Eiropas Parlamenta 2007. gada 23. maija rezolūcija par struktūrpolitikas ietekmi un sekām attiecībā uz Eiropas Savienības kohēziju (2006/2181(INI))



Oficiālais Vēstnesis 102 E , 24/04/2008 Lpp. 0286 - 0290



P6_TA(2007)0202 Struktūrpolitikas ietekme un sekas uz ES kohēziju Eiropas Parlamenta 2007. gada 23. maija rezolūcija par struktūrpolitikas ietekmi un sekām attiecībā uz Eiropas Savienības kohēziju (2006/2181(INI)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā ES teritoriālo programmu par reģionālo attīstību un Leipcigas hartas par ilgtspējīgām Eiropas pilsētām projektus, - ņemot vērā neatkarīgu ekspertu grupas ziņojumu par pētniecību, attīstību un inovāciju, kas izstrādāts pēc Hemptonkortas neoficiālās valstu un to valdību vadītāju tikšanās par novatoriskas Eiropas izveidi (E. Aho ziņojums) 2006. gada 20. janvārī, - ņemot vērā Eiropas Komisijas 2006. gada 12. jūnija paziņojumu "Izaugsmes un darbavietu izveides stratēģija un Eiropas kohēzijas politikas reforma. Ceturtais progresa ziņojums par kohēziju" (COM(2006)0281), - ņemot vērā Parlamenta 2002. gada 7. februāra rezolūciju par Komisijas otro ziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par ekonomikas un sociālo kohēziju [1], - ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 28. septembra rezolūciju par teritoriālās kohēzijas nozīmi reģionālajā attīstībā [2], - ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 15. decembra rezolūciju par tiešā valsts atbalsta kā reģionālās attīstības instrumenta nozīmi [3], - ņemot vērā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 1084/2006 par Kohēzijas fonda izveidi [4], - ņemot vērā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu [5], - ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 14. marta rezolūciju par uzņēmumu pārvietošanu saistībā ar reģionālo attīstību [6], - ņemot vērā Padomes 2006. gada 6. oktobra Lēmumu 2006/702/EK par Kopienas Kohēzijas stratēģijas pamatnostādnēm [7], - ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 18. maija rezolūciju par 2007. gada budžetu: Komisijas gada politikas stratēģijas ziņojums [8], - ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, - ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0150/2007), A. tā kā kohēzijas politika nenoliedzami pozitīvi ietekmē kohēziju sociālajā, ekonomikas un reģionālajā jomā, kā arī pārvaldības līmeņa uzlabošanu vietējā un reģionālā mērogā; B. tā kā šī jaunā pozitīvā ietekme dažādos reģionos ir atšķirīga, šīs rezolūcijas mērķis ir ierosināt ieteikumus, lai optimizētu ietekmi jaunajā plānošanas periodā 2007.—2013. gadam; C. tā kā ES telpiskās plānošanas un Leipcigas hartas projekti vēl tiek izstrādāti un tos varēs pieņemt neformālajā ministru sanāksmē par pilsētu attīstību un teritoriālo kohēziju, kas notiks 2007. gada 24.— 25. maijā Leipcigā; D. tā kā struktūrfondu ietekmes palielināšanai uz ESkohēziju ir nepieciešams, lai mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ieņemtu nozīmīgāku vietu pētniecībā, attīstībā un inovācijā un pētniecības, attīstības un inovāciju pakalpojumu pieejamībā valsts iestādēs, kas nodarbojas ar pētniecību; E. tā kā saskaņā ar iepriekšminēto ceturto progresa ziņojumu par kohēziju laikā no 1995.—2002. gadam trīspadsmit kohēzijas valstīs IKP pieaugums ar 3,6 % gadā uz iedzīvotāju bija lielāks nekā vidēji 15 valstu Eiropas Savienībā ar 2,2 % gadā; F. tā kā katrs ES kohēzijas politikai iztērētais euro rada vidēji 0, 90 euro papildu izdevumus vismazāk attīstītajos reģionos (mērķis Nr. 1) un 3,00 euro izdevumus reģionos, kuri pārstrukturējas (mērķis Nr. 2); G. tā kā ar brīvā tirgus nosacījumiem nav pietiekami, lai radītu kohēziju, ko vēlējās vienotās ES pamatlicēji, un tā kā šī kohēzija neizbēgami prasa valsts iestāžu iejaukšanos, kas ļautu noregulēt līdzsvaru starp reģioniem; H. tā kā struktūrpolitikai ir būtiska loma teritoriālās kohēzijas pastiprināšanā un tai jāpielāgojas jauniem teritoriāliem pārbaudījumiem ES, piemēram, iedzīvotāju novecošanai, izmaiņām lauksaimniecības tirgū vai jautājumiem, kas saistīti ar imigrāciju, enerģiju un klimata pārmaiņām; I. tā kā "policentrisms" ir Eiropas teritoriālās stratēģijas (ETS) vadmotīvs, kurš jāņem vērā jaunās kohēzijas politikas izpildes posmā; J. tā kā ir jāpaaugstina kohēzijas politikas redzamība; K. tā kā ir jānodrošina, lai uzņēmumi, kas saņem Kopienas finansējumu, atturētos no savas darbības pārvietošanas noteiktā laikā posmā un tā kā tiem pretējā gadījumā tiks liegta iespēja saņemt līdzfinansējumu un būs jāatmaksā saņemtais atbalsts, ja tas nav ticis izmantots atbilstīgi paredzētajam mērķim, 1. uzsver kohēzijas politikas izšķirošo lomu iekšējā tirgus atbalstīšanā ar tirdzniecību un darba vietām, kas radītas, izstrādājot un īstenojot ES līdzfinansētus projektus; 2. uzsver integrētas un ilgtspējīgas struktūrpolitikas nozīmi, kura saskaņotā veidā apvieno struktūrfondu un Kohēzijas fonda atbalstu ar citiem Kopienas politikas virzieniem; prasa uz šo integrētas politikas jēdzienu attiecināt saziņas un apmācības pasākumus, lai šo politiku zinātu un izmantotu visi iesaistītie dalībnieki, it īpaši vietējie dalībnieki; 3. uzsver, ka Komisijai, dalībvalstīm un reģionālajām un vietējām varas iestādēm vajadzētu pievērst īpašu uzmanību to mērķu izpildei, kuri tika visaptveroši iekļauti visos politikas virzienos un darbībās jaunās kohēzijas politikas īstenošanas posmā, lai nepieļautu sociālo izstumšanu; 4. vēlreiz pieprasa, lai uzņēmumiem, kas ir saņēmuši valsts atbalstu un pārvietojuši darbību ES iekšienē, atņemtu tiesības iegūt valsts pabalstus to jaunajās darbības vietās un septiņus gadus no pārvietošanas brīža liegtu saņemt struktūrfondu līdzekļus un valsts atbalstu; 5. prasa Komisijai analizēt, kādi valsts un reģionālie politikas virzieni veicina konverģenci, un sagatavot par to ziņojumu, lai varētu izsvērt iespējamību turpmākā kohēzijas politikā saistīt līdzekļu piešķiršanu ar veiksmīgas valsts izaugsmes politiku, kuru vajadzētu noteikt ar aprēķināmiem rādītājiem, lai tādējādi paaugstinātu kohēzijas politikas efektivitāti; 6. uzskata, ka Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu uzlabot Eiropas Sociālā fonda ieguldījumu Eiropas nodarbinātības stratēģijas (ENS) īstenošanā, nostiprinot to savstarpējo saikni, un ka šim uzlabojumam būtu jāizpaužas nekavējoties ar atbilstīgiem rādītājiem, lai veicinātu iespēju vienlīdzību; 7. prasa Komisijai meklēt jaunus veidus, kā apvienot struktūrpolitiku un tās instrumentus ar citiem politikas virzieniem un Kopienas līdzekļiem, kuriem jāpaaugstina sinerģija, lai veicinātu ilgtspējīgu konkurētspēju, pētniecību un inovācijas, par piemēru ņemot Eiropas Komisijas dažādu dienestu darba grupas, kas izveidotas šajās jomās; 8. iesaka reģioniem un dalībvalstīm operatīvajās programmās paredzēt kvantitatīvus mērķus pētniecības, attīstības un inovāciju jomā; 9. aicina Komisiju un Padomi izskatīt, vai pienākums, kas ierosināts iepriekš minētajā E. Aho ziņojumā, sākot ar nākamo plānošanas periodu 2007.—2013. gadam vismaz 20 % struktūrfondu veltīt pētniecības, attīstības un inovāciju attīstībai, ir dzīvotspējīgs, un nevērst uzmanību tikai uz lieliem projektiem un izcilības centriem, bet pievērsties arī mazākiem projektiem, kas tiek veikti mazāk attīstītos reģionos, it īpaši tiem projektiem, kuri veicina ilgtspējīgu reģionālo attīstību; 10. ierosina Komisijai un Padomei veicināt tāda tehnoloģiskā koordinatora amata izveidi vietējā un reģionālā mērogā (izmantojot tādus esošos resursus kā Eiropas informācijas centri un inovāciju rosināšanas centru tīkli), kuru finansētu struktūrfondi un kurš tiktu saistīts ar reģionālajiem projektiem, tehnoloģiskajiem parkiem, kopām un tīkliem, un kurš veicinātu inovācijas uzņēmumos, it īpaši mazajos uzņēmumos, tādējādi atvieglojot to piekļuvi Eiropas palīdzībai un programmām; 11. atzinīgi vērtē ES telpiskās plānošanas un Leipcigas hartas projektu izstrādi, taču šajā sakarā uzsver, ka tiem jābūt precīzākiem, nosakot darbības, ar kurām jāīsteno abos stratēģijas dokumentos minētie mērķi, un paredzot, kā jāiesaistās dalībvalstīm; saistībā ar neformālo ministru padomi, kas 2007. gada 24.— 25. maijā notiks Leipcigā, mudina dalībvalstis oficiāli apņemties veicināt ilgtspējīgu pilsētu attīstību; 12. uzskata, ka struktūrfondu palīdzības ilgtermiņa un dažādu līmeņu ietekmes novērtējums ir nepieciešams, lai sagatavotu turpmākos tiesību aktus un nodrošinātu labu budžeta pārvaldību šajā jomā; 13. ierosina Eiropas iestādēm un dalībvalstīm veicināt paraugprakses un noteikt Kopienas politikas ietekmi uz kohēziju ar atbilstīgiem rādītājiem, piešķirot Eiropas Telpiskās plānošanas novērošanas tīklam (ESPON) vajadzīgos resursus un funkcijas, lai tas varētu reāli novērot struktūrpolitikas ietekmi uz kohēziju; 14. prasa Komisijai pārbaudīt arī asignāciju teritoriālo ietekmi un it īpaši izvērtēt, vai Eiropas piešķirto līdzekļu sadalījums Lisabonas mērķiem patiesi veicina līdzsvarotu un saskaņotu reģionālo attīstību; 15. aicina Komisiju, dalībvalstis, reģionus un vietējās varas iestādes, it īpaši tās, uz kurām attiecas konverģences mērķi, dot priekšroku tādiem pasākumiem, kuri paredz nepieļaut teritoriālu neviendabību un veicina integrētu attīstību un policentrisku vietu radīšanu; 16. prasa Komisijai, dalībvalstīm un reģionālajām un vietējām varas iestādēm analizēt, kādi būtu vispiemērotākie līdzekļi teritoriāla līdzsvara radīšanai starp pilsētu un lauku rajoniem, nodrošinot papildināmību starp lauku un reģionu attīstību, veicinot stratēģisku integrētu pieeju pilsētu teritoriju kopā ar piepilsētu un apkārtējām lauku teritorijām ("sasniedzamības teritorijas") attīstībai un sekmējot apmaiņu ar paraugpraksēm, it īpaši teritoriālajos un nozaru tīklos, labākai fondu pārvaldībai, it īpaši saistībā ar "Eiropas reģionu un pilsētu nedēļu" Briselē; 17. aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionus vairāk izmantot struktūrfondus tā, lai tiktu veicināta emigrācijas skartu reģionu ilgtspējīga neatkarīga attīstība, un cīnīties pret demogrāfisko pārmaiņu negatīvo ietekmi; 18. aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionālās un vietējās iestādes veicināt, lai kohēzijas politika sniegtu ieguldījumu jaunās ilgtspējīgas attīstības stratēģijas īstenošanā, kuras pamatā galvenokārt būtu atjaunīgās enerģijas avotu izmantošana un kuras rīcībā būtu transporta sistēmas, kas efektīvāk izmantotu jauktā transporta kombinācijas, un kura būtu balstīta uz otrreizēju izmantošanu un pārstrādi; 19. ierosina Komisijai, dalībvalstīm, reģioniem un vietējām varas iestādēm veicināt lauku rajonos ekonomiskās aktivitātes, kas saistītas ar tādu jauno tehnoloģiju attīstību, kurām nav nepieciešams fizisks lielo pilsētas centru tuvums; 20. uzsver teritoriālās sadarbības lomu kohēzijas politikā un aicina iestādes veicināt transnacionālo un starpreģionālo sadarbību, izveidojot dažādus teritoriālās un nozaru sadarbības tīklus, kā arī nododot pieredzes un paraugprakses reģionālā un vietējā līmenī ar iniciatīvas "Reģioni par ekonomiskām pārmaiņām" starpniecību; 21. lai noteiktu kohēzijas līmeni, prasa vairāk izmantot ne tikai IKP uz iedzīvotāju, bet arī citus teritoriālos rādītājus, piemēram, nodarbinātības līmeni un kvalitāti, IKP atšķirību līmeni starp blakus esošiem reģioniem, decentralizācijas un pieejamības rādītāju, infrastruktūras un transporta nodrošinātība, aktivitātes līmeni pētniecībā un inovācijās, aktivitātes izglītības un apmācības jomā, ražošanas atšķirības attiecīgajā teritorijā; 22. aicina Komisiju kopā ar Eurostat, saistībā ar jaunās kohēzijas politikas starpposma parskatīšanu 2009. gadā, paredzēt noteikumus par jauno kohēzijas kvantitātes un kvalitātes rādītāju izmantošanu; 23. mudina Komisiju analizēt struktūrfondu sviras efektu, piesaistot privātas investīcijas jaunajā kohēzijas politikā, un uzsvērt nepieciešamību pēc valsts un privātā sektora sadarbības; 24. ierosina Komisijai iegūt atbilstīgāku informāciju par to darba vietu kvalitāti un ilgtspējīgumu, kuras izveidotas ar struktūrfondu atbalstu; 25. vērš Komisijas uzmanību uz to, ka administratīvās rīcībspējas trūkums var būt ievērojams šķērslis kohēzijas politikas ietekmes palielināšanai, un līdz ar to prasa Komisijai izstrādāt instrumentu, ko pārstāvētu trīspusējie līgumi, un, īstenojot jauno kohēzijas politiku, turpināt stiprināt administratīvo rīcībspēju, tostarp izstrādājot akreditētu instruktoru tīklu, lai dalībvalstī nodrošinātu saskaņotus apmācības un izpratnes veicināšanas pasākumus pārvaldes iestādēs, it īpaši reģionālā un vietējā līmenī; 26. uzsver partnerattiecību principa nozīmi kohēzijas politikas īstenošanā, šim principam paredzot partneru pilnīgu informētību par to, ka viņu nostāja ir ietverta novērtējuma dokumentos un ka tiek paredzēti apmācību pasākumi, kas ir nepieciešami pienākumu veikšanai; 27. aicina Komisiju saistībā ar īstenošanas regulu [9] izvērtēt intervences pasākumu pārredzamību ne tikai lielajos infrastruktūras projektos, bet arī mazajos projektos, ciešāk kontrolēt obligāto publicitātes pasākumu piemērošanu un sodīt dalībvalstis, kurās ir atklāti rupji šo noteikumu pārkāpumi; aicina pārvaldes iestādes iesaistīt Eiropas Parlamenta deputātus informācijas sniegšanā par projektiem, kuri finansēti no struktūrfondu līdzekļiem; 28. tā kā ES finansētie projekti apliecina tuvas un solidāras Eiropas klātbūtni, uzsver, ka reģionālajām iestādēm un dalībvalstīm ir jāievēro īstenošanas regulā paredzētie noteikumi un jāatbilst tiem, lai palielinātu strukturālo intervenču pārredzamību, un aktīvāk jāinformē par kohēzijas politikas praktisko ietekmi uz pilsoņiem; 29. uzskata, ka jaunajos pētījumos jāparedz vairāki scenāriji attiecībā uz ES kohēzijas politikas finansēšanas nākotni; uzskata, ka ir jāsalīdzina vairāku galveno finansējuma instrumentu (Eiropas Reģionālā attīstības fonda (ERAF), Eiropas Sociālā fonda (ESF), Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) pirmais pīlārs, Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) ietekme uz 27 dalībvalstu Savienības attīstību; 30. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Reģionu komitejai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai. [1] OV C 284, 21.11.2002., 329. lpp. [2] OV C 227 E, 21.9.2006., 509. lpp. [3] OV C 286 E, 23.11.2006., 501. lpp. [4] OV L 210, 31.7.2006., 79. lpp. [5] OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp. [6] OV C 291 E, 30.11.2006., 123. lpp. [7] OV L 291, 21.10.2006., 11. lpp. [8] OV C 297 E, 7.12.2006., 357. lpp. [9] Komisijas Regula (EK) Nr. 1828/2006 ( 2006. gada 8. decembris), kas paredz noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu (OV L 371, 27.12.2006., 1. lpp.). --------------------------------------------------