PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

1. Šajā gada pārskatā ir izklāstīts Palātas izvērtējums par Eiropas attīstības fondiem (EAF). Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2012. gadā ir sniegta 1. tabulā .

1. tabula. Eiropas attīstības fondi. Galvenie dati par 2012. gadu (miljonos EUR) Budžeta sadaļa Politikas joma Apraksts Maksājumi 2012. gadā Pārvaldības veids Eiropas attīstības fondi 8. EAF Pamatdarbības izdevumi Projekti 22 Decentralizēta Projekti 5 Centralizēta tieša Projekti 2 Centralizēta netieša Projekti 0 Kopīga pārvaldība Budžeta atbalsts 0 Centralizēta tieša Administratīvie izdevumi 0 29 9. EAF Pamatdarbības izdevumi Projekti 383 Decentralizēta Projekti 95 Kopīga pārvaldība Projekti 90 Centralizēta tieša Budžeta atbalsts 16 Centralizēta tieša Projekti 15 Centralizēta netieša Administratīvie izdevumi 0 599 10. EAF Pamatdarbības izdevumi Budžeta atbalsts 824 Centralizēta tieša Projekti 775 Kopīga pārvaldība Projekti 624 Decentralizēta Projekti 299 Centralizēta tieša Projekti 45 Centralizēta netieša Administratīvie izdevumi 97 2 664 Pamatdarbības izdevumi kopā (projekti) 2 355 Pamatdarbības izdevumi kopā (budžeta atbalsts) 840 Administratīvie izdevumi kopā 97 Maksājumi kopā 3 292 – avansi 1 738 + ieskaitītie avansa maksājumi 1 369 Visa revidētā datu kopa 2 923 Individuālās saistības kopā (37) 3 226 Vispārējās saistības kopā (37) 3 163

Eiropas attīstības fondu īpašās iezīmes

2. EAF ir galvenais Eiropas Savienības atbalsta instruments attīstības sadarbībai Āfrikas, Karību jūras baseina un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT). Partnerattiecību nolīgums, ko 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīja uz 20 gadiem (“Kotonū nolīgums”), veido pamatu Eiropas Savienības attiecībām ar ĀKK valstīm un AZT. Tā galvenais mērķis ir mazināt un ar laiku izskaust nabadzību.

3. Eiropas attīstības fondus finansē dalībvalstis, tos reglamentē īpašas finanšu regulas un Eiropas Komisija tos pārvalda ārpus ES vispārējā budžeta. Eiropas Investīciju banka (EIB) pārvalda ieguldījumu instrumentu, uz kuru neattiecas Palātas ticamības deklarācija vai Eiropas Parlamenta budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra (1) (2).

4. EAF gandrīz pilnībā pārvalda Komisijas Attīstības un sadarbības ĢD – (EuropeAid), kas pārvalda arī plaša spektra izdevumus no ES budžeta (3) (4).

5. EAF intervences pasākumus īsteno ar projektu un budžeta atbalsta starpniecību (5) saskaņā ar trim galvenajām īstenošanas metodēm. 2012. gadā 43 % maksājumu veica saskaņā ar centralizēto pārvaldību, 30 % – ar decentralizēto pārvaldību, bet 27 % – saskaņā ar kopīgu pārvaldību (6) (sk. 1. tabulu ).

6. Šajā pārskatā ietvertie izdevumi ir veikti saskaņā ar plašu īstenošanas metožu spektru 79 valstīs. Noteikumi un procedūras bieži vien ir sarežģīti, tostarp konkursiem un līgumu piešķiršanai. Palāta ir novērtējusi risku kā objektīvi augstu.

7. Divās jomās – budžeta atbalsta jomā (7) un ES iemaksās multidonoru projektos, kurus īsteno starptautiskas organizācijas (8), piemēram, ANO – instrumentu raksturs un maksājuma nosacījumi ierobežo apmēru, kādā darījumos var rasties kļūdas, kā pareizības revīzijā to ir definējusi Palāta.

8. Budžeta atbalstu izmaksā, atbalstot kādas valsts vispārējo budžetu vai tās budžetu īpašam politikas virzienam vai mērķim. Palāta pārbauda, vai Komisija, veicot budžeta atbalsta maksājumus attiecīgajai partnervalstij, ir ievērojusi īpašos nosacījumus un vai tā ir pierādījusi, ka ir ievēroti vispārējie attiecināmības nosacījumi (tādi kā progress publiskā sektora finanšu pārvaldībā).

9. Tomēr Komisija diezgan elastīgi lemj par to, vai šie vispārējie nosacījumi ir ievēroti. Palāta pareizības revīzijā nevar iet tālāk par posmu, kurā atbalsts partnervalstij ir izmaksāts. Pārskaitītie līdzekļi tad tiek pievienoti saņēmējvalsts budžeta līdzekļiem. Nekādi saņēmējvalsts finanšu pārvaldības trūkumi nevar radīt kļūdas Palātas veiktajā pareizības revīzijā.

10. Komisijas iemaksas multidonoru fondos apvieno ar pārējo donoru iemaksām, un tās nav paredzētas īpašiem identificējamiem izdevumu posteņiem.

I NODAĻA. ASTOTAIS, DEVĪTAIS UN DESMITAIS EAF

Īstenošana

11. Katru EAF nolīgumu parasti noslēdz aptuveni uz piecu gadu saistību periodu, bet maksājumus var veikt ilgākā laikposmā. 2012. gadā maksājumus veica no astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda. Astotajam EAF (1995.–2000. g.) ir atvēlēti 14 625 miljoni EUR, bet devītajam EAF (2000.–2007. g.) – 15 200 miljoni EUR.

12. Desmitajam EAF (2008.–2013. g.) atvēlēti 22 682 miljoni EUR. No šīs summas 21 967 miljoni EUR ir piešķirti ĀKK valstīm, bet 285 miljoni EUR aizjūras zemēm un teritorijām jeb AZT. Šīs summas ietver (attiecīgi ĀKK valstīm un AZT) 1 500 miljonus EUR un 30 miljonus EUR ieguldījumu mehānismam, kuru pārvalda EIB. Savukārt 430 miljoni EUR ir paredzēti Komisijas izdevumiem par EAF plānošanu un īstenošanu.

13. 2012. gadā dalībvalstu kopējās iemaksas bija 2 600 miljoni EUR.

14. 2. tabulā attēlots, kā EAF līdzekļi izlietoti 2012. gadā un kumulatīvi. Individuālās saistības par 27 % pārsniedza sākotnējo prognozi, īpaši tāpēc, ka 400 miljonu EUR apmērā bija apstiprināts ES atbalsts iniciatīvai “Ilgtspējīga enerģija visiem”, kas sākotnēji nebija plānots. Maksājumi par 8 % pārsniedza sākotnējo prognozi, galvenokārt tāpēc, ka saistību apmērs bija lielāks par plānoto. Neizpildītās saistības salīdzinājumā ar 2011. gadu saglabājas stabilas.

Komisijas gada pārskats par astotā, devītā un desmitā EAF finanšu pārvaldību

15. Desmitajam EAF piemērojamā finanšu regulā noteikts, ka Komisijas pienākums ir katru gadu ziņot par Eiropas attīstības fondu finanšu pārvaldību (9). Palāta uzskata, ka šajā ziņojumā precīzi izklāstīta atbilstošā finanšu informācija.

2. tabula. EAF resursu izlietojums 2012. gada 31. decembrī (miljonos EUR) Stāvoklis 2011. gada beigās Budžeta izpilde 2012. finanšu gadā (neto) (43) Stāvoklis 2012. gada beigās Kopsumma Izpildes rādītājs (39) 8. EAF (40) 9. EAF (40) 10. EAF Kopsumma 8. EAF 9. EAF 10. EAF Kopsumma Izpildes rādītājs (39) A. RESURSI ( 38 ) 48 854 –79 – 102 246 66 10 584 16 450 21 885 48 920 B. IZLIETOJUMS 1. Vispārējās saistības kopā ( 41 ) 40 827 83,6 % –64 – 297 3 524 3 163 10 576 16 157 17 258 43 991 89,9 % 2. Individuālās saistības kopā ( 42 ) 34 833 71,3 % –46 – 187 3 460 3 226 10 448 15 504 12 107 38 059 77,8 % 3. Maksājumi 29 208 59,8 % 15 539 2 655 3 209 10 345 14 566 7 507 32 417 66,3 % C. Nenokārtotās saistības (B1 – B3) 11 619 23,8 % 231 1 591 9 751 11 574 23,7 % D. Pieejamais atlikums (A – B1) 8 027 16,4 % 8 293 4 627 4 929 10,1 % Avots: Revīzijas palāta, balstoties uz EAF finansiālās īstenošanas ziņojumiem un finanšu pārskatiem 2012. gada 31. decembrī.

II NODAĻA. PALĀTAS TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA PAR EAF

Palātas Ticamības deklarācija par astoto, devīto un desmito Eiropas Attīstības fondu (EAF) Eiropas Parlamentam un Padomei – ārējā revidenta ziņojums

Pārskatu ticamība

Pārskatiem pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Ieņēmumi

Saistības

Maksājumi

2013. gada 5. septembrī

Priekšsēdētājs Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Eiropas Revīzijas palāta 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURGA

Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija

Revīzijas tvērums un pieeja

16. Ticamības deklarācijas VI punktā izklāstītie apsvērumi par EAF pārskatu ticamību balstās uz revīziju, kurā pārbaudīja finanšu pārskatus (12) un ziņojumu par astotā, devītā un desmitā EAF finanšu izpildi (13). Revīzijā pārbaudīja summas un informāciju, vērtēja izmantotos grāmatvedības principus, vadības veiktās nozīmīgās aplēses un pārskatu vispārējo izklāstu.

17. Revīzijas palātas 2012. gada pārskata par budžeta izpildi 1. nodaļas 1.1. pielikuma 2. daļā aprakstīta Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode. Ticamības deklarācijas VII–X punktā izklāstītie apsvērumi par EAF darījumu pareizību balstās uz šādiem komponentiem: a) visu dalībvalstu iemaksu un citu veidu ieņēmumu darījumu parauga pārbaude; b) 30 saistību parauga pārbaude (14); c) 167 starpposma un galīgo izdevumu darījumu pārbaude; šie darījumi ir apstiprināti septiņās ES delegācijās vai Komisijas galvenajos dienestos (15); vajadzības gadījumā īstenotājorganizācijas un galasaņēmējus apmeklēja uz vietas, lai pārbaudītu finanšu pārskatos vai izmaksu deklarācijās atspoguļotos pakārtotos darījumus; d) pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitātes novērtējums EuropeAid centrālajos dienestos un ES delegācijās, aplūkojot šādus elementus: i) ex ante pārbaudes, ko veic kredītrīkotāji, ārēji uzraudzītāji (būvdarbu līgumiem) vai ārēji revidenti (programmu aplēsēm (16), dotācijām un maksas pakalpojumu līgumiem). Palāta analizēja, kāpēc ir radušās kļūdas, kuras tā atklāja; ii) regulārā kontrole un pārraudzība. Tā ietver EuropeAid pētījuma pārbaudi par 2012. gada atlikušo kļūdu īpatsvaru, kas daļēji balstās uz Komisijas iekšējā revīzijas dienesta (IRD) darbu (17); iii) iekšējā revīzija; e) EuropeAid ģenerāldirektora gada darbības pārskata un deklarācijas izvērtējums.

18. Kā norādīts 4. punktā, EuropeAid īsteno lielāko daļu ārējās palīdzības instrumentu, kurus finansē no vispārējā budžeta un no EAF. Palātas apsvērumi gan par pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti, gan par ģenerāldirektora gada darbības pārskata un 2012. gada deklarācijas ticamību attiecas uz visu EuropeAid atbildības jomu.

Pārskatu ticamība

19. Saimniecisko rezultātu pārskats pie ieņēmumiem ietver procentus no priekšfinansējuma par tādiem priekšfinansējuma maksājumiem saņēmējiem, kuri pārsniedz EUR 250 000. Lai no saņēmējiem atgūtu procentus par lieliem priekšfinansējuma maksājumiem (t. i., lielākiem par EUR 750 000), Komisijai katru gadu ir jāizdod iekasēšanas rīkojumi (18). Tomēr šāda atgūšana tiek īstenota reti. Turklāt priekšfinansējuma maksājumu radītos procentus reizēm kompensē ar radušos izmaksu atlīdzināšanas pieprasījumiem – šos procentus finanšu pārskatos neatzīst par ieņēmumiem. 19. Komisija atzīst, ka, neraugoties uz atgādinājumu pastarpināti deleģētajiem kredītrīkotājiem ikgadējā pirmsslēgšanas piezīmē, procentu iekasēšana par priekšfinansējumu, kas lielāks par EUR 750 000, ne vienmēr ir veikta ik gadu. Taču DEVCO vēlas uzsvērt, ka, nosakot finanšu situāciju pirms līgumu slēgšanas, vienmēr tiek ņemti vērā procenti, kas gūti no priekšfinansējuma. DEVCO 2013. gadā īstenos īpašu rīcību saistībā ar šo jautājumu: — piezīmi, kas atgādina kredītrīkotājiem par FR noteikumiem šajā jautājumā, — detalizētu pārskatu par visiem līgumiem ar 2012. gada beigās neslēgtiem priekšfinansējumiem, kas lielāki par EUR 750 000. Attiecībā uz priekšfinansējumiem, kas ir lielāki par EUR 250 000, bet mazāki par EUR 750 000, vietējā CRIS FED sistēma šobrīd atļauj vien atkārtoti piedēvēt piedziņas rīkojumus sākotnējai izdevumu līnijai, tādējādi neļaujot atzīt procentus. DEVCO ir paredzējis izstrādāt CRIS sistēmu, kas atļautu atzīšanu un varētu būt pieejama ne ātrāk par 2013. gada oktobri.

20. Tāpat kā iepriekšējos gados, Palāta bieži atklāja darījumus, kas nav pareizi reģistrēti (19). EuropeAid 2012. gada pētījumā arī secināts, ka kopējā Relex informācijas sistēma (CRIS) darījumi bieži vien bija reģistrēti nepareizi. Kaut gan Palāta neatklāja, ka šajā sakarā būtu izraisītas būtiskas kļūdas attiecībā uz pārskatu ticamību, tomēr šīs kļūdas nedrīkst atstāt novārtā, jo tās var ietekmēt to datu precizitāti, kurus izmanto gada pārskatu sagatavošanā, īpaši attiecībā uz finanšu gadu nodalīšanu gada beigās (20). 20. Kā Palāta to ir norādījusi, Komisija 2012. gadā ir pielikusi ievērojamas pūles, lai būtiski uzlabotu datu kvalitāti. Komisija uzsver, ka tai ir nodoms turpināt centienus uzlabot datu kvalitāti. Pēc plašā pētījuma veikšanas 2012. gadā patlaban ir izstrādāts un tiek pabeigts rīcības plāns (pieņemšana plānota 2013. gada jūlija vidū), kura daži elementi jau ir izpētīti un/vai īstenoti. Līdz ar šo rīcības plānu Komisija tagad turpina darbu, lai uzlabotu datu kvalitāti vairākos aspektos, tostarp ir: a) CRIS uzlabošana, lai nodrošinātu to, ka lietotāji pieļauj mazāk kļūdu (piemēram, “Ģenerālplāna” 4.0. darbība ir paredzēta, lai uzlabotu CRIS lietotāja saskarni, pārskatītu CRIS dokumentāciju, kā arī izveidotu datu vārdnīcu); b) nepārtraukta CRIS datu uzraudzība, ko veic centrālie dienesti, izmantojot automātiskās pārbaudes, mērķtiecīgus uzskaites kvalitātes testus un uzsākot konkrētu vienumu izpētes saskaņā ar riska novērtējumu; c) lietotājiem sniegtās informācijas uzlabošana, izmantojot CRIS zināšanu datubāzi un īpašus kursus; d) mērķtiecīgāku izpildes pamatrādītāju (KPI) noteikšana, lai vairotu izpratni par to, cik būtiska ir laba un pilnīga datu kvalitāte.

Darījumu pareizība

21. Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts 1. pielikumā .

Ieņēmumi

22. Palāta revidēja ieņēmumu darījumus un konstatēja, ka kļūdu līmenis tajos nav būtisks.

Saistības

23. Palāta revidēja saistības un konstatēja, ka kļūdu līmenis tajās nav būtisks.

Izdevumu darījumi

24. No 167 Palātas pārbaudītajiem darījumiem 44 (26 %) darījumos bija kļūdas. Saskaņā ar Palātas aplēsēm iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 3,0 % (21).

