LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 379/1

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI

Eiropas Attīstības fonda 2015. gada finanšu pārskati

(2016/C 379/01)

SATURS

PĀRSKATU APSTIPRINĀJUMS 2

EAF LĪDZEKĻU ĪSTENOŠANA UN UZSKAITE 3

FINANŠU PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI — EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI 6

EAF FINANŠU PĀRSKATI 7

SKAIDROJUMI PAR EAF FINANŠU PĀRSKATIEM 15

BÊKOU TRASTA FONDA FINANŠU PĀRSKATI 39

PĀRSKATU APSTIPRINĀJUMS 40

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR BÊKOU ES TRASTA FONDU 41

SKAIDROJUMI PAR BÊKOU TRASTA FONDA FINANŠU PĀRSKATIEM 43

EAF UN BÊKOU TRASTA FONDA KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI 47

EAF ZIŅOJUMS PAR FINANSĒJUMA ĪSTENOŠANU 50

FINANŠU PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI — EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI 78

PĀRSKATU APSTIPRINĀJUMS

Eiropas Attīstības fonda 2015. gada finanšu pārskati ir sagatavoti saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fonda Finanšu regulas IX sadaļu un ar grāmatvedības politiku, noteikumiem un metodēm, kas izklāstītas finanšu pārskatu pielikumā.

Es apstiprinu savu atbildību par Eiropas Attīstības fonda gada pārskatu sagatavošanu un iesniegšanu saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fonda Finanšu regulas 20. pantu.

No kredītrīkotājiem un no EIB, kuri garantē informācijas uzticamību, esmu saņēmis visu informāciju, kas ir nepieciešama to pārskatu sagatavošanai, kuros norādīti Eiropas Attīstības fonda aktīvi un saistības, un budžeta izpilde.

Ar šo es apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un uz tādām pārbaudēm, ko es uzskatīju par nepieciešamām, lai apstiprinātu pārskatus, man ir pietiekama pārliecība, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Attīstības fonda finansiālo stāvokli.

[paraksts] Manfred KRAFF Grāmatvedis 2016. gada 12. jūlijā

EAF LĪDZEKĻU ĪSTENOŠANA UN UZSKAITE

1. VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

Eiropas Savienībai (turpmāk tekstā — “ES”) ir sadarbības attiecības ar daudzām jaunattīstības valstīm. To galvenais mērķis ir veicināt ekonomikas, sociālās jomas un vides attīstību, lai galvenokārt ilgtermiņā mazinātu un izskaustu nabadzību, sniedzot saņēmējvalstīm attīstības palīdzību un tehnisko palīdzību. Lai to sasniegtu, ES kopā ar partnervalstīm izstrādā sadarbības stratēģijas un novirza finanšu līdzekļus to īstenošanai. Šie ES līdzekļi, kas piešķirti attīstības sadarbībai, ir no šādiem trīs avotiem:

— ES budžets;

— Eiropas Attīstības fonds;

— Eiropas Investīciju banka.

Eiropas Attīstības fonds (turpmāk tekstā — “EAF”) ir galvenais instruments ES atbalsta sniegšanai attīstības sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm (turpmāk tekstā — “ĀKK valstis”) un aizjūras zemēm un teritorijām (turpmāk tekstā — “AZT”).

EAF netiek finansēts no ES budžeta. To izveido ar iekšēju nolīgumu starp Padomē esošiem dalībvalstu pārstāvjiem, un to pārvalda īpaša komiteja. Eiropas Komisija (turpmāk tekstā — “Komisija”) atbild par tādu operāciju finansējuma īstenošanu, kuras tiek veiktas ar EAF līdzekļiem. Eiropas Investīciju banka (turpmāk tekstā — “EIB”) pārvalda ieguldījumu mehānismu.

Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ĀKK valstīm un AZT piešķirtais ģeogrāfiskais atbalsts joprojām tiks finansēts galvenokārt no EAF. Katru EAF parasti izveido uz apmēram pieciem gadiem, un to reglamentē atsevišķa Finanšu regula, kurā noteikta prasība sagatavot finanšu pārskatus katram EAF. Tāpēc finanšu pārskatus sagatavo katram EAF atsevišķi par to daļu, ko pārvalda Komisija. Šos finanšu pārskatus sagatavo arī apkopotā veidā, lai sniegtu vispārēju priekšstatu par Komisijas atbildībā esošo līdzekļu finanšu stāvokli.

Iekšējo nolīgumu, ar kuru izveido 11. EAF, iesaistītās dalībvalstis parakstīja Padomes sanāksmē 2013. gada jūnijā (1). Tas stājās spēkā 2015. gada 1. martā. Lai nodrošinātu nepārtrauktību laikā starp 10. EAF beigām un 11. EAF stāšanos spēkā, Komisija piedāvāja pārejas pasākumus, kas pazīstami kā pagaidu mehānisms (PM) (2). PM ir sagatavots 11. EAF ietvaros.

Vienlaikus tika grozīta 10. EAF Finanšu regula (3) un tika pieņemta jauna Finanšu regula, ko piemēro pārejas periodam (4). Abas regulas stājās spēkā 2014. gada 30. maijā. Padome 2015. gada 2. martā pieņēma 11. EAF Finanšu regulu (5) un īstenošanas noteikumus (6). Tie stājās spēkā 2015. gada 6. martā.

ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma ietvaros tika izveidots ieguldījumu mehānisms. Šo ieguldījumu mehānismu pārvalda EIB, un to izmanto, lai atbalstītu privātā sektora attīstību ĀKK valstīs, finansējot galvenokārt, bet ne vienīgi, privātos ieguldījumus. Mehānisms ir izveidots kā atjaunojams fonds, lai atmaksātās aizdevumu summas varētu atkārtoti ieguldīt citās darbībās, tādējādi nodrošinot mehānisma pašatjaunošanos un finansiālo neatkarību. Tā kā ieguldījumu mehānismu nepārvalda Komisija, tas nav konsolidēts gada finanšu pārskatu pirmajā daļā — EAF finanšu pārskatos un saistītajā ziņojumā par finansējuma īstenošanu. Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati ir iekļauti kā gada finanšu pārskatu atsevišķa daļa (II daļa), lai nodrošinātu pilnīgu priekšstatu par EAF sniegto attīstības palīdzību (7).

2. KĀ TIEK FINANSĒTS EAF

Eiropadome 2013. gada 2. decembrī pieņēma daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam. Šajā kontekstā tika izlemts, ka ģeogrāfisko sadarbību ar ĀKK valstīm neintegrēs ES budžetā (ka tā nebūs vispārējā budžeta daļa), bet to arī turpmāk finansēs, izmantojot izveidotos starpvaldību EAF.

ES budžetu izstrādā uz gadu, un tas atbilst budžeta gada pārskata principam, t. i., izdevumus un ieņēmumus plāno un apstiprina uz vienu gadu. Atšķirībā no ES EAF ir daudzgadīgs fonds. Ar katru EAF tiek izveidots vispārējs fonds attīstības sadarbības īstenošanai parasti piecu gadu laikā. Tā kā līdzekļus piešķir uz vairākiem gadiem, piešķirtos līdzekļus var izmantot visā EAF periodā. Tas, ka nav budžeta gada pārskata, ir norādīts budžeta ziņojumā, vērtējot EAF budžeta izpildi attiecībā pret kopējiem līdzekļiem.

EAF līdzekļi ir ES dalībvalstu veiktas ad hoc iemaksas. Apmēram reizi piecos gados dalībvalstu pārstāvji tiekas starpvaldību līmenī, lai izlemtu par kopējo summu, ko piešķirs fondam, un pārraudzītu tās īstenošanu. Komisija pēc tam fondu pārvalda saskaņā ar Savienības politiku attīstības sadarbības jomā. Tā kā dalībvalstīm ir pašām sava attīstības veicināšanas un atbalsta politika papildus Savienības politikai, dalībvalstīm jāsaskaņo sava politika ar ES, lai nodrošinātu, ka tās papildina viena otru.

Papildus iepriekšminētajām iemaksām dalībvalstis var iesaistīties līdzfinansēšanas pasākumos vai veikt brīvprātīgas finanšu iemaksas EAF.

3. PĀRSKATU SNIEGŠANA GADA BEIGĀS

3.1. GADA FINANŠU PĀRSKATI

Grāmatvedis atbild par gada finanšu pārskatu sagatavošanu un nodrošina, ka tie sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par EAF finanšu stāvokli.

Gada finanšu pārskatus sniedz šādi:

I daļa. Komisijas pārvaldītie līdzekļi

i) EAF finanšu pārskati

ii) ziņojums par EAF finansējuma īstenošanu

II daļa. EIB pārvaldītie līdzekļi

i) ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati

Kopš trasta fonda izveides EAF ietvaros 2014. gadā (skatīt 3.2. punktu), turpmāk ir sniegti arī tā finanšu pārskati kopā ar konsolidētajiem (EAF un ieguldījumu fonda) finanšu pārskatiem.

Komisija pieņem gada finanšu pārskatus līdz nākamā gada 31. jūlijam un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, kas pieņem lēmumu par izpildes apstiprināšanu.

3.2. BÊKOU TRASTA FONDS

Saskaņā ar 187. panta 1. punktu Finanšu regulā, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (ES FR), un 42. pantu Finanšu regulā, ko piemēro pārejas periodam, Komisijai ir atļauts izveidot Savienības trasta fondus ārējām darbībām atbilstoši nolīgumiem, kas noslēgti ar citiem līdzekļu devējiem. Šādus trasta fondus drīkst veidot ārkārtas darbībām, ārkārtas situāciju seku pārvarēšanai un tematiskajām darbībām. Saskaņā ar ES FR 187. panta 6. punktu Savienības trasta fonda grāmatvedim ir jābūt Komisijas grāmatvedim.

Pirmo ES trasta fondu Bêkou ar vairākiem līdzekļu devējiem izveidoja ES, Vācija, Francija un Nīderlande 2014. gada 15. jūlijā, lai veicinātu stabilizāciju un atjaunotni Centrālāfrikas Republikā. Bêkou trasta fonda maksimālais darbības ilgums ir 60 mēneši.

Tā kā Bêkou trasta fonds tika izveidots EAF ietvaros, tā gada finanšu pārskati ir konsolidēti ar EAF finanšu pārskatiem.

4. REVĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRINĀŠANA

4.1. REVĪZIJA

EAF gada finanšu pārskatus un līdzekļu pārvaldību pārrauga fonda ārējais revidents — Eiropas Revīzijas palāta (turpmāk tekstā — “ERP”), kas sagatavo gada ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

4.2. IZPILDES APSTIPRINĀŠANA

Galīgā kontrole nozīmē, ka tiek apstiprināta EAF līdzekļu finansējuma īstenošana konkrētā finanšu gada laikā. Eiropas Parlaments ir EAF budžeta izpildes apstiprinātājiestāde. Tas nozīmē, ka pēc revīzijas veikšanas un gada finanšu pārskatu pabeigšanas Padomei jāsniedz ieteikums un Eiropas Parlamentam jāpieņem lēmums par to, vai apstiprināt Komisijai EAF līdzekļu finansējuma īstenošanu konkrētajā finanšu gadā. Šāda lēmuma pamatā ir ERP veiktā finanšu pārskatu pārbaude un ERP gada ziņojums (kurā iekļauta oficiālā ticamības deklarācija), kā arī Komisijas atbildes, Komisijai turpmāk uzdotie jautājumi un papildus pieprasītā informācija.

FINANŠU PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI — EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI (1)

SATURS

FINANŠU PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI — EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI 6

EAF FINANŠU PĀRSKATI 7

EAF BILANCE 7

EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 8

EAF NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 9

EAF PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS 10

BILANCE EAF DALĪJUMĀ 11

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS EAF DALĪJUMĀ 12

PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS EAF DALĪJUMĀ 13

SKAIDROJUMI PAR EAF FINANŠU PĀRSKATIEM 15

BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA FINANŠU PĀRSKATI 39

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDU 40

BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA BILANCE 41

BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 41

BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 42

BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS 42

SKAIDROJUMI PAR BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA FINANŠU PĀRSKATIEM 42

SKAIDROJUMI PAR BÊKOU TRASTA FONDA FINANŠU PĀRSKATIEM 43

EAF UN BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI 47

KONSOLIDĒTĀ BILANCE 47

KONSOLIDĒTAIS FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 48

KONSOLIDĒTAIS NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 48

KONSOLIDĒTAIS PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS 49

EAF ZIŅOJUMS PAR FINANSĒJUMA ĪSTENOŠANU 50

EAF FINANŠU PĀRSKATI (8)

EAF BILANCE

Miljonos EUR Skaidrojums 31.12.2015. 31.12.2014. ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 2.1. 516 472 Iemaksas trasta fondā 2.2. 34 39 550 511 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 2.3. 1 145 1 403 Debitoru parādi 2.4. 171 84 Nauda un naudas ekvivalenti 2.6. 504 391 1 820 1 879 AKTĪVI KOPĀ 2 370 2 389 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Uzkrājumi 2.7. (4) — Kreditoru parādi 2.8. (10) (34) (14) (34) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.9. (1 376 ) (1 423 ) (1 376 ) (1 423 ) SAISTĪBAS KOPĀ (1 390 ) (1 457 ) NETO AKTĪVI 980 932 KAPITĀLS UN REZERVES Pieprasītais fondu kapitāls — aktīvie EAF 2.10. 38 873 35 673 Uz nākamo periodu pārnestais pieprasītais fondu kapitāls no slēgtiem EAF 2.11. 2 252 2 252 No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskās darbības rezultāts (36 994 ) (33 468 ) Gada saimnieciskās darbības rezultāts (3 152 ) (3 526 ) NETO AKTĪVI 980 932





EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

Miljonos EUR Skaidrojums 2015. 2014. PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI 3.2. 132 132 PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI Pamatdarbības izdevumi 3.3. (3 179 ) (3 650 ) Administratīvie izdevumi 3.4. (113) (22) (3 291 ) (3 671 ) PĀRPALIKUMS/(DEFICĪTS) NO PAMATDARBĪBAS (3 160 ) (3 539 ) Finanšu ieņēmumi 3.5. 8 13 Finanšu maksas (0) (0) PĀRPALIKUMS/(DEFICĪTS) NO FINANŠU DARBĪBAS 8 13 GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS (3 152 ) (3 526 )





EAF NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

Miljonos EUR Skaidrojums 2015. 2014. Gada saimnieciskās darbības rezultāts (3 152 ) (3 526 ) PAMATDARBĪBA Dalībvalstu parastās iemaksas 3 232 3 068 Debitoru parādu vērtības samazinājuma zaudējumi (apvērse) 1 14 Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums 214 (165) Iemaksu trasta fondā (palielinājums)/samazinājums 5 (39) Īstermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums (*) (88) (15) Ilgtermiņa saistību palielinājums/(samazinājums) (20) 9 Īstermiņa saistību palielinājums/(samazinājums) (**) (211) 152 Uzkrāto maksu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums) 132 134 NETO NAUDAS PLŪSMA 113 (368) Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) 113 (368) Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā 2.6. 391 759 Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās 2.6. 504 391





