EIROPAS KOMISIJA Briselē, 7.6.2022 COM(2022) 292 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI













































Gada ziņojums budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par 2021. gadā veiktajām iekšējām revīzijām {SWD(2022) 160 final}



Saturs 1.Ziņojuma mērķi un tvērums 2.Iekšējās revīzijas dienesta uzdevums — pārskatatbildība, neatkarība un objektivitāte 3.Revīzijas darba pārskats 3.1.2021. gada revīzijas plāna īstenošana 3.2.Statistikas dati par Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumiem 4.Secinājumi, kuru pamatā ir 2021. gadā veiktais revīzijas darbs 4.1.Secinājums par lietderības revīzijām 4.1.1.Gatavība 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas īstenošanai 4.1.2.Trešo personu programmu īstenošanas uzraudzības stratēģijas 4.1.3.Iekšējās kontroles sistēmas atsevišķos ģenerāldirektorātos: likumība un pareizība, atbilstība 4.1.4.ES tiesību īstenošana 4.1.5.Informācijas tehnoloģiju drošība 4.1.6.Citi procesi 4.2.Iekšējās revīzijas dienesta ierobežotie secinājumi 4.3.Vispārējs atzinums par Komisijas finanšu pārvaldību 5.Apspriešanās ar Komisijas finanšu pārkāpumu komisiju 6.Ietekmes mazināšanas pasākumi saistībā ar iespējamiem interešu konfliktiem (starptautiskie iekšējās revīzijas standarti) — Eiropas Ombuda izmeklēšana

1.Ziņojuma mērķi un tvērums Ar šo ziņojumu Eiropas Parlaments un Padome budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras ietvaros tiek informēti par iekšējām revīzijām, ko 2021. gadā Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests veica Komisijas ģenerāldirektorātos, dienestos un izpildaģentūrās. Tas ietver: i) kopsavilkumu par veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu; ii) sniegto ieteikumu kopsavilkumu; iii) informāciju par saskaņā ar ieteikumiem īstenoto rīcību. Saskaņā ar Finanšu regulas 118. panta 8. punktu un 247. pantu Komisija nosūta ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Tas ir balstīts ziņojumā, ko saskaņā ar Finanšu regulas 118. panta 4. punktu sagatavojis Komisijas iekšējais revidents par Iekšējās revīzijas dienesta revīzijām un konsultāciju ziņojumiem, kas pabeigti 2021. gadā. 2.Iekšējās revīzijas dienesta uzdevums — pārskatatbildība, neatkarība un objektivitāte Iekšējās revīzijas dienesta uzdevums ir palielināt un aizsargāt organizatorisko vērtību, nodrošinot uz risku pamatotu un objektīvu ticamības apliecinājumu, konsultācijas un vērtējumu. Iekšējās revīzijas dienests palīdz Komisijai sasniegt tās mērķus, ieviešot sistemātisku, disciplinētu pieeju, lai izvērtētu un uzlabotu riska pārvaldības, kontroles un pārvaldības procesu efektivitāti. Tā uzdevumi ietver novērtējuma veikšanu un atbilstošu ieteikumu sniegšanu riska pārvaldības, kontroles un pārvaldības procesa uzlabošanai ar mērķi sasniegt šādus trīs mērķus: i) atbilstošu ētikas normu un vērtību veicināšana organizācijā; ii) organizācijas darbības rezultātu efektīvas pārvaldības un pārskatatbildības nodrošināšana; iii) informācijas par riskiem un kontroli efektīva ziņošana attiecīgām organizācijas daļām. Tādējādi Iekšējās revīzijas dienests tiecas veicināt lietderīgas un efektīvas pārvaldības kultūru Komisijā un tās struktūrvienībās. Iekšējās revīzijas dienesta darba neatkarība ir noteikta Finanšu regulā un šā dienesta nolikumā, ko pieņēmusi Komisija. Nolikumā ir noteikts, ka Iekšējās revīzijas dienesta revidentiem novērtējuma objektivitātes nodrošināšanas un interešu konflikta novēršanas nolūkā ir jāsaglabā sava neatkarība attiecībā uz pasākumiem un darbībām, ko viņi pārbauda. Ja ir faktiski vai šķietami apdraudēta viņu objektivitāte, būtu jāizpauž informācija par šo apdraudējumu. Iekšējais revidents, ja pats to uzskata par vajadzīgu, var vērsties tieši pie Komisijas priekšsēdētāja un/vai kolēģijas. Iekšējās revīzijas dienests savu darbu veic saskaņā ar Finanšu regulu un Iekšējo revidentu institūta starptautiskajiem iekšējās revīzijas profesionālās prakses standartiem un ētikas kodeksu. Iekšējās revīzijas dienests ziņo Revīzijas progresa komitejai, kā arī sniedz tai darbības atskaites. Iekšējās revīzijas dienests: i) ziņo Revīzijas progresa komitejai par būtiskiem jautājumiem, kas izriet no tā veiktajām revīzijām, un iespējamiem uzlabojumiem revidētajos procesos; ii) sniedz ikgadēju vispārēju atzinumu par finanšu pārvaldības stāvokli Komisijā; iii) ziņo (vismaz reizi gadā) par savu uzdevumu un darbību, kā noteikts tā gada revīzijas plānā. Šajā ziņojumā ir