2016. GADA ZIŅOJUMS PAR TO, KĀ TIEK ĪSTENOTA REGULA (EK) Nr. 300/2008 PAR KOPĪGIEM NOTEIKUMIEM CIVILĀS AVIĀCIJAS DROŠĪBAS JOMĀ

Komisijas pārbaudes balstās uz grozīto Regulu (ES) Nr. 72/2010, kurā noteikta procedūra Komisijas pārbaužu veikšanai aviācijas drošības jomā. Tajā cita starpā ietverti noteikumi par Komisijas inspektoru kvalifikāciju un tiesībām, kā arī noteikumi par to, kā veicamas pārbaudes par paveikto darbu.

Regulas (EK) Nr. 300/2008 15. pantā Komisijai ir paredzēts pienākums veikt pārbaudes, tostarp lidostu, ekspluatantu un to tiesību subjektu pārbaudes, kuri piemēro aviācijas drošības standartus, lai uzraudzītu, kā dalībvalstis piemēro regulu, un vajadzības gadījumā nāktu klajā ar ieteikumiem, kā uzlabot aviācijas drošību. Savienības programmā piedalās arī Šveice, bet Norvēģijā un Islandē pārbaudes saskaņā ar līdzīgiem noteikumiem veic Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) Uzraudzības iestāde (ESA).

Gan visa gada garumā ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm īstenojot ES pārbaudes, gan arī novērtējot dalībvalstu ikgadējos kvalitātes kontroles ziņojumus, Komisija turpināja uzraudzīt, kā dalībvalstis īsteno aviācijas drošības pasākumus. Atbilstības līmenis saglabājās stabils, un 2016. gadā nebija vajadzības no ES “vienas pieturas drošības sistēmas” īslaicīgi izslēgt nevienu ES lidostu, kurā būtu jānovērš nopietni trūkumi.

ANO Drošības padome pieņēma Rezolūciju 2309(2016) par terorisma draudiem civilajai aviācijai, kurā aicināja veidot ciešāku sadarbību, lai visā pasaulē nodrošinātu gaisa pakalpojumu drošību un novērstu teroristu uzbrukumus. Ar šo rezolūciju visas valstis tiek aicinātas iesaistīties ICAO darbā, lai nodrošinātu to, ka tās starptautiskie drošības standarti tiek pārskatīti un pielāgoti nolūkā efektīvi novērst teroristu radītos draudus civilajai aviācijai, lai stiprinātu un veicinātu ICAO standartu un ieteicamās prakses, kas izklāstīta 17. pielikumā, faktisku piemērošanu un lai palīdzētu ICAO turpināt uzlabot auditu, spēju attīstīšanas un mācību programmas nolūkā atbalstīt to īstenošanu. Ar savu ilgstošo ciešo sadarbību ar ICAO Komisija jau šobrīd sniedz ieguldījumu šo mērķu sasniegšanā, jo īpaši izmantojot spēju veidošanas iniciatīvu CASE, kuras mērķis ir uzlabot aviācijas drošību Āfrikā un Tuvo Austrumu valstīs.

2016. gadā kopumā pieauga terorisma draudu līmenis; šis pieaugums skāra arī civilo aviāciju un to iezīmēja teroristu uzbrukumi Briseles un Stambulas lidostās. Tūlīt pēc uzbrukumiem Briselē Komisija Aviācijas drošības regulatīvās komitejas ietvaros rīkoja dalībvalstu ārkārtas sēdi, kurā nonāca pie slēdziena, ka, lai gan pastāv nepieciešamība aizsargāt lidostu publiski pieejamās vietas, kurās notika uzbrukumi, pasākumi, kas paredzēti lidostu ierobežotas iekļuves drošības zonu (SRA) aizsardzībai, nav piemēroti izmantošanai pie ieejām termināļu ēkās. Šīm telpām vajadzētu būt publiski pieejamām un pasākumiem būtu jābalstās uz vietējiem riska novērtējumiem, iesaistot visas attiecīgās iestādes un ieinteresētās personas. Kā tas vienmēr ir bijis ES aviācijas drošības politikā, būtu jāsaglabā atbilstošs līdzsvars starp drošības vajadzībām un citiem svarīgiem faktoriem, piemēram, ceļošanas ērtumu, privātumu un personas datu aizsardzību, kā arī funkcionālo faktoru atvieglošanu. Apmaiņa ar pieredzi un paraugpraksi būtu galvenais elements veiksmīgā drošības stiprināšanā. Komisija pauda nodomu attiecīgi veicināt šo apmaiņu un noteikt turpmākos darbus. Šajā sakarā Komisija novembrī rīkoja darbsemināru par sabiedriskā transporta telpu drošību un uzsāka pētījumu par atklāto teritoriju aizsardzību ES lidostās.

