Saturs

I............ Konteksts. 2

II........... Rīcības nepieciešamība. 2

1........... Kāda ir problēmas būtība?. 2

2........... Ko iecerēts sasniegt ar šo iniciatīvu?. 3

3........... Kāda ir pievienotā vērtība pasākumiem ES līmenī?. 3

III......... Risinājumi 3

1........... Kādi leģislatīvi un neleģislatīvi varianti tika izskatīti? Vai kādam variantam dodama priekšroka? Kāpēc?. 3

2........... Kādu variantu kurš atbalsta?. 4

IV.......... Variantu ietekme. 4

1........... Galvenie varianti — kādi ir ieguvumi?. 4

2........... Kādas ir galveno variantu izmaksas?. 5

3........... Kā tas skars uzņēmumus, MVU un mikrouzņēmumus?. 5

4........... Vai būs būtiska ietekme uz valstu budžetu un pārvaldi?. 5

5........... Vai būs kāda cita būtiska ietekme?. 5

V........... Variantu salīdzinājums. 6

VI.......... Turpmākie pasākumi 7

I. Konteksts

Pēdējā desmitgadē ASV novērota ļoti strauja netradicionālo gāzes un naftas resursu apgūšana. Jēdziens "netradicionāls" pirmām kārtām apzīmē ģeoloģisko iegulu vai iežu formāciju īpašības, kas atšķiras no tradicionālajām iegulām. Šīs netradicionālās formācijas bieži vien stiepjas ļoti lielās platībās, un tās raksturo mazs enerģijas saturs samērā ar iežu tilpumu un zema vai ļoti zema caurlaidība. Galvenie netradicionālā fosilā kurināmā veidi ir šādi: blīvo iežu gāze, slānekļa gāze, ogļu slāņa metāns, metāna hidrāti, blīvo iežu nafta, slānekļa nafta, degslāneklis un naftas smiltis. Ir pamats uzskatīt, ka no netradicionālajiem ogļūdeņražiem lielākais apguves potenciāls Eiropā ir slānekļa gāzei, un dažās dalībvalstīs jau ir uzsākta izpēte.

Pateicoties slānekļa gāzes ieguves pieaugumam ASV, gāzes cenas ASV ir kritušās, un tam bijusi pozitīva ekonomiska ietekme uz ASV tautsaimniecību. Šīs izmaiņas ASV ekonomikā ietekmējušas arī starptautiskos enerģijas tirgus. Piemēram, pasaulē ir palielinājies sašķidrinātās dabasgāzes (SDG) piedāvājums, kas netieši ietekmē gāzes cenas ES[1], un ir palielinājies ogļu eksports ES.

Eiropas Savienībā pēdējos trīs gados vairākas dalībvalstis patlaban piešķir vai jau ir piešķīrušas koncesijas un/vai meklēšanas/izpētes licences: Apvienotā Karaliste, Dānija, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija[2]. Tomēr ne visi, kas saņēmuši licenci, ir uzsākuši konkrētus meklēšanas vai izpētes darbus. Pašlaik šādi darbi (meklēšanas vai izpētes stadijā) notiek vai ir notikuši Apvienotajā Karalistē, Dānijā, Polijā, Rumānijā, Vācijā un Zviedrijā. Pagaidām Eiropā vēl nenotiek slānekļa gāzes ieguve komerciālos apmēros, lai gan ir veikti daži ieguves izmēģinājumi, piemēram, Polijā. Atsevišķās dalībvalstīs (piem., Polijā, Apvienotajā Karalistē) komerciāla ieguve varētu sākties 2015.­-17. gadā.

II. Rīcības nepieciešamība

1. Kāda ir problēmas būtība?

Daudzu ar slānekļa gāzes resursu apguvi saistīto vides ietekmējumu un apdraudējumu iemesls ir paņēmieni, ko izmanto lielpatēriņa hidropārraušanā kombinācijā ar virzienurbšanu iežu formācijās. Pašlaik ES ir maza pieredze ar šo paņēmienu izmantošanu. Pašreizējie tiesību akti Eiropā nav piemēroti, lai cīnītos ar attiecīgajiem vides ietekmējumiem un apdraudējumiem (piem., virszemes un pazemes ūdeņu piesārņojums, emisijas gaisā, tostarp siltumnīcefekta gāzu emisijas). Tiesiskā skaidrība un regulējuma paredzamība ir izšķirīgi faktori, lai būtu iespējamas investīcijas šajā sektorā un lai pārliecinātu sabiedrību, ka šādu darbību izraisītie ietekmējumi un riski tiek novērsti vai, ja tas nav iespējams, vismaz tiek mazināti vai pienācīgi kontrolēti. Ja problēmas netiks risinātas, tās tikai pieņemsies spēkā. Visvairāk tas skar uzņēmumus, kas vēlas investēt slānekļa gāzes izpētē un ieguvē; ūdenssaimniecības nozari, kas vēlas garantijas, ka tiks pasargāta ūdens kvalitāte; atbildīgās iestādes dalībvalstīs un ES iedzīvotājus.

Vairums speciālistu uzskata, ka nozīmīgākie slānekļa gāzes projektu izraisītie vides ietekmējumi un apdraudējumi ir saistīti ar ūdens izmantošanu un piesārņošanu, emisijām gaisā (ieskaitot gaistošos organiskos savienojumus un metānu, kas ir ļoti spēcīga siltumnīcefekta gāze) un ietekmi uz vietējiem iedzīvotājiem (piem., zemes izmantojums, bioloģiskā daudzveidība, troksnis, satiksme).

Konstatēts, ka šādu ietekmējumu un apdraudējumu galvenie cēloņi ir šādi:

- darbības ļoti plašās teritorijās;

- ģeoloģiskie apstākļi (dziļi pazemes ūdeņu horizonti, pamesti urbumi un iespējami defekti, pa kuriem var izplatīties piesārņojums vai kas var izraisīt antropogēnu seismisko aktivitāti);

- vairāku urbumu kumulatīvais iespaids;

- bīstamu ķīmisku vielu izmantošana;

- ūdens izmantošana lielos daudzumos, turklāt daļa ūdens nav atgūstama;

- atkritumu apjoms un īpašības;

- gāzu novadīšana atmosfērā un sadedzināšana lāpā, kad urbums pabeigts.

2. Ko iecerēts sasniegt ar šo iniciatīvu?

Vispārīgais mērķis ir nodrošināt, ka netradicionālā fosilā kurināmā (proti, slānekļa gāzes) apgūšana notiek, ievērojot pienācīgus klimata un vides aizsardzības pasākumus, un ka atbildīgajām iestādēm, iedzīvotājiem un uzņēmumiem ir maksimāla tiesiskā skaidrība un noteiktība; tas sekmēs sektora attīstību. Pirmais konkrētais mērķis ir nodrošināt, ka vides ietekmējumi un apdraudējumi, kuru cēlonis ir izpētes un ieguves paņēmieni, tiek pienācīgi apzināti un kontrolēti attiecībā gan uz atsevišķiem projektiem, gan nozares attīstību kopumā. Otrais konkrētais mērķis ir precizēt ES tiesisko regulējumu, lai investīcijas slānekļa gāzes resursu apgūšanā visā ES var notikt paredzamos apstākļos.

3. Kāda ir pievienotā vērtība pasākumiem ES līmenī?

Ģeoloģiskie pētījumi liecina, ka vairākas slānekļa gāzes iegulas šķērso dalībvalstu robežas. Bez tam vides ietekmējumus un apdraudējumus valstu robežas neaptur: ietekme vienā valstī var izraisīt vai palielināt piesārņojuma problēmas citās. Tas jo īpaši attiecas uz virszemes un pazemes ūdeņiem, gaisa kvalitāti un siltumnīcefekta gāzu emisijām. Tāpēc pasākumiem ES līmenī ir pietiekams pamats. Bez tam gan Eiropas Parlaments, gan Reģionu komiteja, gan vairums sabiedriskās apspriešanas respondentu, gan vairākas dalībvalstis ir aicinājušas rīkoties ES līmenī.

III. Risinājumi

1. Kādi leģislatīvi un neleģislatīvi varianti tika izskatīti? Vai kādam variantam dodama priekšroka? Kāpēc?

Tika sīki analizēts gan atsauces scenārijs, gan vēl četri varianti.

A variants — ieteikums dalībvalstīm par to, kā risināt vides aspektus saistībā ar slānekļa gāzes izpēti un ieguvi. Tiek sniegtas norādes arī par vides tiesību aktu (piem., par ūdeņiem un atkritumiem) interpretāciju. Sektora dalībnieki tiek aicināti uzņemties brīvprātīgas saistības.

B variants — grozījumi dažos pašreizējos ES vides tiesību aktos, lai konkretizētu, kādi noteikumi sektoram piemērojami (kombinācijā ar A varianta elementiem).

C variants — pamatdirektīva, kurā noteikti visaptverošie mērķi (tostarp informācijas atklāšana par izmantotajām ķīmiskajām vielām un kumulatīvo ietekmju risināšana), kombinācijā ar spēkā esošo vides tiesību aktu grozīšanu kā B variantā;

D variants —direktīva, kurā noteiktas konkrētas prasības, kas aptver visas apzinātās problēmas.

