LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 18.3.2015. 
COM(2015) 131 final 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
Gada ziņojums par ES un Centr ālamerikas asoci ācijas nolīguma IV da ļas īstenošanu  
 
 
2 
 KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
Gada ziņojums par ES un Centr ālamerikas asoci ācijas nolīguma IV da ļas īstenošanu  
1. Ievads 
ES asoci ācijas nol īgumu (tālāk “nolīgums”) ar Centr ālameriku parakst īja 2012. gada 
29. jūnijā. Nolīguma IV da ļu par tirdzniec ību kopš 2013. gada 1. augusta pagaidu rež īmā 
piemēro Nikaragv ā, Honduras ā un Panam ā, kopš 2013. gada 1. oktobra — Salvador ā un 
Kostarikā un kopš 2013. gada 1. decembra — Gvatemal ā1.  
Komisija regul āri informē Parlamentu un Padomi, k ā arī atjaunina tiem sniegto inform āciju 
par nolīguma īstenošanu. Turkl āt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 
15. janvāra Regulu (ES) Nr. 20/2013, ar ko īsteno divpus ējo aizsargpas ākumu klauzulu un 
stabilizācijas meh ānismu ban āniem Nol īgumā2 (tālāk “regula”), Komisija iesniedz Eiropas 
Parlamentam un Padomei gada zi ņojumu. Ar šo zi ņojumu tiek izpild īta attiecīgā prasība. 
Saskaņā ar regulas 13. pantu zi ņojumā ietilpst tr īs sadaļas:  
• statistikas kopsavilkums un tirdzniec ības plūsmu vispārējs novērtējums (2. da ļa); 
• informācija par to daž ādo struktūru darbību, kuras atbild par nol īguma īstenošanas 
uzraudzību (3. da ļa), tostarp par t ādu saistību ievērošanu, kas izriet no nol īguma 
sadaļas par tirdzniec ību un ilgtsp ējīgu attīstību (4. daļa); 
• informācija par regul ā minētajiem uzraudz ības pasākumiem (5. da ļa). 
 
2. VISPĀRĒJS NOVĒRTĒJUMS: TIRDZNIEC ĪBAS ATT ĪSTĪBA 
2.1. Metodes 
Ņemot vērā, ka ir ierobežota t ādu datu pieejam ība, kurus var ētu izmantot š ā pirmā gada 
ziņojuma sagatavošan ā, nevar izdar īt drošus secin ājumus par nol īguma ietekmi. Tirdzniec ības 
plūsmu izmai ņas nevar saist īt tikai ar nol īguma īstenošanu — attiec īgos rādītājus ietekm ē arī 
daudzi citi aspekti, piem ēram, piepras ījuma svārstības vai cenas pasaul ē. Jāatgādina arī, ka, tā 
kā tautsaimniec ību attīstības līmeņu asimetrija atspogu ļojas to attiec īgajos tarifu pl ānos, tarifu 
atcelšanas periods Centr ālamerikā ir ilgāks nekā ES. Tādējādi pirmajā nolīguma piem ērošanas 
gadā tarifu samazin ājums ir liel āks importam no Centr ālamerikas Eiropas Savien ībā nekā 
importam no ES Centr ālamerikā. 
Jāņem vērā, ka līdz nolīguma īstenošanai Centr ālamerikas valstis izmantoja preferenci ālu 
piekļuvi ES tirgum — visp ārējā preferen ču sistēma (VPS) paredz ēja tarifu koncesiju 
piešķiršanu jaunatt īstības valst īm. Izmantojot šo sist ēmu, dažiem galvenajiem 
Centrālamerikas ražojumiem (piem ēram, kafijai un aug ļiem) jau tika piem ērots atbrīvojums 
no nodok ļiem. Taču saskaņā ar nolīgumu pieš ķirtās tarifu koncesijas aptver plaš āku ražojumu 
                                                            
1 ES nolīgumu piem ēro pagaidu rež īmā, līdz to būs ratificējušas visas dal ībvalstis. Inform ācija par ratifik ācijas 
statusu tiek public ēta Padomes t īmekļa vietnē: http://www.consilium.europa.eu/po licies/agreemen ts/search-the-
agreements-database?command=deta ils&lang=en&aid=2012001&doclang=EN  
2 Sk. http://eur-lex.europa.eu/legal-c ontent/LV/TXT/?uri =CELEX%3A32013R0020 . 
 
