KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI Lielāks ražojumu drošums un labāka tirgus uzraudzība vienotajā ražojumu tirgū /* COM/2013/074 final */





KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI Lielāks ražojumu drošums un labāka tirgus uzraudzība vienotajā ražojumu tirgū (Dokuments attiecas uz EEZ) 1. Vienotā tirgus pamatā — ražojumu drošums un tirgus uzraudzība Eiropa vēl arvien cenšas atgūties no ekonomiskās lejupslīdes negatīvajām sekām un atjaunot izaugsmi un nodarbinātību. Stratēģijas “EIROPA 2020” mērķis ir palīdzēt Eiropai izkļūt no recesijas, izmantojot gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi, kas palielinātu nodarbinātības līmeni. Vienotajam tirgum būs liela nozīme šā mērķa sasniegšanā. Preču brīva aprite ir visattīstītākā no četrām vienotā tirgus “pamatbrīvībām”. Apmēram 75 % no ES iekšējās tirdzniecības veido preču tirdzniecība. Mūsdienu vienotajā preču tirgū ražojumus var brīvi pirkt un pārdot 27 dalībvalstīs, kuru kopējais iedzīvotāju skaits pārsniedz 503 miljonus. Patērētājiem ir plaša izvēle un iespējas atrast visizdevīgāko piedāvājumu. Turklāt, pateicoties preču brīvai apritei, Eiropas Savienībā veiksmīgi darbojas tūkstošiem uzņēmumu. Savienībā pastāv preču brīva aprite, jo vairumam ražojumu esam spējuši vienoties par to, ciktāl Savienības līmenī būtu jāaizsargā dažādās sabiedrības intereses, ar kurām pretējā gadījumā dalībvalstis varētu pamatot šķēršļus attiecībā uz precēm, kuras ieved to teritorijā vai izved no tās. Tā sauktajos “saskaņošanas tiesību aktos” ir precizēts, kādām pamatprasībām ražojumiem jāatbilst, lai nodrošinātu brīvu apriti. Tiesību akti vispārīgā ražojumu drošuma jomā nosaka, ka patēriņa precēm, tās darot pieejamas Savienības tirgū, jābūt drošām. Ja saskaņošanas tiesību aktu nav, tad saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas praksi ir spēkā Līgums un jo īpaši tajā noteiktais savstarpējas atzīšanas princips. Visnozīmīgākās (bet ne tikai) sabiedrības intereses, uz kurām tas atsaucas, ir personu veselības un drošības aizsardzība, ar ko preču brīvas aprites jomā saprot patērētāju. Droši ražojumi brīvi pārvietojas. Tādējādi ražojumu drošuma noteikumi un tos regulējošā tirgus uzraudzība ir vienotā preču tirgus pamatā. Ja vēlamies pilnībā baudīt visas ekonomiskās priekšrocības, ko piedāvā minētais tirgus, ir vajadzīgs stingri noteiktu standartu un noteikumu kopums, kas aptver pārdoto ražojumu drošumu, un efektīva, labi koordinēta Savienības mēroga tirgus uzraudzības sistēma, kas palīdzētu tos īstenot. Turklāt drošāki un prasībām atbilstošāki ražojumi veicinās drošākus un efektīvākus pakalpojumus visā Savienībā un sekmēs to pārrobežu sniegšanu, tādējādi palīdzot sasniegt integrētāku vienoto tirgu pakalpojumu jomā. Ekonomikas krīzes apstākļos ir sarukuši patērētāju tēriņi, jo ir samazinājušies viņu ienākumi un viņiem nav skaidrības par nākotni. Tāpēc jāpanāk, lai patērētāji varētu būt pārliecināti, ka ražojumi ir droši un atbilst paredzētajam mērķim. Godīgi un uzticami uzņēmumi visdrīzāk sāks darboties un attīstīsies, ja tie zinās, ka darbojas vienlīdzīgos konkurences apstākļos, kur konkurenti, kuri darbojas negodīgi, tiek sodīti. Vienotais preču tirgus ir nenoliedzams sasniegums. Taču, lai nodrošinātu panākumus arī turpmāk un lai panāktu noturīgu izaugsmi un radītu jaunas ilgtermiņa darbvietas, pareizi jādarbojas katram atsevišķajam vienotā preču tirgus mehānisma elementam. Vēl arvien nav izmantotas visas vienotā preču tirgus piedāvātās iespējas, un tas ir pilnībā jāapzinās. Ir iespējams samazināt atbilstības nodrošināšanas izmaksas saimnieciskās darbības veicējiem un administratīvo slogu valstu iestādēm, kā arī novērst negodīgu tirgotāju izraisīto netaisnīgo konkurenci. Tirgū esošos ražojumus iespējams padarīt vēl drošākus, tādējādi būtiski veicinot patērētāju uzticēšanos un palielinot tirdzniecības apjomus. Lai gan 2010. gada 1. janvārī stājās spēkā jauni tiesību akti saskaņoto ražojumu jomā, arvien ir skaidrs, ka jāpilnveido, jāvienkāršo un jāuzlabo tirgus uzraudzības noteikumi un procedūras, kas valstu iestādēm un saimnieciskās darbības veicējiem atvieglos šādu noteikumu piemērošanu un ievērošanu. Lai to panāktu, jāuzlabo sistēmas faktiskā darbība, kas ļaus izmantot sinerģiju un nodrošinās rentabilitāti jomās, kur tās pastāv. Katras valsts iestādēm labāk jāsadarbojas savā starpā, kā arī ar sadarbības partneriem citās dalībvalstīs. Tirgus uzraudzības pasākumiem jābūt mērķtiecīgākiem un labāk koordinētiem visā Savienībā. Tas nozīmē lielāku resursu kopīgu izmantošanu, labākus IT rīkus, stingrākus un mērķtiecīgākus robežkontroles pasākumus pie Savienības ārējām robežām un stingrākus sodus par pārkāpumiem. Produktu vispārējas drošības direktīvā 2001/95/EK (PVDD) ir izklāstīti pamatnoteikumi, kas jāievēro attiecībā uz dažādu patēriņa preču drošumu. Tajā noteikts, ka patēriņa precēm jābūt drošām, tajā paredzēta standartu noteikšana, tajā ir noteikti pienākumi dalībvalstīm un valstu tirgus uzraudzības iestādēm un procedūras attiecībā uz informācijas apmaiņu un ātru iejaukšanos nedrošu ražojumu gadījumā. Minētā direktīva ir jāpārskata, lai atjauninātu ražojumu drošuma noteikumus un, cik vien iespējams, saskaņotu tos ar spēkā esošajiem noteikumiem par saskaņotajiem ražojumiem. Lai tirgus uzraudzības iestādēm būtu instrumenti, ar kuriem nodrošināt efektīvu darbību, jānosaka stingrāki pienākumi (jo īpaši attiecībā uz ražojumu identificēšanas un izsekojamības prasībām), kas jāievēro saimnieciskās darbības veicējiem. Šodien Komisija ir pieņēmusi tādu ražojumu drošuma un tirgus uzraudzības pasākumu kopumu, ar kuriem tiks vienkāršoti un vienādoti nepārtikas precēm piemērojamie drošuma noteikumi, optimizētas tirgus uzraudzības procedūras un tiks labāk koordinēta un kontrolēta tirgus uzraudzības darbību veikšana ES. Minēto pasākumu kopumu veido: · priekšlikums jaunai regulai par patēriņa preču drošumu, · priekšlikums vienotai regulai par ražojumu tirgus uzraudzību, · paziņojums par drošākiem un atbilstīgiem ražojumiem Eiropai, kurā izklāstīts daudzgadu rīcības plāns tirgus uzraudzības jomā, · ziņojums par Regulas (EK) Nr. 765/2008 īstenošanu, tostarp finanšu novērtējums. 2. Regula par patēriņa preču drošumu Nu jau vairāk nekā divdesmit gadus ar ES tiesību aktiem vispārīgā ražojumu drošuma jomā (Direktīva 92/59/EEK un Direktīva 2001/95/EK) ir izveidota ražojumu drošuma un tirgus uzraudzības sistēma, kas ir būtiski uzlabojusi patēriņa preču drošumu. Te jāmin arī ātrās ziņošanas sistēma RAPEX, kas nodrošina informācijas apmaiņu par bīstamiem ražojumiem un procedūras, kas jāievēro, nosakot Eiropas standartus attiecībā uz ražojumiem, uz kuriem pretējā gadījumā neattiecas Savienības saskaņošanas tiesību akti. Atbildot uz gandrīz visu ieinteresēto personu grupu un Eiropas Parlamenta pausto aicinājumu vienkāršot Savienības tirgus uzraudzības noteikumus un atvieglot to izmantošanu, VPDD noteikumi par tirgus uzraudzību, tostarp RAPEX, ir svītroti un iekļauti jaunajā tirgus uzraudzības regulā, kas ir daļa no šo pasākumu kopuma. Kas attiecas uz pārējiem VPDD noteikumiem, tad atkārtoti brīdinājumi saistībā ar ražojumu drošumu skaidri liecina par to, ka vajadzīgi efektīvāki un mūsdienu prasībām atbilstošāki ražojumu drošuma noteikumi. Turklāt prasība, ka ES pieejamajām patēriņa precēm jābūt drošām, arvien ir pamatnoteikums arī jaunajā regulā par patēriņa preču drošumu. Tomēr, lai novērstu nevajadzīgu pārklāšanos un palielinātu juridisko noteiktību saimnieciskās darbības veicējiem, tiek precizēts, ka minētā regula būs cieši saistīta ar patēriņa preču nozarei piemērojamajiem tiesību aktiem. Lai atspoguļotu problēmas, kas vērojamas globalizētajā tirgū, uzsvars tiek likts uz labāku ražojumu identificēšanu un izsekojamību. Saimnieciskās darbības veicēju – ražotāju, importētāju un izplatītāju – pienākumi ir saskaņoti ar “jauno tiesisko regulējumu ražojumu tirdzniecības jomā”, kas tika pieņemts 2008. gadā ar mērķi nodrošināt nozarei pielāgoto noteikumu ievērošanu. Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi ir tas, ka ar ierosināto regulu tiek veicināta Eiropas standartu labāka izmantošana. Procedūras, ar kurām apzina vai atjaunina pašreizējos standartos vai izstrādā jaunus un kas nodrošina pieņēmumu, ka ražojums ir “drošs”, tiek ievērojami vienkāršotas un saskaņotas ar nesen pieņemto Eiropas standartizācijas regulu (ES) Nr. 1025/2012. Jaunā regula par patēriņa preču drošumu pabeidz kopš 2000. gada pieņemtās ES regulas ražojumu drošuma jomā. Tā ievērojami uzlabos patērētāju uzticēšanos vienotajam preču tirgum un nodrošinās vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem. 3. Regula par ražojumu tirgus uzraudzību Neraugoties uz spēkā esošajiem tiesību aktiem, nedroši un prasībām neatbilstoši ražojumi vēl aizvien nonāk tirgū. Tie joprojām kaitē cilvēkiem un piesārņo vidi. Arvien ir negodīgi tirgotāji, kas neievēro noteikumus un grauj godīgu konkurenci starp saimnieciskās darbības veicējiem. Tas grauj iekšējo tirgu un atbaida uzņēmumus, kuri veic lielus ieguldījumus, lai nodrošinātu, ka to ražojumu izstrāde un ražošana ir droša. Bieži vien tas ir rezultāts tam, ka netiek ievēroti spēkā esošie noteikumi. Izpildes pasākumi ir jāpastiprina, lai novērstu kaitējumu patērētājiem, aizsargātu vidi un lai godīgi tirgotāji varētu konkurēt ar vienādiem nosacījumiem. Tirgus uzraudzība ir mūsu galvenais instruments. Saskaņotāki un mērķtiecīgāki tirgus uzraudzības centieni visā Savienībā palīdzēs nodrošināt, ka nedroši vai citādi kaitīgi ražojumi nenonāk tirgū, atturēs negodīgus tirgotājus un mudinās uzņēmumus ievērot šos noteikumus. 3.1. Vienkāršāka, skaidrāka un labāka tirgus uzraudzība Dalībvalstu iestādes, īstenojot tirgus uzraudzību, pārbauda un testē gan ražojumus iekšzemes tirgū, gan ražojumus pie Savienības ārējām robežām. Attiecībā uz ražojumiem nav iekšējo robežu, tāpēc ir svarīgi, lai tādu nebūtu arī valstu tirgus uzraudzības iestādēm. Galvenais faktors efektīvākai tirgus uzraudzībai ir pārrobežu rīcība un sadarbība. Tā kā gadu gaitā ir pieņemti visdažādākie tiesību akti, Savienības noteikumi tirgus uzraudzības jomā ir kļuvuši sadrumstaloti un neskaidri, radot trūkumus, pārklāšanos un grūtības tirgus dalībniekiem. Jo īpaši attiecībā uz patēriņa precēm jāievēro atšķirīgi tirgus uzraudzības noteikumi, kas paredzēti gan patērētāju tiesību aizsardzības, gan ražojumu saskaņošanas tiesību aktos. Tas nopietni kavē tirgus uzraudzības iestāžu centienus šajā jomā. Precīzāk, tirgus uzraudzības noteikumi ir sadalīti trīs atsevišķos “līmeņos” – Regula (EK) Nr. 765/2008, Produktu vispārējas drošības direktīva un dažādi ražojumu saskaņošanas tiesību akti, kuri tiek pakāpeniski saskaņoti ar Lēmumā Nr. 768/2008/EK izklāstītajiem atsauces noteikumiem. Saistība starp šiem trim līmeņiem bieži ir neskaidra jo īpaši tāpēc, ka uz daudzām patēriņa precēm attiecas visi trīs. Eiropas Parlamenta deputātes Kristelas Skaldemoses vadītās grupas sagatavotajā ziņojumā par Produktu vispārējas drošības direktīvas un tirgus uzraudzības pārskatīšanu šī trīs līmeņu pieeja tika asi kritizēta, apgalvojot, ka tā rezultātā radušās neskaidrības un nekonsekvence iekšējā tirgū. Ziņojumā tika ierosināts Komisijai izveidot vienotu Eiropas tirgus uzraudzības sistēmu attiecībā uz visiem ES tirgū esošajiem vai tajā ienākošajiem ražojumiem. Ziņojumā Komisija tika aicināta izveidot vienotu visiem ražojumiem paredzētu tirgus uzraudzības sistēmu, pamatojoties uz vienu leģislatīvu aktu. Atbilde uz minēto aicinājumu ir šis priekšlikums jaunai vienotai tirgus uzraudzības regulai, ar kuru tiks risinātas minētās nepilnības un tiks veidota uz sadarbību orientēta, integrēta tirgus uzraudzības sistēma Eiropas Savienībā. Tajā ir ierosināti vairāki vienkārši, bet ļoti efektīvi pasākumi: · tajā apkopoti tirgus uzraudzības noteikumi, kuri patlaban izkaisīti pa visiem trim tiesību aktu līmeņiem. Tas ne tikai vienkāršos Savienības tirgus uzraudzības sistēmu, jo tā būs izklāstīta vienā leģislatīvā aktā, bet arī novērsīs nekonsekvenci un pārklāšanos. · Regulas priekšlikumā, cik vien iespējams, patēriņa preces netiek nodalītas no nepatēriņa precēm, un saskaņotie ražojumi netiek nodalīti no nesaskaņotiem ražojumiem. Uz visiem ražojumiem attiecas vienādi noteikumi, izņemot gadījumus, kad kādas ražojumu kategorijas īpašie raksturlielumi paredz citādi. Dažkārt šāds dalījums būs jāveic, taču gan saimnieciskās darbības veicējiem, gan tirgus uzraudzības iestādēm būs skaidrs, kā rīkoties. · Tiks pilnveidotas procedūras, kas dalībvalstīm jāievēro, sniedzot informāciju par ražojumiem, kas rada risku, un par veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem. Līdz šim dalībvalstīm itin bieži nebija skaidrs, kuri tiesību akti jāņem vērā, paziņojot prasīto informāciju. Turpmāk attiecībā uz visiem ražojumiem lielā mērā tiks izmantota viena paziņojumu sistēma. Tirgus uzraudzības procedūras pēdējais posms (gadījumos, ja starp dalībvalstīm būs domstarpības, Komisija varēs lemt par sākotnējās paziņotājas valsts veikto pasākumu tiesiskumu) tiks attiecināts tikai uz saskaņotām precēm. 3.2. Citi konkrēti uzlabojumi Ar šo priekšlikumu tiks stiprināti kontroles pasākumi pie Savienības ārējām robežām, skaidri nosakot, ka jebkura šīs regulas darbības jomā ietilpstošā ražojuma laišana brīvā apgrozībā būs jāaptur, ja par ārējās robežas kontroli atbildīgajām iestādēm ir pamats uzskatīt, ka attiecīgais ražojums rada risku. Tirgus uzraudzības iestādēm būs jāpārbauda, vai ražojums patiešām rada risku, pirms tās dod robežkontroles iestādēm rīkojumu attiecīgi laist to brīvā apgrozībā vai arī atsaka to. Šāda kontrole netiks veikta tiem Savienībā ievedamajiem ražojumiem, kuri atrodas fizisko personu faktiskā valdījumā un ir paredzēti personiskai lietošanai. Tādējādi drīkstēs kontrolēt trešo valstu izcelsmes ražojumus, kuri iegādāti internetā. Minētā regula veicina ar tirgus uzraudzības darbībām saistītās informācijas apmaiņu un tās glabāšanu viegli pieejamā datubāzē. Viens konkrēts panākums ir tas, ka tirgus uzraudzības iestādēm nebūs vēlreiz jāveic pārbaudes un novērtējumi, ko saistībā ar konkrētu ražojumu jau ir veikušas citas dalībvalsts iestādes. Šādu pārbaužu un novērtējumu meklēšanai datubāzē būs jākļūst par ierastu praksi. Tā kā ražojumu pārbaužu izmaksas ir ļoti ievērojamas, tas ļaus dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtiski ietaupīt un atvieglos mazāku tirgu uzraudzību Savienībā. Tirgus uzraudzības iestādēm tiks piešķirtas tiesības prasīt saimnieciskās darbības veicējiem maksu, ja tie pieprasa saistībā ar kādu ražojumu veikt koriģējošu pasākumu vai arī ja tām ir jāuzrauga koriģējošs pasākums, ko ierosinājis kāds saimnieciskās darbības veicējs. Tiek uzlabota RAPEX sistēma, ko dalībvalstis izmanto, lai ziņotu par ražojumiem, kas rada risku. Tādējādi tiek vienkāršoti paziņošanas kritēriji, ir jāsniedz sīkāka informācija par labāku atbilstību termiņiem un turpmākiem pasākumiem, turklāt tiek noteikti reālāki un vieglāk ievērojami termiņi paziņojumu nosūtīšanai. Turklāt pieredze ar ES ražojumu drošuma “ārkārtas” pasākumiem liecina, ka šo pasākumu spēkā esības termiņš (līdz vienam gadam) ir pārāk īss, lai sagatavotu pastāvīgu ES līmeņa risinājumu, un parasti to termiņš ir atkārtoti jāpagarina, radot juridisku nenoteiktību un neskaidrības saimnieciskās darbības veicējiem, kuriem jālemj, vai ir lietderīgi veikt ilgtermiņa ieguldījumus, lai savu produkciju pielāgotu jaunajām ražojumu drošuma prasībām. Saskaņā ar jauno regulu Komisija varēs elastīgāk rīkoties, nosakot bīstamiem ražojumiem piemērojamo ierobežojošo pasākumu veidu un saturu. Tālab jāparedz, ka Komisija var noteikt pasākumus, kas adresēti dalībvalstīm vai ir tieši piemērojami saimnieciskās darbības veicējiem. Šos pasākumus varētu noteikt uz ierobežotu vai neierobežotu laiku. Komisija ir apņēmusies sniegt norādījumus un noderīgu informāciju uzņēmumiem un citām ieinteresētajām personām par to, kā interpretēt un piemērot jaunos ražojumu drošuma un tirgus uzraudzības noteikumus. Ierosinātajam Eiropas Tirgus uzraudzības forumam būs izšķiroša nozīme, izstrādājot jauno noteikumu saskaņotas īstenošanas paraugpraksi visā Savienībā. Uzņēmēju un patērētāju apvienībām būs iespēja paust savu viedokli minētajā forumā. Eiropas Biznesa atbalsta tīkla birojiem būs tālāk jāizplata informācija katrā dalībvalstī, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kopīgi un atsevišķi tos konsultējot par tiesībām un pienākumiem, kādi tiem paredzēti saskaņā ar jauno regulu. Turklāt MVU sūtņu (SME Envoys) atbalstītajam tīklam būs jāapkopo MVU atsauksmes un jāziņo par to īpašajām vajadzībām, interesēm vai bažām, kas jāņem vērā, īstenojot jaunos noteikumus. 4. Tirgus uzraudzības daudzgadu rīcības plāns Ražojumi (tostarp no trešām valstīm importētie un brīvā apgrozībā laistie ražojumi) brīvi šķērso Savienības iekšējās robežas. Ražojumu drošuma pārbaudes jāveic pietiekami bieži un konsekventi visā Savienībā. Tamdēļ ciešāk un efektīvāk jāsadarbojas dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādēm. Viens no 50 Vienotajā tirgus aktā paredzētajiem rīcības pasākumiem ir tirgus uzraudzības daudzgadu rīcības plāna izstrāde. Dalībvalstīm jau ir jāveido un jāatjaunina valstu tirgus uzraudzības programmas. Daudzgadu rīcības plānā ir nevis jāatkārto darbības, ko dalībvalstis jau ir ieplānojušas vai veic, bet gan jānosaka un jādarbojas jomās, kurās Komisijas īstenotā koordinēšana varētu radīt pievienoto vērtību un sniegtu reālus uzlabojumus. Plānā ir iekļautas 20 konkrētas darbības, kas jāveic turpmākajos trīs gados. (1) Plānā paredzēts, ka tiks veicināts, lai tirgus uzraudzības iestādes dalībvalstīs varētu sazināties un atbalstīt cita citu. Informācija par valstu noteikumiem un uzņēmējdarbības praksi tiks apkopota, veicot pētījumus, apsekojumus un apspriešanos. Lai informāciju savāktu un uzglabātu viegli izgūstamā veidā, tiks ieviesti atbilstoši IT rīki. Tiks apzinātas neskaidrības, atšķirības un īpašās vajadzības, un tiks piedāvāta atbilstoša apmācība, tehniskā palīdzība un norādījumi. (2) Tirgus uzraudzības pamatelementi ir riska identificēšana un novērtēšana. Tiks izstrādāta kopīga prakse, kas tiks īstenota visā Savienībā. Komisija ir apņēmusies veicināt efektīvu saziņas metožu izmantošanu, sagatavot norādījumus un izstrādāt vienotu pieeju ražojumu dokumentu faktisko un laboratorijas pārbaužu veikšanai. (3) Kopīgo programmu un pasākumu rūpīgāka centralizētā koordinācija samazinās formalitātes, nodrošinās rūpīgāku ražojumu kontroli, augstu to satura kvalitāti un uzlabos to efektivitāti. (4) Ja iespējams, resursu apvienošana palīdz novērst uzdevumu dubultošanos un atvieglo pieredzes un informācijas apmaiņu. Liels daudzums informācijas par risku novērtēšanu, testēšanas metodēm, veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem un citām darbībām, ko sniegušas tirgus uzraudzības iestādes visā Savienībā, tiek apkopots un glabājas ICSMS datubāzē, ko pārvalda Komisija. Tirgus uzraudzības iestādes vienā dalībvalstī varēs ātri un skaidri izprast, vai (un kādā veidā) kāda konkrēta problēma jau ir risināta citā dalībvalstī. Tiks nodrošināta laboratorijas pārbaužu rezultātu pieejamība un nebūs vajadzības atkārtot šādas pārbaudes, tādējādi tiks ietaupīti līdzekļi un samazināts administratīvais slogs. Šā rīka lietderīgums atkarīgs no tā, cik ātri, precīzi un rūpīgi informācija tiks ievadīta datubāzē, un visu dalībvalstu iestādes tiks aicinātas piedalīties šajā procesā. Tiks nodrošināta visa apmācība un norādījumi, kas vajadzīgi, lai pilnībā izmantotu šā efektīvā resursa milzīgās iespējas. (5) Komisijas, patērētāju, uzņēmēju aprindu un dalībvalstu iestāžu nepārtrauktai savstarpējai viedokļu apmaiņai ir būtiska nozīme šīs Eiropas mēroga sadarbības īstenošanā. Tas tiks sasniegts, nepalielinot starp Savienību, tās pilsoņiem un uzņēmumiem pastāvošo saskari, kas jau ir ievērojama. (6) Lai uzlabotu ražojumu drošuma robežkontroles pasākumu efektivitāti, jāpanāk labāka sadarbība starp muitas dienestiem un tirgus uzraudzības iestādēm, kā arī jāizmanto mūsdienīgi instrumenti, pārbaudot ražojumus, kurus ieved Savienības tirgū. Savienības tirgus uzraudzības daudzgadu rīcības plāns reāli un manāmi uzlabos tirgus uzraudzības darbību veikšanu uz vietas, reaģējot uz būtiskajām prasībām, ko izvirza mūsdienīgs, labi funkcionējošs iekšējais preču tirgus. 5. Ziņojums par Regulas (EK) Nr. 765/2008 īstenošanu Ar ziņojumu, ko saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 765/2008 36. panta 2. punktu un 40. pantu sagatavoja Komisija, tiek pabeigts Ražojumu drošuma un tirgus uzraudzības tiesību aktu kopums. Ar šo ziņojumu Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par minētās regulas īstenošanas novērtējuma rezultātiem un par tādu atbilstības novērtēšanas, akreditācijas un tirgus uzraudzības darbību atbilstību, kurām tiek piešķirts Savienības finansējums. Komisijas novērtējumā paustie konstatējumi ir palīdzējuši noteikt, kā labāk rīkoties, tādēļ tie ir iekļauti ierosinātajā jauno noteikumu kopumā. 6. Secinājums Šim priekšlikumu kopumam ir trīs galvenie mērķi: lielāka drošība patērētājiem, mazāks slogs uzņēmumiem un ciešāka sadarbība starp kompetentajām iestādēm. Visbeidzot, izmantojot labākus mūsdienu prasībām atbilstošus noteikumus, šo tiesību aktu mērķis ir palielināt uzticēšanos vienotajam tirgum un tādējādi stimulēt izaugsmi. Tiklīdz šie priekšlikumi būs pieņemti un īstenoti, patērētājiem būs pieejams drošāks patēriņa preču tirgus, un viņi varēs gūt labumu no pārskatāmas un salīdzināmas informācijas atbilstoši Eiropas Patērētāju politikas stratēģijā izklāstītajām prioritātēm. Šā tiesību aktu kopuma īstenošana dos arī ievērojamas priekšrocības saimnieciskās darbības veicējiem, jo īpaši MVU, kuri varēs paļauties uz skaidriem noteikumiem un labāk konkurēt vienotajā tirgū. Visbeidzot, valstu iestādes visā Eiropā gūs labumu no tirgus uzraudzības sistēmas pilnveides un lielākas sinerģijas, tādējādi tiks efektīvāk izmantoti publiskie resursi, tiks samazināti izdevumi un tiks nodrošināta labāka noteikumu izpilde. Eiropas Parlaments un Padome tiek aicināti pieņemt abus tiesību aktu priekšlikumus, lai nodrošinātu, ka šī Vienotā tirgus aktā II ietvertā prioritārā darbība, tāpat kā visas pārējās, līdz 2014. gada pavasarim tiek noteiktas par ES līmeņa prioritātēm. Ar šo leģislatīvo un neleģislatīvo pasākumu kopumu Komisija cenšas panākt, lai pilsoņi un uzņēmumi varētu pilnvērtīgi izmantot vienotā tirgus sniegtās priekšrocības rūpniecības un patēriņa preču jomā, tādējādi veicinot izaugsmi un nodarbinātību Eiropā.