Priekšroku nevar dot nevienam atsevišķam variantam, jo visiem piemīt gan priekšrocības, gan trūkumi: ietekmes novērtējuma mērķis ir sniegt faktu materiālu, uz kura pamata var pieņemt politisku lēmumu.

2. Kādu variantu kurš atbalsta?

Eirobarometra apsekojumi liecina, ka vairums ES iedzīvotāju dod priekšroku saskaņotai un konsekventai pieejai ES līmenī. Sabiedriskajā apspriešanā paustais individuālo respondentu viedoklis dalās, ja vērtē nesvērtas atbildes. Tomēr, kad atbildes tiek izsvērtas pēc valstīm (vairāk nekā 90 % no individuālajām atbildēm nāca no piecām valstīm), ievērojams vairākums atbalsta visaptverošu satvaru ES līmenī. Vides NVO dod priekšroku regulatīvai pieejai, ar ko nostiprinātu vides aizsardzību. Naftas un gāzes nozare dod priekšroku ieteikuma rakstura pasākumiem, lai gan neizslēdz iespēju, ka pašreizējos ES tiesību aktos varētu izdarīt grozījumus. Atsevišķi uzņēmumi ārpus naftas un gāzes sektora, kā arī pakalpojumu uzņēmumi ieinteresēti vispārīgos un konkrētos ES tiesību aktos. Neoficiāla informācija liecina, ka viena dalībvalsts vēlētos, lai jomu reglamentē tikai nacionālie noteikumi, turpretī vairākas citas dalībvalstis uzskata, ka nepieciešama rīcība ES līmenī — vai nu norādes, vai grozījumi pašreizējos ES tiesību aktos, vai specifisks regulējums. Eiropas Parlaments aicināja ieviest "saskaņotus noteikumus veselības un dabas aizsardzības jomā" un uzsvēra, ka jāievēro "visaugstākie drošības un vides standarti". Reģionu komiteja uzsvēra, ka "vajadzīgs skaidrs un juridiski saistošs ES regulējums, ieteicams, direktīva."

IV. Variantu ietekme

1. Galvenie varianti — kādi ir ieguvumi?

Visu variantu (no A līdz D) mērķis ir novērst slānekļa gāzes operāciju izraisītos vides ietekmējumus un apdraudējumus (lai gan dažādā mērā), nodrošināt tiesisko noteiktību un skaidrību un kliedēt sabiedrības bažas; tas arī ir galvenais ieguvums no šīs iniciatīvas. Šajā iniciatīvā aplūkota gan tieša (emisijas gaisā), gan netieša ietekme uz veselību (iespējamais ūdens piesārņojums ar ķīmiskām vielām, no kurām dažas ir kancerogēnas). Pašreizējā situācijā (atsauces scenārijs) nav iespējams efektīvi novērst vides apdraudējumus un ietekmējumus, nodrošināt tiesisko skaidrību/noteiktību un kliedēt sabiedrības bažas. B, C un D variants ir viens par otru efektīvāks, lai novērstu apzinātos ietekmējumus un riskus, investoriem nodrošinātu skaidrāku un paredzamāku tiesisko regulējumu un izgaisinātu sabiedrības bažas. A variants, kam nav juridiski saistoša rakstura, ir visneefektīvākais no aplūkotajiem politikas variantiem. Ja tiktu precizētas juridiskās prasības, kas attiecas uz slānekļa gāzes operācijām, veidotos drošāka investīciju vide, kas savukārt pavērtu iespējas apgūt slānekļa gāzes resursus. Regulatīva pieeja (B, C un D variants) pavērtu ceļu slānekļa gāzes ieguvei ES; rezultātā nedaudz samazinātos gāzes cenas vai vismaz izdotos izvairīties no to pieauguma, un tas nāktu par labu ES tautsaimniecībai īstermiņā un vidējā termiņā. Tomēr, tā kā nav skaidrības par slānekļa gāzes krājumiem Eiropā un gāzes cenas nosaka daudzi mainīgi faktori, nav skaidrības par galīgo ietekmi. Bez tam saglabātos ASV konkurences priekšrocības, ko dod zemākas gāzes cenas. Slānekļa gāzes resursu apgūšana ES labākajā gadījumā aizstātu tradicionālās gāzes rūkošās ieguves jaudas. ES pašreizējā atkarība no gāzes importa nemazinātos, tomēr varētu nostiprināties ES pozīcijas sarunās ar ārējiem energopiegādātājiem.

2. Kādas ir galveno variantu izmaksas?

Lēš, ka slānekļa gāzes sektora uzņēmumiem izmaksas gadā par B, C un D varianta prasību izpildi būtu 1,4-1,6 % no prognozētajiem gada ieņēmumiem; D variants (pats dārgākais) palielinātu darbības absolūtās izmaksas par aptuveni 8 %. Tas, kādas izmaksas operatoriem radīs A variants, atkarīgs no tā, vai tie īsteno brīvprātīgos pasākumus.

