EIROPAS KOMISIJA Briselē, 6.2.2023 COM(2023) 74 final 2023/0034(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par makrofinansiālās palīdzības sniegšanu Ziemeļmaķedonijas Republikai {SWD(2023) 42 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ņemot vērā Ziemeļmaķedonijas lielo atkarību no importētās enerģijas, 2022. gadā strauji augošo gāzes un elektroenerģijas cenu rezultātā būtiski pasliktinājās ārējais saldo. Balstoties uz pārdomātu ekonomikas un monetāro politiku un reformu apņēmīgu īstenošanu, ekonomikai bija visi priekšnosacījumi tam, lai atgūtos no Covid-19 krīzes izraisītā atkritiena. Taču tad iekšzemes pieprasījumu un valsts ārējo saldo sāka negatīvi ietekmēt straujais globālais pārtikas un enerģijas cenu kāpums. Neraugoties uz lielajām no ārvalstīm ienākošajām naudas pārvedumu plūsmām, kopš 2022. gada sākuma ir būtiski palielinājies valsts tirdzniecības un tekošā konta deficīts. Ārējās rezerves 2022. gada pirmajos mēnešos samazinājās, galvenokārt reaģējot uz augošajām importa cenām un ārējā parāda atmaksājumiem, bet kopš vasaras ir stabilizējušās. IKP pieaugums 2022. gada pirmajā pusē salīdzinājumā ar iepriekšējā gada atbilstošo periodu vēl bija vidēji 2,6 %, bet trešajā ceturksnī samazinājās līdz 2 %. Paredzams, ka lielā nenoteiktība attiecībā uz Krievijas agresijas kara pret Ukrainu ekonomiskajām sekām, augošā inflācija un neizdevīgāki finansēšanas nosacījumi turpinās mazināt iekšzemes pieprasījumu. Eksportu ietekmē vājāks ārējais pieprasījums un pašreizējie piegādes ķēžu traucējumi, īpaši tie, kas skar automobiļu sastāvdaļu ražošanu – vienu no valsts galvenajām eksporta nozarēm. Ņemot vērā neizdevīgākus globālos finansēšanas nosacījumus, augstākas enerģijas cenas un valsts īpašumā esošā elektroenerģijas ražotāja zaudējumus, kas pārsniedza prognozes, Ziemeļmaķedonijas valdība 2022. gada 18. oktobrī atkārtoti iesniedza lūgumu pēc makrofinansiālās palīdzības (MFP). Komisija atlika sākotnējā 2022. gada 19. aprīlī iesniegtā lūguma apmierināšanu, jo tolaik valsts ekonomika vēl bija visai noturīga un 2022. gada ārējā finansējuma vajadzību apmierināšanai bija pieejami daži citi finansējuma veidi. Aprīlī valdība un Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) jau bija panākuši personāla līmeņa vienošanos par piesardzības un likviditātes kredītlīniju uz 24 mēnešiem maksimāli 530 miljonu EUR apmērā, kuru SVF Valde oficiāli apstiprināja 2022. gada 22. novembrī. SVF lēš, ka valsts ārējā finansējuma vajadzības 2023. gadā būs aptuveni 1,5 miljardi EUR, kas atspoguļo lielu tekošā konta deficītu un lielus valsts ārējā parāda atmaksājumus (ieskaitot euroobligācijas, kuru termiņš ir 2023. gada jūlijā). Ņemot vērā ievērojamās neskaidrības par ārējā tirgus finansējuma (kurš, tiek pieņemts, segs vairāk nekā pusi no valsts 2023. gada ārējā finansējuma vajadzībām) pieejamību un izmaksām, Komisija tagad iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu piešķirt Ziemeļmaķedonijai MFP aizdevumu maksimāli 100 miljonu EUR apmērā. Ierosinātais juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 212. pants. Ierosinātā MFP palīdzētu Ziemeļmaķedonijai segt daļu no tās 2023. gada nenosegtajām ārējā finansējuma vajadzībām, kas saskaņā ar SVF pamatscenāriju tiek lēstas 800 miljonu EUR apmērā. Šī operācija samazinātu valsts īstermiņa neaizsargātību, kas skar maksājumu bilanci un fiskālo stāvokli, un parādītu, ka ES atbalsta valsti šajā sarežģītajā situācijā. MFP izstrādē un īstenošanā tiktu ņemtas vērā politikas norādes, kas saskaņotas ES, Rietumbalkānu un Turcijas 2022. gada 24. maija Ekonomikas un finanšu dialoga kopīgajos secinājumos, kā arī programma, par kuru Ziemeļmaķedonija ir vienojusies ar SVF. Izmaksu paredzēts veikt divos maksājumos. Katra maksājuma izmaksa būs atkarīga no progresa vairāku politikas pasākumu īstenošanā, par kuriem vienojušās Komisija un attiecīgās iestādes un kuri uzskaitīti saprašanās memorandā, kā arī no SVF programmas apmierinošas īstenošanas. Paredzēts, ka saprašanās memorands koncentrētos uz politikas reformām, kas vērstas uz fiskālo pārvaldību, nodokļu politiku, publisko investīciju pārvaldību, publiskā un privātā sektora partnerībām, uzņēmējdarbības vidi, valsts atbalsta pārredzamību, energoefektivitāti, tiesu sistēmas reformu un korupcijas apkarošanu. Politikas pasākumu mērķis būs novērst dažus būtiskākos Ziemeļmaķedonijas ekonomikas un tās ekonomikas pārvaldības sistēmas trūkumus. Kā sīkāk paskaidrots šim priekšlikumam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā, Komisija, balstoties arī uz politiskās situācijas novērtējumu, uzskata, ka ierosinātās MFP operācijas politiskie un ekonomiskie priekšnosacījumi ir izpildīti. •Vispārīgais konteksts Pēc daļējas atgūšanās no pandēmijas izraisītās recesijas Ziemeļmaķedoniju ir smagi skārušas sekas, ko rada Krievijas agresijas karš pret Ukrainu. IKP 2020. gadā kritās par 4,7 %, taču 2021. gadā pieauga par 3,9 %, pateicoties iekšzemes pieprasījumam. Naudas pārvedumi no ārvalstīm atkopās pirmskrīzes līmenī, palielinot mājsaimniecību izmantojamos ienākumus. Covid-19 izplatības ierobežošanas pasākumi pamazām tika atcelti. 2021. gada beigās izaugsme sāka palēnināties, ko noteica ārējā pieprasījuma samazināšanās, globālo piegādes ķēžu traucējumi un straujš enerģijas cenu kāpums (kas 2022. gadā kļuva vēl straujāks Krievijas agresijas kara pret Ukrainu dēļ). Ziemeļmaķedonijas ekonomikas stāvoklis tikai nelielā apmērā ir tieši atkarīgs no Krievijas un Ukrainas, taču augošajām pamatpreču cenām ir liela ietekme uz ekonomiku. Tā kā valdība centās mazināt negatīvo ietekmi uz mājsaimniecībām un mazajiem uzņēmumiem, fiskālie izdevumi pieauga krietni virs sākotnējā budžetā paredzētajiem. Strauji augošo pārtikas un enerģijas cenu rezultātā inflācija 2022. gada rudenī sasniedza teju 20 %. IKP 2022. gada pirmajā pusē pieauga par 2,6 %, ko daļēji noteica investīciju pieaugums, taču šo pieaugumu galvenokārt radīja uzņēmumu uzkrāto pamatlīdzekļu pieaugums. 2022. gada trešajā ceturksnī izaugsme salīdzinājumā ar iepriekšējā gada atbilstošo periodu samazinājās līdz 2 %. Importa cenām strauji pieaugot, ārējā pozīcija 2021. gada beigās sāka pasliktināties. Tekošā konta deficīts 2021. gadā bija 3,5 % no IKP (tikpat liels kā 2020. gadā). Pirms tam, 2017.–2019. gadā, tas bija zemāks – vidēji 1,5 %. Taču kopš 2021. gada pēdējā ceturkšņa preču tirdzniecības saldo sāka nepārtraukti pasliktināties, kā iemesli pārsvarā bija augošās enerģijas cenas un valsts lielā atkarība no enerģijas importa. Valsts importē vairāk nekā 30 % enerģijas, kas tai vajadzīga, un gāzes un naftas ziņā ir pilnībā atkarīga no importa. Tekošā konta četru mēnešu slīdošais vidējais deficīts, kas 2021. gada trešajā ceturksnī bija 1 %, enerģijas bilances pasliktināšanās rezultātā 2022. gada trešajā ceturksnī pieauga līdz 7,3 %, neraugoties uz privāto naudas pārvedumu izteikto pieaugumu un pakalpojumu pozitīvo saldo, ko veicināja tūrisma nozares atgūšanās. Ārējā parāda attiecība 2016.–2019. gadā ik gadu samazinājās, taču 2020. gadā pieauga par 7,3 procentpunktiem līdz 80,3 % no IKP un turpināja augt, 2021. gadā sasniedzot 81,4 % no IKP, galvenokārt tāpēc, ka krīzes radīto vajadzību segšanai tika izmantots ārējais finansējums. Ārējās rezerves 2022. gada pirmajā pusē ievērojami kritās pārsvarā lielāka enerģijas importa un ārējā parāda atmaksājumu dēļ. Ārvalstu valūtas rezerves 2022. gada pirmajā pusē samazinājās par vairāk nekā 14 %, ko noteica denāru iekšzemes uzkrājumu aktīvāka konvertēšana euro, enerģijas importa straujš pieaugums, ārējā parāda maksājumi un turēto vērtspapīru vērtības samazināšanās. 2022. gada sākumā, kad tika importēts daudz enerģijas, centrālā banka īstenoja intervenci ārvalstu valūtas tirgū ar mērķi noturēt valūtas kursa faktisko piesaisti euro. Vasarā ārvalstu valūtas tirgi puslīdz stabilizējās, pateicoties sezonāli lielajam ārvalstu valūtas pieplūdumam, kas pārsniedza centrālās bankas prognozes, un septembrī Vācijā tika privāti izvietoti valdības vērtspapīri 250 miljonu EUR apmērā. No jūlija līdz decembrim ārvalstu valūtas rezerves ik mēnesi palielinājās, pilnībā sasniedzot SVF rezervju pietiekamības rādītāju, un tagad atbilst 3,9 mēnešu importam. Tomēr sagaidāms, ka rezerves atkal mazināsies, turpinoties apkures sezonai un vēl vairāk pieaugot enerģijas importam. Lai pretdarbotos augošajām inflācijas gaidām un noturētu valūtas kursa faktisko piesaisti, centrālā banka ir veikusi iegrožojošus monetārās politikas pasākumus. Nominālā inflācija 2022. gada oktobrī sasniedza 19,8 %, kas skaidrojams ar globālā enerģijas un pārtikas cenu šoka spēcīgo pārnesi valsts ekonomikā, bet novembrī un decembrī nedaudz mazinājās. Kopš 2022. gada aprīļa atsauces likme astoņos secīgos piegājienos ir palielināta par 350 bāzes punktiem līdz 4,75 %, tādējādi palielinot starpību salīdzinājumā ar Eiropas Centrālā bankas (ECB) likmi. Turklāt jūnijā un septembrī centrālā banka arī koriģēja rezervju prasību likmes, lai atturētu no pārejas uz noguldījumiem euro, kas bija būtisks iemesls rezervju kritumam 2022. gada sākumā. Šie pasākumi ir samazinājuši inflācijas gaidas un spiedienu uz valūtas kursu. Iestādes ir reaģējušas uz ārējiem satricinājumiem ar ievērojamu fiskālo atbalstu. Papildus izdevumiem, ar ko tiek atbalstīta enerģētika un mājsaimniecībām tiek nodrošinātas subsidētas elektroenerģijas cenas, Ziemeļmaķedonijas iestādes 2022. gada martā apstiprināja pasākumu paketi 400 miljonu EUR apmērā un oktobrī vēl vienu paketi 350 miljonu EUR apmērā ar mērķi mīkstināt augošo pārtikas un enerģijas cenu ietekmi uz mājsaimniecībām un palīdzēt uzņēmumiem uzturēt likviditāti. Fiskālais deficīts par 2022. gadu, kura pārskatītais mērķrādītājs bija 5,3 %, pārsvarā kapitālizdevumu budžeta nepilnīgas izpildes rezultātā bija mazāks – 4,3 % no IKP (valdības prognoze) – un tādējādi atbilda valdības sākotnējam mērķrādītājam. Valdība plāno arī 2023. gadā turpināt atbalstīt ar zaudējumiem strādājošo valsts elektroenerģijas ražotāju un galalietotājus, taču ar mērķtiecīgāku ievirzi. Vispārējās valdības parāda un valsts parāda (tai skaitā valsts uzņēmumu parāda) līmenis saglabājās mērens, taču 2020. un 2021. gadā izteikti pieauga, ņemot vērā lielo fiskālo deficītu un attiecībā uz 2020. gadu arī IKP kritumu. Parlamenta 2022. gada decembrī pieņemtajā 2023. gada budžetā fiskālā deficīta mērķrādītājs salīdzinājumā ar 2022. gada maija vidēja termiņa fiskālās stratēģijas sākotnējiem plāniem ir palielināts no 4,2 % uz 4,6 % no IKP. Līdztekus valdība samazināja 2023. gada reālā IKP pieauguma prognozi, kas tagad ir 2,9 %. 2023. gada budžetā ir paredzēta neliela konsolidācija sakarā ar dažu fiskālo stimulu pasākumu izbeigšanu un subsīdiju samazināšanu valsts elektroenerģijas uzņēmumam. Budžets ietver vairākus fiskālās konsolidācijas pasākumus, jo īpaši ieņēmumus palielinošas nodokļu sistēmas reformas, kuras valdība pieņēma 2022. gada decembrī. Ievērojot politikas norādes, kas ietvertas 2022. gada maija kopīgajos secinājumos, ir paredzēts fiskālo atbalstu mērķtiecīgāk virzīt uz neaizsargātajām grupām. Saskaņā ar Komisijas rudens prognozi pēc 2022. gada izaugsme būs mērena un fiskālais deficīts nedaudz samazināsies, tomēr negatīvas attīstības riski ir pārākumā. Augstajai inflācijai negatīvi ietekmējot iekšzemes pieprasījumu, sagaidāms, ka IKP pieaugums 2022. gadā būs samazinājies līdz 2,3 % un 2023. gadā sasniegs 2,5 %. Paredzams, ka fiskālais deficīts 2023. joprojām būs liels, jo enerģētiskās krīzes dēļ būs jāturpina atbalstīt ekonomiku. Līdz ar to valdībai var nākties atlikt fiskālās konsolidācijas plānus uz vēl vienu gadu. Tajā pašā laikā valdība ir apņēmības pilna īstenot publisko finanšu pārvaldības reformu programmu. Jaunais budžeta konstitutīvais likums, kuru parlaments pieņēma 2022. gada jūlijā, nosaka maksimālo fiskālo deficītu (3 % no IKP, izņemot, ja ir krīze) un vispārējās valdības parādu (60 % no IKP), un, kad tas kļūs piemērojams, kalpos par vidēja termiņa fiskālās politikas stabilizatoru. Izaugsmes perspektīvas varētu tikt apdraudētas, ja ģeopolitiskās problēmas radīs jaunus enerģijas un pārtikas cenu satricinājumus, līdztekus kam globālie finansēšanas nosacījumi varētu kļūt vēl neizdevīgāki un jaunietekmes tirgu piekļuve kapitālam – vēl sarežģītāka. Savukārt process virzībā uz iestāšanos ES varētu sekmēt reformas un fiskālās un ārējās pozīcijas ilgtspēju, tai skaitā pateicoties spēcīgākai ārvalstu tiešo investīciju ieplūšanai. Ārējā finansējuma vajadzības 2023. gadā ir lielas, un tirgus nosacījumi joprojām ir svārstīgi. Saskaņā ar SVF aplēsēm valsts bruto ārējā finansējuma vajadzības 2023. gadā ir 1,5 miljardi EUR. Šī summa ietver lielas parāda refinansēšanas vajadzības, galvenokārt sakarā ar to, ka valdībai jāatmaksā 2016. gada euroobligācijas 450 miljonu EUR vērtībā. SVF pieņem, ka valdība ārējos tirgos kopsummā aizņemsies 800 miljonus EUR. Tas varētu būt sarežģīti, ņemot vērā pašreizējo ģeopolitisko nenoteiktību un neizdevīgos finansēšanas nosacījumus. Ziemeļmaķedonija līdz šim ir pastāvīgi spējusi ar izdevīgiem nosacījumiem iegūt finansējumu starptautiskajos kapitāla tirgos. Taču pēdējos mēnešos valsts obligāciju ienesīguma starpības ir ievērojami palielinājušās, globālajiem finansēšanas nosacījumiem kļūstot neizdevīgākiem, un Rietumbalkānu valstis ir atlikušas plānus emitēt euroobligācijas. Šajā kontekstā ierosinātā MFP palīdzētu Ziemeļmaķedonijai apmierināt tās nenosegtās finansējuma vajadzības. •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Eiropas Parlaments un Padome 2020. gada 25. maijā pieņēma Lēmumu (ES) 2020/701 par makrofinansiālās palīdzības sniegšanu paplašināšanās un kaimiņreģiona partneriem saistībā ar Covid-19 pandēmiju. Šajā lēmumā Ziemeļmaķedonijai bija paredzēti aizdevumi 160 miljonu EUR apmērā, kas 2020. un 2021. gadā tika pilnībā izmaksāti. •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām ES un Ziemeļmaķedonija 2001. gadā noslēdza Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu, kas stājās spēkā 2004. gadā. 2005. gadā Padome valstij piešķīra kandidātvalsts statusu. Kopš 2009. gada oktobra Komisija ir pastāvīgi ieteikusi sākt pievienošanās sarunas ar Ziemeļmaķedoniju. 2020. gada martā Eiropadome apstiprināja Padomes lēmumu sākt pievienošanās sarunas ar Ziemeļmaķedoniju. Pēc tam, kad Padome bija apstiprinājusi sarunu programmu, 2022. gada 19. jūlijā notika pirmā starpvaldību konference par Ziemeļmaķedonijas pievienošanās sarunām. Komisija tūlīt pēc tam sāka ES acquis analītiskās caurskatīšanas procesu (skrīningu), kas ir pirmais solis sarunu procesā. ES ir galvenā Ziemeļmaķedonijas tirdzniecības partnere. 2021. gadā tirdzniecība ar ES veidoja 77,3 % no Ziemeļmaķedonijas kopējā eksporta un 46,2 % no kopējā importa. ES valstis ir arī tās, kas visvairāk investē Ziemeļmaķedonijā: to ārvalstu tiešās investīcijas veidoja 56 % no visām 2021. gada ienākošajām plūsmām un 62 % no 2020. gada kopapjoma. ES kandidātvalstis ir tiesīgas saņemt MFP, ja tās atbilst konkrētiem nosacījumiem. ES MFP papildinātu un padarītu efektīvāku citu valstij sniegto finansiālo palīdzību, piemēram, Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta ietvaros sniegto palīdzību (IPA), ieskaitot budžeta atbalstu. Tas ietver 80 miljonu EUR ES budžeta atbalstu saskaņā ar jauno ES enerģētikas atbalsta paketi Rietumbalkāniem, kurai paredzēts 1 miljards EUR. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 212. pants. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam, jo Ziemeļmaķedonijas ārējās pozīcijas stabilizēšanas mērķi nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstis, rīkojoties atsevišķi, un to var labāk sasniegt Eiropas Savienības līmenī. Tā galvenie iemesli ir ierobežotais budžets valstu līmenī un nepieciešamība cieši koordinēt līdzekļu devēju rīcību, lai panāktu pēc iespējas lielāku palīdzības apmēru un efektivitāti. •Proporcionalitāte Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo tajā paredzētā palīdzība nepārsniedz minimumu, kas nepieciešams īstermiņa makroekonomiskās stabilitātes mērķa sasniegšanai. Balstoties uz SVF aplēsēm piesardzības un likviditātes kredītlīnijas vajadzībām, Komisija ir aprēķinājusi, ka jaunās ierosinātās MFP summa atbilst aptuveni 12,5 % no valdības 2023. gada ārējā finansējuma vajadzībām. Tā kā SVF programma ir vērsta uz piesardzību (2023. gadā ir paredzēta atbalsta izmaksa, bet 2024. gadā – tikai tad, “ja nepieciešams”), minētais apmērs atbilst sloga sadales praksei citās MFP operācijās. •Juridiskā instrumenta izvēle Projektu finansēšana vai tehniskā palīdzība nebūtu ne piemērota, ne pietiekama makroekonomikas mērķu sasniegšanai. MFP galvenā pievienotā vērtība salīdzinājumā ar citiem ES instrumentiem būtu tā, ka tiktu mazināts ārējā finansējuma trūkums un veicināta stabila makroekonomikas satvara izveide (tai skaitā sekmētas ilgtspējīgas maksājumu bilances un budžeta pozīcijas) un piemērota satvara radīšana strukturālajām reformām. Tā kā MFP palīdzētu ieviest piemērotu vispārējo politikas satvaru, tā var palielināt no citiem, šaurāka tvēruma ES finanšu instrumentiem Ziemeļmaķedonijā finansēto pasākumu efektivitāti. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām MFP tiek sniegta kā Ziemeļmaķedonijas ekonomikas stabilizēšanai paredzētā starptautiskā atbalsta neatņemama daļa. Sagatavojot šo priekšlikumu, Komisijas dienesti apspriedās ar SVF un Pasaules Banku. Komisija arī regulāri sazinās ar Ziemeļmaķedonijas iestādēm. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

