EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 29.9.2011 
SEC(2011) 1099 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
PADOMES DIREKT ĪVA, 
ar ko nosaka droš ības pamatstandartus aizsardz ībai pret joniz ējošā starojuma 
radītajiem draudiem 
{COM(2011) 593 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1098 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV 1. Problēmas būtība 
1.1. Ievads 
Apstarošana ar joniz ējošo starojumu kait ē veselībai. Norm ālā situācijā dozas ir ļoti mazas, un 
tām nav klīniski novērojamas ietekmes uz audiem, tom ēr iespējams, ka š ī ietekme izpaud īsies 
vēlāk, jo īpaši izraisot v ēzi. Tiek pie ņemts, ka jebkura apstarošana, lai cik v āja tā būtu, dzīves 
gaitā var kļūt par vēža cēloni. Tas prasa aizsardz ībā pret joniz ējošo starojumu izmantot īpašu 
pieeju, kuru daudz ām desmitgad ēm izstrādāja Starptautisk ā Radiolo ģiskās aizsardz ības 
komisija ( ICRP ).  
Euratom  līgumā (1957) atz īta veselības un vides aizsarg āšanas vajadz ība, un tā III nodaļā par 
veselības aizsardz ību un droš ību iekļauti konkr ēti noteikumi par šo tematu. L īguma 31. pants 
aicina izstr ādāt vienotus droš ības pamatstandartus.  
Euratom  līguma 31. pants turkl āt nosaka š ādu standartu izstr ādes proced ūru, jo īpaši paredzot, 
ka Komisija l ūdz ekspertu grupas ("31. pant a eksperti") atzinumu. Parast ā kārtība ir tāda, ka 
jauno ties ību aktu tekstu Komisijas dienesti un eksperti gatavo kop īgi.  
Euratom  tiesību aktos vienm ēr ir ievēroti ICRP  ieteikumi. Š ī respektabl ā zinātniskā 
organizācija nesen ir izdevusi jaunas vadl īnijas par aizsardz ības sistēmu (publik ācija Nr.103, 
2007. gads), kur ās atspogu ļoti jaunākie zinātniskie atkl ājumi par starojuma rad ītajiem riskiem 
un definēta radiolo ģiskās aizsardz ības sistēma.  
1.2. Problēmas defin īcija 
Pašreizējā sistēma, kuras m ērķis ir darbinieku un sabiedr ības aizsardz ība pret joniz ējošā 
starojuma ietekmi, neatbilst jaun ākajiem zin ātnes un tehnikas sasniegumiem un sabiedr ībā 
notikušajām izmaiņām.  
Konkrēti: 
– darbinieku un sabiedr ības veselības aizsardz ībā netiek ņemti vērā jaunākie zinātnes 
sasniegumi, 
– dabā sastopamo radioakt īvo materi ālu (NORM ) nozares uz ņēmumu darbinieku un 
noteiktu arodgrupu, piem ēram, ārējo darbinieku un invaz īvās radioloģijas speciālistu, 
aizsardzība ir nepietiekama, 
– pacientu un sabiedr ības vesel ības aizsardz ībā netiek ņemti vērā jaunākie tehnikas 
sasniegumi, 
– sabiedrības veselības aizsardz ība pret joniz ējošo starojumu, ko rada dab īgi starojuma 
avoti, ir nepietiekama, 
– pretēji starptautiskajiem ieteikumiem netiek skaidri risin āts jautājums par risku, ko 
jonizējošais starojums rada to sugu p ārstāvjiem, kas nav cilv ēki, un videi kopum ā, 
– pašreizējais tiesiskais regul ējums radiolo ģiskās aizsardz ības jomā ir pārāk sarežģīts. 
 
LV 3   LV Ņemot vērā iepriekš min ēto, Komisija pamat īgi pārskatīja Kopienas radiolo ģiskās 
aizsardzības tiesību aktu kopumu un l ūdza "31. panta ekspertu" padomu šaj ā jautājumā. Šī 
ekspertu grupa 2010. gada febru ārī sniedza atzinumu par Kopienas ties ību aktu iesp ējamo 
pārskatīšanu, kuras pamat ā būtu jaunas direkt īvas projekts.  
2. Subsidiarit āte 
Saskaņā ar Euratom  līguma 2. panta b) punktu ".. Kopiena saska ņā a r  š o  Līgumu .. ievieš 
vienotus droš ības standartus darbinieku un visas sabiedr ības vesel ības aizsardz ībai, kā arī 
raugās, lai tos piem ērotu". Min ētā līguma preambul ā dalībvalstis attiec īgi deklarē, ka tās ir 
apņēmušās "radīt nosacījumus, kas vajadz īgi, lai att īstītu spēcīgu kodolener ģētikas 
rūpniecību" un ar ī tiecas "rad īt drošības apstākļus, kas vajadz īgi, lai nov ērstu draudus 
iedzīvotāju veselībai un dz īvībai". Kopienai ir pilnva rojums, kuru izpildot t ā "ievieš vienotus 
drošības standartus darbin ieku un visas sabiedr ības vesel ības aizsardz ībai, kā arī raugās, lai 
tos piemērotu". Tāpēc Euratom  līgumā viennozīmīgi atzīta Eiropas Atomener ģijas kopienas 
(EAEK) regulat īvā kompetence jom ā, kas attiecas uz vesel ības aizsardz ību pret joniz ējošo 
starojumu. 
Euratom  likumdev ēja pilnvaru ekskluz īvā būtība atbilst īgi Euratom  Līguma 30. un 
31. pantam princip ā neparedz subsidiarit ātes principa piem ērošanu. Tom ēr šajos pantos 
prasīts, lai Komisija par t ās sagatavotajiem ties ību aktu priekšlikumiem l ūgtu tādas ekspertu 
grupas atzinumu, kuru nomin ējusi Euratom  Zinātnes un tehnikas komiteja un kuras dal ībnieki 
neatkarīgu ekspertu status ā strādā Kopienas lab ā.  
3. Galvenie politikas m ērķi 
Šīs iniciatīvas vispārīgais mērķis ir nodrošin āt darbiniekiem, iedz īvotājiem un pacientiem 
augsta līmeņa aizsardz ību pret kait ējumu vesel ībai, ko izrais ījusi apstarošana ar joniz ējošo 
starojumu, k ā arī nodrošināt vides aizsardz ību. 
Lai sasniegtu visp ārīgo mērķi, jāsasniedz četri konkr ēti mērķi. 
1. Jāveic nepieciešamie tematiskie groz ījumi, lai atspogu ļotu jaunākos zinātniskos datus un 
darbībā gūto pieredzi. 
2. Jāizskaidro izvirz ītās prasības un jānodrošina Kopienas ties ību aktu kopuma saskan īgums. 
3. Jānodrošina saskan ība ar starptautiskajiem st andartiem un ieteikumiem. 
4. Jāaptver visas apstarošanas situ ācijas un kategorijas. 
4. Politisko risin ājumu varianti 
Rūpīgi izanaliz ējot dažādus risinājumus, kas pieejami apzin āto problēmjomu sak ārtošanai, un 
izvērtējot šos risin ājumus ties ību aktu vienk āršošanas, atjaunin āšanas un darb ības jomas 
aspektā, turpmākai vērtēšanai tika izraudz īti šādi risinājumi. 
1. risinājums: saglab āt esošo ties ību aktu status quo . 
 
LV 4   LV 2. risinājums: pārskatīt Drošības pamatstandartu direkt īvu un Medic īnas direkt īvu. 
3. risinājums: pārskatīt un konsolid ēt Drošības pamatstandartu direkt īvu un Medic īnas 
direktīvu un šādā tiesību aktā iestrādāt Ārējo darbinieku direkt īvu, Sabiedr ības inform ēšanas 
direktīvu un Slēgtu augstas radioaktivit ātes starojuma avotu direkt īvu. 
4. risinājums: pārskatīt Drošības pamatstandartu direkt īvu un paplašin āt tās darbības jomu, lai 
ietvertu iedz īvotāju apstarošanu no dab īgas izcelsmes starojuma avotiem. 
5. risinājums: pārskatīt Drošības pamatstandartu direkt īvu un paplašin āt tās darbības jomu, lai 
ietvertu to sugu aizsardz ību, kas nav cilv ēki. 
6. risinājums: pārskatīt un konsolid ēt Drošības pamatstandartu direkt īvu un Medic īnas 
direktīvu un šādā tiesību aktā iestrādāt Ārējo darbinieku direkt īvu, Sabiedr ības inform ēšanas 
direktīvu un Sl ēgtu augstas radioaktivit ātes starojuma avotu direkt īvu, un paplašin āt to 
darbības jomu, lai ietvertu iedz īvotāju apstarošanu no dab īgas izcelsmes starojuma avotiem un 
to sugu aizsardz ību, kas nav cilv ēki. 
5. Ietekmes nov ērtējums 
5.1. 1. risinājums: saglab āt esošo ties ību aktu status quo . 
Risinājums acīmredzami ir tikai da ļējs un neļauj pilnībā sasniegt š īs iniciatīvas konkr ētos 
mērķus. Drošības pamatstandartu direkt īva, kuru pie ņēma 1996. gad ā, garantēja adekvātu 
aizsardzību darbiniekiem un iedz īvotājiem, tāpat kā 1997. gada Medic īnas direkt īva kļuva par 
pacientu aizsardz ības stūrakmeni. Tom ēr kopš tā laika zin ātne un sabiedr ība ir attīstījušās, 
praktiskā pieredze pier ādījusi vajadz ību atjaunin āt dažas pras ības, tehnikas att īstība liek 
šaubīties par sp ēkā esošo ties ību aktu atbilst ību mērķim un sabiedr ība gaida, ka dab īgie un 
mākslīgie joniz ējošā starojuma avoti tiks pien ācīgi pārvaldīti, arī no vides aizsardz ības 
skatpunkta.  
Šā risinājuma satvar ā tika analiz ēts, cik liel ā mērā šo vajadz ību spētu apmierin āt 
Starptautiskie Droš ības pamatstandarti ( IBSS ). Tomēr IBSS  mērķis ir cits: tie nav saistošie 
standarti un neparedz, ka jaunatt īstības valstīs tos piem ēros tikpat pamat īgi kā citur. Ņemot 
vērā Kopienas saist ības, kuras tai uzliek L īgums, atbilstošo jauno valsts ties ību aktu pamat ā 
vajadzētu būt Kopienas ties ību aktiem. 
5.2. 2. risinājums: groz īt galvenās attiecīgās direktīvas. 
Šis risinājums paredz atseviš ķi grozīt abus galvenos ties ību aktus, ņemot vērā to īstenošanas 
pieredzi un notikumu att īstību. Ar turpm āk nosaukto groz ījumu pal īdzību varētu risināt 
vairumu apzin āto problēmu, un tie ir š ādi: 
A) Drošības pamatstandartu direkt īvā: 
– ICRP  jaunās metodikas ieviešana dozu nov ērtēšanā un orgānu dozas limita samazin āšana 
acs lēcai, 
– saskanīgas pieejas ieviešana dab ā sastopamo radioakt īvo materi ālu (NORM ) nozares 
uzņēmumu pārvaldībā, 
 
LV 5   LV – diferencētas pieejas īstenošana regulat īvajā kontrolē, samērojot to ar veikt ās uzraudz ības 
efektivitāti, tai skait ā vienoti l īmeņi, kuros piem ēro atbrīvojumu no uzraudz ības (piem., 
materiāliem, kas ieg ūti, demont ējot kodoliek ārtas pēc to ekspluat ācijas izbeigšanas); 
B) Medic īnas direkt īvā: 
– prasību pastiprin āšana pacientu aizsardz ībā, kā arī attiecībā uz riska nov ērtējumu, 
ziņojumu sniegšanu un rea ģēšanu nejaušas apstarošanas gad ījumā, jo sevišķi radioterapij ā, 
– jaunas pieejas ieviešana t ā sauktajā tiesmedic īniskajā apstarošan ā, lai aptvertu skr īninga 
ierīču pieaugošo lietojumu droš ības pārbaudēs, kas saska ņā ar Drošības pamatstandartu 
direktīvu nu uzskat āmas par iedz īvotāju apstarošanu. 
Minētajiem groz ījumiem b ūtu šāda svarīga ietekme: 
• ekonomisk ā ietekme.  Kaut arī patlaban nav iesp ējams veikt kvantitat īvu ekonomisko 
novērtējumu, NORM  nozares uz ņēmumi gūs labumu no pras ību saskaņošanas starp 
dalībvalstīm. Paredzot vienotus l īmeņus, kuros piem ēro atbrīvojumu no uzraudz ības, 
turklāt iespējams arī jūtami samazin āt kodoliek ārtu demont āžas izmaksas; 
• sociālā ietekme un ietekme uz vesel ību. Sociālā ietekme attiecas uz atbilstošas 
aizsardzības nodrošin āšanu darbiniekiem NORM  nozares uz ņēmumos. Ietekme uz 
veselību vissvar īgākā būtu medicīniskajā apstarošan ā; jo sevišķi jānovērš iespēja, ka bieži 
datortomogr āfiskie izmekl ējumi gados jauniem pacientiem var ētu palielin āt vēža 
gadījumu skaitu daudz v ēlākos dzīves posmos. Konkr ētas arodgrupas (piem ēram, 
kardiologi) g ūs labumu no dozas limita samazin āšanas acs l ēcai un nesaslims ar kataraktu; 
• regulatīvais slogs.  Lai gan aizsardz ības optimiz ācijas princips, kas paredz, ka dev ām ir 
jābūt "saprātīgā mērā iespējami zem ām" (ALARA ), ņemot vērā sociālos un ekonomiskos 
faktorus, ir svar īgs, lai nodrošin ātu pareizu izmaksu un ieguvumu l īdzsvaru operat īvajā 
radioloģiskajā aizsardzībā, jaunais "diferenc ētās pieejas" j ēdziens paplašina š ā principa 
piemērošanas jomu, veicinot regul ētās uzraudz ības efektivit āti un mazinot administrat īvo 
slogu nozares uz ņēmumiem. 
5.3. 3. risinājums: pārskatīt un konsolid ēt Drošības pamatstandartu direkt īvu un 
Medicīnas direkt īvu un šādā tiesību aktā iestrādāt Ārējo darbinieku direkt īvu, 
Sabiedrības inform ēšanas direkt īvu un Sl ēgtu augstas radioaktivit ātes starojuma 
avotu direkt īvu. 
Šis risinājums pied āvā grozīt Drošības pamatstandartu direkt īvu, attiecinot t ās prasības arī uz 
medicīnisko apstarošanu, sabiedr ības inform ēšanu, ārējo darbinieku apstarošanu un sl ēgtiem 
augstas radioaktivit ātes starojuma avotiem. Šaj ā gadījumā Drošības pamatstandartu direkt īva 
(Direktīva 96/29/Euratom) un saist ītie tiesību akti tiktu apvienoti. Lai risin ātu problēmas 
saistībā ar aizsardz ību pret joniz ējošo starojumu no dab īgiem starojuma avotiem un joniz ējošā 
starojuma rad ītajiem riskiem t ādu sugu p ārstāvjiem, kas nav cilv ēki, tiktu izmantoti 
neleģislatīvi pasākumi. Papildus 2. risin ājumā paredzētajām izmaiņām šis risin ājums ietvertu 
vēl šādus grozījumus: 
• slēgtu augstas radioaktivit ātes starojuma avotu ( HASS ) definīcijas saska ņošana ar 
starptautiskajiem standartiem; 
 
LV 6   LV • konkrētas prasības ārējo darbinieku aizsardz ībai, skaidri defin ējot viņu darba dev ēju un to 
uzņēmumu atbild ību, kuros notiek praktisk ā darbība, kas ietver šo darbinieku apstarošanu; 
• prasības par sabiedr ības inform ēšanu pirms av ārijas un t ās laikā saskaņā ar avārijas 
apstarošanas situ āciju pārvaldības vispārējo pārskatīto darbības jomu. 
Visu piecu direkt īvu apvienošana b ūtu liels sasniegums Kopienas ties ību aktu saska ņotības 
jomā. Pārstrukturēšana, kas nepieciešama, lai tekst ā atspoguļotu Drošības pamatstandartu 
direktīvas jauno, plaš āko darbības jomu, uzlabotu ar ī teksta skaidr ību un direkt īvas prasību 
operatīvo īstenošanu. Kaut ar ī 3. risinājums saglab ā 2. risinājuma pied āvātos ekonomiskos, 
sociālos un vesel ības aizsardz ības ieguvumus un dažus no tiem pat palielina, piem ēram, ar 
ārējo darbinieku lab āku aizsarg ātību un liel āku mobilit āti, galvenais ieguvums no 
3. risinājuma piem ērošanas b ūtu Kopienas ties ību aktu vienk āršošana un ar to saist ītā 
regulatīvā sloga mazin āšanās gan transpon ēšanas, gan operat īvās īstenošanas noz īmē. 
Vadlīnijas valsts r īcības plāna izstrādei par to risku samazin āšanu, ko rada apstarošana ar 
radonu iekštelp ās, no jauna piev ērstu dalībvalstu uzman ību šai probl ēmai un varb ūtējas 
rīcības iespējām. Pievienot ā vērtība gan šādai rīcībai būtu tikai tad, ja dal ībvalstis iev ērotu 
piedāvātos ieteikumus, ta ču tas ir maz ticams, jo šis risin ājums neparedz saistošu pras ību 
noteikšanu. 
5.4. 4. risinājums: pārskatīt Drošības pamatstandartu direkt īvu un paplašin āt tās darbības 
jomu, lai ietvertu iedz īvotāju apstarošanu no dab īgas izcelsmes starojuma avotiem.  
Jaunie ICRP  ieteikumi ļauj īstenot saskan īgāku pārvaldību attiecībā uz apstarošanu no dab īgas 
izcelsmes joniz ējošā starojuma avotiem, jo tie paredz standartlīmeņus radona koncentr ācijai 
iekštelpās un ārējai apstarošanai no b ūvmateriāliem. 
Kā norāda PVO, nosakot saistoš ās prasības par radona koncentr ācijām ēkās, vajadzētu panākt 
ļoti ievērojamu labv ēlīgu ietekmi uz vesel ību. Dalībvalstīm tiktu pras īts izstrādāt visaptverošu 
un pārredzamu r īcības plānu, kas būtu pielāgots valsts vajadz ībām un reģionu ģeoloģiskajām 
īpatnībām. Par nacion ālā rīcības plāna īstenošanu un t ā noteikumu izpildi atbild attiec īgā 
dalībvalsts. 
Saskaņotas prasības par b ūvmateriāliem ļaus turpin āt standartiz ācijas darbu saska ņā ar EK 
Būvizstrādājumu direkt īvu (Padomes Direkt īva 89/106/EEK). Tom ēr nozarei tas rad īs arī 
zināmas izmaksas. Pat ērētāji un būvnieki gūs labumu no materi ālu uzraudz ības un 
marķēšanas, bet administrat īvais slogs nozares uz ņēmumiem tiks saglab āts minimāls, pareizi 
izvēloties standartl īmeņus un sagatavojot sarakstu ar to materi ālu veidiem, kas uzskat āmi par 
bīstamiem. 
5.5. 5. risinājums: pārskatīt Drošības pamatstandartu direkt īvu un paplašin āt tās darbības 
jomu, lai ietvertu to sugu aizsardz ību, kas nav cilv ēki.  
ICRP  nu piedāvā biotas apstarošanas nov ērtējuma metodolo ģiju. Attiec īgu prasību iekļaušana 
Euratom  drošības pamatstandartos (un ar ī jaunajos starptautiskajos droš ības pamatstandartos) 
ļauj dalībvalstīm tās pārņemt valsts vides politik ā tādā veidā, kas ir saskan īgs ar pašreiz ējo 
pieeju jaut ājumā par vesel ības aizsardz ību pret joniz ējošo starojumu. Vides ietekm ējumam, 
ko radītu šāda darbības jomas paplašin āšana Kopienas ties ību aktos, vajadz ētu galvenok ārt 
 
LV 7   LV izpausties k ā labākai izpratnei pa r ietekmes nees ību normālā situācijā un videi nodar īta 
kaitējuma novēršanai kodolav ārijas gadījumā. 
Šajā posmā vides aizsardz ības prasību izpilde nav īpaši sarež ģīta. Papildus biotas apstarošanas 
novērtējuma metodolo ģijai (Publik ācija Nr. 108) ICRP  2011.–2012. gad ā izdos vadl īnijas par 
radioloģiskās aizsardz ības sistēmas pielietošanu. T ādējādi līdz direkt īvas pieņemšanai 
Padomē vēl būs laiks un iesp ēja direktīvā iekļaut attiec īgus saska ņotos kritērijus. Tāpēc 
31. panta eksperti ieteica š ādas prasības Komisijas priekšlikum ā iekļaut jau tagad, nevis dažus 
gadus vēlāk gatavot atseviš ķu tiesību aktu, jo tas b ūtu pretrun ā ar Komisijas īstenoto 
vienkāršošanas politiku. 
5.6. 6. risinājums: pārskatīt un konsolid ēt Drošības pamatstandartu direkt īvu un 
Medicīnas direkt īvu un šādā tiesību aktā iestrādāt Ārējo darbinieku direkt īvu, 
Sabiedrības inform ēšanas direkt īvu un Sl ēgtu augstas radioaktivit ātes starojuma 
avotu direkt īvu, un paplašin āt to darbības jomu, lai ietvertu iedz īvotāju apstarošanu 
no dabīgas izcelsmes starojuma a votiem un to sugu aizsardz ību, kas nav cilv ēki. 
Šis risinājums ietver visus 3. risin ājuma elementus. Droš ības pamatstandartu p ārskatīšana 
aptver visus apzin ātos problēmjautājumus un paplašina darb ības jomu, iek ļaujot tajā visu 
veidu apstarošanas situ ācijas, tostarp iedz īvotāju apstarošanu ar radonu un no b ūvmateriāliem 
iekštelpās un visu veidu apstarojumu, ko sa ņem cilvēki un to sugu p ārstāvji, kas nav cilv ēki. 
6. Risinājumu salīdzinājums 
Pieejamo risin ājumu salīdzinājuma pamat ā ir to lietder īgums, efektivit āte un saska ņotība ar 
pārējiem tiesību aktiem. Ar 1. risin ājumu šīs iniciatīvas vispārīgais mērķis tiktu sasniegts 
daļēji. Šis risin ājums ir izmantots k ā bāzes scenārijs, to sal īdzinot ar p ārējiem izskat ītajiem 
risinājumiem. 2. risin ājums ļauj pilnībā sasniegt pirmo m ērķi un zināmā mērā uzlabo Euratom  
radioloģiskās aizsardz ības ties ību aktu saska ņotību, turkl āt tas ir saskan īgs ar 
starptautiskajiem standartiem un t ādā veidā ļauj sasniegt tr īs no konkr ētajiem mērķiem. Ar 
3. risinājumu tiktu piln ībā sasniegts saskan īguma un skaidr ības mērķis. Tas atbilst ar ī 
Komisijas īstenotajai vienk āršošanas politikai. 
Ar 4. un 5. risin ājumu tiktu piln ībā sasniegts m ērķis par saskan ību ar starptautiskajiem 
ieteikumiem. Šie risin ājumi paplašina pašreiz ējo tiesību aktu darb ības jomu, un tas var 
nozīmēt zināmas administrat īvas un saimnieciskas izmaksas. 6. risin ājums ir 4. un 
5. risinājuma apvienojums un t ādējādi aptver visu radiolo ģiskās aizsardz ības jautājumu loku. 
Turklāt 6. risinājums ietver ties ību aktu konsolid ēšanu tādā pašā veidā, kā to paredz 
3. risinājums. Secin ājums ir tāds, ka 6. risin ājums ļautu reāli sasniegt visus izvirz ītos mērķus, 
īstenojot iedarb īgu pasākumu kopumu. Turkl āt šis risin ājums nodrošin ātu vislab āko 
iespējamo saska ņotību ar pārējiem tiesību aktiem. Risin ājumu salīdzinājuma kopsavilkums 
sniegts 1. pielikuma tabul ā. 
7. Uzraudzība un nov ērtēšana 
Saskaņā ar Euratom  līguma 33. pantu dal ībvalstis iesniedz Komisijai normat īvo un 
administrat īvo aktu projektus, lai Komisija var ētu nodrošin āt izmantoto pieeju harmoniz āciju. 
Pareiza direkt īvas transpon ēšana dalībvalstu ties ību aktos b ūs galvenais direkt īvas skaidruma 
un vienkāršības rādītājs.  
 
LV 8   LV 1. pielikums. Sal īdzinošs kopsavilkums par 2.–6. risin ājumu (apz īmēti ar cipariem) 
Ietekme  2 3 4 5 6 
Ekonomisk ā ietekme  (+) (+) (+) (+) (+) 
Iekšējā tirgus darb ība (+) (+) (+) (+) (+) 
Administrat īvais slogs 
uzņēmumiem (+) (+) (+)(-) 
 (+) 
(-) (+)(-) 
Regulatīvās iestādes (-) (+) (-) (-) (+)(--) 
Ietekme uz vidi  (+) (+) (+) (++) (++) 
Vides aizsardz ība (+) (+) (+) (++) (++) 
Sociālā ietekme un ietekme uz 
veselību (+) (++) (++) (+) (++) 
Darba droš ība un vesel ība (+) (++) (+) (+) (++) 
Darbinieku un ekspertu mobilit āte (+) (+)  (+) (+) (+) 
Pacientu aizsardz ība (+) (+)   (+) 
Sabiedrības aizsardz ība (+) (+) (++) (+) (++) 
Tiesību aktu saska ņotība un 
skaidrība (+) (++) (+) 
 (+) (++) 
Starptautisk ā saskaņotība (+) (+) (+) (+) (++) 
Kopējā ietekme  + ++ ++ + +++