Īpašais ziņojums Joprojām ir sarežģīti 
uzlabot savstarpējās 
atbilstības efektivitāti un 
panākt vienkāršošanuLV 2016  Nr. 26
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis: +352 4398-1
Uzziņām:  eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx
Tīmekļa vietne:  eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads
Print ISBN 978-92-872-6011-6 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/187430 QJ-AB-16-026-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-6022-2 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/006318 QJ-AB-16-026-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-6009-3 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/299554 QJ-AB-16-026-LV-E
© Eiropas Savienība, 2016. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Joprojām ir sarežģīti 
uzlabot savstarpējās 
atbilstības efektivitāti un 
panākt vienkāršošanu
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2016  Nr. 26
02
 Revīzijas darba grupa
ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības 
un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, 
konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu un izdevumu apjoms, 
paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Phil Wynn Owen  vadītā I apakšpalāta, kura revidē dabas resursu ilgtspējīgu 
izmantošanu. Revīziju vadīja ERP loceklis Nikolaos Milionis , un revīzijas darbā piedalījās locekļa biroja vadītāja Ioulia 
Papatheodorou , locekļa biroja atašejs Kristian Sniter , atbildīgais vadītājs Robert Markus , darbuzdevuma vadītāja Daniela 
Jinaru  un revidenti Felipe Andrés Miguélez , Marius Cerchez  un Michael Spang .
No kreisās uz labo:  K. Sniter, I. Papatheodorou, N. Milionis, R. Markus, D. Jinaru.
03
 Saturs
Punkts
 Glosārijs
I–IX  Kopsavilkums
1–10  Ievads
11–17  Revīzijas tvērums un pieeja
18–71  Apsvērumi
18–36  Pieejamā informācija neļāva Komisijai pienācīgi novērtēt savstarpējās atbilstības efektivitāti
22–27  Komisijas izmantotie rezultatīvie rādītāji daļēji atspoguļo savstarpējās atbilstības efektivitāti
28–33  Savstarpējās atbilstības efektivitātes novērtējumā Komisija neņēma vērā lauksaimnieku neatbilstības 
līmeni
34–36  Komisija neanalizēja savstarpējās atbilstības pārkāpumu iemeslus un veidus, kā tos risināt
37–71  Savstarpējās atbilstības pārvaldības un kontroles sistēmu var vēl vairāk vienkāršot
41–47  Kontroles procedūras joprojām bija sarežģītas
48–52  Mazo lauksaimnieku atbalsta shēma samazināja administratīvo slogu, bet tas varētu ietekmēt savstarpējās 
atbilstības mērķu sasniegšanu dažās dalībvalstīs
53–58  Zaļās saimniekošanas dēļ tika ieviestas papildu pārbaudes saistībā ar obligātu videi nekaitīgu praksi
59–64  Konkrētas izmaksas saistībā ar savstarpējās atbilstības ieviešanu nav pietiekamā mērā izteiktas skaitļos
65–71  Pamats sodu aprēķināšanai lauksaimniekiem par savstarpējās atbilstības noteikumu pārkāpumiem Eiropas 
Savienībā nav pietiekami saskaņots
04 Saturs 
72–79  Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums.  Savstarpējās atbilstības noteikumu darbības joma saskaņā ar Eiropas Parlamenta 
un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 II pielikumu
 II pielikums.   Galvenās izmaiņas savstarpējās atbilstības noteikumu darbības jomā saistībā 
ar KLP 2014.–2020. gadam
 III pielikums.  Ieinteresētās personas norāda, ka ir vajadzīga turpmāka vienkāršošana
 IV pielikums. Maksājumu aģentūrām nosūtītajā aptaujā iekļautās gadījumu izpētes
 Komisijas atbildes
05
 Glosārijs
Atbilstības revīzija : pārbaudes uz vietas, ko veic Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 
(ĢD  AGRI ) revidenti un kas Komisijai ļauj pārbaudīt, vai dalībvalstis ir pareizi izmantojušas to rīcībā nodotos Eiropas 
Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) līdzekļus un 
it sevišķi – vai tām ir labi funkcionējošas pārvaldības un kontroles sistēmas, kuras nodrošina maksājumu pareizību 
saņēmējiem.
ELFLA : Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai.
ELGF : Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds.
Finanšu gads : lauksaimniecības finanšu gads aptver maksājumu aģentūru izdevumus, kas veikti, un ieņēmumus, 
kas saņemti un iegrāmatoti fondu budžetā attiecībā uz finanšu gadu “N”, kurš sākas “N-1” gada 16. oktobrī un 
beidzas “N” gada 15. oktobrī (Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 39. pants).
ĢD AGRI : Eiropas Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts, kas atbild par lauksaimniecības 
un lauku attīstības politikas īstenošanu.
ĢD ENV : Eiropas Komisijas Vides ģenerāldirektorāts, kas atbild par nozares tiesību aktiem vides jomā.
ĢD SANTE : Eiropas Komisijas Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāts, kas atbild par nozares tiesību 
aktiem sabiedrības veselības, augu veselības, dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības jomā.
KLP : kopējā lauksaimniecības politika.
Kontrolpunkti : detalizēti aspekti, kas izriet no tādu savstarpējās atbilstības noteikumu īstenošanas, kuri ir ietverti 
kontrolsarakstos pārbaudēm uz vietas un administratīvajai kontrolei, ko veic vai ko citām kontroles struktūrām 
pieprasa atbildīgā vadošā iestāde, kura katrā dalībvalstī atbild par savstarpējo atbilstību (t. i., maksājumu aģentūras).
Lauksaimnieku padomdevēja struktūra : valsts vai privāta struktūra, kam dalībvalsts uzticējusi sistēmu, kuras 
ietvaros lauksaimniekiem tiek sniegtas konsultācijas par zemes apsaimniekošanu un lauku saimniecību pārvaldību.
LLVS : laba lauksaimniecības un vides stāvokļa standarti ir vērsti uz to, lai palīdzētu novērst augsnes eroziju, 
saglabātu augsnes organisko vielu un struktūru, nodrošinātu obligāto uzturēšanas līmeni, novērstu biotopu 
pasliktināšanos un aizsargātu un apsaimniekotu ūdens resursus. Šos standartus ieviesa KLP tiesību akti un tos 
piemēro tikai KLP atbalsta saņēmējiem. Tos nosaka dalībvalstis, ņemot vērā vietējos apstākļus.
Maksājumu aģentūra : struktūra, kas dalībvalstī ir atbildīga par KLP subsīdiju pienācīgu novērtēšanu, aprēķināšanu, 
pārbaudi un izmaksāšanu.
OPP : obligātās pārvaldības prasības ir noteikts skaits pienākumu, kas iekļauti savstarpējās atbilstības noteikumos 
un kas ir definēti spēkā esošajās ES direktīvās un regulās vides, sabiedrības veselības, augu veselības, dzīvnieku 
veselības un dzīvnieku labturības jomās (nozares tiesību aktos). Šīs prasības ir jau piemērojamas ārpus KLP tiesiskā 
regulējuma.
06 Glosārijs 
Savstarpējās atbilstības noteikumi : tos veido obligātās pārvaldības prasības (OPP) saskaņā ar Savienības tiesību 
aktiem un laba lauksaimniecības un vides stāvokļa (LLVS) standarti, kas noteikti valsts līmenī saskaņā ar Regulas (ES) 
Nr. 1306/2013 II pielikumu un kas attiecas uz vidi, klimata pārmaiņām un zemes labiem lauksaimniecības apstākļiem, 
sabiedrības, dzīvnieku un augu veselību un dzīvnieku labturību. Šajā ziņojumā termini “savstarpējās atbilstības 
noteikumi” un “savstarpējās atbilstības pienākumi” ir savstarpēji aizstājami.
07
 Kopsavilkums
I
Saskaņā ar savstarpējo atbilstību lielākā daļa KLP maksājumu ir saistīti ar lauksaimnieku atbilstību pamatnoteiku -
miem attiecībā uz nekaitīgumu videi, dzīvnieku veselību un labturību, kā arī labu lauksaimniecības un vides stāvokli. 
Pašlaik savstarpējā atbilstība attiecas uz 7,5 miljoniem lauksaimnieku, kas 2015. gadā saņēma atbalstu aptuveni 
47 miljardu  EUR apmērā1. Sabiedrība patiešām vēlas, lai lauksaimnieki, kas saņem ES subsīdijas, ievērotu savstarpējās 
atbilstības noteikumus.
II
Likumdevēja iestāde izstrādāja ES regulējumu attiecībā uz savstarpējo atbilstību. Par tās īstenošanas uzraudzību ir 
atbildīga Komisija. Dalībvalstis ES noteikumus interpretēja lauksaimniekiem piemērojamos pienākumos un pār -
baudīja, vai šīs saistības tiek ievērotas. Palāta noskaidroja, vai savstarpējās atbilstības pārvaldības un kontroles 
sistēma ir efektīva un vai to var vēl vairāk vienkāršot.
III
Palāta secināja, ka pieejamā informācija Komisijai neļāva pienācīgi novērtēt savstarpējās atbilstības efektivitāti. Lai 
gan attiecībā uz KLP 2014.–2020. gadam tika ieviestas izmaiņas, savstarpējās atbilstības pārvaldības un kontroles 
sistēmu ir iespējams vēl vairāk vienkāršot.
IV
Komisijas izmantotie rezultatīvie rādītāji daļēji atspoguļoja savstarpējās atbilstības efektivitāti. Rādītājos netika 
ņemts vērā lauksaimnieku neatbilstības līmenis. Turklāt Komisija neanalizēja pārkāpumu iemeslus un veidus, kā tos 
risināt.
V
KLP izmaiņas 2014.–2020. gadam nedaudz samazināja savstarpējās atbilstības noteikumu skaitu, atceļot prasības, 
kas nebija pietiekami aktuālas lauksaimniecības jomā. Tomēr kontroles procedūras joprojām ir sarežģītas. Ir jāpanāk 
līdzsvars starp vienkāršošanas pasākumiem, piemēram, mazo lauksaimnieku atbalsta shēmu, kas pārvaldes iestādes 
un lauksaimniekus atbrīvo no papildu slogiem, un nepieciešamību sasniegt savstarpējās atbilstības mērķus.
VI
Lauksaimniecības prakse, kas atbilst jaunajam zaļajam maksājumam, ir līdzīga iepriekšējiem LLVS standartiem. 
Rezultātā pašlaik ir divi papildinoši lauksaimniecības prakses kopumi, kam ir vienādi mērķi, proti, zemes uzturēšana 
un bioloģiskās daudzveidības aizsardzība. Neraugoties uz savstarpējo līdzību, obligāto labu lauksaimniecības un 
vides stāvokli un zaļās saimniekošanas noteikumus pārbauda saskaņā ar divām atšķirīgām kontroles sistēmām. Tas 
var novest pie kontroles sistēmu neefektivitātes un papildu administratīvā sloga.
1 Šie 7,5 miljoni lauksaimnieku veido 68 % no visiem lauksaimniekiem, kas saņēmuši KLP atbalstu, un saņem 83 % no visiem maksājumiem. Mazie 
lauksaimnieki nav ietverti šajos datos, jo tiem nepiemēro administratīvos sodus, ja tie neievēro savstarpējās atbilstības saistības (sk. 48. punktu).
08 Kopsavilkums 
VII
Savstarpējās atbilstības īstenošanas izmaksas nav pietiekamā mērā izteiktas skaitļos. Kamēr vien Komisijas rīcībā 
nebūs uzticamu aplēšu par kopējām izmaksām savstarpējās atbilstības līmenī, kurās apkopoti dati attiecībā uz 
iesaistītajām ieinteresētajām personām (ES iestādēm, dalībvalstu pārvaldes un kontroles iestādēm un lauksaimnie -
kiem), tā nevarēs nodrošināt savstarpējās atbilstības sistēmas rentabilitāti.
VIII
Sankciju sistēma nenodrošina pietiekami saskaņotu pamatu administratīvo sodu aprēķināšanai ES lauksaimniekiem, 
kuri neievēro noteikumus. Dalībvalstīs ievērojami atšķīrās nopietnības, apjoma, pastāvības un tīšuma faktoru piemē -
rošana sodu aprēķināšanā līdzīgos gadījumos.
IX
Palāta sniedz turpmāk izklāstītos ieteikumus.
- Kā daļu no ietekmes novērtējuma KLP periodam pēc 2020. gada Komisijai ir jāizskata, kā pilnveidot savu rādītāju 
kopumu, lai novērtētu savstarpējās atbilstības darbību, un kā šajos rādītājos ņemt vērā lauksaimnieku atbilstības 
līmeņus savstarpējās atbilstības noteikumiem.
- Komisijai jau tagad ir jāuzlabo informācijas apmaiņa ar attiecīgajiem dienestiem par pārkāpumiem saistībā 
ar savstarpējo atbilstību, lai tiem palīdzētu noteikt pārkāpumu iemeslus un veikt atbilstīgus pasākumus to 
risināšanai.
- Attiecībā uz KLP periodam pēc 2020. gada Komisijai ir jāierosina noteikumu pielāgošana attiecībā uz savstarpē -
jās atbilstības pārbaudēm uz vietas. Tas ļautu efektīvāk pievērsties galvenajiem kontrolpunktiem.
- Kā daļu no ietekmes novērtējuma KLP periodam pēc 2020. gada Komisijai ir jāanalizē pieredze, kas gūta situācijā, 
kad darbojas divas sistēmas ar līdzīgiem vides mērķiem (laba lauksaimniecības un vides stāvokļa standarti un 
zaļā saimniekošana), lai veicinātu turpmāku to savstarpējo sinerģiju. Šajā analīzē ir jāņem vērā tādi kritēriji kā 
standartu ietekme uz vidi un lauksaimnieku atbilstības vēsturiskais līmenis.
- Pēc ziņojuma par KLP darbību, kas gaidāms 2018. gada beigās, Komisijai ir jāizstrādā metodika, lai noteiktu sav -
starpējās atbilstības izmaksas.
- Attiecībā uz KLP periodam pēc 2020. gada Komisijai ir jāsekmē sodu saskaņotāka piemērošana ES līmenī, snie -
dzot skaidrākus norādījumus par nopietnības, apjoma, pastāvības, atkārtošanās un tīšuma jēdzieniem.
09
 Ievads
01 
Saskaņā ar savstarpējo atbilstību lielākā daļa kopējās lauksaimniecības politikas 
(KLP) maksājumu ir saistīta ar lauksaimnieku atbilstību noteikumiem par vides 
aizsardzību, pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku veselību un labturību, kā arī zemes 
uzturēšanu un labu lauksaimniecības un vides stāvokli. Pašlaik tas attiecas uz 
7,5 miljoniem ES lauksaimnieku, kas 2015. finanšu gadā saņēma atbalstu aptuveni 
47 miljardu EUR apmērā ar nosacījumu, ka tika izpildīti savstarpējās atbilstības no -
teikumi2 (sk.  Glosāriju ). Ja lauksaimnieks šos noteikumus neievēro, var piemērot 
administratīvu sodu.
02 
Savstarpējās atbilstības pamatā ir divi galvenie noteikumu kopumi (sk.  I pieliku -
mu, kur ietverts šo noteikumu aktuālais saraksts). Obligātās pārvaldības prasī -
bas (OPP) ir prasības, kas izraudzītas no esošajām direktīvām un regulām attiecībā 
uz vidi, pārtikas nekaitīgumu, augu veselību, dzīvnieku veselību un labturību. 
Laba lauksaimniecības un vides stāvokļa standarti ir papildu noteikumi, kas pie -
mērojami tikai KLP maksājumu saņēmējiem. Tie paredz ilgtspējīgu praksi saistībā 
ar lauksaimniecības zemi un attiecas uz ūdens un augsnes aizsardzību, oglekļa 
uzkrājumu, kā arī uz zemes uzturēšanu un ainavas elementiem.
03 
Savstarpējās atbilstības mērķis ir veicināt turpmāk norādīto divu mērķu 
sasniegšanu.2 ĢD  AGRI  2015. gada darbības 
pārskats.
3 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2013. gada 
17. decembra Regula (ES) 
Nr. 1306/2013 par kopējās 
lauksaimniecības politikas 
finansēšanu, pārvaldību un 
uzraudzību un Padomes 
Regulu (EEK) Nr. 352/78, 
(EK) Nr. 165/94, (EK) 
Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, 
(EK) Nr. 1290/2005 un 
(EK) Nr. 485/2008 atcelšanu 
(OV L 347, 20.12.2013., 
549. lpp.).1. attēlsSavstarpējās atbilstības mērķi
Veicināt KLP labāku atbilstību 
sabiedrības priekšstatiem
KLP labāku saskaņotību ar vides, 
sabiedrības veselības, dzīvnieku 
veselības, augu veselības un dzīvnieku 
labturības politikuka atbalsta saņēmēji labāk
izprot nepieciešamību ievērot 
pamatstandartusVeicināt ilgtspējīgas
lauksaimniecības attīstību
panākot to, panākot
Avots:  Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. apsvērums3.
10 Ievads 
04 
Sabiedrība patiešām vēlas, lai lauksaimnieki, kas saņem ES subsīdijas, izpildītu 
savstarpējās atbilstības pienākumus. Saskaņā ar jaunāko Eirobarometra4 apseko -
jumu, ko publicēja 2016. gada janvārī, vairāk nekā četras piektdaļas ES responden -
tu uzskatīja, ka ir “pamatoti” samazināt lauksaimnieku subsīdiju maksājumus, ja 
tie neievēro noteikumus.
05 
Savstarpējā atbilstība kā viens no KLP galvenajiem instrumentiem tiek īstenota, 
piemērojot dalītu pārvaldību, kas paredz uzdevumu dalīšanu starp Komisiju un 
dalībvalstīm. Šajā saistībā Komisijai ir šādi pienākumi:
- sekot līdzi vispārējam ES regulējumam, kas paredzēts Eiropas Parlamenta 
un Padomes izdotajās regulās, kā arī Eiropas Parlamenta ieteikumiem, kas 
saņemti gada pārskatu izpildes apstiprināšanas laikā saistībā ar ES budžeta 
īstenošanu;
- izstrādāt detalizētu ES regulējumu ar deleģētajām un īstenošanas regulām, kā 
arī īstenošanas pamatnostādnēm dalībvalstīm;
- pārbaudīt, vai dalībvalstis pilda savus pienākumus saskaņā ar tiesību nor -
mām, un piemērot finanšu korekcijas, ja tiek konstatēts, ka dalībvalstu sistē -
mās ir nepilnības;
- pārbaudīt, vai ir sasniegti savstarpējās atbilstības mērķi, un paziņot 
rezultātus5.
06 
Vides ģenerāldirektorāts un Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāts 
ir atbildīgi par OPP pamatā esošo nozares tiesību aktu īstenošanas uzraudzību 
un par tajos noteikto mērķu sasniegšanu, savukārt Lauksaimniecības un lauku 
attīstības ģenerāldirektorāts atbild par LLVS. Lauksaimniecības un lauku attīstī -
bas ĢD veic revīzijas, lai pārbaudītu, vai dalībvalstis pienācīgi pārvalda savstarpē -
jo atbilstību un vai tām ir vajadzīgās kontroles sistēmas.
