2. izcēlums. Zaļo un digitālo investīciju vajadzības

Tiek lēsts, ka papildu privāto un publisko investīciju vajadzības saistībā ar zaļo un digitālo pārkārtošanos un tās politikas mērķiem līdz 2030. gadam būs gandrīz 650 miljardi euro gadā. (1) Zaļā pārkārtošanās veido 520 miljardus eiro katru gadu jeb 80 % no šīm vajadzībām, un gandrīz 60 % no šīs summas ir paredzēti klimata un enerģētikas politikai.

Zaļā pārkārtošanās

Klimatiskā pārkārtošana nenovēršami izraisīs pašreizējā akciju kapitāla zināmas daļas paātrinātu novecošanu. Tas nenozīmē, ka izaugsme noteikti samazināsies, bet, visticamāk, notiks pārmaiņas izaugsmes struktūrā, jo vairāk resursu būs jāvelta investīcijām un mazāk – patēriņam. (2)

Tiek lēsts, ka investīciju vajadzību pieaugums enerģētikas un transporta nozarē ir aptuveni 390 miljardi euro gadā. (3) Pieaugumu par vairāk nekā 50 % salīdzinājumā ar vēsturisko tendenci galvenokārt virza klimata un enerģētikas politika, kuras mērķis ir dekarbonizēt mūsu ekonomiku, taču tas atspoguļo arī augošās ekonomikas vajadzības enerģētikas un transporta jomā. (4) Tas atspoguļo enerģētikas un transporta investīciju īpatsvara pieaugumu IKP vidēji par aptuveni 2,1 procentpunktu salīdzinājumā ar vēsturisko tendenci. Te iekļautas investīcijas elektrotīklā, spēkstacijās, rūpnieciskajos apkures katlos un jaunu kurināmo ražošanā un izplatīšanā, kā arī investīcijas ēku siltumizolācijā, energorenovācijā un transportlīdzekļu iegādes izmaksās, kā arī citas investīcijas transporta nozarē. (5) Daļēji te ir iekļautas infrastruktūras investīciju vajadzības transportam. (6) Šajās aplēsēs nav ņemtas vērā turpmākās vajadzības pielāgoties klimata pārmaiņām, piemēram, investīcijas, kas paredzētas, lai padarītu esošos aktīvus noturīgākus pret klimata pārmaiņām vai paaugstinātās izmaksas biežāku ekstrēmu laikapstākļu dēļ.

Tiek lēsts, ka politikas īstenošanai citās vides jomās pietrūkst investīciju aptuveni 130 miljardu euro apmērā gadā. Šī aplēse atspoguļo investīciju vajadzības tādās vides politikas jomās kā vides aizsardzība, t. sk. bioloģiskā daudzveidība, resursu pārvaldība un aprites ekonomika. (7)

Lai gan ievērojamu daļu investīciju segs privātais sektors, būs jāpalielina arī publiskās investīcijas.

Digitālā pārkārtošanās

Tiek lēsts, ka kopējais investīciju trūkums digitālās pārkārtošanās īstenošanai Eiropas Savienībā ir aptuveni 125 miljardi euro gadā. (8) Šis skaitlis ietver investīciju nepietiekamību sakaru tīklos, digitālo prasmju attīstībā un svarīgāko digitālo spēju un tehnoloģiju, piemēram, mākoņdatošanas, pusvadītāju un mākslīgā intelekta, attīstībā, bet neietver sabiedrisko pakalpojumu digitalizāciju un dažas citas jomas.

_________________________

(1)Investīciju vajadzības dažādās politikas jomās nāk no dažādiem avotiem, atspoguļo dažādas pieejas (sk. 3., 7. un 8. zemsvītras piezīmi) un rada aptuvenu priekšstatu.

(2)Pisani-Ferry, J. (2021), “Climate Policy is Macroeconomic Policy and the Implications Will Be Significant”, PIIE Policy Brief 21-20, 2021. gada augusts.

(3)Sk. ietekmes novērtējumus par 55 % politikas priekšlikumiem, t. sk. ietekmes novērtējumu Atjaunojamo energoresursu direktīvas pārskatīšanai ( SWD(2021) 621 final ).

(4)No 2021. līdz 2030. gadam enerģētikas un transporta nozarē katru gadu ir jāiegulda aptuveni 1 triljons euro. Šīs aplēses atspoguļo investīciju vajadzības, kam jāapmierina ekonomikas vajadzības enerģētikas un transporta jomā, kā arī lielākas investīciju vajadzības vērienīgāku klimata un enerģētikas politikas mērķu dēļ. Šīs aplēses ietver zemākas prognozētās enerģijas un transporta tehnoloģiju izmaksas, piemēram, atjaunojamās enerģijas un akumulatoru izmaksas. 650 miljardi euro ir transporta nozares skaitlis, kas galvenokārt atspoguļo transportlīdzekļu iegādes izmaksas. Tas ietver privātu mājsaimniecību iegādātos transportlīdzekļus, ko nacionālajos kontos parasti uzskaita kā ilglietojuma preci, nevis investīciju.

(5)Investīciju vajadzības izriet no enerģijas un transporta sistēmas daļēja līdzsvara modeļa. Skaitļi ietver investīcijas jaunos aktīvos vai jaudā, t. sk. esošo aktīvu aizstāšanu to saimnieciskās izmantošanas cikla beigās. Esošo aktīvu aizstāšanu var paātrināt politikas izvēles dēļ, piemēram, pakāpeniski atsakoties no enerģijas ražošanas jaudas, kas balstīta uz fosilo kurināmo, vai mainījušos tirgus apstākļu dēļ, kas padara to darbību neekonomisku.

(6)Tie ietver investīcijas uzlādes vai degvielas uzpildes stacijās, bet neietver, piemēram, investīcijas dzelzceļa vai autoceļu infrastruktūrā.

(7)Eiropas Komisija (2020), “Darba dokuments, kas pievienots NextGenerationEU tiesību aktu kopumam”, SWD(2020) 98 .

(8)Turpat.