Pietiekams progress ceļā uz budžeta vidēja termiņa mērķi jāvērtē uz vispārējā novērtējuma pamata, atsaucoties uz strukturālo līdzsvaru, t. sk. analīzi par ieņēmumu sadales tīklu. Šajā sakarā, kamēr tiek sasniegts vidēja termiņa mērķis, valdības izdevumu pieaugums nevajadzētu pārsniegt IKP vidēja termiņa iespējamo pieaugumu,bet izdevumu normas pārsniegšana jālīdzsvaro ar valdības ieņēmumu pieaugumu un pastāvīga ieņēmumu samazināšanās jākompensē ar izdevumu samazināšanu. Plānoto IKP vidēja termiņa iespējamo pieaugumu aprēķina ar parastās metodikas, ko izmanto Komisija, palīdzību. Pieauguma struktūras ietekme uz ieņēmumu pieaugumu jāuzskata par līdzekli, kā novērst paļaušanos uz ieņēmumu palielinājumu, kas atkarīgs no dalībvalsts pieauguma noteiktas struktūras, kas var arī mainīties.”

Īslaicīga novirzīšanās no piesardzīgas fiskālās politikas veidošanas pieļaujama vispārējas nopietnas ekonomikas lejupslīdes gadījumā, lai veicinātu ekonomikas atveseļošanos.”

Nozīmīgas novirzes no korekcijas programmas ceļā uz vidēja termiņa mērķi gadījumā Komisija var lūgt dalībvalstij sniegt papildu pārskatus un dalībvalstij tiks izteikts brīdinājums, un attiecīgajai dalībvalstij tiks dots Padomes ieteikums līdz noteiktam termiņam veikt nepieciešamās korektīvās darbības.

Nozīmīgas novirzes no piesardzīgas fiskālās politikas gadījumā dalībvalstij tiks izteikts brīdinājums, un gadījumā, ja novirze turpina pastāvēt vai ir īpaši nozīmīga, attiecīgajai dalībvalstij tiks dots ieteikums veikt nepieciešamās korektīvās darbības.”

Jāizveido personu ar atzītu kompetenci ekonomikas un budžeta jautājumos padomdevēja struktūra, lai tā varētu ik gadus sniegt neatkarīgu ziņojumu Savienības iestādēm par to, kā Komisija un Padome pildījušas savu pienākumu saskaņā ar Līguma 121. un 126. pantu, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1467/97 un saskaņā ar šādām regulām: Regula (ES) Nr. […/…] par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu euro zonā; Regula (ES) Nr. […/…] par izpildes pasākumiem pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai euro zonā; Regula (ES) Nr. […/…] par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību. Ja to atļauj šīs struktūras kapacitāte un to lūgusi Komisija, Padome vai Eiropadome, šī struktūra var arī veikt analīzi par īpašiem ekonomikas vai budžeta jautājumiem. Šai struktūrai nevajadzētu ietekmēt Komisijas kompetenci. Šīs struktūras locekļiem jābūt pilnībā neatkarīgiem.”

ECB uzskata, ka šī padomdevēja struktūra veicinās to, ka Padome un Komisija pilda savus Līgumā un Komisijas priekšlikumos minētajās procedūrās noteiktos pienākumus. Šo struktūru jāizveido ar šo regulu, un pārējām Komisijas priekšlikumos minētajām regulām uz to jāatsaucas. Neierobežojot tās galveno uzdevumu un ja to atļauj tās resursi, Eiropadome, Padome vai Komisija var lūgt tai veikt īpašu analīzi. Jāpievieno norāde par to, ka šīs struktūras uzdevumi neietekmē Komisijas kompetenci.

Lai nodrošinātu atbilstību fiskālās uzraudzības sistēmai Savienībā esošajās dalībvalstīs, pamatojoties uz Līguma 136. pantu, jānosaka īpašs izpildes mehānisms gadījumiem, kuros dominē noturīgas un nopietnas novirzes no korekcijas programmas ceļā uz vidēja termiņa budžeta mērķi.”

Lai nodrošinātu atbilstību fiskālās uzraudzības sistēmai Savienībā esošajās dalībvalstīs, pamatojoties uz Līguma 136. pantu, jānosaka īpašs izpildes mehānisms gadījumiem, kuros dominē noturīgas un nopietnas novirzes no piesardzīgas fiskālās politikas veidošanas.”

