīmi un tās politisko ietekmi. Nozīmes zaudēšana, pilnībā neizmantojot Eiropas iespējas ārējo attiecību jomā, politiski vai finansiāli, ir reāla. Ārpasaule pastāvīgi un dramatiski pārbauda mūsu spēju darboties vai reaģēt saskaņotāk. Neatgriežoties pie Irākas vai Argentīnas krīzes, ik dienu ir daudzi šādas nozīmes zaudēšanas piemēri. Tādēļ Eiropai, domājot par 2007.– 2013. gadu, jāuzstāda ilgtermiņa perspektīvas un jānosaka skaidrs kurss, nevis tikai jāreaģē uz notikumiem. Ja tā vēlas būt ietekmīgāka starptautiskā mērogā, tai ir jārunā vienbalsīgi un jāveicina patiesi kopēja stratēģija. Tai jāstiprina savas spējas ar tās daudzpusējo un starpvalstu politiku veicināt efektīvāku globālo pārvaldību, ilgtspējīgu attīstību un politisko stabilitāti. ES jāuzlabo savas spējas veidot iedarbīgu ārpolitiku, pārvarot sadalījumu pīlāros, kas iedragā tās darbības vienotību. Turklāt tai jāpārliecinās, ka saskaņotās politikas īstenošanai tiek izmantoti visi Kopienas un valsts instrumenti, kas ietilpst attiecīgajās lēmumu pieņemšanas procedūrās. Pilsoņi nopietni pieprasa rīcībspējīgu Eiropu starptautiskā mērogā , pat ja Kopienas politika pašlaik nav vadošā pozīcijā. Saskaņā ar viedokļu aptauju, runājot par piemērotāko līmeni ārējai darbībai, lielākā daļa cilvēku Eiropas līmeni uzskata par atbilstošāku, nekā valsts līmeni. Divas trešdaļas Eiropas pilsoņu atbalsta kopējo ārpolitiku, un trīs ceturtdaļas – kopējo aizsardzības politiku. Viņi vēlas, lai ES biežāk veicinātu viņu vispārējās intereses un vērtības starptautiskajā līmenī un tādējādi nostiprinātu ievirzes sajūtu daudzpusējās sarunās un ietekmes sajūtu globalizācijas attīstībā. Balstoties uz savu integrācijas pieredzi, ES uzsver daudzpusējas institucionālās sistēmas izveidi un normatīvu izveidi, nevis vienpusēju sistēmu. ES arī ir jānodrošina tās iekšējās darbības paaugstināta vienotība attiecībā uz tās ietekmi uz pārējo pasauli un jāuzlabo dialogs ar pilsonisko sabiedrību, lai turpinātu koncentrēties uz visu ieinteresēto aprindu interesēm. Pasaulē, ko raksturo atklātība un nepastāvība, pilsoņi arvien vairāk tiek pakļauti tādam riskam, kā konflikti, dabas katastrofas un pandēmija. ES ārpus iekšējām robežām šādu risku un draudu rezultātā ir viegli ievainojama, un tai ir jāveic atbilstošas ārējās darbības un efektīvi jāatbalsta starptautiskie mēģinājumi, kas attiecas ne tikai uz civiliedzīvotāju fizisko drošību un to attīstības iespējām, bet arī uz vispārējo drošību un stabilitāti. Kā izklāstīts tālāk, saskaņota ES pieeja ārējo attiecību jomā daudzkārt paaugstinās to ES ietekmi, ko dalībvalstis varēja sasniegt vienatnē vai, darbojoties paralēli. ES IZDEVUMU SALĪDZINOŠĀS PRIEKŠROCĪBAS Droša pievienotā vērtība, ko bauda ES, ir svarīga iepriekš minēto stratēģisko mērķu īstenošanai. Šo pievienoto vērtību vēl aizvien var palielināt. Ja sākotnēji Kopiena ierobežoja savas intervences tikai uz programmām, kas saistītas tikai ar attīstību, tad tagad tā ir noslēgusi vispusīgus partnerības un sadarbības nolīgumus ar lielāko daļu pasaules valstu un risina sarežģītas situācijas. Šādi tā ir izveidojusi godkārīgas programmas dažādās jomās, kas tai ļauj īstenot visus trešo valstu izaicinājumus, sākot ar iestāžu izveidi un beidzot ar efektīvu privātā sektora radīšanu. Izdevumu programmas nav un nevar būt visaptverošas. Tās veidotas no atbilstošu politiku kombinācijas, kas noteiktas katrai konkrētai partnervalstij. Tālāk izklāstīto iemeslu dēļ katrs eiro, kas izdots ES līmenī, ir iedarbīgāks un tādējādi ietekmīgāks, nekā tā pielīdzinātā vērtība, kas izdota valsts līmenī. - ES ārējās darbības efektivitāte: rīcība pareizajā līmenī ES intervenci, pirmkārt, var vienkārši attaisnot, jo tā ir pareizākais vai pat vienīgais iedarbīgais veids, lai pareizi īstenotu mūsu mērķus. Pievienotā vērtība balstās uz to, ka Kopiena vienkārši parāda pareizo rīcības līmeni . Jo Eiropas integrācija nozīmē, ka priekšrocības no kādas dalībvalsts ārējās darbības, nāk par labu arī citām. Tomēr ir grūti iekļaut šos „Eiropas” faktorus valstiskajos lēmumos, kas gala rezultātā var neatbilst gaidītajam. Tas viennozīmīgi attaisno intervenci Kopienas līmenī. Paplašināšanās ir viennozīmīgs piemērs, kad rīcība Kopienas līmenī ir vienīgais variants. Intervence balstās uz palīdzību kandidātvalstīm atbilst pievienošanās kritērijiem un sagatavoties ES fondu vadīšanai. Ir skaidra nepieciešamība veikt intervenci ES līmenī, ja tas nozīmē pat dalībvalstu pieredzes izmantošanu (piemēram, mērķsadarbība). Līdzīgi kaimiņattiecību politikas mērķus var sasniegt tikai, darbojoties ES līmenī. Drošība un migrācija ir nākamie piemēri, kad pasākumi ir optimāli, ja tos veic ES līmenī. To pašu var sacīt par standartizāciju un normatīvu izveidi, kā arī ES iekšpolitikas ārējo veidošanu (bioloģiskā dažādība, globālā sasilšana, uzņēmumu vadība…) Kopienas izdevumu pievienotā vērtība arī veidojas no tā, ka attiecībā uz trešām valstīm Kopiena viena pati uzreiz rīkojas ar visām darbības svirām . Tādēļ Kopiena var nodrošināt atbilstību un sinerģiju starp galvenajiem ārējo attiecību instrumentiem: politisko dialogu, tirdzniecību, atbalstu, ekonomisko sadarbību, iekšpolitikas ārējo veidošanu. Dalībvalstu divpusējie sakari (piemēram, politiskajā jomā) ar īpašu trešo valsti vai pat reģionu var būt pat senāki un ciešāki. Tomēr pilnīgi visi instrumenti ir tikai ES līmenī. Tā rezultātā Kopienas izdevumi kopā ar citiem pieejamiem instrumentiem ir iedarbīgāki nekā valsts vai pat daudzpusīgie izdevumi, ko ierobežo nespēja pilnībā izmantot izdevumu un citu politiku komplementaritāti. Piemērs : labi redzama ir ES pieejas salīdzinošā priekšrocība Rietumbalkānos, kur ES atbalstīja krīzes noregulēšanu un tagad veicina reģiona stabilizāciju (ar kombinētiem politiskajiem dialogiem, ad hoc tirdzniecības režīmu, daudzpusīgām finanšu programmām tieslietu un iekšlietu jomā, demokrātiskās stabilizācijas pasākumiem, ekonomisko reformu u.c.), ko nebūtu iespējams sasniegt, atsevišķām dalībvalstīm veicot apvienotas darbības. - ES ārējās darbības efektivitāte: kopīgie resursi ES intervences pievienotā vērtība ir tieši saistīta ar ietekmi un pārredzamību , kas atvasināta no Kopienas ekonomiskā nozīmes , kritiskās finanšu masas un ievērojamiem apjomradītiem ietaupījumiem , ko tā var radīt. Piemērs: ūdens jomā Kopiena spēja mobilizēt kritisko investīciju masu, kam varētu būt globāla ietekme (sekojot Pasaules augstākā līmeņa sanāksmei par ilgtspējīgu attīstību, Kopiena