Īpašais ziņojums Nr. 15/2012 “Interešu konflikta pārvaldība revīzijai atlasītajās ES aģentūrās”





GLOSĀRIJS Akreditācijas darbības (EASA) : akreditācija ir process, kura laikā EASA novērtē valstu aviācijas iestādes vai kvalificētās iestādes, kas pieteikušās dažu sertificēšanas uzdevumu veikšanai EASA vārdā, lai tām šos uzdevumus uzticētu. Apelācijas padome (EASA un ECHA) : Apelācijas padome ir atbildīga par lēmumu pieņemšanu par apelācijām, kas iesniegtas, lai pārsūdzētu aģentūras lēmumus. Apelācijas padomē ir priekšsēdētājs un divi locekļi, kā arī tikpat daudz aizstājējlocekļu. EASA : Eiropas Aviācijas drošības aģentūra. ECHA : Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra. EFSA : Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde. EMA (iepriekš EMEA) : Eiropas Zāļu aģentūra. ESAO : Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija. Ieinteresēto personu apspriežu platforma (EFSA) : ieinteresēto personu apspriežu platformā ietilpst organizācijas, kas Eiropas Savienībā darbojas jomās, kuras saistītas ar pārtikas apriti, un tā sniedz padomus EFSA vispārējos jautājumos, kas saistīti ar šīs iestādes darba programmu, riska novērtēšanas metodoloģiju u. c. Interešu konflikts (faktisks) : "[..] konflikts starp amata pienākumiem publiskā dienestā un personiskām interesēm, kad publiskai amatpersonai ir personiskas intereses, kuras varētu nelabvēlīgi ietekmēt amata pienākumu veikšanu un atbildības uzņemšanos." [1] Interešu konflikts (potenciāls) : "Potenciāls interešu konflikts rodas, ja publiskai amatpersonai ir personiskas intereses, kuras varētu radīt interešu konfliktu, ja amatpersonai nākotnē uzticētu attiecīgus (t. i., konfliktu izraisošus) oficiālus pienākumus." [2] Interešu konflikts (šķietams) : "[..] var uzskatīt, ka ir radies šķietams interešu konflikts, ja izrādās, ka publiskas amatpersonas personiskās intereses varētu nelabvēlīgi ietekmēt amata pienākumu veikšanu, taču faktiski tā nav." [3] Īpaša interešu deklarācija (EFSA) : īpaša interešu deklarācija attiecas uz specifisku jautājumu vai jautājumu kopu (piemēram, attiecībā uz vielām/produktiem) konkrētas sanāksmes laikā vai saistībā ar īpašām pilnvarām, kas dotas darbībai vienā vai vairākās sanāksmēs. (Līdz)referents : zinātniskas struktūras loceklis, kuram uzdots vadīt vai līdzvadīt konkrētu uzdevuma veikšanu vai koordinēšanu (piemēram, novērtēt zāles, sniegt zinātnisku atzinumu par konkrētu izstrādājumu vai par tādiem vispārīgiem jautājumiem kā vadlīnijas, datu vākšana u. c.). Padomdevēja iestāde (EASA) : Valde izveido Padomdevēju iestādi, ar kuru tā apspriežas pirms lēmumu pieņemšanas dažās īpašās jomās. Valdei nav saistoši Padomdevējas iestādes atzinumi (sk. EASA izveides regulas 33. panta 4. punktu). Padomdevējā iestādē ietilpst organizācijas, kuras pārstāv aviācijas darbiniekus, ražotājus, komerciālās un vispārējās aviācijas operatorus, tehniskās apkopes nozari, mācību organizācijas un aviācijas sportu. Padomdevējā iestādē ietilpst 26 locekļi un tikpat aizstājējlocekļu. REACH Regula : tā ir Eiropas Savienības regula par ķimikālijām un to drošu lietošanu (Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.)). Tajā ir izklāstīta ķimikāliju reģistrēšana, vērtēšana, licencēšana un ierobežošana. Regulas mērķis ir uzlabot cilvēku veselības un vides aizsardzību no ķimikāliju izraisītiem riskiem, veicinot ES ķīmijas rūpniecības inovācijas un konkurētspēju. Reglamentācijas darbības (EASA) : reglamentēšanas process attiecas uz tādu ES tiesību aktu izstrādāšanu, kuri saistīti ar regulējumu aviācijas drošības un vides jomā. Sertificēšanas darbības (EASA) : EASA sertificē visus aeronavigācijas ražojumus, daļas un ierīces, ko ir konstruējušas, kam veic tehnisko apkopi vai ko izmanto personas, pār kurām ES dalībvalstis nodrošina reglamentējošo uzraudzību. Standartizācijas darbības (EASA) : standartizācijas darbības attiecas uz pārbaudēm, ko EASA veic valstu aviācijas iestādēs, lai nodrošinātu pienācīgu, vienādu un konsekventu ES aviācijas drošības tiesību aktu piemērošanu. KOPSAVILKUMS I. Šīs revīzijas mērķis ir novērtēt politiku un procedūras, kas attiecas uz interešu konflikta pārvaldību četrās Eiropas aģentūrās (turpmāk tekstā — "atlasītās aģentūras"), kuras pieņem svarīgus lēmumus, kas ietekmē patērētāju drošību un veselību, proti, Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (EASA), Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA), Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) un Eiropas Zāļu aģentūra (EMA). Politika un procedūras, kuras ieviestas pēc tam, kad Palāta bija pabeigusi darbu uz vietas (2011. gada oktobrī), netika izvērtētas. II. Ir daudz interešu konflikta definīciju. Palāta revīzijas vajadzībām izmantoja to, kura sniegta ESAO pamatnostādnēs "Interešu konflikta pārvaldība publiskā dienestā" [4], proti, interešu konflikts var rasties "[..] situācijās, kad publiskas amatpersonas personiskās intereses un piederība rada vai var radīt konfliktu, kas liedz pienācīgi pildīt amata pienākumus". Interešu konflikts ir konflikts starp amata pienākumiem publiskā dienestā un personiskām interesēm, kad publiskai amatpersonai ir personiskas intereses, kuras varētu nelabvēlīgi ietekmēt amata pienākumu veikšanu un atbildības uzņemšanos. III. Daži objektīva riska faktori, kas saistīti ar interešu konflikta rašanos, ir skaidrojami ar atlasīto aģentūru struktūru (piemēram, tā pati organizācija ir gan vadības pārstāve, gan pakalpojumu sniedzēja) un to, ka nākas izmantot nozares pētījumus. Šajā kontekstā ir sevišķi svarīgi, lai atlasītajās aģentūrās būtu spēcīgas sistēmas, kas piemērojamas augsta objektīvā riska novēršanai saistībā ar interešu konfliktu. IV. Eiropas Savienībā interešu konflikta risināšanai nav visaptveroša juridiska regulējuma, kurš noteiktu salīdzināmas obligātās prasības attiecībā uz neatkarību un pārredzamību, kas jāievēro visām ES aģentūrām un galvenajām iesaistītajām personām, kuras ietekmē stratēģiju, darbību un lēmumu pieņemšanu. Tā kā šāda juridiska regulējuma nav, šīs revīzijas vajadzībām tika izmantotas ESAO pamatnostādnes, kuras definē starptautisku standartu visaptverošas interešu konflikta novēršanas politikas izstrādāšanai. V. Palāta secināja, ka nevienā no atlasītajām aģentūrām interešu konflikta situācijas netika pienācīgi pārvaldītas. Tomēr konstatēto nepilnību smaguma pakāpe bija dažāda. VI. No visām atlasītajām aģentūrām vispilnīgāko politiku un procedūras interešu konflikta deklarēšanai, novērtēšanai un pārvaldīšanai bija izstrādājušas Eiropas Zāļu aģentūra un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde. VII. Lai gan Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra bija izveidojusi savu politiku un procedūras interešu konflikta pārvaldīšanai, tajās, kas attiecās uz darbiniekiem un Apelācijas padomi, bija nozīmīgas nepilnības. VIII. Palāta konstatēja, ka Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai nav savas interešu konflikta politikas un procedūru. Šī aģentūra neprasa un neizvērtē darbinieku, Valdes, Apelācijas padomes un ekspertu interešu deklarācijas. IX. Palāta atzinīgi vērtē to, ka visas atlasītās aģentūras pastāvīgi izkopj un stiprina savu politiku un procedūras šajā jomā, tostarp atsaucoties uz dažādiem notikumiem, ārējo spiedienu un Palātas revīziju. X. Palāta iesaka: a) Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai izstrādāt savu visaptverošu politiku un procedūras interešu konflikta pārvaldībai; b) Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra pienācīgi īstenot politiku un procedūras attiecībā uz darbiniekiem un Apelācijas padomes locekļiem; c) atlasītajām aģentūrām uzlabot savu interešu konflikta politiku un procedūras, i) pirms iecelšanas izvērtējot kandidātu interešu konfliktu; ii) izstrādājot tādu interešu konflikta politiku un procedūras, kuras nodrošina, lai valstu iestādes, kas veic tām uzticētus ārējus uzdevumus (Eiropas Aviācijas drošības aģentūra un Eiropas Zāļu aģentūra), pārvalda interešu konfliktu saskaņā ar salīdzināmiem standartiem; iii) izstrādājot skaidrus un objektīvus kritērijus interešu deklarāciju novērtēšanai un tos konsekventi piemērojot; iv) ieviešot politiku un procedūras, kas nosaka dāvanu un uzaicinājumu pieņemšanas nosacījumus visā aģentūrā (Eiropas Aviācijas drošības aģentūra, Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde); v) izstrādājot skaidru, pārskatāmu un konsekventu politiku un procedūras visā aģentūrā attiecībā uz uzticības ļaunprātīgu izmantošanu; vi) uzlabojot sanāksmju laikā un saistībā ar zinātnisko lēmumu pieņemšanas procesu deklarēto interešu pārredzamību; vii) nodrošinot visaptverošas un obligātas mācības par interešu konfliktu; viii) sadarbībā ar visām iesaistītajām iecēlējinstitūcijām risinot jautājumus par profesionālo darbību pēc aiziešanas no aģentūras; d) ES likumdevējam, iespējams, apspriežoties ar citām ES iestādēm, izskatīt iespējas turpmāk izstrādāt ES juridisko regulējumu interešu konflikta pārvaldībai, atsaucei izmantojot ESAO pamatnostādnes un labāko praksi; e) lai gan šis ziņojums formulē secinājumus tikai par četrām atlasītajām aģentūrām, iespējams, ka visas ES iestādes un decentralizētās struktūras vēlēsies pārbaudīt, vai šeit paustie ieteikumi ir tām noderīgi un piemērojami. IEVADS PAMATINFORMĀCIJA 1. Interešu konflikti var rasties gandrīz jebkurā darbavietā jebkurā laikā. Ja tos pareizi neatrisina, tie var negatīvi ietekmēt lēmumu pieņemšanas procesu, izraisīt skandālus un kaitēt reputācijai. Tas ir īpaši svarīgi publiskām struktūrām, jo interešu konflikti var graut uzticību struktūru spējai darboties objektīvi un sabiedrības interesēs. Ir vairākas interešu konflikta definīcijas. Palāta revīzijas vajadzībām izmantoja to, kura sniegta ESAO pamatnostādnēs "Interešu konflikta pārvaldība publiskā dienestā" [5] (turpmāk tekstā — "ESAO pamatnostādnes"), proti: interešu konflikts var rasties "[..] situācijās, kad publiskas amatpersonas personiskās intereses un piederība rada vai var radīt konfliktu, kas liedz pienācīgi pildīt amata pienākumus".Šajā kontekstā izšķirami faktiski, šķietami un potenciāli interešu konflikti [6]. 2. Pēdējos gados presē ir bijušas publikācijas par vairākiem it kā interešu konflikta gadījumiem, kuros bija iesaistītas dažas ES aģentūras, un par to pauda bažas Eiropas Parlaments. 2011. gadā tas lūdza Palātu "visaptveroši analizēt aģentūru pieeju tādu situāciju pārvarēšanā, attiecībā uz kurām pastāv aizdomas par interešu konfliktu" [7]. 3. Eiropas Parlaments atlika 2010. gada pārskatu apstiprināšanu Eiropas Zāļu aģentūrai un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei daļēji tāpēc, ka uzskatīja: interešu konflikta pārvaldība bija neapmierinoša [8]. 4. Palāta nolēma pievērsties četrām neitralitātes zaudēšanas riskam visvairāk pakļautajām aģentūrām (Eiropas Aviācijas drošības aģentūra, Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde un Eiropas Zāļu aģentūra, turpmāk tekstā — "atlasītās aģentūras"), jo tām ir plašas lēmumu pieņemšanas pilnvaras jomās, kuras ir ļoti nozīmīgas patērētāju veselībai un drošībai. Lēmumi, kurus pieņem atlasītās aģentūras, tieši skar ikvienu ES iedzīvotāju. a) Eiropas Aviācijas drošības aģentūras uzdevums ir uzturēt un attīstīt augstu, vienādu civilās aviācijas drošības līmeni Eiropā. Lai sasniegtu šos mērķus, Eiropas Aviācijas drošības aģentūra izsniedz sertifikācijas specifikācijas gaisa kuģiem, pieņem lēmumus par lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, veic standartizācijas pārbaudes dalībvalstīs, kā arī sniedz atzinumus un ieteikumus Komisijai par civilās aviācijas drošības pastiprināšanu. b) Eiropas Ķīmisko vielu aģentūrai ir svarīga regulatīva loma ES ķimikāliju tiesību aktu ieviešanā, lai tie nāktu par labu cilvēku veselībai un videi, kā arī jauninājumiem un konkurētspējai. Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra palīdz uzņēmumiem ievērot tiesību aktu noteikumus, veicina ķimikāliju drošu izmantošanu, sniedz informāciju par ķimikālijām, tās marķē un klasificē, kā arī izskata jautājumus par ķimikālijām, kas rada lielas bažas. c) Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes pienākums ir sniegt neatkarīgu informāciju par pārtikas un barības nekaitīgumu, tādējādi veicinot cilvēku un dzīvnieku veselības augstu aizsardzības līmeni. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde sniedz zinātniskus atzinumus par pārtikas produktu sastāvdaļām, pesticīdiem, ģenētiski modificētiem organismiem u. tml. un sekmē vienotas riska novērtēšanas metodes piemērošanu pārtikai un barībai. d) Eiropas Zāļu aģentūra ir atbildīga par to zāļu zinātnisku novērtēšanu un pārraudzību, kuras ir izstrādājuši farmācijas uzņēmumi lietošanai Eiropas Savienībā. Turklāt Eiropas Zāļu aģentūra sniedz uzņēmumiem zinātniskus ieteikumus par jaunu zāļu izstrādāšanu un publicē vadlīnijas par kvalitātes, drošības un efektivitātes noteikumiem. Šo aģentūru var uzskatīt par "centrāli", kas koordinē Eiropas medikamentu tīklu, kurā ietilpst vairāk nekā 40 atbildīgās iestādes dalībvalstīs. e) Kopumā atlasītās aģentūras ir atbildīgas par gaisa kuģu licenzēšanu, ķimikālijām, pārtikas sastāvdaļām un zālēm Eiropas Savienībā. Katras atlasītās aģentūras mērķi un uzdevumi ir apkopoti 1. pielikumā. 5. Protams, jebkura aģentūra vai ES iestāde un decentralizēta struktūra (piemēram, kopuzņēmumi u. c.) var tikt pakļauta interešu konflikta riskam, un, lai gan šā ziņojuma secinājumi un ieteikumi attiecas tikai uz atlasītajām aģentūrām, arī citas aģentūras vai ES iestādes, iespējams, vēlēsies apsvērt to noderīgumu. INTEREŠU KONFLIKTA OBJEKTĪVAIS RISKS 6. Tā kā atlasīto aģentūru pieņemtie lēmumi ir ļoti nozīmīgi, interešu konflikta sliktas pārvaldības radītie riski un sekas visvairāk attiecas tieši uz tām. Daži interešu konflikti, kas saistīti ar bijušām, esošām vai nākotnē iespējamām interesēm, ir neizbēgami, taču tas ne vienmēr nozīmē nepienācīgu rīcību vai korupciju. Tā bieži notiek šauri specializētās / savā jomā vienīgajās organizācijās, ja ekspertu skaits ir ierobežots un ja nozarē notiek "cīņa" par viņu piesaistīšanu. 7. Atlasīto aģentūru struktūra un darbības (piemēram, pārvaldība, mijiedarbība ar trešām personām, klienti, piegādātāji u. c.) nosaka to, ka aģentūras cieši sadarbojas ar valstu iestādēm un nozares pārstāvjiem. Tomēr tas var radīt objektīvu interešu konflikta risku. - Valde. Eiropas Aviācijas drošības aģentūras, Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras un Eiropas Zāļu aģentūras valdē ir galvenokārt valsts iestāžu vai dalībvalstu pārstāvji. Tajā pašā laikāEiropas Aviācijas drošības aģentūra un Eiropas Zāļu aģentūra uzdod attiecīgajām dalībvalstu iestādēm veikt daļu no aģentūrām uzticētajām darbībām, kā arī pieņem citus lēmumus, kas šīs iestādes ietekmē (sk. 1. izcēlumu). Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādesValdes locekļus izraugās atkarībā no viņu pieredzes un iepriekšējās zinātniskās darbības. Tomēr saskaņā ar Iestādes izveides regulu četriem no 15 Valdes locekļiem ir pieredze (tostarp viņi nav pārtraukuši darbību) organizācijās, kas pārstāv patērētājus un citas ieinteresētās personas pārtikas rūpniecībā. Turklāt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes darbību un lēmumu pieņemšanu var apdraudēt tas, ka trīs organizācijas, kuras pārstāvētas Valdē, ir pārstāvētas arī Ieinteresēto personu apspriežu platformā [9]. - Ārēju ekspertu (turpmāk tekstā — "eksperti") iesaistīšana. Savā zinātniskajā darbībā Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde un Eiropas Zāļu aģentūra sadarbojas ar ekspertiem, kuriem ir liela pieredze attiecīgajā jomā un kuri bija vai kuri ir saistīti ar nozari (piemēram, darba attiecības, pētījumu finansējums u. c.). Piemēram, Eiropas Zāļu aģentūra ir piesaistījusi aptuveni 3800 ekspertu, bet Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde — aptuveni 1200 ekspertu. Šajās trīs aģentūrās eksperti darbojas zinātniskajās komitejās un ekspertu grupās, kuras ir tieši iesaistītas zinātnisko atzinumu izstrādāšanā, savukārt šie atzinumi ir pamatā vitāli svarīgiem lēmumiem, kas ietekmē patērētāju veselību un drošību (piemēram, zinātniski atzinumi par zālēm, pārtiku vai ķimikālijām). Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā eksperti ir iesaistīti galvenokārt noteikumu izstrādē, standartizācijas pārbaudēs dalībvalstīs un mazākā mērā — sertifikācijā. - Partnerattiecības ar ieinteresētajām personām. Tā kā atlasītajām aģentūrām ir uzticēti pienākumi zinātniskajā un uzraudzības jomā, tās cieši sadarbojas ar nozares vai patērētāju pārstāvjiem (piemēram, ražotājiem, tirgus dalībniekiem, izplatītājiem u. c.). Piemēram, svarīgu riska faktoru rada tas, ka lielākajā daļā zinātnisko atzinumu un lēmumu, ko sagatavo atlasītās aģentūras, izmanto arī pētījumus, kurus veic vai finansē nozares pārstāvji. 8. Šajā kontekstā ir sevišķi svarīgi, lai atlasītās aģentūras spētu pārvaldīt šāda veida objektīvos riskus saistībā ar interešu konfliktu. 1. IZCĒLUMS INTEREŠU KONFLIKTA RISKS, KAS IZRIET NO AĢENTŪRAS STRUKTŪRAS Eiropas Zāļu aģentūras Valdi veido galvenokārt valstu iestāžu pārstāvji, un Valde lemj par atlīdzību, ko par aģentūrai sniegtajiem zinātniskajiem pakalpojumiem saņem valstu iestādes. Īpašajā gada ziņojumā [10] Palāta norādīja, ka ir jāievieš sistēma, kas balstīta valstu iestāžu faktiskajās izmaksās. Šāda sistēma vēl līdz šim nav ieviesta, un Eiropas Zāļu aģentūras Valde noraidīja jaunāko priekšlikumu [11]. Revīzijas laikā Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā notika iepirkuma procedūra par sertificēšanas uzticēšanu ārējām kvalificētām vienībām [12]. Līdz šim tā deleģēja sertifikācijas uzdevumus vienīgi akreditētām valstu iestādēm saskaņā ar pamatlīgumiem, kas noslēgti bez jebkādas iepirkumu procedūras. Eiropas Aviācijas drošības aģentūras maksas par uzticētajiem uzdevumiem tika noteiktas pamatlīgumos. Vieniem un tiem pašiem uzdevumiem valsts iestādes nosaka atšķirīgu vienoto likmi, un tā nav balstīta faktiskajās izmaksās. Saskaņā ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūras juridisko regulējumu aģentūra revidē valstu iestāžu īstenoto standartizācijas un akreditācijas procesu, lai gan šo iestāžu intereses ir pārstāvētas Valdes līmenī. JURIDISKAIS REGULĒJUMS 9. Lai efektīvi pārvaldītu interešu konfliktu, atlasītajām aģentūrām ir nepieciešams juridiskais regulējums. 10. Juridiskais regulējums, kas attiecas uz ES iestādēm un decentralizētajām struktūrām (turpmāk tekstā — "ES juridiskais regulējums"), ietver Civildienesta noteikumus un Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (turpmāk tekstā — "Civildienesta noteikumi"), kā arī citus Eiropas Komisijas lēmumus un vadlīnijas interešu konflikta pārvaldībai. Plašāks ar interešu konfliktu saistīto tiesību aktu uzskaitījums ir sniegts II pielikumā. 11. Civildienesta noteikumos ir ietvertas vairākas ļoti vispārīgas prasības attiecībā uz ētikas principiem, kas jāievēro ierēdņiem [13], proti, neatkarība, godīgums, taisnīgums, objektivitāte un uzticīgums. Komisija ir izdevusi lēmumus [14] un vadlīnijas to praktiskai īstenošanai. 12. Komisijas iekšējais kontroles standarts Nr. 2 "Ētiskās un organizācijas vērtības" nosaka, ka ir jābūt ieviestām procedūrām, kas nodrošina, ka visiem darbiniekiem ir zināmas attiecīgās ētiskās un organizācijas vērtības, īpaši tās, kas saistītas ar ētisku uzvedību, izvairīšanos no interešu konflikta, krāpšanas novēršanu un ziņošanu par pārkāpumiem. 13. Trīs no četrām atlasītajām aģentūrām papildus bija izstrādājušas interešu konflikta novēršanas politiku un procedūras (to kopsavilkums ir sniegts III pielikumā). 14. Publiskajā sektorā kopumā iespējams izmantot vispārpieņemtās ESAO pamatnostādnes. Turklāt ESAO ir publicējusi arī īpašas pamatnostādnes par jautājumiem, kas attiecas uz periodu pēc aiziešanas no dienesta: "Pēc aiziešanas no dienesta publiskā sektorā. Labākā prakse interešu konflikta novēršanai" [15]. REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA REVĪZIJAS TVĒRUMS 15. Revīzijas laikā novērtēja politiku un procedūras, kas attiecas uz interešu konflikta pārvaldību, četrās turpmāk uzskaitītajās atlasītajās aģentūrās, kuras pieņem svarīgus lēmumus, kas ietekmē patērētāju drošību un veselību. - Eiropas Aviācijas drošības aģentūra izsniedz drošības sertifikātus civilajā aviācijā, kuros noteikta prasība, ka šajā nozarē nodarbinātajiem ir augsts tehnisko zināšanu līmenis, un to parasti var iegūt šajā nozarē vai valsts atbildīgajās iestādēs strādājošie. Pastāv risks, ka Aģentūras darbinieki, kuriem ir šāda pieredze, ir iesaistīti tādu lēmumu pieņemšanā, kas ir labvēlīgi viņu bijušajiem (un/vai potenciālajiem) darba devējiem. - Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra pārvalda REACH regulas piemērošanu; šīs regulas mērķis ir nodrošināt augstu cilvēku veselības un vides aizsardzības līmeni. Tā sniedz zinātniskus un tehniskus padomus par ķimikālijām, un šiem padomiem var būt nozīmīga finansiāla ietekme uz tiem uzņēmumiem, kuri darbojas šajā nozarē. - Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde sniedz informāciju par riskiem attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu. Tās zinātniskajiem un tehniskajiem ieteikumiem par pārtiku var būt milzīga finansiāla ietekme uz nozares uzņēmumiem. - Eiropas Zāļu aģentūra koordinē atļauju izsniegšanu un saglabāšanu zālēm Eiropas Savienībā. Tai nākas paļauties uz izmēģinājumiem, kurus veic organizācijas un uzņēmumi, kas ir ieguldījuši attiecīgo produktu tapšanā. 16. Revīzijā pievērsa uzmanību turpmāk uzskaitītajām galvenajām iesaistītajām personām, kas strādā atlasītajās aģentūrās, kurām ir svarīga loma zinātnisku lēmumu pieņemšanas procesā un pamatdarbībās: - Valdes locekļiem; - zinātnes padomdevēju grupu, komiteju un forumu locekļiem, kā arī citiem ekspertiem; - aģentūru darbiniekiem, īpaši direktoriem, un tiem darbiniekiem, kuriem ir nozīmīga loma zinātnisko lēmumu pieņemšanā; - apelācijas padomes locekļiem (Eiropas Aviācijas drošības aģentūra un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra); - ieinteresēto personu organizācijām. 17. Revīzijas laikā netika izskatīti interešu konflikti, kas varētu rasties iepirkuma un darbā pieņemšanas procedūrās. Tās Palāta skata ikgadējās revīzijās. 18. Palāta neizvērtēja īpašas interešu konflikta situācijas kā tādas, jo tad būtu bijusi nepieciešama nopietna apstākļu izpēte un secinājumi varētu būt nepamatoti. Palāta nevar izvērtēt, cik pienācīgas ir metodes, kuras lieto atlasītās aģentūras, lai novērtētu nozares pārstāvju finansēto pētījumu rezultātus. 19. Jāatzīmē, ka visas atlasītās aģentūras pastāvīgi izkopj un stiprina savu politiku un procedūras šajā jomā, tostarp atsaucoties uz dažādiem notikumiem, ārējo spiedienu un Palātas revīziju. Politika un procedūras, kuras ieviestas pēc tam, kad Palāta bija pabeigusi darbu uz vietas (2011. gada oktobrī), netika izvērtētas. REVĪZIJAS PIEEJA 20. Revīzijas mērķis bija rast atbildi uz šādu galveno revīzijas jautājumu: - vai atlasītās aģentūras pienācīgi pārvalda interešu konfliktu, un diviem specifiskiem jautājumiem, proti, - vai ir izstrādāta atbilstīga politika un procedūras interešu konflikta pārvaldībai; - vai atlasītās aģentūras pienācīgi īsteno politiku un procedūras interešu konflikta pārvaldībai. 21. Katras aģentūras politiku un procedūras, kas izstrādātas atbilstoši katrai aģentūrai piemērojamiem juridiskajiem aktiem, kā arī to piemērošanu novērtēja, tās salīdzinot ar ES iestādēm un decentralizētajām struktūrām saistošo juridisko regulējumu (sk. II pielikumu), ESAO pamatnostādnēm, kas ir vispārīgākas, un atlasītajās aģentūrās konstatēto labāko praksi. Tā kā visaptveroša ES juridiska regulējuma nav, šīs revīzijas atsauces dokumentos tika iekļautas ESAO pamatnostādnes, kuras definē starptautiskus standartus interešu konflikta novēršanas visaptverošas politikas izstrādāšanai. Palāta izmantoja ESAO pamatnostādnes visos gadījumos, kad nebija attiecīga ES juridiskā regulējuma vai arī tas bija nepilnīgs. ESAO pamatnostādnes ir paredzētas valdībām un publiskām iestādēm kopumā, lai tām palīdzētu izstrādāt un ieviest efektīvu interešu konflikta politiku. 22. Revīzijas darbs ietvēra: - atlasīto aģentūru juridiskā regulējuma analīzi; - tikšanos ar atlasīto aģentūru vadību, darbiniekiem, valdi un pārvaldes struktūrām (valdi, konsultatīvo padomi, apelācijas padomi); - atlasīto aģentūru aizpildītās aptaujas anketas analīzi; - atlasīto aģentūru politikas, procedūru, iekšējo vadlīniju, interešu deklarāciju, zinātnes ekspertu grupu/komiteju sanāksmju protokolus, darbinieku personas lietas u. tml. dokumentāro pārbaudi; - izpēti par to, kā atlasītās aģentūras konkrētos gadījumos piemēro politiku un procedūras (piemēram, attiecībā uz darbiniekiem, ekspertiem, valdes locekļiem), tostarp arī izpēti par vairākiem publiskotiem interešu konfliktiem (nevalstiskās organizācijas, Eiropas Ombuds, mediji u. c.). 23. Savus apsvērumus Palāta ir izklāstījusi hronoloģiskā secībā, t. i., politiku un procedūras attiecībā uz galvenajām iesaistītajām personām analizē atkarībā no tā, kā tās piemēro konkrētajā sadarbības posmā, sākot ar iecelšanu (piemēram, ekspertu iecelšana zinātniskajā komitejā), tad nodarbinātības laikā aģentūrā (tostarp mācību un dāvanu pieņemšanas praksi), visbeidzot pēc aiziešanas no aģentūras (ieskaitot pienākumus, kas jāizpilda, stājoties jaunā amatā, kurš var izraisīt interešu konfliktu). APSVĒRUMI ES JURIDISKAIS REGULĒJUMS 24. Atlasītajām aģentūrām ir saistoši Civildienesta noteikumi (sk. 2. izcēlumu). 25. Tomēr Civildienesta noteikumos un Komisijas vadlīnijās noteiktās neatkarības prasības attiecas vienīgi uz darbiniekiem. Tās neattiecas uz citām lēmumu pieņemšanas procesā iesaistītajām personām, tādām kā valdes locekļi vai eksperti. 26. Neatkarības un pārredzamības prasības ir izklāstītas katras atlasītās aģentūras izveides regulā, taču šo prasību apjoms ievērojami atšķiras katrā no tām (sk. IV pielikumu). Regulās izklāstītās prasības attiecas uz pienākumu aizpildīt un publiskot ikgadējās un īpašās interešu deklarācijas, publiskot zinātnisko un citu struktūru (piemēram, valdes un apelācijas padomes) sanāksmju darba kārtības un protokolus, publicēt zinātnisko pētījumu rezultātus u. c. Saskaņā ar IV pielikumā apkopoto informāciju neatkarības un pārredzamības juridiskās prasības ir stingrākas Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādē un Eiropas Zāļu aģentūrā, ne tik stingras Eiropas Ķīmisko vielu aģentūrā (piemēram, nav noteikts pienākums publiskot interešu deklarācijas) un visbrīvākās Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā (piemēram, nav pienākuma aizpildīt interešu deklarāciju). 2. IZCĒLUMS CIVILDIENESTA NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ INTEREŠU KONFLIKTU Ierēdņa pienākums ir informēt par personīgām interesēm, kas var mazināt viņa/viņas neatkarību [16]; ir jāveic ietekmi mazinoši pasākumi [17]; ierēdņiem ir jāsaņem atļauja iesaistīties ārējās darbībās un jādeklarē laulātā algots darbs [18]; pēc aiziešanas no dienesta ierēdnim ir pienākums ievērot godīgumu un diskrētumu attiecībā uz dažu amatu vai labumu pieņemšanu, un divus gadus pēc aiziešanas no dienesta viņam jāinformē par darba attiecību sākšanu [19]. 27. Tādējādi Eiropas Savienībā interešu konfliktu risināšanai nav visaptveroša juridiska regulējuma, kurš noteiktu salīdzināmas obligātās prasības attiecībā uz neatkarību un pārredzamību, kas jāievēro visām ES aģentūrām un galvenajām iesaistītajām personām, kuras ietekmē stratēģiju, darbību un lēmumu pieņemšanu. V pielikumā ir sniegts ES juridiskā regulējuma (atskaitot aģentūru izveides regulas un katrai aģentūrai specifisko politiku un procedūras) un ESAO pamatnostādņu salīdzinājums. PIRMS DARBA UZSĀKŠANAS AĢENTŪRĀ KANDIDĀTU ATBILSTĪBA NETIEK PIENĀCĪGI IZVĒRTĒTA 28. Kopumā Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā, Eiropas Ķīmisko vielu aģentūrā [20] un Eiropas Zāļu aģentūrā kandidatūras izvirzīšanas un iecelšanas procedūrās nav iekļauta pienācīga kandidātu (proti, ekspertu, valdes un apelācijas padomes) interešu konflikta situāciju izvērtēšana. Taču, tā kā valdes locekļus un vairākus ekspertus (ECHA un EMA) izvirza vai ieceļ dalībvalstis, valsts iestādes vai ES iestādes (proti, Komisija, Padome u. c.), atlasītajām aģentūrām ir ierobežota ietekme uz viņu iecelšanu vai tās nav vispār. 29. Ekspertu iecelšanas noteikumi, kas ir spēkā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādē, paredz kandidātu interešu deklarāciju izvērtēšanu. Tomēr šī atbilstības izvērtēšana nebalstās skaidri definētos kritērijos, kurus izmanto interešu konflikta noteikšanai. 30. Tāpēc vairākumā gadījumu interešu konfliktu konstatē tikai pēc kandidāta iecelšanas. Turklāt atlasītās aģentūras nav pilnvarotas aizstāt valdes locekļus vai ekspertus, ja viņu intereses tiek vērtētas kā nesaderīgas ar viņu lomu aģentūrā (sk. 3. izcēlumu). 3. IZCĒLUMS KANDIDĀTU ATBILSTĪBAS IZVĒRTĒŠANA NETIKA VEIKTA (PIEMĒRS) Komiteja iecēla Zinātniskās komitejas locekli, bet viņa [21] interešu deklarāciju Eiropas Zāļu aģentūra izvērtēja tikai pēc iecelšanas. Lai gan izvērtēšanā tika konstatētas konfliktējošas intereses, kuru dēļ iecelšana nebūtu pieļaujama, Aģentūra nevarēja viņu atbrīvot. 31. ESAO pamatnostādnēs ir ieteikts iekļaut atbilstības izvērtēšanu atlases procedūrās, lai noteiktu un risinātu interešu konflikta situācijas agrīnā posmā [22]. EIROPAS ZĀĻU AĢENTŪRAS IZSTRĀDĀTIE IEINTERESĒTO ORGANIZĀCIJU ATBILSTĪGUMA KRITĒRIJI NAV PILNĪGI 32. Atlasītās aģentūras kopumā ir sagatavojušas pienācīgus noteikumus sadarbības uzsākšanai ar organizācijām, kuras ieinteresētas to darbā. Lai iegūtu pārstāvību dažādās atlasīto aģentūru struktūrās, šīm organizācijām jāatbilst noteiktiem attiecināmības kritērijiem. 33. Tomēr kritērijos ne vienmēr ir skaidri definēti standarti, kas jāievēro. Eiropas Zāļu aģentūras pārredzamības kritērijā ir noteikta prasība pacientu un patērētāju organizācijām katru gadu norādīt finansējuma avotus. Tomēr nav definēts pieļaujamās finansējuma struktūras obligātais standarts, tāpēc pacientu vai patērētāju organizācijas potenciāli var saņemt visu finansējumu no viena farmācijas uzņēmuma, lai piedalītos Aģentūras darbībās. 34. Turklāt Eiropas Zāļu aģentūra nav izstrādājusi atbilstīguma kritērijus veselības aprūpes profesionāļu organizācijām, kuras var iesaistīt Aģentūras darbībās tādā pašā veidā kā, piemēram, pacientu vai patērētāju organizācijas. ĀRĒJIEM PAKALPOJUMU SNIEDZĒJIEM UZTICĒTĀS ZINĀTNISKĀS DARBĪBAS UN/VAI PAMATDARBĪBAS NETIEK PIENĀCĪGI UZRAUDZĪTAS 35. Interešu konflikta pārvaldība kļūst īpaši svarīga tad, kad atlasītās aģentūras uztic darbības ārējiem pakalpojumu sniedzējiem, jo šīs darbības nenotiek atlasīto aģentūru tiešā pārziņā. Eiropas Aviācijas drošības aģentūra un Eiropas Zāļu aģentūra uztic valstu iestādēm lielu zinātniskā darba un/vai pamatdarbības daļu. 36. Eiropas Aviācijas drošības aģentūra noslēdz pamatlīgumus ar valstu iestādēm, kuru pienākums ir nodrošināt, lai nebūtu interešu konfliktu tām uzticēto uzdevumu izpildē. Tomēr Aģentūra nav izstrādājusi skaidrus kritērijus un metodi, lai pārbaudītu valstu iestāžu politiku un procedūras interešu konflikta novēršanai, un nav pārliecinājusies par to piemērošanu. Nav pierādījumu, ka Eiropas Aviācijas drošības aģentūra veiktu šādas pārbaudes. 37. Eiropas Zāļu aģentūras interešu konflikta politika un procedūras neattiecas uz valstu ekspertiem, kas veic uzdevumus, kuri uzticēti valstu iestādēm. Tā nepārbauda, vai valstu iestādēs ir interešu konflikta politika un procedūras. STRĀDĀJOT AĢENTŪRĀ EIROPAS ZĀĻU AĢENTŪRA, EIROPAS ĶĪMISKO VIELU AĢENTŪRA UN EIROPAS PĀRTIKAS NEKAITĪGUMA IESTĀDE IR IZSTRĀDĀJUŠAS SAVU POLITIKU UN PROCEDŪRAS… 38. No visām atlasītajām aģentūrām vispilnīgāko sistēmu interešu konflikta deklarēšanai, novērtēšanai un pārvaldīšanai ir izstrādājušas Eiropas Zāļu aģentūra un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde, īpaši attiecībā uz riskiem saistībā ar konkrēto nozari. 39. Interešu konflikta pārvaldībā ļoti nozīmīga ir interešu deklarācija, kurā personas norāda savu stāvokli attiecībā uz interešu konfliktu, kas definēts atlasīto aģentūru politikā un procedūrās. 40. Saskaņā ar Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras, Eiropas Zāļu aģentūras un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes interešu konflikta politiku un procedūrām darbinieki, kā arī valdes, apelācijas padomju, zinātnisko padomju, zinātnes ekspertu grupu un forumu locekļi iesniedz interešu deklarāciju (lielākoties katru gadu). 41. Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra izstrādāja interešu konflikta politiku drīz vien pēc Aģentūras nodibināšanas. 2011. gada 30. septembrī Valde pieņēma jaunu "Potenciāla interešu konflikta pārvaldības politiku". Tā ir piemērojama visai Aģentūrai un visām tās darbībām [23]. Tajā ir ieviesta pilnīgāka interešu deklarācijas veidlapa, kā arī prasība darbiniekiem to aizpildīt katru gadu. 42. Eiropas Zāļu aģentūra ir saprotami un reāli aprakstījusi vairākus apstākļus, kas var izraisīt interešu konfliktu. Ekspertu izvērtēšanai Eiropas Zāļu aģentūra un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde ir definējušas tādus konkrētus kritērijus kā finanšu intereses, nodarbinātība, dalība zinātniskā struktūrā, konsultāciju sniegšana, finansējuma saņemšana pētījumiem, intelektuālā īpašuma tiesības, tuva radniecība, dāvanas un uzaicinājumi u. c., kuri varētu izraisīt interešu konfliktu. Atkarībā no darbības veida un tā, vai šīs darbības turpinās vai ir notikušas pagātnē (pēdējo piecu gadu laikā), politika un procedūras nosaka ierobežojumus dažu amatu ieņemšanai vai dalībai dažādos lēmu pieņemšanas posmos. Eiropas Zāļu aģentūra ir izstrādājusi skaidru tabulu, kurā deklarētās intereses ir sasaistītas ar noteikumos definētajiem iznākumiem (sk. VI pielikumu). 43. Papildus ikgadējās interešu deklarācijas sistēmai Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde ir ieviesusi vēl vienu līmeni ekspertiem, kuru pienākums ir: - iesniegt īpašu interešu deklarāciju pirms katras zinātniskās komitejas, zinātnes ekspertu grupas un darba grupas sanāksmes; - sanāksmes laikā mutiski deklarēt, ja darba kārtības jautājums skar neparedzētas intereses. 44. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde kopš 2008. gada maija izmanto īpašu programmatūru interešu deklarēšanai, lai varētu nodrošināt novērtēšanas procesa izsekojamību. Arī Eiropas Zāļu aģentūra ir izstrādājusi lietojumprogrammas un datubāzes interešu deklarāciju novērtēšanas pārvaldībai. Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra nav izstrādājusi programmatūru, ko varētu izmantot interešu deklarāciju pārvaldībai un novērtēšanai. … TAČU EIROPAS AVIĀCIJAS DROŠĪBAS AĢENTŪRA TĀS NAV IZSTRĀDĀJUSI 45. Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā, atskaitot Apstiprinājumu un standartizācijas departamentu, nav savas interešu konflikta politikas un procedūru. Aģentūra regulāri nepieprasa un nenovērtē interešu deklarācijas. EIROPAS ĶĪMISKO VIELU AĢENTŪRĀ IR NOZĪMĪGAS NEPILNĪBAS POLITIKAS UN PROCEDŪRU IEVIEŠANĀ PIRMS UZDEVUMU DOŠANAS DARBINIEKIEM EIROPAS ĶĪMISKO VIELU AĢENTŪRA NEIZSKATA VIŅU DEKLARĒTĀS INTERESES 46. Saskaņā ar Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras iepriekšējo politiku un procedūrām darbinieku pienākums bija aizpildīt deklarāciju pirms iecelšanas darbā [24]. Sākotnējo deklarāciju bija jāatjaunina, ja bija radušās izmaiņas. 47. Palātas pārbaudīto darbinieku deklarācijas glabājās viņu personas lietā slēgtā aploksnē, un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra tās nebija ne pārskatījusi, ne novērtējusi interešu konflikta aspektā. Aģentūra pilnībā paļāvās uz darbiniekiem, ka neatkarīgi no iepriekš iesniegtās deklarācijas viņi pēc savas iniciatīvas izpildīs pienākumu informēt vadību, ja apzināsies, ka ir radies interešu konflikts. Slēgtajā aploksnē glabāto deklarāciju pārbaude liecināja, ka ir gadījumi, ko vadībai būtu bijis jārisina, un šādi piemēri ir minēti 4. izcēlumā. POLITIKA UN PROCEDŪRAS INTEREŠU KONFLIKTA NOVĒRTĒŠANAI UN PĀRVALDĪBAI EIROPAS ĶĪMISKO VIELU AĢENTŪRAS APELĀCIJAS PADOMĒ NAV PIENĀCĪGAS 48. Apelācijas padome izskata apelācijas, ko tai iesniegušas fiziskās vai juridiskās personas, kuras ir ietekmējuši Aģentūras pieņemtie lēmumi. Tajā ietilpst priekšsēdētājs un divi pastāvīgie locekļi, kuri ir Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras darbinieki, kā arī citi locekļi un aizstājējlocekļi, kas nav Aģentūras darbinieki. Apelācijas padome ir neatkarīga Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras struktūra, un tai ir pašai savs ētikas kodekss. 4. IZCĒLUMS PIEMĒRI SLĒGTĀ APLOKSNĒ GLABĀTĀM DEKLARĀCIJĀM, KURĀM EIROPAS ĶĪMISKO VIELU AĢENTŪRA NEVEICA NOVĒRTĒJUMU Kāds augstākās vadības pārstāvis deklarēja, ka izīrē dzīvokli vienam no uzņēmumiem, kurš ir iesniedzis Eiropas Ķīmisko vielu aģentūrā daudz pieteikumu. Kāds augstākās vadības pārstāvis deklarēja, ka iepriekš ir strādājis uzņēmumā, kura daudzos iesniegumus izskata viņa vadītā nodaļa. Kāds zemāka līmeņa darbinieks deklarēja, ka iepriekš ir strādājis projektā, ko finansēja kāds uzņēmums, un ka viņa laulātā strādā tajā pašā uzņēmumā, turklāt daudzus šā uzņēmuma iesniegtos pieteikumus Aģentūra vēl nav izskatījusi. 49. Apelācijas padomes pastāvīgo locekļu pienākums ir katru gadu aizpildīt interešu deklarāciju. Apelācijas padomes aizstājējlocekļiem un citiem locekļiem ir jāaizpilda ikgadējā interešu deklarācija un jāiesniedz īpašas interešu deklarācijas, pirms viņiem uztic kādu lietu. 50. Interešu deklarāciju pārskatīšana un interešu konfliktu risināšana ir Sekretariāta un priekšsēdētāja pienākums. Tomēr tad, kad Apelācijas padome sāk darbu pie konkrēta jautājuma, netiek piemērota nedz formāla procedūra, nedz arī tiek dokumentētas pārbaudes, un Aģentūra pilnībā paļaujas uz Apelācijas padomes pastāvīgo locekļu deklarācijām. 51. Palāta konstatēja, ka Apelācijas padomei nav pietiekamas informācijas, lai tajā balstītu lēmumu par to, vai pastāv interešu konflikts. Informācija ir pieejama vienīgi par uzņēmumu, kas iesniedzis apelāciju, bet ne par visiem uzņēmumiem, kuriem ir tiešas intereses Apelācijas padomes izskatāmajā lietā (piemēram, par uzņēmumu(-iem), kas vēlas (kopīgi) reģistrēt ķīmisku vielu). 52. Apelācijas padomes locekļu interešu deklarācijā nav atspoguļota detalizēta informācija par visām vielām un visām lietām, ar kurām viņi ir nodarbojušies pirms darbības sākšanas Aģentūrā (sk. 5. izcēlumu). 5. IZCĒLUMS PIEMĒRS NEPIENĀCĪGAI INTEREŠU KONFLIKTA PĀRVALDĪBAI EIROPAS ĶĪMISKO VIELU AĢENTŪRAS APELĀCIJAS PADOMĒ Divi Apelācijas padomes locekļi deklarēja, ka viņiem pieder īpašumi un/vai viņi ir strādājuši jomā, uz kuru attiecas REACH regula [25]. Tomēr Aģentūras politika un procedūras neliedz viņu norīkošanu tādu lietu izskatīšanai, ar kurām viņiem ir bijusi vai ir saistība. DEKLARĒTO INTEREŠU NOVĒRTĒŠANA UN PĀRVALDĪBA NE VIENMĒR IR PIENĀCĪGA 53. Saskaņā ar ESAO pamatnostādnēm organizāciju pienākums ir skaidri izklāstīt, kādi apstākļi un attiecības var izraisīt interešu konfliktu [26]. Atbildība par šādu interešu deklarēšanu gulstas uz konkrēto personu. Organizācijas administratīvajām procedūrām jābūt tādām, kas vienkārši nodrošina, ka paziņoto informāciju pienācīgi novērtē un atjaunina. Politikā un procedūrās skaidri jānosaka pasākumi interešu konflikta situāciju atrisināšanai, piemēram, pārtraukt saikni ar interešu avotu, noteikt ierobežotu pieeju konkrētai informācijai, pārcelt ierēdni darbā, kurā interešu konflikts nerodas, atteikties no tādu darbību veikšanas ārpus darba attiecībām, kuras rada interešu konfliktu, u. tml. VALDES LOCEKĻU INTEREŠU KONFLIKTU NOVĒRTĒŠANAS NEPIENĀCĪGA DOKUMENTĒŠANA 54. Nevienā no atlasītajām aģentūrām valdes locekļu interešu deklarāciju izskatīšana un šajā sakarā pieņemtie lēmumi nav pienācīgi dokumentēti. PIEEJAMO INFORMĀCIJU NE VIENMĒR LIEK LIETĀ 55. Lai pārbaudītu interešu deklarācijas, atlasītās aģentūras ne vienmēr izmanto informāciju, kuru tām sniedz iesaistītās personas un kura tām ir viegli pieejama (CV, iepriekšējās interešu deklarācijas, plašsaziņas līdzekļos pieejamā informācija u. c.). Revīzijas laikā tika konstatēti daudzi gadījumi, kad šādas informācijas pārbaude būtu atklājusi problēmas (sk. 6. izcēlumu). SKAIDRU VĒRTĒŠANAS KRITĒRIJU TRŪKUMS UN TO NEKONSEKVENTA PIEMĒROŠANA 56. Lai gan Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras politikā [27] ir noteikts, ka ir jādeklarē visas intereses, kas potenciāli varētu radīt interešu konfliktu, tajā nav īpaši izklāstītas situācijas, ko rada esošās finanšu intereses, iepriekšējās darba attiecības, iepriekš sniegtie konsultāciju pakalpojumi un līdzīgas darbības. Atšķirībā no Eiropas Zāļu aģentūrā un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādē pieņemtās prakses, Eiropas Ķīmisko vielu aģentūrā nav definētas intereses, kas neatbilst konkrētās personas lomai, un nav arī izstrādāti ietekmi mazinoši pasākumi visbiežāk sastopamajiem riskiem. Tādējādi interešu konflikta situāciju novērtējums ir atkarīgs no atbildīgās personas sprieduma. 6. IZCĒLUMS PIEMĒRI, KAS LIECINA PAR TO, KA PIEEJAMO INFORMĀCIJU NEIZMANTOJA INTEREŠU DEKLARĀCIJU NOVĒRTĒŠANAI Eiropas Zāļu aģentūrā un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādē tika konstatēts, ka dažu ekspertu jaunākās interešu deklarācijas krasi atšķīrās no iepriekšējām. Aģentūras ne vienmēr pieprasīja ekspertu paskaidrojumus. Eiropas Ķīmisko vielu aģentūrā viens darbinieks nebija deklarējis visas bijušās darba attiecības pēdējo piecu gadu laikā, kā to nosaka Aģentūras politika. Tas būtu atklājies, ja šā darbinieka interešu deklarāciju salīdzinātu ar CV. Tika konstatēts, ka Eiropas Zāļu aģentūras Zinātniskās komitejas loceklis bija nonācis interešu konfliktā, ko radīja viņa personiskās intereses.Eiropas Zāļu aģentūra secināja, ka šis eksperts nevar būt Zinātniskās komitejas loceklis. Tomēr eksperts turpināja piedalīties Zinātniskās komitejas sanāksmēs, un Komisija viņu atkārtoti iecēla uz nākamo triju gadu termiņu. Minētā eksperta atjauninātajā interešu deklarācijā vairs nebija pieminētas intereses saistībā ar konkrēto organizāciju. Tas neatbilda iepriekšējam novērtējumam un publicētajam CV. 57. Interešu konflikta novērtēšanas kritēriji Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes zinātniskajiem ekspertiem nav skaidri definēti, tāpēc dažos gadījumos novērtēšana bija apšaubāma, kā izklāstīts 7. izcēlumā. 7. IZCĒLUMS INTEREŠU KONFLIKTA APŠAUBĀMU NOVĒRTĒJUMU PIEMĒRI EIROPAS PĀRTIKAS NEKAITĪGUMA IESTĀDĒ SKAIDRĪBAS TRŪKUMA DĒĻ Zinātnisko ekspertu pretrunīgās lomas: viņi gan aizstāv, gan pārskata vienas un tās pašas koncepcijas Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes vienas zinātniskās komitejas lielākā daļa locekļu aizstāvēja kādu koncepciju (iepriekšējās publikācijās, piedaloties darba grupās un ekspertu grupās u. c.), kuru analizēja tā pati zinātniskā komiteja. Citā gadījumā divi Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes eksperti sniedza konsultācijas/padomus vienlaikus privātai organizācijai un to pašu koncepciju izskatīja kā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes zinātniskās komitejas locekļi. Abos gadījumos Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde secināja, ka interešu konflikta nav. Interešu konflikta nekonsekvents risinājums Interešu konfliktu, ko radīja dalība kādā bezpeļņas starptautiskā organizācijā, kuru galvenokārt finansē lauksaimniecības produktu pārstrādes uzņēmumi un kura ir cieši iesaistīta Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes darbībās, risināja atšķirīgi atkarībā no tā, vai tajā bija iesaistīti Valdes locekļi vai eksperti. Divi Valdes locekļi atkāpās no saviem pienākumiem minētajā organizācijā pēc tam, kad plašsaziņas līdzekļos parādījās kritiskas norādes par interešu konfliktu. Taču sešiem ekspertiem saglabājās saikne ar minēto organizāciju (tostarp pilnvaroto padomes locekļiem un zinātnisko padomju locekļiem). 58. Palāta uzskata, ka no visām atlasītajām aģentūrām Eiropas Zāļu aģentūras izstrādātie kritēriji ekspertu novērtēšanai ir visskaidrākie. VI pielikumā ir sniegts labas prakses piemērs, ko Eiropas Zāļu aģentūra izmanto, lai novērtētu tipiskākos gadījumus, ar kuriem saskaras eksperti, un lai šos gadījumus sasaistītu ar skaidri definētiem iznākumiem, nosakot ierobežojumus (atbilstīgos gadījumos) ekspertu darbībām Aģentūrā. Tomēr Palāta konstatēja gadījumus, kad šos kritērijus nepiemēroja pienācīgi (sk. 8. izcēlumu). 59. ESAO pamatnostādnēs ir formulēts ieteikums interešu konflikta politikā ņemt vērā īpašu risku, kas saistīts ar dažu kategoriju speciālistu vai darbinieku piesaistīšanu. Tajās ir noteikta prasība organizācijām noteikt attiecīgās interešu konflikta situācijas un piemērot pasākumus saistītā riska mazināšanai [28]. 8. IZCĒLUMS NEPIENĀCĪGA RISKA NOVĒRTĒJUMA PIEMĒRI SAISTĪBĀ AR EIROPAS ZĀĻU AĢENTŪRAS ZINĀTNISKĀS KOMITEJAS LOCEKĻIEM Diviem ekspertiem nepamatoti piešķīra zemāko riska līmeni, lai gan viņi bija strādājuši farmācijas uzņēmumos; saskaņā ar Eiropas Zāļu aģentūras interešu konflikta politiku viņu iepriekšējās darbības dēļ būtu bijis jāpiešķir augstāks riska līmenis. Šīm interesēm vajadzēja kļūt par ierobežojošu faktoru dalībai šīs komitejas darbībās. Eiropas Zāļu aģentūra paaugstināja viņu riska līmeni tikai vēlāk, kad bija izstrādāts jaunās politikas projekts. Viens eksperts bija farmācijas uzņēmumu konsultants līdz 2007. gada augustam. Novērtējot viņa riska līmeni saskaņā ar jauno interešu konflikta politiku, būtu bijis jānosaka ierobežojumi produktu vai uzņēmumu līmenī, ja viņš būtu iesaistīts tādu jautājumu apspriešanā, kas attiecas uz kādu konkrētu produktu vai produktu grupu (piemēram, vairāku medicīnas produktu kvalitātes kontrole). Taču Eiropas Zāļu aģentūra nepieprasīja, lai eksperts sniegtu papildu informāciju, un deklarāciju nepamatoti novērtēja kā tādu, kas nerada nekādus ierobežojumus. 60. Tomēr dažos gadījumos atlasīto aģentūru politikā un procedūrās ir vērojama nekonsekvence vai nepārprotama neatbilstība starp faktisko vai domājamo interešu konflikta riska līmeni un aģentūru piemēroto ierobežojumu līmeni un pasākumiem riska mazināšanai (sk. 9. izcēlumu). 9. IZCĒLUMS NEKONSEKVENTAS UN NEPILNĪGAS POLITIKAS PIEMĒRI Eiropas Zāļu aģentūra Darbiniekiem nedrīkst būt finanšu intereses vai arī tiem nedrīkst piederēt patents, taču uz viņu ģimenes locekļiem šāds aizliegums neattiecas. Vienai darbinieku kategorijai (piemēram, Zinātniskās komitejas zinātniskajam sekretāram) ģimenes locekļu intereses neierobežo viņa līdzdalību darbībās saistībā ar produktu. Vienas mājsaimniecības locekļu tiešās intereses (piemēram, faktiskas finanšu intereses) netiek ņemtas vērā, nosakot ekspertu pieņemamo dalības līmeni Aģentūras darbībās, pat tad, ja Zinātniskās komitejas locekļa laulātajam pieder nozīmīga akciju daļa farmācijas uzņēmumā. Ja personai ir bijušas darba attiecības farmācijas uzņēmumos, ekspertiem (piemēram, Zinātniskās komitejas locekļiem) piemērojamie ierobežojumi nav tik stingri kā tie, kurus tādos pašos apstākļos piemēro darbiniekiem, lai gan ekspertu loma Aģentūras zinātniskajā darbā ir daudz nozīmīgāka. Eiropas Zāļu aģentūra pārbauda interešu konflikta faktu, pirms tiek iecelts tās grupas vadītājs/loceklis, kura nodarbojas ar cilvēkiem domāto zāļu sākotnējās tirdzniecības atļaujas piešķiršanu, vai projekta vadītājs sākotnējās tirdzniecības atļaujas piešķiršanai veterinārajām zālēm. Tomēr attiecībā uz Zinātniskās komitejas locekļiem nav līdzvērtīgas procedūras, kad viņus ieceļ par (līdz)referentiem. Ierobežojumi, ko piemēro ekspertiem, kad viņi paši vai viņu pārstāvētā organizācija saņem farmācijas uzņēmumu dotācijas, nav adekvāti. Piemēram, uzņēmuma dotācijas saņēmējs var būt (līdz)referents ziņojumam par zālēm, kuras ražo šis uzņēmums. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde ir noteikusi prasību interešu deklarācijā atklāt intereses, kuras ir ģimenes locekļiem un radiniekiem, kas dzīvo vienā mājsaimniecībā vai kas atrodas šīs mājsaimniecības locekļu aprūpē [29]. Atšķirībā no Eiropas Zāļu aģentūras Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes politikā nav sniegts skaidrojums, kuras tuvu ģimenes locekļu intereses ir pieļaujamas un kādi ierobežojumi jāpiemēro. DĀVANU UN UZAICINĀJUMU POLITIKA NE VIENMĒR IR IZSTRĀDĀTA VAI IR NEPILNĪGA 61. Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra un Eiropas Zāļu aģentūra ir izstrādājušas vadlīnijas par dāvanām un uzaicinājumiem. Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras politika un procedūras attiecas vienīgi uz darbiniekiem, bet ne uz komiteju, forumu vai Valdes locekļiem. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei ir uzaicinājumu politika vienīgi darbiniekiem,unEiropas Aviācijas drošības aģentūranav izstrādājusi pati savudāvanu un uzaicinājumu politiku, taču uz tās darbinieku vajadzībām izmanto Komisijas vadlīnijas par dāvanām un uzaicinājumiem. Saskaņā ar ESAO pamatnostādnēm interešu konflikta politikā jāietver arī gadījumi, kad šāds konflikts var rasties, ja pieņem jebkura veida dāvanu [30]. POLITIKA ATTIECĪBĀ UZ UZTICĪBAS ĻAUNPRĀTĪGU IZMANTOŠANU NAV IZSTRĀDĀTA VAI ARĪ NAV DEFINĒTI OBJEKTĪVI NOVĒRTĒŠANAS KRITĒRIJI 62. Politika un procedūras saistībā ar uzticības ļaunprātīgu izmantošanu attiecas uz apstākļiem, kad persona tīši vai nolaidības dēļ nav pildījusi pienākumu pilnībā un laikus deklarēt intereses, kuras var apdraudēt viņa neatkarību. Politikā un procedūrās ir skaidri jānosaka sekas, ja intereses nav deklarētas, kā arī piemērojamās sankcijas. 63. Saskaņā ar Civildienesta noteikumiem iestādei jāveic attiecīgi pasākumi, ja ierēdnis, pildot dienesta pienākumus, nav risinājis interešu konfliktu. Tomēr šajā tiesību aktā nav noteikti īpaši pasākumi un sankcijas, kas jāveic un jāpiemēro attiecībā pret ierēdni, kurš nav izpildījis pienākumu deklarēt interešu konfliktu. 64. Atlasītajās aģentūrās nav izstrādāta īpaša politika un procedūras uzticības ļaunprātīgas izmantošanas gadījumos, ja darbinieki nav deklarējuši visas savas intereses (piemēram, ģimenes locekļu intereses, finanšu intereses u. c.). Turklāt Eiropas Zāļu aģentūrai un Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai nav šādas politikas un procedūru, kas jāpiemēro Valdes locekļiem, ekspertiem un Apelācijas padomes locekļiem (attiecas vienīgi uz Eiropas Aviācijas drošības aģentūru). 65. Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra ieviesa jaunus vispārējus uzticības ļaunprātīgas izmantošanas noteikumus darbiniekiem, ekspertiem, Valdes un Apelācijas padomes locekļiem, un šie noteikumi ir iekļauti jaunajā "Potenciāla interešu konflikta pārvaldības politikā", ko Valde pieņēmusi 2011. gada 30. septembrī [31]. 66. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes interešu deklarēšanas politikā ir iekļāvusi noteikumus par uzticības ļaunprātīgu izmantošanu attiecībā uz zinātnes ekspertu grupu / zinātnisko komiteju ekspertiem [32]. Ja persona nav laikus un pilnībā deklarējusi intereses, to uzskata par "uzticības ļaunprātīgu izmantošanu prima facie" [33] attiecībā pret Aģentūru, un tādā gadījumā var sekot pienācīgas darbības, pat atlaišana. Politika neparedz tādas pašas sankcijas pret Valdes locekļiem, darba grupu ekspertiem un Aģentūras darbiniekiem. 67. Divos gadījumos Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde sāka procedūras saistībā ar uzticības ļaunprātīgu izmantošanu, un divi iesaistītie zinātnes ekspertu grupas eksperti atkapās. Abos gadījumos Aģentūra pārskatīja tiešos zinātniskos rezultātus, kuros bija devuši ieguldījumu minētie eksperti. Pārskatīšanas mērķis bija novērtēt viņu ieguldījumu galīgajos tiešajos zinātniskajos rezultātos/lēmumā un viņu ietekmi uz tiem, kā arī noteikt, vai bija pieļauta neobjektivitāte, ko izraisījis šis interešu konflikts. Tomēr procedūrās nebija iekļauti skaidri un objektīvi kritēriji, kas nosaka, kādos apstākļos jāpiemēro sankcijas, tostarp jāatlaiž zinātnes ekspertu grupas / zinātniskās komitejas loceklis. 68. ESAO pamatnostādnēs ir uzskaitīts plašs konstatētam pārkāpumam sekojošu pasākumu klāsts: disciplinārlietas sākšana un kriminālvajāšana līdztekus interešu konflikta skarto lēmumu un līgumu atcelšanai. Vairākās valstīs interešu konflikta noklusēšanu uzskata par nopietnu pārkāpumu, kura dēļ var sākt disciplinārlietu vai pat saņemt kriminālsodu [34]. IR JĀUZLABO DEKLARĒTO INTEREŠU PĀRREDZAMĪBA UN ZINĀTNISKO LĒMUMU PIEŅEMŠANAS PROCESS 69. Prasība ievērot pārredzamību lēmumu pieņemšanas procesā un interešu konfliktu risināšanā ir noteikta atlasīto aģentūru izveides regulās, kā arī katras aģentūras (atskaitot Eiropas Aviācijas drošības aģentūru) izstrādātajās interešu konflikta pārvaldības politikā un procedūrās. Atlasīto aģentūru atšķirīgās juridiskās prasības un prakse attiecībā uz pārredzamību ir apkopotas IV un VII pielikumā. 70. ESAO pamatnostādnēs pārredzamība ir definēta kā viens no interešu konflikta risināšanas pamatprincipiem [35]. Tajās ir noteikts, ka personisko interešu deklarācijas, kā arī konflikta risināšanas kārtība ir skaidri jādokumentē, lai organizācija varētu pierādīt, ka konkrēts interešu konflikts tika pienācīgi noteikts un pārvaldīts. IKGADĒJO INTEREŠU DEKLARĀCIJU PĀRREDZAMĪBA 71. Eiropas Aviācijas drošības aģentūra nepieprasa nekādas interešu deklarācijas. Pārējās trīs atlasītās aģentūras publisko ikgadējās interešu deklarācijas, ko iesniedz vadība (izpilddirektors), zinātniskie eksperti (zinātnisko komiteju, zinātnes ekspertu grupu un darba grupu locekļi) un valdes locekļi. ĪPAŠU INTEREŠU DEKLARĀCIJU PĀRREDZAMĪBA 72. Visas atlasītās aģentūras savās tīmekļa vietnēs publicē valdes sanāksmju protokolus. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde pat translē šo sanāksmju audio ierakstus. Tomēr protokolos nav ietverta nekāda informācija par interešu konfliktu novērtēšanu. 73. Arī Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra publicē zinātnes ekspertu grupas un zinātnisko komiteju sanāksmju protokolus. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes politikā noteiktās īpašās interešu deklarācijas (sk. 43. punktu) nav publiskotas, taču īsus secinājumus par interešu konfliktu novērtēšanu iekļauj sanāksmju protokolos, kurus savukārt publicē Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes tīmekļa vietnē. Tajos ir minēti konstatētie interešu konflikti un veiktie pasākumi (piemēram, novērotāja statusa piešķiršana bez balsstiesībām, nepielaišana pie konkrētu jautājumu apspriešanas vai ekspertu grupas / darba grupas darbībām u. tml.). Eiropas Aviācijas drošības aģentūra publicē konsultatīvo struktūru sanāksmju protokolus, ja sanāksmes attiecas uz noteikumu izstrādāšanu. Tomēr to sanāksmju protokoli, kuros būtu iekļauta noteikumu izstrādē, standartizācijā un sertifikācijā iesaistīto aģentūras darbinieku un ekspertu interešu konfliktu novērtēšana, netiek publicēti. Eiropas Zāļu aģentūra nepublisko zinātnisko struktūru sanāksmju protokolus, kuros vajadzētu būtu ietvertai interešu konflikta novērtēšanai. ZINĀTNISKO LĒMUMU PIEŅEMŠANAS PROCESA PĀRREDZAMĪBA 74. Atlasītajās aģentūrās zinātnisko lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamības līmenis ir atšķirīgs. Dažas atšķirības ir skaidrojamas ar konkrētās aģentūras īpašo kompetences jomu, nepieciešamo konfidencialitātes līmeni un iekšējiem noteikumiem un normatīviem. 75. Saskaņā ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izveides regulu un iekšējiem noteikumiem par Zinātniskās komitejas, zinātnes ekspertu grupu un darba grupu darbību, novērotājus var uzaicināt uz ekspertu sanāksmēm. Tomēr Aģentūras darba grupu darba kārtības netiek iepriekš publiskotas. Nav publicēti arī darba grupu tiešie rezultāti. Šāds publiskas informācijas trūkums novērotājiem apgrūtina iespēju sekot sanāksmēm. 76. Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes ekspertu sanāksmju publicētajos protokolos Palāta konstatēja dažas nepilnības, kuras apdraud viņu darbības pārredzamību: publicētajos protokolos ne vienmēr ir izklāstīts darba kārtības jautājums vai norādīta viela, kura saistīta ar deklarētajām interesēm; informācija par dažu sanāksmju laikā notikušajām diskusijām un izdarītajiem secinājumiem ir atklāta ierobežotā apjomā. IR JĀUZLABO MĀCĪBAS PAR INTEREŠU KONFLIKTU 77. Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra organizē divu veidu mācības par interešu konflikta pārvaldību: - mācību programmā "Ētika un uzvedība darbā" tiek sniegta vispārēja informācija par darbinieku pienākumiem attiecībā pret interešu konfliktu, godīgumu, dāvanu politiku un citi ar ētikas kodeksu saistīti jautājumi. Tā nav obligāta visiem darbiniekiem, un to apmeklēja ierobežots dalībnieku skaits; - mācību programmā "Darbinieku deklarācijas un vadoši norādījumi" ir iekļauta plašāka informācija par interešu deklarācijām, dāvanu politiku un citiem interešu konflikta politikas un procedūru aspektiem. Šis kurss ir obligāts, taču Palāta nevarēja pārliecināties, kāda bija apmeklētība. 78. Eiropas Zāļu aģentūra un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde jaunajiem darbiniekiem rīko mācību pasākumus par interešu konfliktu, lai sniegtu vadošus norādījumus par interesēm, kuras jādeklarē, un par interešu konfliktu. 79. Eiropas Aviācijas drošības aģentūra rīko mācības jaunajiem darbiniekiem tikai par ētikas kodeksu un attiecīgajiem Civildienesta noteikumiem, bet ne par pašu interešu konfliktu. 80. ESAO pamatnostādnēs ir skaidra norāde uz mācībām kā līdzekli, kas jāizmanto, lai sniegtu praktiskus piemērus un norādītu uz konkrētiem pasākumiem interešu konflikta noteikšanai un atrisināšanai” [36]. AIZIEŠANA NO DARBA AĢENTŪRĀ: "VIRPUĻDURVIS" UN "IEKŠĒJĀ INFORMĀCIJA" 81. Ja ierēdņi un eksperti aiziet no publiskā sektora un sāk strādāt privātajā, pastāv risks, ka viņi var ļaunprātīgi izmantot savu stāvokli un "iekšējo informāciju", kas iegūta, pildot pienākumus publiskajā sektorā, lai no tās gūtu labumu privātais uzņēmums, kurā viņi sākuši strādāt. Ja šo risku pienācīgi nepārvalda, sabiedrībai var zust uzticība organizācijām. Atbildīgu darbinieku pārmaiņus nodarbinātību publiskajā un privātajā sektorā dēvē par "virpuļdurvju" problēmu. 82. Ierēdņu un citu ES darbinieku pienākumi pēc dienesta attiecību izbeigšanas ir noteikti Civildienesta noteikumos: "Ierēdņi, kuri vēlas iesaistīties algotā vai nealgotā profesionālā darbībā divu gadu laikā pēc aiziešanas no dienesta, par to informē savas iestādes" [37]. Īpašos gadījumos saskaņā ar Civildienesta noteikumu 16. pantu ES iestāde vai aģentūra to var pat aizliegt. Atbildība par informācijas sniegšanu saistībā ar nodarbinātību pēc aiziešanas no darba gulstas uz konkrēto personu. Saskaņā ar ESAO pamatnostādnēm personām ir jāsaņem skaidrs paziņojums par šādu atbildību, un tas jānostiprina nodarbinātības noteikumos [38]. 83. ESAO ir publicējusi arī īpašas pamatnostādnes par jautājumiem saistībā ar periodu pēc aiziešanas no dienesta, to risināšanu un standartiem [39]. Saskaņā ar šīm pamatnostādnēm lielākais interešu konflikts, kas var rasties pēc aiziešanas no dienesta, ir tad, ja ierēdņi: - meklē darbu ārpus publiskā dienesta; - ir iesaistīti publisku iestāžu lobēšanā; - vienā un tajā pašā procesā aizstāv gan vienas, gan otras puses intereses; - izmanto "iekšējo informāciju". 84. ESAO pamatnostādnēs ir uzsvērts, ka publiskas amatpersonas sarunas par nākamo nodarbinātību pirms esošo dienesta pienākumu pildīšanas beigām parasti ir uzskatāmas par interešu konflikta situāciju [40]. 85. Ekspertiem, valdes locekļiem un apelācijas padomes pieaicinātiem locekļiem Civildienesta noteikumi nav saistoši, tāpēc viņiem nevar piemērot noteikumus, kas attiecas uz periodu pēc aiziešanas no dienesta, un tajos noteikto pienākumu attiecināšanai ir juridiski ierobežojumi. Atlasīto aģentūru interešu konflikta pārvaldības politikā un procedūrās nav noteikti pienākumi vai ierobežojumi, kas attiecas uz periodu pēc aiziešanas no aģentūras. 86. Atlasītās aģentūras ir pieņēmušas noteikumus par periodu pēc aiziešanas no dienesta un ir tos iekļāvušas Civildienesta noteikumu īstenošanas kārtībā par ārējām darbībām, un tie ir līdzīgi Komisijas noteikumiem. Turklāt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde 2010. gada beigās publicēja savu īstenošanas kārtību par periodu pēc aiziešanas no dienesta. 87. Atlasītās aģentūras prasa, lai darbinieki lūdz atļauju iesaistīties profesionālā darbībā pēc aiziešanas no Aģentūras. Tomēr nav izstrādāti ne noteikumi, ne kritēriji šo lūgumu novērtēšanai un nav noteikts, kāda nodarbošanās uzskatāma par nesavietojamu ar iepriekšējiem pienākumiem Aģentūrā. 88. Kopumā atlasītās aģentūras nav rūpīgi novērtējušas nodarbinātību pēc aiziešanas no aģentūras, lai iepriekš paredzētu un novērstu interešu konfliktu, ko dēvē par "virpuļdurvju" problēmu. Šādu nepilnību piemērs ir sniegts 10. izcēlumā. 10. IZCĒLUMS PIEMĒRS PAR NEPILNĪBĀM, NOVĒRTĒJOT PROFESIONĀLO DARBĪBU PĒC AIZIEŠANAS NO AĢENTŪRAS Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes "virpuļdurvju" problēmgadījumu, kas notika 2008. gadā, izskatīja Eiropas Ombuds [41], un ieteikumu projektā tas norādīja: a) Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes pienākums ir sniegt skaidras norādes, ka aizejošo darbinieku sarunas par tādu turpmāko darbu, ko var apzīmēt kā "virpuļdurvju" gadījumu, uzskatāmas par interešu konfliktu. Šajā konkrētā gadījumā Ombuds uzskata, ka šādas sarunas vien var radīt interešu konfliktu; b) Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde nebija ievērojusi attiecīgos procedūras noteikumus un nebija pietiekami rūpīgi novērtējusi interešu konfliktu, kas radās tāpēc, ka darbinieks aizgāja strādāt uz uzņēmumu, kura darbība ietilpa Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes kompetences jomā. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI 89. Palāta secināja, ka nevienā no atlasītajām aģentūrām interešu konflikta situācijas netika pienācīgi pārvaldītas. Dažādas smaguma pakāpes trūkumi tika konstatēti aģentūru izstrādātajā politikā un procedūrās, kā arī to īstenošanā (sk. Tabulu). TABULA PĀRSKATS PĀR TO, KĀ ATLASĪTĀS AĢENTŪRAS PĀRVALDA INTEREŠU KONFLIKTUS [1111] | Eksperti | Darbinieki | Valde | Apelācijas padome | EASA | | | | | ECHA | | | | | EFSA | | | | neattiecas | EMA | | | | neattiecas | Paskaidrojumi | | Interešu konfliktu pārvaldība nav pienācīga, jo Aģentūra nav izstrādājusi politiku un procedūras | | Interešu konfliktu pārvaldība nav pienācīga, jo Aģentūras politikai un procedūrām un/vai to piemērošanai ir nozīmīgas nepilnības | | Interešu konfliktu pārvaldība nav pienācīga, jo Aģentūras politikai un procedūrām un/vai to piemērošanai ir nepilnības | | Interešu konfliktu pārvaldība ir pienācīga | | Neattiecas, jo šajā aģentūrā nav apelācijas padomes | neattiecas | 90. No visām atlasītajām aģentūrām vispilnīgāko politiku un procedūras interešu konflikta pārvaldībai bija izstrādājušas Eiropas Zāļu aģentūra un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde. Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras politika un procedūras ir nepilnīgas un ne tik precīzas, bet Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā tādu vispār nav. 1. IETEIKUMS Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai ir jāizstrādā visaptveroša Aģentūras politika un procedūras interešu konflikta pārvaldībai. Eiropas Ķīmisko vielu aģentūrai ir jāuzlabo politika, ieviešot skaidrus interešu deklarāciju vērtēšanas kritērijus. Visās atlasītajās aģentūrās jāizstrādā vai jāpilnveido interešu konflikta politika un procedūras, kuras efektīvi novērš specifiskos riskus. 91. Atlasītajās aģentūrās nav pienācīgas politikas un procedūru, lai noteiktu interešu konfliktu pirms kandidāta (t. i., eksperta, valdes vai apelācijas padomes locekļa) iecelšanas. 2. IETEIKUMS Pirms iecelšanas atlasītajās aģentūrās ir jāizvērtē kandidātu atbilstība interešu konflikta aspektā. Ir jāizstrādā ietekmes mazināšanas pasākumi, ja ir pieņemts lēmums viņus tomēr iecelt darbā, kaut gan ir zināms, ka viņiem ir interešu konflikts. 92. Interešu konflikti, kas saistīti ar uzdevumiem, kuru pildīšanu Eiropas Aviācijas drošības aģentūra un Eiropas Zāļu aģentūra ir uzticējusi ārējiem pakalpojumu sniedzējiem, aģentūras nevar tieši kontrolēt, un tie nav pienācīgi pārvaldīti. 3. IETEIKUMS Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai un Eiropas Zāļu aģentūrai ir jāizstrādā tāda interešu konflikta politika un procedūras, kuras nodrošina, lai organizācijas, kas veic ārējus uzdevumus, pārvalda interešu konfliktus saskaņā ar salīdzināmiem standartiem. 93. Lai pārvaldītu interešu konfliktus, kas saistīti ar darbu konkrētā aģentūrā, nepieciešami daudzi un dažādi pasākumi, un interešu deklarācija ir pati svarīgākā no tiem. Visās atlasītajās aģentūrās ir nepilnības šo deklarāciju novērtēšanā un interešu konflikta pārvaldībā, konkrēti, nav skaidru novērtēšanas kritēriju un/vai tos piemēro nekonsekventi. Eiropas Ķīmisko vielu aģentūrā ir nozīmīgas nepilnības, piemērojot darbiniekiem un Apelācijas padomei Aģentūras politiku un procedūras. 4. IETEIKUMS Atlasītajām aģentūrām ir jāizstrādā skaidri un objektīvi interešu deklarāciju novērtēšanas kritēriji un tie ir konsekventi jāpiemēro, izmantojot visu informāciju, kas atlasītajām aģentūrām ir viegli pieejama. Turklāt Eiropas Ķīmisko vielu aģentūrai ir ievērojami jāuzlabo interešu konflikta politikas un procedūru piemērošana darbiniekiem un Apelācijas padomes locekļiem. 94. No atlasītajām aģentūrām tikai Eiropas Zāļu aģentūra ir izstrādājusi politiku par dāvanām un uzaicinājumiem, kura attiecas uz visu aģentūru. 5. IETEIKUMS Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai, Eiropas Ķīmisko vielu aģentūrai un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei ir jāizstrādā politika un procedūras, kas nosaka dāvanu un uzaicinājumu pieņemšanas nosacījumus visā aģentūrā. 95. Atlasītajās aģentūrās nav izstrādāta politika un procedūras saistībā ar uzticības ļaunprātīgu izmantošanu, kura attiecas uz visu aģentūru. 6. IETEIKUMS Atlasītajās aģentūrās ir jāizstrādā skaidra, pārredzama un konsekventa politika un procedūras saistībā ar uzticības ļaunprātīgu izmantošanu, kura attiecas uz visu aģentūru. 96. Visās atlasītajās aģentūrās, atskaitot Eiropas Aviācijas drošības aģentūru, pienācīgi risina pārredzamības jautājumus saistībā ar ikgadējās interešu deklarācijas publiskošanu. Tomēr saistībā ar interesēm, par kurām paziņo valdes un zinātnisko struktūru sanāksmēs, kā arī saistībā ar zinātnisku lēmumu pieņemšanas procesu, atlasītajās aģentūrās pārredzamība nav tik liela. 7. IETEIKUMS Atlasītajām aģentūrām ir pilnībā jāatklāj intereses, kuras deklarē sanāksmju laikā un zinātnisko lēmumu pieņemšanas procesā. Zinātnisku lēmumu pieņemšanas procesam jābūt pilnībā pārredzamam. Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai ir jāizstrādā interešu deklarēšanas sistēma un jānodrošina pārredzamība, tās publicējot savā tīmekļa vietnē. 97. Visas atlasītās aģentūras rīko mācības par interešu konfliktu, taču Eiropas Ķīmisko vielu aģentūrā un Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā tika konstatētas atšķirīgas smaguma pakāpes nepilnības. 8. IETEIKUMS Atlasītajām aģentūrām ir jābūt visaptverošām un obligātām mācībām par interešu konfliktu. Īpaši Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai ir jārīko specifiskas mācības par interešu konfliktu visām iesaistītajām pusēm (piemēram, darbiniekiem, Valdes locekļiem un Apelācijas padomes locekļiem). 98. Palāta revīzijā konstatēja, ka atlasīto aģentūru politikā un procedūrās par nodarbinātību pēc aiziešanas no aģentūras ir daudzas nozīmīgas nepilnības: a) nav noteikumu, kas paredzēti tādu risku novēršanai, kuri saistīti ar ekspertu, valdes locekļu un apelācijas padomes locekļu profesionālo darbību pēc aiziešanas no aģentūras; b) nav objektīvu kritēriju, lai noteiktu, kuras situācijas rada interešu konfliktu; c) atlasīto aģentūru politikā un procedūrās nav iekļautas sarunas par turpmāko nodarbinātību. 9. IETEIKUMS Atlasītajām aģentūrām sadarbībā ar visām iesaistītajām iecēlējinstitūcijām ir jārisina jautājums par profesionālo darbību pēc aiziešanas no aģentūras. 99. Eiropas Savienībā interešu konfliktu risināšanai nav visaptveroša juridiska regulējuma, kurš noteiktu salīdzināmas obligātās prasības attiecībā uz neatkarību un pārredzamību, kas jāievēro visām ES aģentūrām un galvenajām iesaistītajām personām, kuras ietekmē stratēģiju, darbību un lēmumu pieņemšanu. 10. UN 11. IETEIKUMS ES likumdevējam, iespējams, apspriežoties ar citām ES iestādēm, vajadzētu izskatīt iespējas turpmāk izstrādāt ES juridisko regulējumu interešu konflikta pārvaldībai, atsaucei izmantojot ESAO pamatnostādnes un labāko praksi. Visas ES iestādes un decentralizētās struktūras varētu apsvērt, vai ieteikumi, kas formulēti atlasītajām aģentūrām, ir noderīgi un piemērojami ari tām. Šo ziņojumu 2012. gada 5. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklisLouis GALEA. Revīzijas palātas vārdā — +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Interešu konflikta pārvaldība publiskā dienestā: ESAO pamatnostādnes un valstu pieredze, ESAO, Parīze, 2003. g., 24. lpp. [2] Sk. 1. zemsvītras piezīmi. [3] Sk. 1. zemsvītras piezīmi. [4] Interešu konflikta pārvaldība publiskā dienestā: ESAO pamatnostādnes un valstu pieredze, ESAO, Parīze, 2003. g., 28. lpp. [5] Interešu konflikta pārvaldība publiskā dienestā: ESAO pamatnostādnes un valstu pieredze, ESAO, Parīze, 2003. g., 28. lpp. [6] Interešu konflikta pārvaldība publiskā dienestā: ESAO pamatnostādnes un valstu pieredze, 24. lpp. [7] Eiropas Parlamenta 2011. gada 10. maija rezolūcija par 2009. gada budžeta izpildes apstiprināšanu — ES aģentūru darbība, finanšu pārvaldība un kontrole (OV L 250, 27.9.2011., 269. lpp.). [8] http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2012-0173+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN#BKMD-70 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2012-0175+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN#BKMD-77 [9] Ieinteresēto personu apspriežu platformā ietilpst organizācijas, kas Eiropas Savienībā darbojas jomās, kuras saistītas ar pārtikas apriti, un tā sniedz padomus Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei vispārējos jautājumos, kas attiecas uz šīs iestādes darba programmu, riska novērtēšanas metodoloģiju u. c. [10] Ziņojuma par Eiropas Zāļu aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm 16. punkts (OV C 366, 15.12.2011., 27. lpp.). [11] Atbilde pie 16. punkta Ziņojumā par Eiropas Zāļu aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm. [12] Kvalificēta vienība ir "struktūra, kam Aģentūra vai valsts aviācijas iestāde var uzticēt veikt konkrētu sertificēšanas uzdevumu, ko Aģentūra vai attiecīgas valsts aviācijas iestāde arī kontrolē un par ko tā atbild." 3. panta f) apakšpunkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regulā Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK(EASA izveides regula) (OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.). [13] Šajā kontekstā terminam "ierēdnis" ir plašāka nozīme, to attiecina gan uz pastāvīgiem darbiniekiem, gan citu kategoriju ES darbiniekiem, tādiem kā pagaidu darbinieki, palīgdarbinieki un līgumdarbinieki. [14] Piemēram, Komisijas administratīvais paziņojums nr. 85-2004/ 29.6.2004 saistībā ar Komisijas Lēmumu C(2004) 1597/10 par ārējām darbībām un uzdevumiem. [15] ESAO, Parīze, 2010. g. [16] Civildienesta noteikumu 11.a pants. [17] Civildienesta noteikumu 11.a pants. [18] Civildienesta noteikumu 12.b un 13. pants. [19] Civildienesta noteikumu 16. pants. [20] Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras politika, kas tika pieņemta 2011. gada septembrī (MB/45/2011/D), ieviesa prasību kandidātiem, kuri izvirzīti darbam Riska novērtēšanas komitejā un Sociālās un ekonomiskās analīzes komitejā, aizpildīt interešu deklarāciju, pirms viņus ieceļ Valde. [21] Ērtības labad šajā ziņojumā vīriešu dzimti lieto, lai apzīmētu abu dzimumu personas. [22] Interešu konflikta pārvaldība publiskā dienestā: ESAO pamatnostādnes un valstu pieredze, 34. lpp. [23] Revīzijas laikā Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras jaunā politika vēl nebija ieviesta, tāpēc Palāta pārbaudīja, kā tiek īstenota iepriekšējā politika un procedūras. [24] Revīzijas laikā Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras jaunā politika vēl nebija ieviesta, tāpēc Palāta pārbaudīja, kā tiek īstenota iepriekšējā politika un procedūras. Sk. arī 41. punktu. [25] Piemēram, palīdzība ķīmisku vielu reģistrēšanā, vispārējas konsultācijas par REACH regulu. [26] Interešu konflikta pārvaldība publiskā dienestā: ESAO pamatnostādnes un valstu pieredze, 28.–30. lpp. [27] Potenciāla interešu konflikta pārvaldības politika (MB/45/2011/D), ko Valde pieņēmusi 2011. gada 30. septembrī. [28] Interešu konflikta pārvaldība publiskā dienestā: ESAO pamatnostādnes un valstu pieredze, 28. un 29. lpp. [29] Interešu deklarācijas politikas īstenošanas akts. Vadoši norādījumi par interešu deklarāciju ( 2009. gada 8. septembrī), spēkā līdz 2012. gada 21. februārim. [30] Interešu konflikta pārvaldība publiskā dienestā: ESAO pamatnostādnes un valstu pieredze, 33. lpp. [31] Potenciāla interešu konflikta pārvaldības politika (MB/45/2011/D), ko Valde pieņēmusi 2011. gada 30. septembrī. [32] Interešu deklarācijas politikas īstenošanas akts. Vadoši norādījumi par interešu deklarāciju ( 2009. gada 8. septembrī), spēkā līdz 2012. gada 21. februārim. [33] Turpat. [34] Interešu konflikta pārvaldība publiskā dienestā: ESAO pamatnostādnes un valstu pieredze, 75. un 76. lpp. [35] Interešu konflikta pārvaldība publiskā dienestā: ESAO pamatnostādnes un valstu pieredze, 16., 26. un 31. lpp. [36] Interešu konflikta pārvaldība publiskā dienestā: ESAO pamatnostādnes un valstu pieredze, 17. lpp. [37] Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 16. pants un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 11., 54. un 81. pants. [38] Interešu konflikta pārvaldība publiskā dienestā: ESAO pamatnostādnes un valstu pieredze, 29. un 30. lpp. [39] Pēc aiziešanas no dienesta publiskā sektorā. Labākā prakse interešu konflikta novēršanai. [40] Interešu konflikta pārvaldība publiskā dienestā: ESAO pamatnostādnes un valstu pieredze, 24. lpp. [41] Eiropas Ombuda ieteikumu projekts saistībā ar izmeklēšanu sūdzībā 775/2010/ANA par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi, publicēts Eiropas Ombuda tīmekļa vietnē 2011. gada 7. decembrī. [1111] Sk. 15.–23. punktu (Revizijas tverums un pieeja). -------------------------------------------------- I PIELIKUMS ATLASĪTO AĢENTŪRU STRUKTŪRA UN PĀRVALDĪBA — ECHA | Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (Helsinki) | | ECHA | Juridiskais pamats (izveides regula) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru | Mērķi | Nodrošināt augsta līmeņa cilvēku veselības aizsardzību un vides aizsardzību, ieskaitot alternatīvu metožu attīstību vielu bīstamības novērtēšanai, kā arī vielu brīvu apriti iekšējā tirgū, reizē veicinot konkurenci un inovācijas. Nodrošināt to, ka visas ieinteresētās puses un sabiedrība uzticas ķimikāliju tiesību aktu un lēmumu pieņemšanas procesam un zinātniskam pamatojumam, kas ir to pamatā. Koordinēt šīs regulas un tās īstenošanas saziņu. | Uzdevumi | Īstenot REACH regulas tehniskos, zinātniskos un administratīvos aspektus.