Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko pielāgo korekcijas koeficientus Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un pensijām /* COM/2012/0234 final - 2012/0118 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS · Priekšlikuma pamatojums un mērķi Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 4. panta 1. punktu starpposma korekcija algām un pensijām atbilstoši Civildienesta noteikumu 65. panta 2. punktam tiek veikta, pamatojoties uz Eurostat sniegto informāciju, ja periodā no jūnija līdz decembrim ir būtiski mainījusies dzīves dārdzība, un ņemot vērā pirktspējas izmaiņu prognozi tekošā gada pārskata perioda laikā. Komisija nosūta priekšlikumus Padomei ne vēlāk kā aprīļa otrajā pusē. · Vispārīgais konteksts Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 6. panta 1. punktu starpposma korekciju veic visām vietām (ieskaitot Briseli), ja Briselē tiek sasniegta vai pārsniegta jutīguma robeža. Ja Briselē jutīguma robeža netiek sasniegta, koriģē tikai to vietu starpposma korekcijas koeficientus, kur jutīguma robeža ir pārsniegta. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 7. pantu starpposma korekcijas lielums ir Briseles starptautiskais indekss, ko vajadzības gadījumā reizina ar pusi no prognozētā specifiskā rādītāja, ja tas ir negatīvs. Ar specifisko rādītāju mēra dalībvalstu centrālajā pārvaldē strādājošo valsts civildienesta ierēdņu reālā neto atalgojuma izmaiņas, neskaitot inflāciju. Eurostat ir aprēķinājis šo rādītāju, pamatojoties uz informāciju, ko sniegušas Civildienesta noteikumu XI pielikuma 1. panta 4. punktā minētās astoņas dalībvalstis. Ar Briseles starptautisko indeksu mēra Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku dzīves dārdzības līmeņa izmaiņas Briselē. Eurostat ir noteicis šo indeksu, balstoties uz Beļģijas iestāžu sniegto informāciju. Korekcijas koeficienti ir attiecība starp attiecīgo ekonomisko paritāti un Civildienesta noteikumu 63. pantā noteikto maiņas kursu, ko reizina ar korekcijas vērtību, ja korekcijas robeža Briselē netiek sasniegta. Atalgojuma pirktspējas paritāte nosaka atalgojuma pirktspējas attiecību starp atsauces pilsētu Briseli un citām darba vietām. Eurostat ir aprēķinājis šo paritāti saskaņā ar dalībvalstu statistikas iestāžu datiem. Pensiju pirktspējas paritāte nosaka pensiju pirktspējas attiecību starp atsauces valsti Beļģiju un citām dzīvesvietām. Eurostat ir aprēķinājis šo paritāti saskaņā ar dalībvalstu statistikas iestāžu datiem. · Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Šis priekšlikums papildina priekšlikumu, ko iesniedz katru gadu, lai pielāgotu algas un pensijas. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI · Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Priekšlikuma elementi ir saskaņoti ar personāla pārstāvjiem atbilstīgi spēkā esošajām procedūrām. Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Priekšlikumā ņemti vērā to personu atzinumi, ar kurām notikusi apspriešanās. · Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. · Ietekmes novērtējums – Priekšlikumā paredzēts pielāgot algas un pensijas saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem. – Spēkā esošie tiesību akti nepieļauj alternatīvu iespēju. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI · Ierosināto pasākumu kopsavilkums Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 4. pantu ierosinātā pasākuma mērķis ir algu un pensiju pielāgošana vietās, kurās ir būtiski mainījusies dzīves dārdzība. Dzīves dārdzības izmaiņas Briselē, ko aprēķina, izmantojot Briseles starptautisko indeksu periodam no iepriekšējā gada jūnija līdz decembrim, ir 1,1 %. Dzīves dārdzības attīstību atsauces periodā ārpus Beļģijas un Luksemburgas mēra ar netiešiem indeksiem, ko aprēķina Eurostat. Šos indeksus aprēķina, reizinot Briseles starptautisko indeksu ar pirktspējas paritātes izmaiņām. Jutīguma robeža būtiskām dzīves dārdzības izmaiņām ir procentu likme, kas ir 7 % divpadsmit mēnešu periodam (3,5 % sešu mēnešu periodam). Netiešais indekss, ko piemēro atalgojumam, ir pārsniedzis jutīguma robežu Igaunijā (4,1 %). Netiešais indekss, ko piemēro pensijām, nav sasniedzis jutīguma robežu nevienā valstī. Starpposma korekcijas lielums ir Briseles starptautiskais indekss, kas vajadzības gadījumā pareizināts ar pusi no prognozētā specifiskā rādītāja, ja tas ir negatīvs. Prognozētais specifiskais rādītājs ir -1,6 %, un tādējādi starpposma korekcija ir 0,3 %. Korekcijas koeficienti ir attiecība starp attiecīgo ekonomisko paritāti un maiņas kursu, ko reizina ar starpposma korekciju, ja korekcijas jutīguma robeža Briselē netiek sasniegta. Jaunie korekcijas koeficenti stājas spēkā 1. janvārī. Taču valstīs vai vietās, kur netiešais indekss ir lielāks par 6,3 %, tie stājas spēkā 16. novembrī. Valstīs vai vietās, kur netiešais indekss ir lielāks nekā 12,6 %, tie stājas spēkā 1. novembrī. Tallinai piemērojamais korekcijas koeficients, kas aprēķināts 2011. gada decembrim (pamatojoties uz darbinieku pirktspējas paritāti 2011. gada decembrī) ir 