Komisijas paziņojums - Tālākie reģioni: Eiropas priekšrocība /* COM/2008/0642 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 17.10.2008 COM(2008) 642 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Tālākie reģioni: Eiropas priekšrocība KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Tālākie reģioni: Eiropas priekšrocība 1. IEVADS Globalizācija, klimata pārmaiņas, demogrāfiskās pārmaiņas un migrācijas plūsma, kā arī dabas resursu (piemēram, jūras resursu un lauksaimniecības produktu) ilgtspējīga apsaimniekošana ir tikai dažas no problēmām, ar kurām saskaras visa Eiropa. Apzinoties to, ka tālākie reģioni (TR) ir jo īpaši neaizsargāti pret šīm grūtībām un pakļauti tām, un nolūkā sekmēt pārdomas par Eiropas stratēģijas attīstību šiem reģioniem, Eiropas Komisija 2007. gada septembrī uzsāka plašu apspriešanos[1] ar Eiropas Savienības iestādēm, dalībvalstīm, tālākajiem reģioniem, sociāli profesionālajām grupām, pētniecības centriem un universitātēm un 2008. gada 14. un 15. maijā Briselē organizēja iestāžu un partneru konferenci. Saņemto atbilžu skaits skaidri liecina par vēlmi labāk un plašāk izmantot Eiropas Savienības (ES) tālāko reģionu dimensiju un par vēlmi izstrādāt atjauninātu stratēģiju, kura maina paradigmu – TR kā "izdevīgi reģioni" ar attīstības potenciālu, turklāt, ievērojot to īpašās iezīmes. Pamatojoties uz visām šīm pārdomām, šajā paziņojumā - saskaņā ar pieprasījumu, ko Komisijai iesniedza valstu un valdību vadītāji, ir sniegti publiskās apspriešanās rezultāti, kā arī priekšlikumi attiecīgajā jomā (Eiropadomes secinājumi, 2007. gada decembris, 59. punkts); - ir ierosināts mainīt pieeju stratēģijas attīstībai, izmantojot jaunu paradigmu, un ir sniegti ieteikumi, lai nodrošinātu esošo instrumentu un iespēju optimālu izmantošanu pašreizējā finanšu shēmā (2007-2013). 2. EIROPAS STRATēģIJAS TāLāKAJIEM REģIONIEM ATTīSTīBA ES jau 1999. gadā atzina, ka tālāko reģionu ģeogrāfiskie un ekonomiskie apstākļi atšķiras no citu Eiropas reģionu apstākļiem: tālums, atrašanās uz salas, nelielā platība, sarežģīts reljefs un klimats, un ekonomiskā atkarība no ierobežota produktu skaita (skatīt EK līguma 299. panta 2. punktu). Šie apstākļi ir traucēklis šo reģionu ilgtspējīgai un saskaņotai attīstībai, un ES ar dažādām programmām un pasākumiem cenšas ierobežot šos traucēkļus, lai sekmētu šo reģionu ekonomisko un sociālo konverģenci[2]. ES 2004. gadā izstrādāja stratēģiju, kura balstās uz integrētu pieeju ar trīs pamattēmām: labāka piekļuve un citu ierobežojumu ietekmes samazināšana, konkurētspēja un reģionālā integrācija. Tā kā traucēkļi tālākajos reģionos ir pastāvīgi, šī pieeja vēl joprojām ir spēkā, taču to ir nepieciešams attīstīt, lai risinātu jaunās problēmas. Tādēļ Komisija 2007. gada septembrī[3] atzina, ka “vajadzības gadījumā ir jāturpina centieni pielāgot konkrētas Kopienas un atbalsta politikas”. Kopš 2007. gada ir pieņemtas jaunas programmas un pasākumi tālāko reģionu atbalstam, apliecinot, ka tiek ievērota tālāko reģionu specifika; tas ļaus panākt ievērojamu attīstību stratēģijas trijās pamattēmās. Uzlabota piekļuve Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) darbības programmas 2007.-2013. gadam turpina mazināt piekļuves problēmas, ieguldot transporta un telekomunikāciju infrastruktūrās un atbalstot darbības izmaksas ar jauno īpašo piešķīrumu papildu izmaksu kompensēšanai. Lai uzlabotu piekļuvi šiem reģioniem, kopumā no ERAF tiks ieguldīti 1710 miljoni euro (jeb 36 % no ERAF kopējās dotācijas tālākajiem reģioniem). Turklāt Komisija ir apstiprinājusi vedmaksas atbalsta sistēmu Francijas Aizjūras departamentiem[4] un sociālo atbalstu gaisa transporta jomā (Gajāna[5] un Madeira; līdzīgi atbalstam, kas iepriekš piešķirts Gvadelupai, Martinikai un Reinjonai). Konkurētspējas palielināšana Saskaņā ar vadlīnijām, kas izriet no Lisabonas un Gēteborgas stratēģiju īstenošanas, tālākie reģioni ir sākuši risināt jautājumu par savu teritoriju ekonomisko konkurētspēju, 2007.-2013. gadam nosakot attīstības stratēģiju, kura cenšas izmantot vietējo potenciālu. ERAF un Eiropas Sociālā fonda (ESF) darbības programmu ietvaros ir palielinājušies izdevumi saistībā ar Lisabonas tematiku, vēlme izstrādāt reģionālās inovācijas stratēģijas un atbalstīt cilvēku potenciāla attīstību pētniecības un inovāciju jomā. Lauksaimniecības attīstības programmas 2007.