Šo aspektu sakarā nodrošināt konsekvenci Savienības mērogā.Sniegt dalībvalstīm un Savienības iestādēm iespējami labākos zinātniskos un tehniskos padomus un zinātniskas norādes.Pildīt uzdevumus, kuri ir saistīti ar ķīmisko vielu klasifikāciju un marķējumu, kas izriet no regulas par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (CLP regula jeb Regula (EK) Nr. 1272/2008). | Valde | 27 locekļi no ES dalībvalstīm,6 Komisijas pārstāvji, tostarp 3 locekļi bez balsošanas tiesībām, kuri iecelti, lai pārstāvētu ieinteresētās personas,2 Eiropas Parlamenta pārstāvji. | Apelācijas padome | Apelācijas padome garantē jebkuru tādu fizisku vai juridisku personu apelāciju izskatīšanu, kuru darbību ietekmējuši Aģentūras pieņemtie lēmumi, un pieņem lēmumus par šīm apelācijām. Apelācijas padomē ir priekšsēdētājs un divi locekļi — Aģentūras darbinieki. Turklāt Valde ieceļ Apelācijas padomes aizstājējlocekļus un papildu locekļus, kas nav Aģentūras darbinieki. | Komitejas/grupas/ padomdevējas iestādes/forumi | Riska novērtēšanas komiteja,Dalībvalstu komiteja,Sociālā un ekonomiskās analīzes komiteja,Ieviešanas informācijas apmaiņas forums, kas koordinē to dalībvalstu iestāžu tīklu, kuras atbild par REACH regulas ieviešanu. | ATLASĪTO AĢENTŪRU STRUKTŪRA UN PĀRVALDĪBA — EASA | Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (Ķelne) | | EASA | Juridiskais pamats (izveides regula) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regula (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi. | Mērķi | Saglabāt augstu, vienādu civilās aviācijas drošības līmeni Eiropā un nodrošināt civilās aviācijas drošības pienācīgu funkcionēšanu un attīstību. | Uzdevumi | Sniegt Komisijai atzinumus un ieteikumus.Izdot sertificēšanas specifikācijas, tostarp lidojumderīguma normas un attiecīgus līdzekļus atbilstības panākšanai, kā arī norādes par šīs regulas un tās īstenošanas noteikumu piemērošanu.Pieņemt lēmumus par lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, pilotu sertifikāciju, gaisa kuģu ekspluatācijas sertificēšanu, trešo valstu uzņēmumiem, pārbaudēm dalībvalstīs un izmeklēšanām uzņēmumos.Veikt standartizācijas pārbaudes dalībvalstu kompetentajās iestādēs. | Valde | 27 locekļi no ES dalībvalstīm,1 Komisijas pārstāvis. | Apelācijas padome | Apelācijas padome ir atbildīga par lēmumu pieņemšanu par apelācijām, kas iesniegtas, lai pārsūdzētu Aģentūras lēmumus. Apelācijas padomē ir priekšsēdētājs un divi citi locekļi, kā arī tikpat aizstājējlocekļu, kurus ieceļ Valde no kvalificētu kandidātu vidus, kuri ietverti Komisijas pieņemtā sarakstā. Tajā ietilpst divi tehniski kvalificēti locekļi un viens juridiski kvalificēts loceklis, kurš ir Apelācijas padomes priekšsēdētājs. Tie nav Aģentūras darbinieki. | Komitejas/grupas/ padomdevējas iestādes/forumi | Padomdevēja iestāde palīdz Valdei tās darbā, un tajā ietilpst organizācijas, kuras pārstāv aviācijas darbiniekus (5), ražotājus (5), komerciālās un vispārējās aviācijas operatorus (9), tehniskās apkopes nozari (1), mācību organizācijas (1), aviācijas sportu (1), lidostas (1), gaisa satiksmes kontroli (1), Gaisa satiksmes kontrolieru apvienību starptautisko federāciju (IFATCA) (1), kā arī izpildsekretārs. Kopumā Padomdevējā iestādē ietilpst 26 locekļi un tikpat aizstājējlocekļu. Valsts iestāžu padomdevējā grupā ietilpst pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts, un tā nodrošina valstu iestāžu iesaisti likumdošanas procesā. Drošības standartu konsultatīvā komiteja sniedz Aģentūrai padomus par likumdošanas programmas saturu, prioritātēm un izpildi. Tajā ietilpst pārstāvji no organizācijām un arodapvienībām, kuras savukārt pārstāv attiecīgās uzņēmēju, profesionāļu un galapatērētāju grupas. | ATLASĪTO AĢENTŪRU STRUKTŪRA UN PĀRVALDĪBA — EMA | Eiropas Zāļu aģentūra (Londona) | | EMA | Juridiskais pamats (izveides regula) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regula (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru. | Mērķi | Koordinēt esošos zinātniskos resursus, ko Aģentūras rīcībā nodevušas dalībvalstu iestādes, lai veiktu cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu novērtēšanu un uzraudzību. Sniegt dalībvalstīm un Eiropas Savienības iestādēm zinātniskus atzinumus par cilvēkiem paredzētajām un veterinārajām zālēm. | Uzdevumi | Koordinēt zinātnisku novērtēšanu attiecībā uz zālēm, kam piemēro Savienības tirdzniecības atļauju izsniegšanas kārtību.Koordinēt Savienībā atļauto zāļu uzraudzību (farmakoloģiskā uzraudzība).Sniegt atzinumu par maksimālo daudzumu attiecībā uz veterināro zāļu paliekām, kas ir pieļaujamas dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos.Koordinēt uzraudzību attiecībā uz to, kā tiek ievērota laba ražošanas prakse, laba laboratorijas prakse un laba klīniskā prakse.Reģistrēt izsniegto zāļu tirdzniecības atļauju statusu. | Valde | 27 locekļi no ES dalībvalstīm,2 Eiropas Komisijas pārstāvji,2 Eiropas Parlamenta pārstāvji,2 pacientu organizāciju pārstāvji,1 ārstu organizāciju pārstāvis,1 veterinārārstu organizāciju pārstāvis. | Apelācijas padome | Neattiecas. | Komitejas/grupas/ padomdevējas iestādes/forumi | Cilvēkiem paredzēto zāļu komiteja,Veterināro zāļu komiteja,Reti sastopamu slimību ārstēšanas zāļu komiteja,Augu izcelsmes zāļu komiteja,Pediatrijas komiteja,Uzlabotas terapeitiskās iedarbības zāļu komiteja,darba grupas un citas grupas. | ATLASĪTO AĢENTŪRU STRUKTŪRA UN PĀRVALDĪBA — EFSA | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (Parma) | | EFSA | Juridiskais pamats (izveides regula) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu. | Mērķi | Sniegt zinātniskus atzinumus un zinātnisku un tehnisku atbalstu attiecībā uz tiesību aktiem un politiku visās jomās, kam ir tieša vai netieša ietekme uz pārtikas un barības nekaitīgumu. Sniegt neatkarīgu informāciju par riskiem attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu. Veicināt augstu cilvēku dzīvības un veselības aizsardzības līmeni. Vākt un analizēt datus, lai raksturotu un uzraudzītu risku. | Uzdevumi | Sniegt zinātniskus atzinumus un veikt zinātniskus pētījumus.Sekmēt vienotu riska novērtējuma metodoloģiju.Palīdzēt Komisijai.Meklēt, analizēt un apkopot vajadzīgos zinātniskos un tehniskos datus.Identificēt un raksturot potenciālos riskus.Izveidot līdzīgā jomā strādājošo organizāciju sadarbības tīklu.Sniegt zinātnisko un tehnisko palīdzību krīzes situāciju pārvaldīšanā.Uzlabot starptautisko sadarbību.Sniegt sabiedrībai un ieinteresētajām personām ticamu, objektīvu un viegli saprotamu informāciju.Piedalīties Komisijas ātrās reaģēšanas sistēmā. | Valde | 14 locekļi, kurus, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, ieceļ Padome (no kandidātu saraksta, ko izstrādājusi Eiropas Komisija). Četriem locekļiem jābūt pieredzei organizācijās, kas pārstāv patērētājus un citas ieinteresētās personas pārtikas apritē.1 pārstāvis no Komisijas. | Apelācijas padome | Neattiecas. | Komitejas/grupas/ padomdevējas iestādes/forumi | a)Zinātniskā komiteja un 10 zinātnes ekspertu grupas:zinātnes ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar piedevām un produktiem vai vielām, ko izmanto dzīvnieku barībā;zinātnes ekspertu grupa jautājumos saistībā ar dzīvnieku veselību un labturību;zinātnes ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar bioloģisko apdraudējumu, tostarp liellopu sūkļveida encefalopātiju un transmisīvo sūkļveida encefalopātiju;zinātnes ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar piesārņojumu pārtikas aprites ķēdē;zinātnes ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar diētiskajiem produktiem, uzturu un alerģijām;zinātnes ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar pārtikas piedevām un pārtikai pievienotajiem uzturvielu avotiem;zinātnes ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar pārtikas fermentiem, aromatizētājiem, pārstrādes līdzekļiem un materiāliem, kas nonāk saskarē ar pārtiku;zinātnes ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar ģenētiski modificētiem organismiem;zinātnes ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar augu veselību;zinātnes ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar augu aizsardzības līdzekļiem un to atliekām.Iestādes zinātnes ekspertu grupas ir atbildīgas par riska novērtēšanu, tostarp par zinātnisku atzinumu sniegšanu.b)Konsultatīvā padome. Tā ir vidutājs starp Pārtikas nekaitīguma iestādi un pārtikas nekaitīguma iestādēm valstīs un sniedz Iestādei padomus par zinātniskiem jautājumiem, tās darba programmu un prioritātēm. c)Ieinteresēto personu apspriežu platforma Tajā ietilpst organizācijas, kas Eiropas Savienībā darbojas jomās, kuras saistītas ar pārtikas apriti, un tā sniedz padomus Iestādei vispārējos jautājumos, kas saistīti ar šīs iestādes darba programmu, riska novērtēšanas metodoloģiju u. c. | -------------------------------------------------- II PIELIKUMS JURIDISKAIS REGULĒJUMS ĒTIKAS UN INTEREŠU KONFLIKTA JOMĀ ES REGULAS UN PAMATNOSTĀDNES Civildienesta noteikumi un Eiropas Kopienas pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība: Regula Nr. 31 (EEK) ar turpmākiem grozījumiem, kas nosaka Civildienesta noteikumus un Eiropas Ekonomiskās Kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību [1]. Uz neatkarību/interešu konflikta novēršanu attiecas šādi panti: Civildienesta noteikumu 11., 11.a, 12.b, 13., 15., 16. un 17. pants un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 11., 54., 81. un 124. pants; Eiropas Komisijas Labas administratīvās prakses kodekss — Komisijas 2000. gada 17. oktobra lēmums 2000/633/EK/EOTK, Euratom, ar ko groza Komisijas Reglamentu [2]; Eiropas Komisijas Ētikas un interešu konflikta vadlīnijas, kurās ietverti šādi jautājumi: dāvanas, apbalvojumi, goda zīmes, laulātā vai partnera darbības, ārējās darbības; Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (52. pants) [3]; Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (32. pants) [4]. REGULAS, KAS ATTIECAS UZ REVĪZIJAI ATLASĪTAJĀM AĢENTŪRĀM Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regula (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi; Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (īpaši 88. panta 2. un 3. punkts un 90. panta 5. un 6. punkts; Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (īpaši 25. panta 1. punkts, 28. panta 3. un 4. punkts, 32. panta 1. punkts, 37., 38., 42. un 48. pants); Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regula (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (63. panta 2. punkts). REVĪZIJAI ATLASĪTO AĢENTŪRU GALVENĀS PROCEDŪRAS UN POLITIKA SAISTĪBĀ AR ĒTIKU, ĒTIKAS KODEKSU UN INTEREŠU KONFLIKTU EIROPAS AVIĀCIJAS DROŠĪBAS AĢENTŪRA (EASA) Eiropas Aviācijas drošības aģentūras Labas administratīvās prakses kodekss darbiniekiem viņu saskarē ar sabiedrību (izpilddirektora Lēmums 200/078); Standartizācijas inspektoru ētikas kodekss (WI.STDI.00015-001/ 29.7.2010); Eiropas Aviācijas drošības aģentūras Valdes lēmums 06-2011, ar kuru pieņem Valdes Reglamentu; Eiropas Aviācijas drošības aģentūras Valdes lēmums 01-2011, ar kuru pieņem vadlīnijas sertificēšanas uzdevumu uzticēšanai valstu aviācijas iestādēm un kvalificētām struktūrām; Izpilddirektora 2007. gada 2. februāra lēmums 2007/006/A par ārējām darbībām un uzdevumiem; Izpilddirektora 2009. gada 11. decembra lēmums 2009/169/E, ar ko nosaka noteikumus par valstu ekspertu norīkošanu Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā. EIROPAS ĶĪMISKO VIELU AĢENTŪRA (ECHA) Potenciāla interešu konflikta pārvaldības politika (MB/45/2011/D), ko Valde pieņēmusi 2011. gada 30. septembrī [5]; Vadlīnijas par interešu konfliktu, uzaicinājumiem un dāvanām, kā arī par saistību, konfidencialitātes un interešu deklarācijām (izpilddirektora 2007. gada 31. oktobra lēmums ED/01/2007); Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras vadlīnijas par Aģentūras komiteju un forumu locekļu, viņu padomdevēju un uzaicināto ekspertu interešu konfliktu; Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras darbinieku administratīvās ētikas kodekss saskarsmei ar sabiedrību (ko Valde pieņēma 2008. gada 13. un 14. februārī, MB/11/2008); Apelācijas padomes pastāvīgo locekļu, aizstājējlocekļu un papildu locekļu ētikas kodekss (BoA/02/2010, ko Apelācijas padome pieņēma 2010. gada 22. jūnijā) [6]; Valdes Reglaments (MB/02/2007, ko Valde pieņēma 2009. gada 30. septembrī) [7]; Dalībvalstu komitejas Reglaments MB/50/2010, ko Valde pieņēma 2010. gada 30. septembrī) [8]; Riska novērtēšanas komitejas Reglaments MB/05/2010, ko Valde pieņēma 2010. gada 4. martā) [9]; Sociālās un ekonomiskās analīzes komitejas Reglaments MB/06/2010, ko Valde pieņēma 2010. gada 4. martā) [10]; Ieviešanas informācijas apmaiņas foruma Reglaments (MB/35/2011, ko Valde pieņēma 2011. gada 21. jūnijā) [11]; Komisijas 2004. gada 28. aprīļa lēmums par ārējām darbībām un uzdevumiem, ko Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra pēc analoģijas pieņēma 2008. gadā (Komisijas Lēmums C(2008)3471); 2007. gada 28. jūnija noteikumi, kas piemērojami Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras norīkotajiem valstu ekspertiem (MB/08/2007); Valdes 2009. gada 23. aprīļa lēmums par iekšējo izmeklēšanu krāpšanas un korupcijas novēršanai (MB/30/2009). EIROPAS PĀRTIKAS NEKAITĪGUMA IESTĀDE (EFSA) Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes Labas administratīvās prakses kodekss (Valde to pieņēma 2003. gada 16. septembrī); Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes Darbinieku ētikas un uzvedības praktiskās vadlīnijas (2010. g.); Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes Valdes ētikas kodekss (Valde to pieņēma 2011. gada 16. jūnijā); Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes Valdes Reglaments (Valde to pieņēma 2009. gada 31. martā un atjaunināja 2011. gada 20. oktobrī); Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes interešu deklarācijas politika (Valde to pieņēma 2007. gada 11. septembrī) [12]; Interešu deklarācijas politikas īstenošanas akts. Vadoši norādījumi par interešu deklarāciju (izpilddirektors to pieņēma 2009. gada 8. septembrī); Interešu deklarācijas politikas īstenošanas akts. Procedūra potenciāla interešu konflikta noteikšanai un risināšanai (izpilddirektors to pieņēma 2009. gada 8. septembrī); Lēmums par Zinātniskās komitejas, zinātnes ekspertu grupu un to sasaukto darba grupu izveidi un darbību (Valde to pieņēma 2009. gada 17. decembrī); Izpilddirektora lēmums par Zinātniskās komitejas, zinātnes ekspertu grupu un ekspertu atlasi palīdzībai Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes zinātniskajā darbā (izpilddirektors to pieņēma 2011. gada 14. martā); Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes Ieinteresēto personu apspriežu platforma: darba uzdevumi (Valde tos pieņēma 2010. gada 17. jūnijā); Kārtība jutīgu jautājumu novērtēšanai un pārvaldībai pēc aiziešanas no Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (izpilddirektors to pieņēma 2009. gada 27. janvārī un atjaunināja 2011. gada 26. oktobrī); Lēmums par Civildienesta noteikumu 16. panta, 17. panta 2. punkta un 19. panta īstenošanu un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 11. un 91. panta īstenošanu (izpilddirektors to pieņēma 2010. gada 7. decembrī); Izpilddirektora lēmums par interešu deklarāciju saistībā ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes iepirkuma līgumiem un dotācijām (izpilddirektors to pieņēma 2011. gada 5. aprīlī). EIROPAS ZĀĻU AĢENTŪRA (EMA) Eiropas Zāļu aģentūras Ētikas kodekss (EMEA/6470/03/2368, 2006. gada 18. augusts) [13]; Eiropas Zāļu aģentūras politika Zinātniskās komitejas locekļu un ekspertu interešu konfliktu risināšanai (EMA/513078/2010, 2010. gada 13. oktobris) [14]; Pārskats par interesēm, kas pieļaujamas saistībā ar Eiropas Zāļu aģentūras zinātniskajām darbībām (EMA/358101/2010, 2010. gada 13. oktobris) [15]; Valdes lēmums par īstenošanas noteikumu pieņemšanu attiecībā uz ārējām darbībām (EMEA/MB/143750/2007); Civildienesta noteikumu 11.a un 13. panta īstenošanas noteikumi Eiropas Zāļu aģentūras darbinieku interešu deklarāciju apstrādei (EMA/565945/2009, 2011. gada 9. jūnijs); Paziņojums par profesionālo godīgumu Eiropas Zāļu aģentūrā: interešu konflikts, ko rada personiskas attiecības (EMA/511563/2010, 2010. gada 7. septembris); Izpilddirektora lēmums, ar ko nosaka noteikumus par valstu ekspertu norīkošanu Aģentūrā (EMA/545578/2011, 2011. gada 1. augusts) [16]; Pārskatītie kritēriji attiecībā uz pacientu un patērētāju organizācijām, kuras ir iesaistītas Eiropas Zāļu aģentūras darbībās (EMA/MB/24913/2005 rev.1, pieņemti 2011. gada 13. septembrī). ESAO PAMATNOSTĀDNES Interešu konflikta pārvaldība publiskā dienestā: ESAO pamatnostādnes un valstu pieredze, ESAO, Parīze, 2003. g. Pēc aiziešanas no dienesta publiskā sektorā: labākā prakse interešu konflikta novēršanai, ESAO, Parīze, 2010. g. [1] OV P 45, 14.6.1962., 1385. lpp. [2] OV L 267, 20.10.2000., 63. lpp. [3] OV L 248, 16.9.2003., 1. lpp. [4] OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. [5] http://echa.europa.eu/documents/10162/17208/mb_45_2011_d_policy_conflict_interest_en.pdf [6] http://echa.europa.eu/documents/10162/13573/code_of_conduct_en.pdf [7] http://echa.europa.eu/documents/10162/17208/mb_02_2007_final_rules_of_procedure_en.pdf [8] http://echa.europa.eu/documents/10162/13578/mb_50_2010_rop_msc_en.pdf [9] http://echa.europa.eu/documents/10162/13608/mb_04_06_2010_revison_rop_comittees_en.pdf (16.–30. lpp.) [10] http://echa.europa.eu/documents/10162/13608/mb_04_06_2010_revison_rop_comittees_en.pdf (31.–45. lpp.) [11] http://echa.europa.eu/documents/10162/13577/mb_35_2011_revised_rop_of_the_forum_en.pdf [12] http://www.efsa.europa.eu/en/topics/topic/independence.htm [13] http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Other/2009/10/WC500004924.pdf [14] http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Other/2010/10/WC500097905.pdf [15] http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Other/2010/10/WC500097906.pdf [16] http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Other/2010/01/WC500038456.pdf -------------------------------------------------- III PIELIKUMS AĢENTŪRU POLITIKA UN PROCEDŪRAS, KAS ATTIECAS UZ DARBINIEKIEM, EKSPERTIEM, VALDI UN APELĀCIJAS PADOMI | EASA | ECHA | EFSA | EMA | | Eksperti | Darbinieki | Valde | Apelācijas padome | Zinātnisko komiteju locekļi un citi eksperti | Darbinieki | Valde | Apelācijas padome | Zinātnisko komiteju un zinātnes ekspertu grupu locekļi un citi eksperti | Darbinieki | Valde | Konsultatīvā padome un citas konsultatīvās struktūras | Zinātnisko komiteju locekļi un citi eksperti | Darbinieki | Valde | Interešu konflikta politika un procedūras | Nē | Nē | Nē | Nē | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Interešu deklarācijas un ar to saistītā politika | Nē | Nē | Nē | Nē | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Kandidātu atbilstības izvērtēšana (eksperti, valdes un apelācijas padomes locekļi) | Nē | Neattiecas | Nē | Nē | Jā [1], [2] | Neattiecas | Nē | Nē | Jā | Neattiecas | Nē | Nē | Nē | Neattiecas | Nē | Interešu konflikta politika attiecībā uz zinātnisko darbību uzticēšanu ārējiem pakalpojumu sniedzējiem | Nē | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | Nē | Neattiecas | Neattiecas | Dāvanu un uzaicinājumu politika | Nē | Nē | Nē | Nē | Nē | Jā | Nē | Jā | Nē | Jā [3] | Nē | Nē | Jā | Jā | Jā | Procedūras saistībā ar uzticības ļaunprātīgu izmantošanu | Nē | Nē | Nē | Nē | Jā [2] | Jā [2] | Jā [2] | Jā [2] | Jā | Nē | Nē | Nē | Nē | Nē | Nē | Politika saistībā ar nodarbinātību pēc aiziešanas no aģentūras (politika saistībā ar "virpuļdurvju" problēmu) | Nē | Jā | Nē | Nē | Nē | Jā | Nē | Nē | Nē | Jā | Nē | Nē | Nē | Jā | Nē | [1] Vienīgi Riska novērtēšanas komitejai un Sociālās un ekonomiskās analīzes komitejai. [2] Potenciāla interešu konflikta pārvaldības politika (MB/45/2011/D), ko Valde pieņēmusi 2011. gada 30. septembrī. Šīs politikas īstenošanu Palāta nepārbaudīja. [3] EFSA ir vienīgi uzaicinājumu politika. -------------------------------------------------- IV PIELIKUMS NEATKARĪBAS UN PĀRREDZAMĪBAS PRASĪBAS, KAS NOTEIKTAS REVĪZIJAI ATLASĪTO AĢENTŪRU IZVEIDES REGULĀS | EASA | ECHA | EFSA | EMA | | Eksperti | Darbinieki (ieskaitot izpilddirektoru) | Valde | Apelācijas padome | Zinātnisko komiteju locekļi un citi eksperti | Darbinieki (ieskaitot izpilddirektoru) | Valde | Apelācijas padome | Zinātnisko komiteju un zinātnes ekspertu grupu locekļi un citi eksperti | Darbinieki (ieskaitot izpilddirektoru) | Valde | Konsultatīvā padome un citas konsultatīvās struktūras | Zinātnisko komiteju locekļi un citi eksperti | Darbinieki (ieskaitot izpilddirektoru) | Valde | Vispārējas neatkarības prasības | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Vispārējas pārredzamības prasības | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Ikgadējas interešu deklarācijas | Nē | Nē | Nē | Nē | Jā | Tiesību aktos prasības ir noteiktas tikai izpilddirektoram | Jā | Jā | Jā | Tiesību aktos prasības ir noteiktas tikai izpilddirektoram | Jā | Jā | Jā | Nē | Jā | Īpašas interešu deklarācijas | Nē | Nē | Nē | Jā | Jā | Tiesību aktos prasības ir noteiktas tikai izpilddirektoram | Jā | Jā | Jā | Tiesību aktos prasības ir noteiktas tikai izpilddirektoram | Jā | Jā | Jā | Nē | Jā | Prasība publiskot ikgadējās interešu deklarācijas | Nē | Nē | Nē | Nē | Nav, taču ikgadējās interešu deklarācijas ir jādara publiski pieejamas pēc pieprasījuma | Neattiecas uz izpilddirektoru, taču ikgadējās interešu deklarācijas ir jādara publiski pieejamas pēc pieprasījuma | Nav, taču ikgadējās interešu deklarācijas ir jādara publiski pieejamas pēc pieprasījuma | Nē | Jā | Tiesību aktos prasības ir noteiktas tikai izpilddirektoram | Jā | Jā | Jā | Nē | Jā | Prasība publiskot īpašās/mutiskās interešu deklarācijas sanāksmju laikā | Nē | Nē | Nē | Nē | Nē | Nē | Nē | Nē | Jā | Tiesību aktos prasības ir noteiktas tikai izpilddirektoram | Jā | Jā | Jā | Nē | Jā | Prasība izstrādāt dāvanu pieņemšanas politiku un īstenošanas kārtību | Nē | Nē | Nē | Nē | Nē | Nē | Nē | Nē | Nē | Nē | Nē | Nē | Jā | Nē | Jā | Prasība publiskot sanāksmju darba kārtību un protokolu | Nē | Nē | Jā | Nē | Jā | Jā | Nē | Nē | Jā | Nē | Jā | Nē | Nē | Nē | Jā | Prasība publicēt zinātnisko pētījumu rezultātus un atzinumus | Jā | Jā | Neattiecas | Neattiecas | Jā | Jā | Neattiecas | Neattiecas | Jā | Jā | Neattiecas | Neattiecas | Jā | Jā | Neattiecas | -------------------------------------------------- V PIELIKUMS INTEREŠU KONFLIKTA PĀRVALDĪBA. ESAO PAMATNOSTĀDŅU UN ES JURIDISKĀ REGULĒJUMA SALĪDZINĀJUMS Joma | ESAO pamatnostādnes | ES juridiskais regulējums (atskaitot aģentūru izveides regulas un katrai aģentūrai specifisko politiku un procedūras) | Tvērums un mērķi | ESAO pamatnostādnēs ir pirmo reizi definēts starptautisks standarts visaptverošas interešu konflikta novēršanas politikas izstrādāšanai un piemērošanai. ESAO pamatnostādnes ir paredzētas valdībām un publiskām iestādēm, lai tām palīdzētu izstrādāt un ieviest efektīvu interešu konflikta risināšanas politiku. Šajās pamatnostādnēs ir sniegts arī salīdzinošs pārskats par politiku, ko piemēro ESAO 30 dalībvalstīs, lai identificētu un atrisinātu interešu konfliktu, un pārskats apkopo galvenās tendences, labāko praksi un jomas, kuras varētu uzlabot. | Vispārēji pienākumi interešu konflikta noteikšanai un pārvaldībai ir noteikti Civildienesta noteikumos, kuri attiecas uz visiem ES ierēdņiem. NB! Praktiskās vadlīnijas, ko izstrādājis katrs ģenerāldirektorāts, šīs revīzijas tvērumā neietilpa. Eiropas Komisija ir izstrādājusi izvērstākus lēmumus un vadlīnijas par interešu konfliktu, un šie dokumenti attiecas uz visiem darbiniekiem. | Personu kategorijas | ESAO pamatnostādnes attiecas uz publiskām amatpersonām kopumā, bet īpaši uz: politikas veidotājiem un augstākajām valsts amatpersonām (piemēram, ministriem);publiskām amatpersonām, kas ieņem augstākos amatus valsts dienestā, tādā kā tiesībaizsardzībā (piemēram, tiesnešiem, prokuroriem, nodokļu iestāžu amatpersonām); lēmumu pieņēmējiem jutīgās jomās, kas nodrošina publiskā un privātā sektora saskarsmi (piemēram, līgumu pārvaldniekiem, revidentiem u. tml.). | Civildienesta noteikumi attiecas vienīgi uz darbiniekiem (ierēdņiem, pagaidu darbiniekiem, līgumdarbiniekiem un palīgdarbiniekiem). Citām personām, kurām ir svarīga loma lēmumu pieņemšanas procesā, tādām kā valdes locekļi, eksperti, apelācijas padomes locekļi u. tml., Civildienesta noteikumi nav saistoši. Atlasītās aģentūras (EFSA, EMA un ECHA) ir pieņēmušas politiku un procedūras, kas attiecas uz darbiniekiem un citām personu kategorijām, kurām ir lēmumu pieņemšanas pilnvaras (piemēram, eksperti, valdes locekļi, apelācijas padomes locekļi). | Pamatvērtības un pamatprincipi (taisnīgums, objektivitāte, godīgums) | Publiskām amatpersonām un publiskām organizācijām ir pienākums sekot ne tikai likuma burtam, bet arī ievērot publiskā dienesta vispārīgākas vērtības, tādas kā taisnīgums, objektivitāte un godīgums. | PIerēdņi, pildot tiem uzticētos pienākumus, ievēro taisnīguma un objektivitātes principus un uzticību pret ES (Civildienesta noteikumi, 11. pants). Šīs vērtības ir nostiprinātas Eiropas Komisijas Reglamentā (Lēmums 2000/633/EK, EOTK, Euratom). | Interešu konflikta definīcija | ESAO pamatnostādnēs