Covid-19 vakcīnu izstrādi var uzskatīt par zinātnisku triumfu, un tiek lēsts, ka to veiksmīga ieviešana pirmajā gadā ir izglābusi aptuveni 20 miljonus dzīvību visā pasaulē. Saistībā ar pašreizējo atkārtoto pandēmiju, kuras pamatā ir omikrona BA.4 un BA.5 varianti, ir svarīgi pastiprināt vēstījumu, ka pašreizējās Covid-19 vakcīnas (monovalentās vakcīnas, kas vērstas pret sākotnējo SARS-CoV-2 vīrusu) joprojām piedāvā augstu aizsardzības līmeni pret hospitalizāciju, smagu slimības norisi un nāvi. Vakcinācija joprojām ir uzticamākais veids, kā izvairīties no smagas slimības norises un tādējādi samazināt Covid-19 izraisīto mirstību.

Pēdējie divi gadi ir parādījuši, ka ES šajā rudenī un ziemā varētu stāties pretim nākamajam Covid-19 vilnim. Tā kā cilvēki atgriežas no brīvdienām, skolas no jauna ver durvis un aukstāki laikapstākļi vedina cilvēkus pulcēties iekštelpās, inficēšanās rādītāji varētu palielināties vēl vairāk. Ir arī iespējams, ka ES saskarsies ar sezonu, kuru iezīmēs citu elpceļu vīrusu, tostarp gripas, aktīva klātbūtne, kā tas parasti ir ziemā. Šī prognoze rada problēmas jau tā pārslogotajām valstu veselības aprūpes sistēmām un to darbaspēkam visā ES.

Kopš šā gada aprīļa beigām Covid-19 vakcīnu ieviešana ES gandrīz nav mainījusies. 60 gadus vecu un vecāku cilvēku vidū 7,5 % joprojām nav vakcinēti, un 16,3 % nav saņēmuši pirmo balstdevu. Aplūkojot pieaugušo vakcinācijas rādītājus, 14,1 % cilvēku vecumā no 18 gadiem nav vakcinēti, un 35,5 % nav saņēmuši pirmo balstdevu. Turklāt, lai gan vakcīnas joprojām nodrošina augstu aizsardzību pret smagiem iznākumiem (smagu slimības norisi, hospitalizāciju un nāvi), aizsardzība arī izzūd, jo lielākā daļa cilvēku pēdējo devu saņēma pirms vairākiem mēnešiem. Plaši izplatītā eksponētība omikronam, atšķirīgā vakcinācijas aptvere dažādās valstīs un to iekšienē, kā arī dabiskas inficēšanās un vakcīnu sniegtās aizsardzības mazināšanās rāda sarežģītu iedzīvotāju imunitātes ainu.

Covid-19 vasaras vilnis, kura pamatā bija omikrona BA.4 un BA.5 varianti, ir parādījis, ka pandēmija vēl nav galā. No jūnija sākuma līdz jūlija vidum ES/EEZ valstīs trīskāršojās Covid-19 saslimšanas gadījumu skaits. Kopš tā laika gadījumu skaits atkal samazinās, bet joprojām ir augsts 65 gadus vecu un vecāku cilvēku vidū, kā rezultātā palielinās hospitalizācijas biežums un uzņemšanas gadījumu skaits intensīvās aprūpes nodaļā (ITN) šajā vecuma grupā. Kopumā katru nedēļu no Covid-19 ES/EEZ valstīs joprojām mirst vairāk nekā 2300 cilvēku.

ØNodrošināt proaktīvu saziņu, tiklīdz būs pieejamas jaunas un pielāgotas vakcīnas. Pirms pielāgoto vakcīnu piegādes dalībvalstīm būtu skaidri jāinformē sabiedrība, lai izvairītos no neskaidrībām par to, kā turpmākajos mēnešos tiks nodrošinātas balstdevas, kad un kāpēc tas notiks un kam tās būs pieejamas.

ØIzstrādāt valstu vakcinācijas programmas, izklāstot, kuras vakcīnas būtu jāizmanto kurām iedzīvotāju grupām. Tas būs atkarīgs no pielāgoto vakcīnu īpašībām salīdzinājumā ar pirmās paaudzes vakcīnām, no epidemioloģiskās situācijas un iespējamas jaunu vīrusa variantu parādīšanās. Lai apmainītos ar pieredzi un nodrošinātu koordināciju starp valstīm, šādas stratēģijas būtu jāapspriež attiecīgajos ES forumos.

Elpceļu vīrusu uzraudzība

Pašreizējās testēšanas stratēģijas un samazinātie sekvencēšanas centieni dažās valstīs rada bīstamu aklo zonu mūsu zināšanās par to, kā vīruss izplatās un attīstās. Ir steidzami jāizstrādā un jāuztur noturīgas, uz iedzīvotājiem balstītas integrētas uzraudzības sistēmas. Šādas sistēmas ES integrētā veidā uzraudzītu dažādas slimības, piemēram, gripu, Covid-19 un citas elpceļu vīrusu infekcijas. Šādu uzraudzības sistēmu dati ļaus valstīm cieši uzraudzīt apritē esošo elpceļu vīrusu izplatību un intensitāti, kā arī konstatēt tendenču izmaiņas un jaunu, bažas raisošu variantu rašanos. Tas savukārt virzīs kontroles pasākumus un mazinās jaunu variantu ietekmi. Šīs sistēmas būs būtisks elements šajā pandēmijas posmā un saistībā ar iespējamiem turpmākiem pārrobežu veselības apdraudējumiem.

Nolūkā vēl vairāk paplašināt un attīstīt “kontrolsistēmas”, lai tās atbilstu paredzētajam mērķim, ir vajadzīga stratēģiska prioritāšu noteikšana un pastāvīgs finansējums. Kontrolsistēmas tiek plaši izmantotas elpceļu infekciju (piemēram, gripas) uzraudzībai. Tā vietā, lai pārbaudītu visus iedzīvotājus, kontroluzraudzības sistēma ņem paraugus no vairākiem reprezentatīviem gadījumiem no konkrētām vietām, piemēram, ģimenes ārstu praksēm vai slimnīcām, kas vienmērīgi izvietotas visā valstī vai reģionā. Kontrolsistēma ar pietiekamiem objektiem, kas nodrošina pietiekamu testēšanas apjomu un ģeogrāfiski un demogrāfiski pārstāv visus valsts iedzīvotājus, ir efektīvs un iedarbīgs veids, kā uzraudzīt (elpceļu) infekcijas izplatīšanos.

Dalībvalstīm būtu jācenšas palielināt kontrolobjektu skaits, nodrošināt, ka šie objekti atspoguļo to iedzīvotāju ģeogrāfisko un demogrāfisko sadalījumu, un palielināt kontroluzraudzības objektos veikto testu skaitu. Tām būtu arī jāplāno palielināt savu testēšanas jaudu, jo īpaši, ja nepieciešams reaģēt uz jauna, bažas raisoša vai gripas varianta parādīšanos. Jāsaglabā arī pietiekams sekvencēšanas apjoms, lai uzraudzītu cirkulējošos vīrusus un ātri atklātu jaunus vīrusa variantus.

ECDC un Pasaules Veselības organizācijas Eiropas reģionālais birojs 2022. gada 18. jūlijā publicēja norādījumus ar praktiskiem ieteikumiem valstīm par efektīvu uzraudzības sistēmu izveidi un valsts uzraudzības nepārtrauktības nodrošināšanu 2022.–2023. gada ziemā un pēc tam. Norādījumos ir izklāstītas daudzās priekšrocības, ko sniedz uz iedzīvotājiem balstītas integrētas uzraudzības sistēmas, un dalībvalstis tiek stingri mudinātas pētīt to ieteikumus un veikt turpmākus pasākumus saistībā ar tiem. Ievērojot norādījumus, tiks uzlabota salīdzināmība starp dalībvalstīm un iegūti stabilāki epidemioloģiskie dati; šo datu analīze ļaus efektīvāk un savlaicīgāk reaģēt, galu galā uzlabojot ES sagatavotību pandēmijām. Dalībvalstis tiek aicinātas periodiski apmainīties ar informāciju ar ECDC par to elpceļu vīrusu uzraudzības sistēmu statusu, piemēram, atbildot uz īsiem apsekojumiem, kad tie tiek izplatīti.

Kā papildu rīks informācijas vākšanai par lielām iedzīvotāju grupām Covid-19 pandēmijas laikā ir parādījies notekūdeņu monitorings. Tas aizvien sistemātiskāk tiek iekļauts valstu uzraudzības stratēģijās SARS-CoV-2 un tā variantu atklāšanai, un ir īstenoti dažādi ES pasākumi, lai atbalstītu valstis šajos centienos. Piemēram, 26 dalībvalstis ir saņēmušas tiešas rīcības dotācijas notekūdeņu monitoringa un ar to saistīto darbību atbalstam. Gaidāmajā Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvas pārskatīšanā, ko plānots pieņemt šoruden, tiks ieviests notekūdeņu monitorings, kā arī ar sabiedrības veselību saistīto parametru, tostarp vīrusu un to variantu, monitorings komunālajos notekūdeņos. Dalībvalstis tiek mudinātas turpināt centienus sistemātiski uzraudzīt SARS-CoV-2 notekūdeņu monitoringa un piemērot darbības, kas izklāstītas saistītajā Komisijas ieteikumā.

Nefarmaceitiski pasākumi

Vakcīnas ir būtiska daļa no reaģēšanas uz Covid-19. Tomēr pieredze saistībā ar šo pandēmiju ir parādījusi, ka mūsu centienos ir jāiekļauj nefarmaceitiski pasākumi, lai ierobežotu vīrusa izplatīšanos, aizsargātu neaizsargātas grupas un samazinātu spiedienu uz veselības aprūpes sistēmām. Ļoti efektīvu nefarmaceitisku pasākumu piemēri ir masku valkāšana un ierobežojošāki pasākumi, piemēram, pulcēšanās apjoma ierobežošana. Jo īpaši, ja šādus pasākumus īstenos pirms nākamā posma vai tā sākumā, tie sniegs maksimālu ietekmi. Tāpēc ir iespējams, ka turpmākajos mēnešos būs atkārtoti jāievieš jebkurš no nefarmaceitiskajiem pasākumiem.

Šajā pandēmijas posmā epidemioloģiskā situācija dalībvalstīs atšķiras. Arī labākie un visefektīvākie sabiedrības veselības aizsardzības pasākumi var atšķirties. Valstīm būs jānovērtē sava īpašā epidemioloģiskā situācija attiecībā uz ietekmi uz sabiedrības veselību, veselības aprūpes spējām un šādu sabiedrības veselības pasākumu pieņemšanu sabiedrībā un jāpieņem attiecīgi lēmumi. Tomēr, lai iepriekšējos viļņos sekmētu saskaņotu pieeju ES un vienotajā tirgū, būtiska nozīme bija valstu pieeju koordinēšanai Padomes integrētās krīzes situāciju politiskās reaģēšanas (IPCR) mehānismos un Veselības drošības komitejā. Ir būtiski, lai tas turpinātos.

Turpmāk ir izklāstīti galvenie rādītāji, kas jāizvērtē, lemjot par nefarmaceitisku pasākumu atkārtotu ieviešanu.

