EIROPAS KOMISIJA Briselē, 17.8.2021 COM(2021) 478 final 2021/0271(NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas (OTIF) Ģenerālās asamblejas 15. sesijā



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.Priekšlikuma priekšmets Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas jāieņem Savienības vārdā Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas (OTIF) Ģenerālās asamblejas 15. sesijā attiecībā uz paredzēto Regulas par ģenerālsekretāra ievēlēšanu un darba nosacījumiem pieņemšanu un citiem lēmumiem saistībā ar: Ģenerālās asamblejas reglamenta grozījumiem, priekšlikumu OTIF ilgtermiņa stratēģijai, juridisko instrumentu uzraudzību un novērtēšanu un Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomiskās komisijas (ANO EEK) pārraudzībā esošās Ekspertu grupas virzībā uz vienotām dzelzceļa tiesībām darbību. 2.Priekšlikuma konteksts 2.1.Konvencija par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF) COTIF reglamentē OTIF darbību, tās mērķus, pilnvaras, attiecības ar tās locekļiem un tās darbības kopumā. 51 valsts ir COTIF līgumslēdzēja puse, to vidū 25 ES dalībvalstis, t. i., visas, izņemot Kipru un Maltu. Kopš 2011. gada 1. jūlija arī Eiropas Savienība ir COTIF līgumslēdzēja puse. COTIF sastāv no galvenās Konvencijas un septiņiem papildinājumiem, kuri veido Konvencijas neatņemamu sastāvdaļu un nosaka vienotas dzelzceļa tiesības, t.i., tehniskās funkcionālās prasības un tipveida līgumus par pasažieru un preču pārvadāšanu (A papildinājums: Pasažieru starptautisko dzelzceļa pārvadājumu līgums – CIV; B papildinājums: Kravu starptautisko dzelzceļa pārvadājumu līgums – CIM; C papildinājums: Bīstamo kravu starptautiskie dzelzceļa pārvadājumi – RID; D papildinājums: Līgums par ritekļu izmantošanu starptautiskajā dzelzceļa satiksmē – CUV; E papildinājums: Līgums par infrastruktūras izmantošanu starptautiskajā dzelzceļa satiksmē – CUI; F papildinājums: Tādu tehnisko standartu apstiprināšana un vienotu tehnisko priekšrakstu pieņemšana, kas piemērojami izmantošanai starptautiskajā satiksmē paredzētajiem dzelzceļa materiāliem – APTU; G papildinājums: Starptautiskajā satiksmē izmantojamo dzelzceļa materiālu tehniskā atzīšana – ATMF). 2.2.Nolīgums starp Eiropas Savienību un Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizāciju (OTIF) Padome 2011. gada 16. jūnijā pieņēma Padomes Lēmumu 2013/103/ES par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizāciju (OTIF) par Eiropas Savienības pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu. Nolīgums stājās spēkā 2011. gada 1. jūlijā. Padomes lēmumā 2013/103/ES ir ietverts arī Savienības paziņojums par kompetences īstenošanu (I pielikums) un Padomes, dalībvalstu un Komisijas iekšējie noteikumi procedūrās saistībā ar OTIF (III pielikums). 2.3.OTIF Ģenerālā asambleja Ģenerālā asambleja ir OTIF augstākā lēmējstruktūra. Tās kārtējā sesija norisinās reizi trijos gados. Tā var rīkot arī ārkārtas sesijas. Ģenerālā asambleja pieņem lēmumus par konvencijas grozījumu priekšlikumiem. Atkarībā no konkrētā gadījuma pieņemtie grozījumi jāapstiprina divām trešdaļām vai pusei līgumslēdzēju pušu. Pēdējā Ģenerālās asamblejas kārtējā sesija norisinājās 2018. gada septembrī. Savienība un/vai tās dalībvalstis piedalās šajā procesā saskaņā ar attiecīgajām pilnvarām, Ģenerālās asamblejas reglamentu un noteikumiem, kas paredzēti Nolīgumā par Savienības pievienošanos COTIF. Ģenerālajā asamblejā ir kvorums, ja balsošanas laikā ir pārstāvēts vairākums vai divas trešdaļas OTIF līgumslēdzēju pušu, kurām ir balsstiesības. 2.4.Paredzētais OTIF Ģenerālās asamblejas akts Paredzams, ka 15. sesijas laikā Ģenerālā asambleja pieņems konkrētus tiesību aktus un administratīvos lēmumus, kuri ietekmēs OTIF darbību. Ģenerālā asambleja: –diskutēs par ģenerālsekretāra priekšlikumu sagatavot OTIF ilgtermiņa stratēģiju un var nolemt par turpmākajiem soļiem un darbībām; –apsvērs iespēju un var nolemt apvienot konsultatīvās Juridisko ekspertu darba grupas un pagaidu Sadarbības komitejas darbību vienā pagaidu Juridisko lietu un starptautiskās sadarbības komitejā; –apsvērs un var pieņemt priekšlikumu lēmumam par OTIF juridisko instrumentu uzraudzību un novērtēšanu; –var nolemt noformulēt OTIF viedokli par ANO EEK iniciatīvu par vienotām dzelzceļa tiesībām, it īpaši attiecībā uz divām alternatīvām pieejām dzelzceļa tiesību unifikācijai globālā līmenī;

–sagaidāms, ka pieņems priekšlikumu Regulai par ģenerālsekretāra ievēlēšanu un darba nosacījumiem; –apsvērs un var pieņemt priekšlikumus Ģenerālās asamblejas reglamenta grozījumiem. Tāpat Ģenerālā asambleja nolems par OTIF ģenerālsekretāra ievēlēšanu, par Administratīvās komitejas locekļu ievēlēšanu un par budžeta shēmu. 3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā 7. darba kārtības punkts – OTIF ilgtermiņa stratēģija Ģenerālsekretārs informēs Ģenerālo asambleju par priekšlikumu sagatavot OTIF ilgtermiņa stratēģiju kā papildinājumu divgadīgajai darba programmai. 2021. gada 25. janvārī ģenerālsekretārs nosūtīja apkārtrakstu, lai konsultētos ar OTIF locekļiem (tostarp ES) par “Priekšlikuma projektu OTIF ilgtermiņa stratēģijai”. Sākotnējais nolūks bija iepazīstināt ar vairāk pārstrādātu priekšlikumu, ņemot vērā konsultāciju rezultātus, lai to varētu pieņemt Ģenerālās asamblejas 15. sesijā 2021. gada septembrī. ES komentārus Komisija iesniedza OTIF sekretariātam 2021. gada 17. martā. Tajos iniciatīva tika atbalstīta, bet tika norādīts, ka stratēģijas projekts nav pietiekami izstrādāts un nav gatavs pieņemšanai Ģenerālās asamblejas 15. sesijā. Savienība norādīja, ka ir vajadzīga dziļāka analīze un diskusija ekspertu līmenī, lai izstrādātu nopietnu un jēgpilnu ilgtermiņa stratēģisko dokumentu OTIF. Izejas punktam vajadzētu būt šībrīža situācijas starptautiskajā dzelzceļa transportā analīzei, tostarp pašreizējo un jauno izaicinājumu noteikšanai, ņemot vērā attiecīgos juridiskos, ekonomiskos, vides un tehnoloģiskos pierādījumus. Ģenerālsekretāra sagatavotais sanāksmes dokuments 15. Ģenerālās asamblejas sesijai apkopo konsultāciju komentārus. Cita starpā tajā tiek pausts, ka šobrīd būtu pārāk agri pieņemt gala lēmumu par ilgtermiņa stratēģijas projektu, un tiek ierosināts turpināt un padarīt intensīvāku diskusiju OTIF iekšienē un ārpus tās. Jauns pārstrādāts priekšlikuma projekts ilgtermiņa stratēģijai tiktu iesniegts pieņemšanai nākamajā Ģenerālajā asamblejā, kura ir plānota 2024. gada rudenī. Priekšlikums lēmumam 15. Ģenerālajā asamblejā saskan ar vispārīgajiem komentāriem, kurus Savienība iesniedza konsultāciju procesa laikā, līdz ar to tas ir jāatbalsta. Savienības nostājai turpmākajās diskusijās OTIF iekšienē par šo jautājumu jābūt tādai, lai nodrošinātu, ka: –Ilgtermiņa OTIF stratēģija ir saderīga ar ES stratēģiju Eiropas un Āzijas savienojamībai un attiecīgajiem ES dzelzceļa transporta politikas mērķiem, tostarp to, kas attiecas uz šībrīža un nākotnes notikumiem dzelzceļa nozarē ekonomikas un sabiedrības izmaiņu ietekmē (piem., zaļā un digitālā pāreja, globalizācija); –Ilgtermiņa stratēģisko mērķu noformulēšana OTIF pietiekami atbilst organizācijas mērķiem, kuri noteikti COTIF 2. pantā, un nenoved pie jaunu mērķu pievienošanas OTIF un/vai pastāvošo mērķu interpretācijas, kas nozīmētu OTIF pilnvaru paplašināšanu; –Ilgtermiņa stratēģijas iespējamā ietekme uz OTIF organizāciju un resursiem tiek novērtēta un dokumentēta kā daļa no priekšlikuma pārstrādātajam priekšlikuma projektam; –Kolīdz stratēģiju pieņems Ģenerālā asambleja, to galvenokārt īstenos, izmantojot pastāvošos instrumentus un procedūras, kā noteikts COTIF (darba programma, budžets, pārvaldības ziņojumi, orgānu darbība utt.). 8.a. darba kārtības punkts – Ziņojums par pagaidu Sadarbības komitejas un Juridisko ekspertu darba grupas darbību Ģenerālā asambleja tiks informēta par pagaidu Sadarbības komitejas un Juridisko ekspertu darba grupas darbību laikposmā no 2019. līdz 2021. gadam (SG-21018-AG 15/8.1). Tā apsvērs ģenerālsekretāra priekšlikumu apvienot šo divu struktūru darbību vienā pagaidu Juridisko lietu un starptautiskās sadarbības komitejā. OTIF iestāžu shēma ir definēta COTIF III sadaļā (Struktūra un funkcijas). COTIF 13. pants definē OTIF orgānus, tostarp Ģenerālo asambleju, Administratīvo komiteju, Revīzijas komiteju, Ekspertu komiteju bīstamo kravu pārvadājumiem (RID Ekspertu komiteja), Dzelzceļa satiksmes atvieglošanas komiteju, Tehnisko ekspertu komiteju un ģenerālsekretāru. Šī panta 2. punkts arī nosaka, ka “Ģenerālā asambleja var nolemt uz laiku izveidot citas komitejas konkrētiem uzdevumiem.” No tā izriet, ka ģenerālsekretāra priekšlikums uz laiku izveidot pagaidu Juridisko lietu un starptautiskās sadarbības komiteju nemainītu OTIF iestāžu shēmu. Ģenerālsekretāra sniegtais ziņojums liecina, ka pagaidu Sadarbības komiteja un Juridisko ekspertu darba grupa ir rezultatīvi izpildījušas savus mandātus un apliecinājušas savu lietderību OTIF tiesību izstrādē un starptautiskās sadarbības stiprināšanā. To 4 sesijās 2021. gada aprīlī abas struktūras vienojās par kopīgu priekšlikumu darba reorganizācijai nākotnē, kas tādējādi samazinās administratīvo slogu, izveidojot vienu pagaidu komiteju. Priekšlikums reorganizācijai ir nepieciešams un atbilstīgs. Pagaidu Sadarbības komitejas un Juridisko ekspertu darba grupas noturētajās četrās sesijās tika atzīmēts, ka locekļi, kuri apmeklēja abas sanāksmes, parasti bija vieni un tie paši OTIF locekļu pārstāvji. Turklāt saistībā ar OTIF darbību vairumam no jautājumiem, kuriem nepieciešama sadarbība starptautiskā līmenī, ir izteikta juridiska dimensija. Jaunas pagaidu Juridisko lietu un starptautiskās sadarbības komitejas izveide rezultatīvi samazinātu OTIF sekretariāta administratīvo slogu, kā arī stiprinātu OTIF kapacitāti COTIF piemērošanas uzlabošanā un sniegtu ieguldījumu jaunu izaicinājumu risināšanā saistībā ar starptautisko dzelzceļa transportu globālā līmenī (skat. piem., 8. d. darba kārtības punktu)).

Līdz ar to priekšlikums būtu atbalstāms, uz to attiecas sekojošais apsvērums. Jaunās pagaidu komitejas mandāts pietiekami aptver pagaidu Sadarbības komitejas un Juridisko ekspertu darba grupas mandātus, izņemot vienu elementu. 13. Ģenerālā asambleja nolēma, ka pagaidu Sadarbības komitejai ir jākoordinē tās darbība ar COTIF 13. panta 1. paragrāfā definētajiem orgāniem (t.i., Ģenerālo asambleju, Administratīvo komiteju, Revīzijas komiteju, Bīstamo kravu pārvadājumu ekspertu komiteju, Dzelzceļa satiksmes atvieglošanas komiteju, Tehnisko ekspertu komiteju un ģenerālsekretāru) Šis elements iztrūkst lēmuma priekšlikuma tekstā. Ģenerālsekretārs ierosina pilnvarot Bīstamo kravu pārvadājumu ekspertu komiteju un Tehnisko ekspertu komiteju tikai to atbilstošajā kompetencē pieņemt lēmumus par sadarbību ar citām starptautiskajām organizācijām un apvienībām, kā arī informēt pagaidu Juridisko lietu un starptautiskās sadarbības komiteju par to darbību starptautiskajā sadarbībā un koordinēt ar to šo darbību, ja rodas nepieciešamība. Savienība var atbalstīt šo elementu. Tomēr ir arī svarīgi un nepieciešami, lai pagaidu Juridisko lietu un starptautiskās sadarbības komiteja pati koordinētu savu darbību ar citiem OTIF pastāvīgajiem orgāniem. Tā kā pagaidu komiteju var izveidot tikai uz laiku, ir nepieciešams noteikt mandāta, kuru sniegs 15. Ģenerālā asambleja, laikposmu (trīs vai seši gadi). Lai atvieglotu Ģenerālās asamblejas veikto uzraudzību tās darbībai, būtu ieteicams, lai jaunā pagaidu komiteja tiktu izveidota uz pirmo trīs gadu posmu, kuru varētu atbilstoši pagarināt. Savienībai būtu jāatbalsta lēmuma priekšlikuma pieņemšana, ja pagaidu Juridisko lietu un starptautiskās sadarbības komitejas mandāts tiek noteikts ne ilgāks par trīs gadiem pirmajā posmā un iekļauj prasību koordinēt tās darbību ar orgāniem, kuri ir definēti COTIF 13. panta 1. paragrāfā. 8.b. darba kārtības punkts – Juridisko instrumentu uzraudzība un novērtējums Konsultatīvā Juridisko ekspertu darba grupa sagatavoja lēmuma priekšlikumu par juridisko instrumentu uzraudzību un novērtējumu un tam pievienoto skaidrojumu. Ierosinātais lēmums nosaka juridiskās normas OTIF juridisko instrumentu uzraudzības un novērtējuma politikas organizācijai un īstenošanai (aptvērums, plānošana un prioritāšu noteikšana, sadarbība, datu vākšana, novērtējums un pēcpasākumi) saskaņā ar OTIF darba programmas 2020.-2021. gadam mērķiem. Saskaņā ar tās darba plānu Juridisko ekspertu darba grupa apsvēra vairākus jautājumus, kuri ir būtiski COTIF juridiskā ietvara uzraudzības un novērtējuma politikas izveidei. Tā izstrādāja juridisko normu projektu, balstoties uz priekšlikumu, kuru sagatavoja sekretariāts, un apsprieda pantu pēc panta. Tās 4 sesijās tā pabeidza lēmuma projektu un tam pievienoto skaidrojumu, lai to iesniegtu pieņemšanai Ģenerālās asamblejas 15. sesijā. Ierosinātais lēmums formalizē un padara operatīvu OTIF uzdevumu, kurš izklāstīts COTIF 2. panta 1. paragrāfa e) apakšpunktā – uzraudzīt visu organizācijā pieņemto noteikumu un rekomendāciju (juridisko instrumentu) piemērošanu. Šim nolūkam lēmuma projekts nosaka konkrētas prasības OTIF ģenerālsekretāram un OTIF locekļiem, jo īpaši: ģenerālsekretāram ir sistemātiski jāveic Konvencijas īstenošanas uzraudzība un novērtējums (lēmuma projekta 2. panta 1. paragrāfs); OTIF orgāni ir tiesīgi uzsākt konkrēta juridiska instrumenta vai konkrētu normu uzraudzību un novērtējumu savā kompetences jomā. Ģenerālsekretārs var uzsākt jebkura juridiskā instrumenta uzraudzību un novērtējumu (lēmuma projekta 1. panta 2. paragrāfs); OTIF locekļiem ir jāsadarbojas ar ģenerālsekretāru un jāsniedz visa būtiskā informācija, lai veiktu juridisko instrumentu uzraudzību un novērtējumu (lēmuma projekta 4. panta 1. paragrāfs). Savienībai vajadzētu atbalstīt lēmuma par juridisko instrumentu uzraudzību un novērtējumu pieņemšanu Ģenerālajā asamblejā un apstiprināt skaidrojumu. 8.c. darba kārtības punkts – Ģenerālās asamblejas reglamenta grozījumi attiecībā uz dalību un pārstāvniecību (pilnvaras) Juridisko ekspertu darba grupa sagatavoja priekšlikumus grozījumiem Ģenerālās asamblejas reglamentā (no 4. līdz 7. pantam) attiecībā uz pilnvarām ar mērķi tās uzlabot un precizēt apsvēršanai un pieņemšanai Ģenerālajā asamblejā. Ierosinātajiem grozījumiem ir šaurs administratīvs raksturs un to mērķis ir uzlabot pilnvaru un pilnvarojumu procedūru pārstāvniecībai un balsstiesībām OTIF locekļiem, kuri piedalās Ģenerālajā asamblejā. Savienībai vajadzētu atbalstīt reglamenta 4. līdz 7. panta grozījumu pieņemšanu Ģenerālajā asamblejā un apstiprināt atbilstošo skaidrojumu. 8.d. darba kārtības punkts – ANO EEK Iniciatīva par vienotajām dzelzceļa tiesībām Priekšmets attiecas uz dzelzceļa tiesību harmonizāciju un unifikāciju starptautiskajā satiksmē Eirāzijā, kuru šobrīd pārvalda divi atšķirīgi juridiskie režīmi: –COTIF, kuru pārvalda Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācija (OTIF), kurā ietilpst 51 valsts, to skaitā 25 ES dalībvalstis un kopš 2011. gada Eiropas Savienība; –Nolīgums par starptautisko dzelzceļa satiksmi (SMGS), kuru pārvalda Dzelzceļu sadarbības organizācija , kurā ietilpst 29 valstis, to skaitā 9 ES dalībvalstis no Austrumeiropas. OTIF noteikumi ietver visa veida līgumus, kuri attiecas uz starptautisko dzelzceļa satiksmi, tostarp preču pārvadājumiem, pasažieru pārvadājumiem, bīstamu preču pārvadājumiem, infrastruktūras izmantojumu, ritekļu izmantojumu. OTIF noteikumos ir iekļautas arī drošības un sadarbspējas prasības. Krievijas Federācija, Ķīna un vairums Centrālāzijas valstu ir 1956. gadā izveidotās Dzelzceļu sadarbības organizācijas locekles, un visiem līgumiem par starptautiskajiem preču pārvadājumiem pa dzelzceļu caur kādu no šīm valstīm ir jāpiemēro Dzelzceļu sadarbības organizācijas noteikumi. Tā rezultātā nosūtītājiem un dzelzceļa sabiedrībām, kuras sniedz kravu transporta pakalpojumus starp Eiropu un Ķīnu, ir jāslēdz divi atšķirīgi līgumi divos dažādos juridiskajos un atbildības režīmos. Tas tiek uzskatīts par šķērsli pieaugošajai dzelzceļa satiksmei starp Eiropu un Āziju, kā arī dzelzceļa konkurētspējai šajā pakalpojumu veidā. ANO EEK Iniciatīvas par vienotām dzelzceļa tiesībām mērķis ir atrisināt šos jautājumus. Tā aizsākās 2011. gadā Ekspertu grupā virzībā uz vienotām dzelzceļa tiesībām (VDzT), kura bija pilnvarota izstrādāt pieeju dzelzceļa transporta tiesību unifikācijai ar mērķi uzlabot Eiropas-Āzijas dzelzceļa kravu pakalpojumu konkurētspēju. Grupā bija apvienojušies eksperti no: Krievijas Federācijas, Šveices, Turcijas, vairākām ES dalībvalstīm, Eiropas Komisijas (kā novērotājas) un no nozīmīgām starptautiskām dzelzceļa organizācijām, apvienībām un dzelzceļa sabiedrībām (piem., OTIF, Dzelzceļu sadarbības organizācijas, CIT, Krievijas Dzelzceļa, Deutsche Bahn, PKP Cargo). Pēdējā mandāta laikā (no 2018. līdz 2021. gadam) Ekspertu grupai bija jāizstrādā juridiski saistošs instruments, ņemot vērā VDzT Juridisko normu projektu līgumam par preču pārvadājumiem, kas tika izstrādāts iepriekšējo mandātu laikā. Tomēr grupai neizdevās panākt vienprātību dēļ nepārvaramām atšķirībām starp divām noteiktām un pretējām pieejām. ES eksperti iestājas par pragmatisku un pakāpenisku pieeju, kuras pirmais solis būtu “VDzT konvencijas par pārvadājumu līgumu”(līdzīgi CMR sauszemes transporta konvencijai), kura varētu līdzpastāvēt ar attiecīgajiem OTIF un Dzelzceļu sadarbības organizācijas noteikumiem, pieņemšana. Lai atbalstītu šo pieeju, Komisija 2019. gada aprīlī iesniedza analītisku dokumentu, kuru vairums ekspertu novērtēja atzinīgi un atbalstīja. No otras puses, Krievijas Federācija mudina pieņemt “globālu ietvara konvenciju”, kura attiektos uz dzelzceļa transporta tiesību pilnu spektru, t.i., pilnu pašreizējo OTIF noteikumu aptvērumu, kā arī uz vairākām ES dzelzceļa acquis jomām; šī pieeja paredz gan OTIF, gan Dzelzceļu sadarbības organizācijas darbības izbeigšanu jaunas nozīmētās ANO aģentūras labā, kura vēl ir jādefinē/jāorganizē. Mātes struktūrai Dzelzceļa transporta darba grupai (SC.2) 2021. gada novembrī iesniedzamajā ziņojumā Ekspertu grupa pauž, ka tās mandāts ir noslēdzies pēc divu papildu sesiju noturēšanas 2020. gada septembrī un 2021. gada janvārī.

Ekspertu grupa vienojās iepazīstināt ar vienu konkrētu rezultātu dokumentu, kura nosaukums ir “Konvencija par kravu starptautisko dzelzceļa pārvadājumu līgumu kā Vienoto Dzelzceļa tiesību konvenciju sistēmas pirmā konvencija”. Kaut arī šis dokuments nosaka noteikumus sākot no preambulas līdz būtiskiem noteikumiem un nobeiguma noteikumiem, kuri kopā veido “VDzT konvenciju par pārvadājumu līgumu”, Ekspertu grupa nespēja pilnībā vienoties par šiem noteikumiem un līdz ar to tos pabeigt, jo Ekspertu grupa nespēja pārvarēt atšķirības pieejai VDzT, kuras izklāstītas turpmāk: “5. (…) A Pieeja - vienotu noteikumu izstrādāšana dzelzceļa transportam Eiropas-Āzijas koridoros teritorijās, kur tie ir steidzami nepieciešami nozarei – t.i., pārvadājumu līgumam –, tajā pašā laikā neietekmējot divas pastāvošās dzelzceļa organizācijas un juridiskos noteikumus (jo īpaši CIM un SMGS), kuri ir piemērojami kravu pārvadājumiem to atbilstošajās teritorijās (saskarņu tiesības); ECE/TRANS/SC.2/GEURL/2021/3 ietver juridisko režīmu kravu starptautisko dzelzceļa pārvadājumu līgumam, kurš kalpo kā saskarņu tiesības. To varētu ātri formāli pieņemt kā konvenciju, kas pēc tam veicinātu kravu pārvadājumus Eiropas-Āzijas koridoros, reaģējot gan uz dzelzceļa pārvadātāju, gan attiecīgās nozares vajadzībām; kā arī B Pieeja – viena vienotu juridisko noteikumu kopuma izveide jebkādam pārrobežu dzelzceļa transportam Eiropas-Āzijas teritorijā, aizstājot pastāvošās CIM un SMGS sistēmas un stājoties spēkā tikai pēc tam, kad visi pielikumi (piem., infrastruktūra, ritošais sastāvs, vagonu tiesības, bīstamo kravu pārvadāšana utt.) ir apspriesti un pieņemti. Nozarē nav steidzama pieprasījuma pēc trešā juridiskā režīma, jo CIM/SMGS pavadzīme nodrošina raitas piegādes pa dzelzceļu. ECE/TRANS/SC.2/GEURL/2021/3 neatbilst šai pieejai. (…). 6. Izvēloties A pieeju, VDzT PL Konvencija būtu izstrādāta, balstoties uz ECE/TRANS/SC.2/GEURL/2021/3, lai tā kalpotu kā starptautisko saskarņu tiesību akts līgumslēdzēja pusēm tūlītējai piemērošanai pēc izvēles kravu dzelzceļa pārvadājumiem Eiropas-Āzijas transporta koridoros, neietekmējot COTIF/CIM konvenciju un SMGS nolīgumu. 7. Izvēloties B pieeju, VDzT varētu izstrādāt kā vienu juridisko noteikumu kopumu Eiropas-Āzijas dzelzceļa transporta pārvadājumiem, kas pieņemšanas brīdī aizstātu CIM un SMGS. Tomēr tas būtu ārpus Ekspertu grupas reglamenta, kurš, neskaitot Konvencijas par pārvadājumu līgumu pabeigšanu, pieprasa grupai tikai noteikt citus jautājumus, kuri ir svarīgi kravu starptautisko dzelzceļa pārvadājumu satiksmei. 8. Ņemot vērā iepriekš minēto, Ekspertu grupa aicina Dzelzceļa transporta darba grupu (SC.2) izvērtēt abas pieejas.” Ņemot vērā iespējamo ietekmi uz OTIF, 13. OTIF Ģenerālā asambleja Juridisko ekspertu darba grupai uzdeva apsvērt ANO EEK Iniciatīvu par vienotajām dzelzceļa tiesībām. Tās 4. sesijā Juridisko ekspertu darba grupa ņēma vērā ziņojuma par dzelzceļa tiesību unifikāciju atjaunināto redakciju, kuru sagatavoja OTIF sekretariāts. Tā diskutēja par iepriekš aprakstītajām pieejām un nonāca pie šāda secinājuma: “Saskarņu tiesību akts starp COTIF/CIM un SMGS nebūtu pretrunā un nepārklātos ar COTIF ar nosacījumu, ka tā mērķis ir izvairīties no jebkāda konflikta ar CIM vienveida noteikumiem un SMGS, kā arī aizpildīt robu starptautisko pārvadājumu starptautiskajā regulējumā, kad ne CIM vienveida noteikumi, ne SMGS nevar tikt piemēroti visa brauciena garumā (satiksmē starp Eiropu un Āziju); Viens vienotu juridisko noteikumu kopums jebkādam pārrobežu dzelzceļa transportam Eiropas- Āzijas teritorijā, kurš aizstās pastāvošās OTIF un Dzelzceļu sadarbības organizācijas juridiskās sistēmas, būs pretrunā un pārklāsies ar COTIF. Šādu vienu režīmu varētu izstrādāt tikai ar skaidru politisko apņemšanos, kā arī ar Dzelzceļu sadarbības organizācijas un OTIF un to locekļu dalību. Šī pieeja arī novestu pie divu pārbaudītu un uzticamu režīmu – COTIF/CIM un SMGS denonsēšanas, kā arī OTIF un Dzelzceļu sadarbības organizācijas darbības izbeigšanas. Šajā sakarā OTIF ģenerālsekretārs ierosina, ka Ģenerālajai asamblejai vajadzētu: (1)ņemt vērā ģenerālsekretāra ziņojumu un Juridisko ekspertu darba grupas secinājumus par iespējamām pieejām dzelzceļa tiesību unifikācijai; (2)atbalstīt saskarņu tiesību akta starp COTIF/CIM un SMGS izveidi un pieņemšanu, lai veicinātu kravu starptautisko pārvadājumu satiksmi starp Eiropu un Āziju ar nosacījumu, ka šis saskarņu tiesību akts nav pretrunā ar CIM vienveida noteikumiem un SMGS; (3)dot norādes ģenerālsekretāram turpināt piedalīties ANO EEK darbā pie šī projekta, lai unificētu dzelzceļa tiesības, kā arī pagaidu Juridisko lietu un starptautiskās sadarbības komitejai uzraudzīt ANO EEK projektu par dzelzceļa tiesību unifikāciju; (4)atkārtoti atgādināt par 13. sesijā pieņemto lēmumu, ar kuru Ģenerālā asambleja atzīst, ka tai ir jāpieņem iepriekšējs lēmums attiecībā uz dalību jebkāda jauna teksta par starptautiskajām dzelzceļa tiesībām sagatavošanā, kura piemērošanas joma un mērķi var būt pretrunā vai daļēji sakrist ar COTIF piemērošanas jomu un OTIF mērķiem. Ņemot vērā ANO EEK Dzelzceļa transporta darba grupas 74. sesiju 2021. gada novembrī, ir svarīgi, lai OTIF noteiktu skaidru pozīciju par VDzT iniciatīvu. Ierosinātā lēmuma elementi ir saderīgi un atbalstoši pieejai, kuru aizstāv ES dalībvalstu eksperti ANO EEK Ekspertu grupā virzībā uz vienotām dzelzceļa tiesībām. Līdz ar to Savienībai vajadzētu atbalstīt visus četrus iepriekš uzskaitītos ierosinātā lēmuma elementus. 9. darba kārtības punkts – Noteikumi par ģenerālsekretāra ievēlēšanu un darba nosacījumiem 13. Ģenerālā asambleja uzdeva Administratīvajai komitejai izpētīt strukturālu risinājumu pagaidu ģenerālsekretāra iecelšanai amatā un sagatavot detalizētus noteikumus, kuri būtu piemērojami ģenerālsekretāra ievēlēšanai. Administratīvā komiteja savā 130. sesijā 2019. gada februārī pieprasīja Juridisko ekspertu darba grupai pārbaudīt jautājumu par pagaidu ģenerālsekretāra iecelšanu amatā un ģenerālsekretāra ievēlēšanu, kā arī iesniegt priekšlikumus, lai regulētu šos divus jautājumus. Balstoties uz labāko starptautisko praksi un OTIF iekšienē gūtajām mācībām, sekretariāts ierosināja pieņemt juridiski saistošu instrumentu. Par šiem noteikumiem būtu jānolemj un tos jāpieņem Ģenerālajai asamblejai. Juridisko ekspertu darba grupa sagatavoja Regulas priekšlikumu par ģenerālsekretāra ievēlēšanu un darba nosacījumiem ar pievienoto skaidrojumu, kā arī grozījumu priekšlikumu Ģenerālās asamblejas reglamentam (attiecībā uz ģenerālsekretāra ievēlēšanu) ar skaidrojumu.

Galvenais dokuments apsvēršanai šajā darba kārtības punktā ir “Regulas priekšlikums par ģenerālsekretāra ievēlēšanu un darba nosacījumiem” (dokumenta SG-21022-AG 15/9 1. pielikums). Tas sniedz visaptverošu juridisko ietvaru, kurš iekļauj visus priekšmeta galvenos aspektus (ievēlēšanas principus, kvalifikācijas kritērijus, uzaicinājumu iesniegt pieteikumu, pieteikumus, dzīves aprakstu, labas veselības sertifikātu, pieteikumu iesniegšanu un izskatīšanu, pārskatāmību, balsošanu, darba nosacījumus, amata vakanci). Tas paredz arī “kandidātu forumu” kā neformālu tikšanos, lai iepazītos ar kandidātiem. Administratīvajai komitejai ir jāsasauc kandidātu forums vismaz četras nedēļas pirms Ģenerālās asamblejas sesijas, kurā ir jānotiek vēlēšanām. Šī priekšlikuma pamatojums ir atrodams skaidrojumā: “1. Parasti par dalībvalstu preferencēm attiecībā uz kandidātiem tiek izlemts pirms Ģenerālās asamblejas, tāpēc abiem kandidātiem un locekļiem ir jāsniedz iespēja satikties pirms Ģenerālās asamblejas. (…) 3. Kandidātu forums sniedz iespēju visiem kandidātiem iepazīstināt ar sevi un savu vīziju visus OTIF locekļus vienlīdzīgos apstākļos vismaz vairākas nedēļas pirms Ģenerālās asamblejas. Tas ne tikai sniedz visiem kandidātiem lielāku redzamību, bet arī dod laiku locekļiem pārdomām un konsultācijām pirms vēlēšanām. 4. Forumam ir jāsastāv no visu kandidātu prezentācijām, kurām seko iespēja uzdot jautājumus un sniegt atbildes. (…) 7. Lai ņemtu vērā šī procesa sensitīvo raksturu un ievērotu kandidātu cieņu, kā arī lai nodrošinātu godīgāku komunikāciju starp kandidātiem un locekļiem, dalība ir atļauta tikai locekļiem.” Kopumā ierosinātā regula uzlabotu OTIF ģenerālsekretāra ievēlēšanas procesa efektivitāti un pārredzamību. Tomēr Juridisko ekspertu darba grupas apspriešanās laikā notika intensīva diskusija par valodas prasību normu kā daļu no kvalifikācijas kritērijiem kandidātiem uz OTIF ģenerālsekretāra amatu (regulas priekšlikuma 5.c. pants), kura paredz: “Angļu valodas zināšanas un vismaz vienas no pārējo OTIF darba valodu (franču vai vācu) zināšanām. Vienas valodas zināšanām ir jābūt prasmīga lietotāja līmenī un otras valodas zināšanām ir jābūt patstāvīga lietotāja līmenī saskaņā ar Eiropas vienotās valodu prasmes noteikšanas sistēmas (CEFR) vispārējo skalu”. Atšķirībā no kvalifikācijas kritērijiem, kuri iepriekš tika piemēroti kandidātiem uz OTIF ģenerālsekretāra amatu (visu trīs OTIF darba valodu zināšanas un spēja viegli un raiti sastādīt projektus vienā no darba valodām), regulas priekšlikums skaidri liek uzsvaru uz angļu valodas zināšanām. Turklāt tiktu pieprasītas tikai divas no trīs OTIF darba valodu zināšanām. Skaidrojums norāda: “Tomēr citu valodu, galvenokārt OTIF trešās darba valodas, zināšanas ir priekšrocība. Turklāt ir atzīmēts, ka angļu valoda lielākoties tiek izmantota ārējās sanāksmēs (pretēji OTIF iekšējām sanāksmēm) un ārējai komunikācijai.” Par spīti iepriekš minētajam skaidrojumam, attiecīgā norma nešķiet saskaņā ar COTIF 1. panta 6. paragrāfu, kurš nosaka, ka: “Organizācijas darba valodas ir angļu, franču un vācu. Ģenerālā asambleja var ieviest citas darba valodas”. Tāpat, kā to pierādīja iepriekšējo 2019. gada vēlēšanu piecu kandidātu augstā kvalitāte un atšķirīgās tautības (franču, vācu, itāļu, nīderlandiešu, austriešu), nav norāžu, ka līdz šim piemērotie valodas kritēriji – visu trīs OTIF darba valodu zināšanas ar spēju viegli un raiti sastādīt projektus vienā no darba valodām – būtu šķērslis augsti kvalificētu profesionāļu pieteikumam OTIF ģenerālsekretāra amatam. Komisija uzskata, ka Savienībai vajadzētu atbalstīt ‘Regulu par ģenerālsekretāra ievēlēšanu un darba nosacījumiem’, bet pieprasa, lai 5. pants (kvalifikācijas kritēriji) tiktu grozīts, lai izvairītos no jebkādas diskriminācijas trīs OTIF darba valodu starpā. Savienībai vajadzētu atbalstīt arī skaidrojuma apstiprināšanu, kurš ir grozīts sesijā saistībā ar ierosināto grozījumu Regulas 5. pantā. Tāpat Savienībai vajadzētu atbalstīt grozījumu pieņemšanu Ģenerālās asamblejas reglamenta 10. un 22. pantā, kuri attiecas uz ģenerālsekretāra ievēlēšanu un darba nosacījumiem, kā arī skaidrojuma apstiprināšanu. 10. darba kārtības punkts – Ģenerālās asamblejas reglamenta grozīšana Kā minēts iepriekš 8.c. un 9. darba kārtības punktā, Ģenerālā asambleja nolems par reglamenta grozījumu priekšlikumiem. Piemērojot Ģenerālās asamblejas reglamenta 27. pantu, visu reglamenta grozījumu konsolidētā versija būtu jāiesniedz apsvēršanai un pieņemšanai Ģenerālajā asamblejā. Ģenerālās asamblejas reglamenta grozījumu konsolidētais priekšlikums ir izklāstīts sanāksmes dokumenta SG-21024-AG 15/10 1. pielikumā. Tajā ir iekļauti arī vairāki redakcionāli labojumi vairāku dokumentu (SG-21022-AG 15/9 4. pielikums) vācu valodas tekstā, kā arī ierosinājums grozīt reglamenta 28. pantu “Stāšanās spēkā”, lai tas stātos spēkā pirmajā dienā pēc Ģenerālās asamblejas 15. sesijas. Saskaņā ar 8.c. un 9. darba kārtības punktā izklāstītajām pozīcijām, Savienībai vajadzētu atbalstīt Ģenerālās asamblejas reglamenta 4. līdz 7., 10., 22. un 28. panta grozījumu pieņemšanu, kā arī atbilstošā skaidrojuma apstiprināšanu. 4.Juridiskais pamats 4.1.Procesuālais juridiskais pamats 4.1.1.Principi Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kuri nosaka ‘nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu’. Jēdziens ‘lēmumi ar juridiskām sekām’ ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautisko tiesību normām, bet ‘var būtiski ietekmēt ES likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu’. 4.1.2.Piemērošana šajā lietā OTIF Ģenerālā asambleja ir ar nolīgumu, proti, ar Konvenciju par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), izveidota struktūra. Akti, kurus OTIF Ģenerālā asambleja ir tiesīga pieņemt, ir lēmumi ar juridiskām sekām, kā izskaidrots iepriekšējā sadaļā. Paredzētie akti nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

4.2.Materiālais juridiskais pamats Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents. Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz dzelzceļa transportu. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 91. pants. 4.3.Secinājums Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 91. pantam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu. 5.Paredzētā akta publicēšana Tā kā ar OTIF 15. Ģenerālās asamblejas aktu netiks grozīta COTIF vai tās papildinājumi, pēc akta pieņemšanas to nav nepieciešams publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2021/0271 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas (OTIF) Ģenerālās asamblejas 15. sesijā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu, saistībā ar 218. panta 9. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, Tā kā: (1)Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/103/ES Savienība pievienojās 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem, kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu (“COTIF”). (2)OTIF Ģenerālā asambleja tika izveidota saskaņā ar COTIF Konvencijas 13. panta 1. punkta a) apakšpunktu (“Ģenerālā asambleja”). (3)Savienība piedalās Ģenerālajā asamblejā saskaņā ar COTIF normām, Ģenerālās asamblejas reglamentu un Nolīgumu par Savienības pievienošanos COTIF. (4)Sagaidāms, ka Ģenerālā asambleja savā 15. sesijā, kura plānota 2021. gada 28. un 29. septembrī, nolems par: OTIF ilgtermiņa stratēģijas sagatavošanu; Regulas priekšlikumu ģenerālsekretāra ievēlēšanai un darba nosacījumiem; priekšlikumu apvienot Juridisko ekspertu darba grupas un pagaidu Sadarbības komitejas darbību vienā pagaidu Juridisko lietu un starptautiskās sadarbības komitejā; priekšlikumu lēmumam par OTIF juridisko instrumentu uzraudzību un novērtējumu; priekšlikumus Ģenerālās asamblejas reglamenta grozījumiem.