KOMISIJAS ZIŅOJUMS STARPPOSMA ZIŅOJUMS PAR STRATĒĢIJAS „EIROPA 2020” PROJEKTU OBLIGĀCIJU INICIATĪVAS IZMĒĢINĀJUMA POSMU /* COM/2013/0929 final */





STARPPOSMA ZIŅOJUMS PAR STRATĒĢIJAS „EIROPA 2020” PROJEKTU OBLIGĀCIJU INICIATĪVAS IZMĒĢINĀJUMA POSMU 1. PAMATINFORMĀCIJA Pienākums iesniegt šo starpposma ziņojumu (turpmāk "ziņojums") Eiropas Parlamentam un Padomei ir noteikts Regulā (ES) Nr. 670/2012, lai novērtētu stratēģijas "Eiropa 2020" projektu obligāciju iniciatīvas (PBI) izmēģinājuma posmu. Projektu obligāciju iniciatīva ir riska dalīšanas instruments, ko izveidojusi Eiropas Komisija (EK) un Eiropas Investīciju banka (EIB). Tās mērķis ir dot iespēju projektu īstenojošām sabiedrībām emitēt projektu obligācijas, kas ir pievilcīgas parādu kapitāla tirgus ieguldītājiem, Eiropas transporta (TEN-T) un enerģētikas (TEN-E) tīklu, kā arī telesakaru un platjoslas tīklu nozarēs. Tā kā ir nepieciešams ievērojams laiks, lai izstrādātu šāda mēroga inovatīvu instrumentu un lai sagatavotu, sagādātu un slēgtu jaunus infrastruktūras projektus, izmēģinājuma projektu obligāciju iniciatīva tika izveidota, no ES budžeta piešķirot 230 miljonus[1] euro, lai ļautu ieinteresētajām personām iepazīties ar jauno instrumentu, sākotnējā izmēģinājuma posmā pamatojoties uz konkrētiem darījumiem. Izmēģinājuma posmā[2], kas sākās 2012. gada 7. novembrī, projektus var apstiprināt EIB līdz 2014. gada 31. decembrim un tie ir jānoved līdz finanšu noslēgumam līdz 2016. gada 31. decembrim. Projekta pilna apjoma darbība ir paredzēta Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (CEF) ietvaros, kas ir daļa no 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas (DFS). Šis ziņojums, kas ir sagatavots sadarbībā ar EIB, attiecas uz pirmo 12 mēnešu laikposmu, no 2012. gada novembra līdz 2013. gada novembrim, un ataino progresu projektu apstiprināšanas un finansēšanas posmā. Ziņojumā ir analizēta izmēģinājuma posmā gūtā pieredze un norādīts uz iespējamajām sinerģijām un apjomradītiem ietaupījumiem, ko varētu panākt CEF ietvaros. CEF nozīmi varētu palielināt, izveidojot sinerģijas, kas apvieno dotācijas un finanšu instrumentus, piemēram, projektu obligāciju iniciatīvu, aizdevumu garantiju instrumentu TEN transporta projektiem (LGTT) un programmas atbalsta darbības. Šajā ziņojumā ir izmantoti neatkarīga ārējā novērtējuma projekta rezultāti, kura mērķis ir novērtēt projektu obligāciju iniciatīvas sasniegumus attiecībā uz politikas mērķiem un kapitāla tirgus finansēšanu plašākā kontekstā un kuru pabeigs 2014. gada pirmajā ceturksnī. Attiecībā uz izmēģinājuma posmu arī veiks neatkarīgu novērtējumu 2015. gadā, kas sniegs pilnīgāku pārskatu par ES līdzekļu izmantošanas efektivitāti un lietderību. 2. POLITIKAS KONTEKSTS Joprojām nav apšaubāms tas, cik nozīmīgi ir ieguldījumi infrastruktūrā turpmāka izaugsmes potenciāla un darbavietu radīšanai. Ekonomiski un finansiāli dzīvotspējīgiem infrastruktūras projektiem var būt ievērojama pretcikliska ietekme, tie var uzlabot produktivitāti un palīdz radīt darbavietas. Tajā pašā laikā infrastruktūra, kuras mērķis ir uzlabot piekļuvi tirgum, ietekmē Eiropas konkurētspēju. Lai risinātu problēmas, kas saistītas ar stratēģijas "Eiropa 2020" īstenošanu, Eiropai ir nepieciešams ievērojams ieguldījumu apjoms infrastruktūrā un finansēšanas moduļu daudzveidība. Pamatojoties uz novērtējumu par dalībvalstīm nepieciešamo ieguldījumu, ES lēsa, ka laikposmā no 2011. līdz 2020. gadam TEN-T, TEN-E un IKT nozarēs būs nepieciešams 1 triljons euro. Pēdējo gadu laikā turpinājās ES dalībvalstu budžetu konsolidācija, kas ietekmēja ieguldījumus publiskajā infrastruktūrā un projektu plūsmas sagatavošanu. CEF ietvertā ES budžeta daļa palīdzēs finansēt trūkstošos savienojumus, lai savienotu enerģijas un transporta tīklus un izvērstu ātrdarbīgas platjoslas infrastruktūru visā ES[3]. Tomēr