Aplūkojot jautājumu par programmas piemērotību, novērtējumā uzmanība pievērsta to problēmu attīstībai, kuras risina programma, un par to, kā tā reaģēja uz šīm pārmaiņām, par darbību piemērotību un to pievienoto vērtību attiecībā uz galvenajām mērķu grupām.

Konkrētāk, programma līdzfinansēja drošāka interneta centrus visās ES dalībvalstīs, kā arī Islandē, Norvēģijā, Serbijā un Krievijā. Drošāka interneta centri veica darbības, lai palielinātu sabiedrības informētību; tie uzturēja palīdzības līnijas, kurās bērni un vecāki var saņemt atbalstu un padomus jautājumos, kas saistīti ar tiešsaisti. informācijas centri un palīdzības līnijas pieder pie INSAFE tīkla. Lielākajā daļā valstu drošāka interneta centros ir izveidotas arī tiešās līnijas, kuru galvenais uzdevums ir saņemt ziņas no iedzīvotājiem par CSAM, un, ja tas novērtēts kā nelegāls, paziņot tiesībaizsardzības iestādēm un interneta mitinātājiem par saturu, kas jādzēš. Tiešās līnijas koordinē INHOPE asociācija. Saistībā ar pasākumu, kas attiecas uz cīņu pret nelegālu saturu, programma līdzfinansē iniciatīvas, kuru mērķis ir palīdzēt tiesībaizsardzības iestādēm cīņā pret CSAM. Šīs darbības savukārt atbalstīja to, ka dalībvalstis izpilda savus pienākumus novērst bērnu seksuālu izmantošanu un dzēst CSAM saskaņā ar direktīvu par seksuālās vardarbības pret bērniem apkarošanu, kā arī saistības, ko tās uzņēmušās Pasaules aliansē pret bērnu seksuālu izmantošanu internetā.

Salīdzinājumā ar iepriekšējām drošāka interneta programmām programmas vispārējā piemērošanas joma tika paplašināta, to attiecinot arī uz jaunajām tiešsaistes tehnoloģijām, kā arī kaitīgu saskari un rīcību un zināšanu bāzes izveidošanu šajā jomā. Svarīgākais programmas īstenošanas mehānisms bija gada darba programmas, kurās katram gadam noteica prioritātes, pasākumus un finansēšanas instrumentus. To projektu līdzfinansēšana, kuri izraudzīti, pamatojoties uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, radīja plašu projektu diapazonu, kuru mērķis ir izveidot drošāku tiešsaistes vidi bērniem. Projekti tika papildināti ar nefinansētām darbībām, piemēram, atbalstu Drošāka interneta dienai, Drošāka interneta foruma organizēšanu, atbalstu nozares pašregulācijai un starptautisko sadarbību.

Ieinteresētās personas kopumā atzīst, ka Komisija ir nodrošinājusi efektīvu programmas pārvaldību. 77 projektiem, kas tika apspriesti programmas darbības periodā, vidējais laiks līdz līguma noslēgšanai bija 292 dienas, Programmas darbības, jo īpaši koncentrēšanos uz tīkla darbībām, lielākā daļa uzskatīja par “izdevīgām”, bet ir iespējams panākt lielāku konsolidāciju un sadarbību ES līmenī starp dienestiem un programmu atbalsta saņēmējiem. Konstatējumi par pienācīgu finansējumu sadalījās vienmērīgi starp tādiem, kas finansējumu uzskatīja par pietiekamu, un tādiem, kuri to uzskatīja par nepietiekamu; gandrīz visiem bija pieejams finansējums no citiem avotiem. Tomēr šie rezultāti var būt neobjektīvi atkarībā no tā, vai atbalsta saņēmējam ir bijusi piekļuve papildu finansējumam vai ne.

Finansētie projekti bieži guva labumu no sinerģijas ar citām iniciatīvām. To, ka drošāka interneta centri pastāv 27 dalībvalstīs, ieinteresētās personas uztver kā programmas galveno pievienoto vērtību, jo tas ļauj dalīties zināšanās un paraugpraksē. To apstiprina drošākas interneta politikas kartēšana, kurā secināts, ka lielākajā daļā ES valstu drošāka interneta centri ir atzīti par nozīmīgu platformu pasākumu un iniciatīvu īstenošanai un koordinēšanai .

Novērtējumā tika apstiprināts, ka projekti, kurus finansēja saskaņā ar programmu, ir palīdzējuši sasniegt programmas mērķus. Tas tika panākts, palielinot sabiedrības informētību par tiešsaistes tehnoloģiju drošāku izmantošanu, uzlabojot sadarbību starp ieinteresētajām personām, cīnoties pret kaitīgu rīcību tiešsaistē un informējot bērnus par drošību tiešsaistē un iesaistot tos. Tomēr tika paustas bažas, ka programmas efektivitāti un darbību nākotnē var apdraudēt noturīga ES finansējuma trūkums un nozares un valstu valdību nevēlēšanās iesaistīties.

Runājot par uzlabojumiem nākotnē, darbības, kam varēja pievērst lielāku uzmanību, ietver sociālo darbu un turpmākus pētījumus un projektus, kuru mērķis ir uzlabot bērnu digitālās prasmes. Visbeidzot, ieinteresētās personas uzskatīja, ka nozarei jāuzņemas lielāka loma, lai uzlabotu to darbību efektivitāti, kuras ir uzsākusi programma.

4.3.Ietekme un ilgtspēja

Konstatējumi, kas iegūti apsekojumos un intervijās ar projektu dalībniekiem un ieinteresētajām personām, ievērojot, ka tās var būt neobjektīvas, liecina, ka programmai ir vidēja vai liela ietekme galvenokārt nelegāla satura apkarošanā, digitālo prasmju uzlabošanā, kā arī sadarbības uzlabošanā un sinerģiju radīšanā.

Īpaši tika pieminēta izpratnes veicināšana apvienojumā ar izglītību, apmācību un saistītiem rīkiem un materiāliem, kurus izmanto bērni. Koordinācija, ko nodrošina INSAFE tīkls, šķiet, maksimāli palielina sinerģiju un ietekmi, piemēram, 2014. gadā tīkla kopīgajos pasākumos piedalījās vairāk nekā 22,5 miljoni cilvēku visā Eiropā (un ārpus tās).

Otrā joma, kurā bija spēcīga ietekme, bija cīņa pret nelegālu saturu, jo īpaši tiešo līniju darbs. Tas, ka tika izveidota CSAM paziņošanas un dzēšanas sistēma un uzlabota sadarbība starp tiešajām līnijām un tiesībaizsardzības iestādēm, ļāva ātrāk dzēst CSAM. 2011. gadā 60 % no satura, par kuru saņemti ziņojumi, tika dzēsti apmēram 1 līdz 3 dienās, salīdzinot ar 90 % 2014. gadā. Turklāt programmas periodā tiešās līnijas saņēma arvien lielāku ziņojumu skaitu, kas ļāva palielināt INHOPE tīkla dzēsto vietņu skaitu.

Konstatējumi apliecina arī to, ka programma ir iedarbīga salīdzinājumā ar citām valsts un starptautiska mēroga darbībām. To apliecina atsauces uz pētījumu un programmas rezultātiem. Eiropas drošāka interneta darbības bieži tiek uzskatītas par paraugpraksi starptautiskā mērogā un ir pārņemtas Latīņamerikā, ASV un Āzijas un Klusā okeāna reģionā. Piemēram, Drošāka interneta diena, kuru iesāka programma, ir starptautisks gadskārtējs pasākums, kura mērķis ir palielināt informētību par bērnu drošību tiešsaistē. To katru gadu organizē vairāk nekā 100 valstīs, un to pazīst visā Eiropā, Ziemeļamerikā, Dienvidamerikā un Āzijas un Klusā okeāna reģionā.

Lielākā daļa ieinteresēto personu uzskatīja, ka projekta darbības nebūtu veiktas bez ES finansējuma, un pauda bažas, vai būs iespējams iegūt finansējumu no valstu valdībām vai nozares, un daudzi uzskata, ka tādēļ joprojām jāturpina Komisijas finansējums. Projekta atbalsta saņēmēji norādīja, ka projekti būtu jāturpina vidējā termiņā un ilgtermiņā un svarīga nozīme ir turpmāko darbību finansējumam no publiskajām iestādēm un nozares.

5.NOVĒRTĒJUMA SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Pamatojoties uz ārējo novērtējumu un paralēli notiekošo darbu, Komisija nonākusi pie šādiem secinājumiem, kas noderēs, apspriežot drošāka interneta politikas nākotni:

–novērtējums liecina, ka programma ir sekmīgi sasniegusi savus galvenos mērķus. Programmai bija liela nozīme risināmo problēmu un iesaistīto ieinteresēto personu ziņā, un tā reaģēja uz arī uz tehnoloģiju attīstību un problēmām;

–tā ir pierādījusi, ka ES iejaukšanās ir gan nepieciešama, gan efektīva rezultātu sasniegšanai. Eiropas dimensija un darbību saskaņotība, drošāka interneta centri visās dalībvalstīs un cieša sadarbība starp dažādām ieinteresētajām personām ir veicinājusi programmas sekmīgu īstenošanu un sadarbību ES līmenī, starp dienestiem un starp atbalsta saņēmējiem;

–atzīts, ka programma ir efektīvi īstenota, lai gan dažas procedūras tika atzītas par tādām, kuras ir iespējams vienkāršot;

–programmai ir vidēja vai liela ietekme, galvenokārt palielinot informētību, ņemot vērā uzsvaru uz tīklu un sinerģiju veidošanu, un cīņu pret nelegālu saturu. Labi funkcionējošas CSAM paziņošanas un dzēšanas sistēmas izveidošana, papildinot to ar nozares brīvprātīgi īstenojamiem pasākumiem, lai apkarotu CSAM izplatīšanu nozares infrastruktūrā, ir ievērojami saīsinājusi izdzēšanai vajadzīgo laiku.

–Komisijas vadošo lomu atzīst gan dalībvalstīs, gan starptautiskā līmenī, kur Eiropas drošāka interneta darbības bieži vien uzskata par paraugpraksi, un tās ir izplatījušās pasaulē, piemēram, Drošāka interneta dienas atzīmēšana.

5.1.Visefektīvāko darbību turpināšana

Lai sasniegtos rezultātus saglabātu un attīstītu tālāk, šādus darbību veidus, kas līdz šim izrādījušies visefektīvākie, var uzturēt arī turpmāk: