Bulgārijai, kas robežojas ar Turciju, ir liela loma ES ārējo robežu aizsardzībā un augsta iekšējās drošības līmeņa uzturēšanā. Tālab Bulgārija ir ieviesusi robežu pārvaldību, kas ir stingra un nodrošina kvalitatīvu robežu uzraudzību un sistemātiskas robežpārbaudes. Kā atspoguļots faktu konstatēšanas ziņojumā, Bulgārija tiek mudināta arī turpmāk uzlabot valsts situācijas attēlu, pilnībā īstenojot Kopīgo integrēto riska analīzes modeli. Lai gan ir ārēji izaicinājumi, Bulgārija īsteno saskaņotu pieeju to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuriem nav uzturēšanās tiesību, un neatbilstīgas sekundārās kustības novēršanai. Cīņa pret pārrobežu noziedzību ir noteikta par prioritāti, tajā izmanto aktīvas policijas starptautiskās sadarbības instrumentus, tostarp ar Eiropola starpniecību un sadarbībā ar Eiropolu, kā arī ar operatīvās darbības nolīgumiem, ko Bulgārija ir noslēgusi ar kaimiņvalstīm un kas ļauj veikt pārrobežu uzraudzību un tūlītēju pakaļdzīšanos. Šengenas Informācijas sistēma ir nostiprināta. Attiecībā uz iestāžu darbību visos līmeņos tiek īstenota Bulgārijas valsts korupcijas novēršanas un apkarošanas stratēģija, un to stiprina preventīvi pasākumi un stingras disciplinārās procedūras. Bulgārija ir arī pierādījusi, ka tai ir struktūras, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu pamattiesību ievērošanu, garantētu starptautiskās aizsardzības pieejamību, ievērotu neizraidīšanas principu, kā arī datu aizsardzības prasības Šengenas Informācijas sistēmas piemērošanai un policijas sadarbībai.

Brīvprātīgais faktu konstatēšanas brauciens apstiprināja to izvērtēšanas procesu secinājumus, kuri pabeigti, sākot no 2011. gada, un atklāj, ka Bulgārija un Rumānija ir ne tikai turpinājušas īstenot jauno acquis un instrumentus, bet ir būtiski stiprinājušas arī Šengenas acquis vispārējo piemērošanu visās dimensijās visaptverošā veidā.

Vienojoties ar Bulgāriju un Rumāniju, kuras abas ir izrādījušas elastīgumu un apņēmību, un pēc dalībvalstu lūguma apmeklējuma tvērums tika ievērojami paplašināts, lai aptvertu visus attiecīgos Šengenas acquis elementus, tostarp jaunākos pilnveidojumus kopš 2011. gada, galveno uzmanību pievēršot ārējām robežām un policijas sadarbībai. Tika aplūkoti arī ar atgriešanu, Šengenas Informācijas sistēmu, Vīzu informācijas sistēmu, kā arī vīzu politiku saistītie pilnveidojumi. Apmeklējumā tika ņemta vērā pamattiesību ievērošana, tostarp datu aizsardzība, un to iestāžu darbība, kuras piemēro attiecīgās Šengenas acquis daļas. Apmeklējumi notika Rumānijā (9.–11. oktobrī) un Bulgārijā (2022. gada 12.–14. oktobrī). Apmeklējumos bija pārstāvēta lielākā daļa dalībvalstu, un tajā piedalījās 17 dalībvalstu eksperti. Faktu konstatēšanas braucienā piedalījās pieci Komisijas eksperti, kā arī novērotāji no Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras (Frontex), Eiropola un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras.

Ņemot vērā to, ka Bulgārijas un Rumānijas izvērtēšanas process tika pabeigts 2011. gadā un Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma regula neļauj atsākt formālu Bulgārijas un Rumānijas izvērtēšanu, nolūkā stiprināt savstarpēju uzticēšanos un atzīt starplaikā notikušo Šengenas acquis pilnveidošanu abas valstis 2022. gada 2. martā nāca klajā ar kopīgu deklarāciju, kurā aicināja izveidot brīvprātīgu Komisijas koordinētu ekspertu grupu, “lai nodrošinātu to, ka kopš izvērtēšanas cita starpā tiek piemēroti jaunākie Šengenas acquis pilnveidojumi, galveno uzmanību pievēršot ārējo robežu pārvaldībai un policijas sadarbībai”.

