59. aicina Komisiju nekav ējoties sākt ES mēroga ekoloģiska braukšanas stila kampa ņas sagatavo šanu, kura
būtu stratēģijas par automobi ļu radītāsC O 2emisijas samazin āšanu daļa;
60. aicina Komisiju zi ņot Eiropas Parlamentam par to, k āekobraukšanas radītāsC O2priekšrocības var
padarīt uzraugāmas, un, ja Komisija uzskata, ka tas nav iesp ējams, tad paskaidrot, k āpēc Komisija finans ē
ECODRIVEN projektu, kura m ērķis ir noteikta apjoma CO2samazinājums, vadot auto ekolo ģiskāveidā;
61. atbalsta principu, ka ekobrauk šanas apmācības iziešanai jākļūst par oblig ātu prasību, lai iegūtu vadī-
tāja apliecību;
*
**
62. uzdod priek šsēdētājam nosūtītšo rezolūciju Padomei, Komisijai, dal ībvalstu vald ībām un parlamen-
tiem.
P6_TA(2007)0470
Nodok ļu un muitas politikas un Lisabonas strat ēģija
Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. oktobra rezol ūcija par nodok ļu un muitas politikas ieguld ījumu
Lisabonas strat ēģijā(2007/2097(INI))
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērāder Komisijas pazi ņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Nodokļu un muitas politikas
ieguldījums Lisabonas strat ēģijā”(COM(2005)0532),
—ņemot vērāKomisijas pazi ņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un soci ālo
lietu komitejai “Dalībvalstu tiešo nodokļu sistēmu koordin ēšana iekšējātirgū”(COM(2006)0823),
—ņemot vērāKomisijas pazi ņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un soci ālo
lietu komitejai “Aplikšana ar nodok ļiem izceļojot un nepiecie šamība koordin ēt dalībvalstu nodok ļu poli-
tiku”(COM(2006)0825),
—ņemot vērāKomisijas pazi ņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un soci ālo
lietu komitejai “Par efektīvāku P&A nodok ļu atvieglojumu piem ērošanu”(COM(2006)0728),
—ņemot vērāKomisijas pazi ņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un soci ālo
lietu komitejai “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana—līdzšinējie sasniegumi un turpm āk vei-
camie pas ākumi kopējās konsolid ētāsu zņēmumu ien ākuma nodok ļabāzes (KKUINB) izveid ē”
(COM(2006)0157),
—ņemot vērāKomisijas pazi ņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un soci ālo
lietu komitejai “Nodokļur ežīms attiecībāuz zaudējumiem pārrobežu situācijās”(COM(2006)0824),16.10.2008. LV C 263 E/441 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2007. gada 24. oktobris
—ņemot vērātā2004. gada 10. marta nost āju par priek šlikumu Padomes direkt īvai, ar kuru groza
1990. gada 23. j ūlija Direktīvu 90/434/EEK par kop ēju nodokļu sistēmu, ko piem ēro dažādu dalībvalstu
uzņēmējsabiedrību apvieno šanai, sadalīšanai, to akt īvu pārvešanai un akciju mai ņai (1),
—ņemot vērā2005. gada 13. decembra Eiropas Parlamenta rezol ūciju par uz ņēmumu un nodok ļu
sistēmu Eiropas Savien ībā:k o pējākonsolidētāuzņēmumu ienākuma nodok ļabāze (2),
—ņemot vērātā2007. gada 29. marta rezol ūciju par Eiropas Savien ības pašu resursiem (3),
—ņemot vērāEkonomikas un finan šu ministru (Ecofin) padomes 2004. gada 10. un 11. septembra un
2006. gada 7. un 8. apr īļa neoficiālās sanāksmes,
—ņemot vērāKomisijas pazi ņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un soci ālo
lietu komitejai “Mazo un vid ējo uzņēmumu nodok ļušķēršļupārvarēšana iekšējātirgū—mītnes valsts
nodokļa iespējamās izmēģinājuma programmas izkl āsts”(COM(2005)0702),
—ņemot vērāKomisijas Eiropas nodok ļupārskatu (SEC(2004)1128),
—ņemot vērāprezidentūras secinājumus pēc 2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas Eiropadomes,
2001. gada 23. un 24. marta Stokholmas Eiropadomes prezident ūras secinājumus, 2002. gada 15. un
16. marta Barselonas Eiropadomes prezident ūras secinājumus un 2005. gada 22. un 23. marta,
2005. gada 15. un 16. decembra un 2006. gada 23. un 24. marta Briseles Eiropadomes prezident ūras
secinājumus,
—ņemot vērāEkonomisk ās sadarbības un att īstības organiz ācijas (ESAO) zi ņojumu par kaitniecisku
nodokļu konkurenci: Jauns glob āls jautājums, 1998. gads,
—ņemot vērāKomisijas 2006. gada zi ņojumu par nodok ļu struktūrām Eiropas Savien ībā,
—ņemot vērāReglamenta 45. pantu,
—ņemot vērāEkonomikas un monet ārās komitejas zi ņojumu (A6-0391/2007),
A. tākāvalstu nodok ļu sistēmās arvien vair āki rjāņem vērāekonomikas globaliz ācija un vajadz ība uzkrāt
cilvēku kapitālu zināšanu sabiedr ībā;
B. tākā27 dažādu nodokļu sistēmu pastāvēšana ES kavēiekšējātirgus netrauc ētu darbību, rada noz īmīgas
papildu izmaksas p ārrobežu tirdzniec ībai un uzņēmējdarbībai vadības un atbilst ības nodrošināšanas
ziņā, apgrūtina uzņēmumu pārstrukturēšanu, padara ES uz ņēmumus maz āk konkurētspējīgus pasaules
līmenīun ir iemesls nodok ļu dubultai uzlik šanai;
C. tākāEiropas Parlamenta 2007. gada 29. marta rezol ūcijāpar Eiropas Savien ības pašu resursu n ākotni ir
uzsvērts, ka Eiropas Savien ības turpmākas pašu resursu sist ēmas pamat ājābūt pilnīgai dalībvalstu fisk ā-
lās neatkarības un fisk ālās neitralitātes principu iev ērošanai, vienlaikus k āiespējamu ilgtermi ņa risinā-
jumu Eiropas Savien ības pašu resursu n ākotnei minot Kopienas nodok ļa vai jaunu valsts nodok ļu uzlik-
šanu par labu tie ši Eiropas Savien ībai;
D. tākānodokļu konkurence ES ir veicin ājusi un joproj ām veicina ekonomikas izaugsmi vis āEiropas
Savienībā, radot dinamisku uz ņēmējdarbības vidi, ta ču atbilstīga nodokļu koordinācija ES mērogā,
necenšoties saskaņot nodokļu likmes, var padar īt nodokļu konkurences priek šrocības vēl pieejamākas
uzņēmumiem, to darbiniekiem un pat ērētājiem;
(1) OV C 102 E, 28.4.2004., 569. lpp.
(2) OV C 286 E, 23.11.2006., 229. lpp.
(3) Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0098.C 263 E/442 LV 16.10.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2007. gada 24. oktobris
E. tākāEiropas Savien ībāir dažas valstis, kur ās nodokļui eņēmumi no kapit āla ir palielin ājušies, pateico-
ties apjomīgākai vispārējai ekonomikas izaugsmei un jo īpaši tam, ka s ākuši darboties daudzi jauni
uzņēmumi un ir iev ērojami palielin ājusiesšou zņēmumu peļņa, pretstatātām valstīm, kurāsi eņēmumu
apjoms ir samazin ājies lēnākas izaugsmes d ēļ;
F. tākākopējais nodokļu iekasēšanas apjoms da žādās dalībvalstīsi ra tšķirīgs, veidojot no 28,4 % l īdz
50,5 % no iek šzemes kopprodukta, kas ļauj secināt, ka pastāvd ažāds ietekmes l īmenis uz ekonomiku;
G. tākā,ņemot vērāpētniecības un izstr ādes ietekmi uz izaugsmi un nodarbin ātību, ir jāizvērtēnodokļu
atvieglojumu efekt īvāks lietojums p ētniecības un izstr ādes jomā;
H. tākāLisabonas strat ēģijas mērķu sasniegšanai ir nepiecie šama dalībvalstu nodok ļu politikas liel āka
koordinācija; tākāEiropai ir j āveido atšķirīga ekonomikas un soci ālāsistēma, kas kult ūras mantojuma
daudzveidības un intelektu ālākapitāla sniegtās konkurences priek šrocības pārveido par jaunin ājumu
veicinātu ražīguma pieaugumu;
I. tākāpašreizējai nodokļu sistēmu sadrumstalot ībai rakstur īgās nepilnībasļauj izvairīties no nodok ļu
maksāšanas; tākākrāpšanas un nodok ļu nemaksāšanas dēļzaudētie nodokļui eņēmumi tiek l ēsti
EUR 200 līdz 250 miljardu apm ērātikai attiecībāuz pievienot āsvērtības nodokli (PVN) vien;
J. tākāprecīzs nodokļu sloga mērs ir nodok ļu efektīvālikme, kuru veido nomin ālānodokļu likme un
nodokļubāze;
K. tākāenerģijas nodokļu uzlikšana ir noder īgs līdzeklis gan “piesārņotājs maksā”principa piem ērošanai,
gan piesārņojuma samazin āšanai tārašanās vietā;tākāir steidzami j āmeklērisinājumi arvien pieaugo-
šajai satiksmes ietekmei uz vidi, lai aptur ētu klimata p ārmaiņas;
L. tākāenerģijas nodokļu sistēma un ES Emisiju tirdzniec ības sistēma ir divi noz īmīgi ekonomiski l īdzekļi,
ko pašlaik pielieto, lai risin ātu enerģijas patēriņau nC O 2emisiju rad ītās problēmas,
Nodok ļu politikas ieguld ījums Lisabonas strat ēģijā
1. atgādina, ka ar nodok ļu politiku saist īti lēmumi, piem ēram, par nodok ļu atvieglojumu pie šķiršanu
uzņēmumiem, ir galvenais instruments att īstībai un jaunu darbavietu rad īšanai, kāarītam, lai palielin ātu
ieguldījumus pētniecībāun izstrādēun veicinātu vidi saudz ējošu tehnoloģiju izmanto šanu; tomēr uzsver —
lai nodrošinātu nodokļu politikas b ūtisku ieguld ījumu Lisabonas strat ēģijā, ir pastāvīgi jāuzrauga uz ņēmu-
miem piešķirto nodokļu atvieglojumu rezult ātāgūto ieņēmumu sadale, šādi garantējot, ka papildu ie ņēmu-
mus faktiski izmanto jaunin ājumos un energoefekt īvātehnoloģijā;
2. konstat ē,k au zņēmumu ienākuma nodok ļa likmēm gan Eiropas Savien ībā, gan citās ESAO valst īsi r
tendence samazin āties, kas liecina par augo šu konkurenci pasaules m ērogā, strukturālāmpārmaiņāmu n
attīstību finanšu tirgos, ta ču uzsver, ka kop ējais uzlikto nodok ļu apjoms Eirop ājoprojām ir lielāks nekā
citās ESAO valst īs; vēršuzmanību arīuz to, ka valsts ie ņēmumi kopum āir palielinājušies, lai gan ir samazi-
nājušāss pēkāesošāsu zņēmumu ienākuma nodok ļa likmes; konstat ē, ka ir nepiecie šama saskaņota nodokļu
pamatsistēma, tai skait āuzņēmumu ienākuma nodok ļa sistēma, kas ir labv ēlīga uzņēmumiem, jo īpaši
maziem un vid ējiem uzņēmumiem (MVU), un paredz ēta, lai atjaunotu izaugsmi un rad ītu nodarbin ātības
iespējas;
3. uzskata, ka ir j āveido valsts finan šu politikas vide, kas labv ēlīga ekonomikas izaugsmei un nodarbin ā-
tībai, un jāveicina vesel īga nodokļu konkurence Eiropas Savien ībā, lai nodok ļu slogs vienm ērīgi gultos uz
nodarbinātajiem un pat ērētājiem, uzņēmumiem un tiem, kuri g ūst ienākumus no kapit āla; norāda, ka Eiro-
pas Savienībai ir jāveicina nodok ļu sistēma, kas veicin ātu jaunu uz ņēmumu veido šanos un tehnolo ģiju attīs-
tību;16.10.2008. LV C 263 E/443 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2007. gada 24. oktobris
4. uzsver, ka kopum ādalībvalstu nodok ļu sistēmāspārāk plaši tiek piem ērotas salīdzinoši augstas likmes
zemiem apliekamajiem ien ākumiem,šādi neveicinot v ēlmi uzņemties risku un s ākt uzņēmējdarbību;
5. uzskata, ka ir iesp ējama konkur ētspējīga nodokļu sistēma, kas nesamazina valsts l īdzekļus, par ko
liecina stāvoklis tajās Eiropas valst īs, kurāmpēdējos desmit gados ir izdevies palielin āt nodokļui eņēmumus,
samazinot nodok ļus un vienlaikus papla šinot nodok ļubāzi, kāarīkontrolējot izdevumus, šādi samazinot
budžeta deficītu;
6. atzinīgi vērtēKomisijas nodomu izstr ādāt risinājumus probl ēmām, kas saist ītas ar iekšējo cenu noteik-
šanas noteikumiem Eiropas Savien ībā;
7. atzinīgi vērtēKomisijas ierosin āto izmēģinājuma projektu, ar ko principu par nodok ļa uzlikšanu mīt-
nes zemēparedz piem ērot MVU maks ātam uzņēmumu ienākuma nodoklim;
8. apzin āsg rūtības, ar kur ām saskaras MVU gan Eiropas Savien ībā, gan citās ESAO valst īs, finansējot
projektus, un atbalsta nodok ļu atvieglojumu pie šķiršanu, lai mudin ātu MVU bie žāk izmantot starpnieku
finansēšanas mehānismus, inter alia , ieguldījumus uzņēmumu pamatkapit ālāun uzņēmējdarbības mecenātu
organizācijas;
9. vēršuzmanību uz valsts ie ņēmumu defic ītu, ko ES rada nodok ļuk rāpšana, un aicina Komisiju un
dalībvalstisīstenot turpm ākus pasākumus cīņai pret nodok ļuk rāpšanu;
10. uzskata —lai efektīvi cīnītos pret nodok ļu nemaksāšanu un nodok ļuk rāpšanu, ir radik āli jāmaina
nodokļu pakalpojumu snieg šanas veids, pamatojoties uz m ūsdienīgiem organiz ācijas un pareizas p ārvaldības
principiem, un uzsver, ka Komisijai vajadz ētuīstenot nozīmīgas iniciatīvas, atbalstot Kopienas l īmeņa koor-
dinācijušajājomā;
11. uzskata, ka ir j āsaglabāPVN atvieglojumi piln ībāvai daļēji valstij piedero šiem uzņēmumiem, kuri
darbojas sabiedr ības interesēs; uzskata, ka ir j āizveido vienots inform ācijas centrs, lai pal īdzētu uzņēmumiem
pildīt PVN saist ības visāES teritorijā;
12. aicina dal ībvalstis gādāt par fiskālāsloga taisnīgāku sadali, ar īlabāk strukturējot budžeta izdevumu
daļu un precīzāk nosakot t āizmantošanas mērķus;
13. kritiz ētendenci paaugstin āt PVN likmi ES, jo tas darbojas regres īvi un samazina pat ērētāju pieprasī-
jumu; uzsver —dažu ES dalībvalstu pieredze ir apliecin ājusi, ka liel āki ieņēmumi tiek g ūti, paplašinot
nodokļubāzi situācijā, kad, pateicoties nodarbin ātības pieaugumam, pieaug pat ēriņšun kad past āv priekš-
noteikumi nelikum īgas saimniecisk ās darbības noregul ēšanai, kas ir process, kuram kait ētu PVN likmju pie-
augums;
14. atkārtoti paužatbalstu zem āku PVN likmju k āPVN sistēmas struktur āla elementa eksperiment ālai
piemērošanai darbietilp īgiem pakalpojumiem, ļaujot dalībvalstīm elastīgi piemērotšādas likmes tie šu pakal-
pojumu nozar ēs, kas ir galvenok ārt vietēji pakalpojumi un nekrop ļopārrobežu konkurenci;
15. atbalsta Komisijas centienus v ērst nodokļu politiku uz drosm īgākiem mērķiem vides jom ā; uzskata,
kašāda rīcība var veicin āt vides tehnolo ģiju plašāku izpēti un piemērošanu, tādējādi attīstot ES konkur ētspē-
jas potenci ālušajājomā; tomēr uzsver, ka j āveic pasākumi, lai nov ērstu arvien liel āku slogu tr ūcīgākām
mājsaimniecībām;
16. konstat ē, ka ir nepiecie šama pilnīgi jauna pieeja akc īzes nodokļa politikas zi ņā; uzsver, ka ir j āatsakās
no politikas, kas v ērsta uz minim ālās nodokļa likmes noteik šanu ES līmenī,u nk atāvietāir jāpieņem
vispārējs rīcības kodekss, lai mudin ātu dalībvalstis ciešāk tuvinātt oārkārtīgi dažādās akcīzes nodokļa likmes;C 263 E/444 LV 16.10.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2007. gada 24. oktobris
17. uzskata, ka nodok ļu politikai ir j āsekmēiekšējo izmaksu internaliz ācija rūpniecībā; tomēr uzskata, ka
ir saprātīgi saglabāt vai ieviest nodok ļu vai cita veida atbalstu, lai veicin ātu enerģijas avotu izmanto šanu;
18. uzskata, ka degvielai uzlikto nodok ļu pieaugums labv ēlīgi ietekmēs vidi, ja būs pieejami ekonomiski
un izdevīgi sabiedrisk ātransporta l īdzekļi;
19. uzskata, ka valst īm, kurāmjānodrošina straujāka ekonomisk āizaugsme, ir augst ākasārējās izmaksas,
par ko tās nedrīkst sodīt;
20. uzsver nepiecie šamību arīturpmāk samazināt nodokļus nodarbin ātajiem, kas ir lab ākais veids, lai
sasniegtu vienu no Lisabonas strat ēģijas mērķiem—70 % lielu nodarbin ātības līmeni;
21. uzskata, ka vienot ātirgus izveides nol ūkāir svarīgi vienkāršot muitas ties ību aktus un racionaliz ēt
muitas proced ūras, lai samazin ātu administrat īvās izmaksas uz ņēmumiem, kuri veic p ārrobežu darījumus,
vienkāršojot uzņēmumu pārrobežu atbilstības saistības; atbalsta virz ību uz vienk āršotu PVN iekas ēšanas
sistēmu pārrobežu tirdzniecībāES, piemēram,īstenojot apgrieztu maks āšanas kārtību;
Kopējākonsolid ētāuzņēmumu ien ākuma nodok ļabāze
22. atbalsta Komisijas centienus izveidot ES uz ņēmumu vienoto kop īgo konsolid ēto ienākuma nodok ļa
bāzi (KKUINB); atz īmē, ka KKUNIB nodro šinās lielāku pārredzamību,ļaujot uzņēmumiem darboties saska ņā
ar vieniem un tiem pa šiem noteikumiem gan pa šu valstī, ganārvalstīs, palielināspārrobežu tirdzniecības un
ieguldījumu apjomu, turkl ātbūtiski samazin ās administrat īvās izmaksas, k āarīnodokļu nemaksāšanas un
krāpšanas iespējas; uzskata, ka ir j āieviešīpaši pasākumi, piem ēram, noteikumi par nodok ļa uzlikšanu mīt-
nes valstī, kas izstrādāti, lai samazin ātu ar nodok ļu atbilstību saistītās izmaksas MVU;
23. atzīmē, ka KKUINB ir t āda politika, kuru var īstenot arīar līgumos paredz ēto ciešāko sadarbību;
24. atgādina, ka KKUINB paredz ēsk o pīgus noteikumus attiec ībāuz nodokļubāzi un nekādi neskars
dalībvalstu brīvību arīturpmāk noteikt pa šām savas nodok ļu likmes;
25. atzin īgi vērtēKomisijas ieceri s ākt KKUINB piem ērošanu pat cie šākas sadarbības kontekst ā; tomēr
norāda, kašis ir otrais lab ākais risinājums, jo, nepast āvot vispārējai ES mēroga sistēmai, var da ļēji mazināties
pārredzamības un zem āku administrat īvo izmaksu sniegt ās priekšrocības;
26. atzin īgi vērtēKomisijas ieceri, ka jaunajai nodok ļubāzei jābūt vienotai, tai j āvienkāršos tāvoklis, un,
definējot kopēju standartu sist ēmu, iesaka veidot meh ānismu nodok ļui eņēmumu sadalei starp attiec īgajām
dalībvalstīm; turklāt uzskata, ka patiesi kop ējas vienotas nodok ļubāzes izveidei ir svar īgi izveidot ar īsalīdzi-
nāmus vai, lab ākajāgadījumā,k o pīgus reģistrācijas dokumentus p ārrobežu saimnieciskajai darb ībai;
27. atzin īgi vērtēKomisijas pazi ņojumu “Par efektīvāku P&A nodok ļu atvieglojumu piem ērošanu”un
uzsver, ka ir j ānodrošina paraugprakses apmai ņa un maksim āli jāprecizēš ādu iniciatīvu saderība ar Kopienas
tiesību aktiem;
28. uzsver, ka vides nodok ļu uzlikšana ir elast īgs politikas instruments, lai sasniegtu pies ārņojuma apjo-
mam noteikto m ērķi, rosinātu tehnoloģiju attīstību un vēl vairāk samazinātu piesārņojošo vielu emisijas;
29. mudina Komisiju risin ātg rāmatvedības konsolid ācijas, nodok ļu uzlikšanas un nodok ļu administr ācijas
jautājumus attiec ībāuz lielāmu zņēmumu grup ām, kas veic p ārrobežu darbību;16.10.2008. LV C 263 E/445 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2007. gada 24. oktobris
Par efekt īvāku nodok ļu atvieglojumu piem ērošanu p ētniec ībai un izstr ādei
30. uzskata, ka nodok ļu atvieglojumiem p ētniecības un izstr ādes veicināšanai irļoti svarīga nozīme, lai
sasniegtu Lisabonas strat ēģijas mērķus, piemēram, lai palielin ātu ar pētniecību un izstr ādi saistītos izdevumus
Eiropā,j oīpaši sekmējot pētniecību un izstr ādi MVU; uzskata, ka nodok ļu atvieglojumus p ētniecības un
izstrādes veicināšanai nedrīkst izmantot k ānetiešas subsīdijas valsts uz ņēmumiem;
31. paužpārliecību, ka nodok ļu politika ir j āizstrādātā, lai rosinātu uz ražīgumu balst ītu izaugsmi vis ās
tautsaimniec ības nozarēs,ļaujot nodok ļu maksātājam vai nu ietur ēt, vai piepras īt samazināt nodokļu aprē-
ķinu par izdevumiem p ētniecībai un izstr ādei;
32. uzskata, ka dal ībvalstu krasi at šķirīgais tehnolo ģiju attīstības līmenis nozīmēatšķirīgu nodokļu poli-
tiku un ka Kopienas l īmenīir jārīkojas vienīgi tad, ja atsevi šķas dalībvalsts rīcība nespēj nodrošināt efektīvu
risinājumu; paužviedokli, ka, veicinot labu praksi nodok ļu atvieglojumu izveidei p ētniecības un izstr ādes
vajadzībām un labāk koordinējot nodokļu politiku, dal ībvalstīm izdotos viegl āk sasniegt Lisabonas strat ēģijas
mērķus;
Rezidences mai ņas nodoklis
33. mudina Komisiju pie ņemt aktīvāku stratēģiju attiecībāuzārzonu finan šu centriem;
34. atbalsta Komisijas viedokli, ka, p ārceļot aktīvus uz trešo valsti, administrat īvas sadarbības trūkuma dēļ
ir attaisnojama t ūlītēja nodokļu iekasēšana rezidences mai ņas brīdī;
Nodok ļur ežīms attiec ībāuz zaud ējumiem p ārrobe žu situ ācijās
35. konstat ē, ka Eiropas Kopienu Ties ābieži tiek celtas pras ības saistībāar nodokļu uzlikšanu, unšo
prasību iemesls galvenok ārt ir nepietiekama p ārredzamība unārkārtīgi sarežģītās nodokļu sistēmas Eiropā,
un tāpēc pieprasa vienk āršot nodokļu tiesību aktus vis āES; uzskata, ka situ ācijās, kad pārrobežu zaudējumi
radušiesārvalstu meitasuz ņēmumiem, jāizvairās no nodok ļu dubultas uzlik šanas mātes uzņēmumiem, jālīdz-
svaro nodok ļu iekasēšanas pilnvaru sadal ījums starp dal ībvalstīm, jānovēršdubulta zaud ējumu atlīdzināšana
un jānovēršizvairīšanās no nodok ļu nemaksāšanas;
36. atzīmē, ka, ja neb ūs iespēju segt pārrobežu zaudējumus, uzņēmumi cent īsies nodrošināt, lai peļņai
tiek uzlikts nodoklis valst īs, kuru iek šzemes tirgus ir pietiekami liels, lai g ūtu peļņutādāapmērā, kasļauj
kompensēt iespējamos zaud ējumusārvalstīs;
37. uzskata, ka ir j ācenšas izveidot sist ēma pārrobežu zaudējumu segšanai gan uz ņēmumiem, gan gru-
pāma rārvalstu strukt ūrvienībām;ņem vērāKomisijas pazi ņojumu par nodok ļur ežīmu attiecībāuz zaudē-
jumiem pārrobežu situācijās;
38. uzskata, ka Komisijas pazi ņojums par nodok ļur ežīmu attiecībāuz zaudējumiem pārrobežu situācijās
ir pamatojums turpm ākām debatēm, joīpaši par iespējamiem risin ājumiem laikposm ālīdz KKUINB piem ē-
rošanai, kas izkl āstīti paziņojumāpar kārtības noteikšanu zaudējumu segšanai un atg ūšanai uzņēmējādalīb-
valstī;
*
**
39. uzdod priek šsēdētājam nosūtītšo rezolūciju Padomei un Komisijai.C 263 E/446 LV 16.10.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2007. gada 24. oktobris