Komisija pēta, kā šo formu turpināt nākotnē, un gūst būtiskas atziņas no notikušā dialoga. Tā rezultātus izmantos par informāciju, kas vajadzīga pastāvīgai standartizācijas darba prioritāšu noteikšanai, un iestrādās iekšējās apcerēs un sagatavošanās darbībās, gatavojot ziņojumu par Regulas (ES) Nr. 1025/2012 īstenošanu. Komisijai ziņojums jāsagatavo un jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.

Kopš pieņemts paziņojums par Eiropas standartiem XXI gadsimtam, Komisija ir cieši sadarbojusies ar partneriem no rūpniecības, publiskajām iestādēm, nevalstiskām organizācijām un akadēmiskajām iestādēm, lai īstenotu paziņojumā ierosinātās iniciatīvas, ieskaitot pārvaldības ciklu, kas stiprina dialogu ar ES likumdevējiem un kopīgās standartizācijas iniciatīvas (KSI) izstrādi. KSI 2019. gadā beigs darbu, un ar SGDP tiek ierosinātas jomas, kurām pievērst galveno uzmanību tās pēdējā īstenošanas gadā.

Papildus saskaņotajiem standartiem, ko Komisija oficiāli pieprasa tiesību akta atbalstam, ir arī liels skaits Eiropas standartu un citu Eiropas standartizācijas dokumentu, ko izstrādājušas Eiropas standartizācijas organizācijas (ESO). Šos standartus nevar formāli pieprasīt, bet tie ir vajadzīgi, lai atbalstītu Komisijas politikas īstenošanu. 2019. gada Savienības Eiropas standartizācijas gada darba programmā (SGDP) noteiktas dažas no galvenajām politikas jomām, kas no tāda viedokļa ir būtiskas: enerģētika, aprites ekonomika, valsts aizsardzība, drošība, iekšējais tirgus, digitālais vienotais tirgus. Tajā noteiktas Eiropas standartizācijas stratēģiskās prioritātes, kas atbalsta gan ES tiesību aktus, gan ES politiku. SGDP šīs stratēģiskās prioritātes iekļauj arī plašākā standartizācijas starptautiskās sadarbības kontekstā.

Savu virsmērķi – viedu, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi – Komisija tuvina ar darbībām, kas noteiktas ikgadējās darba programmās. Daudzās no šīm darbībām Eiropas standartiem ir būtiska atbalsta nozīme, jo tie atvieglina attiecīgo tiesību aktu īstenošanu, pamatojoties uz prezumpciju par atbilstību to pamatprasībām. Bez tam standarti nodrošina sadarbspēju starp vairākām nozarēm, piemēram, IKT ietvaros, ļaujot izstrādāt jaunas tehnoloģijas, lietotnes un pakalpojumus un atbalstīt Eiropas izaugsmi un konkurētspēju.

Kiberdrošības prasībām būtu jāsagādā paralēla aizsardzība no kiberuzbrukumiem programmatūrai un aparatūras vadības procesiem, sistēmām un iekārtām. 2017. gada ES Kiberdrošības tiesību akta priekšlikumā Komisija ir ierosinājusi ražojumiem un pakalpojumiem izveidot ES IKT drošības sertifikācijas sistēmu. Sertifikācijas shēmas izmantos standartus un tehniskās specifikācijas, lai apstiprinātu un novērtētu atbilstību noteiktajām kiberdrošības prasībām.

Pareizu apstākļu radīšana digitālo tīklu un pakalpojumu uzplauksmei ir viens no digitālā vienotā tirgus stratēģijas trim balstiem. 2019. gadā standartizācija to atbalstīs, koncentrējoties uz lietu internetu, lielajiem datiem, blokķēdēm, sadarbīgām intelektiskām transporta sistēmām un autonomo braukšanu, e-veselību, viedpilsētām, pieejamību, e-pārvaldību un mākslīgo intelektu. 5G spektra harmonizācija un 5G pasaules standartu pieejamība 2019. gada beigās, kas paredzēta 5G rīcības plānā, veicinās ieguldījumus 5G tīklos un lietojumos.

Lai gūtu labumu no digitālā vienotā tirgus, izšķirīgi ir gādāt par IKT standartu un tehnisko specifikāciju pieejamību, kas galvenokārt vajadzīga ražojumu, pakalpojumu un ierīču saderībai. Komisija sadarbībā ar Eiropas un starptautiskajām standartizācijas organizācijām un citiem forumiem un konsorcijiem, kā arī ar ieinteresētajām personām no rūpniecības un sabiedrības ir virzījusies uz priekšu visās prioritārajās jomās un sfērās, kas noteiktas paziņojumā par IKT standartizācijas prioritātēm digitālajam vienotajam tirgum – tā norādīts paziņojumā par ES standartizācijas politikas īstenošanu un Eiropas standartu ieguldījumu ES politikā.

Visbeidzot, standarti var pabalstīt ekoloģiskāku kuģniecību, ūdenstransportam izmantojot alternatīvu degvielu (piem., no fosilajām izejvielām ražota sašķidrināta dabasgāze, biomasa vai enerģijas pārvēršana gāzē, elektrība, ūdeņradis).

Komisija paplašina ekodizaina prasības, attiecinot tās uz jaunām ražojumu kategorijām: sūkņi, lokālie telpas sildītāji, cietā kurināmā lokālie telpu sildītāji, gaisa sildīšanas iekārtas, dzesēšanas iekārtas, augsttemperatūras procesdzesinātāji, ventilatorkonvektori un baterijas. Paredzams, ka tuvākajos gados standartizācija nodrošinās tehniskās specifikācijas, kas vajadzīgas, lai izpildītu šīs jaunās prasības.

2.3.Aprites ekonomikas rīcības plāna atbalste

Drošāka satiksme, mazāk piesārņojoši transportlīdzekļi un moderni tehnoloģiskie risinājumi atbalsta ES rūpniecības konkurētspēju, vienlaikus dodot acīmredzamu labumu ES pilsoņiem. Komisija ir izstrādājusi stratēģisko rīcības plānu akumulatoru izstrādei un ražošanai Eiropā, balstoties uz darbu, ko veic Eiropas Akumulatoru alianse. Konkrēti, plānā ir paredzētas darbības standartizācijas jomā, lai noteiktu, vai ir iespējams izstrādāt standartizētu ES akumulatoru aprites cikla novērtēšanas shēmu. Varētu apdomāt arī ekodizaina lomu, izvirzot ilgtspējīgas akumulatoru projektēšanas un izmantošanas prasības. Šajā kontekstā tiks pētīts Eiropas standartu potenciāls nodrošināt akumulatoru drošu un ilgtspējīgu ražošanu, (atkal)izmantošanu un pārstrādi.

Jautājumā par plastmasu – viens no pārstrādātās plastmasas niecīgās izmantošanas iemesliem ir daudzu zīmolu turētāju un preču ražotāju neticība, ka pārstrādātā plastmasa spēs apmierināt vajadzību pēc tādu materiālu drošas pieejamības lielā apjomā, kam ir nemainīgas kvalitātes specifikācijas. To paturot prātā, kvalitātes standartu izstrāde šķirotiem plastmasas atkritumiem un pārstrādātai plastmasai varētu veicināt pārstrādes darbību plašāku iekļaušanu plastmasas vērtības ķēdē. Pēc standartizācijas vajadzību noteikšanas Komisija liks priekšā izstrādāt standartus par pārstrādes procedūras un infrastruktūras jautājumiem. Bez tam Eiropas stratēģija, kas attiecas uz plastmasas izstrādājumiem aprites ekonomikā, nosaka vajadzību izstrādāt metodes plastmasas zaudēto sīkdaļiņu novērtēšanai, arī no tekstilmateriāliem. Standartizācijas iestāžu uzdevums 2019. gadā būs pārskatīt un, iespējams, uzlabot testēšanas metodes, kas noteiktas ar Pārnozaru nolīgumu, lai novērtētu plastmasas sīkdaļiņu izdalīšanos ūdens vidē sintētisko tekstilmateriālu mazgāšanā.

Nesenajā direktīvas priekšlikumā, kam jānovērš zināmu plastmasas izstrādājumu ietekme uz vidi, Komisija ir iekļāvusi priekšlikumu prasīt, lai dzērienu taru laistu tirgū tikai tad, ja vāciņi un korķi ir piestiprināti tarai, jo vāciņi un korķi ir vieni no priekšmetiem, kas visvairāk mētājas vidē. Lai nodrošinātu iekšējā tirgus sekmīgu darbību pēc direktīvas stāšanās spēkā, Komisija priekšlikumā iekļāvusi arī saskaņota standarta izstrādi, ko gan Padome, gan Eiropas Parlaments uzskata par būtisku.

2.4.Atbalste dziļākam un taisnīgākam iekšējam tirgum ar nostiprinātu rūpniecisko bāzi

Standartizācija ir svarīgs dziļāka un taisnīgāka iekšējā tirgus priekšnoteikums. Galveno tehnisko standartu izstrāde ir ļoti svarīga, lai nodrošinātu dažādu sistēmu savstarpēju izmantojamību, un tā lielā mērā var veicināt novatorisku risinājumu ieviešanu. Nesen pieņemtā mobilitātes tiesību aktu pakete, kas palīdz pārvadājumu nozarei veikt konkurenciālu un sociāli taisnīgu pāreju uz nepiesārņojošu enerģiju un digitalizāciju, izvirza vairākas iniciatīvas. Piemēram, transportlīdzekļu kolonnas virtuālā sasaiste dod iespēju pašbraucošu transportlīdzekļu grupai droši pārvietoties, izmantojot automatizētas intelektiskās vadības sistēmas, kas spēj sazināties. Šajā gadījumā vadošais transportlīdzeklis nosaka pārējo ātrumu un virzienu, un tā ir daudzsološa tehnoloģija, kas padarītu autoceļus drošākus un transportēšanu efektīvāku. Standartizācijai būtu jāatbalsta ierosinātās ES regulas īstenošana, nodrošinot tehnisku specifikāciju, kas atrisinātu sistēmas savstarpējās saiknes un sadarbspējas vajadzības. Līdztekus Komisija risinās radiofrekvenču spektra jautājumus, lai atbalstītu radiopiekļuves tehnoloģijas satīklotai un automatizētai mobilitātei 5,9 GHz joslā.

Lai ES teritorijā nodrošinātu drošus braukšanas apstākļus, jāpanāk konverģence ceļu infrastruktūras projektēšanā, būvniecībā un apsaimniekošanā. Standarti varētu veicināt saskaņošanu un zināšanu apmaiņu starp dalībvalstīm par procedūrām un prasībām, kas ievērojamas.

Bez tam lielākai drošībai, tehnisku šķēršļu novēršanai un ātrai jauninājumu ieviešanai uzmanība joprojām tiks pievērsta jaunu savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju noteikšanai dzelzceļu sistēmas infrastruktūras un ritošā sastāva apakšsistēmām.

Eiropas transporta tīkla (TEN-T) pamattīkla un koridoru pabeigšana palielinās transporta jaudu iekšējā tirgū, nepalielinot CO2. Standartizācija varētu atbalstīt risinājumus, kas nodrošina sadarbspēju un saziņu starp tīkla elektroniskajām sistēmām.