Paturot prātā mērķi un saturu nolīgumā, ar ko izveido tiesisko regulējumu, kura nolūks ir nodrošināt to, ka visi kokmateriāli un koka izstrādājumi, uz ko attiecas šis nolīgums un kas Savienībā importēti no Hondurasas, ir ražoti likumīgi, Savienībai ir ekskluzīva kompetence noslēgt nolīgumu saskaņā ar LESD 207. panta 3. punkta pirmo daļu un 207. panta 4. punkta pirmo daļu. LESD 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punkts paredz, ka šādus nolīgumus noslēdz Padome, savukārt 218. panta 7. punkts nosaka, ka Padome var pilnvarot sarunu vadītāju Savienības vārdā apstiprināt nolīguma grozījumus tad, ja nolīgums paredz grozījumus pieņemt ar vienkāršotu procedūru vai ja tie jāpieņem ar attiecīgo nolīgumu izveidotai struktūrai.

Nolīguma mērķis ir stiprināt meža pārvaldību un tiesību aktu izpildi un, izmantojot FLEGT licencēšanas sistēmu, ES tirgū nostiprināt pārliecību par to, ka no Hondurasas eksportētie kokmateriāli ir iegūti likumīgi. Kad tiks izdotas FLEGT licences, nolīgums palīdzēs ES importētājiem panākt atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus, kurā teikts, ka kokmateriālus un koka izstrādājumus, par kuriem izdota FLEGT licence, minētās regulas piemērošanas vajadzībām uzskata par likumīgi iegūtiem.

EIROPAS KOMISIJA Briselē, 29.7.2020 COM(2020) 340 final PIELIKUMS

dokumentam Priekšlikums



PADOMES LĒMUMS par to, lai noslēgtu Brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Hondurasas Republiku par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un koka izstrādājumu tirdzniecību Eiropas Savienībā



BRĪVPRĀTĪGS PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMS STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN HONDURASAS REPUBLIKU PAR MEŽA TIESĪBU AKTU IEVIEŠANU, PĀRVALDĪBU UN KOKA IZSTRĀDĀJUMU TIRDZNIECĪBU EIROPAS SAVIENĪBĀ EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”, kā arī HONDURASAS REPUBLIKA, turpmāk “Hondurasa”, turpmāk visas kopā “puses”, ŅEMOT VĒRĀ Savienības un Hondurasas attiecības, jo īpaši saistībā ar asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, kas parakstīts 2012. gadā; ŅEMOT VĒRĀ politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kostarikas, Salvadoras, Gvatemalas, Hondurasas, Nikaragvas un Panamas Republiku, no otras puses, kas parakstīts 2003. gadā, kā arī Sadarbības pamatnolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Kostarikas, Salvadoras, Gvatemalas, Hondurasas, Nikaragvas un Panamas Republiku, kas parakstīts 1993. gadā; ŅEMOT VĒRĀ Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Meža tiesību aktu ieviešana, pārvaldība un tirdzniecība (FLEGT) — ES rīcības plāna priekšlikums” kā pirmo soli neatliekamā nelikumīgās mežizstrādes un ar to saistītās tirdzniecības jautājuma risināšanā;



APZINOTIES, cik liela nozīme ir ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas principiem, kas izklāstīti 1992. gada Rio vides un attīstības deklarācijā, un jo īpaši tās 10. principam par sabiedrības informētības un līdzdalības nozīmi vides jautājumos un 22. principam attiecībā uz pirmiedzīvotāju tautu un to kopienu, kā arī citu vietējo kopienu būtisko lomu vides vadībā un attīstībā; ŅEMOT VĒRĀ Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) un jo īpaši prasību, ka eksporta atļaujas, ko CITES līgumslēdzējas puses izdod attiecībā uz I, II un III papildinājumā iekļauto sugu īpatņiem, drīkst piešķirt tikai saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem, jo īpaši, ka šādi īpatņi nedrīkst būt iegūti, pārkāpjot attiecīgos tiesību aktus par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību; VĒLREIZ APSTIPRINOT, cik lielu nozīmi puses piešķir principiem un noteikumiem, kas reglamentē daudzpusēju tirdzniecību, jo īpaši tiesības un pienākumus, kas noteikti ar 1994. gada Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (GATT 1994) un citos daudzpusējos nolīgumos, kas minēti 1994. gada Marrākešas līguma par Pasaules tirdzniecības organizācijas (PTO) izveidošanu 1.A pielikumā, kā arī vajadzībai tos piemērot pārskatāmā un nediskriminējošā veidā; ŅEMOT VĒRĀ Padomes 2005. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2173/2005 par FLEGT licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Kopienā;

ŅEMOT VĒRĀ asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, jo īpaši ar tā VIII sadaļas 289. pantu par mežsaimniecības izstrādājumu tirdzniecību, ar kuru puses apņemas sadarboties, lai uzlabotu meža tiesību aktu ieviešanu un pārvaldību, kā arī veicinātu likumīgu koka izstrādājumu tirdzniecību un ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu, izmantojot tādus instrumentus kā meža tiesību aktu ieviešanas, pārvaldības un tirdzniecības (FLEGT) brīvprātīgus partnerattiecību nolīgumus vai CITES; VĒLREIZ APSTIPRINOT pušu saistības un apņemšanos attiecībā uz mērķiem, kas izvirzīti ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam, jo īpaši ieguldījuma sniegšanu Brīvprātīgā partnerattiecību nolīguma (BPN) īstenošanā, kas veicinās 15. mērķa sasniegšanu saistībā ar ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas veicināšanu, atmežošanas apturēšanu un pasākumu pieņemšanu nelikumīga savvaļas augu un dzīvnieku izcelsmes produktu piedāvājuma un pieprasījuma novēršanai; ATZĪSTOT to, ka, ieguldījuma sniegšana FLEGT brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumu īstenošanā palīdzēs klimata pārmaiņu apkarošanai, kā arī centieniem samazināt atmežošanas un mežu degradācijas radītā siltumnīcefekta gāzu emisija (REDD+), veicinot mežu tiesību aktu ieviešanu un pārvaldību; ATZĪSTOT, ka Hondurasas likumīguma nodrošināšanas sistēmas (LAS) galvenais mērķis ir nodrošināt visu kokmateriālu un koka izstrādājumu iekļaušanu tiesiskajā regulējumā; tāpat arī bez izņēmuma piemērot LAS prasības valsts tirgum, kā arī kokmateriālu un koka izstrādājumu eksportam no Hondurasas;

ŅEMOT VĒRĀ nozīmi, ko puses piešķir visu ieinteresēto personu, tostarp pilsoniskās sabiedrības, privātā sektora, Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautu, kā arī vietējo iedzīvotāju neatkarīgi no viņu dzimuma, vecuma, atrašanās vietas, reliģijas vai pārliecības, etniskās izcelsmes, rases, valodas, invaliditātes vai jebkādiem citiem apstākļiem dalībai sekmīgā mežu pārvaldības politikas īstenošanā, jo īpaši apspriežoties ar sabiedrību un to informējot; ŅEMOT VĒRĀ, ka Hondurasas meža resursi ir stratēģisks aktīvs, ko ilgtspējīgi apsaimnieko Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF), izmantojot valsts mežsaimniecības politikas modeli, kura mērķis ir efektīvi reaģēt uz ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas problēmām un efektīvi veikt vadīšanas un regulēšanas uzdevumus, kā arī pārvaldīt un veicināt ieguldījumus publiskā un privātā mežsaimniecības nozares attīstībā;

ŅEMOT VĒRĀ to, ka saskaņā ar Hondurasas mežsaimniecības politiku un tās Mežsaimniecības likumu ir veikti pasākumi aizsargājamu teritoriju aizsardzībai un ekonomiskajai attīstībai, skujkoku mežu atjaunošanai un ilgtspējīgai apsaimniekošanai, platlapu koku mežu aizsardzībai un ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas veicināšanai, sabiedrisko organizāciju iesaistīšanai mežu ilgtspējīgā apsaimniekošanā, valsts vides saglabāšanas un mežu atjaunošanas veicināšanai, mikrobaseinu integrētai pārvaldībai, visaptverošai nelegālas mežizstrādes un kokmateriālu, savvaļas augu un dzīvnieku tirdzniecības uzraudzībai un mežsaimniecības, kā arī aizsargājamo teritoriju un savvaļas augu un dzīvnieku sektora institucionālai modernizācijai;

ŅEMOT VĒRĀ, ka šis nolīgums būs centrālais pīlārs sociālās attīstības programmām, kas valstī tiek īstenotas ar mērķi radīt nodarbinātību, uzlabot ieguldījumu nosacījumus, izstrādāt zemes izmantošanas plānošanas politiku, kā arī palīdzēt atjaunot rūpniecību un nodrošināt ilgtspējīgu resursu izmantošanu no sociālā un vides viedokļa; ŅEMOT VĒRĀ, ka Hondurasas Mežsaimniecības likums ir paredzēts, lai izveidotu tiesisko regulējumu meža resursu, aizsargājamo teritoriju un savvaļas augu un dzīvnieku pārvaldībai un apsaimniekošanai, ieskaitot to aizsardzību, atjaunošanu, produktīvu izmantošanu, saglabāšanu un veicināšanu, tādējādi sekmējot ilgtspējīgu attīstību, kas atbilst valsts sociālajām, ekonomiskajām, vides un kultūras interesēm; ŅEMOT VĒRĀ, ka starptautiskie nolīgumi vides un mežsaimniecības jomā, kurus ir ratificējis Hondurasas Republikas Nacionālais kongress, veido daļu no valsts tiesību aktiem, tie savukārt kalpo par pamatu valsts mežsaimniecības politikas formulēšanai un īstenošanai; ŅEMOT VĒRĀ, ka, parakstot šo nolīgumu, Hondurasa cer stiprināt mežsaimniecības pārvaldību, zemes izmantošanas un zemes lietošanas tiesības, kā arī mežsaimniecības nozares tiesību aktus; izveidot spēcīgus un efektīvus procesus dažādām ieinteresētajām personām, tādējādi radot apstākļus lielāka apjoma un pārredzamākiem ieguldījumiem; izstrādāt zemes izmantošanas politiku; likumīgu ražošanu atbalstošu ieguldījumu politiku; kā arī atbalstīt REDD+ politikas īstenošanu, tieši pievēršoties dažu atmežošanas un mežu degradācijas cēloņu risināšanai;

ŅEMOT VĒRĀ, ka šā nolīguma īstenošana saskaņā ar REDD+ rīcību atbalstīs centienus cīņā pret klimata pārmaiņām; ŅEMOT VĒRĀ to, ka 1992. gada Rio vides un attīstības deklarācija ir uzskatāma par atsauces tekstu, lai panāktu vispārēju vienprātību saistībā ar visu veidu mežu apsaimniekošanu, saglabāšanu un ekoloģiski ilgtspējīgu mežizstrādi, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās Asamblejas nesen pieņemto Juridiski nesaistošo dokumentu par visiem mežu tipiem, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO: 1. PANTS

Mērķis Šā nolīguma mērķis saskaņā ar pušu kopīgo apņemšanos ilgtspējīgi apsaimniekot visu veidu mežus ir izveidot tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu, ka visi šajā nolīgumā ietvertie Savienībā importētie Hondurasas koka izstrādājumi ir ražoti likumīgi, un tādējādi veicinātu minēto koka izstrādājumu tirdzniecību.

Šis nolīgums kalpo arī par pušu savstarpēja dialoga un sadarbības pamatu ar mērķi atvieglot un veicināt tā pilnīgu īstenošanu, kā arī stiprināt meža tiesību aktu ieviešanu un pārvaldību. 2. PANTS Definīcijas Šajā nolīgumā izmanto šādas definīcijas: a) “importēšana Savienībā” ir tādu koka izstrādājumu laišana brīvā apgrozībā Savienībā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulas (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, 201. panta izpratnē, kurus nevar klasificēt kā “nekomerciālas preces” saskaņā ar Komisijas 2015. gada 28. jūlija deleģētās regulas (ES) 2015/2446, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri attiecas uz dažiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem, 1. panta 21. punktu; b) “eksports” ir koka izstrādājumu fiziska izvešana no jebkuras Hondurasas teritorijas daļas, izņemot koka izstrādājumus, kas Hondurasu šķērso tranzītā;

c) “koka izstrādājumi tranzītā” ir jebkuri koka izstrādājumi no trešās valsts, kuri muitas uzraudzībā tiek ievesti Hondurasas teritorijā un tādā pašā stāvoklī tiek izvesti no tās, tiem nemainot izcelsmes valsti vai netiekot tirgotiem Hondurasas teritorijā; d) “koka izstrādājumi” ir I pielikumā minētie izstrādājumi;

e) “HS kods” ir kods, kura sastāvā ir līdz pat sešiem cipariem, kā noteikts Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas nomenklatūrā, kura izveidota ar Pasaules Muitas organizācijas Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu; f) “FLEGT licence” ir dokuments, kas apliecina, ka krava ir likumīgi iegūta un pārbaudīta saskaņā ar šajā nolīgumā noteiktajiem kritērijiem. g) “licences izdevēja iestāde” ir Hondurasas norīkota iestāde, kas izdod un validē FLEGT licences; h) “kompetentās iestādes” ir iestādes, kuras Savienības dalībvalstis ir izraudzījušas FLEGT licenču saņemšanai, pieņemšanai un pārbaudīšanai;

i) “krava” ir koka izstrādājumu daudzums, uz kuru attiecas FLEGT licence un kuru nosūtītājs sūta no Hondurasas, un kuru Savienības muitas iestādē uzrāda laišanai brīvā apgrozībā; j) “likumīgi ražoti kokmateriāli” ir koka izstrādājumi, kuru iegūšanā, ražošanā, apstrādāšanā, transportēšanā un tirgošanā izmantotie procesi atbilst Hondurasas spēkā esošajiem tiesību aktiem, kā noteikts II pielikumā, un/vai kuri ir importēti un ražoti saskaņā ar tiem; k) “laišana brīvā apgrozībā” ir Savienības muitas procedūra, ar kuru Savienības preču muitas statuss tiek piešķirts precēm, kuras nenāk no Savienības saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 952/2013, un kas ietver: jebkuru maksājamo ievedmuitas nodokļu iekasēšanu; vajadzības gadījumā — citu noteikumu ievērošanu; tirdzniecības politikas pasākumu un aizlieguma vai ierobežojuma pasākumu piemērošanu; kā arī citas preču importam paredzētas kārtības izpildi.

3. PANTS FLEGT licencēšanas sistēma

1. Ar šo starp pusēm tiek izveidota meža tiesību aktu ieviešanas, pārvaldības un tirdzniecības licencēšanas sistēma (“FLEGT licencēšanas sistēma”). Tā nosaka procedūru un prasību kopumu, lai ar FLEGT licenču palīdzību pārbaudītu un apliecinātu to, ka uz Savienību nosūtītie koka izstrādājumi ir ražoti likumīgi. Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2173/2005 un ar šo nolīgumu Savienība nepieņem kravas no Hondurasas importam Savienībā, ja vien uz tām neattiecas FLEGT licences. 2. FLEGT licencēšanas sistēmu piemēro I pielikumā minētajiem koksnes izstrādājumiem. 3. Puses vienojas veikt visus FLEGT licencēšanas sistēmas īstenošanai vajadzīgos pasākumus. 4. PANTS Licences izdevējiestāde 1. Hondurasa izraugās licences izdevējiestādi un nosūta tās kontaktinformāciju Eiropas Komisijai. Abas puses šo informāciju padara publiski pieejamu.

2. Licences izdevējiestāde pārbauda, vai saskaņā ar II pielikumā minētajiem tiesību aktiem koksnes izstrādājumi ir ražoti likumīgi. Tā izdod FLEGT licences koka izstrādājumu kravu sūtījumiem, kas likumīgi ražoti Hondurasā un paredzēti eksportam uz Savienību. Vajadzības gadījumā Hondurasa izdod nepieciešamo dokumentāciju par koka izstrādājumiem, kurus muitas iestāžu pārraudzībā pa Hondurasas teritoriju pārvieto tranzītā. 3. Licences izdevējiestāde neizdod FLEGT licences par koka izstrādājumiem, kuri izgatavoti no koksnes vai kuru sastāvā ir koksne, kas importēta Hondurasā no trešās valsts, ja tās eksports ir aizliegts saskaņā ar attiecīgās trešās valsts tiesību aktiem, vai par ko ir pierādījumi, ka tā iegūta pretrunā tās valsts tiesību aktiem, kurā veikta mežizstrāde. 4. Saskaņā ar pārredzamības principu licences izdevēja iestāde reģistrē FLEGT licenču izdošanas procedūras un padara tās publiski pieejamas. Tā arī saglabā reģistrētos datus par visām kravām, uz kurām attiecas FLEGT licences, un saskaņā ar valsts tiesību aktiem datu aizsardzības jomā padara šos ierakstus pieejamus neatkarīgas revīzijas vajadzībām, vienlaikus ievērojot eksportētāju datu konfidencialitāti.



5. PANTS Savienības kompetentās iestādes 1. Eiropas Komisija informē Hondurasu par Savienības dalībvalstu izraudzīto kompetento iestāžu kontaktinformāciju. Abas puses šo informāciju padara publiski pieejamu. 2. Kompetentās iestādes pirms kravas laišanas brīvā apgrozībā Savienībā pārbauda, vai par katru kravu ir izdota derīga FLEGT licence. Saskaņā ar III pielikumu, ja rodas šaubas par FLEGT licences derīgumu, var apturēt kravas laišanu brīvā apgrozībā un aizturēt kravu. 3. Kompetentās iestādes uztur un katru gadu publicē pārskatu par saņemtajām FLEGT licencēm. 4. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem par datu aizsardzību kompetentās iestādes personām un organizācijām, ko Hondurasa iecēlusi par neatkarīgiem revidentiem, nodrošina piekļuvi attiecīgajiem dokumentiem un datiem.

5. Ja Savienībā tiek ievesti koka izstrādājumi, uz kuriem attiecas FLEGT licence, no sugām, kas nosauktas Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) pielikumos, tiem veic tikai pārbaudi, kas noteikta Padomes 1996. gada 9. decembra Regulā (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību. Jebkurā gadījumā FLEGT licencēšanas sistēma nodrošina šo izstrādājumu likumīgas iegūšanas apstiprinājumu. 6. PANTS FLEGT licences 1. Licences izdevējiestāde izdod FLEGT licences, lai apliecinātu, ka koka izstrādājumi ir ražoti likumīgi.

2. FLEGT licences izdod, izmantojot spāņu valodā sastādītu veidlapu, kas norādīta IV pielikumā. 3. Puses, savstarpēji vienojoties, var izveidot elektroniskas sistēmas FLEGT licenču izdošanai, nosūtīšanai un saņemšanai.

4. FLEGT licenču izdošanas procedūra un tehniskās specifikācijas ir izklāstītas IV pielikumā. 7. PANTS Likumīgi ražotu kokmateriālu definīcija Likumīgi ražotu kokmateriālu definīcija šā nolīguma vajadzībām ir sniegta II pielikumā. Šajā pielikumā ir izklāstīti Hondurasas valsts tiesību akti, kas jāievēro, lai par koka izstrādājumiem varētu izdot FLEGT licences. Tajā ir arī izklāstīti principi, kritēriji, rādītāji un verificētāji, kuru mērķis ir apliecināt atbilstību tiesību aktiem.

8. PANTS Kokmateriālu ražošanas un ieguves likumīguma pārbaude 1. Hondurasa ievieš sistēmu, lai pārbaudītu, ka nosūtīšanai paredzētie koka izstrādājumi ir ražoti likumīgi un ka uz Savienību tiek eksportētas tikai kravas, kurām veikta šāda pārbaude. Šajā likumīguma pārbaudes sistēmā jāietver atbilstības pārbaudes, lai nodrošinātu, ka eksportēšanai uz Savienību paredzētie koka izstrādājumi ir ražoti vai iegūti likumīgi un ka FLEGT licences netiek izdotas tādu koka izstrādājumu kravām, kuri nav ražoti vai iegūti likumīgi vai kuru izcelsme nav zināma. Šajā sistēmā arī jāietver procedūras, kas paredzētas, lai nodrošinātu, ka piegāžu ķēdē neiekļūst nelikumīgas vai nezināmas izcelsmes kokmateriāli.

2. Sistēma, ko izmanto, lai pārbaudītu, vai kravā esošie koka izstrādājumi ir ražoti likumīgi, ir aprakstīta V pielikumā. 9. PANTS Kravu, par kurām izdota FLEGT licence, laišana brīvā apgrozībā 1. Procedūras, kas reglamentē to kravu laišanu brīvā apgrozībā Savienībā, par kurām izdota FLEGT licence, ir aprakstītas III pielikumā.

2. Ja rodas šaubas par jebkuras licences derīgumu, Savienības dalībvalsts kompetentā iestāde, kas saņem kravas sūtījumu, var nekavējoties lūgt licences izdevējiestādi sniegt papildu informāciju un/vai precizējumus. Ja licences izdevējiestāde nesniedz atbildi 21 darba dienas laikā no dienas, kad saņemts papildu informācijas pieprasījums, kompetentā iestāde rīkojas saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem un licenci nepieņem. Ja pēc papildu informācijas sniegšanas tiek konstatēts, ka licencē ietvertā informācija neatbilst sūtītajai kravai, kompetentā iestāde rīkojas saskaņā ar spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem un licenci nepieņem. Par katru FLEGT licences nepieņemšanu ir jāinformē licences izdevējiestāde, kā arī jānorāda iemesls tam, kāpēc licence nav tikusi pieņemta. 3. Ja, apspriežoties saistībā ar FLEGT licencēm, rodas pastāvīgas nesaskaņas vai problēmas, jautājumu var nodot izskatīšanai Nolīguma īstenošanas apvienotajā komitejā (NĪAK). 10. PANTS Neatkarīgs revidents 1. Puses vienojas par nepieciešamību piesaistīt neatkarīga revidenta pakalpojumus saskaņotos intervālos, lai pārbaudītu Hondurasas likumīguma nodrošināšanas sistēmas (LAS) un FLEGT licencēšanas sistēmas darbību un efektivitāti, kā noteikts VI pielikumā.



2. Hondurasa, konsultējoties ar Savienību, izmanto neatkarīga revidenta pakalpojumus VI pielikumā uzskaitīto uzdevumu veikšanai. 3. Neatkarīgais revidents par saviem novērojumiem pusēm paziņo, izmantojot ziņojumus, kas sagatavoti saskaņā ar VI pielikumā aprakstīto kārtību. Neatkarīgā revidenta ziņojumus publicē saskaņā ar VI pielikumā izklāstīto procedūru. 4. Puses sekmē neatkarīgā revidenta darbu, jo īpaši nodrošinot, ka revidentam ir pieejama informācija, kas nepieciešama, lai veiktu savas funkcijas katras puses teritorijā. Tomēr puses drīkst neizpaust informāciju, ja to attiecīgie tiesību akti par datu aizsardzību ir aizlieguši tās izpaušanu.

11. PANTS Pārkāpumi Saskaņā ar 21. pantu puses viena otru informē, ja tām rodas aizdomas vai ir atklāti pierādījumi par jebkādu apiešanu vai pārkāpumiem FLEGT licencēšanas sistēmā, jo īpaši, bet ne tikai attiecībā uz: a) krāpniecisku tirdzniecību, jo īpaši tirdzniecības pārvirzīšanu no Hondurasas uz Savienību caur trešo valsti, ja ir iemesls uzskatīt, ka tas darīts ar nolūkui izvairīties no licencēšanas; b) FLEGT licencēm, kas izdotas par koka izstrādājumiem, kuru sastāvā ir kokmateriāli no trešajām valstīm, kuri tiek turēti aizdomās kā nelikumīgi ražoti; un c) krāpnieciskām darbībām saistībā ar FLEGT licenču iegūšanu vai izmantošanu.



12. PANTS FLEGT licencēšanas sistēmas ieviešanas datums 1. Puses ar NĪAK starpniecību viena otrai paziņo, kad tās uzskata, ka ir veikušas vajadzīgos sagatavošanās darbus, lai FLEGT licencēšanas sistēma kļūtu pilnībā darboties spējīga. 2. Puses ar NĪAK starpniecību uzdod veikt FLEGT licencēšanas sistēmas neatkarīgu novērtējumu, pamatojoties uz VII pielikumā noteiktajiem kritērijiem. Novērtējumā jānosaka, vai LAS, uz kuru balstīta V pielikumā aprakstītā FLEGT licencēšanas sistēma, pienācīgi pilda savas funkcijas. 3. Balstoties uz NĪAK ieteikumiem, puses vienojas par FLEGT licencēšanas sistēmas spēkā stāšanās datumu. Tās viena otrai dara šo datumu zināmu ar tādu rakstisku līdzekļu palīdzību, kādus par piemērotiem uzskata NĪAK.

13. PANTS FLEGT licencēšanas sistēmas piemērošana

koka izstrādājumiem, kas netiek eksportēti uz Savienību 1. Hondurasa cenšas pārbaudīt gan vietējam patēriņam, gan eksportam uz tirgiem, kas nav Savienība, paredzēto koka izstrādājumu likumīgumu. Tā veic arī atbilstošus pasākumus, lai pārbaudītu importēto koka izstrādājumu likumīgumu, izmantojot šā nolīguma īstenošanai izstrādātās likumīguma pārbaudes sistēmas. 2. Lai atbalstītu šādus centienus, Savienība, apspriežoties ar ieinteresētajām pusēm, veicina tādu sistēmu izmantošanu, kuras izstrādātas, lai īstenotu šo nolīgumu tirdzniecībai citos starptautiskos tirgos, kā arī ar trešajām valstīm.



14. PANTS Šā nolīguma īstenošanas grafiks 1. Puses ar NĪAK starpniecību apstiprina šā nolīguma īstenošanas grafiku. 2. Puses izvērtē īstenošanas gaitu, atsaucoties uz NĪAK apstiprināto grafiku. 15. PANTS Papildu un atbalsta pasākumi 1. Jomas, kurās ir nepieciešami papildu tehniskie un finanšu resursi šā nolīguma īstenošanai un nelikumīgas mežizstrādes pamatcēloņu un virzītājspēku novēršanai, ir norādītas VIII pielikumā. 2. Hondurasa nodrošina, ka spēju veidošana šā nolīguma īstenošanai ir iekļauta valsts plānošanas instrumentos, nabadzības mazināšanas stratēģijās un valsts budžetā.

3. Puses nodrošina, ka ar šā nolīguma īstenošanu saistītās darbības tiek saskaņotas ar attiecīgajām esošajām un turpmākajām attīstības iniciatīvām, jo īpaši REDD+.

4. Saskaņā ar 1. punktu papildu resursu nodrošināšanai piemēro Hondurasai noteiktās parastās palīdzības plānošanas procedūras, kā arī Hondurasas pašmāju budžeta procedūras. 5. Puses apsver kopējas vienošanās vai mehānisma nepieciešamību, ar kura palīdzību šā nolīguma piemērošanas nolūkā tiktu koordinēts Eiropas Komisijas un Savienības dalībvalstu finansējums un tehniskais ieguldījums. 16. PANTS Ieinteresēto personu iesaistīšana šā nolīguma īstenošanā 1. Hondurasa iesaista ieinteresētās puses šā nolīguma īstenošanā.

2. Hondurasa nodrošina, ka šā nolīguma īstenošanā un uzraudzībā tiek iesaistītas attiecīgās ieinteresētās personas neatkarīgi no viņu dzimuma, vecuma, atrašanās vietas, reliģijas vai pārliecības, etniskās izcelsmes, rases, valodas, invaliditātes vai jebkādiem citiem apstākļiem, tādējādi sekmējot privātā sektora, pilsoniskās sabiedrības, vietējo kopienu, Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautu, kā arī citu no mežiem atkarīgo personu līdzdalību. 3. Dalība NĪAK atspoguļo dažādās Hondurasas mežsaimniecības nozares dalībnieku grupas: publisko un privāto sektoru, pilsonisko sabiedrību, Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautas, vietējās kopienas un nepieciešamības gadījumā arī citas. 4. Savienība regulāri apspriežas ar ieinteresētajām personām par šā nolīguma īstenošanu, ņemot vērā tās pienākumus, ko nosaka 1998. gada Konvencija par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju vērsties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem. 17. PANTS

Sociālā aizsardzība 1. Lai mazinātu iespējamo negatīvo ietekmi uz 16. panta 2. punktā minētajām ieinteresētajām personām, ar šo puses vienojas novērtēt šā nolīguma ietekmi uz viņu dzīvesveidu.

2. Puses uzrauga šā nolīguma ietekmi uz 16. panta 2. punktā minētajām ieinteresētajām personām, veicot saprātīgus un piemērotus pasākumus, lai mazinātu jebkādu nelabvēlīgu ietekmi. Puses var vienoties par papildu pasākumiem nelabvēlīgas ietekmes novēršanai, pamatojoties uz šā nolīguma novērtēšanas metodi, par kuru puses būs vienojušās. 18. PANTS Tirgus stimuli Savienība, ņemot vērā starptautiskās saistības, cenšas veicināt labvēlīgus tirgus piekļuves apstākļus koka izstrādājumiem, uz kuriem attiecas šis nolīgums. Šādi centieni ietver: a) tādas publiskā un privātā iepirkuma politikas veicināšanu, kura atzīst centienus nodrošināt likumīgu koka izstrādājumu piedāvājumu; un b) labvēlīgāka priekšstata veicināšanu par FLEGT licencētiem produktiem Savienības tirgū.

19. PANTS

Nolīguma īstenošanas apvienotā komiteja 1. Puses izveido Nolīguma īstenošanas apvienoto komiteju (NĪAK), kas ir atbildīga par šā nolīguma īstenošanu un uzraudzību, kā arī neatkarīgās revīzijas pārvaldību. NĪAK arī veicina pušu savstarpējo dialogu un informācijas apmaiņu. 2. Saskaņā ar 31. pantu NĪAK izveido trīs mēnešu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. Katra puse ieceļ savus pārstāvjus NĪAK, kas lēmumus pieņem vienprātīgi. 3. NĪAK izskata visus jautājumus, kas saistīti ar šā nolīguma efektīvu īstenošanu. Jo īpaši NĪAK: a) pirmajos divos gados organizē sanāksmes vismaz divas reizes gadā un turpmākajos gados — vismaz vienu reizi gadā vietā, laikā un ar darba kārtību, par kuru puses iepriekš vienojušās. NĪAK papildu sanāksmes var sasaukt pēc jebkuras puses pieprasījuma; b) izstrādā savu darba kārtību un nolikumu kopīgai rīcībai;

c) nosaka savu reglamentu; d) izveido līdzpriekšsēdētāju sistēmu sanāksmju vadīšanai; e) izstrādā, pārskata, aktualizē un apstiprina dokumentus un procedūras šā nolīguma īstenošanai; f) nodrošina savas darbības pārredzamību, kā arī informācijas par savu darbību un lēmumiem publisku pieejamību;

g) vajadzības gadījumā izveido darba grupas vai citas palīgstruktūras jomām, kurās nepieciešama īpaša lietpratība; h) vienojas par šā nolīguma īstenošanas un ietekmes uzraudzības un novērtēšanas metodi; un i) publicē gada ziņojumu. Plašāka informācija par šī ziņojuma saturu ir izklāstīta X pielikumā. 4. NĪAK funkcijas ir precizētas X pielikumā.

20. PANTS Pārredzamība un piekļuve publiski pieejamai informācijai 1. Pārvaldības uzlabošanas nolūkā būtiskam šā nolīguma aspektam ir jābūt informācijas sniegšanai ieinteresētajām personām. Informāciju regulāri padara publiski pieejamu, lai sekmētu sistēmu ieviešanu un uzraudzību, palielinātu pārredzamību un tādējādi veicinātu ieinteresēto personu un patērētāju uzticību, kā arī nodrošinātu pušu atbildību. Norādījumi par publicējamo informāciju ir sniegti IX pielikumā. 2. Katra puse apsver vispiemērotākos mehānismus (plašsaziņas līdzekļus, dokumentus, interneta resursus, darbseminārus, gada ziņojumus), lai padarītu informāciju publiski pieejamu sabiedrībai. Jo īpaši puses cenšas nodrošināt dažādām mežsaimniecības nozares ieinteresētajām personām uzticamu, aktuālu un atjauninātu informāciju. Šie mehānismi ir aprakstīti IX pielikumā.



21. PANTS Paziņojums par šā nolīguma īstenošanu 1. Pušu pārstāvji, kas atbild par oficiālo saziņu attiecībā uz šī nolīguma īstenošanu, ir: − Eiropas Savienības vārdā — Savienības delegācijas Hondurasā vadītājs; − Hondurasas vārdā — Instituto Nacional, de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF) ministrs-vadītājs. 2. Puses viena otrai savlaicīgi dara zināmu informāciju, kas nepieciešama šā nolīguma īstenošanai.

22. PANTS Konfidenciāla informācija 1. Katra puse uzņemas saistības neizpaust — atbilstoši tās tiesību aktos noteiktajām robežām — konfidenciālu informāciju, kas tām darīta zināma saskaņā ar šo nolīgumu. Neviena puse neatklāj sabiedrībai un neļauj tās iestādēm izpaust komercnoslēpumus vai konfidenciālu komerciālu informāciju, kas sniegta vai saņemta apmaiņā saskaņā ar šo nolīgumu. 2. Ievērojot 1. punktu, par konfidenciālu neuzskata šādu informāciju:

a) Hondurasas izdoto un Savienības saņemto FLEGT licenču skaitu, kā arī koka izstrādājumu apjomu, ko saskaņā ar šādām licencēm, eksportējot no Hondurasas, saņem Savienība; b) FLEGT licenču saņēmēju un importētāju vārdus vai nosaukumus un adreses; c) datus par eksportētāju samaksāto nodevu un nodokļu summām; un d) informāciju par piemērotiem naudas sodiem vai par veiktiem reglamentējošiem pasākumiem attiecībā uz kādu no līgumslēdzējiem vai FLEGT licences saņēmējiem.

23. PANTS Teritoriālā piemērošana Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, tajās teritorijās, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienības darbību saskaņā ar minētajā Līgumā paredzētajiem nosacījumiem, un, no otras puses, Hondurasas teritorijā. 24. PANTS Strīdu izšķiršana

1. Visus strīdus saistībā ar šā nolīguma piemērošanu vai interpretāciju puses cenšas izšķirt, nekavējoties apspriežoties. 2. 1. punktā minētās apspriešanās tiek ierosinātas ar rakstisku pieprasījumu, kurā tiek norādīts(-i) jautājums(-i), kas jāatrisina, kā arī apspriešanās vieta un datums.

3. Ja strīds nav atrisināts apspriežoties, trīs mēnešu laikā no sākotnējā apspriešanās pieprasījuma datuma jebkura no pusēm var strīdu nodot izšķiršanai NĪAK. NĪAK nodrošina ar visu attiecīgo informāciju, lai tā varētu padziļināti izskatīt situāciju, ar mērķi rast pieņemamu risinājumu. Šajā nolūkā NĪAK izskata visas iespējas turpināt šā nolīguma efektīvu īstenošanu. 4. Ja NĪAK neizdodas strīdu izšķirt, puses var kopīgi pieprasīt neatkarīgas trešās personas pakalpojumus vai starpniecību. 5. Ja strīdu nav iespējams izšķirt saskaņā ar 3. punktu, katra puse var otrai pusei paziņot par šķīrējtiesneša iecelšanu; otrai pusei 30 kalendāro dienu laikā pēc pirmā šķīrējtiesneša iecelšanas jāieceļ otrs šķīrējtiesnesis. Divu mēnešu laikā pēc otrā šķīrējtiesneša iecelšanas puses kopīgi ieceļ trešo šķīrējtiesnesi. 6. Šķīrējtiesneši lēmumus pieņem ar balsu vairākumu sešu mēnešu laikā pēc trešā šķīrējtiesneša iecelšanas. 7. Pieņemtais lēmums ir pusēm saistošs un nav apstrīdams. 8. NĪAK nosaka šķīrējtiesas darba kārtību.

25. PANTS

Apturēšana 1. Puse, kas vēlas apturēt šo nolīgumu, par savu nodomu rakstiski paziņo otrai pusei. Pēc tam puses šo jautājumu apspriež, ņemot vērā attiecīgo ieinteresēto personu viedokļus. 2. Katra puse var apturēt šā nolīguma īstenošanu, ja otra puse: a) nepilda savas saistības saskaņā ar šajā nolīgumā noteikto, b) neievieš regulatīvos un administratīvos pasākumus un mehānismus šā nolīguma īstenošanai, vai c) rīkojas tā, ka tās darbības vai bezdarbības rezultātā rodas nopietns apdraudējums videi vai Savienības vai Hondurasas iedzīvotāju veselībai, drošībai vai aizsardzībai. Lēmumu par apturēšanu un šī lēmuma iemeslus rakstiski paziņo otrai pusei.

3. Šā nolīguma nosacījumi zaudē spēku pēc 30 darba dienām kopš 2. punktā minētā paziņojuma sniegšanas. 4. Šo nolīgumu atsāk piemērot pēc 30 darba dienām kopš puse, kas apturējusi tā piemērošanu, informē otru pusi par to, ka apturēšanas iemesli vairs nepastāv. 26. PANTS

Grozījumi 1. Puse, kas vēlas grozīt šo nolīgumu, iesniedz priekšlikumu vismaz trīs mēnešus pirms nākamās NĪAK sanāksmes. Komiteja apspriež priekšlikumu un, ja tiek panākta vienprātīga vienošanās, sniedz ieteikumu. Katra puse ieteikumu izvērtē un, ja tam piekrīt, pieņem ieteikumu saskaņā ar savām procedūrām. 2. Ikviens grozījums, ko šādā veidā apstiprinājušas abas puses, stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kas seko pēc datuma, kurā puses viena otrai paziņo par šajā nolūkā nepieciešamo procedūru pabeigšanu.

3. NĪAK var pieņemt grozījumus šā nolīguma pielikumos. 4. Paziņojumu par ikvienu grozījumu nosūta šā nolīguma kopīgajiem depozitāriem. 27. PANTS Ilgums No šī nolīguma spēkā stāšanās brīža tas paliek spēkā piecus gadus ar iespēju šo termiņu automātiski pagarināt par tādu pašu laikposmu, ja vien nolīgums netiek izbeigts saskaņā ar 28. pantā noteikto procedūru. 28. PANTS

Šā nolīguma izbeigšana Neatkarīgi no 27. panta katra puse var lauzt šo nolīgumu, par to rakstiski informējot otru pusi. Nolīgumu beidz piemērot 12 mēnešus pēc šāda paziņojuma iesniegšanas dienas.

29. PANTS Pielikumi Šā nolīguma pielikumi ir būtiska tā sastāvdaļa. 30. PANTS Autentiski dokumenti Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, horvātu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski. Atšķirību gadījumā spāņu valodas tekstam ir dodama priekšroka.



31. PANTS Stāšanās spēkā 1. Šis nolīgums stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kas seko pēc datuma, kurā puses viena otrai rakstiski paziņojušas par savu attiecīgo šajā nolūkā nepieciešamo procedūru pabeigšanu. 2. Paziņojumu nosūta Padomes Ģenerālsekretariātam un Hondurasas Ārlietu ministrijai, kas ir šā nolīguma kopīgie depozitāri. TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu. [Vieta, datums] Eiropas Savienības vārdā — Hondurasas Republikas vārdā — PIELIKUMI I. Koka izstrādājumu saraksts, uz kuriem attiecas FLEGT licencēšanas sistēma II. Hondurasas likumīguma tabulas III. Nosacījumi, kas reglamentē to no Hondurasas eksportēto koka izstrādājumu kravu laišanu brīvā apgrozībā Savienībā, par kurām izdota FLEGT licence

IV. FLEGT licenču izdošanas procedūra V. Hondurasas likumīguma nodrošināšanas sistēma (LAS) koka izstrādājumiem VI. Neatkarīgas revīzijas VII. Kritēriji Hondurasas likumīguma nodrošināšanas sistēmas (LAS) koka izstrādājumiem vērtēšanai VIII. Papildu un atbalsta pasākumi IX. Pārredzamība un piekļuve publiski pieejamai informācijai X. Nolīguma īstenošanas apvienotā komiteja I PIELIKUMS Koka izstrādājumu saraksts,

uz kuriem attiecas FLEGT licencēšanas sistēma Šajā pielikumā ir iekļauti 19 koka izstrādājumi, tostarp pieci obligātie produkti saskaņā ar Padomes 2005. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2173/2005 par FLEGT licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Kopienā, un 14 papildu izstrādājumi, kurus izraudzījusies Hondurasa, pamatojoties uz datu pārskatiem no dažādiem avotiem: Hondurasas Eksporta tirgus centrālās bankas un ICF (Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre) vietējā tirgus reģistra. 2013. gadā notika arī apspriedes ar dažādiem mežsaimniecības nozares uzņēmējiem valsts galvenajos reģionos saistībā ar koka izstrādājumiem, kas jāiekļauj šajā pielikumā. Hondurasas Mežsaimniecības likums aizliedz noteiktu koka izstrādājumu eksportu. Tā 102. pants nosaka, ka dabīgo mežu platlapu koku sugu koksni drīkst eksportēt tikai kā apstrādātu kokmateriālu. Tādējādi šo koku sugu apaļkoku vai četrskaldņu brusu eksports nav atļauts. Lai arī šo koku sugu apaļkoku vai četrskaldņu brusu eksports ir aizliegts, uz to jebkurā apstrādes stadijā attiecas Hondurasas likumīguma nodrošināšanas sistēma (LAS) koka izstrādājumiem (Sistema para Asegurar la Legalidad de los productos de madera de Honduras).

Tālāk esošajā tabulā minētais saraksts attiecas uz preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu, kas izveidota ar Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu un ES kopējās muitas sistēmas kombinēto nomenklatūru. Harmonizētās sistēmas (HS) un kombinētās nomenklatūras (KN) kodi koka izstrādājumiem, uz kuriem attiecas FLEGT licencēšanas sistēma

Numurs Kods Apraksts Ierastais nosaukums Hondurasā 1. 4401 21 Skujkoku koksne ēveļskaidās vai zāģskaidās Astillas o chips 2. 4401 22 Lapu koku koksne ēveļskaidās vai zāģskaidās Astillas o chips 3. 4401 31 Koksnes granulas Pellets, briquetas 4. Ex 4403 Neapstrādāti kokmateriāli, arī bez mizas vai aplievas, vai četrskaldņu brusas; izņemot dabīgo mežu platlapu koku sugu apaļkokus vai četrskaldņu brusas, kas atbilst kodam 4403 4985 Madera en rollo, timber Ex 4403 4985 Neapstrādāti kokmateriāli, arī bez mizas vai aplievas, vai četrskaldņu brusas. Neapstrādāti ar krāsu, kreozotu vai citiem konservantiem, lapkoku izcelsmes. No dabīgo mežu tropisko koku koksnes. (Hondurasā SA 4403.49.00.00). Saskaņā ar Hondurasas tiesību aktiem eksportēšana ir aizliegta. Saskaņā ar šā nolīguma 3. pantu izstrādājumiem, uz kuriem attiecas šis HS kods, nevar tikt izdota FLEGT licence, un tādējādi nav pieļaujams to imports ES. 5. 4404 Stīpu klūgas; šķeltas kārtis; koka pāļi, mieti un stabi, nosmailināti, bet gareniski nezāģēti; koka nūjas, rupji tēstas, bet nav virpotas, liektas vai citādi apdarinātas, piemērotas pastaigu spieķu, lietussargu, instrumentu rokturu vai tamlīdzīgu izstrādājumu izgatavošanai; koka skaidas un tamlīdzīgi materiāli. Estacas, palos de escoba, palillos, nasas, tampas 6. 4406 Dzelzceļa vai tramvaja sliežu gulšņi no koka Durmientes 7. 4407 Garumā sazāģēti vai šķeldoti kokmateriāli, drāzti vai lobīti, ēvelēti vai neēvelēti, saaudzēti vai nesaaudzēti garumā, biezāki par 6 mm Madera aserrada, madera cepillada, madera en bloque, cuartones 8. 4408 Loksnes finierim (ieskaitot loksnes, kas iegūtas, sadalot koka saklātņus) un tamlīdzīgiem laminētas koksnes materiāliem un citi garumā sazāģēti kokmateriāli, lobīti vai mizoti, arī ēvelēti, slīpēti, savienoti vai saaudzēti garumā, ne biezāki par 6 mm Chapa, enchapado, plywood 9. 4409 Kokmateriāli (ieskaitot nesamontētus parketa dēlīšus un joslas) ar nepārtrauktu profilu (ar ierievjiem, gropēm, izciļņiem, ierobēm, fāzēm, noapaļojumu) kādā no malām vai virsmām, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai neslīpēti, saaudzēti vai nesaaudzēti garumā Molduras, pisos, forros, cielos, machimbres 10. 4410 Kokskaidu plātnes, orientētās kokskaidu plātnes (OSB) un tamlīdzīgas plātnes (piemēram, vafeļplātnes) no koksnes vai citiem koksnveida materiāliem, aglomerētiem vai neaglomerētiem ar sveķiem vai citām organiskām saistvielām Tableros, OSB 11. 4411 Kokšķiedru vai citu koksnveida materiālu plātnes, kam ir vai nav pievienoti sveķi vai citas organiskas vielas Tableros, MDF 12. 4412 Saplāksnis, finierētas plātnes un tamlīdzīgi laminēti koksnes materiāli Contrachapada 13. 4415 Koka lādes, kastes, redeļkastes, spoles un tamlīdzīga tara; koka kabeļu spoles; paliktņi, kastu paliktņi un citas kravu plātnes no koka; paliktņu apmales no koka Pallets, tarimas, cajas 14. 4418 Namdaru un būvgaldnieku darinājumi, ieskaitot šūnveida koka paneļus, saliktus grīdas dēļus, jumstiņus un lubas Puertas, ventanas, marcos, contramarcos, encofrados, postes, vigas 15. 4419 Galda un virtuves piederumi no koka 16. 9403 30 Koka mēbeles birojiem 17. 9403 40 Koka mēbeles virtuvēm 18. 9403 50 Koka mēbeles guļamistabām 19. 9403 60 Citādas koka mēbeles ________________ II PIELIKUMS Hondurasas likumīguma tabulas Likumīgu kokmateriālu un koka izstrādājumu definīcija Šā nolīguma nolūkos kokmateriālus un koka izstrādājumus uzskata par likumīgiem, ja to izcelsme, ieguve, transportēšana, zāģēšana, apstrāde un tirdzniecība valstu un starptautiskajos tirgos atbilst spēkā esošajiem tiesību aktiem un noteikumiem par mežiem, vidi, ekonomiku, sociālajiem jautājumiem, kultūru, nodokļiem un pārdošanu, kā noteikts šajā pielikumā un atbilstoši V pielikumam. Pilnīga un aktīva valdības iestāžu, privātā sektora, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, agromežsaimniecības grupu, kopienu, akadēmisko aprindu un Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautu iesaistīšana ir ļāvusi izstrādāt likumīguma tabulas, tām saturot būtiskāko informāciju, kas nepieciešama mežsaimniecības pārvaldības uzlabošanai. Hondurasas likumīguma tabulu pamatā ir 6 principi, 17 kritēriji, 36 rādītāji un 56 pārbaudes līdzekļi. Tās ir strukturētas, ņemot vērā tiesību aktus, kas attiecas uz mežsaimniecības nozari, un aptver tādus dažādus publiskās pārvaldības aspektus, kā tālāk minēts. − Administratīvās procedūras valsts un privāto zemes īpašumtiesību atzīšanai.