-2013. gadam stiprina arī TR konkurētspēju, liekot uzsvaru uz lauksaimniecības nozares ražīguma saglabāšanu, uz atbalstu nozarēm, kurās notiek pārstrukturācija, uz tālākizglītību, kvalitatīvu produktu izstrādi un vides aizsardzību. Lauksaimniecības jomā regulas priekšlikumā par lauksaimniecības politikas "veselības pārbaudi"[6] ir saglabāti atsaistīšanas un modulācijas piemērošanas izņēmumi tiešajiem maksājumiem. Priekšlikumā arī paredzēts 24,46 miljonu euro tiešo maksājumu pārvedums uz POSEI shēmu, sākot no 2010. finanšu gada. Turklāt vīna KTO reformas ietvaros Komisija ņēma vērā TR prasības atstāt spēkā vīnogulāju pārstrukturēšanas pašreizējo shēmu un izņēmumus attiecībā uz vīnogulāju izaršanas shēmu. Attiecībā uz destilāciju un koncentrētas vīnogu misas izmantošanu, status quo tiks saglabāts ar izmaiņām, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 274/2006. Zivsaimniecības sektorā Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF) palīdz zvejas kopienām dažādot to ekonomiku, saglabāt konkurētspēju svaigu produktu tirgū, attīstot produktus ar augstu pievienoto vērtību, un paaugstināt akvakultūras produktu piegādes daļu vietējos tirgos. Komisija 2007. gada oktobrī izklāstīja savu skatījumu uz jaunu integrētu Eiropas Savienības jūrniecības politiku[7], kuras mērķis ir labāk ievērot TR īpašās vajadzības, vienlaicīgi stiprinot sinerģiju un saskaņotību nozaru politikā. Visbeidzot, valsts atbalsta jomā ir atsevišķi noteikumi, kuri jo īpaši veicina ienesīgus ieguldījumus, darbavietu izveidi un profesionālo izglītību, ņemot vērā tālākajiem reģioniem raksturīgos traucēkļus[8]. Īpašie nodokļu un muitas režīmi[9], kuri apstiprināti attiecībā uz tālākajiem reģioniem, ļaus arī turpmāk sniegt nepieciešamo atbalstu šo reģionu ekonomikas konkurētspējai, jo īpaši atsevišķās nozarēs un atsevišķiem produktu veidiem. Reģionālās integrācijas stiprināšana ERAF līdzfinansētās teritoriālās sadarbības programmas 2007.-2013. gadā piedāvā iespējas attīstīt plaša mēroga kaimiņattiecību rīcības plānu. Piemēram, gandrīz trešdaļa no ERAF budžeta, kas pienākas programmai "Makronēzija"[10] ( MAC ), tiek ieguldīta sadarbībā ar trešām valstīm. Paralēli tam 10. EAF valstu indikatīvo programmu ietvaros Mauritānija, Senegāla un Kaboverde sadarbībai ar tālākajiem reģioniem ir piešķīrušas finansiālus līdzekļus vai grasās to izdarīt. Turklāt Kanāriju salas pašlaik izstrādā programmu pārrobežu sadarbībai ar Maroku, ko līdzfinansē ar plaša mēroga kaimiņattiecību instrumentu un ERAF. Visbeidzot, Makronēzijas tālākie reģioni ir nozīmīgi ES un Kaboverdes īpašo partnerattiecību īstenošanā[11]. Ekonomiskās partnerības nolīgumos (EPN) iekļautie īpašie noteikumi attiecībā uz TR – atvieglota sadarbība ar ĀKK, drošības un izslēgšanas klauzula attiecībā uz vietējiem cukura un banānu tirgiem – sniedz šiem reģioniem iespēju pastiprināt to reģionālo integrāciju, ievērojot šo reģionu tirgu neaizsargātību. 3. PUBLISKā APSPRIEšANāS Laikā no 2007. gada septembra līdz 2008. gada maijam notika publiskā apspriešanās par Eiropas stratēģijas tālākajiem reģioniem turpmāko attīstību, un tas ir nozīmīgs posms, lai veidotu plašāku dialogu un partnerattiecības starp Eiropas Savienību, tās dalībvalstīm un tālākajiem reģioniem. Saņemto atbilžu skaits un reģionālajā un vietējā līmenī organizētie līdzdalības mehānismi liecina par ieinteresēto personu augsto iesaistīšanās līmeni un interesi. Turklāt 2008. gada 14. un 15. maijā Briselē organizētajā iestāžu un partneru konferencē ieradās gandrīz 300 dalībnieki, kuri varēja paust savu viedokli un uzklausīt citu dalībnieku viedokļus par Eiropas tālāko reģionu problēmām un apstākļiem. Papildus šīs apspriešanās rezultātu detalizētai analīzei[12], var uzskaitīt šā pasākuma galvenos jautājumus. Kopumā pozitīvs vērtējums par 2004. gada stratēģijas īstenojumu. - Tiek vienbalsīgi atzīts, ka integrēta Eiropas stratēģija ir noderīga, un tiek apstiprinātas 2004. gadā noteiktās prioritātes, proti, piekļuve, konkurētspēja un reģionālā integrācija. Ir nepieciešams turpināt uzsāktās darbības, lai uzlabotu piekļuves iespējas tālākajiem reģioniem un pastiprinātu to reģionālo integrāciju. - Tiek pozitīvi vērtēta ievērojamā attīstība, kas pēdējos gados panākta, izmantojot īpašus pasākumus, jo sevišķi kohēzijas, lauksaimniecības, pētniecības un konkurences politikas ietvaros. Apstiprinātas 2007. gada paziņojumā ierosinātās tēmas. - Ir apstiprināta 2007. gada septembra paziņojumā ierosināto četru tēmu piemērotība[13], lai papildinātu stratēģijas trīs pamattēmas. Šīs tēmas ir tālāko reģionu galvenie izaicinājumi gan pārvaramo grūtību dēļ (lielās izmaksas, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, demogrāfiskā uzplaukuma vai iedzīvotāju novecošanās ietekme, nelegālās imigrācijas pieauguma sekas), gan tādēļ, ka piedāvā attīstības iespējas, kuras jāizmanto (lauksaimniecības dažādošana, jūrniecības potenciāla vērtības paaugstināšana). Atkārtoti apstiprināti tālāko reģionu trūkumi un uzsvērtas šo reģionu priekšrocības. - Ir atkārtoti apstiprināts, ka traucēkļi tālākajos reģionos ir pastāvīgi, un tiek lūgts apvienot pastāvošos instrumentus, lai kompensētu šos traucēkļus. - Pausta vēlme pilnībā izmantot salīdzinošās priekšrocības, kas tālākajiem reģioniem piemīt salīdzinājumā ar Eiropas Savienību un ar trešām valstīm šo reģionu kaimiņos (unikāla ģeogrāfiski stratēģiskā situācija, īpašs potenciāls atjaunojamās enerģijas jomā, klimata pārmaiņu ietekmes novērošanas un uzraudzības jomā, bioloģiskās daudzveidības jomā). Šīs īpašības tālākos reģionus padara par īpašu vietu, kur var īstenot Eiropas Savienībai nozīmīgus pilotprojektus ar augstu pievienoto vērtību. Ietekmes pētījumu sistematizācija un centieni rast labāku sinerģiju un saskaņotību Kopienas politikā tālākajiem reģioniem. - Ir nepieciešams sistematizēt ietekmes pētījumu izmantošanu, īstenojot jaunus Kopienas tiesību aktus, jo īpaši attiecībā uz vides, lauksaimniecības, zvejniecības noteikumiem, un apspriežot starptautiskus tirdzniecības nolīgumus, kuri tieši ietekmē tālāko reģionu ekonomiku. - Ir nepieciešams labāk saskaņot Kopienas politikas virzienus un nodrošināt to, ka tiek labāk apzināta un ievērota vietējā situācija. Labākas zināšanas un statistikas dati par atsevišķiem apstākļiem. - Lai varētu efektīvi izstrādāt, īstenot un novērtēt publiskās politikas ietekmi, ir nepieciešami uzticami, pilnīgi un tālāko reģionu īpašajai situācijai pielāgoti dati. Tiek piedāvāti vairāki pētījumi par šādām tēmām: iedzīvotāju pārvietošanās un demogrāfiskās tendences, migrācijas ietekme uz tālāko reģionu ekonomisko un sociālo kohēziju, klimata pārmaiņu seku ietekme uz šo reģionu ekonomiku, tirdzniecības liberalizācijas ietekme uz lauksaimniecību. Visas saņemtās atbildes ir sekmējušas Komisijas pārdomas šā paziņojuma izstrādē, un tās tiks izmantotas arī turpmāk, izstrādājot un īstenojot Kopienas politiku, kura ietekmē tālākos reģionus. 4. CEļā UZ JAUNU PARADIGMU: PADARīT VēRTīGāKAS TāLāKO REģIONU UNIKāLāS IEZīMES Globalizācijas laikmetā, kad tiek pētītas iespējas uzlabot Eiropas konkurētspēju, ir jāatbalsta to nozaru attīstība, kurās tālākajiem reģioniem ir specializācijas potenciāls un spēcīgas salīdzinošās priekšrocības. Šīs nozares ir auglīgs pamats, lai attīstītu progresīvas iniciatīvas un Eiropai nozīmīgus pilotprojektus. Pateicoties jaunajai paradigmai, kura pastiprināti uzsver tālāko reģionu priekšrocības kā ekonomiskās attīstības virzītājspēku, būs iespējams atjaunināt stratēģiju, kuras pamatā būs jo īpaši nozares ar lielu pievienoto vērtību, proti, lauksaimniecības pārtikas produkti, bioloģiskā daudzveidība, atjaunojamā enerģija, astrofizika, aeronautika, okeanogrāfija, vulkanoloģija un seismoloģija, kā arī tālāko reģionu ievērojamā nozīme kā Eiropas Savienības priekšposteņiem pasaulē. 4.1. Eiropas Savienības priekšposteņi pasaulē Tālākie reģioni, kuru ģeopolitiskie un ģeogrāfiskie apstākļi atšķiras no kontinentālās Eiropas Savienības apstākļiem, ir ES priekšposteņi saskarē ar citiem lieliem ekonomikas blokiem. Šie reģioni piešķir īpašu dimensiju ES ārējām darbībām un palīdz izstrādāt patiesu plaša mēroga kaimiņattiecību politiku, izmantojot savas ģeogrāfiskās, kultūras un vēsturiskās saiknes ar citām valstīm un tautām, jo īpaši Āfrikā un Amerikā. Saistībā ar tālākajiem reģioniem Eiropas Savienībai ir ievērojama starptautiskā jūras dimensija, tādējādi nodrošinot lielāku leģitimitāti, īstenojot ilgtspējīgu okeānu kopējās attīstības politiku trijos konkrētos baseinos: Makronēzijā, Karību jūras baseinā un Indijas okeāna dienvidrietumu daļā. Atrodoties uz jūrasceļiem vai jūras šaurumā, tālākie reģioni atrodas tirdzniecībai svarīgā vietā. Tāpat šie reģioni ir nozīmīgi jūras lietu pārvaldībā, uzraugot piekrastes ūdeņus (piemēram, cīņa pret nelegālo zveju, pirātu uzbrukumiem vai narkotiku pārvadājumiem) un gādājot par transporta drošumu (piemēram, naftas pārvadājumu pārvaldība Karību jūras baseinā). Turklāt tālākie reģioni ir kaimiņos tiem reģioniem, kuri saskaras ar attīstības problēmām un ar kuriem Eiropas Savienība sadarbojas cīņā pret nabadzību, ilgtspējīgas attīstības jautājumos, migrācijas plūsmu pārvaldībā un reģionālās drošības jautājumos. Tādējādi tālākie reģioni var būt priviliģēti partneri kaimiņos esošajām trešām valstīm, jo īpaši projektos administratīvās kapacitātes nostiprināšanai, apmācībai, izglītībai un veselībai, MVU izveidei, lauksaimniecībai, zvejai un dabas katastrofu novēršanai. Tālākie reģioni Atlantijas okeānā tiek aicināti uzņemties stratēģisku funkciju īpašajā partnerībā[14], ko ES nesen parakstīja ar Kaboverdi. Tiks jo īpaši attīstīta sadarbība prioritārajās tēmās, kas noteiktas šīs partnerības rīcības plānā, piemēram, cīņa pret nelegālo tirdzniecību (narkotikas un nelegālā imigrācija) un policijas sadarbība. 4.2. Izdevīga vieta, lai rastu risinājumu pret klimata pārmaiņu sekām Tālāko reģionu ģeomorfoloģiskās īpašības un ģeogrāfiskais novietojums ir galvenās priekšrocības zinātniskiem pētījumiem, jo īpaši pētot un uzraugot fenomenus, kas saistīti ar klimata pārmaiņu sekām. Viens no pētījumu virzieniem, kuram ir liela pievienotā vērtība, ir iespēja novērst dabas katastrofas, kuras spēcīgi apdraud tālākos reģionus. Tālākie reģioni var būt par platformu tehnoloģiskajai un zinātniskajai sadarbībai, uzraugot un novērojot dabas katastrofas to attiecīgajās zonās. Enerģijas jautājumos tālākie reģioni saskaras ar divkāršu uzdevumu: samazināt atkarību no fosilās enerģijas un izmantot savas dabīgās vides piedāvātās iespējas, lai attīstītu praksi un zināšanas, ko var eksportēt un izmantot arī citur. Pilotprojektos, ko pašlaik īsteno vai sagatavo, ir attīstīti novatoriski un oriģināli risinājumi, uzsvaru liekot uz atjaunojamo enerģiju. Papildus šo projektu sniegtajām priekšrocībām vides un ekonomikas jomā, tie izrāda arī Eiropas prasmes. NRJRUP projekta mērķis ir veicināt apmaiņu ar labu praksi starp tālākajiem reģioniem un savstarpēji nodot zināšanas, kā arī izveidot atjaunojamās enerģijas attīstības politiku, pamatojoties uz jūras resursu izmantošanu. GERRI projekta mērķis Reinjonas salā ir panākt salas enerģētisko neatkarību līdz 2030. gadam. Daudzfunkcionālā elektrostacija ("Aproveitamento de fins múltiplos dos Socorridos") Madeiras salā dod ievērojamu ieguldījumu elektrības ražošanā uz salas, mazinot hidroelektriskās sistēmas atkarību no sezonas apstākļiem. Sanitārajā jomā sakarā ar krasajām klimata pārmaiņām šobrīd tropiskās slimības ir biežāk sastopamas un ir lielāks risks saslimt ar tām. Sakarā ar jaunu slimību parādīšanos ir jāizveido moderni centri pētniecībai un mikrobioloģiskās situācijas uzraudzībai endēmijas reģionos, lai veiktu ātru un uzticamu slimības ierosinātāju diagnostiku un novērtētu slimības rašanās un izplatības risku. Tālākajiem reģioniem jau ir pētniecības infrastruktūras, un tie varēs turpināt tās attīstīt, lai uzlabotu veselības aizsardzību visā to reģionā, kā arī kontinentālajā Eiropā. Pēc Čikungunjas drudža epidēmijas 2007. gadā izveidotais Indijas okeāna reģiona jaunu slimību pētniecības un uzraudzības centrs ( CRVOI ) ( le Centre de Recherche et de Veille sur les Maladies Emergentes dans l'Océan Indien ), ievērojot Indijas okeāna reģiona prioritātes veselības jomā, tiecas attīstīt jaunu infekcijas slimību dauzdisciplīnu pētniecību, jo īpaši attiecībā uz tām slimībām, kuras var kļūt par epidēmiju. 