Tāpat saskaņā ar sarunu norādēm IAN, par ko Komisija risināja sarunas, nodrošinās ieguldītājiem mūsdienīga un reformēta ieguldījumu strīdu izšķiršanas mehānisma izmantošanas iespēju. Šī sistēma nodrošina, ka ieguldījumu aizsardzības noteikumi tiek ievēroti, un cenšas līdzsvarot to, ka tiek pārredzami aizsargāti ieguldītāji un nodrošinātas valsts tiesības reglamentēt, lai sasniegtu sabiedriskās politikas mērķus. Ar nolīgumu tiek izveidota pastāvīga starptautiska un pilnībā neatkarīga strīdu izšķiršanas sistēma, kas sastāv no pastāvīgās Pirmās instances tiesas un Apelācijas tiesas, kurās strīdu izšķiršanas procedūras norisināsies pārredzami un objektīvi.

(7)TRIPs-plus līmenis ES ĢIN aizsardzībai pēc to reģistrācijas Singapūrā, kad Singapūra būs izveidojusi ĢIN reģistru (Singapūra ir apņēmusies to izdarīt pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas BTN);

Kā uzsvērts paziņojumā “Tirdzniecība visiem”, Komisija velta arvien vairāk resursu, lai efektīvi īstenotu un izpildītu tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumus. Komisija 2017. gadā publicēja pirmo ikgadējo BTN īstenošanas ziņojumu. Ziņojuma galvenais mērķis ir sniegt objektīvu priekšstatu par ES BTN īstenošanu, izceļot sasniegumus un novēršamos trūkumus. Šim ziņojumam būtu jābūt par pamatu atklātām diskusijām un sadarbībai ar dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu un pilsonisko sabiedrību par BTN darbību un to īstenošanu. Ziņojums, ko publicē reizi gadā, ļaus regulāri uzraudzīt notikumu attīstību, norādot arī uz to, kā ir tikuši risināti identificētie prioritārie jautājumi. Ziņojumā ES un Singapūras BTN tiks iekļauts pēc tā stāšanās spēkā.

Sagaidāms, ka ES un Singapūras IAN būs finansiāla ietekme ES budžeta izdevumu pusē. Nolīgums būs ES otrais nolīgums (pēc ES un Kanādas Visaptverošā ekonomikas un tirdzniecības nolīguma), kurā ietverta ieguldījumu tiesu sistēma (ITS) strīdu izšķiršanai starp ieguldītājiem un valstīm. No 2018. gada ir paredzēti papildu izdevumi gadā EUR 200 000 apmērā (ja nolīgums stāsies spēkā), lai finansētu šo pastāvīgo struktūru, ko veido Pirmās instances tiesa un Apelācijas tiesa. Vienlaikus nolīgumā paredzēts izmantot administratīvos resursus no budžeta pozīcijas XX 01 01 01 (Izdevumi, kas saistīti ar iestādē strādājošiem ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem), ņemot vērā, ka viens administrators kā pilnslodzes ekvivalents veiks uzdevumus saistībā ar šo nolīgumu. Tas ir norādīts tiesību akta finanšu pārskatā un uz to attiecas pārskatā minētie nosacījumi.

ES un Singapūras BTN būs finansiāla ietekme ES budžeta ieņēmumu pusē. Tiek lēsts, ka pēc nolīguma pilnīgas īstenošanas neiegūtie nodokļi varētu sasniegt EUR 248,8 miljonus. Aplēse balstās uz paredzamo vidējo importu 2025. gadā, ja nolīguma nebūtu, un attēlo ikgadējo ieņēmumu zaudējumu, kas izriet no ES tarifu atcelšanas attiecībā uz importu no Singapūras.

Turklāt pirms sarunām un to gaitā ES dalībvalstis tika regulāri informētas, un ar tām Padomes Tirdzniecības politikas komitejā notika gan mutiska, gan rakstiska apspriešanās par dažādajiem sarunu aspektiem. Arī Eiropas Parlaments tika regulāri informēts un ar to notika apspriešanās EP Starptautiskās tirdzniecības komitejā (INTA) un jo īpaši tās ES un Singapūras BTN uzraudzības grupā. Sarunu gaitā iegūtais nolīguma teksts visā procesa gaitā tika sūtīts abām iestādēm.

Ņemot vērā to, ka Singapūra ir centrs preču un pakalpojumu tirdzniecībai starp Eiropu un Dienvidaustrumāzijas valstīm, ir arī iespējams, ka ieguvumi no nolīguma vēl vairāk palielināsies, ja un kad ES noslēgs nolīgumus ar citām ASEAN dalībvalstīm.

Kad sarunas ar Singapūru lielākoties bija pabeigtas, iekšēja darba grupa, ko vadīja Tirdzniecības ĢD galvenais ekonomists, veica pētījumu par ekonomiskajiem ieguvumiem, kas sagaidāmi no nolīguma. Analīzē tika prognozēts, ka ES eksports uz Singapūru 10 gadu laikā varētu pieaugt par aptuveni EUR 1,4 miljardiem, bet Singapūras eksports uz ES varētu palielināties par EUR 3,5 miljardiem; šis rādītājs ietver sūtījumus no daudzajiem ES meitasuzņēmumiem Singapūrā atpakaļ uz ES.

–priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses.

–priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses;

ASEAN sastāvā Singapūra ir pārliecinoši lielākais ES partneris, veidojot nedaudz mazāk par vienu trešdaļu no ES un ASEAN preču un pakalpojumu tirdzniecības, kā arī aptuveni divas trešdaļas no ieguldījumiem starp abiem reģioniem. Vairāk nekā 10 000 ES uzņēmumu veic uzņēmējdarbību Singapūrā un izmanto to par platformu darbībai visās Klusā okeāna valstīs.

2. Lielākai noteiktībai — puses vienojas, ka neviens šā nolīguma noteikums tām neprasa rīkoties nesaderīgi ar to pienākumiem, kas izriet no PTO nolīguma.

4. Ikviena puse 30 dienu laikā no 2. punktā noteiktās paziņojuma iesniegšanas var pieprasīt apspriešanos par to, vai kādu šā nolīguma noteikumu darbības izbeigšana varētu notikt vēlāk nekā 2. punktā paredzētajā dienā. Šo jautājumu sāk apspriest 30 dienu laikā no dienas, kad puse iesniegusi šādu lūgumu.

iv) kas veikta kara vai citas starptautisko attiecību ārkārtas situācijas laikā vai ar mērķi aizsargāt būtiski svarīgo publisko infrastruktūru (tas attiecas uz komunikācijām, energoapgādes vai ūdensapgādes infrastruktūru, kura nodrošina plašai sabiedrībai būtiskās preces un pakalpojumus) no patvaļīgiem centieniem traucēt tās darbību vai sabojāt to;

2. Puses cenšas izvairīties no 1. punktā minēto ierobežojošo pasākumu piemērošanas. Saskaņā ar šo pantu pieņemtie vai saglabātie ierobežojošie pasākumi ir nediskriminējoši, ir spēkā ierobežotu laiku un paredz vienīgi to, kas nepieciešams maksājumu bilances un ārējā finansiālā stāvokļa koriģēšanai. Attiecīgi tie ir saskaņā ar PTO dibināšanas līguma nosacījumiem un ir saderīgi ar Starptautiskā Valūtas fonda Vienošanās līgumu.

c) Ja šādi pasākumi ietekmē to saistību vispārējo līdzsvaru, par kurām puses vienojušās šajā nolīgumā, puses ar Tirdzniecības komitejas lēmumu šo pasākumu dēļ groza pušu īpašo saistību sarakstu.

2. Neviens šā nolīguma noteikums neskar ne Singapūras, ne Savienības vai kādas tās dalībvalsts tiesības un pienākumus, kas izriet no nodokļu nolīgumiem starp Singapūru un Savienību vai kādu tās dalībvalsti. Ja šis nolīgums nav saderīgs ar kādu šādu minēto nolīgumu, tad minētajam nolīgumam ir augstāks spēks, ciktāl pastāv nesaderība. Ja ir noslēgts nodokļu nolīgums starp Singapūru un Savienību vai kādu no tās dalībvalstīm, vienīgi kompetentās iestādes, uz kurām attiecas minētais nolīgums, ir atbildīgas par to, lai noteiktu, vai ir nesaderība starp šo nolīgumu un minēto nolīgumu.

3. Ja vien šajā nolīgumā nav paredzēts citādi, specializētās komitejas atbilstīgā līmenī parasti sanāk reizi divos gados pārmaiņus Savienībā vai Singapūrā vai — bez nematotas kavēšanās — pēc jebkuras puses lūguma. To līdzpriekšsēdētāji ir Singapūras un Savienības pārstāvji. Specializētās komitejas vienojas par sanāksmju grafiku un nosaka to darba kārtību.

1. Puse, kas pieprasījusi mediācijas procedūru, 10 dienu laikā no mediatora iecelšanas dienas mediatoram un otrai pusei sniedz detalizētu rakstisku problēmas aprakstu, jo īpaši attiecībā uz izskatāmā pasākuma darbību un tā nelabvēlīgo ietekmi uz tirdzniecību un ieguldījumiem. Otra puse divdesmit dienu laikā no šā apraksta saņemšanas var sniegt rakstiskas piezīmes par problēmas aprakstu. Ikviena puse savā sagatavotajā aprakstā vai piezīmēs var iekļaut jebkādu informāciju, ko uzskata par atbilstīgu.

2. Puse, kurai lūgums ir adresēts, to izskata ar atsaucību un desmit dienu laikā rakstiski atbild, to pieņemot vai noraidot.

2. Neatkarīgi no 1. punkta, ja kāda puse attiecībā uz konkrētu pasākumu ir sākusi strīdu izšķiršanas procesu vai nu saskaņā ar šo nodaļu, vai PTO nolīgumu, tā nevar sākt strīdu izšķiršanas procesu attiecībā uz to pašu pasākumu otrā forumā, pirms nav beigts pirmais process. Turklāt puse nesāk strīdu izšķiršanas procesus saskaņā ar šo nodaļu un saskaņā ar PTO nolīgumu, ja vien netiek apstrīdēti būtiski atšķirīgi pienākumi, uz kuriem attiecas abi nolīgumi, vai ja izraudzītais forums procesuālu vai juridisku iemeslu dēļ neizdara konstatējumus par prasību, kuras mērķis ir labot šādu pienākumu pārkāpumu, ar noteikumu, ka konstatējumu neizdarīšanas iemesls forumā nav prasītājas puses nolaidība.

2. Ja puses trīsdesmit dienu laikā no paziņojuma saņemšanas nevienojas par to, vai paziņotais pasākums nodrošina, ka atbildētāja puse panāk atbilstību 14.2. pantā (Darbības joma) minētajiem noteikumiem, prasītāja puse rakstveidā pieprasa, lai šo jautājumu izlemj sākotnējā šķīrējtiesas kolēģija. Par šādu lūgumu vienlaicīgi paziņo otrai pusei un Tirdzniecības komitejai. Šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu četrdesmit piecu laikā no lūguma iesniegšanas dienas paziņo pusēm un Tirdzniecības komitejai. Ja šķīrējtiesas kolēģija nolemj, ka veiktais izpildes pasākums atbilst 14.2. pantā (Darbības joma) minētajiem noteikumiem, pienākumu apturēšana tiek izbeigta.

4. Ja kāds no sākotnējās šķīrējtiesas kolēģijas locekļiem vairs nevar darboties kolēģijā, piemēro 14.5. pantā (Šķīrējtiesas kolēģijas izveide) izklāstītās procedūras. Nolēmuma sniegšanas termiņš ir četrdesmit piecas dienas no 3. punktā minētā lūguma iesniegšanas dienas.

2. Ja vienošanās par kompensāciju netiek panākta trīsdesmit dienu laikā no samērīgā termiņa beigām vai no šķīrējtiesas kolēģijas nolēmuma sniegšanas atbilstīgi 14.11. pantam (Šķīrējtiesas kolēģijas nolēmuma izpildes pasākumu pārskatīšana) par to, ka nav veikti izpildes pasākumi vai ka veiktie izpildes pasākumi nav saderīgi ar 14.2. punktā (Darbības joma) minētajiem noteikumiem, tad prasītājai pusei, paziņojot to otrai pusei un Tirdzniecības komitejai, ir tiesības apturēt pienākumus, kuri izriet no 14.2. pantā (Darbības joma) minētajiem noteikumiem, tādā apmērā, kas ir līdzvērtīgs pārkāpuma izraisītajam zudumam vai samazinājumam. Paziņojumā norāda pienākumu apmēru, ko prasītāja puse paredzējusi apturēt. Prasītāja puse var īstenot apturēšanu jebkurā laikā pēc tam, kad pagājušas desmit dienas pēc tam, kad atbildētāja puse saņēmusi paziņojumu, ja vien atbildētāja puse nav lūgusi strīda izskatīšanu šķīrējtiesā saskaņā ar 3. punktu.

3. Ja kāds no sākotnējās šķīrējtiesas kolēģijas locekļiem vairs nevar darboties kolēģijā, piemēro 14.5. pantā (Šķīrējtiesas kolēģijas izveide) izklāstītās procedūras. Nolēmuma sniegšanas termiņš ir sešdesmit dienas no 2. punktā minētā lūguma iesniegšanas dienas.

2. Ja pusēm ir domstarpības par to, vai tiek veikts saskaņā ar 1. punktu paziņots pasākums un vai tas ir saderīgs ar 14.2. panta (Darbības joma) noteikumiem, prasītāja puse var rakstveidā pieprasīt, lai šo jautājumu izlemj sākotnējā šķīrējtiesas kolēģija. Šādā lūgumā norāda konkrēto izskatāmo pasākumu un 14.2. pantā (Darbības joma) minētos noteikumus, ar kuriem tas šķiet nesaderīgs, un tādā veidā, kas pietiekami skaidri parāda sūdzības juridisko pamatu, izskaidro, kāpēc pasākums nav saderīgs ar 14.2. pantā (Darbības joma) minētajiem noteikumiem. Sākotnējā šķīrējtiesas kolēģija paziņo savu nolēmumu četrdesmit piecu dienu laikā no lūguma iesniegšanas dienas.

3. Ja kāds no sākotnējās šķīrējtiesas kolēģijas locekļiem vairs nevar darboties kolēģijā, piemēro 14.5. pantā (Šķīrējtiesas kolēģijas izveide) izklāstītās procedūras. Nolēmuma paziņošanas termiņš ir trīsdesmit piecas dienas no 2. punktā minētā lūguma iesniegšanas dienas.

2. Ja pusēm ir domstarpības par samērīgu šķīrējtiesas kolēģijas nolēmuma izpildes termiņu, tad divdesmit dienu laikā no atbildētājas puses saskaņā ar 1. punktu veiktā paziņojuma saņemšanas prasītāja puse rakstveidā pieprasa sākotnējai šķīrējtiesas kolēģijai noteikt samērīgo termiņu. Par šādu lūgumu vienlaicīgi paziņo otrai pusei un Tirdzniecības komitejai. Sākotnējā šķīrējtiesas kolēģija 20 dienu laikā no lūguma iesniegšanas sniedz savu nolēmumu pusēm un Tirdzniecības komitejai.

1. Šķīrējtiesa sniedz savu nolēmumu pusēm un Tirdzniecības komitejai 150 dienu laikā no šķīrējtiesas izveides dienas. Ja šķīrējtiesas kolēģija uzskata, ka šo termiņu nevar ievērot, tad tās priekšsēdētājs par to rakstveidā paziņo pusēm un Tirdzniecības komitejai, norādot kavēšanās iemeslus un dienu, kad šķīrējtiesa plāno sniegt nolēmumu. Nolēmumu nekādā gadījumā šķīrējtiesas kolēģijai nevajadzētu sniegt vēlāk kā 180 dienas pēc šķīrējtiesas kolēģijas izveides.

1. Šķīrējtiesas kolēģija ne vēlāk kā deviņdesmit dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveides sniedz pusēm starpposma ziņojumu, kurā izklāstīti konstatētie fakti, attiecīgo noteikumu piemērojamība un šķīrējtiesas kolēģijas konstatējumu un ieteikumu pamatojums. Ja šķīrējtiesas kolēģija uzskata, ka šo termiņu nevar ievērot, tad tās priekšsēdētājam par to rakstveidā jāpaziņo pusēm un Tirdzniecības komitejai, norādot kavēšanās iemeslus un dienu, kad šķīrējtiesa plāno sniegt starpposma ziņojumu. Starpposma ziņojumu nekādā gadījumā šķīrējtiesas kolēģijai nevajadzētu sniegt vēlāk kā 120 dienas pēc šķīrējtiesas kolēģijas izveides.

6. Ja 3. punktā noteiktajā laikā netiek izveidots 14.20. panta (Šķīrējtiesnešu saraksti) 1. punktā paredzētais saraksts, tad priekšsēdētāju izvēlas, to izlozējot no PTO Apelācijas institūcijas locekļiem, kuri nav nevienas puses piederīgie.

b) ja tikai viena puse piedāvājusi personas saskaņā 14.20. panta (Šķīrējtiesnešu saraksti) 2. punktu, tad katra puse piecpadsmit dienu laikā no 2. punktā minētās apspriešanās sākšanas no piedāvātajām personām var izvēlēties vienu šķīrējtiesnesi, kurš nebūs priekšsēdētājs. Ja puse neizvēlas šķīrējtiesnesi, tad Tirdzniecības komitejas priekšsēdētājs vai priekšsēdētāja deleģētā persona izvēlas šķīrējtiesnesi, izlozējot to no piedāvātajām personām.

a) ja abas puses piedāvājušas personas saskaņā 14.20. panta (Šķīrējtiesnešu saraksti) 2. punktu, tad katra puse piecpadsmit dienu laikā no 2. punktā minētās apspriešanās sākšanas no piedāvātajām personām var izvēlēties vienu šķīrējtiesnesi, kurš nebūs priekšsēdētājs. Ja puse neizvēlas šķīrējtiesnesi, tad Tirdzniecības komitejas priekšsēdētājs vai priekšsēdētāja deleģētā persona izvēlas šķīrējtiesnesi, izlozējot to no tās puses piedāvātajām personām, kura nav izvēlējusies savu šķīrējtiesnesi; vai

b) ja kāda puse neizvēlas šķīrējtiesnesi saskaņā ar 4. punkta a) apakšpunktu, tad Tirdzniecības komitejas priekšsēdētājs vai tā deleģētā persona izvēlas kādu atlikušo šķīrējtiesnesi, divdesmit dienu laikā no 2. punktā minētās apspriešanās sākšanas izlozējot to no personām, ko puse piedāvājusi saskaņā ar 14.20. panta (Šķīrējtiesnešu saraksti) 2. punktu.

a) piecpadsmit dienu laikā no 2. punktā minētās apspriešanās sākšanas no fiziskajām personām, kas iekļautas saskaņā ar 14.20. panta (Šķīrējtiesnešu saraksti) izveidotajā sarakstā, katra puse var izvēlēties vienu šķīrējtiesnesi, kurš nebūs priekšsēdētājs; un

3. Ja desmit dienu laika no 2. punktā minētās apspriešanās sākšanas puses nespēj vienoties par šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētāju, Tirdzniecības komitejas priekšsēdētāju vai priekšsēdētāja deleģēto personu, tad divdesmit dienu laikā no 2. punktā minētās apspriešanās sākšanas izvēlas vienu šķīrējtiesnesi, kas būs priekšsēdētājs, izlozējot to no saraksta, kurš minēts 14.20. panta (Šķīrējtiesnešu saraksti) 1. punktā.

4. Apspriešanos par steidzamiem jautājumiem, ieskaitot tos, kas attiecas uz ātrbojīgām vai, attiecīgā gadījumā, uz sezonas precēm vai pakalpojumiem, sarīko piecpadsmit dienu laikā no lūguma saņemšanas dienas un uzskata par pabeigtām trīsdesmit dienu laikā no lūguma saņemšanas dienas, ja vien puses nevienojas citādi.

3. Apspriešanos sarīko trīsdesmit dienu laikā no lūguma saņemšanas dienas, un tā notiek atbildētājas puses teritorijā, ja vien puses nevienojas citādi. Apspriešanos uzskata par pabeigtu sešdesmit dienu laikā no lūguma saņemšanas dienas, ja vien puses nevienojas citādi. Apspriešanās ir konfidenciāla, un tā neskar nevienas puses tiesības turpmākos procesos.

b) nodrošina šādām ieinteresētām personām pienācīgu iespēju iesniegt faktus un argumentus, kas pamato to nostāju, pirms galīgās administratīvā akta, ciktāl to pieļauj termiņš, procedūras veids un sabiedrības intereses; un

3. Katra puse izveido vai saglabā atbilstīgus mehānismus, lai sniegtu atbildes uz otras puses ieinteresēto personu informācijas pieprasījumiem par ierosinātiem vai spēkā esošiem vispārēji piemērojamiem pasākumiem un to piemērošanu. Informācijas pieprasījumus var iesniegt ar to kontaktpunktu starpniecību, kas izveidoti saskaņā ar 1. punktu, vai izmantojot kādu citu piemērotu mehānismu.

c) cenšas ņemt vērā no ieinteresētajām personām saņemtās piezīmes attiecībā uz šādu ierosinātu pasākumu.

c) no pasākumu publiskošanas līdz to spēkā stāšanās dienai paiet pietiekams laiks, izņemot gadījumus, kad steidzamības dēļ tas nav iespējams.

8. Ekspertu grupa pusēm sniedz starpposma un galīgo ziņojumu. Minētajos ziņojumos izklāsta faktu konstatējumus, attiecīgo noteikumu piemērojamību, kā arī konstatējumu un ieteikumu pamatojumu. Ekspertu grupa starpposma ziņojumu pusēm sniedz ne vēlāk kā deviņdesmit dienu laikā no izveides dienas. Katra puse ekspertu grupai var iesniegt rakstiskas piezīmes par starpposma ziņojumu. Pēc šādu rakstisku piezīmju izvērtēšanas ekspertu grupa var grozīt ziņojumu un, ja uzskata par piemērotu, veikt papildu izskatīšanu. Ekspertu grupa galīgo ziņojumu pusēm sniedz ne vēlāk kā 150 dienu laikā no izveides dienas. Ja tā uzskata, ka šajā punktā noteikto termiņu nevar ievērot, tad ekspertu grupas priekšsēdētājs par to rakstiski informē puses, norādot kavēšanās iemeslus un dienu, kad ekspertu grupa plāno sniegt starpposma vai galīgo ziņojumu. Ekspertu grupa sniedz galīgo ziņojumu ne vēlāk kā 180 dienu laikā no izveides dienas, ja vien puses nevienojas citādi. Galīgo ziņojumu dara pieejamu atklātībai, ja vien puses nelemj citādi.

7. Ekspertu grupa var iegūt informāciju no jebkura avota, ko tā uzskata par piemērotu. Attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar 12.3. pantā (Daudzpusēji nodarbinātības standarti un nolīgumi) un 12.6. pantā (Daudzpusēji vides standarti un nolīgumi) minēto daudzpusējo nolīgumu ievērošanu, ekspertu grupai būtu jālūdz informācija un ieteikumi no ILO vai institūcijām, kas saistītas ar daudzpusējiem vides nolīgumiem. Informāciju, kas iegūta saskaņā ar šo punktu, izpauž abām pusēm un dod tām iespēju iesniegt piezīmes.

5. Ekspertu grupā ietilpst trīs locekļi, ja vien puses nevienojas citādi. Trīsdesmit dienu laikā no dienas, kad puse, kura sniedz atbildi, saņēmusi lūgumu izveidot ekspertu grupu, puses apspriežas, lai panāktu vienošanos par tās sastāvu. Ja šajā laikā puses nespēj vienoties par ekspertu grupas sastāvu, tad tās izvēlas priekšsēdētāju no attiecīgā 3. punktā minētā saraksta, savstarpēji vienojoties vai, ja nevar vienoties septiņu papildu dienu laikā, tad lozējot. Četrpadsmit dienu laikā pēc tam, kad pagājušas minētās 30 dienas, katra puse izvēlas vienu ekspertu, kas atbilst 4. punkta prasībām. Puses var vienoties, ka ekspertu grupā darbosies jebkurš cits 4. punkta prasībām atbilstošs eksperts. Ja ekspertu grupu pilnā sastāvā neizveido četrdesmit dienu laikā no dienas, kad puse, kura sniedz atbildi, saņēmusi lūgumu izveidot ekspertu grupu, trūkstošo(-os) ekspertu(-us) izvēlas septiņu dienu laikā, izlozējot to no 3. punktā minētā(-ajiem) saraksta(-iem), izvēloties personas, ko ierosinājusi puse vai puses, kura ir vai nav pabeigusi procedūru. Ja šāds saraksts nav izveidots, ekspertus izvēlas, izlozējot tos no personām, kuras oficiāli ierosinājusi viena puse vai abas. Ekspertu grupas izveides diena ir diena, kad izvēlēts pēdējais no minētajiem trim ekspertiem.

1. Puse neatsauc savus vides un darba tiesību aktus vai citādi neatkāpjas no tiem, vai nepiedāvā tos atsaukt vai citādi atkāpties no tiem tādā veidā, ka tiek ietekmēta tirdzniecība vai ieguldījumi pušu starpā.

b) ieviest un īstenot efektīvus pasākumus cīņai pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (turpmāk “NNN”), ieskaitot sadarbību ar reģionālām zvejniecības pārvaldības organizācijām un, ja vajadzīgs, to nozvejas dokumentācijas vai sertifikācijas shēmu īstenošanu attiecībā uz zivju eksportu. Puses veicina arī to, lai NNN produkti nenonāktu tirdzniecības plūsmās un notiktu apmaiņa ar informāciju par NNN darbībām;

c) sadarboties, lai veicinātu to pasākumu vai rīcībpolitikas efektivitāti, kuru mērķis ir risināt ar nelikumīgi iegūtiem kokmateriāliem un koksnes izstrādājumiem saistītās problēmas; un

c) viedokļu apmaiņa par šā nolīguma pozitīvo un negatīvo ietekmi uz ilgtspējīgas attīstības nodarbinātības aspektiem un iespējām tos pastiprināt, novērst vai mazināt, ņemot vērā jebkuras no abām pusēm veiktos ilgtspējas ietekmes novērtējumus;

4. Puses pastāvīgi un neatlaidīgi centīsies ratificēt un efektīvi īstenot ILO pamatkonvencijas un apmainīsies ar informāciju par to. Ņemot vērā iekšējos apstākļus, puses apsvērs arī citu ILO konvenciju ratifikāciju un efektīvu īstenošanu. Puses apmainīsies ar informāciju par to.

2. Puses atkārtoti apstiprina savas saistības, kas izriet no ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes 2006. gada Ministru deklarācijas par pilnīgas un produktīvas nodarbinātības radīšanu un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem, atzīt, ka pilnīga un produktīva nodarbinātība un pienācīgas kvalitātes nodarbinātība visiem ir viens no ilgtspējīgas attīstības pamatelementiem visās valstīs un prioritārs starptautiskās sadarbības mērķis. Puses apņemas veicināt starptautiskās tirdzniecības attīstību tādā veidā, kas sekmē pilnīgu un produktīvu nodarbinātību un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem.

4. Puses atzīst, ka to mērķis ir stiprināt savas tirdzniecības attiecības un sadarbību tā, lai 1. un 2. punkta kontekstā veicinātu ilgtspējīgu attīstību. Ņemot vērā katras puses konkrētos apstākļus, to nolūks nav harmonizēt pušu darba vai vides standartus.

2. Puses atzīst, ka ekonomikas attīstība, sociālā attīstība un vides aizsardzība ir savstarpēji saistītas un cita citu papildinošas ilgtspējīgas attīstības sastāvdaļas. Tās uzsver, ka ieguvumi no sadarbības ar tirdzniecību saistītos sociālos un vides jautājumos ir daļa no globālās pieejas tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai.

1. Puses atzīst, ka to tirdzniecības attiecībās liela nozīme ir brīvai un neizkropļotai konkurencei. Tās apliecina to, ka pret konkurenci vērsta darījumdarbības veikšana un darījumi var izkropļot pušu tirgu pareizu darbību un mazina ieguvumus, ko sniedz tirdzniecības liberalizācija.

c) “preces tranzītā” ir preces, kuru virzība caur kādas puses teritoriju ar pārkraušanu vai bez tās, ar izkraušanu puses teritorijā vai bez tās, glabāšana noliktavā, kravas sadalīšana, transporta veida vai transportlīdzekļa maiņa ir tikai daļa no visa pārvadājuma, kas sākas un beidzas ārpus tās puses robežām, kuras teritorijai cauri preces transportē;

1. Ievērojot 2. līdz 6. punktu, katra puse savos iekšējos tiesību aktos paredz izņēmumus vai ierobežojumus attiecībā uz pakalpojumu sniedzēju atbildību vai to tiesiskās aizsardzības instrumentu darbības jomu, kuri pieejami pret pakalpojumu sniedzējiem, attiecībā uz autortiesību vai blakustiesību, vai preču zīmju pārkāpumiem, kas notiek, izmantojot sistēmas vai tīklus, ko tie pārvalda vai kā darbību tie nodrošina, vai kas tiek pārvaldīti vai nodrošināti to vārdā.