− Pareiza procedūru piemērošana valsts meža zemes īpašumu piešķiršanai personām vai grupām. − Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautu paražu tiesību ievērošana. − Mežsaimniecības nozarē strādājošo darba tiesību ievērošana. Mežsaimniecības ražošanas cikla mērķis ir nodrošināt tālāk minēto. − Koka izstrādājumu ieguves licenču apstiprināšanas un izmantošanas atbilstību tehniskajām un juridiskajām prasībām. − Koka izstrādājumu pārvadājumu atbilstību tiesību normām visas piegādes ķēdes ietvaros. − Mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmumu (primāro un sekundāro) un kokmateriālu krautuvju atbilstību tehniskajiem un juridiskajiem noteikumiem attiecībā uz to reģistrāciju un darbību. − Vietējās, valsts mēroga un starptautiskās tirdzniecības atbilstību tiesību aktiem. − Atbilstību ar tarifiem un ar nodokļiem saistītiem noteikumiem.

Tabulas neietver īpašu principu attiecībā uz vidi, jo tas tiek uzskatīts par transversālu jautājumu visās tabulās, kā arī netiešā veidā — 3. principā, ņemot vērā, ka mežizstrāde un kokmateriālu ieguves darbības ir balstītas uz meža apsaimniekošanas plāniem, kuru mērķis ir nodrošināt pienācīgu šī resursa pārvaldību un ilgtspējību. Konkrētāk — vides jautājumi ir iekļauti 3.4.2. rādītājā, kas attiecas uz ietekmes uz vidi novērtējumu meža apsaimniekošanas plānos, kā arī 3.6.2. rādītājā, kas attiecas uz mežsaimniecības uzņēmumu atbilstību pasākumiem, ar kuriem tiek mazināta ietekme uz vidi.

1. Principi Tabulas ir sakārtotas saskaņā ar tālāk norādītajiem sešiem principiem. 1) Zemes īpašumtiesības un zemes lietošanas tiesības 2) Mežu teritorijās dzīvojošo Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautu tiesības 3) Atbilstība tiesību aktiem un noteikumiem mežu apsaimniekošanas un kokmateriālu ieguves jomā, kā arī mežsaimniecības nozares uzņēmēju veiktajā kokmateriālu transportēšanā, rūpnieciskajā ražošanā un tirdzniecībā 4) Arodveselības un darba drošības pienākumi

5) Koka izstrādājumu starptautiskās tirdzniecības noteikumi 6) Tarifu un nodokļu saistības 2. Likumīguma pārbaudes apsvērumi Rādītāju pārbaudes līdzekļi zem katra no sešiem principiem šajās likumīguma tabulās sastāv no administratīvajiem dokumentiem un uzskaites datiem, kurus valsts iestādes sagatavo atbilstoši pakalpojumu pieprasījumam. Pārbaužu rokasgrāmatā ir aprakstīta katra rādītāja izveides un pārbaudes metodika un pārbaužu biežums, kā arī norādīti fiziskie un elektroniskie arhīvi, kuros pārbaudes līdzekļi tiek glabāti. NĪAK ir atbildīga par šo rokasgrāmatu un vajadzības gadījumā par tās pārskatīšanu, atjaunināšanu un apstiprināšanu.

Lai nodrošinātu atbilstību principiem, tiks nodrošināti sadarbības pasākumi starp mežsaimniecības ražošanas ciklā iesaistītajām institūcijām un Mežsaimniecības aizsardzības institūtu (ICF).

3. Kokmateriālu izcelsme Likums “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem” (LFAPVS) apraksta to Hondurasas teritoriju īpašumtiesību veidus, no kurām tiek iegūti, apstrādāti un pārdoti kokmateriāli. Tie ir minēti tālāk. A. Valsts meža teritorijas: tās ir valsts meža teritorijas, kas atrodas uz valstij piederošas zemes, pašvaldību meža teritorijas (ejido teritorijas), kas atrodas uz pašvaldībām piederošas zemes, kā arī meža teritorijas, kuras iegādājušās valsts iestādes, kopā ar visām valstij piederošajām un valsts nomātajām teritorijām (LFAPVS 45., 46. un 47. pants). Noma ir process, ar kuru īpašnieks noteiktā laika posmā un ar zināmiem nosacījumiem piešķir meža teritorijas izmantošanas un lietošanas tiesības fiziskai vai juridiskai personai. a) Valsts meža teritorijas sastāv no: − meža zemes, kas atrodas valsts teritorijas robežās, kas nav kādas citas personas īpašumā; − meža zemes, ko iegādājusies valsts vai kāda no tās iestādēm, piespiedu kārtā atsavinot, pērkot, pārdodot vai pamatojoties jebkuru likumīgu tiesību aktu, saskaņā ar kuru tai ir nostiprinātas īpašumtiesības neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav reģistrētas zemes reģistrā. Tās ir zināmas kā bienes fiscales vai bienes nacionales [valsts īpašumi] (LFAPVS 46. pants).

b) Pašvaldību (ejido) meža teritorijas sastāv no: − meža zemes, uz kuru attiecas īpašumtiesības apliecinoši dokumenti, ar kuriem valsts to ir iepriekš piešķīrusi pašvaldībām kā “ejidos” (komūnai piederoša zeme); − citas meža zemes, kas pašvaldībām pieder saskaņā ar jebkādiem citiem īpašumtiesības apliecinošiem dokumentiem, kas atbilst spēkā esošajiem tiesību aktiem (LFAPVS 47. pants). Pašvaldību meža teritorijas ir publiskas; tomēr attiecībā uz kokmateriālu ieguvi ICF pašvaldību uzskata par privātu īpašnieku.

c) Meža teritorijas, kuras iegādājušās valsts iestādes vai terrenos fiscales (valstij piederoša zeme) ir valsts īpašums, uz kuru īpašumtiesības ir nostiprinātas publiskai iestādei. Kokmateriālu ieguvi var veikt valstij piederošos mežos, ja to pieļauj to apsaimniekošanas kategorija un ja kompetentā iestāde tam ir sniegusi pienācīgu pilnvarojumu attiecīgajā meža apsaimniekošanas plānā. Valsts īpašumā esoša meža (kas ir reģistrēts Neatsavināmo publisko meža resursu katalogā (CPPFI) un zemes reģistrā) gadījumā tas uzskatāms par privātu, nevis publisku mežu.

B. Privātas meža teritorijas: tās ir teritorijas, kas atrodas uz zemes, kas pieder fiziskām vai juridiskām personām, kuras reglamentē privāttiesības un kuru pilnīgas īpašumtiesības ir nostiprinātas likumīgos īpašumtiesības apliecinošos dokumentos, ko sākotnēji izdevusi valsts un kas reģistrēti zemes reģistrā (LFAPVS 45. pants). − Kopienu vai starpkopienu privātās meža teritorijas sastāv no mežiem, kas atrodas uz zemes, kas pieder lauku kopienām, un mežu teritorijām, kas pieder vai nepieder Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautām. Ņemot vērā paražu tiesības, valsts tiesību aktus un Starptautiskās Darba organizācijas konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām neatkarīgās valstīs, attiecībā uz meža teritorijām, kas vairākās paaudzēs piederējušas Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautām, valsts ievēro viņu tiesības neatkarīgi no tā, vai viņiem ir vai nav izdoti īpašumtiesības apliecinoši dokumenti. C. Nemeža teritorijas: patlaban nepastāv tiesiskais regulējums vai reglamentējošie noteikumi attiecībā uz kokmateriālu izmantošanu no šīm teritorijām, kurās dažkārt kokmateriāli tiek iegūti no atsevišķi stāvošiem kokiem. VIII pielikumā norādītie papildu pasākumi ietver šāda tiesiskā regulējuma struktūru.

4. Izmaiņas Hondurasas tiesiskajā un organizatoriskajā regulējumā un iestāžu sistēmā Ņemot vērā, ka visas tiesiskā regulējuma, administratīvās un iestāžu sistēmas var mainīties, iespējams, būs nepieciešams veikt uzlabojumus Hondurasas procedūrās, kas novestu pie likumīguma tabulās aprakstīto rādītāju satura pielāgojumiem. Vismaz reizi divos gados šie uzlabojumi tiks analizēti un nepieciešamības gadījumā apstiprināti Nolīguma īstenošanas apvienotajā komitejā (NĪAK). NĪAK vismaz reizi divos gados analizēs jebkādu šā pielikuma rediģēšanu vai atjaunināšanu, kas varētu būt nepieciešama, lai ņemtu vērā jebkādas būtiskas izmaiņas Hondurasas tiesiskajā regulējumā, kā arī administratīvajā un iestāžu sistēmā. LIKUMĪGUMA TABULAS 1. PRINCIPS MEŽSAIMNIECĪBAS NOZARES UZŅĒMĒJI IEVĒRO MEŽA TERITORIJU ĪPAŠUMTIESĪBAS UN LIETOŠANAS TIESĪBAS ATBILSTOŠI SPĒKĀ ESOŠAJIEM TIESĪBU AKTIEM. 1.1. kritērijs. Valsts un privātie mežsaimniecības nozares uzņēmējdarbības dalībnieki, kas iesaistīti ar mežu saistītās ražošanas darbībās, atbilst spēkā esošajiem tiesību aktiem par īpašumtiesību apliecināšanu attiecībā uz meža teritorijām. 1.1.1. rādītājs. Privāto meža teritoriju, tostarp kopienu vai starpkopienu un pašvaldību (ejido) mežu teritoriju, īpašniekiem ir īpašumtiesības apliecinoši dokumenti. Pārbaudes līdzekļi: 1. Aktuāls un pilnīgs īpašumtiesības apliecinošs dokuments. Juridiskā atsauce: Dekrētlikums Nr. 82-2004, “Īpašuma likums”, 37., 94. un 95. pants. Kompetentā institūcija: Īpašuma institūta (IP) Zemes reģistrācijas un ģeogrāfijas ģenerāldirektorāts (DGRCG). 1.1.2. rādītājs. Valstij piederošas valsts meža teritorijas tiek reģistrētas IP zemes reģistrā un ICF Neatsavināmo publisko meža resursu katalogā. Pārbaudes līdzekļi: 1. īpašumtiesības apliecinoša dokumenta iekļaušana IP zemes reģistrā; 2. ieraksts par īpašumtiesības apliecinoša dokumenta reģistrāciju ICF Neatsavināmo publisko meža resursu katalogā (CPPFI). Juridiskā atsauce: 1. līdzeklim: Dekrētlikums Nr. 82-2004, “Īpašuma likums”, 37. pants; 2. līdzeklim: Dekrētlikums Nr. 98-2007, Likums “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem”, 56. un 61. pants. Kompetentā institūcija: 1. līdzeklim: IP, Zemes reģistrācijas un ģeogrāfijas ģenerāldirektorāts; 2. līdzeklim: ICF, Mežsaimniecības resursu un informācijas centrs (CIPF). 1.2. kritērijs. Valsts un pašvaldību (ejido) meža teritoriju piešķiršana kopienām, agromežsaimniecības grupām un fiziskām vai juridiskām personām. 1.2.1. rādītājs. ICF slēdz meža apsaimniekošanas līgumus attiecībā uz valsts teritorijām, lai īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā veiktu meža apsaimniekošanas darbības. Pārbaudes līdzekļi (kāds no): 1. parakstīts un spēkā esošs līgums par meža apsaimniekošanu vai mežsaimniecības darbībām (attiecas uz fiziskām un juridiskām personām); 2. parakstīts un spēkā esošs kopienu meža apsaimniekošanas līgums (attiecas uz agromežsaimniecības grupām un kopienām). Juridiskā atsauce: Abiem līdzekļiem: Dekrētlikums Nr. 98-2007, Likums “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem”, 77. pants. Kompetentā institūcija: 1. līdzeklim: ICF, Mežu apsaimniekošanas un attīstības departaments. 2. līdzeklim: ICF, Kopienu mežu attīstības departaments. 1.2.2. rādītājs. Pašvaldība slēdz kopienu meža apsaimniekošanas līgumu attiecībā uz pašvaldības (ejido) teritorijām, lai īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā veiktu meža apsaimniekošanas darbības. Pārbaudes līdzekļi: 1. parakstīts un spēkā esošs kopienu meža apsaimniekošanas līgums attiecībā uz pašvaldības (ejido) zemi. Juridiskā atsauce: Dekrētlikums Nr. 98-2007, Likums “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem”, 128. pants. Izpildu nolīgums Nr. 031-2010, Likuma “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem” vispārējās īstenošanas regulas 451. pants. ICF nolīgums Nr. 027-2015 “Par meža apsaimniekošanu pašvaldību (ejido) teritorijās kopienu mežsaimniecības kontekstā”. Kompetentā institūcija: pašvaldība, pašvaldības padome. ICF, Kopienu mežu attīstības departaments. 2. PRINCIPS HONDURASA IEVĒRO MEŽA TERITORIJĀS DZĪVOJOŠO HONDURASAS PIRMIEDZĪVOTĀJU UN AFRIKĀŅU PĒCTEČU TAUTU TIESĪBAS. 2.1. kritērijs. Hondurasas valstij jāievēro SDO konvencija Nr. 169 saistībā ar īpašumtiesību atzīšanu un apspriešanos (“brīvprātīga iepriekšēja un informēta piekrišana” — FPIC) attiecībā uz teritorijām, kuras vairākās paaudzēs piederējušas Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautām. 2.1.1. rādītājs. Valsts ar kompetento institūciju — IP, INA un ICF — starpniecību izsniedz pilnīgus īpašumtiesības apliecinošus dokumentus, savukārt IP reģistrē meža zemi, kas vairākās paaudzēs piederējusi Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautām, lai atļautu komerciālu kokmateriālu ieguvi. Pārbaudes līdzekļi: valsts un pašvaldību (ejido) zemei (1. un 2. līdzeklim): 1. īpašumtiesības apliecinoša dokumenta iekļaušana IP zemes reģistrā; 2. īpašumtiesības apliecinoša dokumenta iekļaušana INA valsts agrārajā reģistrā. Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautu zemei, kas pilnībā pieder ICF (3. līdzeklis): 3. īpašumtiesības apliecinoša dokumenta, kas radies nošķiršanas rezultātā, iekļaušana IP zemes reģistrā. Juridiskā atsauce: 1., 2. un 3. līdzeklim: − Dekrētlikums Nr. 26-94 (SDO konvencijas Nr. 169 ratifikācija) 13., 14., 15., 18. un 19. pants. 1. un 2. līdzeklim: − Dekrētlikums Nr. 82-2004, “Īpašuma likums” un tā īstenošanas regulas 93., 94., 95., 100., 101. un 125. pants; − Dekrētlikums Nr. 31-92, “Agrārās reformas likums”, kas grozīts ar Likumu “Par lauksaimniecības nozares modernizāciju un attīstību”, 92. pants. Kompetentā institūcija: 1. līdzeklim: IP, Zemes reģistrācijas un ģeogrāfijas ģenerāldirektorāts; 2. līdzeklim: INA, valsts agrārais reģistrs; 3. līdzeklim: ICF, Mežsaimniecības resursu un informācijas centrs (CIPF). 2. līdzeklim: − Dekrētlikums Nr. 127-2000, grozītais Likums “Par pašvaldībām”, 69. pants. 3. līdzeklim: − Dekrētlikums Nr. 98-2007, Likums “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem”, 45. pants. − 2013. gada 17. aprīļa Dekrētlikums Nr. 61-2013, ar kuru ICF pilnvaro reaģēt uz Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautu organizāciju iesniegtiem īpašumtiesību pieteikumiem attiecībā uz kopienu un starpkopienu teritorijām. − 2012. gada 3. augusta Nolīgums Nr. 031-2012, ar kuru ICF nosaka kārtību, kādā tiek izdoti īpašumtiesības apliecinoši dokumenti attiecībā uz zemi, kas vairākās paaudzēs piederējusi Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautām, kuras dzīvo Río Plátano biosfērā. − Kā noteikts 2012. gada 3. augusta Nolīgumā Nr. 031-2012, ir jāpublicē likumdošanas dekrēts, kas atļautu ICF identificēto un ICF īpašumā esošo meža teritoriju nošķiršanu, lai īpašuma tiesības varētu nodot Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautām. 2.1.2. rādītājs. ICF ievēro tiesības uz brīvu iepriekšēju un informētu piekrišanu Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautu teritorijās, kurās paredzēts veikt komerciālu kokmateriālu ieguvi, kas tieši ietekmē šīs tautas. Pārbaudes līdzekļi: 1. ICF organizētās apspriešanās ziņojums. Piezīme: ICF organizētās apspriešanās ziņojumā ir izklāstīts apspriešanās rezultāts (t. i., nepieciešamais nolīgums vai apstiprinājums saistībā ar pasākumiem komerciālai kokmateriālu ieguvei), kura organizēta saskaņā ar SDO konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotājiem un cilšu tautām un spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem. Juridiskā atsauce: Dekrētlikums Nr. 26-94 (SDO konvencijas Nr. 169 ratifikācija) 6. un 15. pants. Atsauce uz valsts tiesību aktiem par FPIC jāiekļauj, tiklīdz likums tiek apstiprināts. Kompetentā institūcija: ICF, Kopienu mežu attīstības departaments. 3. PRINCIPS MEŽSAIMNIECĪBAS NOZARES UZŅĒMĒJI ATBILST TIESĪBU AKTIEM UN NOTEIKUMIEM MEŽSAIMNIECĪBAS PĀRVALDĪBAS, KOKMATERIĀLU IEGUVES, TRANSPORTĒŠANAS, APSTRĀDES UN TIRDZNIECĪBAS JOMĀS. 3.1. kritērijs. Zemes īpašniekiem un lietojuma tiesību izmantotājiem, kuriem ir saistoši meža apsaimniekošanas līgumi, ir attiecīgajām juridiskajām prasībām atbilstoši meža apsaimniekošanas plāni vai īpaši agromežsaimniecības sistēmu plāni. 3.1.1. rādītājs. Privāto un pašvaldību (ejido) meža teritoriju īpašniekiem, kas veic kokmateriālu ieguves darbības, ir apstiprināts un spēkā esošs meža apsaimniekošanas plāns. Pārbaudes līdzekļi: 1. Apstiprināts un spēkā esošs meža apsaimniekošanas plāns. Juridiskā atsauce: Dekrētlikums Nr. 98-2007, Likums “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem”, 70. un 74. pants. Kompetentā institūcija: ICF, Mežu apsaimniekošanas un attīstības departaments. 3.1.2. rādītājs. ICF reģistrētiem valsts publisko meža teritoriju lietojuma tiesību izmantotājiem (kopienām, agromežsaimniecības organizācijām un fiziskām vai juridiskām personām), kas veic kokmateriālu ieguves darbības, ir apstiprināts un spēkā esošs meža apsaimniekošanas plāns. Pārbaudes līdzekļi: 1. Apstiprināts un spēkā esošs valsts publisko meža teritoriju meža apsaimniekošanas plāns. Juridiskā atsauce: Dekrētlikums Nr. 98-2007, Likums “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem”, 70. un 74. pants. Kompetentā institūcija: ICF, Kopienu mežu attīstības departaments un Mežu apsaimniekošanas un attīstības departaments. 3.1.3. rādītājs. Privātu un pašvaldību (ejido) agromežsaimniecības sistēmu teritoriju īpašniekiem, kas veic kokmateriālu ieguves darbības, ir apstiprināts un spēkā esošs īpašs agromežsaimniecības sistēmu plāns. Pārbaudes līdzekļi: 1. Apstiprināts un spēkā esošs īpašs agromežsaimniecības sistēmu plāns (PESA). Juridiskā atsauce: ICF nolīgums Nr. 010-2015, ar kuru tiek apstiprinātas “Īpašo agromežsaimniecības sistēmu plānu tehnisko standartu piemērošanas instrukcijas”, īpašumos, kas mazāki par 100 hektāriem. Kompetentā institūcija: attiecīgais ICF Reģionālais mežsaimniecības birojs. 3.1.4. rādītājs. Meža teritoriju īpašniekiem un lietojuma tiesību izmantotājiem, kuriem ir apstiprināts un spēkā esošs meža apsaimniekošanas plāns, ir gada darbības plāns, savukārt īpašniekiem, kuriem ir īpašs agromežsaimniecības sistēmu plāns, ir gada koku gāšanas plāns. Pārbaudes līdzekļi: 1. Apstiprināts gada darbības plāns (AOP) (meža teritoriju īpašniekiem un mežu lietojuma tiesību izmantotājiem, kuriem ir apstiprināts un spēkā esošs meža apsaimniekošanas plāns). 2. Gada koku gāšanas plāns (AFP) (PESA īpašniekiem). Juridiskā atsauce: 1. līdzeklim: Dekrētlikums Nr. 98-2007, Likums “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem”, apsaimniekošanas plāniem, 70. panta 2. punkts. 2. līdzeklim: ICF nolīgums Nr. 010-2015(IV) un (V)(3), tehnisko standartu piemērošanas instrukcijas PESA plāniem īpašumos, kas mazāki par 100 hektāriem. Attiecībā uz PESA plāniem īpašumos, kas ir vienādi ar vai lielāki par 100 hektāriem, spēkā esošie tiesību akti tiks pārskatīti un grozīti (sk. attiecīgo papildu pasākumu VIII pielikumā). Kompetentā institūcija: ICF, Mežu apsaimniekošanas un attīstības departaments. 3.2. kritērijs. Uzņēmēji, kas ir atbildīgi par mežsaimniecības darbību īstenošanu un ir iecelti, lai veiktu šīs darbības saskaņā ar kokmateriālu ieguves licences gada darbības plāniem, gada koku gāšanas plāniem, apmežošanu, glābšanas plāniem un atjaunošanas plāniem, ir fiziskas vai juridiskas personas, kas atbilst prasībām, lai strādātu mežsaimniecības nozarē. 3.2.1. rādītājs. Kvalificēti mežsaimniecības tehniskie speciālisti, kas ir atbildīgi par mežsaimniecības darbību īstenošanu saskaņā ar kokmateriālu ieguves licences gada darbības plāniem, gada koku gāšanas plāniem, apmežošanu, glābšanas plāniem un atjaunošanas plāniem, ir reģistrēti ICF un attiecīgo kokmateriālu ieguves licenču reģistros. Pārbaudes līdzekļi: 1. Kvalificēta mežsaimniecības tehniskā speciālista identifikācijas karte. 2. Memorands, ar kuru kvalificēts mežsaimniecības tehniskais speciālists apņemas īstenot kokmateriālu ieguves licenci. Juridiskā atsauce: Izpildu nolīgums Nr. 031-2010, Likuma “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem” vispārējās īstenošanas regulas 477. pants; Dekrētlikums Nr. 98-2007, Likums “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem”, 159. pants. Kompetentā institūcija: ICF, Mežu apsaimniekošanas un attīstības departaments. 3.2.2. rādītājs. Juridiskas vai fiziskas personas, kas noslēgušas līgumu, lai īstenotu kokmateriālu ieguves darbības saskaņā ar gada darbības plāniem, gada koku gāšanas plāniem, apmežošanu, glābšanas plāniem un atjaunošanas plāniem, ir reģistrētas ICF un attiecīgo kokmateriālu ieguves licenču reģistros. Pārbaudes līdzekļi: 1. Darbuzņēmēja atjauninātā identifikācijas karte. 2. Pirmsoperatīvais AOP ziņojums. Juridiskā atsauce: 1. līdzeklim: Izpildu nolīgums Nr. 031-2010, Likuma “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem” vispārējās īstenošanas regulas 216. un 217. pants; Nolīgums Nr. 045 A-2013 par maksu par pakalpojumiem, kurus snieguši primārie un sekundārie mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmumi un kokmateriālu krautuves, piemērošanas norādījumi. 2. līdzeklim: attiecībā uz priežu mežu AOP, Administratīvo norādījumu “Par kokmateriālu ieguves plāniem no priežu mežiem”, 4. nodaļas c) apakšpunkts, ICF apkārtraksts Nr. DE-ICF-001-2013; attiecībā uz visām citām kokmateriālu ieguves licencēm patlaban 2. līdzeklim nav juridisko atsauču, tādēļ atbilstoši VIII pielikumam tas ir iekļauts kā papildu pasākums. Kompetentā institūcija: 1. līdzeklim: ICF, Mežu apsaimniekošanas un attīstības departaments. 2. līdzeklim: attiecīgais ICF Reģionālais mežsaimniecības birojs. 3.2.3. rādītājs. Neatkarīgie mežsaimniecības tehniskie speciālisti ir atbildīgi par mežsaimniecības darbību pareizu īstenošanu saskaņā ar kokmateriālu ieguves licenču gada darbības plāniem, gada koku gāšanas plāniem, apmežošanu, glābšanas plāniem un atjaunošanas plāniem. Neatkarīgie mežsaimniecības tehniskie speciālisti ir maksātspējīgi licencētas struktūras locekļi, kas ir reģistrēti attiecīgo kokmateriālu ieguves licenču reģistros. Pārbaudes līdzekļi: 1. Neatkarīgā mežsaimniecības tehniskā speciālista maksātspējas apliecinājums (karte vai sertifikāts). 2. Memorands, ar kuru neatkarīgais mežsaimniecības tehniskais speciālists apņemas īstenot kokmateriālu ieguves licenci. Juridiskā atsauce: 1. līdzeklim: Dekrētlikums Nr. 73 (izdots 1962. gada 17. maijā), Likums “Par licencētas struktūras obligātu dalību”, 1. pants (Oficiālais Vēstnesis Nr. 17692, 1962. gada 6. jūnijs). 2. līdzeklim: ICF nolīgums par strukturētu kārtību meža apsaimniekošanas plānu iesniegšanai, kas kā papildu pasākums jāizstrādā VIII pielikumā. Kompetentā institūcija: ICF, Mežu apsaimniekošanas un attīstības departaments. 3.3. kritērijs. Apsaimniekošanas plānu un kokmateriālu ieguves licenču īpašnieki un lietojuma tiesību izmantotāji kokmateriālus un citus mežsaimniecības izstrādājumus, kas nav kokmateriāli, iegūst atbilstoši tiesiskajām prasībām. 3.3.1. rādītājs. Apsaimniekošanas plānu un citu kokmateriālu ieguves licenču īpašnieki, veicot darbības, kas minētas gada darbības plānos un citās kokmateriālu ieguves licencēs, ievēro kokmateriālu ieguves tehniskos standartus. Pārbaudes līdzekļi: 1. Lauka apskates ziņojumi (priežu un platlapu koku mežiem). 2. Dokumenti, kas apliecina atbilstību (vai neatbilstību) tehnisko standartu prasībām AOP beigās (tikai priežu mežiem). Juridiskā atsauce: 1. un 2. līdzeklim: Administratīvo norādījumu “Par kokmateriālu ieguves plāniem no priežu mežiem” IX un XI sadaļa. 1. līdzeklim: ICF nolīguma Nr. 050-2012 “Par tehniskajiem standartiem un pamatnostādnēm meža apsaimniekošanas plānu un darbības plānu sastādīšanai platlapu koku mežos” 6.17. iedaļa. Kompetentā institūcija: attiecīgais ICF Reģionālais mežsaimniecības birojs. 3.3.2. rādītājs. Meža teritoriju īpašniekiem vai lietojuma tiesību izmantotājiem, kas veic kokmateriālu ieguves darbības, ir apstiprināti un spēkā esoši glābšanas plāni mežiem, kurus skārušas dabas katastrofas, slimības vai invadēšanās, publiski un/vai privāti būvniecības projekti un veģetācijas izmaiņas zemei, ko izmanto lauksaimniecībā. Pārbaudes līdzekļi: 1. Lēmums, ar ko apstiprina glābšanas plānu. Juridiskā atsauce: Dekrētlikums Nr. 98-2007, Likums “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem”, 147. pants. ICF nolīgums Nr. 030/2013, “Glābšanas plānu apstiprināšana”. Kompetentā institūcija: attiecīgais ICF Reģionālais mežsaimniecības birojs un Mežu apsaimniekošanas un attīstības departaments. 3.3.3. rādītājs. Apmežotu teritoriju īpašniekiem ir apstiprināts un spēkā esošs apmežošanas sertifikāts un kokmateriālu ieguves licence tādu izstrādājumu ieguvei un pārdošanai, kas iegūti no aizņemto, apmežoto vai atjaunoto privāto, pašvaldību (ejido) vai valsts meža teritoriju pārvaldības. Pārbaudes līdzekļi: 1. Apmežošanas sertifikāts. 2. Sertificēta kokmateriālu ieguves licence no apmežotām teritorijām. Juridiskā atsauce: Dekrētlikums Nr. 98-2007, Likums “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem”, 149. panta 10. un 11. punkts; ICF rezolūcija DE-MP-071-2010, “Apmežošanas sertifikātu izdošanas noteikumu rokasgrāmata”. Kompetentā institūcija: 1. līdzeklim: ICF, Valsts meža atjaunošanas programma. 2. līdzeklim: attiecīgais ICF Reģionālais mežsaimniecības birojs. 3.4. kritērijs. Kokmateriālu ieguves licenču īpašnieki un lietojuma tiesību izmantotāji piemēro juridiskajām prasībām atbilstošus vides aizsardzības pasākumus. 3.4.1. rādītājs. Īpašnieki, kas norādīti valsts, pašvaldību (ejido) un privāto meža teritoriju meža apsaimniekošanas plānos, ievēro savvaļas augu un dzīvnieku aizsardzības programmas noteikumus attiecībā uz ugunsdrošību, invadēšanos, meža slimībām un ūdens avotiem. Pārbaudes līdzekļi: 1. Ikgadējā aizsardzības programma. 2. Tehniskais ziņojums par apstiprināto gada darbības plānu atbilstību aizsardzības programmai. Juridiskā atsauce: Izpildu nolīgums Nr. 031-2010, Likuma “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem”, vispārējās īstenošanas regulas 172. panta 3. punkts; Nolīgums Nr. 050-2012, “Platlapu koku mežu tehniskie standarti”, 6.2. iedaļas, 6.2.1. un 6.2.2. apakšiedaļa. ICF rezolūcija Nr. DE-MP-285-2010, “Labākas meža apsaimniekošanas pamatnostādnes un standarti”, 1. nodaļas 5. punkts. Kompetentā institūcija: attiecīgais ICF Reģionālais mežsaimniecības birojs. 3.4.2. rādītājs. Meža apsaimniekošanas plānos norādītie īpašnieki ievēro ietekmes uz vidi novērtējuma programmu mežsaimniecības darbībām. Pārbaudes līdzekļi: 1. Apstiprināta un spēkā esoša ietekmes uz vidi novērtējuma programma mežsaimniecības darbībām. 2. Tehniskās atbilstības ziņojumi ietekmes uz vidi novērtējuma programmai, kas ietverti apstiprinātajos gada darbības plānos. Juridiskā atsauce: 1. līdzeklim: Dekrētlikums Nr. 98-2007, Likums “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem”, 70. pants. Izpildu nolīgums Nr. 031-2010, Likuma “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem” vispārējās īstenošanas regulas 170. pants. 2. līdzeklim: ICF rezolūcija DE-MP-285-2010, “Vadlīnijas un standarti labākai meža apsaimniekošanai”, III nodaļas 3.1. punkts. Kompetentā institūcija: ICF, Mežu apsaimniekošanas un attīstības departaments (DMDF). 3.5. kritērijs. Kokmateriālus transportē saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem. 3.5.1. rādītājs. Primārajiem un sekundārajiem mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmumiem, kā arī kokmateriālu krautuvēm, kas transportē kokmateriālus no meža uz kokmateriālu savākšanas centru, ir transportēšanas atļauja. Pārbaudes līdzekļi: 1. Transportēšanas atļauja. N.B.: ICF atļauj trīs veidu transporta atļauju izmantošanu: apaļkokiem (1), koka izstrādājumiem un blakusizstrādājumiem (2) un zāģmateriāliem (3). Juridiskā atsauce: Dekrētlikums Nr. 98-2007, Likums “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem”, 103. pants. Izpildu nolīgums Nr. 031-2010, Likuma “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem” vispārējās īstenošanas regulas 239. pants. Platlapu koku mežiem: juridiskā atsauce, kas piemērojama tikai platlapu koku mežiem, ir izstrādes procesā (sk. atbilstošo papildu pasākumu VIII pielikumā). Kompetentā institūcija: attiecīgais ICF Reģionālais mežsaimniecības birojs. 3.5.2. rādītājs. Atļautos rēķinus izmanto, lai uz jebkādu galamērķi transportētu apstrādātus kokmateriālus, kurus pārdod primārie un sekundārie mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmumi vai kokmateriālu krautuves. Pārbaudes līdzekļi: 1. Atļautie rēķini. Juridiskā atsauce: Nolīgums Nr. 189-2014, “Rēķinu izrakstīšanas kārtība un tās grozījumi” īstenošanas regula, 12. pants; Izpildu nolīgums Nr. 031-2010, Likuma “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem” vispārējās īstenošanas regulas 236. pants. Kompetentā institūcija: SAR, Norēķinu departaments; attiecīgais ICF Reģionālais mežsaimniecības birojs. 3.5.3. rādītājs. Spēkā esošas pavadzīmes tiek izmantotas kokmateriālu transportēšanai uz jebkādu galamērķi. Pārbaudes līdzekļi: 1. Pavadzīme. Juridiskā atsauce: Nolīgums Nr. 189-2014, “Rēķinu izrakstīšanas kārtība un tās grozījumi” īstenošanas regula, 11., 19. un 44. pants. Kompetentā institūcija: SAR, Norēķinu departaments. 3.6. kritērijs. Fiziskas vai juridiskas personas, kurām pieder uzņēmumi un kokmateriālu krautuves, ievēro spēkā esošos tiesību aktus attiecībā uz primāro un sekundāro mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmumu un kokmateriālu krautuvju uzņēmējdarbības dibināšanu un veikšanu. 3.6.1. rādītājs. Fiziskas vai juridiskas personas, kurām pieder primārie vai sekundārie mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmumi vai kokmateriālu krautuves, ir reģistrēti pašvaldībā un ICF. Pārbaudes līdzekļi: 1. Uzņēmējdarbības licence. 2. Darbības licence. Juridiskā atsauce: 1. līdzeklim: Nolīgums Nr. 018-93, Likuma “Par pašvaldībām” īstenošanas regula, 119. pants. 2. līdzeklim: Dekrētlikums Nr. 98-2007, Likums “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem”, 98. pants. Kompetentā institūcija: 1. līdzeklim: pašvaldība, Administrācijas birojs vai Nodokļu inspekcija. 2. līdzeklim: ICF, Mežu apsaimniekošanas un attīstības departaments. 3.6.2. rādītājs. Fiziskas vai juridiskas personas, kurām pieder primārie vai sekundārie mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmumi vai kokmateriālu krautuves, ievēro vides monitoringa pasākumus atbilstoši ietekmes uz vidi klasifikācijai. Pārbaudes līdzekļi: 1. Vides licences sertifikāts. 2. Vides monitoringa pasākumu līguma tehniskās uzraudzības un pārbaudes atzinums. Juridiskā atsauce: MiAmbiente: − Dekrētlikums Nr. 104-93, “Vispārējais vides likums”, 11. panta c) punkts un 83. pants; − Nolīgums Nr. 008-2015, 10. panta 3. punkts, 24. panta 6. punkts. Pašvaldības ar licencēšanas pilnvarām: − Dekrētlikums Nr. 181-2007, “Vispārējā vides likuma grozījumi”, 1. panta 28-A punkts; − Nolīgums Nr. 008-2015, “Valsts ietekmes uz vidi novērtējuma sistēma” īstenošanas regulas, 19. pants. Pašvaldības ar juridisku autonomiju: Dekrētlikums Nr. 134-90, “Pašvaldību likums”, 12. pants un 12. panta a) punkts. Kompetentā institūcija: Enerģētikas, dabas resursu, vides un raktuvju ministrija (MiAmbiente), Vides novērtēšanas un uzraudzības ģenerāldirektorāts (DECA); pašvaldības, uz kurām attiecas vienošanās par vides jomas licencēšanas pilnvarām, vai ar juridisku autonomiju. 3.7. kritērijs. Mežsaimniecības ražošanas cikla uzņēmēji ievēro spēkā esošos noteikumus attiecībā uz koka izstrādājumu iekšzemes tirdzniecību. 3.7.1. rādītājs. Mežsaimniecības ražošanas cikla uzņēmēji ievēro noteikumus, kas ietverti šajās likumīguma tabulās, attiecībā uz koka izstrādājumu iekšzemes tirgu. Pārbaudes līdzekļi: 1. Ikmēneša ziņojums par primārajiem un sekundārajiem mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmumiem un kokmateriālu krautuvēm. 2. Ielaides un izlaides uzskaite. 3. Uzticamības pārbaudes dokumentācija. Juridiskā atsauce: 1. līdzeklim: Likuma “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem”, vispārējās īstenošanas regulas 225. un 229. pants. 2. līdzeklim: Likuma “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem”, vispārējās īstenošanas regulas 219. pants. 3. līdzeklim: nepieciešams izstrādāt konkrētus pantus, kolīdz tiek apstiprināti attiecīgie tiesību akti (sk. atbilstošo papildu pasākumu VIII pielikumā). Kompetentā institūcija: 1., 2. un 3. līdzeklim: ICF, Tirdzniecības un rūpniecības departaments (līdz tā izveidei tā pienākumus pildīs Mežu apsaimniekošanas un attīstības departaments). 4. PRINCIPS MEŽSAIMNIECĪBAS NOZARES DARBA DEVĒJI IEVĒRO DARBA LIKUMDOŠANU, KĀ ARĪ ARODVESELĪBAS UN DARBA DROŠĪBAS PRASĪBAS. 4.1. kritērijs. Mežsaimniecības nozares darba devēji ievēro tiesību aktus, kas saistīti ar mežsaimniecības nozarē strādājošo algoto darbinieku pieņemšanu darbā un viņu darba samaksu. 4.1.1. rādītājs. Mežsaimniecības nozares darba devēji oficiāli pieņem darbā savus (pastāvīgos vai pagaidu) algotos darbiniekus. Pārbaudes līdzekļi: 1. Dokuments vai pārbaudes ziņojums, kas apstiprina, ka mežsaimniecības nozares darba devēju rīcība atbilst rādītājam. Juridiskā atsauce: Dekrētlikums Nr. 178-2016, “Darba inspekcijas likums”, 11. panta e) punkts un 13. panta 1. punkts. Kompetentā institūcija: Nodarbinātības un sociālās drošības sekretariāts (STSS), Vispārējā darba inspekcija (DGIT). 4.1.2. rādītājs. Mežsaimniecības ražošanas cikla darba devēji saviem (pastāvīgajiem vai pagaidu) algotajiem darbiniekiem maksā vismaz minimālo darba algu. Pārbaudes līdzekļi: 1. Dokuments vai pārbaudes ziņojums, kas apstiprina, ka mežsaimniecības piegādes ķēdes darba devēju rīcība atbilst rādītājam. Juridiskā atsauce: Dekrētlikums Nr. 178-2016, “Darba inspekcijas likums”, 11. panta e) punkts un 13. panta 1. punkts; Dekrētlikums Nr. 103, 1971. gada 3. jūnijā pieņemtā likuma “Par Minimālo darba algu” un tā grozījumu, 2. pants; Dekrētlikums Nr. 189-1959, “Darba likuma kodekss”, 381. un 387. pants. Kompetentā institūcija: Nodarbinātības un sociālās drošības sekretariāts (STSS), Vispārējā darba inspekcijā (DGIT). 4.2. kritērijs. Mežsaimniecības ražošanas cikla darba devēji ievēro algoto darbinieku arodveselības un darba drošības noteikumus. 4.2.1. rādītājs. Mežsaimniecības piegādes ķēdes darba devēji nodrošina algoto darbinieku arodveselības un darba drošības pasākumus darba vietā. Pārbaudes līdzekļi: 1. Veselības un drošības pārbaudes ziņojums, kas apstiprina, ka mežsaimniecības ražošanas cikla darba devēju rīcība atbilst rādītājam. Juridiskā atsauce: Dekrētlikums Nr. 189-1959, “Darba likuma kodekss”, V sadaļas I nodaļas 391. un 392. pants; “Pasākumi negadījumu un arodslimību novēršanai darba vietā” vispārējās īstenošanas regulas VII nodaļas 36. pants. Kompetentā institūcija: Nodarbinātības un sociālās drošības sekretariāts (STSS), Sociālās labklājības ģenerāldirektorāts, Inspekcijas dienestu un arodveselības un darba drošības departaments. 4.3. kritērijs. Mežsaimniecības nozares darba devēji ievēro algoto darbinieku sociālās labklājības noteikumus. 4.3.1. rādītājs. Mežsaimniecības ražošanas cikla darba devēji savus algotos darbiniekus reģistrē Hondurasas Sociālā nodrošinājuma institūtā (IHSS). Pārbaudes līdzekļi: 1. Reģistrācijas un maksātspējas dati. 2. No datubāzes iegūti dati, kas parāda darba algu saraksta kopsavilkumu. 3. Pārbaudes ziņojums (ja tas ir pieejams). Juridiskā atsauce: 1. un 2. līdzeklim: Dekrētlikums Nr. 140-1959, “Sociālā nodrošinājuma likums”, 7. pants, un Dekrētlikums Nr. 080-2001, kas ietver tā grozījumus un ir pieņemts 2001. gada 1. jūnijā. 3. līdzeklim: Dekrētlikums Nr. 140-1959, “Sociālā nodrošinājuma likums”, 96. pants. Kompetentā institūcija: Hondurasas Sociālā nodrošinājuma institūts (IHSS), Uzņēmējdarbības pārbaužu nodaļa. 5. PRINCIPS MEŽSAIMNIECĪBAS NOZARES UZŅĒMĒJI IEVĒRO KOKA IZSTRĀDĀJUMU STARPTAUTISKĀS TIRDZNIECĪBAS NOTEIKUMUS. 5.1. kritērijs. Koka izstrādājumu eksportētāji un importētāji darbojas likumīgi, ar atbilstošām atļaujām un pilda savus ar nodokļiem un muitu saistītos pienākumus. 5.1.1. rādītājs. Importētāji un eksportētāji pilda savus ar muitu saistītos pienākumus saskaņā ar muitas procedūru. Pārbaudes līdzekļi: 1. No Automatizētās muitas ieņēmumu sistēmas (SARAH) iegūti dati, kas parāda importētāja/eksportētāja muitas datu kopsavilkumu. Juridiskā atsauce: Rezolūcija Nr. 224-2008 (COMIECO-XLIX), Centrālamerikas vienotā muitas kodeksa īstenošanas regulas (RECAUCA) 23. pants. Kompetentā institūcija: Valdības Vispārējās koordinācijas sekretariāts, Muitas ieņēmumu apakšdirekcija (DARA). 5.1.2. rādītājs. Importētāji atbilst koka izstrādājumu importam atbilstošajām uzticamības pārbaudes prasībām. Pārbaudes līdzekļi: 1. Importētāja uzticamības pārbaudes dokumentācija. Juridiskā atsauce: nepieciešams izstrādāt konkrētus pantus, kolīdz tiek apstiprināti attiecīgie tiesību akti (sk. atbilstošo papildu pasākumu VIII pielikumā). Kompetentā institūcija: ICF, Tirdzniecības un rūpniecības departaments (līdz tā izveidei tā pienākumus pildīs Mežu apsaimniekošanas un attīstības departaments). 5.1.3. rādītājs. Eksportētāji ievēro tādu koka izstrādājumu, kas iegūti no sugām, uz kurām attiecas CITES konvencija, atbilstību šai konvencijai. Pārbaudes līdzekļi: 1. CITES sertifikāts. Juridiskā atsauce: Dekrētlikums Nr. 098-2007, Likums “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem”, 116. pants; SAG nolīguma Nr. 936-13, Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) īstenošanas reglaments. Kompetentā institūcija: SAG, Valsts CITES birojs. 6. PRINCIPS MEŽSAIMNIECĪBAS NOZARES UZŅĒMĒJI PILDA SAVAS TARIFU UN NODOKĻU SAISTĪBAS. 6.1. kritērijs. Mežsaimniecības nozares uzņēmēji ir likumīgi reģistrēti. 6.1.1. rādītājs. Mežsaimniecības nozares uzņēmēji ir reģistrēti Nodokļu administrācijā. Pārbaudes līdzekļi: 1. Valsts nodokļu reģistra dokuments (RTN). Juridiskā atsauce: Dekrētlikums Nr. 102-1974, “Valsts nodokļu reģistra likums”, 1. un 2. pants; Dekrētlikums Nr. 51-2003, “Taisnīgas nodokļu uzlikšanas likums”, 27. pants. Kompetentā institūcija: Ieņēmumu pārvaldes dienests (SAR), Nodokļu maksātāju palīdzības departaments. 6.2. kritērijs. Mežsaimniecības nozares uzņēmēji pilda savas nodokļu saistības attiecībā uz centrālo valdību un pašvaldībām. 6.2.1. rādītājs. Kokmateriālu ieguves licenču īpašnieki maksā licences nodokli par licenci kokmateriālu ieguvei vai dabas resursu izmantošanai saskaņā ar Pašvaldību likuma īstenošanas regulu, kā arī nodevas, kas noteiktas spēkā esošajā pašvaldības nodokļu plānā. Pārbaudes līdzekļi: 1. Kvīts par kokmateriālu ieguves vai dabas resursu izmantošanas licences nodokļa apmaksu. 2. Kvīts par kokmateriālu ieguves vai dabas resursu izmantošanas licences izdošanas maksas apmaksu. Juridiskā atsauce: 1. līdzeklim: Nolīgums Nr. 018-93, Likuma “Par pašvaldībām”, vispārējās īstenošanas regulas 128. un 130. pants. 2. līdzeklim: Nolīgums Nr. 018-93, Likuma “Par pašvaldībām”, vispārējās īstenošanas regulas 152. panta c) punkta 15. apakšpunkts. Kompetentā institūcija: pašvaldība, Administrācijas birojs vai Nodokļu inspekcija. 6.2.2. rādītājs. Mežsaimniecības nozares uzņēmēji maksā ienākuma nodokli, solidaritātes nodevu un neto aktīvu nodokli. Pārbaudes līdzekļi: 1. Nodokļu deklarācijas a) Deklarācija CPAT-272 (fizisku personu ienākumi) vai b) Deklarācija CPAT-352 (juridisku personu ienākumi). Juridiskā atsauce: Dekrētlikums Nr. 25-1963, “Ienākuma nodokļa likums”, 30. pants. Kompetentā institūcija: Ieņēmumu pārvaldes dienests (SAR), Fiskālo izlūkdatu departaments. 6.2.3. rādītājs. Mežsaimniecības nozares uzņēmēji izmanto rēķinu sagatavošanas sistēmu kokmateriālu un kokzāģētavu pakalpojumu pārdošanai. Pārbaudes līdzekļi: 1. Dati, kas iegūti no rēķinu sagatavošanas moduļa, kas uzrāda SAR apstiprināto rēķinu sarakstu. Juridiskā atsauce: Nolīgums Nr. 189-2014, “Rēķinu sagatavošanas sistēmas un citu nodokļu dokumentu sagatavošanas, kā arī printeru nodokļu reģistrēšanas īstenošanas regula”, 10. pants. Kompetentā institūcija: Ieņēmumu pārvaldes dienests (SAR), Rēķinu departaments. 6.3. kritērijs. Mežsaimniecības nozares uzņēmēji pilda savas tarifu saistības attiecībā uz centrālo valdību. 6.3.1. Mežsaimniecības nozares uzņēmēji pilda savas tarifu saistības. Pārbaudes līdzekļi: 1. Fiskālās maksātspējas sertifikāts. Juridiskā atsauce: Dekrētlikums Nr. 17-2010, likuma “Par ienākumu veicināšanu, sociālo vienlīdzību un valsts izdevumu racionalizāciju”, 49. pants. Kompetentā institūcija: Ieņēmumu pārvaldes dienests (SAR), Iekasēšanas un piedziņas departaments. Papildinājumi 1. Šā nolīguma dokumentos izmantotā mežsaimniecības nozares uzņēmēju definīcija Saistībā ar šo nolīgumu mežsaimniecības nozares uzņēmējs ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic darbības mežsaimniecības ražošanas cikla ietvaros. Mežsaimniecības nozares uzņēmēju pienākums ir ievērot dažādos šajā pielikumā aprakstītos rādītājus un pārbaudes līdzekļus, kas attiecas uz viņu iesaisti mežsaimniecības ražošanas cikla dažādajos posmos.