07 
Dalībvalstis ir atbildīgas par visu tiesību aktu, reglamentējošo un administratīvo 
noteikumu pieņemšanu, lai izveidotu valsts regulējumu, kas atbilst ES vispārējam 
un detalizētajam regulējumam savstarpējās atbilstības jomā, un konkrēti tās ir 
atbildīgas par:
- tādu sistēmu ieviešanu, kuras novērš, atklāj un izlabo neatbilstības gadījumus;
- pārbaužu uz vietas veikšanu attiecībā uz izlasi, ko veido vismaz 1 % 
lauksaimnieku6;4 Special Eurobarometer 440 
Europeans, Agriculture and the 
CAP  [Īpašais Eirobarometrs 
Nr. 440 – eiropieši, 
lauksaimniecība un KLP], 
publicēts 2016. gada 
21. janvārī, atspoguļo 
viedokļus, kas pausti 
laikposmā no 2015. gada 
17. līdz 26. oktobrim ar TNS 
viedokļu un sociālā 
apsekojuma starpniecību pēc 
Eiropas Komisijas 
pieprasījuma. Visas 
iztaujāšanas tika veiktas 
klātienē izlases veidā 
izraudzītu ES iedzīvotāju 
mājās.
5 Sk., piemēram, ĢD  AGRI  
2014. gada darbības pārskata 
10. pielikuma 6. daļu 
“Savstarpēja atbilstība”.
6 Kopumā pārbaudes uz vietas ir 
jāveic attiecībā uz izlasi, ko 
veido vismaz 1 % KLP atbalsta 
saņēmēju. Tomēr attiecībā uz 
konkrētām prasībām, 
piemēram, dzīvnieku 
identificēšana un reģistrēšana, 
minimālais kontroles līmenis ir 
3 % lauksaimnieku, kā 
paredzēts nozares tiesību 
aktos. Rezultātā praksē 
kopējais lauksaimnieku skaits, 
kam veic pārbaudes 
savstarpējās atbilstības 
nolūkos, pārsniedz 1 % izlasi. 
Piemēram, 2015. finanšu gadā 
pārbaudīto lauksaimnieku 
īpatsvars bija 2,31 %. Lai 
sasniegtu 1 % kontroles līmeni 
savstarpējā atbilstībā, attiecībā 
uz OPP dalībvalstis var 
apvienot šīs pārbaudes ar 
pārbaudēm, ko veic saskaņā ar 
nozares tiesību aktiem.
11 Ievads 
- sodu piemērošanu un nepamatoti izmaksāto summu atgūšanu no lauksaim -
niekiem, kas ir pārkāpuši noteikumus;
- ziņošanu Komisijai (revidētie gada pārskati, finanšu pārskati un kontroles 
statistikas dati).
08 
KLP atbalsta saņēmējiem ir jāievēro visi valsts tiesību aktos definētie savstarpējās 
atbilstības noteikumi. Ja tiek konstatēts, ka lauksaimnieki uz tiem tieši attiecinā -
mas rīcības vai bezdarbības dēļ pārkāpj šos noteikumus, var tikt samazināts viņu 
ES gada maksājums.
09 
Palāta 2008. gadā publicēja īpašu ziņojumu par savstarpējās atbilstības efektivitā -
ti7. Ziņojumā secināja, ka savstarpējā atbilstība nav bijusi efektīva politika, uzsve -
rot, ka savstarpējās atbilstības regulējums rada ievērojamas grūtības, it sevišķi tā 
sarežģītības dēļ.
10 
Ar savstarpējās atbilstības sistēmu saistītās darbības jomas un noteikumu vien -
kāršošana tiek pastāvīgi apspriesta Komisijas, Padomes un dalībvalstu diskusijās, 
jo šis regulējums ir sarežģīts un ir jānodrošina, ka noteikumus var pārbaudīt un 
ka tie ir pietiekami aktuāli attiecībā uz lauksaimniecības darbību. Laikposmā no 
2008. līdz 2013. gadam pēc KLP “veselīguma pārbaudes” savstarpējās atbilstības 
sistēmā ieviesa izmaiņas8. Papildu izmaiņas, ko ieviesa attiecībā uz pašreizējo 
2014.–2020. gada periodu, bija paredzētas, lai9:
- racionalizētu standartu darbības jomu, sakārtojot tos vienotā sarakstā un gru -
pējot pa jomām un jautājumiem, lai uzlabotu savstarpējās atbilstības sistēmas 
konsekvenci un pamanāmību; un
- no darbības jomas izslēgtu vairākas prasības, kas pietiekamā mērā neattiecās 
uz lauksaimniecības darbību vai saimniecību teritoriju vai attiecās vairāk uz 
valsts iestādēm nekā uz saņēmējiem.7 Īpašais ziņojums Nr. 8/2008 
“Vai savstarpējā atbilstība ir 
efektīvs nosacījums?” ( http://
eca.europa.eu ).
8 Padomes 2009. gada 
19. janvāra Regula (EK) 
Nr. 73/2009, ar ko paredz 
kopējus noteikumus tiešā 
atbalsta shēmām saskaņā ar 
kopējo lauksaimniecības 
politiku un izveido dažas 
atbalsta shēmas 
lauksaimniekiem, kā arī groza 
Regulas (EK) Nr. 1290/2005, 
(EK) Nr. 247/2006, (EK) 
Nr. 378/2007 un atceļ Regulu 
(EK) Nr. 1782/2003 (OV L 30, 
31.1.2009., 16. lpp.) faktiski 
pievienoja divus obligātus 
laba lauksaimniecības un 
vides stāvokļa nosacījumus 
jaunizveidotajā ūdens resursu 
aizsardzības un 
apsaimniekošanas jomā un 
trīs jaunus neobligātus laba 
lauksaimniecības un vides 
stāvokļa nosacījumus zemes 
uzturēšanas minimālā līmeņa 
jomā; tajā pašā laikā četri no 
esošajiem laba 
lauksaimniecības un vides 
stāvokļa nosacījumiem 
saskaņā ar Regulu (EK) 
Nr. 1782/2003 tika noteikti kā 
neobligāti. Nelielas izmaiņas ir 
atzīmētas arī attiecībā uz 
obligātajām pārvaldības 
prasībām, proti, tika atcelta 
Regulas (EK) 
Nr. 2629/97 prasība attiecībā 
uz krotālijām, novietņu 
reģistriem un pasēm.
9 Sk. II pielikumu, kur detalizēti 
parādītas 2014.–2020. gada 
perioda ieviestās izmaiņas.
12
 Revīzijas tvērums un pieeja
11 
Vienkāršošana ir process, kura mērķis ir racionalizēt noteikumus un pārbaudes un 
samazināt atbilstības izmaksas. Ir jāpanāk līdzsvars starp vienkāršošanas pasāku -
miem, kas pārvaldes iestādes un lauksaimniekus atbrīvo no papildu slogiem, un 
nepieciešamību sasniegt savstarpējās atbilstības mērķus.
12 
Palāta izskatīja Komisijas un dalībvalstu ieviesto savstarpējās atbilstības pārvaldī -
bas un kontroles sistēmu, lai novērtētu, vai savstarpējā atbilstība ir efektīva un cik 
lielā mērā ir panākta vienkāršošana saskaņā ar jauno tiesisko regulējumu.
13 
Revīzijas vispārējais jautājums bija šāds:
“Vai savstarpējās atbilstības pārvaldības un kontroles sistēma ir efektīva un vai 
to var vēl vairāk vienkāršot?”
Šā ziņojuma struktūru veido divi galvenie aspekti, proti, efektivitāte un 
vienkāršošana.
14 
Palāta analizēja turpmāk norādītās liecības par savstarpējas atbilstības līdzšinējo 
īstenošanu.
- Kontroles statistikas dati, ko dalībvalstis nosūtījušas Komisijai par 2011.–
2014. finanšu gadu. Šie ziņojumi ietvēra datus, kas saistīti ar to lauksaimnieku 
skaitu, kuriem veiktas pārbaudes attiecībā uz katru konkrēto standartu, atklā -
to neatbilstības gadījumu skaitu un piemēroto sodu līmeni un kategorijām.
- Palātas likumības un pareizības revīzijas (revīzijas ticamības deklarāciju vaja -
dzībām), kas veiktas 2011.–2014. finanšu gadā.
- Atbilstīguma revīzijas, ko veicis Komisijas AGRI  ĢD 2011.–2014. finanšu gadā.
13 Revīzijas tvērums un pieeja 
15 
Palāta analizēja informāciju, kas saistīta ar Komisijas līmenī ieviesto pārvaldības 
un kontroles sistēmu un kas iegūta, iztaujājot ĢD  AGRI  pārstāvjus un pārskatot 
dažādas analīzes, pētījumus un ziņojumus, kurus izstrādājis vai pasūtījis ĢD  AGRI . 
Palāta arī novērtēja to izmaiņu iespējamo ietekmi, kas tika ieviestas attiecībā 
uz KLP 2014.–2020. gadam, pamatojoties uz šādiem dokumentiem: sagatavošanās 
ietekmes novērtējums, apstiprinātās regulas un Komisijas paziņojumi.
16 
Palāta veica divus apsekojumus par tādiem tematiem kā izpratne, atbilstība un 
vienkāršošana. Apsekojumi tika nosūtīt maksājumu aģentūrām un lauksaimnieku 
padomdevējām struktūrām. Palāta saņēma atbildes no visām 6410 maksājumu 
aģentūrām, kas tika ietvertas apsekojumā 27 dalībvalstīs11, savukārt no 186 lauk -
saimnieku padomdevējām struktūrām, ar kurām bija notikusi sazināšanās, uz otro 
apsekojumu atbildēja 72.
17 
Palāta dalībvalstīs apmeklēja trīs reģionus (Vācijā – Šlēsvigu-Holšteinu, Spānijā – 
Kataloniju un Apvienotajā Karalistē – Ziemeļīriju), kur iztaujāja maksājumu aģen -
tūru un lauksaimnieku asociāciju pārstāvjus, lai apkopotu viņu viedokļus saistībā 
ar savstarpējās atbilstības ietekmi lauku saimniecību līmenī.10 Palāta apsekoja 64 no 
82 esošajām maksājumu 
aģentūrām, jo dažās 
dalībvalstīs ne visas 
maksājumu aģentūras ir 
atbildīgas par savstarpējo 
atbilstību.
11 Horvātija netika ietverta šīs 
revīzijas tvērumā 
nepietiekamu vēsturisko datu 
dēļ, jo tā pievienojās 
ES 2013. gada 1. jūlijā.
14
 Apsvērumi
Pieejamā informācija neļāva Komisijai pienācīgi 
novērtēt savstarpējās atbilstības efektivitāti
18 
Ziņojuma pirmajā daļā Palāta izskatīja, vai Komisijas izmantotie rezultatīvie rādītā -
ji nodrošina pilnvērtīgu priekšstatu par savstarpējās atbilstības efektivitāti, vai 
tajos bija ņemts vērā lauksaimnieku atbilstības līmenis un vai Komisija analizēja 
pārkāpumu iemeslus un veidus, kā tos risināt. Standarti, ko Palāta izmantoja savās 
pārbaudēs, ir aprakstīti 19.–21. punktā.
19 
Lai novērtētu savstarpējās atbilstības mērķu sasniegšanu (sk. 2. punktu), Komi -
sijai ir jānosaka piemēroti darbības rādītāji12. Tiem ir jāatbilst pareizas finanšu 
pārvaldības principiem (saimnieciskums, lietderība un efektivitāte)13. Komisijai ir 
jāanalizē šie darbības jautājumi un jārīkojas saistībā ar tiem.
20 
Dalībvalstīm arī ir jānovērš, jāatklāj un efektīvi jārisina jebkādi pārkāpumi vai 
neatbilstība savstarpējās atbilstības saistībām no lauksaimnieku puses14 un reizi 
gadā savi pārbaužu rezultāti jāpaziņo Komisijai.
21 
Savstarpējās atbilstības efektivitāte ir jānovērtē, ņemot vērā lauksaimnieku 
atbilstības līmeni savstarpējās atbilstības noteikumiem, kas ir galvenais rādītājs 
tam, kā politika palīdz aizsargāt vidi, sabiedrības veselību, dzīvnieku veselību, 
augu veselību un dzīvnieku labklājību. Nolūkā panākt lielāku politikas efektivitāti, 
savstarpējās atbilstības regulējuma struktūrā ir jāietver pasākumi, lai atklātu un 
risinātu iemeslus, kādēļ lauksaimnieki neievēro noteikumus.12 Saskaņā ar 2. apsvērumu 
Komisijas 2014. gada 22. jūlija 
Īstenošanas regulā (ES) 
Nr. 834/2014, ar ko nosaka 
noteikumus par to, kā 
piemērot kopējās 
lauksaimniecības politikas 
kopīgo uzraudzības un 
novērtēšanas sistēmu 
(OV L 230, 1.8.2014., 1. lpp.).
13 30. pants Eiropas Parlamenta 
un Padomes 2012. gada 
25. oktobra Regulā (ES, 
Euratom ) Nr. 966/2012 par 
finanšu noteikumiem, ko 
piemēro Savienības 
vispārējam budžetam, un par 
Padomes Regulas (EK, 
Euratom ) 
Nr. 1605/2002 atcelšanu 
(OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.) 
(Finanšu regula) paredz šādas 
definīcijas:  
Saskaņā ar saimnieciskuma 
principu resursi, ko iestādes 
lieto savas darbības veikšanai, 
tiek darīti pieejami noteiktā 
laikā, pienācīgā apjomā un 
kvalitātē un par labāko cenu.  
Lietderības princips saistīts ar 
labāko attiecību starp 
izmantotajiem resursiem un 
sasniegto rezultātu.  
Efektivitātes princips ir saistīts 
ar konkrētu noteikto mērķu un 
paredzēto rezultātu 
sasniegšanu.
14 Saskaņā ar Regulas (ES) 
Nr. 1306/2013 39. apsvērumu.
15 Apsvērumi 
Komisijas izmantotie rezultatīvie rādītāji daļēji atspoguļo 
savstarpējās atbilstības efektivitāti
Situācija 2007.–2013. gada periodā
22 
Pirmajam mērķim (veicināt ilgtspējīgas lauksaimniecības attīstību, veicinot saņē -
mēju izpratni par nepieciešamību ievērot pamatstandartus) Komisija izmantoja 
rādītāju “KLP maksājumu īpatsvars, uz ko attiecas savstarpējā atbilstība”, kas pa -
rāda KLP maksājumu daļu, attiecībā uz kuru lauksaimniekiem ir jāievēro savstar -
pējās atbilstības noteikumi. Tomēr šis rādītājs nenovērtē lauksaimnieku izpratni 
par šiem noteikumiem vai viņu atbilstības līmeni tiem.
23 
Lai novērtētu otro mērķi (veicināt KLP labāku atbilstību sabiedrības priekšsta -
tiem, panākot KLP labāku saskaņotību ar vides, sabiedrības veselības, dzīvnieku 
veselības, augu veselības un dzīvnieku labturības politiku, tika izmantots rādītājs 
“Sabiedrības paustais viedoklis par savstarpējo atbilstību”, ko Komisija novērtēja 
ar Eirobarometra apsekojuma starpniecību. Apsekojuma jautājums un atbilžu 
varianti ir norādīti 1. izcēlumā .
Izraksts no Eirobarometra apsekojuma
Jautājums: “Saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) noteikumiem lauksaimnieku maksājumi ir 
saistīti ar prasībām ievērot noteikumus attiecībā uz vidi, pārtikas nekaitīgumu un dzīvnieku labturību (tā 
sauktā “savstarpējā atbilstība”). Kādā mērā, jūsuprāt, ir pamatoti vai nepamatoti samazināt subsīdiju maksā -
jumus lauksaimniekiem, kas neievēro pārtikas nekaitīguma standartus, vides standartus, dzīvnieku labturības 
standartus?”
Ierosinātās atbildes: “Pilnībā pamatoti”, “Samērā pamatoti”, “Samērā nepamatoti”, “Pilnībā nepamatoti”, 
“Nezinu”.
Apsekojuma rezultāti: vairāk nekā četras piektdaļas ES respondentu uzskata, ka ir pamatoti samazināt subsīdi -
ju maksājumus lauksaimniekiem, ja viņi neievēro noteikumus (atbildot vai nu “Pilnībā pamatoti”, vai “Samērā 
pamatoti”). Kopš iepriekšējās aptaujas 2007. gada novembrī sabiedrības viedoklis nav mainījies.
Avots:  Komisijas Eirobarometra apsekojums.1. izcēlums
16 Apsvērumi 
24 
Šis rādītājs nesniedz nekādu informāciju par to, vai KLP atbilstība savstarpējās at -
bilstības noteikumiem ir uzlabojusies vai ne. Tas vienkārši atspoguļo apsekojumā 
iesaistīto personu politisko izvēli, nenovērtējot savstarpējās atbilstības īstenoša -
nas faktiskos rezultātus.
25 
AGRI  ĢD arī paziņo pārējos divus rezultātu rādītājus: laba lauksaimniecības un 
vides stāvokļa kontroles līmenis15 un ilggadīgo zālāju attiecība. Pirmais rādītājs 
novērtē, vai dalībvalstis ievēro minimālo kontroles līmeni. Tas ir rādītājs, kas attie -
cas tikai un vienīgi uz atbilstību regulējumam un kas kā tāds nenovērtē savstar -
pējās atbilstības efektivitāti. Otram rādītājam, kas novērtē zemes īpatsvaru, ko 
dalībvalstī aizņem pastāvīgās ganības attiecībā pret tās kopējo lauksaimniecības 
platību, bija divi trūkumi, proti, tas attiecās tikai uz vienu savstarpējās atbilstības 
aspektu un neuzsvēra tieši savstarpējās atbilstības ieguldījumu, t. i., pastāvīgās 
ganības var uzturēt vairāku faktoru rezultātā un savstarpējā atbilstība ir tikai 
viens no tiem.
Situācija 2014.–2020. gada periodā
26 
Attiecībā uz 2014.–2020. gada periodu tika izmantoti divi rādītāji16, kas ir tieši 
saistīti ar savstarpējo atbilstību, proti, to hektāru skaits, kam piemēro savstarpējo 
atbilstību, un KLP maksājumu īpatsvars, kuram piemēro savstarpējo atbilstību. 
Tie ir kvantitatīvi rādītāji, kas tikai novērtē to kopumu izmēru, uz ko tie attiecas 
(t. i., lauksaimniecības zemi un KLP maksājumus), nevis savstarpējās atbilstības 
ietekmi.
27 
Citi rādītāji, kuri ietver jomas, ko skar savstarpējās atbilstības noteikumi, tika 
definēti KLP vispārējā līmenī, piemēram, lauku putnu indekss, ūdens kvalitāte, 
augsnes organiskā viela aramzemē, ūdens izraisīta augsnes erozija. Tomēr nebija 
zināma savstarpējās atbilstības konkrētā ietekme uz šiem vispārējiem rādītājiem. 
Turklāt neviens no ietekmes rādītājiem nepievēršas citiem aspektiem, ko skar 
savstarpējā atbilstība, proti, pārtikas nekaitīgums, dzīvnieku identificēšana un 
reģistrēšana vai dzīvnieku labturība.15 Saskaņā ar KLP gan pirms, gan 
pēc 2014. gada laba 
lauksaimniecības un vides 
stāvokļa minimālais kontroles 
līmenis lauksaimniekiem tika 
noteikts 1 % apmērā.
16 Komisijas Īstenošanas 
regulas (ES) 
Nr. 834/2014 pielikums.
17 Apsvērumi 
Savstarpējās atbilstības efektivitātes novērtējumā Komisija 
neņēma vērā lauksaimnieku neatbilstības līmeni
28 
Komisija, izmantojot dalībvalstu nosūtītos kontroles statistikas datus, arī apkopo 
datus par to, kādā mērā lauksaimnieki pilda savus savstarpējās atbilstības pie -
nākumus. Tomēr šo informāciju neizmanto kā rezultatīvo rādītāju un neuzrauga 
attiecībā pret iepriekš noteiktiem mērķiem.
29 
Palātas likumības un pareizības revīziju rezultāti17 pēdējo 4 gadu laikā (sk.  1. tabu -
lu) un dalībvalstu kontroles iestāžu paziņotie statistikas dati par lauksaimniekiem, 
kam veiktas pārbaudes uz vietas (sk.  2. tabulu ), parāda augstus savstarpējās 
atbilstības standartu pārkāpumu līmeņus.
