LV    LV LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 20.10.2009 
SEC(2009) 1390 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMAM 
 
par ES satvaru p ārrobežu kr īzes vadībai banku nozar ē 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS
 
 
{COM(2009) 561 gal īgā redakcija} 
{SEC(2009) 1389} {SEC(2009) 1407} 
 
LV 2   LV 1. K ĀDA IR PROBL ĒMA, KO TĀ VISVAIR ĀK SKAR , KĀPĒC NEPIECIEŠAMA PUBLISK Ā 
SEKTORA INTERVENCE ? 
Šī finanšu kr īze ir bijis smags p ārbaudījums pārvaldes iest āžu spējām pārvarēt krīzes gan 
iekšzemē, gan pārrobežu situ ācijās. Eiropas Savien ībā ir notikusi tik pl aša finanšu tirgu 
integrācija, ka vienas dal ībvalsts kred ītiestāžu problēmu sekas ne vienm ēr var ierobežot un 
izolēt, un satricin ājumi vienas valsts ietvaros var dr īz vien sākt ietekm ēt uzņēmumus un tirgus 
citās dalībvalstīs.  
Lai gan p ārrobežu banku darb ība ir kļuvusi ļoti integr ēta (tās rezultāts ir uzņēmējdarbības 
virzienu un iekš ējo pakalpojumu cieša savstarp ēja saistība, ko nav iesp ējams efekt īvi nodalīt, 
izmantojot dal ībvalstu ģeogrāfiskās robežas), banku kr īžu vadība joproj ām atrodas valstu 
pārziņā. Tāpēc, ja bankrot ētu pārrobežu banka, finanšu uzraudz ības iestādes un citas 
(noregulējuma) iest ādes galveno uzman ību pievērstu tikai t ām darbībām, kas notiek attiec īgās 
valsts teritorij ā. Tas var sarež ģīt pārrobežu sadarb ību un novest pie neefekt īvām un, 
iespējams, konkur ējošām noregul ējuma pieej ām un neoptim āliem rezult ātiem ES līmenī. 
Viens no svar īgākajiem jaut ājumiem attiec ībā uz darbībām finanšu stabilit ātes saglab āšanai ir 
iestāžu spēja veikt apsteidzošas darb ības ( agrīna intervence1) vai banku kr īzes situāciju 
vadību (noregulējums2). Pārvaldes iest āžu iesaist īšanās var būt izšķiroša, lai saglab ātu visas 
finanšu sist ēmas stabilit āti, aizsarg ātu iedzīvotāju un uzņēmumu noguld ījumus un saglab ātu 
maksājumu sistēmu un citu finanšu pamatpakalpojumu nep ārtrauktību. 
Lai gan vair ākām Eiropas uzraudz ības iestādēm ir pieejami instrumenti, kas ļauj veikt 
intervenci banku kr īzes laikā, dažādās dalībvalstīs šie instrumenti var b ūt atšķirīgi vai arī to 
var nebūt nemaz. Š īs atšķirības un nesaska ņas, tostarp ties ību aktu atš ķirības dalībvalstīs 
un/vai ties ību aktu/institucion ālās bāzes trūkums daž ās valstīs var sarež ģīt un pat kav ēt banku 
krīzes efektīvu risināšanu pārrobežu m ērogā. Ja dažādās pārvaldes iest ādes veic intervenci 
dažādos laikos, cenšas sasniegt daž ādus mērķus un izmanto atš ķirīgus instrumentus un 
pasākumus, pamatojoties uz atš ķirīgu kritēriju piem ērošanu atbilst īgi savai izpratnei par 
problēmu, rezult āti, visticam āk, nebūs optimāli. 
ES līmenī nav ties ību aktu par banku noregul ējumu. Izņemot minim ālo pilnvaru kopuma 
piešķiršanu uzraudz ības iestādēm nolūkā atjaunot situ āciju bank ā3 apvienojum ā ar dažām 
nesenām CRD  (noteikumi par citu iest āžu brīdināšanu ārkārtas situācijās, uzraudz ības darbību 
koordinēšanu un inform ācijas apmai ņu ārkārtas situācijās) izmai ņām un pas ākumu 
sagatavošanu t ādu kredītiestāžu likvid ācijai un reorganiz ācijai, kur ām ir fili āles citās 
dalībvalstīs, nav ES satvara, kur ā būtu noteikts, k ā un ar kādos apstākļos iestādēm jārīkojas, ja 
pārrobežu bank ā rodas krīzes situācija. Krīžu vadību gandrīz pilnībā regulē valstu ties ību akti.  
                                                 
1 Agr īna intervence: banku uzraudz ības iestāžu agrīnas korekt īvas darbības (piem ēram, priv āta kapitāla 
piesaistīšana, uzņēmējdarbības virzienu modific ēšana, akt īvu pārdošana), kuru m ērķis ir banku 
pārkāpumu nov ēršana, tādējādi palīdzot bank ām atgriezties pie norm ālas uzņēmējdarbības un 
nepieļaujot to nok ļūšanu noregul ējuma posm ā. 
2 Bankas noregul ējums: grūtībās nonākušu banku reorganiz ācija (izmantojot vai nu administrat īvu, vai 
tiesas procesu) ar m ērķi saglabāt finanšu stabilit āti, banku pakalpojumu nep ārtrauktību un „atdz īvināt” 
banku. Lai sasniegtu iepriekš min ētos mērķus, papildus tradicion ālajiem reorganiz ācijas paņēmieniem, 
banku noregul ējumā izmanto īpašus instrumentus (piem ēram, pagaidu bankas, piespiedu apvienošana, 
iegāde ar finanšu atbalstu, da ļēja aktīvu pārdošana). Šo procesu p ārvalda noregul ējuma iest ādes, un 
dažādās dalībvalstīs tās var atšķirties (valsts banka, finanšu uzraudz ības iestāde, depoz ītu garantijas 
shēma, finanšu iest āde, īpaša iestāde). 
3 Kapit āla prasību Direkt īvas 2006/48/EK 136. pant ā.  
 
LV 3   LV Atšķirīgās pieejas un instrumenti, k ā arī iestāžu pretrun īgās intereses, visticam āk, novedīs pie 
krīzes neefekt īvas novēršanas un noregul ējuma, ne ļaujot ES l īmenī sasniegt optim ālus 
rezultātus. Tas, savuk ārt, var rad īt lielākas izmaksas ES iedz īvotājiem un nodok ļu 
maksātājiem, jo sist ēmiski svar īgu pārrobežu banku gl ābšana var b ūt ārkārtīgi dārga 
salīdzinājumā ar savlaic īga un efekt īva noregul ējuma izmaks ām4. Saskaņā ar SVF5 
jaunākajiem apr ēķiniem ar kr īzi saistītu aktīvu norakst īšanas apjoms vis ā pasaulē līdz 
2010. gadam sasniegs USD 4,1 triljonus, un sagaid āms, ka banku nozares kop ējie zaudējumi 
būs aptuveni divas trešda ļas no šīs summas, bet puse no min ētajām divām trešdaļām (t.i., 
USD 1,4 triljoni, kas atbils t 9 % no ES IKP) patlaban  attiecas uz Eiropas bank ām. 
Tā kā tās būtiski ietekm ē finanšu sektor u un ekonomiku kopum ā, krīze lielā starptautisk ā 
bankā ietekmēs plašu ieinteres ēto aprindu loku vis ā ES, proti: 
• grūtībās nonākušas finanšu iest ādes, tostarp to akcion ārus un darbiniekus, 
• stabilas finanšu iest ādes, kuru darb ība pamatojas uz finanšu stabilit āti, 
• finanšu pakalpojumu lietot ājus, tostarp noguld ītājus, ieguld ītājus, pension ārus un tādus 
uzņēmumus, kas nav finanšu uz ņēmumi, kā arī MVU, 
• valsts iest ādes, tostarp uzraudz ības iestādes, centr ālās bankas un finanšu ministrijas, 
• nodokļu maksātājus. 
Paziņojumā par banku noregul ējuma satvaru ES, kuru šis ietekmes nov ērtējums papildina, ir 
iekļauts pārskats par probl ēmām un pētāmajām jomām saistībā ar agrīniem intervences 
pasākumiem un banku noregul ējumu. Taj ā ir ierosin āti politikas m ērķi un vispārēja pieeja. 
Pašlaik taj ā nav ierosin āti konkrēti, detaliz ēti politiski risin ājumi. Tādējādi šajā ietekmes 
novērtējumā uzmanība ir vērsta galvenok ārt uz probl ēmas defin ēšanu un nepieciešam ību pēc 
ES līmeņa rīcības un tās mērķiem šajā jomā. Ņemot vērā šā paziņojuma konsultat īvo būtību, 
politisko risin ājumu varianti ir apsv ērti tikai ļoti plašā izteiksmē. Visiem turpm ākiem politikas 
priekšlikumiem, ko pied āvās pēc šīs apspriešan ās, attiecīgā posmā tiks veikts papildu un 
padziļināts ietekmes nov ērtējums.  
2. V AI ES RĪCĪBA ATBILST SUBSIDIARIT ĀTES PRINCIPAM ?  
Rīcība Eiropas l īmenī šajā jomā ir nepieciešama, ņemot vērā banku tirgus sp ēcīgo integrāciju 
ES. Katrai valstij joproj ām ir savas sist ēmas banku kr īžu risināšanai, un t ās ir slikti piem ērotas 
pārrobežu situ āciju risināšanai. Visticam āk, ka koordin ēšana šādos apstākļos būs sarežģīta, un 
var atšķirties mērķi, kurus katra iest āde cenšas sasniegt. T āpēc tiesiskais regul ējums nevar 
nodrošināt, ka pārrobežu banku grup ā radušās kritiskas probl ēmas tiks atrisin ātas godīgi, 
efektīvi un izdev īgi, izmantojot stabilus sadarb ības pasākumus. 
Jaunās sistēmas stiprin āšana, ieviešot nepieciešamos stimulus p ārrobežu sadarb ības 
veicināšanai, ir uzdevums, ko visefekt īvāk var veikt Eiropas l īmenī (jo īpaši saist ībā ar 
atšķirību novēršanu starp nacion ālajām noregul ējuma un maks ātnespējas sistēmām, kā arī 
pasākumiem sloga dal īšanai). 
                                                 
4 Efekt īviem pārrobežu pas ākumiem j ānodrošina optim āls rezultāts ES līmenī, ņemot vērā ieinteres ēto 
aprindu intereses vis ās dalībvalstīs un tādējādi visiem iesaist ītajiem samazinot visp ārējās izmaksas. 
5 SVF, Rea ģēšana uz finanšu kr īzi un sist ēmiskā riska m ērījumi (Ziņojums par finanšu stabilit āti 
pasaulē), 2009. gada apr īlis. 
 
LV 4   LV 3. M ĒRĶI 
Raugoties no ES viedok ļa, vispārīgie ES līmeņa rīcības mērķi varētu būt šādi:  
• saglabāt finanšu stabilit āti un uztic ību bankām, novērst problēmu izplatīšanos, 
• samazināt zaudējumus sabiedr ībai kopum ā un jo īpaši nodok ļu maksātājiem, 
• nostiprināt banku pakalpojumu iekš ējo tirgu. 
Agrīnas intervences kontekst ā konkrēti mērķi varētu būt šādi: 
• izstrādāt instrumentus un krit ērijus probl ēmu atklāšanai bank ās un veikt intervenci agr īnā 
posmā, 
• nodrošināt efektīvu sadarb ību starp nacion ālajām finanšu uzraudz ības iestādēm, kas 
atbildīgas par pārrobežu bank ām krīzes situācijās, 
Banku noregul ējuma kontekst ā konkrēti mērķi varētu būt šādi: 
• izstrādāt instrumentus un krit ērijus, lai nodrošin ātu pārrobežu banku reorganiz āciju un 
noregulējumu savlaic īgā un stabilā veidā, 
• uzlabot sadarb ību starp nacion ālajām noregul ējuma iest ādēm, lai nodrošin ātu optimālus 
risinājumus ES l īmenī, 
• visām ieinteres ētajām aprindām nodrošin āt noteiktību un paredzam ību saistībā ar banku 
noregulējumiem, 
• noregulējuma laikā nodrošināt banku pakalpojumu nep ārtrauktību. 
4. P OLITIKAS VARIANTI  
Šajā ietekmes nov ērtējumā ir veikts tikai visp ārīgs variantu anal īzes novērtējums saist ībā ar 
jauna satvara ieviešanu un alternat īvām. Ir apsv ērtas arī vairākas jomas, uz kur ām varētu 
attiekties jaunais satvars, tom ēr nedodot priekšroku nek ādiem konkr ētiem pasākumiem un 
tādus neierosinot. Politikas risin ājumu variantu saraksts nav gal īgs un, ja p ēc apspried ēm ar 
ieinteresētajām aprind ām, rastos v ēl citi varianti, tos var ētu novērtēt vēlākā posmā, kad 
Komisija izteiks konkr ētus priekšlikumus.  
Vispārīgi apsvērumi par nepieciešam ību pēc jaunas banku noregul ējuma sistēmas 
Paziņojums pamatojas uz to, ka ir nepieciešama ES l īmeņa banku noregul ējuma sistēma. Tai 
vajadzētu novērst nepiln ības, kas plaši konstat ētas, definējot problēmu, un to vajadz ētu veidot 
tā, lai sasniegtu kop īgi saskaņotus mērķus saistībā ar risinājumu rašanu gr ūtībās nonākušām 
bankām. Šis variants tiek sal īdzināts ar diviem alternat īviem variantiem. Pirmais ir 
pamatscen ārijs, kas noz īmētu, ka pārrobežu sadarb ība banku noregul ējumam būtu atkarīga no 
brīvprātīgiem pasākumiem, kas izkl āstīti 2008. gada saprašan ās memorand ā, apvienojum ā ar 
nesen ieviestajiem noteikumiem Kapit āla prasību direkt īvā, ar kuriem nosaka kol ēģijas 
pārrobežu banku grup ām, jaunus br īdināšanas un inform ācijas apmai ņas pienākumus un 
noteikumus par kop īgu lēmumu pie ņemšanu. Otra alternat īva būtu samazin āt pārrobežu banku 
grupu lielumu, lai p ārvaldītu krīzes efektīvāk, izmantojot pašreiz ējos valstu rež īmus. Tiek 
izvērtētas šā varianta priekšroc ības un tr ūkumi, īpašu uzman ību pievēršot faktam, ka š āda 
varianta īstenošanai b ūtu jāgroza Līgums un ka tas paaugstin ātu banku pakalpojumu 
izmaksas. 
 
LV 5   LV Agrīna intervence 
Tiek apsv ērti varianti saist ībā ar trim plaš ām politikas jom ām: varianti, k ā novērst atšķirības 
starp uzraudz ības darb ību iniciēšanas veidu, varianti, k ā novērst atšķirības starp 
instrumentiem, un varianti, k ā novērst nesaska ņotību starp valstu pien ākumiem un banku 
uzņēmējdarbības globalit āti. 
Attiecībā uz kritērijiem uzraudz ības darbību uzsākšanai  tiek aplūkotas divas pamatscen ārija 
alternatīvas. Viena ir saist īta ar agr īnās brīdināšanas indikatoru minim ālā kopuma 
saskaņošanu un sist ēmas izstr ādāšanu kop īgai novērtēšanai, kas b ūtu līdzeklis sadarb ības 
veicināšanai tādā veidā, lai ļautu kopīgi reaģēt, saglabājot pietiekamu elast īgumu un r īcības 
brīvību. Otra alternat īva būtu izstrādāt precīzi definētu, autom ātisku krit ēriju kopumu, lai 
noteiktu, kad j āuzsāk uzraudz ības darbība — lai nodrošin ātu precīzu (bet nediskrecion āru) 
sistēmu, saska ņā ar kuru notiktu saska ņotas uzraudz ības darbības.  
Attiecībā uz atšķirībām starp agr īnās intervences instrumentiem  papildus pamatscen ārijam 
tiek aplūkoti divi iesp ējami varianti. Viens no tiem papildin ātu CRD  136. pant ā uzskaitītos 
instrumentus ar papildu instrumentiem, kas patlaban nav pieejami iest ādēm visās dalībvalstīs, 
piemēram, pilnvaras piepras īt iesniegt atvese ļošanas plāna iesniegšanu, likvid ēšanas plānus kā 
piesardzības pasākumu pret iesp ējamu banku grupas bankrotu vai papildu pilnvaras saist ībā ar 
banku pārvaldību. Apsvērtā alternatīva ir nolīgums par piln ībā saskaņotu agrīnās intervences 
instrumentu vienotu kopumu. Š ī otrā varianta priekšroc ība ir tas, ka š āda pieeja nov ērstu 
atšķirības starp iest ādēm, bet trūkums būtu, iespējams, ļoti sarežģīta īstenošana, ņemot vērā 
vispārīgas atšķirības starp uzraudz ības un tiesiskaj ām sistēmām. 
Attiecībā uz nesaska ņotību starp valstu pien ākumiem un banku uz ņēmējdarbības globālo 
būtību pamatscen ārijs balstītos uz 2008. gada saprašan ās memoranda izmantošanu, lai gan 
plānotie uzraudz ības sistēmas groz ījumi pieš ķirtu aktīvāku lomu dr īzumā izveidojamajai 
Eiropas Banku iest ādei. Alternat īvs variants b ūtu pamatoties uz nesenajiem groz ījumiem, k ā 
arī izstrādāt noteikumus, saska ņā ar kuriem uzraudz ības iestādēm būtu jāpieņem kopīgi 
lēmumi, pamatojoties uz saska ņotu novērtējumu un kop īgu atvese ļošanas pl ānu, ko 
mātesuzņēmums iesniedzis par grupu kopum ā.  
Banku noregul ējums  
Tiek apsv ērti varianti, k ā risināt konstatētās problēmas šādās piecās plašās politikas jom ās: 
banku noregul ējuma instrumenti un krit ēriji, nesaska ņotība starp nacion ālo iestāžu 
pienākumiem un banku uz ņēmējdarbības globālo būtību, plašāki šķēršļi (uzņēmējdarbības, 
maksātnespējas tiesību akti) banku noregul ējuma pan ākšanai, p ārrobežu risin ājumu 
finansēšana un banku pakalpojumu nep ārtrauktība. 
Attiecībā uz banku noregul ējuma instrumentiem un krit ērijiem  tiek apsv ērta minim ālā 
instrumentu kopuma izstr āde (pilnvaras organiz ēt pārdošanu priv ātā sektora pirc ējam, pārvest 
aktīvus un pas īvus uz pagaidu banku vai labu/sliktu banku, atbalst īta uzņēmējdarbības daļas 
pārdošana priv ātā sektora pirc ējam vai nacionaliz ācija), kas paredz ēti, lai noregul ējuma 
iestādes varētu ātri un efekt īvi veikt intervenci. Š ādi instrumenti var ētu vai nu papildin āt 
esošos nacion ālos instrumentus (kas b ūtu vieglāks ceļš, bet saglab ātos atšķirības/pretrunas 
starp spēkā esošajiem nacion ālajiem instrumentiem), vai ar ī varētu tikt izstr ādāts kopīgu 
instrumentu kopums vis ām nacion ālajām iestādēm izmantošanai ar vien ādiem nosac ījumiem 
(kas nozīmē, ka būtu nepieciešami b ūtiski grozījumi valstu ties ību aktos par noregul ējumu). 
Attiecībā uz nesaska ņotību starp valstu pien ākumiem un banku uz ņēmējdarbības globālo 
būtību tiek apsv ēra sadarb ības pasākumu izstr ādāšana starp noregul ējuma iest ādēm 
(pamatojoties uz juridiski saistošu pien ākumu kopumu). Tas var ētu nozīmēt koordin ēšanas 
sistēmu sadarb ībai un inform ācijas apmai ņai (ko papildina ar jauniem ES noteikumiem) vai 
 
LV 6   LV (vērienīgāk) precīzāku valstu r īcības koordin ēšanu attiec ībā uz grupām galvenā administratora 
vai likvidatora vad ībā. Tiek apsv ērta arī iespēja un grūtības saistībā ar ES strukt ūrvienības 
(iespējams, jaun ā Eiropas Banku iest āde) iesaist īšanu pārrobežu iest ādes noregul ējuma rašan ā. 
Attiecībā uz variantiem nov ērst plašākus šķēršļus ir apsvērts, vai nepieciešams groz īt 
uzņēmējdarbības tiesību aktus, lai ļautu noregul ējuma iestādēm neievērot noteiktas akcion āru 
tiesības (tomēr izmantojot atbilst īgus kompens ācijas un atl īdzināšanas meh ānismus), un vai 
maksātnespējas tiesību aktus ar ī varētu grozīt, lai pie ļautu grūtībās nonākušas bankas 
noregulējumu, izmantojot īpašu proced ūru, vai lai var ētu rast noregul ējumu kop ā visai grupai. 
Tiek apsv ērts arī, vai ir vajadz īgs atseviš ķs un neatkar īgs maksātnespējas režīms pārrobežu 
banku grup ām, kas aizst ātu nacion ālos režīmus, lai īstenotu p ārrobežu grupas integr ētu 
reorganiz āciju vai likvid āciju. Arī šī pieeja būtu sarežģīta. 
Attiecībā uz variantiem p ārrobežu noregul ējuma finansi ālam atbalstam  ir apsvērti vairāki 
savstarpēji neizslēdzoši varianti, tostarp priv ātā sektora finans ējuma risin ājumu atbalsts, 
veicot groz ījumus uz ņēmējdarbības un maks ātnespējas tiesību aktos, ieviešot sist ēmu, lai 
veicinātu aktīvu pārceļamību grupas ietvaros p ēc maksātnespējas proced ūras uzsākšanas, 
izpētot DGS izmantošanas noder īgumu papildus to tradicion ālajai kases funkcijai un 
izstrādājot publisk ā finansējuma pas ākumus, kas pamatojas uz nol īgumu par prec īzi 
noteiktiem sloga dal īšanas pasākumiem. 
Visbeidzot, attiec ībā uz politiku banku pakalpojumu nep ārtrauktības atbalstam  ir apsvērti 
iespējami pasākumi, lai atbalst ītu noteiktu noregul ējuma instrumentu piem ērošanu. Tajos 
ietilpst uz ņēmējdarbības un maks ātnespējas tiesību aktu groz ījumi, lai nodrošin ātu 
nepārtrauktu atbalsta pakalpojumu nodrošin ājumu gad ījumā, ja banku sadala (t āda 
noregulējuma rezult āts, kas saist īts ar pagaidu banku vai akt īvu daļēju pārdošanu); īslaicīga 
likvidācijas tiesību ierobežošana, lai noregul ējuma iestādei būtu laiks pārcelt uzņēmējdarbības 
daļas uz citu uz ņēmumu (piem ēram, pagaidu banku) un moratorija koordin ēta noteikšana vis ā 
bankas grup ā. 
Šis ietekmes nov ērtējums papildina Komisijas pazi ņojumu, kas ir konsultat īvs un atv ērts 
dokuments attiec ībā uz iespējamajiem variantiem, kurus var ētu īstenot. Ja Komisija nolems 
izteikt konkr ētus politikas priekšlikumus, b ūs vajadzīgi papildu nov ērtējumi.