3 
 klāstu nekā VPS, turkl āt nolīgums paredz, ka koncesijas ir past āvīgas. Gaid āms, ka nol īgums 
palīdzēs palielināt Centrālamerikas eksporta daudzveid ību, taču paies zin āms laiks, l īdz būs 
jūtama tā ietekme. 
Tālāk izklāstītās divpusējo tirdzniec ības plūsmu analīzes pamat ā ir 12 mēnešu perioda (no 
2013. gada oktobra l īdz 2014. gada septembrim) datu sal īdzinājums, kas savuk ārt salīdzināts 
ar to pašu iepriekš ējā gada periodu (no 2012. gada oktobra l īdz 2013. gada septembrim). Šaj ā 
ziņojumā nolīguma īstenošanas pirmais gads ir 12 m ēnešu periods no 2013. gada 1. oktobra 
līdz 2014. gada 30. septembrim. Ja nav nor ādīts citādi, šā ziņojuma pamat ā ir Eurostat  dati. 
Jāņem vērā, ka Eurostat  un Centr ālamerikas statistikas dati iev ērojami atš ķiras attiec ībā uz 
Panamu (+255 %) un Kostariku (+46 %). Š īs atšķirības ir izskat ītas Tirgus pieejam ības 
apakškomitej ā, un panākta vienošan ās veikt kop īgu analīzi, lai mekl ētu to iemeslus. 
2.2. Kop ējo ES un Centr ālamerikas tirdzniec ības plūsmu novērtējums (preces) 
Jaunie dati, ko sniegusi ANO Lat īņamerikas un Kar ību jūras valstu Ekonomikas komisija, 
rāda, ka 2014. gada pirmaj ā pusē salīdzinājumā ar 2013. gadu ārvalstu tiešie ieguld ījumi 
Centrālamerikā saglabājās salīdzinoši stabili. Tom ēr tirdzniec ības apjoms3 Centrālamerikas 
valstu starp ā, kā arī šā reģiona un p ārējo pasaules valstu starp ā samazin ājās par 1–2 %. 
Līdzīgi arī ES globālās tirdzniec ības plūsmas samazin ājās par 3 %. 
Neskatoties uz šo tirdzniec ības plūsmu vispārējo samazin ājumu, kā arī ņemot vērā to, ka ir 
pāragri izdar īt galīgos secin ājumus, ir dažu valstu un konkr ētu preču tirdzniec ības plūsmām 
novērota augšupejoša tendence. ES un re ģiona tirdzniec ības plūsmas saglab ājās stabilas vai 
pat palielin ājās, izņemot Panamu, kur tirdzniec ības apjomi sal īdzinājumā ar 2012. gadu 
ievērojami samazin ājās (–11,9 %). Tas, iesp ējams, saist īts ar kop ējā ES eksporta apjoma 
samazinājumu uz Dienvidameriku, kur Panamas br īvās tirdzniec ības zonai, kas ir re ģiona 
centrs, ir b ūtiska nozīme. 
Ņemot vērā neskaidr ības, kas saist ītas ar pagaidu piem ērošanas datumu 2013. gad ā, 
uzņēmējiem, iesp ējams, bija gr ūti savos l ēmumos integr ēt nolīguma sniegtos ieguvumus. 
Neskatoties uz to, daži r ādītāji liecina, ka uz ņēmumi konkr ētās nozarēs nolīgumu izmanto 
arvien plaš āk. 
ES preču importa no Centr ālamerikas v ērtība palielin ājusies par 3,4 % (par 
EUR 6629 miljoniem), ta ču ES eksports uz Centr ālameriku samazin ājies par 6,3 % (par 
EUR 5106 miljoniem). T ādējādi 2014. gad ā radās ES tirdzniec ības bilances defic īts 
EUR 1528 miljonu apm ērā (iepriekšējā gadā deficīts bija EUR 962 miljoni).  
 
 Eksports Imports Kopējās 
tirdzniecības 
plūsmas 
Kostarika 812 1,5 % 4096 -0,7 % 4908 -0,4 % 
                                                            
3 SVF dati. 
 
4 
 Salvadora 574 13,9 % 191 -6,0 % 766 8,1 % 
Gvatemala  829 7,7 % 619 4,0 % 1448 6,1 % 
Hondurasa 421 15,3 % 791 3,1 % 1213 7,0 % 
Nikaragva 165 0,0 % 305 28,7 % 470 16,9 % 
Panama 2305 -
19,0 % 627 29,7 % 2932-
11,9 % 
Kopā 5106 -6,3 % 6629 3,4 % 11 736 -1,1 % 
ES un Centr ālamerikas tirdzniec ības plūsma un tās gada dinamika  
(miljonos EUR, periods: 1.10.2013.–30.9.2014.) 
E S  e k s p o r t a  u z  C e n t r ālameriku  galvenais galam ērķis bija Panama (46 %), tai sekoja 
Gvatemala un Kostarika (16 % katr ā). Galven ās eksporta preces p ēc CTCI kategorijām bija 
iekārtas un transportl īdzekļi (32,7 %), kam sekoja ķīmiskās vielas (17,5 %). ES eksports ir 
diezgan daudzveid īgs, un 15 visvair āk eksport ētie ražojumi (p ēc vērtības) ir 28 % no kop ējā 
eksporta apjoma. Pirmaj ā īstenošanas gad ā uz Centr ālameriku kop ā eksportēti 5817 daž ādi 
ražojumi (+0,5 % sal īdzinājumā ar iepriekš ējo gadu).  
ES eksporta apjoms uz Centr ālameriku samazin ājās par 6,3 %. Šis samazin ājums, kas 
galvenokārt skāra Panamu (–19 %), iesp ējams, saist īts ar tirdzniec ības ar Dienvidamerikas 
reģiona visp ārējo negatīvo tendenci. ES eksports uz Centr ālameriku ir ļoti mainīgs (gan 
pieaug, gan samazin ās) tādās ražojumu grup ās kā smagā tehnika, dzelzce ļš, lidmašīnas un 
kuģi, kuras ir liela da ļa no kopējā eksporta apjoma un kuru tirdzniec ības plūsmas saist ītas ar 
rūpnieciskajiem vai kapit āla ieguldījumiem. 
Lai iekļūtu jaunā tirgū, var būt nepieciešams zin āms laiks, turkl āt jauna tirgus apg ūšana nav 
atkarīga tikai no BTN esam ības, taču būtu jāņem vērā, ka ES eksportam uz Centr ālameriku, 
kas visvair āk palielin ājies relatīvā izteiksmē, 9 no 15 prec ēm saskaņā ar nolīgumu piem ērots 
preferenci ālo tarifu rež īms, proti: 
• gaisa ku ģu detaļu eksporta apjoms pirmaj ā īstenošanas gad ā palielinājās no 
EUR 2,5 miljoniem l īdz EUR 39,5 miljoniem (+1431 %), 
• attēlu un iespieddarbu  eksporta apjoms palielin ājās no EUR 0,4 miljoniem l īdz 
EUR 3,4 miljoniem (+644 %), 
• glāžu eksporta apjoms palielin ājās no EUR 0,3 miljoniem l īdz EUR 1,6 miljoniem 
(+432 %). 
ES no Centr ālamerikas galvenokārt importēja iekārtas un maš īnas (42 %), otr ā lielākā 
importēto preču grupa — p ārtika un dz īvi dzīvnieki (39,4 %). ES importa no Centr ālamerikas 
galvenās izcelsmes valstis ir Kostarika (62 %),  kam seko Hondurasa un Panama (11 % katr ā). 
No Centrālamerikas import ēto mašīnu un iek ārtu galven ā izcelsmes valsts ir Kostarika (86 % 
no kopējā mašīnu un iekārtu importa apjoma no Centr ālamerikas). 
Pirmajā īstenošanas gad ā no Centr ālamerikas pavisam import ēts 2281 veida ražojumi (+3 % 
salīdzinājumā ar iepriekš ējo gadu). Neskatoties uz šo pozit īvo tendenci, no Centr ālamerikas 
importēto ražojumu daudzveid ība joprojām ir ierobežota — 4 visvair āk importētie ražojumi 
 