Palātas rezultāti attiecībā uz savstarpējās atbilstības pārbaudēm starp nejaušām 
lauksaimnieku izlasēm
Fonds DatumsFinanšu gads
2011.  gads 2012.  gads 2013.  gads 2014.  gads
ELGFTo maksājumu skaits, uz kuriem 
attiecas savstarpējā atbilstība155 146 164 170
To gadījumu skaits, kuros atklāja 
pārkāpumus22 24 44 46
Pārkāpumi (%) 14 % 16 % 25 % 27 %
ELFLATo maksājumu skaits, uz kuriem 
attiecas savstarpējā atbilstība73 75 61 64
To gadījumu skaits, kuros atklāja 
pārkāpumus26 25 24 17
Pārkāpumi (%) 36 % 33 % 39 % 27 %
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
Savstarpējās atbilstības pārkāpumi, ko dalībvalstis paziņojušas, pamatojoties 
uz pārbaudēm, kuras veiktas gan nejauši, gan uz riska pamata izraudzītām 
lauksaimnieku izlasēm
Finanšu gads
2011.  gads 2012.  gads 2013.  gads 2014.  gads 2015.  gads
Pārkāpumu biežums (%) 21 % 20 % 20 % 25 % 29 %
Avots:  Dalībvalstu savstarpējās atbilstības statistikas dati.1. tabula 2. tabula17 Attiecībā uz savstarpējo 
atbilstību Palāta pārbaudēs 
uzmanību koncentrēja uz 
konkrētām laba lauksaimniecības 
un vides stāvokļa saistībām 
(nevēlamas veģetācijas izplatības 
novēršana, terašu saglabāšana, 
olīvu biržu uzturēšana un 
minimālā ganāmpulka blīvuma 
ievērošana vai pļaušanas 
pienākumi) un obligātajām 
pārvaldības prasībām (prasības 
attiecībā uz obligātajām 
pārvaldības prasībām saistībā ar 
Nitrātu direktīvu un tiesību aktos 
noteiktas pārvaldības prasības 
par dzīvnieku identificēšanu un 
reģistrēšanu), par kurām bija 
iespējams iegūt liecības un 
revīzijas apmeklējumu laikā 
izdarīt secinājumu. ELFLA 
pārbaužu darbības joma 2011. un 
2012. gadā bija plašāka nekā 
ELGF pārbaužu darbības joma, jo 
tā ietvēra visus laba lauksaimnie -
cības un vides stāvokļa 
nosacījumus un obligātās 
pārvaldības prasības, kas attiecas 
uz dzīvnieku labturību. Turklāt 
ELGF gadījumā obligātās 
pārvaldības prasības attiecībā uz 
dzīvnieku identificēšanu un 
reģistrēšanu 2011. un 2012. gadā 
netika pārbaudītas.
18 Apsvērumi 2. attēls30 
Pēdējo 5 gadu laikā ir uzlabojusies lauksaimnieku informētība par viņu pienā -
kumu ievērot savstarpējās atbilstības noteikumus, kā norādījuši aptuveni 90 % 
maksājumu aģentūru un lauksaimnieku padomdevēju struktūru, kas piedalījās 
apsekojumā. Tomēr neatbilstības līmeņi joprojām ir augsti — gan dalībvalstu 
pārbaudes, gan Palātas revīzijas norāda uz pieaugošu tendenci.
31 
Laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam dalībvalstu kontroles iestāžu atklāto pārkā -
pumu kopējais skaits saglabājas samērā nemainīgs, proti, gandrīz 60 000 gadī -
jumu gadā ES līmenī, savukārt 2014. gadā šis skaits palielinājās par gandrīz 20 % 
līdz aptuveni 70 000 neatbilstības gadījumu (galvenokārt obligāto pārvaldības 
prasību pārkāpumu pieaugumu dēļ saistībā ar Nitrātu direktīvu un cūku un liel -
lopu identifikāciju un reģistrāciju). Kā parādīts 2. attēlā , piecas galvenās jomas 
veidoja gandrīz 90 % no pārkāpumu kopējā skaita un arī parādīja lielāko neatbils -
tības biežumu18. Šīs piecas jomas attiecas kopā uz desmit obligātajām pārvaldības 
prasībām un četriem laba lauksaimniecības un vides stāvokļa nosacījumiem.
Jomas, kurās visbiežāk tiek pārkāpti savstarpējās atbilstības noteikumi
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.Mēslošanas līdzekļu un augu aizsardzības 
līdzekļu izmantošana; 15 %Pārtikas un barības nekaitīgums; 8 %Aizsardzība pret augsnes eroziju; 8 %Nevēlamas veģetācijas izplatības 
novēršana; 5 %Cits; 14 %
Dzīvnieku turēšana; 50 %
32 
Attiecībā uz divām lielākajām jomām 3. attēlā  ir parādīts, kur 2014. finanšu gadā 
pārkāpumu biežums atsevišķu standartu/prasību līmenī pārsniedza 5 %.18 Izteikts kā lauksaimnieku 
īpatsvars, kuru saimniecībās 
tika atklāti pārkāpumi, 
attiecībā pret kopējo 
pārbaudīto lauksaimnieku 
skaitu.
19 Apsvērumi 
33 
Palātas analīze arī parāda, ka saistībā ar vairākiem standartiem pārkāpumu līme -
nis bija zemāks par 1 %, piemēram, OPP par savvaļas putnu un dabisko dzīvotņu 
aizsardzību un LLVS standarti attiecībā uz augsnes organisko vielu, augsnes struk -
tūras saglabāšanu un ainavas elementu saglabāšanu.
Komisija neanalizēja savstarpējās atbilstības pārkāpumu 
iemeslus un veidus, kā tos risināt
34 
ĢD  AGRI  analizē kontroles statistikas datu informāciju katras atsevišķas ziņojo -
šās struktūras līmenī (province/reģions/centrālā valdība), lai nodrošinātu, ka tās 
ievēro ES prasības, piemēram, attiecībā uz 1 % kontroles līmeni, kas noteikts re -
gulējumā. ĢD  AGRI  arī veic atbilstīguma revīzijas, lai pārliecinātos, ka dalībvalstīs 
ieviestās pārvaldības un kontroles sistēmas atbilst piemērojamiem ES noteiku -
miem. Šādu revīziju mērķis ir aizsargāt līdzekļus, no kuriem veic KLP maksājumus, 
pārbaudot, vai dalībvalstu piemērotie samazinājumi lauksaimnieku maksājumiem 
tiek pienācīgi īstenoti. Dalībvalstīm ar nepilnīgām sistēmām Komisija piemēro 
neto finanšu korekcijas. 3. attēlsPārkāpumu biežums divās lielākajās neatbilstības jomās
Mēslošanas līdzekļu un augu 
aizsardzības līdzekļu izmantošana
Obligātās 
pārvaldības 
prasības par augu 
aizsardzības 
līdzekļu 
izmantošanuObligātās 
pārvaldības 
prasības, kas 
izriet no Nitrātu 
direktīvasObligātās 
pārvaldības 
prasības attiecībā 
uz cūku labturībuObligātās 
pārvaldības 
prasības attiecībā 
uz cūku 
identi/f_ikāciju un 
reģistrācijuLaba 
lauksaimniecības 
un vides stāvokļa 
standarts saistībā 
ar ganāmpulka 
blīvumuObligātās 
pārvaldības prasības 
attiecībā uz aitu un 
kazu identi/f_ikāciju 
un reģistrācijuObligātās 
pārvaldības 
prasības attiecībā 
uz liellopu 
identi/f_ikāciju un 
reģistrāciju30 %
25 %
20 %
15 %
10 %
5 %
0 %Dzīvnieku turēšana
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
20 Apsvērumi 
35 
ĢD  AGRI  neanalizē datus par savstarpējās atbilstības pārkāpumiem ES līmenī un 
neveic revīzijas, lai noteiktu visbiežāk pārkāptos standartus, pārkāpumu iespē -
jamos cēloņus un iespējamos risinājumus situācijas labošanai. Šādas analīzes 
neveic arī pārējie Komisijas ģenerāldirektorāti, kas atbild par politikas virzieniem, 
kuri ir pamatā obligātajām pārvaldības prasībām. Piemēram, Vides ģenerāldirek -
torāts (ĢD  ENV ), kas atbild par tādiem politikas virzieniem kā Nitrātu direktīva, 
norādīja, ka tā departamenti nesaņem statistikas datus par dalībvalstu veiktajām 
pārbaudēm, tādēļ šajā saistībā tas nevar īstenot un neīsteno izpildes pārbaudes 
pasākumus. Tādējādi Komisija tikai pārbauda finanšu aspektus, neanalizējot sav -
starpējās atbilstības ietekmi uz pamatā esošajiem politikas mērķiem attiecībā uz 
vidi, pārtikas nekaitīgumu un dzīvnieku veselību un labturību.
36 
Līdz 2016. gada jūlijam Komisija nav veikusi izvērtējumus attiecībā uz iemesliem, 
kādēļ noteikumi tiek pārkāpti, vai veidiem, kā nākotnē novērst šādas situācijas19. 
Šādi izvērtējumi varētu arī atklāt lietderīgu informāciju par nepieciešamību vēl 
vairāk vienkāršot savstarpējās atbilstības sistēmu. Savstarpējās atbilstības prasību 
neievērošanas iespējamie iemesli varētu būt vai nu izpratnes trūkums par notei -
kumiem, kas reizēm ir sarežģīti (sk.  III pielikumu ), vai stimulu trūkums, jo atbilstī -
bas izmaksas var būt nesamērīgas attiecībā pret zemo minimālo kontroles līmeni 
1 % apmērā un piemēroto sodu līmeni20.
Savstarpējās atbilstības pārvaldības un kontroles 
sistēmu var vēl vairāk vienkāršot
37 
Ziņojuma otrajā daļā Palāta izskata, vai ir vienkāršoti savstarpējās atbilstības no -
teikumi un kontroles procedūras, vai mazo lauksaimnieku atbalsta shēma panāca 
administratīvā sloga līdzsvarotu samazinājumu, vai pastāvēja risks, ka zaļā saim -
niekošana un savstarpējā atbilstība netika labi koordinētas, vai tika novērtētas 
īstenošanas izmaksas un vai sodi ES tika īstenoti konsekventi. Standarti, ko Palāta 
izmantoja savās pārbaudēs, ir aprakstīti 38.–40. punktā.
38 
Īpašajā ziņojumā Nr. 8/2008 Palāta secināja, ka savstarpējās atbilstības regulējums 
rada ievērojamas grūtības, it sevišķi savas sarežģītības dēļ. Palāta ieteica Komisijai 
vienkāršot regulējumu, it sevišķi piešķirot prioritāti prasībām un standartiem un 
sakārtojot tos tā, lai centrā būtu lauksaimniecības darbības galvenie elementi.19 Līdz šim izvērtējumi 
lauksaimnieku līmenī ir 
snieguši informāciju vienīgi 
par savstarpējās atbilstības 
izmaksu elementiem, kā 
parādīts 61 punktā.
20 Sodi 2014. deklarāciju gadā 
kopā sasniedza 
67,5 miljonus EUR, kā norādīts 
ĢD  AGRI  gada darbības 
pārskatā.
21 Apsvērumi 
39 
Savstarpējās atbilstības īstenošanas izmaksām jābūt samērīgām attiecībā pret 
ieguvumiem, kas tiek sagaidīti no lauksaimnieku atbilstības piemērojamiem no -
teikumiem21. Iesniedzot pārskatītus vai jaunus izdevumu priekšlikumus, Komisijai 
ir jāaplēš kontroles sistēmu izmaksas un ieguvumi22 attiecībā pret sasniedzama -
jiem mērķiem.
40 
Komisijai ir arī jāveicina vienkārša un saskaņota sodu sistēma visā ES, lai nodroši -
nātu vienlīdzīgu un samērīgu attieksmi pret lauksaimniekiem. Komisija ir piln -
varota23 pieņemt deleģētos aktus, lai noteiktu saskaņotu pamatu administratīvo 
sodu aprēķināšanai par savstarpējās atbilstības pārkāpumiem. Komisija arī var 
dalībvalstīm izdot skaidrojošus norādījumus.
Kontroles procedūras joprojām ir sarežģītas
41 
Attiecībā uz 2014.–2020. gada periodu standartu saraksts tika samazināts no 
15 līdz septiņiem laba lauksaimniecības un vides stāvokļa nosacījumiem (tika iz -
slēgti visi septiņi iepriekšējie brīvprātīgie standarti un viens obligātais standarts) 
un no 18 līdz 13 obligātajām pārvaldības prasībām (sk.  II pielikumu ). Četras no iz -
slēgtajām obligātajām pārvaldības prasībām Komisija neuzskatīja par pietiekami 
aktuālām lauksaimniecības darbībai. Tas ir labs savstarpējās atbilstības regulēju -
ma vienkāršošanas piemērs. Tomēr tagad savstarpējās atbilstības darbības jomas, 
visticamāk, paplašinās. Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgajā paziņojumā par 
savstarpējo atbilstību24 ir prasīts savstarpējās atbilstības sistēmā ietvert Ūdens 
pamatdirektīvu un Pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas direktīvu pēc tam, kad tās būs 
īstenotas visās dalībvalstīs.
42 
Savā atzinumā par Komisijas priekšlikumu attiecībā uz KLP izmaiņām 2014.–
2020. gada posmā25 Palāta pauda viedokli, ka “ka prasību saraksts joprojām ir 
pārāk izkliedēts pārāk daudzos juridiskos dokumentos, uzmanība nav pietiekami 
vērsta uz pamatprasībām un ka mazāks standartu skaits īsti neatbilst šīs politikas 
sarežģītības līmeņa samazinājumam”.21 Regulas (ES) Nr. 1306/2013 
57. apsvērums.
22 Finanšu regulas 33. pants.
23 Saskaņā ar Regulas (ES) 
Nr. 1306/2013 101. pantu.
24 Kopīgais paziņojums, kas 
pievienots Regulai (ES) 
Nr. 1306/2013.
25 Atzinums Nr. 1/2012 par 
atsevišķiem regulu 
priekšlikumiem saistībā ar 
kopējo lauksaimniecības 
politiku 2014.–2020. gada 
posmā ( http://eca.europa.eu ).
22 Apsvērumi 
43 
Piecdesmit trīs procenti lauksaimnieku padomdevēju struktūru, kas piedalījās 
Palātas apsekojumā, pauda viedokli, ka KLP 2014.–2020. gadam nav savstarpē -
jās atbilstības sistēmā ieviesusi nekādas būtiskas izmaiņas, savukārt 28 % šo 
struktūru uzskatīja, ka jaunā sistēma ir vēl sarežģītāka. Turklāt mazāk nekā 10 % 
maksājumu aģentūru uzskatīja, ka savstarpējās atbilstības izmaiņām bija mēre -
na vai ļoti pozitīva ietekme uz resursiem, ko tērē tādās jomās kā pārbaudes uz 
vietas un administratīvās pārbaudes, sankciju sistēma un informācijas sniegšana 
lauksaimniekiem.
44 
Maksājumu aģentūras un lauksaimnieku padomdevējas struktūras Palātas apse -
kojumā norādīja, ka galvenais iemesls, kādēļ lauksaimnieki nepilda savstarpējās 
atbilstības pienākumus, ir prasību pārmērīga sarežģītība. Revīzijas laikā apmek -
lētās lauksaimnieku asociācijas to apstiprināja. Vienkāršošanu varētu uzskatīt par 
risinājumu, kā nodrošināt lauksaimnieku lielāku atbilstību būtiskākajiem notei -
kumiem, tādējādi veicinot sistēmas efektivitāti. Saistībā ar šo jautājumu Palātas 
revīzijas laikā maksājumu aģentūras, lauksaimnieku padomdevējas struktūras un 
lauksaimnieku asociācijas norādīja, ka ir vēl vairāk jāvienkāršo savstarpējās atbils -
tības sistēma, ierosinot atbilstīgus priekšlikumus (lai iegūtu sīkāku informāciju, 
sk.  III pielikumu ).
45 
Sarežģītību rada arī tas, ka piemērojamie noteikumi ir ļoti detalizēti. Turpmāk 
2. izcēlumā  sniegts detalizētu savstarpējās atbilstības prasību piemērs dalībval -
stīs. Detalizēti noteikumi var būt pamatoti, lai ņemtu vērā dažādas vides situāci -
jas, taču lauksaimniekiem var būt sarežģīti tos piemērot pareizi un maksājumu 
aģentūrām — tos pārbaudīt.
46 
Apvienotajā Karalistē (Ziemeļīrijā) revidenti salīdzināja kontrolpunktu skaitu 
kontrolsarakstos, ko kontroles iestādes izmantoja savstarpējās atbilstības pār -
baudēm uz vietas saistībā ar KLP līdz 2013. gadam un pēc tam un konstatēja, ka 
izmaiņām KLP 2014.–2020. gadam ir ierobežota ietekme uz kontrolpunktu skaitu 
(sk.  3. izcēlumu ). Pārējās divās apmeklētajās dalībvalstīs atbildīgās iestādes iztau -
jāšanas laikā apstiprināja, ka izmaiņas savstarpējā atbilstībā 2014.–2020. gadam 
neizraisīja kontrolpunktu skaita būtisku samazināšanos.
23 Apsvērumi 
Piemēri prasībām, kas iekļautas savstarpējās atbilstības kontroles rokasgrāmatā 
Apvienotajā Karalistē  — Ziemeļīrijā
Trīs no 40 savstarpējās atbilstības kontrolpunktiem, kas izriet no obligātajām pārvaldības prasībām saistībā ar 
Nitrātu direktīvu, ir ietverti inspektoru kontrolsarakstā 3.1.12. jautājumā, kas sadalīts trīs apakšjautājumos.
“3.1.12. Vai kūtsmēsli (tostarp netīrs ūdens) ir izmantoti: 10 m attālumā no jebkura ūdensceļa, izņemot ezerus*; 
20 m attālumā no ezeriem; 50 m attālumā no urbuma, strauta vai akas; 250 m attālumā no urbuma, ko izmanto 
publiskai ūdensapgādei; 15 m attālumā no atklāta iekrituša vai karsta procesam pakļauta kaļķakmens elemen -
ta? (*sk. norādījumus inspektoriem)
3.1.12.a. Vai kūtsmēsli (tostarp netīrs ūdens) ir izmantoti zālājos ar vidējo nogāzi lielāku par 15 % un uz jebkuras 
citas zemes ar vidējo nogāzi lielāku par 12 % 30 m attālumā no ezera vai 15 m attālumā no jebkura ūdensceļa, 
izņemot ezerus (*sk. norādījumus inspektoriem)?
3.1.12.b. Vai ķīmisks mēslošanas līdzeklis ir izmantots zālājos ar vidējo nogāzi lielāku par 15 % un uz jebkuras 
citas zemes ar vidējo nogāzi lielāku par 12 % 10 m attālumā no ezera vai 5 m attālumā no jebkura ūdensceļa 
(*sk. norādījumus inspektoriem)?”
Avots:  Ziemeļīrijas maksājumu aģentūra.
KLP 2014.–2020. gada periodam izmaiņu ierobežotā ietekme uz kontrolsarakstiem, 
ko izmanto kontroles iestādes Apvienotajā Karalistē  — Ziemeļīrijā
Kontrolpunktu skaits pilnvērtīgai savstarpējās atbilstības pārbaudei bija 257 KLP līdz 2013. gadam un 249 KLP 
pēc 2014. gada.
Salīdzinot abus minētos periodus, ar laba lauksaimniecības un vides stāvokļa nosacījumiem saistīto kontrol -
punktu skaits ir palielinājies no 19 līdz 27.
Avots:  Ziemeļīrijas maksājumu aģentūra.2. izcēlums 3. izcēlums
47 
Pārbaužu uz vietas laikā ir jāpārbauda, vai izraudzītie lauksaimnieki ir izpildījuši 
visus pienākumus attiecībā uz laba lauksaimniecības un vides stāvokļa standar -
tiem un visas obligātās pārvaldības prasības. Kā minēts iepriekš, šīs pārbaudes 
nereti ietver simtiem kontrolpunktu, kuri iekļauti dažādos kontrolsarakstos. Pat 
tad, ja kontroles sistēmas būtu efektīvas, tiesiskais regulējums26 nepieļauj mērķ -
tiecīgāku, uz risku balstītu pieeju, kas paredzētu konkrētu noteikumu vai kontro -
lpunktu vairāk vai mazāk regulāras pārbaudes, ņemot vērā, piemēram, pārkāpu -
mu līmeni, pārkāpumu iespējamību vai iespējamā pārkāpuma ietekmes apmēru.26 Sk. 71. pantu Komisijas 
2014. gada 17. jūlija 
Īstenošanas regulā (ES) 
Nr. 809/2014, ar ko paredz 
noteikumus par to, kā Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
Regulu (ES) 
Nr. 1306/2013 piemēro 
attiecībā uz integrēto 
administrācijas un kontroles 
sistēmu, lauku attīstības 
pasākumiem un savstarpējo 
atbilstību.
24 Apsvērumi 
Mazo lauksaimnieku atbalsta shēma samazināja 
administratīvo slogu, bet tas varētu ietekmēt savstarpējās 
atbilstības mērķu sasniegšanu dažās dalībvalstīs
48 
Ar KLP 2014.–2020. gadam tika ieviesta mazo lauksaimnieku atbalsta shē -
ma — vienkāršota tiešo maksājumu shēma, saskaņā ar kuru lauksaimniekiem, kas 
izlemj piedalīties šajā shēmā, piešķir tiešo atbalstu apmērā līdz 1250 EUR. Šo ne -
obligāto shēmu ir izlēmušas īstenot 15 dalībvalstis. Šajās valstīs to lauksaimnieku 
skaits, kuri piedalās minētajā shēmā, svārstās no 3 % (Slovēnija) līdz 77 % (Malta). 
Komisija aprēķināja, ka kopumā ES līmenī mazo lauksaimnieku atbalsta shēma 
attiecas uz 4 % no kopējās lauksaimniecības platības.
49 
Mazo lauksaimnieku atbalsta shēmas saņēmējiem nepiemēro administratīvos so -
dus, ja viņi neizpilda savstarpējās atbilstības pienākumus27. Tādēļ viņiem nedraud 
KLP maksājumu samazināšana savstarpējās atbilstības noteikumu pārkāpuma 
dēļ. Šo atbrīvojumu no savstarpējās atbilstības pamato tas, ka “lauksaimniekiem, 
kuri ir (..) mazo lauksaimnieku atbalsta shēmas dalībnieki, ir iespējams uzskatīt, ka 
savstarpējās atbilstības sistēmā ieguldītās pūles pārsniedz labumu, kāds rastos, 
noturot šos lauksaimniekus minētajā sistēmā”28.
50 
Šis pasākums arī varētu samazināt savstarpējās atbilstības īstenošanas, pārvaldī -
bas un kontroles izmaksas — 10 no 12 maksājumu aģentūrām norādīja uz mazo 
lauksaimnieku atbalsta shēmu kā galveno ietaupījumu avotu, aplēšot, ka KLP 
2014.–2020. gada periodam nodrošinās izmaksu samazinājumu. To norādīja arī 
maksājumu aģentūras trīs apmeklētajās dalībvalstīs.
51 
Mazo lauksaimnieku atbalsta shēma ir solis tādas vienkāršošanas virzienā, kas 
pārvaldes iestādes un lauksaimniekus atbrīvo no papildu slogiem, vienlaikus no -
drošinot izmaksu ietaupījumus. Tomēr tās īstenošanā katras dalībvalsts līmenī ir 
jāvadās pēc nepieciešamības nodrošināt atbilstīgu līdzsvaru starp administratīvo 
vienkāršošanu un savstarpējās atbilstības un nozares tiesību aktu mērķu sasnieg -
šanu. Dalībvalstīs vai reģionos pastāv atšķirības. Piemēram, Rumānijā mazie lauk -
saimnieki veido aptuveni 71 % no lauksaimniekiem un 16 % no kopējās platības, 
par ko iesniegti pieprasījumi. Savukārt Slovēnijā kopējais mazo lauksaimnieku 
skaits veido aptuveni 3 % un šajā shēmā ietvertā platība veido tikai 1 %.27 Saskaņā ar Regulas (ES) 
Nr. 1306/2013 92. pantu.
28 Saskaņā ar Regulas (ES) 
Nr. 1306/2013 57. apsvērumu.
25 Apsvērumi 
52 
Lai gan Lietuva neīstenoja mazo lauksaimnieku atbalsta shēmu, tā piemēroja lī -
dzīgus principus, atbrīvojot no konkrētu savstarpējās atbilstības noteikumu izpil -
des lauksaimniekus, kuri neatbilda noteiktām robežvērtībām. 4. izcēlumā  ir parā -
dīti iespējamie riski, kas saistīti ar šādu vienkāršošanas pasākumu piemērošanu.
29 37. apsvērums Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
2013. gada 17. decembra 
Regulā (ES) Nr. 1307/2013, ar ko 
izveido noteikumus par 
lauksaimniekiem paredzētiem 
tiešajiem maksājumiem, kurus 
veic saskaņā ar kopējās 
lauksaimniecības politikas 
atbalsta shēmām, un ar ko 
atceļ Padomes Regulu (EK) 
Nr. 637/2008 un Padomes 
Regulu (EK) Nr. 73/2009 
(OV L 347, 20.12.2013., 
608. lpp.).
30 Regulas (ES) Nr. 1307/2013 
47. pants.Lauksaimnieku atbrīvojums Lietuvā no savstarpējās atbilstības pienākumiem, kas 
izriet no Nitrātu direktīvas
Lauksaimniekiem, kuru izmantotā lauksaimniecības zemes platība ir 10 vai mazāk hektāru, nav jādeklarē 
izmantoto mēslošanas līdzekļu līmenis. Šādi lauksaimnieki veido vairāk nekā 70 % no visiem lauksaimniekiem 
un izmanto 14 % no lauksaimniecības platības.
Tajā pašā laikā lauksaimniekiem, kas tur lauksaimniecības dzīvniekus, kuru skaits vienā vietā nepārsniedz 
10 vienības, nav jāierīko attiecīgās kapacitātes kūtsmēslu krātuve. Šādi lauksaimnieki veido 87 % no visiem 
lauksaimniekiem, kas tur lauksaimniecības dzīvniekus, un to turēšanā ir 28 % no visiem lauksaimniecības 
dzīvniekiem.
Nitrātu direktīvas mērķis ir aizsargāt vidi un iedzīvotāju veselību. Lai gan robežvērtību izmantošana var sama -
zināt birokrātiju mazākiem lauksaimniekiem, ievērojamas daļas lauksaimnieku zemes un/vai dzīvnieku izslēg -
šana no savstarpējās atbilstības pārbaudēm var negatīvi ietekmēt Nitrātu direktīvas mērķu sasniegšanu.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, 2015. gada pārskats, 7.10. izcēlums.4. izcēlums
Zaļās saimniekošanas dēļ tika ieviestas papildu pārbaudes 
saistībā ar obligātu videi nekaitīgu praksi
53 
Viens no jaunās KLP mērķiem ir uzlabot ekoloģiskos rādītājus, paredzot tiešo 
maksājumu obligātu “zaļās saimniekošanas” komponentu, kas atbalstīs visā 
Savienībā īstenojamu klimatam un videi labvēlīgu lauksaimniecības praksi29. Šāda 
prakse ietver kultūraugu dažādošanu, ilggadīgo zālāju uzturēšanu un ekoloģiski 
nozīmīgu platību izveidošanu. Trīsdesmit procenti no valsts gada maksimālā ap -
joma ir jāizmaksā šāda zaļā maksājuma veidā par katru atbilstīgo hektāru30.
54 
KLP 2014.–2020. gadam tika ieviests jauns zaļais maksājums. Zaļās saimniekoša -
nas nosacījumi ir līdzīgi iepriekšējiem laba lauksaimniecības un vides stāvokļa 
standartiem, kuri ietvēra tādu lauksaimniecības praksi kā, piemēram, augseku, 
pastāvīgo ganību aizsardzību vai ainavas elementu saglabāšanu. Tādējādi 2014.–
2020. gada periodam ir divi papildinoši lauksaimniecības prakses kopumi, kam ir 
vienādi mērķi, proti, zemes uzturēšana un bioloģiskās daudzveidības aizsardzība.
26 Apsvērumi 
55 
Savā 2014. gada darbības pārskatā ĢD  AGRI  paskaidroja, ka abi šie obligātie ins -
trumenti, proti, zaļā saimniekošana un labs lauksaimniecības un vides stāvoklis, 
palīdz sasniegt vienu un to pašu mērķi: tādējādi KLP spēs uzlabot savus ekoloģis -
kos raksturlielumus, nodrošinot, ka uz lielu daļu Eiropas lauksaimniecības platības 
attiecas savstarpējās atbilstības prasības, zaļās saimniekošanas pienākumi un 
agrovides saistības.
56 
Pārbaudes uz vietas attiecībā uz zaļo saimniekošanu veic 5 % lauksaimnieku izla -
sei, pārbaudot atbilstības kritērijus saistībā ar tiešo maksājumu shēmām31, un tas 
notiek ārpus laba lauksaimniecības un vides stāvokļa kontroles regulējuma, kurš 
savukārt paredz pārbaudes lauksaimnieku izlasei 1 % apmērā no lauksaimnie -
kiem, kam jāveic savstarpējās atbilstības pārbaudes32. Rezultātā atbilstība papildu 
obligātajai videi labvēlīgajai praksei tiek pārbaudīta saskaņā ar diviem atšķirīgiem 
regulējumiem.
57 
Saskaņā ar zaļās saimniekošanas nosacījumiem lauksaimniekiem ir jāievēro pienā -
kums vismaz 5 % lauku saimniecības aramzemes saglabāt kā ekoloģiski nozīmīgu 
platību Regula arī paredz, ka savstarpējās atbilstības aizsargātos elementus (pie -
mēram, ainavas elementus vai buferjoslas) var ņemt vērā šīs saistības izpildē. Tā -
dēļ to pārvalda saskaņā ar diviem atšķirīgiem noteikumu un pārbaužu kopumiem.
58 
Tādējādi pēc zaļās saimniekošanas ieviešanas tagad darbojas divas kontroles sis -
tēmas, kas attiecas uz obligātu videi nekaitīgu praksi un kas viena otru papildina 
un veicina viena un tā paša mērķa sasniegšanu, proti, KLP ekoloģisko raksturlie -
lumu uzlabošanu. Kaut gan savstarpējās atbilstības regulā ir teikts, ka dalībvalstis 
var izmantot esošās kontroles sistēmas, lai pārbaudītu savstarpējās atbilstības 
pienākumus33, dalībvalstu kontroles sistēmās pastāv neefektivitātes risks, kā arī 
papildu sloga iespējamība lauksaimniekiem.31 Komisijas Regulas (ES) 
Nr. 809/2014 III sadaļa.
32 Komisijas Regulas (ES) 
Nr. 809/2014 V sadaļa.
33 Regulas (ES) Nr. 1306/2013 
96. pants.
27 Apsvērumi 
Konkrētas izmaksas saistībā ar savstarpējās atbilstības 
ieviešanu nav pietiekamā mērā izteiktas skaitļos
59 
Komisijai vajadzīgas uzticamas aplēses par savstarpējās atbilstības kopējām 
izmaksām, kurās apkopoti dati par galvenajām iesaistītajām ieinteresētajām per -
sonām (ES iestādēm, dalībvalstu pārvaldes un kontroles iestādēm un lauksaim -
niekiem) nolūkā nodrošināt sistēmas rentabilitāti.
60 
ĢD  AGRI  ir aplēsis, ka lauksaimniecības izdevumu pārvaldības un kontroles 
kopējās izmaksas sasniedz gandrīz EUR 4 miljardus vai aptuveni 7 % no kopējā 
ES finansējuma34. Tomēr, ciktāl tas attiecas uz savstarpējo atbilstību, izmaksas nav 
izteiktas skaitļos un nav pieejamas uzticamas aplēses.
61 
Dalībvalstu līmenī savstarpējās atbilstības kontroles sistēmas prasības rada 
būtiskas izmaksas. Pirmkārt, pārbaudes ir vajadzīgas attiecībā uz labu lauksaim -
niecības un vides stāvokli, kas ir noteikumu papildu kopums, kurš piemērojams 
lauksaimniekiem, kas saņem KLP maksājumus. Otrkārt, saistībā ar obligātajām 
pārvaldības prasībām, kuru pamatā ir esošās direktīvas un regulas (nozares tiesī -
bu akti)35, specializētām kontroles struktūrām ir jāpārbauda tik daudz lauksaim -
nieku, lai nodrošinātu atbilstību 1 % minimālajam kontroles līmenim, ko paredz 
savstarpējās atbilstības noteikumi, un jāsniedz papildu ziņojumi saistībā ar šīm 
pārbaudēm.
62 
Lauku saimniecību līmenī obligāto pārvaldības prasību ieviešana noveda pie 
lielāka skaita administratīvo saistību lauksaimniekiem, piemēram, dokumentu 
uzskaites un līdzdalība savstarpējās atbilstības pārbaudēs36. Turklāt atbilstība laba 
lauksaimniecības un vides stāvokļa nosacījumiem nozīmē izmaksas saistībā ar va -
jadzīgo lauksaimniecības praksi (darbaspēka izmaksas, kā arī tehnikas, degvielas 
un citu palīgmateriālu izmaksas), zaudētus ienākumus, jo laba lauksaimniecības 
un vides stāvokļa nosacījumi aizliedz vai pieprasa konkrētu praksi (piemēram, 
ražas samazināšanās), bet arī citas izmaksas, piemēram, trešo pušu pakalpojumu 
sniedzēju izmantošana (piemēram, konsultantus konkrētiem savstarpējās atbilstī -
bas jautājumiem).
63 
ĢD  AGRI  pasūtītā ziņojumā37, ko publicēja 2014. gadā, novērtēja faktiskās izmak -
sas, ar ko ES lauksaimnieki saskaras, lai nodrošinātu atbilstību izraudzītiem tiesību 
aktiem vides, dzīvnieku labturības un pārtikas nekaitīguma jomās. Pētījums bal -
stījās uz gadījuma izpētēm astoņās reprezentatīvākajās lauksaimniecības noza -
rēs ES. Tas sniedz priekšstatu par šādu prasību finansiālo ietekmi uz lauksaimnie -
kiem (sk.  5. izcēlumu , kur sniegts rezultātu kopsavilkums kviešu nozarē).34 ĢD  AGRI  2014. gada darbības 
pārskats.
35 Piemēram, Padomes 
1991. gada 12. decembra 
Direktīva 91/676/EEK attiecībā 
uz ūdeņu aizsardzību pret 
piesārņojumu, ko rada 
lauksaimnieciskas izcelsmes 
nitrāti (OV L 375, 31.12.1991., 
1. lpp.); Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2000. gada 17. jūlija 
Regula (EK) Nr. 1760/2000, ar 
ko izveido liellopu 
identifikācijas un reģistrācijas 
sistēmu un paredz liellopu 
gaļas un liellopu gaļas 
produktu marķēšanu, kā arī 
atceļ Padomes Regulu (EK) 
Nr. 820/97 (OV L 204, 
11.8.2000., 1. lpp.).
36 Regulas (ES) Nr. 1306/2013 
57. apsvērums: “Savstarpējās 
atbilstības sistēma nozīmē 
zināmus administratīvos 
ierobežojumus gan atbalsta 
saņēmējiem, gan valsts 
pārvaldes iestādēm, jo 
jānodrošina uzskaite, jāveic 
pārbaudes un vajadzības 
gadījumā jāpiemēro 
sankcijas.”
37 “Assessing farmers’ cost of 
compliance with EU legislation 
in the fields of environment, 
animal welfare and food safety ” 
[Novērtējums par izmaksām, 
ar ko lauksaimnieki saskaras, 
lai nodrošinātu atbilstību 
ES tiesību aktiem vides, 
dzīvnieku labturības un 
pārtikas nekaitīguma jomās] 
(AGRI-201 1-EVAL-08 ). Pētījumu 
veica CRPA  — Centro Ricerche 
Produzioni Animali  (IT) 
sadarbībā ar TI — Tūnena 
(Thünen ) Lauksaimniecības 
ekonomikas institūtu (DE), 
IFCN  — Starptautisko 
Lauksaimniecības 
salīdzinājumu tīklu piena 
produktu nozarē (DE) un 
UGHENT  — Ģentes Universitāti 
(BE).
28 Apsvērumi 
64 
Turklāt vairākums maksājumu aģentūru uzskata, ka izmaiņas KLP 2014.–2020. ga -
dam, visticamāk, nenodrošinās izmaksu samazinājumu. Uz apsekojuma jautā -
jumu, vai šīs izmaiņas nodrošinās zemākas, līdzīgas vai augstākas savstarpējās 
atbilstības īstenošanas, pārvaldības un kontroles izmaksas, maksājumu aģentūras 
atbildēja, kā norādīts turpmāk.Ietekme, ko uz ražošanas izmaksām kviešu nozarē rada atbilstības nodrošināšana 
konkrētām prasībām
No visas savstarpējās atbilstības darbības jomas, kas bija piemērojama līdz 2013. gadam, kviešu nozares 
pētījumā ņēma vērā kopējo ietekmi, ko rada pieci obligāti laba lauksaimniecības un vides stāvokļa nosacījumi 
(minimālais augsnes pārklājums, zemes apsaimniekošana, buferjoslu izveide un nevēlamas veģetācijas izplatī -
bas novēršana, kā arī ainavas elementu saglabāšana), viens neobligāts laba lauksaimniecības un vides stāvokļa 
nosacījums (augseka) un tiesību akti, kuri ir pamatā divām obligātajām pārvaldības prasībām (Nitrātu direktīva 
un regula par augu aizsardzības līdzekļiem). Tāpat ņēma vērā vēl vienu prasību, kas neietilpst savstarpējās 
atbilstības darbības jomā, proti, Pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas direktīvu.
Pētījuma autori secināja, ka darbības, ko lauksaimnieki īsteno, lai nodrošinātu atbilstību iepriekš uzskaitīta -
jiem noteikumiem, palielinātu ražošanas izmaksas, un šis sadārdzinājums būtu no 1,97 % Ungārijā līdz 3,42 % 
Dānijā.5. izcēlums 4. attēlsMaksājumu aģentūru aplēses par ietekmi, ko savstarpējās 
atbilstības pārvaldības un kontroles sistēmām rada 
izmaiņas KLP 2014.–2020. gadam
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.Nav viedokļa; 6 %
Augstākas izmaksas; 14 %
Līdzīgas izmaksas; 61 %Zemākas izmaksas; 19 %
29 Apsvērumi 
38 35. apsvērums Komisijas 
2014. gada 11. marta 
Deleģētajā regulā (ES) 
Nr. 640/2014, ar ko papildina 
Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (ES) 
Nr. 1306/2013 attiecībā uz 
integrēto administrācijas un 
kontroles sistēmu, maksājumu 
atteikšanas vai atsaukšanas 
nosacījumiem un 
administratīvajiem sodiem, 
kas piemērojami tiešo 
maksājumu, lauku attīstības 
atbalsta un savstarpējās 
atbilstības kontekstā (OV L 181, 
20.6.2014., 48. lpp.).Pamats sodu aprēķināšanai lauksaimniekiem par 
savstarpējās atbilstības noteikumu pārkāpumiem Eiropas 
Savienībā nav pietiekami saskaņots
65 
ES tiesību akti paredz, ka ir jāpiemēro administratīvais sods gadījumā, ja lauk -
saimnieks neievēro savstarpējās atbilstības noteikumus un ja neatbilstība izriet 
no rīcības vai bezdarbības, kas tieši attiecināma uz šo saņēmēju. Šādi sodi ir 
jānosaka, ievērojot proporcionalitātes principu (jānosaka pakāpes atkarībā no 
pieļautās neatbilstības smaguma38 un jāaprēķina kā procentuāli izteikta daļa no 
KLP maksājuma), un jāpiemēro tikai tad, ja neatbilstība ir attiecināma uz lauk -
saimnieka rīcību, proti, vai nu nolaidīgu, vai tīšu rīcību.
