EIROPAS KOMISIJA Briselē,13.2.2018 COM(2018) 66 final/2 CORRIGENDUM

Corrects the date of the document on the cover page.

Concerns all languages. KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) starpposma novērtējumu {SWD(2018) 44 final/2}



Ievads Eiropas ilgtspējīga izaugsme un konkurētspēja ir atkarīga no tā, cik efektīvi ir savienojumi gan Eiropā, gan ar pārējo pasauli. Lai panāktu labi savienotas, savstarpēji izmantojamas un efektīvi pārvaldītas transporta, enerģētikas un digitālās infrastruktūras Eiropā, ir vajadzīgas spējas plānot un ieguldīt atbilstoši koordinētai ES mēroga ilgtermiņa pieejai. Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) ir kopīga, centralizēti pārvaldīta finansēšanas programma transporta un telekomunikāciju infrastruktūrām un energoinfrastruktūrām, un 2014.–2020. gadā tam ir pieejams budžets EUR 30,4 miljardu apmērā. Tas tika izveidots stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei “Eiropa 2020” ietvaros un saistībā ar ES mērķiem “20-20-20” enerģētikas un klimata politikas jomā. EISI saskaņā ar attiecīgajām nozaru pamatnostādnēm atbalsta Eiropas komunikāciju tīklu (TEN) veidošanu, lai uzlabotu kohēziju iekšējā tirgū un ES konkurētspēju pasaules tirgū. EISI vispārējais mērķis ir sekmēt tādu projektu īstenošanu, kas veicina TEN pabeigšanu. To atspoguļo prioritātes, kas noteiktas trīs minēto nozaru — transporta, enerģētikas un telekomunikāciju nozares — pamatnostādnēs. EISI cenšas novērst tirgus kļūdas, pievēršas projektiem, kam ir augsta Eiropas pievienotā vērtība, un palīdz piesaistīt papildu ieguldījumus no privātā sektora. Kā norādīts paziņojumā “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020” , Komisija uzskata, ka, “lai gan tirgus var un tam būtu jānodrošina lielākā daļa no nepieciešamajiem ieguldījumiem, ir nepieciešams risināt tirgus kļūdas — aizpildīt pastāvošus robus, novērst šķēršļus un nodrošināt pienācīgus pārrobežu savienojumus. Tomēr pieredze rāda, ka valstu budžetos nekad netiks piešķirta pietiekami augsta prioritāte daudzvalstu, pārrobežu ieguldījumiem, lai nodrošinātu vienoto tirgu ar nepieciešamo infrastruktūru. Šis ir vēl viens piemērs ES budžeta pievienotajai vērtībai. Tas var nodrošināt finansējumu Eiropas mēroga projektiem, kas savieno centru un perifēriju kopīgam labumam. Tāpēc Komisija ir nolēmusi ierosināt izveidot Eiropas savienošanas instrumentu, lai paātrinātu ES nepieciešamās infrastruktūras izveidi”. 2011. gadā, kad tika ierosināts EISI, tika lēsts, ka visās trīs nozarēs vajadzīgo ieguldījumu apjoms ir aptuveni EUR 970 miljardi. Bija paredzēts, ka lielāko daļu šo ieguldījumu nodrošinās privātais sektors, publiskais sektors, sniedzot atbalstu valsts līmenī, vai tie tiks veicināti ar regulatīviem pasākumiem. Tomēr ietekmes novērtējumā bija arī noteikts, ka “ir nepieciešams risināt tirgus kļūdas — aizpildīt pastāvošus robus, novērst šķēršļus un nodrošināt pienācīgus pārrobežu savienojumus”. EISI regulā ir prasīts, lai Komisija sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm un attiecīgajiem saņēmējiem līdz 2017. gada 31. decembrim iesniegtu Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par EISI starpposma novērtējumu. Novērtējumā tiek izvērtēta programmas darbība kopumā, ņemot vērā tās vispārējos un nozaru mērķus un salīdzinot ar panākumiem, kas gūti ar valstu vai ES līmeņa rīcību. Sīks novērtējums ir izklāstīts Komisijas dienestu darba dokumentā (SWD), kas pievienots šim paziņojumam. Saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm par labāku regulējumu novērtējums tika veikts atbilstoši pieciem kritērijiem: lietderīgums, efektivitāte, nozīmīgums, saskaņotība un ES pievienotā vērtība. Atbilstoši šiem kritērijiem sagatavotais izvērtējums ir sīki izklāstīts dienestu darba dokumentā, savukārt šajā paziņojumā ir minēti galvenie attiecīgā procesa laikā izdarītie konstatējumi. 1. Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments atbalsta projektus, kuros ES ir izšķirīga nozīme 1.1. Vienojošu infrastruktūru veidošana ES infrastruktūras politikai ir trīs galvenās daļas:

-infrastruktūras veidošanas kopīga plānošana ilgtermiņā gan ģeogrāfiskā tvēruma, gan tehnisko īpašību ziņā (katrā nozarē izmantojot atšķirīgu, tai piemērotu pieeju), -ieguldīšanas atvieglošanai paredzētu regulatīvu pasākumu kopums, -īpašs finansēšanas instruments — Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments. Ar EISI saistītā līdz šim gūtā pieredze liecina par spēcīgu, pozitīvu šo trīs daļu mijiedarbību. Plānošana ilgtermiņā nozīmē, ka dalībvalstīs var tikt sagatavota projektu plūsma, savukārt iespēja saņemt atbalstu ieguldījumiem, kas nepārprotami būtu nozīmīgi Eiropas mērogā, dod iespēju attīstīt vairāk integrētus tīklus. Piemēram, transporta nozarē iespēja atbalstīt svarīgus infrastruktūras pārrobežu posmus dod dalībvalstīm iespēju vieglāk izstrādāt savstarpēju koridora pieeju, kā rezultātā tiek saskaņota valstu posmu plānošana. Enerģētikas nozarē dinamiskais process, kura ietvaros ik pēc diviem gadiem ir jāizveido tādu kopīgu interešu projektu (KIP) saraksts, kas īstenojami prioritārajos koridoros un tematiskajās jomās, nodrošina gan plānošanu ilgtermiņā, gan pielāgošanos nākotnes vajadzībām. Telekomunikāciju nozarē EISI telekomunikāciju pamatnostādnēs ir uzskaitīti moduļi un konkrētu nozaru digitālo pakalpojumu infrastruktūras (DPI), par kuriem var saņemt finansējumu. Trīsarpus gadus pēc EISI darbības sākuma var teikt, ka EISI līdzfinansē tādu veidu projektus, kas stingri atbilst ES vērienīgajam mērķim: i) palielināt savienojamību Eiropas mērogā trīs minētajās nozarēs un ii) novirzīt atbalstu uz Eiropas nozīmes sabiedriskajiem labumiem. EISI sniedz ieguldījumu Komisijas prioritātēs, kas attiecas uz darbvietām, izaugsmi