LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 54/65

Reģionu komitejas atzinums “Kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze (KKUINB)”

2012/C 54/10

REĢIONU KOMITEJA

— pauž gandarījumu par to, ka iekšējā tirgus izveidei tik būtiskajiem uzņēmējdarbības nodokļu jautājumiem jau kopš Eiropas Savienības dibināšanas tiek veltīta īpaša uzmanība;

— uzskata — ja nodokļu bāzi noteiktu tikai viena nodokļu iestāde, kas pārzinātu arī visus ar nodokļu bāzi saistītos jautājumus un domstarpības, kārtība būtu vienkāršāka un samazinātos uzņēmumu administratīvās izmaksas, jo 27 iestāžu vietā būtu tikai viena, un tā noteiktu nodokļu bāzi uzņēmumiem;

— rosina Komisiju apsvērt, kādas sekas izraisīs noteikums, saskaņā ar kuru zaudējumus drīkst pārcelt uz nākamajiem periodiem neierobežotā laikaposmā, un kādi varētu būt pasākumi ļaunprātīgas rīcības novēršanai;

— būtībā nepašauba direktīvas nepieciešamību, bet uzskata, ka priekšlikums ir jāpārskata, jo vajadzīgi a) pietiekami daudz kvantitatīvu un kvalitatīvu rādītāju, kas ļautu pilnībā novērtēt šāda pārrobežu priekšlikuma ietekmi uz subsidiaritāti; b) vairāk datu par visām sekām, ko radīs KKUINB ieviešana; c) analīze par to, kā priekšlikums ietekmēs vietējās un reģionālās pašvaldības.

Ziņotājs Gusty GRAAS kgs (LU/ALDE), Betemburgas (Bettembourg) pašvaldības padomes loceklis Atsauces dokuments Priekšlikums Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) COM(2011) 121 galīgā redakcija

I. IEVADS

REĢIONU KOMITEJA

1. pauž gandarījumu par to, ka iekšējā tirgus izveidei tik būtiskajiem uzņēmējdarbības nodokļu jautājumiem jau kopš Eiropas Savienības dibināšanas tiek veltīta īpaša uzmanība,

2. uzskata, ka pārrobežu saimnieciskās darbības izvēršana bieži vien atduras pret lielu skaitu dažādu noteikumu, it īpaši nodokļu jomā; tā ir nopietna problēma, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un tā kavē iekšējā tirgus attīstību,

3. norāda arī uz 1990. gada Komisijas paziņojumu par uzņēmumiem piemērotajiem nodokļiem [SEC(90) 601], kas rosinājis veikt vairākus būtiskus pasākumus tiešo nodokļu jomā, proti, izstrādāt Uzņēmējsabiedrību apvienošanas direktīvu (90/434/EEK), Mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīvu (90/435/EEK) un Arbitrāžas konvenciju (90/436/EEK). Desmit gadus vēlāk Eiropas nodokļu pasākumu sarakstu papildināja arī “Procentu un honorāru maksājumu” direktīva (2003/49/EK),

4. pauž gandarījumu par to, ka kopš 2000. gada Komisija atkal cenšas īstenot tālejošāku politiku nodokļu jomā, mēģinot panākt, ka uz visu uzņēmumu darbību Eiropas Savienībā attiecas vienota un konsolidēta uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze. Par šīm Komisijas “jaunajām” iecerēm liecina gan 2003. gadā publicētais paziņojums COM(2003) 726, gan paziņojums COM(2005) 702, kas publicēts 2005. gadā,

5. atzīmē, ka 2004. gada novembrī Komisijas paziņojumos minētās ieceres sāk īstenoties, jo tiek izveidota darba grupa “KKUINB” (DG KKUINB); tās uzdevums ir izpētīt iespējas ieviest kopēju konsolidētu uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi,

6. ir iepazinusies ar DG KKUINB paveikto un, īpaši ar tās darba dokumentu “KKUINB — tehniskā satvara projekts” (CCCTB/WP/57). Minētajā dokumentā kopumā izveidots tehniskais pamats Priekšlikumam Padomes 2011. gada 16. marta direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (COM(2011) 121 galīgā redakcija), kas aplūkots šajā atzinumā,

II. PRIEKŠLIKUMA VĒRTĒJUMS

7. uzskata — ja nodokļu bāzi noteiktu tikai viena nodokļu iestāde, kas pārzinātu arī visus ar nodokļu bāzi saistītos jautājumus un domstarpības, kārtība būtu vienkāršāka un samazinātos uzņēmumu administratīvās izmaksas, jo 27 iestāžu vietā būtu tikai viena, un tā noteiktu nodokļu bāzi uzņēmumiem,

8. norāda — vienas pieturas aģentūras (galvenās nodokļu iestādes) veidošana nedrīkst izraisīt to, ka uzņēmumu grupas var Eiropā brīvi izvēlēties fiskālo rezidenci, kā tas atļauts uzņēmumu grupām ar mātesuzņēmumu trešās valstīs,

9. norāda uz Komisijas viedokli, ka ar nodokli apliekamo rezultātu konsolidācija ļautu risināt iekšējo cenu problēmas un uzņēmumiem būtiski ietaupīt uz administratīvo izmaksu samazināšanas rēķina, jo Eiropas mēroga darījumi vairs nebūtu jāiekļauj iekšējo cenu ziņojumā. Konsolidācija ļautu arī rast risinājumu problēmām, kas saistītas ar pārrobežu zaudējumu izlīdzināšanu,

10. atzīmē, ka priekšlikumā skaidri norādīts — tā “mērķis nav ietekmēt nodokļu ieņēmumus, un tika analizēts, kāda ietekme ir nodokļa bāzu sadalīšanai starp ES dalībvalstīm” — tomēr KKUINB ieviešanas dabisks un loģisks turpinājums būs uzņēmumu ienākuma nodokļa likmju saskaņošana;

11. atgādina, ka priekšlikuma mērķis ir ieviest kopīgus noteikumus, lai noteiktu to uzņēmumu nodokļa bāzi, kas darbojas saskaņā ar šo kārtību. Ja uzņēmums ir kādas grupas sastāvā, kopējo nodokļu bāzi noteiktu, pamatojoties uz konsolidētu bāzi,

12. uzsver, ka pašreizējā priekšlikumā nav paredzēta nodokļu likmju saskaņošana un dalībvalstis piemēros pašu noteiktu nodokļa likmi savai daļai nodokļa bāzē. Tomēr būtu jāapsver iespēja ieviest minimālo nodokļa likmi, kurai gan jābūt tik zemai, lai tā pietiekami veicinātu dalībvalstu veselīgu konkurenci nodokļu jomā,

13. uzsver, ka minētā direktīva attieksies uz uzņēmumiem, kas reģistrēti saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem un kas atbilst šādiem nosacījumiem: (i) uzņēmējdarbības forma ir viena no I pielikumā minētajām formām, un (ii) uzņēmums tiek aplikts ar vienu no uzņēmumu ienākuma nodokļiem, kas minēti II pielikumā, vai ar līdzīgu nodokli, kurš ieviests vēlāk (uzņēmumi rezidenti). Minētā direktīva attieksies arī uz uzņēmumiem, kas reģistrēti saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem un kas atbilst abiem šiem nosacījumiem: (i) uzņēmējdarbības forma ir līdzīga vienai no I pielikumā (1) minētajām formām un (ii) uzņēmums tiek aplikts ar vienu no uzņēmumu ienākuma nodokļiem, kas minēti II pielikumā (uzņēmumi nerezidenti),

14. jautā, vai KKUINB sistēmu nevajadzētu attiecināt arī uz līgumsabiedrībām,

15. atzīmē, ka priekšlikumā paredzētie noteikumi piemērojami uzņēmumiem rezidentiem un uzņēmumiem nerezidentiem vien tad, ja tie izvēlas šādu kārtību,

16. uzsver — ja uzņēmums darbojas saskaņā ar kārtību, kāda izveidota ar minēto direktīvu, visās direktīvā reglamentētajās jomās šim uzņēmumam, ja nav norādīts citādi, vairs nav jāievēro valstu noteikumi, kas attiecas uz uzņēmumu ienākuma nodokli,

17. atzinīgi vērtē to, ka atskaitāmie izdevumi ietver arī pētniecības un izstrādes izmaksas un izmaksas, kas radušās, piesaistot pašu kapitālu vai aizdevumu uzņēmējdarbības vajadzībām; Komiteja nepiekrīt ar ilgtermiņa saimnieciskiem aktīviem saistītu izdevumu tūlītējai atskaitīšanai,

18. ierosina, ka par atskaitāmajiem izdevumiem vajadzētu uzskatīt arī kārtējās izmaksas, kas saistītas ar vides aizsardzību un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu,

19. rosina Komisiju apsvērt, kāda ietekme būs noteiktajai kārtībai, jo zaudējumu uzrādīšanas laiks nav ierobežots, un kādi varētu būt pasākumi ļaunprātīgas rīcības novēršanai,

20. uzsver, ka KKUINB regulējums neievieš grāmatvedības noteikumus, bet tikai īpašus noteikumus uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes aprēķināšanai. Priekšlikums neietekmēs arī dalībvalstu finanšu uzskaites noteikumus,

21. uzskata — lai pilnībā sasniegtu administratīvās vienkāršošanas mērķi, jāievieš ne vien kopēja konsolidētā nodokļa bāze, bet arī kopēji grāmatvedības noteikumi,

22. norāda, ka, ievērojot pašreizējo sadales principu, 11 dalībvalstīs samazināsies nodokļu ieņēmumi, jo KKUINB piemērošana ir brīvprātīga. Turklāt norāda, ka brīvprātīga KKUINB piemērošana izraisīs arī iekšzemes kopprodukta un nodarbinātības samazināšanos 21 dalībvalstī,

III. ATŠĶIRĪGA ATTIEKSME

23. atgādina — uz tiešo nodokļu tiesību aktiem attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 115. pants, kas nosaka, ka Padome noteikumus pieņem ar vienprātīgu lēmumu saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

24. atzīmē, ka atsevišķu valstu parlamenti ir iesnieguši Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomes priekšsēdētājam un Komisijas priekšsēdētājam argumentētus atzinumus, kuros paustas bažas par minētā priekšlikuma atbilstību subsidiaritātes principam,

IV. IETEKME UZ VIETĒJĀM UN REĢIONĀLAJĀM PAŠVALDĪBĀM

25. atzīmē, ka priekšlikums neattiecas uz vietējiem un reģionālajiem nodokļiem, jo tas skar vien “ienākuma nodokļus, kas minēti II pielikumā”. Minētajā pielikumā būtībā uzskaitīti svarīgākie dalībvalstu tiešie nodokļi,

26. uzskata tomēr, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām priekšlikums ir ļoti svarīgs, jo lielu daļu to ieņēmumu veido (i) vietējie un reģionālie nodokļi, ko iekasē no nodokļu bāzes attiecīgajā valstī, vai — vēl biežāk — (ii) daļa no attiecīgajā valstī iekasētā uzņēmumu ienākuma nodokļa (2),

27. secina — lai gan priekšlikums neattiecas uz vietējiem un reģionālajiem nodokļiem, lielākajā daļā ES dalībvalstu KKUINB sistēmas ieviešana tos tomēr tieši ietekmēs. Lai arī priekšlikums neuzliek šādu pienākumu, tomēr šķiet pašsaprotami, ka dalībvalstis, kuras nodokļu maksātājiem piedāvās iespēju piemērot KKUINB, to izmantos arī, nosakot vietējos un reģionālos nodokļus. Rīkojoties citādi, nodokļa bāzi vietējā un reģionāla līmenī būtu jāturpina noteikt saskaņā ar iepriekšējiem valstu neteikumiem, un tas, protams, būtiski mazinātu KKUINB sistēmas priekšrocības,

28. uzskata, ka šim priekšlikuma aspektam uzmanība jāvelta nekavējoties, vēl jo vairāk tāpēc, ka II un III pielikumu var interpretēt dažādi. III pielikumā ir iekļauti neatskaitāmie nodokļi, kas dažkārt ir vietējie vai reģionālie nodokļi. Ja nodokļu bāzi nosaka valsts līmenī, būtu loģiski darbības jomā iekļaut vietējos/reģionālos nodokļus, lai to bāze būtu līdzīga tai nodokļa bāzei, ko noteiks Eiropas līmenī un piemēros valsts līmenī. Tomēr, ja uzņēmums izvēlas vienotu nodokļu deklarāciju Eiropas līmenī un nodokļu ieņēmumi pēc tam tiek pārdalīti, reģionālajām/vietējām pašvaldībām vajadzētu atgūt to, kas tām pienākas,

29. uzskata, ka skaidri jānosaka, kādos gadījumos vietējo vai reģionālo pašvaldību uzņēmumu ienākuma nodokļu jomu KKUINB ietekmē,

30. pauž nožēlu, ka nav sniegta precīza informācija par to, kā direktīva ietekmēs vietējās un reģionālās pašvaldības, jo visas pārmaiņas uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā var ietekmēt pašvaldības,

V. SECINĀJUMI

31. aizstāv vietējo un reģionālo pašvaldību intereses un tāpēc uzskata, ka pirms priekšlikums KKUINB direktīvai stājas spēkā, rūpīgi jāizpēta tā ietekme uz vietējo un reģionālo pašvaldību budžetu,

32. tāpēc rosina izveidot RK locekļu, Komisijas pārstāvju un vietējo/reģionālo nodokļu administrāciju pārstāvju ad hoc darba grupu, kas veiktu šo analīzi,

33. uzskata, ka visām dalībvalstīm jāpievērš lielāka uzmanība ierosinātās direktīvas iespējamajai ietekmei un iespējami drīz jānosūta Komisijai komentāri un piezīmes, kuru pamatā būtu profesionāli un neatkarīgi pētījumi,

34. uzskata, ka lielāku saskaņotību nodokļu jautājumos izdotos panākt, ja KKUINB sistēma stātos spēkā visās dalībvalstīs,

35. pauž bažas par to, vai direktīvā paredzētās nodokļu režīma izvēles iespējas uzņēmumiem un nodokļu iestādēm neradīs papildu administratīvo darbu, un tāpēc rosina apsvērt, vai nebūtu lietderīgi paredzēt, ka nodokļu režīma izvēles iespējas pastāv tikai noteiktā pārejas periodā, Turklāt Reģionu komiteja apsver, vai pēc dokumenta pārskatīšanas un pārejas perioda beigām KKUINB nevajadzētu kļūt obligātai, vismaz noteikta lieluma uzņēmumiem,

36. ierosina ieviest KKUINB uzreiz, jo tikai tā varēs gūt visu labumu no vienkāršošanas, ko iecerēts panākt ar saskaņošanu,

37. atbalsta pašreizējā sadales principa pārskatīšanu, lai varētu labāk ņemt vērā dalībvalstu ekonomikas stāvokļa atšķirības,

38. jautā, vai pašlaik, kad finansiālais stāvoklis Eiropā ir sarežģīts, un ņemot vērā negatīvo ietekmi uz nodokļu ieņēmumiem un nodarbinātību, kā uzsvērts Komisijas veiktajā ietekmes novērtējumā un citos pētījumos, ir piemērots brīdis tik būtiskam posmam nodokļu saskaņošanas procesā,

39. uzskata, ka priekšlikumā direktīvai vairāk uzmanības jāvelta valstu tiesību normām, kas attiecas uz tiesiskām procedūrām,

40. izprot Eiropas uzņēmumus, kas vēlas, lai tiek vienkāršotas nodokļu procedūras, pavērta iespēja izlīdzināt zaudējumus grupas ietvaros un novērsta nodokļu dubulta uzlikšana un nodokļu pārmaksāšana, ar ko tie saskaras pašreizējā sistēmā,

41. pauž bažas par to, ka priekšlikumam dalībvalstīs varētu būt ļoti dažāda un pārsvarā negatīva ietekme gan uz nodokļu ieņēmumiem, gan izaugsmi un nodarbinātību,

42. nav pārliecināta, vai KKUINB sistēma kopumā nodrošinās uzņēmumiem vienkāršāku procedūru jeb, gluži pretēji, rosinās uzņēmumus domāt par nodokļu optimizāciju, tā radot arī papildu sarežģījumus. Tā kā sistēmas ieviešana ir brīvprātīgs pasākums, uzņēmumiem būs rūpīgi jāanalizē 27 jau pastāvošās sistēmas un regulāri jāizvērtē lēmums izvēlēties jauno sistēmu vai neizvēlēties (3),

43. jautā, vai KKUINB regulējumā, kas attiecas uz pārrobežu zaudējumu izlīdzināšanu, nevar rast citus, vienkāršākus risinājumus, kas būtu īpaši piemēroti mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Šajā sakarā Komiteja norāda uz Komisijas paziņojumu COM/2006/824,

44. nav arī pārliecināta, vai pasākums, kas sniegs labumu tikai nelielam skaitam Eiropas uzņēmumu grupu, atbilst proporcionalitātes principam,

45. uzskata, ka priekšlikums direktīvai noteikti ir nepilnīgs, jo tas neattiecas uz vietējiem un reģionāliem nodokļiem. Tas rada risku, ka valsts līmeņa problēmas būs jārisina vietējā un reģionālajā līmenī, jo pašreizējais priekšlikums paredz, ka arī turpmāk pastāvēs atšķirīgas sistēmas un vietējo un reģionālo nodokļu bāze būs jānosaka atsevišķi; tāpēc Komiteja uzskata, ka vajadzīga atruna attiecībā uz vietējiem un reģionāliem nodokļiem, lai dalībvalstis varētu veikt attiecīgus pasākumus,

46. būtībā nepašauba direktīvas nepieciešamību, bet uzskata, ka priekšlikums ir jāpārskata, jo vajadzīgi a) pietiekami daudz kvantitatīvu un kvalitatīvu rādītāju, kas ļautu pilnībā novērtēt šāda pārrobežu priekšlikuma ietekmi uz subsidiaritāti; b) vairāk datu par visām sekām, ko radīs KKUINB ieviešana; c) analīze par to, kā priekšlikums ietekmēs vietējās un reģionālās pašvaldības.

VI. IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1. grozījums

COM(2011) 121 galīgā redakcija

12. pants

Atskaitāmie izdevumi

Pievienot tekstu:

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums Atskaitāmie izdevumi ietver visas realizācijas izmaksas un izdevumus, no kuriem atņemts atskaitāmais pievienotās vērtības nodoklis, kas nodokļu maksātājam radies, lai gūtu vai nodrošinātu ienākumus, tostarp pētniecības un izstrādes izmaksas un izmaksas, kas radušās, piesaistot pašu kapitālu vai aizdevumu uzņēmējdarbības vajadzībām. Atskaitāmie izdevumi ietver visas realizācijas izmaksas un izdevumus, no kuriem atņemts atskaitāmais pievienotās vērtības nodoklis, kas nodokļu maksātājam radies, lai gūtu vai nodrošinātu ienākumus, tostarp pētniecības un izstrādes izmaksas un izmaksas, kas radušās, piesaistot pašu kapitālu vai aizdevumu uzņēmējdarbības vajadzībām.

Pamatojums

Lai efektīvi cīnītos pret dabiskās vides postīšanu un klimata pārmaiņām, uzņēmējdarbības nodokļu jomā jāparedz stimuls nodokļu maksātājiem veikt vairāk ieguldījumu vides aizsardzībai.

2. grozījums

COM(2011) 121 galīgā redakcija

133. pants

Pārskatīšana

Pievienot tekstu:

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums Komisija piecus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā pārskata tās piemērošanu un ziņo Padomei par šīs direktīvas darbību. Ziņojumā it sevišķi ietver ietekmes analīzi saistībā ar šīs direktīvas XVI nodaļā izveidoto mehānismu nodokļa bāzu sadalīšanai starp dalībvalstīm. Komisija piecus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā pārskata tās piemērošanu un ziņo Padomei par šīs direktīvas darbību. Ziņojumā it sevišķi ietver ietekmes analīzi saistībā ar šīs direktīvas XVI nodaļā izveidoto mehānismu nodokļa bāzu sadalīšanai starp dalībvalstīm.

Pamatojums

Nevar izslēgt, ka direktīvai būs būtiska ietekme uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām, tāpēc Komisijai piecus gadus pēc direktīvas stāšanās spēkā jāizvērtē tās ietekme uz vietējo un reģionālo pašvaldību budžetu.

Briselē, 2011. gada 14. decembrī Reģionu komitejas priekšsēdētāja Mercedes BRESSO

(1) Komisija katru gadu pieņem sarakstu, kurā minētas trešo valstu uzņēmējdarbības formas, kas atbilst priekšlikuma 3. panta prasībām.

(2) Skatīt Center for Strategy & Evaluation Services pētījumu “Local and Regional Corporate Taxes across the EU”, informatīvs dokuments, 2011. gada jūlijs.

(3) Skatīt Leon Bettendorf Michael, P. Devereux, S. Loretz un Albert van der Horst publikāciju “Corporate tax reform in the EU: Weighing the pros and cons”, “Vox”, 2011. gada 20. marts.