LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 15.6.2010 
SEC(2010) 740 gal īgā redakcija 
  
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
  
par pārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu Kipr ā  
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. STABILIT ĀTES UN IZAUGSMES PAKTA PIEM ĒROŠANA PAŠREIZ ĒJĀ KRĪZES SITU ĀCIJĀ 
Daudzu ES valstu kopbudžeta defic īts patlaban p ārsniedz L īgumā noteikto atsauces v ērtību 
3 % no IKP. Uz bieži vien iev ērojamo defic īta pieaugumu, k ā arī uz parāda attīstību jāraugās 
nepieredz ētās vispasaules 2008./2009. gada finanšu kr īzes un ekonomikas lejupsl īdes 
kontekstā. Jāņem vērā vairāki faktori. Pirmk ārt, ekonomikas lejupsl īdes rezult ātā samazinās 
nodokļu ieņēmumi un pieaug soci ālo pabalstu (piem ēram, bezdarbnieka pabalstu) izdevumi. 
Otrkārt, ņemot vērā to, ka budžeta politikai ir svar īga nozīme ārkārtas situācijā, kas pašreiz 
valda ekonomik ā, Komisija 2008. gada novembra Eiropas ekonomikas atvese ļošanas pl ānā 
(EEAP), ko decembr ī apstiprin āja Eiropadome, aicin āja veikt fisk ālās stimulēšanas 
pasākumus. Pl ānā paskaidrots, ka stimul ēšanas pas ākumiem j ābūt savlaic īgiem, 
mērķtiecīgiem, ar ierobežotu darb ības laiku un katr ā dalībvalstī dažādiem, lai ņemtu vērā šo 
valstu atš ķirīgos stāvokļus attiecībā uz valsts finanšu ilgtsp ējību un konkur ētspēju, un tie 
jāpārtrauc, kad ekonomikas apst ākļi uzlabojas. Visbei dzot, lai stabiliz ētu finanšu sektoru, 
vairākas dalībvalstis ir veikušas pas ākumus, no kuriem daži ir ietekm ējuši parādu vai rada 
risku, ka defic īts un parāds varētu nākotnē pieaugt, lai gan dažas valstis atbalsta pas ākumu 
izmaksas n ākotnē varētu atgūt. 
Stabilitātes un izaugsmes pakt ā noteikts, ka Komisijai j āuzsāk pārmērīga budžeta defic īta 
novēršanas proced ūra vienm ēr, kad kādas dalībvalsts budžeta defic īts pārsniedz atsauces 
vērtību 3 % no IKP. Stabilit ātes un izaugsmes pakt ā 2005. gad ā izdarīto grozījumu mērķis 
bija jo īpaši nodrošin āt to, ka situ ācija ekonomik ā un budžeta st āvoklis ir piln ībā ņemts vērā 
visos pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras posmos. T ādējādi Stabilit ātes un 
izaugsmes pakts kalpo par atbalstu vald ības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta 
stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomik ā, un tādējādi ilgtermi ņā nodrošin ātu valsts finanšu 
ilgtspējību. 
2. IEPRIEKŠ ĒJIE PAS ĀKUMI P ĀRMĒRĪGA BUDŽETA DEFIC ĪTA NOV ĒRŠANAS 
PROCED ŪRĀ 
Līguma par Eiropas Savien ības darb ību 126. pants paredz p ārmērīga budžeta defic īta 
novēršanas proced ūru. Šī procedūra ir sīkāk aprakstīta Padomes Regul ā (EK) Nr. 1467/97 par 
to, kā paātrināt un preciz ēt pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras īstenošanu1, kas 
ietilpst Stabilit ātes un izaugsmes pakt ā. 
Saskaņā ar Līguma 126. panta 2. punktu Komisijai j āuzrauga budžeta discipl īnas ievērošana, 
pamatojoties uz š ādiem diviem krit ērijiem: a) vai pl ānotā vai faktisk ā valsts budžeta defic īta 
attiecība pret iekšzemes kopproduktu (IKP) p ārsniedz atsauces v ērtību 3 % (iz ņemot 
gadījumus, kad š ī attiecība ir būtiski un past āvīgi samazin ājusies un sasn iegusi atsauces 
vērtībai tuvu l īmeni, vai ar ī ja atsauces v ērtība ir pārsniegta tikai iz ņēmuma kārtā un uz laiku, 
un šī attiecība joprojām ir tuva atsauces v ērtībai); un b) vai valsts par āda attiecība pret IKP 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Zi ņojumā ņemtas vērā arī “Specifik ācijas, kā īstenot Stabilit ātes un 
izaugsmes paktu, un pamatnost ādnes par stabilit ātes un konver ģences programmu formu un saturu”, ko 
Ekonomikas un finanšu padome pie ņēma 2009. gada 10. novembr ī (pieejamas: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm ).  
LV 3   LV pārsniedz atsauces v ērtību 60 % (ja vien š ī attiecība pietiekami strauji nesamazin ās un 
netuvinās atsauces v ērtībai). 
Līguma 126. panta 3. punkt ā paredzēts, ka tad, ja k āda dalībvalsts neatbilst viena vai abu šo 
kritēriju prasībām, Komisija sagatavo zi ņojumu. Šaj ā ziņojumā “ņem vērā arī to, vai valsts 
budžeta defic īts pārsniedz vald ības invest īciju izdevumus, k ā arī ņem vērā visus citus b ūtiskus 
faktorus, tostarp dal ībvalsts ekonomikas un budžeta st āvokli vidēji ilgā laikā”. 
Pamatojoties uz datiem, ko Kipras iest ādes paziņoja 2010. gada mart ā2, un ņemot vērā 
Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozi, Komisija 2010. gada 12. maij ā saskaņā ar 
104. panta 3. punktu pie ņēma ziņojumu par Kipru3. 
Pēc tam saska ņā ar 126. panta 4. punktu 2010. gada 27. maij ā Ekonomikas un finanšu 
komiteja formul ēja atzinumu par Komisijas zi ņojumu. 
3. PĀRMĒRĪGA BUDŽETA DEFIC ĪTA PAST ĀVĒŠANA  
Saskaņā ar datiem, ko Kipras iest ādes paziņoja 2010. gada apr īlī, tās 2009. gada kopbudžeta 
deficīts sasniedza 6,1 % no IKP, t ādējādi pārsniedzot atsauces v ērtību — 3 % no IKP. 
Saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu sagatavotaj ā Komisijas zi ņojumā pausts uzskats, ka 
deficīts nav bijis tuvu atsauces v ērtībai 3 % no IKP un, ka atsauces v ērtības pārsniegumu var 
uzskatīt par pārsniegumu iz ņēmuma kārtā Līgumā un Stabilit ātes un izaugsmes pakt ā 
paredzētajā nozīmē. Tas jo īpaši ir nopietnas ekonomikas lejupsl īdes rezult āts Līguma un 
Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratn ē. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2010. gada pavasara 
prognozi sagaid āms, ka Kipras re ālais IKP turpin ās sarukt, kaut ar ī mazākā apmērā, tas ir, par 
gandrīz ½ % 2010. gad ā salīdzinājumā ar 1¾ % 2009. gad ā. Tomēr plānoto atsauces v ērtības 
pārsniegumu nevar uzskat īt par īslaicīgu. Saska ņā ar Komisijas dienestu 2010. gada pavasara 
prognozi ir sagaid āms, ka, nemainot politiku, budžeta defic īts 2011. gad ā veidos aptuveni 
7¾ % no IKP. L īgumā minētais deficīta kritērijs nav izpild īts. 
Saskaņā ar datiem, ko Kipras iest ādes paziņoja 2010. gada apr īlī, valsts kop ējais parāds vēl 
aizvien ir maz āks par atsauces v ērtību 60 % no IKP, tas ir, 56,2 % no IKP 2009. gad ā. 
Attiecībā uz 2010. gadu Kipra ir pazi ņojusi, ka pl ānotais par āda apmērs ir 62 % no IKP, 
tādējādi pārsniedzot L īgumā noteikto atsauces v ērtību — 60 % no IKP. Komisijas dienestu 
2010. gada pavasara prognoz ē lēsts, ka 2010. gad ā parāds pieaugs l īdz 62,3 % un 2011. gad ā 
līdz 67,6 % no IKP, balstoties uz prim ārās bilances pasliktin āšanos. Ņemot vērā šo tendenci, 
nevar uzskat īt, ka parāda attiecība pietiekami ātri samazin ās un tuvin ās atsauces v ērtībai 
Līgumā un Stabilit ātes un izaugsmes pakt ā paredzētajā nozīmē. Līgumā minētais parāda 
kritērijs nav izpild īts. 
Saskaņā ar Līguma un Stabilit ātes un izaugsmes pakta noteikumiem Komisija sav ā ziņojumā 
analizēja arī “būtiskos faktorus”. Saska ņā ar Stabilit ātes un izaugsmes paktu, gatavojot 
lēmumu par p ārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu, tos dr īkst ņemt vērā tikai tad, ja budžeta 
                                                 
2 Atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 479/2009 dal ībvalstīm divreiz gad ā jāziņo Komisijai par pl ānoto 
un faktisko valsts budžeta defic īta un parāda līmeni. Jaun ākie Kipras pazi ņotie dati ir pieejami: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/porta l/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
notification_tables . 
3 Visi ar p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru saistītie dokumenti, kas attiecas uz Kipru, 
atrodami š ādā tīmekļa vietnē: 
 http://ec.europa.eu/ec onomy_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
LV 4   LV deficīts vienlaikus at bilst diviem nosac ījumiem — ka tas saglab ājas tuvu atsauces v ērtībai un 
ka atsauces v ērtība tiek p ārsniegta tikai uz laiku. Kipras gad ījumā šie abi nosac ījumi nav 
izpildīti. Atseviš ķi ņemot, būtiskie faktori konkr ētajā gadījumā, šķiet, liecina par 
neviennoz īmīgu situāciju. 
Saskaņā ar Līguma 126. panta 4. punktu sagatavotais Ekonomikas un finanšu komitejas 
atzinums atbilst Komisijas nov ērtējumam, kas iek ļauts saska ņā ar Līguma 126. panta 
3. punktu sagatavotaj ā ziņojumā.  
Komisija, ņemot vērā savu saska ņā ar Līguma 126. panta 3. punktu sniegto zi ņojumu un 
pamatojoties uz Ekonomikas un finanšu komitejas saska ņā ar 126. panta 4. punktu sniegto 
atzinumu, uzskata, ka Kipr ā pastāv pārmērīgs budžeta defic īts. Šis atzinums, ko Komisija 
pieņēma [2010. gada 15. j ūnijā], tiek adres ēts Padomei saska ņā ar 126. panta 5. punktu. 
Komisija ierosina Padomei pie ņemt attiec īgu lēmumu saska ņā ar 126. panta 6. punktu. Turkl āt 
saskaņā ar 126. panta 7. punktu Komisija Padomei  iesniedz ieteikumu par Padomes 
ieteikumu, kas adres ējams Kiprai, lai tiktu nov ērsta pārmērīga budžeta defic īta situācija. 
4. IETEIKUMI , LAI NOV ĒRSTU PĀRMĒRĪGA BUDŽETA DEFIC ĪTA SITU ĀCIJU 
Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/ 97 3. panta 4. punktu Padomes ieteikum ā, kas 
izdots saska ņā ar Līguma 126. panta 7. punktu, j ānosaka, ka attiec īgajai dalībvalstij ne v ēlāk 
kā sešu mēnešu laik ā jāveic efekt īvi pasākumi, kā arī jāparedz termi ņš pārmērīgā budžeta 
deficīta novēršanai — tam “j ābūt pilnībā novērstam nākamajā gadā pēc tā konstatēšanas, ja 
vien nepast āv īpaši apstākļi”. Lemjot, vai past āv īpaši apstākļi, saskaņā ar regulas 2. panta 
6. punktu j āņem vērā “būtiskie faktori”, kas izskat īti atbilstīgi Līguma 126. panta 3. punktam 
sagatavotaj ā Komisijas zi ņojumā. Regulas 3. panta 4. punkt ā Padomei paredz ēts pienākums 
ieteikt, ka dal ībvalsts “k ā normu sasniedz minim ālu gada uzlabojumu vismaz 0,5 % apm ērā 
no IKP t ās cikliski kori ģētajā bilancē, izņemot vienreiz ējos un pagaidu pas ākumus, lai 
tādējādi nodrošin ātu pārmērīga budžeta defic īta novēršanu ieteikum ā norādītajā termiņā”. 
Saskaņā ar Stabilit ātes un izaugsmes pakta 2005. gada re formu, ar ko tika ieviesta liel āka 
elastība, piem ērojot pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras noteikumus, var 
uzskatīt, ka Kipras gad ījumā pastāv īpaši apstākļi. Saimniecisk ā darbība 2009. gad ā pirmo 
reizi 35 gadu laik ā samazin ājās par 1¾ %. Recesija atspogu ļoja ievērojamo iekšzemes 
pieprasījuma kritumu un negat īvu ārējo vidi. Jo īpaši mājsaimniec ību lielā parādu nasta un 
neizdevīgāki aizdevumu nosac ījumi, darba tirgus pasliktin āšanās izredzes un uztic ības 
trūkums izrais īja privātā patēriņa kritumu. Vienlaikus ar ārējā pieprasījuma pēc mājokļiem 
samazināšanos, zemu jaudas izmantojumu un uz ņēmumu bilan ču restrukturiz āciju arī 
ieguldījumu jom ā tika uzrādīta būtiska korekcija. Turkl āt strauji samazin ājās arī preču un 
pakalpojumu, īpaši tūrisma, eksports, ko izrais īja finanšu kr īze un pasaules ekonomikas 
attīstības tempu pal ēnināšanās, jo īpaši daudz slikt ākās prognozes par galveno tirdzniec ības 
partneru (euro zonas valstis, Apvienot ā Karaliste, Krievija) izaugsmes perspekt īvām. 
2009. gada budžeta defic īts ir sekas, ko izrais īja gan ekonomikas lejupsl īde, gan Kipras 
iestāžu saskaņā ar EEAP veiktie stimul ēšanas pasākumi. 
Ņemot vērā iepriekš min ēto, ir lietder īgi apsvērt pārmērīga valsts budžeta defic īta novēršanu 
vidējā termiņā, par korekciju gal īgo termi ņu nosakot 2012. gadu. Atz īstot, ka Kipras 
2009. gada budžeta st āvokļa pasliktin āšanos noteica veiktie pretkr īzes pasākumi aptuveni 
1½ % apm ērā no IKP gan 2009., gan 2010. gad ā, kas bija piem ērota rīcība saskaņā ar Eiropas 
ekonomikas atvese ļošanas plānu, un autom ātisko stabilizatoru br īvā darbība, Kipras iest ādēm 
LV 5   LV 2010. gad ā būtu jāuzlabo fisk ālā stratēgija, papildinot to ar pas ākumiem k ārtējo izdevumu 
kontrolēšanai. Lai veiktu ticamas un ilgtsp ējīgas korekcijas, jo īpaši ņemot vērā iekšzemes un 
ārējās ekonomikas nel īdzsvarotību, Kipras iest ādēm laikā no 2010. l īdz 2012. gadam b ūtu 
jānodrošina vid ēja ikgadēja budžeta struktur āla korekcija 1¾ procentu punktu apm ērā no IKP. 
Tāpat Kipras iest ādēm būtu jāprecizē pasākumi, kas nepieciešami p ārmērīga budžeta defic īta 
novēršanai līdz 2012. gadam, j ānodrošina ātra kopējā parāda attiecības samazin āšana zem 
atsauces v ērtības un jāpaātrina defic īta samazin āšana, ja ekonomikas vai budžeta situ ācija 
izrādās labāka, nekā sagaidāms pašlaik. T ādējādi laicīga vidējā termiņa budžeta programmas 
īstenošana b ūtu izšķiroša veiksm īgai un stabilai valsts finanšu konsolid ācijai. Turkl āt, ņemot 
vērā to, ka sabiedr ības novecošan ās ilgtermi ņa ietekme uz budžetu Kipr ā ir krietni liel āka 
nekā vidēji ES, ko galvenok ārt izraisa sal īdzinoši lielais pensiju izdevumu pieaugums, ir 
nepieciešami pas ākumi, kas ilgtermi ņā uzlabotu valsts finanšu ilgtsp ējību.  
Lai pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras ietvaros veiktu pastiprin ātu uzraudz ību, 
kas, šķiet, ir vajadz īga arī tāpēc, lai noteiktaj ā termiņā novērstu pārmērīgo deficītu, būs 
vajadzīga regulāra un savlaic īga uzraudz ība attiecībā uz paveikto fisk ālās konsolid ācijas 
stratēģijas īstenošanā, lai nodrošin ātu pārmērīgā deficīta novēršanu. Tāpēc Kipras stabilit ātes 
programmas turpm ākajos atjaunin ājumos šim jaut ājumam var ētu atvēlēt atsevišķu nodaļu. 
Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu sal īdzinājums 
    2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
COM 2010. g. 
pavasaris  5,1 3,6 -1,7 -0,4 1,3 n.p. n.p. Reālais IKP 
(izmaiņas %)  SP 2010. g. apr īlis 5,1 3,6 -1,7 0,5 1,5 3,0 3,2 
COM 2010. g. 
pavasaris2 2,4 3,4 -0,7 -2,1 -1,6 n.p. n.p. Ražošanas apjoma starp ība1 
(% no potenci ālā IKP) SP 2010. g. apr īlis3 1,9 2,9 -1,3 -2,4 -2,5 -1,6 -0,5 
COM 2010. g. 
pavasaris  3,4 0,9 -6,1 -7,1 -7,7 n.p. n.p. Valsts kopbudžeta bilance 
(% no IKP)  SP 2010. g. apr īlis 3,4 0,9 -6,1 -6,0 -4,5 -3,4 -2,5 
COM 2010. g. 
pavasaris  6,4 3,7 -3,6 -4,4 -4,8 n.p. n.p. Primārā bilance 
(% no IKP)  SP 2010. g. apr īlis 6,4 3,7 -3,6 -3,7 -2,1 -1,0 0,1 
COM 2010. g. 
pavasaris  2,5 -0,4 -5,8 -6,3 -7,1 n.p. n.p. Cikliski kori ģētā bilance1 
(% no IKP)  SP 2010. g. apr īlis 2,6 -0,2 -5,6 -5,2 -3,6 -2,9 -2,3 
COM 2010. g. 
pavasaris  2,5 -0,4 -5,8 -6,3 -7,1 n.p. n.p. Strukturālā bilance4 
(% no IKP)  SP 2010. g. apr īlis 2,6 -0,2 -5,6 -5,2 -3,6 -2,9 -2,3 
COM 2010. g. 
pavasaris  58,3 48,4 56,2 62,3 67,6 n.p. n.p. Valsts kop ējais parāds 
(% no IKP)  SP 2010. g. apr īlis5 58,3 48,4 56,2 61,0 63,2 63,1 62,3 
Piezīmes: 
1 Komisijas dienestu veikts programm ās norādītā ražošanas apjomu starp ības un cikliski kori ģēto bilanču pārrēķins, 
balstoties uz programm ās sniegto inform āciju. 
2 Pamatojoties uz prognoz ēto potenci ālo pieaugumu attiec īgi 2,0 %, 2,8 %, 2,8 %, 2,8 % un 2,8 % apm ērā laikposmam no 
2009. līdz 2013. gadam.  
3 Pamatojoties uz prognoz ēto potenci ālo pieaugumu attiec īgi 2,5 %, 1,6 %, 1,6 %, 2,0 % un 2,2 % apm ērā laikposmam no 
2009. līdz 2013. gadam.  
4 Cikliski kori ģētā bilance, iz ņemot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus. Saska ņā ar jaunāko programmu vienreiz ēji 
un citi pagaidu pas ākumi 2010., 2011. un 2012. gad ā veido 0,1 % (visi defic ītu samazinoši). Saska ņā ar Komisijas 
dienestu 2010. gada pavasara prognozi vienreiz ēju pasākumu un citu pagaidu pas ākumu nav.  
5 Attiecībā uz 2010. gadu Kipra ir pazi ņojusi, ka pl ānotais par āda apmērs ir 62 % no IKP, t ādējādi pārsniedzot L īgumā 
LV 6   LV noteikto atsauces v ērtību — 60 % no IKP. 2010. gada stabilit ātes programm ā ir plānots nedaudz zem āks rādītājs (61 %), 
paredzot turpm āku pieaugumu 2011. gad ā — līdz 63,2 % no IKP.  
Avots:  
Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2010. gada  pavasara prognoze (COM); Komisijas dienestu apr ēķini. 
 
LV 7   LV Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
(15.6.2010) 
par pārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu Kipr ā 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 126. panta 6. punktu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, 
ņemot vērā Kipras apsv ērumus, 
tā kā: 
(1) Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savien ības darbību 126. pantu dal ībvalstīm jāizvairās 
no pārmērīga valsts budžeta defic īta. 
(2) Stabilitātes un izaugsmes pakta m ērķis ir sakārtotas valsts finanses k ā līdzeklis, lai 
nostiprinātu nosacījumus stabil ām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina 
nodarbinātības kāpumu. 
(3) Pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūra, ko regul ē Līguma 126. pants, kuru 
sīkāk izskaidro Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 par to, k ā paātrināt un preciz ēt 
pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras īstenošanu4 (kas ir Stabilit ātes un 
izaugsmes pakta sast āvdaļa), paredz pie ņemt lēmumu par p ārmērīga budžeta defic īta 
pastāvēšanu. Līgumam pievienotaj ā Protokol ā par pārmērīga budžeta defic īta 
novēršanas proced ūru ir izkl āstīti citi noteikumi par p ārmērīga budžeta defic īta 
novēršanas proced ūras īstenošanu. Padomes Regul ā (EK) Nr. 479/20095 paredzēti sīki 
izstrādāti noteikumi un defin īcijas par to, k ā piemērot minētā protokola noteikumus.  
(4) Ar Stabilit ātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu tika mekl ētas iespējas uzlabot 
efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, k ā arī ilgstoši saglab āt valsts finanšu 
ilgtspējību. Tā mērķis bija jo īpaši nodrošin āt, lai ekonomikas un budžeta st āvoklis 
būtu pilnībā ņemts vērā visos pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras 
posmos. T ādējādi Stabilit ātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu vald ības politikai, 
lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta st āvokli, ņemot vērā situāciju ekonomik ā. 
(5) Līguma 126. panta 5. punkt ā noteikts, ka Komisija adres ē Padomei atzinumu, ja 
Komisija uzskata, ka dal ībvalstī pastāv vai var rasties p ārmērīgs budžeta defic īts. 
                                                 
4 OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.  
5 OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.  
LV 8   LV Komisija, ņēmusi vērā savu ziņojumu saska ņā ar 126. panta 3. punktu un balstoties uz 
Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu saska ņā ar 126. panta 4. punktu, ir 
secinājusi, ka Kipr ā pastāv pārmērīgs budžeta defic īts. Tāpēc Komisija ir adres ējusi 
Padomei š ādu atzinumu par Kipru [2010. gada 15. j ūnijā]6. 
(6) Līguma 126. panta 6. punkt ā noteikts, ka Padomei ir j āizskata jebk ādi apsvērumi, ko, 
iespējams, vēlētos iesniegt attiec īgā dalībvalsts, un tad, pamatojoties uz visp ārēju 
novērtējumu, jāpieņem lēmums par to, vai past āv pārmērīgs budžeta defic īts. Kipras 
gadījumā šā vispārējā novērtējuma rezult ātā ir pieņemti turpm āk minētie secinājumi. 
(7) Saskaņā ar datiem, ko Kipras iest ādes paziņoja 2010. gada apr īlī, tās 2009. gada 
kopbudžeta defic īts sasniedza 6,1 % no IKP, t ādējādi pārsniedzot atsauces v ērtību — 
3 % no IKP. Defic īts nav bijis tuvu atsauces v ērtībai 3 % no IKP, tom ēr var uzskat īt, 
ka atsauces v ērtība ir pārsniegta iz ņēmuma kārtā Līgumā un Stabilit ātes un izaugsmes 
paktā paredzētajā nozīmē. Tas jo īpaši ir nopietnas ekonomikas lejupsl īdes rezult āts 
Līguma un Stabilit ātes un izaugsmes pakta izpratn ē. Saskaņā ar Komisijas dienestu 
2010. gada pavasara prognozi sagaid āms, ka Kipras re ālais IKP turpin ās sarukt, kaut 
arī mazākā apmērā, tas ir, par gandr īz ½ % 2010. gad ā salīdzinājumā ar 1¾ % 
2009. gad ā. Tomēr plānoto atsauces v ērtības pārsniegumu nevar uzskat īt par īslaicīgu. 
Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognoz ē lēsts, ka, nemainot politiku, budžeta 
deficīts 2011. gad ā veidotu aptuveni 7¾ % no IKP. L īgumā minētais deficīta kritērijs 
nav izpild īts. 
(8) Saskaņā ar datiem, ko Kipras iest ādes paziņoja 2010. gada apr īlī, valsts kop ējais 
parāds vēl aizvien ir maz āks par atsauces v ērtību 60 % no IKP, tas ir, 56,2 % no IKP 
2009. gad ā. Attiecībā uz 2010. gadu Kipra ir pazi ņojusi, ka pl ānotais par āda apmērs ir 
62 % no IKP, t ādējādi pārsniedzot L īgumā noteikto atsauces v ērtību — 60 % no IKP. 
Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognoz ē lēsts, ka par āds turpinās pieaugt, 
2010. gad ā veidojot 62,3 % un 2011. gad ā — 67,6 % no IKP, balstoties uz prim ārās 
bilances pasliktin āšanos. Ņemot vērā šo tendenci, nevar uzskat īt, ka parāda attiecība 
pietiekami ātri samazin ās un tuvin ās atsauces v ērtībai Līgumā un Stabilit ātes un 
izaugsmes pakt ā paredzētajā nozīmē. Līgumā minētais parāda kritērijs nav izpild īts. 
(9) Gatavojot Padomes l ēmumu par p ārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu atbilst īgi 
126. panta 6. punktam, “b ūtiskos faktorus” saska ņā ar Padomes Regulas (EK) 
Nr. 1467/97 2. panta 4. punktu dr īkst ņemt vērā tikai tad, ja vienlaikus ir piln ībā 
izpildīti divi nosac ījumi, proti, ka budžeta defic īts joprojām saglabājas tuvu atsauces 
vērtībai un ka atsauces v ērtība tiek pārsniegta tikai uz laiku. Kipras gad ījumā šie abi 
nosacījumi nav izpild īti. Tāpēc šā lēmuma pie ņemšanas gait ā nav ņemti vērā būtiskie 
faktori, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU. 
1. pants 
No vispārējā novērtējuma izriet, ka Kipr ā pastāv pārmērīgs budžeta defic īts. 
                                                 
6 Visi ar p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru saistītie dokumenti, kas attiecas uz Kipru, 
atrodami š ādā tīmekļa vietnē: 
 http://ec.europa.eu/ec onomy_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
LV 9   LV 2. pants 
Šis lēmums ir adres ēts Kipras Republikai. 
Briselē, 15.6.2010 
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs 
 […]