privātā sektora dalībai šāda projekta ilgtermiņa finansēšanā aizvien ir ļoti būtiska nozīme. Projektu obligāciju iniciatīva ir viena no EK politikas darbībām, lai risinātu iepriekš minētās problēmas. Ir sagaidāms, ka plašāku ietekmi sniegs turpmāki pasākumi saistībā ar Zaļo grāmatu par Eiropas ekonomikas ilgtermiņa finansēšanu, kas ir plānoti 2014. gada pirmajā ceturksnī, finanšu tirgus regulējuma reformas, kā arī vispārējā makroekonomikas vide un regulējuma stabilitāte nozaru mērogā. Šajā kontekstā projektu obligāciju iniciatīvai ir bijusi katalizatora loma, no jauna iedzīvinot infrastruktūras ieguldījumu tirgu. 2013. gadā tirgū atkal parādījās vairāki projektu obligāciju finansēšanas risinājumi, kurus neatbalstīja no ES budžeta. Šī iniciatīva arī labi iederas G20 un ESAO līmeņa starptautiskajās apspriedēs, lai padarītu infrastruktūru par atsevišķu aktīvu kategoriju, un papildina Padomes izveidotās augsta līmeņa ekspertu grupas darbu, kura 2013. gada novembrī pabeidza ziņojumu par MVU un infrastruktūras finansēšanu. 3. TIRGUS TENDENCES KOPŠ 2011. GADA Eiropā kopš 2007. gada ieguldījumi infrastruktūrā ir samazinājušies saistībā ar publiskā un privātā sektora ieguldījumu sarukumu šajā jomā. Publiskajā sektorā tas notika budžeta ierobežojumu dēļ, kas ietvēra turpmāko izdevumu prioritāšu un infrastruktūras plānu pārskatīšanu. Lai arī tika sagaidīts, ka privātais sektors papildinās publiskā sektora ieguldījumus, nenoteiktība ekonomikas un finanšu jomā faktiski lika projektu veicinātājiem apturēt projektus tādās nozarēs kā enerģētika un IKT/platjosla, kur ieguldījumu vajadzības ir apjomīgas, lai modernizētu tīklus, un kur dominē privātā sektora finansējums. Kā norādīts 1. attēlā, infrastruktūras finansēšana no privātā sektora ES, kā palīglīdzekli publiskās un privātās partnerības (PPP) projektiem izmantojot projektu finansējumu, vēl nav sasniegusi pirmskrīzes līmeni 25-30 miljardu euro apmērā, kas aizvien nebija pietiekams ES infrastruktūras vajadzībām. Tas ir daļēji saistīts ar specializēto apdrošinātāju darbības samazināšanos. Pēc daļējas pozīciju atgūšanas 2010. un 2011. gadā PPP darījumu kopējā vērtība, par kuriem noslēgta finanšu izpilde, 2012. gadā Eiropā bija 11,7 miljardi euro, kas ir 35 % kritums salīdzinājumā ar 2011. gadu (17,9 miljardi euro) un viszemākais rādītājs kopš 2003. gada. Šī PPP projektu un projektu finansēšanas apjomu samazināšanās, pirmkārt, atspoguļo ierobežotu projektu plūsmu un projektu sagatavošanu un, otrkārt, ilgtermiņa finansējuma trūkumu konkrētās nozarēs un valstīs, kuras skārusi finanšu krīze. 1. attēls. Eiropas PPP tirgus 2003.-2012.g. pēc apjoma un projektu skaita Avots: EPEC Aplūkojot plašāku tirgu pa CEF sektoriem ieguldījumu finansēšana samazinājās no 28 miljardiem euro 2011. gadā līdz 18 miljardiem euro 2012. gadā, un tika veikti mazāk darījumu. Transporta nozarē tika īstenoti 14,1 miljarda euro vērti projekti salīdzinājumā ar 3,3 miljardu euro vērtiem projektiem enerģētikas tīklos un 0,5 miljardus euro vērtiem projektiem telesakaru nozarē. 2. diagramma 2013. gada pirmajā pusē ES 28 dalībvalstīs CEF sektoros darbības apjoms palielinājās par 33 %, no 9,2 miljardiem euro 2012. gada pirmajā pusē līdz 12,2 miljardiem euro 2013. gada pirmajā pusē. Darījumu skaits nedaudz samazinājās (12 salīdzinājumā ar 15), un vidējais darījumu apjoms 2013. gadā – 1,0 miljardi euro – bija par 66 % lielāks nekā 2012. gadā reģistrētais rādītājs – 0,6 miljardi euro. Tas ir galvenokārt saistīts ar vairākiem apjomīgiem refinansēšanas darījumiem 2013. gadā (Open Grid Europe, Brebemi Toll Road). Bankas turpināja pārskatīt savus darījumdarbības modeļus. Dažas no tām ir gatavas atkal sniegt aizdevumus projektiem, lai gan ar īsāku dzēšanas termiņu nekā pirms krīzes, citas meklē iespējas, lai radītu un piedāvātu projektu finansēšanas instrumentus, reaģējot uz ieguldītājinstitūciju aizvien svarīgāko nozīmi. Šīs tendences tiek retumis tulkotas kā banku finansēšanas atveseļošanās pazīme. Tomēr mēs uzskatām, ka bankas nespēs nodrošināt parāda finansējuma apjomu, lai apmierinātu ES infrastruktūras vajadzības. Pastāv reāls risks, ka izdevumi infrastruktūras jomā pēc finanšu krīzes kā līdzeklis turpmākas izaugsmes un darbavietu nodrošināšanai būs ierobežoti, ja netiks attīstīti alternatīvi finansējuma avoti. Šajā saistībā ir izveidojušās daudzas apdrošināšanas sabiedrības un infrastruktūras parāda finansēšanas fondi, kas spēj veikt ieguldījumus prioritāros un subordinētos aizņēmumos pirmreizējā un otrreizējā tirgū. Dažas apdrošināšanas sabiedrības ir izveidojušas grupas uzņēmuma iekšienē, kas darbojas infrastruktūras finansēšanas jomā, lai stiprinātu savu klātbūtni tirgū, savukārt citas darbojas, izmantojot pārvaldītus kontus. Dažas no tām ir noslēgušas pirmos darījumus, lai gan lielākā daļa no tiem ir apjoma ziņā samērā nelieli un salīdzinoši vienkārši sociālie infrastruktūras projekti Apvienotajā Karalistē (piemēram, studentu kopmītnes), un tie ir galvenokārt privāti izvietoti vērtspapīri, nevis publiskās obligācijas. Lai arī daži mazāki darījumi vietējā līmenī ir ieguldījumi jaunās nozarēs, lielākas operācijas valsts mērogā bieži ir refinansēšana un ieguldījumi rūpnieciskās teritorijās. Visbeidzot, lai arī tradicionālais banku finansējums būs svarīgs arī turpmāk, šiem un citiem jaunajiem tirgus dalībniekiem ir potenciāls piesaistīt infrastruktūras projektu finansējumu no privātā sektora, izmantojot parāda kapitāla tirgu. Tas ir projektu obligāciju iniciatīvas galvenais mērķis. 4. PROJEKTU OBLIGĀCIJU INICIATĪVAS MĒRĶI Projektu obligāciju iniciatīvas mērķis ir nodrošināt konkrētu instrumentu, lai veicinātu ekonomikas atveseļošanos pēckrīzes posmā. Tās galvenie mērķi ir divkārši: - stimulēt ieguldījumu tādos Eiropas nozīmes projektos Eiropas transporta, enerģijas un platjoslas nozarēs, kuriem ir nepārprotama ES pievienotā vērtība, tādējādi palīdzot ieguldījumam palielināties līdz pirmskrīzes līmenim, un - sekmēt ieguldītājinstitūciju lielāku iesaisti ilgtermiņa parāda kapitāla tirgū, lai finansētu ekonomiski dzīvotspējīgu projektu finansēšanu šajās nozarēs. Ar projektu obligāciju iniciatīvu ir plānots papildināt esošos projektu finansēšanas avotus un sniegt ticamu alternatīvu, izmantojot citus parāda finansēšanas avotus (bankas un jauni parāda finansēšanas fondi). Tas ne tikai paplašinātu pieejamos finansēšanas avotus, bet arī risinātu nepietiekamu ieguldījumu vajadzības un uzlabotu finansēšanas nosacījumus. Projektu obligāciju iniciatīvas svarīgākais mērķis ir infrastruktūras projektiem piesaistīt privātā sektora ieguldītājus. EIB projektu obligāciju iniciatīvas ietvaros sagatavotais Projektu obligāciju kredīta kvalitātes uzlabojuma (PBCE) mērķis ir mazināt atšķirības starp tipiski zemiem ieguldījumu reitingiem, kas piešķirti privāti finansētiem infrastruktūras projektiem, un augstākiem ieguldītāju mērķa reitingiem. Tas paplašinātu finansēšanas avotus, un tam būtu jāpalīdz atbalstīt finansēšanas kvalitāte un samazināt izmaksas. Projektu obligāciju kredīta kvalitātes uzlabojumu var piešķirt kā - finansētu instrumentu, kas ir parāda apakšlaidiens (t.i., tiešais aizdevums projektam, kas tiktu atmaksāts vienīgi pēc tam, kad pilnībā ir apkalpotas prioritārās obligācijas), vai - nefinansētu instrumentu, kas ir iespējama kredītlīnija, ko, tiklīdz tā ir pieprasīta, pārveido par pakārotu aizdevumu. Projektu obligāciju kredīta kvalitātes uzlabojuma mērķis ir tikai A- vērtējuma ieguldījumu obligācijas, lai vairums ieguldītājinstitūciju tās varētu iegādāties. Tā kā tikai dažas ieguldītājinstitūcijas patlaban ir gatavas uzņemties vairāk riska, iegādājoties mezanīna obligāciju daļas, projektu obligāciju iniciatīvas mērķi – panākt, lai tirgū ienāk ieguldītāju kritiskā masa nolūkā palielināt standartizāciju un veicināt stabilāka tirgus attīstību – aizvien ir aktuāli. Projektu iniciatīvas kredīta kvalitātes uzlabojums ir vērsts uz konkrētiem projektu riskiem būvniecības un darbības posmos, nodrošinot papildu likviditāti, lai uzlabotu finanšu profilu, reaģējot uz neparedzētiem notikumiem. PBCE uzlabo obligāciju kredītvērtējumu, jo tā vērtējums ir augstāks par kapitāla vērtspapīru ieguldītāju vērtējumu un zemāks par parāda instrumentu ieguldītāju kredītvērtējumu. ES ieguldījums projektu obligāciju instrumentā ir vajadzīgs, lai daļēji absorbētu EIB papildu risku, ko rada iesaistīšanās darījumos, kas ietver augstāku risku nekā parasti, līdz maksimālam apmēram sedzot projektu portfeļu pirmos zaudējumus. Tas ļauj EIB atbalstīt vairāk operāciju, nekā citādi būtu iespējams. Projektiem ir jāatbilst Savienības pamatnostādnēm, ar ko nosaka atbilstības kritērijus katrā no trim nozarēm, tiem ir jārada stabilas un pietiekami lielas naudas plūsmas un jābūt ekonomiski stabiliem un tehniski izpildāmiem. 5. SASNIEGUMI Projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājuma posms sākās pirms 12 mēnešiem un ļauj EIB valdei apstiprināt projektu līdz 2014. gada beigām un veikt projekta finanšu noslēgšanu līdz 2016. gada beigām. Līdz šim EIB valde vairākās ES dalībvalstīs ir apstiprinājusi astoņus enerģētikas un transporta projektus, kas atbilda PBCE kritērijiem. Turklāt EIB ir pierādījusi projektu obligāciju īstenojamību, nodrošinot obligāciju kredīta kvalitātes uzlabojumu attiecībā uz diviem no apstiprinātajiem projektiem (ES budžeta ierobežojumu dēļ no minētajiem tika atbalstīts tikai viens projekts), un ir sagaidāms, ka drīzumā tiks parakstīts vēl viens projekts. 5.1. EIB apstiprinātie projekti Projekti ir dažādi – no automaģistrāļu projektiem vairākās dalībvalstīs līdz tīklu savienojumiem jūras vēja ģeneratoru parkiem Vācijā un Apvienotajā Karalistē un gāzes glabātavām Itālijā un Spānijā. Platjoslas jomā EIB aktīvi strādā pie izpildāmu projektu plūsmas. 1. tabula Politika || Projekts || Valsts || Kredīta kvalitātes uzlabojuma mehānisma paredzamais apjoms (miljonos EUR) TEN-T || Automaģistrāle || Beļģija || 150 TEN-T || Automaģistrāle || Vācija || 120 TEN-T || Automaģistrāle || Apvienotā Karaliste || 200 TEN-E || Tīklu savienojumi vairākiem jūras vēja ģeneratoru parkiem || Apvienotā Karaliste || 150 TEN-E || Gāzes glabātuve || Spānija || 200 TEN-E || Gāzes glabātuve (1) || Itālija || 200 TEN-T || Automaģistrāle || Slovākija || 200 TEN-E || Tīklu savienojumi vairākiem jūras vēja ģeneratoru parkiem || Vācija || 170 Apstiprinātā kopsumma || || || 1 390 1) atkarībā no pieejamā ES finansējuma Šim sarakstam var arī pievienot papildu projektus, ko EIB valde apstiprinājusi līdz 2014. gada beigām. Izmēģinājuma posms var nodrošināt kredīta kvalitātes uzlabojuma instrumentus aptuveni trīsreiz lielākā apjomā nekā 230 miljonu euro ES budžeta ieguldījums, t.i., aptuveni 700 miljonus euro, galarezultātā atbalstot prioritāros parāda vērtspapīru apjomus 15-20 reizes vairāk nekā ES budžeta ieguldījums. Subordinētie mehānismi astoņiem apstiprinātajiem projektiem pārsniedz 700 miljonus euro, bet, visticamāk, tie tiks izmantoti mazākā apmērā, jo projektu obligācijas ar projektu obligāciju kredītu kvalitātes uzlabojumu parasti ir viens no vairākiem finansēšanas risinājumiem, kuru var izvēlēties projektu īstenojoša sabiedrība un/vai piešķīrēja iestāde. Piemēram, automaģistrāles Apvienotajā Karalistē un Slovākijā finansēs, neizmantojot PBCE, tā kā ar projektu saistītu iemeslu dēļ minēto projektu kredītvērtējums bija pietiekams, lai iegūtu līdzekļus obligāciju tirgū bez augstākiem vērtējumiem, ko nodrošina PBCE. Tomēr tiek uzskatīts, ka PBCE kā vēl atsevišķs finansējuma risinājums ir palīdzējis saglabāt cenu spriedzi šiem diviem projektiem, panākot, ka iznākumā attiecīgajai līgumslēdzējai iestādei tiek nodrošināta labāka cenas un vērtības attiecība. 5.2. EIB atbalstītās projektu obligācijas EIB atbalstīja 1,4 miljardu euro vērtu obligāciju emisiju Castor gāzes glabātuves mehānismam[4], neizmantojot ES budžetu, jo nepieciešamais EK ieguldījuma apjoms pārsniedza pieejamo budžetu. Pirmais aizdevums projektu obligāciju veidā Pirmās 1,4 miljardu euro vērtās projektu obligācijas ar dzēšanas termiņu – 2034. gada decembris – tika emitētas 2013. gada jūlijā ar kupona likmi 5,756 un 100 bāzes punktu starpību attiecībā pret Spānijas valdības obligācijām. Ar obligācijām finansēja pazemes gāzes glabātuvju un ar tām saistīto iekārtu būvniecību un darbību Spānijas Vidusjūras ziemeļu krastā. Aģentūra Standard & Poor's obligācijām piešķīra BBB vērtējumu. No 30 ieguldītājiem apdrošinātāji un pensiju fondi pārņēma vairāk nekā 60 % no obligāciju emisijas, atlikušie ieguldītāji bija aģentūras, fondu pārvaldītāji un bankas (tikai 4 %). Ieguldītāji, aptuveni līdzīgās daļās iegādājoties obligācijas, pārstāvēja dažādus ģeogrāfiskos apgabalus – Vāciju, Franciju, Spāniju, Itāliju, Apvienoto Karalisti un Luksemburgu. Obligācijas emitēja Watercraft Capital, īpašam nolūkam dibināta sabiedrība, kas darbojas Luksemburgā un aizdod līdzekļus projektu īstenojošajai sabiedrībai, lai refinansētu tās neatmaksātos īstermiņa aizdevumus, ar ko finansēja gāzes glabātuves iekārtas būvniecību. Projektu īstenojošajai sabiedrībai līdz ar to būs pieejams finansējums, kas ir labāk piemērots tās 30 gadu koncesijai. Ar projektu obligāciju iniciatīvu arī atbalstīja 305 miljonu mārciņu (GBP) obligāciju emisiju projektam Greater Gabbard OFTO Apvienotajā Karalistē, kas ietver elektrības pārvades aktīvus, savienojot 500MW vēja enerģijas parkus ar Apvienotās Karalistes sauszemes energotīklu. Šis projekts ir pirmais OFTO projekts, ko finansēs ar kapitāla tirgus starpniecību. Gūstot labumu no nefinansēta projektu obligāciju kredīta kvalitātes uzlabojuma aptuveni 46 miljonu mārciņu (GBP) apmērā, rezultātā projektu obligācijas no aģentūras Moodys saņēma A3 vērtējumu, ar ļoti konkurētspējīgu ienesīgumu 125 bāzes punktu apmērā salīdzinājumā ar Lielbritānijas valdības obligācijām. Projektu obligāciju kredīta kvalitātes uzlabojumam bija pieejams ES budžets, no kura pilnībā tika izmantoti 10 miljoni euro un kas ir pieejams enerģētikas projektiem izmēģinājuma posmā. Sagaidāms, ka šiem diviem darījumiem sekos A11 automaģistrāles projekts Beļģijā 2013. gada beigās vai 2014. gada sākumā. Šo darījumu arī atbalstīs no ES budžeta, un tas sniegs papildu kritēriju attiecībā uz ieguldītāju potenciālu un cenu noteikšanas līmeņiem. A11 Brugge PPP ir jauna automaģistrāle, kas savieno Zeebrugge ostu ar E40 uz Ģenti un E34 uz Antverpeni, kas uzlabos ostas savienojumu ar Briges pilsētu un tūrisma savienojumus ar Beļģijas krastu, īpaši Knoki un Blankenbergu. Patlaban tiek pabeigta A11 finansēšanas struktūra, ar mērķi to noslēgt 2013. gada beigās vai 2014. gada sākumā, tās parakstīšana ir atkarīga no sarunu pabeigšanas un apstiprinājuma, ko sniedz līgumslēdzējas iestādes. A11 projekts būs pirmais TEN-T transporta projekts, kas ietverts projektu obligāciju iniciatīvā, un pirmais "jaunas nozares" darījums. Sagaidāms, ka 575 miljonus euro vērtās obligācijas atbalstīs aptuveni 114 miljonus euro vērtu nefinansētu projektu obligāciju kredītu kvalitātes uzlabojumu, izmantojot EIB izsniegtu subordinēta kredīta vēstuli. 5.3. Infrastruktūras obligāciju citas emisijas Pastiprināta uzmanība un atbalsts infrastruktūras projektu finansēšanai kapitāla tirgū ir arī būtiski palielinājis citu infrastruktūras obligāciju emisiju salīdzinājumā ar laikposmu no 2007. līdz 2012. gadam. Tomēr no 2007. līdz 2013. gadam apjoma ziņā vairāk nekā 90 % obligāciju, kas emitētas nozarēs, uz ko attiecas Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, bija atkārtota finansēšana, 6 % – ieguldījumi jaunās nozarēs un 3 % – iegāde. 