Briselē, 20.10.2005 KOM(2005) 468 galīgais 2005/0198 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par atļauju Eiropas Kopienas vārdā slēgt Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Federālās padomes saprašanās memorandu par Šveices Konfederācijas ieguldījumu, lai samazinātu ekonomiskās un sociālās atšķirības paplašinātajā Eiropas Savienībā, un par atļauju dažām dalībvalstīm individuāli slēgt nolīgumus ar Šveices Konfederāciju par memoranda īstenošanu (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Padome 2003. gada aprīlī pilnvaroja Komisiju risināt sarunas ar Šveici par finansiālu ieguldījumu, lai samazinātu ekonomiskās un sociālās atšķirības paplašinātajā ES, saistībā ar virkni nolīgumu, kas ar Šveici jānoslēdz. ES un Šveices galotņu tikšanās reizē 2004. gada maijā Šveice apsolīja 5 gadu laikā piešķirt 1 miljardu Šveices franku. Padome to pieņēma kā daļu no vispārēja kompromisa, slēdzot plašu sarunu ciklu, kas aptvēra deviņus nozaru nolīgumus. Sarunas par šā konkrētā ieguldījuma tehniskajiem aspektiem notika laika posmā no 2004. gada novembra līdz 2005. gada maijam. Šo sarunu rezultātā tika izstrādāts pielikumā pievienotais saprašanās memorands, kurā izklāstīts Šveices ieguldījuma piešķiršanas režīms un nozares, kam dodama priekšroka. Jāatzīmē šādi aspekti. Nolīguma veids Nebija iespējams ar Eiropas Kopienu noslēgt saistošu nolīgumu, jo tas netiktu pieņemts Šveices ratifikācijas procesā. Tādēļ vajadzēja pieņemt saprašanās memorandu ar Federālo padomi, ko papildinās ar saistošiem nolīgumiem ar katru saņēmējvalsti. Memorandā ir iekļauti visi vajadzīgie elementi, un tajā noteikts, ka atsevišķie saņēmējvalstu divpusējie nolīgumi ar Šveici būs saskaņā ar memoranda saturu. Labumguvēju skaits Šveice skaidri paziņoja, ka finanšu ieguldījums aprobežosies tikai ar maksājumiem, kas aptver tikai desmit jaunās dalībvalstis. Tāpat Šveices iestādes atzīmēja, ka Šveices parlaments nekad nepieņemtu budžeta asignējumu juridiskā pamata grozīšanu, lai ietvertu ES–13 valstis. Ņemot vērā pašreizējo politisko situāciju Šveicē, tas šķiet ticami. Šveice arī norādīja kā precedentu ES nolīgumu ar Norvēģiju (divpusējais Norvēģijas ieguldījums tiek piešķirts tikai 10 jaunajām dalībvalstīm). Tādēļ, ja Kopiena turpinās uzstāt uz visu ES kohēzijas politikas labumguvēju iekļaušanu, Šveice atteiksies parakstīt memorandu ar EK un tā vietā risinās divpusējas sarunas ar jaunajām dalībvalstīm. Tas acīmredzami nebūtu ES interesēs, jo ir paredzēts, ka memorands būs pamats Šveices ieguldījumam nākotnē pēc nākamās paplašināšanās un to pēc pieciem gadiem varētu pagarināt. Tādēļ ierosinātais memorands ir vienīgā reālā iespēja. Komisijas sarunu vedēji ir centušies nodrošināt, lai memorands paredzētu iespēju veidot kopīgus projektus kopā ar citām ES dalībvalstīm, kas piedalās ES ekonomiskās un sociālās kohēzijas politikā, tādējādi skaidri parādot, ka šī politika neaprobežojas tikai ar desmit labumguvējiem, kuri norādīti memorandā. Šos kopīgos projektus var finansēt ar Kopienas instrumentiem kohēzijas un starpreģionu sadarbības jomās. Sadalījuma likme Šveices ieguldījuma sadalījums labumguvējiem pamatojas uz pašreizējo kohēzijas fonda likmi, ko pieņēmušas visas dalībvalstis. Malta ir pieprasījusi šīs likmes pārskatīšanu, tomēr šajā konkrētajā kontekstā tas nav iespējams. Pašreizējā sadalījuma likme ir izmantota arī ES divpusējā nolīgumā ar Norvēģiju. Juridiskais pamats Tiek ierosināts memorandu noslēgt, pamatojoties uz Līguma 159. panta 3. punktu un 300. pantu, kur paredzēts, ka Padome lemj ar kvalificētu balsu vairākumu. Memorandu noslēdz ar tā parakstīšanu. Kohēzijas politika Jāatzīmē, ka saprašanās memorands tiks noslēgts ārējo attiecību kontekstā. Tam nebūtu jāietekmē pašas Eiropas Savienības kohēzijas politikas principi, kuras mērķis ir sekmēt tās vispārēju saskaņotu attīstību, tostarp resursu sadales kritēriji un metodes. 