LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 325/1

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLMANETAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI

Eiropas Attīstības fonda 2016. gada finanšu pārskati

(2017/C 325/01)

SATURS

PĀRSKATU APSTIPRINĀJUMS 2

EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE 3

EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI 6

EAF FINANŠU PĀRSKATI 7

SKAIDROJUMI PAR EAF FINANŠU PĀRSKATIEM 15

IEŅĒMUMI 30

IZDEVUMI 31

EAF KONSOLIDĒTO ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI 40

BÊKOU ES TRASTA FONDA GALĪGIE GADA PĀRSKATI 41

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR BÊKOU ES TRASTA FONDU 41

ESTF ĀFRIKAI GALĪGIE GADA FINANŠU PĀRSKATI 46

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR ESTF ĀFRIKAI 46

KONSOLIDĒTIE EAF UN ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI 51

EAF FINANSIĀLĀS ĪSTENOŠANAS ZIŅOJUMS 55

GADA ZIŅOJUMS PAR ĪSTENOŠANU – EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI 84

PĀRSKATU APSTIPRINĀJUMS

Eiropas Attīstības fonda 2016. gada finanšu pārskati ir sagatavoti saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fonda Finanšu regulas IX sadaļu un ar grāmatvedības politiku, noteikumiem un metodēm, kas izklāstītas finanšu pārskatu pielikumā.

Es apstiprinu savu atbildību par Eiropas Attīstības fonda gada pārskatu sagatavošanu un iesniegšanu saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fonda Finanšu regulas 20. pantu.

No kredītrīkotājiem un no EIB, kuri garantē informācijas uzticamību, esmu saņēmusi visu informāciju, kas ir nepieciešama to pārskatu sagatavošanai, kuros norādīti Eiropas Attīstības fonda aktīvi un saistības, un budžeta izpilde.

Ar šo es apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un uz tādām pārbaudēm, ko es uzskatīju par nepieciešamām, lai apstiprinātu pārskatus, man ir pietiekama pārliecība, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Attīstības fonda finansiālo stāvokli.

[paraksts] Rosa ALDEA BUSQUETS Grāmatvede 2017. gada 23. jūnijs

EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE

1. VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

Eiropas Savienībai (turpmāk tekstā saukta ES) ir sadarbības attiecības ar daudzām jaunattīstības valstīm. Šādu attiecību galvenais mērķis ir veicināt ekonomikas, sociālo un vides aizsardzības attīstību, un to ietvaros īpaša uzmanība tiek pievērsta nabadzības novēršanai un mazināšanai ilgtermiņā, sniedzot saņēmējvalstīm attīstības palīdzību un tehnisko palīdzību. Lai to sasniegtu, ES kopā ar partnervalstīm izstrādā sadarbības stratēģijas un mobilizē finanšu līdzekļus to īstenošanai. Šie ES līdzekļi, kas piešķirti attīstības sadarbībai, nāk no šādiem trīs avotiem:

— ES budžets;

— Eiropas Attīstības fonds;

— Eiropas Investīciju banka.

Eiropas Attīstības fonds (turpmāk tekstā saukts EAF) ir galvenais ES atbalsta sniegšanas instruments attīstības sadarbībai Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (turpmāk tekstā sauktas ĀKK) valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (turpmāk tekstā sauktas AZT).

EAF netiek finansēts no ES budžeta. To izveido ar dalībvalstu pārstāvju Padomē iekšēju nolīgumu, un to pārvalda īpaša komiteja. Eiropas Komisija (turpmāk tekstā saukta Komisija) atbild par to darbību finansiālu īstenošanu, ko veic ar EDF līdzekļiem. Eiropas Investīciju banka (turpmāk tekstā saukta EIB) pārvalda ieguldījumu mehānismu.

Laika posmā no 2014. līdz 2020. gadam ĀKK valstīm un AZT piešķirtais ģeogrāfiskais atbalsts joprojām tiek finansēts galvenokārt no EAF. Katru EAF parasti izveido uz apmēram pieciem gadiem, un to reglamentē atsevišķa Finanšu regula, kurā noteikta prasība sagatavot finanšu pārskatus katram EAF. Tāpēc finanšu pārskatus sagatavo katram EAF atsevišķi attiecībā uz daļu, ko pārvalda Komisija. Šos finanšu pārskatus sagatavo arī apkopotā veidā, lai sniegtu kopēju ieskatu par to līdzekļu finanšu stāvokli, par kuriem ir atbildīga Komisija.

Iekšējo nolīgumu, ar kuru izveido 11. EAF, iesaistītās dalībvalstis parakstīja sanāksmē ar Padomi 2013. gada jūnijā (1). Tas stājās spēkā 2015. gada 1. martā. Lai nodrošinātu nepārtrauktību, noslēdzoties 10. EAF un stājoties spēkā 11. EAF, Komisija ierosināja pārejas posma pasākumus, kurus dēvē par pagaidu mehānismu (PM) (2). PM tiek uzrādīts 11. EAF ietvaros.

Vienlaikus tika grozīta 10. EAF finanšu regula (3) un tika pieņemta jauna finanšu regula attiecībā uz pārejas periodu (4). Tās stājās spēkā 2014. gada 30. maijā. 2015. gada 2. martā Padome pieņēma 11. EAF finanšu regulu (5) un īstenošanas noteikumus (6). Tie stājās spēkā 2015. gada 6. martā.

ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma ietvaros tika izveidots ieguldījumu mehānisms. Šo ieguldījumu mehānismu pārvalda EIB, un to izmanto, lai atbalstītu privātā sektora attīstību ĀKK valstīs, finansējot galvenokārt, bet ne tikai, privātos ieguldījumus. Mehānisms ir izstrādāts kā atjaunojams fonds, lai atmaksātās aizdevumu summas varētu atkārtoti ieguldīt citās darbībās, tādējādi nodrošinot pašatjaunojošu un finansiāli neatkarīgu mehānismu. Tā kā ieguldījumu mehānismu nepārvalda Komisija, tas nav konsolidēts gada pārskatu pirmajā daļā – EAF finanšu pārskatos un saistītajā ziņojumā par finanšu līdzekļu izlietojumu. Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati ir iekļauti kā atsevišķa gada pārskatu daļa (II daļa), lai sniegtu pilnīgu priekšstatu par EAF palīdzību attīstības jomā (7).

2. KĀ TIEK FINANSĒTS EAF?

Eiropadome 2013. gada 2. decembrī pieņēma daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam. Šajā kontekstā tika izlemts, ka ģeogrāfisko sadarbību ar ĀKK valstīm neintegrēs ES budžetā (ka tā nebūs vispārējā budžeta daļa), bet to arī turpmāk finansēs, izmantojot izveidotos starpvaldību EAF.

ES budžetu izstrādā uz gadu, un tas atbilst budžeta gada pārskata principam, t. i., izdevumus un ieņēmumus plāno un apstiprina uz vienu gadu. Atšķirībā no ES EAF ir daudzgadīgs fonds. Katrs EAF nodibina vispārēju fondu, lai īstenotu attīstības sadarbību periodā, kas parasti ir pieci gadi. Tā kā līdzekļus piešķir uz vairākiem gadiem, piešķirtos līdzekļus var izmantot visā EAF periodā. Budžeta gada pārskata trūkums ir uzsvērts budžeta ziņojumā, kur EAF budžeta izpilde tiek vērtēta attiecībā pret kopējiem līdzekļiem.

EAF līdzekļi ir ES dalībvalstu ad hoc iemaksas. Apmēram reizi piecos gados dalībvalstu pārstāvji tiekas starpvaldību līmenī, lai izlemtu par kopējo summu, ko piešķirs fondam, un lai pārraudzītu tā īstenošanu. Komisija pēc tam fondu pārvalda saskaņā ar Savienības politiku attīstības sadarbības jomā. Tā kā dalībvalstīm ir pašām sava attīstības veicināšanas un atbalsta politika papildus Savienības mēroga politikai, dalībvalstīm jāsaskaņo sava politika ar ES politiku, lai nodrošinātu, ka tās papildina viena otru.

Papildus iepriekšminētajām iemaksām dalībvalstis var iesaistīties līdzfinansēšanas pasākumos vai veikt brīvprātīgas finanšu iemaksas EAF.

3. GADA BEIGU PĀRSKATI

3.1. GADA FINANŠU PĀRSKATI

Saskaņā ar EAF finanšu regulas 46. pantu EAF finanšu pārskatus sagatavo, pamatojoties uz uzkrāšanas principa uzskaites noteikumiem, kas savukārt balstīti starptautiskajos publiskā sektora grāmatvedības standartos (SPSGS). Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi tiek piemēroti visās ES iestādēs un struktūrās, lai izveidotu vienotu grāmatvedības, vērtēšanas un pārskatu uzrādīšanas noteikumu kopumu, saskaņojot finanšu pārskatu sagatavošanas un konsolidēšanas procedūru atbilstīgi ES finanšu regulas 152. panta prasībām. Šos ES grāmatvedības noteikumus piemēro arī EAF, vienlaikus ņemot vērā tā darbību īpašo raksturu.

EAF gada pārskatu sagatavošana tiek uzticēta Komisijas grāmatvedim, kas ir EAF grāmatvedis. Viņš nodrošina, lai EAF gada pārskati sniegtu skaidru un patiesu priekšstatu par EAF finanšu stāvokli.

Gada pārskati sastāv no:

I daļa: Komisijas pārvaldītie līdzekļi

i) EAF finanšu pārskati un skaidrojumi

ii) EAF konsolidēto ES trasta fondu finanšu pārskati

iii) EAF un ES trasta fondu konsolidētie finanšu pārskati

iv) Ziņojums par EAF finanšu īstenošanu

II daļa: Gada īstenošanas ziņojums – EIB pārvaldītie līdzekļi

i) Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati

Daļā “EAF konsolidēto ES trasta fondu finanšu pārskati” iekļauti divu EAF ietvaros izveidotu trasta fondu finanšu pārskati: Bêkou ES trasta fonds (skatīt iedaļu “Bêkou ES trasta fonda finanšu pārskati) un ES trasta fonds Āfrikai (8) (skatīt iedaļu “ESTF Āfrikai finanšu pārskati”). Trasta fondu atsevišķos finanšu pārskatus sagatavo EK grāmatveža pārraudzībā, un privāts revidents veic to revīziju. Šajos gada pārskatos iekļautie trasta fondu finanšu pārskati ir galīgie finanšu pārskati, t. i., tiem veiktas revīzijas rezultātā nepieciešamās korekcijas.

Jāatzīmē, ka 2016. gadā tika mainīts finanšu pārskatu un skaidrojumu izkārtojums. Izmaiņas skar tikai finanšu informācijas sniegšanas veidu ar nolūku tuvināt to citu ES subjektu informācijai. 2015. gada salīdzinošie skaitļi ir sniegti atbilstoši jaunajam formātam.

Gada pārskatus Komisija pieņem līdz nākamā gada 31. jūlijam un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, kas pieņem lēmumu par izpildes apstiprināšanu.

4. REVĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRINĀŠANA

4.1. REVĪZIJA

EAF gada finanšu pārskatus un līdzekļu pārvaldību pārrauga fonda ārējais revidents – Eiropas Revīzijas palāta (turpmāk tekstā saukta “ERP”), kas sagatavo gada ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

4.2. IZPILDES APSTIPRINĀŠANA

Galīgā kontrole nozīmē, ka tiek apstiprināta EAF līdzekļu finansējuma īstenošana konkrētā finanšu gada laikā. Eiropas Parlaments ir EAF budžeta izpildes apstiprinātājiestāde. Tas nozīmē, ka pēc revīzijas veikšanas un gada finanšu pārskatu pabeigšanas Padomei jāsniedz ieteikums un Eiropas Parlamentam jāpieņem lēmums par to, vai apstiprināt Komisijai EAF līdzekļu finansējuma īstenošanu konkrētajā finanšu gadā. Šāda lēmuma pamatā ir ERP veiktā finanšu pārskatu pārbaude un ERP gada ziņojums (kurā iekļauta oficiālā ticamības deklarācija), kā arī Komisijas atbildes, Komisijai turpmāk uzdotie jautājumi un papildus pieprasītā informācija.

EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI (1)

SATURS

EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE 3

EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI 6

EAF FINANŠU PĀRSKATI 7

EAF BILANCE 7

EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 8

EAF NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 9

EAF PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS 10

BILANCE EAF DALĪJUMĀ 11

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS EAF DALĪJUMĀ 12

PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS EAF DALĪJUMĀ 13

SKAIDROJUMI PAR EAF FINANŠU PĀRSKATIEM 15

EAF KONSOLIDĒTO ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI 40

BÊKOU ES TRASTA FONDA GALĪGIE GADA PĀRSKATI 41

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR BÊKOU ES TRASTA FONDU 41

BÊKOU ES TRASTA FONDA BILANCE 43

BÊKOU ES TRASTA FONDA FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 44

BÊKOU ES TRASTA FONDA NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 44

BÊKOU ES TRASTA FONDA PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS 45

ESTF ĀFRIKAI GALĪGIE GADA FINANŠU PĀRSKATI 46

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR ESTF ĀFRIKAI 46

ESTF ĀFRIKAI BILANCE 48

ESTF ĀFRIKAI FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 49

ESTF ĀFRIKAI NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 49

ESTF ĀFRIKAI PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS 50

KONSOLIDĒTIE EAF UN ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI 51

KONSOLIDĒTĀ BILANCE 51

KONSOLIDĒTAIS FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 52

KONSOLIDĒTAIS NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 53

KONSOLIDĒTAIS PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS 54

EAF FINANSIĀLĀS ĪSTENOŠANAS ZIŅOJUMS 55

GADA ZIŅOJUMS PAR ĪSTENOŠANU – EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI 84

EAF FINANŠU PĀRSKATI (9)

EAF BILANCE

Miljonos EUR Skaidrojums 31.12.2016. 31.12.2015. ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 2.1 409 516 Iemaksas trasta fondā 2.2 98 34 507 550 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 2.1 1 372 1 145 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 2.3 132 171 Nauda un naudas ekvivalenti 2.4 680 504 2 184 1 820 AKTĪVI KOPĀ 2 691 2 370 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Uzkrājumi 2.5 (4) (4) Finanšu saistības 2.6 (6) (10) (10) (14) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.7 (549) (520) Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi 2.8 (776) (855) (1 324 ) (1 376 ) SAISTĪBAS KOPĀ (1 334 ) (1 389 ) NETO AKTĪVI 1 357 980 KAPITĀLS UN REZERVES Pieprasītais fondu kapitāls – aktīvie EAF 2.9 42 323 38 873 Uz nākamo periodu pārnestais pieprasītais fondu kapitāls no slēgtiem EAF 2.9 2 252 2 252 Pieprasītā fondu kapitāla pārvedumi starp aktīviem EAF 2.9 — — No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskās darbības rezultāts (40 146 ) (36 994 ) Gada saimnieciskās darbības rezultāts (3 073 ) (3 152 ) NETO AKTĪVI 1 357 980





EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

Miljonos EUR Skaidrojums 2016. 2015. IEŅĒMUMI Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumi 3.1 Izdevumu atgūšana 8 90 8 90 Ar komerciālu apmaiņu saistītu darījumu ieņēmumi 3.2 Finanšu ienākumi 3 8 Citi ienākumi 62 42 66 50 Kopējie ieņēmumi 73 140 IZDEVUMI Atbalsta instrumenti 3.3 (2 970 ) (3 059 ) Līdzfinansējuma izdevumi 3.4 15 (69) Finanšu izmaksas 3.6 4 (1) Citi izdevumi 3.7 (196) (162) Izdevumi kopā (3 146 ) (3 291 ) GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS (3 073 ) (3 152 )





EAF NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

Miljonos EUR Skaidrojums 2016. 2015. Gada saimnieciskās darbības rezultāts (3 073 ) (3 152 ) Pamatdarbība Kapitāla palielinājums – iemaksas 3 450 3 200 Iemaksu trasta fondā (palielinājums)/samazinājums (64) 5 Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums (120) 214 Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums 39 (87) Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) — 4 Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) (4) (24) Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) 28 (179) Uzkrāto maksu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums) (80) 131 NETO NAUDAS PLŪSMA 177 113 Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) 177 113 Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā 2.4 504 391 Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās 2.4 680 504





EAF PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS

Miljonos EUR Fondu kapitāls – aktīvie EAF (A) Nepieprasītie līdzekļi – aktīvie EAF (B) Pieprasītais fondu kapitāls – aktīvie EAF (C) = (A)–(B) Kumulatīvās rezerves (D) Uz nākamo periodu pārnestais pieprasītais fondu kapitāls no slēgtiem EAF (E) Kopā neto aktīvi (C)+(D)+(E) ATLIKUMS 31.12.2014. 45 691 10 018 35 673 (36 994 ) 2 252 932 Kapitāla palielinājums – iemaksas (4 795 ) 4 795 — — 4 795 Kapitāla samazinājums – līdzekļi saistībām pagaidu mehānisma ietvaros (1 595 ) (1 595 ) (1 595 ) 11. EAF kapitāla atzīšana 29 367 29 367 — — Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — — (3 152 ) — (3 152 ) ATLIKUMS 31.12.2015. 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980 Kapitāla palielinājums – iemaksas (3 450 ) 3 450 3 450 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (3 073 ) (3 073 ) ATLIKUMS 31.12.2016. 73 464 31 140 42 323 (43 219 ) 2 252 1 357





BILANCE EAF DALĪJUMĀ

Miljonos EUR 31.12.2016. 31.12.2015. Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 2.1 — 32 242 135 — 63 368 84 Iemaksas trasta fondā 2.2 — — — 98 — — — 34 — 32 242 232 — 63 368 118 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 2.1 1 50 909 412 3 67 879 195 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 2.3 1 71 59 2 1 65 103 2 Korespondējošie konti 2.3 196 424 3 424 — 214 657 1 190 — Nauda un naudas ekvivalenti 2.4 — — — 680 — — — 504 198 544 4 391 1 094 218 790 2 172 701 AKTĪVI KOPĀ 198 577 4 633 1 327 218 853 2 541 819 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Uzkrājumi 2.5 — — — (4) — — — (4) Finanšu saistības 2.6 — — (6) — — — (10) — — — (6) (4) — — (10) (4) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.7 (0) (12) (438) (99) (0) (14) (492) (14) Korespondējošie konti 2.3 — — — (4 043 ) — — — (2 062 ) Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi 2.8 (1) (93) (567) (115) (3) (114) (682) (57) (1) (104) (1 005 ) (4 257 ) (3) (128) (1 174 ) (2 132 ) SAISTĪBAS KOPĀ (1) (104) (1 011 ) (4 261 ) (3) (128) (1 184 ) (2 136 ) NETO AKTĪVI 197 472 3 622 (2 934 ) 214 726 1 357 (1 317 ) KAPITĀLS UN REZERVES Pieprasītais fondu kapitāls – aktīvie EAF 2.9 12 164 10 973 19 187 — 12 164 10 973 15 737 — Uz nākamo periodu pārnestais pieprasītais fondu kapitāls no slēgtiem EAF 2.9 627 1 625 — — 627 1 625 — — Pieprasītā fondu kapitāla pārvedumi starp aktīviem EAF 2.9 (2 496 ) 2 214 247 35 (2 476 ) 2 376 35 65 No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskās darbības rezultāts (10 100 ) (14 248 ) (14 415 ) (1 382 ) (10 107 ) (14 223 ) (12 183 ) (481) Gada saimnieciskās darbības rezultāts 2 (91) (1 397 ) (1 587 ) 6 (26) (2 232 ) (901) NETO AKTĪVI 197 472 3 622 (2 934 ) 214 726 1 357 (1 317 )





FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS EAF DALĪJUMĀ

Miljonos EUR 2016. 2015. Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF IEŅĒMUMI Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumi 3.1 Izdevumu atgūšana 1 5 (2) 4 1 10 77 2 1 5 (2) 4 1 10 77 2 Ar komerciālu apmaiņu saistītu darījumu ieņēmumi 3.2 Finanšu ienākumi (0) 2 2 (1) (0) 6 0 2 Citi ienākumi 2 17 40 3 3 15 22 2 2 19 43 2 3 21 22 4 Kopējie ieņēmumi 3 23 41 7 4 30 99 6 IZDEVUMI Atbalsta instrumenti 3.3 2 (95) (1 411 ) (1 465 ) 5 (47) (2 197 ) (820) Līdzfinansējuma izdevumi 3.4 — — 15 — — — (68) (1) Finanšu izmaksas 3.6 (0) (0) 4 (0) 0 7 (8) (0) Citi izdevumi 3.7 (3) (19) (46) (129) (3) (15) (58) (86) Kopējie izdevumi (1) (114) (1 437 ) (1 594 ) 2 (56) (2 331 ) (907) GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS 2 (91) (1 397 ) (1 587 ) 6 (25) (2 232 ) (901)





PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS EAF DALĪJUMĀ

Miljonos EUR 8. EAF Fondu kapitāls – aktīvie EAF (A) Nepieprasītie līdzekļi – aktīvie EAF (B) Pieprasītais fondu kapitāls – aktīvie EAF (C) = (A)–(B) Kumulatīvās rezerves (D) Uz nākamo periodu pārnestais pieprasītais fondu kapitāls no slēgtiem EAF (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvedumi starp aktīviem EAF (F) Kopā neto aktīvi (C)+(D)+(E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2014. 12 840 — 12 840 (10 107 ) 627 (3 147 ) 214 Kapitāla samazinājums – līdzekļi saistībām pagaidu mehānisma ietvaros (676) (676) (676) Pārvedumi uz/no 10. EAF — (6) (6) Pārvedumi uz/no 11. EAF 676 676 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — 6 6 ATLIKUMS 31.12.2015. 12 164 — 12 164 (10 100 ) 627 (2 476 ) 214 Pārvedumi uz/no 10. EAF — (20) (20) Pārvedumi uz/no 11. EAF — — — Gada saimnieciskās darbības rezultāts — 2 2 ATLIKUMS 31.12.2016. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 496 ) 197





Miljonos EUR 9. EAF Fondu kapitāls – aktīvie EAF (A) Nepieprasītie līdzekļi – aktīvie EAF (B) Pieprasītais fondu kapitāls – aktīvie EAF (C) = (A)–(B) Kumulatīvās rezerves (D) Uz nākamo periodu pārnestais pieprasītais fondu kapitāls no slēgtiem EAF (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvedumi starp aktīviem EAF (F) Kopā neto aktīvi (C)+(D)+(E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2014. 11 699 — 11 699 (14 223 ) 1 625 1 758 860 Kapitāla samazinājums – līdzekļi saistībām pagaidu mehānisma ietvaros (727) — (727) (727) Pārvedumi uz/no 10. EAF — (109) (109) Pārvedumi uz/no 11. EAF 727 727 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (26) (26) ATLIKUMS 31.12.2015. 10 973 — 10 973 (14 249 ) 1 625 2 376 726 Pārvedumi uz/no 10. EAF — (163) (163) Pārvedumi uz/no 11. EAF — — — Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (91) (91) ATLIKUMS 31.12.2016. 10 973 — 10 973 (14 339 ) 1 625 2 214 472





Miljonos EUR 10. EAF Fondu kapitāls – aktīvie EAF (A) Nepieprasītie līdzekļi – aktīvie EAF (B) Pieprasītais fondu kapitāls – aktīvie EAF (C) = (A)–(B) Kumulatīvās rezerves (D) Uz nākamo periodu pārnestais pieprasītais fondu kapitāls no slēgtiem EAF (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvedumi starp aktīviem EAF (F) Kopā neto aktīvi (C)+(D)+(E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2014. 21 152 10 018 11 134 (12 183 ) — (209) (1 258 ) Kapitāla palielinājums – iemaksas (4 795 ) 4 795 4 795 Kapitāla samazinājums – līdzekļi saistībām pagaidu mehānisma ietvaros (192) (192) (192) Pārvedumi uz/no 8. un 9. EAF — 84 84 Pārvedumi uz/no 11. EAF — 160 160 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (2 232 ) (2 232 ) ATLIKUMS 31.12.2015. 20 960 5 223 15 737 (14 415 ) — 35 1 357 Kapitāla palielinājums – iemaksas (3 450 ) 3 450 3 450 Pārvedumi uz/no 8. un 9. EAF — 182 182 Pārvedumi uz/no 11. EAF — 30 30 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (1 397 ) (1 397 ) ATLIKUMS 31.12.2016. 20 960 1 773 19 187 (15 812 ) — 247 3 622





Miljonos EUR 11. EAF Fondu kapitāls – aktīvie EAF (A) Nepieprasītie līdzekļi – aktīvie EAF (B) Pieprasītais fondu kapitāls – aktīvie EAF (C) = (A)–(B) Kumulatīvās rezerves (D) Uz nākamo periodu pārnestais pieprasītais fondu kapitāls no slēgtiem EAF (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvedumi starp aktīviem EAF (F) Kopā neto aktīvi (C)+(D)+(E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2014. — — — (481) — 1 597 1 116 11. EAF kapitāla atzīšana atbilstīgi iekšējam nolīgumam 29 367 (29 367 ) — — Pārvedumi uz/no 8., 9. un 10. EAF — — (1 532 ) (1 532 ) Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (901) (901) ATLIKUMS 31.12.2015. 29 367 (29 367 ) — (1 382 ) 65 (1 317 ) Pārvedumi uz/no 8., 9. un 10. EAF — (30) (30) Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (1 587 ) (1 587 ) ATLIKUMS 31.12.2016. 29 367 (29 367 ) — (2 969 ) — 35 (2 934 )

SKAIDROJUMI PAR EAF FINANŠU PĀRSKATIEM (10)

1. NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1. GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par subjekta finanšu situāciju, darbības rezultātiem un naudas plūsmu.

Vispārējie apsvērumi (jeb grāmatvedības principi), kas jāievēro, sagatavojot finanšu pārskatus, ir izklāstīti ES grāmatvedības 1. noteikumā “Finanšu pārskati” un ir tādi paši kā 1. SPSGS: skaidrs izklāsts, uzkrāšanas princips, darbības nepārtrauktība, izklāsta konsekvence, būtiskums, apkopošana, kompensēšana un salīdzināmā informācija. Finanšu pārskatu sniegšanas kvalitatīvās īpašības ir būtiskums, ticamība, saprotamība un salīdzināmība.

1.2. SAGATAVOŠANAS PAMATS

1.2.1. Pārskata periods

Finanšu pārskati tiek sniegti ik gadu. Finanšu gads sākas 1. janvārī un beidzas 31. decembrī.

1.2.2. Valūta un konvertācijas pamats

Gada finanšu pārskatus sniedz miljonos euro, jo euro ir EAF darbības un pārskatu sniegšanas valūta. Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro, piemērojot valūtas kursus, kas ir spēkā darījumu veikšanas dienā. Peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtas darījumu norēķiniem un no ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību pārrēķināšanas atbilstoši valūtas kursam gada beigās norāda finanšu darbības rezultātu pārskatā. Atšķirīgas konvertācijas metodes tiek piemērotas pamatlīdzekļiem un nemateriālajiem aktīviem, kuru vērtība saglabājas euro to iegādes datumā.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību atlikumus gada beigās konvertē euro pēc 31. decembrī spēkā esošā Eiropas Centrālās bankas (ECB) valūtas kursa.

Euro valūtas kurss

Valūta 31.12.2016. 31.12.2015. Valūta 31.12.2016. 31.12.2015. BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,4103 4,2639 CZK 27,0210 27,0230 RON 4,5390 4,5240 DKK 7,4344 7,4626 SEK 9,5525 9,1895 GBP 0,8562 0,7340 CHF 1,0739 1,0835 HRK 7,5597 7,6380 JPY 123,4000 131,0700 HUF 309,8300 315,9800 USD 1,0541 1,0887

1.2.3. Aplēšu izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ietver summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskas aplēses sevī ietver ne tikai, bet arī uzkrātos un nākamo periodu ienākumus un maksas, uzkrājumus, finanšu risku attiecībā uz debitoru parādiem, iespējamos aktīvus un saistības un aktīvu vērtības samazinājuma pakāpi. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm.

Pamatotas aplēses ir būtiska finanšu pārskatu sagatavošanas sastāvdaļa un neietekmē to uzticamību. Aplēse ir jāpārskata, ja mainās apstākļi, uz kuriem aplēse ir balstīta, vai arī ja ir iegūta jauna informācija vai lielāka pieredze. Pēc sava rakstura aplēses pārskatīšana neattiecas uz iepriekšējiem periodiem un tā nav kļūdas korekcija. Izmaiņas grāmatvedības aplēsēs tiek atzītas perioda pārpalikumā vai deficītā, kurā tās top zināmas.

1.3. BILANCE

1.3.1. Nemateriālie aktīvi

Iegādātās datorprogrammu licences norāda, no sākotnējām izmaksām atskaitot uzkrāto amortizāciju un vērtības samazinājuma zaudējumus. Aktīvus amortizē pēc lineārās metodes visā to aplēstajā lietderīgās lietošanas laikā. Nemateriālo aktīvu aplēstais lietderīgās lietošanas laiks ir atkarīgs no to konkrētā ekonomiskā kalpošanas ilguma vai juridiskā kalpošanas ilguma, kas noteikts vienošanās ceļā. Pašu radītus nemateriālos aktīvus kapitalizē tad, kad ir izpildīti ES grāmatvedības noteikumu būtiskie kritēriji. Kapitalizējamās izmaksas ietver visas tieši attiecināmās izmaksas, kas nepieciešamas aktīva radīšanai, ražošanai un sagatavošanai darbam atbilstīgi vadības iecerēm. Izmaksas, kas ir saistītas ar pētniecības darbībām, nekapitalizējamās izstrādes izmaksas un uzturēšanas izmaksas atzīst par izdevumiem to rašanās brīdī.

1.3.2. Pamatlīdzekļi

Visus pamatlīdzekļus uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīts uzkrātais nolietojums un vērtības samazinājuma zaudējumi. Sākotnējās izmaksas ietver izdevumus, kas ir tieši attiecināmi uz aktīva iegādi vai radīšanu. Turpmākās izmaksas, ja nepieciešams, iekļauj aktīva uzskaites vērtībā vai atzīst par atsevišķu aktīvu tikai tad, kad ir iespējams, ka ar attiecīgo vienumu saistītie nākotnes saimnieciskie labumi vai pakalpojuma potenciāls ieplūdīs subjektā un izmaksas var ticami novērtēt. Remontdarbu un uzturēšanas izmaksas ieskaita finanšu darbības rezultātu pārskatā tajā finanšu periodā, kurā minētās izmaksas radušās. Uz zemi un mākslas darbiem netiek attiecināts nolietojums, jo to lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots. Uz nepabeigtiem pamatlīdzekļiem neattiecina nolietojumu, jo šie aktīvi vēl nav pieejami lietošanai. Nolietojumu citiem aktīviem aprēķina, izmantojot lineāro metodi, lai šādu aktīvu izmaksas attiecinātu, atņemot to atlikušo vērtību aplēstās aktīvu lietderīgās lietošanas laikā:

Aktīva veids Lineārā nolietojuma likme Ēkas No 4 % līdz 10 % Pamatlīdzekļi No 10 % līdz 25 % Mēbeles un transportlīdzekļi No 10 % līdz 25 % Datora aparatūra No 25 % līdz 33 % Citi No 10 % līdz 33 %

Peļņu vai zaudējumus no aktīva atsavināšanas nosaka, salīdzinot ieņēmumus, no kuriem atskaitīti pārdošanas izdevumi, ar atsavinātā aktīva uzskaites vērtību, un iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Noma

Materiālo aktīvu nomu, ja subjektam būtībā pieder visi riski un atlīdzības, ko rada īpašumtiesības, klasificē kā finanšu nomu. Nomas sākumā finanšu nomu kapitalizē nomātā aktīva patiesajā vērtībā vai arī minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtībā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. Finanšu nomas maksājuma procentu daļu atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā visā nomas periodā, atlikumam piemērojot nemainīgu periodisku likmi. Nomas saistības, no kurām atskaitītas finanšu maksas, tiek ietvertas finanšu saistībās (ilgtermiņa un īstermiņa). Finanšu izmaksu procentu daļu atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā visā nomas periodā, radot nemainīgu periodisku procentu likmi atlikušajām saistībām katrā periodā. Finanšu nomā turētajiem aktīviem nolietojumu aprēķina īsākajā no šādiem periodiem: aktīva lietderīgās lietošanas laikā vai nomas termiņā.

Nomu, kurā iznomātājs patur būtisku daļu no riska un atlīdzības saistībā ar īpašumtiesībām, klasificē kā operatīvo nomu. Maksājumus, kas veikti saistībā ar operatīvo nomu, nomas periodā atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā, izmantojot lineāro nolietojuma metodi.

1.3.3. Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Uz aktīviem, kuru lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots, amortizāciju/nolietojumu neattiecina, bet katru gadu pārbauda to vērtības samazinājumu. Amortizējamiem/nolietojamiem aktīviem vērtības samazinājumu pārskata ikreiz, kad notikumi vai apstākļu maiņa liecina par iespējamību neatgūt aktīva uzskaites vērtību. Vērtības samazinājuma zaudējumus atzīst par summu, par kādu aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā atgūstamo summu. Atgūstamā summa ir lielākā no divām summām – aktīva patiesā vērtība mīnus pārdošanas izmaksas vai lietošanas vērtība.

Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu atlikušo vērtību un lietderīgās lietošanas laiku pārskata un vajadzības gadījumā koriģē vismaz reizi gadā. Aktīva uzskaites vērtību nekavējoties noraksta līdz tā atgūstamajai summai, ja aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā novērtēto atgūstamo summu. Ja iepriekšējos gados atzītie vērtības samazinājuma iemesli vairs nepastāv, attiecīgi veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi.

1.3.4. Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvus iedala šādās kategorijās: finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā; aizdevumi un debitoru parādi; līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi; un pārdošanai pieejami finanšu aktīvi. Finanšu instrumentu klasifikāciju nosaka, veicot sākotnējo atzīšanu, un tā tiek atkārtoti novērtēta katrā bilances datumā.

i) Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā

Finanšu aktīvu iedala šajā kategorijā, ja tas iegādāts galvenokārt pārdošanai īstermiņā vai subjekts to paredzējis šādam nolūkam. Šajā kategorijā iekļauj arī atvasinātos instrumentus. Minētās kategorijas aktīvi tiek klasificēti kā apgrozāmie līdzekļi, ja tos plāno realizēt 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma. Šajā finanšu gadā subjektam nebija neviena minētās kategorijas ieguldījuma.

ii) Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem, kuri netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad subjekts sniedz naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram bez nodoma tirgoties ar šo debitora parādu. Tos iekļauj ilgtermiņa aktīvos, ja vien to termiņš nav īsāks par 12 mēnešiem pēc bilances datuma. Aizdevumi un debitoru parādi ietver termiņnoguldījumus ar sākotnējo termiņu virs trīs mēnešiem.

iii) Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un fiksētiem termiņiem, kurus subjekts noteikti plāno un spēj turēt līdz termiņa beigām. Šajā finanšu gadā subjektam nebija neviena minētās kategorijas ieguldījuma.

iv) Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas iedalīti šajā kategorijā vai nav iekļauti nevienā citā kategorijā. Tos klasificē kā apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermiņa aktīvus atkarībā no laikposma, kurā subjekts plāno tos turēt, un parasti tas ir atlikušais termiņš.

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Patiesajā vērtībā novērtētu finanšu aktīvu ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā arī līdz termiņa beigām turētu un pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu iegādi vai pārdošanu atzīst darījuma datumā – datums, kurā subjekts uzņemas saistības pirkt vai pārdot aktīvu. Naudas ekvivalenti, aizdevumi un termiņnoguldījumi tiek atzīti to norēķinu datumā. Finanšu instrumentus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā. Visiem finanšu aktīviem, kas nav patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, darījuma izmaksas pieskaita patiesajai vērtībai sākotnējās atzīšanas brīdī.

Finanšu instrumentu atzīšanu pārtrauc, ja ir beigušās tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem vai subjekts ir nodevis citai personai visus riskus un atlīdzību, kas izriet no īpašumtiesībām.

Turpmākais novērtējums

Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā turpmāk uzskaita patiesajā vērtībā, un peļņu un zaudējumus, kas rodas no izmaiņām patiesajā vērtībā, iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā periodā, kurā tie radušies.

Aizdevumus un debitoru parādus, un līdz termiņa beigām noturētos ieguldījumus uzskaita kā amortizācijas izmaksas, izmantojot efektīvo procentu metodi.

Pārdošanai pieejamos finanšu aktīvus turpmāk uzskaita to patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus, kas rodas no patiesās vērtības izmaiņām, atzīst patiesās vērtības rezervē. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kuri aprēķināti, izmantojot efektīvo procentu metodi, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Subjekts izvērtē katrā bilances datumā, vai ir objektīvi pierādījumi, ka finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies, un vai vērtības samazinājums ir atspoguļojams finanšu darbības rezultātu pārskatā.

1.3.5. Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam izsniegtu naudas avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laikposmā, kas noteikts konkrētajā nolīgumā, lēmumā, vienošanās dokumentā vai pamatā esošajā tiesību aktā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu izmanto mērķim, kuram tas piešķirts, nolīgumā noteiktajā periodā vai arī atmaksā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmi izdevumi, viņa pienākums ir atdot izmaksāto priekšfinansējumu subjektam. Priekšfinansējuma summu var samazināt (pilnībā vai daļēji), apstiprinot attiecināmās izmaksas (tās tiek atzītas par izdevumiem).

Turpmākos bilances datumos priekšfinansējumu novērtē summā, kura sākotnēji atzīta bilancē un no kuras atskaitīti attiecināmie izdevumi (tostarp aplēstās summas, ja tas ir nepieciešams), kas radušies perioda laikā.

1.3.6. Debitoru parādi un atgūstamās summas

Tā kā ES grāmatvedības noteikumos prasīts atsevišķi uzrādīt ar komerciālu apmaiņu saistītus un nesaistītus darījumus, pārskatu sagatavošanas nolūkā debitoru parādi tiek definēti kā no ar komerciālu apmaiņu nesaistītiem darījumiem izrietoši un atgūstamās summas tiek definētas kā no ar komerciālu apmaiņu saistītiem darījumiem izrietošas (kad subjekts saņem vērtību no cita subjekta, nesniedzot pretī aptuveni vienādu vērtību).

Debitoru parādi no ar komerciālu apmaiņu saistītiem darījumiem atbilst finanšu instrumentu definīcijai un tādējādi tos klasificē kā aizdevumus un debitoru parādus un attiecīgi vērtē (skatīt iepriekš 1.3.4.).

Atgūstamās summas no ar komerciālu apmaiņu nesaistītiem darījumiem uzskaita sākotnējā summā (ņemot vērā procentus un soda naudas), atskaitot daļēji norakstīto vērtības samazinājumu. Daļēji norakstāmo vērtības samazinājumu nosaka, kad ir objektīvi pierādījumi, ka subjekts nespēs iekasēt visas tam pienākošās summas atbilstīgi atgūstamo summu sākotnējiem nosacījumiem. Daļēji norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu. Daļēji norakstīto summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

1.3.7. Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti ir finanšu instrumenti un tie ir nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankās vai noguldījumi bankās ar īsu brīdinājuma termiņu par izņemšanu un citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti, kuru sākotnējais termiņš nepārsniedz trīs mēnešus.

1.3.8. Uzkrājumi

Uzkrājumus atzīst, ja subjektam pagātnes notikumu rezultātā ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām, ir drīzāk iespējams, ka minētā pienākuma izpildei būs nepieciešams iztērēt līdzekļus, un summu var ticami novērtēt. Nākotnes zaudējumiem no pamatdarbības uzkrājumus neatzīst. Uzkrājumu summa ir labākā aplēse par izdevumiem, kuru nepieciešamība tiek plānota, lai pārskata datumā izpildītu pašreizēju pienākumu. Ja uzkrājumus veido lielam skaitam pozīciju, pienākumu aplēš, izvērtējot visus iespējamos iznākumus saistībā ar to iespējamību (“paredzamās vērtības” metode).

1.3.9. Kreditoru parādi

Kreditoru parādos ir iekļautas summas, kas saistītas ar komerciālu apmaiņu saistītiem darījumiem, piemēram, preču un pakalpojumu pirkšanu, un ar komerciālu apmaiņu nesaistītiem darījumiem, piemēram, izmaksu pieprasījumiem no saņēmējiem, subsīdijām vai cita ES finansējuma.

Ja saņēmējiem tiek izsniegtas subsīdijas vai cits finansējums, izmaksu pieprasījumus reģistrē kā kreditoru parādus par pieprasīto summu brīdī, kad tiek saņemts izmaksu pieprasījums. Pēc attiecināmo izmaksu pārbaudes un apstiprināšanas kreditoru parādus vērtē atbilstoši apstiprinātajai un attiecināmajai summai.

Kreditoru parādus, ko rada preču un pakalpojumu pirkšana, atzīst pēc rēķina saņemšanas sākotnējās summas apmērā, un atbilstošos izdevumus iegrāmato, kad subjekts ir saņēmis un pieņēmis piegādes vai pakalpojumus.

1.3.10. Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un maksas

Darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Gada beigās, ja rēķins vēl nav izrakstīts, bet pakalpojums ir sniegts, subjekts ir veicis piegādes vai pastāv līgumiska vienošanās (piemēram, atsaucoties uz līgumu), uzkrātie ienākumi tiks atzīti finanšu pārskatos. Turklāt, ja gada beigās rēķins ir izrakstīts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo periodu un atzīst nākamajā pārskata periodā.

Arī izdevumus uzskaita periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātie izdevumi tiek atzīti, par pamatu ņemot attiecīgā perioda pārskaitījuma pienākuma aplēses. Uzkrāto izdevumu aprēķinu veic saskaņā ar grāmatveža izsniegtām darbības un praktiskajām pamatnostādnēm, kuru mērķis ir nodrošināt, lai finanšu pārskatos būtu patiesi atspoguļotas ekonomiskās un citas parādības, kuras tiem ir jāparāda. Pēc analoģijas, ja ir veikts avansa maksājums par pakalpojumiem vai precēm, kas vēl nav saņemti, izdevumi tiks attiecināti uz nākamo periodu un atzīti nākamajā pārskata periodā.

1.4. FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

1.4.1. Ieņēmumi

Ieņēmumi ir saimniecisko labumu bruto ieplūde vai pakalpojuma potenciāls, ko subjekts ir saņēmis vai saņems, kas ir neto aktīvu pieaugums, izņemot pieaugumu, kas saistīts ar īpašnieku iemaksām.

Atkarībā no pamatā esošo darījumu rakstura finanšu darbības rezultātu pārskatā izdala šādus ieņēmumus:

i) Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumi

Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumi ir nodokļi un pārvedumi, jo pārveduma veicējs nodod līdzekļus saņēmēja subjektam, bet saņēmēja subjekts apmaiņā tieši nenodrošina aptuveni līdzīgu vērtību.

Pārvedumi ir nākotnes saimniecisko labumu ieplūde vai pakalpojuma potenciāls no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, izņemot nodokļus. Subjekts atzīst aktīvu attiecībā uz pārvedumiem, kad subjekts pagātnes notikuma (pārveduma) rezultātā kontrolē resursus un plāno saņemt nākotnes saimnieciskos labumus vai pakalpojuma potenciālu no šiem resursiem, un kad ir iespējams ticami noteikt patieso vērtību. Resursu ieplūdi no ar komerciālu apmaiņu nesaistīta darījuma, kas ir atzīts par aktīvu (t.i., nauda), arī atzīst kā ieņēmumus, izņemot tādā apmērā, kādā subjektam ir saistības attiecībā uz šādu pārvedumu (nosacījums), kuras ir jāizpilda, pirms ieņēmumus var atzīt. Līdz brīdim, kad nosacījums ir izpildīts, ieņēmumi tiek attiecināti uz nākamo periodu un atzīti kā saistības (saņemtais priekšfinansējums).

ii) Ar komerciālu apmaiņu saistītu darījumu ieņēmumi

Ieņēmumi no preču un pakalpojumu pārdošanas tiek atzīti, kad pircējam tiek nodota nozīmīga daļa riska un atlīdzības, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas sevī ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības pakāpi pārskata datumā.

