Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam /* COM/2009/0430 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 19.8.2009 COM(2009) 430 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā, kas attiecas uz dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu, piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (“pamatregula”). | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums ir izstrādāts saistībā ar pamatregulas īstenošanu, veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu, kuru piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam. Regula (EK) Nr. 682/2007 tika grozīta ar Regulu (EK) Nr. 954/2008 attiecībā uz maksājumu, ko piemēro vienam uzņēmumam un “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Komisijas Lēmums 2007/424/EK, ar ko pieņēm saistības, ko piedāvāja divi Taizemes ražotāji. | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. | Ekspertu atzinuma pieprasīšana un izmantošana | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2006. gada 16. septembrī sāka spēkā esošo antidempinga pasākumu daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu. Pārskatīšana attiecās tikai uz pasākuma formas pārbaudi un konkrētāk uz dažu Taizemes ražotāju eksportētāju piedāvāto saistību pieņemamības un realizējamības pārbaudi. Pievienotā priekšlikuma — grozīt Regulu (EK) Nr. 682/2007 — pamatā ir galīgie atzinumi, kas apstiprināja, ka cenu saistības nav piemērots pasākumu veids. Tādēļ tiek ierosināts, ka Padome pieņem pievienoto regulas priekšlikumu, kuru ne vēlāk kā līdz 2009. gada 15. decembrim jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. | IETEKME UZ BUDžETU | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 8. pantu un 11. panta 3. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Spēkā esošie pasākumi (1) Pēc veiktās izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 682/2007[2] (“sākotnējā regula”) noteica galīgus antidempinga maksājumus dažu tādu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam, kurus klasificē ar KN kodu ex 2001 90 30 un ex 2005 80 00. Pasākumu veids bija procentuāli maksājumi. Regula (EK) Nr. 682/2007[3] tika grozīta ar Regulu (EK) Nr. 954/2008 attiecībā uz maksājuma likmi, ko piemēro vienam uzņēmumam un “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tādējādi maksājuma likmes svārstās no 3,1 % līdz 14,3 %. Maksājumu nepiemēroja importam, ko veic divi Taizemes ražotāji eksportētāji, proti, Malee Sampran Public Co Ltd ( Malee ) un Sun Sweet Co Ltd ( Sun Sweet ), kuri ar Komisijas Lēmumu 2007/424/EK[4] uzņēmās saistības un izpildīja Regulas (EK) Nr. 682/2007 2. pantā minētos nosacījumus. 2. Pārskatīšanas pamatojums (2) Kad tika noteikti galīgie pasākumi, Padome ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet nevarēja iesniegt pietiekami pamatotu saistību piedāvājumu pamatregulas 8. panta 2. punktā minētajā termiņā, izņēmuma kārtā atļāva iesniegt piedāvājumu 10 kalendāro dienu laikā pēc galīgās Regulas (EK) Nr. 682/2007 spēkā stāšanās dienas. Šajā termiņā tika saņemti vēl desmit saistību piedāvājumi. Divos pieņemtajos saistību piedāvājumos un desmit vēlāk saņemtajos piedāvājumos ir iekļautas fiksētas minimālās importa cenas. (3) Pēc tam, kad tika atklāti desmit vēlāk saņemtie piedāvājumi, Kopienas ražošanas nozare iebilda pret cenu piedāvājumu pieņemšanu, norādot, ka minimālās fiksētās importa cenas vairs nav efektīvs pasākums, jo ir augušas cenas attiecīgajam ražojumam (skatīt definīciju 16. apsvērumā) un tā ražošanā izmantotajām galvenajam izejvielām un ieguldījumiem. (4) Lai atkārtoti novērtētu, vai saistības ir efektīvs antidempinga pasākumu veids, Komisija uzskatīja par vajadzīgu atkārtoti vērtēt piedāvāto un pieņemto saistību pieņemamību un realizējamību. 3. Izmeklēšana (5) Konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai sāktu daļēju starpposma pārskatīšanu, un pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, Komisija 2008. gada 16.septembrī sāka daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, publicējot paziņojumu par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī[5] . (6) Pārskatīšanu veica tikai par pasākumu veidu, ko piemēro diviem Taizemes ražotājiem eksportētājiem, kuru saistības bija pieņemtas, kā arī desmit Taizemes ražotājiem eksportētājiem, kuru saistību piedāvājumi vēl nebija pieņemti. (7) Komisija oficiāli paziņoja ražotājiem eksportētājiem, eksportētājvalsts pārstāvjiem un Kopienas ražotājiem, viņu asociācijām un importētājiem par to, ka tiek sākta daļēja starpposma pārskatīšana. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstveidā izteikt viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas. (8) Lai iegūtu izmeklēšanai vajadzīgo informāciju, Komisija nosūtīja aptaujas anketas divpadsmit ieinteresētajiem ražotājiem eksportētājiem, kā arī Kopienas ražotājiem. Kopienas ražotāji un septiņi no divpadsmit Taizemes uzņēmumiem atbildēja uz anketas jautājumiem. (9) Pieci Taizemes uzņēmumi, kuru saistības vēl nebija pieņemtas, neatbildēja uz pārskatīšanas aptaujas anketu, tāpēc pamatregulas 18. panta nozīmē tos uzskatīja par uzņēmumiem, kas nesadarbojas. Viena Taizemes uzņēmuma iesniegto informāciju neņēma vērā, jo atbilde uz konfidenciālo aptaujas anketu bija nepilnīga. Turklāt šis uzņēmums arī neiesniedza izmeklēšanai derīgu aptaujas anketas nekonfidenciālo versiju. Uzņēmums apgalvoja, ka saistībā ar būtiskām strukturālām pārmaiņām tajā, tostarp nosaukuma maiņu, bija grūti sniegt derīgu atbildi uz aptaujas anketu. Vēl viens Taizemes uzņēmums atteicās iesniegt izmeklēšanai derīgu aptaujas anketas nekonfidenciālo versiju. Minētos uzņēmumus informēja, ka ir ierosināts piemērot pamatregulas 18. pantu, un tiem tika dota iespēja sniegt komentārus. Pēdējais minētais uzņēmums apgalvoja, ka derīgu atbildi uz anketas nekonfidenciālās versijas jautājumiem nebija iespējams sniegt, jo tajā pieprasītā informācija ir konfidenciāla. Jāatzīst, ka šis arguments ir pieņemams attiecībā uz aptaujas anketas daļām, kas saistītas ar izmaksām un cenām uzņēmumā, tomēr to nevar pieņemt attiecībā uz pārējām aptaujas anketas daļām, piemēram, darbības statistiku, vispārīgo informāciju utml. Pēc tam pirmais no minētajiem uzņēmumiem iesniedza papildu konfidenciālu informāciju. Pat tad, ja uzņēmums varēja būt pārstrukturizācijas stadijā, tomēr bija jāsniedz pamatinformācija, lai varētu novērtēt uzņēmuma situāciju. Šī minētā obligātā informācija netika nodrošināta, neskatoties uz vēlāk iesniegtajiem papildu datiem, jo atbildē nebija iekļauta informācija par konkrētām cenu pozīcijām. Turklāt netika iesniegta derīga atbilde uz aptaujas anketas nekonfidenciālo versiju. (10) Tāpēc uzskatīja, ka nav saņemti vērā ņemami argumenti, lai mainītu lēmumu piemērot pamatregulas 18. pantu. (11) Visi pārējie ražošanas uzņēmumi sadarbojās, sniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. (12) Komentārus iesniedza arī vairākas citas ieinteresētās personas. Viens importētājs paziņoja, ka pasākumu ieviešana nav pamatota, jo sākotnējā IP (skatīt definīciju 17. apsvērumā) netika konstatēts dempings, tāpēc pasākumi būtu jāatceļ. Saistībā ar šo jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā konstatēja kaitējumu izraisošu dempingu. Turklāt šīs pārskatīšanas galvenais mērķis ir novērtēt saistību kā efektīva antidempinga pasākuma piemērotību, tāpēc nevar ņemt vērā tās pretenzijas attiecībā uz sākotnējās izmeklēšanas atzinumiem, kuras neattiecas uz pasākumu veidu. Tāpēc komentāru noraidīja. Cits importētājs iesniedza formālu pieprasījumu apturēt pasākumus. Šo prasību patlaban vērtē nesaistīti ar šo pārskatīšanas izmeklēšanu. (13) Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos. (14) a) Taizemes ražotāji eksportētāji: - Lampang Food Products Co., Ltd ., Bangkoka, - Malee Sampran Public Co., Ltd ., Bangkoka, - River Kwai International Food Industry Co., Ltd ., Bangkoka un - Sun Sweet Co., Ltd , Čiangmai. b) Kopienas ražotāji: - Bonduelle Conserve International , Lille-Villeneuve d'Ascq , Francija, - Conserve Italia SCA , San Lazzaro di Savena , Itālija. (15) Izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). 4. Attiecīgais ražojums (16) Attiecīgais ražojums ir Taizemes izcelsmes saldās kukurūzas ( Zea mays var. saccharata ) graudi, kas sagatavoti vai konservēti etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, kurus parasti klasificē ar KN kodu ex 2001 90 30, un saldās kukurūzas ( Zea mays var. saccharata ) graudi, kas sagatavoti vai konservēti citā veidā, nevis ar etiķi vai etiķskābi, nesaldēti, izņemot 2006. pozīcijas ražojumus, kurus patlaban klasificē ar KN kodu ex 2005 80 00. C. ATZINUMI 1. Attiecīgā ražojuma pārdošanas cenu pārmaiņas (17) Vispirms tika pārbaudītas attiecīgā ražojuma cenu pārmaiņas laikposmā, kas sākas vienlaikus ar sākotnējo izmeklēšanas periodu, proti, no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim (“sākotnējais IP”), un beidzas vienlaikus ar PIP. Datus par 2008. gada atlikušo daļu aplūkoja, lai pārbaudītu secinājumus. (18) Datu analīze pierādīja, ka attiecīgā ražojuma importam no Taizemes vērojams skaidri augšupejošs cenu pieaugums, salīdzinot ar sākotnējo IP, it īpaši kopš 2006. gada beigām. Neskatoties uz cenu samazinājumu PIP laikā, cenas joprojām saglabājas ievērojami augstākas nekā sākotnējā IP. Pieejamie dati par 2008. gadu liecina par kārtējo cenu pieaugumu. 1. tabula. Importa cenas importam ES no Taizemes pa ceturkšņiem Koeficients C1/2005 = 100 | C1 | C2 | C3 | C4 | Sākotnējais IP Koeficents | 656 100 | 669 102 | 723 110 | 699 107 | 2006 Koeficents | 719 110 | 705 107 | 715 109 | 747 114 | 2007 Koeficents | 830 127 | 798 122 | 814 124 | 773 118 | PIP Koeficents | 814 124 | 773 118 | 763 116 | 740 113 | 2008 Koeficents | 763 116 | 740 113 | 768 117 | 811 124 | Avots: Eurostat . (19) Attiecīgā ražojuma vidējo importa cenu kopējo attīstību saskaņā ar Eurostat datiem apstiprināja arī pārbaudītu pārdošanas cenu analīze, ko veica attiecībā uz reprezentatīva izmēra kārbām (12 oz), kuras ieved no Taizemes un pārdod ES. Proti, kā redzams turpmāk sniegtajā tabulā, attiecībā uz konkrētā izmēra kārbām vērojama tāda pati tendence kā no Eurostat datiem izrietošā. (20) Turklāt, analizējot reprezentatīvā izmēra kārbu cenas Taizemē, varēja secināt, ka pēc sākotnējā IP bija vērojamas vēl lielākas cenu svārstības. Laikposmā no 2005. gada pirmā ceturkšņa līdz PIP pēdējam ceturksnim pārdošanas cena atšķīrās pat vairāk nekā par 30 %. Dati, kas pieejami par 2008. gada otro pusi, apstiprina šo tendenci. 