Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei - Ziņojums par sasniegto Komisijas reformā - Stāvoklis pēc reformas /* COM/2005/0668 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 21.12.2005 COM(2005) 668 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI ZIŅOJUMS PAR SASNIEGTO KOMISIJAS REFORMĀ – STĀVOKLIS PĒC REFORMAS KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI ZIŅOJUMS PAR SASNIEGTO KOMISIJAS REFORMĀ – STĀVOKLIS PĒC REFORMAS 1. IEVADS Komisija 2000. gadā uzsāka vēl nepieredzētu administratīvās reformas projektu, kas balstījās uz iepriekšējām modernizācijas iniciatīvām. Savu pilnvaru termiņa laikā tā ielika pamatus visradikālākajām administratīvajām pārvērtībām kopš šīs iestādes izveidošanas, vēloties rūpīgi pārskatīt darba metodes, finanšu vadības sistēmas un personāla politiku. Pasākumi tika veikti četrās jomās – tā sauktajos reformas „pīlāros”: tādas darba kultūras izveide, kuras pamatā ir efektīvs dienests un lietderība, stratēģiskā plānošana, personāla politika un, visbeidzot, revīzija, finanšu vadība un kontrole. Šie pasākumi tika balstīti uz pieciem pamatprincipiem: neatkarība, atbildība, pārskatatbildība, efektivitāte un pārredzamība. Reformas mandāts tika izstrādāts ar nolūku nodrošināt Komisijai jaunus administratīvos un pārvaldības instrumentus, lai tā varētu īstenot savus paplašinātos pienākumus un kompetences Eiropas Savienībā un pielāgoties mainīgajiem starptautiskajiem apstākļiem. Tas pievērsās virknei Komisijā jau ilgi pastāvošo problēmu un trūkumu, kas bija atzīmēti iekšējos un ārējos ziņojumos un pētījumos. Ārējiem partneriem un sabiedrībai kopumā bija radušās nopietnas šaubas par Komisijas uzticamību. Komisijai bija ļoti nepieciešams no jauna koncentrēties uz tās galvenajiem darbības virzieniem un politiskajiem mērķiem. Atklāto trūkumu novēršanai bija vajadzīga jauna un stingra finanšu vadības, kontroles un revīzijas sistēma. Bija vajadzīga mūsdienīga personāla politika, lai pilnībā izmantotu personāla zināšanas, bet vairāk uz efektīvu dienestu orientēta darba kultūra bija vajadzīga, lai pievērstos gan ārējo partneru, gan personāla vajadzībām. Tādi bija galvenie reformas virzieni, kas pamatīgi izmainīja Komisijas darbu, pārejot no tradicionālas centralizētas birokrātijas, kura bija izveidota agrāko problēmu risināšanai un pienākumu pildīšanai, uz tādu pārvaldes organizāciju, kas orientēta uz rezultātu sasniegšanu, lai varētu sekmīgi risināt tagadnes un nākotnes uzdevumus. Komisija tagad pievērsīsies šo reformu instrumentu nostiprināšanai, pielāgošanai un vienkāršošanai, vienmēr paturot prātā efektīva dienesta ideju un piemērojot vajadzīgo elastību to iedarbīguma un lietderības uzlabošanai. Šis pārskata ziņojums, kas aptver laika posmu no 2004. gada februāra līdz šodienai, ir atbilde uz Eiropas Parlamenta rezolūcijā par Komisijas 2005. gada likumdošanas un darba programmu[1] ietvertu konkrētu pieprasījumu sniegt pārskatu par reformas īstenošanu. Komisija izmanto šo iespēju pārskatīt sasniegto un iepazīstināt ar perspektīvām stratēģiskās plānošanas, finanšu un cilvēkresursu vadības un darba metožu jomā tās pilnvaru termiņa laikā. 2. SASNIEGTĀ PĀRSKATS Laika posmā, ko aptver šis ziņojums, pabeigti visi ar reformu saistītie pasākumi, kuri bija paredzēti Komisijas Baltajā grāmatā par reformu. Reformas pamatmērķis bija ieviest jaunu uz efektīvu dienestu vērstu darba kultūru, lai Komisija spētu koncentrēties uz tās galvenajām darbībām un politiskajiem mērķiem un tādējādi efektīvāk un lietderīgāk īstenotu pasākumus dažādajās politikas jomās. Lai stiprinātu Komisijas darba pārredzamību un efektivitāti, tika izveidots stratēģiskās plānošanas cikls (SPP) , kurā integrēti plānošanas un budžeta veidošanas procesi. Šis cikls atbilst uz darbības jomām balstītai vadībai (ABM) , kas ir Komisijas integrētās snieguma pārvaldības sistēmas pamatā. Cilvēkresursu vadības jomā pieņemti jauni Civildienesta noteikumi, kuros cita starpā noteikta lineāra karjeras veidošanas sistēma ar mērķi palielināt personāla motivāciju un veicināt paaugstināšanu pēc nopelniem. Komisija ir nodrošinājusi stabilitāti paplašināšanās laikā un netraucētu pāreju uz jaunajiem Civildienesta noteikumiem, kas stājās spēkā 2004. gada 1. maijā. Finanšu vadības sistēma tika modernizēta, paplašinot kredītrīkotāju pilnvaras un pastiprinot to pienākumu sniegt pārskatu. Šā modernizācijas procesa nozīmīga sastāvdaļa bija uzkrāšanas principa ieviešana no 2005. gada 1. janvāra. Turklāt tika attīstīta iekšējā kontrole un revīzija, lai veicinātu Kopienas resursu izmantošanas efektivitāti un lietderīgumu. Tā kā šie jaunie instrumenti ir ieviesti Komisijas struktūrvienību ikdienas darbā, tagad Komisija uzsāk to turpmākas nostiprināšanas posmu. Tādas darba kultūras izveide, kuras pamatā ir efektīvs dienests un lietderība Pārredzamība un saskarsme ar sabiedrību Reforma ir nesusi ievērojamas pārmaiņas Komisijas saskarsmes ar sabiedrību pārredzamībā un efektivitātē. Labas administratīvas prakses kodeksā ir izstrādāti noteikumi, kuru mērķis ir nodrošināt ļoti kvalitatīvu pakalpojumu sniegšanu sabiedrībai. Starp tiem ir iekļautas ikvienas personas tiesības uz tās problēmu izskatīšanu objektīvi, godīgi un laikus. Komisijas darba pārredzamība tiek veicināta ar vairākiem pasākumiem, arī izveidojot tīmekļa vietni, kurā tiek sniegta informācija par Komisijas stratēģisko plānošanu, ikdienas darbu un sasniegtajiem rezultātiem[2]. Joprojām turpina krasi palielināties pieprasījumu skaits piekļūšanai Komisijas dokumentiem (no 2003. līdz 2004. gadam bijis vērojams 70 % pieaugums), bet pozitīvu atbilžu daudzums stabili saglabājas divu trešdaļu robežās. 