Īpašais ziņojums Nr. 12/2010 “ES attīstības palīdzība pamatizglītībai Subsahāras Āfrikā un Dienvidāzijā”





SAĪSINĀJUMI ĀKK : Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstis, kuras ir parakstījušas Lomes konvenciju CONFEMEN : Conférence des ministres de l’Éducation des pays ayant le français en partage (Franciski runājošo valstu izglītības ministru konference) EAF : Eiropas Attīstības fonds ECSEL : Eiropas Kopienas atbalsts izglītībai Libērijā EFA : "Izglītība visiem" ES : Eiropas Savienība EuropeAid : EuropeAid sadarbības birojs (Eiropas Komisija) FTI : Operatīvā iniciatīva ĢD : Eiropas Komisijas ģenerāldirektorāts IRS : Iekšējās revīzijas struktūrvienība NBA : Nozares budžeta atbalsts NER : Tīrais uzņemšanas rādītājs [Net enrolment rate] (sk. glosāriju) NVO : Nevalstiska organizācija OV : Oficiālais Vēstnesis PASEC : Programme d’Analyse des Systèmes Éducatifs de la CONFEMEN (CONFEMEN valstu izglītības sistēmu analīzes programma) PDDE : Plan Décennal de Développement de l’Éducation (Nigērija — Izglītības desmit gadu attīstības plāns) PEFA : Valsts izdevumi un finansiālā atbildība SACMEQ : Dienvidāfrikas un Austrumāfrikas konsorcijs izglītības kvalitātes uzraudzībai TAM : Tūkstošgades attīstības mērķis Unesco : ANO Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija VBA : Vispārējā budžeta atbalsts GLOSĀRIJS Pamatizglītība : saskaņā ar Unesco Starptautisko izglītības standarta klasifikāciju tā ir sākumizglītība un vidējās izglītības pirmie trīs gadi. Dzimumu līdzsvara indekss (GPI) : konkrēta rādītāja sieviešu skaita īpatsvars attiecībā pret vīriešu skaitu, proti, dzimumu līdzsvars ir tad, ja GPI ir viens, ja GPI ir mazāks par vienu, tad ir atšķirības par labu vīriešiem. Bruto uzņemšanas rādītājs [Gross Enrolment Rate] (GER) : to skolēnu skaits, kuri neatkarīgi no vecuma ir uzņemti konkrētajā izglītības līmenī, izteikts procentos no attiecīgās oficiālā vecuma grupas. GER var pārsniegt 100 % klašu atkārtošanas dēļ, kā arī tāpēc, ka ir uzņemti bērni, kuri ir jaunāki vai vecāki par parasto vecumu attiecīgajā klasē (uzņemti agri vai vēlu). Bruto uzņemšanas rādītājs sākumizglītības pēdējā klasē : no jauna uzņemto skolēnu skaits sākumizglītības pēdējā klasē neatkarīgi no vecuma, izteikts procentos no kopējās teorētiskā tā vecuma grupas, kurā uzņem sākumizglītības pēdējā klasē. Šis ir visplašāk izmantotais reprezentatīvais rādītājs, ar kuru mēra pabeigšanas līmeni. Ietekmes rādītāji : tie ir saistīti ar programmas vispārējo mērķi. Ar tiem mēra ilgtermiņa un apkopotos rezultātus vai pārmaiņas saņēmēju līmenī (piemēram, vispārējais lasītprasmes līmenis, bezdarbs skolu beidzēju vidū, attiecība starp izglītības līmeni un ienākumiem, nabadzības rādītājs u. c.). Ieguldījuma rādītāji : tie ir saistīti ar resursiem. Ar šiem rādītājiem mēra programmas īstenošanai atvēlētos cilvēkresursus, finanšu, materiālos un citus (administratīvos un normatīvos) resursus (piemēram, izglītībai piešķirtais budžets, izmaksas uz studentu, dekrēts par skolu valdēm u. c.). Tīrais uzņemšanas rādītājs (NER) : konkrētā izglītības līmeņa oficiālās vecuma grupas skolēnu uzņemšanas rādītājs, izteikts procentos no šā vecuma grupas kopas. Iznākuma rādītāji : tie attiecas uz programmas nolūku. Ar šiem rādītājiem saņēmēju līmenī mēra tiešo rezultātu sekas (piemēram, tīrais vai bruto uzņemšanas rādītājs, absolvēšanas līmenis, pabeigtas izglītības rādītājs, skolēnu sasniegumi u. c.). Tiešo rezultātu rādītāji (jeb procesa rādītāji) : tie attiecas uz pasākumu tiešajiem rezultātiem. Ar šiem rādītājiem mēra dažādu īstenoto pasākumu (procesu) tūlītējos un konkrētos rezultātus un izmantotos ieguldījumus (piemēram, uzcelto skolu skaits, to skolotāju skaits, kuri paaugstinājuši kvalifikāciju, skolēnu un mācību grāmatu attiecība u. c.). Koprezultāts : attiecībā uz nozares programmām termins "koprezultāts" šajā ziņojumā ir izmantots saistībā ar Komisijas terminoloģiju "ieguldījums-tiešie rezultāti-iznākums-ietekme". "Koprezultāts" atbilst "iznākumam", piemēram, uzņemšana sākumskolā, un ar iznākuma/koprezultāta rādītājiem mēra rezultātus saņēmēju līmenī (piemēram, NER). Sākumizglītības pēdējās klases sekmīgas sasniegšanas rādītājs : to pirmajā klasē uzņemto skolēnu procentuālais rādītājs, kuri, gaidāms, mācīsies arī pēdējā klasē. Ideālajam rādītājam vajadzētu būt 100 %. Ilgtspējība : saistībā ar attīstības projektiem tas ir ticamības līmenis, ka projekts vai tā rezultāti turpināsies tik ilgi, cik vajadzīgs (t. i., būs pietiekami labi izveidots, pašpietiekams un/vai attiecīgi finansēts). KOPSAVILKUMS I. Izglītības pieejamības un kvalitātes uzlabošana ir ļoti svarīgs faktors pasaules mēroga cīņā pret nabadzību — tas atspoguļots Apvienoto Nāciju Organizācijas Tūkstošgades attīstības mērķos (TAM) un kustībā "Izglītība visiem". Eiropas konsensā attīstības jomā ir izklāstītas ES prioritātes, proti, kvalitatīva sākumizglītība, arodizglītība un nevienlīdzības novēršana. II. Šajā revīzijā novērtēts, vai ES attīstības palīdzība Subsahāras Āfrikā un Dienvidāzijā ir reāli palīdzējusi uzlabot sniegtās pamatizglītības pieejamību un kvalitāti. Astoņās atlasītajās valstīs revidenti salīdzināja iznākumu ar finansēšanas nolīgumos izvirzītajiem mērķiem, kā arī sīki pārbaudīja, kā Komisija plānoja un uzraudzīja izdevumus. III. Kopumā bija panākta nozīmīga virzība, kaut arī pilnībā bija sasniegti tikai 45 % revidēto finansēšanas nolīgumu mērķu. Saistībā ar mērķi nodrošināt sākumizglītību visiem bērniem (2. TAM) bija panākti tikai daži paredzētie uzlabojumi un kopumā virzība, lai nodrošinātu mērķu sasniegšanu 2015. gadā, ir bijusi pārāk lēna. Sekmīgāka bija dzimumu nevienlīdzības novēršana izglītībā (daļa no 3. TAM), tomēr aiz kopējiem skaitļiem slēpjas nozīmīga pastāvīga nevienlīdzība konkrētās reģionālās un sociālās grupās. Attiecībā uz trešo prioritāro mērķi — izglītības kvalitātes uzlabošanu — tika panākti nedaudzi paredzētie uzlabojumi. IV. Palīdzības sniegšanas metodes izvēlei ir liela nozīme, jo tā nosaka rezultātu uzraudzības mehānismus. Gadījumos, kad palīdzības sniegšanas metode bija nozares budžeta atbalsts, šī izvēle lielākoties atbilda Komisijas pamatnostādnēm. Tā kā Subsahāras Āfrikā aizvien vairāk izmanto vispārējā budžeta atbalstu, daudz mazāk tiek formulēti sīki izstrādāti mērķi un rādītāji pamatizglītībai, un nozares dialogs ir mazāk intensīvs. Komisija pilnībā neapsvēra to pasākumu priekšrocības, ko izmanto fiduciārā riska samazināšanā, piemēram, kā kopīga finansējuma gadījumā. V. Kaut arī nepietiekama uzmanība ir pievērsta rādītājiem, kas saistīti ar izglītības kvalitāti, Komisijas izmantotie rādītāji kopumā ir pienācīgi orientēti uz tūkstošgades attīstības mērķiem. Tomēr valstu izglītības pārvaldības informācijas sistēmas, uz kurām Komisija paļaujas, konsekventi nenodrošina pietiekamu, ticamu un savlaicīgu informāciju. VI. Kopumā ir uzlabojusies koordinācija ar citiem līdzekļu donoriem, tomēr tādēļ bija jāpanāk kompromisi, kas dažkārt ietekmēja Komisijas pašas pārvaldību vai prioritātes. Delegācijās nav optimāli sadalītas un attīstītas zināšanas izglītībā, tāpēc Komisijas spēja iesaistīties nozares dialogā par izglītību ir samazināta. ES sniedza atbalstu iestāžu darbības uzlabošanā, bet vairākumā gadījumu tas nedarbojās kā paredzēts. VII. Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Palāta formulē vairākus ieteikumus, lai uzlabotu Komisijas īstenoto pārvaldību pār ES attīstības palīdzību pamatizglītībai. IEVADS STARPTAUTISKO LĪDZEKĻU DONORU SAISTĪBAS 1. Eiropas Savienība (ES) ir atzinusi, ka izglītība ir svarīgs faktors pasaules mēroga cīņā pret nabadzību [1]. Ar kustības "Izglītība visiem" (EFA) [2] un Apvienoto Nāciju Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) [3] starpniecību ES un starptautiskie līdzekļu donori kopumā ir uzņēmušies atbalstīt jaunattīstības valstis vairāku mērķu sasniegšanā, tostarp sākumizglītības nodrošināšanā visiem bērniem, dzimumu nevienlīdzības novēršanā un izglītības kvalitātes uzlabošanā. 2. Kaut arī kopš 2000. gada ir panākta ievērojama virzība, Unesco "Izglītība visiem" (EFA) 2010. gada vispārējās uzraudzības ziņojumā lēsts, ka 72 miljoniem bērnu joprojām nav pieejama pamatizglītība (sk. glosāriju). Pēc ievērojama ārējās palīdzības pieauguma pamatizglītībai no 1999. līdz 2004. gadam vispārējā tendence ir mainījusies. Starptautiskās palīdzības saistības pamatizglītībai 2007. gadā bija par 25 % zemākas nekā 2004. gadā. 2010. gada vispārējās uzraudzības ziņojumā lēsts, ka kopējā starpība starp līdzekļu donoru uzņemtajām palīdzības saistībām un faktiskajiem tēriņiem ir aptuveni 20 miljardi ASV dolāru. Šajā ziņojumā arī novērtēts, ka kopumā ikgadējā finansējumā, kas paredzēts, lai ļautu jaunattīstības valstīm sasniegt "Izglītība visiem" mērķus, pietrūkst aptuveni 16 miljardi ASV dolāru, un uz Subsahāras Āfriku attiecas aptuveni divas trešdaļas no šā iztrūkuma. 3. Līdz ar 2005. gada Parīzes deklarācijas un 2008. gada Akras rīcības programmas parakstīšanu ES un starptautiskie līdzekļu donori kopumā ir vienojušies noteikt principus, lai palīdzību padarītu efektīvāku (tostarp jo īpaši saistībā ar Tūkstošgades attīstības mērķiem), uzlabojot palīdzības sniegšanas metožu un procedūru saskaņošanu un pielīdzināšanu, pilnveidojot sadarbību un vairāk paļaujoties uz valstu sistēmām. ES POLITIKAS SAISTĪBAS 4. Komisijas 2002. gada [4] paziņojumā minēts, ka izvēlētā stratēģija kā galveno prioritāti izvirza atbalstu pamatizglītībai. 5. 2005. gada attīstības politikā [5] lielāks uzsvars bija likts uz Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu un "cilvēku attīstība", tostarp izglītība, bija noteikta kā viena no deviņām jomām, kurās Komisija paredzēja darboties īpaši aktīvi. Attīstības politikā bija paredzēts, ka Kopiena dos ieguldījumu kustībā "Izglītība visiem", un tajā bija noteiktas prioritātes izglītībā, proti, kvalitatīva sākumizglītība, arodizglītība un nevienlīdzības novēršana. Īpašu uzmanību bija paredzēts pievērst meiteņu izglītības un drošības veicināšanai skolās un bija plānots sniegt atbalstu valstu nozaru plānu izstrādei un ieviešanai, kā arī līdzdalībai reģionālās un pasaules mēroga tematiskās izglītības iniciatīvās. 6. ES attīstības palīdzību izglītības jomā galvenokārt finansē ar Attīstības sadarbības instrumenta [6] (DCI) un Eiropas Attīstības fonda [7] (EAF) starpniecību. Attīstības sadarbības instrumenta finansējums ir pieejams arī nevalstiskā sektora dalībniekiem /pilsoniskās sabiedrības organizācijām, no kurām dažas aktīvi aizstāv pakalpojumu sniedzēju intereses izglītības nozarē. Komisijas ieguldījumus operatīvajā iniciatīvā "Izglītība visiem" (FTI) [8] finansē no Eiropas Attīstības fonda un Attīstības sadarbības instrumenta. Tiešajam atbalstam izglītībai Dienvidāzijā pašreizējā programmu posmā (2007.–2013. g.) kopumā bija piešķirti 452,0 miljoni EUR jeb 17,7 % no visas plānotās attīstības palīdzības. Tiešajam atbalstam izglītībai Subsahāras Āfrikā piešķirto līdzekļu kopsumma bija 344,6 miljoni EUR jeb 2,8 % no kopējās plānotās palīdzības. Vispārējā budžeta atbalsts, kas netieši var dot labumu izglītībai, Subsahāras Āfrikā kopā bija 3388,8 miljoni EUR jeb 27,6 % no kopējās plānotās attīstības palīdzības 2008.–2013. gadā (sk. 1. tabulu un I pielikumu). 7. Komisija sniedz palīdzību izglītības nozarei ar budžeta atbalsta, kopīga finansējuma un projektu starpniecību. Komisija ir definējusi divus galvenos budžeta atbalsta veidus: i) vispārējā budžeta atbalsts (VBA) jeb līdzekļu pārskaitījums valsts kasei, lai atbalstītu valsts attīstības vai reformas politiku un stratēģiju; ii) nozares budžeta atbalsts (NBA) jeb līdzekļu pārskaitījums valsts kasei, lai atbalstītu nozares programmu. Abi budžeta atbalsta veidi ietver līdzekļu pārskaitījumu partnervalsts kasē. Tādējādi starp vispārējā budžeta atbalstu un nozares budžeta atbalstu nav procedūras atšķirību. Atbalsta veidi tomēr atšķiras ar to, ka tiem ir dažādi mērķi. Vispārējā budžeta atbalsta mērķis ir atbalstīt valsts attīstības politiku un stratēģiju, kā arī piedāvāt atbalsta mainīgās daļas, kas parasti it saistītas ar veselības un izglītības rādītājiem, lai būtu papildu stimuls sasniegt rezultātus šajās kritiskajās jomās. Nozares budžeta atbalsta mērķis, savukārt, ir sekmēt partnervalsts nozares mērķu sasniegšanu. Mērķu atšķirības ir atspoguļotas nosacījumos un dialogā. Kopīga finansējuma fonds ir tāds fonds, kas saņem ieguldījumus no dažādām ārējām aģentūrām un atsevišķos gadījumos arī no valdībām, lai finansētu virkni budžeta pozīciju vai pasākumu, kuri atzīti par attiecināmiem nozares programmas atbalstam. Visbeidzot, finansējot īpašiem mērķiem paredzētos pasākumus (projektus), Komisija var lemt par attiecīgu iepirkuma vai dotāciju piešķiršanas procedūru piemērošanu. 8. 1. tabulā attēlots līdzekļu tiešais piešķīrums izglītībai un vispārējā budžeta atbalstam Dienvidāzijā un Subsahāras Āfrikā. Tabulā parādīts, ka Subsahāras Āfrikā ES attīstības palīdzība, kas tieši piešķirta izglītībai (ar projektu, kopīgu fondu un nozares budžeta atbalsta starpniecību), ir samazinājusies, kaut arī vispārējā budžeta atbalsts ir pieaudzis. Izglītība principā ir sabiedriskā sektora attīstības svarīga sastāvdaļa, kuru gaida kā VBA rezultātu. Virzību izglītības jomā atspoguļo rezultatīvajos rādītājos un ar tiem saistītajā uzraudzībā, tostarp politiskajā dialogā. 1. TABULA TIEŠAIS LĪDZEKĻU PIEŠĶĪRUMS IZGLĪTĪBAI UN VISPĀRĒJĀ BUDŽETA ATBALSTS DIENVIDĀZIJĀ UN SUBSAHĀRAS ĀFRIKĀ [9] Avots: Eiropas Komisija, 2010. gads. Reģions | Programmu posms | To valstu skaits, kuras gūst labumu no īpašā atbalsta izglītībai (galvenā nozare) | EK finansējums miljonos EUR | Atvēlēts izglītībai no programmu kopsummas | Vispārējā budžeta atbalstam no programmu kopsummas | Programmas kopā | Tiešais piešķīrums izglītībai2 | Vispārējā budžeta atbalsts (VBA) | Dienvid- āzija | 2002.–2006. g. | 2 no 8 | 1824,1 | 184,0 | 0 | 10,1 % | 0 % | 2007.–2013. g. | 4 no 8 | 2555,0 | 452,0 | 0 | 17,7 % | 0 % | Subsahāras Āfrika | 2003.–2007. g. | 10 no 50 | 8804,8 | 396,2 | 2314,3 | 4,5 % | 26,3 % | 2008.–2013. g. | 10 no 50 | 12294,0 | 344,6 | 3388,8 | 2,8 % | 27,6 % | REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA 9. Revīzijā vērtēja, vai ES attīstības palīdzība ir devusi reālu ieguldījumu izglītības politikas prioritāšu īstenošanā Subsahāras Āfrikā un Dienvidāzijā. Revīzijā galvenais uzsvars bija likts uz diviem galvenajiem jautājumiem: a) vai ES intervences pasākumi ir reāli sekmējuši paredzētos uzlabojumus pamatizglītībā; b) vai Komisija labi pārvalda intervences pasākumus izglītības jomā. 10. Revīzijas tvērums bija ierobežots, revīzija aptvēra pamatizglītību Subsahāras Āfrikā un Dienvidāzijā [11] — apakšreģionos, kuri visticamāk līdz 2015. gadam nesasniegs izglītības mērķus (sk. karti). KARTE SUBSAHĀRAS ĀFRIKA UN DIENVIDĀZIJA +++++ TIFF +++++ Avots: Globālo administratīvo vienību shēma [Global Administrative Unit Layers (GAUL)], ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija. 11. Revīzijas darbā ietilpa dokumentu caurskatīšana un intervijas ar Komisijas darbiniekiem centrālajos dienestos un delegācijās, kā arī Komisijas pasākumu sīka pārbaude attiecībā uz astoņām saņēmējvalstīm — četrās valstīs notika revīzijas apmeklējumi, bet par četrām veica dokumentu pārbaudi [12]. Kritēriji valstu atlasei bija ģeogrāfiskais pārklājums Subsahāras Āfrikā un Dienvidāzijā un nestabilu valstu iekļaušana. Izmantotie revīzijas kritēriji ir tieši atvasināti no Komisijas politikas vai metodiskajām norādēm. Revīzija aptvēra četras no astoņām valstīm, kurās divos apakšreģionos īsteno nozares budžeta atbalsta programmas. II pielikumā sniegts revidēto projektu un programmu pilns saraksts. 12. Kaut arī izglītības statistikas datos ir konstatētas dažas nepilnības, ziņošanai par finansēšanas nolīgumos izvirzīto mērķu sasniegšanu, Palāta izmantoja valstu statistikas datus, kas konkretizēti šajos nolīgumos, jo citi dati lielākoties nebija pieejami. Lai analizētu skaitļu dinamiku laika gaitā, ir izmantoti Unesco statistikas dati, kuri sagatavoti tā, lai būtu salīdzināmi. Saistībā ar visu šo datu ticamību skatīt 58.–60. punktu, kurā pausts, ka šie skaitļi jāvērtē ar zināmu piesardzību. 13. Gan vispārējā budžeta atbalsta, gan nozares budžeta atbalsta gadījumā attīstības partneri nodod valdībām īpašumtiesības un atbildību ieguldījumu un pasākumu pārvaldībā un koncentrē uzmanību uz rezultātiem. Arī līdzekļu donoriem ir cieši jāsadarbojas savā starpā, jo tie atbalsta vienu un to pašu valsts stratēģiju vai programmu un izmanto to pašu sistēmu. Komisijai attiecīgi jācenšas nodrošināt, lai tās ieguldījumi būtu koordinēti ar citu līdzekļu donoru ieguldījumiem, un tas arī var palīdzēt samazināt darījumu izmaksas partnervalstīm. Tas nozīmē redzamas saiknes zaudēšanu starp Komisijas palīdzības ieguldījumiem un attīstības rezultātiem. 14. Palāta atzīst, ka attiecība starp palīdzības ieguldījumiem un rezultātiem (iznākumu) revidētajos finansēšanas nolīgumos ir sarežģīta. Tas izvērstāk ir apskatīts III pielikumā. Lai gan Komisija ievēro principus, kas attiecas uz partnerību, saskaņošanu ar valstu stratēģijām un līdzekļu donoru koordinēšanu, tā tomēr vienīgā atbild par finansēšanas lēmumu pieņemšanu un atskaitās budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par ES līdzekļu izlietojumu. To ES izglītības intervences pasākumu revīzijā, kuras īstenotas ar nozares budžeta atbalstu, Palāta, tāpat kā Komisija, pieņem, ka ir saistība starp ES atbalstu un izglītības mērķu sasniegšanu, lai gan Komisija nav vienīgā, kas atbild par rezultātiem. 15. Revīzija veikta pēc Palātas Īpašā ziņojuma Nr. 10/2008 "Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā" publicēšanas. Lai papildinātu šo ziņojumu, kurā kā galvenā palīdzības sniegšanas metode apskatīts vispārējā budžeta atbalsts (VBA), revīzijas darbs saistībā ar izglītību ir galvenokārt vērsts uz atbalstu, kas sniegts nozares politikas atbalsta programmām un ko parasti sniedz nozares budžeta atbalsta vai kopīga finansējuma veidā. Tajā pašā laikā Palāta ir veikusi revīziju par Komisijas īstenoto vispārējā budžeta atbalstu ĀKK, Latīņamerikas un Āzijas valstīs [13]. APSVĒRUMI VAI ES INTERVENCES PASĀKUMI IR REĀLI SEKMĒJUŠI PAREDZĒTOS UZLABOJUMUS PAMATIZGLĪTĪBAS JOMĀ? 16. Aptverot budžeta atbalstu, kopīga finansējuma fondus un projektus, Palāta novērtēja, vai ES palīdzība ļāva sasniegt visus paredzētos rezultātus, kuri bija uzskaitīti finanšu nolīgumos. Palāta sīkāk pārbaudīja (tostarp veica virzības analīzi laika gaitā) rezultātus, kuri ir vistiešāk saistīti ar šādiem trim starptautiski atzītiem prioritāriem mērķiem izglītības jomā: a) sākumizglītības nodrošināšana visiem bērniem; b) dzimumu nevienlīdzības novēršana izglītībā; c) izglītības kvalitātes uzlabošana. 17. Palāta revidēja atbalstu gan valstu izglītības programmām, gan konkrētiem projektiem. Atbalstu programmām sniedza ar nozares budžeta atbalsta un kopīga finansējuma mehānismu starpniecību, taču tradicionālākus projektus finansēja tieši. Palāta pārbaudīja arī Komisijas atbalstu operatīvajai iniciatīvai, īpaši ņemot vērā šīs iniciatīvas neseno novērtējumu [14]. KOPUMĀ BIJA PANĀKTA NOZĪMĪGA VIRZĪBA, KAUT ARĪ PILNĪBĀ BIJA SASNIEGTI TIKAI 45 % REVIDĒTO FINANSĒŠANAS NOLĪGUMU MĒRĶU 18. Novērtējusi revidētās ES finansētās izglītības atbalsta programmas (gan nozares budžeta atbalsts, gan kopīgais finansējums), Palāta secina, ka pilnībā tika sasniegti 45 % no finansēšanas nolīgumos ietverto rezultātu rādītāju mērķiem [15], bet vēl 30 % rādītāju bija panākta virzība. 19. Attiecībā uz revidētajiem projektiem Palāta konstatēja, ka vairākumā gadījumu tika īstenoti plānotie pasākumi un sasniegti rezultāti [16]. Tomēr projektu ietekme bija objektīvi ierobežota to mazā mēroga dēļ salīdzinājumā ar nozares programmām. Turklāt pusē revidēto projektu netika nodrošināta ilgtspējība vai nu tāpēc, ka pēc projekta beigām nebija finansējuma, vai arī neadekvātas institucionālās kārtības dēļ [17]. 1. izcēlumā ir sniegts piemērs. 20. IV pielikumā ir uzskaitītas revidētās programmas un projekti un sniegts rezultātu kopsavilkums. V pielikumā ir sniegts izvērsts pārskats par katras programmas rezultātiem. Turpmāk ir izklāstīti konstatējumi par sasniegtajiem rezultātiem konkrēti saistībā ar katru no trim prioritārajiem mērķiem. 1. IZCĒLUMS BURKINAFASO. PROJEKTS, KURĀ IR PROBLĒMAS SAISTĪBĀ AR ILGTSPĒJĪBU Projekts pamatizglītības atbalstam galvenokārt veicināja skolu un skolotājiem paredzētu māju būvniecību un uzturēšanu. Tomēr revīzijas laikā apmeklētās ES finansētās skolu ēdnīcas vai nu nedarbojās vispār, vai arī tās nespēja katru dienu skolēniem nodrošināt ēdināšanu. Revīzijā konstatēja arī faktu, ka ES finansēts lasīšanas un rakstīšanas prasmes centrs bija pārveidots par sākumskolu, jo šis centrs nespēja piesaistīt apmeklētājus. Turklāt ES finansēta mācību materiāla darbnīca bija pārveidota par profesionālās izglītības centru, jo pasākums nesaņēma finansiālu un iestāžu atbalstu. SĀKUMIZGLĪTĪBAS NODROŠINĀŠANA VISIEM BĒRNIEM: SASNIEGTI DAŽI NO PLĀNOTAJIEM UZLABOJUMIEM, BET VIRZĪBA KOPUMĀ BIJUSI PĀRĀK LĒNA 21. Sākumizglītības nodrošināšana visiem bērniem sakrīt ar 2. TAM un "Izglītība visiem" 2. mērķi. Šis ir vērienīgs mērķis, jo tas ietver ne vien sākumizglītības pieejamības nodrošināšanu visiem bērniem, bet arī to, lai skolu apmeklējošie bērni pabeigtu pilnu sākumizglītības ciklu. Ir daudzi rādītāji, ar kuriem mēra virzību šā mērķa sasniegšanā, tostarp, visplašāk izmantotie ir tīrais uzņemšanas rādītājs, bruto uzņemšanas rādītājs sākumizglītības pēdējā klasē (pabeigšanas reprezentatīvais rādītājs, sk. glosāriju) un 15–24 gadus vecu sieviešu un vīriešu lasītprasmes un rakstītprasmes līmenis. 22. 2. tabulā sadalījumā pa valstīm parādīts, kā šis mērķis sasniegts attiecībā uz sākumizglītības nodrošināšanu, salīdzinot būtisku rādītāju plānotos un faktiskos rezultātus, kā izklāstīts revidētajos finansēšanas nolīgumos. Rādītāji, kas izmantoti finansēšanas nolīgumos, ievērojami atšķiras, un tas atspoguļo dažādu valstu apstākļus un prioritātes. Kopumā līdz šim pilnībā ir sasniegta mazāk nekā puse (44 %) nolīgumos ietverto rezultātu mērķu, bet vēl 37 % rādītāju ir panākta virzība 23. Tīrā uzņemšanas rādītāja (NER) plānotos rezultātus sasniedza revidētajos finansēšanas nolīgumos Bangladešā, Namībijā un Tanzānijā, bet nesasniedza Nepālā. NER neietilpa plānotajos revidēto nolīgumu rezultātos Burkinafaso un Nigērā. Kaut arī bruto uzņemšanas rādītāja (GER) plānotie rezultāti ir sasniegti Bangladešā un Burkinafaso, tā tas nebija Nepālā un Nigērā. 24. Sākumskolas pabeigšanu galvenokārt mēra, izmantojot vienu no diviem rādītājiem: sākumskolas pabeigšanas rādītājs vai piektās klases sekmīgas sasniegšanas rādītājs [18]. No piecām valstīm, kurās revidētajos finansēšanas nolīgumos bija paredzēti šo rādītāju mērķi, tos sasniedza vienīgi Burkinafaso. 25. Tā kā lasītprasmes un rakstītprasmes līmeņa izmaiņas reģistrē ilgākā laikposmā, Komisija principā neizmantoja lasītprasmes un rakstītprasmes līmeņa rādītāju 15–24 gadus veco cilvēku grupā, lai uzraudzītu virzību. No pārbaudītajām programmām tikai Namībijā un Nepālā bija ieviesti šādi rādītāji, taču Namībijā dati vēl nebija pieejami. 2. TABULA RĀDĪTĀJI, KAS ATTIECAS UZ MĒRĶI NODROŠINĀT SĀKUMIZGLĪTĪBU, KĀ MINĒTS FINANSĒŠANAS NOLĪGUMOS. PLĀNOTO UN SASNIEGTO REZULTĀTU SALĪDZINĀJUMS [19] Nav pieejami: mērķis izvirzīts, bet dati nav pieejami. Avots: Eiropas Komisija un Eiropas Revīzijas palāta. Sākumizglītības nodrošināšana (saistībā ar 2. TAM) | Valsts, programmas statuss, dati un mērķi | Bangladeša (programma tiek īstenota) | Burkinafaso (programma slēgta, galīgie dati) | Namībija (programma tiek īstenota) | Nepāla (programma tiek īstenota, galīgie dati) | Nigēra (programma slēgta, galīgie dati) | Tanzānija (programma tiek īstenota) | Pirmajā klasē uzņemtie ar bērnudārza izglītību | | | Nav sasniegti | Nav sasniegti | | | Bruto uzņemšanas rādītājs (GER) | Pilnībā sasniegti | Pilnībā sasniegti | | Nav sasniegti | Nav sasniegti | | GER lauku apvidos | | Pilnībā sasniegti | | | Nav sasniegti | | Tīrais uzņemšanas rādītājs | Pilnībā sasniegti | | Pilnībā sasniegti | Nav sasniegti | | Pilnībā sasniegti | Pabeigšanas rādītājs | Nav sasniegti | Pilnībā sasniegti | | | Nav sasniegti | | Piektās klases sekmīgas sasniegšanas rādītājs | | | Nav sasniegti | Nav sasniegti | | | Rādītājs par pāreju no piektās uz sesto klasi | Pilnībā sasniegti | | | | | Pilnībā sasniegti | Tīrais rādītājs par uzņemšanu pirmajā klasē | | | | Nav sasniegti | | | Tīrā uzņemšanas rādītāja (sākumskolā) starpreģionu atšķirību samazināšana | | | | | | Pilnībā sasniegti | Stipendiju saņēmēji (miljonos) | Pilnībā sasniegti | | | | | | Uzņemtie bērni, kuri ir nelabvēlīgā situācijā | Pilnībā sasniegti | | | | | | Skolu (sākumskolu) pametušo līmenis | Nav sasniegti | | | | | | Lasītprasmes un rakstītprasmes līmenis 15+ | | | | Nav sasniegti | | | Lasītprasmes un rakstītprasmes līmenis 15–24 | | | Nav pieejami | Nav sasniegti | | | Lasītprasmes un rakstītprasmes līmenis 6+ | | | | Nav sasniegti | | | 26. Kā pamats, lai novērtētu kopējo virzību vispārējas sākumizglītības nodrošināšanā 2000.–2008. gada posmā saistībā ar revidētajiem finansēšanas nolīgumiem [20], tabulā VI pielikumā pa pārbaudītajām valstīm parādīta virzība, izmantojot tīro uzņemšanas rādītāju un pabeigšanas rādītāju [21]. Kā redzams tabulā, vairākumā pārbaudīto valstu kopš 2000. gada ir bijusi virzība uzņemšanā, bet pilna sākumizglītības cikla pabeigšana joprojām ir aktuāls jautājums visām valstīm. 1. grafikā ilustrēta minētā atšķirība Burkinafaso: kaut arī aptuveni 60 % bērnu apmeklē skolu, tikai 38 % pabeidz sākumizglītības ciklu. Atšķirība starp uzņemšanas un pabeigšanas rādītājiem liecina, ka ir problēma noturēt skolā uzņemtos bērnus. Šī atšķirība ir saistīta gan ar faktoriem ārpus izglītības sistēmas (piemēram, ģimeņu nabadzību, bērnu veselības stāvokli vai nepietiekamu uzturu), gan iekšējiem faktoriem, piemēram, šķēršļiem dzimumu līdzsvara nodrošināšanā un vāju kvalitāti un efektivitāti izglītības sistēmā, kā rezultātā ir augsts atkārtošanas un skolas pamešanas līmenis. 1. GRAFIKS VIRZĪBA UZ VISPĀRĒJU SĀKUMIZGLĪTĪBAS PABEIGŠANU BURKINAFASO +++++ TIFF +++++ Punktētās līnijas norāda uz pašreizējās tendences iespējamu turpinājumu. Avots: Unesco Statistikas institūts. 27. Tā kā uzņemšanas un pabeigšanas mērķi revidētajos finansēšanas nolīgumos parasti izriet no TAM vai kustības "Izglītība visiem" mērķiem, šo mērķu reālums tieši ietekmē gaidāmo rezultātu sasniegšanas iespēju. Tas atspoguļots arī šīs revīzijas konstatējumos — vairākums rezultātu mērķu, kuri saistīti ar TAM, nav sasniegti. Prasība visām valstīm panākt 100 % sākumskolas pabeigšanas rādītāju līdz 2015. gadam nozīmē, ka visām valstīm jāuzņem skolā visi sešgadnieki 2009. vai 2010. gadā. Šāds stāvoklis ir tālu no realitātes jebkurā Subsahāras Āfrikas un Dienvidāzijas valstī. Īsumā, TAM un kustības "Izglītība visiem" mērķi nav reāli daudzām pasaules nabadzīgākajām valstīm. 28. Palāta arī atzīmēja gadījumus, kad iedzīvotāju pieauguma koeficients apdraud uzņemšanas rādītāju pozitīvo tendenci, tā tas ir, piemēram, Burkinafaso, Nigērā un Tanzānijā. Kaut arī demogrāfiskā izaugsme ir izaicinājums attīstībai un, it īpaši, izglītībai, maz pierādījumu tika atrasts par to, ka Komisija risinātu šo jautājumu. 2. GRAFIKS TĪRĀ UZŅEMŠANAS RĀDĪTĀJA (NER) ATTĪSTĪBA NAMĪBIJĀ (2000.–2008. G.) +++++ TIFF +++++ Punktētās līnijas norāda uz pašreizējās tendences iespējamu turpinājumu. Avots: Unesco Statistikas institūts. 29. Ir skaidri definēta politika, ka ES atbalsts ir jāvirza iedzīvotāju nabadzīgākajai daļai. Tas bieži ir liels izaicinājums, sniedzot atbalstu izglītības programmām, kuras aptver plašas reformas un daudzas prioritātes, bet projektus, no otras puses, var virzīt tieši un tikai uz nabadzīgākajiem. Vajadzība, kā arī izaicinājums paplašināt iespējas grūti sasniedzamām iedzīvotāju grupām ir izteiktāka valstīs ar augstu tīro uzņemšanas rādītāju (NER) (Bangladešā, Namībijā un Tanzānijā). 2. grafikā un 2. izcēlumā ir ilustrēts Namībijas gadījums, kurā NER kopš 2000. gada palika zem 90 % līmeņa, jo izglītības politikā un programmās nebija pietiekama uzsvara uz palīdzību nabadzīgajiem. Izcēlumā parādīts labs piemērs par projektu potenciālu vietējā līmenī sniegt izglītību grūti sasniedzamiem bērniem (Bangladeša). 30. Komisija iegulda arī operatīvajā iniciatīvā "Izglītība visiem", lai palīdzētu jaunattīstības valstīm, kurām ir pārliecinošas izglītības programmas, bet nepietiekami resursi, lai nodrošinātu sākumizglītību visiem bērniem (sk. arī 8. zemsvītras piezīmi). Tomēr nesen veikts operatīvās iniciatīvas novērtējums liecina, ka tās kopējā pievienotā vērtība vispārējā līmenī ir bijusi ievērojami zemāka nekā gaidīts. Starp dažiem no ziņojumā minētajiem kritiskajiem jautājumiem ir operatīvās iniciatīvas ierobežotais ieguldījums sākumskolas pieejamības paaugstināšanā visiem bērniem un objektīvā spriedze starp operatīvās iniciatīvas uzsvaru uz sākumizglītību un plašākiem kustības "Izglītība visiem" mērķiem [22]. DZIMUMU NEVIENLĪDZĪBA: SASNIEGTI DAŽI PLĀNOTIE UZLABOJUMI, BET JOPROJĀM IR IEVĒROJAMA NEVIENLĪDZĪBA 31. Vispārējas sākumizglītības sasniegšana nozīmē, ka visām meitenēm un zēniem jābūt iespējai apmeklēt skolu un pabeigt pilnu sākumizglītības ciklu. Dzimumu nelīdztiesības izskaušana līdz 2005. gadam un dzimumu līdztiesības sasniegšana izglītībā līdz 2015. gadam atbilst piektajam "Izglītība visiem" mērķim un 3. TAM izglītības sadaļai un aptver visu izglītības sistēmu. Kaut arī augstākos izglītības līmeņos dzimumu nelīdztiesība pieaug [23], šajā revīzijā Palāta vērtēja tikai sākumizglītību, uz kuru ir orientēts vairākums ES intervences pasākumu. 2. IZCĒLUMS NAMĪBIJA. IZGLĪTĪBAS NOZARES PROGRAMMA NEPIETIEKAMI ORIENTĒTA UZ NABADZĪGĀKAJIEM 2. TAM 2015. gada mērķi būs grūti sasniegt. Kaut arī Namībijas rezultāts (uzņemšanas rādītājs tuvojas 90 %) ir labs salīdzinājumā ar lielāko daļu citu Āfrikas valstu, pēdējos astoņos gados tas nav paaugstinājies. Grūtības ir saistītas ar sociālekonomisko nevienlīdzību un izglītības politiku un programmām (tostarp ES izglītības nozares programmu), kas ir nepietiekami orientētas uz nabadzīgajiem, lai sasniegtu bērnus, kas atrodas visnelabvēlīgākajā situācijā (proti, bāreņus un neaizsargātos bērnus, San minoritātes bērnus un bērnus, kuri dzīvo attālos apgabalos). Pašreizējais finansēšanas modelis, ar kuru saskaņā skolas ir atkarīgas no vecāku iemaksām skolu attīstības fondos tādu pamatvajadzību nodrošināšanai kā mācību grāmatu un materiālu iegāde, remonts un pat skolotāju algošana, turpina nevienlīdzību, un Izglītības nozares programmā šis jautājums nav pietiekami risināts. Izglītības nozares programmā zema prioritāte ir piešķirta izglītības attīstības fondam, kura mērķis ir kompensēt skolām to skolēnu uzņemšanu, kuri ir atbrīvoti no iemaksām skolas attīstības fondā. Ēdināšanas programmas tvērums ir vēl jāpaplašina, lai to attiecinātu uz visām skolām, kurām tā ir vajadzīga. Turklāt skolēniem ir jāmaksā arī par formas tērpiem un eksāmeniem. Visi šie faktori būtiski ietekmē nabadzīgos apgabalus, kuros ir daudz skolēnu, kuru vecāki nevar atļauties veikt iemaksas attīstības fondā. Izglītības nozares programmas galvenais sasniegums šajā ziņā ir bāreņu un neaizsargāto bērnu politikas apstiprināšana, kaut arī revīzijas laikā tā vēl nebija īstenota. BANGLADEŠA. ATBALSTS NEFORMĀLĀS SĀKUMIZGLĪTĪBAS PROJEKTAM NODROŠINA KVALITATĪVU SĀKUMIZGLĪTĪBU GRŪTI SASNIEDZAMIEM BĒRNIEM Kaut arī tīrais uzņemšanas rādītājs Bangladešā tuvojas 90 %, ir maz ticams, ka Bangladeša sasniegs 2. TAM vispārējo mērķi līdz 2015. gadam panākt pilnīgu sākumizglītības pabeigšanu. Joprojām ir lielas atšķirības dažādos reģionos un nabadzīgu bērnu iespējas iegūt izglītību joprojām ir būtiski zemākas nekā bagātu bērnu iespējas. Šis ES finansētais projekts atbalsta neformālu sākumizglītību bērniem grūti sasniedzamos apgabalos (piemēram, bērniem pilsētu graustu rajonos un attālos lauku apgabalos, kā arī etnisko minoritāšu bērniem). Trīs NVO, kuras īstenoja projektu, sekmīgi atvēra skolas, kurās tādējādi mācījās 330000 visneaizsargātāko bērnu no nabadzīgām ģimenēm un etniskām minoritātēm, un sniedza šiem bērniem pilnu sākumizglītības ciklu. Lai nodrošinātu sasniegto rezultātu ilgtspējību, projekta gaitā tika izveidota saikne ar oficiālo sākumizglītības sistēmu, tostarp partnerības ar vietējām izglītības iestādēm un valsts sākumskolām. 32. 3. tabulā pa valstīm un izglītības atbalsta programmām ir parādīti sasniegtie rezultāti saistībā ar mērķi izskaust dzimumu nelīdztiesību izglītībā, tabulā ir salīdzināti attiecīgie iznākuma rādītāji un plānotie mērķi. Šim mērķim Komisija ir izmantojusi nedaudzus rādītājus. Attiecībā uz Bangladešu un Namībiju nav izmantoti nekādi rādītāji, tas atspoguļo faktu, ka šīs valstis jau ir sasniegušas dzimumu līdztiesību (sk. 33. punktu). Trīs valstīs rezultāti nebija vai pārsvarā nebija sasniegti, bet tikai Burkinafaso bija sasniegti finansēšanas nolīgumā formulētie mērķi. 3. TABULA RĀDĪTĀJI, KAS SAISTĪTI AR MĒRĶI IZSKAUST DZIMUMU NELĪDZTIESĪBU IZGLĪTĪBĀ, KĀ IEKĻAUTS FINANSĒŠANAS NOLĪGUMOS. PLĀNOTO UN SASNIEGTO REZULTĀTU SALĪDZINĀJUMS (sk. 2. tabulas 1. zemsvītras piezīmi) Avots: Eiropas Komisija un Eiropas Revīzijas palāta. Dzimumu nelīdztiesības izskaušana (saistībā ar 3. TAM) | Valsts, programmas statuss, dati un mērķi | Bangladeša (programma tiek īstenota) | Burkinafaso (programma slēgta, galīgie dati) | Namībija (programma tiek īstenota) | Nepāla (programma tiek īstenota, galīgie dati) | Nigēra (programma slēgta, galīgie dati) | Tanzānija (programma tiek īstenota) | Dzimumu līdzsvars 1.–5. klasē | | | | Pilnībā sasniegti | | | Bruto uzņemšanas rādītājs (meitenes) | | Pilnībā sasniegti | | | Nav sasniegti | | Bruto uzņemšanas rādītājs 1. klasē (meitenes) | | Pilnībā sasniegti | | | | | Mācību sasniegšanas % sākumizglītības pēdējā klasē (meitenes) | | | | | | Nav sasniegti | Lasītprasmes un rakstītprasmes līmenis 15–24 (sievietes) | | | | Nav sasniegti | | | Lasītprasmes un rakstītprasmes līmenis 6+ (meitenes) | | | | Nav sasniegti | | | Lasītprasmes un rakstītprasmes dzimumu līdzsvara indekss 15+ | | | | Nav sasniegti | | | 33. Tabulā VIIpielikumā pa valstīm parādīta virzība 2000.–2008. gada posmā, izmantojot tīrā uzņemšanas rādītāja dzimumu līdzsvara indeksu, kā arī tīro uzņemšanas rādītāju un pabeigšanas rādītāju meitenēm. Kopš 2000. gada dzimumu nelīdztiesība ir samazinājusies visās valstīs, bet trīs valstis (Bangladeša, Namībija un Tanzānija) ir sasniegušas līdzsvaru [24]. Citās valstīs virzība ir bijusi lēna, it īpaši Burkinafaso, Nigērā un Pakistānā. 34. Vidējie rādītāji tomēr neparāda būtisku nelīdztiesību starp meitenēm no laukiem un pilsētām, no nabadzīgām un bagātām ģimenēm, kā arī no sociāli atstumtām grupām un grupām labvēlīgos apstākļos. Burkinafaso 20 nabadzīgākajās provincēs, uz kurām konkrēti attiecas ES intervences pasākumi, atšķirība starp meiteņu un zēnu uzņemšanu kopš 2001. gada tomēr ir palielinājusies. Arī meiteņu izstāšanās rādītāji lauku apvidos ir augstāki nekā zēnu izstāšanās rādītāji. Nepālā pamatizglītības un sākumizglītības programmas galīgajā novērtējumā 2005. gadā tika atzīmēts, ka problēma bija līdzsvara trūkums privātajās skolās [25]. 2010. gada sākumā revidējot ES finansēto programmu "Izglītība visiem", Palātas revidenti konstatēja, ka šī problēma joprojām lielā mērā ir neatrisināta. 35. Izplatītākie pasākumi, kurus atbalstīja ar ES intervences pasākumiem, bija finansiāli stimuli, kas ļautu meitenēm apmeklēt skolu, sieviešu pieņemšana darbā par skolotājām, kā arī atsevišķas tualetes. Nepālā skolotāju sieviešu skaits valsts sākumskolās bija zems (34,5 %); tas ir pieticīgs rādītājs salīdzinājumā ar rādītāju privātajās skolās (55,7 %), kurām nav piešķirts ES finansējums no programmas "Izglītība visiem". 3. izcēlumā doti piemēri grūtībām, ar kādām sastopas, sniedzot ES attīstības palīdzību valstīs, kurās dzimumu līdztiesībai valstu izglītības programmās nepievērš pienācīgu uzmanību. Izcēlumā parādīts arī projektu potenciāls veicināt dzimumu līdztiesību vietējā līmenī. 3. IZCĒLUMS NIGĒRA. NEPIETIEKAMA DZIMUMU LĪDZTIESĪBAS VEICINĀŠANA IZGLĪTĪBĀ Nigēra ir novirzījusies no mērķa sasniegt vispārēju sākumizglītību līdz 2015. gadam, cita starpā tāpēc, ka turpinās dziļa dzimumu nelīdztiesība piekļuvē sākumskolas izglītībai. ES ir atbalstījusi PDDE (Plan décennal de développement de l’éducation) ieviešanu ar vispārējā (2003.–2008. g.) un nozares (2006.–2008. g.) budžeta atbalstu. Tomēr šajā laikposmā atšķirība starp meiteņu un zēnu iespējām mācīties skolā samazinājās lēnām. 2007./2008. mācību gadā joprojām bija 12 procentpunktu atšķirība starp zēnu un meiteņu tīro uzņemšanas rādītāju. Turklāt uzņemšanas rādītāji nav pietiekami izvērsti, lai atspoguļotu atšķirības starp meiteņu un zēnu rādītājiem lauku apvidos, kur dzīvo 83 % iedzīvotāju. Turklāt PDDE nav skaidri risinātas iestāžu un sociālekonomiskās problēmas, kas apdraud meiteņu iespējas iegūt izglītību. Šķēršļi dzimumu līdztiesībai izraisa to, ka, piemēram, meiteņu izglītošanas alternatīvās izmaksas ir augstākas, jo meiteņu darbs ir vajadzīgs mājās, vai arī skolas vide ir nabadzīga un naidīga un negarantē meiteņu drošību. Turklāt, pat ja PDDE ir pareizi apzinātas dažas problēmas, trūkst visaptverošas dzimumu pieejas ar pienācīgu finansējumu un finansējums koriģējošo pasākumu rīcības plāniem ir būtiski nepietiekams: tikai 0,34 % no PDDE "Piekļuves" komponenta 2003.–2007. gadā tika veltīti meiteņu izglītošanas veicināšanai. PAKISTĀNA. LABA PRAKSE DZIMUMU LĪDZTIESĪBAS VEICINĀŠANĀ IZGLĪTĪBĀ — ZIEMEĻPAKISTĀNAS IZGLĪTĪBAS PROGRAMMA Galvenais iemesls, kāpēc Pakistāna ir novirzījusies no mērķa vispārējas sākumizglītības sasniegšanā līdz 2015. gadam, ir dziļas dzimumu nelīdztiesības saglabāšanās. ES ir finansējusi programmu, kuras mērķis ir uzlabot izglītības pieejamību, kvalitāti un ilgtspējību, liekot stingru uzsvaru uz dzimumu līdztiesības paaugstināšanu ziemeļu teritorijās un Čitrālā. Līdz 2007. gada beigām uzņemšana partnerskolās pieauga par 30 % salīdzinājumā ar 2003. gadu, un no 2007. gadā uzņemtajiem skolēniem 64 % bija meitenes. Salīdzinājumā ar 2003. gada uzņemšanu pieaugums bija 19 %. Cits būtisks iznākums bija tas, ka 3785 skolēniem (94 % — meitenes) bija dota iespēja mācīties vidusskolā tādos apgabalos, kuros pirms šīs ES programmas meitenēm šādas iespējas nebija. Programma risināja problēmas, kas saistītas ar nelabvēlīgā stāvoklī esošām skolotājām, proti, nodrošināja, ka 52 procenti izglītoto skolotāju ir sievietes. Sievietes tika arī atbalstītas līderu lomu iegūšanā skolās, un programma nodrošināja 35 procentu kvotu sievietēm vadošos amatos. IZGLĪTĪBAS KVALITĀTE: SASNIEGTI NEDAUDZI PLĀNOTIE SASNIEGUMI 36. Mērķis nodrošināt vispārēju sākumizglītību nozīmē ne tikai visu bērnu uzņemšanu skolā un atbalstu, lai visi pabeigtu pilnu sākumizglītības ciklu un iestātos vidusskolā, bet arī pamatzināšanu un prasmju sniegšanu dzīvei. 37. Atšķirībā no uzņemšanas un pabeigšanas rādītājiem nav starptautiski pieņemtu rādītāju, ar kuru palīdzību uzrauga kvalitātes uzlabošanās rezultātus. Ir plaši atzīts, ka kvalitātes uzraudzībai ir jābūt vērstai uz mācību sasniegumiem, t. i., uz to, ko skolēni ir iemācījušies lasīšanā, matemātikā uz zinātnes priekšmetos (sk. arī 57. punktu). Tomēr šāda uzraudzība ir atkarīga no tā, vai ir pieejami valstu zināšanu novērtējumi, kurus izmaksu dēļ neveic regulāri [26]. 38. Tā kā nav sistemātisku zināšanu novērtējumu, visbiežāk izmanto rādītājus, kas saistīti ar eksāmenu nokārtošanu, un kvalitātes nodrošināšanai vajadzīgos ieguldījumus un rezultātus: piemēram, labi sagatavotus skolotājus (izglītoto un kvalificēto skolotāju skaits un proporcija), labu skolu vidi (skolas ar tualetēm, dzeramo ūdeni, elektrību, ēdnīcām, bibliotēkām, grāmatām, datortelpām), optimālu klases lielumu (skolēnu/skolotāju koeficients), mācību grāmatu nodrošināšanu (mācību grāmatu uz skolēnu koeficients) u. c. 39. 4. tabulā pa valstīm un izglītības atbalsta programmām parādīti sasniegtie rezultāti izglītības kvalitātes uzlabošanas jomā, attiecīgie iznākuma rādītāji ir salīdzināti ar plānotajiem mērķiem. Arī šajā gadījumā pilnībā sasniegti tika tikai dažu rādītāju mērķi, kas bija formulēti finansēšanas nolīgumos. Skolēnu un mācību grāmatu koeficienta mērķis tika sasniegts Burkinafaso, bet ne Tanzānijā. Viena no diviem izplatītākajiem reprezentatīvajiem kvalitātes rādītājiem — skolēnu/skolotāju koeficienta — gaidītos rezultātus sasniedza divas valstis (Bangladeša un Namībija), bet divas (Burkinafaso un Nepāla) nesasniedza. Bangladešā un Nepālā tika sasniegti attiecīgie rezultātu mērķi saistībā ar skolas kavēšanu un kvalificēto skolotāju īpatsvaru. Vienīgais kvalitātes rezultātu rādītājs, kas bija noteikts Nigērai, netika izpildīts. 40. Novērtējot kvalitāti, izmantojot pieejamos valstu mācīšanās novērtējumus, Palāta atrada maz pierādījumu par to, ka ES intervences pasākumi būtu uzlabojuši izglītības kvalitāti. Tikai Bangladešā bija uzlabojušies mācību sasniegumi, un tie tika uzskatīti par apmierinošiem. Vairākumā valstu, kurās bija pieejami mācīšanās novērtējumi (Burkinafaso, Namībija, Nepāla un Nigēra), vērtējums bija zems. 4. TABULA RĀDĪTĀJI, KAS SAISTĪTI AR MĒRĶI UZLABOT IZGLĪTĪBAS KVALITĀTI, KĀ IEKĻAUTS FINANSĒŠANAS NOLĪGUMOS. PLĀNOTO UN SASNIEGTO REZULTĀTU SALĪDZINĀJUMS (sk. 2. tabulas 1. zemsvītras piezīmi) Avots: Eiropas Komisija un Eiropas Revīzijas palāta. Izglītības kvalitātes uzlabošana | Valsts, programmas statuss, dati un mērķi | Bangladeša (programma tiek īstenota) | Burkinafaso (programma slēgta, galīgie dati) | Namībija (programma tiek īstenota) | Nepāla (programma tiek īstenota, galīgie dati) | Nigēra (programma slēgta, galīgie dati) | Tanzānija (programma tiek īstenota) | Mācību sasniegumu % sākumskolas pēdējā klasē | | | | Nav sasniegti | | Pilnībā sasniegti | Atkārtošanas koeficients (sākumskolā) | Nav sasniegti | | Nav pieejami | Nav sasniegti | | | Piektās klases sasniegšanas koeficients | | | Nav sasniegti | Nav sasniegti | | | Skolēnu/mācību grāmatu koeficients (sākumskolā) | | Pilnībā sasniegti | | | | Nav sasniegti | Skolēnu/skolotāju koeficients (sākumskolā) | Pilnībā sasniegti | Nav sasniegti | | Nav sasniegti | | | Skolēnu/kvalificētu skolotāju attiecība (sākumskolā) | | | | | | Nav sasniegti | Starpreģionu atšķirību samazinājums skolēnu/skolotāju attiecībā (sākumskolā) | | | | | | Nav sasniegti | Kvalificētu/izglītotu skolotāju % | | | | Nav sasniegti | | | To skolotāju %, kuriem ir prasītā sertifikācija | | | | Pilnībā sasniegti | | | Skolēnu/solu % | | Nav sasniegti | | | Nav sasniegti | | Skolas kavējumi | Pilnībā sasniegti | | | | | | 41. Vērtējot kvalitāti pēc ieguldījuma un rezultātu rādītājiem, Palāta arī konstatēja maz pierādījumu par stabiliem uzlabojumiem. Proti, skolotāju trūkums un nepietiekamas kvalifikācijas skolotāji bija raksturīga problēma visās revidētajās valstīs, kaut arī vairākums pārbaudīto ES intervences pasākumu sniedza atbalstu skolotāju skaita nodrošināšanas un izglītošanas valsts politikai. Piemēram, Bangladešā bija panākta ievērojama virzība kvantitatīvo mērķu sasniegšanā saistībā ar mācību pasākumiem otrajā sākumizglītības attīstības programmā. Tomēr programmas atbalstīto iestāžu jauda joprojām ir ierobežota (ierobežots budžets, pieredzējuša personāla trūkums, nepiemērota struktūra) un mācību ietekme šķiet ierobežota, jo ir maz turpmākas rīcības, lai atbalstītu skolotājus jaunu metožu izstrādē. Maz kas darīts arī, lai skolotājiem piedāvātu stimulus mācībām, t. i., paaugstinājumu amatā vai lielāku atalgojumu. 42. Labas kvalitātes izglītības sniegšana bija jautājums, kas raisīja lielas bažas visām ieinteresētajām personām apmeklētajās valstīs. Turklāt ir vispārējs uzskats, ka, ņemot vērā TAM piešķirto prioritāti, valdības un attīstības partneri ir pievērsuši vairāk uzmanības uzņemšanas palielināšanai nekā izglītības kvalitātes uzlabošanai. 4. izcēlumā sniegts praktisks piemērs par izplatītākajiem jautājumiem saistībā ar kvalitātes trūkumu. Kā piemērs ir apskatīta Tanzānija — valsts, kurā no revīzijai atlasītajām valstīm visvairāk ir pieaugusi skolēnu uzņemšana. 4. IZCĒLUMS TANZĀNIJA: PIEMĒRS PAR CENTIENIEM NODROŠINĀT KVALITĀTI Rādītāji, kas pieejami par Tanzāniju, neliecina, ka atbalsts izglītības nozares reformas programmas īstenošanai būtu uzlabojis visus izglītības kvalitātes pasākumus. Sākumskolas pabeigšanas rādītājs pēdējos divos gados ir pazeminājies, bet sākumskolas pamešanas līmenis pēdējā desmitgadē ir palicis nemainīgs. Kvalificētu skolotāju skaits nav pietiekams, skolotāju algas pēdējos gados nav palielinājušās un skolotāju darba vide ir sarežģīta vairāku faktoru dēļ, tostarp attiecībā uz mājokļiem, transportu un algu praktisku saņemšanu. Trūkst grāmatu un citu mācību materiālu. Sākumskolas skolēnu / mācību grāmatu attiecība 3:1 pamatizglītībā 2008. gadā joprojām bija tāda pati kā 2003. gadā. Kapitācijas dotācija uz katru skolēnu ir tikai USD 3,6 gadā. 43. Operatīvajā iniciatīvā arī ir atzīts, ka ir svarīgi risināt jautājumu par mācīšanās iznākumu un izglītības kvalitāti pašreizējos apstākļos, kad paplašinās pieejamība; partnervalstis ir aicinātas mērīt skolēnu mācību apguvi un mācīšanas kvalitāti. 2009. gadā operatīvā iniciatīva pieņēma divus īpašus mācīšanās iznākuma rādītājus [27]. Lasīšanas progresam seko vairāk nekā 20 operatīvās iniciatīvas valstīs, un kopumā sniegums ir pieticīgs. VAI KOMISIJA LABI PĀRVALDA INTERVENCES PASĀKUMUS IZGLĪTĪBAS JOMĀ? 44. Revidenti novērtēja, cik lielā mērā trūkumus konstatētajos rezultātos var izskaidrot ar trūkumiem Komisijas īstenotajā pārvaldībā. Revīzija aptvēra gan plānošanas, gan īstenošanas posmu. Attiecībā uz plānošanas posmu Palāta vērtēja, vai Komisija saskaņā ar tās pamatnostādnēm [28] - intervences pasākumus virzīja uz trijām no galvenajā prioritātēm, kas izklāstītas Eiropas konsensā (sākumizglītība, dzimumu līdztiesība un izglītības kvalitāte); - pienācīgi novērtēja budžeta atbalsta izvēles vai alternatīvu palīdzības sniegšanas metožu piemērotību. Attiecībā uz īstenošanas posmu Palāta novērtēja, vai Komisija saskaņā ar tās pamatnostādnēm - bija ieguvusi pietiekamu informāciju, kas vajadzīga uzraudzībai; - aktīvi sekoja līdzi izglītības iznākumam, tajā pašā laikā pietiekamu uzmanību veltot starptautiskajām saistībām koordinēt līdzekļu donorus un panākt to saskaņotu rīcību; - nodrošināja pietiekamu kompetenci delegācijās, lai tās varētu veikt efektīvu uzraudzību un uzturēt nozares dialogu izglītībā; - sniedza pienācīgu atbalstu iestāžu darbības uzlabošanā. Revidenti arī apsvēra, cik lielā mērā neatbilstība pamatnostādnēm bija attaisnojama. GADĪJUMOS, KAD ATBALSTA SNIEGŠANAS METODE BIJA NOZARES BUDŽETA ATBALSTS, ŠĪ IZVĒLE PRINCIPĀ ATBILDA KOMISIJAS PAMATNOSTĀDNĒM 45. Ņemot vērā to, cik svarīgas Komisijas pamatnostādnes ir plānošanas procesā, Palāta pārbaudīja, cik labi šīs pamatnostādnes ir ievērotas un vai tās ir bijušas noderīgas. 46. Gadījumos, kad izglītība bija galvenā nozare, izvēlētā atbalsta sniegšanas metode — nozares budžeta atbalsts — principā bija izvēlēta pilnīgā saskaņā ar izglītības plānošanas pamatnostādnēm. Tas ietver budžeta atbalsta attiecināmības kritērijus. 47. Tomēr ES atbalsta sniegšanā izglītībai Pakistānas Ziemeļrietumu robežas provincē nozares budžeta atbalsta izvēle pašreizējā programmu posmā neatbilda pamatnostādnēm, jo finansēšanas nolīguma parakstīšanas brīdī nebija izstrādāta valdības izglītības nozares politika, un tādējādi nebija ievēroti attiecināmības kritēriji. 48. Tanzānijā Palāta pārbaudīja Komisijas veiktos valsts finanšu pārvaldības reformas programmas uzticamības novērtējumus, kurus izmantoja, lai pamatotu budžeta atbalsta finansēšanas lēmumu iepriekšējā un pašreizējā programmu posmā. Valsts finanšu pārvaldības reformas programmas ierobežotā piederība valstij un lēnā virzība, kas bija norādīta 2008. gada PEFA ietekmes pētījumā [29] un 2008.–2013. gada valsts stratēģijas dokumentā, liek apšaubīt Komisijas piemēroto novērtējuma kritēriju skaidrību un konsekvenci. KOMISIJA PILNĪBĀ NENOVĒRTĒJA FIDUCIĀRĀ RISKA SAMAZINĀŠANAS PASĀKUMU, PIEMĒRAM, KOPĪGAJĀ FINANSĒJUMĀ IZMANTOTO PASĀKUMU, PRIEKŠROCĪBAS 49. Komisijas plānošanas pamatnostādnēs norādīti daži kopīga finansējuma trūkumi un atzīmēts, ka Komisija dotu priekšroku nozares budžeta atbalsta darbībai, nevis piedalītos kopīgā finansējumā [30]. Tādējādi, izņemot Bangladešu, Komisija nepiedalījās kopīga finansējuma pasākumos pat tajās revidētajās valstīs, kurās citi attīstības partneri to izmantoja nozares politikas atbalsta programmās. Šajā jautājumā pamatnostādnes tomēr bija pārāk kategoriskas, jo Komisija tādējādi praktiski sev liedza dažas iespējamas priekšrocības, tostarp pasākumus, kuru mērķis ir mazināt fiduciāro risku. Tas ir īpaši svarīgi izglītības nozarē un valstīs, kurās ir augsts līdzekļu ļaunprātīgas izmantošanas risks [31]. 50. Kad līdzekļu donori kopā strādā, izmantojot kopīga finansējuma procedūras, regulāri tiek piemēroti aizsardzības pasākumi pret līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu. Šādi pasākumi ir iepriekšējs attiecīgās nozares fiduciārā riska novērtējums un izmaksas, kas balstītas uz revidētiem finanšu pārskatiem. Efektīva drošības pasākuma piemēru var minēt Nigēras gadījumā, kurā kopīga finansējuma partneru pasūtītā revīzijā 2006. gadā atklāja krāpšanu sešu miljonu EUR apmērā, krāpšana bija tieši saistīta ar "Plan décennal de développement de l’éducation" īstenošanu. Padziļinātas izmeklēšanas rezultātā tika notiesāts bijušais izglītības ministrs. VISPĀRĒJĀ BUDŽETA ATBALSTA GADĪJUMĀ IZGLĪTĪBAS MĒRĶI UN RĀDĪTĀJI NAV TIK VISAPTVEROŠI 51. Izglītības nozares aspekti vispārējā budžeta atbalsta programmās ir risināti, iekļaujot rezultatīvos rādītājus, kuriem ir noteikti mērķi, kuri ir piesaistīti vispārējā budžeta atbalsta mainīgām daļām. Tomēr rādītāju skaits ievērojami atšķiras, un parasti ievērojami mazāk rādītāju izglītības jomā ir iekļauts vispārējā budžeta atbalsta finansēšanas nolīgumos (parasti 3–4 rādītāji) nekā nozares budžeta atbalsta nolīgumos. Turklāt vispārējā budžeta atbalsta nosacījumi parasti ir saistīti ar virzību valstu vispārējo stratēģiju (piemēram, nabadzības apkarošanas stratēģiju), nevis nozares politikas izpildē. Šā iemesla dēļ, kā arī rādītāju ierobežotā skaita dēļ vispārējā budžeta atbalsta dialogs izglītības jomā ir mazāk intensīvs. 52. Palātas revīzijā ietilpa arī divas 9. EAF vispārējā budžeta atbalsta programmas Burkinafaso un Nigērā. Abās programmās izglītības nozares komponents bija izstrādāts mērķtiecīgāk nekā parasti Komisijas vispārējā budžeta atbalsta programmās. Bija izstrādāti izvērstāki nosacījumi uzraudzībai un piedāvāti stimuli saistībā ar virzību izglītības nozarē. Tomēr kaut arī šādam lielākam uzsvaram uz nozari bija priekšrocības, 10. EAF programmās Komisija atgriezās pie tradicionālās vispārējā budžeta atbalsta pieejas. 53. Palāta atzīst, ka gadījumos, kad partnervalstu valdības izdevumus izglītībai izvirza kā prioritāti un kad tām ir racionālas izglītības programmas un attiecīgas publisko finanšu pārvaldības sistēmas, vispārējā budžeta atbalsts spēj lietderīgi atbalstīt izglītības nozari. Tomēr Komisija nav skaidri definējusi, cik lielā mērā vispārējā budžeta atbalsta izmantošana atšķiras no izglītības nozares budžeta atbalsta programmu lomas (sk. 51. punktu). OPERATĪVĀ INICIATĪVA "IZGLĪTĪBA VISIEM" NAV SNIEGUSI GAIDĪTO IEGULDĪJUMU VISPĀRĒJĀ FINANSĒJUMA TRŪKUMA MAZINĀŠANĀ 54. Tā kā viens no operatīvās iniciatīvas mērķiem ir palīdzēt nodrošināt finansējumu saņēmējvalstīm, kuras atbalsta "Izglītība visiem" mērķus, Palāta pārbaudīja arī nesenu operatīvās iniciatīvas vērtējumu, lai novērtētu, cik lielā mērā tā ir ieguldījusi šā mērķa sasniegšanā. Kaut arī no operatīvās iniciatīvas sniedza ievērojamus finanšu ieguldījumus atsevišķām valstīm, vērtējumā bija secināts, ka "vispārēji pierādījumi neliecina par to, ka iniciatīvai būtu bijusi liela pozitīva ietekme uz ārējās palīdzības līmeni vai iekšējo finansējumu izglītībai vai pamatizglītībai, kā tas bija paredzēts". Šis novērtējums atbilst "Izglītība visiem" 2010. gada vispārējās pārraudzības ziņojumā [32] paustajam viedoklim (saistībā ar vispārējā finansējuma trūkumu sk. arī 2. punktu). 55. Attiecībā uz izglītības īpatsvaru valstu budžetos kopumā operatīvā iniciatīva izvirza orientējošo mērķi 20 % no kopējiem valdības izdevumiem atvēlēt izglītībai. No revīzijā aptvertajām astoņām valstīm tikai divas (Burkinafaso un Namībija) pagājušajā finanšu gadā izglītībai tērēja 20 % no kopējā budžeta vai vairāk, divās valstīs valdība tērēja mazāk nekā 12 % (Pakistānā un Libērijā). KOMISIJAS IZMANTOTIE RĀDĪTĀJI IR PIENĀCĪGI ORIENTĒTI UZ TAM … 56. Komisijas veiktā izglītības nozaru analīze valstu stratēģijas dokumentu sagatavošanā par 2007./2008.–2012./2013. gadu (attiecīgi Attīstības sadarbības instruments / EAF) kopumā bija visaptveroša un pienācīgi atspoguļoja Komisijas politikas saistības atbalstīt TAM sasniegšanu. Prioritārais mērķis sasniegt vispārēju sākumizglītību un dzimumu līdztiesību arī lielā mērā izpaudās rezultatīvo rādītāju izvēlē, kuru izmantoja, lai mērītu un novērtētu rezultātus revidētajos finansēšanas nolīgumos. Tomēr rādītāji, kuri ir balstīti uz TAM, nav vienādi reāli sasniedzami visās valstīs, it īpaši nabadzīgākajās, jo TAM pēc to būtības ir ambiciozi un pēc definīcijas — vienādi visiem. … TOMĒR NAV PIEVĒRSTA PIETIEKAMA UZMANĪBA IZGLĪTĪBAS KVALITĀTES RĀDĪTĀJIEM 57. Ir grūti ticami un konsekventi mērīt izglītības kvalitāti divos revīzijas aptvertajos reģionos (sk. arī 37.–38. punktu). Kaut arī ir pieejami vairāki reprezentatīvi rādītāji, revidētajos finansēšanas nolīgumos bija iekļauti tikai daži šādi rādītāji, tas parādīts 4. tabulā. Tādējādi tie nesekmēja efektīvu pieeju izglītības kvalitātei. IZGLĪTĪBAS PĀRVALDĪBAS INFORMĀCIJAS SISTĒMAS, KURAS KOMISIJA IR NOLĒMUSI IZMANTOT, NE VIENMĒR SNIEDZ PIETIEKAMU, TICAMU UN SAVLAICĪGU INFORMĀCIJU 58. Komisijas un citu attīstības partneru izmantotie izglītības rādītāji plānoto rezultātu sasniegšanas mērīšanai ir balstīti uz partnervalstu valdību izglītības statistikas sistēmām. Tādējādi ir būtiski, lai šīs sistēmas spētu sniegt ticamus statistikas datus. Turklāt, lai Komisija un citi attīstības partneri varētu mērīt atbalstīto izglītības programmu virzību, partnervalstu valdībām ir arī jāsagatavo periodiski ziņojumi un tajos jāiekļauj iznākuma rādītāji. 5. IZCĒLUMS NEPĀLA. STATISTIKAS DATU TICAMĪBA Kaut arī attīstības partneri uzskata, ka izglītības pārvaldības informācijas sistēmas ir labi izstrādātas, ir bažas par statistikas datiem pakārtoto datu kvalitāti un ticamību. Dažos vērtējumos bija ziņots par trūkumiem skolu datu precizitātes pārbaudē un regulāriem skolu centieniem uzrādīt augstāku skolēnu skaitu, nekā tas bija patiesībā (jo finansējums skolām ir balstīts uz skolēnu skaitu). Skolas arī ziņoja par reģistrēto skolēnu skaitu, nevis to skolēnu skaitu, kuri faktiski skolu apmeklē. Turklāt mājsaimniecību apsekojumos bija ziņots, ka skolēnu dalība skolās ir zemāka. Nav zināms, cik plašas ir šīs problēmas; attīstības partneri pasūtīja trīs tehniskās pārbaudes saistībā ar skolu izglītību. Šīs pārbaudes veica 2005. un 2006. gadā un tajās apsekoja 1000 nejauši atlasītas skolas 20 paraugā ietilpstošos apgabalos. Šajās pārbaudēs iegūtie dati principā atbilda oficiālajiem datiem, tomēr bija ievērojamas sākumskolu bruto uzņemšanas rādītāja atšķirības (130, nevis 144, kā norādīts oficiālajos datos) un stipendijas saņemošo meiteņu un dalītu [33] īpatsvara atšķirības (attiecīgi 33 % un 65 %, nevis 53 % un 81 %, kā norādīts oficiāli). Attīstības partneri norādīja, ka dati ir vairāk jāsalīdzina un jātriangulē un ierosināja apgabalos veikt regulāras paraugu pārbaudes. Unesco Statistikas institūts nevar sniegt neatkarīgus statistikas datus par ilgāku laikposmu saistībā ar tīro uzņemšanas un pabeigšanas rādītāju; iespējams, ka tas tā ir tāpēc, ka desmit gadus pēc pēdējās tautas skaitīšanas trūkst ticamu datu par iedzīvotājiem. 59. Piecos no astoņiem gadījumiem Palāta konstatēja, ka partnervalstu valdību izglītības statistikas sistēmas datus sniedz regulāri. Tomēr Bangladešas, Libērijas un Pakistānas statistikas dati ir grūti pieejami, jo datu vākšanas un apstrādes iestāžu darbības spēja ir zema [34]. Palāta arī konstatēja, ka vairākumā revidēto valstu Komisijai ne vienmēr ir pieejami pietiekami, ticami un savlaicīgi valdības ziņojumi, lai uzraudzību iznākumu izglītības jomā. 60. Attiecībā uz statistikas datu kvalitāti Palāta atzīmēja, ka vairākumā pārbaudīto valstu Komisija ir atbalstījusi pasākumus, kas vērsti uz oficiālo statistikas datu kvalitātes uzlabošanu [35]. Palāta konstatēja, ka šis atbalsts ir stiprinājis izglītības pārvaldības informācijas sistēmas, kaut arī joprojām ir sastopamas dažas kopīgas nepilnības: a) vispārējas bažas rada ar tautas skaitīšanas datiem pamatoto statistikas datu ticamība (piemēram, tīrais uzņemšanas rādītājs (NERs)) Subsahāras Āfrikā un Dienvidāzijā [36]; b) nesakrīt administratīvie dati, kurus skolas paziņo izglītības ministrijām, un mājsaimniecību aptauju dati, kuri iegūti no vecāku ziņojumiem par to, vai bērni apmeklē skolu [37]; c) nepietiekams statistikas datu sadalījums un analīze par kvalitātes un līdztiesības jautājumiem (piemēram, par piekļuves un sasniegumu līmeni skolēniem no mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un iedzīvotāju grupām, kas atrodas nelabvēlīgā situācijā). LĪDZEKĻU DONORU KOORDINĀCIJA KOPUMĀ IR UZLABOJUSIES, BET AR TO SAISTĪTI DAŽI KOMPROMISI 61. Delegāciju sadarbību un koordināciju ar partnervalstu valdībām un citiem attīstības partneriem izglītības nozarē, ievērojot Parīzes deklarācijā uzņemtās saistības, kopumā varēja uzskatīt par pienācīgu, tomēr devītā EAF programmā Burkinafaso šo aspektu bija grūtāk īstenot, jo Komisija bija vienīgais attīstības partneris, kurš izmantoja budžeta atbalstu, kamēr citi izglītības nozarē ieguldīja ar kopīga finansējuma starpniecību. Šāda koordinācija attiecīgi prasa zināmu kompromisu, bet Palāta konstatēja dažus gadījumus, kuros Komisijas prioritāšu pārvaldība bija ietekmēta nopietnāk. a) Namībijā tika pilnībā pārskatīta izglītības nozares programma, kuru sākotnēji finansēja no ES līdzekļiem. Tā tas notika tāpēc, ka valdība ar Pasaules Bankas palīdzību pilnībā pārskatīja nozari, bet Komisijas un citu attīstības partneru ieguldījums šajā procesā bija tikai ierobežots. No programmas tagad līdzfinansē pirmo posmu valsts izglītības programmā, kura aptver visu izglītības nozari, un sākumizglītībai, kā arī TAM un EFA mērķiem ir pievērsta mazāka uzmanība. b) Nepālā Komisija nevarēja pilnībā ieviest finansējuma daļas izmaksu, balstoties uz rezultātu rādītājiem, jo citi attīstības partneri šo mehānismu neizmanto un tie nevēlējās veikt izmaiņas kopīgās finansēšanas kārtībā ar valdību. c) Pakistānā Komisijas mērķis bija atbalstīt izglītības nozares projektu Sindas provincē. Tomēr valdība lūdza Komisiju pielāgot atbalstu Pasaules Bankas atbalstam nozares budžeta atbalsta veidā. Tādējādi finansēšanas nolīguma rezultātu matrica neatbilst izglītības nozares pamatnostādnēm attiecībā uz pietiekamiem tiešo rezultātu un iznākuma rādītājiem par sākumizglītības pieejamību, jo Pasaules Bankas pieeja nesaskan ar ES pieeju. Jaunajā, pārstrādātajā matricā ir vairāk rādītāju, bet iznākuma rādītāju skaits joprojām ir neliels. 62. ES finansētu intervences pasākumu uzraudzība, it īpaši nozares budžeta atbalsta uzraudzība, notiek galvenokārt kopēju pārbaužu veidā, attīstības partneri uz tām paļaujas uzraudzības nolūkos. Palāta konstatēja, ka šīs pārbaudes ir vairāk orientētas uz procesiem un finansiāliem aspektiem, kas ir saistīti ar konkrētiem izmaksu nosacījumiem, nevis uz izglītības iznākumu. KOMISIJAS DARBINIEKI NAV IEGUVUŠI PIETIEKAMAS ZINĀŠANAS PAR IZGLĪTĪBU, UN DARBINIEKI AR ATTIECĪGĀM ZINĀŠANĀM NAV NORĪKOTI 63. Palāta uzskata, ka katrā valstī, kurā izglītība ir galvenā nozare vai kur tai piešķir vispārējā budžeta atbalsta līdzekļus, delegācijās jānorīko darbinieki, kuriem ir vajadzīgās zināšanas (vai kuriem ir iespējas šīs zināšanas iegūt). Tas vajadzīgs, lai iesaistītos politiskajā dialogā un uzraudzītu nozari un vajadzības gadījumā saņemtu eksperta ieteikumu. Revīzijas laikā personāla norīkošana kopumā nebija optimāla un delegācijām vienmērīgi nenodrošināja vajadzīgos speciālistus, ar kuru palīdzību varētu pārvaldīt Komisijas portfeli šajā nozarē. 64. 2009. gada beigās no 44 delegācijām visā pasaulē, kurās izglītība bija galvenā nozare, 16 jeb vairāk nekā trešdaļā nebija darbinieka, kas būtu norīkots strādāt izglītības jomā [38]. Septiņās valstīs, kurās bija noslēgts TAM līgums (visas Subsahāras Āfrikā) [39], kopā tikai trīs cilvēki divās valstīs bija norīkoti darbam saistībā ar izglītības jautājumiem, bet divas delegācijas (Tanzānijā un Ruandā) paļāvās uz dalībvalstu ekspertiem. 6. izcēlumā aprakstīts piemērs par kavēšanos personāla norīkošanā un tā sekām Libērijā. 65. Ja tiek sniegts vispārējā vai nozares budžeta atbalsts, tādu darbinieku trūkums, kuriem būtu vajadzīgās zināšanas un darba stāžs, vājina gan delegācijas dialogu ar saņēmējvalsti, gan tās līdzdalību kopējās darba grupās ar citiem līdzekļu donoriem, kas uzrauga darbības rezultātus. Tas nozīmē, ka ir bojāts svarīgs elements, kas nodrošina, lai budžeta atbalsts sasniegtu mērķus, un šis elements var arī nemaz nedarboties. 66. Fakts, ka Komisijai ir grūtības delegācijās norīkot piemērota profila darbiniekus, rada bažas un liecina par problēmām, kas saistītas ar darbā pieņemšanas procedūrām, personāla kvalifikāciju un kadru mainību. To nevar kompensēt ar centrālo dienestu atbalstu vai līgumdarbiniekiem [40]. Palāta novēroja, ka izglītības speciālisti parasti nav ES ierēdņi un viņu apgūtās zināšanas par Komisijas procedūrām ir ļoti atšķirīgas. No otras puses, delegācijās norīkoto vispārējo speciālistu profiliem ne vienmēr bija vajadzīgā tematisko zināšanu kombinācija, kompetence un prasmes, lai pārvaldītu nozares budžeta atbalsta un vispārējā budžeta atbalsta intervences pasākumus. 67. Saistībā ar centrālo dienestu sniegto personāla atbalstu Palāta konstatēja, ka nav ieviesti skaidri kritēriji vai mehānismi, lai noteiktu vajadzības vai prioritātes attiecībā uz ieteikumiem, kurus pēc pieprasījuma attiecīgi sniedz Attīstības ĢD un EuropeAid tematiskās un specializētās nodaļas. 6. IZCĒLUMS LIBĒRIJA. PROBLĒMAS DARBINIEKU NORĪKOŠANĀ KOMISIJAS MONROVIJAS BIROJĀ No 2007. gada augusta līdz 2008. gada septembrim Komisijas birojs Monrovijā nevarēja veikt pēcpārbaudi par EK atbalsta programmu izglītībai Libērijā (ECSEL), jo nebija cilvēku, kas būtu norīkoti strādāt ar šo nozari. Tas, ka netika veikta savlaicīga un efektīva pēcpārbaude, bija viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc projekts ievērojami iekavējās un šobrīd ir apdraudēti vairāki pasākumi un rezultāti. Pat tad, kad darbinieku norīkošanas problēmām Monrovijā tika pievērsta uzmanība augstākajā politiskajā līmenī, tostarp no Attīstības komisāra puses, Komisijas reakcija bija pārāk lēna, lai nodrošinātu, ka ECSEL projekts virzās uz priekšu. Pagāja 25 mēneši no brīža, kad Attīstības ĢD augstākā vadība pieprasīja nekavējošu rīcību, lai atrisinātu personāla norīkošanas problēmas Monrovijā (2007. gada februārī), līdz tam, kamēr Monrovijā faktiski ieradās ilgtermiņa tehniskā palīdzība ECSEL (2009. gada martā). ES SNIEDZA ATBALSTU IESTĀŽU DARBĪBAS PILNVEIDOŠANĀ, BET VAIRĀKUMĀ GADĪJUMU NETIKA PANĀKTS VĒLAMAIS 68. Nozares programmu un budžeta atbalsta gadījumā īpašumtiesības un atbildība par programmu pārvaldību ir partnervalstu valdībām. Līdz ar to ir ļoti svarīgi nodrošināt, ka attiecīgo iestāžu un personu spēja šīs programmas pārvaldīt un īstenot ir pietiekama. 69. Palāta konstatēja, ka Komisija plānoja sniegt atbalstu iestāžu darbības uzlabošanā saistībā ar visām revidētajām izglītības programmām, tostarp stiprināt izglītības pārvaldības informācijas sistēmas (sk. 60. punktu). Tomēr vairākumā revidēto valstu (Burkinafaso, Libērijā, Namībijā, Nepālā, Nigērā un Tanzānijā) ES atbalsts iestāžu darbības uzlabošanai netika sniegts tā, kā plānots. Galvenās konstatētās nepilnības bija šādas: a) iestāžu darbības uzlabošanas iniciatīvas netika pienācīgi plānotas un apskatītas stratēģiskā kontekstā, un tā rezultātā tehnisko palīdzību sniedza ad hoc veidā un zināšanu nodošana nebija efektīva; b) tā kā Komisija savlaicīgi nemobilizēja cilvēkresursus un tehniskos resursus, projekta īstenošana ievērojami kavējās; c) tehniskā palīdzība plānošanas, uzraudzības, budžeta procesa un finanšu pārvaldības atbalstam izglītībā netika realizēta konkursa problēmu dēļ, kā arī tāpēc, ka valdība vilcinājās prasīt tehnisko atbalstu; d) pakārtoto pētījumu kvalitāte bija nepietiekama (sk. 7. izcēlumu). 70. Saskaņā ar Parīzes deklarāciju [41] un Revīzijas palātas ieteikumiem [42] Komisija 2008. gada jūlijā pieņēma stratēģiju, kas paredzēja ciešāku sadarbību ar valdību un attīstības partneriem tehniskajā sadarbībā iestāžu darbības uzlabošanā, kas balstīta uz partnervalstu valdību lūgumiem [43]. Šīs revīzijas laikā tomēr vēl bija par agru novērtēt šīs stratēģijas efektivitāti. 7. IZCĒLUMS BURKINAFASO. KOMISIJA NEVARĒJA SNIEGT ATBALSTU IESTĀŽU DARBĪBAS UZLABOŠANAI NO 2005.–2008. GADA BUDŽETA ATBALSTA Komisija finansēja stāvokļa noteikšanas pētījumu, lai izstrādātu stratēģiju un daudzgadu plānu administratīvās kapacitātes uzlabošanai Izglītības ministrijas finanšu nodaļā un plānošanas nodaļā. Ministrija ieteikumus neīstenoja, jo to bija pārāk daudz un tie bija pārāk sarežģīti. Turklāt ministrija pasūtīja otru pētījumu, lai nodrošinātu saskaņotību starp ieteiktajiem pasākumiem un sākotnējo decentralizācijas procesu. Šo otro pētījumu delegācija novērtēja kā viduvējas kvalitātes, liela apjoma un grūti izmantojamu. Arī šie ieteikumi netika īstenoti. Tikmēr ministrija kopā ar Pasaules Banku izveidoja tehnisko komiteju, kuras uzdevums bija izstrādāt daudzgadu plānu visai Izglītības ministrijai. Tā kā minēto ziņojumu kvalitāte bija viduvēja un ministrijas līdzdalības līmenis bija zems, par līdzekļiem, kurus Komisija bija atvēlējusi ministrijas darbības uzlabošanai (1 miljonu EUR), nevarēja uzņemt saistības, un galu galā no 2005.–2008. gada budžeta atbalsta nevarēja sniegt iestāžu darbības uzlabošanas palīdzību. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI ES INTERVENCES PASĀKUMI IR PALĪDZĒJUŠI SASNIEGT DAĻU GAIDĪTO UZLABOJUMU PAMATIZGLĪTĪBĀ SUBSAHĀRAS ĀFRIKĀ UN DIENVIDĀZIJĀ, BET PANĀKTS MAZĀK NEKĀ PAREDZĒTS 71. Kopumā ir panākta nozīmīga virzība, lai gan pilnībā tika sasniegti tikai 45 % no revidētajos finansēšanas nolīgumos formulētajiem mērķiem. 72. Attiecībā uz prioritāro mērķi nodrošināt sākumizglītību visiem bērniem (2. TAM) tika sasniegti tikai daži no paredzētajiem uzlabojumiem, un kopumā virzība ir bijusi pārāk lēna, lai nodrošinātu, ka 2015. gadam izvirzītie mērķi tiks sasniegti. Rezultāti sākumizglītības jomā pārsvarā bija pieticīgi, tomēr labāki rezultāti bija par uzņemšanu nekā par pabeigšanu. 73. Saistībā ar mērķi novērst dzimumu nelīdztiesību izglītībā ES intervence deva saņēmējvalstīm iespēju sasniegt dažus plānotos uzlabojumus. Tomēr joprojām ir būtiska nelīdztiesība konkrētos reģionos un sociālās grupās. 74. Saistībā ar trešo un pēdējo apskatīto prioritāro mērķi — izglītības kvalitātes uzlabošanu — revīzijā secināts, ka ir sasniegti nedaudzi plānotie uzlabojumi. Kaut arī ir plaši atzīts, ka izglītības kvalitāti ir grūti mērīt, šķiet, ka 2. TAM (tas ir izteikti kvantitatīvs) piešķirtā prioritāte novērsa uzmanību no izglītības kvalitātes novērtēšanas iepriekšējos gados. 75. Panākumi ir tikai daļēji, tomēr sasniegto nevajag novērtēt par zemu. Ir redzams, cik ļoti ir vajadzīga laba pārvaldība, lai nodrošinātu, ka ES līdzekļi tiek novirzīti mērķtiecīgi un tiek uzraudzīti, lai nodrošinātu to lietderīgāko izlietojumu. KOMISIJAS ĪSTENOTĀ PĀRVALDĪBA NE VIENMĒR NODROŠINĀJA ES INTERVENCES PASĀKUMU PIENĀCĪGU PLĀNOŠANU UN IEVIEŠANU 76. Gadījumos, kad palīdzības sniegšanas metode bija nozares budžeta atbalsts, šī izvēle lielākoties atbilda Komisijas pamatnostādnēm. Komisija pilnībā neapsvēra to pasākumu priekšrocības, ko izmanto fiduciārā riska samazināšanā, piemēram, kā kopīga finansējuma gadījumā. Vispārējā budžeta atbalstā bija noteikts mazāk detalizētu mērķu un rādītāju pamatizglītībā, un dialogs bija mazāk intensīvs. Palāta konstatēja divus gadījumus Nigērā un Burkinafaso, kuros vispārējā budžeta atbalstā bija spēcīgs uzsvars uz izglītības nozari, tomēr vēlāk tas tika atcelts. 77. Principā ir pareizi, ka, plānojot un formulējot palīdzību izglītībai, Komisija galveno uzmanību ir pievērsusi Tūkstošgades attīstības mērķiem. TAM un "Izglītība visiem" mērķi paši par sevi automātiski nav sasniedzamas prioritātes, it īpaši pasaules nabadzīgākajās valstīs. Pietiekami daudz uzmanības nav pievērsts izglītības kvalitātes rādītājiem. Bija maz pierādījumu par to, ka ir ņemta vērā demogrāfisko izmaiņu ietekme (proti, iedzīvotāju skaita pieaugums) uz tendencēm uz tādējādi arī uz rādītājiem. 78. Saņēmējvalstu valdību izglītības pārvaldības informācijas sistēmas, uz kurām Komisija paļaujas, ne vienmēr nodrošina pietiekamu, ticamu un savlaicīgu informāciju. 79. Kopumā ir uzlabojusies koordinācija ar citiem līdzekļu donoriem, tomēr tādēļ bija jāpanāk kompromisi, kas dažkārt ietekmēja Komisijas pašas pārvaldību vai prioritātes, tostarp rādītāju izvēli un izmantošanu. 80. Delegācijās nav optimāli sadalītas un attīstītas zināšanas izglītībā, tāpēc Komisijas spēja iesaistīties nozares dialogā par izglītību un pilnvērtīgi piedalīties darba grupās kopā ar citiem līdzekļu donoriem ir samazināta. Tas atņem Komisijai svarīgu uzraudzības mehānismu, kā arī labākās iespējas efektīvi ietekmēt īstenošanu. 81. ES sniedza atbalstu iestāžu darbības uzlabošanā, bet vairākumā gadījumu tas nedarbojās kā paredzēts. IETEIKUMI 82. Ņemot vērā mērķu mērogu un universālo raksturu, lielāko daļu nozīmīgu izglītības pasākumu veic valstu programmu kontekstā, un šīs programmas īsteno partnervalstu valdības. Šādos gadījumos ES ieguldījums ir tikai viens no daudziem, un Komisija nevar tieši piedalīties īstenošanā. Ja izglītība ir galvenā nozare vai ja tai piešķir vispārējā budžeta atbalsta līdzekļus, ir svarīgi divi galvenie elementi, lai Komisiju atbrīvotu no atbildības par budžeta izpildi un nodrošinātu, ka ES palīdzība ir maksimāli efektīva: rezultātu efektīvai uzraudzībai jānosaka pārdomāti un reāli rādītāji un mērķi; un jānodrošina, ka delegācijās norīko darbiniekus, kuriem ir zināšanas un darba pieredze, kas vajadzīga, lai uzturētu dialogu ar partnervalstu valdībām un citiem līdzekļu donoriem un it īpaši lai nodrošinātu, ka programmu īstenošanā tiek sasniegti plānotie rezultāti attiecībā uz ES attīstības palīdzību. 83. Sīkāk Palāta iesaka Komisijai: a) tā kā vispārējā budžeta atbalsta uzsvars uz sabiedrisko sektoru ir mazāks, izvērtēt, kāda ietekme ir palielinātam vispārējā budžeta atbalstam attīstības palīdzībai izglītības jomā Subsahāras Āfrikā, un attiecīgi apsvērt, vai ir vajadzīgi pielāgojumi programmu izstrādē nākotnē; b) nodrošināt, lai nākotnē attīstības palīdzība izglītībai vairāk nekā iepriekš būtu orientēta uz izglītības kvalitāti un saņēmējvalstu valdību spēju pielāgoties skolēnu uzņemšanas pieaugumam; c) atjaunināt un paplašināt attiecīgās pamatnostādnes izglītībai, tajās visaptverošā veidā iekļaujot visas nozarei svarīgās atbalsta sniegšanas metodes, tostarp kopīgu finansējumu un vispārējā budžeta atbalstu. Skaidri jāformulē, i) kādos gadījumos izglītības iznākuma atbalstam ir ieteicams izmantot vispārējā budžeta atbalstu; ii) kā jāveic izglītības politikas dialogs, kurā vispārējā budžeta atbalsts ir vienīgā palīdzības sniegšanas metode izglītībai; iii) kā izvēlēties un izstrādāt atbilstīgus rezultatīvos rādītājus izglītībā vispārējā budžeta atbalsta gadījumā; iv) kā novērtēt nozares rezultātus nozares budžeta atbalsta gadījumā; d) sistemātiski kombinēt palīdzības sniegšanas metodes un it īpaši apsvērt vairāku projektu, kā arī programmu atbalsta īstenošanu, lai nodrošinātu vietējās zināšanas, piedalītos kopīgā uzraudzībā un izmantotu nevalstisko dalībnieku spēju ieviest jauninājumus un sasniegt grūti sasniedzamus bērnus; e) veicināt valsts finanšu pārvaldības pārbaudes par nozari (un Valsts izdevumu izsekošanas aptauju izmantošanu) un pilnvērtīgi piedalīties līdzekļu donoru izglītības darba grupā, kurā var koordinēt uzraudzību, vajadzības gadījumā veikt neatkarīgus papildu uzraudzības apmeklējumus; f) nodrošināt dažādu līdzekļu donoru prasību labāku saskaņošanu attiecībā uz ziņojumu sagatavošanas formātu un izpildes kritērijiem, kurus izmanto valdības ziņojumu sagatavošanā par izglītības nozari, ja izglītība ir galvenā nozare vai ja ir sniegts vispārējā budžeta atbalsts. Šo ziņojumu pieņēma Revīzijas palātas III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklisJan KINŠT, 2010. gada 16. novembra sēdē Luksemburgā. Revīzijas palātas vārdā +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Komisijas un Padomes kopīga deklarācija, 2000. gada 10. novembris (Padomes dokuments 12929/00). [2] "Izglītība visiem" ir Unesco pasaules mēroga kustība, kuras mērķis ir līdz 2015. gadam apmierināt visu bērnu, jauniešu un pieaugušo izglītības vajadzības. Kustību uzsāka 1990. gadā, pieņemot Džomtjenas deklarāciju (http://www.unesco.org/education/efa/ed_for_all/background/jomtien_declaration.shtml). Seši EFA mērķi ir šādi: 1. Paplašināt aprūpi un izglītību agrā bērnībā; 2. Nodrošināt obligātu bezmaksas sākumizglītība visiem; 3. Veicināt mācību un sadzīves prasmes jauniešiem un pieaugušajiem; 4. Kāpināt pieaugušo lasītprasmi un rakstītprasmi par 50 %; 5. Sasniegt dzimumu līdzsvaru līdz 2005. gadam, dzimumu līdztiesību — līdz 2015. gadam; 6. Uzlabot izglītības kvalitāti. [3] 2. TAM — nodrošināt visiem pamatskolas izglītību — mērķis ir nodrošināt, lai līdz 2015. gadam bērni visur, gan zēni, gan meitenes, spētu pabeigt pilnu pamatskolas kursu. 3. TAM — veicināt dzimumu līdztiesību un nodrošināt sieviešu iespējas — mērķis ir, vēlams, līdz 2005. gadam, likvidēt dzimumu nevienlīdzību sākumizglītībā un vidējā izglītībā un ne vēlāk kā līdz 2015. gadam — visos līmeņos. [4] COM(2002) 116, Izglītība un mācības nabadzības samazināšanai jaunattīstības valstīs. [5] Eiropas konsenss attīstības jomā (OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.). [6] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.). 2007.–2013. gada programmu posmā Latīņamerikas, Āzijas, Vidusāzijas, Tuvo Austrumu un Dienvidāfrikas valstīm ir piešķirti 16897 miljoni EUR. [7] Komisijas Lēmums C(2007) 5223 par paredzamo piešķīrumu valstu indikatīvajām programmām daudzgadu finanšu shēmā ĀAK-EK Partnerattiecību nolīguma 2008.–2013. gada posmā. Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm kopā ir piešķirti 13201,7 miljoni EUR. [8] Operatīvā iniciatīva "Izglītība visiem" ir pasaules mēroga partnerattiecības starp donorvalstīm un jaunattīstības valstīm, lai palīdzētu ātrāk sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķi līdz 2015. gadam panākt vispārēju pamatskolas izglītību. Tās valstis ar zemiem ienākumiem, kuras parāda nopietnu apņemšanos panākt vispārēju pamatskolas izglītības pabeigšanu, var saņemt operatīvās iniciatīvas atbalstu. [9] Izvērsts pārskats pa valstīm ir sniegts I pielikumā. Dienvidāfrika šeit ir iekļauta datos par Subsahāras Āfriku, lai gan finansējumu tai nepiešķir no EAF, bet, tāpat kā Dienvidāzijas valstīm, no Attīstības sadarbības instrumenta (sk. 6. punktu). [1001] Izvērsts pārskats pa valstīm ir sniegts I pielikumā. Dienvidāfrika šeit ir iekļauta datos par Subsahāras Āfriku, lai gan finansējumu tai nepiešķir no EAF, bet, tāpat kā Dienvidāzijas valstīm, no Attīstības sadarbības instrumenta (sk. 6. punktu). [1002] Skaitļos iekļauta pamatizglītība, vidusskolas izglītība un tehniskā un profesionālā izglītība un mācības, jo tās ne vienmēr bija iespējams atdalīt. [11] Dienvidāzija ir definēta tāpat kā Komisijas definīcijā un aptver Afganistānu, Bangladešu, Butānu, Indiju, Maldīvu salas, Nepālu, Pakistānu un Šrilanku. [12] Revīzijas apmeklējumi notika Burkinafaso, Namībijā, Nepālā un Tanzānijā, bet dokumentu pārbaudes veica par Bangladešu, Libēriju, Nigēru un Pakistānu. [13] Īpašais ziņojums Nr. 11/2010 "Kā Komisija pārvalda vispārējā budžeta atbalstu ĀKK, Latīņamerikas un Āzijas valstīs". [14] Operatīvās iniciatīvas "Izglītība visiem" vidusposma novērtējums [Mid-term Evaluation of the EFA Fast Track Initiative] (Cambridge Education, Mokoro and Oxford Policy Management), 2009. gada novembris. [15] Izmantotie rādītāji un mērķi katrā gadījumā sakrīt ar iepriekšējā gada rādītājiem un mērķiem, par kuriem dati bija pieejami. [16] Dažos gadījumos rezultātus nevarēja skaidri izmērīt, jo izmantotie rezultatīvie rādītāji nebija pietiekami konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstoši un laikā ierobežoti. [17] Jautājums par projektu ilgtspējību ir apskatīts vairākos Eiropas Revīzijas palātas īpašajos ziņojumos. Sk. Eiropas Revīzijas palātas Īpašā ziņojuma Nr. 4/2009 "Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā" 63.–68. punktu (http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1/2722293.PDF). [18] Piektās klases sekmīgas sasniegšanas rādītāju izmanto kā pabeigšanas un izglītības kvalitātes rādītāju (augstu pabeigšanas rādītāju ir grūti uzturēt vairākus gadus, ja izglītībā nav zināma kvalitātes līmeņa). Šā iemesla dēļ arī šis rādītājs ir iekļauts 4. tabulā. [19] Rādītāji ir atlasīti no revidēto programmu finansēšanas nolīgumiem, pamatojoties uz to nozīmīgumu saistībā ar prioritāro jomu. Ņemot vērā to, ka ir īstenoti tikai 19 procenti plānoto pasākumu no EK atbalsta projekta izglītībai Libērijā (ECSEL), vēl nav lietderīgi novērtēt projekta ietekmi. Neviena no revidētajām intervencēm Pakistānā nebija saistīta ar šādiem rādītājiem valsts līmenī. Plašāku informāciju sk. V pielikumā. [20] Saistībā ar programmām, kuras vēl tiek īstenotas, 2008. gads bija pēdējais gads, par kuru bija pieejami dati. [21] Reprezentatīvais rādītājs pabeigšanas līmeņa mērīšanai ir bruto uzņemšanas rādītājs sākumizglītības pēdējā klasē (sk. glosāriju). [22] Daudzi donori ir aicinājuši paplašināt operatīvās iniciatīvas tvērumu, lai iekļautu visu kustību "Izglītība visiem" un/vai uz visu izglītības nozari, tomēr atstājot galveno uzsvaru uz vispārēju sākumizglītību. Tomēr lēmums nav pieņemts galvenokārt finansiālo seku dēļ, kuras rastos, pieņemot nozares mēroga pieeju. [23] Aptuveni 63 % valstu, par kurām ir pieejami dati, ir sasniegušas dzimumu līdztiesību sākumizglītības līmenī, turpretim 37 % — vidusskolas izglītības līmenī, bet mazāk nekā 3 % — augstākās izglītības līmenī (Unesco Statistikas institūts, Gender Parity in Education: Not there yet [Dzimumu līdztiesība izglītībā — vēlamais vēl nav sasniegts], 2008. gada marts). [24] Interesanta Namībijas iezīme ir tas, ka dzimumu līdzsvars izglītībā ir sasniegts arī vidējā izglītībā. Vidējā izglītībā ir vairāk meiteņu nekā zēnu, un meitenēm ir labāki rezultāti nekā zēniem, kā arī augstāki izglītības pabeigšanas rādītāji. Turklāt jaunu sieviešu lasītprasme un rakstītprasme ir augstāka nekā jaunu vīriešu lasītprasme un rakstītprasme (izņemot Kavango reģionā). Faktiski dzimumu vienlīdzības aspektā riska grupa šobrīd ir zēni. [25] Dažas privātskolas daudz vairāk apmeklēja zēni nekā meitenes, kurām ģimenes atļauj apmeklēt tikai valsts skolas (kurās izglītības kvalitāte tiek uzskatīta par zemāku). Šāds stāvoklis biežāk ir vērojams apgabalos, kuros skolēniem no laukiem ir jābrauc uz pilsētas privātskolām. [26] Subsahāras Āfrikā veic arī reģionālus mācīšanās novērtējumus (piemēram, Programme d’Analyse des Systèmes Éducatifs de la CONFEMEN (PASEC) valstīs, kurās runā franciski, un Dienvidāfrikas un Austrumāfrikas konsorcijs izglītības kvalitātes uzraudzībai (SACMEQ) valstīs, kurās runā angliski), taču šo novērtējumu savlaicīgums arī nav optimāls, dažās valstīs rezultātus novērtē tikai ik pēc 10 gadiem. [27] To skolēnu īpatsvars, kuri pēc divu gadu mācīšanās var pietiekami brīvi lasīt, un to skolēnu īpatsvars, kuri līdz pamatskolas beigām var lasīt ar izpratni. [28] Tās ietver plānošanas pamatnostādnes izglītībai (2006. gada janvāris), nozares programmu atbalsta pamatnostādnes (2007. gada jūlijs) un vispārējā budžeta atbalsta plānošanas, izstrādes un pārvaldības pamatnostādnes (2007. gada janvāris). [29] PEFA ietekmes pētījums, galīgais ziņojums, II sējums "Valstu ietekmes piezīmes", 2008. gada jūnijs. [30] Plānošanas pamatnostādnēs valstu stratēģijas dokumentu sagatavošanai izglītības jomā (izvērsta versija, 2006. gada janvāris) par kopīgu finansējumu jeb finansējumu, ko sniedz vairāki līdzekļu devēji, kā iespējamu atbalsta mehānismu ir teikts: "Kopīgs finansējums jeb finansējums, ko sniedz vairāki līdzekļu devēji, principā arī ir iespējams EK atbalsta sniegšanai. Tomēr kopīgs finansējums bieži ir ļoti sarežģīts un apgrūtinošs process, un Komisijas procedūras var tam būt nepiemērotas. Turklāt, ja kopīgs finansējums ir iespējams, nosacījumi parasti ir piemēroti nozares budžeta atbalstam. Galu galā kopīgs finansējums ir vairāk piemērots tiem donoriem, kuri vēl nav sākuši īstenot budžeta atbalstu (bieži izmanto kā pāreju uz pilnu budžeta atbalstu), nekā EK. Tādējādi EK dos priekšroku nozares budžeta atbalsta pasākuma sākšanai, nevis pievienosies kopīgam finansējumam jeb finansējumam, ko sniedz vairāki līdzekļu devēji." [31] Vairākās revidētajās valstīs Palāta konstatēja vairākus valdības līdzekļu ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus. Piemēram, 2009. gadā Tanzānijā veiktajā valsts izdevumu izsekošanas aptaujā atklājās, ka vidēji 13 procenti sākumskolas skolotāju faktiski nestrādāja skolā, kurā tie bija iekļauti oficiālajā algu sarakstā (skolotāji neieradās darbā un bija fiktīvi noformēti skolotāji). Skolotāju neierašanās darbā bija problēma, kuru konstatēja arī dažās citās valstīs, tostarp Libērijā, kur Izglītības ministrijas revīzijā atklājās vairākas pamatproblēmas pārvaldībā, tostarp pārkāpumi algu aprēķinā. [32] Ir minēts, ka "(operatīvās iniciatīvas) rezultāti sagādā vilšanos. Ja ņem vērā finansējuma trūkuma mērogu, operatīvā iniciatīva nav spējusi mobilizēt resursus vajadzīgajā apjomā. Ir vajadzīgas pamatreformas." (Kopsavilkums, 35. lpp.). [33] Zemākā kasta Nepālā. [34] Šīs valstis saņem atbalstu no Komisijas un citiem attīstības partneriem, lai uzlabotu statistikas datus. [35] Bangladešā atbalstu sniedza Pasaules Banka. [36] EFA 2010. gada globālās uzraudzības ziņojumā minēts, ka to bērnu skaits attiecīgajā vecuma grupā, kuri neapmeklē sākumskolu, nav precīzi zināms. Administratīvie dati, kurus skolas paziņo izglītības ministrijām, ir svarīgs resurss, un valstu ziņojumu sagatavošanas sistēmas tiek uzskatītas par aizvien efektīvākām. Tomēr nenoteiktība demogrāfisko profilu definēšanā (un tādējādi bērnu skaita noteikšanā katrā vecuma grupā) šo jautājumu var padarīt neskaidru. [37] EFA 2010. gada globālās uzraudzības ziņojumā apskatītajās 29 valstīs Subsahāras Āfrikā un Dienvidāzijā un Rietumāzijā mājsaimniecību apsekojumi rāda, ka skolu apmeklē par aptuveni 50 % mazāk bērnu (kopā 22 miljoni) nekā minēts administratīvajos datos. [38] Sākotnējie rezultāti Komisijas apsekojumā, kurā sniegta detalizēta informācija par to, cik valstu saņem tiešu finansējumu izglītībai vai izmanto vispārējā budžeta atbalstu, tostarp TAM līgumus, kā atbalsta sniegšanas metodes. [39] Jaunais TAM (Tūkstošgades attīstības mērķu) līgums ir līdzekļu saistības 10. EAF pilniem sešiem gadiem. Saskaņā ar šo līgumu vismaz 70 % no visām saistībām tiks izmaksāti, ja vien nenotiks vispārējā budžeta atbalsta attiecināmības nosacījumu nepārprotama pārkāpšana. [40] EuropeAid iekšējās revīzijas struktūrvienības secinājumi pēc cilvēkresursu attīstības revīzijas delegācijās 2009. gadā. [41] Parīzes deklarācijā teikts, ka "iestāžu darbības uzlabošana ir partnervalstu pienākums, un līdzekļu donoriem ir atbalsta loma". [42] Eiropas Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 6/2007 par tehniskās palīdzības efektivitāti iestāžu darbības uzlabošanā (http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1/673583.PDF). [43] Pamatstratēģija Eiropas Komisijas sniegtā ārējā atbalsta tehniskās sadarbības un projektu īstenošanas vienību pārveidošanai. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS IZGLĪTĪBAI PIEŠĶIRTIE LĪDZEKĻI UN VISPĀRĒJĀ BUDŽETA ATBALSTS DIENVIDĀZIJĀ UN SUBSAHĀRAS ĀFRIKĀ Balstīts uz DEV.A.1 un DEV.C.1 datiem. Šajā tabulā nav datu par Majotu un Svētās Helēnas salu. Burkinafaso un Nigērā izglītība nebija galvenā nozare, bet abas valstis saņēma īpašas finansējuma daļas izglītībai no vispārējā budžeta atbalsta. Tā kā saistībā ar 9. EAF nebija datu par vispārējā budžeta atbalstu iepriekšējā programmu posmā, tika izmantoti saistību dati. Šajā tabulā ietilpst arī pašreizējā programmu posma VSD pielikumi. Reģions | Valsts | Izglītība — galvenā nozare | Iepriekšējā programmu posmā kopā | Iepriekšējā programmu posmā izglītībā | % izglītībā | VBA iepriekšējā programmu posmā | VBA, % | Izglītība — galvenā nozare | Pašreizējā programmu posmā kopā | Pašreizējā programmu posmā izglītībā | % izglītībā | VBA pašreizējā programmu posmā | VBA, % | Dienvidāzija | Afganistāna | Nē | 973,80 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Nē | 1030,00 | 0,0 | 0,00 | 0,0 | 0,00 | Dienvidāzija | Bangladeša | Jā | 363,50 | 125,00 | 34,39 | 0,00 | 0,00 | Jā | 403,00 | 124,0 | 30,77 | 0,0 | 0,00 | Dienvidāzija | Butāna | Nē | 15,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Nē | 14,00 | 0,0 | 0,00 | 0,0 | 0,00 | Dienvidāzija | Indija | Nē | 225,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Jā [1] | 470,00 | 120,0 | 25,53 | 0,0 | 0,00 | Dienvidāzija | Maldīvu salas | Nē | 2,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Nē | 8,00 | 0,0 | 0,00 | 0,0 | 0,00 | Dienvidāzija | Nepāla | Nē | 70,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Jā [1] | 120,00 | 74,0 | 61,67 | 0,0 | 0,00 | Dienvidāzija | Pakistāna | Jā [1] | 145,00 | 59,00 | 40,69 | 0,00 | 0,00 | Jā [1] | 398,00 | 134,0 | 33,67 | 0,0 | 0,00 | Dienvidāzija | Šrilanka | Nē | 29,80 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Nē | 112,00 | 0,0 | 0,00 | 0,0 | 0,00 | | 1824,10 | 184,00 | 10,09 | 0,00 | 0,00 | | 2555,00 | 452,0 | 17,69 | 0,0 | 0,00 | ĀKK-SSA | Angola | Jā | 148,25 | 26,91 | 18,15 | 0,00 | 0,00 | Jā | 214,00 | 17,5 | 8,18 | 0,00 | 0,00 | ĀKK-SSA | Benina | Nē | 288,00 | 0,00 | 0,00 | 92,58 | 32,15 | Nē | 334,00 | 0,0 | 0,00 | 100,00 | 29,94 | ĀKK-SSA | Botsvāna | Jā [1] | 56,54 | 51,00 | 90,20 | 0,00 | 0,00 | Jā [1] | 73,00 | 62,0 | 84,93 | 0,00 | 0,00 | ĀKK-SSA | Burkinafaso | Nē | 432,40 | 15,00 | 3,47 | 197,00 | 45,56 | Nē | 529,00 | 0,0 | 0,00 | 320,00 | 60,49 | ĀKK-SSA | Burundi | Nē | 162,39 | 0,00 | 0,00 | 84,12 | 51,80 | Nē | 176,00 | 0,0 | 0,00 | 90,00 | 51,14 | ĀKK-SSA | Kamerūna | Nē | 126,29 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Nē | 239,00 | 0,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | ĀKK-SSA | Kaboverde | Nē | 44,91 | 0,00 | 0,00 | 21,23 | 47,27 | Nē | 51,00 | 0,0 | 0,00 | 33,00 | 64,71 | ĀKK-SSA | Centrālāfrikas Republika | Nē | 94,06 | 0,00 | 0,00 | 18,53 | 19,70 | Nē | 137,00 | 0,0 | 0,00 | 34,00 | 24,82 | ĀKK-SSA | Čada | Nē | 209,90 | 0,00 | 0,00 | 23,80 | 11,34 | Nē | 299,00 | 0,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | ĀKK-SSA | Komoru salas | Jā | 29,75 | 16,00 | 53,78 | 0,00 | 0,00 | Jā | 45,00 | 11,3 | 25,11 | 0,00 | 0,00 | ĀKK-SSA | Kongo (Brazavila) | Nē | 109,20 | 0,00 | 0,00 | 30,45 | 27,88 | Nē | 85,00 | 0,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | ĀKK-SSA | Kongo Demokrātiskā Republika (Kinšasa) | Nē | 388,60 | 0,00 | 0,00 | 106,00 | 27,28 | Nē | 514,00 | 0,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | ĀKK-SSA | Kotdivuāra | Nē | 37,36 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Nē | 218,00 | 0,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | ĀKK-SSA | Džibuti | Nē | 38,24 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Nē | 40,50 | 0,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | ĀKK-SSA | Ekvatoriālā Gvineja | Nē | 7,81 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Nē | 0,00 | 0,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | ĀKK-SSA | Eritreja | Jā | 118,50 | 53,00 | 44,73 | 0,00 | 0,00 | Nē | 122,00 | 0,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | ĀKK-SSA | Etiopija | Nē | 446,00 | 20,00 | 4,48 | 58,27 | 13,07 | Nē | 644,00 | 0,0 | 0,00 | 195,00 | 30,28 | ĀKK-SSA | Gabona | Jā | 34,60 | 6,00 | 17,34 | 0,00 | 0,00 | Jā [1] | 49,00 | 10,0 | 20,41 | 0,00 | 0,00 | ĀKK-SSA | Gambija | Nē | 57,40 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Nē | 76,00 | 0,0 | 0,00 | 22,00 | 28,95 | ĀKK-SSA | Gana | Nē | 281,00 | 0,00 | 0,00 | 111,00 | 39,50 | Nē | 367,00 | 0,0 | 0,00 | 175,00 | 47,68 | ĀKK-SSA | Gvineja | Nē | 8,78 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Nē | 0,00 | 0,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | ĀKK-SSA | Gvineja-Bisava | Nē | 73,30 | 0,00 | 0,00 | 18,10 | 24,69 | Nē | 100,00 | 0,0 | 0,00 | 32,00 | 32,00 | ĀKK-SSA | Kenija | Nē | 290,00 | 0,00 | 0,00 | 125,00 | 43,10 | Nē | 383,00 | 0,0 | 0,00 | 126,80 | 33,11 | ĀKK-SSA | Lesoto | Nē | 106,30 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Nē | 136,00 | 0,0 | 0,00 | 53,80 | 39,56 | ĀKK-SSA | Libērija | Nē | 50,09 | 12,00 | 23,96 | 3,50 | 6,99 | Jā | 150,00 | 8,4 | 5,60 | 20,20 | 13,47 | ĀKK-SSA | Madagaskara | Nē | 418,49 | 0,00 | 0,00 | 129,50 | 30,94 | Nē | 577,00 | 0,0 | 0,00 | 170,00 | 29,46 | ĀKK-SSA | Malāvija | Nē | 276,67 | 0,00 | 0,00 | 85,50 | 30,90 | Nē | 436,00 | 0,0 | 0,00 | 175,00 | 40,14 | ĀKK-SSA | Mali | Nē | 395,20 | 0,00 | 0,00 | 156,53 | 39,61 | Nē | 533,00 | 0,0 | 0,00 | 150,00 | 28,14 | ĀKK-SSA | Mauritānija | Nē | 115,40 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Nē | 156,00 | 0,0 | 0,00 | 38,00 | 24,36 | ĀKK-SSA | Maurīcija | Nē | 48,70 | 0,00 | 0,00 | 28,55 | 58,63 | Nē | 51,00 | 0,0 | 0,00 | 43,50 | 85,29 | ĀKK-SSA | Mozambika | Nē | 502,61 | 0,00 | 0,00 | 149,92 | 29,83 | Nē | 622,00 | 0,0 | 0,00 | 311,00 | 50,00 | ĀKK-SSA | Namībija | Jā [1] | 69,43 | 29,00 | 41,77 | 0,00 | 0,00 | Jā [1] | 103,00 | 42,2 | 40,97 | 0,00 | 0,00 | ĀKK-SSA | Nigēra | Nē | 332,80 | 20,00 | 6,01 | 181,00 | 54,39 | Nē | 458,00 | 0,0 | 0,00 | 150,00 | 32,75 | ĀKK-SSA | Nigērija | Nē | 552,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Nē | 677,00 | 5,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | ĀKK-SSA | Ruanda | Nē | 176,00 | 0,00 | 0,00 | 101,76 | 57,82 | Nē | 290,00 | 0,0 | 0,00 | 175,00 | 60,34 | ĀKK-SSA | Santome un Prinsipi | Nē | 10,33 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Nē | 17,10 | 0,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | ĀKK-SSA | Senegāla | Nē | 282,50 | 0,00 | 0,00 | 53,00 | 18,76 | Nē | 288,00 | 0,0 | 0,00 | 133,00 | 46,18 | ĀKK-SSA | Seišelu salas | Nē | 4,41 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Nē | 8,40 | 0,0 | 0,00 | 7,50 | 89,29 | ĀKK-SSA | Sjerraleone | Nē | 164,70 | 0,00 | 0,00 | 62,00 | 37,64 | Nē | 242,00 | 0,0 | 0,00 | 90,00 | 37,19 | ĀKK-SSA | Somālija | Nē | 153,81 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Jā | 212,00 | 55,0 | 25,94 | 0,00 | 0,00 | DCI-SSA | Dienvidāfrikas Republika | Jā | 515,00 | 22,00 | 4,27 | 0,00 | 0,00 | Jā [1] | 980,00 | 122,7 | 12,52 | 0,00 | 0,00 | ĀKK-SSA | Sudāna | Jā | 83,72 | 52,00 | 62,11 | 0,00 | 0,00 | Jā | 0,00 | 0,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | ĀKK-SSA | Svazilenda | Jā | 33,07 | 20,00 | 60,48 | 0,00 | 0,00 | Jā | 63,00 | 3,5 | 5,56 | 0,00 | 0,00 | ĀKK-SSA | Tanzānijas Savienotā Republika | Jā [1] | 393,85 | 43,32 | 11,00 | 201,00 | 51,03 | Nē | 555,00 | 0,0 | 0,00 | 305,00 | 54,95 | ĀKK-SSA | Togo | Nē | 16,23 | 0,00 | 0,00 | 5,00 | 30,81 | Nē | 123,00 | 0,0 | 0,00 | 32,00 | 26,02 | ĀKK-SSA | Uganda | Nē | 256,60 | 0,00 | 0,00 | 92,00 | 35,85 | Nē | 439,00 | 0,0 | 0,00 | 175,00 | 39,86 | ĀKK-SSA | Zambija | Nē | 351,50 | 10,00 | 2,84 | 179,00 | 50,92 | Nē | 475,00 | 0,0 | 0,00 | 232,00 | 48,84 | ĀKK-SSA | Zimbabve | Nē | 12,15 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Nē | 7,00 | 7,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | | 8804,8 | 396,2 | 4,50 | 2314,3 | 26,28 | | 12294,0 | 344,6 | 2,80 | 3388,8 | 27,56 | [*] Izglītība atbalstīta no nozares budžeta atbalsta (NBA). Pakistānā NBA sniedza reģionālā, nevis federālā līmenī. -------------------------------------------------- II PIELIKUMS REVIDĒTO INTERVENCES PASĀKUMU UZSKAITĪJUMS Ar ziludruku norādītajiem intervences pasākumiem pārbaudīja arī rezultātus (sk.IV pielikumu). Valsts | Instruments / palīdzības veids | Intervence | Summa kopā (miljonos EUR) | Bangladeša | Nozares politikas atbalsta programma — kopīgs finansējums (No 2003. g. decembra līdz 2009. g. decembrim) | Otrā sākumizglītības attīstības programma (PEDP II) | 105,0 | Projekts (No 2006. g. decembra līdz 2010. g. decembrim) | Atbalsts neformālai sākumizglītībai (NFPE) | 28,3 | Projekts (No 2007. g. decembra līdz 2012. g. decembrim) | Tehniskā izglītība un arodizglītība un arodmācības (TVET) | 14,0 | Burkinafaso | Projekts (1999.–2004. g.) | Atbalsta programma pamatizglītībai [Programme d’appui au secteur de l’éducation de base (PASEB)] | 9,9 | Vispārējā budžeta atbalsts ar izglītības nozarei atvēlētām finansējuma daļām (2005.–2008. g.) | Vispārējā budžeta atbalsts nabadzības mazināšanai (2005.–2008. g.), tostarp: finansējuma mainīgā daļa "Izglītība"nozares piešķīrums "Izglītība visiem" | 192,4 22,5 15,0 | TAM līgums (2009.–2014. g.) | Budžeta atbalsts izaugsmei un nabadzības mazināšanai, tostarp: finansējuma mainīgā daļa "Izglītība" (2013.–2014. g.) | 320,1 28,8 | Libērija | Projekts (No 2006. g. oktobra līdz 2010. g. decembrim) | EK atbalsts izglītībai Libērijā (ECSEL) | 12,0 | Vispārējā budžeta atbalsts (Finansējuma nolīgums vēl nav parakstīts) | Budžeta atbalsts makroekonomiskai stabilizācijai (BSMS) (2009.–2011. g.) | 20,2 | Namībija | Nozares budžeta atbalsts (2003.–2009. g.) | Namībijas izglītības nozares programma (ESP) | 24,0 | Nozares budžeta atbalsts (izstrādes stadijā, vēl nav apstiprināts) | Priekšlikums 10. EAF izglītības nozares politikas atbalsta programmai (SPSP) | 42,1 | Nepāla | Projekts / kopīgs finansējums(1999.–2004. g.) | II pamatizglītības un sākumizglītības programma (BPEP II) | 19,0 | Nozares budžeta atbalsts (2008.–2013. g.) | Izglītības nozares politikas atbalsta programma (ESPSP) | 25,0 | Nozares budžeta atbalsts (2010.–2013. g.) (izstrādes stadijā, vēl nav apstiprināts) | Priekšlikums par skolu sektora reformas programmu (SSRP) | 26,0 | Nigēra | Vispārējā budžeta atbalsts ar piešķīrumiem izglītības nozarei (PPARP 2006.–2008. g.) | Daudzgadu programmas atbalsts nabadzības mazināšanai, tostarp: finansējuma mainīgā daļa "Izglītība"nozares piešķīrums "Izglītība visiem" | 91,0 12,0 21,0 | Vispārējā budžeta atbalsts (PPARP 2009.–2011. g.) | Daudzgadu programmas atbalsts nabadzības mazināšanai, tostarp: finansējuma mainīgā daļa "Izglītība" | 93,0 15,0 | Projekts(no 2002. g. marta līdz 2009. g. maijam) | Pamatizglītības atbalsta programma divās inovatīvās izglītības zonās [Programme Soutien a l’éducation de base dans deux zones éducatives innovantes – SOUTEBA] | 8,7 | Projekts (2005.–2007. g. fāze) | Atbalsta programma profesionālajai tālākizglītībai un praksei [Programme d’Appui à la formation professionnelle continue et l’apprentissage] | 5,6 | Projekts (2008.–2010. g. fāze) | Atbalsta programma profesionālajai tālākizglītībai un praksei [Programme d’appui à la formation professionnelle continue et à l’apprentissage] | 2,0 | Pakistāna | Programma (No 2003. g. maija līdz 2008. g. maijam) | Ziemeļpakistānas izglītības programma, 2003.–2008. g. | 19,3 | Nozares budžeta atbalsts (No 2006. g. decembra līdz 2011. g. decembrim) | Sindas provinces izglītības plāna atbalsta programma | 39,0 | Nozares budžeta atbalsts (No 2008. g. decembra līdz 2013. g. jūnijam) | NWFP izglītības nozares reformu programma | 20,0 | Programma (No 2009. g. augusta līdz 2014. g. augustam) | Atbalsts tehniskajai izglītībai un arodizglītībai un arodmācībām (TVET) | 20,0 | Programma (vēl nav parakstīta) | Atbalsts TVET reformai Pakistānā (TVET II) | 26,0 | Tanzānija | Vispārējā budžeta atbalsts (No 2006. g. maija līdz 2010. g. decembrim) | Budžeta atbalsta programma nabadzības mazināšanai (PRBS03) Finansējuma mainīgā daļa | 101,8 | Nozares budžeta atbalsts (No 2006. g. decembra līdz 2010. g. decembrim) | Atbalsts izglītības nozares reformu programmai | 43,5 | TAM līgums (No 2009. g. decembra līdz 2015. g. maijam) | Tūkstošgades attīstības mērķu līgums, 2009.–2015. g. | 305,0 | Projekts kopā ar Oxfam (Apvienotā Karaliste) (No 2005. g. decembra līdz 2009. g. oktobrim) | Izglītības kvalitātes uzlabošana ar pedagoģijas starpniecību (EQUIP) | 0,69 | Projekts kopā ar Fida International (No 2005. g. decembra līdz 2011. g. janvārim) | Kopienas programma "Jaunieši ar invaliditāti" (7. darba joma: izveidota sistēma, kas sākumskolām pieejama, lai iekļautu bērnus un jauniešus ar invaliditāti) | 0,75 | Projekts kopā ar Camfed (No 2008. g. oktobra līdz 2010. g. oktobrim) | Pilsoniskās sabiedrības darbība meiteņu izglītošanai Tanzānijā | 0,88 | Projekts kopā ar Sense International (No 2008. g. novembra līdz 2013. g. novembrim) | Piekļuves izglītībai veicināšana nedzirdīgiem un neredzīgiem bērniem un bērniem ar invaliditāti Tanzānijā | 0,24 | Vairākas valstis | Ieguldījums trasta fondā | Ieguldījums operatīvajā iniciatīvā — katalītiskajā trasta fondā (EAF, ĀKK iekšējais piešķīrums) | 63,0 | Ieguldījums trasta fondā | Ieguldījums operatīvajā iniciatīvā — katalītiskajā trasta fondā (tematiskā programma "Ieguldījumi cilvēkresursos") | 31,1 | Ieguldījums trasta fondā | Ieguldījums operatīvajā iniciatīvā — katalītiskajā trasta fondā (ieguldījums sekretariātā, tematiskā programma "Ieguldījumi cilvēkresursos") | 1,0 | -------------------------------------------------- III PIELIKUMS JAUTĀJUMS PAR ATTIECINĀŠANU BUDŽETA ATBALSTA PROGRAMMĀS Ir atzīts, ka izmaiņas iznākuma rādītājos ir grūti attiecināt uz konkrētiem projektiem vai programmām. Tam ir trīs galvenie iemesli: Laika nobīde. Paiet laiks, pirms īstenotais pasākums nes augļus. Tāpēc īsi pēc programmas pabeigšanas ir grūti izdarīt secinājumus. It īpaši tas attiecas uz izglītības kvalitātes pasākumiem. Piemēram, vispirms ir jāsagatavo skolotāji, jauna mācību programma un mācību grāmatas, kā arī grāmatas jāiespiež un jāizdala, tādējādi paiet laiks, pirms stāvoklis būtiski mainās un tiek panākta izmērāma ietekme uz skolas beigšanas rādītājiem vai mācību sasniegumiem. Skaidrs, ka dažas intervences ir vieglāk ieviest nekā citas un dažas intervences ir redzamākas vai stratēģiskākas nekā citas (piemēram, skolotāju mācību iestāžu būvniecība vai skolu būvniecība). Tomēr vajadzīgas ir visas intervences. Nav nozīmes būvēt skolas, ja nav pietiekami daudz sagatavotu skolotāju vai ja sagatavotos skolotājus nenorīko darbā skolās, kurās viņi ir visvairāk vajadzīgi. Cēloņsakarība. Donori nevar būt pilnībā pārliecināti par to, kurš pasākums tiešām panāks izmaiņas. Vairākumā gadījumu arī iznākumu kopums nav atkarīgs tikai no viena faktora vai no vienas intervences. Ieguldījums. ES finansētās intervences bieži nodrošina ierobežotu daļu no visiem izglītībai paredzētajiem resursiem. Tā tas ir pat mazā un no atbalsta ļoti atkarīgā valstī, bet vēl jo vairāk lielā valstī, kurai pašai ir ievērojami resursi un daudzi citi attīstības partneri. -------------------------------------------------- IV PIELIKUMS REVIDĒTĀS PROGRAMMAS UN PROJEKTI AR REZULTĀTU KOPSAVILKUMU Valsts | Intervence | Intervences apakšnozare | Summa (saistības) | Vērtējums | Finansējuma veids: nozares budžeta atbalsts Namībija | Izglītības nozares programma (ESP) (2003.–2009. g.) | Visa izglītības nozare | 24,0 | Rezultāti galvenokārt nav sasniegti | Nepāla | Izglītības nozares politikas atbalsta programma (ESPSP) (2008.–2013. g.) | Pamatizglītība | 25,0 | Rezultāti līdz šim galvenokārt nav sasniegti | Pakistāna | Sindas provinces izglītības plāna atbalsta programma (2006.–2011. g.) | Pamatizglītība | 39,0 | Nav iespējams novērtēt [1] | Tanzānija | Atbalsts izglītības nozares reformu programmai (2006.–2010. g.) | Pamatizglītība | 43,5 | Rezultāti līdz šim galvenokārt nav sasniegti | Finansējuma veids: vispārējā budžeta atbalsts (VBA) ar īpašiem piešķīrumiem izglītības nozarei Burkinafaso | Vispārējā budžeta atbalsts nabadzības mazināšanai (2005.–2008. g.), tostarp: finansējuma mainīgā daļa "Izglītība"nozares piešķīrums "Izglītība visiem" | | 192,4 22,5 15,0 | Rezultāti galvenokārt sasniegti | Nigēra | Daudzgadu programmas atbalsts nabadzības mazināšanai (2006.–2008. g.), tostarp: finansējuma mainīgā daļa "Izglītība" nozares piešķīrums "Izglītība visiem" | | 91,0 12,0 21,0 | Rezultāti nav sasniegti | Finansējuma veids: vispārējā budžeta atbalsts (VBA), sociālās jomas rezultatīvie rādītāji piesaistīti finansējuma mainīgajām daļām Tanzānija [2] | Budžeta atbalsta programma nabadzības mazināšanai (PRBS03) (2006.–2008. g.) Finansējuma mainīgā daļa (2006./2007. g.) | Pamatizglītība (rezultatīvie rādītāji) | 101,8 0–15,3 [3] | Re