EAF PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS

Miljonos EUR Fondu kapitāls — aktīvie EAF (A) Nepieprasītie līdzekļi — aktīvie EAF (B) Pieprasītais fondu kapitāls — aktīvie EAF (C) = (A)–(B) Kumulatīvās rezerves (D) Uz nākamo periodu pārnestais pieprasītais fondu kapitāls no slēgtiem EAF (E) Kopā neto aktīvi (C)+(D)+(E) ATLIKUMS 31.12.2013. 45 691 13 162 32 529 (33 468 ) 2 252 1 313 Kapitāla palielinājums — parastās iemaksas — (3 144 ) 3 144 — — 3 144 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — — (3 526 ) — (3 526 ) ATLIKUMS 31.12.2014. 45 691 10 018 35 673 (36 994 ) 2 252 932 Kapitāla palielinājums — iemaksas (4 795 ) 4 795 — — 4 795 Kapitāla samazinājums — līdzekļi saistībām pagaidu mehānisma ietvaros (1 595 ) (1 595 ) (1 595 ) 11. EAF kapitāla atzīšana 29 367 29 367 — — Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — — (3 152 ) — (3 152 ) ATLIKUMS 31.12.2015. 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980





BILANCE EAF DALĪJUMĀ

Miljonos EUR 31.12.2015. 31.12.2014. Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 2.1. — 63 368 84 — 17 411 44 Iemaksas trasta fondā 2.2. — — — 34 39 — 63 368 118 — 17 411 83 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 2.3. 3 67 879 195 5 142 1 178 77 Debitoru parādi 2.4. 1 65 103 2 3 66 15 0 Korespondējošie konti 2.5. 214 657 1 190 — 216 810 — 607 Nauda un naudas ekvivalenti 2.6. — — — 504 — — — 391 218 790 2 172 701 224 1 018 1 193 1 076 AKTĪVI KOPĀ 218 853 2 541 819 224 1 035 1 604 1 159 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Uzkrājumi 2.7. — — — (4) — — — — Kreditoru parādi 2.8. — — (10) — — — (34) — — — (10) (4) — — (34) — ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.9. (3) (128) (1 174 ) (71) (10) (175) (1 195 ) (43) Korespondējošie konti 2.5. — — — (2 062 ) — — (1 633 ) — (3) (128) (1 174 ) (2 132 ) (10) (175) (2 828 ) (43) SAISTĪBAS KOPĀ (3) (128) (1 184 ) (2 136 ) (10) (175) (2 862 ) (43) NETO AKTĪVI 214 726 1 357 (1 317 ) 214 860 (1 258 ) 1 116 KAPITĀLS UN REZERVES Pieprasītais fondu kapitāls — aktīvie EAF 2.10. 12 164 10 973 15 737 — 12 840 11 699 11 134 — Uz nākamo periodu pārnestais pieprasītais fondu kapitāls no slēgtiem EAF 2.11. 627 1 625 — — 627 1 625 — — Pieprasītā fondu kapitāla pārvedumi starp aktīviem EAF 2.12. (2 476 ) 2 376 35 65 (3 147 ) 1 758 (209) 1 597 No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskās darbības rezultāts (10 107 ) (14 223 ) (12 183 ) (482) (10 114 ) (13 988 ) (9 356 ) (10) Gada saimnieciskās darbības rezultāts 6 (26) (2 232 ) (901) 8 (235) (2 828 ) (472) 214 726 1 357 (1 317 ) 214 860 (1 258 ) 1 116 NETO AKTĪVI 214 726 1 357 (1 317 ) 214 860 (1 258 ) 1 116





FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS EAF DALĪJUMĀ

Miljonos EUR 2015. 2014. Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI 3.2. 4 24 99 5 9 43 79 1 PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI Pamatdarbības izdevumi 3.3. 2 (56) (2 297 ) (828) (1) (293) (2 881 ) (475) Administratīvie izdevumi 3.4. (0) — (34) (79) — 0 (22) — 2 (56) (2 331 ) (907) (1) (293) (2 903 ) (475) PĀRPALIKUMS/(DEFICĪTS) NO PAMATDARBĪBAS 6 (32) (2 232 ) (902) 8 (249) (2 824 ) (474) Finanšu ieņēmumi 3.5. (0) 6 (0) 2 0 15 (3) 2 Finanšu maksas — — 0 (0) — — (0) — PĀRPALIKUMS/(DEFICĪTS) NO FINANŠU DARBĪBAS (0) 6 (1) 2 0 15 (4) 2 GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS 6 (26) (2 232 ) (901) 8 (235) (2 828 ) (472)





PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS EAF DALĪJUMĀ

Miljonos EUR 8. EAF Fondu kapitāls — aktīvie EAF (A) Nepieprasītie līdzekļi — aktīvie EAF (B) Pieprasītais fondu kapitāls — aktīvie EAF (C) = (A)–(B) Kumulatīvās rezerves (D) Uz nākamo periodu pārnestais pieprasītais fondu kapitāls no slēgtiem EAF (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvedumi starp aktīviem EAF (F) Kopā neto aktīvi (C)+(D)+ (E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2013. 12 840 — 12 840 (10 114 ) 627 (3 083 ) 270 Pārvedumi uz/no 10. EAF — (64) (64) Gada saimnieciskās darbības rezultāts — 8 8 ATLIKUMS 31.12.2014. 12 840 — 12 840 (10 107 ) 627 (3 147 ) 214 Kapitāla samazinājums — līdzekļi saistībām pagaidu mehānisma ietvaros (676) (676) (676) Pārvedumi uz/no 10. EAF — (6) (6) Pārvedumi uz/no 11. EAF — 676 676 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — 6 6 ATLIKUMS 31.12.2015. 12 164 12 164 (10 100 ) 627 (2 476 ) 214





Miljonos EUR 9. EAF Fondu kapitāls — aktīvie EAF (A) Nepieprasītie līdzekļi — aktīvie EAF (B) Pieprasītais fondu kapitāls — aktīvie EAF (C) = (A)–(B) Kumulatīvās rezerves (D) Uz nākamo periodu pārnestais pieprasītais fondu kapitāls no slēgtiem EAF (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvedumi starp aktīviem EAF (F) Kopā neto aktīvi (C)+(D)+ (E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2013. 11 699 — 11 699 (13 988 ) 1 625 2 130 1 467 Pārvedums uz/no 10. EAF — (372) (372) Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (235) (235) ATLIKUMS 31.12.2014. 11 699 — 11 699 (14 223 ) 1 625 1 758 860 Kapitāla samazinājums — līdzekļi saistībām pagaidu mehānisma ietvaros (727) (727) (727) Pārvedumi uz/no 10. EAF — (109) (109) Pārvedumi uz/no 11. EAF — 727 727 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (26) (26) ATLIKUMS 31.12.2015. 10 973 10 973 (14 249 ) 1 625 2 376 726





Miljonos EUR 10. EAF Fondu kapitāls — aktīvie EAF (A) Nepieprasītie līdzekļi — aktīvie EAF (B) Pieprasītais fondu kapitāls — aktīvie EAF (C) = (A)–(B) Kumulatīvās rezerves (D) Uz nākamo periodu pārnestais pieprasītais fondu kapitāls no slēgtiem EAF (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvedumi starp aktīviem EAF (F) Kopā neto aktīvi (C)+(D)+ (E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2013. 21 152 13 162 7 990 (9 365 ) — 952 (423) Kapitāla palielinājums — iemaksas — (3 144 ) 3 144 3 144 Pārvedumi uz/no 8. un 9. EAF — (936) (936) Pārvedumi uz/no 11. EAF (225) (225) Uz nākamo periodu pārnestā saimnieciskās darbības rezultāta pārvedums — finanšu līdzekļi — no 10. EAF uz 11. EAF 10 10 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (2 828 ) (2 828 ) ATLIKUMS 31.12.2014. 21 152 10 018 11 134 (12 183 ) — (209) (1 258 ) Kapitāla palielinājums — iemaksas (4 795 ) 4 795 4 795 Kapitāla samazinājums — līdzekļi saistībām pagaidu mehānisma ietvaros (192) (192) (192) Pārvedumi uz/no 8. un 9. EAF — 84 84 Pārvedumi uz/no 11. EAF — 160 160 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (2 232 ) (2 232 ) ATLIKUMS 31.12.2015. 20 960 5 223 15 737 (14 415 ) — 35 1 357





Miljonos EUR 11. EAF Fondu kapitāls — aktīvie EAF (A) Nepieprasītie līdzekļi — aktīvie EAF (B) Pieprasītais fondu kapitāls — aktīvie EAF (C) = (A)–(B) Kumulatīvās rezerves (D) Uz nākamo periodu pārnestais pieprasītais fondu kapitāls no slēgtiem EAF (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvedumi starp aktīviem EAF (F) Kopā neto aktīvi (C)+(D)+ (E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2013. — — — — — — Kapitāla palielinājums — parastās iemaksas — — — — Pārvedumi uz/no 8., 9. un 10. EAF — — 1 597 1 597 Uz nākamo periodu pārnestā saimnieciskās darbības rezultāta pārvedums — finanšu līdzekļi — no 10. EAF uz 11. EAF (10) (10) Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (472) (472) ATLIKUMS 31.12.2014. — — — (482) 1 597 1 116 11. EAF kapitāla atzīšana atbilstīgi iekšējam nolīgumam 29 301 29 301 — — Pārvedumi uz/no 8., 9. un 10. EAF — (1 532 ) (1 532 ) Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (901) (901) ATLIKUMS 31.12.2015. 29 301 29 301 — (1 382 ) 65 (1 317 )

SKAIDROJUMI PAR EAF FINANŠU PĀRSKATIEM

1. NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1. JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

Saskaņā ar EAF Finanšu regulas 46. pantu EAF finanšu pārskati tiek gatavoti, pamatojoties uz noteikumiem par uzkrāšanas principu grāmatvedībā, kas ir izstrādāti atbilstīgi starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS). Komisijas grāmatveža pieņemtos grāmatvedības noteikumus piemēro visās ES iestādēs un struktūrās, lai ieviestu vienotu grāmatvedības, novērtēšanas un finanšu pārskatu sagatavošanas noteikumu kopumu, tādējādi saskaņojot finanšu pārskatu sagatavošanas un konsolidācijas procesu, kā paredzēts ES Finanšu regulas 152. pantā. Minētos noteikumus piemēro arī EAF, vienlaikus ņemot vērā tā darbības īpatnības.

1.2. GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Vispārējie apsvērumi (jeb grāmatvedības principi), kas jāievēro, gatavojot finanšu pārskatus, ir izklāstīti ES grāmatvedības 1. noteikumā “Finanšu pārskati” (tāds pats kā 1. SPSGS) — skaidrs izklāsts, uzkrāšanas princips, darbības nepārtrauktība, izklāsta konsekvence, apkopošana, kompensēšana un salīdzināmā informācija. Finanšu pārskatu sniegšanas kvalitatīvās īpašības saskaņā ar ES Finanšu regulas 144. pantu ir būtiskums, ticamība, saprotamība un salīdzināmība.

1.3. SAGATAVOŠANAS PAMATS

1.3.1. Valūta un konvertācijas pamats

Gada finanšu pārskatus sniedz miljonos euro, jo euro ir ES darbības un pārskatu sniegšanas valūta. Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro, piemērojot valūtas kursus, kas ir spēkā darījumu veikšanas dienā. Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību atlikumus gada beigās konvertē euro pēc 31. decembrī spēkā esošā valūtas kursa.

Euro valūtas kurss

Valūta 31.12.2015. 31.12.2014. Valūta 31.12.2015. 31.12.2014. BGN 1,9558 1,9558 LTL — 3,4528 CZK 27,0230 27,7350 PLN 4,2639 4,2732 DKK 7,4626 7,4453 RON 4,5240 4,4828 GBP 0,7340 0,7789 SEK 9,1895 9,3930 HRK 7,6380 7,6580 CHF 1,0835 1,2024 HUF 315,9800 315,5400 JPY 131,0700 145,2300 USD 1,0887 1,2141

1.3.2. Aplēšu izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ietver summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskas aplēses sevī ietver ne tikai, bet arī summas darbinieku pabalstu saistībām, uzkrājumus, finanšu risku attiecībā uz krājumiem un debitoru parādiem, uzkrātos ienākumus un maksas, iespējamos aktīvus un saistības, nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu vērtības samazinājuma pakāpi. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Izmaiņas aplēsēs tiek atspoguļotas periodā, kad tās kļūst zināmas.

1.4. BILANCE

1.4.1. Nemateriālie aktīvi

Iegādātās datorprogrammu licences norāda, no sākotnējām izmaksām atskaitot uzkrāto amortizāciju un vērtības samazinājuma zaudējumus. Aktīvus amortizē pēc lineārās metodes visā to aplēstajā lietderīgās lietošanas laikā. Nemateriālo aktīvu aplēstais lietderīgās lietošanas laiks ir atkarīgs no to konkrētā ekonomiskā kalpošanas ilguma vai juridiskā kalpošanas ilguma, kas noteikts vienošanās ceļā. Pašu radītus nemateriālos aktīvus kapitalizē tad, kad ir izpildīti ES grāmatvedības noteikumu būtiskie kritēriji. Kapitalizējamās izmaksas ietver visas tieši attiecināmās izmaksas, kas nepieciešamas aktīva radīšanai, ražošanai un sagatavošanai darbam atbilstīgi vadības iecerēm. Izmaksas, kas ir saistītas ar pētniecības darbībām, nekapitalizējamās izstrādes izmaksas un uzturēšanas izmaksas atzīst par izdevumiem to rašanās brīdī.

1.4.2. Pamatlīdzekļi

Visus pamatlīdzekļus uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīts uzkrātais nolietojums un vērtības samazinājuma zaudējumi. Sākotnējās izmaksas ietver izdevumus, kas ir tieši attiecināmi uz aktīva iegādi vai radīšanu. Turpmākās izmaksas, ja nepieciešams, iekļauj aktīva uzskaites vērtībā vai atzīst par atsevišķu aktīvu tikai tad, kad ir iespējams, ka ar attiecīgo vienumu saistītie nākotnes saimnieciskie labumi vai pakalpojuma potenciāls ieplūdīs struktūrā un izmaksas var ticami novērtēt. Remontdarbu un uzturēšanas izmaksas ieskaita finanšu darbības rezultātu pārskatā tajā finanšu periodā, kurā minētās izmaksas radušās. Uz zemi un mākslas darbiem netiek attiecināts nolietojums, jo to lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots. Uz nepabeigtiem pamatlīdzekļiem neattiecina nolietojumu, jo šie aktīvi vēl nav pieejami lietošanai. Nolietojumu citiem aktīviem aprēķina, izmantojot lineāro metodi, lai šādu aktīvu izmaksas attiecinātu uz to atlikušo vērtību aplēstajā aktīvu lietderīgās lietošanas laikā:

Aktīva veids Lineārā nolietojuma likme Ēkas No 4 % līdz 10 % Pamatlīdzekļi No 10 % līdz 25 % Mēbeles un transportlīdzekļi No 10 % līdz 25 % Aprīkojums No 10 % līdz 33 % Datoru aparatūra No 25 % līdz 33 % Citi No 10 % līdz 33 %

Peļņu vai zaudējumus no aktīva atsavināšanas nosaka, salīdzinot ieņēmumus, no kuriem atskaitīti pārdošanas izdevumi, ar atsavinātā aktīva uzskaites vērtību, un iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Noma

Materiālo aktīvu nomu, ja struktūrai būtībā pieder visi riski un atlīdzības, ko rada īpašumtiesības, klasificē kā finanšu nomu. Nomas sākumā finanšu nomu kapitalizē nomātā aktīva patiesajā vērtībā vai arī minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtībā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. Finanšu nomas maksājuma procentu daļu ieskaita izdevumos visā nomas periodā, atlikumam piemērojot nemainīgu periodisku likmi. Nomas saistības, no kurām atskaitītas finanšu maksas, iekļauj pasīvos. Saskaņā ar finanšu nomu turētajiem aktīviem nolietojumu aprēķina īsākajā no šādiem periodiem: aktīva lietderīgās lietošanas laikā vai nomas termiņā.

