LV    LV LV 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 20.11.2008 
SEC(2008) 2809/2 
CORRIGENDUM: 
Ne concerne que la version LV, la cote commence par SEC et non pas COM. 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
pavaddokuments 
 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTA M, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
 
“Vides un droš ības globālais monitorings ( GMES ): 
 mēs rūpējamies par drošu plan ētu” 
   
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
{COM(2008) 748 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2808}  
LV 2   LV KOPSAVILKUMS 
Šis Komisijas dienestu sagatavotais ietekmes nov ērtējums papildina pazi ņojumu „Vides un 
drošības globālais monitorings ( GMES ): mēs rūpējamies par drošu plan ētu”.  
Eiropas Savien ība, Eiropas Kosmosa a ģentūra (EKA) un attiec īgās dalībvalstis ir ieguld ījušas 
ievērojamas p ūles Zemes nov ērošanas p ētniecībā un attīstībā, lai attīstītu infrastrukt ūru un 
darbības sagatavošanas dienestus. Tagad pien ācis laiks garant ēt to stabilit āti, savest kop ā 
dalībniekus no daž ādām institūcijām, lai nodrošin ātu Eiropas Savien ības dalībvalstu atbilst īgu 
pārstāvniecību un sadarbotos ar cit ām iesaistītajām valstīm.  
Lai sasniegtu šo m ērķi, Vides un droš ības globālā monitoringa ( GMES ) iniciatīvu operat īvi 
jāīsteno, izmantojot Eiropas Savien ības vadīto programmu GMES . GMES  mērķis ir 
nodrošināt pakalpojumus, kas ļauj piekļūt precīziem vides un droš ības datiem un inform ācijai, 
kura piem ērota dažādu lietotāju vajadzībām.  
Plaša apspriešana ar ieinteres ētajām person ām, kas sākās ar 2005. gada pazi ņojumu „No 
koncepcijas l īdz realitātei”, parādīja, ka GMES  politisko un darb ības mērķu īstenošanas 
progresu kav ē šādas lielas probl ēmas: 
• neraugoties uz to, ka GMES  ir orient ēts uz lietot āju un ir izveidotas ekspertu grupas 
(zināmas kā pakalpojumu ieviešanas grupas), pašlaik nenotiek ofici āls lietotāju 
iesaistīšanas process pakalpojumu apjoma un arhitekt ūras noteikšanai;  
• tāpat nenotiek process daž ādo partneru ieguld ījumu apvienošanai GMES  attīstībai, kas 
Eiropā var radīt dubultu darbu. Šaj ā kontekst ā jāatceras, ka dal ībvalstis un starpvald ību 
organizācijas, īpaši EKA, iegulda iev ērojamas summas Zemes monitoring ā. Tomēr 
joprojām trūkst vienota pieeja esošaj ās EK, starpvald ību un valstu l īmeņa sistēmās, kur 
katram ir savi l ēmumu pie ņemšanas un finans ēšanas meh ānismi;  
• Pašlaik GMES  ir no Eiropas Savien ības, EKA un dal ībvalstu budžetiem finans ētu pētījumu 
projektu kopums. Šo projektu m ērķis ir attīstīt pakalpojumus un infrastrukt ūru, bet nav 
iespējams nodrošin āt pastāvīgu un stabilu inform ācijas plūsmu darbības apstākļos.  
Šāda pieeja apdraud lietot āju un ražot āju uzticību GMES . GMES  turpināsies kā pētījumu 
projektu virkne, nep ārsniedzot vald ības noteiktos ieguld ījumu koordin ācijas ietvarus 
dažādiem GMES  partneriem.  
Tāpēc 2008. gada pazi ņojuma galvenie m ērķi ir šādi: 
• izstrādāt kopējas programmatiskas pieejas priekšlikumus GMES  vadībai vispār un tā 
dienestu un infrastrukt ūras daļām, kā arī 
• parādīt Komisijas gatav ību ierosin āt pamatdokumentu, ar ko izveido Eiropas Savien ības 
GMES  programmu, neietekm ējot nākotnes finansi ālos lēmumus. 
Šādu divu pak āpju pieeju, kura sast āv no 2008. gad ā publicētā paziņojuma un 2009. gad ā 
publicētā galvenā tiesību akta, strat ēģisku iemeslu d ēļ uzskata par vissvar īgāko GMES  
panākumiem, jo ir b ūtiski pašlaik izmantot Francijas prezident ūras radīto impulsu, lai 
paziņotu jau 2008. gad ā paziņojumā ietvertos politiskos v ēstījumus, ar m ērķi nodrošin āt 
LV 3   LV (politisko) pamatu visaptverošam ties ību aktam par iniciat īvu 2009. gad ā. Turpmāk Komisija 
dos izšķirošu ieguld ījumu, ko izmantos EKA ministri, kad 2008. gada novembr ī lems par 
GMES  kosmosa infrastrukt ūras attīstības turpin āšanu. 
Paziņojuma īpašie mērķi ir šādi: 
(1) noteikt p ārredzamu un stabilu vad ības sistēmu, kurā ir skaidri sadal ītas GMES  
partneru  lomas, pamatojoties uz principu, ka GMES  pēc iespējas vairāk jāizmanto 
esošās jaudas; 
(2) garantēt lietotāju uzņemšanu, īpaši pastāvīgi iesaistot lietot ājus, lai GMES  paliktu uz 
lietotāju orientēts;  
(3) jutīgajā demonstr ējumu posm ā pirms p ārejas uz darb ību, pārliecināt ieinteres ētās 
personas  par Eiropas Savien ības saistībām attiecībā uz GMES;   
(4) norādīt, ka vadības un finans ēšanas sistēmas var īstenot pie ņemamā laikā. 
Turklāt papildus iepriekš min ētajam ietekmes nov ērtējumā norāda šādus pakalpojumu 
sniegšanas un infrastrukt ūras attīstības un darb ības, kas nav p ētniecība, stabila finans ējuma 
(S) variantus. 
• Bez darb ības, S0 variants: Eiropas Savien ības finansi ālais ieguld ījums arī turpmāk 
aprobežojas ar GMES  pētījumu fondiem.  
• S1 variants: l īdz 2013. gadam  tāpat kā iepriekšējā variantā, bet programmu ierosina 
nākamās finanšu sh ēmas sagatavošanas kontekst ā. Starp sagatavošan ās darbību (2008.-
2010.) un 2014. gadu paliek atstarpe. 
• S2 variants: laikus ierosina Kopienas  programmu, kas nosedz atstarpi no 2011. l īdz 
2014. gadam. 
Iespējamie politikas varianti attiec ībā uz dažādu dalībnieku lomu un pien ākumiem ir š ādi 
(vadības shēma – G). 
• Bez darbības, G0 variants: Komisij ā neuztur īpašu vadības strukt ūru papildus p ētniecības 
fondu vad ības strukt ūrām. 
• Variants G1: Komisija veic stingru politisku un vad ības kontroli un atbild par GMES  
programmas vad ību, lietot āju prasību oficiālas apvienošanas procesu un daž ādu GMES  
partneru ieguld ījuma koordin āciju, kuri turpina darboties saska ņā ar savām pilnvar ām un 
vadības shēmu.  
• Variants G2: Komisija var ierosin āt izveidot jaunu ārēju vienību (piem ēram, Kopienas 
aģentūru vai paplašin āt pastāvošās Kopienas vien ības pilnvaras), kura vad ītu programmu 
tās vārdā. 
• Variants G3: izveido vienotu vad ības iestādi, kura vada visus GMES  elementus un p ārstāv 
visas ieinteres ētās puses. 
• Variants G4: atbild ību par kop ējo programmas vad ību nodod EKA. 
LV 4   LV Iepriekš aprakst ītais pamatscen ārijs atbilst S0-G0 variantiem, kuri neparedz izmai ņas. Tas ir 
kā atskaites punkts citu scen āriju ietekmes nov ērtēšanai. Stabila finans ējuma un vad ības 
variantu kombin ācijas var apkopot š ādi un turpm āk analizēt četrus scen ārijus. 
 G0 G1 G2 G3 G4 
S0 Pamata 
variants Atmests Atmests Atmests Atmests 
S1 Atmests 1. scen ārijs 2. scen ārijs Atmests Atmests 
S2 Atmests 3. scen ārijs 4. scen ārijs Atmests Atmests 
Visas kombin ācijas, kur ietverts S0 un G0 variants, tika atmestas, jo t ās lielā mērā atbilst 
iepriekš aprakst ītajam pamata variantam. Beidzot, visas kombin ācijas, kur ietverts G4, 
atmestas divu galveno iemeslu d ēļ. Pirmkārt, vadības sistēmai jārespektē Komisijas loma, k ā 
noteikts EK l īgumā un Eiropas Kopienu Tiesas judikat ūrā attiecībā uz institucion ālo līdzsvaru 
EK. Pašlaik nav iesp ējams, ka Komisija nodotu politisko atbild ību par GMES  koordinēšanu 
un vadību ārējai vienībai, piem ēram, EKA. Turkl āt GMES  īstenošana prasa vair āk, nekā 
pieļauj EKA tehnisk ās iespējas un pilnvaras. Kaut gan EKA ir kosmosa da ļas galven ā 
koordinatora loma, īpašu politisku, praktisku un juridisku iemeslu d ēļ tai nevar nodot vad ību 
uz vietas un dienestu sast āvdaļas. 
Neatmesto variantu apvienojums, kurus analiz ē, ņemot vērā paziņojuma īpašos mērķus, ir 
dots tabul ā. 
Mērķi 
 P ārredzama 
un stabila 
vadības 
sistēma Iesaistās 
lietotāji  Rūpniecības 
pamata 
stabilizācija 
(virzienā uz 
augšu un uz 
leju) Lietderība 
noteiktajā 
laikā 
1. scenārijs + + - + 
2. scenārijs + + - -- 
3. scenārijs ++ ++ ++ + 
4. scenārijs + ++ ++ -- 
Kopienas programmas priekšlikuma laic īga iesniegšan a, lai nodrošin ātu nepārtrauktību pēc 
sagatavošan ās darba, k ā paredz 3. scen ārijs, šķiet vislab āk atbilst pazi ņojuma mērķiem un 
izkliedē ieinteres ēto personu izteikt ās bažas. Apvienojum ā ar Komisijas iekš ējās vadības 
struktūru tas mazin ās šķēršļus īstenošanai.