Šajā ziņojumā aplūkots laikposms no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim.

2016. GADA ZIŅOJUMS PAR TO, KĀ TIEK ĪSTENOTA REGULA (EK) Nr. 300/2008 PAR KOPĪGIEM NOTEIKUMIEM CIVILĀS AVIĀCIJAS DROŠĪBAS JOMĀ

Pēc Regulas (EK) Nr. 300/2008 īstenošanas septītā gada pārbaužu rezultāti atspoguļo pilnvaroto iestāžu un tiesību subjektu centienus. Lielākā daļa drošības prasību, kas izriet no šiem sarežģītajiem tiesību aktiem, ir īstenotas pareizi; svarīgāko aviācijas drošības jomu atbilstības indekss nemainīgi saglabājās aptuveni 80 % līmenī. Tomēr dažu pasākumu īstenošanas efektivitātē joprojām iespējami uzlabojumi.

2016. gadā tika veiktas 26 sākotnējās lidostu pārbaudes. Katrā lidostā, ievērojot piemērojamās drošības zonas, pārbaudes tika veiktas atbilstoši visām nodaļām. To galveno pasākumu kopējā proporcija, kuri tika atzīti par prasībām atbilstošiem, 2016. gadā bija 79 % — aptuveni tikpat, cik iepriekšējos gados.

Atbilstoši pamatregulas prasībām galvenā atbildība par to, lai uzraudzītu, vai lidostas, gaisa pārvadātāji un par drošību atbildīgie tiesību subjekti kopīgos pamatstandartus īsteno atbilstīgi, gulstas uz dalībvalstīm. Rezultāti, kas iegūti Komisijas veiktajās pārbaudēs gadījumatlasē izvēlētās lidostās, uzskatāmi par stabilu katrā dalībvalstī panāktā vispārējā atbilstības līmeņa rādītāju.

Komisija veic dalībvalstu aviācijas drošības iestāžu (“pilnvaroto iestāžu”) pārbaudes un ierobežota skaita lidostu, ekspluatantu un to tiesību subjektu pārbaudes, kuri piemēro aviācijas drošības standartus. Pilnvaroto iestāžu pārbaužu mērķis ir pārbaudīt, vai dalībvalstīm ir nepieciešamie rīki, tostarp valsts kvalitātes kontroles programma, vajadzīgās pilnvaras un atbilstoši resursi, kas nepieciešami, lai pienācīgi īstenotu Eiropas Savienības aviācijas drošības tiesību aktus. Lidostu pārbaužu mērķis ir pārbaudīt, vai pilnvarotā iestāde pienācīgi uzrauga aviācijas drošības pasākumu faktisku īstenošanu un spēj ātri atklāt un novērst iespējamās nepilnības. Abos gadījumos Komisijas inspektoru konstatētie trūkumi ir jānovērš noteiktā termiņā; pārbaužu ziņojumus dara pieejamus visām dalībvalstīm.

Komisija 2016. gada novembrī pieņēma 2016. gada 30. novembra Regulu (ES) 2016/2096, ar kuru Regulu (ES) Nr. 1254/2009 groza attiecībā uz dažiem kritērijiem, lai ļautu dalībvalstīm atkāpties no kopīgajiem civilās aviācijas drošības pamatstandartiem un pieņemt alternatīvus drošības pasākumus. Lai uzlabotu juridisko skaidrību, Komisija ar šo regulu precizēja prasības riska novērtējumiem un sīkāk izklāstīja noteiktu šajā regulā uzskaitītu gaisa satiksmes kategoriju darbību veidus.