2004. gadā apmeklētāju skaits „Atvērtības un piekļuves dokumentiem” tīmekļa vietnē trīskāršojās salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Komisija 2004. gada 30. janvārī pieņēma ziņojumu par regulā par publisku piekļuvi dokumentiem ietverto principu īstenošanu[3]. Ziņojumā secināts, ka regulas mērķi ir sasniegti. Pārvaldība un labāka tiesību aktu izstrāde Administratīvā reforma ir veicinājusi Eiropas pārvaldības uzlabošanas mērķa sasniegšanu. Jo īpaši, šobrīd ir skaidrība par pārmaiņām, kas paredzētas Komisijas 2002. gada rīcības plānā par labāku tiesību aktu izstrādi, piemēram, principu un minimālo standartu noteikšana attiecībā uz apspriešanos ar sabiedrību un pamatnostādnes speciālistu ieteikumu iegūšanai un izmantošanai, un tās tiek pakāpeniski iekļautas Komisijas darba metodēs[4]. Piemēram, tīmekļa vietnē „Your voice in Europe” [5] sabiedrības locekļi var piedalīties interaktīvā politikas veidošanā, dodot savu ieguldījumu diskusijās par dažādiem jautājumiem un piedaloties sabiedriskā apspriešanā. Prodi vadītā Komisija arī ieviesa pasākumus, lai uzlabotu pārkāpumu procedūru izskatīšanu, kuras ierosina par Kopienas tiesību aktu neievērošanu. Šie pasākumi savukārt ļaus Komisijai izpildīt saistības atbilstīgi Iestāžu nolīgumam par labāku tiesību aktu izstrādi, kas parakstīts 2003. gada decembrī. Lai nodrošinātu to, ka tās priekšlikumi atbilst visaugstākajām kvalitātes prasībām un ir izstrādāti pēc to potenciālās ietekmes rūpīgas analīzes, Barrozu vadītā Komisija savā gada darba programmā no jauna liek uzsvaru uz nozīmīgu likumdošanas un politikas priekšlikumu ietekmes novērtējumu , īpaši attiecībā uz ievērojamas ekonomiskās ietekmes novērtējumu. Ar ietekmes novērtējumu un sabiedrisku apspriešanu tiks turpmāk uzlabota priekšlikumu kvalitāte (un tādējādi arī to pieņemšanas ātrums Padomē un Eiropas Parlamentā)[6]. Ievērojami uzlabojusies darba programmā izvirzīto mērķu izpilde – no 50 % iepriekšējās Komisijas darba sākumā līdz 70 % 2004. gadā. Komisija 2005. gadā gatavojas izpildīt 90 % no tās darba programmas. Pārskatīta pieeja ietekmes novērtējumam izklāstīta 2004. gada oktobra Komisijas personāla darba dokumentā Ietekmes novērtējums: nākamie soļi konkurētspējas un noturīgas attīstības atbalstam [7] un nostiprināta 2005. gada marta paziņojumā Labāks regulējums izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā [8]. Komisija 2005. gada jūnijā arī pārskatīja un apstiprināja savas iekšējās ietekmes novērtējuma pamatnostādnes[9], sniedzot skaidrākus norādījumus par to, kad un kā, piemēram, ņemt vērā subsidiaritātes un proporcionalitātes principu un kā novērtēt ietekmi uz ekonomiku un konkurētspēju. Tika uzsvērta arī nepieciešamība izskatīt virkni stratēģisku iespēju, lai uzlabotu apstākļus ne tikai uzņēmumiem, bet arī privātpersonām. Saskaņā ar marta paziņojumu par labāku regulējumu izaugsmei un darbavietām, Komisija septembrī iepazīstināja ar pašlaik pieņemšanas procesā esošo tiesību aktu priekšlikumu izskatīšanas rezultātiem un paziņoja par nodomu atcelt 68 no tiem. 2005. gada oktobrī Komisija iepazīstināja ar jaunu posmu tās likumdošanas vienkāršošanas programmā, balstoties uz apspriešanā ar ieinteresētajām personām gūtajiem rezultātiem un vairāk uz nozarēm orientētu pieeju. 2005. gada 1. jūnijā tika uzsākta apspriešanās ar sabiedrību tīmeklī. Arī dalībvalstīm un galvenajām ieinteresētajām personām tika nosūtīti aicinājumi piedalīties šajā apspriešanā ar saviem ierosinājumiem par vienkāršošanu, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un konkurētspēju. Pēc tam, kad Komisija 2005. gada martā nāca klajā ar Komisijas personāla darba dokumentu par administratīvajām izmaksām, un pēc 2005. gada aprīļa–septembra eksperimentālā perioda tā iepazīstināja ar savu nostāju par kopējām metodēm administratīvā sloga noteikšanai, kuras ES iestādēm un dalībvalstīm jāizmanto, novērtējot ES tiesību aktu iniciatīvu ietekmi. Procedūru un darba metožu vienkāršošana Procedūru un darba metožu vienkāršošana ir pastāvīgi notiekošs reformas elements, kas ir attīstījies tālāk par Baltajā grāmatā paredzēto. Sekmīgi izpildīts pagaidu rīcības plāns[10], kurā bija ietverti pasākumi lēmumu pieņemšanas procesa vienkāršošanai. 2003. gadā pabeigta Komisijas Darba procedūru rokasgrāmatas pamatīga pārskatīšana. Komisijas personālam visi vajadzīgie dokumenti par vienkāršošanu ir pieejami iekšējā tīmekļa vietnē, kas vienlaikus ir arī instruments atgriezeniskās saites nodrošināšanai ar personālu un ieteikumu saņemšanai no tā. Saskaņā ar Eiropas Savienības e-Eiropas rīcības plānu 2001. gadā tika uzsākts e-Komisijas rīcības plāns ar mērķi modernizēt Komisijas iekšējās administratīvās procedūras, uzlabojot saziņu starp Komisiju un tās ārējiem partneriem un attīstot pakalpojumus, ko Komisija sniedz sabiedrībai un uzņēmumiem. Jau uzsākta virkne iniciatīvu, lai ieviestu modernākos tīmeklī balstītos risinājumus cilvēkresursu un finanšu kontroles jomās. Komisijas dokumentu pārvaldības politika tiek reformēta ar plašu iniciatīvu ar nosaukumu e-DOMEC [11]. Ciparu tehnoloģijas ļauj Komisijai efektīvāk apmainīties ar informāciju, radikāli mainot tās sazināšanos ar dažādām pilsoniskās sabiedrības grupām un partneriestādēm. 2004. gada oktobrī Komisija papildināja savu e-Komisijas rīcības plānu ar memorandiem par jaunu IT pārvaldību un savietojamību. Komisijas locekļu darba metodes Komisijas locekļi 2004. gada decembrī vienojās par virkni jaunu iekšējo darba metožu ar mērķi uzlabot Komisijas darba koordināciju un sagatavošanu[12]. Tas ietver Komisāru grupu formāta plašāku izmantošanu iekšējās koordinācijas nolūkos. Jaunās darba metodes ir atspoguļotas pārskatītajos Komisijas iekšējos noteikumos. Ārpakalpojumi un Komisijas administratīvie biroji Atbilstīgi Baltajai grāmatai par reformu Komisija ir attīstījusi ārpakalpojumu politiku, nododot dažu programmu īstenošanu izpildaģentūrām. Mērķis ir sakoncentrēt Komisijas personāla resursus iestādes pamatuzdevumu veikšanai un efektīvāk sasniegt Kopienas programmu mērķus. Ir izveidotas trīs izpildaģentūras, kurām būtu jāspēj pilnībā darboties no 2005. gada beigām vai 2006. gada sākuma[13]. Norisinās sagatavošanās vēl divu citu izpildaģentūru izveidei[14]. 2004. gadā otrais darbības gads beidzās trim administratīvajiem birojiem ( PMO , IOB un OIL ), pabeidzot pārejas posmu un uzsākot to nostiprināšanas posmu. To vadības struktūras uzskata, ka to izveides pamatojums joprojām ir spēkā. Šie biroji ir sekmīgi izpildījuši savus vadības plānus; snieguma radītāju izmantošana 2005. gadā dos pamatotu pārskatu par to darbību. Atsevišķās jomās vēl jānoskaidro kompetenču sadalījums starp šiem birojiem un ADMIN ģenerāldirektorātu. Stratēģiskā plānošana Tāpat kā citas snieguma pārvaldības sistēmas, arī Komisijas stratēģiskās plānošanas (SPP) cikls sākas ar stratēģiju noteicošiem augsta līmeņa mērķiem, kuri tiek iestrādāti resursu sadalē un darbības plānošanā, kam seko īstenošanas un pārraudzības posms un pastāvīga uzlabošana, kuru nodrošina novērtēšana un revīzija. SPP ciklā lēmumu pieņemšana un resursu sadale balstās uz politikas jomu prioritātēm. Gada politikas stratēģijā (APS) tiek noteiktas politikas jomu prioritātes un attiecīgās resursu vajadzības, bet sākotnējā budžeta projektā tiek iekļauts sīkāk izstrādāts resursu pieprasījums, pamatojoties uz informāciju par sniegumu dažādajās darbības jomās. Komisijas darba metodēs ir integrēti ABM instrumenti, ko izmanto saziņai ar citām iestādēm. Vadītājiem īpaša uzmanība jāpievērš prioritāro mērķu sasniegšanai, vajadzīgo pasākumu noteikšanai un snieguma pārraudzībai un ziņošanai par to. Tomēr vēl daudz jāveic, lai uzlabotu šo instrumentu ietekmi politikas jomās – sistemātiskāk jāizmanto informācija par sniegumu (mērķu sasniegšanas rādītāji), lai uzlabotu pasākumu vadību ikdienā. Lielāka politiska iesaiste šajā jomā ļautu Komisijai pilnīgāk izmantot snieguma pārvaldības sistēmu. 2004. gada rudens sākumā budžeta lēmējinstitūcija sniedza Komisijai savus komentārus par snieguma informāciju , ko izmantoja, lai pamatotu sākotnējo budžeta projektu Padomes prezidentūras ziņojumā[15] un Eiropas Parlamenta darba dokumentā[16]. Neskatoties uz Komisijas centieniem ņemt vērā ieteikumus, budžeta lēmējinstitūcija informāciju par sniegumu neizmanto pilnībā, tādēļ reformai ir ierobežota ietekme uz pašu budžeta procedūru. 2005. gada jūnijā pieņemtais Kopsavilkums par 2004. gadu [17] ļāva Komisijai izdarīt secinājumus par tās struktūru iekšējo vadību. Lai gan principā vajadzīgā informācija ir pieejama gada pārskata ziņojumos, paveiktā novērtējumos un citos obligātajos ziņojumos, ārējā ziņošana par politikas jomās gūtajiem rezultātiem tiks uzlabota, lai lasītāji varētu gūt pārskatu par panākumiem prioritāro mērķu sasniegšanā. Stratēģiskie mērķi 2005–2009 2005. gada janvārī Komisija iepazīstināja ar tās stratēģiskajiem mērķiem laika posmam no 2005. līdz 2009. gadam [18] un 2005. gada darba programmu [19]. Kopumā ņemot, stratēģiskie mērķi pievēršas labklājībai, kas ir īpaši svarīgs jautājums, ņemot vērā saikni ar Lisabonas stratēģijas izaugsmes un darbavietu programmu, kā arī solidaritātei paplašinātajā Eiropas Savienībā, drošībai un arī šo mērķu virzībai ārpus ES. Iepazīstinot ar daudzgadu stratēģiskajiem mērķiem un darba programmu, Komisijas priekšsēdētājs Barrozu paziņoja par šīs Komisijas apņemšanos vēl ciešāk sadarboties ar Parlamentu un Padomi kopīgo mērķu izpildei. Šī apņemšanās vēlāk bija viena no vadlīnijām Komisijas un Parlamenta pamatnolīguma grozīšanā, uzsverot regulāru divpusēju dialogu visaugstākajā līmenī. Priekšsēdētājs Barrozu arī atzīmēja īpašo uzmanību, kas tiks pievērsta saziņai, lai ieklausītos iedzīvotājos un strādātu to labā un kopā ar tiem . Personāla politika Jaunie Civildienesta noteikumi, kas bija reformas pēdējais lielais likumdošanas komponents, tika oficiāli pieņemti 2004. gada 22. martā un stājās spēkā 2004. gada 1. maijā. Ar to noslēdzās ilgais un spraigais pārskatīšanas posms, kura laikā tika ieviesti iekšējai reformai vajadzīgie reglamentējošie noteikumi. Civildienesta noteikumus papildināja pieņemtie īstenošanas noteikumi par darbinieku personisko atbildību, profesionālo nekompetenci, līgumdarbiniekiem un pagaidu darbiniekiem. 2004. gadā sākās pakāpeniskā palīgdarbinieku kategorijas likvidēšana, un 2005. gada jūnijā EPSO izsludināja konkursu līgumdarbiniekiem, lai varētu izveidot datu bāzi. Turklāt pēc tam, kad noslēdzās ad hoc dienesta izbeigšanas sistēma (dégagement) un bija pabeigta sagatavošanās paplašināšanai, tika veikta darbinieku pārvietošana, lai piešķirtu cilvēkresursus tām nodaļām, kur tie visvairāk vajadzīgi. 2005. gadā tika pilnībā pabeigts trešais pilnais jaunās personāla novērtēšanas sistēmas cikls. Tomēr sakarā ar to, ka personālam šis joprojām ir kutelīgs jautājums, 2004. gada martā tika uzsākta padziļināta sistēmas ārējā novērtēšana. Šī novērtēšana tika veikta, lai uzlabotu, jo īpaši, saikni starp nopelniem un paaugstināšanu un karjeras attīstības diferencēšanu, kā arī lai risinātu pārredzamības jautājumu. Mobilitātes pamatnostādnes uzlaboja mobilitātes vadību Komisijā, un notiek iepazīstināšana ar paraugpraksi, lai izveidotu tādu karjeras vadības sistēmu, kurā Komisija var nodrošināt to, ka „pareizajā amatā pareizajā laikā ir pareizā persona”, tādējādi panākot efektivitāti un lietderību. Lai gan kopumā pieredze ar mobilitāti ir bijusi pozitīva, tika atzīmēta un ir jānovērš zināma negatīva ietekme, ko obligātā mobilitāte atstāj uz svarīgiem amatiem – tas ir speciālo un institucionālo zināšanu zaudējums. Komisijas cilvēkresursu politikā joprojām nozīmīga loma ir mācībām. Kopumā 2004. gadā vidējais mācību dienu skaits vienam ierēdnim bija 9,1 – ievērojams pieaugums salīdzinājumā ar 6,9 2001. gadā. Vispārējais mācībām paredzētais budžets, kas 2002. un 2003. gadā pieauga vienmērīgi pēc ievērojamā 63,6 % palielinājuma 2001. gadā, 2004. gadā pieauga vēl par 37 %. Eiropas Administrācijas skolas izveidei 2005. gada janvārī turpmāk jāstiprina mācību process ES iestādēs. Vadošā personāla mācību un attīstības novērtējumā Komisijā secināts, ka vadošā personāla mācības, ko nodrošina Komisijas Centrālā mācību nodaļa, ir visaptverošas un ka apmācāmais personāls tās vērtē pozitīvi. 2004. gada beigās vidējā līmeņa vadošā personāla mācību programmu bija pabeiguši apmēram 800 vadītāju. 2004. gada beigās tika izstrādāta un ieviesta nākamā programma, kas koncentrējas uz mācībām darbībā. 2004. gadā sākās darbs pie augstākā līmeņa vadības programmas izveides un īpašas vadīšanas programmas augstākā līmeņa vadītājiem. Komisija 2004. un 2005. gadā pieņēma trīs paziņojumus par personāla no jaunajām dalībvalstīm pieņemšanu darbā visos līmeņos[20]. Tajos tika norādītas metodes un procedūras, kas jāpiemēro, pieņemot darbā augstākā līmeņa vadītājus, un noteikti pārejas periodā piemērojamie vispārējie principi. Turklāt tika noteikti gan kopējie mērķi, gan mērķi vidējā līmeņa vadošo darbinieku pieņemšanai darbā katrā Komisijas struktūrvienībā 2004. un 2005. gadā. Lai gan personāla pieņemšanai noteiktie mērķi principā tika sasniegti, vadītāju un īpaši vidējā līmeņa vadītāju pieņemšanā darbā bija vērojama kavēšanās, un tāpēc tam tiek pievērsta cieša uzmanība. Komisija pieņēma Ceturto rīcības programmu sieviešu un vīriešu līdztiesībai Komisijā , kuras mērķis ir atbalstīt Komisijas sieviešu un vīriešu līdztiesības politiku un kurā ierosināta virkne pasākumu, kas balstīti uz 2003. gada beigās pabeigto ārējo novērtējumu. Šīs darbības ir veicinājušas Komisijas 2005. gada mērķu sasniegšanu attiecībā uz sieviešu pieņemšanu darbā un iecelšanu amatā. Revīzija, finanšu vadība un kontrole Nozīmīgākās iekšējās kontroles iniciatīvas Komisijas struktūrvienību 2004. gada darbības pārskatos attiecībā uz vadību un kontroli redzama kopumā apmierinoša aina. Pārskatos iekļautās atrunas[21] norāda, ka lielākā daļa problēmu atkārtojas un ka tās tiek risinātas vidējā termiņā. Kopsavilkumā par 2004. gadu[22], ko Komisija pieņēma 2005. gada jūnijā, šī situācija tika izskatīta un noteikti pasākumi Komisijas atbildības, pārraudzības spēju un pārskatatbildības paplašināšanai, piemēram, „Integrētas [iekšējās] kontroles sistēmas plāns” un visas Komisijas līmeņa vadības metodoloģija, sk. tālāk. Pēc notikumiem saistībā ar Statistikas biroju 2004. gada Komisāru rīcības kodeksā[23] tika ieviests noteikums, kas joprojām ir spēkā – visi komisāri vismaz reizi sešos mēnešos jāinformē par sarežģījumiem un risku saistībā ar finanšu vadību, par iekšējās kontroles un revīzijas efektivitāti un par jautājumiem, kurus rosinājušas kontroles struktūras vai budžeta izpildes apstiprināšanas iestāde. No 2004. gada uzsvars no saskaņas ar noteikumiem un procedūrām novērtēšanas tika pārlikts uz iekšējās kontroles efektivitātes analīzi[24] saistībā ar galvenajiem kontroles mērķiem. Tika organizēti arī kursi, lai palielinātu līdzatbildību par iekšējo kontroli un riska vadību. Riska vadības jomā 2004. gadā tika sperti pirmie soļi pretī kopējai nostājai visā Komisijā – septiņām Komisijas struktūrvienībām tika ierosināts eksperimentālu pasākumu projekts, kas tām jāizmanto, 2005. gada vadības plāna izveidē izvērtējot galvenos riskus un pieņemot attiecīgus rīcības plānus. Kopš tā laika vadības komiteja, kurā ietilpst dažādu dienestu pārstāvji, ir turpinājusi pilnveidot kopējo pieeju, ko Komisija pieņēma 2005. gada oktobrī. Pēc 2002. gada darbības pārskatu kopsavilkuma tiks izveidots jauns paveiktā kontroles tīkls, lai noteiktu pamatnostādnes un iepazīstinātu ar paraugpraksi Komisijas struktūrvienības[25]. Viens no tā mērķiem ir vienoties par kopīgu terminoloģiju un kļūdu klasifikāciju. Kā norādīts Revīzijas palātas 2005. gada septembrī sniegtajā kopumā pozitīvajā novērtējumā par Komisijas novērtēšanas sistēmu, Komisijas struktūrvienības turpina paplašināt un uzlabot savu novērtēšanas darbību, aizvien vairāk pievēršoties pasākumiem ārpus tradicionālās izdevumu programmu jomas (piemēram, politikas jomas un horizontālie jautājumi). Ievērojami panākumi gūti iepriekšējas novērtēšanas jomā, īpaši tur, kur šāda veida novērtējums apvienots ar ietekmes novērtējumu. Centrālajā līmenī aizvien lielāka uzmanība tikusi pievērsta ļoti īsiem un koncentrētiem ziņojumiem par novērtējumos atklāto, lai veicinātu novērtēšanas datu izmantošanu augstākā līmenī. 2005. gadā Komisija pieņēma integrētas iekšējās kontroles sistēmas plānu[26] un izstrādāja ar to saistītu ziņojumu par trūkumu novērtējumu[27] starp Komisijas iekšējās kontroles sistēmu un kontroles principiem, kas izklāstīti Revīzijas palātas priekšlikumā par Kopienas iekšējās kontroles sistēmu (atzinums nr. 2/2004). Šo dokumentu mērķis, pirmkārt, ir panākt lielāku atbildību un lielāku pārliecību par Kopienas budžeta izpildi un, otrkārt, skaidrāk demonstrēt šo procesu pareizu darbību budžeta izpildes apstiprināšanas iestādei un Eiropas Revīzijas palātai saistībā ar tās ikgadējo garantijas apliecinājumu attiecībā uz notikušo darījumu likumību un pareizību. Tam būs nepieciešama aktīva dalībvalstu iesaiste dalītas vadības kontekstā. Nozīmīgākās iniciatīvas finanšu vadībā un grāmatvedībā 2004. gadā sākās gatavošanās pārejai uz uzkrāšanas principu grāmatvedībā no 2005. gada 1. janvāra. Jaunā grāmatvedības sistēma atbilst starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem, ko izstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības federācija (IFAC) , un tā varētu palīdzēt Komisijai kļūt par līderi šajā jomā. Tās ieviešanā ir bijis jāpieliek lielas pūles visā Komisijā, īpaši saistībā ar informācijas sistēmām, mācībām un juridisku personu, faktūru, pamatlīdzekļu, iepriekšēja finansējuma un garantiju reģistrēšanu pašreizējiem un bijušajiem līgumiem. Neskatoties uz to, ka dažādās praktiskās problēmas joprojām tiek risinātas, no grāmatvedības sistēmas modernizācijas un ar to saistītajiem pasākumiem tiek sagaidīta virkne ieguvumu. Starp tiem jāmin iespēja labāk uzraudzīt Kopienas līdzekļu koncentrāciju pie noteiktiem līgumslēdzējiem, atklāt riska iespējas saistībā ar garantijām, kontrolēt iepriekšēju finansējumu un uzraudzīt maksājumu termiņus, kā arī sagatavot uzticamākus finanšu pārskatus. Visā projekta izstrādes gaitā tika rūpīgi ņemta vērā arī datu drošība un piekļuves noteikumi. Viens no galvenajiem ieguvumiem būs tāds, ka no 2005. gada būs pieejami integrētas sistēmas grāmatvedības dati, īpaši attiecībā uz aktīviem un pasīviem. Kopumā šie pasākumi ir svarīgs solis, lai risinātu problēmas, uz ko Eiropas Revīzijas palāta norādījusi jau vairākus gadus. Komisija 2005. gada 3. maijā pieņēma priekšlikumu par Finanšu regulas pārskatīšanu. Šā priekšlikuma mērķis ir jo īpaši turpmāk paskaidrot vadības veidus un līdzsvarot kontroles izmaksas un ieguvumus no tās. Tajā uzsvērts kredītrīkotāju pienākums ieviest pienācīgu iekšējo kontroli, kas atspoguļo jo īpaši risku saistībā ar iepirkumu vai subsīdijām. Tajā arī paredzēts, ka kredītrīkotājs paraksta pārskata galīgo versiju, deklarējot, ka tas ir sagatavots saskaņā gan ar noteikumiem par pārskatu izklāstu, gan ar grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm. Komisija pirmo grozījumu Finanšu regulas īstenošanas noteikumos pieņēma 2005. gada jūlijā[28]. Tajā galvenokārt pievēršas jaunās direktīvas par publisko iepirkumu transponēšanai, un tiek sniegta pirmā reakcija uz vadības jautājumiem, ko rosinājušas finanšu struktūras saistībā ar nelielas vērtības līgumiem un subsīdijām. Tajā arī pievēršas secinājumiem par vienreizējiem maksājumiem, par kuriem tika panākta vienošanās pēc 2002. gada darbības pārskatu kopsavilkuma. Tādējādi tiek meklēts labāks līdzsvars starp kontroles izmaksām un ieguvumiem no tās. Nozīmīgākās iniciatīvas iekšējās revīzijas jomā Atbilstīgi Baltajai grāmatai par reformu Iekšējās revīzijas dienests (IRD) 2004. gadā veica virkni padziļinātu revīziju, riska novērtējumu un dokumentu izskatīšanu Komisijas struktūrvienībās. Papildus tūlītējam mērķim sniegt šīm Komisijas struktūrvienībām neatkarīgus revīzijas novērtējumus, bet pašai Komisijai – pirmo visaptverošo informāciju par stāvokli kopš reformas sākuma, šīs revīzijas arī nodrošināja IRD vajadzīgo pamatu uz riska balstītas revīzijas programmas izveidei saskaņā ar profesionālajām normām un praksi. IRD secināja, ka ir uzlabojusies iekšējās kontroles standartu īstenošana, jaunās Finanšu regulas īstenošanas rezultātā kļuvusi uzticamāka finanšu plūsma, uzlabojusies plānošanas un snieguma uzraudzības instrumentu (ABM) darbība un ieviesta starptautiskajiem grāmatvedības standartiem atbilstoša mūsdienīga grāmatvedības un finanšu atskaites sistēma. IRD arī norādīja, ka vairāk uzmanības jāpievērš efektivitātei, īstenojot iekšējās kontroles standartus un gada vadības plānus, jāievieš visas Komisijas mēroga riska vadība un jāuzlabo iekšējo procedūru piemērošanas un finanšu vadības kontrole, pārraudzība un uzraudzība. 2004. gada beigās darbu sāka jaunā Revīzijas gaitas komiteja Komisijas priekšsēdētāja vietnieka S. Kallasa vadībā. Tās darbības joma tika paplašināta, lai izskatītu iekšējās revīzijas nodaļu darbu. Revīzijas gaitas komitejas darba laukā būs arī jautājumi saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru. Komisija savā 2004. gada janvāra ziņojumā par reformas norisi lūdza IRD divas reizes gadā ziņot par galvenajiem secinājumiem attiecībā uz iekšējo revīziju. Līdz šim izstrādāti divi šādi ziņojumi, pievēršot Komisijas uzmanību virknei riska jomu Komisijas struktūrvienībās un starp tām. Ievērojami attīstījušās darba attiecības starp IRD un Komisijas struktūrvienību iekšējās revīzijas nodaļām. Iekšējais revidents vada Komisijas iekšējo revidentu tīklu, kas sekmē informācijas apmaiņu, arī revīzijas plānošanu, un ar ko cenšas saskaņot metodes un ziņošanas formātus. Vienkāršota iekšējās revīzijas nodaļu kvalitātes novērtēšana un prasības attiecībā uz to ziņošanu IRD. IRD un iekšējās revīzijas nodaļas tagad revīzijas ziņojumos piemēro kopējus minimālos standartus, īpaši attiecībā uz revīzijas konstatējumiem/ieteikumiem. 3. SKATS NĀKOTNĒ Komisijas vispārējs mērķis ir procedūru un darba metožu vienkāršošana. Tas ir saskaņā ar vispārējo nostāju organizācijā, ka reformas bija vajadzīgas un ka bija nepieciešami lielāki centieni attiecībā uz finanšu vadību, tomēr tagad ieviestos pasākumus var vienkāršot, ņemot vērā pieredzi, lai panāktu lielāku produktivitāti, ko varētu izmantot tādiem pamatuzdevumiem kā Eiropas sabiedrības labā darbojošos stratēģiju izveide un īstenošana. Komisija ir izstrādājusi paziņojumu par vienu no tās stratēģiskajiem mērķiem. 2005. gada jūlijā tā pieņēma „Rīcības plānu Eiropas Komisijas komunikācijas ar Eiropas pilsoņiem uzlabošanai”, lai nodrošinātu skaidru, visaptverošu un laicīgu saziņu ar sabiedrību. Piemērs tam, ka Komisija ir apņēmusies veidot labāku saziņu, ir nesen uzsāktais „Plāns D: demokrātija, dialogs, diskusija” , kas ir pamatā padziļinātai apspriešanai par Eiropas nākotni. Komisijā ir noteikta virkne jomu, kurās turpmāk jāattīsta stratēģiskās plānošanas process, tādējādi efektīvāk uzlabojot pārredzamību un resursu piešķiršanu un nodrošinot politisko prioritāšu izpildi. Cilvēkresursu vadībā mērķis ir turpināt piemērot, stiprināt un pielāgot Civildienesta noteikumus un citus reformas pasākumus un nodrošināt uz efektīvu dienestu orientētas administratīvās kultūras turpmāku attīstību. Vienkāršošanas mērķis ir palielināt efektivitāti un personāla apmierinātību, vairāk pievēršoties klientu vajadzībām un reaģējot uz tām, kā arī, ja iespējams, nodrošinot elastīgāku pieeju. Turklāt tiks veikti pasākumi, lai uzlabotu pārredzamību un saziņu un dialogu starp personālu un administrāciju, nodrošinot to, ka tie skaidri izprasta cilvēkresursu politika un tās pamatojums. Komisija vēlas sasniegt tās politiskos mērķus un prioritātes, vienlaikus stiprinot pārliecību par nevainojamu finanšu vadību un attiecīgo darījumu likumību un pareizību. Tas nozīmē jebkādā politiskā organizācijā pastāvoša riska pienācīgu vadību un kopā ar dalībvalstīm integrētas iekšējās kontroles sistēmas izveidi, ar kuru pārzinās apmēram 80 % Kopienas budžeta. Tāpat skaidri jāizvērtē Komisijas stratēģiju ietekme, un ziņošanai par tās darbību un finanšu datiem jābūt pārredzamai un precīzai. To atvieglos vienkāršoti un skaidrāki noteikumi, īpaši Finanšu regulā, un labāks līdzsvars starp kontroles izmaksām un ieguvumiem no tās. Tādas darba kultūras izveide, kuras pamatā ir efektīvs dienests un lietderība Pārredzamība un saskarsme ar sabiedrību Komisija 2005. gada novembrī nolēma uzsākt Eiropas pārredzamības iniciatīvu saskaņā ar apņemšanos paziņojumā par stratēģiskajiem mērķiem laika posmam no 2005. līdz 2009. gadam un kā loģisku papildinājumu Plānam D: demokrātija, dialogs un diskusija . Šā priekšlikuma pamatmērķis ir palielināt sabiedrības uzticību un ticību Eiropas iestādēm, padarot tās atbildīgākas un plašāk pārredzamas sabiedrībai. Tajā paredzēts līdz 2006. gada sākumam publicēt Zaļo grāmatu, lai uzsāktu sabiedrisku apspriešanu par to, kā uzlabot pārredzamību Kopienas līdzekļu izmantošanā, apspriešanos ar pilsonisko sabiedrību un lobiju lomu lēmumu pieņemšanas procesā. Komisija turpinās rīkoties, uzlabojot tās pārredzamību Eiropas iedzīvotājiem, ietverot pasākumus, lai ar mūsdienīgiem informācijas un saziņas instrumentiem atvieglotu piekļuvi informācijai. Tādēļ tiks pārskatīta arī regula par publisku piekļuvi dokumentiem. Pārvaldība un labāka tiesību aktu izstrāde Turpināsies un kļūs intensīvāks Komisijas darbs pie labākas tiesību aktu izstrādes un vienkāršošanas. Ietekmes novērtējuma jomā turpināsies darbs pie pārraudzības un pieejas attīstības, ņemot vērā lietotāju un citu ieinteresēto personu viedokļus. 2006. gada sākumā tiks uzsākts Komisijas ietekmes novērtēšanas sistēmas ārējs un visaptverošs novērtējums. Tas palīdzēs atklāt kopējās pieejas stiprās un vājās puses. Tiek veidots arī ārējo ekspertu tīkls, kas sniegs ieguldījumu ietekmes novērtējuma metožu izstrādē. Komisija turpina mudināt Padomi un Eiropas Parlamentu (saskaņā ar esošo iestāžu nolīgumu par labāku tiesību aktu izstrādi), un dalībvalstis gūt ievērojamus un straujus rezultātus vienkāršākas un labākas normatīvās vides sasniegšanā. Tās jaunā pieeja tiesību aktu vienkāršošanai ir nepārtrauktas programmas izstrāde nākamajiem trim gadiem. Tajā tiek paredzēts konkrēti izvērtēt ES tiesību aktus virknē nozaru. Tādējādi Komisija būs īstenojusi 15 Padomes noteiktās vienkāršošanas prioritātes, kuras apstiprināja Konkurētspējas padome 2004. gada novembrī. Procedūru un darba metožu vienkāršošana Jau notiek darbs pie finanšu vadības un administratīvo procedūru vienkāršošanas, pievēršoties jautājumiem no lietotāja perspektīvas. Citas iespējamās vienkāršošanas jomas ir revīzija un kontrole. Paredzēts, ka centrālajiem un atbalsta dienestiem vienkāršošana kļūs par ikdienas darba sastāvdaļu un vairāk uzmanības tiks pievērsts jauno vai mainīto procedūru un darba metožu ietekmei uz Komisijas struktūrvienībām analoģiski tam, kā Komisija īsteno savu labākas tiesību aktu izstrādes programmu. Šim nolūkam varētu tikt izstrādātas piemērotas iekšējo procedūru ietekmes novērtēšanas metodes. Svarīgi informācijas avoti, ko var izmantot par pamatu labošanas pasākumiem, būs personāla viedokļa aptaujas un elektroniskas apspriešanās internetā. Komisija nesen pieņēma paziņojumu[29] par to, kā e-Komisija veicinās Komisijas darba metožu modernizēšanu un to pakalpojumu uzlabošanu, kurus sniedz personālam, valstu pārvaldes iestādēm, partneriem, uzņēmējiem un iedzīvotājiem, tādējādi atjaunojot savu apņemšanos īstenot e-Komisijas iniciatīvu un nodomu izmantot tehnoloģiju, lai sekmētu efektivitāti un pārredzamību. Tā ir daļa no Komisijas ieguldījuma e-valdības attīstībā ar plašāku mērķi veidot uz zināšanām balstītu sabiedrību, kas sekmē izaugsmi un darbavietas. e-Komisijas darbība nākotnē tiks vērsta uz to, lai cita starpā attīstītu stratēģiju un administratīvo pakalpojumu elektronisku pieejamību lietotājiem Komisijā un ārpus tās, ieviestu savstarpēji savietojamas informācijas sistēmas, ar ko uzlabo efektivitāti un samazina pārklāšanos, un palielinātu IT drošības līmeni. Ārpakalpojumi un Komisijas administratīvie biroji Pirmajā paziņojumā par finanšu perspektīvām laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam Komisija uzsvēra nepieciešamību pievērsties Līgumā noteikto politikas jomu attīstībai un pārraudzībai. Tā noteica administratīvās vadības principus (mazāk tiešas vadības, labāka izpildes kontrole un augstāka lietderība), kā arī tās jomas, kurās varētu programmu vadību varētu nodot izpildaģentūrām. Dažas Komisijas struktūrvienības to šobrīd apsver. Tomēr sakarā ar to, ka neviena izpildaģentūra vēl pilnībā nedarbojas, vēl nav skaidrs, vai šāda izvēle būtu vislietderīgākā. Komisija veiks sākotnējo stāvokļa novērtējumu Kopsavilkumā par 2005. gadu. Pēc trim darbības gadiem izpildaģentūras tiks vērtētas ārējā novērtējumā. Ārpakalpojumu iespēja tiks apsvērta tikai tad, ja ir skaidri redzama lietderība un var pienācīgi risināt pārvaldības un kontroles jautājumus. Turklāt 2005. gada oktobrī uzsāktā biroju darba novērtējuma rezultāti tiks izmantoti, lai veiktu pasākumus to darbības uzlabošanai un vajadzības gadījumā arī kompetenču nodalīšanai, kā arī lai apsvērtu iespējas, kā turpmāk attīstīt to starpiestāžu dimensiju. Stratēģiskā plānošana Galvenie elementi SPP ciklā ir šādi. Attīstīt stratēģiskās plānošanas daudzgadu perspektīvu Jāuzsver stratēģiskās plānošanas cikla daudzgadu dimensija. Gada politikas stratēģija (APS) tiks skatīta daudzgadu perspektīvā. APS sagatavošanā iepriekš gūtie panākumi tiks vērtēti saistībā ar daudzgadu mērķiem. Komisāru apspriede par APS ievirzi, kas ir cikla politiskās vadības pamatā, tiks turpmāk veicināta, palielinot koordināciju starp Komisijas struktūrvienībām un to devumu pirms apspriedes, kā arī apspriedē koncentrējoties uz galvenajām stratēģiskajām iespējām. Veicināt mērķu noteikšanas kultūru Komisija palielinās centienus uzlabot mērķu un rādītāju kvalitāti, atbilstību un definīciju un attīstīt daudzgadu mērķu noteikšanu. Administratīvajā kultūrā turpinās iesakņoties apziņa par nepieciešamību izpildīt prioritāros mērķus un ziņot par sniegumu. Īpaša uzmanība tiks pievērsta grūtībām, ar ko Komisijas struktūrvienības sastopas, izstrādājot rādītājus, kuri ir nozīmīgi sabiedrībai kopumā, un augstākā līmeņa vadības un pašas Komisijas atbildības palielināšanai par tiem. Turpināt uzlabot resursu piešķiršanas procesu Pēdējo gadu laikā ir ievērojami uzlabots resursu piešķiršanas informācijas pamats un lēmumu pieņemšanas process, piesaistot tos budžeta ciklam. Tomēr šo procesu vēl vairāk uzlabos pēdējā laikā ieviestā virzība uz resursu vajadzību, darba slodzes un snieguma novērtēšanas objektīvo kritēriju un rādītāju pārskatīšanu. Turklāt, lai labāk atspoguļotu Komisijas prioritātes, struktūrvienībām var pagaidu kārtā piešķirt atsevišķas amatu vietas, bet pēc noteikto mērķu izpildes tās pārcelt uz citām prioritārām jomām. Tādēļ informācijai par sniegumu jākļūst par nozīmīgu elementu sākotnējā budžeta projekta izstrādē un tai sekojošajā budžeta procedūrā. Veicināt ziņošanu par stratēģiju rezultātiem un to izziņošanu sabiedrībai Saziņa ar iedzīvotājiem un citām ieinteresētajām personām par ieguvumiem no ES darbībām ir viena no Komisijas galvenajām prioritātēm, un tā gatavojas sistemātiskāk izmantot kvantitatīvos un kvalitatīvos datus par sniegumu, lai uzlabotu efektīvas saziņas spējas. Tas ietver atbilstīgu un saprotamu mērķu un rādītāju definēšanu. SPP ciklā Komisijas struktūrvienībām būs ar saprotamiem politiskiem formulējumiem jānosaka galvenie mērķi katrai politikas jomai, sabiedrībai saprotamā veidā izskaidrojot galvenās politiskās problēmas un gūtos panākumus. Lai panāktu lielāku līdzsvaru starp ziņošanu par politikas jomās gūtajiem panākumiem un par iekšējās kontroles un vadības jautājumiem, Eiropas Parlamentam, Padomei