ieguldīs 1 miljardu eiro iniciatīvā „Ūdens dzīvībai”). Pat, ja atsevišķu dalībvalstu pieredze šajā jomā ir tikpat attīstīta, atbalsta līmenis un dažādā pieredze, ko ES spēj vienlaicīgi mobilizēt, ir daudz iedarbīgāki uz katru šajā sakarā izdoto eiro. - ES rīcības katalītiskā ietekme: kopīgā pieredze Kopiena iesaistās sadarbībā ar lielāko daļu pasaules valstu . Tas dalībvalstīm ļauj efektīvi līdzdarboties, lai gan netieši, darbībās visās jaunattīstības un pārejas valstīs. Reģionālās integrācijas pieredze Kopienai ir acīm redzama priekšrocība, sadarbojoties ar citām reģionālām vienībām un sekmējot reģionālos procesus. Tas ir, piemēram, gadījumā ar Āfrikas reģionālajām vienībām un Mercosur . ES pievienotā vērtība arī veidojas no tās metodēm, paaugstinātās koordinēšanas un vienotības, kas nodrošina ES, un tādējādi darbojas kā katalizators attiecībā uz atsevišķu dalībvalstu veiktajiem mēģinājumiem. Piemērs : Kopienas humānā palīdzība ir izveidojusi ES pievienoto vērtību šajā politikas jomā īpaši ar komplementaritātes un koordinēšanas kopīgas sapratnes veicināšanu, kas veicina produktīvu uzdevumu sadali starp dalībvalstu bilaterālo atbalstu un kopienas palīdzību (kritēriju efekts). ES ik gadus kopumā sniedz 50 % no pasaules humānās palīdzības, Eiropas Kopienas Humānās palīdzības birojs vien sastāda 25 % no tā: tas ļauj ES ietekmēt starptautisko humāno reakciju attiecībā uz citiem galvenajiem atbalsta sniedzējiem, piemēram, ASV un tādu organizāciju, kā ANO. ES pievienotā vērtība veidojas arī no tās metodēm, īpaši atbalsta atraisīšanas, nozares un budžeta atbalsta, ar ko veicina valstu piederību, padara ietekmīgas valsts budžeta sistēmas, ļauj valsts plānošanas sistēmām atrast optimālo līdzsvaru starp periodiskām un kapitāla izmaksām, nodrošina atbalsta sniedzēju koordinēšanu par valsts prioritātēm un valsts laika grafiku un vada valdības uz rezultatīvāku pieeju. Komisija pirmā arī ir izstrādājusi attīstības pieeju, kas pilnībā balstās uz rezultātiem un savieno atbalsta apjomus tieši ar valstu nacionālo mērķu sasniegumiem nabadzības samazināšanai. - Izmantojamās pievienotās vērtības rezerves ES rīcības pievienotā vērtība salīdzinājumā ar to, ko dalībvalstis var sasniegt, darbojoties atsevišķi vai paralēli, nav uzskatāma par tādu, ar kuru sasniegts viss tās potenciāls. Pilnveidota vienotība Eiropas Savienības ārējās attiecībās var paaugstināt tās ietekmi, ja iekšējās sarunās panāktie rezultāti tiek pārorientēti uz ārējām darbībām. Stratēģiskās plānošanas reforma, EiropeAid izveide un projektu vadības maiņa jau ir ļāvušas labāk koncentrēties uz vietējo vajadzību programmām un labāk koordinēt citus atbalsta sniedzējus, kā arī paātrināt programmu īstenošanu (vidēji samazinot par vienu gadu). ES rīcība arī koncentrējas uz tām jomām, kur tai ir vislielākā pievienota vērtība: tirdzniecība un attīstība, reģionālā integrācija, makroekonomiskais atbalsts, infrastruktūra, pārvaldība un „sarežģītas partnerattiecības”. Paliek neizmantotas pievienotās vērtības rezerves. Tās iegulda labākās krīzes pārvarēšanas darbībās (ja ir bloķēta tradicionālā palīdzība), pastiprinātā ES ārpolitikas vienotībā un lielākā tās un dalībvalstu komplementaritātē. Arvien skaidrāk