1.4.2. Izdevumi

Izdevumi ir saimniecisko labumu vai pakalpojumu potenciāla samazinājums pārskata periodā kā aktīvu aizplūde vai patēriņš vai saistību uzņemšanās, kuru rezultātā samazinās neto aktīvi/pašu kapitāls. Tajos tiek iekļauti gan ar komerciālu apmaiņu saistītu, gan nesaistītu darījumu izdevumi.

Ar komerciālu apmaiņu saistītu darījumu izdevumus, ko rada preču un pakalpojumu pirkšana, atzīst, kad piegādes ir veiktas un subjekts tās ir apstiprinājis. Izdevumus novērtē sākotnējā rēķinā norādītās summas apmērā. Turklāt bilances datumā izdevumus par pakalpojumiem, kas sniegti periodā, par kuru rēķins vēl nav saņemts vai pieņemts, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Izdevumi, kas rodas no ar komerciālu apmaiņu nesaistītiem darījumiem, veido lielāko daļu subjekta pamatdarbības izdevumu. Tie attiecas uz pārvedumiem saņēmējiem un var būt triju veidu: prasījuma tiesības, pārvedumi saskaņā ar līgumu vai neatkarīgas dotācijas, dāvinājumi un ziedojumi. Pārvedumus atzīst kā izdevumus tā perioda laikā, kad bijuši notikumi, kuru dēļ pārvedums izveidojies, ja vien šāda veida pārvedumu pieļauj noteikumi vai ir parakstīts līgums par pārveduma atļaušanu; ja saņēmējs izpilda attiecināmības kritērijus; un attiecināmo summu var ticami novērtēt.

Tad, kad tiek saņemts pieprasījums veikt maksājumu vai atlīdzināt izmaksas un tas atbilst atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus attiecināmās summas apmērā. Gada beigās attiecināmos izdevumus, kas radušies un pienākas saņēmējiem, bet vēl nav iekļauti pārskatā, aplēš un grāmato kā uzkrātos izdevumus.

1.5. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

1.5.1. Iespējamie aktīvi

Iespējams aktīvs ir tāds iespējams aktīvs, kas rodas no pagātnes notikumiem un kura esību apstiprina tikai tāda viena vai vairāku nenoteiktu nākotnes notikumu iestāšanās vai neiestāšanās, kuru subjekts pilnībā nekontrolē. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja ir ticama saimniecisko labumu ieplūde vai pakalpojuma potenciāls.

1.5.2. Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir iespējami pienākumi, kuri izriet no pagātnes notikumiem un kuru esību apstiprina tikai tāda viena vai vairāku nenoteiktu nākotnes notikumu iestāšanās vai neiestāšanās, kuru subjekts pilnībā nekontrolē; vai pašreizējs pienākums, kura pamatā ir iepriekšēji notikumi, bet kuru neatzīst: jo nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga saimniecisko labumu vai pakalpojuma potenciālu ietverošu resursu aizplūde, vai retos gadījumos, kad pienākuma apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt.

1.6. LĪDZFINANSĒJUMS

Saņemtās līdzfinansējuma iemaksas atbilst kritērijiem, kas raksturo ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumus, ar nosacījumu, un tās tiek grāmatotas kā kreditoru parādi dalībvalstīm, trešām valstīm un citiem. EAF ir noteikta prasība izlietot šīs iemaksas pakalpojumu sniegšanai trešām personām, jo pretējā gadījumā šie aktīvi (saņemtās iemaksas) ir jāatmaksā. Nesamaksātie kreditoru parādi, kas ir saistīti ar līdzfinansējuma nolīgumiem, ir saņemtās līdzfinansējuma iemaksas, no kurām atskaita izdevumus, kas radušies saistībā ar projektu. Neto aktīvi nemainās.

Izdevumus, kas ir saistīti ar līdzfinansējuma projektiem, atzīst to rašanās laikā. Attiecīgās iemaksu summas atzīst kā pamatdarbības ieņēmumus, un gada saimnieciskās darbības rezultāts nemainās.

2. BILANCES SKAIDROJUMI

AKTĪVI

2.1. PRIEKŠFINANSĒJUMS

Daudzos līgumos ir paredzēti avansa maksājumi pirms darbu sākšanas, piegādes veikšanas vai pakalpojumu sniegšanas. Dažkārt līgumu maksājumu grafikos ir paredzēti maksājumi, pamatojoties uz izpildes ziņojumiem. Priekšfinansējumu parasti maksā tās valsts vai teritorijas valūtā, kurā projektu īsteno.

Atkarībā no priekšfinansējuma atgūstamības vai izlietojuma laika to uzrāda kā priekšfinansējuma apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermiņa aktīvu. Izlietojumu nosaka projekta pamatā esošajā līgumā. Visas atmaksātās vai izlietotās summas, kuru samaksas termiņš ir 12 mēnešu laikā pirms pārskata datuma, uzrāda kā priekšfinansējuma apgrozāmos līdzekļus. Tā kā daudzi EAF projekti pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, attiecīgajiem avansa maksājumiem jābūt pieejamiem vairāk nekā vienu gadu. Tādēļ dažas priekšfinansējuma summas uzrāda kā ilgtermiņa aktīvus.

Miljonos EUR Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2016. 31.12.2015. Ilgtermiņa priekšfinansējums 2.1.1 — 32 242 135 409 516 Īstermiņa priekšfinansējums 2.1.2 1 50 909 412 1 372 1 145 Kopā 1 82 1 151 546 1 781 1 661

2.1.1. Ilgtermiņa priekšfinansējums

Miljonos EUR 31.12.2016. 31.12.2015. Tiešā pārvaldība 71 65 Īsteno: Komisija 39 43 ES izpildaģentūras 4 1 ES delegācijas 29 21 Netiešā pārvaldība 338 451 Īsteno: EIB un EIF 180 323 Starptautiskās organizācijas 87 90 Privāttiesību subjekti, kas veic publisko pasūtījumu 25 3 Publisko tiesību subjekti 13 10 Trešās valstis 34 25 Kopā 409 516

2.1.2. Īstermiņa priekšfinansējums

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2016. 31.12.2015. Priekšfinansējums (bruto) 9 231 2 945 1 560 4 745 4 250 Noskaidroti, veicot robežlaika procedūras (8) (181) (2 037 ) (1 148 ) (3 373 ) (3 105 ) Kopā 1 50 909 412 1 372 1 145





Miljonos EUR 31.12.2016. 31.12.2015. Tiešā pārvaldība 246 283 Īsteno: Komisija 115 123 ES izpildaģentūras 10 1 ES delegācijas 122 159 Netiešā pārvaldība 1 125 861 Īsteno: EIB un EIF 372 235 Starptautiskās organizācijas 432 336 Privāttiesību subjekti, kas veic publisko pasūtījumu 121 5 Publisko tiesību subjekti 53 56 Trešās valstis 148 229 Kopā 1 372 1 145

Kopējais priekšfinansējums 2016. gada 31. decembrī (EUR 1 781 miljons) ir salīdzināms ar kopējo priekšfinansējumu 2015. gada 31. decembrī (EUR 1 661 miljons).

Pašreizējā priekšfinansējuma nelielais palielinājums par EUR 227 miljoniem salīdzinājumā ar 2015. gada 31. decembri ir izskaidrojams ar jauno līgumu lielo skaitu, kuru ietvaros 2016. gada laikā vēl nebija radušās izmaksas. Šo palielinājumu kompensē ilgtermiņa priekšfinansējuma samazinājums (skatīt 2.1.1. skaidrojumu).

2.1.3. Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Garantijas tiek turētas priekšfinansējuma nodrošināšanai, un tās tiek noņemtas, kad ir apmaksāts projekta pēdējais pieprasījums. 2016. gada 31. decembrī tādu garantiju vērtība, ko EAF saņēma par priekšfinansējumu, bija EUR 53 miljoni (2015. gadā EUR 83 miljoni).

Lielākā daļa priekšfinansējuma tiek izmaksāta netiešas pārvaldības režīmā. Šajā gadījumā garantijas saņēmējs nav EAF, bet līgumslēdzēja iestāde.

2.2. IEMAKSAS TRASTA FONDĀ

Šajā pozīcijā tiek norādīta summa, kas samaksāta kā iemaksa ES trasta fondā Bêkou un ESTF Āfrikai. No iemaksām tiek atskaitītas trasta fondiem radušās un uz EAF attiecināmas izmaksas.

Iemaksas trasta fondā veic EAF tiešās pārvaldības režīmā.

Miljonos EUR Trasta fondi Neto iemaksas 31.12.2015. 2016. gadā veiktās iemaksas TF neto izdevumu piešķīrums 2016. gadā Neto iemaksas 31.12.2016. Āfrika — 99 (27) 72 Bêkou 34 — (8) 26 Kopā 34 99 (35) 98

2.3. AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTAS ATGŪSTAMĀS SUMMAS UN AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTI DEBITORU PARĀDI

Miljonos EUR Skaidrojums 31.12.2016. 31.12.2015. Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu 2.3.1 62 104 Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu 2.3.2 70 67 Kopā 132 171

2.3.1. Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2016. 31.12.2015. Dalībvalstis — 0 40 — 40 90 Klienti 4 9 6 0 18 23 Publisko tiesību subjekti — 13 10 0 23 16 Trešās valstis 0 3 1 — 4 2 Norakstītā summa (3) (17) (5) — (25) (29) Korespondējošie konti ar ES iestādēm — — — 2 2 1 Kopā 1 8 51 2 62 104

No dalībvalstīm atgūstamās summas ietver parastās iemaksas un pagaidu mehānisma korekciju rezultātā saņemamās summas. Pagaidu mehānisma darbības tika finansētas, izmantojot atceltās summas no iepriekšējiem EAF, un attiecīgās kapitāla izmaiņas tika reģistrētas 2015. gadā.

Summas ir apkopotas turpmāk redzamajā tabulā:

Miljonos EUR Dalībvalstis Summas, kas jāsaņem no DV Summas, kas jāatskaita no DV iemaksām Neto summa 31.12.2016. Beļģija 25 — 25 Kipra 0 — 0 Čehija 2 — 2 Grieķija 0 — 0 Latvija 0 — 0 Portugāle 0 — 0 Rumānija 2 — 2 Slovēnija 1 — 1 Apvienotā Karaliste 10 — 10 Kopā 40 — 40

2.3.2. Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2016. 31.12.2015. Uzkrātie ienākumi 0 63 7 0 70 67 Korespondējošie konti starp EAF 196 424 3 424 (4 043 ) (0) 0 Kopā 196 487 3 431 (4 043 ) 70 67

Uzkrātajos ienākumos pamatā ir iekļautas uzkrāto procentu summas ar projektiem (EUR 63 miljoni) un ES trasta fondu Āfrikai (EUR 7 miljoni) saistītam priekšfinansējumam.

Efektivitātes labad vienotie finanšu līdzekļi, kas aptver visus EAF, ir piešķirti 11. EAF (11); rezultātā tiek veiktas darbības starp dažādiem EAF, kas tiek izlīdzinātas, izmantojot korespondējošos kontus starp dažādu EAF bilancēm. Korespondējošie konti tiek uzrādīti tikai atsevišķos EAF.

2.4. NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI (12)

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2016. 31.12.2015. Speciālie konti: Dalībvalstu finanšu iestādes — — — 291 291 126 Norēķinu konti: Komercbankas — — — 389 389 377 Kongo Demokrātiskās Republikas speciālais fonds (*1) — — — — — 1 Kopā — — — 680 680 504

Naudas un naudas ekvivalentu vispārējo palielinājumu galvenokārt izskaidro tas, ka 2016. gada decembrī dažas dalībvalstis veica avansa maksājumus saistībā ar 2017. gada pirmajām iemaksām.

Jāpiebilst, ka Stabex līdzekļu turētājas ir ĀKK saņēmējvalstis, tādēļ tie nav iekļauti EAF bilancē. Ar akronīmu Stabex apzīmē ES kompensējošu finanšu shēmu ĀKK valstu eksporta ieņēmumu stabilizēšanai. Kad Komisija un saņēmējvalsts (ĀKK) ir panākušas vienošanos par to, kā izmantot Stabex līdzekļus, abas puses paraksta pārskaitījuma konvenciju. Saskaņā ar (pārskatītā) Lomes IV nolīguma (13) 211. pantu līdzekļus pārskaita uz procentus nesošu kontu, kam piemēro divu parakstu sistēmu (paraksta Komisijas un saņēmējvalsts pārstāvji) un kas ir atvērts ĀKK valsts vārdā. Līdzekļi paliek šajos divu parakstu kontos līdz brīdim, kad savstarpējo saistību sistēma (FMO) pamato pārvedumu projektam. Komisijas kredītrīkotājs saglabā konta paraksta tiesības, lai nodrošinātu, ka līdzekļus izmaksā, kā paredzēts. Līdzekļi kontos, kuriem piemēro divu parakstu sistēmu, ir ĀKK valsts īpašums, un līdz ar to tie netiek uzrādīti kā aktīvi EAF pārskatos. Pārvedumi uz šiem kontiem tiek iegrāmatoti kā Stabex maksājumi. Sīkāku informāciju skatīt 3.1.1. skaidrojumā.

Nolūkā uzlabot 2016. gada finanšu pārskatu sniegšanu ir pārskatīta finanšu iestāžu un banku klasifikācija. Attiecīgi ir sniegti salīdzinoši skaitļi par 2015. gadu.

SAISTĪBAS

2.5. UZKRĀJUMI

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2016. 31.12.2015. Uzkrājumi — — — 4 4 4 Kopā — — — 4 4 4

Uzkrājums ir vislabākais iespējamās summas novērtējums, kas EAF jāiemaksā, lai finansētu Centre de Development (CDE) pienācīgu slēgšanu, par ko lemj ĀKK un ES Vēstnieku komiteja (2014. gada 23. oktobra Lēmums Nr. 4/2014).

Summa ietver tiesas prāvas (EUR 1,2 miljonus), kas celtas pret CDE, un atlikušās paredzamās izmaksas pasīvajā posmā (piemēram, atlikušie administratīvie uzdevumi, citas atlikušās tiesas prāvas, arhīvs utt.), kas sākās 2016. gada 31. decembrī (skatīt 4.3.2. skaidrojumu).

2.6. FINANŠU SAISTĪBAS

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2016. 31.12.2015. Līdzfinansējums – kreditoru parādi — — 6 — 6 10 Kopā — — 6 — 6 10

Par izmaiņām līdzfinansējuma saistību kopsummā skatīt 2.7.2.1. skaidrojumu.

2.7. KREDITORU PARĀDI

Miljonos EUR Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2016. 31.12.2015. Īstermiņa kreditoru parādi 2.7.1 0 12 112 97 222 180 Dažādi kreditoru parādi 2.7.2 — (0) 325 2 327 340 Kopā 0 12 438 99 549 520

2.7.1. Īstermiņa kreditoru parādi

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2016. 31.12.2015. Piegādātāji 0 11 69 19 98 79 Dalībvalstis — — 0 — 0 0 Trešās valstis 0 0 29 61 91 83 Publisko tiesību subjekti 0 1 18 14 32 21 Citi īstermiņa kreditoru parādi 0 1 (4) 4 1 (3) Kopā 0 12 112 97 222 180

Kreditoru parādi ietver izmaksu pārskatus, ko EAF saņem saistībā ar savu dotāciju darbību. Tos grāmato par pieprasīto summu, sākot no pieprasījuma saņemšanas brīža. Rēķiniem un kredītzīmēm, ko saņem iepirkuma darbību ietvaros, piemēro tādu pašu kārtību. Attiecīgie pieprasījumi atlīdzināt izmaksas ir ņemti vērā, gada beigās veicot robežlaika procedūras. Ņemot vērā robežlaika grāmatojumus, aplēstās attiecināmās summas ir atzītas finanšu darbības rezultātu pārskatā.

2.7.2. Dažādi kreditoru parādi

Miljonos EUR Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2016. 31.12.2015. Līdzfinansējuma kreditoru parādi 2.7.2.1 — — 63 1 64 31 Nākamo periodu fondu kapitāla iemaksas 2.7.2.2 — — 261 — 261 307 Citi dažādi kreditoru parādi 2.7.2.3 — — — 2 2 2 Kopā — — 324 3 327 340

2.7.2.1. Līdzfinansējuma kreditoru parādi

Līdzfinansējuma ilgtermiņa un īstermiņa kreditoru parādu dalījums par dalībvalstīm apkopots turpmāk redzamajā tabulā:

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2016. 31.12.2015. Ilgtermiņa līdzfinansējums Beļģija — — 2 — 2 1 Vācija — — 0 — 0 1 Apvienotā Karaliste — — 1 — 1 3 Zviedrija — — 2 — 2 4 Kanāda — — 0 — 0 1 — — 6 — 6 10 Īstermiņa līdzfinansējums Beļģija — — 3 1 4 3 Dānija — — 1 0 1 1 Francija — — 37 — 37 10 Vācija — — 1 — 1 1 Nīderlande — — 1 — 1 1 Spānija — — 3 — 3 3 Apvienotā Karaliste — — 11 — 11 1 Zviedrija — — 7 — 7 12 Kanāda — — 0 — 0 (1) — — 63 1 64 31 Kopā — — 69 1 70 41

Līdzfinansējuma ilgtermiņa un īstermiņa kreditoru parādu kopsumma palielinājusies par EUR 29 miljoniem salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu.

2016. gadā tika saņemtas jaunas līdzfinansējuma iemaksas no Apvienotās Karalistes (EUR 9,4 miljoni), Beļģijas (EUR 3,3 miljoni) un Zviedrijas (EUR 0,9 miljoni).

Līdzfinansējuma ilgtermiņa un īstermiņa kreditoru parādu kopsumma palielināta par EUR 15 miljoniem, lai atzītu ieņēmumus un izdevumus saistībā ar līdzfinansētajiem projektiem (skatīt 3.1.2. un 3.4. skaidrojumu).

2.7.2.2. Nākamo periodu fondu kapitāla iemaksas

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2016. 31.12.2015. Apvienotā Karaliste — — 252 — 252 259 Zviedrija — — — — — 48 Ungārija — — 9 — 9 — Kopā — — 261 — 261 307

Nākamo periodu fondu kapitāla iemaksu pozīcija attiecas uz dalībvalstu avansā veiktajām iemaksām.

2.7.2.3. Citi dažādi kreditoru parādi

Šajā pozīcijā galvenokārt ir iekļauti nepiešķirti naudas ieņēmumi un atmaksātās summas.

2.8. UZKRĀTĀS MAKSAS UN NĀKAMO PERIODU IENĀKUMI

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2016. 31.12.2015. Uzkrātās maksas 1 93 567 110 770 853 Citi uzkrājumi un atliktie maksājumi — (0) (0) 6 6 2 Kopā 1 93 567 115 776 855

Uzkrātās maksas ietver sevī pamatdarbības izdevumus saskaņā ar aplēsēm par tekošajiem un pabeigtajiem līgumiem, izņemot apstiprinātos izmaksu pieprasījumus, kuros, izmantojot vislabāko pieejamo informāciju par esošajiem līgumiem, aplēstas 2016. gada attiecināmās izmaksas, kas radušās EAF saņēmējiem. Aplēsto uzkrāto maksu daļa, kas saistīta ar izmaksāto priekšfinansējumu, uzskaitīta kā priekšfinansējuma summu samazinājums (skatīt 2.1. skaidrojumu).

NETO AKTĪVI

2.9. FONDA KAPITĀLS

2.9.1. Pieprasītais fondu kapitāls –aktīvie EAF

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā Fondu kapitāls 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Nepieprasītais fondu kapitāls (0) (0) (5 223 ) (29 367 ) (34 590 ) Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2015. 12 164 10 973 15 737 — 38 873 Fondu kapitāls 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Nepieprasītais fondu kapitāls — (0) (1 773 ) (29 367 ) (31 140 ) Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2016. 12 164 10 973 19 187 — 42 323

Fondu kapitālu veido kopējā dalībvalstu veikto iemaksu summa attiecīgajam EAF, kā noteikts katrā iekšējā nolīgumā. Nepieprasītie līdzekļi ir sākotnējais piešķīrums, kas no dalībvalstīm vēl nav pieprasīts.

Pieprasītais fondu kapitāls ir sākotnējo piešķīrumu summa, ko dalībvalstis pieprasa pārvedumam uz finanšu līdzekļu kontiem (skatīt turpmāk 2.9.2. skaidrojumu).

2.9.2. Pieprasītais un nepieprasītais fondu kapitāls dalībvalstu dalījumā

Miljonos EUR Iemaksas % Nepieprasītais kapitāls 31.12.2015. 2016. gadā pieprasītais kapitāls Nepieprasītais kapitāls 31.12.2016. Austrija 2,41 126 (83) 43 Beļģija 3,53 184 (122) 63 Bulgārija 0,14 7 (5) 2 Kipra 0,09 5 (3) 2 Čehija 0,51 27 (18) 9 Dānija 2,00 104 (69) 35 Igaunija 0,05 3 (2) 1 Somija 1,47 77 (51) 26 Francija 19,55 1 021 (674) 347 Vācija 20,50 1 071 (707) 364 Grieķija 1,47 77 (51) 26 Ungārija 0,55 29 (19) 10 Īrija 0,91 48 (31) 16 Itālija 12,86 672 (444) 228 Latvija 0,07 4 (2) 1 Lietuva 0,12 6 (4) 2 Luksemburga 0,27 14 (9) 5 Malta 0,03 2 (1) 1 Nīderlande 4,85 253 (167) 86 Polija 1,30 68 (45) 23 Portugāle 1,15 60 (40) 20 Rumānija 0,37 19 (13) 7 Slovākija 0,21 11 (7) 4 Slovēnija 0,18 9 (6) 3 Spānija 7,85 410 (271) 139 Zviedrija 2,74 143 (95) 49 Apvienotā Karaliste 14,82 774 (511) 263 Kopā 100,00 5 223 (3 450 ) 1 773

2016. gadā pieprasīto kapitālu pilnībā veido 10. EAF pieprasījumi. Kopsummu veido parastais pieprasījums (EUR 3 450 miljoni). 8. un 9. EAF kapitāls tika visā pilnībā pieprasīts un saņemts. 11. EAF kapitāls vēl nav pieprasīts.

2.9.3. Uz nākamo periodu pārnestais pieprasītais fondu kapitāls no slēgtiem EAF

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2016. 31.12.2015. No slēgtiem EAF pārvestie līdzekļi 627 1 625 — — 2 252 2 252

Šajā pozīcijā ietverti līdzekļi, kas pārvesti no slēgtiem EAF uz 8. un 9. EAF.

2.9.4. Pieprasītā fondu kapitāla pārvedumi starp aktīviem EAF

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā Atlikums 31.12.2014. (3 147 ) 1 758 (209) 1 597 — No saistībām atbrīvoto summu pārvedums uz 10. EAF darbības rezultātu rezervi no iepriekšējiem EAF (6) (109) 114 — — No saistībām atbrīvoto summu pārvedums uz 11. EAF darbības rezultātu rezervi no iepriekšējiem EAF — — (32) 32 — Pārvedums no 10. un 11. EAF darbības rezultātu rezerves uz pagaidu mehānismu — — (41) 41 — Atgūtie līdzekļi no pagaidu mehānisma 10. un 11. EAF darbības rezultātu rezervei — — 11 (11) — Tādu līdzekļu atdošana, par kuriem uzņemtas saistītas pagaidu mehānisma ietvaros 676 727 192 (1 595 ) — Atlikums 31.12.2015. (2 476 ) 2 376 35 65 — No saistībām atbrīvoto summu pārvedums uz 10. EAF darbības rezultātu rezervi no iepriekšējiem EAF (20) (163) 182 — No saistībām atbrīvoto summu pārvedums uz 11. EAF darbības rezultātu rezervi no iepriekšējiem EAF — — (356) 356 — Pārvedums no 11. darbības rezultātu rezerves uz Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu (10. EAF) — — 386 (386) — Atlikums 31.12.2016. (2 496 ) 2 214 247 35 —

Šajā pozīcijā ietverti līdzekļi, kas pārvesti starp aktīviem EAF.

Stājoties spēkā Kotonū nolīgumam, visi aktīvo EAF neiztērētie līdzekļi pēc atbrīvošanas no saistībām tika pārvesti uz jaunāko atvērto EAF. Līdzekļi, kas pārvesti no citiem EAF, palielina saņēmēja fonda apropriācijas un samazina izcelsmes fonda apropriācijas. Par līdzekļiem, kas pārvesti uz 10. un 11. EAF darbības rezultātu rezervi, var uzņemties saistības tikai īpašos apstākļos, kas paredzēti iekšējos nolīgumos.

2016. gadā EUR 386 miljoni tika paņemti no 11. darbības rezultātu rezerves, lai 10. EAF ietvaros finansētu Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu.

3. SKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU

IEŅĒMUMI

Miljonos EUR Skaidrojums 2016. 2015. Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumi 3.1 8 90 Ar komerciālu apmaiņu saistītu darījumu ieņēmumi 3.2 66 50 Kopā 73 140

3.1. IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

Miljonos EUR Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2016. 2015. Izdevumu atgūšana 0 5 13 4 23 20 Stabex līdzekļu atgūšana 3.1.1 1 — — — 1 1 Līdzfinansējuma ieņēmumi 3.1.2 — — (15) — (15) 69 Kopā 1 5 (2) 4 8 90

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, var tikt šādi sadalīti pa pārvaldības režīmiem:

Miljonos EUR 2016. 2015. Tiešā pārvaldība 6 61 Īsteno: Komisija 1 3 ES delegācijas 5 58 Netiešā pārvaldība 2 29 Īsteno: Trešās valstis (0) 14 Starptautiskās organizācijas 2 14 Publisko tiesību subjekti 0 0 Privāttiesību subjekti, kas veic publisko pasūtījumu 0 1 Kopā 8 90

3.1.1. Stabex līdzekļu atgūšana

2016. gadā summa EUR 1 miljona apmērā tika atdota EAF no divu parakstu sistēmas kontiem ĀKK valstīs. Šie ieņēmumi tiek iekļauti ieņēmumos kā ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu (Stabex līdzekļu atgūšana) 8. EAF finanšu darbības rezultātu pārskatā.

3.1.2. Līdzfinansējuma ieņēmumi

Saņemtās līdzfinansējuma iemaksas atbilst kritērijiem, kas raksturo ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumus ar nosacījumu, un tādējādi tām nebūtu jāietekmē finanšu darbības rezultātu pārskats. Saņemtās iemaksas saglabājas pie saistībām (skatīt 2.7.2.1. skaidrojumu), līdz ar ziedotajiem līdzekļiem saistītie kritēriji ir izpildīti, t. i., radušies attiecināmie izdevumi (skatīt 3.4. skaidrojumu). Atbilstošo summu tad atzīst kā ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumus no līdzfinansējuma. Attiecīgi gada saimnieciskās darbības rezultāts nemainās.

3.2. AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2016. 2015. Finanšu ienākumi (0) 2 2 (1) 3 8 Citi ienākumi 2 17 40 3 62 42 Kopā 2 19 43 2 66 50

Finanšu ienākumus lielā mērā veido priekšfinansējuma procenti, kas 2016. gadā bija EUR 3 miljoni (2) (2015. gadā: EUR 7 miljoni).

Citi ienākumi pilnībā attiecas uz realizētiem un nerealizētiem ieņēmumiem no valūtas maiņas.

IZDEVUMI

3.3. ATBALSTA INSTRUMENTI

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2016. 2015. Plānojamais atbalsts 1 (3) 1 007 746 1 751 1 971 Makroekonomiskais atbalsts — 39 — — 39 51 Nozaru politika (0) 18 — — 18 (24) Iekšējie ĀKK projekti — 41 301 351 693 746 Procentu likmju subsīdijas (3) — — — (3) (6) Ārkārtas palīdzība — (0) 98 300 398 285 Citas ar iepriekšējiem EAF saistītās atbalsta programmas — 1 — — 1 0 Institucionālais atbalsts — — 5 33 38 34 Saņemtās eksporta kompensācijas (0) 0 — — 0 (3) Iemaksas trasta fondos — — — 35 35 5 Kopā (2) 95 1 411 1 465 2 970 3 059

EAF pamatdarbības izdevumi attiecas uz dažādiem atbalsta instrumentiem un izpaužas dažādos veidos atkarībā no tā, kā tiek izmaksāti un pārvaldīti naudas līdzekļi.

3.4. LĪDZFINANSĒJUMA IZDEVUMI

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2016. 2015. Līdzfinansējums — — (15) — (15) 69

Šajā pozīcijā iekļauti izdevumi, kas 2016. gadā radās saistībā ar līdzfinansējuma projektiem. Jāatzīmē, ka radušies izdevumi ietver sevī ar finanšu gada robeždatumu saistītās prognozētās summas (un attiecīgi iepriekšējā gada prognozēto summu apvērses). Tā kā 2015. gadā prognozētie izdevumi (EUR 50 miljoni) pārsniedz 2016. gadā radušos izdevumus (EUR 35 miljoni), līdzfinansējuma izdevumu pozīcija 2016. gadā ir negatīva. Attiecīgie negatīvie ieņēmumi ir atzīti finanšu darbības rezultātu pārskatā (skatīt 3.1.2. skaidrojumu).

3.5. ATBALSTA INSTRUMENTI UN LĪDZFINANSĒJUMA IZDEVUMI PĀRVALDĪBAS VEIDU DALĪJUMĀ

Miljonos EUR 2016. 2015. Tiešā pārvaldība 1 173 1 106 Īsteno: Komisija 140 99 ES izpildaģentūras 10 2 Trasta fondi 36 5 ES delegācijas 987 1 000 Netiešā pārvaldība 1 781 2 023 Īsteno: EIB un EIF 5 31 Starptautiskās organizācijas 821 990 Privāttiesību subjekti, kas veic publisko pasūtījumu 143 31 Publisko tiesību subjekti 57 70 Trešās valstis 756 900 Privāttiesību subjekti, kas īsteno publisko un privāto partnerību (1) 1 Kopā 2 954 3 128

3.6. FINANŠU IZMAKSAS

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2016. 2015. Debitoru parādu daļēja norakstīšana 0 0 (4) — (4) 1 Citi finanšu izdevumi — — — 0 0 0 Kopā 0 0 (4) 0 (4) 1

Debitoru parādu daļējas norakstīšanas pozīcijā iekļauta noslēguma izdevumu aplēse neatgūstamajiem debitoru parādiem, kā arī iepriekšējā gada prognozēto summu apvērses. Tā kā 2015. gada summu apvērses (EUR 29 miljoni) pārsniedz 2016. gadā aplēstās summas (EUR 25 miljoni), debitoru parādu daļējas norakstīšanas kopējo izdevumu pozīcija 2016. gadā ir negatīva.

3.7. CITI IZDEVUMI

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2016. 2015. Administratīvie un IT izdevumi — (0) 4 126 129 113 Uzkrājums riskiem un maksām — — — — — 4 Realizētie tirdzniecības debitoru zaudējumi 0 0 0 — 0 2 Maiņas zaudējumi 3 19 42 3 66 44 Kopā 3 19 46 129 196 162

Šajā pozīcijā ietver atbalsta izdevumus, t. i., administratīvās izmaksas, kas saistītas ar EAF plānošanu un īstenošanu. Tie ir projektu sagatavošanas, pēcpārbaudes, pārraudzības un novērtēšanas izdevumi, kā arī izdevumi par datortīkliem, tehnisko palīdzību utt.

4. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN SAISTĪBAS UN CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

4.1. IESPĒJAMIE AKTĪVI

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2016. 31.12.2015. Izpildes garantijas (0) 4 5 0 9 13 Ieturēšanas garantijas — 4 3 — 7 6 Kopā (0) 7 8 0 16 20

Izpildes garantijas tiek pieprasītas, lai nodrošinātu, ka EAF finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas ir noteikti saņēmēju līgumos ar EAF.

Ieturēšanas garantijas attiecas tikai uz līgumiem par darbu izpildi. Parasti tiek ieturēti 10 % no starpposma maksājumiem saņēmējiem, lai nodrošinātu, ka darbuzņēmējs izpilda savas saistības. Šīs ieturētās summas atspoguļo kā maksājamās summas. Saņemot līgumslēdzējas iestādes apstiprinājumu, darbuzņēmējs var tā vietā iesniegt ieturēšanas garantiju, kas aizstāj no starpposma maksājumiem ieturētās summas. Šīs saņemtās garantijas uzrāda kā iespējamos aktīvus.

Ja līgumi tiek pārvaldīti netiešajā režīmā, garantijas pieder līgumslēdzējai iestādei, kas nav EAF, un EAF tos neuzskaita.

4.2. CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

4.2.1. Nenokārtotās saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos

Turpmāk minētā summa ir budžeta RAL (“Reste à Liquider”), no kuras atskaitītas saistītās summas, kas iekļautas kā izdevumi finanšu darbības rezultātu pārskatā. Budžeta RAL ir summa, kas raksturo nenokārtotās saistības, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai kuras vēl nav atceltas. Tā ir parasta parādība saistībā ar daudzgadu programmām.

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2016. 31.12.2015. Nenokārtotās saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos 2 202 2 406 4 136 6 746 5 821 Kopā 2 202 2 406 4 136 6 746 5 821

2016. gada 31. decembrī budžeta RAL kopsumma bija EUR 7 665 miljoni (EUR 6 809 miljoni 2015. gadā).

4.2.2. Uzņēmumu attīstības centrs

ĀKK un ES Ministru padome 2014. gada jūnijā vienojās “sākt pakāpenisku UAC slēgšanu” un vienlaikus “nodrošināt, lai pilnībā tiktu pabeigti privātā sektora atbalsta projekti, kurus UAC īstenoja ĀKK valstīs un reģionos”. Šim nolūkam ĀKK un ES Ministru padome deleģēja pilnvaras ĀKK un ES Vēstnieku komitejai, lai virzītu šo jautājumu tālāk, pieņemot nepieciešamos lēmumus.

ĀKK un ES Vēstnieku komiteja, 2014. gada 23. oktobrī pieņemot Lēmumu Nr. 4/2014, atļāva UAC valdei nekavējoties veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai sagatavotos UAC slēgšanai. Saskaņā ar minētā lēmuma 2. pantu valdei tika uzdots nolīgt kuratoru, lai sagatavotu un īstenotu slēgšanas plānu.

Kurators 2015. gada jūnija beigās iesniedza UAC valdei galīgo stratēģisko plānu ar budžetu un darba plānu saskaņā ar sociālā dialoga rezultātiem. Šā galīgā stratēģiskā plāna budžets pēc apstiprināšanas UAC valdē ir izmantots par pamatu Komisijas priekšlikumam par finansēšanas lēmumu, kuru EK pieņēma 2015. gadā par kopējo summu EUR 18,2 miljoni. Pēc minētā finansēšanas lēmuma pieņemšanas 2015. gada decembrī UAC un Eiropas Komisija noslēdza dotācijas nolīgumu, kas nodrošina nepieciešamo finansējumu UAC aktīvu realizācijai un saistību nokārtošanai. Dotācijas nolīgums stājas spēkā 2016. gada 1. janvāri un būs spēkā līdz 2017. gada 31. decembrim. Līguma vērtību sedz nenokārtotās saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos.

5. FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA

Turpmākā informācija par EAF finanšu riska pārvaldību attiecas uz Komisijas veiktajām finanšu līdzekļu operācijām EAF vārdā, lai izmantotu tā līdzekļus.

5.1. RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA UN RISKA IEROBEŽOŠANAS DARBĪBAS

Finanšu līdzekļu operāciju vadības noteikumi un principi ir izklāstīti 11. EAF Finanšu regulā un iekšējā nolīgumā.

Saskaņā ar iepriekšminēto regulu piemēro šādus galvenos principus:

— EAF iemaksas veic dalībvalstis, ieskaitot tās speciālos kontos, kas atvērti katras dalībvalsts emisijas bankā vai dalībvalsts norādītā finanšu iestādē. Iemaksu summas tiek paturētas šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad jāveic EAF maksājumi;

— dalībvalstis veic EAF iemaksas euro valūtā, savukārt EAF maksājumi ir izteikti euro un citās valūtās, tostarp mazāk zināmās valūtās;

— bankas kontos, ko Komisija atvērusi EAF vārdā, nedrīkst pieļaut pārtēriņu.

Papildus speciālajiem kontiem Komisija EAF vārdā atver citus banku kontus finanšu iestādēs (centrālajās bankās un komercbankās), lai veiktu maksājumus un saņemtu ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā.

Finanšu līdzekļu un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz modernām informācijas sistēmām. Tiek piemērotas īpašas procedūras, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu sadali saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem.

Finanšu līdzekļu un maksājumu operāciju vadību regulē rakstveida norāžu un procedūru kopums, kuru mērķis ir ierobežot darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tas attiecas uz dažādām darbības jomām, un atbilstība norādēm un procedūrām tiek regulāri pārbaudīta.

5.2. VALŪTAS RISKS

Valūtas riska ietekme uz EAF gada beigās – neto pozīcija

Miljonos EUR 31.12.2016. 31.12.2015. USD GBP DKK SEK EUR Citi Kopā USD GBP DKK SEK EUR Citi Kopā Finanšu aktīvi Debitoru parādi un atgūstamās summas 0 — — — 129 3 132 — — — — 171 1 171 Nauda un naudas ekvivalenti 2 0 — — 678 — 680 4 0 — — 500 — 504 Kopā 2 0 — — 807 3 812 4 0 — — 671 1 675 Finanšu saistības Ilgtermiņa finanšu saistības — — — — (6) — (6) 0 — — — (10) — (10) Kreditoru parādi 0 — — — (495) (54) (549) 0 — — — (473) (47) (520) Kopā 0 — — — (501) (54) (555) 0 — — — (483) (47) (530) Kopā 2 0 — — 306 (51) 257 4 0 — — 188 (46) 145

Visas iemaksas tiek turētas euro valūtā, un citas valūtas tiek pirktas tikai tad, kad tās ir vajadzīgas maksājumu izpildei. Tādējādi EAF finanšu līdzekļu operācijas nav pakļautas valūtas riskam.

5.3. PROCENTU LIKMJU RISKS

EAF neaizņemas naudu, tādēļ tas nav pakļauts procentu likmju riskam.

Procenti tiek uzkrāti par atlikumiem dažādos banku kontos. Tādēļ Komisija EAF vārdā ir ieviesusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka regulāri saņemtie procenti atbilst tirgus procentu likmēm, kā arī to iespējamām svārstībām.

Katra dalībvalsts veic iemaksas EAF budžetā speciālā kontā, kas atvērts tās norādītā finanšu iestādē. Tā kā dažiem no šiem kontiem piemērotā atlīdzība var būt negatīva, lai pēc iespējas samazinātu atlikumu attiecīgajos kontos, tiek izmantotas naudas pārvaldīšanas procedūras. Turklāt saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2016/888 jebkādu negatīvu atlīdzību šajos kontos sedz attiecīgā dalībvalsts.

Komercbanku kontos turētiem diennakts atlikumiem tiek piemērota atlīdzība katru dienu. Atlīdzība par šādu kontu atlikumiem balstās uz mainīgām tirgus likmēm, kam piemēro līgumā noteikto starpību (pozitīvu vai negatīvu). Procenti lielākajai daļai kontu tiek aprēķināti, pamatojoties uz tirgus atsauces likmi, un tos koriģē, ņemot vērā jebkuras šīs likmes svārstības. Tādējādi EAF neuzņemas risku, ka par tā kontu atlikumiem maksātās atlīdzības likmes būtu zemākas par tirgus likmēm.

5.4. KREDĪTRISKS (DARĪJUMA PARTNERA RISKS)

Finanšu aktīvi, kuru termiņš nav kavēts un kuru vērtība nav samazinājusies

Miljonos EUR Kopā Termiņš nav kavēts un vērtība nav samazinājusies Termiņš kavēts, bet vērtība nav samazinājusies < 1 gads 1–5 gadi > 5 gadi Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 132 93 36 4 — Kopā 31.12.2016. 132 93 36 4 — Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 171 50 120 1 — Kopā 31.12.2015. 171 50 120 1 —





Finanšu aktīvi dalījumā pa riska kategorijām

Miljonos EUR 31.12.2016. 31.12.2015. Debitoru parādi Nauda Kopā Debitoru parādi Nauda Kopā Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu Augstākā un augsta pakāpe 34 284 318 6 167 173 Augšējā vidējā pakāpe 3 371 374 34 16 50 Apakšējā vidējā pakāpe 2 16 18 36 312 348 Pakāpe, kas nav ieguldījumu pakāpe 1 9 10 14 9 23 Kopā 40 680 720 90 503 593 Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga 1. grupa (debitori bez saistību neizpildes pagātnē) 92 0 92 81 1 82 2. grupa (debitori ar saistību neizpildi pagātnē) — — — — — — Kopā 92 0 92 81 1 82 Kopā 132 680 812 171 504 675

Līdzekļi kategorijā “pakāpe, kas nav ieguldījumu pakāpe” un “apakšējā vidējā pakāpe” attiecas galvenokārt uz dalībvalstu iemaksām EAF, kas veiktas speciālos dalībvalstu atvērtos kontos saskaņā ar EAF FR 22. panta 3. punktu. Saskaņā ar šo regulu šādas iemaksas paliek šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad jāveic maksājumi.

Saskaņā ar EAF FR lielākā daļa EAF finanšu līdzekļu tiek turēti speciālajos kontos, ko dalībvalstis atvērušas iemaksu veikšanai. Vairākums šādu kontu tiek turēti dalībvalstu valsts kasēs vai valstu centrālajās bankās. Šīs iestādes rada vismazāko darījuma partnera risku EAF (riska darījums ir ar dalībvalsti).

EAF finanšu līdzekļu daļa, kas tiek turēta komercbankās maksājumu veikšanai, tiek papildināta nepieciešamības brīdī, un to automātiski pārvalda Komisijas finanšu līdzekļu naudas pārvaldības sistēma. Katrā kontā tur minimālu naudas daudzumu, kas ir proporcionāls vidējai ikdienas maksājumu summai. Rezultātā šajos kontos turētās summas diennaktī parasti ir nelielas, un tādējādi arī EAF risks ir ierobežots.

Papildus tam tiek piemērotas īpašas norādes par komercbanku izvēli, lai vēl vairāk samazinātu darījuma partnera risku, kam ir pakļauts EAF.

Visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody’s P-1 vai līdzvērtīgs (S&P A-1 vai Fitch F1). Īpašos un pienācīgi pamatotos gadījumos var tikt prasīts zemāks līmenis.

5.5. LIKVIDITĀTES RISKS

Finanšu saistību termiņanalīze dalījumā pa atlikušajiem līguma termiņiem

Miljonos EUR < 1 gads 1–5 gadi > 5 gadi Kopā Finanšu saistības 549 6 — 555 Kopā 31.12.2016. 549 6 — 555 Finanšu saistības 520 10 — 530 Kopā 31.12.2015. 520 10 — 530

EAF piemērotie budžeta principi nodrošina, ka kopējie naudas līdzekļi budžeta periodā vienmēr ir pietiekami, lai izpildītu visus saistītos maksājumus. Dalībvalstu kopējās iemaksas patiešām atbilst maksājumu apropriāciju kopējai summai attiecīgajā budžeta periodā.

Tomēr dalībvalstu gada iemaksas EAF tiek veiktas trīs daļās, turpretim maksājumiem piemīt zināma sezonalitāte.

Lai nodrošinātu, ka finanšu līdzekļi vienmēr ir pietiekami konkrētā mēnesī veicamu maksājumu segšanai, starp Komisijas finanšu līdzekļu un attiecīgajiem izdevumu departamentiem notiek regulāra informācijas apmaiņa par finanšu līdzekļu stāvokli, lai nodrošinātu, ka konkrētajā periodā veiktie maksājumi nepārsniedz pieejamos finanšu līdzekļus.

Turklāt attiecībā uz EAF ikdienas finanšu līdzekļu operācijām automatizēti naudas pārvaldības instrumenti nodrošina, ka katru dienu visos EAF banku kontos ir pietiekama likviditāte.

6. INFORMĀCIJA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM

EAF saistītās personas ir Bêkou ES Trasta fonds un ESTF Āfrikai. Tā kā darījumi starp abiem subjektiem notiek EAF parasto darbību ietvaros, tad atbilstīgi ES grāmatvedības noteikumiem nav nepieciešamas īpašas prasības, sniedzot informāciju par šādiem darījumiem.

EAF nav atsevišķas vadības, jo to vada Komisija. ES galvenās vadības, tostarp Komisijas, pilnvaras ir uzrādītas Eiropas Savienības konsolidētajos gada finanšu pārskatos 7.2. pozīcijā “Galvenās vadības pilnvaras”.

7. NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA

Šo pārskatu iesniegšanas dienā EAF grāmatvedim nedz bija zināmas, nedz tika ziņots par būtiskām problēmām, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā. Gada finanšu pārskati un attiecīgie skaidrojumi tika sagatavoti, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un šis fakts ir atspoguļots arī iepriekš sniegtajā informācijā.

8. SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTU UN BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTU SASKAŅOŠANA

Gada saimnieciskās darbības rezultātus aprēķina, pamatojoties uz uzkrāšanas principu grāmatvedībā. Savukārt budžeta izpildes rezultāta pamatā ir naudas plūsmas grāmatvedības noteikumi. Tā kā saimnieciskās darbības rezultātu un budžeta izpildes rezultātu nosaka tie paši pamatā esošie operacionālie darījumi, kontroles nolūkā lietderīgi ir nodrošināt to saskaņojamību. Šāda saskaņošana ir atspoguļota tabulā turpmāk, izceļot būtiskākās saskaņotās summas, kas sadalītas starp ieņēmumu un izdevumu posteņiem.

Miljonos EUR 2016. 2015. GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS (3 073 ) (3 152 ) Ieņēmumi Prasījumi, kas neietekmē budžeta rezultātu (2) (1) Kārtējā gadā konstatētie, bet vēl neiekasētie prasījumi (7) (11) Iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi 16 19 Priekšfinansējuma neto ietekme 43 28 Uzkrātie ieņēmumi (neto) 8 29 Izdevumi Kārtējā gadā vēl nesamaksātie izdevumi 63 61 Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā (129) (221) Maksājumu anulēšana 22 12 Priekšfinansējuma neto ietekme (459) (53) Uzkrātie izdevumi (neto) 168 200 GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS (3 350 ) (3 088 )

8.1. SASKAŅOŠANAS POSTEŅI – IEŅĒMUMI

Finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par prasījuma tiesībām, kuras ir konstatētas attiecīgā gada laikā, un summām, kas iekasētas par iepriekšējos gados konstatētām prasījuma tiesībām.

Tādu prasījuma tiesību summas, kuras neietekmē budžeta izpildes rezultātu, tiek grāmatotas saimnieciskās darbības rezultātā, bet no budžeta viedokļa tās nevar uzskatīt par ieņēmumiem, jo iekasētā summa tiek pārskaitīta rezervēs un par to nevar atkārtoti uzņemties saistības, ja nav Padomes lēmuma.

Kārtējā gadā konstatētās, bet vēl neiekasētās prasījuma tiesību summas saskaņošanas nolūkā atskaita no saimnieciskās darbības rezultāta, jo tās nav daļa no budžeta ieņēmumiem. Turpretim iepriekšējos gados konstatētās un kārtējā gadā iekasētās prasījuma tiesību summas saskaņošanas nolūkā jāpieskaita saimnieciskās darbības rezultātam.

Priekšfinansējuma neto ietekme ir atgūto priekšfinansējuma summu noskaidrošana. Tā ir saņemtā nauda, kas neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu.

Neto uzkrātos ieņēmumus galvenokārt veido uzkrātās summas gada beigās veicamās robežlaika procedūras nolūkā. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t. i., kārtējā gada uzkrātie ieņēmumi, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gada uzkrāto ieņēmumu apvērse.

8.2. SASKAŅOŠANAS POSTEŅI – IZDEVUMI

Kārtējā gada vēl nesamaksātie izdevumi saskaņošanas nolūkā jāpieskaita, jo tie ir iekļauti saimnieciskās darbības rezultātā, bet vēl neietilpst budžeta izdevumos. Savukārt iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā, saskaņošanas nolūkā jāatskaita no saimnieciskās darbības rezultāta, jo tie ietilpst kārtējā gada budžeta izdevumos, bet neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu vai samazina izdevumus korekciju gadījumā.

Naudas ieņēmumi no maksājumu anulēšanas neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu, bet tie ietekmē budžeta izpildes rezultātu.

Priekšfinansējuma neto ietekme ir šādu elementu apvienojums: jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas kārtējā gadā (atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem), un tāda priekšfinansējuma noskaidrošana, kas samaksāts kārtējā gadā vai iepriekšējos gados, apstiprinot attiecināmās izmaksas. Pēdējais minētais elements atspoguļo izdevumus uzkrāto izdevumu izteiksmē, bet ne budžeta kontos, jo samaksas brīdī sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau tika uzskatīts par budžeta izdevumiem.

Neto uzkrātos izdevumus galvenokārt veido summas, kas tiek uzkrātas robežlaika procedūras nolūkā, ko veic gada beigās, t. i., attiecināmie izdevumi, kuri radušies EAF līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots EAF. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t. i., kārtējā gada uzkrātie izdevumi, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gada uzkrāto izdevumu apvērse.

EAF KONSOLIDĒTO ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI (14)

BÊKOU ES TRASTA FONDA GALĪGIE GADA PĀRSKATI (15)

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR BÊKOU ES TRASTA FONDU

Vispārīga informācija par Savienības trasta fondiem

Trasta fonds ir juridisks veidojums ar atšķirīgu finanšu struktūru, kurā vairāku līdzekļu devēju līdzekļi tiek apkopoti, lai kopīgi finansētu darbību, balstoties uz saskaņotiem mērķiem un informācijas sniegšanas formātiem.

Atbilstīgi 187. panta 1. punktam Finanšu regulā, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (ES FR), un 42. pantam Finanšu regulā, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (EAF FR), Komisija ir pilnvarota izveidot Savienības trasta fondus ārējām darbībām (ESTF). ESTF veido saskaņā ar nolīgumu ar citiem līdzekļu devējiem ārkārtas darbībām, ārkārtas situāciju seku pārvarēšanai un tematiskajām darbībām. ESTF izveidi jāpamato tieši ar ES pievienoto vērtību (tā mērķus var labāk sasniegt ES, nevis valsts līmenī) un papildināmību (trasta fonds nedrīkstētu dublēt jau esošus un līdzīgus instrumentus).

ESTF tiek izveidoti uz noteiktu laiku, kuru kopā ar tā mērķiem nosaka katra trasta fonda dibināšanas aktā. Saskaņā ar ES FR 187. pantu ESTF ir īpaši pārvaldības pasākumi, un iemaksas ir ārpus ES budžeta. Katram ESTF ir valde (“trasta fonda valde”), kuru vada Komisija un kurā pārstāvēti līdzekļu devēji, un dalībvalstis, kuras neveic iemaksas, piedalās kā novērotāji.

Operatīvās darbības padome sastāv no ES pārstāvja (“priekšsēdētājs”), dibinātājiem dalībniekiem (“priekšsēdētāja vietnieki”) un citu līdzekļu devēju, kuri iemaksājuši vismaz EUR 3 miljonus, pārstāvji (“dalībnieki”), un šī padome lemj par ESTF līdzekļu izlietojumu, kā arī izvērtē ESTF finansēto darbību efektivitāti. Administratīvā līmenī operatīvās darbības padome ir atbildīga arī par gada ziņojuma, revidēto gada finanšu pārskatu apstiprināšanu, iekšējās kontroles sistēmu efektivitātes izvērtējumu, iekšējo un ārējo revidentu novērojumu pēcpārbaudi utt.

ESTF pārvalda Komisija deleģētā kredītrīkotāja pārraudzībā, kurš Komisijai un trešiem līdzekļu devējiem nodrošina pārliecību par līdzekļu izlietojuma atbilstību. ESTF vadītājs ir kredītrīkotājs ar pastarpināti deleģētām pilnvarām. Eiropas Attīstības fonda gadījumā ESTF grāmatvedis ir Komisijas grāmatvedis, kas atbild par visiem ESTF kopīgu uzskaites noteikumu, kā arī kontu plāna izveidi.

Bêkou trasta fonds

Pirmais ES trasta fonds, kurā piedalās vairāki līdzekļu devēji, ir nosaukts “Bêkou”, kas sangu valodā nozīmē “cerība”, tas tika izveidots 2014. gada 15. jūlijā, piedaloties ES Komisijai (ko pārstāv DEVCO ĢD un ECHO ĢD, un EĀDD) un trim dalībvalstīm (Vācija, Francija un Nīderlande), un mērķis bija veicināt stabilizāciju un atjaunotni Centrālāfrikas Republikā (CĀR). Tā maksimālais izveides ilgums bija 60 mēneši. Trasta fondu pārvalda no Briseles.

Bêkou trasta fonda gada finanšu pārskati

Saskaņā ar 8. pantu Nolīgumā, ar ko izveido Eiropas Savienības trasta fondu Centrālāfrikas Republikai, “Bêkou ES trasta fondu”, un dibināšanas nolīguma 11. panta 2. punkta 2. apakšpunktu gada finanšu pārskati sastāv no divām daļām: 1) gada finanšu ziņojuma, kuru sagatavo ESTF vadītājs, un 2) gada finanšu pārskatiem, ko sagatavo EK grāmatvedis, kurš saskaņā ar šo pašu pantu ir arī trasta fonda grāmatvedis.

Saskaņā ar 8. pantu dibināšanas nolīgumā finanšu pārskatus sagatavo atbilstīgi Komisijas grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem (ES grāmatvedības noteikumi, EGN), kas balstīti Starptautiskajos publiskā sektora grāmatvedības standartos (SPSGS).

Gada finanšu pārskatiem veic neatkarīgu ārējo revīziju un galīgos gada finanšu pārskatus ESTF vadītājs un grāmatvedis iesniedz operatīvās darbības padomei apstiprinājumam (8. panta 3. punkta 4. apakšpunkta c) daļa).

Gada būtiskākie notikumi

2016. gada beigās Bêkou trasta fondā iemaksas veica 7 līdzekļu devēji: Eiropas Attīstības fonds (EAF), ES budžets, 4 dalībvalstis (DV) un 1 trešā valsts.

Trasta fonds finansēs darbības, kas veicina atbalstu Centrālāfrikas Republikai, kura atgūstas no krīzes, un visos atjaunošanas aspektos, jo īpaši pasākumiem, kas vērsti uz:

— būtiskāko sabiedrisko pakalpojumu (piemēram, elektroenerģiju, transportu, tiesu iestāžu pieejamību un piekļuvi ūdenim) un pamata sociālo pakalpojumu (veselības un izglītības) atjaunošanu, kā arī pārtikas un uztura situācijas stabilizēšanu;

— saimnieciskās darbības atdzīvināšanu;

— valsts stabilizēšanu un sociālās struktūras atjaunošanu, jo īpaši ar samierināšanu, CĀR kopienu mierīgu līdzāspastāvēšanu un cilvēktiesību ievērošanu;

— leģitimitātes, spēju un valsts un vietējo administratīvo struktūru darbības atjaunošanu.

Fonds finansēs arī darbības, kas vērstas uz krīzes ietekmes mazināšanu valstīs, kuras robežojas ar CĀR un/vai uzņem bēgļus un personas, kuras bēg no vardarbības CĀR.

2016. gada beigās kopējās iemaksas ESTF bija apmēram EUR 173 miljoni: EAF iemaksa EUR 68 miljonu apmērā, ES budžeta iemaksa EUR 50 miljonu apmērā, savukārt DB un citi līdzekļu devēji paziņojuši par saistībām EUR 55 miljonu apmērā.

Kopumā valsts atjaunošanai ir pieņemtas 11 programmas. Līdz 2016. gada beigām EUR 91,3 miljoni ir piešķirti tādās jomās kā veselība, pārtikas un uztura drošums, infrastruktūra, sieviešu integrēšana sabiedrībā, kā arī Centrālāfrikas bēgļu atbalstam apkārtējās valstīs.

BÊKOU ES TRASTA FONDA BILANCE

Tūkstošos EUR 31.12.2016. 31.12.2015. ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 3 604 3 446 3 604 3 446 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 12 458 6 047 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 1 455 1 364 Nauda un naudas ekvivalenti 43 036 52 461 56 949 59 873 AKTĪVI KOPĀ 60 554 63 319 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Finanšu saistības (59 339 ) (63 125 ) (59 339 ) (63 125 ) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi (1 215 ) (193) (1 215 ) (193) SAISTĪBAS KOPĀ (60 554 ) (63 319 ) NETO AKTĪVI — — KAPITĀLS UN REZERVES Uzkrātais pārpalikums — — Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — NETO AKTĪVI — —

BÊKOU ES TRASTA FONDA FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

Tūkstošos EUR 2016. 2015. IEŅĒMUMI Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumi Ieņēmumi no ziedojumiem 17 232 9 354 17 232 9 354 Ar komerciālu apmaiņu saistītu darījumu ieņēmumi Finanšu ienākumi 48 101 48 101 Kopējie ieņēmumi 17 280 9 455 IZDEVUMI Pamatdarbības izdevumi (16 432 ) (8 824 ) Citi izdevumi (848) (631) Izdevumi kopā (17 280 ) (9 455 ) GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS — —

BÊKOU ES TRASTA FONDA NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

Tūkstošos EUR 2016. 2015. Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — Pamatdarbība Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums (6 569 ) (9 493 ) Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums (91) (1 364 ) Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) (3 786 ) 18 125 Uzkrāto maksu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums) 1 021 193 NETO NAUDAS PLŪSMA (9 425 ) 7 461 Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) (9 425 ) 7 461 Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā 52 461 45 000 Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās 43 036 52 461

BÊKOU ES TRASTA FONDA PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS

Tūkstošos EUR Uzkrātais pārpalikums/ (deficīts) Gada saimnieciskās darbības rezultāts Neto aktīvi ATLIKUMS 31.12.2015. — — — Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — — ATLIKUMS 31.12.2016. — — —

ESTF ĀFRIKAI GALĪGIE GADA FINANŠU PĀRSKATI (16)

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR ESTF ĀFRIKAI

Vispārīga informācija par Savienības trasta fondiem

Trasta fonds ir juridisks veidojums ar atšķirīgu finanšu struktūru, kurā vairāku līdzekļu devēju līdzekļi tiek apkopoti, lai kopīgi finansētu darbību, balstoties uz saskaņotiem mērķiem un informācijas sniegšanas formātiem.

Atbilstīgi 187. panta 1. punktam Finanšu regulā, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (ES FR), un 42. pantam Finanšu regulā, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (EAF FR), Komisija ir pilnvarota izveidot Savienības trasta fondus ārējām darbībām (ESTF). ESTF veido saskaņā ar nolīgumu ar citiem līdzekļu devējiem ārkārtas darbībām, ārkārtas situāciju seku pārvarēšanai un tematiskajām darbībām. ESTF izveidi jāpamato tieši ar ES pievienoto vērtību (tā mērķus var labāk sasniegt ES, nevis valsts līmenī) un papildināmību (trasta fonds nedrīkstētu dublēt jau esošus un līdzīgus instrumentus).

ESTF sniedz virkni priekšrocību: šos instrumentus vada ES, nodrošināt labāku koordināciju ar ES dalībvalstīm; Savienība un citi līdzekļu devēji nodrošina labāku darbības kontroli un veicina ES atpazīstamību. ESTF iegūst no ātra lēmumu pieņemšanas procesa un spējas akumulēt lielākas summas no dažādiem avotiem, tādējādi tie ir elastīgi, proaktīvi un pielāgojami instrumenti.

ESTF tiek izveidoti uz noteiktu laiku, kuru kopā ar tā mērķiem nosaka katra trasta fonda dibināšanas aktā. Saskaņā ar ES FR 187. pantu ESTF ir īpaši pārvaldības pasākumi, un iemaksas ir ārpus ES budžeta. Katram ESTF ir valde (“trasta fonda valde”), kuru vada Komisija un kurā pārstāvēti līdzekļu devēji, un dalībvalstis, kuras neveic iemaksas, piedalās kā novērotāji. Trasta fonda valde lemj par ESTF līdzekļu izlietojumu.

ESTF darba plānu apstiprina operatīvās darbības padome, kas sastāv no ES pārstāvja (“priekšsēdētājs”), dibinātājiem dalībniekiem (“priekšsēdētāja vietnieki”) un citu līdzekļu devēju, kuri veikuši iemaksas vismaz EUR 3 miljonu apmērā, pārstāvji (“dalībnieki”), kuri izvērtē arī ESTF finansēto darbību efektivitāti. Administratīvā līmenī operatīvās darbības padome ir atbildīga arī par gada ziņojuma, revidēto gada finanšu pārskatu apstiprināšanu, iekšējās kontroles sistēmu efektivitātes izvērtējumu, iekšējo un ārējo revidentu novērojumu pēcpārbaudi utt.

ESTF pārvalda Komisija deleģētā kredītrīkotāja pārraudzībā, kurš Komisijai un trešiem līdzekļu devējiem nodrošina pārliecību par līdzekļu izlietojuma atbilstību. ESTF vadītājs ir kredītrīkotājs ar pastarpināti deleģētām pilnvarām. Eiropas Attīstības fonda gadījumā ESTF grāmatvedis ir Komisijas grāmatvedis, kas atbild par visiem ESTF kopīgu uzskaites noteikumu, kā arī kontu plāna izveidi.

ESTF Āfrikai

Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonds stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas pamatcēloņu novēršanai Āfrikā (“ESTF Āfrikai”) tika izveidots 2015. gada 12. novembrī Valletas samitā par migrāciju. Šī trasta fonda galvenie mērķi ir atbalstīt visus stabilitātes nodrošināšanas aspektus un veicināt labāku migrācijas pārvaldību, kā arī novērst destabilizācijas, piespiedu pārvietošanas un neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņus, jo īpaši veicinot noturību, ekonomiskas un vienlīdzīgas iespējas, drošību un attīstību, kā arī novēršot cilvēktiesību pārkāpumus.

Trasta fonds darbojas trīs galvenajās ģeogrāfiskajās zonās, proti, Sahelas reģionā un Čadas ezera reģionā, Āfrikas ragā un Ziemeļāfrikā; izvērtējot katru gadījumu individuāli, arī atbilstīgo valstu kaimiņvalstis var izmantot trasta fonda projekta sniegtās priekšrocības. Trasta fonds ir izveidots uz noteiktu laika periodu līdz 2020. gada 31. decembrim, lai īslaicīgā un vidējā termiņā risinātu reģiona problēmas. Trasta fondu pārvalda no Briseles.

ESTF Āfrikai gada finanšu pārskati

Saskaņā ar 7. pantu Nolīgumā, ar ko izveido Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fondu stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas pamatcēloņu novēršanai Āfrikā un fonda iekšējos noteikumus (“dibināšanas nolīgums”), gada finanšu pārskati sastāv no divām daļām: 1) gada finanšu ziņojuma, kuru sagatavo ESTF vadītājs, un 2) gada finanšu pārskatiem, ko sagatavo EK grāmatvedis, kurš saskaņā ar šo pašu pantu ir arī trasta fonda grāmatvedis.

Saskaņā ar 8. pantu dibināšanas nolīgumā finanšu pārskatus sagatavo atbilstīgi Komisijas grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem (ES grāmatvedības noteikumi, EGN), kas balstīti Starptautiskajos publiskā sektora grāmatvedības standartos (SPSGS).

Gada finanšu pārskatiem veic neatkarīgu ārējo revīziju un galīgos gada finanšu pārskatus ESTF vadītājs un grāmatvedis iesniedz operatīvās darbības padomei apstiprinājumam (8. panta 3. punkta 4. Apakšpunkta c) daļa).

2016. gads ir pirmais gads, kad tiek sagatavoti ESTF Āfrikai finanšu pārskati. Tas atbilst 8. panta 3. punkta 2. apakšpunktam, saskaņā ar kuru grāmatvedim ir jāsagatavo finanšu pārskati par pirmo finanšu gadu tikai tad, ja trasta fonds ir pastāvējis ilgāk nekā sešus mēnešus. 2015. gada darījumi ir atspoguļoti salīdzinošos skaitļos.

Gada būtiskākie notikumi

2016. gada beigās kopējais apsolīto resursu apmērs veidoja EUR 2 555 miljonus. Kopējais ārējo iemaksu apjoms bija EUR 152 miljoni, savukārt ES un EAF budžetu iemaksas veidoja EUR 2 403 miljonus.

Viena gada laikā ir apstiprināti kopumā 106 projekti Sahelas/Čadas ezera reģionam, Āfrikas ragam un Ziemeļāfrikas reģionam EUR 1,589 miljonu vērtībā. Projektus ģeogrāfiski var sadalīt šādi: 65 programmas Sahelas/Čadas ezera reģionam par kopējo vērtību EUR 918,5 miljoni; 35 programmas Āfrikas raga reģionam par kopējo vērtību EUR 606 miljoni un 6 programmas Ziemeļāfrikas reģionam par kopējo vērtību EUR 64,5 miljoni. Projekti attiecas uz šādām prioritārajām jomām: migrācijas labvēlīgā ietekme uz attīstību (EUR 942 miljoni); likumīga migrācija un mobilitāte (EUR 68 miljoni); aizsardzība un patvērums (EUR 233 miljoni); neatbilstīgas migrācijas prevencija un apkarošana; migrantu kontrabanda un cilvēku tirdzniecība (EUR 170 miljoni); atgriešana, atpakaļuzņemšana un reintegrācija (EUR 163 miljoni) un citas jomas (EUR 13 miljoni). No apstiprinātās summas EUR 1 488 miljoni ir iekļauti saistībās un EUR 600 miljoni nodoti izpildītājiem partneriem.

ESTF ĀFRIKAI BILANCE

Tūkstošos EUR 31.12.2016. 31.12.2015. ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 44 854 — 44 854 — APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 70 731 — Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 9 476 — Nauda un naudas ekvivalenti 14 879 32 642 95 086 32 642 AKTĪVI KOPĀ 139 941 32 642 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Finanšu saistības (138 502 ) (32 642 ) (138 502 ) (32 642 ) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi (702) — Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi (736) — (1 439 ) — KOPĒJĀS SAISTĪBAS (139 941 ) (32 642 ) NETO AKTĪVI — — KAPITĀLS UN REZERVES Uzkrātais pārpalikums — — Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — NETO AKTĪVI — —

ESTF ĀFRIKAI FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

Tūkstošos EUR 2016. 2015. IEŅĒMUMI Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumi Ieņēmumi no ziedojumiem 52 246 — 52 246 — Ar komerciālu apmaiņu saistītu darījumu ieņēmumi Finanšu ienākumi 54 — Citi ar komerciālu apmaiņu saistīti ieņēmumi 43 — 97 — Kopējie ieņēmumi 52 343 — IZDEVUMI Pamatdarbības izdevumi (49 042 ) — Citi izdevumi (3 301 ) — Kopējie izdevumi (52 343 ) — GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS — —

ESTF ĀFRIKAI NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

Tūkstošos EUR 2016. 2015. Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — Pamatdarbība Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums (115 585 ) — Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums (9 476 ) — Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) 105 860 32 642 Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) 702 — Uzkrāto maksu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums) 736 — NETO NAUDAS PLŪSMA (17 763 ) 32 642 Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) (17 763 ) 32 642 Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā 32 642 — Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās 14 879 32 642

ESTF ĀFRIKAI PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS

Tūkstošos EUR Uzkrātais pārpalikums/ (deficīts) Gada saimnieciskās darbības rezultāts Neto aktīvi ATLIKUMS 31.12.2015. — — — Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — — ATLIKUMS 31.12.2016. — — —

KONSOLIDĒTIE EAF UN ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI (17)

KONSOLIDĒTĀ BILANCE

Miljonos EUR 31.12.2016. 31.12.2015. ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 457 520 Iemaksas trasta fondā — — Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas — — 457 520 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 1 455 1 151 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 143 172 Nauda un naudas ekvivalenti 738 589 2 336 1 912 AKTĪVI KOPĀ 2 794 2 432 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Uzkrājumi (4) (4) Finanšu saistības (106) (72) (110) (76) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi (549) (520) Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi (778) (855) (1 327 ) (1 376 ) SAISTĪBAS KOPĀ (1 437 ) (1 451 ) NETO AKTĪVI 1 357 980 KAPITĀLS UN REZERVES Pieprasītais fondu kapitāls – aktīvie EAF 42 323 38 873 Uz nākamo periodu pārnestais pieprasītais fondu kapitāls no slēgtiem EAF 2 252 2 252 Pieprasītā fondu kapitāla pārvedumi starp aktīviem EAF — — No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskās darbības rezultāts (40 146 ) (36 994 ) Gada saimnieciskās darbības rezultāts (3 073 ) (3 152 ) NETO AKTĪVI 1 357 980

KONSOLIDĒTAIS FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

Miljonos EUR 2016. 2015. IEŅĒMUMI Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumi Izdevumu atgūšana 8 90 Ieņēmumi no trasta fondu ziedojumiem 35 4 43 94 Ar komerciālu apmaiņu saistītu darījumu ieņēmumi Finanšu ienākumi 4 8 Citi ienākumi 62 42 66 50 Kopējie ieņēmumi 108 144 IZDEVUMI Atbalsta instrumenti (2 935 ) (3 059 ) Līdzfinansējuma izdevumi 15 (69) Finanšu izmaksas 4 (1) Trasta fondu īstenotie izdevumi (65) (4) Citi izdevumi (200) (163) Izdevumi kopā (3 181 ) (3 296 ) GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS (3 073 ) (3 152 )

KONSOLIDĒTAIS NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

Miljonos EUR 2016. 2015. Gada saimnieciskās darbības rezultāts (3 073 ) (3 152 ) Pamatdarbība Kapitāla palielinājums – iemaksas 3 450 3 200 Iemaksu trasta fondā (palielinājums)/samazinājums (0) 39 Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums (242) 204 Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums 29 (43) Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) — 4 Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) 34 (7) Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) 29 (179) Uzkrāto maksu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums) (78) 132 NETO NAUDAS PLŪSMA 149 198 Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) 149 198 Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā 589 391 Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās 738 589

KONSOLIDĒTAIS PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS

Miljonos EUR Fondu kapitāls – aktīvie EAF (A) Nepieprasītie līdzekļi – aktīvie EAF (B) Pieprasītais fondu kapitāls – aktīvie EAF (C) = (A)–(B) Kumulatīvās rezerves (D) Uz nākamo periodu pārnestais pieprasītais fondu kapitāls no slēgtiem EAF (E) Kopā neto aktīvi (C)+(D)+(E) ATLIKUMS 31.12.2014. 45 691 10 018 35 673 (36 994 ) 2 252 932 Kapitāla palielinājums – iemaksas (4 795 ) 4 795 — — 4 795 Kapitāla samazinājums – līdzekļi saistībām pagaidu mehānisma ietvaros (1 595 ) (1 595 ) (1 595 ) 11. EAF kapitāla atzīšana 29 367 29 367 — — Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — — (3 152 ) — (3 152 ) ATLIKUMS 31.12.2015. 73 464 34 590 38 874 (40 146 ) 2 252 980 Kapitāla palielinājums – iemaksas (3 450 ) 3 450 3 450 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (3 073 ) (3 073 ) ATLIKUMS 31.12.2016. 73 464 31 140 42 323 (43 219 ) 2 252 1 357

EAF FINANSIĀLĀS ĪSTENOŠANAS ZIŅOJUMS

FINANSIĀLĀS ĪSTENOŠANAS ZIŅOJUMS – 2016. GADS

IEVADS

Iepriekšējie EAF

— Tā kā 6. EAF noslēdza 2006. gadā un 7. EAF noslēdza 2008. gadā, gada finanšu pārskatos vairs nav iekļautas tabulas par šo EAF īstenošanu. Turpretim informācija par pārvesto atlikumu īstenošanas rezultātiem ir pieejama 9. EAF pārskatā.

— Tāpat kā iepriekšējos gados, lai nodrošinātu 2016. gada finanšu pārskatu sniegšanas pārredzamību, par 8. EAF tabulās ir atsevišķi norādīta daļa, ko izmanto plānošanai saskaņā ar Lomes konvenciju, un daļa, ko izmanto plānošanai saskaņā ar Kotonū nolīgumu.

— Saskaņā ar 1. panta 2. punkta b) apakšpunktu 9. EAF iekšējā nolīgumā iepriekšējo EAF atlikumi un atceltās saistības ir pārvesti uz 9. EAF un 9. EAF darbības laikā saistībām izmantoti kā 9. EAF līdzekļi.

10. EAF

ĀKK un EK partnerattiecību nolīgums, ko 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīja Eiropas Kopienas dalībvalstis un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstis (ĀKK valstis), stājās spēkā 2003. gada 1. aprīlī. Kotonū nolīgums ir grozīts divas reizes, pirmo reizi ar nolīgumu, kas parakstīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā, un otru reizi ar nolīgumu, kas parakstīts Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā.

ES Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmums 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu stājās spēkā 2001. gada 2. decembrī. Šo lēmumu grozīja 2007. gada 19. martā (Lēmums 2007/249/EK).

Iekšējais nolīgums par Kopienas atbalsta finansēšanu, pamatojoties uz daudzgadu finanšu shēmu 2008.–2013. gadam, saskaņā ar pārskatīto Kotonū nolīgumu, ko Eiropas Kopienas dalībvalstu valdību pārstāvji pieņēma 2006. gada 17. jūlijā, stājās spēkā 2008. gada 1. jūlijā.

Saskaņā ar Kotonū nolīgumu Kopienas atbalsta ĀKK valstīm un AZT otro periodu (2008.–2013. gads) finansē no 10. EAF EUR 22 682 miljonu apmērā, un no šīs summas:

— EUR 21 966 miljoni ir piešķirti ĀKK valstīm saskaņā ar pārskatītā Kotonū nolīguma I.b pielikumā noteikto daudzgadu finanšu shēmu, un no šīs summas EUR 20 466 miljonus pārvalda Eiropas Komisija;

— EUR 286 miljoni ir piešķirti AZT saskaņā ar grozītā Padomes lēmu