un citām ieinteresētajām personām katru gadu tiks ziņots par paveikto stratēģisko politikas mērķu sasniegšanā. Kopsavilkumos, ko izstrādā jau šobrīd, turpinās pievērsties vadības un kontroles jautājumiem. Personāla politika Komisijas personāls neapšaubāmi ir tās galvenais aktīvs, kas izstrādā un īsteno stratēģiskos pasākumus. Komisijas spēja izpildīt stratēģiskos mērķus tādējādi ir cieši saistīta ar cilvēkresursu vadības (CRV) kvalitāti un jauninājumiem tajā. Lai gan CRV Komisijā pēdējo gadu laikā ir ievērojami attīstījusies, personāls kopumā un pat tas personāls, kas CRV iesaistīts vietējā līmenī, joprojām uztver to kā kontroles un atbilstības nodrošināšanas instrumentu. Vidējā termiņā Komisija centīsies veidot CRV kā daļu no stratēģijas ar mērķi nodrošināt, lai cilvēkresursu vadība ļautu Komisijai izpildīt savu programmu un sasniegt noteiktos mērķus. Šajā kontekstā liela nozīme būs IT instrumentu plašākai izmantošanai, piemēram, ieviešot e-CV – Komisijas personāla locekļu profesionālo kvalifikāciju datu bāzi. Komisija turpinās strādāt pie tā, lai vēl vairāk palielinātu CRV jomā strādājošo speciālās zināšanas, profesionalizējot CRV funkcijas un procesus gan struktūrvienībās, gan visā iestādē kopumā. Galvenie elementi ir lielāka orientācija uz efektīvu dienestu, pastāvīga vienkāršošana, uz rezultātiem balstītas darba kultūras izveide un individuālā snieguma pozitīva novērtēšana. Darbs pie rīcības plāna par CRV profesionalizēšanu vidējā termiņā virzās apmierinoši. Nākamais mērķis ir izveidot CRV par stratēģisko partneri cilvēkresursu stratēģiskajā izvietošanā. CRV attīstības gaitā tajā tiks iekļauti tādi stratēģiskie CRV procesi kā kompetenču pārziņa, organizatoriskā attīstība, funkciju pārņemšanas vadība, stratēģiskā resursu plānošana utt. Tiks turpmāk īstenots 2004. gadā iesniegtais rīcības plāns par ekspertu pieņemšanu darbā un specializētām mācībām jau esošajam personālam. Komisija arī dos ieguldījumu starpiestāžu Eiropas Personāla atlases biroja (EPSO) darba programmā, lai nodrošinātu, ka konkursu rezultātā joprojām tiek iegūts pietiekams sekmīgo kandidātu skaits vakanto amata vietu ieņemšanai. Komisija arī centīsies sasniegt līdzsvaru starp CRV funkciju decentralizēšanu un Civildienesta noteikumu un CRV politikas konsekventas piemērošanas nodrošināšanu. Šim nolūkam nozīmīga loma būs ADMIN ĢD, veicinot un atbalstot parasto CRV praksi, vienlaikus pieļaujot lielāku elastību vietējā līmenī, ja tas varētu veicināt rezultātu sasniegšanu. Ir gūti panākumi, izstrādājot politiku par darbinieku labsajūtu darbavietā, un tās izstrāde tuvākajā laikā jāpabeidz. Vienlīdzīgu iespēju jomā tiks noteikti reāli izpildāmi mērķi un tiks veikti pasākumi, lai panāktu lielāku dzimumu līdzsvaru. Turpināsies darbs pie dzīvotspējīgu risinājumu izstrādes attiecībā uz elastīgā darba laika (flexitime) un darba no attāluma (telework) sistēmām, kuru mērķis ir palielināt privātās un darba dzīves saskaņu. Turklāt Komisija šobrīd apspriež veidus, kā turpmāk uzlabot un vajadzības gadījumā vienkāršot tās personāla snieguma, novērtēšanas un paaugstināšanas sistēmu. Revīzija, finanšu vadība un kontrole Nozīmīgākās iekšējās kontroles iniciatīvas Pirmais daudzgadu mērķis Kopsavilkumā par 2004. gadu bija panākt iekšējās kontroles sistēmu efektīvu darbību un visu Komisijas struktūrvienību atbildību par attiecīgajām koncepcijām un procesiem, jo īpaši, iekšējās kontroles koordinatoriem (IKK) veicot regulāru iekšējās kontroles pārskatīšanu. Šā procesa pamatnostādnes pilnveidos centrālie dienesti, un tās tiks apspriestas starp IKK. Riska vadībā 2005.–2006. gada mērķi ir stiprināt struktūras un procesus atsevišķo ĢD līmenī. Riska vadība tiks ieviesta kā daļa no 2006. gada vadības plāna procesa, un no 2006. gada tiks pakāpeniski attīstīta centralizēta vadība un instrumenti dažādajām darbībām, projektiem un procesiem, ar ko Komisija strādā. 2007. gadā paredzēts ieviest metodes riska vadībai ĢD grupu līmenī un iesaistīt galvenos ārējos partnerus. Ar integrētas iekšējās kontroles sistēmas plānu Komisija gatavojas uzsākt procesu pašreizējās iekšējās kontroles sistēmas uzlabošanai, lai Komisijai būtu iespējams sniegt Revīzijas palātai zināmas garantijas par darījumu likumību un pareizību. Apspriežoties ar dalībvalstīm, Parlamentu un Revīzijas palātu, Komisija veic arī iekšējas konsultācijas, lai 2006. gada sākumā varētu izstrādāt rīcības plānu, kurā būs noteikti šādas integrētas sistēmas pamatprincipi. Pēc tam tie būs jāīsteno. Kopsavilkumā par 2004. gadu tika uzsvērta arī paveiktā kontroles nozīme. Tās mērķis ir uzlabot efektivitāti un stiprināt atbildību, turpmāk saskaņojot un koncentrējot paveiktā kontroli, izmantojot ĢD grupu līmenī noteiktas stratēģijas. Kopumā trūkumu novērtējuma un integrētas iekšējās kontroles sistēmas plāna apspriešanai jānoved pie struktūrvienībām izmantojamām kontroles stratēģijām, aptverot gan iepriekšējas, gan paveiktā kontroles izmaksas un ieguvumus no tās. Šobrīd Komisija gatavo jaunu paziņojumu par novērtēšanu, kura galvenais mērķis ir veicināt tādu novērtējumu, ko var izmantot budžeta un stratēģisku lēmumu pieņemšanā. Tāpat tiek domāts arī par to, lai stiprinātu, noskaidrotu un vienkāršotu esošo vērtēšanas praksi un prasības, tādējādi maksimāli palielinot novērtējuma pievienoto vērtību saistībā ar Komisijas prioritārajām informācijas vajadzībām. Nozīmīgākās iniciatīvas finanšu vadībā un grāmatvedībā Šobrīd ar citām iestādēm tiek apspriesta grozītā Finanšu regula, un attiecīgajiem īstenošanas noteikumiem jāstājas spēkā 2007. gada 1. janvārī kopā ar jaunajiem pamataktiem plānošanas periodam no 2007. līdz 2013. gadam. Komisija 2005. gada oktobrī pieņēma priekšlikumu atsevišķai īstenošanas noteikumu vienkāršošanai. Tās mērķis ir vēl vairāk vienkāršot finanšu procedūras Komisijas struktūrvienībām, uzņēmējiem un subsīdiju saņēmējiem, īpaši attiecībā uz nelielas vērtības līgumiem un vienošanās un ārējām darbībām. Līdz 2004. gada beigām bija pabeigti visi galvenie pielāgojumi pārejai uz jauno grāmatvedības vidi, bet šobrīd tiek slēgts pirmais pārskata gads, kad piemērots uzkrāšanas princips. Vēl jāveic pielāgošanas pasākumi, lai turpmāk nostiprinātu šīs pārmaiņas un lai ieguvumus no sistēmas izjustu arī ārpus pašas Komisijas grāmatvedības. Piemēram, 2005. gadā turpinājās darbs pie tā, lai grāmatvedības sistēmā iekļautu finanšu darbības (aizdevumus un aizņēmumus), Eiropas Attīstības fondu un delegāciju pārraudzītās administratīvās apropriācijas, un sākušās pārrunas par to, lai Komisijas sistēmu atvērtu aģentūru un citu iestāžu piekļuvei. Tajā pašā laikā 2005. gadā parakstītiem līgumiem obligāti jāizmanto Komisijas līgumu datu bāze, bet pašlaik ĢD apstiprina pārskata gada sākuma bilances. Paralēli tiek veikti pasākumi, lai uzlabotu IT sistēmu darbību un drošību. Nozīmīgākās iekšējās revīzijas iniciatīvas Komisijas iekšējās revīzijas darbinieki gatavojas pastiprināt centienus lietderīgāk izmantot iespējamo sinerģiju starp dažādajām ieinteresētajām personām, uzlabot darba programmu koordināciju, turpināt attīstīt metodes un veicināt saskaņošanu starp iekšējās revīzijas funkcijām un paplašināt uz IT balstītas revīzijas vadības sistēmas izmantošanu. 2006. gadā tiks pabeigts nesen uzsāktais Komisijas struktūrvienību iekšējās revīzijas nodaļu kvalitātes novērtēšanas cikls, ko veic IRD. Mērķis šim visaptverošajam kvalitātes novērtēšanas pasākumam, kas ir saskaņā ar profesionālajiem standartiem, ir garantēt kvalitatīvu iekšējās revīzijas pakalpojumu pieejamību Komisijas struktūrvienībām un izstrādāt objektīvu pamatu, kas ļaus revidentiem paļauties uz citu iekšējo revīziju rezultātiem. Tiek paplašināta Revīzijas gaitas komitejas loma un stiprināta tās spēja faktiski pārraudzīt revīzijas ieteikumu īstenošanu. IRD pēc tā veikto revīzijas pasākumu apjoma un rakstura turpinās aptvert dažādas jomas ārpus finanšu vadības un grāmatvedības. Tas ietver plānošanas un stratēģiju izstrādes, īstenošanas un pārraudzības pasākumus un ir saskaņā ar profesionālo praksi attiecībā uz novērtēšanas, labākas riska vadības, kontroles un pārvaldības procesiem[30]. Īpaša uzmanība tiks pievērsta arī vienkāršošanai un proporcionalitātei, attīstot nevis vairāk, bet labākas kontroles, un pārejot no formālas atbilstības iekšējās kontroles standartiem uz to faktisku īstenošanu. Nozīmīgākās iniciatīvas saistībā ar OLAF Komisija 2004. gada februārī pieņēma pirmo virkni priekšlikumu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Nr. 1074/1999[31]. Pēc Revīzijas palātas īpašā ziņojuma (nr. 1/2005)[32] par OLAF vadību un jautājuma par OLAF stiprināšanu atklātas izskatīšanas Eiropas Parlamentā (Budžeta kontroles komitejā) 2005. gada jūlijā Komisija plāno iesniegt jaunu tiesību akta priekšlikumu, kurā tiek pilnveidoti iepriekšējie ierosinājumi un īpaša uzmanība pievērsta pārvaldībai un kontrolei. Pēdējo gadu laikā OLAF ir ievērojami pastiprinājis savu darbību, tostarp attiecībā uz Komisijas dienestiem, jau agrīnā posmā pārbaudot tiesību aktu priekšlikumus, lai nepieļautu jebkādu krāpšanas iespēju saistībā ar tiem. 4. SECINĀJUMI Komisijas 2000. gadā uzsāktās iekšējās reformas nozīmē ievērojamu modernizāciju, liekot rūpīgi pārskatīt tās darba metodes, procedūras un noteikumus. Tas ir bijis iespējams, apvienojot gan iekšējo (personāla un vadības), gan ārējo (citu iestāžu) interesentu pūliņus. Barrozu vadītā Komisija uzskata, ka galvenie reformu pamatā esošie principi joprojām ir spēkā. Šobrīd, kad pati reforma ir pabeigta, Komisija ir apņēmusies turpmāk attīstīt sasniegto un nodrošināt tās finanšu resursu un cilvēkresursu efektīvu un lietderīgu un atklātu un pārredzamu izmantošanu, lai atvieglinātu kontroli un panāktu Eiropas iedzīvotāju uzticību . Tā ir apņēmusies sasniegt stratēģiskos mērķus labklājības, solidaritātes, sociālā taisnīguma un drošības jomās un starptautiskajā jomā likt izskanēt stingam Eiropas viedoklim, pievēršoties savu stratēģiju formulēšanai un faktiskai īstenošanai. Lai veicinātu šo mērķu sasniegšanu savu pilnvaru laikā, Komisija gatavojas veikt šādus pasākumus: - turpināt stiprināt, racionalizēt un vienkāršot iekšējās procedūras un darba metodes efektivitātes un lietderības nodrošināšanai un panākt lielāku līdzsvaru starp riska līmeni un kontroles izmaksām; - nodrošināt, lai šis process nostabilizētos kā daļa no parastā pastāvīgas mācīšanās un organizatoriskās uzlabošanas procesa; - uzlabot pārredzamību, atbildību un saziņu ar Eiropas iedzīvotājiem, citām ES iestādēm un citiem partneriem un - gan politiskā, gan personāla līmenī veicināt līdzatbildību par Komisijas jauno vadības kultūru , kas balstīta uz atbildību, pārskatatbildību, pilnvarojumu, labāku saziņu un dialogu. [1] (P6_TA(2005)0053). [2] http://europa.eu.int/comm/atwork/index_en.htm [3] KOM(2004) 45. [4] KOM(2002) 275 un KOM(2002) 278. [5] http://europa.eu.int/comm/atwork/index_en.htm [6] Kopš ietekmes novērtējuma ieviešanas 2003. gadā Komisija ir veikusi jau vairāk nekā 100 šādu novērtējumu. [7] SEK(2004) 1377. [8] KOM(2005) 97. [9] SEK(2005) 791. [10] SEK(2000) 1757/6. [11] e-DOMEC nozīmē „elektroniska arhivēšana un dokumentu pārvaldība Eiropas Komisijā”. [12] SEK(2004) 1617/4. [13] Saprātīgas enerģētikas izpildaģentūra, Sabiedrības veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra un Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra. [14] Ietverot Eiropas Transporta tīklu izpildaģentūras un Septītās izpētes pamatprogrammas izpildaģentūras struktūras, kas minētas KOM(2005) 119. [15] COMBUD 140/04, 2004. gada septembris. [16] DT/539456, 2004. gada augusts. [17] KOM(2005) 256. [18] KOM(2005) 12, 26.1.2005. [19] KOM(2005) 15, 26.1.2005. [20] SEK(2005) 811, SEK(2004) 253, SEK(2004) 1602. [21] Ievērojami trūkumi attiecībā uz nevainojamu finanšu vadību, likumību vai pareizību attiecīgiem darījumiem, par ko uzsākti labošanas pasākumi. [22] KOM(2005) 256. [23] KOM(2004) 93, 4. pielikums. [24] Komisijā īstenotie iekšējās kontroles standarti lielā mērā balstās uz COSO (Tredveja komisijas organizāciju atbalsta komiteja) pamatnostādnēm. [25] SEK(2004) 986, 12.7.2004., darbība saistībā ar līdzfinansēšanu. [26] KOM(2005) 252, 15.6.2005. [27] Komisijas personāla darba dokuments, 2.8.2005. [28] Regula (EK) Nr. 1261/2005, 20.7.2005. (OV L 201, 2.8.2005.). [29] „e-Komisija 2006–2010 efektivitātei un pārredzamībai” K(2005) 4473. [30] Iekšējo revidentu institūta (IIA) darbības standarts 2100, http://www.theiia.org/?doc_id=1499 . [31] (KOM(2004) 103 un 104). [32] OV C 202, 18.8.2005., 1. lpp.