Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai noslēgtu Eiropas Savienības un Gabonas Republikas protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts starp abām pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē /* COM/2013/0465 final - 2013/0216 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Pamatojoties uz attiecīgo Padomes pilnvarojumu, Eiropas Komisija risināja sarunas ar Gabonas Republiku par to, lai atjaunotu protokolu, kas pievienots Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Gabonas Republiku. Šīm sarunām noslēdzoties, 2013. gada 24. aprīlī sarunu puses parafēja jaunā protokola projektu. Jaunais protokols aptver 3 gadu laikposmu, sākot no 14. pantā noteiktās provizoriskās piemērošanas dienas, proti, šā jaunā protokola parakstīšanas dienas. Nolīguma protokola galvenais mērķis ir piešķirt zvejas iespējas Eiropas Savienības kuģiem Gabonas ūdeņos, ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus un Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) ieteikumus saskaņā ar pieejamo pārpalikumu. Komisijas nostāja sarunās bija balstīta arī uz retrospektīvu (ex-post) novērtējumu, kuru veica neatkarīgi eksperti. Vispārējais mērķis ir pastiprināt Eiropas Savienības un Gabonas Republikas sadarbību, lai izveidotu tādas partnerattiecības, kurās abu pušu interesēs ir izstrādāt ilgtspējīgu zivsaimniecības politiku un nodrošināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Gabonas zvejas zonā. Konkrētāk, šajā protokolā ir paredzētas zvejas iespējas šādās kategorijās: – 27 tunzivju saldētājseineri, – 8 kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm. Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija ierosina Padomei ar Parlamenta piekrišanu pieņemt lēmumu par šā nolīguma noslēgšanu. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Vērtējot 2005.–2011. gada protokolu, ar ieinteresētajām personām notika apspriedes. Tehnisko sanāksmju laikā apspriedes notikušas arī ar dalībvalstu ekspertiem. Šajās apspriedēs secināts, ka zivsaimniecības protokolu ar Gabonas Republiku ir lietderīgi saglabāt. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Šī procedūra ir uzsākta paralēli procedūrām, kas attiecas uz lēmumu, kuru Padome pieņem par minētā protokola provizorisku piemērošanu, un Padomes regulu par zvejas iespēju iedalīšanu Eiropas Savienības dalībvalstīm. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Gada finansiālā ieguldījuma kopējo summu EUR 1 350 000 apmērā veido: a) 20 000 tonnu liels atskaites daudzums par summu EUR 900 000 apmērā, kura saistīta ar piekļuvi, un b) atbalsts EUR 450 000 apmērā zivsaimniecības nozares politikas izstrādei Gabonas Republikā. Šis atbalsts atbilst valsts politikas mērķiem zivsaimniecības jomā un jo īpaši Gabonas Republikas vajadzībām saistībā ar cīņu pret maluzvejniecību un valsts stratēģijas zivsaimniecības jomā īstenošanu. 2013/0216 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai noslēgtu Eiropas Savienības un Gabonas Republikas protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts starp abām pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu un 7. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu[1], tā kā: (1) Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 450/2007[2], ir apstiprinājusi Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Gabonas Republiku un Eiropas Kopienu. (2) Padome 2006. gada 7. novembrī pieņēma Lēmumu (EK) Nr. 2006/788/EK, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā par tā protokola provizorisku piemērošanu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Kopienas un Gabonas Republikas nolīgumā par zveju pie Gabonas krastiem laika posmā no 2005. gada 3. decembra līdz 2011. gada 2. decembrim[3]. (3) Savienība ir risinājusi sarunas ar Gabonas Republiku par jaunu protokolu, ar kuru Eiropas Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Gabonas Republikas jurisdikcijā. (4) Ar Lēmumu Nr. …/2013/ES[4] Padome atļāva šo protokolu parakstīt un provizoriski piemērot, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu nākotnē. (5) Ar Gabonu noslēgtā Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma īstenošana, piemērojot protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un attiecīgo finansiālo ieguldījumu, kā arī nosacījumus atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zivsaimniecības veicināšanai Gabonas zvejas zonā, ir ES interesēs. Tādēļ minētais protokols būtu jāapstiprina Savienības vārdā. (6) Eiropas Savienības un Gabonas Republikas Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 9. pantā ir izveidota Apvienotā komiteja, kuras pienākums ir kontrolēt nolīguma piemērošanu un vajadzības gadījumā veikt grozījumus protokolā. Lai īstenotu šos grozījumus, Apvienotā komiteja būtu jāpilnvaro tos apstiprināt vienkāršotā procedūrā, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Eiropas Savienības un Gabonas Republikas protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Gabonas Republiku, apstiprina Savienības vārdā. Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Padomes priekšsēdētājs norīko personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā sniegt nolīguma paziņojumu, lai paustu Savienības piekrišanu uzņemties nolīguma saistības. 3. pants Eiropas Komisija ir pilnvarota apstiprināt protokolā veiktos grozījumus, kurus saskaņā ar Eiropas Savienības un Gabonas Republikas Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 9. pantu pieņēmusi Apvienotā komiteja. 4. pants Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS PROTOKOLS, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Gabonas Republiku 1. pants Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas 1. Zvejas iespējas, kas no šā protokola provizoriskās piemērošanas dienas uz trim (3) gadiem iedalītas saskaņā ar nolīguma 5. un 6. pantu, ir noteiktas, lai atļautu zvejot tālu migrējošās sugas, kas minētas Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas 1. pielikumā, izņemot tās sugas, kas noteiktas par aizsargājamām vai kuru zveja aizliegta saskaņā ar ICCAT noteikumiem vai Gabonas tiesību aktiem. 2. No šā protokola provizoriskās piemērošanas dienas zvejas iespējas varētu izmantot darbībās, kuras veic: a) 27 tunzivju saldētājseineri, b) 8 kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm. Šo punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 5. un 6. panta noteikumiem. 3. Piekļuve zvejas resursiem Gabonas zvejas zonās ārvalstu flotēm tiek piešķirta, ciktāl saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas 62. pantu ir radies pārpalikums, ņemot vērā Gabonas valsts flotu darbības jaudu. 4. Saskaņā ar nolīguma 6. pantu Eiropas Savienības dalībvalsts karoga kuģi zvejas darbības Gabonas zvejas zonās drīkst veikt tikai tad, ja tiem ir zvejas atļauja, kura izdota saskaņā ar šo protokolu un tā 1. pielikumā aprakstīto kārtību. 2. pants Finansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība 1. Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 7. pantā minētais finansiālais ieguldījums, kas noteikts 1. pantā minētajam laikposmam, ir EUR 1 350 000 gadā. 2. Finansiālo ieguldījumu veido: a) ikgadējā summa EUR 900 000 apmērā, ko piešķir par piekļuvi Gabonas zvejas zonai un kas atbilst atskaites daudzumam 20 000 tonnu gadā, un b) īpaša ikgadēja summa EUR 450 000 apmērā, kas paredzēta Gabonas zivsaimniecības politikas īstenošanas atbalstam. 3. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4., 5., 7. un 9. pantam. 4. Eiropas Savienības finansiālā ieguldījuma maksājumu, kas minēts 2. punkta a) apakšpunktā un attiecas uz Eiropas Savienības kuģu piekļuvi Gabonas zvejas resursiem, par pirmo gadu veic ne vēlāk kā trīs (3) mēnešus pēc šā protokola provizoriskās piemērošanas dienas, bet par nākamajiem gadiem – ne vēlāk kā protokola parakstīšanas gadadienā. 5. Puses ir vienojušās uzlabot regulāru pārraudzību attiecībā uz ES kuģu nozveju Gabonas zvejas zonā. Tādēļ zvejas sezonas laikā ES regulāri analizē nozvejas datus un to ES kuģu zvejas piepūli, kuri zvejo Gabonas zvejas zonā. ES regulāri informē Gabonu par šādas analīzes rezultātiem. Tiklīdz Gabonas zvejas zonā reģistrētās nozvejas kopējais daudzums sasniedz 80 % no 20 000 tonnu lielā atskaites daudzuma, ES informē savas dalībvalstis un Gabonu, lai nepieļautu iespējamus pārsniegumus attiecībā uz atskaites daudzumu tonnās. 6. Ja nozvejas kopējais daudzums sasniedz 80 % no atskaites daudzuma tonnās, tiek sasaukta Apvienotās komitejas sanāksme, lai izstrādātu kārtību, kādā Gabona saņems papildu maksājumus par šo iespējamo pārsniegumu. 7. Saskaņā ar šā panta 6. punktu gadījumā, ja Eiropas Savienības kuģu nozvejotais daudzums pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršotai kopējai ikgadējai summai, tad summu, kura jāmaksā par pārsniegto daudzumu, izmaksā nākamajā gadā. 8. Gabonas iestādēm ir tiesības brīvi lemt par 2. punkta a) apakšpunktā definētā finansiālā ieguldījuma izmantošanu. 9. Finansiālo ieguldījumu pārskaita tikai vienā Gabonas Republikas Valsts kases kontā, kura rekvizītus Gabonas iestādes paziņo reizi gadā. 3. pants Atbalsts atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zvejniecības veicināšanai Gabonas zvejas zonā 1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Gabonas zvejas zonā, pamatojoties uz zvejas resursu un jūras ekosistēmu ilgtspējīgas pārvaldības principiem. 2. No šā protokola provizoriskās piemērošanas dienas un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šīs dienas saskaņā ar Gabonas valsts stratēģiju zivsaimniecības jomā un Eiropas Komisijas politiku Eiropas Savienība un Gabona nolīguma 9. pantā noteiktajā Apvienotajā komitejā vienojas par nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātiem tās īstenošanas noteikumiem, jo īpaši par šādiem jautājumiem: a) gada un daudzgadu vadlīnijas par 2. panta 2. punktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas izmantošanu; b) gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, lai nodrošinātu atbildīgu un ilgtspējīgu zveju, ņemot vērā Gabonas prioritātes valsts zivsaimniecības politikā un citu nozaru politikā, kas ir saistīta ar atbildīgas un ilgtspējīgas zvejas veicināšanu vai ietekmē to, tostarp saistībā ar aizsargājamām jūras teritorijām; c) ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritēriji un procedūras, tostarp vajadzības gadījumā budžeta un finansiālie rādītāji. 3. Plānojot finansējuma izmantošanu, ņem vērā Apvienotajā komitejā panākto abu pušu vienošanos par mērķiem, kuri saskaņā ar Gabonas stratēģisko plānu (Plan Stratégique Gabon Emergent) jāsasniedz zivsaimniecības nozarē un īstenojamo projektu paredzamās ietekmes aplēsēm. 4. Protokola piemērošanas pirmajā gadā informāciju par Gabonas piešķirto finanšu atbalstu zivsaimniecības nozarē paziņo ES vai apstiprina Apvienotajā komitejā. 5. Katru gadu par to projektu norisi, kuri tiek īstenoti ar nozares finanšu atbalstu, Gabona sniedz informāciju gada progresa ziņojumā, ko pēc tam izvērtē Apvienotā komiteja. Pirms protokola termiņa beigām Gabona arī sagatavo galīgo ziņojumu. 6. Finansiālā ieguldījuma īpašās summas maksājumus nozares atbalstam veic pa daļām, pamatojoties uz nozares atbalsta īstenošanas rezultātu un vajadzību analīzi. 7. Visi ierosinātie grozījumi nozares daudzgadu programmā abām pusēm jāapstiprina Apvienotajā komitejā. 4. pants Zinātniskā sadarbība atbildīgas zvejas veicināšanā 1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Gabonas ūdeņos atbilstīgi nediskriminēšanas principam, kas, veicot tehniskos saglabāšanas pasākumus, jāievēro attiecībā uz dažādajām flotēm, kuras zvejo šajos ūdeņos, kā arī uz zvejas resursu un jūras ekosistēmu ilgtspējīgas pārvaldības principam. 2. Šā protokola darbības laikā Eiropas Savienība un Gabona apņemas sadarboties, lai uzraudzītu zvejas resursu stāvokli Gabonas zvejas zonā un sekmētu zvejniecības attīstību. 3. Puses apņemas ievērot Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) ieteikumus un rezolūcijas par atbildīgas zvejniecības pārvaldību. 4. Saskaņā ar Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 4. pantu, pamatojoties uz ICCAT pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām un saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem atzinumiem, puses apspriežas Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, lai pieņemtu pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt šajā protokolā minēto zivju sugu ilgtspējīgu pārvaldību un kuri ietekmē Eiropas Savienības kuģu darbības. 5. Ja nepieciešams, kā tas paredzēts nolīguma 4. panta 2. punktā, abu pušu zinātnisko aprindu pārstāvju sanāksmi var sasaukt pēc vienas puses lūguma. Dalības loku šajā sanāksmē var paplašināt, ciktāl tas nepieciešams, iekļaujot tajā trešo valstu zinātniekus, kā arī novērotājus, ieinteresēto personu pārstāvjus vai reģionālo un starptautisko zvejniecības pārvaldības organizāciju pārstāvjus. 5. pants Zvejas iespēju pārskatīšana 1. Apvienotajā komitejā puses var pieņemt šā protokola 1. un 2. pantā paredzētos pasākumus, kuri ietver zvejas iespēju pārskatīšanu. Šādā gadījumā finansiālo ieguldījumu pielāgo samērīgi un proporcionāli laikam. 2. Nolīguma 6. panta otrajā daļā paredzēts, ka attiecībā uz spēkā esošajā protokolā neparedzētām zvejas kategorijām puses var ieviest jaunas zvejas iespējas, pamatojoties uz labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kurus apstiprinājusi neatkarīgā Apvienotā zinātniskā komiteja un pieņēmusi Apvienotā komiteja. 6. pants Jaunas zvejas iespējas 1. Pēc Gabonas pieprasījuma attiecībā uz konkrētu zvejas resursu izmantošanu Gabonas valdība var aicināt Eiropas Savienību apsvērt iespēju veikt izpētes zveju abu pušu un ICCAT zinātnisko aprindu pārstāvju vai kompetentās reģionālās zvejniecības organizācijas tiešā uzraudzībā. 2. Puses atbalsta izpētes zveju Gabonas zvejas zonā. Tālab, ja Gabona to pieprasa, puses apspriežas, lai katrā atsevišķā gadījumā noteiktu attiecīgās sugas, apstākļus un citus parametrus. Puses veic izpētes zveju atbilstīgi nosacījumiem, ko definējusi šajā protokolā paredzētā zinātniskā komiteja. 3. Par izpētes zvejas atļauju izdošanu vienojas ilgākais uz 12 mēnešiem. Ja puses uzskata, ka izpētes zveja ir devusi pozitīvus rezultātus, Gabonas valdība var Eiropas Savienības flotei iedalīt jauno sugu zvejas iespējas līdz šā protokola termiņa beigām. Attiecīgi palielina šā protokola 2. panta 1. punktā minēto finansiālo kompensāciju. 4. Uz kuģiem, kas piedalās izpētes zvejā saskaņā ar šo protokolu, jāuzņem novērotājs, kā noteikts pielikumā. 7. pants Finansiālā ieguldījuma maksājumu apturēšana un pārskatīšana 1. Finansiālo ieguldījumu, kas minēts 2. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā, pēc abu pušu apspriešanās var pārskatīt vai apturēt, ja ir izpildīti viens vai vairāki šādi nosacījumi: a) radušies tādi netipiski apstākļi, kas noteikti Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 2. panta h) punktā un kas traucē zvejas darbību norisi Gabonas zvejas zonā; b) vienas vai otras puses zvejniecības politikas veidošanā un īstenošanā notikušas tādas būtiskas izmaiņas, kuras ietekmē šā protokola noteikumus; c) Eiropas Savienība vai Gabona ir konstatējusi, ka ir pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas izklāstīti Kotonū nolīguma 9. pantā, un izpildījusi minētā nolīguma 8. un 96. pantā paredzētās procedūras. 2. Šā panta 1. punktā minētajos gadījumos zvejas darbības tiek apturētas. Maksājumus pārskata vai aptur, neskarot finansiālo ieguldījumu, kas jāveic saistībā ar zvejas darbībām, attiecībā uz kurām jau pieņemts apturēšanas lēmums. 3. Pēc 3. panta 4. punktā paredzētās novērtēšanas Eiropas Savienība patur tiesības pilnībā vai daļēji apturēt šā protokola 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā finanšu atbalsta maksājumus, ja nav ievēroti nozares atbalsta plānošanas mērķi vai finansiālais ieguldījums nav izmantots. 4. Finansiālā ieguldījuma maksājumus var atsākt, tiklīdz ir atjaunots sākotnējais stāvoklis, kāds bija pirms 1. punktā minēto apstākļu rašanās, un ja puses apspriešanās rezultātā vienojas par atsākšanu, un/vai ja 2. punktā minētās finansiālās izpildes rezultāti to pamato. Tomēr 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas maksājumus vairs nedrīkst izdarīt, kad pagājuši 6 mēneši pēc protokola darbības termiņa beigām. 8. pants Protokola īstenošanas apturēšana 1. Šā protokola īstenošanu pēc vienas puses iniciatīvas var apturēt, ja konstatēti viens vai vairāki šādi nosacījumi: a) radušies tādi netipiski apstākļi, kas noteikti Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 2. panta h) punktā un kas traucē zvejas darbību norisi Gabonas zvejas zonā; b) vienas vai otras puses politikas vadlīnijās ir ieviestas būtiskas izmaiņas, kuras ietekmē šā protokola noteikumus; c) Eiropas Savienība vai Gabona ir konstatējusi, ka ir pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas izklāstīti Kotonū nolīguma 9. pantā, un izpildījusi minētā nolīguma 8. un 96. pantā paredzētās procedūras; d) Eiropas Savienība neveic 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētos finansiālā ieguldījuma maksājumus šā protokola 10. panta 2. punktā neparedzētu iemeslu dēļ; e) starp abām Pusēm radušās domstarpības par šā protokola interpretāciju; f) viena no pusēm nav ievērojusi noteikumus, kuri izklāstīti šajā protokolā, tā pielikumā vai papildinājumos. 2. Protokola piemērošanu var apturēt pēc vienas puses iniciatīvas, ja domstarpības starp abām pusēm nav tikušas atrisinātas Apvienotās komitejas apspriedēs. 3. Lai apturētu protokola piemērošanu, ieinteresētajai pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu. 4. Apturēšanas gadījumā puses turpina apspriesties, lai strīdu atrisinātu izlīgstot. Ja tas izdodas, protokola piemērošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina atkarībā no laikposma, kurā protokola piemērošana bija apturēta. 5. Ja notikusi apturēšana, Eiropas Savienības kuģiem ir pienākums 24 stundu laikā atstāt Gabonas zvejas zonu. 9. pants Valsts tiesību akti 1. Eiropas Savienības zvejas kuģu darbības Gabonas zvejas zonā regulē Gabonā spēkā esošie valsts tiesību akti un noteikumi, ja vien šajā protokolā un tā pielikumos nav noteikts citādi. 2. Gabonas iestādes informē Eiropas Komisiju par visām izmaiņām vai jauniem tiesību aktiem saistībā ar zivsaimniecības politiku pirms šādu izmaiņu vai tiesību aktu stāšanās spēkā. 3. Ja starp jaunajiem noteikumiem, kuri izklāstīti 2. punktā minētajos Gabonas valsts tiesību aktos, un noteikumiem, kuri paredzēti šajā protokolā un tā pielikumos, pastāv pretrunas, pēc iespējas drīzāk tiek sasaukta Apvienotās komitejas sanāksme, lai precizētu tās pretrunas, kas tiešā veidā skar Eiropas Savienības kuģu zvejas darbību. 10. pants Pāreja uz elektronisku datu apmaiņu 1. Gabonas Republika un Eiropas Savienība apņemas bez kavēšanās ieviest vajadzīgās datorizētās sistēmas, lai elektroniski apmainītos ar visu informāciju un dokumentiem, kas saistīti ar nolīguma īstenošanu. 2. Dokumentu elektroniskā formātā vienmēr uzskata par līdzvērtīgu dokumentam papīra formā, ja to apstiprinājušas kompetentās iestādes, kas noteiktas šā protokola pielikuma I nodaļā. 3. Gabona un Eiropas Savienība nekavējoties informē viena otru par visiem datorizētās sistēmas darbības traucējumiem. Ar nolīguma īstenošanu saistīto informāciju un dokumentus šādā gadījumā automātiski aizstāj ar dokumentiem papīra formā. 11. pants Konfidencialitāte Gabonas Republika un Eiropas Savienība apņemas visus atbilstoši nolīgumam iegūtos datus attiecībā uz Eiropas Savienības kuģiem un to zvejas darbībām vienmēr stingri aizsargāt saskaņā ar konfidencialitātes un datu aizsardzības principiem. Puses uzrauga, lai publiski pieejami kļūtu tikai agregētie dati par zvejas darbībām Gabonas ūdeņos atbilstīgi ICCAT noteikumiem šajā jomā. Datus, ko var uzskatīt par konfidenciāliem, drīkst izmantot kompetentās iestādes tikai nolīguma īstenošanai un zvejas pārvaldībai, uzraudzībai, kontrolei un pārraudzībai. 12. pants Ilgums Šo protokolu un tā pielikumus piemēro trīs (3) gadus no tā provizoriskas piemērošanas dienas, kas noteikta 14. pantā. 13. pants Protokola darbības izbeigšana 1. Protokola darbības izbeigšanā ieinteresētā puse vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad šai izbeigšanai jāstājas spēkā, rakstveidā paziņo otrai pusei par nodomu izbeigt protokola piemērošanu. 2. Pēc iepriekšējā punktā minētā paziņojuma nosūtīšanas puses sāk apspriešanos. 14. pants Provizoriska piemērošana Šo protokolu un tā pielikumus provizoriski piemēro no to parakstīšanas dienas. 15. pants Stāšanās spēkā Šis protokols un tā pielikumi stājas spēkā dienā, kad puses viena otrai paziņo par šim nolūkam nepieciešamo procedūru pabeigšanu. PROTOKOLA PIELIKUMS Eiropas Savienības KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS NOSACĪJUMI GABONAS ZVEJAS ZONĀ I NODAĻA Vispārīgi noteikumi 1. Kompetentās iestādes norīkošana Ja vien nav norādīts citādi, visas atsauces uz Eiropas Savienību (ES) vai Gabonu kā kompetento iestādi šajā pielikumā ir: - attiecībā uz ES – atsauces uz Eiropas Komisiju, kas vajadzības gadījumā rīkojas ar ES delegācijas Gabonā starpniecību; - attiecībā uz Gabonu – atsauces uz Zivsaimniecības ministriju. 2. Gabonas zvejas zona Eiropas Savienības kuģi zvejas darbības drīkst veikt ūdeņos, kas Gabonas zvejas zonā atrodas tālāk par 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijām, ievērojot 3. punktā izklāstītos noteikumus. Pirms protokola provizoriskās piemērošanas Gabona paziņo Eiropas Savienībai bāzes līniju, savas zvejas zonas un tajā noteikto zvejai aizliegto apgabalu ģeogrāfiskās koordinātas. 3. Kuģošanai un zvejai aizliegtās zonas Zonās, kuru tuvumā notiek naftas ieguve un izpēte, ir aizliegta jebkāda veida kuģošana. Eiropas Savienības kuģi uzrauga, lai neviena no to rīcībā esošām zivju pievilināšanas ierīcēm (ZPI), kas aprīkotas ar radarbākām, nenokļūtu minētajās zonās vai zonā, kas atrodas līdz 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijas. Zvejai aizliegtās zonas atbilstīgi spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem ietver nacionālo parku teritorijas, aizsargājamās jūras piekrastes teritorijas, kā arī zonas, kurās notiek zivju vairošanās. Šo zonu robežas Gabonas Republikas Zivsaimniecības ministrija paziņo kuģu īpašniekiem zvejas licenču izdošanas brīdī. Zināšanai šo informāciju par kuģošanai un zvejai aizliegtajām zonām un visus attiecīgos grozījumus, kuri jāpaziņo vismaz divus mēnešus pirms to piemērošanas, nosūta arī Eiropas Savienībai. 4. Aizliegtās darbības Palīgkuģiem aizliegts veikt darbību Gabonas zvejas zonā. 5. Vietējā aģenta iecelšana Ikviens ES kuģis, kurš plāno Gabonas ostā izkraut nozveju, jāpārstāv līdzparakstītājam, kurš ir Gabonas rezidents. 6. Bankas konts Pirms protokola provizoriskās piemērošanas Gabona paziņo ES tā(to) bankas konta(-u) rekvizītus, uz kuru(-iem) saskaņā ar nolīgumu jāpārskaita naudas summas, kuras maksā ES kuģi. Maksu par bankas pārskaitījuma veikšanu sedz kuģu īpašnieki. II NODAĻA Zvejas atļaujas Šā pielikuma noteikumu piemērošanai termins „licence” ir ekvivalents terminam „zvejas atļauja”, kāds tas definēts Eiropas Savienības tiesību aktos. 1. Zvejas licences saņemšanas nosacījumi un uz licenci tiesīgi kuģi Nolīguma 6. pantā paredzētās zvejas licences izdod ar nosacījumu, ka kuģis ir ierakstīts ES zvejas kuģu reģistrā un ir izpildītas visas iepriekšējās kuģa īpašnieka, kapteiņa vai paša kuģa saistības, kuras radušās, saskaņā ar nolīgumu veicot zvejas darbības Gabonā. Kuģim, kas vēlas veikt zvejas darbības saskaņā ar šo protokolu, jābūt iekļautam arī ICCAT zvejas kuģu reģistrā. 2. Licences pieprasījumi Par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar nolīgumu, vismaz 15 dienas pirms pieprasītās licences derīguma termiņa sākuma ES iesniedz Gabonai zvejas licences pieprasījumu, izmantojot šā pielikuma 1. papildinājumā pievienoto veidlapu. Katram sākotnējam zvejas licences pieprasījumam saskaņā ar spēkā esošo protokolu vai pēc attiecīgā kuģa tehnisko parametru izmaiņām jāpievieno: i. pierādījums par vienotas likmes maksājuma nokārtošanu uz pieprasītās licences derīguma termiņa laiku; ii. attiecīgā gadījumā – informācija par kuģa vietējā līdzparakstītāja vārdu, uzvārdu un adresi; iii. nesen uzņemts krāsu fotoattēls, kurā kuģis redzams sānskatā un kura minimālie izmēri ir 15x10 cm; iv. VMS radarbākas koordinātas un visi citi dokumenti, kas konkrēti paredzēti nolīgumā. Saskaņā ar spēkā esošo protokolu, lai atjaunotu zvejas licenci kuģim, kura tehniskie parametri nav mainījušies, atjaunošanas pieprasījumam pievieno tikai pierādījumu par maksājuma nokārtošanu. 3. Vienotas likmes maksa un valsts nodeva 1. Vienotas likmes maksā ietilpst visi valsts un vietējie nodokļi, izņemot ostas nodevas un maksu par pakalpojumiem. 2. Tunzivju seineriem un kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm vienotas likmes maksa gadā, kas jāsedz kuģa īpašniekam, ir šāda: - protokola piemērošanas pirmajā gadā: EUR 55 par Gabonas ūdeņos gūtās nozvejas tonnu, - otrajā un trešajā gadā: EUR 65 par nozvejas tonnu. 3. Licences izdod pēc tam, kad kompetentajām valsts iestādēm samaksāta valsts nodeva par šādu vienotas likmes maksājumu summu: - tunzivju seineriem un kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm – EUR 13 750 gadā uz protokola termiņa laiku. 4. Provizorisks to kuģu saraksts, kuri pieprasījuši zvejas licences Tiklīdz ir saņemti zvejas licences pieprasījumi, Gabona katrai kuģu kategorijai nekavējoties izveido provizorisku sarakstu ar pieprasījumu iesniegušajiem kuģiem. Šo sarakstu nekavējoties nosūta par zvejas kontroli atbildīgajai valsts iestādei un ES. ES pārsūta provizorisko sarakstu kuģa īpašniekam vai līdzparakstītājam. ES pārstāvniecības slēgšanas gadījumā Gabona var iesniegt provizorisko sarakstu tieši kuģa īpašniekam vai tā līdzparakstītājam un nosūtīt kopiju ES. 5. Licenču izdošana Gabona izdod kuģu īpašniekiem zvejas licenci 15 dienu laikā pēc pilnas pieprasījuma dokumentācijas saņemšanas. Ja licenci atjauno protokola piemērošanas laikā, jaunajā zvejas licencē iekļauj skaidru atsauci uz sākotnējo zvejas licenci. ES pārsūta licenci kuģa īpašniekam vai līdzparakstītājam. ES pārstāvniecības slēgšanas gadījumā Gabona var izdot licenci tieši kuģa īpašniekam vai tā līdzparakstītājam un nosūtīt kopiju ES. 6. Zvejottiesīgo kuģu saraksts Tiklīdz licence ir izdota, Gabona katrai kuģu kategorijai nekavējoties izveido to kuģu galīgo sarakstu, kuriem atļauts zvejot Gabonas zonā. Šo sarakstu nekavējoties nosūta par zvejas kontroli atbildīgajai valsts iestādei un ES, un šis saraksts aizstāj iepriekš minēto provizorisko sarakstu. 7. Licences derīguma termiņš Zvejas atļaujas ir derīgas vienu gadu, un tās ir atjaunojamas. Lai noteiktu derīguma termiņa sākumu, piemēro gada periodu: i) protokola piemērošanas pirmajā gadā – laikposms no protokola provizoriskās piemērošanas dienas līdz tā paša gada 31. decembrim; ii) pēc tam – katrs pilns kalendārais gads; iii) protokola piemērošanas pēdējā gadā – laikposms no 1. janvāra līdz protokola termiņa beigu datumam; iv) protokola piemērošanas pirmajam un pēdējam gadam valsts nodevu aprēķina proporcionāli laikam. Licenci izdod konkrētam kuģim, un to nevar izmantot cits kuģis. Tomēr pēc ES pieprasījuma un ja ir pierādīts nepārvaramas varas gadījums, piemēram, kuģa zaudējums vai dīkstāve smagas tehniskas avārijas dēļ, licenci bez papildu maksas aizstāj ar jaunu atļauju, ko izdod citam tāda paša, protokola 1. pantā minēta tipa kuģim. Šādā gadījumā, aprēķinot nozvejotos daudzumus, lai noteiktu, vai ir jāveic papildu maksājums, ņem vērā abu kuģu kopējo nozveju summu. Kuģa īpašnieks vai viņa līdzparakstītājs atdod aizstājamo zvejas licenci Gabonai, savukārt Gabona pēc iespējas drīzāk sagatavo aizstājējatļauju. Tiklīdz ir atdota aizstājamā atļauja, pēc iespējas drīzāk izdod aizstājējatļauju kuģa īpašniekam vai viņa līdzparakstītājam. Aizstājējatļauja stājas spēkā aizstājamās atļaujas atdošanas dienā. 8. Licences turēšana uz kuģa Licencei vai, ja tās nav – kopijai, kas ir derīga 45 dienas pēc licences izdošanas dienas, – vienmēr jāatrodas uz kuģa. Tomēr kuģiem ir atļauts zvejot, tiklīdz tie ir iekļauti iepriekš 4. punktā minētajā provizoriskajā sarakstā. Uz šādiem kuģiem līdz zvejas licences izdošanai pastāvīgi jāglabā provizoriskā saraksta kopija. Gabona pēc iespējas drīzāk atjaunina zvejottiesīgo kuģu sarakstu. Jauno sarakstu nekavējoties nosūta par zvejas kontroli atbildīgajai valsts iestādei un ES. III NODAĻA Tehniskie pasākumi Tehniskie pasākumi, kurus piemēro zvejas licenci saņēmušiem kuģiem un saistībā ar zvejas zonu, zvejas rīkiem un piezveju, katrai zvejas kategorijai ir noteikti tehnisko datu lapā šā pielikuma 2. papildinājumā. Kuģi ievēro visus ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) pieņemtos ieteikumus vai Gabonas tiesību aktu noteikumus šajā jomā. Gabonas zvejas zonā veiktajās zvejas darbībās tādu zvejas palīgierīču izmantošana, kas maina tālu migrējošo sugu uzvedību un jo īpaši palielina to koncentrāciju zvejas palīgierīču tuvumā vai zem tām, tiks ierobežota, atļaujot izmantot tikai tā sauktās ekoloģiskās mākslīgās dreifējošās zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), kuru projekts, konstrukcija un lietošana ļauj izvairīties no jebkādas vaļveidīgo, haizivju vai bruņurupuču nejaušas nozvejas, taču šāds ierobežojums neattiecas uz dabīgajām dreifējošajām ZPI. Materiāliem, kas izmantoti šajās zvejas palīgierīcēs, jābūt bioloģiski noārdāmiem. Attiecībā uz šādu mākslīgu dreifējošo ZPI ieviešanu un izmantošanu Eiropas Savienība pieņem pārvaldības plānu saskaņā ar ICCAT noteikumiem. IV NODAĻA Nozvejas deklarēšanas kārtība 1. Zvejas žurnāls Saskaņā ar nolīgumu zvejojoša ES kuģa kapteinis kārto zvejas žurnālu franču valodā, kura paraugs katrai zvejas kategorijai ir dots šā pielikuma 3. papildinājumā. Kapteinis aizpilda zvejas žurnālu par katru dienu, kurā kuģis atrodas Gabonas zvejas zonā. Kapteinis katru dienu zvejas žurnālā ieraksta nozvejoto un uz kuģa paturēto katras sugas daudzumu, sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un norādot dzīvsvara kilogramus vai, attiecīgā gadījumā, īpatņu skaitu. Par katru zvejas mērķsugu kapteinis norāda arī nulles apjoma nozveju. Attiecīgā gadījumā kapteinis katru dienu ieraksta zvejas žurnālā arī katras sugas izmetumu apjomu, norādot dzīvsvara kilogramus vai, attiecīgā gadījumā, īpatņu skaitu. Zvejas žurnālu aizpilda salasāmi ar lielajiem drukātajiem burtiem, un to paraksta kapteinis. Par zvejas žurnālā reģistrēto datu pareizību atbild kapteinis. 2. Nozvejas datu paziņošana Kapteinis ziņo par kuģa nozveju, iesniedzot Gabonai zvejas žurnālus par laikposmu, kurā kuģis ir atradies Gabonas zvejas zonā. Zvejas žurnālus iesniedz, ievērojot šādu kārtību: i) ieejot Gabonas ostā, katra zvejas žurnāla oriģinālu nodod vietējam Gabonas pārstāvim, kas rakstveidā apstiprina tā saņemšanu; ii) izejot no Gabonas zvejas zonas bez iepriekšējas ienākšanas Gabonas ostā, katra zvejas žurnāla oriģinālu 14 dienu laikā pēc ierašanās jebkurā citā ostā un katrā ziņā ne vēlāk kā 30 dienu laikā pēc iziešanas no Gabonas zvejas zonas nosūta: a) pa pastu uz Gabonu b) vai pa faksu uz Gabonas paziņoto numuru, vai c) pa e-pastu. Lai paātrinātu nosūtīšanu, puses cenšas izveidot nozvejas datu paziņošanas sistēmu, kuras pamatā būtu visas minētās informācijas elektroniska apmaiņa. Tiklīdz ir iespējama nozvejas ziņojumu nosūtīšana pa e-pastu, kapteinis nosūta zvejas žurnālus Gabonai uz tās paziņoto e-pasta adresi. Gabona nekavējoties apstiprina saņemšanu, nosūtot atbildes e-pastu. Kapteinis nosūta ES delegācijai Gabonā visu zvejas žurnālu kopijas. Attiecībā uz tunzivju seineriem un kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm kapteinis visu zvejas žurnālu kopijas nosūta arī Gabonas Institut de Recherche Agricole et Forestière (IRAF) un vienam no šādiem zinātniskajiem institūtiem: i) IRD (Institut de recherche pour le développement); ii) IEO (Instituto Español de Oceanografia); iii) IPMA (Instituto Português do Mar e da Atmosfèra). Ja kuģis atgriežas Gabonas zonā tā zvejas licences derīguma termiņā, jāsagatavo jauns nozvejas ziņojums. Ja netiek ievēroti noteikumi par nozvejas ziņojumiem, Gabona var apturēt attiecīgā kuģa zvejas licenci līdz trūkstošo nozvejas ziņojumu iesniegšanai un sodīt kuģa īpašnieku saskaņā ar noteikumiem, kurus šajā saistībā paredz spēkā esošie valsts tiesību akti. Atkārtota pārkāpuma gadījumā Gabona var atteikt licences atjaunošanu. Gabona nekavējoties informē ES par visām šajā sakarā piemērotajām sankcijām. 3. Pāreja uz elektronisku sistēmu Puses apliecina kopīgu vēlmi nodrošināt pāreju uz elektronisku sistēmu nozvejas deklarēšanai, pamatojoties uz 6. papildinājumā definētajiem tehniskajiem parametriem. Puses piekrīt kopīgi izstrādāt šīs nosūtīšanas kārtību, lai sistēma sāktu darboties pēc iespējas drīzāk. Tiklīdz šīs pārejas nosacījumi ir izpildīti, Gabona par to informē ES. Sākot no šīs informācijas nosūtīšanas dienas, puses vienojas divu mēnešu laikā nodrošināt sistēmas pilnu darba kārtību. 4. Paziņojums par maksām tunzivju seineriem un kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm Iekams 3. punktā minētā elektroniskā sistēma nav ieviesta, saskaņā ar iepriekš minēto zinātnisko institūtu apstiprinātajiem nozvejas ziņojumiem ES visiem okeānā zvejojošiem tunzivju seineriem un kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm sagatavo galīgo paziņojumu par maksām, kuras par kuģi jānomaksā par iepriekšējā kalendārā gada zvejas sezonu. ES šo galīgo paziņojumu Gabonai un kuģa īpašniekam nosūta līdz kārtējā gada 31. jūlijam. Iekams 3. punktā minētā elektroniskā sistēma nav ieviesta, saskaņā ar karoga valsts FMC arhivētajiem kuģu žurnāliem ES visiem okeānā zvejojošiem tunzivju seineriem un kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm sagatavo galīgo paziņojumu par maksām, kuras par kuģi jānomaksā par iepriekšējā kalendārā gada zvejas sezonu. ES šo galīgo paziņojumu Gabonai un kuģa īpašniekam nosūta līdz kārtējā gada 31. martam. Abos gadījumos 30 dienu laikā pēc nosūtīšanas dienas Gabona var apstrīdēt galīgo paziņojumu, norādot pamatojumu. Domstarpību gadījumā puses apspriežas Apvienotajā komitejā. Ja Gabona neiesniedz iebildumus 30 dienu laikā, galīgo paziņojumu uzskata par pieņemtu. Dienā, kad galīgais nozvejas paziņojums tiek nosūtīts Gabonai, atbilstīgi ICCAT pieņemtajiem pasākumiem un pienākumiem, jo īpaši Ieteikumu 11-01, ES nosūta nozvejas un ES kuģu zvejas piepūles datu kopsavilkumu saistībā ar šo kuģu zvejas darbību, kurā tiek izmantotas ZPI. V NODAĻA Izkrāvumi 1. Izkraušanas procedūra ES kuģa kapteinim, kurš vēlas izkraut nozveju Gabonas ostā vai Gabonas zvejas zonā gūto nozveju, vismaz 24 stundas pirms izkraušanas jāpaziņo Gabonai: a) tā zvejas kuģa vārds, no kura paredzēts nozveju izkraut; b) izkraušanas osta; c) datums un laiks, kad paredzēts veikt izkraušanu; d) katras izkraujamās sugas daudzums (norādot dzīvsvara kilogramus vai vajadzības gadījumā īpatņu skaitu un sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu). Kuģiem ir jāizkrauj Gabonas ostās visa Gabonas zvejas zonā gūtā piezveja. Izkraušana jāveic šim nolūkam apstiprinātas Gabonas ostas ūdeņos. Pārkraušana citā kuģī ir aizliegta. Šo noteikumu neievērošanas gadījumā piemēro attiecīgās sankcijas, kas paredzētas Gabonas tiesību aktos. 2. Izkraušanas sekmēšana a) Tunzivju seineri Tiklīdz Gabonā sāk darboties ostu struktūras un tunzivju apstrādes uzņēmumi, kuģu īpašnieki apņemas izkraut vismaz 30 % no Gabonas ūdeņos gūtās nozvejas, ņemot vērā ražotnes faktiskās vajadzības. Šādu izkraušanas operāciju laikā tunzivju seineri arī izkrauj 100 % uz kuģa paturētās piezvejas, ko piegādā vietējam tirgum. Jābūt iespējai šādus Gabonā veiktus izkrāvumus pārdot par tirgus cenām. Ja ražotnei tiek piegādāts nepietiekams apjoms, puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai rastu risinājumu. b) Kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm Kuģu īpašnieki apņemas izkraut 100 % Gabonas ūdeņos gūtās nozvejas, ko piegādā vietējam tirgum. c) Iepriekš 2. punkta a) apakšpunktā minētos noteikumus piemēro tad, ja Gabonas puse ir paziņojusi par attiecīgo infrastruktūru faktisku darbību un ja Apvienotā komiteja pirms tam ir izvērtējusi šo jautājumu. VI NODAĻA Kontrole 1. Kuģa ieiešana zonā un iziešana no tās Par katru zvejas licenci saņēmuša ES kuģa ieiešanu Gabonas zvejas zonā vai iziešanu no tās Gabonai paziņo 6 stundas pirms ieiešanas vai iziešanas. Paziņojumā par ieiešanu vai iziešanu kuģis jo īpaši norāda: i) plānoto ieiešanas/iziešanas datumu, laiku un vietu; ii) katras uz kuģa paturētās sugas īpatņu daudzumu, sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un norādot dzīvsvara kilogramus vai, attiecīgā gadījumā, īpatņu skaitu; iii) produkcijas sagatavošanas veidu. Paziņojumu nosūta pa e-pastu vai, ja tādas iespējas nav, pa faksu vai radio, izmantojot Gabonas norādīto e-pasta adresi, izsaukuma numuru vai frekvenci. Gabona nekavējoties apstiprina saņemšanu, nosūtot atbildes e-pastu. Gabona nekavējoties paziņo attiecīgajiem kuģiem un ES par jebkādām izmaiņām nosūtīšanai izmantojamajā e-pasta adresē, izsaukuma numurā vai frekvencē. Ja konstatē, ka kuģis zvejo Gabonas zvejas zonā, iepriekš nepaziņojis par savu ierašanos, uzskata, ka šis kuģis zvejo nelikumīgi. 2. Inspekcija jūrā Zvejas licenci saņēmušo ES kuģu inspekciju jūrā Gabonas zvejas zonā veic Gabonas kuģi un inspektori, kurus var skaidri identificēt kā zvejas kontroles inspektorus. Pirms uzkāpšanas uz kuģa Gabonas inspektori brīdina ES kuģi par savu lēmumu veikt inspekciju. Inspekciju veic ne vairāk kā divi inspektori, kuriem pirms inspekcijas uzsākšanas ir pienākums uzrādīt personu apliecinošu dokumentu un inspektora apliecību. Gabonas inspektori neuzturas uz ES kuģa ilgāk, nekā tas vajadzīgs inspekcijas uzdevumu veikšanai. Viņi veic inspekciju tādā veidā, kas minimāli ietekmē kuģi, tā zvejas darbību un kravu. Gabona var atļaut ES piedalīties jūrā veiktā inspekcijā novērotāja statusā. ES kuģa kapteinis atvieglo Gabonas inspektoru uzkāpšanu uz kuģa un viņu darbu. Pēc katras inspekcijas Gabonas inspektori sagatavo inspekcijas ziņojumu. ES kuģa kapteinim ir tiesības ierakstīt inspekcijas ziņojumā savas piezīmes. Inspekcijas ziņojumu paraksta inspektors, kas to ir sagatavojis, un ES kuģa kapteinis. Kapteiņa paraksts inspekcijas ziņojumā nenozīmē, ka kuģa īpašnieks atsakās no tiesībām aizstāvēties saistībā ar konstatēto pārkāpumu. Ja kapteinis atsakās parakstīt dokumentu, viņam rakstiski jāpaskaidro atteikuma iemesls, un inspektors protokolā pievieno norādi „Paraksts atteikts”. Pirms nokāpšanas no kuģa Gabonas inspektori izdod ES kuģa kapteinim inspekcijas ziņojuma kopiju. Astoņu dienu laikā pēc inspekcijas Gabona nosūta inspekcijas ziņojuma kopiju ES. 3. Inspekcija ostā ES kuģus, kuri izkrauj Gabonas zvejas zonā gūtas nozvejas, Gabonas ostā inspicē pilnvaroti inspektori. Inspekciju veic ne vairāk kā divi inspektori, kuriem pirms inspekcijas uzsākšanas ir pienākums uzrādīt personu apliecinošu dokumentu un inspektora apliecību. Gabonas inspektori neuzturas uz ES kuģa ilgāk, nekā tas vajadzīgs inspekcijas uzdevumu veikšanai, un veic inspekciju tādā veidā, kas minimāli ietekmē kuģi, izkraušanu un kravu. Gabona var atļaut ES piedalīties ostā veiktā inspekcijā novērotāja statusā. ES kuģa kapteinis atvieglo Gabonas inspektoru darbu. Pēc katras inspekcijas Gabonas inspektors sagatavo inspekcijas ziņojumu. ES kuģa kapteinim ir tiesības ierakstīt inspekcijas ziņojumā savas piezīmes. Inspekcijas ziņojumu paraksta inspektors, kas to ir sagatavojis, un ES kuģa kapteinis. Kapteiņa paraksts inspekcijas ziņojumā nenozīmē, ka kuģa īpašnieks atsakās no tiesībām aizstāvēties saistībā ar konstatēto pārkāpumu. Ja kapteinis atsakās parakstīt dokumentu, viņam rakstiski jāpaskaidro atteikuma iemesls, un inspektors protokolā pievieno norādi „Paraksts atteikts”. Pēc inspekcijas Gabonas inspektori izdod ES kuģa kapteinim inspekcijas ziņojuma kopiju. Astoņu dienu laikā pēc inspekcijas Gabona nosūta inspekcijas ziņojuma kopiju ES. 4. Sadarbības ietvaros veikta pārraudzība nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas apkarošanā Lai pastiprinātu atklātā jūrā veiktas zvejas pārraudzību un NNN zvejas apkarošanu, Eiropas Savienības zvejas kuģi ziņo par visiem citiem Gabonas zvejas zonā esošajiem zvejas kuģiem, kuri nav iekļauti Gabonas zvejottiesīgo kuģu sarakstā. Ja ES zvejas kuģa kapteinis pamana zvejas kuģi, kas iesaistījies darbībās, kuras var uzskatīt par NNN zveju, tas drīkst savākt iespējami vairāk informācijas par pamanīto kuģi. Ziņojumus par pamanītajiem kuģiem nekavējoties nosūta tā kuģa dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurš kuģi pamanījis, un šī iestāde ziņojumu nosūta Eiropas Komisijai vai tās norīkotajai organizācijai. Eiropas Komisija sniedz šo informāciju Gabonai. Tiklīdz iespējams, Gabona nosūta Eiropas Savienībai visus savā rīcībā esošos ziņojumus par pamanītajiem kuģiem, kas Gabonas zvejas zonā iesaistījušies darbībās, kuras var uzskatīt par NNN zveju. VII NODAĻA Kuģu satelītnovērošanas sistēma (VMS) 1. Kuģa atrašanās vietas ziņojumi un VMS sistēma Atrodoties Gabonas zvejas zonā, licenci saņēmušiem ES kuģiem jābūt aprīkotiem ar kuģu satelītnovērošanas sistēmu (Vessel Monitoring System — VMS), kas nodrošina automātisku un pastāvīgu to atrašanās vietas paziņošanu reizi stundā kuģa karoga valsts Zvejas uzraudzības centram (Fisheries Monitoring Center — FMC). Katrs atrašanās vietas ziņojums satur: a) kuģa identifikācijas datus; b) nesenāko kuģa ģeogrāfisko atrašanās vietu (ģeogrāfiskais garums un platums), kuras noteikšanas kļūda nepārsniedz 500 m un ticamības intervāls ir 99 %; c) atrašanās vietas reģistrēšanas datumu un laiku; d) kuģa ātrumu un kursu. Katru ziņojumu sagatavo šā pielikuma 4. papildinājumā norādītajā formātā. Pirmo reģistrēto atrašanās vietu pēc ieiešanas Gabonas zvejas zonā apzīmē ar kodu „ENT”. Visas turpmākās atrašanās vietas apzīmē ar kodu „POS”, izņemot pirmo reģistrēto atrašanās vietu pēc iziešanas no Gabonas zvejas zonas, kuru apzīmē ar kodu „EXI”. Karoga valsts FMC nodrošina atrašanās vietas ziņojumu automātisku apstrādi un, vajadzības gadījumā, to elektronisku nosūtīšanu. Atrašanās vietas ziņojumus reģistrē drošā veidā un glabā trīs gadus. 2. Kuģa datu pārraidīšana gadījumā, ja nedarbojas VMS sistēma Kapteinim ir pienākums vienmēr nodrošināt sava kuģa VMS sistēmas uzturēšanu pilnā darba kārtībā un atrašanās vietas ziņojumu pareizu nosūtīšanu karoga valsts FMC. Ja kuģa VMS sistēma nedarbojas, to salabo vai nomaina 10 dienu laikā. Ja tas nav izdarīts iepriekš minētajā termiņā, pēc tā beigām kuģim vairs nav atļauts zvejot Gabonas zvejas zonā. Kuģi, kuri zvejo Gabonas zvejas zonā un kuru VMS sistēma ir bojāta, savus atrašanās vietas ziņojumus nosūta karoga valsts FMC pa e-pastu, radio vai faksu vismaz reizi četrās stundās, norādot visus obligātos datus. 3. Atrašanās vietas ziņojumu droša nosūtīšana Gabonai Karoga valsts FMC automātiski nosūta attiecīgo kuģu atrašanās vietas ziņojumus Gabonas FMC. Karoga valsts FMC un Gabonas FMC apmainās ar savām e-pasta adresēm, ko izmanto saziņai, un nekavējoties informē par visām šo adrešu izmaiņām. Atrašanās vietas ziņojumus pārsūta starp karoga valsts FMC un Gabonas FMC, izmantojot drošu elektronisko sakaru sistēmu. Gabonas FMC nekavējoties informē karoga valsts FMC un ES par jebkādiem atkārtotiem traucējumiem zvejas licenci saņēmuša kuģa atrašanās vietas ziņojumu saņemšanā, kā arī par to, ka attiecīgais kuģis nav paziņojis par savu iziešanu no zonas. 4. Sakaru sistēmas traucējumi Gabona nodrošina sava elektroniskā aprīkojuma sadarbspēju ar karoga valsts FMC aprīkojumu un nekavējoties informē ES par visiem sakaru un atrašanās vietas ziņojumu nosūtīšanas un saņemšanas traucējumiem, lai pēc iespējas drīzāk rastu tehnisku risinājumu. Visu iespējamo domstarpību atrisināšanai sasauc Apvienoto komiteju. Kapteinis ir atbildīgs par visām kuģa VMS sistēmas manipulācijām, kuras veic ar nolūku traucēt tās darbību vai viltot atrašanās vietas ziņojumus. Par visiem pārkāpumiem piemēro Gabonas spēkā esošajos tiesību aktos paredzētās sankcijas. 5. Atrašanās vietas ziņojumu biežuma pārskatīšana Ja pastāv pamatoti pierādījumi par iespējamu pārkāpumu, Gabona var pieprasīt karoga valsts FMC (nosūtot šāda pieprasījuma kopiju arī ES) uz noteiktu izmeklēšanas laiku samazināt kuģa atrašanās vietas ziņojumu nosūtīšanas intervālu līdz trīsdesmit minūtēm. Gabonai šādi pierādījumi ir nekavējoties jānosūta karoga valsts FMC un ES. Karoga valsts FMC nekavējoties nosūta Gabonai atrašanās vietas ziņojumus, ievērojot jauno nosūtīšanas biežumu. Kad noteiktais izmeklēšanas laiks beidzas, Gabona par to nekavējoties informē karoga valsts FMC un ES; turpmāk Gabona tos informē par iespējamiem šīs izmeklēšanas turpinājuma pasākumiem. VIII NODAĻA Pārkāpumi 1. Pārkāpumu noformēšana Saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem visi licenci saņēmuša ES kuģa izdarītie pārkāpumi jānorāda inspekcijas ziņojumā. Šo ziņojumu nosūta ES un karoga valstij iespējami drīzāk. Kapteiņa paraksts inspekcijas ziņojumā nenozīmē, ka kuģa īpašnieks atsakās no tiesībām aizstāvēties saistībā ar konstatēto pārkāpumu. Inspekcijas procedūras laikā kuģa kapteinis sadarbojas. 2. Kuģa aizturēšana un informatīva sanāksme Ja saskaņā ar Gabonas spēkā esošajiem tiesību aktiem attiecībā uz pārkāpumiem tas ir likumīgi, tad ikvienam pārkāpumu izdarījušam ES kuģim var pieprasīt pārtraukt zvejas darbības un – ja kuģis atrodas jūrā – atgriezties Gabonas ostā. Gabona ne vēlāk kā 24 stundu laikā paziņo ES par zvejas licenci saņēmuša ES kuģa aizturēšanu. Šim paziņojumam pievieno pierādījumus par konstatēto pārkāpumu. Pirms jebkādu pasākumu veikšanas attiecībā uz kuģi, kapteini, apkalpi vai kravu, izņemot pierādījumu saglabāšanai nepieciešamos pasākumus, pēc ES pieprasījuma Gabona vienas darbdienas laikā pēc paziņojuma par kuģa aizturēšanu organizē informatīvu sanāksmi, lai noskaidrotu apstākļus, kuru dēļ kuģis tika aizturēts, un informētu par iespējamiem turpmākiem pasākumiem. Šajā informatīvajā sanāksmē var piedalīties kuģa karoga valsts pārstāvis. 3. Sankcijas par pārkāpumu un izlīguma procedūra Sankcijas par konstatēto pārkāpumu nosaka Gabona saskaņā ar spēkā esošo valsts tiesību aktu noteikumiem. Ja par izdarīto pārkāpumu ir jāierosina tiesvedības process, pirms tā uzsākšanas un ja vien pārkāpums nav uzskatāms par noziedzīgu nodarījumu, Gabonas Republika un ES uzsāk izlīguma procedūru, lai noteiktu sankciju nosacījumus un smaguma pakāpi. Šajā izlīguma procedūrā var piedalīties kuģa karoga valsts un ES pārstāvis. Izlīguma procedūru pabeidz ne vēlāk kā 3 dienu laikā pēc paziņojuma par kuģa aizturēšanu. 4. Tiesvedības process un drošības nauda Ja izlīgumu nav izdevies panākt un pārkāpums ir nodots izskatīšanai kompetentā tiesu iestādē, pārkāpumu izdarījušā kuģa īpašnieks iemaksā drošības naudu Gabonas norādītā bankā, un šādas drošības naudas summa, kuru nosaka Gabona, sedz visas ar kuģa aizturēšanu saistītās izmaksas, iespējamo soda naudu un iespējamās zaudējumu atlīdzības summu. Drošības nauda nav atgūstama pirms tiesvedības beigām. Drošības naudu atbrīvo un nekavējoties atmaksā kuģa īpašniekam pēc sprieduma pasludināšanas: a) pilnā apmērā, ja nav noteiktas nekādas sankcijas; b) daļēji, t. i., izmaksā starpību, ja sankcija ir soda nauda, kas nepārsniedz bankā iemaksātās drošības naudas summu. Gabona informē ES par tiesvedības procesa rezultātiem 8 dienu laikā pēc sprieduma pasludināšanas. 5. Kuģa un apkalpes atbrīvošana Kuģis un tā apkalpe drīkst atstāt ostu, tiklīdz ir izpildītas izlīguma procedūras rezultātā noteiktās sankcijas vai iemaksāta drošības nauda. IX NODAĻA Jūrnieku nodarbināšana 1. Īpašnieki, kam pieder tunzivju seineri un kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm, apņemas nodarbināt ĀKK valstu pilsoņus, ievērojot šādus nosacījumus un ierobežojumus: - no jūrniekiem, kurus nodarbina uz tunzivju seineriem trešās valsts zvejas zonā tunzivju zvejas sezonā, vismaz 20 % ir ĀKK valstu izcelsmes jūrnieki, - no jūrniekiem, kurus nodarbina uz kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm trešās valsts zvejas zonā zvejas sezonā, vismaz 20 % ir ĀKK valstu izcelsmes jūrnieki. 2. Kuģu īpašniekiem jācenšas nodarbināt uz kuģa vairāk Gabonas jūrnieku. 3. Uz ES kuģiem nodarbināto jūrnieku tiesības ir tādas, kādas noteiktas Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām. 4. ĀKK valstu jūrnieku darba līgumus noslēdz kuģu īpašnieku aģents vai aģenti un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji; katrs līguma parakstītājs saņem vienu tā eksemplāru. Šie līgumi garantē jūrnieku sociālo nodrošinājumu, tostarp dzīvības un veselības apdrošināšanu un apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem. 5. ĀKK valstu jūrnieku algu maksā kuģu īpašnieki. Par algas apmēru kuģu īpašnieki vai viņu pārstāvji vienojas pirms licences izdošanas. Tomēr vietējo jūrnieku atalgojuma nosacījumi nedrīkst būt neizdevīgāki par Gabonas kuģu apkalpes atalgojuma nosacījumiem un nekādā ziņā par ILO standartos paredzētajiem nosacījumiem. 6. Uz ES kuģiem nodarbinātajiem jūrniekiem jāpiesakās attiecīgā kuģa kapteinim iepriekšējā dienā pirms paredzētās uzkāpšanas uz kuģa. Ja jūrnieks nepiesakās noteiktajā dienā un laikā, kuģa īpašnieks automātiski tiek atbrīvots no pienākuma nodarbināt minēto jūrnieku. X NODAĻA Novērotāji 1. Zvejas darbību novērošana Zvejas licences saņēmušo kuģu zvejas darbības tiek novērotas saskaņā ar nolīgumu. Šāds novērošanas režīms atbilst noteikumiem, kuri paredzēti ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) pieņemtajos ieteikumos. 2. Izraudzītie kuģi un norīkotie novērotāji Gabona izraugās ES kuģus, kam ir jāuzņem novērotājs, kā arī norīko novērotāju ne vēlāk kā 15 dienas pirms paredzētās dienas, kad novērotājs jāuzņem uz kuģa. Pēc Gabonas iestāžu pieprasījuma uz Eiropas Savienības zvejas kuģiem uzņem novērotāju, cenšoties aptvert 25 % licenci saņēmušo kuģu. Zvejas licences izdošanas brīdī Gabona informē ES un kuģa īpašnieku vai viņa līdzparakstītāju par izraudzītajiem kuģiem un norīkotajiem novērotājiem, kā arī par laiku, kādu novērotājs uzturēsies uz katra kuģa. Gabona nekavējoties informē ES un kuģa īpašnieku vai viņa līdzparakstītāju par visām izmaiņām attiecībā uz izraudzītajiem kuģiem un norīkotajiem novērotājiem. Gabona apņemas nenorīkot novērotājus darbā uz kuģiem, uz kuriem jau ir novērotājs vai kuriem jau ir noteikts oficiāls pienākums attiecīgajā zvejas sezonā uzņemt novērotāju, kamēr tie veic darbības citās zvejas zonās, nevis Gabonas zvejas zonā. Laiks, ko novērotājs pavada uz kuģa, nepārsniedz viņa uzdevumu izpildei vajadzīgo laiku. 3. Vienotas likmes maksājums Veicot vienotas likmes maksājumus, kuģa īpašnieks par katru kuģi pārskaita Gabonai EUR 200 gadā. 3. Novērotāja darba alga Novērotāju algu maksā un sociālās iemaksas veic Gabona. 4. Nosacījumi par uzņemšanu uz kuģa Nosacījumus, ar kādiem novērotāju uzņem uz kuģa, jo īpaši laiku, ko viņš pavada uz kuģa, nosaka pēc savstarpējas vienošanās starp kuģa īpašnieku vai viņa līdzparakstītāju un Gabonu. Novērotājam uz kuģa ir virsnieka statuss. Tomēr, izmitinot novērotāju uz kuģa, ņem vērā kuģa tehniskās iespējas. Izdevumus par novērotāja uzturēšanos un ēdināšanu uz kuģa sedz kuģa īpašnieks. Kapteinis veic visus pasākumus, kas ir viņa atbildības jomā, lai nodrošinātu novērotāja fizisko drošību un labklājību. Novērotāja rīcībā nodod visus līdzekļus, kas vajadzīgi viņa pienākumu izpildei. Viņam nodrošina piekļuvi sakaru līdzekļiem, ar kuģa zvejas darbībām saistītajiem dokumentiem, jo īpaši zvejas žurnālam un kuģa žurnālam, kā arī tām kuģa vietām, kuras ir tieši saistītas ar viņa uzdevumiem. 5. Novērotāja pienākumi Atrazdamies uz kuģa, novērotājs: a) veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka viņa ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zvejas darbības; b) saudzē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa; c) ievēro visu attiecīgā kuģa dokumentu konfidencialitāti. 6. Novērotāja uzkāpšana uz kuģa un nokāpšana no tā Novērotāju uzņem uz kuģa tā īpašnieka izvēlētā ostā. Kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis 10 dienas pirms novērotāja uzņemšanas uz kuģa paziņo Gabonai dienu, laiku un ostu, kurā novērotāju paredzēts uzņemt uz kuģa. Ja novērotāju uz kuģa uzņem ārvalsts ostā, viņa ceļa izdevumus līdz iekāpšanas ostai sedz kuģa īpašnieks. Ja novērotājs neierodas 12 stundu laikā pēc paredzētās dienas un laika, kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no pienākuma uzņemt šādu novērotāju. Kuģis var brīvi atstāt ostu un uzsākt zvejas darbības. Ja novērotājs nenokāpj no kuģa Gabonas ostā, kuģa īpašnieks par saviem līdzekļiem nodrošina iespējami drīzu novērotāja nogādāšanu Gabonā. 7. Novērotāja uzdevumi Novērotājs veic šādus uzdevumus: a) novēro kuģa zvejas darbības; b) pārbauda kuģa atrašanās vietu zvejas darbību laikā; c) ņem bioloģiskos paraugus zinātniskajām programmām; d) atzīmē izmantotos zvejas rīkus; e) pārbauda kuģa žurnālā reģistrētos datus par nozveju Gabonas zvejas zonā; f) pārbauda piezvejas procentuālo apmēru un novērtē zivju izmetumu daudzumu; g) vismaz reizi nedēļā, kamēr kuģis zvejo Gabonas zonā, pa radio, faksu vai e-pastu paziņo savus novērojumus, tostarp uz kuģa paturēto nozvejas un piezvejas apjomu. 8. Novērotāja ziņojums Pirms nokāpšanas no kuģa novērotājs iepazīstina kuģa kapteini ar savu novērojumu ziņojumu. Kuģa kapteinim ir tiesības ierakstīt novērotāja ziņojumā savas piezīmes. Ziņojumu paraksta novērotājs un kapteinis. Kapteinis saņem novērotāja ziņojuma kopiju. Novērotājs nodod savu ziņojumu Gabonai, kas 8 darbdienu laikā pēc novērotāja nokāpšanas no kuģa nosūta vienu kopiju ES. ------------------------------------------------------------------ Šā pielikuma papildinājumi 1. Pielikuma 1. papildinājums – Licences pieprasījuma veidlapa 2. Pielikuma 2. papildinājums – Tehnisko datu lapa 3. Pielikuma 3. papildinājums – Zvejas žurnāls 4. Pielikuma 4. papildinājums – VMS atrašanās vietas ziņojuma formāts 5. Pielikuma 5. papildinājums – Gabonas zvejas zonas robežas 6. Pielikuma 6. papildinājums – Zvejas darbību elektroniska paziņošana 1. papildinājums ZIVSAIMNIECĪBAS NOLĪGUMS STARP GABONU UN EIROPAS SAVIENĪBU ZVEJAS LICENCES PIEPRASĪJUMS I – IESNIEDZĒJS 1. Kuģa īpašnieks: ..................................................................................................................................................................... 2. Kuģa īpašnieka adrese: .................................................................................................................................................................... 2. Kuģa īpašnieka asociācija vai pārstāvis: ............................................................................................................... 3. Kuģa īpašnieka asociācijas vai pārstāvja adrese: .......................................................................................................... 4. Tālrunis::........................................... Fakss: ................................... E-pasts: ………………………………………………………….. 5. Kapteinis: .................................................. Valstspiederība: ....................... E-pasts: ………………………………..