3. Kā tas skars uzņēmumus, MVU un mikrouzņēmumus?

Tā kā slānekļa gāzes izpēte un ieguve prasa lielas investīcijas, operatori parasti ir lieli uzņēmumi. Sagaidāms, ka ietekme uz MVU un mikrouzņēmumiem būs tikai netieša un izpaudīsies kā saistītās saimnieciskās darbības (piem, iekārtas, ēdināšana, transports) pieaugums vai enerģijas cenu izmaiņas, ja ES slānekļa gāzes ieguve tās ietekmēs. Tomēr, tā kā nav skaidrības par slānekļa gāzes krājumiem Eiropā un gāzes cenas nosaka daudzi mainīgi faktori, nav skaidrības par galīgo ietekmi.

4. Vai būs būtiska ietekme uz valstu budžetu un pārvaldi?

Ar B, C vai D variantu tiktu dažādā mērā mainīti pašreizējie vides tiesību akti; ar variantu A tie nemainītos. Valsts pārvaldei tam būs jāpielāgojas. Daži izmaiņu elementi, piemēram, integrēts satvars vai prasības, ko paredz C un D variants, varētu samazināt administratīvo slogu salīdzinājumā ar pašreizējo situāciju. Nekāds cits nozīmīgs iespaids no šīs iniciatīvas uz publiskā sektora iestādēm nav sagaidāms.

5. Vai būs kāda cita būtiska ietekme?

Ja tiks izvēlēts variants, kas paver iespējas slānekļa gāzes ieguvei ES lielos apjomos, tas varētu ietekmēt konkurētspēju, īpaši energoietilpīgo nozaru konkurētspēju, kurās kā izejvielu izmanto gāzi vai iespējamos blakusproduktus. Tādā gadījumā tas varētu ietekmēs gāzes cenas ES un, iespējams, daļēji mazināt gāzes cenas atšķirības ar ASV. Tomēr tas nav skaidri zināms, jo gāzes cenas nosaka daudzi mainīgi faktori. Paredzams, ka 2035. gadā pat labākajā gadījumā gāzes cena ES būs divreiz augstāka nekā ASV.

Ekonomiskā ietekme dalībvalstīs un reģionos būs atkarīga no vairākiem faktoriem, piemēram, šādiem: izredzes apgūt slānekļa gāzes resursu; pašreizējā energoavotu struktūra un atkarība no importa; gāzes infrastruktūras attīstības pakāpe; tautsaimniecības energoefektivitātes līmenis; administratīvā situācija.

V. Variantu salīdzinājums

Variants || Efektivitāte || Ekonomiskās izmaksas EUR (aptuvenas aplēses) || Ekonomiskie ieguvumi || Efektivitāte (efektivitāte / izmaksas) || Sociālā ietekme || Īstenošanas savlaicīgums || Īstenošanas vienkāršība || Saderība ar attiecīgajiem ES mērķiem || Kopējais rezultāts

Vides ietekmējumu un apdraudējumu samazināšana || Tiesiskā skaidrība/ noteiktība || Sabiedrības bažu kliedēšana

Atsauces scenārijs || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0

A || + || + || + || 0 līdz 595 000 || + || + || 0 || ++++ || n/a || + || +

B || +++ || ++/+++ || +++ || 595 000 || ++ || ++ || + || +/++ || ++ || ++ || ++

C || ++++ || ++++ || ++++ || 595 000 to 643 000 || ++ || +++ || + || ++ || +++ || +++ || +++

DD D || +++++ || +++++ || +++++ || 643 000 || ++ || ++++ || + || +++ || ++++ || ++++ || +++/++++

VI. Turpmākie pasākumi

Pienācīgu laiku pēc tam, kad būs ieviests vēlamais variants, Komisija ziņos par iniciatīvas īstenošanu un lietderību. Tas, pēc cik ilga laika jāsagatavo ziņojums, būs atkarīgs no izvēlētā varianta: ja izvēlēts leģislatīvs variants, šis periods būs ilgāks (lai pietiktu laika transponēšanai), ja neleģislatīvs — īsāks. Ieteicams vākt datus par vairākiem rādītājiem, lai nodrošinātu iniciatīvas īstenošanas pārraudzību.

[1] JRC IET ziņojums ‘Unconventional Gas: Potential Energy Market Impacts in the EU’, 2012. g. sept.

[2] Bulgārijas un Francijas piešķirtās licences vēlāk tika atsauktas ar normatīvajiem aktiem, ar kuriem aizliedz hidropārrāvumu metodes izmantošanu.