pierādās, ka ir jābūt konverģencei starp ES iekšpolitikas mērķiem, piemēram, ilgtspējīgu izaugsmi vai drošību, un tās ārējām attiecībām, piemēram, ilgtspējīgu attīstību un cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanu. LIELĀKAS EFEKTIVITĀTES NEPIECIEŠAMĪBA: PILNĪGA ĀRĒJO ATTIECĪBU INSTRUMENTU PĀRBAUDE Kā jau tika minēts, šie priekšlikumi būtiski vienkāršo pašreizējos RELEX ārējo attiecību instrumentus. Tādējādi pašlaik Kopienas palīdzība un sadarbība tiek sniegta ar daudziem reģionāliem instrumentiem, piemēram, CARDS, TACIS, MEDA u.t.t., un ar Eiropas Attīstības fondam (EAF) Kotonu nolīgumā noteiktās kārtības starpniecību, kam pieskaitāms nozīmīgs skaits tematisko instrumentu (piemēram, Eiropas iniciatīva demokrātijai un cilvēktiesībām). Kā piemēru sarežģītībai var minēt Dienvidu Vidusjūras, Tuvo Austrumu un Vidējo Austrumu reģionus, kur sadarbība un palīdzība pašlaik jāvada ar vienpadsmit dažādām regulām. Līdzīga situācija attiecināma uz TACIS reģionu un Āzijas/ Latīņamerikas reģioniem. Pirmspievienošanās palīdzība tika sniegta ar trīs atsevišķu instrumentu starpniecību, kas balstās uz atsevišķām Padomes regulām un koordinācijas regulu. Visas šīs regulas ievērojami atšķiras komitoloģijas un programmas izstrādes jomā. Efektīva un koordinēta Kopienas programmu vadīšana, balstoties uz šādu kombinētu un sarežģītu instrumentu salikumu, kļuva arvien grūtāka. - Politikas vadīti instrumenti Kā paredzēts Komisijas 10. februāra un 14. jūlija paziņojumos, Komisija tādējādi ierosina ievērojami vienkāršot instrumentus, ko nosaka nepieciešamība veicināt ārējo darbību vienotību un saskanību un sasniegt vairāk un labākus rezultātus ar pieejamiem resursiem, īstenojot šādus principus: - Vispārējās politiskās vienotības nodrošināšana : pareizu politiku kombināciju un līdzsvaru starp nepieciešamību pēc īslaicīgas reakcijas un ilgtermiņa stratēģijām nodrošinās ar Valsts stratēģijas dokumentiem (VSD) un Reģionālajiem stratēģijas dokumentiem (RSD), kā arī ar pievienošanās un tematiskajām stratēģijām. Ja to pakļaus regulārām pārbaudēm un tai būs pareiza jauno ierosināto instrumentu kombinācija, tā nodrošinās nepieciešamo pieejas vienotību. - Struktūras un procedūru vienkāršošana [3]: budžeta pozīcijas un procedūras (finanšu instrumenti un to juridiskais pamats) vienkāršos, lai padarītu tās efektīvākas un iedarbīgākas, īpaši attiecībā uz ārkārtas un krīzes situācijām, un atvērtākas tādām jaunām iniciatīvām, kā Vispasaules fonds HIV/AIDS , tuberkulozes un malārijas apkarošanai vai iniciatīva lielu parādu apgrūtinātām nabadzīgām valstīm. - Uz rezultātiem orientēta resursu sadale : ir pilnīga vienprātība par nepieciešamību sadalīt resursus atbilstoši sagaidāmajiem un izmērāmajiem rezultātiem. VSD–RSD process, ko atbalsta spēcīgākas analītiskās potenciālās iespējas, pretstatītu sākotnējos mērķus un reālos sasniegumus. - Veiksmīgāks dialogs un koordinēšana ar citiem atbalsta sniedzējiem un iestādēm : vispirms dialogs ar citām ES institūcijām, bet pēc tam arī ar dalībvalstīm un Bretonvudsas iestādēm. - Veiksmīgāks dialogs ar trešām valstīm : jaunais un vienkāršotais instrumentu kopums ietvers visas valstis, nodrošinot labāku sapratni un lasāmību. Lai tālāk palielinātu