Euratom kodolsintēzes pētniecība ir vērsta uz ilgtermiņa uzdevumu – attīstīt enerģijas ražošanu magnētiskās hermetizācijas kodolsintēzes procesos, kas kalpotu par drošu un neapdraudošu, oglekli neradošu bāzes slodzes elektroenerģijas avotu, kurš ir gan ilgtspējīgs, gan konkurētspējīgs. Runa ir par Eiropas mēroga centieniem, kuru ietvaros, jo īpaši ņemot vērā pasaules līmeņa ITER projekta nozīmi, ar starptautisko sabiedrību tiek uzturēta cieša sadarbība. Tā kā kodolsintēzes enerģijas komercializācija nav gaidāma līdz gadsimta otrajai pusei, mūsdienās lielākā daļa finansiālā atbalsta nāk no publiskajiem līdzekļiem. To pierāda fakts, ka Euratom programmas kodolsintēzes finansējums veido 70 % no netiešo darbību budžeta.

Kaut arī pētniecības un inovācijas pamatprogramma "Apvārsnis 2020" aptver septiņu gadu posmu no 2014. līdz 2020. gadam, Euratom līguma 7. pantā noteiktā ierobežojuma dēļ Euratom programmas darbības ilgums ir tikai 5 gadi (2014.–2018. gads). Lai turpinātu atbalstīt kodolpētniecību pašreizējās finanšu shēmas atlikušajos divos gados, Komisija vienlaikus ar šo ziņojumu ir pieņēmusi priekšlikumu Padomes regulai par Euratom pētniecības un mācību programmu 2019.–2020. gadam (COM(2017) 698 final).

Izglītības un mācību jomā JRC nodrošina kodolenerģijas kursus un praktiskas profesionālas mācības dalībvalstu un Komisijas struktūrvienību profesionāļiem un studentiem. Turklāt JRC ļauj brīvi piekļūt savām kodolpētniecības infrastruktūrām un piedāvā papildu pētījumu iespējas ārējiem lietotājiem no ES dalībvalstīm, kuri var izmantot, piemēram, EUFRAT atvērtās piekļuves izmēģinājuma projektu.

JRC veic arī specializētus pasākumus kodolieroču neizplatīšanas jomā, galvenokārt koncentrējoties uz koncepcijām un metodēm tādās jomās kā informācijas vākšana no publiski pieejamiem avotiem, stratēģiskās tirdzniecības analīze un pētījumi par divējāda lietojuma preču eksporta kontroli. Šie pasākumi, kas izstrādāti ES politikas īstenošanai, arī atbalsta SAEA un globālo ieroču neizplatīšanas režīmu.

Komisijas pasākumi attiecībā uz drošības pasākumiem kodolenerģijas jomā atbalsta ES stratēģisko mērķi samazināt kodolieroču izplatīšanas risku. Šajā nolūkā JRC piedāvā nepieciešamo tehnisko atbalstu un attiecīgos mācību kursus Euratom inspektoriem, lai nodrošinātu rezultatīvu ES drošības pasākumu sistēmas ieviešanu. Līdzīgs atbalsts, izmantojot Komisijas drošības pasākumu atbalsta programmu, tiek sniegts SAEA. Komisija – ar JRC palīdzību – ir kļuvusi par vienu no galvenajiem dalībniekiem, kas izstrādā stingru starptautisku drošības pasākumu režīmu.

Attiecībā uz sagatavotību kodolavāriju gadījumos un vides monitoringu JRC pasākumi ietver valstu laboratoriju veikto radioaktivitātes mērījumu saskaņošanu un ar to saistīto darbinieku apmācību, un to mērķis ir nodrošināt saskaņotu monitoringa programmu visā Eiropā. JRC arī atbalsta dalībvalstis, kuras pilda savu pienākumu sniegt informāciju par radioaktivitātes līmeni vidē.