Nomu, kurā iznomātājs patur būtisku daļu no riska un atlīdzības saistībā ar īpašumtiesībām, klasificē kā operatīvo nomu. Maksājumus, kas veikti saistībā ar operatīvo nomu, nomas periodā atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā, izmantojot lineāro nolietojuma metodi.

1.4.3. Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Uz aktīviem, kuru lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots, amortizāciju/nolietojumu neattiecina, bet katru gadu pārbauda to vērtības samazinājumu. Amortizējamiem/nolietojamiem aktīviem vērtības samazinājumu pārskata ikreiz, kad notikumi vai apstākļu maiņa liecina par iespējamību neatgūt aktīva uzskaites vērtību. Vērtības samazinājuma zaudējumus atzīst tādā apmērā, par kādu aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā atgūstamo summu. Atgūstamā summa ir lielākā no šādām summām: aktīva patiesā vērtība, no kuras atskaitītas pārdošanas izmaksas, un tā lietošanas vērtība.

Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu atlikušo vērtību un lietderīgās lietošanas laiku pārskata un vajadzības gadījumā koriģē vismaz reizi gadā. Aktīva uzskaites vērtību nekavējoties daļēji noraksta līdz tā atgūstamajai summai, ja aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā aplēsto atgūstamo summu. Ja iepriekšējos gados atzītie vērtības samazinājuma iemesli vairs nepastāv, attiecīgi veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi.

1.4.4. Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvus iedala šādās kategorijās: finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, aizdevumi un debitoru parādi, līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi un pārdošanai pieejami finanšu aktīvi. Finanšu instrumentu klasifikāciju nosaka, veicot sākotnējo atzīšanu, un tā tiek atkārtoti novērtēta katrā bilances datumā.

i) Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā

Finanšu aktīvu iedala šajā kategorijā, ja tas iegādāts galvenokārt pārdošanai īstermiņā vai struktūra to paredzējusi šādam nolūkam. Šajā kategorijā iekļauj arī atvasinātos instrumentus. Minētās kategorijas aktīvi tiek klasificēti kā apgrozāmie līdzekļi, ja tos plāno realizēt 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma. Šajā finanšu gadā EAF nebija neviena minētās kategorijas ieguldījuma.

ii) Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem, kuri netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad struktūra izsniedz naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram bez nodoma tirgoties ar šo debitora parādu. Tos iekļauj ilgtermiņa aktīvos, ja vien to termiņš nav īsāks par 12 mēnešiem pēc bilances datuma.

iii) Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un fiksētiem termiņiem, kurus struktūra noteikti plāno un spēj turēt līdz termiņa beigām. Šajā finanšu gadā EAF nebija neviena minētās kategorijas ieguldījuma.

iv) Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas iedalīti šajā kategorijā vai nav iekļauti nevienā citā kategorijā. Tos klasificē kā apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermiņa aktīvus atkarībā no laikposma, kurā struktūra plāno tos atsavināt, un parasti tas ir atlikušais termiņš bilances datumā.

1.4.5. Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam izsniegtu naudas avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts līgumā, lēmumā, nolīgumā vai tiesību pamataktā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu izmanto mērķim, kuram tas piešķirts, nolīgumā noteiktajā periodā vai arī atmaksā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmi izdevumi, viņa pienākums ir atdot struktūrai izmaksāto priekšfinansējumu. Priekšfinansējuma summu (pilnībā vai daļēji) samazina, apstiprinot attiecināmās izmaksas (kuras atzīst kā izdevumus) un atmaksātās summas.

Gada beigās neizmantoto priekšfinansējuma summu novērtē, ņemot vērā bilancē sākotnēji atzīto summu (summas), no kuras atskaitītas atmaksātās summas un attiecināmie izdevumi, tostarp aplēstās summas (ja tas ir nepieciešams), kas radušās perioda laikā.

1.4.6. Debitoru parādi un atgūstamās summas

Debitoru parādus un atgūstamās summas uzskaita sākotnējā apmērā, atskaitot daļēji norakstīto vērtības samazinājumu. Daļēji norakstāmo vērtības samazinājumu nosaka, kad ir objektīvi pierādījumi, ka struktūra nespēs iekasēt visas tai pienākošās summas atbilstīgi debitoru parādu sākotnējiem nosacījumiem. Daļēji norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu. Daļēji norakstīto summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

1.4.7. Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti ir finanšu instrumenti, un tos klasificē kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus. Nauda un naudas ekvivalenti ir nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankās vai noguldījumi bankās ar īsu brīdinājuma termiņu par izņemšanu un citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti, kuru sākotnējais termiņš nepārsniedz trīs mēnešus.

1.4.8. Uzkrājumi

Uzkrājumus atzīst, ja struktūrai pagātnes notikumu rezultātā ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām, ir drīzāk iespējams, ka minētā pienākuma izpildei būs nepieciešams iztērēt līdzekļus, un summu var ticami novērtēt. Nākotnes zaudējumiem no pamatdarbības uzkrājumus neatzīst. Uzkrājumu summa ir labākā aplēse par izdevumiem, kuru nepieciešamība tiek plānota, lai pārskata datumā izpildītu pašreizēju pienākumu. Ja uzkrājumus veido lielam skaitam pozīciju, pienākumu aplēš, izvērtējot visus iespējamos iznākumus saistībā ar to iespējamību (“paredzamās vērtības” metode).

1.4.9. Kreditoru parādi

Liela daļa struktūras kreditoru parādu nav saistīti ar preču vai pakalpojumu pirkšanu — tie ir neapmaksātie pieprasījumi atlīdzināt izmaksas, ko iesnieguši subsīdiju vai cita ES finansējuma saņēmēji. Tos grāmato kā kreditoru parādus pieprasītās summas apjomā pēc pieprasījuma saņemšanas. Pēc attiecināmo izmaksu pārbaudes un apstiprināšanas kreditoru parādus vērtē atbilstoši apstiprinātajai un attiecināmajai summai.

Kreditoru parādus, ko rada preču un pakalpojumu pirkšana, atzīst pēc rēķina saņemšanas sākotnējās summas apmērā, un atbilstošos izdevumus iegrāmato, kad struktūra ir saņēmusi un pieņēmusi piegādes vai pakalpojumus.

1.4.10. Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un maksas

Uzskaites perioda beigās uzkrātos izdevumus atzīst, pamatojoties uz aplēsi par summu, kādu ir pienākums pārvest attiecīgajā periodā. Arī ieņēmumus uzskaita periodā, uz kuru tie attiecas. Gada beigās, ja rēķins vēl nav izrakstīts, bet pakalpojums ir sniegts, struktūra ir veikusi piegādes vai pastāv līgumiska vienošanās, uzkrātie ienākumi tiks atzīti finanšu pārskatos. Turklāt, ja gada beigās rēķins ir izrakstīts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo periodu un atzīst nākamajā uzskaites periodā.

1.5. FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

1.5.1. Ieņēmumi

Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumi ir nodokļi un pārvedumi, jo pārveduma veicējs nodod līdzekļus saņēmēja struktūrai, bet saņēmēja struktūra apmaiņā tieši nenodrošina aptuveni līdzīgu vērtību. Pārvedumi ir nākotnes saimniecisko labumu ieplūšana vai pakalpojuma potenciāls no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, izņemot nodokļus.

Ar komerciālu apmaiņu saistītu darījumu ieņēmumi no preču un pakalpojumu pārdošanas tiek atzīti, kad pircējam tiek nodota nozīmīga daļa riska un atlīdzības, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas sevī ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības pakāpi pārskata datumā.

1.5.2. Izdevumi

Ar komerciālu apmaiņu saistītu darījumu izdevumus, ko rada preču un pakalpojumu pirkšana, atzīst, kad piegādes ir veiktas un struktūra tās ir apstiprinājusi. Izdevumus novērtē sākotnējā rēķinā norādītās summas apmērā. Turklāt bilances datumā izdevumus par pakalpojumiem, kas sniegti periodā, par kuru rēķins vēl nav saņemts vai pieņemts, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu izdevumi attiecas uz pārvedumiem saņēmējiem, un tie var būt triju veidu: prasījuma tiesības, pārvedumi saskaņā ar līgumu vai neatkarīgas dotācijas, dāvinājumi un ziedojumi. Pārvedumus atzīst kā izdevumus tā perioda laikā, kad bijuši notikumi, kuru dēļ pārvedums izveidojies, ja vien šāda veida pāredumu pieļauj noteikumi vai ir parakstīts līgums par pārveduma atļaušanu, saņēmējs ir izpildījis attiecināmības kritērijus un summu var ticami aplēst.

Tad, kad tiek saņemts pieprasījums veikt maksājumu vai atlīdzināt izmaksas un tas atbilst atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus attiecināmās summas apmērā. Gada beigās attiecināmos izdevumus, kas radušies un pienākas saņēmējiem, bet vēl nav iekļauti pārskatā, aplēš un grāmato kā uzkrātos izdevumus.

1.6. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

1.6.1. Iespējamie aktīvi

Iespējams aktīvs ir tāds iespējams aktīvs, kas izriet no pagātnes notikumiem un kura esību apstiprina tikai tāda viena vai vairāku nenoteiktu nākotnes notikumu iestāšanās vai neiestāšanās, kuru struktūra pilnībā nekontrolē. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja ir ticama saimniecisko labumu ieplūšana vai pakalpojuma potenciāls.

1.6.2. Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir vai nu iespējams pienākums, kurš izriet no pagātnes notikumiem un kura esība tiks apstiprināta tikai, iestājoties vai neiestājoties vienam vai vairākiem nenoteiktiem nākotnes notikumiem, kurus struktūra pilnībā nekontrolē, vai arī pašreizējs pienākums, kas izriet no pagātnes notikumiem, bet kas nav atzīts, jo nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga saimniecisko labumu vai pakalpojuma potenciālu ietverošu resursu aizplūde, vai retos gadījumos, kad pienākuma apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt.

1.7. LĪDZFINANSĒJUMS

Saņemtās līdzfinansējuma iemaksas atbilst kritērijiem, kas raksturo ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumus ar nosacījumu, un tās tiek grāmatotas kā kreditoru parādi dalībvalstīm, trešām valstīm un citiem. EAF ir noteikta prasība izlietot šīs iemaksas pakalpojumu sniegšanai trešām personām, jo pretējā gadījumā šie aktīvi (saņemtās iemaksas) ir jāatmaksā. Nesamaksātie kreditoru parādi, kas ir saistīti ar līdzfinansējuma nolīgumiem, ir saņemtās līdzfinansējuma iemaksas, no kurām atskaita izdevumus, kas radušies saistībā ar projektu. Neto aktīvi nemainās.

Izdevumus, kas ir saistīti ar līdzfinansējuma projektiem, atzīst to rašanās laikā. Attiecīgās iemaksu summas atzīst kā pamatdarbības ieņēmumus, un gada saimnieciskās darbības rezultāts nemainās.

2. BILANCES SKAIDROJUMI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

2.1. PRIEKŠFINANSĒJUMS

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2015. 31.12.2014. Priekšfinansējums — 63 368 84 516 472 Kopā — 63 368 84 516 472





Miljonos EUR 31.12.2015. 31.12.2014. Tiešā pārvaldība 65 72 Īsteno: Komisija 43 47 ES izpildaģentūras 1 3 ES delegācijas 21 22 Netiešā pārvaldība 451 400 Īsteno: Trešās valstis 25 22 Starptautiskās organizācijas 90 127 EIB un EIF 323 223 Publisko tiesību subjekti 10 24 Privāttiesību subjekti, kas veic publisko pasūtījumu 3 4 Kopā 516 472

Daudzos līgumos ir paredzēti avansa maksājumi pirms darbu sākšanas, piegādes veikšanas vai pakalpojumu sniegšanas. Dažkārt līgumu maksājumu grafikos ir paredzēti maksājumi, pamatojoties uz izpildes ziņojumiem. Priekšfinansējumu parasti maksā tās valsts vai teritorijas valūtā, kurā projektu īsteno.

Atkarībā no priekšfinansējuma atgūstamības vai izlietojuma laika to uzrāda kā priekšfinansējuma apgrozāmos līdzekļus vai priekšfinansējuma ilgtermiņa aktīvu. Izlietojumu nosaka projekta pamatā esošajā līgumā. Visas atmaksātās vai izlietotās summas, kuru samaksas termiņš ir 12 mēnešu laikā pirms pārskata datuma, uzrāda kā priekšfinansējuma apgrozāmos līdzekļus. Tā kā daudzi EAF projekti pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, attiecīgajiem avansa maksājumiem jābūt pieejamiem vairāk nekā vienu gadu. Tādēļ dažas priekšfinansējuma summas uzrāda kā ilgtermiņa aktīvus, bet, ņemot vērā 8. un 9. EAF izbeigšanu, lielākā priekšfinansējuma daļa ir priekšfinansējuma apgrozāmie līdzekļi.

Ilgtermiņa priekšfinansējuma palielinājums par EUR 44 miljoniem salīdzinājumā ar 2014. gada 31. decembri galvenokārt ir izskaidrojams ar jaunu līgumu īstenošanu 11. EAF ietvaros un divu nozīmīgu līgumu pagarināšanu 9. EAF ietvaros.

2.2. IEMAKSAS TRASTA FONDĀ

Šajā pozīcijā tiek norādīta summa, kas samaksāta kā iemaksa ES trasta fondā Bêkou, no kuras atskaitīta fondam radušos izmaksu aplēstā daļa.

Iemaksas trasta fondā veic EAF tiešās pārvaldības režīmā.

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

2.3. PRIEKŠFINANSĒJUMS

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2015. 31.12.2014. Priekšfinansējums (bruto) 14 265 3 032 939 4 250 4 335 Noskaidroti, veicot robežlaika procedūras (11) (198) (2 153 ) (744) (3 105 ) (2 932 ) Kopā 3 67 879 195 1 145 1 403





Miljonos EUR 31.12.2015. 31.12.2014. Tiešā pārvaldība 284 227 Īsteno: Komisija 123 116 ES izpildaģentūras 1 4 ES delegācijas 159 106 Netiešā pārvaldība 861 1 176 Īsteno: Trešās valstis 229 257 Starptautiskās organizācijas 336 494 EIB un EIF 235 357 Publisko tiesību subjekti 56 41 Privāttiesību subjekti, kas veic publisko pasūtījumu 5 24 Privāttiesību subjekti, kas īsteno publisko un privāto partnerību 0 2 Kopā 1 145 1 403

Pašreizējā priekšfinansējuma samazinājums par EUR 298 miljoniem salīdzinājumā ar 2014. gada 31. decembri galvenokārt ir izskaidrojams ar summām, kas noskaidrotas 9. EAF un 10. EAF ietvaros.

2.3.1. Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Garantijas tiek turētas priekšfinansējuma nodrošināšanai, un tās tiek noņemtas, kad ir apmaksāts projekta pēdējais pieprasījums. 2015. gada 31. decembrī tādu garantiju nominālā vērtība, ko EAF saņēma par priekšfinansējumu, bija EUR 198 miljoni. Gada beigās ir veikta garantiju padziļināts pārskats atbilstīgi grāmatvedības standartiem. Pēc šā pārskata garantijas attiecībā uz priekšfinansējumu ar nominālvērtību EUR 444 miljoni tika norakstītas, jo tās neattiecas uz EAF, bet uz līgumslēdzēju iestādi.

2.4. DEBITORU PARĀDI

Miljonos EUR Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2015. 31.12.2014. Debitoru parādi no klientiem, publiskām struktūrām, EBTA un trešām valstīm 2.4.1. 1 5 6 2 13 21 Debitoru parādi no dalībvalstīm 2.4.2. — — 90 — 90 0 Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas 2.4.3. — 60 7 — 67 63 Kopā 1 65 103 2 171 84





Miljonos EUR 31.12.2015. 31.12.2014. Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu 104 21 Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu 67 63 Kopā 171 84

2.4.1. Debitoru parādi no klientiem, publiskām struktūrām, EBTA un trešām valstīm

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2015. 31.12.2014. Debitoru parādi no klientiem, publiskām struktūrām un trešām valstīm 4 22 15 2 42 49 Daļēji norakstītas summas (3) (17) (10) — (29) (28) Kopā 1 5 6 2 13 21

2.4.2. Debitoru parādi no dalībvalstīm

Debitoru parādi no dalībvalstīm ietver saņemamās summas, kā arī summas, kas jāatskaita no turpmākām dalībvalstu iemaksām. Tas ir pagaidu mehānisma korekciju rezultāts (skatīt 2.10. skaidrojumu “Pieprasītais fondu kapitāls – aktīvie EAF”).

Miljonos EUR Dalībvalstis Summas, kas jāsaņem DV Summas, kas jāatskaita no DV iemaksām Neto summa 31.12.2015. Beļģija 1 (5) Dānija (2) Grieķija 3 Īrija 2 Luksemburga — Portugāle 3 Spānija 28 Apvienotā Karaliste 16 Austrija (3) Somija — Kipra 1 Čehija 7 Igaunija 1 Ungārija 8 Lietuva 1 Latvija 1 Malta — Polija 18 Slovēnija 3 Slovākija 3 Rumānija 5 Kopā 101 (11) 90

2.4.3. Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas galvenokārt ietver uzkrātos procentus par priekšfinansējuma summām.

2.5. KORESPONDĒJOŠIE KONTI

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2015. Korespondējošie konti 214 657 1 190 (2 062 ) — Kopā 214 657 1 190 (2 062 ) —

Efektivitātes labad vienotie finanšu līdzekļi, kas aptver visus EAF, ir piešķirti 11. EAF (9); rezultātā tiek veiktas darbības starp dažādiem EAF, kas tiek izlīdzinātas, izmantojot korespondējošos kontus starp dažādu EAF bilancēm. Korespondējošie konti tiek uzrādīti tikai atsevišķos EAF.

2.6. NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI (10)

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2015. 31.12.2014. Speciālie konti: Dalībvalstu finanšu iestādes — — — 489 489 378 Norēķinu konti: Komercbankas — — — 14 14 13 Kongo Demokrātiskās Republikas speciālais fonds (***) — — — 1 1 1 Kopā — — — 504 504 391

Naudas un naudas ekvivalentu vispārējo palielinājumu galvenokārt izskaidro tas, ka 2015. gada decembrī dažas dalībvalstis veica avansa maksājumus saistībā ar 2016. gada pirmajām iemaksām.

Jāpiebilst, ka STABEX līdzekļu turētājas ir ĀKK saņēmējvalstis, tādēļ tie nav iekļauti EAF bilancē. Ar akronīmu STABEX apzīmē ES kompensējošu finanšu shēmu ĀKK valstu eksporta ieņēmumu stabilizēšanai. Kad Komisija un saņēmējvalsts (ĀKK) ir panākušas vienošanos par to, kā izmantot STABEX līdzekļus, abas puses paraksta pārskaitījuma konvenciju. Saskaņā ar (pārskatītā) Lomes IV nolīguma (11) 211. pantu līdzekļus pārskaita uz procentus nesošu kontu, kam piemēro divu parakstu sistēmu (paraksta Komisijas un saņēmējvalsts pārstāvji) un kas ir atvērts ĀKK valsts vārdā. Līdzekļi paliek šajos divu parakstu kontos līdz brīdim, kad savstarpējo saistību sistēma (FMO) pamato pārvedumu projektam. Komisijas kredītrīkotājs saglabā konta paraksta tiesības, lai nodrošinātu, ka līdzekļus izmaksā, kā paredzēts. Līdzekļi kontos, kuriem piemēro divu parakstu sistēmu, ir ĀKK valsts īpašums, un līdz ar to tie netiek uzrādīti kā aktīvi EAF pārskatos. Pārvedumi uz šiem kontiem tiek iegrāmatoti kā STABEX maksājumi. Sīkāku informāciju skatīt 3.2.1. skaidrojumā.

Nolūkā uzlabot 2015. gada finanšu pārskatu sniegšanu ir pārskatīta finanšu iestāžu un banku klasifikācija. Attiecīgi ir sniegti salīdzinoši skaitļi par 2014. gadu.

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

2.7. UZKRĀJUMI

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2015. 31.12.2014. Uzkrājumi — — — 4 4 — Kopā — — — 4 4 —

Šī ir aplēse par summām, kas, iespējams, būs jāizmaksā vairāk kā 12 mēnešus pēc gada beigām saistībā ar likvidācijas posmu un iespējamo tiesvedību ar Uzņēmumu attīstības centru.

Likvidācijas posms, kuru pārvaldīs kurators, ietvers tikai atlikušos administratīvos uzdevumus, piemēram, UAC arhīva uzturēšanu, atbilžu sniegšanu saistībā ar administratīvām formalitātēm vai atlikušo tiesas procesu pārvaldīšanu, kurus nevarēja nokārtot līdz 2016. gada 31. decembrim. Šo posmu finansēs EAF, un EAF finanšu pārskatu sagatavošanas datumā ļoti aptuvena aplēse par pasīvā posma kopējo izmaksu budžetu ir EUR 2,6 miljoni. Vēl jāņem vērā summa aptuveni EUR 1,2 miljonu apmērā gadījumam, ja Starptautiskās Darba organizācijas tribunāls liks UAC maksāt kompensāciju trim personām, kas patlaban tiesājas ar UAC. Papildu informāciju skatīt arī 4.2.1. skaidrojumā.

2.8. KREDITORU PARĀDI

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2015. 31.12.2014. Līdzfinansējums — kreditoru parādi — — 10 — 10 34 Kopā — — 10 — 10 34

Par izmaiņām līdzfinansējuma kreditoru parādu kopsummā skatīt 2.9.1.2. skaidrojumu.

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

2.9. KREDITORU PARĀDI

Miljonos EUR Skaidrojums 8. EAF 9. EDF 10. EAF 11. EAF 31.12.2015. 31.12.2014. Īstermiņa kreditoru parādi 2.9.1. 0 13 184 17 215 474 Uzkrātās maksas 2.9.2. 3 114 684 54 854 722 Nākamo periodu fondu kapitāla iemaksas 2.9.3. — — 307 — 307 228 Kopā 3 128 1 174 71 1 376 1 423

2.9.1. Īstermiņa kreditoru parādi

Miljonos EUR Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2015. 31.12.2014. Piegādātāji un citi 2.9.1.1. 0 14 153 14 181 403 Līdzfinansējuma kreditoru parādi 2.9.1.2. — (0) 31 (0) 31 67 Dažādi kreditoru parādi 2.9.1.3. (0) (1) (0) 4 3 4 Kopā 0 13 184 17 215 474

Kreditoru parādi ietver izmaksu pārskatus, ko EAF saņem saistībā ar savu dotāciju darbību. Tos grāmato par pieprasīto summu, sākot no pieprasījuma saņemšanas brīža. Rēķiniem un kredītzīmēm, ko saņem iepirkuma darbību ietvaros, piemēro tādu pašu kārtību. Attiecīgie pieprasījumi atlīdzināt izmaksas ir ņemti vērā, gada beigās veicot robežlaika procedūras. Ņemot vērā robežlaika grāmatojumus, aplēstās attiecināmās summas ir atzītas finanšu darbības rezultātu pārskatā.

2.9.1.1. Piegādātāji un citi

Šajā pozīcijā ir ietvertas summas, kas maksājamas piegādātājiem, kā arī summas, kas maksājamas publiskām struktūrām un trešām valstīm.

Samazinājums EUR 222 miljonu apmērā salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu galvenokārt ir saistīts ar to, ka kreditoru parādi trešām valstīm samazinājušies par EUR 224 miljoniem.

2.9.1.2. Līdzfinansējuma kreditoru parādi

Līdzfinansējuma ilgtermiņa un īstermiņa kreditoru parādu kopsumma samazinājusies par EUR 60 miljoniem salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu.

2015. gadā jaunas līdzfinansējuma iemaksas tika saņemtas no Francijas (EUR 5 miljoni), Apvienotās Karalistes (EUR 1,5 miljoni) un citām valstīm.

Līdzfinansējuma ilgtermiņa un īstermiņa kreditoru parādu kopsumma samazināta par EUR 69 miljoniem, lai atzītu ieņēmumus un izdevumus saistībā ar līdzfinansējuma projektiem (skatīt 3.2.2. un 3.3.2. skaidrojumu).

2.9.1.3. Dažādi kreditoru parādi

Dažādi kreditoru parādi galvenokārt ir nepiešķirti naudas ieņēmumi un atmaksātās summas.

2.9.2. Uzkrātās maksas

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2015. 31.12.2014. Uzkrātās maksas 3 114 684 54 854 722 Kopā 3 114 684 54 854 722

Gada beigās tiek veikts novērtējums par attiecināmajiem izdevumiem, kas radušies EAF līdzekļu saņēmējiem un par kuriem vēl nav ziņots. Ņemot vērā aprēķinus, kas veikti pēc robežlaika, aplēstās attiecināmās summas grāmato kā uzkrātās maksas.

2015. gadā Komisija precizēja metodiku, lai aplēstu uzkrātās maksas budžeta atbalsta līgumiem. Ja šī precizēšana nebūtu veikta, pamatdarbības izdevumi būtu bijuši EUR 3 545 miljoni EUR 3 671 miljona vietā un uzkrātās maksas būtu par EUR 126 miljoniem mazākas.

2.9.3. Nākamo periodu fondu kapitāla iemaksas

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2015. 31.12.2014. Apvienotā Karaliste — — 259 — 259 222 Zviedrija — — 48 — 48 — Čehija — — — — — 4 Lietuva — — — — — 1 Kopā — — 307 — 307 228

Tās ir dalībvalstu avansā veiktās iemaksas.

NETO AKTĪVI

2.10. PIEPRASĪTAIS FONDU KAPITĀLS — AKTĪVIE EAF

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā Fondu kapitāls 12 840 11 699 21 152 — 45 691 Nepieprasītais fondu kapitāls — — (10 018 ) — (10 018 ) Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2014. 12 840 11 699 11 134 — 35 673 Fondu kapitāls 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Nepieprasītais fondu kapitāls — — (5 223 ) (29 367 ) (34 590 ) Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2015. 12 164 10 973 15 737 — 38 873

Fondu kapitālu veido kopējā dalībvalstu veikto iemaksu summa attiecīgajam EAF, kā noteikts katrā iekšējā nolīgumā. Nepieprasītie līdzekļi ir sākotnējais piešķīrums, kas no dalībvalstīm vēl nav pieprasīts.

Pieprasītais fondu kapitāls ir sākotnējo piešķīrumu summa, ko dalībvalstis pieprasa pārvedumam uz finanšu līdzekļu kontiem.

8. un 9. EAF kapitāls tika visā pilnībā pieprasīts un saņemts.

Pagaidu mehānisma pasākumi tika finansēti, izmantojot atceltās summas no iepriekšējiem EAF (skatīt 2.13. skaidrojumu par pieprasītā fondu kapitāla pārvedumiem starp aktīviem EAF).

Saskaņā ar Padomes lēmumu, ar ko izveido pagaidu mehānismu, līdzekļus, par kuriem uzņemas saistības pagaidu mehānisma ietvaros, atskaita no dalībvalstu iemaksu akcijām atbilstīgi 1. panta 2. punkta a) apakšpunktam iekšējā nolīgumā par 8., 9. un 10. EAF pēc 11. EAF iekšējā nolīguma stāšanās spēkā (2).

11. EAF iekšējais nolīgums stājās spēkā 2015. gada 1. martā, un kopējais fonda kapitāls tika samazināts par EUR 1,595 miljoniem (EUR 676 miljoniem saistībā ar 8. EAF, EUR 727 miljoniem saistībā ar 8. EAF un EUR 192 miljoniem saistībā ar 10. EAF).

Stājoties spēkā iekšējam nolīgumam, ar ko izveido 11. EAF, fonda kapitāls 11. EAF ietvaros ir atzīts atbilstīgi nolīgumam.

2.11. PIEPRASĪTAIS UN NEPIEPRASĪTAIS FONDU KAPITĀLS DALĪBVALSTU DALĪJUMĀ

Miljonos EUR Iemaksas % Nepieprasītie 10. EAF līdzekļi 31.12.2014. Pieprasītie līdzekļi 2015. gadā 10. EAF kapitāla samazinājums Nepieprasītie 10. EAF līdzekļi 31.12.2015. Austrija 2,41 (241) 111 5 (126) Beļģija 3,53 (354) 162 7 (184) Bulgārija 0,14 (14) 6 0 (7) Kipra 0,09 (9) 4 0 (5) Čehija 0,51 (51) 23 1 (27) Dānija 2,00 (200) 92 4 (104) Igaunija 0,05 (5) 2 0 (3) Somija 1,47 (147) 68 3 (77) Francija 19,55 (1 958 ) 900 38 (1 021 ) Vācija 20,50 (2 053 ) 944 39 (1 070 ) Grieķija 1,47 (147) 68 3 (77) Ungārija 0,55 (55) 25 1 (29) Īrija 0,91 (91) 42 2 (48) Itālija 12,86 (1 288 ) 592 25 (672) Latvija 0,07 (7) 3 0 (4) Lietuva 0,12 (12) 6 0 (6) Luksemburga 0,27 (27) 12 1 (14) Malta 0,03 (3) 1 0 (2) Nīderlande 4,85 (486) 223 9 (253) Polija 1,30 (130) 60 2 (68) Portugāle 1,15 (115) 53 2 (60) Rumānija 0,37 (37) 17 1 (19) Slovākija 0,21 (21) 10 0 (11) Slovēnija 0,18 (18) 8 0 (9) Spānija 7,85 (786) 361 15 (410) Zviedrija 2,74 (274) 126 5 (143) Apvienotā Karaliste 14,82 (1 485 ) 682 28 (774) Kopā 100,00 (10 018 ) 4 603 192 (5 223 )

2015. gadā pieprasīto kapitālu veido parastais pieprasījums (EUR 3 200 miljoni) un īpašais pieprasījums (t. s. “īpašais patēriņš” EUR 1 403 miljoni). Īpašais pieprasījums tika veikts, lai iegūtu līdzekļus 8. un 9. EAF kapitāla samazināšanai.

2.12. UZ NĀKAMO PERIODU PĀRNESTAIS PIEPRASĪTAIS FONDU KAPITĀLS NO SLĒGTIEM EAF

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā No slēgtiem EAF pārvestie līdzekļi 627 1 625 — — 2 252 Atlikums 31.12.2015. 627 1 625 — — 2 252

Šajā pozīcijā ietverti līdzekļi, kas pārvesti no slēgtiem EAF uz 8. un 9. EAF.

2.13. PIEPRASĪTĀ FONDU KAPITĀLA PĀRVEDUMI STARP AKTĪVIEM EAF

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā Atlikums 31.12.2013. (3 083 ) 2 130 952 — 0 No saistībām atbrīvoto summu pārvedums uz 10. EAF darbības rezultātu rezervi no iepriekšējiem EAF (64) (372) 436 0 No saistībām atbrīvoto summu pārvedums uz 11. EAF darbības rezultātu rezervi no iepriekšējiem EAF (225) 225 0 Pārvedums no 10. un 11. EAF darbības rezultātu rezerves uz pagaidu mehānismu (1 372 ) 1 372 0 Atlikums 31.12.2014 (3 147 ) 1 758 (209) 1 597 0 No saistībām atbrīvoto summu pārvedums uz 10. EAF darbības rezultātu rezervi no iepriekšējiem EAF (6) (109) 114 0 No saistībām atbrīvoto summu pārvedums uz 11. EAF darbības rezultātu rezervi no iepriekšējiem EAF (32) 32 0 Pārvedums no 10. un 11. EAF darbības rezultātu rezerves uz pagaidu mehānismu (41) 41 0 Atgūtie līdzekļi no pagaidu mehānisma 10. un 11. EAF darbības rezultātu rezervei 11 (11) 0 Tādu līdzekļu atdošana, par kuriem uzņemtas saistītas pagaidu mehānisma ietvaros 676 727 192 (1 595 ) 0 Atlikums 31.12.2015 (2 476 ) 2 376 35 65 0

Šajā pozīcijā ietverti līdzekļi, kas pārvesti starp aktīviem EAF.

Stājoties spēkā Kotonū nolīgumam, visi aktīvo EAF neiztērētie līdzekļi pēc atbrīvošanas no saistībām tika pārvesti uz jaunāko atvērto EAF. Līdzekļi, kas pārvesti no citiem EAF, palielina saņēmēja fonda apropriācijas un samazina izcelsmes fonda apropriācijas. Par līdzekļiem, kas pārvesti uz 10. un 11. EAF darbības rezultātu rezervi, var uzņemties saistības tikai īpašos apstākļos, kas paredzēti iekšējos nolīgumos.

2015. gadā līdzekļi, par kuriem tika uzņemtas saistības pagaidu mehānisma ietvaros, bija EUR 1 595 miljoni, un tie tika atdoti 10. EAF darbības rezultātu rezervei un izmantoti 8., 9. un 10. EAF kapitāla refinansēšanai (skatīt 2.10. skaidrojumu “Pieprasītais fondu kapitāls — aktīvie EAF”).

Gada beigās 10. EAF darbības rezultātu rezervē nemobilizēto līdzekļu apjoms bija EUR 84 miljoni, bet 11. EAF šādu līdzekļu apmērs bija EUR 65 miljoni.

3. SKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU

3.1. IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS IR SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU, UN DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

Miljonos EUR 2015. 2014. Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu 89 87 Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu 51 59 Kopā 140 145

Ieņēmumi EUR 89 miljonu apmērā no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, ir tikai pamatdarbības ieņēmumi, bet ieņēmumus EUR 51 miljona apmērā no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu, veido pamatdarbības ieņēmumi (EUR 43 miljoni) un finanšu ieņēmumi (EUR 8 miljoni — skatīt 3.5. skaidrojumu).

3.2. PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

Miljonos EUR Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EDF 2015. 2014. Izdevumu atgūšana 3.2.1. 1 10 9 1 20 26 STABEX līdzekļu atgūšana 3.2.2. 1 — — — 1 4 Ieņēmumi no valūtas maiņas 3 15 22 2 42 45 Pamatdarbības ienākumu līdzfinansējums 3.2.3. — — 68 1 69 57 Kopā 4 24 99 5 132 132





Miljonos EUR 2015. 2014. Tiešā pārvaldība 61 17 Īsteno: Komisija 3 0 ES delegācijas 58 17 Netiešā pārvaldība 29 70 Īsteno: Trešās valstis 14 68 Starptautiskās organizācijas 14 1 Publisko tiesību subjekti 0 — Privāttiesību subjekti, kas veic publisko pasūtījumu 1 — Kopā pamatdarbības ieņēmumi, izņemot ieņēmumus no valūtas maiņas 90 86

3.2.1. STABEX līdzekļu atgūšana

2015. gadā summa EUR 1 miljona apmērā tika atdota EAF no divu parakstu sistēmas kontiem ĀKK valstīs. Šie ieņēmumi tiek iekļauti pamatdarbības ienākumos (STABEX līdzekļu atgūšana) 8. EAF finanšu darbības rezultātu pārskatā.

3.2.2. Pamatdarbības ienākumu līdzfinansējums

Pamatdarbības ienākumi, kas ir saistīti ar līdzfinansējumu, ir izlietotās iemaksas (skatīt 3.3.2. skaidrojumu).

3.3. PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

Miljonos EUR Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2015. 2014. Pamatdarbības izdevumi — atbalsta instrumenti 3.3.1 (5) 47 2 197 820 3 059 3 545 Pamatdarbības izdevumu līdzfinansējums 3.3.2 — — 68 1 69 57 Zaudējumi no valūtas maiņas 3 14 24 3 44 33 Debitoru parādu daļēja norakstīšana un uzkrājumi riskam un maksām (0) (5) 8 4 7 14 Kopā (2) 56 2 297 828 3 179 3 650





Miljonos EUR 2015. 2014. Tiešā pārvaldība 1 106 933 Īsteno: Komisija 99 114 ES izpildaģentūras 2 2 ES delegācijas 1 000 817 Trasta fondi 5 — Netiešā pārvaldība 2 023 2 670 Īsteno: Trešās valstis 900 1 111 Starptautiskās organizācijas 990 1 148 EIB un EIF 31 179 Publisko tiesību subjekti 70 144 Privāttiesību subjekti, kas veic publisko pasūtījumu 31 46 Privāttiesību subjekti, kas īsteno publisko un privāto partnerību 1 41 Personas, kas īsteno KĀDP pasākumus 0 — Kopā pamatdarbības izdevumi: atbalsta instrumenti un līdzfinansējums 3 128 3 603

3.3.1. Pamatdarbības izdevumi — atbalsta instrumenti

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2015. 2014. Plānojamais atbalsts 1 18 1 557 394 1 971 2 159 Makroekonomiskais atbalsts — 51 — — 51 42 Nozaru politika 0 (25) — — (24) 10 Procentu likmju subsīdijas (6) — — — (6) 3 Iekšējie ĀKK projekti — 5 459 282 746 979 Ārkārtas palīdzība — 1 167 117 285 335 Palīdzība bēgļiem 0 — — — 0 (0) Riska kapitāls — — — — — 0 STABEX — — — — — 2 SYSMIN (0) — — — (0) 0 Citas ar iepriekšējiem EAF saistītās atbalsta programmas — 0 — — 0 2 Institucionālais atbalsts — — 13 20 34 19 Saņemtās eksporta kompensācijas 0 (3) — — (3) (5) Iemaksas trasta fondos — — — 5 5 — Kopā (5) 47 2 197 820 3 059 3 545

EAF pamatdarbības izdevumi attiecas uz dažādiem atbalsta instrumentiem un izpaužas dažādos veidos atkarībā no tā, kā tiek izmaksāti un pārvaldīti naudas līdzekļi.

3.3.2. Pamatdarbības izdevumu līdzfinansējums

Tie ir izdevumi saistībā ar līdzfinansējuma projektiem 2015. gadā. Tā kā saņemtās līdzfinansējuma iemaksas atbilst kritērijiem, kas noteikti ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumiem (ar nosacījumu), atbilstošā iemaksu summa ir atzīta par pamatdarbības ieņēmumiem (skatīt 3.2.2. skaidrojumu).

3.4. ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2015. 2014. Administratīvie izdevumi 0 (0) 34 79 113 22 Kopā 0 (0) 34 79 113 22

Šajā pozīcijā ietver atbalsta izdevumus, t. i., administratīvās izmaksas, kas saistītas ar EAF plānošanu un īstenošanu. Tie ir projektu sagatavošanas, pēcpārbaudes, pārraudzības un novērtēšanas izdevumi, kā arī izdevumi par datortīkliem, tehnisko palīdzību utt.

Administratīvo izmaksu izmaiņas starp 2014. un 2015. gadu (EUR 91 miljons) ir saistītas ar grāmatvedības metodikas maiņu 2014. gadā. Šai jaunajai metodikai bija vienreizēja ietekme uz administratīvo izmaksu summas samazināšanu.

3.5. FINANŠU IEŅĒMUMI

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2015. 2014. Procentu ienākumi — Eiropas bankas (0) (0) (0) 2 1 (1) Procenti par priekšfinansējumu — 6 0 0 7 15 Uzkrātie procenti — 4 0 — 4 11 Atgūtie procenti — 2 0 0 3 3 Kopā (0) 6 0 2 8 13

Procenti par priekšfinansējumu tiek atzīti saskaņā ar Finanšu regulas, ko piemēro 11. EAF, 9. panta 2. punkta d) apakšpunktu.

Uzskata, ka finanšu ieņēmumi ir ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu.

4. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN SAISTĪBAS UN CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

4.1. IESPĒJAMIE AKTĪVI

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2015. 31.12.2014. Izpildes garantijas 0 7 7 (0) 13 101 Ieturēšanas garantijas — 3 3 — 6 50 Kopā 0 10 10 (0) 20 150

Kopumā to garantiju summa, kas tiek turētas, lai nodrošinātu EAF aktīvus projekta ietvaros, 2015. gadā ir palielinājusies. Tomēr 2015. gadā vairāk garantiju ir saistīts ar līgumiem, kurus pārvalda netieši. Tādā gadījumā garantijas saņēmējs nav EAF, bet līgumslēdzēja iestāde. Salīdzinājumam garantijas, kas attiecas uz līgumslēdzēju iestādi, nevis EAF, 2014. gadā veidoja EUR 273 miljonus, savukārt 2015. gadā – EUR 723 miljonus.

4.1.1. Izpildes garantijas

Dažreiz tiek pieprasītas izpildes garantijas, lai nodrošinātu, ka EAF finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas ir noteikti saņēmēju līgumos ar EAF.

4.1.2. Ieturēšanas garantijas

Ieturēšanas garantijas attiecas tikai uz līgumiem par darbu izpildi. Parasti tiek ieturēti 10 % no starpposma maksājumiem saņēmējiem, lai nodrošinātu, ka līgumslēdzējs izpilda savas saistības. Šīs ieturētās summas atspoguļo kā maksājamās summas. Saņemot līgumslēdzējas iestādes apstiprinājumu, līgumslēdzējs var tā vietā iesniegt ieturēšanas garantiju, kas aizstāj no starpposma maksājumiem ieturētās summas. Šīs saņemtās garantijas uzrāda kā iespējamos aktīvus.

4.2. IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

4.2.1. Uzņēmumu attīstības centrs

ĀKK un ES Ministru padome 2014. gada jūnijā vienojās “sākt pakāpenisku UAC slēgšanu” un vienlaikus “nodrošināt, lai pilnībā tiktu pabeigti privātā sektora atbalsta projekti, kurus UAC īstenoja ĀKK valstīs un reģionos”. Šim nolūkam ĀKK un ES Ministru padome deleģēja pilnvaras ĀKK un ES Vēstnieku komitejai, lai virzītu šo jautājumu tālāk, pieņemot nepieciešamos lēmumus.

ĀKK un ES Vēstnieku komiteja, 2014. gada 23. oktobrī pieņemot Lēmumu Nr. 4/2014, atļāva UAC valdei nekavējoties veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai sagatavotos UAC slēgšanai. Saskaņā ar minētā lēmuma 2. pantu valdei tika uzdots nolīgt kuratoru, lai sagatavotu un īstenotu slēgšanas plānu. Minētajam slēgšanas plānam “jānodrošina pakāpeniska UAC slēgšana, vienlaikus ievērojot visu iesaistīto trešo personu tiesības un nodrošinot uzsākto privātā sektora atbalsta projektu pabeigšanu paša UAC spēkiem vai uzticot vadību citai struktūrai”. Slēgšanas plānam jāparedz UAC likvidācijas pabeigšana līdz 2016. gada 31. decembrim.

Kurators 2015. gada jūnija beigās iesniedza UAC valdei galīgo stratēģisko plānu ar tāmi un darba plānu saskaņā ar sociālā dialoga rezultātiem. Šā galīgā stratēģiskā plāna budžets pēc apstiprināšanas UAC valdē ir izmantots par pamatu Komisijas priekšlikumam par finansēšanas lēmumu, kas pieņemts pēc EAF komitejas atzinuma saņemšanas par kopējo summu EUR 18,2 miljoni. Pēc minētā finansēšanas lēmuma pieņemšanas 2015. gada decembrī UAC un Komisija noslēdza subsidēšanas līgumu, kas nodrošina nepieciešamo finansējumu UAC aktīvu realizācijai un saistību pilnīgai nokārtošanai. Galīgā stratēģiskā plāna īstenošana sākās 2016. gada 1. janvārī. Pēc tam, kad tiks pārskatīts Kotonū nolīguma III pielikums, par kuru sarunas patlaban notiek starp ES Padomi un ĀKK, sāksies UAC pasīvais posms, kad, sākot no 2017. gada 1. janvāra, uz laiku līdz pieciem gadiem UAC pastāvēs tikai likvidācijas vajadzībām. Papildu informāciju skatīt arī 2.7. skaidrojumā.

4.3. CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

4.3.1. Nenokārtotās saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos

Turpmāk minētā summa ir budžeta RAL (“Reste à Liquider”), no kuras atskaitītas saistītās summas, kas iekļautas kā izdevumi 2015. gada finanšu darbības rezultātu pārskatā. Budžeta RAL ir summa, kas raksturo nenokārtotās saistības, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai kuras vēl nav atceltas. Tā ir parasta parādība saistībā ar daudzgadu programmām.

Miljonos EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2015. 31.12.2014. Nenokārtotās saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos 5 303 3 174 2 338 5 821 5 291 Kopā 5 303 3 174 2 338 5 821 5 291

2015. gada 31. decembrī budžeta RAL kopsumma bija EUR 6 809 miljoni (EUR 5 889 miljoni 2014. gadā). 2015. gada decembrī EUR 1 316 miljoni tika iekļauti saistībās, lai finansētu jauno ES Ārkārtas trasta fondu stabilitātes nodrošināšanai un novērstu neatbilstīgas migrācijas cēloņus Āfrikā (ES Trasta fonds Āfrika). Izslēdzot šā ārkārtas notikuma ietekmi, RAL summa būtu EUR 5 493 miljoni, kas ir samazinājums EUR 396 apmērā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu.

5. FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA

Turpmākā informācija par EAF finanšu riska pārvaldību attiecas uz Komisijas veiktajām finanšu līdzekļu operācijām EAF vārdā, lai izmantotu tā līdzekļus.

5.1. RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA UN RISKA IEROBEŽOŠANAS DARBĪBAS

Finanšu līdzekļu operāciju vadības noteikumi un principi ir izklāstīti 11. EAF Finanšu regulā un iekšējā nolīgumā.

Saskaņā ar iepriekšminēto regulu piemēro šādus galvenos principus:

— EAF iemaksas dalībvalstis ieskaita speciālos kontos, kas atvērti katras dalībvalsts emisijas bankā vai dalībvalsts norādītā finanšu iestādē. Iemaksu summas tiek paturētas šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad jāveic EAF maksājumi;

— dalībvalstis veic EAF iemaksas euro valūtā, savukārt EAF maksājumi ir izteikti euro un citās valūtās, tostarp mazāk zināmās valūtās;

— bankas kontos, ko Komisija atvērusi EAF vārdā, nedrīkst pieļaut pārtēriņu.

Papildus speciālajiem kontiem Komisija EAF vārdā atver citus banku kontus finanšu iestādēs (centrālajās bankās un komercbankās), lai veiktu maksājumus un saņemtu ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā.

Finanšu līdzekļu un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz modernām informācijas sistēmām. Tiek piemērotas īpašas procedūras, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu sadali saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem.

Finanšu līdzekļu un maksājumu operāciju vadību regulē rakstveida norāžu un procedūru kopums, kuru mērķis ir ierobežot darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tas attiecas uz dažādām darbības jomām, un atbilstība norādēm un procedūrām tiek regulāri pārbaudīta.

5.2. VALŪTAS RISKS

Valūtas riska ietekme uz EAF gada beigās — neto pozīcija

Miljonos EUR 31.12.2015. 31.12.2014. USD GBP DKK SEK EUR Citi Kopā USD GBP DKK SEK EUR Citi Kopā Finanšu aktīvi Debitoru parādi un atgūstamās summas — — — — 171 1 171 0 — — — 76 8 84 Nauda un naudas ekvivalenti 4 0 — — 500 — 504 6 0 — — 386 — 391 Kopā 4 0 — — 671 1 675 6 0 — — 462 8 475 Finanšu saistības Kreditoru parādi 0 — — — (485) (47) (532) 0 — — — (691) (45) (736) Kopā 0 — — — (485) (47) (532) 0 — — — (691) (45) (736) Kopā 4 0 — — 186 (46) 143 6 0 — — (229) (37) (261)

Visas iemaksas tiek turētas euro valūtā, un citas valūtas tiek pirktas tikai tad, kad tās ir vajadzīgas maksājumu izpildei. Tādējādi EAF finanšu līdzekļu operācijas nav pakļautas valūtas riskam.

5.3. PROCENTU LIKMJU RISKS

EAF neaizņemas naudu, tādēļ tas nav pakļauts procentu likmju riskam.

Procenti tiek uzkrāti par atlikumiem dažādos banku kontos. Tādēļ Komisija EAF vārdā ir ieviesusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka regulāri saņemtie procenti atbilst tirgus procentu likmēm, kā arī to iespējamām svārstībām.

Komercbanku kontos turētiem diennakts atlikumiem tiek piemērota atlīdzība katru dienu. Atlīdzība par šādu kontu atlikumiem balstās uz mainīgām tirgus likmēm, kam piemēro līgumā noteikto starpību (pozitīvu vai negatīvu). Procenti lielākajai daļai kontu tiek aprēķināti, pamatojoties uz tirgus atsauces likmi, un tos koriģē, ņemot vērā jebkuras šīs likmes svārstības. Tādējādi EAF neuzņemas risku, ka par tā kontu atlikumiem maksātās atlīdzības likmes būtu zemākas par tirgus likmēm.

5.4. KREDĪTRISKS (DARĪJUMA PARTNERA RISKS)

Finanšu aktīvi, kuru termiņš nav kavēts un kuru vērtība nav samazinājusies

Miljonos EUR Kopā Termiņš nav kavēts un vērtība nav samazinājusies Termiņš kavēts, bet vērtība nav samazinājusies < 1 gads 1–5 gadi > 5 gadi Debitoru parādi un atgūstamās summas 171 50 120 1 — Kopā 31.12.2015. 171 50 120 1 — Debitoru parādi un atgūstamās summas 84 75 5 4 Kopā 31.12.2014. 84 75 5 4 —





Finanšu aktīvi dalījumā pa riska kategorijām

Miljonos EUR 31.12.2015. 31.12.2014. Debitoru parādi Nauda Kopā Debitoru parādi Nauda Kopā Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu Augstākās un augstas pakāpes 6 167 173 0 318 318 Virs vidējās pakāpes 34 16 50 — 39 39 Zem vidējās pakāpes 36 312 348 — 7 7 Pakāpe, kas nav ieguldījumu pakāpe 14 9 23 — 27 27 Kopā 90 503 593 0 391 391 Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga Debitori, kam iepriekš nav bijusi saistību neizpilde) 81 1 98 83 83 Debitori, kam iepriekš ir bijusi saistību neizpilde) — — — 1 1 Kopā 97 1 98 84 84 Kopā 171 504 692 84 391 475

Līdzekļi kategorijā “pakāpe, kas nav ieguldījumu pakāpe” un “zem vidējās pakāpes” attiecas galvenokārt uz dalībvalstu iemaksām EAF, kas veiktas speciālos dalībvalstu atvērtos kontos saskaņā ar EAF FR 22. panta 3. punktu. Saskaņā ar šo regulu šādas iemaksas paliek šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad jāveic maksājumi.

Saskaņā ar EAF FR lielākā daļa EAF finanšu līdzekļu tiek turēti speciālajos kontos, ko dalībvalstis atvērušas iemaksu veikšanai. Vairākums šādu kontu tiek turēti dalībvalstu valsts kasēs vai valstu centrālajās bankās. Šīs iestādes rada vismazāko darījuma partnera risku EAF (riska darījums ir ar dalībvalsti).

EAF finanšu līdzekļu daļa, kas tiek turēta komercbankās maksājumu veikšanai, tiek papildināta nepieciešamības brīdī, un to automātiski pārvalda Komisijas finanšu līdzekļu naudas pārvaldības sistēma. Katrā kontā tur minimālu naudas daudzumu, kas ir proporcionāls vidējai ikdienas maksājumu summai. Rezultātā šajos kontos turētās summas diennaktī parasti ir nelielas, un tādējādi arī EAF risks ir ierobežots.

Papildus tam tiek piemērotas īpašas norādes par komercbanku izvēli, lai vēl vairāk samazinātu darījuma partnera risku, kam ir pakļauts EAF.

Visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs (S&P A-1 vai Fitch F1). Īpašos un pienācīgi pamatotos gadījumos var tikt prasīts zemāks līmenis.

5.5. LIKVIDITĀTES RISKS

Finanšu saistību termiņanalīze dalījumā pa atlikušajiem līguma termiņiem

Miljonos EUR < 1 gads 1–5 gadi > 5 gadi Kopā Kreditoru parādi 522 10 532 Kopā 31.12.2015. 522 10 — 532 Kreditoru parādi 702 34 736 Kopā 31.12.2014. 702 34 — 736

EAF piemērotie budžeta principi nodrošina, ka kopējie naudas līdzekļi budžeta periodā vienmēr ir pietiekami, lai izpildītu visus saistītos maksājumus. Dalībvalstu kopējās iemaksas patiešām atbilst maksājumu apropriāciju kopējai summai attiecīgajā budžeta periodā.

Tomēr dalībvalstu gada iemaksas EAF tiek veiktas trīs daļās, turpretim maksājumiem piemīt zināma sezonalitāte.

Lai nodrošinātu, ka finanšu līdzekļi vienmēr ir pietiekami konkrētā mēnesī veicamu maksājumu segšanai, starp Komisijas finanšu līdzekļu un attiecīgajiem izdevumu departamentiem notiek regulāra informācijas apmaiņa par finanšu līdzekļu stāvokli, lai nodrošinātu, ka konkrētajā periodā veiktie maksājumi nepārsniedz pieejamos finanšu līdzekļus.

Turklāt attiecībā uz EAF ikdienas finanšu līdzekļu operācijām automatizēti naudas pārvaldības instrumenti nodrošina, ka katru dienu visos EAF banku kontos ir pietiekama likviditāte.

6. INFORMĀCIJA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM

EAF saistītās personas ir Bêkou ES trasta fonds un ES trasta fonds Āfrika. Tā kā darījumi starp abām struktūrām notiek EAF parasto darbību ietvaros, tad atbilstīgi ES grāmatvedības noteikumiem nav nepieciešamas īpašas prasības, sniedzot informāciju par šādiem darījumiem.

EAF nav atsevišķas vadības, jo to vada Komisija. ES galvenās vadības, tostarp Komisijas, pilnvaras ir uzrādītas Eiropas Savienības konsolidētajos gada finanšu pārskatos 8.2. pozīcijā “Galvenās vadības pilnvaras”.

7. NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA

Šo pārskatu iesniegšanas dienā EAF grāmatvedim nedz bija zināmas, nedz tika ziņots par būtiskām problēmām, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā. Gada finanšu pārskati un attiecīgie skaidrojumi tika sagatavoti, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un šis fakts ir atspoguļots arī iepriekš sniegtajā informācijā.

8. SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTU UN BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTU SASKAŅOŠANA

Gada saimnieciskās darbības rezultātus aprēķina, pamatojoties uz uzkrāšanas principu grāmatvedībā. Savukārt budžeta izpildes rezultāta pamatā ir naudas plūsmas grāmatvedības noteikumi. Tā kā saimnieciskās darbības rezultātu un budžeta izpildes rezultātu nosaka tie paši pamatā esošie operacionālie darījumi, kontroles nolūkā lietderīgi ir nodrošināt to saskaņojamību. Šāda saskaņošana ir atspoguļota tabulā turpmāk, izceļot būtiskākās saskaņotās summas, kas sadalītas starp ieņēmumu un izdevumu posteņiem.

Miljonos EUR 2015. 2014. GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS (3 152 ) (3 526 ) Ieņēmumi Prasījuma tiesības, kas neietekmē budžeta rezultātu (1) (10) Kārtējā gadā konstatētās, bet vēl neiekasētās prasījuma tiesības (11) (19) Iepriekšējos gados konstatētās un kārtējā gadā iekasētās prasījuma tiesības 19 12 Priekšfinansējuma neto ietekme 28 41 Uzkrātie ieņēmumi (neto) 29 (71) Izdevumi Kārtējā gada vēl nesamaksātie izdevumi 61 165 Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā (221) (28) Maksājumu anulēšana 12 65 Priekšfinansējuma neto ietekme (53) (562) Uzkrātie izdevumi (neto) 200 417 GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS (3 088 ) (3 516 )

8.1. SASKAŅOŠANAS POSTEŅI — IEŅĒMUMI

Finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par prasījuma tiesībām, kuras ir konstatētas attiecīgā gada laikā, un summām, kas iekasētas par iepriekšējos gados konstatētām prasījuma tiesībām.

Tādu prasījuma tiesību summas, kuras neietekmē budžeta izpildes rezultātu, tiek grāmatotas saimnieciskās darbības rezultātā, bet no budžeta viedokļa tās nevar uzskatīt par ieņēmumiem, jo iekasētā summa tiek pārskaitīta rezervēs un par to nevar atkārtoti uzņemties saistības, ja nav Padomes lēmuma.

Kārtējā gadā konstatētās, bet vēl neiekasētās prasījuma tiesību summas saskaņošanas nolūkā atskaita no saimnieciskās darbības rezultāta, jo tās nav daļa no budžeta ieņēmumiem. Turpretim iepriekšējos gados konstatētās un kārtējā gadā iekasētās prasījuma tiesību summas saskaņošanas nolūkā jāpieskaita saimnieciskās darbības rezultātam.

Priekšfinansējuma neto ietekme ir atgūto priekšfinansējuma summu noskaidrošana. Tā ir saņemtā nauda, kas neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu.

Neto uzkrātos ieņēmumus galvenokārt veido uzkrātās summas gada beigās veicamās robežlaika procedūras nolūkā. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t. i., kārtējā gada uzkrātie ieņēmumi, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gada uzkrāto ieņēmumu apvērse.

8.2. SASKAŅOŠANAS POSTEŅI — IZDEVUMI

Kārtējā gada vēl nesamaksātie izdevumi saskaņošanas nolūkā jāpieskaita, jo tie ir iekļauti saimnieciskās darbības rezultātā, bet vēl neietilpst budžeta izdevumos. Savukārt iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā, saskaņošanas nolūkā jāatskaita no saimnieciskās darbības rezultāta, jo tie ietilpst kārtējā gada budžeta izdevumos, bet neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu vai samazina izdevumus korekciju gadījumā.

Naudas ieņēmumi no maksājumu anulēšanas neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu, bet tie ietekmē budžeta izpildes rezultātu.

Priekšfinansējuma neto ietekme ir šādu elementu apvienojums: jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas kārtējā gadā (atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem), un tāda priekšfinansējuma noskaidrošana, kas samaksāts kārtējā gadā vai iepriekšējos gados, apstiprinot attiecināmās izmaksas. Pēdējais minētais elements atspoguļo izdevumus uzkrāto izdevumu izteiksmē, bet ne budžeta kontos, jo samaksas brīdī sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau tika uzskatīts par budžeta izdevumiem.

Neto uzkrātos izdevumus galvenokārt veido summas, kas tiek uzkrātas robežlaika procedūras nolūkā, ko veic gada beigās, t. i., attiecināmie izdevumi, kuri radušies EAF līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots EAF. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t. i., kārtējā gada uzkrātie izdevumi, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gada uzkrāto izdevumu apvērse.

BÊKOU TRASTA FONDA FINANŠU PĀRSKATI (12)

PĀRSKATU APSTIPRINĀJUMS

Bêkou ES trasta fonda 2015. gada finanšu pārskati ir sagatavoti saskaņā ar Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, un grāmatvedības noteikumiem, kurus pieņēmu es kā Komisijas grāmatvedis un kuri jāpiemēro visām Savienības iestādēm un struktūrām.

Es apstiprinu savu atbildību par Bêkou ES trasta fonda gada pārskatu sagatavošanu un iesniegšanu saskaņā ar Finanšu regulas 68. pantu.

No kredītrīkotājiem, kuri apstiprināja informācijas uzticamību, esmu saņēmis visu informāciju, kas ir nepieciešama to pārskatu sagatavošanai, kuros norādīti Bêkou ES trasta fonda aktīvi un saistības, un budžeta izpilde.

Ar šo es apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un uz tādām pārbaudēm, ko es uzskatīju par nepieciešamām, lai apstiprinātu pārskatus, man ir pietiekama pārliecība, ka pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Bêkou ES trasta fonda finansiālo stāvokli, darbības rezultātus un naudas plūsmu.

[paraksts] Manfred KRAFF Grāmatvedis

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR BÊKOU ES TRASTA FONDU

Atbilstīgi 187. panta 1. punktam Finanšu regulā, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (turpmāk “ES FR”), un 42. pantam Finanšu regulā, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam, Komisija ir pilnvarota izveidot Savienības trasta fondus ārējām darbībām saskaņā ar nolīgumu, kas noslēgts ar citiem līdzekļu devējiem. Šādus trasta fondus var veidot ārkārtas darbībām, ārkārtas situāciju seku pārvarēšanai un tematiskajām darbībām. Katra trasta fonda izveides aktā tiek noteikti fonda mērķi.

Pirmais ES trasta fonds, kurā piedalās vairāki līdzekļu devēji, ir nosaukts “Bêkou”, kas sangu valodā nozīmē “cerība”, tas tika izveidots 2014. gada 15. jūlijā, piedaloties ES (ko pārstāvēja DEVCO ĢD un ECHO ĢD, un EĀDD) un trim dalībvalstīm (Vācija, Francija un Nīderlande), un mērķis bija veicināt stabilizāciju un atjaunotni Centrālāfrikas Republikā. Tā maksimālais izveides ilgums bija 60 mēneši atbalsta sniegšanai vidējā termiņā. 2015. gada beigās Bêkou trasta fondā veica iemaksas šādi septiņi līdzekļu devēji: Eiropas Attīstības fonds, Eiropas Komisija, izmantojot ES budžetu, četras dalībvalstis un viena trešā valsts.

Savienības trasta fondiem ārējām darbībām tiek noteikta prasība sagatavot un pieņemt pašiem savus gada finanšu pārskatus. Tā kā Bêkou ES trasta fonds tika dibināts EAF ietvaros, tā gada finanšu pārskati tiks konsolidēti EAF gada finanšu pārskatos. Gada finanšu pārskatus sagatavo Bêkou ES trasta fonda grāmatvedis, kas ir Komisijas grāmatvedis atbilstīgi ES FR 187. panta 6. punktam.

BÊKOU TRASTA FONDA BILANCE

Tūkstošos EUR Skaidrojums 31.12.2015. 31.12.2014. ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 1.1. 3 446 — APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 1.2. 6 047 — Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 1.3. 1 364 — Nauda un naudas ekvivalenti 1.4. 52 461 45 000 59 873 45 000 AKTĪVI KOPĀ 63 319 45 000 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Finanšu saistības 1.5. (63 125 ) (45 000 ) (63 125 ) (45 000 ) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi (193) — (193) — SAISTĪBAS KOPĀ (63 319 ) (45 000 ) NETO AKTĪVI — — KAPITĀLS UN REZERVES Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — NETO AKTĪVI — —

BÊKOU TRASTA FONDA FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

Tūkstošos EUR Skaidrojums 2015. 2014. IEŅĒMUMI Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu Ieņēmumi no ziedojumiem 2.1. 9 354 — Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu Finanšu ienākumi 101 — Kopā 9 455 — IZDEVUMI Pamatdarbības izdevumi 2.2. (8 824 ) — Citi izdevumi 2.3. (631) — Kopā (9 455 ) — GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS — —

BÊKOU TRASTA FONDA NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

Tūkstošos EUR Skaidrojums 2015. 2014. Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — PAMATDARBĪBA Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums (9 493 ) — Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums (1 364 ) — Ilgtermiņa saistību (palielinājums)/samazinājums 18 125 45 000 Īstermiņa saistību palielinājums/(samazinājums) 193 — NETO NAUDAS PLŪSMA 7 461 45 000 Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) 7 461 45 000 Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā 45 000 — Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās 1.4. 52 461 45 000

BÊKOU TRASTA FONDA PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS

Tūkstošos EUR Uzkrātais pārpalikums/ (deficīts) Gada saimnieciskās darbības rezultāts Neto aktīvi ATLIKUMS 31.12.2014. — — — Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — — ATLIKUMS 31.12.2015. — — —

SKAIDROJUMI PAR BÊKOU TRASTA FONDA FINANŠU PĀRSKATIEM

1. SKAIDROJUMI PAR BILANCI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

1.1. PRIEKŠFINANSĒJUMS

Tūkstošos EUR Kopā 31.12.2015. Kopā 31.12.2014. Priekšfinansējums 3 446 — Kopā 3 446 —





Tūkstošos EUR Kopā 31.12.2015. Kopā 31.12.2014. Tiešā pārvaldība 1 078 — Īsteno: Komisija 1 078 — Netiešā pārvaldība 2 368 — Īsteno: Publisko tiesību subjekti 1 155 — Privāttiesību subjekti, kas veic publisko pasūtījumu 1 213 — Kopā 3 446 —

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

1.2. PRIEKŠFINANSĒJUMS

Tūkstošos EUR Kopā 31.12.2015. Kopā 31.12.2014. Priekšfinansējums 14 860 — Noskaidroti, veicot robežlaika procedūras (8 813 ) — Kopā 6 047 —





Tūkstošos EUR Kopā 31.12.2015. Kopā 31.12.2014. Tiešā pārvaldība 4 046 — Īsteno: Komisija 4 046 — Netiešā pārvaldība 2 002 — Īsteno: Publisko tiesību subjekti 806 — Privāttiesību subjekti, kas veic publisko pasūtījumu 1 196 — Kopā 6 047 —

1.3. AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTI DEBITORU PARĀDI UN AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTAS ATGŪSTAMĀS SUMMAS

Šajā postenī tiek uzrādītas nākamo periodu vadības izmaksas (EUR 1,3 miljoni) un uzkrātie ienākumi (EUR 45 miljoni).

1.4. NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI

Bêkou ES trasta fonda kontrolētie līdzekļi uzrādīti 2014. gada finanšu pārskatos kā debitoru parādi kopējai centrālajai finanšu līdzekļu sistēmai. Nolūkā uzlabot informāciju 2015. gada finanšu pārskatos šie līdzekļi tiek uzrādīti kā nauda un naudas ekvivalenti. Attiecīgi sniegti salīdzinošie skaitļi par 2014. gadu.

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

1.5. FINANŠU SAISTĪBAS

Tūkstošos EUR Iemaksas % Veiktās iemaksas Neto rezultātu piešķīrums Finanšu saistības Eiropas Komisija 6 4 554 (588) 3 966 EAF 54 39 000 (5 033 ) 33 967 Dalībvalstis: 39 28 000 (3 614 ) 24 386 Vācija 15 000 (1 936 ) 13 064 Francija 10 000 (1 291 ) 8 709 Nīderlande 2 000 (258) 1 742 Itālija 1 000 (129) 871 Trešās valstis: 1 925 (119) 806 Šveice 925 (119) 806 Kopā 100 72 480 (9 354 ) 63 125

Kopējās ilgtermiņa finanšu saistības attiecas uz iemaksām EUR 34 miljonu apmērā, ko veica Eiropas Attīstības fonds, EUR 4 miljonu apmērā, ko veica Eiropas Komisija, izmantojot ES budžetu, EUR 24 miljonu apmērā, ko veica dažādas dalībvalstis, un EUR 1 miljona apmērā, ko veica trešā valsts.

Neto rezultātu piešķīrums ir tikai indikatīvs un ir sniegts tikai uzskaites nolūkā. Ja Bêkou trasta fonda darbība tiek izbeigta, galīgo lēmumu par atlikušo līdzekļu atdošanu pieņem trasta fonda valde.

2. SKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU

2.1. IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

Šajā postenī uzrāda līdzekļu devēju iemaksas, kas tiek atzītas par pamatdarbības ieņēmumiem salāgoti ar neto izdevumiem (3). Gada saimnieciskās darbības rezultāts attiecīgi ir nulle.

2.2. PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

Tūkstošos EUR 2015. 2014. Pārtikas atbalsta/pārtikas nodrošinājuma programmas 460 — Sieviešu līdztiesības organizācijas un iestādes 389 — Veselības pamataprūpe — veselības pamataprūpe un primārā veselības aprūpe 6 678 — Pilsētattīstība un pārvaldība 539 — Atjaunotnes atbalsts un atveseļošana 758 — Kopā 8 824 —





Tūkstošos EUR 2015. 2014. Tiešā pārvaldība 7 527 — Īsteno: Komisija 7 527 — Netiešā pārvaldība 1 297 — Īsteno: Publisko tiesību subjekti 539 — Privāttiesību subjekti, kas veic publisko pasūtījumu 758 — Kopā 8 824 —

2.3. CITI IZDEVUMI

Tūkstošos EUR 2015. 2014. Citi izdevumi 615 — Zaudējumi no valūtas maiņas 16 — Kopā 631 —

Šajā postenī uzrāda Komisijas pārvaldības (EUR 0,4 miljoni), tehniskās palīdzības (EUR 0,15 miljoni), revīzijas (EUR 0,05 miljoni) un citas izmaksas.

3. CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

3.1. Nenokārtotās saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos

2015. gada 31. decembrī tādu nenokārtoto saistību apjoms, kuras vēl nav iekļautas izdevumos, bija EUR 12 miljoni. Šajā summā iekļautas budžeta RAL (Reste à Liquider), no kuras atskaitītas saistītās summas, kas iekļautas izdevumos 2015. gada finanšu darbības rezultātu pārskatā. Budžeta RAL ir summa, kas raksturo nenokārtotās saistības, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai kas vēl nav atceltas. Tā ir parasta parādība saistībā ar daudzgadu programmām.

3.2. Saistītās personas

Bêkou ES trasta fonda saistītā persona ir Eiropas Attīstības fonds. Tā kā darījumi starp abām struktūrām notiek Bêkou ES trasta fonda parasto darbību ietvaros, tad atbilstīgi ES grāmatvedības noteikumiem netiek piemērotas īpašas prasības, sniedzot informāciju par šādiem darījumiem.

3.3. Notikumi pēc bilances datuma

Šo pārskatu iesniegšanas dienā Bêkou ES trasta fonda grāmatvedim nedz bija zināmas, nedz tika ziņots par būtiskām problēmām, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā. Gada finanšu pārskati un attiecīgie skaidrojumi tika sagatavoti, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un šis fakts ir atspoguļots arī iepriekš sniegtajā informācijā.

4. INFORMĀCIJA PAR FINANŠU INSTRUMENTIEM

4.1. VALŪTAS RISKS

Bêkou ES trasta fonda valūtas riska pozīcija gada beigās

2015. gada 31. decembrī finanšu aktīvu un finanšu saistību noslēguma atlikumos nebija iekļautas nozīmīgas summas, kas būtu izteiktas valūtās, kas nav euro.

4.2. KREDĪTRISKS

2015. gada 31. decembrī finanšu aktīvos iekļauta nauda un naudas ekvivalenti EUR 52 miljonu apmērā un debitoru parādi un atgūstamās summas EUR 1,4 miljonu apmērā.

Finanšu aktīvi, kuru termiņš nav kavēts un kuru vērtība nav samazinājusies

Debitoru parādi un atgūstamās summas, kuru termiņš nav kavēts un kuru vērtība nav samazinājusies.

Finanšu aktīvi pa riska kategorijām

Visa naudas un naudas ekvivalentu summa, kas ir EUR 52 miljoni, ir noguldīta bankā, kurai piešķirtā pakāpe ir visaugstākā un augsta.

4.3. LIKVIDITĀTES RISKS

Finanšu saistību termiņanalīze dalījumā pa atlikušajiem līguma termiņiem

Finanšu saistības pilnībā veido saistības pret līdzekļu devējiem. Tās tiks nokārtotas, kad Bêkou ES trasta fonds tiks likvidēts.

5. SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTA UN BUDŽETA REZULTĀTA SASKAŅOŠANA

Gada saimnieciskās darbības rezultātu aprēķina, pamatojoties uz uzkrājumu principu grāmatvedībā. Tomēr budžeta rezultāta pamatā ir naudas plūsmas grāmatvedības noteikumi. Tā kā saimnieciskās darbības rezultāts un budžeta rezultāts attiecas uz tiem pašiem pamatā esošajiem saimnieciskajiem darījumiem, tā ir lietderīga kontrole, lai nodrošinātu, ka tie ir saskaņojami. Tabulā turpmāk parādīta šī saskaņošana, norādot galvenās salīdzināšanas summas, kas sadalītas starp ieņēmumu un izdevumu posteņiem.

Tūkstošos EUR 2015. GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS — Ieņēmumi Prasījuma tiesības, kas neietekmē budžeta rezultātu (9 455 ) Esošajos gados iekasētie prasījumi 45 595 Uzkrātie ieņēmumi (neto) 40 Izdevumi Priekšfinansējuma neto ietekme (18 306 ) Uzkrātie izdevumi (neto) 7 703 GADA BUDŽETA REZULTĀTS 25 577

EAF UN BÊKOU TRASTA FONDA KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI (13)

KONSOLIDĒTĀ BILANCE

Miljonos EUR 31.12.2015. 31.12.2014. ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 520 472 520 472 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 1 151 1 403 Debitoru parādi 172 84 Nauda un naudas ekvivalenti 556 436 1 879 1 923 AKTĪVI KOPĀ 2 399 2 395 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Uzkrājumi (4) Kreditoru parādi (39) (40) (43) (40) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi (1 376 ) (1 423 ) (1 376 ) (1 423 ) SAISTĪBAS KOPĀ (1 419 ) (1 463 ) NETO AKTĪVI 980 932 KAPITĀLS UN REZERVES Pieprasītais fondu kapitāls — aktīvie EAF 38 873 35 673 Uz nākamo periodu pārnestais pieprasītais fondu kapitāls no slēgtiem EAF 2 252 2 252 No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskās darbības rezultāts (36 994 ) (33 468 ) Gada saimnieciskās darbības rezultāts (3 152 ) (3 526 ) NETO AKTĪVI 980 932

KONSOLIDĒTAIS FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

Miljonos EUR 2015. 2014. PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI 136 132 PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI Pamatdarbības izdevumi (3 182 ) (3 650 ) Administratīvie izdevumi (114) (22) (3 296 ) (3 671 ) PĀRPALIKUMS/(DEFICĪTS) NO PAMATDARBĪBAS (3 160 ) (3 539 ) Finanšu ieņēmumi 8 13 Finanšu maksas (0) (0) PĀRPALIKUMS/(DEFICĪTS) NO FINANŠU DARBĪBAS 8 13 GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS (3 152 ) (3 526 )

KONSOLIDĒTAIS NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

Miljonos EUR 2015. Gada saimnieciskās darbības rezultāts (3 152 ) PAMATDARBĪBA Dalībvalstu parastās iemaksas 3 232 Zaudējumi no debitoru parādu vērtības samazināšanās (apvērse) 1 Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums 204 Īstermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums (89) Ilgtermiņa saistību (palielinājums)/samazinājums 2 Īstermiņa saistību palielinājums/(samazinājums) (211) Uzkrāto maksu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums) 132 NETO NAUDAS PLŪSMA 120 Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) 120 Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā 436 Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās 556

KONSOLIDĒTAIS PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS

Miljonos EUR Fondu kapitāls (A) Nepieprasītie līdzekļi (B) Pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)-(B) Kumulatīvās rezerves (D) Citas rezerves (E) Kopā neto aktīvi (C)+(D)+(E) ATLIKUMS 31.12.2013. 45 691 13 162 32 529 (33 468 ) 2 252 1 313 Kapitāla pārmaiņas — (3 144 ) 3 144 — — 3 144 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — — (3 526 ) — (3 526 ) ATLIKUMS 31.12.2014. 45 691 10 018 35 673 (36 994 ) 2 252 932 Kapitāla pārmaiņas 27 772 24 572 3 200 — — 3 200 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — — (3 152 ) — (3 152 ) ATLIKUMS 31.12.2015. 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980

EAF ZIŅOJUMS PAR FINANSĒJUMA ĪSTENOŠANU

ZIŅOJUMS PAR FINANSĒJUMA ĪSTENOŠANU 2015. GADĀ

IEVADS

Iepriekšējie EAF

— Tā kā 6. EAF noslēdza 2006. gadā un 7. EAF noslēdza 2008. gadā, gada finanšu pārskatos vairs nav iekļautas tabulas par šo EAF īstenošanu. Turpretim informācija par pārvesto atlikumu izpildes rezultātiem ir pieejama 9. EAF pārskatā.

— Tāpat kā iepriekšējos gados, lai nodrošinātu 2015. gada finanšu pārskatu sniegšanas pārredzamību, par 8. EAF tabulās ir atsevišķi norādīta daļa, ko izmanto līdzekļu plānošanai saskaņā ar Lomes konvenciju, un daļa, ko izmanto līdzekļu plānošanai Kotonū nolīguma ietvaros.

— Saskaņā ar 1. panta 2. punkta b) apakšpunktu 9. EAF iekšējā nolīgumā iepriekšējo EAF atlikumi un atceltās saistības ir pārvesti uz 9. EAF un 9. EAF darbības laikā saistībām izmantoti kā 9. EAF līdzekļi.

10. EAF

ĀKK un EK partnerattiecību nolīgums, ko 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīja Eiropas Kopienas dalībvalstis un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstis, stājās spēkā 2003. gada 1. aprīlī. Kotonū nolīgums ir grozīts divas reizes, pirmo reizi ar nolīgumu, kas parakstīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā, un otru reizi ar nolīgumu, kas parakstīts Vagadugu (Ouagadougou) 2010. gada 22. jūnijā.

ES Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmums 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu stājās spēkā 2001. gada 2. decembrī. Šo lēmumu grozīja 2007. gada 19. martā (Lēmums 2007/249/EK).

Iekšējais nolīgums par Kopienas atbalsta finansēšanu, pamatojoties uz daudzgadu finanšu shēmu 2008.–2013. gadam, saskaņā ar pārskatīto Kotonū nolīgumu, ko Eiropas Kopienas dalībvalstu valdību pārstāvji pieņēma 2006. gada 17. jūlijā, stājās spēkā 2008. gada 1. jūlijā.

Saskaņā ar Kotonū nolīgumu Kopienas atbalsta ĀKK valstīm un AZT otro periodu (2008.–2013. gadā) finansē no 10. EAF EUR 22 682 miljonu apmērā, un no šīs summas:

— EUR 21 966 miljoni ir piešķirti ĀKK valstīm saskaņā ar pārskatītā Kotonū nolīguma I.b pielikumā noteikto daudzgadu finanšu shēmu, un no šīs summas EUR 20 466 miljonus pārvalda Eiropas Komisija;

— EUR 286 miljoni ir piešķirti AZT saskaņā ar grozītā Padomes lēmuma par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu IIAa pielikumu, un no šīs summas EUR 256 miljonus pārvalda Eiropas Komisija;

— EUR 430 miljoni ir paredzēti Komisijai, lai finansētu izmaksas, kas saistītas ar 10. EAF līdzekļu plānošanu un īstenošanu, saskaņā ar iekšējā nolīguma 6. pantu.

Saskaņā ar 10. EAF noteikto “turpināmības klauzulu” (10. EAF iekšējā nolīguma 1. panta 4. un 5. punkts) pēc 2013. gada 31. decembra nevar uzņemties saistības ne par kādiem līdzekļiem. Līdzekļi, par kuriem nav uzņemtas saistības, tika pārvesti uz 11. EAF darbības rezultātu rezervi.

- Pagaidu mehānisms

Iekšējo nolīgumu, ar kuru izveido 11. Eiropas Attīstības fondu (11. EAF), dalībvalstis parakstīja Padomes sanāksmē 2013. gada jūnijā. Tas stājās spēkā 2015. gada 1. martā.

Lai nodrošinātu nepārtrauktību laikā starp 10. EAF beigām un 11. EAF stāšanos spēkā, Komisija piedāvāja pārejas pasākumus, ko sauc par “pagaidu mehānismu”, lai nodrošinātu līdzekļu pieejamību sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm un aizjūras zemēm un teritorijām, kā arī atbalsta izdevumiem.

Pagaidu mehānisms tika pieņemts 2013. gada 12. decembrī (Lēmums 2013/759/ES) un stājās spēkā 2014. gada 1. janvārī. Pagaidu mehānismu finansē no šādiem avotiem:

— līdzekļi, kuru saistības ir atceltas, no 8. un 9. EAF līdz 31.12.2013.,

— līdzekļi, par kuriem nav veiktas saistības, no 10. EAF 31.12.2013.,

— līdzekļi, kuru saistības ir atceltas, no 10. un iepriekšējiem EAF, laikā no 01.01.2014. līdz 28.02.2015.

Līdz laikam, kad stāsies spēkā 11. EAF, no iepriekšējiem EAF atcelto saistību apmērs ir EUR 1 630 miljoni, tādēļ līdzekļi ir potenciāli pieejami pagaidu mehānismam, un no šīs summas EUR 1 595 miljoni tika piešķirti un tiek grāmatoti 11. EAF, bet EUR 4 miljoni joprojām nav piešķirti pagaidu mehānismam un ir atdoti sākotnējai darbības rezultātu rezervei.

11. EAF

ĀKK un EK partnerattiecību nolīgums, ko 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīja Eiropas Kopienas dalībvalstis un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstis, stājās spēkā 2003. gada 1. aprīlī. Kotonū nolīgums ir grozīts divas reizes, pirmo reizi ar nolīgumu, kas parakstīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā, un otru reizi ar nolīgumu, kas parakstīts Vagadugu (Ouagadougou) 2010. gada 22. jūnijā.

ES Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmums 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu stājās spēkā 2001. gada 2. decembrī. Šo lēmumu grozīja 2007. gada 19. martā (Lēmums 2007/249/EK).

Iekšējais nolīgums par Kopienas atbalsta finansēšanu, pamatojoties uz daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, saskaņā ar pārskatīto Kotonū nolīgumu, ko Eiropas Kopienas dalībvalstu valdību pārstāvji pieņēma 2013. gada augustā, stājās spēkā 2015. gada martā.

Saskaņā ar Kotonū nolīgumu Kopienas atbalsta ĀKK valstīm un AZT trešo periodu (2014.–2020. gadā) finansē no 11. EAF EUR 30 506 miljonu apmērā, un no šīs summas:

— EUR 29 089 ir piešķirti ĀKK valstīm saskaņā ar iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 2. panta d) apakšpunktu, un no šīs summas EUR 27 955 miljonus pārvalda Eiropas Komisija;

— EUR 364,5 miljoni ir piešķirti AZT saskaņā ar iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 3. panta 1. punktu, un no šīs summas EUR 359,5 miljonus pārvalda Eiropas Komisija;

— EUR 1 052,5 miljoni ir paredzēti Komisijai, lai finansētu izmaksas, kas saistītas ar 11. EAF līdzekļu plānošanu un īstenošanu, saskaņā ar iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

- Atlikušie līdzekļi neizmantotās darbības rezultātu rezervēs 31.12.2015.

Līdz 2014. gada 1. janvārim, kad stājās spēkā pagaidu mehānisms, summas, kuru saistības tika atceltas saistībā ar projektiem 9. EAF un iepriekšējo EAF ietvaros, tika pārvestas uz 10. EAF darbības rezultātu rezervi. 2014. gada 1. janvārī 10. EAF līdzekļi, par kuriem nebija uzņemtas saistības, tika pārvesti uz 11. EAF darbības rezultātu rezervi, izņemot Stabex līdzekļus un administratīvo finansējumu.

2015. gadā visi līdzekļi no iepriekšējiem EAF, par kuriem saistības tika atceltas, tika pārvesti uz attiecīgajām rezervēm.

Atbilstīgi 1. panta 4. punktam 10. EAF iekšējā nolīgumā un Padomes 2013. gada 12. decembra Lēmumam 2013/759/ES šie līdzekļi tika piešķirti pagaidu mehānismam.

Miljonos EUR Pieejamā kopsumma saistībā ar neizmantotām darbības rezultātu rezervēm 31.12.2013. 938 Kopsumma, kas bija pieejama saistībā ar neizmantotām darbības rezultātu rezervēm 2014. gadā 661 Atskaitot kopsummu, kas pārvesta pagaidu mehānismam (1 597 ) Neizmantotās darbības rezultātu rezerves, kas nav pārvestas pagaidu mehānismam, 31.12.2014. 2

- 11. EAF Stabex rezerve

Pēc tam, kad tika slēgti Stabex konti, līdzekļi, kas netika izmantoti/kuru saistības tika atceltas, tika pārvesti uz 11. EAF Stabex A finansējuma rezervi (10. EAF iekšējā nolīguma 1. panta 4. punkts), un tad uz valstu indikatīvajām programmām attiecīgajās valstīs.

- 10. EAF līdzfinansējums

Saskaņā ar 10. un 11. EAF tika parakstīti pārveduma nolīgumi par dalībvalstu līdzfinansējumu, un tika atvērtas saistību apropriācijas EUR 204,6 miljonu apmērā, savukārt maksājumu apropriācijas tika atvērtas par iekasētajām summām EUR 184,9 miljonu apmērā.

Situācija 31.12.2015. saistībā ar līdzfinansējuma apropriācijām atainota tabulā turpmāk:

Miljonos EUR Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas Līdzfinansējums — A finansējums 186,1 166,8 Līdzfinansējums — ĀKK ietvaros 13,4 13,4 Līdzfinansējums — administratīvie izdevumi 5,1 4,7 204,6 184,9

Tabulās turpmāk ir norādītas lēmumos un līgumos paredzētās un samaksātās summas to neto apmērā. Pielikumā pievienotas tabulas, kas raksturo stāvokli attiecībā uz katru instrumentu.

1.1. tabula

8. EAF

APROPRIĀCIJU ATTĪSTĪBA: 2015. GADA 31. DECEMBRĪ

KREDĪTU ANALĪZE PA INSTRUMENTIEM

(miljonos EUR) INSTRUMENTS SĀKOTNĒJĀ APROPRIĀCIJA KUMULATĪVO RESURSU PALIELINĀJUMI/SAMAZINĀJUMI 2014. gada 31. decembrī RESURSU PALIELINĀJUMS/SAMAZINĀJUMS 2015. GADĀ Piezīmes PAŠREIZĒJAIS APROPRIĀCIJU LĪMENIS ĀKK Lome Regulārās DV iemaksas 12 967 (3 252 ) (4) 9 711 Palīdzība bēgļiem 120 (20) 100 Ārkārtas palīdzība (Lome) 140 (4) 136 Lielu parādu apgrūtinātās nabadzīgās valstis (Lome) 0 1 060 1 060 Procentu likmju subsīdijas 370 (291) 79 Riska kapitāls 1 000 16 1 016 Stabex 1 800 (1 077 ) 723 Strukturālais pielāgojums 1 400 97 1 497 Sysmin 575 (474) 101 Indikatīvās programmas kopā 7 562 (2 595 ) (4) (4) 4 963 Procentu ieņēmumu izlietojums 0 35 35 Kotonū Regulārās DV iemaksas 0 654 654 A finansējums – valstu piešķīrumi 0 418 418 B finansējums – valstu piešķīrumi 0 237 237 Procenti un citi ieņēmumi 0 0 0 STARPSUMMA ĀKK 12 967 (2 598 ) (4) 10 365 A Z T Lome Regulārās DV iemaksas 163 (115) (2) 47 Procentu likmju subsīdijas 9 (8) 1 Riska kapitāls 30 (24) 6 Stabex 6 (5) 1 Sysmin 3 (1) 2 Indikatīvās programmas kopā 115 (78) (2) (4) 36 STARPSUMMA AZT 163 (115) (2) 47 KOPĀ 8. EAF 13 130 (2 713 ) (6) 10 412

1.2. tabula

9. EAF

APROPRIĀCIJU ATTĪSTĪBA: 2015. GADA 31. DECEMBRĪ

KREDĪTU ANALĪZE PA INSTRUMENTIEM

(miljonos EUR) INSTRUMENTS SĀKOTNĒJĀ APROPRIĀCIJA KUMULATĪVO RESURSU PALIELINĀJUMI/SAMAZINĀJUMI 2014. gada 31. decembrī RESURSU PALIELINĀJUMS/SAMAZINĀJUMS 2015. GADĀ Piezīmes PAŠREIZĒJAIS APROPRIĀCIJU LĪMENIS ĀKK Lome Regulārās DV iemaksas 0 700 (11) 689 Pārvietojumi no 6. EAF – Lome 0 20 (0) (5) 20 Pārvietojumi no 7. EAF – Lome 0 679 (11) (5) 668 Kotonū Regulārās DV iemaksas 8 919 5 820 (93) 14 646 A finansējums – valstu piešķīrumi 5 318 3 428 (30) (5) 8 716 B finansējums – valstu piešķīrumi 2 108 (876) (4) (5) 1 227 CDE, CTA un parlamentārā asambleja 164 (10) 154 Īstenošanas izmaksas 125 53 (1) (6)+ (7) 177 Procenti un citi ieņēmumi 0 63 (0) 63 Citi ĀKK iekšējie piešķīrumi 300 2 363 (34) (5) 2 629 Miera nodrošināšanas fonds 0 362 (1) (5) 360 Reģionālie piešķīrumi 904 (83) (22) (5) 799 Īpašs piešķīrums Kongo Dem. Rep. 0 105 105 Īpašs piešķīrums Dienvidsudānai 0 267 (7) 267 Īpašs piešķīrums Sudānai 0 110 (6) 110 Brīvprātīgās iemaksas Miera nodrošināšanas fondā 0 39 39 STARPSUMMA ĀKK 8 919 6 520 (104) 15 334 AZT Lome Regulārās DV iemaksas 0 3 3 Pārvietojumi no 6. EAF – Lome 0 0 0 Pārvietojumi no 7. EAF – Lome 0 3 3 Kotonū Regulārās DV iemaksas 10 287 (5) 292 A finansējums – valstu piešķīrumi 0 244 (4) (5) 239 B finansējums – valstu piešķīrumi 0 4 4 Reģionālie piešķīrumi 8 40 (0) (5) 48 Pētījumi/Tehniskā palīdzība AZT 2 (1) 1 STARPSUMMA AZT 10 290 (5) 295 KOPĀ 9. EAF 8 929 6 810 (109) 15 630

1.3. tabula

10. EAF

APROPRIĀCIJU ATTĪSTĪBA: 2015. GADA 31. DECEMBRĪ

KREDĪTU ANALĪZE PA INSTRUMENTIEM

(miljonos EUR) INSTRUMENTS SĀKOTNĒJĀ APROPRIĀCIJA KUMULATĪVO RESURSU PALIELINĀJUMI/SAMAZINĀJUMI 2014. gada 31. decembrī RESURSU PALIELINĀJUMS/SAMAZINĀJUMS 2015. GADĀ Piezīmes PAŠREIZĒJAIS APROPRIĀCIJU LĪMENIS ĀKK Regulārās DV iemaksas 20 896 (25) 34 20 905 A finansējums – valstu piešķīrumi 0 13 526 (18) (9) 13 507 A finansējuma rezerve 13 500 (13 500 ) 0 B finansējums – valstu piešķīrumi 0 2 026 (5) (9) 2 020 B finansējuma rezerve 1 800 (1 800 ) 0 Īstenošanas izmaksas 430 (1) (9) 429 Iestāžu un atbalsta izdevumi 0 242 (1) (9) 241 Procenti un citi ieņēmumi 0 70 (0) (9) 70 ĀKK iekšējā rezerve 2 700 (2 700 ) 0 Valsts piešķīrumu rezerve, A finansējums, STABEX 0 0 (0) (9) (0) NIP/RIP rezerve 683 (683) 0 Neizmantojama rezerve 0 0 67 (9) 67 Citi ĀKK iekšējie piešķīrumi 0 1 904 (0) (9) 1 904 Miera nodrošināšanas fonds 0 688 688 Reģionālie piešķīrumi 0 1 985 (7) (9) 1 978 Reģionālo piešķīrumu rezerve 1 783 (1 783 ) 0 Līdzfinansējums 0 202 2 203 A finansējums – valstu piešķīrumi 0 185 2 (10) 186 Īstenošanas izmaksas 0 5 0 (10) 5 Citi ĀKK iekšējie piešķīrumi 0 12 (10) 12 Miera nodrošināšanas fonds 0 1 (10) 1 STARPSUMMA ĀKK 20 896 177 36 21 108 OCT Regulārās DV iemaksas 256 3 17 276 A finansējums – valstu piešķīrumi 0 196 196 A finansējuma rezerve 195 (195) 0 B finansējums – valstu piešķīrumi 0 15 15 B finansējuma rezerve 15 (15) 0 Valsts piešķīrumu rezerve,