Eiropas Parlamenta Rezolūcija ar piezīmēm lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Vides aģentūras izpilddirektoram 2003. finanšu gada ietvaros



Oficiālais Vēstnesis L 196 , 27/07/2005 Lpp. 0075 - 0079

Oficiālais Vēstnesis 033 E , 09/02/2006 Lpp. 0234 - 0238



Eiropas Parlamenta Rezolūcija ar piezīmēm lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda direktoram 2003. finanšu gada ietvaros EIROPAS PARLAMENTS, ņemot vērā Revīzijas Palātas ziņojumu par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda budžeta pārskatiem 2003. finanšu gadam kopā ar fonda sniegtajām atbildēm [1], ņemot vērā Padomes, 2005. gada 8. marta ieteikumu (6854/2005 – C6-0074/2005), ņemot vērā EK līgumu, īpaši tā 276. pantu, ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [2], īpaši tās 185. pantu, un arī Padomes 2003. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 1649/2003, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda dibināšanu un atceļ Regulu (EEK) Nr. 1417/76 [3], īpaši tās 16. pantu, ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par finanšu ietvarregulu iestādēm, kuras uzskaitītas Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 185. pantā par finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu kopbudžetam [4] un īpaši Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 94. pantu, ņemot vērā tā Reglamenta 70. un 71. pantu, kā arī V pielikumu, ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0074/2005), A. Tā kā Eiropas Revīzijas palāta (ERP) savā iepriekš minētajā īpašajā ziņojumā konstatējusi ar būtiski nepieciešamo pārliecību, ka gada pārskati finanšu gadam, kas beidzies 2003. gada 31. decembrī, ir bijuši uzticami un ka pamatdarbības to kopumā ir bijušas likumīgas un pareizas, B. Tā kā 2004. gada 21. aprīlī Eiropas Parlaments, pamatojoties uz Palātas ziņojumu, ir apstiprinājis budžeta izpildi [5] Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda direktoram 2002. finanšu gadam, un savā apstiprinājuma lēmumā pievienotajā rezolūcijā, inter alia - ir aicinājis fondu uzlabot tā konkursu procedūru pārredzamību, - ir atzinīgi novērtējis fonda centienus samazināt apropriāciju pārnešanu uz nākošo finanšu pārskata laikposmu un aicina fondu dalīties savā pieredzē ar citām aģentūrām, lai izplatītu labās prakses principus un vispār samazinātu apropriāciju pārnešanu, 1. Atzīme sekojošus skaitļus Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda budžeta kontu bilance 2003. gada un 2002. gada pārskatos; Ieņēmumu un izdevumu pārskati 2003. un 2002. finanšu gadam Source: The Foundation's data. This table summarises the data provided by the Foundation in its accounts. (in EUR 1000) | | 2003 | 2002 | Revenue Commission subsidies | 17090 | 16500 | Miscellaneous revenue | 47 | 62 | Financial revenue | 35 | 57 | Total revenue (a) | 17172 | 16619 | Expenditure Staff — Title I of the budget Payments | 8927 | 9111 | Appropriations carried over | 109 | 216 | Administration — Title II of the budget Payments | 968 | 938 | Appropriations carried over | 224 | 683 | Operating activities — Title III of the budget Payments | 3733 | 3290 | Appropriations carried over | 2817 | 3105 | Total expenditure (b) | 16778 | 17343 | Outturn for the financial year (a – b) | 394 | – 724 | Balance carried over from the previous financial year | – 1836 | – 1209 | Appropriations carried over and cancelled | 118 | 81 | Sums from the previous financial year for re-use that were not used | 19 | 13 | PHARE revenue collected | 639 | 0 | PHARE revenue to be collected | 361 | 0 | PHARE expenditure | – 1000 | 0 | Exchange rate differences | 9 | 3 | Balance for the financial year | – 1296 | – 1836 | 2. Sagaida, ka fonds turpmāk pareizi atspoguļos savā budžetā ārpusbudžeta subsīdijas vai līdzekļu piešķīrumus, ko tas saņēmis; 3. Aicina fondu turpināt attīstīt sinerģijas ar citām aģentūrām, jo īpaši ar Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru un Statistikas biroju, kas ļautu izvairīties no funkciju pārklāšanās un dotu iespēju izveidot komplementārus aspektus kopējo tematisko pienākumu kontekstā; sagaida, ka šī sinerģija tiks stiprināta informācijas apmaiņas procesā par labāko praksi ar nolūku panākt vēl labākus rezultātus; 4. Apsveic fonda īstenoto vienlīdzības politiku un aktivitāšu ģenerālplānošanu un mudina regulāri izvērtēt šo politiku piemērošanu, lai nodrošinātu to ieviešanu; 5. Apveic fonda apņemšanos izplatīt iedzīvotājiem informāciju par savu meklējumu rezultātiem, kā arī pasākumus, ko fonds veicis, lai attīstītu un stiprinātu fonda informācijas un komunikācijas stratēģijas; Vispārīgi jautājumi, kas attiecas uz Komisiju un aģentūrām 6. Atgādina savu nostāju, ka, lai gan Parlaments atbalstīja Komisijas centienus izstrādāt nedaudzus modeļus vismaz nākotnes "regulatīvajām" aģentūrām, tas uzskatīja, ka pašreizējo un nākotnes aģentūru struktūra pelna pamatīgu apspriešanu starpinstitucionālā līmenī; arī uzsver, ka pirms tam, kad Komisija formulēs ietvarnosacījumus regulatīvo aģentūru izmantošanai, starpinstitucionālam līgumam ir jānosaka kopējas pamatnostādnes; tam jānotiek pirms saskaņota ietvara izveidošanas aģentūrām; 7. Atzīmē Komisijas nostāju [6] attiecībā uz atbildības deleģēšanu par uzdevumu izpildi citām institūcijām, ieskaitot aģentūras, nevis Komisijas galvenajai administrācijai; uzskata, ka tas neatbilst Parlamenta prasībai nopietni izskatīt starpinstitucionālā līmenī pašreizējo aģentūru struktūru; tādēļ aicina Komisiju sniegt paskaidrojumus par šo jautājumu un par turpmāko vispārējo starpinstitucionālo līgumu saistībā ar jauniem pasākumiem, kas jāveic finanšu plāna [7] ietvaros vai paralēli tam 8. Aicina Komisiju organizēt un veikt vidējā termiņā, piemēram, standarta trīs gadu ciklā, šķērsgriezuma analīzi par individuālu aģentūru novērtējumiem, lai a) nonāktu pie secinājumiem attiecībā uz aģentūras darbības saskaņotību ar ES politiku kopumā un attiecībā uz pašreizējām vai izveidojamajām sinerģijām starp aģentūrām un Komisijas departamentiem; b) novērtētu plašāko Eiropas pievienoto vērtību, ko rada aģentūru darba rezultāti to atbilstošajās darbības sfērās, kā arī aģentūras modeļa efektivitāti un lietderību ES politikas īstenošanā vai īstenošanas veicināšanā; c) novērtētu un pastiprinātu aģentūru darbības ietekmi tajos virzienos, kas nosaka ES tuvumu un pārredzamību tās pilsoņiem; 9. Sagaida, ka šāda vispārēja analīze būs pieejama pirms 2005. gada beigām, un tā aptvers trīs gadu periodu, sākot no jaunās finanšu regulas ieviešanas, un ar to saistīto jauno struktūru aģentūru sistēmā; 10. Aicina aģentūras aktīvi piedalīties šādā procesā un sadarboties ar Komisiju, sniedzot ieguldījumu jomās, kuras, viņuprāt, ir būtiskas to darbībai, lomai, finanšu plūsmai un vajadzībām, kā arī jebkurā jautājumā, kas varētu palīdzēt uzlabot visu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru kopumā, ar nolūku veicināt šā procesa veiksmi; aicina aģentūras uzrādīt šādu ieguldījumu arī savām kompetentajām komitejām; 11. Aicina Komisiju paralēli šai darbībai ne vēlāk kā līdz 2005. gada beigām iesniegt priekšlikumus veicamajām maiņām pašreizējos aģentūru dibināšanas aktos ar nolūku, cita starpā, optimizēt tās attiecības ar aģentūrām; šādu priekšlikumu mērķim ir jābūt orientētam uz a) saskarsmes uzlabošanos starp Komisiju un aģentūrām; b) sadarbības nodibināšanu vai paplašināšanu, formulējot vajadzības, mērķus, sasniedzamos darba rezultātus un stratēģiju, lai šos mērķus sasniegtu, un standartu noteikšanu uzraudzībai un novērtēšanai; c) komplementārās darbības pastiprināšanu, labāku nepieciešamo resursu organizēšanu un šo resursu efektīvu piešķiršanu rezultātu sasniegšanai, kā arī sazināšanās stratēģijas izstrādāšanai šo rezultātu izplatīšanai; 12. Uzsver to, ka pirms tiek pieņemts jebkurš lēmums ierosināt jaunas aģentūras izveidi, Komisijai ir jāuzņemas veikt šīs aģentūras un tās funkciju nepieciešamības stingru izvērtējumu, ņemot vērā esošās struktūras, subsidiaritātes principus, ekonomisko vajadzību un procedūru vienkāršošanu; 13. Sagaida, ka Komisija drīz iesniegs pieprasītās pamatnostādnes attiecībā uz aģentūru personāla politiku pirms 2005. gada budžeta procedūras; Vispārējie jautājumi, kas attiecas uz aģentūrām 14. Cer turpmāk saņemt no katras aģentūras ziņojumu, kurā apkopota informācija par iekšējā auditora veiktajiem auditiem, par ieteikumiem un rīcību, kas veikta sakarā ar šiem ieteikumiem saskaņā ar Finanšu Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 72. panta 5. punktu; 15. Aicina aģentūras veikt turpmākus pasākumus, lai pareizi piemērotu savam personālam noteikumus un lēmumus, kas piemērojami citiem ierēdņiem, (darbinieku darbā pieņemšanas procedūra un atbilstošu lēmumu pieņemšana, personas lietas, atalgojuma aprēķināšana un citas tiesības paaugstināšanas politiku, vakanču procentuālo sastāvu, prasību ievērot dzimumu līdztiesību, utt.); 16. Atzīmē, ka visumā vīriešu un sieviešu dzimuma darbinieku procentuālā attiecība kopējā aģentūru personālsastāvā rāda, ka pastāv neatbilstība starp vīriešiem un sievietēm; izsaka nožēlu, ka vīrieši ir apmēram viena trešdaļa no personāla un ir galvenokārt pārstāvēti augstos amatos, kurpretim sievietes pārsvarā ieņem zemus amatus; sagaida, ka aģentūras veiks pasākumus, lai mainītu šo situāciju; 17. Pieprasa aģentūrām nodrošināt to, lai visi atbilstošie Eiropas Parlamenta Direktīvas 2002/73/EK un Padomes 2002. gada 23. septembra noteikumi, kas groza Padomes Direktīvu 76/207/EEK par vienlīdzīgas attieksmes principa ieviešanu pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz nodarbinātību, arodapmācību un paaugstināšanu, un darba apstākļiem [8], tiek ieviesti to personāla politikā; 18. Sagaida, ka aģentūras, reaģējot uz atbilstošajiem Revīzijas Palātas novērojumiem, pilnībā ievēros finanšu regulas budžeta principus, īpaši tos, kas attiecas uz vienotību un budžeta precizitāti; aicina aģentūras, kuras to vēl nav izdarījušas, izpildīt finanšu regulas prasības grāmatvedības jautājumos un turpināt nostiprināt savas iekšējās pārvaldības un kontroles procedūras; 19. Mudina aģentūras, īpaši tās, kuru darbībām ir kopēji punkti ar citu aģentūru darbībām vai uzdevumiem, stiprināt savstarpējo sadarbību, tādējādi radot iespējas attīstīt sinerģijas; aicina savu sadarbību pienācīgi noformēt ar specifiskiem līgumiem (kopīgām deklarācijām, saprašanās memorandiem, lēmumiem par kopēju plānošanu un rīcību vai programmām, kurām ir komplementāras iezīmes), lai novērstu darba dublēšanos un nodrošinātu, ka katras aģentūras darba rezultāts ir skaidri nosakāms, un ka kopējo centienu rezultāts palielina pievienoto vērtību un šo aģentūru darba ietekmi; sagaida regulāru informāciju šajā jautājumā; 20. Aicina aģentūras veltīt īpašu uzmanību līgumu piešķiršanas procedūrām un līgumu pārvaldībai; aicina veikt visus vajadzīgos pasākumus attiecībā uz to administratīvajām struktūrām, lai nostiprinātu iekšējās kontroles procedūras, informācijas avotus un pārvaldību; uzskata, ka šādi pasākumi varētu ietvert, kur tas ir nepieciešams vai izpildāms, īpašu vienību izveidošanu ar padomdevēja funkcijām, kas, pamatojoties uz riska analīzi, konsultētu, kā vislabāk sagatavot līguma piešķiršanas procedūras, kā nodrošināt pārraudzību un veikt papildu pasākumus saskaņā ar prasībām; šajā jautājumā pieprasa Komisijai un Revīzijas Palātai nostiprināt sadarbību ar aģentūrām; 21. Atzīmē grūtības, uz kurām atsaucās daži direktori attiecībā uz aģentūrām noteikto termiņu izpildi ziņojumu iesniegšanai, kā noteikts finanšu regulā; aicina aģentūru direktorus, ņemot vērā gaidāmo finanšu regulas pārskatīšanu 2005. gadā, informēt Budžeta komiteju un Budžeta kontroles komiteju par līdz šim pieredzētajām grūtībām, lai tās varētu apspriest pārskatīšanas ietvaros; sagaida, ka direktori izteiks specifiskus priekšlikumus alternatīviem izkārtojumiem attiecībā uz termiņiem, kas varētu vislabāk atbilst viņu darbības prasībām, vienlaikus ievērojot aģentūru ziņošanas saistības kā paredzēts finanšu regulā; 22. Atzīmē aģentūru direktoru pozitīvo reakciju uz tās Parlamenta komitejas aicinājumu, kas ir atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras sagatavošanu, izveidot precīzāku komunikācijas sistēmu, īpaši, lai nodrošinātu to dokumentu nosūtīšanu komitejai no aģentūrām, kas attiecas uz aģentūru ziņošanas saistībām; uzskata, ka šādas komunikācijas labāka ierīcība stiprinās tā sadarbību ar aģentūrām un veicinās demokrātisku kontroli; 23. Aicina aģentūru direktorus turpmāk papildināt savu gada darbības pārskatu, kuru iesniedz kopā ar finanšu un pārvaldības informāciju, ar tādu garantijas deklarāciju attiecībā uz darbību likumību un regularitāti, kas ir līdzīga deklarācijām, ko paraksta Komisijas ģenerāldirektori; 24. Aicina aģentūras izveidot vispusīgu komunikācijas stratēģiju, lai sava darba rezultātus piemērotā veidā darītu pieejamus vispārējai sabiedrībai, papildus šo rezultātu iesniegšanai institūcijām, dalībvalstu kompetentiem dienestiem, speciālistiem, partneriem vai īpašiem beneficiāriem; aicina aģentūras, ņemot vērā šādas stratēģijas izveidošanu, pastiprināt viņu sadarbību un informācijas apmaiņu par labāko praksi šī mērķa sasniegšanai; sagaida, ka aģentūras pienācīgā veidā informēs Parlamenta kompetentās komitejas par sekmēm šādas stratēģijas izstrādāšanā pirms nākamās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras; Vispārējie jautājumi, kas attiecas uz Revīzijas palātu un aģentūrām 25. Atbalsta Palātas iniciatīvu pievienot tabulu saviem īpašajiem ziņojumiem par aģentūru sniegto kopsavilkuma informāciju par konkrētās aģentūras kompetencēm, vadīšanu, pieejamajiem resursiem un darba rezultātiem; uzskata, ka tas veicinās šo Kopienas institūciju darba skaidrību un pārredzamību, atbilstoši nodrošinot noderīgu pamatu salīdzināšanai ar nolūku izveidot aģentūrām saskaņotu darbības ietvaru, ko ir prasījis Parlaments; 26. Aicina Palātu un aģentūras stiprināt sadarbību, lai veicinātu visu budžeta un finanšu jautājumu procedūru un tehnisko līdzekļu rūpīgu pārvaldīšanu ar nolūku izveidot metodiku, kas sagatavotu pamatu pozitīvai budžeta atbrīvošanai pašā procesa sākumā; sagaida regulāru informāciju par panākumiem un labākās pieredzes īstenošanu; 27. Aicina Palātu un aģentūras uzlabot pretrunīgās procedūras pārredzamību pirms Palātas galīgā ziņojuma par budžeta izpildes apstiprināšanu, lai izvairītos no jebkādām pretrunām vai neskaidrības, kas varētu apdraudēt visas procedūras ticamību; šajā ziņā aicina Palātu un Komisiju sagatavot priekšlikumu par realizējamu veidu, kā uzlabot informāciju par veiktajiem uzlabojumiem un/vai atklātajām problēmām no laika, kad pirmo reizi tiek apspriests Palātas sagatavošanas ziņojums, līdz lēmuma pieņemšanas laikam par budžeta izpildes apstiprināšanu, lai sniegtu visprecīzāko priekšstatu par situāciju aģentūrās. [1] OV C 324, 30.12.2004., 75. lpp. [2] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [3] OV L 245, 29.9.2003., 25. lpp. [4] OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. [5] OV L 330, 4.11.2004., 53. lpp. [6] Kā izklāstīts 1. pielikumā Komisijas paziņojumam Padomei un Eiropas Parlamentam "Mūsu kopīgās nākotnes veidošana. Paplašinātās Eiropas Savienības politiski risināmie jautājumi un budžeta līdzekļi 2007.–2013. gadā", (KOM(2004) 0101, 38. lpp.). [7] Skatīt pielikumu Komisijas ziņojumam par 2002. gada budžeta izpildes kontroli (KOM(2004) 0648, 108. lpp.). [8] OV L 269, 5.10.2002., 15. lpp. --------------------------------------------------