Neatkarīgi no tā, vai 15. pantu piemēro vai ne, cits iespējamais Komisijas pasākums, jo īpaši ieilgušas trūkumu nenovēršanas vai to atkārtošanās gadījumos, ir sākt pienākumu neizpildes procedūras. Eiropas Savienības Tiesā 2016. gadā varēja slēgt vienu pienākumu neizpildes procedūra, kas tika sākta 2014. gadā pēc valsts pārvaldes iestādes pārbaudes. Attiecīgā dalībvalsts nenodrošināja regulāru atbilstības uzraudzību attiecībā uz noteiktiem drošības pasākumiem vairākās lidostās tās teritorijā. Pēc tam, kad dalībvalsts bija sniegusi pietiekamus pierādījumus tam, ka tā vairs nepārkāpj ES tiesību aktus, Komisija varēja atsaukt lietu, kas tika izskatīta Eiropas Savienības Tiesā.

Ja lidostā konstatētie drošības pasākumu īstenošanas trūkumi ir uzskatāmi par pietiekami nopietniem, lai ievērojami ietekmētu vispārējo civilās aviācijas drošības līmeni Savienībā, Komisija piemēro Komisijas Regulas (ES) Nr. 72/2010 15. pantu. Tas nozīmē, ka visas pārējās pilnvarotās iestādes tiek brīdinātas par situāciju un būtu jāapsver kompensējoši pasākumi attiecībā uz lidojumiem no konkrētās lidostas. Saistībā ar 15. pantu 2016. gadā netika ierosināta neviena lieta.

Pārbaužu lietas paliek nenoslēgtas līdz brīdim, kad Komisija ir pārliecinājusies, ka ir veiktas pienācīgas trūkumu novēršanas darbības. Tāpēc lietu ilgums ir atkarīgs no labas attiecīgās dalībvalsts sadarbības. Varēja slēgt divdesmit astoņas pārbaužu lietas (sešpadsmit lietas par lidostu pārbaudēm un divpadsmit lietas par pilnvaroto iestāžu pārbaudēm). Kopumā gada beigās nenoslēgtas palika pārbaužu lietas attiecībā uz 8 pilnvarotajām iestādēm un 21 lidostu.

Aplūkotajā gadā tika veikts vienas ASV lidostas novērtējums saskaņā ar sadarbības vienošanos, kas noslēgta ar ASV Transporta drošības administrāciju ES un ASV Gaisa transporta nolīguma ietvaros. Šādu novērtējumu veic regulāri saistībā ar “vienas pieturas drošības sistēmu”, un šā novērtējuma rezultāti apstiprināja, ka ASV drošības pasākumu standarts joprojām ir līdzvērtīgs to pasākumu standartam, kurus īsteno saskaņā ar ES aviācijas drošības tiesību aktiem.

Turpmāk Komisija nosūtīs katrai dalībvalstij oficiālu individuālu visaptverošu izvērtējumu, kurā būs norādītas nepilnības vai trūkumi un būs prasīts atbilstīgu novēršanas darbību plāns, kas dalībvalstij jāiesniedz. Komisija cieši uzraudzīs šo darbības plānu īstenošanu; ja dalībvalstis apstiprinās, ka norādītās nepilnības vai trūkumi pastāv, un neierosinās atbilstīgus novēršanas pasākumus, tiks veiktas oficiālas darbības. Novērtējuma rezultāti tiks ņemti vērā, plānojot pārbaudes attiecīgajā dalībvalstī, un to rezultātā varētu tikt palielināts pārbaužu biežums.

Tādās jomās kā tvērums, atbilstības līmeņi, turpmākas darbības un izpildes nodrošināšanas pasākumi, ko izmanto, lai nodrošinātu, ka konstatētie trūkumi ir novērsti un lielākajā daļā dalībvalstu vairs neatkārtojas, 2016. gada ikgadējo ziņojumu novērtējumos tika konstatēti ievērojami uzlabojumi, salīdzinot ar 2015. gadu. Tomēr ziņojumos atklājas, ka dažām dalībvalstīm vēl joprojām ir grūtības īstenot gaisa pārvadātāju un tiesību subjektu, kā arī lidostu ar ievērojamu pasažieru plūsmas apjomu regulāru uzraudzību, un dažu to jomu testēšanu, uz kurām attiecas regula.

Komisijas 2010. gada 8. janvāra Regulas (ES) Nr. 18/2010, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 300/2008 attiecībā uz kvalitātes kontroles valsts programmu specifikācijām civilās aviācijas drošības jomā, II pielikuma18. punktā ir noteikts, ka dalībvalstīm katru gadu jāiesniedz Komisijai ziņojums par pasākumiem, kas veikti, lai pildītu savus pienākumus saskaņā ar šo regulu, un par aviācijas drošības stāvokli lidostās, kas atrodas to teritorijā. Ziņojuma saturam jāatbilst III papildinājumā sniegtajai informācijai, izmantojot Komisijas nodrošinātu veidni.

Lai vismaz daļēji atrisinātu pastāvīgi nepietiekamo nodrošinājumu ar aviācijas drošības inspektoriem un veicinātu savstarpēju apmaiņu, Komisija pieņēma Komisijas 2016. gada 31. marta Īstenošanas regulu (ES) 2016/472, ar ko Regulu (ES) Nr. 72/2010 groza attiecībā uz termina “Komisijas inspektors” definīciju (Dokuments attiecas uz EEZ). Šī regula grupā “Komisijas inspektori” tagad ietver inspektorus no EBTA valstīm, EBTA Uzraudzības iestādes un Eiropas Civilās aviācijas konferences (ECAC).

2.Savienības piegādes ķēdes drošības datubāze (UDSCS)

Oficiālo kravu aģentu un zināmo nosūtītāju datubāze ir vienīgais juridiskais primārais līdzeklis, kas kopš 2010. gada 1. jūnija oficiālajiem kravu aģentiem jāizmanto ziņu iegūšanai, kad tie pieņem sūtījumus no cita oficiālā kravu aģenta vai zināma nosūtītāja. Kopš 2012. gada 1. februāra minētā datubāze ir paplašināta, tajā ietverot to gaisa pārvadātāju sarakstu, kuriem ir atļauts ES ievest kravu un pasta sūtījumus no trešo valstu lidostām (ACC3). Šī datubāze 2013. gadā tika likumīgi paplašināta, tajā iekļaujot arī dalībvalstu apstiprināto ES aviācijas drošības vērtētāju sarakstu. Tā arī tika pārdēvēta par “Savienības piegādes ķēdes drošības datubāzi”, lai precīzāk atspoguļotu paplašināto tās izmantošanas jomu. Datubāzē 2016. gada beigās bija ietverti aptuveni 14 000 ierakstu par oficiālajiem kravu aģentiem, zināmajiem nosūtītājiem, neatkarīgajiem vērtētājiem un ACC3 struktūrām. Turklāt 2016. gadā arī tika pastāvīgi nodrošināts tās mērķa pieejamības līmenis — 99,5 %.

TREŠĀ DAĻA

Izmēģinājumi, pētījumi un jaunas iniciatīvas

1.Izmēģinājumi

“Izmēģinājums” ES aviācijas drošības tiesību aktu nozīmē tiek veikts tad, ja dalībvalsts vienojas ar Komisiju, ka dalībvalsts, lai aizstātu kādu no atzītajiem drošības kontroles līdzekļiem, ierobežotā laikposmā izmantos īpašus līdzekļus vai metodi, kas nav atzīti tiesību aktos, ar nosacījumu, ka šāds izmēģinājums negatīvi neietekmē vispārējo drošības līmeni. Šis termins juridiskā nozīmē nav piemērojams tad, ja kāda dalībvalsts vai struktūra izvērtē jaunu drošības kontroles līdzekli, ko piemēro papildus vienam vai vairākiem tiesību aktos jau paredzētiem līdzekļiem.

Izmēģinājumi un novērtējumi 2016. gadā tika veikti Nīderlandē un Francijā. Tie attiecas uz jaunas paaudzes pārbaudes iekārtu izmantošanu rokas bagāžai – izmantojot šīs iekārtas, klēpjdatori pirms pārbaudes no rokas bagāžas nav jāizņem – un tāda kurpju analīzes aprīkojuma izmantošanu kopā ar arkveida metāla detektoriem un drošības skeneriem, ar kuru nosaka gan metālu, gan sprāgstvielas. Abi 2016. gada izmēģinājumi deva pozitīvus rezultātus, un to izvērtēšanas periodu beigas ir paredzētas 2017. gadā.

2.Pētījumi un ziņojumi

Komisija 2016. gada oktobrī saņēma pētījumu par šķidrumu pārbaudes optimizāciju lidostās, lai nākotnē nodrošinātu ierobežojumu atcelšanu. Sakarā ar 2006. gada transatlantiskā teroristu uzbrukuma plānu lidmašīnu uzspridzināšanai izmantot šķidrās sprāgstvielas desmit gadus lidostās visā pasaulē tiek īstenoti pastiprināti drošības pasākumi, tas ir radījis neērtības pasažieriem, kas vēlas ceļot ar ikdienas šķidrumiem, aerosoliem un geliem (LAG). Pētījumā ir analizēti pasažieru pārvadāto LAG daudzumi un tehnoloģiju un turpmākās attīstības ietekme uz lidostu pārbaudes spējām un tādējādi arī uz iespēju nākotnē pakāpeniski vai pilnībā atcelt šos ierobežojumus.

3.Jaunas iniciatīvas

Tika panākta lielāka virzība attiecībā uz ceļvedi aviācijas drošības tehnoloģiju attīstībā. Ceļvedī ir noteiktas dažādas darbības, kas attiecas uz visiem drošības tehnoloģiju un metožu aspektiem, un tas ir atsauce visām aviācijas drošības pētniecībā iesaistītajām Eiropas ieinteresētajām personām.

Kravu jautājumā Komisija turpināja cieši sadarboties ar dalībvalstīm, lai vienotos par kravas informācijas, kuru sniedz pirms iekraušanas (PLACI), analīzes režīma īstenošanu. Šajā sakarībā turpinājās sadarbība ar muitas kopienu saistībā ar notiekošo starptautisko darbu iepriekš sniegtās kravas informācijas jautājumu ICAO/PMO kopīgajā darba grupā, kurā Komisija aktīvi piedalās ar MOVE ĢD un TAXUD ĢD. Šo darbību mērķis ir kopā ar valstīm un ieinteresētajām personām izstrādāt kopīgus, saskaņotus principus, iespējamus standartus un ieteicamo praksi, kas jāpieņem un jāīsteno, ja valsts vai reģions nolemj piemērot šādu koncepciju vienam vai visiem uzņēmējdarbības modeļiem gaisa kravas un pasta sūtījumu jomā.

Stabilas un drošas ienākošo kravu un pasta sūtījumu piegādes ķēdes izveidē un uzturēšanā būtiska nozīme ir ES aviācijas drošības vērtētājiem. Saistībā ar politiku par ciešu sadarbību ar ieinteresētajām personām Komisija 2016. gada 17. un 18. oktobrī organizēja ES aviācijas drošības vērtētāju darbsemināru, kurā atjaunināja dalībnieku zināšanas par gaisa kravas drošības politikas attīstību un veicināja paraugprakses apmaiņu nolūkā standartizēt metodes un uzlabot vērtēšanas procesa lietderību un efektivitāti.

Pēc 2016. gada uzbrukumiem transporta drošības jomas galvenā uzmanība tika pievērsta sabiedriskā transporta telpu, piemēram, lidostu publiski pieejamo vietu, aizsardzībai; tāpēc Komisija 2016. gada 7. un 8. novembrī šā jautājuma risināšanai organizēja darbsemināru, kurā ņēma vērā dalībvalstu secinājumus pēc uzbrukuma Briseles lidostai, uzsverot, ka šādām publiski pieejamām vietām vajadzētu palikt publiski pieejamām un ka pasākumi būtu jāveic, pamatojoties uz vietējā riska novērtējumu un panākot līdzsvaru starp drošības vajadzībām, darbībām un pasažieru ērtībām. Tā kā bieži vien šo teritoriju drošība ir dažādu iestāžu un ieinteresēto personu kompetencē, mērķis bija veicināt informācijas apmaiņu starp transporta un iekšlietu ministriju pārstāvjiem, policiju un citām ieinteresētajām personām, piemēram, lidostām, ekspluatantiem un pasažieru asociācijām. Kļuva skaidrs, ka šim jautājumam nav vienota risinājuma, ko var vienādi piemērot visās lidostās; dalībnieki uzsvēra vietējā riska novērtējuma svarīgumu un to, ka svarīgi ir katrā atsevišķā gadījumā atklātās vājās vietas novērst ar tehnoloģiju, procedūras un metodisku risinājumu īpašu kombināciju. Gada beigās Komisija uzsāka pētījumu, kura mērķis ir apkopot Eiropas lidostu paraugpraksi un, ciktāl iespējams, novērtēt tās izmaksu un ieguvumu aspektus.