Ievērojot Finanšu regulas prasības, Komisijas dienesti Covid-19 MFP operācijas vajadzībām 2020. gada jūnijā veica Ziemeļmaķedonijas finanšu un administratīvo procedūru darbības novērtējumu, lai pārliecinātos, ka procedūras programmu ietvaros sniegtās palīdzības (tai skaitā MFP) pārvaldībai nodrošina pienācīgas garantijas. Novērtējums balstījās uz vispārpieņemtu metodiku, un tajā tika izmantoti dokumenti, kas bija pieejami no Komisijas budžeta atbalsta programmām Ziemeļmaķedonijas labā un no tehniskās palīdzības publisko finanšu pārvaldības (PFP) sistēmas uzlabošanai. Novērtējumā tika konstatēts, ka Ziemeļmaķedonija atbilst ES budžeta atbalsta piešķiršanas prasībai, ka valstī jābūt pietiekami ticamai un piemērotai publisko finanšu pārvaldības uzlabošanas programmai. Tas, ka valsts PFP sistēma atbilst budžeta atbalsta pamatprasībām, tika vēlreiz apstiprināts 2022. gada maija ziņojumā par publisko izdevumu un finansiālo pārskatatbildību. 2021. gada risku pārvaldības satvarā Ziemeļmaķedonijas PFP risks tika vērtēts kā mērens. •Ietekmes novērtējums ES MFP ir izņēmuma rakstura instruments, kura mērķis ir novērst nopietnas maksājumu bilances grūtības ārpussavienības valstīs. Uz šo MFP priekšlikumu neattiecas prasība veikt ietekmes novērtējumu saskaņā ar Komisijas labāka regulējuma pamatnostādnēm, jo šajā situācijā, kurā ir nepieciešama ātra reaģēšana, pastāv politiska nepieciešamība rīkoties strauji. Komisijas MFP priekšlikumi principā balstās uz atziņām, kas gūtas, veicot ex post izvērtējumus par iepriekšējām operācijām ES kandidātvalstīs. Jaunā MFP un attiecīgā ekonomikas korekciju un strukturālo reformu programma palīdzēs mazināt Ziemeļmaķedonijas īstermiņa finansējuma vajadzības un atbalstīs politikas pasākumus, kas stiprina vidēja termiņa maksājumu bilanci, fiskālo ilgtspēju un ilgtspējīgu izaugsmi, tādējādi papildinot SVF Valdes 2022. gada novembrī pieņemto piesardzības un likviditātes kredītlīnijas programmu. Būtu jāizvirza tādi politikas nosacījumi, kas palīdz novērst dažus būtiskākos valsts ekonomikas un tās ekonomikas pārvaldības sistēmas trūkumus. Jomās, kurās varētu izvirzīt nosacījumus, principā varētu ietvert reformas, kas stiprina fiskālo pārvaldību, nodokļu politiku, publisko investīciju pārvaldību, publiskā un privātā sektora partnerības, uzņēmējdarbības vidi, valsts atbalsta pārredzamību, energoefektivitāti, tiesu sistēmas reformu un korupcijas apkarošanu. •Pamattiesības ES kandidātvalstis var pretendēt uz MFP. MFP piešķiršanas priekšnosacījums ir tas, ka attiecīgajā valstī darbojas efektīvi demokrātiskie mehānismi, tai skaitā daudzpartiju parlamentārā sistēma, tiek ievērots tiesiskums un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana. Kā minēts Komisijas 2022. gada paziņojumā par ES paplašināšanās politiku, pievienošanās sarunu procesa sākšana ar Ziemeļmaķedoniju 2022. gadā bija liels sasniegums un iezīmēja jauna posma sākumu ES un Ziemeļmaķedonijas attiecībās. Paziņojumā arī minēts, ka Ziemeļmaķedonijas tiesiskais regulējums pamattiesību aizsardzības jomā lielā mērā atbilst ES standartiem, taču ir jāuzlabo īstenošana. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Ierosināto MFP Ziemeļmaķedonijai maksimāli 100 miljonu EUR apmērā ir plānots izmaksāt divās vienādās daļās 2023. un 2024. gadā. Ievērojot Ārējās darbības garantijai piemērojamo 9 % likmi, šim 100 miljonu EUR aizdevumam nepieciešamais 9 miljonu EUR uzkrājums tiks iekļauts IPA pozīcijā (budžeta pozīcija 15 02 02 03 IPA III – Kopējā uzkrājumu fonda uzkrājumi (Ārējās darbības garantija, MFP)). 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Eiropas Savienība Ziemeļmaķedonijai darīs pieejamu MFP maksimāli 100 miljonu EUR apmērā, kas tiks sniegta vidēja termiņa līdz ilgtermiņa aizdevuma veidā, lai palīdzētu Ziemeļmaķedonijai segt tās 2023. un 2024. gada nenosegtās finansējuma vajadzības. Šo palīdzību ir plānots izmaksāt divās daļās, kas vienmērīgi izkārtotas MFP periodā, ar nosacījumu, ka ir pilnībā īstenoti katrai maksājuma daļai piekārtotie politikas pasākumi. MFP pārvaldīs Komisija. Tiks piemēroti īpaši, Finanšu regulai atbilstīgi noteikumi par krāpšanas un citu pārkāpumu novēršanu. Komisija un Ziemeļmaķedonijas iestādes vienosies par saprašanās memorandu, kurā tiks noteikti strukturālo reformu pasākumi, kas piesaistīti ierosinātajai MFP operācijai, tai skaitā jautājumi par termiņiem un secību. Turklāt, kā tas parasti ir MFP gadījumā, izmaksa būs atkarīga no vairākiem citiem nosacījumiem, tai skaitā apmierinoša vērtējuma SVF programmā. Komisija cieši sadarbosies ar Ziemeļmaķedonijas iestādēm, lai pārraudzītu progresu attiecībā uz iepriekš minētajiem politikas pasākumiem un priekšnosacījumiem. 2023/0034 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par makrofinansiālās palīdzības sniegšanu Ziemeļmaķedonijas Republikai EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 212. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Eiropas Savienības (“Savienība”) un Ziemeļmaķedonijas Republikas (“Ziemeļmaķedonija”) attiecības turpina attīstīties ES Stabilizācijas nolīguma un 2022. gada jūlijā sākto pievienošanās sarunu satvarā. (2)Ziemeļmaķedonijas ekonomiku ir būtiski ietekmējusi 2020. gada recesija, ko izraisīja Covid-19 pandēmija, kā arī pēdējā laikā vērojamā enerģētiskā krīze. Šīs situācijas rezultātā ir palielinājies valsts prāvais finansējuma deficīts, pasliktinājusies ārējā pozīcija un pieaugušas fiskālās vajadzības. (3)Ziemeļmaķedonijas valdība ir parādījusi, ka ir nopietni apņēmusies veikt turpmākas reformas, kas vērstas uz 2022. gada maija kopīgajos ministriju secinājumos norādītajām galvenajām politikas jomām, kuras ietver tādas pamatjautājumu jomas kā tiesu vara, korupcijas un organizētās noziedzības apkarošana, laba pārvaldība un tiesiskums. (4)Ziemeļmaķedonija ir sekmīgi pabeigusi sakarā ar Covid-19 pandēmiju piešķirtās makrofinansiālās palīdzības operāciju – ir pabeigti visi reformu pasākumi, kas saprašanās memorandā bija saskaņoti ar Savienību. (5)Valdība un SVF 2022. gada aprīlī panāca personāla līmeņa vienošanos par piesardzības un likviditātes kredītlīniju uz 24 mēnešiem maksimāli 530 miljonu EUR apmērā, kuru SVF Valde oficiāli apstiprināja 2022. gada 22. novembrī. SVF programmas mērķi ir mazināt ārējās pozīcijas pasliktināšanos, atbalstīt fiskālo konsolidāciju un paātrināt strukturālās reformas vairākās jomās, ieskaitot nodokļu politiku un publiskās investīcijas. (6)Ņemot vērā ekonomikas stāvokļa un perspektīvas pasliktināšanos, Ziemeļmaķedonija 2022. gada aprīlī lūdza Savienību sniegt papildu makrofinansiālo palīdzību. Taču Komisija atlika šā lūguma apmierināšanu, jo tolaik Ziemeļmaķedonijas ekonomika vēl bija visai noturīga un 2022. gada ārējā finansējuma vajadzību apmierināšanai bija pieejami daži citi finansējuma veidi. Ziemeļmaķedonijas valdība 2022. gada oktobrī atkārtoti iesniedza lūgumu pēc makrofinansiālās palīdzības. (7)Tā kā Ziemeļmaķedonija ir ES kandidātvalsts, ar kuru 2022. gada jūlijā tika sākts pievienošanās sarunu process, šī valsts ir uzskatāma par tiesīgu saņemt makrofinansiālo palīdzību no Savienības. (8)Savienības makrofinansiālā palīdzība principā ir paredzēta kā izņēmuma rakstura finanšu instruments, kas izpaužas kā nepiesaistīts un nespecificēts atbalsts maksājumu bilances uzlabošanai, ar mērķi nodrošināt saņēmējam tūlīt vajadzīgo ārējo finansējumu, un tai būtu jāatbalsta tādas politikas programmas īstenošana, kas ietver spēcīgus tūlītēju korekciju un strukturālo reformu pasākumus maksājumu bilances pozīcijas uzlabošanai īstermiņā. (9)Tā kā pēc tam, kad atskaitītas valsts maksājumu bilances ārējā finansējuma vajadzības, kas tiek apmierinātas no SVF nodrošinātajiem resursiem, vēl paliek būtiskas nenosegtas ārējā finansējuma vajadzības, uzskatāms, ka pašreizējos izņēmuma apstākļos makrofinansiālās palīdzības sniegšana Ziemeļmaķedonijai paralēli SVF programmai ir piemērota reakcija uz valsts lūgumu sniegt atbalstu ekonomikas stabilizēšanai. Savienības makrofinansiālā palīdzība atbalstītu Ziemeļmaķedonijas ekonomikas stabilizēšanu un strukturālo reformu programmu, papildinot resursus, kas tiek darīti pieejami saskaņā ar SVF finansiālo nolīgumu. (10)Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību Ziemeļmaķedonijā būtu jāatbalsta ilgtspējīgas ārējā finansējuma situācijas atjaunošanās, kas tādējādi atbalstītu tās ekonomisko un sociālo attīstību. (11)Paredzēts, ka Savienības makrofinansiālā palīdzība papildinās līdztekus veiktos budžeta atbalsta maksājumus Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta ietvaros. (12)Savienības makrofinansiālās palīdzības apmēra noteikšana balstās uz Ziemeļmaķedonijas vēl nenosegto ārējā finansējuma vajadzību kvantitatīvu novērtējumu, un tajā tiek ņemta vērā valsts spēja finansēt sevi ar pašas resursiem, jo īpaši izmantojot tās rīcībā esošās starptautiskās rezerves. Savienības makrofinansiālajai palīdzībai būtu jāpapildina SVF un Pasaules Bankas piedāvātās programmas un piešķirtie resursi. Palīdzības apmēra noteikšanā ņem vērā daudzpusējo līdzekļu devēju sagaidāmās finanšu iemaksas un vajadzību nodrošināt taisnīgu sloga sadali starp Savienību un citiem līdzekļu devējiem, kā arī citu pastāvošo Savienības ārējās finansēšanas instrumentu izmantojumu Ziemeļmaķedonijā un visa Savienības ieguldījuma pievienoto vērtību. (13)Komisijai būtu jānodrošina, ka Savienības makrofinansiālā palīdzība juridiski un pēc būtības atbilst visu ārējās darbības jomu un citu attiecīgo Savienības politiku pamatprincipiem un mērķiem un tajās veiktajiem pasākumiem. (14)Savienības makrofinansiālajai palīdzībai būtu jāatbalsta Savienības ārpolitika attiecībā uz Ziemeļmaķedoniju. Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) būtu cieši jāsadarbojas visu makrofinansiālās palīdzības operācijas laiku, lai koordinētu Savienības ārpolitiku un nodrošinātu tās saskaņotību. (15)Savienības makrofinansiālajai palīdzībai būtu jāatbalsta Ziemeļmaķedonijas apņēmība rīkoties atbilstoši vērtībām, kas tai ir kopīgas ar Savienību, tādām kā demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība, cilvēktiesību ievērošana, ilgtspējīga attīstība un nabadzības mazināšana, kā arī apņemšanās ievērot atvērtas, uz noteikumiem balstītas un godīgas tirdzniecības principus. (16)Būtu jānosaka, ka Savienības makrofinansiālās palīdzības piešķiršanas priekšnosacījums ir tas, ka Ziemeļmaķedonijā darbojas efektīvi demokrātiskie mehānismi, tai skaitā daudzpartiju parlamentārā sistēma, tiek ievērots tiesiskums un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana. Turklāt Savienības makrofinansiālajai palīdzībai būtu jāizvirza šādi konkrētie mērķi: palielināt publisko finanšu pārvaldības sistēmu efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību, stiprināt finanšu sektora pārvaldību un uzraudzību un veicināt strukturālās reformas, kuru mērķis ir atbalstīt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, pienācīgas kvalitātes darbvietu radīšanu un fiskālo konsolidāciju. Komisijai būtu regulāri jāuzrauga gan priekšnosacījuma izpilde, gan minēto mērķu sasniegšana.

(17)Lai nodrošinātu, ka Savienības finanšu intereses, kas saistītas ar Savienības makrofinansiālo palīdzību, tiek efektīvi aizsargātas, Ziemeļmaķedonijai būtu jāveic atbilstīgi pasākumi attiecībā uz palīdzību ietekmējošas krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu pārkāpumu novēršanu un apkarošanu. Turklāt būtu jāparedz, ka Komisija veic pārbaudes un Revīzijas palāta – revīzijas. (18)Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšana neskar Eiropas Parlamenta un Padomes kā budžeta lēmējiestādes pilnvaras. (19)Aizdevuma veidā sniegtās makrofinansiālās palīdzības finansējuma summām būtu jāatbilst daudzgadu finanšu shēmā paredzētajām budžeta apropriācijām. (20)Savienības makrofinansiālā palīdzība būtu jāpārvalda Komisijai. Lai nodrošinātu, ka Eiropas Parlaments un Padome spēj sekot līdzi šā lēmuma īstenošanai, Komisijai tie būtu regulāri jāinformē par norisēm attiecībā uz konkrēto palīdzību un jānodrošina tiem attiecīgie dokumenti. (21)Lai nodrošinātu šā lēmuma īstenošanas apstākļu vienveidību, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. (22)Savienības makrofinansiālā palīdzība būtu jāpakārto ekonomikas politikas nosacījumiem, kurus paredz saprašanās memorandā. Nolūkā nodrošināt īstenošanas apstākļu vienveidību un efektivitātes apsvērumu dēļ sarunu risināšanai ar Ziemeļmaķedonijas iestādēm par minētajiem nosacījumiem būtu jāpilnvaro Komisija dalībvalstu pārstāvju komitejas uzraudzībā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. Saskaņā ar minēto regulu visos gadījumos, izņemot tos, kas paredzēti minētajā regulā, principā būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra. Ņemot vērā potenciāli būtisko ietekmi, kāda būtu palīdzībai, kas pārsniedz EUR 90 miljonus, ir lietderīgi paredzēt, ka attiecībā uz operācijām virs minētās robežvērtības ir jāizmanto pārbaudes procedūra. Ņemot vērā Ziemeļmaķedonijai paredzētās Savienības makrofinansiālās palīdzības summu, saprašanās memoranda pieņemšanai un palīdzības samazināšanai, apturēšanai vai atcelšanai būtu jāpiemēro pārbaudes procedūra. (23)Ņemot vērā finansiālās palīdzības ierobežoto apmēru (100 miljoni EUR), to, ka šī palīdzība ir vienreizēja, un vēlamo izmaksas grafiku, kompensējošas finansēšanas pieeja nodrošinātu aizņēmumu operāciju lielāku elastību un efektivitāti salīdzinājumā ar diversificētas finansēšanas stratēģiju. Tāpēc Komisijai aizdevuma maksājumi izņēmuma kārtā būtu kapitāla tirgū jāfinansē kompensējoši, nevis izmantojot Finanšu regulas 220.a pantā paredzēto diversificētas finansēšanas stratēģiju. Līdz ar to ir lietderīgi finansiālo palīdzību finansēt, izmantojot individuālus finanšu darījumus, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants 1.Savienība Ziemeļmaķedonijai dara pieejamu makrofinansiālo palīdzību maksimāli 100 miljonu EUR apmērā (“Savienības makrofinansiālā palīdzība”), lai atbalstītu šīs valsts ekonomikas stabilizēšanu un strukturālo reformu programmu. Visu summu nodrošina aizdevuma veidā. Savienības makrofinansiālo palīdzību izmaksā ar nosacījumu, ka Eiropas Parlaments un Padome ir apstiprinājuši attiecīgā gada Savienības budžetu. Palīdzību izmanto, lai segtu Ziemeļmaķedonijas maksājumu bilances vajadzības, kas apzinātas SVF programmā. 2.Lai finansētu aizdevumu, Komisija ir pilnvarota vajadzīgos līdzekļus Savienības vārdā aizņemties kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm un tālāk aizdot attiecīgās summas Ziemeļmaķedonijai saskaņā ar aizņēmumiem piemērojamajiem nosacījumiem. Aizdevuma maksimālais vidējais termiņš nevar pārsniegt 15 gadus. 3.Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanu pārvalda Komisija, ievērojot nolīgumus vai vienošanās starp SVF un Ziemeļmaķedoniju un ES un Ziemeļmaķedonijas Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā noteikto ekonomikas reformu pamatprincipus un mērķus. Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Padomi par norisēm attiecībā uz Savienības makrofinansiālo palīdzību, tai skaitā par tās izmaksāšanu, un laikus iesniedz minētajām iestādēm attiecīgos dokumentus. 4.Savienības makrofinansiālo palīdzību dara pieejamu uz divarpus gadiem, skaitot no pirmās dienas pēc 3. panta 1. punktā minētā saprašanās memoranda stāšanās spēkā. 5.Ja Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanas laikā Ziemeļmaķedonijas finanšu vajadzības būtiski samazinās salīdzinājumā ar sākotnējām prognozēm, Komisija saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru samazina palīdzības summu vai palīdzību aptur vai atceļ. 2. pants 1.Savienības makrofinansiālās palīdzības piešķiršanas priekšnosacījums ir tas, ka Ziemeļmaķedonijā darbojas efektīvi demokrātiskie mehānismi, tai skaitā daudzpartiju parlamentārā sistēma, tiek ievērots tiesiskums un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana. 2.Komisija uzrauga šā priekšnosacījuma ievērošanu visu Savienības makrofinansiālās palīdzības sniegšanas laiku. 3.Šā panta 1. un 2. punktu piemēro saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/427/ES.

3. pants 1.Komisija saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru vienojas ar Ziemeļmaķedonijas iestādēm par skaidri definētiem ekonomikas politikas un finanšu nosacījumiem, kuri tiek izvirzīti Savienības makrofinansiālās palīdzības sniegšanai, koncentrējoties uz strukturālajām reformām un stabilām publiskajām finansēm, un kurus nosaka saprašanās memorandā (“saprašanās memorands”), kur iekļauj arī minēto nosacījumu izpildes grafiku. Saprašanās memorandā noteiktie ekonomikas politikas un finanšu nosacījumi ir tādi, kas atbilst 1. panta 3. punktā minētajiem nolīgumiem vai vienošanām, tai skaitā makroekonomikas korekciju un strukturālo reformu programmām, ko Ziemeļmaķedonija īsteno ar SVF atbalstu. 2.Šā panta 1. punktā minēto nosacījumu mērķis jo īpaši ir palielināt Ziemeļmaķedonijas publisko finanšu pārvaldības sistēmu efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību, tai skaitā attiecībā uz Savienības makrofinansiālās palīdzības izmantošanu. Izstrādājot politikas pasākumus, pienācīgi ņem vērā arī progresu tirgu savstarpējā atvēršanā, uz noteikumiem balstītas un godīgas tirdzniecības attīstību un citas prioritātes Savienības ārpolitikas kontekstā. Komisija regulāri pārrauga progresu minēto mērķu sasniegšanā. 3.Savienības makrofinansiālās palīdzības detalizētus finanšu noteikumus paredz aizdevuma nolīgumā, ko noslēdz Komisija un Ziemeļmaķedonija. 4.Komisija regulāri pārbauda, vai joprojām ir izpildīti 4. panta 3. punktā minētie nosacījumi, tai skaitā to, vai Ziemeļmaķedonijas ekonomikas politika ir saskaņā ar Savienības makrofinansiālās palīdzības mērķiem. Komisija minētās pārbaudes cieši koordinē ar SVF un Pasaules Banku un vajadzības gadījumā ar Eiropas Parlamentu un Padomi. 4. pants 1.Komisija Savienības makrofinansiālo palīdzību dara pieejamu divos maksājumos, ievērojot 3. punkta nosacījumus. 2.Attiecībā uz Savienības makrofinansiālās palīdzības summām vajadzības gadījumā veido uzkrājumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/947. 3.Komisija pieņem lēmumu par maksājumu izmaksu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi: (a)priekšnosacījums, kas noteikts 2. pantā; (b)pastāvīgi tiek apmierinoši īstenota politikas programma, kas ietver spēcīgus korekciju un strukturālo reformu pasākumus, ko atbalsta SVF kredītnolīgums, no kura tiek veiktas izmaksas; (c)tiek apmierinoši īstenoti ekonomikas politikas un finanšu nosacījumi, par kuriem panākta vienošanās saprašanās memorandā. Otro maksājumu principā neizmaksā agrāk kā trīs mēnešus pēc pirmā maksājuma izmaksas. Ja 3. punkta nosacījumi nav izpildīti, Komisija uz laiku aptur vai atceļ Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanu. Šādos gadījumos Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par minētās apturēšanas vai atcelšanas iemesliem. 4.Savienības makrofinansiālo palīdzību izmaksā Ziemeļmaķedonijas Valsts bankai. Ja ir izpildīti noteikumi, par kuriem panākta vienošanās saprašanās memorandā, ieskaitot apstiprinājumu par nenosegtajām ārējā finansējuma vajadzībām, Savienības līdzekļus var pārskaitīt Ziemeļmaķedonijas Finanšu ministrijai – galīgajai saņēmējai. 5. pants 1.Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību saistītās aizņēmumu un aizdevumu operācijas veic euro, izmantojot vienu un to pašu valutēšanas datumu, un tās ir tādas, kas Savienību neiesaista termiņu pārcelšanā un nepakļauj to maiņas kursa vai procentu likmju riskam vai jebkādam citam komercriskam. 2.Ja apstākļi ļauj un Ziemeļmaķedonija to lūdz, Komisija var veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka aizdevuma noteikumos tiek iekļauta klauzula par pirmstermiņa atmaksu un ka tāda pati klauzula tiek ietverta aizņēmumu operāciju noteikumos. 3.Ja apstākļi ļauj samazināt aizdevuma procentu likmi un Ziemeļmaķedonija to lūdz, Komisija var nolemt refinansēt visus tās sākotnējos aizņēmumus vai to daļu vai var pārstrukturēt attiecīgos finanšu nosacījumus. Refinansēšanas vai pārstrukturēšanas operācijas veic saskaņā ar 1. un 4. punktu, un to rezultātā nevar pagarināt attiecīgo aizņēmumu atmaksas termiņu vai palielināt refinansēšanas vai pārstrukturēšanas datumā vēl neatmaksātā kapitāla summu.

4.Visas izmaksas, kas Savienībai rodas sakarā ar šajā lēmumā paredzētajām aizņēmumu un aizdevumu operācijām, sedz Ziemeļmaķedonija. 5.Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par 2. un 3. punktā minētajām izmaiņām operācijās. 6. pants 1.Savienības makrofinansiālo palīdzību īsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 1046/2018. 2.Savienības makrofinansiālo palīdzību īsteno tiešajā pārvaldībā. 3.Aizdevuma nolīgumā, par kuru vienojas ar Ziemeļmaķedoniju, iekļauj noteikumus, kas: (a)nodrošina, ka Ziemeļmaķedonija regulāri pārbauda, vai no Savienības budžeta nodrošinātais finansējums ir izmantots pareizi, veic piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai un vajadzības gadījumā veic juridiskus pasākumus nolūkā atgūt saskaņā ar šo lēmumu nodrošinātos līdzekļus, kas izmantoti neatbilstoši; (b)nodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzību, jo īpaši paredz konkrētus pasākumus attiecībā uz Savienības makrofinansiālo palīdzību ietekmējošas krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu pārkāpumu novēršanu un apkarošanu, ievērojot Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95, Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuras piedalās ciešākā sadarbībā Eiropas Prokuratūras izveidošanai, Padomes Regulu (ES) 2017/1939; šajā nolūkā Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) tiek nepārprotami pilnvarots veikt izmeklēšanas, jo īpaši pārbaudes un inspekcijas uz vietas, tai skaitā digitālās tiesu ekspertīzes operācijas un intervijas; Komisija vai tās pārstāvji tiek nepārprotami pilnvaroti veikt pārbaudes, tai skaitā pārbaudes un inspekcijas uz vietas; (c)nepārprotami pilnvaro Komisiju un Revīzijas palātu veikt revīzijas periodā, kad ir pieejama Savienības makrofinansiālā palīdzība, un pēc tam, tai skaitā veikt dokumentu revīzijas un revīzijas uz vietas, piemēram, darbības novērtējumus; (d)nodrošina, ka Savienība ir tiesīga pieprasīt aizdevuma pirmstermiņa atmaksu, ja ir konstatēts, ka Ziemeļmaķedonija attiecībā uz Savienības makrofinansiālās palīdzības pārvaldību ir iesaistījusies jebkādā krāpnieciskā vai koruptīvā darbībā vai jebkādā citā nelikumīgā darbībā, kas kaitē Savienības finanšu interesēm; (e)nodrošina, ka Ziemeļmaķedonija sedz visas izmaksas, kas Savienībai rodas sakarā ar šo finansiālo palīdzību. 4.Komisija pirms Savienības makrofinansiālās palīdzības piešķiršanas, veicot darbības novērtējumu, novērtē, vai pareizi darbojas šīs palīdzības sniegšanai būtiskie valsts finanšu noteikumi, administratīvās procedūras un iekšējās un ārējās kontroles mehānismi. 7. pants 1.Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 2.Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. 8. pants 1.Katru gadu līdz 30. jūnijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu iepriekšējā gadā, kurā ietver minētās īstenošanas izvērtējumu. Ziņojumā: (a)izvērtē Savienības makrofinansiālās palīdzības īstenošanā panākto progresu; (b)novērtē Ziemeļmaķedonijas ekonomikas stāvokli un perspektīvas, kā arī 3. panta 1. punktā minēto politikas pasākumu īstenošanā panākto progresu; (c)norāda saiknes starp saprašanās memorandā noteiktajiem ekonomikas politikas nosacījumiem, Ziemeļmaķedonijas faktisko ekonomisko un fiskālo sniegumu un Komisijas lēmumiem izmaksāt Savienības makrofinansiālās palīdzības maksājumus.

2.Ne vēlāk kā divus gadus pēc 1. panta 4. punktā minētā pieejamības perioda beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ex post izvērtējuma ziņojumu, kurā novērtēti izmaksātās Savienības makrofinansiālās palīdzības rezultāti un efektivitāte un tas, kādā mērā tā ir veicinājusi palīdzības mērķu sasniegšanu. 9. pants Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētāja priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums “Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums par makrofinansiālās palīdzības sniegšanu Ziemeļmaķedonijas Republikai” 1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā Rīcībpolitikas joma: ekonomika un finanses Darbība: starptautiskā ekonomika un finanses 1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, kas pamatojas uz izmēģinājuma projektu / sagatavošanas darbību ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu/paplašināšanu ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas tiek pārveidota jaunā darbībā 1.4.Mērķis(-i) 1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

“Ekonomika cilvēku labā” “Spēcīgāka Eiropa pasaulē” 1.4.2.Konkrētie mērķi a) atbalstīt makrofinansiālo stabilitāti un sekmēt izaugsmi veicinošas reformas ārpus ES, tai skaitā uzturot regulāru dialogu ekonomikas jautājumos ar galvenajiem partneriem un sniedzot makrofinansiālo palīdzību; b) sniegt partneriem atbalstu paplašināšanās procesā un ES paplašināšanās un kaimiņattiecību politikas un citu ES prioritāšu īstenošanā, veicot ekonomisko analīzi un politikas novērtējumus un sniedzot konsultācijas. 1.4.3.Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz labuma guvējiem / mērķgrupām. (2)Palīdzēt segt Ziemeļmaķedonijas ārējā finansējuma vajadzības sakarā ar ārējo kontu saldo būtisku pasliktināšanos, ko izraisījusi Covid-19 pandēmija un enerģētiskā krīze. (3)Mazināt Ziemeļmaķedonijas ārējā finansējuma vajadzības. (4)Atbalstīt fiskālo konsolidāciju un ārējo stabilizāciju, kas notiek SVF programmas ietvaros. (5)Atbalstīt strukturālās reformas, kuru mērķis ir uzlabot vispārējo makroekonomikas pārvaldību, stiprināt ekonomikas pārvaldību un pārredzamību un sekmēt ilgtspējīgai izaugsmei labvēlīgus apstākļus. 1.4.4.Snieguma rādītāji Norādīt, pēc kādiem rādītājiem seko līdzi progresam un sasniegumiem. Ziemeļmaķedonijas iestādēm būs regulāri jāziņo Komisijas dienestiem par vairākiem ekonomikas rādītājiem un pirms visu palīdzības maksājumu izmaksas jāiesniedz visaptverošs ziņojums par atbilstību saskaņotajiem politikas nosacījumiem. Komisijas dienesti turpinās pārraudzīt publisko finanšu pārvaldību pēc Ziemeļmaķedonijas finanšu un administratīvo procedūru darbības novērtējuma, kura secinājumi tika darīti zināmi 2020. gada jūlijā. Arī ES delegācija Ziemeļmaķedonijā regulāri ziņos par jautājumiem, kas ir būtiski palīdzības pārraudzībā. Komisijas dienesti regulāri sazināsies ar SVF un Pasaules Banku, lai tādējādi varētu izmantotu atziņas, kas gūtas to pašreizējās darbībās Ziemeļmaķedonijā. Ierosinātajā leģislatīvajā lēmumā ir paredzēts Padomei un Eiropas Parlamentam ik gadu iesniegt ziņojumu, kurā iekļauts šīs operācijas īstenošanas novērtējums. Divu gadu laikā no īstenošanas perioda beigām tiks veikts šīs palīdzības neatkarīgs ex post izvērtējums. 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks Palīdzības izmaksa būs atkarīga no politisko priekšnosacījumu izpildes un Ziemeļmaķedonijas un SVF ekonomikas programmas apmierinošas īstenošanas (SVF valde programmu apstiprināja 2022. gada 22. novembrī pēc tam, kad Moldovas iestādes bija veikušas vairākus noteiktus pasākumus). Turklāt Komisija ar Ziemeļmaķedonijas iestādēm vienosies par konkrētiem politikas nosacījumiem, kurus nosaka saprašanās memorandā. Palīdzību plānots izmaksāt divos maksājumos. Pirmo maksājumu ir paredzēts izmaksāt 2023. gada rudenī. Otro maksājumu varētu izmaksāt 2024. gada sākumā ar nosacījumu, ka būs laikus īstenoti maksājuma daļai piekārtotie politikas pasākumi.

1.5.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi. Makrofinansiālās palīdzības instruments ir uz politikām balstīts instruments, kas paredzēts, lai mazinātu īstermiņa un vidēja termiņa ārējā finansējuma vajadzības. Pašreizējās enerģētiskās krīzes kontekstā MFP palīdzēs nodrošināt manevrētspēju ekonomikas un fiskālās politikas jomā, kas iestādēm ļautu veikt efektīvus ekonomikas pasākumus krīzes pārvarēšanai. Palīdzot Ziemeļmaķedonijai pārvarēt ekonomiskās grūtības, ko ir pastiprinājusi enerģētiskā krīze un Covid-19 pandēmija, ierosinātā MFP veicinās šīs valsts makroekonomisko un politisko stabilitāti. MFP papildinās resursus, kurus dara pieejamus starptautiskās finanšu iestādes, divpusējie līdzekļu devēji un citas ES finanšu iestādes. Tādējādi tā kopumā padarīs efektīvāku starptautiskās sabiedrības sniegto finansiālo atbalstu, kā arī citu ES finansiālo palīdzību, ieskaitot budžeta atbalsta operācijas. Turklāt, tā kā MFP programma nodrošina ilgtermiņa finansējumu ar ļoti izdevīgiem noteikumiem, kas parasti ir pievilcīgāki nekā pārējo starptautisko vai divpusējo līdzekļu devēju noteikumi, sagaidāms, ka šī programma palīdzēs valdībai izpildīt budžetu bez fiskālajām novirzēm un sekmēs parāda atmaksājamību. Papildus MFP finansiālajai ietekmei ierosinātā programma stiprinās arī valdības apņemšanos īstenot reformas. Šis rezultāts tiks panākts, cita starpā izmantojot atbilstošus nosacījumus palīdzības izmaksāšanai. Plašākā kontekstā programma būs signāls, ka ES ir gatava atbalstīt partnerus kandidātvalstīs un austrumu kaimiņreģionā ekonomisko grūtību brīžos. 1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Makrofinansiālās palīdzības operācijām par labu partnervalstīm ir jāveic ex post izvērtējums. Līdz šim veiktajos izvērtējumos (par pabeigtajām MFP programmām) secināts, ka MFP darbības, lai arī dažkārt nelielā mērā un netieši, veicina partnervalsts ārējās pozīcijas ilgtspēju, makroekonomisko stabilitāti un strukturālo reformu īstenošanu. Vairākumā gadījumu MFP operācijām ir bijusi pozitīva ietekme uz partnervalsts maksājumu bilanci, un tās ir palīdzējušas mazināt spiedienu uz budžetu. Tās ir arī veicinājušas nedaudz lielāku ekonomikas izaugsmi. 1.5.4.Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu Daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam MFP aizdevumiem uzkrājumu veido Ārējās darbības garantijā Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta “Eiropa pasaulē” ietvaros. Ar (indikatīvo) aizdošanas spēju, kas paredzēta MFP, pietiek gan šīs, gan citu īstenojamo MFP operāciju segšanai. Iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem ES ir viena no lielākajām līdzekļu devējām Ziemeļmaķedonijai un atbalsta tās ekonomikas, strukturālās un institucionālās reformas, kā arī pilsonisko sabiedrību. Tādējādi MFP programma papildina citas ES ārējās darbības un instrumentus Ziemeļmaķedonijas atbalstam, jo īpaši Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) ietvaros. MFP galvenā pievienotā vērtība salīdzinājumā ar citiem ES instrumentiem būtu tā, ka tiktu veicināta stabila makroekonomikas satvara izveide (tai skaitā sekmētas ilgtspējīgas maksājumu bilances un budžeta pozīcijas) un piemērota satvara radīšana strukturālo reformu īstenošanai. MFP nav regulārs finansiālais atbalsts – tā ir jāizbeidz, tiklīdz partnervalsts ārējā finanšu pozīcija ir kļuvusi ilgtspējīga. MFP papildinātu arī starptautiskās sabiedrības plānotās darbības, jo īpaši SVF un Pasaules Bankas atbalstītās korekciju un reformu programmas. Dažādo pieejamo finansēšanas iespēju, tostarp pārdales iespējas, novērtējums Tā kā šai MFP operācijai tiks izmantots aizdevums, tā radītais sviras efekts palielinās ES budžeta efektivitāti, un tas ir izmaksu ziņā visefektīvākais risinājums. Komisija ir pilnvarota aizņemties līdzekļus kapitāla tirgos Eiropas Savienības un Euratom vārdā, izmantojot ES budžeta garantiju. Mērķis ir tirgū iegūt līdzekļus ar visizdevīgākajām likmēm, pateicoties ES/Euratom augstajai kredīstpējai (Fitch, Moody’s un DBRS – AAA reitings, S&P – AA reitings; visi ar stabilu perspektīvu), un tad tālāk aizdot šos līdzekļus atbalsttiesīgiem aizņēmējiem Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma, maksājumu bilances mehānisma, MFP un Euratom projektu ietvaros. Aizņemšanās un aizdošana tiek veiktas kā kompensējoši darījumi, nodrošinot, ka ES budžets netiek pakļauts nekādam procentu likmju vai maiņas kursa riskam. Mērķis aizņēmumu un aizdevumu operācijās iegūt līdzekļus ar visizdevīgākajām likmēm tiek sasniegts, jo šīs likmes atbilst salīdzināmu iestāžu (EIB, EFSM un ESM) likmēm. 1.6.Priekšlikuma/iniciatīvas ilgums un finansiālā ietekme X Ierobežots ilgums –◻ darbības laiks: 2022. līdz 2024. gads

–◻ finansiālā ietekme uz saistību apropriācijām – no 2022. gada līdz 2024. gadam; uz maksājumu apropriācijām – no 2022. gada līdz 2025. gadam ◻ Beztermiņa –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG. gadam, –pēc kura turpinās normāla darbība. 1.7.Paredzētie pārvaldības veidi X Komisijas īstenota tieša pārvaldība: –X ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās; –◻ ko veic izpildaģentūras. ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta izpildes uzdevumi uzticēti: –◻ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām; –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt); –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam; –◻ Finanšu regulas 70. un 71. pantā minētajām struktūrām; –◻ publisko tiesību subjektiem; –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic publiskās pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas; –◻ dalībvalstu privāttiesību subjektiem, kuriem ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuri sniedz pienācīgas finanšu garantijas; –◻ personām, kurām, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, uzticēts īstenot konkrētas KĀDP darbības un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā. –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”. Piezīmes

2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt biežumu un nosacījumus. Saskaņā ar šo lēmumu finansējamās darbības tiešajā pārvaldībā īstenos Komisija galvenajā birojā, ar Savienības delegāciju atbalstu. Šī ir makroekonomiska palīdzība, un tās izstrādē ir ievērota SVF atbalstītā programma. Komisijas dienesti veiks darbības pārraudzību tik bieži, cik ir maksājumu, pamatojoties uz SVF nolīguma īstenošanā panākto progresu un uz īstenotajiem konkrētajiem reformu pasākumiem, kas kopā ar partnervalsts iestādēm saskaņoti saprašanās memorandā (skatīt arī 1.4.4. punktu). 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1.Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums Saskaņā ar šo lēmumu finansējamās darbības tiešajā pārvaldībā īstenos Komisija galvenajā birojā, ar Savienības delegāciju atbalstu. MFP izmaksāšanas priekšnosacījums ir sekmīgs vērtējums un katrai operācijai noteikto nosacījumu izpilde. Nosacījumu izpildi rūpīgi pārrauga Komisija, to cieši koordinējot ar Savienības delegācijām. 2.2.2.Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu Apzinātie riski Pozitīva līdzšinējā vēsture ar ārējo parādsaistību savlaicīgu atmaksu, labi kredītreitingi, pārdomāta makrofiskālā politika un mērens parāda līmenis (kā arī parāda struktūras attīstība virzībā uz ilgākiem termiņiem) ir faktori, kas liecina par valsts spēju apkalpot parādus pat tad, ja valsts parāda līmenis ceļas un procentu maksājumi pieaug. Kopumā Ziemeļmaķedonija līdz šim ir pastāvīgi spējusi ar izdevīgiem nosacījumiem iegūt finansējumu starptautiskajos kapitāla tirgos. Valsts parādam ir Standard and Poor’s BB–/B reitings (stāvoklis 2022. gada augustā), ar stabilu perspektīvu. Ņemot vērā līdzšinējo progresu publisko finanšu pārvaldības institucionālo spēju attīstīšanā un korupcijas apkarošanā, ir maz ticams, ka MFP, kas nav vērsta uz konkrētiem izdevumiem (pretēji, piemēram, projektu finansējumam), varētu tikt izmantota krāpnieciski. Centrālās bankas un Finanšu ministrijas pārvaldības sistēmas, administratīvās procedūras, kontroles un pārraudzības funkcijas, IT sistēmu drošība un iekšējās un ārējās revīzijas struktūras Ziemeļmaķedonijā ir visai augstā attīstības līmenī. Pastāv mēreni ārējie riski, kas izriet no Eiropas un globālās ekonomiskās situācijas iespējamas pasliktināšanās un no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu ieilgšanas un kas vēl turpinātu ietekmēt starptautiskās enerģijas cenas (ņemot vērā Ziemeļmaķedonijas atkarību no enerģijas importa, turklāt gāzes ziņā pilnīgu atkarību no Krievijas, un valsts ciešās tirdzniecības saiknes ar ES tirgu). Iekšējās kontroles sistēmas Atbilstoši Finanšu regulas 129. pantam uz makrofinansiālo palīdzību attieksies pārbaudes, kontroles un revīzijas procedūras, par kurām atbild Komisija, tai skaitā Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un Eiropas Revīzijas palāta. Ex ante. Komisijas novērtējums par saņēmējvalsts pārvaldības un kontroles sistēmu. Komisija attiecībā uz katru saņēmējvalsti veic finanšu procedūru un kontroles vides ex ante novērtējumu, vajadzības gadījumā izmantojot konsultantu tehnisko atbalstu. Lai nodrošinātu pietiekamu pārliecību par pareizu finanšu pārvaldību, tiek veikta Centrālās bankas un Finanšu ministrijas grāmatvedības procedūru, pienākumu nošķiršanas un iekšējās/ārējās revīzijas analīze. Nepilnību konstatēšanas gadījumā tiek uzstādīti nosacījumi, kuri jāizpilda pirms palīdzības izmaksāšanas. Turklāt vajadzības gadījumā tiek noteikta speciāla kārtība attiecībā uz maksājumiem (piemēram, paredzēti norobežoti konti). Īstenošanas laikā. Komisija pārbauda partnervalsts periodiskās deklarācijas. Attiecībā uz maksājumu veikšanu 1) ECFIN ģenerāldirektorāta darbinieki ciešā koordinācijā ar ES delegācijām un ārējiem dalībniekiem, piemēram, SVF, pārrauga saskaņoto nosacījumu izpildi, un 2) tiek piemērota parastā kontroles procedūra, ko paredz ECFIN ģenerāldirektorātā izmantotā finanšu procedūra (2. modelis), ieskaitot finanšu nodaļas veiktu pārbaudi par to, vai ir izpildīti iepriekš minētie palīdzības izmaksāšanas nosacījumi. MFP operāciju ietvaros veiktās izmaksas papildus var neatkarīgi ex post pārbaudīt ģenerāldirektorāta ex post kontroles struktūrvienības amatpersonas (veicot dokumentu pārbaudes un/vai pārbaudes uz vietas). Šādas pārbaudes var tikt arī veiktas, ja to pieprasa atbildīgais kredītrīkotājs ar pastarpināti deleģētām pilnvarām. Nepieciešamības gadījumā var tikt veikta maksājumu pārtraukšana un apturēšana, finanšu korekcijas (ko īsteno Komisija) un līdzekļu atgūšana (tāds gadījums līdz šim nav bijis), un šie pasākumi tiek nepārprotami paredzēti finansēšanas nolīgumos ar partnervalstīm. 2.2.3.Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī) Ieviestās kontroles sistēmas, tādas kā darbības ex ante novērtējumi vai ex post novērtējumi, ir nodrošinājuši, ka MFP maksājumu faktiskais kļūdu īpatsvars ir 0 %. Nav zināms neviens krāpšanas, korupcijas vai nelikumīgu darbību gadījums. MFP operācijas notiek saskaņā ar skaidru intervences loģiku, kas dod Komisijai iespēju izvērtēt to ietekmi. Veiktās kontroles ļauj noskaidrot pārliecības līmeni un to, vai ir sasniegti politikas mērķi un prioritātes. 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus, piemēram, krāpšanas apkarošanas stratēģijā iekļautos pasākumus. Lai mazinātu krāpnieciskas izmantošanas riskus, ir un tiks veikti vairāki pasākumi. Pirmkārt, aizdevuma nolīgumā tiks paredzēti vairāki noteikumi par pārbaudēm, krāpšanas novēršanu, revīzijām un līdzekļu atgūšanu krāpšanas vai korupcijas gadījumā. Paredzēts arī, ka palīdzībai būs piekārtoti vairāki konkrēti politikas nosacījumi, tai skaitā publiskā sektora finanšu pārvaldības jomā ar mērķi stiprināt efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību. Turklāt palīdzība tiks iemaksāta īpašā kontā partnervalsts Centrālajā bankā. Bez tam saskaņā ar Finanšu regulas prasībām Komisijas dienesti veica darbības novērtējumu par Ziemeļmaķedonijas finanšu un administratīvajām procedūrām, lai pārliecinātos, ka procedūras programmu ietvaros sniegtās palīdzības (tai skaitā MFP) pārvaldībai nodrošina pienācīgas garantijas. Šis novērtējums tika veikts 2020. gadā un ietvēra tādas jomas kā budžeta sagatavošana un izpilde, publisko iekšējo finanšu kontrole, iekšējā un ārējā revīzija, publiskā iepirkuma, naudas un publiskā parāda pārvaldība, kā arī Centrālās bankas neatkarība. ES delegācija partnervalstī turpinās cieši uzraudzīt norises šajā jomā. Komisija arī izmanto budžeta atbalstu, lai palīdzētu partnervalstij uzlabot PFP sistēmas, un šo darbu spēcīgi atbalsta arī citi līdzekļu devēji. Visbeidzot, atbilstoši Finanšu regulas 129. pantam uz makrofinansiālo palīdzību attieksies pārbaudes, kontroles un revīzijas procedūras, par kurām atbild Komisija, tai skaitā Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un Eiropas Revīzijas palāta. 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS LĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas ·Esošās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija Budžeta pozīcija Izdevumu

veids Iemaksas Numurs

Dif./nedif. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē 15 02 02 03 Dif. NAV NAV NAV NAV ·Jaunveidojamās budžeta pozīcijas – nav 3.2.Priekšlikuma lēstā finansiālā ietekme uz apropriācijām 3.2.1.Kopsavilkums par lēsto ietekmi uz darbības apropriācijām –◻ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas –X Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas darbības apropriācijas: Miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas

izdevumu kategorija 6. “Kaimiņattiecības un pasaule” ECFIN ĢD 2022.

gads 2023.

gads 2024.

gads 2025.

gads 2026.

gads 2027.

gads KOPĀ • Darbības apropriācijas Budžeta pozīcija 15 02 02 03 Saistības (1) 9 9 Maksājumi (2) 9 9 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem Budžeta pozīcija 14 20 03 01 (3) 0,15 0,15 KOPĀ –

apropriācijas ECFIN ĢD Saistības = 1 + 3 0,15 9 9,15 Maksājumi = 2 + 3 0,15 9 9,15







• KOPĀ – darbības apropriācijas Saistības (4) 9 9 Maksājumi (5) 9 9 • KOPĀ – administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (6) 0,15 0,15 KOPĀ –

daudzgadu finanšu shēmas

6. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas Saistības = 4 + 6 0,15 9 9,15 Maksājumi = 5 + 6 0,15 9 9,15



Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairāk nekā vienu darbības izdevumu kategoriju, atkārtot iepriekšējo iedaļu: (miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)) Daudzgadu finanšu shēmas

izdevumu kategorija 7. “Eiropas publiskā pārvalde” ECFIN ĢD 2022.

gads 2023.

gads 2024.

gads 2025.

gads 2026.

gads KOPĀ Cilvēkresursi 0,262 0,262 0,262 0,786 Pārējie administratīvie izdevumi 0,005 0,005 0,010 KOPĀ –

daudzgadu finanšu shēmas

7. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas Apropriācijas 0,267 0,267 0,262 0,796 (Saistību summa = maksājumu summa) 0,267 0,267 0,262 0,796 Šī iedaļa būtu jāaizpilda, izmantojot administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu, kas vispirms jānoformē tiesību akta finanšu pārskata pielikumā (iekšējo noteikumu V pielikums), kurš starpdienestu apspriešanas vajadzībām tiek augšupielādēts sistēmā DECIDE.

2022.

gads 2023.

gads 2024.

gads 2025.

gads 2026.

gads 2027.

gads KOPĀ KOPĀ

daudzgadu finanšu shēmas

1.–7. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

(atsauces summa) Saistības = 4 + 6 0,267 0,267 0,417 9,000 9,951 Maksājumi = 5 + 6 0,267 0,267 0,417 9,000 9,951 –Aplēstais iznākums, ko dos finansējums no darbības apropriācijām Saistību apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un iznākumus ⇩ 2022. gads 2023. gads 2024. gads 2026. gads 2027. gads KOPĀ Veids Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Kopējais daudzums Kopējās izmaksas KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1 - 1. iznākums Aizdevuma izmaksa - 2. iznākums Uzkrājums Ārējās darbības garantijā 2 9 2 9 - 3. iznākums Ex post izvērtējums 1 0,15 1 0,15 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1 - - - - - - 1 0,15 2 9 3 9,15 KOPĒJĀS IZMAKSAS - - - - - - 1 0,15 2 9 3 9,15 3.2.2.Kopsavilkums par lēsto ietekmi uz administratīvajām apropriācijām –X Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas administratīvās apropriācijas: Miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) 2022.

gads 2023.

gads 2024.

gads 2025.

gads 2026.

gads KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas

7. IZDEVUMU KATEGORIJA Cilvēkresursi 0,262 0,262 0,262 0,786 Pārējie administratīvie izdevumi 0,005 0,005 0,010 Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas

7. IZDEVUMU KATEGORIJA 0,267 0,267 0,262 0,796 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas

7. IZDEVUMU KATEGORIJAS Cilvēkresursi Pārējie administratīvie

izdevumi Starpsumma – ārpus daudzgadu finanšu shēmas

7. IZDEVUMU KATEGORIJAS KOPĀ 0,267 0,267 0,262 0,796 Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvo izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ĢD. 3.2.2.1.Lēstās cilvēkresursu vajadzības