Uzņēmējs Definīcija/jēdziens Rādītājs / pārbaudes līdzekļi 1. Mežsaimniecības nozares uzņēmēji Fiziskas vai juridiskas personas, kas veic darbības mežsaimniecības ražošanas cikla ietvaros. Šīs darbības cita starpā ietver meža apsaimniekošanu, kokmateriālu un koka izstrādājumu ieguvi, apstrādi, transportēšanu, pārdošanu, importēšanu un eksportēšanu, kā arī meža teritoriju lietošanas veida maiņu. Apakšuzņēmēji, ar kuriem noslēgti apakšuzņēmuma līgumi šo darbību veikšanai, arī ietilpst šajā definīcijā; piemēram, ķēdes zāģa operatori, pārbaudītāji vai koordinatori, tirdzniecības pārstāvji, koka izstrādājumu transportētāji un saņēmēji. Pie dažādām pozīcijām visā tabulā. 2. Lauku kopiena Fizisku personu un to organizāciju grupa, kas atrodas lauku apvidū (ciematā vai ciemā), meža teritorijās vai vietās, kas atrodas šādu apvidu tiešā tuvumā, ar pieeju mežu apsaimniekošanai un citiem agromežsaimniecības resursiem. 1.1.1/1 ‑ 1.2.1/2 - 1.2.2/1 - 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.3.2/1 3. Kopienas grupa Kopienas organizācija ar juridiskas personas statusu, iekļaujot agromežsaimniecības organizācijas, etniskās grupas, lauku mežsaimniecības uzņēmumus un organizētas kopienas, kuras atrodas valsts meža teritorijā un kuru mērķis ir pārvaldīt, iegūt, apstrādāt un pārdot ar mežsaimniecību saistītus produktus un pakalpojumus. 1.1.1/1 - 1.2.1/2 - 1.2.2/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.1/3 - 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.3.2/1 4. Meža īpašnieks Fiziska vai juridiska persona, kurai pieder īpašums, kurā atrodas mežu klāta platība, kas var būt, piemēram, privāta, pašvaldībai (ejido), valstij, kopienai piederoša vai kopīgi piederoša pirmiedzīvotāju tautām, cita starpā. 1.1.1/1 - 1.1.2/1 - 1.1.2/2 - 1.2.1/1 - 1.2.1/2 - 1.2.2/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.1/3 - 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.2/1 - 3.1.3/1 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2 5. Privāta meža īpašnieks Fiziska vai juridiska persona, kurai ir nostiprinātas pilnīgas īpašumtiesības uz īpašumu ar mežu klātu platību. 1.1.1/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.3/1 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2 6. Pašvaldības (ejido) meža īpašnieks Pašvaldība, kurai pieder īpašums ar mežu klātu platību. 1.1.1/1 - 1.2.2/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.3/1 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2 7. Meža apsaimniekošanas plānā norādītais valsts meža īpašnieks Fiziska vai juridiska persona, kas ir valsts mežam apstiprināta meža apsaimniekošanas plāna labuma guvēja. 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.1.4/1 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.1/2 - 3.3.2/1 - 3.4.1/1 - 3.4.1/2 - 3.4.2/1 - 3.4.2/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2 8. Meža apsaimniekošanas plānā norādītais pašvaldības (ejido) meža īpašnieks Fiziska vai juridiska persona, kas ir pašvaldības (ejido) mežam apstiprināta meža apsaimniekošanas plāna labuma guvēja. 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.4/1 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.1/2 - 3.3.2/1 - 3.4.1/1 - 3.4.1/2 - 3.4.2/1 - 3.4.2/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2 9. Meža apsaimniekošanas plānā norādītais privāta meža īpašnieks Fiziska vai juridiska persona, kas ir privātam mežam apstiprināta meža apsaimniekošanas plāna labuma guvēja. 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.4/1 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.1/2 - 3.3.2/1 - 3.4.1/1 - 3.4.1/2 - 3.4.2/1 - 3.4.2/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2 10. Teritorijas ar agromežsaimniecības sistēmu īpašnieks Fiziska vai juridiska persona, kurai pieder īpašums ar ražošanas sistēmu, kas apvieno lauksaimniecības un mežsaimniecības produkciju. 1.1.1/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.2/1 - 3.1.3/1 - 3.1.4/2 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.2/1 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2 11. Apmežotas teritorijas īpašnieks Fiziska vai juridiska persona, kas ir īpašuma ar apmežotu teritoriju īpašnieks vai faktiskais lietotājs. 1.1.1/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.2/1 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2 12. Lietotājs/iemītnieks Fiziska vai juridiska persona, kuras valdījumā atrodas valsts vai pašvaldības (ejido) teritorija vai kura tajā mitinās, kurai nav īpašumtiesības apliecinoša dokumenta, kas apliecinātu likumīgas īpašumtiesības. Šīs personas gūst labumu no legalizācijas procedūrām, lai iegūtu lietojuma tiesību piešķiršanas līgumu, kas cita starpā ļauj tām veikt meža apsaimniekošanas darbības. 1.2.1/1 - 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.3.2/1 13. Meža lietojuma tiesību izmantotājs Fiziska vai juridiska persona, kuru iecēlusi Valsts mežsaimniecības pārvalde vai pašvaldība, lai to labā veiktu publisku (valsts vai pašvaldības/ejido) mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu. 1.2.1/1 - 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.3.2/1 14. Darbuzņēmējs Fiziska vai juridiska persona, kas veic kokmateriālu ieguves darbības dabīgos un/vai stādītos priežu un platlapu koku mežos un ko ieceļ apstiprinātā un spēkā esošā meža apsaimniekošanas plānā norādītais īpašnieks. 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1 15. Transportētājs Fiziska vai juridiska persona mežsaimniecības nozarē, kura darbojas koka izstrādājumu pārvadāšanas vai transportēšanas jomā. 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1 16. Kvalificēts mežsaimniecības tehniskais speciālists (TFC) Mežsaimniecības vai līdzīgas nozares speciālists, kas nodrošina mežu apsaimniekošanu un ilgtspējīgu attīstību, izmantojot apsaimniekošanas plānus vai apstiprinātus darbības plānus publiskos vai privātos mežos, un saskaņā ar saviem profesionālajiem pienākumiem ir sertificējoša amatpersona. 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1 17. Neatkarīgs mežsaimniecības tehniskais speciālists (TFI) Privāts mežsaimniecības speciālists, kurš veic darbības mežsaimniecības nozarē, izņemot darbības plānu īstenošanu. 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1 18. Eksportētājs Fiziska vai juridiska persona, kas veic koka izstrādājumu tirdzniecību ārpus valsts teritorijas. 5.1.1/1 - 5.1.3/1 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1 19. Importētājs Fiziska vai juridiska persona, kas iepērk koka izstrādājumus no ārvalstīm, lai tos izplatītu, pārdotu un/vai apstrādātu valstī vai ārpus tās. 5.1.1/1 - 5.1.2/1 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1 20. Primārā mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmuma īpašnieks Fiziska vai juridiska persona, kas ir tāda mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmuma īpašnieks vai juridiskais pārstāvis, kurš veic sākotnēju apaļkoku (to dabiskajā stāvoklī) vai citu kokmateriālu vai ar kokmateriāliem nesaistītu mežsaimniecībā iegūtu izejvielu apstrādi. 3.6.1/1 - 3.6.1/2 - 3.6.2/1 - 3.6.2/2 - 3.7.1/1 - 3.7.1/2 - 3.7.1/3 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1 21. Sekundārā mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmuma īpašnieks Fiziska vai juridiska persona, kas ir tāda mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmuma īpašnieks vai juridiskais pārstāvis, kurš veic primārā mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmuma produkcijas vai jebkādu citu kokmateriālu vai ar kokmateriāliem nesaistītu mežsaimniecībā iegūtu izejvielu apstrādi. 3.6.1/1 - 3.6.1/2 - 3.6.2/1 - 3.6.2/2 - 3.7.1/1 - 3.7.1/2 - 3.7.1/3 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1 22. Kokmateriālu krautuves īpašnieks Fiziska vai juridiska persona, kas ir tāda zemes gabala, vietas vai noliktavas īpašnieks vai juridiskais pārstāvis, kurā valsts līmenī / vietējā tirgus mērogā tiek pirkti un pārdoti kokmateriāli. 3.6.1/1 - 3.6.1/2 - 3.6.2/1 - 3.6.2/2 - 3.7.1/1 - 3.7.1/2 - 3.7.1/3 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1 23. Darba devējs Fiziska vai juridiska persona, kas saskaņā ar privāttiesībām vai publiskām tiesībām izmanto viena vai vairāku algotu darbinieku pakalpojumus, kurus regulē darba līgums vai darba tiesiskās attiecības. Šī definīcija tiek piemērota visos līmeņos. 4.1.1/1 - 4.1.2/1 - 4.2.1/1 - 4.3.1/1 - 4.3.1/2 - 4.3.1/3 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1



