LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 8.4.2009 
SEC(2009) 316 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
Pavaddokuments 
priekšlikumam 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
 
par maks ājumu kav ējumu nov ēršanu komercdar ījumos (pārstrādāta redakcija) 
   
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
    
{COM(2009) 126 gal īgā redakcija} 
{SEC(2009) 315}  
LV 2   LV Programmas pl āns vai darba programmas atsau ce: 2009/ENTR/006. Šis dokuments ir 
saistošs tikai Komisijas dienestiem, kas iesaist īti ietekmes nov ērtējuma sagatavošan ā, 
un neskar Komisijas turpm āko lēmumu gal īgo redakciju. 
Ietekmes nov ērtējuma padome 2008. gada 17. decembr ī sniedza atzinumu par 
ietekmes nov ērtējuma projektu [D(2008)10479]. Visi padomes sniegtie ieteikumi 
tika ņemti vērā, un ietekmes nov ērtējums tika attiec īgi grozīts.  
1. PROBLĒMU APZIN ĀŠANA  
Lai komercdar ījumos nov ērstu maks ājumu kav ējumus, tika pie ņemta 
Direktīva 2000/35/EK. Saska ņā ar minēto direktīvu par maks ājumu kav ējumu var 
iekasēt procentus, ja maks ājums netiek veikts l īgumā vai likum ā noteiktā termiņā. 
Direktīvā paredzēta likumisk ā likme, bet pus ēm atļauts vienoties cit ādi. Tā 
piemērojama n ākamajā dienā pēc līgumā noteiktā maksājuma laika vai tad, kad 
pagājušas 30 dienas p ēc dienas, kad debitors sa ņēmis rēķinu vai l īdzvērtīgu 
maksājuma piepras ījumu, ja maks ājumu laiks nav noteikts.  
Kaut arī direktīva ir spēkā, Eiropas Savien ībā komercdar ījumos joproj ām ir plaši 
izplatīti maksājumu kav ējumi. Tie ir bieži ne vien dar ījumos starp uz ņēmumiem; 
pētījumi liecina, ka maks ājumu laiki publiskaj ā sektorā vispār ir garāki nekā privātā 
sektora līgumos noteiktie.  
Maksājumu kav ējumu iemesli komercdar ījumos un ar tiem saist ītā daudzu kreditoru 
pasīvā attieksme atš ķiras.  
(1) Tirgus strukt ūra. Konkurences intensit āte tirgū, tirgus dal ībnieku ietekme 
tirgū un ar to saist ītās bažas par tirdzniec ības sakaru saboj āšanu ar klientiem 
ir svarīgi faktori, kas izš ķir, vai kreditori pie ņem vai noraida maks ājumu 
kavējumus un vai debitori tiecas pan ākt tirdzniec ības kred īta termiņa 
pagarinājumu. Kreditora poz īcija konkr ētā tirgū lielā mērā ietekmē viņa 
attieksmi pret maks ājumu kav ējumiem un vi ņa bažas par tirdzniec ības sakaru 
sabojāšanu ar klientu. Debitoriem galvenais iemesls, k āpēc laikus veikt 
maksājumu komercdar ījumos, bieži vien ir saist īts ar komerci ālu vai 
profesion ālu reputāciju vai savstarp ēju uzticību ilgstošiem tirdzniec ības 
sakariem.  
(2) Ekonomikas cikls. Main īgie makroekonomikas apst ākļi ir vēl viens 
maksājumu kav ējumu iemesls. Uz ņēmumiem kav ējoties samaks āt rēķinus, 
lejupslīde ekonomikas cikl ā varētu izraisīt vairāk maksājumu kav ējumu. 
Uzņēmumiem kait ē arī tas, ka mazin ās to spēja iegūt naudu no pašu 
darbībām, un bankas var samazin āt kredītus uzņēmumiem. Tom ēr, 
uzlabojoties ekonomiskajam st āvoklim, var ar ī palielināties maks ājumu 
kavējumu skaits dažiem uz ņēmumiem, kuriem ir vair āk investīciju iespēju un 
tādējādi arī lielāka nepieciešam ība atrast l īdzekļus.  
(3) Finansējuma pieejam ība un budžeta ierobežojumi. Kred ītu pieejam ība, 
monetārā politika, kred ītinformācijas plūsma un būtība, uzņēmuma likvidit āte 
un finanšu resursu pieejam ība no bank ām arī var ietekm ēt maksājumu 
kavējumus, jo īpaši uzņēmumiem, kam banku kred īts aizstāj piegādātāja 
LV 3   LV kredītu. Daudzi debitoruz ņēmumi un publisk ās iestādes uzskata, ka, kav ējot 
maksājumu, var efekt īvi un lēti finansēt pašu uz ņēmumu un darb ības. Arī 
publiskās iestādes, kav ējot maks ājumus kreditoriem, var viegli (bet 
nepamatoti) p ārvarēt budžeta ierobežojumus, proti, p ārcelt maks ājumus uz 
nākamo budžeta periodu. 
(4) Kreditoru un debitoru darba organiz ācija. Svar īgi faktori, k ā izvairīties no 
maksājumu kav ējumiem, ir debitoru (tostarp publisko iest āžu) finanšu 
pārvaldības prakse, kreditoru kred ītu pārvaldības prakse, produktu un 
pakalpojumu kvalit āte un p ēcpārdošanas pakalpojumi. Kreditoriem 
komercdar ījumos, jo īpaši MVU, ne vienm ēr ir pienācīgas kredītu pārvaldības 
sistēmas, lai nepie ļautu maks ājumu kav ējumus vai tos p ārvaldītu. 
(5) Efektīvu aizsardz ības līdzekļu neesība. Lai gan ir pie ņemta 
Direktīva 2000/35/EK, daudzi uz ņēmumi, jo īpaši MVU, neiekas ē procentus 
gadījumos, kad tiem ir ties ības to dar īt. Dažiem kreditoriem finanšu 
ieguvumu neatsver izmaksas, kas saist ītas ar rīcību maksājumu kav ējumu 
gadījumos. Daudzos gad ījumos nevar atg ūt izmaksas, kas saist ītas ar papildu 
dokumentu sagatavošanu. Sankcijas pret klientiem, kas kav ē maksājumus, vai 
procentu iekas ēšana par maks ājumu kav ējumiem ir saist ītas ar 
administrat īvām izmaks ām, no kur ām uzņēmumi vēlas izvair īties. Turkl āt 
galīgo likumisko procentu summu, kas debitoram j āmaksā, var apr ēķināt 
vienīgi dienā, kad kreditors faktiski izdar ījis maksājumu, tā ka, pirms 
kreditors uzzina procentu summu, ko vi ņš varētu iekasēt, viņam jāsagaida 
maksājums. Bez tam procentu iekas ēšanas izmaksas pirms faktisk ās 
maksājuma dienas liel ākoties atsv ērtu finanšu ieguvumus. Visu šo iemeslu 
dēļ negatīvu seku iesp ējamība gadījumos, kad debitors kav ē maksājumu, ir 
pārāk maza, lai pan āktu vērā ņemamus uzlabojumus maks ājumu ieradumos. 
Tā ir īpaši maza publisk ās pārvaldes iest ādēm, kurām nav jāpārvar tādi paši 
finansējuma ierobežojumi k ā uzņēmumiem. Turkl āt nav skaidri vair āki 
būtiski direkt īvas noteikumi, vai ar ī tie ir grūti īstenojami praks ē. Piemēram, 
iespējams, ka daž ādi tiks interpret ēts piemērojamās procentu likmes apr ēķina 
veids, “attiec īgo piedzi ņas izmaksu” defin īcija un salikto procentu 
iespējamība.  
Maksājumu kavējumiem komercdar ījumos ir iev ērojamas sekas. 
• Maksājumu kav ējumi rada v ērā ņemamas izmaksas kreditoruz ņēmumiem. Visp ār 
maksājumu kav ējumi apgr ūtina naudas pl ūsmu, palielina finanšu izmaksas, 
samazina invest īciju iesp ējas un veicina nenoteikt ību daudziem 
kreditoruz ņēmumiem, jo īpaši MVU, un seviš ķi skaudri tas izj ūtams laik ā, kad 
piekļuve finans ēm ir ierobežota un d ārga. Iznākums bieži vien ir apdraud ēta 
uzņēmumu konkur ētspēja un maks ātspēja.  
• Debitoruz ņēmumi un publisk ās iestādes, kas kav ē maksājumus, sa ņem 
tirdzniecības kredītu par velti. 
• Maksājumu kav ējumi negat īvi ietekm ē Kopienas iekš ējo tirdzniec ību. Lielākajā 
daļā dalībvalstu uz ņēmumi uzskata, ka pre ču un pakalpojumu p ārdošana 
uzņēmumiem un iest ādēm citā dalībvalstī ir saistīta ar liel āku maks ājumu 
kavējumu iesp ējamību. Papildus citiem iemesliem maks ājumu kav ējumu 
LV 4   LV iespējamība attur uz ņēmumus no produktu un pakalpojumu p ārdošanas cit ās 
dalībvalstīs, jo palielin ās nenoteikt ība un dar ījumu izmaksas. No dal ības publisko 
iepirkumu proced ūrās tirgus dal ībniekus attur ļoti ilgais publisko iepirkumu 
līgumu maks ājumu laiks un maks ājumu kav ējumi, ko pie ļauj publisk ās iestādes. 
Šāda nerosinoša situ ācija samazina publisko iest āžu spēju izlietot nodok ļu 
maksātāju naudu vislietder īgākajā veidā. 
2. MĒRĶI 
Ikvienai Kopienas iniciat īvai, kuras m ērķis ir cīnīties pret maks ājumu kav ējumiem, 
kopumā: 
• jāveicina atjaunotaj ā Lisabonas izaugsmes un nodarbin ātības partner ībā1 
noteikto visaptverošo un priorit āro konkur ētspējas mērķu sasniegšana;  
• saskaņā ar Mazās uzņēmējdarbības aktu2 ievērojami jāsamazina uz ņēmumu 
administrat īvais slogs, j āuzlabo naudas pl ūsma un jāpalīdz kļūt par uzņēmējiem; 
• jāatvieglo iekšējā tirgus  pareiza darb ība un tā pabeigšana, likvid ējot šķēršļus 
pārrobežu komercdar ījumos.  
Iniciatīva paredz ar ī svarīgus stimulus pašreiz ējās ekonomikas kr īzes pārvarēšanai, 
veicinot Eiropas ekonomikas atvese ļošanas pl āna3 īstenošanu un uzlabojot 
uzņēmumu naudas pl ūsmu un t ādējādi stiprinot Eiropas uz ņēmumu konkur ētspēju 
ilgā laikā. 
Konkrēti tas nozīmē šādus divus darb ības mērķus: 
(1) noteikt debitoriem pas ākumus, kas tos patieš ām attur no maks ājumu 
kavējumiem, un  
(2) paredzēt kreditoriem pas ākumus, kas tiem nodrošina iesp ēju pilnībā un 
efektīvi izmantot ties ības maksājumu kav ējumu gadījumā. 
3. POLITISKO RISIN ĀJUMU VARIANTI  
Papildus b āzes scenārijam tika izskat īti šādi risinājumi: 
– 2.a risinājums (nele ģislatīvs). Uz uz ņēmumiem orient ētu informat īvu pasākumu 
organizēšana; 
                                                 
1 Komisijas pazi ņojums “Sadarb ība izaugsmes un darbavietu att īstībai. Jauns posms Lisabonas strat ēģijā” 
- COM(2005)24. 
2 Saska ņā ar Komisijas 2008. gada 25. j ūnija pazi ņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas 
Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai “Vispirms dom āt par maz ākajiem. Eiropas Maz ās 
uzņēmējdarbības akts”, COM(2008)394 gal īgā redakcija, viens no 10 principiem, kas virza MVU 
politikas koncepciju un īstenošanu ES un dal ībvalstu līmenī, ir atvieglot MVU piek ļuvi finans ējumam 
un veidot tiesisko un uz ņēmējdarbības vidi, kas rosina laikus veikt maks ājumus komercdar ījumos. 
3 COM(2008) 800, 26.11.2008. 
LV 5   LV – 2.b risinājums (nele ģislatīvs). Uz MVU p ārstāvju organiz ācijām orient ētu 
informatīvu pasākumu organiz ēšana; 
– 2.c risinājums (nele ģislatīvs). Inform ācijas public ēšana par sliktajiem debitoriem; 
– 3.a risinājums (leģislatīvs). Maks ājumu laika piln īga harmoniz ācija; 
– 3.b risinājums (leģislatīvs). “Starp ības” procentu likmes palielin āšana; 
– 3.c risinājums (leģislatīvs). 5 euro sliekš ņa atcelšana; 
– 3.d risinājums (leģislatīvs). “Maksas par maks ājuma kavējumu” ieviešana; 
– 3.e risinājums (leģislatīvs). “Kompens ācijas par maks ājuma kavējumu” ieviešana; 
– 3.f risinājums (leģislatīvs). Pārstāvju organiz āciju lomas stiprin āšana. 
Jau risinājumu atlases s ākumposm ā atteicās no vairākiem risin ājumiem, piem ēram, 
no Direkt īvas 2000/35/EK atcelšanas, t āda Eiropas fonda izveides, kura m ērķis būtu 
bez maksas finans ēt MVU un kura lielums b ūtu atkarīgs no debitoru par ādiem. 
4. IETEKMES ANAL ĪZE 
Jānorāda, ka attiec ībā uz dažiem svar īgiem aspektiem, kas saist īti ar triju pirmo 
1. punktā minēto problēmu cēloņiem, ES ne vienm ēr ir rīcības tiesības. Dažas 
problēmas, kas saist ītas ar valsts vai re ģionālajiem tirgiem, j ārisina kop ā ar 
dalībvalstīm, bet, cikt āl tas attiecas uz ekonomikas ciklu, liel ākā daļa ekonomikas 
politikas sviru ir dal ībvalstu rok ās, tā ka vienotu risin ājumu visiem probl ēmu 
cēloņiem ES līmenī rast nav iesp ējams.  
Turklāt direktīva tirgus dal ībniekiem ir fakultat īvs instruments, cikt āl tajā nav 
noteikti pien ākumi tiem piepras īt procentus par maks ājuma kav ējumu. Direkt īva ir 
piemērojama ar ī jomā, kurā maksājumus divu uz ņēmumu starp ā (B2B) var ietekm ēt 
daudzi citi faktori. Ar jaunajiem ES noteikumiem, kas nesen st ājušies spēkā vai ko 
drīzumā sāks piemērot, ir main īts regulējums, kurš piem ērojams maks ājumu 
procesam un pras ību iesniegšanai ties ā, lai saņemtu maks ājumu par p ārrobežu 
komercdar ījumiem Eiropas Savien ībā. Ja turpin ātu bāzes scenāriju, būtu grūti 
atbildēt par ietekmju savstarp ējo saikni un sekund ārajām ietekm ēm. Tādējādi ir 
iespējams tikai sniegt indikat īvas kvantitat īvās aplēses attiec ībā uz katra iesp ējamā 
risinājuma ekonomisko un soci ālo ietekmi. T āpēc analīze ir lielākoties kvalitat īva. 
Jānorāda, ka neviens risin ājums neietekm ētu dabu vai treš ās valstis.  
Attiecībā uz dažiem probl ēmu cēloņiem ES nav r īcības tiesību, tomēr tie ietekm ēs 
konkrētu risinājumu izvēli. Piemēram, tirgus strukt ūra un tirgus dal ībnieka poz īcija 
tirgū lielā mērā izšķirs, vai tas v ērsīsies pret debitoru, kurš kav ē maksājumu, un 
uzņemsies risku saboj āt darījumu attiec ības, kas var ētu maksāt vairākus tūkstošus 
euro. Šā iemesla d ēļ, kaut arī ir iespējams kvalitat īvi novērtēt dažādo risinājumu 
ietekmi, ir gr ūti tomēr pienācīgi prognoz ēt priekšlikuma kop ējo ietekmi uz 
ekonomiku un nav iesp ējams kvantitat īvi novērtēt tiešo soci ālo ietekmi.  
LV 6   LV Politiskie risin ājumi izvērtēti, ņemot vērā bāzes scenāriju, lietder ības, efektivit ātes un 
saskanības ziņā. 
Vispārējs risinājumu salīdzinājums 
Risinājums Lietderība Efektivitāte Saskaņotība 
2.a risinājums  
(neleģislatīvs). 
Uz uzņēmumiem 
orientētu 
informatīvu 
pasākumu 
organizēšana Nē: neietekm ē debitorus 
un minim āli ietekm ē 
kreditorus  Nē: prasa p ārāk daudz 
resursu, bet izn ākums 
neskaidrs  Jā: negatīvu ietekmi uz 
citām nozarēm nevarēja 
konstatēt 
2.b risinājums  
(neleģislatīvs). 
Uz MVU pārstāvju 
organizācijām 
orientētu 
informatīvu 
pasākumu 
organizēšana
 Nē: maz iesp ējams, ka 
varēs sasniegt m ērķus Jā: diezgan mazas ES 
budžeta izmaksas. Nav 
citu izmaksu.  Jā: negatīvu ietekmi uz 
citām nozarēm nevarēja 
konstatēt 
2.c risinājums  
(neleģislatīvs). 
Informācijas 
publicēšana par 
sliktajiem 
debitoriem  Apšaubāma: iespējama 
preventīva ietekme uz 
kreditoriem, bet, lai 
īstenotu, j āpārvar daudz 
praktisku š ķēršļu Nē: uzņēmumiem ļoti 
lielas administrat īvās 
izmaksas  Jā: negatīvu ietekmi uz 
citām nozarēm nevarēja 
konstatēt 
3.a/1. risin ājums  
(leģislatīvs). 
Maksājumu 
periodu 
harmoniz ēšana 
uzņēmumu starp ā Jā: iespējams, ka, 
saīsinot līgumā noteikto 
maksājumu laiku, 
maksājumu kav ējumu 
būs mazāk  Nē: iev ērojamas 
atbilstības 
nodrošināšanas un 
korekciju izmaksas  Nē: at ņemot 
uzņēmumiem sp ēju 
konkurēt ar klientiem 
piedāvāto maks ājumu 
laiku, tiktu zaud ēta 
līgumslēgšanas br īvība. 
Savukārt tas izrais ītu 
lielāku spiedienu uz 
citiem noteikumu 
saskaņošanas aspektiem, 
jo lieli uz ņēmumi var ētu 
aizvien v ēl ļoti ietekm ēt 
mazos uz ņēmumus 
piegādātājus/pakalpojumu 
sniedzējus 
3.a/2. risin ājums  
(leģislatīvs). 
Maksājumu laika 
harmoniz ācija 
attiecībā uz 
maksājumiem, 
ko izdara 
publiskas iestādes 
uzņēmumiem
 Jā: līgumos ar valsts 
iestādēm, kam j āievēro 
pārredzamas standarta 
procedūras, 
tirdzniecības sakaru 
sabojāšana ar klientu, 
šķiet, nav noz īmīgs 
aspekts. Turkl āt, 
publiskai iest ādei 
piešķirot l īgumu, 
maksājumu laiku parasti 
neapspriež. Tom ēr par 
maksājuma kav ējumu 
jāparedz pietiekami 
lielas sankcijas  Jā: ietekme uz budžetu 
valsts iest ādēm paliktu 
samērā ierobežota 
salīdzinājumā ar 
papildu likvidit āti, ko 
publiskas iest ādes agrāk 
izdarīts maks ājums 
nodrošinātu 
uzņēmumiem.  Jā: negatīvu ietekmi uz 
citām nozarēm nevarēja 
konstatēt 
LV 7   LV 3.b risinājums  
(leģislatīvs). 
“Starpības” 
procentu likmes palielināšana 
 Apšaubāma: šķiet, ka 
ieinteresētās personas ir 
apmierinātas ar 
pašreizējo “starp ības” 
procentu likmi. 
Uzņēmumiem jau ir 
tiesības līgumā paredzēt 
augstāku procentu likmi 
vai paredz ēt augstāku 
likmi komercnosac ījumos. 
Saskaņā ar pašreiz ējiem 
noteikumiem 
dalībvalstis savos ties ību 
aktos var paredz ēt 
augstāku minim ālo 
“starpības” likmi.
 Apšaubāma: šis 
risinājums var ētu 
stiprināt lielo vai 
spēcīgāko uzņēmumu 
pozīciju, jo tas rosin ātu 
uzņēmumus pras īt 
atlaidi par agr āk izdarītu 
maksājumu.  Jā: negatīvu ietekmi uz 
citām nozarēm nevarēja 
konstatēt 
3.c risinājums  
(leģislatīvs). 
5 euro sliekš ņa 
atcelšana  Jā neliela apjoma 
darījumiem, ja tiktu 
veikti v ēl arī citi 
pasākumi, kas 
nodrošinātu, ka ir 
ekonomiski iekas ēt 
nesamaks ātās summas.  Jā, jo īpaši MVU. 
Nevarēja konstat ēt 
budžeta, dar ījumu un 
atbilstības 
nodrošināšanas 
izmaksas.  Jā: negatīvu ietekmi uz 
citām nozarēm nevarēja 
konstatēt 
3.d risinājums  
(leģislatīvs). 
“Maksas par 
maksājuma 
kavējumu” 
ieviešana  Jā: uzņēmumi var ētu 
atgūt dar ījumu 
izmaksas, kas saist ītas ar 
maksājuma piepras īšanu 
un procentu iekas ēšanu 
maksājumu 
kavējumiem, t ā ka 
kreditorus no procentu 
iekasēšanas attur ētu 
vienīgi komerci āli 
argumenti  Jā: izmaksas 
(galvenok ārt darījumu 
izmaksas) ir 
pārdalāmas. Nav 
budžeta vai atbilst ības 
nodrošināšanas 
izmaksu.  Jā: negatīvu ietekmi uz 
citām nozarēm nevarēja 
konstatēt 
3.e risinājums  
(leģislatīvs). 
“Kompens ācijas 
par maks ājuma 
kavējumu” 
ieviešana  Jā: proporcion āli 
summai, ko piepras īs no 
debitora, noteikti attur ēs 
debitoru kav ēt 
maksājumu, jo 
izmaksas, kas debitoram būs jāsedz, pārsniegs 
ietaupījumus, ko cit ādi 
tas gūtu no bezmaksas 
tirdzniecības kred īta. 
Tas ir arī spēcīgs stimuls 
kreditoriem piepras īt 
maksājumu un 
procentus.
 Jā: izmaksas 
(galvenok ārt darījumu 
izmaksas) ir pārdalāmas. Nav 
atbilstības 
nodrošināšanas 
izmaksu. Budžeta 
izmaksas ir pamatotas, 
ņemot v ērā 
uzņēmumam nodar īto 
kaitējumu, un 
proporcion ālas 
atbilstībai.
 Jā: negatīvu ietekmi uz 
citām nozarēm nevarēja 
konstatēt 
3.f risinājums  
(leģislatīvs). 
Pārstāvju 
organizāciju 
lomas 
stiprināšana Apšaubāma: š īm 
organizācijām, 
iespējams, nav resursu, 
lai segtu administrat īvās 
izmaksas un finanšu 
riskus, kas saist īti ar 
maksājumu kav ējumu 
tiesvedību. Iesp ējams 
arī, ka tās atturēsies no 
rīcības interešu konflikta 
dēļ, piem ēram, ja Jā, ja tiktu veikti 
pasākumi, lai 
samazinātu izmaksas, 
kas saist ītas ar š ādu 
rīcību, un saist ītos 
finanšu riskus (3.c, 3.d 
un 3.e risin ājums).  Jā: negatīvu ietekmi uz 
citām nozarēm nevarēja 
konstatēt 
LV 8   LV organizācijas locek ļi 
būtu gan kreditori, gan 
debitori  
Šī ietekmes anal īze liecina, ka attiec ībā uz B2B darījumiem lietder īguma, 
efektivitātes un saskan ības kritērijiem atbilst 3.a/2. un 3.c, 3.d un 3.e risin ājums. 
Pārējie risinājumi neatbilst vismaz vienam krit ērijam.  
Risinājumu iedal ījums pēc piemērotības  
Risinājums Lietderība Efektivitāte Saskaņotība 
IETEIKT Ā IZVĒLE 
3.a/2. risin ājums (leģislatīvs). 
Maksājumu laika harmoniz ācija attiec ībā 
uz maks ājumiem, ko izdara publiskas 
iestādes uzņēmumiem  Jā Jā Jā 
3.c risinājums (leģislatīvs). 5 euro 
sliekšņa atcelšana  Jā Jā Jā 
3.d risinājums (leģislatīvs). “Maksas par 
maksājuma kavējumu” ieviešana  Jā Jā Jā 
3.e risinājums (leģislatīvs). 
“Kompens ācijas par maks ājuma 
kavējumu” ieviešana  Jā Jā Jā 
NEIETEICAMIE RISIN ĀJUMI  
3.b risinājums (leģislatīvs). “Starp ības” 
procentu likmes palielin āšana  Apšaubāma Apšaubāma Jā 
3.f risinājums (leģislatīvs). Pārstāvju 
organizāciju lomas stiprin āšana Apšaubāma Jā Jā 
3.a/1. risin ājums (leģislatīvs). 
Maksājumu periodu harmoniz ēšana 
uzņēmumu starp ā Jā Nē Nē 
2.a risinājums (neleģislatīvs). Uz 
uzņēmumiem orient ētu informat īvu 
pasākumu organiz ēšana Nē Nē Jā 
2.b risinājums (neleģislatīvs). Uz MVU 
pārstāvju organiz ācijām orient ētu 
informatīvu pasākumu organiz ēšana Nē Jā Jā 
2.c risinājums (neleģislatīvs). 
Informācijas public ēšana par sliktajiem 
debitoriem  Apšaubāma Nē Jā 
Vienīgais risinājums, kas var ētu būt saistīts ar būtiskām administrat īvajām izmaks ām 
uzņēmumam, ir 2.c risin ājums. Ar šo risin ājumu saist ītās izmaksas var ētu būt 
aptuveni 25 300 miljoni euro M VU un 86,1 miljoni euro lieliem uz ņēmumiem.