Priekšlikums Padomes lēmums par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (EK, Euratom) /* COM/2006/0099 galīgā redakcija - CNS 2006/0039 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 8.3.2006 COM(2006) 99 galīgā redakcija 2006/0039 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (//EK, Euratom) (iesniegusi Komisija) Komisijas darba dokuments par Apvienotās Karalistes budžeta nelīdzsvarotības korekcijas („Apvienotās Karalistes korekcijas”) aprēķinu, finansēšanu, maksāšanu un iegrāmatošanu budžetā saskaņā ar 4. un 5. pantu Padomes Lēmumā 2006/xxx/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu PASKAIDROJUMA RAKSTS Ievads Eiropadome 2005. gada 15. – 16. decembrī panāca politisku vienošanos par 2007. – 2013. gada finanšu plānu[1]. Lai īstenotu tās secinājumus par Eiropas Savienības finansēšanu, Eiropadome arī aicināja Komisiju sagatavot jaunu lēmumu par pašu resursiem un izdarīt grozījumus tam pievienojamā darba dokumentā par Apvienotās Karalistes korekciju. Eiropadomes secinājumiem pievienotās vienošanās par finanšu plānu 78. punktā teikts: „Pašu resursu lēmumu un tam pievienoto darba metožu dokumentu groza tā, lai pašu resursu lēmuma procesa ratifikāciju [ratifikācijas procesu] visas dalībvalstis varētu pabeigt, lēmumam stājoties spēkā vēlākais 2009. gada sākumā, kā arī, lai ieviestu uzskaitītos grozījumus. Šie grozījumi stājas spēkā [tiek piemēroti] no 2007. gada 1. janvāra un tos vajadzības gadījumā piemēros ar atpakaļejošu datumu.” Turklāt Eiropadome secināja, ka: - pašu resursu un saistību apropriējumu maksimālais apjoms jāsaglabā pašreizējā līmenī (76. punkts) un - noteikumu par pašu resursiem pamatā jābūt vispārējas vienlīdzības mērķim. Ar šiem noteikumiem tādējādi būtu jānodrošina, ka saskaņā ar attiecīgajiem 1984. gada Fontenblo Eiropadomes secinājumiem nevienai dalībvalstij nav jāiztur budžeta slogs, kas būtu pārmērīgs salīdzinājumā ar valsts labklājības līmeni. Tādēļ būtu jāievieš attiecīgi noteikumi, kas attiektos uz konkrētām dalībvalstīm (77. punkts). Ar šo Padomes lēmuma priekšlikumu par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu un tam pievienoto darba dokumentu par Apvienotās Karalistes korekciju tiek grozīti pašreizējie pašu resursu noteikumi. Šie grozījumi ietver: - noteikumus, ar ko īsteno Eiropadomes 2005. gada 15. – 16. decembra secinājumus pašu resursu jomā (skat. 2. un 3. iedaļu tālāk); - atsevišķus esošo noteikumu pielāgojumus, lai ņemtu vērā situācijas attīstību kopš pašu resursu lēmuma pieņemšanas Padomē 2000. gada septembrī un lai uzlabotu noteikumu juridisko un lingvistisko konsekvenci (skat. 3. un 4. iedaļu tālāk). Visas tālākās norādes uz konkrētiem pantiem ir norādes uz šo Padomes lēmuma priekšlikumu par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu. Eiropadomes secinājumu īstenošana – jaunā lēmuma par pašu resursiem priekšlikums PVN piesaistīšanas vienotā likme – 2. panta 4. punkta pirmā daļa Eiropadome vienojās, ka PVN resursu piesaistīšanas likmei jābūt noteiktai 0,30 % apmērā no dalībvalstu nepārsniedzamās PVN bāzes. Saskaņā ar pašreizējo Lēmumu par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu 2000/597/EK, Euratom[2] vienoto PVN piesaistīšanas likmi, ko faktiski piemēro dalībvalstu nepārsniedzamajai PVN bāzei, nosaka, no „maksimālās piesaistīšanas likmes” (pašreiz 0,50 %) atņemot „fiksēto likmi”, kuru savukārt aprēķina, izmantojot sarežģītu formulu, kurā ņem vērā Apvienotās Karalistes korekcijas lielumu. Saskaņā ar jauno sistēmu tiks noteikta nemainīga piesaistīšanas likme 0,30 % apmērā, kas atbilst starpībai starp pašreizējo maksimālo piesaistīšanas likmi 0,50 % apmērā un iepriekš piemērotās fiksētās likmes vidējo lielumu, kas ir 0,20 %. Pašreizējās sarežģītās un nepārskatāmās PVN piesaistīšanas likmes aprēķina sistēmas aizstāšana ar vienotu piesaistīšanas likmi ir apsveicams vienkāršojums, kas jau sen bija vēlams. Saikne starp PVN likmi un Apvienotās Karalistes korekciju, izmantojot „fiksēto likmi”, ir vēsturiski saglabājusies no pašu resursu sistēmas laikā pirms 1988. gada, kad Apvienotās Karalistes korekciju finansēja proporcionāli dalībvalstu neierobežotajām PVN bāzēm, kaut gan kopš 1988. gada to finansē proporcionāli dalībvalstu IKP/NKI[3] bāzēm. Tādēļ ir loģiski ierosināt PVN piesaistīšanas nemainīgo likmi (vienoto likmi) pašreizējā līmenī, jo „fiksētajai likmei” vairs nav nekāda jēgpilna pamata. Samazinātas PVN piesaistīšanas likmes pagaidu piemērošana atsevišķās dalībvalstīs – 2. panta 4. punkta otrā daļa Eiropadome vienojās, ka laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam četrām valstīm piemērojama samazināta PVN piesaistīšanas likme nolūkā samazināt attiecīgo valstu budžeta slogu. Šajā laika posmā PVN piesaistīšanas likme Austrijai ir noteikta 0,225 % apmērā, Vācijai – 0,15 % un Nīderlandei un Zviedrijai – 0,10 %. NKI iemaksu pagaidu samazinājums attiecībā uz atsevišķām dalībvalstīm – 2. panta 5. punkts Eiropadome vienojās, ka laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam Nīderlandei jāpiemēro 605 miljonu euro ikgadējs bruto samazinājums tās NKI iemaksām un Zviedrijai – 150 miljonu euro ikgadējs bruto samazinājums, 2004. gada cenās. Bruto samazinājumu finansēs visas dalībvalstis, t. i., ieskaitot Nīderlandi un Zviedriju. Šo samazinājumu nolūks nav ne palielināt Apvienotās Karalistes korekcijas lielumu, ne samazināt Nīderlandes un Zviedrijas daļu Apvienotās Karalistes korekcijas finansēšanā. Tādējādi bruto samazinājumi tiks piemēroti pēc Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķina un segšanas. Šo nosacījumu mērķis ir samazināt minēto valstu budžeta slogu. Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgošana, ņemot vērā paplašināšanos – 4. panta 1. punkta f) un g) apakšpunkts un 4. panta 2. punkts Eiropadome vienojās, ka Apvienotās Karalistes budžeta nelīdzsvarotības korekcija pilnībā paliks spēkā attiecībā uz visiem izdevumiem, izņemot izdevumus dalībvalstīs, kuras ES pievienojušās pēc 2004. gada 30. aprīļa. Tādējādi, aprēķinot Apvienotās Karalistes korekciju, no kopējiem attiecinātajiem izdevumiem tiks atņemti izdevumi jaunajām dalībvalstīm, izņemot KLP tirgus izdevumus (lauksaimniecības tiešos maksājumus un ar tirgu saistītos izdevumus, kā arī tos lauku attīstības izdevumus, ko sedz no ELVGF Garantiju nodaļas). Kopējo attiecināto izdevumu samazinājums tiks ņemts vērā pakāpeniski, sākot no 2008. gada korekcijas, kas budžetā pirmoreiz tiks ņemta vērā 2009. gadā, un paredzēto līmeni sasniedzot ar 2010. gada korekciju, kas budžetā pirmoreiz tiks ņemta vērā 2011. gadā, ievērojot šādu grafiku: Gads, kad budžetā pirmoreiz ņem vērā UK korekciju | No UK korekcijas aprēķina izslēdzamo, ar paplašināšanos saistīto izdevumu (kā tie definēti iepriekš) īpatsvars procentos | 2009 | 20 | 2010 | 70 | 2011 | 100 | Eiropadome arī vienojās, ka laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam šo attiecināto izdevumu samazinājuma rezultātā Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojuma kopsumma nedrīkstēs pārsniegt 10,5 miljardus euro 2004. gada cenās. Tādēļ Padomes lēmuma priekšlikumā noteikts, ka Komisijas dienesti ik gadu pārbaudīs, vai Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojuma kopsumma nepārsniedz minēto summu. Ja summa tiks pārsniegta, Apvienotās Karalistes iemaksa budžetā tiks attiecīgi samazināta. Aprēķinam tiks izmantots jaunākais pieejamais ES IKP deflators, izteikts euro, ko nosaka Komisija. Turklāt minētā 10,5 miljardu euro summa tiks palielināta, ja laikā līdz 2013. gadam notiks jauna paplašināšanās, izņemot Rumānijas un Bulgārijas pievienošanos. Kolīdz tiks sasniegts paredzētais līmenis un ja vien laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam netiks pārsniegta 10,5 miljardu euro kopsumma, šīs Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgošanas rezultātā Apvienotā Karaliste pilnībā piedalīsies paplašināšanās izdevumu segšanā, izņemot minētos lauksaimniecības izdevumus. Kā minēts Eiropadomes secinājumiem pievienotās vienošanās par finanšu plānu III pielikumā, pašreizējā lēmumā par pašu resursiem noteikto pielāgojumu saistībā ar paplašināšanos, t. i., kopējo attiecināto izdevumu samazinājumu par summu, kas atbilst pirmspievienošanās izdevumiem kandidātvalstīs gadā pirms šo valstu iestāšanās, beigs piemērot, sākot no 2013. gada korekcijas, kura budžetā pirmoreiz tiks ņemta vērā 2014. gadā. Pašu resursu sistēmas pārskatīšana – 9. pants Eiropadome aicināja (80. punkts) Komisiju veikt pilnīgu, visaptverošu pārskatīšanu, kas attiektos uz visiem ES resursu un izdevumu aspektiem, lai sniegtu ziņojumu 2008./2009. gadā. Tādēļ Padomes lēmuma priekšlikumā noteikts, ka šīs pilnīgās pārskatīšanas ietvaros Komisija veiks vispārēju pašu resursu sistēmas pārskatīšanu un vajadzības gadījumā iesniegs attiecīgus priekšlikumus. Stāšanās spēkā un piemērošana – 10. pants Eiropadome vienojās, ka jaunais lēmums par pašu resursiem jāpieņem tā, lai jaunā lēmuma ratificēšanas process visās dalībvalstīs tiktu pabeigts tā, ka lēmums varētu stāties spēkā vēlākais 2009. gada sākumā, ar atpakaļejošu spēku no 2007. gada 1. janvāra. Iepriekšējā pašu resursu lēmuma noteikumus pašu resursu un Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķinam turpinās piemērot līdz 2007. gadam, neieskaitot. Eiropadomes secinājumu īstenošana – priekšlikums jaunam pievienojamajam darba dokumentam par Apvienotās Karalistes korekciju Pievienojamais darba dokuments par Apvienotās Karalistes korekciju ir grozīts, ņemot vērā pašu resursu lēmumā ierosinātās izmaiņas. Tās skar šādus aspektus: - darba dokumenta piemērošanas sākuma datumu; - ar pirmspievienošanās atbalstu saistītās pielāgojumu kārtības likvidēšanu; - jauno pielāgojumu kārtību attiecībā uz izdevumiem jaunajās dalībvalstīs; - Apvienotās Karalistes korekcijas kopējā samazinājuma maksimālo summu saistībā ar iepriekš minēto pielāgojumu kārtību; - minētās maksimālās summas pielāgojumus jaunas(-u) paplašināšanās(-os) gadījumā; - „fiksētās likmes” aprēķina metodes likvidēšanu un visu norāžu likvidēšanu par Apvienotās Karalistes korekcijas ietekmi uz PVN piesaistīšanas likmi. Tāpat ir ieviesti papildu grozījumi nolūkā uzlabot teksta konsekvenci un veicināt saprotamību. Šīs izmaiņas attiecas tikai uz formu un nekādi neiespaido aprēķina metodi. Tās skar šādus aspektus: - korekcijas finansēšanas liekā dubultā aprēķina likvidēšana. Pašreizējā darba dokumentā 2. iedaļas a) un b) punktā pārņemti pašu resursu lēmuma finansēšanas noteikumi, taču papildus c) punktā noteikts, ka „lai panāktu šo rezultātu, veic attiecīgu IKP bāzes pielāgošanu”. Šim noteikumam nav praktiskas nozīmes un tādēļ ir ierosināts tekstu vienkāršot, atstājot tikai lēmumā par pašu resursiem noteikto aprēķina metodi, kura ir iekļauta arī gada budžeta finanšu tabulās; - uzlabots aprēķina etapu matemātiskais izklāsts; - attiecināto izdevumu struktūra ir pielāgota 2007. – 2013. gada finanšu plāna nomenklatūrai un struktūrai; - veikti daži tīri lingvistiski un formas uzlabojumi. Citi grozījumi pašreizējā lēmumā par pašu resursiem 2000/597/EK, Euratom Lauksaimniecības un muitas nodokļu nošķīruma likvidēšana – 2. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts ES tiesībās iestrādājot vienošanās, kuras tika panāktas daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas raundā, vairs nav nekādas būtiskas atšķirības starp lauksaimniecības un muitas nodokļiem. Atšķirības nesaistās ar pašiem nodokļiem, bet tikai ar apliekamo produktu veidu (lauksaimniecības produkti pretstatā pārējiem). Lai labāk atspoguļotu šo situāciju, jaunā Padomes lēmuma priekšlikumā apvienoti pašreizējā Padomes lēmuma 2. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkti un nedaudz mainīta redakcija, lai novērstu jebkādu tiešu norādi uz atšķirību starp ievedmuitas nodokļiem lauksaimniecības un nelauksaimniecības jomā. Tā rezultātā PVN resurss ietverts 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā un NKI resurss – 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Joprojām ir atsauce uz citiem maksājumiem, nodevām utt., kas vairs nav spēkā, jo vēl var būt nenomaksāti muitas parādi tā sauktajos B kontos (t. i., attiecībā uz nenomaksātiem apstrīdētiem prasījumiem). Būtisku statistikas metožu izmaiņu piemērošana NKI attiecībā uz pašu resursiem – 2. panta 7. punkts Saskaņā ar pašreizējā lēmuma par pašu resursiem 2. panta 7. punkta otro daļu „Ja EKS [Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmas] 95 grozījumi radītu būtiskas izmaiņas attiecībā uz .. NKI, tad Padome .. vienprātīgi pieņem lēmumu par to, vai šādi grozījumi attiecas uz šā lēmuma piemērošanu”. Tomēr nav nekāda iemesla, lai attiecībā uz pašu resursiem netiktu piemērotas ES līmeņa izmaiņas statistikā, kas pieņemtas nolūkā uzlabot EKS metodoloģiju un dot iespēju precīzāk salīdzināt saimniecisko darbību ES iekšienē. No otras puses, svarīgi, lai pieņemtās izmaiņas tiktu piemērotas vienveidīgi visās dalībvalstīs, pirms uz to pamata tiek noteikti pašu resursu maksājumi. Tādēļ iepriekš citētā noteikuma redakciju ierosināts grozīt šādi: „Ja EKS 95 izmaiņas būtiski maina NKI, .. tad Padome .. vienprātīgi pieņem lēmumu par to, kad šīs izmaiņas piemēro šā lēmuma nolūkos.” .. Pašu resursu un saistību apropriējumu maksimums – 3. pants Ņemot vērā pāreju no EKS 79 uz EKS 95 attiecībā uz budžetu un pašu resursiem un nolūkā Kopienām piešķirto finanšu līdzekļu summu saglabāt nemainīgu, Komisija saskaņā ar pašreizējā lēmuma par pašu resursiem 2000/597/EK Euratom 3. panta 1. un 2. punktā dotajām formulām pārrēķināja pašu resursu maksimumu un saistību apropriējumu maksimumu, to izsakot līdz divām zīmēm aiz komata. Komisija jaunās maksimālās robežas Padomei un Eiropas Parlamentam paziņoja 2001. gada decembrī[4]. Pašu resursu maksimālā robeža ir noteikta 1,24 % apmērā no dalībvalstu kopējā NKI tirgus cenās un saistību apropriējumu maksimālā robeža – 1,31 % apmērā no dalībvalstu kopējā NKI. Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka šie procentos izteiktie maksimālie apjomi jāsaglabā pašreizējā līmenī, kas ir ievērots šajā Padomes lēmuma priekšlikumā. Norāžu uz rezervēm svītrošana – 2. panta 6. punkts, 6. un 7. pants Pašreizējā pašu resursu lēmumā ir iekļauti noteikumi, kas paredz, ka rezervju segšanai vajadzīgos līdzekļus piesaista tikai tad, ja tas vajadzīgs. Tomēr kopš 2003. gada monetārā rezerve vairs nepastāv. Turklāt jaunā iestāžu nolīguma projektā rezervi atbalstam ārkārtas gadījumos ir ierosināts iekļaut kā budžeta rezervi un, kā minēts Komisijas 2006. gada 1. februārī iesniegtajā iestāžu nolīguma projektā, rezerve, kas paredzēta, lai garantētu aizdevumus trešām valstīm, jāpārveido par vienkāršotu finansēšanas mehānismu, kas Aizdevumu garantiju fonda finansēšanai nepieciešamos apropriējumus ļautu iegrāmatot budžetā, tādējādi novēršot nepieciešamību attiecīgu līdzekļu pieprasījuma gadījumu paredzēt īpašos noteikumos. Tādēļ no Padomes lēmuma priekšlikuma ir svītrotas visas norādes uz rezervēm. Papildus tas nozīmē to, ka, ja notiek izmaiņas esošajās rezervēs, tā dēļ vairs nebūs jāgroza lēmums par pašu resursiem (kam vajadzīga vienprātība Padomē un ratifikācija dalībvalstīs). Atsauces uz īstenošanas pasākumu pieņemšanu pilnveidošana – 8. panta 2. punkts Atzinumā par Komisijas 2004. gada priekšlikumu par pašu resursu lēmumu Revīzijas palāta kritizēja 8. panta 2. punkta ierosināto redakciju, kā arī tā redakciju pašreizējā lēmumā par pašu resursiem, norādot, ka šis punkts, „ciktāl tas interpretē Palātas kontroles un revīzijas priekšmetu, ir līdzvērtīgs Līguma noteikumu grozījumam, kas veikts ārpus šim nolūkam paredzētās procedūras” .[5] Turklāt Palāta kritizēja to, ka attiecībā uz īstenošanas pasākumu pieņemšanu kā juridiskais pamats nav norādīts Līguma 279. pants un ka līdz ar to nebūtu nepieciešams Palātas atzinums. Tā kā šajā kontekstā nav nepieciešamas norādes uz Palātas pilnvarām un tā kā apspriešanās ar Palātu par īstenošanas pasākumiem šajā jomā ir vispārpieņemta prakse, ierosinātā redakcija ir attiecīgi pilnveidota. 2006/0039 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS […] par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (//EK, Euratom) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 269. pantu, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 173. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[6] , ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[7] , ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu[8], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[9] , tā kā: 1. Eiropadome, tiekoties Briselē 2005. gada 15. un 16. decembrī, cita starpā secināja, ka noteikumu par pašu resursiem pamatā jābūt vispārējas vienlīdzības mērķim. Ar šiem noteikumiem tādējādi būtu jānodrošina, ka saskaņā ar attiecīgajiem 1984. gada Fontenblo Eiropadomes secinājumiem nevienai dalībvalstij nav jāiztur budžeta slogs, kas būtu pārmērīgs salīdzinājumā ar valsts labklājības līmeni. Tādēļ ir jāievieš attiecīgi noteikumi, kas attiektos uz konkrētām dalībvalstīm. 2. Kopienas pašu resursu sistēmai ir jānodrošina pietiekami resursi Kopienas politikas pastāvīgai izstrādei, ņemot vērā vajadzību ievērot stingru budžeta disciplīnu. 3. Šajā lēmumā nacionālo kopienākumu (NKI) definē kā gada NKI tirgus cenās, ko noteikusi Komisija, piemērojot Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu (tālāk tekstā – „EKS 95”) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2223/96[10]. 4. Ņemot vērā pāreju no EKS 79 uz EKS 95 attiecībā uz budžetu un pašu resursiem un nolūkā Kopienām piešķirto finanšu līdzekļu summu saglabāt nemainīgu, Komisija saskaņā ar Padomes Lēmuma 2000/597/EK, Euratom[11] 3. panta 1. un 2. punktu, izmantojot minētajā pantā doto formulu, pārrēķināja pašu resursu maksimumu un saistību apropriējumu maksimumu, to izsakot līdz divām zīmēm aiz komata. Komisija jaunās maksimālās robežas Padomei un Eiropas Parlamentam paziņoja 2001. gada decembrī[12]. Pašu resursu maksimālā robeža ir noteikta 1,24 % apmērā no dalībvalstu kopējā NKI tirgus cenās un saistību apropriējumu maksimālā robeža – 1,31 % apmērā no dalībvalstu kopējā NKI. Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē secināja, ka šīm maksimālajām robežām jāpaliek pašreizējā līmenī. 5. Lai Eiropas Kopienām piešķirto finanšu līdzekļu summa saglabātos nemainīga, šīs maksimālās robežas, kas izteiktas procentuāli no NKI, ir jākoriģē, ja EKS 95 izmaiņas būtiski maina NKI. 6. ES tiesībās iestrādājot vienošanās, kuras tika panāktas daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas raundā, vairs nav nekādas būtiskas atšķirības starp lauksaimniecības un muitas nodokļiem. Tādēļ šīs atšķirības jālikvidē ES budžetā. 7. Lai nodrošinātu pārskatāmību un vienkāršību, Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka vienotā PVN piesaistīšanas likme jānosaka 0,3 % apmērā. 8. Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka Austrijai, Vācijai, Nīderlandei un Zviedrijai laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam jāpiemēro samazinātas PVN piesaistīšanas likmes un ka Nīderlandei un Zviedrijai tajā pašā laika posmā to NKI resursu iemaksām jāpiemēro ikgadējs bruto samazinājums. 9. Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka Apvienotajai Karalistei piemērojamais korekciju mehānisms jāsaglabā un ka Vācijai, Austrijai, Zviedrijai un Nīderlandei jānosaka mazāka daļa korekcijas finansēšanā. Tomēr, beidzoties pakāpeniskas pārejas periodam no 2009. līdz 2011. gadam, Apvienotajai Karalistei pilnībā jāpiedalās paplašināšanās izdevumu segšanā, izņemot lauksaimniecības tiešos maksājumus un ar tirgu saistītos izdevumus, kā arī tos lauku attīstības izdevumus, ko sedz no ELVGF Garantiju nodaļas. Tādējādi Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķins tiks pielāgots, pakāpeniski izslēdzot uz tām dalībvalstīm attiecinātos izdevumus, kuras ES pievienojušās pēc 2004. gada 30. aprīļa, izņemot minētos lauksaimniecības un lauku attīstības izdevumus. Laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam šo attiecināto izdevumu samazinājuma rezultātā Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojuma kopsumma nedrīkst pārsniegt 10,5 miljardus euro 2004. gada cenās. Ja laikā līdz 2013. gadam notiks jauna paplašināšanās, izņemot Rumānijas un Bulgārijas pievienošanos, tad minētā summa attiecīgi jākoriģē. 10. Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 4. panta f) apakšpunkta noteikumus par gada pirmspievienošanās izdevumu kandidātvalstīs izslēgšanu no Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķina jābeidz piemērot, sākot no tās korekcijas, kura budžetā pirmoreiz tiks ņemta vērā 2014. gadā. 11. Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē aicināja Komisiju veikt pilnīgu, visaptverošu pārskatīšanu, kas attiektos uz visiem ES resursu un izdevumu aspektiem, lai sniegtu ziņojumu 2008./2009. gadā. Tādēļ šīs pārskatīšanas ietvaros Komisijai jāveic vispārēja pašu resursu sistēmas darbības pārskatīšana un vajadzības gadījumā jāiesniedz attiecīgi priekšlikumi. 12. Ir jāparedz noteikumi, ko piemēro pārejas posmā starp sistēmu, kas ieviesta ar Lēmumu 2000/596/EK, Euratom, un to, kas izriet no šā lēmuma. 13. Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka šo lēmumu jāsāk piemērot 2007. gada 1. janvārī, IR PIEŅĒMUSI TĀLĀK IZKLĀSTĪTOS NOTEIKUMUS, KO IESAKA PIEŅEMT DALĪBVALSTĪS. 1. pants Kopienām pašu resursus piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti tālākajos pantos, lai saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (tālāk tekstā – “EK līgums”) 269. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma (tālāk tekstā – “Euratom līgums”) 173. pantu nodrošinātu Eiropas Savienības budžeta finansējumu. Eiropas Savienības budžetu, neskarot citus ieņēmumus, pilnībā finansē no Kopienu pašu resursiem. 2. pants 1. Pašu resursus, ko iekļauj Eiropas Savienības budžetā, veido šādi ieņēmumi: a) maksājumi, prēmijas, papildu vai kompensācijas summas, papildu summas vai faktori, kopējā muitas tarifa nodokļi un citi nodokļi, kurus noteikušas vai noteiks Kopienu iestādes attiecībā uz tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm, muitas nodokļi par izstrādājumiem saskaņā ar spēku zaudējušo Eiropas Ogļu un tērauda kopienas līgumu, kā arī iemaksas un citi nodokļi, kas ir paredzēti saskaņā ar cukura tirgus kopīgo organizāciju; b) neskarot šā panta 4. punkta otro daļu, visām dalībvalstīm spēkā esošas vienotas likmes piemērošana saskaņotajai PVN aprēķina bāzei, kas noteikta saskaņā ar Kopienas noteikumiem. Izmantotā aprēķina bāze nedrīkst pārsniegt 50 % no katras dalībvalsts NKI, kā tas noteikts 7. punktā; c) neskarot šā panta 5. punkta otro daļu, vienotās likmes – ko nosaka saskaņā ar budžeta procedūru, ņemot vērā kopējos citus ieņēmumus – piemērošana visu dalībvalstu NKI summai. 2. Pašu resursus, ko iekļauj Eiropas Savienības budžetā, veido arī ieņēmumi, kas ir saņemti no jauniem maksājumiem, kuri ieviesti saskaņā ar kopējo politiku, saskaņā ar EK līgumu vai Euratom līgumu, ja ir ievērota EK līguma 269. pantā vai Euratom līguma 173. pantā noteiktā procedūra. 3. Dalībvalstis kā iekasēšanas izmaksas patur 25 % no summām, kas minētas 1. punkta a) apakšpunktā. 4. Vienotā likme, kas minēta 1. punkta b) apakšpunktā, ir 0,30 %. Tomēr laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam PVN resursa piesaistīšanas likme Austrijai ir noteikta 0,225 % apmērā, Vācijai – 0,15 % un Nīderlandei un Zviedrijai – 0,10 %. 5. Vienoto likmi, kas noteikta saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu, piemēro katras dalībvalsts NKI. Tomēr laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam Nīderlandei piemēro 605 miljonu euro ikgadēju bruto samazinājumu tās NKI iemaksām un Zviedrijai – 150 miljonu euro ikgadēju bruto samazinājumu tās NKI iemaksām, 2004. gada cenās. Šīs summas koriģē atbilstīgi kārtējām cenām, piemērojot jaunāko Komisijas noteikto ES IKP deflatoru, izteiktu euro, kas pieejams provizoriskā budžeta sagatavošanas laikā. Bruto samazinājumus piemēro pēc tam, kad aprēķināta un finansēta Apvienotās Karalistes korekcija, kā izklāstīts šā lēmuma 4. un 5. pantā, un tie nekādi neiespaido korekciju. 6. Ja finanšu gada sākumā budžets nav pieņemts, piemēro iepriekšējās PVN un NKI piesaistīšanas likmes, līdz stājas spēkā jaunas likmes. 7. Šā lēmuma piemērošanas nolūkā NKI ir konkrētā gada NKI tirgus cenās, kā to noteikusi Komisija, piemērojot EKS 95 saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2223/96. Ja EKS 95 izmaiņas būtiski maina NKI, kā to nosaka Komisija, tad Padome, balstoties uz Komisijas priekšlikumu un apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, vienprātīgi pieņem lēmumu par to, kad šīs izmaiņas piemēro pašu resursiem. 3. pants 1. Kopējā pašu resursu summa, kas Kopienām piešķirta maksājumu apropriējumu segšanai, nedrīkst pārsniegt 1,24 % no dalībvalstu kopējā NKI. 2. Eiropas Savienības vispārējā budžetā iekļauto saistību apropriējumu kopsumma nedrīkst pārsniegt 1,31 % no dalībvalstu kopējā NKI. Jāsaglabā pastāvīga attiecība starp saistību apropriējumiem un maksājumu apropriējumiem, lai tādējādi nodrošinātu to savstarpēju atbilstību un turpmākajos gados ievērotu 1. punktā minēto maksimālo robežu. 3. Ja notiek EKS 95 izmaiņas, kas būtiski maina NKI, ko izmanto šā lēmuma nolūkā, Komisija 1. un 2. punktā minētās maksājumu un saistību apropriējumu robežas pārrēķina pēc šādas formulas: [pic] kur t ir pēdējais pilnais gads, par kuru ir pieejami dati saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003[13] („NKI regula”). 4. pants 1. Apvienotajai Karalistei piešķir korekciju budžeta līdzsvarošanai. Korekciju nosaka: a) aprēķinot starpību iepriekšējā finanšu gadā starp: - Apvienotās Karalistes procentuālo daļu no neierobežotās PVN aprēķina bāzes summas un - Apvienotās Karalistes procentuālo daļu no attiecināto izdevumu kopsummas; b) šādi iegūto starpību reizinot ar paredzēto izdevumu kopsummu; c) atbilstīgi b) apakšpunktam iegūto iznākumu reizinot ar 0,66; d) no saskaņā ar c) apakšpunktu iegūtā rezultāta atņemot summu, par kādu Apvienoto Karalisti ietekmē pāreja uz nepārsniedzamo PVN bāzi, un 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētos maksājumus, tas ir, starpību starp: - summu, kas Apvienotajai Karalistei būtu jāmaksā par summām, kuras finansētas no 2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētajiem resursiem, ja vienoto likmi piemērotu neierobežotajai PVN bāzei, un - Apvienotās Karalistes maksājumiem saskaņā ar 2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu; e) no saskaņā ar d) apakšpunktu iegūtā rezultāta atņemot Apvienotās Karalistes neto ieguvumu, kas radies, palielinot 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto resursu procentuālo daļu, ko dalībvalstis patur ar resursu iekasēšanu saistīto izmaksu segšanai; f) katras Eiropas Savienības paplašināšanās gadījumā koriģējot saskaņā ar e) apakšpunktu iegūto rezultātu, kompensāciju samazinot tā, lai izdevumi, kuriem pirms paplašināšanās netika piemērots samazinājums, arī pēc paplašināšanās netiktu samazināti. Koriģēšanu veic, no kopējiem attiecinātajiem izdevumiem atņemot summu, kas atbilst gada pirmspievienošanās izdevumiem kandidātvalstīs. Šādi aprēķinātās summas pārnes uz nākamajiem gadiem un koriģē ik gadu, piemērojot jaunāko pieejamo ES IKP deflatoru euro, ko nosaka Komisija. Šo apakšpunktu beidz piemērot, sākot no tās korekcijas, kuru budžetā pirmoreiz ņem vērā 2014. gadā; g) aprēķinu pielāgojot tādējādi, ka no kopējiem attiecinātajiem izdevumiem atņem kopējos izdevumus, kas attiecināmi uz dalībvalstīm, kuras ES pievienojušās pēc 2004. gada 30. aprīļa, izņemot lauksaimniecības tiešos maksājumus un ar tirgu saistītos izdevumus, kā arī tos lauku attīstības izdevumus, ko sedz no ELVGF Garantiju nodaļas. Šis samazinājums tiks ieviests pakāpeniski saskaņā ar tālāk redzamo grafiku. Gads, kad budžetā pirmoreiz ņem vērā UK korekciju | No Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķina izslēdzamo, ar paplašināšanos saistīto izdevumu (kā tie definēti iepriekš) īpatsvars procentos | 2009 | 20 | 2010 | 70 | 2011 | 100 | 2. Laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam šā panta 1. punkta g) apakšpunktā minētā attiecināto izdevumu samazinājuma rezultātā Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojuma kopsumma nedrīkst pārsniegt 10,5 miljardus euro, 2004. gada cenās. Komisijas dienesti ik gadu pārbauda, vai korekcijas pielāgojuma kopsumma nepārsniedz minēto summu. Šā aprēķina nolūkos summas, kas izteiktas pašreizējās cenās, pārvērš 2004. gada cenās, piemērojot jaunāko pieejamo ES IKP deflatoru euro, ko noteikusi Komisija. Ja maksimālā 10,5 miljardu euro summa ir pārsniegta, attiecīgi samazina Apvienotās Karalistes iemaksu budžetā. Ja laikā līdz 2013. gadam notiek jauna paplašināšanās, izņemot Rumānijas un Bulgārijas iestāšanos, 10,5 miljardu euro maksimālo summu koriģē, to attiecīgi palielinot. 5. pants 1. Korekcijas izmaksas pārējās dalībvalstis sedz šādi: Izmaksu sadali vispirms aprēķina pēc katras dalībvalsts daļas 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajos maksājumos, no aprēķina izslēdzot Apvienoto Karalisti un neņemot vērā 2. panta 5. punktā minētos Nīderlandes un Zviedrijas NKI resursu iemaksu bruto samazinājumus; pēc tam to pielāgo tā, lai Austrijas, Vācijas, Nīderlandes un Zviedrijas finansējuma daļa būtu viena ceturtā daļa no to parastās finansējuma daļas, kas iegūta šā aprēķina rezultātā. 2. Apvienotajai Karalistei korekciju piešķir, samazinot tās maksājumus, kas veidojas no 2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkta piemērošanas. Izmaksas, kuras sedz pārējās dalībvalstis, pievieno to maksājumiem, kas veidojas no 2. panta 1. punkta c) un b) apakšpunkta piemērošanas katrai dalībvalstij. 3. Komisija veic 2. panta 5. punkta, 4. panta un šā panta piemērošanai nepieciešamos aprēķinus. 4. Ja finanšu gada sākumā budžets nav pieņemts, turpina piemērot to Apvienotajai Karalistei piešķirto korekciju un citām dalībvalstīm sedzamās izmaksas, kas iekļautas pēdējā galīgi pieņemtajā budžetā. 6. pants Šā lēmuma 2. pantā minētos ieņēmumus bez izšķirības izmanto visu budžetā iekļauto izdevumu finansēšanai. 7. pants Kopienu ieņēmumu pārpalikumu, kas pārsniedz finanšu gada faktisko izdevumu kopsummu, pārnes uz nākamo finanšu gadu. 8. pants 1. Kopienu pašu resursus, kas minēti 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā, dalībvalstis iekasē saskaņā ar valsts normatīvo un administratīvo aktu noteikumiem, kurus attiecīgā gadījumā pielāgo, lai panāktu atbilstību Kopienas noteikumu prasībām. Komisija regulāri izskata dalībvalstu paziņotos valstu noteikumus, iesniedz dalībvalstīm labojumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai nodrošinātu valstu noteikumu atbilstību Kopienas noteikumiem, un iesniedz ziņojumus budžeta lēmējiestādēm. Dalībvalstis 2. panta 1. punkta a) līdz c) apakšpunktā minētos resursus nodod Komisijas rīcībā. 2. Padome saskaņā ar EK Līguma 279. panta 2. punktā izklāstīto procedūru pieņem noteikumus, kas vajadzīgi, lai piemērotu šo lēmumu un lai dotu iespēju pārbaudīt 2. – 5. pantā minēto ieņēmumu iekasēšanu, nodošanu Komisijas rīcībā un izmaksāšanu. 9. pants Lai veiktu pilnīgu, visaptverošu pārskatīšanu, kas attiektos uz visiem ES resursu un izdevumu aspektiem un par to sniegtu ziņojumu 2008./2009. gadā, Komisija veic vispārēju pašu resursu sistēmas pārskatīšanu un vajadzības gadījumā iesniedz attiecīgus priekšlikumus. 10. pants 1. Padomes ģenerālsekretārs šo lēmumu dara zināmu dalībvalstīm, un lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Dalībvalstis nekavējoties ziņo Padomes ģenerālsekretāram par to procedūru izpildi, kas saskaņā ar to konstitucionālajām normām vajadzīgas šā lēmuma noteikumu pieņemšanai. Šis lēmums stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kas seko mēnesim, kad saņemts pēdējais otrajā daļā minētais paziņojums. Lēmumu piemēro no 2007. gada 1. janvāra. 2. a) Ievērojot b) apakšpunktu, no 2007. gada 1. janvāra atceļ Lēmumu Nr. 2000/597/EK, Euratom. Visas atsauces uz Padomes 1970. gada 21. aprīļa Lēmumu par dalībvalstu finanšu iemaksu aizstāšanu ar Kopienu pašu resursiem[14], Padomes 1985. gada 7. maija Lēmumu 85/257/EEK, Euratom par Kopienas pašu resursu sistēmu[15], Lēmumu 88/376/EEK, Euratom[16], Lēmumu 94/728/EK, Euratom[17] vai Lēmumu 2000/597/EK, Euratom uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu. b) 2., 4. un 5. pantu Lēmumos 88/376/EEK, Euratom, 94/728/EK, Euratom un 2000/597/EK, Euratom turpina piemērot, lai aprēķinātu un koriģētu ieņēmumus, kuri noteikti, piemērojot visām dalībvalstīm vienotu likmi PVN bāzei, kas noteikta saskaņotā veidā un ierobežota starp 50 % un 55 % no katras dalībvalsts NKP vai NKI, atkarībā no attiecīgā gada, un lai aprēķinātu budžeta nelīdzsvarotības korekciju, kas Apvienotajai Karalistei piešķirta no 1988. līdz 2006. gadam. c) Attiecībā uz summām, kuras minētas 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā un kuras dalībvalstīm saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas noteikumiem bija jāiemaksā līdz 2001. gada 28. februārim, dalībvalstis kā iekasēšanas izmaksas patur 10 % no šīm summām. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs KOMISIJAS DARBA DOKUMENTS par Apvienotās Karalistes budžeta nelīdzsvarotības korekcijas („Apvienotās Karalistes korekcijas”) aprēķinu, finansēšanu, maksāšanu un iegrāmatošanu budžetā saskaņā ar 4. un 5. pantu Padomes Lēmumā 2006/xxx/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu[18] IEVADS Saskaņā ar Eiropadomes 2005. gada 15. un 16. decembra secinājumiem un Padomes (……) lēmumu par Kopienas pašu resursu sistēmu, ar šo dokumentu aizstāj Komisijas 2000. gada 21. septembra darba dokumentu 10646/00, ADD 2[19]. Ja vien nav noteikts citādi, visas atsauces uz pantiem attiecas uz (……) Lēmumu par pašu resursiem, tālāk tekstā – 2006. gada PRL. Šajā dokumentā ietverti šādi noteikumi Apvienotās Karalistes korekcijai: 14. korekcijas summas aprēķināšana par noteiktu gadu, 15. tās finansēšana nākamajā gadā, 16. budžeta kopsummu noteikšana, 17. korekcijas iegrāmatošana budžetā. Izmaiņas pašu resursu sistēmā, kas izriet no Eiropadomes 2005. gada 15.–16. decembra secinājumiem, neietekmē Apvienotās Karalistes korekciju līdz 2007. gadam. Ņemot vērā 2006. gada PRL stāšanos spēkā, šā dokumenta noteikumus jāsāk piemērot ar 2007. gada 1. janvāri. Tādēļ tie tiks piemēroti, sākot ar Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķinu, kas tiks veikts 2007. gadā un ko pirmoreiz ņems vērā budžetā 2008. gadā. 1. APVIENOTāS KARALISTES KOREKCIJA 1.1. Korekcijas aprēķins (2006. gada PRL 4. pants) Korekcijas summu t gadam saskaņā ar 4. pantu nosaka: 18. aprēķinot starpību starp: 19. Apvienotās Karalistes procentuālo daļu neierobežoto PVN bāzu kopsummā un 20. Apvienotās Karalistes procentuālo daļu attiecināto izdevumu kopsummā; 21. reizinot saskaņā ar a) apakšpunktu aprēķināto starpību ar attiecināto izdevumu kopsummu; 22. reizinot saskaņā ar b) apakšpunktu iegūto rezultātu ar 0,66; 23. Rezultātu, kas iegūts, veicot a) līdz c) apakšpunktos noteiktās darbības, sauc par Apvienotās Karalistes korekcijas sākotnējo summu ; 24. ezultāta, kas iegūts saskaņā ar c) apakšpunktu, atņemot starpību starp 25. Apvienotās Karalistes neierobežoto PVN bāzu procentuālās daļas lielumu, kas reizināts ar 2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktos minētajiem visu dalībvalstu kopējiem maksājumiem attiecībā uz konkrēto t finanšu gadu (t. i., maksājumiem, kas būtu jāveic Apvienotajai Karalistei, ja nepastāvētu NKI resurss un PVN resursam nebūtu noteikts maksimums) kopējo izdevumu finansēšanai (kas definēti 3.1. punktā),un 26. 2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktos minētajiem Apvienotās Karalistes maksājumiem attiecībā uz t finanšu gadu kopējo izdevumu finansēšanai (kas definēti 3.1. punktā), izņemot maksājumus, kas paredzēti 2. panta 5. punktā paredzētā Nīderlandes un Zviedrijas NKI resursa iemaksu bruto samazinājuma finansēšanai. 27. d) apakšpunktā minētā starpība tiek saukta par Apvienotās Karalistes priekšrocībām (jo tās ir priekšrocības, ko Apvienotā Karaliste iegūst no PVN maksimuma noteikšanas, PVN vienotās likmes samazināšanas un NKI resursa ieviešanas); 28. rezultāts, ko iegūst, no sākotnējās summas atņemot Apvienotās Karalistes priekšrocības (t. i., saskaņā ar d) apakšpunktu iegūto rezultātu), tiek saukts par Apvienotās Karalistes pamatkorekciju ; 29. d) apakšpunktā iegūtā rezultāta atņemot ieguvumus Apvienotajai Karalistei, kas rodas no 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto resursu procentuālā īpatsvara pieauguma (no 10 % līdz 25 %), ko patur dalībvalstis, lai segtu savas iekasēšanas izmaksas.Tas nozīmē, ka no d) apakšpunktā iegūtā rezultāta atņem skaitli, kas iegūts sareizinot: 30. 20 % no 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem kopējiem neto līdzekļiem, kas iegrāmatoti ES budžetā pēc iekasēšanas izmaksu atņemšanas, un 31. starpību starp 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto resursu Apvienotās Karalistes daļu un tās daļu neierobežotajā ES PVN bāzē. 32. e) apakšpunktā minētie ieguvumi tiek saukti par neplānotajiem ieguvumiem no tradicionālajiem pašu resursiem (TPR) ; 33. no Apvienotās Karalistes pamatkorekcijas atņemot neplānotos ieguvumus no tradicionālajiem pašu resursiem , tiks iegūts galīgais Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķina rezultāts (t. i., e) apakšpunkta rezultāts); 34. Sākot no pirmā paplašināšanās gada (t. i., 2004. gada), iepriekš a) apakšpunkta otrajā ievilkumā un b) apakšpunktā minētie kopējie attiecinātie izdevumi tiks samazināti par summu, kas vienāda ar pirmspievienošanās izdevumu summu pēdējā gadā pirms paplašināšanās (t. i., 2003. gadā).Šis pielāgojums maina c) apakšpunktā iegūto rezultātu (sākotnējo summu) un līdz ar to e) apakšpunkta rezultātu. Summu, kas vienāda ar pirmspievienošanās izdevumiem, pārceļ uz turpmākiem gadiem un ik gadus koriģē, piemērojot jaunāko pieejamo ES IKP deflatoru euro, ko nosaka Komisija.Ja notiek vēl citu valstu pievienošanās, jāizmanto šī pati procedūra.Pašreizējo f) apakšpunktu beigs piemērot, sākot no 2013. gada korekcijas, ko pirmoreiz budžetā ņems vērā 2014. gadā. 35. Sākot no 2008. gada korekcijas, ko pirmoreiz budžetā ņems vērā 2009. gadā, kopējos attiecinātos izdevumus, kas minēti a) apakšpunkta otrajā ievilkumā un b) apakšpunktā, samazinās, atņemot kopējos attiecinātos izdevumus dalībvalstīs, kas ES pievienojušās pēc 2004. gada 30. aprīļa, izņemot lauksaimniecības tiešos maksājumus un ar tirgu saistītos izdevumus, kā arī to lauku attīstības izdevumu daļu, ko sedz no ELVGF Garantiju nodaļas.Šis samazinājums tiks ieviests pakāpeniski saskaņā ar tālāk redzamo grafiku. Gads, kad budžetā pirmoreiz ņem vērā UK korekciju | No UK korekcijas aprēķina izslēdzamo, ar paplašināšanos saistīto izdevumu (kā tie definēti iepriekš) īpatsvars procentos | 2009 | 20 | 2010 | 70 | 2011 | 100 | 36. Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam kopējais Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojums, kas radies, izslēdzot iepriekš minētos izdevumus, kuri saistīti ar paplašināšanos (tālāk tekstā – Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojums), kopsummā nedrīkst pārsniegt 10,5 miljardus euro, rēķinot pēc 2004. gada cenām. Ikreiz iekļaujot budžetā Apvienotās Karalistes korekciju, Komisijas dienestiem jāpārbauda, vai uzkrātais Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojums nepārsniedz šo summu. Šā aprēķina nolūkos summas, kas izteiktas pašreizējās cenās, pārvērš 2004. gada cenās, piemērojot jaunāko pieejamo ES IKP deflatoru euro, ko noteikusi Komisija. Ja tiek pārsniegta 10,5 miljardu euro maksimālā robeža, Apvienotās Karalistes iemaksas attiecīgi samazina. Apvienotās Karalistes iemaksu samazināšana notiek, pielāgojot Apvienotās Karalistes korekcijas summu.Ja notiks paplašināšanās laikposmā no 2006. līdz 2012. gadam, izņemot Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos, 10,5 miljardu euro maksimālo robežu paaugstinās, ņemot vērā šīs paplašināšanās vai vairāku paplašināšanos ietekmi uz Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojumiem. Šo ietekmi aprēķina, salīdzinot Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojumus, ietverot pievienojošos valsti vai valstis, ar Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojumiem, neietverot pievienojošos valsti vai valstis. Starpību starp šiem abiem skaitļiem pārvērš, rēķinot pēc 2004. gada cenām, un pieskaita maksimālajai robežai. Maksimālās robežas pielāgojumus pārskata katru nākamo gadu, aprēķinot un iegrāmatojot budžetā Apvienotās Karalistes korekciju. 1.2. Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķina formalizēšana Apvienotās Karalistes korekcija t gadam (ko budžetā pirmoreiz ņem vērā t+1 gadā) ir vienāda ar: AK korekcija t = Sākotnējā summa t – AK priekšrocības t – neplānotie ieguvumi no TPR t Katru elementu konkrēti aprēķina šādi: SĀKOTNĒJĀ SUMMA – (1.1. punkta a) apakšpunkts līdz 1.1. punkta c) apakšpunkts, pieskaitot 1.1. punkta f) apakšpunktu un 1.1. punkta g) apakšpunktu Sākotnējā summa t = [pic] kur [pic] = XX dalībvalsts / dalībvalstu grupas neierobežotā PVN bāze (kur XX= Apvienotā Karaliste vai ES) t gadā; [pic] = ES izdevumi, kas attiecināti uz XX (kur XX = Apvienotā Karaliste vai ES) t gadā; [pic] = nelauksaimnieciskie ES izdevumi (kā noteikts g) punktā), kas t gadā attiecināti uz dalībvalstīm, kas pievienojušās ES pēc 2004. gada 30. aprīļa un uz ko attiecas pakāpeniska ieviešana, kā noteikts 1.1. punkta g) apakšpunktā; [pic] = pirmspievienošanās izdevumi (kā noteikts 1.1. punkta f) apakšpunktā), kas attiecināti uz pievienošanās valstīm gadā pirms pievienošanās un pielāgoti, ņemot vērā inflāciju t-1 gadā. Šis elements jāizņem no aprēķina, sākot no korekcijas, ko aprēķina 2013. gadā un budžetā pirmoreiz ņem vērā 2014. gadā. To var tālāk izteikt šādi: [pic] = [pic] kur [pic] = 1, līdz t gads ir vienāds ar 2012. gadu, un 0, sākot no 2013. gada; i = gads vai gadi starp 2004. gadu un t gadu, kad notiek paplašināšanās; [pic] jaunākais pieejamais ES IKP deflators euro, ko noteikusi Komisija laikposmam no i-1 līdz t-1. MAKSIMĀLĀ ROBEŽA KOPĒJAM APVIENOTĀS KARALISTES KOREKCIJAS PIELĀGOJUMAM, KAS SAISTĪTS AR NELAUKSAIMNIECĪBAS ES IZDEVUMU DALĪBVALSTĪS, KAS PIEVIENOJUŠĀS ES PĒC 2004. GADA 30. APRĪĻA, IZSLĒGŠANU NO APVIENOTĀS KARALISTES KOREKCIJAS Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojums, izslēdzot no Apvienotās Karalistes korekcijas nelauksaimniecības ES izdevumus (kā iepriekš noteikts g) apakšpunktā), kas attiecināti uz dalībvalstīm, kas pievienojušās ES pēc 2004. gada 30. aprīļa, kopsummā nedrīkst pārsniegt 10,5 miljardus euro, rēķinot pēc 2004. gada cenām (šo maksimālo robežu pielāgo jebkurai jaunai paplašināšanai, kas varētu notikt laikposmā no 2006. līdz 2012. gadam, izņemot paplašināšanos, uzņemot Bulgāriju un Rumāniju). Tas nozīmē, ka Apvienotās Karalistes korekcijas kopējais samazinājums laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam (samazinājumu sāk piemērot ar 2008. gada korekciju, lai budžetā pirmoreiz ņemtu vērā 2009. gadā, un maksimālo robežu piemēro, sākot ar 2012. gadu, lai budžetā pirmoreiz ņemtu vērā 2013. gadā), kas vienāds ar [pic] nedrīkst pārsniegt 10,5 miljardu euro maksimālo robežu, ko vajadzības gadījumā palielina par šādu summu (euro): [pic] kur [pic] = XX dalībvalsts / dalībvalstu grupas neierobežotā PVN bāze (kur XX= Apvienotā Karaliste, ES vai ES-27) t gadā; [pic] nelauksaimniecības ES izdevumi (kā noteikts g) apakšpunktā), kas t gadā attiecināti uz visām dalībvalstīm, kas pievienojušās ES pēc 2004. gada 30. aprīļa; [pic] = nelauksaimniecības ES izdevumi (kā noteikts g) apakšpunktā), kas t gadā attiecināti uz desmit dalībvalstīm, kas pievienojušās ES 2004. gada 1. maijā, kā arī Bulgārijai un Rumānijai. [pic] =NAgE procentuālais samazinājums, kas atbilst t gadam (t. i., 0 % pirms 2008. gada; 20 % 2008. gadam; 70% 2009. gadam un 100 %, sākot no 2010. gada); [pic] jaunākais pieejamais ES IKP deflators euro, ko noteikusi Komisija laikposmam no 2004. gada līdz t gadam. Ja pielāgotā maksimālā robeža ir pārsniegta (jebkurā gadā līdz 2013. gadam), Apvienotās Karalistes korekciju palielina par pārsnieguma summu. Jāpielāgo arī Apvienotās Karalistes turpmāko gadu korekcijas, lai nodrošinātu, ka maksimālā robeža netiek pārsniegta līdz Apvienotās Karalistes korekcijai, ko aprēķina 2012. gadā, to ieskaitot, un kuru budžetā pirmoreiz ņem vērā 2013. gadā. APVIENOTĀS KARALISTES PRIEKŠROCĪBAS (1.1. punkta d) apakšpunkts) AK priekšrocības t = [pic] kur [pic] = XX dalībvalsts / dalībvalstu grupas neierobežotā PVN bāze (kur XX = Apvienotā Karaliste vai ES) t gadā. [pic] = kopējie NKI maksājumi, ko veic XX (kur XX = Apvienotā Karaliste vai ES) t gadā; [pic] = kopējie nepārsniedzamie PVN maksājumi, ko veic XX (kur XX = Apvienotā Karaliste vai ES) t gadā; NEPLĀNOTIE IEGUVUMI NO TPR (1.1. punkta e) apakšpunkts) Neplānotie ieguvumi no TPR t = 0.20 * [pic] * [pic] kur [pic] = XX dalībvalsts / dalībvalstu grupas tīrie tradicionālie pašu resursi (kur XX = Apvienotā Karaliste vai ES) t gadā. [pic] =XX neierobežotā PVN bāze (kur XX = Apvienotā Karaliste vai ES) t gadā. 2. APVIENOTāS KARALISTES KOREKCIJAS FINANSēšANA NāKAMAJā GADā (2006. GADA PRL 5. PANTS) Apvienotās Karalistes korekcijas izmaksas t gadā pārējās dalībvalstis t+1 gadā sedz šādi: a) Izmaksu sadalījumu aprēķina, ņemot vērā katras dalībvalsts daļu 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajos maksājumos attiecībā uz t+1 gadu, izslēdzot Apvienoto Karalisti un neņemot vērā 2. panta 5. punktā minētos Nīderlandes un Zviedrijas NKI resursa iemaksu bruto samazinājumus; b) pēc tam to pielāgo tā, lai ierobežotu Vācijas, Nīderlandes, Austrijas un Zviedrijas daļu līdz vienai ceturtdaļai no daļām, kas iegūtas a) apakšpunktā veiktajā aprēķinā. Korekcijas apjoms Apvienotajai Karalistei tiek piešķirts, samazinot tās PVN maksājumus; ja korekcijas apjoms pārsniedz PVN maksājumus, korekciju piešķir, samazinot tās NKI maksājumus. Izmaksas, ko sedz pārējās dalībvalstis, pieskaita to PVN un NKI maksājumiem. Tālāk tabulā redzamajā piemērā ilustrēts, kā piemērota iepriekš izklāstītā aprēķina metode, balstoties uz NKI aplēsēm, kas iekļautas 2006. gada pieņemtajā budžetā. APVIENOTĀS KARALISTES KOREKCIJAS FINANSĒŠANAS APRĒĶINS | Apvienotā Karaliste | 17,24 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Austrija | 2,24 | 2,70 | -2,03 | 0,00 | 0,68 | Beļģija | 2,82 | 3,41 | 1,45 | 4,86 | Čehija | 0,90 | 1,08 | 0,46 | 1,55 | Dānija | 1,89 | 2,29 | 0,97 | 3,26 | Francija | 15,89 | 19,20 | 8,18 | 27,37 | Grieķija | 1,71 | 2,06 | 0,88 | 2,94 | Igaunija | 0,09 | 0,11 | 0,05 | 0,15 | Īrija | 1,28 | 1,54 | 0,66 | 2,20 | Itālija | 13,04 | 15,75 | 6,71 | 22,47 | Kipra | 0,12 | 0,15 | 0,06 | 0,21 | Latvija | 0,12 | 0,14 | 0,06 | 0,20 | Lietuva | 0,19 | 0,23 | 0,10 | 0,33 | Luksemburga | 0,23 | 0,28 | 0,12 | 0,40 | Malta | 0,04 | 0,05 | 0,02 | 0,07 | Nīderlande | 4,39 | 5,30 | -3,98 | 0,00 | 1,33 | Polija | 2,16 | 2,61 | 1,11 | 3,73 | Portugāle | 1,29 | 1,56 | 0,66 | 2,22 | Slovākija | 0,36 | 0,43 | 0,18 | 0,61 | Slovēnija | 0,26 | 0,32 | 0,14 | 0,46 | Somija | 1,46 | 1,76 | 0,75 | 2,51 | Spānija | 8,12 | 9,81 | 4,18 | 13,99 | Ungārija | 0,82 | 0,99 | 0,42 | 1,41 | Vācija | 20,58 | 24,86 | -18,65 | 0,00 | 6,22 | Zviedrija | 2,78 | 3,36 | -2,52 | 0,00 | 0,84 | Kopā | 100,00 | 100,00 | -27,17 | 27,17 | 100,00 | (1) NKI prognoze pieņemtajā 2006.gada budžetā. | Dalībvalstu daļas NKI maksājumos (2. panta 1. punkta c) apakšpunkts) t+1 gadā uzrādītas tabulas pirmajā ailē. Otrajā ailē uzrādītas daļas, kas iegūtas saskaņā ar a) apakšpunktu. Trešajā ailē uzrādīts Vācijas, Nīderlandes, Austrijas un Zviedrijas daļu samazinājums (trīs ceturtdaļas to daļu, kas izriet no a) apakšpunkta), bet ceturtajā ailē atspoguļots Vācijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai paredzēto samazinājumu sadalījums starp pārējām dalībvalstīm, izņemot šīs četras valstis un Apvienoto Karalisti. Visbeidzot, 5. ailē uzrādītas daļas Apvienotās Karalistes korekcijas finansēšanā, kas iegūtas šajā aprēķinā. 3. BUDžETA KOPSUMMU NOTEIKšANA 3.1. t gada kopējie izdevumi Izdevumu jēdziens, ko izmanto Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķināšanai, atbilst faktiskajiem maksājumiem (maksājumu apropriējumu izpildei), kas attiecas uz konkrēto gadu (t gadu) vai nu saskaņā ar tā gada budžeta apropriējumiem vai neizpildītu apropriāciju pārnesumiem uz nākamo gadu (no t gada uz t+1 gadu). Ņem vērā tikai izmantotos maksājumu apropriējumus, t. i., reāli veikto maksājumu summu. 3.2. Kopējie attiecinātie izdevumi Kopējo izdevumu attiecināšana uz dalībvalstīm, kā noteikts 3.1. punktā, notiek saskaņā ar šādiem noteikumiem. Kopumā maksājumus attiecina uz dalībvalsti, kurā atrodas galvenais saņēmējs. Tomēr tajos gadījumos, kad Komisija zina, ka attiecīgais saņēmējs darbojas kā starpnieks, maksājumus, ja tas ir iespējams, attiecina uz dalībvalstij(-īm), kurā(-s) atrodas gala saņēmējs(-i), saskaņā ar to daļu šajos maksājumos. Dažus izdevumu komponentus nevar attiecināt uz dalībvalstīm nedz pilnīgi, nedz daļēji. Ņemot par pamatu Eiropas Savienības kopbudžeta kopējos izdevumus, jāizslēdz vismaz divas galvenās izdevumu kategorijas (lai gan šis saraksts ir orientējošs un var nebūt visaptverošs): 37. Ārējie izdevumi , kas atbilst galvenokārt 2007. – 2013. gada finanšu plāna 4. pozīcijai – ES nozīmīgums pasaules līmenī –, kas atspoguļota Eiropadomes 2005. gada 15. – 16. decembra secinājumos. Šajā kategorijā ietver arī izdevumus citās pozīcijās, kuru saņēmēji atrodas ārpus Eiropas Savienības, piemēram, attīstības sadarbība, pētniecības izdevumi ārpus ES, administratīvie izdevumi, kas izmaksāti saņēmējiem ārpus Eiropas Savienības, utt. 38. Izdevumi, kurus nevar attiecināt vai identificēt. Izdevumi, ko nevar attiecināt vai identificēt konceptuālu vai citu grūtību dēļ, piemēram, reprezentācijas, komandējumu izdevumi, izdevumi, kas saistīti ar oficiālām un cita veida sanāksmēm, kā arī maksājumi, kas ir saistīti ar Kopienas pārrobežu iniciatīvām, starpreģionu sadarbības veicināšanu un citām pārrobežu darbībām. Attiecināto izdevumu definīcija principā atbilst 2007.–2013. gada finanšu plāna 1., 2., 3., 5. un 6. pozīcijai, kas atspoguļotas Eiropadomes 2005. gada 15.–16. decembra secinājumos. 3.3. Pirmspievienošanās izdevumi Pirmspievienošanās izdevumi, kas jāņem vērā, lai aprēķinātu korekcijas sakarā ar paplašināšanos atbilstīgi 4. panta 1. punkta f) apakšpunktam, ir attiecinātie izdevumi (kā definēts 3.1. un 3.2. punktā) pievienošanās valstīm pēdējā gadā pirms pievienošanās gada. 4. APVIENOTāS KARALISTES T GADA KOREKCIJAS IEGRāMATOšANA BUDžETā 4.1. Provizorisks aprēķins (kas jāiekļauj t+1 gada provizoriskajā budžeta projektā) Apvienotās Karalistes t gada korekcijas apjoma provizorisko aprēķinu veic, sastādot t+1 gada provizorisko budžeta projektu (PBP). Aprēķiniem izmanto visjaunākos pieejamos datus gan attiecībā uz iemaksām, gan izdevumiem. Apvienotās Karalistes korekcijas apjoms izpaužas kā Apvienotās Karalistes PVN un NKI maksājumu samazinājums. Citu dalībvalstu PVN un NKI maksājumi tiks palielināti par to attiecīgās korekcijas finansējuma daļas summu. 4.2. Provizoriskā aprēķina precizēšana (starp t+1 gadu un t+3 gadu) Ja vajadzīgs, Komisijai ir iespēja ierosināt veikt provizoriskā aprēķina precizēšanu jebkurā laikā starp t+1 gadu un t+3 gadu. Šādu precizējumu iekļauj provizoriskajā budžeta grozījumu projektā (PBGP). Precizēšanu ierosina, ja Komisijai ir pamats uzskatīt, ka sākotnējā provizorisko aprēķinu prognoze ievērojami atšķirsies no Apvienotās Karalistes korekcijas galīgā aprēķina (skat. tālāk), kas tiks ierosināts t+4 gada PBGP. Precizēšanu var ierosināt arī tad, ja kļūst skaidrs, ka t+1 gada PBP uzrādītās lēstās NKI bāzes ievērojami atšķirsies no galīgajām NKI bāzēm, tādējādi ievērojami mainot Apvienotās Karalistes korekcijas finansēšanas sadalījumu. 4.3. Apvienotās Karalistes korekcijas galīgais aprēķins (kas jāiegrāmato t+4 gada PBGP) 4.3.1. Galīgās summas aprēķins Korekcijas galīgās summas aprēķināšanas procedūra ir izklāstīta šā dokumenta 1. sadaļā. Apvienotās Karalistes galīgās korekcijas aprēķināšanā izmantojamie dati ir PVN un NKI bāzes un attiecināto izdevumu aplēses attiecībā uz t gadu, kādas tās ir t+3 gada 31. decembrī, un tās jāpārvērš euro pēc vidējā valūtas maiņas kursa t gadā. Lai aplēstu „Apvienotās Karalistes priekšrocības” galīgajam aprēķinam (1.1. punkta d) apakšpunkts), jāņem vērā tradicionālo pašu resursu iemaksas un citi ienākumi t gadā. Tas nozīmē, ka lēstais budžets jāpārrēķina, pamatojoties uz visu resursu un ienākumu veidu galīgajiem datiem. 4.3.2. Korekcijas galīgās finansēšanas aprēķināšana un iegrāmatošana budžetā Iepriekš 2. sadaļā tika izklāstīta procedūra galīgās korekcijas finansēšanas aprēķināšanai. Par galīgās finansēšanas datiem ņem t+1 gada PVN un NKI bāzes, kādas tās ir t+3 gada 31. decembrī. Galīgos finansēšanas datus salīdzina ar maksājumiem, kas jau iegrāmatoti budžetā (t. i., t+1 gada un, iespējams, t+2 vai t+3 gada budžetā, ja šajos gados tikusi veikta precizēšana). Atšķirības par katru dalībvalsti jāiegrāmato attiecīgajā t+4 gada PBGP budžeta nodaļā un jāpārvērš valsts valūtā pēc vidējā valūtas maiņas kursa korekcijas finansēšanas gadā (t+1 gadā). [1] Dokuments 15915/05 CADREFIN 268, 19.12.2005. [2] OV L 253, 28.4.1970., 42. lpp. [3] Kopš 2002. gada iekšzemes kopprodukta (IKP) izmantošanu pašu resursu jomā aizstāja ar nacionālo kopienākumu (NKI). [4] KOM(2001) 801 galīgais. [5] Atzinums Nr. 4/2005, OV C 167, 1. lpp. [6] OV C [7] Atzinums … [8] OV C [9] OV C [10] OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp., Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1267/2003 (OV L 180, 18.7.2003, 1. lpp.). [11] OV L 253, 28.4.1970., 42. lpp. [12] KOM(2001) 801 galīgais. [13] OV L 181, 19.7.2003., 1. lpp. [14] OV L 94, 28.4.1970., 19. lpp. [15] OV L 128, 14.5.1985., 15. lpp. [16] OV L 185, 15.7.1988., 24. lpp. [17] OV L 293, 12.11.1994., 9. lpp. [18] OV L [19] Budžeta nelīdzsvarotības korekcijas aprēķins, finansēšana, maksāšana un iegrāmatošana budžetā saskaņā ar 4. un 5. pantu Padomes 2000. gada 21. septembra Lēmumā par ES pašu resursu sistēmu, Eiropas Savienības Padome, 10646/00 ADD 2.