KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2013/36/ES un 2009/110/EK un atceļ Direktīvu 2007/64/EK un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par starpbanku komisijas maksām, ko piemēro kartēm piesaistītiem maksājumu darījumiem /* SWD/2013/0289 final */





1. Ievads Lai patērētāji, tirgotāji un uzņēmumi varētu gūt maksimālu labumu no vienotā tirgus, izšķirīga nozīme ir drošiem, efektīviem, konkurētspējīgiem un novatoriskiem elektroniskajiem maksājumiem, un to nozīme vēl vairāk pieaug, pasaulei pārejot no tirdzniecības klātienē uz e‑komerciju. ES privātklientu maksājumu jomā ir panākts būtisks progress un integrācija, ko ir nodrošinājis pašreizējais maksājumu tiesību aktu kopums. Tomēr svarīgas maksājumu tirgus jomas — karšu, interneta un mobiliem maksājumi — joprojām ir sadrumstalotas pa valstīm. Arī jaunākās tendences šajos tirgos ir atklājušas dažu pašreizējā maksājumu tiesiskā regulējuma reglamentējošo noteikumu nepilnības un pretrunīgumu. 2. Problēmas raksturojums 2.1. Problēmas Maksājumu pakalpojumu Direktīvas 2007/64/EK (MPD)[1] izveidotais tiesiskais regulējums jau ir nodrošinājis ievērojamus panākumus attiecībā uz Eiropas privātklientu maksājumu tirgus vispārējo integrāciju. Tomēr karšu, interneta un mobilo maksājumu jomā joprojām ir vairākas konkrētas un precīzi definētas problēmas. Šo problēmu cēloņus var iedalīt divās kategorijās. Pirmkārt, vairākās jomās tirgus nedarbojas optimāli. Otrkārt, spēkā esošajām tiesību normām piemīt vairākas nepilnības un trūkumi. 2.1.1. Tirgus sadrumstalotība Maksājumu tīkla vidē būtiska nozīme ir tehniskai standartizācijai un sadarbspējai. Lai palielinātu maksātāju, maksājumu saņēmēju un maksājumu pakalpojumu sniedzēju (MPS) mijiedarbību, ir vajadzīga dažādu shēmu sadarbspēja, pamatojoties uz kopīgiem standartiem. Tomēr karšu, interneta un mobilajiem maksājumiem (dažādos aspektos un atšķirīgā līmenī) attiecībā uz dažādiem risinājumiem trūkst standartizācijas un sadarbspējas, jo īpaši pārrobežu līmenī. Vāji pārvaldības pasākumi Eiropas privātklientu maksājumu tirgū pastiprina šīs problēmas, kas ierobežo konkurenci. 2.1.2. Neefektīva konkurence Maksājumu karšu jomā ir vairāki ierobežojoši darbības noteikumi un prakse, kas kropļo konkurenci. Pirmkārt, starp karšu izdevējbankām un pieņēmējbankām maksājumu karšu sistēmās noslēgtie koplīgumi par savstarpējās apmaiņas maksām, t. s. starpbanku komisijas maksām, rada vairākas problēmas attiecībā uz konkurenci un tirgus integrāciju. Starpbanku komisijas maksas rada apgrieztu konkurenci, kas attiecībā uz cenām, ko maksā tirgotāji un patērētāji, izdara nevis lejupvērstu, bet gan augšupvērstu spiedienu. Turklāt starpbanku komisijas maksu atšķirīgie līmeņi un atšķirīgie veidi, kā tās tiek piemērotas valstīs, ir šķērslis tirgus integrācija, jo attur tirgotājus no ārvalstu pakalpojumu sniedzēju izmantošanas. Turklāt daži karšu shēmu noteikumi ierobežo tirgotāju izvēli un spēju atteikties pieņemt dārgus maksājumu instrumentus vai novirzīt patērētājus uz lētākām maksājumu metodēm. 2.1.3. Dažāda maksu iekasēšanas prakse dalībvalstīs Papildmaksas (maksas par konkrēta maksājumu instrumenta izmantošanu) sākotnēji bija paredzētas kā novirzīšanas instruments, ar ko tirgotāji varētu patērētājus novirzīt uz efektīvākiem maksājumu instrumentiem. Tomēr tās nav sniegušas gaidītos rezultātus. Pašlaik puse ES dalībvalstu ļauj piemērot papildmaksu, bet pārējās dalībvalstīs tas ir aizliegts. E‑komercijas kontekstā tas rada ievērojamas neskaidrības un nenāk par labu patērētājiem. 2.1.4. Juridisks vakuums dažiem interneta maksājumu pakalpojumu sniedzējiem Kopš MPD pieņemšanas 2007. gadā interneta maksājumu jomā ir parādījušies jauni pakalpojumi, piemēram, trešās puses pakalpojumu sniedzēji (TPPS), kas piedāvā maksājumu iniciēšanu, kas piesaistīta bankas pakalpojumiem tiešsaistē. Šie pakalpojumi ir dzīvotspējīga alternatīva karšu maksājumiem internetā, jo tie parasti ir lētāki tirgotājiem un pieejamāki daudziem patērētājiem, kuriem nepieder kredītkartes. Tomēr trešo personu piekļuve patērētāju tiešsaistes bankas datiem, kā arī fakts, ka uz šiem jaunajiem pakalpojumiem neattiecas spēkā esošs tiesiskais regulējums, ir izraisījusi virkni jautājumu. 2.1.5. Darbības jomas nepilnības un nekonsekventa MPD piemērošana Daži MPD atbrīvojumi rada ļoti atšķirīgu šā tiesību akta interpretāciju un piemērošanu visās dalībvalstīs. MPD atbrīvojumu kritēriji šķiet pārāk vispārīgi vai novecojuši attiecībā uz tirgus attīstību un dalībvalstīs tiek interpretēti atšķirīgi. Tas jo īpaši attiecas uz MPD atbrīvojumiem, ko piemēro tirdzniecības pārstāvjiem, ierobežotiem tīkliem, maksājumu darījumiem, kas iniciēti ar sakaru ierīci, un neatkarīgiem bankomātu pakalpojumu sniedzējiem. MPD darbības jomas nepilnības ir novērojamas arī saistībā ar maksājumiem, kuros viens maksājuma darījumā iesaistītais maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas ārpus EEZ, un maksājumiem, kas netiek veikti ES valūtās. 2.2. Sekas Konstatētās problēmas rada sekas patērētājiem, tirgotājiem, jauniem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un tirgum kopumā. 2.2.1. Nevienlīdzīgi konkurences apstākļi starp pakalpojumu sniedzējiem / maksājumu iestādēm Tirgū iedibināti uzņēmumi — jo īpaši bankas un karšu shēmas — ir īpaši ieinteresēti palielināt vai vismaz aizsargāt ieņēmumus no karšu maksājumiem un jo īpaši no starpbanku komisijas maksām. Tādējādi pakalpojumu sniedzējiem, kas piedāvā maksājumu risinājumus ar zemākām starpbanku komisijas maksām vai bez tām, ir nopietnas grūtības ienākt tirgū. Turklāt standartizācijas un sadarbspējas nepilnības novērš konkurenci starp iedibinātajiem uzņēmumiem un rada vēl vienu šķērsli jaunu un inovatīvu MPS ienākšanai tirgū. 2.2.2. Negatīva ietekme uz maksājumu pakalpojumu lietotājiem (patērētājiem, tirgotājiem) Bankas mudina patērētājus izmantot dārgas kartes, piemēram, augstākās kategorijas kartes. Ja tirgotāji nevar atteikties pieņemt šādas kartes vai par to izmantošanu tieši iekasēt maksu no patērētājiem, tie, piemērojot augstākas cenas par piedāvātajām precēm un pakalpojumiem, šīs izmaksas pārnes uz visiem patērētājiem. Tas nelabvēlīgi ietekmē sabiedrību. No otras puses, daudzi mazāki tirgotāji var būt spiesti atteikties pieņemt karšu maksājumus, jo karšu pieņēmēji no tiem iekasē augstas maksas (kuru galvenā sastāvdaļa ir starpbanku komisijas maksas). 2.2.3. Zema pārrobežu darbība Tā kā trūkst sadarbspējas — jo īpaši attiecībā uz debetkartēm un bankas tiešsaistes pakalpojumiem piesaistītiem maksājumiem — patērētājiem, iepērkoties tiešsaistē citā valstī, galvenokārt ir jāizmanto dārgas kredītkartes. Tas, visticamāk, ir viens no iemesliem, kādēļ 2011. gadā 34 % patērētāju ES pasūtīja preces vai pakalpojumus internetā savā valstī, bet tikai 10 % no viņiem pasūtīja ražojumus arī pārrobežu mērogā.[2] Tirgotāju izvēle attiecībā uz pieņemošo pakalpojumu sniedzēju bieži vien aprobežojas tikai ar vietējiem iedibinātajiem uzņēmumiem. Pat lieliem Eiropas mazumtirdzniecības uzņēmumiem ir grūti gūt labumu no pakalpojumiem, ko sniedz citā dalībvalstī esoši pieņēmēji. Tā rezultātā tirgotāji nevar izmantot apjomradītu ietaupījumu un darbības racionalizēšanas iespējas. 2.2.4. Izkliedēta un kavēta inovācija Tā kā starp iekšzemes maksājumu formātiem un infrastruktūrām pastāv tehniskas atšķirības, to tirgus jaunpienācēju un pastāvošu maksājumu pakalpojumu sniedzēju, kas vēlētos sākt piedāvāt inovatīvus pakalpojumus, uzņēmējdarbība aprobežojas tikai ar valsts tirgu. Tas ierobežo potenciālus apjomradītus ietaupījumus gan izmaksu samazinājuma, gan iespējamo ieņēmumu ziņā un tādējādi neveicina ieguldījumus jaunos projektos. Visbeidzot, pa valstīm sadrumstalotā vide varētu radīt situāciju, kurā inovācijas Eiropā atpaliek no citiem reģioniem, piemēram, ASV vai Āzijas un Klusā okeāna valstīm. 3. Pamats rīcībai ES līmenī Integrēts ES tirgus privātklientu elektronisko maksājumu jomā veicina Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā noteiktā mērķa sasnigšanu attiecībā uz iekšējo tirgu. Tirgus integrācijas priekšrocības ietver, piemēram, lielāku konkurenci starp MPS un lielāku izvēli, inovācijas un drošību maksājumu pakalpojumu lietotājiem — jo īpaši patērētājiem. Pēc būtības integrētam maksājumu tirgum, kura pamatā ir tīkli, kas pārsniedz valstu robežas, ir nepieciešama Kopienas mēroga pieeja, jo piemērojamajiem principiem, noteikumiem, procesiem un standartiem ir jābūt konsekventiem visās dalībvalstīs, lai panāktu lielāku juridisko noteiktību un vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem tirgus dalībniekiem. Tāpēc iespējamā intervence ES līmenī atbilst subsidiaritātes principam. 4. Politikas mērķi Uz konstatētajām problēmām ir attiecināmi divi vispārēji mērķi. Pirmais mērķis ir radīt līdzvērtīgus konkurences apstākļus visu kategoriju maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un tādējādi palielināt izvēli, efektivitāti, pārredzamību un drošību privātklientu maksājumu jomā. Otrais mērķis ir atvieglot inovatīvu karšu, interneta un mobilo maksājumu pakalpojumu sniegšanu pāri robežām, nodrošinot vienotu tirgu visiem privātklientu maksājumiem. No tā izriet seši konkrēti mērķi: - novērst standartizācijas un sadarbspējas nepilnības attiecībā uz karšu, interneta un mobilajiem maksājumiem; - likvidēt šķēršļus konkurencei, jo īpaši attiecībā uz karšu un interneta maksājumiem; - saskaņot tarifikācijas un novirzīšanas praksi attiecībā uz maksājumu pakalpojumiem visā ES; - nodrošināt, ka uz jaunu maksājumu pakalpojumu veidiem attiecas tiesiskais regulējums; - nodrošināt konsekventu tiesiskā regulējuma (MPD) piemērošanu visās dalībvalstīs; - aizsargāt patērētāju intereses, attiecinot regulatīvo aizsardzību arī uz jauniem maksājumu kanāliem un inovatīviem maksājumu pakalpojumiem. 5. Politikas risinājumi Ir apzināti vairāki politikas risinājumi. Turpmāk tabulā ir sniegts šo risinājumu kopsavilkums (izvēlētie risinājumu varianti ir izcelti). Citi iespējamie pasākumi, kas pievēršas mazāk prioritārām problēmām vai nodrošina galveno politikas risinājumu pilnīgu efektivitāti, paši neradot būtisku ietekmi (papildu un precizēšanas pasākumi), ir sīkāk aprakstīti ietekmes novērtējumā. Tirgus sadrumstalotība Vāji pārvaldības pasākumi 1) Neieviest nekādas politikas izmaiņas 2) Tirgus dalībnieku izveidota pašpārvaldes iestāde 3) Oficiālā iestāde, pamatojoties uz abu likumdevēju tiesību aktu Standartizācijas un sadarbspējas nepilnības 1) Neieviest nekādas politikas izmaiņas 2) Vadīt standartizāciju, izmantojot maksājumu pārvaldības sistēmu (karšu maksājumi) 3) Pilnvarot Eiropas standartizācijas organizāciju (mobilie maksājumi) 4) Ar tiesību aktiem noteikt obligātas tehniskās prasības Neefektīva konkurence dažās karšu un interneta maksājumu jomās Starpbanku komisijas maksas 1) Neieviest nekādas politikas izmaiņas 2) Atļaut pieņemšanu pārrobežu mērogā un regulēt pārrobežu starpbanku komisijas maksu līmeni 3) Pilnvarot dalībvalstis noteikt iekšzemes starpbanku komisijas maksas, pamatojoties uz kopēju metodiku 4) Noteikt kopēju ES mēroga starpbanku komisijas maksu līmeni, kura pamatā ir maksimāla robežvērtība 5) Atbrīvojums attiecībā uz komerckartēm un trīspusēju shēmu izdotām kartēm 6) Regulējums par tirgotāju apkalpošanas maksām Ierobežojoši darbības noteikumi 1) Neieviest nekādas politikas izmaiņas 2) Karšu shēmas brīvprātīgi atceļ visu karšu pieņemšanas noteikumu (Honour All Cards Rule) 3) (Daļēji) aizliegt visu karšu pieņemšanas noteikumu Dažāda maksu iekasēšanas prakse dalībvalstīs 1) Neieviest nekādas politikas izmaiņas 2) Aizliegt papildmaksas piemērošanu visās dalībvalstīs 3) Atļaut papildmaksas piemērošanu visās dalībvalstīs 4) Uzlikt tirgotājiem pienākumu vienmēr bez papildmaksas piedāvāt vismaz vienu plaši izmantotu maksājumu līdzekli 5) Aizliegt piemērot papildmaksu par maksājumu instrumentiem, uz kuriem attiecas starpbanku komisijas maksu regulējums Juridisks vakuums dažiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem Jaunu karšu shēmu un citu trešās puses pakalpojumu sniedzēju (TPPS) piekļuve informācijai par līdzekļu pieejamību 1) Neieviest nekādas politikas izmaiņas 2) Noteikt piekļuves nosacījumus un TPPS tiesības un pienākumus, precizēt atbildības sadalījumu 3) Ļaut TPPS piekļūt informācijai atbilstoši līgumam, kas noslēgts ar kontu apkalpojošo banku Darbības jomas nepilnības un nekonsekventa MPD piemērošana Darījumi, kas neietilpst MPD darbības jomā 1) Neieviest nekādas politikas izmaiņas 2) Atjaunināt un precizēt MPD atbrīvojumu darbības jomu (tirdzniecības pārstāvji un ierobežoti tīkli) 3) Svītrot atbrīvojumus (ar sakaru ierīci iniciēti maksājumi un neatkarīgi bankomātu pakalpojumu sniedzēji) 4) Pieprasīt maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, kas izmanto atbrīvojumus, lai tie kompetentajām iestādēm lūdz veikt pārbaudi Darījumi, kuros viens no maksājumu pakalpojumu sniedzējiem atrodas ārpus EEZ, un maksājumi, kas nav ES valūtās 1) Neieviest nekādas politikas izmaiņas 2) Pilnībā attiecināt uz visiem darījumiem, kuros viens no maksājumu pakalpojumu sniedzējiem atrodas ārpus EEZ, un uz visām valūtām 3) Izlases veidā atsevišķus MPD noteikumus attiecināt uz darījumiem, kuros viens no maksājumu pakalpojumu sniedzējiem atrodas ārpus EEZ, un uz visām valūtām Starp ieinteresētajām personām pastāv vienprātība par 1) priekšrocībām, kas varētu izrietēt no piemērota līmeņa tehniskās standartizācijas karšu, interneta un mobilo maksājumu jomā; 2) vajadzību ieviest skaidrus noteikumus attiecībā uz daudzpusējām starpbanku komisijas maksām un citiem darbības noteikumiem, lai nodrošinātu juridisku skaidrību un vienlīdzīgus konkurences apstākļus maksājumu karšu tirgū[3]; 3) nozīmi, kāda ir tiesiskā regulējuma attiecināšanai uz TPPS piedāvātajiem maksājumu iniciēšanas pakalpojumiem; 4) vajadzību saskaņot novirzīšanas paņēmienus, jo īpaši papildmaksas piemērošanu; 5) MPD darbības jomas paplašināšanu un precizēšanu. 6. Ietekme Ieteicamo politikas risinājumu mērķis ir: - samazināt tirgus sadrumstalotību, izmantojot standartizācijas pasākumus un jaunus pārvaldības pasākumus, - novērstu šķēršļus konkurencei karšu maksājumu jomā, jo īpaši reglamentējot starpbanku komisijas maksas, atceļot ierobežojošus darbības noteikumus un uzlabojot piekļuvi tirgum, - ierobežot tirgotāju iespējas piemērot papildmaksas instrumentiem, uz kuriem neattiecas starpbanku komisijas maksu regulējums, - izveidot tiesisko regulējumu attiecībā uz TPPS piekļuvi informācijai par līdzekļiem, - ievērojami samazināt MPD reglamentējošo noteikumu nepilnības un pretrunīgumu. Identificētais jautājums || Ieteicamais risinājums || Ekonomiskā ietekme ES līmenī Pārvaldība un standartizācija Pārvaldības pasākumi || Izmantot oficiālu iestādi (Eiropas privātklientu maksājumu padome) || Plaša ieinteresēto personu iesaistīšana. Izmaksas nelielas. Karšu maksājumu standartizācija || Izmantot maksājumu pārvaldības sistēmu (saskaņā ar Eiropas privātklientu maksājumu sistēmu) || Veicina pilnībā integrētu karšu tirgu. Paredzamais ieguvums: 4 miljardi gadā — galvenokārt uzņēmumiem un patērētājiem. Mobilo maksājumu standartizācija || Izmantot Eiropas standartizācijas organizāciju || Palielina m-maksājumu darījumu apjomu. Aplēse: par 68 % vairāk darījumu standartizācijas gadījumā. Starpbanku komisijas maksas (par kartēm piesaistītiem maksājumiem) Starpbanku komisijas maksu regulējums (1. posms) || Noteikt maksimālo robežvērtību pārrobežu starpbanku komisijas maksām (par debetkartēm un kredītkartēm) un ļaut izvēlēties starpbanku komisijas maksas pārrobežu darījumu gadījumā (izmantojot pieņemšanu pārrobežu mērogā, sk. turpmāk) || Darbības izmaksu ietaupījumi lieliem tirgotājiem. Aplēse: EUR 3 miljardi gadā. Starpbanku komisijas maksu regulējums (2. posms) || Noteikt tādu maksimālo robežvērtību starpbanku komisijas maksām par debetkartēm un kredītkartēm, kas nepārsniedz attiecīgi 0,2 % un 0,3 % no darījuma vērtības || Darbības izmaksu ietaupījumi visiem tirgotājiem, kas pieņem kartes. Aplēse: EUR 6 miljardi gadā. Ar daļu no ietaupījumiem varētu dalīties ar patērētājiem. Starpbanku komisijas maksas — galvenie atbalsta pasākumi Pieņemšana pārrobežu mērogā || Novērst šķēršļus, ko karšu shēmas un tiesību akti rada pieņemšanai pārrobežu mērogā || Darbības izmaksu ietaupījumi lieliem tirgotājiem paredzēti kā daļa no EUR 3 miljardiem gadā (ja pamatoti ar pārrobežu starpbanku komisijas maksu regulējumu) Ierobežojoši darbības noteikumi || (Daļēji) aizliegt visu karšu pieņemšanas noteikumu un ieviest nediskriminācijas noteikumus || Darbības izmaksu ietaupījumi visiem tirgotājiem, kas pieņem kartes. Aplēse: maksimāli EUR 0,6–1,7 miljardi gadā, līdz pat EUR 0,5 miljardiem saskaņā ar ierosinātajām maksimālajām robežvērtībām. Ar daļu no ietaupījumiem varētu dalīties ar patērētājiem. Atšķirīga maksas iekasēšanas prakse dalībvalstīs || Aizliegt piemērot papildmaksu par maksājumu instrumentiem, kuru starpbanku komisijas maksas ir regulētas || Patērētāju ietaupījumi: līdz pat EUR 731 miljonam gadā Darbības jomas nepilnības un nekonsekventa MPD piemērošana TPPS piekļuve informācijai par līdzekļu pieejamību || Noteikt nosacījumus attiecībā uz piekļuvi informācijai par līdzekļu pieejamību, noteikt TPPS tiesības un pienākumus, precizēt atbildības sadalījumu || Ja TPPS pakalpojumi aizstāj kredītkartes tiešsaistes darījumos, tirgotāju ietaupījumi paredzami EUR 0,9–3,5 miljardi gadā. Daudz zemākas maksas visām jaunajām karšu shēmām (15–75 %). Jauni tiešsaistes maksājumu risinājumi patērētājiem, tostarp tiem, kam nav kredītkaršu. Darījumi, kas neietilpst direktīvas darbības jomā (atbrīvojumi) || No jauna noteikt darbības jomu attiecībā uz tirdzniecības pārstāvjiem un ierobežotiem tīkliem; darbības jomā ietvert IT/ mobilo ierīču iniciētus darījumus un neatkarīgus bankomātu pakalpojumu sniedzējus; attiecībā uz atbrīvotajiem pakalpojumiem pieprasīt kompetento iestāžu veiktas pārbaudes. || Izmaksas attiecīgajam MPS paredzētas EUR 128–193 miljonu apmērā (vienreizējas izmaksas). Ieguvumi nav skaitļos izsakāmi, bet ietver uzlabotu patērētāju aizsardzību, lielāku maksājumu drošību un līdzvērtīgus konkurences apstākļus. Darbības jomā ietvertie darījumi (darījumi, kuros viens no maksājumu pakalpojumu sniedzējiem atrodas ārpus EEZ, un darījumi, kas nav ES valūtās) || Izlases veidā attiecināt MPD (III un IV sadaļas) darbības jomu uz darījumiem, kuros viens no maksājumu pakalpojumu sniedzējiem atrodas ārpus EEZ, un darījumiem, kas nav ES valūtās || Izmaksas nelielas. MPD priekšrocības attiecina uz maksājuma darījumiem, kuru paredzamā kopējā vērtība ir EUR 60 miljardi gadā apmēram 32 miljoniem MPL. Ietekme uz ieinteresētajām personām Papildus tiešajiem ekonomiskajiem ieguvumiem, kas minēti iepriekš: Patērētāji galvenokārt gūst labumu no lielākas maksājumu instrumentu izvēles, jo īpaši saistībā ar TPPS pakalpojumiem un mobilajiem maksājumiem, uzlabotiem patērētāju aizsardzības noteikumiem un lielākas dalības privātklientu maksājumu pārvaldībā. Tirgotāji (spējot atteikties pieņemt dārgas kartes) var brīvi izvēlēties, kādus maksājumu līdzekļus pieņemt, gūst labumu no lielākas standartizācijas (piemēram, karšu nolasīšanas terminālu racionalizācijas) un iespējas izmantot pieņemšanu pārrobežu mērogā / centralizēti. Jaunpienācēji piegādes jomā: iegūst līdzvērtīgus konkurences apstākļus un piekļuvi tirgum (piemēram, TPPS un jaunas karšu shēmas), gūst priekšrocības no starpbanku komisijas maksu regulējuma. Pastāvoši MPS un karšu shēmas: bankas un karšu shēmas skar iespējams ieņēmumu samazinājums starpbanku komisijas maksu regulējuma ietekmē; tiem jāiztur spēcīgāka jaunpienācēju radīta konkurence. Tomēr vidējā termiņā un ilgtermiņā tie varētu gūt labumu no lielākas standartizācijas un daudz lielāka karšu maksājumu apjoma nekā pašlaik (jo daudz vairāk tirgotāju — jo īpaši mazāko tirgotāju — sāktu pieņemt kartes). 7. Ierosinātie regulatīvie instrumenti Daudzus ierosinātos politikas pasākumus var ieviest līdz ar MPD pārskatīšanu. Tas jo īpaši attiecas uz jomām, kas jau šobrīd ir iekļautas MPD darbības jomā, piemēram, TPPS piekļuve tirgum, papildmaksas piemērošana un noteikumi maksājumu iestādēm. Citi pasākumi, jo īpaši starpbanku komisijas maksu un papildu pasākumu regulēšana, būtu jāievieš ar īpašu regulu. Dažus iepriekš aprakstītos pasākumus varētu ieviest, izmantojot neleģislatīvus līdzekļus, piemēram, iesaistot Eiropas standartizācijas organizācijas. [1] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2007:319:0001:0036:LV:PDF. [2] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/information_society/data/main_tables. [3] Īpaši ņemot vērā daudzās konkurences lietu izskatīšanas.