Ievērojot 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu , Bulgārija un Rumānija 2011. gadā sekmīgi pabeidza savus attiecīgos Šengenas izvērtēšanas procesus. Process sākās 2009. gadā, un visas attiecīgās acquis daļas saskaņā ar piemērojamām procedūrām tika rūpīgi novērtētas. Divos atsevišķos Padomes 2011. gada 9. jūnija secinājumos Padome ir atzinusi izvērtēšanas procesa pabeigšanu. Eiropas Parlaments 2011. gada 8. jūnijā sniedza pozitīvu atzinumu par projektu Padomes Lēmumam par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Bulgārijā un Rumānijā . Lai gan Šengenas izvērtēšanas procesa iznākums bija pozitīvs un process tika pabeigts, vairāk nekā vienpadsmit gadu nav pieņemts Padomes lēmums par Šengenas acquis pilnīgu piemērošanu Bulgārijā un Rumānijā un kontroles atcelšanu pie to iekšējām robežām.

Nesenās krīzes ir parādījušas, ka stratēģiskā ģeogrāfiskā novietojuma dēļ Bulgārijai, Rumānijai un Horvātijai ir svarīga loma mūsu kopīgās ārējās robežas drošības nodrošināšanā un efektīvā augsta drošības un labklājības līmeņa veicināšanā. Ir ieviesti visi instrumenti, struktūras un procedūras, kas vajadzīgi, lai efektīvi pārvaldītu ārējo robežu šķērsošanu, kā arī iespējamus drošības apdraudējumus pie šīm robežām, tādējādi palīdzot cīņā pret smagiem noziegumiem ar pārrobežu dimensiju. Šīs valstis ir arī demonstrējušas lielu apņēmību nodrošināt efektīvu reakciju uz migrācijas spiedienu un ar to saistītām problēmām, veidojot ciešu sadarbību ar tuvajām kaimiņvalstīm. Turklāt saskaņā ar jauno Šengenas izvērtēšanas regulu dalībvalstis, attiecībā uz kurām ir pieņemts Padomes lēmums, kurā noteikts, ka Šengenas acquis noteikumi jāpiemēro pilnībā, izvērtē ne vēlāk kā vienu gadu no dienas, kurā pilnībā piemērots Šengenas acquis minētajās dalībvalstīs . Pēc attiecīgo lēmumu pieņemšanas minētais attiecas uz Bulgāriju, Rumāniju un Horvātiju.

Savienība, bez šaubām, ir gatava šādam vēsturiskam lēmumam. Kopīgie centieni pēdējos gados ir padarījuši Šengenas zonu spēcīgāku un noturīgāku. Nesen izveidotais Šengenas pārvaldības cikls nodrošina visus instrumentus, kas vajadzīgi, lai, pārejot no administratīva satvara uz kopīgu politisko pārvaldību un atbildību, regulāri tiktu novērtēts stāvoklis Šengenas zonā. Šengenas padome un Šengenas forums veicina pārredzamu un konstruktīvu dialogu starp ES iestādēm un dalībvalstīm. Jaunais un pastiprinātais Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānisms, kas Bulgārijai, Rumānijai un Horvātijai tiks piemērots, tiklīdz būs pieņemti lēmumi par Šengenas acquis pilnīgu piemērošanu, nodrošinās visu iespējamo trūkumu un korektīvo pasākumu savlaicīgu noteikšanu.

Lai Šengenas acquis varētu piemērot pilnībā, papildus šo prasību izpildei ir vajadzīgs vienprātīgs apstiprinājums no visām pārējām dalībvalstīm, kas Šengenas acquis piemēro pilnībā. Šajā ziņā ir panākts ievērojams progress, un nesen ir veikti nozīmīgi politiski pasākumi Šengenas acquis pilnīgas piemērošanas atbalstam Bulgārijā, Rumānijā un Horvātijā. To stingri atbalsta Eiropas Parlaments, un tā ir viena no galvenajām prioritātēm, ko izvirzījusi Čehijas prezidentūra Eiropas Savienības Padomē.

Pašlaik Šengenas zonā ir 26 valstis, tās platība pārsniedz 4 miljonus kvadrātkilometru un tajā dzīvo gandrīz 420 miljoni cilvēku. Šengenas zonā piedalās 22 ES dalībvalstis. Visām pārējām dalībvalstīm, izņemot vienu, tajā ir jāiestājas, un tāpēc būtu jāļauj tām pievienoties Šengenas zonai, tiklīdz tās ir izpildījušas nosacījumus. Četrām no piecām pārējām dalībvalstīm, proti, Bulgārijai, Horvātijai, Kiprai un Rumānijai, jau daļēji ir saistošs Šengenas acquis, taču kontrole pie iekšējām robežām ar šīm dalībvalstīm vēl nav atcelta. Īrija piedalās dažās svarīgās Šengenas arhitektūras daļās, izņemot acquis, kas saistīts ar ārējām robežām un robežkontroles atcelšanu pie iekšējām robežām. Piedalās vēl četras valstis, kas nav ES dalībvalstis: Islande, Lihtenšteina, Norvēģija un Šveice ar Savienību ir parakstījušas nolīgumus par asociēšanu Šengenas acquis piemērošanā, tāpēc arī tās ietilpst Šengenas zonā. Kad Bulgārija, Rumānija un Horvātija Šengenas acquis piemēros pilnībā, Šengenas zonas platība sasniegs 4,5 miljonus kvadrātkilometru un tajā būs 450 miljonu iedzīvotāju.

1985. gadā piecu dalībvalstu — Francijas, Vācijas, Beļģijas, Nīderlandes un Luksemburgas — sāktais starpvaldību projekts septiņos paplašināšanās posmos ir pakāpeniski vērsies plašumā, kļūdams par pašlaik pasaulē lielāko brīvas pārvietošanās telpu. Ieguvumi no iekšējo robežu atcelšanas joprojām ir tikpat pārliecinoši kā 1985. gadā. Šengena ir realitāte miljoniem cilvēku: ik dienas aptuveni 3,5 miljoni cilvēku šķērso iekšējās robežas, lai strādātu, mācītos vai apmeklētu ģimeni un draugus. Šengenas zona ir uzlabojusi mūsu kolektīvo drošību, ļaujot dalībvalstu iestādēm cieši sadarboties. Turklāt Šengenas zona ir veidota tā, lai tā kalpotu par pamatu Eiropas Savienībai un tās vienotajam tirgum kopumā. Pašreizējā sarežģītajā ģeopolitiskajā un ekonomiskajā situācijā pilnībā funkcionējoša un pabeigta Šengenas zona ir būtiska stabilitātei, noturībai un atlabšanai.

Šengenas zona bez kontroles pie iekšējām robežām (“Šengenas zona”) ir viens no simboliskākajiem Eiropas integrācijas sasniegumiem un viena no taustāmākajām Eiropas dzīvesveida izpausmēm, kas stimulē ekonomiku un vieno eiropiešus pāri iekšējām robežām.

