[pic] | EIROPAS KOMISIJA |

Briselē, 31.8.2010

COM(2010) 447 galīgā redakcija

KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

Gada ziņojums budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par 2009. gadā veiktajām iekšējām revīzijām (Finanšu regulas 86. panta 4. punkts)

SEC(2010) 994

SATURS

1. Ievads 3

1.1. IRD uzdevums: neatkarība, objektivitāte un atbildība 3

2. Darba vide un revīzijas plāns 3

2.1. Iekšējās revīzijas process 3

2.2. Stratēģiskā IRD revīzijas plāna īstenošana 4

2.3. Ieteikumu pieņemšanas rādītājs un IRD darba uztvere 4

3. Galvenie IRD konstatējumi un ieteikumi 5

4. Secinājumi 5

IEVADS

Saskaņā ar Finanšu regulas (FR) 86. panta 4. punktu ar šo ziņojumu budžeta apstiprinātājiestādi informē par Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta (IRD) veikto darbu. Tā pamatā ir IRD ziņojums atbilstoši FR 86. panta 3. punktam par galvenajiem revīzijas konstatējumiem, un saskaņā ar profesionāliem standartiem tas balstās arī uz būtiskiem riska faktoriem un kontroli, kā arī korporatīvās pārvaldības jautājumiem.

Šā ziņojuma pamatā ir IRD 2009. gadā Komisijas departamentos un izpildaģentūrās pabeigto[1] revīziju un ieteikumu ziņojumi. Ziņojumā nav iekļauti revīzijas darba rezultāti citās aģentūrās vai struktūrās, kurās revīziju ir veicis IRD un par kurām ir izstrādāti atsevišķi gada ziņojumi.

Komisijas atbildes uz iekšējā revidenta konstatējumiem un secinājumiem tika iekļautas kopsavilkuma ziņojumā[2], kurā Komisija pauž nostāju par transversāliem jautājumiem, ko izvirzījis IRD, Eiropas Revīzijas palāta (ERP) un budžeta apstiprinātājiestāde, un par tiem jautājumiem, kurus konstatējusi Revīzijas progresa komiteja, kā arī priekšlikumiem par Finanšu regulas pārskatīšanu reizi trijos gados.

IRD uzdevums: neatkarība, objektivitāte un atbildība

IRD uzdevums ir veicināt pareizu pārvaldību Eiropas Komisijā, veicot iekšējās pārvaldības un kontroles sistēmu revīziju Komisijas un regulatīvo aģentūru un izpildaģentūru iekšienē, lai novērtētu to efektivitāti nolūkā panākt pastāvīgus uzlabojumus.

IRD darbojas par revīziju atbildīgā Komisijas locekļa vadībā un atskaitās Revīzijas progresa komitejai (RPK).

IRD veic savu darbu saskaņā ar Iekšējo revidentu institūta (IRI) starptautiskās profesionālās prakses sistēmu, un iekšējais revidents ir paziņojis Revīzijas progresa komitejai par savu organizatorisko neatkarību.

Finanšu pārkāpumu komisija (FPK) saskaņā ar Finanšu regulas īstenošanas noteikumu 112. pantu nebija konstatējusi nevienu sistēmisku problēmu 2009. gadā.

DARBA VIDE UN REVīZIJAS PLāNS

Iekšējās revīzijas process

IRD sadarbojās ar ERP un ar iekšējās revīzijas struktūrām (IRS) attiecībā uz revīzijas plānošanas koordinēšanu, revīzijas ziņojumu regulāru sniegšanu un metodikas apmaiņu un kopīgām apmācības iespējām.

IRD un iekšējās revīzijas struktūrām (IRS) ir kopēja revīzijas jomas definīcija un riska novērtējuma metodika. IRS tīkls ( Auditnet ), ko vada IRD, turpināja nodrošināt efektīvu platformu, lai saskaņotu iekšējās revīzijas pieeju visā Komisijā.

Profesionālās apmācības programmas pilnveide Komisijas iekšējiem revidentiem tika pabeigta, ietverot apmācības kursu par krāpšanas novēršanu, ko izstrādājis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF ).

Stratēģiskā IRD revīzijas plāna īstenošana

IRD stratēģiskais revīzijas plāns 2007.–2009. gadam tika atjaunināts 2009. gadā, lai ņemtu vērā pārvaldības ikgadējā riska novērtējuma rezultātus un citas ārējo un iekšējo apstākļu izmaiņas (piemēram, izmaiņas organizācijas darbā, darbībās, programmās, sistēmās un kontrolēs).

Līdz 2007.–2009. gada plānošanas cikla beigām IRD vai IRS bija jāveic revīzija Komisijas iekšējās kontroles sistēmās, kuras ietvēra 56 % no finanšu revīzijas jomas (66 % no 2009. gada budžeta saistībām). Panāktais galīgais ietvērums tiks aprēķināts tad, kad visas IRS iesniegs atjauninātos rādītājus. IRD veica arī vairākas revīzijas nefinanšu jomā (piemēram, darbības nepārtrauktība, riska pārvaldība).

2009. gadā IRD pabeidza 87 % savas darba programmas, ietverot „C1” uzdevumus 100 % apmērā[3] un „C2” uzdevumus – 66 % apmērā[4]. Kopumā tika izstrādāti 67 ziņojumi (34 revīzijas, 32 izpildes kontroles un 1 konsultācija). Pilnīgs saraksts ir pievienots.

Ieteikumu pieņemšanas rādītājs un IRD darba uztvere

Revidējamie 2009. gadā pieņēma 98,8 % revīzijas ieteikumu.

[pic]

*Visi ieteikumi, izņemot divus „ļoti svarīgus” un vienu „svarīgu”, tika pieņemti.

Atbildēs, ko revidējamie sniedza par apmierinātību ar atsevišķām revīzijām, vidējais rezultāts bija 1,71 skalā no 1 (visaugstākais) līdz 4 (viszemākais), salīdzinot ar 1,74 2008. gadā un 1,86 2007. gadā. Saskaņā ar 2010. gada sākumā veiktās aptaujas rezultātiem 78,8 % no iesaistītajām pusēm uzskata, ka IRD nodrošina un sniedz skaidru redzējumu pārvaldības un iekšējās kontroles jomā, 90 % uzskata, ka IRD revīzijas tiek veiktas godīgi, objektīvi un taisnīgi, un 76,3 % uzskata, ka IRD ieteikumi ir lietderīgi revidējamajam (salīdzinot ar 61,5 % 2008. gadā un 48,8 % 2007. gadā.) Kopumā 90,0 % uzskatīja, ka IRD darbs uzlabo pārvaldības un kontroles sistēmu kvalitāti Komisijā un tās izpildaģentūrās.

GALVENIE IRD KONSTATēJUMI UN IETEIKUMI

Darbības nepārtrauktība

Darbības nepārtrauktības pārvaldības (DNP) piemērotība un efektivitāte tika novērtēta četros dienestos. Tika atzīts, ka DNP ir process, kas attīstās un vēl nav pietiekami nobriedis, un kopš 2006. gada ir izvērsti nozīmīgi pasākumi, lai to attīstītu, īstenotu un uzlabotu. Tomēr IRD uzskatīja, ka bija vajadzīgs labāks korporatīvais pārskats un uzlabota vispārējā vadība. IRD ieteica uzticēt atbildību par darbu ar šiem ieteikumiem attiecīgai pārraudzības iestādei vai noteikt šo atbildību par vadības uzdevumu. Horizontālajam dienestam, kas atbild par DNP, ir jāsniedz vairāk norāžu par to, kā, pamatojoties uz riska novērtējumu, jāveic darbības ietekmes analīze, jāpalielina transversālo jautājumu un savstarpējās atkarības koordinācija un jāuzlabo darbības nepārtrauktības plānošana. Iestāžu līmenī ir jābūt pārskatam par dienestu darbības nepārtrauktības plānošanu. Lai nodrošinātu šo pārskatu, ir jāizveido izšķirošo darbību pilnīgs saraksts. Plāni ir regulāri jāpārbauda praksē, un ir jāizstrādā korporatīva DNP īstenošanas programma, ietverot obligātus periodiskus simulācijas mācību pasākumus.

Riska pārvaldība

Pašreizējā riska pārvaldības sistēma tika ieviesta 2005. gadā kopā ar rīcības plānu, kas bija jāīsteno no 2005. līdz 2007. gadam. Revīzijā, ko 2009. gadā veica divos horizontālos un divos darbības dienestos, novērtēja gan riska pārvaldības sistēmas piemērotību, gan tās efektīvu īstenošanu.

Revīzija apstiprināja, ka Komisijas riska pārvaldības sistēma atbilst starptautiski pieņemtajam kritērijam, proti, COSO uzņēmumu riska pārvaldības modelim, un ka tā nodrošina stabilu pamatu riska pārvaldībai.

IRD ieteica būtiski stiprināt centrālo dienestu nozīmi, lai iegūtu efektīvu pārskatu par Komisijas riska pārvaldības īstenošanu un lai nodrošinātu, ka uzmanība pilnībā tiek pievērsta transversāliem riskiem un ka pareizi tiek konstatēti riski iestādei kopumā. Tas ieteica centrālajiem dienestiem veicināt riska pārvaldības labāko praksi, analizēt tos izšķirošos riskus, par kuriem ir ziņojuši ģenerāldirektorāti, kā arī attiecīgās vadības atbildes, un nosūtīt Kolēģijai savas analīzes konsolidēto versiju.

Pamatjēdzienu precizēšana (piemēram, izšķirošo risku novērtējums gan tipiskā, gan nejaušā līmenī) un turpmākas pamatnostādnes (piemēram, riska pielaides jēdziena piemērošana un tādu risku apsvēršana, kurus izraisa atkarība no ārējiem partneriem) ir vajadzīgas, lai uzlabotu pārvaldību un ziņojumus par riskiem.

Pamatjomu ģenerāldirektorātiem ir jāstiprina pašreizējā risku pārvaldība, kā arī jāveido riska pārvaldība par efektīvu instrumentu, kas ir iekļauts ģenerāldirektorātu vadības procesā.

Iepirkumu un dotāciju pārvaldība

Tika veiktas trīs jaunas revīzijas un piecas izpildes kontroles attiecībā uz iepirkumu un dotāciju pārvaldības procedūrām iekšējās politikas jomās.

Attiecībā uz iepirkumu procedūrām Kopīgā pētniecības centra ģenerāldirektorātā ( DG JRC ) ir raksturīgi riski saistībā ar tā decentralizēto struktūru un tā darbību specializēto raksturu. Īpaša pakļautība riskam rodas kodolmateriālu apstrādes dēļ un kodolpētniecības iekārtu darbības dēļ. IRD ir ieteicis uzlabojumus iepirkumu plānošanas procesā, iepirkumu datu dokumentēšanā, ex-post kontrolē, norādēs un izņēmumu uzraudzībā.

Attiecībā uz dotācijām, kuras piešķīris ESTAT ģenerāldirektorāts, tika ierosināts pastiprināt lielu projektu ex-ante novērtējumu, uzlabot novērtējumu piešķiršanas procesa sagatavošanas laikā un vienkāršot pamatu, kas nosaka izmaksu iekasēšanu no Komisijas.

Attiecībā uz dotāciju pārvaldību saskaņā ar Šengenas programmu tika ierosināts uzlabot ziņojumu sniegšanu Tieslietu un iekšlietu ģenerāldirektorāta ( DG JLS ) gada darbības pārskatos, ietverot galveno esošo kontroles mehānismu kopsavilkumu attiecībā uz tām programmām, kuras tiek īstenotas saskaņā ar decentralizēto vadību, un iesniedzot galvenos darbības rādītājus, kas pamato pakārtoto darījumu likumību un regularitāti. Tika konstatēts, ka Šengenas programmas pārbaudēm trūkst skaidrības to juridiskajā pamatā. „Šengenas 2. programmas” zemais īstenošanas līmenis Bulgārijā un Rumānijā nozīmē, ka galvenās darbības, kas paredzētas, lai uzlabotu efektīvu kontroli pie ES ārējām robežām, nav vēl veiktas vai tika aizkavētas laikā, kad notika revīzija. Bija arī risks, ka Bulgārija varētu „Šengenas 2. programmas” budžetu neīstenot pilnībā. Tieslietu un iekšlietu ģenerāldirektorātam ir jāstiprina šīs valsts progresa uzraudzība, ar dalībvalsts iestāžu piekrišanu izstrādājot rīcības plānu, un jāapsver tāda plāna izstrāde, kurš ierobežotu apropriāciju zudumus, ja pasākumi netiktu īstenoti.

Attiecībā uz Pētniecības ģenerāldirektorāta Septītās pamatprogrammas kontroles izstrādi IRD ieteica kontroles stratēģijas uzlabojumus. Atzīstot, ka tiesiskajā regulējumā uzsvars tiek likts uz ex-ante kontroles vienkāršošanu un samazināšanu attiecībā uz saņēmējiem, revīzijas uzsvēra nepieciešamību panākt efektīvu līdzsvaru starp preventīviem pasākumiem un ex-post kontroli. IRD ieteica vairāk izmantot selektīvas, uz risku balstītas pārbaudes, ja tas ir nepieciešams, un izstrādāt skaidras stratēģijas krāpšanas novēršanai un atklāšanai. Lai panāktu preventīvu ietekmi, praksē ir arī jāpiemēro noteikumos noteiktie soda mehānismi.

Izpildaģentūras

Tika veiktas divas izpildaģentūrām deleģētā darbības budžeta revīzijas, un tika veiktas divas izpildaģentūru kontroles revīzijas. Īpaša uzmanība ir jāpievērš tam, lai tiktu nodrošināta skaidra un organizēta uzdevumu nodošana no ģenerāldirektorātiem uz jaunizveidotajām izpildaģentūrām un lai būtu skaidrs uzdevumu sadalījums starp ĢD un izpildaģentūrām. IRD ieteica saprašanās memorandu starp katru atbildīgo ģenerāldirektorātu un izpildaģentūru un skaidru un oficiāli noformētu atbildīgā ģenerāldirektorāta stratēģiju par izpildaģentūras pienākumu izpildes uzraudzību attiecībā uz darbības izdevumiem.

Pēc abām revīzijām tika ieteikts, ka ir jāizveido vispārēja integrēta vadības informācijas sistēma, lai uzlabotu pamatu izpildaģentūru vadīto programmu uzraudzībai un ziņojumu sniegšanai par šīm programmām.

IRD ieteica, ka Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūrai ( EACI ) ir jāpārbauda savs darbības nepārtrauktības plāns, lai nodrošinātu efektīvu īstenošanu. Turklāt tas norādīja, ka piekļuves ierobežošana Komisijas IT sistēmām un drošības pakalpojumiem var negatīvi ietekmēt izpildaģentūru darbību nepārtrauktību augstā atkarības līmeņa dēļ, kāds tām ir attiecībā uz dažām no šīm sistēmām.

Informācijas tehnoloģijas (IT) jautājumi

Pēc Revīzijas progresa komitejas (RPK) pieprasījuma tika izsniegtas divas vadības vēstules, kurās apkopoti nozīmīgākie punkti, kas konstatēti pēdējos gados veiktajās lielu IT sistēmu un korporatīvu IT sistēmu[5] revīzijās.

Attiecībā uz lieliem IT projektiem tika norādīts apsvērt šādus jautājumus: IT riska pārvaldības procedūru stiprināšana, izmantojot regulāru un sīki izstrādātu risku novērtējumu; oficiāli noformētas projektu vadības metodikas izstrāde un piemērošana visiem lieliem IT attīstības pasākumiem; IT līgumslēdzēju darbību izpildes un kvalitātes ciešāka uzraudzība; pilnīga un oficiāli noformēta procesa īstenošana izmaiņu vadīšanai IT sistēmās. Īpaša uzmanība tika pievērsta pareizas IT iepirkuma plānošanas un sākotnējās stratēģijas nozīmībai, lai izvairītos no tehniskās atkarības un no pakalpojuma pārtraukuma pakalpojuma sniedzēju maiņas gadījumā. Ir jāstiprina pārraudzība korporatīvā līmenī, lai uzraudzītu galvenos IT attīstības pasākumus.

Gan lielām, gan korporatīvām IT sistēmām ir šādi riski: neatbilstība piemērojamiem korporatīvas IT pārvaldības noteikumiem; paredzamo rezultātu nenodrošināšana paredzētajā laikā un paredzētajā budžetā; lietotāju neapmierinātība; resursu neefektīva izmantošana; kaitējums reputācijai.

Korporatīvām IT sistēmām tika konstatēti papildu riska faktori galvenokārt saistībā ar to, ka ir vajadzīga atbilstīga pārvaldība centrālā un vietējā līmenī: nepiemērotas korporatīvas norādes un uzraudzība attiecībā uz informācijas sistēmu attīstību; neskaidri pārvaldības pasākumi; neatbilstīga ieinteresēto pušu iesaiste lēmumu pieņemšanas procesā; neatbilstīga to izmaksu piešķiršana, kas rodas, īstenojot IT projektus. Ja šie riski piepildīsies, tie var apdraudēt saskaņotas un efektīvas Komisijas IT stratēģijas īstenošanu un kaitēt projekta mērķu sasniegšanai. Ir risks, ka Komisija varētu neefektīvi izmantot būtiskus cilvēku un budžeta resursus.

IRD ieteica, ka piemērotas struktūrvienības atbildībā ir jānodod Komisijas vidēja termiņa un ilgtermiņa IT stratēģijas un prioritāšu noteikšana, un tās ir jāapstiprina ABM (budžeta līdzekļu pārvaldība pēc darbības jomām) vadības grupai, kas uzraudzītu to efektīvu īstenošanu. Šīm IT prioritātēm, kas jānosaka sistēmām, kuras tiek finansētas gan ar darbības, gan administratīvajām apropriācijām, ir jāveido pamats atsevišķu ģenerāldirektorātu IT stratēģijām („ Schémas Directeurs ”) un budžeta piešķīrumu un izmaksu procedūrām. Ir labāk jānosaka korporatīvu IT sistēmu vadības pienākumi, un ir jāstiprina attiecīgais lēmumu pieņemšanas process, regulējot iesaistīto galveno dalībnieku atbilstīgu piedalīšanos. Pašreizējā pārvaldības struktūra ir jāstiprina projekta, darbības jomas un korporatīvā līmenī, un tajā jāietver īpašu procedūru izveide, lai nesaskaņas starp dienestiem tiktu paplašinātas līdz ABM vadības grupas līmenim. Ir arī jāstiprina budžeta izveides process un izmaksu uzraudzība.

Dalītā pārvaldība

IRD revīzijas pievērsa galveno uzmanību ģenerāldirektorātu uzraudzības pienākumiem tādās galvenās politikas jomās kā lauksaimniecība, zivsaimniecība un kohēzija. Tajās tika ietvertas attiecīgā ģenerāldirektorāta daudzgadu stratēģijas 2007.–2013. gada plānošanas periodam uzsākšanas posmu revīzijas.

Lauksaimniecības nozarē revīzija pievērsās dalībvalstu tiešā atbalsta atmaksām un Integrētās administrācijas un kontroles sistēmas (IAKS) īstenošanas uzraudzībai konkrētās dalībvalstīs, kurās bija konstatēti nozīmīgi trūkumi, kā arī vienā kandidātvalstī. IRD secināja, ka uzsākšana, pārbaude un atļaujas piešķiršana attiecībā uz maksājumiem dalībvalstīm ir apmierinoša un ka pēdējos gados Komisija bija intensīvi uzraudzījusi IAKS īstenošanu pārbaudītajās valstīs. Lauku attīstības jomā IRD konstatēja, ka pašreizējā iekšējās kontroles sistēma nodrošina pietiekamu ticamību attiecībā uz to darbības mērķu sasniegšanu, kuri noteikti ELFLA 2007.–2013. gada plānošanas periodam. Tomēr varētu uzlabot iekšējo koordināciju, lai nodrošinātu, ka visa attiecīgā informācija par revīziju rezultātiem sistemātiski ir pieejama ģeogrāfiskajām lauku attīstības vienībām un ka par šo informāciju notiek regulāra apspriešanās.

Attiecībā uz Eiropas Zivsaimniecības fondu IRD ieteica, ka MARE ģenerāldirektorātam ir jāstiprina esošās procedūras īstenošanas uzraudzībai dalībvalstīs un jānodrošina labāka dokumentācija. MARE ģenerāldirektorātam ir jāpieņem sīki izstrādāts revīzijas plāns un jāizveido dokumentēti darba nosacījumi ar REGIO ģenerāldirektorātu un EMPL ģenerāldirektorātu, strādājot ar vienām un tām pašām valsts revīzijas iestādēm. IRD papildus ieteica, lai tas savā revīzijas stratēģijā ietver krāpšanas novēršanas un atklāšanas procedūras.

Kohēzijas jomā IRD pārbaudīja REGIO ģenerāldirektorāta un EMPL ģenerāldirektorāta kontroli attiecībā uz vadības un kontroles sistēmām, ko dalībvalstis bija noteikušas 2007.–2013. gada plānošanas periodam. IRD konstatēja, ka, lai gan tika veiktas paredzētās pārbaudes, procesu traucēja kavēšanās, ko radīja dalībvalstu dienesti. IRD pauda bažas par dalībvalsts līmenī sniegtās informācijas kvalitāti un ieteica ģenerāldirektorātiem to kontrolēt ticamības izveides procesa nākamajā posmā. IRD piekrīt ERP viedoklim, ka plānošanas periodā ir priekšlaicīgi izteikt secinājumus, ka izmaiņas noteikumos un pārraudzības sistēmās ir panākušas kļūdu skaita samazinājumu maksājumos tiešo saņēmēju līmenī. Revīzijās uzsvēra, ka ģenerāldirektorātiem ir precīzāk jānosaka savas revīzijas stratēģijas, jo sevišķi tas, cik lielā mērā tie ņem vērā dalībvalsts revīzijas darba rezultātus. Šeit ir darbības joma koordinētākai revīzijas pieejai starp Komisiju un dalībvalstīm vai pat kopējām revīzijām, jo īpaši, ja dažādas revīzijas attiecas uz vienām un tām pašām valsts revīzijas iestādēm.

Aktīvu pārvaldība

Revīzijā, pārbaudot uzskaites veidošanas procesu, ko vada Infrastruktūras un loģistikas birojs Briselē ( OIB ) (izņemot IT aprīkojuma vadības centru), konstatēja, ka juridiskais pamats ir novecojis un nekas neliecina par to, ka vienmēr tika veiktas prasītās periodiskās inventarizācijas. IRD uzsvēra to, cik svarīga ir pienākumu un kompetenču precizēšana, procedūru dokumentēšana un koordinācija kā priekšnoteikumi efektīvam procesam.

Revīzijas, kas veikta attiecībā uz piegādes un aktīvu pārvaldības (PAP) projektu, galvenie rezultāti ir apkopoti sadaļā par IT jautājumiem.

Ārējā politika

Kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) budžeta revīzijā konstatēja, ka ar Padomi dalītās atbildības dēļ Komisijai ir tikai ierobežota ietekme uz KĀDP pasākumu operatīvo īstenošanu un iespējām. IRD nevarēja gūt pietiekamu ticamību attiecībā uz KĀDP budžeta pārvaldību. Tas ieteica, lai Komisija nodrošina pilnīgu atbilstību juridiskajām prasībām saistībā ar ex-ante novērtējumiem. Novēroto kavēšanos KĀDP pasākumu veidošanā un īstenošanā varētu labot sadarbībā ar Padomi, izmantojot labākas norādes (procedūras rokasgrāmatas), standartizētas procedūras, kā arī nodrošinot instrumentu kopumu. IRD konstatēja risku saistībā ar vērā ņemami pazeminātiem izdevumiem civilās kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) krīžu vadības misijās, kā arī vajadzību pēc misijas stratēģijas notikuma vietā, saskaņotas ziņojumu sniegšanas un procedūru laicīgas slēgšanas.

Pārtikas palīdzības sistēmas finanšu vadības revīzija sniedza pietiekamu ticamību attiecībā uz noteikto mērķu sasniegšanu. Kaimiņattiecību politikas un CARD un PHARE programmu slēgšanas revīzijas mudināja uzlabot kontroles un uzsvēra riskus, ko rada augstais darbinieku mainības līmenis.

Iepriekšējo revīziju ieteikumu izpildes kontrole

Dienesti, kuros tika veiktas revīzijas, izstrādāja rīcības plānus, lai pievērstos IRD ieteikumiem. Šo plānu īstenošana tiek kontrolēta, izmantojot „ Issue-track ” sistēmu, un tiek pārbaudīta, izmantojot kontroles revīzijas.

No 34 kontroles revīzijām, kas tika pabeigtas 2009. gadā, 24 tika secināts, ka visi sākotnējos revīzijas ziņojumos izstrādātie ieteikumi bija īstenoti, un vēl sešās tika secināts, ka tikai viens ieteikums vēl nebija pilnībā īstenots.

Bija uzlabojies iekšējās revīzijas ieteikumu īstenošanas kopējais rādītājs. Jaunākā statistika (2010. gada 29. janvārī) liecina, ka 26 % neizpildīto „ļoti svarīgo” ieteikumu (41 no 159 ieteikumiem) bija nokavēti vairāk par sešiem mēnešiem, kas ir mazāk salīdzinājumā ar 29 %, par ko tika ziņots iepriekšējā gadā.

SECINāJUMI

Pamatojoties uz 2009. gadā pabeigtajām revīzijām un citu ar tām saistīto darbu, var izdarīt šādus secinājumus.

1. secinājums – virzība uz priekšu ir notikusi, bet vēl ir nepieciešami uzlabojumi

IRD konstatēja pastāvīgus uzlabojumus Komisijas iekšējās kontroles vidē saistībā ar centieniem panākt DAS (ticamības deklarāciju) bez piezīmēm. Tomēr IRD atzīmēja, ka dažos finanšu pārvaldības aspektos ir nepieciešami turpmāki uzlabojumi.

- Dalītā pārvaldība:

- attiecībā uz Šengenas II programmā paredzēto dotāciju pārvaldību un neatkarīgi no piešķirtā līguma pagarinājuma un lēmuma par grozījumiem līdzekļu pārdalē starp Šengenas daļu un naudas plūsmu būs vajadzīga labāka riska profilu noteikšana, būs attiecīgi jāpielāgo slēgšanas revīzijas un JLS ģenerāldirektorātam būs cieši jāuzrauga budžeta izpilde;

- jāuzlabo Komisijas dienestu, kuru kompetencē ir struktūrfondu politikas pārvaldība, revīziju stratēģijas vispārējā koordinācija, tādējādi uzlabojot kopējo revīzijas iestāžu iekļāvumu; 2009. gadā uzsāktās revīzijas iestāžu darba pārskata izmeklēšanas rezultāti dos iespēju Komisijai paļauties uz gūtajiem atzinumiem un tādējādi samazināt pašai savas revīzijas uz vietas.

- Tiešā pārvaldība:

- attiecībā uz uzskaites veidošanas procesu tika pārskatīts juridiskais pamats, un OIB ir pilnībā jāīsteno kontroles prasības;

- neskatoties uz Publiskā iepirkuma padomdevēju grupas stiprajām pusēm, iepirkuma process, ko veic JRC ģenerāldirektorāts, būtiski jāuzlabo, it sevišķi attiecībā uz dokumentāciju par izņēmumiem, plānošanu, ex-post kontroles kvalitāti un pamatojumu paredzētajam tirgus iegrožojumam;

- pētniecības jomā tika pievērsta uzmanība nepieciešamībai izstrādāt stratēģiju krāpšanas atklāšanai un novēršanai un norāžu uzlabošanai par finansiālās dzīvotspējas pārbaužu īstenošanu; tomēr vairāki uzlabojumi jau ir veikti Septītās pamatprogrammas pārvaldības iekšējās kontroles sistēmās (piemēram, līdzsvars starp ex-ante un ex-post kontroli un Garantijas fondu pārvaldības procedūras pabeigšana).

- Netiešā centralizēta pārvaldība – KĀDP darbību īstenošana; tika panākts progress prasībās, kas jāievēro KDAP misijām saistībā ar netiešu centralizētu pārvaldību, KDAP misiju izveidē, atbalstā un pārraudzībā un KDAP līgumu noslēguma procedūrā. Ārējo attiecību ģenerāldirektorātam ( RELEX ģenerāldirektorāts) vēl jāturpina īstenot darbības, lai pilnībā ievērotu netiešas centralizētas pārvaldības prasības („sešu pīlāru” vērtējumus saskaņā ar Finanšu regulas 56. pantu). Turklāt būs jāizstrādā norādes un metodika par civilās krīzes pārvaldības misiju vērtējumiem un misiju finanšu pārvaldības sistēmu izveidi un būs jāpastiprina misiju ex-post kontrole.

IRD uzskata, ka pārskats iestādes līmenī ir nepieciešams efektīvu kopēju procesu, piemēram, riska analīzes un darbības nepārtrauktības pārvaldības, nodrošināšanai iestādes veseluma aizsargāšanas labā. Pārskats ir vajadzīgs arī tādēļ, lai nodrošinātu stabilu finanšu pārvaldību ieguldījumiem IT sistēmās, izmantojot apjomradītus ietaupījumus un piedāvājot kopējus risinājumus kopējām prasībām.

IRD iesaka noteikt attiecīgu iestāžu atbildību par šāda pārskata gūšanu un par atbilstīgu ieteikumu sagatavošanu, vienlaikus nepavājinot atbildību par katra procesa īstenošanu.

Komisija uzskata, ka korporatīva pārraudzība jau ir izveidota vai tiek plānota noteiktiem procesiem, piemēram, Ietekmes novērtējuma padome, ABM vadības grupa, Iekšējās kontroles ekspertu tīkls vai gada darbības ziņojumu salīdzinošā pārskatīšana un plaši sadarbības tīkli, semināri un palīdzība tiešsaistē šo jomu dienestiem.

Tā uzskata arī, ka ikviens šāda veida atbildības piešķīrums centrāliem dienestiem mazinātu katra ģenerāldirektora un dienesta vadītāja atbildību.

2. secinājums – riska pārvaldība

IRD atzīmēja virzību uz priekšu, kas notikusi kopš Komisijas 2005. gadā pieņemtās riska pārvaldības sistēmas, bet uzskatīja, ka ir labāk jānostiprina tās īstenošana katra dienesta vadības procesos. Tam jānotiek kopā ar pastiprinātu pārskatu par transversāliem riskiem un labāku pārvaldību centrālā līmenī.

Centrālie dienesti nevarēja pieņemt šo ieteikumu kopumā, jo uzskatīja, ka tas daļēji neatbilst Komisijas pārvaldības sistēmai. Komisija uzskata, ka pašreizējās pārvaldības struktūrā centrālie dienesti jau nodrošina transversālu risku pārskatu un norādes par riska pārvaldības struktūru un īstenošanu.

3. secinājums – korporatīvas darbības nepārtrauktība

IRD revīzija parādīja, ka Komisijai jāsaglabā impulss centienos nodrošināt darbības nepārtrauktību, ja rodas nopietni traucējumi, jo īpaši, pastiprinot vadību, koordināciju un izšķirošo darbību reģenerācijas pārbaudi. Komisija piekrīt šim viedoklim.

4. secinājums – korporatīva IT pieeja

IRD ir pierādījis nepieciešamību pastiprināt IT stratēģisko lēmumu pieņemšanas un IT projektu vadības procesus, lai nodrošinātu IT projektu pienācīgu atbilstību Komisijas mērķiem, šo projektu izmaksu lietderību un laicīgu īstenošanu. Komisija piekrīt šai analīzei.

Nobeiguma piezīmes

Iekšējās revīzijas dienests 2010. gada aprīlī iesniedza savu Stratēģisko revīzijas plānu 2010.–2012. gadam. Tā mērķis ir iekļaut galvenos konstatētos riskus un, panākot nepieciešamo iekļāvumu, atbalstīt iekšējā revidenta vispārējo atzinumu par finanšu pārvaldību.

[1] Daži ziņojumi, kas pabeigti 2009. gada sākumā, ir iekļauti 2008. gada ziņojumā, un tādēļ tie nav vēlreiz iekļauti 2009. gada ziņojumā. Tāpat 2009. gada ziņojumā ir iekļauti arī daži ziņojumi, kuru projekti tika izstrādāti 2009. gadā, bet pabeigti 2010. gada sākumā.

[2] COM(2010)0281, 2010. gada 25. maijs.

[3] „C1” uzdevumi ir tie, kurus ir paredzēts pabeigt konkrētā gada laikā.

[4] „C2” uzdevumi ir tie, kurus var pārnest uz nākamo gadu, jo īpaši, ja rīcības plānu īstenošana ir nepietiekama, lai pamatotu kontroles revīziju, vai ja kavējas attiecīgais revīzijas priekšmets.

[5] Sistēmas, kuras izmanto liels lietotāju skaits ārpus attiecīgā ģenerāldirektorāta.