EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 20.12.2011 
SEC(2011) 1586 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA ZI ŅOJUMS 
Pavaddokuments dokumentiem 
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direkt īvai 
par publisko iepirkumu 
un 
priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direkt īvai par iepirkumu, ko īsteno 
subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, ener ģētikas, transporta un pasta pakalpojumu 
nozarēs 
{COM(2011) 896 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1585 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV 1. PAMATINFORM ĀCIJA 
Publiskais iepirkums ir process, ko vald ības iestādes un publisk ā sektora 
organizācijas (turpm āk — CAE ) izmanto, lai ieg ādātos preces, pakalpojumus un 
publiskus b ūvdarbus. Šie izdevumi ir b ūtisks un noz īmīgs ekonomikas komponents. 
Līgumi, ko reglament ē ES publisk ā iepirkuma noteikumi, 2009. gad ā veidoja 3,6 % 
no ES IKP (EUR 420 miljardi). 
Vairākos nesenos zi ņojumos un politikas pazi ņojumos ir uzsv ērta vajadz ība pārskatīt 
šīs direktīvas. Publisk ā iepirkuma regul ējuma pārskatīšana ir Vienot ā tirgus akta 
prioritāte. 
Šajā ietekmes nov ērtējumā ir analizētas ES publisk ā iepirkuma politikas pašreiz ējās 
problēmas un ir izskat īti varianti Direkt īvas 2004/17/EK un Direkt īvas 2004/18/EK 
atbalstam un piel āgošanai. 
2. APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM 
Šā ziņojuma pamat ā ir plaša ārējā zinātība, apspriešan ās un anal īze, kas veikta 
saistībā ar 2011. gada nov ērtējumu par publisko iepirkumu un 2010. gada 
novērtējumu par 2004. gada E-iepirkuma r īcības plānu. Tajā ir izmantoti 
konstatējumi, kas g ūti, rīkojot apspriešanos par div ām zaļajām grāmatām: 
(a) par ES publisk ā iepirkuma politikas moderniz ēšanu (vair āk nekā 620 atbildes); 
(b) par e-iepirkuma plaš āku izmantošanu ES (77 atbildes). 
Saistībā ar abām zaļajām grāmatām notika plaši apmekl ētas konferences Brisel ē, kas 
bija vēl viena iesp ēja ieinteres ētajām personām paust savus viedok ļus. 
Ar dalībvalstu pārstāvjiem apspried ās ar Publisk ā iepirkuma padomdev ēju komitejas 
(ACPC ) starpniec ību. 
3. PROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
Ir noteiktas 3 galven ās problēmas: 
• nepietiekama rentabilit āte — spēkā esošie ES noteikumi rada ietaup ījumus 
aptuveni EUR 20 miljardu apm ērā uz EUR 420 miljardiem gad ā, taču 
procedūras var būt nepamatoti apgr ūtinošas, jo saist ītās izmaksas ir aptuveni 
EUR 5,6 miljardi; 
• zaudētas iespējas sabiedr ībai — spēkā esošie noteikumi ne vienm ēr ļauj 
ieinteresētajām person ām optimiz ēt savu resursu izmantošanu un/vai izdar īt 
labākās iegādes izvēles; 
• ieguvējs ir drīzāk valsts, nevis ES publisk ā iepirkuma tirgus — vair āk nekā 
98 % līgumu, kuru sl ēgšanas ties ības piešķir saskaņā ar ES noteikumiem, 
iegūst attiecīgās valsts pretenden ti (aptuveni 96 % no kop ējās vērtības). 
 
LV 3   LV Veicot sīkāku analīzi, ir konstat ēti turpmāk aprakstītie problēmu cēloņi, kas sagrup ēti 
5 svarīgākajās jomās. 
3.1. Darbības joma 
Cēlonis: sarež ģīti noteikumi  
Sarežģīti un neskaidri ES noteiku mi, ar kuriem nosaka darb ības un piem ērošanas 
jomu, rada nenoteikt ību, veicina apiešanu, izva iroties no riska, un „ ķeksīšu 
ievilkšanu” no publisko iepirkumu r īkotāju puses, kas kait ē iepirkuma rezult ātu 
kvalitātei. Lielai da ļai iepirkuma r īkotāju vai dar ījumu piem ēro dārgu regulat īvo 
aparātu bez pietiekamiem kompens ējošiem ieguvumiem. Ir ar ī daudzas „pel ēkās 
zonas” saist ībā ar šajās direktīvās ietvertaj ām darbībām — piem ēram, publisk ā 
sektora savstarp ējā sadarbība,— un noteikumiem, ko piem ēro dažādiem līgumu 
veidiem. Š āda sarežģītība rada tiesved ības izmaksas, ko galvenok ārt uzņemas CAE , 
kurām ir vajadz īgas konsult ācijas, kā panākt atbilstību. 
3.2. Procedūras 
Cēloņi: nesamērīgas un neelast īgas proced ūras 
Nesamērīgas proced ūras rada p ārmērīgas izmaksas, it seviš ķi mazākiem līgumiem. 
Tipiska proced ūra izmaks ā gandrīz EUR 28  000 (vidēji CAE  izmaksas ir EUR 5500; 
5,9 uzņēmumu pied āvājumi izmaks ā EUR 3800 uz katru uz ņēmumu). Ņemot vērā 
ES zemāko slieksni (EUR 125 000), š ādas izmaksas veido 18–29 % no l īguma 
vērtības. Turkl āt par to ar ī liecina b ūtiskās atšķirības, kas nov ērotas dalībvalstu 
rezultātos (piem ēram, atšķirības laikā, kas paiet no dienas, kad nos ūtīts paziņojums 
par līgumu, līdz dienai, kad pieš ķir līguma slēgšanas ties ības, var b ūt līdz 
180 dienām). 
Daudzas ieinteres ētās personas s ūdzas, ka sp ēkā esošie noteikumi ir neelast īgi un 
ierobežo to sp ēju risināt sarunas. Jo īpaši CAE  nevar maksim āli izmantot nestandarta 
iepirkuma risin ājumus (piem ēram, inovat īvus iepirkumus). 
3.3. Stratēģisks iepirkums 
Cēloņi: nenoteikt ība un nepietiekami noteikumi attiec ībā uz strat ēģisku mērķu 
integrēšanu  
Neraugoties uz vair ākiem pazi ņojumiem, lai paskaidrotu, k ā publiskā iepirkuma 
noteikumu piem ērošanā integrēt citus politikas m ērķus (piemēram, vides, soci ālos 
vai inovat īvus mērķus), daudzas ieinteres ētās personas uzskata, ka probl ēmas 
joprojām pastāv. Tās uzskata ar ī, ka ir iesp ējams izdar īt vairāk, lai palīdzētu CAE , 
kas vēlas stratēģiski atbild īgāk izmantot valsts l īdzekļus. Saistībā ar bailēm no 
tiesvedības (neatbilst ības dēļ) šādas iespējas tiek izmantotas ļoti neliel ā mērā, 
savukārt uzraudz ības vispārējais trūkums neļauj noteikt sekm īgus gadījumus un 
veicināt plašāku izmantošanu. Tr ūkst arī konverģences tajā, kā dalībvalstis izmanto 
pieejamos pas ākumus, un izrietošie atš ķirīgie standarti/mar ķējumi faktiski rada risku, 
ka publisk ā iepirkuma tirgus sadrumstalot ība valstu virzien ā arvien pieaugs. 
 
LV 4   LV 3.4. Piekļuve 
Cēloņi: regulatīvi un „dabiski” tirgus ierobežojumi  
Sarežģījumi, kas skar piek ļuvi tirgum Eirop ā, samazina MVU iesaist īšanos un 
pārrobežu piedal īšanos iepirkuma proced ūrās. Daudzi pretendenti nekad nav 
mēģinājuši iesniegt pied āvājumu citā valstī „dabisku” (piem ēram, valodas vai 
ģeogrāfisku) un regulat īvu administrat īvo ierobežojumu d ēļ. Gan MVU, gan 
pārrobežu pretendentus kav ē administrat īvās prasības (piem ēram, apliecin ājuma 
dokumentu nodrošin āšana) un probl ēmas saist ībā ar inform ācijas iegūšanu. MVU 
daļa starp ieg ūtajiem publisk ā iepirkuma l īgumiem nav b ūtiski main ījusies kopš 
2002. gada, t āpat kā nav uzlabojušies p ārrobežu dal ības rādītāji. Būtiskākais faktors, 
kas ietekm ē MVU dal ību, ir līguma vērtība — MVU ir gr ūti iesniegt pied āvājumu 
par līgumiem vai izpild īt līgumus, kuru v ērtība pārsniedz EUR 300 000. 
3.5. Pārvaldība 
Cēloņi: atšķirīgi modeļi un administrat īvās spējas dalībvalstīs 
Dažādās dalībvalstīs ieviestā administrat īvā organizācija būtiski atšķiras, tāpēc ES 
tiek īstenota nekonsekventa piem ērošana, kontrole un uzraudz ība. Rezult ātā ir 
pieļautas kļūdas, palielin ājies krāpšanas risks un resursi netiek optim āli pārvaldīti. 
Nesenās revīzijas attiec ībā uz ES finans ētiem projektiem atkl āja būtiskus kļūdu 
līmeņus saistībā ar publisk ā iepirkuma noteikumu nepareizu piem ērošanu un —
 dažos gad ījumos — ES direkt īvu nepareizu transpon ēšanu. Saist ību neizpildes 
procedūru analīze, ko Komisija uzs āka 2005. gad ā, atklāja līdzīgas kļūdas un 
problēmas, ļaujot secin āt, ka šādas kļūdas nav vienreiz ējas, bet atk ārtojas vair ākkārt. 
3.6. Sekas 
Kopumā 3 galven ās problēmas liek secin āt, ka iekš ējais tirgus nesasniedz pilnu 
potenciālu publisk ā iepirkuma jom ā. Ja nebūs rīcības, šī situācija labākajā gadījumā 
turpinās pastāvēt, bet varētu arī pasliktināties, ja atš ķirības kļūs būtiskākas un ja tiks 
ņemtas vērā zaudēto iespēju izmaksas saist ībā ar nepietiekami optim ālu regulējumu. 
Tā kā daudzas konstat ētās problēmas izriet no r īcības un interpret ācijām saistībā ar 
divām ES direkt īvām, jāsecina, ka ES l īmeņa rīcība šo probl ēmu risināšanai ir 
pamatota un var b ūt vajadzīga. 
4. MĒRĶI 
Novērtējumā atzina, ka pašreiz ējās publisk ā iepirkuma politikas visp ārējie mērķi 
joprojām ir der īgi, it seviš ķi ņemot vērā pašreizējo finansi ālo spriedzi daudz ās 
dalībvalstīs. Tāpēc ES turpin ās veicināt godīgu, nediskrimin ējošu un ES m ēroga 
konkurenci, lai nodrošin ātu vislab āko rezult ātu par izlietotajiem l īdzekļiem, 
vienlaikus nodrošinot p ēc iespējas labākus iepirkuma ieguvumus sabiedr ībai. Tā arī 
turpinās aktīvi cīnīties pret korupciju. 
Ir noteikti konkr ēti mērķi, lai rea ģētu uz iepriekš noteiktaj ām galvenaj ām 
problēmām. Šie mērķi ir: 
 
LV 5   LV (1) uzlabot ES publisk ā iepirkuma noteikumu un proced ūru rentabilit āti; 
(2) pilnībā izmantot visas iesp ējas, lai nodrošin ātu iespējami labākus ieguvumus 
sabiedrībai; 
(3) izveidot dr īzāk ES, nevis valstu publisk ā iepirkuma tirgus. 
Ir noteikti ar ī 9 darbības mērķi, lai risin ātu problēmu cēloņus. Šo darb ības mērķu 
sasniegšanai b ūtu jāpalīdz sasniegt īpašos mērķus un jāuzlabo rezult āti saistībā ar 
vispārējo mērķu īstenošanu. 
5. VARIANTI  
Ir apsvērti daudzi varianti,  lai gan radik ālas rīcības (vai nu ES ties ību aktu piln īga 
atcelšana, vai piln īga saskaņošana) tika ātri atmests. Izmantojot darb ības mērķus kā 
norādes, lai risin ātu visas 5 probl ēmu jomas, izstr ādāja vairākus neleģislatīvus 
(turpmāk — SOFT ) un leģislatīvus (turpm āk — LEGI ) variantus, pamatojoties uz 
konkrētām izšķirīgām izvēlēm. Ir izmantota augsta l īmeņa pieeja, jo visu iesp ējamo 
leģislatīvo izmaiņu detalizētas izskat īšanas rezult ātā būtu jāsagatavo vair āku simtu 
lappušu liels dokuments. 
Pēc turpmākas analīzes atlasīja 12 variantus, kam veiks papildu anal īzi, par pamatu 
izmantojot b āzes scenāriju (situācija bez izmai ņām). Saglab āja 2 LEGI  variantus 
katrai probl ēmu jomai, ta ču šiem variantiem bija atš ķirīgi vērienīguma līmeņi; tāpat 
noteica ieteikuma ties ību variantus probl ēmām saistībā ar piekļuvi un pārvaldību. 
Ne vienm ēr konkrētai problēmu jomai ir „vai nu, vai” izv ēle par labu vienam 
variantam. Saist ībā ar risin ājumu, ko ierosin āja attiecībā uz darb ības jomu, 
procedūrām un pārvaldību, labākais risinājums būtu abu LEGI  variantu vai LEGI  un 
SOFT variantu apvienošana. 
6. IETEKME UN VARIANTU SAL ĪDZINĀJUMS  
Šo variantu svar īgākā ietekme ir rezum ēta turpmāk. Kopum ā variantiem paš ā sākumā 
būs ekonomiska ietekme un neliela soci ālā un vides ietekme, iz ņemot variantus, kas 
saistīti ar strat ēģisku izmantošanu un kas p ēc to būtības ir paredz ēti, lai rad ītu 
(pozitīvu) sociālo un vides ietekmi. 
6.1. Darbības joma 
Varianti 
SCO.LEGI.TARGET:  publiskā iepirkuma ties ību aktu darb ības jomas m ērķtiecīgi 
pielāgojumi. 
SCO.LEGI.REDUCE:  būtiski groz ījumi, lai izsl ēgtu konkr ētus iepirkumu 
rīkotājus/iepirkumus. 
Ietekme 
 
LV 6   LV Abi šie varianti uzlabotu skaidr ību un tādējādi arī rentabilit āti. SCO.LEGI.TARGET  
jārisina pašreiz ējās „pelēkās zonas” un j āuzlabo tiesisk ā noteiktība, neradot nek ādas 
paredzamas starptautiskas sekas. Pateicoties jaunam, atvieglotam rež īmam, ko 
piemēros sociālo pakalpojumu l īgumiem, kuru v ērtība pārsniedz EUR 500 000, k ā arī 
pilna režīma piemērošanai visiem p ārējiem pakalpojumiem, tiks uzlabota skaidr ība 
un ES noteikumu piem ērošana. 
SCO.LEGI.REDUCE  ietekme un t ādējādi arī ieguvumi attiektos tikai uz izsl ēgto 
iepirkumu, un to pamat ā būtu pieņēmums, ka visi aizst ājošie režīmi ir viegl āki nekā 
ES režīms. Lai gan valstu (zem āki par ES robežv ērtībām) iepirkuma noteikumi, 
iespējams, ir maz āk preskript īvi, saglab ātos būtiskās regulatīvās izmaksas š ādām 
izslēgtām iegādēm, kā arī saglabātos publisk ā iepirkuma atbilst īgas pārvaldības 
raksturīgās un nenov ēršamās izmaksas. Izsl ēgšanas ar ī samazinātu pārredzamību ES 
līmenī, kā arī, visticam āk, valsts l īmenī, negatīvi ietekm ējot konkurenci un 
samaksāto cenu. Atkar ībā no konkr ētajām izslēgšanām var rasties papildu izmaksas, 
ja šīs izslēgšanas ir pretrun ā starptautisk ām saistībām, izraisot partnervalstu tirgu 
bloķēšanu un iesp ējami negat īvi ietekm ējot ES uz ņēmumus, kas veic tirdzniec ību ar 
šīm valstīm. 
Tiesiskās noteiktības uzlabošana ( SCO.LEGI.TARGET ) nerisinātu problēmas, kas 
skar ieinteres ētās personas un dar ījumus. L ēmums par to, vai tiktu ietvertas 
atbilstīgās ieinteres ētās personas un jaut ājumi, ir sarež ģītāks (un zin āmā mērā 
politisks, ņemot vērā iespējamās starptautisk ās sekas). 
6.2. Procedūras 
Varianti 
PRO.LEGI.DESIGN:  spēkā esošo proced ūru izlabošana un uzlabošana. 
PRO.LEGI.FLEXIB:  CAE pieejamo proced ūru klāsta paplašin āšana un t ādu 
procedūru atvieglošana, kas rada nesam ērīgas izmaksas. 
Ietekme  
PROC.LEGI.DESIGN uzlabotu konkr ētu proced ūru struktūru un nodrošin ātu lielāku 
tiesisko noteikt ību saistībā ar prasībām. Tam ir j āuzlabo rentabilit āte un publisk ā 
iepirkuma procesa sam ērīgums kopum ā. Lai gan atk ārtotu iepirkumu metožu 
plašākai izmantošanai ir kopum ā pozitīvi jāietekmē CAE  gūtie ieguvumi, past āv 
bažas saist ībā ar tirgus nosl ēgšanu un uz ņēmumu ilgtermi ņa piekļuvi šādiem 
instrumentiem. Tas b ūtu jārisina, lai nodrošin ātu pārredzamību un nediskrimin āciju, 
kā arī lai novērstu konkurences ierobežošanu. T ādu instrumentu un pas ākumu 
nostiprināšanai, kuri var atvieglot e-iepirkuma izmantošanu, ir b ūtiski jāuzlabo 
rentabilitāte un jānostiprina ES publisk ā iepirkuma tirgu integr ēšana, lai gan rastos 
izveides izmaksas un tehniski ierobežojumi, kas b ūtu jāpārvar (lai izvair ītos no tirgus 
sadrumstalot ības). 
PROC.LEGI.FLEXIB  palielinātu CAE pieejamo izv ēli un elast ību, kas var ētu uzlabot 
iepirkuma rezult ātus, it īpaši sarunu plaš ākas izmantošanas d ēļ (lai gan past āv risks 
saistībā ar šādu proced ūru pareizu piem ērošanu un iesp ējamās izmaksas saist ībā ar 
sarunu rīkošanas kompetences pilnve idošanu). Atvieglotam rež īmam līgumiem, ko 
 
LV 7   LV izsludina centr ālās pārvaldes iest āžu padotībā esošas iest ādes, jāuzlabo rentabilit āte 
un — pieņemot konkr ētas obligātās pārredzamības prasības (iepriekš ēja informat īva 
paziņojuma izmantošana) — nevajadz ētu būtiski samazin āties konkurencei, k ā arī 
nevajadzētu būt starptautisk ām sekām. 
6.3. Stratēģisks iepirkums 
Varianti 
STR.LEGI.FACILIT:  ļauj CAE  noteikt savas publisk ā iepirkuma vajadz ības tā, lai 
integrētu citus politikas m ērķus. 
STR.LEGI.ENFORC:  rīcības brīvības atņemšana CAE . (Visas vai da ļu) līgumu 
slēgšanas ties ības tām jāpiešķir, pamatojoties uz m ērķu izpildi cit ās politikas jom ās. 
Ietekme  
Būtībā abu šo variantu pas ākumi ir ļoti līdzīgi. To ietekme atš ķirtos galvenok ārt 
saistībā ar to, ka ES l īmenī tiktu pieņemta vai nu at ļaujoša, vai oblig āta pieeja. Abu 
šo pieeju m ērķis būtu uzlabot CAE  spēju sasniegt plaš ākus stratēģiskos mērķus. 
FACILIT  varianta strat ēģiskā ietekme kopum ā būtu mazāka nekā ENFORC  ietekme, 
ko noteiktu iesp ējamās atšķirības īstenošanā dalībvalstīs atkarībā no izdarītās izvēles. 
Tomēr valstu iest ādēm un CAE  ir jāsaglabā spēja izdarīt izvēli atkarībā no 
faktiskajiem apst ākļiem un pieejamajiem resursiem, kas ir īpaši svarīgi pašreiz ējā 
finansiālajā situācijā. ENFORC  nodrošin ātu lielāku konsekvenci un plaš āku 
izmantošanu Eiropas Savien ībā. Abi varianti rada izmaksas CAE  un uzņēmumiem 
saistībā ar lielākām inform ācijas pras ībām, kā arī plašāku zināšanu un kontroles 
nepieciešam ību attiecībā uz vairākiem politikas virzieniem. Abi varianti var ētu —
 vismaz īstermiņā — palielin āt sarežģītību un administrat īvo slogu. 
6.4. Piekļuve 
Varianti 
ACC.SOFT:  turpmākas ES nor ādes un apm ācība par piek ļuvi, piem ēram, lai 
veicinātu pārrobežu ieg ādes un pārdošanu.  
ACC.LEGI.FACILIT:  administrat īvo ierobežojumu likvid ēšana MVU dal ībai un 
pārrobežu piek ļuvei. 
ACC.LEGI.ENFORC:  preskript īvu pasākumu ieviešana, lai rezerv ētu publisk ā 
iepirkuma tirgu da ļas MVU vai lai piepras ītu iepirkumus r īkot tā, lai veicin ātu MVU 
dalību. 
Ietekme  
Arī šoreiz 2 LEGI  variantiem ir l īdzīgs saturs, un galven ā ietekmes atš ķirība ir 
saistīta ar to, vai tiek pie ņemta atļaujoša vai oblig āta pieeja. Lai gan oblig āti 
pasākumi veicin ātu plašāku MVU un, iesp ējams, pārrobežu piek ļuvi un kopum ā 
uzlabotu publisk ā iepirkuma iekš ējo tirgu, nav p ārliecības, ka tas racionaliz ētu un 
vienkāršotu noteikumus. Inform ācijas pras ību paaugstin āšana var ētu palielin āt 
sarežģītību un administrat īvo slogu CAE  un uzņēmumiem. Dažas no š īm izmaks ām 
 
LV 8   LV varētu būt zemākas saska ņā ar atļaujošo pieeju, ko var ētu mērķtiecīgāk vērst uz 
vietējām vajadzībām. 
Instrumentiem, kas v ērsti uz piek ļuves atvieglošanu ES publisk ā iepirkuma tirgiem, 
piemēram, samazinot apliecin ājuma dokumentu pras ības piedāvājumu iesniegšanai, 
jāvienkāršo un jāsamazina apgr ūtinošie procesi MVU un p ārrobežu pretendentiem. 
Pieeja, ka apliecin ājuma dokumenti ir j āuzrāda tikai izraudz ītajam pretendentam, par 
80 % samazin ātu administrat īvās izmaksas. Daudzu l īgumu izmantošana ar kop ējo 
vērtību virs konkr ētām robežvērtībām arī palielinātu MVU pieejamo l īgumu skaitu. 
ACC.SOFT  variantam b ūtu neliela pozit īva ietekme uz piek ļuves rādītājiem, bet ar ī tā 
izmaksas ir nelielas. 
6.5. Pārvaldība 
Varianti 
GOV.SOFT: noteikt un sniegt nor ādes jomās, kurās saskaras ar atk ārtotiem 
sarežģījumiem, kas skar p ārvaldību, piemēram, „paraugprakses” apguve un krit ēriju 
noteikšana. 
GOV.LEGI.TARGET:  apjomrad īti ietaupījumi un optim āli rezultāti CAE , izmantojot 
specializētas profesion ālas struktūras, kas atbilst īgos gadījumos apvieno ieg ādes. 
GOV.LEGI.ENHANC:  uzlikt dal ībvalstīm par pien ākumu izveidot valsts iest ādi, kas 
ir atbildīga par publisk ā iepirkuma īstenošanu, kontroli un uzraudz ību un kas reizi 
gadā sniedz zi ņojumu par rezult ātiem.  
Ietekme  
Specializētu iepirkumu instit ūciju pieejam ības un noz īmes palielin āšanai vajadz ētu 
būtiski palīdzēt daudzām CAE , kas reti īsteno iepirkumus ar augstu v ērtību un skaidri 
nezina, kā nodrošin āt atbilstību ES noteikumiem. Lai gan liel āka apvienošana rada 
bažas par iesp ējamo tirgus nosl ēgšanu, kas b ūtu jārisina, GOV.LEGI.TARGET  būtu 
jānodrošina visp ārēji ieguvumi CAE  un uzņēmumiem. GOV.LEGI.ENHANC  būtu 
jāizveido līdzīgi nosacījumi un strukt ūra publisk ā iepirkuma noteikumu kontrolei, 
uzraudzībai un piem ērošanai valsts un ES l īmenī, uzlabojot konsekvenci un 
noteiktību ES un nostiprinot iekš ējo tirgu. Lai gan dal ībvalstis un CAE , iespējams, 
saskartos ar neliel ām papildu izmaks ām, daudzām jau ir vajadz īgās struktūras, un tās 
varētu gūt ietaupījumus uzlabotas koordin ēšanas un uzraudz ības rezult ātā. 
Līdzīgu, bet maz āku ietekmi var ētu nodrošin ātu GOV.SOFT , kas — k ā brīvprātīgs 
risinājums — visticam āk nesasniegtu t ādu pašu pie ņemšanas un konsekvences 
līmeni. 
7. IZVĒLĒTIE VARIANTI  
Pamatojoties uz šo anal īzi, ir ierosin āts turpmāk norādītais risinājumu kopums 
(iekrāsots pelēkā krāsā). 
 
LV 9   LV Varianti 
 
Problēmu 
grupas  Varianti, kas 
neparedz 
izmaiņas 
(NC) Ieteikuma 
tiesību 
varianti 
(SOFT ) Leģislatīvi varianti —
 būtībā spēkā esošā 
regulējuma ietvaros 
(LEGI ._) Leģislatīvi varianti — jauni 
pasākumi vai b ūtiskas 
izmaiņas 
(LEGI ._) 
Darbības joma 
(SCO ) SCO. NC  SCO. SOFT SCO.LEGI.TARGET  
(paskaidro robežas)  SCO.LEGI.REDUCE (b ūtiskas 
izmaiņas darbības jomā) 
Procedūras (PRO ) PRO. NC  PRO. SOFT PRO.LEGI.DESIGN 
(uzlabo defin īcijas un 
struktūru) PRO.LEGI.FLEXIB (palielina 
izvēli, veicina e-iepirkumu)  
Stratēģisks ( STR) STR. NC  STR. SOFT  STR.LEGI.FACILIT 
(atvieglo strat ēģisku 
publisko iepirkumu)  STR.LEGI.ENFORC (nostiprina 
stratēģisku publisko iepirkumu)  
Piekļuve ( ACC ) ACC. NC  ACC. SOFT ACC.LEGI.FACILIT 
(atvieglo piek ļuvi) ACC.LEGI.ENFORC 
(nostiprina instrumentus 
piekļuvei) 
Pārvaldība (GOV ) GOV. NC  GOV. 
SOFT  GOV.LEGI.TARGET 
(optimizē resursu 
izmantošanu)  GOV.LEGI.ENHANC (uzlabo 
kontroli un atbild ību) 
8. TURPMĀKA UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Konsekventu un sal īdzināmu datu tr ūkums ierobežo pašreiz ējos centienus uzraudz īt 
publiskā iepirkuma rezult ātus un noteikt jomas, kur ās vajadzīga turpm āka rīcība. 
Vairāki apsvērtie pasākumi, piem ēram, pārvaldības un e-iepirkuma uzlabošana, 
netieši nor āda uz uzraudz ības pasākumu konkr ētiem uzlabojumiem. J āapsver lab āki 
statistikas dati un uzraudz ības metodikas, lai uzraudz ītu: 
• atbilstības izmaksas; 
• to, kā tiek izmantota p āreja uz e-iepirkum u, un ar to saist ītos 
ietaupījumus/izmaksas, k ā arī stratēģisku mērķu sasniegšanu; 
• MVU un p ārrobežu piek ļuves rādītājus; 
• pasākumus, lai risin ātu ar krāpšanu, korupciju un konkuren ci ierobežojošu 
rīcību saistītās problēmas. 
Projekta tekst ā būtu ietverta ap ņemšanās novērtēt jebkādus jaunus ties ību aktus.