P6_TA(2006)0294
Konsolidācija finanšu pakalpojumu nozarē
Eiropas Parlamenta rezolūcija par turpmāku konsolidāciju finanšu pakalpojumu nozarē
(2006/2081(INI))
Eiropas Parlaments,
—ņemot vērā Komisijas 2005. gada 26. oktobra darba dokumentu par ES finanšu nozares pārrobežu
konsolidāciju (SEC(2005)1398),
—ņemot vērā Komisijas 2005. gada 21. oktobra paziņojumu par Iekšsavienības investīcijām finanšu pakal-
pojumu nozarē (1),
—ņemot vērā Komisijas 1999. gada 11. maija paziņojumu “Finanšu tirgus satvara īstenošana: rīcības plāns”
(FASP) (KOM(1999)0232),
—ņemot vērā 2005. gada 1. decembra Komisijas Balto Grāmatu par Finanšu pakalpojumu politiku
2005.-2010. gadam (KOM(2005)0629),
—ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/87/EK par
papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšukonglomerātos (
2),
—ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 9. marta Direktīvu 2005/1/EK (3), lai izveidotu
finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru,
—ņemot vērā Padomes 2001. gada 8. oktobra Regulu (EK) No 2157/2001 par Eiropas Uzņēmējsabiedrības
statūtiem (4),
—ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija direktīvas 2006/48/EK par kredīties-
tāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādātā versija) (5) (Kapitāla pietiekamības direktīva), un
2006/49/EK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (pārstrādātā versija) (6),
—ņemot vērā 2005. gada 28. aprīļa rezolūciju par ES finanšu tirgus integrācijas pašreizējo stāvokli (7),
—ņemot vērā 2002. gada 21. novembra rezolūciju par piesardzīgas uzraudzības noteikumiem Eiropas
Savienībā (8),
—ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,
—ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0170/2006),
A. tā kāES ekonomika pasaules un vietējā līmenī sastopas ar dažādām problēmām, piemēram, intensīvu
konkurenci, lēnu ekonomisko izaugsmi, iedzīvotāju novecošanu un pensiju saistību pieaugumu;
B. tā kāmērķim panākt finan šu tirgu stabilitāti un drošību jāatbilst pūliņiem samazināt ar finanšu darbībām
saistītos šķēršļus pārrobežu darbībās;
C. tā kāspēcīgi, stabili un efektīvi finanšu tirgi un iestādes ir īpaši būtiski, lai apmierinātu dažādo ES ekono-
misko dalībnieku finanšu vajadzības un palielinātu izaugsmi un nodarbinātību;13.12.2006. C 303 E/110 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Otrdiena, 2006. gada 4. jūlijsLV
(1) OV C 293, 25.11.2005., 2. lpp.
(2) OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.
(3) OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.
(4) OV L 294, 10.11.2001., 1. lpp.
(5) OV vēl nav publicēts.
(6) OV vēl nav publicēts.
(7) OV C 45 E, 23.2.2006., 140. lpp.
(8) OV C 25 E, 29.1.2004., 394. lpp.
D. tā kāstabila un konkurētspējīga finanšu pakalpojumu nozare gūst labumu no patērētāju uzticēšanās, ja
tās pamatā ir augsta līmeņa patērētāju aizsardzība;
E. tā kākonsolidācija rada apjomradītu un diversifikācijas radītu ietaupījumu, sinerģijas un rentabilitātes
iespējas un tā kopā ar turpmāku tirgus integrāciju, veicinot tirgu likviditāti un efektivitāti, var sekmēt
izaugsmi un atbalstīt investīcijas;
F. tā kāES un dalībvalstu politikas izstrādātāju uzdevums ir izveidot regulēšanas un uzraudzības sistēmu,
kas veicinātu izaugsmi; uzlabotu ES ekonomikas konkurētspēju, garantētu līdzvērtīgus konkurencesapstākļus; aizsargātu tirgus efektivitāti, vienotību, pārskatāmību un finanšu sistēmas stabilitāti; kā arī
aizsargātu noguldītājus, investorus un apdrošinātās personas;
G. tā kāpatērētāju tiesībām un kvalitatīvu produktu izvēles dažādībai jābūt jebkuras politikas galvenajam
mērķim šajānozarē;
H. tā kāir jāpievērš īpaša uzmanība darbinieku un klientu viedokļiem un labklājībai, kas ir nozīmīgas ieinte-
resētās personas apvienošanā un pārņemšanā (M&A) iesaistītās finanšu iestādēs;
I. tā kāir jācīnās pret ar neattaisnojamu dalībvalstu praksi un protekcionisma un diskriminējošiem pasāku-
miem, jo tie sadrumstalo tirgu un liedz patērētājiem gūt labumu no konsolidācijas;
Visp ārējas perspektīvas
1. uzskata, ka konsolidācija finan šu tirgos ir būtiska, taču ne vienīgā tirgus tendence, kas atspoguļo pieau-
gošo konkurenci ES un pasaulē;
2. uzskata, ka ar konsolidāciju finanšu tirgos nav jācenšas panākt noteiktu finanšu iestāžu skaitu un ka šai
konsolidācijai ir jāatbilst konkurencei finanšu tirgos;
3. atzīmē, ka M&A joprojām ir visbiežāk sastopamā finanšu iestāžu izaugsmes stratēģija; atzīmē arīto, ka
konsolidācijas mērķus var sasniegt daudzos un dažādos veidos, piemēram, veidojot komerciāla raksturaapvienības iestāžu starpā, izmantojot ārpakalpojumus un iekšējos pakalpojumus administratīvajos uzde-
vumos, īstenojot administratīvo sadarbību un radot kopīgas infrastruktūras ar konkurentiem (piemēram,
mijieskaita maksājumu un norēķinu sistēmas);
4. atzinīgi vērtē euro un finanšu pakalpojumu rīcības plāna (FSAP) pozitīvo ietekmi uz vairumtirdzniecības
finanšu tirgu integrāciju, uz tirgus pārskatāmību un likviditāti un uz ES finanšu regulēšanas sistēmas moder-nizāciju un galīgo izveidi, pat tad, ja līdz šim brīdim nav pilnībā novērtēta vienotās valūtas ietekme uz
finanšu tirgu integrāciju;
5. atzīmē, ka M&A un pārstrukturēšanas darbības, kas, domājams, pozitīvi ietekmē s konkurētspēju, bieži
vien tiek uztvertas negatīvi, saistībā ar bailēm zaudēt darbu, kas dažkārt noteiktos reģionos arī piepildās;
6. ņem vērā intensīvo konsolidāciju dalībvalstīs ar pārrobežu M&A starpniecību pēdējo desmit gadu laikā;
šajāsakarā arīatgādina veiksmī gas un stabilas finanšu sistēmas nozīmi nelielai ekonomikai;
7. atgādina, ka konsolidācijai nav jābūt būt politiskam pašmērķim, bet tai jānodrošina konkrēti ieguvumi
ekonomikai, veicinot izaugsmi, sekmējot jauninājumus, veicinot konkurenci, uzlabojot pieeju finansējumam,
ļaujot finan šu iestādēm gūt labumu no sinerģijas un rentabilitātes, kā arīsniedzot patērētājiem lielākas izvēles
iespējas un labāku kvalitāti, nodrošinot pienācīgu patērētāju aizsardzības līmeni;
8. aicina koncentrēt uzmanību uz to, kā konsolidācija finanšu nozarē, pārstrukturējot īpašumtiesības un
darbības un, jo īpaši, izmantojot ārpakalpojumus, ietekmēs nodarbinātību; mudina nozari uzņemties pilnu
sociālo atbildību un nodrošināt papildpasākumus, kas ļautu pārkvalificēt un apmācīt finanšu iestāžu darbi-
niekus atbilstīgi Lisabonas stratēģijas mērķiem, kas paredz kļūt par uz zināšanām vairāk balstītu ekonomiku;13.12.2006. C 303 E/111 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Otrdiena, 2006. gada 4. jūlijsLV
9. uzskata, ka finanšu iestāžu dažādība, kas labāk atspoguļo uzņēmumu vienību, vidējo un mazo uzņē-
mumu un patērētāju finanšu vajadzību dažādību, ir jāsaglabā un ka tāpēc EK tiesību aktos neviens atsevišķs
uzņēmējdarbības veids, korporatīva struktūra vai atsevišķs produkts nedrīkst būt atbalstīts vairāk par citiem;
10. uzskata, ka finanšu iestāžu struktūrai ES līmenī jānodrošina dažādu struktūru un lielumu līdzāspastā-
vēšana, lai tās rīcībā būtu dalībnieki, kas ir efektīvi un konkurētspējīgi gan starptautiskā līmenī, gan vietējos
tīklos;
11. uzskata, ka ir jānodrošina finanšu produktu dažādība, lai apmierinātu dažādās un mainīgās patērētāju
vajadzības;
Šķēršļi pārrobežu konsolidācijai
12. atzīmē, ka dažādu šķēršļu dēļ pārrobežu konsolidācijas līmenis finanšu nozarē unīpaši banku nozarē
bieži vien ir zemāks par konsolidācijas līmeni ES iekšienē; atzīmē Komisijas pārskatā norādītos šķēršļus;
13. norāda, ka iekšējā tirgū jāpastāv iespējai sasniegt ekonomisko sinerģiju un rentabilitāti, kuru pamatā ir
konsolidācija un kuras nevajadzētu kavēt ar tādiem nepamatotiem šķēršļiem kā nodokļu barjeras un atšķirīga
uzraudzības kārtība; atbalsta Komisijas ieceri likvidēt šos šķēršļus; atzīmē grūtības, ar kurām saskaras finanšu
iestādes, kas vēlas panākt izmaksu efektivitāti un apjomradītus un diversifikācijas radītus ietaupījumus,
pārdodot vienus un tos pašus vai identiskus produktus vairākās valstīs, un aicina Komisiju turpināt pētīt šīs
grūtības;
14. norāda, ka tirgus dalībniekiem, veicot M&A un pārstrukturēšanas darbības, jārēķinās ar savu sociālo
atbildību; norāda arī uz to, ka globalizācijas procesā vienīgais veids, kā iemantot ES pilsoņu uzticību, ir
uzlabot tirgus ekonomikas sociālo aspektu, radot vairāk un labākas darbavietas;
15. atzīst dalībvalstu uzraudzības struktūru būtisko lomu pienācīgas uzraudzības veikšanā un finan šu tirgu
un iestāžu pareizas darbības nodrošināšanā;
16. norāda, ka atšķirīga dalībvalstu uzraudzības prakse un standarti var ierobežot tirgus efektivitāti, palie-
lināt to finanšu iestāžu, kuras darbojas pāri robežām, darbības izmaksas un tādējādi mazināt labvēlīgoietekmi, un visbeidzot sadrumstalot vienoto finanšu tirgu;
17. pauž bažas, ka finanšu iestādes, cenšoties attīstīt savas stratēģijas ES līmenī, bieži sastopas ar izmaksu
un laika ziņā ietilpīgām regulējošām un uzraudzības praksēm, kā arīatšķirīgām atskaišu sniegšanas
prasībām;
18. uzskata, ka turpmāka uzraudzības prakšu un standartu konverģence varētu samazināt dažas negatīvas
uzraudzības prakšu atšķirību ietekmes un uzlabot tirgus efektivitāti; atzinīgi vērtē Eiropas banku uzraudzības
komitejas sasniegtos rezultātus un mudina to turpināt darbu;
19. atzinīgi vērtē panākumus, ko uzraudzības konverģences jomā sasniegušas trīs komitejas —Eiropas
banku uzraudzības komiteja (EBUK), Eiropas vērtspapīru regulatoru komiteja (EVRK) un Eiropas Apdrošinā-
šanas un fondēto pensiju uzraugu komiteja (EAFPUK) —un aicina šīs komitejas turpināt iesākto darbu;
20. atzīmē, ka integrācija vairumtirdzniecības tirgos ir gandrīz pabeigta un, jo īpaši, ka integrācija naudas
tirgos ir ievērojami pavirzījusies uz priekšu, un ka paziņojumi par procentu likmju paaugstināšanos un paze-mināšanos ātri un labi atspoguļojas tirgus cenās;
21. pauž nožēlu par to, ka vairākas nodokļu barjeras, jo īpaši PVN maksājumu optimizācija uzņēmumu
grupā un tiesiskas noteiktības trūkums attiecībā uz finanšu pakalpojumu PVN režīmu mazina un bieži nepie-
ļauj sinerģiju un rentabilitāti, un aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumus, kā novērst šīs barjeras;13.12.2006. C 303 E/112 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Otrdiena, 2006. gada 4. jūlijsLV
22. atzīmē, ka pašlaik lieli neatgūstama PVN izdevumi līdz ar uzņēmumu savstarpējiem maksājumiem
ievērojami ierobežo jebkādas iespējas ietaupīt ar pārrobežu konsolidācijas starpniecību;
23. atzīmē, ka pašreizējais dividendēm piemērojamais nodokļu režīms dažās dalībvalstīs sekmē valstu
vietējo dividenžu, nevis ES dividenžu izmaksāšanu;
24. uzskata, ka turpmākai mazumtirdzniecības finanšu tirgu integrācijai jāsniedz patērētājiem lielāka kvali-
tatīvāku produktu izvēle un jāsekmē, lai uzņēmumi pārdotu savus produktus ārpus robežām, neierobežojot
ES mazumtirdzniecības finanšu tirgu konkurenci; aicina Komisiju iesniegt skaidru un lakonisku stratēģijumazumtirdzniecības finanšu tirgu integrācijai;
25. prasa Komisijai un finanšu pakalpojumu nozarei turpināt apspriest 26. režīma priekšrocības un
trūkumus attiecībā uz finanšu pakalpojumiem, kas mobiliem ES pilsoņiem var būt nepieciešami darbam citās
dalībvalstīs, lai tiem būtu pieeja zināmiem pakalpojumu sniedzējiem un būtu jāsaskaras vienīgi ar standartanoteikumu kopumu; prasa Komisijai īpaši noteikt juridisku pamatu, lai nodrošinātu augsta līmeņa patērētāju
aizsardzību, kā arīnoteikt nepieciešamās saskaņošanas daļas un atbilstīgu uzraudzības režīmu;
26. uzskata, ka Eiropas banku tirgus plurālistiskā struktūra ir Eiropas ekonomikas vērtība un to nevaja-
dzētu apšaubīt;
Regulēšanas un uzraudzības sistēmaTirgus struktūra
27. norāda, tirgus koncentrācijas līmenis dažās dalībvalstīs rada bažas par tirgus struktūru, Eiropas banku
un citu finan šu iestāžu vadību un rīcību;
28. prasa, lai Komisija un konkurenci uzraugošās dalībvalstu iestādes saskaņā ar EK līgumu un Eiropas
Kopienu Tiesas judikatūru rūpīgi pārbaudītu finanšu tirgu un iestāžu koncentrēšanos;
29. aicina Komisiju nodrošināt, lai dalībvalstis konsekventi ieviestu attiecīgos tiesību aktus;30. prasa Komisijai izpētīt konsolidācijas ietekmi nozīmīgos finanšu centros uz nelielu reģionu un MVU
finansēšanu;
Uzraudzība
31. atzinīgi vērtē nesen pieņemtos ES pasākumus attiecībā uz piesardzīgu uzraudzību, jo īpaši ierosinā-
jumu kapitāla pietiekamības direktīvai, uzlabojot valsts iekšējās kontroles principu un būtiski mainot esošouzraudzības sistēmu, kura pašlaik ietver jaunus noteikumus par sadarbību starp valstu kompetentajāmiestādēm, uzraudzības informācijas sniegšanas prasībām un pastiprinātām konsolidējošās uzraudzības struk-tūras pilnvarām attiecībā uz riska aprēķina modeļu apstiprināšanu; uzskata, ka pašreizējos tiesību aktos šāds
solis būtu jāpapildina ar skaidru definīciju un līdzsvarotu pilnvaru un pienākumu sadali starp mītnes valsts
un reģistrācijas valsts uzraudzības struktūrām, neskarot direktīvā iekļautās atkārtotas izskatīšanas klauzulas;
32. atzīmē, ka to lielāko ES finanšu grupu uzņēmumu, kuras ir gatavas pieņemt biržas modeli, struktūras
pārveidei var būt liela ietekme uz attiecīgajām uzraudzības struktūrām; aicina Komisiju uzraudzīt situāciju un
pārbaudīt, vai biržas modelis ietekmē piesardzīgas uzraudzības stabilitāti un krīžu pārvaldības struktūras;
33. aicina Komisiju savos priekšlikumos pienācīgi ņemt vērā grūtības, ar kurām saskaras dažu valstu regu-
latori, veicot tirgus intervenci ar īpaši lielu ārzemju kapitāla klātbūtni;13.12.2006. C 303 E/113 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Otrdiena, 2006. gada 4. jūlijsLV
34. atzīmē, ka dziļi integrētos finanšu tirgos krīzi valstu jurisdikcij ānevar pārvarēt šo valstu iestādes indivi-
duāli; šajāsakarā uzskata, ka ar esošajiem valstu uzraudzības sistēmu tīkliem, uzraudzības režīmiem un juri-
diski nesaistošu saprašanās memorandu var nepietikt, lai cīnītos ar krīzi, ko izraisa tirgu vai nozīmīgu pārro-bežu finanšu grupu neveiksmes; uzskata, ka krīzes gadījumā būtiski svarīga ir uzraudzības iestāžu sadarbība
un savstarpēja uzticēšanās, un mudina Komisiju un atbildīgās valstu iestādes kopīgi izstrādāt atbilstīguspriekšlikumus efektīvai krīzes pārvaldībai, lai tos iesniegtu Parlamentam tālākai izskatīšanai;
35. uzskata, ka ES ietekme starptautiskajās sarunās, jo īpaši jautājumā par banku uzraudzību ir jāpaplašina,
precizējot tās iekšējo darbību;
36. atzīmē, ka jautājums par pēdējo aizdevēju jārisina vienlaicīgi ar jebkādām turpmākām sarunām par ES
finanšu uzraudzību; šajāsakarā uzsver, ka ir vajadzīgs skaidrs lēmums par atbildības sadali;
37. atzīmē, ka saskaņā ar pašreizējo uzraudzības sistēmu pastāv daudzkārtējas atskaišu sniegšanas prasības
attiecībā uz bankām, un tādēļ ir svarīgi, lai visas uzraudzības iestādes saskaņotu standartus;
38. uzskata, ka ES iestādēm un īpaši Parlamentam ir pienācis laiks uzsākt debates par ES finanšu tirgu
uzraudzības struktūru; tādēļ prasa izveidot līdz 2006. gada beigām “gudro cilvēku” komiteju, lai izpētītu
tirgu konsolidācijas un finanšu iestāžu ietekmi uz piesardzīgu uzraudzību, finanšu stabilitāti un krīžu pārval-
dību, kā arīsešus mēnešus pēc minētās komitejas izveides ziņotu par šo ietekmi; tādēļ prasa komitejai iero-
sināt konkrētas idejas, kā vienkāršot daudzkārtēju atskaišu iesniegšanas prasības, kā uzlabot esošās struk-
tūras, un visbeidzot izdarīt apsvērumus par ES finanšu uzraudzības struktūrām un to vajadzībām;
*
* *
39. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.
P6_TA(2006)0295
Jaunākās izmaiņas un perspektīvas uzņēmējdarbības tiesībās
Eiropas Parlamenta rezolūcija par pašreizējo un paredzamo attīstību uzņēmējdarbības tiesību jomā
(2006/2051(INI))
Eiropas Parlaments,
—ņemot vērā Komisijas 2003. gada 21. maija paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Uzņēmējdar-
bības tiesību modernizēšana un uzņēmumu vadības uzlabošana Eiropas Savienībā —attīstības plāns”
(KOM(2003)0284),
—ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropadomes pavasara sanāksmei “Sadarbība izaugsmes un darbavietu
attīstībai. Jauns posms Lisabonas stratēģijā” (KOM(2005)0024),
—ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Kopīgi pasākumi izaugsmei un
nodarbinātībai: Kopienas Lisabonas programma” (KOM(2005)0330),
—ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Likumdevēja vēl neizlemto tiesību
aktu priekšlikumu izvērtēšanas rezultāts” (KOM (2005)0462),13.12.2006. C 303 E/114 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Otrdiena, 2006. gada 4. jūlijsLV