2. tabula. Taizemes pārdošanas cenas Eiropas Savienībā (euro/tonnā — kārbas tilpums 12 oz — indeksētas) Koeficients C1/2005 = 100 | C1 | C2 | C3 | C4 | Sākotnējais IP | 100 | 105 | 106 | 115 | 2006 | 118 | 119 | 118 | 123 | 2007 | 129 | 133 | 123 | 116 | PIP | 123 | 116 | 109 | 112 | 2008 | 109 | 112 | 121 | 122 | Avots: izmeklēšana. (21) Ņemot vērā attiecīgā ražojuma ievērojamās cenu svārstības kopš sākotnējā IP, jāsecina, ka cenu saistības ar fiksētām minimālajām importa cenām vairs nav piemērotas. 2. Minimālo importa cenu iespējamā indeksācija (22) Lai gan saistību piedāvājumi, kas vēl nav pieņemti, un pieņemtie saistību piedāvājumi attiecas vienīgi uz fiksētām minimālajām cenām, tika izskatīta iespēja izņēmuma kārtā saglabāt divus pieņemtos saistību piedāvājumus vai attiecīgi pieņemt desmit saistību piedāvājumus, kas vēl nav apstiprināti, veicot minimālo importa cenu indeksāciju. (23) Šajā nolūkā bija jānosaka, vai attiecīgā ražojuma pārdošanas cenu pārmaiņas ir saistītas ar ražošanas procesā izmantoto galveno izejvielu/ieguldījumu iepirkuma cenu pārmaiņām un, ja šāda saistība pastāv, vai minētās izejvielas/ieguldījumi veido lielu daļu no kopējām ražošanas izmaksām, un vai publiski ir pieejama informācija par šo sastāvdaļu cenām. (24) Attiecīgā ražojuma divas galvenās sastāvdaļas ir cukurkukurūza un kārbas, katra no tām veido aptuveni 30 % līdz 40 % no gatavā ražojuma cenas. a) Indeksācija atbilstīgi cukurkukurūzas iepirkuma cenu pārmaiņām (25) Turpmāk sniegtajā tabulā redzams, ka, salīdzinot ar cenām sākotnējā IP laikā, ievērojami pieauga cukurkukurūzas vidējās iepirkuma cenas Taizemē un ES. Cenas PIP beigās bija ievērojami augstākas nekā sākotnējā IP laikā. Dati, kas pieejami par 2008. gada otro pusi apstiprina cenu pieaugumu. (26) Turklāt redzams, ka viena gada ietvaros iepirkuma cenām Taizemē atšķirībā no ES raksturīga arvien lielāka nestabilitāte, it īpaši kopš 2006. gada beigām. Starpība starp zemāko un augstāko cenu Taizemē svārstījās 40 % amplitūdā laikposmā no sākotnējā IP līdz PIP. Dati, kas pieejami par 2008. gadu, liecina par vēl lielāku nestabilitāti. 3. tabula. Cukurkukurūzas iepirkuma cenas EURO pa ceturkšņiem (indeksētas) [pic] Avots: izmeklēšana. (27) Salīdzinot ar sākotnējo IP, gan attiecīgā ražojuma pārdošanas cenām, gan cukurkukurūzas iepirkuma cenām bija raksturīga lielāka nestabilitāte, tomēr nevarēja konstatēt pastāvīgu un noturīgu saistību starp abām minētajām cenām. Lai gan par laikposmu no 2005. gada sākuma līdz 2006. gada beigām varētu apgalvot, ka cukurkukurūzas cenu pārmaiņas zināmā mērā atspoguļojas attiecīgā ražojuma cenu pārmaiņās, tomēr no 2007. gada tā vairs nav. Proti, cukurkukurūzas iepirkuma cenas samazinās, savukārt attiecīgā ražojuma pārdošanas cenas palielinās, un otrādi. 4. tabula. Saistība starp attiecīgā ražojuma pārdošanas cenām un cukurkukurūzas iepirkuma cenām [pic] (28) Turklāt analīze liecināja, ka cukurkukurūzas cenu pārmaiņas pasaulē notiek nevienmērīgi. Kā redzams 3. tabulā, cenas Taizemē un Kopienā mainās atšķirīgi. (29) Netika konstatēta saistība starp attiecīgā ražojuma pārdošanas cenām un cukurkukurūzas iepirkuma cenām, turklāt Taizemē un Kopienā cukurkukurūzas cenas mainās atšķirīgi, tāpēc ir skaidrs, ka cukurkukurūzas minimālo importa cenu indeksācija nav īstenojama. (30) Līdztekus minētajam vienlīdz svarīgi ir tas, ka informācija par cukurkukurūzas cenām nav publiski pieejama. Minētos datus varēja iegūt tikai pārskatīšanas gaitā. Tāpēc minimālo cenu indeksācija nav iespējama pat tad, ja tiktu konstatēta saistība starp cenu pārmaiņām. b) Indeksācija atbilstīgi kārbu iepirkuma cenu pārmaiņām (31) Otras svarīgākās izmaksas — kārbu izmaksas — veido kopējo ražošanas izmaksu daļu, kas nav pietiekami nozīmīga, lai varētu veikt indeksāciju tikai attiecībā uz cenām. Jebkurā gadījumā izmeklēšana liecināja, ka laikposmā no sākotnējā IP līdz pārskatīšanas IP kārbu cenas palika nemainīgas, t.i., nevarēja konstatēt nekādu saistību ar attiecīgā ražojuma cenām. Tādēļ jāatzīst, ka nav izpildīti galvenie indeksācijas nosacījumi, kas izklāstīti 23. apsvērumā. Attiecīgi iespēja indeksēt minimālās importa cenas atbilstīgi kārbu cenu pārmaiņām netika turpmāk izskatīta. (32) Ņemot vērā minētos apsvērumus, izmeklēšanā apstiprinājās, ka nav iespējams indeksēt minimālās importa cenas, lai vērstos pret attiecīgā ražojuma cenu svārstībām. 3. Konkrēti iemesli, lai nepieņemtu saistību piedāvājumus (33) Pieci no desmit uzņēmumiem, kuru saistību piedāvājumi nav pieņemti, neatbildēja uz anketas jautājumiem, un tādēļ pamatregulas 18. panta izpratnē tos uzskatīja par uzņēmumiem, kas nesadarbojas. Saskaņā ar vispārīgo darbības politiku, ir jāvēršas pret nesadarbošanos, tāpēc ir jānoraida nepieņemtie saistību piedāvājumi no minētajiem uzņēmumiem. (34) Turklāt izmeklēšanā konstatēja, ka antidempinga maksājumus, vismaz attiecībā uz dažiem darījumiem, sedza cits uzņēmums. Šāda prakse negatīvi ietekmē uzticamību, kas ir viens no pamatfaktoriem, pieņemot cenu saistības. Tāpēc konkrētā uzņēmuma saistību piedāvājums nav pieņemams. (35) Cits uzņēmums ārpus Taizemes izveidoja saistītu uzņēmumu, kurā ražo attiecīgo ražojumu. Uzņēmums piedāvāja iekļaut šo meitasuzņēmumu saistību piedāvājumā. Tomēr šāda meitasuzņēmuma esība liecina par augstu šķērskompensāciju risku. Tāpēc arī šā uzņēmuma saistību piedāvājums ir jānoraida. (36) Vēl viens cits uzņēmums apturēja attiecīgā ražojuma ražošanu un izīrēja ražošanas iekārtas jaunizveidotam saistītajam uzņēmumam. Tāpēc arī šā uzņēmuma saistību piedāvājums ir jānoraida. 4. Konkrēti iemesli saistību atsaukšanai (37) Veicot pārbaudi vienā no uzņēmumiem, ar kuru apstiprinātas cenu saistības, atklājās vairāki pārkāpumi, kas sīki izklāstīti Komisijas Lēmumā [NORĀDĪT NUMURU]. D. SECINĀJUMI (38) Ņemot vērā minētos faktus un apsvērumus, cenu saistības ar fiksētām minimālajām importa cenām vairs nav piemērots instruments, lai cīnītos pret dempinga kaitīgo ietekmi, un problēmas risinājums, indeksējot minimālās importa cenas, nav īstenojams. Šādos apstākļos saistību piedāvājumi ir jānoraida, un pieņemtās saistības ir jāatceļ. (39) Turklāt astoņi no desmit saistību piedāvājumiem, kas vēl nav pieņemti, ir jānoraida konkrēto iepriekšminēto iemeslu dēļ. (40) Turklāt ir jāatceļ viens no diviem apstiprinātajiem saistību piedāvājumiem, jo uzņemtās saistītas netiek pildītas. (41) Tāpēc secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšana, kas attiecās tikai uz pasākumu veidu, ir jāizbeidz, nepieņemtie saistību piedāvājumi ir jānoraida, un ir jāatceļ apstiprinātās saistības. (42) Visas ieinteresētās personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija pieņemts lēmums noraidīt nepieņemtos saistību piedāvājumus un atcelt apstiprinātās cenu saistības, un tām tika dota iespēja izteikt piezīmes. (43) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka saistības nevar atcelt, ja ir izpildīti visi saistību piedāvājumā iekļautie noteikumi. Tā vietā uzņēmumam ir jādod iespēja pārskatīt minimālās importa cenas, ņemot vērā tirgus attīstības tendences. (44) Atbildot uz minēto apgalvojumu, ir