EIROPAS KOMISIJA Briselē, 5.6.2013 COM(2013) 334 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI Kopsavilkuma pārskats par Komisijas sasniegumiem vadības jomā 2012. gadā



KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI Kopsavilkuma pārskats par Komisijas sasniegumiem vadības jomā 2012. gadā 1Ievads Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 317. pantu Eiropas Komisija atbilstoši pieejamo apropriāciju apjomam uzņemas atbildību par ES budžeta izpildi, ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principus. Tajā noteikts, ka dalībvalstis sadarbojas ar Komisiju, lai nodrošinātu to, ka apropriācijas izmanto saskaņā ar minētajiem principiem. Pieņemot šo Kopsavilkuma ziņojumu, pamatojoties uz Komisijas ģenerāldirektoru un dienestu vadītāju izteiktajām deklarācijām un atrunām savos gada darbības pārskatos (GDP), Komisija uzņemas politisko atbildību par ES budžeta pārvaldību. Kopsavilkuma pārskatā Komisija nosaka galvenos pārvaldības jautājumus, kas risināmi kā prioritātes, un pasākumus apzināto trūkumu novēršanai. Kolēģija uztic politisko un pārvaldības mērķu praktisko īstenošanu ģenerāldirektoriem un dienestu vadītājiem, kas kā deleģētie kredītrīkotāji saņem līdzekļus darbībai. Šajā decentralizētajā pārvaldības organizācijā dažādu dalībnieku pienākumi ir precīzi definēti. Deleģētie kredītrīkotāji ir pilntiesīgi noteikt vispiemērotāko un efektīvāko kontroles sistēmu, lai nodrošinātu to līdzekļu pareizu un efektīvu pārvaldi, par ko tie ir atbildīgi. GDP ir galvenais līdzeklis, ar ko deleģētie kredītrīkotāji sniedz atskaiti par to, kā ir pārvaldīti cilvēkresursi un finanšu līdzekļi, par kuriem tie ir atbildīgi. Deleģētie kredītrīkotāji GDP ziņo par savu pienākumu izpildi, tajā ietverot visus ar pārvaldību saistītos jautājumus, kas jādara zināmi Kolēģijai. GDP pievieno parakstītu ticamības deklarāciju, cita starpā, attiecībā uz finanšu darījumu likumību un pareizību. Katrā GDP ir nepārprotami apstiprināts, ka atbildīgais komisārs (vai komisāri) ir informēts par GDP galvenajiem aspektiem, tostarp deleģēto kredītrīkotāju plānotajām atrunām, pirms ticamības deklarācijas galīgās parakstīšanas. Šis Kopsavilkuma ziņojums tika pieņemts pēc apspriešanas Kolēģijā 2013. gada 5. jūnijā. 2Darbības novērtējuma stiprināšana 2.1Darbības novērtējums GDP ir svarīgs informācijas avots, īpaši Revīzijas palātai un budžeta izpildes apstiprinātājiestādei. Kopš 2011. gada ar Parlamenta, Padomes un Revīzijas palātas atbalstu Komisija ir darbojusies, lai parādītu, cik svarīga ir izdevumu kvalitāte un ES budžeta pievienotā vērtība. Piemēram, tā publicēja visaptverošu ziņojumu par ES izdevumu pievienoto vērtību, lai atbalstītu tās priekšlikumus jaunās paaudzes programmām nākamās daudzgadu finanšu shēmas ietvaros. Pastāvīgajos norādījumos 2012. gada darbības pārskatiem deleģētajiem kredītrīkotājiem pieprasīts savos pārskatos sīkāk paskaidrot, kā viņi ir izmantojuši tiem piešķirtos finanšu līdzekļus un cilvēkresursus, lai sasniegtu Komisāru kolēģijas noteiktos mērķus, un parādīt, kā attiecīgās politikas jomas ir radījušas pievienoto vērtību ES sabiedrībai. Šādā veidā Komisija pakāpeniski izstrādā uz rezultātiem balstītu darba kultūru, kuras īstenošanai būs nepieciešami vairāki gadi, daļēji tāpēc, ka ir jāattīsta jauni statistikas un citi instrumenti. Līdz ar to, lai arī diskusija par maksājumu attiecināmību un sistemātiskumu aizvien ir būtiska, tā būs jāpapildina ar diskusiju par īstenotās politikas rezultātiem, un Komisijai ir jābūt gatavai atbilstoši reaģēt uz šo jauno tendenci. Komisija uzdod saviem dienestiem pastiprināt izpildes sistēmu, kas būtu jāizmanto visiem turpmākajiem GDP. Šādu sistēmu veido uz rezultātiem balstīta darba kultūra visā organizācijā, mērķu iepriekšēja noteikšana, regulāra uzraudzība, ex-post novērtējums un ziņojumi par sasniegumiem. Tā uzdod Ģenerālsekretariātam un Budžeta ģenerāldirektorātam ziņojuma par rezultātiem elementus ietvert 2013. gada darbības pārskatiem un 2014. gada daudzgadu programmām paredzētajos pastāvīgajos norādījumos. Ziņojumā par rezultātiem galvenā uzmanība būtu jāpievērš ieinteresēto personu patiesajām vajadzībām un būtu jāstiprina ticamības deklarācija, sniedzot informāciju par finansiāla un nefinansiāla rakstura "saimnieciskumu, lietderību un efektivitāti". Prasībām būtu jābūt pietiekami elastīgām, lai atspoguļotu dienestu darbību atšķirīgo būtību. Savos priekšlikumos par jaunās paaudzes programmām nākamās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) ietvaros Komisija ir ietvērusi vairākus elementus, lai uzlabotu izpildes sistēmu un vienkāršotu noteikumus un procesus nolūkā mazināt kļūdu risku, kuras ietekmē maksājumus. Izpildes sistēmai būtu jāvērš lielāka uzmanība lietderībai un efektivitātei, īstenojot mērķus dažādās politikas jomās, vienlaikus ņemot vērā to, ka ir jānodrošina, lai kļūdu īpatsvars finanšu darījumos nepārsniedz samērīgu līmeni. Komisija pauž bažas, ka dažus no priekšlikumiem, ko tā ir ietvērusi jaunajā DFS, lai sistēmu padarītu vienkāršāku un spēcīgāku, nav akceptējušas likumdevējas iestādes. Tā aicina Parlamentu un Padomi pašreizējās sarunās vairāk ņemt vērā šos aspektus.

2.2Novērtējuma ziņojums (LESD 318. pants) Komisija 2012. gada novembrī otro reizi ziņoja par ES finanšu novērtējumu, kura pamatā ir sasniegtie rezultāti. Šā ziņojuma, kā noteikts LESD 318. pantā, mērķis ir sniegt pārskatu par ES programmu mērķiem un par ietekmi un sasniegtajiem rezultātiem. Komisija nepārtraukti strādā, lai uzlabotu šādu ziņošanu, piemēram, to pielāgojot esošajam stratēģiskās plānošanas un programmu plānošanas procesam. Šī pielāgošana nozīmē to, ka rezultātu rādītāji un mērķi tiek noteikti daudzgadu programmās, par rezultātiem ziņo GDP un tos novērtējuma ziņojumā, kas pieņemts paralēli šim Kopsavilkuma pārskatam, papildina Komisijas mērogā veikti novērtējumi. Komisija uzdod Ģenerālsekretariātam turpināt novērtējuma ziņojuma satura un aptvēruma izstrādi, piemēram, vairāk izmantojot informāciju par rezultātiem un nodrošinot konsekvenci starp novērtējuma ziņojumu un GDP. Informācija par rezultātiem ir, piemēram, izpildes revīzijas, ko veic iekšējie vai ārējie revidenti. 2.3Finanšu regulas pārskatīšana Finanšu regulā ir ietverti kopēji finanšu noteikumi un principi, kas piemērojami visās politikas jomās. Finanšu regulu pārskatīja 2012. gadā, pastiprinot vajadzību saskaņot kontroles sistēmas ar apzinātajiem riskiem un kontroļu izmaksu lietderību. Tajā ir izklāstīta konkrēta vispārēja īstenošanas sistēma, ietverot visus pārvaldības veidus (tostarp vienota dalītas pārvaldības sistēma, ko piemēro ES budžeta lielākajai daļai), un paredzēti īpaši noteikumi inovatīviem finanšu instrumentiem un prēmijām. Dotāciju jomā, kuras tieši pārvalda Komisija, pārskatīšanā jo īpaši ierosināts izmantot vienkāršotas metodes, lai aprēķinātu attiecināmās izmaksas (piemēram, vienreizējus maksājumus, vienotas likmes un vienības izmaksu standarta shēmas), atvieglota deklarēto izmaksu pieņemšana saskaņā ar saņēmēju ierastajām grāmatvedības procedūrām un ieviestas vieglākas procedūras nelielām dotācijām. Komisija ir ierosinājusi tādu pašu pieeju dalītai pārvaldībai nozaru tiesību aktos. Jaunā Finanšu regula ietver noteikumus, kas paredz dienestiem sniegt informāciju par dienestu un dalībvalstu izmantotajām iekšējās kontroles sistēmām, ja tiek piemērota dalīta pārvaldība, no šādas sistēmas izrietošām kontroļu izmaksu un ieguvumu aplēsēm un paredzamā kļūdas riska pakāpes novērtējumu, ja likumdevējai iestādei tiek iesniegti jauni vai pārskatīti izdevumu priekšlikumi. Turklāt Finanšu regula paredz, ka deleģētiem kredītrīkotājiem, izveidojot kontroles sistēmas, jāņem vērā riski un izmaksu efektivitāte, un GDP jāsniedz vispārīgs novērtējums par izmaksām un ieguvumiem un, ja kļūdu īpatsvars ir nemainīgi augsts, jānosaka trūkumi, jāanalizē izmaksas un ieguvumi, ko sniedz iespējamie koriģējošie pasākumi, un jāveic vai jāierosina piemērota darbība. Komisija uzdod tās galvenajiem dienestiem izstrādāt konkrētas vadlīnijas, lai šīs jaunās informācijas prasības laikus un ekonomiski izdevīgāk tiktu atspoguļotas 2013. gada darbības pārskatos. Attiecībā uz kontroles izmaksām, kuras Komisija nekontrolē, būtu jāveic nepieciešamā sagatavošanās, lai atspoguļotu šo informāciju 2015. gada darbības pārskatos. 3Gada darbības ziņojumu kvalitātes uzlabošana 3.1Revīzijas palātas novērtējums Savā 2011. gada ziņojumā Revīzijas palāta novērtēja vairāku 2011. gada darbības pārskatu kvalitāti. Tā atzina, ka sešos GDP atrunas jomai un mērogam vajadzēja būt plašākam. Vienlaikus tika atzīts, ka jaunās vadlīnijas atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķināšanai ir radījušas uzlabojumu, īpaši kohēzijas politikas ģenerāldirektorāta un pētniecības un inovāciju ģenerāldirektorāta GDP. 2012. gada darbības pārskatos ir izklāstīti pasākumi, kas veikti, lai risinātu problēmas, uz kurām norādījusi Revīzijas palāta. Komisija ir gandarīta, ka visi tās dienesti ir ņēmuši vērā Revīzijas palātas novērojumus par 2011. gada pārvaldības apliecinājumiem un arī strādā, lai risinātu jautājumus par GDP uzticamību, kas pausti budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijā. 3.2Nostiprināts salīdzinošās pārskatīšanas process Regulāri mēģinot veikt turpmākus uzlabojumus, Komisijas galvenie dienesti strādā agrīnos posmos, lai atbalstītu dienestus GDP izstrādē. Tie savstarpēji apspriežas par galvenajiem jautājumiem un vajadzības gadījumā sniedz norādījumus. Ir pierādījies, ka salīdzinošā pārskatīšana ir efektīva platforma viedokļu apmaiņai, lai formulētu saistītus jautājumus un novērstu trūkumus. Pēc GDP procesa revīzijas, ko Komisijā veica iekšējās revīzijas dienests, šajā procesā ir panākti turpmāki uzlabojumi. Pirmkārt, dokumentā par abpusējiem mērķiem ir apkopoti sadarbības pasākumi, kas paredzēti salīdzinošās pārskatīšanas sanāksmēm. Otrkārt, ģenerāldirektorāti ir aicināti ziņot par to, kā tie atspoguļos salīdzinošās pārskatīšanas rezultātus savā galīgajā GDP, vai sniegt paskaidrojumus, ja tie nepiekrīt minētajiem ieteikumiem (princips "ievēro vai paskaidro"). Treškārt, lielāka uzmanība ir veltīta GDP ietvertajiem secinājumiem, kas ir ticamības pamatā, tostarp iemesliem, kādēļ ir pieņemta atruna. Šā procesa, kura pamatā ir GDP kvalitātes rūpīga pārbaude, rezultātā ir uzlabota kvalitāte, konsekvence un atbilstība pastāvīgajiem norādījumiem. Komisija uzdod Ģenerālsekretariātam un Budžeta ģenerāldirektorātam turpināt sniegt norādījumus ģenerāldirektorātiem un dienestiem, regulāri pārskatot pastāvīgos norādījumus, sniedzot metodiskas norādes, veicot GDP projektu kvalitātes pārskatīšanu un organizējot salīdzinošās pārskatīšanas sanāksmes, kā arī rīkojot atbilstošas mācības. 2013. gadā atjaunojot pastāvīgos norādījumus, būtu jāpalīdz dienestiem, sniedzot ziņošanas veidlapas, un vienlaikus jānodrošina, ka dienesti ievēro jauno Finanšu regulu. 3.3Iepirkuma procedūras kļūdu kvantifikācijas saskaņošana Galvenie dienesti 2012. gada novembrī atjaunināja savas vadlīnijas par kļūdu līmeņa noteikšanu un kritērijiem, ko izmanto, lai ticamības deklarācijai pievienotu atrunu gadījumā, ja kļūdas ir saistītas ar publiskā iepirkuma procedūrām tiešā pārvaldībā. Šo vadlīniju mērķis, kurās ņēma vērā Revīzijas palātas plašāku pieeju, bija nodrošināt pārredzamību un salīdzināmību, kā arī panākt faktisko finanšu risku reālistisku aprēķinu, vienlaikus ņemot vērā nopietnu procesuālo kļūdu iespējamo ietekmi uz reputāciju. Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts vada procesu, lai atjauninātu kvantifikācijas principus, kurus izmanto kohēzijas politikas dienesti. Komisija ņems vērā šo procesu, lai līdz 2013. gada beigām pieņemtu lēmumu nolūkā saskaņot pieeju visiem dienestiem dalītajā pārvaldībā. Tas arī attieksies uz konkrētu citu dienestu darbībām, kuriem publiskais iepirkums ir to budžeta svarīga daļa. 3.4Būtiskuma kritēriju saskaņošana Ģenerāldirektori un izpildaģentūru direktori savās ticamības deklarācijās iekļauj atrunas, pamatojoties uz nepilnību būtiskuma izvērtējumu un/vai apsvērumiem saistībā ar GDP pamatelementiem.

Kā norādīts 2011. gada Kopsavilkuma pārskatā, dalītās pārvaldības ģenerāldirektorāti ir strādājuši, lai turpmāk saskaņotu pieeju būtiskuma noteikšanai, pamatojoties uz a) valsts pārvaldības un kontroles sistēmu novērtējumu; b) izmantojot kļūdu īpatsvaru, kas prognozēts valsts iestāžu gada kontroles ziņojumos; un c) aprēķinot kumulatīvo atlikušo kļūdu īpatsvaru. Savā 2012. gada darbības pārskatā Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors ievēroja integrētāku pieeju, darot zināmus rezultātus, kuri izriet no Komisijas veiktā visu darbības programmu kontroles sistēmu novērtējuma, ņemot vērā dažādus ticamības līmeņus, kuri iegūti no sertifikācijas iestādēm, Revīzijas palātas un pašu revīzijas konstatējumiem. Rezultāti ir galvenokārt redzami galvenajām sistēmām, kas ietilpst pirmajā pīlārā ("tiešais atbalsts"). Šo pieeju pieņems, ja tas būs vajadzīgs, un to attiecinās uz pārējiem pirmā pīlāra un otrā pīlāra ("lauku attīstība") elementiem. Tā rezultātā varēs precīzāk noteikt riskam pakļautās summas. Komisija uzskata, ka centieni saskaņot būtiskuma kritērijus uzlabo GDP saskaņotību, lasāmību un pārredzamību. Tā uzdod Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektoram turpināt centienus un izvērst būtiskuma kritēriju saskaņošanu atbilstīgi vadlīnijām par dalīto pārvaldību. Komisija uzdod Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektoram izpētīt situāciju dalībvalstīs, ja kļūdu īpatsvars pārsniedz 2 %, īpaši, izskatīt valstu revīzijas atzinumus un iesniegto statistiku attiecībā uz kļūdu īpatsvaru. Komisija uzdod Budžeta ģenerāldirektorātam izmantot jaunās Finanšu regulas īstenošanu un debates par reglamentējošajiem noteikumiem izdevumu programmām nākamās DFS ietvaros, lai sniegtu norādījumus dienestiem, nodrošinot, ka būtiskuma kritēriji tiek pielāgoti sarežģītības līmenim, vajadzīgo kontroļu izmaksu efektivitātei un riska videi, kurā Komisijai ir jāpārvalda līdzekļi. Pastāvīgie norādījumi paredz, ka ģenerāldirektorātiem ir jāziņo par kļūdu analīzi, to pamatiemesliem un darbībām, kas veiktas to koriģēšanai un novēršanai. Ir nepieciešama nepārprotama saikne starp paziņoto daudzgadu atlikušo kļūdu īpatsvaru un informāciju par atgūtajām summām/finanšu korekcijām, kas norādītas pārskatu piezīmēs, lai parādītu atlikušo finanšu risku un ietekmi uz būtiskumu pēc tam, kad ir piemēroti visi pasākumi, lai aizsargātu ES budžetu. Komisija uzdod Budžeta ģenerāldirektorātam nākt klajā ar padomiem par to, kādā veidā uzrādīt informāciju par atgūtajām summām un finanšu korekcijām tā, lai varētu nonākt pie pamatotiem secinājumiem par ES budžeta faktiskajiem riskiem. Programmu īstenošanas grafika dēļ neapšaubāmi pastāv laika intervāls starp maksājumu, kļūdas noteikšanu un tās koriģēšanu, līdz ar to kumulatīvas pieejas piemērošana ziņošanai sniedz priekšrocības. Ar finanšu korekcijām parasti risina sistēmas trūkumus, un tās nevar tieši saistīt ar konkrētām kļūdām galīgo saņēmēju līmenī. Daudzgadu atlikušo kļūdu īpatsvars un informācija par kumulatīvajām atgūtajām summām/finanšu korekcijām, par ko ziņots GDP konkrētā pārskata gadā, ir galvenie rādītāji, kas ļauj novērtēt to, kā Komisija aizsargā ES budžetu. 4Ticamības dati, kas iegūti no gdp un ģenerāldirektoru atrunām Komisija, izskatījusi GDP, jo īpaši visu deleģēto kredītrīkotāju parakstītās deklarācijas un izteiktās atrunas, atzīmē, ka tie visi sniedz pamatotu ticamību par līdzekļu izmantošanu paredzētajiem mērķiem, pareizas finanšu pārvaldības principu ievērošanu un to, ka īstenotās kontroles procedūras nodrošina vajadzīgās garantijas par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. 2012. gada pārskati kopā ietvēra divdesmit deviņas atrunas, ko izteica piecpadsmit ģenerāldirektori un divi izpildaģentūru direktori. Atrunas ir izdarītas septiņpadsmit dienestos, kas kopā ir atbildīgi par vairāk nekā 85 % no Komisijas finanšu izdevumu darbībām un 12 % no ieņēmumu darbībām. Tās ietvēra divdesmit piecas atrunas no divdesmit septiņām atrunām, kas jau bija izteiktas 2011. gadā un saistībā ar kurām 2012. gada beigās vēl tika veiktas darbības, un četras jaunas atrunas. Varēja atcelt divas iepriekšējās atrunas. Kopējais darbību skaits, kurās ir izdarītas atrunas, palielinājās, jo jaunu atrunu izteica DEVCO ģenerāldirektors, REGIO ģenerāldirektors —par labāku darbības jomas aprēķinu, un AGRI ģenerāldirektors — atrunu par finansiālo kvantifikāciju saistībā ar atsaistītiem tiešajiem maksājumiem KLP pirmajā pīlārā, kā rezultātā kvantificētu finanšu atrunu šogad izteica trīs dalībvalstis, turpretim pagājušajā gadā atruna tika izteikta ar reputāciju saistītu iemeslu dēļ un līdz ar to netika izteikta skaitliski. Komisija aicina ģenerāldirektorātus pārskatīt savu iekšējās kontroles stratēģiju, lai nodrošinātu, ka to īstenotās kontroles ir efektīvas un rentablas, un lai tie pielāgotu kontroles intensitāti riskiem, ar kuriem tie saskaras, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā to ietekmi uz politikas mērķu sasniegšanu. Komisija aicina Budžeta ģenerāldirektorātu sniegt norādījumus un atbalstīt šo procesu. Nolūkā nodrošināt konsekvenci un salīdzināmību Komisija uzdod galvenajiem dienestiem pārskatīt dažādās ievērotās pieejas, lai novērtētu riskam pakļautās aplēstās summas. Savos GDP deleģētie kredītrīkotāji lēš, ka risks ir no 2,6 miljardiem euro līdz 3,5 miljardiem euro. Tas atbilst 1,9 % un 2,6 % no visiem 2012. gadā veiktajiem maksājumiem Komisijas budžetā un EAF. Attiecībā uz divām lielākajām izdevumu jomām (lauksaimniecība, dabas resursi un veselība, un kohēzija) minētās summas neietver turpmākas finanšu korekcijas un atgūtās summas, kas var koriģēt pārkāpumus saistībā ar 2012. gadā veiktajiem maksājumiem. Pamatojoties uz pēdējo četru gadu pieredzi (2009-2012), finanšu korekcijas un atgūtās summas sasniedza 2,4 miljardus euro (apstiprinātas/izlemtas) un 2,2 miljardus euro (īstenotas) vidēji katru gadu tikai šajās divās politikas jomās. Pieņemot, ka līdzīgi apjomi attieksies uz 2012. gadu, kopumā finanšu korekcijas un atgūtās summas pienācīgi aizsargā ES budžetu. Finanšu korekcijas un atgūtās summas, kas īstenotas visās politikas jomās, sasniedza 4,5 miljardus euro 2012. gadā (1,8 miljardi euro 2011. gadā). Konkrēts sadalījums ir sniegts konsolidētā finanšu pārskata 6. piezīmē. Būtisko pieaugumu salīdzinājumā ar pagājušo gadu galvenokārt izskaidro ERAF programmas slēgšana 2000—2006. gada periodam un no tā izrietošajām finanšu korekcijām. Tiek atzīmēts, ka dienestu paziņotais atlikušo kļūdu īpatsvars, ko izmanto, lai novērtētu finanšu risku, nav tieši savienojams ar kļūdu īpatsvaru, par ko ziņojusi Eiropas Revīzijas palāta savā gada pārskatā attiecībā uz katru nodaļu. Tam pamatā ir vairāki iemesli, galvenais no tiem ir tāds, ka atlikušo kļūdu īpatsvars tiek aprēķināts, ņemot vērā dažādu daudzgadu koriģējošo mehānismu sekas. Revīzijas palātas paziņotais kļūdu īpatsvars ir balstīts uz konkrēta gada darījumiem. Līdz ar to tas ir jāskata kontekstā, ņemot vērā faktiski īstenotās finanšu korekcijas un atgūtās summas. Visi ģenerāldirektori un dienestu vadītāji ir apzinājuši galvenos atrunu cēloņus un noteikuši pasākumus to novēršanai. Kopumā bažas rada sarežģītie attiecināmības noteikumi dotāciju saņēmējiem un to veikta publiskā iepirkuma noteikumu nepareiza piemērošana (biežs kļūdu cēlonis dalīti un netieši pārvaldītajiem fondiem). Komisija no šīs pieredzes guva operatīvus secinājumus un nāca klajā ar priekšlikumiem par to, kā būtiskāk vienkāršot turpmāko programmu sagatavošanu. Patlaban šķiet, ka likumdevējas iestādes adekvāti nereaģē uz šiem Komisijas priekšlikumu aspektiem. Pēc kontroles rezultātu novērtēšanas tika atceltas divas iepriekšējo gadu atrunas. Lai atceltu atrunu, deleģētos kredītrīkotājus lūdza norādīt, kādi pasākumi ir veikti apzināto trūkumu novēršanai, cik tie ir bijuši efektīvi un vai trūkumi ir tiešām novērsti. 4.1Ieņēmumi Komisijas turpināja savas darbības, lai palielinātu muitas nodevu un PVN iekasēšanas efektivitāti un lietderīgumu dalībvalstīs ar mērķi apzināt kanālus un shēmas, kas ļauj izvairīties no nodokļiem un tos nemaksāt, un veicināt piemērotus pretpasākumus. Modernizētā muitas kodeksa pilnīga piemērošana, ko aizstāja ar Savienības muitas kodeksu (SMK), ir atlikta līdz 2020. gadam, jo pašreizējā ekonomikas un finansiālajā kontekstā dalībvalstis nevarēja apņemties laikus īstenot vajadzīgās IT sistēmas.

