KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva, ar ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK attiecībā uz noteiktu lielu sabiedrību un koncernu nefinansiālās un daudzveidības informācijas atklāšanu /* SWD/2013/0128 final */





KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva, ar ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK attiecībā uz noteiktu lielu sabiedrību un koncernu nefinansiālās un daudzveidības informācijas atklāšanu 1. Ievads Par nefinansiālu informāciju parasti uzskata vides, sociālo un pārvaldības informāciju. Tā ietver informāciju par daudzveidību, jo valdes sastāvs ir sabiedrības korporatīvās pārvaldības neatņemams elements. Šādu informāciju var atklāt gada ziņojumos ietvertā paziņojumā, atsevišķā korporatīvās pārvaldības paziņojumā, atsevišķā ziņojumā, tīmekļa vietnē utt. ES tiesību aktos jautājums par vides, sociālo un pārvaldības informācijas oficiālu atklāšanu pašlaik ir risināts grāmatvedības direktīvās[1]. Tomēr Vienotā tirgus aktā[2] ir uzsvērta nepieciešamība uzlabot pārredzamību šajā jomā, un nesen tā tika atkārtoti uzsvērta paziņojumā par korporatīvo sociālo atbildību[3]. Šajā ietekmes novērtējumā ir aplūkota iespēja uzlabot ES sabiedrību nefinansiālās informācijas atklāšanu saistībā ar plašāku iniciatīvu kopumu par korporatīvo pārvaldību un korporatīvo sociālo atbildību, kura mērķis ir izveidot ļoti konkurētspējīgu sociālo tirgus ekonomiku. 2. Problēmu konstatēšana Komisijas dienesti ir noteikuši divas galvenās problēmas, kas saistītas ar 1) nefinansiālās informācijas nepietiekamu pārredzamību un 2) valžu sastāva nepietiekamu daudzveidību. 2.1. Nefinansiālās informācijas nepietiekama pārredzamība Lai gan ir vērojama pozitīva tendence, lielākā daļa lielu ES sabiedrības pietiekami nenodrošina ieinteresēto personu (tostarp ieguldītāju, akcionāru, darbinieku un pilsoniskās sabiedrības organizāciju) pieaugošo pieprasījumu pēc nefinansiālās pārredzamības. Īpašas problēmas ir uzsvērtas saistībā gan ar pieejamās informācijas daudzumu, gan tās kvalitāti. – Daudzums: tiek lēsts, ka tikai aptuveni 2500 no kopā aptuveni 42 000 ES lielajām sabiedrībām reizi gadā oficiāli atklāj nefinansiālo informāciju. – Kvalitāte: atklātā informācija nereti nav būtiska vai nav pietiekami līdzsvarota, precīza un laicīga. Konkrētas informācijas pārrāvumi ir konstatēti saistībā ar būtiskiem aspektiem, kas attiecas uz politikas virzieniem un riska pārvaldību, kā arī konkrētām aktuālām jomām (cilvēktiesības, korupcija). Ir konstatēts, ka šīs problēmas galvenie virzītājspēki ir gan tirgus, gan regulējuma nepilnības. Tirgus nepilnības: tirgus stimuli, šķiet, ir nepietiekami vai nelīdzsvaroti. Lai gan sabiedrības saskaras ar aizvien lielāku spiedienu nodrošināt lielāku pārredzamību, ieguvumi, kas saistīti ar nefinansiālās informācijas atklāšanu, nereti tiek uzskatīti par ilgtermiņa un nenoteiktiem ieguvumiem, savukārt īstermiņa izmaksas ir samērā augstas un viegli nosakāmas. Tādēļ pārredzamības iespējamā papildu ietekme joprojām neatspoguļojas uzņēmumu ziņojumos. Regulējuma nepilnības: lielākā daļa ieinteresēto personu, ar kurām notika apspriešanās, pauda viedokli, ka grāmatvedības direktīvās noteiktais pienākums nav pietiekami skaidrs un ietekmē tiesisko noteiktību. Dažu dalībvalstu tiesību aktos jau ir noteikti uzdevumi, kas ir plašāki par šo pienākumu[4], tomēr šīs prasības būtiski atšķiras, apgrūtinot sabiedrību novērtēšanu iekšējā tirgū. 