ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
12.

atbalsta Komisijas ieceri nākt klajā ar iniciatīvām, kuru mērķis ir mazināt smago slogu, ko PVN maksātāju reģistrācija un ar to saistītie ziņošanas pienākumi uzliek jaunuzņēmumiem un MVU, it īpaši gadījumos, kad tie veic pārrobežu darbību; norāda, ka 2014. gada aprīlī RK rīkotajās konsultācijās ar Eiropas reģioniem, kas veicina uzņēmējdarbību (European Entrepreneurial Regions (EER)), kā viena no turpmākās rīcības iespējām tika minēta to prasību vienkāršošana, kas MVU un mikrouzņēmumiem jāievēro saistībā ar PVN maksātāju reģistrāciju. It īpaši svarīgi tas ir mazumtirgotājiem, viesnīcām un restorāniem, jo šo mazo uzņēmumu interesi veikt pārrobežu darbību var apslāpēt pārāk smaga birokrātijas nasta, nodarot kaitējumu dažādām patērētāju kategorijām;
3. Pirms iesaistīšanās skolu programmā dalībvalstis izpilda piedalīšanās priekšnosacījumu, proti, izstrādā valsts vai reģionāla līmeņa stratēģiju šīs programmas īstenošanai, un pēc tam reizi 6 gados to izstrādā no jauna. Dalībvalsts var grozīt šo stratēģiju, jo īpaši ņemot vērā uzraudzības un izvērtēšanas rezultātus. Stratēģijā norāda vismaz to, kādas vajadzības jāapmierina, sarindo šīs vajadzības prioritārā secībā, norāda mērķa populāciju, gaidāmos rezultātus un skaitliski apraksta sasniedzamos mērķus salīdzinājumā ar sākuma situāciju, un nosaka minēto mērķu sasniegšanai vispiemērotākos instrumentus un pasākumus.

3. Pirms iesaistīšanās skolu programmā dalībvalstis izpilda piedalīšanās priekšnosacījumu, proti, izstrādā valsts vai reģionāla līmeņa stratēģiju šīs programmas īstenošanai, un pēc tam reizi 6 gados to izstrādā no jauna. Dalībvalsts var grozīt šo stratēģiju, jo īpaši ņemot vērā uzraudzības un izvērtēšanas starpposma novērtējuma rezultātus. Stratēģijā norāda vismaz to, kādas vajadzības jāapmierina, sarindo šīs vajadzības prioritārā secībā, norāda mērķa populāciju, gaidāmos rezultātus un skaitliski apraksta sasniedzamos mērķus salīdzinājumā ar sākuma situāciju, un nosaka minēto mērķu sasniegšanai vispiemērotākos instrumentus un pasākumus.
Komisijai konsultācijas sniedz un palīdz ekspertu grupa, kuras sastāvā ir pārstāvis no katras dalībvalsts;

Komisijai konsultācijas sniedz un palīdz ekspertu grupa, kuras sastāvā ir pārstāvis no katras dalībvalsts, kā arī viens pārstāvis no reģionālā pārvaldības līmeņa un viens pārstāvis no vietējā pārvaldības līmeņa;
1.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikuma vispārējo mērķi izveidot elektronisko sakaru vienoto tirgu, kurā iedzīvotāji un uzņēmumi var piekļūt elektronisko sakaru pakalpojumiem neatkarīgi no to sniegšanas vietas Eiropas Savienības teritorijā un bez pārrobežu ierobežojumiem vai nepamatotiem papildu izdevumiem un uzņēmumi, kas nodrošina elektronisko sakaru tīklus un pakalpojumus, var veikt savu darbību un nodrošināt minētos pakalpojumus neatkarīgi no tā, kurā ES valstī tie dibināti vai atrodas to klienti;
—

saprot centienus panākt līdzsvaru starp dažādajiem dalībvalstu tiesību aktu principiem attiecībā uz nodibinājumam nepieciešamajiem minimālajiem aktīviem, no vienas puses, un vēlmi atvieglot FE dibināšanu visā Eiropas Savienībā, no otras puses. Attiecībā uz pietiekamas FE uzkrājumu stabilitātes garantēšanu līdzekļu devējiem un iedzīvotājiem Komiteja tomēr ir piesardzīga. Tā vēlas, pirmkārt, lai mazākais nepieciešamais aktīvu apjoms FE reģistrēšanai tiktu palielināts no 25 000euro — summas, kas Komitejai šķiet nepietiekama, — uz 50 000euro, un, otrkārt, lai noteiktais aktīvu apjoms saglabātos visu FE pastāvēšanas laiku, turklāt lai šāda nosacījuma neievērošanas gadījumā tiktu paredzēta FE likvidēšana.
15.

vērš uzmanību uz to, ka ūdeņus var piesārņot arī dažādi produkti, kas satur prioritāras un bīstamas vielas, ja šādi produkti savā dzīves ciklā vai tā beigās nokļūst ūdenī. Tāpēc ir ļoti svarīgi kontrolēt problemātiskus bīstamas vielas saturošus produktus un to izplatīšanu Eiropas Savienībā. Vienlaikus par šiem produktiem, par pareizo apiešanos ar tiem un to pielietojumu jāinformē arī iedzīvotāji, lai no šiem produktiem mazāk bīstamu vielu nokļūtu vidē. Bieži ir tā, ka bīstamas vielas saturošus produktus neražo un bīstamas ķīmiskas vielas neizmanto, bet ir jānovērš kaitējums videi, ko rada importētas preces un produkti. Lai ūdeņiem nodrošinātu labu ekoloģisko stāvokli, plānotie pasākumi jāskata no plašāka redzesloka. Turklāt šķiet, ka ir pienācis laiks pārskatīt pašreizējo maksimāli pieļaujamo atliekvielu daudzumu pārtikai, īpaši attiecībā uz augu izcelsmes produktu importu Eiropas Savienībā;
(16) “publiskie izdevumi” ir jebkurš ieguldījums darbību finansēšanā no dalībvalsts budžeta vai no reģionālo vai vietējo iestāžu budžeta, vai no Eiropas Savienības budžeta un visi līdzīgie izdevumi. Jebkuru ieguldījumu darbību finansēšanā, ko piešķir no publisko tiesību subjektu budžeta vai no vienas vai vairāku reģionālo vai vietējo iestāžu vai publisko tiesību subjektu apvienību budžeta, rīkojoties saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. marta 31. marta Direktīvu 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu piešķiršanas procedūras, uzskata par publiskā sektora ieguldījumu;

(16) “publiskie izdevumi” ir jebkurš ieguldījums darbību finansēšanā no dalībvalsts budžeta vai no reģionālo vai vietējo iestāžu budžeta, vai no Eiropas Savienības budžeta un visi līdzīgie izdevumi. Jebkuru ieguldījumu darbību finansēšanā, ko piešķir no publisko tiesību subjektu budžeta vai no vienas vai vairāku reģionālo vai vietējo iestāžu vai publisko tiesību subjektu apvienību budžeta, rīkojoties saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. marta 31. marta Direktīvu 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu piešķiršanas procedūras, uzskata par publiskā sektora ieguldījumu;
4. pants Saderība un tematiskā koncentrācija 1. Lai izpildītu stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķus attiecībā uz nodarbinātību, izglītību un nabadzības samazināšanu, dalībvalstis nodrošina darba programmās noteiktās stratēģijas un darbību saderību un to orientāciju uz valsts reformas programmās un attiecīgajos Padomes ieteikumos noteikto jautājumu risināšanu saskaņā ar Līguma 148. panta 4. punktu. 2. Vismaz 20 % no kopējiem ESF resursiem katrā dalībvalstī piešķir Regulas (ES) Nr. […] 9. panta 9. punktā noteiktajam tematiskajam mērķim “sociālās iekļaušanas veicināšana un cīņa ar nabadzību”. 3. Dalībvalstis nodrošina tematisko koncentrāciju atbilstoši šādai kārtībai. a) Attīstītākiem reģioniem dalībvalstis koncentrē 80 % no piešķirtā atbalsta katrai darbības programmai līdz pat četrām no 3. panta 1. punktā noteiktajām ieguldījumu prioritātēm. b) Pārejas reģioniem dalībvalstis koncentrē 70 % no piešķirtā atbalsta katrai darbības programmai līdz pat četrām no 3. panta 1. punktā noteiktajām ieguldījumu prioritātēm. c) Mazāk attīstītiem reģioniem dalībvalstis koncentrē 60 % no piešķirtā atbalsta katrai darbības programmai līdz pat četrām no 3. panta 1. punktā noteiktajām ieguldījumu prioritātēm.

4. pants Saderība un tematiskā koncentrācija 1. Lai izpildītu stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķus attiecībā uz nodarbinātību, izglītību un nabadzības samazināšanu, dalībvalstis nodrošina darba programmās noteiktās stratēģijas un darbību saderību un to valsts reformas programmās un attiecīgajos Padomes ieteikumos saskaņā ar Līguma 148. panta 4. punktu. 2. Vismaz 20 % no kopējiem ESF resursiem katrā dalībvalstī piešķir Regulas (ES) Nr. […] 9. panta 9. punktā noteiktajam tematiskajam mērķim “sociālās iekļaušanas veicināšana un cīņa ar nabadzību”. 3. Dalībvalstis nodrošina tematisko koncentrāciju atbilstoši šādai kārtībai. a) Attīstītākiem reģioniem dalībvalstis koncentrē no piešķirtā atbalsta katrai darbības programmai līdz pat četrām no 3. panta 1. punktā noteiktajām ieguldījumu prioritātēm. b) Pārejas reģioniem dalībvalstis koncentrē no piešķirtā atbalsta katrai darbības programmai līdz pat četrām no 3. panta 1. punktā noteiktajām ieguldījumu prioritātēm. c) Mazāk attīstītiem reģioniem dalībvalstis koncentrē no piešķirtā atbalsta katrai darbības programmai līdz pat četrām no 3. panta 1. punktā noteiktajām ieguldījumu prioritātēm.
—

uzsver, ka programmas pasākumi pirmām kārtām ir jāorientē uz jauniešiem, kurus krīze skāra sevišķi spēcīgi; ņemot vērā to, ka vairāk nekā 20 % no jauniešiem ir bezdarbnieki, šī sabiedrības grupa jāizvirza par prioritāru. Tāpat lielāka uzmanība jāvelta ilgstošo bezdarbnieku grupai; to īpatsvars veido vidēji 3,8 % no Eiropas Savienības dalībvalstu darbspējīgā vecuma iedzīvotājiem;
61.

skeptiski raugās uz iespēju brīvprātīgi ierobežot ražošanu, par to saņemot kompensāciju, un šaubās arī par to, vai to izdotos īstenot, jo šāds instruments veicina spekulāciju un to viegli var ļaunprātīgi izmantot. Minētais instruments neveicinātu arī ražotāju vēlmi pielāgoties tirgus tendencēm.
55.

uzskata: tā kā 26 no 76 Islandes pašvaldībām ir mazāk nekā 500 iedzīvotāju un pašvaldības — dažkārt — tomēr atrodas tālu viena no otras, to skaita tālāka samazināšana būtu cēlonis tam, ka iedzīvotājiem būtu jāmēro tāls ceļš līdz pašvaldību iestādēm un pārstāvības struktūrām, un tādēļ iesaka intensīvi sekmēt sadarbību starp mazajām pašvaldībām, lai nodrošinātu to pastāvēšanu un tās varētu izstrādāt un īstenot kopējus projektus, ko atbalsta ES;
6.

uzskata, ka paziņojumā ierosinātie pasākumi to pašreizējā formā nerada šaubas par to atbilstību subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem; tomēr uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības sistemātiski jāiesaista to pasākumu izstrādē, īstenošanā un pārvaldībā, ar kuru palīdzību paredzēts īstenot Digitālo programmu Eiropai (jo īpaši attiecībā uz rīcības jomām “Sadarbspēja un standarti”, “Ātra un īpaši ātra piekļuve internetam”, “Digitālās kompetences, prasmju un integrācijas uzlabošana”, “IKT atbalstītas priekšrocības ES sabiedrībai”, piemēram, saistībā ar elektroniskās pārvaldības pakalpojumiem, klimata pārmaiņām un automatizētām transporta sistēmām);
33.

pauž vēlmi, lai tiktu nostiprinātas ekspertu, neatkarīgi no tā, vai viņi nāk no zinātniskām organizācijām vai citādām apvienībām, un politikas veidotāju darba attiecības: lai lēmumi un programmu īstenošana attiecībā uz bioloģiskās daudzveidības ilgtspējīgas saglabāšanas mērķi būtu efektīvi; tie ir atkarīgi gan no zinātnes ekspertu, gan par teritoriju pārvaldību atbildīgo darbinieku kompetences;
35.

uzskata, ka ierosinātie grozījumi attiecībā uz zālēm pievienoto lietošanas pamācību, it īpaši attiecībā uz nevēlamu blakusparādību rūpīgu uzraudzību, palīdzēs ātrāk aktualizēt to saturu. Tādēļ pastāv iespēja, ka pacienti saņem aktualitāti zaudējušu zālēm pievienoto lietošanas pamācību, kas var būt maldinoša vai arī satur nepatiesu informāciju. Ilgtermiņa mērķis ir nodrošināt, lai, pacientam saņemot medikamentu, tam būtu pievienota aktualizēta lietošanas pamācība. Veselības aprūpes speciālistiem pacienti būtu jāinformē par blakusparādībām, kas vēl nav minētas lietošanas pamācībā, ja to uzskata par nepieciešamu saistībā ar katra pacienta īpašo stāvokli;
58.

stingri uzsver, ka, īstenojot ES sadarbību izglītības jomā, kopīgu salīdzināšanas kritēriju (benchmarks) noteikšanai Eiropas līmenī jābūt izņēmumam un to piemērošanas joma nedrīkst būt plašāka par piecu jau šobrīd izmantoto kritēriju piemērošanas jomu, tāpēc ka aizvien mazāk šaubu ir par to, ka četrus no brīvprātīgi izvirzītajiem mērķiem Eiropas līmenī līdz 2010. gadam neizdosies sasniegt;
31.

uzsver, ka atklātā koordinācijas metode – tāpat kā pārējās Eiropas sociālajā politikā izmantotās metodes – būtu jāattīsta, ņemot vērā katras dalībvalsts sociālās politikas vajadzības, kuras vislabāk izprotamas praktiskā darbā vietējā un reģionālajā līmenī. Tā kā dalībvalstis un apstākļi to reģionos ir ļoti dažādi, varētu būt sarežģīti izvirzīt kvantitatīvus sociālās politikas mērķus. Atklātā koordinācijas metode Eiropas līmenī būtu jāuzlabo, to galvenokārt izmantojot atsevišķu svarīgu jautājumu risināšanā, uzlabojot ziņojumu sniegšanas un pētniecības darbu, kā arī palielinot vietējo un reģionālo pašvaldību īpašo zināšanu nozīmi koordinācijas norišu īstenošanā un sagatavošanā. Tādējādi varētu būtiski palielināt minētās metodes ietekmi un atpazīstamību un līdz ar to Eiropas sociālās politikas kvalitāti; jāatzīmē, ka sociālā politika ir Eiropas integrācijas projekta nozīmīgs elements. Šobrīd atklātās koordinācijas metodes un vietējo un reģionālo pašvaldību saikne joprojām ir pārāk vāja;
18.

no vietējās un reģionālās pašpārvaldes viedokļa par pozitīvu uzskata to, ka Komisija atzīst nepieciešamību vietējās un reģionālās pašvaldības iesaistīt sadarbībā attīstības jomā, un Komisijas paziņojumu atzinīgi vērtē jo īpaši no minētā aspekta;
21.

uzsver, ka Eiropas kohēzijas politikā laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam viens no tautsaimniecības modernizācijas mērķu pamatvirzieniem ir reģionu un pilsētu pievilcības palielināšana, nodrošinot atbilstošas kvalitātes un atbilstoša līmeņa pakalpojumus un to pieejamību. Komiteja uzskata, ka šie centieni sekmē elektronisko sabiedrisko pakalpojumu attīstību un zināšanu ekonomikas izaugsmi, pētniecības un inovācijas iespējām piešķirot dinamismu;
10.

norāda, ka vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai sasniegtu atjauninātās Lisabonas stratēģijas mērķus, kā arī Barselonas mērķi, proti, lai ES līdz 2010. gadam pētniecības un izstrādes jomā tērētu vismaz 3 % IKP, divas trešdaļas no minētās summas piesaistot no privātā sektora, kā arī lai nodrošinātu ekonomisku un sociālu kohēziju ES. Komiteja atkārtoti norāda, ka Eiropas reģionos pētniecības un inovācijas kapacitāti iespējams palielināt tikai tad, ja dalībvalstis, ES un reģioni sniedz kopīgu ieguldījumu un veic savstarpēji saskaņotus pasākumus. ES finansējums vienmēr ir tikai neliela daļa no pētniecībai un inovācijai sniegtā kopējā publiskā finansējuma, un ir svarīgi, lai ES politika rosinātu dalībvalstis palielināt un savstarpēji koordinēt investīcijas. ES jo īpaši ir vajadzīgs, lai papildus publiskam finansējumam lielākas saistības uzņemas privātais sektors;
1.

2006. gadā Eiropas Kopienas 25 valstīs nabadzība apdraudēja 80 miljonus cilvēku (16 % no visiem iedzīvotājiem). Sociālā integrācija un cīņa pret nabadzību lielā mērā balstās uz to cilvēku integrāciju, kas ir visvairāk attālināti no darba tirgus. Nabadzības apdraudēto un no darba tirgus atstumto cilvēku lielais skaits neizbēgami apgrūtina Eiropas Savienības līgumā noteiktā sociālās kohēzijas mērķa sasniegšanu.
28.

uzskata, ka īpaša vērība jāvelta tam, lai klimata politika tiktu īstenota starptautiskā mērogā un dažādo biodegvielu ražošana un izmantošana tiktu veicināta atkarībā no to ietekmes uz vidi un klimatu visā izmantošanas ciklā (ražošana, transportēšana utt.). Līdztekus efektīvas ražošanas veicināšanai Eiropā būtu pieļaujams arī imports no ES neietilpstošām valstīm. Jāveicina videi draudzīga un energoefektīva biodegvielas ražošana neatkarīgi no biodegvielas un izmantoto augu veida;
3.1

uzskata, ka ir vēlreiz jāuzsver vajadzība diferencēt ES iestāžu konsultācijas ar vēlētām vietējām un reģionālajām pašvaldībām kā arī to apvienībām, no vienas puses, un lobistu organizācijām, kuras pārstāv īpašas intereses, no otras puses; uzsver, ka RK kopā ar tās pārstāvētajām vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir Eiropas pārvaldības sastāvdaļa, un tādēļ tai jābūt cieši iesaistītai visās Eiropas Komisijas iniciatīvās, kas vērstas uz lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamības uzlabošanu Eiropas Savienībā;
1.29

Visu līmeņu vietējās un reģionālās pašvaldības spēj mainīt sabiedrībā valdošos uzskatus un līdz ar to arī kultūras normas. To varētu izdarīt, īstenojot stratēģijas, kas paredz, ka mācībspēkiem, darba devējiem un darba ņēmējiem, valstu un starptautiskajām iestādēm un it īpaši plašsaziņas līdzekļiem mērķtiecīgi jāuzrunā sabiedrība, lai nodrošinātu patiesu dzimumu līdztiesību. Tas nozīmē, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām, tāpat arī valstu un ES iestādēm dzimumu līdztiesība būtu jāpadara par vienu no sastāvdaļām to saziņā ar iedzīvotājiem. Tam savukārt nepieciešama piemērota izglītība un apmācība attiecībā uz iestāžu atbildīgajām personām, kā arī plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem, lai palielinātu viņu izpratni par dzimumu jautājumiem. Komisijas “Plāna D demokrātijai, debatēm un dialogam”, kuram Reģionu komiteja vēlas pievienot vēl ceturto “D” — decentralizāciju, ietvaros notiekošajās debatēs par Eiropas nākotni dzimumu līdztiesības jautājumi būtu jāiekļauj kā būtisks elements, lai tuvinātu Eiropu iedzīvotājiem.
1. panta 8. punkts: 20. pantu aizstāj ar šādu: 1. Dalībvalstis nodrošina to, ka atkarībā no iegūtajiem rezultātiem situācijas novērtējumā, kuru veic, pamatojoties uz 20.a pantā minēto plānu, avarējušus kuģus uzņem patvēruma vietā, lai ierobežotu šo kuģu stāvokļa radīto risku. 2. Avarējuša kuģa uzņemšana patvēruma vietā notiek pēc iepriekšēja situācijas novērtējuma veikšanas un lēmuma pieņemšanas, ko veic dalībvalsts izvēlēta neatkarīga kompetentā iestāde. 3. Šā panta 2. punktā minēto iestāžu pārstāvji regulāri tiekas, lai apmainītos ar speciālajām zināšanām un pilnveidotu pasākumus, kas veicami saskaņā ar šo pantu. Specifisko apstākļu dēļ tikšanos var sasaukt jebkurā brīdī, ja to ierosina kāda no minētajām iestādēm vai Komisija.

1. panta 8. punkts: 20. pantu aizstāj ar šādu: 1. Dalībvalstis nodrošina to, ka atkarībā no iegūtajiem rezultātiem situācijas novērtējumā, kuru veic, pamatojoties uz 20.a pantā minēto plānu, avarējušus kuģus uzņem patvēruma vietā, lai ierobežotu šo kuģu stāvokļa radīto risku. 2. Avarējuša kuģa uzņemšana patvēruma vietā notiek pēc iepriekšēja situācijas novērtējuma veikšanas un lēmuma pieņemšanas, ko veic dalībvalsts izvēlēta neatkarīga kompetentā iestāde. 2 a) Šā panta 2. punktā minēto iestāžu pārstāvji lūdz padomu visiem svarīgajiem glābšanas darbā iesaistītajiem dalībniekiem un apspriežas īpaši ar vietējām (ostas) iestādēm, pirms tiek pieņemts lēmums par avarējušā kuģa uzņemšanu patvēruma vietā. 2 b) Šā panta 2. punktā minētās iestādes ir atbildīgas par visu to izmaksu un zaudējumu atlīdzināšanu vietējām (ostu) iestādēm, kas rodas, pieņemot lēmumu, kas minēts šā panta 2. punktā, gadījumā, ja kuģa īpašnieks vai operators minētās izmaksas un zaudējumus nevar uzreiz segt Direktīvas XX/XXXX/EK [par kuģu īpašnieku civiltiesisko atbildību un finanšu garantijām] X panta nozīmē. 3. Šā panta 2. punktā minēto iestāžu pārstāvji regulāri tiekas, lai apmainītos ar speciālām zināšanām un pilnveidotu pasākumus, kas veicami saskaņā ar šo pantu. Īpašo apstākļu dēļ tikšanos var sasaukt jebkurā brīdī, ja to ierosina kāda no minētajām iestādēm vai Komisija.
1.7

akcentē to, ka akadēmiskā izglītība jāvērtē ne tikai pēc tās ieguldījuma tautsaimniecībā, bet arī pēc tās radītās pievienotās vērtības sociālajā un kultūras jomā, kas, neraugoties uz to, ka to nevar novērtēt no ekonomiskā viedokļa, ir attīstītas sabiedrības pamats;
1.16

vērš uzmanību uz nepieņemamo situāciju, ko radījis jaunais priekšlikums. Darba ņēmējs, kurš saskaņā ar koplīgumu izvēlējies iespēju atteikties no 48 stundu darba nedēļas, nedrīkst strādāt vairāk par 65 stundām jebkurā no nedēļām. Tādējādi gan tiek atzīts, ka tas ir ārkārtīgi liels darba stundu skaits, ko nedrīkstētu uzskatīt par normu, tomēr tas nozīmē sekojošo: darba ņēmējs, kurš ir atteicies no 48 stundu darba nedēļas, nedrīkst strādāt vairāk par 65 stundām jebkurā no nedēļām, bet darba ņēmējs, kurš nav atteicies un uz kuru līdz ar to attiecas nosacījums par maksimālo vidējo 48 stundu darba nedēļu, drīkst to darīt. Turklāt, ja darba ņēmējs strādā uzņēmumā, kur koplīgumi netiek parakstīti, un kurā nav arī darbinieku pārstāvniecības, bet viņš ir individuāli izvēlējies atteikšanās iespēju, uz viņu neattieksies maksimālais 65 stundu skaits nedēļā;
—

atzīmē, ka vienīgais budžeta postenis EUR 262,3 biljonu apmērā, kas piešķirti konverģences mērķim reģioniem, kur NKI uz vienu iedzīvotaju ir mazāk par 75 % no ES– 25 vidējā, EUR 22 biljoni ir pieejami ES– 15 kohēzijas valstīm, kas pašreiz ir uz to tiesīgas, bet kas vairs neatbildīs šim kritērijam vienīgi statistisku iemeslu dēļ (pakāpeniskas pārtraukšanas reģioni). Tas sasniedz 66 % no summas, ko tie būtu saņēmuši laika periodā 2007.– 2013. kā pilnīgas konverģences reģioni;
2.14.

norāda, ka bez procedūras noteikumiem un kompetences noteikumiem – tā kā novirzīšanās no izcelsmes valsts principa par nosūtīšanu ir atzīta par pietiekamu – direktīva tāpat satur papildus patstāvīgus noteikumus, kuri tieši novirzās no pašreizējās direktīvas par darbinieku nosūtīšanu pakalpojumu noteikumu struktūrā, un, tādējādi, papildina vai konkurē ar šo direktīvu. Pasākumi, kurus dalībvalstīm ir atļauts realizēt veicot pārbaudes, tiek detalizēti un tādā veidā ierobežoti. Direktīvas priekšlikuma 17. panta 5 punkts gan paredz vismaz izņēmumu no izcelsmes valsts principa pielietošanas nosūtīšanas direktīvai. Taču pēc Komitejas domām, direktīvas priekšlikuma 24. pantā paredzētais aizliegums visa veida pienākumu uzlikšanai noved 17. panta 5. punkta izņēmumu ad absurdum. Jo paliek atklāts, kādā ceļā izcelsmes dalībvalsts iegūs zināšanas par pārkāpumiem nosūtīšanas dalībvalstī, kura no savas puses vairs nedrīkst veikt kontroles un paredzēšanas. Arī nostādīta zem, kas būtu iespējams, paliek neskaidrs, kā izcelsmes valsts svešā valstī, kurā tai nav pašai savu tiesību, var rīkoties
2.2.

iesaka līdzekļu piešķiršanu no valdībām vai no ES Strukturālo Fondu līdzekļiem platjoslas tehnoloģijas ieviešanai rajonos, kur tas nav iespējams komerciālā veidā, tādējādi nodrošinot e-valdības pieejamību visos Eiropas Savienības rajonos, koncentrējoties uz tiem rajoniem, kur pieeja un/vai pieejas attīstības temps ir zems. Nosakot finansiālos līdzekļus, kas nepieciešami infrastruktūru radīšanai, nodrošinot pieeju visā teritorijā, būtu jāņem vērā reģionu īpašās iezīmes, it īpaši tā lielums un iedzīvotāju skaits;
1.6.

The response of civil society organisations to face the COVID-19 pandemic and the consequent restrictive measures adopted in Europe ”, ar ko Komiteja nāca klajā šajā pavasarī Rezolūcijā par organizētas pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos EESK ar nožēlu konstatē, ka valstu pārvaldes iestādes ir tikai nedaudz iesaistījušas organizētu pilsonisko sabiedrību minēto plānu izstrādē. Par to, cik nozīmīga un lietderīga ir pilsoniskās sabiedrības organizāciju aktīva iesaiste politikā un tās īstenošanā, liecina arī EESK publicētais pētījums “”, ar ko Komiteja nāca klajā šajā pavasarī ( 1 ) , kā arī EESK balva pilsoniskajai sabiedrībai ( 2 ) par sociālās jomas dalībnieku veikumu pandēmijas laikā.
5.5.

Pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbība ir atkarīga no sociālās lomas (pilsoniskās vai drīzāk politiskās), ko tā vēlas uzņemties, no to lieluma, no nozīmes sabiedrībā, kādu tām piešķir to biedri un kopiena, kurā tās atrodas, no to vadošās lomas, kā arī resursiem, kas vajadzīgi, lai attiecīgā organizācija sasniegtu savus mērķus, un, jo īpaši, no nosacījumiem, kurus izvirza līdzekļu devēji.
8.1.

Eiropas Savienībai, kurā ir 450 miljoni patērētāju, ir milzīgs digitālā iekšējā tirgus potenciāls. Eiropas digitālā vienotā tirgus stratēģija tika izstrādāta, lai veicinātu pārrobežu e-komerciju starp ES valstīm. Tomēr pārrobežu e-komercija Eiropas Savienībā nav pieaugusi tik strauji kā e-komercija no trešām valstīm. Eiropas digitālo pakalpojumu tirgus nepārprotami atpaliek no ASV un Ķīnas, it īpaši, kad runa ir par klātbūtni pasaules tirgū, un to atspoguļo tas, ka strauji pieaug Eiropas patērētājiem no dažām valstīm, kas nav ES dalībvalstis, it īpaši no Ķīnas, tiešsaistē pārdoto preču daudzums. Gadu laikā esam pieredzējuši, ka tur tiek radīts arvien vairāk novatorisku digitālo formātu un tehnoloģiju. ES un tās dalībvalstīm ir jāpastiprina centieni izveidot pareizo sistēmu, kurā uzņēmumi var konkurēt, ieviest jauninājumus, apkalpot klientus un nodrošināt patērētāju aizsardzību. Labākais veids, kā to izdarīt, ir nodrošināt, ka iespējas ieguldīt un veikt uzņēmējdarbību ES ir vilinošākas nekā citur pasaulē.
1.5.3.

programmā Erasmus + palielināt to finansējuma daļu, kas paredzēta sportam un starpnozaru sadarbībai, tostarp sportam. Tā kā finansējums sportam ir ievērojami samazināts, finansējums būtu jāpiešķir ne tikai no kohēzijas fondiem, bet arī no līdzekļiem, kas paredzēti dažādiem Atveseļošanas fonda segmentiem. Turklāt būtu vēlams labāk pārdalīt līdzekļus starp augstas veiktspējas profesionālo sportu un tautas sportu;