Komisija publicēs atjauninātu informāciju par visās dalībvalstīs neiekasēto PVN. Tiks izmantota 2009. gadā piemērotā pieeja, salīdzinot faktiskos PVN ieņēmumus ar teorētiski aprēķināto PVN neto summu ekonomikai kopumā. Tradicionālie pašu resursi (TPR) veido 16 453 miljonus euro no ES 2012. gada budžeta kopējiem ieņēmumiem. TPR aprēķina un iekasē dalībvalstis. Trīs ceturtdaļas no TPR dalībvalstis maksā ES budžetā, atlikušo ceturtdaļu tās patur, lai segtu iekasēšanas izmaksas. Ņemot vērā tās ģeogrāfisko atrašanās vietu, Beļģija ir lielākā tradicionālo pašu resursu maksātāja, 2012. gadā tās iemaksas bija 9,7 % no kopējā TPR apjoma. Komisijas veiktajās pārbaudēs un Palātas veiktajās revīzijās ir norādīts uz saskaņošanu starp pārskaitītajām summām un reģistrētajiem datiem. Ir veikti seku mazināšanas pasākumi, tostarp uzlabotas iekšējās kontroles. Tomēr galīgo finansiālo ietekmi vēl nevar izmērīt, jo nav saņemts rezultāts par notiekošo ārējo revīziju. Budžeta ģenerāldirektors saglabāja atrunu attiecībā uz nepietiekamu ticamību saistībā ar Beļģijas noskaidrošanas un grāmatvedības sistēmām. 4.2Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors savā 2012. gada darbības pārskatā iekļāva trīs atrunas. Viena no šīm atrunām ir saistīta ar tiešo atbalstu. Pamatojoties uz visaptverošu pieeju, kas aprakstīta 3.4. nodaļā, atlikušo kļūdu īpatsvars atsaistītam tiešajam atbalstam sasniedz 2,4 %. Jaunā finanšu atruna veido lielāko daļu Komisijas kopējā darbību mēroga palielinājumā, kurās izteikta atruna. Izslēdzot ļoti augstu kļūdu īpatsvaru, kas konstatēts trīs konkrētās dalībvalstīs (Bulgārijā, Portugālē un Francijā), atlikušo kļūdu īpatsvars būtu 1,68 %, līdz ar to zemāks par būtiskuma robežvērtību. Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors uzskata, ka minētajām valstīm ir nepieciešami rīcības plāni, un ir attiecībā uz tām izteicis atrunu. Ģenerāldirektorāts arī izskatīs situāciju citās dalībvalstīs, kurās kļūdu īpatsvars ir virs 2 %. Šīm dalībvalstīm uzsāktās atbilstības noskaidrošanas procedūras attiecas uz ES budžeta finanšu risku. Turklāt tiek izstrādāts vispārīgs rīcības plāns, lai pastiprinātu ticamību, ko var iegūt no dalībvalstu kontroles sistēmas. 4.3Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektora atruna par izdevumiem lauku attīstības pasākumiem tika saglabāta, lai arī dalībvalstu paziņotajā kontroles statistikā norādītais kļūdu īpatsvars bija zem būtiskuma sliekšņa. Tomēr ņemot vērā bažas par kontroļu izmantojamību dažās dalībvalstīs, kā arī Eiropas Savienības Revīzijas palātas paziņoto kļūdu īpatsvaru, bija jāņem vērā dalībvalstu statistikā atspoguļotais kļūdu īpatsvars. Lai sasniegtu specifiskus politikas mērķus, lauku attīstības jomā ir jāpiemēro liels skaits sarežģītu noteikumu. Tas paaugstina kļūdu risku saņēmējiem un padara valstu iestāžu veiktās kontroles sarežģītākas un dārgākas. Komisija aktīvi strādā kopā ar visu dalībvalstu administrācijām, lai noteiktu sistēmisku kļūdu avotu pamatiemeslus un iespējamās koriģējošās darbības. Informatīva piezīme atbildīgajiem ministriem bija pamatā apspriedēm Padomē 2012. gada 29. novembrī. Eiropas lauku attīstības tīkls tiek izmantots, lai veicinātu izpratni ekspertu vidū. Dažas dalībvalstis (Portugāle, Spānija, Bulgārija un Itālija) jau ir izdarījušas grozījumus savās lauku attīstības programmās, lai to īstenošanā samazinātu kļūdu īpatsvaru. Parlamentu un Padomi informēs par šīs pārskatīšanas galvenajiem rezultātiem. Ar Lauku attīstības komitejas starpniecību Komisija turpinās sniegt norādījumus dalībvalstīm attiecībā uz turpmāku lauku attīstības programmu izstrādi. Tika arī saglabāta ar reputāciju saistīta atruna attiecībā uz nepilnībām uzraudzībā un sertificētu bioloģisko produktu kontrolē, jo rīcības plāns vēl nav pilnībā īstenots. Turpmāki uzlabojumi ietver ES veiktu kontroļu sistēmu uzraudzību dalībvalstīs un trešajās valstīs, tostarp to kontroles iestāžu uzraudzību, kas sertificē bioloģisko produktu importu ES. Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore saglabāja atrunu par Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentu (ZVFI) attiecībā uz Vāciju, kam patlaban piemēro slēgšanas procedūru (kopš 2009. gada nav veikti maksājumi), bet kuram atlikusī korekcija tiek lēsta 5,3 miljonu euro apmērā. Viņa arī izteica atrunu par Eiropas Zivsaimniecības fonda pārvaldību un kontroles sistēmām deviņās dalībvalstīs attiecībā uz deklarēto izdevumu neatbilstību. Attiecīgo programmu maksājumi ir pārtraukti. Klimata politikas ģenerāldirektors saglabāja savu iepriekšējo atrunu, jo Komisijas reputācijai bija nodarīts kaitējums, ko izraisīja nopietns drošības pārkāpums ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) valstu reģistros. No 2012. gada jūnija valstu reģistri ir aizstāti ar vienu Savienības reģistru. Lai turpmāk uzlabotu drošību, rīcības plānu izstrādā Klimata politikas, Informātikas un Drošības ģenerāldirektorāti. 2012. gadā netika konstatēti nopietni drošības pārkāpumi, bet nepārtraukti veidojas ar drošību saistītas problēmas. Šā iemesla dēļ tiek plānots veikt atjauninātu padziļinātu riska novērtējumu 2013. gadā. Veselības un patērētāju ģenerāldirektors izteica atrunu par dalībvalstu izmaksu pieprasījumu precizitāti saistībā ar dzīvnieku slimību apkarošanu un programmu uzraudzību pārtikas un barības politikas jomā. Konstatēto kļūdu galvenie avoti ir dalībvalstu iesniegtie izmaksu pieprasījumi, kuros ir nepareizi piemēroti tiesību aktos noteiktie attiecināmības noteikumi. Lai samazinātu kļūdu īpatsvaru pārtikas un barības politikas jomā, Veselības un patērētāju ģenerāldirektors jau bija veicis vairākus pasākumus, bet izmaiņas tiesību aktos ietekmēs atlikušo kļūdu īpatsvaru tikai no 2014. gada. 4.4Reģionālā politika, enerģētika un transports Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektors izteica divas atrunas – viena finanšu/ar reputāciju saistīta atruna par laikposmu no 2000. līdz 2006. gadam attiecībā uz pārvaldības un kontroles sistēmām deviņām darbības programmām trīs dalībvalstīs un divām Kohēzijas fonda nozarēm. Vēl viena atruna par laikposmu no 2007. līdz 2013. gadam attiecas uz ERAF/Kohēzijas fonda pārvaldību un kontroles sistēmām apzinātajām darbības programmām sešpadsmit dalībvalstīs, vienpadsmit pārrobežu programmām un Eiropas teritoriālās sadarbības programmām, kā arī Adrijas jūras programmu Pirmspievienošanās instrumenta (IPA) ietvaros. Trūkumi konstatēti, piemēram, saistībā ar sertificēšanas darbībām, augstu kļūdu īpatsvaru, atbilstību publiskā iepirkuma noteikumiem un darbību izvēles procedūrām. Lēš, ka riskam pakļautā summa ir 320 miljoni euro, kas atbilst 0,9 % no starpposma maksājumiem konkrētajā gadā. Komisija norāda, ka ERAF/kohēzijas darbības programmu skaits, kurās izteikta atruna, samazinājās no 123 līdz 86 pēc koriģējošiem pasākumiem, ko dažās dalībvalstīs (Francijā, Latvijā un Nīderlandē, un dažās programmās Itālijā) veica tās dienesti. Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektora GDP izklāstīti pasākumi, kas veikti, lai paātrinātu iekšējās procedūras maksājumu apturēšanai un pārtraukšanai, pamatojoties uz visiem pieejamajiem revīzijas rezultātiem. Enerģētikas ģenerāldirektors izteica ar reputāciju saistītu atrunu, pamatojoties uz to, ka Eiropas enerģētikas programmas ekonomikas atveseļošanai (EEPEA) dotāciju saņēmēji, īstenojot apakšlīgumu, neievēroja publiskā iepirkuma noteikumus. Komisija atzinīgi vērtē Enerģētikas ģenerāldirektorāta pieeju pārbaudīt 100 % no EEPEA programmas galīgajiem maksājumiem, kā arī daudzus pirmā starpposma maksājumus, nodrošinot, ka (līdz programmas beigām) ir apzināti visi iespējamie pārmaksātie maksājumi un ir veiktas atbilstīgas turpmākas darbības. Enerģētikas un Mobilitātes un transporta ģenerāldirektoriem bažas rada arī atrunas par Sesto un Septīto pētniecības pamatprogrammu (FP6 un FP7), par ko informācija sniegta turpmāk 4.7. nodaļā par Pētniecību un citu iekšējo nozaru politiku. 4.5Nodarbinātība un sociālās lietas Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektors izteica divas atrunas: viena attiecas uz pārvaldības un kontroles sistēmām ESF 2000.–2006. gadam apzinātajām darbības programmām četrās dalībvalstīs, un otra attiecas uz ESF 2007.–2013. gadam apzinātajām darbības programmām vienpadsmit dalībvalstīs, un IPA programmām Turcijai un bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai. Abas atrunas tika izteiktas, ņemot vērā nopietnus trūkumus apzināto darbības programmu pārvaldības un kontroles sistēmu svarīgos elementos.

Lēš, ka kopējā riskam pakļautā summa ir 68,9 miljoni euro, tostarp 68 miljoni euro ESF, kas atbilst 0,63 % no starpposma maksājumiem konkrētajā gadā, un 0,9 miljoni euro IPA, kas atbilst 1,5 % no starpposma maksājumiem konkrētajam gadam. Savos priekšlikumos kohēzijas politikai 2014.–2020. gadam Komisija arī ierosināja turpmāk uzlabot budžeta izdevumu finanšu pārvaldību un pareizību, ieturot maksājumus dalībvalstīm 10 % apmērā gada laikā un veicot ikgadēju grāmatojumu noskaidrošanu, tiklīdz dalībvalstis ir iesniegušas sertificētus gada pārskatus par katru programmu. 4.6Ārējās attiecības, attīstības atbalsts un paplašināšanās Ārējo attiecību, attīstības atbalsta un paplašināšanās budžets tiek tērēts vairāk nekā 150 valstīs, un īstenošanas organizācijas ievērojami atšķiras pēc to izmēra un pieredzes. Lielāko daļu budžeta īsteno deleģētā veidā, izmantojot vairāk nekā 140 ES delegāciju tīklu; delegāciju vadītāji (kas pieder pie EĀDD), kurus Komisija pastarpināti deleģējusi par kredītrīkotājiem, iesniedz ticamības atzinumu un regulārus ziņojumus galvenajā mītnē, izmantojot Ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumus (EAMR). Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāts – EuropeAid 2012. gadā pasūtīja novērtējuma pētījumu par atlikušo kļūdu īpatsvaru attiecībā uz slēgtajiem darījumiem, lai novērtētu atlikušo kļūdu finansiālo ietekmi, tiklīdz ir īstenotas visas ex-ante un ex-post kontroles. Pamatojoties uz minēto, Attīstības un sadarbības ģenerāldirektors – EuropeAid izteica vienu jaunu atrunu saistībā ar aplēsto kļūdu īpatsvaru 3,6 % apmērā, kas izriet no pētījuma, kā arī saistībā ar kļūdu īpatsvaru, ko apzinājusi Revīzijas palāta savā 2011. gada pārskatā. Šajā atrunā ietvertā aplēstā riskam pakļautā summa ir aptuveni 259,5 miljoni euro. Galvenie iemesli bija starptautisko organizāciju pieļautās nepilnības un kļūdas, īstenojot ES finansētus projektus; summas, kas netika atgūtas pēc revīzijām vai izdevumu pārbaudes misijām; dažādas kļūdas attiecībā uz ES līdzekļu netiešu pārvaldību un dokumentācijas trūkumu konkursa procedūrās. Komisija uzdod Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorātam – EuropeAid nekavējoties īstenot Iekšējā revīzijas dienesta ieteikumus, lai uzlabotu ticamības veidošanas procesu ģenerāldirektorātā, jo īpaši attiecībā uz ES delegāciju pienākumu sagatavot padziļinātus ziņojumus, jo tie ir svarīgi GDP. Ārpolitikas instrumentu dienesta (FPI) direktors izteica atrunu par vēlēšanu novērošanas misiju likumību un pareizību, attiecībā uz kuru ir jānoskaidro juridiskais pamats vairākām izmaksām. 4.7Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika Pētniecības ģenerāldirektorāta kopējā revīzijas stratēģija (ietverot intensīvu revīzijas kampaņu, kurā tiek ekstrapolētas sistēmiskas kļūdas) Sestajai pamatprogrammai (FP6) (2002.–2006. gads) ir izrādījusies veiksmīga revīzijas tvēruma un sasniegto revīzijas rezultātu ziņā. Programmas perioda beigās daudzgadu atlikušo kļūdu īpatsvars bija ievērojami samazinājies, pietuvinoties 2 % mērķim. Lai arī attiecīgie ģenerāldirektori (ENTR, RTD, MOVE un ENER) saglabāja FP6 atrunas, papildu kontroļu izmaksas būtu nesamērīgas iespējamam ieguvumam, kas būtu rādītājs zem 2 %. Tā kā maksājumu summa arī samazinās, plānots, ka šo atrunu pēc 2012. gada nesaglabās. Tā kā konstatēto un atlikušo kļūdu īpatsvars no reprezentatīva revīzijas parauga Septītajā pētniecības pamatprogrammā (FP7) (2007-2013) pārsniedza 2 % būtiskuma robežvērtību, Pētniecības ģenerāldirektori (ENTR, RTD, MOVE, ENER, CNECT), kā arī Pētniecības izpildaģentūras direktors (programmai "Kosmoss un drošība" un no 2012. gada – MVU apakšdarbībām) ir saglabājuši savu atrunu par FP7. Tiek veikti pasākumi, lai turpmāk samazinātu kļūdas, īpaši šādā veidā: uzlabojot noradījumus un atsauksmes dalībniekiem un revidentiem par visizplatītākajām kļūdām; uzlabojot ex-ante kontroles stratēģiju un veicot atbilstošu skaitu ex-post revīziju, lai kopā ar atgūšanas darbībām samazinātu atlikušo kļūdu īpatsvaru daudzgadu perspektīvā. Nesamērīgi augsto izmaksu dēļ pat ar šiem pasākumiem pamatprogrammas FP7 kontroļu stratēģija, iespējams, FP7 cikla beigās tomēr radīs atlikušo kļūdu īpatsvaru 2 % līdz 5 % apmērā. Saskaņā ar pašreizējām procedūrām astoņi deleģētie kredītrīkotāji ir atbildīgi par Pētniecības budžeta pārvaldību. Iepriekš katrs no tiem centās izveidot reprezentatīvu kļūdu īpatsvaru savai budžeta daļai. Tā rezultātā radās vērā ņemami plānošanas ierobežojumi un to pašu saņēmēju vairākkārtējas revīzijas, ko veica dažādi dienesti. Šā iemesla dēļ no 2012. gada visā Pētniecības grupā tiks ieviests Kopējais reprezentatīvais revīzijas paraugs (CRAS). Tas mazina revīzijas slogu saņēmējiem, samazinot daudzkārtējo revīziju skaitu, un atvieglo koordināciju. Komisija patlaban sagatavo ziņojumu, kurā analizēti vienkāršošanas pasākumu rezultāti un darbības, kas veiktas, lai nodrošinātu saskaņotu FP7 īstenošanu visā Pētniecības grupā. Tā sīki izklāstīs uzlabojumus revīzijas stratēģijā, īpaši attiecībā uz pasākumiem, kas veikti, lai mazinātu revīzijas slogu, un norādījumos, ko sniedz saņēmējiem un revidentiem. Šo ziņojumu iesniegs Eiropas Parlamentam 2013. gada jūnijā. Komisija atzinīgi vērtē zemo atlikušo kļūdu īpatsvaru Pētniecības FP6 darbības posma beigās. Tā ņem vērā un atbalsta ģenerāldirektorātu viedokli par to, ka nevarēja panākt turpmāku samazinājumu atlikušo kļūdu īpatsvarā, neradot nesaprātīgi augstas izmaksas Komisijai un saņēmējiem, kas būtu mazinājis Savienības Pētniecības programmas pievilcību, tādējādi negatīvi ietekmējot Savienības pētniecības un inovācijas mērķu sasniegšanu. Komunikācijas ģenerāldirektors atcēla ar reputāciju saistītu atrunu par to, ka Komisijas dienesti, iespējams, nav ievērojuši piemērojamos tiesību aktus par intelektuālā īpašuma tiesībām. Tas bija iespējams, pateicoties centieniem vairot izpratni un ieviest vajadzīgos juridiskos un līgumiskos drošības pasākumus. Komisija atzinīgi vērtē darbu, kas veikts, lai risinātu jautājumu par intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu visos dienestos, un ir gandarīta, ka šo atrunu varēja atcelt pēc četru gadu ilga rūpīga darba. Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras direktors ziņoja par progresu rīcības plāna īstenošanā, lai uzlabotu kontroles sistēmas dotāciju pārvaldībai, bet saglabāja savu atrunu par Mūžizglītības programmu (LLP). Ir veikti pasākumi, lai mazinātu kļūdas Mūžiglītības programmas projektos pašreizējās programmas atlikušajos gados (2007–2013), bet tikai nākamajā Mūžizglītības programmas paaudzē (2014–2020) ieviestie vienkāršojumi nodrošinās iespēju būtiski samazināt atlikušo kļūdu īpatsvaru. Komisija norāda uz atrunu Mūžiglītības programmai, ko pārvalda EAC izpildaģentūra, neraugoties uz paveikto darbu, lai labāk informētu saņēmējus par prasībām. Tā aicina aģentūru pastiprināt centienus attiecībā uz programmas nākamo paaudzi. Iekšlietu ģenerāldirektors atcēla savu atrunu par finanšu risku, ko rada atlikušo kļūdu īpatsvars nerevidētajās dotāciju kopās finanšu programmās "Terora aktu un citu ar drošību saistītu risku profilakse, gatavība tiem un to seku pārvarēšana" (CIPS) un "Noziedzības profilakse un apkarošana" (ISEC). Lielāks revīziju skaits un lielāks apjoms kvalitatīvākas informācijas veiksmīgi palīdzēja samazināt kļūdu īpatsvaru. Tomēr viņš saglabāja ar reputāciju saistītu atrunu par kavējumiem SIS II projekta īstenošanā. Šim projektam tika pilnībā īstenots detalizēts rīcības plāns, bet problēmas Somijā ar savlaicīgu visaptverošas testēšanas veikšanu un izmaiņas darbību nodošanā aģentūrai eu-LISA radīja spēcīgu spiedienu vispārējā projekta grafikā. Komisija atzīst, ka tādas liela mēroga IT sistēmas izstrāde un pārvaldība kā SIS II ir saistīta ar īpašām problēmām. Tā ir ieviesusi spēcīgus pārvaldības mehānismus un piešķīrusi vislielāko nozīmi ciešas sadarbības saglabāšanai ar ieinteresētajām personām attiecībā uz SIS II. Minētie pasākumi ļāva veiksmīgi uzsākt sistēmas darbību 2013. gada 9. aprīlī.

Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektors vēl vienu gadu saglabāja savu atrunu par Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) sagatavoto finanšu pārskatu ticamību. Komisija 2012. gadā turpināja īstenot un turpmāk nostiprināt savu EKA uzraudzības un kontroles stratēģiju un nepārtraukti atbalsta EKA rīcības plāna īstenošanā, kas izstrādāts, lai ņemtu vērā ieteikumus, ko sniegusi EKA ārējā revīzijas komisija, un uzlabotu Komisijai iesniedzamo finanšu pārskatu kvalitāti. 5Ticamības dati, kas gūti no Iekšējā revīzijas dienesta darba Revīzijas progresa komiteja (RPK) turpināja informēt Kolēģiju par revīzijas jautājumiem, tostarp par korporatīva apmēra jautājumiem. RPK arī informēja Kolēģiju par panākto progresu Iekšējās revīzijas dienesta revīzijas ieteikumu īstenošanā līdz 2012. gada beigām. 78 % no visiem ieteikumiem, kas pieņemti laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam, ir īstenoti. No 120 ļoti svarīgiem ieteikumiem, kas 2012. gadā nebija īstenoti, tikai 29 ieteikumu īstenošanas termiņš kavējās ilgāk par 6 mēnešiem salīdzinājumā ar sākotnēji plānotajiem termiņiem. Komisijas Iekšējais revīzijas dienests 2013. gada aprīlī iesniedza vispārēju atzinumu, kam pievienots iekšējās revīzijas gada pārskats par 2012. gadu, kā tas noteikts Finanšu regulas 99. panta 3. punktā. Saskaņā ar pārskatītās Finanšu regulas 99. panta 5. punktu Iekšējā revidenta kopsavilkuma ziņojumu pārsūtīs budžeta izpildes apstiprinātājiestādei. Vispārējā atzinuma pamatā bija darbs, ko laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam veica iekšējās revīzijas struktūras un Iekšējais revīzijas dienests saskaņā ar koordinētu stratēģisko revīzijas plānu. Atzinumā galvenā uzmanība ir pievērsta finanšu pārvaldībai. Komisijas Iekšējais revīzijas dienests uzskata, ka 2012. gadā, izņemot tās finanšu pārvaldības jomas, kurās ģenerāldirektori ir izteikuši atrunas, Komisija ir ieviesusi pārvaldības, riska pārvaldības un iekšējās kontroles procedūras, kas ir piemērotas, lai sniegtu saprātīgu ticamību par tās finansiālo mērķu sasniegšanu. Iekšējais revidents arī ņēma vērā riskam pakļauto summu kopējo ietekmi, kas izklāstīta GDP, un secināja, ka finanšu atrunas un atgūtās summas ir pietiekami apjomīgas, lai aizsargātu budžetu kopumā, pat ja riskam pakļautās summas daudzās jomās, īpaši lauku attīstības jomā, visticamāk, netiks pietiekami novērtētas uzticamības problēmu dēļ, kuras konstatējis Iekšējās revīzijas dienests. Komisija vērš uzmanību uz to, ka Vispārējam atzinumam pievienotajā dokumentā "Uzsvērums" Iekšējās revīzijas dienests uzsver trīs jautājumus, kam jāpievērš īpaša uzmanība. Pirmkārt, attiecībā uz GDP vispārējā atzinumā uzsvērta vajadzība pēc padziļinātiem ziņojumiem no ES delegāciju vadītājiem (efektīvāk izmantojot Ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumus (EAMR) un uzlabojot atbalsta, koordinācijas un uzraudzības pasākumus) un vajadzība saskaņot dažādās ievērotās pieejas kontroļu izmaksu efektivitātes jomā un nolūkā nodrošināt konsekvenci attiecībā uz to, kā Komisijai tiek ziņots par vispārējo riskam pakļauto summu. Otrkārt, visi dienesti tiek aicināti uzlabot kontroles stratēģiju efektivitāti un lietderīgumu, īpaši attiecībā uz riska novērtēšanas procesu, un noteikt atbilstošus mērķus revīzijas tvērumam un kontroles darbību uzraudzīšanai, izmantojot labākus kvantitatīvos un kvalitatīvos rādītājus. Visbeidzot, pamatojoties uz pārskatīšanas rezultātiem, kas veikta vairākos ar izdevumiem saistītajos galvenajos ģenerāldirektorātos (AGRI, RTD un DEVCO), Vispārējā atzinumā uzsvērts, cik svarīgs ir uzticams kļūdu īpatsvars ticamības procesā un mijiedarbība ar pārvaldības atrunām, un tajā izskatīti konkrēti ieteikumi revidētajiem dienestiem. 6Saistītie jautājumi un risinājumi 6.1Valsts mērogā noteikto attiecināmības noteikumu sarežģītība Tapāt kā iepriekšējos gados, attiecināmības kritēriju nepareiza piemērošana un neatbilstība publiskā iepirkuma noteikumiem bija visizplatītākās kļūdas, ko 2011. gada ziņojumā konstatēja Revīzijas palāta. Daži no attiecināmības noteikumiem ir noteikti valsts līmenī, lai ļautu dalībvalstīm izmantot tos pašus valsts, reģionālos un vietējos noteikumus valstu shēmām un ES finansētiem projektiem. Komisija turpinās koncentrēties uz kļūdu noteikšanu un noteikto kļūdu koriģēšanu, kā arī sniegt norādījumus attiecīgajām valsts iestādēm, uzsverot, ka visos gadījumos atbilstība attiecināmības noteikumiem pieprasa dalībvalstīm nodrošināt turpmākus norādījumus īstenošanas iestādēm. Komisija veic vajadzīgos pasākumus, ja tā konstatē, ka attiecināmības noteikumi ir pārāk sarežģīti vai neatbilst ES tiesību aktiem. Piemēram, attiecībā uz ESF notiek virzība, vairāk izmantojot vienkāršoto izmaksu iespējas, lai aizstātu precīzus un dažreiz apgrūtinošus valsts attiecināmības noteikumus. Pieredze liecina par to, ka šo iespēju izmantošana mazina administratīvo slogu saņēmējiem un īstenošanas izmaksas, un palīdz samazināt kļūdu īpatsvaru. Šīs vienkāršotās izmaksu iespējas vajadzības gadījumā arī iesaka izmantot ERAF līdzfinansētām programmām. Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts 2013. gadā pārskatīs savas vadlīnijas, lai noteiktu finanšu korekcijas par neatbilstību noteikumiem par publisko iepirkumu, ņemot vērā gūto pieredzi un nodrošinot lielāku skaidrību vadības un revīzijas iestādēm (sk. 3.3. punktu iepriekš). 6.2Iekšējās kontroles standarti Komisija ņēma vērā Iekšējās kontroles situācijas pārskatu, ko sagatavojis Budžeta ģenerāldirektors, un ir gandarīta par pozitīvo tendenci attiecībā uz kontroles sistēmu efektivitāti un standartiem, kas tiek ieviestas ikdienas darbības procedūrās. Komisija uzdod Budžeta ģenerāldirektorātam turpināt centienus vienkāršot iekšējās kontroles standartus, tos vēršot uz lietderību un efektivitāti, kā arī tos attiecīgi pārskatot. 6.3Deleģēto iestāžu ietekme uz ticamības apstiprināšanas ķēdi Jaunajā Finanšu regulā paredzēta iespējama jaunu deleģēto iestāžu (piem., kopuzņēmumu) izveide, un patlaban ir izveidoti un īstenoti dažādi ārējās pārvaldības veidi. Šādas iestādes aizvien vairāk saskaras ar ticamību saistītām bažām un atrunām (sk. REA, EACEA, Artemis, ENIAC, finanšu ziņošanas problēmas ESA, u.c.). Komisija secina, ka ir jānostiprina uzraudzība, ko veic pamatdienesti. Komisija uzdod Budžeta ģenerāldirektorātam izstrādāt konkrētus norādījumus par vissvarīgākajām iekšējās kontroles stratēģijām ārējai pārvaldībai un par paraugpraksi uzraudzības kontrolēm, ko veic atbildīgie ģenerāldirektorāti, un to dokumentāciju.

Ģenerāldirektorātiem, kas izpilda budžetu, izmantojot kopuzņēmumus, būtu jāņem vērā visi negatīvie kontroles rezultāti (augsts kļūdu īpatsvars) vai kontroles sistēmu trūkumi (iztrūkstošās ex-post kontroles), pat ja kopuzņēmumiem piemēro atsevišķu budžeta izpildes procedūru. Komisija apstiprina, ka ticamības deklarācija attiecas uz visiem līdzekļiem, kas piešķirti tās ģenerāldirektorātiem, neatkarīgi no izmantotā pārvaldības veida. Deleģētajiem kredītrīkotājiem būtu jānodrošina, ka ticamības deklarācija ietver līdzekļus, ko pārvalda, izmantojot deleģētās iestādes, un vajadzības gadījumā jāizsaka atrunas. 6.4ES budžeta aizsardzība, apturot un pārtraucot maksājumus, veicot finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšanu Komisija stingri veic uzraudzību, aicinot dalībvalstis nekavējoties novērst visus trūkumus, kas ir konstatēti to pārvaldībā un kontroles sistēmās. Tā arī aptur vai pārtrauc maksājumus un vajadzības gadījumā veic finanšu korekcijas. Saskaņā ar Eiropas Revīzijas palātas 2011. gada pārskatu valsts iestādes varēja apzināt un koriģēt aptuveni divas trešdaļas no kļūdām. Komisija aicina dalībvalstis parādīt savu apņemšanos uzlabot uzticamību un pārredzamību, vajadzības gadījumā pastiprinot kontroles pasākumus atlikušajā pašreizējā plānošanas periodā, īpaši attiecībā uz pirmā līmeņa pārbaudēm, pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai. Komisija ir ierosinājusi saviem dienestiem pārtraukt maksājumus un ierosināt apturēšanas procedūras, tiklīdz ir izpildīti juridiskie noteikumi. Attiecībā uz dalīto pārvaldību Komisija aptur vai pārtrauc maksājumu procedūras, tiklīdz ir pietiekami pierādījumi, kas norāda uz būtiskiem trūkumiem dalībvalstu pārvaldes un kontroles sistēmās. Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāta, Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta GDP šajā ziņā liecina par nepārprotamu uzlabojumu. Komisija apstiprina, ka deleģētajiem kredītrīkotājiem vajadzētu sistemātiski pārtraukt maksājumu procedūras un ierosināt Kolēģijai apturēt procedūras, tiklīdz tiek izpildīti piemērojamie nosacījumi un attiecīgās valstu iestādes ir īstenojušas vajadzīgās korekcijas. Komisijas darbības šajā ziņā arī tika vairāk saskaņotas 2012. gadā, īpaši kohēzijas politikas jomā, kurā gan Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektors, gan Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektors patlaban piemēro to pašu pieeju. Attiecībā uz maksājumu pārtraukšanu un apturēšanu lauksaimniecībā Komisija izskatīs iespēju ierosināt grozījumus attiecīgajos Komisijas noteikumos, lai sniegtu iespēju mērķtiecīgākai koriģējošai rīcībai. Jaunajā plānošanas periodā 2014.–2020. gadam Komisijas priekšlikumā kopīgi noteikumi Eiropas fondiem saskaņā ar dalīto pārvaldību nodrošina turpmāku saskaņošanu attiecībā uz visu šo fondu maksājumu pārtraukšanu, tostarp lauku attīstību, un iespēju dažos gadījumos veikt neto korekcijas. Komisija atzinīgi vērtē un aicina Padomi apstiprināt Eiropas Parlamenta priekšlikumu grozīt 43. pantu Komisijas priekšlikumā jaunai regulai par Kopējo lauksaimniecības politiku jaunajam plānošanas periodam no 2014. līdz 2020. gadam, kas paplašinātu Komisijas iespēju apturēt maksājumus, ja tiek konstatēti nopietni trūkumi, un ļautu turpmāk saskaņot tiesību aktus par maksājumu apturēšanu visās politikas jomās. 6.4.1Informācija par maksājumu pārtraukšanu un apturēšanu, ko veica Komisija Dienesti, kas veic darījumus saskaņā ar dalītu pārvaldību, savos GDP ir ziņojuši par visiem pārtraukšanas vai apturēšanas lēmumiem. Šī informācija ietver attiecīgās darbības programmas, skartās dalībvalstis, trūkumu raksturu, galvenos faktus, kas ir lēmuma pamatā, un lēmuma ietekmi uz budžetu. Šī informācija ir pamatotas ticamības un uzticamības nozīmīgs aspekts. Pēc tam, kad tika ieviests jaunais maksājumu pārtraukšanas instruments 2007.–2013. gada plānošanas periodam, ģenerāldirektorāti, kas īsteno dalītu pārvaldību, 2012. gadā pieņēma oficiālus lēmumus pārtraukt maksājumu termiņus 140 lietās par kopējo summu 4,8 miljardi euro. Kolēģija arī pieņēma septiņus lēmumus par maksājumu apturēšanu 2007.–2013. gada programmām (2012. gadā un 2013. gada pirmajā ceturksnī). Maksājumus neatsāks, kamēr deleģētie kredītrīkotāji nebūs ieguvuši konkrētu revīzijas pierādījumu, ka maksājumu pārtraukšanas un/vai apturēšanas iemesli ir laboti, ka ir veiktas vajadzīgās finanšu korekcijas un ka nākotnes izdevumiem, kas jāapstiprina Komisijai, nav turpmāku risku. 6.4.2Komisijas noteiktās finanšu korekcijas dalībvalstīm Komisija uzdod veikt finanšu korekcijas dalībvalstīm, kas nav īstenojušas drošas sistēmas. Kopumā Komisija bija ļoti aktīva 2012. gadā, atgūstot nepamatotas summas un veicot finanšu korekcijas. Finanšu korekcijas un atgūtās summas, kas īstenotas visās politikas jomās 2012. gadā, sasniedza 4,3 miljardus euro (1,8 miljardi euro 2011. gadā). Būtisko pieaugumu salīdzinājumā ar pagājušo gadu galvenokārt izskaidro ERAF programmas slēgšana 2000.—2006. gada periodam un no tā izrietošajām finanšu korekcijām. Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts ziņoja, ka ES 2012. gadā īstenoto revīziju rezultātā finanšu korekcijas bija 2,6 miljardu euro apmērā attiecībā uz plānošanas periodiem 1994–1999, 2000–2006 un 2007–2013. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts ziņoja par finanšu korekcijām 430 miljonu euro apmērā, un Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts – par korekcijām 610 miljonu euro apmērā. No šā gada septembra Komisija sagatavos lietotājdraudzīgu prezentāciju par atgūtajām summām finanšu korekciju rezultātā un par pagājušā gadā atgūtajām summām. Šis paziņojums būs atbilde uz Eiropas Parlamenta lūgumu. Tajā ietvers preventīvos un koriģējošos pasākumus un, ja iespējams, to ietekmi attiecībā uz pārvaldības un kontroles sistēmu noturīgu uzlabošanu, kā atspoguļots kļūdu īpatsvarā. 6.4.3Dalībvalstu sniegtā informācija par finanšu korekcijām un atgūtajām summām Nepareizi izmaksātu summu korekcija ir pareizas finanšu pārvaldības svarīgs aspekts. 2012. gadā turpinājās centieni vajadzības gadījumos noteikt finanšu korekcijas, uzlabot dalībvalstu datu kvalitāti par finanšu korekcijām un atgūtajām summām un veicināt paraugprakses izmantošanu, lai uzlabotu atgūšanas mehānismus dalībvalstu un ES līmenī. Attiecībā uz dalīto pārvaldību GDP ir sniegta sīka informācija par finanšu korekcijām, ko veikušas dalībvalstis un par kurām tās ir paziņojušas Komisijai, un valstu kontroles sistēmu izvērtējums. Kohēzijas politikas jomā dalībvalstis ir īstenojušas finanšu korekcijas, kas bija vajadzīgas pēc to pašu veiktajām revīzijām un ES revīzijām. Par tām ziņo kumulatīvi plānošanas periodam no 2007. līdz 2013. gadam ar viena gada kavēšanos līdz 31. martam, tātad 2012. gadā dalībvalstis ziņoja par savām 2011. gadā veiktajām korekcijām. Papildus korekcijām, kas izriet no ES revīzijām, dalībvalstis ziņoja par korekcijām, kas izriet no to revīzijām, 938 miljonu euro apmērā. Tomēr deleģētie kredītrīkotāji ziņoja par jaunākajiem datiem, kas bija zināmi to GDP laikā.