un ieguldījumiem, iekšējo tirgu, Enerģētikas savienību, klimatu un digitālo vienoto tirgu, stiprinot ES konkurētspēju pasaulē. EISI arī nodrošina ievērojamu daļu ES finansējuma, ko piešķir transporta un enerģētikas nozares projektiem, kuri sniedz ievērojamu ieguldījumu Eiropas ekonomikas dekarbonizācijā, un tādējādi palīdz sasniegt ES mērķus, kas noteikti emisiju apjoma samazināšanas jomā saskaņā ar Parīzes klimata nolīgumu. Transporta nozarē prioritāte ir piešķirta projektiem, kuru mērķis ir izveidot vai uzlabot pārrobežu savienojumus, radīt savienojumus posmos, kuros to nav, un novērst problemātiskos posmus. Tādi var būt projekti, kas skar fiziskus tīkla posmus, vai ES mēroga programmas, kuru mērķis ir izveidot efektīvas, savstarpēji izmantojamas un drošākas satiksmes pārvaldības sistēmas dažādiem transporta veidiem. Transporta jomas EISI finansējuma mērķim, kurš attiecas uz pārrobežu transporta infrastruktūru, ir atvēlēti 86 % no finansējuma, kas pašlaik ir piešķirts transporta nozarei (EUR 18,35 miljardi). Piemēri: Fērmanas šaurums (multimodāls tunelis starp Dāniju un Vāciju), projekts “Rail Baltica”, kas uzlabo austrumu–rietumu savienojumus starp Poliju, Lietuvu, Latviju un Igauniju, un SESAR (Eiropas vienotās gaisa telpas ATM (gaisa satiksmes pārvaldības) pētniecība) izvēršana. Visbeidzot, EISI sniedz taustāmu ieguldījumu vērienīgā mērķa — izveidot vienotu Eiropas transporta telpu — sasniegšanā. Enerģētikas jomā EISI, stiprinot pārrobežu savienojumus, ir mazinājis šķēršļus, kas kavē labāk integrēta ES enerģijas tirgus izveidi. Konkrētie mērķi ir izbeigt energoizolāciju un novērst energonepietiekamību. Saskaņā ar šiem mērķiem enerģētikas jomas EISI atbalsta projektus, kam ir būtiskas papildu sekas. Tas ir sniedzis ieguldījumu apgādes drošības palielināšanā dalībvalstīs, kur šī problēma ir visneatliekamākā. Piemēri: Polijas–Lietuvas gāzes starpsavienojums — pirmais gāzes starpsavienojums starp Baltijas jūras austrumu reģionu un kontinentālo Eiropu — un “Balticconnector” — pirmais gāzes starpsavienojums starp Somiju un Igauniju. Ilgtspējas jautājumam pievērsās, sniedzot atbalstu novatoriskiem elektroenerģijas projektiem, līdzfinansējot svarīgus pētījumus un darbus: 600 km garu zemūdens savienojumu starp Īriju un Franciju, enerģijas akumulāciju ar saspiestu gaisu Ziemeļīrijā un viedo tīklu projektu starp Slovēniju un Horvātiju. Telekomunikāciju jomā prioritāte ir piešķirta Eiropas digitālo pakalpojumu izvēršanai ar gataviem tehniskiem un organizatoriskiem risinājumiem, kā norādīts telekomunikāciju pamatnostādnēs. Šie pakalpojumi attiecas uz ļoti dažādām jomām, sākot no elektroniskās identifikācijas, kas risina problēmu, kā pāri robežām atzīt valstī izdotus elektroniskos identifikācijas līdzekļus (e-identifikācija jeb e-ID), un tādējādi dod Eiropas iedzīvotājiem iespēju netraucēti saņemt sabiedriskos tiešsaistes pakalpojumus visā Eiropā, un beidzot ar sadarbspējīgiem veselības aprūpes pakalpojumiem, kas, dodot iespēju apmainīties ar veselības datiem pāri valstu robežām, ļauj vienkāršāk nodrošināt aprūpes nepārtrauktību un pacientu drošību iedzīvotājiem, kuri vēlas saņemt veselības aprūpi pāri robežām. Tā kā šie pārrobežu pakalpojumi ar digitālo iekļaušanu un savienojamību palīdz uzlabot Eiropas iedzīvotāju ikdienas dzīvi, tie ir būtiski digitālā vienotā tirgus izveidē. Tomēr novērtējumā tika konstatēts, ka telekomunikāciju pamatnostādnes ierobežo programmas iespējas pilnvērtīgi izmantot jaunākos tehnoloģiju sasniegumus un pievērsties jaunajām politikas programmas prioritātēm, kas radušās pēcāk. Platjoslas jomā, ņemot vērā resursu ierobežojumus, atbalsts līdz šim lielākoties sniegts i) tehniskās palīdzības pasākumiem, kas var palīdzēt realizēt projektus, kuriem ir sarežģīts ekonomiskais pamatojums, un ii) finanšu instrumentiem, kam ir ievērojams sviras potenciāls. 1.2. Uzsvars uz ES pievienoto vērtību Visās trīs nozarēs, uz kurām attiecas programma, ir vajadzīgi ļoti lieli ieguldījumi, lai sasniegtu savienojamības mērķus. Transporta nozarē Komisijas nesenās aplēses, kas apstiprinātas pamattīkla koridoru koordinatoru darba plānos, liecina, ka līdz 2030. gadam vien būs vajadzīgi EUR 750 miljardu lieli ieguldījumi Eiropas transporta tīkla (TEN-T) pamattīklā un aptuveni trīs reizes lielāka summa, ietverot visaptverošo tīklu un citus ieguldījumus transportā, digitalizācijā un uzturēšanā. Enerģētikas nozarē 2021.–2030. gadā projektiem, kas var tikt klasificēti kā KIP, būs vajadzīgi EUR 179 miljardus lieli ieguldījumi, un elektroenerģijas nozarei atvēlēti daudz lielāki ieguldījumi nekā citām nozarēm. Tiek lēsts, ka telekomunikāciju nozarē būs vajadzīgi aptuveni EUR 500 miljardu vērti ieguldījumi, lai līdz 2025. gadam sasniegtu stratēģiskos mērķus gigabitu savienojamības jomā, un tas ir par EUR 155 miljardiem vairāk, nekā sagaidāms, ņemot vērā pašreizējās ieguldījumu tendences. Taču šajās aplēsēs nav iekļauti papildu ieguldījumi, kas ir vajadzīgi, lai pabeigtu pārrobežu DPI izvēršanu. Papildus tam projekti, kuru mērķis ir sasniegt TEN politikas mērķus, turpina saskarties ar tirgus kļūdām. Piemēram, kļūdas var rasties, ja izmaksas rodas valsts/vietējā līmenī, bet labums tiek gūts Eiropas mērogā, vai ja tādu projektu izmaksas un ieguvumi, kuros iesaistītas vairākas dalībvalstis, starp šīm dalībvalstīm ir sadalīti nevienlīdzīgi. Tas ir raksturīgs pārrobežu projektiem un ES mēroga tehnoloģisko sistēmu izvēršanai, kur tirgus vai valsts budžets vien parasti nenodrošina pietiekamu finansējumu. Enerģētikas jomā pie šīs kategorijas pieder projekti, kam ir pozitīvas papildu sekas (piemēram, tie veicina reģionālo apgādes drošību vai nodrošina īpaši novatoriskus risinājumus), bet kam trūkst komerciālās dzīvotspējas.

EISI jau kopš tā darbības sākuma ir vērsts uz ES pievienotās vērtības nodrošināšanu savienojamības attīstīšanai transporta, enerģētikas un telekomunikāciju jomā, un tas šo vērtību rada, pievēršoties ne tikai konkrēta veida Eiropas nozīmes sabiedriskajiem labumiem, bet arī valsts, reģionāla vai vietēja līmeņa projektiem, kas netiktu īstenoti bez ES atbalsta. Konkrētāk, EISI var radīt ES pievienoto vērtību tāpēc, ka tas spēj: -virzīt publiskā un privātā sektora finansējumu uz ES politikas mērķiem, -dot iespēju veikt būtiskus ieguldījumus, kuru izmaksas sedz valsts/vietējā līmenī, bet ieguvumi ir jūtami Eiropas mērogā, -paātrināt pāreju uz digitālu un zema emisiju līmeņa sabiedrību. Transporta nozarē EISI ir nepārprotami radījis pievienoto vērtību, jo īpaši attiecībā uz TEN-T pamattīkla pabeigšanu līdz 2030. gadam un vērienīgo mērķi panākt zema emisiju līmeņa mobilitāti. Daži dzelzceļa un iekšējo ūdensceļu infrastruktūras projekti, kam ir vajadzīgi ilgtermiņa ieguldījumi (ar 30–50 gadu dzīves ciklu), nebūtu varējuši sākties bez Eiropas publiskā dotāciju finansējuma, kas tika darīts pieejams ar EISI starpniecību. Viens no šādiem projektiem ir Brennera klinšu tuneļa projekts, ar kuru tiks novērsts būtisks dzelzceļa problemātiskais posms Eiropas Savienībā posmā starp Austriju un Itāliju. EISI saistības nodrošina garantijas un dažkārt arī papildu finansējuma avotus, jo īpaši finansējumu no banku sektora un privātā sektora ieguldītājiem. Turklāt tādām Eiropas pamatprogrammām kā Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēma (ERTMS) bija nepieciešama valstu un ieinteresēto personu starpā saskaņota ieguldījumu īstenošana, lai sniegtu ieguvumus darbības rezultātu, savstarpējas izmantojamības un drošības ziņā. EISI atbalsts, kas izpaudās gan kā dotāciju finansējums, gan programmas atbalsta darbības, piemēram, dalībvalstu pārvaldes iestāžu spēju veidošana, radīja šādai saskaņošanai nepieciešamos apstākļus. Enerģētikas nozarē EISI ir svarīgs instruments, kas atbalsta starptautisko sadarbību un rada apjomradītus ietaupījumus. Tam ir arī liela nozīme pārrobežu energoinfrastruktūras atbalstīšanā, jo KIP ir jārada ieguvumi vismaz divām dalībvalstīm. EISI ir spēcīgs katalizators, kas rosina sapulcēties projektu veicinātājus, valstu regulatīvās iestādes un valdību pārstāvjus, lai risinātu problēmas, kuras liedz īstenot pārrobežu infrastruktūras projektus. Tā dotāciju komponentam ir izšķirīga nozīme valstu savstarpējās sadarbības veicināšanā; šī sadarbība ir nepieciešama, lai izstrādātu energotīklu starpsavienojumu KIP, un bez minētā atbalsta tā netiktu īstenota. Tas jo īpaši attiecas uz pārrobežu projektiem, ko īsteno valstīs ar mazāku iedzīvotāju skaitu vai kādā attālākā vietā, kur būtu ievērojami jāpaaugstina tarifi, lai apmierinātu vajadzību pēc ieguldījumiem. Polijas–Lietuvas gāzes starpsavienojums ir viens no nozīmīgākajiem tāda projekta piemēriem, kuru nebūtu bijis iespējams finansēt tikai ar valsts līdzekļiem. Telekomunikāciju nozarē EISI ir sekmējis dalībvalstu rīcības savstarpējo saskaņošanu standartu izstrādē un savstarpēji savienotu pārrobežu pakalpojumu sniegšanas iespēju nodrošināšanā. Lai gan dalībvalstis ir izstrādājušas risinājumus, kas sabiedriskos pakalpojumus dara pieejamus tiešsaistē, to sniegtos labumus var izmantot tikai attiecīgajā valstī. EISI ir ļoti palīdzējis no šiem risinājumiem iegūt labākus rezultātus, padarot tos savstarpēji izmantojamus iedzīvotāju, uzņēmumu un valsts pārvaldes iestāžu labā visā Eiropā. Turklāt dažos gadījumos, piemēram, sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskajā apmaiņā, kur dalībvalstīm ir tiesību aktos noteikts pienākums nodrošināt pārrobežu saziņu starp valstu sociālā nodrošinājuma iestādēm, EISI ir bijusi liela nozīme mobilo iedzīvotāju sociālā nodrošinājuma tiesību aizsardzības stiprināšanā un tādas palīdzības sniegšanā dalībvalstīm, kura nepieciešama, lai paātrinātu atbilstības panākšanu. Citās jomās, piemēram, kiberdrošības jomā, kur nav tiesību aktos noteikta pienākuma nodrošināt pārrobežu savstarpējo izmantojamību, EISI ir devis iespēju ieviest brīvprātīgu sadarbības platformu, kas, sniedzot ES mēroga atbildi uz draudiem, kuri skar vairāk nekā vienu valsti, palielina sagatavotību kiberuzbrukumiem un stiprina reakciju uz tiem. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām liecina, ka bez EISI dažu DPI izvēršana būtu ievērojami aizkavējusies vai pat pārtraukta. Papildus tam EISI finansējuma atbalstīti pamatrisinājumi (tā sauktie moduļi) rada apjomradītus ietaupījumus, jo tos atkārtoti plaši izmanto kompleksākos digitālajos pakalpojumos, tostarp tādos, kas neietilpst EISI darbības jomā, tādās jomās kā lauksaimniecība, vide un izglītība. Visbeidzot, ES līmeņa rīcība (tostarp sadarbība regulējuma jomā) dod iespēju EISI novērst informācijas un dalībvalstu savstarpējās sadarbības nepilnības, kas var kavēt šādus kompleksus, bet kritiski svarīgus projektus. 2. Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments sniedz Eiropas Savienības atbalstu efektīvi un konsekventi 2.1. Pēc iespējas efektīvāka dotāciju izmantošana EISI lielāko daļu finansējuma nodrošina dotāciju veidā (90 %). Šāda pieeja ir piemērota, jo lielais vairums EISI finansējuma attiecas uz projektiem, kas sniedz plašāka mēroga reģionālus un ES ieguvumus, bet kam nav pietiekama valsts vai tirgus finansējuma. Transporta nozarē tādi ir vairums no pārrobežu projektiem, kas attiecas uz Eiropas komunikāciju tīklu un horizontālajām prioritātēm, jo īpaši satiksmes pārvaldības sistēmām, piemēram, ERTMS dzelzceļam, SESAR aviācijai un intelektiskajām transporta sistēmām (ITS) autoceļiem, kā arī alternatīvajām degvielām. Tādi ir arī projekti, kuru sniegtos ieguvumus vēl nevar internalizēt. Šajā nozarē pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus ir vērojams ļoti augsts priekšlikumu pārmērības līmenis, kas liecina par ļoti augstu pieprasījumu pēc ES dotācijām, taču nozares vajadzību apmierināšanai nekad nav pieejams pietiekami liels budžets. Enerģētikas nozarē joprojām pastāv energonepietiekamība un joprojām ir vajadzīgi papildu starpsavienojumi, lai pilnīgi integrētu tirgu, nodrošinātu apgādes drošību un dotu ES iespēju optimāli izmantot savus atjaunojamos energoresursus un tādējādi izvairīties no samazinājumiem. Uzskatāms, ka dotācijas ir vislabāk piemērotais instruments tādu projektu atbalstīšanai, kuriem ir ievērojamas pozitīvas sekas, kas neaprobežojas tikai ar valstī noteiktajiem tarifiem, bet skar arī, piemēram, apgādes drošību, tehnoloģisko inovāciju un dalībvalstu solidaritāti.

Telekomunikāciju nozarē visām DPI ir divi slāņi: pamatpakalpojumu platforma (PPP), kas veidota kā centrālais mezgls, kurš nodrošina savstarpēju izmantojamību, un vispārējie pakalpojumi (VP), kas darbojas kā starpnieki, kuri savieno valstī izstrādātos risinājumus ar PPP. Ar dotācijām atbalsta vispārējo pakalpojumu izvēršanu, savukārt iepirkumu izmanto, lai izveidotu pamatpakalpojumu platformas un nodrošinātu to darbību. Tā pamatā ir vajadzība novērst to ieguldījumu nepietiekamību, kas dalībvalstu līmenī tiek veikti savstarpēji izmantojamos risinājumos, kuri paredzēti pakalpojumu integrācijai Eiropas mērogā. Komisijas 2011. gada priekšlikumā par EISI paredzētais kopējais budžets bija EUR 50 miljardi (31,7 miljardi transportam, 9,1 miljards enerģētikai un 9,2 miljardi telekomunikācijām). Pēc tam sarunu posmā un tam sekojošajās sarunās par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) kopējais finansējums tika samazināts līdz EUR 30,44 miljardiem. Visvairāk tika samazināts telekomunikāciju nozares budžets (EUR 8 miljardi; galīgais piešķirtais finansējums — EUR 1,04 miljardi). Lai pabeigtu ES politikas prioritātēs aprakstīto TEN, joprojām ir vajadzīgi milzīgi ieguldījumi, kas daļēji būs atkarīgi no tā, vai tiks turpināts ES atbalsts. Ņemot vērā EISI apjomu, pašlaik var pievērsties tikai dažām no konstatētajām tirgus kļūdām (piem., finansējuma trūkuma novēršanai ar ES atbalstu) visās trīs nozarēs. Tāpēc pastāv iespēja piesaistīt papildu ieguldījumus no publiskā un privātā sektora, ja tiktu darīts pieejams papildu ES budžets tirgus kļūdu lielāka daudzuma novēršanai. EISI atlases process nodrošina, ka dotāciju finansējums tiek pielāgots katrai nozarei un ieguldījumu kategorijai, ņemot vērā atsevišķiem projektiem trūkstošo finansējumu. Transporta nozarē atbalsts līdzfinansējuma veidā bija robežās no 85 % kohēzijas budžetam līdz ne vairāk kā 10–50 % atkarībā no prioritātes un darbības veida. Enerģētikas nozarē noteiktais finansējuma līmenis var sasniegt 50 %, un izņēmuma gadījumos to var palielināt līdz 75 %. Tomēr tas ir iespējams tikai tad, ja ierosinātās darbības nodrošina reģionālo vai ES mēroga apgādes drošību augstā līmenī, stiprina solidaritāti vai ietver īpaši novatoriskus risinājumus. Telekomunikāciju nozarē pamatpakalpojumu platformām finansējums lielākoties tika piešķirts iepirkuma rezultātā, savukārt vispārējiem pakalpojumiem atbalsts tika sniegts dotāciju veidā ar līdzfinansējuma likmi ne vairāk kā 75 % apmērā no atbilstīgajām izmaksām. Tas, ka iepirkumi tiek rīkoti konkursu veidā, un ieviestais novērtēšanas un atlases mehānisms nodrošina, ka projekti, par kuriem nevar pierādīt, ka tiem ir vajadzīga finansiāla palīdzība dotāciju veidā, var tikt atmesti. Taču attiecībā uz šiem projektiem var apsvērt iespēju izmantot ESIF vai attiecīgi EISI finanšu instrumentu piedāvātās iespējas. Tā kā EISI ir politikas virzīts instruments ar konkrētiem nozaru mērķiem un tas pievēršas kompleksiem pārrobežu projektiem vai kompleksiem projektiem, kas attiecas uz ES mēroga savstarpējo izmantojamību, ar tiešu pārvaldību ir bijis iespējams efektīvi nodrošināt ātru finansējuma piešķiršanu un ļoti pareizu budžeta izpildi. Projektu izpildes gaitai rūpīgi seko līdzi Inovācijas un tīklu izpildaģentūra (INEA), lai nodrošinātu, ka ES finansējums tiek atbilstoši iztērēts. EISI budžets ir optimizēts, jo INEA spēj ātri pielāgoties, lai pārvaldītu noteiktās darbībās neiztērēto un pārvirzīto naudu, proti, to izmantotu jaunu darbību finansēšanai. Piemēram, aptuveni EUR 600 miljoni tika atkārtoti piešķirti transporta nozares uzaicinājumam 2016. gadā, savukārt 2016. gadā tika ierosināts ieguldīt EUR 120 miljonus jauna pamatprojekta (WIFI4EU) finansēšanā digitālajā nozarē. 2.2. Celmlauzis finanšu instrumentu izmantošanā un kombinēšanā Ieņēmumus nesošiem projektiem EISI atbalsts var tikt sniegts finanšu instrumentu veidā. EISI finanšu instrumentu budžetu var izmantot, lai nodrošinātu dažādus produktus, piemēram, garantijas vai augstākas prioritātes parādu, kas ir nodrošināti ar ES kapitālu. Tādējādi tie palīdz optimizēt publiskā finansējuma izmantojumu. Šādi projekti ir, piemēram, ostu jaudas palielināšana, dzelzceļa līnijas uz lidostām un alternatīvas degvielas infrastruktūras izveide transporta nozarē, kā arī subordinētie aizdevumi vai garantijas nošķirtiem pārvades projektiem enerģētikas nozarē. Taču visās trīs nozarēs finanšu instrumentu izmantojuma apjoms ir mazāks, nekā paredzēts. EISI parāda instruments (EISI PI), pamatojoties uz pieredzi, kas gūta saistībā ar Aizdevumu garantijas instrumentu Eiropas transporta tīklam (LGTT) un kas gūta projektu obligāciju iniciatīvas (PBI) izmēģinājuma posmā, rādīja ceļu finanšu instrumentu izmantošanā, taču, kad tikai izveidots ESIF, šo fondu sāka izmantot parāda instrumenta vietā. Tomēr paredzams, ka EISI finanšu instrumentu izmantojuma apmērs pieaugs programmas darbības otrajā pusē, kad pēc tam, kad EISI PI koordinācijas komiteja būs izsludinājusi uzaicinājumu par īpašām norādēm, kā rezultatīvi nodrošināt EISI finanšu instrumentu un ESIF savstarpējo papildināmību, būs nodrošināta abu iniciatīvu savstarpējā papildināmība. Enerģētikas nozarē to, ka EISI PI nav ticis izmantots, ir veicinājuši vairāki faktori. Viens no tiem ir tas, ka EISI PI darbības sākumā bija maz rentablu projektu, kas bija tiesīgi saņemt EISI atbalstu. Turklāt projektu veicinātājiem ir pieejama virkne konkurētspējīgu parāda un pašu kapitāla instrumentu, jo tie projektu finansēšanai izmanto savu regulējamo aktīvu bāzes pamatīgo modeli. Neraugoties uz to, Eiropas Investīciju bankas un Komisijas kopīgi īstenotās projektu uzraudzības rezultātā vairākiem KIP ir piešķirts finansējums ar EISI PI starpniecību. Papildus tam pašlaik tiek arī izstrādāts pašu kapitāla instruments. Telekomunikāciju nozarē platjoslas izvēršanas projektu klāsts ir ļoti daudzveidīgs, un tiem ir vajadzīgi dažādi instrumenti, ar kuriem var risināt ar konkrētu vietu saistītas problēmas. Parāda instrumentus var izmantot komerciālu apsvērumu vadītai izvēršanai, kam ir skaidrs ekonomiskais pamatojums un ko īsteno lielāki dalībnieki, savukārt pašu kapitāla instrumenti ir vajadzīgi, lai novērstu pastāvošo finansējuma nepietiekamību, atbalstot riskantākus ilgtermiņa projektus. Sagaidāms, ka šajā nolūkā izmantos Eiropas platjoslas infrastruktūras savienošanas fondu (CEBF), kura darbības sākums ir plānots 2018. gada pirmajā pusē. 2017. gada februārī transporta jomas EISI vajadzībām tika izsludināts uzaicinājums, kam paredzēts kombinēts finansējums. Šis uzaicinājums, kurā EISI dotācijas ir kombinētas ar tirgus finansējumu, jo īpaši ESIF ietvaros pieejamajiem finanšu instrumentiem, ir paredzēts, lai nostiprinātu abu atbalsta shēmu savstarpējo papildināmību, vienlaikus veicinot citu finanšu avotu, jo īpaši ESI, privāto investīciju vai valsts attīstību veicinošu banku, izmantošanu. Šāda pieeja iepriekš ar labiem rezultātiem tika izmantota EISI ietvaros dažos ad hoc gadījumos, piemēram, Dublinas ostas un Kalē ostas vajadzībām transporta nozarē. Pirmā pieredze ar to bija ļoti pozitīva — uzaicinājumā, kura indikatīvais budžets bija EUR 1 miljards, pieprasītais finansējums bija EUR 2,2 miljardi.

2.3. Sinerģijas un konsekvences uzlabošana, piekļuves atvieglošana Sinerģija Ar EISI transporta, enerģētikas un telekomunikāciju nozare pirmo reizi ir ietverta vienotā finansēšanas satvarā, ko centralizēti pārvalda Komisija. Programmas līmenī šī pieeja ļauj gūt apjomradītus ietaupījumus, deleģējot dotāciju pārvaldīšanu vienai izpildaģentūrai (INEA) un iedibinot visām trim nozarēm kopīgas procedūras (aģentūras koordinēta īstenošana, kopīgas darba programmas EISI finanšu instrumentiem, kopīga EISI koordinācijas komiteja, kurā ir iesaistītas visas dalībvalstis, dotāciju nolīgumi pēc kopīga parauga). Projektu līmenī EISI, neraugoties uz regulas apsvērumos minētajām gaidām, līdz šim nav pilnībā izdevies radīt sinerģiju starp visām trim nozarēm. Tā iemesls galvenokārt ir nozaru politikas mērķu atšķirības un tiesiskā regulējuma / budžeta satvara nelokāmie noteikumi par projektu un izmaksu atbilstību. Tāpēc 2016. gadā izsludinātajā EUR 40 miljonu vērtajā vairāknozaru (transporta un enerģētikas nozares) izmēģinājuma uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus par pētījumiem netika izvēlēts tik daudz projektu (7), cik bija gaidāms, un netika arī piešķirts viss cerētais budžets (piešķirti EUR 24 miljoni). Neraugoties uz to, šķiet piemēroti skatīt visas trīs nozares kopā, jo tām ir kopīgi mērķi un problēmas. Ieinteresētās personas, ar kurām apspriedās novērtēšanas laikā, norādīja, ka šie problēmjautājumi cita starpā ir infrastruktūras tīklu sarežģītība, kā iemesls ir valstu sistēmu atšķirības, un vajadzība pēc to savienošanas savā starpā, kā arī vajadzība nodrošināt savstarpējo izmantojamību, tai pašā laikā nepārtraukti pielāgojoties tirgus un tehnoloģiju pārmaiņām. Ir aizvien vairāk tādu gadījumu, kad panākta sinerģija visu trīs EISI aptverto nozaru starpā, ko sekmējušas nesenas inovācijas un tas, ka sinerģija jau dabiski pastāv katrā no šīm nozarēm vai ir saistīta ar kādu vispārēju prioritāti, piemēram, kiberdrošību. Var minēt tādus piemērus kā satīklotā kooperatīvā un automatizētā mobilitāte, alternatīvās degvielas infrastruktūra automobiļiem, autobusiem un kuģiem, tīkla vieduma palielināšana un 5G izvēršana transporta tīklā. Šādu projektu realizācijas turpināšanai nepieciešamo apstākļu radīšana dos turpmākus ieguvumus efektivitātes ziņā. Papildināmība Ir pierādījies, ka EISI papildina programmu “Apvārsnis 2020”, Eiropas strukturālos un investīciju fondus (ESI fondus) un ESIF. No programmas “Apvārsnis 2020” tiek finansēti inovācijas ķēdes agrīnie posmi, savukārt EISI dod iespēju izvērst tehnoloģijas visā infrastruktūrā. Gan EISI, gan ESI fondi palīdz sasniegt TEN mērķus. ESI fondu finansiālais atbalsts ir vērsts uz mazāk attīstītiem reģioniem un tām 15 dalībvalstīm, kas ir tiesīgas saņemt Kohēzijas fonda atbalstu, savukārt EISI pievēršas ES integrācijai, ko veicina ar pārrobežu savienojumiem un starpsavienojumiem, problemātisko posmu novēršanu un savstarpējas izmantojamības projektiem. Transporta nozarē EISI un ESI fondi daļēji pārklājas attiecībā uz dzelzceļa projektiem, kas tiek īstenoti TEN-T pamattīklā, taču ESI fondi finansē arī tādus projektus, kuri nekvalificējas EISI atbalstam (piem., autoceļu projektus un projektus, ko īsteno visaptverošajā tīklā). Enerģētikas nozarē ESI fondi pievēršas viediem vietēja/reģionāla mēroga sadales tīkliem, savukārt EISI atbalsta pārvades infrastruktūru. Telekomunikāciju nozarē ESI fondu atbalsts ir vērsts uz valsts digitālo pakalpojumu izstrādi, savukārt EISI dod iespēju panākt dažu īpašu un valstī izstrādātu digitālo pakalpojumu sadarbspēju pāri robežām.

Pirmo reizi daļa kohēzijas budžeta (EUR 11,3 miljardi transporta nozarei) ir izpildīta tiešās pārvaldības režīmā EISI ietvaros. Šajā jomā ir gūti ļoti labi rezultāti — 100 % budžeta tika piešķirti programmas perioda pirmajā pusē un gandrīz tikai ilgtspējīgiem transporta veidiem. Šos panākumus veicināja mērķorientēta tehniskā palīdzība, dalībvalstīm radušos administratīvo izmaksu samazinājums un skaidri noteiktas finansēšanas prioritātes. Kas attiecas uz ESIF — EISI ir bijis ESIF katalizators, jo vairāki projekti, kas tika sākti EISI PI ietvaros, tika iekļauti ESIF projektu plūsmā. Šādi projekti bija lielais Strasbūras rietumu apvedceļš (A355) (Grand Contournement Ouest de Strasbourg), Vīzlohas autobāņa A6 (A6 Wiesloch autobahn) projekts, uzņēmuma “Transgaz” gāzes starpsavienojuma projekts “BRUA” (Bulgārija–Rumānija–Ungārija–Austrija) un Itālijas–Francijas elektroenerģijas starpsavienojums. Turklāt projekti, kas sagatavoti ar EISI atbalstu vai kas daļēji guvuši atbalstu no būvdarbiem paredzētajām EISI dotācijām, ir sākuši gūt atbalstu no ESIF. Tomēr, kā minēts iepriekš, ESIF ir aizstājis EISI finanšu instrumentus. Lai gan bija paredzēts, ka EISI paplašinās iespējas piešķirt parāda finansējumu platjoslas projektiem, ESIF šim mērķim nu dara pieejamu apjomīgu finansējumu. Tāpēc ir iecerēts pievērsties platjoslas projektu atbalstīšanai ar pašu kapitālu un kvazikapitālu. Kā norādīts iepriekš, sagaidāms, ka CEBF papildinās pastāvošos instrumentus (t. i., uz parādu balstīto ESIF atbalstu komerciālu apsvērumu virzītai izvēršanai, kam ir skaidrs ekonomiskais pamatojums, un ESI fondu dotācijas izvēršanai, ko virza galvenokārt publiskais sektors). Risku absorbējošo kapitālu, ko EISI iegulda, lai sniegtu pašu kapitāla veida atbalstu, papildinās zemāka riska daļa no ESIF, kā arī tirgus daļa, ko veidos valsts attīstību veicinošas bankas un privātā sektora daļas (vairākslāņu fonda struktūra). Aizvien skaidrāk kļūst redzams vēl viens līdzekļu nepietiekamības gadījums, jo īpaši līdzekļu nepietiekamība projektiem, kuru komerciālā dzīvotspēja ir uz robežas (pat ja runa ir par ilgtermiņu), taču šo nepietiekamību nenovērš ne ESIF, ne CEBF, ne ESI fondi. Platjoslas jomā šo nepietiekamību varētu novērst ar strukturētu kombinēšanas instrumentu, kurā gan publiskā sektora dotācijas, gan finansējuma atbalsts tiktu kombinēts ar privātā sektora ieguldījumiem. Vienkāršošana Uzlabojot pieteikumu iesniegšanas procesu, saņēmēju un Komisijas labā ir panāktas vienkāršākas procedūras, kas aizņem mazāk laika. Šādu uzlabojumu piemēri: tādu elektronisku rīku ieviešana, kuri paredzēti informācijas apmaiņai ar saņēmējiem, un Komisijas pieņemtu dotāciju lēmumu aizstāšana ar dotāciju nolīgumiem, kuru parakstīšanas pilnvaras tika deleģētas INEA vadītājam. Saņēmējiem radušās administratīvās izmaksas tiek uzskatītas par kopumā proporcionālām sniegtajam finanšu atbalstam. Tomēr novērtēšanas rezultāti liecina, ka juridiskās un administratīvās prasības, kas attiecas uz darbību apstiprināšanu un īstenošanu, var radīt nesamērīgas izmaksas mazākām darbībām, kurām piemērotāki varētu būt vienkāršoti atbalsta veidi. Tas jo īpaši attiecas uz telekomunikāciju nozari, kurā vidējais dotāciju lielums bija tikai EUR 1 miljons. Turklāt telekomunikāciju nozarē arī gada darba programmu pieņemšana nedod iespēju plānot ilgtermiņa finansējumu darbībām un rada administratīvu slogu saistībā ar programmas pārvaldību. 3. Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments sekmīgi virzās uz rezultātiem 3.1. Nozaru politikas mērķu sasniegšanas veicināšana EISI ir vērsts uz šādiem ES politikas ilgtermiņa mērķiem: Øtransports: līdz 2030. gadam pabeigt TEN-T pamattīklu, tostarp izvērst SESAR un ERTMS, un pāriet uz tīru, konkurētspējīgu un satīklotu mobilitāti, tostarp līdz 2025. gadam ES izveidot alternatīvo degvielu uzlādes/uzpildes pamatinfrastruktūru; virzīties uz TEN-T visaptverošā tīkla pabeigšanu līdz 2050. gadam; Øenerģētika: līdz 2030. gadam pabeigt Eiropas enerģētikas tīkla (TEN-E) prioritāros koridorus un tematiskās jomas saskaņā ar priekšlikumiem “Tīra enerģija visiem Eiropas iedzīvotājiem” un dekarbonizācijas ilgtermiņa mērķiem, proti, padarīt tīklus viedākus un tos digitalizēt, sasniegt 2030. gadam noteiktos starpsavienojumu mērķus (tostarp attiecībā uz perifērām dalībvalstīm), izveidot satīklotus atkrastes energotīklus un nodrošināt apgādes drošību, cita starpā ar sinhronizācijas palīdzību; Ødigitālā joma: līdz 2030. gadam maksimāli palielināt ieguvumus, ko digitālais vienotais tirgus sniedz visiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem, tostarp līdz 2025. gadam panākt gigabitu sabiedrību, kas ir pilnīgi droša pret kiberuzbrukumiem, līdz 2030. gadam sagatavoties terabitu savienojamībai un ES mērogā izvērst datu un digitālo pakalpojumu infrastruktūru, kas sekmē būtisku sabiedriskas nozīmes jomu — sākot no veselības aprūpes līdz mobilitātei un publiskā sektora pārvaldei — digitalizāciju.

Tā kā programmas īstenošana pašlaik ir sākumposmā, ir pieejams maz datu par faktiskajiem iznākumiem un rezultātiem. Tāpēc novērtēšanā daudzos gadījumos nebija iespējams novērtēt virzību uz nozaru politikas mērķu sasniegšanu. Taču gandrīz visas ieinteresētās personas, kas atbildēja uz tehnisko aptauju, vairāk vai mazāk piekrīt, ka EISI rezultatīvi panāks modernu un efektīvu Eiropas komunikāciju tīklu izveidi transporta, enerģētikas un telekomunikāciju nozarē (99 %, 97 % un 96 %; pilnīgi piekrīt 33 %, 38 % un 21 %). Lielākā daļa transporta jomas EISI budžeta tika veltīta savienojumu radīšanai posmos, kuros to nebija, un problemātisko posmu novēršanai projektos, kas tiek īstenoti TEN-T pamattīklā (vai nu jaunas infrastruktūras izveidei, vai būtiskai pastāvošās infrastruktūras uzlabošanai un atjaunošanai). Enerģētikas nozarē EISI dotācijas ar labiem rezultātiem palīdz uzlabot apgādes drošību, izbeigt energoizolāciju, novērst energonepietiekamību, pabeigt iekšējo enerģijas tirgu un uzlabot atjaunojamo energoresursu enerģijas integrāciju energotīklā. Nozīmīgu EISI enerģētikas projektu piemēri: “Balticconnector” — pirmais starpsavienojums starp Somiju un Igauniju — un Polijas–Lietuvas gāzes starpsavienojums, kuri dos iespēju šīm dalībvalstīm dažādot savus gāzes avotus un maršrutus, un tas savukārt tās pasargās pret iespējamiem apgādes pārtraukumiem nākotnē. Telekomunikāciju nozarē ir pazīmes, kas liecina, ka EISI atbalsts DPI izvēršanā dod iespēju valstu pārvaldes iestādēm, iedzīvotājiem un uzņēmumiem gūt visaptverošākus un efektīvākus pārrobežu tiešsaistes pakalpojumus un tādējādi sekmē gan privātā, gan publiskā sektora dalībnieku konkurētspējas uzlabošanos. Īpaši pieminami tādi piemēri kā sadarbības mehānismu izveide un reaģēšanas uz kiberdraudiem spēju palielinājums, vienkāršāka uzņēmumu piekļuve valstu iepirkuma procedūrām citās ES dalībvalstīs, racionalizētas rēķinu izrakstīšanas procedūras un e-identifikācijas un e-paraksta pārrobežu atzīšana un validācija. EISI arī palīdz novērst šaurās vietas, kas kavē digitālā vienotā tirgus pabeigšanu, lai gan ar ierobežoto budžetu līdz šim ir bijis iespējams apmierināt nozares vajadzības tikai daļēji. Visās trīs EISI aptvertajās nozarēs šis instruments ir noderīgs: i) jaunu ES mēroga sistēmu izvēršanā satiksmes pārvaldības un drošības jomā (piem., SESAR aviācijai, ERTMS dzelzceļam, ITS autoceļiem); ii) augstas veiktspējas elektrolīniju un pārrobežu viedo energotīklu izvēršanā; iii) savstarpēji savienotu digitālo pakalpojumu (piem., e-veselība, kiberdrošība, e-iepirkums, e-identifikācija un e-paraksts) izvēršanā. 3.2. Gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes veicināšana EISI atbalsta ieguldījumus modernos un efektīvos tīklos visā ES, kuri ir būtiski konkurētspējīgai ekonomikai vajadzīgo apstākļu radīšanā. Kopš 2014. gada no šā instrumenta ir veikti ieguldījumi EUR 25 miljardu apmērā, kā rezultātā infrastruktūrā Eiropas Savienībā kopumā ir ieguldīti aptuveni EUR 50 miljardi. EISI tēriņi transporta un enerģētikas nozarē ievērojami palīdz sasniegt ES mērķi vismaz 20 % no ES kopējā budžeta veltīt ar rīcību klimata politikas jomā saistītiem tēriņiem. Labi integrēti energotīkli un transporta tīkli un mazoglekļa transporta veidu popularizēšana palīdz ierobežot dekarbonizācijas izmaksas. Lai gan EISI atbalstīto darbību ieguldījumu konkrēto mērķu sasniegšanā vēl nevar pilnvērtīgi novērtēt šajā starpposma novērtējuma posmā, to ieguldījums tika analizēts 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas starpposma pārskatīšanas ietvaros. Minētā analīze liecināja, ka EISI ir ar labiem rezultātiem un būtiski veicinājis virzību uz ES mērķi — aplēsts, ka saistību apropriāciju vidējais apjoms bija lielāks nekā 5 % no kopējā klimata pārmaiņu jomas finansējuma, kas bija paredzēts ES 2014.–2016. gada budžetā. Ja ņem vērā EISI ieguldījumu ES budžeta izdevumu kategorijā “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai”, šī vidējā vērtība pieaug līdz 35 %. Transporta nozarē EISI sniedz ieguldījumu ES mērķa sasniegšanā, 81 % no kopējās finansējuma summas piešķirot zemāka emisiju līmeņa transporta veidiem, jo īpaši dzelzceļam un iekšējiem ūdensceļiem, un tādējādi sekmējot pāreju no viena transporta veida uz citu. Programmas ietvaros tiek finansētas arī jaunas tehnoloģijas, kas paredzētas transporta dekarbonizēšanai, jo īpaši alternatīvas degvielas, un to izvēršana transporta infrastruktūrā. Piemēram, projekta LNG Motion mērķis ir palielināt sašķidrinātas dabasgāzes (LNG) pieejamību — galvenokārt autotransportam — TEN-T pamattīklā Francijā, Beļģijā, Nīderlandē, Vācijā, Polijā, Spānijā, Itālijā, Ungārijā un Rumānijā. Projekta kopējās izmaksas ir EUR 55,5 miljoni, no kuriem EUR 27,8 miljonus sedz ES dotāciju ieguldījums (līdzfinansējums 50 % apmērā). Tiek uzskatīts, ka enerģētikas nozarē 40 % no EISI piešķīrumiem veicina rīcības klimata politikas jomā integrēšanu programmas līmenī. Elektroenerģijas projekti sekmē CO2 emisiju samazināšanu, palielinot energotīkla spējas integrēt no atjaunojamiem avotiem saražotu elektroenerģiju. Secinājumi

Novērtējums liecina, ka pēc pirmajiem trīsarpus EISI īstenošanas gadiem šī programma sekmīgi virzās uz priekšu, lai gan ir daudz par agru vērtēt rezultātus, jo programma ir īstenošanas sākumposmā. Turklāt regulējumā noteiktajā darbības rezultātu satvarā nav labi definētu un spēcīgu rādītāju. Paturot prātā šo piebildi, pēc novērtējuma var izdarīt šādus secinājumus, kas izklāstīti turpmāk tekstā. ØEISI ir iedarbīgs un mērķorientēts instruments ieguldījumiem Eiropas infrastruktūrā (TEN) transporta, enerģētikas un digitālajā nozarē. Kopš 2014. gada no šā instrumenta ir veikti ieguldījumi EUR 25 miljardu apmērā, kā rezultātā infrastruktūrā Eiropas Savienībā kopumā ir ieguldīti aptuveni EUR 50 miljardi. EISI sniedz ieguldījumu Komisijas prioritātēs darbvietu, izaugsmes un ieguldījumu jomā, iekšējā tirgū, Enerģētikas savienībā un klimata jomā, kā arī digitālajā vienotajā tirgū. Tādējādi tas stiprina ES ekonomikas konkurētspēju. ØEISI rada augstu Eiropas pievienoto vērtību visām dalībvalstīm, atbalstot pārrobežu savienojamības projektus. Lielākā daļa finansējuma tiek piešķirta projektiem, kas rada savienojumus posmos, kuros to nav, un novērš problemātiskus posmus, ar mērķi nodrošināt pienācīgu ES iekšējā tirgus darbību un dalībvalstu teritoriālo kohēziju transporta, enerģētikas un digitālajā nozarē. Enerģētikas nozares projekti arī nodrošina apgādes drošību, un tiem ir liela nozīme rentablā ekonomikas dekarbonizācijā. EISI ir noderīgs arī jaunu ES mēroga sistēmu izvēršanā satiksmes pārvaldības un drošības jomā (piem., SESAR aviācijai, ERTMS dzelzceļam), tādu augstas veiktspējas elektrolīniju un viedo tīklu izvēršanā, kas ir būtiski ar oglekli nesaistītu atjaunojamu energoresursu ātrai integrēšanai, un platjoslas un savstarpēji savienotu digitālo pakalpojumu (piem., atklāto datu, e-veselības, e-iepirkuma, e-identifikācijas un e-paraksta) izvēršanā. ØEISI dotāciju tiešā pārvaldība ar spēcīgu projektu plūsmu, konkursa veida atlases procesu, vērstību uz ES politikas mērķiem, saskaņotu īstenošanu un dalībvalstu pilnvērtīgu iesaisti ir izrādījusies ļoti efektīva. Izpildaģentūra INEA ir guvusi ļoti labus rezultātus EISI finansiālajā pārvaldībā un budžeta optimizēšanā, un tas ir bijis iespējams jo īpaši tāpēc, ka tā ir pietiekami elastīga, lai ātri pārvirzītu noteiktās darbībās neiztērēto naudu jaunu darbību finansēšanai. ØPirmo reizi daļa kohēzijas budžeta (EUR 11,3 miljardi transporta nozarei) tika izpildīta tiešās pārvaldības režīmā EISI ietvaros. 100 % budžeta tika piešķirti programmas perioda pirmajā pusē un gandrīz tikai ilgtspējīgiem transporta veidiem. Finansējuma ātro piešķiršanu sekmēja mērķorientēta tehniskā palīdzība, dalībvalstīm radušos administratīvo izmaksu samazinājums, skaidri noteiktas finansēšanas prioritātes un pamatīga projektu plūsma, kuras pamatā ir projekti un pētījumi, kam atbalsts iepriekš tika sniegts no TEN-T programmas vai kohēzijas politikas instrumentiem. ØEISI turpināja izmantot un izstrādāt novatoriskus finanšu instrumentus. Tomēr to izvēršanu ierobežo ESIF piedāvātās jaunās iespējas. Paredzams, ka EISI finanšu instrumentu izmantojuma apmērs pieaugs programmas darbības otrajā pusē, kad būs nodrošināta EISI īpašo finanšu instrumentu un ESIF savstarpējā papildināmība. ØTurklāt 2017. gadā transporta nozarē tika gūta ļoti pozitīva pirmā pieredze dotāciju kombinēšanā ar finanšu instrumentiem — uzaicinājumā, kura indikatīvais budžets bija EUR 1 miljards, pieprasītais finansējums bija EUR 2,2 miljardi —, un šī kombinēšana deva iespēju izmantot dotācijas, lai piesaistītu pēc iespējas vairāk finansējuma no privātā vai publiskā sektora. ØEISI tēriņi transporta un enerģētikas nozarē ievērojami palīdz sasniegt ES mērķi vismaz 20 % no ES kopējā budžeta veltīt ar rīcību klimata politikas jomā saistītiem tēriņiem. ØTelekomunikāciju nozarē, tā kā EISI pievēršas gan sabiedriskas nozīmes digitālajiem pārrobežu pakalpojumiem, gan komunikācijas un datošanas infrastruktūrai, programma ir izrādījusies ļoti ietekmīga ES digitālā vienotā tirgus mērķu sasniegšanā, dodot iedzīvotājiem un uzņēmumiem iespēju saņemt augstas kvalitātes digitālos pakalpojumus visā Eiropā. EISI ir palīdzējis izstrādāt un ieviest kopīgus politikas virzienus, kuru mērķis ir risināt sabiedrības problēmas, tostarp pievērsties veselības aprūpes digitalizācijai, kiberdrošībai un valdības digitalizācijai. Tomēr, tā kā telekomunikāciju jomas EISI piedāvātais finansējums tika ievērojami samazināts, ar programmas finansējumu varēja atbalstīt tikai pašus pirmos soļus ceļā uz pilnīgu pārrobežu digitālo infrastruktūru sabiedriskas nozīmes jomās. ØEISI ir arī veicis izmēģinājumus pārrobežu sinerģijas jomā, bet tā darbību ierobežo pašreizējā tiesiskajā regulējumā / budžeta satvarā noteiktie ierobežojumi. Nozaru politikas pamatnostādnes un EISI būtu jāpadara elastīgāki, lai atvieglotu sinerģijas radīšanu un varētu efektīvāk reaģēt uz tehnoloģiju jaunievedumiem un jaunām prioritātēm, piemēram, digitalizāciju, vienlaikus paātrinot dekarbonizāciju un pievēršoties kopējiem sabiedrības problēmjautājumiem, piemēram, kiberdrošībai.