3. diagramma Papildus 1,4 miljardu euro vērtajām Castor obligācijām, kuru kvalitāti uzlabojusi EIB, 2013. gadā tika pabeigti vairāki nozīmīgi refinansēšanas darījumi obligāciju tirgū, tostarp: · High Speed 1, Apvienotās Karalistes ātrgaitas dzelzceļa sistēmas projekta refinansēšana ar 760 miljonu mārciņu (GBP) vērtu 25 gadu obligāciju emisiju kā daļu no 1,55 miljardu mārciņu (GBP) prioritārā parāda vērtspapīru paketes. Tas saņēma A- vērtējumu, jo Apvienotās Karalistes valdība, vienojoties valsts mērogā, efektīvi garantēja maksājumu pieejamību projektam High Speed 1; · Open Grid sekmīgi refinansēja 2,7 miljardus euro parādu ar 1,2 miljardu euro aizdevuma mehānismiem un 1,5 miljarda euro A- vērtības obligācijām ar septiņu, 10 un 12 gadu dzēšanas termiņu; · Slovākijā – aptuveni 1,2 miljarda euro parāda refinansēšana ar ilgtermiņa BBB+ obligācijām un dzēšanas termiņu – 2039. gads. Šie darījumi tiešām pierāda Eiropas kapitāla tirgu kapacitāti un interesi infrastruktūras projektu tiešā refinansēšanā. Turklāt 2013. gadā tika izveidoti vairāki novatoriski parāda kapitāla tirgus risinājumi, ar kuriem mēģināja dažādos veidos no ieguldītājinstitūcijām nodrošināt finansējumu jaunu nozaru projektiem. Šos risinājumus lielākoties izmanto sociālās infrastruktūras nozaru projektiem, piemēram, studentu kopmītnēm, jo tie ir mazāki un ar zemāku riska pakāpi. Projekts || Novērtējums || Dzēšanas termiņš || Nominālvērtība (miljonos) || Iezīmes L2/A507 apvedceļš || Baa3 || 28 gadi un 30 gadi attiecīgi I laidienam un II laidienam || EUR 79 (I laidiens) EUR 86 (II laidiens) || Vairāk nekā 65 % finansējuma piešķīrusi Francijas valdība, atlikušos 165 miljonus euro iegādājusies apdrošināšanas sabiedrība, II laidiens ir guvis labumu no garantijas Dailly (t.i., Francijas valsts sniegta garantija) Holyrood studentu kopmītnes, Apvienotā Karaliste || AA-/A2 || 35 gadi, fiksēta likme, indeksēts || GBP 63 || BBB/Baa3 pamatā esošā obligācija, ko atbalsta Assured Guaranty Pendleton Together Housing || n. p. || 29 gadi || GBP 71,7 ( A laidiens) GBP 10,9 ( B laidiens) || Daļēji garantēts obligāciju finansējums (prioritārās A klases obligācijas gūst labumu no B klases apakšlaidiena kredīta kvalitātes uzlabojuma) Zaanstad cietums || n. p. || 28 gadi || EUR 72 || Prioritārie vērtspapīri ir kredīts, kas uzlabots ar B aizņēmuma apakšlaidienu ULiving Hertfordshire, Apvienotā Karaliste || A- || 41 gads, indeksēts || GBP 144 || UPP, studentu kopmītnes vairākās vietās, Apvienotā Karaliste || A- || 27 gadi, fiksēta likme, 34 gadi, indeksēts || GBP 382 || Īres ieņēmumi no vairākām universitātēm ar riska dalīšanu, pateicoties naudas apvienošanai Sustainable Communities for Leeds || AA-/A2 || 19 gadi || GBP 102 || Pamatā esošā obligācija, ko atbalsta Assured Guaranty Avoti: Infrastructure Journal, Standard & Poors Jāatzīmē, ka projekti L2, Holyrood, Pendleton, Zaanstad un Leeds – visi izmanto kādu kredīta kvalitātes uzlabojuma veidu. Divi darījumi norāda uz obligāciju apdrošinātāja atgriešanos tirgū attiecībā uz šiem vidēja apjoma darījumiem. Kopumā vislielākais darījums ir UPP studentu kopmītnes, kura vērtība ir 382 miljoni mārciņu (GBP), un tā pamatā ir projektu portfelis. Dažos gadījumos atsevišķa ieguldītājinstitūcija iegādājās lielu daļu darījuma. Visi darījumi, izņemot minētos divus darījumus, notika Apvienotajā Karalistē, kur bija izplatīta PPP finansēšana kapitāla tirgos, izmantojot specializētas garantijas. Kontinentālajā Eiropā interese par obligāciju finansētiem risinājumiem rodas tikai patlaban, un līgumslēdzējas iestādes lēnām pielāgojas jaunajām finansēšanas iespējām. Tas, ka piedāvājumu posmā aizvien ir izplatīta iepirkumu prakse piešķirtam finansējumam, ierobežo obligāciju izmantošanu privātiem ieguldījumiem un lielā mērā nepieļauj publiski emitētās obligācijas, kas ļautu pārvaldīt lielākus apjomus par izdevīgākām cenām. 