2. Katra puse nodrošina, lai tās tiesu iestādes būtu pilnvarotas attiecīgos gadījumos pieņemt pagaidu pasākumus inaudita altera parte, it sevišķi tad, ja kavēšanās to darīt varētu radīt nelabojamu kaitējumu tiesību turētājam vai ja pastāv pierādāms risks, ka tiek iznīcināti pierādījumi. Procedūrās, ko veic inaudita altera parte, katra puse savām tiesu iestādēm nodrošina pilnvaras ātri rīkoties saistībā ar lūgumiem pieņemt pagaidu pasākumus un pieņemt lēmumu bez nepamatotas kavēšanās.

d) tiek piemēroti tā, lai izvairītos no šķēršļu radīšanas likumīgai tirdzniecībai un nodrošinātu aizsardzības līdzekļus pret to ļaunprātīgu izmantošanu.

Puses atzīst, ka farmaceitiskajiem produktiem, ko to attiecīgajās teritorijās aizsargā patents, pirms laišanas to attiecīgajos tirgos var piemērot administratīvu tirdzniecības atļaujas piešķiršanas procedūru. Puses paredz iespēju pagarināt ar patentu piešķirto tiesību termiņu, lai kompensētu patenta īpašniekam patenta reālā darbības termiņa samazinājumu, kuru izraisījusi administratīva tirdzniecības atļaujas piešķiršanas procedūra. Ar patentu piešķirto tiesību aizsardzības termiņa pagarinājums nevar pārsniegt piecus gadus.

1. Puses atzīst, cik svarīga ir Deklarācija par TRIPS nolīgumu un sabiedrības veselību, kas pieņemta PTO ministru konferencē Dohā 2001. gada 14. novembrī. Interpretējot un īstenojot tiesības un pienākumus, kas iziet no E apakšsadaļas (Patenti) un F apakšsadaļas (To testu datu aizsardzība, kuri iesniegti, lai saņemtu administratīvu tirdzniecības atļauju farmaceitiska produkta laišanai tirgū), puses nodrošina saderību ar minēto deklarāciju.

Puses atgādina pienākumus, kas izriet no Līguma par sadarbību patentu jomā (pieņemts Vašingtonā 1970. gada 19. jūnijā, grozīts 1979. gada 28. septembrī un 1984. gada 3. februārī). Attiecīgos gadījumos puses samērīgiem līdzekļiem cenšas panākt atbilstību Līguma par patentu tiesībām (pieņemts Ženēvā 2000. gada 1. jūnijā) 1. līdz 16. pantam tādā veidā, kas ir saderīgs ar to iekšējiem tiesību aktiem un procedūrām.

Puses piedāvā iespēju kādā no pusēm saskaņā ar D apakšsadaļu (Dizainparaugi) reģistrētu dizainparaugu pilnībā neizslēgt no aizsardzības, uz kuru attiecas minētās puses iekšējie tiesību akti par autortiesībām. Kādā mērā un ar kādiem nosacījumiem šādu aizsardzību piešķir, nosaka attiecīgā puse.

11. Neviens C apakšsadaļas (Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes) noteikums neuzliek pusei pienākumu aizsargāt otras puses ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kura nav vai vairs nav aizsargāta saskaņā ar izcelsmes valsts iekšējiem tiesību aktiem. Ja ģeogrāfiskās izcelsmes norāde vairs netiek aizsargāta izcelsmes valstī, puses par to informē viena otru.

4. Katra puse var paredzēt praktiskus nosacījumus, pēc kuriem minētā iepriekšējā izmantošana tiks atšķirta no ģeogrāfiskās izcelsmes norādes tās teritorijā, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt to, lai netiek maldināti patērētāji.

pasākumi, kas pieņemti, lai īstenotu C apakšsadaļas (Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes) prasības, neskar preču zīmes piemērotību reģistrācijai vai reģistrācijas derīgumu, vai tiesības izmantot preču zīmi, pamatojoties uz to, ka šāda preču zīme ir identiska vai līdzīga ģeogrāfiskās izcelsmes norādei.

1. Ievērojot 10.22. pantu (Vispārīgi noteikumi), attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kuras uzskaitītas 10.-B pielikumā un paliek aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes puses sistēmā, kas minēta 10.17. panta (Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības sistēma) 2. punktā, tādas preču zīmes, kurā ietilpst ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, kas identificē līdzīgas preces, vai kura sastāv no šādas norādes, reģistrācija tiek atteikta vai atzīta par nederīgu ex officio, ja puses iekšējie tiesību akti to pieļauj, vai pēc ieinteresētās personas lūguma attiecībā precēm, kurām nav izcelsmes, uz kuru attiecas konkrētā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, ja preču zīmes reģistrācijas pieteikums tiek iesniegts pēc dienas, kad attiecīgajā teritorijā iesniegts ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikums.

6. Saņemot ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas vai aizsardzības pieteikumu, kas attiecas uz kādas no 10.-B pielikumā uzskaitītas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes homonīmu, puse, paredzot nosacījumus, pēc kuriem attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes tiks atšķirtas cita no citas, ņem vērā pieteikuma iesniedzēja un attiecīgo ražotāju viedokli un izklāstu.

5. Neskarot TRIPS nolīguma 23. panta 3. punktu, katra puse paredz praktiskus nosacījumus, pēc kuriem attiecīgo ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu homonīmi tās teritorijā tiks atšķirti cits no cita, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret iesaistītajiem ražotājiem un to, lai netiek maldināti patērētāji.

2. Uz puses ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas jāaizsargā otrai pusei, C apakšsadaļa (Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes) attiecas tikai tad, ja tās ir atzītas un deklarētas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes to izcelsmes valstī.

4. Tiesību uz fonogrammām aizsardzības termiņš nav mazāks par piecdesmit gadiem no to radīšanas un, ja tās publisko šajā termiņā, nav mazāks par septiņdesmit gadiem no pirmās likumīgās publiskošanas.

3. Kinematogrāfisku darbu aizsardzības termiņš nav īsāks par septiņdesmit gadiem no laika, kad darbs darīts pieejams atklātībai ar autora piekrišanu vai, ja tas nav noticis piecdesmit gadu laikā no darba radīšanas, šis termiņš ir vismaz septiņdesmit gadi no darba radīšanas.

1. Puses atsauc saistības, kas izriet no starptautiskajiem līgumiem, kuri attiecas uz intelektuālo īpašumu, ieskaitot TRIPS nolīgumu un 1883. gada 20. marta Parīzes Konvencijas par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību 1967. gada 15. jūlija pārstrādāto redakciju; turpmāk “Parīzes Konvencija”). Šīs nodaļas noteikumi papildina pušu savstarpējās tiesības un pienākumus, kas izriet no TRIPS nolīguma un citiem starptautiskiem līgumiem intelektuālā īpašuma jomā, kuros tās abas ir puses.

c) apstiprināt kompensējošus pielāgojumus, kas izriet no piemērošanas jomas grozījumiem;

c) attiecībā uz 4. punkta c) apakšpunktu — pušu apspriešanās laikā ierosinātie kompensējoši pielāgojumi nespēj pienācīgi saglabāt salīdzināmu savstarpēji saskaņotu piemērošanas jomas apmēru,

c) pieprasījumus, kas attiecas uz nepieciešamību pēc tādiem kompensējošiem pielāgojumiem vai uz to apmēru, kuri izriet no grozījumiem, kas paziņoti saskaņā ar 1. punktu. Pielāgojumi var izpausties vai nu kā kompensējoša piemērošanas jomas paplašināšana, ko veic grozītāja puse, vai kā līdzvērtīgas piemērošanas jomas izslēgšana, kuru veic iebildumu cēlēja puse, un šo darbību mērķis ir saglabāt tiesību un pienākumu līdzsvaru un salīdzināmu savstarpēji saskaņotu šajā nodaļā paredzētās piemērošanas jomas apmēru.

7. Neatkarīgi no citiem šā punkta noteikumiem, ja iepirkuma veicējs iegādājas komerciālas preces vai pakalpojumus vai to apvienojumu, tas var saīsināt 3. punktā minēto piedāvājumu iesniegšanas termiņu mazākais līdz trīspadsmit dienām, ja tas vienlaikus elektroniskiem līdzekļiem publisko gan paziņojumu par paredzēto iepirkumu, gan konkursa dokumentāciju. Turklāt, ja iepirkuma veicējs komerciālu preču vai pakalpojumu piedāvājumus pieņem arī elektroniski, tas var saīsināt termiņu, kas noteikts 3. punktā, līdz mazākais 10 dienām.

c) laiku, kas nepieciešams, lai nosūtītu piedāvājumus ar neelektroniskiem līdzekļiem no ārzemēm, kā arī iekšzemes vietām, kur elektroniskie līdzekļi netiek lietoti.

9. Nosakot iepērkamo preču piegādes vai iepērkamo pakalpojumu sniegšanas termiņus, iepirkuma veicējs ņem vērā tādus faktorus kā iepirkuma sarežģītību, gaidāmo apakšlīgumu apjomu un laiku, kas reāli vajadzīgs preču ražošanai, izņemšanai no krājumiem un transportēšanai no piegādes vietas vai pakalpojumu sniegšanai.

11. Ja piegādātājs, kurš nav iekļauts daudzkārt lietojamā sarakstā, iesniedz lūgumu dalībai iepirkumā, kuram izmanto daudzkārt lietojamo sarakstu, un visus tam vajadzīgos dokumentus 9.10. panta (Termiņi) 2. punktā paredzētajā termiņā, iepirkuma veicējs izskata lūgumu. Iepirkuma veicējs neizslēdz piegādātāju no dalības iepirkumā, pamatojoties uz to, ka iepirkuma veicējam nav pietiekami daudz laika izskatīt lūgumu, ja vien ārkārtas apstākļos iepirkuma sarežģītības dēļ, iepirkuma veicējs piedāvājumu iesniegšanai atvēlētajā termiņā nespēj pabeigt lūguma izskatīšanu.

a) to preču, pakalpojumu vai to kategoriju apraksts, kuriem sarakstu var izmantot;

b) ja to publisko elektroniskiem līdzekļiem, ir nepārtraukti pieejams vienā no piemērotajiem saziņas līdzekļiem, kas uzskaitīti 9.-H pielikumā.

5. Iepirkuma veicējs ļauj visiem kvalificētajiem piegādātājiem piedalīties konkrētā iepirkumā, ja vien iepirkuma veicējs paziņojumā par paredzēto iepirkumu nav norādījis to piegādātāju skaita ierobežojumus, kuriem tiks ļauts iesniegt piedāvājumus, un kritērijus ierobežota skaita piegādātāju atlasei. Katrā ziņā to piegādātāju skaits, kuriem atļauts iesniegt piedāvājumu, ir pietiekams, lai nodrošinātu konkurenci, neietekmējot iepirkuma sistēmas darbības efektivitāti.

c) būtiskiem vai pastāvīgiem trūkumiem to pamatprasību vai pienākumu izpildē, uz kuriem attiecies(-ušies) iepriekšējs(-i) līgums(-i);

5. Aptvertā iepirkuma vajadzībām neviena puse nevar piemērot precēm vai pakalpojumiem, ko importē vai piegādā no otras puses, tādus izcelsmes noteikumus, kuri atšķiras no izcelsmes noteikumiem, ko šī puse tajā pašā laikā piemēro šo pašu preču vai pakalpojumu importam vai piegādēm no tās pašas puses parastā tirdzniecības apritē.

a) iepirkuma vērtības aplēšanai nedala iepirkumu atsevišķos iepirkumos, neizvēlas un neizmanto vērtēšanas metodi ar mērķi pilnībā vai daļēji izslēgt to no šīs nodaļas piemērošanas un

3. Neviens šīs nodaļas noteikums nav interpretējams tā, ka tas liegtu pusei, tostarp tās publisko tiesību subjektiem, tās teritorijā ekskluzīvi veikt darbības vai sniegt pakalpojumus uz puses vai tās publisko tiesību subjektu rēķina, ar to garantiju vai izmantojot to finanšu resursus, izņemot gadījumus, kad minētās darbības saskaņā ar attiecīgās puses noteikumiem var veikt finanšu pakalpojumu sniedzēji, konkurējot ar publisko tiesību subjektiem vai privātām institūcijām.

2. Katra puse nodrošina, lai visi otras puses publisko telesakaru tīklu vai pakalpojumu sniedzēji, ko skar tās telesakaru regulējuma institūcijas lēmums, var to pārsūdzēt tiesu vai administratīvā iestādē, kura nav atkarīga no iesaistītajām personām.

4. Regulējuma iestādes ir pilnvarotas nodrošināt, lai telesakaru transporta tīklu un pakalpojumu sniedzēji to attiecīgajā teritorijā nekavējoties pēc lūguma sniegtu tām visu informāciju, ieskaitot finansiālo informāciju, kura ir nepieciešama, lai regulējuma iestādes varētu veikt savus uzdevumus saskaņā ar šo apakšsadaļu. Pieprasītā informācija ir pietiekami proporcionāla regulējuma iestāžu uzdevumu veikšanai, un to apstrādā saskaņā ar konfidencialitātes prasībām.

1. Katra puse nodrošina, lai tās telesakaru regulējuma institūcija būtu šķirta no publisko telesakaru tīklu vai pakalpojumu, vai telesakaru iekārtu sniedzējiem un nebūtu tiem pakļauta. Tādēļ katra puse nodrošina, lai tās telesakaru regulējuma institūcijai nebūtu finansiālu interešu šādā pakalpojumu sniedzējā vai kontroles pār to.

Katra puse ievieš vai saglabā attiecīgus pasākumus, kuru mērķis ir atturēt publisko telesakaru tīklu nodrošinātājus vai šādu pakalpojumu sniedzējus, kas šīs puses teritorijā vieni paši vai kopā ir nozīmīgi pakalpojumu sniedzēji, no iesaistīšanās pret konkurenci vērstā praksē vai no šādas prakses turpināšanas. Šāda pret konkurenci vērsta prakse jo īpaši ietver:

2. Nediskriminācijas pienākumi jo īpaši nodrošina to, ka nozīmīgais pakalpojumu sniedzējs piemēro līdzvērtīgus nosacījumus līdzvērtīgos apstākļos citiem pakalpojumu sniedzējiem, kuri sniedz līdzvērtīgus pakalpojumus, un sniedz pakalpojumus un informāciju citiem ar līdzvērtīgiem nosacījumiem un tādā pašā kvalitātē, kādā to nodrošina paša pakalpojumiem vai pakalpojumiem, ko sniedz tā meitasuzņēmumi vai partneri.

2. Regulējuma iestādes nodrošina, lai pakalpojumu sniedzēji, kuri sarunās par starpsavienojumu iegūst informāciju no cita uzņēmuma, to izmanto vienīgi tam mērķim, kam tā sniegta, un vienmēr ievēro pārraidītās vai uzglabātās informācijas konfidencialitāti.

Regulējuma institūcijas ir šķirtas no pasta pakalpojumu sniedzējiem un nav tiem pakļautas. Regulējuma institūciju lēmumi un to izmantotās procedūras ir taisnīgas pret visiem tirgus dalībniekiem.

Katra puse ievieš vai saglabā attiecīgus pasākumus, kuru mērķis ir atturēt pasta pakalpojumu sniedzējus, kas attiecīgajā tirgū vieni paši vai kopā ir nozīmīgi pakalpojumu sniedzēji, no iesaistīšanās pret konkurenci vērstā praksē vai no šādas prakses turpināšanas.

3. Datorpakalpojumi un saistītie pakalpojumi neatkarīgi no tā, vai tos sniedz tīklā, ieskaitot internetu, ir visi pakalpojumi, kas nodrošina jebkuru no turpmāk minētajiem vai jebkādu to kombināciju:

c) fizisku personu pagaidu uzturēšanos to teritorijā, kā minēts 8.13. pantā (Darbības joma un definīcijas).

c) “darījumdarbības pakalpojumu pārdevēji” ir fiziskas personas, kuras pārstāv puses pakalpojumu sniedzēju un kuras vēlas uz laiku ieceļot otras puses teritorijā, lai konkrētā pakalpojumu sniedzēja uzdevumā sarunas par pakalpojumu pārdošanu vai slēgtu līgumus par pakalpojumu pārdošanu. Viņi nenodarbojas ar tiešu pārdošanu plašai sabiedrībai un nesaņem atlīdzību no avota, kas atrodas uzņemošajā pusē.

1. Attiecībā uz piekļuvi tirgum pārrobežu pakalpojumu sniegšanā katra puse otras puses pakalpojumiem un to sniedzējiem piešķir ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kāds paredzēta saskaņotajos noteikumos, ierobežojumos un nosacījumos, kas precizēti īpašo saistību sarakstā.

i) no otras puses teritorijas vai tās teritorijā vai jūras transporta gadījumā — ar kuģi, kas reģistrēts atbilstoši otras puses tiesību aktiem, vai otras puses persona, kura sniedz pakalpojumu, pārvaldot kuģi un/vai pilnībā vai daļēji izmantojot to; vai

d) neatkarīgi no c) apakšpunkta šis nolīgums attiecas arī uz tām kuģošanas sabiedrībām, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Savienības un kas ir Savienības dalībvalsts valstspiederīgo kontrolē, ja šo sabiedrību kuģi ir reģistrēti saskaņā ar attiecīgajiem konkrētās Savienības dalībvalsts tiesību aktiem un tiem ir Savienības dalībvalsts karogs;

a) ar mērķi laist ražojumus tirgū bez kādām papildu prasībām Savienība pieņem atbilstības deklarācijas no Singapūras piegādātājiem ar tādiem pašiem noteikumiem kā no Savienības piegādātājiem un

1. Ja attiecībā uz ražojumiem, kas paredzēti enerģijas ražošanai no atjaunojamiem un ilgtspējīgiem nefosiliem avotiem, pastāv starptautiski vai reģionāli standarti, tad puses šos standartus vai to attiecīgās daļas izmanto par pamatu saviem tehniskajiem noteikumiem, izņemot gadījumus, kad šādi starptautiski standarti vai to attiecīgās daļas būtu neefektīvs vai nepiemērots līdzeklis likumīgu mērķu sasniegšanai. Piemērojot šo punktu, par attiecīgām starptautiskām standartizācijas institūcijām jo īpaši uzskata Starptautisko standartizācijas organizāciju (turpmāk “ISO”) un Starptautisko elektrotehnikas komisiju (turpmāk “IEC”).

1. Šī nodaļa attiecas uz pasākumiem, kas var ietekmēt pušu savstarpējo tirdzniecību un ieguldījumus, kuri saistīti ar enerģijas ražošanu no atjaunojamiem un ilgtspējīgiem nefosiliem avotiem, proti, vēja, saules, aerotermālās, ģeotermālās, hidrotermālās un okeāna enerģijas, hidroenerģijas, biomasas, atkritumu gāzes, notekūdeņu attīrīšanas iekārtu gāzes un biogāzes enerģijas, bet ne ar produktiem, no kuriem tiek ražota enerģija.

i) attiecībā uz precēm — prasība uzņēmumam pirkt vai izmantot iekšzemes izcelsmes preces vai preces no iekšzemes avota, kuras norāda kā noteiktus ražojumus, ražojumu apjomu vai vērtību, vai kā daļu no vietējās produkcijas apjoma vai vērtības;

c) neskarot likumīgus sabiedriskās politikas mērķus (piemēram, izmaiņas nodokļu likmēs) — par nepieciešamību, ka no dienas, kad publisko jaunu vai grozītu tiesību aktu, procedūru un maksu vai maksājumu, līdz to spēkā stāšanās dienai jāpaiet samērīgam laikposmam; un

2. Apelācijas procedūras saskaņā ar pušu tiesību aktiem var ietvert to, ka uzraudzības iestāde veic administratīvu pārskatīšanu, un to, ka administratīvā līmenī pieņemti lēmumi tiek pārskatīti tiesā.

c) tiesību aktiem, kas izvairās no nevajadzīga vai diskriminējoša sloga ekonomikas dalībniekiem un kas paredz papildu tirdzniecības atvieglojumus ekonomikas dalībniekiem, kuri panākuši lielu atbilstību tiesību aktiem, un kas nodrošina aizsardzības līdzekļus pret krāpšanu un nelikumīgām vai kaitējošām darbībām; un

c) nodrošināt forumu, kur apspriestu problēmas, kas saistītas ar konkrētu SFS pasākumu piemērošanu, ar nolūku panākt savstarpēji pieņemamus risinājumus. Šai sakarībā, lai veiktu apspriešanos, pēc puses lūguma SFS komiteju sasauc steidzamības kārtā. Šāda apspriešanās neskar pušu tiesības un pienākumus, kas izriet no četrpadsmitās nodaļas (Strīdu izšķiršana) un piecpadsmitās nodaļas (Mediācijas mehānisms).

5. Eksportētāja puse, kas apgalvo, ka tajā ietilpstošas teritorijas ir brīvas no kaitīgā organisma vai slimības vai tajās kaitīgā organisma vai slimības izplatība ir zema, sniedz attiecīgus pierādījumus, lai objektīvi demonstrētu importētājai pusei, ka šīs teritorijas varētu palikt brīvas no kaitīgā organisma vai slimības vai kaitīgā organisma vai slimības zemā izplatība tajās varētu saglabāties. Tādēļ pēc attiecīga lūguma importētājai pusei tiek nodrošināta pienācīga piekļuve inspicēšanas, testēšanas un citām attiecīgām procedūrām.

3. No kaitīgā organisma vai no slimības brīvu teritoriju un kaitīgā organisma vai slimības zemas izplatības teritoriju noteikšanā puses veido ciešu sadarbību, kuras mērķis ir panākt uzticību procedūrām, ko šādu teritoriju noteikšanai veic otra puse. Akceptējot eksportētājas puses šādi noteiktās teritorijas, importētāja puse dzīvnieku vai augu veselības statusu eksportētājā pusē vai tās daļā principā nosaka, pamatojoties uz informāciju, ko eksportētāja puse sniegusi saskaņā ar SPS nolīgumu, OIE un IPPC standartiem, vadlīnijām vai ieteikumiem.

2. Nosakot no kaitīgā organisma vai no slimības brīvas teritorijas un kaitīgā organisma vai slimības zemas izplatības teritorijas, puses izvērtē tādus faktorus kā ģeogrāfiskā atrašanās vieta, ekosistēmas, epidemioloģiskā uzraudzība un sanitāro vai fitosanitāro pārbaužu efektivitāte šādās teritorijās.

c) ja inspicēšanas un sertificēšanas sistēmas verifikācijā nav gūti apmierinoši rezultāti, tad importētāja puse rakstiski informē eksportētāju pusi par verifikācijas rezultātu. Šādā gadījumā sniegtajā informācijā var ietvert vienu no šādiem elementiem:

6. Neatkarīgi no 5. punkta, ja verifikācijas gaitā ir konstatēts nozīmīgs risks cilvēku, dzīvnieku vai augu veselībai, importētāja puse iespējami drīz un katrā ziņā desmit kalendāro dienu laikā no verifikācijas beigām informē eksportētāju pusi.

c) nodrošina šajā nodaļā noteikto procedūru īstenošanu un pabeigšanu bez nepamatotas kavēšanas un to, ka šādas procedūras netiek piemērotas tādā veidā, ka tās varētu izraisīt patvaļīgu vai nepamatotu diskrimināciju pret otru pusi vienādos vai līdzīgos apstākļos; un

c) no tehnisko noteikumu publiskošanas līdz to spēkā stāšanās dienai otras puses ekonomikas dalībniekiem atvēlēt pietiekamu pielāgošanās laiku, izņemot gadījumus, kad rodas vai var rasties steidzami risināmas problēmas saistībā ar drošību, veselību, vides aizsardzību vai valsts drošību; un

1. Puses apstiprina savus pienākumus, kas izriet no TBT nolīguma 4.1. punkta, nodrošināt, ka to standartizācijas institūcijas akceptē un izpilda TBT nolīguma 3. pielikumā ietverto Standartu sagatavošanas, pieņemšanas un piemērošanas labas prakses kodeksu.

c) izvairīšanās no nevajadzīgi atšķirīgas pieejas tehniskajiem noteikumiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām un tiekšanās pēc iespējamas tehnisko noteikumu tuvināšanas vai pielāgošanas starptautiskajiem standartiem;

1. Puses stiprina sadarbību standartu, tehnisko noteikumu un atbilstības novērtēšanas procedūru jomā ar nolūku uzlabot savstarpējo izpratni par to attiecīgajām sistēmām un atvieglot piekļuvi to attiecīgajiem tirgiem.

1. Puse, kas piemēro divpusēju aizsardzības pasākumu, apspriežas ar otru pusi, lai ar to vienotos par atbilstīgu tirdzniecības liberalizācijas kompensāciju koncesiju veidā, kam pēc būtības ir līdzvērtīga ietekme uz tirdzniecību vai kas ir līdzvērtīgi gaidāmajiem nodokļiem, ko nodrošinās aizsardzības pasākuma īstenošana. Puse nodrošina iespēju veikt šādu apspriešanos ne vēlāk kā trīsdesmit dienas no divpusējā aizsardzības pasākuma piemērošanas.

3. Noteikšana, kas minēta 3.10. pantā (Divpusēja aizsardzības pasākuma piemērošana), netiek veikta, ja izmeklēšana ar objektīviem pierādījumiem neatklāj, ka starp palielinātiem importa apjomiem no otras puses un nopietno kaitējumu vai tā draudiem pastāv cēloņsakarība. Šajā sakarībā pienācīgi ņem vērā citus faktorus, ieskaitot tā paša ražojuma importu no citām valstīm.

2. Puse piemēro divpusēju aizsardzības pasākumu tikai pēc tam, kad tās kompetentās iestādes ir veikušas izmeklēšanu saskaņā ar Aizsardzības pasākumu nolīguma 3. pantu, 4. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktu, un šajā nolūkā Aizsardzības pasākumu nolīguma 3. pants, 4. panta 2. punkta a) un c) apakšpunkts mutatis mutandis tiek iekļauti šajā nolīgumā un kļūst par tā daļu.

3. Šā panta 2. punktā, ja puse uzskata, ka ir izpildītas tiesību aktu prasības galīgo aizsardzības pasākumu noteikšanai, tad puse, kas plāno piemērot šādus pasākumus, paziņo to otrai pusei un sniedz tai iespēju divpusēji apspriesties. Ja trīsdesmit dienu laikā no paziņošanas nav panākts apmierinošs risinājums, tad importētāja puse var pieņemt galīgos aizsardzības pasākumus. Lai apmainītos ar uzskatiem par 1. punktā minēto informāciju, būtu jāpiedāvā otrai pusei iespēja apspriesties.

1. Neatkarīgi no 3.6. panta (Vispārīgi noteikumi), ja otra puse to pieprasa un ja tai ir būtiska interese, tad puse, kas sāk aizsardzības izmeklēšanu vai plāno veikt aizsardzības pasākumus, nekavējoties un vismaz septiņas dienas pirms pasākumu sākšanas vai noteikšanas sniedz ad hoc rakstisku paziņojumu ar visu atbilstošo informāciju, kuras dēļ sākta aizsardzības izmeklēšana vai noteikti aizsardzības pasākumi, tostarp attiecīgā gadījumā par izmeklēšanas pagaidu konstatējumiem un galīgajiem konstatējumiem. Tas neskar Aizsardzības pasākumu nolīguma 3.2. pantu.

2. Puse var pieprasīt informāciju no otras puses divpusēji, kā paredzēts GATT 1994 XVII panta 4. punkta c) un d) apakšpunktā.

1. Katra puse saskaņā ar GATT 1994 VIII pantu, tā piezīmēm un papildnoteikumiem nodrošina, lai neviena maksa un maksājums neatkarīgi no to būtības (izņemot muitas nodokļus un 2.4. panta (Muitas nodoklis) a), b) un c) punktā uzskaitītos pasākumus), kurus uzliek preču importam vai eksportam vai saistībā ar preču importu vai eksportu, nepārsniegtu sniegto pakalpojumu aptuvenās izmaksas, kuras neaprēķina procentuāli, un lai tie netieši neaizsargātu iekšzemes preces un nenozīmētu importa vai eksporta aplikšanu ar nodokļiem fiskāliem mērķiem.

2. Pušu izpratnē pirms GATT 1994 XI panta 2. punkta a) un c) apakšpunktā paredzēto pasākumu veikšanas puse, kas iecerējusi pasākumus veikt, sniedz otrai pusei visu attiecīgo informāciju, lai rastu abām pusēm pieņemamu risinājumu. Puses var vienoties par līdzekļiem, kas nepieciešami grūtību pārvarēšanai. Ja vienošanās netiek panākta 30 dienu laikā no šādas informācijas sniegšanas, eksportētāja puse, eksportējot attiecīgo preci, var piemērot pasākumus, uz kuriem attiecas šis pants. Ja ārkārtēju un kritisku apstākļu dēļ, kuros nepieciešama tūlītēja rīcība, iepriekšēja informēšana vai izskatīšana nav iespējama, tad puse, kas paredzējusi pasākumus veikt, var nekavējoties piemērot piesardzības pasākumus, kuri nepieciešami situācijas risināšanai, un tūlīt informē par tiem otru pusi.

Kad ir stājies spēkā šis nolīgums, neviena puse nepalielina spēkā esošu muitas nodokli un neievieš jaunus muitas nodokļus attiecībā uz tādas preces importu, kuras izcelsme ir otrā pusē. Šie noteikumi neliedz nevienai no pusēm pēc vienpusējas muitas nodokļa samazināšanas palielināt to līdz līmenim, kāds noteikts tās 2.-A pielikumā iekļautajā sarakstā.

“Partnerības un sadarbības nolīgums” ir Partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses, kas parakstīts […];

APŅĒMUŠĀS, pieņemot šo nolīgumu, veicināt harmonisku pasaules tirdzniecības attīstību un paplašināšanu, likvidējot šķēršļus tirdzniecībai, un izvairīties no tādu jaunu šķēršļu radīšanas tirdzniecībai vai ieguldījumiem pušu starpā, kuri varētu mazināt ieguvumus no šā nolīguma;

PĀRLIECĪBĀ PAR TO, ka šis nolīgums radīs plašu un drošu preču un pakalpojumu tirgu, tādējādi veicinot to uzņēmumu konkurētspēju pasaules tirgos;

VĒLĒDAMĀS vēl vairāk stiprināt attiecības kā daļu no to vispārējām attiecībām un atbilstīgi tām un pārliecībā par to, ka šis nolīgums radīs jaunus apstākļus tirdzniecības un ieguldījumu attīstībai starp pusēm;

-- no stikla, kura lineārās izplešanās koeficients nepārsniedz 5 × 10–6 vienā kelvinā, temperatūras intervālā no 0 °C līdz 300 °C

--- no zīda vai no zīda atkritumiem

-- no vilnas vai smalkiem dzīvnieku matiem vai no ķīmiskajām šķiedrām

-- no abakas jeb Manilas kaņepājiem (Musa textilis Nee) vai citām cietajām (lapu) šķiedrām; no džutas vai citām lūksnes tekstilšķiedrām, kas minētas pozīcijā 5303

--- ar cietes saturu ne vairāk par 28 % no svara, un kuriem caur sietu ar 0,2 mm acojumu izsijātā daļa nepārsniedz 10 % no svara vai arī izsijātās daļas pelnvielu saturs sausnā ir 1,5 % no svara vai vairāk

-- ar cietes saturu ne vairāk par 28 % no svara, un kuriem caur sietu ar 0,2 mm acojumu izsijātā daļa nepārsniedz 10 % no svara vai arī izsijātās daļas pelnvielu saturs sausnā ir 1,5 % no svara vai vairāk

-- cukura konditorejas izstrādājumi un to aizstājēji ar kakao piedevu, pagatavoti no cukura aizstājējiem

-- kas satur 31 % no svara vai vairāk kakao sviesta vai satur 31 % no svara vai vairāk kakao sviesta un piena tauku kopējā masā

(vii) informācijas sniegšana medicīniskos vai diagnostikas nolūkos, izmantojot no cilvēka ķermeņa iegūtu paraugu in vitro pārbaudes;

c) sekmēt drošu un iedarbīgu zāļu un medicīnisko ierīču inovāciju un to savlaicīgu pieejamību, izmantojot pārredzamas un atbildīgas procedūras un netraucējot pušu spēju piemērot augstus drošības, iedarbīguma un kvalitātes standartus; un

2. Ja puse nolemj atteikt laist ražojumu tirgū vai pieprasa atsaukt no tirgus otras puses ražojumu, kas ir ietverts šajā pielikumā, pamatojot savu lēmumu ar to, ka ražojumā ir jauna tehnoloģija vai jauna īpašība, kas rada apdraudējumu cilvēku veselībai, drošībai vai videi, tad tā tūlīt paziņo par šo lēmumu otrai pusei un attiecīgajiem uzņēmējiem. Paziņojumā ietver attiecīgo zinātnisko un tehnisko informāciju, kas bijusi par pamatu puses lēmumam.

1. a) Puses vienmēr cenšas atturēties no tādu jaunu iekšzemes tehnisko noteikumu pieņemšanas, kas atšķiras no ANO EEK noteikumiem vai vispasaules tehniskajiem noteikumiem (turpmāk “VTN”), jomās, uz kurām minētie noteikumi vai VTN attiecas vai kurās tie ir sagatavošanā, ja vien nav būtisku iemeslu, kā pamatā ir zinātniska vai tehniska informācija un kā dēļ konkrēti ANO EEK noteikumi nav iedarbīgs vai piemērots līdzeklis ceļu satiksmes drošības vai vides un sabiedrības veselības aizsardzības nodrošināšanai.

a) Savienības saistību gadījumā šā nolīguma parakstīšanas dienā ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvas 2006/95/EK par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz elektroiekārtām, kas paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās (kodificēta versija) vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīvas 2004/108/EK par to, kā tuvināt dalībvalstu tiesību aktus, kas attiecas uz elektromagnētisko savietojamību, un par Direktīvas 89/336/EEK atcelšanu darbības jomā vai Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvā 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (kodificēta versija) iekļauto noteikumu par drošību vai elektromagnētisko saderību darbības jomā.

3. Pārskatīšana arī ietver riska novērtējumu attiecībā uz visiem ražojumiem, kas ir Patērētāju aizsardzības (drošības prasību) reģistrācijas shēmas darbības jomā, lai pārliecinātos par to, vai pāreja uz pēcpārdošanas uzraudzību atbilstoši 4. panta 1. punktam (Atbilstības novērtēšanas procedūras) vai atbilstības pierādījumu atzīšanu atbilstoši 4. panta 2. punktam (Atbilstības novērtēšanas procedūras) radītu pārliecīgu cilvēka veselības un drošības apdraudējumu. Riska novērtējumu veic, pamatojoties uz pieejamo zinātnisko un tehnisko informāciju, piemēram, patērētāju ziņojumiem par negadījumiem, kas saistīti ar drošību, un pārbaudīto ražojumu neatbilstības koeficientu. Riska novērtējumā arī apsver, vai ražojumi ir tikuši izmantoti to paredzētajiem galalietojumiem un ar pienācīgu un ierastu rūpību.

2. Līdz šā nolīgumā spēkā stāšanās brīdim Singapūra būs veikusi savas Patērētāju aizsardzības (drošības prasību) reģistrācijas shēmas pārskatīšanu ar mērķi samazināt to ražojumu skaitu, kuriem shēma piemērojama un kuri uzskaitīti 4.-A-2. papildinājumā. Pārskatīšanā pārbaudīs to, vai nepieciešams shēmu saglabāt esošajā formā un vai shēmas vēlamos rezultātus attiecībā uz cilvēku veselības un drošības aizsardzību var panākt ar vienkāršākām un tirdzniecību atvieglojošākām procedūrām.

Neskarot TBT nolīguma 2.10. pantu, pirms prasību vai procedūru ieviešanas puse informē otru pusi un pēc apspriedēm iespējami lielā mērā ņem vērā otras puses piezīmes, izstrādājot minētās prasības vai procedūras. Visām ieviestajām prasībām iespējami lielā mērā jāatbilst šim pielikumam. Pēc to pieņemšanas visas prasības un procedūras reizi trīs gados pārskata un atceļ, ja to ieviešanas iemesli vairs nepastāv.

3. Neskarot TBT nolīguma 2.3. pantu, ja puse saglabā tehniskos noteikumus, kuri atšķiras no attiecīgajiem spēkā esošajiem starptautiskajiem standartiem, kā minēts 2. punktā, minētā puse ar regulāriem intervāliem, kas nepārsniedz piecus gadus, pārskata minētos tehniskos noteikumus, lai izvērtētu to, vai apstākļi, kas bija pamatā atšķirībām no attiecīgā starptautiskā standarta, joprojām pastāv. Par minētās pārskatīšanas rezultātiem pēc pieprasījuma informē otru pusi.

2. Ja ISO, IEC un ITU izstrādātie attiecīgie starptautiskie standarti eksistē, tad puses izmanto minētos starptautiskos standartus vai to attiecīgās daļas par pamatu jebkādiem standartiem, tehniskajiem noteikumiem vai atbilstības novērtēšanas procedūrām, izņemot gadījumus, kad šādi starptautiski standarti vai to attiecīgās daļas nebūtu iedarbīgs vai pamatots līdzeklis vēlamo likumīgo mērķu sasniegšanai. Minētajos gadījumos puse pēc otras puses pieprasījuma norāda tās vietas attiecīgajos standartos, tehniskajos noteikumos vai atbilstības novērtēšanas procedūrās, kuras būtiski atšķiras no attiecīgā starptautiskā standarta, un pamato atšķirību iemeslus.

b) eksportētājas puses kompetentā iestāde ir apstiprinājusi uzņēmumus, no kuriem plānots eksportēt attiecīgo dzīvnieku izcelsmes produktu, un tā importētājai pusei ir sniegusi sanitāro noteikumu ievērošanas garantijas, kuras pieprasījusi importētāja puse un kuras apliecina to, ka uzņēmumi atbilst attiecīgajām importētājas puses prasībām;

c) vienīgais pārvades licences īpašnieks, kā definēts Elektroenerģijas likumā, ir uzņēmums PowerAssets Ltd un/vai tā pēctecīgā struktūra;

Investīciju bankas, saņemot MAS atļauju, var no rezidentiem un nerezidentiem iegādāties naudas līdzekļus ārvalstu valūtās, apkalpot nerezidentu krājkontus ārvalstu valūtās un iegādāties no saviem akcionāriem un sabiedrībām, bankām un finanšu uzņēmumiem, ko kontrolē to akcionāri, naudas līdzekļus Singapūras dolāros. Šis pasākums nav diskriminējošs.

h) izdot obligācijas un pārvedamus noguldījumu sertifikātus Singapūras dolāros, ja vien ir izpildītas prasības, kas ietvertas MAS un/vai tās pēctecīgās struktūras izdotajās Vadlīnijās par ārzonas banku darbību (Guidelines for Operation of Offshore Banks), attiecībā uz minimālo termiņu, minimālo nominālu vai ieguldītāja kategoriju.

c) pieņemt no Singapūras rezidentiem, izņemot bankas, termiņnoguldījumus vai apkalpot to krājkontus;

d) izdot obligācijas un apgrozāmus noguldījumu sertifikātus Singapūras dolāros, ja vien nav izpildītas prasības, kas ietvertas MAS un/vai tās pēctecīgās struktūras izdotajās Vadlīnijās par vairumtirdzniecības banku darbību (Guidelines for Operation of Wholesale Banks), attiecībā uz minimālo termiņu, minimālo nominālu vai ieguldītāja kategoriju.

QFB var sniegt debetnorēķinu pakalpojumus, izmantojot EFTPOS (Electronic Funds Transfer at Point of Sale) tīklu.

QFB, iepriekš saņemot MAS atļauju, var vienoties ar vietēju banku par piekļuvi vietējās bankas bankomātu tīklam, lai tādējādi dotu QFB karšu turētājiem iespēju izņemt skaidru naudu no saviem attiecīgi kredītkaršu vai atliktā maksājuma karšu kontiem. Ja QFB ir iesniegusi šādu atļaujas pieprasījumu, to noteikti dod, ja izpildīti MAS definētie nosacījumi.

Ārvalstu bankas var darboties tikai no viena biroja (neskaitot bankas administratīvo funkciju nodrošināšanu), ja vien šajā sarakstā nav minēts citādi. Tās nevar ārpus telpām izvietot banku automātus un to tīklus, kā arī jaunas filiāles, ja vien šajā sarakstā nav noteikts citādi. Šis ir arī valsts režīma ierobežojums.

iii) ir Aktuāru institūta (Institute of Actuaries) izsniegta Finanšu un ieguldījumu izglītības sertifikāta (Certificate in Finance and Investments) īpašnieki,

2. Ekspresvēstuļu sūtījumu pakalpojumi ir pakalpojumi tādu ekspresvēstuļu (izņemot vietējās ekspresvēstules un starptautiskas ekspresvēstules) nosūtīšanai no vienas vietas uz otru, kuru svars ir līdz 500 gramiem, ietverot saistītos pakalpojumus, proti, šādu vēstuļu saņemšanu, savākšanu, šķirošanu, sūtīšanu, piegādi, kā arī citus pakalpojumus, kas ir saistīti ar minētajiem pakalpojumiem un tiek sniegti kopā ar jebkuru no tiem.

Vēstuļu sūtījumu pamatpakalpojumi ir pakalpojumi tādu vēstuļu (izņemot ekspresvēstules) nosūtīšanai no vienas vietas uz otru, kuru svars ir līdz 500 gramiem, ietverot saistītos pakalpojumus, proti, šādu vēstuļu saņemšanu, savākšanu, šķirošanu, sūtīšanu, piegādi, kā arī citus pakalpojumus, kas saistīti ar minētajiem pakalpojumiem un tiek sniegti kopā ar jebkuru no tiem.

1) Nav ierobežojumu, izņemot to, ka pārvaldes grāmatvežu parastajai dzīvesvietai jābūt Singapūrā vai vismaz viena no sabiedrības partneriem parastajai dzīvesvietai jābūt Singapūrā.

1) Nav ierobežojumu, izņemot to, ka pārvaldes grāmatvežu parastajai dzīvesvietai jābūt Singapūrā vai vismaz viena no sabiedrības partneriem parastajai dzīvesvietai jābūt Singapūrā.

i) minimālais EU juristu skaits ar dzīvesvietu Singapūrā, kuri EU juridiskajam birojam ir jānodarbina kopuzņēmumā Joint Law venture vai Formal Law Alliance, tiek samazināts no 5 uz 3, no tiem vismaz diviem jābūt EU juridiskās sabiedrības pašu kapitāla līdzīpašniekiem vai direktoru padomes locekļiem.

EE: attiecībā uz tiešo apdrošināšanu apdrošināšanas akciju sabiedrības ar Singapūras kapitāla līdzdalību vadības grupā var iekļaut Singapūras valstspiederīgos tikai proporcionāli Singapūras līdzdalībai, bet to skaits nedrīkst pārsniegt pusi no vadības grupas locekļiem. Meitasuzņēmuma vai neatkarīgās sabiedrības vadītājam jābūt Igaunijas pastāvīgajam iedzīvotājam.

BE, EL, IT: valstspiederības nosacījums.

BE, EL, IT: valstspiederības nosacījums.

BE, DE, DK, ES, FR, EL, HU, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SE, UK attiecībā uz CPC 633, 8861, 8866;

1) 3. Mehānisko transportlīdzekļu, motociklu, sniega motociklu un autopārvadājumu aprīkojuma apkope un remonts (CPC 6112, CPC 6122, daļa no CPC 8867 un daļa no CPC 8868)

BG: uzņēmumu grupu ietvaros pārcelto darbinieku skaits nepārsniedz 10 % no gada vidējā to Savienības pilsoņu skaita, kurus nodarbina attiecīgā Bulgārijas juridiskā persona. Ja tajā nodarbināti mazāk par 100 cilvēkiem, uzņēmuma ietvaros pārcelto darbinieku skaits pēc atļaujas saņemšanas drīkst pārsniegt 10 % no kopējā darbinieku skaita.

IT: ekonomisko vajadzību pārbaude saskaņā ar valsts režīmu. Ar ekonomisko vajadzību pārbaudes palīdzību, ja to veic, ierobežo uzņēmumu skaitu. Galvenais kritērijs ir iedzīvotāju skaits un pastāvošās darījumdarbības blīvums.

IT: ekonomisko vajadzību pārbaude saskaņā ar valsts režīmu. Ar ekonomisko vajadzību pārbaudes palīdzību, ja to veic, ierobežo uzņēmumu skaitu. Galvenais kritērijs ir iedzīvotāju skaits un pastāvošās darījumdarbības blīvums.

IT: ekonomisko vajadzību pārbaude saskaņā ar valsts režīmu. Ar ekonomisko vajadzību pārbaudes palīdzību, ja to veic, ierobežo uzņēmumu skaitu. Galvenais kritērijs ir iedzīvotāju skaits un pastāvošās darījumdarbības blīvums.

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, IE, HU, IT, LU, LT, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SE, UK: Saistību nav, izņemot konsultāciju pakalpojumus, un nav ierobežojumu attiecībā uz konsultāciju pakalpojumiem.

BE, BG, DK, FR, IT, MT, PT: attiecībā uz šķidrā kurināmā, balonu gāzes, akmeņogļu un malkas mazumtirdzniecības pakalpojumiem lielveikalos (Francijā – tikai lielos lielveikalos) jāveic ekonomisko vajadzību pārbaude. Galvenie kritēriji ir esošo veikalu skaits un ietekme uz tiem, iedzīvotāju blīvums, ģeogrāfiskā izplatība, ietekme uz transporta plūsmu un jaunu darba vietu radīšana.

C. Pa cauruļvadiem transportētas degvielas vai kurināmā uzglabāšanas un noliktavu pakalpojumi (daļa no CPC 742)

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: saistību nav.

c) Kravu transporta aģentūru pakalpojumi (daļa no CPC 748)

c) Kravu transporta aģentūru pakalpojumi (daļa no CPC 748)

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: saistību nav attiecībā uz reģistrētas sabiedrības izveidi, lai vadītu floti, kas kuģo ar tās valsts karogu, kurā veic uzņēmējdarbību.

c) Kravu transporta aģentūru pakalpojumi (daļa no CPC 748)

HR: nav saistību attiecībā uz muitošanas pakalpojumiem, konteineru izvietošanas un uzglabāšanas pakalpojumiem, jūras aģentūru pakalpojumiem un jūras kravu nosūtīšanas pakalpojumiem. Attiecībā uz jūras kravu apstrādes pakalpojumiem, glabāšanas un noliktavu pakalpojumiem, citiem atbalsta pakalpojumiem un papildpakalpojumiem (ieskaitot ēdināšanas pakalpojumus), stumšanas un vilkšanas pakalpojumiem un jūras pārvadājumu atbalsta pakalpojumiem: Nav ierobežojumu, izņemot to, ka juridiskajai personai Horvātijā ir jādibina sabiedrība, kurai atklātā līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā jāiegūst ostas pārvaldes koncesija. Pakalpojumu sniedzēju skaits var tikt ierobežots atkarībā no ostas jaudas ierobežojumiem.

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: saistību nav attiecībā uz reģistrētas sabiedrības izveidi, lai vadītu floti, kas kuģo ar tās valsts karogu, kurā veic uzņēmējdarbību.

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: saistību nav attiecībā uz reģistrētas sabiedrības izveidi, lai vadītu floti, kas kuģo ar tās valsts karogu, kurā veic uzņēmējdarbību.

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LT, LU, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: saistību nav attiecībā uz reģistrētas sabiedrības izveidi, lai vadītu floti, kas kuģo ar tās valsts karogu, kurā veic uzņēmējdarbību.

BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: saistību nav.

AT, BE, BG, CY, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LV, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI, SE, UK: saistību nav.

BE, BG, DK, FR, IT, MT, PT: atļaujas saņemšanai attiecībā uz lielveikaliem (Francijā – tikai lieliem lielveikaliem) jāveic ekonomisko vajadzību pārbaude. Galvenie kritēriji ir esošo veikalu skaits un ietekme uz tiem, iedzīvotāju blīvums, ģeogrāfiskā izplatība, ietekme uz transporta plūsmu un jaunu darba vietu radīšana.

Mazumtirdzniecības pakalpojumi mehānisko transportlīdzekļu, motociklu, sniega motociklu un to daļu un piederumu jomā (CPC 61112, daļa no CPC 6113 un daļa no CPC 6121)

a) Vairumtirdzniecības pakalpojumi mehānisko transportlīdzekļu, motociklu, sniega motociklu un to daļu un piederumu jomā (daļa no CPC 61111, daļa no CPC 6113 un daļa no CPC 6121)

a) Komisionāru pakalpojumi mehānisko transportlīdzekļu, motociklu, sniega motociklu un to daļu un piederumu jomā (daļa no CPC 61111, daļa no CPC 6113 un daļa no CPC 6121)

(daļa no CPC 751, daļa no CPC 71235 un daļa no CPC 73210)

1) 4. Gaisa kuģu un to daļu apkope un remonts (daļa no CPC 8868)

1) 3. Mehānisko transportlīdzekļu, motociklu, sniega motociklu un autopārvadājumu aprīkojuma apkope un remonts (CPC 6112, CPC 6122, daļa no CPC 8867 un daļa no CPC 8868)

BE, BG, CY, CZ, DE, ES, EE, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LV, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI: saistību nav.

BE, ES, FR, IT: valsts monopols.

h) Ar rūpniecību saistīti padomdevēju un konsultāciju pakalpojumi (daļa no CPC 884 un daļa no CPC 885)

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LT, LV LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: saistību nav attiecībā uz reģistrētas sabiedrības izveidi, lai vadītu floti, kas kuģo ar tās valsts karogu, kurā veic uzņēmējdarbību.

BE, DE, DK, EE, ES, FR, IT, HR, HU, IE, LV, PT, SK: lai saņemtu atļauju, ir jāveic ekonomisko vajadzību pārbaude. Galvenais kritērijs ir iedzīvotāju skaits un esošo aptieku skaits reģionā.

C. Tvaika un karstā ūdens ražošana; tvaika un karstā ūdens sadale par saviem līdzekļiem (daļa no ISIC 3.1. red.: 4030)

FI: Singapūras personai, kura veic tirdzniecību kā Somijas komandītsabiedrības vai pilnsabiedrības partneris, vajadzīga tirdzniecības atļauja un jābūt Savienības pastāvīgajam iedzīvotājam. Visās nozarēs, izņemot telesakaru pakalpojumus, vismaz pusei direktoru padomes pastāvīgo locekļu un to vietnieku ir piemērojama valstspiederības un dzīvesvietas prasība; tomēr dažām sabiedrībām var piešķirt atbrīvojumu no šīs prasības. Telesakaru pakalpojumu nozarē vismaz pusei sabiedrības dibinātāju un pusei direktoru padomes locekļu ir pastāvīgi jādzīvo šai valstī. Ja dibinātājs ir juridiska persona, dzīvesvietas prasība attiecināma arī uz minēto juridisko personu. Ja Singapūras organizācija plāno veikt darījumus vai tirdzniecību, nodibinot filiāli Somijā, tai ir nepieciešama tirdzniecības atļauja. Singapūras organizācijai vai fiziskai personai, kura nav Savienības pilsonis, nepieciešama atļauja rīkoties kā sabiedrības ar ierobežotu atbildību dibinātājam.

AT: ārvalstu fiziskajām un juridiskajām personām nekustamā īpašuma iegūšanai, pirkšanai, kā arī nomai vai līzingam vajadzīga atļauja no kompetentas reģionālās iestādes (Länder), kura novērtē, vai nav skartas svarīgas ekonomiskās, sociālās vai kultūras intereses.

Visas dalībvalstis, izņemot AT, BG, CY, CZ, DK, EE, EL, FI, HR, HU, IE, IT, LV, LT, MT, PL, RO, SI, SK: nav ierobežojumu.

BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FR, EL, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SK, UK: nav saistību attiecībā uz mazuta, balonu gāzes, akmeņogļu un malkas mazumtirdzniecības pakalpojumiem, izņemot pasūtīšanu pa pastu (attiecībā uz pasūtīšanu pa pastu: nav ierobežojumu).

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HR, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: saistību nav.

C. Pa cauruļvadiem transportētas degvielas vai kurināmā uzglabāšanas un noliktavu pakalpojumi (daļa no CPC 742)

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: saistību nav.

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HR, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: saistību nav.

c) Kravu transporta aģentūru pakalpojumi (daļa no CPC 748)

c) Kravu transporta aģentūru pakalpojumi (daļa no CPC 748)

c) Kravu transporta aģentūru pakalpojumi (daļa no CPC 748)

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: saistību nav.

BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: saistību nav.

BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: saistību nav.

BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LV, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, UK: saistību nav.

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FR, EL, IE, IT, LV, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: saistību nav, izņemot attiecībā uz ēdināšanas pakalpojumiem.

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, EE, ES, EL, FI, FR, HR, HU, IE, IT, LU, MT, PL, PT, RO, SE, SI, SK, UK: saistību nav.

AT, BE, BG, DE, CY, CZ, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HR, IE, IT, LV, LT, MT, LU, NL, PL, PT, RO, SI, SE, SK, UK: saistību nav.

AT, BE, BG, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SK, SE, UK: saistību nav, izņemot attiecībā uz finanšu informācijas sniegšanu, finanšu datu apstrādi, konsultācijām un citiem palīgpakalpojumiem, izņemot starpniecību.

AT, BE, BG, CZ, CY, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SE, SI, UK: saistību nav attiecībā uz starpniecību.

AT, BE, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LU, NL, PT, RO, SK, SE, SI, UK: saistību nav attiecībā uz tiešās apdrošināšanas starpniecības pakalpojumiem, izņemot tādu risku apdrošināšanu, kas attiecas uz:

AT: ir aizliegts reklamēt un sniegt starpniecības pakalpojumus tāda meitasuzņēmuma vārdā, kas neveic uzņēmējdarbību Savienībā, vai tādas filiāles vārdā, kas neveic uzņēmējdarbību Austrijā (izņemot pārapdrošināšanu un retrocesiju). Obligātās gaisa transporta apdrošināšanas pakalpojumus, izņemot starptautisko komerciālo gaisa pārvadājumu apdrošināšanu, var sniegt vienīgi meitasuzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai filiāle, kas veic uzņēmējdarbību Austrijā. Par apdrošināšanas līgumiem (izņemot pārapdrošināšanas un retrocesijas līgumus), kuri slēgti ar meitasuzņēmumu, kas neveic uzņēmējdarbību Savienībā, vai ar filiāli, kas neveic uzņēmējdarbību Austrijā, jāmaksā palielināts apdrošināšanas nodoklis. Var piešķirt atbrīvojumu no palielināta apdrošināšanas nodokļa.

AT, BE, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LU, NL, PL, PT, RO, SK, SE, SI, UK: saistību nav attiecībā uz tiešās apdrošināšanas pakalpojumiem, izņemot tādu risku apdrošināšanu, kas attiecas uz:

AT, BE, BG, CY, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LV, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI, SE, UK: saistību nav.

Mazumtirdzniecības pakalpojumi mehānisko transportlīdzekļu, motociklu, sniega motociklu un to daļu un piederumu jomā (CPC 61112, daļa no CPC 6113 un daļa no CPC 6121)

BE, BG, CY, DE, DK, ES, FR, EL, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SK, UK: attiecībā uz mazumtirdzniecības pakalpojumiem saistību nav, izņemot pasūtīšanu pa pastu.

a) Vairumtirdzniecības pakalpojumi mehānisko transportlīdzekļu, motociklu, sniega motociklu un to daļu un piederumu jomā (daļa no CPC 61111, daļa no CPC 6113 un daļa no CPC 6121)

a) Komisionāru pakalpojumi mehānisko transportlīdzekļu, motociklu, sniega motociklu un to daļu un piederumu jomā (daļa no CPC 61111, daļa no CPC 6113 un daļa no CPC 6121)

(daļa no CPC 751, daļa no CPC 71235 un daļa no CPC 73210)

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI, SE, SK, UK: saistību nav

BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: saistību nav.

BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: saistību nav.

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, HR, EL, IE, IT, LU, LV, MT, NL, PL, PT, RO, SI, SE, SK, UK: saistību nav.

BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HR, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: saistību nav.

1) 4. Gaisa kuģu un to daļu apkope un remonts (daļa no CPC 8868)

1) 3. Mehānisko transportlīdzekļu, motociklu, sniega motociklu un autopārvadājumu aprīkojuma apkope un remonts (CPC 6112, CPC 6122, daļa no CPC 8867 un daļa no CPC 8868)

AT, BE, BG, DE, CY, CZ, DK, ES, FI, FR, EL, HR, IE, IT, LT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SE, SI, SK, UK: saistību nav.

jūras pārvadājumiem paredzētiem kuģiem: BE, BG, CY, DE, DK, ES, FI, FR, HR, EL, IE, IT, LT, MT, NL, PL, PT, RO, SE, SI, UK: saistību nav.

BE, BG, CY, DE, DK, ES, FR, EL, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI, UK: saistību nav attiecībā uz izpētes pakalpojumiem.

BE, BG, CY, CZ, ES, EE, FI, FR, HR, IT, LV, LT, MT, PT, PL, RO, SI, SK: saistību nav.

BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LV, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, UK: saistību nav.

AT, BG, CY, CZ, DE, EE, FI, FR, HR, IT, IE, LV, LT, MT, NL, PL, PT, RO, SE, SK, SI: saistību nav.

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, EE, ES, EL, FI, FR, HR, IE, IT, LU, LV, LT, MT, NL, PL, PT, RO, SI, SE, SK, UK: saistību nav.

h) Ar rūpniecību saistīti padomdevēju un konsultāciju pakalpojumi (daļa no CPC 884 un daļa no CPC 885)

BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI, SE, SK, UK: saistību nav.

AT, BE, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LT, LU, NL, PT, SI, SE, UK: gaisa kuģus, kurus izmanto Savienības aviosabiedrības, jāreģistrē tajā Savienības dalībvalstī, kura izsniedz licenci aviosabiedrībai, vai citur Savienībā. Attiecībā uz īstermiņa līzinga līgumiem vai ārkārtējos gadījumos var noteikt atbrīvojumu.

AT, BE, BG, DE, CY, DK, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SE, SK, SI, UK, CZ: saistību nav.

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, EE, ES, FR, EL, HU, IE, IT, LV, LT, LU, MT, NL, PT, RO, SI, SK, UK: saistību nav.

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, EE, ES, FR, EL, HU, IE, IT, LV, MT, NL, PT, RO, SI, SK: saistību nav.

AT, BE, BG, CY, DE, DK, EE, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LU, MT, NL, PT, RO, SK, UK: saistību nav.

BE, BG, CY, EL, IT, MT, PL, PT, SI: saistību nav.

BE, BG, CY, DE, ES, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LU, MT, NL, PT, RO, UK: saistību nav.

AT: ārvalstu fiziskajām personām un juridiskajām personām nekustamā īpašuma iegūšanai, pirkšanai, kā arī nomai vai līzingam vajadzīga atļauja no kompetentas reģionālās iestādes (Länder), kura novērtē, vai nav skartas svarīgas ekonomiskās, sociālās vai kultūras intereses.

Visas dalībvalstis, izņemot AT, BG, CY, CZ, DK, EL, FI, HU, IE, IT, LT, MT, PL, RO, SI, SK: nav ierobežojumu.

EIROPAS KOMISIJA Briselē, 18.4.2018 COM(2018) 196 final PIELIKUMS

dokumentam Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Singapūras Republiku



9.-A PIELIKUMS Centrālie subjekti,

kuri veic iepirkumu saskaņā ar

šā nolīguma noteikumiem 1. daļa Singapūras saistības Preces (precizētas 9.-D pielikumā) Slieksnis: SDR 50 000 Pakalpojumi (precizēti 9.-E pielikumā) Slieksnis: SDR 50 000 Būvniecības pakalpojumi (precizēti 9.-F pielikumā) Slieksnis: SDR 5 000 000 Subjektu saraksts: Auditor-General's Office Attorney-General's Chambers Cabinet Office

Istana Judicature Ministry of Transport Ministry of Culture, Community and Youth Ministry of Education Ministry of Environment and Water Resources



Ministry of Finance Ministry of Foreign Affairs Ministry of Health Ministry of Home Affairs Ministry of Communications and Information Ministry of Manpower Ministry of Law Ministry of National Development Ministry of Social and Family Development Ministry of Trade and Industry Parliament Presidential Councils Prime Minister's Office Public Service Commission

Ministry of Defence Šo nolīgumu parasti piemēro, Singapūras Aizsardzības ministrijai veicot iepirkumu šādās Federālās piegāžu klasifikācijas (FSC) kategorijās (pārējās ir izslēgtas), ievērojot Singapūras valdības apņemšanās saskaņā ar 9.3. panta (Drošība un vispārīgi izņēmumi) 1. punkta noteikumiem. FSC Apraksts 22 Dzelzceļa aprīkojums 23 Ekranoplāni, mehāniskie transportlīdzekļi, piekabes un velosipēdi

24 Traktori 25 Transportlīdzekļu aprīkojuma sastāvdaļas 26 Riepas un kameras 29 Motora palīgdetaļas 30 Mehāniskās jaudas pārvada iekārtas 31 Gultņi 32 Kokapstrādes iekārtas un ierīces 34 Metālapstrādes iekārtas 35 Pakalpojumu un tirdzniecības aprīkojums 36 Speciālās rūpnieciskās iekārtas 37 Lauksaimniecībā izmantojamās iekārtas un ierīces

38 Būvniecības, izrakteņu ieguves, rakšanas un automaģistrāļu tehniskās apkopes aprīkojums 39 Materiālu pārvietošanas iekārtas 40 Virves, kabeļi, ķēdes un piederumi 41 Atdzesēšanas, gaisa kondicionēšanas un cirkulēšanas iekārtas 42 Ugunsdzēsības, glābšanas un drošības aprīkojums 43 Sūkņi un kompresori 44 Kurtuves, termocentrāles un žāvēšanas iekārtas 45 Santehnika, apkures un sanitārās iekārtas 46 Ūdens attīrīšanas un notekūdeņu attīrīšanas iekārtas 47 Caurules, caurulītes, šļūtenes un to savienotājelementi 48 Vārsti 51 Rokas darbarīki 52 Mērinstrumenti 53 Metālizstrādājumi un abrazīvie materiāli 54 Saliekamās konstrukcijas un sastatnes

55 Kokmateriāli, galdniecības izstrādājumi, saplāksnis un finieris 56 Celtniecības materiāli un būvmateriāli 61 Elektriskie vadi, elektroenerģijas ražošanas un sadales iekārtas 62 Apgaismojuma armatūra un lampas 63 Trauksmes, signalizācijas un apsardzes atklāšanas sistēmas

65 Medicīnas, zobārstniecības un veterinārais aprīkojums un piederumi 67 Fotografēšanas ierīces 68 Ķīmiskas vielas un ķīmiskie produkti 69 Mācību līdzekļi un ierīces 70 Universālās automātiskās datu apstrādes iekārtas, programmatūra, piegāžu un atbalsta aprīkojums 71 Mēbeles 72 Mājsaimniecībā un tirdzniecībā izmantojamais mēbelējums un ierīces 73 Pārtikas sagatavošanas un servēšanas aprīkojums 74 Biroja iekārtas, teksta apstrādes sistēmas un attēlu ierakstīšanas iekārtas 75 Biroja piederumi un ierīces 76 Grāmatas, kartes un citas publikācijas 77 Mūzikas instrumenti, fonogrāfi un mājsaimniecībā izmantojamās radioierīces 78 Atpūtas un sporta aprīkojums 79 Tīrīšanas aprīkojums un piederumi 80 Sukas, otas, noslēdzēji un līmvielas 81 Konteineri, iepakojuma un iesaiņojuma materiāli 83 Tekstilmateriāli, ādas izstrādājumi, kažokādas, apģērbi un apavi, teltis un karogi 84 Apģērbs, individuālais aprīkojums un zīmotnes 85 Tualetes piederumi

87 Lauksaimniecības materiāli

88 Dzīvi dzīvnieki 89 Iztikas līdzekļi 91 Degvielas, smērvielas, eļļas un vaski 93 Nemetāliski izgatavoti materiāli 94 Nemetāliski neapstrādāti materiāli 95 Metāla stieņi, loksnes un plāksnes 96 Rūdas, minerālvielas un to pirmapstrādes produkti 99 Dažādi Piezīmes 9.-A pielikumam 1. Šo nolīgumu nepiemēro iepirkumam saistībā ar: a) būvniecības līgumiem kancelejām ārvalstīs un mītnes ēkām, kur iepirkumu veic Ārlietu ministrija, un b) līgumiem, ko slēdz Iekšējās drošības departaments, Kriminālizmeklēšanas departaments, Iekšlietu ministrijas drošības nodaļa un centrālais narkotiku apkarošanas birojs; to nepiemēro arī iepirkumam, ko ministrija veikusi drošības apsvērumu dēļ. 2. Šo nolīgumu nepiemēro iepirkumam, ko veic kāds subjekts, uz kuru nolīgums attiecas, tāda subjekta vārdā, uz kuru nolīgums neattiecas.





2. daļa Savienības saistības Preces (precizētas 9.-D pielikumā) Slieksnis: SDR 130 000 Pakalpojumi (precizēti 9.-E pielikumā) Slieksnis: SDR 130 000 Būvdarbi (precizēti 9.-F pielikumā) Slieksnis: SDR 5 000 000 1. Savienības subjekti Eiropas Savienības Padome Eiropas Komisija Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD)

2. Savienības dalībvalstu centrālās pārvaldes līgumslēdzējas iestādes BEĻĢIJA

1. Services publics fédéraux: 1. Federale Overheidsdiensten: SPF Chancellerie du Premier Ministre; FOD Kanselarij van de Eerste Minister; SPF Personnel et Organisation; FOD Kanselarij Personeel en Organisatie; SPF Budget et Contrôle de la Gestion; FOD Budget en Beheerscontrole; SPF Technologie de l'Information et de la Communication Fedict); FOD Informatie- en Communicatietechnologie (Fedict); SPF Affaires étrangères, Commerce extérieur et Coopération au Développement; FOD Buitenlandse Zaken, Buitenlandse Handel en Ontwikkelingssamenwerking; SPF Intérieur; FOD Binnenlandse Zaken; SPF Finances; FOD Financiën; SPF Mobilité et Transports; FOD Mobiliteit en Vervoer; SPF Emploi, Travail et Concertation sociale; FOD Werkgelegenheid, Arbeid en sociaal overleg; SPF Sécurité Sociale et Institutions publiques de Sécurité Sociale; FOD Sociale Zekerheid en Openbare Instellingen van sociale Zekerheid; SPF Santé publique, Sécurité de la Chaîne alimentaire et Environnement; FOD Volksgezondheid, Veiligheid van de Voedselketen en Leefmilieu; SPF Justice; FOD Justitie; SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie; FOD Economie, KMO, Middenstand en Energie; Ministère de la Défense; Ministerie van Landsverdediging; Service public de programmation Programmatorische Overheidsdienst Intégration sociale, Lutte contre la pauvreté Et Economie sociale; Maatschappelijke Integratie, Armoedsbestrijding en sociale Economie; Service public fédéral de Programmation Développement durable; Programmatorische federale Overheidsdienst Duurzame Ontwikkeling; Service public fédéral de Programmation Politique scientifique; Programmatorische federale Overheidsdienst Wetenschapsbeleid; 2. Régie des Bâtiments: 2. Regie der Gebouwen: Office national de Sécurité sociale; Rijksdienst voor sociale Zekerheid; Institut national d'Assurance sociales Pour travailleurs indépendants; Rijksinstituut voor de sociale Verzekeringen der Zelfstandigen; Institut national d'Assurance Maladie-Invalidité; Rijksinstituut voor Ziekte- en Invaliditeitsverzekering; Office national des Pensions; Rijksdienst voor Pensioenen; Caisse auxiliaire d'Assurance Maladie-Invalidité; Hulpkas voor Ziekte-en Invaliditeitsverzekering; Fond des Maladies professionnelles; Fonds voor Beroepsziekten; Office national de l'Emploi; Rijksdienst voor Arbeidsvoorziening; La Poste De Post BULGĀRIJA 1. Администрация на Народното събрание (Administration of the National Assembly) 2. Администрация на Президента (Administration of the President) 3. Администрация на Министерския съвет (Administration of the Council of Ministers) 4. Конституционен съд (Constitutional Court) 5. Българска народна банка (Bulgarian National Bank) 6. Министерство на външните работи (Ministry of Foreign Affairs) 7. Министерство на вътрешните работи (Ministry of the Interior) 8. Министерство на извънредните ситуации (Ministry of Еmergency Situations)



9. Министерство на държавната администрация и административната реформа (Ministry of State Administration and Administrative Reform) 10. Министерство на земеделието и храните (Ministry of Agriculture and Food) 11. Министерство на здравеопазването (Ministry of Health) 12. Министерство на икономиката и енергетиката (Ministry of Economy and Energy) 13. Министерство на културата (Ministry of Culture) 14. Министерство на образованието и науката (Ministry of Education and Science) 15. Министерство на околната среда и водите (Ministry of Environment and Water) 16. Министерство на отбраната (Ministry of Defence)

17. Министерство на правосъдието (Ministry of Justice) 18. Министерство на регионалното развитие и благоустройството (Ministry of Regional Development and Public Works) 19. Министерство на транспорта (Ministry of Transport) 20. Министерство на труда и социалната политика (Ministry of Labour and Social Policy) 21. Министерство на финансите (Ministry of Finance) 22. държавни агенции, държавни комисии, изпълнителни агенции и други държавни институции, създадени със закон или с постановление на Министерския съвет, които имат функции във връзка с осъществяването на изпълнителната власт (state agencies, state commissions, executive agencies and other state authorities established by law or by Council of Ministers' decree having a function relating to the exercise of executive power): 23. Агенция за ядрено регулиране (Nuclear Regulatory Agency) 24. Държавна комисия за енергийно и водно регулиране (Energy and Water State Regulatory Commission) 25. Държавна комисия по сигурността на информацията (State Commission on Information Security)



26. Комисия за защита на конкуренцията (Commission for Protection of Competition) 27. Комисия за защита на личните данни (Commission for Personal Data Protection) 28. Комисия за защита от дискриминация (Commission for Protection Against Discrimination) 29. Комисия за регулиране на съобщенията (Communications Regulation Commission) 30. Комисия за финансов надзор (Financial Supervision Commission) 31. Патентно ведомство на Република България (Patent Office of the Republic of Bulgaria) 32. Сметна палата на Република България (National Audit Office of the Republic of Bulgaria) 33. Агенция за приватизация (Privatization Agency) 34. Агенция за следприватизационен контрол (Agency for Post-privatization Control) 35. Български институт по метрология (Bulgarian Institute for Metrology) 36. Държавна агенция "Архиви (State Agency "Archives")

37. Държавна агенция "Държавен резерв и военновременни запаси" (State Agency "State Reserve and War-Time Stocks") 38. Държавна агенция за бежанците (State Agency for Refugees) 39. Държавна агенция за българите в чужбина (State Agency for Bulgarians Abroad) 40. Държавна агенция за закрила на детето (State Agency for Child Protection) 41. Държавна агенция за информационни технологии и съобщения (State Agency for Information Technology and Communications) 42. Държавна агенция за метрологичен и технически надзор (State Agency for Metrological and Technical Surveillance) 43. Държавна агенция за младежта и спорта (State Agency for Youth and Sports) 44. Държавна агенция по туризма (State Agency for Tourism) 45. Държавна комисия по стоковите борси и тържища (State Commission on Commodity Exchanges and Market-places)

46. Институт по публична администрация и европейска интеграция (Institute of Public Administration and European Integration) 47. Национален статистически институт (National Statistical Institute) 48. Агенция "Митници" (Customs Agency) 49. Агенция за държавна и финансова инспекция (Public Financial Inspection Agency) 50. Агенция за държавни вземания (State Receivables Collection Agency) 51. Агенция за социално подпомагане (Social Assistance Agency) 52. Държавна агенция "Национална сигурност" (State Agency "National Security") 53. Агенция за хората с увреждания (Agency for Persons with Disabilities) 54. Агенция по вписванията (Registry Agency) 55. Агенция по енергийна ефективност (Energy Efficiency Agency) 56. Агенция по заетостта (Employment Agency)

57. Агенция по геодезия, картография и кадастър (Geodesy, Cartography and Cadastre Agency) 58. Агенция по обществени поръчки (Public Procurement Agency) 59. Българска агенция за инвестиции (Bulgarian Investment Agency) 60. Главна дирекция "Гражданска въздухоплавателна администрация" (General Directorate "Civil Aviation Administration") 61. Дирекция за национален строителен контрол (Directorate for National Construction Supervision) 62. Държавна комисия по хазарта (State Commission on Gambling) 63. Изпълнителна агенция "Автомобилна администрация" (Executive Agency "Automobile Administration") 64. Изпълнителна агенция "Борба с градушките" (Executive Agency "Hail Suppression")

65. Изпълнителна агенция "Българска служба за акредитация" (Executive Agency "Bulgarian Accreditation Service") 66. Изпълнителна агенция "Главна инспекция по труда" (Executive Agency "General Labour Inspectorate") 67. Изпълнителна агенция "Железопътна администрация" (Executive Agency "Railway Administration") 68. Изпълнителна агенция "Морска администрация" (Executive Agency "Maritime Administration") 69. Изпълнителна агенция "Национален филмов център" (Executive Agency "National Film Centre") 70. Изпълнителна агенция "Пристанищна администрация" (Executive Agency "Port Administration") 71. Изпълнителна агенция "Проучване и поддържане на река Дунав" (Executive Agency "Exploration and Maintenance of the Danube River") 72. Фонд "Републиканска пътна инфраструктура" (National Infrastructure Fund) 73. Изпълнителна агенция за икономически анализи и прогнози (Executive Agency for Economic Analysis and Forecasting) 74. Изпълнителна агенция за насърчаване на малките и средни предприятия (Executive Agency for Promotion of Small and Medium Enterprises) 75. Изпълнителна агенция по лекарствата (Executive Agency on Medicines) 76. Изпълнителна агенция по лозата и виното (Executive Agency on Vine and Wine)

77. Изпълнителна агенция по околна среда (Executive Environment Agency) 78. Изпълнителна агенция по почвените ресурси (Executive Agency on Soil Resources) 79. Изпълнителна агенция по рибарство и аквакултури (Executive Agency on Fisheries and Aquaculture)

80. Изпълнителна агенция по селекция и репродукция в животновъдството (Executive Agency for Selection and Reproduction in Animal Husbandry) 81. Изпълнителна агенция по сортоизпитване, апробация и семеконтрол (Executive Agency for Plant Variety Testing, Field Inspection and Seed Control) 82. Изпълнителна агенция по трансплантация (Transplantation Executive Agency) 83. Изпълнителна агенция по хидромелиорации (Executive Agency on Hydromelioration) 84. Комисията за защита на потребителите (Commission for Consumer Protection) 85. Контролно-техническата инспекция (Control Technical Inspectorate) 86. Национална агенция за приходите (National Revenue Agency) 87. Национална ветеринарномедицинска служба (National Veterinary Service) 88. Национална служба за растителна защита (National Service for Plant Protection) 89. Национална служба по зърното и фуражите (National Grain and Feed Service) 90. Държавна агенция по горите (State Forestry Agency) 91. Висшата атестационна комисия (Higher Attestation Commission) 92. Национална агенция за оценяване и акредитация (National Evaluation and Accreditation Agency) 93. Националната агенция за професионално образование и обучение (National Agency for Vocational Education and Training) 94. Национална комисия за борба с трафика на хора (Bulgarian National Anti-Trafficking Commission) 95. Дирекция "Материално-техническо осигуряване и социално обслужване" на Министерство на вътрешните работи (Directorate "Material-technical Ensuring and Social Service" at the Ministry of the Interior)

96. Дирекция "Оперативно издирване" на Министерство на вътрешните работи (Directorate "Operative Investigation" at the Ministry of the Interior)

97. Дирекция "Финансово-ресурсно осигуряване" на Министерство на вътрешните работи (Directorate "Financial and Resource Ensuring" at the Ministry of the Interior) 98. Изпълнителна агенция "Военни клубове и информация" (Executive Agency "Military Clubs and Information") 99. Изпълнителна агенция "Държавна собственост на Министерството на отбраната" (Executive Agency "State Property at the Ministry of Defence") 100. Изпълнителна агенция "Изпитвания и контролни измервания на въоръжение, техника и имущества"(Executive Agency "Testing and Control Measurements of Arms, Equipment and Property") 101. Изпълнителна агенция "Социални дейности на Министерството на отбраната" (Executive Agency "Social Activities at the Ministry of Defence") 102. Национален център за информация и документация (National Center for Information and Documentation) 103. Национален център по радиобиология и радиационна защита (National Centre for Radiobiology and Radiation Protection) 104. Национална служба "Полиция" (National Office "Police") 105. Национална служба "Пожарна безопасност и защита на населението" (National Office "Fire Safety and Protection of the Population") 106. Национална служба за съвети в земеделието (National Agricultural Advisory Service) 107. Служба "Военна информация" (Military Information Service) 108. Служба "Военна полиция" (Military Police) 109. Авиоотряд 28 (Airsquad 28)



HORVĀTIJA 1. Croatian Parliament 2. President of the Republic of Croatia 3. Office of the President of the Republic of Croatia 4. Office of the President of the Republic of Croatia after the expiry of the term of office

5. Government of the of the Republic of Croatia 6. Offices of the Government of the Republic of Croatia 7. Ministry of Economy 8. Ministry of Regional Development and EU Funds 9. Ministry of Finance 10. Ministry of Defence 11. Ministry of Foreign and European Affairs 12. Ministry of the Interior 13. Ministry of Justice 14. Ministry of Public Administration 15. Ministry of Entrepreneurship and Crafts 16. Ministry of Labour and Pension System 17. Ministry of Maritime Affairs, Transport and Infrastructure 18. Ministry of Agriculture 19. Ministry of Tourism 20. Ministry of Environmental and Nature Protection 21. Ministry of Construction and Physical Planning 22. Ministry of Veterans' Affairs 23. Ministry of Social Policy and Youth 24. Ministry of Health



25. Ministry of Science, Education and Sports 26. Ministry of Culture 27. State administrative organisations 28. County state administration offices 29. Constitutional Court of the Republic of Croatia 30. Supreme Court of the Republic of Croatia 31. Courts 32. State Judiciary Council 33. State attorney's offices 34. State Prosecutor's Council 35. Ombudsman's offices 36. State Commission for the Supervision of Public Procurement Procedures 37. Croatian National Bank 38. State agencies and offices 39. State Audit Office ČEHIJAS REPUBLIKA 1. Ministerstvo dopravy (Ministry of Transport) 2. Ministerstvo financí (Ministry of Finance)

3. Ministerstvo kultury (Ministry of Culture) 4. Ministerstvo obrany (Ministry of Defence) 5. Ministerstvo pro místní rozvoj (Ministry for Regional Development) 6. Ministerstvo práce a sociálních věcí (Ministry of Labour and Social Affairs) 7. Ministerstvo průmyslu a obchodu (Ministry of Industry and Trade) 8. Ministerstvo spravedlnosti (Ministry of Justice)

9. Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy (Ministry of Education, Youth and Sports) 10. Ministerstvo vnitra (Ministry of the Interior) 11. Ministerstvo zahraničních věcí (Ministry of Foreign Affairs) 12. Ministerstvo zdravotnictví (Ministry of Health) 13. Ministerstvo zemědělství (Ministry of Agriculture) 14. Ministerstvo životního prostředí (Ministry of the Environment) 15. Poslanecká sněmovna PČR (Chamber of Deputies of the Parliament of the Czech Republic) 16. Senát PČR (Senate of the Parliament of the Czech Republic) 17. Kancelář prezidenta (Office of the President) 18. Český statistický úřad (Czech Statistical Office) 19. Český úřad zeměměřičský a katastrální (Czech Office for Surveying, Mapping and Cadastre) 20. Úřad průmyslového vlastnictví (Industrial Property Office) 21. Úřad pro ochranu osobních údajů (Office for Personal Data Protection) 22. Bezpečnostní informační služba (Security Information Service)

23. Národní bezpečnostní úřad (National Security Authority) 24. Česká akademie věd (Academy of Sciences of the Czech Republic) 25. Vězeňská služba (Prison Service) 26. Český báňský úřad (Czech Mining Authority) 27. Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (Office for the Protection of Competition) 28. Správa státních hmotných rezerv (Administration of the State Material Reserves) 29. Státní úřad pro jadernou bezpečnost (State Office for Nuclear Safety) 30. Energetický regulační úřad (Energy Regulatory Office) 31. Úřad vlády České republiky (Office of the Government of the Czech Republic) 32. Ústavní soud (Constitutional Court) 33. Nejvyšší soud (Supreme Court) 34. Nejvyšší správní soud (Supreme Administrative Court)

35. Nejvyšší státní zastupitelství (Supreme Public Prosecutor's Office) 36. Nejvyšší kontrolní úřad (Supreme Audit Office) 37. Kancelář Veřejného ochránce práv (Office of the Public Defender of Rights) 38. Grantová agentura České republiky (Grant Agency of the Czech Republic) 39. Státní úřad inspekce práce (State Labour Inspection Office) 40. Český telekomunikační úřad (Czech Telecommunication Office) 41. Ředitelství silnic a dálnic ČR (ŘSD) (Road and Motorway Directorate of the Czech Republic)

DĀNIJA 1. Folketinget — The Danish Parliament Rigsrevisionen — The National Audit Office 2. Statsministeriet — The Prime Minister's Office 3. Udenrigsministeriet — Ministry of Foreign Affairs 4. Beskæftigelsesministeriet — Ministry of Employment 5 styrelser og institutioner — 5 agencies and institutions 5. Domstolsstyrelsen — The Court Administration 6. Finansministeriet — Ministry of Finance 5 styrelser og institutioner — 5 agencies and institutions 7. Forsvarsministeriet — Ministry of Defence 5 styrelser og institutioner — 5 agencies and Institutions 8. Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse — Ministry of the Interior and Health Adskillige styrelser og institutioner, herunder Statens Serum Institut — Several agencies and institutions, including Statens Serum Institut

9. Justitsministeriet — Ministry of Justice Rigspolitichefen, anklagemyndigheden samt 1 direktorat og et antal styrelser — Commissioner of Police, 1 directorate and a number of agencies 10. Kirkeministeriet — Ministry of Ecclesiastical Affairs 10 stiftsøvrigheder — 10 diocesan authorities 11. Kulturministeriet — Ministry of Culture 4 styrelser samt et antal statsinstitutioner — A Department and a number of institutions

12. Miljøministeriet — Ministry of the Environment 5 styrelser — 5 agencies 13. Ministeriet for Flygtninge, Invandrere og Integration — Ministry of Refugee, Immigration and Integration Affairs 1 styrelse — 1 agency 14. Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri — Ministry of Food, Agriculture and Fisheries 4 direktorater og institutioner — 4 directorates and institutions 15. Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling — Ministry of Science, Technology and Innovation Adskillige styrelser og institutioner, Forskningscenter Risø og Statens uddannelsesbygninger — Several agencies and institutions, including Risoe National Laboratory and Danish National Research and Education Buildings 16. Skatteministeriet — Ministry of Taxation 1 styrelse og institutioner — 1 agency and several institutions 17. Velfærdsministeriet — Ministry of Welfare 3 styrelser og institutioner — 3 agencies and several institutions

18. Transportministeriet — Ministry of Transport 7 styrelser og institutioner, herunder Øresundsbrokonsortiet — 7 agencies and institutions, including Øresundsbrokonsortiet 19. Undervisningsministeriet — Ministry of Education 3 styrelser, 4 undervisningsinstitutioner og 5 andre institutioner — 3 agencies, 4 educational establishments, 5 other institutions 20. Økonomi- og Erhvervsministeriet — Ministry of Economic and Business Affairs Adskillige styrelser og institutioner — Several agencies and institutions 21. Klima- og Energiministeriet — Ministry for Climate and Energy 3 styrelser og institutioner — 3 agencies and institutions

VĀCIJA 1. Federal Foreign Office Auswärtiges Amt 2. Federal Chancellery Bundeskanzleramt 3. Federal Ministry of Labour and Social Affairs Bundesministerium für Arbeit und Soziales 4. Federal Ministry of Education and Research Bundesministerium für Bildung und Forschung 5. Federal Ministry for Food, Agriculture and Consumer Protection Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschaft und Verbraucherschutz 6. Federal Ministry of Finance Bundesministerium der Finanzen 7. Federal Ministry of the Interior (civil goods only) Bundesministerium des Innern 8. Federal Ministry of Health Bundesministerium für Gesundheit 9. Federal Ministry for Family Affairs, Senior Citizens, Women and Youth Bundesministerium für Familie, Senioren, Frauen und Jugend 10. Federal Ministry of Justice Bundesministerium der Justiz 11. Federal Ministry of Transport, Building and Urban Affairs Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung 12. Federal Ministry of Economic Affairs and Technology Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie 13. Federal Ministry for Economic Co-operation and Development Bundesministerium für wirtschaftliche Zusammenarbeit und Entwicklung 14. Federal Ministry of Defence Bundesministerium der Verteidigung 15. Federal Ministry of Environment, Nature Conservation and Reactor Safety Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz und Reaktorsicherheit IGAUNIJA 1. Vabariigi Presidendi Kantselei (Office of the President of the Republic of Estonia) 2. Eesti Vabariigi Riigikogu (Parliament of the Republic of Estonia) 3. Eesti Vabariigi Riigikohus (Supreme Court of the Republic of Estonia) 4. Riigikontroll (The State Audit Office of the Republic of Estonia) 5. Õiguskantsler (Legal Chancellor) 6. Riigikantselei (The State Chancellery) 7. Rahvusarhiiv (The National Archives of Estonia) 8. Haridus- ja Teadusministeerium (Ministry of Education and Research) 9. Justiitsministeerium (Ministry of Justice) 10. Kaitseministeerium (Ministry of Defence) 11. Keskkonnaministeerium (Ministry of Environment) 12. Kultuuriministeerium (Ministry of Culture) 13. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium (Ministry of Economic Affairs and Communications)

14. Põllumajandusministeerium (Ministry of Agriculture)

15. Rahandusministeerium (Ministry of Finance) 16. Siseministeerium (Ministry of Internal Affairs) 17.