77,6. Tādējādi (ņemot vērā starpposma korekcijas summu) korekcijas koeficients, ko piemēro Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam Igaunijā, no 2012. gada 1. janvāra ir 77,8. Korekcijas koeficentus, ko piemēro pensijām un algas daļas pārvedumiem, nemaina. · Juridiskais pamats Juridiskais pamats ir Civildienesta noteikumi un jo īpaši to XI pielikums. · Subsidiaritātes princips Priekšlikums attiecas uz jomu, kas ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tādējādi subsidiaritātes principu nepiemēro. · Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam turpmāk minēto iemeslu dēļ. – Civildienesta noteikumu XI pielikumā ir paredzēta Padomes regula. – Finansiālais slogs izriet tieši no Civildienesta noteikumos paredzētās algu un pensiju pielāgošanas korekcijas metodes piemērošanas. · Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Citi instrumenti būtu neatbilstīgi šāda iemesla dēļ: – Civildienesta noteikumu XI pielikumā ir paredzēta Padomes regula. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Korekcijas koeficentu, ko piemēro Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un pensijām, pielāgošanas ietekme uz administratīvajiem izdevumiem ir plašāk izklāstīta pievienotajā finanšu pārskatā. Kaut arī ar starpposma korekciju ņem vērā dzīves dārdzības pieaugumu, kas skar ES darbiniekus Igaunijā, šīs korekcijas rezultāts ir mazāki izdevumi. Tas ir tāpēc, ka Padome 2011. gada decembrī nepieņēma Komisijas priekšlikumu par ikgadējo korekciju[1]. Ikgadējā korekcija par 2011. gadu būtu samazinājusi Igaunijai piemērojamā korekcijas koeficienta vērtību no 78,5 līdz 75,4. Tomēr, tā kā ikgadējā korekcija netika pieņemta, spēkā palika agrākā vērtība, t. i., 78,5. Jaunais Eurostat veiktais starpposma korekcijas aprēķins liecina, ka dzīves dārdzība Igaunijā palielinājās no 75,4 līdz 77,8. Tā kā šī jaunā starpposma korekcijas vērtība ir zemāka nekā pašlaik spēkā esošā vērtība, starpposma korekcijas rezultāts ir mazāki izdevumi. 2012/0118 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko pielāgo korekcijas koeficientus Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un pensijām EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Protokolu par Eiropas Savienības privilēģijām un imunitāti un jo īpaši tā 12. pantu, ņemot vērā Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas noteikta ar Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68[2], un jo īpaši Civildienesta noteikumu 64. pantu, 65. panta 2. punktu un VII, XI un XIII pielikumu, kā arī Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 20. panta pirmo daļu, 64. un 92. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Laikposmā no 2011. gada jūnija līdz decembrim Igaunijā bija būtisks dzīves dārdzības pieaugums; tāpēc būtu jāpielāgo korekcijas koeficienti, ko piemēro Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants No 2012. gada 1. janvāra saskaņā ar Civildienesta noteikumu 64. pantu turpmāk minētajās valstīs un vietās nodarbinātu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam piemēro šādus korekcijas koeficientus: – Igaunija 77,8. 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs Pielikums TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. IEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Padomes regulai, ar ko pielāgo korekcijas koeficientus Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un pensijām. 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[3] Iespējams, attiecas uz visām jomām un darbībām. 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ý Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību (tas ir periodisks, ar kuru pielāgo spēkā esošu regulu). 1.4. Mērķi 1.4.1. Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. Korekcijas koeficienta, ko piemēro Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam Igaunijā, pielāgojums, kas tika veikts pēc tur konstatētajām būtiskām dzīves dārdzības izmaiņām, nozīmēs to, ka tiks saglabāta Civildienesta noteikumos paredzētā pirktspējas paritāte starp dažādām dienesta vietām. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Nodrošināt, ka būtisku dzīves dārdzības izmaiņu gadījumā korekcijas koeficienti, ko piemēro Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un pensijām, ir pielāgoti un, vajadzības gadījumā, piemēroti ar atpakaļejošu spēku. Nodrošināt, ka izmaiņas ES ierēdņu atalgojuma un pensiju pirktspējā seko izmaiņām dalībvalstu centrālajā pārvaldē strādājošo civildienesta ierēdņu pirktspējā, kā minēts Civildienesta noteikumu XI pielikumā. Nodrošināt, ka tiek saglabāta dažādās dienesta vietās strādājošo darbinieku pirktspējas paralelitāte. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme ý Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva – Īstenošana ar uzsākšanas periodu no 2012. gada 1. janvāra, – pēc kura turpinās normāla darbība. 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi[4] ý Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība: PMO. 2. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 2.