Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam - Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2008.-2009. gadā {SEC(2008) 2692} {SEC(2008) 2693} {SEC(2008) 2694} {SEC(2008) 2695} {SEC(2008) 2696} {SEC(2008) 2697} {SEC(2008) 2698} {SEC(2008) 2699} /* COM/2008/0674 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 5.11.2008. COM(2008) 674 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2008.-2009. gadā {SEC(2008) 2692}{SEC(2008) 2693}{SEC(2008) 2694}{SEC(2008) 2695}{SEC(2008) 2696}{SEC(2008) 2697}{SEC(2008) 2698}{SEC(2008) 2699} KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2008.-2009. gadā IEVADS Paplašināšanās ir viens no spēcīgākajiem ES politikas instrumentiem. Tas kalpo ES stabilitātes, drošības un konfliktu novēršanas stratēģiskajām interesēm. Paplašināšanās palīdzēja palielināt labklājību un izaugsmes iespējas, uzlabot savienojumus ar vitāli svarīgiem transporta un energoresursu piegādes maršrutiem un palielināt ES nozīmi pasaulē. ES 2009. gada maijā atzīmēs 2004. gada paplašināšanās piekto gadadienu. Pašreizējā paplašināšanās darba kārtība attiecas uz Rietumbalkānu valstīm un Turciju, kam tika dota iespēja kļūt par ES dalībniecēm pēc tam, kad tās būs izpildījušas vajadzīgos nosacījumus. Eiropas perspektīva sekmēja mieru un stabilitāti un palīdzēja partneriem rast pareizo risinājumu tādās nopietnās situācijās kā Kosovas neatkarības pasludināšana, vienlaikus saglabājot drošību reģionā. Gan Rietumbalkānos, gan Turcijā tā kalpo par spēcīgu stimulu politiskām un ekonomiskām reformām. ES ir stratēģiski ieinteresēta saglabāt šā procesa dinamiku, balstoties uz pieņemtiem principiem un nosacījumiem. Šī ieinteresētība projekta stabilitātē ir vēl aktuālāka, ņemot vērā nesenos draudus stabilitātei ES austrumos, tostarp Dienvidkaukāzā. Turcijas stratēģiskais nozīmīgums Eiropas Savienībai vēl vairāk pieauga tādās svarīgās jomās kā enerģijas drošība, konfliktu novēršana un atrisināšana un reģionālā drošība Dienvidkaukāzā un Tuvajos Austrumos. Šīs valsts iesaistīšanās attiecībās ar ES, risinot sarunas un veicot ar tām saistītās reformas, kas jau ir uzsāktas, padara to par lielāku stabilizējošu spēku reģionā, kurā ir daudz problēmu. Pašreizējā drošības situācija Eiropā prasa stabilitātes konsolidāciju un plašākas reformas Rietumbalkānos. Ņemot vērā minētos apstākļus, konsekventi īstenot atjaunoto konsensu par paplašināšanos, kā noteikts Eiropadomes 2006. gada decembra sanāksmē, ir svarīgāk nekā jebkad agrāk. Šā konsensa pamatā ir saistību saskaņošanas principi, taisnīgi un stingri nosacījumi, labāka saziņa ar sabiedrību un ES spēja integrēt jaunas dalībvalstis. ES ir veikusi pasākumus, lai uzlabotu paplašināšanās procesa kvalitāti, īpaši ņemot vērā iepriekšējās paplašināšanās kārtās gūto mācību. Tagad jau agrīnā posmā lielāku uzmanību pievērš tiesiskumam un labai pārvaldībai. Temps, kādā kandidātvalsts vai potenciālā kandidātvalsts tuvojas ES, atspoguļo tās politisko un ekonomisko reformu gaitu, kā arī tās spēju uzņemties dalības saistības un pienākumus saskaņā ar Kopenhāgenas kritērijiem. Turpmākais gads būs izšķirošs problēmu risināšanā Rietumbalkānos. Rietumbalkānu valstu virzību uz dalību ES var paātrināt, ja tās izpilda vajadzīgos nosacījumus. Paredzams, ka Horvātija sasniegs pievienošanās sarunu noslēguma posmu līdz 2009. gada beigām, ja tā būs veikusi vajadzīgos sagatavošanas pasākumus. Turpmākas reformas Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā ļaus šai valstij tuvināties ES. Potenciālās kandidātvalstis progresa rezultātā varētu iegūt kandidātvalstu statusu pēc tam, kad būs apliecinājušas savu gatavību. Pievienošanās sarunu norise ar Turciju atspoguļo reformu gaitu, kā arī to, kā šī valsts pilda attiecīgos nosacījumus. Tagad Turcijai jāatjauno politisko reformu centieni. Starptautiskās finanšu krīzes tiešā ietekme uz Rietumbalkānu un Turcijas tautsaimniecību un finanšu nozari līdz šim ir bijusi maza. Tomēr norēķinu konta deficīta ievērojamā palielināšanās, ar ko saskaras lielākā daļa valstu, palielina to neaizsargātību pret ārējiem faktoriem. Sakarā ar globālo finanšu krīzi varētu samazināties ārējie kredīti un tiešie ārvalstu ieguldījumi. Saistībā ar Kipras jautājumu Kipras grieķu un Kipras turku kopienas vadītāji uzsāka pilnvērtīgas sarunas par visaptverošu noregulējumu Apvienoto Nāciju Organizācijas aizgādnībā. Komisija atbalsta viņu centienus un ir gatava sniegt tehniskas konsultācijas jautājumos, kuri ir ES kompetencē. Eiropas Savienība ir spēcīgāka, ja tai ir stabili, bagāti un demokrātiski kaimiņi. Par sadarbības pamatu izmantojot kopīgas vērtības un intereses, ES un tās kaimiņvalstis var efektīvāk risināt aktuālās problēmas. Savienība arī nostiprinās attiecības ar Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstīm austrumos un dienvidos, lai palielinātu savstarpējo drošību un labklājību. Šajā sakarā īpaši nozīmīga būs pašlaik sagatavošanā esošā Austrumu partnerība, ka arī Barselonas process - Vidusjūras reģiona valstu savienība. Šajā paziņojumā aprakstīti gūtie panākumi un lielākās problēmas, ar kurām saskārās valstis, kas iesaistītas paplašināšanās procesā. Tajā izklāstīta Komisijas pieeja šo valstu centienu virzībai un atbalstam nākamajā gadā. ATJAUNOTAIS KONSENSS PAR PAPLAšINāšANOS UN Tā īSTENOšAN Situācijas raksturojums saistībā ar gūtajiem panākumiem un pārējās problēmas šajās valstīs Rietumbalkāni Pagājušajā gadā, reģionam gūstot panākumus (lai gan nevienmērīgus) reformu jomā un noteikto kritēriju un nosacījumu izpildē, Rietumbalkānu valstis ir tuvinājušās ES. Reģionā tika uzturēta stabilitāte, un pēc neatkarības pasludināšanas un konstitūcijas stāšanās spēkā Kosovā situācija kopumā saglabājās mierīga. Reģionā turpinājās augsti izaugsmes tempi, īpaši pateicoties vietējiem un ārvalstu ieguldījumiem; vienlaikus turpinājās reformas un uzlabojās vispārējais dzīves līmenis. Reģionālās sadarbības padome (RSP) pārņēma pienākumus no Stabilitātes pakta, pastiprinot tieši iesaistīto valstu atbildību par reģionālo sadarbību Dienvidaustrumeiropā. Tomēr Rietumbalkānu valstis joprojām saskaras ar vairākām problēmām, kas tām ir pārbaudes akmens un var ietekmēt drošību, stabilitāti un labklājību reģionā. Vēl ir jānostiprina reformas un saskaņas atjaunošana. Lielā daļā Rietumbalkānu nopietnākās bažas joprojām ir saistītas ar valsts veidošanu, iestāžu konsolidāciju, kā arī labāku pārvaldību. Lielākajā daļā valstu vēl ir jāizveido profesionāls, objektīvs un atbildīgs civildienests. Jautājums, kas joprojām ir nozīmīgs visā reģionā, ir tiesiskuma nodrošināšana, īpaši ar tiesu sistēmas reformas palīdzību, un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību. Vēl arvien ir nepietiekams dialogs un kompromiss starp politiskajiem spēkiem, tostarp saistībā ar etniskiem jautājumiem. Nav atrisināti kaimiņattiecību jautājumi. Pieaudzis inflācijas vidējais līmenis. Ievērojami palielinājies norēķinu konta deficīts. Dažās valstīs joprojām ir ļoti augsts bezdarba līmenis. Ir vajadzīgas nodarbinātības politikas un sociālās politikas turpmākas reformas. Nelabvēlīgāku ārējo apstākļu, īpaši starptautiskās finanšu krīzes dēļ ir radušās makroekonomiskas problēmas. Valstu līmenī var ziņot par šādiem notikumiem. Pievienošanās sarunas ar Horvātiju ir nonākušas izšķirošajā posmā, tādējādi parādot reģionam kopumā, ka ES dalības perspektīva ir realitāte saskaņā ar Eiropas Savienības saistībām, ja tiek izpildīti vajadzīgie nosacījumi. Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā tika gūti panākumi vairākās svarīgās jomās, kas uzsvērtas Komisijas 2008. gada marta ziņojumā[1], īpaši attiecībā uz tiesu sistēmas reformu, policijas reformu un Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā paredzēto prasību izpildi. Tomēr vardarbīgi incidenti un nopietni pārkāpumi kropļoja parlamenta vēlēšanu gaitu. Lai īstenotu reformas saskaņā ar pievienošanās partnerības prioritātēm, ir vajadzīgs konstruktīvs politiskais dialogs un izlēmīga rīcība. Albānijā turpinājās progress svarīgāko politisko reformu īstenošanā. Pagaidu nolīgums ar ES stājās spēkā pirms diviem gadiem, un tagad tā īstenošana kopumā norit gludi. Tomēr joprojām svarīgs uzdevums ir nodrošināt tiesiskumu un valsts iestāžu pareizu darbību. Vēl ir jāuzlabo administratīvās un tiesībaizsardzības spējas. Uzsāktas politiskas reformas Melnkalnē. Pagaidu nolīguma īstenošana, kurš stājās spēkā šā gada sākumā, kopumā norit gludi. Tomēr joprojām svarīgs uzdevums ir turpināt tiesu sistēmas reformu un nostiprināt tiesiskumu. Vēl ir jāuzlabo administratīvās un tiesībaizsardzības spējas. Stabilizācijas un asociācijas nolīguma (SAN) parakstīšana ar Bosniju un Hercegovinu apliecināja ES apņēmību nodrošināt šai valstij nākotni Eiropā. Bosnija un Hercegovina jūlijā sāka īstenot Pagaidu nolīgumu. Tomēr abu etnisko vienību galvenie politiskie līderi apstrīdēja konstitucionālos elementus, ko izveidoja ar Deitonas/Parīzes Miera līgumu, un ar ES saistītās reformas nav pavirzījušās uz priekšu. Trūkst vienprātības par reformu galvenajām prioritātēm. Pēc prezidenta un parlamenta vēlēšanām Serbija ir atjaunojusi savu apņēmību saistīt nākotni ar Eiropu, balstoties uz kopīgām vērtībām. SAN tika parakstīts, un Pagaidu nolīgumu sāks īstenot, tiklīdz Padome būs pārliecinājusies, ka Serbija pilnībā sadarbojas ar Starptautisko kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai ( ICTY ). Liels solis uz priekšu bija Radovana Karadžiča arests un saukšana pie atbildības, bet šis process vel ir jāpabeidz. Serbija ir pierādījusi, ka tai ir administratīvie resursi, lai gūtu ievērojamus panākumus virzībā uz ES. Tomēr pagājušajā gadā reformu virzība kavējās. Svarīgs uzdevums joprojām ir tiesu sistēmas reforma un korupcijas novēršana. Sakarā ar jauno situāciju Kosovā[2] nācās pārstrukturēt starptautisko dalībnieku klātbūtni. Tam vajadzētu atvieglot EULEX misijas izvēršanu Kosovā, kura pašlaik tiek gatavota. Situācija Kosovā ir sui generis , un nevar uzskatīt, ka tā rada precedentu. Eiropadome paziņoja par ES gatavību veicināt Kosovas politisko un ekonomisko attīstību, nosakot skaidru Eiropas perspektīvu saskaņā ar reģiona ES perspektīvu. Konstitūcija, ko pieņēma Kosova, atbilst Eiropas standartiem, un ir pieņemts ievērojams skaits galveno tiesību aktu. Galvenie uzdevumi tomēr paliek nemainīgi, īpaši institūciju nostiprināšana, tiesiskuma pastiprināšana un dialoga un saskaņas atjaunošanas veicināšana starp kopienām. Turcija Šo gadu iezīmēja liela politiska spriedze. Ģenerālprokurors vērsās Konstitucionālajā tiesā, lai aizliegtu valdošo partiju saistībā ar tās darbībām, kas vērstas pret laicīgumu. Tiesa rezultātā tomēr nolēma noraidīt šo prokurora prasību, un tā vietā uzlika finansiālu sodu. Šī rīcība palīdzēja novērst nopietnu politisku krīzi, un tai jāsniedz jaunas iespējas atjaunot dialogu un kompromisa garu starp politiskām partijām. ES stingri nosodīja KSP teroristu uzbrukumus, kuri prasīja daudzas dzīvības. Turcijas bruņotie spēki veica vairākas operācijas pret KSP bāzēm Irākas ziemeļos. Pateicoties aktīvai diplomātijai, Turcijai bija konstruktīva loma tās tuvākajā apkaimē un plašākā mērogā Tuvajos Austrumos. Pēc krīzes Gruzijā tā ierosināja izveidot Kaukāza stabilitātes un sadarbības platformu, lai veicinātu dialogu starp minētā reģiona valstīm. Prezidents Gül apmeklēja Erevānu, un tā bija Turcijas prezidenta pirmā vizīte kopš Armēnijas neatkarības atgūšanas. Turcija uzņēmās starpnieka lomu starp Izraēlu un Sīriju un vadīja dialogu ar Irānu par kodolieroču jautājumu. Turcijas ģeostratēģiskajai atrašanās vietai ir svarīga loma ES enerģijas drošībā, īpaši enerģijas avotu dažādošanā. Būtiska ir ciešāka sadarbība enerģētikas jomā starp ES un Turciju, kā arī citām reģiona valstīm – gan piegādātājām, gan tranzītvalstīm. Pašreizējie un turpmākie cauruļvadu projekti ir resurss visām valstīm, kuru teritoriju šie cauruļvadi šķērso, īpaši Turcijai. Viena no augstākajām ES enerģijas drošības prioritātēm ir savlaicīgi pabeigt dienvidu gāzes transporta koridoru, ātri īstenojot plānotos projektus, jo īpaši Nabuko gāzesvada projektu. Pašreizējā valdība nāca pie varas brīvās un godīgās vēlēšanās 2007. gada jūlijā, saņemot plašas pilnvaras veikt reformas. Tā atjaunoja apņēmību piedalīties ES pievienošanās procesā un veikt ar to saistītās reformas, un paziņoja par darbu pie jaunas konstitūcijas. Tika gūti zināmi panākumi vārda brīvības jomā un saistībā ar tādu reliģisku kopienu tiesībām, kas nav musulmaņi. Nolūkā stiprināt vārda brīvības tiesiskās aizsardzības līdzekļus tika grozīts Kriminālprocesa kodeksa 301. pants. Parlaments pieņēma jaunu tiesību aktu par fondiem, kurā risinātas vairākas problēmas, ar kurām saskaras reliģiskās kopienas, kas nav musulmaņi. Turklāt valdība nolēma pabeigt Dienvidaustrumu Anatolijas projektu ( GAP ) valsts dienvidaustrumu daļas ekonomiskajai attīstībai. Tomēr tagad ir vajadzīgs jauns stimuls reformām, lai nostiprinātu demokrātiju un cilvēktiesības, modernizētu un attīstītu valsti un tuvinātu to ES. Īpaša uzmanība jāvelta noteikumiem par politiskām partijām, vārda brīvībai un sieviešu tiesībām. Turcijas ekonomika turpināja attīstīties salīdzinoši labi, un, neraugoties uz lēnākiem IKP pieauguma tempiem, tika saglabāta makroekonomiskā stabilitāte. Tomēr ievērojamo ārējā finansējuma vajadzību dēļ pieaug neaizsargātība pret ārējiem faktoriem. Turcijā tagad ir funkcionējoša tirgus ekonomika Kopenhāgenas ekonomisko kritēriju izpratnē. Ja Turcija turpinās īstenot visaptverošu reformu programmu strukturālo trūkumu novēršanai, paredzams, ka vidējā termiņā tā spēs izturēt konkurences spiedienu un tirgus spēkus Eiropas Savienībā. Papildus minētajam palielinājās Turcijas un ES savstarpējā ekonomiskā atkarība. Pirmspievienošanās instrumenti - galveno problēmu risināšana Komisija, balstoties uz 2007. gada paplašināšanās stratēģiju, pilnībā izmantoja savus pirmspievienošanās instrumentus, lai risinātu galvenos uzdevumus, kas saistīti ar valsts veidošanu, labu pārvaldību, tiesiskumu un pilsoniskas sabiedrības attīstību. Tas jau ir devis ievērojamus rezultātus. Tika veikti pastāvīgi centieni uzlabot paplašināšanās procesa kvalitāti, tostarp nosakot tādus stingrus kritērijus kā nosacījumi sarunu nodaļu atvēršanai un slēgšanai un sagatavojot papildu ietekmes pētījumus par galvenajām politikas jomām. Padome pieņēma Komisijas priekšlikumus attiecībā uz pievienošanos un Eiropas partnerībām, kuros ietvertas šīs galvenās prioritātes. Komisija pastiprināja politisko dialogu, par galvenajiem atsauces dokumentiem izmantojot partnerības. Tika gūti panākumi arī ekonomiskā dialoga jomā, izmantojot pirmspievienošanās fiskālās uzraudzības mehānismu. Partnerības prioritātes noteica atbalsta programmu veidošanu un atbalsta sniegšanu saskaņā ar Pirmspievienošanās atbalsta instrumentu (PAI), kā rezultātā palielinājās atbalsts fundamentālām reformām. PAI atbalsts 2008. gadā ir 1,4 miljardi euro. No 840 miljoniem euro, kas paredzēti pārejas palīdzībai un iestāžu veidošanai valstu PAI programmās, 33 % tagad izmanto, lai pastiprinātu pārvaldību, veicinātu administratīvo un tiesu sistēmas reformu, nostiprinātu tiesiskumu, atbalstītu cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību, sekmētu cilvēktiesības, aizsargātu mazākumtautības un veidotu pilsonisku sabiedrību. ES dalībvalstu amatpersonu palīdzību attiecībā uz ātrās reaģēšanas darbībām piedāvā arī TAIEX un SIGMA [3]. Vidēja termiņa palīdzība minētajām reformām ietver mērķsadarbības tīklus starp valsts pārvaldes iestādēm un mērķfinansējuma shēmas NVO projektiem. Komisija ir uzņēmusies iniciatīvu koordinēt PAI atbalstu ar starptautisko finanšu iestāžu (SFI) un citu līdzekļu devēju sniegto atbalstu. Tas palielina PAI atbalsta iedarbīgumu ekonomiskās un sociālās attīstības jomā. Sadarbībā ar Eiropas Investīciju banku (EIB), Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku (ERAB) un Eiropas Padomes Attīstības banku (EPAB) ir izveidots infrastruktūras projektu mehānisms. Tas ir svarīgs pasākums virzībā uz Rietumbalkānu ieguldījumu sistēmas izveidošanu līdz 2010. gadam, par kuru vienojās Komisija, EIB, ERAB un EPAB un kuru atbalstīja Eiropadomes sanāksmē jūnijā. Citas iniciatīvas ietver energoefektivitātes mehānismu, kā arī vienotu mehānismu MVU attīstībai - Eiropas Fondu Dienvidaustrumu Eiropai. Tas dos labumu desmitiem tūkstošu mazo uzņēmumu visā reģionā. Uzdevumi, ko saistībā pirmspievienošanās palīdzības īstenošanu agrāk veica Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra (ERA), tagad pilnībā ir nodoti Komisijas pārstāvniecībām un birojiem Belgradā, Podgoricā, Prištinā un Skopjē. Aģentūra darbību izbeigs 2008. gada 31. decembrī. Mērķis ir panākt, lai partnervalstis pārņemtu palīdzības īstenošanu, kad tās būs apliecinājušas gatavību to darīt. Komisija jūlijā organizēja Kosovas sociālekonomiskajai attīstībai veltītu līdzekļu devēju konferenci, kuras kopējais devums bija 1,2 miljardi euro, no kuriem gandrīz 800 miljonus euro ieguldīja Eiropas Savienība un tās dalībvalstis. Šim atbalstam vajadzētu ievērojami veicināt Kosovas attīstību. Ir svarīgi, lai līdztekus līdzekļu devēju sniegtajai palīdzībai Kosovas valdība pildītu saistības attiecībā uz fiskālo disciplīnu, valsts izdevumu pārvaldi un ekonomikas politikas reformu. Saskaņā ar 2007. gada paplašināšanās stratēģijas dokumentu īpaša uzmanība tika veltīta cilvēku savstarpējiem kontaktiem. Vīzu režīma atvieglošanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumi 2008. gada janvārī stājās spēkā ar visām attiecīgajām valstīm, un Komisija risina ar tām dialogu par vīzu režīma liberalizāciju. Šajā sakarā tika izveidoti vīzu režīma liberalizācijas ceļveži, kuros noteikti skaidri un reāli kritēriji vīzu režīma atcelšanai. Pasākumi, kas vērsti uz cilvēku savstarpējo kontaktu veicināšanu, ietver arī lielākas mobilitātes iespējas studējošiem un augstskolas diplomu ieguvušiem studentiem Erasmus Mundus un Tempus programmu ietvaros un papildu līdzekļus jauniešu apmaiņai un partnerībai saskaņā ar programmu „Jaunatne rīcībā”. Saskaņā ar Tempus programmu tika turpināts atbalsts augstākās izglītības reformai, veidojot partnerības starp augstskolām. Pēc tam, kad tika izveidota Enerģētikas kopiena, tika sāktas sarunas par Transporta kopienas izveidošanu Rietumbalkānos nolūkā parakstīt nolīgumu 2009. gada laikā. Tika arī gūti panākumi Eiropas Kopējās gaisa telpas (EKGT) īstenošanā. Vides jomā tiek izstrādāts jauns reģionālās sadarbības mehānisms, lai kopīgi risinātu vides problēmas saistībā ar pirmspievienošanās posmu. Reaģējot uz starptautisko finanšu krīzi, Komisija ir gatava palīdzēt paplašināšanās valstu iestādēm pārvaldīt finansiālās un ekonomiskās sekas. Nozīmīgs darbs tika veltīts, lai atbalstītu reģionālās sadarbības iniciatīvas saskaņā ar Saloniku darba kārtību un pasākumiem, kas ieskicēti Komisijas 2008. gada marta paziņojumā. Darbu sākusi jaunizveidotā Reģionālās sadarbības padome (RSP). Tagad tās uzdevums ir nodrošināt reģionālo pasākumu efektivitāti un to turpmāku racionalizāciju. Pie reģionālajām iniciatīvām, ko atbalsta Komisija, pieder palīdzība RSP sekretariātam, Valsts pārvaldes reģionālā skola, ko paredzēts izveidot Danilovgradā (Melnkalne), jauna iniciatīva katastrofu riska mazināšanai, kā arī kultūras mantojuma atjaunošanas un vēstures mācību grāmatu projekti. Ar CBTN sekretariāta starpniecību Komisija atbalsta arī sadarbību tirdzniecības jautājumos. Saistībā ar muitu drīz stāsies spēkā izcelsmes noteikumu diagonālās kumulācijas nosacījumi starp ES un dažām Rietumbalkānu valstīm, tādējādi atvieglojot tirdzniecības reģionālo integrāciju[4]. PAI ietvaros Komisija izveidoja jaunu finanšu mehānismu, lai veicinātu pilsoniskas sabiedrības veidošanu un dialogu. Ar pilsoniskās sabiedrības mehānismu 2008. gadā ir sniegts atbalsts aptuveni 30 miljonu euro apmērā, un tas būs vērsts uz spēju veidošanu vietējā līmenī. Komisija aprīlī rīkoja vērienīgu konferenci par pilsoniskās sabiedrības attīstību Dienvidaustrumeiropā. Konference veicināja kontaktu veidošanu, apmaiņu ar paraugpraksi un partnerību veidošanu. Šīs iniciatīvas atbalsta saskaņas atjaunošanu starp tautām, kā arī progresu ceļā uz dalību ES. Labāka saziņa ar sabiedrību ir svarīgs atjaunotā konsensa par paplašināšanos princips. Komisija veicina sabiedrisku apspriešanu par ES paplašināšanos gan dalībvalstīs, gan paplašināšanās valstīs, veicot saziņas pasākumus pilsoniskās sabiedrības organizācijām, žurnālistiem un jaunatnei, tostarp izlaižot videoklipus, sarīkojot Eiropas ielu futbola festivālu Fočā un konkursu jaunajiem žurnālistiem „Paplašini skatījumu”. Šīs iniciatīvas papildināja dalībvalstu un partnervalstu saziņas centienus. PAPLAšINāšANāS PROGRAMMA 2008.-2009. GADAM Rietumbalkānu virzības paātrināšana uz dalību ES Eiropadomes 2008. gada jūnija sanāksmē tika vēlreiz apliecināts atbalsts Rietumbalkānu Eiropas perspektīvai. Tajā tika uzsvērts, ka, gūstot stabilus panākumus ekonomikas un politisko reformu jomā un izpildot vajadzīgos nosacījumus un prasības, atlikušajām potenciālajām kandidātvalstīm Rietumbalkānos ir jāiegūst kandidātvalstu statuss saskaņā ar viņu pašu sasniegumiem, paredzot dalību Eiropas Savienībā kā galīgo mērķi. ES perspektīva joprojām ir būtiska Rietumbalkānu stabilitātei, saskaņas atjaunošanai un attīstībai saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu (SAP). Eiropas Savienības un visas Eiropas interesēs ir pēc iespējas straujāka virzība, reģionā īstenojot politiskās un ekonomikas reformas, panākot saskaņas atjaunošanu starp tautām un nodrošinot virzību uz ES. ES ir jābūt gatavai paātrināt pirmspievienošanās sagatavošanas darbu, tiklīdz būs izpildīti vajadzīgie nosacījumi, un nodrošināt, lai šis reģions arī turpmāk baudītu visaugstākā līmeņa politisko un ekonomisko režīmu saskaņā ar SAP. Tomēr panākumi ceļā uz dalību galu galā ir reģiona iedzīvotāju un to līderu rokās, jo tempi ir atkarīgi no katras valsts panākumiem vajadzīgo reformu pieņemšanā. Šajā paziņojumā Komisija ierosina izveidot orientējošu ceļvedi, lai līdz 2009. gada beigām pabeigtu tehniskās sarunas ar Horvātiju, ja tiek izpildīti nosacījumi. Tas paskaidrots 3.2. iedaļā. Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas turpmāka virzība uz ES būs iespējama tad, kad būs izpildīti Kopenhāgenas politiskie kritēriji un pievienošanās partnerības galvenās prioritātes. Jo īpaši šai valstij ir jānodrošina brīvas un godīgas vēlēšanas. Jāuzlabo dialogs starp lielākajām politiskajām partijām un politisko procesu dalībniekiem, lai panāktu iestāžu normālu darbību un paātrinātu reformu norisi. Komisija stingri uzraudzīs Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas progresu. Partnerības galvenās neizpildītās prioritātes ir nodrošināt panākumus, īstenojot tiesu sistēmas reformas, izveidot objektīvu un nepolitizētu policijas dienestu, turpināt objektīvu cīņu pret korupciju un nodrošināt, lai civildienestā strādājošo pieņemšana darbā un paaugstināšana amatā būtu balstīta uz profesionāliem kritērijiem. Vairākas Rietumbalkānu valstis ir norādījušas, ka tās apver iespēju iesniegt pieteikumu dalībai ES. Komisija atgādina, ka būtisks elements katras valsts ceļā uz dalību ES ir apmierinoši sasniegumi, īpaši SAN saistību izpildē, tostarp ar tirdzniecību saistītu nosacījumu izpildē. Iesniedzot dalības pieteikumu, pēc Padomes pieprasījuma Komisija noteiktajā laikā sniedz atzinumu, kurā novērtēta valsts gatavība dalībai, un pētījumu par pievienošanās ietekmi uz galvenajām politikas jomām. Albānijai jānodrošina, lai tās 2009. gada parlamenta vēlēšanas būtu pienācīgi sagatavotas un pareizi noritētu. Melnkalnei jāpastiprina tiesu sistēmas reforma. Abām valstīm jāturpina vairot panākumus SAN īstenošanā, tostarp pilnveidojot administratīvās un izpildes spējas un nostiprinot tiesiskumu. Bosnijai un Hercegovinai tagad ir steidzami jāpanāk vajadzīgais politiskais konsenss un jāturpina reformas, īpaši lai uzņemtos lielāku atbildību par savu pārvaldību. Vajadzīgs kopīgs skatījums uz valsts attīstības virzienu, lai iestādes varētu nevainojami darboties, lai varētu radīt funkcionālākas un efektīvākas valsts struktūras un paust vienotu viedokli par ES jautājumiem. Miera īstenošanas padome (MĪP) vēlāk šomēnes pārskatīs to, vai valsts ir gatava Augstā pārstāvja biroja slēgšanai. Tas atkarīgs no panākumiem piecu konkrētu mērķu izpildē[5], kā arī no MĪP veiktā politiskās situācijas pozitīva novērtējuma, balstoties uz Deitonas Miera līguma pilnīgu izpildi. Komisija ir gatava atbalstīt Bosniju un Hercegovinu, lai tā varētu izpildīt šos nosacījumus. Eiropadomes jūnija sanāksmē tika paziņots, ka Serbija var paātrināt virzību uz ES, tostarp iegūt kandidātvalsts statusu, tiklīdz būs izpildīti visi vajadzīgie nosacījumi. Komisija uzskata, ka Serbijai kandidātvalsts statusu varētu piešķirt 2009. gadā, ja šie nosacījumi būs izpildīti un ņemot vērā Komisijas atzinumu. Serbijai jābalstās uz pozitīvām pārmaiņām, pilnībā sadarbojoties ar ICTY un strauji turpinot reformu programmu, lai gūtu taustāmus rezultātus prioritārās jomās, tostarp tiesiskuma nostiprināšanā un ekonomisko un budžeta reformu paātrināšanā. Serbijai ir ļoti svarīga loma šajā reģionā. Tā tiek mudināta noteikt konstruktīvu pieeju Kosovas līdzdalībai reģionālās iniciatīvās un starptautiskos forumos un ES miera un stabilitātes nodrošināšanas centieniem Rietumbalkānos. Kosovas sociālekonomiskā attīstība ir ļoti svarīga tās iedzīvotāju labklājībai un reģiona stabilitātei kopumā. Jūnijā Eiropadome paziņoja, ka Kosovai ir skaidra ES perspektīva tāpat kā pārējām Rietumbalkānu valstīm. ES cer, ka Serbija ieņems konstruktīvu nostāju EULEX misijas izvēršanā un mudinās Kosovas serbus piedalīties Kosovas attīstībā. Pastiprināsies pastāvīgais dialogs par reformām starp Komisiju un Kosovas iestādēm. Komisija pētīs visas iespējas, lai veicinātu Kosovas iesaistīšanos reģionālajā sadarbībā un aicina visas puses pieņemt konstruktīvu nostāju šajā sakarā. Tā izvērtēs līdzekļus, lai sekmētu Kosovas politisko un sociālekonomisko attīstību, un pētīs, kā Kosova reģiona ietvaros varētu virzīties uz integrāciju ES stabilizācijas un asociācijas procesa kontekstā. Ar šīs analīzes rezultātiem iepazīstinās priekšizpētes dokumentā 2009. gada rudenī. Labas kaimiņattiecības un reģionālā sadarbība joprojām ir svarīgas virzībā uz dalību ES, un kā tādas tās ir stabilizācijas un asociācijas procesa būtisks elements. Gandrīz visiem reģionālajiem partneriem joprojām nav atrisināti divpusēji jautājumi ar to kaimiņvalstīm, pastāv arī robežstrīdi. Komisija turpinās uzraudzīt šīs norises un mudina visus partnerus kā prioritāti risināt divpusējos jautājumus. Ir vajadzīgs ievērojams darbs, lai pastiprinātu tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, tostarp kara noziegumu vietējo tiesas procesu izmeklēšanā. Cilvēku savstarpējie kontakti padara Eiropas perspektīvu reālāku pilsoņiem. Komisija turpinās stingri uzraudzīt vīzu režīma atvieglojumu nolīgumu pareizu īstenošanu. Tā uzraudzīs vīzu režīma atvieglojumu plānu īstenošanu un palīdzēs šīm valstīm izpildīt tajos noteiktos kritērijus. Tas, kā noritēs sarunas par vīzām, būs atkarīgs no katras valsts gūtajiem rezultātiem. Ja kāda valsts būs izpildījusi kritērijus, Komisija var ierosināt 2009. gada laikā katrai valstij atsevišķi atcelt vīzu režīmu. Komisija dubultos līdzekļus, kas piešķirti stipendijām Rietumbalkānu studentiem saskaņā ar 2009. gada PAI. Piedalīšanās Kopienas programmās un aģentūru darbā ir palīdzējusi tuvināt ES partnervalstu iestādes un pilsoņus. Komisija mudinās šo valstu saņēmējus plašāk piedalīties tiem paredzētajās programmās. Tā arī pētīs iespējas atvērt citas programmas potenciālajām kandidātvalstīm. Attiecībā uz Kopienas aģentūrām Komisija centīsies piedāvāt plašākas dalības iespējas, tostarp novērotāja statusu visām paplašināšanās valstīm valžu vai ekspertu grupu sanāksmēs. Komisija ierosina uzlabot iespējas un nosacījumus dalībai, ko piedāvā potenciālajām kandidātvalstīm.Dalības pirmajā gadā ES varētu līdzfinansēt līdz 90 % no valsts ieguldījuma Kopienas programmā vai aģentūrā, izmantojot PAI. Turpmākajos gados minētais ieguldījums varētu samazināties – procentuāli vai reālā izteiksmē. Līdzfinansējuma kopējam līmenim Kopienas programmām, izņemot pētniecības un attīstības programmas, principā ir jāpaliek nemainīgam aptuveni 10 % apmērā no valsts PAI programmām. Pilsoniskās sabiedrības organizāciju pastiprināta dalība reformās, ko veic paplašināšanās valstīs, ir svarīgs faktors, kas nosaka pievienošanās procesa gaitu un kvalitāti, kā arī sabiedrības atbalstu procesam. Turpmākos spēju un kontaktu veidošanas projektus finansēs no jaunā pilsoniskās sabiedrības mehānisma, tostarp kontaktu veidošanas viesprogrammu, tehniskā atbalsta biroju izveidošanu visās valstīs 2009. gada pirmajā pusgadā un atbalsta shēmas pilsoniskām partnerībām tādās jomās kā vide, energoefektivitāte, veselība un drošība darbavietā, kā arī cīņa pret korupciju, organizēto noziedzību un cilvēku tirdzniecību. PAI 2009. gada atbalsta shēmās pilsoniskās sabiedrības partnerībām prioritāte būs tādām nozarēm kā kultūra, mazākumtautības un uzņēmējdarbības apvienības. ES paplašināšanās politikas būtisks mērķis joprojām ir sabiedrības atbalsta nodrošināšana. Dalībvalstīm jo īpaši ir pienākums veicināt sabiedrības izpratni par paplašināšanās problēmām un ieguvumiem. Partnervalstīm ir jāpilda savs uzdevums un jāizskaidro saviem pilsoņiem nosacījumi virzībai uz ES. Komisija arī turpmāk uzskatīs paplašināšanos par komunikācijas politikas prioritāru jomu un veiks turpmāku darbu, lai atbalstītu un papildinātu to centienus, sniedzot faktu materiālu un rosinot diskusijas starp galvenajiem viedokļa veidotājiem. Pievienošanās sarunu turpināšana Horvātija Trīs gadus pēc sarunu uzsākšanas Horvātija ir guvusi labus vispārīgus panākumus. No 35 nodaļām ir atvērta 21, un četras nodaļas ir provizoriski slēgtas[6]. Pēc tam, kad iepriekšējos mēnešos darbs tika paātrināts, Horvātija ir izpildījusi kritērijus, lai atvērtu visas nodaļas, izņemot divas. Kopumā Horvātija turpināja pildīt stabilizācijas un asociācijas procesa (SAP) vispārīgos nosacījumus. Tagad tā lielā mērā ir izpildījusi stabilizācijas un asociācijas nolīguma saistības un vienojusies ar Komisiju par risinājumu, lai atceltu diskriminējošos nodokļus cigaretēm. Iepriekšējos mēnešos Horvātija ir veikusi ievērojamu darbu, lai uzlabotu ES pirmspievienošanās fondu pārvaldību, bet tai tomēr būs jāparāda konkrēti rezultāti pārvaldības uzlabošanā. Ņemot vērā līdz šim gūtos panākumus, jābūt iespējamam līdz 2009. gada beigām sasniegt pievienošanās sarunu nobeiguma posmu, ja Horvātija izpildīs visus vajadzīgos nosacījumus. Ņemot to vērā, Komisija ierosina orientējošu plānu tehnisko sarunu noslēgšanai. Atkarībā no gūtajiem panākumiem nosacījumu izpildē šo orientējošo grafiku var nākties pielāgot. Horvātijai aktīvi jāturpina savi centieni, lai pabeigtu darbu pie to kritēriju izpildes, kas noteikti sarunu nodaļās. Valstij jāveic reformas, īpaši tiesu sistēmā un valsts pārvaldē, korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanā, mazākumtautību tiesību veicināšanā, tostarp bēgļu atgriešanās jomā, un kara noziegumu iztiesāšanā un jānodrošina ICTY piekļuve dokumentiem. Horvātijai arī jāpieliek ievērojamas pūles, lai pārstrukturētu kuģu būvētavas. Komisija stingri uzraudzīs, kā Horvātija pilda saistības, ko tā uzņēmusies. Turcija Tagad, kad Turcija ir novērsusi politisku krīzi saistībā ar lietu konstitucionālajā tiesā pret valdošo partiju, tai jāpastiprina politisko reformu process. Lieta par partijas aizliegšanu norādīja uz to, cik svarīgi ir grozīt noteikumus, kas reglamentē politisko partiju darbību, lai nodrošinātu pārredzamus finansēšanas mehānismus un panāktu, ka partiju aizliegšanas noteikumi atbilst Eiropas standartiem un paraugpraksei. Ir vajadzīgi arī tiesību akti, lai pastiprinātu pilsoņu tiesību aizsardzību neatkarīgi no personīgiem uzskatiem vai politiskās piederības, un lai izveidotu ombuda funkciju. Jāveic tiesu sistēmas reforma. Vajadzīgs plašāks dialogs starp valsts dažādajiem politiskajiem spēkiem, lai radītu vienprātību par labu reformām. Jāturpina darbs, lai veicinātu sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesību, praksē garantētu vārda un reliģijas brīvību, novērstu korupciju, nostiprinātu visu pilsoņu tiesības uz kultūru, pastiprinātu civilo kontroli pār militāro jomu un nodrošinātu tiesību aktu par arodbiedrībām atbilstību SDO un ES standartiem. Pēc tam, kad sākās pilnvērtīgas sarunas starp Kipras grieķu un Kipras turku kopienu vadītājiem par Kipras jautājuma visaptverošu risinājumu, ir svarīgi, lai Turcija turpinātu atbalstīt ANO risinājumu un centienus. Joprojām svarīgs jautājums ir labas kaimiņattiecības. No Turcijas gaida, lai tā nodrošinātu Asociācijas nolīguma papildprotokola pilnīgu un nediskriminējošu īstenošanu un gūtu panākumus divpusējo attiecību normalizēšanā ar Kipras Republiku. ES turpinās sekot līdzi panākumiem un saskaņā ar Padomes 2006. gada 11. decembra secinājumiem novērtēs progresu jautājumos, uz kuriem attiecas 2005. gada 21. septembra deklarācija. Nopietns signāls par to, ka Turcija vēlas atsākt reformu centienus, būs tas, ka tiks pieņemta valsts programma acquis pieņemšanai ( NPAA ), lai risinātu pievienošanās partnerības prioritātes. Pievienošanās sarunu norise atspoguļo reformu gaitu, kā arī to, kā Turcija pilda attiecīgos nosacījumus. *** ES sabiedrisko domu par turpmāku paplašināšanos ietekmē tas, kā sabiedrība uztver iepriekšējo paplašināšanos. Ir svarīgi uzklausīt pilsoņus, kliedēt viņu bažas un sniegt vairāk informācijas, lai sabiedrība varētu skaidri saskatīt gan priekšrocības, gan problēmas. 2009. gadā tiks atzīmēta gan piektā gadadiena, kopš jaunās dalībvalstis ir pievienojušās Eiropas Savienībai, gan Berlīnes mūra krišanas divdesmitā gadadiena. Šajā kontekstā Čehija kā nākamā prezindentvalsts organizēs plašu pasākumu, lai atzīmētu 2004. gada paplašināšanās gadadienu. Komisija plaši atbalstīs šo pasākumu un šajā sakarā iepazīstinās ar pētījumu par piektās paplašināšanās ietekmi uz ES ekonomiku. SECINāJUMI UN IETEIKUMI Pamatojoties uz iepriekš sniegto analīzi, Komisija izvirza šādus secinājumus. 1. Paplašināšanās kalpo tādām ES stratēģiskajām interesēm kā stabilitāte, drošība un konfliktu novēršana. Tā palīdzēja palielināt labklājību un izaugsmes iespējas, uzlabot savienojumus ar vitāli svarīgiem transporta un energoresursu piegādes maršrutiem un palielināt ES nozīmi pasaulē. Pašreizējā paplašināšanās darba kārtība attiecas uz Rietumbalkānu valstīm un Turciju, kam tika dota iespēja kļūt par ES dalībniecēm pēc tam, kad tās būs izpildījušas vajadzīgos nosacījumus. 2. Atjaunotā konsensa par paplašināšanos konsekventa īstenošana, kā definēts Eiropadomes 2006. gada decembra sanāksmē, kļūst nozīmīgāka, ņemot vērā nesenos draudus stabilitātei ES austrumos, tostarp Dienvidkaukāzā. 3. ES ir veikusi pasākumus, lai uzlabotu paplašināšanās procesa kvalitāti. Balstoties uz analīzi, kas izklāstīta 2007. gada paplašināšanās stratēģijas dokumentā, sākuma posmā lielāka uzmanība tiek pievērsta tiesiskumam un labai pārvaldībai, tostarp korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanai, administratīvajām un tiesu sistēmas reformām un pilsoniskās sabiedrības attīstībai. 4. Joprojām svarīgs jautājums ir labas kaimiņattiecības un reģionālā sadarbība. Domstarpību mierīga atrisināšana joprojām ir visu iesaistīto pušu prioritāte. 5. Ņemot vērā līdz šim gūtos vispārējos panākumus, pievienošanās sarunu ar Horvātiju pēdējā posma sasniegšanai jābūt iespējamai līdz 2009. gada beigām, ja Horvātija izpildīs vajadzīgos nosacījumus. Paturot to prātā, Komisija ierosina orientējošu ceļvedi tehnisko sarunu noslēgšanai. Atkarībā no gūtajiem panākumiem nosacījumu izpildē šo orientējošo grafiku var nākties pielāgot. Horvātijai jāveic ievērojami turpmāki centieni, lai pabeigtu darbu pie to kritēriju izpildes, kas noteikti sarunu nodaļās. Valstij jo īpaši jāveic reformas tādās jomās kā tiesu sistēma un valsts pārvalde, cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību, mazākumtautību tiesību aizsardzības veicināšana (tostarp bēgļu atgriešanās), kara noziegumu iztiesāšana un ICTY piekļuve dokumentiem. Horvātijai arī vajadzīgi ievērojami turpmāki centieni kuģu būvētavu pārstrukturēšanā. Komisija stingri uzraudzīs, kā Horvātija pilda saistības, ko tā uzņēmusies. 6. Turcijai ir jāatjauno politisko reformu centieni, lai nostiprinātu demokrātiju un cilvēktiesības, modernizētu un attīstītu valsti un tuvinātu to ES. Pievienošanās sarunu norise atspoguļo reformu gaitu, kā arī to, kā Turcija pilda attiecīgos nosacījumus. No Turcijas gaida, lai tā nodrošinātu Asociācijas nolīguma papildprotokola pilnīgu un nediskriminējošu īstenošanu un panāktu progresu divpusējo attiecību noregulēšanā ar Kipras Republiku. 7. Saistībā ar Kipras jautājumu Kipras grieķu un Kipras turku kopienas vadītāji Apvienoto Nāciju Organizācijas aizgādnībā uzsāka pilnvērtīgas sarunas par visaptverošu noregulējumu. Komisija atbalsta viņu centienus un ir gatava sniegt tehniskas konsultācijas jautājumos, kuri ir ES kompetencē. Tā aicina abus līderus panākt izšķirošu progresu, bet Turciju – veicināt labvēlīgus apstākļus šādam visaptverošam noregulējumam. 8. Bijušai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai ir jānodrošina brīvas un godīgas vēlēšanas, lai uzlabotu dialogu starp lielākajām politiskajām partijām un politisko procesu dalībniekiem un izpildītu partnerības galvenās neizpildītās prioritātes. Komisija turpinās stingri uzraudzīt panākumus šajās jomās. 9. Rietumbalkānu valstu virzību uz dalību ES var paātrināt, ja tās izpildīs vajadzīgos nosacījumus. Potenciālās kandidātvalstis tā rezultātā varētu iegūt kandidātvalstu statusu pēc tam, kad saskaņā ar izveidotajām procedūrām tās būs pierādījušas savu gatavību. 10. Norit pagaidu nolīgumu īstenošana ar Albāniju, Melnkalni un Bosniju un Hercegovinu; joprojām svarīgs uzdevums ir tiesiskuma nodrošināšana, un vajadzīgi turpmāki administratīvo un izpildes spēju uzlabojumi. Jo īpaši Albānijai ir jānodrošina, lai pienācīgi tiktu sagatavotas un pareizi noritētu 2009. gada parlamentārās vēlēšanas. Melnkalnei jāpieliek īpašas pūles, lai īstenotu tiesu sistēmas reformu. Bosnijas un Hercegovinas politiskajiem līderiem jāpanāk kopējs skatījums uz valsts attīstības virzienu, lai panāktu vienotu viedokli par ES un starptautiskiem jautājumiem un konsensu par galvenajām reformām, kas ir vajadzīgas integrācijai Eiropā. 11. Serbijai jābalstās uz pozitīvam norisēm, pilnībā sadarbojoties ar ICTY un gūstot taustāmus rezultātus prioritārās reformu jomās. Komisija uzskata, ka Serbijai būtu iespējams piešķirt kandidātvalsts statusu 2009. gadā, ja tiks izpildīti nosacījumi un ņemot vērā Komisijas sniegto atzinumu, novērtējot valsts gatavību. 12. Kosovai tāpat kā pārējām Rietumbalkānu valstīm ir skaidra Eiropas perspektīva. Komisija 2009. gada rudenī sniegs ekonomisko pamatojumu, kurā būs izvērtēti līdzekļi, lai sekmētu Kosovas politisko un sociālekonomisko attīstību, un ietverts pētījums par to, kā Kosova reģiona ietvaros varētu vislabāk virzīties uz integrāciju ES stabilizācijas un asociācijas procesa kontekstā. 13. Komisija veic pasākumus, lai Eiropas perspektīvu padarītu reālu Rietumbalkānu pilsoņiem. Ja kāda valsts būs izpildījusi vīzu režīma liberalizācijas ceļvežos noteiktos kritērijus, Komisija var ierosināt 2009. gada laikā katrai valstij atsevišķi atcelt vīzu režīmu. Finansējums stipendijām Rietumbalkānu valstu studentiem 2009. gadā tiks dubultots. Turpināsies sarunas ar Rietumbalkāniem par transporta kopienas izveidi nolūkā parakstīt nolīgumu 2009. gadā. 14. Ar pirmspievienošanās atbalsta instrumentu (PAI) sniegtā palīdzība turpmāk tiks saistīta ar galvenajiem reformu jautājumiem. Tas atspoguļots pārskatītajā daudzgadu indikatīvajā finanšu plānā laikposmam no 2010. līdz 2012. gadam, ko šodien iesniedz Komisija. Jaunā pilsoniskās sabiedrības mehānisma īstenošana turpināsies 2009. gadā. Tiks veicināta partnervalstu lielāka dalība Kopienas programmās. 15. PAI atbalsta iedarbīgumu palielina koordinācija ar starptautiskām finanšu iestādēm (SFI) un citiem līdzekļu devējiem. Komisija virzīs darbu, lai līdz 2010. gadam izveidotu Rietumbalkānu ieguldījumu sistēmu, kā vienojās Eiropas Investīciju banka, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka un Eiropas Padomes Banka. 16. Starptautiskās finanšu krīzes tiešā ietekme uz Rietumbalkāniem un Turciju līdz šim ir bijusi neliela. Komisija ir gatava palīdzēt paplašināšanās valstu iestādēm pārvaldīt finansiālās un ekonomiskās sekas. 17. Čehijas prezidentūras laikā 2009. gada maijā ES atzīmēs 2004. gada paplašināšanās piekto gadadienu. Komisija šajā sakarā iepazīstinās ar pētījumu par piektās paplašināšanās ietekmi uz ES ekonomiku. 18. Paplašināšanās procesam ļoti svarīgs ir sabiedrības atbalsts. Dalībvalstu un ES iestādēm ir svarīgi veicināt sabiedrības izpratni par Savienības ieinteresētību paplašināšanās procesā. 1. PIELIKUMS Ceļvedis noslēguma posma sasniegšanai pievienošanās sarunās ar Horvātiju Saskaņā ar sarunu programmu un Eiropadomes 2006. gada decembra secinājumiem pievienošanās sarunu gaita ir atkarīga no tā, vai Horvātija izpildīs vajadzīgos nosacījumus. Saskaņā ar principu, kas balstīts uz pašas sasniegumiem, sarunu norise ir atkarīga no tā, kā Horvātija īstenos vajadzīgās politiskās, ekonomiskās, likumdošanas un administratīvās reformas. Valstij jāturpina reformu centieni, īpaši jāpieliek pūles tādās jomās kā tiesu sistēma un valsts pārvalde, cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību, mazākumtautību tiesības (tostarp bēgļu atgriešanās), kara noziegumu iztiesāšana un ICTY piekļuve dokumentiem Horvātijā, kā arī kuģu būvētavu pārstrukturēšana. Ņemot vēra to, ka šie jautājumi ir cieši saistīti ar pievienošanās sarunām, Horvātijai būs jāparāda konkrēti rezultāti Stabilizācijas un asociācijas nolīguma saistību izpildē, ievērojot stabilizācijas un asociācijas procesa (SAP) vispārīgos nosacījumus un uzlabojot valsts īstenoto ES pirmspievienošanās fondu pārvaldi. Atlikušo nodaļu atvēršana - Kapitāla brīva aprite - Publiskais iepirkums - Konkurences politika - Lauksaimniecība un lauku attīstība - Pārtikas nekaitīguma, veterinārā un fitosanitārā politika - Zivsaimniecība - Nodokļi - Reģionālā politika - Tiesu iestādes un pamattiesības - Tiesiskums, brīvība un drošība - Vide - Ārpolitika, drošības politika un aizsardzības politika Komisija ierosina pievienošanās konferencē darīt visu iespējamo, lai līdz 2008. gada beigām atvērtu atlikušās nodaļas, ja tas kļūs iespējams, Horvātijai izpildot vajadzīgos nosacījumus, un atlikušos nosacījumus, ja tādi būtu, izpildot 2009. gada sākumā. Attiecībā uz atvēršanas kritērijiem nodaļai par konkurences politiku Horvātijai jāveic turpmāki centieni, īpaši saistībā ar kuģubūvi. Attiecībā uz nodaļu, kas veltīta tiesu iestādēm un pamattiesībām , Horvātijai jāveic pēdējie centieni, lai izpildītu atvēršanas kritēriju atlikušos elementus. Atlikušo nodaļu provizoriska slēgšana Vēl ir jāslēdz 31 nodaļa. Tas ir atkarīgs no tā, kā Horvātija izpildīs noteiktos slēgšanas kritērijus. Horvātija ir lūgusi ievērojamu skaitu pārejas noteikumu vairākās nodaļās, un tas palielina vajadzību pēc turpmākām sarunām un tādēļ var aizkavēt kādas nodaļas provizorisko slēgšanu. Lai līdz 2009. gada beigām sasniegtu pievienošanās sarunu noslēguma posmu, Horvātijai būtu pietiekami savlaicīgi jāpabeidz darbs pie slēgšanas kritērijiem, lai varētu slēgt nodaļas saskaņā ar šādu prioritāšu grafiku. Prioritāšu grafiks 2008. gada atlikušajai daļai - Intelektuālā īpašuma tiesības - Ekonomikas un monetārā politika - Eiropas komunikāciju tīkli - Muitas savienība Prioritāšu grafiks 2009. gada pirmajam pusgadam - Tiesības brīvi veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība - Uzņēmējdarbības tiesības - Finanšu pakalpojumi - Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi - Transporta politika - Enerģētika - Statistika - Sociālā politika un nodarbinātība - Patērētāju un veselības aizsardzība - Ārpolitika, drošības politika un aizsardzības politika - Finanšu kontrole Prioritāšu grafiks 2009. gada otrajam pusgadam - Preču brīva aprite - Darba ņēmēju brīva pārvietošanās - Kapitāla brīva aprite - Publiskais iepirkums - Konkurences politika - Lauksaimniecība un lauku attīstība - Pārtikas nekaitīguma, veterinārā un fitosanitārā politika - Zivsaimniecība - Nodokļi - Reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinācija - Tiesu iestādes un pamattiesības - Tiesiskums, brīvība un drošība - Vide - Finanšu un budžeta noteikumi - Iestādes - Citi jautājumi Ja Horvātijas vispārīgais progress sagatavošanas darbā turpināsies, Komisija 2009. gadā sniegs paziņojumu par Horvātijas pievienošanās finanšu paketi. Komisija turklāt iesaka Padomei izveidot ad hoc tehnisko darba grupu pievienošanās līguma sagatavošanai, balstoties uz tekstiem, ko sagatavojusi Komisija. Šī grupa var darboties līdztekus sarunām un tādējādi sākt darbu 2009. gada pirmajā pusgadā. Vienlaikus Horvātijai jānodrošina, lai savlaicīgi būtu pieejami acquis tulkojumi tās oficiālajā valoda. Orientējošam grafikam, kas paredzēts šajā ceļvedī, varētu būt vajadzīgi pielāgojumi atkarībā no Horvātijas progresa. Komisija turpinās atbalstīt Horvātijas pasākumus, kas saistīti ar gatavošanos iestāties ES, un turpinās palīdzēt tai ar ekspertu zināšanām, tostarp pilnībā izmantojot tādus instrumentus kā TAIEX un mērķsadarbība, un sniedzot mērķtiecīgu finansiālu palīdzību. Komisija stingri uzraudzīs, lai tiktu izpildītas saistības, ko Horvātija uzņēmās sarunu gaitā, un ziņos par saviem konstatējumiem. Tā izmantos regulāru salīdzinošo novērtējumu, tostarp attiecībā uz tiesiskumu, kā arī uz visiem pārējiem pieejamiem līdzekļiem. 2. PIELIKUMS Secinājumi par Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni, Serbiju, Kosovu[7] un Turciju Albānija Attiecībā uz politiskajiem kritērijiem Albānija turpināja gūt panākumus demokrātijas un tiesiskuma jomā. Balstoties uz partiju savstarpējo konsensu, ir gūti panākumi svarīgāko reformu jomā. Tomēr ir vajadzīga turpmāka konsolidācija, lai veidotu dialoga kultūru starp politiskajām partijām un panāktu valsts iestāžu pareizu darbību. Lai apliecinātu valsts demokrātisko briedumu, ir pienācīgi jāsagatavo 2009. gada parlamenta vēlēšanas. Albānijai ir jāturpina administratīvo spēju veidošana. Neraugoties uz zināmiem panākumiem, viens no grūtākajiem uzdevumiem joprojām ir korupcijas un organizētās noziedzības apkarošana. Nelieli panākumi ir gūti demokrātijas un tiesiskuma jomā. Balstoties uz plašu konsensu starp divām lielākajām partijām, Albānijas parlaments pieņēma būtiskus konstitucionālus grozījumus, tostarp attiecībā uz vēlēšanu reformu. Savlaicīgi pirms 2009. gada parlamenta vēlēšanām vēl ir jāpieņem jauns vēlēšanu likums. Albānija ir guvusi zināmus panākumus valdības struktūru nostiprināšanā, lai izpildītu savas SAN saistības un koordinētu darbu virzībai uz integrāciju ES. Tomēr vēl ir jānostiprina resursi un stratēģiskā plānošana. Ir jāpieliek lielas pūles valsts pārvaldes jomā, lai izveidotu efektīvu un uz rezultātiem balstītu civildienestu. Turpinās iecelšana amatos, pārkāpjot civildienesta likumu. Lai gūtu panākumus, ir svarīgi pilnībā īstenot civildienesta likumu, tostarp izveidot oficiālu karjeras struktūru. Nelieli panākumi ir gūti tiesu sistēmas reformas jomā. Ir pieņemti svarīgi tiesību akti par tiesu iestāžu organizatorisko struktūru. Tiesu infrastruktūra ir sākusi uzlaboties, bet tā joprojām ir neatbilstoša. Nav izstrādāta visaptveroša tiesu iestāžu reformas stratēģija. Vēl nav sagatavoti būtiski tiesību akti par Augstākās tiesas un Prokuratūras darbību. Spriedumu izpilde, īpaši civillietās, joprojām norit lēni. Nav novērsta kavēšanās problēma lietu izskatīšanā, un tiesu infrastruktūra joprojām ir neatbilstoša. Tiesu sistēma joprojām darbojās vāji, un vēl ir daudz darāmā, lai nodrošinātu tās neatkarību, pārredzamību un efektivitāti. Valdība turpināja korupcijas apkarošanas centienus, kas ir viena no galvenajām Eiropas partnerības prioritātēm. Tika pieņemta vispārīga pretkorupcijas stratēģija un rīcības plāns, bet īstenošana nav uzsākta, un vēl ir jāizvērtē uzraudzības mehānismi. Ir ieviestas elektroniskas procedūras nodokļu iekasēšanai un publiskajam iepirkumam . Pateicoties izmeklēšanām korupcijas apkarošanas lietās, vairāki ierēdņi ir atbrīvoti no darba, un dažos gadījumos arī arestēti. Ir uzlabojusies izpratne par korupciju. Tomēr korupcija joprojām ir plaši izplatīta, un tā ir īpaši nopietna problēma. Institucionālā kārtība un koordinācija starp aģentūrām cīņā pret korupciju joprojām ir vāja. Joprojām svarīgs jautājums ir korupcijas apkarošana tiesu iestādēs. Rūpīgi jāizmeklē sprādziens Gerdecā. Joprojām ir jāveic liels darbs visos šā jautājuma aspektos, ieskaitot tiesisko atbildību un politisko partiju finansējuma pārredzamību. Nelieli panākumi ir gūti saistībā ar cilvēktiesībām un mazākumtautību aizsardzību . Kopumā ir izveidota tiesiskā struktūra. Ir bijuši centieni saukt pie atbildības par ļaunprātīgu izturēšanos pirmstiesas apcietinājuma vietās. Uzcelti jauni cietumi un pirmstiesas apcietinājuma centri. Tomēr vēl joprojām ir jāpieliek ievērojamas pūles, lai aizsargātu cilvēktiesības un sauktu pie atbildības pārkāpumos apsūdzētos. Attiecībā uz tiesu pieejamību ir ieviesti tiesību akti, lai sniegtu bezmaksas juridisko palīdzību, bet tie netiek efektīvi piemēroti. Joprojām nopietnas bažas izraisa tādi jautājumi kā apcietinājuma vietu zemie standarti, un situāciju vēl pasliktina to pārblīvētība. Albānija ir guvusi turpmākus panākumus vārda brīvības jomā. Ir uzlabojies plašsaziņas līdzekļu politikas tiesiskais regulējums, bet ir vajadzīga spēkā esošo tiesību aktu labāka īstenošana. Jāpieliek turpmākas pūles, lai goda un cieņas aizskaršana nebūtu krimināli sodāms nodarījums, un nodrošinātu informācijas brīvību un valsts apraides regulatora neatkarību. Tiesiskais regulējums ir labvēlīgs pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Izveidots pilsoniskās sabiedrības fonds NVO veicināšanai, bet īstenošanas mehānismi nav ieviesti. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas joprojām ir vājas, un jānostiprina to līdzdalība politikas veidošanā. Ir gūti turpmāki panākumi sieviešu tiesību nostiprināšanā. Tika pieņemti jauni tiesību akti dzimumu līdztiesības jomā. Pieņemta stratēģija vardarbības novēršanai ģimenē, bet tā nav īstenota. Sieviešu aizsardzība pret visām vardarbības izpausmēm ir nepietiekama, un šis jautājums joprojām izraisa nopietnas bažas. Ir gūti turpmāki panākumi bērnu tiesību jomā. Kriminālkodeksā tika pieņemti grozījumi attiecībā uz bērnu darba izmantošanu, bet ir vajadzīgi papildu centieni, lai risinātu bērnu darba problēmu. Nepilngadīgajiem tagad var piespriest sabiedriskos darbus vai piemērot nosacītu atbrīvošanu. Nedaudz uzlabojusies skolu apmeklētība romu bērnu vidū. Tomēr bērnu tiesību īstenošanu pilnībā kavē resursu trūkums. Tika pieņemta sociālās aizsardzības stratēģija laikposmam no 2008. līdz 2013. gadam, bet trūkst īstenošanas mehānismu. Atbalsta pasākumi sociāli neaizsargātajiem iedzīvotājiem un invalīdiem joprojām ir ierobežoti. Labāk jākoordinē valdības aģentūru darbs. Attiecībā uz diskriminācijas novēršanas politiku progress tiesiskajā regulējumā bija neliels. Progresa trūkums darba likumdošanas grozīšanā kavē sociālā dialoga attīstību. Panākumi tika gūti īpašuma tiesību nostiprināšanā. Nekustamā īpašuma sākotnējā reģistrācija ir gandrīz pabeigta, un turpinās īpašumu novērtēšanas process, lai izvērtētu atgūšanas un kompensācijas prasības. Neatrisinātie īpašumu jautājumi kavēja centienus izveidot funkcionējošu zemes tirgu un neļāva ārvalstu ieguldījumiem sasniegt iespējamo līmeni. Albānija veica dažus pasākumus, lai izpildītu mazākumtautību aizsardzības saistības, īpaši lai veicinātu mazākumtautību valodu izmantošanu. Ir vajadzīgi uzlabojumi, īpaši vācot ticamus datus par mazākumtautību grupu apmēru un stāvokli. Ir veikti daži pasākumi, lai uzlabotu romu tautas stāvokli, īpaši attiecībā uz bērnu reģistrāciju skolās, bet šo pasākumu ietekme ir neliela. Vajadzīga labāka koordinācija un atbilstoši līdzekļi, lai piedalītos Romu dekādē un īstenotu pašreizējās stratēģijas. Romu mazākumtautībai joprojām ir ļoti grūti dzīves apstākļi, un tā tiek diskriminēta, nenodrošinot pietiekamu piekļuvi izglītībai, sociālai aizsardzībai, veselības aprūpei, mājokļiem un nodarbinātībai. Reģionālo jautājumu un starptautisko saistību jomā Albānijai joprojām bija konstruktīva loma reģionālās stabilitātes uzturēšanā un labu attiecību veidošanā ar citām Rietumbalkānu valstīm un ES kaimiņvalstīm. Valsts aktīvi piedalījās reģionālajā sadarbībā, tostarp jaunizveidotās Reģionālās sadarbības padomes (RSP) darbā un Centrāleiropas brīvās tirdzniecības nolīgumā ( CEFTA ). Attiecībā uz Starptautisko krimināltiesu divpusējais imunitātes nolīgums ar Amerikas Savienotajām Valstīm neatbilst attiecīgajai ES kopējai nostājai un pamatprincipiem. Salīdzinoši strauji turpināja augt Albānijas ekonomika . Inflācijas ietekme mazinājās, tomēr palielinājās ārējā nelīdzsvarotība, un fiskālais stāvoklis pasliktinājās. Makroekonomiskā stabilitāte kopumā saglabājās, un to atbalstīja plašas strukturālās reformas. Uzlabojās uzņēmējdarbības vide. Tomēr ekonomisko attīstību turpināja traucēt neuzticama energoapgāde, vāja infrastruktūra, zems tiesiskuma un līgumu izpildes līmenis. Skatot ekonomiskos kritērijus, jāatzīmē, ka Albānija guva panākumus ceļā uz funkcionējošas tirgus ekonomikas izveidi. Jāturpina strukturālās reformas un apjomīgi ieguldījumi infrastruktūrā un izglītībā, lai ekonomika varētu izturēt konkurences un tirgus spēku spiedienu Savienībā ilgākā laikposmā. Tika saglabāts politiskais konsenss par ekonomiskās politikas, kas orientēta uz tirgu, un makroekonomiskās stabilitātes pamatprincipiem. Tautsaimniecība izturēja spēcīgo spiedienu, ko radīja pārtikas cenu pieaugums pasaulē, un panāca darba tirgus rādītāju uzlabošanos. Uzlabojās valsts finanšu pārvaldība, kā rezultātā palielinājās nodokļu ieņēmumi. Pavirzījās uz priekšu lielu valsts uzņēmumu privatizācija, un tika būtiski vienkāršotas uzņēmumu reģistrācijas procedūras. Tika veikti pasākumi, lai pilnveidotu darbaspēka prasmes un veicinātu ieguldījumus infrastruktūrā, pavirzījās uz priekšu uzņēmumu pārstrukturēšana. Valdība pastiprināja cīņu pret korupciju un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Finanšu nozarē saglabājās stabilitāte, un palielinājās pārredzamība kredītu tirgū. Valsts darbības izraisītie konkurences kropļojumi bija nelieli. Tomēr, pieaugot norēķinu konta deficītam, ko galvenokārt izraisīja lielāks pieprasījums pēc enerģijas un iekārtu importa, palielinājās makroekonomiskie riski. Eksporta apjoms saglabājās neliels un nesasniedza importa līmeni. Attiecībā uz finansējumu kapitāla pieplūdums saglabājās salīdzinoši neliels. Novēlota fiskālā konsolidācija palielināja arī starpību starp uzkrājumiem un ieguldījumiem, jo palielinājās valsts ieguldījumi infrastruktūrā. Fiskālu risku joprojām radīja tas, ka netika pabeigta zaudējumus nesošās valsts elektroenerģijas sabiedrības pārstrukturēšana. Ekonomisko attīstību turpināja traucēt neuzticama energoapgāde. Tautsaimniecības konkurētspēju turpināja kavēt kvalificēta personāla trūkums un ierobežotais kapitāls, kā arī vāja infrastruktūra. Lauksaimniecības nozarē nodarbināto īpatsvars saglabājās nesamērīgi augsts. Lielo ēnu ekonomikas daļu veicina nepilnības nodokļu un izdevumu politikā, kā arī tiesībaizsardzībā, tostarp korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanā. Ēnu ekonomika vēl arvien ir būtiska problēma, jo tā samazina nodokļu bāzi un ekonomikas politikas virzienu efektivitāti. Albānija ir guvusi panākumus tiesību aktu, politikas virzienu un spēju saskaņošanā ar Eiropas standartiem un pilda savas Pagaidu nolīguma saistības. Progress turpinājās tādās jomās kā muita un konkurence. Citās jomās, piemēram, enerģētikā, transportā un intelektuālā īpašuma tiesībās, panākumi joprojām ir nelieli. Joprojām ir vajadzīgi panākumi veterinārās un fitosanitārās kontroles jomā, lai pilnībā gūtu labumu no tirdzniecības koncesijām saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (SAN). Ir jāpieliek turpmākas pūles, lai uzlabotu administratīvās spējas attiecībā uz SAN nosacījumiem, kas nav saistīti ar tirdzniecību, un lai efektīvi īstenotu tiesību aktus. Ir gūti panākumi dažās iekšējā tirgus jomās, bet ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai izpildītu Albānijas SAN saistības. Turpinājās progress Eiropas tehnisko standartu pieņemšanā un akreditācijā. Notikusi daži uzlabojumi metroloģijas un tirgus uzraudzības jomā, bet ir vajadzīgs turpmāks darbs. Uzlabojās tiesiskais regulējums patērētāju aizsardzības jomā. Attiecībā uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību būtiski panākumi nav vērojami. Saglabājas daži ierobežojumi attiecībā uz kapitāla aprites liberalizāciju. Turpinājās progress muitas administratīvo resursu jomā. Tiek uzlabota infrastruktūra robežšķērsošanas punktos. Turpināja palielināties muitas ieņēmumi, lai gan Pagaidu nolīgumā paredzētais tarifu samazinājums saskaņā ar tika ieviests savlaicīgi. Tomēr vēl ir jāizstrādā stratēģija attiecībā uz informācijas tehnoloģiju un mācībām, un ir vajadzīgi turpmāki uzlabojumi infrastruktūrā un saskaņošanā ar ES praksi. Tika gūti panākumi nodokļu jomā. Palielinājās ieņēmumi no ienākumu nodokļa un uzņēmumu ienākumu nodokļa. Tomēr nodokļu iekasēšana joprojām norit lēni, īpaši pašvaldību līmenī. Jānostiprina nodokļu iekasēšana, kontroles stratēģija un turpmāka saskaņošana ar ES tiesību aktiem un praksi. Turpinājās panākumi konkurences jomā. Nosakot sodus par konkurences noteikumu pārkāpumiem galvenajās nozarēs, tika nostiprināta konkurences iestāde. Tiesiskais regulējums kopumā atbilst acquis , bet ir vajadzīgi papildu centieni, lai to īstenotu. Albānija ir guvusi turpmākus panākumus valsts atbalsta saistību izpildē saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu. Tika pabeigts atbalsta shēmu saraksts. Nelieli panākumi vērojami publiskā iepirkuma jomā. Ieviestas e-iepirkuma procedūras, bet ir jāturpina tiesību aktu tuvināšana, īpaši koncesiju un sabiedrisko pakalpojumu jomā. Publiskā iepirkuma aģentūras resursi ir pilnveidoti, bet tie vēl ir jānostiprina. Jānodrošina pārskata procedūru objektivitāte. Sūdzību apstrādes pašreizējās procedūras neatbilst starptautiskiem standartiem. Tika pieņemti grozījumi muitas kodeksā attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām un tiesību akts par rūpnieciskā īpašuma tiesībām. Tomēr intelektuālā īpašuma tiesību izpilde joprojām ir vāja, un par pārkāpumiem tiesā ierosināto lietu skaits ir neliels. Patentu biroja un Autortiesību biroja spējas vēl arvien ir vājas. Ir vajadzīgi būtiski turpmāki centieni, lai izpildītu Pagaidu nolīguma saistības par intelektuālā īpašuma tiesībām. Ir gūti nelieli panākumi saistībā ar nodarbinātības un sociālās politikas standartu tuvināšanu Eiropas standartiem. Ir izveidotas programmas, lai sekmētu visneaizsargātāko iedzīvotāju grupu nodarbinātību. Tika nostiprināta darba inspekcija, bet tās spējas nodrošināt darba tiesību izpildi ir nelielas. Arodveselība un darba drošība joprojām ir zemā līmenī. Tika gūti pastāvīgi panākumi sabiedrības veselības jomā. Nelieli panākumi tika gūti izglītības jomā. Turpināja palielināties budžets izglītībai. Tika ieviesta jauna, ciparizēta centralizētā sistēma uzņemšanai augstskolās. Uzlabojās piekļuves iespējas studentiem invalīdiem. Tomēr vidējās izglītības iestādēs uzņemto skaits lauku rajonos joprojām ir neliels. Nelieli panākumi gūti pētniecības jomā, bet vēl ir jānostiprina resursi. Vērojami panākumi dažās nozaru politikas jomās. Attiecībā uz rūpniecību un MVU tika gūti panākumi, īstenojot Eiropas Mazo uzņēmumu hartu. Nelieli panākumi vērojami lauksaimniecībā , īpaši saistībā ar tiesisko regulējumu un lauku attīstības struktūru izveidi. Uzlabojās tiesiskais regulējums pārtikas nekaitīguma , veterinārijas un fitosanitārās politikas jomā, bet vēl ir zems atbilstības līmenis ES standartiem, un vajadzīgs turpmāks darbs, lai nostiprinātu institucionālos resursus. Ir gūti nelieli panākumi zivsaimniecības jomā saistībā ar inspekciju, kontroli un starptautisko sadarbību. Papildu uzmanība ir jāpievērš tiesībaizsardzībai un īstenošanai. Vides jomā ir pilnveidoti horizontālie tiesību akti, bet to īstenošana un piemērošana kavējas. Jānostiprina vides politikas veidošanas un piemērošanas administratīvie resursi. Nelieli panākumi ir gūti transporta jomā. Albānija turpina aktīvu dalību Dienvidaustrumeiropas Transporta novērošanas centra darbā. Tomēr visās transporta nozarēs vēl ir vajadzīgi būtiski uzlabojumi. Nelieli panākumi tika gūti enerģētikas nozarē. Albānija guva panākumus ES tiesību aktu īstenošanā saskaņā ar Enerģētikas Kopienas līguma saistībām. Turpinājās elektroenerģijas uzņēmuma pārstrukturēšana, un notiek darbs, lai uzlabotu tā finansiālo stāvokli. Tomēr enerģētikas nozare joprojām ir kritiskā stāvoklī. Elektroapgādes nodrošinājums netiek garantēts, jo ražošanas jauda nav pietiekama, lai apmierinātu vietējo pieprasījumu, un ierobežotā starpsavienojumu jauda turpina kavēt importu. Neliels progress vērojams attiecībā uz informācijas sabiedrību un plašsaziņas līdzekļiem . Tika pieņemti jauni tiesību akti par elektroniskajiem sakariem un e-parakstu un uzsākta tirgus liberalizācija. Tomēr tiesiskais regulējums vēl neatbilst acquis , un telekomunikāciju regulatora resursi nav atbilstoši. Audiovizuālās politikas jomā tika nostiprinātas apraides organizācijas administratīvās spējas, bet tehniskie resursi joprojām ir ierobežoti. Saistībā ar finanšu kontroli ir pieņemts jauns tiesību akts par budžetu. Tomēr vadības atbildība un finanšu kontrole ir agrīnā attīstības posmā. Ir gūti mēreni panākumi statistikas jomā. Uzlabojās Albānijas statistikas biroja spējas. Ir izveidota lielākā daļa statistikas atbilstoši ES standartiem. Tiesību aktu saskaņošanā panāktais līmenis ir diezgan augsts. Tiesiskuma, brīvības un drošības jomā ir gūti panākumi lielākajā daļā aspektu, bet tie ir nevienmērīgi. Ir vajadzīgi turpmāki vispārīgi uzlabojumi. Attiecībā uz vīzām tiek veidota ticama iedzīvotāju reģistra un adrešu sistēma, lai uzlabotu dokumentu drošību. Tika pieņemts tiesību akts par ārvalstniekiem. Kopš 2006. gada starp EK un Albāniju ir spēkā nolīgums par atpakaļuzņemšanu. Stājās spēkā nolīgums par vīzu režīma atvieglošanu starp EK un Albāniju, un tika uzsākts dialogs par vīzu režīma liberalizāciju. Ir jānodrošina ES standartiem atbilstošu biometrisko pasu izdošana. Vīzu režīms pagaidām neatbilst ES standartiem. Izdodot jaunu tiesību aktu par robežpārvaldību, uzlabojot infrastruktūru un sadarbību starp aģentūrām, tika uzlabota robežkontrole . Uzsākta robežu pārvaldības integrētās stratēģijas īstenošana. Tomēr vēl ir jānostiprina robežpolicijas personāla līmenis un mācības. Jāpastiprina pārrobežu sadarbība. Patvēruma politikas jomā būtiski panākumi nav vērojami. Nav pabeigta tiesiskā regulējuma pārskatīšana, lai to tuvinātu ES standartiem. Īstenošanas spējas vēl arvien ir vājas, un jāpastiprina sadarbība starp aģentūrām. Nelieli panākumi ir gūti migrācijas jomā. Tika izveidota personu atgriešanas un atpakaļuzņemšanas centrālā vienība reģionālo atpakaļuzņemšanas centru pārraudzīšanai. Migrācijas pārbaudes uz robežām kļuvušas efektīvākas, bet ir vajadzīgi ievērojami turpmāki centieni. Nelieli panākumi ir gūti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanā. Uzlabojies tiesiskais regulējums un sadarbība starp bankām un finanšu iestādēm nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanā. Tomēr īstenošanas resursi aktīvu konfiskācijai joprojām ir vāji. Jāturpina uzlabot izmeklēšanas resursus, sadarbību starp aģentūrām un īstenošanas spējas. Narkotiku apkarošanā ir vērojami nelieli uzlabojumi, bet narkotiku kontrabanda joprojām rada nopietnas bažas. Palielinājies apsūdzību skaits saistībā ar narkotikām. Izbūvēta labāka infrastruktūra konfiscēto narkotiku pirmstiesas uzglabāšanai. Tomēr ir vajadzīga stingra apņēmība, lai gūtu pietiekamus rezultātus šajā jomā, tajā pašā laikā jāuzlabo atklāšanas pasākumi un aprīkojums uz robežām. Īstenojot jauno tiesību aktu par policiju, turpinājās panākumi policijas darbības jomā. Uzsākta stratēģiskā nolīguma ar Eiropolu un Dienvidaustrumu Eiropas policijas sadarbības konvencijas īstenošana. Tomēr vēl ir jāpastiprina policijas vadība, darbinieku skaits, mācības un iekšējās kontroles struktūras. Vajadzīgs papildu darbs, lai izveidotu ticamu noziedzības statistiku. Nelieli panākumi vērojami cīņā pret organizēto noziedzību , kas joprojām ir nopietna problēma, kura ietekmē tiesiskumu un uzņēmējdarbības vidi. Tika pieņemta valsts stratēģija organizētās noziedzības apkarošanai. Uzlabojās tiesiskais regulējums. Ir uzlabojusies sadarbība ar Interpolu, ļaujot izsniegt vairākus starptautiskus apcietināšanas orderus. Tomēr organizētās noziedzības apkarošanas centienus apdraud korupcija un vājā liecinieku aizsardzība. Izmeklēšanu efektivitāti joprojām mazināja apgrūtinātā sadarbība starp policiju un prokuroriem. Pieņemta stratēģija cilvēku tirdzniecības apkarošanai. Vēl ir daudz darāmā, īpaši saistībā ar cietušo aizsardzību. Lai īstenotu cilvēku tirdzniecības apkarošanas stratēģiju, ir vajadzīga lielāka politiskā griba un labāka koordinācija, īpaši attiecībā uz cietušo aizsardzību. Albānija joprojām ir nozīmīga izcelsmes valsts cilvēku tirdzniecībai – gan sieviešu un meiteņu seksuālas izmantošanas, gan piespiedu darba nolūkā. Pieaug sieviešu un bērnu iekšējā tirdzniecība. Labi panākumi vērojami personas datu aizsardzības jomā. Izveidots tiesiskais regulējums un apstiprināta neatkarīga datu uzraudzības iestāde. Tomēr ir vajadzīgi atbilstoši resursi, lai pienācīgi īstenotu tās pilnvaras. Bosnija un Hercegovina Bosnija un Hercegovina ir guvusi nelielus panākumus politisko kritēriju ievērošanā, kā to paredz Eiropas partnerība. Pēc tam, kad tika gūti panākumi četrās galvenajās jomās, ko 2005. gadā noteica Komisija un Padome[8], 2008. gada jūnijā tika parakstīts Stabilizācijas un asociācijas nolīgums (SAN). Tomēr vienprātības trūkums par valsts izveides galvenajām iezīmēm, biežie draudi Deitonas/Parīzes Miera līgumam un musinošie izteikumi negatīvi ietekmēja iestāžu darbību un palēnināja reformu gaitu. Politisko līderu kopīgs skatījums uz valsts attīstības virzienu un svarīgākajām reformām, kas saistītas ar ES, kā arī spēja paust vienotu viedokli par ES un starptautiskiem jautājumiem ir būtiski elementi šīs valsts turpmākai virzībai uz Eiropas Savienību. Bosnijai un Hercegovinai arī jāpilnveido administratīvās spējas, īpaši valsts līmenī, un jāpastiprina korupcijas apkarošanas centieni. Demokrātijas un tiesiskuma jomā gūti nelieli panākumi funkcionālāku un efektīvāku valsts struktūru izveidē, bet nav panākts risinājums attiecībā uz konstitucionālo reformu. Bosnijas un Hercegovinas pārvaldes sistēma joprojām ir saistīta ar starptautisku klātbūtni. Augstā pārstāvja biroja slēgšana ir atkarīga no tā, vai Bosnija un Hercegovina gūs panākumus konkrētu prasību izpildē[9]. Pašvaldību vēlēšanas 2008. gada oktobrī noritēja atbilstoši starptautiskajiem standartiem. Nelieli panākumi gūti Bosnijas un Hercegovinas Parlamentārās asamblejas darba efektivitātes uzlabošanā. Asambleja 2008. gada pirmajā pusgadā pieņēma vairākus svarīgus tiesību aktus, kas balstīti uz Eiropas partnerību, bet tās darbu negatīvi ietekmēja politiskais klimats, pastāvīgā balsošana atkarībā no tautības un nepietiekami administratīvie resursi. Attiecībā uz valdību valsts līmenī konsenss par integrāciju Eiropā līdz 2008. gada pavasarim palīdzēja pavirzīt uz priekšu likumdošanas programmu. Tomēr pēdējos mēnešos reformas ir apstājušās. Iekšējā spriedze un sadrumstalotība un koordinācijas trūkums starp valsti un administratīvajām vienībām politikas veidošanā joprojām ir galvenie šķēršļi, kas kavē valsts līmeņa valdības efektīvu darbu. Tiesību aktu pieņemšanu joprojām kavē politiskās gribas trūkums un problēmas ar resursiem valdībā un parlamentā. Eiropas integrācijas direktorātam joprojām bija nozīmīga loma Eiropas integrācijas veicināšanā, bet to kavēja ierobežotie personāla resursi un sarežģītais politiskais klimats. Politikas plānošanu Bosnijā un Hercegovinā kopumā nopietni kavē tas, ka pēdējā laikā nav notikusi tautas skaitīšana. Nelieli panākumi gūti valsts pārvaldes jomā, bet vēl ir daudz darāmā. Nostiprināts valsts pārvaldes reformu koordinatora birojs. Tiek īstenota valsts pārvaldes reformu stratēģija, kas ir svarīga Eiropas partnerības prioritāte. Sācis darboties valsts pārvaldes reformu fonds. Uzlabojusies koordinācija starp valsts līmeņa un administratīvo vienību civildienesta aģentūrām, un tās kopīgi piedalās vairākās liela mēroga mācību programmās. Neraugoties uz to, joprojām ir vajadzīgi pastāvīgi centieni, lai novērstu politisku iejaukšanos, ierobežotu etniskās identitātes nozīmi, ieceļot amatos, un izveidotu profesionālu un efektīvu civildienestu, balstoties uz darba izpildes kvalitāti un kompetenci. Ļoti lēni noritēja likumprojekta sagatavošana par valsts īpašumu, kas ir nosacījums, lai slēgtu Augstā pārstāvja biroju. Kavējās četru valsts ombudu iecelšana un ombuda kompentenču īstenošana valsts līmenī. Bosnija un Hercegovina turpināja gūt panākumus tiesu sistēmas pilnveidošanā. Pieņemta tieslietu nozares attīstības valsts stratēģija, kuras mērķis ir vēl vairāk nostiprināt tiesu sistēmas neatkarību, atbildību, efektivitāti, profesionālismu un saskaņotību. Augstāko tiesnešu un prokuroru padome turpināja darbu pie tā, lai uzlabotu situāciju tiesu iestādēs. Tomēr tiesu sistēmas sadrumstalotība un sarežģītais tiesiskais regulējums joprojām traucē tiesu iestāžu darbību. Pastāv problēmas organizētās noziedzības un kara noziegumu izmeklēšanā administratīvajās vienībās un kantonos. Ir jāpalielina tiesu sistēmas neatkarība, atbildība un efektivitāte. Valsts līmeņa tiesu aģentūru pilnvaras brīvi darboties Srpskas Republikā apstrīdēja Srpskas Republikas valdība, un tas ir nopietns iemesls bažām. Bosnija un Hercegovina ir guvusi nelielus panākumus cīņā pret korupciju , kas joprojām ir plaši izplatīta un rada nopietnas problēmas. Vēl nav pienācīgi ieviesta korupcijas apkarošanas valsts stratēģija. Joprojām ir ļoti maz apsūdzību par korupciju. Valsts pārvaldes pasākumu pārredzamību kavē politiskais spiediens uz ārējās kontroles iestādēm un korupcijas uzraudzītājiem valstī. Bosnijai un Hercegovinai jāpastiprina gatavība un apņēmīga rīcība korupcijas apkarošanā. Nelieli panākumi ir gūti attiecībā uz cilvēktiesībām un mazākumtautību aizsardzību . Bosnija un Hercegovina ratificējusi visas svarīgākās ANO un starptautiskās cilvēktiesību konvencijas, tostarp 2008. gada jūlijā tā ratificēja pārskatīto Eiropas Sociālo hartu. Tomēr ir jāuzlabo starptautisko cilvēktiesību konvenciju īstenošana. Vairākos gadījumos nav pienācīgi īstenoti Bosnijas Konstitucionālās tiesas Cilvēktiesību komisijas lēmumi. Zināmi panākumi gūti civilo un politisko tiesību jautājumu risināšanā. Veikti pasākumi, lai atbalstītu pilsoniskās sabiedrības attīstību. Pozitīvs notikums ir Pilsoniskās sabiedrības valdes izveide, lai gan pilsoniskās sabiedrības organizācijas kopumā joprojām ir vājas, un ir jāpastiprina to dalība politikas veidošanā. Nodrošināti līdzekļi, kas vajadzīgi valsts mēroga cietuma celtniecībai. Tomēr joprojām nepastāv vienota prakse starp valsti un administratīvajām vienībām attiecībā uz kriminālsankcijām. Joprojām problēma ir ļaunprātīga izturēšanās pret ieslodzītajiem un aizturētajām personām. Vainīgie vēl arvien tiek reti saukti pie atbildības. Joprojām bažas izraisa tiesu pieejamība civillietās un krimināllietās, un ne vienmēr tiek garantēta vienlīdzība likuma priekšā. Valsts un administratīvo vienību konstitūcijās paredzēta vārda un plašsaziņas līdzekļu brīvība , biedrošanās un pulcēšanās brīvība un reliģiskās pārliecības brīvība . Tomēr šajās jomās papildu panākumi bija nelieli, un ir labāk jāīsteno spēkā esošie tiesību akti. Tika pieņemts Federācijas sabiedriskās apraides likums, lai gan tas vēl arvien nav pilnībā saskaņots ar attiecīgiem valsts līmeņa tiesību aktiem. Visi tiesību akti par apraidi būs pienācīgi jāievieš, lai izpildītu šo svarīgo Eiropas partnerības prioritāti. Ir bijuši mēģinājumi ieturēt sabiedriskās apraides sistēmas finanšu līdzekļus. Ir bijuši turpmāki fiziska uzbrukuma gadījumi žurnālistiem un redaktoriem. Ekonomisko un sociālo tiesību jomā sasniegumi bija nelieli. Vajadzīgi neatlaidīgi centieni attiecībā uz sieviešu aizsardzību pret visu veidu vardarbību. Lai gan ir izveidots rīcības plāns attiecībā uz bērniem , saglabājas problēmas tādās jomās kā veselība, sociālā aizsardzība, izglītība un vardarbība pret bērniem ģimenē. Nepilnības sociālās labklājības sistēmās negatīvi ietekmē visneaizsargātāko iedzīvotāju grupu , tostarp garīgi slimo, apstākļus. Turpinās pārskatītās Eiropas Sociālās hartas ratifikācija, bet komplicētā pārvaldes sistēma un tiesību aktu sadrumstalotība visā valstī joprojām traucē sociālo dialogu. Turpinājās panākumi īpašuma tiesību un zemes administrēšanas reformu jomās. Tika paplašinātas Komisijas pilnvaras attiecībā uz pārvietoto personu un bēgļu īpašuma prasībām, lai risinātu mājokļu īpašuma atgūšanas lietas. Bosnijas un Hercegovinas tiesiskajā regulējumā paredzēti noteikumi ekonomisko un sociālo tiesību aizsardzībai, bet kopumā īstenošana joprojām ir zemā līmenī. Nelieli panākumi tika gūti kultūras tiesību un mazākumtautību tiesību jomā. Tika izveidota valsts līmeņa Nacionālo minoritāšu padome, un Nacionālo minoritāšu padome sākusi darbu Srpskas Republikā. Jāveic turpmāki pasākumi, lai īstenotu nacionālo minoritāšu likumu, un jāmaina valsts līmeņa konstitūcija, lai nodrošinātu nacionālajām minoritātēm piekļuvi visām politiskajām funkcijām. Joprojām problēma ir bērnu sadalījums skolās pēc tautības. Bosnija un Hercegovina piedalās Romu iekļaušanas dekādē, kas norit no 2005. līdz 2015. gadam. Sagatavots rīcības plāns un koordinācijas mehānisms romu mājokļu, veselības aizsardzības un nodarbinātības jomā. Romu mazākumtautībai tomēr joprojām ir ļoti grūti dzīves apstākļi, un tā tiek diskriminēta, nenodrošinot pietiekamu piekļuvi izglītībai, sociālai aizsardzībai, veselības aprūpei, mājokļiem un nodarbinātībai. Tas, ka nav pilsoņu reģistra, joprojām kavē to piekļuvi sociālajām un ekonomiskajām pamattiesībām. Attiecībā uz bēgļiem un valsts iekšienē pārvietotām personām reģistrēti turpmāki uzlabojumi drošības situācijā, bet nav panākts papildu progress to personu sociālekonomiskā stāvokļa uzlabošanā, kuras ir atgriezušās. Attiecībā uz reģionālajiem jautājumiem un starptautiskajām saistībām Bosnija un Hercegovina turpināja aktīvi piedalīties reģionālās sadarbības iniciatīvās, tostarp Reģionālās sadarbības padomē (RSP), kuras galvenais birojs 2008. gada februārī tika izveidots Sarajevā, un CBTL. Bosnija un Hercegovina uzturēja apmierinošu sadarbību ar ICTY , kas ir svarīga Eiropas partnerības prioritāte. Attiecībā uz Starptautisko krimināltiesu divpusējais imunitātes nolīgums ar Amerikas Savienotajām Valstīm neatbilst ES kopējai nostājai un principiem. Bosnijai un Hercegovinai joprojām piemēro uzraudzības procedūru attiecībā uz tās pienākumiem un saistībām, ko paredz dalība Eiropas Padomē. Kopumā Bosnijas un Hercegovinas attiecības ar kaimiņvalstīm bija labas, bet ļoti neliels progress panākts nenokārtoto jautājumu risināšanā, tostarp tirdzniecības un robežu jautājumos ar Horvātiju un Serbiju. Bosnijas un Hercegovinas ekonomika turpināja strauji paplašināties. Ārējā deficīta pieauguma, lielākas inflācijas un ekspansīvas fiskālās politikas rezultātā pasliktinājās makroekonomiskā stabilitāte. Viens no galvenajiem iemesliem, kas joprojām izraisa bažas, ir ļoti lielais bezdarbs un zemais dalības līmenis darba tirgū, kā arī tas, ka administratīvajās vienībās reformas norit atšķirīgi. Saistībā ar ekonomiskiem kritērijiem Bosnija un Hercegovina guva nelielus un nevienmērīgus panākumus ceļā uz funkcionējošu tirgus ekonomiku. Ir apņēmīgi jāveic turpmāki ievērojami reformu centieni, lai valsts varētu ilgtermiņā izturēt konkurences spiedienu un tirgus spēku iedarbību Eiropas Savienībā. Nelieli panākumi tika gūti attiecībā uz konsensu par ekonomiskās politikas pamatprincipiem, un uzlabojās sadarbība starp administratīvajam vienībām ekonomiskās politikas jomās. Pieņemot likumu par Valsts fiskālo padomi un septembra sākumā saskaņā ar jauno likumu apstiprinot Fiskālo padomi, tika pausta apņemšanās uzlabot fiskālo koordināciju. Tika panākta vienošanās par netiešo nodokļu sadalījumu. Valūtas nodrošinājuma sistēma turpināja netraucēti darboties, un, neraugoties uz svārstībām starptautiskā mērogā un vietējo aizdevumu straujajiem pieauguma tempiem, lielākoties tika saglabāta finansiālā stabilitāte. Uzlabojās daži darba tirgus rādītāji. Federācijā tika samazinātas augstās uzņēmumu un ienākuma nodokļa likmes, un tika pieņemti tiesību akti, lai valstī izvairītos no dubultās aplikšanas ar nodokļiem. Uzņēmējdarbības vide nedaudz uzlabojās uzņēmumu reģistrācijas, bankrota procedūru un zemes reģistrācijas jomā. MVU gūst labumu no vieglākas piekļuves finansējumam. Liela mēroga privatizācija Srpskas Republikā 2007. gadā radīja ārvalstu tiešo ieguldījumu strauju pieaugumu, un tie pilnībā sedza norēķinu konta deficītu. Paātrinājās materiālo ieguldījumu modernizācija, ko atbalstīja arī strauji augošie valsts ieguldījumi Srpskas Republikā. Fiskālā stāvokļa pasliktināšanās, kas sākās 2006. gadā, turpinājās 2007. un 2008. gadā. Fiskālie riski Federācijā ir palielinājušies sociālo izdevumu lielo saistību dēļ, kuras uzņēmās, neskatoties uz budžeta ieņēmumu samazināšanos. Turklāt visos valdības līmeņos valsts sektora algu politika vairs nebija tik stingra, tas izpaudās kā algu paaugstināšana un indeksācijas mehānismu piemērošana, kas savukārt vājina fiskālo ilgtspējību un privātā sektora konkurētspēju. Valsts uzņēmumu pārstrukturēšana un likvidācija virzījās uz priekšu lēni, un Federācijā tika gūti pavisam nelieli panākumi privatizācijā. Saglabājās ļoti augsts bezdarba līmenis. Ražošanas struktūrā pāreja uz darbībām ar lielāku pievienoto vērtību joprojām norit kūtri. Vājās ražošanas jaudas un strukturālās nepilnības – augstas sociālo iemaksu likmes, izkropļoti algu noteikšanas mehānismi, lieli un nemērķtiecīgi sociālie pabalsti un zema darbaspēka mobilitāte – kavē darba vietu radīšanu. Uzņēmējdarbības vidi joprojām ietekmē administratīvās nepilnības. Lielo ēnu ekonomikas daļu veicina nepilnīgie reglamentējošie noteikumi, nepilnības nodokļu un izdevumu politikā un trūkumi tiesībaizsardzībā, tostarp korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanā. Tā vēl arvien ir būtiska problēma, jo samazina nodokļu bāzi un ekonomikas politikas virzienu efektivitāti. Bosnija un Hercegovina ir guvusi nelielus panākumus savu tiesību aktu un politikas virzienu saskaņošanā ar Eiropas standartiem . Ar muitu saistīto noteikumu īstenošana pēc tam, kad 2008. gada 1. jūlijā stājās spēkā Pagaidu nolīgums, kopumā noritēja apmierinoši. Tomēr ir jānostiprina Bosnijas un Hercegovinas administratīvie resursi, un valstij jāgūst panākumi SAN īstenošanā. Bosnija un Hercegovina ir guvusi nelielus panākumus saistībā ar Eiropas partnerības prioritātēm iekšējā tirgus jomās. Attiecībā uz preču brīvu apriti nelieli panākumi tika gūti standartizācijas, sertifikācijas un tirgus uzraudzības jomās. Jāturpina darbs, lai tiesisko regulējumu tuvinātu ES tiesību aktiem šajā jomā un attīstītu vajadzīgās administratīvās spējas. Tika pieņemts likums par farmaceitiskajiem līdzekļiem un medicīnas ierīcēm, kurš Bosnijā un Hercegovinā ļaus izveidot vienotu iekšējo tirgu šajā nozarē. Pilnībā sākusi darboties Patērētāju aizsardzības padome. Nelieli panākumi tika gūti saistībā ar pakalpojumiem, tiesībām veikt uzņēmējdarbību un uzņēmējdarbības tiesībām . Panākts progress uzņēmumu reģistrācijas jomā. Tomēr nav gūti panākumi vienotas valsts līmeņa uzraudzības aģentūras izveidē banku nozarē un valsts līmeņa tiesību aktu pieņemšanā par izpirkumnomu un saistībām. Nav mainījusies situācija kapitāla brīvas aprites jomā, bet Bosnijas un Hercegovinas sagatavošanas darbi šajā jomā jau ir uzsākti. Tika gūti panākumi muitas jomā gan attiecībā uz tiesību aktu saskaņošanu, gan administratīvajiem resursiem. Tagad jādefinē muitas stratēģija, īpaši mācību, informācijas tehnoloģijas un citās jomās. Tāpat arī tika gūti panākumi Eiropas partnerības jautājumu risināšanā saistībā ar nodokļiem . Valsts fiskālo padomi apstiprināja 2008. gada septembrī. Saimnieciskās darbības pieauguma un arvien lielāka reģistrēto PVN maksātāju skaita rezultātā uzlabojās PVN iekasēšana. Attiecībā uz konkurenci Bosnija un Hercegovina ir guvusi zināmus panākumus antimonopola kontroles jomā. Darbību ir aktivizējusi Konkurences padome, lai gan turpmāka tiesību aktu saskaņošana ar acquis nav notikusi. Nav gūti panākumi valsts atbalsta jomā, un vēl nav izstrādāti tiesību akti par neatkarīgas valsts atbalsta uzraudzības iestādes izveidi un darbību. Publiskā iepirkuma jomā gūti tikai nelieli panākumi. Vēl nav nodrošināta publiskā iepirkuma procedūru pareiza īstenošana visā valstī. Nelieli panākumi tika gūti saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu. Tiesību akti nav pilnībā izstrādāti, un jānostiprina īstenošanas resursi. Nelieli panākumi gūti sociālās un nodarbinātības politikas jomās. Uzlabojusies koordinācija un stratēģiskā plānošana sabiedrības veselības nozarē. Izveidota veselības aizsardzības ministru konference, un sanāksmes notiek regulāri. Veikti daži pasākumi, lai īstenotu PVO pamatkonvenciju, lai gan īstenošana ir jāuzlabo. Tomēr tiesību akti un politikas virzieni sociālajā un nodarbinātības jomā joprojām ir ļoti sadrumstaloti. Valsts institucionālā struktūra joprojām nopietni kavē vajadzīgo saskaņoto pieeju izstrādi. Nelieli panākumi ir gūti attiecībā uz Eiropas standartiem izglītības jomā. Izveidojot ministru konferenci, nedaudz uzlabojās koordinācija starp valstī esošajām četrpadsmit izglītības ministrijām. Pieņemti valsts līmeņa noteikumi par arodizglītību. Bosnija un Hercegovina ir veikusi arī papildu pasākumus, lai īstenotu Boloņas reformas. Tomēr tiesību aktu saskaņošana administratīvo vienību un kantonu līmenī vēl nav pabeigta, un īstenošana valstī norit nevienmērīgi. Attiecībā uz pētniecību ir uzsākta procedūra, lai valsts pievienotos Septītajai pētniecības pamatprogrammai, kā rezultātā jāpalielinās pētniecības iespējām kopā ar ES partneriem. Tomēr vēl ir vajadzīgs liels darbs, lai valstī palielinātu pētniecības resursus. Bosnija un Hercegovina ir salīdzinoši pavirzījusies uz priekšu sagatavošanās darbos, lai pievienotos PTO , bet tai ir jāpastiprina centieni, lai sasniegtu savu mērķi – paātrināt pievienošanos. Bosnija un Hercegovina ir guvusi nelielus panākumus saistībā ar Eiropas standartiem vairākās nozaru politikas jomās. Nelieli sasniegumi bija rūpniecības un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) jomā. Nav pieņemta MVU valsts stratēģija. Arī rūpniecības stratēģijas pieņemšana kavējas. Nelieli panākumi ir gūti lauksaimniecības un zivsaimniecības politikas tuvināšanā ES politikas virzieniem. Pieņemts valsts līmeņa likums par lauksaimniecību, pārtiku un lauku attīstību. Tomēr nav gūti panākumi valsts līmeņa Lauksaimniecības ministrijas izveidē. Kavējas visaptverošas lauksaimniecības stratēģijas izstrāde. Visai nelieli ir arī panākumi pārtikas nekaitīguma, veterinārās un fitosanitārās politikas jomā. Joprojām rada problēmas nepietiekamie cilvēkresursi un finanšu resursi un vājā koordinācija starp valsts un administratīvo vienību dienestiem. Bosnijas un Hercegovinas sagatavošanas darbs vides jomā vēl arvien ir sākotnējā posmā. Nav pieņemti valsts līmeņa tiesību akti, lai izveidotu valsts līmeņa tiesisko regulējumu par saskaņotu vides aizsardzību, un nav izveidota vides valsts aģentūra. Bosnija un Hercegovina ir guvusi nelielus panākumus transporta nozarē – gan institucionālās struktūras nostiprināšanā, gan reglamentējošo noteikumu pielāgošanā. Gūti panākumi Eiropas transporta tīklu attīstībā, bet vēl arvien ir vajadzīgas būtiskas reformas un pielāgošana attiecībā uz dzelzceļu. Valsts turpina aktīvu dalību Dienvidaustrumeiropas Transporta novērošanas centra darbā. Pēc nolīguma par Eiropas Kopējo gaisa telpu (EKGT) ratificēšanas tika atvērts tirgus komerciālajiem aviopārvadātājiem. Tomēr EKGT nolīgums ir jāpiemēro konsekventi. Vajadzīgs turpmāks darbs, lai pabeigtu institucionālās struktūras pārveidi un nodrošinātu apstākļus tirgus atvēršanai visos transporta veidos. Nelieli panākumi ir gūti enerģētikas jomā. Kā Enerģētikas kopienas līgumslēdzējai pusei Bosnijai un Hercegovinai ir jāievieš attiecīgie ES tiesību akti enerģētikas jomā, bet tā ievērojami atpaliek vairākās enerģētikas jomās. Īpaši ir novēlotas reformas gāzes nozarē. Elektrības nozarē ir atsaistīta pārvade un izveidots neatkarīgs sistēmas operators un pārvades uzņēmums ( Transco ). Tomēr elektrības nozarē panākto progresu apdraud ar Transco saistītās norises, īpaši Srpskas Republikas priekšlikums sadalīt uzņēmumu pa administratīvajām vienībām. Nav izstrādāta visaptveroša enerģētikas stratēģija. Bosnija un Hercegovina guva nelielus panākumus informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu jomās. Pieņemot Federācijas sabiedriskās apraides likumu, Bosnijā un Hercegovinā tika pabeigta sabiedriskās apraides tiesiskā regulējuma izstrāde, tomēr vēl ir vajadzīga neliela saskaņošana ar attiecīgajiem valsts līmeņa tiesību aktiem. Sakaru regulēšanas iestādes neatkarību vēl vairāk apdraud jaunie noteikumi par darbinieku algām un grūtības ar ģenerāldirektora iecelšanu. Nav gūti panākumi valsts līmeņa informācijas aģentūras izveidošanā. Pavisam nelieli panākumi ir gūti finanšu kontroles jomā. Nelieli panākumi gūti statistikas jomā. Tomēr pagaidām nav pareizi īstenots sadarbības nolīgums starp valsts statistikas iestādēm valsts un administratīvo vienību līmenī. Politisko uzskatu atšķirību dēļ vēl nav pieņemts lēmums, kas apstiprinātu, ka 2011. gadā notiks tautas skaitīšana. Ir vajadzīgi ievērojami centieni, lai Bosnijā un Hercegovinā izveidotu efektīvu statistikas sistēmu, kas atbilst ES prasībām. Tiesiskuma, brīvības un drošības jomā turpinājās progress vīzu pārvaldē, robežu pārvaldībā , patvēruma un migrācijas jomā . Tomēr jāturpina centieni, lai panāktu turpmākus uzlabojumus visās šajās jomās. Nolīgums par vīzu režīma atvieglošanu starp EK un Bosniju un Hercegovinu stājās spēkā 2008. gada janvārī. Ar Eiropas Komisiju tika uzsākts dialogs par vīzu režīma liberalizāciju. Veikti turpmāki pasākumi, lai ieviestu biometriskās pases. Tomēr ir vajadzīgi turpmāki uzlabojumi pilsoņu identifikācijas aizsardzības sistēmā (PIAS), tostarp droša un efektīva sistēmas vadība. Pieņemta jauna integrētā robežu pārvaldības ( IBM ) stratēģija. Robežpārvaldības valsts komisiju, kas ir atbildīga par IBM koordināciju un stratēģijas īstenošanu, izveidoja 2008. gada jūlijā. Tagad ir vajadzīga turpmāka rīcība, lai uzlabotu sadarbību starp dažādajām iestādēm uz robežām. Turpmāki panākumi ir gūti funkcionējošas patvēruma sistēmas izveidē. Nelieli panākumi tika gūti migrācijas jomā. Maijā tika atvērts nelegālo migrantu pagaidu uzņemšanas centrs, bet vēl ir jāpieņem jauna migrācijas stratēģija. Bosnija un Hercegovina ir labi īstenojusi atpakaļuzņemšanas nolīgumu ar Eiropas Kopienām, kurš stājās spēkā 2008. gada janvārī. Nelieli panākumi ir gūti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanā. Uzlabojās sadarbība starptautiskā līmenī, un ir stājusies spēkā Eiropas Padomes Konvencija par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju un terorisma finansēšanu. Tomēr vietējie tiesību akti vēl nav saskaņoti ar konvenciju. Turklāt Valsts izmeklēšanas un aizsardzības aģentūras finanšu ziņu vākšanas vienības ( FIU ) darbinieku skaits nav būtiski palielinājies. Jāpastiprina centieni, lai nostiprinātu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas administratīvos resursus. Veikti daži pasākumi narkotiku apkarošanā, un ir izveidota Narkotiku apkarošanas komisija. Tomēr Bosnija un Hercegovina nav pieņēmusi ne stratēģiju, ne rīcības plānu attiecībā uz nelegālām narkotikām. Narkotiku kontrabanda joprojām ir nopietna problēma, kas prasa ilgstošus centienus. Ir gūti panākumi policijas darbībā. Pozitīvi ir tas, ka tika pieņemti attiecīgie tiesību akti par policiju, kuros paredzētas septiņas jaunas valsts līmeņa aģentūras. Tagad šie tiesību akti ir nekavējoties jāievieš, un jāieceļ jauno aģentūru direktori. Veikti daži pasākumi, lai atvieglotu Izmeklēšanas un aizsardzības valsts aģentūras darbu. Tomēr Bosnijas un Hercegovinas policijas spēki joprojām ir sadrumstaloti, un vēl arvien ir nodalītas kompetences, kas saistītas ar sakaru sistēmām, datubāzēm, datorizētu izmeklēšanu, kriminālistikas analīzes sistēmām un tiesu medicīnu. Bosnija un Hercegovina guvusi nelielus panākumus cīņā pret organizēto noziedzību , kas joprojām ir nopietna problēma, kura ietekmē tiesiskumu un uzņēmējdarbības vidi. Organizētās noziedzības apkarošanas stratēģija nav īstenota pietiekamā līmenī. Tiesiskais regulējums ir izveidots, bet jāuzlabo tiesību aktu īstenošana. Netiek pietiekami kontrolēta terorisma apkarošanas 2006. gada stratēģijas izpilde. Bosnija un Hercegovina ir pieņēmusi jaunu valsts rīcības plānu cilvēku tirdzniecības apkarošanai laikposmam no 2008. līdz 2012. gadam. Stājusies spēkā Eiropas Padomes Konvencija par rīcību pret cilvēku tirdzniecību. Tomēr jāuzlabo tas īstenošana. Bosnija un Hercegovina ir cilvēku tirdzniecības izcelsmes, tranzīta un galamērķa valsts. Tas joprojām ir pamats bažām. Vēl nedarbojas datu aizsardzības valsts aģentūra. Horvātija Horvātija turpina pildīt politiskos kritērijus . Kopumā ir gūti panākumi, tomēr joprojām ir jāveic papildu darbs vairākās jomās, piemēram, tiesu sistēmas un administratīvo reformu jomā, cīņā pret korupciju, mazākumtautību tiesību un bēgļu atgriešanās jomā. Pievienošanās partnerības prioritātes daļēji tiek pildītas. Papildus nostiprināta demokrātija un tiesiskums . Gan valdība, gan parlaments turpināja labi darboties. Tomēr joprojām nepieciešami turpmāki uzlabojumi tiesu iestādēs, valsts pārvaldes jomā un cīņā pret korupciju. Lai izveidotu stabilu pamatu acquis pilnīgai īstenošanai, ir būtiski nodrošināt ievērojamus uzlabojumus minētajās jomās. Nelieli panākumi tika gūti valsts pārvaldes reformu jomā. Valdība pieņēma valsts pārvaldes reformu stratēģiju un pārskatītu Likuma par vispārējām administratīvajām procedūrām priekšlikumu, un tika veikti uzlabojumi Likumā par civildienestu. Tika nostiprināti Valsts pārvaldes centrālā biroja resursi. Uzsāktas dažādas e-pārvaldes iniciatīvas. Tomēr vēl nav pabeigts juridiskais pamats moderna un profesionāla civildienesta izveidei. Nav pieņemti visi vajadzīgie noteikumi, lai īstenotu Civildienesta likumu. Šis tiesību akts valsts pārvaldē netiek konsekventi īstenots. Nav pilnībā pārstrādāti tiesību akti par administratīvajām procedūrām. Administratīvā sistēma joprojām nav efektīva. Joprojām vērojami trūkumi cilvēkresursu vadībā, un civildienests cieš no lielas kadru mainības un kvalificētu darbinieku trūkuma. Ievērojami aizkavējas decentralizācija. Jāveic turpmāks neatlaidīgs darbs visās jomās. Nelieli panākumi ir gūti tiesu sistēmas reformu jomā. Pieņemti jauni tiesību akti, un 2008. gada jūnijā tika apstiprināts pārskatīts rīcības plāns, kurā uzmanība pievērsta visiem svarīgākajiem reformu jautājumiem. Rezultātus sāk dot tiesu pārbaudes. Pamazām vērojama līdzsvarotāka pieeja kara noziegumu tiesvedības procesiem un lielāka gatavība saukt pie atbildības vainīgos neatkarīgi no etniskās izcelsmes. Tomēr neiztiesāto lietu skaits joprojām ir liels, bet tiesvedības procesi – pārmērīgi ilgi. Tiesu racionalizācija pagaidām nav reāli sākusies. Jāturpina palielināt tiesu iestāžu atbildību, paaugstināt to profesionalitāti un kompetenci. Netiek piemēroti vienoti standarti kriminālatbildībai par kara noziegumiem neatkarīgi no etniskās izcelsmes. Par daudziem šādiem noziegumiem netiek veikta kriminālvajāšana. Nav pievērsta pietiekama uzmanība jautājumam par in absentia spriedumiem, kas pieņemti 20. gadsimta deviņdesmitajos gados. Kopumā tiesu iestāžu reformas turpinās, bet tas norit salīdzinoši lēni, un ir vajadzīgi konkrēti rezultāti. Pašlaik ne vienmēr tiek nodrošināts tiesiskums Horvātijas pilsoņiem. Nelieli panākumi gūti korupcijas apkarošanā . Uzlabots tiesiskais regulējums un pieņemta pārskatīta korupcijas apkarošanas stratēģija un rīcības plāns. Starp ministrijām izveidota jauna koordinācijas sistēma korupcijas apkarošanas uzraudzībai. Korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanas birojs ( USKOK ) turpina pastiprināt darbību. Tomēr korupcija joprojām ir plaši izplatīta. Korupcijas apkarošanas centienu īstenošanā vel arvien nav stingras koordinācijas un efektīvas, neatkarīgas uzraudzības, un ir jānostiprina institucionālie resursi. Policijai efektīvāk jācīnās pret korupciju un organizēto noziedzību. Palielinājies to korupcijas lietu skaits, kurās veikta kriminālvajāšana, bet faktisko notiesāšanu skaits ir neliels. Vajadzīgi turpmāki centieni augsta līmeņa korupcijas novēršanā. Interešu konfliktu novēršanā gūtie panākumi ir nelieli. Trūkst politiskās atbildības kultūras. Nelieli panākumi ir gūti cilvēktiesību un mazākumtautību aizsardzības jomā . Cilvēktiesību aizsardzība kopumā tiek nodrošināta, bet nav izpildīti daži svarīgi uzdevumi īstenošanas jomā. Vajadzīgi pastāvīgi pūliņi mazākumtautību tiesību aizsardzības un bēgļu atgriešanās jomā. Tika pieņemts jauns likums par juridisko palīdzību, kā arī tiesību akti par advokātu tarifiem, kuru mērķis ir uzlabot tiesu pieejamību , ko iepriekšējos gados traucēja spēkā esošo tiesību aktu trūkumi un tiesu sistēmas nepilnības. Veikti daži pasākumi, lai novērstu trūkumus attiecībā uz stāvokli cietumos . Tomēr vēl arvien cietumos trūkst darbinieku, cietumu ietilpība ir nepietiekama, un jaunā juridiskās palīdzības sistēma vēl nav ieviesta. Vārda brīvība , tostarp plašsaziņas līdzekļu brīvība un plurālisms, ir paredzēta Horvātijas tiesībās, un kopumā tā tiek ievērota. Tomēr ir bijuši draudi un uzbrukumi žurnālistiem, īpaši tiem, kuri strādā ar korupcijas un organizētās noziedzības lietām. Nesen tika noslepkavoti divi žurnālisti. Redaktori un žurnālisti joprojām ziņo par nepamatotu politisku spiedienu. Īstenojot politiku, kuras mērķis ir uzlabot sieviešu un bērnu tiesības , tika veicināta informētība. Tomēr ir vajadzīgi turpmāki uzlabojumi īstenošanā. Jāpaātrina arī pasākumu īstenošana saistībā ar bērnu tiesību aizsardzību. Tika izveidots Ombuda birojs invalīdiem un izstrādāts valsts rīcības plāns 2007.-2008. gadam attiecībā uz sociālo iekļaušanu. Tomēr ir vajadzīgi pastāvīgi centieni attiecībā uz sociāli neaizsargātajiem iedzīvotājiem un invalīdiem . Garīgās veselības jomā nav devusi taustāmus rezultātus politika, kurā paredzēta aprūpe dzīvesvietā kā alternatīva hospitalizācijai. Plašs tiesību akts par diskriminācijas apkarošanu tika pieņemts 2008. gada jūlijā, iezīmējot būtisku progresu. Tomēr praksē aizsardzība pret diskrimināciju un saukšana pie atbildības par to pagaidām neatbilst ES standartiem. Atklājās trūkumi policijas un veselības aizsardzības un sociālās sistēmas iestāžu darbībā. Ir gūti nelieli panākumi attiecībā uz mazākumtautībām . Tika pieņemts rīcības plāns konstitucionālā likuma par nacionālajām minoritātēm īstenošanai, tāpat arī plāns mazākumtautību pieņemšanai darbā valsts pārvaldē 2008. gadā. Tika palielināts finansējums mazākumtautībām. Uzmanību turpināja veltīt romu mazākumtautībai, un tika veikti uzlabojumi pirmsskolas izglītībā. Vienā no premjerministra vietnieku amatiem iecelts serbu tautības pārstāvis. Tomēr mazākumtautībām joprojām ir daudz problēmu. Horvātijai ir jāveicina toleranta attieksme pret serbu mazākumtautību un jāveic atbilstīgi pasākumi, lai aizsargātu tos, kurus joprojām apdraud vai skar diskriminācija, naidīga attieksme vai vardarbība. Mazākumtautības turpina saskarties ar īpašām grūtībām nodarbības jomā – tās nav pietiekami pārstāvētas valsts pārvaldē, tiesu iestādēs un policijā, kā arī sabiedriskajā sektorā kopumā. Romu mazākumtautībai joprojām ir sarežģīti dzīves apstākļi un problēmas, īpaši izglītības, sociālās aizsardzības, veselības aprūpes, mājokļu un nodarbinātības jomā. Ar lielāku apņēmību ir jāievieš juridiskie noteikumi un programmas un jānodrošina atbilstoša uzraudzība, īpaši nodarbinātības jomā. Ir gūti nelieli panākumi bēgļu atgriešanās jautājumos. Tika pieņemts rīcības plāns, lai paātrināti īstenotu mājokļu programmas, kura pabeigšanas termiņš ir 2009. gada beigas. Tika pieņemti svarīgi lēmumi, kas paver iespēju apstiprināt pensijas tiesības. Turpinās mājokļu atjaunošanas darbi. Mērķis, kas 2007. gadam noteikts saskaņā ar mājokļu programmām (bijušajiem īres tiesību turētājiem nodrošināt 1400 mītnes no kopā 12 500 pieteikumiem), lielā mērā ir izpildīts. Tomēr šo programmu īstenošana norit vāji. Pilsētās risinājums rasts tikai 12 % no gadījumiem. Valdības īstenošanas mērķu izpilde atpaliek no grafika, lai gan pēdējos mēnešos īstenošana ir uzņēmusi tempu. Citas galvenās problēmas, ar ko saskaras personas, kuras atgriežas, ir pastāvīgs naidīgums dažās vietās un nodarbinātība. Jāpaātrina darbs, lai radītu ekonomiskos un sociālos apstākļus bēgļu atgriešanās procesa noturīgumam. Attiecībā uz reģionālajiem jautājumiem un starptautiskajām saistībām turpinājās sadarbība ar Starptautisko kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai ( ICTY ). Tomēr ICTY ir problēmas piekļūt dažiem dokumentiem Horvātijā, un tās ir jāatrisina. Kopumā tika nodrošināta Deitonas/Parīzes un Erdutas nolīgumu izpilde. Ir jānodrošina objektīva kriminālvajāšana lietās, ko ICTY nodod Horvātijas jurisdikcijā, kā arī valstī iekšēji ierosinātajās lietās. Reģionālās sadarbības jomā līdzšinējā darbība kopumā ir bijusi sekmīga. Horvātija turpināja aktīvi piedalīties reģionālajās iniciatīvās, tostarp jaunajā Reģionālās sadarbības padomē un CBTN. Būtiski panākumi tika gūti, Horvātijai atkārtoti atliekot ekoloģiskās zvejniecības aizsardzības zonas noteikšanu ES kuģiem saskaņā ar iepriekš pieņemtajām saistībām. Nelieli panākumi tika gūti dažu atklātu divpusējo jautājumu risināšanā starp Horvātiju un tās kaimiņvalstīm. Tomēr ir vajadzīgi turpmāki panākumi, lai rastu galīgo risinājumu dažādiem divpusējiem jautājumiem, kuri joprojām nav atrisināti, īpaši attiecībā uz robežām. Joprojām ir jāstrādā, lai pilnveidotu sadarbību un labas kaimiņattiecības. Horvātijas ekonomikā saglabājās stabili rādītāji. Līdz ar vietējā pieprasījuma atslābumu samazinājās pieauguma tempi. Makroekonomiskā stabilitāte tika saglabāta, bet ievērojami pieauga inflācija – galvenokārt augstāku enerģijas un pārtikas preču cenu dēļ. Līdz šim finansiālās svārstības tikai nedaudz ietekmēja Horvātijas ekonomiku, bet augstāks ārējā deficīta un parādu līmenis palielināja ārējo faktoru ietekmi. Strukturālo reformu process kopumā bija lēns. Steidzami jāturpina uzsāktais darbs, turpinot uzlabot uzņēmējdarbības vidi. Runājot par ekonomiskiem kritērijiem, jāatzīmē, ka Horvātijā ir funkcionējoša tirgus ekonomika. Ja Horvātija apņēmīgi turpinās īstenot savu visaptverošo reformu programmu strukturālo trūkumu novēršanai, paredzams, ka vidējā termiņā tā izturēs konkurences spiedienu un tirgus spēkus Eiropas Savienībā. Politiskā vienprātība par tirgus ekonomikas pamatprincipiem ir saglabājusies. Arvien nenoteiktākā starptautiskajā vidē tika saglabāta uz stabilitāti orientēta makroekonomiskā politika. Maiņas kursa stabilā politika bija noderīga valstij un kalpoja par finansiālās stabilitātes faktoru. Fiskālā konsolidācija ļāva vēl vairāk samazināt vispārējo valsts budžeta deficītu, bet kvazifiskālās operācijas var radīt papildu riskus un apdraud budžeta pārredzamību. Ekonomiskā izaugsme saglabājās stabila, nedaudz zaudējot līdzsvaru, kad samazinājās patēriņš un pieauga privātie ieguldījumi. Darba tirgū bija augsts nodarbinātības līmenis, un bezdarbs turpināja samazināties. Tika nostiprināti valsts finanšu tehniskie un institucionālie resursi. Patiecoties papildu piesardzības pasākumiem, palielinājās kopumā stabilās banku nozares elastīgums un samazinājās makrofinansiālie riski. Horvātijas ekonomika ir labi integrēta ES. Tomēr valdības ekonomikas politikai dažkārt trūka skaidras vidēja termiņa orientācijas. Strukturālās reformas noritēja lēni, un bieži bija neatbilstības starp politikas stratēģiju pieņemšanu un to faktisko īstenošanu. Dažkārt valdības saziņa ar centrālo banku bija neapmierinoša, un tas negatīvi ietekmēja politikas koordinācijas kvalitāti. Lielāka i