4.3. Ievērojama bioloģiskā daudzveidība un bagātīga jūras ekosistēma Tālākajos reģionos ir ievērojama bioloģiskā daudzveidība, un tajos mājo daudz vairāk varietātes, nekā visā kontinentālajā Eiropā. Šī bagātība ir pamats tādām saimnieciskajām darbībām kā zveja un tūrisms, un atbalsta daudzus ekoloģiskos pakalpojumus, piemēram, notekūdeņu attīrīšanu, zvejas resursu atjaunošanu, augsnes aizsardzību pret eroziju vai piekrastes aizsardzību pret dabas katastrofām un klimata pārmaiņām. Šie resursi ir potenciāls atklājumiem un inovācijām farmaceitiskajā un agronomiskajā pētniecībā. Turklāt tālākajiem reģioniem ir bagāti un samērā labi saglabāti zvejas resursi: jūras gultne ir īsta bioloģiskās daudzveidības dzīvā laboratorija, kas ļauj īstenot zvejas ilgtspējīgas attīstības politiku. Tālākie reģioni ir arī ideāla pētniecības vieta biotehnoloģiju attīstībai, jo īpaši tām, kurās nepieciešams izmantot specifiskus jūras resursus, piemēram, dziļjūras hidrotermālos avotus vai tropiskās ekosistēmas. Azoru universitātes okeanogrāfijas un zvejas departaments ir izveidojis izcilības centru, kura mērķis ir pētīt un analizēt okeānu resursus. Viens no īstenotajiem projektiem tiecas uzlabot zināšanas par okeāna dzīlēm un izstrādāt tehnoloģiju, kas ļautu vieglāk piekļūt dziļuma ūdeņiem. 4.4. Savas ģeogrāfiskās zonas zinātniski portāli Attīstot progresīvas informācijas un komunikāciju tehnoloģijas savā teritorijā, tālākie reģioni nodrošina sev iespēju būt par platformām tehnoloģiju izplatīšanā un darboties kā īstiem zinātniskiem portāliem attiecīgajos reģionos. Gajānas projekta SEAS[15] mērķis ir iegūt satelīta novērošanas datus par Amazonijas un Karību vidi. Eiropā un Dienvidamerikā šī ir vienīgā šāda tehnoloģiskā platforma, kura sniedz datus, kas nepieciešami Amazones baseina (7 miljoni km2) resursu uzraudzībai un pārvaldībai, un dod ieguldījumu iniciatīvā par Globālo monitoringu par vidi un drošību ( Global Monitoring Environment and Security ). Kopš 2005. gada Gvadelupa ir izveidojusi ātrdarbīgu zemūdens digitālo kabeļu tīklu (" Global Cable Network ") no Puertoriko, kas apkalpo 14 Austrumkarību salas līdz pat Trinidādai un Tobāgo. Pateicoties šai nozīmīgajai infrastruktūrai, kas stiepjas 2100 km garumā, telekomunikāciju operatoru kapacitāte ir ievērojami palielinājusies, un klientiem tiek piedāvāti konkurētspējīgi tarifi. Kanāriju salu astrofizikas centrs piedāvā lielisku debesu ķermeņu redzamības kvalitāti astronomijas vajadzībām un tas ir atzīts pasaules mērogā; tajā pieejamie teleskopi un astrofizikas iekārtas ir modernākās Eiropas Savienībā. Drīzumā tiks nodots ekspluatācijā pasaulē unikālais Lielais Kanāriju teleskops ( Grand Télescope des Canaries ) ( GTC ), kas ļaus Eiropas astrofizikas pētniecībā uzsākt jaunus tehnoloģiski nozīmīgus projektus. 4.5. Kvalitatīvi lauksaimniecības produkti Tālāko reģionu lauksaimniecības produktu oriģinalitāti un kvalitāti ir vērts iepazīt labāk. TR ekonomiskā attīstība notiek, arī eksportējot produktus, kas ir pievilcīgi ar savu kvalitāti un raksturīgajām īpašībām: piemēram, Martinikas AOC rums, Victoria ananāsi no Reinjonas, melones no Antiļu salām, Madeiras vīns, Azoru salu siers un tēja, Kanāriju salu AOC vīni un siers vai dekoratīvie augi, kuru izcelsme ir TR. Martinikas Lauksaimniecības un vides pētniecības centrs ( Pôle de Recherche Agro-environnementale de la Martinique – PRAM ) strādā, lai attīstītu daudzveidīgu un ilgtspējīgu lauksaimniecību, un meklē jaunas komercializācijas iespējas, jo īpaši veicinot mazāk izmantotu vietējo augļu šķirņu pārdošanu, uzlabojot šķirņu ģenētiku un izveidojot ilgtspējīgas ražošanas sistēmas. Kā liecina visi minētie piemēri, TR jau īsteno novatoriskus un oriģinālus risinājumus savu priekšrocību attīstīšanai. Tieši šī prasme ir jānostiprina, lai to ekonomika kļūtu dinamiskāka un tie iegūtu jaunu nozīmi Eiropas Savienībā. 5. PRIEKšLIKUMI NāKOTNEI Neskarot Eiropas Savienības turpmāko vispārējo politiku un jo īpaši pārdomas par finanšu plānu pēc 2013. gada, Komisija nolūkā īstenot jauno paradigmu piedāvā nodrošināt pastāvošo Kopienas instrumentu labāku izmantošanu, kā arī virkni darbību, kuras varētu īstenot pašreizējā budžeta shēmā. 5.1. Izmantot pašreizējos Kopienas instrumentus Budžeta izteiksmē tālākie reģioni laikposmā no 2007.–2013. gadam saņems 7,8 miljardus euro no Kopienas ieguldījuma (ERAF, ESF, ELFLA, EZF, POSEI ). Tādēļ ir pilnībā jāizmanto visu šo instrumentu iespējas, kā arī regulās paredzētā elastība jaunu prioritāšu ieviešanā, piemēram, veicot vidusposma stratēģisko plānošanu par 2009. gada valsts ziņojumiem un izstrādājot Komisijas 2010. gada ziņojumu. Komisijas dienesti turpinās sadarboties ar EIB un EIF, lai veicinātu iniciatīvu JEREMIE un JESSICA īstenošanu šajos reģionos. Tālākie reģioni varēs iesaistīties arī iniciatīvā “Reģioni ekonomiskām pārmaiņām”, kā arī tās paātrinātās procedūras daļā “fast-track”, ko īsteno teritoriālās sadarbības mērķa starpreģionālajā daļā un pilsētu ilgtspējīgas attīstības programmā ( Urbact II ). Veicinot reģionālo dalībnieku tīkla izveidi un izmēģinājuma projektus, kurus laika gaitā varētu iekļaut konverģences un konkurētspējas programmās, šajā iniciatīvā ir prioritāras tēmas, kas TR ir īpaši svarīgas, piemēram, “piekrastes zonu labāka izmantošana” un “jūru un okeānu labāka izmantošana”. Izglītības un apmācību jomā Komisija iedrošina iegūt jaunas kompetences un prasmes, kas cilvēkiem būs svarīgas, saskaroties ar XXI. gadsimta problēmām. Šai cilvēkkapitāla adaptācijai vajadzētu jo īpaši balstīties uz plašāku līdzdalību universitāšu apmaiņas programmās, uz pamatprasmju iegūšanu mūžizglītībā[16] un sadarbības palielināšanu starp Eiropas izglītības un apmācības sistēmām. Visbeidzot, TR, aktīvi piedaloties atbilstīgos uzaicinājumos uz konkursu, jāspēj izmatot iespējas, ko sniedz Kopienas pašreizējās programmas pētniecības, transporta, enerģētikas, jauninājumu, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju, izglītības vai kultūras jomā. 5.2. Risināt jaunas problēmas, padziļināt zināšanas, nostiprināt partnerību Jo īpaši, ņemot vērā publiskajā apspriešanā analizētās tēmas, Komisija piedāvā šādas darbības. 1. Klimata pārmaiņas 2. Uzsākt pētījumu par ekonomisko ietekmi, ko rada piekrastes zonu pielāgošana klimata pārmaiņām. Šis pētījums tiks veiks attiecībā uz visu Eiropas Savienību, taču tajā iekļaus īpašu analīzi par TR. Tam vajadzētu veicināt sistemātisku apmaiņu ar labāko praksi par piekrastes reģionu pielāgošanas izmaksām un plānošanu. 3. Veicināt piekrastes risku (applūšana, krastu erozija, riskam pakļauto iedzīvotāju un īpašuma drošības palielināšana) integrētas pārvaldības politikas īstenošanu un uzraudzības un brīdināšanas sistēmas ieviešanu attiecībā uz civilo drošību un aizsardzību. 4. Izstrādāt brīvprātīgu dabas saglabāšanas shēmu, pamatojoties uz Natura 2000 pieredzi. 5. Izstrādāt un īstenot pasākumus, kuru mērķis ir cīnīties pret invazīvām sugām. 6. Atzīt tālāko reģionu neaizsargātību Baltajā grāmatā par pielāgošanos klimata pārmaiņu sekām. 7. Demogrāfiskās pārmaiņas un migrācijas plūsma 8. Uzsākt ietekmes pētījumu tālākajos reģionos, lai labāk aptvertu gan migrācijas, gan demogrāfisko pārmaiņu ietekmi (pozitīvo un mazāk pozitīvo) uz teritoriju, darba tirgu, sabiedriskajiem pakalpojumiem, izglītību un veselību. Tā rezultātā varētu izveidot katra reģiona “migrācijas bilanci”. Vispārējās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība 2007-2013” vidusposma novērtējumā Komisija izvērtēs, vai ir vajadzīgi jauni pasākumi , tostarp izvērtējot arī “Eiropas pielāgošanās migrācijai fonda” nepieciešamību un izveides iespējas. 9. Attiecībā uz demogrāfiju Komisija aicina dalībvalstis un TR reģionālās iestādes turpināt un vajadzības gadījumā izvērst analītisko darbu, lai demogrāfisko pārmaiņu faktoru iekļautu politikas izstrādē un jo īpaši izglītības, apmācības un nodarbinātības politikā, kā arī struktūrfondu plānošanas procesā. Tāpat Komisija aicina valstu statistikas institūtus turpināt sadarbību ar EUROSTAT . 10. Lauksaimniecība 11. Turpināt rosināt izmantot visas POSEI shēmas sniegtās iespējas attiecībā uz strukturēšanu un katram TR piešķirto budžeta dotāciju, atbalstāmo ražotņu skaitu, kā arī vides problēmu, kas saistītas ar īpašu piesārņojumu, uzraudzību. 12. Veicināt dažādu atbalstu izmantošanu jauno lauksaimnieku darbības uzsākšanai un ieguldījumiem, kurus attiecīgajā lauku attīstības programmā var piemērot pēc vajadzības, lai ņemtu vērā specifiskās reģionālās prasības. 13. Izmantot visas iespējas, ko sniedz Kopienas produktu veicināšanas programmas[17], un tajās iekļaut vairāk produktu; tas neapšaubāmi radīs jaunas tirgus iespējas un veidos pamatu kvalitatīvai lauksaimniecības un lauksaimniecības pārtikas produktu nozarei. 14. Jūrniecības politika 15. Pielāgot Eiropas integrēto jūrniecības politiku un dažādas nozares darbības, kas paredzētas darbības plānā saistībā ar TR īpatnībām. 16. Paplašināt tālākajos reģionos zināšanas par jūrlietām un jūras vidi, kā arī par tālāko reģionu jūras ekosistēmu sniegto pakalpojumu vērtību, īstenojot īpašu analīzi projektā par jūrniecības sociāli ekonomiskiem datiem, ko vada EUROSTAT un Eiropas jūras novērojumu un datu tīkls ( EMODNET ). Iegūtā informācija ļaus īstenot TR salīdzinošu analīzi “Jūras atlasā”, kuru Komisija publicēs 2009. gadā. 17. Izveidot pētniecības tīklus un palielināt TR kā priviliģētu novērotāju nozīmi Eiropas jūrvidē saistībā ar jauno Jūras zinātniskās un tehniskās pētniecības stratēģiju[18]. Saistībā ar 7. pētniecības pamatprogrammu sniegt atbalstu pētījumiem par jūras ekosistēmu pazīšanu, saglabāšanu un pārvaldību. 18. Iedrošināt TR uzņemties stratēģisku lomu jūras pārvaldības un uzraudzības jautājumos savos attiecīgajos reģionos, jo īpaši izstrādājot savu integrēto reģiona jūrniecības politiku un jūras teritorijas plānus, kā arī piedaloties sadarbības pasākumos ar trešām valstīm, ko īsteno saistībā ar Kopienas teritoriālās sadarbības programmām vai īstenojot plānu zvejas pārraudzībai Indijas okeāna dienvidrietumu daļā. 19. Veicināt kuģošanas maršrutus starp TR un kaimiņos esošām trešām valstīm ekonomisko un kultūras sakaru nostiprināšanai, lai ne vēlāk kā nākamajā pārskatīšanā varētu veikt grozījumus pašreizējās Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu jūras transporta nozarē, lai atļautu piešķirt atbalstu šādu maršrutu uzsākšanai. Tālākie reģioni kā alternatīvu šādos maršrutos var izmantot publisko pakalpojumu līgumus, pārbaudot judikatūras “Altmark” lietā[19] kritērijus. 20. Nostiprināt partnerību 21. Pieņemot jaunus Kopienas tiesību aktus, pastiprināt analīzi par to ietekmi uz TR, lai tādējādi nodrošinātu saskaņotību. Šajā jautājumā Kopienas TR starpdienestu grupai attiecībā uz īpašām problēmām varētu palīdzēt ad hoc darba grupas. 22. Uzsākt sociāli ekonomisku pētījumu par TR izaugsmes faktoriem, kurā īpašu vērību pievērš izaugsmes nozarēm, kas identificētas šajā paziņojumā, kā arī identificē to attīstības galvenos kavēkļus un piedāvā iespējas to novēršanai. 23. Iekļaut pārdomas par tālāko reģionu stratēģiju attīstību un veicināt TR pilnīgu dalību pašlaik notiekošajos procesos un darbībās, piemēram, Zaļajā grāmatā par teritoriālo kohēziju, turpmākajā kohēzijas politikā pēc 2013. gada, ES budžeta reforma, reģionālajā integrācijā ĀKK valstu attīstībai, Zaļajā grāmatā par turpmākajām attiecībām starp ES un AZT vai arī Eiropas jūrniecības politikas attīstībā. 24. Saistībā ar EPN tālākie reģioni tiek aicināti konstruktīvi piedalīties šo nolīgumu īstenošanā un galīgās redakcijas izstrādē. Tālākajiem reģioniem jo īpaši jāizmanto iespējas, ko sniedz reģionālā sadarbība preču un pakalpojumu tirdzniecībā, kā arī citās nozarēs, piemēram, pakalpojumi, intelektuālais īpašums un publiskie iepirkumi. Tālākiem reģioniem ir salīdzinošas priekšrocības galvenokārt šajās nozarēs, un šo reģionu un ĀKK ekonomikas varētu viena otru patiesi papildināt. Šajā saistībā ir svarīgi atbalstīt darbības, kuru mērķis ir palielināt TR spēju pielāgoties gan ar tām saistītajām tirdzniecības plūsmām, gan ES tirdzniecības politikai. 25. Kopā ar TR organizēt informācijas sesijas, kuru mērķis ir labāk izskaidrot Kopienas instrumentus un politikas (7. pētniecības pamatprogramma, EAF un ERAF izstrādātu sadarbības iespēju izplatīšana utt.). 26. Kopā ar dalībvalstīm un TR organizēt “visattālākās Eiropas” forumu, kas notiks reizi divos gados (labākās prakses tīkla veidošana, apbalvojumi par iniciatīvām, kas attīsta izaugsmes nozares, īpašas informēšanas kampaņas par TR nozīmi utt.). 