1.

iesniedz Padomei un Komisijai šādus ieteikumus un lūdz tām sarunu gaitā ņemt tos vērā: a) turpināt uzstāt uz plašu juridiski saistošu nolīgumu, kas balstās uz kopīgām saistībām cilvēktiesību jomā un aptver visus pušu sadarbības jautājumus un ir nākamais solis pēc PSN gan attiecībā uz saistību apmēru, gan arī aptvertajiem jautājumiem; uzstāt uz to, ka nolīgumā jāparedz tā attiecīgo daļu izpildes mehānismi; b) uzstāt uz to, ka Krievijas pieļautie pārkāpumi attiecībā uz Gruzijas suverenitāti un teritoriālo integritāti, kā arī tās loma strīdā par gāzi 2009. gada sākumā nopietni apdraudēja attiecības starp ES un Krieviju un sarunas par jauno nolīgumu; c) uzstāt uz to, ka ES attiecībām ar Krieviju ir jābalstās uz starptautisko tiesību un visu Krievijai un ES dalībvalstīm saistošo nolīgumu, tostarp ANO Hartas, Eiropas Cilvēktiesību konvencijas un ECT, ievērošanu, kā arī uz tādu noteikumu un pienākumu ievērošanu, kas ir saistoši EDSO un Eiropas Padomes dalībvalstīm; d) uzstāt, ka ciešas un stratēģiskas partnerattiecības, uzlabota sadarbība un labas kaimiņattiecības starp Eiropas Savienību (ES) un Krieviju var būt stabils pamats un priekšnoteikums stabilitātei, drošībai un labklājībai Eiropā un pasaulē; saistībā ar to atzinīgi vērtē ASV valdības paziņojumus attiecībā uz lielo potenciālu sadarbībai ar Krieviju; e) augstā pārstāvja pārziņā ieviest konsultāciju mehānismu, kas dalībvalstīm ļautu pietiekami savlaicīgi apspriesties par jebkuru tādu divpusējo jautājumu — vienošanos vai strīdu — ar Krieviju, kas varētu netieši ietekmēt citas dalībvalstis un ES kopumā, tādējādi dodot iespēju pieņemt pēc iespējas saskaņotu ES nostāju, nodrošinot, ka tiek pilnībā ņemti vērā jebkuru dalībvalsti uztraucošie jautājumi un novēršot iespējamību, ka kāda no dalībvalstīm vēlāk sarunas bloķē; f) uzstāt, lai jaunajā nolīgumā tiktu nostiprināta Parlamentārās sadarbības komitejas loma nolūkā stiprināt ES un Krievijas sadarbību parlamentārā līmenī; g) atgādināt par saistībām, par kurām starptautiskajā līmenī vienojās ES dalībvalstis un Krievija, īpaši kā Eiropas Padomes un EDSO locekles, un paust bažas Krievijas valdībai par stāvokli cilvēktiesību jomā un Krievijas pilsoniskās sabiedrības ierobežošanu, mudināt to saglabāt vārda un biedrošanās brīvību, saskaņojot Krievijas likumdošanu, kas reglamentē pilsonisko sabiedrību, ar tās Eiropas un starptautiskajām saistībām, veikt steidzamus un efektīvus pasākumus, lai paātrinātu labvēlīgas darbības vides izveidi cilvēktiesību organizācijām un neatkarīgām labdarības organizācijām, kuras ir iesaistītas kultūras saikņu veicināšanā starp Krieviju un ES dalībvalstīm, un izbeigt cilvēktiesību aizstāvju aizskaršanu un nepieņemt stingrus administratīvos pasākumus pret šīm organizācijām; h) aicināt Krievijas valdību pilnībā nodrošināt preses brīvību un garantēt neatkarīgiem medijiem politiskos un ekonomiskos apstākļus normālai darbībai; mudināt Krievijas valdību panākt, lai tiktu izbeigta pret žurnālistiem vērstā vardarbība un viņu vajāšana; i) atgādināt prezidenta Medvedeva publisko apņemšanos stiprināt tiesiskumu Krievijā un paust bažas par Krievijas tiesu un tiesību sistēmas neatkarību; j) uzskatīt, ka regulārās, vienu reizi sešos mēnešos notiekošās ES un Krievijas apspriedes cilvēktiesību jomā nav devušas vērā ņemamus rezultātus kopš to sākuma 2005. gadā un ka tās ir nepieciešams pārskatīt, lai nodrošinātu efektīvu un uz rezultātiem orientētu dialogu starp Krieviju un ES par cilvēktiesību un minoritāšu jautājumiem gan Krievijā, gan ES un par ES un Krievijas sadarbību cilvēktiesību jomā starptautiskos forumos; k) tāpēc uzstāt, lai