LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 30.11.2005 
COM(2005) 609 gal īgā redakcija 
2005/0247 (COD)   
Īstenot Eiropas Kopienas Lisabonas programmu  
 
  
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES L ĒMUMS 
par elektronisku vidi muit ā un tirdzniec ībā 
(iesniegusi Komisija) 
  
{SEC(2005) 1543} 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. P RIEKŠLIKUMA KONTEKSTS  
PRIEKŠLIKUMA PAMATOJUMS UN M ĒRĶI 
Lēmums par elektroniskas muitas sist ēmas veicin āšanu ir instruments sadarbsp ējīgu un 
pieejamu autom ātisku muitas sist ēmu, kā arī saskaņotu procesu un pakalpojumu īstenošanai 
gan attiec ībā uz līdzšinējo, gan turpm āko moderniz ēto Muitas kodeksu. Tas ir paredz ēts, lai 
radītu nepieciešam ās saistības attiec ībā uz robežkontroles strukt ūrām, kuras nav muita, 
„vienotas nodok ļu deklar ācijas” („ Single Window ”) un „centraliz ētas elektronisko 
komunikāciju sistēmas” ( „One-Stop-Shop ”) koncepciju īstenošanai. L ēmuma galvenais 
mērķis ir noteikt veicamos pas ākumus, k ā arī termiņus, kuri j āievēro visām ieinteres ētajām 
personām, lai sasniegtu vienk āršas un elektroniskas vides m ērķi muitā un tirdzniec ībā līdz tam 
laikam, kad st ājas spēkā moderniz ētais Muitas kodekss. 
Visas ieinteres ētās personas ap ņemsies izveidot un izmantot drošas, sadarbsp ējīgas un 
pieejamas elektronisk ās muitas sist ēmas, kuras uzlabo un sekm ē piegādes ķēdes loģistiku un 
muitas proced ūras. Muitošana k ļūs efektīvāka, samazin āsies administrat īvais slogs, tiks 
atvieglota tirdzniec ība, paaugstin āsies preču drošība un starptautisk ās tirdzniec ības 
aizsardzība, kā arī tiks veicin āta vides un pat ērētāju aizsardz ība, izmantojot m ērķtiecīgākas 
muitas pārbaudes, kuru pamat ā ir elektroniskas riska p ārvaldības sistēmas. 
Vispārējais konteksts 
Dalībvalstis ir ap ņēmušās veikt pas ākumus attiec ībā uz „e-Eiropu” un īpaši e-pārvaldību 
[Komisijas 2003. gada 26. septembra Pazi ņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas 
Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai un Re ģionu komitejai par „e-p ārvaldības nozīmi 
Eiropas n ākotnē”, KOM(2003) 567]. Padomes 2003. gada 5. decembra Rezol ūcijā 
(OV C 305, 16.12.2003., 1. lpp.), kur ā atbalstīja Komisijas Pazi ņojumu par vienk āršu un 
elektronisku vidi muit ā un tirdzniec ībā [KOM(2003) 452, 24.7.2003.], aicina Komisiju „cieš ā 
sadarbībā ar dalībvalstīm sagatavot daudzgadu strat ēģisko plānu, ar m ērķi izveidot 
elektronisku vidi Eirop ā, kas atbilstu darb ības un tiesiskajiem projektiem, un pl ānotajai vai 
notiekošajai att īstībai muitas un netiešo nodok ļu jomā”. Tāpēc Komisija ir sagatavojusi 
redzējuma pārskatu un pl ānu, kuri paredz ēti, lai izveidotu t ādu īstenošanas pas ākumu sarakstu 
un tādu grafiku attiec ībā uz šobrīd t.s. „elektronisk ās muitas sist ēmas iniciat īvu”, par ko 
vienojas un ko iev ēro visas iesaist ītās personas.  
Dalībvalstis jau ir devušas iev ērojamu ieguld ījumu autom ātisku muitas sist ēmu izstrādē. 
Tomēr atšķirība starp l īdzšinējām sistēmām, noteikumu kopumu un izmantotajiem datiem 
apdraud l īdz šim šaj ā jomā sasniegtās saskaņošanas priekšroc ības galvenok ārt tāpēc, ka šīs 
sistēmas nav sadarbsp ējīgas. Ir būtiski, ka muitas sist ēmas var apmain īties ar elektronisku 
informāciju un ka t ās ir nodrošin ātas ar saskar ņu klāstu attiecībā uz tirdzniec ību, balstoties uz 
kopēji izmantojamu tehnolo ģiju. 
Vēl nav izveidotas Kopienas m ēroga IT lietojumprogrammas muitošanai, iz ņemot jauno 
datorizēto tranzīta sistēmu NCTS , kura ir veiksm īgi parādījusi šādu sistēmu lietošanas iesp ējas 
un sniedz jaunas iesp ējas attiecībā uz līdzīgām citu muitas jomu lietojumprogramm ām. Tam 
 
LV 3   LV būs nepieciešama konver ģences pamata un attiec īgajā gadījumā – kopēju standartu un 
struktūru ieviešana. 
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 648/2005, ar ko gr oza Regulu (EEK) Nr. 2913/92 (Kopienas 
Muitas kodekss), preces j ādeklarē pirms to izvešanas no Kopienas muitas teritorijas vai 
ievešanas Kopienas muitas teritorij ā. Šai inform ācijai piem ēros riska p ārvaldību, galvenok ārt 
saistībā ar drošību, un ar to elektroniski apmain īsies kompetent ās iekšzemes un robežas 
muitas iest ādes. Minētās regulas īstenošanas noteikumus pašl aik apspriež Muitas kodeksa 
komitejā, kā arī ar komersantiem. 
Lai saska ņotu daudzgadu strat ēģiskā plāna īstenošanu, ir b ūtiski, ka dal ībvalstis starpposma 
mērķus uzskata par saistošiem termi ņiem. Komisija un dal ībvalstis ap ņemsies veikt 
pasākumus, kuriem ir nepieciešami gan cilv ēkresursi, gan finanšu resursi, k ā arī ievērot 
starpposma m ērķus attiecībā uz elektroniskaj ām muitas sist ēmām, par kur ām ir pan ākta 
kopēja vienošan ās, pamatojoties uz tiem l īdzšinējiem ties ību aktiem, tostarp iepriekš 
minētajām izmaiņām, kurus var viegli piel āgot moderniz ētā Muitas kodeksa principiem. 
Bez šā lēmuma būtu neiesp ējami nodrošin āt vienlaic īgu īstenošanu vis ās dalībvalstīs. 
Iepriekšējas saskaņošanas trūkums vēlāk var izrais īt nepieciešam ību pēc Kopienas r īcības, lai 
ieviestu Kopienas ties ību aktus, piem ēram, Regulu (EK) Nr. 648/2005. Turkl āt, ja dalībvalstis 
nav apņēmušās nodrošin āt nepieciešamos resursus, jaun ās muitas sist ēmas visdr īzāk neīstenos 
līdz tam laikam, kad st ājas spēkā moderniz ētais Muitas kodekss. T āpēc turpinātos gan pap īra, 
gan elektronisku proced ūru paralēla izmantošana (vismaz attiec ībā uz tām proced ūrām, kurās 
ir iesaistīta vairāk nekā viena dal ībvalsts), kas rad ītu liekas izmaksas gan muitai, gan 
tirdzniecībai un visdr īzāk ietekm ēt to uzņēmumu konkur ētspēju, kuri darbojas Kopien ā. 
Turklāt palielinātos krāpšanas risks, b ūtu apdraud ēta ārējo robežu droš ība un aizsardz ība, 
samazinātos muitas k ā galvenās robežaizsardz ības un uzraudz ības iestādes nozīme attiec ībā 
uz preču starptautisko apriti. 
Priekšlikuma jom ā esošie noteikumi 
Spēkā ir Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula  (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas 
kodeksa izveidi un Komisijas 1993. gada 2. j ūlija Regula (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka 
Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 īstenošanas noteikumus. Š īs regulas ir Kopienas ties ību 
akti muitas jom ā (muitas noteikumi un proced ūras), ar kuriem paredz elektronisk ās muitas 
sistēmas iniciat īvas un šā priekšlikuma tiesisko pamatu. Abas regulas ir vair ākkārt grozītas. 
Jaunākais groz ījums, kas ir izdar īts ar Regulu (EK) Nr. 648/2005, īpaši attiecas uz 
elektronisko muitas sist ēmu, jo taj ā paredzētas elektronisk ās kopējās deklarācijas un 
elektronisk ā datu apmai ņa starp muitas p ārvaldēm. 
Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 11. febru āra Lēmumā Nr. 253/2003/EK, ar ko 
pieņem rīcības programmu attiec ībā uz Kopienas muitu („Muita 2007”), paredz ēts to IT 
projektu Kopienas da ļas finans ējums, kuri ir izvirz īti ierosin ātajā lēmumā. Uz turpm āko 
programmu („Muita 2013” ) attieksies jauns l ēmums. Komisija savlaic īgi iesniegs 
priekšlikumu. 
Saskaņa ar citām Eiropas Savien ības politikas jom ām un mērķiem 
Priekšlikums atbilst Padomes 2005. gad ā pieņemtajiem secin ājumiem par Lisabonas 
stratēģijas atsākšanu: Partner ība izaugsmei un nodarbin ātībai [Komisijas Pazi ņojums par 
 
LV 4   LV kopīgiem pasākumiem izaugsmei un nodarbin ātībai, KOM(2005) 330] un ar Komisijas „e-
Eiropas” un e-p ārvaldības iniciat īvām [KOM(2002) 263 un KOM(2003) 567].  
2. A PSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM UN IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām 
Apspriešan ās metodes, galven ās mērķnozares un respondentu visp ārējais raksturojums  
Apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām par elektronisk ās muitas sist ēmas iniciat īvu un 
moderniz ēto Muitas kodeksu notika semin āru laikā Toledo (2003), Vokati (2003), Budapešt ā 
(2005), Vroclav ā (2005), Vi ļņā (2005) un Helsinkos (2005). Turkl āt moderniz ēto Muitas 
kodeksu un elektronisko muitas sist ēmu regulāri apsprieda Muitas kodeksa komitej ā, muitas 
politikas grup ā, programmas „Muita 2007” elektronisk ās muitas sist ēmas grup ā, kā arī 
tirdzniecības sakaru grup ā. 
Atbilžu kopsavilkums un tas, k ā tās ņemtas vērā 
Lielākā daļa tirgotāju bija pozit īvi noskaņota attiecībā uz Muitas kodeksa moderniz ēšanu un 
pieejamām un sadarbsp ējīgām Eiropas muitošanas sist ēmām, un „vienotas nodok ļu 
deklarācijas” un „centraliz ētas elektronisko komunik āciju sistēmas” koncepcijas ieviešanu. 
Turklāt viņi uzskata, ka past āvošo proced ūru vienkārša datoriz ēšana nav pietiekama, lai ar ī 
dalībvalstu sist ēmas ir sadarbsp ējīgas. Tādēļ viņi izteica skaidru atba lstu IT puses att īstības 
apvienošanai ar muitas ties ību aktu vienk āršošanu. Liel ākās daļas muitas p ārvalžu nost āja ir 
tāda pati. S īki to apspriešan ās rezultāti, kas attiecas uz moderniz ēto Muitas kodeksu un uz 
elektronisko muitas sist ēmu, kā arī papildu inform ācija par to, k ādā mērā tika ņemti vērā 
minētie apspriešan ās rezultāti, ir public ēti internet ā: 
http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/ common/consultations/customs/index_en.htm. 
Skatīt arī pievienot ā ietekmes nov ērtējuma pielikumus. 
Ekspertu sl ēdziena piepras īšana un izmantošana 
Neatkarīgu ekspertu atzinums nav bijis vajadz īgs. 
Ietekmes nov ērtējums 
Tikai to izmai ņu ieviešana, k ādas paredz ētas Muitas kodeksa groz ījumā par droš ību 
(elektroniskas iepriekš ējas ievešanas un izvešanas deklar ācijas, autom ātiska riska p ārvaldība) 
nodrošinātu virzību uz elektronisko muitas sist ēmu, bet š ī virzība nebūtu pietiekama, lai 
aptvertu ES robežas š ķērsojošos pieaugošos pre ču apjomus. M ūsdienu pieg ādes ķēdes 
sarežģītība, iesaist īto personu skaits un savlaic īgu piegāžu augošais apjoms nosaka, ka 
informācijai par starptautiskajiem tirdzniec ības darījumiem j ābūt vienkārši pieejamai gan 
piegādātājiem, pirc ējiem un p ārvadātājiem, gan ar ī muitas iest ādēm un p ārējām 
robežkontroles strukt ūrām. Inform ācijas un sakaru tehnolo ģiju pieaugoš ā izmantošana 
piegādes ķēdē ir radījusi jaunu uz ņēmējdarbības vidi, kur ā ir nepieciešama atbilst īga muitas 
reakcija. Tirgot āji cer uz zem ām ar muitu saist īto darījumu izmaks ām un ātru preču 
muitošanu.  
Ierosinātais lēmums ļaus vienlaic īgi attīstīt sadarbsp ējīgas muitas sist ēmas, lai muitas 
pārvaldes var ētu apmain īties ar datiem ar cit ām muitas p ārvaldēm visā Kopienā, kā arī ar 
 
LV 5   LV citām iestādēm, kuras ir iesaist ītas preču apritē uz Kopienu un no t ās. Pakalpojumu sniedz ēji 
un pārvaldes tiks mudin ātas izveidot vienotas piek ļuves vietas, ar kuru pal īdzību tirgotāji 
varētu iesniegt deklar ācijas kompetentaj ām muitas iest ādēm, izmantojot past āvošo saskarni. 
Ar kopēju muitas inform ācijas port ālu starpniec ību inform ācija būs vienkāršāk pieejama. 
Dalībvalstis ap ņemsies att īstīt sadarbsp ējīgas muitas sist ēmas, „vienotu nodok ļu deklarāciju” 
un „centraliz ētu elektronisko komunik āciju sistēmu”. Tirgot āji iegūs, pateicoties zem ākām 
darījumu izmaks ām, lielākai iesaistei starptautiskaj ā tirdzniec ībā un uzlabotai konkur ētspējai; 
muitas pārvaldes un p ārējās struktūras iegūs, pateicoties efekt īvām pārbaudēm un lab ākam 
resursu sadal ījumam. Tom ēr bez muitas noteikumu un proced ūru pilnīgas pārbaudes, k ā 
ierosināts moderniz ētā Muitas kodeksa priekšlikum ā, gan pap īra, gan elektronisk ās 
deklarācijas past āvētu vienlaikus, un muitas proced ūras joproj ām būtu sarežģītas, tādējādi 
samazinot sist ēmas efektivit āti. 
Centralizēta muitas sist ēma sadarbsp ējīgu muitas sist ēmu vietā arī atbilstu iepriekšmin ētajiem 
mērķiem. Tom ēr centraliz ētai muitas sist ēmai būtu nepieciešamas liel ākas darbības izmai ņas: 
muitas ūnijas centraliz ēta pārvaldība. Tādēļ šā varianta īstenošanai b ūtu vajadz īgi vairāki 
gadi, līdz ar to tirgot āju ieguvumi īstenotos daudz v ēlāk. Turklāt šāda dalībvalstu darb ības 
kompetences nodošana Komisijai b ūtu pretrun ā subsidiarit ātes un proporcionalit ātes 
principiem. 
Šī ietekmes nov ērtējuma rezult āti sakrīt ar tirgot āju un pārvalžu liel ākās daļas izteikto 
viedokli, proti, Eiropas elektronisk ās muitas sist ēmas jāīsteno iesp ējami drīz. 
Komisija veica ietekmes nov ērtējumu, kā minēts darba programm ā. Tam pievienots p ārskats, 
kura nosaukums ir „Moderniz ētā Muitas kodeksa priekšlikuma apvienots ietekmes 
novērtējums”. Min ētā novērtējuma variant ā Nr. 2 ir atseviš ķi aprakst īta lēmuma par 
elektronisko muitas sist ēmu ietekme, turpret ī variantā Nr. 3 lēmums par elektronisko muitas 
sistēmu ir apvienots ar moderniz ēto Muitas kodeksu. 
3. P RIEKŠLIKUMA TIESISKIE ASPEKTI  
Ierosinātās rīcības kopsavilkums 
Šajā priekšlikum ā ietverti pas ākumi un termi ņi pieejamu un sadarbsp ējīgu elektronisku muitas 
sistēmu īstenošanai, taj ā aprakstīti dalībvalstu un Kopienas uzdevumi, k ā arī noteikta 
administrat īvā sistēma. Dalībvalstīm jāapņemas īstenot šaj ā lēmumā noteiktos m ērķus un 
pasākumus un jo īpaši nodrošin āt „vienotu nodok ļu deklarāciju” un „centraliz ētu elektronisko 
komunikāciju sistēmu” visās pārvaldēs un strukt ūrās, kuras ir iesaist ītas preču ievešanas un 
izvešanas kontrol ē. 
Juridiskais pamats 
EK Līguma 95. un 135. pants. 
Subsidiarit ātes princips 
Subsidiarit ātes principu piem ēro, jo priekšlikums nav Kopienas ekskluz īvās pilnvarās. 
Dalībvalstis vienas pašas nevar pien ācīgi sasniegt priekšlikum ā minētos mērķus šāda(-u) 
iemesla(-u) d ēļ. Ārējās tirdzniec ības politika un muitas savien ība nosaka vienotas nost ājas 
nepieciešam ību attiec ībā uz preču ievešanu un izvešanu. Šis priekšlikums paredz t ādu 
 
LV 6   LV elektronisko muitas sist ēmu vienlaic īgu īstenošanu vis ā Eiropā, kuras ir sadarbsp ējīgas un 
pieejamas tirgot ājiem visā ES. Apgr ūtinošas, diversific ētas sistēmas, kura vairs neatbilst 
tautsaimniec ības un tehnolo ģiju videi, uztur ēšanas izmaksas ir daudz liel ākas nekā pārejas 
izmaksas, šo sist ēmu aizstājot ar vienk āršāku, pārredzamāku un lab āk pārvaldītu sistēmu. 
Atšķirībā no centraliz ētās sistēmas iespējas nevajadz ēs dalībvalstu atbild ību nodot Komisijai. 
Dalībvalstis vienas pašas nevar ieviest sadarbsp ējīgas muitošanas sist ēmas visā ES. 
Kopienas r īcība būs efektīvāka priekšlikuma m ērķu sasniegšanai š āda(-u) iemesla(-u) d ēļ. 
Bez šāda lēmuma nevar nodrošin āt elektronisko muitošanas sist ēmu saska ņošanu un 
vienlaicīgu īstenošanu vis ā Eiropā; tāpēc būs liels atš ķirīgu elektronisko proced ūru un 
informācijas port ālu risks, kas rad īs liekas izmaksas uz ņēmējiem un muitas p ārvaldēm un 
samazinās muitas p ārbaužu efektivit āti. 
Sadarbspējīgu automatiz ētu muitas sist ēmu vienāda līmeņa īstenošanu nevar pan ākt bez ES 
iesaistīšanās. 
Tikai ar valstu pas ākumiem vien nevar nodrošin āt saskaņošanu starp dal ībvalstīm, kas ir 
nepieciešama, lai vienlaikus īstenotu sadarbsp ējīgas automatiz ētas muitas sist ēmas, kā arī 
muitas port ālu vienotus standartus un „vienotu nodok ļu deklarāciju”.  
Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiarit ātes principam. 
Proporcionalit ātes princips 
Priekšlikums atbilst proporcionalit ātes principam š āda(-u) iemesla(-u) d ēļ: 
Ar ierosin āto lēmumu paredz, ka Kopienas r īcība attiecas uz to da ļu nodrošin āšanu, kuras ir 
nepieciešamas sadarbsp ējīgām muitas sist ēmām un kop ējiem standartiem, kas nepieciešami 
muitas port āliem un „vienotai nodok ļu deklarācijai” (4. panta 3. punkts). Uz š ā pamata 
dalībvalstis veidos valstu da ļas, muitas port ālus un „vienotu nodok ļu deklarāciju”. 
Lēmums ne tikai paredz finanšu saist ību ierobežojumus l īdz līmenim, k āds ir nepieciešams 
sadarbspējīgu muitas sist ēmu, kā arī kopēju muitas port ālu un „vienotas nodok ļu deklarācijas” 
standartu nodrošin āšanai, taj ā arī noteikts pien ākums dal ībvalstīm samazin āt izmaksas, 
sadarbojoties visplaš ākajā mērā (2. panta 2. punkts un 10. panta 5. punkts). 
Tiesību aktu izv ēle 
Ierosinātie tiesību akti: citi. 
Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda (-u) iemesla (-u) d ēļ. 
Ierosinātais Padomes un Eiropas Parlamenta l ēmums ir adres ēts dalībvalstīm. Tajā nenosaka 
pilsoņu tiesības un pien ākums, bet paredz dal ībvalstu saist ības. 
4. B UDŽETA FAKTORI  
Finanšu p ārskatu sk. pielikum ā. 
 
LV 7   LV 5. P APILDU INFORM ĀCIJA 
Vienkāršošana 
Priekšlikum ā paredzēta administrat īvo proced ūru vienkāršošana publiskaj ā sektorā (ES vai 
valsts sektor ā) un attiec ībā uz privātpersonām. 
Elektroniska inform ācijas apmai ņa starp muitas p ārvaldēm, kā arī starp muitas p ārvaldēm un 
citām iestādēm, kuras ir iesaist ītas starptautiskaj ā preču apritē, padarīs pārbaudes efekt īvākas 
un rezultātā arī efektīvāku riska p ārvaldību un resursu sadali. 
Elektroniska vide muit ā un tirdzniec ībā, kuru veido pieejamas un sadarbsp ējīgas muitas 
sistēmas, ļaus ātrāk veikt pre ču izlaišanu. Turkl āt komersanti noteiktos apst ākļos varēs veikt 
ar muitu saist ītās darbības tajā muitas p ārvaldē, kas atrodas valst ī, kurā attiecīgais uzņēmums 
ir reģistrēts (centraliz ēta muitošana un vienota piek ļuves vieta). 
Priekšlikums ir iek ļauts Komisijas darba un likumdošanas programm ā ar atsauces numuru 
2005/TAXUD-016, kas attiecas uz dokumentu 2004/TAXUD-015. 
Priekšlikuma s īks izskaidrojums 
Lēmuma 1.–3. pants (elektronisk ās muitas sist ēmas, mērķi un datu apmai ņa). Komisijas un 
dalībvalstu m ērķis ir sniegt e-p ārvaldības pakalpojumus vis ā Eiropā, izmantojot 
sadarbspējīgas un pieejamas elektronisk ās muitas sist ēmas (skat īt 1. pantu). Š īs sistēmas 
veicinās piegādes ķēdes loģistiku un muitas proced ūras preču apritei uz Eiropas Kopienu un 
no tās, kā arī samazinās riska draudus iedz īvotāju drošībai un aizsardz ībai. Pamatojoties uz šo 
priekšnoteikumu, 2. pant ā ir noteikti elektronisku muitas sist ēmu galvenie m ērķi. Lēmuma 
3. pantā ir ietverta pras ība, lai komersantiem b ūtu pieejamas muitas sist ēmas, ar kur ām strādā 
muitas pārvaldes un Komisija, un lai muitas sist ēmas būtu sadarbsp ējīgas gan sav ā starpā, gan 
ar tām sistēmām, ar kurām strādā citas iestādes, kuras ir iesaist ītas starptautiskaj ā preču apritē.  
4. pants (sist ēmas, pakalpojumi un grafiks). Šis noteikums ietver to sist ēmu un datu b āzu 
sarakstu īstenošanas termi ņu secībā, kas saist ītas ar elektronisk ās muitas sist ēmas iniciat īvu 
(sākot no šā lēmuma public ēšanas Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī): 
– triju gadu laik ā: 
–  sadarbspējīgas automatiz ētas muitošanas sist ēmas;  
–  sadarbspējīga uzņēmumu reģistrācijas sistēma;  
–  kopēji muitas inform ācijas portāli;  
– piecu gadu laik ā: 
–  pamatnost ādnes attiec ībā uz vienotu piek ļuves vietu; 
–  Kopienas standartiem atbilst īga integrēta muitas tarifu vide; 
– sešu gadu laik ā: 
–  „vienotas nodok ļu deklarācijas” pakalpojumi. 
 
LV 8   LV Lēmuma 5.–7. pants (da ļas, Komisijas uzdevumi un dal ībvalstu uzdevumi). L ēmuma 6. un 
7. pantā aprakstīti Komisijas un dal ībvalstu galvenie īstenošanas uzdevumi. 
Lēmuma 8. pants ( īstenošana). L ēmuma 8. pant ā aprakstīta īstenošanas proced ūra un 
administrat īvā sistēma, kas attiecas uz elektronisk ās muitas sist ēmas iniciat īvu. Pārvaldību 
nodrošinās Komisija ar muitas politikas grupas pal īdzību. Lēmums neietekm ēs Muitas 
kodeksa komitejas un programmas „Muita 2007” komitejas noz īmi, un šīs komitejas atbalsta 
šā lēmuma īstenošanu.  
Lēmuma 9.–10 pants (resursi un finanšu noteikumi). L ēmuma 9. pant ā noteikta Kopienas un 
dalībvalstu atbild ība par tiem cilv ēkresursiem, budžeta resursiem un tehniskajiem resursiem, 
kādi būs nepieciešami, lai iz veidotu, uzlabotu un str ādātu ar elektroniskaj ām muitas sist ēmām. 
Lēmuma 10. pant ā paredzēti noteikumi izmaksu sadal ījumam starp dal ībvalstīm un Kopienu 
attiecībā uz šajā lēmumā noteikto elektr onisko muitas sist ēmu īstenošanu un darb ību. 
Izmaksas tiks samazin ātas, tās sedzot kop īgi un izmantojot kop ējus risinājumus. 
Lēmuma 11.–12. pants (uzraudz ība, ziņojumi). No Kopienas budžeta finans ētos pasākumus 
uzraudzīs Komisija sadarb ībā ar dalībvalstīm (11. pants). Par uzdevumu izpildi tiks zi ņots 
Komisijai. Turkl āt uzraudz ības vizītes un citas p ārbaudes b ūs gada zi ņojumu priekšmets 
(12. pants). 
Lēmuma 13.–14. pants (apspriešan ās ar komersantiem, pievienošan ās procesā esošajām 
valstīm un kandid ātvalstīm). Lēmuma 13. pant ā noteikts ieviest tirdzniec ības apspriežu 
mehānismu gan Komisijas, gan dal ībvalstu līmenī. Komisija regul āri inform ēs Bulgāriju, 
Rumāniju un kandid ātvalstis par visiem posmiem; min ētās valstis var ar ī piedalīties muitas 
sistēmu un pakalpojumu sagatavošan ā, attīstībā un ieviešan ā. 
Lēmuma 15. pants (st āšanās spēkā). 
Lēmuma 16. pants (adres āti). Lēmums ir adres ēts dalībvalstīm. 
 
LV 9   LV  
2005/0247 (COD) 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES L ĒMUMS 
par elektronisku vidi muit ā un tirdzniec ībā 
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 95. un 135. pantu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu1, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu2, 
saskaņā ar Līguma 251. pant ā noteikto proced ūru3, 
tā kā: 
(1) Saska ņā ar Lisabonas program mu Kopiena un dal ībvalstis ir ap ņēmušās palielin āt to 
uzņēmumu konkur ētspēju, kas Eirop ā veic uz ņēmējdarbību. Saska ņā ar Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. apr īļa Lēmumu 2004/387/EK par 
sadarbspējīgu Eiropas elektronisk ās pārvaldības pakalpojumu sniegšanu valstu 
pārvaldēm, uzņēmumiem un pilso ņiem ( IDABC )4 Komisijai un dal ībvalstīm 
jānodrošina efekt īvas, racion ālas un sadarbsp ējīgas inform ācijas apmai ņas un sazi ņas 
sistēmas, lai apmain ītos ar inform āciju starp valstu p ārvaldēm un Kopienas pilso ņiem. 
(2) Eiropas r īcības īstenošanai elektronisk ās pārvaldības jomā, kā paredzēts Lēmumā 
2004/387/EK, nepieciešami pas ākumi, kas paaugstin ātu muitas p ārbaužu 
organizēšanas efektivit āti un nodrošin ātu netrauc ētu datu pl ūsmu, lai padar ītu 
muitošanu efekt īvāku, samazin ātu administrat īvo slogu, pal īdzētu apkarot kr āpšanu, 
organizēto noziedz ību un terorismu, kalpotu fisk ālajām interes ēm, aizsarg ātu 
intelektuālo īpašumu un kult ūras mantojumu, paaugstin ātu preču drošību un 
starptautisk ās tirdzniec ības aizsardz ību, kā arī veicinātu veselības un vides aizsardz ību. 
Šim nolūkam inform ācijas un sakaru tehnolo ģiju ( ICT) nodrošin āšana muitas 
vajadzībām ir ārkārtīgi nozīmīga. 
(3) Padomes 2003. gada 5. decembra Rezol ūcijā par vienk āršotas un elektroniskas vides 
radīšanu muit ā un tirdzniec ībā5, kas sekoja Komisijas Pazi ņojumam par vienk āršotu 
                                                 
1 OV C […], […], […] lpp. 
2 OV C […], […], […] lpp. 
3 Eiropas Parlamenta […] atzinums, […] Padomes kop ējā nostāja un […] Eiropas Parlamenta nost āja. 
4 Labojums L ēmumā, kas public ēts OV L 181,18.5.2004., 25. lpp. 
5 OV C 305, 5.12.2003., 1. lpp. 
 
LV 10   LV un elektronisku vidi muit ā un tirdzniec ībā6, Komisija aicin āta ciešā sadarbībā ar 
dalībvalstīm sagatavot daudzgadu strat ēģisku plānu, lai rad ītu saska ņotu un 
sadarbspējīgu elektronisku muitas vidi Kopien ā. Padomes 1992. gada 12. oktobra 
Regulā (EEK) Nr. 2913/92, ar ko izvei do Kopienas Muitas kodeksu7, kura groz īta ar 
Regulu (EK) Nr. 648/2005, piepras īts izmantot datu apstr ādes paņēmienus 
kopsavilkuma deklar āciju iesniegšanai un elektroniskai datu apmai ņai starp muitas 
pārvaldēm, lai veiktu muitas p ārbaudes, pamatojoties uz automatiz ētām riska anal īzes 
sistēmām. 
(4) Tādēļ ir jānosaka m ērķi, kurus j āsasniedz, radot elektronisku vidi muit ā un 
tirdzniecībā, kā arī struktūra, līdzekļi un grafiks š ādu mērķu sasniegšanai. 
(5) Komisijai j āīsteno šis l ēmums cieš ā sadarbībā ar dalībvalstīm. Tādēļ jānorāda 
iesaistīto pušu attiec īgie pienākumi un uzdevumi un j āparedz, k ā Komisijas un 
dalībvalstu starp ā sadalāmi izdevumi.  
(6) Komisijai un dal ībvalstīm ir jāsadala atbild ība par Kopienas un Kopienai nepiederošu 
sakaru un inform ācijas apmai ņas sistēmu daļām saskaņā ar principiem, kas izkl āstīti 
Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 11. febru āra Lēmumā Nr. 253/2003/EK, 
ar ko pieņem rīcības programmu attiec ībā uz Kopienas muitu („Muita 2007”)8. 
(7) Lai nodrošin ātu atbilstību šim lēmumam un daž ādu izveidojamo sist ēmu savstarp ēju 
saskanību, ir jāizveido uzraudz ības mehānisms. 
(8) Dal ībvalstis un Komisija past āvīgos ziņojumos sniedz inform āciju par š ā lēmuma 
īstenošanas gaitu. 
(9) Lai nodrošin ātu elektronisku vidi, nepieciešama cieša sadarb ība starp Komisiju, 
muitas pārvaldēm un uz ņēmējiem. Lai veicin ātu šādu sadarb ību, muitas politikas 
grupai jānodrošina š ā lēmuma īstenošanai nepieciešamo pas ākumu saska ņošana. 
Apspriedēm ar uzņēmējiem jānotiek gan valstu, gan Kopienas l īmenī visos min ēto 
pasākumu sagatavošanas posmos. 
(10) Kandid ātvalstīm un pievienošan ās proces ā esošajām valstīm jāļauj piedal īties 
minētajos pasākumos, lai sagatavotos iest ājai ES. 
(11) Tā kā dalībvalstis nevar nodrošin āt elektronisku vidi muit ā un tirdzniec ībā pietiekam ā 
kvalitātē un tādēļ tās mēroga un ietekmes d ēļ šos mērķus labāk var sasniegt Kopienas 
līmenī, Kopiena var noteikt pas ākumus saska ņā ar subsidiarit ātes principu, k ā 
izklāstīts Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 5. pant ā. Saskaņā ar minētajā pantā 
noteikto proporcionalit ātes principu, ar šo l ēmumu nosaka tikai to, kas ir vajadz īgs 
minēto mērķu sasniegšanai, 
                                                 
6 KOM(2003) 452, 24.7.2003. 
7 OV Nr. L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (EK) Nr. 648/2005 (OV L 117, 4.5.2005., 13. lpp.). 
8 OV C 36, 12.12.2003., 1. lpp. 
 
LV 11   LV IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU. 
1. pants 
Elektroniskas muitas sist ēmas 
Komisija un dal ībvalstis izveido drošas, integr ētas, sadarbsp ējīgas un pieejamas elektroniskas 
muitas sist ēmas, lai apmain ītos ar muitas deklar ācijam, elektronisk ām apliec ībām, 
pavaddokumentiem un citu inform āciju. 
Komisija un dal ībvalstis nodrošina strukt ūru un līdzekļus šādu elektronisku muitas sist ēmu 
darbībai. 
2. pants 
Mērķi 
 
1. Elektronisk ās muitas sist ēmas ir paredz ētas šādu mērķu īstenošanai: 
a) atvieglot ievešana s un izvešanas proced ūras; 
b) samazin āt muitas ties ību aktu īstenošanas un administrat īvās izmaksas un 
saīsināt muitošanas laiku; 
c) saska ņot kopīgu pieeju attiec ībā uz preču kontroli, k ā arī bīstamu un neat ļautu 
preču pārtveršanu; 
d) nodrošin āt atbilstīgu visu Kopienas nodok ļu un maks ājumu iekas ēšanu; 
e) paredz ēt ātras un atbilst īgas inform ācijas nodrošin āšanu attiec ībā uz 
starptautisko pieg ādes ķēdi; 
f) nodrošin āt netrauc ētu datu pl ūsmu starp eksport ētājvalstīm un 
importētājvalstīm, nodrošinot sist ēmā ievadīto datu atk ārtotu izmantošanu. 
Muitas sist ēmu integr ācija un att īstīšana atbilst iepriekš min ētajiem mērķiem. 
2. M ērķus, kas noteikti 1. punkt ā, sasniedz, izmantojot vismaz š ādus līdzekļus: 
a) saska ņota inform ācijas apmai ņa, kas balst ās uz starptautiski pie ņemtiem datu 
modeļiem un ziņojumu form ātiem; 
b) muitas proced ūru pārstrāde nolūkā optimizēt to efektivit āti un tās racionaliz ēt, 
vienkāršot, kā arī samazināt muitas ties ību aktu īstenošanas izmaksas; 
c) plaša elektronisko muitas pakalpojumu kl āsta piedāvāšana uzņēmējiem, dodot 
tiem iespēju tādā pašā veidā sadarboties ar jebkuras dal ībvalsts muitas p ārvaldi 
un vienlaikus iev ērojot subsidarit ātes principu.  
 
LV 12   LV 3. Atbilst īgi 1. punktam Kopiena veicina elektronisko muitas sist ēmu pieejam ību un 
sadarbspēju ar ārpuskopienas valstu muitas sist ēmām un ārpuskopienas uz ņēmējiem 
nolūkā radīt elektronisku vidi starptautisk ā līmenī, ja to paredz starptautiski 
nolīgumi. 
3. pants 
Datu apmai ņa 
Kopienas un dal ībvalstu elektronisk ās muitas sist ēmas paredz datu apmai ņu starp 
dalībvalstu muitas p ārvaldēm un starp: 
a) uzņēmējiem;  
b) citu dal ībvalstu muitas p ārvaldēm; 
c) Komisiju;  d) citām iestādēm vai strukt ūrām, kas ir iesaist ītas starptautiskaj ā preču apritē, 
turpmāk tekstā − „citas iest ādes vai strukt ūras”. 
4. pants 
Sistēmas, pakalpojumi un grafiks 
1. Triju gadu laik ā pēc šā lēmuma public ēšanas Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī 
papildus grafikam, kas ietverts regul ā [(kods)], dal ībvalstis sadarb ībā ar Komisiju 
izveido šādas muitas sist ēmas: 
a) tādas sistēmas ievedumu un izvedumu muitošanai, kuras vis ā Kopienā 
nodrošina netrauc ētu datu pl ūsmu no vienas muitas sist ēmas uz citu, ar 
elektronisk ām saskarn ēm uzņēmējiem, kas dod vi ņiem iespēju arī gadījumos, 
kad ir iesaist ītas vairākas dalībvalstis, visas ar  muitošanu saist ītās darbības 
veikt ar muitas p ārvaldēm tajā valstī, kurā uzņēmumi ir re ģistrēti; 
b) tādu reģistrācijas sistēmu uzņēmējiem, tostarp atz ītajiem uz ņēmējiem, kura 
nodrošina tiem iesp ēju visas darb ības saistībā ar muitas p ārvaldēm reģistrēt 
tikai vienreiz vis ā Eiropas Kopien ā; 
c) kop ējus muitas port ālus, kuri nodrošina uz ņēmējiem nepieciešamo inform āciju 
attiecībā uz ievešanas/izvešanas dar ījumiem vis ās dalībvalstīs. 
2. Piecu gadu laik ā pēc šā lēmuma public ēšanas Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī 
dalībvalstis sadarb ībā ar Komisiju izveido š ādus pakalpojumus: 
a) vienotas piek ļuves vietas, kuras ļauj uzņēmējiem izmantot vienu vien īgu 
saskarni, lai iesniegtu el ektroniskas muitas deklar ācijas pat tad, ja muitas 
procedūra tiek veikta cit ā dalībvalstī;  
 
LV 13   LV b) integr ēta muitas tarifa vidi, kas nodrošina piek ļuvi citām ar ievešanu un 
izvešanu saist ītām sistēmām Komisij ā un dalībvalstīs. 
3. Sešu gadu laik ā pēc šā lēmuma public ēšanas Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī 
dalībvalstis sadarb ībā ar Komisiju izveido „vienas saskarnes” pakalpojumus, kuri 
nodrošina netrauc ētu datu pl ūsmu starp uz ņēmējiem un muitas p ārvaldēm, starp 
muitas iest ādēm un Komisiju, starp muitas p ārvaldēm un cit ām iestādēm un 
struktūrām, kā arī ļauj uzņēmējiem iesniegt muitai visu  ievedumu un izvedumu 
muitošanai nepieciešamo inform āciju arī gadījumos, kad to nosaka ties ību akti, kuri 
neattiecas uz muitu. 
4. Kopiena un dal ībvalstis nep ārtraukti uzlabo 1., 2. un 3. punkt ā minētās sistēmas un 
pakalpojumus. 
5. pants 
Daļas 
1. Elektronisk ās sadarbsp ējīgās muitas sist ēmas sastāv no Kopienas da ļām un valstu 
daļām. 
2. Elektronisko muitas sist ēmu Kopienas da ļas ir šādas: 
a) kop ējās sistēmas specifik ācijas; 
b) kop ējie produkti un pakalpojum i, tostarp nepieciešam ās kopējās atsauces 
sistēmas muitai un ar muitu saist ītajai inform ācijai; 
c) kop ējā sakaru tīkla un kop ējās sistēmu saskarnes ( CCN /CSI) pakalpojumi; 
d) dalībvalstu un Komisijas veiktie koordin ēšanas pas ākumi, īstenojot Kopienas 
kopējo domēnu un strādājot tajā; 
e) Komisijas veiktie koordin ēšanas pas ākumi, īstenojot Kopienas ārējo domēnu 
un strādājot tajā, izņemot pakalpojumus, kuri ir paredz ēti valstu pras ību 
ievērošanai. 
3. Elektronisko muitas sist ēmu valstu da ļas ir šādas: 
a) valstu specifik ācijas; 
b) valstu sist ēmas, tostarp datu b āzes; 
c) tīkla savienojumi starp muitas p ārvaldēm un uz ņēmējiem, starp muitas 
pārvaldēm un citām iestādēm vai strukt ūrām tajā pašā dalībvalstī; 
d) visa programmat ūra vai aparat ūra, kuru dal ībvalsts uzskata par nepieciešamu, 
lai nodrošin ātu pilnīgu sistēmas izmantošanu. 
 
LV 14   LV 6. pants 
Komisijas uzdevumi 
 
Komisija nodrošina: 
a) datoriz ēto sistēmu Kopienas da ļu izveides, atbilst ības pārbaužu, darb ības un 
atbalsta saska ņošanu; 
b) šajā lēmumā paredzēto sistēmu un pakalpojumu saska ņošanu ar citiem 
attiecīgiem projektiem, kuri ir saist īti ar elektronisko p ārvaldību Kopienas 
līmenī; 
c) Kopienas un valstu da ļu sagatavošanas koordin ēšanu nolūkā saskaņot projektu 
īstenošanu; 
d) elektronisko muitas pakalpojumu un „vienas saskarnes” pakalpojumu 
saskaņošanu Kopienas l īmenī. 
7. pants 
Dalībvalstu uzdevumi 
 
1. Dal ībvalstis nodrošina: 
a) datoriz ēto sistēmu valstu da ļu izveides, atbilst ības pārbaužu, darb ības un 
atbalsta saska ņošanu; 
b) šajā lēmumā paredzēto sistēmu un pakalpojumu saska ņošanu ar citiem 
attiecīgiem projektiem, kuri ir saist īti ar elektronisko p ārvaldību valstu l īmenī; 
c) tām noteikto uzdevumu izpildi saska ņā ar 8. panta 2. punkt ā minēto daudzgadu 
stratēģisko plānu; 
d) regul āru inform ācijas iesniegšanu Komisijai par pas ākumiem, ko dal ībvalstis ir 
veikušas, lai to attiec īgās iestādes vai uz ņēmēji varētu pilnībā izmantot 
datorizēto sistēmu; 
e) elektronisko muitas pakalpojumu un „vienas saskarnes” pakalpojumu 
veicināšanu un īstenošanu valstu l īmenī. 
2. Dal ībvalstis apr ēķina cilvēkresursus, budžeta resursus un tehniskos resursus, kuri ir 
vajadzīgi, lai izpild ītu 4. panta pras ības un 8. panta 2. punkta pras ības attiec ībā uz 
daudzgadu strat ēģisko plānu. 
3. Ja past āv risks, ka dal ībvalsts paredz ētā rīcība attiecībā uz datoriz ēto sistēmu izveidi 
vai darbību varētu apdraud ēt sistēmu vispārējo sadarbsp ēju vai to darb ību, attiec īgā 
dalībvalsts vispirms prasa Komisijas apstiprin ājumu. 
 
LV 15   LV 8. pants 
Īstenošana 
1. Š ā lēmuma īstenošanai Komisija sadarb ībā ar muitas politikas  grupu nodrošina: 
a) strat ēģiju, nepieciešamo resursu un att īstības posmu noteikšanu; 
b) visu ar elektronisko muitas sist ēmu saistīto pasākumu koordin ēšanu, lai 
pārliecinātos, ka resursi tiek izmantoti p ēc iespējas labāk un efekt īvāk, ieskaitot 
tos resursus, kuri jau ir izmantoti valstu un Kopienas l īmenī; 
c) tiesisko un darb ības aspektu, apm ācību un IT att īstības saskaņošanu; 
d) visu attiec īgo pušu īstenošanas pas ākumu koordin ēšanu; 
e) to, ka attiec īgās puses iev ēro pieņemtos termi ņus. 
2. Komisija sadarb ībā ar muitas politikas grupu izstr ādā un past āvīgi atjaunina 
daudzgadu strat ēģisko plānu, kurā noteikti Komisijas un dal ībvalstu uzdevumi. 
9. pants 
Resursi  
1. Lai izveidotu, uzlabotu un str ādātu ar elektroniskaj ām muitas sist ēmām saskaņā ar 
4. pantu, Kopiena dara pieejamus cilv ēkresursus, budžeta resursus un tehniskos 
resursus, kas nepieciešami Kopienas da ļām. 
2. Lai izveidotu, uzlabotu un str ādātu ar elektroniskaj ām muitas sist ēmām saskaņā ar 
4. pantu, dal ībvalstis dara pieejamus cilv ēkresursus, budžeta resursus un tehniskos 
resursus, kas nepieciešami valstu da ļām. 
10. pants 
Finanšu noteikumi 
1. Š ā lēmuma īstenošanas izmaksas sedz Kopiena un dal ībvalstis atbilst īgi 2. un 
3. punktam. 
2. Kopiena sedz izdevumus, kas saist īti ar Kopienas da ļu izstrādi, iegādi, uzstādīšanu, 
darbību un uztur ēšanu saska ņā ar Lēmumā Nr. 253/2003/EK noteikto programmu 
„Muitas 2007” un vis ām turpmākajām programm ām.  
3. Dal ībvalstis sedz izdevumus, kas saist īti ar valstu da ļu, tostarp saskar ņu ar citām 
valsts iest ādēm un uzņēmējiem, izveidi un darb ību.  
4. Dal ībvalstis apr ēķina un pazi ņo Komisijai par cilv ēkresursiem, budžeta resursiem un 
tehniskajiem resursiem, kuri ir vajadz īgi, lai izpild ītu 4. panta pras ības un 8. panta 
2. punkta pras ības attiecībā uz daudzgadu strat ēģisko plānu. 
 
LV 16   LV 5. Dal ībvalstis uzlabo sadarb ību nolūkā samazin āt izmaksas, izstr ādājot kopīgus 
izmaksu segšanas mode ļus un kop īgus risinājumus. 
11. pants 
Uzraudzība 
1. Komisija veic visu nepieciešamo, lai p ārbaudītu, vai Kopienas budžeta finans ētos 
pasākumus veic saska ņā ar šo lēmumu un vai g ūtie rezultāti atbilst 2. panta 1. punkt ā 
noteiktajiem m ērķiem. 
2. Komisija sadarb ībā ar dalībvalstīm regulāri uzrauga katras dal ībvalsts sasniegumus, 
panākot atbilst ību 4. pantam, lai noteikt u, vai 2. panta 1. punkt ā paredzētie mērķi ir 
sasniegti un k ā iespējams uzlabot datoriz ēto sistēmu īstenošanas proces ā iesaistīto 
pasākumu efektivit āti. 
12. pants 
Ziņojumi 
 
1. Dal ībvalstis regul āri ziņo Komisijai par katra t ām noteikt ā uzdevuma norises gaitu 
atbilstīgi daudzgadu strat ēģiskajam pl ānam. Dal ībvalstis pazi ņo Komisijai par katra 
minētā uzdevuma izpildi. 
2. Ne v ēlāk kā katra gada 31. decembr ī dalībvalstis iesniedz Komisijai gada progresa 
ziņojumu. 
Ne vēlāk kā nākamā gada 31. mart ā Komisija, pamatojoties uz min ētajiem 
ziņojumiem, sast āda konsolid ētu pārskatu un dara to pieejamu attiec īgajām 
personām. 
Minētajā pārskatā var iekļaut uzraudz ības vizīšu un citu p ārbaužu rezult ātus, kā arī 
var noteikt metodes un krit ērijus attiec ībā uz datoriz ēto sistēmu sadarbsp ēju un 
darbību, lai izmantotu turpm ākā izvērtēšanā. 
13. pants 
Apspriešan ās ar uzņēmējiem 
Komisija un dal ībvalstis regul āri apspriežas ar uz ņēmējiem visos 4. pant ā minētajos sistēmu 
un pakalpojumu sagatavošanas, att īstības un ieviešanas posmos. 
Gan Komisija, gan dal ībvalstis izveido apspriežu meh ānismu, ar kura pal īdzību regulāri 
satiekas reprezentat īva uzņēmēju izlase. 
 
LV 17   LV 14. pants 
Pievienošan ās procesā esošās valstis un kandid ātvalstis 
Komisija par 4. pant ā minēto sistēmu un pakalpojumu sagatavošanas, att īstības un ieviešanas 
posmiem inform ē valstis, kuras ir atz ītas par pievienošan ās procesā esošām valstīm vai 
kandidātvalstīm iestājai Eiropas Savien ībā, un atļauj šīm valstīm piedal īties minētajos 
posmos. 
15. pants 
Stāšanās spēkā 
Šis lēmums stājas spēkā divdesmitaj ā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savien ības Oficiālajā 
Vēstnesī. 
16. pants 
Adresāti 
 
Šis lēmums ir adres ēts dalībvalstīm. 
Briselē, […] 
Eiropas Parlamenta v ārdā − Padomes v ārdā − 
priekšsēdētājs priekšs ēdētājs
 
LV 18   LV TIESĪBU AKTA FINANŠU P ĀRSKATS  
Politikas joma(-s): 14. „Nodok ļu politika un muitas savien ība” 
Darbība: 1404 „Muitas politika”  
 
PASĀKUMA NOSAUKUMS :  
Eiropas Parlamenta un Padomes l ēmuma priekšlikums par elek troniskas muitas un tirdzniec ības 
vides programmu īstenošanu. 
1. BUDŽETA POZ ĪCIJAS  
1.1. Budžeta poz īcijas (darb ības pozīcijas un ar t ām saistītās tehniskās un administrat īvās 
palīdzības pozīcijas (agrāk – B.A poz īcijas)), tostarp š ādas pozīcijas: 
• 140402 Programma „Muita 2007” 
• 14040X Programma „Muita 2013” 
• 140104X Programma „Muita 2013” – Administrat īvās pārvaldības izdevumi 
• Par izstrādātā budžeta strukt ūru programmai „Muita 2013” lems v ēlāk. 
1.2. Darb ības un finansi ālās ietekmes ilgums: 
• Juridiskais pamats ir sp ēkā no 2006. gada 1. j ūnija līdz 2013. gada 31.decembrim. 
• Maksājumi tiks turpin āti pēc 2013. gada 31. decembra. 
1.3. Budžeta r ādītāji (ja nepieciešams, pievienojiet jaunas rindas ): 
Budžeta 
pozīcija Izdevumu veids  Jauns EBTA iemaksa  Kandidātvalstu 
iemaksas  Finanšu pl āna 
pozīcija 
14014X  Neobligātie Dif.9 
  JĀ NĒ J Ā 1a 
1401040X  Neobligātie Nedif.10 
  JĀ NĒ J Ā 1a 
                                                 
9 Diferenc ētas apropri ācijas. 
10 Nediferenc ētas apropri ācijas. 
 
LV 19   LV 2. KOPSAVILKUMS PAR RESURSIEM 
2.1. Finanšu resursi 
Priekšlikuma darb ības izdevumi 2006. un 2007. gadam ir iek ļauti lēmuma 
„Muita 2007” finanšu p ārskatā. 
Izdevumi 2008. un 2013. gadam ir iek ļauti Komisijas pazi ņojuma par Kopienas 
programm ām „Muita 2013” un „ Fiscalis  2013” finanšu p ārskatā, ar nosac ījumu, ka 
tiks pieņemts lēmums par r īcības programmas Kopienas muitai („Muita 2013”) 
pieņemšanu. 
2.1.1. Kopsavilkums par saist ību apropri ācijām (SA) un maks ājumu apropri ācijām (MA) 
miljonos EUR (l īdz 3 zīmēm aiz komata) 
Izdevumu veids  Iedaļas 
nr.  2006 2007 2008 2009 2010 2011. ga
ds un 
vēlāk Kopā 
Darbības izdevumi11 
         
Saistību apropri ācijas 
(SA) 6.1 A  9.669 5.024 18.125 21.625 24.405 79.070 157.918 
Maksājumu 
apropriācijas (MA)   B 2.682 6.482 9.667 15.762 21.461 101.864 157.918 
Administrat īvie izdevumi pamatsummas robež ās12 13 
     
Tehniskā un 
administrat īvā palīdzība 6.2.4 C  0 0 0.647 0.647 0.647 1.941 3.882 
PPAAMMAATTSSUUMMMMAASS  KKOOPPAAPPJJOOMMSS               
Saistību apropri ācijas  a+c 9.669 5.024 18.772 22.272 25.052 81.011 161.800
Maksājumu 
apropriācijas  b+c 2.682 6.482 10.314 16.409 22.108 103.805 161.800
Pamatsumm ā neiekļautie  administrat īvie izdevumi14 
   
                                                 
11 Izdevumi, kas nav iek ļauti 14. sada ļas 14 01. noda ļā. 
12 14. sada ļas 14 01 04. pant ā minētie izdevumi. 
13 Postenis, kas attiecas uz administrat īvajiem izdevumiem, paredz ārpakalpojumu izmantošanas iesp ēju 
saskaņā ar programmu. Budžeta skait ļi būs zināmi tikai p ēc šīs tēmas tehniski ekonomisk ā pamatojuma 
pabeigšanas 2006. gad ā. 
14 Citi 14 01. noda ļā iekļautie izdevumi, iz ņemot 14 01 04. vai 14 01 05. punkt ā minētos. 
 
LV 20   LV Cilvēkresursi un ar tiem 
saistītie izdevumi  6.2.5 D  1.144 2.112 2.240 2.368 2.368 7.104 17.336 
Citas administrat īvās 
izmaksas, iz ņemot 
cilvēkresursus un ar tiem 
saistītās izmaksas, kas nav 
iekļautas pamatsumm ā 6.2.6 E  0.040 0.687 0.040 0.040 0.040  0.120 0.967
Paredzamais pas ākuma finansi ālo izmaksu kopapjoms 
  2006 2007 2008 2009 2010 2011. gad
s un vēlāk Kopā 
SA kopapjoms, 
tostarp cilv ēkresursi  A+c+
d+e 10.853 7.823 21.052 24.680 27.460 88.235 180.103
MA kopapjoms, tostarp cilv ēkresursi
 b+c+
d+e 3.866 9.281 12.594 18.817 24.516 111.029 180.103
Līdzfinansējums 
2.1.2. Atbilst ība finanšu programmas izstr ādei 
x Priekšlikums atbilst esoš ajai finanšu programmai. 
Šis lēmums atbilst Komisijas pr iekšlikumam par Finanšu pl āniem 2007.–
2013. gadam [KOM(2004) 101 , 10.2.2004., un KOM(2004) 487 , 14.7.2004.]. Tas attiecas uz 1.a apakšpoz īciju – Konkur ētspēja izaugsmei un nodarbin ātībai. 
2.1.3. Finansi ālā ietekme uz ie ņēmumiem 
x Priekšlikumam nav tiešas finansi ālas ietekmes uz ie ņēmumiem, tom ēr pēc muitas 
pārvaldes moderniz ēšanas pašu resursu iekas ēšanai būtu jākļūst efektīvākai un 
rentablākai. 
2.2. Cilv ēkresursi (pilnslodzes e kvivalents) (tostarp ier ēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata 
darbinieki) – s īkāk skatīt 6.2.1. punktu. 
Gada vajadz ība 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
Cilvēkresursu kop ējais 
daudzums 11 26 28 30 30 30 30 30 
 
LV 21   LV 3. RAKSTUROJUMS UN M ĒRĶI 
3.1. Vajadz ības, kas jāizpilda īstermiņā vai ilgtermi ņā 
Skatīt paredzam ās ietekmes iepriekš ējā novērtējuma 2. ieda ļu. 
3.2. Kopienas iesaist īšanās rezultātā radītā pievienot ā vērtība un šī priekšlikuma atbilst ība 
citiem finanšu instrumentiem, k ā arī iespējamā sinerģija 
Skatīt paredzam ās ietekmes iepriekš ējā novērtējuma 2. ieda ļu. 
3.3. Priekšlikuma m ērķi, gaidītie rezultāti un ar tiem saist ītie rādītāji ABM strukt ūras 
sakarā 
Mērķi un gaidītie rezultāti  
Ierosinātais lēmums tiks īstenots saska ņā ar programmu „Muita 2007” un tai 
sekojošo programmu „Muita 2013”. Š īs programmas darbojas divos l īmeņos: vienota 
rīcība un pas ākumi inform ātikas sfērā. Vienotas r īcības pasākumos ietilpst pas ākumi 
ierēdņiem un kop ējie mācību instrumenti. Savuk ārt pasākumi inform ātikas sfērā (IT) 
attiecas uz Eiropas komunik āciju tīkliem. To m ērķis ir uzlabot muitas proced ūras un 
padarīt tās efektīvākas. 
Ikgadējas darbības līmenī mērķi un gaidītie rezultāti tiks izkl āstīti sīkāk rīcības plānā, 
kas tiks regul āri atjaunin āts. Rezult ātus var iek ļaut „rezult ātu novērtēšanas” darb ībās, 
ko veic saska ņā ar programmu „Muita 2007”  un tai sekojošo programmu. 
Rādītāji:  
– Informācijas sistēmu efektivit ātes līmeņi 
3.4. Izpildes metode (nor āde) 
Norādiet turpm āk izvēlēto(-ās) metodi(-es)15 attiecīgās darbības izpildei. 
Skatīt paredzam ās ietekmes iepriekš ējā novērtējuma 6.1. ieda ļu. 
4. KONTROLE UN V ĒRTĒŠANA 
4.1. Kontroles sist ēma 
Darbības, kas j āveic saska ņā ar ierosin āto lēmumu, tiks kontrol ētas (tostarp tiks 
veikts rezult ātu novērtējums) kā programmas „Muita 2007” un „Muita 2013” da ļas. 
Pārvaldes nos ūta Komisijai visu paveikt ā darba kontroles zi ņojumiem nepieciešamo 
informāciju, kas j āsavāc pēc iespējas efektīvi. 
4.2. K ā tiks kontrol ēti un vērtēti rezultāti un ietekme  
                                                 
15 Ja nor ādīta vairāk nekā viena metode, l ūdzu, sniedziet papildu inform āciju šā punkta ieda ļā „Attiecīgās 
atsauksmes”. 
 
LV 22   LV 4.2.1. Iepriekš ēja vērtēšana 
Skatīt paredzam ās ietekmes iepriekš ējo novērtējumu. 
4.2.2. Pas ākumi, kas veikti p ēc starpposma nov ērtējuma/pēcnovērtējuma (līdzīga pieredze, 
kas gūta pēc agrāk veiktiem pas ākumiem) 
Programmas „Muita 2007” starpposma nov ērtējums vēl nav pabeigts (to pl ānots 
pabeigt 2005. gada beig ās). Tomēr šā novērtējuma rezult ātus attiec ībā uz 
elektroniskas muitas vides izveidi ņems vērā nākotnē, īstenojot elektroniskas muitas 
vides strat ēģiju, un iek ļaus paredz ētajā programmas „Muita 2013” v ērtējumā. 
4.2.3. Turpm ākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums 
Elektroniskas muitas vides strat ēģijas priekšlikumu turpm āki vērtējumi tiks finans ēti 
ar programmu „Muita 2013” un tie tiks saska ņoti ar šīs programmas nov ērtējumiem. 
Šo novērtējumu noteikumi un biežums b ūs atkarīgi no programmas „Muita 2013” 
novērtējumiem. 
5. PAS ĀKUMI KR ĀPŠANAS APKAROŠANAI 
Programmas galvenajiem pas ākumiem atv ēlētās summas pirms izmaksas kontrol ē 
Komisijas dienesti saska ņā ar parasto p ārbaudes proced ūru, ņemot vērā 
līgumsaistības un pareizu visp ārējo un finanšu vad ību. Visos starp Komisiju un 
saņēmējiem nosl ēgtajos līgumos ir paredz ēti pasākumi krāpšanas apkarošanai 
(pārbaudes, zi ņojumi, utt.). 
Iepriekš min ētos vienotas r īcības pasākumus (ier ēdņu apmaiņas pasākumus, 
seminārus, darba grupas, utt.) finans ē no programmas „Muita 2007” un tai sekojoš ās 
programmas „Muita 2013” kop īgo pasākumu budžeta. Ier ēdņu izdevumu 
atlīdzināšana notiek š ādi. 
Programm ā iesaistījušās dalībvalstis atl īdzina ier ēdņiem ceļa un uztur ēšanās 
izdevumus saska ņā ar programmas noteikumiem. Pas ākumu gait ā dalībvalstīm 
izmaksā avansa maks ājumus, ņemot vērā izpildes situ āciju. Dalībvalstīm ir jāiesniedz 
detalizēta izdevumu atskaite un j āsaglabā visi dokumenti varb ūtējas pārbaudes 
nolūkiem. Citu valstu ier ēdņu vai pārstāvju no ārējām organiz ācijām ceļa un 
uzturēšanās izdevumus un izdevumus saist ībā ar semin āru rīkošanu segs Komisijas 
dienesti vai valstis, kam ir pieš ķirtas šādas pilnvaras. Katr ā šādā līgumā ir paredz ēti 
pasākumi krāpšanas apkarošanai (p ārbaudes, zi ņojumi, utt.). 
Komisijas finanšu dienesti veic p ārbaudes apmekl ējumus dal ībvalstīs, lai 
pārliecinātos par programmas vad ībai paredz ēto finanšu noteikumu iev ērošanu. 
 
LV 23  
 LV 6. SĪKĀKA INFORM ĀCIJA PAR RESURSIEM 
6.1. Priekšlikuma m ērķi finansiālo izmaksu izteiksm ē 
Saistību apropri ācijas miljonos EUR (l īdz 3 zīmēm aiz komata) 
Gads 2006  Gads 2007  Gads 2008  Gads 2009  Gads 2010  2011. gads un v ēlāk KOPĀ (Norādīt 
mērķu, darbību 
un rezult ātu 
nosaukumus)  Rezultāta 
veids Vidējās 
izmaksas  Rezultātu 
skaits Kopējās 
izmaksasRezultātu 
skaits Kopējās 
izmaksasRezultātu 
skaits Kopējās 
izmaksasRezultātu 
skaits Kopējās 
izmaksasRezultātu 
skaits Kopējās 
izmaksasRezultātu 
skaits Kopējās 
izmaksasRezultātu 
skaits Kopējās 
izmaksas  
DARBĪBAS 
MĒRĶIS 
NR. 1 [1] Elektroniskas 
muitas vides 
izveide
                                 
Darbība nr. 1 
Vienota 
rīcība                                 
 Vienota r īcība       0.481   0.974   1.125   1.125   1.155   3.495   8.355 
DARBĪBAS 
MĒRĶIS 
NR. 1 [1] Elektroniskas 
muitas vides 
izveide
                                 
Darbība nr. 2 
Elektroniskas muitas vides 
izveide                                 
- Rezultāts nr. 1 IT līgums     6.938   1.800   9.000   11.250   13.500   44.625   87.113 
Darbība nr. 3 
Muitas 
drošības 
aspekti  IT                                
- Rezultāts nr. 1 IT              5.000   6.000   6.500   21.200   38.700 
Darbība nr. 4 
CNN/CSI                                  
- Rezultāts nr. 1 IT līgums     2.250   2.250   3.000   3.250   3.250   9.750   23.750 
 
LV 24  
 LV DARBĪBAS 
MĒRĶIS NR. n1                                 
Kopā: mērķis n                                 
KOPĒJĀS 
IZMAKSAS        9.669   5.024   18.125   21.625   24.405   79.070   157.918 
 
LV 25   LV Citas muitas jom ā veicam ās darbības saist ībā ar IT finans ēs no programmas 
„Muita 2013” budžeta, k ā norādīts Komisijas pazi ņojumā Padomei un Eiropas 
Parlamentam16. Esošās IT sistēmas, piem ēram, muitas tarifu sist ēmas, NCTS, aizsarg āto 
sistēmu CNN/CNS, u.c., finans ēs ar šīm darbībām, ja šīs sistēmas ir ar t ām saistītas.  
Tabulā 6.1. norādītās aizsarg ātās sistēmas CCN/CSI izmaksas ir papildu summa, kas 
nepieciešama, lai piel āgotu aizsarg āto sistēmu CCN/CSI elektroniskas muitas vides 
izveides vajadz ībām (intens īva lietošana ar lielu datu apjomu, datu droš ība, arvien 
lielāka satiksme pie dal ībvalstu robež ām, nepieciešam ība iegūt vairāk un detaliz ētāku 
vadības inform āciju, utt.). 
6.2. Administrat īvie izdevumi 
Nepieciešamos cilv ēkresursus un administrat īvos resursus finans ē no piešķīrumiem 
vadošajam ĢD saskaņā ar ikgad ējo piešķiršanas proced ūru. Sadalot amatus, j āņem 
vērā varbūtēja amatu p ārdale departamentu robež ās, pamatojoties uz jaunajiem 
finanšu pl āniem. 
6.2.1. Cilv ēkresursu skaits un veids 
Amatu 
veidi  Person āls, kam uztic ēs darbības vadību, izmantojot esošos un/vai papildu 
resursus ( amatu skaits/pilna laika ekvivalents ) 
  2006. gads  2007. gads  2008. gads  2009. gads  2010. gads  2011.–
2013. gads  
A*/AD  5 8 8 8 8 8 Ierēdņi vai 
pagaidu 
darbinieki
17 
(14 01 01)  
 B*, 
C*/AST  5 8 8 8 8 8 
Personāls18, ko 
finansē saskaņā ar 
14 01 02. pantu  
 1 6 8 10 10 10 
Cita veida 
personāls19, ko 
finansē saskaņā ar 
14 01 04/05. pantu  
 0 4 4 4 4 4 
KOPĀ 11 26 28 30 30 30 
                                                 
16 KOM(2005) 111. 
17 Šīs izmaksas NESEDZ no pamatsummas. 
18 Šīs izmaksas NESEDZ no pamatsummas. 
19 Šīs izmaksas ir iek ļautas pamatsumm ā. 
 
LV 26   LV 6.2.2. No š īs darbības izrietošo uzdevumu apraksts 
Elektroniskas muitas vides izveides tiesiskos pas ākumus un proced ūru uzticēs 
Nodokļu un Muitas savien ības ģenerāldirektorāta Muitas politikas direktor āta 
kompetent ām nodaļām. IT pas ākumus saist ībā ar elektroniskas muitas vides izveidi 
uzticēs Informācijas tehnolo ģiju nodaļai (esošajai NCTS grupa i, Tarifu grupai un, 
paredzētajā termiņā, darbības grupai). Š īs grupas vajadz ēs pakāpeniski paplašin āt. 
Komisijas m ācību, inform ācijas un komunik ācijas pas ākumi tiks uztic ēti 
kompetent ām nodaļām. Papildu person āls vadīs un pārzinās Kopienas riska sist ēmu 
un jo īpaši izstr ādās Kopienas profilus (tostarp specializ ētās jomās), kontrol ēs un 
vērtēs šo sist ēmu, kā arī būs atbildīgs par darb ības koordin ēšanu ar citiem 
ģenerāldirektorātiem. 
Ir vajadzīgs papildu person āls darbam ar šobr īd iecerētiem 5 jauniem, liela apjoma 
projektiem, k ā arī lai veiktu milz īgo koordin ēšanas darbu, kas b ūs nepieciešams. Tas 
nodrošinās arī nepieciešamo visp ārējo apmācību saistībā ar jaunajiem juridiskajiem 
pamatiem, k ā arī vispārējo apmācību uzņēmējiem. Apm ācība galvenok ārt tiks veikta, 
izmantojot elektroniskas m ācību metodes un l īdzekļus. Šajā resursu piepras ījumā ir 
iekļauti arī būtiski komunik ācijas pas ākumi saska ņā ar jauno Komisijas 
komunikācijas strat ēģiju. Elektronisku muitas vidi īstenos saska ņā ar labāko praksi 
un jaunāko pieredzi, kas g ūta, ieviešot Eiropas muitas un nodok ļu sistēmas, kas 
šobrīd pilnībā darbojas. 
Personāla paplašin āšana ir nepieciešama ar ī saistībā ar projektu izstr ādi un 
apspriešanu juridiskos forumos.  
Kopējā personāla paplašin āšanas nepieciešam ība ir šāda. 
 2006 2007 2008 2009 
A 2 3 0 0 
B* /C* 3 3 0 0 
Nacionālie 
eksperti 0 5 3 2 
Eksperti 0 4 0 0 
6.2.3. Cilv ēkresursu avoti (štata person āls) 
x Šobr īd programmas vad ībā esošie amati, kas tiks nomain īti vai paplašin āti: 
šobrīd šim pas ākumam pieš ķirtie 5 amati ar ī turpmāk tiks izmantoti šim 
nolūkam 
x Amati, kas pieš ķirti saistībā ar 2006. gada politisko strat ēģiju/provizorisko 
budžeta projektu 5 jauni amati  
x Amati, kas tiks piepras īti saistībā ar nākamo ikgad ējo politisko 
stratēgiju/provizorisk ā budžeta projektu: 6 amati 
 
LV 27   LV x Amati, kas tiks p ārveidoti, izmantojot esošos p ārvaldes dienesta resursus 
(iekšēja rotācija): 2 amati 2006. gad ā 
 Amati, kas b ūs nepieciešami n gad ā, bet kas nav paredz ēti attiecīgā gada 
politiskajā stratēģijā/provizoriskaj ā budžeta projekt ā  
6.2.4. Citi pamatsumm ā iekļautie administrat īvie izdevumi (14 01 04/05 – Administrat īvās 
pārvaldības izdevumi)  
miljonos EUR (l īdz 3 zīmēm aiz komata) 
Budžeta poz īcija 
(numurs un 
nosaukums) 2006 2007 2008 2009 2010 2011. gads 
un vēlāk KOPĀ 
1. Tehnisk ā un 
administrat īvā 
palīdzība (tostarp 
saistītās personāla 
izmaksas)        
 
Izpildaģentūras20 
 atgādināju
ms atgādināju
ms atgādināju
ms atgādināju
ms atgādināju
ms atgādināju
ms atgādināju
ms 
Cita veida tehnisk ā 
un administrat īvā 
palīdzība        
- intra muros  0 0 0.647 0.647 0.647 1.941 3.882 
- extra muros  - - - - - - - 
Kopējais 
tehniskās un 
administrat īvās 
palīdzības apjoms  0 0 0.647 0.647 0.647 1.941 3.882 
6.2.5. Pamatsumm ā neiekļautās cilvēkresursu finansi ālās izmaksas 
miljonos EUR (l īdz 3 zīmēm aiz komata) 
Cilvēkresursu 
veids 2006 2007 2008 2009 2010 2011. gads 
un vēlāk KOPĀ 
Ierēdņi un 
pagaidu darbinieki 
(14 01 01)
 1.080 1.728 1.728 1.728 1.728 5.184 13.176 
Personāls, ko 
finansē saskaņā 
ar 
14 01 02. pantu 
(palīgdarbinieki, 0.064 0.384 0.512 0.640 0.640 1.920 4.160 
                                                 
20 Nor ādīt konkrētā tiesību akta finanšu p ārskatu iesaist ītajai(-ām) izpilda ģentūrai(-ām). 
 
LV 28   LV valstu eksperti, 
līgumdarbinieki, 
u.c.) (norādīt 
budžeta poz īciju) 
Kopējās 
cilvēkresursu 
izmaksas un 
blakus izmaksas (NAV 
iekļautas 
pamatsumm ā)
 1.144 2.112 2.240 2.368 2.368 7.104 17.336 
Aprēķins – Ierēdņi un pagaidu darbinieki 
Ja nepieciešams, j ādod norāde uz 6.2.1. punktu. 
108,000 euro gad ā uz ierēdni/pagaidu darbinieku 
Aprēķins – Personāls, ko finans ē saskaņā ar 14  01 02. pantu  
Ja nepieciešams, j ādod norāde uz 6.2.1. punktu. 
64,000 euro gad ā uz person ālu, ko finans ē saskaņā ar 14 01 02. pantu 
Aprēķins – Personāls, ko finans ē saskaņā ar 14 01 04/05. pantu 
Ja nepieciešams, j ādod norāde uz 6.2.1. punktu. 
161,700 euro gad ā uz person ālu, ko finans ē saskaņā ar 14 01 04/05. un 14 01 02 01. pantu 
6.2.6 Citi pamatsumm ā neiekļautie  administrat īvie izdevumi 
miljonos EUR (l īdz 3 zīmēm aiz komata)
 2006 2007 2008 2009 2010 2011-2013 KOP Ā 
 14 01 02 11 01 
– Komand ējumi 0.040 0.040 0.040 0.040 0.040 0.120 0.320 
14 01 02 11 02 – 
Sanāksmes un 
konferences  atgādināju
ms atgādināju
ms atgādināju
ms atgādināju
ms atgādinājums atgādinājums atgādinājums 
 14 01 02 11 03 
– Komitejas21  
 atgādināju
ms atgādināju
ms atgādināju
ms atgādināju
ms atgādinājums atgādinājums atgādinājums 
14 01 02 11 04 – 
Pētījumi un 
konsultācijas        
14 01 02 11 05 - 
Informācijas        
                                                 
21 Nor ādīt komitejas veidu un grupu, pie kuras t ā pieder. 
 
LV 29   LV sistēmas 
 2.Citi 
pārvaldes 
izdevumi kopā 
(14 01 02 1
1)
 0.040 0.040 0.040 0.040 0.040 0.120 0.320 
3. Citi 
administrat
īva 
rakstura izdevumi 
(14 01 02 0
1)
 0 0.647 0 0 0 0 0.647 
Kopējais 
administrat īvo 
izdevumu 
apjoms, neskaitot 
cilvēkresursu 
izmaksas un 
blakus 
izmaksas (NAV 
iekļautas 
pamatsumm ā)
 0.040 0.687 0.040 0.040 0.040 0.120 0.967 
Aprēķins – Citi pamatsumm ā neiekļautie  administrat īvie izdevumi 
1,000 euro uz komand ējumu