Kodolsintēzes pētniecībā Euratom programma ir veicinājusi zināmu progresu visos ceļveža uzdevumos, kuru mērķis ir apliecināt iespēju, ka nākotnē kodolsintēzi var izmantot kā energoavotu. Šis progress tika sasniegts, pateicoties jaunajai organizatoriskajai struktūrai, kas izveidota 2014. gadā, iesaistot visu Eiropas valstu kodolsintēzes laboratorijas. Šis EUROfusion konsorcijs saņem līdzfinansējumu no Euratom programmas (316 miljoni euro 2014.–2017. gadā), lai saskaņā ar Eiropas kodolsintēzes ceļvedi īstenotu kopīgu programmu, kuras pamatā ir kopīga plānošana un pētniecības infrastruktūru izmantošana, pētnieku mobilitāte un līdzekļu piešķiršana konkurētspējīgā veidā.

-JRC atbalsta standartizāciju, to, lai unikālās kodoliekārtas būtu brīvi pieejamas ES zinātniekiem, mācību pasākumus tādās jomās kā drošības pasākumi, kodolkriminālistika vai dezekspluatācija, kā arī projekta "Informācijas centrs atgriezeniskās saites sniegšanai par kodolspēkstaciju ekspluatācijas pieredzi" darbību; citur to visu nebūtu tik viegli īstenot.

Galvenā netiešo darbību pievienotās vērtības daļa ir Euratom spēja kodolpētniecības jomā mobilizēt izcilību, lietpratību un daudzdisciplināru pieeju plašākā mērogā, nekā tas būtu iespējams atsevišķu dalībvalstu līmenī. Par to liecina 2014.–2017. gadā uzsāktu 22 projektu daudzveidīgais portfelis, kura ietvaros tiek risināti svarīgi kodoldrošuma aspekti (piemēram, degvielas noturība nelaimes gadījumos, galvenās monitoringa metodes, kodolelektrostacijas elementu strukturālās integritātes novērtēšana, novecošanas pārvaldība u.c.), kā arī aizsāktās Eiropas kopīgās pētniecības programmas kodolsintēzes un pretradiācijas aizsardzības pētniecības jomā. Cits piemērs ir kodolsintēzes pētniecības infrastruktūru kopīga izmantošana, jo īpaši JET, kuras pamatā ir visas Eiropas pētnieku un inženieru kolektīvie centieni (aptuveni 350 personas gadā), ko atbalsta Euratom finansējums mobilitātei. Šī plaša mēroga izglītības un mācību pasākumu koordinēšana visā Eiropā, pētniecības iekārtu izmantošana un starptautiskā sadarbība ir īpaši izdevīga mazajām dalībvalstīm, kuras var gūt labumu no apjomradītiem ietaupījumiem, ko dod Eiropas mēroga apvienošanās pieeja – kodolsintēzes pētniecībā to apliecina mazākas laboratorijas, kas var specializēties kodolsintēzes izpētes iekārtu zinātniskajās tēmās vai apakšsistēmās Eiropā un sniegt nozīmīgu ieguldījumu, saglabājot savu pamanāmību Eiropas konsorcijā.

Euratom programma ir saskaņota iekšēji, kā arī ar citām ES programmām un politikām. Attiecībā uz iekšējo saskaņotību Komisija nodrošina saikni starp kodolskaldīšanas un kodolsintēzes pētniecību, atbalstot projektus, kuri risina abās jomās būtiskus jautājumus, piemēram, materiālu izpēti un tritija apstrādi. Sinerģija starp tiešajām un netiešajām darbībām tiek nodrošināta, iesaistot JRC institūtus konsorcijos, kas īsteno netiešo darbību projektus, kuru ietvaros tie nodrošina piekļuvi pētniecības infrastruktūrām. Attiecībā uz Euratom programmas saskaņotību ar citām ES programmām un politikas jomām, izmantojot kopīgo pētniecību, Euratom programma dod iespēju izmantot Eiropas mēroga pieeju ar mērķi uzlabot kodoldrošumu un pretradiācijas aizsardzību visās piemērošanas jomās, un savukārt šī pieeja palīdz īstenot Euratom direktīvas par kodoldrošumu, radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu un [drošības] drošuma pamatstandartiem. Kā viens no aspektiem, attiecībā uz kuru, iespējams, jāveic uzlabojumi, minama nepieciešamība izmantot sinerģiju ar citām pamatprogrammas "Apvārsnis 2020"tematiskajām jomām, lai risinātu tādus transversālus aspektus kā veselības aizsardzības un enerģētikas sistēmas. Komisija arī atzīmē nepieciešamību sasniegt sinerģiju dažu kodolnozarē izmantojamu "Apvārsnis 2020" instrumentu piemērošanā, piemēram, attiecībā uz Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām.

JRC dalība netiešo darbību programmā palīdz uzlabot mijiedarbību ar dalībvalstu organizācijām un nodrošināt labāku saskaņotību ar to vajadzībām un prioritātēm. Turklāt līdz ar to tiek nodrošināts, ka abas Euratom programmas daļas ir nozīmīgas un rezultatīvākas. Uzskatāms piemērs ir sinerģija, kas rodas starp tiešās pētniecības projektiem progresīvo kodolsistēmu jomā un JRC dalību šīs jomas netiešajos pētījumos. JRC šajos projektos sniedz papildu ieguldījumu natūrā, un tas ļauj panākt, ka Euratom tiek rezultatīvi pārstāvēta ceturtās paaudzes starptautiskajā forumā, kur JRC ir Euratom īstenošanas pārstāvis.

2014.–2016. gadā īstenojot programmas tiešos pētniecības pasākumus, tika publicētas 658 zinātniskās publikācijas augstas reputācijas zinātniski recenzētos žurnālos, kā arī 9 grāmatas, 157 raksti, kas tālāk tika izmantoti monogrāfijās un citos periodiskos izdevumos, kā arī 15 doktora disertācijas. Par laikposmu no 2007. līdz 2015. gadam tika veikta bibliometriskā analīze, galveno uzmanību pievēršot zinātniski recenzētām publikācijām un pamatojoties uz plaši atzītiem ietekmes mērījumiem. Tā atklāja, ka JRC pētījumu publikācijas kodolzinātnes un tehnoloģiju jomā skaita ziņā krietni pārsniedza vidējo līmeni, un tādēļ JRC ierindojas ievērojami augstākā pozīcijā nekā citas līdzīgas organizācijas.

Laikā no 2014. līdz 2016. gadam, lai atbalstītu ES politiku, konkrētiem lietotājiem tika piegādāts liels skaits rezultātu (678 ziņojumi, 68 tehniskās sistēmas, 117 mācību kursi u.c.). Ar šiem rezultātiem tika sniegts atbalsts ES politikas virzieniem (atzīta ietekme 137 gadījumos), ad hoc atbalsts (ietekme 10 gadījumos), atbalsts konkrētām valstīm vai starptautiskām struktūrām, galvenokārt SAEA (ietekme 79 gadījumos) un 43 gadījumi, kad sekmēta standartizācija un saskaņošana.

Komisija gādā, lai tās administratīvie izdevumi par netiešajām darbībām būtu zemāki par mērķa līmeni, kas ir vidēji 7 % no 2014.–2018. gada darbības budžeta, un joprojām ir pārliecināta, ka tiks sasniegts 2018. gadā plānotais mērķis, proti, 6 %. Kopš programmas sākuma ieviestie vienkāršošanas pasākumi ievērojami ir uzlabojuši efektivitāti, jo īpaši attiecībā uz dotācijas piešķiršanas termiņu (TTG). Euratom Septītās pamatprogrammas (FP7) vidējais TTG bija 315 dienas, pēc 2014.–2015. gada uzaicinājuma sāktiem 23 projektiem tas bija 261 dienas, bet 25 projektiem pēc 2016.–2017. gada uzaicinājuma tas tika samazināts līdz 229 dienām.

Attiecībā uz kodolsintēzes programmu viens no nosacījumiem, ko Padome izvirzīja pirms EUROfusion izveides, bija nodrošināt, lai tajā piedalītos visas Eiropas kodolsintēzes laboratorijas, jo īpaši mazās laboratorijas jaunajās dalībvalstīs. Lai gan tas bija paredzēts kā īslaicīgs "drošuma tīkls”, kas dotu laboratorijām laiku pielāgoties kopīgās programmas prasībām (piemēram, pievērst vairāk uzmanības tehnoloģiskiem uzdevumiem), EUROfusion sniegtā informācija liecina, ka lielākā daļa mazo laboratoriju spēj ļoti veiksmīgi līdzdarboties kopā ar lielākām valsts programmām. Daudzas pat ir guvušas labumu no jaunās struktūras, palielinot savu iesaisti kopējos centienos un attiecīgi savu daļu no pieejamā Euratom finansējuma. Tomēr ir jāsaprot, ka pētniecības un citu uzdevumu sadalījums kopīgajā programmā ir vienīgi EUROfusion atbildība saskaņā ar konsorcija nolīgumu. Tā pamatā ir sistēma, kam atbilstīgi iekšēji uzaicinājumi dalībai tiek nosūtīti visiem saņēmējiem un saistītajām trešajām personām, un šim mehānismam tiks pievērsta arvien lielāka uzmanība turpmākajās Euratom programmās, lai nodrošinātu, ka tas ir piemērots mērķim formālāka "DEMO"CDA (skiču projekta pasākums) laikā, jo īpaši, ja ir nepieciešama lielāka nozares pārstāvju dalība.

2. ieteikums par līdzfinansējuma likmi. Attiecībā uz Euratom programmu pēc 2020. gada Komisijai būtu jāpārskata 100 % finansējuma ietekme uz pētījumu līmeni un apjomu.

Euratom programma tiek īstenota, pamatojoties uz "Apvārsnis 2020"dalības noteikumiem. Šo noteikumu rezultātā vidējā finansējuma likme pašreizējā Euratom programmā (kodolskaldīšanas netiešās darbības) ir 76 %, savukārt Septītajā Euratom pamatprogrammā (FP7) tā bija 56 %. Tas liek domāt, ka pašreizējā Euratom programmā Komisija atlīdzina lielāku procentuālo daļu no kopējām projekta izmaksām nekā agrāk, un tai ir mazāka ietekme līdzfinansējuma piesaistīšanā no valsts programmām un nozares. Tomēr šāds salīdzinājums ir maldinošs, jo tajā netiek ņemti vērā atšķirīgie principi attiecībā uz netiešajām izmaksām katrā programmā. Euratom ieguldījums tagad ir balstīts uz tiešo izmaksu vienotu atlīdzināšanas likmi (100 % vai līdz 70 % inovāciju un programmu līdzfinansējuma darbībām) un projektu netiešo izmaksu vienotu likmi (25 % no tiešajām izmaksām). Tomēr FP7 tiešās izmaksas tika atlīdzinātas, pamatojoties uz organizācijas kategoriju un pasākumu veidu matricu. Tika izveidotas četras dažādas netiešo izmaksu aprēķināšanas metodes, kas ietvēra "reālās" (t.i., faktiskās) netiešās izmaksas, kas parasti bija ievērojami augstākas par pašreizējo 25 % vienoto likmi. Komisijas aprēķini liecina, ka, tiklīdz tiek ņemtas vērā netiešās izmaksas, kopējās finansēšanas likmes pašreizējā Euratom programmā un FP7 ir ļoti līdzīgas. Šis ieteikums tiks tālāk analizēts Euratom programmas (pēc 2020. gada), kas tiks īstenota nākamās daudzgadu finanšu shēmas ietvaros, ietekmes novērtējumā.

3. ieteikums par JET. Ņemot vērā JET nozīmi ITER, JET kampaņas būtu jāpagarina līdz 2024. gadam.

Pašreizējā Euratom programmā paredzēts, ka JET finansējumu piešķir, pamatojoties uz divpusēju līgumu, kurš noslēgts ar Kalemas kodolsintēzes enerģijas centru un kura termiņš beigsies 2018. gada beigās. Padomei, pieņemot regulu par pašreizējās programmas pagarināšanu, būs jāpieņem lēmums par finansējumu kodolsintēzes pētniecības atbalstam 2019.–2020. gadam. Tiklīdz jaunā regula būs pieņemta, Komisijai Euratom darba programmas 2019.–2020. gadam ietvaros būs jāpieņem visi lēmumi, kas attiecas uz konkrētu kodolsintēzes pasākumu finansēšanu. Par jebkuru Euratom turpmāko atbalstu kodolsintēzes pētniecībai un Euratom atbalstu visiem attiecīgajiem pētniecības objektiem pēc 2020. gada būs jāsagatavo ietekmes novērtējums, ko pievieno Komisijas priekšlikumam par turpmāko Euratom pētniecības programmu.

4. ieteikums par DEMO sagatavošanu. EUROfusion nedrīkstētu aizkavēt DEMO CDA, un DEMO EDA būtu jāuzsāk apmēram 2025. gadā, lai saglabātu ITER būvniecībā iegūtās rūpniecisko zinātību.

5. ieteikums par kodolsintēzes ceļvedi. Lai saglabātu atbilstību sākotnējam ceļvedim, EUROfusion jākoncentrējas uz DEMO kā uz ITER līdzīgu tokamaku, kas jāuzbūvē, tiklīdz ITER sasniegs mērķi "Q=10".

6. ieteikums par izglītību kodolsintēzes jomā. EUROfusion būtu jāizmanto savi izglītības resursi, lai sekmētu izglītības programmas, kas sagatavos kodoliekārtu inženierus un tehnologus, kā paredzēts ceļvedī.

Iepriekš minētie trīs ieteikumi galvenokārt attiecas uz EUROfusion, un Komisija tieši sadarbosies ar EUROfusion, lai nodrošinātu, ka tie tiek īstenoti pēc iespējas labāk. Jo īpaši attiecībā uz 4. ieteikumu Komisija piekrīt, ka DEMO inženiertehniskās projektēšanas posms un formālais EDA (inženiertehniskās projektēšanas pasākums) jāsāk pēc iespējas ātrāk, lai gūtu labumu no ITER "pirmās plazmas"sasniegšanas un tādējādi izmantotu nozares pārstāvju iesaistīšanos un ITER būvniecības laikā gūto pieredzi.

7. ieteikums par finansējumu pētnieku mobilitātei. EUROfusion un Komisijai būtu jāpārskata vienības izmaksu ietekme uz mobilitāti un jāveic nepieciešamās izmaiņas.

Komisija šajā jautājumā tieši sadarbojas ar EUROfusion. Pēc EUROfusion pieprasījuma Komisija jau ir apstiprinājusi dotācijas nolīguma grozījumu par vienības izmaksu izmantošanu. Komisija turpinās pielāgot noteikumus EUROfusion jaunajām vajadzībām.

8. ieteikums par Eiropas kopīgās programmas (EJP) uzsākšanu atkritumu apsaimniekošanas pētniecībā. Attiecībā uz Euratom darba programmu 2018. gadam vai Euratom programmas 2014.–2018. gadam pagarināšanu Komisijai un dalībvalstīm būtu rūpīgi jāizvērtē, vai ir pietiekami pierādījumi, lai pierādītu, ka EJP instrumentu šajā brīdī var piemērot pētniecībai par radioaktīvo atkritumu ģeoloģisko apglabāšanu .

