Priekšlikums Padomes regula ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar 11. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 uzliek galīgo antidempinga maksājumu Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importam /* COM/2007/0156 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 27.3.2007 COM(2007) 156 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar 11. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 uzliek galīgo antidempinga maksājumu Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importam (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1) PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi attiecībā uz procedūru, kas skar Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importu, izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 („pamatregula”). | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots saistībā ar pamatregulas īstenošanu, veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Padomes Regula (EK) Nr. 132/2001, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu EUR 33,25 par tonnu tāda Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importam, kam atbilst KN kodi 3102 30 90 un 3102 40 90. Regula (EK) Nr. 945/2005 pēc starpposma pārskatīšanas atbilstīgi attiecīgā ražojuma definīcijai, kurā formulējums „amonija nitrāts” sākotnējā regulā tika aizstāts ar formulējumu „cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara”. | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Neattiecas. | 2) APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām saskaņā ar pamatregulas noteikumiem izmeklēšanas laikā jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, taču ir sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. | 3) PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2006. gada 25. janvārī sāka spēkā esošo antidempinga pasākumu termiņa beigu pārskatīšanu saistībā ar Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importu. Šīs izmeklēšanas mērķis bija pārbaudīt, vai ir konstatējama dempinga turpināšanās vai atkārtošanās attiecībā uz Ukrainas izcelsmes AN importu, tādā veidā radot ilgstošu vai atkārtotu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Izmeklēšanā tika noteikts, ka AN Ukrainas izcelsmes imports bija par dempinga cenām un ka iespējama dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamība. Tāpēc tiek secināts, ka jāsaglabā Ukrainas importam piemērotie antidempinga pasākumi. Tomēr, ņemot vērā to, ka ražošanas izmaksu pieaugums, ko izraisījusi Ukrainas vietējo gāzes cenu attīstība, varētu ietekmēt Ukrainas eksporta cenas, ir racionāli ierobežot pasākumu piemērošanu līdz diviem gadiem. Tāpēc Padomei ierosina pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, kas vēlākais līdz 2007. gada 24. aprīlim jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2005. | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | Citi līdzekļi nav piemēroti, jo pamatregulā citas iespējas nav paredzētas. | 4) IETEKME UZ BUDžETU | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar 11. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 uzliek galīgo antidempinga maksājumu Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā 1995. gada 22. decembra Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju iesniegusi Komisija, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Spēkā esošie pasākumi 1. Padome 2001. gada 25. janvārī ar Regulu (EK) Nr. 132/2001[2] Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta (AN) importam, kam atbilst KN kods 3102 30 90 un 3102 40 90, piemēroja galīgu antidempinga maksājumu EUR 33,25 par tonnu. Izmeklēšanu, kuras rezultāts bija šie pasākumi, turpmāk tekstā dēvē par „sākotnējo izmeklēšanu”. 2. Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas Padome 2004. gada 17. maijā ar Regulu (EK) Nr. 993/2004[3] atbrīvoja no antidempinga maksājumiem, kas piemēroti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 132/2001, to attiecīgā ražojuma importu Kopienā, ko saražojuši uzņēmumi, kuru saistības ir apstiprinājusi Komisija. Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1001/2004[4], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1996/2004[5], uzņēmumu saistības tika apstiprinātas uz laikposmu līdz 2005. gada 20. maijam. Šo saistību mērķis bija ievērot konkrētas sekas, ko radīja Eiropas Savienības paplašināšanās līdz 25 dalībvalstīm. 3. Ar Regulu (EK) Nr. 945/2005[6] pēc starpposma pārskatīšanas, kas bija saistīta tikai ar atbilstīgi attiecīgā ražojuma definīciju, Padome nolēma pārskatīt attiecīgā ražojuma definīciju un piemērot spēkā esošos pasākumus šim ražojumam arī tad, ja tas ir citu mēslojumu sastāvā, ņemot vērā amonija nitrāta daudzumu attiecībā pret citām papildvielām un barības vielām. 2. Pārskatīšanas pieprasījums 4. Pēc tam, kad 2005. gada 5. maijā tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām, atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam 2005. gada 25. oktobrī tika iesniegts pieprasījums veikt pārskatīšanu saistībā ar termiņa beigšanos[7]. Pieprasījumu iesniedza Eiropas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienība ( EFMA ) (turpmāk tekstā – pieprasījuma iesniedzējs) to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 % no Kopienas kopējās AN produkcijas. 5. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja un par to sniedza pietiekamus prima facie pierādījumus, ka saistībā ar Ukrainas („attiecīgā valsts”) izcelsmes AN importu ir iespējams, ka dempings un kaitējums Kopienas ražošanas nozarei atkārtosies. 6. Komisija, apspriedusies ar padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekoši pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanai, ar 2006. gada 25. janvārī Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [8] publicēto paziņojumu pasludināja termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam. 3. Izmeklēšana 3.1. Izmeklēšanas periods 7. Izmeklēšana attiecībā uz dempinga turpināšanos vai atkārtošanos attiecās uz laikposmu no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (turpmāk tekstā – „pārskatīšanas izmeklēšanas periods” vai „PIP”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanu attiecās uz laikposmu no 2002. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk tekstā – „attiecīgais periods”). 3.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana 8. Komisija oficiāli informēja ražotājus eksportētājus, importētājus, attiecīgos zināmos lietotājus un to asociācijas, eksportētājvalsts pārstāvjus, pieprasījuma iesniedzēju un Kopienas ražotājus par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu. 9. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. 10. Ņemot vērā lielo skaitu Kopienas ražotāju un importētāju, uzskatīju par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu pārbaudīt, vai ir jāizmanto atlase. Lai Komisija spētu izlemt, vai atlase patiešām ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu iepriekšminētās personas tika lūgtas pieteikties 15 dienu laikā pēc izmeklēšanas sākšanas, kā arī sniegt Komisijai paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu pieprasīto informāciju. 