2.2. Otrā problēma — valžu sastāva nepietiekama daudzveidība Valdēs, kuru locekļiem ir līdzīga izglītība un profesionālā pieredze, valstspiederība, vecuma grupa vai dzimums, var dominēt sašaurināta „grupas domāšana”. Viedokļu, vērtību un kompetenču dažādības trūkums var ierobežot debašu, ideju un apstrīdošu viedokļu attīstību valdē. Tas var negatīvi ietekmēt valdes vadības lēmumu pārbaudīšanu un uzraudzību. Lai gan datu sadrumstalotība neļauj precīzi novērtēt problēmas apmēru, šķiet, ka Eiropas sabiedrību valžu sastāva daudzveidība ir samērā ierobežota. Tirgus nepilnības: valžu sastāva nepietiekama daudzveidība ir galvenokārt saistīta ar nepietiekamiem tirgus stimuliem sabiedrībām mainīt šo situāciju. Šajā saistībā valdes locekļu neadekvātas darbā pieņemšanas prakses gadījumi veicina to, ka vienmēr tiek izvēlēti cilvēki ar līdzīgiem profiliem. Problēmu saasina nepietiekams pārredzamības līmenis attiecībā uz valžu sastāva daudzveidību. Sabiedrību sniegtā informācija neatklāj valdes pieeju daudzveidībai atlases procesā, noteiktos mērķus vai to, kā tie tiek sasniegti. Regulējuma nepilnības: tirgus nepilnības netiek pietiekamā mērā novērstas ar atbilstīgu regulējumu. ES līmenī nav noteikumu, kas attiektos tieši uz valžu sastāva daudzveidību, un, lai gan dažas dalībvalstis ir pieņēmušas konkrētus noteikumus (t. i., lai palielinātu valžu sastāva dzimumu daudzveidību), starp dalībvalstu pieejām pastāv būtiskas atšķirības. Šādas problēmas vēl vairāk kaitē konkrētām ieinteresēto personu grupām (t. i., sabiedrībām, ieguldītājiem, nevalstiskajām organizācijām, publiskā sektora iestādēm). Tās negatīvi ietekmē veiktspēju (netiek pienācīgi ņemti vērā sabiedrību nefinansiālie riski un papildu ietekme), pārskatatbildību (jo no sabiedrībām nevar prasīt pilnu atbildību par to ietekmi uz vispārību) un finanšu tirgu efektivitāti (jo ieguldītāji nespēj ietvert attiecīgo informāciju savos lēmumu pieņemšanas procesos). 2.3. Problēmu attīstība, ja netiks īstenotas nekādas darbības Globāli ir pieņemtas vairākas iniciatīvas, kurās sabiedrībām sniegtas nesaistošas norādes[5]. Tomēr atšķirībā no finansiālās informācijas šajā jomā pašlaik nav vispārēji pieņemta standartu dokumenta, kas attiektos uz nefinansiālo informāciju. Arī iniciatīvas, kas attiecas uz daudzveidību, ir sadrumstalotas, un laika gaitā panāktie uzlabojumi ir ierobežoti. Ir jāīsteno pasākumi, jo netiek prognozēts, ka kāda no esošajām iniciatīvām īstermiņā nodrošinās būtiskus risinājumus noteiktajām problēmām. 2.4. Subsidiaritāte ES līmenī nefinansiālā informācija jau tiek daļēji reglamentēta. Tomēr dalībvalstu piemērotās dažādās pieejas varētu iekšējā tirgū veicināt vēl lielākas atšķirības, un šķiet, ka informācija, kas attiecas uz ilgtspēju, pēc būtības ir starptautisks jautājums. Esošās iniciatīvas, kas attiecas uz daudzveidību, ir ļoti sadrumstalotas. Ja netiks īstenota ES līmeņa rīcība, daudzās dalībvalstīs nākamo gadu laikā nebūs nekāda progresa vai tas būs ļoti lēns. Tāpēc ir nepieciešama koordinēta rīcība ES līmenī. Līgumā par Eiropas Savienības darbību ir atļauts īstenot rīcību, lai risinātu konstatētās problēmas[6]. 3. Mērķi Priekšlikuma vispārējais politikas mērķis ir veicināt vienotā tirgus potenciālu radīt ilgtspējīgu izaugsmi un nodarbinātību. Lielāka pārredzamība tiek uzskatīta par svarīgāko nosacījumu, lai sabiedrības sasniegtu labākus rezultātus, un tiek prognozēts, ka tā uzlabos pilsoņu uzticību sabiedrībām un tirgiem, kā arī ļaus efektīvāk sadalīt kapitālu. Attiecībā uz darbības rādītājiem priekšlikuma mērķi būtu: (1) palielināt informācijas daudzumu (t. i., to sabiedrību skaitu, kas sniedz informāciju); (2) uzlabot atklātās informācijas kvalitāti; (3) uzlabot valžu sastāva daudzveidību. 4. Politikas varianti 4.1. Nefinansiālās informācijas pārredzamība Lai sasniegtu iepriekš izklāstītos mērķus, Komisijas dienesti ir izskatījuši vairākus politikas variantus, it sevišķi attiecībā uz informācijas atklāšanas veidu, saturu un atsaucēm, kā arī uz prasības būtību, ietverot šādus politikas variantus: (4) nekādas politikas izmaiņas; (1) nefinansiāla paziņojuma pieprasīšana gada ziņojumā: šis variants nostiprinātu spēkā esošo noteikumu, ieviešot minimālas prasības attiecībā uz atklātās informācijas saturu[7]; (2) sīki izstrādāts ziņojums: saskaņā ar šo variantu sabiedrībām tiktu prasīts sniegt informāciju atsevišķa ziņojuma veidā atbilstīgi starptautiskajam regulējumam; ņemot vērā iespējamo administratīvo slogu, ir izskatīti dažādi prasību veidi: (a) obligāts ziņojums, (b) ziņojums vai paskaidrojums, (c) brīvprātīgs ziņojums — šis variants atbrīvotu sabiedrības, kuras izvēlējušās sīki izstrādāta ziņojuma sniegšanu, no pārējiem informācijas atklāšanas pienākumiem, ja to sniegtais ziņojums atbilst konkrētiem nosacījumiem[8]; (3) obligāta ES ziņojumu sniegšanas standarta izstrāde. Turpmāk tabulā ir sniegts politikas variantu analīzes pārskats. 1. tabula. Politikas variantu novērtējums || Rezultativitāte || Efektivitāte (atbilstības izmaksas) || Konkurētspēja || Saskaņotība ar ES tiesību aktiem Daudzums || Kvalitāte 0. Nekādas izmaiņas || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 1. Prasība atklāt informāciju gada ziņojumā || + || + || + || + || + 2. Sīki izstrādāts ziņojums || a) obligāts || + || ++ || -- || +/? || + b) ziņojums vai paskaidrojums || +/? || + || - || +/? || + c) brīvprātīgs || ? || + || + || + || + 3. Obligāta ES standarta izstrāde || ++ || + || -- || ? || + Ietekmes apmērs salīdzinājumā ar atsauces scenāriju (atsauces scenārija vērtība ir 0): ++ ļoti pozitīva; + pozitīva; – – ļoti negatīva; – negatīva; ≈ neliela/neitrāla; ? nenoteikta; n.a. neattiecas (Komisijas dienestu analīze). 4.2. Valžu sastāva daudzveidības uzlabošana Komisijas dienesti izskatīja vairākus politikas variantus, tostarp: (0) nekādas politikas izmaiņas; (1) prasīt sabiedrībām korporatīvās pārvaldības paziņojumā, kas būtu jāiekļauj gada ziņojumā, atklāt savu valžu sastāva daudzveidības politiku attiecībā uz dažādiem aspektiem, tostarp vecumu, dzimumu, valstspiederību, izglītību un profesionālo pieredzi; (2) atļaut sabiedrībām ņemt vērā daudzveidību kā vienu no kritērijiem, veicot valdes locekļu kandidātu atlasi; (3) piemērot sabiedrībām saistošu pienākumu izstrādāt politiku par valdes sastāva daudzveidību[9]. Jāatzīmē arī, ka nav izskatīts variants, kas paredz ieviest kvotas, jo tas ir atsevišķas Komisijas iniciatīvas temats. 4. tabula. Politikas variantu novērtējums || Rezultativitāte || Efektivitāte (atbilstības izmaksas) || Konkurētspēja || Saskaņotība ar ES tiesību aktiem || Prognozētās izmaksas vienai sabiedrībai 0. Nekādas politikas izmaiņas || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 1. Informācijas atklāšana par iekšējo politiku, kas attiecas uz daudzveidību, gada ziņojumā || + || + || + || ++ || EUR 600/1000 2. Daudzveidībai jābūt vienam no valdes sastāva kritērijiem || +/? || -/? || +/? || +/? || ? Iespējamās izmaksas, kas saistītas ar cilvēkresursu speciālistu atalgojumu 3. Prasība izstrādāt politiku, kas attiecas uz daudzveidību || + || - || - || -/? || ? saistīts ar cilvēkresursu speciālistu atalgojumu un iespējamu valdes locekļu skaita pieaugumu Ietekmes apmērs salīdzinājumā ar atsauces scenāriju (atsauces scenārija vērtība ir 0): ++ ļoti pozitīva; + pozitīva; – – ļoti negatīva; – negatīva; ≈ neliela/neitrāla; ? nenoteikta; n.a. neattiecas. 4.3. Izvēlētie politikas varianti Attiecībā uz nefinansiālās informācijas pārredzamību pēc plašo politikas variantu salīdzināšanas ir konstatēts, ka labākā alternatīva ir 1. un 2.c varianta kombinācija. Sabiedrībām būtu jāatklāj būtiska informācija paziņojumā, kuru iekļautu to gada ziņojumā. Sabiedrības, kas brīvprātīgi vēlas sagatavot sīki izstrādātu nefinansiālo ziņojumu, tiktu atbrīvotas no šā pienākuma, ja to ziņojums atbilstu konkrētiem nosacījumiem. Šo jauno prasību piemērotu tikai lielām, biržas sarakstā iekļautām un neiekļautām sabiedrībām, kam ir vairāk nekā 500 darbinieku. Tiek lēsts, ka tas attiektos uz aptuveni 18 000 sabiedrībām. Koncerna meitasuzņēmumi būtu atbrīvoti no šīs prasības, ciktāl to attiecīgā informācija ir iekļauta mātesuzņēmuma konsolidētajā ziņojumā. Tiek prognozēts, ka šāda politika nodrošinās pietiekamu pārredzamības pieaugumu, vienlaikus saglabājot zemu administratīvo slogu. Attiecībā uz daudzveidību ir izvēlēts 1. variants. Sabiedrībām būtu korporatīvās pārvaldības paziņojumā jāsniedz informācija par savu daudzveidības politiku, tostarp tādiem aspektiem kā vecums, dzimums, valstspiederība, izglītība un profesionālā pieredze. Paziņojumā tiktu izklāstīti šīs politikas mērķi, tās īstenošana un sasniegtie rezultāti. Sabiedrībām, kam daudzveidības politikas nav, būtu pienākums paskaidrot, kādēļ tas tā ir. Uzlabojot pārredzamību, šis variants mudinātu sabiedrības rūpīgāk apsvērt šo jautājumu un labāk ņemt vērā vajadzību pēc lielākas daudzveidības savu valžu sastāvos, vienlaikus nodrošinot ievērojamu elastību. Lai saglabātu saskaņotību ar spēkā esošajām prasībām attiecībā uz korporatīvās pārvaldības paziņojumiem, vienlaikus izvairoties no papildu sloga piemērošanas MVU, tikai lielām biržas sarakstā iekļautām sabiedrībām būtu jāsniedz informācija par valžu sastāva daudzveidības politiku. 5. Izvēlēto politikas variantu būtiskākās ietekmes analīze 5.1. Lielāka pārredzamība Kopumā izvēlētie varianti veicinātu pieejamās informācijas daudzuma palielināšanos salīdzinājumā ar atsauces scenāriju. Tam, ka nefinansiālās informācijas atklāšanas pamatā būs starptautiski regulējumi, vajadzētu mazliet uzlabot atklātās informācijas kvalitāti un salīdzināmību. Ja sabiedrības arī izlemtu brīvprātīgi sniegt nefinansiālās informācijas ziņojumu, noteikti palielinātos atklātās informācijas detalizētība. Attiecībā uz daudzveidību šī prasība — nereti pirmo reizi — nodrošinātu informāciju par daudzveidības rādītāju vispusīgu kopumu. 5.2. Labāka sabiedrību veiktspēja Priekšlikuma būtības dēļ lielākajā daļā gadījumu ir grūti ieguvumus izteikt skaitļos. Tomēr, pateicoties pārredzamības uzlabošanai ar nelielām izmaksām, priekšlikumam būtu vispārēja pozitīva ietekme uz sabiedrības veiktspēju, jo tiktu labāk novērtēti un pārvaldīti nefinansiālie riski un iespējas. Labāka nefinansiālā veiktspēja ir saistīta ar zemākām kapitāla izmaksām, labāku resursu (tostarp cilvēkkapitāla) pārvaldību, patērētāju lojalitāti un labāku vadību. Turklāt pārredzamība veicinātu lielāku valžu sastāva daudzveidību, kas, visticamāk, sekmēs labāku valdes īstenoto uzraudzību attiecībā uz vadību un kopumā labākus lēmumu pieņemšanas procesus. 5.3. Lielāka pārskatatbildība Regulāri tiktu publiskota būtiska nefinansiālā informācija, ko pilsoniskās sabiedrības organizācijas un vietējās kopienas varētu izmantot, lai novērtētu sabiedrības darbību ietekmi un ar to saistītos riskus. Pārredzamākas ziņojumu sniegšanas prakse arī varētu būt katalizators, kas sabiedrības mudinātu palielināt un uzlabot savus korporatīvās sociālās atbildības rezultātus vai pirmo reizi izstrādāt korporatīvās sociālās atbildības politiku, tādējādi pozitīvi ietekmējot iedzīvotāju viedokli par sabiedrībām. Patērētāju uzticības iespējamais palielinājums arī varētu būt vienas no pozitīvajām sekām pieprasījuma jomā. 5.4. Kapitāla tirgu labāka efektivitāte Īstermiņā ierosinātā politika reaģētu uz pieaugošo un tirgus veicināto pieprasījumu pēc salīdzināmākas un precīzākas informācijas, kas ļautu ieguldītājiem izstrādāt vispusīgākus vērtēšanas modeļus. Ilgtermiņā tas attiecīgi varētu mudināt ieguldītājus vairāk ņemt vērā ilgtspējas apsvērumus un vispārējo veiktspēju. Attiecībā uz daudzveidību ierosinātā politika ļautu ieguldītājiem pieņemt informētākus lēmumus par sabiedrības pārvaldības praksi. 5.5. Lielāks administratīvais slogs Jaunā informācijas atklāšanas prasība sabiedrībai izmaksātu vairāk nekā parastais scenārijs. Papildu izmaksas var būt saistītas ar projektu izstrādi, publicēšanu, īpašām darbinieku apmācībām vai datu apkopošanu. Ierosinātās informācijas atklāšanas izmaksas tiek lēstas EUR 600–4300 apmērā uz vienu sabiedrību gadā, tādējādi radot kopējās izmaksas EUR 10,5–75,25 miljonu apmērā. Sabiedrības, kas izvēlētos brīvprātīgi sniegt sīki izstrādātu ziņojumu, varētu saskarties ar augstākām izmaksām, bet tās būtu atbrīvotas no informācijas atklāšanas pienākuma[10]. Daudzveidības politikas atklāšanas izmaksas tiek lēstas EUR 600–1000 apmērā, kas rada kopējās izmaksas EUR 3,6–6 miljonu apmērā. Tā kā izvēlētais variants netiktu piemērots MVU, tā ietekme būtu neliela. Saskaņā ar ierosināto politiku netiktu ieviestas jaunas pārbaudes prasības. Revīzijas izmaksu pieaugums, ko izraisīs priekšlikums, visticamāk, būs niecīgs. 5.6. Citāda ietekme 5.6.1. Sociālā ietekme Pasākums mudinātu valdes savos uzņēmējdarbības stratēģijas virzienos vairāk ņemt vērā sociālos jautājumus. Lielāka pārredzamība arī sekmētu labākas darba attiecības un veicinātu ar darba attiecībām saistīto konfliktu risku un izmaksu samazināšanos. Lielāka pārredzamība attiecībā uz daudzveidību sabiedrību lēmumu pieņemšanas augstākajā līmenī varētu sekmēt daudzveidību visos organizācijas līmeņos. Daudzveidīgāks valdes sastāvs varētu labāk atspoguļot ieinteresēto personu daudzveidību. 5.6.2. Ietekme uz vidi Prasība atklāt būtiskus jautājumus, kas attiecas uz vides politiku un riska pārvaldības aspektiem, visticamāk, sekmētu labāku resursu pārvaldību un darbinieku informētību par ilgtspēju. 5.6.3. Ietekme uz pamattiesībām Tiek lēsts, ka izvēlētie varianti pozitīvi ietekmētu pamattiesības, jo mudinātu ES sabiedrības regulāri pārskatīt savu politikas virzienu un iekšējo procedūru dažādus aspektus, ko it sevišķi veicinātu ciešāka uzraudzība no iedzīvotāju puses. 5.6.4. Cita ekonomikas ietekme Pasākumam nebūs būtiskas ietekmes uz valsts sektora iestāžu budžetiem un ES budžetu. 5.6.5. Trešās valstis un starptautiski aspekti Ierosinātā politika ES nodrošinātu vadošo pozīciju globālā līmenī. Politika atbilstu citām trešo valstu iniciatīvām un, iespējams, veicinātu to turpmāku attīstību. Nav noteikta vai prognozēta nekāda būtiska ietekme uz tirdzniecību ar trešām valstīm. 6. Uzraudzība un novērtēšana Komisija īstenošanas periodā uzraudzīs pārskatīto direktīvu īstenošanu sadarbībā ar dalībvalstīm. Saskaņā ar subsidiaritātes principu attiecīgā informācija galvenokārt būtu jāapkopo dalībvalstīm ar attiecīgo aģentūru vai vērtspapīru tirgu regulatoru starpniecību. Izvēlētās politikas ietekme tiks novērtēta, lai noskaidrotu, kādā mērā realizējas prognozētie rezultāti. [1] Direktīva 78/660/EEK un Direktīva 83/349/EEK. [2] „Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos”, COM(2011) 206. [3] „Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību”, COM(2011) 681. [4] Tostarp AK, Zviedrijas, Spānijas, Dānijas un Francijas tiesību aktos. [5] Piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Globālais līgums, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas pamatnostādnes daudznacionāliem uzņēmumiem, Starptautiskās Darba organizācijas trīspusējā deklarācija par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem, ISO 26000, Apvienoto Nāciju Organizācijas uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipi, Globālās ziņošanas iniciatīva. [6] Skatiet LESD 8., 10. un 11. pantu. [7] Pašreizējai atsaucei (vide un darbinieki) pievienotu sociālos, cilvēktiesību un pretkorupcijas jautājumus. Šajās jomās atklātā informācija attiektos uz i) politikas virzieniem, ii) veiktspēju un iii) riska pārvaldību, un tai vajadzētu balstīties uz spēkā esošajiem starptautiskajiem regulējumiem. Sabiedrībām, kurām nav attiecīgās politikas, būtu vismaz prasīts paskaidrot, kādēļ tas tā ir. [8] i) Tas ietver vajadzīgo saturu, ii) tajā ir atsauce uz starptautiskajiem regulējumiem un iii) tas pievienots gada ziņojumam. [9] Sabiedrībām būtu jānosaka šīs politikas saturs, jāizvirza mērķi un jānovērtē to sasniegšana. [10] Šādas izmaksas tiek lēstas EUR 33 000–604 000 apmērā, un tās galvenokārt būtu atkarīgas no sabiedrības un tās darbības izmēra un sarežģītības.