Šis ieteikums lielā mērā ir balstīts uz atsauksmēm, ko KEG 2016. gadā saņēma no notiekošā JOPRAD projekta. Komisija jau ir lūgusi JOPRAD dalībniekiem un dalībvalstīm apstiprināt ierosinātās darbības attīstību. Rezultātā Komisija tagad ir apmierināta, ka laikā, kopš KEG ir veikusi novērtējumu, JOPRAD sagatavošanas darbi EJP jomā ir ievērojami pavirzījušies uz priekšu un ka ir pietiekami daudz pierādījumu un pietiekams dalībvalstu atbalsts, lai turpinātu iesākto. Komisija atzīst, ka EJP ir jauns finansēšanas instruments, un līdzšinējā pieredze dalībvalstīs ir relatīvi ierobežota. Šī iemesla dēļ Komisija ir veicinājusi auglīgu apmaiņu starp JOPRAD, CONCERT un EUROfusion, kura guvusi vislielāko pieredzi šā kopīgā programmu veidošanas instrumenta izmantošanā.

9. ieteikums par konkrētiem mērķiem izglītības un mācību jomā. Lai nākotnē īstenotu Euratom pētniecības un mācību programmas, Komisijai būtu jānodrošina, ka darba programmā ir noteikti konkrēti mērķi attiecībā uz izglītības un mācību pasākumiem.

Komisija jau veic pasākumus, lai izpildītu šo ieteikumu. Euratom darba programmā 2018. gadam Komisija ierosina, lai katrā pētniecības darbībā vismaz 5 % no kopējā darbības budžeta būtu paredzēti izglītības un mācību pasākumiem doktorantūras studentiem, pēcdokturantūras pētniekiem un stažieriem, kurus atbalsta darbības ietvaros. Turklāt specializētu izglītības un mācību pasākumu gadījumā projektos būs jāsniedz kvantitatīva informācija par to personu skaitu, kuras gūst labumu no izglītības un mācību shēmām. Ilgākā termiņā Komisija centīsies izstrādāt visaptverošākas darbības kodolnozares prasmju saglabāšanai un attīstībai Eiropā, vienlaikus nodrošinot sinerģiju ar ES pamatprogrammas darbībām, kas atbalsta izglītību un mācības.

10. ieteikums par Euratom pretradiācijas aizsardzības pētījumu un "Apvārsnis 2020"veselības aizsardzības programmas sinerģiju. Komisijai un dalībvalstīm būtu jāturpina centieni ar mērķi sasaistīt nākotnes Euratom pētniecības programmas par pretradiācijas aizsardzību medicīniskās apstarošanas laikā un citas ES medicīnas pētniecības programmas.

Īstenojot šo ieteikumu, Komisija sadarbosies ar pētniecībā ieinteresētajām personām un dalībvalstīm, lai izmantotu sinerģiju starp Euratom pētījumiem pretradiācijas aizsardzībā un medicīnas pētījumiem, kas veikti citās ES finansēšanas programmās. Mērķis būs īstenot kopīgas pētniecības darbības, kas vērstas uz medicīniskās prakses pretradiācijas aizsardzības aspektiem, kā arī izstrādāt novatoriskus kodolpreparātus, ieskaitot līdz šim vēl neizmantotos radioizotopus.

11. ieteikums par CONCERT – Eiropas kopīgā programma pretradiācijas aizsardzības pētniecībā. Komisijai būtu jāpārskata, kā darbojas CONCERT, lai pārliecinātos, ka Eiropas kopīgās programmas (programmas līdzfinansēšanas pasākumi) mērķi attiecībā uz rezultatīvu un efektīvu pētījumu veikšanu pretradiācijas aizsardzības jomā ir sasniegti.

Komisija 2018. gadā plāno sagatavot CONCERT projekta vidusposma pārskatu, kurā tā novērtētu sasniegto.

12. ieteikums par interešu konflikta pārvaldību, ko veiktu EUROfusion. EUROfusion būtu jāievieš skaidri noteikumi, lai pārvaldītu interešu konfliktus.