6. SECINāJUMS Šis Komisijas paziņojums ir atbilde uz 2007. gada decembra Eiropadomes pieprasījumu, un tajā ir ņemts vērā ieinteresēto personu publiskajā apspriešanā paustais viedoklis. Saskaroties ar pasaules mēroga problēmām – enerģētiskā krīze, pārtikas krīze, klimata pārmaiņas, demogrāfiskais spiediens un migrācijas plūsma, steidzamas rīcības nepieciešamība labākai okeānu pārvaldei –, ir jāceļ tālāko reģionu devuma vērtība. Šie reģioni ir patiesas ideju laboratorijas, kurās visas šīs problēmas un fenomenus var definēt, analizēt un modelēt. To pieredze ir svarīga gan to ģeogrāfiskajai apkārtnei, gan pārējai ES teritorijai. Nākotnē šis potenciāls, šie jaunas paradigmas nesēji ir jāizmanto. Taču tas nenozīmē, ka jāpārtrauc uzmanīgi sekot līdzi Eiropas nozaru politikas attīstībai, kurā ir jāizmanto visas pastāvošās iespējas. Jaunajai pieejai jāveicina jauni projekti ar pievienoto vērtību un ilgtspējīga attīstība, kuriem ilgtermiņā jākļūst par atjauninātu Eiropas stratēģiju tālākajiem reģioniem. [1] Apspriešanās uzsākta ar Komisijas paziņojumu "Stratēģija nomaļajiem reģioniem: sasniegumi un nākotnes perspektīvas", COM(2007)507 galīgā redakcija. [2] Kopš ES paplašināšanās pēdējām kārtām TR kopumā vairs nav nabadzīgāko reģionu grupā. Tomēr, salīdzinot ar vidējiem rādītājiem Kopienā 2005. gadā (ES-27=100), Gajāna (IKP uz vienu iedzīvotāju 50,5), Reinjona (IKP uz vienu iedzīvotāju 61,6), Azoru salas (IKP uz vienu iedzīvotāju 66,7) un nedaudz mazākā mērā Gvadelupa (IKP uz vienu iedzīvotāju 70,6) un Martinika (IKP uz vienu iedzīvotāju 75,6) vēl joprojām ir ES-27 vismazāk pārtikušie reģioni. Kanāriju salas (IKP uz vienu iedzīvotāju 93,7) un Madeira (IKP uz vienu iedzīvotāju 94,9) pietuvojas Kopienas vidējiem rādītājiem. [3] Komisijas paziņojums "Stratēģija nomaļajiem reģioniem: sasniegumi un nākotnes perspektīvas", COM(2007)507 galīgā redakcija, 2007. gada 12. septembris. [4] Valsts atbalsts N199/2007 par vedmaksas atbalsta sistēmu Francijas Aizjūras departamentos. [5] Valsts atbalsts N 912/2006 par sociāla rakstura individuālu atbalstu Gajānas iekšējā gaisa satiksmē un gaisa transportam Madeiras neatkarīgajā apvienībā. [6] COM(2008)306 galīgā redakcija, 20.5.2008. [7] Komisijas paziņojums "Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika", COM(2007)575 galīgā redakcija, Zilā grāmata, SEC(2007) 12/78/2 rīcības plāns. [8] Piemēram, valsts atbalsts NN 22/2008 par atbalsta pasākumiem saistībā ar AIEM nodokli Kanāriju salām. Lēmums 2008/417/EK (3.6.2008.) par akcīzes nodokļa likmi Madeirā ražotajam alum. Valsts atbalsts N421/2006, atļauja piemērot valsts atbalsta shēmu, kas ietver pazeminātu nodokļu režīma piemērošanu uzņēmumiem, kuri reģistrēti Madeiras brīvajā zonā. [9] Piemēram, Padomes 2008. gada 9. jūnija Lēmums 2008/439/EK par izmaiņām ostas nodevu režīmā attiecībā uz Gajānas jaunajiem produktiem. Padomes 2008. gada 8. jūlija Regula (EK) Nr. 645/2008, ar ko atver autonomas Kopienas tarifu kvotas dažu zvejas produktu importam Kanāriju salās un paredz šo kvotu pārvaldību. [10] Makronēzijas programma apzīmē starpvalstu teritoriālās sadarbības telpu, kurā ietilpst Kanāriju salas, Madeira un Azoru salas. [11] Komisijas 2007. gada 24. oktobra paziņojums par ES un Kaboverdes Republikas turpmākajām attiecībām, COM(2007)641 galīgā redakcija. [12] Visas atbildes un publiskās apspriešanas procesa apkopotie secinājumi atrodami tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/regional_policy/consultation/rup/contri_fr.htm. [13] Klimata pārmaiņas, demogrāfiskās pārmaiņas un migrācijas plūsma, lauksaimniecība un jūrniecības politika. [14] Komisijas 2007. gada 24. oktobra paziņojums par ES un Kaboverdes Republikas turpmākajām attiecībām, COM(2007)641 galīgā redakcija. [15] SEAS centrs Gajānā: Amazonijas vides novērošana, izmantojot satelītu. [16] Ieteikums par pamatprasmēm mūžizglītībā, OV L 394, 30.12.2006. [17] Tālāko reģionu grafiskā simbola popularizēšanas programma (Padomes Regula (EK) Nr. 247/2006) un Komisijas Regulas (EK) Nr. 501/2008 I pielikums - indikatīvs gada budžets: 1 miljons euro, kā arī produktu pārdošanas veicināšanas pasākumi, kas paredzēti POSEI noteikumos. [18] COM(2008)534 “Eiropas stratēģija jūras zinātniskajai un tehniskajai pētniecībai. Saskaņota sistēma Eiropas Pētniecības telpā okeānu un jūru ilgtspējīgas izmantošanas veicināšanai.” [19] Tiesas spriedums, OV C 226/1, 20.9.2003.