Skaidra atsauce uz nopietnu novirzi no korekciju programmas ceļā uz vidēja termiņa mērķi ir vēlamāka par plašāko atsauci uz piesardzīgu fiskālās politikas veidošanu.

Ierosinātās regulas 1. panta 2. punkta c) apakšpunkts

Vērtējot korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, Padome pārbauda, vai attiecīgā dalībvalsts tās cikliski koriģētajā budžeta bilancē, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, veic atbilstīgus ikgadējos uzlabojumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu tās vidēja termiņa budžeta mērķi, par kritēriju ņemot 0,5 % no IKP. Dalībvalstīm ar: i) valdības parāda līmeni, kas pārsniedz 60 % no IKP atsauces vērtības, ii) izteiktu budžeta ilgtspējas risku, iii) pārmērīgu makroekonomikas nelīdzsvarotību Padome pārbauda, vai ikgadējie uzlabojumi cikliski koriģētajā budžeta bilancē, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, būtiski pārsniedz 0,5 % no IKP. Padome ņem vērā to, vai ekonomikas uzplaukuma apstākļos tiek veikts vairāk korekciju, turpretī grūtos ekonomikas apstākļos tās var būt ierobežotas. Izvērtē pieauguma struktūras ietekmi uz ieņēmumu pieaugumu.

Vispārējas nopietnas ekonomikas lejupslīdes periodos dalībvalstīm var atļaut uz laiku atteikties no korekciju ieviešanas, kas ir piesardzīgas fiskālās politikas veidošanas pamatā, kura minēta ceturtajā apakšpunktā.”

Vērtējot korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, Padome pārbauda, vai attiecīgā dalībvalsts tās cikliski koriģētajā budžeta bilancē, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, veic atbilstīgus ikgadējos uzlabojumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu tās vidēja termiņa budžeta mērķi, par kritēriju ņemot 0,5 % no IKP. Dalībvalstīm ar augstu parāda līmeni un/vai pārmērīgu makroekonomikas nelīdzsvarotību Padome pārbauda, vai ikgadējie uzlabojumi cikliski koriģētajā budžeta bilancē, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, pārsniedz 0,5 % no IKP. Padome ņem vērā to, vai ekonomikas uzplaukuma apstākļos tiek veikts vairāk korekciju, turpretī grūtos ekonomikas apstākļos tās var būt ierobežotas.

Papildus pašsaprotamajām tehniskajām piezīmēm, jānorāda, ka iespēja novirzīties no korekcijas programmas, pamatojoties uz “vispārēju nopietnu ekonomikas lejupslīdi”, nozīmē, ka uz korekciju, kas jau tā pamatojas uz abstrakto “piesardzīgas fiskālās politikas veidošanu” tiks attiecināta vēl viena atkāpšanās klauzula, kas apdraudēs budžeta ilgtspēju.

Ja attiecīgā dalībvalsts neveic pienācīgas darbības piecu mēnešu laikā no dienas, kad Padome pieņēmusi ieteikumu saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu, Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, nekavējoties pieņem ieteikumu, kas balstās Līguma 121. panta 4. punktā, un ziņo Eiropadomei. Pēc Padomes pēdējā minētā ieteikuma pieņemšanas Komisija, sazinoties ar ECB, ja tā to uzskata par nepieciešamu, var īstenot uzraudzības misiju. Komisija ziņo Padomei par misijas rezultātu un var lemt par savu secinājumu publiskošanu.

Gadījumā, ja novērota nozīmīga novirze no korekcijas programmas ceļā uz vidēja termiņa mērķi, kas minēts šīs regulas 5. panta 1. punkta ceturtajā daļā, , Komisija attiecīgajai dalībvalstij var pieprasīt papildu pārskatu sniegšanu un saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu var izteikt brīdinājumu attiecīgajai dalībvalstij.

“2. Novērota novirze no korekcijas programmas ceļā uz vidēja termiņa mērķi uzskatāma par nozīmīgu, ja: a) strukturālās bilances gada uzlabojums neatbilst prasībai saskaņā ar 5. panta 1. punkta otro daļu, vai b) izdevumu pieaugums pārsniedz IKP vidēja termiņa iespējamo pieaugumu, ko nevar kompensēt ar diskrecionāriem ieņēmumu palielināšanas pasākumiem, vai diskrecionāri ieņēmumu samazināšanas pasākumi, ko nevar kompensēt ar izdevumu samazināšanu, un novirzes kopējā negatīvā ietekme uz valsts budžeta bilanci ir vismaz 0,25 % no IKP vienā gadā. Izvērtē pieauguma struktūras ietekmi uz ieņēmumu pieaugumu.

3. Gadījumā, ja novirze no piesardzīgas fiskālās politikas veidošanas ir pastāvīga vai īpaši nopietna, Padome pēc Komisijas ieteikuma nosūta ieteikumu attiecīgajai dalībvalstij veikt vajadzīgos korekcijas pasākumus. Padome pēc Komisijas priekšlikuma ieteikumu publisko.”

Novirze no piesardzīgas fiskālās politikas veidošanas uzskatāma par nozīmīgu, ja: pārsniegts izdevumu pieaugums saskaņā ar piesardzīgu fiskālās politikas veidošanu, ko nevar kompensēt ar diskrecionāriem ieņēmumu palielināšanas pasākumiem, vai diskrecionāri ieņēmumu samazināšanas pasākumi, ko nevar kompensēt ar izdevumu samazināšanu, un novirzes kopējā ietekme uz valsts budžeta bilanci ir vismaz 0,5 % no IKP vienā gadā vai vismaz vidēji gadā 0,25 % no IKP divus gadus pēc kārtas.

“2. Gadījumā, ja vērojama nozīmīga novirze no piesardzīgas fiskālās politikas veidošanas, kas minēta šīs regulas 5. panta 1. punkta ceturtajā daļā, un lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu, Komisija saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu var izteikt brīdinājumu attiecīgajai dalībvalstij.

Vērtējot korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķu sasniegšanai, Padome ņem vērā to, vai ekonomikas uzplaukuma apstākļos veic vairāk korekciju, turpretī grūtos ekonomikas apstākļos tās var būt ierobežotas. Dalībvalstīm ar valdības parāda līmeni, kas pārsniedz 60% no IKP atsauces vērtības vai izteiktu budžeta ilgtspējas risku Padome pārbauda, vai ikgadējie uzlabojumi cikliski koriģētajā budžeta bilancē, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, būtiski pārsniedz 0,5 % no IKP. Attiecībā uz VKM2 dalībvalstīm Padome pārbauda, vai attiecīgā dalībvalsts tās cikliski koriģētajā bilancē, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, veic atbilstīgus ikgadējos uzlabojumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu tās vidēja termiņa budžeta mērķi, par kritēriju ņemot 0,5 % no IKP. Izvērtē pieauguma struktūras ietekmi uz ieņēmumu pieaugumu.

Vispārējas nopietnas ekonomikas lejupslīdes periodos dalībvalstīm var atļaut uz laiku atteikties no korekciju ieviešanas, kas ir piesardzīgas fiskālās politikas veidošanas pamatā, kura minēta ceturtajā apakšpunktā.”

Vērtējot korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķu sasniegšanai, Padome ņem vērā to, vai ekonomikas uzplaukuma apstākļos veic vairāk korekciju, turpretī grūtos ekonomikas apstākļos tās var būt ierobežotas. Dalībvalstīm ar augstu parāda līmeni un/vai pārmērīgu makroekonomikas nelīdzsvarotību Padome pārbauda, vai ikgadējie uzlabojumi cikliski koriģētajā budžeta bilancē, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, pārsniedz 0,5 % no IKP. Attiecībā uz VKM2 dalībvalstīm Padome pārbauda, vai attiecīgā dalībvalsts tās cikliski koriģētajā bilancē, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, veic atbilstīgus ikgadējos uzlabojumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu tās vidēja termiņa budžeta mērķi, par kritēriju ņemot 0,5 % no IKP.

“2. […] Novirze no piesardzīgas fiskālās politikas veidošanas uzskatāma par nozīmīgu, ja: pārsniegts izdevumu pieaugums saskaņā ar piesardzīgu fiskālās politikas veidošanu, ko nevar kompensēt ar diskrecionāriem ieņēmumu palielināšanas pasākumiem, vai diskrecionāri ieņēmumu samazināšanas pasākumi, ko nevar kompensēt ar izdevumu samazināšanu, un novirzes kopējā ietekme uz valsts budžeta bilanci ir vismaz 0,5% no IKP vienā gadā vai vismaz vidēji gadā 0,25% no IKP divus gadus pēc kārtas. […] Tāpat novirzi var neņemt vērā vispārējas nopietnas ekonomiskās krīzes gadījumā.”