Priekšlikums Padomes direktīvai par grozījumiem Direktīvā 2001/114/EK, kas attiecas uz daļēji vai pilnīgi dehidrētu konservētu pienu, kurš paredzēts lietošanai pārtikā /* COM/2007/0058 galīgā redakcija - CNS 2007/0025 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 15.2.2007 COM(2007) 58 galīgā redakcija 2007/0025 (CNS) 2007/0026 (CNS) 2007/0027 (CNS) Priekšlikums PADOMES DIREKTĪVAI par grozījumiem Direktīvā 2001/114/EK, kas attiecas uz daļēji vai pilnīgi dehidrētu konservētu pienu, kurš paredzēts lietošanai pārtikā Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju Priekšlikums PADOMES REGULA par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2597/97, ar ko paredz papildu noteikumus piena un piena produktu tirgus kopīgajai organizācijai attiecībā uz dzeramo pienu (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS I. IEVADS Šajā priekšlikumu grupā ietverti šādu tiesību aktu grozījumi: - Padomes Direktīva 2001/114/EK, kas attiecas uz daļēji vai pilnīgi dehidrētu konservētu pienu, kurš paredzēts lietošanai pārtikā, - Padomes Regula (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju un - Padomes Regula (EK) Nr. 2597/97, ar ko paredz papildu noteikumus piena un piena produktu tirgus kopīgajai organizācijai attiecībā uz dzeramo pienu. Ierosināto grozījumu nolūks ir jo īpaši visu iesaistīto personu interesēs vienkāršot virkni piena nozarē spēkā esošo noteikumu. II. PADOMES DIREKTīVA 2001/114/EK Jau ilgu laiku Kopienas piensaimniecības nozares pārstāvji, kā arī piena pulvera un iebiezināta piena eksportētāji ir pieprasījuši grozīt Kopienas noteikumus, kas regulē olbaltumvielu saturu minētajos produktos. Atbilstīgi pašlaik spēkā esošajiem tiesību aktiem piena olbaltumvielu dabiskajam saturam konservētā pienā ir jābūt tādam pašam, kāds tas ir savāktā pienā. Koriģēt olbaltumvielu saturu atbilstoši standarta līmenim nedrīkst. Tomēr kopš 1999. gada Codex Alimentarius Komiteja ir atļāvusi šādi standartizēt olbaltumvielu saturu tās noteiktajā starptautiskajā standartā sausajam pienam. Tāpēc konkurentiem no trešām valstīm, kuri ražo atbilstoši šiem standartiem, ir ekonomiski labvēlīgāki nosacījumi nekā Kopienas ražotājiem. Pievienotie priekšlikumi ir sagatavoti, lai šo situāciju mainītu, atļaujot Kopienā standartizēt olbaltumvielu saturu atbilstoši Codex standartiem, proti, olbaltumvielu minimālais saturs ir 34%, kas izteikti kā beztauku sausna. Ja olbaltumvielu dabisko saturu piena pulverī — diapazonā no 31% līdz 37% — standartizēs 34% apmērā, Kopienas tirgū būs pieejami nozīmīgi olbaltumvielu daudzumi. Pamatojoties uz paredzamo piena olbaltumvielu tirgus attīstību lielā pieprasījuma dēļ, tomēr nav paredzams, ka šie pieejamie daudzumi izraisītu Kopienai būtiskas papildu izmaksas, ja vispār šādas papildu izmaksas rastos intervences iepirkumu, eksporta kompensāciju vai realizācijas atbalsta ziņā. Kopējā pieaugusī olbaltumvielu vērtība un arvien sīvākā konkurence pasaules tirgū var izraisīt piena cenu pieaugumu, kamēr tirdznieciskos guvumus saņems piena ražotāji. Intervences cenu par sauso vājpienu (SV) pašlaik nosaka, pamatojoties uz olbaltumvielu saturu 35,6%. Ieviešot Kopienas standartu — 34% —, loģiski būtu jāpielāgo arī intervences standarts, izdarot attiecīgas intervences cenu korekcijas (sk. III daļas a) punktu). III. PADOMES REGULA (EK) NR. 1255/1999 a) SV intervences cenas samazinājums Iepriekš minētais SV intervences cenas pielāgojums ir tīri matemātiska darbība, un tajā ievēroti pašlaik spēkā esošie noteikumi, kā samazina cenu, ja SV olbaltumvielu saturs ir mazāks par intervences standartu, proti, 35,6%. Samazinājumu 1,75% apmērā piemēro par katru procentpunktu, kas ir zemāk par noteikto standartu. Tādējādi, nosakot 34% intervences standartu, jaunā intervences cena būtu par 2,8% (1,6% x 1,75) zemāka par pašreiz noteikto intervences cenu. Turklāt sakarā ar jauno SV standartizācijas iespēju intervencē var pieņemt tikai tādu SV, kurā olbaltumvielu saturs ir 34%. Tādēļ attiecīgi jāgroza 7. pants. b) Intervences sliekšņa atcelšana attiecībā uz sviestu Atbilstoši pašlaik spēkā esošajiem tiesību aktiem intervenci laikā no 1. marta līdz 31. augustam uzsāk dalībvalstīs, kur vidējā tirgus cena divas nedēļas ir 92% no intervences cenas vai ir zemāka par to. Pārtraukt iepirkšanu dalībvalsts nolemj tad, ja vidējā cena par sviestu divas nedēļas ir 92% vai augstāka par to. Faktiskā noteiktā iepirkšanas cena ir 90% no intervences cenas. Šī sistēma, kuru dalībvalstīm un Komisijai pārvaldīt ir sarežģīti, ir zaudējusi savu praktiskumu. Nepašaubot intervences sistēmas efektivitāti, ir jāvienkāršo noteikumi, atceļot 92% sliekšņa mehānismu. No 1. marta līdz brīdim, kad Kopienas noteiktais maksimums ir sasniegts, intervences aģentūras vienkārši var iepirkt sviestu par 90% no intervences cenas. Pēc tam Komisija vai nu pārtrauc intervences pasākumu, vai arī ļauj to turpināt iepirkuma procedūras ceļā, kā to jau tagad paredz spēkā esošie noteikumi. Tādēļ 6. panta 1. punkts ir attiecīgi jāgroza. c) Valsts kvalitātes kategorijas likvidēšana sviestam Norādi par „valsts kvalitātes kategoriju” Kopienas tiesību aktos ieviesa laikā, kad attiecībā uz sviestu Kopienas standarti nebija definēti. Kopējās kvalitātes prasības sviesta intervencei ieviesa 1995. gadā. Izrādījās, ka šīs prasības ir ļoti stingras un ne vienmēr vienkārši pārbaudāmas, kā dēļ vairākās valsts shēmās turpinājās ieviestā prakse — atsaukties uz valsts kvalitātes kategorijām. Tomēr, ņemot vērā pašlaik ieviestās 27 valsts kategorijas, ir skaidrs, ka saistībā ar atbalstu piešķiršanu varētu pastāvēt atšķirības kvalitātes un kontroles sistēmu ziņā. Tāpēc ir izteikts ierosinājums atcelt noteikto sviesta kvalitātes kritēriju — valsts kvalitātes kategoriju — un to aizstāt ar Kopienas prasībām sviestam, par kura izvešanu pienākas kompensācija. Šīs prasības ir ne tikai „mazāk ierobežojošas”, bet to izpilde ir arī vienkāršāk kontrolējama. Tādēļ 6. panta 2. un 3. punkts ir attiecīgi jāgroza. d) Atsevišķu atbalstu atcelšana par privātu uzglabāšanu Tā kā līdz šim piensaimniecības nozarē nav izmatota prakse piena produktu tirgus sekmēšanas nolūkā krējumu un SV uzglabāt privāti, šos divus pasākumus var uzskatīt par novecojušiem, un tie ir jāsvītro no piena produktu pamatregulas. e) Realizācijas atbalsta atcelšana par iepirkšanu bruņoto spēku vajadzībām Tādā pašā veidā ir novecojis noteikums, kas paredz iespēju piešķirt atbalstu par sviesta iepirkšanu bruņoto spēku vajadzībām (13. panta 1. punkta b) apakšpunkts), un tādēļ no regulas tas ir jāsvītro. f) Vienotas likmes ieviešana atbalstam par skolām paredzētu pienu Regulas 14. pantā ir paredzēts Kopienas atbalsts, ko piešķir saistībā ar piena piegādes sistēmu skolām. Lai gan šāds atbalsta pasākums ir nozīmīgs gan uzturvērtības, gan nozares sekmēšanas ziņā, dalībvalstis uzskata, ka to īstenot ir sarežģīti un neefektīvi. Lai vienkāršotu šo sistēmu, ir ierosināts noteikt vienotu atbalsta likmi neatkarīgi no tā, kāda veida piens skolēniem ir piegādāts. Vienotā atbalsta likme jānosaka, pamatojoties uz iepriekšējo tā dažāda veida piena daudzuma patēriņu, kas sistēmas ietvaros piegādāts skolām. Attiecībā uz citiem piena produktiem, par kuriem arī var pienākties atbalsts, atbalsta apjomu nosaka, ņemot vērā šo ieviesto vienkāršojumu. g) Obligātas importa licences izmantošanas atcelšana Regulas 26. pantā ir noteikts, ka, importējot jebkuru no 1. pantā uzskaitītajiem produktiem, jāuzrāda importa licence. Tomēr attiecībā uz importa kvotām Komisijas TAXUD jeb nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāts jau labu laiku ir kontrolējis vairāku lauksaimniecības produktu importu, izmantojot „rindas kārtības” sistēmu. Sistēmas pamatā ir importēto daudzumu ikdienas kontrole, ko veic ar uzticamu datorsistēmu, kurā apvienotas dalībvalstis. Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta kontroles sistēma ieinteresētajām personām sniedz informāciju, kas ir daudz precīzāka, jaunāka un pārskatāmāka par to, ko nodrošina pašreizējā licenču sistēma. Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, tajos gadījumos, kad importa kvotas kontrolē vai kontrolēs TAXUD ģenerāldirektorāts, ir ierosināts atcelt uzņēmējiem izvirzīto prasību — uzrādīt importa licenci. IV. PADOMES REGULA (EK) NR. 2597/97 Ar Regulu (EK) Nr. 2597/97 pašlaik ir noteikts, ka Kopienā var ražot un pārdot tikai šādu trīs kategoriju dzeramo pienu: - vājpienu (kurā tauku saturs nepārsniedz 0,5%), - daļēji nokrejotu pienu (ar tauku saturu no 1,5% līdz 1,8%), - pilnpienu (kurā tauku saturs ir vismaz 3,5%). Tomēr iepriekš saistībā ar vairākiem pievienošanās līgumiem ir pieļauts liels skaits atkāpju no šā noteikuma. Visas šīs atkāpes zaudē spēku 2009. gadā, izņemot Igaunijas gadījumu, kurā šai valstij noteiktā atkāpe zaudē spēku 2007. gada aprīlī. Igaunija ir oficiāli pieprasījusi pagarināt tai piešķirtās atkāpes termiņu; lai nodrošinātu vienādu attieksmi, atsevišķā priekšlikumā ir ierosināts šo prasību apmierināt, paredzot termiņa pagarinājumu līdz 2009. gadam. Turklāt pēdējo gadu laikā Kopienā ir novērota skaidra un stabila tendence patērēt vairāk piena produktu ar zemu tauku saturu, jo īpaši pienu. Lai reaģētu uz šīm izmaiņām uztura paradumos, kā arī lai ievērotu vispārējo mērķi — sekmēt tirgū pieprasītu lauksaimniecības produktu ražošanu —, ir ierosināts liberalizēt dzeramā piena tirgu, atļaujot Kopienā ražot un tirgot pienu, kura tauku sakurs neatbilst trīs minētajām kategorijām, ar nosacījumu, ka uz šā piena marķējuma ir norādīta skaidri un labi salasāma informācija par tā tauku saturu. Šādas liberalizācijas rezultātā vairākas no iepriekš aprakstītajām atkāpēm vairs nav vajadzīgas, bet starp dalībvalstīm tiek nodrošināta lielāka pārskatāmība un intensīvāka tirdzniecība. V. FINANšU IETEKME Konservēta piena standartizācija un SV intervences cenas samazinājums par 2,8% var izraisīt nelielu SV ražošanas pieaugumu, kamēr lielāko daļu no standartizācijas rezultātā iegūtā olbaltumvielu pārpalikuma izlīdzinās siera un svaigu piena produktu ražošanas pieaugums. Savukārt šāds ražošanas pieaugums izraisīs lielāku tauku izmantojumu šajos produktos un attiecīgi zemākus sviesta ražošanas un sviesta eksporta rādītājus. Kopumā standartizācijas dēļ budžetā radīsies ietaupījumi. Pamatregulā (Regula (EK) Nr. 1255/1999) ierosinātie grozījumi, izņemot grozījumu attiecībā uz SV intervences cenu, ir tehniska rakstura grozījumi un ir paredzēti, lai novērstu novecojošus noteikumu aspektus, un to rezultātā budžetā ietaupījumi vai jauni izdevumi neradīsies. Ieviešot vienotu likmi atbalstam par piena piegādi skolām, kopējais šai shēmai paredzētais finanšu plāns nemainās. Visbeidzot, ir aplēsts, ka dzeramā piena regulas (Regula (EK) Nr. 2597/97) liberalizācija neietekmēs to, cik ātri notiek pāreja uz tāda piena patēriņu, kam ir zemāks tauku saturs. Tā kā, pēc visa spriežot, vidējais tauku saturs nemainīsies, saistībā ar pašlaik spēkā esošajiem tiesību aktiem nekādas ietekmes uz budžetu nebūs. 2007/0025 (CNS) Priekšlikums PADOMES DIREKTĪVAI par grozījumiem Direktīvā 2001/114/EK, kas attiecas uz daļēji vai pilnīgi dehidrētu konservētu pienu, kurš paredzēts lietošanai pārtikā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2], tā kā: 1. Pieaug vajadzība saskaņot starptautisko tirgu, tālab ir jāparedz noteikumi, kas atļautu standartizēt olbaltumvielu saturu sausajā vājpienā, pilnpienā un iebiezinātā pienā, nosakot minimālo saturu 34% apmērā, kas izteikti kā beztauku sausna. 2. Līdztekus standartizācijas atļaušanai ir jānosaka olbaltumvielu satura korekcijai izmantotās izejvielas un izejvielu sastāvs. 3. Direktīva 2001/114/EK[3] ir attiecīgi jāgroza, IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Direktīvas 2001/114/EK I pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu. 2. pants 1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai vēlākais līdz 2008. gada 1. janvārim izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai minēto tiesību aktu tekstu un minēto aktu un šīs direktīvas korelācijas tabulu. Kad dalībvalstis pieņem minētos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka to, kā izdarīt šādas atsauces. 2. Dalībvalstis dara zināmus Komisijai savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. 3. pants Šī direktīva stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . 4. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS Direktīvas 2001/114/EK I pielikumu groza šādi. 1) Direktīvas I pielikuma 1. punktā „Daļēji dehidrēts piens” pirmo daļu aizstāj ar šādu: „Tas ir šķidrs produkts, saldināts vai nesaldināts, ko iegūst, daļēji atdalot ūdeni no piena, no pilnīgi vai daļēji nokrejota piena vai no šo produktu maisījuma, kuram ir krējuma piejaukums vai pilnīgi dehidrēta piena piejaukums, vai arī abi šie produkti, pilnīgi dehidrēta piena piedeva galaproduktos nepārsniedz 25% no kopējās piena sausnas.” 2) Direktīvas I pielikuma 2. punktā „Pilnīgi dehidrēts piens” pirmo daļu aizstāj ar šādu: „Tas ir tāds ciets produkts, kura galaproduktā pēc svara nav vairāk kā 5% ūdens, kas iegūts, atdalot ūdeni no piena, no pilnīgi vai daļēji nokrejota piena, no krējuma vai šo produktu maisījuma.” 3) Pielikuma 3. punktu „Apstrāde” groza šādi. a) Pielikuma 3. punkta b) apakšpunkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu tekstu: „neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku*, 1. un 2. punktā minēto produktu konservēšanu veic: * OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp. Labotā redakcija OV L 226, 25.6.2004., 22. lpp.” b) Pievieno šādu c) punktu: „Piena olbaltumvielu saturu var koriģēt līdz minimālajam saturam 34% apmērā (kas izteikts uz beztauku sausnu) tikai tālab, lai panāktu atbilstību šā pielikuma 1. un 2. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz piena sastāvu, pievienojot vai/un atdalot piena sastāvdaļas tā, lai netiktu izjaukta koriģētā piena sūkalu olbaltumvielu un kazeīna proporcija.” 4) Pielikuma 4. punktu „Atļautās piedevas” aizstāj ar šādu: „4. Atļautās piedevas un izejvielas. a) Saskaņā ar 2. pantu šajā pielikumā minētajiem produktiem atļauj vitamīnu pievienošanu atbilstīgi Direktīvas 90/496/EEK prasībām. b) Atļautās izejvielas 3. punkta c) apakšpunktā minētajai olbaltumvielu satura koriģēšanai ir šādas: i) piena koncentrāts Piena koncentrāts ir produkts, kuru iegūst, ar ultrafiltrācijas palīdzību koncentrējot piena, sūkalu vai vājpiena olbaltumvielas līdz noteiktam sausnas saturam. ii) piena filtrāts Piena filtrāts ir produkts, kuru iegūst, ultrafiltrācijas ceļa atdalot taukus un olbaltumvielas no piena sūkalām un vājpiena. iii) laktoze Laktoze ir piena dabīga sastāvdaļa, ko parasti iegūst no sūkalām, kurās ir vairāk nekā 99,0% m/m bezūdens laktozes, kas aprēķināta uz sausnu. Laktoze var būt bezūdens laktoze, vai tās sastāvā var būt viena kristalizācijas ūdens molekula, vai arī tā var būt abu iepriekš minēto veidu kombinācija.” 2007/0026 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[5], tā kā: 4. Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999[6] 7. panta pirmajā punktā ir noteikts, ka intervencē iepirkta sausā vājpiena minimālajam olbaltumvielu saturam ir jābūt 35,6% beztauku sausnā. Pēc tam, kad Kopienā atļauj noteikt 34% standartu konkrētam dehidrētam konservētam pienam, intervences krājumu sekmīgas pārvaldības nolūkā šajā līmenī ir jānosaka intervences kvalitāte. Lai ņemtu vērā jauno olbaltumvielu saturam noteikto standartu, ir jāgroza minētās regulas 4. panta 1. punktā noteiktā sausā vājpiena intervences cena. 5. Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 1. punktā noteikts, ka intervences aģentūras iepērk sviestu, ja divas nedēļas tā tirgus cenas ir zemākas par intervences cenām. Šādu sistēmu pārvaldīt ir sarežģīti. Ievērojot jaunākos grozījumu intervences sistēmā, kā arī tādēļ, lai šo sistēmu vienkāršotu, sliekšņa mehānisms ir jāatceļ. 6. Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 3. punktā noteikts, ka atbalstu par privātu sviesta uzglabāšanu piešķir tikai par tādu sviestu, kas klasificēts atbilstoši noteiktajām valsts kvalitātes kategorijām. Tā kā dalībvalstīs ir noteiktas dažādas kvalitātes kategorijas, pastāv atšķirības šā atbalsta piešķiršanas ziņā. Lai nodrošinātu vienādu attieksmi un lai vienkāršotu veidu, kā administrēt atbalstu par privāto uzglabāšanu, valsts kritēriji jāaizstāj ar Kopienas kritērijiem, ko izmanto citos tirgus atbalsta pasākumos. 7. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 3. punktu atbalsta piešķiršana par privātu krējuma uzglabāšanu ir tirgus atbalsta pasākumu. Tāpat, atbilstoši šīs regulas 7. panta 3. punktam, var piešķirt arī atbalstu par sausā vājpiena privātu uzglabāšanu. Šie divi minētie atbalsta pasākumi praksē jau ilgu laiku netiek īstenoti pat tajās situācijās, kad piena tauku un olbaltumvielu tirgū ir vērojams krass līdzsvara trūkums, tāpēc šos divus pasākumus var uzskatīt par nevajadzīgiem, un tie ir jāatceļ. 8. Regulas (EK) Nr. 1255/1999 13. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir paredzēta iespēja bruņotajiem spēkiem iegādāties sviestu par pazeminātām cenām. Tomēr šis noteikums nav piemērots kopš 1989. gada, un šo atbalsta shēmu uzskata par nevajadzīgu. 9. Regulas (EK) Nr. 1255/1999 14. pantā ir noteikts apjoms atbalstam, ko piešķir par piena piegādi skolēniem mācību iestādēs, un ir paredzēts šo atbalsta apjomu pielāgot par citu tādu produktu piegādi, par kuriem pienākas atbalsts. Lai vienkāršotu skolu piena apgādes shēmu, vienlaikus reaģējot uz mūsdienu veselības kultūru un uztura paradumiem, ir jānosaka atbalsts ar vienotu likmi par visu kategoriju pienu. 10. Skolu pienu apgādes shēmā noteiktās atbalsta summas piemēro no jūlija līdz jūnijam ik gadus, neraugoties uz to, ka dažās dalībvalstīs mācību gads beidzas jūlijā. Divu dažādu likmju piemērošana viena mācību gada laikā rada būtiskus traucējumus atbalsta shēmas darbībā. Lai no šādām problēmām izvairītos, atbalsta summa jāpiemēro no augusta līdz jūlijam. Tā rezultātā 2006./2007. mācību gadā noteiktās atbalsta summas jāturpina piemērot līdz 2007. gada 31. jūlijam. 11. Regulas (EK) Nr. 1255/1999 26. pantā noteikts, ka, importējot jebkuru no šīs regulas 1. pantā uzskaitītajiem produktiem, obligāti jāuzrāda importa licence. Līdztekus šo licenču sistēmai tagad ir ieviestas citas kontroles sistēmas, kuras nodrošina daudz precīzāku, jaunāku un pārskatāmāku informāciju. Attiecīgā gadījumā attiecībā uz piena produktu ievedumiem būtu jāpiemēro arī šīs sistēmas. Tādējādi nav vajadzības izvirzīt obligātu prasību uzrādīt importa licenci, bet Komisijai, savukārt, vajadzētu būt pilnvarotai vajadzības gadījumā ieviest licenču sistēmu. 12. Regula (EK) Nr. 1255/1999 ir attiecīgi jāgroza, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Regulu (EK) Nr. 1255/1999 groza šādi. 1) Ar šo aizstāj 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu: „b) sausajam vājpienam, 169,80 laika posmam no 2007. gada 1. septembra.” 2) Regulas 6. pantu groza šādi. a) Ar šādu tekstu aizstāj 1. punktu: „1. Pamatojoties uz specifikācijām, kas vēl jānosaka, intervences aģentūras atbilstīgi 2. punktam ik gadus no 1. marta līdz 31. augustam iepērk sviestu par cenu, kas atbilst 90% intervences cenas. Ja pirmajā punktā minētajā laika posmā intervencei piedāvātie daudzumi 2008. gadā un turpmāk pārsniedz 30 000 tonnu, Komisija sviesta iepirkumus intervencē var pārtraukt. Tādos gadījumos intervences aģentūras drīkst veikt iepirkšanu pastāvīgā konkursa kārtībā, pamatojoties uz specifikācijām, kas vēl jānosaka.” b) Svītro 2. punkta otro daļu. c) Šādi groza 3. punktu. i) Pirmo apakšpunktu aizstāj ar šādu: „Atbalstu privātai uzglabāšanai piešķir par - nesālītu sviestu, kas ražots no krējuma vai piena apstiprinātā Kopienas uzņēmumā un kurā piena tauku minimālais saturs ir 82%, beztauku sausnas saturs ir 2% un maksimālais mitruma saturs ir 16%, - sālītu sviestu, kas ražots no krējuma vai piena apstiprinātā Kopienas uzņēmumā un kurā piena tauku minimālais saturs ir 80%, beztauku sausnas saturs ir 2%, maksimālais mitruma saturs ir 16% un maksimālais sāls saturs ir 2%.” ii) Otro apakšpunktu svītro. 3) Regulas 7. pantu groza šādi. a) Ar šādu tekstu aizstāj 1. punktu: „1. Katras dalībvalsts izraudzītā intervences aģentūra, saskaņā ar nosacījumiem, kas vēl jānosaka, par intervences cenu iepērk visaugstākās kvalitātes sauso vājpienu, kas ir ražots ar izsmidzināšanas metodi un iegūts apstiprinātā uzņēmumā Kopienā no govs piena, ko tai piedāvā laika posmā no 1. marta līdz 31. augustam un kas - atbilst minimālajam olbaltumvielu saturam 34,0% beztauku sausnā, - atbilst saglabāšanas prasībām, kas vēl jānosaka, - atbilst nosacījumiem, kas vēl jānosaka, attiecībā uz minimālo daudzumu un iesaiņojumu. Intervences cena ir tā, kas ir spēkā sausā vājpiena ražošanas dienā, un to piemēro sausajam vājpienam, ko piegādā intervences aģentūras izraudzītajai noliktavai. Vienotas likmes transporta izmaksas, saskaņā ar nosacījumiem, kas vēl jānosaka, sedz intervences aģentūra, ja sausais vājpiens ir piegādāts noliktavai, kas atrodas lielākā attālumā nekā noteiktais attālums no vietas, kur sausais vājpiens tika glabāts. Sauso vājpienu var glabāt tikai tajās noliktavās, kas atbilst nosacījumiem, kuri vēl jāpieņem.” b) Minētā panta 3. punktu svītro. 4) Regulas 10. panta a) punktu aizstāj ar šādu tekstu: „a) sīki izstrādātus noteikumus šīs nodaļas piemērošanai,”. 5) Svītro 13. panta 1. punkta b) apakšpunktu. 6) Regulas 14. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu. „3. Kopienas atbalsts ir šāds: - EUR 18,61/100 kg pilnpiena laika posmam no 2006. gada 1. jūlija līdz 2007. gada 31. jūlijam, - EUR 16,11/100 kg pārējo kategoriju piena laika posmam no 2007. gada 1. augusta un turpmāk. Atbalsta summu citiem piena produktiem, par kuriem pienākas atbalsts, nosaka, ņemot vērā attiecīgā produkta piena sastāvdaļas.” 7) Regulas 26. pantu groza šādi. a) Ar šādu tekstu aizstāj šā panta 1. punktu: „1. Ievedot Kopienā vai izvedot no Kopienas vienu vai vairākus no 1. pantā uzskaitītajiem produktiem, var būt jāuzrāda importa vai eksporta licence.” b) Ar šādu tekstu aizstāj 3. punkta a) apakšpunktu: „a) to produktu sarakstus, par kuriem nepieciešanas eksporta licences, un ievešanas procedūras, kad importa licence nav prasīta;”. 2. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šo regulu piemēro no 2007. gada 1. jūlija. Tomēr Regulas 1. panta 1., 2. punktu, 3. punkta a) apakšpunktu un 4. punktu piemēro no 2007. gada 1. septembra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs 2007/0027 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2597/97, ar ko paredz papildu noteikumus piena un piena produktu tirgus kopīgajai organizācijai attiecībā uz dzeramo pienu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[7], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[8], tā kā: 13. Padomes Regulas (EK) Nr. 2597/97[9] 3. pantā uzskaitīti produkti, ko uzskata par dzeramo pienu, jo īpaši ņemot vērā tauku saturu šajos produktos. 14. Lai vienkāršotu pāreju no pirms pievienošanās spēkā esošajiem valsts noteikumiem uz Kopienas noteikumiem, dažos gadījumos saistībā ar nesen notikušo pievienošanos ES paredzēja pārejas posma atkāpes. 15. Apsverot dažādos patērētāju uztura paradumus dalībvalstīs, kā arī to, ka noteikto atkāpju piemērošanas laiks beidzas, šķiet adekvāti atļaut kā dzeramo pienu tirgot produktus, kuros tauku saturs atšķiras no tauku satura pašlaik noteiktajās trīs kategorijās. 16. Lai patērētājiem nerastos neskaidrības, šādu pienu par pilnpienu, daļēji nokrejotu pienu vai vājpienu saukt tomēr nedrīkst, un uz iepakojuma ir skaidri jānorāda attiecīgā produkta tauku saturs izteikts procentos. 17. Regula (EK) Nr. 2597/97 ir attiecīgi jāgroza, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Regulas (EK) Nr. 2597/97 3. panta 1. punktam pievieno šādu otru daļu: „Termiski apstrādāts piens, kas neatbilst pirmā punkta b), c) un d) apakšpunktā noteiktajām prasībām attiecībā uz tauku saturu, bet kuru var uzskatīt par dzeramo pienu ar nosacījumu, ka uz produkta iepakojuma ir skaidra un viegli salasāma norāde par tā tauku saturu, proti: „tauku saturs ir …%”. Šādu pienu neraksturo kā pilnpienu, daļēji nokrejotu pienu vai vājpienu. Dalībvalstīs ražotājiem var atļaut norādīt tauku saturu arī šādā veidā: „tauku saturs …% + 0,2%”. 2. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šo regulu piemēro no 2007. gada 1. jūlija. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, … Padomes vārdā — priekšsēdētājs FINANŠU PĀRSKATS | 1. | BUDŽETA POZĪCIJA: 05 02 12 | APROPRIĀCIJAS (2007. gada grozījumu vēstule): 587 000 000 EUR | 2. | NOSAUKUMS: – Padomes Direktīva par grozījumiem Direktīvā 2001/114/EK, kas attiecas uz daļēji vai pilnīgi dehidrētu konservētu pienu, kurš paredzēts lietošanai pārtikā, – Padomes Regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju un – Padomes Regula par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2597/97, ar ko paredz papildu noteikumus piena un piena produktu tirgus kopīgajai organizācijai attiecībā uz dzeramo pienu. | 3. | JURIDISKAIS PAMATS: Līguma 37. pants | 4. | PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS: Ierosinātie grozījumi jo īpaši vienkāršos virkni noteikumu piensaimniecības nozarē. | 5. | FINANSIĀLĀ IETEKME | 12 MĒNEŠOS (miljonos EUR) | TEKOŠAJĀ — 2007. finanšu gadā (miljonos EUR) | TURPMĀKAJĀ —2008. finanšu gadā (miljonos EUR) | 5.0. | IZDEVUMI – SEDZ NO EK BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS / INTERVENCES MAKSĀJUMI) – SEDZ VALSTS IESTĀDES – CITAS NOZARES | – | – | –16,1 | 5.1. | IEŅĒMUMI – EK PAŠU RESURSI (MAKSĀJUMI / MUITAS NODOKĻI) – VALSTS | – | – | – | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 5.0.1. | PAREDZAMIE IZDEVUMI | –22,4 | –19,5 | –21,2 | –19,6 | 5.1.1. | PAREDZAMIE IEŅĒMUMI | – | – | – | – | 5.2. | APRĒĶINA METODE: Sk. I un II pielikumu. | 6.0. | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO KĀRTĒJĀ BUDŽETA APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS ATBILSTĪGAJĀ NODAĻĀ? | JĀ NĒ | 6.1. | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVEDUMIEM? | JĀ NĒ | 6.2. | VAI BŪS NEPIECIEŠAMS PAPILDU BUDŽETS? | JĀ NĒ | 6.3. | VAI NĀKAMO GADU BUDŽETOS JĀIERAKSTA APROPRIĀCIJAS? | JĀ NĒ | NOVĒROJUMI: Priekšlikums administratīvos izdevumus neietekmē. | I PIELIKUMS : PRIEKŠLIKUMA FINANŠU IETEKMES APRĒĶINS (miljonos EUR) Budžeta gads | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | A. Vienkāršošanas pasākumi un tehniskās korekcijas bez ietekmes uz budžetu: | – Sviesta intervences sistēmas sliekšņa mehānisma atcelšana(1), | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | – atbalsta atcelšana par krējuma uzglabāšanu privāti, | – atbalsta atcelšana par SV uzglabāšanu privāti, | – kopienas atbalsta piešķiršanas kritērija — valsts kvalitātes kategorijas atcelšana, | – atcelta iespēja bruņoto spēku vajadzībām iegādāties sviestu par pazeminātām cenām, | – kopienas atbalsta par piena piegādi skolām noteikšana fiksētā apjomā visa mācību gada laikā, | – obligāts importa licenču izmantojums tikai tad, kad tas vajadzīgs pārvaldīšanas nolūkos. | B. Pasākumi ar iespējamu ietekmi uz budžetu: | 1. Olbaltumvielu satura standartizācija 34% apmērā (sk. II pielikumu) To, kā šāda standartizācija varētu ietekmē piena produktu tirgu, analizēja ar vidēja termiņā prognožu modeli, kuru izmanto AGRI jeb lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts(2). Ar šo modeli iegūtie rezultāti liecina, ka standartizācija izraisīs piena produktiem pieejamo olbaltumvielu daudzumu. Lielākā daļa šā olbaltumvielu daudzuma ir sierā un svaigos piena produktos, kamēr neliela daļa — sausā vājpiena ražošanā. Turklāt pieaugums piena un svaigu piena produktu ražošanā izraisīs lielāku tauku izmantojumu un tādejādi samazinās sviesta ražošanas apjomus un sviesta eksportu, kā rezultātā samazināsies ar sviesta eksportu saistītie izdevumi. Intervences cena par SV no 2008. gada samazinās par 2,8%. | –16,1 | –22,4 | –19,5 | –21,2 | –19,6 | –18,5 | 2. Vienotas likmes izmantošana, lai aprēķinātu atbalstu par piena piegādi skolām Ierosinātais pasākums iekļaujas kopējā budžetā, tajā neieviešot nekādas izmaiņas. | – | – | – | – | – | – | 3. Dzeramā piena regulas vienkāršošana Ir aplēsts, ka dzeramā piena ražošanas un tirdzniecības liberalizācija neietekmēs to, cik ātri notiek pāreja uz tāda piena patēriņu, kam ir zemāks tauku saturs. | – | – | – | – | – | – | K O P Ā | –16,1 | –22,4 | –19,5 | –21,2 | –19,6 | –18,5 | (1) Nav paredzams, ka sliekšņa mehānisma atcelšana varētu izraisīt sviesta intervences izdevumu pieaugumu, neraugoties uz to, ka šāda iespēja — piegādāt intervencei — tiks nodrošināta to valstu uzņēmējiem, kuros vidējās tirgus cenas ir zemākas par 92%. Iepirkumiem par 90% no intervences cenas jau ir noteikts maksimums 30 000 t apmērā, un nav paredzams, ka pēc sliekšņa mehānisma atcelšanas kopējais intervencei piedāvātais daudzums palielināsies. Ja tajās valstīs, kurās vidējās tirgus cenas ir lielākas par 92%, uzņēmēji iesniedz piedāvājumus, 30 000 t limits tiek sasniegts ātrāk. Turklāt tās valsts uzņēmēji, kurās intervence nav izsludināta, var iesniegt piedāvājumu dalībvalstī, kurā iepirkšana intervencē ir uzsākta. (2) Eksperimentālā scenārija pamatā ir tirgus bilance, kas izklāstīta 2006. gada publikācijā „Prospects for Agriculture markets and Income in the European Union 2006–2013” (AGRI ĢD). | II PIELIKUMS : APRĒĶINS, KĀ OLBALTUMVIELU STANDARTIZĀCIIJA FINANSIĀLI IETEKMĒ EKSPORTA KOMPENSĀCIJAS 2008. GADA BUDŽETS | 2009. GADA BUDŽETS | 2010. GADA BUDŽETS | 2011. GADA BUDŽETS | 2012. GADA BUDŽETS | 2013. GADA BUDŽETS | SVIESTA eksports | Pamata daudzumi | 1 000 t | a | 236 | 260 | 257 | 254 | 244 | 226 | Ierosinātie daudzumi | 1 000 t | b | 228 | 248 | 244 | 241 | 231 | 213 | Daudzumu starpība | 1 000 t | c = b – a | –8 | –12 | –13 | –13 | –13 | –13 | Pamata kompensācija | € / t | d | 1 030 | 1 020 | 980 | 970 | 910 | 870 | Kompensācija atbilstoši priekšlikumam | € / t | e | 1 010 | 1 010 | 980 | 960 | 900 | 860 | Kompensāciju starpība | € / t | f = e – d | –20 | –10 | 0 | –10 | –10 | –10 | Ietekme uz daudzumu starpību | miljonos € | g = c * d /1000 | –8,2 | –12,2 | –12,7 | –12,6 | –11,8 | –11,3 | Ietekme uz daudzumiem, kas izriet no priekšlikuma | miljonos € | h= b * f /1000 | –4,6 | –2,5 | 0,0 | –2,4 | –2,3 | –2,1 | KOPĀ | miljonos € | i = g + h | –12,8 | –14,7 | –12,7 | –15,0 | –14,1 | –13,4 | SV eksports | Pamata daudzumi | 1 000 t | a | 110 | 100 | 91 | 85 | 80 | 77 | Ierosinātie daudzumi | 1 000 t | b | 113 | 94 | 85 | 79 | 74 | 71 | Daudzumu starpība | 1 000 t | c = b – a | 3 | –6 | –6 | –6 | –6 | –6 | Pamata kompensācija | € / t | d | 400 | 340 | 280 | 240 | 170 | 140 | Kompensācija atbilstoši priekšlikumam | € / t | e | 360 | 280 | 220 | 180 | 110 | 80 | Kompensāciju starpība | € / t | f = e – d | –40 | –60 | –60 | –60 | –60 | –60 | Ietekme uz sākotnējiem daudzumiem | miljonos € | g = a * f /1000 | –4,4 | –6,0 | –5,5 | –5,1 | –4,8 | –4,6 | Ietekme uz papildu daudzumiem | miljonos € | h = c * e /1000 | 1,1 | –1,7 | –1,3 | –1,1 | –0,7 | –0,5 | KOPĀ | miljonos € | i = g + h | –3,3 | –7,7 | –6,8 | –6,2 | –5,5 | –5,1 | IETEKME: SVIESTS + SV | –16,1 | –22,4 | –19,5 | –21,2 | –19,6 | –18,5 | [1] OV C …, …. lpp. [2] OV C …, …. lpp. [3] OV L 15, 17.1.2002., 19. lpp. Direktīva grozīta ar 2003. gada Pievienošanās aktu. [4] OV C …, …. lpp. [5] OV C …, …. lpp. [6] OV L 160, 26.6.1999, 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.). [7] OV C …, …. lpp. [8] OV C …, …. lpp. [9] OV L 351, 23.12.1997., 13. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1602/1999 (OV L 189, 22.7.1999., 43. lpp.).