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · Esošās budžeta izdevumu pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs [Izdevumu kategorija……………...……….] || Dif./nedif. ([5]) || no EBTA[6] valstīm || no kandidātvalstīm[7] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē || XX.01.01.01. || Nedif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ 2.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 2.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Numurs || XX.01.01.01 un 11. nodaļa, 42. nodaļa ,,Izdevumi saistībā ar parlamentārajiem palīgiem” ĢD: Cilvēkresursi un drošība || || || N gads[8] || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skatīt 1.6. punktu) || KOPĀ Darbības apropriācijas || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1) || || || || || || || || Maksājumi || (2) || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1a) || || || || || || || || Maksājumi || (2a) || || || || || || || || Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[9] || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs || || (3) || || || || || || || || KOPĀ – Cilvēkresursu un drošības ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || || || || || || || || Maksājumi || =2+2a +3 || || || || || || || || KOPĀ – darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || || Maksājumi || (5) || || || || || || || || KOPĀ – Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || || || KOPĀ – Daudzgadu finanšu shēmas <….> IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || || || || || || || || Maksājumi || =5+ 6 || || || || || || || || Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas KOPĀ – darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || || Maksājumi || (5) || || || || || || || || KOPĀ – Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || || || KOPĀ – Daudzgadu finanšu shēmas 1.-4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 || || || || || || || || Maksājumi || =5+ 6 || || || || || || || || Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || „Administratīvie izdevumi” Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || || || 2012. gads || 2013. gads || 2014. gads || 2015. gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skatīt 1.6. punktu) || KOPĀ <…….> ĢD ||  Cilvēkresursi || || || || || || || ||  Citi administratīvie izdevumi || || || || || || || || KOPĀ <…….> ĢD || Apropriācijas || || || || || || || || KOPĀ – Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību kopsumma = maksājumu kopsumma) || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || Nav pieejams Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || || || 2012. gads || 2013. gads || 2014. gads || 2015. gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skatīt 1.6. punktu) || KOPĀ KOPĀ – Daudzgadu finanšu shēmas 1.-5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || Nav pieejams Maksājumi || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || Nav pieejams 2.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – ý Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju izmantošanu 2.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 2.2.3.1. Kopsavilkums – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo apropriāciju izmantošanu – ¨ Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || N gads[10] || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skatīt 1.6. punktu) || KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || || Cilvēkresursi || || || || || || || || Citi administratīvie izdevumi || || || || || || || || Starpsumma –Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || || Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[11] || || || || || || || || Cilvēkresursi || || || || || || || || Citi administratīvie izdevumi || || || || || || || || Starpsumma – Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || || || || || || || || KOPĀ || || || || || || || || 2.2.3.2. 2.2.3.3. Paredzamās cilvēkresursu vajadzības – ý Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu 2.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu – ý Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai 2.2.5. Trešo personu iemaksas – ý Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu 2.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem – ý Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus. [1] COM(2011) 820. [2] OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp. [3] ABM – budžeta vadība pa darbības jomām, ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [4] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [5] Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās apropriācijas. [6] EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [7] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [8] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu. [9] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [10] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu. [11] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.