Projekti

25. No 127 izdevumu darījumiem, kas ietilpa paraugā, 41 (32 %) darījumā bija kļūdas, no kurām 28 (68 %) bija skaitļos izsakāmas kļūdas. No 28 darījumiem, kuros bija skaitļos izsakāmas kļūdas, 20 bija galīgie maksājumi, kurus Komisija jau bija pārbaudījusi.

26. Kļūdas daudz biežāk konstatēja darījumos, kas attiecas uz programmas aplēsēm, dotācijām un iemaksu nolīgumiem starp Komisiju un starptautiskām organizācijām, nekā citos atbalsta veidos; pārbaudīja 71 šāda veida darījumu, un kļūdas atklāja 31 (44 %).

27. Galvenie skaitļos izsakāmo kļūdu veidi, kurus konstatēja ar projektiem saistītajos darījumos, ir (sk. 1. izcēlumu): a) attiecināmības kļūdas: izdevumi par darbībām, kuras nav paredzētas līgumā (12 darījumi), saņēmējs nav ievērojis iepirkuma procedūras (četri darījumi) un izdevumi ir notikuši ārpus īstenošanas perioda (divi darījumi) vai arī pārsniedz noteikto budžetu (skar divus darījumus); b) reālās pastāvēšanas kļūdas: nav rēķinu vai citu apliecinošu dokumentu, kas pamatotu izdevumus (divi darījumi), pakalpojumi nav sniegti un darbi nav notikuši (divi darījumi) un saņēmējiem nav radušies izdevumi (viens darījums); c) precizitātes kļūdas: nepareizi aprēķināti deklarētie izdevumi (trīs darījumi).

Darbi nav veikti Palāta pārbaudīja starpposma maksājumu EUR 464 640, kas veikts saskaņā ar ceļu uzturēšanas līgumu Senegālā. Nebija veikti darbi saistībā ar aizsprosta pamatu nostiprināšanu, par kuriem līgumslēdzējs bija iesniedzis pārrauga apstiprinātu rēķinu, un Komisija šo rēķinu bija samaksājusi. Pēc tam Komisija sāka šā līguma visaptverošu tehnisko revīziju. Darbi nav veikti Tehniskās revīzijas 2013. gada aprīļa ziņojumā ir norādīts, ka kopumā EUR 39 095 (0,94 % no kopējās līguma cenas), kas prasīti ceļu nogāžu stiprinājumiem, nav realizēti. Tajā pašā laikā darbuzņēmējs ir veicis ceļu nogāžu nostiprināšanu, par ko ir izrakstīts rēķins. Decentralizētā līgumslēdzēja iestāde galīgā konta izraksta sagatavošanas brīdī lems par iespējamu piedziņas rīkojumu uzlikšanu un līgumsodu piemērošanu darbuzņēmējam un pakalpojuma uzņēmējam, kas uzraudzīja darbus.

Līguma vērtība pārsniedza pieļaujamās robežas Palāta pārbaudīja kāda EUR 305 738 liela avansa noskaidrošanu; avanss bija izmaksāts no veselības nozares atbalsta programmas Kongo Demokrātiskajā Republikā. Abu līgumu vērtība bija palielināta attiecīgi par 58 % un 68 % par papildu darbiem, kas bija vajadzīgi, lai pabeigtu sākotnējā līguma izpildi. Projekta pārvaldības nodaļa valsts valdības departamentā nezināja, ka šādiem papildu darbiem ir noteikts ierobežojums 50 % no sākotnējā līguma vērtības. Līguma vērtība pārsniedza pieļaujamās robežas Patlaban notiek papildu revīzija, lai apzinātu jebkuras citas neattiecināmās summas. ES delegācija atgādināja VRB par piemērojamajiem noteikumiem. VRB izsūtīja apkārtrakstu, par kura saturu iepriekš vienojās ar ES delegāciju.

28. Raksturīgākās skaitļos neizsakāmas kļūdas saistītas ar nepietiekamiem apliecinošajiem dokumentiem (piecos darījumos) un nepilnībām iepirkuma procedūrās (piecos darījumos).

Budžeta atbalsts

29. No 40 pārbaudītajiem budžeta atbalsta darījumiem trijos (8 %) darījumos bija kļūdas, no kurām divas (67 %) bija skaitļos izsakāmas kļūdas. 29. Komisija nepiekrīt Palātas vienas skaitļos izsakāmās kļūdas analīzei.

30. Skaitļos izsakāmās kļūdas, kuras Palāta atklāja budžeta atbalsta darījumos, bija saistītas ar nepareizi piemērotu vērtēšanas (ar punktiem) metodi, lai noteiktu, vai saņēmēji ir ievērojuši nosacījumus ar izpildi saistītiem maksājumiem (divi darījumi) (sk. 2. izcēlumu). Palāta konstatēja arī skaitļos neizsakāmas kļūdas: Komisija nebija apmierinoši pierādījusi, ka saņēmēji ir ievērojuši vispārējos attiecināmības nosacījumus budžeta atbalsta maksājumiem (22). Komisija nebija salīdzinājusi, kāds ir saņēmējvalsts progress, īstenojot konkrētus politikas virzienus vai publisko finanšu pārvaldības reformu, pret pārskata periodam izvirzītajiem mērķiem (divi darījumi). 30. Budžeta atbalsts ir politikas instruments, kas balstās uz ilgtermiņa uzticības attiecībām starp Komisiju un partnervalstīm. Lemjot par atbrīvošanu no maksājuma, Komisija ņem vērā īstenoto virzību saistībā ar individuāliem rādītājiem un apstākļiem. Komisija ar gandarījumu norāda uz to, cik būtiski pēdējos gados ir sarucis skaitļos neizsakāmo kļūdu skaits. Komisija uzskata, ka to rādītāju vērtību sasniegšanu, par kurām ir panākta vienošanās ar partnervaldību, nevajadzētu vērtēt pārāk stingri. Lai gan apstākļiem attiecīgo maksājumu veikšanai ir būtiska loma, lai stimulētu valstis panākt progresu saistībā ar galvenajiem politiskajiem mērķiem, Komisija uzskata, ka rādītāji ir jāizvērtē, ņemot vērā mērķus, kuru novērtēšanai tie paredzēti, un situāciju, kādā norisinās valsts attīstība.

Nebija izvirzīts īpašs maksājuma nosacījums Palāta pārbaudīja EUR 600 000 maksājumu saistībā ar atbalstu 2007.–2010. gada Ekonomisko reformu programmai Vanuatu, tostarp uz rezultātiem balstītu mainīgo daļu EUR 200 000. Saskaņā ar finanšu nolīgumu Komisijai bija jāizraugās īpaši rezultatīvie rādītāji, kas noteikti publisko finanšu pārvaldības gada attīstības pārskatā, bet Komisija to nebija izdarījusi. Komisija uzskatīja, ka ir pietiekami balstīties uz Vanuatu publisko finanšu pārvaldības reformas kopējā progresa novērtējumu (viens no vispārējiem attiecināmības nosacījumiem), lai izmaksātu mainīgo daļu. Tas bija pretrunā finansēšanas nolīgumam, kurā paredzēts, ka Komisija maksājumu veiks tikai tad, kad būs ievēroti gan konkrētie, gan vispārējie nosacījumi. Nav noteikts īpašs maksājuma nosacījums Saskaņā ar Komisijas lēmumu gan vispārējie, gan konkrētie PFM nosacījumi FA būtībā ir vienādi un attiecas uz virzību publisko finanšu pārvaldības vispārējās reformas procesā. Komisija ir pozitīvi novērtējusi Vanuatu kopējo virzību publisko finanšu pārvaldības reformu procesā līdz 2010. gadam. Attiecīgie publisko finanšu pārvaldības rādītāji valdības gada attīstības ziņojumā apstiprina šo pozitīvo tendenci. Turklāt delegācija apstiprināja, ka šī pozitīvā tendence un centieni ir saglabājušies saskaņā ar 2008. gada PFM reformas stratēģiju arī politiski sarežģītajā 2011. gadā.

Sistēmu efektivitāte

31. 2. pielikumā ir apkopoti rezultāti, ko Palāta ieguva pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaudēs.

Ex ante pārbaudes

32. Ņemot vērā liela riska apstākļus (sk. 6. punktu), EuropeAid visvairāk paļaujas uz ex ante pārbaudēm, kuras, lai novērstu vai atklātu un izlabotu nepareizus maksājumus, veic Komisijas darbinieki, ārēji pārraugi vai ārēji revidenti pirms projektu maksājumu veikšanas. Tāpat kā iepriekšējos gados Palātas atklāto kļūdu biežums, tostarp galīgajās izdevumu deklarācijās, kuras pārbaudīja ārējās revīzijās un izdevumu apstiprinājuma pārbaudēs, liecina par trūkumiem šajās ex ante pārbaudēs. Pētījumā, ko EuropeAid veica 2012. gadā, konstatēja, ka ievērojamam skaitam (trešdaļai) revīzijas ziņojumu, ko saņēma 2011. gadā, kvalitāte nebija pietiekama. 32. Komisija lielu nozīmi piešķir revīziju kvalitātei un izstrādā rīkus, lai palīdzētu Komisijas revīzijas vadītājiem labāk izvērtēt revīzijas ziņojumu kvalitāti.

33. Divas Palātas apmeklētās ES delegācijas nebija veikušas pienācīgas revīzijas ziņojumu pēcpārbaudes. Gada darbības pārskatā atzīts, ka galvenais kļūdas cēlonis ir tas, ka neattiecināmās summas nav atgūtas, vai arī neatgūšanai nav izskaidrojuma (pēc revīzijas vai izdevumu apstiprinājuma pārbaudes ziņojumiem) (23). 33. Darba plānā, kas minēts Komisijas atbildes 38. punktā, ir paredzēts, izmantojot CRIS revīzijas moduli, izstrādāt īpašu rīku, kurš Komisijai ļautu pienācīgi veikt revīzijas ziņojumu pēcpārbaudi.

34. Palāta revīzijā pierādīja, ka vēla noskaidrošana un līgumu slēgšana ietekmē ex ante pārbaužu kvalitāti un būtiski palielina risku pārtraukt revīzijas izsekojamību vai risku, ka nebūs apliecinošu dokumentu (24). Gan EAF, gan ES budžeta darījumos Palāta atklāja vecus līgumus, kuriem izdevumi bija noskaidroti vēlu. Attiecīgi atbilstošās individuālās finanšu saistības vai nu joprojām ir atvērtas, vai arī tikušas slēgtas ilgi pēc līguma īstenošanas perioda beigām. 34. Kā daļu no ārējā pētījuma 2012. gadā Komisija īstenoja procedūru, kurā tika pārskatīti visi līgumi, kuru darbības periods ir beidzies vairāk nekā pirms 18 mēnešiem. Dienestiem tika lūgts komentēt iemeslus, kādēļ līgumi vēl nav slēgti un kā tie plāno nodrošināt, lai līgumi pēc iespējas ātrāk tiktu slēgti. Tādēļ neslēgto līgumu skaits gada beigās EAF samazinājās par 1 038 līgumiem (no 7 470 līgumiem 2011. gada beigās līdz 6 432 līgumiem 2012. gada beigās). Līdzīgas darbības tika uzsāktas 2013. gada aprīlī, lai šos centienus turpinātu.

Regulārā kontrole un pārraudzība

Vadības informācijas sistēma

35. Kā norādīts iepriekšējos gada pārskatos (25), EuropeAid vadības informācijas sistēmā ir nepilnības saistībā ar ārējo revīziju, izdevumu apstiprinājuma pārbaužu un regulārās kontroles apmeklējumu rezultātiem un to pēcpārbaudēm. Tas neļauj ģenerāldirektoram prasīt, lai nodaļu vadītāji vai ES delegāciju vadītāji savlaicīgi veiktu pēcpārbaudes uz izlabotu konstatētās sistēmas nepilnības un kļūdas. 35. Ārējās palīdzības vadības informācijas sistēmas (CRIS) revīzijas modulis tika izstrādāts, lai plānotu un ierakstītu ārējo revīziju rezultātus, nevis lai izsekotu Komisijas veiktās revīzijas pēcpārbaudes. Taču Komisija ir ieplānojusi vidējā termiņā izstrādāt šo funkcionalitāti, ja būs pieejami līdzekļi. Komisija ir izstrādājusi darba plāna rīku pārbaudes apmeklējumu plānošanai. Turklāt Komisija gatavo uzraudzības un ziņošanas reformu, kas īstenojama 2014. gada sākumā.

Uzraudzības apmeklējumi

36. Visās septiņās Palātas apmeklētajās ES delegācijās bija labs pārskats par projektu operatīvo īstenošanu, galvenokārt tas bija gūts regulārās kontroles apmeklējumos. Tomēr tikai viena no šīm septiņām ES delegācijām atlasīja un plānoja šos apmeklējumus, pamatojoties uz riska novērtējumu. EuropeAid izstrādā rīku, kas palīdzētu ES delegācijām labāk pārskatīt to projektu portfeli un noteikt apmeklējumu prioritātes tiem projektiem, kuriem, pamatojoties uz riska novērtējumu, ir īpaši vajadzīga regulāra kontrole. Palāta konstatēja nepilnības arī veidā, kādā divas no septiņām ES delegācijām uzraudzīja projektu izpildi vai veica pēcpārbaudes pēc šiem apmeklējumiem. 36. Vienā gadījumā ES delegācija ir veikusi kontroles ziņojuma galvenā konstatējuma pēcpārbaudi. Sarežģītā drošības situācija bija galvenais iemesls, kādēļ bija grūtības izpildīt darbus uz ceļa, kā ir norādīts pārbaudes apmeklējuma ziņojumā. Otrā gadījumā delegācija ir īstenojusi pasākumus, lai ciešāk kontrolētu projekta otrā posma īstenošanu.

2012. gada pētījums par atlikušo kļūdu īpatsvaru (RER)

37. Kā jau Palāta ieteica iepriekš (26), EuropeAid ir veicis savu pirmo pētījumu par atlikušo kļūdu īpatsvaru, lai novērtētu to kļūdu līmeni, kas palicis pēc visām vadības pārbaudēm nolūkā nepieļaut, atklāt un izlabot kļūdas. Šajā pētījumā pārbaudīja slēgto līgumu darījumu paraugu, lai noteiktu, vai izdevumi ir notikuši atbilstoši plānotajiem mērķiem un vai tie ir veikti saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem un bijuši pareizi aprēķināti. Konstatētās kļūdas izmantoja, lai aplēstu iespējamāko kļūdu īpatsvaru slēgto līgumu kopā.

38. Rezultāti, kas iegūti 2012. gada pētījumā par atlikušo kļūdu īpatsvaru, ir izklāstīti gada darbības pārskatā (27). Saskaņā ar pētījuma aplēsi atlikušais kļūdu īpatsvars ir 3,63 %, t. i., lielāks par EuropeAid ģenerāldirektora noteikto 2 % būtiskuma slieksni. Pētījumā konstatētie galvenie kļūdu veidi ir šādi: a) kļūdas darījumos ar starptautiskām organizācijām (38,0 % no atlikušo kļūdu īpatsvara); b) summas nav atgūtas (vai arī nav paskaidrojuma, kāpēc summas nav atgūtas gadījumos, kas neskar starptautiskas organizācijas) pēc revīzijas vai apstiprinājuma pārbaudes apmeklējumu ziņojumiem (26,7 % no atlikušo kļūdu īpatsvara); c) kļūdas saistītas ar līdzekļiem, kurus netieši pārvalda saņēmēji, kas nav starptautiskas organizācijas (20,1 % no atlikušo kļūdu īpatsvara); d) trūkst dokumentu par iepirkuma procedūrām (15,2 % no atlikušo kļūdu īpatsvara). 38. Kā ir paredzēts Komisijas procedūrās, ir izveidots rīcības plāns, lai aizvien uzlabotu iekšējo kontroles sistēmu. Tajā cita starpā ir iekļautas izpratnes veicināšanas darbības, apmācība un norādījumu sniegšana, delegāciju atbildības pastiprināšana, lielāka sadarbība ar starptautiskajām organizācijām un kontroles sistēmas pilnveidošana.

39. Kopumā atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķināšanas metode bija pieņemama, un pētījums ir devis interesantus un potenciāli noderīgus rezultātus. Tomēr šī metode ir turpmāk pilnveidojama vairākos aspektos attiecībā uz 39. 2012. gada RER pētījuma rezultāti bija pievienoti tieši 2012. gada darbības pārskata (GDP) nodrošināšanas procesam, kas Komisijai bija ļoti noderīgi. 2012. gada RER pētījums bija pirmais, kas tika īstenots, un pieredze, kura gūta no šā pirmā uzdevuma, ļaus precizēt metodoloģiju.

a) Uzticēšanās pakāpi iepriekšējiem revīzijas vai apstiprinājuma pārbaudes ziņojumiem; a) Komisija šo jautājumu apspriedīs ar darbuzņēmēju.

b) kļūdu īpatsvaru aprēķina metodi atsevišķiem darījumiem; b) Komisija šo jautājumu apspriedīs ar darbuzņēmēju.

c) darījumu aplūkošanu gadījumos, kad to dokumentācija nebija viegli iegūstama. c) Darbības, kas jāīsteno, lai veiktu aplēses, ir sīki aprakstītas pārskatītajā RER rokasgrāmatā, kura tiks piemērota 2013. gada RER īstenošanai.

Iekšējā revīzija

40. Savā 2011. gada pārskatā (28) Palāta norādīja, ka Komisijas reorganizācijai, kura notika 2011. gadā, ir bijusi liela ietekme uz Iekšējās revīzijas struktūrvienības (IRS) darbību (29). Atbildē uz Palātas 2011. gada pārskatu Komisija apņēmās izvērtēt IRS kapacitāti un lemt vajadzības gadījumā lemt par tās pastiprināšanu (30). Tomēr tas nebija izdarīts. 2012. gadā uzlabojuma nebija: IRS gada darba plāna īstenošana atkal bija būtiski un negatīvi ietekmēta (31). 40. Kopš 2013. gada, pateicoties vairākiem pasākumiem, kas īstenoti šajā saistībā, IRS darbība ir uzlabojusies.

Gada darbības pārskata apskats

41. Savā ticamības deklarācijā ģenerāldirektors sniedz atrunu par darījumu likumību un pareizību, jo summa, ko uzskata par risku apdraudētu (259,5 miljoni EUR) reprezentē vairāk nekā 2 % no pārskata periodā atļautajiem maksājumiem.

42. Tomēr ģenerāldirektors arī apgalvo, ka “ieviestās kontroles procedūras sniedz pietiekamas garantijas, ka pamatā esošie darījumi ir likumīgi un pareizi” (32). Gada darbības pārskatā arī norādīts, ka atlikušās kļūdas īpatsvars 3,63 % ir aplēse par “maksimālo apdraudēto summu” (33), “tā neapdraud kontroles sistēmu kopumā” un parāda, ka “lielākā daļa kļūdu ir saistītas ar nedaudzajām nepilnībām galvenokārt kontroles mehānismu īstenošanā, ko var ritināt un turpmāk 2013. gadā risinās ĢD DEVCO” (34).

43. Palāta uzskata, ka šāds atlikušo kļūdu īpatsvara pētījuma rezultātu izklāsts ir maldinošs: 43.

a) atlikušo kļūdu īpatsvars nav “maksimālā summa”, bet labākā aplēse (vai iespējamākā aplēse). Patiesais kļūdu līmenis var būt augstāks; a) Komisija piekrīt, ka DEVCO 2012. gada darbības pārskatā minētā apdraudētā summa ir visticamākā aplēse saskaņā ar norādījumiem par gada darbības pārskatiem 2012. gadam. Faktiskais kļūdu līmenis varētu būt lielāks, bet varētu būt arī mazāks.

b) Atlikušo kļūdu īpatsvars nav aplēse par “apdraudēto summu”, bet gan aplēse par kļūdām, kas vadības cikla beigās paliek neatklātas un neizlabotas un tādējādi ir galīgas (35); b) “Apdraudētās summas” jēdziens GDP ir piemērots pilnībā atbilstīgi Komisijas norādījumiem par GDP sagatavošanu. Šajos norādījumos “apdraudētā summa” ir definēta kā kļūdu finansiālā ietekme faktiska budžeta finanšu riskantuma kalendārā gada laikā izteiksmē. Komisija piekrīt, ka RER izpētes rezultāti nav apdraudētās summas aplēse.

c) pārraudzības un kontroles sistēmas nav efektīvas, ja neļauj atklāt un izlabot kļūdas; c) Vairums kļūdu ir saistītas ar dažām nepilnībām, kas attiecas galvenokārt uz kontroļu īstenošanu. Tādēļ šķiet, ka kontroles sistēma ir pamatota un tā nebūtu jāgroza.

d) gada darbības pārskatā ir aprakstīti galvenie kļūdu veidi, kas sastopami EuropeAid izdevumos (36), bet, izņemot nepilnības atgūšanas procesā, tajā nav analizēts, kāpēc kļūdas radušās un kādos aspektos EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmas ir neefektīvas. d) Komisija nākamā gada darbības pārskata nolūkā veiks analīzi, kura ir prasīta norādījumos. Rīcības plānā, kurš minēts 38. punktā, ir aplūkoti visi kļūdu veidi, ko ir apzinājusi kontroles sistēma un Revīzijas palāta. Pirms šā rīcības plāna ir veikta pamatīga šo kļūdu izcelsmes analīze. Turklāt tajā ir iekļautas arī definīcijas veidiem, kādos rīcības plānā noteiktās kļūdas tiek risinātas. Analīzē ir secināts, ka kontroles sistēmas projekts kopumā ir bijis pamatots un ka radušās kļūdas galvenokārt bijušas saistītas ar īstenošanas problēmām.

44. IRS 2012. gadā ierobežoti revidēja EuropeAid gada darbības pārskata procesu. IRS konstatēja, ka gada darbības pārskatā nav sniegta pietiekama informācija par to, kā ģenerāldirektorāts iegūst pamatotu pārliecību izdevumu likumībai un pareizībai daudzgadu perspektīvā. Šie konstatējumi saskan ar Palātas secinājumiem.

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

45. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu un saskaņā ar Finanšu regulu un galvenā grāmatveža pieņemtajiem noteikumiem Palāta secina, ka Eiropas attīstības fondu pārskati par 2012. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Eiropas attīstības fondu finanšu stāvokli, to darbības rezultātus un naudas plūsmas minētajā datumā slēgtajā gadā.

46. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka attiecībā uz 2012. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu a) Eiropas attīstības fondu ieņēmumos kļūdu līmenis nebija būtisks; b) Eiropas attīstības fondu uzņemtajās saistībās kļūdu līmenis nebija būtisks; c) Eiropas attīstības fondu izdevumu darījumos bija būtisks kļūdu līmenis (sk. 24.–30. punktu).

47. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmas ir daļēji efektīvas (sk. 18. un 31.–44. punktu). 47. Komisija piekrīt, ka, lai gan kontroles sistēmas projekts kopumā ir konsekvents un pamatots, joprojām ir jāpanāk virzība saistībā ar kontroles mehānismu īstenošanu.

Ieteikumi

48. Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos gada pārskatos sniegtie ieteikumi, ir izklāstīti 3. pielikumā . 2009. un 2010. gada pārskatos Palāta ir sniegusi 16 ieteikumus. EuropeAid pilnībā īstenoja piecus ieteikumus, kamēr trīs bija īstenoti lielākajā daļā aspektu, bet astoņi bija īstenoti dažos aspektos.

49. Attiecībā uz ieteikumiem, kuri bija īstenoti tikai dažos aspektos, EuropeAid rīkojas, bet šo ieteikumu apmierinošai izpildei vajag ilgāku laiku: a) lai pārskatītu savas kontroles struktūras izmaksu lietderību kopumā, EuropeAid ir pievienojies darba grupai, kuru vada Budžeta ĢD; b) tas izstrādā rīkus un norādījumus ES delegācijām, lai tās spētu labāk izvēlēties prioritāri apmeklējamos projektus un labāk novērtētu revīzijas ziņojumu kvalitāti; c) tas izstrādā jaunas funkcijas savas CRIS informācijas sistēmas revīzijas modulī, lai uzlabotu revīzijas ziņojumu pēcpārbaudes.

50. Progress nav bijis pietiekams attiecībā uz datu kvalitāti CRIS informācijas sistēmā. Lai gan EuropeAid ir pūlējies palielināt informētību ES delegācijās, šis jautājums joprojām rada bažas (sk. 20. punktu). 50. Komisija ir izstrādājusi datu kvalitātes “Ģenerālplānu”, kurā ir iekļauti vairāki rīcības plāni, arī tie, kas saistīti ar darbinieku apmācību un saziņu ar delegācijām. Tas nodrošinās to, ka Komisijas darbinieki, kodējot datus CRIS, ir labāk apmācīti un zinošāki saistībā ar labākajām praksēm un pamatnostādnēm. Ir uzsākts arī plašs CRIS lietotāja saskarnes uzlabošanas projekts, lai samazinātu kodēšanas kļūdas.

51. Ņemot vērā šo pārskatīšanu un konstatējumus un secinājumus par 2012. gadu, Palāta EuropeAid ir sagatavojusi turpmāk minētos ieteikumus.

— 1. ieteikums. Pārskatīt savu atlikušo kļūdu īpatsvara noteikšanas metodoloģiju; Komisija piekrīt, ka ir jāprecizē RER metodoloģija, balstoties uz pieredzi, kas gūta pirmajā īstenošanas reizē. Komisija jau ir veikusi attiecīgus pasākumus. Darbuzņēmējam 2013. finanšu gada sākumā ir pieprasīts sagatavot pārstrādātu metodoloģiju un rokasgrāmatu, kurā tiktu ņemta vērā pieredze, kas gūta, īstenojot pirmo RER 2012. gadā. Šo precizēto metodoloģiju piemēros, īstenojot RER 2013. gadā.

— 2. ieteikums. Gada darbības pārskatā sniegt precīzu atlikušo kļūdu īpatsvara pētījuma rezultātu aprakstu; 2012. gada GDP bija iekļauts RER īstenošanas apraksts, kas bija izstrādāts pēc iespējas detalizētāk un saskaņā ar sagatavošanas norādījumiem. Komisija piekrīt, ka 2013. gada GDP būtu precīzi jānodala RER izpētes rezultāti un to izmantošana nodrošināšanas nolūkā.

— 3. ieteikums. Nodrošināt savlaicīgu izdevumu noskaidrošanu; Komisija pieņem šo ieteikumu, un nesen ir īstenota rīcība ar mērķi nodrošināt, lai izdevumu ieskaits tiktu veikts bez kavēšanās.

— 4. ieteikums. Veicināt labāku dokumentu pārvaldību īstenošanas partneru un saņēmēju līmenī; Komisija piekrīt šim ieteikumam.

— 5. ieteikums. Veikt efektīvus pasākumus, lai uzlabotu ārējo revidentu veikto izdevumu apstiprinājuma pārbaužu kvalitāti; Komisija pieņem šo ieteikumu, un saskaņā ar 38. punktā minēto rīcības plānu 2013. gadā ir plānots izvērtēt iespējas uzlabot revīziju un pārbaužu kvalitāti un efektivitāti. Tas it īpaši tiks veikts attiecībā uz revīzijām un pārbaudēm, ko veic vietējie revīzijas uzņēmumi, kurus nolīgst saņēmēji.

— 6. ieteikums. Nodrošināt īpašo budžeta atbalsta maksājumu nosacījumu pareizu piemērošanu; Komisija turpinās nodrošināt budžeta atbalsta maksājumu īpašo nosacījumu pareizu piemērošanu. Ir izveidota budžeta atbalsta darba grupa, lai tā risinātu Palātas īpašos revīzijas konstatējumus.