……………….. II – KUĢA IDENTIFIKĀCIJA 1. Kuģa vārds: ..................................................................................................................................................................... 2. Karoga valsts: ................................................................................................................................................................... 3. Ārējais reģistrācijas numurs: ............................................................................................................................................... 4. Reģistrācijas osta: ………………………..…………. MMSI ……………..……….….……. SJO numurs:……………………………………….. 5. Datums, kurā kuģis ieguvis pašreizējo valstspiederību: ........../........./.............. Iepriekšējais karogs, ja tāds ir: ………………..……………………… 6. Kuģa būves gads un vieta: ....../......./.......... …………………………………........... Radio izsaukuma signāls: ..................................... 7. Radio izsaukuma frekvence: ………………………………….............. Satelīttālrunis: ……………..……………………………………… 8. Korpusa materiāls: Tērauds ¨ Koks ¨ Poliesteris ¨ Cits ¨ ………………………………………………………………………………….. III – KUĢA TEHNISKIE PARAMETRI UN IEKĀRTAS 1. Lielākais garums: .................................................. Platums: ....................................... 2. Tilpība (izteikta GT): .................................. Neto tilpība: ………………… 3. Galvenā dzinēja jauda kilovatos: ............................... Modelis:.................................................. Tips: ........................................... 4. Kuģa tips: ¨ Tunzivju seineris ¨ Kuģis tunzivju zvejai ar makšķerēm 5. Zvejas rīki: .................................................. 6. Zvejas zonas: ……………………………………… Mērķsugas: 7. Izkraušanai izraudzītā osta: …………………………………………… 8. Apkalpes locekļu skaits: ............................................................... 9. Nozveju glabāšanas veids uz kuģa: Svaigā ¨ Atdzesētā ¨ Jauktā ¨ Sasaldētā ¨ 10. Saldēšanas jauda diennaktī (tonnās): ................. Kravas telpu tilpība: ............... Skaits: ..... 11. VMS radarbāka: Ražotājs: ……………………Modelis: …………………. Sērijas Nr. ………………… Programmatūras versija: ........................................................ Satelītu operators: ……………….. Ar savu parakstu apliecinu, ka šajā pieprasījumā sniegtā informācija ir patiesa un godprātīga. Sagatavots : [vieta] ..............................................., [datums]..........................................................….…. Iesniedzēja paraksts ................................................................... 2. papildinājums – Tehnisko datu lapa Zvejas zona Tālāk par 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijas, izņemot kuģošanai un zvejai aizliegtās zonas, kas noteiktas 5. papildinājumā. Atļautās kategorijas: Tunzivju seineri Kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm Piezveja: Atbilstīgi ICCAT un FAO ieteikumiem. Maksas un tilpība: Maksa par nozvejas tonnu || Tunzivju seineriem un kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm: - 1. gadā: EUR 55 par tonnu - 2. un 3. gadā: EUR 65 par tonnu Ikgadējā valsts nodeva || Tunzivju seineriem un kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm: EUR 13 750 gadā, uz protokola termiņa laiku Zvejottiesīgo kuģu skaits || 27 tunzivju seineri; 8 kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm Cita informācija: Novērotāji uz 25 % zvejottiesīgo kuģu – vienotas likmes maksājums: EUR 200 katram kuģim gadā. Jūrnieki: 20 % ĀKK valstu izcelsmes jūrnieki 3. papildinājums – Zvejas žurnāls ICCAT TUNZIVJU ZVEJAS ŽURNĀLS || || || Āķu jeda Dzīvā ēsma Riņķvads Tralis Outros (Cits) || || || || || || || || || || || || || Kuģa vārds: ……………………………………………………………………. || Reģistrētā bruto tilpība: …………………………………………………............................. || Kuģis IZGĀJA: Kuģis ATGRIEZĀS: || Mēnesis || Diena || Gads || Osta || || || Karoga valsts: ……………………………………………………………………........................... || Tilpība tonnās: ……………………………………………........ || || || || || || || || Reģistrācijas numurs: ………………………………………………………………................................... || Kapteinis: ……………………………………………………….... || || || || Kuģa īpašnieks: ………………………………………………………….......................... || Apkalpes locekļu skaits: ….…………………………………………………........................ || || || || || || || || Adrese: ………………………………………………………………………….... || Ziņojuma datums: ………………………………………………...... || || || || (Ziņojuma sniedzējs): ………………………………………................................. || Dienu skaits jūrā: || || Zvejas dienu skaits: Zvejas rīku iemetienu skaits: || || Zvejas reisa Nr.: || || || || || || Datums || Rajons || || || Capturas (Nozvejas) || Isco usado na pesca (Izmantotā ēsma) || Mēnesis || Diena || Z/D platums || A/R garums || Ūdens virsmas temperatūra (ºC) || Zvejas piepūle Izmantoto āķu skaits || Zilā tunzivs vai dienvidu tunzivs Thunnus thynnus vai maccoyi || Dzeltenspuru tunzivs Thunnus albacares || (Lielacu tunzivs) Thunnus Obesus || (Garspuru tunzivs) Thunnus alalunga || (Zobenzivs) Xiphias gladius || (Svītrainais marlīns) (Baltais marlīns) Tetraptunus audax ou albidus || (Melnais marlīns) Makaira indica || (Buriniekzivis) Istiophorus albicane vai platypterus || Svītrainā tunzivs Katsuwonus pelamis || (Jaukta nozveja) || Dienas kopējā nozveja (svaru norāda tikai kg) || Saira || Dienvidatlantijas kalmārs || Dzīvā ēsma || (Cita) || || || || || || || Daudzums || svars, kg || Daudzums || kg || Daudzums || kg || Daudzums || kg || Daudzums || kg || Daudzums || kg || Daudzums || kg || Daudzums || kg || Daudzums || kg || Daudzums || kg || Daudzums || kg || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || IZKRĀVUMI (KG) || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Piezīmes || || || || 1 – Aizpilda vienu žurnāla lapu mēnesī, vienu rindu dienā. || || 3 - „Diena” ir tā diena, kad tiek iemestas āķu jedas. || 5 - Apakšējo rindu (izkrāvumi) aizpilda tikai reisa beigās. Norāda faktisko svaru izkraušanas laikā. || 2 - Pēc katra reisa šā zvejas žurnāla kopiju nosūta savam korespondentam vai ICCAT, Calle Corazón de María, 8, 28002 Madrid, Spānija. || || 4 - Ar zvejas rajonu apzīmē kuģa atrašanās vietu. Noapaļo minūtes un ieraksta platuma un garuma grādus. Norāda Z vai D un A vai R. || || 6 - Visa šeit norādītā informācija ir konfidenciāla. || 4. papildinājums VMS ZIŅOJUMI GABONAI ZIŅOJUMS PAR ATRAŠANĀS VIETU Datu elements || Lauka kods || Obligāti vai fakultatīvi || Piezīmes Ieraksta sākums || SR || O || Sistēmas dati: norāda ieraksta sākumu Adresāts || AD || O || Ziņojuma dati: informācijas saņēmējas valsts ISO trīsburtu kods (ISO-3166) Sūtītājs || FR || O || Ziņojuma dati: informācijas sūtītājas valsts ISO trīsburtu kods (ISO-3166) Karoga valsts || FS || O || Ziņojuma dati: karoga valsts ISO trīsburtu kods (ISO-3166) Ziņojuma tips || TM || O || Ziņojuma dati: ziņojuma tips („ENT”, „POS” vai „EXI”) Radio izsaukuma signāls (IRCS) || RC || O || Kuģa dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls (IRCS) Līgumslēdzējas puses iekšējais atsauces numurs || IR || F || Kuģa dati: līgumslēdzējas puses unikālais kuģa numurs ISO trīsburtu kods (ISO-3166), aiz kura norādīts numurs Ārējais reģistrācijas numurs || XR || O || Kuģa dati: kuģa borta numurs (ISO 8859.1) Ģeogrāfiskais platums || LT || O || Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: atrašanās vieta grādos un decimālgrādos Z/D DDMM (WGS84) Ģeogrāfiskais garums || LG || O || Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: atrašanās vieta grādos un decimālgrādos A/R DDMM (WGS84) Kurss || CO || O || Kuģa kurss 360° skalā Ātrums || SP || O || Kuģa ātrums mezglos ar desmitdaļām Datums || DA || O || Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas datums pēc UTC (GGGGMMDD) Laiks || TI || O || Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas datums pēc UTC (HHMM) Ieraksta beigas || ER || O || Sistēmas dati: apzīmē ieraksta beigas Datus pārraida pēc šāda parauga: (1) izmantotie apzīmējumi atbilst standartam ISO 8859.1, (2) divas diagonālas svītras (//) un burti „SR” norāda ziņojuma sākumu, (3) katru datu elementu identificē ar tā kodu un atdala no citiem datu elementiem ar divkāršu slīpsvītru (//), (4) datu elementa kodu no datiem atdala ar vienu slīpsvītru (/), (5) burti „ER” un divas diagonālas svītras (//) norāda ieraksta beigas, (6) fakultatīvie datu elementi jānorāda starp ieraksta sākumu un beigām. 5. papildinājums – Gabonas zvejas zonas robežas GABONAS ZVEJAS ZONAS ROBEŽAS ZVEJAS ZONAS KOORDINĀTAS Gabonas kompetentās iestādes paziņo ES kompetentajiem dienestiem Gabonas bāzes līnijas, zvejas zonas un kuģošanai un zvejai aizliegto zonu ģeogrāfiskās koordinātas. Gabonas iestādes arī apņemas visas izmaiņas saistībā ar šīm robežām paziņot vismaz mēnesi iepriekš. 6. papildinājums Vadlīnijas par zvejas darbību datu elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas (ERS) sistēmas pārvaldību un īstenošanu Atsauce: ES un Gabonas Zivsaimniecības nolīguma protokola pielikums Vispārīgi noteikumi (1) Visiem ES zvejas kuģiem jābūt aprīkotiem ar elektronisku reģistrācijas un ziņošanas sistēmu (turpmāk „ERS”), kas visu laiku, kamēr kuģis atrodas Gabonas ūdeņos, spēj reģistrēt un pārsūtīt datus par kuģa zvejas darbībām (turpmāk „ERS dati”). (2) ES kuģim, kas nav aprīkots ar ERS sistēmu vai kuram ERS sistēma nedarbojas, nav atļauts ieiet Gabonas ūdeņos, lai tur veiktu zvejas darbības. (3) ERS datus pārraida saskaņā ar kuģa karoga valsts procedūrām, sākotnēji tos nosūtot karoga valsts Zvejas uzraudzības centram (turpmāk „FMC”), kas pēc tam nodrošina to automātisku pieejamību Gabonas Zvejas uzraudzības centram. (4) Karoga valsts un Gabona nodrošina, ka to Zvejas uzraudzības centru rīcībā ir datoraprīkojums un vajadzīgā programmatūra ERS datu automātiskai pārraidei XML formātā, kas pieejams tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm, un ir izveidota drošības procedūra, kas ļauj ERS datus reģistrēt un uzglabāt datorlasāmā formātā vismaz 3 gadus. (5) Jebkādu minētā formāta grozījumu vai atjauninājumu identificē un datē, un tam jābūt darba kārtībā pēc 6 mēnešiem, skaitot no tā ieviešanas dienas. (6) ERS datu pārraidīšanai jāizmanto elektroniski saziņas līdzekļi, ko ES vārdā pārvalda Eiropas Komisija un kas zināmi kā DEH līdzekļi (Data Exchange Highway). (7) Karoga valsts un Gabona izraugās katru korespondenta ERS, kas kalpos kā kontaktpunkts. (a) Korespondenta ERS izraugās uz laikposmu, kas nav īsāks par 6 mēnešiem. (b) Karoga valsts FMC un Gabonas FMC savas attiecīgās korespondenta ERS kontaktinformāciju (vārdus, adreses, tālruņa un faksa numurus un e-pastus) paziņo viens otram, pirms piegādātājs sācis ERS izveidi. (c) Jebkādas izmaiņas korespondenta ERS kontaktinformācijā jāpaziņo nekavējoties. ERS datu reģistrēšana un paziņošana (8) ES zvejas kuģim: (a) reizi dienā jāpaziņo ERS dati par katru iepriekšējo dienu, kas pavadīta Gabonas ūdeņos; (b) par katru zvejas darbību jāreģistrē visu nozvejoto un uz kuģa paturēto sugu (mērķsugu, piezvejas vai izmetumu) apjoms; (c) par katru sugu, kas norādīta Gabonas izdotā zvejas atļaujā, jānorāda arī nulles apjoma nozveja; (d) norādot katru sugu, jāizmanto FAO trīsburtu kods; (e) nozvejas daudzumu ieraksta, norāda dzīvsvara kilogramus un, ja vajadzīgs, īpatņu skaitu; (f) par katru sugu ERS datos jāreģistrē citā kuģī pārkrautie un/vai izkrautie daudzumi; (g) katru reizi, kad kuģis ieiet Gabonas ūdeņos („COE” ziņojums) vai iziet no tiem („COX” ziņojums), ERS datos jāreģistrē īpašs ziņojums, kurā par katru Gabonas izdotajā zvejas atļaujā norādīto sugu ietverti daudzumi, kas paturēti uz kuģa pēc katras ieiešanas šajos ūdeņos; (h) katru dienu saskaņā ar iepriekš 3. punktā minēto formātu jāpārraida ERS dati karoga valsts FMC līdz plkst. 23.59 pēc UTC. (9) Kapteinis atbild par reģistrēto un pārraidīto ERS datu pareizību. (10) Karoga valsts FMC automātiski un nekavējoties nosūta ERS datus Gabonas FMC. (11) Gabonas FMC apstiprina ERS datu saņemšanu, nosūtot atbildes ziņojumu, un ievēro konfidencialitāti attiecībā pret šiem datiem. Kuģa ERS sistēmas traucējumi un/vai nespēja kuģim un karoga valsts FMC apmainīties ar ERS datiem (12) Karoga valsts nekavējoties informē tā kuģa kapteini un/vai īpašnieku, vai pārstāvi, kas kuģo ar attiecīgās valsts karogu, par visiem tehniskiem traucējumiem, kas atgadās kuģa ERS sistēmas darbībā vai nespēju kuģim un karoga valsts FMC apmainīties ar ERS datiem. (13) Karoga valsts informē Gabonu par konstatētajiem traucējumiem un veiktajiem korektīvajiem pasākumiem. (14) Kuģa ERS sistēmas nedarbošanās gadījumā kuģa kapteinis un/vai īpašnieks nodrošina, ka ERS sistēma tiek salabota vai aizstāta ar citu 10 dienu laikā. Ja kuģis piestāj ostā šo 10 dienu laikā, Gabonas ūdeņos zvejas darbību tas var atsākt vienīgi tad, ja ERS sistēma ir pilnīgā darba kārtībā, izņemot gadījumus, kad Gabona izdevusi īpašu atļauju. (15) Zvejas kuģis, kura ERS sistēmā konstatēti tehniski traucējumi, no ostas var iziet tikai tad, ja pirms tam: (a) ir atjaunota kuģa ERS sistēmas darbība tādā līmenī, kas apmierina gan karoga valsti, gan Gabonu, vai (b) ir saņemta attiecīga karoga valsts atļauja. Pēdējā gadījumā karoga valsts par savu lēmumu informē Gabonu pirms kuģa iziešanas no ostas. (16) Katram ES kuģim, kas veic zvejas darbības Gabonas ūdeņos un kam ERS sistēmā konstatēta kļūme, katru dienu līdz plkst. 23.59 pēc UTC jāpārraida ERS dati savas karoga valsts FMC, izmantojot jebkuru citu elektronisku saziņas līdzekli, kas pieejams Gabonas FMC. (17) ERS datus, ko nav bijis iespējams nosūtīt Gabonai ar ERS sistēmas starpniecību 10. punktā minēto traucējumu dēļ, karoga valsts FMC nosūta Gabonas FMC tādā elektroniskā formātā, par kuru šie centri ir savstarpēji vienojušies. Šādu alternatīvu nosūtīšanu uzskata par prioritāru, ņemot vērā, ka parasti piemērojamais nosūtīšanas termiņš var tikt neievērots. (18) Ja 3 dienas pēc kārtas Gabonas FMC nesaņem kuģa ERS datus, Gabona var pieprasīt kuģim nekavējoties atgriezties Gabonas izraudzītā ostā, lai veiktu izmeklēšanu. FMC traucējumi – ERS datu nesaņemšana Gabonas Zvejas uzraudzības centrā (19) Ja FMC nesaņem ERS datus, tā korespondenta ERS par to nekavējoties informē cita FMC korespondenta ERS un vajadzības gadījumā sadarbojas, lai rastu problēmas risinājumu. (20) Pirms ERS darbības sākuma karoga valsts FMC un Gabonas FMC savstarpēji vienojas par alternatīviem elektroniskās saziņas līdzekļiem, kuri jāizmanto ERS datu nosūtīšanā, ja FMC konstatēti traucējumi, un nekavējoties informē viens otru par visām izmaiņām. (21) Ja Gabonas FMC paziņo, ka ERS dati nav saņemti, karoga valsts FMC identificē problēmas iemeslus un veic atbilstīgus pasākumus problēmas atrisināšanai. Karoga valsts FMC 24 stundu laikā pēc traucējumu konstatēšanas informē Gabonas FMC un ES par rezultātiem un veiktajiem pasākumiem. (22) Ja problēmas atrisināšanai nepieciešamas vairāk nekā 24 stundas, trūkstošos ERS datus karoga valsts FMC nekavējoties nosūta Gabonas FMC, izmantojot vienu no alternatīvajām elektroniskās paziņošanas iespējām, kas paredzētas 17. punktā. (23) Gabona informē savus kompetentos kontroles dienestus (MCS), lai Gabonas FMC neuzskatītu, ka ES kuģi, viena vai otra FMC traucējumu dēļ nenosūtot ERS datus, ir izdarījuši pārkāpumu. FMC uzturēšana (24) Uzturēšana, ko plānojis FMC (tehniskās apkopes programma) un kas var ietekmēt ERS datu apmaiņu, jāpaziņo otram FMC vismaz 72 stundas iepriekš, ja iespējams, norādot apkopes datumu un ilgumu. Par neplānotām apkopēm šādu informāciju otram FMC nosūta, tiklīdz tas ir iespējams. (25) Apkopes laikā ERS datu nosūtīšana var tikt aizturēta, līdz tiek atjaunota sistēmas darbība. Tādēļ attiecīgie ERS dati būs pieejami uzreiz pēc apkopes pabeigšanas. (26) Ja uzturēšanas pasākumi ir ilgāki par 24 stundām, ERS datus nosūta citam FMC, izmantojot vienu no alternatīvajām elektroniskās paziņošanas iespējām, kas paredzētas 17. punktā. (27) Gabona informē savus kompetentos kontroles dienestus (MCS), lai Gabonas FMC neuzskatītu, ka ES kuģi, viena vai otra FMC traucējumu dēļ nenosūtot ERS datus, ir izdarījuši pārkāpumu. TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu iemaksas 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai starp Eiropas Savienību un Gabonas Republiku noslēgtu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts starp abām pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[5] 11. – Jūrlietas un zivsaimniecība 11 03 – Starptautiskā zivsaimniecība un jūras tiesības 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[6] X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Apspriežot un noslēdzot nolīgumus zivsaimniecības nozarē ar trešām valstīm, tiek panākts galvenais mērķis uzturēt un saglabāt Eiropas Savienības flotes, tai skaitā tāljūras kuģu, tradicionālās zvejas darbības zvejas zonās, kas atrodas trešo valstu ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ), un veidot partnerību, lai nostiprinātu zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu ārpus ES ūdeņiem. Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (ZPN) nodrošina arī saskanību starp kopējās zivsaimniecības politikas principiem un saistībām, kas pieņemtas citās Eiropas politikas jomās (trešo valstu resursu ilgtspējīga izmantošana, cīņa pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju, partnervalstu integrācija globālajā ekonomikā, kā arī politiskajā un finansiālajā ziņā labāka zvejniecības pārvaldība). 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. 1 Panākt ilgtspējību zivsaimniecības nozarē ārpus Savienības ūdeņiem, nodrošināt Eiropas klātieni nomaļās zvejniecībās un aizsargāt Eiropas zivsaimniecības nozares intereses un patērētāju intereses, apspriežot un noslēdzot ZPN ar piekrastes valstīm saskanībā ar citām Eiropas politikas jomām. Attiecīgās ABM/ABB darbības Jūrlietas un zivsaimniecība, starptautiskā zvejniecība un jūras tiesības, starptautiskie nolīgumi zivsaimniecības nozarē (budžeta pozīcija 11 03 01). 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām Protokola noslēgšana veicinās to zvejas iespēju saglabāšanu, kādas Eiropas Savienības kuģiem bija Gabonas zvejas zonā. Protokols veicinās arī zvejas resursu labāku pārvaldību un saglabāšanu ar finanšu atbalstu (nozares atbalsts), kā arī tādu programmu īstenošanu, kuras valsts līmenī pieņēmusi partnervalsts, jo īpaši kontroles un nelegālas zvejas apkarošanas jomā. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. Zvejas iespēju izmantojuma pakāpe (izmantoto zvejas atļauju procentuālais daudzums salīdzinājumā ar protokola sniegtajām iespējām). Nozvejas datu un nolīguma komerciālās vērtības datu apkopošana un analīze. Ietekme uz nodarbinātību un pievienoto vērtību ES, kā arī uz ES tirgus stabilizāciju (apkopotā veidā kopā ar citiem ZPN). Darba apspriežu un Apvienotās komitejas sanāksmju skaits. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Piemērošanas laikposms protokolam par 2005.–2011. gadu beidzās 2011. gada 2. decembrī. Paredzēts, ka jauno protokolu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas. Lai nodrošinātu zvejas darbību atsākšanu, līdztekus šai procedūrai ir uzsākta procedūra, lai Padome pieņemtu lēmumu par šā protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu. Jaunais protokols ļaus regulēt Eiropas flotes darbību Gabonas zvejas zonā, bet Eiropas kuģu īpašniekiem – prasīt licences zvejai Gabonas ūdeņos. Turklāt jaunais protokols stiprinās sadarbību starp ES un Gabonu, lai veicinātu ilgtspējīgas zivsaimniecības politikas izstrādi. Tajā jo īpaši paredzēta kuģu uzraudzība ar VMS palīdzību un nozvejas datu paziņošana elektroniski. Lai palīdzētu Gabonas Republikai saistībā ar tās valsts stratēģiju zivsaimniecības jomā, arī NNN zvejas apkarošanu, ir pastiprināts nozares atbalsts. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Ja ES nenoslēgtu šo jauno protokolu, tiktu noslēgti privāti līgumi, kuri negarantētu ilgtspējīgu zvejniecību. Eiropas Savienība cer arī, ka ar šo protokolu Gabonas Republika turpinās efektīvi sadarboties ar ES, jo īpaši nelegālās zvejniecības apkarošanas jomā. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Izanalizējot nozveju, kas gūta saistībā ar iepriekšējā protokolā paredzētajām iespējām, puses nolēma palielināt tonnās izteikto atskaites daudzumu. Nozares atbalsts ir pastiprināts, ņemot vērā prioritātes, kas izklāstītas valsts stratēģijā zivsaimniecības nozarē, kā arī Gabonas zivsaimniecības administrācijas spēju veidošanas vajadzības. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Saistībā ar ZPN pārskaitītie finanšu līdzekļi veido atkārtoti izmantojamos ieņēmumus trešo partnervalstu budžetā. Tomēr šo finanšu līdzekļu daļas piesaiste darbību īstenošanai saskaņā ar valsts nozares politiku ir nosacījums ZPN noslēgšanai un īstenošanas uzraudzībai. Šie finanšu resursi ir saderīgi ar citiem finansēšanas avotiem no citiem starptautiskiem finansētājiem projektu un/vai programmu īstenošanai valsts līmenī zivsaimniecības nozarē. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme X Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva – X Priekšlikums/iniciatīva ir spēkā 3 gadus no protokola parakstīšanas dienas – X Finansiālā ietekme: no 2013. līdz 2015. gadam ¨ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva – Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG. gadam, – pēc kura turpinās normāla darbība 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi[7] X Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība ¨ Centralizēta netieša pārvaldība, kurā īstenošanas uzdevumi deleģēti: – ¨ izpildaģentūrām – ¨ Kopienu izveidotām struktūrām[8] – ¨ valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus – ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē ¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm ¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Komisija (Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD sadarbībā ar zivsaimniecības atašeju Gabonā un Eiropas Savienības delegāciju Librevillā) nodrošinās šā protokola īstenošanas regulāru uzraudzību, jo īpaši uzņēmēju iesaistes ziņā zvejas iespēju izmantošanā un nozvejas datu ziņā. Turklāt ZPN paredzēta vismaz viena Apvienotās komitejas ikgadējā sanāksme, kuras laikā Komisija tiekas ar trešo valsti, lai apspriestos par nolīguma un tā protokola īstenošanu un, ja vajadzīgs, pielāgotu programmu un/vai finansiālo ieguldījumu. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski Zivsaimniecības protokola ieviešana ir saistīta ar zināmu risku, piemēram, attiecībā uz summām, kas paredzētas zivsaimniecības politikas finansēšanai (pārplānošana). Ar Gabonas Republiku 2005.–2011. gada protokola īstenošanas laikā šādu grūtību nebija. 2.2.2. Paredzētās kontroles metodes Paredzēts izvērsts dialogs par nozares politikas plānošanu un īstenošanu. Šo kontroles metožu daļa ir arī 3. punktā norādīto rezultātu kopēja analīze. Turklāt protokols paredz īpašas klauzulas tā apturēšanai ar konkrētiem nosacījumiem un noteiktos apstākļos. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus. Komisija apņemas tiekties izveidot politisko dialogu un regulāru sadarbību ar Gabonas Republiku, lai varētu labāk pārvaldīt nolīguma īstenošanu un stiprināt ES ieguldījumu ilgtspējīgā resursu pārvaldībā. Jebkurā gadījumā katrs maksājums, ko Komisija veic saskaņā ar ZPN, ir pakļauts tās parastajiem budžeta un finanšu noteikumiem un procedūrām. Tas ļauj pilnībā identificēt trešo valstu bankas kontus, kuros iemaksā finansiālā ieguldījuma summas. Attiecībā uz šo protokolu 2. panta 9. punktā paredzēts, ka visu finansiālā ieguldījuma apjomu jāiemaksā tikai vienā Gabonas Valsts kases kontā. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · Esošās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Daudzums [Izdevumu kategorija…...….] || Dif./nedif. ([9]) || no EBTA valstīm[10] || no kandidātvalstīm[11] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē 2 || 11 03 01 Starptautiski nolīgumi zivsaimniecības nozarē || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ · No jauna veidojamās budžeta pozīcijas (nepiemēro) Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Daudzums [Izdevumu kategorija…...….] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē || [XX.YY.YY.YY] || || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Daudzums || Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana MARE ĢD || || || N gads[12] 2013 || N+1 gads 2014 || N+2 gads 2015 || N+3 gads 2016 || N+4 gads 2017 || KOPĀ  Darbības apropriācijas || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs: 11.0301 || Saistības || (1) || 1,350 || 1,350 || 1,350 || || || 4,050 Maksājumi || (2) || 1,350 || 1,350 || 1,350 || || || 4,050 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1a) || || || || || || Maksājumi || (2a) || || || || || || Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[13] || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs: 11.010404 || || (3) || 0,037 || 0,037 || 0,037 || || || KOPĀ MARE ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 1,387 || 1,387 || 1,387 || || || 4,161 Maksājumi || =2+2a +3 || 1,387 || 1,387 || 1,387 || || || 4,161  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 1,350 || 1,350 || 1,350 || || || 4,050 Maksājumi || (5) || 1,350 || 1,350 || 1,350 || || || 4,050  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || 0,037 || 0,037 || 0,037 || || || 0,111 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 2. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 1,387 || 1,387 || 1,387 || || || 4,161 Maksājumi || =5+ 6 || 1,387 || 1,387 || 1,387 || || || 4,161 Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas (nepiemēro)  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || || Maksājumi || (5) || || || || || || || ||  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || || || KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 || || || || || || || || Maksājumi || =5+ 6 || || || || || || || || Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || “Administratīvie izdevumi” EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || || || N gads[14] 2013 || N+1 gads 2014 || N+2 gads 2015 || N+3 gads 2016 || N+4 gads 2017 || KOPĀ MARE ĢD ||  Cilvēkresursi || 0,059 || 0,059 || 0,059 || || || 0,177 ||  Pārējie administratīvie izdevumi || 0,010 || 0,010 || 0,010 || || || 0,030 || KOPĀ MARE ĢD || Apropriācijas || 0,069 || 0,069 || 0,069 || || || 0,207 || KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,069 || 0,069 || 0,069 || || || 0,207 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || || || N gads[15] 2013 || N+1 gads 2014 || N+2 gads 2015 || N+3 gads 2016 || N+4 gads 2017 || KOPĀ KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 1,456 || 1,456 || 1,456 || || || 4,368 Maksājumi || 1,456 || 1,456 || 1,456 || || || 4,368 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas – X Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā: Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ò || || || N gads 2013 || N+1 gads 2014 || N+2 gads 2015 || N+3 gads 2016 || N+4 gads 2017 || KOPĀ REZULTĀTI Rezultāta veids[16] || Rezultāta vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[17] || || || || || || || || || || || || || || || || Tunzivju zvejas kuģu licences || Tilpība || 45 euro/t || 20,000 || 0,9 || 20,000 || 0,9 || 20,000 || 0,9 || || || || || || || || || || Nozares atbalsts || || 0,450 || 1 || 0,450 || 1 || 0,450 || 1 || 0,450 || || || || || || || || || || Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1 || || 1,350 || || 1,350 || || 1,350 || || || || || || || || || || 4,050 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || KOPĒJĀS IZMAKSAS || || 1,350 || || 1,350 || || 1,350 || || || || || || || || || || 4,050 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas – X Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā: EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || N gads[18] 2013 || N+1 gads 2014 || N+2 gads 2015 || N+3 gads 2016 || N+4 gads 2017 || KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || Cilvēkresursi || 0,059 || 0,059 || 0,059 || || || 0,177 Pārējie administratīvie izdevumi || 0,010 || 0,010 || 0,010 || || || 0,030 Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 0,069 || 0,069 || 0,069 || || || 0,207 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[19] || || || || || || Cilvēkresursi || 0.031 || 0.031 || 0.031 || || || 0,093 Pārējie administratīvie izdevumi || 0.006 || 0.006 || 0.006 || || || 0,018 Starpsumma – ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || 0.037 || 0.037 || 0.037 || || || 0,111 KOPĀ || 0,106 || 0,106 || 0,106 || || || 0,318 Vajadzīgās administratīvās apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 3.2.3.2. Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Aplēse izsakāma veselos skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata) || N gads 2013 || N+1 gads 2014 || N+2 gads 2015 || N+3 gads 2016 || N+3 gads 2017  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) 11 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 0,35 || 0,35 || 0,35 || || || || 11 01 01 02 (Delegācijas) || || || || || || || 11 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || || || || || || || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || || || || || || ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)[20] 11 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 0,1 || 0,1 || 0,1 || || || || 11 01 02 02 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās) || || || || || || || 11 01 04 04 [21] || - galvenajā mītnē[22] || || || || || || || - delegācijās || 0,25 || 0,25 || 0,25 || || || || 11 01 05 02 (AC, END, INT – netiešā pētniecība) || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, END, INT – tiešā pētniecība) || || || || || || || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || || || || || || || KOPĀ || 0,7 || 0,7 || 0,7 || || || || 11 ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Pārvaldīt un uzraudzīt ar ZPN saistītu (atkārtotu) sarunu procesu un šo sarunu rezultātu apstiprināšanas procesu, kuru veic attiecīgās iestādes; pārvaldīt kārtējo ZPN, tostarp nodrošināt pastāvīgu finanšu un darbības uzraudzību; nodrošināt licenču pārvaldību. 1 MARE ĢD lietvedis + nodaļas vadītājs/nodaļas vadītāja vietnieks + sekretariāts; kopumā pēc aplēses – 0,45 darbinieki gadā. Izmaksu aprēķins: 0,45 darbinieki gadā EUR 131 000 gadā = EUR 58 950 => EUR 0,059 milj. Ārštata darbinieki || Nozares atbalsta izpildes uzraudzība — deleģēts līgumdarbinieks (Librevilla): kopumā pēc aplēses – 0,25 darbinieki gadā. Izmaksu aprēķins: 0,25 darbinieki gadā EUR 125 000 gadā = EUR 31 250 => EUR 0,031 milj. 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu – X Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[23] Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas. 3.2.5. Trešo personu iemaksas – X Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu – ¨ Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu: Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || Kopā Norādīt līdzfinansējuma struktūru || || || || || || || || KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas || || || || || || || || 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem – X Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus – ¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: – ¨ pašu resursus – ¨ dažādus ieņēmumus EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[24] N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) …. pants || || || || || || || || Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir “piešķirtie ieņēmumi”, norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as). Norādīt, ar kādu metodi aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem. [1] OV C [..], [..], [..]. lpp. [2] OV L 109, 26.4.2007., 1. lpp. [3] OV L 319, 18.11.2006. [4] OV C [..], [..], [..]. lpp. [5] ABM – budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām, ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [6] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā. [7] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [8] Kā minēts Finanšu regulas 185. pantā. [9] Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās apropriācijas. [10] EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [11] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [12] N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. [13] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [14] N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. [15] N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. [16] Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.). [17] Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā. [18] N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. [19] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [20] CA – līgumdarbinieki, LA – vietējie darbinieki, SNE – valstu norīkotie eksperti, INT – aģentūras darbinieki (t.s. intérimaire), JED – jaunākie eksperti delegācijās (t.s. Jeune Expert en Délégation). [21] Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām). [22] Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF). [23] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [24] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.