Dati un robežvērtības, kas jāizvērtē, lai no jauna ieviestu nefarmaceitiskus pasākumus ·Izmantojamie bīstamības pakāpes rādītāji: Covid-19 vai gripas izraisītu smagu akūtu elpceļu infekciju (SARI) sastopamība pa vecuma grupām; mirstība, kas saistīta ar Covid-19 vai gripu pa vecuma grupām. ·Alternatīvi var izmantot īpašus ar Covid-19 vai gripu saistītu gadījumu uzņemšanas rādītājus slimnīcā un ITN un/vai slimnīcu un ICU izmantojuma rādītājus. Ideālā gadījumā tie būtu jāsadala pa vecuma grupām. ·Lai varētu novērtēt epidēmijas ietekmi, bīstamības pakāpes rādītāji jākombinē ar datiem par veselības aprūpes spējām un veselības aprūpes sistēmu veiktspēju. Šādi ietekmes novērtējumi būtu jāveic regulāri, un to pamatā vajadzētu būt aizvien pieaugošajām bīstamības pakāpes rādītāju tendencēm. ·Iepriekšējo gadu dati palīdzēs noteikt konkrētai valstij noteiktos epidēmijas bīstamības pakāpes sliekšņus, ņemot vērā smagas slimību norises un pieejamo veselības aprūpes spēju atšķirīgos līmeņus.

Daudzās dalībvalstīs joprojām ir spēkā sejas masku obligāta izmantošana veselības aprūpes iestādēs un ilgtermiņa aprūpes iestādēs. To izmantošana slēgtās sabiedriskās vietās, tostarp sabiedriskajā transportā, var būt pirmā iespēja ierobežot pārnesi sabiedrībā. Jaunākie pierādījumi liecina, ka FFP2 sejas maskas, kas ES/EEZ ir viegli pieejamas, sniedz sabiedrībai spēcīgāku aizsardzību nekā ķirurģiskās maskas vai auduma maskas. Tāpēc dalībvalstis tiek stingri mudinātas apsvērt to izmantošanu savos konkrētajos apstākļos. Pienācīgas ventilācijas nodrošināšana iekštelpās ir galvenais pasākums, lai samazinātu SARS-CoV-2 un citu elpceļu vīrusu pārnešanas risku. Ir jāpieliek lielākas pūles, lai uzlabotu ventilāciju visā ES/EEZ. Citi pasākumi, piemēram, darbs no mājām vai masveida pulcēšanās apjoma ierobežošana, ir izrādījušies efektīvi vīrusa pārnešanas ierobežošanai. Ja šie pasākumi tiek īstenoti pirms inficēšanās gadījumu skaita pieauguma, tie var palīdzēt izvairīties no nepieciešamības pēc graujošākiem pasākumiem, piemēram, mājsēdes, uzņēmumu un skolu slēgšanas, ieteikumiem palikt mājās un ceļošanas ierobežojumiem. Politiskā apņemšanās un kopienas iesaistīšanās ir būtiska nefarmaceitisku pasākumu panākumiem un efektivitātei.

Skolu darbības atsākšana

Tā kā bērni atgriežas skolā pēc vasaras brīvdienām, ir būtiski saglabāt drošu skolas vidi un līdz minimumam samazināt skolēnu un personāla prombūtni, novēršot SARS-CoV-2 pārnešanu kopā ar citiem elpceļu vīrusiem. Visu vecumu bērni ir uzņēmīgi pret SARS-CoV-2 un var to pārnēsāt. Bērniem saslimšana bieži vien ir asimptomātiska vai ar viegliem infekcijas simptomiem, bet ir sastopami arī smagi saslimšanas gadījumi, jo īpaši bērniem ar smaga iznākuma riska faktoriem. Bērnu vidū ir ziņots arī par stāvokli pēc Covid-19 (jeb garo Covid).

Tādi svarīgi pasākumi kā skolēnu un personāla vakcinācijas veicināšana pret Covid-19, labas elpceļu un roku higiēnas sekmēšana, uzlabotas ventilācijas sistēmas izveide skolas telpās un bieži atgādinājumi palikt mājās elpceļu infekcijas simptomu gadījumā, ir būtiski rīki vīrusa pārnešanas samazināšanai. Ietekmes mazināšanas pasākumu īstenošana skolās būtu jāpielāgo skolēnu izglītības videi un vecuma grupai. Turklāt šādos pasākumos būtu jāņem vērā nepieciešamība nodrošināt bērniem optimālu mācību un sociālo vidi. Šajā ziņā joprojām ir spēkā norādījumi, ko ECDC publicēja 2021. gada jūlijā, un šajā dokumentā sniegtie ieteikumi.