EIROPAS KOMISIJA Briselē, 28.10.2015 COM(2015) 550 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Vienotā tirgus pilnīgošana — plašākas iespējas cilvēkiem un uzņēmējdarbībai {SWD(2015) 202 final}

{SWD(2015) 203 final}



1. Vienotā tirgus pilnīgošana Vienotais tirgus ir viens no dižākajiem Eiropas sasniegumiem. Pēdējos 50 gados tas ir radījis jaunas iespējas un apjomradītus ietaupījumus Eiropas uzņēmumiem, stiprinot rūpniecības konkurētspēju, radījis darba vietas un piedāvājis patērētājiem plašāku izvēli par zemāku cenu, ļāvis cilvēkiem dzīvot, studēt un strādāt, kur viņi vēlas. Tas ir palīdzējis ES uzņēmumus labāk integrēt starptautiskajās vērtību ķēdēs un stiprināt Eiropas uzņēmumu spēju konkurēt visā pasaulē. Bet ES un vienotajam tirgum ir jāpielāgojas mainīgai videi. Eiropa saskaras ar saimnieciskām un sociālām problēmām. Ekonomiskā un finansiālā krīze uzlika pārbaudījumu mūsu tautsaimniecībai un radīja milzīgas sociālās izmaksas. Bezdarba līmenis visā Eiropā spītīgi turas augsts, it īpaši starp jauniešiem, kam būtu jāiemieso Eiropas dzīvesspars. Ekonomikas niecīgais pieaugums mazina cilvēku ticību Eiropai. Nepietiekami ieguldījumi un šķēršļi ražojumu un pakalpojumu tirgos ir kavējuši ražīgumu un Eiropas ekonomikas konkurētspēju. Uzņēmumus smacē novecojuši un pārmēru apgrūtinoši noteikumi un nespēja sameklēt vajadzīgo informāciju. Tajā pašā laikā inovācija un globālās vērtības ķēdes sagādā būtiskas jaunas iespējas. Digitālās tehnoloģijas pārveido daudzas rūpniecības nozares, radot efektīvāku ražošanu un jaunus, novatoriskus uzņēmējdarbības modeļus. Ražošana un pakalpojumi arvien vairāk saplūst viedos un videstīgos uzņēmēju piedāvājumos, kas dod patērētājiem augstāku pievienoto vērtību. Bet inovācija arī liek apstrīdēt tradicionālos uzņēmējdarbības modeļus un iesīkstējušās attiecības starp patērētājiem un komersantiem. 1.1.Dziļāks un taisnīgāks vienotais tirgus Eiropas Komisija, kas stājās amatā 2014. gada novembrī, reaģē uz šīm problēmām. Darba vietu, izaugsmes un ieguldījumu vairošanu tā ir padarījusi par prioritāšu prioritāti un to īsteno, padziļinot vienoto tirgu dažādās nozarēs un politikas jomās. Mēneša laikā pēc stāšanās amatā Komisija ir paziņojusi par savu Investīciju plānu Eiropai un Eiropas Stratēģisko investīciju fondu. Šis plāns jau ir izveidots un darbojas, lai novērstu ieguldījumu samazināšanos un virzītu ekonomikas atveseļošanos. Viens no plāna mērķiem ir radīt labāku uzņēmējdarbības vidi ieguldījumiem, nodrošinot labāku regulējuma paredzamību un vēl vairāk stiprinot vienoto tirgu. 2015. gada februārī Komisija to nostiprināja ar Eiropas enerģētikas savienību, lai nodrošinātu, ka patērētājiem un uzņēmumiem ir pieejama droša, ne pārāk dārga un pret klimatu saudzīga enerģija, un padarītu enerģijas iekšējo tirgu par realitāti visā ES. Maijā Komisija nāca klajā ar Digitālā vienotā tirgus stratēģiju digitālās ekonomikas grūtību pārvarēšanai. Savienots digitālais vienotais tirgus patērētājiem un uzņēmumiem uzlabos preču un pakalpojumu pieejamību tiešsaistē, reizē radot piemērotus apstākļus tīklu attīstībai un Eiropas digitālās ekonomikas izaugsmes potenciāla maksimālai palielināšanai. Pagājušajā mēnesī tika izziņots kapitāla tirgu savienības izveides rīcības plāns. Rīcības plānam būtu jāpazemina aizņemšanās izmaksas, jāuzlabo jaunuzņēmumu finansēšana un jāpaplašina ieguldītāju bāze. Tas Eiropas uzņēmumiem atvieglos piekļūšanu finansējumam, kas tiem vajadzīgs modernizācijai un darbības paplašināšanai, sasaistot ieguldītājus ar tiem, kam ir vajadzīgi līdzekļi. Kapitāla tirgu savienība stabilizēs finanšu sistēmu un palielinās konkurenci. Mums ir vajadzīga pasaulei atvērta Eiropa un Eiropai atvērta pasaule. Kā norādīts mēneša sākumā izdotajā paziņojumā par tirdzniecību visiem, Komisija ir pārplānojusi savu tirdzniecības un ieguldījumu politiku, lai padarītu to efektīvāku un labāk pārredzamu atbilstoši Eiropas vērtībām. Tā visiem spēkiem cenšas panākt, lai Transatlantiskās tirdzniecības un ieguldījumu partnerības iznākums būtu vērienīgs, taisnīgs un lietderīgs. Plānotā Aprites ekonomikas pakete Eiropai radīs jaunas konkurences priekšrocības. Tā centīsies nodrošināt vērtīgu dabas resursu aizsardzību, vienlaikus veicinot konkurētspēju, novatorismu un darba vietu radīšanu izstrādājumu projektēšanā, ražošanā, izmantošanā, remontēšanā un pārstrādāšanā un atkritumu apsaimniekošanā. Lai nodrošinātu taisnīgāku vienoto tirgu, ES ir arī jāatsaucas uz cilvēku un uzņēmumu paustajām bažām. Tiem jābūt pārliecībai, ka vienotais tirgus tos aizsargā un dod tiem iespējas. Cilvēkiem ir vajadzīga paļāvība, ka netiks aprobežotas viņu tiesības darbinieka statusā. Lai kliedētu šīs bažas, gaidāmā Darbaspēka mobilitātes pakete atbalstīs darbaspēka mobilitāti ar sociālā nodrošinājuma sistēmas sekmīgāku koordinēšanu un Darba ņēmēju norīkošanas direktīvas mērķtiecīgu pārskati. Cilvēkiem un uzņēmumiem ir jāsastopas ar taisnīgumu arī nodokļu jomā. Ir svarīgi, lai uzņēmumi, kas izmanto vienoto tirgu, vairs nevarētu savā labā izmantot valstu nodokļu režīmu atšķirības un nepilnības. Komisija tūlīt būs pabeigusi padziļinātu izpēti par nodokļu nolēmumiem vairākās dalībvalstīs un strādā, lai nodrošinātu nesen pieņemtās direktīvas par nodokļu nolēmumiem ātru īstenošanu. Ar nesen pieņemto rīcības plānu taisnīgai un efektīvai uzņēmumu ienākuma nodokļa uzlikšanai Komisija ir uzsākusi plašu programmu, kam jānodrošina nodokļu nomaksa peļņas gūšanas vietā. Visbeidzot, Komisija virza uz priekšu vairākas nozaru iniciatīvas, kas attiecas uz vienoto tirgu. Piemēram, tālāki vienotā tirgus uzlabošanas pasākumi autotransporta nozarē veicinās transporta pakalpojumu uzlabošanos un konkurētspēju. Komisija īpaši raudzīs, kā padarīt vienkāršākus noteikumus par piekļuvi kravas autopārvadājumu tirgum un to izpildes nodrošināšanu. Tā pētīs iespējas nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus pasažieru iekšzemes pārvadājumiem, lielāku konkurenci smago kravas transportlīdzekļu nomā, kā arī to, kā šajā nozarē stiprināt piemērojamo noteikumu izpildi un nodrošināt pienācīgus darba apstākļus un vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Atbalstot visas šīs darbības, Komisija ir devusi jaunu impulsu labākai tiesiskajai regulēšanai. Koncentrējoties uz Eiropas reālajām prioritātēm, mēs izdodam labākus noteikumus un iegūstam labāku rezultātu. Daudzos gadījumos viens vienīgs ES noteikumu kopums aizstāj 28 atšķirīgu valstu noteikumus, padarot dzīvi vieglāku pilsoņiem un uzņēmumiem, vienkāršojot tiesisko regulējumu, samazinot normatīvo nastu visā vienotajā tirgū un uzlabojot regulējuma paredzamību. 1.2.Uz izdevībām, modernizāciju un rezultātiem balstīta jauna Vienotā tirgus stratēģija Šie pasākumi jāpapildina ar īstu Eiropas vienoto tirgu precēm un pakalpojumiem.

Lai kādi panākumi nebūtu gūti, joprojām ir pārāk daudz ievērojamu ekonomisko šķēršļu, sevišķi pakalpojumu sfērā. Komisija rēķina, ka radikālāka Pakalpojumu direktīvas īstenošana palielinātu ES IKP par 1,8 %. Šķēršļi brīvai preču un pakalpojumu apmaiņai, neadekvāta spēkā esošo noteikumu izpildes nodrošināšana, zems pārrobežu publiskā iepirkuma apjoms un nepietiekams politiskais atbalsts strukturālajām reformām sašaurina uzņēmumu un pilsoņu iespējas, un tādējādi rodas mazāk darba vietu un nevajadzīgi aug cenas. Šie šķēršļi ietekmē politiku arī citās svarīgajās jomās, kā transports, telesakari un enerģētika. Tie padara ES mazāk pievilcīgu iekšējiem un ārējiem ieguldījumiem. Tie slāpē jaunradi un atbaida uzņēmumus no jaunu ražojumu un pakalpojumu izstrādes Eiropā, no papildu darbinieku pieņemšanas un darbības izvēršanas jaunos tirgos. Tāpēc vienotais tirgus ir jāatdzīvina un jāmodernizē tā, lai uzlabotos ražojumu un pakalpojumu tirgu funkcionēšana un cilvēkiem tiktu garantēta pienācīga aizsardzība. Tāds ir stratēģijas mērķis. To veido mērķtiecīga darbība trīs galvenajās jomās: izdevību radīšana patērētājiem, kvalificētam darbaspēkam un uzņēmumiem; Eiropai vajadzīgās modernizācijas un inovācijas nodrošināšana un veicināšana; tāda praktiska realizācija, kas patērētājiem un uzņēmumiem sniedz labumu ikdienā. Uzmanības centrā ir praktiski pasākumi, kas palīdz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un jaunuzņēmumiem attīstīties un paplašināties, veicina inovāciju, sekmē ieguldījumus un dod iespējas patērētājiem. Šie pasākumi papildina vairākas nozaru iniciatīvas, piemēram, iniciatīvas, kas uzlabo vienotā tirgus darbību un noteikumu izpildi autopārvadājumu jomā.To pamatā ir saimnieciskie rādītāji, un galvenā uzmanība tiek pievērsta saimnieciski svarīgākajiem šķēršļiem. Likumdošana būs atkarīga no ietekmes tālākās novērtēšanas, kuras rezultāti kļūs par pamatu Komisijas galīgajiem lēmumiem. 2.Izdevību radīšana patērētājiem un uzņēmumiem 2.1.Zaļā gaisma sadarbības ekonomikas līdzsvarotai attīstībai Strauji mainās daudzu pakalpojumu un aktīvu piegādes un patērēšanas veids; ātrā gaitā attīstās sadarbības ekonomika — sarežģīta ekosistēma ar pakalpojumiem pēc pieprasījuma un aktīvu pagaidu izmantošanu, kas balstās uz apmaiņu tiešsaistes platformās. Sadarbības ekonomika paplašina izvēli un pazemina cenas patērētājiem un dod izaugsmes iespējas novatoriskiem jaunuzņēmumiem un esošajiem Eiropas uzņēmumiem gan viņu valstī, gan ārzemēs. Tā arī palielina nodarbinātību un dod labumu darbiniekiem, pieļaujot elastīgāku grafiku tiklab sīkām nekvalificēta darba vietām, kā nepilna darba laika uzņēmējdarbībai. Resursus var izmantot efektīvāk, tādējādi palielinot ražīgumu un ilgtspēju. Nesenā pētījumā atklāts, ka piecām galvenajām sadarbības ekonomikas nozarēm (savstarpējā finansēšana, personāla komplektēšana internetā, savstarpējā izmitināšana, auto koplietošana un mūzikas video straumēšana) ir potenciāls līdz 2025. gadam palielināt pasaules ienākumus no tagadējiem aptuveni 13 miljardiem līdz 300 miljardiem eiro. Trešdaļa Eiropas patērētāju solās arvien vairāk iesaistīties sadarbības ekonomikā. Tomēr jaunu uzņēmējdarbības modeļu parādīšanās bieži ietekmē pastāvošos tirgus, radot nesaskaņas ar esošo preču un pakalpojumu sniedzējiem. Abas puses žēlojas par regulējuma nenoteiktību noteikumu piemērošanā tādās jomās kā patērētāju aizsardzība, nodokļu uzlikšana, licencēšana, veselības un drošības normas, sociālais nodrošinājums un nodarbinātības aizsardzība. Sasteigta vai neadekvāta šo regulējuma problēmu risināšana draud izraisīt nevienlīdzību un tirgus sadrumstalotību. Šādas grūtības un nenoteiktība ir jāpārvar. Ir vajadzīga skaidra un līdzsvarota normatīvā vide, kas ļauj attīstīties sadarbības ekonomikas uzņēmējdarbībai, sargā darbiniekus, patērētājus un citas vispārības intereses un novērš liekas regulējošas barjeras esošajiem vai jaunajiem tirgus dalībniekiem, lai kādu uzņēmējdarbības modeli tie izmantotu. Digitālā vienotā tirgus stratēģija jau ir ķērusies pie platformu lomas analīzes darba, arī sadarbības ekonomikas sakarā. Šo iniciatīvu papildinās citi starpnozaru pētījumi un aktīva sadarbība ar tirgus dalībniekiem, patērētājiem un valsts iestādēm. Pamatojoties uz šo darbu, Komisija izdos norādījumus par to, kā ES tiesību akti attiecas uz sadarbības ekonomikas uzņēmējdarbības modeļiem un attiecīgiem valstu tiesību aktu noteikumiem. Norādījumu pamatā būs Pakalpojumu direktīva, E-tirdzniecības direktīva, Eiropas patērētāju tiesību akti, kā arī attiecīgas Līgumu normas. Tajos tiks aplūkota starptautiskā paraugprakse, un tiem būtu jāpalīdz dalībvalstīm un tirgus dalībniekiem labāk izprast piemērojamos noteikumus. Tie arī virzīs Komisijas darbības noteikumu izpildes jomā, lai nodrošinātu, ka valstu tiesību akti nepamatoti nekavē sadarbības ekonomikas attīstību. Komisija turpinās vērtēt, vai un kā novērst iespējamos trūkumus regulējumā. Tā izstrādās pārraudzības satvaru, kas palīdzēs izsekot sadarbības ekonomikas attīstībai vietējā, valsts, uzņēmuma un nozares līmenī. Darbības. Komisija izstrādās sadarbības ekonomikas Eiropas dienaskārtību, kurā būs arī norādījumi par to, kā spēkā esošie ES tiesību akti piemērojami sadarbības ekonomikas uzņēmējdarbības modeļiem. Tā izvērtēs iespējamos trūkumus regulējumā un pārraudzīs sadarbības ekonomikas attīstību. 2.2.Palīdzība MVU un jaunuzņēmumu izaugsmē MVU ir Eiropas ekonomikas mugurkauls. Tomēr palicis pārāk daudz šķēršļu MVU, jaunuzņēmumiem un jaunajiem uzņēmējiem, kuri vēlētos attīstīties vienotajā tirgū. Daudzi MVU apgādā vietējo vai reģiona tirgu. Retais par pašmāju tirgu uzskata ES un izvirza Eiropas mēroga mērķus. Tas ierobežo jaunradi un darba vietu radīšanu. MVU galvenokārt apgrūtina:

sarežģītie PVN noteikumi, neskaidrība ar uzņēmējdarbības tiesībām, tiesību aktos noteikto prasību izprašana un ievērošana, finansējuma nepieejamība, bailes no bargiem sodiem maksātnespējas gadījumā, šķēršļi jaunradei. Komisija ir apņēmusies novērst galvenās grūtības, ar ko MVU, sevišķi jaunuzņēmumi, sastopas visos attīstības posmos. Daudzi uzņēmēji, kas grasās veikt pārrobežu darbību, sūdzas par PVN noteikumu sarežģītību. Digitālā vienotā tirgus stratēģijā Komisija paziņoja par tiesību aktu PVN vienkāršošanai, kas palīdzētu mazajiem uzņēmumiem, it īpaši e-komersantiem, darboties pāri robežām. Bez tam no krāpšanas brīvas PVN sistēmas rīcības plāna ietvaros Komisija ierosinās vispusīgu vienkāršošanas paketi attiecībā uz MVU ar mērķi mazināt tiem uzkrauto administratīvo nastu. Tas ir būtiski MVU izaugsmei un veicinās pārrobežu tirdzniecību. Uzņēmēji gaužas arī par neskaidrību ar uzņēmējdarbības tiesībām. Komisijas priekšlikums par vienbiedra sabiedrībām, kas likumdevējiem būtu jāapstiprina nekavējoties, samazinās uzņēmuma reģistrācijas izmaksas un vienkāršos procedūras. Balstoties uz šo iniciatīvu, Komisija, vienlaikus turpinot cīņu pret fiktīviem uzņēmumiem, turpinās rast iespējas panākt vienkāršākus un mazāk apgrūtinošus noteikumus uzņēmumiem, ieskaitot iespējas padarīt pieejamus digitālos risinājumus visā uzņēmuma pastāvēšanas laikā, it īpaši saistībā ar reģistrāciju un uzņēmuma lietvedību un informāciju. Ņemot vērā mazo uzņēmumu lielās grūtības pārrobežu darbībā, Komisija arī izskatīs vajadzību atjaunināt pašreizējos noteikumus par pārrobežu apvienošanos un iespēju tos papildināt ar noteikumiem par pārrobežu sadalīšanos. Tad MVU būtu vieglāk izvēlēties vispiemērotāko uzņēmējdarbības stratēģiju un labāk pielāgoties izmaiņām tirgus apstākļos, nevājinot sociālo un nodarbinātības aizsardzību. Jaunuzņēmumiem arī grūti nākas apzināt un izpildīt normatīvo aktu prasības. Tādēļ Komisija, izstrādājot politikas risinājumus vai izvērtējot tiesību aktus, īpašu uzmanību pievērš noteikumiem, kas skar mazos un vidējos uzņēmumus, pēc principa "vispirms domāt par mazākajiem". Dalībvalstis pūlas izveidot apkalpošanu "pie viena lodziņa", kur katrs, kas vēlas sākt uzņēmējdarbību kādā no tautsaimniecības nozarēm, varētu saņemt informāciju par visām normatīvo aktu prasībām, kas tam tiks izvirzītas. Papildus tam visam Komisija sāks Jaunuzņēmumu iniciatīvu, lai iesaistītu visas attiecīgās personas, ieskaitot uzņēmējus, jaunuzņēmumu grupas, sociālos partnerus un reģionālās un valdības iestādes ar mērķi uzlabot Eiropas jaunuzņēmumu darbības vidi. Iniciatīvas ietvaros tiks rīkota sabiedriskā apspriešana, lai smeltos idejas no uzņēmējiem. Lai iegūtu idejas, kas palīdzētu pieņemt lēmumus, Komisija var izmantot arī REFIT platformu. Sasaistē ar ieinteresētajām personām tā pētīs, kā jaunuzņēmumu prasības vislabāk varētu apmierināt "vienotā digitālā vārteja", kas ir viens no Digitālā vienotā tirgus stratēģijas pasākumiem. Kopā ar Jaunuzņēmumu iniciatīvas dalībniekiem Komisija izstrādās vārtejas specifiskās funkcijas, lai jaunuzņēmumiem atvieglinātu pārrobežu darījumus un palīdzētu nostiprināties visā Eiropā. MVU un jaunuzņēmumiem arī nav viegli iegūt finansējumu. Mazie un vidējie uzņēmumi jau ir Investīciju plāna Eiropai pašā centrā. Piemēram, ceturtdaļa Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) garantijas tiks izmantota, lai atbalstītu novatoriskus MVU un uzņēmumus ar vidēju kapitālu — lai jaunuzņēmumiem nodrošinātu labāku un ātrāku piekļuvi riska finansējumam. Arī kapitāla tirgu savienība ir sākusi virkni pasākumu, atbalstot riska kapitāla finansēšanu ES. Šajā sakarā Komisija iesniegs priekšlikumu izveidot Eiropas riska kapitāla fondu fondu, ko atbalstītu no ES budžeta līdzekļiem un kas būtu pieejams citiem, lai piesaistītu privāto kapitālu, saskaņā ar Investīciju plānu. Fonds iecerēts jaunuzņēmumu izveides un izvēršanas veicināšanai vienotajā tirgū. Turklāt vairākās ES finansēšanas programmās, kā "Apvārsnis 2020", COSME un Eiropas strukturālie investīciju fondi, ietilpst iniciatīvas, kas atbalsta MVU un jaunuzņēmumus. ES programmas finansē arī konsultācijas un atbalstu MVU un jaunuzņēmumiem, tiem izraugoties finansēšanas iespējas un pārrobežu darbības. Komisija izmantos COSME līdzekļus informācijas kampaņām, kas vērstas uz jauniem novatoriskiem MVU, lai tos mudinātu paplašināt pārrobežu darbību un izmantot iespējas. No uzņēmējdarbības cilvēkus attur arī iespējamās bankrota sekas. Bailes no sabiedriskiem aizspriedumiem, tiesiskās sekas un nespēja atmaksāt parādu Eiropā ir spēcīgākas nekā daudzās citās pasaules daļās, piemēram, daudz ilgāku parāda dzēšanas termiņu dēļ. Tas ir būtisks iemesls uzņēmējiem nedibināt uzņēmumu. Uzņēmējiem vajag zināt, ka viņiem tiks dota otra iespēja. Balstoties uz jau paveikto darbu, Komisija atbalstīs uzņēmēju labo gribu un nāks klajā ar tiesību akta priekšlikumu par uzņēmumu maksātnespēju, kur būs paredzēta agrīna pārstrukturēšana un otrā iespēja, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis rada normatīvo vidi, kurā uzņēmējiem iespējams pārvarēt neizdošanos, neatsakoties no jaunu ideju izmēģināšanas. Pastāv arī šķēršļi inovācijai. Labāka regulējuma satvarā Komisija paredzējusi rīku, ar ko novērtēt jaunu politikas priekšlikumu iespējamo ietekmi uz inovāciju un noskaidrot pastāvošos šķēršļus un iespējas tos novākt. Platforma REFIT var dot padomu tās darba gaitā radušos jautājumos. Šajā kontekstā Komisija centīsies rast novatoriskus tirgus, kur varētu iemēģināt novatoriskas pieejas, lai pārbaudītu novatorisku risinājumu realizējamību un ilgtspēju, spēju veicināt ieguldījumus un līdz ar to darba vietu radīšanu. Eiropai dotu labumu arī pulkāku novatoru piesaistīšana no citām pasaules malām. Eiropas programmā migrācijas jomā uzsvērts, ka noteikumi par uzņēmēju piesaistīšanu salikumā ar atbalsta pasākumiem, kas viņiem palīdz darboties vienotajā tirgū, varētu padarīt Eiropu par pievilcīgāku ceļamērķi novatoriem no citurienes. Tas varētu sekmēt jaunuzņēmumu radīšanu Eiropā. Darbības. Komisija nāks klajā ar tiesību akta priekšlikumu par uzņēmumu maksātnespēju, paredzot agrīnu pārstrukturēšanu un otru iespēju, lai novērstu bailes no neveiksmes un nodrošinātu uzņēmējiem otru iespēju. Tā centīsies vēl vairāk mazināt administratīvo slogu uzņēmumu darbības sākšanai un paplašināšanai, arī ar iniciatīvām, kas veicinātu digitālo tehnoloģiju izmantošanu un pārrobežu apvienošanos un sadalīšanos. Komisija sāks Jaunuzņēmumu iniciatīvu, lai varētu plaši vērtēt prasības jaunuzņēmumiem un šo prasību samazināšanas veidus, un, ja tas nav iespējams, atvieglinātu prasību izpildi. Tās ietvaros tiks izstrādātas Vienotās digitālās vārtejas specifiskās funkcijas, kas uzņēmumiem atvieglinās pārrobežu operācijas — it īpaši jaunuzņēmumiem. Komisija izmantos COSME finanses mērķinformācijas sniegšanai, lai mudinātu jaunus, novatoriskus MVU izvērst darbību pāri robežām un izmantot vienotā tirgus dotās iespējas. Ar Investīciju plānu un kapitāla tirgu savienību Komisija uzņēmējiem Eiropā atvieglinās finansējuma iegūšanu. Komisija lūgs platformu REFIT pievērsties šķēršļiem jaunradei un domāt, kā tos novākt vai vājināt. Visbeidzot, Komisija pētīs arī citus iespējamos pasākumus, kas palīdzētu piesaistīt novatorus, piemēram, ES zilās kartes pieejas attiecināšanu uz uzņēmējiem. 2.3.Pakalpojumu tirgu bez robežām — par taustāmu īstenību! 2006. gada Pakalpojumu direktīva iespējoja apsveicamu ekonomikas modernizāciju dažādās nozarēs. Dalībvalstis noteica vairāk nekā tūkstoš pasākumu, atceļot nepamatotus pakalpojumu sniegšanas traucēkļus uzņēmumiem un profesiju praktizētājiem. Tomēr pārrobežu darbībā uzņēmumi un profesiju praktizētāji joprojām pārāk bieži saskaras ar grūtībām. Tos kavē atšķirības — un brīžiem neatbilstības — noteikumos par profesijām un "rezervētajām darbībām" visā ES, nevajadzīgi regulējuma noteikti šķēršļi pakalpojumu sniegšanai un skaidrības un paredzamības trūkums dažās svarīgās nozarēs tiem, kas vēlas sniegt pakalpojumu citās dalībvalstīs.

Atrisinot galvenās ierobežojumu radītās problēmas, tiktu pozitīvi ietekmēta uzņēmējdarbība un nodarbinātība, pazeminātos cenas un efektīvāk tiktu sadalīti Eiropas resursi. Tas nozīmē, ka vajadzīgi lēmumi gan par profesijām, gan par pakalpojumu sniegšanu. Profesiju pakalpojumi veido 9 % no ES IKP, un reglamentētajās profesijās darbojas aptuveni 20 % no ES darbaspēka. Profesiju pakalpojumi ir cieši saistīti ar citām nozarēm. Konkurētspējīgāka un efektīvāka profesiju pakalpojumu nozare tādējādi celtu rūpniecības konkurētspēju un ekonomiku kopumā. Pašlaik Eiropā ir vairāk nekā 5000 reglamentēto profesiju, kurās darbojas vairāk nekā 50 miljoni cilvēku. Lai gan noteikumi par profesionālās darbības licencēšanu un praktizēšanu ir domāti vispārības interešu un pakalpojuma saņēmēja aizsardzībai, daudzi no noteikumiem ir kļuvuši nesamērīgi un rada nevajadzīgus normatīvus šķēršļus praktizētāju mobilitātei, mazinot darba ražīgumu. Nesen veikti pētījumi rāda, ka vairākās dalībvalstīs īstenotās reformas, kas paplašina iespējas darboties reglamentētajās profesijās, veicina darba vietu izveidi un labākas cenas patērētājiem. ES līmenī Pakalpojumu direktīva aizliedz virkni noteikumu un liek dalībvalstīm izvērtēt, vai pārējie ir pamatoti un samērīgi. Profesionālo kvalifikāciju direktīvas mērķis ir sekmēt speciālistu mobilitāti visā Eiropas Savienībā, tajā ir noteikts tiesiskais regulējums, kas atvieglina profesionālās kvalifikācijas savstarpēju atzīšanu, un noteikta kārtība, kādā dalībvalstis un Komisija izvērtē profesiju reglamentējumu valsts līmenī. Pēdējos gados dalībvalstis ir iesaistījušās reformu procesā, kas ir mīkstinājis vai noņēmis vairākus regulējuma radītus šķēršļus. Taču savstarpējā izvērtēšanā, kas tika veikta pēdējos divos gados, pēc Profesionālo kvalifikāciju direktīvas pārskatīšanas, atklājās, ka dalībvalstīs ievērojami atšķiras līdzīgu profesiju regulējums un darbību rezervējums. Tāpēc Komisija ar regulāriem norādījumiem ierosinās konkrētas darbības, kas uzlabotu reģistrēšanos un darbošanos reglamentētajās profesijās valsts līmenī un visā ES. Šīs darbības liks attiecīgām dalībvalstīm apzināties konkrētas reformu vajadzības. Šī iecere risinās visus jautājumus, kas attiecas uz reģistrēšanos un darbošanos reglamentētās profesijās. Pirmajā posmā uzmanības centrā būs atlasītas profesijas prioritārās nozarēs. Otrajā posmā tiks vērtētas reformas un novērsti atlikušie šķēršļi. Pēc vajadzības, atkarā no dalībvalsts un atbilstoši individualizētam prioritāšu novērtējumam, reformu prioritātes tiks risinātas Eiropas pusgada kopsakarā. Komisija arī noteiks analītisko satvaru, kas dalībvalstīm jāizmanto, pārskatot profesiju regulējumu vai ierosinot jaunu regulējumu. Šajā satvarā būs arī metodika vispusīgai profesiju regulējuma samērīguma novērtēšanai. Dalībvalstīm būs jāpierāda, ka vispārības interešu mērķi nav sasniedzami nekā citādi, kā vien ierobežojot attiecīgās profesionālās darbības atļaujas un praksi. Visbeidzot, savstarpējā izvērtēšana arī palīdzēs modernizēt tiesisko regulējumu šajā jomā, risinot problēmas, ko rada juridiskās formas atšķirība, kapitāla turējuma prasības un daudznozaru ierobežojumi, kas attiecas uz dažiem uzņēmējdarbības pakalpojumiem. Komisija ierosinās, varbūt pakalpojumu pases iniciatīvas ietvaros, tiesību aktus, kas novērstu tādus normatīvos šķēršļus kā atšķirīga juridiskā forma, kapitāla turējuma prasības un daudznozaru ierobežojumi galvenajos uzņēmējdarbības pakalpojumos un, ja vajadzīgs, organizācijas prasības būvniecības uzņēmumos. Vispār pakalpojumu sfērā šķērslis bieži ir tas, ka trūkst uzticamas informācijas par piemērojamajām prasībām, it īpaši pārrobežu pakalpojumu sniedzējiem. Tāpat būvniecības pakalpojumu sniedzēji savā mītnes valstī dažkārt sastopas ar konkrētām prasībām organizācijas ziņā, kas pārmēru sarežģī pakalpojumu pārrobežu piedāvāšanu. Uzņēmumiem paredzētajos pakalpojumos un būvniecības pakalpojumu sniedzējiem bieži ir grūti ievērot apdrošināšanas prasības, un tas ir jānovērš. Tādēļ tiks likta priekšā likumdošanas iniciatīva, kas attieksies uz pārrobežu pakalpojumu sniedzējiem, it īpaši būvniecības pakalpojumos un pakalpojumos uzņēmumiem. Iniciatīvas rezultātā saskaņotas veidlapas ļautu pakalpojumu sniedzējiem vienuviet darīt zināmu uzņēmējām valstīm informāciju, kas tiek prasīta saskaņā ar minētās valsts tiesību aktiem, lai pakalpojumu sniedzējs minētajā valstī varētu sniegt pārrobežu pakalpojumus. Tas nodrošinās, ka uzņēmumi ir pilnīgi droši par prasībām, kas piemērojamas katrā dalībvalstī galvenajās jomās, lai varētu sniegt pārrobežu pakalpojumus. Tas arī radīs lielāku noteiktību patērētājiem. Šīs prasības aptvers paziņojumus par norīkotajiem darbiniekiem, profesionālo kvalifikāciju un citas prasības, ciktāl tās ir saderīgas ar Pakalpojumu direktīvas 16. pantu un Norīkoto darbinieku tiesību izpildes direktīvas 9. pantu. Tas uzlabos sadarbību starp piederības dalībvalsti un uzņēmēju dalībvalsti, atbalstot pakalpojumu sniedzējus, kuri dodas uz ārzemēm. Pēc pieprasījuma piederības dalībvalsts iestādes izdos pakalpojumu pasi, lai palīdzētu pakalpojumu sniedzējiem pierādīt, ka tie atbilst prasībām, ko tiem piemēro dalībvalstī, kurā tie vēlas sniegt savu pakalpojumu. Saskaņā ar principu "tikai vienreiz" pakalpojumu pase likvidēs vajadzību pēc vairākiem pieprasījumiem sniegt informāciju un dokumentāciju, kas jau ir sniegta piederības dalībvalstij, izveidojot "kopējo Elektronisko dokumentu reģistru" ar dokumentiem, ko piederības valsts pārvaldes iestāde izdevusi pēc pakalpojumu sniedzēja pieprasījuma. Saskaņotā paziņojuma veidlapa un elektroniskais dokumentu reģistrs kopā atvieglinātu spēkā esošo priekšpaziņošanas un kontroles prasību izpildi. Darbības. Komisija sāks likumdošanas iniciatīvu, kas ieviesīs pakalpojumu pasi ar saskaņotu paziņojuma veidlapu un elektronisko dokumentu repozitoriju, lai palielinātu noteiktību un samazinātu šķēršļus pakalpojumu sniedzējiem, kuri vēlas iekļūt citos ES tirgos, lai paplašinātu darbību. Tas vēl vairāk uzlabos piekļuvi profesiju pakalpojumiem valstu un ES līmenī, jo tiks doti regulāri norādījumi, identificējot konkrētas reformu vajadzības konkrētās dalībvalstīs un profesijās, kur ir nepamatoti noteikumi. Komisija arī liks priekšā analīzes shēmu, kas dalībvalstīm jāizmanto, pārskatot esošos noteikumus vai ierosinot jaunus. Visbeidzot, Komisija ierosinās likumdošanas pasākumus, lai noņemtu normatīvos šķēršļus, piemēram, juridiskās formas un kapitāla turējuma prasību atšķirības, kā arī daudzdisciplīnu ierobežojumus galvenajiem pakalpojumiem uzņēmumiem un, attiecīgos gadījumos, organizācijas prasības būvniecības uzņēmumos. Komisija pārskatīs tirgus norises un, ja nepieciešams, pieņems vajadzīgos lēmumus saistībā ar apdrošināšanas prasībām celtniecības pakalpojumu sniedzējiem un uzņēmumiem, kas sniedz pakalpojumus uzņēmējiem. 2.4.Ierobežojumu novēršana mazumtirdzniecībā Mazumtirdzniecība un vairumtirdzniecība ir viena no lielākajām pakalpojumu nozarēm Eiropā, kas 2012. gadā veidoja 9,6 % pievienotās vērtības un 13,1 % no kopējās nodarbinātības. No 2010. līdz 2012. gadam ražīguma izaugsmes šajā nozarē Eiropas Savienībā nebija, salīdzinot ar 3,9 % ASV. Nesenos pētījumos secināts, ka ierobežojoši noteikumi rada būtiskus šķēršļus ienākšanai tirgū, tādējādi tiek atvērts mazāk jaunu tirdzniecības punktu lielākajai daļai veikalu formātu, kavēta konkurence un paceltas cenas patērētājiem. Pat ar visu e-komercijas attīstību tā joprojām būs problēma, jo fiziskai klātbūtnei bieži ir liela nozīme patērētāju uzticēšanās un paļāvības veidošanā. Par mazumtirdzniecības nozares izveides un darbības regulējumu pirmām kārtām atbild dalībvalstis. Nozīmīga loma mēdz būt arī reģionu valdību un pašvaldību noteikumiem. Lai ievērotu Līgumā noteikto uzņēmējdarbības veikšanas brīvību, šiem noteikumiem tomēr ir jābūt pamatotiem ar sabiedriskās kārtības mērķiem, piemēram, vides aizsardzību, pilsētplānošanu vai teritorijas labiekārtošanu un patērētāju tiesību aizsardzību. Tiem jābūt piemērotiem un samērīgiem ar īstenojamo mērķi. Salīdzinošā izvērtēšana par mazumtirdzniecības uzņēmumu dibināšanu liecināja, ka mazumtirgotāji bieži saduras ar nesamērīgiem un nepiemērotiem uzņēmējdarbības veikšanas nosacījumiem un procedūrām. Dalībvalstīm ir piešķirta zināma rīcības brīvība mazumtirdzniecības nozares regulēšanā, bet tās nedrīkst nepamatoti ierobežot vienotā tirgus brīvības. Dalībvalstīm būtu jānovērtē un vajadzības gadījumā jāmodernizē savi mazumtirgi, attiecīgos gadījumos iedvesmojoties no labi funkcionējošiem un mazāk ierobežojošiem risinājumiem citās dalībvalstīs. Tādēļ Komisija izklāstīs labāko praksi attiecībā uz mazumtirdzniecības uzņēmumu dibināšanu un darbības ierobežojumiem vienotajā tirgū, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu un leģitīmos sabiedriskās kārtības mērķus, ko tiecas sasniegt dalībvalstis. Šajā procesā Komisija palīdzēs dalībvalstīm nodrošināt patērētājiem pienācīgu izvēli. Šī iniciatīva arī dos norādījumus par Komisijas prioritāšu izraudzīšanos attiecībā uz izpildes pasākumiem, kas skar ierobežojumus mazumtirdzniecības nozarē.

Darbības. Komisija izklāstīs labāko praksi, lai veicinātu mazumtirdzniecības uzņēmumu dibināšanu un samazinātu darbības ierobežojumus vienotajā tirgū. Tajā būs norādījumi par dalībvalstu reformām un prioritāšu noteikšanu attiecībā uz noteikumu izpildes politiku mazumtirdzniecības nozarē. 2.5.Patērētāju un uzņēmēju diskriminācijas novēršana Tiešsaistes tirdzniecības pieaugums un biežāka ceļošana starp dalībvalstīm ir radījusi jaunas uzņēmējdarbības iespējas uzņēmējiem un piekļuvi plašākam preču un pakalpojumu klāstam patērētājiem. Tomēr viņi pārāk bieži jūtas diskriminēti valstspiederības vai dzīvesvietas dēļ. Komisija un Eiropas patērētāju centri regulāri saņem sūdzības no patērētājiem, kuriem atteikta piekļūšana lētākām vietnēm, piedāvājumiem vai atlaidēm. Viņi bieži sastopas ar augstākām cenām vai grūtībām iegūt tādu pašu pakalpojumu kā vietējiem klientiem. Šāda prakse skar plašu preču un pakalpojumu klāstu no atrakciju parka biļetes līdz komunālajiem maksājumiem. Lai gan dažādie piekļuves, cenas vai pārdošanas nosacījumi var būt objektīvu atšķirību rezultāts (piemēram, piegādes izmaksas vai pamatotas juridiskas prasības), tos bieži pamato ar neattaisnojamu tirgus teritoriālas sadrumstalošanas stratēģiju. Tas ir pretrunā vienotā tirgus idejai. Mazinās patērētāju uzticēšanās un aug nepatika pret iepirkšanos citās valstīs gan personīgi, gan tiešsaistē. Zaudētās iespējas uzņēmumiem un Eiropas ekonomikai ir daudz plašākas nekā atsevišķi pirkumi, no kuriem atsevišķs tirgotājs var iebāzt kabatā lielāku peļņu. Pakalpojumu direktīvas 20. pants jau aizliedz visus nepamatotu teritoriālu ierobežojumu veidus, taču nosaka tikai vispārīgus principus, kas ne vienmēr novērš diskriminējošu praksi katrā vietā. Tāpēc ir vajadzīga tālāka rīcība, lai iedzīvinātu šos principus un izstrādātu konkrētus noteikumus pret tirgus dalībnieku diskrimināciju pēc valstspiederības vai dzīvesvietas. Digitālā vienotā tirgus stratēģijā Komisija jau ir izziņojusi tiesību aktu priekšlikumus, kam līdz 2016. gada vidum jāpieliek punkts nepamatotai ģeogrāfiskai bloķēšanai. Tas ir atspoguļots Eiropadomes 2015. gada jūnija secinājumos. Starp plašākiem centieniem izveidot taisnīgāku vienoto tirgu Komisijai ir arī mērķis visos iespējamos veidos cīnīties ar neattaisnojamu diskriminējošu attieksmi pret pircējiem, kas atrodas citās dalībvalstīs — vai to piemēro tiešā pārdošanā vai izplatīšanas kanālos, un lai kā tā tiktu īstenota un kāda būtu izmantotā tehnoloģija. Septembrī Komisija sāka sabiedrisko apspriešanu par ģeogrāfisko bloķēšanu un citādiem ģeogrāfiskiem ierobežojumiem preču iegādei un informācijas pieejamībai ES. Tās rezultāti sniegs nozīmīgu priekšstatu par gaidāmo Komisijas leģislatīvo aktu, kas vērsīsies pret ģeogrāfisko bloķēšanu un citādu diskriminēšanu, ko tirgus dalībnieki piekopj klienta dzīvesvietas vai valstspiederības dēļ. Tiem ir jāiet roku rokā ar stingrāku piemērošanu katrā dalībvalstī, kas saskaņā ar Digitālā vienotā tirgus stratēģiju vēl vairāk jāpastiprina, reformējot Regulu par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā. Darbības. Saskaņā ar savu ģeogrāfiskās bloķēšanas apkarošanas iniciatīvu Digitālā vienotā tirgus stratēģijā un vispārējo pieeju vēl vairāk uzlabot taisnīgumu vienotajā tirgū Komisija veiks gan likumdošanas, gan izpildes nodrošināšanas pasākumus, lai novērstu nepamatotu atšķirīgu attieksmi pret patērētājiem viņu dzīvesvietas vai valstspiederības dēļ pieejamības, cenu un citu pārdošanas nosacījumu ziņā: apzinot un aizliedzot konkrētas uz dzīvesvietu balstītas diskriminācijas formas, kas nav pamatotas ar objektīviem un pārbaudāmiem faktoriem, atvieglinot patērētājiem un patērētāju apvienībām iespējas uzzināt, vai un kādā veidā pastāv diskriminācija, izmantojot arī pārredzamības rīkus, un ar reformām Regulā par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā uzlabojot valstu iestāžu darbu izpildes nodrošināšanā. 3.Mūsdienīgošanas un jaunrades veicināšana 3.1.Standartu sistēmas mūsdienīgošana No standartiem ir atkarīga jaunrade un progress vienotajā tirgū — tie palielina drošību, sadarbspēju un konkurenci un palīdz novērst tirdzniecības šķēršļus. Tie ir būtiski Eiropas konkurētspējai. Pēdējos gadu desmitos Eiropas Standartizācijas sistēma ir būtiski veicinājusi panākumus. Nesens pētījums Apvienotajā Karalistē (AK) rāda, ka standartu izmantošana veicinājusi AK ražīguma pieaugumu par vairāk nekā 28 %, bet vispārējā ieguvuma vērtība uzņēmumiem no standartu izmantošanas ir līdz 5 % no to gada apgrozījuma. Panākumi bijuši iespējami, pateicoties unikālai publiskā un privātā sektora partnerībai starp Eiropas regulatoru un Eiropas standartizācijas organizācijām. Bet standartizācijas procesam met izaicinājumu ekonomikas mainība un uzņēmējdarbības modeļu daudzveidība, informācijas un komunikācijas tehnoloģijas arvien lielākā loma un pakalpojumu augošā nozīme mūsdienu globālajās vērtības ķēdēs, kur preces un pakalpojumus arvien biežāk pasniedz vienotā paketē. Eiropas Standartizācijas sistēmai jāpieņem šis izaicinājums, iekļaujošā veidā laikus radot tirgus nosacītus standartus un nostiprinot Eiropas vadošo lomu starptautiskās standartizācijas jomā. Eiropas standartiem ir jāatbalsta ES politika un jārada lielāka digitālo jauninājumu drošība un sadarbspēja. Tādēļ Digitālā vienotā tirgus stratēģijā paredzēts integrēts standartizācijas prioritāšu plāns ar īpašu uzsvaru uz IKT tehnoloģijām un Eiropas sadarbspējas satvara pārskatīšanu. Plašākā nozīmē tā ir esošās partnerības mūsdienīgošana. Tādēļ Komisija ierosinās izveidot "kopīgas standartizācijas iniciatīvu", kur piedalītos Komisija, attiecīgās nozares, Eiropas standartizācijas organizācijas un visi standartizācijā iesaistītie. Kopīgās iniciatīvas mērķis būs ātrāka standartu noteikšana un labāka standartizācijas prioritāšu noteikšana visās jomās. Pēc apspriešanas ar ieinteresētajām personām par kopīgo iniciatīvu varētu vienoties 2016. gada sākumā. Turklāt palicis neizmantots nozīmīgs brīvprātīgi izmantojamu Eiropas pakalpojumu standartu izstrādes un izmantošanas potenciāls, kas aptvertu pakalpojumu dažādošanu un nodrošinātu integrētu Eiropas pakalpojumu tirgu. Šādi standarti varētu samazināt izmaksas un tirgus sadrumstalotību, taču šobrīd tie veido tikai 2 % no visiem ES standartiem. Smeļoties ražojumu sfērā uzkrātajā sekmīgajā pieredzē, Komisija izdos specializētas vadlīnijas, kurās būs pētītas problēmas, kā arī nodrošināts, ka šādus standartus diktē pieprasījums un tie tiek pieņemti jomās, kur tie visvairāk vajadzīgi. Darbības. Mūsdienīgojot Eiropas standartizācijas sistēmu, Komisija ierosinās "kopīgo standartizācijas iniciatīvu", kas jāsaskaņo ar Eiropas standartizācijas organizācijām. Tā arī izdos īpašus norādījumus par pakalpojumu standartizāciju. Tas radīs uzņēmumu un patērētāju uzticēšanos pārrobežu pakalpojumiem un veicinās pārrobežu tirdzniecību. 3.2.Publiskā iepirkuma labāka pārredzamība, lietderība un atbildīgums Publiskais iepirkums atbilst aptuveni 19 % no ES IKP, un publiskās iestādes un sabiedrisko pakalpojumu uzņēmumi tajā katru gadu iztērē vairāk nekā 2,3 triljonus euro. 2014. gadā ES pieņēma būtiskas izmaiņas ES publiskā iepirkuma sistēmā, vienkāršojot procedūras un elastizējot noteikumus un tos pielāgojot publiskā sektora politikas virzieniem, it īpaši inovācijai. Mērķis bija publisko iepirkumu padarīt efektīvāku un stratēģisku, ievērot pārredzamības un konkurences principus, lai būtu labāk gan pasūtītājiem publiskajā sektorā, gan komersantiem, sevišķi MVU.

Tomēr ES var iet tālāk, un tas ir jādara. Iepirkumu joprojām bieži rīko bez vajadzīgajām darbības iemaņām, tehniskajām zināšanām vai procedūras izpratnes, un tas izraisa neatbilstību noteikumiem un nelāgas sekas tiklab uzņēmumiem, kā nodokļu maksātājiem. Galvenā problēma ir tas, ka trūkst pieejamu datu un analīzes rīku, kas ļautu novērst vai atklāt problēmas un pārkāpumus. Turklāt lēmumu pārskatīšanas kārtība valstīs nebūt nav vienāda, it īpaši procedūras ilguma ziņā. Ievērojamas ir arī maksu un lietu izskatīšanas izmaksu atšķirības. Visbeidzot, dati par sūdzībām netiek vākti strukturētā veidā. Cita problēma ir tas, ka apjomīgos infrastruktūras projektos kavēšanos bieži izraisa iepirkuma procesa sarežģītība un ilgums. No desmit lielapjoma infrastruktūras projektiem deviņi nenorit pēc plāna — izmaksu pārsniegšana pat par 50 % ir parasta lieta. Kavēšanās mēdz notikt visos procesa posmos, no plānošanas līdz projekta īstenošanai un līguma izpildei. Pieejamie dati rāda, ka projektos, kas izmaksā vairāk nekā 700 miljonu euro, parasti ir vajadzīgs ievērojami vairāk laika līguma noslēgšanai nekā citās procedūrās, un iemesls nav piedāvājuma atlasīšanai vajadzīgais laiks. Tipiskas procedūras vidējais ilgums (no dienas, kad nosūta uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus, līdz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanai) ir trīsarpus mēnešu, toties apjomīgiem infrastruktūras projektiem tas ir aptuveni 25 mēneši un var būt pat 35 mēneši, ja izmanto sarunu procedūru. Tāpēc Komisija sāks vairākas iniciatīvas. Tā centīsies sekmēt iepirkuma datu vākšanu, apvienošanu, pārvaldību un analīzi, atbalstot dalībvalstu pūliņus panākt labāku publiskā iepirkuma pārvaldību. Pamatojoties uz jau ieviestajiem politikas pasākumiem, piemēram, e-iepirkumu, Komisija sekmēs datu kvalitātes un pieejamības uzlabošanas rīku izstrādi, racionalizējot pastāvošos datu vākšanas mehānismus un atbalstot līgumu reģistra izveidi. Tā veicinās arī datu analīzes rīka izstrādi, it sevišķi iepirkuma procesa anomāliju konstatēšanai. Komisija arī centīsies uzlabot iepirkuma tiesiskās aizsardzības līdzekļu sistēmas efektivitāti, lietderību un pārredzamību saskaņā ar tiesiskās aizsardzības līdzekļu direktīvām. Šo direktīvu mērķis ir nodrošināt iepirkuma lēmumu efektīvu un iespējami ātru pārskatīšanu. Pārskatīšanas procedūras ir pieejamas visās dalībvalstīs, un komersanti tās plaši izmanto. Komisija veicinās pirmās instances pārskatīšanas struktūru sadarbību un tīklošanu, lai uzlabotu informācijas apmaiņu un paraugprakses pārņemšanu. Īpaša uzmanība tiks veltīta specializēto pirmās instances administratīvās pārskatīšanas struktūru nostiprināšanai. Komisija arī ar regulāru novērtēšanu labāk uzraudzīs valstu pārskatīšanas sistēmu efektivitāti, izmantojot arī vienotā tirgus rezultātu apkopojumu. To papildinās arī tiesiskās aizsardzības līdzekļu direktīvās noteiktais REFIT izvērtējuma ziņojums. Bez tam Komisija dalībvalstīm dos iespēju saņemt palīdzību un konsultācijas par plānoto projektu publiskā iepirkuma aspektu likumību. Šī palīdzība balstīsies uz brīvprātīgi izmantojamu priekšvērtēšanas mehānismu infrastruktūras projektiem, kuru kopējā vērtība ir 700 miljoni euro vai vairāk. Tiks izstrādāta īpaša procedūra, kas ļaus par iepirkumu atbildīgajām iestādēm, pamatojoties uz paziņojumu par projektu, saņemt Komisijas atzinumu par iecerētās iepirkuma procedūras atbilstību ES iepirkuma noteikumiem. Šādā paziņojumā būtu jāiekļauj informācija par projektu, kā arī visi attiecīgie dokumenti, ieskaitot iepirkuma dokumentācijas projektu. Komisija sniegs atzinumu termiņā, kam principā nebūtu jāpārsniedz trīs mēneši pēc paziņojuma par projektu saņemšanas. Tā visai drīz izvētīs gūto pieredzi, lai noskaidrotu, vai rīkojas saskaņā ar vajadzībām un gaidīto. Darbības. Komisija izveidos lielapjoma infrastruktūras projektu iepirkuma aspektu brīvprātīgas priekšvērtēšanas mehānismu. Tā mudinās dalībvalstis uzlabot iepirkuma lēmumu pārskatīšanu, veicinot pirmās instances pārskatīšanas struktūru tīklošanu, nodrošinot īpašu juridisku un tehnisku palīdzību dalībvalstīm, kuras vēlas izveidot vai nostiprināt specializētas pirmās instances administratīvās pārskatīšanas struktūras un uzlabot efektivitātes uzraudzību ar regulāru novērtēšanu, izmantojot arī vienotā tirgus rezultātu apkopojumu. Komisija strādās kopā ar dalībvalstīm, lai ar labākiem datiem uzlabotu valstu iepirkuma sistēmu pārredzamību un kvalitāti, izveidojot līgumu reģistrus, kas aptvers visu līguma darbības laiku, un atbalstot datu analīzes un anomāliju atklāšanas rīka izstrādi un ieviešanu, lai labāk atsegtu esošas vai paredzamas iepirkuma procesa nelikumības. 3.3.Eiropas intelektuālā īpašuma regulējuma nostiprināšana Intelektuālā īpašuma piesātinātās nozares veido 39 % no IKP un aizpilda 35 % darba vietu ES, un tās ir jaunrades dzinējspēks. Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībā Eiropā ir panākts daudz, sevišķi ar nesen pieņemto vienotā patenta sistēmu un prečzīmju tiesību aktu kopuma mūsdienīgojumu. Vienotā patenta sistēmai būs nozīmīga loma tehniskās jaunrades atraisīšanā sistēmā iesaistītajās dalībvalstīs. Pavisam drīz Eiropa šo patentu padarīs par realitāti un izveidos Eiropas patenta lietās specializētu tiesu, ko rūpnieki pieprasa jau desmitiem gadu. Tomēr galvenais uzdevums ir pareizi nospēlēt galotni un arī novērst neskaidrības par to, kā vienotais patents darbosies kopā ar valstu patentiem un valstu papildu aizsardzības sertifikātiem (PAS), ko piešķir PAS procedūrā, un iespējamo vienota PAS izveidi. Papildu aizsardzības sertifikāts ir būtisks zāļu, medicīnas iekārtu, dzīvnieku veselības produktu un augu apstrādes produktu ražotājiem, kā arī ražotājiem jaunās nozarēs, kam droši vien būs vajadzīgas ražojumu tirdzniecības atļaujas. Vienota PAS apstiprinātās īpašumtiesības radītu lielāku noteiktību rūpniecības nozarēs, uz kuru ražojumiem attiecas regulēta tirgus tirdzniecības atļaujas. Konkrēti, vienots PAS uzlabotu pārredzamību un pārliecību par zāļu aizsargātību. Jauno un ģenerisko vai bioloģiski līdzīgo zāļu ražotājiem tas ļautu vieglāk ieguldīt, bet dalībvalstīm — optimizēt veselības aprūpes budžetu, un zāles kļūtu pacientiem labāk pieejamas. Lai stiprinātu ražošanu Eiropas Savienībā un konkurētspēju rūpniecības nozarēs, uz kuru ražojumiem attiecas regulēta tirgus tirdzniecības atļaujas, Komisija pētīs konkrētu patenta un PAS aizsardzības aspektu pārkalibrēšanas iespējas. PAS nepiemērošana ražošanā ļautu Eiropas ģenerisko un bioloģiski līdzīgo zāļu nozarei Eiropas Savienībā radīt tūkstošiem darba vietu darbam ar augstajām tehnoloģijām un daudz jaunu uzņēmumu. Ja precizētu ES patenta izņēmumu, kas attiecas uz pētniecību, cita starpā kļūtu iespējams visā vienotajā tirgū netraucēti piegādāt zāļu aktīvās sastāvdaļas. ES un dalībvalstīm arī jākāpina atbalsts MVU, lai tie varētu pilnvērtīgi izmantot savu ieguldījumu aizsardzību. Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (ITSB) nesenais pētījums rāda, ka tikai 9 % Eiropas MVU ir intelektuālā īpašuma tiesību subjekti, bet tie MVU, kuriem ir šādas tiesības, caurmērā rada par 32 % lielākus ieņēmumus uz vienu darbinieku nekā tie, kam to nav. Papildinot 2014. gadā izziņoto intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) īstenošanas rīcības plānu, Komisija palīdzēs sīkākiem uzņēmumiem efektīvāk nodrošināt, pārvaldīt un īstenot intelektuālā īpašuma tiesības, labāk koordinējot informācijas pieejamības un finansiālās palīdzības programmas. Komisija arī turpinās pētīt, kā vislabāk izmantot Eiropas tradicionālās zinības, un veiks vajadzīgos pasākumus pēc sabiedriskās apspriešanas par nelauksaimniecisko produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību. Visbeidzot, kā minēts Digitālā vienotā tirgus stratēģijā Eiropai, Komisija pārskatīs IĪT īstenošanas satvaru, reaģējot uz to, ka pārkāpumi arvien biežāk ir pārrobežu pārkāpumi. Tā izmantos pieeju "sekojiet naudai", lai komerciāla mēroga likumpārkāpējiem atņemtu ieņēmumu avotus, jo ES ekonomikai visvairāk kaitē tieši šie IĪT pārkāpumi. Saskaņā ar stratēģijas mērķiem īpaša uzmanība tiks veltīta mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, lai tiem palīdzētu aizstāvēt savas intelektuālā īpašuma tiesības. Darbības. Komisija nāks klajā ar iniciatīvām nostiprināt un mūsdienīgot intelektuālā īpašuma regulējumu, tostarp pasākumiem, kas atbalstīs intelektuālā īpašuma izmantošanu MVU. Tā nodos apspriešanai, apsvērs un liks priekšā piemērotus turpmākus pasākumus, kas uzlabotu patentu sistēmu Eiropā, it īpaši farmaceitiskajā un citās rūpniecības nozarēs, uz kuru ražojumiem attiecas regulēta tirgus tirdzniecības atļaujas. Kā jau minēts Digitālā vienotā tirgus stratēģijā, 2016. gadā Komisija pārskatīs ES intelektuālā īpašuma īstenošanas regulējumu, atbalstot pieeju "sekojiet naudai" komerciāla mēroga pārkāpumu apkarošanai. 4.Praktiskā realizēšana

4.1.Noteikumu ievērošanas un gudras īstenošanas kultūra Efektīvai atbilstībai noteikumiem ir izšķirīga nozīme vienotā tirgus iespēju un priekšrocību realizēšanā. 2015. gada vidū vienotā tirgus jomā tika risinātas aptuveni 1090 pienākumu neizpildes lietas. Vidēji valstu pārvaldes iestādēm pienākumu neizpildes lietas atrisināšanai ar Komisijas palīdzību ir vajadzīgi tepat 30 mēneši. Turklāt daudzi cilvēki un uzņēmumi joprojām neapzinās, kādas iespējas viņiem ir pieejamas, lai panāktu viņu tiesību ievērošanu. Tas vājina vienoto tirgu un mazina cilvēku uzticēšanos. Tas ir jāmaina. Mainīt — tas nozīmē ieturēt vispusīgu pieeju, kas aptver visus politikas veidošanas posmus no politikas izstrādes līdz īstenošanai un informēšanai, saskaņā ar labāka regulējuma pieeju. Tas ietver politikas izstrādes izvērtēšanas un izpildes aspektu labāku integrāciju, labāku palīdzību un norādījumus dalībvalstīm vienotā tirgus noteikumu īstenošanā un konsekventāku un efektīvu izpildes politiku, kuras mērķis ir uzlabot vispārējo atbilstību vienotā tirgus noteikumiem un ES tiesību aktiem kopumā. Komisija ir apņēmusies to panākt. Šim nolūkam Komisija izmanto savas labāka regulējuma vadlīnijas un veicina ciešāku partnerību ar dalībvalstīm, izmantojot vairākas iniciatīvas, piemēram, svarīgāko jauno tiesību aktu īstenošanas plānus, ikgadēju dialogu ar katru dalībvalsti par atbilstību un plašu atbilstības veicināšanas līdzekļu klāstu. Komisija vairāk enerģijas veltīs sistemātiskām valstu tiesību aktu atbilstības pārbaudēm. Tā arī centīsies izstrādāt datu analīzes rīku, kas varētu palīdzēt labāk konstatēt neatbilstību. Komisija arī izstrādās un piemēros nozaru stratēģijas, lai racionalizētu ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzības sistēmas. Pēc 2012. gada paziņojuma par vienotā tirgus labāku pārvaldību ir veikti vairāki izpildes pasākumi, lai panāktu strauju progresu galvenajās izaugsmes jomās. Šī stratēģija ir devusi vienu otru pozitīvu rezultātu. Pamatojoties uz šajā darbā gūto pieredzi, Komisija apsvērs iespēju paplašināt to nozaru loku, uz kurām attiecas šie pasākumi. Konkrēti, Komisija ierosinās likumdošanas iniciatīvu par vienotā tirgus informācijas rīku, kas tai ļautu ievākt ziņas no atlasītiem tirgus dalībniekiem. Spēja iegūt laicīgu, vispusīgu un ticamu kvantitatīvu un kvalitatīvu informāciju no atlasītiem tirgus dalībniekiem uzlabos Komisijas spēju pārraudzīt ES noteikumus prioritārajās jomās un panākt to izpildi. Tas arī palīdzēs Komisijai ierosināt uzlabojumus jautājumos, kuru izvērtējums liecinās, ka izpildes deficītu rada trūkumi attiecīgajos nozares tiesību aktos. Šis jaunais rīks tiktu izmantots tikai tad, kad pienācīgi izvētīta visa pieejamā informācija un ir tapis skaidrs, ka ir vajadzīgs tieši no tirgus dalībniekiem ievākt vispusīgu un ticamu informāciju par uzņēmumu uzvedību tirgū, un ir ņemta vērā labākā prakse no dalībvalstu pašreizējās prakses, kas ietekmē vienotā tirgus pareizu funkcionēšanu. Uz tā pamata Komisija publicēs ziņojumu, ievērojot dažu savāktās informācijas daļu konfidenciālumu. Jaunais tirgus informācijas rīks palīdzēs Komisijai efektīvāk diferencēt sadarbību ar dalībvalstīm, stiprinās bāzi ar pienākumu neizpildi saistītajām darbībām, kā arī palīdzēs noteikt, kur vajadzīgi normatīvi risinājumi. Kopā ar dalībvalstīm Komisija arī nostiprinās un racionalizēs spēkā esošos vienotā tirgus problēmu risināšanas rīkus, piemēram, SOLVIT. Vislabāk ir problēmas laikus atrisināt valsts līmenī. Tā apsvērs, vai vajadzīgi atbilstīgi turpmāki pasākumi pēc vairākkārtīgiem vai strukturāliem gadījumiem, ko nav varēts atrisināt ar SOLVIT palīdzību. Tā arī uzlabos pilsoņu un uzņēmumu informētību par viņu tiesībām un valstu tiesiskās aizsardzības mehānismu izmantošanu, izmantojot arī vienoto digitālo vārteju. Darbības. Komisija piemēros noteikumu izpildes gudras nodrošināšanas stratēģiju, aptverot nozaru stratēģijas. Tā ierosinās likumdošanas iniciatīvu, kas ļaus savākt ticamu informāciju tieši no atlasītiem tirgus dalībniekiem ar nolūku aizsargāt un uzlabot vienotā tirgus darbību. Tā turpinās padziļināt partnerību ar dalībvalstīm ar jaunu, svarīgu tiesību aktu īstenošanas plāniem, ar ikgadēju dialogu ar katru dalībvalsti par atbilstību un ar varbūtēju datu analīzes rīka izstrādi vienotā tirgus tiesību aktu uzraudzības uzlabošanai. Visbeidzot, Komisija nostiprinās un racionalizēs vienotā tirgus problēmu risināšanas instrumentus, ieskaitot SOLVIT centru tīklu, un veicinās pilsoņu un uzņēmumu informētību viņu tiesību jautājumos. 4.2.Pakalpojumu direktīvas realizēšanas uzlabošana ar paziņošanas procedūras reformu Lai nodrošinātu, ka visi jaunie normatīvie pasākumi, ko noteikušas dalībvalstis, nav diskriminējoši, ir attaisnojami ar vispārības interesēm un ir samērīgi, Pakalpojumu direktīvā dalībvalstīm ir noteikts pienākums paziņot Komisijai par jauniem normatīviem pasākumiem, kas ietekmē pakalpojumus. Tam par spīti joprojām pastāv virkne atšķirīgu valstu noteikumu un paziņošanas procedūra ne vienmēr tiek ievērota. Septiņas dalībvalstis nav paziņojušas ne par kādiem jauniem noteikumiem kopš Pakalpojumu direktīvas stāšanās spēkā 2009. gadā. Piecas dalībvalstis ir paziņojušas tikai par dažiem jauniem noteikumiem. Turpretim citas dalībvalstis ir iesniegušas lielu skaitu paziņojumu. Turklāt iespēju Komisijai vai citām dalībvalstīm iejaukties būtiski ierobežo tas, ka dalībvalstis galvenokārt ziņo par galīgo tiesību aktu, nevis tiesību akta projektu. Pie tam paziņojumi nav pārredzami — tie skartajiem patērētājiem un uzņēmumiem nav pieejami, tāpēc patērētāji un uzņēmumi var tikai reaģēt ar sūdzībām vēlākā posmā, kad jau cieš no normatīvās nastas un papildu izmaksām. Tas nu ir krasā pretrunā Pārredzamības direktīvai, kur paredzēta pārredzamība ieinteresētajām personām, kas darbojas preču un informācijas sabiedrības pakalpojumu sfērā. Visbeidzot, pašreizējā paziņošanas sistēma neparedz padziļinātu proporcionalitātes novērtējumu. Līdz ar to dalībvalstīm bieži ir grūti novērtēt, cik proporcionālas ir jaunās prasības, kas attiecas uz pakalpojumiem. Tāpēc preventīva sistēma, kas būtu daļa no uzlabotas ziņošanas sistēmas, varētu ievērojami uzlabot iespējamu alternatīvu un mazāk ierobežojošu pasākumu noskaidrošanu, ar kuriem sasniegt izvirzītos mērķus. Tā kā trūkumu ir daudz, Komisija ierosinās tiesību aktus, kas uzlabotu Pakalpojumu direktīvā noteikto paziņošanas procedūru. Šis priekšlikums ļaus pašreizējās procedūras elementus, kas veiksmīgi darbojas preču un informācijas sabiedrības pakalpojumos, attiecināt arī uz citiem pakalpojumiem, ieskaitot prasību paziņot par tiesību akta projektu un pārredzamību ieinteresētajām personām. Tādējādi pasākums, par kuru nav paziņots, būtu jāuzskata par nederīgu, un ir jāpiemēro nogaidīšanas termiņš. Pienācīga uzmanība tiks veltīta arī vajadzībai kārtīgi novērtēt proporcionalitāti. Darbības. Komisija iesniegs tiesību akta priekšlikumu, kas būs veidots pēc sekmīgajiem elementiem paziņošanas procedūrā, ko izmanto saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/1535, un attieksies uz pakalpojumiem, ko minētā direktīva neaptver. Tas uzlabos pašreizējo paziņošanas procedūru, ko nosaka Pakalpojumu direktīva. Tas dos iespēju agrīnākā posmā pārbaudīt, cik attaisnojami un proporcionāli ir valstu jaunie noteikumi, kas ierobežo pakalpojumu brīvu apriti. 4.3.Vienotā preču tirgus pastiprināšana Preces veido aptuveni 75 % no ES iekšējās tirdzniecības apjoma. 2014. gadā preču tirdzniecība starp ES dalībvalstīm bija 2900 miljardu euro vērtībā. Normatīvie šķēršļi ir novērsti vairāk nekā 80 % visu rūpniecisko ražojumu, pieņemot kopīgus noteikumus un — kur Savienības noteikumu nav — piemērojot savstarpējas atzīšanas principu. Jomās, kurās nav ES tiesību aktu, savstarpējas atzīšanas princips nozīmē, ka precēm, kas tiek likumīgi tirgotas vienā dalībvalstī, ir tiesības uz brīvu pārvietošanos un tās var pārdot citā dalībvalstī. Tomēr savstarpējas atzīšanas neadekvāta piemērošana apgrūtina uzņēmumu iekļūšanu citu dalībvalstu tirgos. Turklāt ES noteikumiem neatbilstošu izstrādājumu arvien augošā klātbūtne tirgū atbīda likumpaklausīgus komersantus sliktākās pozīcijās un apdraud patērētājus. Par spīti preču tirgus augstajai integrētībai tādējādi tiek zaudētas iespējas ekonomikai kopumā.