2005/0198 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par atļauju Eiropas Kopienas vārdā slēgt Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Federālās padomes saprašanās memorandu par Šveices Konfederācijas ieguldījumu, lai samazinātu ekonomiskās un sociālās atšķirības paplašinātajā Eiropas Savienībā, un par atļauju dažām dalībvalstīm individuāli slēgt nolīgumus ar Šveices Konfederāciju par memoranda īstenošanu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 159. panta 3. punktu kopā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2], tā kā: (1) Padome 2003. gada aprīlī pilnvaroja Komisiju Kopienas vārdā risināt sarunas ar Šveici par nolīgumu par Šveices finansiālu ieguldījumu, lai samazinātu ekonomiskās un sociālās atšķirības paplašinātajā Eiropas Savienībā. (2) Sarunas par šā konkrētā ieguldījuma tehniskajiem aspektiem notika laika posmā no 2004. gada novembra līdz 2005. gada maijam. Šo sarunu rezultātā tika izstrādāts pielikumā pievienotais saprašanās memorands, kurā izklāstīts Šveices ieguldījuma piešķiršanas režīms un nozares, kam dodama priekšroka, neskarot resursu sadales principus, tostarp kritērijus un metodes, Kopienas kohēzijas politikā, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants Ar šo Eiropas Kopienas vārdā tiek apstiprināts Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Federālās padomes saprašanās memorands par Šveices Konfederācijas ieguldījumu, lai samazinātu ekonomiskās un sociālās atšķirības paplašinātajā Eiropas Savienībā. Saprašanās memoranda teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots noteikt personu, kam ir tiesības Eiropas Kopienas vārdā parakstīt Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Federālās padomes saprašanās memorandu par Šveices Konfederācijas ieguldījumu, lai samazinātu ekonomiskās un sociālās atšķirības paplašinātajā Eiropas Savienībā. 3. pants Ar šo dalībvalstīm, kas saprašanās memorandā uzskaitītas kā labumguvēji no Šveices finansiālā ieguldījuma, tiek atļauts individuāli slēgt nolīgumus ar Šveices Konfederāciju par memoranda īstenošanu. Pirms šāda nolīguma parakstīšanas dalībvalstis saskaņo savas nostājas Padomē. 4. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs I PIELIKUMS Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Federālās padomes saprašanās memorands par Šveices Konfederācijas ieguldījumu, lai samazinātu ekonomiskās un sociālās atšķirības paplašinātajā Eiropas Savienībā Eiropas Kopiena, turpmāk tekstā — „Kopiena”, un Šveices Konfederācijas Federālā padome, turpmāk tekstā — „Federālā padome”, ņemot vērā Eiropas Savienības un Šveices ciešās attiecības, kas balstās uz virkni nozaru nolīgumu, īpaši ekonomikas, zinātnes un kultūras jomā, ņemot vērā, ka Eiropas Savienības paplašināšanās sekmē mieru, brīvību, stabilitāti un labklājību Eiropā un ka Federālā padome ir nolēmusi paust Šveices Konfederācijas atbalstu tam, ņemot vērā Eiropas Kopienas lūgumu pēc Šveices Konfederācijas ieguldījuma, lai samazinātu ekonomiskās un sociālās atšķirības paplašinātajā Eiropas Savienībā, ņemot vērā Eiropas Savienības darbību ārējās palīdzības un pirmspievienošanās palīdzības jomā, kā arī ekonomiskās un sociālās kohēzijas jomā, ņemot vērā Šveices Konfederācijas atbalstu Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm, vēloties ar šo memorandu pārvērst konkrētā rīcībā Federālās padomes politisko gribu sniegt ieguldījumu, lai samazinātu ekonomiskās un sociālās atšķirības paplašinātajā Eiropas Savienībā, ir pieņēmuši šādas pamatnostādnes. 1. Šveices ieguldījums Federālā padome ar 2. punktā minētajām dalībvalstīm risina sarunas par nolīgumiem par kārtību, kādā tiek piešķirts Šveices ieguldījums — 1 miljards Šveices franku uz piecu gadu laika posmu, sākot no attiecīgā asignējuma apstiprinājuma Šveices parlamentā — kura mērķis ir samazināt ekonomiskās un sociālās nevienādības paplašinātajā Eiropas Savienībā. 2. Šveices ieguldījuma sadalījums Saņēmējvalsts | Procentuālā daļa no kopējā ieguldījuma apjoma | Čehija | 11,0 % | Igaunija | 4,0 % | Kipra | 0,6 % | Latvija | 6,0 % | Lietuva | 7,1 % | Ungārija | 13,1 % | Malta | 0,3 % | Polija | 49,0 % | Slovēnija | 2,2 % | Slovākija | 6,7 % | No šā ieguldījuma var finansēt reģionāla un valsts mēroga projektus un programmas, kā arī projektus un programmas, kur iesaistītas vairākas saņēmējvalstis. 3. Pārskatīšana Stāvokļa pārskatīšana paredzēta pēc 2 un pēc 4 gadiem no Šveices ieguldījuma īstenošanas sākuma, lai pārdalītu iespējamos neizmantotos asignējumus tādiem projektiem un programmām, kas saņēmējvalstīm ir īpaši prioritāras. 4. Iesaistes virziens un jomas Drošība, stabilitāte un atbalsts reformām: - pārvaldības spēju stiprināšana reģionālo un vietējo pašvaldību līmenī; - robežu drošības nodrošināšanas pasākumi; - imigrācijas un patvēruma jautājumu risināšanas uzlabošana; - piekļuve informācijas sistēmām saistībā ar tiesībām un drošības attīstība tiesiskajā plānā; - tiesu iestāžu modernizācija; - iestāžu un spēju stiprināšana cīņai pret korupciju un organizēto noziedzību; - kodoldrošība; - dabas katastrofu novēršana un pārvarēšana; - reģionālās attīstības iniciatīvas perifēros vai mazāk attīstītos reģionos. Vide un infrastruktūra: - pamata infrastruktūras atveseļošana un modernizācija (energoefektivitāte, dzeramais ūdens, notekūdeņi, atkritumu izvešana, sabiedriskais transports); - vides apstākļu uzlabošana, kaitīgu vielu emisijas samazināšana, standartu un normu atjaunināšana un ievērošana, vides monitorings; - toksisko atkritumu apglabāšana un piesārņotu ražošanas vietu atveseļošana; - reģionālais, pilsētu un lauku teritoriālplānojums attiecībā uz zemes izmantošanu, infrastruktūru, vidi utt.; - pārrobežu vides iniciatīvas, piemēram, „Vide Eiropai”; - bioloģiskā daudzveidība un dabas aizsardzības zonas. Privātā sektora veicināšana: - privātā sektora attīstība un eksporta veicināšana, dodot priekšroku mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); - piekļuves veicināšana kapitālam, atbalsts MVU uzņēmuma vadības jomā; - sertificētu bioloģisko lauksaimniecības produktu veicināšana; - standartu, normu un atbilstības novērtējuma veicināšana rūpnieciskajā un lauksaimnieciskajā ražošanā; tādas rūpnieciskās ražošanas veicināšana, kas atbilst ilgtspējīgas attīstības principam no sociālā un vides, kā arī ekoloģiskās efektivitātes viedokļa; - finanšu nozares regulējuma uzlabošana un finanšu iestāžu un tirgus stiprināšana; - intelektuālā īpašuma aizsardzība. Humānā un sociālā attīstība: - valsts pārvaldes iestāžu spēju stiprināšana centrālajā, reģionālajā un vietējo pašvaldību līmenī, lai sasniegtu Eiropas standartus; - tehniskā apmācība un arodmācības; - pētniecība un attīstība (apmaiņas programmas zinātnē, stipendijas, partnerības, sadarbība lietišķo pētījumu jomā utt.); - veselības aizsardzība (slimnīcu modernizācija, veselības apdrošināšanas sistēmu reforma, profilaktiskie pasākumi utt.); - pilsētu un pašvaldību partnerības; - atbalsts starptautiskajām attīstības iniciatīvām. Iesaistes jomu izvēle un iesaistes apjoms balstīsies uz katras saņēmējvalsts vajadzībām. 5. Informācijas apmaiņa un koordinācija Federālā padome un Eiropas Komisija regulāri, ja vajadzīgs, arī politiskā līmenī apmainās ar informāciju par Šveices ieguldījuma īstenošanu. Tās koordinē savu darbību, lai nodrošinātu ierosināto projektu un programmu atbilstību ekonomisko un sociālo nevienādību samazināšanas mērķim. Šim nolūkam Eiropas Komisija informē Federālo padomi par Komisijas veikto izskatīšanu attiecībā uz ierosināto projektu un programmu atbilstību Kopienas mērķiem, kā arī par izmaiņām ES kohēzijas politikā, kas tiks pienācīgi ņemtas vērā. Tās arī koordinē savu darbību ar citām iestādēm un līdzekļu sniedzējiem, kas finansē tos pašus projektus un programmas. Šajā kontekstā projektus un programmas vajadzības gadījumā var īstenot sadarbībā ar citām ES dalībvalstīm, kas piedalās ES ekonomiskās un sociālās kohēzijas politikā. Šos projektus un programmas var līdzfinansēt ar Kopienas instrumentiem kohēzijas un starpreģionu sadarbības jomā. 6. Projektu un programmu izvēle Federālā padome veic projektu un programmu izvēli pēc vienošanās ar saņēmējvalstīm, ņemot vērā to prasības un vajadzības, kā arī to faktiskās izmantošanas spējas. 7. Projektu un programmu īstenošana 1. Projektus un programmas attiecīgi īsteno divpusēji, divpusēji ar vairākiem partneriem (līdzfinansējums ar citām iestādēm vai ziedotājiem) vai daudzpusēji (ar uzticības personu starpniecību). 2. Šveices ieguldījums ir dāvinājumu vai finanšu instrumentu koncesiju veidā. To nevajadzēs Šveicei atlīdzināt. 3. Šveices ieguldījuma saņēmēji principā nodrošina nelielu daļu projektu vai programmu finansējuma. Šveices ieguldījums subsīdiju veidā nepārsniedz 60 % no projekta izmaksām, izņemot gadījumus, kad projektus finansē arī no budžeta dotācijām, ko piešķir valsts, reģionālā vai pašvaldību līmeņa pārvaldes iestādes, un tad tas nedrīkst pārsniegt 85 % no kopējām izmaksām. Tiek ievēroti noteikumi, ko piemēro līdzfinansējumam. Tehniskās palīdzības projektus, iestāžu stiprināšanas programmas, kā arī projektus un programmas, ko īsteno nevalstiskas organizācijas, var pilnībā finansēt no Šveices ieguldījuma. 4. Tiek ievēroti noteikumi, ko piemēro valsts iepirkumam un valsts atbalstam. Līdzekļus projektiem vai programmām nevar sasaistīt. 5. Pārvaldības izmaksas, kas jāsedz Šveices valdībai, sedz no 1. punktā minētās summas. Šīs izmaksas cita starpā ietver personāla un administratīvās izmaksas, izmaksas saistībā ar ierēdņu un konsultantu komandējumiem, kā arī finanšu kontroles un novērtējuma izmaksas. 8. Šveices ieguldījuma īstenošana Federālā padome ierosina Šveices parlamentam pieņemt asignējumu 1 miljarda Šveices franku apjomā, lai Šveices ieguldījumu varētu īstenot no 2006. gada. Nolīgumiem, kas minēti 1. punktā, jābūt saskaņā ar šajā memorandā izklāstītajām pamatnostādnēm. Pielikumā atrodas Šveices un saņēmējvalstu pamatnolīgumu satura vispārējs apraksts. Šos nolīgumus līgumslēdzējas puses apstiprinās saskaņā ar to pieņemtajām procedūrām. Sastādīts …, [datums] divos eksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, holandiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā. Federālās padomes vārdā: Eiropas Kopienas vārdā: II PIELIKUMS Šveices un jauno ES dalībvalstu (turpmāk — „partnervalstis”) pamatnolīgumu satura vispārējs apraksts Visos desmit pamatnolīgumos ir ietverti Šveices un attiecīgās partnervalsts vispārējie sadarbības principi. Pamatojoties uz pamatnolīgumiem, tiek slēgti projektu nolīgumi, kas reglamentē tehniskas dabas jautājumus saistībā ar projektiem. Standarta pamatnolīguma saturu var raksturot šādi. 1. Atsauce uz saprašanās memorandu. 2. Šveices un partnervalsts sadarbības mērķi. 3. Šveices un partnervalsts sadarbības sākums un ilgums. 4. Šveices ieguldījuma apjoms un Šveices un EK veiktā pārskatīšana. 5. Šveices un attiecīgās partnervalsts sadarbības konceptuālais pamats (prioritārās iesaistes jomas, principi, partneri). 6. Projektu un programmu izvēles, apstiprināšanas un īstenošanas procedūras un kritēriji (tostarp informācijas apmaiņa un koordinācija ar Eiropas Komisiju). 7. Projektu un programmu finansēšanas veidi. 8. Piešķirto līdzekļu izlietošanas principi, ieguldījumu griesti, pārvaldības izmaksas (ne vairāk kā 5 %), maksāšanas kārtība, finanšu kontrole un administrēšana. 9. Kompetences un koordinācija pamatnolīguma īstenošanā. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS Politikas joma(-as): Regionālā politika Darbība: Kohēzijas politika | RīCīBAS NOSAUKUMS: EIROPAS KOPIENAS UN ŠVEICES KONFEDERāCIJAS FEDERāLāS PADOMES SAPRAšANāS MEMORANDS PAR ŠVEICES KONFEDERāCIJAS IEGULDīJUMU, LAI SAMAZINāTU EKONOMISKāS UN SOCIāLāS ATšķIRīBAS PAPLAšINāTAJā EIROPAS SAVIENīBā | 1. BUDŽETA POZĪCIJA(-AS) 2. KOPĒJIE RĀDĪTĀJI 2.1. Kopējais piešķīrums darbībai (B daļa): EUR miljonos saistību izpildei NEPIEMĒRO 2.2. Piemērošanas laikposms: Sākums: memorands (droši vien) stāsies spēkā 2005. gadā (atkarībā no parakstīšanas datuma) Beigas: memorandam nav beigu termiņa, bet tas zaudēs nozīmi pēc Šveices finansiālā ieguldījuma beigām 2.3. Kopējais vairākgadu izdevumu novērtējums: NEPIEMĒRO (a) Saistību asignējumu/maksājumu asignējumu grafiks (finanšu intervence) (sk. 6.1.1. punktu) miljoni EUR (līdz trīs cipariem aiz komata) Gads [n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 un turpm. gadi] | Kopā | Saistības | Maksājumi | (b) Tehniskās un administratīvās palīdzības un atbalsta izdevumi (sk. 6.1.2. punktu) Saistības | Maksājumi | Starpsumma a+b | Saistības | Maksājumi | (c) Cilvēkresursu un citu administratīvo izdevumu kopējā finansiālā ietekme (sk. 7.2. un 7.3. punktu) Saistības/maksājumi | KOPĀ a+b+c | Saistības | Maksājumi | 2.4. Savienojamība ar finanšu plānošanu un finanšu shēmu [x] Priekšlikums ir savienojams ar esošo finanšu plānošanu. Priekšlikums nozīmē finanšu shēmas attiecīgās budžeta pozīcijas pārplānošanu. Priekšlikuma dēļ var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi. 2.5. Finan siālā ietekme uz ieņēmumiem:[3] [x] Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes (saistīts ar pasākuma īstenošanas tehniskiem aspektiem) VAI Priekšlikumam ir finansiāla ietekme — ietekme uz ieņēmumiem ir šāda (indikatīvi): (miljoni EUR līdz vienam ciparam aiz komata) Pirms darbības [gads n-1] | Stāvoklis pēc darbības | 5. APRAKSTS UN PAMATOJUMS N epiemēro 5.1. Ne pieciešamība pēc Kopienas finansējuma 5.1.1. Izvirzītie mērķi nav 5.1.2. Pasākumi, kas veikti saistībā ar iepriekšēju vērtēšanu nav 5.1.3. Pasākumi, kas veikti pēc paveiktā novērtējuma nav 5.2. Paredzētā rīcība un budžeta intervences pasākumi nav 5.3. Īstenošanas metodes nav 6. FINANSIĀLĀ IETEKME nav 6.1. Kopējā finansiālā ietekme uz B daļu — (visā plānošanas periodā) (Metode, kā aprēķināt zemāk esošajā tabulā ietvertās kopējās summas, jāpaskaidro ar sadalījumu 6.2. tabulā) 6.1.1. Finanšu intervence Saistības (miljoni EUR līdz trīs cipariem aiz komata) Sadalījums | [gads n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 un turpm. gadi] | Kopā | Darbība 1 | Darbība 2 | utt. | KOPĀ | 6.1.2. Tehniskā un administratīvā palīdzība, atbalsta izdevumi un IT izdevumi (saistību asignējumi) | [gads n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 un turpm. gadi] | Kopā | 1) Tehniskā un administratīvā palīdzība | a) Tehniskās palīdzības biroji | b) Cita tehniskā un administratīvā palīdzība: - iekšējā (intra muros): - ārējā (extra muros): no kā datorizētu pārvaldības sistēmu veidošanai un uzturēšanai | Starpsumma 1 | 2) Atbalsta izdevumi | a) Pētījumi | b) Ekspertu sanāksmes | c) Informēšana un publikācijas | Starpsumma 2 | KOPĀ | 6.2. Izmaksu aprēķins, sadalot pa B daļā paredzētajiem pasākumiem (visā plānošanas periodā) (Ja ir vairāk nekā viena darbība, norādīt pietiekami daudz informācijas par konkrētajiem pasākumiem, kas saistībā ar katru no tām jāveic, lai varētu novērtēt rezultātu apjomu un izmaksas.) Saistības (miljoni EUR līdz trīs cipariem aiz komata) Sadalījums | Rezultātu veids (projekti, dokumenti ) | Rezultātu skaits (kopā 1…n gadā) | Vidējās vienības izmaksas | Kopējās izmaksas (kopā 1…n gadā) | 1 | 2 | 3 | 4=(2X3) | Darbība 1 - Pasākums 1 - Pasākums 2 Darbība 2 - Pasākums 1 - Pasākums 2 - Pasākums 3 utt. | KOPĒJĀS IZMAKSAS | Ja vajadzīgs, paskaidrot aprēķina metodi 7. IETEKME UZ PERSONĀLA UN ADMINISTRATĪVAJIEM IZDEVUMIEM Nav 7.1. I etekme uz cilvēkresursiem Amatu veidi | Personāls, ko norīko darbības vadībai, izmantojot esošos un/vai papildu resursus | Kopā | Uzdevumu apraksts saistībā ar darbību | Pastāvīgo amatu skaits | Pagaidu amatu skaits | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki | A B C | Ja vajadzīgs, var pievienot uzdevumu sīkāku aprakstu | Citi cilvēkresursi | Kopā | 7.2. Cilvēkresursu kopējā finansiālā ietekme Cilvēkresursu veids | Summa (EUR) | Aprēķina metode* | Ierēdņi Pagaidu darbinieki | Citi cilvēkresursi (norādīt budžeta pozīciju) | Kopā | Summas ir kopējie izdevumi 12 mēnešos. 7.3. Citi administratīvie izdevumi saistībā ar darbību Budžeta pozīcija (numurs un pozīcija) | Summa EUR | Aprēķina metode | Kopējais piešķīrums (Iedaļa A7) A0701 – Komandējumi A07030 – Sanāksmes A07031 – Obligātās komitejas1 A07032 – Neobligātās komitejas1 A07040 – Konferences A0705 – Pētījumi un apspriešanās Citi izdevumi (norādīt) | Informācijas sistēmas (A-5001/A-4300) | Citi izdevumi – A daļa (norādīt) | Kopā | Summas ir kopējie izdevumi 12 mēnešos. 1 Norādīt komitejas veidu un grupu. I. Kopā gadā (7.2. + 7.3.) II. Darbības ilgums III. Darbības kopējās izmaksas (I x II) | EUR gadi EUR | 8. IZPILDES UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒJUMS Nav 8.1. Izpildes uzraudzība Nav 8.2. Plānotā novērtējuma pasākumi un norise Nav 9. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI Nav [1] OV C, , . lpp. [2] OV C, , . lpp. [3] Plašākai informācijai sk. atsevišķu paskaidrojumu.