5 
 veido aptuveni 60 % no kop ējā ES importa apjoma no Centr ālamerikas (datu apstr ādes iekārtu 
elektronisk ās detaļas (sistēmu mātesplates) — 32 %, kafija — 10 %, ban āni — 10 % un 
ananasi — 7 %). 
Kopumā pirmajā īstenošanas gad ā imports Eiropas Savien ībā no Centr ālamerikas palielin ājās 
par 3,4 %, kaut ar ī samazin ājās divu visvair āk tirgoto ražojumu imports (datu apstr ādes 
iekārtu detaļu un kafijas imports samazin ājās attiecīgi par 7,2 % un 17 %). Š āds 
samazinājums, iesp ējams, saist īts ar ārējiem faktoriem. Datu apstr ādes iekārtu importa apjoma 
samazinājums varētu būt agrīns signāls, kas nor āda uz nozar ē notiekošo reorganiz āciju — 
liels Centr ālamerikas ražot ājs nesen pazi ņoja par ražotnes p ārvietošanu no Kostarikas uz 
Dienvidaustrum āziju. Kafijas importa apjoma samazin ājums ir saist īts ar lielo sausumu un 
kafijas rūsas sēnītes izraisīto epidēmiju (tā saukto roya spāņu valodā). 
Ievērojamas pozit īvas pārmaiņas nesen liberaliz ētajā Centrālamerikas eksporta tirg ū 
reģistrētas šādās ražojumu grup ās: 
• cukurniedru melases  apjoms palielin ājies par 394 % (no EUR 8 miljoniem l īdz 
EUR 41 miljonam),  
• saldēto garne ļu importa apjoms palielin ājies par 63 % (no EUR 0,1 miljona l īdz 
EUR 0,16 miljoniem), 
• pudelēs pildītā ruma  importa apjoms palielin ājies par 205 % (no EUR 5,6 miljoniem 
līdz EUR 17 miljoniem), 
• maniokas  importa apjoms palielin ājies par 39 % (no EUR 10 miljoniem l īdz 
EUR 14 miljoniem). 
 
2.5. Tarifa likmes kvotu (TLK) izmantošana 
Nolīgums paredz vair ākas tarifa likmes kvotas, un to izmantošana ietver preferenci ālā tarifa 
režīma piem ērošanu otrai pusei, iev ērojot kvotas kvantitat īvo slieksni (robežv ērtību). 
Pārsniedzot šo slieksni, piem ēro lielākās labvēlības režīma tarifu. 
Kopumā kvotu izmantošanas s ākotnējā analīze norāda, ka uz ņēmēji plaši izmantojuši TLK 
ražojumiem, kuri tirgoti jau pirms nol īguma pagaidu piem ērošanas, ta ču to ražojumu 
tirdzniecības apjoms, kuri pirms nol īguma īstenošanas netika tirgoti, bija nenoz īmīgs. 
ES ir piekritusi pieš ķirt Centrālamerikai asto ņas TLK  ražojumiem, kuriem pirms nol īguma 
īstenošanas nebija noteikta preferenci ālā piekļuve ES tirgum. Centr ālamerikas uz ņēmēji 
2013. gad ā nav izmantojuši nevienu no š īm TLK, iz ņemot TLK cukuram, kas tika izmantota 
95 % apm ērā. 
2014. gad ā TLK izmantota tikai div ām preču kategorij ām (cukurniedru cukuram un rumam). 
No cukurniedru cukuram pieš ķirtajām 166 860 tonn ām tika izmantota 143 791 tonna (86 %). 
 
6 
 Vērtības izteiksm ē tādu ražojumu imports ES, uz kuriem attiecas TLK cukuram, palielin ājās 
no EUR 47,5 miljoniem l īdz EUR 84,7 miljoniem (+78 %). 
 
Izcelsme Ražojumi Vien ība TLK apm ērs ES imports Izmantošanas 
koeficients 
ķiploki 550 0 0 %
rīsi 21 000 0 0 %
manioka 5000 0 0 %
liellopu ga ļa 10 450 0 0 %
sēnes 275 0 0 %Centrālamerika 
saldā kukurūza 1560 0 0 %
cukurs tonna 
154 500 135 243 88 %
Centrālamerika, 
izņemot 
Panamu rums traukos ar 
tilpumu, liel āku par 
2 litriem 1022 153 21 %
rums traukos ar 
tilpumu, liel āku par 
2 litriem litrs tīrā 
spirta 
105 0 0 %
Panama 
cukurs 12 360 8548 69 %
Nikaragva liellopu ga ļa tonna 
550 0 0 %
TLK, ko ES pieš ķīrusi Centr ālamerikai — izlietojums l īdz 2014. gada 26. novembrim 
Papildus TLK ES pieš ķīra Centrālamerikai ar ī izņēmumus no izcelsmes noteikumiem 
attiecība uz īpašām kvotām, kas pieš ķirtas 118 tarifa poz īcijām. Būtībā šie izņēmumi paredz 
to, ka Centr ālamerikai tiek pied āvāts zināms elastīgums attiec ībā uz precīzi identific ētu 
ražojumu izcelsmi, iev ērojot kvotas kvantitat īvo slieksni. P ārsniedzot šos sliekš ņus, piemēro 
stingrākus izcelsmes noteikumus. Šie noteikumi attiecas galvenok ārt uz tekstilizstr ādājumiem. 
Taču šie izņēmumi izmantoti niec īgā apmērā, šo kvotu ietvaros import ētais apjoms joproj ām 
ir ļoti neliels un ir tikai maza da ļa no tirdzniec ības plūsmas, kurai var ētu piemērot 
preferenci ālo režīmu. Šis konstat ējums apstiprina kop ējo tendenci, kas v ērojama attiec ībā uz 
nesen īstenotiem nol īgumiem, proti, uz ņēmējiem nepieciešams laiks, lai savus tirdzniec ības 
kanālus pielāgotu jaunajai situ ācijai.  
Centrālamerika pieš ķīra Eiropas Savien ībai TLK četriem konkr ētiem ražojumu veidiem . 
ES kopējais eksporta apjoma pi eaugums, uz kuru attiecas š īs TLK, bija š āds: 
 
7 
 • žāvēts šķiņķis: ES eksporta apjoms palielin ājās no EUR 1,2 miljoniem l īdz 
EUR 1,5 miljoniem (+22 %), 
• piena pulveris : ES eksporta apjoms palielin ājās no EUR 2,9 miljoniem l īdz 
EUR 5,7 miljoniem (+96 %), 
• siers : ES eksporta apjoms palielin ājās no EUR 7,1 miljona l īdz EUR 9,3 miljoniem 
(+32 %), 
• sūkalas : ES eksporta apjoms palielin ājās no EUR 0,5 miljoniem l īdz 
EUR 0,6 miljoniem (+17 %), 
• sagatavota c ūkgaļa: ES eksporta apjoms palielin ājās no EUR 9,1 miljona l īdz 
EUR 10,6 miljoniem (+16 %). 
Kopumā šīs TLK bija stimuls attiec ībā uz ražojumiem, kurus tirgoja jau pirms nol īguma 
īstenošanas, tom ēr vēl joprojām iespējams zināms pieaugums, jo eksporta apjoms joproj ām ir 
zem sliekš ņa. 
2.6. Pakalpojumi  
Dati par pakalpojumu tirdzniec ību iegūti ar ievērojamu kav ēšanos un iesniegti apkopot ā 
veidā, tādēļ patlaban nav iesp ējams veikt anal īzi, kas būtu salīdzināma ar pre ču tirdzniec ības 
analīzi. Tādēļ šis aspekts tiks apskat īts gada īstenošanas zi ņojumā, kad būs pieejami 
pietiekami dati. 
3. ĪSTENOŠANAS STRUKT ŪRU DARB ĪBA 
Saskaņā ar nolīgumu izveidot ās īstenošanas strukt ūras ir Asoci ācijas padome (san āksmes 
ministru l īmenī notiek regul āri) un Asoci ācijas komiteja, k ā arī sešas apakškomitejas 
(sanāksmes notiek vienu reizi gad ā). Šo strukt ūru pirmās sanāksmes notika Honduras ā 
2014. gada maij ā un jūnijā, izņemot Tirdzniec ības un ilgtsp ējīgas attīstības padomi, kas tik ās 
17. un 18. novembr ī Nikaragv ā. 
3.1. Tirdzniec ības tehnisko š ķēršļu apakškomiteja 
Sanāksmē, kas notika 2014. gada 13. maij ā, Centrālamerikas un ES p ārstāvji izskatīja šādus 
jautājumus: 
• četru tehnisko noteikumu īstenošana Centr ālamerikā (tostarp alkoholisko dz ērienu un 
krējuma (piena p ārstrādes produkts) mar ķēšana, apavu mar ķēšana);  
• divu Kostarikas tehnisko noteikumu p ārskatīšana (riepas un elektroiek ārtas); 
• Centrālamerikas saist ības turpin āt ekonomisko integr āciju, pieņemot reģionālos 
tehniskos noteikumus. 
ES atgādināja Centrālamerikas ap ņemšanos sniegt rakstiskas atbildes par ES rakstiskajiem 
apsvērumiem, kas iesniegti saist ībā ar PTO TBT paziņošanas proced ūru. Centrālamerika ņēma 
vērā lūgumu un ap ņēmās sniegt atbildi. 
 