2. Valsts iestādes, kas saistītas ar likumīguma tabulām Attiecīgā institūcija Pārbaudes līdzekļi Valsts aizsargājamo teritoriju, savvaļas augu un dzīvnieku un mežsaimniecības aizsardzības un attīstības institūts (ICF) 1.1.2/2 - 1.2.1/1 - 1.2.1/2 - 1.2.2/1 - 2.1.1/3 - 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.2/1 - 3.1.3/1 - 3.1.4/1 - 3.1.4/2 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.1/2 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2 - 3.4.1/1 - 3.4.1/2 - 3.4.2/1 - 3.4.2/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.6.1/2 - 3.7.1/1 - 3.7.1/2 - 3.7.1/3 - 5.1.2/1 Pašvaldības 1.2.2/1 - 3.6.1/1 - 3.6.2/1 - 3.6.2/2 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2 Ieņēmumu pārvaldes dienests (SAR) 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1 Īpašuma institūts (IP) 1.1.1/1 - 1.1.2/1 - 2.1.1/1 Nodarbinātības un sociālā nodrošinājuma ministrija (STSS) 4.1.1/1 - 4.1.2/1 - 4.2.1/1 Enerģētikas, dabas resursu, vides un raktuvju ministrija (MiAmbiente) 3.6.2/1 - 3.6.2/2 Valsts agrārais institūts (INA) 2.1.1/2 Lauksaimniecības un lopkopības ministrija (SAG) 5.1.3/1 Muitas ieņēmumu apakšdirekcija (DARA) 5.1.1/1 Hondurasas Sociālā nodrošinājuma institūts (IHSS) 4.3.1/1

3. Likumīguma tabulās iekļauto tiesību instrumentu saraksts Saraksts tika sastādīts, ņemot vērā likumīguma tabulās minēto juridisko atsauču secību, sākot ar I principu. 1. Dekrētlikums Nr. 082-2004, “Īpašuma likums”. 2. Dekrētlikums Nr. 098-2007, likums “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem”. 3. ICF nolīgums Nr. 027-2015 “Par meža apsaimniekošanu pašvaldību (ejido) teritorijās kopienu mežsaimniecības kontekstā”. 4. Dekrētlikums Nr. 026-94, SDO konvencijas Nr. 169 ratifikācija.