ietverti būtiski riska darījumi, kontroles jautājumi, korporatīvās pārvaldības un citi jautājumi. Revīzijas progresa komiteja atbalsta komisāru kolēģiju to pienākumu izpildē, kas tai paredzēti saskaņā ar Līgumiem, Finanšu regulu un citiem normatīvajiem aktiem. Tā sniedz šo atbalstu: i) nodrošinot Iekšējās revīzijas dienesta neatkarību; ii) uzraugot iekšējās revīzijas darba kvalitāti; iii) nodrošinot, ka Komisijas dienesti pienācīgi ņem vērā iekšējās un ārējās revīzijas ieteikumus; iv) nodrošinot, ka šiem ieteikumiem seko atbilstoši turpmāki pasākumi. Tādējādi Revīzijas progresa komiteja palīdz uzlabot Komisijas efektivitāti un lietderību tās mērķu sasniegšanā. Revīzijas progresa komiteja arī atbalsta kolēģiju Komisijas pārvaldības, riska pārvaldības un iekšējās kontroles prakses pārraudzībā. Iekšējās revīzijas dienests neveic revīziju sistēmām, kuras ieviestas ES līdzekļu kontrolei dalībvalstīs. Šādas revīzijas tiek veiktas pat līdz atsevišķu atbalsta saņēmēju līmenim, un tās veic dalībvalstu iekšējie revidenti, valstu revīzijas iestādes, citi atsevišķi Komisijas ģenerāldirektorāti un Eiropas Revīzijas palāta. Taču Iekšējās revīzijas dienests revidē pasākumus, kurus Komisijas dienesti veic, lai uzraudzītu un revidētu i) dalībvalstu struktūras un (ii) citas struktūras, kas atbild par ES līdzekļu izmaksāšanu, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizāciju. Kā noteikts Finanšu regulā, Iekšējās revīzijas dienests šos pienākumus var veikt uz vietas, arī dalībvalstīs. 3.Revīzijas darba pārskats 3.1.2021. gada revīzijas plāna īstenošana Iekšējās revīzijas dienests 2021. gada revīzijas plānu īstenoja Covid-19 pandēmijas apstākļos, pilnībā ievērojot korporatīvajā līmenī piemērojamo darba režīmu. Neraugoties uz šo apstākļu radītajām problēmām, Iekšējās revīzijas dienests pabeidza 143 “uzdevumus” (revīzijas, konsultācijas, pēckontroles un pārbaudes) un izdeva 148 ziņojumus (tajā skaitā pēckontroles un noslēguma piezīmes). Tas tika panākts, izmantojot Komisijā pieejamās digitalizācijas iespējas ar rīkiem, kas ļauj īstenot efektīvus un lietderīgus attālinātās revīzijas procesus. Kopējais skaits un sadalījums pēc paveikto uzdevumu un ziņojumu veidiem ir norādīts turpmāk diagrammās. Līdz 2022. gada 31. janvāra termiņam 2021. gada revīzijas plāns bija izpildīts 100 % apmērā ar tā atjauninājumiem, kas tika veikti, lai ņemtu vērā gada vidū radušos riskus. Avots: Eiropas Komisija, Iekšējās revīzijas dienests Sākotnējais 2021. gada plāns ietvēra 38 revīzijas uzdevumus (revīzijas, pārbaudes un konsultācijas, bet neskaitot pēckontroles), ko bija plānots pabeigt līdz 2022. gada 31. janvārim, turklāt 2021. gada sākotnējā plānā bija iekļauti 35 papildu uzdevumi, kurus bija plānots uzsākt pirms 2022. gada 31. janvāra un pabeigt pēc šā datuma. Sākotnējais 2021. gada plāns tika atjaunināts 2021. gada septembrī un oktobrī. Revīzijas progresa komiteja ņēma vērā gan sākotnējos, gan atjauninātos plānus. Iekšējās revīzijas dienests plāno savu revīzijas darbu, pamatojoties uz riska novērtējumu un spēju analīzi. Šī prasība ir noteikta nolikumā un starptautiskajos standartos, tās mērķis ir izstrādāt plānu, kas aptver visaugstākā riska jomas, tādējādi maksimāli palielinot Iekšējās revīzijas dienesta pievienoto vērtību, un tā palīdz nodrošināt vislabāko resursu izmantojumu un plāna efektīvu un lietderīgu īstenošanu. Plāna īstenošana tiek regulāri uzraudzīta un vajadzības gadījumā koriģēta. 3.2.Statistikas dati par Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumiem Iekšējās revīzijas dienesta 2021. gadā sniegto ieteikumu skaits ir atspoguļots attēlā turpmāk.

Avots: Eiropas Komisija, Iekšējās revīzijas dienests. Revīzijas progresa komitejai tika nosūtīts ikgadējs visaptverošs pārskats par Iekšējās revīzijas dienesta sniegtajiem iekšējās revīzijas ieteikumiem, kuru īstenošana 2022. gada 31. janvāra termiņā bija par vairāk nekā sešiem mēnešiem nokavēta. Turklāt Iekšējās revīzijas dienests sagatavo trīs papildu ceturkšņa ziņojumus par ieteikumiem, kuru īstenošanas termiņš ir ilgstoši kavēts, un tie tiek apspriesti Revīzijas progresa komitejas sagatavošanas grupas sanāksmēs. 2021. gadā revidētās struktūras pieņēma visus Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumus, izņemot vienu. Visos gadījumos revidētās struktūras izstrādāja rīcības plānus, kurus pēc tam iesniedza Iekšējās revīzijas dienestam, kurš savukārt novērtēja plānus kā apmierinošus. Noteiktajā termiņā 2022. gada 31. janvārī revidētās struktūras novērtēja kā īstenotus 652 (74 %) no kopumā 881 (tajā skaitā daļēji) pieņemtā Iekšējās revīzijas dienesta ieteikuma laikposmā no 2017. līdz 2021. gadam. Tādējādi kopumā joprojām nav īstenoti 229 ieteikumi (26 %). Avots: Eiropas Komisija, Iekšējās revīzijas dienests. No šiem 229 neīstenotajiem ieteikumiem neviens nav novērtēts kā kritisks, 72 ir novērtēti kā ļoti svarīgi un 157 ir novērtēti kā svarīgi. 65 no tiem īstenošanas termiņš nokavēts (t. i., tie nav īstenoti līdz sākotnēji saskaņotajam īstenošanas datumam). Šie nokavētie ieteikumi veido 7,4 % no visiem (daļēji) pieņemtajiem ieteikumiem. No šiem nokavētajiem ieteikumiem 7 ļoti svarīgi ir klasificēti kā ilgstoši kavēti (ieteikums ir jau sen pieņemts, ja tas joprojām nav īstenots vairāk nekā 6 mēnešus pēc sākotnējā īstenošanas datuma). Šie ļoti svarīgie ieteikumi, kuru īstenošana ir aizkavējusies, veido 0,8 % no kopējā pieņemto ieteikumu skaita laikposmā no 2017. līdz 2021. gadam (salīdzinājumā ar 0,6 % iepriekšējā pārskata periodā). Turklāt viens ļoti svarīgs ieteikums ārpus šā pārskata perioda arī ir ilgstoši kavēts. Iekšējās revīzijas dienests īsteno stingru pēckontroles politiku tā ieteikumu īstenošanas novērtēšanā. Rezultāti liecina, ka lielākā daļa Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumu tiek īstenoti efektīvi un savlaicīgi. Avots: Eiropas Komisija, Iekšējās revīzijas dienests. Kopumā Iekšējās revīzijas dienests savu ieteikumu īstenošanu uzskata par apmierinošu un salīdzināmu ar iepriekšējiem pārskata periodiem. Šī situācija liecina, ka Komisijas dienesti centīgi īsteno kritiskos un ļoti svarīgos ieteikumus, tādējādi mazinot Iekšējās revīzijas dienesta identificētos riskus. Tomēr ir jāpievērš uzmanība atsevišķiem ieteikumiem, kuri novērtēti kā ļoti svarīgi un kuru īstenošana ilgstoši kavējusies. Komisijas dienestu darba dokumenta pielikuma 3. daļā apkopoti šie ļoti svarīgie ieteikumi, kuru īstenošana ilgstoši kavējas. 4.Secinājumi, kuru pamatā ir 2021. gadā veiktais revīzijas darbs 4.1.Secinājums par lietderības revīzijām Lai veicinātu Komisijas uz izpildi balstīto kultūru un lielāku uzmanību pievērstu naudas un vērtības attiecībai, Iekšējās revīzijas dienests 2021. gadā veica divu veidu revīzijas: lietderības revīzijas un vispārējās revīzijas, kas aptver svarīgus darbības aspektus. Atbilstoši savai metodikai un labajai praksei Iekšējās revīzijas dienests darbības rezultātiem pieiet netieši, novērtējot departamentu darbības rezultātus politiku, programmu un darbību īstenošanā, ņemot vērā ar tiem saistītos riskus. Izmantojot šo pieeju, dienests cenšas pārliecināties, ka ģenerāldirektorāti un dienesti ir izveidojuši atbilstošus snieguma satvarus un darbības rezultātu novērtēšanas rīkus, galvenos rādītājus un uzraudzības sistēmas. Turpmākajās iedaļās ir izklāstīti Iekšējās revīzijas dienesta secinājumi par dažādajiem tā 2021. gadā veikto revīziju aspektiem, kas attiecas uz darbības rezultātiem. 4.1.1.Gatavība 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas īstenošanai 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēma un atveseļošanas pakete, kas ietverta NextGenerationEU, jāīsteno saskaņā ar Finanšu regulu, un tām ir jāpapildina finansējuma iespējas un sasniedzamie rezultāti. Vairākās 2021. gadā veiktajās revīzijās galvenā uzmanība tika pievērsta riskiem, kas saistīti ar kopējās paketes izstrādi, Komisijas pastiprināto lomu dažās jomās un tās jaunajām atbildības jomām. Šo revīziju rezultāti liecina, ka nākotnē šajā jomā ir nepieciešami būtiski uzlabojumi, un 2021. gadā tika sniegti vairāki ļoti svarīgi ieteikumi, kas adresēti revidētajiem ģenerāldirektorātiem. 1)Vienā revīzijā tika novērtēta 2021.–2027. gada plānošanas perioda sagatavošana Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorātā, Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorātā un Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorātā. Šīs revīzijas rezultātā tika sniegti septiņi ļoti svarīgi ieteikumi. Ģenerāldirektorātu gatavošanās 2021.–2027. gada plānošanas periodam process revīzijas ziņojuma sagatavošanas dienā vēl turpinājās, un tāpēc revīzija faktiski strādāja ar mainīgu situāciju. Lai gan ģenerāldirektorāti bija izstrādājuši un ieviesuši atbilstošus procesus 2021.–2027. gada plānošanas perioda sākuma atbalstam, divas nepilnības ietekmēja to efektivitāti un lietderību, jo īpaši attiecībā uz atbalstu dalībvalstīm un gatavošanās plānošanas periodam un tā darbības sākšanas laiku.

2)Otrā revīzija attiecās uz Migrācijas un iekšlietu ģenerāldirektorāta fondu gatavošanos 2021.–2027. gada plānošanas periodam. Tika sniegti divi ļoti svarīgi ieteikumi. Iekšējās revīzijas dienests atzīmēja, ka gatavošanās 2021.–2027. gada plānošanas periodam ir process, kas revīzijas ziņojuma sagatavošanas dienā vēl turpinājās. Lai gan Migrācijas un iekšlietu ģenerāldirektorāts bija izstrādājis un ieviesis atbilstošus procesus 2021.–2027. gada plānošanas perioda sākumam, joprojām vairākas nepilnības ietekmēja to efektivitāti un lietderību, jo īpaši attiecībā uz tematiskā mehānisma darba programmu aizkavēšanos un 2021.–2027. gada perioda plānošanas progresa uzraudzību un ziņošanu augstākajai vadībai. Abās revīzijās, ņemot vērā sagatavošanas darbu nepārtrauktību un to, ka revīzijas atspoguļo momentuzņēmumu noteiktā laikposmā, konstatētās nepilnības, ja tās nav novērstas, var ietekmēt turpmākos plānošanas perioda posmus. 3)Trešajā revīzijā tika novērtēta Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai gatavība īstenot regulu par Eiropas Prokuratūras izveidi. Šajā revīzijā Iekšējās revīzijas dienests konstatēja, ka Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai iekšējās kontroles sistēma nav pilnībā atbilstoša un efektīva, lai sagatavotos turpmākajai sadarbībai ar Eiropas Prokuratūru. Dienests konstatēja nepilnības sagatavošanas procesa plānošanā un uzraudzībā, izmeklēšanas un datu aizsardzības pamatnostādnēs un ar informācijas tehnoloģijām saistītajos aspektos, kā arī sniedza trīs ļoti svarīgus ieteikumus. 4)Ceturtajā revīzijā tika novērtēta Konkurences ģenerāldirektorāta sagatavotība Konkurences programmai. Lai gan ģenerāldirektorāts bija ieviesis sistēmu Konkurences programmas īstenošanai saskaņā ar 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmu, revīzijā tika konstatēts, ka joprojām ir nepilnības dažu Konkurences programmas galveno elementu definēšanā un strukturēšanā, kas var ietekmēt tās efektīvu īstenošanu. Iekšējās revīzijas dienests sniedza trīs ļoti svarīgus ieteikumus. 5)Visbeidzot, birojā Eurostat veiktajā revīzijā par gatavību jaunajai Eiropas statistikas programmai 2021.–2027. gada plānošanas periodā netika konstatētas nekādas būtiskas problēmas attiecībā uz lietderību. 4.1.2.Trešo personu programmu īstenošanas uzraudzības stratēģijas Kredītrīkotājiem ir jāizveido atbilstošas​un efektīvas stratēģijas un darbības, lai pārraudzītu un uzraudzītu deleģēto struktūru efektīvu programmu īstenošanu un ES budžeta aizsardzību, kā arī lai nekavējoties novērstu konstatētās iespējamās grūtības. Iepriekšējos gados Iekšējās revīzijas dienests veica vairākas ģenerāldirektorātos un dienestos trešo personu programmu (un/vai politikas) īstenošanas uzraudzībai ieviesto pasākumu revīzijas. Tajās bieži konstatēja uzraudzības stratēģiju efektivitātes nepilnības. Iekšējās revīzijas dienests vispārējā atzinumā par finanšu pārvaldību, tāpat kā iepriekšējos gados, vēlreiz lika uzsvaru uz uzraudzības stratēģijām attiecībā uz trešām personām, kuras īsteno politiku. Tajā pašā laikā, pamatojoties uz 2021. gada revīzijas rezultātiem, var secināt, ka dažās politikas jomās situācija uzlabojas. 1)Iekšējās revīzijas dienesta mērķis 2021.–2023. gada stratēģiskajā revīzijas plānā bija integrēta, uz risku balstīta pieeja, lai vajadzības gadījumā veiktu revīzijas, aptverot gan Komisijas partneru ģenerāldirektorātus, gan decentralizētās aģentūras un citas autonomas ES struktūras. 2021. gadā tika pabeigtas pirmās divas vairāku vienību revīzijas, kurās Komisijas ģenerāldirektorātu līmenī galvenā uzmanība tika pievērsta uzraudzības pasākumiem, kas ir spēkā starp attiecīgi Enerģētikas ģenerāldirektorātu un “Fusion for Energy” (F4E) (Eiropas kopuzņēmums, kas pārvalda Eiropas ieguldījumu ITER) un starp Migrācijas un iekšlietu ģenerāldirektorātu un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru (Frontex). Rezultāti bija apmierinoši, un revidētajos Komisijas ģenerāldirektorātos netika konstatēti lieli atlikušie riski vai būtiskas nepilnības. 2)Vēl viena revīzija tika veikta Klimata politikas ģenerāldirektorātā un Vides ģenerāldirektorātā par to attiecībām ar Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Ķimikāliju aģentūru. Atšķirībā no minētajām divām vairāku vienību revīzijām Iekšējās revīzijas dienests neiekļāva šīs divas aģentūras revīzijas tvērumā, jo revīzija tika uzsākta 2020. gadā, t. i., pirms Iekšējās revīzijas dienesta reorganizācijas. Abi ģenerāldirektorāti ir ieviesuši atbilstošus procesus attiecību ar attiecīgajām decentralizētajām aģentūrām atbalstam. Tomēr tika konstatēts, ka to efektivitāti un lietderību mazina nepilnības saistībā ar Klimata politikas ģenerāldirektorāta un Vides ģenerāldirektorāta pārraudzības lomu pār Eiropas Vides aģentūras resursiem. Vēl viena nepilnība Vides ģenerāldirektorātā ir saistīta ar uzraudzības un koordinācijas mehānismiem attiecībās ar Eiropas Vides aģentūru. 