jāuzsver, ka vispārīgu realizējamības apsvērumu dēļ līdzšinējās saistības jo īpaši ir jāatceļ, tieši tāpat ir jānoraida nepieņemtie saistību piedāvājumi. Kā minēts iepriekš tekstā, pārskatīšanā konstatēja, ka cenu saistības attiecībā uz cukurkukurūzu vairs nav piemērotas, neatkarīgi no tā, vai konkrēti uzņēmumi izpildīja saistību noteikumus un vai šie uzņēmumi vēlas pārskatīt minimālās importa cenas. Jebkurā gadījumā, ņemot vērā pārskatīšanā konstatētās cenu svārstības, minimālo importa cenu pārskatīšanu varētu realizēt vienīgi tad, ja ieviestu indeksācijas formulu. Taču izmeklēšanā konstatēja, ka indeksācijas formulas izstrādei nav pamata. (45) Viens uzņēmums apstrīdēja apgalvojumu, ka laikposmā no sākotnējā IP līdz PIP minētajā uzņēmumā cukurkukurūzas iepirkuma cenām un attiecīgā ražojuma pārdošanas cenām bija raksturīgas svārstības un pieauguma tendence, un apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma pārdošanas cenu palielinājumu izraisīja tikai minimālā importa cena. Tāpēc viņš apgalvoja, ka nav pamata atsaukt uzņēma cenu saistību pieņemšanu. (46) Tomēr uzņēmuma sniegtie dati neapstiprināja šo apgalvojumu. Lai gan nedaudz zemāka par vidējo, tomēr cukurkukurūzas iepirkuma cenām bija raksturīga pieauguma tendence. Līdztekus minētajam uzņēmuma attiecīgā ražojuma pārdošanas cenas PIP laikā ievērojami pārsniedza attiecīgo minimālo importa cenu un liecināja par turpmāku pieauguma tendenci 2008. gada otrajā pusē. (47) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka nepieņemto cenu saistību piedāvājumu noraidīšana un līdzšinējo cenu saistību atsaukšana ir pretrunā ar PTO Antidempinga nolīguma 15. pantu, kurā PTO locekļiem noteikts pienākums ņemt vērā īpašo situāciju attīstības valstīs. Atbildot uz šo apgalvojumu, ir jāuzsver, ka Komisija, aktīvi un neizslēdzot nevienu iespēju, apsvēra visus risinājumus, tostarp fiksēto minimālo importa cenu indeksāciju, lai vērsos pret saistību realizējamības problēmām. Tādējādi šajā gadījumā tika izskatītas konstruktīvu korekcijas pasākumu iespējas. Tomēr izmeklēšanas atzinumi, kas izklāstīti 22 līdz 32. apsvērumā, šajā saistībā neliecināja par alternatīvu risinājumu iespēju. (48) Citas ieinteresētās personas pieprasīja pasākumu formālu apturēšanu, ņemot vērā pārskatīšanas atzinumus. Kā jau minēts 12. apsvērumā, šāda prasība tiek izskatīta nesaistīti ar šo izmeklēšanu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Svītro 1. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. 682/2007, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 954/2008. 2. Līdzšinējo 1. panta 4. punktu Regulā (EK) Nr. 682/2007, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 954/2008, numurē kā 1. panta 3. punktu. 3. Svītro 2. pantu Regulā (EK) Nr. 682/2007, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 954/2008. 4. Līdzšinējo 3. un 4. pantu Regulā (EK) Nr. 682/2007, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 954/2008, attiecīgi numurē kā 2. un 3. pantu. 5. Svītro II pielikumu Regulā (EK) Nr. 682/2007, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 954/2008. 2. pants Ar šo pārtrauc Regulas (EK) Nr. 682/2007, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 954/2008, daļēju starpposma pārskatīšanu, noraidot saistību piedāvājumus. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs […] [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. [2] OV L 159, 20.6.2007., 14. lpp. [3] OV L 260, 30.9.2008., 1. lpp. [4] OV L 159, 20.6.2007., 42. lpp. [5] OV C 237, 16.9.2008., 18. lpp.