C 361/46

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti”

(2018/C 361/08)

Ziņotājs: Mark WEINMEISTER (DE/PPE), Hesenes federālās zemes valsts sekretārs Eiropas lietās Atsauces dokuments: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija) COM(2017) 753 final

I. IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1. grozījums

2. apsvērums, pirms Direktīvas 98/83/EK 6. apsvēruma pievienot jaunu apsvērumu

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums Ir nepieciešamas obligātas prasības attiecībā uz svarīgāko dzeramā ūdens un veselības profilakses kvalitātes standartu minimumu un parametriem, ja reiz ir jādefinē minimālie vides kvalitātes mērķi, kas sasniedzami saistībā ar citiem ES noteikumiem un pasākumiem, garantējot un veicinot dzeramā ūdens saimniecisku izmantošanu. Konkrēti runa ir par attiecīgiem ūdens aizsardzības pasākumiem, kas nodrošinātu, ka virszemes ūdeņi un gruntsūdeņi ir tīri;

Pamatojums

Šajā apsvērumā apvienotas daļas no svītrotā 5. un 8. apsvēruma. Nelabvēlīgo ietekmi, ko rada ar tādām jomām kā, piemēram, notekūdeņi, rūpniecība un lauksaimniecība saistīti vides piesārņojuma avoti, kuri dažādā mērā var ietekmēt ūdenstilpnes, ir ļoti svarīgi pārvaldīt, nosakot principam “piesārņotājs maksā” un piesardzības principam atbilstošus vides kvalitātes standartus. Galu galā par piesārņojuma pakāpi liecinās apmērs, kādā dzeramā ūdens kvalitāte būs jānodrošina īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā. Ar veselības aizsardzību saistītu apsvērumu dēļ nav atbalstāma tāda dzeramā ūdens resursu apsaimniekošana, kas piesārņojumu galvenokārt likvidē cikla pēdējā posmā (end-of-pipe). Saistībā ar mērķi nodrošināt dzeramā ūdens kvalitāti ir jāīsteno atbilstošas stratēģijas un pasākumi dažādos vides segmentos, un tas atbilstu 7. panta noteikumiem. PVO, vērtējot parametru vērtību ietekmi uz veselību, izmanto preventīvu pieeju veselības aizsardzībai (skatīt arī jauno 16. apsvērumu un svītroto Direktīvas 98/83/EK 9. pantu), un tas, ka tiek ņemts vērā attiecīgās vielas radītā piesārņojuma apmērs, kura klātbūtne ūdenī ir pieļaujama, nodrošina, ka apgādi ar dzeramo ūdeni ierobežotā laika periodā var turpināt, nenodarot kaitējumu veselībai. Ar jauno 12. pantu šī preventīvā pieeja, starp citu, tiek atcelta.

2. grozījums

5. apsvērums

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums Pasaules Veselības organizācijas Eiropas reģionālais birojs sagatavojis detalizētu pārskatu par Direktīvā 98/83/EK noteikto parametru sarakstu un to vērtībām, lai noskaidrotu, vai radusies vajadzība tās pielāgot tehnikas un zinātnes attīstībai. Ņemot vērā pārskata rezultātus, būtu jākontrolē zarnu patogēnu un Legionella līmenis, jāpievieno seši ķīmiskie parametri vai parametru grupas un jāapsver iespēja pievienot trīs reprezentatīvus endokrīnos disruptorus ar piesardzīgām etalonvērtībām . Ievērojot piesardzības principu, trijiem jaunajiem parametriem būtu jānosaka vērtības, kas ir stingrākas par PVO ierosinātajām, tomēr joprojām sasniedzamas. PVO atzīmēja, ka svina koncentrācijām vajadzētu būt tik zemām, cik saprātīgi iespējams, un hroma vērtību PVO vēl izskata, tāpēc abu parametru gadījumā pirms vērtību pastingrināšanas būtu jāpiemēro desmit gadu pārejas periods. Pasaules Veselības organizācijas Eiropas reģionālais birojs sagatavojis detalizētu pārskatu par Direktīvā 98/83/EK noteikto parametru sarakstu un to vērtībām, lai noskaidrotu, vai radusies vajadzība tās pielāgot tehnikas un zinātnes attīstībai. Ņemot vērā pārskata rezultātus, būtu jākontrolē zarnu patogēnu un Legionella līmenis, jāpievieno deviņi ķīmiskie parametri vai parametru grupas, tostarp jāapsver iespēja pievienot trīs reprezentatīvus endokrīnos disruptorus un PVO ieteiktās orientējošās vērtības . PVO atzīmēja, ka svina koncentrācijām vajadzētu būt tik zemām, cik saprātīgi iespējams, un hroma vērtību PVO vēl izskata, tāpēc abu parametru gadījumā pirms vērtību pastingrināšanas būtu jāpiemēro desmit gadu pārejas periods.

Pamatojums

Komisijas priekšlikumā jēdziens “piesardzīgas etalonvērtības” nav definēts. Turklāt paskaidrojuma raksta 5. punktā zem apakšvirsraksta “Detalizēts skaidrojums par to, kā priekšlikumā ņemti vērā PVO ieteikumi par parametriem un parametru vērtībām” Komisija saistībā ar trim PVO minētiem endokrīni disruptīviem savienojumiem norāda, ka pašlaik nav nekādu liecību, ka to klātbūtne dzeramajā ūdenī radītu risku veselībai, un ka šāds risks ir mazvarbūtīgs. Šo trīs savienojumu pieļaujamo koncentrāciju Komisija noteikusi nepārredzami, un šīm vērtībām nav zinātniska pamatojuma. Tādēļ būtu ieteicams – un to pietiekami pamato nepieciešamība aizsargāt cilvēka veselību (dzeramais ūdens) – paredzēt, ka PVO ierosinātās orientējošās vērtības ir parametru vērtības.

3. grozījums

Pēc jaunā 5. apsvēruma iekļaut Direktīvā 98/83/EK 13. apsvērumu un 16. apsvērumu

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums Parametru vērtības ir balstītas uz pieejamiem zinātniskiem datiem un parasti ir pamatotas ar Pasaules Veselības organizācijas noteiktajām “Dzeramā ūdens kvalitātes nostādnēm”. Parametru vērtības arī atbilst piesardzības principam un tādā veidā nodrošina augstu veselības aizsardzības līmeni.

Pamatojums

Direktīvas 98/83/EK 13. apsvērumā un 16. apsvērumā minētā skaidrā informācija par parametru vērtībām būtu jāsaglabā. Saistībā ar 18. pantu (“Pielikumu pārskatīšana”) ir nepārprotami jānorāda, ka parametru vērtību pamatā ir zinātniski dati un piesardzības princips. Tas arī saistīts ar jaunā 12. panta 3. punktu, kurā noteikts, ka dalībvalstis turpmāk automātiski uzskatīs, ka parametru vērtībām piemērojamo minimālo prasību neizpilde rada iespējamas briesmas cilvēka veselībai. Kā jau minēts 1. grozījumā, PVO, vērtējot parametru vērtību ietekmi uz veselību, izmanto preventīvu pieeju veselības aizsardzībai (skatīt arī jauno 16. apsvērumu un svītroto Direktīvas 98/83/EK 9. pantu) un uzsvaru neliek uz tūlītēju iespējamu veselības apdraudējumu. Šeit vērojama pretruna ar PVO pieeju.

4. grozījums

9. apsvērums

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums Apdraudējumu novērtējumā jāorientējas uz dzeramā ūdens ražošanai vajadzīgās apstrādes samazināšanu, piem., samazinot noslogojumus, kas rada dzeramā ūdens ieguvei izmantoto ūdensobjektu piesārņojumu. Lai to panāktu, dalībvalstīm būtu jānoskaidro ar šiem ūdensobjektiem saistītie apdraudējumi un iespējamie piesārņojuma avoti un jāmonitorē piesārņotāji, ko tās atzinušas par relevantiem, piem., konstatēto apdraudējumu dēļ (piem., mikroplastmasas, nitrāti , pesticīdi vai zāles, kas konstatēti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK), sakarā ar to dabisko klātbūtni ūdens ieguves apgabalā (piem., arsēns) vai ūdens piegādātāju sniegtās informācijas dēļ (piem., kāda neapstrādātā ūdens parametra negaidīta palielināšanās). Šie parametri būtu jāizmanto par marķieriem, kas kompetentajām iestādēm liek sadarbībā ar ūdens patērētājiem un ieinteresētajām personām īstenot pasākumus ūdensobjektu noslodzes samazināšanai, piem., profilaktiskus vai pretpiesārņojuma pasākumus (vajadzības gadījumā arī veikt pētījumus, kuru mērķis ir saprast ietekmi uz veselību), lai šos ūdensobjektus aizsargātu un novērstu piesārņojuma avotu. Apdraudējumu novērtējumā jāorientējas uz dzeramā ūdens ražošanai vajadzīgās apstrādes samazināšanu, piem., samazinot noslogojumus, kas rada dzeramā ūdens ieguvei izmantoto ūdensobjektu piesārņojumu. Lai to panāktu, dalībvalstīm būtu jānoskaidro ar šiem ūdensobjektiem saistītie apdraudējumi un iespējamie piesārņojuma avoti un jāmonitorē piesārņotāji, ko tās atzinušas par relevantiem, piem., konstatēto apdraudējumu dēļ (piem., mikroplastmasas (daļiņas, kuru izmērs ir no 1 nm līdz 5 mm un kurās ir augsts polimēru saturs) , nitrātu daudzums , pesticīdi vai zāles, kas konstatēti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK), sakarā ar to dabisko klātbūtni ūdens ieguves apgabalā (piem., arsēns) vai ūdens piegādātāju sniegtās informācijas dēļ (piem., kāda neapstrādātā ūdens parametra negaidīta palielināšanās). Šie parametri būtu jāizmanto par marķieriem, kas kompetentajām iestādēm liek sadarbībā ar ūdens patērētājiem un ieinteresētajām personām īstenot pasākumus ūdensobjektu noslodzes samazināšanai, piem., profilaktiskus vai pretpiesārņojuma pasākumus (vajadzības gadījumā arī veikt pētījumus, kuru mērķis ir saprast ietekmi uz veselību), lai šos ūdensobjektus aizsargātu un novērstu piesārņojuma avotu. Tāpēc dalībvalstīm jāievieš tiesību akti un normatīvi akti, kas paredz, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām un ūdensapgādes pakalpojumu sniedzējiem jānodrošina sev instrumenti, kas ļauj novērtēt ar ieguldījumiem saistītu lēmumu ietekmi. Ūdens ieguves ietekmei un noplūžu radītajam ūdensobjektu piesārņojumam jābūt svarīgākajiem kritērijiem centienos izstrādāt vienotus vides prognozēšanas un pārvaldības modeļus, kas var pavērt iespēju novērtēt optimālos sociāli ekonomiskās, kā arī ekoloģiskās ilgtspējas nosacījumus tīklos un iekārtās īstenotiem pasākumiem, lai nodrošinātu piemērotu un integrētu ūdensapgādi, kas atbilst sociālekonomiskai darbībai attiecīgajā teritorijā.

Pamatojums

Mikroplastmasa ir viens no lieliem piesārņojuma avotiem, kas dalībvalstīm būtu jāmonitorē. Ierosināto definīciju izmanto Zviedrijas Vides aizsardzības aģentūra. Būtu arī ieteicams lietot jēdzienu “nitrātu daudzums”, nevis “nitrāti”, jo ķīmijā mēs runājam tikai par “nitrātu”, bet šeit runa ir par daudzumu.

5. grozījums

11. apsvērums

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums Atbilstībai dzeramā ūdens kvalitātes parametru vērtībām jābūt tajā vietā, kur dzeramais ūdens tiek darīts pieejams attiecīgajam lietotājam. Atbilstībai dzeramā ūdens kvalitātes parametru vērtībām jābūt tajā vietā, kur dzeramais ūdens tiek darīts pieejams attiecīgajam lietotājam. Tomēr dzeramā ūdens kvalitāti var ietekmēt vietējā sadales sistēma. PVO atzīmē, ka no visiem ūdens patogēniem vislielāko slogu veselībai Savienībā rada Legionella. Tā izplatās pa siltā ūdens sistēmām ieelpošanas ceļā, piem., dušā. Tāpēc tā nepārprotami saistīta ar vietējās sadales sistēmu. Tā kā vienpusējs pienākums visus privātos un publiskos objektus monitorēt šā patogēna konstatēšanai radītu nesaprātīgi lielas izmaksas, piemērotāks līdzeklis šā jautājuma risināšanai ir vietējās sadales risku novērtējums. Turklāt vietējās sadales risku novērtējumā būtu jāņem vērā arī potenciālie riski, ko rada ar dzeramo ūdeni saskarē esošie izstrādājumi un materiāli. Tāpēc vietējās sadales risku novērtējumā cita starpā monitorings būtu jāorientē uz prioritārajiem objektiem, jānovērtē riski, ko rada vietējās sadales sistēma un ar to saistītie izstrādājumi un materiāli, un jāverificē to būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašības, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, par pamatu ņemot saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 305/2011 deklarētās ekspluatācijas īpašības. Kopā ar ekspluatācijas īpašību deklarāciju sniedzama arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 31. un 33. pantā minētā informācija. Pamatojoties uz šo novērtējumu, dalībvalstīm būtu jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai cita starpā nodrošinātu, ka atbilstoši PVO norādījumiem ir ieviesti pienācīgi kontroles un pārvaldības pasākumi (piem., uzliesmojumu gadījumā) un ka migrācija no būvizstrādājumiem neapdraud cilvēka veselību. Tomēr, neskarot Regulu (ES) Nr. 305/2011, ja šie pasākumi ierobežotu izstrādājumu un materiālu brīvu apriti Savienībā, šiem ierobežojumiem jābūt pienācīgi pamatotiem un pilnīgi samērīgiem un tie nedrīkst būt arbitrāras diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībai starp dalībvalstīm. Tomēr dzeramā ūdens kvalitāti var ietekmēt vietējā sadales sistēma. PVO atzīmē, ka no visiem ūdens patogēniem vislielāko slogu veselībai Savienībā rada Legionella. Tā izplatās pa siltā ūdens sistēmām ieelpošanas ceļā, piem., dušā. Tāpēc tā nepārprotami saistīta ar vietējās sadales sistēmu. Tā kā vienpusējs pienākums visus privātos un publiskos objektus monitorēt šā patogēna konstatēšanai radītu nesaprātīgi lielas izmaksas, piemērotāks līdzeklis šā jautājuma risināšanai ir vietējās sadales risku novērtējums. Turklāt vietējās sadales risku novērtējumā būtu jāņem vērā arī potenciālie riski, ko rada ar dzeramo ūdeni saskarē esošie izstrādājumi un materiāli. Tāpēc vietējās sadales risku novērtējumā cita starpā monitorings būtu jāorientē uz prioritārajiem objektiem, jānovērtē riski, ko rada vietējās sadales sistēma un ar to saistītie izstrādājumi un materiāli, un jāverificē izstrādājumu un materiālu izdalītās vielas, kuras nonāk dzeramajā ūdenī .

Pamatojums

Komiteja iesaka neparedzēt, ka izstrādājumu un materiālu izdalīto vielu, kas nonāk dzeramajā ūdenī, verifikāciju regulē Regula (ES) Nr. 305/2011 (Būvizstrādājumu regula). Parametru kritēriji un parametru vērtības, kas attiecas uz vielām, kuras no būvizstrādājumiem nonāk dzeramajā ūdenī, tiek noteikti kā ar veselības aizsardzību saistītas prasības, un saskaņā ar Būvizstrādājumu regulu līdz šim vēl nav pieejami – balstoties tikai uz deklarāciju – saskaņoti standarti attiecībā uz verifikācijas kritērijiem un ekspluatācijas īpašībām saistībā ar veselības aizsardzības prasībām. It īpaši ražotājiem vajadzīgās ekspluatācijas īpašību deklarācijas, kurās norādītas pakāpes un kategorijas, nav iespējams izstrādāt un iesniegt. Turklāt saistībā ar tirgū nonākušiem būvizstrādājumiem, kam, iespējams, ir piešķirta CE zīme, jānorāda, ka nav skaidrs, vai ekspluatācijas īpašību deklarācija (piemēram, par mehānisko izturību) liecina arī par to, ka dzeramajā ūdenī nonākušās vielas nerada draudus cilvēka veselībai. Dzeramajā ūdenī var nonākt gan būvizstrādājumu, gan citu materiālu izdalītas vielas. Tāpēc Būvizstrādājumu regulas piemērotība ir ierobežota, un ir jāverificē un jāregulē visi materiāli. Pārbaudītu informāciju par vielu nonākšanu dzeramajā ūdenī tomēr nodrošina sistēma, par ko vienojušās četras dalībvalstis un kas nodrošina pārbaudītu un paziņotu pamatu, lai Eiropā ieviestu vienotu sistēmu to materiālu un izstrādājumu verifikācijai un novērtēšanai, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni. Šīs higiēnas prasības un citas attiecīgas tiešas prasības jācenšas turpmāk nostiprināt ES Dzeramā ūdens direktīvā. Četru dalībvalstu sistēmu izveidojušas Vācija, Francija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste. Skatīt arī 13. un 14. grozījumu, kas attiecas uz 10. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

6. grozījums

12. apsvērums

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums Ar Direktīvas 98/83/EK noteikumiem par kvalitātes nodrošināšanu attiecībā uz apstrādi, aprīkojumu un materiāliem neizdevās novērst šķēršļus iekšējam tirgum attiecībā uz tādu būvizstrādājumu brīvu apriti, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni. Katrai valstij joprojām ir savi izstrādājumu apstiprinājumi, un dalībvalstu prasības atšķiras. Līdz ar to ražotājiem savus izstrādājumus pārdot visā Savienībā ir grūti un dārgi. Tehniskos šķēršļus var rezultatīvi novērst, tikai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 305/2011 nosakot saskaņotas tehniskās specifikācijas būvizstrādājumiem, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni. Minētā regula paredz iespēju izstrādāt Eiropas standartus, kas saskaņotu to būvizstrādājumu novērtēšanas metodes, kuri nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, un noteikt robežvērtību līmeņus un klases attiecībā uz būtisku raksturlielumu vērtībām. Tādēļ 2017. gada standartizācijas darba programmā ir iekļauts standartizācijas pieprasījums, kas specifiski prasa saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 305/2011 standartizēt to izstrādājumu un materiālu higiēniskumu un drošumu, kuri nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, un standartu paredzēts izdot līdz 2018. gadam. Šā saskaņotā standarta publicēšana Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nodrošinās, ka par to, vai laist tirgū vai darīt pieejamus tirgū drošus būvizstrādājumus, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, tiks lemts racionāli. Tādēļ noteikumi par aprīkojumu un materiāliem, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, būtu jāsvītro, tos daļēji aizstājot ar noteikumiem par vietējās sadales risku novērtējumu un papildinot ar attiecīgajiem saskaņotajiem standartiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 305/2011.

Pamatojums

Tā kā Regula (ES) Nr. 305/2011 neparedz saskaņotu higiēnas un veselības aizsardzības pamatprasību (I pielikums, 3. punkta e) apakšpunkts) attiecībā uz izstrādājumiem, proti, attiecībā uz izstrādājumu un verifikācijas standartiem un tādējādi netiek saskaņots, kādas ekspluatācijas īpašības jānorāda tām vielām, kas nonāk dzeramajā ūdenī, nepieciešamība novērst draudus cilvēka veselībai ir pietiekams iemesls, kāpēc jāatsakās no regulēšanas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 305/2011 (skatīt arī 10. panta 1. punkta c) apakšpunktu). Viens mēģinājums saskaņot standartus jau cieta neveiksmi. Komitejas ieteiktais risinājums ir higiēnas prasību tieša iekļaušana ES Dzeramā ūdens direktīvā. Skatīt arī 13. un 14. grozījumu, kas attiecas uz 10. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

7. grozījums

15. apsvērums

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums Ja nav ievēroti standarti, kas noteikti šajā direktīvā, attiecīgajai dalībvalstij būtu nekavējoties jānoskaidro cēlonis un jānodrošina, ka iespējami drīz tiek veikti korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai atjaunotu ūdens kvalitāti. Gadījumos, kad piegādātais ūdens rada iespējamas briesmas cilvēka veselībai, šāda ūdens piegāde būtu jāaizliedz vai tā lietošana jāierobežo. Ir svarīgi arī precizēt, ka neatbilstība minimālajām mikrobioloģisko un ķīmisko parametru vērtībām dalībvalstīm automātiski būtu jāuzskata par iespējamām briesmām cilvēka veselībai. Gadījumos, kad dzeramā ūdens kvalitātes atjaunošanai vajadzīgi korektīvi pasākumi, pirmām kārtām būtu jānovērš problēmas cēlonis, kā paredzēts Līguma 191. panta 2. punktā. Ja nav ievēroti standarti, kas noteikti šajā direktīvā, attiecīgajai dalībvalstij būtu nekavējoties jānoskaidro cēlonis un jānodrošina, ka iespējami drīz tiek veikti korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai atjaunotu ūdens kvalitāti. Gadījumos, kad piegādātais ūdens rada iespējamas briesmas cilvēka veselībai, šāda ūdens piegāde būtu jāaizliedz vai tā lietošana jāierobežo. Ir svarīgi arī precizēt, ka neatbilstību minimālajām mikrobioloģisko un ķīmisko parametru vērtībām dalībvalstis konkrētos gadījumos var uzskatīt par iespējamām briesmām cilvēka veselībai. Gadījumos, kad dzeramā ūdens kvalitātes atjaunošanai vajadzīgi korektīvi pasākumi, pirmām kārtām būtu jānovērš problēmas cēlonis, kā paredzēts Līguma 191. panta 2. punktā.

Pamatojums

Komiteja iesaka, ka parametru vērtību pārsniegšanu nevajadzētu automātiski uzskatīt par iespējamām briesmām cilvēka veselībai, jo, kā jau minēts 1. grozījumā, PVO, vērtējot parametru vērtību ietekmi uz veselību, izmanto preventīvu pieeju veselības apdraudējumam (skatīt arī jauno 16. apsvērumu un svītroto Direktīvas 98/83/EK 9. pantu) un uzsvaru neliek uz tūlītēju iespējamu veselības apdraudējumu. Šīs divas pieejas pēc būtības ir pretrunīgas. Turklāt šāda rīcība apgrūtinātu saziņu ar patērētājiem un izraisītu lielākas bailes un uzticēšanās zudumu. Tas var turpmāk veicināt pudelēs pildīta ūdens patēriņa pieaugumu, kas būtu pretrunā direktīvas priekšlikuma mērķim. Komiteja ierosina nesvītrot Direktīvas 98/83/EK 9. pantu (“Izņēmumi”).

8. grozījums

2. panta 3., 4., 5., 6. un 9. punkts

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums 3. “ūdens piegādātājs” ir subjekts, kas dienā vidēji piegādā vismaz 10 m3 dzeramā ūdens; 3. “ūdens piegādātājs” ir skaidri identificējams subjekts, kas dienā vidēji piegādā vismaz 10 m3 dzeramā ūdens; 4. “neliels ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā mazāk nekā 500 m3 ūdens vai apkalpo mazāk nekā 5 000 cilvēku; 4. “neliels ūdens piegādātājs” ir skaidri identificējams ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā mazāk nekā 500 m3 ūdens vai apkalpo mazāk nekā 50 000 cilvēku; 5. “ liels ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā vismaz 500 m3 ūdens vai apkalpo vismaz 5 000 cilvēku; 5. “ vidējs ūdens piegādātājs” ir skaidri identificējams ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā vismaz 500 m3 ūdens vai apkalpo vismaz 50 000 un līdz 500 000 cilvēku; 6. “ļoti liels ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā vismaz 5 000 m3 ūdens vai apkalpo vismaz 50 000 cilvēku; 6. “liels ūdens piegādātājs” ir skaidri identificējams ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā vismaz 1 250 m3 ūdens vai apkalpo vismaz 500 000 un līdz 1 500 000 cilvēku; 7. “prioritāri objekti” ir lieli objekti, kuros ar ūdeni saistītiem riskiem potenciāli tiktu pakļauti daudzi lietotāji, piem., slimnīcas, veselības aprūpes iestādes, ēkas, kurās var apmesties, brīvības atņemšanas iestādes un kempingi, un kurus identificē dalībvalstis; 7. “ļoti liels ūdens piegādātājs” ir skaidri identificējams ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā vismaz 5 000 m3 ūdens vai apkalpo vismaz 1 500 000 cilvēku; 8. “neaizsargātas un marginalizētas grupas” ir cilvēki, kuri diskriminācijas dēļ vai tāpēc, ka tiem trūkst iespēju izmantot tiesības, resursus vai iespējas, ir izolēti no sabiedrības un salīdzinājumā ar pārējo sabiedrību lielākā mērā pakļauti riskiem, kas saistīti ar veselību, drošību, izglītības trūkumu, kaitīgām praksēm, vai citiem riskiem. 8. “prioritāri objekti” ir lieli objekti, kuros ar ūdeni saistītiem riskiem potenciāli tiktu pakļauti daudzi lietotāji, piem., slimnīcas, veselības aprūpes iestādes, ēkas, kurās var apmesties, brīvības atņemšanas iestādes un kempingi, un kurus identificē dalībvalstis; 9. “neaizsargātas un marginalizētas grupas” ir cilvēki, kuri diskriminācijas dēļ vai tāpēc, ka tiem trūkst iespēju izmantot tiesības, resursus vai iespējas, ir izolēti no sabiedrības un salīdzinājumā ar pārējo sabiedrību lielākā mērā pakļauti riskiem, kas saistīti ar veselību, drošību, izglītības trūkumu, kaitīgām praksēm, vai citiem riskiem. 10. atsevišķs piegādes objekts, kas piegādā vidēji mazāk par 10 m3 dienā vai apgādā mazāk par 50 personām, ja vien ūdens piegāde nav komerciāla vai sabiedriska darbība.

Pamatojums

Jāievieš starpposma kategorija “lieli ūdens piegādātāji” (no 500 000 līdz 1 500 000 cilvēku). Komiteja iesaka 2. panta 3.–6. punktā norādīt uz ūdens piegādātājiem, kas pēc to būtības ir viena un tādējādi skaidri identificējama apgādes vienība. Tas jādara, jo šajos punktos nav runa par izkaisītām, nesaistītām apgādes struktūrām, kas pieder vienam piegādātājam. Tā kā 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā tiek minēti piegādes objekti, kas piegādā mazāk par 10 m3 dienā vai apgādā mazāk par 50 personām, šādu piegādes objektu definīcija būtu jāiekļauj 2. pantā, lai nodrošinātu, ka teksts ir pilnīgs.

9. grozījums

5. panta 1. punkts

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums Dalībvalstis nosaka vērtības I pielikumā noteiktajiem parametriem, kas piemērojami dzeramajam ūdenim, un šīs vērtības nav mazāk stingras kā pielikumā noteiktās vērtības. Dalībvalstis nosaka vērtības I pielikumā noteiktajiem parametriem, kas piemērojami dzeramajam ūdenim, un šīs vērtības nav mazāk stingras kā pielikumā noteiktās vērtības. Saistībā ar mērītāja parametriem, kas noteikti I pielikuma C daļā, jāievēro, ka vērtības var izmantot tikai kā indikatīvas norādes un tikai 12. pantā noteikto pienākumu izpildes kontrolei.

Pamatojums

Direktīvas 98/83/EK I pielikuma C daļā minētie mērītāja parametri jaunās direktīvas priekšlikumā ir svītroti, jo tiem neesot nekādas saistības ar veselības aizsardzību. Būtu tomēr jāuzskata, ka smarža un garša ir higiēnas prasības, kas jāattiecina uz ūdens kvalitāti, un smarža un garša ietekmē patērētāju vēlmi dzert ūdensvada ūdeni.

10. grozījums

7. panta 1. punkts

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums Dalībvalstis nodrošina, ka uz dzeramā ūdens piegādi, apstrādi un sadali attiecina riska izvērtēšanā balstītu pieeju, ko veido šādi elementi: Dalībvalstis nodrošina, ka uz dzeramā ūdens piegādi, apstrādi un sadali saskaņā ar PVO Dzeramā ūdens kvalitātes nostādnēm un Eiropas standartu EN 15975-2 attiecina riska izvērtēšanā balstītu pieeju, kas ir atbilstoša, proporcionāla un vietējam līmenim piemērota un ko veido šādi elementi: a) dzeramā ūdens ieguvei izmantoto ūdensobjektu apdraudējumu novērtējums saskaņā ar 8. pantu; a) dzeramā ūdens ieguvei izmantoto ūdensobjektu apdraudējumu novērtējums saskaņā ar 8. pantu; b) ūdens piegādātāju veikts piegādes risku novērtējums nolūkā monitorēt piegādātā ūdens kvalitāti saskaņā ar 9. pantu un II pielikuma C daļu; b) ūdens piegādātāju veikts piegādes risku novērtējums nolūkā monitorēt piegādātā ūdens kvalitāti saskaņā ar 9. pantu un II pielikuma C daļu; c) vietējās sadales risku novērtējums saskaņā ar 10. pantu. c) vietējās sadales risku novērtējums saskaņā ar 10. pantu. Dalībvalstis, ņemot vērā valstu institucionālo un tiesisko regulējumu, kā arī subsidiaritātes principu, nodrošina skaidru un līdzsvarotu pienākumu sadalījumu, lai novērtētu ar ūdens piegādātājiem saistīto apdraudējumu un risku.

Pamatojums

Lai nodrošinātu, ka saskaņā ar atzītām starptautiskām procedūrām tiek izmantota riska izvērtēšanā balstīta pieeja, jāsniedz atsauce uz prasītajiem pamatstandartiem, PVO nostādnēm, kurās izklāstīta ūdens drošuma plāna pieeja, un Eiropas standartu EN 15975-2 (Dzeramā ūdens piegādes drošība – vadlīnijas riska un krīžu pārvaldībai).

Uz risku balstītas pieejas galvenajam principam vajadzētu būt proporcionalitātei. Papildu ekonomisko un tehnisko izmaksu dēļ parametriem jābūt atbilstīgiem un vietējam līmenim piemērotiem. Nav pierādījumu, kas liecinātu, ka ierosinātie intervāli un parametru saraksts nodrošinās augstāku veselības aizsardzības līmeni.

Eiropas Komisija ievieš uz risku balstītu analīzi, ko izmanto ūdens sateces baseinos, dzeramā ūdens ražošanas, sadales un ēku iekšējās iekārtās, paredzot iespēju dalībvalstīm to papildināt. Pienākumu sadale joprojām ir jāprecizē, jo īpaši attiecībā uz dzeramā ūdens apgādes uzņēmumu lomu.

11. grozījums

8. panta 1. punkta d) apakšpunkta iv) punkts

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums citi relevanti piesārņotāji, piem., mikroplastmasa, vai upju baseiniem specifiski piesārņotāji, ko dalībvalstis noteikušas, balstoties uz cilvēka darbības ietekmes pārskatu, kurš sagatavots saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 5. pantu, un informāciju par būtiskiem noslogojumiem, kura savākta saskaņā ar minētās direktīvas II pielikuma 1.4. punktu. citi relevanti piesārņotāji, piem., mikroplastmasa (daļiņas, kuru izmērs ir no 1 nm līdz 5 mm un kurās ir augsts polimēru saturs) , vai upju baseiniem specifiski piesārņotāji, ko dalībvalstis noteikušas, balstoties uz cilvēka darbības ietekmes pārskatu, kurš sagatavots saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 5. pantu, un informāciju par būtiskiem noslogojumiem, kura savākta saskaņā ar minētās direktīvas II pielikuma 1.4. punktu.

Pamatojums

Mikroplastmasa ir viens no lieliem piesārņojuma avotiem, kas dalībvalstīm būtu jāmonitorē. Ierosināto definīciju izmanto Zviedrijas Vides aizsardzības aģentūra.

12. grozījums

8. panta 4. punkts

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums Gadījumos, kad ūdens piegādātājam atļauj samazināt monitoringa biežumu, kā minēts 2. punkt a b) apakšpunktā, dalībvalstis turpina apdraudējumu novērtējumā ietvertajā ūdensobjektā šos parametrus regulāri monitorēt. Gadījumos, kad ūdens piegādātājam atļauj samazināt monitoringa biežumu, kā minēts 3. punkt a b) apakšpunktā, dalībvalstis turpina apdraudējumu novērtējumā ietvertajā ūdensobjektā šos parametrus regulāri monitorēt.

Pamatojums

Atsauce būtu jāprecizē: te runa ir par 3. punkta b) apakšpunktu.

13. grozījums

10. panta 1. punkta c) apakšpunkts

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums verifikācija, vai saskarē ar dzeramo ūdeni esošo būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašības pietiekamā mērā atbilst raksturlielumiem, kas saistīti ar Regulas (ES) Nr. 305/2011 I pielikuma 3. punkta e) apakšpunktā noteiktajām būvdarbu pamatprasībām.

Pamatojums

Komiteja iesaka šo apakšpunktu neiekļaut direktīvā, jo Regula (ES) Nr. 305/2011 neparedz saskaņotu higiēnas un veselības aizsardzības pamatprasību (I pielikums, 3. punkta e) apakšpunkts) attiecībā uz izstrādājumiem, proti, attiecībā uz izstrādājumu un verifikācijas standartiem, un tādējādi netiek saskaņots, kādas ekspluatācijas īpašības jānorāda tām vielām, kas nonāk dzeramajā ūdenī, un tas nozīmē, ka uz minēto regulu nevar atsaukties un pamatoties, ja ir jānovērš draudi cilvēka veselībai. Skatīt arī 5. un 6. grozījumu.

14. grozījums

10. panta 2. punkta c) apakšpunkts

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums sadarbībā ar ūdens piegādātājiem veic citus pasākumus, piem., izmanto piemērotus ūdens kondicionēšanas paņēmienus, ar kuriem maina piegādājamā ūdens veidu vai īpašības, lai pilnīgi novērstu vai mazinātu risku, ka piegādātais ūdens varētu neatbilst noteiktajām parametru vērtībām;

Pamatojums

Šis pasākums, kas paredz, ka piegādātāji pirms ūdens piegādes vietējās sadales sistēmā ūdeni pārveido tā, lai tas atbilstu I pielikuma C daļā minētajām parametru vērtībām, nav īstenojams. Drīzāk vietējās sadales sistēmas tehniski un no izmantoto materiālu viedokļa ir jāveido tā un šīs sistēmas ir jāekspluatē tā, lai tiktu ievērotas I pielikuma C daļā minētās parametru vērtības.

15. grozījums

10. panta 2. punkta d) apakšpunkts

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums patērētājus pienācīgi informē un konsultē par ūdens patēriņa un izmantošanas nosacījumiem un to, ar kādiem pasākumiem varētu novērst riska atkārtošanos; patērētājus pienācīgi informē un konsultē par ūdens patēriņa un izmantošanas nosacījumiem un to, ar kādiem pasākumiem varētu novērst neatbilstības riska atkārtošanos;

Pamatojums

Būtu jāprecizē, par kādu risku ir runa.

16. grozījums

12. panta 3. punkts

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums Neatkarīgi no tā, vai ir radušās neatbilstības parametru vērtībām, dalībvalstis nodrošina, ka jebkura dzeramā ūdens, kas rada iespējamas briesmas cilvēka veselībai, piegāde tiek aizliegta vai lietošana stingri ierobežota un ka tiek veikti visi citi korektīvie pasākumi, kas nepieciešami, lai aizsargātu cilvēka veselību. Neatkarīgi no tā, vai ir radušās neatbilstības parametru vērtībām, dalībvalstis nodrošina, ka jebkura dzeramā ūdens, kas rada iespējamas briesmas cilvēka veselībai, piegāde tiek aizliegta vai lietošana stingri ierobežota un ka tiek veikti visi citi korektīvie pasākumi, kas nepieciešami, lai aizsargātu cilvēka veselību. Dalībvalstis automātiski uzskata, ka jebkāda I pielikuma A un B daļā noteiktajām parametru vērtībām piemērojamo minimālo prasību neizpilde rada iespējamas briesmas cilvēka veselībai.

Pamatojums

Tas, ka katra neatbilstība parametru vērtībām piemērojamām minimālajām prasībām (piem., viena vienīga koliforma baktērija, duļķainība vai ķīmiskā parametra pārsniegšana par apmēram 10 %) pati par sevi un automātiski tiek uzskatīta par iespējamām briesmām, liecina par pārmērīgu regulēšanu. Pirmkārt, PVO, vērtējot parametru vērtību ietekmi uz veselību, izmanto preventīvu pieeju veselības apdraudējumam (skatīt arī jauno 16. apsvērumu un svītroto Direktīvas 98/83/EK 9. pantu) un uzsvaru neliek uz tūlītēju iespējamu veselības apdraudējumu. Šeit vērojama pretruna ar PVO pieeju. Otrkārt, koliformas baktērijas un arī duļķainība – tie ir tikai divi piemēri – liecina par iespējamu kontamināciju dekantēšanas dēļ. Jāapzinās, ka katra neatbilstība parametru vērtībām ir saistīta ar prasību informēt patērētājus. Ļoti iespējams, ka tādā veidā tiks izraisīta patērētāju nedrošība un bailes un mazināsies viņu uzticēšanās dzeramajam ūdenim un tādēļ pieaugs pudelēs pildītā ūdens patēriņš. Tas ir pretrunā direktīvas pamatmērķiem. Jāņem arī vērā, ka attiecīgajā gadījumā ne vienmēr, piemēram, tehnisku iemeslu dēļ, būs iespējams nekavējoties veikt pasākumus. (Skatīt 17. grozījumu, kurā ierosināts nesvītrot Direktīvas 98/83/EK 9. pantu (“Izņēmumi”)).

17. grozījums

Pēc 12. panta pievienot jaunu pantu “Izņēmumi”

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums xx. pants – “Izņēmumi” (Direktīvas 98/83/EK 9. pants) 1. Dalībvalstis var pieļaut parametru vērtībām izņēmumus, kas minēti I pielikuma B daļā vai noteikti saskaņā ar 5. panta 2. punktu, līdz maksimālam apmēram, ko tās nosaka, ar nosacījumu, ka izņēmumi neapdraud cilvēku veselībai un dzeramo ūdeni attiecīgajā apgabalā nevar piegādāt nekādā citā veidā. Izņēmumus nosaka uz iespējami īsāku laiku un ne vairāk kā uz trīs gadu laikposmu, kura beigās tiek izveidots pārskats, lai noteiktu, vai ir gūti pietiekami panākumi. Ja dalībvalsts domā no jauna piešķirt izņēmuma statusu, tā Komisijai iesniedz pārskatu un sava lēmuma pamatojumu par jaunā izņēmuma statusa piešķiršanu. Šāds jauns izņēmums nedrīkst pārsniegt trīs gadu laikposmu. 2. Izņēmuma apstākļos dalībvalsts var lūgt trešo izņēmuma statusu uz laikposmu, kas nepārsniedz trīs gadus. Komisija sniedz atzinumu par šādiem lūgumiem trīs mēnešu laikā. 3. Izņēmumā, ko piešķir saskaņā ar 1. un 2. punktu, precizē šādus datus: a) izņēmuma pamatojumu; b) attiecīgo parametru, iepriekšējos attiecīgā monitoringa rezultātus un izņēmuma maksimālās pieļaujamās vērtībās; c) ģeogrāfisko apgabalu, katru dienu piegādātā ūdens daudzumu, attiecīgo iedzīvotāju skaitu un to, vai tas ietekmēs kādu būtisku pārtikas ražošanas uzņēmumu; d) atbilstošu monitoringa shēmu ar palielinātu monitoringa biežumu, ja tas ir nepieciešams; e) nepieciešamās korektīvās rīcības plāna kopsavilkumu, ieskaitot darbu grafiku un izmaksu tāmi, kā arī noteikumu par pārskatīšanu; f) vajadzīgo izņēmuma statusa ilgumu. 4. Ja kompetentās iestādes neatbilstību parametru vērtībām uzskata par niecīgu un saskaņā ar 12. panta 2. punktu veiktā rīcība ir pietiekama, lai izlabotu problēmu 30 dienu laikā, 3. punkta prasības nav jāpiemēro. Tādā gadījumā kompetentās iestādes vai citas attiecīgās struktūras nosaka tikai maksimālās pieļaujamās attiecīgā parametra vērtības un laiku, kas dots, lai izlabotu problēmu. 5. Izmantot 4. punktu vairs nevar, ja kopā vairāk nekā 30 dienas pēdējo 12 mēnešu laikā ir konstatēta neatbilstība kādai parametru vērtībai konkrētajā ūdens piegādes veidā. 6. Dalībvalstis, kuras izmanto izņēmumus, kas minēti šinī pantā, nodrošina, ka iedzīvotāji, kurus skar šādi izņēmumi, ir pienācīgi informēti par attiecīgā izņēmuma veidu un par nosacījumiem, kas to reglamentē. Turklāt dalībvalstis vajadzības gadījumā nodrošina, ka īpaši tiek brīdinātas noteiktas iedzīvotāju grupas, kurām izņēmums var radīt īpašu apdraudējumu. Šie pienākumi neattiecas uz 4. punktā aprakstītajiem gadījumiem, ja kompetentās iestādes nenolemj citādi. 7. Izņemot izņēmumus, kas piešķirti saskaņā ar 4. punktu, dalībvalstis divu mēnešu laikā informē Komisiju par katru izņēmumu attiecībā uz atsevišķiem ūdens piegādes objektiem, kas pārsniedz vidēji 500 m3 dienā vai apgādā vairāk nekā 5 000 cilvēku, ieskaitot 3. punktā minēto informāciju. 8. Šis pants neattiecas uz dzeramo ūdeni, ko tirgo pudelēs vai kannās.

Pamatojums

Ja neatbilstība parametra vērtībai nerada iespējamas briesmas veselībai, Komiteja iesaka līdz šim spēkā esošās Direktīvas 98/83/EK 9. panta normas atkal iekļaut direktīvas priekšlikumā. Šāda neatbilstība ne vienmēr rada tiešas briesmas veselībai, un PVO, vērtējot parametru vērtību ietekmi uz veselību, izmanto preventīvu pieeju veselības apdraudējumam (skatīt arī jauno 16. apsvērumu un svītroto Direktīvas 98/83/EK 9. pantu).

18. grozījums

13. pants

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums Piekļuve dzeramajam ūdenim Piekļuve dzeramajam ūdenim 1. Neskarot Direktīvas 2000/60/EK 9. pantu, dalībvalstis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai to teritorijā uzlabotos ikviena cilvēka piekļuve dzeramajam ūdenim un tiktu popularizēta tā lietošana. Tie ietver visus šos pasākumus: 1. Neskarot Direktīvas 2000/60/EK 9. pantu, dalībvalstis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai to teritorijā uzlabotos ikviena cilvēka piekļuve dzeramajam ūdenim un tiktu popularizēta tā lietošana. Ņemot vērā tādu aspektu kā lauku un salu kopienu ģeogrāfiskā nošķirtībā, tie ietver visus šos pasākumus: a) apzināt, kādiem cilvēkiem nav piekļuves dzeramajam ūdenim un kādi ir piekļuves trūkuma iemesli (piem., piederība pie neaizsargātas un marginalizētas grupas), izvērtēt, kādos veidos dzeramo ūdeni varētu darīt šiem cilvēkiem piekļūstamāku, un tos informēt par iespējām pieslēgties sadales tīkliem vai citām iespējām gūt piekļuvi šādam ūdenim; a) apzināt, kādiem cilvēkiem nav piekļuves dzeramajam ūdenim un kādi ir piekļuves trūkuma iemesli (piem., piederība pie neaizsargātas un marginalizētas grupas), izvērtēt, kādos veidos dzeramo ūdeni varētu darīt šiem cilvēkiem piekļūstamāku, un tos informēt par iespējām pieslēgties sadales tīkliem vai citām iespējām gūt piekļuvi šādam ūdenim; b) sabiedriskās vietās gan ārā, gan iekštelpās ierīkot un uzturēt aprīkojumu, ar ko var brīvi saņemt dzeramo ūdeni; b) sabiedriskās vietās gan ārā, gan iekštelpās ierīkot un uzturēt aprīkojumu, ar ko var brīvi saņemt dzeramo ūdeni , paredzot īpašu ierīču uzstādīšanu, lai nepieļautu ūdens izšķērdēšanu ; c) popularizēt dzeramo ūdeni, c) popularizēt dzeramo ūdeni, i) rīkojot kampaņas, kurās iedzīvotāji tiek informēti par šāda ūdens kvalitāti; i) rīkojot kampaņas, kurās iedzīvotāji tiek informēti par šāda ūdens kvalitāti; ii) aicinot šādu ūdeni nodrošināt pārvaldes iestādēs un publiskā sektora ēkās; ii) aicinot šādu ūdeni nodrošināt pārvaldes iestādēs un publiskā sektora ēkās; iii) aicinot šādu ūdeni bez maksas nodrošināt restorānos, ēdnīcās un ēdināšanas iestādījumos. iii) aicinot šādu ūdeni bez maksas nodrošināt restorānos, ēdnīcās un ēdināšanas iestādījumos. 2. Balstoties uz informāciju, kas iegūta saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu, dalībvalstis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu, ka neaizsargātām un marginalizētām grupām ir piekļuve dzeramajam ūdenim. 2. Balstoties uz informāciju, kas iegūta saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu, dalībvalstis sadarbībā ar attiecīgajām reģionālajām un vietējām publiskajām iestādēm veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu, ka neaizsargātām un marginalizētām grupām ir piekļuve dzeramajam ūdenim. Īpaši jācenšas nodrošināt, ka vietējās pašvaldības var ietekmēt pasākumus, kas nodrošina ūdens pieejamību. Jāpaver arī iespēja izmantot privātus ūdensapgādes avotus ar nosacījumu, ka tie tiek uzraudzīti un atbilst kvalitātes prasībām. Ja šīm grupām nav piekļuves dzeramajam ūdenim, dalībvalstis tās nekavējoties informē par to lietotā ūdens kvalitāti un par to, kā izvairīties no nelabvēlīgas ietekmes uz cilvēka veselību iespējamas šā ūdens kontaminācijas dēļ. Ja šīm grupām nav piekļuves dzeramajam ūdenim, dalībvalstis tās nekavējoties informē par to lietotā ūdens kvalitāti un par to, kā izvairīties no nelabvēlīgas ietekmes uz cilvēka veselību iespējamas šā ūdens kontaminācijas dēļ.

Pamatojums

Dzeramā ūdens pieejamībai būtībā ir arī vispārēja nozīme. Daudzās dalībvalstīs saskaņā ar tiesību normām pašvaldības ir atbildīgas par iedzīvotāju pietiekamu apgādi ar dzeramo ūdeni. Būtu jāparedz, ka dalībvalstis var pašas risināt problēmas, ja tās ir saistītas ar dzeramā ūdens kvalitāti un pieejamību. Tomēr papildu šķēršļiem, uz kuriem norāda noteiktas vietējās un reģionālās pašvaldības, un ar tiem saistītajai finansiālajai ietekmei būtu jāpievērš uzmanība, iesaistot attiecīgās pašvaldības un tādā veidā nodrošinot neaizsargātām iedzīvotāju grupām vienlīdzīgas iespējas piekļūt dzeramajam ūdenim.

19. grozījums

I pielikums, B daļa – Parametri: pesticīdi – Piezīmes

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums “Pesticīdi” ir: — organiskie insekticīdi, — organiskie herbicīdi, — organiskie fungicīdi, — organiskie nematocīdi, — organiskie akaricīdi, — organiskie algicīdi, — organiskie rodenticīdi, — organiskie slimicīdi, — radniecīgi produkti (arī augšanas regulatori) un to attiecīgie metabolīti pēc Regulas (EK) Nr. 1107/2009 3. panta 32. punktā sniegtās definīcijas. “Pesticīdi” ir: — organiskie insekticīdi, — organiskie herbicīdi, — organiskie fungicīdi, — organiskie nematocīdi, — organiskie akaricīdi, — organiskie algicīdi, — organiskie rodenticīdi, — organiskie slimicīdi, — radniecīgi produkti (arī augšanas regulatori) un to attiecīgie metabolīti pēc Regulas (EK) Nr. 1107/2009 3. panta 32. punktā sniegtās definīcijas. Parametra vērtību katram pesticīdam piemēro atsevišķi. Parametra vērtību katram pesticīdam piemēro atsevišķi.

Pamatojums

Regulā (EK) Nr. 1107/2009 minēti “attiecīgie” metabolīti, un arī pielikuma 2018. gada 1. februāra priekšlikumam ES direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti tulkojumā angļu valodā ir norādīts “(..) and their relevant metabolites (..)”. Ieteikts dokumenta vācu valodas versijā grozīt vārda “relevant” (“attiecīgie”) tulkojumu. [Grozījums neattiecas uz teksta tulkojumu latviešu valodā – tulkotāja piezīme.]

20. grozījums

Jauns I pielikums, D daļa

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums D daļa. Mērītāja parametri Priekšlikumā atkal iekļaut tabulu, kas bija Direktīvas 98/83/EK I pielikuma C daļā.

Pamatojums

Direktīvas 98/83/EK I pielikuma C daļā minētie mērītāja parametri jaunās direktīvas priekšlikumā ir svītroti, jo tiem neesot nekādas saistības ar veselības aizsardzību. Būtu tomēr jāuzskata, ka smarža un garša ir higiēnas prasības, kas jāattiecina uz ūdens kvalitāti, un smarža un garša ietekmē patērētāju vēlmi dzert ūdensvada ūdeni. Citi parametri ir saistīti ar noteiktām iekārtām un pēc būtības tehniski, piemēram, minēts dzelzs, mangāns un duļķainība, norādot uz koroziju, kā arī TOC parametrs un pH saistībā ar dezinfekcijas līdzekļu lietošanu. Komiteja iesaka mērītāja parametru tabulu atkal iekļaut I pielikuma D daļā. III pielikuma B daļā iekļautā 1. tabula, kas attiecas uz veiktspējas kritērijiem, būtu atbilstoši jāgroza, ņemot vērā mērītāja parametrus.

21. grozījums

Grozījums attiecībā uz Komisijas dokumentu COM(2017) 753 final – 1. daļa

14. pants

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums Informācija sabiedrībai Informācija sabiedrībai 1. Dalībvalstis nodrošina, ka visām apgādātajām personām tiešsaistē pieejama pietiekama un pienācīgi atjaunināta informācija par dzeramo ūdeni saskaņā ar IV pielikumu. 1. Dalībvalstis nodrošina, ka visām apgādātajām personām tiešsaistē pieejama pietiekama un pienācīgi atjaunināta informācija par dzeramo ūdeni saskaņā ar IV pielikumu. 2. Dalībvalstis nodrošina, ka visas apgādātās personas regulāri un vismaz reizi gadā vispiemērotākajā formā (piem., rēķinā vai viedlietotnēs) bez īpaša pieprasījuma saņem šādu informāciju: 2. Dalībvalstis nodrošina, ka visas apgādātās personas regulāri un vismaz reizi gadā vispiemērotākajā formā (piem., rēķinā vai viedlietotnēs) bez īpaša pieprasījuma saņem šādu informāciju: a) informācija par dzeramā ūdens tarifa izmaksu struktūru uz vienu kubikmetru (gan fiksētajām, gan mainīgajām izmaksām) , kurā norādītas vismaz ar šādiem elementiem saistītās izmaksas: i) pasākumi, ko ūdens piegādātāji veic apdraudējumu novērtēšanai saskaņā ar 8. panta 5. punktu; ii) dzeramā ūdens apstrāde un sadale; iii) notekūdeņu savākšana un attīrīšana; iv) saskaņā ar 13. pantu veiktie pasākumi, ja ūdens piegādātāji tādus veikuši; a) informācija par dzeramā ūdens tarifa izmaksu struktūru uz vienu kubikmetru (gan fiksētajām, gan mainīgajām izmaksām); b) piegādātā dzeramā ūdens cena litrā un kubikmetrā; b) piegādātā dzeramā ūdens cena litrā un kubikmetrā; c) vismaz reizi gadā vai norēķinu periodā – mājsaimniecības patērētais ūdens daudzums, kā arī gada patēriņa tendences; c) vismaz reizi gadā vai norēķinu periodā – mājsaimniecības patērētais ūdens daudzums, kā arī gada patēriņa tendences; d) mājsaimniecības gada ūdens patēriņa salīdzinājums ar tādas pašas kategorijas mājsaimniecības vidējo patēriņu; d) mājsaimniecības gada ūdens patēriņa salīdzinājums ar tādas pašas kategorijas mājsaimniecības vidējo patēriņu; e) saite uz vietni, kurā sniegta IV pielikumā norādītā informācija. e) saite uz vietni, kurā sniegta IV pielikumā norādītā informācija. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, kuros precizēts saskaņā ar pirmo daļu sniedzamās informācijas formāts un tās sniegšanas kārtība. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 20. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, kuros precizēts saskaņā ar pirmo daļu sniedzamās informācijas formāts un tās sniegšanas kārtība. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 20. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 3. Šā panta 1. un 2. punkts neskar Direktīvu 2003/4/EK un 2007/2/EK. 3. Šā panta 1. un 2. punkts neskar Direktīvu 2003/4/EK un 2007/2/EK.

Pamatojums

14. pantā noteiktās prasības ir pārāk tālejošas. Mājsaimniecības būtu galvenokārt jāinformē par dzeramā ūdens kvalitāti. Informācija (par notekūdeņiem, attīrīšanas posmiem, kas ir komercnoslēpums, un par citiem aspektiem), kas nav saistīta ar dzeramā ūdens kvalitāti, nav jāsniedz.

22. grozījums

Grozījums attiecībā uz Komisijas dokumentu COM(2017) 753 final – 1. daļa

IV pielikums

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums SABIEDRĪBAI TIEŠSAISTĒ SNIEDZAMĀ INFORMĀCIJA SABIEDRĪBAI TIEŠSAISTĒ SNIEDZAMĀ INFORMĀCIJA Patērētājiem tiešsaistē ir pieejama šāda lietotājiem draudzīgi noformēta un īpaši pielāgota informācija: Patērētājiem tiešsaistē ir pieejama šāda lietotājiem draudzīgi noformēta un īpaši pielāgota informācija: (1) relevantā ūdens piegādātāja identifikācija; (1) relevantā ūdens piegādātāja identifikācija; (2) visjaunākie I pielikuma A un B daļā norādīto parametru monitoringa rezultāti, arī paraugošanas biežums un paraugošanas punktu atrašanās vieta, par apgādāto personu interesējošo apgabalu, kā arī saskaņā ar 5. pantu noteiktā parametra vērtība. Monitoringa rezultāti nedrīkst būt senāki (2) visjaunākie I pielikuma A un B daļā norādīto parametru monitoringa rezultāti, arī paraugošanas biežums un paraugošanas punktu atrašanās vieta, par apgādāto personu interesējošo apgabalu, kā arī saskaņā ar 5. pantu noteiktā parametra vērtība. Monitoringa rezultāti nedrīkst būt senāki a) par vienu mēnesi, ja attiecīgais piegādātājs ir ļoti liels ūdens piegādātājs; a) par vienu mēnesi, ja attiecīgais piegādātājs ir ļoti liels ūdens piegādātājs; b) par sešiem mēnešiem, ja attiecīgais piegādātājs ir liels ūdens piegādātājs; b) par sešiem mēnešiem, ja attiecīgais piegādātājs ir liels ūdens piegādātājs; c) par vienu gadu, ja attiecīgais piegādātājs ir mazs ūdens piegādātājs; c) par vienu gadu, ja attiecīgais piegādātājs ir mazs ūdens piegādātājs; (3) ja tiek pārsniegtas saskaņā ar 5. pantu noteiktās parametru vērtības, informācija par iespējamajām briesmām cilvēka veselībai un ar to saistītie ieteikumi par veselību un patēriņu vai hipersaite uz vietni, kurā šāda informācija pieejama; (3) ja tiek pārsniegtas saskaņā ar 5. pantu noteiktās parametru vērtības, informācija par iespējamajām briesmām cilvēka veselībai un ar to saistītie ieteikumi par veselību un patēriņu vai hipersaite uz vietni, kurā šāda informācija pieejama; (4) relevantā piegādes risku novērtējuma kopsavilkums; (4) relevantā piegādes risku novērtējuma kopsavilkums; (5) informācija par šādiem indikatorparametriem un ar tiem saistītajām parametru vērtībām: (5) informācija par šādiem indikatorparametriem un ar tiem saistītajām parametru vērtībām: a) krāsainība; a) krāsainība; b) pH (ūdeņraža jonu koncentrācija); b) pH (ūdeņraža jonu koncentrācija); c) elektrovadītspēja; c) elektrovadītspēja; d) dzelzs saturs; d) dzelzs saturs; e) mangāna saturs; e) mangāna saturs; f) smarža; f) smarža; g) garša; g) garša; h) cietība; h) cietība; i) minerāli, ūdenī izšķīdušie anjoni/katjoni: — borāts BO3-; — karbonāts CO3 2-; — hlorīds Cl-; — fluorīds F-; — hidrogēnkarbonāts HCO3-; — nitrāts NO3-; — nitrīts NO2-; — fosfāts PO4 3- — silikāts SiO2; — sulfāts SO4 2-; — sulfīds S2-; — alumīnijs Al; — amonijs NH4 +; — kalcijs Ca; — magnijs Mg; — kālijs K; — nātrijs Na. i) minerāli, ūdenī izšķīdušie anjoni/katjoni: — borāts BO3-; — karbonāts CO3 2-; — hlorīds Cl-; — fluorīds F-; — hidrogēnkarbonāts HCO3-; — nitrāts NO3-; — nitrīts NO2-; — fosfāts PO4 3-; — silikāts SiO2; — sulfāts SO4 2-; — sulfīds S2-; — alumīnijs Al; — amonijs NH4 +; — kalcijs Ca; — magnijs Mg; — kālijs K; — nātrijs Na. Šīs parametru vērtības un citu nejonizēto savienojumu un mikroelementu vērtības var norādīt kopā ar atsauces vērtību un/vai paskaidrojumu; Šīs parametru vērtības un citu nejonizēto savienojumu un mikroelementu vērtības var norādīt kopā ar atsauces vērtību un/vai paskaidrojumu; (6) ieteikumi patērētājiem, arī par to, kā samazināt ūdens patēriņu; (6) ieteikumi patērētājiem, arī par to, kā samazināt ūdens patēriņu; (7) ja ūdens piegādātājs ir ļoti liels ūdens piegādātājs, šāda ikgadēja informācija: (7) ja ūdens piegādātājs ir ļoti liels ūdens piegādātājs, šāda ikgadēja informācija: a) ūdens sistēmas vispārīgie efektivitātes rādītāji, arī noplūžu rādītāji un energopatēriņš uz piegādātā ūdens kubikmetru; a) informācija par ūdens piegādātāja pārvaldību un vadību, arī valdes sastāvu; b) informācija par ūdens piegādātāja pārvaldību un vadību, arī valdes sastāvu; b) gadā piegādātais ūdens daudzums un tendences; c) gadā piegādātais ūdens daudzums un tendences; c) informācija par patērētājiem pārdotā ūdens tarifu uz kubikmetru, arī fiksētajām un mainīgajām izmaksām, norādot vismaz izmaksas, kas saistītas ar energopatēriņu uz kubikmetru piegādātā ūdens; d) informācija par patērētājiem pārdotā ūdens tarifu uz kubikmetru, arī fiksētajām un mainīgajām izmaksām, norādot vismaz izmaksas, kas saistītas ar energopatēriņu uz kubikmetru piegādātā ūdens , ar pasākumiem, ko ūdens piegādātāji veic 8. panta 4. punktā prasītā apdraudējumu novērtējuma sagatavošanai, ar dzeramā ūdens apstrādi un sadali un ar notekūdeņu savākšanu un attīrīšanu, un izmaksas, kas saistītas ar 13. pantā norādītajiem pasākumiem, ja ūdens piegādātāji tādus veikuši ; d) investīcijas, kas piegādātājam šķiet vajadzīgas ūdens pakalpojumu sniegšanas finansiālās ilgtspējas nodrošināšanai (arī infrastruktūras uzturēšanai), un faktiski saņemtās vai atgūtās investīcijas; e) investīcijas, kas piegādātājam šķiet vajadzīgas ūdens pakalpojumu sniegšanas finansiālās ilgtspējas nodrošināšanai (arī infrastruktūras uzturēšanai), un faktiski saņemtās vai atgūtās investīcijas; f) izmantotie ūdens apstrādes un dezinfekcijas paveidi; g) kopsavilkums un statistiska informācija par patērētāju sūdzībām un to, cik laicīgi un adekvāti reaģēts uz problēmām; (8) pēc pieprasījuma – piekļuve līdz 10 gadus veciem vēsturiskajiem datiem par 2. un 3. punktā norādīto informāciju. (8) pēc pieprasījuma – piekļuve līdz 10 gadus veciem vēsturiskajiem datiem par 2. un 3. punktā norādīto informāciju.

Pamatojums

14. pantā paredzētajās prasībās, kas attiecas uz ļoti lielu piegādātāju pienākumu katru gadu informēt patērētājus, jāiekļauj arī prasība sniegt gan informāciju par cilvēku patēriņam paredzētā ūdens kvalitāti, gan arī pārredzamu informāciju par piegādes apjomiem un ar to saistīto izmaksu struktūru. Jāsniedz arī informācija par to investīciju, kas saistītas ar ūdens pakalpojumu sniegšanu, izmaksām, jo tās ietekmē izmaksas, kuras jāsedz patērētājiem. Pārējās prasības attiecībā uz informēšanu nav tieši saistītas ar ūdens piegādi patērētājiem. Pienācīgi būtu jāņem vērā papildu informācija, kas attiecas uz ļoti nozīmīgām infrastruktūras jomām, kuras ietekmē sabiedrības drošību. Sniedzot informāciju par ūdensapgādes pakalpojumiem, tāda informācija, kas nav tieši saistīta ar piegādātā ūdens kvalitāti un kvantitāti un attiecīgo nepieciešamo izmaksu struktūru, patērētājiem nebūtu jāsniedz. Informāciju par notekūdeņu attīrīšanu nedrīkst tieši pielīdzināt informācijai par dzeramā ūdens izmantošanu, jo tas maldinātu patērētājus un rastos papildus jautājumi. Informācija, kas kopumā attiecas uz ļoti nozīmīgo infrastruktūru un sabiedrības spēju funkcionēt, nebūtu publiski jāatklāj, lai izvairītos no nelabvēlīgas ietekmes uz šādu infrastruktūru.

II. IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgas piezīmes

1. atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu pārstrādāt Padomes Direktīvu 98/83/EK par dzeramā ūdens kvalitāti, lai atbilstoši jaunākajām zinātniskajām un tehniskajām atziņām patērētājiem ES dalībvalstīs nodrošinātu kvalitatīvi augstvērtīgu dzeramo ūdeni;

2. atbalsta Eiropas Komisijas mērķus aizsargāt dzeramā ūdens kvalitāti no cilvēka veselībai kaitējošas ietekmes un to panākt ar monitoringu un minimālajām prasībām, kas saskaņā ar direktīvu būs jāievēro. Taču būtiska loma būs dalībvalstu reģionālajam un vietējam līmenim, kam ar monitoringu, novēršanas pasākumiem un korektīvajiem pasākumiem būs jāpanāk un jānodrošina patērētājiem augsts dzeramā ūdens kvalitātes līmenis, kā to pieprasa direktīva;

3. īpaši atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus, kas saistīti ar Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Tiesības uz ūdeni”, kuras mērķis ir nodrošināt vispārēju piekļuvi tādam būtiskam publiskam pakalpojumam kā tīrs un veselīgs dzeramais ūdens, un to, ka paredzēti īpaši pasākumi ar mērķi uzlabot neaizsargātu un marginalizētu grupu iespējas piekļūt šādam ūdenim;

4. uzskata: lai varētu nodrošināt ilgtspējīgu apgādi ar dzeramo ūdeni, ir vajadzīgas obligātas prasības, kas piemērojamas svarīgāko un profilaktisko ar veselību saistīto kvalitātes standartu minimumam un parametru vērtībām. Šādas prasības ir vajadzīgas, jo šis minimums un vērtības nosaka minimālos mērķus, kas attiecas uz vides kvalitātes standartiem, kuri ir vajadzīgi saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” un piesardzības principu. Ievērojot patērētāju intereses, pasākumi, kas saskaņā ar Eiropas Savienības vides politikas mērķiem (LESD 191. panta 2. punkts) un it īpaši saskaņā ar spēkā esošo Ūdens pamatdirektīvu uzsvaru liek uz virszemes ūdeņu un gruntsūdeņu tīrības nodrošināšanu, ir pirmais būtiskais solis, kurš vajadzības gadījumā ir jāpapildina ar piesārņojuma likvidēšanu cikla pēdējā posmā ( end-of-pipe );

5. uzskata, ka dzeramā ūdens kvalitāte būtu cieši jāsasaista ar Ūdens pamatdirektīvas prasībām, it īpaši tās 7. pantu. Šajā saistībā būtiska loma ir dalībvalstu reģionālā un vietējā līmeņa iestāžu un ūdens piegādātāju sadarbībai un tā ir jāatbalsta, lai varētu apzināt dzeramā ūdens resursu apsaimniekošanā radušos draudus, novērst šos draudus, likvidējot to rašanās cēloņus, un ar attiecīgiem pasākumiem vērsties pret šiem draudiem. Šāda rīcība ir jāatbalsta, jo mērķis ir, ievērojot piesardzības principu, nodrošināt patērētājiem ilgtspējīgu un augstu dzeramā ūdens kvalitāti. Eiropas Komisija ievieš uz risku balstītu analīzi, ko izmanto ūdens sateces baseinos, dzeramā ūdens ražošanas, sadales un ēku iekšējās iekārtās, paredzot iespēju dalībvalstīm to precizēt. Pienākumu sadale joprojām ir jāprecizē, jo īpaši attiecībā uz dzeramā ūdens apgādes uzņēmumu lomu. Vēlams, lai tas notiktu dalībvalstu līmenī, lai pienācīgi ņemtu vērā valstu tiesisko regulējumu un subsidiaritātes principu;

6. piekrīt Eiropas Komisijai, kas uzskata: lai varētu nodrošināt augstu dzeramā ūdens kvalitāti, tāds pasākums kā riska izvērtēšanā balstītā pieeja negatīvas ietekmes novēršanai ir jāveido vispusīgāk un efektīvāk, nekā tas paredzēts Dzeramā ūdens direktīvā 98/83/EK. Par galvenajiem ūdensapgādes instrumentiem pamatoti izraudzīta PVO ūdens drošuma plāna pieeja, DIN EN 15975-2 vispārējie pamatprincipi attiecībā uz dzeramā ūdens ieguvei izmantoto ūdensobjektu apdraudējumu novērtējumu, ūdens piegādātāju veikta piegādes risku novērtēšana un vietējās sadales risku novērtēšana. Gaidāms, ka atkarībā no vietējiem un reģionālajiem apstākļiem riska novērtēšana un riska pārvaldība pavērs iespēju paaugstināt apgādes ar dzeramo ūdeni efektivitāti un tādā veidā nodrošināt patērētājiem augstu dzeramā ūdens kvalitāti. Paredzēts, ka dalībvalstīm un it īpaši to reģionālajam un vietējam līmenim ir jānodrošina patērētājiem dzeramā ūdens kvalitāte. Svarīgi ir nodrošināt, ka riska izvērtēšanā balstītā pieeja atbilst attiecīgās valsts apstākļiem;

7. atzīmē, ka augsti vides standarti un ilgtspējīga zemes apsaimniekošana ir būtiski faktori, kas ietekmē ūdens vidi un dzeramā ūdens kvalitāti. Tāpēc visiem pārvaldes līmeņiem arī turpmāk būtu jāatbalsta pasākumi, kas saistīti ar zemes attīrīšanu un difūzā piesārņojuma ierobežošanu it īpaši lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē;

8. lai varētu pārbaudīt kvalitāti visiem materiāliem un ķīmiskajām vielām, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni – piemēram, sadales tīkla caurules vai pulverizētas ogles, ko izmanto attīrīšanā –, ir vajadzīgs tiesiskais regulējums ar veselības un higiēnas kritērijiem. Tā kā šāda Eiropas līmeņa regulējuma nav, prasības dalībvalstīs atšķiras. Direktīvas priekšlikums nesniedz risinājumu, kas ļautu novērst šā regulējuma saskaņotības trūkumu. Komiteja uzskata, ka ir svarīgi Dzeramā ūdens direktīvā iekļaut testēšanas sistēmu, lai dzeramā ūdens kvalitātes aizsardzības labad garantētu to produktu un materiālu kvalitāti, kuri nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni;

9. uzsver, ka būtiska nozīme ir centieniem analizēt un sniegt informāciju par progresu un panākumiem draudu un riska novērtēšanā un ar piesārņojuma cēloņiem saistītu pasākumu īstenošanā. No tā izrietošajai ziņošanai par dzeramo ūdeni un patērētāju informēšanai ir jābūt mērķtiecīgai un efektīvai, un Eiropas Komisijai atbilstoši jāīsteno sava plānotā iecere ziņošanas pienākumus pielāgot jaunajām direktīvas prasībām. Ir jābūt skaidram, ka visam dzeramajam ūdenim jāatbilst minimālajiem dzeramā ūdens kvalitātes standartiem saskaņā ar prasībām un ka informācija, kas sniegta atbilstoši direktīvai, tādējādi nedrīkst radīt konkurenci starp ūdens piegādātājiem, jo daudzos gadījumos patērētāji nevar izvēlēties starp dažādiem piegādātājiem. Ūdens kā sabiedrisks labums nedrīkst radīt konkurenci;

10. Komisija ierosina paplašināt informācijas sniegšanu patērētājiem, iekļaujot tādus aspektus, kas neattiecas uz dzeramā ūdens kvalitāti, piemēram, tarifi, zudumi noplūdes dēļ un organizācija. Komiteja uzskata, ka tas neiekļaujas Dzeramā ūdens direktīvā, kura koncentrējas uz ūdens kvalitāti un sabiedrības veselības aizsardzību. Dalībvalstīm jābūt iespējai pašām sniegt informāciju par citiem jautājumiem. Informācija par dzeramā ūdens kvalitāti – kā tas jau tagad notiek– ir jāsniedz, izmantojot dzeramā ūdens apgādes uzņēmumu tīmekļa vietnes, lai nodrošinātu, ka tā tiek atjaunināta un attiecas uz konkrēto apgādes apgabalu. Tāpēc informācijas sniegšana patērētājiem jākoncentrē uz ūdens kvalitāti un sabiedrības veselības aizsardzību;

11. ar bažām norāda uz nesen veikta pētījuma ( 1 ) rezultātiem, proti, vairāk nekā 70 % no Eiropā iegūtajiem un vairāk nekā 80 % visā pasaulē iegūtajiem krāna ūdens paraugiem satur mikroplastmasu, un atbalsta aicinājumu Eiropas Komisijai apsvērt iespēju aizliegt mikroplastmasu, kura ar nolūku ir pievienota produktiem un kurai ir iespējamas dzīvotspējīgas alternatīvas ( 2 )

12. atbalsta Eiropas Komisijas mērķi visiem ES iedzīvotājiem nodrošināt piekļuvi dzeramajam ūdenim un to, ka šā mērķa sasniegšanu Eiropas Komisija uzticējusi dalībvalstīm. Dzeramā ūdens pieejamība ir būtisks sniegto sabiedrisko pakalpojumu elements. Ar dabaszinātnēm saistītu un tehnisku iemeslu dēļ konkurence ūdensapgādes tīklā nav iespējama, un šāda konkurence nav iespējama arī ētisku iemeslu dēļ;

13. uzskata: tā kā būtībā iecerēts uzlikt dalībvalstīm pienākumu īstenot pasākumus, kas nodrošina brīvu dzeramā ūdens pieejamību un izmantošanas iespējas, kā arī dzeramā ūdens pieejamību visās publiskajās vietās un neaizsargātu un marginalizētu iedzīvotāju grupu piekļuvi dzeramajam ūdenim, noteiktos gadījumos/noteiktās valstīs var rasties jautājums, vai ir ievērots subsidiaritātes un proporcionalitātes princips. Šajā saistībā jānorāda, ka mērķi jau tiek pietiekami sasniegti valstu, reģionālajā un vietējā līmenī, jo šajos līmeņos pietiekams regulējums jau ir spēkā. Tāpēc var rasties šaubas par to, cik lielā mērā ir vajadzīga papildu rīcība ES līmenī un cik lielā mērā ES līmenī varētu panākt mērķu labāku sasniegšanu;

Īpašas piezīmes

14. norāda, ka uz piegādes objektiem, kas piegādā mazāk par 10 m 3 ūdens dienā vai apgādā mazāk par 50 personām, direktīvas noteikumi neattiecas, ja vien ūdens piegāde nav komerciāla vai sabiedriska darbība. Komiteja uzskata, ka direktīvā paredzētā dzeramā ūdens kvalitāte un veselības aizsardzības līmenis ir jānodrošina arī tiem patērētājiem, kuri saņem ūdeni no šiem piegādes objektiem. Komiteja aicina nepieļaut zemāku veselības aizsardzības līmeni un uzskata, ka Komisijai tāpēc būtu proporcionāli jāregulē arī šie objekti un jāievieš dalībvalstīm paredzēti izņēmumi direktīvas noteikumiem, ja paredzams, ka to dēļ netiks pārsniegtas noteiktās vērtības;

15. uzskata, ka to ūdens piegādātāju, kas dienā piegādā mazāk nekā 500 m 3 ūdens, ziņošanas pienākumiem un kontroles biežumam jābūt samērīgam un lietderīgam. Būtu jāparedz, ka dalībvalstis var ieviest atkāpes no noteikumiem, ja paredzams, ka to dēļ netiks pārsniegtas noteiktās vērtības;

16. aicina 2. pantā definēt un uzskaitīt visus to piegādātāju lielumus, uz kuriem attiecas direktīva;

17. uzskata, ka PVO “Dzeramā ūdens kvalitātes nostādnēm” ir jābūt vienīgajam pamatam, uz kā balstās parametru vērtību ietekmes uz veselību novērtēšana. Parametru vērtību pamatā ir zinātnes dati un atziņas, šīs vērtības atbilst piesardzības principam un nodrošina augstu veselības aizsardzības līmeni, proti, to, ka dzeramo ūdeni var lietot bez bažām visas dzīves garumā;

18. norāda, ka Eiropas Komisijas priekšlikumā nav definēts jēdziens “piesardzīgas etalonvērtības”. Novērtējums saistībā ar PVO “Dzeramā ūdens kvalitātes nostādnēm” netiek skaidri pamatots, un tas var izraisīt patērētāju nedrošību par dzeramā ūdens kvalitāti un negatīvi ietekmēt cilvēku vēlmi dzert ūdensvada ūdeni;

19. kritiski vērtē to, ka direktīvas priekšlikumā minētās parametru vērtības ir zemākas nekā PVO ieteiktās. Tas ir pretrunā pieejai attiecībā uz citiem regulētajiem parametriem, kuru pamatā ir PVO vadvērtības. Šāda rīcība izraisa patērētāju nedrošību un bažas ne tikai par veselības aizsardzības pamatlīmeņiem, bet arī par to, ko nozīmē vielas ietekme uz veselību. Iespējas par abiem aspektiem saprotami informēt patērētājus ir ierobežotas. Patērētāju uzticības mazināšanās var turpmāk veicināt pudelēs pildīta ūdens patēriņa pieaugumu. Tas būtu pretrunā direktīvas priekšlikuma mērķim;

20. uzsver, ka pieaug bažas par dzeramajā ūdenī esošās mikroplastmasas iespējami kaitīgo ietekmi; lai arī ir nepieciešami turpmāki pētījumi, lai noteiktu šo vielu ietekmes precīzu izpausmi un izstrādātu uzticamas un efektīvas mērījumu metodes, RK uzskata, ka ir svarīgi dot iespēju dalībvalstīm un ūdens piegādātajiem, cik vien iespējams, uzraudzīt mikroplastmasas klātbūtni, un aicina Eiropas Komisiju atbalstīt attiecīgu pētniecības darbu;

21. nepiekrīt viedoklim, ka neatbilstība parametru vērtībām saskaņā ar 12. panta 3. punktu vienmēr automātiski jātraktē kā briesmas. Veselības apdraudējums katrā atsevišķajā gadījumā drīzāk ir atkarīgs no vērtības pārsniegšanas apmēra, un proporcionalitātes principam atbilstošā un profilaktiskā ar veselību saistītā PVO pieeja, kas ņem vērā attiecīgās vielas radītā piesārņojuma apmēru, kura klātbūtne ūdenī ir pieļaujama, nodrošina, ka parametra vērtības pārsniegšanas gadījumā apgādi ar dzeramo ūdeni ierobežotā laika periodā var turpināt, nenodarot kaitējumu veselībai. Piesardzības princips ir būtisks Direktīvas 98/83/EK elements, un priekšlikumā direktīvai paredzēts no tā turpmāk atteikties. Praksē parametra vērtības pārsniegšanas gadījumos dzeramā ūdens piegādātāji bieži nemaz nespēj veikt tūlītējus un pilnībā efektīvus pasākumus vai nekavējoties piedāvāt citas apgādes iespējas. Tādā gadījumā patērētāji varētu secināt, ka dzeramā ūdens kvalitāte ir nepietiekama, un, patērētāju ticībai mazinoties, varētu pieaugt pudelēs pildītā ūdens patēriņš. Tas būtu pretrunā direktīvas priekšlikuma mērķim. Tādēļ Komiteja aicina Eiropas Komisiju direktīvas priekšlikumā atkal iekļaut Direktīvas 98/83/EK 9. pantu (“Izņēmumi”);

22. tā kā trūkst Eiropas un valstu līmeņa norāžu par azbesta uzraudzību sabiedriskās vietās pieejamā dzeramajā ūdenī, atbilstīgi veselības profilaktiskās aizsardzības principiem būtu jātransponē I pielikumā norādītie rādītāju parametri. Tajos ir iekļauti iekārtām raksturīgi un tehniski parametri un parametru vērtības, kas var novērst azbesta šķiedru iespējamu nokļūšanu apkārtējā vidē ūdens korozīvās iedarbības dēļ. Līdztekus jāparedz stimuli, kuru mērķis ir aizstāt azbestcementa caurules ar citu piemērotu materiālu, ņemot vērā seismiskās aktivitātes izraisītu nogruvumu un citu faktoru radītas problēmas;

23. neatbalsta Eiropas Komisijas priekšlikumu I pielikumā svītrot mērītāja parametrus un aicina Komisiju priekšlikuma I pielikumā atkal iekļaut Direktīvas 98/83/EK I pielikuma C daļā minētos mērītāja parametrus. Mērītāja parametri nodrošina higiēnas prasības attiecībā uz tādiem dzeramā ūdens kvalitātes aspektiem kā smarža, garša un apstrādes procesi. Neatbilstība mērītāja parametra vērtībai ietekmē ūdens kvalitāti un patērētāju vēlmi dzert ūdensvada ūdeni, un, ja tā mazinās, var pieaugt pudelēs pildītā ūdens patēriņš. Tas būtu pretrunā direktīvas priekšlikuma mērķim;

24. neatbalsta Eiropas Komisijas priekšlikumu prasības attiecībā uz materiāliem, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, turpmāk regulēt Būvizstrādājumu regulā (ES) Nr. 305/2011. Dzeramajā ūdenī var nonākt gan būvizstrādājumu, gan citu izmantotu materiālu izdalītas vielas. Šāds priekšlikums pazeminātu patērētājiem vajadzīgo dzeramā ūdens kvalitāti un augsto veselības aizsardzības līmeni, jo ar Regulu (ES) Nr. 305/2011 pagaidām netiek veikta vajadzīgā saskaņošana, proti, netiek saskaņota higiēnas un veselības aizsardzības pamatprasība (I pielikums, 3. punkta e) apakšpunkts) attiecībā uz materiāliem un izstrādājumiem, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni. Joprojām trūkst saskaņotu standartu attiecībā uz verifikācijas kritērijiem un ekspluatācijas īpašībām saistībā ar veselības aizsardzības prasībām, un tieši ražotājiem tik vajadzīgās ekspluatācijas īpašību deklarācijas nav iespējams izstrādāt un iesniegt. Turklāt saistībā ar tirgū nonākušiem būvizstrādājumiem, kam piešķirta CE zīme, jānorāda, ka nav skaidrs, vai ekspluatācijas īpašību deklarācija (piemēram, par mehānisko izturību) liecina arī par to, ka dzeramajā ūdenī nonākušās vielas nerada draudus cilvēka veselībai;

25. saistībā ar Dzeramā ūdens direktīvu uzskata, ka visi materiāli un izstrādājumi, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, būtu jāverificē un jāregulē saskaņā ar ES Dzeramā ūdens direktīvas prasībām, ievērojot minimizēšanas principu un piesardzības principu. Tā varēs nodrošināt, ka nepazeminās ar dzeramā ūdens kvalitāti saistītais veselības aizsardzības līmenis. Pārbaudītu informāciju par vielu nonākšanu dzeramajā ūdenī tomēr nodrošina sistēma, par ko vienojušās četras dalībvalstis un kas nodrošina pārbaudītu un paziņotu pamatu, lai Eiropā ieviestu vienotu sistēmu to materiālu un izstrādājumu verifikācijai un novērtēšanai, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni.

Briselē, 2018. gada 16. maijā Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Orb Media ziņojums, kura pamatā ir Minesotas Universitātes un Ņujorkas Štata universitātes pētījumi, 2018. gada marts.

(2) Atkārtoti uzsvērts EP ENVE komitejas aicinājums, kas iekļauts 2018. gada 27. marta ziņojuma projektā (2018/2035 (INI)).