Komisijas vadīto ES atbalsta vispārējo efektivitāti, izveidotie jaunie instrumenti un finanšu sadales vadīs, pievēršot lielāku vērību vajadzībām un rīcības kritērijiem. Kādreizējā EAF atbalsta iekļaušana budžetā veicinās savstarpēju bagātināšanos uz līdzšinējo divu sistēmu labākās prakses līmeņiem. Komisija tālāk tieksies uz to, lai jaunais pamatdokuments, kas regulē atbalsta programmas un to īstenošanu, nostāda to labvēlīgā pozīcijā. - Pāreja uz tikai sešiem instrumentiem, no kuriem četri ir jauni Šajā paziņojumā ierosinātā sistēma ievērojami samazina agrāko sarežģītību un pretrunas un ierosina trīs jaunus galvenos instrumentus trīs plašiem ārējo attiecību politikas virzieniem , proti, pirmspievienošanās politika, ES politika attiecībā uz kaimiņvalstīm un ES politika ekonomiskās sadarbības un attīstības veicināšanai ar citām valstīm. Šie trīs galvenie instrumenti pēc tam tiek papildināti ar trīs īpašiem instrumentiem, no kuriem viens ir jauns, lai īstenotu īpašās vajadzības un īpaši, lai reaģētu krīzes situācijās. Trīs galvenās politikas un instrumenti ir: Pirmspievienošanās politika Šī politika vērsta uz kandidātvalstīm (Turcija un Horvātija) un potenciālajām kandidātvalstīm (Rietumbalkāni) un notiek pievienošanās un pirmspievienošanās procesa ietvaros, kam pieskaitāmi stratēģijas dokumenti, regulārie ziņojumi, Eiropas un pievienošanās partnerība un sarunas. Pirmspievienošanās instruments aizstās virkni esošo instrumentu (PHARE, ISPA, SAPARD, CARDS utt.) un ietvers iestāžu veidošanu, reģionālo un pārrobežu sadarbību, reģionālo attīstību, lauku attīstību un cilvēkresursu attīstību un īpašu nozīmi piešķirs elastīgas pieejas nepieciešamībai, lai varētu ātri reaģēt uz jaunām prioritātēm. Saņēmējvalstis iedalīs divās kategorijās atkarībā no to statusa, kā kandidātvalstis vai kā potenciālās kandidātvalstis (pēc Padomes atzinuma). Potenciālās kandidātvalstis turpinās saņemt palīdzību, balstoties uz esošo CARDS regulu sekojošās nozarēs: iestāžu veidošana un demokratizācija, ekonomiskā un sociālā attīstība, reģionālā un pārrobežu sadarbība un pielīdzināšana dažiem acquis communautaire, īpaši ja tas ir ES un saņēmējvalsts abpusējās interesēs. Kandidātvalstis saņems tādu pašu palīdzību, bet vēl papildus saņems palīdzību, kas paredzēta, lai: - palīdzētu valstīm pildīt dalības politiskos, ekonomiskos un visus ar acquis saistītos dalības kritērijus (pievienošanās kritēriji) un izveidotu to īstenošanai nepieciešamo administratīvo un juridisko kompetenci; - palīdzētu valstīm sagatavoties ES struktūrfondu, kohēzijas fondu un lauku attīstības fondu (ES fondi) īstenošanai pēc pievienošanās, sagatavojot nepieciešamās struktūras un sistēmas un finansējot projektus. Ņemot vērā šos svarīgākos mērķus un Balkānu valstu vēsturi un specifiskos apstākļus, īpaši liela nozīme veltīta stabilizēšanai, reģionālai sadarbībai, uzticību veidojošiem pasākumiem un ekonomiskajai attīstībai. EIB grupa pilnībā atbalstīs tos pašus mērķus, ieskaitot reģionālo programmu līdzfinansēšanu un citus līdzfinansēšanas veidus vai īpašas pilnvaras. Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību instruments Šis instruments ietver valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, t.i., Vidusjūras dienvidu un austrumu reģiona valstis (MEDA valstis), NVS rietumu reģionu un Kaukāza dienvidu reģiona valstis. Šis instruments atbalstīs arī stratēģiskās partnerattiecības ar Krieviju. Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentam (ENPI) ir divi galvenie mērķi, proti: - veicināt pakāpenisku ekonomisko integrāciju un ciešāku politisko sadarbību starp ES un partnervalstīm, - īstenot īpašās iespējas un izaicinājumus, kas saistīti ar ES un tās kaimiņvalstu ģeogrāfisko tuvumu. ENPI veicinās labākas politiskās, ekonomiskās, kultūras un drošības sadarbības veidošanos starp ES un tās kaimiņvalstīm. Tas būs visaptverošs instruments, kas nomainīs MEDA, TACIS un citus pašreizējos instrumentus, piemēram, Eiropas Iniciatīvu demokrātijai un cilvēktiesībām (EIDHR). ENPI būs „politikas vadīts” instruments, kas darbosies esošo divpusējo nolīgumu ietvaros starp Kopienu un kaimiņvalstīm. Tas īpaši koncentrēsies uz Eiropas kaimiņattiecību un partnerattiecību rīcības plānu īstenošanas atbalstu. Tā darbības joma sniedzas tālu pāri tādu mērķu veicināšanai, kā ilgtspējīga attīstība vai cīņa pret nabadzību, un aptver arī, piemēram, ievērojamu atbalstu pasākumiem, kas kaimiņvalstis pakāpeniski iesaista ES iekšējā tirgū. Tiesību aktu tuvināšanu, reglamentējošu konverģenci un iestāžu veidošanu atbalstīs tādi mehānismi, kā pieredzes apmaiņa, ilgtermiņa mērķsadarbības pasākumi ar dalībvalstīm vai līdzdalība Kopienas programmās un aģentūrās. Īpaša un novatoriska pazīme ir pārrobežu sadarbības sastāvdaļa. ENPI finansēs „kopīgās programmas”, kurās piedalīsies dalībvalstu un partnervalstu reģioni, kuriem ir kopīgas robežas. Šis instruments ievērojami vienkāršos norises un būtiski paaugstinās efektivitāti. Tā izmantos „struktūrfondu” pieeju, kas balstās uz daudzgadu programmu izstrādi, partnerību un līdzfinansēšanu. Pārrobežu sadarbību pie ES ārējām robežām vadīs, izmantojot kopīgu metodoloģiju, ar IPA vai ENPI, atkarībā no kaimiņvalsts. ENPI un IPA pārrobežu sadarbības sastāvdaļas darbībām pie ES ārējām robežām līdzfinansēs Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF). EIB pastiprinās savu atbalstu šiem mērķiem tās kompetences jomās, īpaši ar tās ārējo pilnvaru nākamo paaudzi un nodrošinās savu resursu un budžeta fondu optimālo kombināciju ar virkni finansiālo instrumentu. Sadarbība attīstības jomā un ekonomiskās sadarbības politika ar citām valstīm Šī politika īpaši ietver visas valstis, teritorijas un reģionus, kam nav sniegta palīdzība ar Pirmspievienošanās instrumentu vai Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentu. Kopienas mērķis sadarbībai attīstības jomā un ekonomiskās sadarbības politikā ir veicināt sadarbību ar partnervalstīm un reģioniem attīstības, ekonomikas, finanšu, zinātnes un tehnikas nozarēs un citos sadarbības veidos, tādējādi palīdzot jaunattīstības valstīm sasniegt tūkstošgades attīstības mērķus un samazinot nabadzību. Šo sadarbību īsteno saskaņā ar Eiropas Savienības ārējās darbības principiem un mērķiem un saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 179. un 181. pantu. Sadarbības attīstības jomā un ekonomiskās sadarbības instruments (DCECI) būs galvenais atbalsts jaunattīstības valstīm centienos sasniegt šos mērķus. Sadarbības attīstības jomā un ekonomiskās sadarbības instruments ir visaptverošs un ietver, kā sadarbību ar partnervalstīm un reģioniem, tā arī horizontālās vai tematiskās iniciatīvas partnervalstu atbalstīšanai, kas atbilst Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 177. līdz 181.a pantā noteikto mērķu īstenošanai, kā arī Kopienas starptautisko saistību ievērošanai. Devītais EAF tiesību pārņēmējs tiks iekļauts šajā instrumentā. Šī iestrāde budžetā veicinās savstarpēju papildināšanu un tādējādi optimizēs abas sistēmas. Šie trīs galvenie instrumenti ir politiskas vadīti, un tāpēc tie uzrāda īpašas ģeogrāfiskās saistības un piemērošanas jomas. Tos papildina ar trīs instrumentiem/ programmām, kam ir jāreaģē īpašās krīzes situācijās. Tie ir: Stabilitātes instruments Tas ir jauns instruments, kas paredzēts, lai nodrošinātu atbilstošu reakciju uz nestabilitāti, krīzes situācijām un ilgtermiņa izaicinājumiem ar stabilitātes un drošības aspektiem. Tas papildinās Pirmspievienošanās instrumentu ( IPA ), Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentu ( ENPI ) un Sadarbības attīstības jomā un ekonomiskās sadarbības instrumentu ( DCECI ) un nodrošinās palīdzību, kas paredzēta IPA , ENPI un DCECI atbalstīto politiku īstenošanai nepieciešamiem priekšnosacījumiem. Jo īpaši Stabilitātes instruments Kopienai ļaus: - efektīvi, nekavējoši un saskaņoti reaģēt uz krīzes situācijām un nestabilitāti trešajās valstīs ar vienu juridisko instrumentu, līdz kamēr var atsākt normālu sadarbību ar vienu no vispārīgiem sadarbības un palīdzības instrumentiem. To balstīs uz pievienoto vērtību, kas jau izklāstīta ātrās reaģēšanas mehānismā, un neatliekamās palīdzības nosacījumiem, kas paredzēti virknē pašreizējo ārējo attiecību finanšu instrumentu, - trešajās valstīs īstenot globālus un reģionālus pārrobežu izaicinājumus drošības vai stabilitātes mērogā, tostarp kodoldrošības un kodolieroču neizplatīšanas jautājumus, kā arī jautājumus, kas saistīti ar cilvēku tirdzniecību, organizēto noziedzību, terorismu un neparedzētiem nopietniem draudiem sabiedrības veselībai, - Kopienai nākotnē savlaicīgi reaģēt un steidzamiem politiskiem izaicinājumiem, veicot pasākumus, kas nav paredzēti trīs politikas vadītajos instrumentos, līdz kamēr tos atbilstoši varēs iekļaut kādā no šo instrumentu politikām. Stabilitātes instruments balstās tikai uz pirmā pīlāra. Tomēr tā koncepcija ņem vērā nepieciešamību pēc efektīvi darbojošās koordinēšanas starp Kopienas darbībām un pasākumiem, kas balstās uz kopīgu ārējo un drošības politiku. Humanitārās palīdzības instruments un finansiālā palīdzība Šie divi instrumenti netiks mainīti, izņemot to, ka visu humāna rakstura pārtikas palīdzību iekļaus humānajā palīdzībā, nevis pildīs ar atsevišķu regulu. Humānā palīdzība jau ir pietiekami labi definēta attiecībā uz tās darbības jomu un mērķiem, un tās veikums un efektivitāte pilnībā atbilst prasībām. Turklāt kopš tās uzsākšanas 1990. gadā finansiālā palīdzība ir pierādījusi sevi, kā efektīvu ekonomiskās stabilizācijas instrumentu un strukturālo reformu īstenotāju saņēmējvalstīs, tādēļ nav nepieciešamas izmaiņas. - Iekšpolitikas ārējie aspekti Kā jau minēts iepriekš, iekšpolitikas projekcija ārpus Eiropas Savienības nodrošina nozīmīgo rīcības pievienoto vērtību Eiropas Savienības līmenī. Turklāt, lai iedarbīgi veidotu šo politiku, ir svarīgi saskaņot politiskās vienotības nepieciešamību un iekšpolitikas tematisko pārredzamību atbilstošajās nozarēs (īpaši izglītība, vide, imigrācija un patvērums, muita un nodokļi, kā arī informācijas tīkli) ar nepieciešamību pēc vispārējas ārējo attiecību vienotības (kā noteikts valsts vai reģionālās stratēģijas dokumentos vai pirmspievienošanās politikas pamatdokumentos). Ievērojot šo augstāko nepieciešamību, trīs iepriekšminētie vispārīgie, politikas vadītie instrumenti ietvers visas politikas jomas vai nu, kā īpašs tematisks kopums, vai atbilstoša politiku kombinācija, adresēta attiecīgi vai nu trešai valstij, vai reģionam, izstrādājot un pieņemot valsts vai reģionālās stratēģijas dokumentus un programmas, vai Eiropas un pievienošanās partnerības. Tā rezultātā nav sistemātiskas nepieciešamības pēc atsevišķiem juridiskiem instrumentiem vai regulām, lai risinātu iekšpolitikas ārējos aspektus. Pievienotie regulas projekti paredz šīs prasības. Tādējādi ar attiecīgajiem instrumentiem un regulām ir ieviesti atbilstoši un pilnīgi noteikumi, lai nodrošinātu to, ka iekšpolitikas ārējie aspekti ir pilnībā ietverti. Tas ļauj ar šiem četriem jaunajiem instrumentiem atbalstīt pasākumus tādās politikas jomās, kā vide, izglītība, transports, muita un nodokļi. Atsevišķos gadījumos kāda konkrēta politikas mērķa sasniegšanai ir nepieciešams, lai līdzekļi nebūtu programmēti ģeogrāfiski, jo tie kalpo daudzpusīgiem mērķiem, piemēram, Eiropas Savienības vides aizsardzības mērķu veicināšana daudzpusējā kontekstā neatkarīgi no atsevišķu saņēmēju prioritātēm. Komisija iesaistīsies dialogā ar Padomi un Parlamentu par to, kā tā iecerējusi nodrošināt, ka šo politiku un instrumentu mērķi ietilpst un ir saskaņoti ar vispārējo ES politikas virzienu un nostāju un ka pārklāšanās un plaisas starp tematiskajiem un ģeogrāfiskajiem instrumentiem ir samazinātas līdz minimumam. Kā paskaidrots iepriekšējos paziņojumos, politikai jāvada instrumenti, lai nodrošinātu vispārējo vienotību. Turklāt jaunā sistēma veicinās finanšu procedūru ietekmi un efektivitāti, nodrošinot lielāku elastību un prognozējamību un tādējādi samazinot novilcinājumu starp politisko lēmumu pieņemšanu un īstenošanu. Padomi un Parlamentu aicina pieņemt ierosinātās regulas par Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentu un Sadarbības attīstības jomā un ekonomiskās sadarbības instrumentu saskaņā ar 2) un 3) iedaļu. Padomi pēc konsultēšanās ar Eiropas Parlamentu aicina pieņemt Pirmspievienošanās un Stabilitātes instrumentus saskaņā ar 1) un 4) iedaļu. [1] Jebkuru neizlemto likumu priekšlikumu izskatīšanu turpinās tikai, ja šo priekšlikumu pieņemšana būs nepieciešama pašreizējā finanšu plāna iedalīto līdzekļu izmantošanai. Noteiktajā laikā Komisija atsauks tos priekšlikumus, kuru pieņemšana nav nepieciešama. [2] Šie mērķi sīki izklāstīti 10. februāra paziņojumā. [3] RELEX atbalsta politikas jomās pašlaik ir 91 budžeta pozīcija. Šeit nav iekļautas budžeta pozīcijas citās politikas jomās, kas izmanto pašreizējās 4. pozīcijas resursus.