8 
 Uzņemoties saist ības, kas saist ītas ar tehnisko noteikumu īstenošanu re ģiona ekonomisk ās 
integrācijas veicin āšanai Centr ālamerika piekrita re ģionā ieviest vienotu ražojumu re ģistru. 
Šie noteikumi v ēl nav īstenoti, ta ču Centrālamerika inform ēja, ka jaunie ties ību akti dr īzumā 
stāsies spēkā. 
3.2. Tirdzniec ības un ilgtsp ējīgas attīstības padome 
ES un Centr ālamerika s āka dialogu par tirdzniec ību un ilgtsp ējīgu attīstību un dalījās pieredzē 
par iekšzemes meh ānismiem, ko t ās izmanto, lai veicin ātu pilsonisk ās sabiedrības un tādu 
grupu līdzdalību, kuras ieinteres ētas īstenot nol īguma noteikumus par tirdzniec ību un 
ilgtspējīgu attīstību (sk. 4. punktu).  
3.3. Intelektu ālā īpašuma apakškomiteja 
Intelektuālā īpašuma apakškomitejas pirm ās sanāksmes, kas notika 2014. gada 22. un 
23. maijā, mērķi bija šādi: 
• vienoties ar Centr ālameriku par l ēmuma, ar ko nosaka aizsarg ātas ģeogrāfiskās 
izcelsmes nor ādes, saturu; 
• apmainīties ar jaun āko inform āciju par attiec īgajām īstenotajām proced ūrām ES un 
Centrālamerikas ģeogrāfiskās izcelsmes nor āžu aizsardz ībai, jo īpaši par īstenotajām 
iebildumu celšanas proced ūrām saistībā ar dažām nozīmīgām ES ģeogrāfiskās 
izcelsmes nor ādēm; un 
• sākt dialogu par iesp ējām vienkāršot ģeogrāfiskās izcelsmes nor āžu reģistrācijas 
procedūras Centrālamerikā. 
Šīs apakškomitejas san āksmes izn ākums bija pozit īvs, jo puses vienoj ās par aizsarg āto 
ģeogrāfiskās izcelsmes nor āžu sarakstu, k ā arī vienojās, ka past āv iespējas vienk āršot un 
atvieglot re ģistrācijas proced ūras Centr ālamerikā, lai veicin ātu saskaņotu pieeju re ģiona 
līmenī. 
3.4. Sanit āro un fitosanit āro lietu apakškomiteja 
Apakškomitejas pirmaj ā sanāksmē 17. un 18. j ūnijā skatītie jautājumi cita starp ā bija par 
importa pras ībām, pārbaudēm, pasākumiem, kas saist īti ar dzīvnieku un augu vesel ību, 
līdzvērtību un tehnisko pal īdzību. Galvenie uzdevumi bija š ādi: 
• turpināt noteikt iesp ējamās problēmas nolīguma īstenošanā, kā arī izpētīt risinājumus; 
• risināt jautājumus, kas saist īti ar šķēršļiem, kas liedz piek ļūt tirgum, un jaunu importa 
atļauju piepras ījumiem, k ā arī rast risin ājumus tirdzniec ības veicin āšanai vai 
atvēršanai; 
• iegūt visu Centr ālamerikas valstu piekrišanu par to, k ā interpret ējami un pareizi 
īstenojami panti par uz ņēmumu iek ļaušanas sarakst ā apstiprin āšanu un p ārbaudēm, un 
par to, ka Centr ālamerika segs izmaksas, kas saist ītas ar p ārbaudēm, kuras 
Centrālamerikas kompetent ās iestādes veic Eirop ā; 
 
9 
 • diskutēt par Centr ālamerikas integr ācijas līmeni un šaj ā sakarā notiekošaj ām sarunām 
reģionā. 
Kopumā apakškomitejas san āksmes izn ākums bija pozit īvs — Centr ālamerika pauda 
apņemšanos sasniegt nol īguma mērķus. 
3.5. Muitas, tirdzniec ības veicin āšanas un izcelsmes note ikumu apakškomiteja 
Apakškomitejas pirmaj ā sanāksmē 28. un 29. apr īlī puses izskat īja šādus jautājumus: 
• Centrālamerikas saist ību izpilde re ģionālās integrācijas jomā; 
• divi paskaidrojumi izcelsmes noteikumu jom ā, kā arī jautājums par to, k ā risināt 
nelielas praktiskas probl ēmas, ar ko pirmajos m ēnešos, kad norit preferenci ālā 
tirdzniecība saskaņā ar nolīgumu, sastopas uz ņēmēji.  
ES arī pauda bažas par Centr ālamerikas valst īs vērojamo tendenci uzst ādīt skenēšanas iekārtas 
pie robež ām un iekas ēt ad valorem  maksas, kas, k ā uzskata ES, var ētu būt pretrun ā 
nolīgumam.  
3.6. Pre ču tirgus pieejam ības apakškomiteja 
Apakškomitejas pirm ā sanāksme notika 19. j ūnijā, un tās mērķis bija: 
• pārskatīt Kostarikas ties ību aktus, kas paredz ēja ieviest minim ālo eksporta cenu 
banāniem; 
• pārskatīt maksu, ko iekas ē Nikaragva par pre ču skenēšanu visos robežkontroles 
punktos; 
• pārskatīt administrat īvās pārbaudes, ko ieviesa ES atseviš ķiem Centr ālamerikas 
ražojumiem, uz ko attiecas TLK. 
Attiecībā uz tiesību aktu, ar ko nosaka ban ānu minim ālo eksporta cenu, Kostarika atzina, ka 
nolīgumā nav noteikumu, kas nep ārprotami at ļautu Kostarikai piem ērot šo ties ību aktu. Tom ēr 
Kostarikas p ārstāvji uzskat īja, ka, ņemot vērā banānu pašreiz ējo tirgus cenu, minim ālā 
eksporta cena nav š ķērslis tirdzniec ībai. ES p ārstāvji norādīja, ka turpin ās sekot līdzi šim 
jautājumam. 
Attiecībā uz skenēšanas maksu, ko piem ēro Nikaragva, ES p ārstāvji atgādināja, ka saska ņā ar 
nolīgumu piem ērotajām maksām nevajadz ētu pārsniegt sniegto pakalpojumu izmaksas. 
Nikaragvas p ārstāvji ES pārstāvjiem apgalvoja, ka ties ību aktā ņemtas vērā tās starptautisk ās 
saistības. 
Puses arī apmainījās ar inform āciju par iesp ējamām turpmākās sadarbības jomām un vienoj ās 
par sadarb ību kopēju uzticamu statistikas datu v ākšanā. 
 
10 
 3.7. Asoci ācijas komiteja 
Asociācijas komitejas san āksmē, kas notika 25. j ūnijā, tika izv ērtēts darbs, ko veikušas 
dažādas apakškomitejas, k ā arī izskatīti citi ar tirdzniec ību saistīti jautājumi. Īpaša vērība tika 
pievērsta reģionālās ekonomisk ās integrācijas jautājumiem un nepieciešam ībai izvair īties no 
Centrālamerikā īstenotajiem pas ākumiem, kas trauc ē brīvai preču plūsmai reģionu starp ā, jo 
atvieglotas tirdzniec ības plūsmas sniegtu liel āko ieguvumu tieši Centr ālamerikai. 
Puses izskat īja Centrālamerikas kompens āciju piepras ījumu par Horv ātijas pievienošanos ES, 
atzīstot, ka patlaban ti ek izmantotas atš ķirīgas pieejas, un vienoj ās turpināt dialogu par šo 
jautājumu, lai p ēc iespējas drīz panāktu vienošanos. ES p ārstāvji arī pauda bažas par Panamas 
tiesību aktiem par j ūras palīgpakalpojumiem, kas ir diskrimin ē ārvalstu uz ņēmumus. ES un 
Panama diskut ēja par to, vai ties ību akts ierobežo piek ļuvi tirgum, un Panama inform ēja, ka 
atbildi Eiropas Savien ībai sniegs jaun ā valdība. 
3.8. Asoci ācijas padome 
Asociācijas padomes san āksmē, kas notika 27. j ūnijā, izvērtēja Asociācijas komitejas veikto 
darbu un apstiprin āja rezultātus. Asoci ācijas padome pie ņēma piecus l ēmumus, tostarp 
lēmumus par Asoci ācijas padomes un t ās dažādo apakšstrukt ūru reglamentu, aizsarg ātajām 
ģeogrāfiskās izcelsmes nor ādēm un strīdu izšķiršanas meh ānisma noteikumiem. 
Centrālamerikas p ārstāvji arī vairākkārt uzsvēra nolīguma būtisko noz īmi tirdzniec ības, 
reģionālās integrācijas un attiec ību stiprin āšanas jom ā, kas, vi ņuprāt, pozitīvi ietekm ēs 
Centrālamerikas ekonomisko un soci ālo attīstību. Centr ālamerikas p ārstāvji arī pauda vēlmi, 
lai nolīgumu drīzumā ratificētu pārējās 19 ES dal ībvalstis un lai st ātos spēkā arī noteikumi par 
politiku un sadarb ību. ES pārstāvji inform ēja par ratifik ācijas procesu Eirop ā. ES pārstāvji arī 
norādīja arī, ka 2014. gad ā stājās spēkā Nolīgums par politisko dialogu un sadarb ību.  
4. SAIST ĪBU IZPILDE TIRDZNIEC ĪBAS UN ILGTSP ĒJĪGAS ATT ĪSTĪBAS 
JOMĀ 
Nolīguma pirmaj ā īstenošanas gad ā darbība galvenok ārt vērsta uz VIII sada ļā par tirdzniec ību 
un ilgtspējīgu attīstību paredz ēto institucion ālo struktūru izveidi. 
4.1. Institucion ālie aspekti 
Tirdzniec ības un ilgtsp ējīgas attīstības starpvald ību padomes pirm ā sanāksme notika 
Managvā, Nikaragv ā, 2014. gada 18. un 19. novembr ī. Vienlaikus norit ēja arī Pilsonisk ās 
sabiedrības dialoga foruma san āksme, un p ēc tam notika padomes un foruma kop īga 
sanāksme. 
Padomes san āksmē no Centr ālamerikas piedal ījās Tirdzniec ības ministrijas, Nodarbin ātības 
ministrijas un Vides ministrijas p ārstāvji. Pilsonisk ās sabiedrības dialoga forumu organiz ēja 
Nikaragvas pilsonisk ās sabiedr ības padomdev ēju grupa, un tika sniegtas vair ākas 
prezentācijas par t ādiem jaut ājumiem k ā darba ties ības, klimata p ārmaiņas, taisnīga 
tirdzniecība un korporat īvā sociālā atbildība. Forum ā piedalījās vairāk nekā 100 dalībnieku.  
ES padomdev ēju grupā ir pārstāvji no Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas 
(EESK), k ā arī ES pilsonisk ās sabiedrības organiz ācijām, kuras atsauc ās uz Tirdzniec ības 
 
11 
 ģenerāldirektorāta pilsonisk ās sabiedr ības datub āzē publicēto uzaicin ājumu izteikt 
ieinteresētību. Sekretari ātu nodrošina EESK.  
4.2. Starptautisk ās Darba organiz ācijas ( ILO) konvenciju īstenošana 
Padomes san āksmē puses sniedza zi ņojumu par ILO konvenciju, jo īpaši ILO 
pamatkonvenciju, īstenošanu. Attiec ībā uz minētajām pamatkonvencij ām uzsvars tika likts uz 
pasākumiem b ērnu darba probl ēmas risin āšanai, kā arī sociālā dialoga stiprin āšanai. Puses 
diskutēja par to, cik b ūtiska noz īme ir soci ālajam dialogam un efekt īvām un prevent īvām 
sankcijām, lai nov ērstu diskrimin āciju pret arodbiedr ībām un vardarb ību, tostarp vardarb ību 
pret arodbiedr ību līderiem; k ā arī par nepieciešam ību efektīvi piemērot šīs sankcijas. 
Attiecībā uz bērnu darbu tika uzsv ērts, cik svar īgi ir pastiprin āt centienus c īņā pret bērnu 
darbu, jo īpaši ēnu ekonomik ā, un arī stiprināt darba inspekcijas, k ā arī centienus paaugstin āt 
skolu apmekl ētības rādītāju un uzlabot soci ālo aizsardz ību, pievēršoties bērnu aizsardz ībai.  
ES pārstāvji vērsa uzman ību uz nesen pie ņemtajām ILO konvencij ām un protokoliem un to 
ratifikāciju ES dal ībvalstīs, proti, uz Konvenciju par darbu j ūrniecībā, Konvenciju par 
mājsaimniec ībās nodarbin ātajām person ām (C189) un jauno protokolu, kas pievienots 
Piespiedu darba konvencijai (C29).  
Saistībā ar spēju uzlabošanu šo jaut ājumu risin āšanā ES pārstāvji īpaši uzsv ēra programmu, 
kas tiek izstr ādāta, lai atbalst ītu pienācīgas kvalit ātes nodarbin ātības programmu Honduras ā. 
4.3. Daudzpus ēju vides nol īgumu īstenošana 
Padomes san āksmē puses sniedza zi ņojumus par daudzpus ēju vides nol īgumu īstenošanu, 
īpašu uzman ību veltot klimata p ārmaiņām, apdraud ētajām sugām (CITES konvencija), k ā arī 
bīstamu ķīmisku vielu un atkritumu s ūtījumiem. Centr ālamerikas valstu p ārstāvji ziņoja, ka 
visas Centr ālamerikas valstis ir ratific ējušas Roterdamas konvenciju (par b īstamu ķīmisku 
vielu tirdzniec ību), kā arī CITES  konvencijas Gaborones groz ījumu.  
ES vērsa uzman ību uz nesen nosl ēgtajiem nol īgumiem vides jom ā, proti, Minamatas 
nolīgumu par dz īvsudrabu un Konvencijas par biolo ģisko daudzveid ību Nagojas protokolu, k ā 
arī ziņoja par šo nol īgumu īstenošanu Eiropas Savien ībā. Centrālamerikas valstu p ārstāvji 
uzsvēra reģiona neaizsarg ātību pret klimata p ārmaiņām, kas tieši ietekm ē eksporta 
kultūraugus, piem ēram, kafiju, un nepieciešam ību tām pielāgoties. Vair āku valstu p ārstāvji arī 
izklāstīja vērienīgus plānus attiec ībā uz atjaunojam ās enerģijas daļas palielin āšanu to 
energoapg ādes sistēmā. 
4.4. Pozitīva plāna izstrāde tirdzniec ības un ilgtsp ējīgas attīstības jomā 
Gan padomes san āksmē, gan arī Pilsonisk ās sabiedrības dialoga forum ā tika sniegti daudzi 
piemēri par to, ka ražošana un tirdzniec ība ir nodrošin ājusi pozitīvu ietekmi uz vidi un soci ālo 
ietekmi. Tika izkl āstīti valstu politikas virzieni š ādu rezultātu sasniegšanai, k ā arī uzņēmumu, 
darba ņēmēju pārstāvju, vides NVO un sabiedr ības partner ības. Kopīgie temati cita starp ā bija 
 
12 
 korporatīvā sociālā atbildība, atjaunojam ā enerģija, ilgtsp ējīga lauksaimniecisk ā ražošana, 
mazāku piesārņojumu radoši ražošanas procesi un ilgtsp ējīgs tūrisms. 
Padome piekrita turpin āt diskusijas, lai noteiktu vid ējā termiņa prioritātes. Šajā procesā 
būtiska nozīme būs sasaistei ar esošo un pl ānoto atbalstu re ģionam sadarb ībai attīstības jomā, 
kā arī pilsonisk ās sabiedrības līdzdalībai abpus Atlantijas oke ānam. 
 
13 
  
5. K Ā ĪSTENOTA EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES 
REGULA (ES) NR. 20/2013, AR KO ĪSTENO DIVPUS ĒJO 
AIZSARGPAS ĀKUMU KLAUZULU UN STABALIZ ĀCIJAS MEH ĀNISMU 
BANĀNIEM 
Regulā paredzētas atbilst īgas proced ūras, kā izvairīties no nopietna kait ējuma ES ban ānu 
nozarei, ja muitas nodok ļa samazin āšanas rezult ātā banāni tiktu import ēti tādā palielinātā 
daudzumā, ka rastos nopietns kait ējums vai nopietna kait ējuma draudi ES ražot ājiem. 
Tādējādi saskaņā ar regulas 3. un 13. pantu Komisija ir sekojusi l īdzi banānu importam no 
Centrālamerikas valst īm, izvērtējot, vai ir izpild īti regulā izklāstītie nosac ījumi, lai s āktu 
izmeklēšanu par aizsargpas ākumiem vai ieviestu iepriekš ējas uzraudz ības pasākumus.  
5.1. Ban ānu importa no Centr ālamerikas izv ērtējums 
Komisija pirmaj ā nolīguma īstenošanas gad ā nesāka ar aizsargpas ākumiem saist ītu 
izmeklēšanu un nesa ņēma arī pieprasījumus to s ākt vai ieviest iepriekš ējas uzraudz ības 
pasākumus, jo nebija regul ā izklāstīto nosac ījumu, lai s āktu izmekl ēšanu par 
aizsargpas ākumiem vai ieviestu iepriekš ējas uzraudz ības pasākumus. 
 
 2013 2014* 
 Imports Robežv ērtībaIzmantojuma 
līmenis Imports Robežv ērtība Izmantojuma 
līmenis 
Kostarika 131 519 1 178 750 11 % 856 007 1 230 000 70 %
Panama 58 935 431 250 14 % 203 737 450 000 45 %
Hondurasa 1749 57 500 3 % 3622 60 000 6 %
Gvatemala 21 57 500 0 % 22 861 60 000 38 %
Nikaragva 0 11 500 0 % 0 12 000 0 %
Salvadora 0 2300 0 % 0 2400 0 %
(*) Līdz 2014. gada 10. decembrim. 
Stabilizācijas meh ānismam pak ļautais ban ānu imports 
6. SECINĀJUMS 
Ir pāragri izdar īt galīgo novērtējumu par nol īguma tirdzniec ības daļas ietekmi. 
Neskatoties uz negat īvo situāciju pasaul ē, tostarp glob ālā pieprasījuma kop ējo samazin ājumu 
2014. gad ā, ES tirdzniec ības plūsmas ar Centr ālameriku saglab ājās diezgan stabilas, un 
konkrētās nozarēs bija vērojams iev ērojams pieaugums. ES tirdzniec ības plūsmas ar liel āko 
daļu Centrālamerikas valstu, iz ņemot Panamu, palielin ājās. Turklāt pieejamo TLK sal īdzinoši 
zemais izmantojuma l īmenis nor āda, ka iesp ējams vēl vairāk palielin āt divpus ējās 
tirdzniecības plūsmas abu re ģionu starp ā. 
 
14 
 Attiecībā uz banāniem jānorāda, ka imports no Centr ālamerikas valst īm kopum ā saglabājās 
stabils, turkl āt importa apjoms bija zem noteikt ā robežlieluma, t ādēļ nebija nepieciešams 
izskatīt iespēju uzsākt preferenci ālo muitas nodok ļu piemērošanas aptur ēšanu. 
Ir panākta vienošan ās ar Centr ālameriku veikt statistikas metožu un datu par tirdzniec ības 
plūsmām tehnisko p ārskatīšanu — tai b ūtu jānodrošina iesp ēja veikt plaš āku analīzi nākotnē.  
Komisijas kop ējais secin ājums pēc pirmā īstenošanas gada: ātri ir nodrošin āta nolīgumā 
paredzētā institucion ālā satvara izveid e un funkcion ēšana un īstenošana kopum ā vērtējama 
pozitīvi. Puses turpin ās formālo nolīguma īstenošanas procesu, organiz ējot dažādo īstenošanas 
struktūru sanāksmes, un gaid āms, ka tās notiks 2015. gada vid ū.  
Arī otrajā īstenošanas gad ā uzsvars j āliek uz nol īguma atbilst īgu īstenošanu, lai abu re ģionu 
uzņēmumi var ētu pilnībā izmantot t ā sniegtās iespējas. Komisija piedal ās pasākumos, kuru 
mērķis ir uzlabot uz ņēmumu inform ētību par nol īguma sniegtaj ām iespējām. Šie pas ākumi 
notiek gan ES, gan ar ī Centrālamerikā, tostarp īstenojot sadarb ības projektus Centr ālamerikā.