11. Pēc iesniegtās informācijas izskatīšanas un ņemot vērā desmit Kopienas ražotāju pausto vēlmi sadarboties, tika nolemts, ka izlases metode bija vajadzīga tikai attiecībā uz Kopienas ražotājiem. Tikai viens importētājs sniedza informāciju, kas bija pieprasīta paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu, un izteica vēlmi turpmāk sadarboties ar Komisijas dienestiem. Tomēr šis importētājs atradās ārpus Kopienas un PIP laikā neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Kopienas tirgu. Līdz ar to tika nolemts, ka izlase attiecībā uz importētājiem nebija vajadzīga. 12. Desmit Kopienas ražotāji termiņā pienācīgi aizpildīja izlases veidlapu un oficiāli piekrita sadarboties turpmākajā izmeklēšanā. Attiecībā uz minētajiem desmit Kopienas ražotājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izvēlējās paraugu, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo AN ražošanas un pārdošanas apjomu Kopienā, kuru noteiktā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Četri atlasītie Kopienas ražotāji PIP laikā nodrošināja 76 % no Kopienas ražošanas nozares kopējās produkcijas, kā minēts turpmāk 51. apsvērumā, savukārt iepriekšminētie desmit Kopienas ražotāji PIP saražoja 70 % no Kopienas kopējās produkcijas. 13. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar attiecīgajām pusēm notika apspriedes par veikto izlasi, un tām nebija iebildumu pret to. 14. Anketas tika nosūtītas četriem atlasītajiem Kopienas ražotājiem un visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem. 15. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no četriem atlasītajiem Kopienas ražotājiem un trim citiem ražotājiem, tostarp no diviem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem, kā arī no viena saistītā tirgotāja. 16. Turklāt viens ražotājs analogajā valstī sniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem. 17. Komisija ieguva un pārbaudīja visas ziņas, ko tā uzskatīja par vajadzīgām, lai noteiktu dempinga un tā radīta kaitējuma atkārtošanās iespējamību un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos. (a) Ar Ukrainas ražotāju Stirol saistīts tirgotājs - IBE Trading, Ņujorka, ASV. (b) Ražotājs analogajā valstī - Terra Industries , Sioux City, Aiovas štats, ASV. (c) Atlasītie Kopienas ražotāji - Terra Nitrogen Limited , Stoktona, Apvienotā Karaliste, - Grande Paroisse SA , Parīze, Francija, - Zaklady Azotowe Anwil SA , Polija, - Yara SA , Brisele, Beļģija, un tās saistītais ražotājs Yara Sluiskil BV , Sluiskil , Nīderlande. B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS 1. Attiecīgais ražojums 18. Attiecīgais ražojums ir Ukrainas izcelsmes cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuri atbilst KN kodam 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91. Amonija nitrāts („AN”) ir lauksaimniecībā plaši izmantots cietais slāpekļa mēslošanas līdzeklis. To ražo no amonjaka un slāpekļskābes, un tā slāpekļa masa mikrogranulu vai granulu veidā pārsniedz 28 % no svara. 19. Jānorāda, ka šā ražojuma pielietojuma joma ir izskaidrota Regulā (EK) Nr. 945/2005. 2. Līdzīgs ražojums 20. Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, šajā atkārtotajā izmeklēšanā apstiprinājās, ka AN ir plaša patēriņa prece un ka tās kvalitāte un fiziskās pamatīpašības ir vienādas neatkarīgi no izcelsmes valsts. Konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un tiem ražojumiem, ko ražotāji eksportētāji saražojuši un pārdevuši iekšējā tirgū un trešās valstīs, kā arī tiem, ko Kopienas tirgū saražojuši un pārdevuši Kopienas ražotāji, un tiem, ko analogās valsts iekšējā tirgū saražojis un pārdevis analogās valsts ražotājs, ir vienādas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un vienāds pielietojums, un tādējādi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē tie ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem. C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA 1. V ispārīga informācija 21. Izmeklēšanā sadarbojās trīs attiecīgā produkta ražotāji no Ukrainas. Divi ražotāji, kas sadarbojās, PIP laikā eksportēja attiecīgo ražojumu. Ukrainā ir vismaz viens zināms attiecīgā produkta ražotājs, kas nesadarbojās. 22. To uz Kopienu veiktā eksporta datu salīdzinājums, kurus sniedza ražotāji eksportētāji, un Statistikas biroja paziņotie dati par kopējo importa apjomu liecināja par to, ka divi ražotāji eksportētāji PIP nodrošināja aptuveni 60 % no visa Ukrainas importa Kopienā. Tomēr var konstatēt, ka lielākā daļa no atlikušajiem 40 % attiecīgā ražojuma importa tika noformēti rēķinā 2004. gada decembrī (tāpēc ražotāji eksportētāji par to nav informējuši), taču PIP šie ražojumi nonāca Kopienā (un tāpēc tika iekļauti importa statistikā). No otras puses, eksports, kas 2005. gada decembrī noformēts rēķinos un ievests Kopienā 2006. gada janvārī, bija nenozīmīgs. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka 85 % līdz 90 % no visa Ukrainas importa Kopienā PIP ir veikuši ražotāji, kas sadarbojās. Tāpēc sadarbības līmenis ir augsts. 23. Kopējais attiecīgā ražojuma importa apjoms no Ukrainas bija neliels, proti, mazāks par 1 % salīdzinājumā ar Kopienas tirgu kopumā. 2. Importa dempings izmeklēšanas periodā 2.1. Analogā valsts 24. Tā kā Ukraina laikā, kad tika iesniegts pieprasījums veikt termiņa beigu pārskatīšanu, vēl nebija uzskatāma par valsti ar tirgus ekonomiku[9], saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu bija jānosaka normālā vērtība, pamatojoties uz datiem, kas iegūti no ražotāja trešajā valstī ar tirgus ekonomiku. Paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu ASV un Rumānija tika paredzētas kā atbilstošās analogās valstis. Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā par analogo valsti bija izvēlēta Polija. Tā kā Polija 2004. gada maijā pievienojās Eiropas Savienībai, tā vairs nevar būt analogā valsts. Visām ieinteresētajām personām bija dota iespēja komentēt ASV un Rumānijas kā analogo valstu izvēli. 25. Tomēr analīze, kas veikta pēc paziņojuma par pārskatīšanas uzsākšanu publicēšanas, pierādīja, ka Rumānijas AN tirgū dominēja imports no Ukrainas un Krievijas, savukārt Rumānijas ražotāji bija vairāk orientēti uz eksportu, vietējā tirgū pārdodot tikai nelielus daudzumus. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka, ņemot vērā iepriekšminēto tās vietējā tirgus struktūru, Rumāniju nevar uzskatīt par piemērotāko valsti analogās valsts izvēlē. 26. Komentārus sniedza tikai viens ražotājs, kas sadarbojās. Šis ražotājs par labāko izvēli ieteica Alžīriju, ņemot vērā tās piekļuvi galvenajai izejvielai, proti, gāzei. Saistībā ar to jānorāda, ka neatkarīgi no tā, vai valstij ir dabasgāzes ieguves vietas vai nav, tas nav galvenais faktors analogās valsts izvēlē. Galvenais jautājums ir tāds, vai gāzes cenas atspoguļo tirgus vērtību. Divējādā gāzes cenu noteikšana Alžīrijā skaidri liecina par to, ka šis nav attiecīgs gadījums un tādējādi padara Alžīriju par mazāk piemērotu analogās valsts statusam. Jāpiebilst arī, ka ASV un Ukraina ražo un neto importē dabasgāzi, savukārt Alžīrija ir dabasgāzes neto eksportētāja. Šajā ziņā ASV ir daudz līdzīgāka Ukrainai nekā Alžīrija. 27. Tika apgalvots arī, ka ASV nevar būt piemērota analogā valsts tāpēc, ka PIP ražotāji saskārās ar pārmērīgām gāzes cenām iekšzemes tirgū. Attiecībā uz to jāpiebilst, ka dabas katastrofu dēļ PIP ceturtajā ceturksnī ASV bija ļoti augstas gāzes cenas, tomēr šī ir situācija, ko var viegli pielāgot atbilstoši tam, kā aprakstīts turpmāk 35. apsvērumā. 28. ASV izraudzīšanās tika apšaubīta arī attiecībā uz ražošanas procesu. Tika apgalvots, ka ražošanas process Alžīrijā ir līdzīgāks ražošanas procesam Ukrainā. Tomēr ražotājs šo apgalvojumu nepamatoja. 29. Turklāt tika apgalvots, ka Alžīrijai ir daudz līdzīgāks ražošanas līmenis, patēriņš un patērētāju pieprasījums tam, kāds ir Ukrainā. Saskaņā ar pieejamo informāciju ražošana Alžīrijā[10] un iekšējā tirgū patēriņš[11] ir nenozīmīgs. No otras puses, Ukrainai un ASV ir ievērojami ražošanas apjomi un liels iekšējais tirgus. 30. Neņemot vērā faktu, ka spēkā bija antidempinga pasākumi, ko piemēroja attiecīgās valsts izcelsmes AN, tika konstatēts, ka ASV ir atvērts konkurences tirgus, kurā liels skaits vietējo ražotāju saskaras ar augstu konkurences līmeni, ko rada citu trešo valstu izcelsmes ražojumu imports. Turklāt ASV ražotājiem ir reprezentatīvi pārdošanas apjomi iekšējā tirgū un ir tāda pati piekļuve izejmateriāliem kā Ukrainas ražotājiem. 31. Tādējādi izmeklēšanā apstiprinājās, ka ASV būtu jāizvēlas par atbilstošu analogo valsti. Līdz ar to aprēķinu pamatā bija pārbaudīta informācija, ko pilnīgās atbildēs uz aptaujas anketas jautājumiem sniedza vienīgais ASV ražotājs, kas sadarbojās. 2.2. Normālā vērtība 32. Tā kā Ukraina laikā, kad tika iesniegts pieprasījums veikt termiņa beigu pārskatīšanu, vēl netika uzskatīta par valsti ar tirgus ekonomiku, normālā vērtība Ukrainai bija jānosaka, pamatojoties uz ASV ražotāja sniegtajiem datiem, kā minēts 31. apsvērumā. 33. Vienīgajam ražotājam, kas sadarbojās, līdzīga ražojuma pārdošanas apjomu vietējā tirgū reprezentativitāte analogajā valstī tika noteikta, pamatojoties uz divu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksportu uz Kopienu. Jāpiebilst, ka uz Kopienu tika eksportēts tikai viena veida ražojums. Tāpēc netika veikta ražojuma veida analīze. 34. Tika konstatēts, ka vienīgā ražotāja, kas sadarbojās, līdzīga ražojuma pārdošanas apjomi vietējā tirgū analogajā valstī bija reprezentatīvi, jo tie ievērojami pārsniedza to AN apjomu, ko uz Kopienu eksportējuši divi Ukrainas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. 35. Lai noskaidrotu, vai ASV ražotāja pārdošanas apjomi iekšējā tirgū tika realizēti parastajā tirdzniecības apritē, iekšējā tirgus cenas tika salīdzinātas ar ražošanas izmaksām. Novērtējot ASV ražotāja ražošanas izmaksas, tika konstatēts, ka ceturtajā ceturksnī to ietekmēja dabas stihijas. Saskaņā ar tā paša ražotāja publicēto informāciju „ viesuļvētras ASV okeāna piekrastē trešajā ceturksnī izraisīja haosu dabasgāzes tirgos un negatīvi ietekmēja ceturtā ceturkšņa un visa gada rezultātus [12]”. ASV noteiktās gāzes cenas patiešām[13] divkāršojās no augusta[14] līdz oktobrim[15] – tas notika laikā, kad ASV Golfa piekrasti sasniedza viesuļvētra Katrīna (no 2005. gada 23. līdz 31. augustam) un Rita (no 2005. gada 17. līdz 26. septembrim). Tā kā dabasgāze AN ražošanā ir galvenais izmaksu elements, ietekme bija būtiska un varēja izraisīt mākslīgi augstu normālās vērtības noteikšanu. Tāpēc tika nolemts 2005. gada ceturtajam ceturksnim ražošanas izmaksas aprēķināt, pamatojoties uz vidējām gāzes cenām, ko ražotājs samaksājis 2005. gada pirmajos trīs ceturkšņos. 36. Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika konstatēts, ka lielākā daļa pārdošanas apjomu iekšējā tirgū bija rentabli, un tādējādi normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz pārdošanas cenām iekšējā tirgū, kas noteiktas pirmajam neatkarīgajam vietējam pircējam. Tā kā Ukrainas ražotāji eksportētāji PIP eksportēja uz Kopienu tikai vienu ražojuma veidu, analīze attiecās tikai uz šo ražojuma veidu. 2.3. Eksporta cena 37. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cenu noteica, ņemot vērā cenu, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, pārdodot to eksportam uz Kopienu. Visa ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, produkcija tika tieši pārdota neatkarīgiem pircējiem Kopienā. 2.4. Salīdzinājums 38. Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu izveidoja pietiekošu rezervi korekcijas veidā, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Tādējādi vajadzības gadījumā tika veiktas attiecīgas korekcijas saistībā ar transporta, pārvadāšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, kredītiem un komisijas maksām, nodrošinot pārbaudītus pierādījumus. 2.5. Dempinga starpība 39. Tā kā saistībā ar šo izmeklēšanu Ukrainu nevar uzskatīt par valsti ar tirgus ekonomiku, valsts mēroga dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar vidējo svērto eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu. Kā minēts 22. apsvērumā, sadarbība bija augstā līmenī. 40. Ar minēto salīdzinājumu atklāja, ka dempings (aptuveni no 30 līdz 40 %) PIP tika veikts nedaudz zemākā līmenī nekā sākotnējā izmeklēšanā. Tomēr ņemot vērā ierobežoto Ukrainas eksporta apjomu uz Kopienu PIP laikā, galvenā uzmanība analīzē tika pievērsta dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamībai. 3. Importa izmaiņas, atceļot aizsardzības pasākumus 3.1. Neizmantotā jauda 41. Trīs ražotāji, kas attiecīgajā periodā sadarbojās, saglabāja ražošanu nemainīgā līmenī. Arī ražošanas jauda šajā pašā periodā saglabājās nemainīga. Šiem ražotājiem ir aptuveni 600 000–700 000 tonnu neizmantotās jaudas (t. i., 8 % līdz 10 % no Kopienas patēriņa), lai varētu ievērojami palielināt eksporta apjomu uz Kopienas tirgu gadījumā, ja pasākumus atceltu. Turklāt ir zināms vismaz viens cits attiecīgā produkta ražotājs Ukrainā, kurš izmeklēšanā nesadarbojās. Lai gan nav zināms šā ražotāja neizmantotās jaudas daudzums, ir iespējams, ka tas ir ievērojams, jo trim ražotājiem, kas sadarbojās, vidēji bija 30 % neizmantotās jaudas. 42. Trīs ražotāju, kas sadarbojās, pārdošanas apjomi iekšējā tirgū attiecīgajā periodā bija vidēji 30 % līdz 40 % no ražošanas jaudas. Tāpēc ir grūti Ukrainas iekšējā tirgū izmantot lielāko daļu šīs neizmantotās ražošanas jaudas. Tādējādi gadījumā, ja nebūtu antidempinga pasākumu, daļu no šīs neizmantotās jaudas varētu eksportēt uz Kopienu un tādēļ katrs ražošanas pieaugums būtu eksportējams. 43. Tādēļ gadījumā, ja nebūtu antidempinga pasākumu, ievērojamu daļu no šīs neizmantotās jaudas varētu eksportēt uz Kopienu. 3.2. Attiecība starp Ukrainas pārdošanas cenām citos tirgos un pārdošanas cenām Kopienā 44. Ukrainas ražotāju, kas sadarbojās, eksporta cenu uz trešām valstīm analīzē, veicot to salīdzinājumu ar DAF/FORB līmeni uz Ukrainas robežas, atklāja, ka šie pārdevumi vidēji ir veikti par cenām, kuras PIP laikā ir par 20 %––30 % zemākas par pārdošanas cenām Kopienā. Turklāt pārdošanas apjomi vietējā tirgū ir realizēti par cenām, kuras ir par 20 % līdz 30 % zemākas arī par cenām pārdošanai uz Kopienu. Tādēļ no informācijas, kas attiecas uz PIP, izriet, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, varētu būt iespēja uz trešām valstīm paredzēto eksportu novirzīt uz Kopienu, lai iegūtu kādu labumu no augstākām cenām un lielākām dempinga starpībām. 45. Tomēr jāpiebilst, ka Ukrainas dabasgāzes importa cenas kopš PIP ievērojami pieauga. Tā kā dabasgāze AN ražošanā ir galvenais izmaksu elements, iespējams, ka Ukrainas ražotājiem būs jāpalielina savas cenas eksportam uz trešām valstīm, tādējādi būtiski samazinot cenas starpību starp pārdošanas cenām trešās valstīs un Kopienā, kā minēts 44. apsvērumā. Iepriekšējie pierādījumi[16] patiešām norāda uz šādas atšķirības mazināšanu. 4. Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību 46. Izmeklēšanā atklājās, ka divi no ražotājiem, kuri sadarbojās, turpināja veikt dempinga darbības, neņemot vērā spēkā esošos pasākumus. Turklāt ir iespējams, ka pašreiz uz trešām valstīm pārdoto daudzumu novirza uz Kopienu. 47. Turklāt ražotāju eksportētāju, kas sadarbojas, vidējās svērtās eksporta ražojumu cenas eksportam uz trešo valstu tirgiem, ir ievērojami zemākas par Kopienā dominējošo cenu līmeni. Tādēļ Ukrainas ražotājus eksportētājus šādi apstākļi un lielā neizmantotā jauda stimulē novirzīt savu eksportu (visticamāk par dempinga cenām) uz Kopienas tirgu gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku. D. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA 48. Līdzīgu produktu Kopienā ražo 14 ražotāji, kuru saražotā produkcija ir uzskatāma par kopējo līdzīga ražojuma Kopienas produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. 49. Jāpiebilst, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu „ Hydro Agri ” uzņēmumi ir pārdēvēti par „ Yara ”. Pieci no četrpadsmit uzņēmumiem ES paplašināšanās rezultātā 2004. gadā kļuva par daļu no Kopienas ražošanas nozares. 50. Izmeklēšanā sadarbojās desmit no 14 Kopienas ražotājiem, un tie visi ir uzskaitīti pieprasījumā veikt pārskatīšanu. Pārējie četri ražotāji (turpmāk tekstā – pārējie Kopienas ražotāji) informēja par sevi noteiktajā termiņā un nosūtīja vajadzīgo informāciju izlases vajadzībām. Tomēr tie nepiedāvāja nekādu turpmāku sadarbību. Tātad sadarboties piekrita šādi desmit ražotāji: 51. Achema AB (Lietuva), 52. Zaklady Azotowe Anwil SA , (Polija), 53. BASF AG (Vācija), 54. DSM Agro (Nīderlande), 55. Fertiberia SA (Spānija), 56. Grande Paroisse SA , (Francija), 57. Nitrogénművek Rt (Ungārija), 58. Terra Nitrogen Limited (Apvienotā Karaliste), 59. Yara (Vācija, Itālija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste), 60. Zaklady Azotowe Tarnowie (Polija). 61. Tā kā šie desmit Kopienas ražotāji nodrošināja 70 % no kopējās Kopienas produkcijas PIP, var uzskatīt, ka iepriekšminētie desmit ražotāji veido lielāko daļu kopējās līdzīga ražojuma Kopienas produkcijas. Tāpēc var uzskatīt, ka tie veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā tie būs „Kopienas ražošanas nozare”. 62. Kā norādīts 11. un 14. apsvērumā, tika atlasīti četri uzņēmumi. Visi atlasītie Kopienas ražotāji savstarpēji sadarbojās un noteiktajos termiņos sniedza atbildes uz aptaujas anketas jautājumiem. Turklāt pārējie seši ražotāji, kas sadarbojās, kaitējuma analīzes vajadzībām savlaicīgi sniedza dažas vispārējas ziņas. E. STāVOKLIS KOPIENAS TIRGū 1. Patēriņš Kopienas tirgū 63. Kopienas patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu Kopienas tirgū, pārējo Kopienas ražotāju pārdošanas apjomu Kopienas tirgū un Statistikas biroja datiem par visu importu Eiropas Savienībā. Ņemot vērā Eiropas Savienības paplašināšanos 2004. gadā, analīzes precizitātes un konsekvences nolūkā patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz ES-25 tirgus stāvokli attiecīgajā laikposmā. 64. No 2002. gada līdz PIP Kopienas patēriņš nedaudz samazinājās par 1 %. 2003. gadā reģistrētais 4 % pieaugums 2004. gadā noregulējās, liecinot par stabilizāciju, savukārt turpmākais PIP reģistrētais kritums (par 1 %) liecina par nelielu lejupslīdes tendenci. 2002 | 2003 | 2004 | PIP | Kopējais patēriņš EK (tonnas) | 7 757 697 | 8 099 827 | 7 775 470 | 7 641 817 | Indekss (2002=100) | 100 | 104 | 100 | 99 | 2. Apjoms, tirgus daļa un Ukrainas importa cenas 65. Apjoms, tirgus daļas un Ukrainas importa vidējās cenas veidojās tā, kā attēlots tabulā. Apjoma un cenu tendences ir balstītas uz Eiropas Kopienu Satistikas biroja datiem. 2002 | 2003 | 2004 | PIP | Importa apjoms (tonnas) | 212 827 | 123 477 | 51 031 | 62 077 | Tirgus daļa | 2,7 % | 1,5 % | 0,7 % | 0,8 % | Importa cenas (EUR par tonnu) | 88 | 83 | 112 | 122 | Indekss (2002=100) | 100 | 94 | 127 | 139 | 66. Ukrainas importa apjoms attiecīgajā laikposmā pastāvīgi samazinājās. Arī tirgus daļa samazinājās no 2,7 % 2002. gadā līdz 0,8 % PIP. Attiecīgajā periodā bija vērojama pozitīva cenu attīstība – no 88 līdz 122 euro par tonnu. Šī attīstība atspoguļo labvēlīgos tirgus apstākļus, kuri aprakstīti arī turpmāk 73. apsvērumā. 67. Lai aprēķinātu cenu samazinājuma līmeni PIP, Kopienas ražošanas nozares ražotāju noteiktās cenas nesaistītiem pircējiem tika salīdzinātas ar attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, CIF importa cenām uz Kopienas robežas, kas pienācīgi koriģētas, lai atspoguļotu cenas pēc izkraušanas. Salīdzinājumā atklāja, ka Ukrainas imports samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas par 10 līdz 15 %. 3. Imports no citām valstīm 68. Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā ir norādīts tabulā. Attiecīgās apjoma un cenu tendenču pamatā arī ir Eiropas Kopienu Statistikas biroja dati. 2002 | 2003 | 2004 | PIP | Krievijas importa apjoms (tonnās) | 690 233 | 528 609 | 504 026 | 257 921 | Tirgus daļa | 8,9% | 6,5% | 6,5% | 3,4% | Krievijas importa cenas (EUR par tonnu) | 79 | 77 | 106 | 123 | Gruzijas importa apjoms (tonnās) | 86 517 | 100 025 | 132 457 | 153 844 | Tirgus daļa | 1,1 % | 1,2 % | 1,7 % | 2,0 % | Gruzijas importa cenas (EUR par tonnu) | 103 | 113 | 137 | 164 | Rumānijas importa apjoms (tonnās) | 186 834 | 14 114 | 107 585 | 111 126 | Tirgus daļa | 2,4 % | 0,2 % | 1,4 % | 1,5 % | Rumānijas importa cenas (EUR par tonnu) | 117 | 113 | 126 | 144 | Bulgārijas importa apjoms (tonnās) | 160 423 | 140 677 | 79 716 | 73 441 | Tirgus daļa | 2,1 % | 1,7 % | 1,0 % | 1,0 % | Bulgārijas importa cenas (EUR par tonnu) | 133 | 139 | 157 | 176 | Ēģiptes importa apjoms (tonnās) | 63 368 | 133 427 | 16 508 | 46 249 | Tirgus daļa | 0,8 % | 1,6 % | 0,2 % | 0,6 % | Ēģiptes importa cenas (EUR par tonnu) | 148 | 142 | 193 | 199 | Visu pārējo valstu importa apjoms (tonnās) | 94 915 | 128 213 | 54 510 | 17 752 | Tirgus daļa | 1,2 % | 1,6 % | 0,7 % | 0,2 % | Importa cenas no visām pārējām valstīm (EUR par tonnu) | 124 | 124 | 141 | 169 | 69. Pirmkārt, jānorāda, ka visas minētās valstis no 2002. gada līdz PIP samazināja eksporta apjomu, izņemot Gruziju, kas nedaudz palielināja savu Kopienas tirgus daļu no 1,1 % 2002. gadā līdz 2 % PIP. Attiecībā uz eksporta cenām konstatēts, ka visas minētās valstis ir veikušas eksportu uz Kopienu par cenām, kas augstākas par Kopienas ražošanas nozares cenām PIP un dažos gadījumos visā attiecīgajā periodā, izņemot Krieviju un Rumāniju. Attiecībā uz importu no Krievijas jānorāda, ka kopš 2002. gada aprīļa saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 658/2002[17] tam piemēro antidempinga maksājumu – EUR 47,07 par tonnu. Attiecībā uz to jāpiebilst, ka importa cenas bija zemākas par Ukrainas importa cenām visā attiecīgajā periodā, izņemot PIP laikā. Attiecībā uz Rumānijas cenām jānorāda, ka tās bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, taču eksporta apjoms samazinājās no 187 000 tonnām 2002. gadā līdz 11 000 tonnām PIP laikā, tādējādi liecinot par tirgus daļas samazināšanos no 2,4 % 2002. gadā līdz 1,5 % PIP laikā. 4. Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis 70. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kuri attiecas uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli. 4.1. Iepriekšējas piezīmes 71. Tika konstatēts, ka trīs Kopienas ražošanas nozares ražotāji, kas sadarbojās, izmantoja līdzīgu ražojumu, lai tālāk pārstrādātu samaisītus vai mākslīgus mēslošanas līdzekļus, kas ir pārveidoti slāpekļa minerālmēsli, kuri papildus satur slāpekli, ūdenī šķīstošu fosforu vai/un ūdenī šķīstošu kāliju, kas ir citas primārās mēslojuma barības vielas. Šie ražojumi, kuros amonija nitrāta saturs ir mazāk par 80 % no svara, tirgū nekonkurē ar līdzīgu ražojumu. 72. Šāda AN produkcijas kontrolēta izmantošana pašu vajadzībām neietilpst brīvajā tirgū un tāpēc tieši nekonkurē ar attiecīgā ražojuma importu. Tāpēc tika izvērtēts, vai un cik lielā mērā analīzē ir jāņem vērā līdzīga Kopienas ražošanas nozares ražojuma turpmāka izmantošana. Tā kā izmeklēšanā atklāja, ka kontrolētā izmantošana reprezentē nelielu daļu Kopienas ražošanas nozares produkcijas, t. i., līdz 2 %, un tāpēc netika uzskatīts par nepieciešamu nošķirt brīvo tirgu un kontrolējamo tirgu. Skaidrības un pārredzamības dēļ AN apjomi, ko saražojusi Kopienas ražošanas nozare un kas izmantoti pašu vajadzībām, ir minēti 64. apsvērumā. 73. Attiecībā uz izlasi saskaņā ar pieņemto praksi atsevišķi kaitējuma rādītāji (ražošana, ražošanas jauda, krājumi, pārdevumi, tirgus daļa, izaugsme un nodarbinātība) ir analizēti Kopienas ražošanas nozarei kopumā (pievienotajās tabulās apzīmēta ar „KRN”), savukārt tie kaitējuma rādītāji, kas attiecas uz atsevišķu uzņēmumu darbības rezultātu, t. i., cenām, ražošanas izmaksām, rentabilitāti, algām, ieguldījumiem, ienākuma no ieguldījumiem, naudas plūsmu un spēju palielināt kapitālu, ir pārbaudīti, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota atlasīto Kopienas ražotāju līmenī (pievienotajās tabulās apzīmēti ar „AR”). 4.2. Dati, kas attiecas uz Kopienas ražošanas nozari kopumā a) Ražošana 74. Kopienas ražošanas nozares produkcija no 2002. gada līdz PIP palielinājās par 7 %, t. i., no aptuveni 5,1 miljona tonnu 2002. gadā līdz aptuveni 5,4 miljoniem tonnu PIP. Attiecībā uz ražošanu pašu vajadzībām jānorāda, ka attiecīgajā laikposmā tā saglabājās stabila un ļoti zemā līmenī, kas liecina par to, ka tas nevar ietekmēt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. 2002 | 2003 | 2004 | PIP | KRN ražošanas apjoms (tonnās) | 5 075 456 | 5 424 732 | 5 358 283 | 5 446 307 | Indekss (2002=100) | 100 | 107 | 106 | 107 | KRN produkcija, kas izmantota pašu vajadzībām | 83 506 | 83 911 | 93 187 | 107 461 | % no kopējās produkcijas | 1,6 % | 1,5 % | 1,7 % | 2,0 % | Avots: pieprasījuma iesniedzēji, atlasītās atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. b) Ražošanas jauda un tās izmantošanas rādītāji 75. Ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās stabila. Ņemot vērā ražošanas pieaugumu, jaudas izmantošanas līmenis pieauga no 52 % 2002. gadā līdz 56 % PIP. Kā jau norādīts sākotnējā izmeklēšanā, šāda veida produkcijas un ražošanas nozares jaudas izmantošanu var ietekmēt citu ražojumu izgatavošana, kurus var ražot, izmantojot to pašu ražošanas aprīkojumu, un tādējādi tas kā kaitējuma rādītājs nav tik nozīmīgs. 2002 | 2003 | 2004 | PIP | KRN ražošanas jauda (tonnās) | 9 813 156 | 9 843 266 | 9 681 968 | 9 718 866 | KRN ražošanas jaudas izmantošana | 52 % | 55 % | 55 % | 56 % | c) Krājumi 76. Kopienas ražošanas nozares noslēguma krājumu līmenis no 2002. gada līdz PIP samazinājās par desmit procentpunktiem. Strauju samazinājumu, kas reģistrēts 2003. un 2004. gadā, drīzāk izraisīja tirdzniecības apjoma, jo īpaši eksporta apjoma Kopienas ražošanas nozarē, pieaugums (sk. turpmāk minēto apsvērumu) nekā ražošanas apjoma pieaugums. 2002 | 2003 | 2004 | PIP | KRN noslēguma krājumi (tonnās) | 312 832 | 216 857 | 163 824 | 282 942 | Indekss (2002=100) | 100 | 69 | 52 | 90 | d) Pārdošanas apjoms 77. Kopienas ražošanas nozares pārdevumi Kopienas tirgū no 2002. gada līdz PIP palielinājās par 13 %. Šī tendence ir jāskata saistībā ar nelielo patēriņa samazinājumu Kopienas tirgū. 2002 | 2003 | 2004 | IP | KRN pārdošanas apjoms ES (tonnās) | 4 499 898 | 5 045 582 | 4 975 864 | 5 074 188 | Indekss (2002=100) | 100 | 112 | 111 | 113 | AR pārdošanas apjoms uz trešām valstīm (tonnās) | 420 588 | 528 437 | 522 349 | 373 106 | Indekss (20021=100) | 100 | 126 | 124 | 89 | e) Tirgus daļa 78. No 2002. gada līdz PIP Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās. Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā periodā ieguva vairāk par 8 procentpunktus no tirgus daļas. 2002 | 2003 | 2004 | PIP | Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa | 58,0 % | 62,3 % | 64,0 % | 66,4 % | Indekss (2002=100) | 100 | 107 | 110 | 114 | f) Pieaugums 79. Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā periodā ieguva tirgus daļu nedaudz sarūkošajā tirgū. g) Nodarbinātība 80. Nodarbinātības līmenis Kopienas ražošanas nozarē no 2002. gada līdz PIP samazinājās par 5 %, savukārt ražošanas apjoms pieauga, tādējādi atspoguļojot nozares bažas attiecībā uz pastāvīgu ražīguma un konkurētspējas palielināšanu. 2002 | 2003 | 2004 | PIP | KRN nodarbinātība attiecīgā ražojuma izgatavošanā | 1 653 | 1 613 | 1 593 | 1 572 | Indekss (20021=100) | 100 | 98 | 96 | 95 | h) Ražīgums 81. No 2002. gada līdz PIP ievērojami palielinājās ražīgums gadā uz vienu Kopienas ražošanas nozarē nodarbināto, tādējādi liecinot par Kopienas ražošanas nozarē nodarbinātā darbaspēka samazinājuma un ražošanas palielinājuma kopējo pozitīvo ietekmi. 2002 | 2003 | 2004 | PIP | KRN ražīgums (tonnas uz nodarbināto) | 3 071 | 3 362 | 3 364 | 3 464 | Indekss (2002=100) | 100 | 109 | 110 | 113 | i) Dempinga starpības lielums 82. Attiecībā uz pašreizējās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, ņemot vērā pašreizējo Ukrainas importa nelielo apjomu, šo ietekmi nevar uzskatīt par būtisku un rādītāju – par nozīmīgu. 4.3. Dati par izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem a) Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē iekšzemes cenas 83. Izlasē iekļauto Kopienas ražošanas nozares ražotāju vidējās neto pārdošanas cenas 2004. gadā un PIP ievērojami pieauga, tādējādi atspoguļojot dominējošos labvēlīgos AN starptautiskā tirgus apstākļus tajā pašā laikposmā. 2002 | 2003 | 2004 | PIP | AR vienības cena EK tirgū (EUR par tonnu) | 132 | 133 | 146 | 167 | Indekss (2002=100) | 100 | 101 | 111 | 127 | b) Algas 84. Kā redzams tabulā, no 2002. gada līdz PIP nodarbināto vidējā alga palielinājās par 9 %. Ņemot vērā inflācijas līmeni un vispārējo nodarbinātības samazinājumu, šo algu pieaugumu var uzskatīt par mērenu. 2002 | 2003 | 2004 | PIP | AR gada darbaspēka izmaksas uz nodarbināto (tūkstoši euro) | 46,5 | 46,8 | 46,7 | 50,5 | Indekss (2002=100) | 100 | 101 | 100 | 109 | c) Ieguldījumi 85. Ikgadējie ieguldījumi līdzīgā ražojumā, ko veikuši četri izlasē iekļautie ražotāji, attiecīgajā periodā ir attīstījušies pozitīvi, t. i., palielinājušies par 69 %, lai gan ir bijušas arī svārstības. Šie ieguldījumi bija saistīti galvenokārt ar iekārtu modernizāciju. Tas liecina par Kopienas ražošanas nozares centieniem pastāvīgi uzlabot ražīgumu un konkurētspēju. Par rezultātiem acīmredzami liecina ievērojams ražīguma pieaugums (sk. 71. apsvērumu) tajā pašā laikposmā. 2002 | 2003 | 2004 | PIP | AR neto ieguldījumi (tūkstoši euro) | 21 079 | 16 751 | 22 287 | 35 546 | Indekss (2002=100) | 100 | 79 | 106 | 169 | d) Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem 86. Izlasē iekļauto ražotāju rentabilitāte liecina par pakāpenisku uzlabošanos kopš 2003. gada, PIP sasniedzot 8,2 % līmeni. Saistībā ar to jāpiebilst, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēta 8 % peļņas norma, ko varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radoša dempinga. Ienākums no ieguldījumiem (turpmāk tekstā – INI), ko izsaka peļņas procentos attiecībā pret neto ieguldījumu uzskaites vērtību, visumā atbilst rentabilitātes tendencei visā attiecīgajā periodā. 2002 | 2003 | 2004 | PIP | AR EK pārdevumu rentabilitāte nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdevumiem) | 3,9 % | 5,5 % | 7,6 % | 8,2 % | Indekss (2002=100) | 100 | 139 | 194 | 209 | AR INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības) | 10,1 % | 14,0 % | 20,0 % | 25,5 % | Indekss (2002=100) | 100 | 139 | 197 | 252 | e) Naudas plūsma un spēja palielināt kapitālu 87. Attiecīgajā periodā naudas plūsma ir palielinājusies par 13 procentpunktiem. Šis pieaugums atbilst vispārējam rentabilitātes pieaugumam attiecīgajā periodā. 2002 | 2003 | 2004 | PIP | AR naudas plūsma (tūkstošos eiro) | 59 631 | 61 446 | 69 848 | 67 216 | Indekss (2002=100) | 100 | 103 | 117 | 113 | 88. Izmeklēšanā neatklāja nekādas grūtības, ar kurām, palielinot kapitālu, būtu saskārušies izlasē iekļautie Kopienas ražotāji. Saistībā ar to jāpiebilst, ka daži no šiem uzņēmumiem ir lielu uzņēmumu grupu dalībnieki, kas finansē savu darbību tajā grupā, kurai tie pieder, izmantojot skaidras naudas kopējās kases shēmas vai arī mātesuzņēmumu piešķirtos grupu iekšējos aizdevumus. 5. Secinājums 89. No 2002. gada līdz PIP visi kaitējuma rādītāji liecināja par pozitīvām tendencēm: palielinājās Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms, palielinājās Kopienas ražošanas nozares vienības pārdošanas cenas un tirdzniecības apjoms un atbilstoši cenām ievērojami uzlabojās arī rentabilitāte. Algas palielinājās mēreni, un Kopienas ražošanas nozarē turpināja veikt ieguldījumus. 90. Turklāt Kopienas tirgus daļa nedaudz sarūkošajā tirgū pieauga par 9 %. Ievērojami pieauga arī ražīgums, tādējādi atspoguļojot pozitīvu ražošanas attīstību un Kopienas ražošanas nozares centienus to uzlabot ar ieguldījumu palīdzību. 91. Kopumā Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ir ievērojami uzlabojies salīdzinājumā ar stāvokli 2001. gadā pirms antidempinga pasākumu piemērošanas AN importam no attiecīgās valsts. Tādējādi šiem pasākumiem bija pozitīva ietekme uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko situāciju. 92. Tātad tiek secināts, ka Kopienas ražošanas nozares stāvoklis pakāpeniski uzlabojās attiecīgajā periodā salīdzinājumā ar laikposmu pirms pasākumu piemērošanas. F. KAITēJUMA ATSāKšANāS IESPēJAMīBA 1. Vispārēja informācija 93. Tā kā nav konstatēts, ka turpinās attiecīgās valsts importa radīts būtisks kaitējums, analīzē uzmanība tika pievērsta kaitējuma atkārtošanās iespējamībai. Saistībā ar to tika analizēti divi galvenie faktori: i) iespējamie attiecīgās valsts eksporta apjomi un cenas un ii) šo plānoto attiecīgo valstu eksporta apjomu un cenu ietekme uz Kopienas ražošanas nozari. 2. Iespējamie attiecīgās valsts eksporta apjomi un cenas 94. Kā minēts 41. apsvērumā, ir zināms, ka Ukrainas ražotājiem, kas sadarbojās, neizmantotā jauda ir aptuveni 600 000 līdz 700 000 tonnu, kas ir 8 līdz 10 % no Kopienas tirgus. Šis jaudas pārpalikums liecina par to, ka Ukrainas ražotājiem ir iespēja palielināt savus pašreizējos ražošanas apjomus un tādējādi arī to AN eksporta apjomus. 95. Tomēr, ņemot vērā relatīvi mazo vietējo tirgu, Ukrainas ražotāji ir ļoti atkarīgi no eksporta uz trešām valstīm. Kā redzams tabulā, Ukrainas kopējais eksporta apjoms uz trešām valstīm 2005. gadā bija aptuveni 847 000 tonnu, t. i., 11 % no Kopienas tirgus. Ukrainas eksports uz trešām valstīm | 2004 | 2005 | Turcija | Apjoms (tonnās) | 295 436 | 292 943 | Cenas (EUR/t)* | 98 | 98 | Ēģipte | Apjoms (tonnās) | 81 522 | 183 248 | Cenas (EUR/t)* | 95 | 97 | Maroka | Apjoms (tonnās) | 92 541 | 62 879 | Cenas (EUR/t)* | 96 | 94 | Indija | Apjoms (tonnās) | 42 456 | 48 256 | Cenas (EUR/t)* | 77 | 106 | Sīrija | Apjoms (tonnās) | 50 851 | 41 143 | Cenas (EUR/t)* | 100 | 110 | Brazīlija | Apjoms (tonnās) | 8 000 | 38 870 | Cenas (EUR/t)* | 74 | 91 | Malaizija | Apjoms (tonnās) | - | 35 913 | Cenas (EUR/t)* | 101 | Argentīna | Apjoms (tonnās) | 28 790 | 28 815 | Cenas (EUR/t)* | 99 | 97 | Citas valstis | Apjoms (tonnās) | 140 225 | 114 783 | Cenas (EUR/t)* | 90 | 106 | Kopējais eksporta apjoms uz trešām valstīm | Apjoms (tonnās) | 739 821 | 846 849 | Cenas (EUR/t)* | 95 | 99 | Avots: Ukrainas statistika *Cenai par vienību pamata ir ražojuma muitas vērtība uz Ukrainas robežas. Pamatojoties uz Statistikas biroja datiem, šo vērtību var uzskatīt par salīdzināmu ar Kopienā veiktā Ukrainas izcelsmes importa vērtību. 96. Kā redzams tabulā, no 2004. gada līdz 2005. gadam Ukraina palielināja uz trešām valstīm eksportētos AN daudzumus. Šis eksports tika veikts par cenām, kas ievērojami zemākas par eksporta apjomiem uz Kopienu. 97. Saistībā ar iepriekš teikto Kopienas tirgus, ja salīdzina ar pārējiem eksporta tirgiem, Ukrainas ražotājus eksportētājus varētu interesēt cenu ziņā. Tādēļ ir pamatoti paredzēt, ka lielākā uz trešām valstīm eksportēto apjomu daļa tiktu novirzīta uz Kopienas tirgu, ja pasākumiem ļautu beigties, kaut arī ir mazinājusies cenu starpība pārdevumiem uz trešām valstīm un pārdevumiem Kopienā, kas minēts iepriekš 45. apsvērumā. Kopienas tirgus būtu pievilcīgāks arī tāpēc, ka salīdzinājumā ar pārējiem tirgiem tas atrodas salīdzinoši tuvu; tādēļ Ukrainas ražotāju pašreizējais eksports uz trešām valstīm tiktu novirzīts uz Kopienu. 98. Tā kā Ukrainas ražojumu vieta EK tirgū nav stabila, Ukrainas eksportētājiem tomēr būtu jāatgūst zaudētā tirgus daļa vai jāpaplašina savs pircēju loks, un to panāktu, veicot importu, iespējams, par dempinga cenām, kas noteiktas PIP laikā. 99. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares peļņa attiecīgajā periodā faktiski bija niecīga un ka tikai PIP laikā tā sasniedza 8 %. Bez tam viņš apgalvoja, ka mēslošanas līdzekļu nozare, kas ir kapitāla ietilpīga nozare, ilgtermiņā nevarētu pastāvēt, proti, saglabāt un aizstāt kapitālu un visus darījumus pie šādas peļņas likmes. Šai sakarā jānorāda, ka 8 % lielu peļņas likmi, kas nerada kaitējumu un kas noteikta sākotnējā izmeklēšanā, uzskatīja par parastu peļņu, kas sasniedzama šādā rūpniecības nozarē, ja nav kaitējumu radoša dempinga. Tomēr arī sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, ka, cita starpā, Ukrainas kaitējumu radoša dempinga dēļ rentabilitāte ir kritusies par 12,4 %. Tādēļ, ja pasākumus atcels, būs nopietni apdraudēta rentabilitāte, kas samazinātos līdz tādai procentu likmei, kura ir ievērojami zemāka par likmi, kas nerada kaitējumu. 100. Jāpiebilst, ka aptuveni 80 % no Ukrainas kopējā eksporta uz Kopienas tirgu IP laikā tika realizēti saskaņā ar cenu saistībām. Tomēr cenas bija par 20 – 25 % augstākas par šajās saistībās noteikto minimālo importa cenu. Tomēr jāatzīmē, ka uz saistībām attiecināja kvantitatīvus ierobežojumus, un tāpēc nebija iespējams vispārīgi secināt par to, kādas cenas eksportētāji būtu noteikuši, ja šāda kvantitatīva ierobežojuma nebūtu. 101. Tādēļ, pamatojoties uz iepriekš teikto, būtu iespējams, ka lieli Ukrainā ražotie AN apjomi tiktu pārsūtīti uz Kopienas tirgu par dempinga cenām, kuras būtiski samazinātu Kopienas ražošanas nozares cenas, ja pasākumiem ļautu beigties. 3. Plānoto eksporta apjomu un cenu ietekme uz Kopienas ražošanas nozari pasākumu atcelšanas gadījumā 102. Ņemot vērā iepriekš noteikto iespējamību, ka Kopienas tirgū ievērojami palielināsies eksporta apjomi no Ukrainas par dempinga cenām un cenām, kas ir būtiski pazeminātas, Kopienas ražošanas nozarei būs ievērojami jāsamazina savas pārdošanas cenas, lai noturētu savus pircējus. Tas ir īpaši atbilstīgi AN gadījumā, jo tā ir prece, kuras cenu var būtiski ietekmēt importa apjoms par dempinga cenām, kuras pārmērīgi samazina Kopienas ražošanas nozares cenas. Tādēļ peļņa strauji saruktu, jo patlaban Kopienas ražošanas nozares sniegums ir uzlabojies, galvenokārt pateicoties labvēlīgajiem tirgus apstākļiem, kuri bija noteicoši īpaši 2004. gadā un PIP laikā. 103. Attiecīgā perioda pēdējos divos gados labvēlīgiem tirgus apstākļiem bijusi liela nozīme, lai papildus piemērojamajiem antidempinga pasākumiem saglabātu augstas cenas. Patiešām šajā periodā globāli saspringtās piedāvājuma un pieprasījuma attiecības rezultāts bija visu slāpekļa mēslošanas līdzekļu augstās cenas. Līdzīgi kā pārējie slāpekļa mēslošanas līdzekļi arī AN ir prece, kuras cenu ietekmē virkne faktoru, sākot ar gaistošo gāzu cenas, kura būtiski ietekmē piegādi un tāpēc ir vissvarīgākais izmaksu elements, līdz laika apstākļiem, labības un graudu krājumiem, kas var samazināt vai palielināt pieprasījumu. Paredzams, ka nākamajos gados Kopienas tirgū nedaudz palielināsies slāpekļa mēslošanas līdzekļu pieprasījums[18]. Tādēļ no ierobežotā piedāvājuma ir atkarīgs, vai var saglabāt tik augstas cenas, bet tas, kā izrādījās izmeklēšanā, tomēr ir maz ticams, jo attiecīgajai valstij ir neizmantota eksporta jauda, un iespējams, ka daļa tās eksporta uz trešām valstīm PIP laikā tiktu novirzīta uz Kopienu, ja pasākumi zaudētu spēku. Tā kā Ukrainas cenu prakse izraisīja cenu samazinājumu Kopienas ražošanas nozarē, iespējamais importa apjomu pieaugums no Ukrainas Kopienas ražošanas nozarei liks vai nu samazināt savas cenas un līdz ar to tās peļņu, vai arī zaudēt ievērojamu tirgus daļu un arī ieņēmumus, vai spert abus soļus. Veiksmīga Kopienas ražošanas nozares pārstrukturēšana varētu tikai daļēji līdzsvarot tādu iespējamo cenu lejupslīdi, un atgūšanās kopumā būtu apdraudēta. Tādēļ Kopienas ražošanas nozares darbības pasliktināšanos kopumā, iespējams, izraisīs pasākumu atcelšana. 4. Secinājumi par kaitējuma atsākšanās iespējamību 104. No iepriekšminētā var secināt, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, attiecīgās valsts eksports, visticamāk, notiktu lielos apjomos un par dempinga cenām, kas samazinātu Kopienas ražošanas nozares cenas. Tas, ļoti iespējams, tirgū izraisītu cenu lejupslīdi un nelabvēlīgi ietekmētu Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. Šāda tendence īpaši kaitētu 2004. gadā un PIP laikā panāktajai finansiālajai stabilitātei, iespējams, izraisot kaitējuma atkārtošanos. G. KOPIENAS INTERESES 1. Ievads 105. Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana spēkā būtu pretrunā Kopienas interesēm kopumā. Kopienas intereses noteica, pamatojoties uz visu iesaistīto interešu novērtējumu. 106. Jānorāda, ka sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana ir Kopienas interesēs. Turklāt tas, ka šī izmeklēšana ir pārskatīšana un tiek analizēta tā situācija, kad antidempinga pasākumi jau bija spēkā, ir iespējams novērtēt visus nelabvēlīgos apstākļus, kas apgrūtina ieinteresētās personas, uz kurām attiecas patlabanējie antidempinga pasākumi. 107. Uz šā pamata pārbaudīja, vai pretēji secinājumiem par kaitējumu radoša dempinga atkārtošanās iespējamību, ir pārliecinoši iemesli, kas liktu secināt, ka pasākumu saglabāšana šajā konkrētajā gadījumā nav Kopienas interesēs. 2. Kopienas ražošanas nozares intereses 108. Kopienas ražošanas nozares struktūra ir izrādījusies stabila. To apstiprināja tās pozitīvā ekonomiskā stāvokļa attīstība pēc tam, kad 2001. gadā tika noteikti antidempinga pasākumi. Ir uzlabojusies īpaši Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte no 2002. gada līdz PIP un veiksmīga pārstrukturēta nozare. 109. Tāpēc ir pamatoti gaidīt, ka Kopienas ražošanas nozare izmantos patlaban uzliktos antidempinga pasākumus un atgūsies, saglabājot un stabilizējos savu rentabilitāti. Ja pasākumi netiks saglabāti, iespējams, ka pieaugs imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts, radot kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, pazeminot pārdošanas cenas, un tas apdraudētu tagadējo nozares pozitīvo finansiālo stāvokli. 3. Importētāju intereses 110. Kā minēts iepriekš 11. apsvērumā, tikai viens importētājs pauda gatavību tikt iekļautam atlasē un sniedza veidlapā pieprasītās ziņas, kas vajadzīgas pārbaudei atlases veidā. Tomēr minētais importētājs PIP laikā importa darbības neveica. 111. Jānorāda, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka antidempinga pasākumu uzlikšanas ietekme būtu nenozīmīga, ciktāl imports turpinātos, lai arī par cenām, kas nerada kaitējumu; tika secināts, ka importētāji parasti neveic darījumus tikai ar AN, bet arī ar citiem mēslošanas līdzekļiem. Importa no attiecīgās valsts lejupslīde attiecīgajā periodā ļauj secināt, ka pasākumu uzlikšana ir patiešām nelabvēlīgi ietekmējusi dažus importētājus, kā norādīts Komisijas Regulas (EK) Nr. 1629/2000 52. apsvērumā. Tomēr importētāji nebija sadarbojušies, un līdz ar to nebija neapgāžamu pierādījumu; tika secināts, ka uzliktie pasākumi lielāko daļu importētāju/tirgotāju kopumā ietekmēja ierobežoti. 112. Nav pieejama ticama informācija par to, ka pasākumu saglabāšana importētājus vai tirgotājus ietekmēs būtiski negatīvi. 4. Lietotāju intereses 113. AN lietotāji ir Kopienas lauksaimnieki. Sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, ka, ņemot vērā AN izmaksu nelielo ietekmi uz lauksaimniekiem, katrs šo izmaksu pieaugums viņus būtiski negatīvi neietekmētu. Tas, ka neviens lietotājs vai lietotāju apvienība nav sniegusi informāciju, kas būtu pretrunā iepriekš minētajam konstatējumam tagadējā pārskatīšanas izmeklēšanā, šķiet, apstiprina to, ka i) AN veido ļoti nelielu daļu no kopējām ražošanas izmaksām, kas rodas lauksaimniekiem; ii) patlaban spēkā esošie pasākumi būtiski negatīvi neietekmēja viņu ekonomisko stāvokli un iii) pasākumu saglabāšana spēkā lauksaimnieku finansiālās intereses nelabvēlīgi neietekmētu. 5. Secinājums par Kopienas interesēm 114. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, lai patlaban spēkā esošie antidempinga pasākumi netiktu saglabāti. H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI 115. Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem paredzēts ieteikt spēkā esošo pasākumu saglabāšanu. Kad tas bija paziņots, minētajām personām arī deva laiku, lai tās varētu paust savu viedokli. 116. No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktā paredzēto ir jāsaglabā Ukrainas izcelsmes AN importam piemērojamie antidempinga pasākumi. Tiek norādīts, ka šie pasākumi tiek noteikti īpašu maksājumu veidā. 117. Kā norādīts 45. apsvērumā Ukrainas dabasgāzes importa cenas kopš PIP ir ļoti cēlušās un nākamajos gados tās varētu pakāpeniski pielīdzināties starptautiskā tirgus cenām. Turklāt, kā skaidrots 32. apsvērumā, konstatējumi par dempingu ir pamatoti ar normālo vērtību, kas noteikta, pamatojoties uz ziņām, ko iesniedza trešās tirgus ekonomikas valsts ražotājs. Pēc tam, kad tika iesniegts pieprasījums par termiņa beigu pārskatīšanu, Ukrainai piešķīra tirgus ekonomikas statusu. Tādēļ un, tā kā dabasgāze ir galvenais izmaksu elements AN ražošanā, ja dempingu pārskatītu vēlāk, pamatojoties uz Ukrainas eksportētāju ziņām par normālo vērtību, tad gūtie konstatējumi atšķirtos no šajā pārskatīšanā gūtajiem konstatējumiem. Arī pārskatītā dempinga iespējamo ietekmi, kas rada kaitējumu, skartu ražošanas izmaksu ietekme uz eksporta cenu pieaugumu, ko izraisījusi vietējo gāzes cenu attīstība. Tādēļ uzskata, ka ir saprātīgi ierobežot pasākumu saglabāšanu līdz diviem gadiem, neierobežojot pārējos pamatregulas 11. panta noteikumus, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo tiek uzlikts galīgais antidempinga maksājums Ukrainas izcelsmes cietajiem mēslošanas līdzekļiem, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuri atbilst KN kodam 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91, un ir ar izcelsmi Ukrainā. 2. Antidempinga maksājuma likme ir nemainīga summa euro par vienu tonnu, kā norādīts še turpmāk. Ražojuma apraksts | KN kods | TARIC kods | Maksājuma summa (EUR par tonnu) | Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos | 3102 30 90 | - | 33,25 | Amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no svara | 3102 40 90 | 33,25 | Amonija sulfāta un amonija nitrāta dubultsāļi un maisījumi – cietie mēslošanas līdzekļi ar amonija nitrāta saturu, kas pārsniedz 80 % no svara | 3102 29 00 | 10 | 33,25 | Kalcija nitrāta un amonija nitrāta dubultsāļi un maisījumi – cietie mēslošanas līdzekļi ar amonija nitrāta saturu, kas pārsniedz 80 % no svara | 3102 60 00 | 10 | 33,25 | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara | 3102 90 00 | 10 | 33,25 | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara, bez fosfora un kālija satura | 3105 10 00 | 10 | 33,25 | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara | 3105 10 00 | 10 | 33,25 | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara | 3105 10 00 | 30 | 31,25 | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara | 3105 10 00 | 40 | 30,26 | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara | 3105 10 00 | 50 | 29,26 | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara | 3105 20 10 | 30 | 32,25 | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara | 3105 20 10 | 40 | 31,25 | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % | 3105 20 10 | 50 | 30,26 | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara | 3105 20 10 | 60 | 29,26 | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara | 3105 51 00 | 10 | 32,25 | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara | 3105 51 00 | 20 | 31,25 | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara | 3105 51 00 | 30 | 30,26 | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40% no svara | 3105 51 00 | 40 | 29,79 | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara | 3105 59 00 | 10 | 32,25 | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80% no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3% no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6% no svara | 3105 59 00 | 20 | 31,25 | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara | 3105 59 00 | 30 | 30,26 | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40% no svara | 3105 59 00 | 40 | 29,79 | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara | 3105 90 91 | 30 | 32,25 | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara | 3105 90 91 | 40 | 31,25 | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara | 3105 90 91 | 50 | 30,26 | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara | 3105 90 91 | 60 | 29,26 | 3. Gadījumos, kad pirms laišanas brīvā apgrozībā preces ir bojātas un tāpēc muitas vērtības noteikšanas nolūkā cenu, kas maksāta vai maksājama, nosaka proporcionāli saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93[19] 145. pantu, antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta pēc iepriekš norādītajām noteiktajām summām, proporcionāli samazina atbilstoši faktiski samaksātajai vai maksājamai cenai. 4. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Tā ir spēkā 2 gadus. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Padomes vārdā –– priekšsēdētājs [...] [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.). [2] OV L 23, 25.1.2001., 1. lpp. [3] OV L 182, 19.5.2004., 28. lpp. [4] OV L 183, 20.5.2004., 13. lpp. [5] OV L 344, 20.11.2004., 24. lpp. [6] OV L 160, 23.6.2005., 1. lpp. [7] OV C 110, 5.5.2005., 15. lpp. [8] OV C 18, 25.1.2006., 2. lpp. [9] Regula (EK) Nr. 2117/2005 (OV, L 340, 23.12.2005., 17. lpp.), 2. pants. [10] Izņemot AN produkciju, kas turpmāk apstrādāta vertikāli integrētos uzņēmumos. [11] Avots: IFADATA statistikas informācija tiešsaistē, Starptautiskā Mēslošanas līdzekļu ražošanas nozares apvienība. [12] Terra Industries 2005. gada ziņojums – no 10-K, 6. lpp. [13] Nymex Gas Futures , kas pārdēvēts par Heren EGM. [14] Nākotnes darījumi augustā, kas kotēti 2005. gada 30. jūnijā, Nymex Gas Futures, Heren EGM. [15] Nākotnes darījumi oktobrī, kas kotēti 2005. gada 29. septembrī, Nymex Gas Futures, Heren EGM. [16] Ukrainas eksporta statistika, 2005. gads un 2006. gada semestris. [17] OV L 102, 18.4.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 945/2005 (OV L 160, 23.6.2005., 28. lpp.). [18] Avots: „Globālais mēslošanas līdzekļu un izejmateriālu piegādes un piegādes/pieprasījuma līdzsvars: 2005-2009”, A05/71b, 2005. gada jūnijs, Starptautiskā Mēslošanas līdzekļu nozares apvienība IFA . [19] OV L 253, 11.10.1993., 40. lpp.