5.4. Sasniegumu kopsavilkums Pirmajā darbības gadā EIB valde apstiprināja astoņus projektus kā iespējamos projektu obligāciju kredīta kvalitātes uzlabojuma saņēmējus, un tiek sagatavoti nākamie projekti. EIB piešķīra kredīta kvalitātes uzlabojumu diviem projektiem, un plānots, ka 2014. gada sākumā tiks parakstīts papildu projekts. Viens no šiem projektiem tika slēgts bez ES budžeta atbalsta. EK un EIB aktīvs atbalsts projektu obligāciju izmantošanā infrastruktūras ieguldījumiem tika atzīts un novērtēts tirgū, līdz ar to atbalstot citu tirgus risinājumu attīstību, pateicoties plānotajam katalizatora efektam. Tas apstiprina, ka Eiropa gūst reālu progresu, lai radītu projektu obligāciju tirgu. Jo īpaši, projektu obligāciju iniciatīva plašākam ieguldītāju lokam ir sniegusi piekļuvi infrastruktūras aktīviem, ko pierāda jau pabeigtie darījumi. Pat ja projektu obligāciju iniciatīva beigās nav izvēlēta kā vēlamais finansējuma risinājums, tā ir nodrošinājusi konkurences spiedienu, vairākiem projektiem samazinot vispārējās finansēšanas izmaksas. Tomēr līdz šim tirgus ir koncentrējies uz mazāka apjoma vietējiem infrastruktūras projektiem Apvienotajā Karalistē, nelielā mērā atbalstot lielākus projektus valsts mērogā. Jo īpaši, nosacījumi TEN projektiem jaunās nozarēs aizvien ir sarežģīti. Dalībvalstīm būtu jāpaātrina infrastruktūras projektu noteikšana un sagatavošana, lai tos izvietotu tirgū. 6. NEPIECIEŠAMIE UZLABOJUMI PROJEKTU OBLIGĀCIJU INICIATĪVAI 6.1. Vajadzība pēc spēcīgākas un stabilākas projektu plūsmas Pieprasījums pēc ieguldījuma infrastruktūrā Eiropā ir nenoliedzams. Tomēr pieaug bažas, ka pašreizējo projektu skaits un dzēšanas termiņš nav pietiekams, lai apmierinātu šo pieprasījumu[5]. Attiecībā uz projektiem un nozarēm, kas lielā mērā ir atkarīgas no publiskā sektora iesaistes, ir svarīgi, lai valdības visā Eiropā apņemtos veikt jaunus ieguldījumus infrastruktūrā un risinātu neskaidrības attiecībā uz turpmākām piegādēm vai infrastruktūras projektu plūsmu. Bez (piemērotu) darījumu pareizas plūsmas ilgtermiņa ieguldījumus nevar palielināt. Ieguldītāju uzticības palielināšanai darījumu plūsmā, lai ieguldītāji aizvien vēlētos ieguldīt savus līdzekļus un ieguldīt jaunu spēju radīšanā, kas nepieciešamas, lai analizētu infrastruktūras projektiem paredzēto finansējumu, ir nepieciešama lielāka pārredzamība projektu plūsmā valsts un pārvalstiskā mērogā, kā arī ilgtermiņa plānošanā un saistībās no līgumslēdzēju iestāžu puses. Šajā kontekstā pēkšņas pārmaiņas regulatīvajā pieejā konkrētām nozarēm aizvien ir liels šķērslis projektu plūsmas efektīvai īstenošanai. Visās nozarēs kopumā tādi faktori kā standartizācijas trūkums, neskaidrības par kapitāla tirgus emisiju cenām, kā arī tas, ka šādi darījumi tirgū patlaban vēl ir jaunums, tiek uzskatīti par problēmām, ar ko saskaras obligāciju risinājumi. Arī šajā ziņā projektu obligāciju iniciatīva var pierādīt savu pozitīvo ietekmi. 6.2. ES budžeta izmantošana Ņemot vērā riska dalīšanas mehānismu, ko izveidojusi Komisija un EIB, kā aprakstīts 4. nodaļā, ES budžeta izmantošana kļūtu efektīvāka, ja pirmo zaudējumu nodrošinājumu, ko sniedz no ES budžeta, sadalītu starp visiem projektiem projektu obligāciju iniciatīvas ietvertajās trīs nozarēs. Pašreizējā situācija (trīs atsevišķi pirmo zaudējumu nodrošinājumi, kas ir triju nozaru portfeļu pamatā) neapšaubāmi ierobežo riska dažādošanu un līdz ar to saistību īpatsvaru. Turklāt ierobežotais sviras efekts, kas saistīts ar mazākiem portfeļiem, liek noteikt pareiza apjoma projektus saskaņā ar pieejamā budžeta apjomu. Piemēram, EIB finansēja Castor projektu pati savā bilancē, jo ieguldījums no TEN-E budžeta bija nepietiekams, lai segtu nepieciešamo ES ieguldījumu. Svarīgi ir tas, ka ES budžeta un riska dalīšanas instrumenti var panākt lielāku sviras efektu, pateicoties dažādošanai. Dažādošana palielinās līdz ar projektu skaitu portfelī, savukārt projektu nozaru dažādība samazina to savstarpējo atbilstību. Līdz ar to lielāks portfelis, kas arī aptver dažādas nozares, sniedz lielākus dažādošanas ieguvumus. No otras puses, risku pārvaldība projektu portfelī, kas ietver dažādu risku profilus, var palielināt sarežģītību, tomēr EIB to spēj pārvaldīt. Lai palielinātu ieguvumu no dažādošanas, CEF varētu paredzēt tikai vienu projektu portfeli saskaņā ar CEF regulu un Finanšu regulu par ES izdevumiem. Tas atvieglos projektu finansēšanu, neatkarīgi no to apjoma vai termiņa. To pašu mehānismu var piemērot esošajiem LGTT un projektu obligāciju iniciatīvas portfeļiem, tādējādi pilnībā izmantojot apjomradītus ietaupījumus. Apvienojot šos portfeļus CEF portfelī, tiktu izveidots sākotnējais portfelis, kas drīzākā laikposmā varētu samazināt ES budžeta attiecīgos ieguldījumus jaunos projektos. Sagaidāms, ka ievadā minētajā EK pasūtītajā ārējā pētījumā tiks norādīts uz šādu secinājumu. 7. SECINĀJUMI Kā pierādījusi 2 projektu obligāciju emisija ar kredītu kvalitātes uzlabojumu pēc tikai 12 mēnešiem, minētā iniciatīva ir attaisnojusi cerības un guvusi panākumus attiecībā uz projektu finansējuma nodrošināšanu. Tirgus interese un saņemtās atsauksmes par iniciatīvu ir bijušas pozitīvas, un tas ir bijis būtiski, lai vērstu ieguldītāju uzmanību uz obligāciju risinājumiem. Attiecībā uz projektu obligāciju izstrādi ir nepieciešams ieguldīt vairāk darba, lai attīstītu aktīvu obligāciju tirgu, tostarp emitēt papildu obligācijas, lai iegūtu nedzēstās obligācijas un varētu viegli definēt kritērijus turpmākai emisijai. Tas palīdzēs ieguldītājiem un līgumslēdzējām iestādēm novērtēt iespējamos finansēšanas apjomus un padarīt obligāciju risinājumu cenas paredzamākas, iespējams, sniedzot līgumslēdzējām iestādēm iespēju nepieprasīt pilnībā piešķirtu finansējumu. Turklāt likvīdam projektu obligāciju tirgum ir nepieciešami labāk sagatavoti un stabilāki projekti. Līdz ar to valdībām būtu jāapņemas veikt ilgtermiņa plānošanu, lai nodrošinātu stabilāku un pārredzamāku infrastruktūras projektu plūsmu. Šajā ziņā CEF paredz tehnisku palīdzību iestāžu un projekta līmenī, lai palīdzētu sagatavot turpmāku vispārējās interesēs esošu projektu plūsmu, ar mērķi atbalstīt dalībvalstis un privāto sektoru. Pastāv arī iespēja paplašināt projektu obligāciju iniciatīvu, tajā ietverot citas politikas jomas, ja mazāku vietējo infrastruktūras projektu finansēšanu varētu apvienot valsts vai reģionālā mērogā. CEF nozīmi, iespējams, varētu palielināt, ja tiktu apvienoti triju nozaru portfeļi (t.i., transporta, enerģijas un platjoslas), kā minēts topošās regulas, ar ko izveido CEF, 14. panta 3. punktā. Lai palielinātu ES budžeta izdevumu efektivitāti un sviras efektu, šo iespēju varētu izmantot, lai izveidotu kopīgu pirmo zaudējumu nodrošinājuma sistēmu nolūkā gūt labumu no trīs nozaru attiecīgās dažādošanas, kurā iepriekš izveidotos instrumentus varētu izmantot kā sākotnējo portfeli. [1] TEN-T – 200 miljoni euro, TEN-E – 10 miljoni euro, IKT – 20 miljoni euro. [2] Regula (ES) 670/2012, OV L 2014/1, 31.07.2012. [3] Ja ekonomiskas dabas projektus atbalsta, piešķirot valsts atbalstu, dalībvalstīm ir pienākums nodrošināt, ka atbalsta plāni ir vai nu tādi, par ko paziņots iepriekš, vai atbilst kritērijiem saskaņā ar vispārējo grupu atbrīvojuma regulu. [4] Šim projektam veica vides ietekmes novērtējumu, ko 2009. gadā apstiprināja Spānijas kompetentā iestāde. Pēc seismiskās aktivitātes reģionā 2013. gada septembrī Spānijas iestādes nolēma veikt papildu tehniskus pētījumus par projekta ietekmi. [5] Avots: Infrastructure Journal, 17/11/2013