66 
Aprēķinot šos sodus, jāņem vērā atklātās neatbilstības nopietnība, apjoms, pa -
stāvība un atkārtošanās. Tādas neatbilstības gadījumā, kuras iemesls ir nolaidība, 
maksimālais samazinājums nepārsniedz 5 %, bet atkārtošanās gadījumā — 15 %. 
Tīšas neatbilstības gadījumā minimālais samazinājums ir 20 %, un tās rezultāts var 
būt pilnīga izslēgšana no vienas vai vairākām atbalsta shēmām vienu vai vairākus 
kalendāros gadus.
67 
Palāta konstatēja, ka tīšas neatbilstības jēdziena praktiskā piemērošana dalīb -
valsts līmenī rada būtiskas neskaidrības. Maksājumu aģentūru un lauksaimnieku 
asociāciju pārstāvji trīs apmeklētajās dalībvalstīs norādīja, ka ir grūti pierādīt tīšu 
rīcību, ja vien lauksaimnieks netiek pieķerts rīcības īstenošanas brīdī.
68 
Savstarpējās atbilstības kontroles statistikas datu pārskats liecina, ka dažas 
dalībvalstis ir stingrāk piemērojušās tīšas neatbilstības jēdzienu nekā citas, proti, 
2011.–2014. gada periodā konkrētās dalībvalstīs sods par tīšiem pārkāpumiem 
netika piemērots nevienam lauksaimniekam (Čehijas Republikā, Bulgārijā) vai 
tika piemērots ļoti nedaudziem lauksaimniekam (Rumānijā, Portugālē, Ungārijā), 
savukārt citas dalībvalstis šo jēdzienu izmantoja daudz biežāk (Lietuva, Grieķija, 
Polija, Francija, Īrija).
30 Apsvērumi 
69 
Lai analizētu, kā dalībvalstis novērtē viena veida neatbilstības, maksājumu aģen -
tūrām nosūtītajā apsekojumā bija divas gadījumu izpētes par obligāto pārval -
dības prasību pārkāpumiem saistībā ar liellopu identifikāciju un reģistrāciju un 
Nitrātu direktīvu (gadījumu izpētes pilns teksts ir iekļauts IV pielikumā ). Maksā -
jumu aģentūrām lūdza kvantificēt sodu procentuālo apmēru, kas tiktu piemērots 
šajās divās gadījumu izpētēs. 6. izcēlumā  sniegts kopsavilkums par nosūtītajām 
gadījumu izpētēm un saņemtajām atbildēm.
Gadījumu izpētes par dalībvalstīs piemērotajiem sodiem
Kopsavilkums par dalībvalstīm nosūtītajām gadījumu izpētēm6. izcēlums
10
13
29102
0 % 1 % 3 % 5 % Nav atbildes3
29
1985
0 % 1 % 3 % 5 % Nav atbildesKalendārā gada gaitā lauksaimnieks nosūtījis novēlo -
tu paziņojumu par 20 liellopu reģistrāciju. Gada laikā 
lauksaimniekam vidēji bijuši 75 liellopi.Pārbaužu uz vietas laikā inspektori ir aprēķinājuši, ka 
lauksaimnieka kūtsmēslu krātuves kapacitāte ir par 
10 % mazāka nekā paredzētais minimums.
“Nav atbildes” nozīmē, ka vairākas maksājumu aģentūras pārkāpumu nekvantificēja.
Avots : Eiropas Revīzijas palāta.Maksājumu aģentūru skaits, kas piemēro katru no iespējamiem procentuālajiem samazinājumiem
31 Apsvērumi 
70 
Tādējādi par vienu un to pašu pārkāpumu, proti, 20 liellopu novēlotu reģistrēša -
nu, gandrīz puse dalībvalstu piemērotu 3 % sodu, savukārt viena piektdaļa pie -
mērotu 1 % sodu un pārejās — vai nu 0 %, vai 5 % samazinājumu. Par kūtsmēslu 
krātuves nepietiekamu kapacitāti gandrīz puse dalībvalstu piemērotu 1 % sodu, 
viena trešdaļa — 3 % sodu, savukārt viena sestdaļa dalībvalstu piemērotu vai nu 
0 %, vai 5 % sodu.
71 
Turklāt dalībvalstīs ievērojami atšķīrās izpratne par pārkāpuma smagumu, tādē -
jādi pastāv risks, ka līdzīgi gadījumi nesaņem vienādu attieksmi. Šo situāciju ap -
stiprināja apmeklēto dalībvalstu ieviestie dažādie sankciju noteikumi, kā parādīts 
7. izcēlumā .
Piemērs sodam par dzīvnieku novēlotu reģistrāciju
Vācijā Šlēsvigas-Holšteinas maksājumu aģentūra ir noteikusi, ka par novēlotu reģistrāciju sods nav piemēro -
jams, ja pārkāpumā iesaistīto liellopu skaits veido mazāk nekā 30 % no novietnē esošā liellopu kopējā skaita.
Savukārt Spānijā, Katalonijā, šāda robežvērtība nav noteikta.7. izcēlums
32
 Secinājumi un ieteikumi
72 
Savstarpējā atbilstība ir piemērojama kopš 2005. gada un funkcionē kā mehā -
nisms, lai sasaistītu vairākumu KLP maksājumu ar lauksaimnieku atbilstību notei -
kumiem, kas izriet no politikas virzieniem vides, sabiedrības veselības, dzīvnieku 
veselības, augu veselības un dzīvnieku labturības jomās. Savstarpējās atbilstības 
mērķiem bija jāuzlabo konsekvence starp KLP un minētajiem politikas virzieniem 
(un tādējādi jāreaģē uz sabiedrības priekšstatiem) un jāinformē lauksaimnieki, 
ka šie noteikumi ir jāievēro (un tādējādi jāveicina ilgtspējīgas lauksaimniecības 
attīstība). Šā ziņojuma mērķis ir novērtēt, cik efektīva ir savstarpējās atbilstības 
pārvaldības un kontroles sistēma un kā to varētu vēl vairāk vienkāršot, un, pama -
tojoties uz šīm atziņām, sniegt ieteikumus savstarpējās atbilstības īstenošanas 
uzlabošanai vidējā termiņā un ilgtermiņā.
73 
Palāta secina, ka pieejamā informācija neļāva Komisijai pienācīgi novērtēt savstar -
pējās atbilstības efektivitāti. Neraugoties uz ieviestajām izmaiņām attiecībā uz 
KLP 2014.–2020. gadam, savstarpējās atbilstības pārvaldības un kontroles sistēmu 
ir iespējams vēl vairāk vienkāršot.
74 
Palāta konstatēja, ka Komisijas izmantotie rezultatīvie rādītāji daļēji atspoguļoja 
savstarpējās atbilstības efektivitāti. Rādītājos netika ņemts vērā lauksaimnieku 
neatbilstības līmenis (18.–27. punkts).
1. ieteikums
Kā daļu no ietekmes novērtējuma KLP periodam pēc 2020. gada Komisijai ir 
jāizskata, kā pilnveidot savu rādītāju kopumu, lai novērtētu savstarpējās atbils -
tības darbību, un kā šajos rādītājos ņemt vērā lauksaimnieku atbilstības līmeņus 
savstarpējās atbilstības noteikumiem.
33 Secinājumi un ieteikumi 
75 
Likumdevēja iestāde izstrādāja ES regulējumu attiecībā uz savstarpējo atbilstību. 
Komisija ir atbildīga par tās īstenošanas uzraudzību. Dalībvalstis ES noteikumus 
interpretēja lauksaimniekiem piemērojamās saistībās un pārbaudīja, vai šīs saistī -
bas tiek ievērotas. Tomēr ceturtdaļa lauksaimnieku, kam 2011.–2014. finanšu gadā 
veica pārbaudes uz vietas, bija pārkāpuši vismaz vienu no noteikumiem, nerau -
goties uz to, ka savstarpējās atbilstības pamatā esošais mērķis bija nodrošināt 
KLP atbilsmi šādiem noteikumiem. Komisija neanalizēja pārkāpumu iemeslus un 
veidus, kā tos risināt (28.–36. punkts).
2. ieteikums
Komisijai jau tagad ir jāuzlabo informācijas apmaiņa ar attiecīgajiem dienestiem 
par pārkāpumiem saistībā ar savstarpējo atbilstību, lai tiem palīdzētu noteikt 
pārkāpumu iemeslus un veikt atbilstīgus pasākumus to risināšanai.
76 
KLP izmaiņas 2014.–2020. gadam nedaudz samazināja savstarpējās atbilstības no -
teikumu skaitu, atceļot prasības, kas nebija pietiekami aktuālas lauksaimnieciskai 
darbībai. Tomēr kontroles procedūras joprojām ir sarežģītas. Pat tad, ja kontroles 
sistēmas būtu efektīvas, tiesiskais regulējums nepieļauj mērķtiecīgāku, uz risku 
balstītu pieeju, kas paredzētu konkrētu noteikumu vai kontrolpunktu vairāk vai 
mazāk regulāras pārbaudes, ņemot vērā, piemēram, pārkāpumu līmeni, pārkāpu -
mu iespējamību vai iespējamā pārkāpuma ietekmes apmēru. Ir jāpanāk līdzsvars 
starp vienkāršošanas pasākumiem, piemēram, mazo lauksaimnieku atbalsta 
shēmu, kas pārvaldes iestādes un lauksaimniekus atbrīvo no papildu slogiem, un 
nepieciešamību sasniegt savstarpējās atbilstības mērķus (41.–52. punkts).
3. ieteikums
Attiecībā uz KLP periodam pēc 2020. gada Komisijai ir jāierosina to noteikumu 
pielāgošana, kuri attiecas uz savstarpējās atbilstības pārbaudēm uz vietas. Tas 
ļautu efektīvāk pievērsties galvenajiem kontrolpunktiem.
34 Secinājumi un ieteikumi 
77 
KLP 2014.–2020. gadam tika ieviests jauns zaļais maksājums. Zaļās saimniekoša -
nas nosacījumi ir līdzīgi iepriekšējiem laba lauksaimniecības un vides stāvokļa 
standartiem, kuri ietvēra tādu lauksaimniecības praksi kā, piemēram, augse -
ku, pastāvīgo ganību aizsardzību vai ainavas elementu saglabāšanu. Rezultātā 
pašlaik ir divi papildinoši lauksaimniecības prakses kopumi, kam ir vienādi mērķi, 
proti, zemes uzturēšana un bioloģiskās daudzveidības aizsardzība. Neraugoties 
uz savstarpējo līdzību, obligāto labu lauksaimniecības un vides stāvokli un zaļās 
saimniekošanas noteikumus pārbauda saskaņā ar divām atšķirīgām kontroles sis -
tēmām. Tas var novest pie kontroles sistēmu neefektivitātes un papildu adminis -
tratīvā sloga (53.–58. punkts).
4. ieteikums
Kā daļu no ietekmes novērtējuma KLP periodam pēc 2020. gada Komisijai ir jāa -
nalizē pieredze, kas gūta situācijā, kad darbojas divas sistēmas ar līdzīgiem vides 
mērķiem (laba lauksaimniecības un vides stāvokļa standarti un zaļā saimnieko -
šana), lai veicinātu turpmāku to savstarpējo sinerģiju. Šajā analīzē ir jāņem vērā 
tādi kritēriji kā standartu ietekme uz vidi un lauksaimnieku atbilstības vēsturiskais 
līmenis.
78 
Savstarpējās atbilstības sistēmas īstenošanas izmaksas nav pietiekamā mērā 
izteiktas skaitļos. Tomēr ir jānovērtē savstarpējās atbilstības kopējās izmaksas ES, 
dalībvalstu un lauksaimnieku līmenī, lai izstrādātu un īsteno rentablu politiku. 
Šim aprēķinam jāsniedz nozīmīgs ieguldījums jebkādu politikas izmaiņu izstrādē, 
lai nodrošinātu, ka, cenšoties sasniegt plānotos rezultātus, nerodas nesamērīgas 
izmaksas, vai ka tiek apsvērti alternatīvi instrumenti, kas sniegtu labāku izmaksu 
un ieguvumu attiecību (59.–64. punkts).
5. ieteikums
Pēc ziņojuma par KLP darbību, kas gaidāms 2018. gada beigās, Komisijai ir jāiz -
strādā metodika, lai noteiktu savstarpējās atbilstības izmaksas.
35 Secinājumi un ieteikumi 
79 
Sodus par neatbilstību aprēķina, pamatojoties uz atklātās neatbilstības nopiet -
nību, apjomu, pastāvību un atkārtošanos, kā arī atkarībā no tā, vai lauksaimnieks 
noteikumus pārkāpis nolaidīgas vai tīšas rīcības dēļ. Praksē Palāta novēroja, ka 
starp dalībvalstīm ievērojami atšķiras sodu piemērošana (65.–71. punkts).
6. ieteikums
Attiecībā uz KLP periodam pēc 2020. gada Komisijai ir jāsekmē sodu saskaņotāka 
piemērošana ES līmenī, sniedzot skaidrākus norādījumus par nopietnības, apjo -
ma, pastāvības, atkārtošanās un tīšuma jēdzieniem.
Šo ziņojumu 2016. gada 7. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas 
palātas I apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Phil WYNN OWEN .
 Revīzijas palātas vārdā  –
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
36
 Pielikumi
Savstarpējās atbilstības noteikumu darbības joma saskaņā ar Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 II pielikumuI pielikums
II PIELIKUMS  
SAVSTARP ĒJĀS ATBILST ĪBAS NOTEIKUMI SASKA ŅĀ AR 93. PANTU  
SMR: Ties ību aktos paredz ētās apsaimniekošanas pras ības 
LLVA – Standarti zemes labu lauksaimniec ības un vides apst ākļu nodrošin āšanai  
Joma  Galvenais jaut ā­
jums  Prasības un standarti  
Vide, klimata 
pārmaiņas, 
zemes labi lauksaimnie ­
cības apstākļi Ūdens 
resursi  SMR 1 Padomes Direkt īva 91/676/EEK (1991. gada 12. decem ­
bris) attiec ībā uz ūdeņu aizsardz ību pret pies ārņojumu, 
ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitr āti (OV L 375, 
31.12.1991., 1. lpp.)  4. un 5. pants  
LLVA 1  Buferjoslu izveide gar ūdensteci (
 1 ) 
LLVA 2  Ja ap ūdeņošanā lietotā ūdens izmantošanai nepieciešama 
atļauja, – atļ auju proced ūru ievērošana 
LLVA 3  Grunts ūdeņu aizsardz ība pret pies ārņojumu – aizliegums 
veikt tiešu nopludin āšanu grunts ūdeņos un pas ākumi 
gruntsūdeņu netiešā piesārņojuma nov ēršanai, kas rodas, 
nopludinot zem ē Direkt īvas 80/68/EEK pielikum ā 
minētās bīstamas vielas un t ām iesūcoties zem ē; šeit 
domāta tā minētās direktīvas versija, kas ir sp ēkā tās 
spēkā esamības pēdējā dienā, ciktāl tas attiecas uz lauk ­
saimniecisk ām darbībām 
Augsne un 
oglekļa krāja LLVA 4  Minim ālais augsnes segums  
LLVA 5  Minim āla tādas zemes apsaimniekošana, kur ā tiek ņemti 
vērā vietai specifiskie apst ākļi, lai ierobežotu eroziju  
LLVA 6  Augsnes organisko vielu satura saglabāšana, izmantojot 
atbilstīgas metodes, tostarp aizliegums dedzin āt aramās 
rugaines, izņ emot fitosanit āru apsvērumu dēļ (  2 ) 
Bioloģiskā 
daudzveid ība SMR 2 Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2009/147/EK 
(2009. gada 30. novembris) par savva ļas putnu aizsar ­
dzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.)  3. panta 1. punkts, 3. panta 2. 
punkta b) 
apakš-punkts, 
4. panta 1., 2. 
un 4. punkts  
SMR 3 Padomes Direkt īva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par 
dabisko dz īvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardz ību 
(OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.)  6. panta 1. un 2. punkts  
Ainava, 
minimālais 
apsaimnieko ­ 
šanas lī menis  LLVA 7  Ainavas īpašību, tostarp attiec īgos gadījumos dz īvžogu, 
dīķu, grāvju, rindās, grupās vai atseviš ķi augošu koku, 
laukmaļu un terašu saglab āšana, tostarp aizliegums griezt 
dzīvžogus un cirst kokus putnu vairošan ās un ligzdo ­ 
šanas sezon ā, un iesp ējamie pas ākumi invaz īvo augu 
sugu izplat ības novēršanai.  
Sabiedrības 
veselība, dzīv­
nieku vesel ība 
un augu vese ­
lība
 Pārtikas 
nekaitīgums  SMR 4 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) 
Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janv āris), ar ko paredz 
pārtikas aprites ties ību aktu visp ārīgus principus un pras ī­
bas, izveido Eiropas P ārtikas nekait īguma iest ādi un 
paredz proced ūras saistībā ar pārtikas nekait īgumu (OV 
L 31, 1.2.2002., 1. lpp.)  14. un 
15. pants, 17. 
panta 1. 
punkts (  3 ) un 
18., 19. un 20. pantsLV L 347/602 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 20.12.2013.
37 Pielikumi 
Joma Galvenais jaut ā­
jums  Prasības un standarti  
SMR 5 Padomes Direkt īva 96/22/EK (1996. gada 29. apr īlis) par 
noteiktu hormon ālas vai tirostatiskas iedarb ības vielu un 
beta-agonistu lietošanas aizliegumu lopkop ībā, un ar ko 
atceļ Direktīvas 81/602/EEK, 88/146/EEK un 88/299/EEK 
(OV L 125, 23.5.1996., 3. lpp.)  3. panta a), b), 
d) un e) 
apakš-punkts un 4., 5. un 7. pants  
Dzīvnieku 
identifikācija 
un reģistrā­
cija SMR 6 Padomes Direkt īva 2008/71/EK (2008. gada 15. jū lijs) 
par cūku identific ēšanu un re ģistrēšanu (OV L 213, 
8.8.2005., 31. lpp.). 3., 4. un 
5. pants  
SMR 7 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) 
Nr. 1760/2000 (2000. gada 17. j ūlijs), ar ko izveido liel ­
lopu identifik ācijas un re ģistrācijas sistēmu un paredz 
liellopu ga ļas un liellopu gaļ as produktu mar ķēšanu un 
ar ko atce ļ Padomes Regulu (EK) Nr. 820/97 (OV L 204, 
11.8.2000., 1. lpp.)  4. un 7. pants  
SMR 8 Padomes Regula (EK) Nr. 21/2004 (2003. gada 
17. decembris), ar ko izveido aitu un kazu identifik ācijas 
un reģistrācijas sistēmu un ar ko groza Regulu (EK) 
nr. 1782/2003 un Direkt īvas 92/102/ EEK un 
64/432/EEK (OV L 5, 9.1.2004., 8. lpp.)  3., 4. un 
5. pants  
Dzīvnieku 
slimības SMR 9 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) 
Nr. 999/2001 (2001. gada 22. maijs), ar ko paredz notei ­
kumus dažu transmis īvo sūkļveida encefalop ātiju profi­
laksei, kontrolei un apkarošanai (OV L 147, 31.5.2001., 
1. lpp.)  7., 11., 12., 
13. un 
15. pants  
Augu aizsar ­
dzības 
līdzekļi SMR 10 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) 
Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirg ū, ar ko atce ļ Padomes 
Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 
24.11.2009., 1. lpp.)  55. pants, 
pirmais un 
otrais teikums  
Dzīvnieku 
labturība Dzīvnieku 
labturība SMR 11  Padomes Direkt īva 2008/119/EK (2008. gada 18. decem ­
bris), ar ko nosaka oblig ātos standartus te ļu aizsardz ībai 
(OV L 10, 15.1.2009., 7. lpp.)  3. un 4. pants  
SMR 12 Padomes Direkt īva 2008/120/EK (2008. gada 18. decem ­
bris), ar kuru nosaka minim ālos standartus c ūku aizsar­
dzībai (OV L 47, 18.2.2009., 5. lpp.)  3. pants un 
4. pants  
SMR 13 Padomes Direkt īva 98/58/EK (1998. gada 20. jū lijs) par 
lauksaimniec ībā izmantojamo dz īvnieku aizsardz ību (OV 
L 221, 8.8.1998., 23. lpp.)  4. pants
 
( 1 ) LLVA buferjosl ās gan iekšpus ē, gan ārpus tām jāievēro jutīgi apgabali, kas noteikti atbilst īgi Direktīvas 91/676/EEK 3. panta 2. punktam, 
vismaz pras ības saist ībā ar nosac ījumiem m ēslojuma iestr ādāšanai zem ē tuvu ūdenstecēm, kā minēts Direktīvas 91/676/EEK II 
pielikuma A punkta 4. apakšpunktā , kas jāpiemēro saskaņā ar dalībvalstu r īcības programm ām, kuras noteiktas saska ņā ar Direktīvas 
91/676/EEK 5. panta 4. punktu. 
( 2 ) Šo pras ību var ierobežot ar visp ārēju aizliegumu dedzin āt aramās rugaines, bet dalībvalsts var pie ņemt lēmumu noteikt papildu 
prasības. 
( 3 ) Ko īsteno jo īpaši ar: 
— Regulas (EK) Nr. 470/2009 14. pantu un Regulas (EK) Nr. 37/2010 pielikumu; 
— Regulu (EK) Nr. 852/2004: 4. panta 1. punkts un I pielikuma A da ļa (II iedaļas 4. punkta g), h), j) apakšpunkts, 5. punkta f), h) 
apakšpunkts, 6. punkts; III ieda ļas 8. punkta a), b), d), e) apakšpunkts, 9. punkta a), c) apakšpunkts; 
— Regulu (EK) Nr. 853/2004: 3. panta 1. punkts un III pielikuma IX sada ļas 1. noda ļa (I iedaļas1. punkta b), c), d), e) apakšpunkts; I 
iedaļas 2. punkta a) apakšpunkta i), ii), iii) punkts, b) apakšpunkta i), ii) punkts, c) apakšpunkts; I ieda ļas 3. punkts; I ieda ļas 4. 
punkts; I ieda ļas 5. punkts; II ieda ļas A apakšieda ļas 1., 2., 3., 4. punkts; II iedaļ as B apakšieda ļas 1. punkta a), d) apakšpunkts, 2. 
punkts, 4. punkta a), b) apakšpunkts, III pielikuma X sada ļas 1. noda ļas 1. punkts; 
— Regulu (EK) Nr. 183/2005: 5 panta 1. punkts un I pielikuma A da ļa (I iedaļas 4. punkta e), g) apakšpunkts; II ieda ļas 2. punkta a), 
b), e) apakšpunkts, 5. panta 5. punkts un III pielikums (1., 2. punkts), 5. panta 6. punkts, un 
— Regulu (EK) Nr. 396/2005: 18. pantsLV 20.12.2013. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 347/603I pielikums
38 Pielikumi 
Galvenās izmaiņas savstarpējās atbilstības noteikumu darbības jomā saistībā ar  KLP 
2014.–2020.  gadam
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 93. pantu un II pielikumu noteikumi tika sagrupēti vienotā sarakstā ar 
13 obligātajām pārvaldības prasībām un septiņiem laba lauksaimniecības un vides stāvokļa nosacījumiem. Gal -
venās izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējiem tiesību aktiem un Komisijas sniegto pamatojumu ir šādas:
- septiņu neobligāto laba lauksaimniecības un vides stāvokļa nosacījumu izslēgšana (lai veicinātu laba 
lauksaimniecības un vides stāvokļa nosacījumu vienmērīgāku īstenošanu dalībvalstīs);
- obligāto pārvaldības prasību par notekūdeņu dūņām izslēgšana (prasības, ko parasti piemēro kanali -
zācijas uzņēmumiem, nevis lauksaimniekiem);
- trīs obligāto pārvaldības prasību par dzīvnieku slimību paziņošanu izslēgšana (sistemātiskās savstar -
pējās atbilstības pārbaudes nebija piemērotas ārkārtas saslimšanas gadījumiem);
- divu obligāto pārvaldības prasību par savvaļas putnu un dabisko dzīvotņu aizsardzību darbības 
jomas sašaurināšana (pārkāpumus varēja atklāt tikai tad, ja lauksaimniekus pieķēra rīcības īstenoša -
nas brīdī; savstarpējās atbilstības kontrole, kas pēc būtības ir sistemātiska, nebija piemērota šādam 
pārkāpumam);
- obligātās pārvaldības prasības par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu pārveide jaunā laba 
lauksaimniecības un vides stāvokļa nosacījumā;
- laba lauksaimniecības un vides stāvokļa standarta par pastāvīgajām ganībām pārveide vienā no trim 
zaļā maksājuma praksēm;
- laba lauksaimniecības un vides stāvokļa standarts par nevēlamas veģetācijas izplatības novēršanu ir 
kļuvis par atbilstības kritēriju tiešo maksājumu pamata shēmā.II pielikums
39 Pielikumi III pielikumsIeinteresētās personas norāda, ka ir vajadzīga turpmāka vienkāršošana
Maksājumu aģentūru direktoru 38. konferencē, kas notika Luksemburgā 2015. gada novembrī, ad-hoc  darba gru -
pa “Vienkāršošana — savstarpējā atbilstība” secināja, ka ilgtermiņā “ir jāpārstrādā un jāvienkāršo” savstarpējās 
atbilstības sistēma, kas paredzēta KLP periodam pēc 2020. gada. Tika noteiktas šādas trīs prioritārās jomas:
- pārbaudes uz vietas attiecināt tikai uz aktuālu, objektīvi kontrolējamu savstarpējo atbilstību, ko var 
piemērot tā, lai nodrošinātu pilnīgu juridisko noteiktību;
- pārliecināties, ka savstarpējās atbilstības noteikumi ir aktuāli, ņemot vērā to nozīmi lauksaimniecības 
nozarei, skarto lauksaimnieku skaitu, saistītās darbības biežumu un juridiskās noteiktības sarežģīju -
mus konkrētu noteikumu pārbaudēs;
- izslēgt vispārējo noteikumu par samazinājumiem tīšas neatbilstības gadījumā un ieviest samērīgākus 
noteikumus par samazinājumiem un sodiem.
Viens no Palātas apsekojuma jautājumiem bez atbilžu variantiem bija lūgums ierosināt trīs galvenos pasākumus, 
kas varētu palīdzēt vienkāršot savstarpējās atbilstības sistēmu un/vai padarīt to efektīvāku. Maksājumu aģentū -
ru visbiežāk minētie priekšlikumi (minēšanas biežuma secībā) bija šādi:
- savstarpējās atbilstības prasību skaita samazināšana, koncentrējot uzmanību uz tiem pasākumiem, ko 
uzskata par vissvarīgākajiem un kas ir nepārprotami aktuāli lauksaimniecības darbībai;
- sankciju sistēmas izmaiņas, piemēram, izslēgt tīšas neatbilstības jēdzienu; paredzēt pielaidi pirms 
neatbilstības noteikšanas (piemēram, ja ir runa par dzīvnieku reģistrāciju un identifikāciju); vienkāršot 
samazinājumu un sodu aprēķināšanas metodi (kas pašlaik balstās uz apjoma, nopietnības un pastāvī -
bas jēdzieniem);
- pārbaužu uz vietas apmēra samazināšana: veikt pārbaudes uz izlases pamata, piemēram, lauku 
saimniecībās ar lieliem ganāmpulkiem, koncentrēt pārbaudes uz riskantākajām jomām ar zemākiem 
pārbaudes līmeņiem attiecībā uz standartiem, kam atklāj nebūtiskus neatbilstības līmeņus, izslēgt tos 
kontrolpunktus, ko nevar vienmēr uzticami pārbaudīt uz vietas.
Turklāt apsekojumā ietvertās lauksaimnieku padomdevējas struktūras arī ierosināja sniegt lauksaimniekiem 
plašāku palīdzību, piemēram, nodrošinot apmācību par ierakstu veikšanu, publicējot praktiskus norādījumus un 
rokasgrāmatas, sniedzot vieglāk uztveramu informāciju, rīkojot kampaņas par savstarpējās atbilstības pozitīvo 
ietekmi uz vidi, pārtikas nekaitīgumu un dzīvnieku labturību.
Arī lauksaimnieku asociācijas, ar kurām Palāta tikās trīs dalībvalstīs, norādīja uz līdzīgām vienkāršošanas priori -
tātēm: savstarpējās atbilstības noteikumu skaita samazināšana, sankciju sistēmas izmaiņas (tīšas rīcības jēdziena 
izslēgšana, lielāka pielaide un sodu aprēķināšanas metodikas vienkāršošana), kā arī mērķtiecīgākas to lauksaim -
nieku pārbaudes, kuri rada vislielākos riskus.
40 Pielikumi 
Maksājumu aģentūrām nosūtītajā aptaujā iekļautās gadījumu izpētes
Lauksaimnieks XY tika nejaušas izlases veidā izrau -
dzīts savstarpējās atbilstības pārbaudei uz vietas sais -
tībā ar 7. OPP attiecībā uz 2014. pieprasījumu gadu. 
Iepriekšējos trīs gados viņš netika izraudzīts pārbau -
dēm uz vietas. Lauksaimnieks iesniedza pieprasījumu 
attiecībā uz 2014. gadu un deklarēja 70 ha un 80 liello -
pus. Kopējā tiešo maksājumu summa, ko viņš ir tiesīgs 
saņemt, ir 25 000 EUR.
Pārbaudot uz vietas, inspektors pārbaudīja saimnie -
cības dzīvnieku reģistru un apliecinošos dokumentus 
saistībā ar deklarāciju un dzīvnieku reģistrāciju (dzim -
šana/nāve). Inspektori konstatēja, ka 20 dzīvnieki bija 
reģistrēti pēc 7 dienu termiņa (periods svārstījās no 
8 līdz 20 dienām). 2014. kalendārā gada laikā lauk -
saimnieks turēja vidēji 75 dzīvniekus.
Inspektori atklāja arī to, ka 2013. gada laikā pēc 
7 dienu termiņa viņš bija deklarējis 10 dzīvniekus. 
2013. kalendārā gada laikā lauksaimnieks turēja vidēji 
70 dzīvniekus. Lūdzu, norādiet, vai jūsu būtu piemēro -
juši sodu par 2014. pieprasījumu gadu. Ja būtu, lūdzu, 
norādiet naudas soda procentuālo apmēru saskaņā ar 
valsts un/vai reģionālajiem tiesību aktiem un norma -
tīviem. Ja atbilde ir “nē”, lūdzu, norādiet “sods netiek 
piemērots”.Lauksaimnieks WZ tika nejaušas izlases veidā izrau -
dzīts savstarpējās atbilstības pārbaudei uz vietas 
saistībā ar 4. OPP attiecībā uz 2014. pieprasījumu 
gadu. Iepriekšējos trīs gados viņš netika izraudzīts 
pārbaudēm uz vietas.
Pārbaudītajam lauksaimniekam pieder 964,35 ha un 
145 liellopi, un šis dzīvnieku skaits nozīmē, ka viņam 
nepieciešama kūtsmēslu krātuve ar 4 400 m3 tilpumu 
(6 mēnešu laikā saražotu mēslu uzglabāšanai). Pār -
baudot uz vietas, inspektori atklāja, ka saskaņā ar viņu 
aprēķiniem krātuves tilpums bija par 10 % mazāks, 
nekā vajadzīgs.
Lūdzu, norādiet, vai jūsu būtu piemērojuši sodu par 
2014. pieprasījumu gadu. Ja būtu, lūdzu, norādiet 
naudas soda procentuālo apmēru saskaņā ar valsts 
un/vai reģionālajiem tiesību aktiem un normatī -
viem. Ja atbilde ir “nē”, lūdzu, norādiet “sods netiek 
piemērots”.IV pielikums
41 Komisijas  
atbilde
Kopsavilkums
II
Aprakstot savstarpējās atbilstības sistēmu, ir skaidri jānorāda, ka attiecībā uz SMR  šie savstarpējā atbilstībā ietvertie 
pamatnoteikumi tā vai citādi jau tiek piemēroti dalībvalstīs pārklājošos nozaru tiesību aktu dēļ.
III
Savstarpējās atbilstības darbības jomas pārskatīšana un vienkāršošana, kas notiek pastāvīgi kopš 2005. gada, ir snie -
gusi turpmāk minētos rezultātus.
Laikposmā no 2005. līdz 2013. gadam tika vienkāršotas kontroles procedūras, ieviešot noteikumus par kontroles 
intensitātes saskaņošanu, iepriekšēju paziņojumu par pārbaudēm uz vietas, to laika grafiku un ietveramajiem ele -
mentiem, kā arī kontroles paraugu atlasi.
Turklāt pēdējā KLP reformā tika samazināts SMR  skaits no 18 līdz 13, bet LLVA standartu skaits tika samazināts no 15 
līdz 7. Savstarpējās atbilstības darbības jomā ietvertās saistības tika pārskatītas atkarībā no tā, vai tās bija kontrolēja -
mas, tieši attiecināmas uz lauksaimniekiem (nevis dalībvalstīm) un saistītas ar lauksaimniecības darbību.
Komisija uzskata, ka vienkāršošanā jau ir ielikts tik daudz pūļu, ka ir maz iespējams sasniegt vēl lielāku vienkāršo -
šanu, neapdraudot, piemēram, savstarpējās atbilstības vides mērķus.
IV
Komisija uzskata, ka darbības rādītāji, ko izmanto, lai izmērītu, cik efektīvi tiek sasniegti savstarpējās atbilstības 
mērķi, ir piemērotākie, pamatojoties uz pieejamo informāciju. Savstarpējās atbilstības mērķiem ir jāveicina ilgtspē -
jīgas lauksaimniecības attīstība, palielinot lauksaimnieku izpratni un padarot KLP atbilstīgāku tam, ko gaida sabied -
rība. LLVA mērķiem ir jāpalīdz novērst augsnes eroziju, saglabājot augsnes organiskās vielas un augsnes struktūru, 
nodrošinot minimālu uzturēšanas līmeni, nepieļaujot dzīvotņu pasliktināšanos un aizsargājot un apsaimniekojot 
ūdens resursus. Šajā ziņā savstarpējā atbilstība nav tādas citas politikas īstenošanas rīks, kurai ir savi mērķi.
Pārkāpumu iemeslu analīze tiek veikta saistībā ar nozares tiesību aktu īstenošanu. Tomēr savstarpējā atbilstība un 
saimniecību konsultatīvā sistēma ir svarīgas, nosakot pārkāpumu iemeslus.
VI
Vides mērķi (piemēram, zemes uzturēšana un bioloģiskā daudzveidība) tiek pildīti ne tikai ar zaļināšanas maksāju -
miem un LLVA standartiem, bet arī ar II pīlāra vides un klimata pasākumiem, kā arī tiesību aktiem vides jomā. Tomēr 
šo dažādo instrumentu būtība, pamatojums un funkcijas atšķiras un cits citu papildina. To papildināmība ir atainota 
SWD(2016) 218 final  1. attēlā.
Gan zaļināšanas noteikumus, gan LLVA pārvalda Integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā (IAKS), un tas 
nodrošina resursu izmantošanu labākajā veidā. Tomēr ir iemesli, kāpēc LLVA un zaļināšana ne vienmēr ir jāpārbauda 
kopā. Tā kā zaļināšana ir atbilstības kritērijs, to kontrolē ex ante  administratīvās pārbaudēs un pārbaudēs uz vietas 
pie 5 % atbalsta saņēmēju. LLVA pārbauda saskaņā ar savstarpējo atbilstību, ko pārvalda atšķirīgi no attiecināmības 
prasībām.
Komisijas atbilde 42
VII
SMR  izriet no nozares tiesību aktiem, un dalībvalstis var izmantot savas pašreizējās administrācijas un kontroles sis -
tēmas (Regulas (ES) Nr. 1306/2013 96. pants). Tādējādi pašreizējās kontroles sistēmas var sinerģiski izmantot savstar -
pējās atbilstības kontroles sistēmā. LLVA nedrīkst ietvert arī lielas izmaksas lauksaimniekiem, jo tie ir paredzēti kā 
pamata standarti. To kontroles izmaksas sedz IAKS, ko izmanto arī citiem KLP instrumentiem.
Komisija savā 2014. gada darbības pārskatā aprēķināja kopējās ar kontroli dalībvalstīs saistītās izmaksas, ņemot vērā 
to, ka “ ex post  kontroles atturošā iedarbība” (piemēram, savstarpējā atbilstība) “sniedz arī tādus labumus, ko nevar 
aprēķināt”.
VIII
Kaut arī pamatprogrammu nosaka ES līmenī, saimniecību saistības saskaņā ar SMR  un LLVA lielā mērā nosaka dalīb -
valstis, ņemot vērā problēmas un lauksaimniecības struktūras valsts vai reģionālos apstākļos. Šajā saistībā ir svarīgi, 
ka īstenošanas daļa tiek atstāta dalībvalstu ziņā, lai aprēķinātu soda naudu par katru no šīm saimniecību saistībām. 
ES regulā ir noteikts princips, ka sankcijas aprēķina katrā atsevišķā gadījumā, ņemot vērā noteiktās neatbilstības 
smagumu, apjomu, pastāvīgumu, atkārtošanās biežumu vai tīšumu. Šo principu saskaņotu īstenošanu dalībvalstīs 
jo īpaši nodrošina Komisijas veiktās revīzijas. Ja konkrētā dalībvalstī tiek atklātas nepilnības šajā saistībā, tiek veikta 
atbilstoša pēcpārbaude, noskaidrojot grāmatojumus.
IX Pirmais ievilkums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
IX Otrais ievilkums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
IX Trešais ievilkums
Komisija nepiekrīt šim ieteikumam. Revīzijas palātas ieteikums nevienkāršotu savstarpējo atbilstību, bet de facto  
samazinātu tās darbības jomu. Savstarpējās atbilstības darbības jomas vienkāršošana jau ir veikta iepriekš vairākas 
reizes. Turklāt tagad dalībvalstīm ir plašas iespējas ņemt vērā risku, atlasot kontroles paraugus, un optimizēt savas 
kontroles sistēmas. Komisija uzskata, ka šis ieteikums varētu pavājināt noteikumus par pārbaudēm uz vietas, tādē -
jādi mazinot savstarpējās atbilstības efektivitāti.
IX Ceturtais ievilkums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Komisijas atbilde 43
IX Piektais ievilkums
Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam. Šī ieteikuma īstenošana būs atkarīga no plānotā pētījuma par administratīvo 
slogu iznākuma. Savstarpējās atbilstības administratīvās izmaksas jāskata saistībā ar neatbilstības izmaksām sabied -
rībai, valsts finansēm un videi un ar savstarpējās atbilstības iespējamajiem ieguvumiem.
IX Sestais ievilkums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Komisija plāno organizēt paraugprakses apmaiņu par šiem jautājumiem.
Ievads
06
Nozares tiesību aktus piemēroja dalībvalstīs vēl pirms tam, kad tika ieviesta savstarpējā atbilstība.
09
Komisija īstenoja visus Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā 8/2008 minētos ieteikumus, kuriem tā piekrita.
10
Tika īstenotas pārmaiņas 2014.–2020. gadam, un savstarpējās atbilstības sistēmā tika veiktas būtiskas izmaiņas 
pēdējā KLP reformā.
10 Otrais ievilkums
Savstarpējās atbilstības darbības jomā ietvertās saistības tika pārskatītas atkarībā no tā, vai tās bija kontrolējamas, 
tieši attiecināmas uz lauksaimniekiem (nevis dalībvalstīm) un saistītas ar lauksaimniecības darbību.
Apsvērumi
Komisijas kopīga atbilde par 18.–21. punktu
Savstarpējās atbilstības mērķiem ir jāpalīdz attīstīt ilgtspējīgu lauksaimniecību, padarīt KLP atbilstošāku tam, ko 
gaida sabiedrība, un novērst augsnes eroziju, saglabājot augsnes organiskās vielas un augsnes struktūru, nodrošinot 
minimālu uzturēšanas līmeni, nepieļaujot dzīvotņu pasliktināšanos un aizsargājot un apsaimniekojot ūdens resur -
sus. Savstarpējā atbilstība nav rīks citas politikas īstenošanai. Jau, ieviešot savstarpējo atbilstību, tika paskaidrots, 
ka savstarpējā atbilstība nav attiecināmības noteikums (skatīt Prezidentūras 2003. gada 26. jūnija kompromisu). Tā 
darbojas netieši, palielinot atbalsta saņēmēju izpratni. Nevis savstarpējās atbilstības, bet pamatā esošās nozares 
politikas uzdevums ir noteikt un risināt iemeslus, kāpēc lauksaimnieki nepilda nozares tiesību aktus, pamatojoties uz 
kuriem ir noteiktas SMR .
Turklāt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 II pielikumu tikai atlasīti nozaru tiesību aktu panti vai punkti varētu būt 
svarīgi šādā analīzē, kurā ir jāņem vērā politikas plašāka darbības joma.
Komisijas atbilde 44
Attiecībā uz tiesību aktiem vides jomā ir izstrādāti konkrēti darbības rādītāji katrai nozares direktīvai, uz kuru attie -
cas SMR , un rādītāji ir izstrādāti kā daļa no ES Augsnes stratēģijas. Savstarpējās atbilstības darbības jomā ietvertās 
vides stāvokļa tendences saskaņā ar informāciju, kas jāiesniedz pārskatos atbilstoši direktīvām, ir saistītas ar šo 
direktīvu noteikumu īstenošanu.
ES līmenī papildus savstarpējai atbilstībai politikas ciklā katrs KLP pasākums, ar ietekmi uz budžetu vai bez tās, tiek 
pastāvīgi vērtēts. Katrā nozares direktīvā, uz kuru attiecas SMR , ir iekļauti konkrēti darbības rādītāji, un, piemēram, 
rādītājus izstrādā saskaņā ar augsnes politiku.
22
Komisija uzskata, ka rezultāta rādītājs “KLP maksājumu procentuālais daudzums, uz kuru attiecas savstarpējā 
atbilstība” ataino savstarpējās atbilstības ietekmi uz lauksaimniecībā nodarbinātajām personām. Patiešām, jo lielāks 
ir to maksājumu daudzums, uz kuriem attiecas savstarpējā atbilstība, jo lielāka ir iespējamo pārkāpumu finansiālā 
ietekme uz katru atsevišķu lauksaimnieku, kas palielina lauksaimnieku izpratni par to, ka noteikumi ir jāievēro. Sav -
starpējā atbilstība ir palielinājusi lauksaimnieku izpratni un ir veicinājusi dažas izmaiņas lauksaimniecības praksē.
24
Komisija uzskata, ka rezultāta rādītājs “Sabiedrības paustais viedoklis par savstarpējo atbilstību” ataino to, cik lielā 
mērā savstarpējā atbilstība saskan ar to, ko gaida sabiedrība, uzlabojot KLP politikas un citu attiecīgo politikas 
virzienu konsekvenci. Eirobarometra pētījuma jautājumi ir tieši par atbilstību starp KLP maksājumiem un noteikumu 
ievērošanu. Šajā saistībā rezultāti lielākoties ir pozitīvi.
25
Komisija uzskata, ka rezultāta rādītājs “LLVA kontroles intensitāte” ir laba aizstājējvērtība gaidāmajam iznākumam 
vides jomā. Pieņemot, ka dalībvalstis ir pienācīgi noteikušas valsts LLVA standartus, ja lauksaimnieki pilda šos 
standartus, tam būtu jāsniedz pozitīvs iznākums vides jomā. Kontroles intensitātes ievērošana ļauj, cik vien tas ir 
iespējams, nodrošināt, ka lauksaimnieki pilda noteikumus. Tā ir labākā aizstājējvērtība, pamatojoties uz pieejamo 
informāciju.
Komisija arī uzskata, ka rezultāta rādītājs “procentuālais daudzums zemes, ko aizņem pastāvīgās ganības” ir laba 
šī instrumenta efektivitātes aizstājējvērtība. Šo rādītāju uzrauga, lai pārbaudītu, vai dalībvalstis īsteno vajadzīgos 
novēršanas pasākumus, kad koeficients ir zemāks par atļauto. Ir skaidrs, ka koeficienta izmaiņas ietekmē dažādi 
faktori, taču to nemēra ar šo rādītāju.
26
Komisija uzskata, ka tās rādītāji ir atbilstoši savstarpējās atbilstības mērķiem. Rezultāta rādītāji “hektāru skaits, uz ko 
attiecas savstarpējā atbilstība” pienācīgi ataino savstarpējās atbilstības efektivitāti un veiksmīgi papildina paš -
reizējos rezultāta rādītājus. Lielā mērā noteikumi, uz kuriem attiecas savstarpējā atbilstība, ir prakse, kas jāīsteno 
lauksaimniecības jomā (LLVA standarti, prakse saskaņā ar tiesību aktiem vides jomā, pesticīdu izmantošana u. c.). Jo 
lielāks ir hektāru skaits, uz kuru attiecas savstarpējās atbilstības sistēma, jo efektīvāka ir sistēma.
Komisijas atbilde 45
27
Revīzijas palātas minētie rādītāji, piemēram, lauku putnu indekss, ūdens kvalitāte u. c., ir ietekmes rādītāji, kas 
ataino KLP un citu ES politikas virzienu vispārīgos mērķus. Vairāki instrumenti, no kuriem savstarpējā atbilstība ir 
tikai viens elements, palīdz sasniegt šos vispārīgos mērķus. Savstarpējās atbilstības īpašie mērķi, kuri ataino šī instru -
menta ieguldījumu KLP vispārīgo mērķu sasniegšanā, ir atainoti rezultāta rādītājos, kas minēti 22.–26. punktā.
28
Komisija neuzskata, ka pārkāpumu skaits ir piemērots savstarpējās atbilstības darbības rādītājs. Savstarpējās atbils -
tības kontroles statistika tiek izmantota saistībā ar AGRI  ĢD revīzijām kā dalībvalstu kontroles sistēmu darbības rādī -
tājs. Liels neatbilstību skaits konkrētā nozarē var būt arī rādītājs tam, ka savstarpējās atbilstības kontrole ir efektīva.
29
Pārkāpumi ir galvenokārt saistīti ar diviem prasību kopumiem (skatīt 31. punktu un 2. un 3. attēlu).
30
Neatbilstību koeficientu palielināšanos var izraisīt kontroles sistēmas uzlabošanās, nevis neatbilstīgas rīcības gadī -
jumu skaita palielināšanās.
33
Apgalvojums, piemēram, par savvaļas putniem, neattiecas uz visām dalībvalstīm. Komisija vēlas izteikt piezīmi par 
to, ka, piemēram, attiecībā uz savvaļas putniem ir jāņem vērā, ka, kaut arī kopējais pārkāpumu koeficients ir tāds, 
kādu norādījusi Revīzijas palāta, ir dažas dalībvalstis, kurās Komisijas revīzijās tika atklātas nopietnas kontroles prob -
lēmas. Tādējādi zemo pārkāpumu koeficientu iemesls var būt arī pielaidīga kontroles sistēma dalībvalstīs.
34
Pārkāpumu iemeslu un to novēršanas līdzekļu analīze ir nevis savstarpējās atbilstības, bet gan nozares politikas 
uzdevums. Tomēr attiecībā uz savstarpējo atbilstību AGRI  ĢD analizē kontroles statistiku, lai iekļautu savu riska ana -
līzi sistēmā revīzijas programmas izveidei.
35
Komisija uzskata, ka savstarpējā atbilstība nav rīks nozares politikas īstenošanai.
2014. gadā saistībā ar savstarpējo atbilstību Komisija veica īpašas revīzijas konkrētās dalībvalstīs, īpaši pievēršoties ar 
dzīvniekiem saistītiem jautājumiem. Tomēr ir jāpatur prātā, ka Komisijas savstarpējās atbilstības revīziju pamatā ir ES 
finansiālo interešu aizsardzība lauksaimniecības jomā.
ENV  ĢD saņem revīzijas ziņojumus un saņems statistiku no AGRI  ĢD. ENV  ĢD analizēs pārkāpumu iemeslus un vaja -
dzības gadījumā sazināsies par šo ar dalībvalstīm.
Komisijas atbilde 46
36
Savstarpējā atbilstība nav rīks citas politikas īstenošanai. Jau, ieviešot savstarpējo atbilstību, tika paskaidrots, ka 
savstarpējā atbilstība nav attiecināmības noteikums (skatīt Prezidentūras 2003. gada 26. jūnija kompromisu). Turklāt 
minimālā kontroles intensitāte ir jāpaaugstina gadījumā, ja neatbilstība ir ievērojama1.
Attiecībā uz tiesību aktiem dzīvnieku un sabiedrības veselības, augu veselības un dzīvnieku labturības jomā Komisija 
veic revīzijas, lai pārliecinātos, vai valsts iestādes pilda savas tiesību aktos noteiktās saistības. Attiecībā uz tiesību 
aktiem vides jomā Komisija strādā ar politikas iniciatīvu, lai palīdzētu dalībvalstīm uzlabot savstarpējo atbilstību 
(proti, atbilstības uzraudzību, veicināšanu un īstenošanu, pamatojoties uz risku), vienlaikus ņemot vērā proporciona -
litātes principu un subsidiaritātes principu.
39
Komisija uzskata, ka, iesniedzot pārskatītus vai jaunus izdevumu priekšlikumus, tai nav jānosaka kontroles sistēmu 
izmaksas un labumi, jo savstarpējā atbilstība ietver arī, piemēram, dzīvnieku un sabiedrības veselību, kur izmaksu un 
labumu aprēķinos diez vai tiek pietiekami ņemta vērā, piemēram, sabiedrības veselība.
40
Proporcionalitāte jau ir ietverta, jo sankcijas tiek rēķinātas procentuāli no atbalsta saņēmēja KLP maksājuma, ar 
iespēju nepiemērot sankcijas vai tīšumu un atkārtošanos.
ES tiesību akti2 nodrošina saskaņotu pamatu neatbilstības savstarpējai atbilstībai izvērtēšanai un sankciju piemēro -
šanai ES līmenī. Tomēr valsts sankciju struktūra ir jāatstāj dalībvalstu ziņā, lai tiktu ņemta vērā savstarpējās atbilstī -
bas noteikumu dažādība. Komisija plāno organizēt paraugprakses apmaiņu ar dalībvalstīm par šiem jautājumiem.
Kaut arī pamatprogrammu nosaka ES līmenī, saimniecību saistības saskaņā ar SMR  un LLVA lielā mērā nosaka dalīb -
valstis, ņemot vērā problēmas un lauksaimniecības struktūras valsts vai reģionālos apstākļos. Kaut arī pamatprog -
rammu nosaka ES līmenī, saimniecību saistības saskaņā ar SMR  un LLVA lielā mērā nosaka dalībvalstis, ņemot vērā 
problēmas un lauksaimniecības struktūras valsts vai reģionālos apstākļos. Šajā saistībā ir svarīgi, ka īstenošanas daļa 
tiek atstāta dalībvalstu ziņā, lai aprēķinātu soda naudu par katru no šīm saimniecību saistībām. ES regulā ir noteikts 
princips, ka sankcijas aprēķina katrā atsevišķā gadījumā, ņemot vērā noteiktās neatbilstības smagumu, apjomu, 
pastāvīgumu, atkārtošanās biežumu vai tīšumu. Šo principu saskaņotu īstenošanu dalībvalstīs jo īpaši nodrošina 
Komisijas veiktās revīzijas. Ja konkrētā dalībvalstī tiek atklātas nepilnības šajā saistībā, tiek veikta atbilstoša pēcpār -
baude, noskaidrojot grāmatojumus.
41
Ņemot vērā to, ka LLVA standartu skaits tika samazināts par vairāk nekā 50 % (no 15 līdz 7), AGRI  ĢD gaidīja, ka dalīb -
valstis samazinās administratīvo slogu lauksaimniekiem.
1 Par “minimālo kontroles intensitāti, t. i., 1 %”, kas minēta IX punktā (otrais ievilkums): saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 809/2014 68. panta 4. punktu, ja 
konstatē ievērojamu neatbilstību attiecīgajam tiesību aktam vai standartam, uz vietas veicamo pārbaužu skaitu palielina. Komisija 2009. gadā 
izdeva darba dokumentu par šo jautājumu (DS/2009/28/rev3), kas vēl aizvien ir spēkā. Tādējādi vajadzības gadījumā minimālo kontroles intensitāti 
var pielāgot.
2 Konkrēti, Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 II nodaļa un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 III nodaļa.
Komisijas atbilde 47
42
SMR  un LLVA saraksts tika ievērojami saīsināts. SMR  un LLVA tika apvienoti vienā sarakstā, Regulas (ES) Nr. 1306/2013 
2. pielikums. Turklāt SMR  tika pārskatītas, un tika saglabāti tikai tie noteikumi, kuri tieši attiecas uz lauksaimniekiem 
un ir saistīti ar lauksaimniecības darbību. Komisija uzskata, ka ir grūti pateikt, kā, veicot vēl lielāku samazinājumu, 
varētu izvairīties no nopietnām problēmām, piemēram, lauksaimniecības un vides jomā, tādējādi apdraudot, piemē -
ram, ES mērķus vides jomā.
44
Pamatojoties uz Komisijas pieredzi, maksājumu aģentūras, lauksaimnieku apvienības un saimniecību konsultatīvo 
iestāžu viedoklis par sarežģītību ir vairāk attiecināms uz nozares tiesību aktiem, nevis savstarpējo atbilstību. Turklāt 
dalībvalstis var brīvi noteikt prasības, kas ir vajadzīgas, lai sasniegtu ES direktīvas mērķus, tāpēc tās ir atbildīgas arī 
par sarežģītību. Attiecībā uz vienkāršošanu savstarpējās atbilstības darbības jomā ietvertās saistības tika pārskatītas 
vairākkārt, lai padarītu tās mērķtiecīgākas attiecībā uz vienkāršošanas kontrolējamību, piemērošanu tieši lauksaim -
niekiem (nevis dalībvalstīm) un tās sasaisti ar lauksaimniecības darbību. Saistība starp lauksaimniecību un vidi pēc 
būtības ir sarežģīta, tāpēc ikvienā īstenošanas noteikumā ir ņemts vērā šis sarežģītības līmenis. Tiesību aktu īste -
nošana vides jomā mēdz būt sarežģītāka, ja dalībvalstis vēlas nodrošināt, lai lauksaimniecības prakse mainītos pēc 
iespējas mazāk, vienlaikus aizsargājot vidi. Ja tā ir, vienkāršošanas ieviešana varētu izraisīt stingrākus noteikumus 
nekā tie, ko pašlaik piemēro dažiem lauksaimniekiem. 2. izcēlums ir labs piemērs šim: noteikumi un kontrole būtu 
vienkāršāki, ja visus attālumus palielinātu līdz lielākajam attālumam, taču tas radītu neizbēgamus šķēršļus daudziem 
lauksaimniekiem.
45
Revīzijas palātas sniegtais piemērs ataino to, cik sarežģīta ir saistība starp lauksaimniecību un vidi. Ir atbilstoši pare -
dzēt lielāku attālumu manevrēšanas vajadzībām ap aku, ko izmanto dzeramā ūdens iegūšanai, nekā ap citiem ūdens 
ceļiem. Šo prasību standartizēšana nepietiekami atainotu vietējo vides situāciju.
Skatīt arī Komisijas atbildi par 44. punktu.
2. izcēlums. Apvienotās Karalistes (Ziemeļīrijas) savstarpējās atbilstības kontroles 
rokasgrāmatā iekļauto prasību piemēri
2. izcēluma saturs raksturo to, kā dalībvalsts ir īstenojusi nozares tiesību aktus.
46
Komisija uzskata, ka apmeklētajās dalībvalstīs ieviesto kontrolpunktu skaits neataino to, cik daudzpusīgi ir savstar -
pējās atbilstības darbības jomā ieviestie nozares tiesību akti. Turklāt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 96. pantu 
“Dalībvalstis var izmantot savas pašreizējās administrācijas un kontroles sistēmas, lai nodrošinātu atbilstību savstar -
pējās atbilstības noteikumiem.”
3. izcēlums. KLP izmaiņu ierobežota ietekme uz Apvienotās Karalistes (Ziemeļīrijas) 
kontroles iestāžu izmantotajām pārbaudes punktu veidlapām laikposmā no 2014. līdz 
2020. gadam . Otrais punkts
Pēdējā KLP reformā LLVA sarakstu saīsināja par vairāk nekā 50 %, tāpēc dalībvalstis pašas var pieņemt lēmumu palie -
lināt kontrolpunktu skaitu.
“Gruntsūdeņu direktīva” tika pārveidota no SMR  (2) par LLVA.
Komisijas atbilde 48
47
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 96. pantu “Dalībvalstis var izmantot savas pašreizējās administrācijas un kon -
troles sistēmas, lai nodrošinātu atbilstību savstarpējās atbilstības noteikumiem.”
Aiz zema pārkāpumu skaita var slēpties nepietiekami efektīva kontroles sistēma, un tas var apdraudēt ES finansiālās 
intereses lauksaimniecības jomā. Turklāt tikai tāpēc vien, ka pārkāpumu skaits ir mazs, nevar uzskatīt, ka tā būs arī 
tad, ja kontroles pasākumu skaitu vēl vairāk samazinās: paredzams, ka pašreizējā savstarpējās atbilstības kontrole 
atturēs no noteikumu pārkāpšanas.
48
Lauksaimnieku, kuri piedalās mazo lauksaimnieku atbalsta shēmā, attiecība pret tiešo maksājumu saņēmējiem 
(2014. gadā) ir no 3 % (Slovēnijā) līdz 77 % (Maltā). Mazo lauksaimnieku atbalsta shēma aptver 4 % visas ES lauksaim -
niecības platības3.
50
Atbrīvojuma no savstarpējās atbilstības prasībām (un zaļināšanas) dēļ būtu loģiski, ja administrācijas un kontroles 
izmaksas samazinātos. Ne tikai tāpēc, ka tādā pašā apmērā samazinās to iedzīvotāju skaits, uz kuriem attiecas sav -
starpējās atbilstības (un zaļināšanas) pārbaudes uz vietas, bet arī tāpēc, ka tiek piemērots vienkāršots pieteikšanās 
process (mazāk apstrādājamo datu). Turklāt mazo lauksaimnieku atbalsta shēmas pārbaužu uz vietas saturu pašu par 
sevi vairāk ierobežo attiecināmības nosacījumi.
51
Šīs atšķirības ir skaidrojamas ar atšķirīgām valsts lauksaimniecības struktūrām un, iespējams, arī atšķirīgām aprēķinu 
metodēm, ko izmanto mazo lauksaimnieku atbalsta shēmā. Tādās valstīs kā Rumānija un Itālija ir iespējams lielāks 
skaits lauksaimnieku, kuriem ir tiesības uz shēmu, nekā citās valstīs.
Saskaņā ar dalībvalstu sniegtajiem datiem Rumānijā mazie lauksaimnieki ir aptuveni 71 % tiešo maksājumu saņē -
mēju (2014. gadā) un izmanto 16,4 % visas lauksaimniecības zemes.
52
Komisija ņēma vērā Revīzijas palātas apsvērumu un vēlas norādīt, ka minētais izņēmums neizriet no tiesību aktiem 
savstarpējās atbilstības jomā.
4. izcēlums. Lauksaimnieku atbrīvošana no savstarpējās atbilstības saistībām saskaņā 
ar Nitrātu direktīvu (Lietuva)
Savstarpējās atbilstības sistēma pēc būtības ir kontroles un sodu sistēma, ko piemēro maksājumiem, kas saņemti 
saskaņā ar KLP . Tāpēc, atbrīvojot saimniecības no savstarpējās atbilstības noteikumiem, tās netiks atbrīvotas no 
pienākuma pildīt tiesību aktus vides jomā, tostarp Nitrātu direktīvu. 4. izcēlumā minētie dažādie atbrīvojumu 
sliekšņi attiecas uz Nitrātu direktīvas īstenošanu attiecīgajā valstī, nevis uz savstarpējās atbilstības sistēmu. Turklāt, 
atbrīvojot lauksaimniekus no soda savstarpējās atbilstības jomā, tie netiek atbrīvoti no kontroles un pārbaudēm, kas 
paredzētas tiesību aktos vides jomā.
3 Komisijas dienestu darba dokuments par “zaļināšanas pārbaudi pēc viena gada”, SWD(2016) 218 final , 19. lpp.
Komisijas atbilde 49
54
Zaļināšana un LLVA ir divi mehānismi, kuri papildina viens otru, lai sasniegtu mērķi uzlabot ES lauksaimniecības 
ekoloģiskos raksturlielumus: zaļais tiešais maksājums ir maksājums lauksaimniekiem par klimatam un videi labvēlīgu 
lauksaimniecības praksi (kultūraugu dažādošana, ilggadīgo zālāju uzturēšana un vairāk nekā 5 % ekoloģiski nozī -
mīgu platību).
Kultūraugu dažādošana, ilggadīgo zālāju uzturēšana un vairāk nekā 5 % ekoloģiski nozīmīgas platības ir ietvertas 
zaļināšanā. Šī prakse atšķiras no LLVA standartiem: augseka nav kultūraugu dažādošana, pastāvīgo ganību uzturē -
šana atšķiras no ilggadīgo zālāju uzturēšanas, kā minēts tiesību aktos par zaļināšanu, un ainavas iezīmju saglabā -
šana visā lauksaimniecības zemē atšķiras no 5 % ekoloģiski nozīmīgas platības aramzemē. Pēdējā KLP reformā tika 
racionalizēta un vienkāršota LLVA struktūra, atceļot dažus LLVA standartus, piemēram, tos, kuri attiecas uz augseku 
un pastāvīgo ganību aizsardzību.
56
Dalībvalstīm ir iespēja izveidot 1 % minimālās savstarpējās atbilstības kontroles intensitātes paraugu no 5 % attieci -
nāmības parauga. Tādējādi starp abiem elementiem ir sinerģija. Turklāt ainavas elementi, ko saglabā ar LLVA stan -
dartiem, var tikt ņemti vērā zaļināšanā ietvertajā ekoloģiski nozīmīgajā platībā.
57
Ainavas iezīmju saglabāšana visā lauksaimniecības zemē un 5 % aramzemes, kas ir ekoloģiski nozīmīga platība, ir 
atšķirīgi ar bioloģisko daudzveidību saistīti pasākumi. Pirmā prasība nodrošina, ka pašreizējās bioloģisko daudz -
veidību labvēlīgi ietekmējošās ainavas iezīmes tiek saglabātas, savukārt otrā garantē, ja ikviens lauksaimnieks, 
kurš gūst labumu no zaļā tiešā maksājuma, atvēl vismaz 5 % savas aramzemes ekoloģiski nozīmīgai platībai. Tie ir 
divi dažādi mērķi, kuri ir saistīti ar bioloģisko daudzveidību un kuri pamato divus dažādus noteikumu un pārbaužu 
kopumus.
Komisijas kopīga atbilde par 59. un 60. punktu
Tīrās savstarpējās atbilstības izmaksas ir jānošķir no izmaksām, kuras rodas lauksaimniekiem un dalībvalstīm, piemē -
rojot nozares tiesību aktus. Attiecībā uz nozares tiesību aktiem atbilstības izmaksas ir jāsalīdzina ar izmaksām, kuras 
rodas sabiedrībai neatbilstības gadījumā, piemēram, dabas resursu piesārņojuma, slimību izskaušanas u. c. iemeslu 
dēļ.
Savstarpējā atbilstība tiks ņemta vērā plānotajā pētījumā par administratīvo slogu.
61
Kaut arī nozares tiesību aktos jau ir noteikta minimālā kontroles intensitāte, tie nav papildu kontroles pasākumi, jo 
tos var izmantot savstarpējās atbilstības vajadzībām, vienlaikus radot izmaksu ziņā lietderīgu sinerģētisku ietekmi.
62
Praksē Komisija nav ieviesusi papildu grāmatvedības saistības, jo saistības saskaņā ar SMR  pastāvēja pirms sav -
starpējās atbilstības ieviešanas atbilstoši nozares ES tiesību aktiem. Turklāt ne ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 
Nr. 640/2014, ne Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 809/2014, kurā izklāstīta sīka informācija par savstarpējās 
atbilstības sistēmu, neievieš papildu iegrāmatošanas prasības lauksaimniekiem.
Komisijas atbilde 50
63
Minētais pētījums, ko ierosināja Eiropas Parlaments, bet veica AGRI  ĢD, bija vērsts nevis uz savstarpējo atbilstību, 
bet gan tiesību aktiem ārpus savstarpējās atbilstības darbības jomas (Direktīvai par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu). 
Turklāt tas ir novecojis, jo pa šo laiku no savstarpējās atbilstības darbības jomas ir izņemtas dažas prasības (piemē -
ram, nevēlamas veģetācijas izplatības novēršana un augseka).
64
Šī apgalvojuma pamatā ir maksājumu aģentūru pieņēmumi, kas ir pretrunā tam, ka KLP reformā tika būtiski saīsināts 
SMR  un LLVA saraksts. Komisija apšauba šādu apgalvojumu faktisko saturu, jo maksājumu aģentūras tos nepamato 
ar skaitļiem.
65
Tiesību aktos jau ir paredzēta sodu aprēķināšanas kārtība, nosakot piemērojamā soda smagumu, apmēru un ilgumu, 
kā arī procentuālo apmēru par pirmreizējiem pārkāpumiem, atkārtotiem pārkāpumiem un tīšiem pārkāpumiem. 
Tādējādi pamats jau ir saskaņots.
66
Kaut arī pamatprogrammu nosaka ES līmenī, saimniecību saistības saskaņā ar SMR  un LLVA lielā mērā nosaka dalīb -
valstis, ņemot vērā problēmas un lauksaimniecības struktūras valsts vai reģionālos apstākļos. Šajā saistībā ir svarīgi, 
ka īstenošanas daļa tiek atstāta dalībvalstu ziņā, lai aprēķinātu soda naudu par katru no šīm saimniecību saistībām. 
ES regulā ir noteikts princips, ka sankcijas aprēķina katrā atsevišķā gadījumā, ņemot vērā noteiktās neatbilstības 
smagumu, apjomu, pastāvīgumu, atkārtošanās biežumu vai tīšumu. Šo principu saskaņotu īstenošanu dalībvalstīs 
jo īpaši nodrošina Komisijas veiktās revīzijas. Ja konkrētā dalībvalstī tiek atklātas nepilnības šajā saistībā, tiek veikta 
atbilstoša pēcpārbaude, noskaidrojot grāmatojumus. Turklāt, ņemot vērā Revīzijas palātas bažas, AGRI  ĢD plāno 
organizēt paraugprakses seminārus ar dalībvalstīm par šiem jautājumiem.
67
Tīšuma jēdziens ir elements, kas palīdz saglabāt savstarpējās atbilstības samazinājumus proporcionālus, jo tas 
līdzsvaroja iepriekšējās nelielās neatbilstības bez sankcijām un pašreizējo agrīnās brīdināšanas sistēmu. Šo jautā -
jumu daudz apsprieda pēdējā KLP reformā, un beigās dalībvalstis nolēma to saglabāt. Ir pieejams Eiropas Savienības 
Tiesas 2014. gada 27. februāra spriedums (C-396/12), kurā sniegtas norādes par tīšuma jēdzienu.
68
Dalībvalstīm ir noteikta brīvība izstrādāt savas vērtēšanas struktūras (skatīt Komisijas piezīmes 40. punktā par 
VIII punktu un IX punkta 6. ievilkumu).
70
Komisija uzskata, ka dalībvalstu dažādās atbildes var skaidrot ar vairākiem faktoriem, tostarp dzīvnieku pārvietoša -
nas reizēm saimniecībā, lauksaimnieka veikto mazināšanas pasākumu, kavētu paziņošanu un saimniecības atrašanos 
nitrātjutīgā zonā.
Komisijas atbilde 51
Komisijas kopīga atbilde par 71. punktu un 7 . izcēlumu
Saskaņā ar Šlēsvigā-Holšteinā izmantoto vērtēšanas struktūru, kuras pamatā ir tā pati struktūra, ko izmanto visā 
Vācijā, minētais slieksnis ir tikai ieteikums inspektoram, kas attiecas tikai uz novēlotiem paziņojumiem, kuri jau tika 
izlaboti, pirms lauksaimnieki uzzināja, ka pie tiem veiks pārbaudi uz vietas. Ja lauksaimnieks nebija novērsis neat -
bilstību pirms kontroles, tika piemērota sankcija. Līdzīgu pieeju AGRI  ĢD novēroja arī citās dalībvalstīs.
Secinājumi un ieteikumi
73
Savstarpējās atbilstības darbības jomas pārskatīšana un vienkāršošana, kas notiek pastāvīgi kopš 2005. gada, ir snie -
gusi turpmāk minētos rezultātus.
Laikposmā no 2005. līdz 2013. gadam tika vienkāršotas kontroles procedūras, ieviešot noteikumus par kontroles 
intensitātes saskaņošanu, iepriekšēju paziņojumu par pārbaudēm uz vietas, to laika grafiku un ietveramajiem ele -
mentiem, kā arī kontroles paraugu atlasi.
Turklāt pēdējā KLP reformā tika pārskatīta savstarpējās atbilstības darbības joma, ņemot vērā lauksaimnieku saistību 
kontrolējamību un sasaisti ar lauksaimniecības darbību. Tādējādi SMR  skaits tika samazināts no 18 līdz 13, bet LLVA 
standartu skaits tika samazināts no 15 līdz 7.
Komisija uzskata, ka vienkāršošanā jau ir ielikts tik daudz pūļu, ka ir maz iespējams sasniegt vēl lielāku vienkāršo -
šanu, neapdraudot, piemēram, savstarpējās atbilstības vides mērķus.
74
Savstarpējās atbilstības mērķiem ir jāveicina ilgtspējīgas lauksaimniecības attīstība, palielinot lauksaimnieku izpratni 
un padarot KLP atbilstīgāku tam, ko gaida sabiedrība. LLVA mērķiem ir jāpalīdz novērst augsnes eroziju, saglabājot 
augsnes organiskās vielas un augsnes struktūru, nodrošinot minimālu uzturēšanas līmeni, nepieļaujot dzīvotņu 
pasliktināšanos un aizsargājot un apsaimniekojot ūdens resursus. Šajā ziņā savstarpējā atbilstība nav tādas citas 
politikas īstenošanas rīks, kurai ir savi mērķi. Komisija uzskata, ka darbības rādītāji, ko izmanto, lai izmērītu, cik efek -
tīvi tiek sasniegti savstarpējās atbilstības mērķi, ir piemērotākie, pamatojoties uz pieejamo informāciju.
1. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
75
Puse pārkāpumu ir saistīti ar SMR , kuras attiecas uz dzīvniekiem. Komisija to ņēma vērā, veicot īpašas darbības jomas 
misijas 2014. gadā, īpašu uzmanību pievēršot SMR , kuras attiecas uz dzīvniekiem.
Pārkāpumu iemeslu analīze tiek veikta saistībā ar nozares tiesību aktu īstenošanu. Tomēr savstarpējā atbilstība un 
saimniecību konsultatīvā sistēma ir svarīgas, nosakot pārkāpumu iemeslus.
Komisijas atbilde 52
2. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
76
Tiesību aktos savstarpējās atbilstības jomā ir paredzēts, ka pārbaudes uz vietas ir vērstas uz riskantākajām saimnie -
cībām, veicot atlasi, pamatojoties uz risku analīzi. Šajā saistībā dalībvalstīm jau ir rīcības brīvība, optimizējot savus 
savstarpējās atbilstības kontroles pasākumus.
3. ieteikums
Komisija nepiekrīt šim ieteikumam. Revīzijas palātas ieteikums nevienkāršotu savstarpējo atbilstību, bet de facto  
samazinātu tās darbības jomu. Savstarpējās atbilstības darbības jomas vienkāršošana jau ir veikta iepriekš vairākas 
reizes. Turklāt tagad dalībvalstīm ir plašas iespējas ņemt vērā risku, atlasot kontroles paraugus, un optimizēt savas 
kontroles sistēmas. Komisija uzskata, ka šis ieteikums varētu pavājināt noteikumus par pārbaudēm uz vietas, tādē -
jādi mazinot savstarpējās atbilstības efektivitāti.
77
Vides mērķi (piemēram, zemes uzturēšana un bioloģiskā daudzveidība) tiek pildīti ne tikai ar zaļināšanas maksāju -
miem un LLVA standartiem, bet arī ar II pīlāra vides un klimata pasākumiem, kā arī tiesību aktiem vides jomā. Tomēr 
šo dažādo instrumentu būtība, pamatojums un funkcijas atšķiras un cits citu papildina. To papildināmība ir atainota 
SWD(2016) 218 final  1. attēlā.
Gan zaļināšanas noteikumus, gan LLVA pārvalda IAKS, un tas nodrošina resursu izmantošanu labākajā veidā. Tomēr ir 
iemesli, kāpēc LLVA un zaļināšana ne vienmēr tiek pārbaudīti kopā. Tā kā zaļināšana ir atbilstības kritērijs, to kontrolē 
ex ante  administratīvās pārbaudēs un pārbaudēs uz vietas pie 5 % atbalsta saņēmēju. LLVA pārbauda saskaņā ar 
savstarpējo atbilstību, ko pārvalda atšķirīgi no attiecināmības prasībām.
4. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
78
SMR  izriet no nozares tiesību aktiem, un dalībvalstis var izmantot savas pašreizējās administrācijas un kontroles sis -
tēmas (Regulas (ES) Nr. 1306/2013 96. pants). Tādējādi pašreizējās kontroles sistēmas var sinerģiski izmantot savstar -
pējās atbilstības kontroles sistēmā. LLVA nedrīkst ietvert arī lielas izmaksas lauksaimniekiem, jo tie ir paredzēti kā 
pamata standarti. To kontroles izmaksas sedz IAKS, ko izmanto arī citiem KLP instrumentiem.
Komisija savā 2014. gada darbības pārskatā aprēķināja kopējās ar kontroli dalībvalstīs saistītās izmaksas, ņemot 
vērā to, ka “ ex post  kontroles atturošā iedarbība” (piemēram, savstarpēja atbilstība) “sniedz arī labumus, ko nevar 
aprēķināt”.
Komisijas atbilde 53
5. ieteikums
Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam. Šī ieteikuma īstenošana būs atkarīga no plānotā pētījuma par administratīvo 
slogu iznākuma. Savstarpējās atbilstības administratīvās izmaksas jāskata saistībā ar neatbilstības izmaksām sabied -
rībai, valsts finansēm un videi un ar savstarpējās atbilstības iespējamajiem ieguvumiem.
79
Kaut arī pamatprogrammu nosaka ES līmenī, saimniecību saistības saskaņā ar SMR  un LLVA lielā mērā nosaka dalīb -
valstis, ņemot vērā problēmas un lauksaimniecības struktūras valsts vai reģionālos apstākļos. Šajā saistībā ir svarīgi, 
ka īstenošanas daļa tiek atstāta dalībvalstu ziņā, lai aprēķinātu soda naudu par katru no šīm saimniecību saistībām. 
ES regulā ir noteikts princips, ka sankcijas aprēķina katrā atsevišķā gadījumā, ņemot vērā noteiktās neatbilstības 
smagumu, apjomu, pastāvīgumu, atkārtošanās biežumu vai tīšumu. Šo principu saskaņotu īstenošanu dalībvalstīs 
jo īpaši nodrošina Komisijas veiktās revīzijas. Ja konkrētā dalībvalstī tiek atklātas nepilnības šajā saistībā, tiek veikta 
atbilstoša pēcpārbaude, noskaidrojot grāmatojumus.
6. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Komisija plāno organizēt paraugprakses apmaiņu par šiem jautājumiem.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālru/uni0146a numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā da/uni013Ca zvanu ir bezmaksas (iz/uni0146emot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Notikums Datums
Revīzijas plāna pieņemšana / revīzijas sākums 15.7.2015
Ziņojuma projekta oficiāla nosūtīšana Komisijai (vai citai revidējamai vienībai) 16.6.2016
Galīgā ziņojuma pieņemšana pēc pretrunu procedūras 7.9. 2016
Komisijas (vai citas revidējamās vienības) oficiālās atbildes saņemtas visās valodās 31.8.2016
Savstarpējās atbilstības noteikumi attiecas uz 75 miljoniem 
lauksaimnieku un saskaņā ar šiem noteikumiem lielākā 
daļa KLP maksājumu (2015. gadā aptuveni 47 miljardi EUR) 
ir saistīti ar lauksaimnieku atbilstību pamatnoteikumiem 
attiecībā uz vidi, pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku veselību 
un labturību, kā arī labu lauksaimniecības un vides 
stāvokli. Revidenti secināja, ka pieejamā informācija 
neļāva Komisijai pienācīgi novērtēt savstarpējās atbilstības 
efektivitāti. Darbības rezultātu rādītājos netika ņemts vērā 
lauksaimnieku neatbilstības līmenis, un Komisija 
neanalizēja pārkāpumu iemeslus. Lai gan KLP izmaiņas 
2014.–2020. gadam samazināja savstarpējās atbilstības 
noteikumu skaitu, tomēr kontroles procedūras joprojām ir 
sarežģītas. Turklāt savstarpējās atbilstības īstenošanas 
izmaksas nav pietiekamā mērā izteiktas skaitļos.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA