LV    LV LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 8.7.2008 
COM(2008) 2226 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
Priekšlikums 
 
PADOMES REGULA, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kop ējās 
lauksaimniec ības politikas finans ēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido 
lauksaimniec ības tirgu kop īgu organiz āciju un paredz īpašus noteikumus dažiem 
lauksaimniec ības produktiem (Vienot ā TKO regula), lai izveidotu Programmu skolu 
apgādei ar aug ļiem 
 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums  
 
 
{COM(2008) 442 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2225} 
 
LV 2   LV 1. K ĀPĒC PROGRAMMA SKOLU APG ĀDEI AR AUG ĻIEM? 
2007. gada septembr ī Eiropas Savien ība pieņēma Augļu un dārzeņu režīma reformu, kuras 
galvenais m ērķis bija apgriezt otr ādi augļu un dārzeņu patēriņa krituma tendenci. 
Apstiprinot reformu, Padome aicin āja Komisiju, „ ņemot vērā dramatisko aptaukošan ās 
gadījumu skaita pieaugumu skol ēnu vidū, (..) pēc iespējas ātrāk iesniegt priekšlikumu skolu 
augļu shēmai, kas b ūtu balstīta uz ietekmes nov ērtējumu par saist ītajiem ieguvumiem, 
realizējamību un administrat īvajām izmaksām”. 
Augļu un dārzeņu patēriņa nozīmīgums vesel īgā uzturā ir uzsvērts Komisijas Baltaj ā grāmatā 
attiecībā uz uzturu, lieko svaru un vesel ības jautājumiem, kas saist īti ar aptaukošanos, kur ā 
akcentēta vajadzība pēc Eiropas m ērogā saskaņotas rīcības. Tajā teikts, ka „ Augļu patēriņa 
veicināšanas programma skol ām būtu nozīmīgs solis pareizaj ā virzienā”. 
Ziņojumā par ES 2008. gada visp ārējā budžeta projektu Eiropas Parlaments „ atkārtoti uzsver 
stingro ap ņemšanos iek ļaut budžet ā pienācīgus līdzekļus skolām paredz ētiem augļiem un 
dārzeņiem” un „ aicina Komisiju (..) iesniegt likumdošanas pri ekšlikumu (..)”. 
• Patēriņa kritums 
Pēdējos gados kr ītas augļu un dārzeņu patēriņš Eiropas Savien ībā. Tā kā lielākā daļa augļu un 
dārzeņu ir ļoti ātrbojīgi, atkritumu apjoms ir liels; t āpēc ir ļoti grūti noteikt aug ļu un dārzeņu 
patēriņu uz vienu cilv ēku, un to apl ēš, pamatojoties uz ražošanas un tirdzniec ības datiem. 
Vidējais ikdienas pat ēriņš uz vienu cilv ēku ES 27 valst īs 2006. gad ā bija aptuveni 380 neto 
grami; paredzams, ka l īdz 2010. gadam tas krit īsies līdz 360 neto gramiem dien ā, ja 
saglabāsies pašlaik v ērojamā krituma tendence. Šie dati attiecas uz iedz īvotājiem kopum ā, 
neņemot vērā vecumu. 
Augļu un dārzeņu patēriņš dalībvalstīs ievērojami atš ķiras. Kopum ā ņemot, liel ākajās 
ražotājvalstīs arī patēriņš ir lielāks, taču negatīvā tendence nesen tika nov ērota pat Vidusj ūras 
reģiona valst īs. Turklāt situācija bērnu vidū ir īpaši satraucoša. Jauniešu uzturs ir b ūtiski 
mainījies, un aug ļu un dārzeņu patēriņš ir ievērojami zem āks, nekā tas ir bijis iepriekš. Viens 
no faktoriem, kas ietekm ē zemo aug ļu un dārzeņu patēriņu bērnu vidū, ir acīmredzamais šo 
produktu pieejam ības trūkums. 
Tādējādi lielākā daļa eiropiešu un jo īpaši bērni neievēro Pasaules Vesel ības organiz ācijas 
ieteikto minim ālo normu 400 g dien ā. 
• Veselības jautājumi 
Liekā svara probl ēmas un aptaukošan ās Eiropas Savien ībā arvien pieaug, īpaši bērnu vidū: 
aplēses liecina, ka 22 miljoniem b ērnu ir liekais svars; 5,1 miljoniem no šiem b ērniem ir 
vērojama aptaukošan ās (ES-25). Sagaid āms, ka šis skaits katr u gadu pieaugs par 400 000, 
izraisot vair ākas vesel ības, psiholo ģiskas un soci ālas probl ēmas, kas d ārgi izmaks ās 
sabiedrībai (sk. Ietekmes nov ērtējuma ziņojuma 3.3. punktu) . 
 
LV 3   LV • Sociālie un ekonomiskie aspekti 
Ir cieša saikne starp zemiem ien ākumiem, soci āliem faktoriem un aug ļu un dārzeņu 
nepietiekamo pat ēriņu. Jo zem āki ienākumi, jo zem āks augļu un dārzeņu patēriņa līmenis. Dati 
norāda uz to, ka visliel ākie ieguvumi no liel āka augļu un dārzeņu patēriņa rastos jaunaj ās 
dalībvalstīs. Sirds-asinsvadu slim ības ir jo īpaši izplat ītas šajās valstīs, un saslimst ība ar šīm 
slimībām ir vērojama jaun āku cilvēku vidū salīdzinājumā ar ES-15. Š ī ir viena no daudzaj ām 
veselības problēmām, kas saist īta ar zemo aug ļu un dārzeņu patēriņu (3.4. punkts) . 
2. Z INĀTNISKIE DATI  
Pētījumi liecina, ka, ja tiek izpild īti daži nosac ījumi, Programma skolu apg ādei ar aug ļiem ir 
iedarbīgs līdzeklis aug ļu un dārzeņu patēriņa ilgtspējīgai palielin āšanai. Ir pier ādīts, ka 
Programm ā skolu apg ādei ar aug ļiem ne tikai j ānodrošina m ācību iestāžu (skolu) apg āde ar 
augļiem un d ārzeņiem (daži atz īst, ka tas pat nav galvenais), bet j āietver virkne papildu 
pasākumu, kuru m ērķis ir inform ētības palielin āšana (4. punkts) . 
Bērnu un pusaudžu ēšanas paradumu uzlabošana ir svar īgs uzdevums, lai uzlabotu sabiedr ības 
veselību un samazin ātu vēža un insulta, k ā arī hronisko slim ību, piemēram, diab ēta, ilgtermi ņa 
risku. Vesel īgam uzturam velt ītus pasākumus nepieciešams r īkot bērniem vai pusaudžiem, lai 
novērstu vai mazin ātu liekā svara un sliktu ēšanas paradumu negat īvo ietekmi uz vesel ību. 
Pētījumi liecina, ka vesel īgas ēšanas paradumi veidojas b ērnībā: cilvēki, kas bērnībā ēduši 
daudz aug ļu un dārzeņu, arī turpmāk ēd pareizi; savuk ārt tie, kuri b ērnībā ēduši maz aug ļu un 
dārzeņu, nemaina savus paradumus turpm ākā dzīvē, tādējādi radot negat īvas sekas pašu 
bērniem. 
Mācību iestādes ir lab ākā vieta, kur var p ārveidot un ietekm ēt bērnu ēšanas paradumus taj ā 
posmā, kad tie tikai veidojas. 
Nosacījumi tam, lai Programma skolu apg ādei ar aug ļiem tiktu īstenota veiksm īgi, ir izklāstīti 
ziņojumā (5.3. punkts) . Pētījumi norāda arī uz to, ka svar īgi izplatīt attiecīgos produktus par 
brīvu, lai rezult āts būtu iedarbīgāks. 
3. P AŠREIZĒJĀ SITUĀCIJA 
Eiropas Savien ībā un dažās dalībvalstīs valsts vai viet ējā mērogā jau notiek pas ākumi, kuru 
mērķis ir palielin āt augļu un dārzeņu patēriņu skolēnu vidū. 
Augļu un dārzeņu nozares reformas rezult ātā par EUR 6 miljoniem tika palielin āts budžets 
līdzfinansētu inform ācijas un šo produktu pat ēriņa veicināšanas pas ākumu īstenošanai. 
Kopienas finansi ālais ieguld ījums skol ēniem paredz ētajās reklāmas kampa ņās ir 60 %. 
Citas ES programmas ir v ērstas uz to, lai uzlabotu fizisko un gar īgo veselību un mazin ātu 
veselības stāvokļa atšķirības Kopien ā, turklāt ievērojami ES l īdzekļi ir ieguld īti ar 
aptaukošanos saist ītajos pētījumos un projektos par aug ļu un dārzeņu labvēlīgo ietekmi uz 
veselību. 
Dalībvalstīs pastāv dažādi modeļi (5.2. punkts) , kuru galvenie ie robežojumi ir š ādi: bieži tie ir 
maza mēroga un viet ēji pasākumi; nav nodrošin āta turpināmība; maz pas ākumu jaunaj ās 
 
LV 4   LV dalībvalstīs, kurās kopumā augļu un dārzeņu patēriņš ir viszem ākais; ne vis ās programm ās ir 
ietverti papildu pas ākumi, kuri ir nepieciešami, lai nodrošin ātu programmas efektivit āti. 
4. M ĒRĶI (7. PUNKTS ) 
Pamatmērķis ES Programm ā skolu apg ādei ar aug ļiem ir nodrošin āt politikas un finans ējuma 
satvaru dal ībvalstu veiktajiem pas ākumiem, kuru nol ūks ir ilgtsp ējīgi palielin āt augļu un 
dārzeņu īpatsvaru b ērnu uzturā, jo tieši b ērnībā veidojas ēšanas paradumi. Tas ir ieguld ījums, 
kurš nākotnē palīdzēs samazin āt sliktā uztura rad ītās izmaksas sabiedr ības veselības jomā. 
Galvenie īpašie mērķi ir apturēt augļu un dārzeņu patēriņa kritumu, palielin āt to ilgtermi ņa 
patēriņu bērnu vidū, veicināt veselīgas ēšanas paradumus, kuri tiek saglab āti arī turpmākā 
dzīvē; ievērojamam skaitam skol ēnu dot iesp ēju lietot uztur ā augļus un dārzeņus, tādējādi 
radot vienl īdzīgas iespējas visiem b ērniem Eiropas Savien ībā un veicinot soci ālo kohēziju. 
5. P OLITIKAS IZV ĒLES VARIANTI (8. PUNKTS ) 
Aplūkotie četri varianti savstarp ēji neizslēdz viens otru; dažus elementus var ētu apvienot. 
Ietekme uz aug ļu un dārzeņu patēriņu un izrietošie ieguvumi vesel ībai ir atkar īgi no tā, cik 
plaša ir programmas īstenošana un programmas turpin āmība ilgtermi ņā. 
1. variants — status quo  
Eiropas m ērogā netiek veikti nek ādi jauni pas ākumi. 
2. variants — sadarb ības izvēršana  
Kopiena iesaist ās tikai to dal ībvalstu pas ākumos, kuras īsteno skolu aug ļu patēriņa 
veicināšanas programmas, saska ņā ar šādiem trim galvenajiem darb ības virzieniem: 
sabiedrības inform ēšana (tīmekļa vietne, broš ūras utt.); r īcības instrumentu nodrošin āšana 
(portāls, kurā tiktu apkopoti projekti saist ībā ar Programmu skolu apg ādei ar aug ļiem, ekspertu 
datubāze u.c.); plaša m ēroga ikgad ēja konference. 
3. variants — atbalsta iniciat īvas 
ES atbalsts pas ākumiem, kas veicina aug ļu un dārzeņu patēriņu mācību iestādēs, bet bez 
produktu ieg ādes finans ējuma. Pas ākumu iesp ējamie piem ēri ir bērnu ēšanas paradumu mai ņa, 
īstenojot apm ācību un palielinot inform ētību, reklāmas materi ālu sagatavošana un 
apmeklējumi uz vietas. 
Īstenošana liel ā mērā balstītos uz pašreiz ējām veicin āšanas programm ām ar Kopienas 
ieguldījumu 60 % apm ērā. Līdzfinansējums būtu obligāts, un ierosin ātājām organiz ācijām 
būtu jāfinansē daļa no programmas izmaks ām (piemēram, 20 %). 
4. variants — vadoš ās iniciatīvas 
Vienots, piel āgojams ES satvars Programmai skolu apg ādei ar aug ļiem ar dal ībvalstu 
brīvprātīgu līdzdalību. 
ES sadalītu budžetu, par vienoto m ērķa kritēriju izmantojot b ērnu skaitu 6–10 gadu vecuma 
grupā. Līdzdalīgajām dalībvalstīm būs jāizstrādā stratēģija, kurā jāietver trīs elementi: aug ļu 
 
LV 5   LV un dārzeņu izplatīšana mācību iestādēs par brīvu; papildu pas ākumi, tādi kā reklāmas 
kampaņas un inform ētības palielin āšana; uzraudz ība un nov ērtēšana. 
Augļu un dārzeņu iegādei (arī loģistikai un sadalei) tiktu pieš ķirts Eiropas Savien ības 
līdzfinansējums 50 % apm ērā, izņemot konver ģences reģionus, kur tas b ūtu 75 %. Ikgad ējo 
maksimālo budžetu EUR 90 miljonu apm ērā varētu papildin āt dalībvalstu un/vai priv ātā 
sektora sniegtais finans ējums. 
Papildu pas ākumus parasti finans ētu dalībvalstis, ta ču tos varētu atbalst īt arī saskaņā ar ES 
lauksaimniec ības produktu pat ēriņa veicināšanas programm ām, kur tas ir iesp ējams atbilstoši 
spēkā esošajam tiesiskajam regul ējumam. 
6. I ETEKMES ANAL ĪZE 
• Ekonomisk ā ietekme (9.1. punkts un 8. pielikums)  
Lielāks piepras ījums, kas rastos, īstenojot ES m ēroga Programmu skolu apg ādei ar aug ļiem, 
radītu pozitīvu ietekmi uz aug ļu un dārzeņu tirgu. 
1. un 2. variantam  nebūtu izmērāmas ietekmes uz piepras ījumu un pat ēriņu. 3. variantam  
visticamāk būtu lielāka ietekme. 
4. variants  varētu veicināt jaunu, garš īgu, ēšanai gatavu b ērniem paredz ētu produktu rad īšanu. 
Rezultātā piepras ījums pēc augļiem un d ārzeņiem varētu tiešā veidā pieaugt par 
97 500 tonn ām gadā, pieņemot, ka 30 ned ēļu garumā ik dienu tiek lietota 120 gramu porcija. 
Pētījumi norāda uz stabilu pieaugumu uz ņemto augļu un dārzeņu porciju skait ā — no 0,4 l īdz 
1,1 porcijai dien ā. Pieņemot, ka vid ējais pieaugums b ūs 0,7 porcijas, ko dien ā uzņems bērni, ik 
gadu augļu un dārzeņu papildu pat ēriņš būtu 800 000 tonnu. 
Uzraudzība un nov ērtēšana ir svar īga, lai nov ērtētu ilgtermi ņa ietekmi. P ētījumi norāda, ka 
Programma skolu apg ādei ar aug ļiem var b ūt efektīvs veids, k ā ilgtspējīgi palielin āt augļu un 
dārzeņu patēriņu. 
• Ietekme uz budžetu (9.2. punkts un 13. pielikums)  
1. variantam  nebūtu ietekmes uz ES vai dal ībvalstu budžetu. 
Izmantojot 2. variantu , vajadzīgais ikgad ējais ES budžets b ūtu EUR 1,3 miljoni. Dal ībvalstīm 
izmaksas nerastos. 
3. variants : augļu un dārzeņu TKO reforma ietver ES aug ļu un dārzeņu patēriņa veicināšanas 
budžeta pieaugumu par EUR 6 miljoniem, un šos l īdzekļus varētu izmantot, lai uzs āktu 
Programmu skolu apg ādei ar aug ļiem. Dalībvalstīm būtu jānodrošina l īdzfinansējums papildus 
obligātajam priv ātā sektora finans ējumam. 
4. varianta  īstenošana izmaks ātu EUR 90 miljonus no ES budžeta, un šie l īdzekļi tiktu 
izlietoti aug ļu un dārzeņu sagādei, ieskaitot lo ģistikas izmaksas. Par pamatu izmantots 
pieņēmums, ka šos produktus visa m ācību gada garum ā (vidēji 30 nedēļas) reizi ned ēļā izplata 
par brīvu un ka tas vid ēji izmaksā EUR 0,20 vienam b ērnam dien ā visiem 26 miljoniem b ērnu 
galvenajā 6–10 gadu vecuma grup ā. Dalībvalstīm būtu jāfinansē puse no produktu un papildu 
pasākumu izmaks ām (25 % konver ģences reģionos). Kop ējais budžets: EUR 156 miljoni, no 
kuriem 90 miljoni ir ES finans ējums un 66 miljoni — dal ībvalstu finans ējums. 
 
LV 6   LV Pamatojoties uz N īderlandes un D ānijas datiem, ietaup ījumi vesel ības aprūpes jomā un tas, ka 
tiktu novērstas zaud ētās darba stundas, var ētu būt visai noz īmīgi ilgtermi ņā. 
• Sociālā ietekme (9.3. punkts)  
Sabiedrības veselība un koh ēzija (9. pielikums)  
Mērķis ir veicin āt veselīgas ēšanas paradumus skol ēnu vidū, tādējādi cenšoties pan ākt 
noturīgu veselības uzlabošanos un mazinot aptaukošan ās problēmu: t.i., saglab ājot veselībai 
normālu ķermeņa svaru un samazinot hronisko neinfekcijas slim ību risku. 
1. variantam  nebūtu vēlamās ietekmes. 
2. un 3. variantam  varētu būt ierobežota ietekme koh ēzijas aspekt ā; pieredzes apmai ņa varētu 
palīdzēt uzlabot pašreiz ējo programmu iedarb īgumu. 
4. variantam  varētu būt vislielākā ietekme, jo taj ā paredzēta augļu un dārzeņu izplatīšana par 
brīvu. 
Vienlīdzīgu iespēju veicināšana  (10. pielikums) 
Mērķis ir, īstenojot skolu apg ādes programmas, veicin āt augļu pieejam ību bērniem 
nabadzīgākos reģionos un no sabiedr ības vismaz āk aizsargātajām grupām. 
Augļu un dārzeņu nodrošin āšana par br īvu var pal īdzēt uzlabot šo b ērnu uzturu un var rad īt 
pozitīvu ietekmi uz vi ņu mācīšanās spējām, kuras, k ā zināms, iespaido slikts uzturs. Tas ir 
sevišķi izplatīts to bērnu vidū, kas ir no soci āli nelabvēlīgas vides. Programma skolu apg ādei 
ar augļiem var mazin āt sliktā uztura probl ēmu un izl īdzināt uztura atš ķirības dažādu sociāli 
ekonomisko grupu starp ā. 
Tā kā 4. variant ā paredzēta augļu un dārzeņu izplatīšana par br īvu, šim variantam b ūtu daudz 
lielāka ietekme nek ā 3. variantam.  
Nodarbin ātība un darbavietu rad īšana 
Lielāki ražošanas apjomi noz īmē, ka būs nepieciešams papildu darbasp ēks. Turkl āt jaunas 
darbavietas var ētu izveidot jaunin ājumu un p ētniecības nozar ē. 4. variantam b ūtu lielāka 
ietekme nek ā 3. variantam. 
• Ciešāka saikne ar ES iedz īvotājiem 
Palīdzot no jauna rad īt ciešāku saikni starp pils ētniekiem un p ārtiku un t ās ražotājiem, 
4. variants vispozit īvāk ietekmētu sabiedr ības attieksmi. Inform ācijas sniegšana, kas paredz ēta 
2. un 3. variant ā, arī radītu pozitīvu ietekmi.  
• Ietekme uz vidi 
Tā kā jebkuras programmas p ārvaldība būtu decentraliz ēta, ietekme uz vidi b ūtu atkarīga no 
tā, kādā veidā notiek šo programmu īstenošana. 
• Administrat īvā ietekme (9.6. punkts un 14. pielikums)  
2. variants: nav sagaid āms papildu slogs dal ībvalstīm vai Komisijai. 
 
LV 7   LV 3. variants:  papildu administrat īvais slogs dal ībvalstīm, kas var ētu pieaugt v ēl vairāk, ja 
ievērojami pieaug ES finans ējums. 
4. variants: vajadzīgi papildu resursi dal ībvalstu līmenī; ES līmenī nepieciešami divi pilnas 
slodzes ier ēdņi vismaz pirmajos programmas īstenošanas gados. 
• Ietekme uz treš ām valstīm un starptautiskaj ām attiecībām 
ES Programma skolu apg ādei ar aug ļiem pilnībā atbilstu ES starptautisk ās tirdzniec ības 
saistībām. 
• ES pievienot ās vērtības samērīgums (6. un 9.8. punkts) 
2. un 3. variants ir ES „tradicion ālas” darbības, kas ir p ārbaudītas praksē; tomēr ierobežotais 
budžets un tas, ka šie pas ākumi nav tik v ērienīgi, ierobežotu to ietekmi. 
4. variants ar liel āku budžetu var sniegt liel āku pievienoto v ērtību; obligātie papildu pas ākumi 
vēl vairāk pastiprin ātu tā ietekmi. 
ES Programma skolu apg ādei ar aug ļiem nav univers āls līdzeklis, k ā atrisināt to, ka b ērni 
uzturā lieto maz aug ļu un dārzeņu, vai saist ītās problēmas. 4. variants pal īdzētu cīnīties ar šīm 
problēmām, un tam ir potenci āli lielāka ietekme. 
• Ietekme uz ieinteres ētajām person ām 
2., 3. un 4. variants sniedz uzlabojumus sal īdzinājumā ar status quo , pat ja šajos variantos 
piedāvāto uzlabojumu pak āpe ir atšķirīga. 
Nodokļu maksātāji iegūs no valsts vesel ības aprūpes izdevumu paredz ētās samazin āšanās, kas 
būs vērojama turpm ākajos gados p ēc programmas īstenošanas. 
7. U ZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA (11. PUNKTS ) 
Ir sagaid āms, ka dal ībvalstīm paredz ētais novērtēšanas standartu minimums tiks iek ļauts 
īstenošanas noteikumos, kuri tiks izstr ādāti, lai piem ērotu iespējamo Padomes regulu par 
Programmu skolu apg ādei ar aug ļiem. 
8. S ECINĀJUMI (12. PUNKTS ) 
Lai sasniegtu liel āka patēriņa mērķi, ir iesp ējama intens īvāka Komisijas r īcībā esošo 
instrumentu izmantošana, un tas b ūtu pozitīvi. Tas it īpaši attiecas uz sazi ņas pasākumiem 
saskaņā ar 2. un 3. variantu, kuru pamat ā ir inform ācijas un lauksaimniec ības produktu 
patēriņa veicināšanas pasākumi. 
4. variants ir visiedarb īgākais veids, k ā sasniegt m ērķi palielināt patēriņu un uzlabot vesel ību, 
ja šis variants tiek īstenots cieš ā saskaņā ar subsidiarit ātes principu, iev ērojot valstu 
kompetenci, īpaši vesel ības un izgl ītības jomā. Varianta iedarb īgums būtu lielāks, ka tas tiktu 
papildināts ar 2. un 3. varianta pas ākumiem. 
 
LV 8   LV Šajā ziņā ir ierosin āts izveidot Programmu skolu apg ādei ar aug ļiem, kurā maksim āla 
iedarbīguma labad apvienoti 3 varianti savstarp ēji papildinoš ā pasākumu kopum ā. Programm ā 
būtu šādi elementi. 
– Augļu un dārzeņu izplatīšana  skolās par brīvu. Kopienas atbalsts b ūtu jāpiešķir, 
līdzfinansējot 6–10 gadus vecu skol ēnu apgādi ar aug ļiem un d ārzeņiem mācību 
iestādēs (skolās), saistītos loģistikas pas ākumus, uzraudz ību un nov ērtēšanu. Šīm 
vajadzībām ir ierosin āts paredz ēt budžeta pieš ķīrumu ar kop ējo apjomu 
EUR 90 miljoni saska ņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I sada ļu. Tas 
nodrošinātu iespēju paplašin āt dažās dalībvalstīs uzsāktās augļu patēriņa veicināšanas 
programmas un izveidot š ādas programmas valst īs, kurās — visbiež āk ierobežotu 
budžeta līdzekļu dēļ — šādu programmu nav.  
Kopienas l īdzfinansējuma likme b ūtu 50 %, bet konver ģences reģionos — 75 %. 
– Papildu pas ākumi.  Pienākums dal ībvalstīm sadarb ībā ar valsts vesel ības 
aizsardzības un m ācību iestādēm, nozares p ārstāvjiem un ieinteres ētajām person ām 
izstrādāt valsts strat ēģiju. Stratēģijā būtu jānosaka, k ādā veidā Programmu skolu 
apgādei ar aug ļiem varētu īstenot un iek ļaut skolas m ācību programm ā vislabāk. 
Īstenojot strat ēģiju, par pien ākumu tiktu izvirz īta ES līdzdalības atspogu ļošana. 
Papildu pas ākumi galvenok ārt tiktu finans ēti no valsts l īdzekļiem. 
– Sadarbības izvēršanas pas ākumi , lai motiv ētu šādās programm ās iesaistītos 
dalībniekus apmain īties ar inform āciju un zin āšanām un veicin ātu sabiedr ības 
informētību (kā paredzēts 2. variant ā „sadarb ības izvēršana”). Šo pas ākumu 
īstenošanai b ūtu jāatvēl EUR 1,3 miljoni. 
– Lauksaimniec ības produktu pat ēriņa veicin āšana , ko var ētu atbalst īt ES 
lauksaimniec ības produktu pat ēriņa veicināšanas pas ākumu ietvaros (k ā minēts 
3. variant ā „atbalsta iniciat īvas”). Dal ībvalstis var ētu izmantot šo satvaru, lai veiktu 
vajadzīgos papildu pas ākumus, kuru m ērķis ir palielin āt informētību par aug ļu un 
dārzeņu patēriņa labvēlīgo ietekmi. Nesen veikt ās augļu un dārzeņu nozares reformas 
rezultātā par EUR 6 miljoniem tika palielin āts orientējošais budžets šo produktu 
patēriņa veicināšanai. 
– Uzraudzība un nov ērtēšana . Lai apkopotu plašus datus paraugprakses apmai ņai un 
turpmākai izpētei par to, cik iedarb īga ir Programma skolu apg ādei ar aug ļiem tās 
dažādajos variantos, neat ņemama ES programmas sast āvdaļa ir uzraudz ība un 
novērtēšana. 
Tāpēc visas programmas ietvers šos tr īs elementus: 
• augļu (un/vai d ārzeņu) izplatīšana par br īvu mācību iestādēs (skolās), 
• virkne papildu pas ākumu, 
• uzraudzība un nov ērtēšana. 
4. variants ir saist īts ar iev ērojamām budžeta izmaks ām gan Eiropas Savien ībai, gan 
dalībvalstīm. Lai Programma skolu apg ādei ar aug ļiem būtu iedarbīga un efekt īva, produkti 
jāizplata par br īvu galvenajai m ērķgrupai (visi b ērni vecum ā no 6 līdz 10 gadiem) pietiekamu 
skaitu ned ēļu samērā ilgā laikposm ā. 
Ir nepieciešams kop ējais ikgad ējais budžets EUR 156 miljonu apm ērā. Pieredze r ādīs, vai šis 
budžets ir pietiekams, lai sasniegtu izvirz ītos mērķus. ES līdzdalība EUR 90 miljonu apm ērā 
tiks paredz ēta lauksaimniec ības finanšu pl ānā.