CORRIGENDUM This document corrects document COM(2018)816 final of 19.12.2018 Concerns all language versions Correction of errors in the act and annex and addition of the reference to the Staff Working Document SWD(2019) 145 linked to the Report The text shall read as follows

1.1. un 1.2. pielikumā ir parādīts projektu atlases apjomu sadalījums pa fondiem, attiecīgi, 2017. gada beigās un 2018. gada rudenī. 2.1. un 2.2. pielikumā ir redzami tie paši finanšu dati sadalījumā pa dalībvalstīm. (Deviņos mēnešos no 2017. gada beigām līdz 2018. gada rudenim kohēzijas politikas atlasīto projektu kopējā finansiālā vērtība ir pieaugusi par 66 miljardiem EUR, sasniedzot 67 % no plānotajām investīcijām.)

Atlasītajos projektos līdz 2017. gada beigām bija paziņoti kopējie izdevumi teju 96 miljardu EUR apmērā, kas ir vairāk nekā divkāršs pieaugums 12 mēnešu laikā. Līdz 2017. gada beigām dalībvalstīm no ES budžeta bija izmaksāti 16 % no visiem periodā pieejamajiem līdzekļiem. (Līdz 2018. gada oktobrim šis rādītājs bija sasniedzis 23 %.) Tas nozīmē, ka lauku attīstības programmu īstenošana notiek raiti. Līdz 2018. gada rudenim ELFLA atbalsta saņēmēji bija saņēmuši vairāk nekā 33,8 miljardus EUR, kas ir gandrīz 33 % no visa plānošanas periodā pieejamā finansējuma.

Līdz 2017. gada beigām visā Eiropā bija atlasīti vairāk nekā 1,7 miljoni projektu, kuru kopējais investīciju apjoms sasniedza 338 miljardus EUR jeb 53 % no plānotā kopapjoma. Tikai 2017. gadā atlasīto projektu vērtība ir 158 miljardi EUR, kas ir līdz šim lielākais ikgadējais pieaugums. Tas skaidri liecina par to, ka dalībvalstis investīciju plānus pārvērš konkrētos projektos ar mērķi gūt ilgtspējīgus sociālus un ekonomiskus ieguvumus.

Lai sadalītu līdzekļus no veikuma jeb izpildes rezerves 2019. gadā, ir ļoti svarīgi iegūt pārliecību par Komisijai paziņotajiem veikuma datiem. Komisija un valstu revīzijas iestādes 2017. gadā jau bija sākušas pārbaudīt ieviestās sistēmas un līdz šim paziņotos datus. Sistēmas revīzijas bija mērķtiecīgi vērstas uz to, kā programmu iestādes pārvalda un paziņo veikuma datus. Vairumā revīziju, kuras Komisija līdz šim veikusi, testēto sistēmu uzticamība kopumā novērtēta pozitīvi, izņemot dažas programmas, kurās konstatēti būtiski sistēmas trūkumi vai nopietnas datu neprecizitātes. Komisijas revīzijas rezultātus papildinās valstu revīzijas iestāžu veiktā darba rezultāti, kuri tiks paziņoti valstu 2019. gada februāra kontroles ziņojumos.

-no atlasītajiem projektiem labumu gūs 1 miljons uzņēmumu (50 % no mērķvērtības), no kuriem 450 000 uzņēmumu jau ir saņēmuši atbalstu,

Līdz 2017. gada beigām dalībvalstīm no ES budžeta bija veikti maksājumi 75 miljardu EUR apmērā (16 % no plānotās kopsummas, ieskaitot priekšfinansējumu un starpposma maksājumus par deklarētajiem izdevumiem). 2014.–2020. gada perioda regulējošie noteikumi (piemēram, N+3 noteikums, priekšfinansējuma līmenis) zināmā mērā stimulēja dalībvalstis ātri sākt īstenošanu. Lai gan vispārējais izpildes līmenis ir zems, N+3 saistību atcelšana 2017. gadā skāra tikai dažas 2014. gadā pieņemtās programmas. Kohēzijas politikas programmās kopumā tika atceltas saistības tikai 30 miljonu EUR apmērā. Tomēr saistību atcelšanas noteikumam būtu jāveicina fiskālā disciplīna 2018. gadā. Izdevumu deklarēšana būs strauji jāpaātrina lielā skaitā ESI fondu programmu, kas pieņemtas 2015. gadā.

3.Pārskats par īstenošanu sadalījumā pa galvenajiem tematiem

Šajā ziņojumā ir sniegts pārskats par vairāk nekā 530 ESI fondu programmu īstenošanas progresu 2014.–2017. gadā tādos aspektos kā atlasīto projektu finansiālais apjoms un progress, kas panākts līgumu slēgšanā un kopīgu izlaides un rezultātu rādītāju sasniegšanā. Šo datu avots ir 2018. gada programmu ziņojumu saturs.

Pielikumos ir sniegts pārskats par ESI fondu finansiālo apjomu un projektu atlases līmeni, kāds sasniegts 2017. gada beigās un līdz 2018. gada rudenim, sadalījumā pa tematiskajiem mērķiem un dalībvalstīm. Šajā ziņojumā ir apkopoti sasniegumi katra fonda kopīgo rādītāju izteiksmē un atlasīto projektu paredzamais devums. Sniegti arī jau atbalstītu projektu piemēri.

3.1.Pētniecība un inovācija, IKT un MVU konkurētspēja

Kopumā šajā jomā ir plānots investēt aptuveni 184 miljardus EUR, galvenokārt no ERAF un ELFLA. Līdz 2017. gada beigām bija atlasīti projekti aptuveni 51 % apmērā no šīs summas (vairāk nekā 97 miljardi EUR), un to aplēstie izdevumi bija sasnieguši 13 % jeb 24 miljardus EUR.

3.1.1.Pētniecība un inovācija

34 miljardi EUR, kas ERAF un ELFLA satvarā piešķirti konkrētiem pētniecības un inovācijas projektiem, veido 51 % no 2014.–2020. gada periodam plānotā kopapjoma. Paziņotie izdevumi ir sasnieguši tikai 8 % no šā kopapjoma.

Tika prognozēts, ka labumu no atlasītajām ERAF shēmām, kas veicina sadarbību ar pētniecības institūtiem, līdz 2017. gada beigām būs guvuši 43 500 uzņēmumu (69 % no mērķvērtības); 7000 sadarbības pasākumu jau ir pabeigti. Tiek prognozēts, ka labumu no investīcijām uzlabotā pētniecības un tehnoloģiju izstrādes infrastruktūrā gūs 71 500 pētnieku (55 % no mērķvērtības), no kuriem 15 000 jau ir piekļuve šādai infrastruktūrai. Nozīmīgu progresu apliecina arī jauniem produktiem (arī pakalpojumiem) sniegtā atbalsta uzraudzība, proti, atlasītās darbībās iecerēts sniegt atbalstu 35 450 uzņēmumam jaunu produktu (55 % no mērķvērtības), un 3700 no šīm darbībām jau pabeigtas.

ELFLA finansējums atlasītiem projektiem 2017. gada beigās bija sasniedzis 8 miljardus EUR. Pētniecības un inovācijas jomā par nozīmīgu inovācijas instrumentu kļūst Eiropas inovācijas partnerība lauksaimniecībā, jo tā apvieno lauksaimniekus, pētniekus, konsultantus un uzņēmumus 3097 praktiskos inovācijas projektos. Šiem projektiem ir būtisks potenciāls radīt novatoriskus risinājumus, kas lauksaimniecību padarītu viedāku, efektīvāku un ilgtspējīgāku. Šo projektu rezultāti tiek ievietoti koplietošanai EIP-AGRI platformā, kurā lauksaimnieki var smelties daudz jaunu ideju un iedvesmas. Līdz 2017. gada beigām bija uzsākti 667 interaktīvi inovācijas projekti (21 % no mērķvērtības).

•Čehijā ilgtspējīgas enerģijas projekta SUSEN otrajā posmā ar ERAF atbalstu finansēta tehnoloģisko instrumentu uzstādīšana ilgtspējīgas enerģijas pētniecības un izstrādes centrā. Darbs centrā galvenokārt vērsts uz jonizējošā starojuma un kodolenerģijas izmantošanu. Centrs nodrošina 128 darbvietas, un centra darbībās katru gadu tiks iesaistīti arī aptuveni 55 studenti un absolventi. •Digitālās apmācības kursus, ko organizējis Lauku tālākizglītības institūts (Ländliches Fortbildungsinstitut, LFI), kas ir Austrijas Lauksaimniecības kameras daļa, ir izmantojuši jau 10 000 lauksaimnieku. Tiešsaistes kursi ir ļāvuši izvairīties no neskaitāmām stundām, kas tiktu pavadītas ceļā uz izglītības centru un no tā, un attiecīgā vides ietekmējuma. ELFLA ir līdzfinansējis 196 000 EUR no kopējām projekta izmaksām 245 000 EUR apmērā.

3.1.2.Digitālā ekonomika

Līdz 2017. gada beigām ar digitālās ekonomikas tematiem saistītiem projektiem bija sadalīti aptuveni 9,8 miljardi EUR (48 % no plānotā kopapjoma). Projektu atlasē 2017. gadā tika panākts būtisks progress. Izdevumi – 5 % no plānotā kopapjoma – joprojām atpaliek no ES vidējā rādītāja, un tas ir saistīts ar lēno īstenošanas sākumu šajā tematā.

Atlasot ERAF atbalstītos projektus, kuru mērķis ir uzlabot platjoslas piekļuvi, ir panākts būtisks progress, proti, tiek plānots, ka labumu gūs 4,3 miljoni mājsaimniecību (30 % no mērķvērtības), lai gan pagaidām īstenoto projektu rezultātā piekļuve nodrošināta tikai 227 000 mājsaimniecību. Tā kā atlase ir aizkavējusies un īstenošanas periods garš, skaidrību par to, cik reāli ir sasniegt mērķvērtību, varēs gūt tikai vēlāk. Atlasītie projekti, kuru mērķis ir uzlabot informācijas tehnoloģiju ieviešanu un iesaistīšanos e-komercijā, jau aptver 16 000 uzņēmumu (19 % no mērķvērtības).

ELFLA atbalsta mērķis ir 18 miljoniem lauku iedzīvotāju uzlabot piekļuvi IKT pakalpojumiem un infrastruktūrai. Tas tiek darīts, īstenojot 4400 investīciju projektu. Līdz šim projektiem piešķirti 36 % līdzekļu, kas iezīmēti IKT pakalpojumu uzlabošanai lauku apvidos, un labumu no uzlabotajiem pakalpojumiem jau gūst 1 255 000 lauku iedzīvotāju (7 % no mērķvērtības).

•Projekts RO-NET nodrošina platjoslas pakalpojumus iedzīvotājiem 783 no 2268 Rumānijas apdzīvotajām vietām, kas identificētas kā “baltās zonas”, kurās nav piekļuves tīklam. Projekts padara platjoslas pakalpojumus pieejamākus aptuveni 400 000 cilvēku, 8500 uzņēmumu un 2800 publiskā sektora iestāžu. Kopējās projekta investīciju izmaksas ir 67 miljoni EUR, no kuriem 46 miljonus EUR sedz ERAF ieguldījums. •Ar ELFLA atbalstu ir izveidots sociālo un veselības aprūpes speciālistu tīkls Dienvidkarēlijas reģionā (Somija), un tādā veidā ir radīta informācijas sistēma, kuras nolūks ir pārvaldīt sadzīves riskus lauku apvidos. Sociālo un digitālo elementu apvienošana projektu ir padarījusi par veiksmes stāstu. No kopējā budžeta 290 000 EUR apmērā ELFLA atbalsts sedza 122 000 EUR.

3.1.3.MVU konkurētspējas uzlabošana

Viena no prioritātēm ERAF, ELFLA un EJZF programmās ir MVU konkurētspēja. Līdz 2017. gada beigām konkrētiem projektiem bija piešķirts ES atbalsts aptuveni 53 miljardu EUR apmērā (55 % no plānotā kopapjoma). Izdevumi 17 miljardu EUR apmērā, kas ir 18 % no plānotā kopapjoma, liecina, ka sekmes investīciju veikšanā ir ļoti labas.

ERAF atbalsta plašu pasākumu klāstu, pievēršoties specifiskām MVU vajadzībām. Galvenie mērķi ir radīt darbvietas, atbalstīt jaunuzņēmumus, kāpināt produktivitāti, atbalstīt internacionalizāciju un palielināt tirdzniecības apjomu, kā arī nodrošināt piekļuvi finansējumam. Jau piešķirtais finansējums atbalstīs: