Īpašais ziņojums ES pirmspievienošanās 
palīdzība administratīvās 
spējas stiprināšanai 
Rietumbalkānos: 
metarevīzijaLV 2016  Nr. 21
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis: +352  4398-1
Uzziņām:  eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx
Tīmekļa vietne:  eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads
Print ISBN 978-92-872-5715-4 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/64153 QJ-AB-16-022-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-5728-4 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/956809 QJ-AB-16-022-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-5706-2 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/194240 QJ-AB-16-022-LV-E
© Eiropas Savienība, 2016. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
1. un 2. attēla izmantošanai vai reproducēšanai atļauja jālūdz tieši autortiesību īpašniekam.
ES pirmspievienošanās 
palīdzība administratīvās 
spējas stiprināšanai 
Rietumbalkānos: 
metarevīzija
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2016  Nr. 21
02
 Revīzijas darba grupa
Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības 
aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas 
lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu un izdevumu 
apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Karel Pinxten  vadītā III apakšpalāta, kura atbild par ārējām darbībām, drošību 
un tiesiskumu. Revīziju vadīja ERP loceklis Istvan Szabolcs Fazakas , un revīzijas darbā piedalījās locekļa biroja atašejs 
Márton Baranyi , par revīzijas atbalstu un kvalitātes kontroli atbildīgie darbinieki Francis Joret  un Sabine Hiernaux-Fritsch , 
darb  uzdevuma vadītājs Dennis Wernerus  un revidenti Nicola Berloco , Balazs Kaszap , Alina Milasiute , Thomas Hällström  un 
 Nikolaos  Zompolas .
No kreisās uz labo:  A. Milasiute, N. Berloco, I. S. Fazakas, M. Baranyi, D. Wernerus, T. H ällström.

03
 Saturs
Punkts
 Abreviatūras un akronīmi
I–XII  Kopsavilkums
1–9 Ievads
10–14  Revīzijas tvērums un pieeja
15–64  Apsvērumi
15–40  I daļa. Vai Komisija labi pārvaldīja Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu Rietumbalkānos?
16–19  IPA I periodā mērķi ne vienmēr bija konkrēti un izmērāmi
20–23  Programmas un projekti balstījās uz vajadzībām, bet dažos atbalsta saņēmēju novērtējumos tika konstatēti 
būtiski trūkumi
24–26  IPA līdzekļu apgūšanas procesu dažkārt kavēja vājā administratīvā spēja
27–29  Komisija sistemātiski nepiemēroja stingrus nosacījumus
30–37  Komisija kopumā efektīvi uzraudzīja īstenošanu un daļēji efektīvi veica turpmākus pasākumus pēc 
novērtējumiem
38–40  Lai gan tika konstatēti būtiski trūkumi atbalsta saņēmēju novērtējumos, Komisija efektīvi atbalstīja līdzekļu 
devēju koordinēšanu
41–64  II daļa. Vai Pirmspievienošanās palīdzības instruments stiprināja administratīvo spēju 
Rietumbalkānos?
42 Komisija efektīvi sasniedza plānotos tiešos rezultātus
43–58  IPA projekti tiesiskuma un valsts pārvaldes reformas jomā bija daļēji ilgtspējīgi
59–64  Politiskajā dialogā tika aplūkots administratīvās spējas jautājums
04 Saturs 
65–75  Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums.  Galvenie notikumi ES  un Rietumbalkānu valstu attiecībās
 II pielikums.  IPA I valstu projektu revīzijas izlase
 III pielikums.  IPA I reģionālo programmu revīzijas izlase
 Komisijas atbilde
05
 Abreviatūras  
un akronīmi
ANO DPR : ANO Drošības padomes rezolūcija
BIRN : Balkānu izmeklēšanas un ziņošanas tīkls
EĀDD : Eiropas Ārējās darbības dienests
ERP : Eiropas Revīzijas palāta
IDPD : indikatīvs daudzgadu plānošanas dokuments
IPA: Pirmspievienošanās palīdzības instruments ( IPA I: 2007.–2013. gads, IPA II: 2014.–2020. gads)
RIS: Rietumbalkānu ieguldījumu sistēma
ROM : uz rezultātiem vērsta uzraudzība
RSP : Reģionālās sadarbības padome
RVPS : Reģionālā valsts pārvaldes skola
SAN : stabilizācijas un asociācijas nolīgums
SIGMA : atbalsts pārvaldības un vadības uzlabošanai
ST: Starptautiskā Tiesa
06
 Kopsavilkums
I
No 2007. līdz 2014. gadam ES finansiālā palīdzība Rietumbalkāniem no Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta 
(IPA) sasniedza 5,1  miljardu  EUR. To piešķīra saskaņā ar valstu un reģionālajām programmām. Aptuveni ceturtā daļa 
valstu programmu finansējuma tika izmantota, lai stiprinātu administratīvo spēju tiesiskuma un valsts pārvaldes 
reformas galvenajās jomās. Turklāt politiskais dialogs veicināja administratīvās spējas stiprināšanu visās sešās Rie -
tumbalkānu valstīs, kas ir IPA juridiskā un finansiālā atbalsta saņēmējas.
II
Palāta novērtēja, vai Komisijas veiktā IPA pārvaldība Rietumbalkānos bija efektīva un vai tā patiešām stiprināja admi -
nistratīvo spēju reģionā. Palāta galvenokārt aplūkoja 2007.–2013. gada plānošanas periodu, ņemot vērā arī jaunajā 
plānošanas periodā (2014.–2020. gads) notiekošās norises.
III
Šīs metarevīzijas īpatnība ir tā, ka Palāta galvenokārt novērtēja datus no iepriekšējiem īpašajiem ziņojumiem un 
Komisijas veiktajiem novērtējumiem. Palāta novērtēja visu IPA plānošanas procesu (I daļa) un pārbaudīja 52 valsts 
projektus un 3 reģionālās programmas (II daļa).
IV
Palāta secināja, ka ES pirmspievienošanās palīdzība bija kopumā efektīva un, neraugoties uz Rietumbalkānu valsts 
iestādēm raksturīgajiem būtiskajiem trūkumiem, IPA I daļēji stiprināja administratīvo spēju reģionā.
V
Attiecībā uz Komisijas veikto pārvaldību IPA I mērķi ne vienmēr bija konkrēti un izmērāmi. Programmas un projekti 
balstījās uz vajadzībām, bet dažos atbalsta saņēmēju novērtējumos tiesiskuma nozarē tika konstatēti būtiski trū -
kumi. IPA I līdzekļu apgūšanu kavēja vājā administratīvā spēja dažās valstīs un – decentralizētas īstenošanas gadī -
jumā – stingrās prasības saistībā ar ES fondu pārvaldību.
VI
IPA I periodā Komisija sistemātiski nepiemēroja stingrus nosacījumus un nekontrolēja to izpildi. Lai gan Komisijas  
ziņojumos par tās veikto uz rezultātiem vērsto uzraudzību ( ROM ) tika konstatētas dažas nepilnības, IPA projektu 
īstenošanu Komisija uzraudzīja efektīvi. Tā arī daļēji efektīvi sekoja līdzi IPA novērtējumos ietverto secinājumu un 
ieteikumu izpildei. Visbeidzot, lai gan atbalsta saņēmēju novērtējumos tika konstatēti būtiski trūkumi, Komisija spēja 
atbalstīt līdzekļu devēju koordinēšanu.
Kopsavilkums 07
VII
Attiecībā uz administratīvo spēju Rietumbalkānos IPA parasti nodrošināja līgumā paredzētos tiešos rezultātus, un tās 
atbalsts tiesiskuma un valsts pārvaldes reformas jomā bija daļēji ilgtspējīgs.
VIII
Komisija pietiekami nepiemēroja nosacījumus tiesiskuma projektiem, un IPA I finansējums tādās svarīgās tiesiskuma 
jomās kā plašsaziņas līdzekļu brīvība, valsts prokuratūra un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību bija relatīvi 
neliels. Projektu ilgtspēju ietekmēja arī atbalsta saņēmēju politiskās gribas trūkums, lai veiktu iestāžu reformu, 
nepietiekams budžets un personāls, kā arī vāja koordinācija.
IX
Valsts pārvaldes reformas jomā Komisijai izdevās daudzu projektu tiešos rezultātus pārvērst ilgtspējīgos rezultātos. 
Lai gan tas nebija skaidri noteikts IPA mērķis, Komisija būtu varējusi vairāk mudināt atbalsta saņēmējus pārējās valsts 
pārvaldes daļās izmantot IPA kā mācību līdzekli.
X
Reģionālās sadarbības uzlabošana un administratīvās spējas stiprināšana visā reģionā ir ļoti svarīga, un Komisija to 
atbalsta, it īpaši ar Rietumbalkānu ieguldījumu sistēmas starpniecību. Tomēr revīzijas periodā Reģionālās sadarbības 
padomei nebija būtiskas ietekmes uz vietas. Attiecībā uz Reģionālo valsts pārvaldes skolu (RVPS) bija pāragri novēr -
tēt, vai tā uzlaboja administratīvo spēju Rietumbalkānos.
XI
Rietumbalkānos notiekošā politiskā dialoga ietekme uz tiesiskumu vairākos gadījumos bija ierobežota. Tas panāca 
zināmu virzību attiecībā uz valsts pārvaldes reformu.
XII
Šajā ziņojumā ir sniegti vairāki konkrēti un izmērāmi ieteikumi, lai uzlabotu mērķu noteikšanu un IPA projektu 
iz strā  di un īstenošanu Rietumbalkānos, kā arī lai veicinātu visu sešu Rietumbalkānu valstu pārvaldes iestāžu apņem -
šanos stiprināt savu administratīvo spēju.
08
 Ievads
01 
Kopš Horvātijas pievienošanās 2013. gadā ES Rietumbalkānu paplašināšanās poli -
tika attiecas uz sešām valstīm: Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Kosovu *, bijušo 
Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni un Serbiju (sk.  1. attēlu ).* Šis nosaukums neskar nostājas 
par statusu un atbilst 
ANO Drošības padomes 
Rezolūcijai 1244 un 
Starptautiskās tiesas 
Atzinumam par Kosovas 
neatkarības deklarāciju.
Rietumbalkānu politiskā karte
* Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības 
deklarāciju.
Avots:  Eiropas Komisija.1. attēls
*This designation is without prejudice to position on status, and is in line with UNSCR 1244 and
the ICJ Opinion on the Kosovo Declaration of Independence. 

09 Ievads 
02 
Pēc astoņdesmito gadu ekonomiskās un politiskās krīzes un nacionālisma ideju 
izplatīšanās Dienvidslāvijas robežas deviņdesmitajos gados izjuka, tā sadalījās 
vispirms piecās valstīs, un vairākās no tām rezultātā notika bruņoti konflikti. Vēlāk 
arī Melnkalne (2006. gadā) un Kosova (2008. gadā) pasludināja neatkarību. Albā -
nijā līdz pat 1991. gadam valdīja pilnīgi izolēta komunistiskā diktatūra, un valsts 
pārvalde tai bija jāsāk veidot no pašiem pamatiem. Lai gan šo sešu Eiropas valstu 
vēsturi ir ietekmējuši nopietni etniski, politiski un ekonomiski konflikti, tās visas 
vieno vēlme pievienoties Eiropas Savienībai, kas ir kopīgais mērķis. Visas sešas 
Rietumbalkānu valstis patiešām arī ir ES  kandidātvalstis  vai potenciālās kandidāt -
valstis  (sk.  1. tabulu  un 1. izcēlumu ).1. tabula 1. izcēlumsRietumbalkānu valstu statuss saistībā ar pievienošanos ES
Kandidātvalsts statuss (kopš kura gada) Pievienošanās sarunu statuss
Albānija 2014 Sarunu nav
Bosnija un Hercegovina Potenciālā kandidātvalsts Sarunu nav
Kosova Potenciālā kandidātvalsts Sarunu nav
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika 2005 Sarunu nav
Melnkalne 2010 Atvērtas 22 un slēgtas divas sarunu sadaļas
Serbija 2012 Atvērtas divas sarunu sadaļas
Avots:  Eiropas Komisija.
Pievienošanās ES
Spēkā esošos ES principus, politiku, tiesību aktus, praksi, saistības un mērķus ES iestādēs bieži dēvē par acquis . 
Pievienošanās sarunās acquis  sastāv no 35 dažādām pievienošanās sarunu sadaļām, kas Eiropas Savienībai ar 
katru kandidātvalsti ir jāpārrunā. Piemēram, 23. sadaļa attiecas uz tiesu sistēmu un pamattiesībām, bet 24. sa -
daļa – uz tiesiskumu, brīvību un drošību.
Starpvaldību konferences ir struktūras, kas pieņem lēmumus par sadaļu atvēršanu un provizorisku slēgšanu 
saskaņā ar Padomes apstiprināto sarunu programmu. Melnkalne un Serbija attiecīgi no 2012. un 2014. gada 
sāka piedalīties šādās konferencēs. Padome nepieņēma lēmumu sākt pievienošanās sarunu programmu 
Albānijai un bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, tāpēc starpvaldību konferences ar šīm valstīm 
nav uzsāktas.  Potenciālajām kandidātvalstīm – Bosnijai un Hercegovinai, kā arī Kosovai – nav tiesību uzsākt 
pievienošanās sarunas.
10 Ievads 
03 
ES mērķis šīs valstis iekļaut Eiropas Savienībā ir ES un Rietumbalkānu attiecību 
pamatā kopš 2000. gada (sk.  I pielikumu ). Kopš 2007. gada Komisija tām sniedz 
finansiālu palīdzību, izmantojot Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu ( IPA)1, 
kā attiecībā uz IPA I ir parādīts 2. attēlā .
04 
Katrā IPA programmā ES atbalstīja dažādas nozares, tādas kā tiesiskums2, valsts 
pārvaldes reforma, vide, transports, lauku attīstība un sociālā attīstība. Tā at -
balstīja arī visu sešu valstu, t.i., Rietumbalkānu reģiona kopumā, pārrobežu un 
vairāku saņēmēju programmas.1 Padomes 2006. gada 17. jūlija 
Regula (EK) Nr. 1085/2006, ar 
ko izveido Pirmspievienošanās 
palīdzības instrumentu ( IPA I) 
(OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.), 
un Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2014. gada 11. marta 
Regula (ES) Nr. 231/2014, ar ko 
izveido Pirmspievienošanās 
palīdzības instrumentu ( IPA II) 
(OV L 77, 15.3.2014., 11. lpp.).
2 Pamattiesības, tieslietas un 
iekšlietas, tostarp cīņa pret 
korupciju un organizēto 
noziedzību.
IPA  I piešķīrumi Rietumbalkāniem (2007.–2013.  gads)
Piezīme:  procenti ir noapaļoti uz augšu.
Avots:  Eiropas Komisija, 2015. gada 31. decembris.2. attēls
0 1 000 2 00027 % 1 385
1 150
636615
572529
236Serbija
Vairāku saņēmēju programmas
Kosova
Bijusī Dienvidslāvijas
Maķedonijas Republika
Bosnija un Hercegovina
Albānija
MelnkalnePiešķīrumi miljonos EUR23 %
12 %12 %11 %
10 %
5 %
11 Ievads 
05 
IPA atbalsts tiesiskuma jomā saņēmējvalstīm tika sniegts ar konkrētu mērķi – 
visdažādākās ar sensitīviem jautājumiem saistītās valsts struktūras, tādas kā 
ministrijas, aģentūras, policijas spēki un tiesu iestādes, tuvināt ES pamattiesī -
bām un acquis . IPA arī palīdzēja nodrošināt labāku valsts tiesību aktu izstrādi un 
pieņemšanu.
06 
Ar IPA atbalstu valsts pārvaldes, tostarp publisko finanšu pārvaldības, reformai 
tika risināti arī tādi sensitīvi jautājumi kā uz nopelniem balstīta pieņemšana darbā 
un kvalitatīva apmācība par valsts pārvaldi un pilnu budžeta ciklu, kas ietver no -
dokļu iekasēšanu, budžeta plānošanu, iepirkumu, valsts iekšējo finanšu kontroli, 
ārējo revīziju un statistiku.
07 
Turklāt Komisija, izstrādājot reģionālās programmas, atbalstīja pasākumus, ko īs -
tenoja tādas reģionālās organizācijas kā Reģionālās sadarbības padome (RSP) un 
Reģionālā valsts pārvaldes skola (RVPS), kā arī intervences pasākumus ar Rietum -
balkānu ieguldījumu sistēmas (RIS) starpniecību. Lai gan administratīvās spējas 
stiprināšana Rietumbalkānos nebija RIS galvenais mērķis, tā faktiski to veicināja.
08 
Komisijas ikgadējos progresa ziņojumos ir novērtēti kandidātvalstu un potenciālo 
kandidātvalstu panākumi ceļā uz pievienošanos ES. Konkrēti attiecībā uz Rie -
tumbalkāniem šajos ziņojumos ir minēta korupcijas un organizētās noziedzības 
izplatība un trūkumi, kas attiecas uz tiesu sistēmas neatkarību3. Komisija uzrauga 
situāciju ikvienā valstī, organizējot uzraudzības un ekspertu apmeklējumus un 
politiskā dialoga sanāksmes.
09 
Dokumentā “Politikas pamatnostādnes nākamajai Eiropas Komisijai” teikts, ka 
neviena valsts Eiropas Savienībai nepievienosies līdz 2020. gadam4. Tomēr, ņemot 
vērā šo jauno termiņu un to, ka Rietumbalkānu valstis jau tagad ir stratēģiski 
nozīmīgi partneri, Komisijai ir iespēja sasniegt ilgtermiņa stratēģiskos mērķus 
un sagatavot tās gaidāmajai uzņemšanai Eiropas Savienībā ne tikai kā atsevišķas 
valstis, bet arī kā reģionu, piemērojot saskaņotu procesu un koordinētu reģionālo 
pieeju5.3 Sk. progresa ziņojumus par 
Albāniju, Bosniju un 
Hercegovinu, Kosovu, bijušo 
Dienvidslāvijas Maķedonijas 
Republiku, Melnkalni un 
Serbiju (2012.–2015. gads).
4 Priekšsēdētāja kandidāta Žana 
Kloda Junkera uzruna Eiropas 
Parlamenta atklāšanas sesijā 
2014. gada 15. jūlijā, 9. punkts.
5 Sk. Padomes secinājumus par 
paplašināšanos un 
stabilizācijas un asociācijas 
procesu, 15356/15, 2015. gada 
15. decembris.
12
 Revīzijas tvērums  
un pieeja
10 
Ņemot vērā iepriekšējos īpašajos ziņojumos konstatētos faktus, Palātas mērķis 
bija novērtēt, vai Komisija veicināja administratīvās spējas stiprināšanu Rietum -
balkānu reģionā, izmantojot IPA programmu. Palāta pievērsās diviem galvenajiem 
jautājumiem:
a) vai Komisija labi pārvaldīja Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu 
Rietumbalkānos?
b) Vai Pirmspievienošanās palīdzības instruments stiprināja administratī -
vo spēju Rietumbalkānos?
11 
Revīzija aptvēra 2007.–2013. gada periodu ( IPA I), ņemot vērā arī 2014.–2020. gada 
perioda ( IPA II) pirmos posmus. Palāta koncentrējās uz divām nozarēm, kas ir 
būtiskas administratīvās spējas stiprināšanai Rietumbalkānos:
a) tiesiskums (pamattiesības, tieslietas un iekšlietas), īpašu uzmanību pievēršot 
cīņai pret korupciju un organizēto noziedzību, un
b) valsts pārvaldes reforma, ietverot publisko finanšu pārvaldību.
12 
Kā parādīts 2. tabulā , no tiesiskuma un valsts pārvaldes reformas projektiem, 
kuru kopējā vērtība bija 902 miljoni EUR, Palāta pārbaudīja 52 projektus ar kopējo 
līgumu summu 109 miljonu EUR apmērā (12 %)6. No reģionālajām programmām, 
kuru kopējā vērtība bija 1,16  miljardi  EUR, Palāta pārbaudīja trīs programmas ar 
kopējo līgumu summu 330 miljonu EUR apmērā (28 %)7.6 II pielikumā  ir sniegts šo 
revidēto projektu pilns 
saraksts.
7 Šīs programmas ir uzskaitītas 
III pielikumā .2. tabulaIPA (2007.–2013.  gads) programmas administratīvās spējas stiprināšanai 
Rietumbalkānos
IPA programmas administratīvās spējas stiprināšanai 
Rietumbalkānu valstīsLīgumu summasRevidēto summu 
īpatsvarsRevidēto projektu/
programmu skaits Kopā Revidētās
Valstu programmas, projekti tiesiskuma jomā 485 60 12 % 29
Valstu programmas, projekti valsts pārvaldes reformas jomā 417 49 12 % 23
KOPĀ 902 109 12 % 52
Reģionālās programmas 1 160 330 28 % 3
PAVISAM KOPĀ 2 062 439 21 %
Piezīme:  summas norādītas miljonos EUR; procenti noapaļoti uz augšu.
Avots:  ERP, pamatojoties uz Eiropas Komisijas datiem, 2015. gada 30. jūnijs.
13 Revīzijas tvērums un pieeja  
13 
Svarīgs Palātas uzdevums bija novērtēt, kas ar ES programmām un projektiem ir 
panākts rezultātu ziņā, kā noteikts regulā, ar ko paredz kopīgus noteikumus un 
procedūras, lai īstenotu Savienības instrumentus ārējās darbības finansēšanai8.
14 
Piemērojot metarevīzijas pieeju, Palāta vispirms izskatīja vairākus ERP īpašos 
ziņojumus un Komisijas novērtējuma ziņojumus, kas attiecas uz Rietumbalkānu 
reģionu (sk.  3. tabulu ). Ņemot vērā metarevīzijas tvērumu un izskatītos ziņoju -
mus, Palāta konstatēja revīzijas nepilnības, kuru novēršanai no 2015. gada marta 
līdz decembrim tika veikts būtisks papildu revīzijas darbs. Tas ietvēra Komisijas 
progresa, uzraudzības, ekspertu un sanāksmju ziņojumu pārbaudi un Komisijas, 
Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD), ES delegāciju, attiecīgo Rietumbalkānu 
valstu pārvaldes iestāžu un RSP pārstāvju iztaujāšanu.8 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2014. gada 11. marta 
Regula (ES) Nr. 236/2014, ar ko 
paredz kopīgus noteikumus 
un procedūras, lai īstenotu 
Savienības instrumentus 
ārējās darbības finansēšanai, 
12. apsvērums preambulā un 
12. pants (OV L 77, 15.3.2014., 
95. lpp.).3. tabulaIzmantotie iepriekšējie revīzijas un novērtējuma ziņojumi
Avoti Dokumentu atsaucesERP ĪPAŠIE ZIŅOJUMI20/2016 “Administratīvās spējas stiprināšana Melnkalnē: gūti panākumi, bet daudzās svarīgās jomās ir vajadzīgi labāki rezultāti”
11/2016 “Administratīvās spējas stiprināšana bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā: neliela virzība sarežģītā situācijā”
19/2014 “Eiropas Savienības pirmspievienošanās palīdzība Serbijai”
18/2014 “ EuropeAid  novērtēšanas un uz rezultātiem vērstas uzraudzības sistēmas”
18/2012 “Eiropas Savienības palīdzība Kosovai tiesiskuma jomā”
14/2011 “Vai ar ES palīdzību ir uzlabota Horvātijas spēja pārvaldīt pēcpievienošanās finansējumu”
12/2009 “Komisijas projektu efektivitāte tieslietu un iekšlietu jomā Rietumbalkānu valstīs”
5/2007 par Komisijas veikto CARDS  programmas pārvaldībuNOVĒRTĒJUMIIPA atbalsts cīņā pret korupciju, 2015. gada augusts 
Valsts pārvaldes principi, SIGMA bāzes datu mērījumi (Albānija, Bosnija un Hercegovina, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, 
Kosova, Melnkalne, Serbija), 2015. gada aprīlis
IPA palīdzības metanovērtējums, 2013. gada septembris 
IPA palīdzības starpposma novērtējums un metanovērtējums, vairāku saņēmēju programmu novērtējums, 2013. gada jūnijs 
Tiesiskums, tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību Rietumbalkānos, 2013. gada februāris 
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
14
 Apsvērumi
I daļa. Vai Komisija labi pārvaldīja Pirmspievienošanās 
palīdzības instrumentu Rietumbalkānos?
15 
Palāta novērtēja, kā Komisija pārvaldīja IPA visā tā plānošanas ciklā, pamatojoties 
uz šādiem revīzijas kritērijiem:
a) Vai IPA mērķi bija konkrēti un izmērāmi?
b) Vai programmas un projekti balstījās uz skaidrām vajadzībām?
c) Vai palīdzība tika faktiski izmaksāta (apgūta)?
d) Vai palīdzībai tika piemēroti stingri nosacījumi?
e) Vai īstenošana tika uzraudzīta un rezultāti efektīvi novērtēti?
f) Vai līdzekļu devēju sniegtā palīdzība tika efektīvi koordinēta?
IPA  I periodā mērķi ne vienmēr bija konkrēti un izmērāmi
16 
ES Finanšu regula paredz, ka visām darbības nozarēm, ko finansē no budžeta, ir 
jānosaka konkrēti un izmērāmi mērķi9. IPA regulās10 un visos Komisijas indikatī -
vajos daudzgadu plānošanas dokumentos (IDPD) ir uzsvērta tiesiskuma un valsts 
pārvaldes reformas nozīme Rietumbalkānos.
Valstu programmās bieži bija izvirzīti plaši mērķi
17 
IPA I periodā mērķi bija tik plaši, ka bieži vien tie nebija konkrēti un izmērāmi ar 
konkrētiem uzdevumiem11. Tomēr attiecībā uz Melnkalni un Serbiju, kuru pievie -
nošanās sarunas sākās attiecīgi 2012. un 2014. gadā, Komisija noteica skaidrus un 
izmērāmus mērķus tiesiskuma jomā, kuru nesasniegšanas gadījumā paplašināša -
nās sarunas varētu tikt bloķētas12.9 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2012. gada 
25. oktobra Regula (ES, 
Euratom) Nr. 966/2012 par 
finanšu noteikumiem, ko 
piemēro Savienības 
vispārējam budžetam, un par 
Padomes Regulas (EK, 
Euratom) 
Nr. 1605/2002 atcelšanu 
(OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).
10 Padomes Regula (EK) 
Nr. 1085/2006, kuru īsteno ar 
Komisijas 2007. gada 12. jūnija 
Regulu (EK) Nr. 718/2007, un 
Regula (ES) Nr. 231/2014, kuru 
īsteno ar Komisijas 2014. gada 
2. maija Īstenošanas 
regulu (ES) Nr. 447/2014.
11 ERP veiktā Eiropas 
partnerattiecību nolīgumu, 
SAN, Kaimiņattiecību politikas 
un paplašināšanās sarunu ĢD, 
gada darbības pārskatu (par 
2013. un 2014. gadu) analīze. 
IPA palīdzības 
metanovērtējumā (2013. gada 
septembris, 20. lpp.) ir minēti 
plaši mērķi, kas “bieži vien 
neietver pietiekami 
izmērāmus uzdevumus”.
12 2015. gada pārvaldības plāns, 
Kaimiņattiecību politikas un 
paplašināšanās sarunu ĢD, 4. 
un 18. lpp., “Paplašināšanās 
stratēģija un galvenie 
uzdevumi 2012.–2013. gadā”, 
COM(2012) 600  final , 
10.10.2012., 4. lpp.
15 Apsvērumi 
18 
Turklāt kopš 2010. gada Komisija ir mainījusi nostāju, no atbalsta galvenokārt 
individuāliem projektiem pārejot uz skaidrāku un vieglāk izmērāmu nozarēm at -
bilstošu pieeju13, saskaņā ar kuru programmas un projekti skaidri iekļaujas nozaru 
stratēģijās. Nozaru pieeju Komisija plānoja pilnībā piemērot IPA II īstenošanas 
laikā14.
Reģionālajās programmās parasti bija noteikti konkrēti un 
izmērāmi mērķi
19 
Palātas pārbaudīto reģionālo programmu mērķi parasti bija konkrēti un ietvēra 
izmērāmus uzdevumus. Ņemot vērā agrākos konfliktus starp Rietumbalkānu 
valstīm, reģionālajās programmās parasti bija noteikts skaidrs reģionālās integ -
rācijas mērķis, kas atbilda IPA mērķiem par atbalstu pēckonfliktu samierināšanas, 
paļāvības veicināšanas un atjaunošanas pasākumiem15 (sk.  2. izcēlumu ).
Programmas un projekti balstījās uz vajadzībām, bet dažos 
atbalsta saņēmēju novērtējumos tika konstatēti būtiski 
trūkumi
20 
IPA I plānošanas periodā Komisija sagatavoja plānošanas dokumentus (IDPD), 
kuros bija norādītas IPA atbalsta galvenās jomas. Valstu pārvaldes iestādes, vai 
nu pēc savas iniciatīvas, vai arī Komisijas mudinātas, sagatavoja savus vajadzību 
novērtējumus.13 “Paplašināšanās stratēģija un 
galvenie uzdevumi 2011.–
2012. gadā”, 
COM(2011) 666 galīgā 
redakcija, 12.10.2011., 20. lpp.
14 Pirmspievienošanās palīdzības 
instruments ( IPA II), vairāku 
valstu indikatīvais stratēģijas 
dokuments (2015. gada 
30. jūnijs) un indikatīvie 
stratēģijas dokumenti 
Albānijai un Melnkalnei 
(2014. gada 18. augusts), 
bijušajai Dienvidslāvijas 
Maķedonijas Republikai un 
Serbijai (2014. gada 
19. augusts), Kosovai 
(2014. gada 20. augusts) un 
Bosnijai un Hercegovinai 
(2014. gada 15. decembris).
15 Padomes Regula (EK) 
Nr. 1085/2006, 13. apsvērums 
preambulā un 2. panta 
g) punkts.2. izcēlumsRietumbalkānu ieguldījumu sistēma (RIS)
RIS bija skaidri vērsta uz finansiālās un tehniskās palīdzības sniegšanu stratēģiskajiem ieguldījumiem, un tās 
mērķi bija izmērāmi ar skaidriem rādītājiem (piemēram, projektu pieteikumu skaits, izmaksātā tehniskā palī -
dzība, piešķirtais finansējums)16.
16 https://www.wbif.eu/ .
16 Apsvērumi 
Vajadzību novērtējumi Komisijas līmenī
21 
IDPD parasti tika balstīti uz prioritātēm, kas noteiktas progresa ziņojumos un 
pievienošanās partnerībās. To pamatā nebija saņēmējvalstu pamatscenāriji attie -
cībā uz administratīvās spējas novērtēšanu dažādās jomās (piemēram, tiesiskuma 
jomā), un tajos arī netika ņemta vērā valstu faktiskā politiskā griba veikt reformu. 
Projektu līmenī pārbaudītie projekti skaidri balstījās uz vajadzībām, kuras notei -
kusi un ar saņēmējvalstīm saskaņojusi Komisija.
22 
IPA II plānošanas periodā valstu līmenī indikatīvie stratēģijas dokumenti (2014.–
2020. gads) aizstāja IPA I plānošanas dokumentus. Tajos lielāka uzmanība tika pie -
vērsta atbalsta saņēmēju spējai politiskā līmenī apņemties veikt nozares reformu 
un pārvaldīt IPA finansējumu.
Vajadzību novērtējumi atbalsta saņēmēju līmenī
23 
Lai gan visām Rietumbalkānu valstīm bija visaptveroša valsts stratēģija ar vaja -
dzību novērtējumu valsts pārvaldes reformas jomā, tiesiskuma jomā tās nebija 
Albānijai un Kosovai. Bosnijas un Hercegovinas tiesu sistēmas reformu stratēģija 
tika pieņemta ļoti vēlu (sk.  3. izcēlumu ).3. izcēlumsBosnijas un Hercegovinas 2014.–2018. gada stratēģija attiecībā uz tiesu sistēmas 
reformu
Šīs stratēģijas pieņemšana bija ietverta ES politikas dialogā ar valsts pārvaldes iestādēm, it īpaši risinot struk -
turētu dialogu par tiesiskumu. Tiesu sistēmas reformas stratēģiju pieņēma tikai 2015. gadā, jo to aizkavēja poli -
tiskās domstarpības starp Bosnijas un Hercegovinas pārvaldes iestādēm. It īpaši Serbu Republika (sk.  3. attēlu ) 
sistemātiski apstrīdēja vajadzības, kuras saskaņā ar IPA bija novērtējusi Komisija. Tas mazināja valsts vajadzību 
novērtējumu nozīmi, it īpaši attiecībā uz tiem projektiem, kuru mērķis bija veicināt korupcijas novēršanas dar -
bību koordināciju starp policijas struktūrām un vietējām valsts sektora iestādēm.
17 Apsvērumi 
Bosnijas un Hercegovinas politiskā karte
Avots:  Eurostat .3. attēls



Sarajevo
PodgoricaRepublika SrpskaRepublika Srpska
Federation of Bosnia and HerzegovinaBrčkoCroatia
Serbia
Bosnia and Herzegovina
Montenegro
Albania
Administrative boundaries: © EuroGeographics, GADM (Bosnian Inter-entity boundary line
Cartography: Eurostat — GISCO, 01/2016Brčko District
Banja Luka
0 25 50 75 100 km  Adriatic Sea
Inter-entity boundary line
18 Apsvērumi 
IPA līdzekļu apgūšanas procesu dažkārt kavēja vājā 
administratīvā spēja
24 
Dažās Rietumbalkānu valstīs bija grūti izmaksāt saskaņā ar IPA I noslēgto līgumu 
summas (sk.  4. attēlu ) – galvenokārt vājās administratīvās spējas dēļ.
Līdzekļu apgūšana, kas izteikta procentos no piešķīrumiem, par kuriem vēl jānoslēdz 
līgumi, un procentos no līgumu summām, kas vēl jāsamaksā, IPA  I (2007.–2013.  gads)
Avots:  ERP aprēķins, pamatojoties uz Komisijas datiem, 2015. gada 31. decembris.4. attēls
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100
Bijusī Dienvidslāvijas
Maķedonijas Republika
Albānija
Serbija
Bosnija un Hercegovina
Kosova
Melnkalne%
Piešķirtā summa, par kuru vēl
jānoslēdz līgumi
Līgumu summa, kas vēl jāsamaksā
19 Apsvērumi 
25 
Pamatojoties uz dažādu IPA funkcionālo struktūru pārbaudi Rietumbalkānos, to 
var daļēji izskaidrot ar faktu, ka būtiskas IPA pārvaldības daļas Komisija decentra -
lizēja valstu iestādēm17. Kā Palāta novēroja bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas 
Republikā un Serbijā (sk.  4. izcēlumu ), kā arī Albānijā, tam bija vajadzīgs mācību 
periods un prasīgāka pārvaldības struktūra18.17 Kopš 2014. gada 1. janvāra 
terminu “decentralizēta 
pārvaldība” aizstāj ar terminu 
“trešo valstu īstenota netieša 
pārvaldība”.
18 Decentralizēta pārvaldība 
paredzēja vairākas prasības, 
tostarp valsts kredītrīkotāja 
akreditāciju, IPA funkcionālās 
struktūras un revīzijas iestādes 
izveidi, kā arī ES delegācijas 
veiktu ex ante  kontroli 
attiecībā uz visiem 
decentralizētajiem IPA 
projektiem. Sk. 11.–31. pantu 
Komisijas 2007. gada 12. jūnija 
Regulā (EK) Nr. 718/2007, ar 
kuru īsteno Padomes Regulu 
(EK) Nr. 1085/2006, ar ko 
izveido Pirmspievienošanās 
palīdzības instrumentu ( IPA) 
(OV L 170, 29.6.2007., 1. lpp.).4. izcēlumsDecentralizēta pārvaldība saskaņā ar IPA  I: gūtā pieredze
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika
Komisijas decentralizētā pārvaldība atbilst Finanšu regulai19 un IPA I regulām, taču šajās regulās nav izvirzīta 
prasība novērtēt, vai valsts iestādes ir gatavas pārvaldīt tik apjomīgus un sarežģītus decentralizējamos līdzek -
ļus20. Pēc decentralizācijas valsts pārvaldei bija ļoti jānopūlas, lai ievērotu termiņus un iesniegtu pienācīgas 
kvalitātes līguma dokumentus. Daudzos gadījumos šo sarežģījumu dēļ tika zaudēti projekti, kas bija paredzēti 
svarīgu reformu finansēšanai, un ir sagaidāmi turpmāki zaudējumi21.
Serbija
Revīzijas iestādes un IPA projektu pārvaldības funkcionālās struktūras izveidi ietekmēja ilglaicīgie un būtiskie 
trūkumi, kas tika konstatēti Komisijas veiktajās revīzijās. Decentralizētā pārvaldība nebija saistīta ar iepriek -
šēju visaptverošu publisko finanšu pārvaldības novērtējumu valsts līmenī22, bet tās pamatā bija tikai Serbijas 
IPA struktūru atbilstība Finanšu regulā noteiktajām iekšējās kontroles prasībām23.
19 Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam 
(OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.), kas ik pa laikam ir grozīta.
20 ERP īpašais ziņojums Nr. 11/2016 “Administratīvās spējas stiprināšana bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā: neliela virzība sarežģītā 
situācijā”, 47. punkts ( http://eca.europa.eu ).
21 Turpat, 48. un 50. punkts.
22 ERP īpašais ziņojums Nr. 19/2014 “Eiropas Savienības pirmspievienošanās palīdzība Serbijai”, 79. punkts ( http://eca.europa.eu ).
23 Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības 
vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu.
20 Apsvērumi 
26 
IPA II periodā (2014.–2020. gads) lielāka uzmanība tiek pievērsta valstu publisko 
finanšu pārvaldības sistēmām kopumā. Tomēr, ņemot vērā kavēšanos jaunā IPA 
tiesiskā regulējuma un procedūru ieviešanā, IPA II programmas tika pieņemtas 
tikai 2014. gada pašās beigās. Līgumu slēgšanu un maksājumu veikšanu vēl vairāk 
aizkavēja saņēmējvalstu ratifikācijas procedūras. Tāpēc revīzijas laikā bija pāragri 
sniegt komentārus par līgumos paredzētajām un izmaksātajām summām saskaņā 
ar IPA II.
Komisija sistemātiski nepiemēroja stingrus nosacījumus
27 
Vairākās paplašināšanās stratēģijās pēc kārtas Komisija pieminēja “stingrus 
nosacījumus”24, šo terminu īpaši nedefinējot. Nosacījumu princips paredz kon -
krētu nosacījumu izvirzīšanu pirms līguma noslēgšanas vai maksājuma veikšanas 
politiskā, programmas vai projekta līmenī. Ja atbalsta saņēmējs šiem iepriekš 
noteiktajiem nosacījumiem neatbilst, Komisija var veikt tādus pasākumus kā 
maksājumu apturēšana visai programmai, turpmākās palīdzības samazināšana vai 
projekta atcelšana.
28 
Programmas līmenī stingrus nosacījumus Komisija piemēroja tikai ļoti nedaudzos 
gadījumos, proti, Bosnijā un Hercegovinā (sk.  5. izcēlumu ) un bijušajā Dienvidslā -
vijas Maķedonijas Republikā25.24 Saskaņā ar Komisijas 
paplašināšanās stratēģiju 
2011.–2012. gadam 
“pievienošanās procesa un ar 
to saistīto panākumu pamatā 
ir saistības, nosacījumi un 
uzticamība” (2. lpp), un 
nosacījumi būs precīzi, 
augstām prasībām atbilstoši 
un stingri (18. un 23. lpp.). 
Stingri nosacījumi bija minēti 
Komisijas paplašināšanās 
stratēģijā 2012.–2013. gadam 
(2., 3., 16. un 22. lpp.), kā arī 
paplašināšanās stratēģijā 
2014. gadam (2. un 19. lpp.) un 
paplašināšanās stratēģijā 
2015. gadam (12. lpp.).
25 Maksājumu apturēšana, kā 
paredzēts Regulas (EK) 
Nr. 718/2007 46. pantā.5. izcēlumsStingri nosacījumi tiesiskuma jomā programmu līmenī Bosnijā un Hercegovinā
2013. gadā ES integrācijas process Bosnijā un Hercegovinā tika apturēts. Šķita, ka valsts politiskie pārstāvji 
nespēj vai nevēlas panākt vienprātību, kas vajadzīga pirmspievienošanās procesa turpmākai virzībai. To ap -
liecināja gadījums, kad valstij pietrūka spējas vai politiskās gribas izpildīt Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedu -
mu26. Tāpēc Komisija piemēroja nosacījumus, samazinot 2013. gada IPA I piešķīrumu par 45 miljoniem EUR un 
nosakot turpmākus piešķīrumu samazinājumus IPA II periodā27. Kad Bosnija un Hercegovina nepieņēma jauno 
vispārējo tiesu sistēmas reformas stratēģiju, ko bija apstiprinājušas visas četras konstitucionālās vienības, to -
starp Serbu Republika (sk. karti 3. attēlā ), Komisija apturēja budžeta atbalstu tiesiskuma jomā.
26 Lietā Sejdić un Finci pret Bosniju un Hercegovinu  (2009. gada decembris) Eiropas Cilvēktiesību tiesa konstatēja, ka Bosnija un Hercegovina bija 
pārkāpusi prasītāju tiesības tikt ievēlētiem tikai tāpēc vien, ka tie piederēja etniskajām minoritātēm.
27 No 2014. līdz 2017. gadam šai valstij tika piešķirti 165 miljoni EUR salīdzinājumā ar 331 miljonu EUR no 2007. līdz 2010. gadam.
21 Apsvērumi 
29 
Projektu līmenī Komisija sistemātiski nepiemēroja stingrus nosacījumus, kā parā -
dīts 6. izcēlumā  sniegtajos piemēros. Lai gan ERP 2011. gadā bija ieteikusi lielāku 
uzmanību veltīt tam, lai nodrošinātu, ka projektu priekšlikumi citās pirmspievie -
nošanās valstīs ir īstenošanai pietiekami rūpīgi izstrādāti28, Komisija ne vienmēr to 
nodrošināja. Tas ietekmēja projektu izpildi vairākās valstīs29.28 ERP īpašais ziņojums 
Nr. 14/2011 “Vai ar ES palīdzību 
ir uzlabota Horvātijas spēja 
pārvaldīt pēcpievienošanās 
finansējumu”, 53. punkts 
(http://eca.europa.eu ).
29 Sk. novērtējumu par 
tiesiskumu, tiesu sistēmas 
reformu un cīņu pret korupciju 
un organizēto noziedzību 
Rietumbalkānos, 2013. gada 
februāris, 240. lpp.6. izcēlumsStingru nosacījumu nepiemērošana IPA  I periodā
Albānija
Septiņiem no 15 revidētajiem projektiem Komisija līgumu slēgšanas posmā30 un pirms maksājumu veikšanas 
nenoteica stingrus nosacījumus. Tas attiecas ne tikai uz projektiem, kuru mērķi bija sarežģīti (piemēram, ko -
rupcijas novēršanas pasākumu stiprināšana), bet arī uz tiem, kuru sasniedzamie rezultāti bija samērā vienkārši, 
tādiem kā Tirānas Tiesu pils projekts (sk.  II pielikumu , 10. projekts). Šim projektam vajadzīgās atļaujas nebija 
sagādātas, un iespējamie pārkāpumi saistībā ar zemes īpašumtiesībām radīja vēl vairāk grūtību. Pēc 4,5 gadus 
ilgām sarunām ar Tieslietu ministriju Komisija projektu atcēla un daļu finansējuma piešķīra citiem pasāku -
miem, kas nebija saistīti ar tiesiskuma jomu.
Serbija
Komisija nepievērsa pietiekamu uzmanību nosacījumiem, projektu izstrādes secībai un juridiskajai nekonsek -
vencei. Tas bieži apdraudēja projektu raitu un savlaicīgu īstenošanu31. Pēc 2012. gada projektu priekšlikumi 
dažkārt tika atlikti vai tika samazināts to apjoms, jo nebija sagādātas atļaujas vai veikta vajadzīgā priekšizpēte.
30 Sk. II pielikumu , Albānijas projekti Nr. 2, 3, 4, 5, 9 un 10 tiesiskuma jomā un projekts Nr. 2 publisko finanšu pārvaldības jomā.
31 Īpašais ziņojums Nr. 19/2014 “ES pirmspievienošanās palīdzība Serbijai”, 5. izcēlums un 27. un 31. punkts ( http://eca.europa.eu ).
22 Apsvērumi 
Komisija kopumā efektīvi uzraudzīja īstenošanu un daļēji 
efektīvi veica turpmākus pasākumus pēc novērtējumiem
30 
Komisija uzraudzīja nozaru reformas un projektu īstenošanu gan tieši, gan ar visu 
sešu ES delegāciju Rietumbalkānos starpniecību. Uzraudzība augstākajā līmenī 
notika apvienotās uzraudzības komitejas sanāksmēs, ko rīkoja divreiz gadā, bet 
biežāk to veica nozaru uzraudzības komitejās. ES delegācijas uzraudzīja īstenoša -
nu arī uz vietas.
31 
Sava novērtēšanas cikla ietvaros Komisija veica nozaru un tematiskos novērtēju -
mus. Tos nedrīkst jaukt ar ikgadējiem progresa ziņojumiem par kandidātvalstīm 
un potenciālajām kandidātvalstīm – tie ir Komisijas oficiālie šo valstu politiskie 
novērtējumi.
Komisija kopumā efektīvi uzraudzīja īstenošanu
32 
ES delegācijas IPA projektus abās nozarēs uzraudzīja efektīvi:
a) veicot likumības un pareizības pārbaudes, kuru pamatā bija vadības un infor -
mācijas sistēmas;
b) organizējot koordinācijas sanāksmes, kurās piedalījās līgumslēdzēji un pārval -
des iestādes, kas saņēma atbalstu, ietverot apmeklējumus uz vietas;
c) sagatavojot ikgadējos pastarpināti deleģētā kredītrīkotāja (PDK) ziņojumus;
d) rīkojot apvienotās uzraudzības komitejas un nozaru uzraudzības komiteju 
sanāksmes;
e) attiecībā uz riskantākiem projektiem – ik ceturksni sagatavojot iekšējās uz -
raudzības tabulas.
33 
Komisija efektīvi uzraudzīja IPA īstenošanu un rezultātu sasniegšanu32. Papildus 
iepriekš minētajiem uzraudzības līdzekļiem, uz rezultātiem vērstas uzraudzības 
(ROM ) ziņojumos ir piemērota Komisijas standarta metodika un vairumā gadī -
jumu uzraudzīti notiekošo projektu rezultāti. Tomēr ROM  pieejai bija trīs būtiski 
trūkumi.32 Šajā saistībā revīzijas grupa 
savāca pierādījumus no 
ES delegācijām Albānijā, 
Bosnijā un Hercegovinā un 
Serbijā.
23 Apsvērumi 
34 
Pirmkārt, tā kā ievērojams skaits Palātas novērtēto IPA projektu ietvēra līgumus, 
kuru vērtība bija mazāka par vienu miljonu EUR, tie nesasniedza ROM  ziņojumiem 
noteikto robežvērtību. Tāpēc ne visiem politiski sensitīviem projektiem tika veik -
ta uz rezultātiem vērsta uzraudzība. Otrkārt, nevienā no novērtētajiem ziņoju -
miem netika pārbaudīta atbilstība nosacījumiem. Treškārt, ex post  projektu uzrau -
dzības33 trūkums nozīmēja to, ka projektu ilgtspēju nebija iespējams novērtēt.
Komisija daļēji efektīvi veica turpmākus pasākumus pēc 
novērtējumiem
35 
Komisija veica visaptverošu starpnozaru novērtējumu par IPA palīdzību Rietum -
balkānos tiesiskuma jomā, kā arī divus IPA projektu tematiskos novērtējumus 
attiecīgi tiesiskuma un cīņas pret korupciju jomā34. Ciešā sadarbībā ar Eiropas 
Padomi un Venēcijas komisiju35 Komisija finansēja daudzus ekspertu apmeklē -
jumu ziņojumus par tiesu sistēmu, kuros cita starpā bija norādīts, ka veiksmīgu 
kriminālās notiesāšanas gadījumu vēl pagaidām nav.
36 
Tomēr Komisija neizmantoja savus novērtējumus vai ekspertu apmeklējumu ziņo -
jumus, lai vairāk izmantotu nosacījumus. Attiecībā uz projektiem tiesiskuma jomā 
tā nekoriģēja ROM  ziņojumu rādītājus, kas bija vairāk vērsti uz notiekošo projek -
tu tiešo rezultātu rādītājiem. Arī Komisija norādīja, ka nekādi papildu pasākumi 
attiecībā uz IPA projektiem tiesiskuma jomā bieži vien netika veikti.
37 
Attiecībā uz valsts pārvaldes reformu Komisija neveica visaptverošu IPA atbalsta 
novērtējumu, bet tā novērtēja atsevišķus IPA projektus šajā jomā.33 Tematiskais novērtējums par 
tiesiskumu, tiesu sistēmas 
reformu un cīņu pret korupciju 
un organizēto noziedzību 
Rietumbalkānos, 3. daļa, 
galīgais galvenais ziņojums, 
2013. gada februāris, 60. lpp.
34 IPA palīdzības 
metanovērtējums un vairāku 
saņēmēju programmu 
novērtējums, 2013. gada 
septembris. Tematiskais 
novērtējums par tiesiskumu, 
tiesu sistēmas reformu un cīņu 
pret korupciju un organizēto 
noziedzību Rietumbalkānos, 
3. daļa, galīgais galvenais 
ziņojums, 2013. gada februāris. 
Tematiskais novērtējums par 
IPA atbalstu cīņai pret 
korupciju, galīgais galvenais 
ziņojums, 2015. gada augusts.
35 Eiropas Padomes komisija 
“Demokrātija caur tiesībām” 
atrodas Venēcijā (Itālija) un cita 
starpā sniedz juridiskas 
konsultācijas Eiropas Padomes 
dalībvalstīm, it īpaši palīdzot 
tām savu jurisdikciju pielāgot 
Eiropas tiesiskuma 
standartiem ( http://www.
venice.coe.int ).
24 Apsvērumi 
Lai gan tika konstatēti būtiski trūkumi atbalsta saņēmēju 
novērtējumos, Komisija efektīvi atbalstīja līdzekļu devēju 
koordinēšanu
38 
Valsts vadītu līdzekļu devēju princips ir izklāstīts Parīzes deklarācijā par palīdzī -
bas efektivitāti (2005. gads)36. Saskaņā ar šo principu, kuru piemēro arī IPA finan -
sējumam, ikvienai saņēmējvalstij ir jāizvirza reāli mērķi nedaudzās nozarēs un 
jāizvairās no līdzekļu devēju sniegtā atbalsta pārklāšanās. Visā reģionā Komisija 
efektīvi atbalstīja saņēmējvalstis, kas pildīja savu pienākumu vadīt līdzekļu devēju 
koordinēšanu.
Līdzekļu devēju koordinēšana reģionālā līmenī
39 
Gan Rietumbalkānu ieguldījumu sistēmu (RIS), gan arī Reģionālās sadarbības 
padomi (RSP) finansēja no IPA reģionālajām programmām. Viens no to mēr -
ķiem bija uzlabot līdzekļu devēju koordinēšanu starp Rietumbalkānu valstīm 
(sk.  7. izcēlumu ).36 “ES rīcības kodekss attiecībā 
uz darbu dalīšanu attīstības 
politikas jomā”, 
COM(2007) 72 galīgā redakcija, 
28.2.2007 .7. izcēlumsReģionālā līdzekļu devēju koordinēšana Rietumbalkānos
RIS
Saistībā ar RIS infrastruktūras projektiem vienotā infrastruktūras projektu iestrādne, ko 2015. gada decembrī 
iesniedza visas Rietumbalkānu valstis, atviegloja projektu novērtēšanas un atlases procesu.
RSP
Viens no RSP mērķiem bija “reģionālās perspektīvas” nodrošināšana līdzekļu devēju sniegtajai palīdzībai37. 
Izņemot vienu sanāksmi 2015. gadā, Rietumbalkānu valstis neizmantoja RSP līdzekļu devēju koordinēšanas 
mērķiem.
37 http://rcc.int/pages/2/overview . Sk. RSP statūtus.
25 Apsvērumi 
Līdzekļu devēju koordinēšana atbalsta saņēmēju līmenī
40 
Līdzekļu devēju koordinēšana saņēmējvalstī bija efektīva Serbijā, daļēji efektī -
va bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Melnkalnē un neefektīva 
Albānijā, Bosnijā un Hercegovinā un Kosovā (sk.  8. izcēlumu ). Tas bija saistīts ar 
vadības un administratīvo spēju trūkumu par līdzekļu devēju koordinēšanu atbil -
dīgajās valsts struktūrās. Tomēr Palāta konstatēja, ka Komisija atbalsta saņēmējus 
atbalstīja, lai tie zināmā mērā nodrošinātu līdzekļu devēju koordinēšanu. 8. izcēlumsNeefektīva līdzekļu devēju koordinēšana atbalsta saņēmēju līmenī
Albānija
Palāta pārbaudīja līdzekļu devēju darbību Attīstības plānošanas, finansēšanas un ārvalstu palīdzības departa -
mentā. Tam nebija skaidras organizatoriskās struktūras, trūka darbinieku un nebija līdzekļu devēju datubāzes. 
Tā kā līdzekļu devēju nozares darba grupas kopš 2013. gada vairs aktīvi nedarbojās, efektīvu papildināmību un 
darba dalīšanu starp līdzekļu devējiem nodrošināja Komisijas vadītais līdzekļu devēju tehniskais sekretariāts. 
Iztaujājot līdzekļu devēju kopienu (ASV, Itālija, Francija), tika konstatēts, ka lielāko uzslavu par saviem centie -
niem pelnījusi ES delegācija Tirānā.
Kosova
Efektīvi līdzekļu devēju koordinācijas mehānismi līdz 2011. gada beigām vēl nedarbojās, un, lai gan kopš tā 
laika tiek īstenotas dažādas iniciatīvas ar mērķi koordinēt līdzekļu devējus atsevišķās nozarēs, ES un citi starp -
tautiskie līdzekļu devēji aicina Kosovas iestādes uzņemties aktīvāku lomu, vadot līdzekļu devēju koordinēšanu 
un turpinot to tehniskā līmenī38. Tas ir apstiprināts Komisijas jaunākajos iekšējos dokumentos.
38 ERP īpašais ziņojums Nr. 18/2012 “Eiropas Savienības palīdzība Kosovai tiesiskuma jomā”, 82. un 86. punkts ( http://eca.europa.eu ).
26 Apsvērumi 
II daļa. Vai Pirmspievienošanās palīdzības instruments 
stiprināja administratīvo spēju Rietumbalkānos?
41 
Kopš 2007. gada IPA ir vienīgais ES finansēšanas instruments, kas izveidots, lai 
stiprinātu administratīvo spēju Rietumbalkānos. Gan tiesiskuma jomā, gan valsts 
pārvaldes reformas jomā Palāta novērtēja, vai
a) Komisija bija efektīvi sasniegusi plānotos tiešos rezultātus;
b) IPA rezultāti, kas pārsniedz tiešos rezultātus, bija ilgtspējīgi;
c) politiskais dialogs bija efektīvi vērsts uz administratīvās spējas stiprināšanu.
Komisija efektīvi sasniedza plānotos tiešos rezultātus
42 
Abās nozarēs pārbaudītie projekti, kas tika īstenoti saskaņā ar valstu un reģio -
nālajām programmām, sasniedza līgumā paredzētos tiešos rezultātus39. Piemē -
ram, Fieras cietuma būvniecība Albānijā un Bosnijas un Hercegovinas Augstākās 
tiesnešu un prokuroru padomes informācijas tehnoloģijas sistēmas izveide tika 
pabeigta laikā un saskaņā ar līguma specifikācijām (sk.  1. un 2. fotoattēlu ).39 Šā apsvēruma pamatā ir 
2015. gadā novērtētā revīzijas 
izlase (sk.  II pielikumu ). Līdzīgs 
apsvērums tika izteikts 
Komisijas metanovērtējumā, 
6. lpp., 2013. gads.
27 Apsvērumi 
Pabeigtās cietuma kameras, cietuma būvniecības projekts Fierā, Albānijā
Informācijas tehnoloģijas projekts Augstākajā tiesnešu un prokuroru padomē, kas 
uzrauga Bosnijas un Hercegovinas tiesnešus no SarajevasAvots:  Eiropas Komisija (7. starpposma un galīgais ziņojums, 33. lpp.).
© Eriton Hasaj, 2014. gads. © Bosnijas un Hercegovinas Augstākā tiesnešu un prokuroru padome 
(HJPC  BiH ).
Avots:  Eiropas Komisija (projekta aprakstošais galīgais ziņojums, 23. lpp.).1. fotoattēls 2. fotoattēls

28 Apsvērumi 
IPA projekti tiesiskuma un valsts pārvaldes reformas jomā 
bija daļēji ilgtspējīgi
Projekti tiesiskuma jomā bija daļēji ilgtspējīgi
43 
Komisijai tikai daļēji izdevās projektu tiešos rezultātus pārvērst ilgtspējīgos rezul -
tātos dažādās tiesiskuma nozares jomās, kuras atbalstīja IPA (piemēram, tiesībaiz -
sardzība, valsts prokuratūra, tiesas, korupcijas novēršanas aģentūras). No visiem 
29 tiesiskuma nozares projektiem, kas ietverti valstu projektu revīzijas izlasē, 
15 projekti nebija ilgtspējīgi40. Iemesli tam, kāpēc rezultāti nebija ilgtspējīgi, tika 
bieži konstatēti saņēmējvalsts līmenī un ietvēra nepietiekamu budžetu un perso -
nālu, vāju koordināciju un politiskās gribas trūkumu, lai veiktu iestāžu reformu un 
turpmākus pasākumus.
44 
Šiem 15 projektiem Komisija pirms līgumu apstiprināšanas nepiemēroja pietieka -
mi būtiskus nosacījumus. IPA līgumi varēja ietvert nosacījumu, ka tiesu reformas 
jomā ir jāievieš labāki aizsardzības pasākumi. Pretējā gadījumā ikgadējo IPA pie -
šķīrumu maksājums varētu tikt apturēts līdz turpmākam paziņojumam.
45 
Reģionālā līmenī RSP stratēģija “Dienvidaustrumeiropa 2020” skaidri ietvēra 
tiesiskumu un cīņu pret korupciju41. Lai gan RSP bija ļoti atkarīga no IPA finansēju -
ma42, revidētajā periodā attiecībā uz tiesiskuma jomu Palāta nenovēroja nekādu 
būtisku šīs starptautiskās Rietumbalkānu valstu organizācijas darbību.
IPA I  ietekme uz cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību bija 
ierobežota
46 
Kopš 1995. gada organizācija “Transparency International”  pasaules valstis sarin -
do pēc korupcijas uztveres indeksa43 – jo augstāka vieta, jo augstāks korupcijas 
uztveres līmenis. 5. attēlā  ir parādītas visu sešu Rietumbalkānu valstu vietas 
indeksā pēdējos sešos gados, kas atbilst IPA I īstenošanas perioda beigu daļai un 
laikposmam pēc tās.40 Sk. II pielikumu , tiesiskuma 
nozares projekti Albānijā 
(Nr. 2, 3, 4, 5, 9 un 10), Bosnijā 
un Hercegovinā (Nr. 11 un 14), 
bijušajā Dienvidslāvijas 
Maķedonijas Republikā 
(Nr. 21 un 22), Melnkalnē 
(Nr. 23) un Serbijā (Nr. 25, 26, 
27 un 28).
41 Stratēģija 
“Dienvidaustrumeiropa 2020”, 
RSP, 31.–33. lpp.
42 Lai veiktu administratīvo 
darbību un īstenotu projektus, 
RSP ir atkarīga no IPA 
finansējuma (no 2007. līdz 
2013. gadam tika izmaksāti 
14 miljoni EUR), jo minimālā 
ikgadējā dalības maksa 
50 000 EUR apmērā katram 
valdes loceklim visas izmaksas 
nesedz.
43 “Transparency International”  
definē korupciju kā “uzticētās 
varas ļaunprātīgu 
izmantošanu privātam 
labumam”; sk.  http://www.
transparency.org/ . Saskaņā ar 
Pasaules Bankas pārvaldības 
rādītāju “Korupcijas kontrole” 
visas sešas Rietumbalkānu 
valstīs ieņem līdzīgas vietas; 
sk. http://info.worldbank.org/
governance/wgi/ .
29 Apsvērumi 
47 
Korupcijas uztveres indeksā 2015. gadā Albānija un Kosova ierindojās attiecīgi 
88. un 103. vietā, tādējādi līdzinoties Ēģiptei un Etiopijai. Pārējās četras Rietum -
balkānu valstis no 2010. līdz 2015. gadam šajā indeksā tika ierindotas starp 60. un 
80. vietu.
48 
Ikgadējos progresa ziņojumos, aptaujās un divos tematiskajos novērtējumos bija 
norādīts: Komisija ir informēta par to, ka politiskā iejaukšanās tiesu iestāžu darbā 
Rietumbalkānos ir plaši izplatīta, tāpat kā augsta līmeņa korupcija un organizētā 
noziedzība44 (sk.  9. izcēlumu ). Tomēr Melnkalnē un Serbijā – abās valstīs, ar kurām 
ES bija atvērusi pievienošanās sarunas45, – sagatavotības līmenis tiesu sistēmas 
reformai bija augstāks nekā pārējās četrās valstīs.44 2012.–2015. gada progresa 
ziņojumi. Novērtējums “ IPA 
atbalsts cīņai pret korupciju”, 
2015. gada augusts. 
Nov ērtējums “Tiesiskums, 
tiesu sistēmas reforma un cīņa 
pret korupciju un organizēto 
noziedzību Rietumbalkānos”, 
2013. gada februāris.
45 2015. gada progresa ziņojums 
par Melnkalni, 14., 15., 18. un 
19. lpp. 2015. gada progresa 
ziņojums par Serbiju, 11., 13., 
14., 17. un 18. lpp.Rietumbalkānu valstu vietas korupcijas uztveres indeksā
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Transparency International  korupcijas uztveres indeksu (2010.–2015. gads).5. attēls
020406080100120
2010 2011 2012 2013 2014 2015Albānija
Bosnija un Hercegovina
SerbijaKosova
MelnkalneBijusī Dienvidslāvijas
Maķedonijas Republika
30 Apsvērumi 
49 
Uzraudzības vajadzībām Komisija ikvienai saņēmējvalstij lūdza sagatavot sasnie -
gumu tabulas, kurās norādīti efektīvas izmeklēšanas un apsūdzības gadījumi un 
notiesājoši galīgie spriedumi tiesas lietās, kas saistītas ar augsta līmeņa korupciju 
un organizēto noziedzību. Atkarībā no valsts šajās tabulās bija ietverti vai nu daži 
(Serbija) vai neviens (Kosova) augsta līmeņa korupcijas un organizētās noziedzī -
bas gadījums, un tas patiešām norāda uz politiskās gribas trūkumu. Box 9Politiskā iejaukšanās, augsta līmeņa korupcija un organizētā noziedzība 
Rietumbalkānos
Albānija
Tiesnešu un prokuroru pilnīga neatkarība un atbildība netika garantēta. Ņemot vērā lēno tiesvedību un tiesas 
lēmumus, kas ne vienmēr tika izpildīti, notiesājošu galīgo spriedumu skaits, kuru rezultātā tika efektīvi likvidē -
tas noziedzīgas organizācijas, bija niecīgs46.
Bosnija un Hercegovina
Politiskā apņemšanās neīstenojās veiksmīgu notiesāšanas gadījumu veidā47. Piemēram, RSP 2015. gada aptaujā 
90 % respondentu Bosnijā un Hercegovinā nepiekrita apgalvojumam, ka valdība efektīvi cīnās pret korupciju.
Kosova
Apstrīdēti lēmumi par iecelšanu amatā, neskaidri uzdevumi un pastāvīgs valsts finansējuma trūkums apgrūti -
nāja galveno tiesiskuma iestāžu darbu Kosovā. Augsta līmeņa korupcijas gadījumi tika izmeklēti reti, un šajās 
lietās netika pieņemti notiesājoši galīgie spriedumi. Turklāt Kosovas iedzīvotāju iesaistīšanās organizētajā 
noziedzībā reģiona mērogā apdraudēja etnisko grupu attiecību stabilitāti reģionā48.
46 2015. gada progresa ziņojums par Albāniju, 4. un 51. lpp.
47 2015. gada progresa ziņojums par Bosniju un Hercegovinu, 16. lpp.
48 2015. gada progresa ziņojums par Kosovu, 12., 15., 16. un 18. lpp.
31 Apsvērumi 
50 
Saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju politiskās gribas trūkums bieži vien 
atspoguļojās nepietiekamos finanšu un cilvēkresursos, kas piešķirti attiecīgajām 
iestādēm, ierobežojot to centienus un IPA I apgūšanas spēju. Abi piemēri, kas 
sniegti 10. izcēlumā, parāda, ka IPA I projektu ietekme uz cīņu pret korupciju un 
organizēto noziedzību bija ierobežota.
Svarīgās tiesiskuma jomās Komisija par maz izmantoja IPA 
finansējumu
51 
Brīvi plašsaziņas līdzekļi un spēcīga pilsoniskā sabiedrība ir galvenie dzinējspēki 
sabiedrības informētības veicināšanai par korupciju un organizēto noziedzību50; 
tie bieži mudina korupcijas novēršanas aģentūras un valsts prokuratūru rīkoties. 
Tās savukārt tieši veicina sasniegumus efektīvas izmeklēšanas un apsūdzības īs -
tenošanā un notiesājošu galīgo spriedumu pieņemšanā augsta līmeņa korupcijas 
un organizētās noziedzības lietās. Ņemot vērā situāciju Rietumbalkānos tiesisku -
ma jomā, vispārējās problēmas – tiesu iestāžu neatkarības trūkums un neefektīvā 
cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību (sk. 46.–50. punktu) –, kā arī Komi -
sijas viedoklis par plašsaziņas līdzekļu, pilsoniskās sabiedrības, korupcijas novēr -
šanas aģentūru un valsts prokuratūras nozīmi51 bija pietiekams pamats ilgstošam 
atbalstam šajās svarīgajās jomās.50 Transparency International , 
“Corruption fighters’ Tool kit: 
civil society experiences and 
emerging strategies ” 
[Korupcijas apkarotāju 
instrumenti: pilsoniskās 
sabiedrības pieredze un 
jaunās stratēģijas], 2002. gads 
(http://www.transparency.
org/whatwedo/publication/
corruption_fighters_toolkit_
civil_society_experiences_
and_emerging_strategi ).
51 Piemēram, sk. Komisijas 
paziņojumu Eiropas 
Parlamentam un Padomei 
“Paplašināšanās stratēģija un 
galvenās problēmas – 2011.–
2012. gads”, 
COM(2011) 666 galīgā 
redakcija, konkrēti 3., 7., 23., 
39., 41., 45., 54., 58., 60. un 
67. lpp.10. izcēlumsIPA  I projektu rezultāti cīņā pret korupciju
Projekts pret korupciju – Albānija
Projekta “Pret korupciju Albānijā” mērķis bija atbalstīt Albānijas valdību korupcijas novēršanas stratēģijas 
(2007.–2013. gads) īstenošanā. Tam ne tikai neizdevās sasniegt izmērāmus mērķus – projekta ilgtspēju ietek -
mēja arī tas, ka valsts korupcijas novēršanas koordinators nebija neatkarīgs un koordinēja politikas īstenošanu 
valsts un vietējā līmenī bez pienācīgiem līdzekļiem un personāla.
Valsts komisija korupcijas novēršanai  – bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika
Šā projekta mērķis bija stiprināt par korupcijas novēršanu atbildīgās galvenās struktūras darbu. Tomēr netika 
ņemts vērā fakts, ka Valsts komisija korupcijas novēršanai (VKKN) nespēj efektīvi īstenot savas pilnvaras, jo šajā 
jomā trūkst valsts iestāžu apņēmības rīkoties, turklāt VKKN neatkarība attiecībā uz augstākā līmeņa vadību ir 
ierobežota, un tai arī nav pietiekamu resursu49.
49 ERP īpašais ziņojums Nr. 11/2016 “Administratīvās spējas stiprināšana bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā – neliela virzība sarežģītā 
situācijā”, 28. punkts un 3. izcēlums ( http://eca.europa.eu ). Novērtējums “ IPA atbalsts cīņā pret korupciju”, 2015. gada augusts, 30. un 120. lpp.
32 Apsvērumi 
52 
Tomēr IPA I periodā Komisija piešķīra relatīvi nelielu finansējumu plašsaziņas 
līdzekļu brīvībai un pilsoniskajai sabiedrībai Rietumbalkānos (0,5 % no kopējā 
piešķīruma)52. Piemēram, saistībā ar cīņu pret korupciju Albānija nesaņēma valsts 
piešķīrumu plašsaziņas līdzekļu brīvībai un pilsoniskajai sabiedrībai. Arī Komisija 
piešķīra pārāk mazu finansējumu cīņai pret korupciju un organizēto noziedzību 
(2 %) un valsts prokuratūras pakalpojumu atbalstam (1 %).
Projekti valsts pārvaldes reformas jomā bija kopumā ilgtspējīgi
53 
Administratīvās spējas veidošana un uzturēšana bija īpaši sarežģīts uzdevums – 
galvenokārt sakarā ar plaši izplatīto korupciju un pastāvīgo politisko iejaukšanos 
civildienesta personāla darbā pieņemšanas procesā un karjeras vadībā. Tas radīja 
lielu personāla mainību un kvalificētu darbinieku trūkumu valsts iestādēs53. Šajā 
kontekstā Komisijai izdevās daudzu projektu tiešos rezultātus pārvērst ilgtspējī -
gos rezultātos, kas tika sasniegti ar IPA I atbalstu (piemēram, civildienesta refor -
ma, muita, publiskais iepirkums, valsts iekšējā finanšu kontrole, revīzija).
54 
No 23 projektiem, kas ietverti valstu projektu revīzijas izlasē, 14 projekti bija 
ilgtspējīgi54. Pārējie projekti nebija ilgtspējīgi galvenokārt tādu iemeslu dēļ kā ne -
pietiekams budžets un personāls, vāja koordinācija un – pats svarīgākais – atbal -
sta saņēmēja politiskās gribas trūkums, lai veiktu un turpinātu iestāžu reformu. 
Dažos gadījumos pirms līgumu apstiprināšanas Komisija varēja iepriekš noteikt 
papildu nosacījumus attiecībā uz tiesību aktiem un projektu darba uzdevumiem, 
tomēr to nedarīja (sk.  1 1. izcēlumu ).52 ERP analīze, Komisijas dati, 
2015. gada jūlijs.
53 IPA palīdzības 
metanovērtējums, 2013. gada 
septembris, 19. lpp., 
2012.–2015. gada progresa 
ziņojumi.
54 Sk. II pielikumu , valsts 
pārvaldes reformas nozares 
projekti Albānijā (Nr. 3, 4 un 5), 
Bosnijā un Hercegovinā (Nr. 6, 
7 un 9), bijušajā Dienvidslāvijas 
Maķedonijas Republikā 
(Nr. 12 un 14), Melnkalnē 
(Nr. 17 un 18) un Serbijā (Nr. 20, 
21, 22 un 23).11. izcēlumsIPA un valsts pārvaldes reforma
Bosnija un Hercegovina
Budžets šajā valstī tika pieņemts vēlu, un budžetu koordinācija un plānošana joprojām bija neapmierinoša55. 
Turklāt valsts līmenī tās administratīvajām vienībām un Brčko apgabalam bija savs budžets un tiesību akti 
civildienesta un pārvaldes jomā, un valsts pārvalde joprojām bija sadrumstalota. Tas mazināja valsts mēroga 
administratīvās koordinācijas projekta un valsts finanšu statistikas projekta ilgtspēju.
55 Šis konkrētais konteksts ir aprakstīts ziņojumā “The SIGMA baseline measurement 2015, Bosnia and Herzegovina”  [SIGMA  bāzes datu mērījumi, 
2015. gads, Bosnija un Hercegovina] (2., 39., 94. un 95. lpp).
33 Apsvērumi 
55 
Attiecībā uz reģionālajām programmām (sk.  III pielikumu ) RIS tika veidota 
kā infra  struktūras projektu apvienošanas instruments Rietumbalkānos56. No 
2008. līdz 2014. gadam tika noslēgti līgumi par projektu aizdevumiem 2,8 miljar -
du EUR apmērā salīdzinājumā ar 305 miljoniem EUR ES finansējuma57.RIS bija labs 
instruments tam, lai uzlabotu līdzekļu devēju koordinēšanu un sniegtu tehnisku 
atbalstu valsts iestādēm, kas atbild par infrastruktūru (piemēram, par projektu 
iestrādņu un finanšu dokumentācijas sagatavošanu), tādējādi stiprinot atbalsta 
saņēmēja administratīvo spēju. Palāta aplūkoja tipisku RIS projekta piemēru 
(sk.  12. izcēlumu ).
56 
Reģionālā valsts pārvaldes skola (RVPS), ko pārvalda visas sešas Rietumbalkānu 
valstis, ir starptautiska organizācija, kas atrodas Daņilovgradā, Melnkalnē. Tā 
saņēma 2,4 miljonus EUR IPA finansējuma tehniskajai palīdzībai, aprīkojumam un 
mēbelēm un ikgadējo piešķīrumu 1,2 miljonu EUR apmērā kā IPA finansējumu tās 
pamatdarbības atbalstam58.56 Apvienošana ir finanšu iestāžu 
aizdevumu kombinēšana ar 
dotācijām, un tā ļauj Komisijai 
izmantot IPA līdzekļus, 
piesaistot aizdevumus no 
finanšu iestādēm. 
Sk. ERP īpašo ziņojumu 
Nr. 16/2014 “ES ārpolitikas 
atbalstam paredzētās 
reģionālo ieguldījumu 
mehānismu dotāciju un 
finanšu iestāžu aizdevumu 
apvienošanas efektivitāte” 
(http://eca.europa.eu ).
57 RIS gada un uzraudzības 
ziņojumi ( https://www.wbif.
eu/Library ).
58 Pamatojoties uz līgumiem, kas 
parakstīti no 2008. līdz 
2014. gadam, Komisija, 
2015. gada jūnijs.12. izcēlumsJonijas jūras un Adrijas jūras cauruļvada projekts
Šis 3,5 miljonus EUR vērtais reģionālais projekts, ko finansēja Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka, 
ietvēra tehnisko palīdzību priekšizpētes veikšanai par gāzes starpsavienojuma cauruļvadu no Albānijas līdz 
Horvātijai. Projekta uzdevums (tehniskais ziņojums) tika pabeigts laikā, sniedzot tehniskās zināšanas Albānijas 
Enerģētikas un rūpniecības ministrijai. Tās izmantos gāzes cauruļvada ģenerālplānā un turpmākajā būvniecībā.
34 Apsvērumi 
57 
Lai gan RVPS mērķis bija veicināt efektīvu un profesionālu valsts pārvaldi Rietum -
balkānu valstīs, šo valstu ierēdņi RVPS mācību piedāvājumu izmantoja maz59, un 
tas nebija samērojams ar IPA un valstu līdzekļu apjomu, kas gandrīz desmit gadu 
laikā tika ieguldīti RVPS60. Komisija izteica priekšlikumus, kā uzlabot RVPS rezul -
tātus, tostarp iesakot nodrošināt koordināciju starp IPA palīdzību reģionam un 
valstij61. Lai gan revīzijas laikā šie priekšlikumi tika ņemti vērā, bija pāragri novēr -
tēt, vai RVPS faktiski uzlaboja administratīvo spēju Rietumbalkānos.
Komisija būtu varējusi mudināt atbalsta saņēmējus izmantot IPA 
kā mācību līdzekli
58 
Palāta konstatēja, ka Komisijas pieeja IPA I galvenokārt koncentrējās tikai uz tām 
IPA struktūrām, kas bija īpaši izveidotas IPA līdzekļu pārvaldības vajadzībām62. 
Komisija būtu varējusi arī aktīvi mudināt valstu iestādes izmantot šajās IPA struk -
tūrās izveidoto labo praksi kā mācību līdzekli, lai stiprinātu citas valsts pārvaldes 
daļas ārpus šīm struktūrām63, lai gan tas nebija konkrēts IPA mērķis. Tomēr Komisi -
ja to nedarīja, tāpēc  IPA ieguldījums administratīvās spējas stiprināšanā joprojām 
attiecās tikai uz struktūrām, kas bija cieši saistītas ar IPA valsts pārvaldes reformu. 
13. un 14. izcēlumā  ir sniegti divi spilgti piemēri situācijai, kad atbalsta saņēmēji 
nepiemēroja labu praksi, ko varēja apgūt no IPA.59 Pamatojoties uz Albānijas 
iestāžu sniegtajām atbildēm 
ERP (2015. gada jūnijs), 
ERP īpašais ziņojums 
Nr. 11/2016, 37. punkts 
(1. izcēlums). ERP īpašais 
ziņojums Nr. 20/2016 
“Administratīvās spējas 
stiprināšana Melnkalnē: gūti 
panākumi, bet daudzās svarīgās 
jomās ir vajadzīgi labāki 
rezultāti”, 19. punkts 
(2. izcēlums) 
(http://eca.europa.e u).
60 Metanovērtējums/ vairāku 
saņēmēju programmas 
novērtējums, 2013. gada jūnijs, 
19., 20., 24. un 25. lpp.
61 ERP īpašais ziņojums 
Nr. 20/2016 “Administratīvās 
spējas stiprināšana Melnkalnē: 
gūti panākumi, bet daudzās 
svarīgās jomās ir vajadzīgi 
labāki rezultāti”, 20. punkts 
(http://eca.europa.eu ).
62 Attiecībā uz IPA, kas dod 
labumu plašākai valsts 
pārvaldei, nevis tikai IPA 
struktūrām, Komisijas 
novērtējumos ir sniegts 
ieteikums IPA pārvaldības 
vienības iekļaut atbalsta 
saņēmēju darbības struktūrā, 
nevis likt tām darboties kā 
neatkarīgām iestādēm. IPA 
palīdzības metanovērtējums, 
2013. gada septembris. Šo 
jautājumu Palāta aplūkoja arī 
2014. gada īpašajā ziņojumā 
Nr. 19/2014, VI punktā.
63 Sk. ERP īpašo ziņojumu 
Nr. 11/2016 “Administratīvās 
spējas stiprināšana bijušajā 
Dienvidslāvijas Maķedonijas 
Republikā – neliela virzība 
sarežģītā situācijā”, 55. un 
72. punktu 
(http ://eca.europa.e u).13. izcēlumsProjekts “Skopje 2014”, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika
2010. gadā to izziņoja kā 80 miljonu EUR vērtu projektu. Tomēr 2015. gadā kopējās paredzamās izmaksas šo 
summu septiņas reizes pārsniedza, sasniedzot 560 miljonus EUR. Šis apjomīgais pilsētvides projekts valsts 
galvaspilsētā ietvēra ēku būvniecību un pieminekļu uzstādīšanu (sk. 3. fotoattēlu). Tas nesaņēma IPA finansē -
jumu. Šajā projektā netika ievēroti ES publiskā iepirkuma noteikumi, konkursa procedūra nebija pārredzama 
(piemēram, tika samaksāts honorārs par mākslas darbiem, kas pirms konkursa nebija norādīti), un iespējamie 
pārkāpumi līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā netika neatkarīgi revidēti vai izmeklēti64.
64 BIRN , “True cost of Skopje 2014 Revealed ” [Atklātas projekta “Skopje 2014” patiesās izmaksas], 2015. gada 27. jūlijs. BIRN , “Accountability questions dog 
authors of Skopje 2014 ” [Jautājumi par atbildību projekta “Skopje 2014” suņu autoriem], 2015. gada 14. augusts. 2014. gada progresa ziņojums, 
25. lpp. Novērtējums “ IPA atbalsts cīņā pret korupciju”, 2015. gada augusts, 40. lpp.
35 Apsvērumi 14. izcēlumsŽežeļa vārdā nosauktā tilta projekts Serbijā
Serbijas Vojvodinas autonomajā reģionā IPA finansēja daļu no Žežeļa vārdā nosauktā tilta projekta izmaksām. 
Jauno tiltu bija plānots pabeigt līdz 2013. gada novembrim, lai nomainītu ārkārtīgi noslogoto un bīstamo 
dzelzceļa tiltu Novi Sadas centrā. Šis tilts bija pagaidu būve, kuru uzcēla pēc tam, kad karā pret Kosovu tika 
uzspridzināts iepriekšējais tilts. Pārmērīga administratīvā sloga un vājās koordinācijas dēļ (piemēram, svarīgi 
Serbijas iestāžu uzdevumi tika deleģēti ārējām pusēm, Serbijas procedūras neatbilda starptautiskajām inženie -
rijas procedūrām, bija problēmas ar projektu atskaites noteikšanu) 2015. gadā projekts bija ievērojami aizkavē -
jies un Serbijas iestādes nespēja pabeigt projekta posmus, kurus IPA nefinansēja (sk.  4. fotoattēlu ).Daļa no projekta “Skopje 2014”: mākslas darbi Vardaras upē un sabiedriskās ēkas tās 
krastos
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.3. fotoattēls

36 Apsvērumi 
Politiskajā dialogā tika aplūkots administratīvās spējas 
jautājums
59 
IPA panākumi bija ļoti atkarīgi no progresa, ko sasniedza dažādas politikas virzie -
nu dialoga struktūras. Politiskais dialogs notika starpvaldību vai apvienotajā par -
lamentārajā līmenī. Starpvaldību līmenis ietvēra ES Padomi un dalībvalstis, EĀDD, 
Komisiju un visu sešu Rietumbalkānu valstu valdības. Apvienoto parlamentāro 
līmeni veidoja Eiropas Parlamenta un visu sešu Rietumbalkānu valstu parlamentu 
attiecīgās apvienotās parlamentārās komitejas. 4. tabulā  ir apkopotas svarīgā -
kās politiskā dialoga struktūras, kurās iesaistīta Komisija un kuras attiecas uz šo 
revīziju.Plānotā Žežeļa vārdā nosauktā tilta atrašanās vieta pāri Donavai Novi Sadā
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.4. fotoattēls

37 Apsvērumi 
60 
Šo dialoga struktūru mērķis bija stimulēt politisko gribu, lai stiprinātu tiesiskumu, 
veicinātu administratīvo reformu un uzlabotu publisko finanšu pārvaldību, it 
īpaši 2014.–2015. gadā. Atkarībā no valsts politiskā statusa attiecībā uz dalību ES 
(potenciālā kandidātvalsts, kandidātvalsts vai kandidātvalsts, ar kuru ir atvērtas 
sarunu sadaļas) politiskā dialoga struktūras ietvēra specializētas darba grupas.
Politiskā dialoga ietekme uz tiesiskumu bija ierobežota
61 
Komisija efektīvi izveidoja darba grupas, it īpaši jautājumos par tiesu iestāžu neat -
karību, trūkumiem valsts prokuratūrā un korupciju tiesu iestādēs un policijā. Tur -
klāt attiecībā uz Melnkalni un Serbiju, ar kurām Padome ir apstiprinājusi pievieno -
šanās sarunu atvēršanu (sk.  4. tabulu ), stabilizācijas un asociācijas process, rīcības 
plāni par 23. un 24. sadaļu un IPA tām ir nodrošinājuši noteiktu sagatavotības 
līmeni tiesu sistēmas reformai un cīņai pret korupciju un organizēto noziedzību. 4. tabulaDialoga struktūras, kurās iesaistīta Komisija un Rietumbalkānu valstis
Political dialogue Start
AlbānijaAugsta līmeņa dialogs par galvenajām 
prioritātēm2013. gada 12. novembris
Bosnija un HercegovinaAugsta līmeņa dialogs par pievienošanās procesu 2012.  gada 27.  jūnijs
Strukturēts dialogs par tieslietām 2011.  gada 6.  jūnijs
Kosova Strukturēts dialogs par tiesiskumu 2012. gada 30. maijs
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika Augsta līmeņa dialogs par pievienošanos 2012. gada 29. marts
Melnkalne Pievienošanās sarunu sākums 2012.  gada 29.  jūnijs
Serbija Pievienošanās sarunu sākums 2014. gada 21. janvāris
Visas Rietumbalkānu valstis Stabilizācijas un asociācijas padomes Dažādi datumi
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
38 Apsvērumi 
62 
Valstīs, ar kurām pievienošanās sarunas vēl nav sākušās, ES un Rietumbalkānu 
darba grupu ietekme uz politiskās gribas veidošanu, lai veicinātu tiesiskumu, bija 
ierobežota, kā tas ir parādīts 15. izcēlumā .
Politiskais dialogs par valsts pārvaldes reformu guva zināmus 
panākumus
63 
Politiskais dialogs par valsts pārvaldes reformu notika saskaņā ar stabilizācijas un 
asociācijas nolīgumiem (SAN). Partnerībā ar saņēmējvalstu pārvaldes iestādēm 
visā Rietumbalkānu reģionā Komisija veiksmīgi izveidoja “valsts pārvaldes refor -
mas īpašās grupas”. 15. izcēlumsPolitiskā dialoga ierobežotā ietekme uz tiesiskumu
Bosnija un Hercegovina
Politisko un institucionālo problēmu dēļ politiskais dialogs bija daļēji neefektīvs. Zināmi panākumi tika gūti 
funkcionālu un ilgtspējīgu iestāžu izveidē65, bet progress tiesu sistēmas reformas jomā bija neliels. Tiesu iestā -
dēs joprojām tika konstatēti pastāvīgi trūkumi neatkarības, politiskās iejaukšanās un efektivitātes ziņā66.
Kosova
Lai gan tiesiskums bija Kosovas galvenā prioritāte67, panākumus cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību 
kavēja būtiski šķēršļi, kā tas ir norādīts dažādos ziņojumos68. Ar politisko dialogu līdz šim nav izdevies mazi -
nāt šajā valstī dominējošo nesodāmības apziņu, it īpaši tāpēc, ka tiesu iestādes nav neatkarīgas un cīņā pret 
korupciju un organizēto noziedzību gūtie rezultāti ir ierobežoti69.
65 2015. gada progresa ziņojums, 9. un 12. lpp.
66 2015. gada progresa ziņojums, 12.,15., 16. un 17. lpp.
67 IDPD 2011.–2013., Kosova.
68 2014. gada progresa ziņojums: “Īpaša uzmanība jāpievērš tiesiskuma uzlabošanai (..) un cīņas pret organizēto noziedzību un korupciju 
pastiprināšanai.”
69 2015. gada progresa ziņojums, 12., 15., 16. un 18. lpp. Pavadvēstule, 2014. gada progresa ziņojums.
39 Apsvērumi 
64 
Šīs īpašās grupas sistemātiski risināja tādus jautājumus kā valsts pārvaldes re -
formas, civildienesta un cilvēkresursu pārvaldības stratēģiskais satvars, politikas 
izstrāde un koordinēšana, pakalpojumu sniegšana iedzīvotājiem un uzņēmumiem, 
valsts pārvaldes pārskatatbildība, kā arī publisko finanšu pārvaldība. Tās tika 
izveidotas 2010. gadā bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, 2012. gadā 
Albānijā, 2013. gadā Kosovā, 2014. gadā Melnkalnē un Serbijā un 2015. gadā Bosni -
jā un Hercegovinā.
40
 Secinājumi  
un ieteikumi
65 
Pamatojoties uz iepriekšējos īpašajos ziņojumos konstatētajiem faktiem, Ko -
misijas veiktajiem novērtējumiem un papildu revīzijas darbu, kas tika veikts 
2015. gadā, Palātas mērķis bija novērtēt, vai Komisija, izmantojot IPA programmu, 
veicināja administratīvās spējas stiprināšanu Rietumbalkānu reģionā. Revīzija 
aptvēra IPA I (2007.–2013. gads), ņemot vērā arī IPA II (2014.–2020. gads) pirmos 
posmus. Palāta koncentrējās uz tiesiskuma un valsts pārvaldes reformas galvena -
jām jomām.
66 
Palāta secināja, ka ES pirmspievienošanās palīdzība bija kopumā efektīva un, 
neraugoties uz Rietumbalkānu valsts iestādēm raksturīgajiem būtiskajiem trūku -
miem, IPA I daļēji stiprināja administratīvo spēju reģionā.
67 
Attiecībā uz Komisijas veikto pārvaldību IPA I mērķi ne vienmēr bija konkrēti 
un izmērāmi. Programmas un projekti balstījās uz vajadzībām, bet dažos at -
balsta saņēmēju novērtējumos tiesiskuma jomā tika konstatēti būtiski trūkumi 
(16.–23. punkts).
68 
IPA I līdzekļu apgūšanu kavēja vājā administratīvā spēja dažās valstīs un – decen -
tralizētas īstenošanas gadījumā – stingrās prasības saistībā ar ES fondu pārvaldī -
bu (24.–26. punkts).
1. ieteikums  
Mērķi. Netiešā pārvaldība
IPA II periodā Komisijai jānosaka konkrēti mērķi, pamatojoties uz noteiktajām 
prioritātēm un izmērāmiem uzdevumiem.
Lai vienkāršotu pārvaldības prasības, Komisijai, konstatējot vāju administratīvo 
spēju, netiešā pārvaldība jāpiemēro izlases kārtībā, ņemot vērā attiecīgo līdzekļu 
apjomu un decentralizējamo projektu sarežģītību un politisko jutīgumu.
41 Secinājumi un ieteikumi  
69 
IPA I periodā Komisija sistemātiski nepiemēroja stingrus nosacījumus un nekon -
trolēja to izpildi. Lai gan Komisijas sagatavotajos ROM ziņojumos tika konstatētas 
dažas nepilnības, IPA projektu īstenošanu Komisija uzraudzīja efektīvi. Tā arī daļēji 
efektīvi sekoja līdzi IPA novērtējumos ietverto secinājumu un ieteikumu izpildei. 
Visbeidzot, lai gan atbalsta saņēmēju novērtējumos tika konstatēti būtiski trūku -
mi, Komisija spēja efektīvi atbalstīt līdzekļu devēju koordinēšanu (27.–37. punkts).
2. ieteikums  
Nosacījumi. Uzraudzība. Novērtēšana
Komisijai jāpiemēro būtiski nosacījumi nozaru, programmu un projektu līmenī un 
jākontrolē to izpilde. Piemēram, tā vajadzības gadījumā varētu samazināt turp -
mākos IPA piešķīrumus, apturēt maksājumus, atcelt projektus, par kuriem vēl nav 
noslēgti līgumi, un sistemātiski uzraudzīt projektu atbilstību iepriekš izvirzītajiem 
nosacījumiem. Komisijai ir sistemātiski jāuzrauga paaugstināta riska programmas 
un projekti un jāveic intervences pasākumu ārējie novērtējumi Rietumbalkānu 
prioritārajās nozarēs.
70 
Attiecībā uz administratīvo spēju Rietumbalkānos IPA parasti nodrošināja līgumā 
paredzētos tiešos rezultātus, un tās atbalsts tiesiskuma un valsts pārvaldes refor -
mas jomā bija daļēji ilgtspējīgs (42.–57. punkts).
71 
Komisija pietiekami nepiemēroja nosacījumus tiesiskuma projektiem, un IPA I fi-
nansējums tādās svarīgās tiesiskuma jomās kā plašsaziņas līdzekļu brīvība, valsts 
prokuratūra un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību bija relatīvi neliels. 
Projektu ilgtspēju ietekmēja arī atbalsta saņēmēju politiskās gribas trūkums, lai 
veiktu iestāžu reformu, nepietiekams budžets un personāls, kā arī vāja koordinā -
cija (43.–52. punkts).
72 
Valsts pārvaldes reformas jomā Komisijai izdevās daudzu projektu tiešos rezultā -
tus pārvērst ilgtspējīgos rezultātos. Lai gan tas nebija skaidri noteikts IPA mērķis, 
Komisija būtu varējusi vairāk mudināt atbalsta saņēmējus pārējās valsts pārvaldes 
daļās izmantot IPA kā mācību līdzekli (53.–58. punkts).
42 Secinājumi un ieteikumi  
3. ieteikums  
Sasniegumi. Resursi
Politiskā dialoga kontekstā un saskaņā ar IPA I un IPA II Komisijai jānodrošina, ka 
saņēmējvalstis izrāda stingrāku politisko apņemšanos gūt pārliecinošus sasnie -
gumus efektīvas izmeklēšanas un apsūdzības īstenošanā un notiesājošu galīgo 
spriedumu pieņemšanā augsta līmeņa korupcijas un organizētās noziedzības lie -
tās. Šajā nolūkā Komisijai jāpieprasa, lai katrs atbalsta saņēmējs gūtu turpmākus 
rezultātus attiecīgajā jomā. Tas jādara politiskā dialoga ietvaros un tam jāatspo -
guļojas turpmākajos piešķīrumos attiecīgajai valstij no IPA un citiem potenciāliem 
ES finansējuma avotiem.
Turklāt, ja ir panākta politiska apņemšanās un labāka līdzekļu apguves spēja, 
Komisijai resursi ir jāpiešķir mērķtiecīgāk – svarīgām tiesiskuma jomām, kurām, kā 
Palāta konstatēja, atbalsts ir sevišķi nepieciešams: cīņai pret korupciju un orga -
nizēto noziedzību (īpašu uzmanību pievēršot valsts prokuratūrai) un plašsaziņas 
līdzekļu brīvības nodrošināšanai.
73 
Reģionālās sadarbības uzlabošana un administratīvās spējas stiprināšana visā re -
ģionā ir ļoti svarīga, un Komisija to atbalsta, it īpaši ar Rietumbalkānu ieguldījumu 
sistēmas starpniecību (19., 39. un 55. punkts).
74 
Tomēr revīzijas periodā Reģionālās sadarbības padomei nebija būtiskas ietekmes 
uz vietas. Attiecībā uz Reģionālo valsts pārvaldes skolu bija pāragri novērtēt, vai 
tā uzlaboja administratīvo spēju Rietumbalkānos (39., 45. un 57. punkts).
4. ieteikums  
Reģionālā sadarbība
Saskaņā ar IPA I un IPA II Komisijai jāatbalsta reģionālā sadarbība. Konkrētāk, tai 
jānodrošina, ka tās finansiālais ieguldījums RSP un RVPS nes izmērāmus un ilgt -
spējīgus rezultātus uz vietas.
43 Secinājumi un ieteikumi  
75 
Rietumbalkānos notiekošā politiskā dialoga ietekme uz tiesiskumu vairākos ga -
dījumos bija ierobežota. Attiecībā uz valsts pārvaldes reformu zināmi panākumi 
tika gūti (59.–64. punkts).
5. ieteikums  
Politiskais dialogs
Komisijai jāizmanto politiskais dialogs, lai atbalstītu rezultātu sasniegšanu tiesis -
kuma un valsts pārvaldes reformas jomā saskaņā ar IPA.
Šo ziņojumu 2016. gada 12. jūlija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Karel PINXTEN .
 Revīzijas palātas vārdā  –
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 priekšsēdētājs

44
 Pielikumi
Galvenie notikumi ES  un Rietumbalkānu valstu attiecībās
2000  ο 1. jūnijs – Eiropadome Santamarija da Feirā paziņo, ka visas SAN procesā iesaistītās valstis ir ES potenciālās kandidātvalstis.
2001 ο 1. aprīlis – arestēts bijušais Dienvidslāvijas prezidents Slobodans Miloševičs, kas apsūdzēts kara noziegumos, varas ļaunprātīgā 
izmantošanā un korupcijā.
 ο 13. augusts – ar Ohridas pamatnolīgumu tiek noslēgts miers starp bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valdību un valsts 
etnisko albāņu kopienu.
2003  ο 20. jūnijs – Eiropadome Salonikos apstiprina ES perspektīvu attiecībā uz Rietumbalkāniem.
2004 ο 22. marts  – bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika iesniedz pieteikumu dalībai ES.
 ο 1. aprīlis  – stājas spēkā SAN ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku.
2005  ο 16. decembris – Padome apstiprina kandidātvalsts statusu bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai.
2006  ο 3. jūnijs  – pēc veiksmīga referenduma Melnkalne pasludina neatkarību.
2007 ο 1. janvāris – stājas spēkā IPA I .
 ο 26. februāris – lietā Bosnija un Hercegovina pret Serbiju un Melnkalni ST lemj, ka Srebrenicas slaktiņš bija genocīds, vienlaikus atbrīvojot 
atbildētāju no atbildības par to.
2008 ο 17. februāris – Kosova pasludina neatkarību.
 ο 11. jūlijs – līdzekļu devēju konferencē par atbalstu Kosovai Komisija un ES dalībvalstis apņemas ieguldīt gandrīz 800 miljonus EUR, lai 
īpaši atbalstītu Kosovu.
 ο 15. decembris  – Melnkalne iesniedz pieteikumu dalībai ES.
2009 ο 1. aprīlis – stājas spēkā SAN ar Albāniju.
 ο 24. aprīlis – Albānija iesniedz pieteikumu dalībai ES.
 ο 22. decembris  – Serbija iesniedz pieteikumu dalībai ES.
 ο 22. decembris – ECT nosoda Bosniju un Hercegovinu par minoritāšu kopienu demokrātisko tiesību pārkāpšanu.
2010 ο 1. maijs – stājas spēkā SAN ar Melnkalni.
 ο 22. jūlijs  – ST sniedz konsultatīvu atzinumu, ka Kosovas neatkarības vienpusējā pasludināšana nerada nekādu piemērojamo 
starptautisko tiesību noteikumu pārkāpumu.
 ο 17. decembris – Padome apstiprina kandidātvalsts statusu Melnkalnei.
2011 ο 26. maijs un 20. jūlijs – arestēti labi zināmi Serbijas kara noziedznieki, kurus meklēja Starptautiskais Kara noziegumu tribunāls bijušajai 
Dienvidslāvijai.I pielikums
45 Pielikumi 
2012 ο 1. marts – Eiropadome apstiprina kandidātvalsts statusu Serbijai.
 ο 29. jūnijs  – oficiāli sākas Melnkalnes pievienošanās sarunas.
2013 ο 19. aprīlis – Kosovas un Serbijas premjerministri paraksta Briseles nolīgumu, lai normalizētu abu valstu attiecības.
 ο 1. septembris – stājas spēkā SAN ar Serbiju.
2014 ο 1. janvāris – stājas spēkā IPA II .
 ο 21. janvāris  – oficiāli sākas Serbijas pievienošanās sarunas.
 ο 27. jūnijs – Padome apstiprina kandidātvalsts statusu Albānijai.
 ο 15. jūlijs – Komisijas jaunā priekšsēdētāja paziņojums par to, ka jaunas dalībvalstis līdz 2020. gadam netiks uzņemtas.
 ο 28. augusts – Rietumbalkānu valstu samits Berlīnē.
2015 ο 1. jūnijs – stājas spēkā SAN ar Bosniju un Hercegovinu.
 ο 20. augusts – Rietumbalkānu valstu samits Vīnē.
2016 ο 15. februāris – Bosnija un Hercegovina iesniedz pieteikumu dalībai ES.
 ο 30. marts – Rietumbalkānu valstu samits Duresi, Albānijā.
 ο 1. aprīlis – stājas spēkā SAN ar Kosovu.
Avots:  ERP, pamatojoties uz Eiropas Komisijas datiem.I pielikums
46 Pielikumi 
IPA  I valstu projektu revīzijas izlase
Nr. Atbalsta saņēmējs ProjektsIPA 
lēmuma gadsSumma
(EUR)
Tiesiskums
1
AlbānijaEiropas Kopienas policijas palīdzības misija Albānijā ( PAMECA III ) 2007 6 768 790
2 Projekts pret korupciju Albānijā ( PACA ) 2008 2 000  000
3Atbalsts nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas un finanšu noziegumu 
izmeklēšanas struktūrām2009 1 500  000
4 Pilsoniskās sabiedrības instruments – pilsoņu iniciatīvas un spēju veidošana 2009 1 500  000
5 Atbalsts liecinieku aizsardzības jomā 2009 554 199
6 Eiropas Kopienas policijas palīdzības misija Albānijā ( PAMECA IV ) 2009 1 000  000
7 EURALIUS III : tehniskā palīdzība tiesu sistēmai 2009 2 300  000
8 Jauna cietuma būvniecība Fierā 2010 9 654 814
9 Lietu pārvaldības sistēma Albānijas Ģenerālprokuratūrai 2010 990  396
10 Tiesu pils būvniecība Tirānā 2012 0
11
Bosnija un HercegovinaSIPA  Finanšu izlūkošanas vienības un Kriminālizmeklēšanas nodaļas, prokuroru, 
finanšu regulatīvo aģentūru un iestāžu kopīga apmācība2007 392 973
12 Kara noziegumu palātas (valsts tiesas) finansēšana 2008 2 999  599
13 Palīdzība Policijas iestāžu koordinēšanas direktorātam 2008 1 200  000
14 Institucionālo spēju stiprināšana, lai novērstu un apkarotu korupciju 2009 488  048
15 Atbildīgas žurnālistikas vērojošā acs: krāpšanas apkarošana un plašsaziņas līdzekļi 2009 102 923
16 Paaugstinātas drošības valsts cietuma būvniecība Sarajevā – II posms 2010 5 150 000
17 Augstākā tiesnešu un prokuroru padome 2010 1 000  000
18 Mērķsadarbības palīdzība Policijas iestāžu koordinēšanas direktorātam 2008 1 200  000
19 Atbalsts tiesībaizsardzības iestādēm 2010 6 999  999
20 Parlamentu spēju uzlabošana ES pievienošanās kontekstā 2012 3 499 966
21Bijusī Dienvidslāvijas 
Maķedonijas RepublikaAtbalsts papildu stratēģisko dokumentu un attiecīgo rīcības plānu izstrādē, lai 
novērstu korupciju un apspiestu interešu konfliktu2008 165 968
22ES labākās prakses apmaiņa korupcijas novēršanas uzraudzības jomā vietējā 
līmenī2009 138 500II pielikums
47 Pielikumi 
Nr. Atbalsta saņēmējs ProjektsIPA 
lēmuma gadsSumma
(EUR)
Tiesiskums
23MelnkalneAtbalsts korupcijas novēršanas stratēģijas un rīcības plāna īstenošanā 2012 700 000
24 Korupcija vietējās pašvaldībās – “nulles tolerance” 2012 190 308
25
SerbijaPolicijas reforma: iekšlietas 2007 1 000  000
26 Tiesu sistēmas (tiesu) efektivitātes un pārredzamības uzlabošana 2007 2 643 064
27 Cīņa pret korupciju 2008 2 147 000
28 Pārredzamības un efektivitātes uzlabošana (prokurori un sodu sistēma) 2008 1 891 517
29 Atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai (I un II)2007
20081 983 458
KOPĀ 60 161 522
KOPĀ
1
AlbānijaAtbalsts Albānijas Valsts pārvaldes departamentam ( DOPA ) 2008 958 892
2 Atbalsts Albānijas publiskā iepirkuma, koncesiju un publisko izsoļu sistēmām 2008 899 076
3 Albānijas asamblejas stiprināšana 2010 1 454 147
4Atbalsts Albānijas muitas
pārvaldei2011 1 424 496
5Modernas finanšu pārvaldības un kontroles sistēmas īstenošana un valsts finanšu 
inspekcija2012 2 500  000
6
Bosnija un HercegovinaValsts pārvaldes reformas koordinatora biroja spēju veidošana 2007 1 824 961
7 Valsts iekšējās finanšu kontroles stratēģijas izstrāde un īstenošana valsts mērogā 2007 1 105 904
8 Vispārējās valdības spēju veidošana un valsts finanšu statistika 2009 1 603 790
9 Mācību programmas pārredzamības un pārskatatbildības jomā 2010 445 253
10 Atbalsts valsts pārvaldes reformas koordinēšanā un īstenošanā 2011 476 450II pielikums
48 Pielikumi 
Nr. Atbalsta saņēmējs ProjektsIPA 
lēmuma gadsSumma
(EUR)
Valsts pārvaldes reforma 
11
Bijusī Dienvidslāvijas 
Maķedonijas RepublikaTehniskā palīdzība IPA apmācības un atbalsta mehānismam 2007 856 280
12 Iestāžu spēju stiprināšana, lai pārvaldītu un īstenotu darbības programmas 2008 1 599 710
13 Atbalsts publiskā iepirkuma sistēmai 2008 986 442
14Tehniskā palīdzība Informācijas sabiedrības un pārvaldes ministrijai un atbalsts 
valsts apmācības koordinēšanas sistēmas īstenošanā2009 1 095 000
15
MelnkalnePubliskā iepirkuma sistēmas pilnveidošana un stiprināšana 2009 1 080 017
16 ES finansiālās palīdzības pārvaldības un kontroles sistēmu stiprināšana2009
2010
20132 000  000
17 Valsts revīzijas iestādes stiprināšana 2014 751 068
18 Revīzijas kvalitātes kontrole Valsts revīzijas iestādē 2014 250 000
19 ES fondu pārvaldības un vispārējo administratīvo procedūru stiprināšana 2014 1 261 500
20
SerbijaPašvaldību atbalsta programma 2007 22 501  150
21 Atbalsts Publiskā iepirkuma birojam 2007 116 650
22 Atbalsts valsts iekšējās finanšu kontroles izveidē 2008 2 000  000
23Muitas darba izpildes nodaļas saskaņošana ar ES izpildaģentūru standartiem, 
organizāciju un darbības metodiku2008 1 399 641
KOPĀ 48 590  427
Avots:  ERP, pamatojoties uz Eiropas Komisijas datiem, 2015. gada 30. jūnijs.II pielikums
49 Pielikumi 
IPA  I reģionālo programmu revīzijas izlase
Nr. Vairāku saņēmēju programma Rietumbalkānos IPA lēmuma gadiLīguma summa
(EUR)
1 Reģionālās sadarbības padome (RSP) 2008–2013 18 641 100
2 Rietumbalkānu ieguldījumu sistēma (RIS) 2008–2014 305 000  000
3 Reģionālā valsts pārvaldes skola (RVPS) 2010–2013 5 900  000
KOPĀ 329 541 100
Avots:  ERP, pamatojoties uz Eiropas Komisijas datiem, 2015. gada 30. jūnijs. Līgumu summas ir visu šajās programmās ietverto projektu kopējās 
līgumu summas.III pielikums
50 Komisijas  
atbilde
Kopsavilkums
VIII
Komisija vēlas atzīmēt, ka nosacījumi tika piemēroti pēc nepieciešamības un atbilstošā līmenī, lai panāktu paplašinā -
šanās politikas mērķu maksimālo iespējamo ietekmi bieži vien sarežģītā politiskajā kontekstā.
Attiecībā uz finansējuma līmeņiem Komisija vēlas atzīmēt, ka attiecīgajās nozarēs piešķirtais finansējums ir bijis 
atbilstošs, ņemot vērā relatīvi ierobežoto liela mēroga ieguldījumu nepieciešamo daudzumu un pašreizējās apgūša -
nas iespēju radītos ierobežojumus. Plašsaziņas līdzekļu brīvības, pilsoniskās sabiedrības, korupcijas un organizētās 
noziedzības apkarošanas jomā galvenokārt nepieciešama ekspertu padomu sniegšana tehniskās palīdzības veidā, 
kas tika nodrošināta ar IPA starpniecību, nevis liela mēroga ieguldījumi.
X
Komisija vēlas uzsvērt, ka Reģionālās sadarbības padomi valstis reģionā galvenokārt izveidoja kā forumu, lai tiktos 
un apspriestu kopīgās problēmas, un šis mērķis tika sasniegts.
Ievads
09
Komisija vēlas pievērst uzmanību tam, ka paplašināšanās process ir stingrs, taču taisnīgs process, kas ir balstīts uz 
noteiktiem kritērijiem un pagātnes pieredzi. Katra valsts tiek vērtēta pēc tās nopelniem. Problēmas, ar kurām saska -
ras pašreizējās paplašināšanās valstis, ir tādas, ka neviena no tām nebūs gatava pievienoties ES pašreizējās Komisijas 
pilnvaru laikā, kuras beigsies 2019. gada beigās. Padome 2015. gada decembrī vēlreiz atzīmēja, ka paplašināšanās 
joprojām ir nozīmīga ES politikas joma, un apstiprināja ES nepārprotamu atbalstu Rietumbalkānu valstu Eiropas 
perspektīvai.
Apsvērumi
23
Komisija vēlas atzīmēt, ka visām  valstīm ir stratēģijas tiesiskuma jomā. Tomēr ne visām var būt visaptverošas vai 
atjauninātas stratēģijas tieslietu nozarē.
4. izcēlums. Decentralizēta pārvaldība saskaņā ar IPA I: gūtā pieredze
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika
Komisija vēlas uzsvērt, ka projektu turpmāku zaudējumu riska mazināšanai līgumu dokumentu pārskatīšanas pro -
cedūra tika pilnveidota un ir vairāk selektīva līdzekļu decentralizācijā saskaņā ar IPA II . Komisija arī rūpīgi kontrolē 
valstu iestāžu sagatavotos iepirkumu plānus un sniedz konsultācijas attiecībā uz projektu prioritātes noteikšanu. 
Turklāt Komisija kontrolē decentralizētas īstenošanas sistēmas rīcības plāna īstenošanu, ko valstu iestādes ir sagata -
vojušas, lai risinātu jebkādus ar IPA īstenošanu saistītus jautājumus.
Komisijas atbilde 51
4. izcēlums. Decentralizēta pārvaldība saskaņā ar IPA I : gūtā pieredze
Serbija
Decentralizētas īstenošanas sistēmas ( DIS) mērķis IPA I  ietvaros bija IPA līdzekļu pārvaldīšana valstu iestādēs.
Tādēļ akreditācijas process neparedzēja visaptverošu valsts finanšu pārvaldības novērtēšanu valsts līmenī, kas tika 
iekļauta tikai IPA II  tiesiskajā regulējumā.
Jāatzīmē, ka Serbijas gadījumā Komisija turpināja uzraudzīt DIS struktūras, sekojot līdzi visiem neatrisinātiem jau -
tājumiem un veicot visus korektīvos pasākumus. Piemēram, 2015. gadā sakarā ar pastāvīgiem trūkumiem vienā no 
galvenajām struktūrām (revīzijas iestādē) Komisija pieņēma lēmumu apturēt piešķiršanu, ņemot vērā to, ka sistēma 
negarantēja ES līdzekļu pareizu izmantošanu.
28
Komisija vēlas atzīmēt, ka nosacījumi tika piemēroti pēc nepieciešamības un atbilstošā līmenī, lai panāktu paplašinā -
šanās politikas mērķu maksimālo iespējamo ietekmi bieži vien sarežģītā politiskajā kontekstā.
6. izcēlums. Stingru nosacījumu nepiemērošana IPA laikā
Serbija
Kopš IPA 2012. gada plānošanas nosacījumi tiek piemēroti mērķtiecīgi. Tie ir skaidri definēti nozares/projektu 
aprakstos izmērāmā veidā un tiek piemēroti īstenošanas gaitā. Tas ir paredzēts, lai nodrošinātu, ka tiek finansēti 
vienīgi rūpīgi izstrādāti projekti (darbības). Vairāki projekti tika atlikti plānošanas laikā, ja netika ievēroti svarīgākie 
priekšnosacījumi. 
36
Komisija daļēji piekrīt. Saskaņā ar vispārējo politiku Komisija sistemātiski seko līdzi visiem novērtējumiem, it īpaši ar 
detalizētas ieteikumu tabulas un papildu pasākumu palīdzību. Komisija vēlas arī atzīmēt, ka uz rezultātiem vērsta 
uzraudzība ( ROM ) balstās uz vispārējiem jautājumiem, ko var izmantot visām valstīm un/vai nozarēm. Tomēr pārdo -
mātāka skatījuma nodrošināšanai var izmantot ekspertus ar atbilstoši orientētu pieredzi.
37
Komisija atzīmē, ka pašlaik notiek visaptveroša, stratēģiska valsts pārvaldes reformas ( PAR ) novērtēšana.
7. izcēlums. Reģionālā līdzekļu devēju koordinēšana Rietumbalkānos
RSP
Komisija vēlas atzīmēt, ka RSP ir organizējusi vairākas ar sektoriem saistītas apspriedes reģionālā līmenī, tostarp 
īpašu līdzekļu devēju koordinēšanas sanāksmi. Šīs aktivitātes veicināja reģionālās perspektīvas nodrošināšanu 
līdzekļu devēju sniegtajai palīdzībai.
RSP ir izveidojusi līdzekļu devēju datubāzi ( SEEDAD ). Beta versija tika pabeigta 2015. gada decembrī, un datubāze 
tika prezentēta līdzekļu devēju kopienai līdzekļu devēju koordinēšanas sanāksmē, kas notika 2016. gada martā. 
(http://www.rcc.int/seedad/)
Komisijas atbilde 52
40
Par spīti dažiem trūkumiem līdzekļu devēju koordinēšanas procesā no valsts iestāžu puses, pateicoties Komisijas un 
ES delegāciju sniegtajam atbalstam, tas neietekmēja IPA finansiālās palīdzības pareizu īstenošanu.
8. izcēlums. Neefektīva līdzekļu devēju koordinēšana atbalsta saņēmēju līmenī
Kosova
Komisija piekrīt novērojumam, ka Kosovas valdības “līdzekļu devēju koordinēšanas mehānismi nedarbojās pilnā 
mērā” līdz 2011. gada beigām, lai gan ir jāatzīmē, ka kopš tā laika ir novērojams progress, un jaunie, uzlabotie 
“Līdzekļu devēju koordinēšanas noteikumi” tika apspriesti ar līdzekļu devējiem un pieņemti 2015. gada jūnijā. Arī ES 
birojs sniedz atbalstu valstu iestādēm.
43
Komisija piebilst, ka sensitīvajā tiesiskuma jomā pilnīga un pastāvīga politiskā apņemšanās pirms projekta, projekta 
laikā un pēc projekta beigu datuma ir svarīga, lai nodrošinātu ilgtspējīgus rezultātus.
44
Komisija vēlas atzīmēt, ka ar politikas dialogu tā sistemātiski ir mudinājusi atbalsta saņēmējus sniegt politisko atbal -
stu reformām tiesiskuma jomā. Šis dialogs, tieši neskarot ar projektiem saistītos jautājumus, tomēr tieši attiecas uz 
politisko nosacījumu nodrošināšanu vai ievērošanu.
Turklāt Komisija vēlas uzsvērt īpašu uzdevumu saistībā ar stingru nosacījumu noteikšanu, vienlaikus pārmērīgi neie -
robežojot finansiālo atbalstu tiesiskuma jomā. Tas prasa rūpīgu kalibrēšanu politikas dialogā, plānošanā un projektu 
īstenošanā.
45
Komisija atzīmē, ka RSP ir izveidojusi darba grupu tieslietu jautājumos ar Rietumbalkānu tieslietu ministrijām, kas 
pieņēma Reģionālo rīcības plānu tieslietu jomā. Viņi izveidoja divus reģionālos tīklus (tiesiskās apmācības institūcijas 
un mediatoru asociācijas) darbam rīcības plāna īstenošanai. RSP arī ir piesaistījusi Eiropas Valsts pārvaldes institūtu, 
Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu un Eiropas Padomi tiesnešiem un prokuroriem paredzēto semināru un materiālu 
izstrādei.
49
Komisija vēlas uzsvērt, ka sasniegumu pieredzes izveidošana prasa no iestādēm pastāvīgu politisko apņemšanos 
ilgtermiņā.
Kosovas gadījumā Komisija vēlas atsaukties uz tās neseno ziņojumu par Kosovas progresu saistībā ar vīzu režīma 
liberalizācijas ceļvedī noteikto prasību izpildi, tostarp par panāktajiem rezultātiem korupcijas un organizētās nozie -
dzības apkarošanā (COM(2016) 276 final ).
Komisijas atbilde 53
10. izcēlums. IPA I  projektu rezultāti cīņā pret korupciju
Projekts pret korupciju – Albānija
Komisija daļēji nepiekrīt. Projekts pēc būtības nav sasniedzis tādus mērķus kā korupcijas uztveres līmeņa samazinā -
šana vai arestēto aktīvu pieaugums, kas ir drīzāk ilgtermiņa rezultāti. Tomēr citi svarīgie projekta mērķi tika sekmīgi 
sasniegti, un tie pozitīvi ietekmēja korupcijas ierobežošanu Albānijā. Nesenajā tematiskajā novērtējumā attiecībā uz 
IPA atbalstu korupcijas apkarošanā atzīts, ka projekts “ir veicinājis korupcijas novēršanu izglītības jomā” un pozitīvi 
novērtēts tā ieguldījums Pretkorupcijas starpvalstu grupas ( GRECO ) un Īpašās ekspertu komitejas pasākumu novēr -
tēšanai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanai ( MONEYVAL ) ieteikumu īstenošanā.
52
Komisija vēlas atzīmēt, ka tā nepārtraukti atbalsta pilsoniskās sabiedrības organizācijas ar IPA palīdzību visās jomās, 
tostarp demokrātijas un tiesiskuma jomā, kā arī izmantojot vairāku valstu programmas. Ir ļoti svarīgi, lai šādā 
atbalstā tiktu ņemtas vērā apgūšanas iespējas pilsoniskajā sabiedrībā.
Attiecībā uz finansējuma līmeņiem pārējās minētajās jomās Komisija vēlas atzīmēt, ka piešķirtais finansējums ir bijis 
atbilstošs, ņemot vērā relatīvi ierobežoto liela mēroga ieguldījumu nepieciešamo daudzumu un pašreizējās apgūša -
nas iespēju radītos ierobežojumus. Šajās jomās galvenokārt ir nepieciešama ekspertu padomu sniegšana tehniskās 
palīdzības veidā, kas tika nodrošināta ar IPA starpniecību, nevis liela mēroga ieguldījumi, kā arī stingra politiska 
apņemšanās.
58
Komisija vēlas atzīmēt, ka struktūras, ko palāta dēvē par “izveidotām IPA līdzekļu pārvaldīšanai”, attiecas pirmām 
kārtām uz decentralizētu pārvaldību un tāpēc pastāv tikai dažās valstīs. Komisija arī uzsver, ka ir svarīgi mudināt 
valstu iestādes, kur tas ir iespējams, efektīvi izmantot šādu struktūru paraugpraksi.
Komisija vēlas atzīmēt, ka labas valsts finanšu pārvaldības veicināšana neaprobežojas ar IPA I  izmantošanu. 
2013. gada oktobra jaunā paplašināšanās stratēģija “Pamatjautājumi vispirms” īpaši uzsver visas ekonomiskās 
pārvaldības formas, tostarp publisko finanšu pārvaldību un publisko iepirkumu atbilstoši ES standartiem. To stingri 
uzrauga ar atbilstošo struktūru starpniecību.
14. izcēlums. Žežeļa vārdā nosauktā tilta projekts Serbijā
Saskaņā ar novērtējumu lielākā daļa kavējumu ir bijuši saistīti ar darbuzņēmēju. Pēdējā laikā šis problēmu veids tika 
atrisināts, uzlabojot saiknes starp politikas mērķiem un plānošanu.
61
Komisija norāda, ka politiskais dialogs var tikai veicināt  reformu, tomēr reformas process ir valstu iestāžu rokās.
Komisijas atbilde 54
15. izcēlums. Politiskā dialoga ierobežotā ietekme uz tiesiskumu
Komisijas kopīgā atbilde attiecībā uz “Bosniju un Hercegovinu” un “Kosovu”
Komisija atzīmē, ka politiskais dialogs ar Rietumbalkānu valstīm ir norisinājies efektīvā un uz rezultātu vērstā veidā 
un nodrošinājis progresu, kā tas norādīts ikgadējos paplašināšanās dokumentu kopumos/progresa ziņojumos. 
Tomēr šajā revīzijā izvērtēto reformu sarežģītība nozīmē, ka šis process prasa laiku, jo īpaši, kad Komisija dod priekš -
roku kvalitātes, nevis ātruma pieejai. Turklāt reformu ātrums attiecīgajās valstīs ir valstu iestāžu kompetencē.
Secinājumi un ieteikumi
1. ieteikums – Mērķi. Netiešā pārvaldība
Komisija pieņem šo ieteikumu.
2. ieteikums – Nosacījumi. Uzraudzība. Novērtēšana
Komisija pieņem šo ieteikumu.
71
Komisija vēlas atzīmēt, ka nosacījumi tika piemēroti pēc nepieciešamības un atbilstošā līmenī, lai panāktu paplašinā -
šanās politikas mērķu maksimālo iespējamo ietekmi bieži vien sarežģītā politiskajā kontekstā.
Attiecībā uz finansējuma līmeņiem Komisija vēlas atzīmēt, ka attiecīgajās nozarēs piešķirtais finansējums ir bijis 
atbilstošs, ņemot vērā relatīvi ierobežoto liela mēroga ieguldījumu nepieciešamo daudzumu un pašreizējās apgūša -
nas iespēju radītos ierobežojumus. Plašsaziņas līdzekļu brīvības, pilsoniskās sabiedrības, korupcijas un organizētās 
noziedzības apkarošanas jomā galvenokārt nepieciešama ekspertu padomu sniegšana tehniskās palīdzības veidā, 
kas tika nodrošināta ar IPA starpniecību, nevis liela mēroga ieguldījumi.
3. ieteikums – Panāktie rezultāti. Resursi
Komisija pieņem šo ieteikumu.
74
Komisija vēlas uzsvērt, ka Reģionālās sadarbības padomi valstis reģionā galvenokārt izveidoja kā forumu, lai tiktos 
un apspriestu kopīgas problēmas, un šis mērķis tika sasniegts.
4. ieteikums – Reģionālā sadarbība
Komisija pieņem šo ieteikumu.
Komisijas atbilde 55
75
Komisija vēlas atzīmēt, ka gadījumos, kad politiskais dialogam ir bijusi ierobežota ietekme uz tiesiskumu, ir bijis 
galvenokārt saistīts ar politiskās apņemšanās trūkumu valsts iestādēs.
5. ieteikums – Politiskais dialogs
Komisija pieņem šo ieteikumu.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālru/uni0146a numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā da/uni013Ca zvanu ir bezmaksas (iz/uni0146emot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Notikums Datums
Revīzijas plāna pieņemšana / revīzijas sākums 10.3.2015.
Ziņojuma projekta oficiāla nosūtīšana Komisijai (vai citai revidējamai vienībai) 6.6.2016.
Galīgā ziņojuma pieņemšana pēc pretrunu procedūras 12.7. 2016.
Komisijas (vai citas revidējamās vienības) oficiālās atbildes saņemtas visās valodās 31.8.2016.
ES Rietumbalkānu paplašināšanās politika attiecas uz sešām 
Eiropas valstīm, kuru vēsturi ir ietekmējuši nopietni etniski, 
politiski un ekonomiski konflikti, un tās visas vieno vēlme 
pievienoties Eiropas Savienībai.
Palāta vērtēja, vai Komisijas veiktā IPA pārvaldība 
Rietumbalkānos tādās svarīgās jomās kā tiesiskums un 
valsts pārvalde bija efektīva un vai tā patiešām stiprināja 
administratīvo spēju reģionā. Turklāt Palāta pārbaudīja, kas 
administratīvās spējas stiprināšanas jomā ir panākts ar 
ES un Rietumbalkānu politisko dialogu.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA