EIROPAS KOMISIJA Briselē, 7.12.2015 COM(2015) 613 final 2015/0277(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā, par Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras izveidi un par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2008 atcelšanu (Dokuments attiecas uz EEZ) {SWD(2015) 262 final}

{SWD(2015) 263 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šī iniciatīva ir Eiropas Komisijas 2015. gada "Aviācijas stratēģijas ES aviācijas nozares konkurētspējas palielināšanai" daļa. Tās mērķis ir sagatavot ES aviācijas drošības regulējumu nākamo desmit līdz piecpadsmit gadu izaicinājumiem un tādējādi turpināt pasažieriem un plašai sabiedrībai nodrošināt drošu, neapdraudētu un videi nekaitīgu gaisa transportu. Šī iniciatīva ir balstīta uz vairāk nekā divpadsmit gadu ilgu pieredzi Regulas (EK) Nr. 216/2008 un tās priekšgājējas īstenošanā. Drošība un vides aizsardzība ir konkurētspējīgas aviācijas nozares priekšnosacījumi. Paredzot, ka aviācijas satiksme Eiropā 2035. gadā sasniegs 14,4 miljonus lidojumu (par 50 % vairāk nekā 2012. gadā), Komisijas mērķis ir nodrošināt to, ka sistēmā turpina saglabāties pašreizējais mazais nelaimes gadījumu skaits, veicinot drošu ES aviācijas nozares izaugsmi nākotnē un tādējādi arī tās konkurētspēju. Tāpēc ar šo iniciatīvu tiek ierosināts ieviest uz risku un rezultativitāti balstītu pieeju drošības regulējumam, novērst pašreizējās drošības nepilnības un pienācīgāk ņemt vērā aviācijas drošuma un citu regulējuma tehnisko jomu, piemēram, aviācijas drošības vai vides aizsardzības, savstarpējo atkarību. Aviācijas drošība ir galvenais, bet ne vienīgais šā priekšlikuma mērķis. Šis priekšlikums ir jāskata arī saistībā ar Komisijas prioritātēm stimulēt nodarbinātību un izaugsmi, attīstīt iekšējo tirgu un stiprināt Eiropas kā pasaules mēroga dalībnieces lomu. Šīs iniciatīvas mērķis ir palīdzēt izveidot konkurētspējīgu Eiropas aviācijas nozari un aeronavigācijas izstrādājumu ražošanu, kas rada augstvērtīgas darbvietas un stimulē tehnoloģiskās inovācijas. Šī iniciatīva izveidos efektīvu tiesisko regulējumu jaunu darījumdarbības modeļu un jauno tehnoloģiju integrēšanai. Konkrētāk, ar šo iniciatīvu ierosina Savienības regulējumu drošai bezpilota gaisa kuģu integrēšanai Eiropas gaisa telpā. Ar šo priekšlikumu ievēro arī dalībvalstu, nozares un gaisa telpas lietotāju aicinājumus izmantot samērīgāku un elastīgāku pieeju drošības regulējumam un likvidēt noteikumus, kas ar pārāk preskriptīvām prasībām var slāpēt uzņēmējdarbību. Jāievēro, ka tajā ierosināts ieviest pielāgojamu regulējumu, ar kuru ņem vērā pastāvošās atšķirības dažādu civilās aviācijas nozaru starpā un ar to saistītos riskus. Sagaidāms, ka šī pieeja nesīs labumu visai aviācijas nozarei Savienībā un būs īpaši piemērota mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) vajadzībām. Regulējumā un uzraudzībā pārejot uz pieeju, kas balstīta uz risku un rezultativitāti, dalībvalstīm un Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūrai (EASA) būs jāattīsta jaunas prasmes un spējas, kā arī būs jāiet nepārtrauktā kopsolī ar jaunākajām nozares izstrādātajām tehnoloģijām. Ar šo iniciatīvu atbalsta minēto mērķu sasniegšanu, ierosinot labākus nosacījumus aviācijas jomas pētniecības un mācību koordinācijai un attīstībai. Visbeidzot, šis priekšlikums risina problēmas, ar kurām saskaras dažas valstu iestādes, uzturot un finansējot resursus, kas nepieciešami prasītās sertifikācijas un uzraudzības darbu veikšanai. Tādēļ ar šo iniciatīvu ierosina regulējumu par tehnisko resursu apkopošanu un kopīgu izmantošanu valstu iestāžu un Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras starpā, kā arī šī iniciatīva ietver iespēju brīvprātīgi nodot atbildību par Savienības tiesību aktu īstenošanu. •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Šīs iniciatīvas pamatā ir spēkā esoši Savienības noteikumi par civilās aviācijas drošību, kas šobrīd paredzēti Regulā (EK) Nr. 216/2008. Priekšlikums ir saskaņā ar Komisijas 2013. gada iniciatīvu par Eiropas vienotās gaisa telpas īstenošanas paātrināšanu (SES II+ iniciatīva). Sagatavojot šo priekšlikumu, Komisija ņēma vērā Komisijas 11.06.2013. priekšlikumu COM(2013)409 un līdzšinējo diskusiju rezultātus Eiropas Parlamentā un Padomē par ierosinātajiem SES II+ grozījumiem Regulā (EK) Nr. 216/2008. Lai izvairītos no tā, ka paralēli tiek apspriesti divi tiesību akta priekšlikumi, kas saistīti ar Regulu (EK) Nr. 216/2008, un tā kā šis priekšlikums ir vispusīgāks, ierosinātie SES II+ grozījumi Regulā (EK) Nr. 216/2008 ir iestrādāti šajā jaunajā priekšlikumā, vienlaikus pielāgojot tos jaunajai šā priekšlikuma struktūrai un sagatavošanas stilam. Līdz ar to Komisija neturpinās diskusijas par 11.6.2013. priekšlikumu COM(2013)409, kas bija ietverts SES II+ iniciatīvā. Ja šajā iniciatīvā ierosinātās izmaiņas ietekmē citus ar gaisa transportu saistītus Savienības tiesību aktus, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome (kā tas ir nelaimes gadījumu izmeklēšanas, atgadījumu ziņošanas un gaisa pārvadātāju licencēšanas gadījumā), tiek ierosināti atbilstīgi citu Savienības tiesību aktu grozījumi, lai nodrošinātu pieejas saskanību. •Saskanība ar citām ES politikas jomām Šī iniciatīva ir saistīta un pilnībā saskanīga ar Komisijas 2014.–2019. gada stratēģiskajiem mērķiem attiecībā uz "izaugsmes un nodarbinātības" un "padziļināta un taisnīgāka iekšējā tirgus ar spēcīgāku rūpniecisko pamatu" veicināšanu. Šis priekšlikums ir saskanīgs arī ar "kopējo pieeju decentralizētām aģentūrām", par ko 2012. gadā vienojās Komisija, Eiropas Parlaments un Padome, un tas vajadzības gadījumā noteikumus par Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru pielāgo standarta noteikumiem, kas ieteikti minētajā kopējā pieejā. Šīs iniciatīvas nolūks ir arī padarīt bezpilota gaisa kuģu konstruēšanu un ekspluatēšanu saskanīgāku ar plašāko aviācijas politikas satvaru. Bezpilota gaisa kuģi kļūs par vēl viena veida lidaparātiem, kas sniegs virkni jaunu pakalpojumu Eiropas aviācijas tirgū Regulas (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā kontekstā. Tā kā bezpilota gaisa kuģi dala vienu gaisa telpu ar citiem gaisa kuģiem, to ekspluatācijai jābūt saskaņotai ar vispārējo aviācijas drošības politiku. Visbeidzot, bezpilota gaisa kuģu ekspluatācijai ir jābūt saskanīgai ar gaisa satiksmes noteikumiem, kas noteikti vienotos lidojumu noteikumos. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats

Priekšlikums balstās uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu, kas ir juridiskais pamats tādu Savienības pasākumu pieņemšanai, kas saistīti ar gaisa transportu. •Subsidiaritāte (neekskluzīvai kompetencei) Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un (EK) Nr. 216/2008 Savienība ir atbildīga par uzdevumiem, kas saistīti ar aeronavigācijas ražojumu lidojumderīgumu un saderīgumu vides aizsardzības ziņā, lidojumu veikšanu, gaisa kuģa apkalpes licencēšanu, lidlaukiem un gaisa satiksmes pārvaldību un aeronavigācijas pakalpojumiem (ATM/ANS), kā arī par trešo valstu ekspluatantu drošību. Tāpēc civilās aviācijas drošību jau vairāk nekā desmit gadus reglamentē Savienības līmenī. Tas izriet no fakta, ka gaisa transports un aeronavigācijas izstrādājumu ražošana lielā mērā ir transnacionāla rakstura darbības, ko vieglāk reglamentēt Savienības līmenī. Saskaņā ar šo iniciatīvu tiek ierosināts šajā vispārējā Savienības aviācijas drošības regulējumā iekļaut ierobežotu skaitu konkrētu jomu, proti, bezpilota gaisa kuģus, apkalpošanas uz zemes drošumu un gaisa kuģu un aviācijas sistēmu konstrukcijas drošības aspektus, tostarp kiberdrošību. Bezpilota gaisa kuģu ražošanai ir pārrobežu dimensija, jo daudzus bezpilota gaisa kuģus iegādājas tiešsaistē, tos pilnībā vai vismaz to daļas importē. Ir grūti panākt savstarpēju atzīšanu iekšējā tirgū, ja pastāv detalizēti un atšķirīgi valstu standarti un noteikumi. Daudzi ekspluatanti arī saistībā ar bezpilota gaisa kuģu pakalpojumiem attīsta pārrobežu darbības. Piemēram, starptautiskā mērogā organizē infrastruktūru pārbaudes – sākot ar naftas platformu un beidzot ar sliežu ceļu pārbaudēm. Pat ierobežota apmēra ekspluatācijas gadījumā, lai attīstītu savu uzņēmumu, ekspluatantiem, jo īpaši tad, ja viņi darbojas tirgus nišās, vajadzētu spēt, balstoties uz tām pašām ekspluatācijas prasībām, izmantot to pašu bezpilota gaisa kuģi ar to pašu pilotu dažādās vietās Savienībā. Lieli piegādes uzņēmumi ir pauduši ieceri organizēt savus pakalpojumus Eiropas līmenī; šim nolūkam nepieciešami kopīgi noteikumi. Subsidiaritāti piemēro kopīgu darbības noteikumu īstenošanas līmenī, piemēram, dalībvalstu iestādes vietējā līmenī veiks riska novērtējumu un izlems, kuru gaisa telpu ar kādiem nosacījumiem var atvērt bezpilota gaisa kuģu operācijām un kuru ne. Lielākā daļa vieglo bezpilota gaisa kuģu tiek ekspluatēti vietēja mēroga lidojumos, tādēļ riska līmeņa novērtēšanai un konkrēta ekspluatācijas veida atļaušanai vajadzētu būt vietējo iestāžu kompetencē. Ņemot vērā to, ka pēdējo 10 gadu laikā notikušie nelaimes gadījumi, kas saistīti ar apkalpošanu uz zemes, veido ceturto lielāko nelaimes gadījumu kategoriju, bet brīvprātīgās iniciatīvas dalībvalstu līmenī vēl nav sniegušas apmierinošus rezultātus šā riska novēršanā, attiecībā uz apkalpošanu uz zemes ir nepieciešama rīcība Savienības līmenī. Šobrīd Savienības līmenī nav tādu drošības prasību, kas tieši attiecas uz apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem. Tā kā apkalpošana uz zemes ir visas aviācijas sistēmas daļa un ir saistīta ar citām jomām, kas ir Savienības kompetencē (piemēram, lidlauku ekspluatāciju un lidojumu veikšanu), tās reglamentēšana Savienības līmenī nodrošinās konsekventu pieeju visās dalībvalstīs. Lai nodrošinātu samērīgu pieeju, ir ierosināts, ka pakalpojuma sniedzēja sertifikāciju nevajadzētu noteikt kā nosacījumu darbības uzsākšanai. Turklāt Komisija uzskata, ka kopējas prasības apkalpošanai uz zemes būtu jābalsta uz atzītiem nozares standartiem un paraugpraksēm. Vienlaikus dalībvalstīm būtu jādod nepieciešamie regulatīvie instrumenti, lai nodrošinātu efektīvu šādu pakalpojumu sniedzēju uzraudzību. Attiecībā uz gaisa kuģa un sistēmu konstrukcijas drošības aspektiem jānorāda, ka Savienība jau ir iesaistīta dažos šajos jautājumos. Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regulas (EK) Nr. 300/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2320/2002 mijiedarbība ar spēkā esošo Regulu (EK) Nr. 216/2008 tomēr ir samērā neskaidra, tostarp attiecībā uz Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras lomu. Iniciatīva ierosina precizēt Savienības lomu šajā sakarā, ņemot vērā to, ka šie drošības aspekti ir cieši saistīti ar gaisa kuģu konstrukcijas drošību un lidojumu veikšanas drošību, kā arī ar jomām, par kurām Savienība jau ir atbildīga saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008. •Proporcionalitāte Proporcionalitāte ir viens no galvenajiem šīs iniciatīvas mērķiem, un pasākumi, kuru mērķis ir pašreizējo aviācijas drošības regulējumu izveidot samērīgāku, ir neatņemama ierosināto politikas pasākumu galīgās paketes daļa, kā paskaidrots pievienotajā ietekmes novērtējuma ziņojumā (6. nodaļas 6. punkts). Šī iniciatīva ierosina ieviest tādu uz risku balstītu pieeju aviācijas drošības reglamentēšanai, kas nestu labumu visai aviācijas nozarei un kas ir īpaši piemērota mazu un vidēju uzņēmumu reglamentēšanai. •Instrumenta izvēle Šis priekšlikums nemaina izmantotā instrumenta veidu. Kopš 2002. gada, kad tika pieņemta Regula (EK) Nr. 1592/2002, civilās aviācijas drošību Savienībā reglamentē, izmantojot regulas. Komisija uzskata, ka nav iemesla mainīt šo kārtību. 3.EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex-post novērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude Neattiecas. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Ar ieinteresētajām personām vienlaikus apspriedās gan Komisija, gan Eiropas Aviācijas drošības aģentūra. Abas apspriešanās bija savstarpēji papildinošas. Turklāt Komisijas dienesti rīkoja vairākas tikšanās ar dalībvalstīm un aviācijas nozares ieinteresētajām personām, lai sabiedriskās apspriešanas papildinātu ar papildu informāciju. Komisijas rīkotās sabiedriskās apspriešanas rezultātu apkopojums tika publicēts vietnē Europa . Galvenie sabiedrisko apspriešanu konstatējumi ir šādi: –ir pārliecinoša vienprātība, ka Savienība ir sasniegusi ļoti augstu drošības līmeni. Vairāk nekā 90 % dalībnieku piekrita vai pilnībā piekrita apgalvojumam, ka ceļot ar lidmašīnu Savienībā patlaban ir droši; –vienlaikus tika atzīts, ka, runājot par drošību, nedrīkst ieslīgt pašapmierinātībā. Vairāk nekā 70 % dalībvalstu un nozares organizāciju, kas piedalījās Komisijas rīkotajā tiešsaistes aptaujā, uzskata, ka ir jāuzlabo spēja identificēt un samazināt drošības apdraudējumus; –papildus pašreizējās drošības darbības līmeņa saglabāšanai galvenās dalībvalstu un ieinteresēto personu bažas saistītas ar pašreizējās sistēmas efektivitāti un proporcionalitāti. Vairākums (82 %) organizāciju, kas piedalījās Komisijas rīkotajā tiešsaistes aptaujā, un jo īpaši MVU, apgalvo, ka spēkā esošie noteikumi ir pārāk detalizēti un preskriptīvi un ka pašreizējo drošības līmeni varētu uzturēt ar mazākām atbilstības izmaksām (83 %). Šim viedoklim lielā mērā piekrīt dalībvalstis; –dalībvalstīm un nozarei ir bažas, ka veids, kādā pašreiz aviācijas iestādes izmanto tehniskos resursus, ir neefektīvs un ka dažas valstu aviācijas iestādes saskaras ar resursu trūkumu. Lielākā daļa (63 %) dalībvalstu un organizāciju, kas sniedza atbildes Komisijas tiešsaistes aptaujā, uzskata, ka dažām valstu aviācijas iestādes nav pietiekamu finansiālo vai cilvēkresursu uzraudzības uzdevumu veikšanai;

–gaisa kuģu ražošanas nozare atbalstīja daudz aktīvāku Savienības lomu Eiropas civilās aviācijas drošības standartu starptautiskā popularizēšanā, tostarp Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO), un izteica bažas par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras resursu pieejamību ilgtermiņā ražojumu sertifikācijai; –73 % organizāciju, kas piedalījās Komisijas rīkotajā tiešsaistes aptaujā, minēja iespējamas nekonsekvences, trūkumus un pārklāšanās tiesību aktu piemērošanā, kuru iemesls jo īpaši ir dalībvalstu atšķirīgā tiesību aktu interpretācija. Komisijas un Eiropas Aviācijas drošības aģentūras rīkotajās apspriešanās piedalījās Savienības sociālie partneri (pārstāvot gan darba devējus, gan darba ņēmējus). Organizācijas, kas pārstāv aviācijas personālu, īpaši norādīja, ka uz rezultativitāti balstītai pieejai aviācijas drošībai būtu jāpapildina spēkā esošā preskriptīvo noteikumu sistēma, to neaizstājot. Darba ņēmējus pārstāvošas organizācijas pauda satraukumu arī par tādu resursu pieejamību nākotnē, ko dalībvalstis atvēl drošības uzraudzībai, un norādīja uz nepieciešamību pievērst īpašu uzmanību augsta darbinieku mācību un kompetences līmeņa nodrošināšanai gan iestādēs, gan arī aviācijas nozarē kopumā. Pilotus pārstāvošas organizācijas īpaši pauda bažas par dažu gaisa pārvadātāju darba attiecību prakses un citu novatorisku uzņēmējdarbības modeļu iespējamo negatīvo ietekmi uz drošību. No otras puses, darba devējus pārstāvošas organizācijas vērsa Komisijas uzmanību uz atšķirībām, kā dalībvalstis piemēro tiesību aktus, uz pārmērīgu regulāciju un uz sertifikācijai un uzraudzībai paredzētu resursu neefektīvu izmantošanu. Darba devēji jo īpaši norādīja, ka, lai gan aviācijas nozare brīvi darbojas iekšējā tirgū, uzraudzību vēl aizvien organizē, balstoties uz atsevišķu dalībvalstu atbildības principu. Darba devēji par īpaši svarīgiem uzskata vienlīdzīgus konkurences apstākļus, standartizāciju un stabilitāti noteikumu īstenošanā. Dažas darba devējus pārstāvošas organizācijas atbalstīja vienas civilās aviācijas Savienības iestādes izveidi. Komisija lielā mērā piekrīt sabiedrisko apspriešanu rezultātiem un atspoguļo tos šā priekšlikuma formulējumā. Ar priekšlikuma noteikumiem, kas attiecas uz drošības pārvaldību, Eiropas aviācijas drošības plānu un valstu drošības programmām, būtu jāpaplašina Savienības spēja identificēt un samazināt drošības apdraudējumus. Uz risku un rezultativitāti balstītas pieejas ieviešanai regulējumā vajadzētu ļaut sasniegt proporcionālāku reglamentējošo bāzi, kas labāk ņem vērā atšķirības dažāda veida aviācijas darbību starpā, kā arī ar tām saistītos riskus. Sagaidāms, ka ierosinātais regulējums par resursu apkopošanu un kopīgu izmantošanu valstu aviācijas iestāžu un Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras starpā palielinās resursu izmantošanas efektivitāti. Par bezpilota gaisa kuģiem tika organizēta atsevišķa sabiedriskā apspriešana, kuras rezultāti apstiprināja steidzamas Savienības līmeņa darbības nepieciešamību, lai izmantotu bezpilota gaisa kuģu potenciālu. Tika apstiprināts šo tehnoloģiju ieguldījums nodarbinātībā un izaugsmē. Apspriešana apstiprināja viedokli, ka plašs bezpilota gaisa kuģu klāsts ir gatavs attīstīšanai un ka ātrai paplašināšanai traucē juridiska un tehnoloģiska nenoteiktība. Īpašas atļaujas un sadrumstalotība ir faktisks slogs. Respondenti drošību un privātumu norādīja kā lielākās problēmas, ko varētu pārvaldīt ar tāda atbilstoša tiesiskā regulējuma palīdzību, kurš saglabā noteikumu samērīgumu ar riskiem, un ar būtiskas lomas nodrošināšanu valstu iestādēm. Pašreizējais kompetences sadalījums starp Savienību un dalībvalstīm attiecībā uz bezpilota gaisa kuģu noteikumiem, kas balstās uz 150 kg robežvērtību, kopumā tiek uzskatīts par novecojušu. Noteikumiem par bezpilota gaisa kuģiem būtu jāattīstās uz ekspluatāciju vērstas pieejas virzienā, kad konkrētas operācijas risks ir atkarīgs no daudziem faktoriem. Attiecībā uz bezpilota gaisa kuģu drošības un privātuma aspektiem apspriešanā tika saņemtas norādes nevis par jaunu noteikumu nepieciešamību, bet gan par nepieciešamību labāk piemērot spēkā esošos noteikumus, valstu aviācijas iestādēm ciešāk sadarbojoties ar valstu datu aizsardzības iestādēm. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Komisija pieprasīja Eiropas Aviācijas drošības aģentūras atzinumu, kas tika iesniegts 2015. gada 16. martā . Atzinums balstās uz vairāk nekā 6000 piezīmēm, ko sniegušas dalībvalstis un iesaistītās personas, un tajā ieteiktas dažādas izmaiņas dažādās aviācijas tehnisko noteikumu jomās, tostarp drošībā, drošumā, pētniecībā, vides aizsardzībā un resursu efektīvā izmantošanā Eiropas aviācijas drošības sistēmā. Komisija ņēma vērā arī šādus ekspertu atzinumus un padomus. 1.Ietekmes novērtējuma procesa atbalstam tika pasūtīti divi pētījumi: –pirmajā pētījumā tika analizēta aviācijas iestāžu cilvēkresursu pieejamība, izmantošanas un attīstības efektivitāte, kā arī Eiropas aviācijas drošības sistēmas finansēšana (atbalsta pētījums par resursiem). Šajā pētījumā secināts, ka pēdējo desmit gadu laikā darba slodzes un resursu savstarpējā attiecība ir pasliktinājusies. Turklāt saskaņā ar pētījumu esošos resursus sistēmā varētu sadalīt labāk. Tika konstatēti arī trūkumi attiecībā uz darbinieku kvalifikāciju. Pētījumā apgalvots, ka šie aspekti, tos kombinējot, liedz aviācijas iestādēm izmantot visu savu potenciālu. Visbeidzot, pētījumā secināts, ka darba metožu atšķirības valstu aviācijas iestāžu starpā un atšķirības veidos, kā šīs iestādes tiek finansētas, ietekmē vienlīdzīgas konkurences apstākļus vienotajā aviācijas tirgū; –otrajā pētījumā – par darbības uzlabošanas sistēmām un uz rezultativitāti balstītu pieeju – izskatīta iespēja aviācijas drošības pārvaldībā ieviest darbības rezultativitātes elementus (atbalsta pētījums par darbību). Šajā pētījumā secināts, ka civilajā aviācijā ir iespējams ieviest drošības darbības uzlabošanas sistēmu, bet vairāku tehnisku iemeslu dēļ ieteikts atturēties no ātras tās ieviešanas. Saistībā ar tādu pieeju aviācijas drošības reglamentēšanai, kas balstīta uz rezultativitāti, pētījumā secināts, ka šai pieejai vajadzētu pozitīvi ietekmēt aviācijas drošību un inovācijas, bet šīs pieejas ietekmi var aprakstīt tikai kvalitatīvā izteiksmē un tā ir ļoti atkarīga no konkrētiem noteikumiem, kas no preskriptīviem tiks pārvērsti par noteikumiem, kuri balstīti uz rezultātiem. Tādēļ nav iespējams iepriekš kvantificēt aviācijas nozares drošības regulējuma ieguvumus no pieejas, kas balstīta uz rezultativitāti. Šim pētījumam nozares un dalībvalstu eksperti veica arī salīdzinošo izvērtēšanu. 2.Komisija ņēma vērā ieteikumus, ko izteica nākotnes ES aviācijas regulatīvās sistēmas apakšgrupa , kuru izveidojusi Eiropas Aviācijas drošības aģentūras valde un kura sastāvēja no 14 ES/EBTA valstu civilās aviācijas ģenerāldirektoriem un EASA un Komisijas pārstāvjiem. Visbeidzot, tika ņemti vērā rezultāti, kas iegūti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 62. pantu veiktajā neatkarīgajā ārējā novērtējumā par šīs regulas īstenošanu (62. pants. Novērtēšana). Abās šajās novērtēšanās cita starpā tika ieteikts grozīt vairākus Regulas (EK) Nr. 216/2008 aspektus. Novērtējumos izteikto ieteikumu kopsavilkums ir ietverts šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējuma ziņojumā. •Ietekmes novērtējums Šim priekšlikumam ir pievienoti divi ietekmes novērtējuma ziņojumi, kas pieejami [link]. Ietekmes novērtējuma ziņojumu par Regulas (EK) Nr. 216/2008 pārskatīšanu izskatīja Ietekmes novērtējuma padome, kas 2015. gada 19. jūnijā sniedza pozitīvu atzinumu [link]. Regulējuma kontroles padome izskatīja ietekmes novērtējuma ziņojumu par dronu ekspluatācijas drošu attīstību ES un 2015. gada 5. novembrī sniedz pozitīvu atzinumu [link]. •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Priekšlikumu neattiecina uz pilotējamiem gaisa kuģiem, kuru konstrukcija ir ļoti vienkārša vai kurus ekspluatē galvenokārt vietējos lidojumos, kā arī amatieru būvētiem gaisa kuģiem vai īpaši retiem gaisa kuģiem, vai gaisa kuģiem, kuru ir maz. Šo iniciatīvu neattiecina arī uz lidlaukiem, kas nav pieejami publiskai izmantošanai, kas neapkalpo gaisa kuģus, kuri veic komerciālus gaisa pārvadājumus, vai kas neatbilst konkrētam minimālajam tehniskajam raksturojumam attiecībā uz darbību apjomu vai mērogu. Mikrouzņēmumi un MVU nav izslēgti no priekšlikuma darbības jomas, kā tas ir arī spēkā esošās Regulas (EK) Nr. 216/2008 gadījumā. Tomēr ar šo priekšlikumu ievieš proporcionālāku un pielāgojamāku kārtību, kas ļaus pienācīgāk ņemt vērā atšķirības dažāda lieluma uzņēmumu starpā. Šādas pielāgojamas kārtības ieviešana ir viens no šā priekšlikuma galvenajiem mērķiem. Konkrētāk, virkne ar MVU un vieglo aviāciju saistītu pasākumu samazinātu administratīvo slogu šīm nozarēm un padarītu regulējumu maziem uzņēmumiem labvēlīgāku. Gaisa kuģu konstrukcijas apstiprinājumu jomā attiecībā uz viegliem gaisa kuģiem, ko izmanto zema riska operācijās, ir ierosināta alternatīva tipa sertifikācijas procedūra. Ultravieglu gaisa kuģu ražotājiem, uz kuriem ES noteikumi parasti neattiecas, arī būtu iespēja izvēlēties, lai to ražojumus reglamentē ES tiesību akti, tādējādi gūstot labumu no brīvas aprites iekšējā tirgū. Aeroklubiem un specializētām vieglās aviācijas asociācijām izvirzīto nosacījumu robežās valstu aviācijas iestāžu vārdā būtu atļauts rīkoties kā kvalificētiem tiesību subjektiem. Ar šo priekšlikumu atvieglos arī elektronisku informācijas apmaiņu un ciparu tehnoloģiju turpmāku ieviešanu. Komisija jo īpaši iesaka izveidot tādas informācijas elektronisku repozitoriju, kas ir būtiska sertifikācijai, uzraudzības un izpildes darbībām; visām dalībvalstu aviācijas iestādēm un EASA būtu piekļuve šim repozitorijam. Atsevišķa repozitorijā apkopotā informācija būs pieejama arī plašai sabiedrībai. Ir ierosināts, lai Aģentūra tiek pilnvarota vienoties ar uzņēmumiem vai uzņēmumu apvienībām par datu vākšanu, apmaiņu un analīzi, kas sekmētu lielo datu tehnoloģiju ieviešanu aviācijas drošības analīzē.

•Pamattiesības Šis priekšlikums tieši neietekmē pamattiesību aizsardzību, izņemot konkrētus pantus par bezpilota gaisa kuģu ekspluatāciju. Noteikumi, kas izstrādāti bezpilota gaisa kuģu drošai ekspluatācijai, veicinās spēkā esošo noteikumu par privātumu un datu aizsardzību efektīvāku piemērošanu. Drošības prasības par bezpilota gaisa kuģu aprīkošanu ar identifikācijas iekārtu, piemēram, identifikācijas mikroshēmu, arī palīdzēs atklāt personas, kas neievēro privātumu vai datu aizsardzības noteikumus. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikumam ir ietekme uz budžetu; tā saistīta ar Savienības budžeta 06 02 02 pantā noteikto Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras budžetu, kā paskaidrots tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā. Ar priekšlikumu ieviesīs jaunus uzdevumus Aģentūrai, kā rezultātā tai būs nepieciešamas no Savienības iemaksām finansētas amata vietas. Papildu darbinieku pieprasījums galvenokārt ir saistīts ar: 1) datu un informācijas (zināmi kā "lielie dati") vākšanas, apmaiņas un analīzes koordinēšanu Savienības līmenī, 2) tādas informācijas Savienības repozitorija izveidi un pārvaldību, kas ir būtiska sertifikācijai, uzraudzībai un izpildei, 3) jauniem uzdevumiem, kas saistīti ar reglamentējošu noteikumu izstrādi un īstenošanu apkalpošanas uz zemes, vides un drošības jomā, kā arī 4) tādas sistēmas izveidi, kas paredzēta pienākumu nodošanai Eiropas aviācijas drošības sistēmas ietvaros, ar mērķi efektīvāk izmantot Savienības mērogā pieejamos resursus. Konstatēto cilvēkresursu nepieciešamību daļēji segs, pārvietojot pašreizējos darbiniekus, tādējādi līdz pieciem amatiem un četriem līgumdarbiniekiem samazinot Aģentūrai nepieciešamo tādu papildu amata vietu skaitu, kas finansētas no Savienības iemaksu budžeta. Ietekmes novērtējuma ziņojuma X pielikumā izteikts priekšlikums ieņēmumus no maksājumiem par ATM/ANS iestādes uzdevumiem pārcelt no Eirokontroles uz Aģentūru, nepalielinot ekspluatantu izmaksas. Ja Aģentūrai tiktu dota iespēja savas darbības, kas saistītas ar ATM/ANS iestādes uzdevumiem, finansēt no minētajiem maksājumiem, tad Savienības iemaksu budžets kļūtu pieejams papildu amatu finansēšanai. Tādēļ ierosinātās regulas 109. panta 1. punkta f) apakšpunktā maršruta maksājumus nosaka par Aģentūras ieņēmumiem. Maršruta maksājumus piešķirot EASA, papildus būtu jāgroza Komisijas 2013. gada 3. maija Īstenošanas regula Nr. 391/2013, ar ko nosaka kopīgu tarifikācijas sistēmu aeronavigācijas pakalpojumiem. Turklāt priekšlikuma mērķis ir ieviest mehānismu, kas ļautu to Aģentūras darbinieku skaitu, kuru amatus finansē no budžeta, kas saistīts ar nodevām un maksājumiem, labāk pielāgot identificētajām vajadzībām. Šajā sakarā ir svarīgi atzīmēt, ka Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra ir Savienības aģentūra, kas daļēji finansē sevi pati, izmantojot nodevas un maksājumus. Savienības iemaksas kopā ar trešo valstu iemaksām veido aptuveni vienu trešo daļu iestādes budžeta, bet divas trešdaļas veido no nozares iekasētās nodevas un maksājumi par sertifikāciju un citiem pakalpojumiem. Budžets, ko veido Savienības iemaksas, nav saistīts ar budžetu, ko veido nodevas un maksājumi, un Aģentūras grāmatvedības sistēma stingri nošķir darbības, kas saistītas ar Savienības iemaksām, un darbības, kas saistītas ar nodevām un maksājumiem, novēršot jebkādu savstarpēju finansējuma izmantošanu. Tāpēc, pamatojoties uz likumdevēja lēmumu, ka nodevām un maksājumiem jāatspoguļo faktiskās izmaksas, šīs Aģentūras gadījumā Savienības iemaksas nav "izlīdzinošas" iemaksas, kā tas ir citu daļēji pašfinansējošu aģentūru gadījumā. Komisija aicina izskatīt lielākas elastības iespēju, pielāgojot Aģentūras štatu sarakstu, kurš saistīts ar nodevām un maksājumiem, kas iekasēti no nozares par sertifikāciju un citiem pakalpojumiem, balstoties uz svārstībām pakalpojumu pieprasījumos no nozares. Tomēr šādu elastību var realizēt tikai tad, ja tiek izstrādāti vispāratzīti rādītāji darba slodzes apjomu un Aģentūras efektivitātes noteikšanai. Tādējādi nodrošina, ka palielināta elastība nerada papildu slogu nozarei. Minētajos rādītājos varētu ņemt vērā tādus elementus, kā sertifikācijas darbību vidējais savlaicīgums, reakcijas laiks uz nozares pieteikumiem, vidējā piepūle uz sertifikātu un pieskaitāmo izmaksu īpatsvars kopējās darbības izmaksās. Pieprasījuma samazināšanās gadījumā Aģentūrai jāsamazina amatu skaits, ko finansē no nodevām. Nepieciešamo darbinieku skaita samazinājumu panāktu, izmantojot noteikta laika darba līgumus un dabisku mainību amatos, ko papildinātu pārdomāta nākotnes uzdevumu plānošana. Ir vairāki faktori, kas var ietekmēt tāda personāla nepieciešamību, ko finansē no nodevām. Faktori, kas var ietekmēt tirgus pieprasījumu nākamajos piecos gados: • pieprasījums pēc jauniem gaisa kuģiem, ar lielāko uzsvaru uz Āzijas un Klusā okeāna reģionu, kur sagaidāms, ka flote pieaugs trīskārtīgi. Šo pieprasījumu daļēji apmierinās ar jauna tipa gaisa kuģiem, kurus nodrošinās šā reģiona ražotāji; arī uz šiem gaisa kuģiem attieksies EASA sertifikācijas process; • globālā satiksme, kas, sagaidāms, ik gadu palielināsies par 3 %, tieši ietekmējot Aģentūras lidojumderīguma uzturēšanas darbības (drošībai svarīga uzraudzība), jo ar katru tipa sertifikātu saistītais darba apjoms ir tieši proporcionāls tam, kā gaisa pārvadātājs izmanto attiecīgo tipu; • jaunu tehnoloģiju, piemēram, bezpilota gaisa kuģu, elektrisku gaisa kuģu vai jaunu dirižabļu tehnoloģiju, attīstība. Faktori, kas var ietekmēt jaunu Aģentūras uzdevumu izveidi: • lielo datu tehnoloģijas projekts; • dalībvalstu atbildības nodošana Aģentūrai saskaņā ar ierosināto 53., 54. un 55. pantu, pamatojoties uz sistēmu, ko finansē no nodevām; • pieaugoši drošības, tostarp kiberdrošības, apdraudējumi, kā rezultātā var būt nepieciešamas jaunas pieejas sertifikācijai. Komisija plāno ar Eiropas Parlamentu un Padomi iestāžu darba grupā (IIWG) decentralizēto aģentūru resursu jautājumos, kuras nākamā sanāksme ir provizoriski plānota 2016. gada martā, apspriest tāda jauna veida elastības modeļa ieviešanas ieguvumus, kas paredzēts, lai reaģētu uz nozares radītās darba slodzes svārstībām, vienlaikus ar rādītāju palīdzību nodrošinot efektivitāti. Līdztekus Komisija kopā ar Aģentūru turpinās darbu pie rādītāju kopuma, kas paredzēti, lai mērītu Aģentūras darba slodzi un efektivitāti, kura saistīta ar nodevām un maksājumiem, lai sīki izklāstītu, kā elastības mehānisms attiecībā uz amata vietām, kas saistītas ar nodevām un maksājumiem, varētu praktiski darboties un kāda būtu tā attiecīgā ietekme uz Aģentūras štatu sarakstu.

Pieprasījums palielināt elastību attiecībā uz darbinieku skaita pielāgošanu amata vietās, kas saistītas ar nodevām un maksājumiem, ir cieši saistīts ar Komisijas prioritāti veicināt nodarbinātību, izaugsmi un ieguldījumus. Saistībā ar darbībām, ko finansē ar nodevām un maksājumiem, nozare sagaida savlaicīgu un uz tirgu orientētu reakciju uz tās vajadzībām, kam ir būtiska nozīme Eiropas aviācijas nozares konkurētspējas nodrošināšanā. 5.PĀRĒJIE ELEMENTI •Īstenošanas plāni un pārraudzības, novērtēšanas un ziņošanas kārtība Šīs iniciatīvas pārraudzības, novērtēšanas un ziņošanas sistēma ir aprakstīta pievienotā ietekmes novērtējuma ziņojuma 7. nodaļā. Jau pastāv un var tikt izmantots plašs pārraudzības un novērtēšanas mehānismu loks sakarā ar to, ka aviācijas drošības jomā darbības pārraudzība ir neatņemama Savienības tiesiskā regulējuma daļa. Ierosināto pasākumu efektivitāte pēc to pieņemšanas tiks obligāti novērtēta ik pēc pieciem gadiem, kā to paredz spēkā esošā Regula (EK) Nr. 216/2008. •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām) Neattiecas. •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums Visam ierosinātās regulas tekstam tika veikta rūpīga tiesību aktu kvalitātes pārbaude, kā rezultātā Komisija ierosina regulu ar jaunu, skaidrāku struktūru un standartizētu valodu, jo īpaši III nodaļā, kurā aplūkotas dažādas aviācijas drošības jomas. Visi noteikumi, kas attiecas uz valstu kompetento iestāžu un Aģentūras darbībām attiecībā uz sertifikācijas, uzraudzības un izpildes uzdevumu veikšanu, ir apkopoti IV nodaļā. Ierosinātās regulas III nodaļā ietverti vienīgi tādi noteikumi, ko piemēro juridiskajām un fiziskajām personām, uz kurām attiecas šīs regulas noteikumi (t. i., piloti, organizācijas, kas ir atbildīgas par gaisa kuģu ražošanu, lidlauku ekspluatanti utt.). I nodaļa. Principi 1. pants. Salīdzinājumā ar spēkā esošo Regulu (EK) Nr. 216/2008 ierosinātajā regulā ir iekļauti papildu mērķi un līdzekļi šo mērķu sasniegšanai. 2. pants. Šajā pantā ir apvienots Regulas (EK) Nr. 216/2008 1. un 4. pants. Teksts ir vienkāršots. Galvenās izmaiņas – dalībvalstīm ir paredzēta iespēja piemērot konkrētus jaunās regulas noteikumus valsts gaisa kuģu veiktām darbībām un pakalpojumiem, piemēram, muitas, policijas, meklēšanas un glābšanas, ugunsdzēsības, krasta apsardzes vai tamlīdzīgām darbībām vai pakalpojumiem, kā arī ATM/ANS, ko nodrošina bruņotie spēki. Šai iesaistīšanās iespējai ir modulārs raksturs, tas nozīmē, ka, piemēram, dalībvalsts to var izmantot vienai vai vairākām attiecīgām darbībām vai pakalpojumiem. Attiecīgās dalībvalsts ziņā ir arī izlemt, kurās aviācijas regulējuma jomās (lidojumderīgums, gaisa kuģa apkalpe, operācijas u. c.) tā vēlas šo iesaistīšanās iespēju izmantot. Ja dalībvalsts izmanto šo iesaistīšanās iespēju attiecībā uz kādu darbību, tai jāievēro attiecīgie jaunās regulas un uz tās pamata pieņemto aktu noteikumi. Dalībvalstis, nodrošinot atbilstošu pārejas periodu, varēs arī jebkurā brīdī izlemt pārtraukt regulas noteikumu piemērošanu valsts gaisa kuģiem vai ATM/ANS, ko nodrošina bruņotie spēki. Turklāt tika pārskatīts to gaisa kuģu saraksts, uz kuriem regulas darbības joma neattiecas (I pielikums. Gaisa kuģi) (piemēram, tika pievienoti mazi gaisa kuģi ar elektriskiem dzinējiem). Turklāt ir ierosināts, ka Komisijai ir atļauts ar deleģētiem aktiem pielāgot svara ierobežojumus un citus I pielikumā uzskaitīto gaisa kuģu tehniskos kritērijus. Visbeidzot, ir ierosināts, ka I pielikumā uzskaitīto gaisa kuģu ražotāji var pieprasīt, lai atsevišķi šādu gaisa kuģu tipi tiktu reglamentēti saskaņā ar regulas noteikumiem. Šī iesaistīšanās iespēja tika īpaši izstrādāta tādiem gaisa kuģiem, kurus ražo sērijveidā un attiecībā uz kuriem varētu gūt labumu no brīvas aprites vienotajā tirgū un kopīgajām prasībām. Visos gadījumos šīm iesaistīšanās un neiesaistīšanās iespējām ir piemērojami noteikti nosacījumi, tostarp iepriekšējs Komisijas lēmums, kas paredzēts, lai īpaši nodrošinātu pareizu jaunās regulas piemērošanu, 1. pantā noteikto mērķu ievērošanu un pārredzamību un juridisko noteiktību visām attiecīgajām pusēm. 3. pants. Atbilstoši ar ierosināto regulu grozītajām materiālo tiesību normām ir grozītas vairākas esošās un pievienotas jaunas definīcijas. Ņemot vērā uz risku balstītu pieeju, "kompleksu gaisa kuģu ar dzinēju" un "komercekspluatācijas" definīcijas tika svītrotas. Konkrētos kritērijus, uz kuriem attiecas šīs definīcijas, var labāk noteikt deleģētos aktos. Ierosinātās regulas beigās ir pievienoti pārejas noteikumi (126. pants), lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju tādos gadījumos, kad definīcijas ir grozītas vai svītrotas. 4. pants. Salīdzinājumā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008 ir iekļauts jauns pants par pamatprincipiem. Ar to jo īpaši tiek ieviests proporcionalitātes princips, atspoguļojot arī Padomes nostāju attiecībā uz Komisijas agrāk ierosināto SES II+ iniciatīvu, un kritēriji, kas būtu jāņem vērā, veicot riska novērtējumus nolūkā izstrādāt un īstenot pasākumus, kurus veic saskaņā ar jauno regulu. II. nodaļa. Aviācijas drošības pārvaldība 5.–8. pants. Ir ieviesta jauna nodaļa par drošības pārvaldību, kurā noteikts, ka jāpieņem Eiropas Aviācijas drošības programma un Eiropas Aviācijas drošības plāns, un ar kuru transponē ICAO 19. pielikuma standartus un ieteikto praksi, kas saistīta ar valsts lidojumu drošuma programmām. Ar 6. pantu par Eiropas aviācijas drošības plānu tiek izveidota pieņemama drošības darbības līmeņa koncepcija Savienības līmenī. Tomēr šīs koncepcijas ieviešana nerada nepieciešamību izveidot saistošus drošības mērķus Savienībai vai tās dalībvalstīm. III nodaļa. Būtiskās prasības 9.–18. pants. Lai atspoguļotu jauno neuzstādītu ierīču koncepciju, ņemot vērā esošo pieredzi, tika pārskatīti Regulas (EK) Nr. 216/2008 noteikumi par lidojumderīgumu. Noteikumu par lidojumderīguma sertifikāciju tvērums ir paplašināts, attiecinot tos arī uz aeronavigācijas ražojumu saderīgumu vides aizsardzības ziņā. Ražojumu vides standartiem arī turpmāk būtu jābalstās uz ICAO 16. pielikumu, bet Savienībai, kā tas jau ir attiecībā uz drošību, tagad būtu lielāka elastība ICAO standartu pielāgošanā atbilstoši konkrētajām tās vajadzībām. Visbeidzot, ir ierosināta iespēja zema riska operāciju gadījumā novērtēt ražojumu un daļu lidojumderīgumu un saderīgumu vides aizsardzības ziņā, nepiešķirot sertifikātu. Šo iespēju jo īpaši varētu īstenot tādu konkrētu gaisa kuģu gadījumā, ko izmanto vispārējas nozīmes aviācijas nozarē. Sagaidāms arī, ka regulas I pielikumā uzskaitīto gaisa kuģu ražotāji izmantos šo elastības iespēju, izvēloties izmantot Savienības regulatīvo sistēmu saskaņā ar 2. pantu.

Ražojumu saderīgums vides aizsardzības ziņā, kas noteikts Regulas (EK) 216/2008 6. pantā, tagad ir ietverts arī ierosinātās regulas 9.–18. pantā (lidojumderīgums un vides aizsardzība). Jauni noteikumi par vides aizsardzību ir iekļauti arī 75. pantā. 19.–25. pants. Regulas (EK) Nr. 216/2008 7. pants tika pārstrukturēts par 19.–25. pantu. Šo pantu darbības joma ir paplašināta, lai ietvertu salona apkalpi, un attiecīgie noteikumi par salona apkalpi no Regulas (EK) Nr. 216/2008 10. panta ir pārvietoti uz šo iedaļu. Teksts par amatierpilota apliecībām ir vienkāršots, un teksts par vispārējās prakses ārstiem ir pārvietots uz IV nodaļu par sertifikācijas darbībām. 26.–28. pants. Regulas (EK) Nr. 216/2008 8. pants tika pārstrukturēts par 26.–28. pantu. Sertifikācijas prasība tagad attiecas tikai uz komerciāliem gaisa pārvadājumiem. Cita veida pārvadājumi, uz kuriem attiecas prasība par sertifikāciju vai deklarāciju, balstoties uz riska novērtējumu, jānosaka deleģētos aktos. 29.–34. pants. Regulas (EK) Nr. 216/2008 8.a pants tika pārstrukturēts par 29.–34. pantu. Apkalpošanas uz zemes pakalpojumi tika iekļauti šīs iedaļas darbības jomā. Ir ierosināts, ka perona pārvaldības pakalpojumu sniedzēji tā vietā, lai tiktu sertificēti, drīkst deklarēt savu atbilstību piemērojamajām prasībām. 35.–39. pants. Regulas (EK) Nr. 216/2008 8.b pants tika pārstrukturēts par 35.–39. pantu. Teksts balstās uz Padomē panākto kompromisu par SES II+ iniciatīvu. Jo īpaši ir iekļauti noteikumi par deklarācijām, ko sniedz ATM/ANS sistēmu un komponentu konstruēšanā, ražošanā un tehniskajā apkopē iesaistītās organizācijas. 40.–44. pants. Regulas (EK) Nr. 216/2008 8.c pants tika pārstrukturēts par 40.–44. pantu. Salīdzinājumā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008 noteikumu būtība nav mainījusies. 45.–47. pants. Ar šiem pantiem tiek izveidots juridiskais pamats, lai sniegtu detalizētākus noteikumus par bezpilota gaisa kuģiem, ņemot vērā paplašināto ierosinātās regulas darbības jomu. Precīzāk: 45. pants atsaucas uz attiecīgo IX pielikumu, kurā ietvertas bezpilota gaisa kuģu konstruēšanas, ražošanas, ekspluatācijas un tehniskās apkopes pamatprasības, kuras jāievēro, lai nodrošinātu drošu ekspluatāciju. 46. pantā aprakstīti līdzekļi, kas paredzēti, lai pierādītu, ka pamatprasības tiek ievērotas. Tā kā ar bezpilota gaisa kuģiem ir iespējams veikt operācijas, kuras nebija iespējams veikt ar pilotējamiem gaisa kuģiem, ar bezpilota gaisa kuģu ekspluatāciju saistītais risku spektrs ir ļoti plašs, sākot no tradicionālām augsta riska operācijām, kas ir līdzīgas pilotējamās aviācijas riskiem, un beidzot ar ļoti zema riska operācijām. Lai noteikumi un procedūras būtu samērīgas ar ekspluatācijas riskiem, ir nepieciešams attīstīties uz ekspluatāciju vērstas pieejas virzienā, ar kuru novērtē precīzu ekspluatācijas vai ekspluatācijas veida risku. Masveidā ražotu tādu bezpilota gaisa kuģu gadījumā, ar kuriem saistīts neliels risks, ir ierosināts izmantot esošus ar Regulu 765/2008 un Lēmumu 768/2008 noteiktus tirgus uzraudzības mehānismus, kas ir īpaši paredzēti šāda veida ražojumu ražošanas un tirdzniecības uzraudzībai. Tomēr pat šādā gadījumā aviācijas iestādes ir iesaistītas netieši, jo operatīvo spēju ierobežojumiem, kas tiktu piemēroti (piemēram, bezpilota gaisa kuģi nelido augstāk par, piemēram, 50 m, lai saglabātu zemu riska līmeni), būtu jāizriet tieši no tradicionālajām prasībām aviācijas jomā. Lai gan Aģentūra nebūtu atbildīga par tirgus uzraudzības mehānismu uzraudzību, Komisijai vienmēr ir tiesības pārbaudīt, vai dalībvalstis pilda savas saistības. Turklāt tirgus uzraudzības mehānisma pamatā ir pamatotas iedzīvotāju vai uzņēmumu sūdzības par neatbilstošiem ražojumiem. Neatbilstības konstatējumi vienā konkrētā dalībvalstī tiek darīti zināmi visā kopējā tirgū. 48.–50. pants. Regulas (EK) Nr. 216/2008 9. pants tika pārstrukturēts par 48.–50. pantu. Prasība par atļaujas piešķiršanu tagad piemēro tikai trešās valsts ekspluatantiem, kas ir iesaistīti komerciālos gaisa pārvadājumos. Citas trešo valstu pārvadājumu kategorijas, uz kurām attiecas prasība par atļaujas vai deklarācijas piešķiršanu, balstoties uz riska novērtējumu, jānosaka deleģētos aktos. Saskaņā ar pastāvošo praksi ir arī precizēts, ka prasība par atļaujas piešķiršanu trešās valsts ekspluatantam neattiecas uz pārlidojumiem. IV nodaļa. Kopīga uzraudzības un izpildes sistēma 51. pants. Visi spēkā esošās Regulas (EK) Nr. 216/2008 noteikumi par valstu kompetento iestāžu un Aģentūras sertifikācijas, uzraudzības un izpildes uzdevumiem ir apkopoti šajā pantā. Turklāt ir ierosināts skaidrs juridiskais pamats, lai pilnvarotu Komisiju ar deleģētiem aktiem pieņemt prasības attiecībā uz iestāžu pārvaldības sistēmām, inspektoru kvalifikāciju, nosacījumiem, kurus ievērojot veic pārbaudes un citas uzraudzības darbības, perona pārbaudēm un izlidošanas aizlieguma uzlikšanu neatbilstības gadījumā. 52.–54. pants. Salīdzinājumā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008 ir iekļauts jaunu noteikumu kopums par dalībvalstu kompetento iestāžu, Komisijas un Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras savstarpējo sadarbību attiecībā uz sertifikāciju, uzraudzību un izpildi. Lai dalībvalstīm sniegtu atbalstu kopīgas uzraudzības veikšanā, ir ieviests informācijas par aviācijas inspektoriem un citiem ekspertiem apkopošanas un palīdzības kopīgas izmantošanas mehānisms, kā arī šim mērķim paredzēts finansēšanas mehānisms. Turklāt iespēja nodot pienākumus no dalībvalstīm Aģentūrai (kas šobrīd ir iespējams attiecībā uz ražošanas iekārtām un lidojumu simulācijas trenažieru iekārtām) ir paplašināta, aptverot visa veida darbības. Tāpat ir ieviests regulējums attiecībā uz pienākumu nodošanu no vienas dalībvalsts citai. Ar 54. pantu ievieš iespēju organizācijām, kas darbojas daudznacionālā mērogā, par savu kompetento iestādi izvēlēties Aģentūru. Lielākā daļa šajos pantos ierosināto pasākumu ir brīvprātīgi. 55. pants. Ir ierosināti jauni noteikumi dalībvalstu līmenī konstatētu sistēmisku drošības uzraudzības trūkumu mazināšanai. Šo ārkārtas uzraudzības mehānismu jāizmanto kā pagaidu galējo līdzekli, un ir ierosināts, ka to var aktivizēt/deaktivizēt ar Komisijas lēmumu, kas balstīts uz skaidriem tiesību aktos noteiktiem kritērijiem. 56. pants. Šo noteikumu darbības jomā ir iekļautas deklarācijas. 57. pants. Šajā pantā ir iekļauta iespēja, balstoties uz deleģētos aktos noteiktiem nosacījumiem, pieņemt ārvalstu sertifikātus un līdzīgus dokumentus. Ir ierosināts, ka tiek svītroti spēkā esošās Regulas (EK) Nr. 216/2008 noteikumi par valstu divpusējiem aviācijas drošības nolīgumiem. 58. pants. Ir precizēti noteikumi par kvalificētu tiesību subjektu akreditāciju. Ir ierosināts, ka tiesību subjektiem var dot tiesības Aģentūras vai valstu kompetento iestāžu vārdā piešķirt, anulēt vai apturēt sertifikātus. Ir ieviests kvalificētu tiesību subjektu akreditācijas atzīšanas princips. Tas neskar dalībvalstu tiesības izlemt, kuram kvalificētam tiesību subjektam tās vēlas uzticēt sertifikācijas un uzraudzības uzdevumus. Ir arī ierosināts, ka dalībvalstis kvalificētu tiesību subjektu var akreditēt kopīgi. 59. un 60. pants. Regulas (EK) Nr. 216/2008 14. pants tika sadalīts divos atsevišķos pantos. 59. pants attiecas uz steidzamiem pasākumiem, bet 60. pants attiecas uz elastīguma pasākumiem. Saskaņā ar pieeju, kas balstīta uz risku, ir ierosināts, ka Aģentūra un Komisija novērtē tikai tos pasākumus, kas ilguma ziņā pārsniedz viena aviokompāniju lidojumu sarakstu plānošanas perioda ilgumu (astoņus mēnešus)

61.–63. pants. Šie panti attiecas uz informāciju, tostarp datiem, kas ir būtiski ierosinātās jaunās regulas īstenošanai. Jaunie elementi attiecas uz Aģentūras lomu informācijas vākšanas, apmaiņas un analīzes koordinēšanā Savienības līmenī. Noteikumi par informācijas un informācijas avota aizsardzību ir saskaņoti ar Regulu (ES) Nr. 376/2014 attiecībā uz ziņošanu par atgadījumiem. Ir izveidots juridiskais pamats jaunam Aģentūras pārvaldītam tādas informācijas repozitorijam, kas ir būtiska sertifikācijas, uzraudzības un izpildes darbībām. Ir ierosināts, ka šo repozitoriju izmanto arī dalībvalstis, lai apmainītos ar informāciju par pilotu veselības stāvokli. V nodaļa. Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra 64.–65. pants. 64. pants ir papildināts ar trīs jaunām Aģentūras funkcijām (palīdzība valstu kompetentajām iestādēm, atbalsta sniegšana Komisijai aviācijas darbības uzlabošanas sistēmas īstenošanā un sadarbība ar citām Savienības struktūrām, piemēram, Eiropas Ķimikāliju aģentūru vai Eiropas Aizsardzības aģentūru, tehniskos jautājumos, kas saistīti ar civilo aviāciju). Regulas (EK) Nr. 216/2008 18. un 19. pants par Aģentūras pasākumiem tika apvienoti 65. pantā. 66.–67. pants. Šie panti tika saskaņoti ar izmaiņām, kas veiktas ierosinātās regulas III nodaļas I un II iedaļā. Aģentūras kompetence apstiprināt organizācijas, kas Savienībā uzņēmējdarbību neveic, tika ierobežota un tā attiecas tikai uz organizācijām, kas atrodas ārpus teritorijas, par kuru dalībvalsts ir atbildīga saskaņā ar Čikāgas konvenciju. Ar šo precizē jautājumu par kompetento iestādi, kas apstiprina dalībvalstu aizjūras zemēs un teritorijās esošas organizācijas. Balstoties uz gūto pieredzi, ir veiktas arī izmaiņas attiecībā uz Aģentūras kompetenci apstiprināt lidojumu simulācijas trenažieru iekārtas. Regulas (EK) Nr. 216/2008 22. pants: tā noteikumi par lidojuma laika ierobežojumiem ir iekļauti 28. panta 1. punkta f) apakšpunktā un 65. panta 7. punktā, vienlaikus noteikumi par pasākumiem, kas Aģentūrai jāveic steidzamības gadījumā, ir pārvietoti uz 65. panta 6. punktu. 68. pants. Izmaiņas lielākoties balstās uz Padomē panākto kompromisu par SES II+ iniciatīvu. Šajā pantā jo īpaši ir atspoguļota atbilstības deklarāciju koncepcija. Skaidrības labad attiecībā uz šo pantu ir ierosināta jauna struktūra – 1. punkts attiecas uz organizācijām, bet 2. punkts – uz sistēmām un komponentiem. Attiecībā uz sistēmu un komponentu sertifikāciju Aģentūras kompetence ir ierobežota – Aģentūra būs atbildīga par sistēmu un komponentu sertifikāciju tikai tad, ja to paredzēs Komisijas pieņemtie deleģētie akti. 69. pants. Aģentūras kompetence apstiprināt organizācijas, kas Savienībā uzņēmējdarbību neveic, tika ierobežota un tā attiecas tikai uz organizācijām, kas atrodas ārpus teritorijas, par kuru dalībvalsts ir atbildīga saskaņā ar Čikāgas konvenciju. Ar šo precizē jautājumu par kompetento iestādi, kas apstiprina dalībvalstu aizjūras zemēs un teritorijās esošas organizācijas. 70. pants. Salīdzinot ar atbilstīgo noteikumu Regulā (EK) Nr. 216/2008, ir iekļauts jauns punkts par atbalstu, ko Aģentūra sniedz Komisijai Regulas (EK) Nr. 2111/2005 īstenošanā. 71. pants. Šis noteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 216/2008 55. pantam. Šā panta formulējums ir atjaunināts, lai atspoguļotu jaunāko Komisijas pieeju Savienības iestāžu un struktūru veiktām izmeklēšanām dalībvalstu teritorijā. Jo īpaši tika precizēts, ka Aģentūras izmeklēšanas pilnvaras jāīsteno saskaņā ar tiesību aktiem, kas piemērojami dalībvalstī, kurā notiek izmeklēšana. 72. pants. Pants ir pielāgots, balstoties uz līdzšinējo īstenošanas pieredzi. Jo īpaši ir precizēts, ka naudas sodu principā var piemērot tikai tad, ja citi izpildes pasākumi būtu neatbilstoši vai nesamērīgi. 73. pants. Regulas (EK) Nr. 216/2008 24. un 54. pants tika apvienoti šajā pantā. Šā panta formulējums ir atjaunināts, lai atspoguļotu jaunāko Komisijas pieeju ES iestāžu un struktūru veiktām izmeklēšanām dalībvalstu teritorijā. Jo īpaši tika precizēts, ka Aģentūras izmeklēšanas pilnvaras jāīsteno saskaņā ar tiesību aktiem, kas piemērojami dalībvalstī, kurā notiek izmeklēšana. Ir iekļauts noteikums, saskaņā ar kuru Aģentūrai tās ikgadējā drošības pārskatā jāietver informācijas kopsavilkums par to, kā katra dalībvalsts piemēro jaunās regulas noteikumus, un izstrādātos noteikumus, kas pieņemti, pamatojoties uz šo regulu. 74. pants. Esošais pants tika paplašināts, pilnvarojot Aģentūru palīdzēt Komisijai identificēt galvenos pētniecības virzienus, kas saistīti ar jomām, uz kurām attiecas šī regula. Aģentūrai ir piešķirta atbalstoša loma Savienības pētniecības programmu sagatavošanā un īstenošanā. Turklāt ar šo pantu Aģentūrai ir dota iespēja piedalīties savas kompetences jomas pētniecības projektos, izmantojot Savienības pētniecības un inovācijas pamatprogrammas ad hoc dotācijas vai citas finansēšanas programmas. 75. pants. Ir iekļauts jauns pants par vides aizsardzību civilajā aviācijā. Nepaplašinot pašreizējo Savienības rīcības jomu, šajā pantā uzmanība pievērsta savstarpējai atkarībai, kas var pastāvēt vides pasākumu (piemēram, aizliedzot noteiktas ķīmiskas vielas) un citu aviācijas regulējuma tehnisko jomu starpā. Ar to arī pilnvaro Aģentūru palīdzēt Komisijai noteikt un koordinēt vides aizsardzības politiku aviācijā un izveido juridisko pamatu pārskatam par vides aizsardzību aviācijā, kas Aģentūrai jāpublicē ik pēc trīs gadiem. 76. pants. Iekļauts jauns pants par aviācijas drošības tehniskajiem aspektiem, kas tieši saistīti ar lidojumu drošību. Pirmkārt, pants ir par savstarpēju atkarību, kas var pastāvēt aviācijas drošības pasākumu (piemēram, pilotu kabīnes durvju aizslēgšanas sistēmas) un lidojumu drošības starpā. Ar šo pantu Komisijai arī tiek dota iespēja paļauties uz Aģentūras zināšanām, īstenojot Regulu (EK) Nr. 300/2008. Visbeidzot, pantā ierosināts izveidot procesu, ar kuru Aģentūra savas kompetences ietvaros var veikt pasākumus, piemēram, izdot lidojumderīguma norādījumus vai lidojumu drošības biļetenus, lai aizsargātu civilo aviāciju pret nelikumīgas iejaukšanās darbībām. Ierosināts, ka šādus pasākumus Aģentūra veic, vienojoties ar Komisiju, un pēc apspriešanās ar dalībvalstīm. Pirms piekrist Aģentūras iecerēto pasākumu veikšanai, Komisija var lūgt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 300/2008 izveidotās Aviācijas drošības komitejas atzinumu. 77. pants. Ar šā panta 4. punktā ietvertajiem jaunajiem noteikumiem ierosina izveidot repozitoriju ar informāciju par atšķirībām starp ICAO standartiem un ieteikto praksi un noteikumiem, kas ietverti šajā ierosinātajā regulā un uz tās pamata pieņemtajos deleģētajos un īstenošanas aktos. Šā panta 5. punktā ir ierosināti noteikumi par Komisijas, Aģentūras un valstu kompetento iestāžu sadarbību, izmantojot ekspertu tīklu. Visbeidzot, 6. punktā precizēta Aģentūras iespēja iesaistīties tehniskajā sadarbībā ar trešām valstīm un tehniskās palīdzības sniegšanā trešām valstīm, izmantojot ad hoc dotācijas. 78.–80. pants. Šie trīs ierosinātie jaunie panti attiecas uz Aģentūras lomu krīzes pārvaldībā, aviācijas mācību nodrošināšanā un Eiropas vienotās gaisa telpas īstenošanā. 81.–103. pants. Salīdzinājumā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008 ierosinātās izmaiņas atspoguļo līdzšinējo pieredzi un standartklauzulas Savienības aģentūrām, kas ieviestas, pamatojoties uz "kopējo pieeju decentralizētām aģentūrām" (2012. gads). Jo īpaši tiek ierosināts izveidot izpildvaldi, kas sniedz palīdzību Aģentūras valdei. Vietējo biroju izveidošanai ir nepieciešama Komisijas, valdes un attiecīgās dalībvalsts atļauja. Ir precizēti Apelācijas padomes noteikumi. 104.–105. pants. Ir pārskatīti noteikumi par Aģentūras darba metodēm, ņemot vērā izveidojušos praksi. 106.–108. pants. Salīdzinājumā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008 ierosinātās izmaiņas atspoguļo līdzšinējo pieredzi un standartklauzulas Savienības aģentūrām, kas ieviestas, pamatojoties uz "kopējo pieeju decentralizētām aģentūrām" (2012. gads), kā arī Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā. Turklāt ir vienkāršoti noteikumi par Aģentūras dokumentu tulkojumiem (tulkojumu veiks, ņemot vērā dokumenta nozīmi attiecībā uz drošību). 109.–114. pants. Salīdzinājumā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008 ierosinātās izmaiņas atspoguļo līdzšinējo pieredzi un standartklauzulas Savienības aģentūrām, kas ieviestas, pamatojoties uz "kopējo pieeju decentralizētām aģentūrām" (2012. gads), kā arī Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013. Turklāt saskaņā ar 109. panta 1. punktu ir ierosināts ļaut Aģentūrai saņemt ad hoc dotācijas, norādot tās kā Aģentūras papildu ienākumu avotu. Kā vēl viens ienākumu avots ir identificēti aeronavigācijas maksājumi par iestādes uzdevumiem, kas saistīti ar ATM/ANS. Minētie divi papildu finansējuma avoti, kā arī iespēja atbilstoši tirgus pieprasījumam pielāgot tādu amatu skaitu, ko finansē ar nodevām un maksājumiem, bija arī tie elementi, kurus saistībā ar diskusijām par Komisijas SES II+ iniciatīvu ierosināja Eiropas Parlaments. 109. panta 5. punktā noteikts, ka Aģentūrā jāveic tāda personāla plānošana un tādu resursu pārvaldība, kas saistīti ar nodevām un maksājumiem, tādējādi ļaujot tai nekavējoties reaģēt uz tādu ieņēmumu svārstībām, kuri gūti no nodevām un maksājumiem. Tas būtu jālasa saistībā ar 109. panta 6. punktu, kurā noteikts, ka, pamatojoties uz darba slodzes un efektivitātes rādītājiem, Aģentūras ierosinātais štatu saraksta projekts attiecībā uz Aģentūras personālu, ko finansē no budžeta, kurš saistīts ar nodevām un maksājumiem, atspoguļo nepieciešamos resursus efektīvai un savlaicīgai no nozares saņemto sertifikācijas un citu pakalpojumu pieprasījumu apmierināšanai, tādējādi veicinot Eiropas aviācijas nozares konkurētspēju. Šī pieeja būtu jāpiemēro arī iespējamai pienākumu nodošanai no dalībvalstīm Aģentūrai, kā ierosināts 53.–55. pantā. Visbeidzot, resursi, kas ir nepieciešami, lai apmierinātu tirgus pieprasījumu, būtu arī jāņem vērā, izstrādājot vispārējā budžeta projektu.

115. pants. Pants ir grozīts, lai precīzāk aprakstītu, kuras darbības jāfinansē no nodevām un maksājumiem. Turklāt pantā precizēts, ka nodevas un maksājumi ir jāpielāgo, ja veidojas būtisks pozitīvs vai negatīvs budžeta rezultāts. VI nodaļa Nobeiguma noteikumi 116.–117. pants. Šie noteikumi attiecas uz Komisijas pilnvarām pieņemt deleģētos un īstenošanas aktus, kas nepieciešami saskaņā ar jauno regulu, un ar tiem paredz nosacījumus šo pilnvaru īstenošanai. 118. pants. Pants ir grozīts, lai precizētu Eiropas trešo valstu dalību Aģentūras darbā, kā arī Aģentūras lomu darba vienošanās noslēgšanā ar šīm valstīm. 119. pants. Šis ir jauns pants, kas izriet no "kopējās pieejas decentralizētām aģentūrām"(2012. gads), ar kuru nosaka nepieciešamību noslēgt mītnes nolīgumu starp Aģentūru un uzņēmēju dalībvalsti. 120. pants. Šis pants attiecas uz dalībvalstu noteiktām sankcijām par noteikumu pārkāpumiem un atbilst Regulas (EK) Nr. 216/2008 68. pantam. 121. pants. Ar šo pantu nosaka piemērojamos noteikumus personas datu apstrādei. 122. pants. Ar šo pantu atceļ spēkā esošo Regulu (EK) Nr. 216/2008. 123. pants. Ar šo pantu Regulā (EK) Nr. 1008/2008 ievieš grozījumus, kas ir nepieciešami, lai kompetences par gaisa kuģa ekspluatanta apliecībām (AOC) no dalībvalsts varētu nodot Aģentūrai, kā arī dalībvalstu starpā. Turklāt ir ierosināts atcelt prasību par iepriekšēja apstiprinājuma nepieciešamību gaisa kuģu nomāšanai ar apkalpi, ja nav iesaistīts trešās valsts ekspluatants. Visbeidzot, ar grozījumiem precizē, ka gadījumos, kad Savienības gaisa pārvadātāja izmantotu gaisa kuģi nomā bez apkalpes, tas var būt reģistrēts arī trešā valstī. 124. pants. Ar šo pantu ievieš grozījumus Savienības noteikumos par nelaimes gadījumu izmeklēšanu, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 996/2010, lai izvairītos no tā, ka kompetentajām struktūrām jāuzsāk pilna tādu nelaimes gadījumu izmeklēšana, kas notikuši mazu bezpilota gaisa kuģu starpā un kam nav sistēmas mēroga ietekmes. 125. pants. Ar šo pantu groza Savienības noteikumus attiecībā uz ziņošanu par atgadījumiem, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 376/2014, lai izvairītos no tā, ka atgadījumi, kuros iesaistīti mazi bezpilota gaisa kuģi un kuriem nav ievērības cienīgas ietekmes uz aviācijas sistēmas drošību, rada sastrēgumus atgadījumu ziņošanas kanālos. 126. pants. Šajā pantā paredzēti pārejas noteikumi attiecībā uz definīcijām, kas ar ierosināto regulu tiek svītrotas vai grozītas, bet vēl aizvien tiek atspoguļotas īstenošanas noteikumos, kuri pieņemti uz Regulas (EK) Nr. 216/2008 pamata. I pielikums. Ierosināts pielikuma darbības jomā iekļaut vieglos elektriskos gaisa kuģus (dzinējsistēmas maiņa un akumulatoru pievienošana līdzvērtīgam gaisa kuģu tipam palielina tā masu). Ierosināts arī no jaunās regulas darbības jomas izslēgt mazus, vienvietīgus karstā gaisa balonus un pielāgot planieru svara ierobežojumus. Bezpilota gaisa kuģi ir pārvietoti uz IX pielikumu. II pielikums. Galvenās izmaiņas salīdzinājumā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008 attiecas uz precizēšanu, ka, konstruējot gaisa kuģi, jāņem vērā kiberdrošības aspekti (1.3.5). Turklāt ir atspoguļota pieredze, kas gūta, praktiski īstenojot minēto regulu, un ieviesta neuzstādītu ierīču koncepcija (tostarp neuzstādītu ierīču pamatprasības). III pielikums. Ir iekļauts jauns pielikums ar tādām saderīguma pamatprasībām vides aizsardzības ziņā, kas saistītas ar ražojumiem, kā noteikts 9. pantā. IV pielikums. Galvenās izmaiņas attiecas uz papildu pamatprasību ieviešanu salona apkalpei. Turklāt ir atspoguļota pieredze, kas gūta, praktiski īstenojot Regulu (EK) Nr. 216/2008. V pielikums. Pielikuma 6. iedaļā ir iekļauti aspekti saderīgumam vides aizsardzības ziņā. Regulā (EK) Nr. 216/2008 ietvertās pamatprasības salona apkalpei ir svītrotas, jo tagad tās tiek visaptveroši apskatītas jaunās Regulas IV pielikumā. Pielikuma 8. sadaļa, kas attiecas uz dažu sarežģītāku operāciju kategoriju papildu pamatprasībām, ir saskaņota ar jaunās regulas 27. panta formulējumu. 8.4. iedaļā ir ietverti kiberdrošības aspekti. Visbeidzot, ir atspoguļota pieredze, kas gūta, praktiski īstenojot Regulu (EK) Nr. 216/2008. VI pielikums. Ir iekļauts skaidrojums par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem organizācija, kas izveidota nolūkā popularizēt gaisa sportu vai izklaides aviāciju, var saņemt akreditāciju kā kvalificēts tiesību subjekts. Šie nosacījumi attiecas uz pārvaldību un interešu konflikta novēršanu. VII pielikums. Ir iekļautas apkalpošanas uz zemes pakalpojumu pamatprasības (4. iedaļa). Turklāt ir atspoguļota pieredze, kas gūta, praktiski īstenojot Regulu (EK) Nr. 216/2008. VIII pielikums. Pamatprasībās, kas attiecas uz aeronavigācijas informāciju un datiem (2.1.3. punkts) un sistēmu un komponentu integritāti (3.3. punkts), ir iekļauti kiberdrošības aspekti. Turklāt izmaiņas atspoguļo Padomē panākto kompromisu par Komisijas agrāk ierosināto SES II+ iniciatīvu.

IX pielikums. Šajā 45., 46. un 47. pantā minētajā pielikumā ietvertas pamatprasības, kas aptver bezpilota gaisa kuģus attiecībā uz lidojumderīgumu, ekspluatāciju un iesaistītajiem uzņēmumiem. Pamatprasībās noteikts arī pamats tādu detalizētāku noteikumu izstrādei, kas būtu "Kopienas saskaņošanas tiesību akti" Regulas (EK) Nr. 765/2008 nozīmē. X pielikums. Savstarpējo atsauču tabulā ietvertas Regulas (EK) Nr. 216/2008 un šajā jaunas regulas priekšlikumā ietverto noteikumu atbilstības. 2015/0277 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā, par Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras izveidi un par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2008 atcelšanu (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Vienmēr būtu jānodrošina augsts un vienāds civilās aviācijas drošības un vides aizsardzības līmenis, tālab pieņemot kopīgus drošības noteikumus un veicot pasākumus, ar ko nodrošina visu civilās aviācijas darbībās Savienībā iesaistīto ražojumu, personu un organizāciju atbilstību minētajiem noteikumiem un noteikumiem, kas pieņemti vides aizsardzībai. (2)Turklāt trešo valstu gaisa kuģi, ko ekspluatē lidojumiem uz teritoriju, kurā piemēro Līguma par Eiropas Savienību ("LES") un Līguma par Eiropas Savienības darbību ("LESD") ("Līgumi") attiecīgos noteikumus, lidojumiem šādā teritorijā vai no tās, būtu attiecīgi jāuzrauga Savienības līmenī saskaņā ar ierobežojumiem, kas noteikti Konvencijā par starptautisko civilo aviāciju, kura parakstīta Čikāgā 1944. gada 7. decembrī ("Čikāgas konvencija") un kurai pievienojušās visas dalībvalstis. (3)Nebūtu lietderīgi attiecināt kopīgus noteikumus uz visiem gaisa kuģiem. Jo īpaši gaisa kuģiem, kuru konstrukcija ir vienkārša vai kurus ekspluatē galvenokārt vietējos lidojumos, kā arī amatieru būvētiem gaisa kuģiem vai īpaši retiem gaisa kuģiem, vai gaisa kuģiem, kuru ir maz, ņemot vērā to, ka tie rada ierobežotu risku civilās aviācijas drošībai, būtu jāpaliek dalībvalstu regulatīvajā kontrolē, ar šo regulu neuzliekot citām dalībvalstīm nekādu pienākumu atzīt šādus valstu pasākumus. (4)Tomēr vajadzētu paredzēt iespēju konkrētus šīs regulas noteikumus piemērot atsevišķiem gaisa kuģu tipiem, kuri ir izslēgti no šīs regulas noteikumu piemērošanas jomas, it sevišķi rūpnieciski ražotiem gaisa kuģiem, kuriem varētu būt izdevīga brīva aprite Savienībā. Tāpēc būtu jāatļauj šādu gaisa kuģu konstruēšanā iesaistītām organizācijām lūgt Komisijai pieņemt lēmumu, ka Savienības prasības attiecībā uz gaisa kuģu konstruēšanu, ražošanu un tehnisko apkopi ir piemērojamas jauniem gaisa kuģu tipiem, kurus šādas organizācijas gatavojas laist tirgū. (5)Nebūtu lietderīgi attiecināt kopīgus noteikumus uz visiem lidlaukiem. Lidlaukiem, kuri nav pieejami publiskai izmantošanai, un lidlaukiem, kurus lielākoties izmanto izklaides lidojumiem vai komerciāliem gaisa pārvadājumiem, ko neveic saskaņā ar instrumentālo lidojumu procedūrām, un kuru cietā seguma skrejceļš ir īsāks nekā 800 metri, būtu jāpaliek dalībvalstu regulatīvajā kontrolē, ar šo regulu neuzliekot citām dalībvalstīm nekādu pienākumu atzīt šādus valstu pasākumus.

(6)Būtu jāatļauj dalībvalstīm, saņemot Komisijas iepriekšēju piekrišanu, piešķirt atbrīvojumus no šīs regulas noteikumu piemērošanas lidlaukiem ar nelielu satiksmes apjomu, ja minētie lidlauki tomēr atbilst attiecīgajās pamatprasībās noteiktajiem obligātajiem kopīgajiem drošības mērķiem. Ja dalībvalsts piešķir šādus atbrīvojumus, minētie atbrīvojumi būtu jāpiemēro arī attiecīgajā lidlaukā izmantotajam aprīkojumam un apkalpošanas uz zemes un perona pārvaldības pakalpojumu sniedzējiem, kas darbojas lidlaukos, kuriem piešķirts šāds atbrīvojums. Atbrīvojumiem, kurus dalībvalstis piešķīrušas lidlaukiem pirms šīs regulas stāšanās spēkā, vajadzētu palikt spēkā, un būtu jānodrošina, ka informācija par šiem atbrīvojumiem ir publiski pieejama. (7)Dalībvalstis, it sevišķi nolūkā uzlabot drošību, savstarpēju izmantojamību vai efektivitāti, varētu vēlēties savu valsts tiesību aktu vietā piemērot šīs regulas noteikumus valsts gaisa kuģiem un gaisa satiksmes pārvaldībai ("ATM") un aeronavigācijas pakalpojumiem ("ANS"), ko nodrošina bruņotie spēki. Vajadzētu atļaut tām šādi rīkoties. Būtu jāpiešķir Komisijai vajadzīgās īstenošanas pilnvaras lēmumu pieņemšanai par šādiem pieprasījumiem. Dalībvalstīm, kuras izmanto šo iespēju, būtu jāsadarbojas ar Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru (turpmāk "Aģentūra"), jo sevišķi sniedzot visu informāciju, kas vajadzīga, lai apstiprinātu attiecīgo gaisa kuģu un darbību atbilstību šīs regulas attiecīgajiem noteikumiem. (8)Vajadzētu nodrošināt pasākumu, kurus saskaņā ar šo regulu veic civilās aviācijas drošības reglamentēšanai Savienībā, tostarp uz to pamata pieņemto deleģēto un īstenošanas aktu, atbilstību dažāda veida operāciju un darbību, uz ko tie attiecas, būtībai un riskiem, kas saistīti ar šīm operācijām un darbībām, un samērīgumu ar tiem. Ciktāl iespējams, to formulējumā vajadzētu koncentrēties uz sasniedzamajiem mērķiem, vienlaikus atļaujot izmantot dažādus līdzekļus šo mērķu īstenošanai. Šādai pieejai vajadzētu veicināt vajadzīgā drošības līmeņa sasniegšanas rentabilitāti un tehnisko un darbības inovāciju. Vajadzētu izmantot atzītus nozares standartus un praksi, ja konstatēts, ka tie nodrošina atbilstību šajā regulā noteiktajām pamatprasībām. (9)Lai pastāvīgi uzlabotu civilās aviācijas drošību Savienībā, prognozētu drošības apdraudējuma rašanos un pēc iespējas labāk izmantotu ierobežotos tehniskos resursus, ļoti svarīgi ir piemērot pārdomātus drošības pārvaldības principus. Tāpēc jāizveido kopīga sistēma drošības uzlabošanas darbību plānošanai un īstenošanai. Tālab Savienības līmenī būtu jāizstrādā Eiropas aviācijas drošības plāns un Eiropas Aviācijas drošības programma. Arī katrai dalībvalstij būtu jāizstrādā valsts aviācijas drošības programma atbilstīgi Čikāgas konvencijas 19. pielikuma prasībām. Minētajai programmai būtu jāpievieno plāns, kurā aprakstītas dalībvalsts veiktās darbības identificētā drošības apdraudējuma mazināšanai. (10)Atbilstīgi Čikāgas konvencijas 19. pielikuma noteikumiem dalībvalstīm jānodrošina pieņemams drošības darbības līmenis saistībā ar to atbildībā esošajām aviācijas darbībām. Lai palīdzētu dalībvalstīm saskaņoti izpildīt šo prasību, Eiropas aviācijas drošības plānā būtu jānosaka pieņemams drošības darbības līmenis Savienībā dažādām aviācijas darbību kategorijām. Minētajam pieņemamajam drošības darbības līmenim nevajadzētu būt saistošam, bet būtu jāpauž Savienības un dalībvalstu ieceres attiecībā uz civilās aviācijas drošību. (11)Čikāgas konvencija paredz obligātos standartus civilās aviācijas drošības un ar to saistītās vides aizsardzības nodrošināšanai. Ar Savienības pamatprasībām un turpmākiem to īstenošanas noteikumiem, ko paredz šī regula, būtu jāpanāk, ka dalībvalstis vienādi izpilda Čikāgas konvencijā noteiktos pienākumus, tostarp attiecībā uz trešām valstīm. Ja Savienības noteikumi atšķiras no Čikāgas konvencijā paredzētajiem obligātajiem standartiem, dalībvalstīm būtu attiecīgi jāinformē Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija. (12)Saskaņā ar Čikāgas konvencijā paredzētajiem standartiem un ieteikto praksi vajadzētu noteikt pamatprasības, kas piemērojamas aeronavigācijas ražojumiem, daļām, neuzstādītām ierīcēm, lidlaukiem un ATM/ANS nodrošināšanai. Turklāt vajadzētu noteikt arī pamatprasības, kas piemērojamas gaisa kuģu ekspluatācijā, lidlauku ekspluatācijā un ATM/ANS nodrošināšanā iesaistītām personām un organizācijām, un pamatprasības, kas piemērojamas personām un ražojumiem, kas saistīti ar gaisa kuģu apkalpes un gaisa satiksmes vadības dispečeru mācībām un veselības pārbaudēm. (13)Pamatprasībās attiecībā uz aeronavigācijas ražojumu konstrukcijas atbilstību vides aizsardzības prasībām būtu jāpievēršas gaisa kuģu radītajam troksnim un emisijām un jāļauj Savienībai noteikt sīki izstrādātus tehniskos standartus, kas vajadzīgi vides un cilvēku veselības aizsardzībai no aviācijas darbību kaitīgās ietekmes. Šo prasību pamatā vajadzētu būt Čikāgas konvencijā paredzētajiem standartiem un ieteiktajai praksei. (14)Savienībai vajadzētu noteikt arī pamatprasības drošai apkalpošanai uz zemes. (15)Ņemot vērā mūsdienīgu informācijas un sakaru tehnoloģiju aizvien lielāko nozīmīgumu civilajā aviācijā, vajadzētu noteikt pamatprasības, ar ko nodrošina civilās aviācijas sektorā izmantotās informācijas drošību. (16)Aeronavigācijas ražojumiem, daļām un neuzstādītām ierīcēm, lidlaukiem un to aprīkojumam, gaisa kuģu un lidlauku ekspluatantiem, ATM/ANS sistēmām un pakalpojumu sniedzējiem, kā arī pilotiem, gaisa satiksmes vadības dispečeriem un personām, ražojumiem un organizācijām, kas saistītas ar viņu mācībām un veselības pārbaudēm, vajadzētu būt sertifikātam vai licencei, ja tie atzīti par atbilstīgiem attiecīgajām pamatprasībām vai, attiecīgā gadījumā, citām šajā regulā vai saskaņā ar šo regulu noteiktajām prasībām. Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt vajadzīgos sīki izstrādātos noteikumus par minēto sertifikātu piešķiršanu un, attiecīgā gadījumā, par šādā nolūkā sniedzamajām deklarācijām, ņemot vērā regulas mērķus un konkrētas darbības būtību un risku. (17)Būtu jādod iespēja aeronavigācijas ražojumu un daļu konstruēšanā un ražošanā iesaistītām organizācijām deklarēt ražojumu un daļu konstrukcijas atbilstību attiecīgajiem nozares standartiem, ja tiek uzskatīts, ka tas garantē pieņemamu drošības līmeni. Šī iespēja būtu jāattiecina tikai uz vieglajā un sporta aviācijā izmantojamiem ražojumiem un jāievēro attiecīgi ierobežojumi un nosacījumi drošības garantēšanai. (18)Gaisa telpu līdztekus parastajiem gaisa kuģiem izmanto arī bezpilota gaisa kuģi, tāpēc šī regula būtu jāattiecina arī uz šādiem gaisa kuģiem neatkarīgi no to ekspluatācijas masas. Bezpilota gaisa kuģu tehnoloģijas tagad ļauj veikt plašu klāstu darbību, uz kurām vajadzētu attiecināt noteikumus, kas ir samērīgi ar konkrētas darbības vai darbību veida radīto risku. (19)Noteikumiem par bezpilota gaisa kuģiem, cik vien iespējams, vajadzētu veicināt atbilstību attiecīgajām Savienības tiesību aktos garantētajām tiesībām, jo īpaši tiesībām uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, kas noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. pantā, un tiesībām uz personas datu aizsardzību, kas noteiktas minētās hartas 8. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību ("LESD") 16. pantā, un kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti. (20)Attiecībā uz dažiem bezpilota gaisa kuģu tipiem pienācīga drošības līmeņa sasniegšanai nav nepieciešams piemērot šīs regulas noteikumus, kas saistīti ar sertifikāciju, uzraudzību un izpildi, kā arī noteikumus par Aģentūru. Šādos gadījumos vajadzētu piemērot tirgus uzraudzības mehānismus, kas paredzēti Savienības saskaņošanas tiesību aktos ražojumu jomā. (21)Lai sasniegtu šīs regulas mērķus, Komisijai, Aģentūrai un dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kopīgi izmantojot resursus un sadarbojoties, būtu jārīkojas kā vienotai Eiropas aviācijas drošības sistēmai. (22)Aģentūrai un valstu kompetentajām iestādēm vajadzētu sadarboties, lai sekmīgāk konstatētu nedrošus apstākļus un veiktu attiecīgus aizsardzības pasākumus. Dalībvalstīm it sevišķi vajadzētu būt iespējai savā starpā vai Aģentūrai nodot atbildību, kas šajā regulā noteikta saistībā ar sertifikāciju, uzraudzību un izpildi, jo īpaši tad, ja tas vajadzīgs, lai uzlabotu drošību vai lietderīgāk izmantotu resursus. Katrā atsevišķā gadījumā arī jāsniedz dalībvalstīm atbalsts šo uzdevumu veikšanā, it sevišķi uz sadarbību balstītas uzraudzības un pārrobežu uzraudzības īstenošanā, šādā nolūkā izveidojot efektīvu sistēmu, kurā tiktu apkopota informācija par aviācijas inspektoriem un citiem speciālistiem, kuriem ir attiecīga pieredze, un kopīgi tiktu izmantota viņu palīdzība. (23)Būtu jāizveido ārkārtas uzraudzības mehānisms, kuru Komisija izmantotu, kad pārbaudīti pierādījumi liecina par nopietnu un pastāvīgu dalībvalsts nespēju efektīvi veikt dažus vai visus sertifikācijas, uzraudzības un izpildes uzdevumus, kas tai noteikti šajā regulā. Tādējādi, ja šāda situācija apdraud drošību un ja attiecīgā dalībvalsts nav radusi pienācīgu risinājumu, Aģentūrai vajadzētu būt iespējai uz laiku īstenot atbildību par konkrētajiem uzdevumiem. (24)Lai īstenotu šīs regulas galvenos mērķus, kā arī mērķus, kas saistīti ar preču, pakalpojumu un kapitāla brīvu apriti un personu brīvu pārvietošanos, saskaņā ar šo regulu un uz tās pamata pieņemtajiem deleģētajiem un īstenošanas aktiem piešķirtajiem sertifikātiem un sniegtajām deklarācijām vajadzētu būt derīgiem visās dalībvalstīs bez papildu prasībām vai izvērtēšanas. (25)Piešķirot sertifikātus saskaņā ar šo regulu, varētu būt nepieciešams ņemt vērā sertifikātus vai citus attiecīgus dokumentus, kuri apliecina atbilstību un ir piešķirti saskaņā ar trešo valstu tiesību aktiem. Tas būtu darāms, ja tā noteikts attiecīgajos starptautiskajos nolīgumos, kurus Savienība noslēgusi ar trešām valstīm, vai deleģētajos aktos, kurus Komisija pieņēmusi saskaņā ar šo regulu, un atbilstīgi minētajiem nolīgumiem vai deleģētajiem aktiem.

(26)Ņemot vērā šajā regulā paredzētos noteikumus par tādu sertifikātu un citu attiecīgu dokumentu pieņemšanu, kuri apliecina atbilstību un ir izsniegti saskaņā ar trešo valstu tiesību aktiem, būtu jāizbeidz vai jāpielāgo visi starptautiskie nolīgumi starp dalībvalstīm un trešām valstīm, kas nav saderīgi ar minētajiem noteikumiem. (27)Šajā regulā paredzēto noteikumu vai uz tās pamata pieņemto noteikumu piemērošanā būtu jāparedz pietiekams elastīgums, kas dalībvalstīm ļautu veikt nepieciešamos pasākumus, lai nekavējoties reaģētu uz problēmām, kuras saistītas ar civilās aviācijas drošību, vai lai piešķirtu atbrīvojumus konkrētos neparedzamos ārkārtas apstākļos vai steidzamām ekspluatācijas vajadzībām, piemērojot attiecīgus nosacījumus, it sevišķi, proporcionalitātes, objektīvas kontroles un pārredzamības nodrošināšanai. Proporcionalitātes nodrošināšanas labad Aģentūrai un Komisijai konkrētos pasākumus vai atbrīvojumus vajadzētu novērtēt, lai attiecīgi dotu ieteikumu vai pieņemtu lēmumu, tikai tad, ja šo pasākumu vai atbrīvojumu ilgums pārsniedz viena aviokompāniju lidojumu sarakstu plānošanas perioda ilgumu, proti, astoņus mēnešus, neskarot Komisijas pilnvaras saskaņā ar LESD 258. pantu. Ja Aģentūra ir kompetentā iestāde konkrētu sertifikātu piešķiršanai saskaņā ar šo regulu, arī tā būtu jāpilnvaro piešķirt šādus atbrīvojumus tādās pašās situācijās un ar tādiem pašiem nosacījumiem kā attiecībā uz dalībvalstīm. Šajā sakarībā būtu jāparedz arī noteikums par iespējamiem grozījumiem, kas varētu būt vajadzīgi attiecīgajos noteikumos, kuri paredzēti uz šīs regulas pamata pieņemtajos deleģētajos vai īstenošanas aktos, it sevišķi, lai atļautu izmantot citus līdzekļus atbilstības panākšanai, vienlaikus joprojām nodrošinot pieņemamu civilās aviācijas drošības līmeni Savienībā. (28)Lai gādātu par šīs regulas atbilstīgu piemērošanu un ņemtu vērā nepieciešamību identificēt, novērtēt un mazināt riskus, kas apdraud civilās aviācijas drošību, Komisijai, Aģentūrai un valstu kompetentajām iestādēm būtu jāapmainās ar visu informāciju, kas tām pieejama šīs regulas piemērošanas kontekstā. Šādā nolūkā būtu jāatļauj Aģentūrai organizēt strukturētu sadarbību attiecīgas ar drošību saistītas informācijas vākšanai, apmaiņai un analīzei. Tālab būtu jāatļauj tai noslēgt vajadzīgās administratīvās vienošanās. (29)Lai veicinātu informācijas, tostarp datu, apmaiņu starp dalībvalstīm, Komisiju un Aģentūru saistībā ar sertifikācijas, uzraudzības un izpildes darbībām, Aģentūrai sadarbībā ar dalībvalstīm un Komisiju būtu jāizveido un jāpārvalda šādas informācijas elektronisks repozitorijs. (30)Uz personas datu apstrādi, ko veic, piemērojot šo regulu, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK. Saskaņā ar minēto direktīvu dalībvalstis var noteikt atbrīvojumus un ierobežojumus attiecībā uz dažām tajā noteiktajām tiesībām un pienākumiem, tostarp attiecībā uz medicīnisko un veselības datu apstrādi. Personas datu, un jo īpaši medicīnisko un veselības datu, apstrāde šīs regulas 63. pantā noteiktā repozitorija kontekstā ir vajadzīga, lai ļautu dalībvalstīm efektīvi sadarboties pilotu sertifikācijas un veselības stāvokļa uzraudzības jomā. Personas datu apmaiņai būtu jānotiek saskaņā ar stingriem nosacījumiem un tikai tādā apmērā, kas absolūti nepieciešams šīs regulas mērķu sasniegšanai. Ņemot vērā iepriekš minēto, šajā regulā vajadzības gadījumā būtu jāpapildina vai jāprecizē Direktīvā 95/46/EK noteiktie principi. (31)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001, un jo īpaši tās noteikumi par apstrādes konfidencialitāti un drošību, piemērojami personas datu apstrādei, ko Aģentūra veic, pildot pienākumus šīs regulas piemērošanā, konkrēti, šīs regulas 63. pantā noteiktā repozitorija pārvaldībā. Ņemot vērā iepriekš minēto, šajā regulā vajadzības gadījumā būtu jāpapildina vai jāprecizē Regulā (EK) Nr. 45/2001 noteiktie principi. (32)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1592/2002 Aģentūra ir izveidota Savienības esošajā institucionālajā struktūrā un pilnvaru sadalījumā, tā ir tehniskajos jautājumos neatkarīga un juridiski, administratīvi un finansiāli autonoma. Aģentūrai piešķirta papildu kompetence saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008. Lai Aģentūra spētu sekmīgāk pildīt jaunos uzdevumus, kas tai uzticēti ar šo regulu, būtu jāveic dažas korekcijas tās struktūrā un darbībā. (33)Saskaņā ar Savienības institucionālo sistēmu par Savienības tiesību aktu īstenošanu galvenokārt ir atbildīgas dalībvalstis. Tāpēc šajā regulā un uz tās pamata pieņemtajos deleģētajos un īstenošanas aktos prasītos sertifikācijas, uzraudzības un izpildes uzdevumus principā būtu jāveic valstu līmenī vienai vai vairākām dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Tomēr dažos skaidri noteiktos gadījumos Aģentūrai vajadzētu būt pilnvarotai veikt minētos uzdevumus, kā noteikts šajā regulā. Šādos gadījumos būtu arī jāatļauj Aģentūrai veikt vajadzīgos ar gaisa kuģu ekspluatāciju, gaisa kuģu apkalpes kvalifikāciju vai trešās valsts gaisa kuģu izmantošanu saistītos pasākumus, ja tādējādi vislabāk var nodrošināt vienādību un sekmēt iekšējā tirgus darbību. (34)Aģentūrai būtu jāsniedz Komisijai tehniskās zināšanas vajadzīgo tiesību aktu sagatavošanas nolūkā un vajadzības gadījumā jāpalīdz dalībvalstīm un nozarei tos īstenot. Tai vajadzētu spēt izdot sertifikācijas specifikācijas un norādes un sniegt tehniskus atzinumus, un atbilstīgi prasībām piešķirt sertifikātus vai reģistrēt deklarācijas. (35)Globālajām navigācijas satelītu sistēmām, un jo īpaši Savienības Galileo programmai, būs centrālā nozīme Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmas īstenošanā. Šajā ziņā Aģentūra būtu jāpilnvaro izstrādāt vajadzīgās tehniskās specifikācijas un sertificēt organizācijas, kuras sniedz Eiropas mēroga ATM/ANS, lai nodrošinātu augstu un vienādu drošības, savstarpējas izmantojamības un darbības efektivitātes līmeni. (36)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2111/2005 ieviesa Aģentūras pienākumu izziņot visu informāciju, kas varētu būt svarīga, lai atjauninātu to gaisa pārvadātāju sarakstu, uz kuriem drošības apsvērumu dēļ attiecas darbības aizliegums Savienībā. Aģentūrai arī būtu jāpalīdz Komisijai īstenot Regulu (EK) Nr. 2111/2005, šādā nolūkā veicot trešo valstu ekspluatantu un par to uzraudzību atbildīgo iestāžu nepieciešamo novērtēšanu un sniedzot attiecīgus ieteikumus Komisijai. (37)Lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, vajadzētu būt iespējamam uzlikt naudas sodus vai periodiskus soda maksājumus, vai abus, Aģentūras piešķirtu sertifikātu turētājiem un uzņēmumiem, kuri snieguši deklarācijas Aģentūrai, ja šie sertifikātu turētāji vai uzņēmumi ir pārkāpuši noteikumus, kas tiem piemērojami saskaņā ar šo regulu. Šādu naudas sodu un periodisku soda maksājumu uzlikšana būtu jāveic Komisijai, rīkojoties pēc Aģentūras ieteikuma. Šajā ziņā Komisijai, ņemot vērā katras atsevišķas lietas apstākļus, vajadzētu reaģēt uz šādiem pārkāpumiem samērīgi un atbilstīgi, paturot prātā citus iespējamos pasākumus, piemēram, sertifikāta anulēšanu. (38)Lai veicinātu šīs regulas vienādu piemērošanu, Aģentūra būtu jāpilnvaro uzraudzīt šādu piemērošanu dalībvalstīs, tostarp veicot pārbaudes. (39)Aģentūrai, pamatojoties uz savām tehniskajām zināšanām, vajadzētu palīdzēt Komisijai veidot pētniecības politiku un īstenot Savienības pētniecības programmas. Būtu tai jāatļauj veikt steidzami vajadzīgu izpēti un piedalīties ad hoc pētniecības projektos Savienības Pētniecības un inovācijas pamatprogrammas vai citu Savienības un trešo valstu privāti vai publiski finansētu programmu satvarā. (40)Ņemot vērā pastāvošo savstarpējo atkarību starp lidojumu drošību un vispārējo drošību civilajā aviācijā, Aģentūrai vajadzētu piedalīties sadarbībā, kas skar aviācijas vispārējās drošības jomu, tostarp kiberdrošību. Tai vajadzētu pielietot savas zināšanas, palīdzot Komisijai un dalībvalstīm īstenot Savienības noteikumus šajā jomā. (41)Aģentūrai pēc pieprasījuma vajadzētu palīdzēt dalībvalstīm un Komisijai starptautisko attiecību jomā saistībā ar šajā regulā aptvertajiem aspektiem, it sevišķi attiecībā uz noteikumu saskaņošanu un sertifikātu savstarpēju atzīšanu. Tai vajadzētu būt tiesīgai, izmantojot darba vienošanās un saņemot Komisijas iepriekšēju apstiprinājumu, veidot atbilstošas attiecības ar trešo valstu iestādēm un starptautiskām organizācijām, kuras ir kompetentas jautājumos, uz ko attiecas šī regula. Lai uzlabotu drošību pasaules mērogā, ņemot vērā Savienībā piemērojamos augstos standartus, būtu jāatļauj Aģentūrai savas kompetences jomā iesaistīties ad hoc tehniskās sadarbības, pētniecības un palīdzības projektos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. Aģentūrai arī būtu jāpalīdz Komisijai īstenot Savienības tiesību aktus citās civilās aviācijas regulējuma tehniskajās jomās, tādās kā drošība vai Eiropas vienotā gaisa telpa, kurās Aģentūrai ir attiecīga pieredze. (42)Lai popularizētu labāko praksi un veicinātu Savienības aviācijas drošības tiesību aktu vienādu īstenošanu, Aģentūra var rīkot mācības. (43)Uz Aģentūru vajadzētu attiecināt Eiropas Parlamenta, Padomes un Eiropas Komisijas 2012. gada 19. jūlija kopīgajā paziņojumā par decentralizētajām aģentūrām noteiktos principus, un Aģentūrai būtu jādarbojas saskaņā ar minētajiem principiem. (44)Lai efektīvi kontrolētu Aģentūras funkcijas, tās valdē vajadzētu būt pārstāvētām dalībvalstīm un Komisijai. Būtu jāpiešķir minētajai valdei vajadzīgās pilnvaras, jo īpaši pilnvaras iecelt izpilddirektoru un pieņemt konsolidēto gada darbības pārskatu, plānošanas dokumentu, gada budžetu un Aģentūrai piemērojamos finanšu noteikumus. (45)Lai nodrošinātu pārredzamību, ieinteresētajām personām vajadzētu piešķirt novērotāju statusu Aģentūras valdē.

(46)Lai valde varētu pienācīgi pildīt savus uzdevumus, tai būtu jāsaņem palīdzība no izpildvaldes, kurai it sevišķi vajadzētu sagatavot valdes lēmumus un sniegt padomu Aģentūras izpilddirektoram minēto lēmumu īstenošanā. (47)Sabiedrības interešu labad Aģentūrai darbībā, kas saistīta ar drošību, jāpaļaujas tikai uz neatkarīgām specializētām zināšanām, stingri piemērojot šo regulu un uz tās pamata pieņemtos deleģētos un īstenošanas aktus. Tālab ar drošību saistīti Aģentūras lēmumi būtu jāpieņem tās izpilddirektoram, kuram vajadzētu būt plašām iespējām saņemt padomus un organizēt Aģentūras iekšējo darbu. (48)Jānodrošina, ka personām, uz kurām attiecas Aģentūras pieņemtie lēmumi, ir pieejami nepieciešamie tiesiskās aizsardzības līdzekļi, kas atbilst īpašajām aviācijas nozares vajadzībām. Tāpēc būtu jāizveido attiecīgs pārsūdzības mehānisms, lai Aģentūras lēmumus varētu pārsūdzēt specializētā apelācijas padomē, par kuras lēmumiem savukārt var celt prasību Eiropas Savienības Tiesā ("Tiesa") saskaņā ar LESD. (49)Visus lēmumus, ko saskaņā ar šo regulu pieņēmusi Komisija, var pārsūdzēt Tiesā saskaņā ar LESD. Tiesai saskaņā ar LESD 261. pantu būtu jāpiešķir neierobežota jurisdikcija attiecībā uz lēmumiem, ar kuriem Komisija uzliek naudas sodus vai periodiskus soda maksājumus. (50)Ja Aģentūra izstrādā tādu vispārēju noteikumu projektus, kuri jāīsteno valstu iestādēm, būtu jāapspriežas ar dalībvalstīm. Turklāt, ja noteikumiem varētu būt nozīmīga sociālā ietekme, būtu pienācīgi jāapspriežas ar ieinteresētajām personām, tostarp Savienības sociālajiem partneriem, kad Aģentūra sagatavo attiecīgo noteikumu projektu. (51)Lai efektīvi izpildītu uzdevumus, kas tai noteikti šajā regulā, Aģentūrai vajadzības gadījumā būtu jāsadarbojas ar citām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām jomās, kurās to darbība skar civilās aviācijas tehniskos aspektus. Aģentūrai būtu jo īpaši jāsadarbojas ar Eiropas Ķīmisko vielu aģentūru, apmainoties ar informāciju par ķīmisko vielu drošumu, to ietekmi uz aviācijas drošību un saistītajiem zinātniskajiem un tehniskajiem aspektiem. Ja vajadzīga apspriešanās saistībā ar militāriem aspektiem, Aģentūrai būtu jāiesaista Eiropas Aizsardzības aģentūra. (52)Jāsniedz tāda pietiekama informācija sabiedrībai, kas attiecas uz civilās aviācijas drošības līmeni un ar to saistīto vides aizsardzību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 un attiecīgos valsts tiesību aktus. (53)Lai garantētu Aģentūras pilnīgu autonomiju un neatkarību, tai būtu jāpiešķir autonoms budžets, kuru galvenokārt finansē no Savienības iemaksas un Eiropas aviācijas drošības sistēmas lietotāju samaksātajām nodevām un maksājumiem. Nekādas finansiālas iemaksas, ko Aģentūra saņēmusi no dalībvalstīm, trešām valstīm vai citiem tiesību subjektiem vai personām, nedrīkstētu negatīvi ietekmēt tās neatkarību un objektivitāti. Savienības budžeta procedūra būtu jāpiemēro attiecībā uz Savienības iemaksu un visām citām subsīdijām, ko piešķir no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, savukārt finanšu pārskatu revīzija būtu jāveic Revīzijas palātai. Lai Aģentūra nākotnē spētu piedalīties visos attiecīgajos projektos, tai būtu jādod iespēja saņemt dotācijas. Lai atspoguļotu principu "lietotājs maksā", Aģentūras ieņēmumos būtu jāiekļauj maksājumi, kas samaksāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. XXXX/XXXX par Eiropas vienotās gaisa telpas īstenošanu. (54)Lai nodrošinātu, ka Aģentūra efektīvi un laikus var apmierināt pieprasījumu pēc tās veiktajām darbībām, it sevišķi – sertifikācijas darbībām un darbībām, kas saistītas ar iespējamu atbildības nodošanu no dalībvalstīm, vienlaikus ievērojot pārdomātas finanšu pārvaldības principus, štatu sarakstā būtu jāņem vērā resursi, kas vajadzīgi, lai efektīvi un laikus apmierinātu pieprasījumu pēc sertifikācijas un citām Aģentūras veiktajām darbībām, tostarp darbībām, kas izriet no atbildības nodošanas saskaņā ar 53., 54. un 55. pantu. Šādā nolūkā būtu jāizveido rādītāju kopums, ar ko mēra Aģentūras darba slodzi un efektivitāti attiecībā pret darbībām, kuras finansē no nodevām un maksājumiem. Ņemot vērā minētos rādītājus, Aģentūrai personāla plānošana un resursu pārvaldība saistībā ar nodevām un maksājumiem būtu jāpielāgo tā, lai tā spētu atbilstīgi reaģēt uz šādu pieprasījumu un no nodevām un maksājumiem gūto ieņēmumu svārstībām. (55)Jāizstrādā attiecīgi pasākumi sensitīvas ar drošību saistītas informācijas nepieciešamajai aizsardzībai. (56)Aģentūras iekasētās nodevas un maksājumi būtu jānosaka pārredzami, godīgi, bez diskriminācijas un vienādi. Tie nedrīkstētu kaitēt attiecīgās Savienības nozares konkurētspējai. Turklāt tie būtu jānosaka, pienācīgi ņemot vērā attiecīgo juridisko vai fizisko personu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, spēju maksāt. (57)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. (58)Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas jāpiemēro nekavējoties, ja tas vajadzīgs nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ pienācīgi pamatotos gadījumos, kas saistīti ar atbrīvojumiem no šīs regulas noteikumu piemērošanas, ārkārtas uzraudzības mehānismu, koriģējošām darbībām un aizsardzības pasākumiem. (59)Lai ņemtu vērā tehniskās, zinātniskās, darbības vai drošības vajadzības, tālab grozot vai papildinot noteikumus par lidojumderīgumu, vides aizsardzību, gaisa kuģu apkalpēm, gaisa kuģu ekspluatāciju, lidlaukiem, ATM/ANS, gaisa satiksmes vadības dispečeriem, trešo valstu ekspluatantiem, bezpilota gaisa kuģiem, uzraudzību un izpildi, elastības noteikumiem, naudas sodiem un periodiskiem soda maksājumiem, nodevām un maksājumiem, kā arī šīs regulas pielikumos noteiktās prasības, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma 290. pantu pieņemt aktus. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei, (60)Lai uzlabotu civilās aviācijas drošību visā Eiropā, būtu jātiecas iesaistīt Eiropas trešās valstis. Valstis, kuras noslēgušas starptautiskus nolīgumus ar Savienību nolūkā pieņemt un piemērot Savienības acquis jomā, uz ko attiecas šī regula, būtu jāiesaista Aģentūras darbā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti minētajos nolīgumos. (61)Ar šo regulu nosaka kopīgus noteikumus civilās aviācijas jomā un patur spēkā Aģentūras izveidi. Tāpēc būtu jāatceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2008. (62)Ar šo regulu ieviestās izmaiņas ietekmē citu Savienības tiesību aktu īstenošanu. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1008/2008, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 996/2010 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 376/2014. (63)Regula (EK) Nr. 1008/2008 būtu jāgroza, lai pienācīgi ņemtu vērā šajā regulā paredzēto iespēju, ka Aģentūra var kļūt par kompetento iestādi gaisa kuģa ekspluatanta apliecību piešķiršanai un uzraudzībai. Turklāt, ņemot vērā to, ka pieaug tādu gaisa pārvadātāju nozīmība, kuru darbības bāzes atrodas vairākās dalībvalstīs, un tā rezultātā kompetentā iestāde, kura ir atbildīga par darbības licencēm, un kompetentā iestāde, kura ir atbildīga par gaisa kuģa ekspluatanta apliecībām, ne vienmēr ir viena un tā pati iestāde, ir jāpastiprina šādu gaisa pārvadātāju efektīva uzraudzība. Tāpēc Regula (EK) Nr. 1008/2008 būtu jāgroza, lai nodrošinātu ciešu sadarbību starp iestādēm, kuras atbild attiecīgi par gaisa kuģa ekspluatanta apliecības uzraudzību un par darbības licences uzraudzību. (64)Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, izveidot un saglabāt vienādu, augstu civilās aviācijas drošības līmeni, vienlaikus nodrošinot vienādu, augstu vides aizsardzības līmeni, aviācijas visnotaļ transnacionālās būtības un sarežģītības dēļ nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķas dalībvalstis, bet, pateicoties šīs regulas Savienības mēroga tvērumam, šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA Principi 1. pants Priekšmets un mērķi 1.Šīs regulas galvenais mērķis ir izveidot un saglabāt vienādu, augstu civilās aviācijas drošības līmeni Savienībā, vienlaikus nodrošinot vienādu, augstu vides aizsardzības līmeni. 2.Šīs regulas papildu mērķi ir: (a)sekmēt Savienības aviācijas politikas mērķu sasniegšanu kopumā un civilās aviācijas sektora vispārējās darbības uzlabošanu; (b)šīs regulas aptvertajās jomās atvieglot preču, pakalpojumu un kapitāla brīvu apriti un personu brīvu pārvietošanos, nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem iekšējā aviācijas tirgus dalībniekiem un uzlabot Savienības aviācijas nozares konkurētspēju; (c)uzlabot reglamentējošo un sertifikācijas procesu rentabilitāti un efektivitāti, kā arī veicināt resursu optimālu izmantošanu valsts un Savienības līmenī; (d)šīs regulas aptvertajās jomās sekmēt vienāda, augsta drošības līmeņa izveidošanu un saglabāšanu civilajā aviācijā; (e)palīdzēt dalībvalstīm izpildīt Čikāgas konvencijā noteiktos pienākumus, nodrošinot tās noteikumu kopīgu interpretāciju un vienādu īstenošanu; (f)pasaules mērogā popularizēt Savienības uzskatus par civilās aviācijas standartiem un civilās aviācijas noteikumiem, šādā nolūkā veidojot attiecīgu sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām; (g)veicināt pētniecību un inovāciju, cita starpā reglamentējošos un sertifikācijas procesos; (h)šīs regulas aptvertajās jomās sekmēt tehnisko un ekspluatācijas sadarbspēju. 3.Šā panta 1. un 2. punktā noteiktos mērķus īsteno, cita starpā: (a)sagatavojot, pieņemot un vienādi piemērojot visus vajadzīgos tiesību aktus; (b)nodrošinot to, ka saskaņā ar šo regulu un uz tās pamata pieņemtajiem deleģētajiem un īstenošanas aktiem sniegtās deklarācijas un piešķirtie sertifikāti ir derīgi visā Savienībā bez jebkādām papildu prasībām; (c)attiecīgā gadījumā un ar standartizācijas iestāžu un citu nozares struktūru iesaistīšanos izstrādājot detalizētus tehniskos standartus, kas izmantojami, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai un uz tās pamata pieņemtajiem deleģētajiem un īstenošanas aktiem; (d)izveidojot neatkarīgu Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru (turpmāk "Aģentūra"); (e)nodrošinot visu vajadzīgo tiesību aktu vienādu īstenošanu, ko savā attiecīgajā atbildības jomā veic valstu kompetentās iestādes un Aģentūra;

(f)veicot informācijas vākšanu, analīzi un apmaiņu, kas vajadzīga uz pierādījumiem balstītai lēmumu pieņemšanai; (g)īstenojot informētības uzlabošanas un popularizēšanas iniciatīvas, tostarp rīkojot mācības, uzlabojot saziņu un izplatot attiecīgu drošības informāciju. 2. pants Darbības joma 1.Šo regulu piemēro: (a)gaisa kuģu konstruēšanai un ražošanai, ko veic fiziska vai juridiska persona Aģentūras vai dalībvalsts uzraudzībā; (b)gaisa kuģu, kā arī ar tiem saistītu ražojumu, daļu un neuzstādītu ierīču konstruēšanai, ražošanai, tehniskajai apkopei un ekspluatācijai, ja gaisa kuģis ir: i)reģistrēts dalībvalstī, ja vien un ciktāl dalībvalsts savu Čikāgas konvencijā noteikto atbildību nav nodevusi trešai valstij un gaisa kuģi neekspluatē trešās valsts ekspluatants; ii)reģistrēts trešā valstī un to ekspluatē ekspluatants, kas veic uzņēmējdarbību vai kas ir rezidents, vai kura galvenā darījumdarbības vieta ir teritorijā, kurai piemēro Līgumus; (c)gaisa kuģu ekspluatācijai lidojumiem uz Eiropas vienoto gaisa telpu, lidojumiem tajā vai no tās, kurus veic trešās valsts ekspluatants; (d)tāda lidlauka aprīkojuma konstruēšanai, ražošanai, tehniskajai apkopei un ekspluatācijai, ko izmanto vai ko paredzēts izmantot e) apakšpunktā minētajos lidlaukos un apkalpošanas uz zemes un perona pārvaldības pakalpojumu sniegšanai minētajos lidlaukos; (e)tādu lidlauku projektēšanai, tehniskajai apkopei un ekspluatācijai, kas atrodas teritorijā, kurai piemēro Līgumus, un kas ir: i)pieejami publiskai izmantošanai; ii)apkalpo komerciālos gaisa pārvadājumus; iii)apkalpo lidojumus, kuros izmanto instrumentālās pieejas vai izlidošanas procedūras; un iv)kuros ir 800 metrus garš vai garāks cietā seguma skrejceļš vai kuros apkalpo tikai helikopterus; (f)neskarot Savienības un valstu tiesību aktus vides un zemes izmantošanas plānošanas jomā, e) apakšpunktā minēto lidlauku apkārtnes aizsardzības pasākumiem; (g)gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumu ("ATM/ANS") sniegšanai Eiropas vienotajā gaisa telpā un šo ATM/ANS sniegšanai izmantoto sistēmu un komponentu konstruēšanai, ražošanai, tehniskajai apkopei un ekspluatācijai; (h)bezpilota gaisa kuģu, to dzinēju, propelleru, daļu un neuzstādītu ierīču, kā arī bezpilota gaisa kuģu tālvadības ierīču konstruēšanai, ražošanai, tehniskajai apkopei un ekspluatācijai, ja šādus gaisa kuģus Eiropas vienotajā gaisa telpā ekspluatē ekspluatants, kas veic uzņēmējdarbību vai ir rezidents teritorijā, kurai piemēro Līgumus. 2.Šo regulu piemēro arī 1. punktā minētajās darbībās iesaistītajam personālam un organizācijām.

3.Šo regulu nepiemēro: (a)valsts gaisa kuģiem un to ražojumiem, daļām un neuzstādītām ierīcēm, kā arī valsts gaisa kuģu darbībās un pakalpojumos iesaistītajam personālam un organizācijām; (b)lidlaukiem vai to daļām, kā arī aprīkojumam, personālam un organizācijām, ko kontrolē un ekspluatē bruņotie spēki; (c)ATM/ANS, tostarp sistēmām un komponentiem, personālam un organizācijām, ko nodrošina vai dara pieejamus bruņotie spēki; (d)tādu gaisa kuģu konstruēšanai, ražošanai, tehniskajai apkopei un ekspluatācijai, kuru ekspluatācija rada zemu aviācijas drošības apdraudējumu un kuri norādīti I pielikumā, un tajā iesaistītajam personālam un organizācijām. Attiecībā uz a) apakšpunktu dalībvalstis nodrošina, ka tajā minētās valsts gaisa kuģu darbības veic un pakalpojumus sniedz, pienācīgi ņemot vērā šīs regulas mērķus. Dalībvalstis arī nodrošina, ka vajadzības gadījumā valsts gaisa kuģi tiek nošķirti no citiem gaisa kuģiem. Attiecībā uz d) apakšpunktu Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 117. pantu, lai pielāgotu turpmāk norādītos I pielikumā noteiktos kritērijus, ja tas ir nepieciešams, ņemot vērā tehnikas vai ekspluatācijas progresu, it sevišķi jaunu ražošanas metožu vai jaunu tehnoloģiju ieviešanu, un ciktāl tas ir pamatoti, ņemot vērā zemo aviācijas drošības apdraudējumu, ko rada attiecīgo gaisa kuģu ekspluatācija: (i)minētā pielikuma a) punkta i) apakšpunktā norādītos datumus; (ii)minētā pielikuma e), f), g), h), i) un j) punktā norādītos masas, ātruma un karstā gaisa apjoma ierobežojumus. 4.Organizācija, kas atbild par gaisa kuģa tipa konstruēšanu, var lūgt Komisijai pieņemt lēmumu, ka III nodaļas I iedaļas noteikumus piemēro minētā gaisa kuģa tipa konstruēšanai, ražošanai un tehniskajai apkopei un šajās darbībās iesaistītajam personālam un organizācijām, ja: (a)attiecīgais gaisa kuģa tips ietilpst I pielikuma e), f), g), h), i) vai j) punkta darbības jomā; (b)minēto gaisa kuģa tipu paredzēts ražot sērijveidā; un (c)minētā gaisa kuģa tipa konstrukcija nav apstiprināta saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem. Komisija, pamatojoties uz minēto pieprasījumu, pēc apspriešanās ar Aģentūru un dalībvalsti, kurā ir attiecīgās organizācijas galvenā darījumdarbības vieta, pieņem lēmumu par to, vai pirmajā daļā norādītie kritēriji ir izpildīti. Minēto lēmumu pieņem ar īstenošanas aktu, kuru pieņem saskaņā ar 116. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru un publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Aģentūra minēto lēmumu arī iekļauj 63. pantā minētajā repozitorijā. No minētajā īstenošanas lēmumā norādītā datuma attiecīgā gaisa kuģa tipa konstruēšanu, ražošanu un tehnisko apkopi un šajās darbībās iesaistīto personālu un organizācijas reglamentē vienīgi III nodaļas I iedaļas noteikumi un uz šo noteikumu pamata pieņemto deleģēto un īstenošanas aktu noteikumi. Šādā gadījumā attiecīgajam gaisa kuģa tipam piemērojami arī IV nodaļas un V nodaļas noteikumi, kas saistīti ar III nodaļas I iedaļas noteikumu piemērošanu. 5.Neskarot Regulas (ES) Nr. XXX/XXXX par Eiropas vienotās gaisa telpas īstenošanu (pārstrādāta redakcija) 8. pantu, dalībvalstis nodrošina, ka šā panta 3. punkta b) apakšpunktā minētie militārie objekti, kas ir pieejami vispārējas nozīmes gaisa satiksmei, un šā panta 3. punkta c) apakšpunktā minētie ATM/ANS, ko bruņotie spēki nodrošina vai dara pieejamus vispārējas nozīmes gaisa satiksmei, garantē drošības līmeni, kas ir līdzvērtīgs šīs regulas VII un VIII pielikumā noteikto pamatprasību piemērošanas rezultātā sasniegtajam drošības līmenim. 6.Dalībvalstis var pieņemt lēmumu jebkurus III nodaļas I, II, III, V, VI vai VII iedaļas noteikumus piemērot dažām vai visām šā panta 3. punkta a) un c) apakšpunktā minētajām darbībām un šajās darbībās iesaistītajam personālam un organizācijām. Šādā gadījumā attiecīgā dalībvalsts paziņo Komisijai un Aģentūrai par savu nodomu. Minētajā paziņojumā ietver visu būtisko informāciju un jo īpaši norāda: (a)iedaļu vai iedaļas, ko dalībvalsts nodomājusi piemērot; (b)attiecīgās darbības, personālu un organizācijas;

(c)paredzētā lēmuma pamatojumu; un (d)datumu, no kura paredzētais lēmums piemērojams. Komisija pēc apspriešanās ar Aģentūru pieņem lēmumu par t