5. Nolīgums Nr. 003-2010, likuma “Par pašvaldībām” īstenošanas regula. 6. Dekrētlikums Nr. 170 “Par agrāro reformu”, kas grozīts ar dekrētlikumu Nr. 031-92 “Par lauksaimniecības nozares modernizāciju un attīstību”.

7. Dekrētlikums Nr. 61-2013, ar kuru ICF pilnvaro reaģēt uz Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautu organizāciju iesniegtiem īpašumtiesību pieteikumiem attiecībā uz kopienu un starpkopienu teritorijām. 8. ICF nolīgums Nr. 031-2012, par kārtību, kādā tiek izdoti īpašumtiesības apliecinoši dokumenti attiecībā uz zemi, kas vairākās paaudzēs piederējusi Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautām, kuras dzīvo Río Plátano biosfērā. 9. ICF nolīgums Nr. 010-2015, tehnisko standartu piemērošanas instrukcijas PESA (īpašajiem agromežsaimniecības sistēmu apsaimniekošanas plāniem) īpašumos, kas mazāki par 100 hektāriem. 10. Nolīgums Nr. 031-2010, vispārējā likuma “Par mežsaimniecību, aizsargājamām teritorijām un savvaļas augiem un dzīvniekiem” īstenošanas regula. 11. Nolīguma Nr. 045 A-2013 par maksu par pakalpojumiem, kurus snieguši primārie un sekundārie mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmumi un kokmateriālu krautuves, piemērošanas norādījumi. 12. ICF apkārtraksts Nr. DE-ICF-001-2013, Administratīvie norādījumi plāniem par kokmateriālu ieguvi no priežu mežiem”. 13. Dekrētlikums Nr. 073, likums “Par licencētas struktūras obligātu dalību”.

14. ICF nolīgums Nr. 050-2012, “Par tehniskajiem standartiem un pamatnostādnēm meža apsaimniekošanas plānu un darbības plānu sastādīšanai platlapu koku mežos”.

15. ICF nolīgums Nr. 030-2013, “Glābšanas plānu apstiprināšana”. 16. ICF Rezolūcija DE-MP-071-2010, “Apmežošanas sertifikātu izdošanas noteikumu rokasgrāmata”. 17. ICF Rezolūcija Nr. DE-MP-285-2010, “Labākas meža apsaimniekošanas pamatnostādnes un standarti”. 18. Nolīgums Nr. 189-2014, “Rēķinu izrakstīšanas kārtība un tās grozījumi” īstenošanas regula. 19. Nolīgums Nr. 018-93, likuma “Par pašvaldībām” vispārējā īstenošanas regula. 20. Dekrētlikums Nr. 104-93, “Vispārējais vides likums”. 21. Nolīgums Nr. 008-2015, “Valsts ietekmes uz vidi novērtējuma sistēma” īstenošanas regula.

22. Dekrētlikums Nr. 181-2007, “Vispārējā vides likuma grozījumi”. 23. Dekrētlikums Nr. 134-90, likums “Par pašvaldībām”. 24. Dekrētlikums Nr. 189-1959, “Darba likuma kodekss”.

25. Dekrētlikums Nr. 178-2016, “Darba inspekcijas likums”. 26. Dekrētlikums Nr. 103, 1971. gada 3. jūnijā pieņemtais likums “Par Minimālo darba algu” un tā grozījumi. 27. Nolīgums Nr. 053-04, vispārējā īstenošanas regula “Par pasākumiem negadījumu un arodslimību novēršanai darba vietā”. 28. Dekrētlikums Nr. 140-1959, “Sociālā nodrošinājuma likums”, un dekrētlikums Nr. 080-2001, kas ietver tā grozījumus un ir pieņemts 2001. gada 1. jūnijā. 29. Rezolūcija Nr. 224-2008 (COMIECO-XLIX), “Centrālamerikas vienotā muitas kodeksa” īstenošanas regula (RECAUCA).

30. SAG nolīguma Nr. 936-13, Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) īstenošanas reglaments. 31. Dekrētlikums Nr. 102-1974, “Valsts nodokļu reģistra likums”. 32. Dekrētlikums Nr. 051-2003, “Taisnīgas nodokļu uzlikšanas likums”. 33. Dekrētlikums Nr. 25-1963, “Ienākuma nodokļa likums”. 34. Dekrētlikums Nr. 017-2010, likums “Par ienākumu veicināšanu, sociālo vienlīdzību un valsts izdevumu racionalizāciju”.

________________ III PIELIKUMS Nosacījumi, kas reglamentē tādu koka izstrādājumu laišanu brīvā apgrozībā

Savienībā, kas

eksportēti no Hondurasas un par kuriem izdota FLEGT licence PAMATINFORMĀCIJA Padomes 2005. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2173/2005 par FLEGT licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Kopienā un tās īstenošanas regula reglamentē nosacījumus tādu Hondurasas kokmateriālu un koka izstrādājumu ienākšanai Savienības tirgū, par kuriem izdota FLEGT licence.

Šajās regulās paredzēta tajās noteikto procedūru pielāgošana valsts apstākļiem un jo īpaši iespējai, ka kompetentās iestādes, kas atbildīgas par FLEGT licenču pieņemšanu, ievedot preci Savienībā, var būt muitas dienesti vai cita pārvaldes struktūra. Šā iemesla dēļ procesa apraksts pārbaudi iedala divos posmos: 1) ar licenci saistīto dokumentu pārbaudes posmā un 2) fizisko pārbaužu posmā, lai nodrošinātu faktiskā sūtījuma atbilstību licencei. Šīs procedūras mērķis ir papildināt Hondurasas veiktās pārbaudes un pārbaudīt, vai FLEGT licences, kas tiek uzrādītas, ievedot preci Savienībā, atbilst tām, kuras Hondurasas FLEGT licences izdevējiestāde ir pienācīgi izdevusi un reģistrējusi attiecībā uz sūtījumiem, kurus ir apstiprinājušas Hondurasas iestādes. Kompetentās iestādes ar saviem jautājumiem saistībā ar Hondurasas FLEGT licenču likumīguma un spēkā esamības nodrošināšanas sistēmu var vērsties Nolīguma īstenošanas apvienotajā komitejā (NĪAK) saskaņā ar šā nolīguma 9., 11., 19. un 24. pantu, ievērojot šā pielikuma 3. pantā paredzētās informācijas pieprasīšanas procedūras kompetentajām iestādēm.

1. PANTS FLEGT licenču apstrāde

1. FLEGT licenci iesniedz tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā sūtījums, par kuru izdota minētā FLEGT licence, tiek deklarēts laišanai brīvā apgrozībā . To iespējams izdarīt elektroniski vai citādā efektīvākā veidā. 2. Tiklīdz FLEGT licence tiek pieņemta, 1. panta 1. punktā minētās kompetentās iestādes saskaņā ar piemērojamajām valsts procedūrām informē muitas dienestus.

2. PANTS FLEGT licences dokumentācijas spēkā esamības pārbaude 1. FLEGT licences papīra formātā atbilst IV pielikumā aprakstītajam paraugam. Visas FLEGT licences, kas neatbilst IV pielikumā noteiktajām prasībām un specifikācijām, uzskatāmas par spēkā neesošām. 2. FLEGT licenci uzskata par spēkā neesošu, ja tā tiek iesniegta vēlāk par licencē norādīto derīguma termiņu. 3. FLEGT licencē nav pieļaujami nekādi dzēsumi vai labojumi, ja vien tos nav validējusi licences izdevējiestāde. 4. FLEGT licences derīguma termiņa pagarinājums nav pieļaujams, ja vien šādu pagarinājumu nav validējusi licences izdevējiestāde. 5. FLEGT licences dublikāts vai aizstājējdokuments netiek pieņemts, ja vien to nav izdevusi un validējusi licences izdevējiestāde.



3. PANTS Papildu informācijas pieprasījums 1. Ja rodas šaubas par FLEGT licences, dublikāta vai aizstājējdokumenta spēkā esamību vai autentiskumu, kompetentās iestādes var pieprasīt papildu informāciju no licences izdevējiestādes. 2. Kopā ar šādu pieprasījumu var nosūtīt attiecīgās FLEGT licences kopiju, dublikātu vai aizstājējdokumentu. 3. Nepieciešamības gadījumā FLEGT licences izdevējiestāde atsauc FLEGT licenci un izdod koriģētu kopiju, uz kuras izdara ar zīmogu autentificētu atzīmi “Dublikāts”, un nosūta to kompetentajai iestādei.

4. PANTS FLEGT licences un sūtījuma atbilstības pārbaude 1. Ja kompetentās iestādes uzskata par nepieciešamu veikt sūtījuma turpmāku pārbaudi, pirms tās var nolemt par FLEGT licences pieņemšanu vai nepieņemšanu, tās var veikt pārbaudes, lai konstatētu, vai attiecīgais sūtījums atbilst FLEGT licencē sniegtajai informācijai un, ja nepieciešams, licences izdevējiestādes veiktajiem ierakstiem par attiecīgo FLEGT licenci. 2. Ja to koka izstrādājumu tilpums vai svars, kas veido laišanai brīvā apgrozībā uzrādīto sūtījumu, no attiecīgajā FLEGT licencē norādītā tilpuma vai svara atšķiras ne vairāk kā par 10 %, uzskatāms, ka sūtījums tilpuma vai svara ziņā atbilst FLEGT licencē sniegtajai informācijai. 3. Ja rodas šaubas par to, vai sūtījums atbilst FLEGT licencei, kompetentā iestāde var lūgt licencējošo iestādi sniegt papildu skaidrojumus.

4. Licences izdevējiestāde var lūgt kompetento iestādi nosūtīt attiecīgās FLEGT licences vai aizstājējdokumenta kopiju.

5. Nepieciešamības gadījumā licences izdevējiestāde atsauc FLEGT licenci un izdod koriģētu kopiju, uz kuras izdara ar zīmogu autentificētu atzīmi “Dublikāts”, un nosūta to kompetentajai iestādei. 6. Ja kompetentā iestāde nesaņem atbildi 21 darba dienas laikā no dienas, kad iesniegts papildu skaidrojumu pieprasījums, kā paredzēts šā nolīguma 9. pantā, kompetentā iestāde nepieņem FLEGT licenci un rīkojas saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un procedūrām. 7. FLEGT licenci nepieņem, ja pēc papildu informācijas sniegšanas saskaņā ar šā pielikuma 3. pantu vai papildu pārbaudes saskaņā ar šo pantu tiek konstatēts, ka FLEGT licence neatbilst sūtījumam. 5. PANTS Iepriekšēja pārbaude pirms sūtījuma ierašanās 1. FLEGT licenci var iesniegt pirms sūtījuma, par kuru tā izdota, ierašanās.

2. FLEGT licenci pieņem, ja tā atbilst visām IV pielikumā izklāstītajām prasībām un tiek konstatēts, ka nav nepieciešama turpmāka pārbaude saskaņā ar šā pielikuma 2., 3. un 4. pantu. 6. PANTS

Citi jautājumi 1. Izmaksas, kas radušās, kamēr tiek pabeigta pārbaude, sedz importētājs, izņemot gadījumus, kad piemērojamie Savienības dalībvalsts tiesību akti un procedūras nosaka citādi. 2. Ja FLEGT licenču pārbaudes gaitā rodas pastāvīgas nesaskaņas vai problēmas, jautājumu var nodot izskatīšanai NĪAK.

7. PANTS Laišana brīvā apgrozībā 1. Tās licences numuru, kas izdota par koka izstrādājumiem, par kuriem sagatavo muitas deklarāciju laišanai brīvā apgrozībā, norāda deklarēšanai izmantotā Vienotā administratīvā dokumenta 44. ailē. 2. Ja muitas deklarāciju iesniedz elektroniski, atsauce jānorāda attiecīgajā ailē. 3. Kokmateriālus un koka izstrādājumus laiž brīvā apgrozībā tikai pēc tam, kad pabeigtas šajā pielikumā aprakstītās procedūras. ________________

IV PIELIKUMS FLEGT licenču izdošanas procedūra 1. PANTS FLEGT licenču vispārējās prasības 1. Šā nolīguma I pielikumā nosaukto Hondurasas koka izstrādājumu ievešanai Savienībā ir nepieciešama FLEGT licence. 2. “FLEGT licenci” izdod Instituto de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF), apliecinot, ka koka izstrādājumu sūtījums, kas paredzēts eksportam uz Savienību, ir likumīgi ražots un pārbaudīts saskaņā ar kritērijiem un procedūrām, kas izklāstīti šajā nolīgumā. 3. FLEGT licences izdod papīra vai elektroniskā veidā.

4. FLEGT licenci uz pirmo ieceļošanas vietu Savienībā izdod par katra eksportētāja katru sūtījumu. 5. FLEGT licencēs papīra un elektroniskā veidā iekļauj 1. papildinājumā norādīto informāciju, kas jāaizpilda saskaņā ar 2. papildinājumā norādītajām instrukcijām.

6. Pirms muitošanas iesniedzējs muitas dienestam iesniedz FLEGT licenci eksportam uz Savienību vai H-Legal licenci eksportam uz citiem galamērķiem, pievienojot citus nepieciešamos dokumentus. Šā nolīguma sagatavošanas un organizēšanas posmā tiks izstrādātas FLEGT licences vai H-Legal licences izdošanas procedūras un to saistība ar Vienoto muitas deklarāciju (DUA). 7. Pēc FLEGT licences derīguma termiņa beigām tā ir uzskatāma par spēkā neesošu. 8. Ja nav iespējams iekļaut visu 1. formātā (1. papildinājumā) norādīto informāciju attiecībā uz dažādu veidu koka izstrādājumus saturošiem sūtījumiem, FLEGT licencei var