3)Visbeidzot, tika veikta revīzija ar mērķi novērtēt 185. panta struktūru uzraudzību, ko veic Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāts. Šī revīzija tika slēgta pēc sākotnējās aptaujas, kad raksturīgos riskus, kas sākotnēji tika novērtēti kā augsti, revidenti atkārtoti novērtēja kā vidējus vai zemus, jo īpaši tāpēc, ka tikai divas no piecām 185. panta struktūrām, par kurām atbild Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāts, turpinās darbu pašreizējā formā saskaņā ar pētniecības pamatprogrammu 2021.–2027. gadam “Apvārsnis Eiropa”. 4.1.3.Iekšējās kontroles sistēmas atsevišķos ģenerāldirektorātos: likumība un pareizība, atbilstība Lai gan Iekšējās revīzijas dienests pēdējos gados vairāk uzsvaru lika uz lietderības problēmām, politiskās ieinteresētās personas un Eiropas Revīzijas palāta uztur padziļinātu kontroli pār Komisijas ES budžeta pārvaldību attiecībā uz likumību, pareizību un atbilstību. Tāpēc viena no 2021. gada revīzijas plāna prioritātēm (pamatojoties uz 2021.–2023. gada stratēģisko revīzijas plānu) bija sniegt pārliecību kolēģijai, ģenerāldirektorātiem un dienestiem par iekšējās kontroles sistēmu efektīvu un lietderīgu darbību attiecībā uz finanšu pārvaldības jautājumiem. Dalītās pārvaldības jomā Iekšējās revīzijas dienests pabeidza trīs revīzijas. 1)2014.–2020. gada Eiropas strukturālo un investīciju fondu revīzijā attiecībā uz pārtraukumiem, apturēšanu un finanšu korekcijām Iekšējās revīzijas dienests atzina, ka Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts, Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts un Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts darbojas saskaņā ar ļoti sarežģīta tiesiskā regulējuma ierobežojumiem Kopīgo noteikumu regulas veidā. Proti, nosacījumi neto finanšu korekciju piemērošanai ir stingrāki nekā Komisijas sākotnējie priekšlikumi. Līdz ar to revīzijas konstatējumi ir jāskata šajā kontekstā. Iekšējās revīzijas dienests secināja, ka ir vairākas nepilnības, kas ietekmē efektīvu ģenerāldirektorātu pārtraukumu, apturēšanas un finanšu korekciju procesu ieviešanu, un tāpēc kopumā ir izdevis astoņus ļoti svarīgus ieteikumus. 2)Zemes gabalu identifikācijas sistēma ir svarīgs kontroles mehānisms, kas balstīts uz aerofotogrāfijām vai satelīta fotogrāfijām un reģistrē visus lauksaimniecības zemes gabalus dalībvalstīs. Sistēma ir izstrādāta, lai pārbaudītu tiesības uz platībsubsīdijām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP), un tai ir būtiska loma dažādu KLP saistību ievērošanas pārbaudē, arī saistībā ar KLP zaļināšanu. Iekšējās revīzijas dienests konstatēja, ka, lai gan Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts ir ieviesis atbilstošas kontroles dalībvalstu sistēmu pārvaldības atbalstam un to kvalitātes uzraudzībai, to efektivitāti ietekmē trūkumi. Ir jāuzlabo zemes gabalu identifikācijas sistēmas kvalitātes novērtējuma uzraudzība un pēckontrole. 3)Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorātā veiktajā revīzijā attiecībā uz sertifikācijas iestāžu darba atbalstu, uzraudzību un pārbaudēm netika konstatētas būtiskas problēmas attiecībā uz darbības rezultātiem. Iekšējās revīzijas dienests pabeidza arī dažādas revīzijas tiešajā pārvaldībā. 4)Revīzijā attiecībā uz revīzijas rezultātu ieviešanu programmā “Apvārsnis 2020” Iekšējās revīzijas dienests konstatēja, ka revidētie ģenerāldirektorāti un izpildaģentūras kopumā ir izveidojuši un ieviesuši piemērotu un efektīvu iekšējās kontroles sistēmu kopējā revīzijas dienesta revīzijas rezultātu īstenošanai. Funkcijas un pienākumi ir skaidri definēti, un projekta un finanšu darbiniekiem ir pieejami rīki saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem. Tomēr joprojām pastāv nepilnības attiecībā uz ex post revīzijas rezultātu īstenošanas uzraudzību un ziņošanu par to. 5)Iekšējās revīzijas dienests izskatīja arī Komisijas iniciatīvu par vienotu elektroniskās datu apmaiņas telpu (SEDIA). SEDIA mērķis ir pilnībā automatizēt un integrēt informācijas par iepirkumiem un dotācijām apstrādes procesu, līdz minimumam ierobežojot manuālu datu ievadi un veicinot šādu datu saskaņošanu un atkārtotu izmantošanu visā procesā. SEDIA mērķis ir nodrošināt iesniedzējiem, kandidātiem un pretendentiem vienotu piekļuves punktu saziņai un informācijas apmaiņai attiecībā uz iepirkuma un dotāciju procedūrām. Iniciatīvas SEDIA īstenošana ļauj sasniegt darbības mērķi un galu galā visas Komisijas mērķi apkalpot lielu skaitu klientu. Tā kā Eiropas Pētniecības izpildaģentūra ir nesena Komisijas iniciatīva, kas ir savā veidā unikāla, tā nevarēja izmantot pieredzi pārvaldības struktūras, iekšējās kontroles sistēmas un informācijas tehnoloģiju atbalsta sistēmu jomā SEDIA ieviešanā. Turklāt kopš tās uzsākšanas 2017. gadā iniciatīva ir saskārusies ar būtiskiem ierobežojumiem attiecībā uz atbilstošu informācijas tehnoloģiju rīku pieejamību. Lai gan Pētniecības izpildaģentūra sniedz pakalpojumus, kuru efektīva sniegšana saskaņā ar Finanšu regulu un vienošanos ar klientiem ir tās atbildīga saskaņā ar iniciatīvu SEDIA, ir nepilnības, kas ietekmē ar SEDIA saistīto pakalpojumu sniegšanas lietderību un atbilstību to persondatu aizsardzības noteikumiem, kas tiek apstrādāti aģentūras darbā ar SEDIA.

6)Strukturālo reformu atbalsta ģenerāldirektorāts ES dalībvalstīm iesniedz arvien vairāk tehniskā atbalsta projektu, galvenokārt izmantojot Strukturālo reformu atbalsta programmu 2014.–2020. gada plānošanas periodam un tehniskā atbalsta instrumentu 2021.–2027. gada plānošanas periodam. Iekšējās revīzijas dienests konstatēja, ka, lai gan ģenerāldirektorāts kopumā ir izstrādājis atbilstošus procesus un kontroles mehānismus tehniskā atbalsta sniegšanai dalībvalstīm saskaņā ar strukturālo reformu atbalsta programmu, pastāv nepilnības attiecībā uz tā IT spējām (rīkiem, norādījumiem un praksi), lai uzraudzītu projektu efektīvu īstenošanu. 7)Likumā noteikto tiesību noteikšana un individuālo tiesību aprēķināšana ir pamatpakalpojumi, ko Atalgojuma un individuālo tiesību birojs sniedz pašreizējiem un bijušajiem Eiropas Komisijas un citu ES iestāžu un struktūru darbiniekiem. Birojs apstrādā lielu apjomu darījumu dažādām tiesību kategorijām, balstoties uz sarežģītu juridisko bāzi, un dažādām ES iestādēm un klientiem ar atšķirīgām īpašībām un vajadzībām. Lai gan šajā sarežģītajā vidē birojs ir izstrādājis atbilstošu kontroles sistēmu, lai nodrošinātu pareizu tiesību noteikšanu un tiesību aprēķināšanu aktīvajiem darbiniekiem un darbiniekiem, kuri beiguši darba gaitas, joprojām pastāv ļoti svarīga nepilnība attiecībā uz tā kontroles stratēģijas efektivitāti un lietderību. 8)Revīzijās attiecībā uz 1) programmas “Apvārsnis 2020” dotāciju pārvaldību Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūrā, 2) Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta II dotācijām tiešā pārvaldībā Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ģenerāldirektorātā un 3) Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ģenerāldirektorāta iepriekšējo programmu slēgšanas procesiem (īstenoti dažādos budžeta izpildes režīmos) Iekšējās revīzijas dienests nekonstatēja nekādas būtiskas problēmas. 4.1.4.ES tiesību īstenošana Viens no galvenajiem ģenerāldirektorātu pienākumiem ir atbalstīt, uzraudzīt un nodrošināt Eiropas Savienības (ES) tiesību aktu (“acquis”) īstenošanu un piemērošanu. 1)Divās revīzijās tika novērtēts, kā attiecīgie ģenerāldirektorāti: 1) proaktīvi atbalsta un uzrauga dalībvalstis ES tiesību aktu pareizā īstenošanā un piemērošanā pirms to stāšanās spēkā un novērtē ES direktīvu transponēšanu; 2) uzrauga nepārtrauktu ES tiesību aktu piemērošanu, tajā skaitā ieinteresēto personu sūdzību izskatīšanu un lietu pārvaldību pēc pašu iniciatīvas; 3) pārvalda iespējamo pārkāpumu un nepilnību izpildes panākšanu dialogā ar dalībvalstīm un ar pārkāpuma procedūru palīdzību. 2)Iekšējās revīzijas dienests atzina īpašās problēmas ar resursiem, ar kurām saskaras Enerģētikas ģenerāldirektorāts, lai panāktu līdzsvaru starp arvien sarežģītāku pienākumu kopumu, jo īpaši attiecībā uz Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanu, un augošo darba slodzi, kas saistīta ar jaunām politikas un likumdošanas iniciatīvām. Iekšējās revīzijas dienests secināja, ka, lai gan Enerģētikas ģenerāldirektorāts kopumā ir izstrādājis atbilstošu iekšējo kontroli ES enerģētikas tiesību aktu piemērošanas atbalstam, uzraudzībai un izpildes panākšanai, joprojām pastāv nepilnības attiecībā uz atbilstības novērtēšanas procesa vadības uzraudzību, savukārt ietekmē tā efektivitāti un lietderību. 3)Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāta līmenī esošā iekšējās kontroles sistēma nodrošina ES transporta tiesību aktu piemērošanas efektīvu atbalstu, uzraudzību un izpildes panākšanu. 4)Papildus tam trešā revīzija bija vērsta uz ieinteresēto personu sūdzību procesu Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorātā. Netika konstatētas būtiskas problēmas attiecībā uz darbības rezultātiem. 4.1.5.Informācijas tehnoloģiju drošība Iekšējās revīzijas dienests pabeidza divas revīzijas attiecībā uz informācijas tehnoloģiju drošību: centrālā līmeņa revīziju par to, kā tiek pārvaldīta un uzraudzīta atbilstība Komisijas informācijas tehnoloģiju drošības sistēmai, un vietējā līmeņa vairāku ģenerāldirektorātu revīziju par informācijas tehnoloģiju drošību cilvēkresursu saimē. 1)Pirmā revīzija par atbilstības pārvaldību un uzraudzību atklāja veicamā uzdevuma milzīgo apmēru un problēmas, ar kurām saskaras Informātikas ģenerāldirektorāts, lai panāktu, ka visi ģenerāldirektorāti ziņo par to atbilstību ļoti lielajam informācijas drošības kontroļu skaitam, jo īpaši gadījumos, kad viņiem ir daudzu citu prioritāšu. Lai gan Informātikas ģenerāldirektorāts bija ieviesis nepieciešamos korporatīvos instrumentus informācijas tehnoloģiju drošības prasību efektīvas izpildes atbalstam visā Komisijā, būtiskas nepilnības saglabājās divās jomās: 1) informācijas tehnoloģiju drošības atbilstības pārvaldības un ziņošanas praksē; 2) atbilstības pārvaldības procesā. 2)Tā kā cilvēkresursu saimes dienestu apstrādātā informācija ir sensitīva, svarīgi, lai būtu ļoti drošas informācijas tehnoloģiju sistēmas un atbilstošas drošības kontroles. Revīzija uzrādīja neviennozīmīgus rezultātus attiecībā uz konstatēto problēmu būtiskumu un to, ka informācijas tehnoloģiju drošība dažādos dienestos ir atšķirīgā brieduma līmenī. Attiecībā uz Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorātu vairākas būtiskas nepilnības lika Iekšējās revīzijas dienestam secināt, ka informācijas tehnoloģiju pārvaldības, vadības un kontroles procesi ir jāturpina uzlabot, lai pietiekamā apmērā mazinātu konstatētos riskus. Atalgojuma un individuālo tiesību birojā un Eiropas Personāla atlases birojā, neskatoties uz dažiem trūkumiem, situācija kopumā bija pozitīva. Attiecībā uz Informātikas ģenerāldirektorāta lomu kā pakalpojumu sniedzējs cilvēkresursu saimei, revīzijā tika konstatētas vairākas būtiskas nepilnības tā saskarsmē ar šiem ģenerāldirektorātiem/dienestiem. 4.1.6. Citi procesi Divās revīzijās tika novērtēti citu procesu (ārējo ieinteresēto personu pārvaldības un krīzes komunikācijas) darbības aspekti ar apmierinošiem rezultātiem. Iekšējās revīzijas dienests nekonstatēja būtiskas nepilnības. 4.2.Iekšējās revīzijas dienesta ierobežotie secinājumi Iekšējās revīzijas dienests 2022. gada februārī katram ģenerāldirektorātam un dienestam sniedza ierobežotus secinājumus par iekšējās kontroles stāvokli. Šie ierobežotie secinājumi tika izmantoti attiecīgo ģenerāldirektorātu un dienestu 2021. gada darbības pārskatu sagatavošanā. Tie pamatojas uz pēdējos trīs gados veikto revīzijas darbu un aptver visus sniegtos ieteikumus, kas nav īstenoti. Iekšējās revīzijas dienesta slēdziens par iekšējās kontroles stāvokli attiecas tikai uz revidētajām pārvaldības un kontroles sistēmām. Tas neattiecas uz sistēmām, kuras Iekšējās revīzijas dienests nav revidējis pēdējo trīs gadu laikā. 4.3.Vispārējs atzinums par Komisijas finanšu pārvaldību Iekšējās revīzijas dienests saskaņā ar nolikumu sniedz ikgadēju vispārēju atzinumu par Komisijas finanšu pārvaldību. Tas ir balstīts uz revīzijas darbu finanšu pārvaldības jomā Komisijā, ko Iekšējās revīzijas dienests ir veicis pēdējos trīs gados (no 2019. līdz 2021. gadam). Tajā ņemta vērā arī informācija no citiem avotiem, proti, no Eiropas Revīzijas palātas ziņojumiem. Vispārējais atzinums tiek izdots vienlaikus ar šo ziņojumu un attiecas uz to pašu gadu. Pamatojoties uz šo revīzijas informāciju, iekšējais revidents uzskatīja, ka 2021. gadā Komisija ir ieviesusi pārvaldības, riska pārvaldības un iekšējās kontroles procedūras, kas kopumā ir piemērotas pietiekamas ticamības gūšanai par tās finanšu mērķu sasniegšanu. Tomēr vispārējais atzinums ir kvalificēts attiecībā uz atrunām, kuras deleģētie kredītrīkotāji izteikuši savās ticamības deklarācijās, kas izdotas to attiecīgajos gada darbības pārskatos.

Sagatavojot vispārējo atzinumu, iekšējais revidents arī ņēma vērā visu riskam maksājuma laikā pakļauto summu kopējo ietekmi, jo šīs summas ir lielākas nekā tās, uz kurām attiecas atrunas. Kopējās riskam maksājuma laikā pakļautās summas ir deleģēto kredītrīkotāju vislabākā to atļauto izdevumu summas aplēse, kas neatbilda piemērojamajiem līguma un normatīvajiem noteikumiem 2021. gada maksājuma veikšanas laikā. Ģenerāldirektorāti/dienesti savos gada darbības pārskatos lēš, ka riskam maksājuma laikā pakļautā kopējā summa ir aptuveni no 2784 miljoniem EUR līdz 3249 miljoniem EUR. Tas atbilst no 1,6 % līdz 1,9 % kopējo attiecīgo izdevumu no Komisijas budžeta, Eiropas Attīstības fonda un ES trasta fondiem 2021. gadā un tādējādi ir zem 2 % būtiskuma sliekšņa, kā noteikts norādēs par 2021. gada darbības pārskatu sagatavošanu. Šīs 2021. gadā riskam maksājuma laikā pakļautās summas vēl neietver nekādas finanšu korekcijas un atgūtās summas saistībā ar nepilnībām un kļūdām, ko ģenerāldirektorāti/dienesti nākotnē atklās un izlabos, pateicoties Komisijas iekšējās kontroles sistēmās iebūvētajiem daudzgadu korektīvajiem mehānismiem. Ņemot vērā šos elementus, Iekšējās revīzijas dienests uzskata, ka ES budžets ir pienācīgi aizsargāts visā tā kopumā un laikā. Vispārējā atzinumā neiekļaujot sīkākas iebildes, Iekšējās revīzijas dienests uzsvēra šādus jautājumus: 1. ES budžeta izpilde ar Covid-19 pandēmiju saistītās krīzes apstākļos Covid-19 pandēmijas izraisītā veselības, sociālā, ekonomiskā un finanšu situācija iestādei rada potenciāli augstus transversālos riskus attiecībā uz ES budžeta izpildi un politikas prioritāšu izpildi. Tas ietver darbības saskaņā ar 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmu, kurām vēl ir nepieciešamas atbilstošas kontroles (jo īpaši ex post), un darbības saskaņā ar 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmu un atveseļošanas paketi saskaņā ar NextGenerationEU attiecībā uz ticamību, atbilstību un darbības aspektiem. Lai nodrošinātu budžeta pienācīgu aizsardzību laika gaitā, saskaroties ar esošajām bezprecedenta problēmām, Iekšējās revīzijas dienests uzsver, ka Komisijas ģenerāldirektorātiem un dienestiem būtu jāturpina i) pienācīgi novērtēt Covid-19 pandēmijas radītos riskus saistībā ar finanšu pārvaldību attiecībā uz ticamību, darbību, atbilstību tiesiskajam regulējumam un iespējamo ietekmi uz Komisijas efektīvām spējām veikt korektīvos pasākumus, ņemot vērā iespējamos loģistikas ierobežojumus pārbaužu veikšanā uz vietas un ļoti sarežģīto ekonomisko situāciju gan ES, gan valstu līmenī (arī iespējamos gala saņēmēju bankrotus, kas varētu apgrūtināt nepamatotu summu atgūšanu), un ii) definēt un īstenot atbilstošus sekas mazinošus pasākumus, piemēram, pielāgot vai pārdefinēt savas kontroles stratēģijas. Turklāt Komisijas ģenerāldirektorātiem būtu jāturpina izstrādāt un īstenot atbilstošas​finanšu pārvaldības, revīzijas un kontroles stratēģijas darbībām atveseļošanas saskaņā ar NextGenerationEU atbalstam, jo īpaši attiecībā uz Atveseļošanas un noturības mehānismu. Sakarā ar jaunas, uz rezultātiem balstītas pieejas ieviešanu 2022. gadā vēl ir jāizstrādā noteikti kontroles stratēģijas elementi, kas aptver likumību un pareizību, proti, maksājumu apturēšanas un atbalsta samazināšanas procedūras gadījumos, kad konkrēta maksājuma pieprasījuma starpposma rādītāji un mērķrādītāji pilnībā vai daļēji nav sasniegti. Turklāt ir jāpabeidz kontroles plāns attiecībā uz Komisijas atlikušo atbildību saistībā ar citiem atbilstības elementiem (t. i., Savienības finansiālo interešu aizsardzība krāpšanas, korupcijas un interešu konflikta vai no aizdevuma vai finansēšanas nolīguma izrietoša pienākuma nopietna pārkāpuma gadījumā). 2. Uzraudzības stratēģijas attiecībā uz trešām personām, kuras īsteno politikas virzienus un programmas. Lai gan Komisija saglabā pilnu atbildību par izdevumu likumības un pareizības, kā arī pareizas finanšu pārvaldības nodrošināšanu (un arī politikas mērķu sasniegšanu), tā savu programmu īstenošanā arvien vairāk paļaujas uz trešām personām. Tas galvenokārt tiek īstenots, deleģējot darbības budžeta izpildi vai konkrētus uzdevumus valstīm, kas nav Eiropas Savienībā, starptautiskām organizācijām vai starptautiskām finanšu iestādēm, valstu iestādēm un aģentūrām, kopuzņēmumiem, ārpussavienības struktūrām un ES decentralizētajām aģentūrām. Turklāt noteiktās politikas jomās arvien vairāk tiek izmantoti alternatīvi finansēšanas mehānismi, piemēram, finanšu instrumenti, un tie Komisijai sagādā konkrētas problēmas un riskus, kā to ir uzsvērusi arī Eiropas Revīzijas palāta. Lai pildītu savus vispārējos pienākumus, ģenerāldirektorātiem ir jāpārrauga programmu un politikas pasākumu īstenošana un jāsniedz norādījumi un palīdzība, kad tas ir nepieciešams. Tādēļ tiem ir jāparedz un jāīsteno atbilstoši, efektīvi un lietderīgi pārraudzības, uzraudzības un ziņošanas pasākumi, lai nodrošinātu, ka deleģētie subjekti un citi partneri efektīvi īsteno programmas, atbilstīgi aizsargā ES finanšu intereses un attiecīgā gadījumā ievēro deleģēšanas nolīgumu noteikumus un ka, cik drīz vien iespējams, tiek atrisinātas visas konstatētās iespējamās problēmas. Lai gan pēdējos gados centrālo dienestu līmenī un attiecīgo ģenerāldirektorātu līmenī ir īstenota rīcība ar mērķi mazināt revīzijas darba rezultātā konstatētos riskus, dažās jomās joprojām ir vajadzīgi turpmāki uzlabojumi, jo īpaši attiecībā uz pīlāru novērtējumu netiešajā pārvaldībā. Tas ir svarīgi ne tikai saistībā ar 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā deleģēto darbību slēgšanu, bet vēl jo vairāk, ņemot vērā pašu kapitāla, garantiju un riska dalīšanas instrumentu izmantošanas pieaugumu 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmā. 3. Ziņošana par daudzgadu kontroles sistēmu koriģētspēju Komisija kopā ar dalībvalstīm (attiecīgā gadījumā) ir ieviesusi daudzgadu kontroles sistēmas, lai nodrošinātu ES līdzekļu pareizu finanšu pārvaldību. Šīs sistēmas ietver preventīvus pasākumus (t. i., kontroles, kuru mērķis ir novērst kļūdas pirms maksājumu veikšanas), kā arī korektīvus pasākumus (t. i., kontroles, ko veic pēc maksājumiem un līdz programmu slēgšanai attiecīgā gadījumā). Šie pasākumi veido Komisijas vispārējo koriģētspēju (iekļaujot dalībvalstu īstenotos pasākumus). Ņemot vērā Komisijas kontroles sistēmas daudzgadu raksturu, par kontroles rezultātiem ziņo divos programmu cikla posmos, izmantojot aptuveno “risku maksājuma laikā” (t. i., pēc preventīviem pasākumiem) un “risku slēgšanas laikā” (t. i., pēc preventīviem un korektīviem pasākumiem). “Risku slēgšanas laikā” aprēķina, no aplēstā “riska maksājuma laikā” atņemot “aplēstās nākotnes korekcijas”. Kopumā IRD atzīmē dažus uzlabojumus, kas veikti ģenerāldirektorātu 2021. gada darbības pārskatos un gada pārvaldības un snieguma ziņojuma (projektā) attiecībā uz informāciju par Komisijas un dalībvalstu piemērotajiem preventīvajiem un korektīvajiem pasākumiem. Tomēr, ņemot vērā dalībvalstu ieviesto korekciju kā dalītās pārvaldības kontroles arhitektūras neatņemamu sastāvdaļu augošo nozīmi, par koriģētspēju sniegtā informācija joprojām ir jāuzlabo (skaidrības un attiecīgo datu sadalījuma ziņā), lai pienācīgi pamatotu Komisijas vispārējo koriģētspēju (ietverot Komisijas pieprasītās un dalībvalstu pieņemtās korekcijas), “aplēstās nākotnes korekcijas” un no tām izrietošo “risku slēgšanas laikā”. Jo īpaši a) ir nepieciešami papildu dati par sadalījumu starp dalībvalstu īstenotajiem preventīvajiem un korektīvajiem pasākumiem, un b) ir skaidri jāpaskaidro un jāpamato ar attiecīgajiem datiem saikne starp “aplēstajām nākotnes korekcijām” un “ieviestajām korekcijām”, pirmkārt, ģenerāldirektorātu līmenī gada darbības pārskatos un, otrkārt, Komisijas līmenī gada ziņojumā par pārvaldību un sniegumu. 5.Apspriešanās ar Komisijas finanšu pārkāpumu komisiju Saskaņā ar Finanšu regulas 143. pantu izveidotā paneļkomiteja 2021. gadā neziņoja par sistēmiskām problēmām, sniedzot Finanšu regulas 93. pantā minēto atzinumu. 6.Ietekmes mazināšanas pasākumi saistībā ar iespējamiem interešu konfliktiem (starptautiskie iekšējās revīzijas standarti) — Eiropas Ombuda izmeklēšana Pašreizējais Iekšējās revīzijas dienesta ģenerāldirektors, Komisijas iekšējais revidents Manfred Kraff stājās amatā 2017. gada 1. martā. Pirms tam Manfred Kraff bija Komisijas Budžeta ģenerāldirektorāta ģenerāldirektora vietnieks un grāmatvedis.