tiktu rūpīgi pārskatītas ES un Krievijas konsultācijas par cilvēktiesību jautājumiem, tostarp nosakot neatkarīgu Krievijas un ES NVO lomu, iesaistot ierēdņus no visām saistītajām Krievijas valdības struktūrvienībām un aicinot Krievijas valdību pārtraukt pieņemt atsevišķus paziņojumus; l) aicināt Krievijas Federācijas iestādes garantēt valsts teritorijā dzīvojošo pamatiedzīvotāju tradicionālā dzīvesveida, kultūras un valodas pastāvēšanu un ilgtspējīgu attīstību; m) mudināt Krievijas valdību pilnībā īstenot Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumus, dodot iespēju veicināt atbildību par pagātnes pārkāpumiem un izbeigt pašreizējos pārkāpumus; n) paust dziļas bažas par situāciju Čečenijā, kur Kadirova režīms nav spējis panākt mieru un izlīgumu, bet gluži pretēji – tas ir uzspiedis baiļu un apspiešanas sistēmu, kas iedragā pilsonisko sabiedrību un aizliedz jebkādu atklātu un demokrātisku izpausmes veidu, un aicina panākt patiesu politisku noregulējumu; o) uzsvērt, ka Krievijas tautiešu atbalsta programmu, ko atbalsta Krievijas iestādes, nedrīkst ļaunprātīgi izmantot kā instrumentu, kura mērķis ir nostiprināt politisko ietekmi dažās ES dalībvalstīs; p) turpināt atbalstīt Krievijas iestāšanos PTO un atbalstīt turpmāku Krievijas ekonomikas atvērtību; norādīt, ka PTO noteikumu pilnīga ievērošana Krievijā ir būtisks priekšnoteikums un minimālais standarts brīvās tirdzniecības zonas starp ES un Krieviju izveidei, kas joprojām ir ilgtermiņa mērķis; q) atzinīgi vērtējot nesenās pārmaiņas, aicināt veikt turpmākus uzlabojumus tiesību aktos un tiesību aizsardzībā attiecībā uz intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesību un komerciālo īpašumtiesību aizsardzību, lai paaugstinātu konkurētspēju un padarītu pievilcīgu ieguldījumu vidi, tuvinot regulatīvās sistēmas augstākajiem starptautiskajiem standartiem un normām; mudināt Krievijas iestādes, pirms Krievija kļūst par PTO dalībvalsti, pieskaņot tās Civilkodeksa IV daļu par intelektuālā īpašuma tiesībām un attiecīgos procesuālos izpildes noteikumus PTO noteikumiem un starptautiskajiem nolīgumiem, it īpaši Nolīgumam par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS), un nodrošināt tā pilnīgu īstenošanu, lai efektīvi apkarotu viltošanu un pirātismu; r) pieprasīt, lai uz ECT kā spēkā esošu nolīgumu, kas ir saistošs Krievijai un visām ES dalībvalstīm, tiktu balstītas attiecības enerģētikas jomā un lai nolīgumā iekļautu Enerģētikas hartas nolīguma un Tranzīta protokola principus, tajā pašā laikā apstiprinātu savu aicinājumu Krievijai nostiprināt tās atbalstu uz noteikumiem balstītai pieejai, ratificējot ECT un parakstot un ratificējot Tranzīta protokolu, ņemot vērā Parlamenta viedokli, ka partneriem jāļauj vienoties par tekstu, kas būtu plašāks par Enerģētikas hartas nolīgumu attiecībā uz jautājumiem par sadarbības intensitāti un reglamentējamām jomām, tomēr ar nolīgumu nekādā gadījumā nevar aptvert mazāk jautājumu nekā jau pušu parakstītais partnerības un sadarbības nolīgums; s) risinot sarunas par jauno nolīgumu, laikā pabeigt sarunas par ECT Tranzīta protokolu un aicināt Krieviju parakstīt to, lai pieņemtu tiesisko regulējumu attiecībā uz energoresursu tranzītu starp pusēm, kas izriet no spēkā esošā tiesiskā regulējuma, ko nosaka ECT; t) uzsvērt nepieciešamību pēc pienācīga ietekmes uz vidi novērtējuma visiem infrastruktūras projektiem enerģētikas jomā, lai garantētu atbilstību starptautiskajiem vides aizsardzības standartiem; šajā sakarā mudina Krievijas Federāciju ratificēt Espo konvenciju un tai pievienoto protokolu par Vides stratēģisko novērtējumu; u) aicināt stiprināt ES un Krievijas enerģijas dialoga efektivitāti un spēju reaģēt krīzes situācijās, lai palielinātu ieguldījumu pārredzamību, savstarpīgumu un drošību un konsekventi uzlabot energoapgādes drošību, un uzsvērt nepieciešamību izveidot mehānismus uz pārredzamiem noteikumiem balstītai sistēmai un strīdu izšķiršanas mehānismu enerģētikas jomā; v) pievērst uzmanību strīdu izšķiršanas mehānismam, kas iekļauts ECT, kuru jau parakstījušas Krievija un Ukraina; w) izstrādāt skaidru rīcības kodeksu, kas regulē attiecības starp ES un Krieviju, un to kopīgajām kaimiņvalstīm, tostarp noteikumus attiecībā uz cieņu pret visu Eiropas valstu suverēno neatkarību, saistības izšķirt strīdus miermīlīgā ceļā un apņemšanos atrisināt “iesaldētos” konfliktus; x) uzlabot esošo politisko dialogu, veicinot sarunas par sarežģītiem drošības jautājumiem, kas bieži ir ES un Krievijas nesaskaņu pamatā un, neapšaubāmi, ietekmē Eiropas un pasaules drošību, uzsverot nepieciešamību pēc daudzpusējas ieroču kontroles un samazināšanas, kā arī kodolieroču neizplatīšanas režīmiem; y) aicināt Krievijas valdību kopā ar Eiropas Savienību un citām Kosovas kontaktgrupas dalībvalstīm konstruktīvi strādāt, lai rastu ilgtspējīgu politisku risinājumu saistībā ar Kosovas nākotni un turpmāku stabilitātes veicināšanu Rietumbalkānu reģionā; z) aicināt Krievijas valdību apliecināt savu apņemšanos kopā ar Gruziju un ES konstruktīvā un miermīlīgā veidā atrisināt “drošības un stabilitātes jautājumus Abhāzijā un Dienvidosetijā” atbilstīgi tam, par ko vienojās 2008. gada 12. augusta nolīgumā; aicināt Krievijas valdību sniegt pietiekamu apliecinājumu tam, ka Krievija neizmantos spēku pret savām kaimiņvalstīm; aa) paust bažas Krievijas valdībai par tās lēmumu atzīt Abhāziju un Dienvidosetiju par suverēnām valstīm un parakstīt militārās palīdzības un sadarbības nolīgumus ar šo divu Gruzijas provinču de facto iestādēm un izvietot tajās militārās bāzes, jo šādi pasākumi apdraud Gruzijas teritoriālo integritāti, kā minēts attiecīgajās ANO rezolūcijās; aicināt Krieviju vēlreiz mainīt tās lēmumu un uzstāt, ka Krievija nevar tikt uzskatīta par objektīvu vidutāju miera procesā; mudināt Krievijas valdību nodrošināt, lai ES novērotājiem tiktu piešķirta pilnīga piekļuve visām konflikta ietekmētajām teritorijām, saskaņā ar ES novērošanas misijas pilnvarām; ab) uzstāt, ka ir jāturpina īstenot bezvīzu ceļošanu mērķis attiecībā pret Krieviju, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001 (17), kurā noteikts, ka vīzu režīma atcelšanai ir jānotiek saskaņā ar vairāku kritēriju rūpīgu novērtējumu attiecībā uz, citu starpā, nelegālu imigrāciju, sabiedrisko kārtību un drošību un ES ārējām attiecībām ar trešām valstīm, ņemot vērā arī reģionālās vienotības un savstarpīguma prasības, kā arī ņemot vērā to, ka attiecības ar ES un “baltajā sarakstā” iekļautajām trešajām valstīm ir klasificētas, pamatojoties uz īpašiem politiskiem apsvērumiem, kas nosaka, ka šīm trešajām valstīm ir jāsasniedz noteikti mērķi attiecībā uz demokrātiskajām vērtībām un pamattiesībām; ac) uzstāt, ka vīzu režīma atvieglošanai studentiem, zinātniekiem un uzņēmējiem ir jābūt prioritātei, lai veicinātu tiešus personiskos kontaktus; tomēr uzstāt, ka turpmāka vīzu režīma atvieglošana Krievijai būs atkarīga no vīzu režīma atbilstošas atvieglošanas Eiropas Kaimiņattiecību politikas valstīm, lai izvairītos no neatbilstības; ad) saskaņā ar ES un Krievijas nolīgumu par īstermiņa vīzu izsniegšanas atvieglošanu pieprasīt, lai Krievijas iestādes skaidri apņemtos samazināt birokrātiskos šķēršļus, kas tiek vienpusēji piemēroti visiem ieceļotājiem, piemēram, nepieciešamību, ierodoties Krievijā, uzrādīt ielūgumu un reģistrēties; ņemt vērā, ka pārmaiņas, kas pēdējo gadu laikā ieviestas attiecībā uz Krievijas vīzu piešķiršanas noteikumiem, un tas, ka Krievijā vairs neizdod vairākkārtējas ieceļošanas vīzas darba nolūkos, var negatīvi ietekmēt uzņēmējdarbības un tirdzniecības sakarus starp Eiropas Savienību un Krieviju; ņemt vērā arī Parlamenta viedokli, ka atvieglotas ieceļošanas iespējas personām, kurām ir Krievijas pase, jāattiecina tikai uz Krievijas rezidentiem; ae) steidzami risināt Kaļiņingradas tranzīta un vīzu problēmu, iespējams, paredzot, ka visam Kaļiņingradas apgabalam ir jāpiemēro vietējās robežas šķērsošanas režīms; af) uzstāt, ka ES un Krievijas attiecībām ir jābūt balstītām uz liberalizētu un atvērtu tirgu principiem un investīciju tiesību savstarpīgumu starp partneriem, un tādēļ pieprasīt, lai apmaiņā pret ciešām un ekonomiski izdevīgām attiecībām Krievijas valdība garantē ārvalstu investoru īpašuma tiesības un pārskata 2008. gada Stratēģiski nozīmīgu nozaru likumu, kas Krievijas valstij nodrošina lielas iespējas diskriminēt ārvalstu investorus atšķirībā no ES iekšējā tirgus, kas ir atvērts Krievijas investoriem; pieprasīt, lai tiesību akti par ieguldījumiem stratēģiskās nozarēs atbilstu Krievijas pašreizējām un nākotnes saistībām pret PTO, kā arī pašreizējam partnerības un sadarbības nolīgumam; ag) ņemot vērā pašreizējās PTO pievienošanās sarunas, aicināt Krievijas iestādes neatlikt dažu jau apspriesto un saskaņoto saistību izpildi un pilnībā ievērot 2004. gada Eiropas Savienības un Krievijas nolīgumu par pievienošanos PTO, atceļot visus diskriminējošos maksājumus, it īpaši kravas pārvadājumiem pa dzelzceļu, kā arī pārtraukt neapstrādātas koksnes izvedmuitas nodokļu iekasēšanu; ah) aicināt Krieviju ievērot savas saistības atcelt maksājumus par pārlidojumiem pār Sibīriju un parakstīt nolīgumu, kas panākts šajā jautājumā augstākā līmeņa sanāksmē Samārā; ai) vērsties pie Krievijas valdības ar plānu izstrādāt brīvās tirdzniecības nolīgumus ar dažām valstīm, kas var ietekmēt kopīgas ekonomiskās telpas izveidi ar Krieviju; aj) risināt daudzas ar kuģošanu saistītas problēmas ar Krievijas valdību, tostarp attiecībā uz brīvu pārvietošanos pa Pilavas šaurumu, ES kuģu piekļuvi iebraukšanai Āzijā gar Krievijas ziemeļu teritoriju un iespējamo bīstamību videi, ko rada, citā starpā, tankkuģu satiksmes pieaugums Baltijas jūrā; ak) paust bažas Krievijas valdībai par ES un Krievijas kopējās robežas robežkontroles punktu pārslogotību, kas joprojām ir nopietns šķērslis ES un Krievijas tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām; al) aicināt Krievijas Federāciju konstruktīvi sadarboties ar ES, lai risinātu jautājumu par separātisko teritoriju, tostarp Transdņestras, statusu un atbalstīt Moldovas valdības suverenitātes nostiprināšanu, kas ir nepieciešams priekšnoteikums Eiropas Savienības būtiskākā pierobežas reģiona stabilitātes nodrošināšanai; uzsvērt, ka progress attiecībā uz šo jautājumu ir atkarīgs no Moldovas vidienē izvietotā Krievijas karaspēka izvešanas, ko Krievija cita starpā apņēmās izdarīt 1999. gada EDSO augstākā līmeņa sanāksmē Stambulā; am) atzīstot zinātniskās sadarbības starp ES un Krieviju pastiprināšanās pozitīvos aspektus, aicināt turpināt veikt Krievijas iespējamās iesaistīšanās Septītajā pamatprogrammā ietekmes uz drošību visaptverošu analīzi; an) aicināt Padomi izstrādāt neformālas vadlīnijas attiecībā uz to, kā solidaritātes un savstarpējās atbildības principi stiprinātu ES un Krievijas attiecībās nolūkā izstrādāt vienotāku un vienveidīgāku politiku attiecībā uz Krieviju;