Šī izvērtēšana ir veikta, pamatojoties uz pētījumiem un ziņojumiem, kas izstrādāti kopš 2013. gada, piemēram, uz rezultātiem, ko deva Neatkarīgais pārskats par Eiropas standartizācijas sistēmu, kurš tika publicēts 2015. gada aprīlī pēc tā apstiprināšanas martā; Komisijas ziņojums Parlamentam un Padomei saskaņā ar regulas 25. pantu, kas pieņemts 2015. gada maijā; 24. panta izpēte ar mērķi izvērtēt standartizācijas darbību un to finansēšanas atbilstību, pamatojoties uz gada ziņojumiem un ziņojumu par 2015. gada 1. jūlijā notikušo Standartizācijas draugu apaļā galda tikšanos, kas bija arī Neatkarīgā pārskata apstiprināšanas pasākums. Ir ņemta vērā arī to Komisijas dienestu praktiskā pieredze, kuri regulu piemēro.

Tā kā regula ir stājusies spēkā nesen, tās rezultātu pilnīga izvērtēšanu nav iespējama, jo kopš 2013. gada vēl nav pagājis pilns standartizācijas darba cikls, ko pieprasījusi Komisija. Šajā ziņojumā (un ar to saistītajā Komisijas dienestu darba dokumentā) ir izvērtēts, vai ESS ir uz pareizā ceļa, lai sasniegtu likumdevēja noteiktos mērķus pēc tā veiktās standartizācijas sistēmas reformas un regulas pieņemšanas, un attiecīgos gadījumos doti ieteikumi (sk. šā ziņojuma 1. un 2. pielikumu) par to, kā uzlabot regulas īstenošanu un ESS.

Ir panākts progress Eiropas standartizācijas organizāciju (ESO) un valstu standartizācijas iestāžu (VSI) darba pārredzamības nodrošināšanā, jo to tīmekļa vietnēs tiek publicētas to darba programmas. ESO un VSI ir veikušas ievērojamus ieguldījumus informācijas tehnoloģiju rīku izmantošanā. Standartizācijas iestāžu darba programmu atbilstoša pārredzamība regulas 4. panta 1. punkta izpratnē ir svarīgs standartizācijas darbību iekļautības priekšnoteikums. Taču joprojām ir jāuzlabo regulas 4. panta 3. un 4. punktā definēto noteikumu īstenošana saistībā ar VSI darba programmām, proti, to skaidrības un pieejamības ziņā.

Valstu līmenī VSI ziņo par to, kā politikas un tehniskā līmenī piedalās pārstāvji no četrām iesaistīto personu grupām, proti, MVU, patērētāju, sociālās jomas un sabiedrību pārstāvošo ieinteresēto personu pārstāvji. No 2013. līdz 2014. gadam ir palielinājies to VSI skaits, kurās ir pārstāvēti MVU, patērētāji, kā arī sociālās jomas un sabiedrību pārstāvošas ieinteresētās personas (it īpaši Eiropas Telesakaru standartu institūtā (ETSI)). Taču, lai arī Eiropas mērogā politikas un tehniskā līmenī MVU šķiet pietiekami labi pārstāvēti (piem., 2014. gadā tehniskā līmenī MVU tika pārstāvēti vairāk nekā 80 % CEN un CENELEC tehnisko struktūru un ETSI darba grupu), citu iesaistīto personu grupu līdzdalība ir daudz ierobežotāka. Iemesls varētu būt tas, ka patērētājiem, kā arī sociālās jomas un sabiedrību pārstāvošajām ieinteresētajām personām ir mazāka interese par standartizācijas procesu, jo viņi nav standartu tiešie izmantotāji.

- Savlaicīgums

Komisijas noteiktais jaunu standartu izstrādes termiņš ir samazinājies vidēji no 5 gadiem 2009. gadā līdz 3 gadiem 2013. gadā. Šāds progress ir saistīts nevis ar regulas īstenošanu, bet ar nozares vajadzībām. Komisijas un Eiropas standartizācijas organizāciju jauno partnerības pamatnolīgumu (PP) un darbības dotāciju (DD) mērķis ir vēl vairāk saīsināt standartu izstrādes laiku. Paredzams, ka standartizācijas darba paātrināšanu pēc Komisijas pieprasījuma līdz ar PP, kuros iekļauti galvenie darbības rādītāji, veicinās arī SGDP ieviešana un standartizācijas pieprasījumu pieņemšanas procedūras pārskatīšana saskaņā ar regulas 10. pantu. Tas varētu izraisīt ievērojamus uzlabojumus, vienlaikus saglabājot kvalitāti un iekļautību. Kopumā tas padarītu ESO vēl pievilcīgākas, it īpaši saistībā ar specifiskiem augsto tehnoloģiju projektiem, kuros ir konkurence pasaules mērogā. Šajā nolūkā noderīga būtu arī ciešāka saikne starp pētniecības un izstrādes nozari un standartizāciju. Ir sagaidāms, ka standartizācijas rezultātu ātrāku sasniegšanu veicinās arī regulas īstenošana, pateicoties ieinteresēto personu agrākai iesaistei, lielākai vienprātībai jautājumos par standartizācijas pieprasījumu apstiprināšanu, detalizētākām prasībām pieprasītajiem Eiropas standartiem vai citiem standartizācijas dokumentiem, kā arī termiņiem, kas paredzēti pieprasītā dokumenta pieņemšanai.

Attiecībā uz regulas mijiedarbību ar citiem ES tiesību aktiem, kuros tiek izmantoti Eiropas standarti, procedūras ir iespējams pilnveidot šādu nozares tiesību aktu pārskatīšanas laikā. Piemēram, regulas par patēriņa preču drošumu (8) priekšlikuma mērķis ir saīsināt šos procesus, pielīdzinot tos (standartizācijas) regulā noteiktajiem procesiem.

- Savienības finansējums standartizācijas darbībām

Savienības finansējums ESO un III pielikumā minēto organizāciju darbībām ir robežās no 20 līdz 25 miljoniem EUR gadā. Pamatojoties uz regulu, Komisija dod ieguldījumu vidēji 35–40 % apmērā no triju bezpeļņas ESO kopējiem ienākumiem (..) un 75–100 % apmērā no III pielikumā minēto organizāciju kopējiem ienākumiem.

Speciālisti, kuri brīvprātīgi iesaistās standartizācijas darbā starptautiskā, Eiropas un valsts līmenī, parasti dara to par saviem līdzekļiem. ESO aplēses liecina, ka nozares speciālisti ik gadu tērē aptuveni 1 miljardu EUR, lai iesaistītos standartizācijas darbā un veicinātu to (t. i., aprēķinātā patērēto darba stundu kopējā vērtība, ceļošanas un izmitināšanas izmaksas u. c.). ESO un/vai III pielikumā minētās organizācijas uzskata, ka ir saskārušās ar atsevišķām grūtībām saistībā ar minēto Savienības finansējumu. Konkrēti, tās izvirzīja dažas problēmas ar Komisijas nodrošināto finansiālo atbalstu, kuras īsumā var apkopot šādi:

starp EK un ESO noslēgto vienošanos par darbības dotācijām (DD) parakstīšanas laika noteikšana;

Savienības finansējuma pārvaldība — ESO un III pielikumā minētās organizācijas uzskata, ka finansiālā atbalsta pieteikumu apstrāde un izvērtēšana prasa zināmas pūles. Tas attiecas arī uz tehniskajiem un finanšu pārskatiem, it īpaši attiecībā uz DD;

saistībā ar 24. panta izpēti veiktās aplēses liecina, ka ESO un III pielikumā minētajām organizācijām ir jāpieliek zināmas pūles, lai pieteiktos uz DD (piem., ir jāizstrādā gada plāns), kā arī lai ziņotu par izpildi. Savukārt ar DD saistīto administratīvo izmaksu aprēķini liecina, ka tās veido ievērojamu daļu no kopējās summas, kas saņemta no EK (aptuveni 1 % ESO gadījumā un aptuveni 2–5 % no summām, ko DD formā attiecīgi saņēmušas četras III pielikumā minētās organizācijas);

vispārīgās ziņošanas prasības, informācijas sniegšanas pienākumi un administratīvas izmaksas saskaņā ar regulu — tiek uzskatīts, ka ar Savienības finansējumu saistītie pienākumi un ziņošanas prasību kopums, kas jāizpilda ESO un III pielikumā minētajām organizācijām, rada zināmu administratīvo slogu;

zināmas grūtības sagādā ziņošana par to, kā ESO īsteno regulas prasības, kā arī par III pielikumā minēto organizāciju veiktajām darbībām (ziņošana saskaņā ar 24. pantu);

finansiālā atbalsta paredzamība un nepārtrauktība — PP apliecināja svarīgu soli virzībā uz finansiālā atbalsta nepārtrauktības nodrošināšanu. Tomēr ESO un III pielikumā minētajām organizācijām trūkst skaidrības par to, kādi resursi katru gadu būs pieejami konkrēto darbību īstenošanai. Tas var traucēt pienācīgi plānot darbības, kas jāveic, lai īstenotu gada darba programmu vai paveiktu konkrētu standartizācijas darbu.

Visbeidzot, ESO un/vai III pielikumā minēto organizāciju vidū valda uzskats, ka regula ir palielinājusi administratīvo slogu. Lai arī šāda sloga novērtējumā tika secināts, ka tas veido samērīgu daļu no ES piešķirtā finansējuma summas, ir vērts rīkoties, lai mazinātu neefektivitātes sajūtu.

Paredzams, ka “Eiropas standartizācijas rokasgrāmata Savienības likumdošanas un politikas atbalstam” un nesenais Komisijas lēmums par vienreizēju maksājumu ieviešanu saskaņā ar Standartizācijas regulas 17. panta 4. punktu uzlabos situāciju, atvieglojot piekļūšanu Savienības finansējumam un padarot šo procesu daudz prognozējamāku. Tas ir pirmais solis virzībā uz to, lai panāktu vairāk uz rezultātu balstītu pieeju, kas savlaicīgi jāizvērtē.

- Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) — tehniskās specifikācijas. IKT nozarē daudzpusējais ieinteresēto personu forums veido IKT rīcības plānu kā sadarbības instrumentu, lai savestu kopā Eiropas Komisiju un ieinteresētās personas IKT standartizācijas jomā — ES un pasaules mērogā — un lai uzlabotu to rīcības koordinēšanu un sadarbību. Tas veicina arī IKT standartizācijas procesa pārredzamību, jo tiek veidots attiecīgs darbību saraksts un tiek apkopoti katrā risināmajā tēmā iesaistīto ieinteresēto personu atzinumi un viedokļi. Jau ir pieņemtas vairākas IKT tehniskās specifikācijas, kas attiecas uz publisko iepirkumu.

Rezumējot var teikt, ka regula ir palielinājusi standartu un Eiropas standartizācijas nozīmi iekšējā tirgus darbības uzlabošanā, stimulējot izaugsmi un inovāciju un veicinot ES uzņēmumu, it īpaši MVU, konkurētspēju. Ir veiktas darbības, lai uzlabotu Komisijas standartizācijas pieprasījumu izstrādes pārredzamību, atbalstot ES tiesību aktus un politikas virzienus, un sekmētu MVU un nepietiekami pārstāvētu ieinteresēto personu dalību. Regula atvieglo arī inovatīvu IKT tehnoloģiju potenciāla izmantošanu un sekmē vienotā tirgus realizāciju.