LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 7.6.2011 
SEC(2011) 813 gal īgā redakcija 
  
Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS 
par Nīderlandes 2011. gada valsts reformu programmu 
  
un ar ko sniedz Padomes atzinumu 
 
par atjaunin āto Nīderlandes stabilit ātes programmu 2011.–2015. gadam 
{SEC(2011) 727 gal īgā redakcija} 
 
 
LV 2   LV Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS 
par Nīderlandes 2011. gada valsts reformu programmu 
  
un ar ko sniedz Padomes atzinumu 
 
par atjaunin āto Nīderlandes stabilit ātes programmu 2011.–2015. gadam 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 
148. panta 4. punktu, 
ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. j ūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta st āvokļa 
uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudz ības un koordin ācijas stiprin āšanu
1 un jo īpaši 
tās 5. panta 3. punktu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu2, 
ņemot vērā Eiropadomes secin ājumus, 
ņemot vērā Nodarbin ātības komitejas atzinumu, 
apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 
tā kā: 
(1) Eiropadome 2010. gada 26. mart ā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam aizs ākt 
jaunu izaugsmes un nodarbin ātības stratēģiju „Eiropa 2020”, kam pamat ā būtu ciešāka 
ekonomikas politikas koordin ācija, lielākoties piev ēršot uzman ību galvenaj ām jomām, 
kurās jārīkojas, lai palielin ātu Eiropas ilgtsp ējīgas izaugsmes potenci ālu un 
konkurētspēju. 
(2) Padome 2010. gada 13. j ūlijā pieņēma ieteikumu par dal ībvalstu un Savien ības 
vispārējām ekonomikas politikas pamatnost ādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 
21. oktobr ī – lēmumu par dal ībvalstu nodarbin ātības politikas pamatnost ādnēm3, kas 
kopā veido „integr ētās pamatnost ādnes”. Dal ībvalstis tika aicin ātas savā ekonomikas 
un nodarbin ātības politik ā ņemt vērā šīs integrētās pamatnost ādnes. 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. 
2 OV C, …lpp. 
3 Saglab ātas 2011. gadam ar Padomes 2011. gada 19. maija L ēmumu 2011/308/ES. 
 
LV 3   LV (3) Komisija 2011. gada 12. janv ārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes p ētījumu, tādējādi 
uzsākot jaunu ekonomisk ās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante  un 
integrētas politikas koordin ēšanas pusgadu, kas balst ās uz stratēģiju „Eiropa 2020”.  
(4) Eiropadome 2011. gada 25. mart ā apstiprin āja fiskālās konsolid ācijas un struktur ālu 
reformu priorit ātes (saska ņā ar Padomes 2011. gada 15. febru āra un 7. marta 
secinājumiem un atbilst īgi Komisijas Gada izaugsmes p ētījumam). Eiropadome 
uzsvēra, ka priorit āte jāpiešķir stabilam budžetam un fisk ālās stabilitātes atjaunošanai, 
bezdarba samazin āšanai ar darbasp ēka tirgus reformu pal īdzību un jauniem centieniem 
stiprināt izaugsmi. T ā aicināja dalībvalstis š īs priorit ātes izvērst konkr ētos 
pasākumos, ko paredz ēts iekļaut to stabilit ātes vai konver ģences programm ās un 
valstu reformu programm ās.  
(5) Eiropadome 2011. gada 25. mart ā aicināja dalībvalstis, kas piedal ās paktā ,,Euro plus”, 
laicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai šīs saistības iekļautu attiec īgo valstu 
stabilitātes vai konver ģences programm ās un valstu reformu programm ās. 
(6) Nīderlande 2011. gada 29. apr īlī iesniedza savas 2011. gada stabilit ātes programmas 
atjauninājumu, kas attiecas uz 2011.–2015. gadu, un savu 2011. gada valsts reformu 
programmu. Abas programmas izv ērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarp ējo 
saistību. 
(7) Neraugoties uz l īdzšinējo labo ekonomikas att īstību, Nīderlandes ļoti atvērtā 
ekonomika sask ārās ar ievērojamām grūtībām, krīzei ejot plašum ā – reālais IKP 
2009. gad ā samazinājās par gandr īz 4 %. Ekonomikas atvese ļošanās sākās 2009. gada 
otrajā pusē, galvenok ārt pateicoties ārējā pieprasījuma pieaugumam, un pastiprin ājās 
2010. gada pirmaj ā pusē, IKP izaugsmei sasniedzot 1,8 %. Kr īzes ietekme uz darba 
tirgu bija sam ērā ierobežota. Paredzams, ka bezdarba l īmenis nākamajos divos gados 
pakāpeniski samazin āsies – no 4,5 % 2010. gad ā līdz 4 % 2012. gad ā. Krīze smagi 
skāra Nīderlandes publisk ās finanses, proti, visp ārējais valsts budžeta defic īts 
2009. gad ā palielinājās līdz 5,5 % no IKP un 2010. gad ā līdz 5,4 %. Vald ības 
pasākumi ar m ērķi atbalstīt finanšu iest ādes un stabiliz ēt finanšu tirgus izrais īja valsts 
parāda attiecības pieaugumu par 15 procentu punktiem no IKP, k ā rezultātā valsts 
parāda attiecība 2009. gad ā sasniedza 60,8 % no IKP. 
(8) Balstoties uz atjaunin ātās stabilitātes programmas nov ērtējumu saska ņā ar Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzsk ata, ka makroekonomiskais scen ārijs, kura 
pamatā ir stabilit ātes programm ā izklāstītās budžeta prognozes, ir ticams. Programmas 
pamatā ir nedaudz piesardz īgākas izaugsmes prognozes 2011. un 2012. gadam nek ā 
Komisijas dienestu izstr ādātajā 2011. gada pavasara prognoz ē. Stabilitātes programm ā 
ir plānots samazin āt 2012. gad ā vispārējo valsts budžeta defic ītu zem 3 % atsauces 
vērtības, kas b ūtu vienu gadu pirms p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūrā 
noteiktā termiņa. Balstoties uz stabilit ātes programm ā iekļautajiem datiem, vid ēja 
termiņa mērķis (VTM), pr oti, struktur ālais deficīts 0,5 % apm ērā no IKP, tiks gandr īz 
panākts līdz programmas laikposma beig ām, jo Komisijas apr ēķinātā strukturālā 
bilance 2015. gad ā sasniedz -0,8 % no IKP. Budžeta strat ēģija ir pilnībā pamatota l īdz 
2015. gadam ar pietiekami konkr ētiem pasākumiem, kaut ar ī to īstenošana ir pak ļauta 
zināmam riskam, galvenok ārt saistībā ar spēju izlīdzināt izdevumu p ārsniegumus 
veselības aprūpes nozar ē un uzraudz īt pašvald ību izdevumus. 2011.–2013. gad ā 
fiskālie pasākumi vid ēji gadā ir 0,75 % no IKP, kas atbilst Padomes 2009. gada 
2. decembra ieteikumam saska ņā ar pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru. 
 
LV 4   LV Attiecībā uz gadiem p ēc pārmērīga budžeta defic īta novēršanas termi ņa (2014. un 
2015. gads) ir minams, ka p ārrēķinātā strukturālā bilance 2014. gad ā uzlabosies par 
0,25 % un 2015. gad ā par 0,5 %, t ādējādi gandrīz panākot piepras īto struktur ālās 
bilances uzlabojumu (0,5 %) l īdz VTM sasniegšanai. 
(9) Nīderlandes iest āžu plānotā un īstenotā budžeta konsolid ācija ievērojamā mērā balstās 
uz struktur ālo izdevumu lielu samazin ājumu, kas veido apm ēram 3 % no IKP l īdz 
programmas laikposma beig ām (2015. gads) sal īdzinājumā ar atsauces l īmeni. Uz t ā 
rezultātā panāktās korekcijas pamata ir paredz ēts samazin āt vispārējo valsts budžeta 
deficītu no 3,8 % no IKP 2011. gad ā līdz 2,4 % no IKP 2012. gad ā, deficītam turpinot 
kristies 2013.–2015. gad ā par apm ēram 0,5 % ik gadus. N īderlande ir stingri 
apņēmusies sasniegt šos m ērķus. Pasarg ājot izaugsmi veicinošas politikas jomas, 
piemēram, izglītības nozari, no budžeta samazin ājumiem, netiktu kav ēts ekonomikas 
izaugsmes n ākotnes potenci āls un tiktu veicin āta pārmērīga budžeta defic īta ilgtspējīga 
novēršana. 
(10) Papildus īstermiņa konsolid ācijai viens no galvenajiem uzdevumiem ir uzlabot 
publisko finanšu ilgtermi ņa ilgtspēju, ko negat īvi ietekm ē ar novecošanu saist īto 
izmaksu straujš pieaugums. Ar novecošanu saist ītās ilgtermi ņa izmaksas skaidri 
pārsniedz ES vid ējo rādītāju, jo īpaši attiec ībā uz ilgtermi ņa aprūpi un pensij ām. 
Paredzamais ilgtermi ņa aprūpes izdevumu pieaugums ir liel ākais Eirop ā, kā liecina 
Komisijas 2009. gada zi ņojums par novecošanu. Galvenais iemesls šai situ ācijai ir tas, 
ka šobrīd pastāv visaptveroša form ālās ilgtermi ņa aprūpes sistēma (piem ēram, valsts 
ilgtermiņa apdrošin āšana sedz izmaksas par personas apr ūpi, medm āsām, palīdzību, 
ārstēšanu un uztur ēšanos ārstniecības iestādē), savukārt neform ālai aprūpei Nīderlandē 
ir mazāka nozīme. 
(11) Nīderlandes darba tirgu raksturo sam ērā augsti l īdzdalības rādītāji, augsts darba 
ražīgums par nostr ādāto stundu un zems bezdarba l īmenis. Tom ēr galvenais uzdevums 
attiecībā uz darba tirgu b ūs pastiprin āt neizmantot ā darbasp ēka potenci āla 
izmantošanu, jo īpaši lai kompens ētu prognoz ējamo darbsp ējīgā vecuma iedz īvotāju 
skaita samazin āšanos sabiedr ības novecošanas rezult ātā. Kā liecina jaun ākie pieejamie 
dati, vidējais gadā nostrādāto stundu skaits ir maz ākais Eiropas Savien ībā. Mazā 
nostrādāto stundu skaita iemesls ir ļoti lielais to cilv ēku, īpaši sieviešu, īpatsvars, kuri 
strādā nepilnu slodzi (t ādējādi atspogu ļojot viņu personīgo izvēli), kā arī finansiāli 
šķēršļi attiecībā uz iesaist īšanos darba tirg ū vai darba stu ndu skaita palielin āšanu. 
Pašlaik viens no galvenajiem š ķēršļiem, kas N īderlandē kavē cilvēkus, kuri 
mājsaimniec ībā ir otrie peln ītāji, iesaistīties darba tirg ū vai strādāt vairāk stundu, ir 
augstā otrajiem ien ākumiem piem ērojamā nodokļu robežvērtība, kas dažos gad ījumos 
var pārsniegt 80 %; š īs situācijas iemesls cita starp ā ir vispārējais nodok ļu kredīts un 
no ienākumiem atkar īgu pabalstu, piem ēram, bērnu aprūpes pabalsta, samazin ājums.  
(12) Attiecībā uz arvien liel āko un neviendab īgo personu grupu, kuru veido cilv ēki ar 
daļēju invalidit āti un ilgstoši bezdarbnieki un kurus arvien liel ākā mērā apdraud 
strukturālais bezdarbs, ir minams, ka akt īvas darba tir gus politikas īstenošana 
acīmredzami nav sniegusi pozit īvus rezult ātus. Trešo valstu pilso ņi saskaras ar īpašām 
grūtībām, tādējādi palielinot esoš ās atšķirības nodarbin ātības un bezdarba jom ā.  
(13) Nīderlandes p ētniecības un inov āciju sistēma ir saglab ājusi savas inovat īvās spējas, 
taču mazais priv ātā sektora īpatsvars p ētniecības un att īstības ieguld ījumos var ētu 
negatīvi ietekm ēt turpmāko ekonomikas izaugsmi un N īderlandes ekonomikas 
 
LV 5   LV konkurētspēju. Valdības mērķis ir radīt pievilcīgu vidi pētniecības un inov āciju jomā 
strādājošiem uz ņēmumiem (tostarp no ārvalstīm) fiskālo stimulu, uz ņēmējdarbības 
telpu un izcilas p ētniecības veidā. Tomēr šogad notiekoš ās budžeta konsolid ācijas dēļ 
dažas uzņēmumiem paredz ētās subsīdijas, iesp ējams, tiks p ārtrauktas, savuk ārt citas 
tiks racionaliz ētas un mērķtiecīgi novirzītas uz ,,svar īgākajām ekonomikas jom ām” un 
pārvestas uz visp ārīgāka rakstura nodok ļu instrumentiem. 
(14) Satiksmes p ārslogotības līmenis uz autoce ļiem un dzelzce ļa transport ā negatīvi 
ietekmē uzņēmējdarbības vidi. Šis satiksmes p ārslogotības līmenis ir viens no 
augstākajiem Eiropas Savien ībā. Samērā neefektīvā transporta infrastrukt ūra šajā 
saistībā negatīvi ietekm ē darba ņēmēju mobilit āti un tādējādi ar ražīguma pal īdzību 
sasniedzamo iesp ējamo izaugsmi. Darba ņēmējiem ir jāpārvar lieli att ālumi starp 
dzīves un darba vietu, un vi ņi saskaras ar neprognoz ējamu ceļā pavadāmo laiku un 
lielām sastrēgumu izrais ītām izmaks ām. Paredzams, ka l īdz 2020. gadam š īs izmaksas 
palielināsies vēl vairāk, ja netiks veiktas p ārmaiņas politik ā. Uzlabojumi ar m ērķi 
panākt infrastrukt ūras efekt īvu izmantošanu, piem ēram, ieviešot ce ļu nodevas, 
palīdzētu palielin āt darba ņēmēju mobilit āti un ražīgumu un t ādējādi arī izaugsmes 
potenciālu.  
(15) Nīderlande 2011. gada 4. apr īlī paziņoja vairākas saistības atbilstoši paktam ,,Euro 
plus”4. Tās cita starp ā aptver pas ākumus, lai veicin ātu konkur ētspēju (ieviest jaunu 
uzņēmējdarbības politiku, kas balst ās uz nodok ļu un administrat īvā sloga visp ārīgāka 
rakstura samazin ājumu) un nodarbin ātību (sasaist īt sociālo drošību ar attiec īgo 
personu liel āku aktivit āti un samazin āt atkarību no bezdarbnieka pabalstiem), lai 
turpinātu veicināt publisko finanšu ilgtsp ēju (iekļaut Stabilit ātes un izaugsmes paktu 
valsts ties ību aktos) un pastiprin ātu finanšu stabilit āti (piešķirt vairāk pilnvaru 
uzraudzības iestādēm). Šīs saistības attiecas uz vis ām pakta jom ām. Saistības veido 
turpinājumu plaš ākam reformu pl ānam, kas izkl āstīts stabilitātes programm ā un valsts 
reformu programm ā. Tomēr trūkst sīkākas inform ācijas par saist ību grafiku un 
pasākumiem, kas b ūs vajadzīgi to īstenošanai. Š īs saistības ir izvērtētas un ņemtas vērā 
ieteikumos. 
(16) Komisija ir nov ērtējusi stabilit ātes programmu un valsts reformu programmu, tostarp 
saistības, ko N īderlande uz ņēmās saskaņā ar paktu ,,Euro plus”5. Komisija ir ņēmusi 
vērā ne tikai to lietder ību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomisk ās politikas izveid ē 
Nīderlandē, bet arī to atbilst ību ES noteikumiem un nor ādēm, ņemot vērā to, ka 
jānostiprina Eiropas Savien ības vispārējā ekonomisk ā pārvaldība, kas pan ākams, 
turpmākajos valstu l ēmumos iev ērojot ES l īmeņa norādes. Komisija uzskata, ka 
pilnībā precizētā Nīderlandes budžeta konsolid ācijas strat ēģija ir jāīsteno atbilstoši 
paredzētajam, vienlaikus saglab ājot izdevumus jom ās, kuras visvair āk veicina 
ilgtermiņa izaugsmi. J āveic turpm āki pasākumi, lai uzlabotu publisko finanšu 
ilgtermiņa ilgtspēju (jo īpaši pensiju un ilgtermi ņa aprūpes jomā), palielin ātu 
līdzdalību un integr āciju darba tirg ū un risin ātu satiksmes p ārslogotības izrais ītos 
jautājumus. 
(17) Ņemot vērā šo novērtējumu un Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu saska ņā ar 
Līguma par Eiropas Savien ības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskat ījusi 
                                                 
4 S īkāka inform ācija par saist ībām saskaņā ar paktu ,,Euro plus” ir pieejama dokument ā SEC(2011) 727. 
5 SEC(2011) 727. 
 
LV 6   LV Nīderlandes stabilit ātes programmas 2011. gada atjaunin ājumu, un t ās atzinums6 ir 
atspoguļots jo īpaši Padomes ieteikuma 1. un 2. punkt ā turpmāk. Ņemot vērā 
Eiropadomes 2011. gada 25. marta secin ājumus, Padome ir izskat ījusi Nīderlandes 
valsts reformu programmu. 
AR ŠO IESAKA N īderlandei laikposm ā no 2011. l īdz 2012. gadam r īkoties šādi. 
(1) Īstenot budžeta strat ēģiju 2012. gadam un turpm ākiem gadiem atbilstoši 
paredzētajam. Nodrošin āt, ka pārmērīgs budžeta defic īts tiek nov ērsts ilgtsp ējīgā un 
izaugsmi veicinoš ā veidā, saglabājot izdevumus jom ās, kas tieši saist ītas ar izaugsmi, 
piemēram, pētniecībā un inovācijā, izglītībā un apmācībā.  
(2) Īstenot pas ākumus, lai palielin ātu likumā noteikto pensijas vecumu, sasaistot to ar 
paredzamo m ūža ilgumu, un atbalst īt šos pas ākumus ar citiem pas ākumiem, kuru 
mērķis ir palielin āt faktisko pensijas vecumu un uzlabot publisko finanšu ilgtermi ņa 
ilgtspēju. Izstrādāt projektu ilgtermi ņa aprūpes reformai, ņemot vērā iedzīvotāju 
novecošanu.  
(3) Palielināt līdzdalību darba tirg ū, samazinot finansi ālos šķēršļus, kas kav ē cilvēkus, 
kuri mājsaimniec ībā ir otrie peln ītāji, uzsākt darbu, un izstr ādāt pasākumus, lai 
atbalstītu vismaz āk aizsargātās iedzīvotāju grupas un pal īdzētu viņiem reintegr ēties 
darba tirg ū.  
(4) Veicināt inovāciju, priv ātos ieguld ījumus pētniecībā un attīstībā un ciešākas saites 
starp zin ātni un uz ņēmumiem, sniedzot piem ērotus stimulus jaun ās uzņēmumu 
politikas (,,Naar de top”) kontekst ā.  
(5) Turpināt samazin āt satiksmes p ārslogotības izrais ītās lielās izmaksas transporta 
tīklos, pārejot no fiks ētiem uz main īgiem ceļu transporta maks ājumiem, m ērķtiecīgi 
paplašinot dzelzce ļa tīklu un ieviešot ce ļu izmantošanas nodevas.  
Briselē, 
 Padomes v ārdā – 
 priekšs ēdētājs 
                                                 
6 Paredz ēts 5. panta 3. punkt ā Padomes Regul ā (EK) Nr. 1466/97.