Rumānijai, kas robežojas ar Serbiju, Ukrainu un Moldovu, ir ļoti svarīga loma Šengenas zonas labas darbības veicināšanā. Ir izveidota kvalitatīva un spēcīga robežu pārvaldība, kas ietver robežu uzraudzību un sistemātiskas robežpārbaudes, un labi darbojas starptautiskā policijas sadarbība ar kaimiņvalstīm, kā arī notiek ļoti aktīva sadarbība ar Frontex. Holistiska pieeja migrācijas pārvaldībai tiek nodrošināta ar darbībām, kas tiek īstenotas arī trešās valstīs. Kā prioritāra darbība cīņai pret neatbilstīgu migrāciju un neatbilstīgu sekundāro kustību tiek īstenota atgriešana, un rezultātā ir izstrādāta saskaņota pieeja atgriešanai un atpakaļuzņemšanai. Rumānijai ir valsts ārkārtas rīcības un operatīvais plāns ārkārtas situācijām, kuru Rumānija veiksmīgi iedarbinājusi, reaģējot uz Ukrainas krīzi. Turklāt Rumānija iesaistās efektīvā un aktīvā policijas starptautiskajā sadarbībā, jo īpaši ar Eiropolu. Cīņa pret nelegālo migrāciju un cilvēku tirdzniecību ir divas prioritātes, kurās Rumānija ir īpaši aktīva. Šengenas Informācijas sistēma ir nostiprināta, un tagad ir vajadzīgi pastāvīgi centieni SIRENE darbplūsmas nepieciešamās automatizācijas nodrošināšanai. Rumānijai ir valsts korupcijas apkarošanas stratēģija, un visos Rumānijas tiesībaizsardzības līmeņos ir ieviesti korupcijas apkarošanas pasākumi. Attiecībā uz pamattiesību ievērošanu Rumānijā ir efektīvas struktūras, kas garantē piekļuvi starptautiskajai aizsardzībai un nodrošina neizraidīšanas principa ievērošanu, kā arī struktūras, kas vajadzīgas, lai ievērotu datu aizsardzības prasības Šengenas Informācijas sistēmas piemērošanai un policijas sadarbībai.

Ekspertu grupa, kas bija ieradusies uz vietas, iepazīstināja Padomes 2022. gada 26. oktobra Šengenas jautājumu darba grupu ar apmeklējuma ziņojumu un secināja, ka nav konstatējusi problēmas ar to, kā Bulgārija un Rumānija piemēro Šengenas acquis jaunākos pilnveidojumus, un ka abas dalībvalstis joprojām atbilst nosacījumiem, kuri jāizpilda, lai pilnībā piemērotu visas attiecīgās Šengenas acquis daļas. Gan Bulgārija, gan Rumānija ir gatavas pilnībā īstenot Vīzu kodeksu un izsniegt Šengenas vīzas no pievienošanās brīža. Komisija atzinīgi vērtē Bulgārijas un Rumānijas lēmumu, ko tās pieņēmušas, lai novērstu iespējamu neatbilstīgas migrācijas pieaugumu, proti, nepieciešamo personālu no robežpolicijas sektora pie iekšējām robežām pārcelt pie ārējām robežām, tiklīdz būs atcelta kontrole pie iekšējām robežām.

Horvātijai, kas robežojas ar Serbiju, Bosniju un Hercegovinu, kā arī Melnkalni, ir tikpat būtiska loma ES ārējo robežu aizsardzībā un Šengenas zonas pareizas darbības nodrošināšanā. Pēc Horvātijas deklarācijas par gatavību sākt Šengenas izvērtēšanas procesu, lai tiktu pieņemts Padomes lēmums par Šengenas acquis pilnīgu piemērošanu, no 2016. līdz 2020. gadam notika izvērtēšanas process.

Komisija 2019. gada 22. oktobrī pieņēma paziņojumu, kurā secināts, ka Horvātija ir veikusi pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka ir izpildīti nosacījumi visu attiecīgo Šengenas acquis daļu piemērošanai, un apstiprināts, ka Horvātija joprojām pilda saistības, kuras skar Šengenas acquis un ko tā uzņēmusies pievienošanās sarunās . Tika arī norādīts, ka Horvātijai ir jāturpina konsekventi strādāt, lai īstenotu visas iesāktās darbības, jo īpaši ārējo robežu pārvaldības jomā, un nodrošinātu, ka šie nosacījumi joprojām tiek izpildīti.

Lai pārraudzītu un pārbaudītu minēto darbību īstenošanu ārējo robežu pārvaldības jomā, Komisija 2020. gada 23.–27. novembrī rīkoja mērķorientētu pārbaudes apmeklējumu Horvātijā. Apmeklējumā tika secināts, ka Horvātija ir īstenojusi lielāko daļu darbību. Pamatojoties uz apmeklējuma rezultātiem un Horvātijas jaunāko progresa ziņojumu par ārējo robežu rīcības plāna īstenošanu, Komisija 2021. gada 2. februārī noslēdza rīcības plānu.

Tieslietu un iekšlietu padome 2021. gada decembrī apstiprināja 2019. gada 22. oktobra paziņojumā pausto Komisijas secinājumu, ka Horvātija ir izpildījusi nosacījumus, kas vajadzīgi, lai piemērotu visas Šengenas acquis daļas . Turklāt Padome aicināja Horvātiju arī turpmāk konsekventi strādāt, lai īstenotu Šengenas acquis, kā arī attiecīgās saistības. Padome 2022. gada 29. jūnijā apspriedās ar Eiropas Parlamentu sakarā ar projektu lēmumam par Šengenas acquis pilnīgu piemērošanu Horvātijas Republikā. Padomes lēmuma projekts 2022. gada 10. novembrī saņēma pozitīvu atzinumu no Eiropas Parlamenta.

Horvātija ir pielikusi ievērojamas pūles, lai nodrošinātu, ka kontrole pie ārējām robežām atbilst saistībām pamattiesību jomā, un ir apņēmusies ievērot “nulles toleranci” pret visu veidu vardarbību. Komisija pozitīvi vērtē to, ka Horvātija ir pirmā dalībvalsts, kura 2021. gada jūnijā izveidoja neatkarīgu uzraudzības mehānismu, kas ierosināts Migrācijas un patvēruma paktā. Tas ir unikāls forums, kurā neatkarīgi iepazīties ar robežsargu un policijas praksi un izskatīt jebkurus apgalvojumus par pamattiesību pārkāpumiem pie robežas, uzlabot informētību, tostarp apmācot robežsargus un policistus, par piemērojamiem tiesību aktiem un pamattiesību aizsardzības pasākumiem, kā arī nodrošināt iekšējo procedūru uzlabojumus. Mehānismā tieši iesaistītas attiecīgās Horvātijas ieinteresētās personas, un to vada neatkarīga konsultatīvā padome, kurā citu starpā ir divi ombudi, no kuriem viens atbild par bērnu jautājumiem, Eiropas Komisijas, Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras un starpvaldību organizāciju pārstāvji.

Kad mehānisms bija darbojies vienu gadu, 2022. gada jūlijā tika pieņemts neatkarīgā uzraudzības mehānisma koordinācijas padomes galīgais ziņojums. Pamatojoties uz to, konsultatīvā padome 2022. gada 27. oktobrī atzinīgi izteicās par neatkarīgā uzraudzības mehānisma darbībām, jo īpaši auglīgā ekspertu dialoga izveidi ar Horvātijas iestādēm pēc mehānisma secinājumiem un divdesmit novērošanas apmeklējumiem uz vietas. Tā arī pieņēma ieteikumus par iespējamiem tālākiem uzlabojumiem attiecībā uz plašākām pilnvarām, tostarp nepieteiktu novērošanu, jo īpaši pie zaļās robežas, piekļuvi Iekšlietu ministrijas informācijai un vajadzību nodrošināt arī turpmāku neatkarīgā uzraudzības mehānisma īstenošanu.

Komisija atzinīgi vērtē Horvātijas valdības apņemšanos saglabāt un arī turpmāk īstenot neatkarīgo uzraudzības mehānismu un pozitīvi vērtē to, ka konsultatīvās padomes ieteikumi ir pilnībā atspoguļoti jaunajā 2022. gada 4. novembrī parakstītajā nolīgumā, ar ko pagarina neatkarīgo uzraudzības mehānismu. Jo īpaši, jaunajā nolīgumā ir paredzēts, ka mehānisms tiek izveidots uz automātiski pagarināmiem 18 mēnešu periodiem, tādējādi nodrošinot, ka tajā paredzētie mērķi tiek sasniegti uz ilgu laiku un ilgtspējīgi, un paredzēta iespēja jebkurā laikā un jebkurā vietā, arī pie zaļās robežas, veikt nepieteiktu novērošanu. Nolīgumā arī paredzēts, ka, izmantojot mehānismu, būs iespējams pieprasīt, lai pēc pārkāpumu un pamattiesību iespējamu pārkāpumu atklāšanas attiecīgās valsts iestādes sāktu oficiālu izmeklēšanu. Turklāt nolīgumā ir iekļauti īpaši mehānismi, kas nodrošina lielāku efektivitāti un pārredzamību, arī saziņas atvieglošanai ar ieinteresēto sabiedrību. Visbeidzot, jaunajā nolīgumā vairāk uzsvērta pamattiesību ievērošanas pastāvīga uzraudzība un precizēts, ka mehānisms uzrauga pamattiesību ievērošanu visos apstākļos, īpašu uzmanību pievēršot tiesībām uz efektīvu piekļuvi patvēruma procedūrai un starptautiskajai aizsardzībai, neizraidīšanas principa ievērošanai, kolektīvas izraidīšanas aizliegumam, kā arī spīdzināšanas vai citu veidu sliktas izturēšanās aizliegumam.

III.Labi sasniegumi Šengenas nostiprināšanā un atbalstā

Bulgārijas, Rumānijas un Horvātijas labie sasniegumi atbilst labajiem Šengenas zonā kopumā gūtajiem sasniegumiem. Šengenas zona nepārtraukti pilnveidojas un pielāgojas jauniem izaicinājumiem un prioritātēm. Pašlaik mūsu Šengenas zona ir stabila un gatava šai jaunajai paplašināšanās kārtai, kas savukārt palīdzēs vēl vairāk palielināt tās noturību, jo īpaši, saskaroties ar jauniem ģeopolitiskiem izaicinājumiem. Pēdējo 37 gadu laikā ir pakāpeniski izstrādāts visaptverošs tiesiskais regulējums un kopīgi darbības rīki, lai labāk aizsargātu zonu bez kontroles pie iekšējām robežām.

Nesen izveidotā Šengenas pārvaldības sistēma garantē lielāku pārskatatbildību un kopīgu atbildību, kas veicina strukturālo reformu īstenošanu. Komisijas ierosinātajā Šengenas ciklā ir izklāstītas struktūras koordinētai pieejai kopīgu problēmu risināšanā un pastiprinātā politiskajā dialogā.

Šengenas arhitektūra tiek pastāvīgi atjaunota. Tiesiskais regulējums ir pastāvīgi pastiprināts, jau tagad piedāvājot spēcīgu pamatu efektīvai ārējo robežu pārvaldībai un vienlaikus garantējot, ka kontrole pie iekšējām robežām joprojām ir galējs līdzeklis. Gaidāmā Šengenas Robežu kodeksa pārskatīšana papildus nostiprinās noteikumus, garantējot pastiprinātu sadarbību starp dalībvalstīm un pilnīgu koordināciju Savienības līmenī. Turklāt dalībvalstis ir aizvien labāk informētas un ar lielāku apņēmību ilgtspējīgā veidā risina jautājumu, kas saistīts ar ilgstošu kontroli pie iekšējām robežām.

Pēdējos gados ES ir intensīvi strādājusi, lai ieviestu vienu no pasaulē tehnoloģiski visprogresīvākajām robežu pārvaldības sistēmām, kuras priekšrocības jau tagad ir redzamas uz vietas. Uzlabotās Šengenas Informācijas sistēmas darbības sākšana 2023. gada sākumā un ieceļošanas/izceļošanas sistēmas darbības sākšana 2023. gada maijā radīs papildu drošību mūsu ārējo robežu pārvaldībai un Šengenas zonai. Paredzams, ka līdz 2023. gada beigām būs ieviesta pilnīga jaunā IT arhitektūra, tostarp Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS), un pēc tam tiks savienotas Eiropas robežu, migrācijas un drošības sistēmas, panākot to sadarbspēju. Tiklīdz tās būs ieviestas, visām attiecīgajām un kompetentajām valsts iestādēm būs vajadzīgā pilnīgā, ticamā un precīzā informācija un pilnībā tiks ievērotas datu aizsardzības prasības.

Vīzu kodekss, kas stājās spēkā 2010.–2011. gadā, tika pārskatīts 2020. gadā, nodrošinot ātrākas un skaidrākas procedūras ceļotājiem un vienlaikus palielinot pieejamos instrumentus neatbilstīgas migrācijas radīto problēmu risināšanai. Jaunā iespēja izmantot vīzu režīma sviras mehānismu attiecībā pret trešām valstīm, ar kurām nav pietiekamas sadarbības atpakaļuzņemšanas jomā, jau ir devusi pozitīvus rezultātus. Vīzu informācijas sistēma, kas nesen reformēta, lai iekļautu jaunas funkcijas (piemēram, ilgtermiņa vīzu un uzturēšanās atļauju integrācija), ir sniegusi reālu atbalstu dalībvalstu iestādēm un ļāvusi labāk pārbaudīt vīzu pieteikumu iesniedzējus, lai identificētu personas, kas var radīt drošības apdraudējumu vai imigrācijas noteikumu ļaunprātīgas izmantošanas risku. Turklāt Savienība ir turpinājusi strādāt pie tā, lai padarītu Šengenas zonu pievilcīgāku, pievienojot jaunas trešās valstis to valstu sarakstam, kuru valstspiederīgie var ceļot uz ES bez vīzas, un noslēdzot ar trešām valstīm nolīgumus par vīzu atvieglotu izsniegšanu. Gaidāmā vīzu procedūru digitalizācija pārveidos pašreizējo vīzas pieteikuma procedūru, kurā izmanto papīru, par digitālu procedūru, darot to ātrāku un drošāku. Ar vienotās tiešsaistes platformas palīdzību vīzu process iegūs ES veidolu un vīzas pieteikumu iesniedzējiem no visas pasaules tiks radīta vienota vieta pieteikumu iesniegšanai, tādējādi palielinot ES kā ceļojuma galamērķa pievilcību.

Stingra ārējo robežu pārvaldība ir būtiska, lai kompensētu kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām, nodrošinot savstarpēju uzticēšanos. Savienība un dalībvalstis aktīvi strādā, lai praksē panāktu pilnībā efektīvu un integrētu Eiropas robežu pārvaldību, aptverot darbības, kuru mērķis ir padarīt efektīvāku to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kuriem nav uzturēšanās tiesību. Turklāt Eiropas Robežu un krasta apsardzes izveide un tās paplašināto pilnvaru ikdienas īstenošana bija starp svarīgākajiem lēmumiem, ko Savienība pieņēma, lai pilnībā izpildītu Šengenas prasības. Drošību un Šengenas zonas darbību veicina arī Savienības Muitas kodeksa efektīva īstenošana ciešā sadarbībā ar Eiropas robežu un krasta apsardzes iestādēm. Šī sadarbība garantē, ka preču kontrole ir labi integrēta vienos un tajos pašos drošības procesos.

Spēcīgāka Šengenas zona palīdz arī labāk risināt iekšējās drošības problēmas. Robežkontroles atcelšana ir ļāvusi dalībvalstīm precīzāk vērst policijas resursus uz noziedzības un iekšējā terorisma apkarošanu. Plašāk izmantojot ES rīkus un instrumentus, dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādes spēj efektīvāk apmainīties ar informāciju. Tādējādi ir uzlabojusies izmeklēšanas darbību koordinācija. Pamatojoties uz tiesību aktu priekšlikumiem, ko Komisija iesniedza 2021. gada decembrī, Eiropas Parlaments un Padome virzās uz priekšu likumdošanas darbā, ko tie veic informācijas apmaiņas uzlabošanai. Komisija aicina Eiropas Parlamentu un Padomi bez kavēšanās vienoties attiecībā uz priekšlikumu direktīvai par informācijas apmaiņu starp dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm . Turklāt Komisija līdz gada beigām iesniegs tiesību akta priekšlikumu regulai par iepriekšējas pasažieru informācijas (IPI) vākšanu un nosūtīšanu ar mērķi apkarot smagus noziegumus un terorismu, tostarp attiecībā uz atsevišķiem ES iekšējiem lidojumiem.

Tā kā ar rīcību tikai valsts līmenī vien nav pietiekami, lai risinātu transnacionālas drošības problēmas, dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādes arvien vairāk ir izmantojušas palīdzību un zinātību, ko piedāvā Eiropols — Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai — smagu noziegumu un terorisma apkarošanai. Paplašināto Eiropola pilnvaru nesenā stāšanās spēkā ir papildinājums to līdzekļu klāstā, kas pieejami aģentūrai, lai atbalstītu dalībvalstis smagu pārrobežu noziegumu un terorisma izmeklēšanā, piemēram, ar lielo datu apstrādi, sadarbību ar privātām pusēm vai inovācijas darbu un mākslīgo intelektu tiesībaizsardzības atbalstam . Eiropols ar Eiropas Terorisma apkarošanas centra starpniecību ir arī pastiprinājis atbalstu dalībvalstīm terorisma apkarošanā. Saņemot lielāku Savienības finansiālo atbalstu, dalībvalstis arī aktīvi iesaistās Eiropas daudzdisciplīnu platformā pret noziedzības draudiem (EMPACT), kas veido vispārēju satvaru sadarbībai cīņā pret organizēto un smago noziedzību, kas skar ES.

Dalībvalstis uzlabo operatīvo sadarbību, piemērojot Padomes 2022. gada 9. jūnija Ieteikumu par operatīvo tiesībaizsardzības sadarbību un pārrobežu noziedzības apkarošanā izmantojot tūlītēju pakaļdzīšanos un novērošanu pāri robežām, apvienotās operācijas vai kopīgas patruļas. Komisija palīdz dalībvalstīm veikt ieteikumā izklāstītās darbības, tostarp ar Iekšējās drošības fonda finansējumu. Dalībvalstis arī sadarbojas, veicot kopīgas policijas pārbaudes pierobežā saskaņā ar Komisijas Ieteikumu par samērīgām policijas pārbaudēm un policijas sadarbību Šengenas zonā.

Visbeidzot, spēcīga un labi funkcionējoša Šengenas zona prasa ne tikai Šengenas acquis pienācīgu īstenošanu, bet arī ciešu sadarbību starp dalībvalstīm attiecībā uz citiem papildu pasākumiem, tostarp migrācijas un patvēruma jomā. Ir paveikts un turpināsies liels darbs, lai nodrošinātu migrācijas problēmu efektīvu pārvaldību. Pēc deklarācijas par brīvprātīgu solidaritātes mehānismu, par ko jūnijā tika panākta vienošanās, Komisija atbalsta darbu, ko veic dalībvalstis, meklējot kopīgus risinājumus neatbilstīgas sekundārās kustības problēmai. Proti, pēc diskusijām kontaktkomitejas 2022. gada 24. jūnija sanāksmē par Dublinas III regulu dalībvalstis, Komisija un Eiropas Savienības Patvēruma aģentūra (“EUAA”) vienojās izstrādāt ceļvedi minētajā regulā paredzētās pārsūtīšanas īstenošanas uzlabošanai un nodrošināšanai visās dalībvalstīs. Sadarbība, kuras pamatā ir ceļvedī kopīgi noteiktas darbības, palīdzēs panākt jūtamus uzlabojumus Dublinas sistēmā — tas ir būtiski, lai vairotu uzticēšanos.