Priekšlikums ir saskanīgs ar EKI vispārējo tiesisko regulējumu, un tas paredz mērķorientētus noteikumus, kas aizstās dažus noteikumus Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 897/2014, ko vairs nevar grozīt, jo pamatā esošā Regula (ES) Nr. 232/2014 kopš 2020. gada 31. decembra vairs nav spēkā. Priekšlikums arī papildina iepriekšējos grozījumus Īstenošanas regulā (ES) Nr. 897/2014, kas izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/879. Visbeidzot, ar to ievieš noteikumus, kuru izstrādi iedvesmoja daži no Regulas (ES) 2022/562 noteikumiem, tādējādi nodrošinot, ka dažādu instrumentu atbalstītās pārrobežu programmās tiek izmantota saskanīga pieeja.

Tas nozīmē, ka fondu atbalsts būtu ātri jāmobilizē, lai mazinātu valstu budžetiem uzlikto slogu. Tāpēc, neskarot noteikumus, kas būtu jāpiemēro parastos apstākļos, jānosaka pagaidu un ārkārtas pasākums, proti, iespēja līdzfinansējumu no ES budžeta palielināt no 90 % līdz 100 %, tādējādi atceļot nepieciešamību pēc valsts līdzfinansējuma, būtu jāattiecina arī uz piecām EKI pārrobežu sadarbības programmām ar Moldovas Republiku un Ukrainu grāmatvedības gados, kuri sākas attiecīgi 2021. gada 1. jūlijā, 2022. gada 1. jūlijā un 2023. gada 1. jūlijā.

Pirmkārt, neprovocētā un nepamatotā Krievijas militārā agresija pret Ukrainu, kā arī Baltkrievijas iesaistīšanās šajā agresijā dažādu iemeslu dēļ ir izraisījušas nopietnus traucējumus sadarbības programmu īstenošanā; minētie traucējumi skar trīspadsmit pārrobežu un divas transnacionālas sadarbības programmas starp deviņām dalībvalstīm un Ukrainu un Moldovas Republiku no vienas puses un Krieviju un Baltkrieviju no otras puses. Attiecībā uz programmām ar Ukrainu traucējumus rada Krievijas iebrukuma ietekme uz Ukrainas aktoru spēju īstenot programmas un projektus. Turklāt būtiskas pārvietoto personu plūsmas Ukrainas teritorijā un jo īpaši no Ukrainas uz Moldovas Republiku nozīmē, ka tā vietā, lai turpinātu sadarbības projektus, publiskās iestādes un privātpersonas koncentrējas uz humānās un tūlītējās palīdzības sniegšanu.

Priekšlikums paredz tikai tādas mērķorientētas ārkārtas izmaiņas, kas vajadzīgas, lai sasniegtu mērķi atvieglot EKI un kohēzijas politikas līdzekļu izmantošanu to pasākumu atbalstam, ar kuriem risina migrācijas problēmas, ko izraisījusi Krievijas militārā agresija, un ar to saistīto programmas īstenošanas traucējumu.

Priekšlikuma mērķis ir dalībvalstīm un reģioniem atvieglot EKI un kohēzijas politikas līdzekļu izmantošanu to pasākumu atbalstam, ar kuriem risina Krievijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas, paredzēt atkāpes no patlaban piemērojamajiem parastajiem līdzfinansēšanas noteikumiem, lai nodrošinātu elastību, kas ir vajadzīga esošo investīciju resursu mobilizēšanai ar mērķi risināt tiešo un netiešo ietekmi, ko radījis Krievijas iebrukums Ukrainā un vēl nepieredzētā sabiedrības veselības krīze Covid-19 pandēmijas kontekstā, un veicināt juridisko noteiktību attiecībā uz citiem aspektiem, ar ko jāsaskaras programmas iestādēm.

·lai EKI PRS programmu projektiem, kas risina migrācijas problēmas, izdevumu attiecināmību (Īstenošanas regulas (ES) Nr. 897/2014 48. pants) ar atpakaļejošu spēku varētu piemērot no Krievijas iebrukuma sākuma, 5. pantā noteikts, ka šādi izdevumi ir attiecināmi no 2022. gada 24. februāra;

(4)Pret Ukrainu vērstās Krievijas militārās agresijas rezultātā Savienībā, jo īpaši tās austrumu reģionos, kā arī Ukrainas rietumu daļā un Moldovas Republikā lielā skaitā ieplūst pārvietotās personas. Dalībvalstīm un citām valstīm, kurām ir robeža ar Ukrainu, tas rada papildu grūtības, un tās var aktualizēties arī citās dalībvalstīs, jo īpaši brīdī, kad to ekonomika vēl tikai atgūstas no Covid-19 pandēmijas ietekmes.

(6)Kopš attiecīgā paziņojuma par finanšu nolīgumu apturēšanu attiecībā uz sadarbības programmām ar Krieviju un Baltkrieviju visu programmu un projektu īstenošana ar šīm valstīm ir apturēta. Ir jānosaka īpaši noteikumi par EKI un ERAF atbalstīto sadarbības programmu turpmāku īstenošanu pat tad, ja attiecīgais finansēšanas nolīgums ir izbeigts.

(7)EKI atbalstīto sadarbības programmu īstenošanu reglamentē Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 897/2014. Taču Īstenošanas regulā (ES) Nr. 897/2014 nav iespējams izdarīt nepieciešamos grozījumus, jo tās juridiskais pamats — Regula (ES) Nr. 232/2014 — kopš 2020. gada 31. decembra vairs nav spēkā. Tāpēc īpašie noteikumi attiecībā uz attiecīgo sadarbības programmu turpmāku īstenošanu jānosaka ar atsevišķu instrumentu.

(8)Finansēšanas nolīgumi par sadarbības programmām ar Ukrainu un Moldovas Republiku nav apturēti. Tomēr programmu īstenošanu ievērojami apgrūtina neprovocētā un nepamatotā Krievijas militārā agresija pret Ukrainu un būtiska pārvietoto personu plūsma no Ukrainas uz Moldovas Republiku. Lai risinātu problēmas, ar kurām saskaras programmu partneri, programmu iestādes un projektu partneri, jānosaka īpaši noteikumi par attiecīgo sadarbības programmu turpmāku īstenošanu.

(9)Lai mazinātu slogu, ko publiskajiem budžetiem rada nepieciešamība reaģēt uz neprovocēto un nepamatoto Krievijas militāro agresiju pret Ukrainu un būtisku pārvietoto personu plūsmu no Ukrainas, nebūtu jāpiemēro Īstenošanas regulā (ES) Nr. 897/2014 paredzētais noteikums par Savienības ieguldījuma līdzfinansēšanu.

(10)Attiecībā uz programmām, ko tieši ietekmē pret Ukrainu vērstā militārā agresija vai būtiska pārvietoto personu plūsma no Ukrainas, būtu jānosaka, ka līdzfinansējuma likmes mainīšanai būtu tikai jāiesniedz Komisijai paziņojums par pārskatītajām finanšu tabulām un jāvienkāršo citi procedūras noteikumi un noteikumi par programmu pielāgošanu un pārskatīšanu . Iespējamus izrietošus grozījumus, arī rādītāju mērķvērtībās, būtu jāatļauj veikt kopā ar turpmākiem programmas grozījumiem pēc grāmatvedības gada beigām.

(11)Izdevumiem par projektiem, kuri risina migrācijas problēmas, ko izraisījusi Krievijas militārā agresija pret Ukrainu, vajadzētu būt attiecināmiem no minētās agresijas sākuma datuma, t. i., no 2022. gada 24. februāra.

(12)Lai gan par apvienotās uzraudzības komitejas jau atlasīto projektu pārvaldību atbild vadošā iestāde, dažās programmās noteikti projekta grozījumi jāapstiprina apvienotajai uzraudzības komitejai. Tāpēc, lai paātrinātu nepieciešamo izmaiņu ieviešanu, jānosaka, ka par grozījumu veikšanu dokumentos, kuros izklāstīti programmas īstenošanas traucējuma skartajiem projektiem piemērojamie atbalsta saņemšanas nosacījumi, saskaņā ar vadošās iestādes valsts tiesību aktiem ir atbildīga vienīgi attiecīgā vadošā iestāde, kurai nav jāsaņem iepriekšējs apstiprinājums no apvienotās uzraudzības komitejas. Šādiem grozījumiem cita starpā būtu jāaptver galvenā atbalsta saņēmēja maiņa un izmaiņas finansēšanas plānā un izpildes termiņos. Attiecībā uz jauniem projektiem būtu nepārprotami jāatļauj vadošajai iestādei pēc 2022. gada 31. decembra parakstīt līgumus, izņemot līgumus par lieliem infrastruktūras projektiem. Tomēr visas programmas finansētās projektu darbības būtu jāpabeidz vēlākais līdz 2023. gada 31. decembrim.

(13)Krievijas agresija pret Ukrainu ir izraisījusi negaidīti strauju inflāciju un piegāžu un būvniecības cenu neparedzētu kāpumu, un abi šie apstākļi ietekmē lielo infrastruktūras projektu īstenošanu attiecīgajās programmās. Lai risinātu šo situāciju, būtu jāatļauj, ka šādiem projektiem piešķirtā Savienības ieguldījuma daļa pārsniedz Īstenošanas regulas (ES) Nr. 897/2014 38. panta 4. punktā noteikto maksimālo robežu, proti, 30 % programmas slēgšanas brīdī, ar nosacījumu, ka pārsniegums ir saistīts vienīgi ar piegāžu un būvniecības cenu neparedzētu kāpumu.

(14)Pārbaudes, ko veic vadošā iestāde, ir administratīvās pārbaudes un projektu pārbaudes uz vietas. Programmas īstenošanas traucējuma dēļ turpmāk var nebūt iespējams veikt projektu pārbaudes uz vietas Ukrainā. Tāpēc ir jāparedz iespēja veikt vienīgi administratīvās pārbaudes. Turklāt, ja ir iznīcināta projekta infrastruktūras komponente, pirms varēja veikt pārbaudes, būtu jāatļauj attiecīgos izdevumus deklarēt grāmatojumu noskaidrošanai, balstoties uz atbalsta saņēmēja godavārdu, ka pirms iznīcināšanas projekts atbilda rēķinos vai līdzvērtīgas pierādījuma vērtības dokumentos norādītajam saturam.

(15)Atbilstīgi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 897/2014 39. panta 1. punktam projekti finanšu ieguldījumu var saņemt tad, ja tie atbilst detalizētu kritēriju kopumam. Programmas īstenošanas traucējuma dēļ viens vai vairāki no šiem kritērijiem, jo īpaši prasība par to, ka projektam jārada skaidra pārrobežu vai transnacionālas sadarbības ietekme, traucējuma sākšanās vai konkrētā projekta slēgšanas brīdī var netikt izpildīti. Turklāt vairs var nebūt ievērots pamatnosacījums par to, ka jāiesaista atbalsta saņēmēji vismaz no vienas iesaistītās dalībvalsts un vismaz no vienas iesaistītās partnervalsts. Tāpēc ir jānosaka, vai izdevumus tomēr var uzskatīt par attiecināmiem, neskatoties uz to, ka programmas īstenošanas traucējuma dēļ daži finansējuma nosacījumi vairs netiek izpildīti.

(16)Programmas īstenošanas traucējuma dēļ daudziem projektiem de facto nebūs partnera no partnervalsts. Lai atbalsta saņēmēji dalībvalstīs varētu pabeigt savas darbības, izņēmuma kārtā būtu lietderīgi atkāpties no pienākuma, ka visos projektos jāiesaista vismaz viens atbalsta saņēmējs no partnervalsts un ka visām darbībām jārada reāla pārrobežu vai transacionāla ietekme un labums.

(17)Galvenā atbalsta saņēmēja pienākumos ietilpst visas darbības, kas ir saistītas ar projekta īstenošanu. Programmas īstenošanas traucējuma dēļ galvenie atbalsta saņēmēji varētu nespēt pildīt savus pienākumus partnervalsts pusē. Tāpēc galvenā atbalsta saņēmēja pienākumi būtu jāpielāgo un, ja nepieciešams, tiem jāaprobežojas ar projekta īstenošanu dalībvalstu pusē. Tāpat būtu jāatļauj, ka galvenie atbalsta saņēmēji drīkst grozīt rakstisko vienošanos ar pārējiem projekta partneriem un apturēt noteiktas darbības vai noteiktu partneru dalību. Visbeidzot, būtu jāatsakās no pienākuma galvenajiem atbalsta saņēmējiem pārskaitīt no vadošās iestādes saņemtos maksājumus citiem partneriem vai vismaz šis pienākums būtu jāpielāgo.

(18)Lai skartās programmas varētu risināt ārkārtas apstākļus, ir jānosaka, ka projektus, kuri risina migrācijas problēmas, izņēmuma kārtā un ar pienācīgu pamatojumu var atlasīt bez iepriekšēja uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus.

(19)Pēc finansēšanas nolīgumu apturēšanas ar partnervalstīm ir apturēti ar Krievijas vai Baltkrievijas dalību saistītie maksājumi. Turklāt Ukrainā naudas pārskaitīšanu uz ārvalstīm apgrūtina Valsts bankas veiktie ārkārtas pasākumi un drošības situācija, kas ir saistīta ar Krievijas militāro agresiju pret Ukrainu. Tāpēc ir lietderīgi atļaut dotācijas no vadošās iestādes maksāt tieši projekta atbalsta saņēmējiem dalībvalstīs un partnervalstīs, ar kurām noslēgtie finansēšanas nolīgumi nav apturēti.

(20)EKI PRS programmās jānosaka metode, ko izmanto, lai konvertētu izdevumus, kuri radušies valūtā, kas nav euro. Minētā metode jāizmanto visā programmas darbības laikā. Finansiālās un ekonomiskās sekas, ko rada Krievijas militārā agresija pret Ukrainu, ir izraisījušas neparedzētas valūtas kursu svārstības. Tāpēc ir jāparedz iespēja minēto metodi mainīt.

(21)Programmas īstenošanas traucējuma dēļ varētu būt, ka vadošās iestādes nespēs no noteiktām partnervalstīm saņemt bankas pārskaitījumus, tāpēc parādu atgūšana no projekta atbalsta saņēmējiem šādās valstīs nebūs iespējama. Ja partnervalsts ir vadošajai iestādei pārskaitījusi daļu sava valsts ieguldījuma, šīs summas būtu jāizmanto, lai atgūtu šādus parādus. Attiecībā uz citām partnervalstīm līdzekļu atgūšanas rīkojumi par neatgūstamiem parādiem nebūtu jāizdod vai arī atgūšanas uzdevums jāuztic Komisijai.

(22)Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1299/2013 26. pantu piemērojamie programmas īstenošanas nosacījumi, kuri reglamentē finanšu pārvaldību, kā arī plānošanas, uzraudzības, novērtēšanas un kontroles aspektus, kuri saistīti ar trešo valstu līdzdalību transnacionālās sadarbības programmās, izmantojot EKI līdzekļu ieguldījumus, ir jānosaka relevantajā sadarbības programmā un vajadzības gadījumā arī finansēšanas nolīgumā starp Komisiju, iesaistīto trešo valstu valdībām un dalībvalsti, kurā darbojas relevantās sadarbības programmas vadošā iestāde. Lai gan piemērojamos programmas īstenošanas nosacījumus, kuri reglamentē šādus aspektus, varētu pielāgot, grozot sadarbības programmu, ir jāparedz dažas atkāpes no noteiktiem Regulas (ES) Nr. 1299/2013 noteikumiem, lai EKI PRS programmām noteiktos noteikumus varētu piemērot arī abām transnacionālās sadarbības programmām, kas ir minētas pielikuma 2. daļā.

(23)Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, noteikt īpašus noteikumus tādu sadarbības programmu īstenošanai, kuras ietekmē Krievijas militārā agresija pret Ukrainu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet ierosinātās darbības mēroga un iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

(24)Finansējumam, ko nodrošina šīs regulas kontekstā, jāatbilst nosacījumiem un procedūrām, ko paredz saskaņā ar Līguma 215. pantu pieņemtie ierobežojošie pasākumi.

(25)Ņemot vērā, ka ir steidzami jārisina migrācijas problēmas, ko izraisījusi Krievijas militārā agresija pret Ukrainu, un ka joprojām turpinās Covid-19 pandēmijas izraisītā sabiedrības veselības krīze, tiek uzskatīts, ka ir jāparedz izņēmums attiecībā uz astoņu nedēļu periodu, kas minēts Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā.