Īpašais ziņojums ES izglītības mērķi: 
programmas saskaņotas, 
bet darbības rezultātu 
mērīšanā ir trūkumiLV 2016  Nr. 16
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis: +352 4398-1
Uzziņām: eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx
Tīmekļa vietne: eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads
Print ISBN 978-92-872-5186-2 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/723238 QJ-AB-16-016-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-5201-2 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/088683 QJ-AB-16-016-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-5171-8 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/582184 QJ-AB-16-016-LV-E
© Eiropas Savienība, 2016. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
ES izglītības mērķi: 
programmas saskaņotas, 
bet darbības rezultātu 
mērīšanā ir trūkumi
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2016  Nr. 16
02
 Revīzijas darba grupa
ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un 
atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrēti, 
tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu un izdevumu apjoms, paredzamie noti -
kumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Henri Grethen  vadītā II apakšpalāta, kura revidē struktūrpolitikas, transporta un 
enerģētikas izdevumu jomas. Revīziju vadīja par ziņojumu atbildīgā locekle Iliana Ivanova , un tajā piedalījās biroja vadītājs 
Tony Murphy , atašejs Mihail Stefanov , atbildīgais vadītājs Alain Vansilliette , darbuzdevuma vadītājs Paolo Pesce  un revidenti 
Zsuzsanna Csák , Sandra Diering , Xavier Gilquin , Zuzana Gullova , Attila Horvay-Kovács , Jean-François Hynderick , Thierry Lavig -
ne un Ana Popescu .
No kreisās uz labo : Z. Gullova, M. Stefanov, T. Murphy, A. Vansilliette, I. Ivanova, A. Horvay-Kovács,  
P. Pesce, Z. Cs ák.

03
 Saturs
Punkts
 Glosārijs
I–IX  Kopsavilkums
01–18  Ievads
01 Izglītības uzdevums
02–14  Izglītība un Eiropas Savienība
15–18  Dalīta pārvaldība
19–21  Revīzijas tvērums un pieeja
22–81  Apsvērumi
22–52  2007.–2013. gada darbības programmu novērtējums
24–38  Pārbaudītajās 2007.–2013. gada ESF darbības programmās ir pievērsta uzmanība ES izglītības mērķiem
39–44  Nepietiekama saikne starp darbības programmu finanšu pārplānošanu un izvirzītajiem mērķiem
45–52  Nebija iespējams sistemātiski parādīt pārbaudīto projektu rezultātus
53–81  2014.–2020. gada plānošanas perioda darbības programmu izveides novērtējums
55–61  Komisija atbalstīja dalībvalstis 2014.–2020. gada darbības programmu izveidē
62–68  Pārbaudītās darbības programmas ir saskaņā ar ES mērķiem izglītības jomā
69–73  Darbības rezultātu uzraudzības kārtība ir uzlabota, bet tai ir daži ierobežojumi
74–81  Grūti sasaistīt izglītības pasākumus ar nodarbinātības izredzēm
82–93  Secinājumi un ieteikumi
04 Saturs 
 I pielikums.  Virzība stratēģijas “Eiropa 2020” izglītības mērķu sasniegšanā
 II pielikums.  Pārskats par plānošanu, īstenošanu, uzraudzību un ziņošanu
 III pielikums.  Pārbaudīto 2007.–2013. gada ESF darbības programmu saraksts
 IV pielikums.   Pārbaudīto 2014.–2020. gada partnerattiecību nolīgumu un darbības 
programmu saraksts
 V pielikums.  Revīzijas metodoloģija darbības programmās iekļauto mērķu novērtēšanai
 VI pielikums.  Pārskats par izmaiņām pārbaudītajās 2007.–2013. gada ESF darbības programmās
 Komisijas atbilde
05
 Glosārijs
Agrīnā pirmsskolas izglītība : “Agrīnā pirmsskolas izglītība” attiecas uz bērniem vecumā no četriem gadiem līdz 
vecumam, kad jāsāk obligātā sākumskolas izglītība.
Atsauces vērtības : tās ir paredzētas, lai noteiktu standarta vērtību, attiecībā pret kuru vēlāk nosaka un vērtē 
mērķus.
Augstākās izglītības iegūšana : “Augstākās izglītības iegūšana” attiecas uz 30–34 gadus vecu iedzīvotāju 
procentuālo daļu, kas ir veiksmīgi ieguvuši augstskolas līmeņa izglītību.
Darbības programma (DP) : tajā izklāstītas dalībvalsts prioritātes un konkrēti mērķi, kā arī tas, kā finansējums (ES un 
valsts publiskais un privātais līdzfinansējums) tiks izlietots attiecīgajā periodā (parasti septiņos gados) projektu 
finansēšanai. Šiem projektiem jābūt tādiem, kas palīdz sasniegt noteiktu skaitu mērķu, kuri konkretizēti darbības 
programmas prioritārajos virzienos. Katram fondam kohēzijas jomā (ERAF, KF un ESF) ir darbības programmas. 
Dalībvalsts sagatavo DP , un Komisijai tā jāapstiprina, pirms var veikt maksājumus no ES budžeta. Attiecīgajā periodā 
darbības programmās drīkst veikt grozījumus tikai tad, ja abas puses piekrīt.
Eiropas Sociālais fonds (ESF) : tā mērķis ir stiprinātu ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā, uzlabojot 
nodarbinātības un darba iespējas (galvenokārt ar mācību pasākumu starpniecību), veicinot augstu nodarbinātības 
līmeni un radot vairāk un labākas darba vietas.
Eiropas struktūrfondi un investīciju fondi (ESI fondi) : ESI fondi aptver piecus atsevišķus fondus, kuru mērķis ir 
mazināt reģionu atšķirības visā Savienībā, un to politikas satvars ir noteikts saskaņā ar septiņu gadu daudzgadu 
finanšu shēmu. Šie fondi ir Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds (ESF), Kohēzijas fonds 
(KF), Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF).
Ex ante  nosacījumi : tie ir nosacījumi, kuri balstās uz iepriekš noteiktiem kritērijiem, kas noteikti partnerattiecību 
nolīgumos, un kurus uzskata par obligātiem priekšnoteikumiem šajos nolīgumos paredzētā Savienības atbalsta 
efektīvai un lietderīgai izmantošanai. Sagatavojot ERAF, KF un ESF darbības programmas plānošanas periodam no 
2014. līdz 2020. gadam, dalībvalstīm ir jānovērtē, vai šie nosacījumi ir izpildīti. Ja tie nav izpildīti, ir jāsagatavo rīcības 
plāni, lai nodrošinātu nosacījumu izpildi līdz 2016. gada 31. decembrim.
Ietekme : ilgāka termiņa sociālekonomiskās sekas, kas var būt vērojamas noteiktu laiku pēc intervences pabeigšanas 
un var ietekmēt intervences tiešos labuma guvējus vai citus netiešos labuma guvējus (piem., bezdarba līmeņa 
samazinājums, labāka ūdens kvalitāte u. c.).
Izglītība un apmācība 2010 ( ET 2010) : sistēma Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā, ko Padome 
pieņēma 2003. gadā un kuras pamatā ir kopēji mērķi. Tā ietver vairākus rādītājus un Eiropas vidējo darbības 
rezultātu standartlīmeņus.
Izglītība un apmācība 2020 ( ET 2020) : atjaunināta Padomes 2009. gadā pieņemtā stratēģiskā sistēma Eiropas 
sadarbībai izglītības un apmācības jomā. Tā balstās uz sistēmas “Izglītība un apmācība 2010” sasniegto un paredz 
kopējus stratēģiskos mērķus Eiropas Savienībai (ES) un tās dalībvalstīm laikposmā līdz 2020. gadam.
06 Glosārijs 
Izglītību priekšlaicīgi pametušie : “Izglītību priekšlaicīgi pametušie” ir tā iedzīvotāju daļa vecumā no 18 līdz 
24 gadiem ar zemāko vidējo izglītību vai zemāku izglītības līmeni, kuri neturpina izglītību vai apmācību.
Iznākums : izmaiņas, kas rodas no intervences, parasti saistībā ar tās mērķiem (piemēram, praktikanti, kuri atraduši 
darbu, piesārņojošo vielu samazinājums attīrītajos notekūdeņos, samazināts ceļā pavadītais laiks u. c.). Iznākums var 
būt gaidīts vai negaidīts, pozitīvs vai negatīvs.
Matemātika, dabaszinātnes un tehnoloģija : “Matemātika, dabaszinātnes un tehnoloģija” attiecas uz kopējā 
augstskolu absolventu skaita pieaugumu matemātikas, dabaszinātņu un tehnoloģiju jomā.
Mūžizglītība : šajā ziņojumā “mūžizglītība” attiecas uz to iedzīvotāju procentuālo daļu vecumā no 25 līdz 64 gadiem, 
kas četru nedēļu laikā pirms apsekojuma piedalījās izglītībā un apmācībā.
Partnerattiecību nolīgums : nolīgumi, kas parakstīti starp Eiropas Komisiju un katru dalībvalsti attiecībā uz 2014.–
2020. gada plānošanas periodu. Tajos ir izklāstīti valstu iestāžu plāni par to, kā izmantot finansējumu no Eiropas 
struktūrfondiem un investīciju fondiem, un norādīti katras valsts stratēģiskie mērķi un ieguldījumu prioritātes, tos 
sasaistot ar stratēģijas “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei vispārējiem mērķiem. Cita starpā 
tajos ir aprakstīti arī ex ante  nosacījumi un sniegta informācija par darbības rezultātu pārvaldības sistēmām. Tos 
sagatavo dalībvalsts, apspriežoties ar Komisiju, un Komisijai tie ir jāpieņem.
Personas ar vājām pamatprasmēm : “Personas ar vājām pamatprasmēm” attiecas uz to 15 gadus vecu jauniešu 
daļu, kuriem ir vājas pamatprasmes lasīšanā, matemātikā, dabaszinātņu priekšmetos.
Plānošanas periods : daudzgadu shēma, kurā plāno un īsteno struktūrfondu un Kohēzijas fonda izdevumus.
Starpposma mērķis : starpposma mērķi, kas izvirzīti rādītājiem, kuriem noteikta mērķvērtība.
Starptautiskā standartizētā izglītības klasifikācija ( ISCED ): starptautisko standartizēto izglītības klasifikāciju 
izmanto, lai definētu izglītības līmeņus un jomas. ISCED  klasifikāciju sākotnēji izstrādāja UNESCO  1970. gadu vidū, un 
pirmo reizi tā tika pārskatīta 1997. gadā. Ņemot vērā turpmākas izmaiņas izglītības un mācību sistēmās 21. gadsimta 
sākumā, ISCED  tika vēlreiz pārskatīta no 2009. līdz 2011. gadam.
Pašreizējā klasifikācija ( ISCED  2011) aptver šādus līmeņus:
01 Agrīnas pirmsskolas izglītības attīstība
02 Pirmsskolas izglītība
1 Sākumskolas izglītība
2 Pamatskolas izglītība
3 Vidusskolas izglītība
4 Pēcvidusskolas izglītība, kas nav augstākā izglītība
5 Augstākās izglītības pirmais posms
Augstākā 
izglītība6 Bakalaura vai līdzvērtīga izglītība
7 Maģistra vai līdzvērtīga izglītība
8 Doktora vai līdzvērtīga izglītība
07 Glosārijs 
Stratēģija “Eiropa 2020” : ES nodarbinātības un izaugsmes stratēģija desmit gadiem. To sāka īstenot 2010. gadā, lai 
izveidotu nosacījumus gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei.
Tiešais rezultāts : tas, kas ir izveidots vai paveikts, izmantojot intervences pasākumam piešķirtos resursus 
(piemēram, gados jauniem bezdarbniekiem sniegtie apmācību kursi, notekūdeņu attīrīšanas iekārtu skaits vai 
uzbūvēto ceļu garums kilometros u. c.).
Vadošā iestāde : vadošā iestāde ir valsts, reģionālā vai vietējā publiskā sektora iestāde (vai jebkura cita publiska vai 
privāta struktūra), ko darbības programmas pārvaldībai ir izraudzījusies dalībvalsts. Tās pienākumos ietilpst atlasīt 
finansējamos projektus, uzraudzīt projektu īstenošanu un ziņot Komisijai par finanšu aspektiem un sasniegtajiem 
rezultātiem.
Vidusskolas izglītība : šajā ziņojumā “vidusskolas izglītība” attiecas uz to cilvēku procentuālo daļu, kuri ir sasnieguši 
22 gadu vecumu un sekmīgi pabeiguši vismaz vidusskolu.
08
 Kopsavilkums
I
Investīcijām izglītībā ir izšķiroša nozīme, lai uzlabotu darba ražīgumu, profesionālo izaugsmi un, visbeidzot, ekono -
mikas izaugsmi Eiropas Savienībā (ES). Citi ieguvumi no izglītības var būt aktīvāks pilsoniskums, samazināta nozie -
dzība un labāks vidējais veselības stāvoklis. Turklāt sasniegtajam izglītības līmenim ir tieša saikne gan ar nodarbinā -
tības iespējām, gan ar iegūtās nodarbinātības kvalitāti. Pēdējos gados bezdarba līmenis ES to personu kategorijā, 
kas ieguvušas augstāko izglītību, ir bijis trīs reizes mazāks salīdzinājumā ar personām, kam ir pamatskolas izglītība 
vai zemāka izglītība.
II
Eiropas Savienībā izglītības politika ir pilnā un ekskluzīvā dalībvalstu kompetencē. ES stratēģijas tiek pieņemtas 
Padomes secinājumu veidā, un tie ES dalībvalstīm nav juridiski saistoši. Tomēr Eiropas Savienības kompetencē ir 
atbalstīt, koordinēt vai papildināt dalībvalstu darbības izglītības jomā.
III
Eurostat  aplēses liecina, ka, kaut arī no 2007. līdz 2011. gadam ES dalībvalstīs izglītībai tika tērēti 3200 miljardi EUR, 
kopējais izdevumu līmenis izglītībai no 2009. gada līdz 2013. gadam ir nedaudz mazinājies lielākajā daļā dalībvalstu.
IV
Kaut arī ES finansējuma summa, ko tieši piešķir izglītībai, ir ierobežota salīdzinājumā ar valsts ieguldījumu šajā jomā, 
izglītības pasākumiem 2007.–2013. gada plānošanas periodā no ESF tomēr bija piešķirti 33,7 miljardi EUR. Plānoša -
nas periodā no 2014. līdz 2020. gadam paredzētais ESF piešķīrums izglītībai ir ievērojami zemāks (ar provizorisku 
budžetu līdz 27,1  miljardam  EUR).
V
ES izglītības mērķi ir izklāstīti dokumentos “Izglītība un apmācība 2010”, “Izglītība un apmācība 2020” un stratēģijas 
“Eiropa 2020” stratēģiskajos satvaros. Mūsu revīzijā tika vērtēts, vai mērķi ir pienācīgi ņemti vērā darbības program -
mās (DP) un saistītajos projektos 2007.–2013. gada plānošanas periodam un darbības programmu izstrādē 2014.–
2020. gada plānošanas periodam.
VI
Revīzijas laikā mēs izvērtējām 37 ESF darbības programmas, kuras attiecās uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu 
un kuru kopsumma ir aptuveni 28 miljardi EUR jeb 83 % no kopējā ESF piešķīruma izglītībai. Papildus mēs apmek -
lējām piecu dalībvalstu iestādes (Vācijā, Francijā, Itālijā, Portugālē un Rumānijā), un revidenti pārbaudīja projektu 
izlasi. Attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu mēs pārbaudījām piecus partnerattiecību nolīgumus un 
astoņas darbības programmas, kas veido aptuveni 7 miljardu EUR ESF piešķīrumu izglītībai.
09 Kopsavilkums 
VII
Kopumā Palāta secināja, ka 2007.–2013. gada darbības programmās ES izglītības mērķi ir pienācīgi ņemti vērā. Tomēr 
dažās darbības programmās nebija aprakstīti atsevišķi intervences loģikas elementi un bija trūkumi uzraudzības 
instrumentu sistēmā. Turklāt nebija iespējams sistemātiski parādīt revidēto projektu rezultātus, jo nebija skaitļos 
izteiktu mērķu un darbības rezultātu rādītāju. Lielākajai daļai pārskatīto darbības programmu, kuru finanšu piešķī -
rumā veica izmaiņas, nebija skaidri paskaidrota ietekme, kādu finanšu piešķīrumu izmaiņas rada uz attiecīgajām 
mērķvērtībām.
VIII
Attiecībā uz 2014.–2020. gada darbības programmu izstrādi Palāta konstatēja, ka ES izglītības mērķi ir pienācīgi 
ņemti vērā un ir uzlabots intervences loģikas apraksts. Tomēr joprojām pastāv daži trūkumi sistēmā, un tas var 
ietekmēt darbības rezultātu uzraudzību un ziņošanu darbības programmu un projektu līmenī. Turklāt ne vienmēr ir 
skaidra saikne starp izglītības pasākumiem un to ietekmi uz nodarbināmību.
IX
Palāta formulē turpmāk sniegtos ieteikumus.
a) Nākamā plānošanas perioda sagatavošanā Komisijai jāapsver rezultātu rādītāja(-u) konkretizēšana attiecībā uz 
iznākumiem, kam atsauces vērtības un mērķvērtības jānosaka katrai investīciju prioritātei.
b) Attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu Palāta formulē turpmāk sniegtos ieteikumus.
i) Ja dalībvalstis pieprasa darbības programmu grozījumus, Komisijai
 ο jāveicina skaidras saiknes izveide starp darbības programmu investīciju prioritātēm un pienācīgiem 
skaitļos izteiktiem un izmērāmiem rezultātu rādītājiem;
 ο jānodrošina, lai dalībvalstis sniegtu paskaidrojumus par finanšu piešķīrumu pārplānošanu, iekļaujot kva -
litatīvu un kvantitatīvu informāciju par paredzamo izmaiņu tiešo rezultātu un koprezultātu rādītājos.
ii) Dalībvalstīm jānodrošina, ka
 ο pastāv skaidra saikne starp atlasītajiem projektiem un darbības programmās iekļauto ES izglītības mērķu 
sasniegšanu;
 ο ir ieviesti atbilstoši rezultātu rādītāji, lai sistemātiski parādītu projekta faktisko ietekmi uz galīgajiem 
dalībniekiem un uzraudzītu virzību darbības programmu izglītības mērķu sasniegšanā.
iii) Attiecīgos gadījumos Komisijai un dalībvalstīm mērķtiecīgāk jāvirza darbības programmu finansējums 
pasākumiem, kas nostiprina saikni starp izglītību un nodarbinātību, un jānodrošina iznākuma pienācīga 
uzraudzība.
10
 Ievads
Izglītības uzdevums
01 
Investīcijām izglītībā ir izšķiroša nozīme, lai uzlabotu darba ražīgumu, profesio -
nālo izaugsmi un, visbeidzot, ekonomikas izaugsmi Eiropas Savienībā (ES). Citi 
ieguvumi no izglītības var būt aktīvāks pilsoniskums, samazināta noziedzība un 
labāks vidējais veselības stāvoklis1. Cilvēka izglītības līmenim ir tieša saikne gan 
ar nodarbinātības iespējām, gan ar iegūtās darbavietas kvalitāti. Tas ir saistīts 
ar individuālajiem ienākumiem un vēl ciešāk – ar bezdarba līmeni. Kā parādīts 
1. attēlā , pēdējos gados bezdarba līmenis ES to personu kategorijā, kas ieguvu -
šas augstāko izglītību, ir bijis trīs reizes zemāks salīdzinājumā ar personām, kam ir 
pamatskolas izglītība vai zemāka izglītība.1 Eiropas Izglītības ekonomikas 
ekspertu tīkls ( EENEE ), “The 
economic case for education ” 
[“Izglītības ekonomiskais 
pamatojums”], 2014. gada 
decembris, un ESAO 
“Education at a Glance 
2015- OECD Indicators ” 
[“Izglītības 
apskats 2015. gadā –
ESAO rādītāji”], 2015. g.1. attēlsBezdarba līmenis atbilstoši iegūtās izglītības līmenim Eiropas Savienībā
Bezdarba līmenis (15–64 gadus vecas personas)Augstākā izglītībaVidējā izglītībaVidējiPamatskolas izglītība vai zemāka 
izglītība
2014 2012 2010 2008 2006 2004 20020 %5 %10 %15 %20 %25 %
Avots : Eurostat .
11 Ievads 
Izglītība un Eiropas Savienība
02 
Viens no ES pamatprincipiem ir sekmēt zināšanas, sniedzot ES iedzīvotājiem 
“plašas iespējas iegūt izglītību un to pastāvīgi papildināt”2. Eiropas Savienībā iz -
glītības politika ir pilnā un ekskluzīvā dalībvalstu kompetencē. ES stratēģijas tiek 
pieņemtas Padomes secinājumu veidā, un tie ES dalībvalstīm nav juridiski saistoši 
(“nesaistošas tiesību normas”). Šie secinājumi ir Padomes politiski paziņojumi, kas 
liek pamatus sadarbībai konkrētā jomā starp divām vai vairākām dalībvalstīm.
03 
Eiropas Savienības kompetencē ir atbalstīt, koordinēt vai papildināt dalībvalstu 
darbības izglītības jomā3. Turklāt, “veicinot dalībvalstu sadarbību un vajadzības 
gadījumā atbalstot un papildinot to rīcību, Savienība sekmē pilnvērtīgās izglītības 
attīstību, pilnīgi respektējot dalībvalstu atbildību par mācību saturu un izglītības 
sistēmu organizāciju, kā arī kultūru un valodu dažādību”4.
04 
Valstu vai to valdību vadītāji 2000. gadā apstiprināja Lisabonas stratēģiju5, kuras 
mērķis bija līdz 2010. gadam padarīt ES par “konkurētspējīgāko un dinamiskāko 
uz zinātnes atziņām balstīto ekonomiku pasaulē ar ilgtspējīgu ekonomisko iz -
augsmi, ar darbavietām, kuru kļūst arvien vairāk un kuras kļūst arvien labākas, un 
ar plašāku sociālo kohēziju”.
05 
Saskaņā ar Lisabonas stratēģiju Padome piekrita6 izveidot sistēmu Eiropas sadar -
bībai izglītības un apmācības jomā, to balstot uz kopīgiem mērķiem (“Izglītība 
un apmācība 2010” – “ET 2010”). Tās ietvaros vairākus rādītājus un Eiropas vidējo 
darbības rezultātu standartlīmeņus izglītībā izmantoja kā vienu no instrumen -
tiem izglītības un apmācības sistēmām izvirzīto mērķu sasniegšanas uzraudzībai 
Eiropā.2 Līguma par Eiropas Savienības 
darbību (LESD) preambula.
3 LESD, 6. pants.
4 LESD, 165. pants.
5 Eiropadome, 2000. gada 
23.–24. marts.
6 Padomes 2003. gada 5. maija 
sanāksmes secinājumi par 
Eiropas vidējo panākumu 
atsauces līmeņiem izglītības 
un apmācības jomā (kritēriji) 
(OV C 134, 7.6.2003., 3. lpp.) 
saskaņā ar Komisijas 
paziņojumu “Eiropas kritēriji 
izglītības un apmācības jomā: 
turpmākā rīcība pēc 
Eiropadomes sanāksmes 
Lisabonā”, 
COM(2002) 629 galīgā 
redakcija, 20.11.2002.
12 Ievads 
06 
Padome 2009. gadā pieņēma7 atjauninātu stratēģisko sistēmu Eiropas sadarbībai 
izglītības un apmācības jomā “Izglītība un apmācība 2020” (“ ET 2020”), pamatojo -
ties uz panākumiem, kas gūti “ ET 2010” īstenošanā.
07 
Padome 2010. gadā pieņēma stratēģiju “Eiropa 2020”8 gudrai, ilgtspējīgai un 
integrējošai izaugsmei. Tajā noteikti pieci izmērāmi ES pamatmērķi 2020. gadam, 
kas tika pārvērsti valstu mērķos un trajektorijās. Šie mērķi ietver izglītības mērķus.
08 
ES izglītības mērķi ir palikuši relatīvi stabili un ieņem nozīmīgu vietu ES darba 
kārtībā. Pamatojoties uz iepriekš minētajiem stratēģiskajiem dokumentiem, šā 
ziņojuma vajadzībām apskatītie ES izglītības mērķi ir šādi:
 ο samazināt izglītību priekšlaicīgi pametušo skaitu;
 ο palielināt augstākās izglītības iegūšanu;
 ο palielināt dalību mūžizglītībā;
 ο samazināt to personu skaitu, kuriem ir vājas pamatprasmes;
 ο palielināt dalību agrīnā pirmsskolas izglītībā;
 ο palielināt dalību augstākajā izglītībā matemātikā, dabaszinātnēs un 
tehnoloģijā;
 ο palielināt vidējās izglītības iegūšanu.
1. tabulā  sniegta sīkāka informācija un Eiropas līmenī izvirzītie mērķi.
09 
Lai gan ir grūti konstatēt tiešu saistību ar ES atbalsta ietekmi, pēdējos gados ir 
panākts ievērojams progress stratēģijas “Eiropa 2020” izglītības mērķu sasniegša -
nā. Tomēr vēl jāpieliek pūles, lai sasniegtu izvirzītos mērķus. Neraugoties uz to, ka 
ES vidējie rādītāji ir tuvi stratēģijas “Eiropa 2020” izglītības mērķiem, vēl joprojām 
ir dažas dalībvalstis, kas atpaliek savās valstīs izvirzīto mērķu sasniegšanā.7 Padomes 2009. gada 12. maija 
secinājumi par stratēģisku 
sistēmu Eiropas sadarbībai 
izglītības un apmācības jomā 
(“ET 2020”) (OV C 119, 
28.5.2009., 2. lpp.).
8 Eiropadomes 2010. gada 
17. jūnija sanāksmes 
secinājumi saskaņā ar 
Komisijas paziņojumu 
“EIROPA 2020 Stratēģija 
gudrai, ilgtspējīgai un 
integrējošai izaugsmei”, 
COM(2010) 2020 galīgā 
redakcija, 3.3.2010.
13 Ievads 
ES mērķi izglītības jomā
Aptvertā joma“Izglītība un apmācība  2010”
2003. gada maijs“Izglītība un apmācība  2020”
2009. gada maijs“Eiropa  2020”
2010. gada jūnijs
Mērķi, kas jāsasniedz līdz 2010. gadam 
ES līmenīMērķi, kas jāsasniedz līdz 2020.  gadam  ES līmenī
Izglītību priekšlaicīgi 
pametušieTādu personu skaitam, kas priekšlaicīgi pamet 
izglītību un apmācību, vajadzētu būt mazākam 
par 10 %Tādu personu skaitam, kas priekšlaicīgi pamet izglītību un apmācību, vajadzē -
tu būt mazākam par 10 %
Augstākās izglītības 
iegūšana
(ISCED  5–8)Nav norādītsTādu 30–34 gadus vecu personu īpatsvaram, kam ir augstākā izglītība, būtu 
jābūt vismaz 40 %
MūžizglītībaVismaz 12,5 % pieaugušo (vecumā no 25 līdz 
64 gadiem) būtu jāpiedalās mūžizglītībāVismaz 15 % pieaugušo (vecumā no 25 līdz 
64 gadiem) būtu jāpiedalās mūžizglītībā
Nav izvirzīti jauni mērķiPersonas ar vājām 
pamatprasmēmTo 15 gadus veco personu procentuālajam 
īpatsvaram, kuru lasītprasme ir vāja, vajadzēja 
samazināties par vismaz 20 % salīdzinājumā ar 
2000. gaduTo 15 gadus veco personu īpatsvaram, kam ir 
slikti panākumi lasīšanā, matemātikā un dabas -
zinātnēs, jābūt mazākam par 15 %
Agrīna pirmsskolas 
izglītība ( ISCED  0)Nav norādītsVismaz 95 % bērnu vecumā no 4 gadiem līdz 
obligātajam sākumskolas vecumam jāpiedalās 
agrīnajā pirmsskolas izglītībā
Matemātika, dabaszi -
nātnes un tehnoloģijaKopējam absolventu skaitam matemātikas, 
dabaszinātņu un tehnoloģijas jomā būtu 
jāpalielinās vismaz par 15 % (no 2003. gada 
līdz 2010. gadam), vienlaikus būtu jāsamazinās 
nevienlīdzīgai dzimumu pārstāvībaiNav izvirzīti jauni mērķi
Vidējās izglītības 
iegūšana
(ISCED  3)Vismaz 85 % cilvēku 22 gadu vecumā būtu jābūt 
ar pabeigtu vidējo izglītību1. tabula
14 Ievads 
10 
Kā redzams 2. un 3. attēlā , apmeklētajās dalībvalstīs9 ir tendence samazināties iz -
glītību priekšlaicīgi pametušo skaitam un palielināties augstāko izglītību ieguvu -
šo skaitam. Portugālē ar 2009. gada reformu kļuva obligāti turpināt izglītību līdz 
18 gadu vecumam, kas ir vecums, kurā cilvēki parasti iegūst vidusskolas izglītību. 
Tas ir būtiski palīdzējis samazināt priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu. 2. attēls 3. attēlsIzglītību priekšlaicīgi pametušie Eiropas Savienībā19 Vācija, Francija, Itālija, 
Portugāle un Rumānija.
0 % 5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %45 %
ES mērķis: zem 10 %
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006ES (28 valstis)
VācijaFrancijaItālijaPortugāleRumānija
ES mērķis: virs 40 %
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 200650 %
45 %
40 %
35 %
30 %
25 %
20 %
15 %
10 %
5 %
0 %ES (28 valstis)
VācijaFrancijaItālijaPortugāleRumānijaAugstākās izglītības iegūšanas līmenis ES1
1 ES mērķis nav obligāti tāds pats kā konkrēto valstu mērķi.
Avots : Eurostat .
15 Ievads 
11 
Informācijas nolūkā visu 28 dalībvalstu virzība šo stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu 
sasniegšanā laikposmā no 2006. līdz 2015. gadam ir atspoguļota I pielikumā .
12 
Izglītība ir viens no lielākajiem izdevumu posteņiem dalībvalstu budžetos. Eu-
rostat  aplēses liecina, ka no 2007. gada līdz 2011. gadam ES dalībvalstis izglītībai 
kopumā tērēja 3 200 miljardus EUR.
13 
Neraugoties uz dažādiem Komisijas aicinājumiem dalībvalstīm aizsargāt ieguldī -
jumus izaugsmi veicinošās politikas jomās, tādās kā izglītība, izdevumi par izglītī -
bu procentos no iekšzemes kopprodukta 2009.–2013. gadā10 nedaudz samazinājās 
lielākajā daļā dalībvalstu (sk.  2. tabulu ).
14 
Kaut arī ES finansējuma summa, ko tieši piešķir izglītībai, ir ierobežota salīdzi -
nājumā ar valstu ieguldījumiem šajā jomā, izglītības jomas pasākumiem visā 
2007.–2013. gada plānošanas periodā no ESF tomēr bija piešķirti 33,7 miljardi EUR. 
Plānošanas periodā no 2014. līdz 2020. gadam paredzētais ESF piešķīrums izglītī -
bai ir ievērojami zemāks (ar provizorisku budžetu līdz 27,1 miljardam EUR).10 Eiropas Komisijas dokuments 
“Izglītības un apmācības 
pārskats par 2014. gadu”, 
14. lpp., un “Izglītības un 
apmācības pārskats par 
2015. gadu”, 25. lpp.
16 Ievads 
Izglītības izdevumu īpatsvars iekšzemes kopproduktā ES 28 dalībvalstīs
2009.  g. 2010.  g. 2011.  g. 2012.  g. 2013.  g.
ES (28 valstis) 5,5 5,3 5,1 5,0 5,0
Beļģija 6,2 6,1 6,3 6,3 6,4
Bulgārija 4,3 3,7 3,5 3,4 3,8
Čehijas Republika 4,8 5,1 5,1 5,0 5,2
Dānija 8,0 7, 2 6,9 7,1 7, 0
Vācija 4,4 4,4 4,3 4,3 4,3
Igaunija 7,1 6,6 6,3 6,3 6,0
Īrija 5,4 4,9 4,7 4,4 4,1
Grieķija 4,3 4,0 4,4 4,4 4,5
Spānija 5,1 4,5 4,4 4,1 4,0
Francija 6,2 5,6 5,5 5,5 5,5
Horvātija - 5,0 5,0 5,0 5,3
Itālija 4,6 4,4 4,1 4,1 4,1
Kipra 7, 2 6,8 6,6 6,1 6,5
Latvija 6,8 6,2 5,9 5,7 5,7
Lietuva 6,8 6,4 6,1 5,8 5,6
Luksemburga 5,3 5,2 5,1 5,4 5,6
Ungārija 5,3 5,6 5,1 4,7 4,7
Malta 5,4 5,6 5,7 5,8 5,9
Nīderlande 5,9 5,7 5,6 5,6 5,5
Austrija 5,7 5,1 5,0 5,0 5,0
Polija 5,6 5,6 5,5 5,4 5,3
Portugāle 6,8 7,7 7, 3 6,5 6,8
Rumānija 4,1 3,3 4,1 3,0 2,8
Slovēnija 6,5 6,6 6,6 6,4 6,5
Slovākija 4,3 4,9 4,6 4,4 5,0
Somija 6,6 6,6 6,5 6,4 6,5
Zviedrija 7, 2 6,5 6,5 6,5 6,6
Apvienotā Karaliste 6,9 6,6 6,0 5,8 5,5
Avots : Eurostat .2. tabula
17 Ievads 
Dalīta pārvaldība
15 
Eiropas Sociālo fondu īsteno Komisija un dalībvalstis saskaņā ar dalītas pārvaldī -
bas principu. Dalībvalstis sagatavo daudzgadu DP , ko tās apspriež ar Komisiju un 
ko pieņem Komisijas lēmumu veidā. Darbības programma ir stratēģisks doku -
ments, kurā analizētas problēmas un vajadzības attiecīgā ģeogrāfiskā apgabalā, 
kā arī apzinātas grupas, kam vajadzīga palīdzība, ir noteiktas intervences prioritā -
tes un ar tām saistītais budžets, kā arī formulēti sasniedzamie mērķi.
16 
Darbības programmu pārvaldībai un īstenošanai dalībvalstis izraugās vadošās 
iestādes, lai nodrošinātu efektīvu, likumīgu un pareizu programmu īstenošanu, 
it īpaši attiecībā uz finansējamo projektu atlasi, to īstenošanas uzraudzību un 
ziņošanu Komisijai par finanšu aspektiem un sasniegtajiem rezultātiem. Vadošās 
iestādes var nolemt daļu īstenošanas darba deleģēt vienai vai vairākām starp -
niekstruktūrām. Projektus īsteno labuma guvēji. Viņiem vadošajām iestādēm 
ir jāiesniedz uzraudzības informācija par projektu virzību, un vadošās iestādes 
Komisijai nosūta apkopotu informāciju gada īstenošanas ziņojumu veidā11.
17 
Attiecībā uz darbības programmu izveidi12 2014.–2020. gada plānošanas perio -
dā ir ieviestas izmaiņas, un tās jo īpaši attiecas uz partnerattiecību nolīgumiem 
un ex ante  nosacījumiem. Partnerattiecību nolīgumi ir līgumi starp Komisiju un 
dalībvalstīm un aizstāj valsts stratēģiskos ietvardokumentus, kas bija spēkā 2007.–
2013. gada plānošanas periodā. Partnerattiecību nolīgumi veido visaptverošu 
stratēģisku plānu ar ieguldījumu prioritātēm attiecībā uz katru no dalībvalstīm. 
To mērķis ir nodrošināt, lai Eiropas struktūrfondu un investīciju fondu līdzekļu 
izlietojums dalībvalstīs būtu saskaņots ar stratēģiju “Eiropa 2020”, un īstenot 
pasākumus līdzekļu efektīvai izlietošanai. Partnerattiecību nolīgumi ir sadalīti 
darbības programmās. Ex ante  nosacījumus uzskata par obligātu priekšnoteiku -
mu Savienības atbalsta efektīvai un lietderīgai izmantošanai. Ja šie nosacījumi 
nav ievēroti, dalībvalstīm ir jāizstrādā rīcības plāni, kuri nodrošinātu to ievērošanu 
līdz 2016. gada 31. decembrim.
18 
ESF darbību plānošanas, īstenošanas un ziņošanas procesu galvenie aspekti vien -
kāršoti parādīti II pielikumā .11 Struktūru papildina 
sertifikācijas iestāde, kuras 
uzdevums ir apliecināt 
Komisijai, ka atlīdzināšanai 
deklarētie izdevumi ir precīzi, 
ka tie ir iegūti no ticamas 
grāmatvedības sistēmas un 
atbilst spēkā esošajiem ES un 
valsts tiesību aktiem. Revīzijas 
iestāde revidē kontroles 
sistēmu efektivitāti un ir 
atbildīga par noslēguma 
deklarāciju un ziņojumu 
Komisijai.
12 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2013. gada 
17. decembra Regula (ES) 
Nr. 1303/2013, ar ko paredz 
kopīgus noteikumus par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Sociālo fondu, 
Kohēzijas fondu, Eiropas 
Lauksaimniecības fondu lauku 
attīstībai un Eiropas Jūrlietu un 
zivsaimniecības fondu un 
vispārīgus noteikumus par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Sociālo fondu, 
Kohēzijas fondu un Eiropas 
Jūrlietu un zivsaimniecības 
fondu un atceļ Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1083/2006 
(OV L 347, 20.12.2013., 
320. lpp.).
18
 Revīzijas tvērums  
un pieeja
19 
Šajā revīzijā mēs vērtējām, vai ES izglītības mērķi ir pienācīgi ņemti vērā darbības 
programmās (DP) un saistītajos projektos 2007.–2013. gada plānošanas periodam 
un darbības programmu izstrādē 2014.–2020. gada plānošanas periodam. Nebija 
iespējams izvēlēties konkrētus projektus pārbaudei saistībā ar 2014.–2020. gada 
periodu, jo plānošanas posms vēl bija pārāk agrīns.
20 
Konkrēti, mēs vērtējām, vai
a) 2007.–2013. gada ESF darbības programmās un projektos bija pievērsta pie -
tiekama uzmanība ES izglītības mērķiem;
b) Komisija bija atbalstījusi dalībvalstis 2014.–2020. gada darbības programmu 
izveidē, lai tās uzlabotu salīdzinājumā ar iepriekšējā plānošanas perioda 
programmām.
21 
Revīzijas pamatā bija šāds darbs:
 ο Komisijas ģenerāldirektorātu ierēdņu iztaujāšana13;
 ο attiecīgo ES un valstu dokumentu analītiska izskatīšana;
 ο 37 ESF darbības programmu dokumentu pārbaude attiecībā uz 2007.–
2013. gada plānošanas periodu, aptverot 15 dalībvalstis (sk.  III pielikumu ), 
un piecu partnerattiecību nolīgumu un astoņu darbības programmu (kas 
pieņemtas laikposmā no 2014. gada oktobra līdz 2015. gada februārim) doku -
mentu pārbaude saistībā ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu, aptverot 
piecas dalībvalstis – Vāciju, Franciju, Itāliju, Portugāli un Rumāniju (sk.  IV pie -
likumu ). Analīzē izmantotās revīzijas metodes ir sīki aprakstītas V pielikumā ;
 ο minēto piecu dalībvalstu iestāžu apmeklējumi;
 ο 15 projektu labuma guvēju apmeklējumi saistībā ar 2007.–2013. gada plānoša -
nas periodu.13 Nodarbinātības, sociālo lietu 
un iekļautības 
ģenerāldirektorāts un 
Izglītības un kultūras 
ģenerāldirektorāts.
19
 Apsvērumi
14 Kaut arī mērķis uzlabot 
profesionālo izglītību un 
apmācību nebija viens no 
ES izglītības mērķiem, kuri 
noteikti “ ET 2010”, dalībvalstis 
jau bija to ietvērušas 10 no 
37 pārbaudītajām 2007.–
2013. gada ESF darbības 
programmām, un tāpēc tas 
tika iekļauts analīzē.2007 .–2013. gada darbības programmu novērtējums
22 
ES izglītības mērķi ir būtiski elementi, lai ES kļūtu par konkurētspējīgāko un 
dinamiskāko uz zinātnes atziņām balstīto ekonomiku pasaulē. Katrai dalībvalstij ir 
savas konkrētās vajadzības, un dalībvalstis attiecīgi virza ieguldījumu prioritātes 
darbības programmās, kuras iesniedz Komisijai apstiprināšanai.
23 
Palāta vērtēja, vai
 ο 2007.–2013. gada ESF darbības programmās bija pienācīgi ņemti vērā ES izglī -
tības mērķi14;
 ο bija izdarīti jebkādi grozījumi darbības programmās plānošanas periodā 
pēc tam, kad “ ET 2020” un stratēģija “Eiropa 2020” bija attiecīgi pieņemtas 
2009. un 2010. gadā;
 ο bija iespējams parādīt, ka atlasītie projekti palīdzēja sasniegt izglītības 
mērķus.
Pārbaudītajās 2007 .–2013. gada ESF darbības programmās ir 
pievērsta uzmanība ES izglītības mērķiem
24 
Ja darbības programmas ietver īpašus izglītības mērķus, mēs uzskatām, ka ir jāiz -
skaidro un jāapraksta attiecīgā intervences loģika un darbības rezultātu uzraudzī -
bas instrumenti.
25 
Mēs analizējām 37 ESF darbības programmas 2007.–2013. gada plānošanas perio -
dam, lai novērtētu to, cik lielā mērā šie kritēriji bija izskaidroti.
20 Apsvērumi 
26 
Pārbaudīto darbības programmu sākotnējais budžets bija 87,38  miljardi  EUR, 
no kuriem 59,41 miljards EUR bija piešķirts no ESF. ESF piešķīrums izglītībai 
ir 28,4 miljardi EUR, t. i., 48 % no kopējā ESF atbalsta. Pārbaudītās darbības 
programmas pārstāv aptuveni 83 % no kopējā ESF piešķīruma izglītībai 2007.–
2013. gada plānošanas periodā, un tas bija 33,7 miljardi EUR (sk. 14. punktu).
27 
Mūsu veiktā pārbaudīto darbības programmu analīze liecināja, ka tajās parasti 
bija ietverti izglītības mērķi15. Tomēr dažās darbības programmās bija intervences 
loģikas elementi, kas nebija aprakstīti, un/vai bija citi trūkumi uzraudzības instru -
mentu sistēmā, kuri sīkāk izklāstīti turpmākajās divās iedaļās. Pārskats par šiem 
trūkumiem ir sniegts 3. tabulā .15 Beļģijas Flandrijas DP nebija 
konkrēti aplūkoti ES izglītības 
mērķi, tomēr tā saņēma 
ESF līdzekļu piešķīrumus 
saskaņā ar izglītības prioritātes 
kodiem.
2007 .–2013. gada ESF darbības programmu novērtējums: ES izglītības mērķi, 
intervences loģika un uzraudzības instrumenti
MērķiDP , kurās 
bija iekļauti 
ES mērķi (skaits 
un pārbaudīto 
DP procentuālā 
attiecība)Intervences loģika Uzraudzības instrumenti
Nav aprakstīts 
konteksts
(%)Nav analizētas 
vajadzības
(%)Nav sniegti 
darbību piemēri 
saistībā ar mērķa 
sasniegšanu
(%)Mērķis nav 
izteikts skaitļos
(%)Nav neviena rādītā -
ja, ar ko mēra mērķa 
sasniegšanu
(%)
Izglītību priekšlaicīgi 
pametušie28 (76 %) 4 29 nav 11 14
Augstākās izglītības 
iegūšana20 (54 %) 5 20 10 40 25
Mūžizglītība 35 (95 %) 11 17 nav nav nav
Personas ar vājām 
pamatprasmēm11 (30 %) 27 27 36 36 45
Agrīnā pirmsskolas 
izglītība4 (11 %) nav nav 25 50 50
Matemātika, dabaszi -
nātnes un tehnoloģija18 (49 %) 33 44 17 22 22
Vidējās izglītības 
iegūšana25 (68 %) 4 28 8 20 12
Profesionālā izglītība 
un apmācība10 (27 %) 10 10 10 nav nav
151  gadījums112 22 13 22 21
1 Kopējais gadījumu skaits ir visu konstatēto izglītības mērķu summa visās 37 pārbaudītajās darbības programmās.3. tabula
21 Apsvērumi 
Saistībā ar izvēlētajiem mērķiem ne vienmēr bija sniegta skaidra 
intervences loģika
28 
Darbības programmas ir stratēģiski dokumenti, kas pamato ES intervenci. Tajās 
iekļautā informācija nevar būt izsmeļoša. Tomēr, tā kā Komisijai ir jānovērtē un 
jāapstiprina darbības programmas, mēs sagaidām, ka tajās ir sniegta pienācīga 
informācija vai vismaz atsauce uz citiem valsts dokumentiem par ES intervences 
loģiku, proti, konteksta apraksts, apzinātās vajadzības un pasākumi, kas jāveic, lai 
apmierinātu vajadzības un novērstu sākotnējās nepilnības. Tas ir pamats resursu 
efektīvai un lietderīgai piešķiršanai.
29 
Katru reizi, kad ES izglītības mērķis bija iekļauts pārbaudītajā darbības prog -
rammā, Palāta vērtēja, vai ir aprakstīta skaidra intervences loģika. Šai loģikai ir 
jāietver labs konteksta apraksts un detalizēta vajadzību analīze, kurā noteikti 
atbilstoši nepieciešamie pasākumi. Kaut arī piemērojamajā regulā attiecībā uz 
2007.–2013. gada plānošanas periodu dalībvalstīm nebija prasīts uzskaitīt iecerē -
tos pasākumus, to uzskaitīšana tiek uzskatīta par labu praksi, un šāda prasība ir ie -
viesta attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu16. Tāpēc mēs uzskatījām 
šo labo praksi par kritēriju 2007.–2013. gada ESF darbības programmu novērtē -
šanā. 3. tabulā  apkopoti gadījumi, kuros novērtējums parādīja, ka ne darbības 
programmā, ne arī saistītajos dokumentos nebija sniegta vajadzīgā informācija.
30 
Lielākā daļā pārbaudīto darbības programmu bija sniegts konteksta apraksts 
saistībā ar kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem datiem vai vismaz informācijas mi -
nimums. Tomēr 12 % gadījumu darbības programmas nesniedza nekādu informā -
ciju par kontekstu, t. i., stāvokli pirms programmas īstenošanas. Ja nav konteksta 
apraksta, tas nozīmē, ka vajadzības var konstatēt tikai vispārīgi un ir apgrūtināta 
skaidras stratēģijas izstrāde. Turklāt mēs konstatējām atšķirības attiecībā uz dar -
bības programmās un saistītajos dokumentos sniegtās informācijas kvalitāti vienā 
dalībvalstī (sk.  1. izcēlumu ).16 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 
96. panta 2. punkta 
b) apakšpunkta iii) punkts.
Piemērs atšķirībām attiecībā uz darbības programmās un saistītajos dokumentos 
sniegto informāciju vienā dalībvalstī
Itālijā četru ESF darbības programmu mērķis bija samazināt izglītību priekšlaicīgi pametušo skaitu. No tām 
trīs DP sniedza kvalitatīvu un kvantitatīvu informāciju par situāciju pirms programmas īstenošanas, bet vienā 
DP nebija sniegta pietiekama līmeņa informācija šajā aspektā.1. izcēlums
22 Apsvērumi 
31 
Kā norāda 3. tabula , 22 % gadījumu nebija veikta vajadzību analīze. Veicot pār -
baudi, mēs konstatējām arī to, ka aptuveni piektdaļā gadījumu vajadzību analīze 
ar kvalitatīviem vai kvantitatīviem datiem bija sniegta, taču gandrīz pusē no šiem 
gadījumiem bija minēta tikai vajadzība sasniegt ES mērķi, bet nebija iekļauta 
izvērsta analīze.
32 
Visbeidzot, mēs konstatējām, ka lielākajā daļā darbības programmu bija sniegti 
piemēri darbībām, kuras plānots veikt, lai sasniegtu mērķus. Tomēr 13 % gadīju -
mu DP nebija sniegti piemēri par darbībām, ko varētu veikt, lai sasniegtu attiecī -
go mērķi.
Nepietiekami darbības rezultātu uzraudzības instrumenti
Iznākuma rādītāju un atsauces vērtību, starpposma mērķu un galīgo 
mērķu trūkums traucē efektīvi uzraudzīt un novērtēt kopējos ESF darbības 
rezultātus
33 
Mēs esam iepriekš vairākas reizes norādījuši citos ziņojumos17, ka 2007.–
2013. gada plānošanas periodā Komisijai bija grūti pienācīgi uzraudzīt kopējos 
ESF darbības rezultātus. 2007.–2013. gada reglamentējošajos noteikumos bija 
prasīts, lai dalībvalstis prioritāro virzienu līmenī katrai darbības programmai defi -
nētu konkrētus tiešo rezultātu un koprezultāta rādītājus attiecībā uz iznākumiem, 
kā arī kvantitatīvos mērķus. Tomēr attiecībā uz kopējiem rādītājiem bija obligāti 
ziņot tikai tos, kas atteicās uz dalībniekiem un/vai līdzdalībām18. 2007.–2013. gada 
periodā nebija prasīti kopēji rezultātu rādītāji attiecībā uz iznākumiem, un tas 
radīja problēmas ar rezultātiem saistītās uzraudzības informācijas apkopo -
šanā. Nepilnības uzraudzībā ietekmē arī Komisijas un dalībvalstu spēju veikt 
novērtējumus.17 Īpašais ziņojums Nr. 3/2000 par 
Eiropas Sociālo fondu un 
Eiropas Lauksaimniecības 
virzības un garantijas fondu 
(Garantijas nodaļu) – pasākumi 
jauniešu nodarbinātības 
veicināšanā (OV C 100, 
7.4.2000.); Īpašais ziņojums 
Nr. 12/2001 par konkrētiem 
strukturāliem pasākumiem 
nodarbinātības situācijas 
uzlabošanā: ERAF atbalsta 
ietekme uz nodarbinātību un 
ESF pasākumi ilglaicīga 
bezdarba apkarošanā 
(OV C 334, 28.11.2001.); Īpašais 
ziņojums Nr. 1/2006 par 
Eiropas Sociālā fonda 
ieguldījumu skolas 
priekšlaicīgas pamešanas 
apkarošanā (OV C 99, 
26.4.2006.); Īpašais ziņojums 
Nr. 17/2009 “No Eiropas Sociālā 
fonda līdzfinansētās 
profesionālās mācības 
sievietēm” un Īpašais ziņojums 
Nr. 25/2012 “Vai ir izveidoti 
instrumenti, ar kuriem uzrauga 
efektivitāti Eiropas Sociālā 
fonda tēriņiem gados 
vecākiem darbiniekiem” 
(http.//eca.europa.eu ).
18 Komisijas 2006. gada 
8. decembra Regula (EK) 
Nr. 1826/2006, kas paredz 
noteikumus par to, kā īstenot 
Padomes Regulu (EK) 
Nr. 1083/2006, ar ko paredz 
vispārīgus noteikumus par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Sociālo fondu 
un Kohēzijas fondu, un Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu (OV L 371, 27.12.2006., 
1. lpp.), XXIII pielikums.
23 Apsvērumi 
34 
Komisija 2013. gada stratēģiskajā ziņojumā norāda, ka 2007.–2013. gada darbības 
programmās bija spēcīgi līdzekļu apguves izsekošanas mehānismi, tomēr mehā -
nismi mērķu nospraušanai, uzraudzībai un novērtēšanai bija vājāki19. Turklāt ārēju 
novērtēšanas tīkla ekspertu galīgajā kopsavilkuma ziņojumā par galvenajiem 
ESF sasniegumiem 2007.–2013. gada plānošanas periodā uzsvērts: “Kaut arī katrā 
dalībvalstī ir pieejami visaptveroši dati par tiešajiem rezultātiem, daudz sliktāk ir 
ar koprezultātu. Pat attiecībā uz trim galvenajiem koprezultāta rādītājiem – darba 
sākšanu, iegūto kvalifikāciju un pašnodarbinātību – vairākās dalībvalstīs nebija 
iespējams pastāvīgi iegūt absolūtos skaitļus. Ja absolūtu skaitļu nav, nevar iegūt 
apkopotus skaitliskos datus par dalībvalstīm attiecībā uz rezultātiem, kas saistīti 
ar ESF atbalstītajiem intervences pasākumiem”20.
35 
Mūsu analīzē saistībā ar pārbaudītajām darbības programmām tika ņemti vērā 
divi aspekti, kas attiecās uz uzraudzības instrumentiem: vai mērķis bija izteikts 
skaitļos un vai bija izstrādāts rādītājs, lai mērītu mērķa sasniegšanu. 3. tabulā  
ir redzams, ka 22 % gadījumu mērķis nebija izteikts skaitļos un 21 % gadījumu 
nebija nekādu rādītāju, ar ko mērīt mērķa sasniegšanu. Mūsu analīzē arī tika kon -
statēts, ka aptuveni pusē darbības programmu bija sniegti gan tiešo rezultātu, 
gan iznākuma rādītāji ar atsauces vērtībām un mērķvērtībām, bet 31 % gadījumu 
viena no abiem rādītājiem nebija.
36 
Atsauces vērtības, starpposma mērķi un galīgie mērķi ir būtiski, lai efektīvi novēr -
tētu un uzraudzītu DP darbības rezultātus. Tie vadībai nodrošina instrumentus, 
kas vajadzīgi, lai pienācīgi novērtētu, cik lielā mērā mērķi ir sasniegti, un radītu 
iespēju uzsākt koriģējošos pasākumus, tostarp finanšu resursu pārplānošanu 
nepietiekamu darbības rezultātu gadījumā. Tas, ka nav noteikti izmērāmi mērķi, 
kavē novērtēšanu un ziņošanu par ESF darbības rezultātiem.
Dati par ESF pasākumu dalībniekiem varētu būt novērtēti par augstu, jo 
ziņošana balstās uz līdzdalību skaitu
37 
No tiešo rezultātu rādītājiem visbiežāk pieejamais bija dalībnieku skaits. Šis tiešo 
rezultātu rādītājs ļauj vadošajām iestādēm uzraudzīt dalībnieku/līdzdalību skaitu 
pasākumā, bet nesniedz informāciju par sasniegtajiem rezultātiem un/vai ietekmi 
uz dalībnieku situāciju.19 Komisijas ziņojums Eiropas 
Parlamentam, Padomei, 
Eiropas Ekonomikas un sociālo 
lietu komitejai un Reģionu 
komitejai “Kohēzijas 
politika – 2013. gada 
stratēģiskais ziņojums par 
programmu īstenošanu 
2007.–2013. gadā”, 
COM(2013) 210  final , 18.4.2013., 
12. lpp.
20 ESF novērtēšanas tīkla 
ekspertu galīgais 
kopsavilkuma ziņojums par 
galvenajiem 
ESF sasniegumiem 2007.–
2013. gadā, 26.3.2014., 6. lpp.
24 Apsvērumi 
38 
Turklāt šis rādītājs nesniedz skaidru atšķirību starp atsevišķiem dalībniekiem 
un līdzdalību. Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta 
2014. gada darbības pārskatā minēts, ka 2007.–2013. gada plānošanas periodā 
vidēji gadā ir bijuši 11,2 miljoni dalībnieku. Tomēr tajā ir arī norādīts, ka šie skaitļi 
var būt novērtēti par augstu, jo “dalībvalstis ziņoja par līdzdalību ESF projektos, 
un tādējādi viens dalībnieks varēja piedalīties vairākos pasākumos”21.
Nepietiekama saikne starp darbības programmu finanšu 
pārplānošanu un izvirzītajiem mērķiem
39 
Dalībvalstīm ir jāapsver, vai sākotnēji izvirzītie darbības programmas mērķi ir jā -
pārskata atbilstoši atjauninātajai ES izglītības stratēģiskajai politikai. Šādā gadīju -
mā ir jāpārvērtē iepriekš noteiktie mērķi un vajadzīgie finanšu piešķīrumi.
40 
Atjauninātu izglītības stratēģisko sistēmu Padome pieņēma 2007.–2013. gada plā -
nošanas periodā (sk. 6. un 7. punktu), un, lai gan nebija obligāti jāgroza darbības 
programmas, mēs pārbaudījām, vai 37 pārbaudītās darbības programmas bija 
attiecīgi jāatjaunina.
41 
Lai gan 35 no 37 pārbaudītajām darbības programmām bija grozītas plānošanas 
perioda gaitā, tikai divās bija grozījumi, kuri attiecās uz izglītības mērķiem un 
kuru nolūks bija nodrošināt, lai darbības programmas būtu saskaņotas ar stratēģi -
ju “Eiropa 2020” (sk.  VI pielikumu ). Tomēr mūsu novērtējums liecina, ka kopumā 
izglītības mērķi, kas bija ietverti pārbaudītajās darbības programmās, jau atbilda 
atjauninātajiem ES izglītības mērķiem.
42 
Rādītāji vai to mērķvērtības (un dažos gadījumos atsauces vērtības), kas bija sais -
tītas ar izglītības mērķiem, bija grozītas 27 darbības programmās, un to lielākajā 
daļā finanšu piešķīrumi izglītībai bija mainīti. Attiecībā uz dažām darbības prog -
rammām bija pieejama informācija par pārplānošanu, tostarp par izmaiņām izvir -
zītajos mērķos. Piemēram, Slovākijas darbības programmā22 bija sniegta izvērsta 
analīze, tostarp rādītāju mērķvērtību aprēķināšanas formulas. Tomēr lielākajā daļā 
grozīto darbības programmu nebija skaidri paskaidrota ietekme, kādu finanšu 
piešķīrumu izmaiņas rada uz attiecīgajām mērķvērtībām.21 2014. gada darbības pārskats, 
Nodarbinātības, sociālo lietu 
un iekļautības 
ģenerāldirektorāts, 
Ares (2015)1 425 867.
22 DP nr. 2007SK05UPO001 – 
Operačný program Vzdelávanie .
25 Apsvērumi 
43 
Divām darbības programmām Itālijā finanšu piešķīrumus izglītībai samazināja par 
9 miljoniem EUR un 30 miljoniem EUR (attiecīgi 8 % un 10 % no sākotnējā budže -
ta), negrozot ne rādītājus un to mērķvērtības, ne arī sniedzot pienācīgu pamato -
jumu23. Otrai darbības programmai, kurai sākotnējo budžetu samazināja par 10 % 
(Kampānija), gandrīz visi sākotnējie mērķi jau bija pārsniegti DP grozīšanas laikā, 
kad bija iztērēta tikai aptuveni puse no sākotnējā budžeta. Tas norāda, ka darbī -
bas rezultātu aspektiem bija pievērsta ierobežota uzmanība.
44 
Ja, grozot finanšu piešķīrumus, neatjaunina mērķvērtības, kad tas prasīts, vai 
tās atjaunina nekonsekventi, rādītāju pamatotība un to noderīgums mazinās. Ja 
nav rūpīgi izstrādātas mērķvērtības, programmas efektivitātes novērtējums ir 
apgrūtināts.
Nebija iespējams sistemātiski parādīt pārbaudīto projektu 
rezultātus
45 
Projektiem, kurus atbalsta ar ESF darbības programmām, ir jāpanāk rezultāti, 
kas atbilst darbības programmas stratēģijai, kura izstrādāta, lai sasniegtu kādu 
no ES mērķiem izglītības jomā. Katras darbības programmas vadošā iestāde ir 
atbildīga par līdzfinansēto darbību pareizu finanšu pārvaldību24. Vadošajām iestā -
dēm vispirms ir jāpārliecinās, ka dotāciju pieteikumos ir iekļauti atbilstīgi skaitļos 
izteikti mērķi un rādītāji un jānovērtē projekta atbilstība darbības programmas 
stratēģijai un paredzamo rezultātu pietiekamība.
46 
Revīzijas nolūkā mēs pārbaudījām 15 projektus, t. i., trīs projektus katrā no 
piecām apmeklētajām dalībvalstīm (sk. 21. punktu), – saskaņā ar vadošo iestāžu 
teikto šie projekti labvēlīgi ietekmēja vismaz viena ES izglītības mērķa sasniegša -
nu. Katram projektam revidenti pārbaudīja, cik lielā mērā bija iespējams uzskatā -
mi parādīt, ka sasniegtie rezultāti bija palīdzējuši sasniegt darbības programmā 
izklāstītos izglītības mērķus. 4. attēlā  ir sniegta papildu informācija par atrašanās 
vietu, darbības jomu, izmaksām un līdzdalību pārbaudītajos projektos.23 DP nr. 2007IT051PO001 – 
Programma operativo obiettivo 
convergenza fondo sociale 
europeo 2007 -2013 regione 
Campania  un 
DP nr. 2007IT052PO004 – 
Programma operativo del fondo 
sociale europeo obiettivo 
competitività regionale 
e occupazione regione Lazio 
2007 -2013 .
24 Padomes 2006. gada 11. jūlija 
Regula (EK) Nr. 1083/2006, ar 
ko paredz vispārīgus 
noteikumus par Eiropas 
Reģionālās attīstības fondu, 
Eiropas Sociālo fondu un 
Kohēzijas fondu un atceļ 
Regulu (EK) Nr. 1260/1999 
(OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.), 
60. pants.
26 Apsvērumi 
Pārbaudīto ESF projektu pārskats4. attēls
Pilsēta: Palermo
Izglītības mērķis: Apmācība pieaugušajiem ar vājām pamatprasmēmKopējās izmaksas: 0,1 miljons EURDalībnieku skaits: 39Pilsēta: PalermoIzglītības mērķis: Novērst mācību priekšlaicīgu pārtraukšanuKopējās izmaksas: 0,2 miljoni EURDalībnieku skaits: 156Pilsēta: Bagerija (PA)Izglītības mērķis:  Mācības studentu pamatprasmju uzlabošanaiKopējās izmaksas: 0,1 miljons EURDalībnieku skaits: 247Pilsēta: BukaresteiIzglītības mērķis: Prakses programma studentiem, kuri iegūst augstāko medicīnas veterināro izglītībuKopējās izmaksas: 2,6 miljoni EURDalībnieku skaits: 3 005Pilsēta: BukaresteIzglītības mērķis: Neformālās izglītības programmas, kas paredzētas prasmju paaugstināšanai galvenajās Eiropas kompetencēs aktīva pilsoniskuma jomāKopējās izmaksas: 2,4 miljoni EURDalībnieku skaits: 24 929Pilsēta: Drēzdene
Izglītības mērķis: Novērst mācību 
priekšlaicīgu pārtraukšanuKopējās izmaksas: 3,4 miljoni EURDalībnieku skaits: 673Pilsēta: DrēzdeneIzglītības mērķis: Izstrādāt un īstenot profesionālās apmācības moduļusKopējās izmaksas: 0,3 miljoni EUR
Dalībnieku skaits: 26
Pilsēta: Ziemeļu reģions
Izglītības mērķis: Stipendijas studentiem, 
kuri iegūst augstāko izglītību
Kopējās izmaksas: 38,9 miljoni EUR
Dalībnieku skaits: 20 002Pilsēta: LusadoIzglītības mērķis: Mācības darba 
ņēmējiem
Kopējās izmaksas: 0,6 miljoni EUR
Dalībnieku skaits: 1 240
Pilsēta: Vilanova di Famalikana
Izglītības mērķis: Novērst mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu, attīstot 
personiskās un profesionālās 
kompetences
Kopējās izmaksas: 1,7 miljoni EUR
Dalībnieku skaits: 315Pilsēta: Krēteija
Izglītības mērķis: Novērst mācību priekšlaicīgu pārtraukšanau
Kopējās izmaksas: 1,4 miljoni EUR
Dalībnieku skaits: 2 294Pilsēta: Parīze
Izglītības mērķis: Mācības 
mazkvaliﬁcētiem darba ņēmējiemKopējās izmaksas: 7,8 miljoni EURDalībnieku skaits: 448Pilsēta: ParīzeIzglītības mērķis: Apmācība pieaugušajiem ar vājām pamatprasmēm
Kopējās izmaksas: 1,3 miljoni EUR
Dalībnieku skaits: 1 014Pilsēta: Lengenfelda
Izglītības mērķis: Dot iespēju 
dalībniekiem iegūtu oﬁciālu 
kvaliﬁkāciju savā pašreizējā nodarbinātības jomāKopējās izmaksas: 0,3 miljoni EURDalībnieku skaits: 32
Pilsēta: BukaresteIzglītības mērķis: Novērst mācību priekšlaicīgu pārtraukšanuKopējās izmaksas: 4,0 miljoni EURDalībnieku skaits: 20 861
27 Apsvērumi 
47 
Pārbaudīto projektu skaits un attiecīgās finanšu summas katram ES izglītības 
mērķim ir parādītas 4. tabulā . Kaut arī daži projekti palīdzēja sasniegt vairākus 
ES mērķus izglītības jomā, ziņošanas vajadzībām tie ir iekļauti sarakstā pie tā mēr -
ķa, kuru revidenti novērtēja kā visnozīmīgāko. 4. tabulaES izglītības mērķi, kuru sasniegšana bija paredzēta pārbaudītajos projektos
Mērķi Pārbaudīto projektu skaits un vietaDalībnieku 
skaitsKopējais piešķī -
rums (miljoni EUR )Kopējais ESF piešķī -
rums (miljoni EUR )
Izglītību priekšlaicīgi 
pametušie5 projekti  
(Vācijā, Francijā, Itālijā, Portugālē un Rumānijā)24 299 10,6 7,1
Mūžizglītība5 projekti  
(Vācijā, divi Francijā, Itālijā un Portugālē)2 773 10,0 4,5
Personas ar vājām 
pamatprasmēm2 projekti  
(Itālijā un Rumānijā)25 176 2,5 1,8
Augstākās izglītības 
iegūšana2 projekti  
(Portugālē un Rumānijā)23 007 41,5 35,3
Vidējās izglītības iegūšana 1 projekts Vācijā 26 0,3 0,2
Kopā 15 projekti 75 281 64,9 48,9
28 Apsvērumi 
Netika pievērsta pietiekama uzmanība projektu mērķu 
sasniegšanai un svarīgu rezultatīvo rādītāju izmantošanai
48 
Lielākajai daļai pārbaudīto projektu bija uzraudzīti tikai finansiālie aspekti un tie -
šie rezultāti, nevis to ieguldījums atlasīto mērķu sasniegšanā kā tāds. Dalībnieku 
iegūto prasmju nenovērtēšana var novest pie mācībām, kas neatbilst dalībnieku 
mācību vajadzībām un neuzlabo mācību pasākumu mērķtiecīgu virzīšanu, ja tas 
vajadzīgs (sk.  2. izcēlumu ). Gandrīz pusei projektu mērķi nebija izteikti skaitļos, 
līdz ar to ieviestās uzraudzības procedūras nesniedza informāciju par to, cik lielā 
mērā mērķi ir sasniegti.
49 
Divos gadījumos visaptveroša uzraudzības informācija bija pieejama labuma gu -
vēja līmenī, taču tā nebija pieprasīta un tāpēc nebija nosūtīta vadošajai iestādei.
Neapmierinoša uzraudzības procedūra
Projekta mērķis Palermo (Itālijā) bija stiprināt mūžizglītību, t. i., atbalstīt pieaugušo piekļuvi izglītības iegūšanai 
neatkarīgi no tā, vai viņi bija vai nebija nodarbināti, šādā veidā ļaujot pārvarēt sākotnējos trūkumus izglītībā 
un/vai iegūt kvalifikāciju.
Atlases kritērijos uzaicinājumā iesniegt projektus bija iekļauts īpašs kritērijs, kas attiecās uz pastiprinātu un 
skaidru pastāvīgās un ex post  novērtēšanas metodiku gan tiešajiem rezultātiem, gan iznākumiem. Vienīgā 
ieviestā uzraudzība bija pašnovērtējums, kurā 39 dalībnieki izteica spriedumu par savām zināšanām pirms un 
pēc mācībām.
Mēs uzskatām, ka šo metodi vajadzēja papildināt ar citām uzraudzības procedūrām, piemēram, mācību pakal -
pojumu sniedzēja veiktu novērtējumu, lai būtu vieglāk noteikt projekta efektivitāti.2. izcēlums
29 Apsvērumi 
50 
Gandrīz visi projekti bija īstenoti budžeta ietvaros un bez kavēšanās. Ja budžets 
bija pārsniegts, tas bija tāpēc, ka ievērojami palielinājās sākotnēji plānotais dalīb -
nieku skaits, un to bija apstiprinājusi attiecīgā vadošā iestāde.
51 
Kopumā 15 pārbaudīto projektu darbības atbilda attiecīgajiem ES izglītības 
mērķiem, kuri bija noteikti darbības programmās. Tomēr, tā kā gandrīz pusei 
pārbaudīto projektu nebija noteikti citi rādītāji kā dalībnieku skaits/līdzdalības, 
iespēja noskaidrot, cik lielā mērā projekts bija mainījis dalībnieku stāvokli, bija 
ierobežota.
52 
Revīzijā mēs konstatējām labu praksi vienā vadošā iestādeē, kad maksājumi bija 
saistīti ar projekta darbības rezultātiem (sk.  3. izcēlumu ).
Piemērs uz rezultātiem orientētai pārvaldībai: maksājumu saistīšana ar darbības 
rezultātiem
Rumānijā pārbaudītajos projektos bija iekļauti gan tiešo rezultātu, gan iznākuma rādītāji ar mērķvērtībām.
Ieviestās procedūras ļāva vadošajai iestādei / starpniecības iestādei proporcionāli samazināt dotācijas summu, 
ja uzraudzība liecināja, ka projekta beigās nebija sasniegtas tiešo rezultātu / iznākuma rādītāju mērķvērtības25.
25 Sk., piemēram, Rumānijas vadošās iestādes norādījumus nr. 71/2013 attiecībā uz 2007.–2013. gada projektiem, kas vēl nebija pabeigti laikā, kad 
norādījumi tika izdoti.3. izcēlums
30 Apsvērumi 
2014.–2020. gada plānošanas perioda darbības 
programmu izveides novērtējums
53 
Mūsu pieeja novērtējumam par ES izglītības mērķu iekļaušanu 2014.–2020. gada 
darbības programmās bija tāda pati kā saistībā ar 2007.–2013. gada darbī -
bas programmām. Turklāt revīzijā tika ņemtas vērā izmaiņas piemērojamajās 
regulās26, piemēram, attiecībā uz partnerattiecību nolīgumiem un ex ante  
nosacījumiem.
54 
Mēs vērtējām, vai
 ο Komisija bija atbalstījusi dalībvalstis 2014.–2020. gada darbības programmu 
izveidē;
 ο 2014.–2020. gada darbības programmās bija pienācīgi ņemti vērā ES izglītības 
mērķi27;
 ο ir uzlabota darbības rezultātu uzraudzības sistēma;
 ο ir izveidota saikne starp ES izglītības mērķiem un nodarbinātību.
Komisija atbalstīja dalībvalstis 2014.–2020. gada darbības 
programmu izveidē
55 
Komisijai jāsniedz atbalsts dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka darbības programmās, 
ko tās iesniedz Komisijai apstiprināšanai, ir iekļauti tie ES politikas mērķi, kurām 
dalībvalstis vēlas izmantot ESF finansējumu.
56 
Mēs apspriedāmies ar Komisijas dienestiem, kas bija iesaistīti 2014.–2020. gada 
darbības programmu izveides procesā, un izskatījām attiecīgos dokumentus, 
tostarp partnerattiecību nolīgumu katrai no piecām apmeklētajām dalībvalstīm 
(sk. 21. punktu), galveno uzmanību pievēršot izglītības mērķiem.26 Galvenokārt Regula (ES) 
Nr. 1303/2013 un Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
2013. gada 17. decembra 
Regula (ES) Nr. 1304/2013 par 
Eiropas Sociālo fondu un ar ko 
atceļ Padomes Regulu (EK) 
Nr. 1081/2006 (OV L 347, 
20.12.2013., 470. lpp.).
27 Profesionālās izglītības un 
apmācības uzlabošana nebija 
iekļauta stratēģijas 
“Eiropa 2020” mērķos, uz to 
neattiecās arī neviens no 
ET 2020 īpašajiem kritērijiem. 
Tomēr šis mērķis ir iekļauts 
mūsu novērtējumā, jo 
tiesiskais regulējums ietver šo 
mērķi saskaņā ar 10. tematisko 
mērķi un ieviesa tematisko 
ex ante  nosacījumu 10.4, kas 
prasa izstrādāt valsts vai 
reģionālu stratēģisku politikas 
satvaru, lai palielinātu 
profesionālās izglītības un 
apmācības sistēmu kvalitāti un 
efektivitāti.
31 Apsvērumi 
57 
2014.–2020. gada plānošanas perioda partnerattiecību nolīgumu un darbības 
programmu sarunu un apstiprināšanas process sākās 2012. gadā, Komisijai saga -
tavojot nostājas dokumentus. Šajos nostājas dokumentos bija izklāstīta Komisijas 
sākotnējā analīze par stāvokli dažādās dalībvalstīs un reģionos, un tie veidoja 
pamatu dialogam starp Komisiju un dalībvalstīm par partnerattiecību nolīgumu 
un darbības programmu sagatavošanu. Tajos bija aprakstītas nozīmīgākās valstu 
problēmas un sniegts Komisijas dienestu sākotnējais viedoklis par galvenajām 
finansēšanas prioritātēm. Sākumpunkts Komisijas apsvērumiem bija tās novēr -
tējums par dalībvalstu panākumiem virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu 
sasniegšanu, kura pamatā bija Padomes adresētie ieteikumi konkrētām valstīm 
un katras valsts attīstības problēmas28.
58 
Komisija sniedza atbalstu dalībvalstīm šo stratēģisko dokumentu izveidē. Kon -
krēti, Komisija sagatavoja norādījumus par dažādiem aspektiem saistībā ar jauno 
plānošanas periodu, piemēram, veidni un pamatnostādnes par partnerattiecību 
nolīguma un darbības programmu saturu. Tā arī izdeva norādījumu dokumentus 
par intervences loģiku un par to, kā izpildīt četrus ar izglītību saistītos ex ante  
nosacījumus: “priekšlaicīga mācību pārtraukšana”, “augstākā izglītība”, “mūžizglī -
tība” un “profesionālā izglītība un apmācība”.
59 
Komisija arī izstrādāja novērtēšanas procedūras, lai novērtētu partnerattiecī -
bu nolīgumu projektus un darbības programmas nolūkā nodrošināt, ka tajās 
ir pienācīgi ņemti vērā ES izglītības mērķi, kuri izvirzīti “ ET 2020” un stratēģijā 
“Eiropa 2020”.
60 
Visaptverošā novērtējumā, ko Komisija veica izlasē iekļautajiem partnerattiecību 
nolīgumiem un darbības programmām, tika veiksmīgi konstatēti vairāki trūkumi 
(piemēram, neskaidri konkrētie mērķi, rādītāju nebija vai tie bija sliktas kvalitātes, 
vāja informācija par darbības rezultātu sistēmu un ex ante  nosacījumu neievēro -
šana). Apsvērumi tika iesniegti dalībvalstīm, kuras vajadzības gadījumā pārskatīja 
un atkārtoti iesniedza partnerattiecību nolīgumus un darbības programmas.28 Saistībā ar analīzi par 
konkrētām valstīm 
adresētajiem ieteikumiem 
sk. arī īpašo ziņojumu 
Nr. 3/2015 “ES garantija 
jauniešiem: sperti pirmie soļi, 
bet gaidāmi īstenošanas riski”, 
73.–78. punkts  
(http://eca.europa.eu ).
32 Apsvērumi 
61 
Novērtējot 2014.–2020. gada darbības programmu izveides procesu, mēs atklājām 
dažus trūkumus. Piemēram, Ziemeļu reģiona darbības programmā (Portugāle), 
neraugoties uz to, ka finansiālais atbalsts “profesionālajai izglītībai un apmācībai” 
bija piešķirts, attiecīgais ex ante  nosacījums netika uzskatīts par piemērojamu vai 
arī nebija izpildīts.
Pārbaudītās darbības programmas ir saskaņā ar ES mērķiem 
izglītības jomā
62 
Ja darbības programmas ietver īpašus izglītības mērķus, ir jāizskaidro un jāap -
raksta attiecīgā intervences loģika un darbības rezultātu uzraudzības instrumenti.
63 
Mēs analizējām astoņas darbības programmas, kurās bija iekļauti 2014.–
2020. gada plānošanas perioda ESF piešķīrumi, lai novērtētu to, cik lielā mērā šie 
kritēriji bija izskaidroti.
64 
Kopējais pārbaudīto darbības programmu sākotnējais budžets ir 23,33  miljar -
di EUR, no kuriem 13,76 miljardi EUR ir no ESF. ESF piešķīrums izglītībai ir 7,14 mil -
jardi EUR, t. i., 52 % no kopējā ESF atbalsta. IV pielikumā  ir sniegta budžeta 
informācija par pārbaudītajām darbības programmām.
65 
Mūsu veiktā pārbaudīto darbības programmu analīze liecina, ka tajās parasti bija 
ietverti izglītības mērķi. Salīdzinājumā ar 2007.–2013. gada plānošanas periodu 
bija ievērojami uzlabojies intervences loģikas apraksts. Mēs konstatējām arī uzla -
bojumus uzraudzības instrumentu sistēmā. Pārskats par atlikušajiem trūkumiem 
ir sniegts 5. tabulā .
33 Apsvērumi 
2014.–2020. gada darbības programmu novērtējums: ES izglītības mērķi, intervences 
loģika un uzraudzības instrumenti
MērķiDP , kurās bija iekļauti 
ES mērķi (skaits un 
pārbaudīto DP pro -
centuālā attiecība)Intervences loģika Uzraudzības instrumenti
Nav apraks -
tīts konteksts  
(%)Nav analizētas 
vajadzības  
(%)Nav sniegti 
darbību piemēri 
saistībā ar mērķa 
sasniegšanu  
(%)Mērķis nav 
izteikts skaitļos  
(%)Nav neviena rādītā -
ja, ar ko mēra mērķa 
sasniegšanu  
(%)
Izglītību priekš -
laicīgi pametušie7 (88 %) nav nav nav nav nav
Augstākās izglītī -
bas iegūšana5 (63 %) nav nav nav nav nav
Mūžizglītība 6 (75 %) nav nav nav 17 nav
Personas 
ar vājām 
pamatprasmēm3 (38 %) nav 33 nav 33 33
Agrīnā pirmssko -
las izglītība2 (25 %) nav nav nav 50 50
Profesionālā 
izglītība un 
apmācība7 (88 %) 29 nav nav nav nav
30 gadījumi15 6 0 17 14
1 Kopējais gadījumu skaits ir visu konstatēto izglītības mērķu summa visās 8 pārbaudītajās darbības programmās.5. tabula
66 
Novērtējums parādīja, ka kopumā darbības programmās bija apmierinoši aprak -
stīta situācija pirms darbības programmas īstenošanas un saskaņoti konstatētas 
vajadzības, kas jāapmierina.
67 
Darbības programmās bija norādītas arī provizoriskas darbības, kas jāveic, lai 
sasniegtu mērķus, un izklāstīti pamatprincipi darbību atlasei, kā arī – attiecīgos 
gadījumos – galveno mērķgrupu, konkrēto mērķa teritoriju un atbalsta saņēmēju 
veidu noteikšanai. Lai gan pārbaudīto darbības programmu izveides procesā ir 
nelieli uzlabojumi salīdzinājumā ar 2007.–2013. gada plānošanas periodu, izšķi -
rīgais nākamais posms, kas ir dalībvalstu rokās, ir izvēlēties un īstenot atbilstī -
gus projektus, lai atbalstītu darbības programmās izklāstīto izglītības mērķu 
sasniegšanu.
34 Apsvērumi 
68 
Revidenti konstatēja trūkumus dažās darbības programmās, galvenokārt attiecī -
bā uz mērķu izteikšanu skaitļos un rādītāju atsauces vērtību un mērķvērtību ne -
esamību. Kā norādīts 5. tabulā , tie attiecas uz “mūžizglītības”, “personu ar vājām 
pamatprasmēm” un “agrīnās pirmsskolas izglītības” mērķiem.
Darbības rezultātu uzraudzības kārtība ir uzlabota, bet tai ir 
daži ierobežojumi
69 
Uzraudzības un ziņošanas sistēmai jābūt tādai, kas sniedz pietiekamu informāciju, 
lai Komisija varētu pienācīgi uzraudzīt ESF finansēto pasākumu darba izpildes 
sasniegumus un ziņot par tiem.
70 
Lai novērtētu šo aspektu, mēs pārbaudījām 2014.–2020. gada tiesisko regulējumu 
un attiecīgos Komisijas norādījumus saistībā ar astoņām pārbaudītajām darbības 
programmām.
71 
Lai novērstu nepilnības, kuras konstatētas saistībā ar 2007.–2013. gada plānošanas 
periodu (sk. 33.–38. punktu), 2014.–2020. gada tiesiskajā regulējumā tika ieviesti 
kopējie rezultātu rādītāji29. ESF regulas 5. pantā teikts, ka “visus kopējos iznākuma 
un rezultātu rādītājus sniedz par visām investīciju prioritātēm”. Šī ziņošana notiks 
gada īstenošanas ziņojumu veidā, un tai jāsniedz konsekventa un salīdzināma 
informācija par darbības programmas mērķu sasniegšanu.
72 
Saskaņā ar pamatnostādņu dokumentu par Eiropas kohēzijas politikas uzraudzību 
un novērtēšanu30 “ar mērķi jāsaista tikai tie rādītāji, kas raksturo galvenos tiešos 
rezultātus, kuri sagaidāmi no īpašā mērķa”. Turklāt šajos norādījumos ir precizēts, 
ka “atsauces vērtības nosaka visiem kopīgajiem un programmai raksturīgajiem 
rezultātu rādītājiem, kuriem ir noteikta kumulatīva skaitļos izteikta mērķvērtība 
2023. gadam”.29 Regula (ES) Nr. 1304/2013, 
I pielikums.
30 2014.–2020. gada plānošanas 
periods – “Eiropas kohēzijas 
politikas uzraudzība un 
novērtēšana”, Eiropas Sociālais 
fonds, Pamatnostādņu 
dokuments, 2015. gada jūnijs, 
15. lpp.
35 Apsvērumi 
73 
Savos norādījumos Komisija tomēr izvērsti nenorādīja precīzas prasības attiecībā 
uz rezultāta rādītāju(-iem) iznākumiem, kas jāizvēlas katrai investīciju prioritātei, 
lai nodrošinātu konsekvenci starp darbības programmām. Jo īpaši attiecībā uz 
mērķi samazināt izglītību priekšlaicīgi pametušo skaitu mēs uzskatām, ka nepre -
cīzu norādījumu dēļ dažos gadījumos atsauces vērtības un mērķvērtības papildu 
rādītājiem būtu bijušas noderīgas, lai labāk novērtētu pasākuma efektivitāti 
(sk.  4. izcēlumu ).4. izcēlumsPiemērs, kurā papildu iznākuma rādītāja mērķi būtu bijuši noderīgi
Īpašajam mērķim “Priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas samazināšana un novēršana” 2014.–2020. gada re -
ģionālajā darbības programmā Itālijai (Sicīlijai) kā iznākuma rādītājs ir izvēlēts “dalībnieki, kuri ir nodarbināti, 
tostarp pašnodarbinātie, sešus mēnešus pēc mācību pārtraukšanas” (kopā ar atsauces vērtību un mērķi).
Tomēr, ņemot vērā to, ka daudzi no saņēmējiem būs skolēni, kas joprojām apmeklē skolu, šis rādītājs viens 
pats nav pietiekams, lai novērtētu intervences efektivitāti.
Tā kā šā pasākuma mērķis ir arī panākt, lai dalībnieki turpinātu mācības skolā, mēs uzskatām, ka vajadzēja arī 
noteikt mērķi papildu rādītājam, piemēram, kopējo rezultātu rādītājam “izglītībā/apmācībā iesaistītie dalīb -
nieki pēc mācību pārtraukšanas” vai rādītājam, kurš tika izmantots Itālijas ESF darbības programmā un ar kuru 
mērīja dalībnieku situāciju vienu gadu pēc intervences.
Grūti sasaistīt izglītības pasākumus ar nodarbinātības 
izredzēm
74 
Uzraudzības un ziņošanas sistēmām par 2014.–2020. gada plānošanas periodu 
jāsniedz informācija par attiecīgo izglītības pasākumu ietekmi uz dalībnieku pie -
mērotību darba tirgum.
75 
Lai apskatītu šo kritēriju, mēs caurlūkojām Padomes nodarbinātības pamatno -
stādnes un citus attiecīgos ES dokumentus.
36 Apsvērumi 
76 
Padomes nodarbinātības pamatnostādnēs, kas bija spēkā laikā, kad tika pieņem -
tas 2007.–2013. gada ESF darbības programmas31, jau bija uzsvērts, ka ir svarīgi 
paplašināt, uzlabot un pielāgot ieguldījumus cilvēkkapitālā (t. i. izglītībā), lai 
sekmētu piemērotību darba tirgum. Šo principu apstiprināja gan 2010. gada, gan 
2013. gada nodarbinātības pamatnostādnes32, jo īpaši attiecībā uz profesionālo 
izglītību un apmācību, mūžizglītību un augstākās izglītības iegūšanu.
77 
Atzīstot izglītības un apmācības nozīmi nodarbināmības palielināšanā, Padome 
ar 2009. gada 12. maija secinājumiem par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai 
izglītības un apmācības jomā (“ ET 2020”) pilnvaroja Komisiju ierosināt iespējamu 
Eiropas kritēriju šajā jomā.
78 
Komisija 2011. gadā ierosināja33 jaunu kritēriju attiecībā uz neseno absolventu 
nodarbinātības līmeni34. Lai uzsvērtu, kā ar izglītības un apmācības politiku var 
sekmēt panākumus nodarbinātības jomā, un palielinātu absolventu nodarbināmī -
bu, Padome 2012. gada maijā apstiprināja šo kritēriju35.
79 
Saskaņā ar kritēriju neseno absolventu nodarbinātības līmenim līdz 2020. gadam 
vajadzētu sasniegt vismaz 82 %. Saskaņā ar  Eurostat  datiem faktiskais līmenis 
liecina, ka pašreizējie rādītāji ir krietni zemāki par plānoto mērķi. 2014. gadā 
nodarbinātības līmenis neseno absolventu vidū ES kopumā bija 76 %. No piecām 
apmeklētajām dalībvalstīm vienīgi Vācija jau bija sasniegusi mērķi. Pārējās kopš 
2006. gada bija vērojams pastāvīgs samazinājums (sk.  5. attēlu ).31 Padomes 2005. gada 12. jūlija 
Lēmums par dalībvalstu 
nodarbinātības politikas 
pamatnostādnēm (OV L 205, 
6.8.2005., 21. lpp.).
32 Padomes 2013. gada 22. aprīļa 
Lēmums 2013/208/ES par 
dalībvalstu nodarbinātības 
politikas pamatnostādnēm 
(OV L 118, 30.4.2013., 21. lpp.), 
ar kuru saskaņā nodarbinātī -
bas politikas pamatnostādnes, 
kas izklāstītas Lēmuma 
2010/707/ES pielikumā, paliek 
spēkā.
33 Commission Staff Working 
Paper on the development of 
benchmarks on education and 
training for employability and 
on learning mobility  [“Komisijas 
dienestu darba dokuments 
par nodarbinātības nolūkiem 
paredzētas izglītības un 
mācību kritēriju izstrādi un par 
mācību mobilitāti”], 
SEC(2011) 670 galīgā redakcija, 
24.5.201 1.
34 Rādītājs “neseno absolventu 
nodarbinātības līmenis” ir 
nodarbinātības līmenis 
personām vecumā no 20 līdz 
34 gadiem, kuras atbilst 
šādiem nosacījumiem: 
pirmkārt, ir nodarbinātas 
saskaņā ar Starptautiskās 
Darba organizācijas definīciju, 
otrkārt, ir ieguvušas vismaz 
vidējo izglītību ( ISCED  3) kā 
augstāko izglītības līmeni, 
treškārt, nav bijušas iesaistītas 
izglītībā vai apmācībā četru 
nedēļu laikā pirms 
apsekojuma un, ceturtkārt, ir 
sekmīgi pabeigušas savu 
augstāko sasniegto izglītības 
līmeni viena, divu vai trīs gadu 
laikā pirms apsekojuma. 
Rādītāju aprēķina, 
pamatojoties uz datiem, kuri 
iegūti no ES darbaspēka 
apsekojuma.
35 Padomes 2012. gada 11. maija 
secinājumi par izglītību un 
apmācību ieguvušo personu 
nodarbināmību (OV C 169, 
15.6.2012., 11. lpp.).
37 Apsvērumi 
Neseno absolventu nodarbinātības līmenis apmeklētajās dalībvalstīs
36 Augstākās izglītības iegūšana 
un mūžizglītība.5. attēls
Mērķis: 82 %
2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006100 %
90 %
80 %
70 %
60 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %
0 %RumānijaPortugāleItālijaFrancijaVācija
Avots : Eurostat .
80 
Ar 2014.–2020. gada ESF regulu ieviestie kopējie rezultātu rādītāji iekļauj gan tū -
lītējus, gan ilgāka termiņa rezultātu rādītājus, kuri sevī ietver īstenoto pasākumu 
ietekmi uz nodarbinātību. Tomēr attiecībā uz trim mērķiem izglītības jomā, kuri 
ir visciešāk saistīti ar nodarbinātību – profesionālo izglītību un apmācību, mūž -
izglītību un augstākās izglītības iegūšanu –, atsauces vērtības un mērķvērtības 
pārbaudītajās 2014.–2020. gada darbības programmās bija noteiktas tikai trešdaļā 
gadījumu.
81 
Pat tad, ja bija noteiktas nodarbinātības rādītāju atsauces vērtības un mērķi, Itāli -
jas darbības programma Sicīlijai bija vienīgais gadījums, kurā attiecībā uz diviem 
no trim izglītības mērķiem, kuri visciešāk saistīti ar nodarbinātību36, pastāv skaidra 
saikne starp plānoto izglītības intervenču paredzēto dalībnieku skaitu un gaidā -
mo nodarbinātības iznākumu.
38
 Secinājumi  
un ieteikumi
82 
Mēs secinājām, ka, kaut arī 2007.–2013. gada darbības programmās ES izglītības 
mērķi ir pienācīgi ņemti vērā, nebija iespējams sistemātiski parādīt revidēto pro -
jektu rezultātus, jo nebija pietiekami izmantoti skaitļos izteikti mērķi un darbības 
rezultātu rādītāji. Attiecībā uz 2014.–2020. gada darbības programmu izstrādi 
Palāta konstatēja, ka Komisija sniedza atbalstu dalībvalstīm partnerattiecību 
nolīgumu un darbības programmu izstrādē un vēlāk tās novērtēja, konstatējot 
vairākus trūkumus. Mēs arī secinājām, ka ES izglītības mērķi bija pienācīgi ņemti 
vērā un bija uzlabots intervences loģikas apraksts. Tomēr joprojām pastāv dažas 
nepilnības sistēmā, un tas var ietekmēt darbības rezultātu uzraudzību un ziņoša -
nu darbības programmu un projektu līmenī. Turklāt ne vienmēr ir skaidra saikne 
starp izglītības pasākumiem un to ietekmi uz dalībnieku nodarbināmību.
Pārbaudītajās 2007 .–2013. gada ESF darbības programmās 
ir pievērsta uzmanība ES izglītības mērķiem, bet pastāv 
trūkumi saistībā ar darbības programmu grozījumiem un 
uzraudzību
83 
Mūsu analīze liecina, ka pārbaudītajās darbības programmās kopumā ES izglītības 
mērķi bija ņemti vērā un bija iekļauti. Tomēr dažās darbības programmās trūka 
tādu intervences loģikas elementu kā konteksta apraksts vai vajadzību analīze 
(sk. 27.–32. punktu). Turklāt bija trūkumi uzraudzības instrumentu sistēmā, jo mēr -
ķi nebija izteikti skaitļos un trūka rādītāju to mērīšanai (sk. 33.–38. punktu).
84 
Kopumā “ ET 2020” un stratēģijai “Eiropa 2020”, ko pieņēma 2007.–2013. gada 
plānošanas periodā, nebija lielas ietekmes uz pārbaudītajām darbības program -
mām, jo tās jau atbilda šajos dokumentos izklāstītajiem atjauninātajiem mērķiem. 
Lielākajai daļai to pārskatīto darbības programmu, kuru finanšu piešķīrumā veica 
izmaiņas, nebija skaidri paskaidrota ietekme, kādu finanšu piešķīrumu izmaiņas 
rada uz attiecīgajām mērķvērtībām (sk. 39.–44. punktu).
39 Secinājumi un ieteikumi  
Nebija iespējams sistemātiski parādīt pārbaudīto projektu 
rezultātus
85 
Mēs pārbaudījām 15 tādu projektu izlasi, kuri saskaņā ar vadošo iestāžu teikto 
labvēlīgi ietekmēja vismaz viena ES izglītības mērķa sasniegšanu. Pamatojoties 
uz iepriekš minēto, mēs gaidījām, ka šo projektu ietekme uz dalībniekiem un uz 
izglītības īpašā mērķa vispārējo sasniegšanu būs skaidri parādīta.
86 
Nebija iespējams sistemātiski parādīt revidēto projektu rezultātus. Tas galveno -
kārt bija saistīts ar to, ka ieguldījums atlasīto izglītības mērķu sasniegšanā nebija 
uzraudzīts, un mērķi tiešām nebija izteikti skaitļos gandrīz pusei no revidētajiem 
projektiem. Turklāt gandrīz pusei projektu bija noteikti tikai tādi rādītāji kā dalīb -
nieku skaits / līdzdalības, un tas apgrūtināja secinājumu izdarīšanu par projektu 
reālo ietekmi uz dalībniekiem (sk. 48.–52. punktu).
2014.–2020. gada darbības programmas atbilst ES izglītības 
mērķiem
87 
Komisija sniedza atbalstu dalībvalstīm partnerattiecību nolīgumu un darbības 
programmu izstrādē un vēlāk tās novērtēja, konstatējot vairākus trūkumus. No -
vērtējot 2014.–2020. gada darbības programmu izveides procesu, mēs atklājām 
dažus trūkumus (sk. 55.–61. punktu).
88 
Mūsu veiktā pārbaudīto darbības programmu analīze liecina, ka tajās parasti bija 
ietverti izglītības mērķi. Salīdzinājumā ar 2007.–2013. gada plānošanas periodu 
bija ievērojami uzlabojies intervences loģikas apraksts. Mēs konstatējām arī uzla -
bojumus uzraudzības sistēmā 2014.–2020. gada periodam (sk. 65.–68. punktu).
40 Secinājumi un ieteikumi  
89 
Lai gan pārbaudīto darbības programmu izveides procesā ir nelieli uzlabojumi sa -
līdzinājumā ar 2007.–2013. gada plānošanas periodu, izšķirīgais nākamais posms, 
kas ir dalībvalstu rokās, ir izvēlēties un īstenot atbilstīgus projektus, lai atbalstītu 
darbības programmās izklāstīto izglītības mērķu sasniegšanu.
Darbības rezultātu uzraudzības kārtība ir uzlabota, bet 
saglabājas daži ierobežojumi
90 
Lai novērstu nepilnības, kuras konstatētas saistībā ar 2007.–2013. gada plānoša -
nas periodu, 2014.–2020. gada tiesiskajā regulējumā tika ieviesti kopējie rezul -
tātu rādītāji. Savos norādījumos Komisija tomēr izvērsti neizklāstīja precīzas 
prasības attiecībā uz rezultāta rādītāju(-iem) iznākumiem, kas jāizvēlas katrai 
investīciju prioritātei, lai nodrošinātu konsekvenci starp darbības programmām 
(sk. 71.–73. punktu).
91 
Izglītībai ir nenoliedzama ietekme uz līdzdalību darba tirgū un ienākumiem, un 
tā sniedz daudzas sociālas priekšrocības. Lai īstenotu stratēģiju “Eiropa 2020” no -
darbinātībai un gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, izglītības interven -
ces skaidri jāvirza uz nodarbinātības iznākumiem, īpaši tad, ja tās ir paredzētas 
pieaugušajiem.
92 
Ar ESF regulu ieviestie kopējie rezultātu rādītāji iekļauj gan tūlītējus, gan ilgāka 
termiņa rezultātu rādītājus, kuri mēra īstenoto pasākumu ietekmi uz nodarbi -
nātību. Tomēr saistībā ar trim mērķiem izglītības jomā, kuri ir visciešāk saistīti 
ar nodarbinātību – profesionālo izglītību un apmācību, mūžizglītību un aug -
stākās izglītības iegūšanu –, atsauces vērtības un mērķvērtības pārbaudītajās 
2014.–2020. gada darbības programmās bija noteiktas tikai trešdaļā gadījumu 
(sk. 76.–81. punktu).
41 Secinājumi un ieteikumi  
93 
Palāta formulē turpmāk aprakstītos ieteikumus.
1. ieteikums
Komisijai jāapsver rezultātu rādītāja(-u) konkretizēšana attiecībā uz iznākumiem, 
kam atsauces vērtības un mērķvērtības jānosaka katrai investīciju prioritātei.
Plānotais īstenošanas termiņš: nākamā plānošanas perioda sagatavošanas laikā.
2. ieteikums
Ja dalībvalstis pieprasa darbības programmu grozījumus, Komisijai
— jāveicina skaidras saiknes izveide starp darbības programmu investīciju priori -
tātēm un pienācīgiem skaitļos izteiktiem un izmērāmiem rezultātu rādītājiem;
— jānodrošina, lai dalībvalstis sniegtu paskaidrojumus par finanšu piešķīrumu 
pārplānošanu, iekļaujot kvalitatīvu un kvantitatīvu informāciju par paredza -
mo izmaiņu tiešo rezultātu un koprezultātu rādītājos.
Paredzētais īstenošanas termiņš: nekavējoties.
3. ieteikums
Dalībvalstīm jānodrošina, ka
— pastāv skaidra saikne starp atlasītajiem projektiem un darbības programmās 
iekļauto ES izglītības mērķu sasniegšanu;
— ir ieviesti atbilstoši rezultātu rādītāji, lai sistemātiski parādītu projekta faktisko 
ietekmi uz galīgajiem dalībniekiem un uzraudzītu virzību darbības program -
mu izglītības mērķu sasniegšanā.
Paredzētais īstenošanas termiņš: nekavējoties.
42 Secinājumi un ieteikumi  
4. ieteikums
Attiecīgos gadījumos Komisijai un dalībvalstīm mērķtiecīgāk jāvirza darbības 
programmu finansējums pasākumiem, kas nostiprina saikni starp izglītību un 
nodarbinātību, un jānodrošina iznākuma pienācīga uzraudzība.
Paredzētais īstenošanas termiņš: nekavējoties.
Šo ziņojumu 2016. gada 11. maija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
II apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Henri GRETHEN .
 Revīzijas palātas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
43
 Pielikumi
Virzība stratēģijas “Eiropa 2020” izglītības mērķu sasniegšanā
I. Personu, kuras priekšlaicīgi pamet izglītību un apmācību, procentuālais īpatsvars
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 MĒRĶIS
ES (28 valstis) 15,3 14,9 14,7 14,2 13,9 13,4 12,7 11,9 11,2 10,9 10,0
Beļģija 12,6 12,1 12,0 11,1 11,9 12,3 12,0 11,0 9,8 10,0 9,5
Bulgārija 17, 3 14,9 14,8 14,7 13,9 11,8 12,5 12,5 12,9 13,1 11,0
Čehijas Republika 5,1 5,2 5,6 5,4 4,9 4,9 5,5 5,4 5,5 5,8 5,5
Dānija 9,1 12,9 12,5 11,3 11,0 9,6 9,1 8,0 7, 8 7, 6 10,0
Vācija 13,7 12,5 11,8 11,1 11,9 11,6 10,5 9,8 9,5 9,6 10,0
Igaunija 13,4 14,4 14,0 13,5 11,0 10,6 10,3 9,7 11,4 11,8 9,5
Īrija 12,2 11,8 11,4 11,7 11,5 10,8 9,7 8,4 6,9 6,9 8,0
Grieķija 15,1 14,3 14,4 14,2 13,5 12,9 11,3 10,1 9,0 8,3 9,7
Spānija 30,3 30,8 31,7 30,9 28,2 26,3 24,7 23,6 21,9 20,3 15,0
Francija 12,7 12,8 11,8 12,4 12,7 12,3 11,8 9,7 9,0 9,2 9,5
Horvātija 4,7 4,5 4,4 5,2 5,2 5,0 5,1 4,5 2,7 3,0 4,0
Itālija 20,4 19,5 19,6 19,1 18,6 17, 8 17, 3 16,8 15,0 14,6 16,0
Kipra 14,9 12,5 13,7 11,7 12,7 11,3 11,4 9,1 6,8 5,4 10,0
Latvija 15,6 15,6 15,5 14,3 12,9 11,6 10,6 9,8 8,5 9,5 13,4
Lietuva 8,8 7, 8 7, 5 8,7 7,9 7, 4 6,5 6,3 5,9 5,5 9,0
Luksemburga 14,0 12,5 13,4 7,7 7,1 6,2 8,1 6,1 6,1 8,6 10,0
Ungārija 12,5 11,4 11,7 11,5 10,8 11,4 11,8 11,9 11,4 11,6 10,0
Malta 32,2 30,2 27, 2 25,7 23,8 22,7 21,1 20,5 20,3 20,1 10,0
Nīderlande 12,6 11,7 11,4 10,9 10,0 9,2 8,9 9,3 8,7 8,3 8,0
Austrija 10,0 10,8 10,2 8,8 8,3 8,5 7, 8 7, 5 7, 0 7, 3 9,5
Polija 5,4 5,0 5,0 5,3 5,4 5,6 5,7 5,6 5,4 5,3 4,5
Portugāle 38,5 36,5 34,9 30,9 28,3 23,0 20,5 18,9 17, 4 14,4 10,0
Rumānija 17,9 17, 3 15,9 16,6 19,3 18,1 17, 8 17, 3 18,1 18,9 11,3
Slovēnija 5,6 4,1 5,1 5,3 5,0 4,2 4,4 3,9 4,4 5,4 5,0
Slovākija 6,6 6,5 6,0 4,9 4,7 5,1 5,3 6,4 6,7 7,1 6,0
Somija 9,7 9,1 9,8 9,9 10,3 9,8 8,9 9,3 9,5 9,3 8,0
Zviedrija 8,6 8,0 7,9 7, 0 6,5 6,6 7, 5 7,1 6,7 6,6 10,0
Apvienotā Karaliste 11,3 16,6 16,9 15,7 14,8 14,9 13,4 12,3 11,8 11,0 Nav noteikts
Avots : Eurostat .I pielikums
44 Pielikumi 
II. Tādu 30–34 gadus vecu personu īpatsvars, kam ir augstākā izglītība
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 MĒRĶIS
ES (28 valstis) 29,0 30,1 31,1 32,3 33,8 34,8 36,0 37,1 37,9 38,5 40,0
Beļģija 41,4 41,5 42,9 42,0 44,4 42,6 43,9 42,7 43,8 43,1 47,0
Bulgārija 25,3 26,0 27,1 27,9 27,7 27, 3 26,9 29,4 30,9 32,0 36,0
Čehijas Republika 13,1 13,3 15,4 17, 5 20,4 23,7 25,6 26,7 28,2 29,5 32,0
Dānija 43,0 38,1 39,2 40,7 41,2 41,2 43,0 43,4 44,9 46,7 40,0
Vācija 25,8 26,5 27,7 29,4 29,8 30,6 31,8 32,9 31,4 31,8 42,0
Igaunija 32,5 33,5 34,4 36,3 40,2 40,2 39,5 42,5 43,2 45,2 40,0
Īrija 41,3 43,3 46,3 48,9 50,1 49,7 51,1 52,6 52,2 52,3 60,0
Grieķija 26,9 26,3 25,7 26,6 28,6 29,1 31,2 34,9 37, 2 39,4 32,0
Spānija 39,4 40,9 41,3 40,7 42,0 41,9 41,5 42,3 42,3 41,1 44,0
Francija 39,7 41,4 41,0 43,0 43,2 43,1 43,3 44,0 43,7 44,9 50,0
Horvātija 16,7 16,8 18,5 21,3 24,5 23,9 23,1 25,6 32,2 31,7 35,0
Itālija 17, 6 18,6 19,2 19,0 19,9 20,4 21,9 22,5 23,9 24,9 26,0
Kipra 46,1 46,2 47,1 45,0 45,3 46,2 49,9 47, 8 52,5 54,2 46,0
Latvija 19,3 25,7 26,3 30,5 32,6 35,9 37, 2 40,7 39,9 41,0 34,0
Lietuva 39,4 36,4 39,9 40,4 43,8 45,7 48,6 51,3 53,3 56,4 48,7
Luksemburga 35,5 35,3 39,8 46,6 46,1 48,2 49,6 52,5 52,7 50,5 66,0
Ungārija 19,4 20,6 22,8 24,0 26,1 28,2 29,8 32,3 34,1 34,9 30,3
Malta 20,7 20,8 21,0 21,9 22,1 23,4 24,9 26,0 26,5 27, 0 33,0
Nīderlande 35,8 36,4 40,2 40,5 41,4 41,2 42,2 43,2 44,8 46,4 40,0
Austrija 21,1 20,9 21,9 23,4 23,4 23,6 26,1 27,1 40,0 39,1 38,0
Polija 24,7 27 ,0. g. 29,7 32,8 34,8 36,5 39,1 40,5 42,1 43,2 45,0
Portugāle 18,3 19,5 21,6 21,3 24,0 26,7 27, 8 30,0 31,3 31,3 40,0
Rumānija 12,4 13,9 16,0 16,8 18,3 20,3 21,7 22,9 25,0 25,5 26,7
Slovēnija 28,1 31,0 30,9 31,6 34,8 37,9 39,2 40,1 41,0 42,6 40,0
Slovākija 14,4 14,8 15,8 17, 6 22,1 23,2 23,7 26,9 26,9 27,9 40,0
Somija 46,2 47, 3 45,7 45,9 45,7 46,0 45,8 45,1 45,3 45,3 42,0
Zviedrija 39,5 41,0 42,0 43,9 45,3 46,8 47,9 48,3 49,9 50,0 40,0
Apvienotā Karaliste 36,4 38,3 39,5 41,4 43,1 45,5 46,9 47, 4 47,7 47,7 Nav noteikts
Avots : Eurostat .I pielikums
45 Pielikumi 
Pārskats par plānošanu, īstenošanu, uzraudzību un ziņošanu
Darbības programmas 
analīze un apstiprināšana
Gada īstenošanas ziņojumu 
analīze un novērtēšanaGada īstenošanas ziņojumu 
sagatavošanaUzraudzības informācijas 
nodrošināšana par projektiemProjektu īstenošanaProjektu vai projektu
īstenotāju atlaseDarbības programmas 
sagatavošanaPartnerattiecību nolīguma 
analīze un apstiprināšanaPartnerattiecību nolīguma 
sagatavošanaDalībvalsts Eiropas KomisijaII pielikums
Avots : Eiropas Revīzijas palāta.
46 Pielikumi 
Pārbaudīto 2007 .–2013. gada ESF darbības programmu saraksts
Dalībvalsts Darbības programmasKopējais 
piešķīrums  
(miljoni EUR )Kopējais 
ESF ieguldījums  
(miljoni EUR )Sākotnējais 
ESF piešķīrums 
izglītībai1 
(miljoni EUR )% no kopējā 
ESF
PT2007PT05UPO001  – Programa Operacional 
Temático Potencial Humano 2007–20138 736 6 117 5 056 83
2007PT051PO001  – Programa Operacional do 
Fundo Social Europeu Para a Região Autónoma dos 
Açores 2007–2013 Pro-Emprego224 190 104 55
2007PT052PO001  – Programa Operacional de 
Valorização do Potencial Humano e Coesão Social 
da Região Autónoma Da Madeira156 125 82 66
PL2007PL051PO001  – Program Operacyjny Kapitał 
Ludzki Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 
2007–201311 420 9 707 4 330 45
DE2007DE05UPO001  – Operationelles Programm 
des Bundes für den Europäischen Sozialfonds 
Förderperiode 2007–20136 031 3 488 914 26
2007DE051PO004  – Operationelles Programm 
des Freistaates Sachsen für den Europäischen So -
zialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 20131 157 872 571 65
2007DE052PO008  – Operationelles Programm 
zur Umsetzung des ESF in NRW in der Förderphase 
2007–20131 368 684 432 63
2007DE051PO006  – Operationelles Programm 
für den Einsatz des Europäischen Sozialfonds im 
Freistaat Thüringen in den Jahren 2007 bis 2013836 629 299 48
2007DE051PO002  – Europäischer Sozialfonds 
(ESF) Operationelles Programm des Landes Meck -
lenburg-Vorpommern im Ziel Konvergenz
Förderperiode 2007 bis 2013557 417 275 66
2007DE051PO001  – Operationelles Programm 
des Landes Brandenburg für den Europäischen 
Sozialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 
2013 Ziel Konvergenz Brandenburg Nordost und 
Brandenburg Südwest826 620 260 42III pielikums
47 Pielikumi III pielikumsDalībvalsts Darbības programmasKopējais 
piešķīrums  
(miljoni EUR )Kopējais 
ESF ieguldījums  
(miljoni EUR )Sākotnējais 
ESF piešķīrums 
izglītībai1 
(miljoni EUR )% no kopējā 
ESF
IT2007IT051PO007  – Programma Operativo Nazio -
nale Competenze per lo sviluppo1 487 743 698 94
2007IT051PO003  – Programma Operativo Regio -
nale Sicilia per il Fondo Sociale Europeo 2007–20132 099 1 050 302 29
2007IT051PO005  – Regione Puglia
Programma Operativo Regionale 2007–2013 Fondo 
Sociale Europeo1 279 640 247 39
2007IT051PO001  – Programma Operativo Obiet -
tivo Convergenza
Fondo Sociale Europeo 2007–2013
Regione Campania1 118 559 209 37
2007IT052PO006  – Programma Operativo Regio -
nale della Lombardia Ob. 2 FSE 2007–2013798 338 163 48
2007IT052PO004  – Programma Operativo del 
Fondo Sociale Europeo Obiettivo Competitività 
Regionale e Occupazione Regione Lazio 2007–2013736 368 103 28
HU2007HU05UPO001  – Társadalmi Megújulás 
Operatív Program4 097 3 483 2 358 68
CZ2007CZ05UPO002  – Operační program Vzdělávání 
pro konkurenceschopnost2 151 1 829 1 617 88
2007CZ05UPO001  – Operační program Lidské 
zdroje a zaměstnanost 2007–20132 157 1 837 268 15
RO2007RO051PO001  – Programul Operaţional 
Sectorial Dezvoltarea Resurselor Umane
2007–20134 089 3 476 1 862 54
EL2007GR05UPO002  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Εκπαιδευση Και Δια Βιου Μαθηση2 215 1 440 1 418 99
2007GR05UPO001  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Αναπτυξη Ανθρωπινου Δυναμικου2 825 2 260 369 16
2007GR05UPO003  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Διοικητικη Μεταρρυθμιση675 505 173 34
48 Pielikumi 
Dalībvalsts Darbības programmasKopējais 
piešķīrums  
(miljoni EUR )Kopējais 
ESF ieguldījums  
(miljoni EUR )Sākotnējais 
ESF piešķīrums 
izglītībai1 
(miljoni EUR )% no kopējā 
ESF
ES2007ES051PO005  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo
2007–2013 Andalucía1 445 1 156 477 41
2007ES05UPO001  – Programa Operativo 
Plurirregional Adaptabilidad y Empleo Fondo Social 
Europeo 2007–20135 925 4 301 1 313 31
2007ES051PO004  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo de Galicia 2007–2013448 359 153 43
2007ES051PO003  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Extremadura333 250 128 51
2007ES052PO008  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Madrid514 257 102 40
2007ES051PO002  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Castilla la Mancha225 180 45 25
UK2007UK05UPO001  – ESF Anglija, 2007.–
2013. gada darbības programma6 049 3 090 1 047 34
2007UK051PO002  – Rietumvelsa un Ielejas, Kon -
verģences programma, 2007.–2013. gada darbības 
programma Eiropas Sociālajam fondam1 500 834 431 52
FR2007FR052PO001  – Compétitivité Régionale et 
Emploi 2007–2013
Programme Opérationnel National Fonds Social 
Européen8 991 4 495 953 21
2007FR051PO004  – Ile de La Réunion
Programme Opérationnel FSE 2007–2013742 517 290 56
SK2007SK05UPO001  – Operačný program 
Vzdelávanie727 618 490 79
BG2007BG051PO001  – Оперативна програма 
“Развитие на човешките ресурси” 2007–2013 г.1 214 1 032 490 47
BE2007BE052PO005  – Operationeel Programma ESF 
Doelstelling 2 Vlaanderen 2007–20131 111 469 167 36
AT2007AT052PO001  – Operationelles Programm 
Beschäftigung Österreich 2007–20131 115 472 190 40
Kopā 87 377 59 406 28 385 48
1 2007.–2013. gada plānošanas periodā ES prioritātes kodi nr. 62, 72, 73 un 74 ir tie, kuri norādīti kā atbilstoši piešķīrumiem izglītībai.III pielikums
49 Pielikumi 
Pārbaudīto 2014.–2020. gada partnerattiecību nolīgumu un darbības programmu 
saraksts
DalībvalstsPartnerattiecību nolīguma numurs
DE2014DE16M8PA001  – Partnerschaftsvereinbarung zwischen Deutschland und der europäischen Kommission für die Umsetzung der 
ESI-Fonds unter dem gemeinsamen strategischen Rahmen in der Förderperiode 2014 bis 2020
FR 2014FR16M8PA001  – Accord de partenariat 2014–2020 France
IT 2014IT16M8PA001  – Accordo di partenariato 2014.–2020. Italia
PT 2014PT16M8PA001  – Portugal 2020 – acordo de parceria 2014–2020
RO 2014RO16M8PA001  – Acordul de parteneriat România
Dalībvalsts DP numursKopējais 
piešķīrums  
(miljoni EUR )Kopējais 
ESF ieguldījums  
(miljoni EUR )Sākotnējais 
ESF piešķīrums 
izglītībai1 
(miljoni  EUR)% no kopējā 
ESF
DE2014DE05SFOP002  – Operationelles Programm 
ESF Bund Deutschland 2014–20204 830 2 689 883 33
2014DE05SFOP012  – Operationelles Programm 
ESF Sachsen 2014–2020828 663 247 37
FR2014FR05M0OP001  – Programme Opérationnel 
au titre de l’objectif “Investissement pour la 
croissance et l’emploi”968 280 213 76
IT2014IT05M2OP001  – Per la Scuola – Competen -
ze e Ambienti per l’apprendimento3 019 1 615 1 056 65
2014IT05SFOP014  – POR Sicilia FSE 820 615 193 31
PT2014PT05SFOP001  – PO Capital Humano 3 642 3 096 3 030 98
2014PT16M2OP001  – Programa Operacional 
Regional do Norte 2014–20204 166 583 263 45
RO2014RO05M9OP001  – Program Operational 
Capital Uman5 059 4 221 1 257 30
Kopā 23 332 13 762 7 142 52
1 2014.–2020. gada plānošanas periodā ES prioritātes kodi nr. 115, 116, 117 un 118 ir tie, kuri norādīti kā atbilstoši piešķīrumiem izglītībai.IV pielikums
50 Pielikumi 
Revīzijas metodoloģija darbības programmās iekļauto mērķu novērtēšanaiV pielikums
Avots : Eiropas Revīzijas palāta.
Novērtējums Kāpēc tas ir svarīgi  IznākumsJā
Nē
Vai atlasītais mērķis bija darbības 
programmā?Turpmāku 
vērtēšanu 
neveic
Konteksta apraksta trūkums nozīmē, ka nevar noteikt 
vajadzības vai arī tās var noteikt tikai daļēji vai vispārīgi. Lai izstrādātu skaidru stratēģiju, ir jāanalizē sākotnējā situācija.
Ir jāapzina vajadzības un jāizveido saikne starp šīm 
vajadzībām un darbībām, kas paredzētas, lai tās apmierinātu; tas jādara, lai nodrošinātu efektīvu resursu sadali ES izglītības mērķu sasniegšanai.
Iespējamo projektu kategoriju, saņēmēju, mērķa grupu un 
darbību laika graﬁku noteikšana palīdz tās īstenot efektīvi.
Lai novērtētu, vai mērķis ir sasniegts, ir nepieciešams izteikt 
skaitļos, kas ar intervenci ir jāatrisina saistībā ar sākotnējo stāvokli. Šiem mērķiem jābūt konkrētiem, izmērāmiem, sasniedzamiem, būtiskiem un laikā noteiktiem (SMART). 
Rādītāji ir vajadzīgi, lai uzraudzītu īstenoto pasākumu 
sasniegtspēju un rezultātus. Rādītājiem ir jābūt 
atbilstīgiem, apstiprinātiem, ticamiem, vienkāršiem un 
stabiliem (RACER).Vai bija konteksta 
apraksts?
Vai bija veikta 
vajadzību analīze?
Vai ir norādītas 
provizoriskās
darbības?
Vai mērķis bija 
izteikts skaitļos?
Vai ir deﬁnēti attiecīgie 
rādītāji?Kvalitatīvs 
novērtējums skalā no 
“trūkst apraksta” līdz 
“visaptverošs 
apraksts”
Kvalitatīvs 
novērtējums skalā 
no “trūkst analīzes” 
līdz “visaptveroša 
analīze”
Kvalitatīvs novērtējums 
skalā no “nav 
paredzētas darbības” 
līdz “visaptverošs 
rīcības plāns”
Jā/nēJā/nē
51 Pielikumi 
Pārskats par izmaiņām pārbaudītajās 2007 .–2013. gada ESF darbības programmās
Dalībvalsts DP numursVai 
DP plānošanas 
periodā tika 
grozīta?Vai izglītības 
mērķi tika 
grozīti?Vai piešķīrumi 
izglītībai1 tika 
grozīti?Vai tika grozīti ar 
izglītību saistītie 
rādītāji vai to 
mērķi?
PT2007PT05UPO001  – Programa Operacional 
Temático Potencial Humano 2007–2013Jā Nē Jā Jā
2007PT051PO001  – Programa Operacional do 
Fundo Social Europeu Para a Região Autónoma dos 
Açores 2007–2013 Pro-EmpregoJā Nē Nē Nē
2007PT052PO001  – Programa Operacional de 
Valorização do Potencial Humano e Coesão Social 
da Região Autónoma Da MadeiraJā Nē Nē2Nē
PL2007PL051PO001  – Program Operacyjny Kapitał 
Ludzki Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 
2007–2013Jā Jā Jā Jā
DE2007DE05UPO001  – Operationelles Programm 
des Bundes für den Europäischen Sozialfonds 
Förderperiode 2007–2013Jā Nē Jā Jā
2007DE051PO004  – Operationelles Programm 
des Freistaates Sachsen für den Europäischen So -
zialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 2013Jā Nē Jā Jā
2007DE052PO008  – Operationelles Programm 
zur Umsetzung des ESF in NRW in der Förderphase 
2007–2013Jā Nē Nē Jā
2007DE051PO006  – Operationelles Programm 
für den Einsatz des Europäischen Sozialfonds im 
Freistaat Thüringen in den Jahren 2007 bis 2013Jā Nē Jā Jā
2007DE051PO002  – Europäischer Sozialfonds 
(ESF) Operationelles Programm des Landes Meck -
lenburg-Vorpommern im Ziel Konvergenz
Förderperiode 2007 bis 2013Nē Nē Nē Nē
2007DE051PO001  – Operationelles Programm 
des Landes Brandenburg für den Europäischen 
Sozialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 
2013 Ziel Konvergenz Brandenburg Nordost und 
Brandenburg SüdwestJā Nē Jā JāVI pielikums
52 Pielikumi 
Dalībvalsts DP numursVai 
DP plānošanas 
periodā tika 
grozīta?Vai izglītības 
mērķi tika 
grozīti?Vai piešķīrumi 
izglītībai1 tika 
grozīti?Vai tika grozīti ar 
izglītību saistītie 
rādītāji vai to 
mērķi?
IT2007IT051PO007  – Programma Operativo Nazio -
nale Competenze per lo sviluppoNē Nē Nē Jā
2007IT051PO003  – Programma Operativo Regio -
nale Sicilia per il Fondo Sociale Europeo 2007–2013Jā Nē Jā Jā
2007IT051PO005  – Regione Puglia
Programma Operativo Regionale 2007–2013 Fondo 
Sociale EuropeoJā Nē Jā Jā
2007IT051PO001  – Programma Operativo Obiet -
tivo Convergenza
Fondo Sociale Europeo 2007–2013
Regione CampaniaJā Nē Jā Nē
2007IT052PO006  – Programma Operativo Regio -
nale della Lombardia Ob. 2 FSE 2007–2013Jā Nē Nē Nē
2007IT052PO004  – Programma Operativo del 
Fondo Sociale Europeo Obiettivo Competitività 
Regionale e Occupazione Regione Lazio 2007–2013Jā Nē Jā Nē
HU2007HU05UPO001  – Társadalmi Megújulás 
Operatív ProgramJā Nē Jā Jā
CZ2007CZ05UPO002  – Operační program Vzdělávání 
pro konkurenceschopnostJā Nē Jā Jā
2007CZ05UPO001  – Operační program Lidské 
zdroje a zaměstnanost 2007–2013Jā Nē Jā Jā
RO2007RO051PO001  – Programul Operaţional 
Sectorial Dezvoltarea Resurselor Umane
2007–2013Nē Nē Nē Nē
EL2007GR05UPO002  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Εκπαιδευση Και Δια Βιου ΜαθησηJā Nē Jā Jā
2007GR05UPO001  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Αναπτυξη Ανθρωπινου ΔυναμικουJā Jā Jā Jā
2007GR05UPO003  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Διοικητικη ΜεταρρυθμισηJā Nē Jā JāVI pielikums
53 Pielikumi 
Dalībvalsts DP numursVai 
DP plānošanas 
periodā tika 
grozīta?Vai izglītības 
mērķi tika 
grozīti?Vai piešķīrumi 
izglītībai1 tika 
grozīti?Vai tika grozīti ar 
izglītību saistītie 
rādītāji vai to 
mērķi?
ES2007ES051PO005  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo
2007–2013 AndalucíaJā Nē Jā Jā
2007ES05UPO001  – Programa Operativo 
Plurirregional Adaptabilidad y Empleo Fondo Social 
Europeo 2007–2013Jā Nē Jā Jā
2007ES051PO004  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo de Galicia 2007–2013Jā Nē Jā Jā
2007ES051PO003  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 ExtremaduraJā Nē Nē Nē
2007ES052PO008  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 MadridJā Nē Jā Jā
2007ES051PO002  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Castilla la ManchaJā Nē Jā Jā
UK2007UK05UPO001  – ESF Anglija, 2007.–
2013. gada darbības programmaJā Nē Nē Nē
2007UK051PO002  – Rietumvelsa un Ielejas, Kon -
verģences programma, 2007.–2013. gada darbības 
programma Eiropas Sociālajam fondamJā Nē Jā Jā3
FR2007FR052PO001  – Compétitivité Régionale et 
Emploi 2007–2013
Programme Opérationnel National Fonds Social 
EuropéenJā Nē Jā Jā
2007FR051PO004  - Ile de La Réunion
Programme Opérationnel FSE 2007–2013Jā Nē Jā Jā
SK2007SK05UPO001  – Operačný program 
VzdelávanieJā Nē Jā Jā
BG2007BG051PO001  – Оперативна програма 
“Развитие на човешките ресурси” 2007–2013 г.Jā Nē Nē Jā4
BE2007BE052PO005  – Operationeel Programma ESF 
Doelstelling 2 Vlaanderen 2007–2013Jā Nē Nē Nē
AT2007AT052PO001  – Operationelles Programm 
Beschäftigung Österreich 2007–2013Jā Nē Jā Jā
1 ES prioritātes kodi nr. 62, 72, 73 un 74 ir tie, kuri norādīti kā atbilstoši piešķīrumiem izglītībai.
2 Piešķīrums prioritārajam kodam nr. 74 tika palielināts par EUR 100 000, kas veido aptuveni 0,12 % no piešķīrumiem izglītībai.
3 Programmas līmeņa rādītājiem tika grozītas mērķvērtības.
4 Konteksta rādītāja mērķvērtība saistībā ar izglītību priekšlaicīgi pametušajiem tika grozīta, ņemot vērā stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus.VI pielikums
54 Komisijas  
atbilde
Kopsavilkums
IV
Attiecībā uz samazināto izglītībai piešķirto finansējumu Komisija atzīmē, ka 2014.–2020. gada programmu periodā 
ir ieviestas jaunas tematiskās koncentrācijas prasības, lai nodrošinātu, ka atbalsts galvenokārt tiek virzīts vajadzī -
bām un problēmām, kas identificētas saistībā ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu (skatīt Regulas (ES) 
Nr. 1303/2013 18. pantu).
VII
Komisija norāda, ka, lai gan laikā, kad nebija spēkā juridiska prasība noteikt kopējos rezultātu rādītājus, to apkopo -
jums ES līmenī bija problēma, ESF ekspertu novērtēšanas tīkla darbs, kas tika veikts, lai apkopotu dalībvalstu uzrau -
dzības un novērtējuma ziņojumus, palīdzēja daļēji pārvarēt šķēršļus.
Turklāt 2007.–2013. gada ex post  novērtēšana un jo īpaši uzsāktie tematiskie pētījumi ietvēra konkrēto rezultātu 
rādītāju precīzu konvertēšanu uz kopējo rezultātu kategorijām (t. i., darba, kvalifikācijas iegūšanu vai cita pozitīva 
rezultāta sasniegšanu) un izdošanās rādītāju aplēses, par pamatu ņemot prioritāros virzienus, kur bija pieejami 
konsekventi tiešie rezultāti un koprezultāti. Tas ietvēra procentuāli izteiktu rezultātu rādītāju pārvēršanu absolūtos 
skaitļos iespēju robežās.
Komisija norāda, ka 2007.–2013. gada tiesiskajā regulējumā nebija ietverta prasība noteikt mērķus un tiešo rezultātu/
koprezultātu rādītājus projektu līmenī.
Komisija arī norāda, ka palielinājums vai samazinājums finanšu piešķīrumos automātiski nenozīmē vajadzību mainīt 
mērķvērtību. Kad īstenošana ir sākta un ekonomikas vide mainās, dalībvalstis var secināt, ka ir jāveic vairāk vai 
mazāk darbību vai atšķirīgas darbības, lai sasniegtu sākotnējo mērķi, un tādēļ ir nepieciešams lielāks vai mazāks 
finansējums. Turklāt ir svarīgi atgādināt, ka daudzi no 2007.–2013. gada darbības programmu grozījumiem tika veikti 
ekonomikas krīzes laikā. Dažiem pasākumiem, ar ko no jauna piesaistīt cilvēkus darba tirgum, tad būtu bijuši vaja -
dzīgi intensīvāki ieguldījumi, lai sasniegtu rezultātus, kas sākotnēji tika plānoti pirms ekonomikas krīzes.
VIII
Komisija uzsver ievērojamus uzlabojumus uzraudzības un novērtēšanas sistēmā 2014.–2020. gada programmu perio -
dam, jo īpaši saistībā ar pienākumu sniegt ziņojumu par kopējiem rezultātu rādītājiem un veikt ietekmes novēr -
tējumu prioritāro virzienu līmenī. Tā arī atgādina par uzraudzības uzlabojumiem darbību līmenī (skatīt Komisijas 
atbildes par 68. un 90. punktu).
Saistībā ar ietekmes uz nodarbinātību mērīšanu Komisija uzsver, ka ir jāapkopo kopējie tūlītējie un ilgāka termiņa 
rezultātu rādītāji un jāziņo par tiem attiecībā uz visām investīciju prioritātēm.
Komisijas atbilde 55
IX a) 
Komisija pieņem ieteikumu un ņems to vērā programmu periodam pēc 2020. gada, nosakot rezultātu rādītāju(-us), 
kuram(-iem) attiecībā uz katru investīciju prioritāti ir jānosaka atsauces vērtības un mērķvērtības.
IX b) i) – pirmais ievilkums
Komisija pieņem šo ieteikumu un īstenos to, izskatot dalībvalstu prasības grozīt darbības programmas.
IX b) i) – otrais ievilkums
Komisija pieņem šo ieteikumu un jau īsteno to atbilstoši piemērojamajam tiesiskajam regulējumam. Regulas (ES) 
Nr. 1303/2013 30. pants nosaka, ka dalībvalstu iesniegtās prasības grozīt programmas ir pienācīgi pamatotas un tajās 
jo īpaši izklāsta programmas izmaiņu paredzamo ietekmi uz Savienības stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējo -
šai izaugsmei un programmā noteikto konkrēto mērķu izpildi, ņemot vērā šo regulu, konkrētu fondu noteikumus, 5., 
7. un 8. pantā minētos horizontālos principus, kā arī partnerības nolīgumu.
IX b) ii) 
Komisija norāda, ka šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.
IX b iii) 
Komisija pieņem šo ieteikumu.
Kad tika noteikta nepieciešamība nostiprināt saikni starp izglītību un nodarbinātību, t. i., kad Padome pieņēma kon -
krētai valstij adresētus ieteikumus, tas plānošanas laikā tika atspoguļots ESF darbības programmās. Turklāt Regulas 
(ES) Nr. 1303/2013 23. pants ļauj Komisijai pieprasīt dalībvalstij pārskatīt tās partnerības nolīgumu un attiecīgās 
programmas un ierosināt grozījumus, lai palīdzētu īstenot attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus. Tādējādi 
Komisijai, ja nepieciešams – t. i., ja ir jauni konkrētai valstij adresēti ieteikumi, kas identificē vāju saikni starp izglītību 
un nodarbinātību –, jau ir iespēja pieprasīt, lai tiktu piešķirts finansējums saiknes starp izglītību un nodarbinātību 
pastiprināšanai.
Turklāt pašreizējā uzraudzības sistēma ļauj uzraudzīt visus kopējos tiešo rezultātu un koprezultātu rādītājus, jo 
dalībvalstīm ir pienākums sniegt visus kopējos tiešo rezultātu un koprezultātu rādītājus (ESF Regulas 5. pants, 
attiecinājumā uz 2014.–2020. gadu). Pirmie dati tiks iesniegti Komisijai pirmajos gada īstenošanas ziņojumos, kuru 
iesniegšanas termiņš ir 2016. gada 31. maijs. Tādēļ visā programmu periodā būs iespējams uzraudzīt nodarbinā -
tības rezultātus izglītības tematiskajam mērķim, pat ja dalībvalstis savās darbības programmās nav noteikušas 
mērķus šiem rezultātu rādītājiem. Komisija pārliecināsies, vai šie rezultāti ir redzami gada īstenošanas ziņojumu 
kopsavilkumā.
Komisijas atbilde 56
Ievads
14
Attiecībā uz samazināto izglītībai piešķirto finansējumu Komisija atzīmē, ka 2014.–2020. gada programmu periodā 
ir ieviestas jaunas tematiskās koncentrācijas prasības, lai nodrošinātu, ka atbalsts galvenokārt tiek virzīts vajadzī -
bām un problēmām, kas identificētas saistībā ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu (skatīt Regulas (ES) 
Nr. 1303/2013 18. pantu).
26
Skatīt Komisijas atbildi par 14. punktu.
Kopīga Komisijas atbilde par 33. un 34. punktu
Lai gan laikā, kad nebija spēkā juridiska prasība noteikt kopējos rezultātu rādītājus, to apkopojums ES līmenī bija 
problēma, ESF ekspertu novērtēšanas tīkla darbs, kas tika veikts, lai apkopotu dalībvalstu uzraudzības un novērtē -
juma ziņojumus, palīdzēja daļēji pārvarēt šķēršļus.
Turklāt 2007.–2013. gada ex post  novērtēšana un jo īpaši uzsāktie tematiskie pētījumi ietvēra konkrēto rezultātu 
rādītāju precīzu konvertēšanu uz kopējo rezultātu kategorijām (t. i., darba, kvalifikācijas iegūšanu vai cita pozitīva 
rezultāta sasniegšanu) un izdošanās rādītāju aplēses, par pamatu ņemot prioritāros virzienus, kur bija pieejami 
konsekventi tiešie rezultāti un koprezultāti. Tas ietvēra procentuāli izteiktu rezultātu rādītāju pārvēršanu absolūtos 
skaitļos iespēju robežās.
42
Komisija norāda, ka palielinājums vai samazinājums finanšu piešķīrumos automātiski nenozīmē vajadzību mainīt 
mērķvērtību. Kad īstenošana ir sākta un ekonomikas vide mainās, dalībvalstis var secināt, ka ir jāveic vairāk vai 
mazāk darbību vai atšķirīgas darbības, lai sasniegtu sākotnējo mērķi, un tādēļ ir nepieciešams lielāks vai mazāks 
finansējums. Turklāt ir svarīgi atgādināt, ka daudzi no 2007.–2013. gada darbības programmu grozījumiem tika veikti 
ekonomikas krīzes laikā. Dažiem pasākumiem, ar ko no jauna piesaistīt cilvēkus darba tirgum, tad būtu bijuši vaja -
dzīgi intensīvāki ieguldījumi, lai sasniegtu rezultātus, kas sākotnēji tika plānoti pirms ekonomikas krīzes.
43
Komisija atzīmē, ka abām darbības programmām, proti, Campania  un Lazio , finanšu piešķīrums izglītībai relatīvos lie -
lumos radikāli nemainījās. Attiecībā uz Campania  Komisija, par pamatu ņemot grozījumu pieprasīšanas laikā pieeja -
mos datus par jau sasniegtajiem tiešajiem rezultātiem un koprezultātiem, pārliecinājās, ka sākotnēji noteiktie mērķi 
paliek spēkā, neskatoties uz finanšu piešķīruma samazināšanu.
Turklāt Komisija vēlas uzsvērt, ka tā rosina dalībvalstis būt iespējami ambiciozām attiecībā uz plānotajiem rezul -
tātiem un izmaksu/dalības proporciju. Ja dalībvalstis uzskata, ka var sasniegt šo pašu rezultātu līmeni ar zemākām 
izmaksām, Komisija to neapstrīdēs. Turpretim ievērojams finanšu piešķīruma palielinājums, nemainot dalībnieku 
sasniegto mērķi, būtu par iemeslu Komisijai veikt turpmāku analīzi darbības programmas grozījumu procesa laikā.
Komisijas atbilde 57
44
Skatīt Komisijas atbildi par 42. punktu.
48
Komisija norāda, ka 2007.–2013. gada tiesiskajā regulējumā nebija ietverta prasība noteikt mērķus un tiešo rezultātu/
koprezultātu rādītājus projektu līmenī.
ESF ekspertu novērtēšanas tīkls un ex post  novērtējums ir parādījis nepieciešamību uzlabot uzraudzības kārtību, 
lai projektu līmenī būtu pieejami visaptveroši, uzticami un salīdzināmi rezultātu rādītāji, jo īpaši pēc intervences 
pabeigšanas, kas ļautu izvērtēt rezultātu sniegumu un ilgtspēju.
Šī pieredze ir jau atspoguļota 2014.–2020. gada regulējumā. Par katru darbību, kurā tiek atbalstīti dalībnieki, apkopo 
datus par atsevišķiem dalībniekiem, izmantojot kopējos rādītājus par dalībniekiem un attiecīgos konkrētos rādītā -
jus, un snieguma datus reģistrē un glabā pa darbībām datorizētā formā, lai nodrošinātu datu apkopošanu, ja tas ir 
nepieciešams uzraudzības, novērtēšanas, finanšu pārvaldības, pārbaudes un revīzijas vajadzībām (Komisijas Deleģē -
tās regulas (ES) Nr. 480/2014 24. panta 2. punkts). Mērķiem jābūt saistītiem ar tiešo rezultātu un koprezultātu rādītā -
jiem, kas tiek attiecīgi glabāti.
51
Skatīt Komisijas atbildi par 48. punktu.
61
Komisija atzīst nelielu skaitu nepilnību 2014.–2020. gada darbības programmu tekstā attiecībā uz kritērijiem un dar -
bībām ar ex ante  nosacījumiem. Komisija un dalībvalstis ir strādājušas, lai identificētu šādas nepilnības un novērstu 
tās saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 30. pantu.
65
Skatīt Komisijas atbildi par 68. punktu.
67
Atlases kritērijus tiešām sagatavo un piemēro vadošā iestāde. Šiem kritērijiem jānodrošina, ka ar atlasītajām 
darbībām tiek sniegts ieguldījums konkrēto mērķu un attiecīgo prioritāšu rezultātu sasniegšanā (Regulas (ES) 
Nr. 1303/2013 125. panta 3. punkta a) apakšpunkta i) punkts). Šie kritēriji jāapstiprina uzraudzības komitejai (Regulas 
(ES) Nr. 1303/2013 110. panta 2. punkta a) apakšpunkts), kuras darbā Komisija piedalās kā padomdevēja.
Komisija diskusiju laikā ar ESF tehnisko darba grupu ir vērsusi dalībvalstu uzmanību uz atlases kritēriju nozīmību 
konkrēto mērķu sasniegšanā (jo īpaši lai izpildītu attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus).
Komisijas atbilde 58
68
Komisija norāda, ka gadījumā, ja dalībvalsts nespēja noteikt skaitļos izteiktu mērķi rezultāta rādītājam, jo nebija 
pieejamas ticamas atsauces vērtības, vispārēji ex ante  nosacījumi par statistikas sistēmu un rezultātu rādītāji tika 
uzskatīti par neizpildītiem un tika sastādīts rīcības plāns trūkumu novēršanai.
73
Komisija norāda, ka rezultātu rādītāji ir jāizstrādā atbilstīgi programmas intervences loģikai, tā, lai tie atspoguļotu 
sasniedzamos konkrētos mērķus. To skaitļos izteikti mērķi ļauj izmērīt virzību uz konkrētā mērķa sasniegšanu. Tie 
atspoguļo konkrētas problēmas, jo īpaši konkrētai dalībvalstij adresētus ieteikumus atbilstīgi tematiskajai koncen -
trācijai un palielināto ESF atbalstu stratēģijai “Eiropa 2020”.
Izrietošā konkrēto mērķu dažādība, kas var sekmēt konkrēto investīciju prioritāti, sarežģī piemērotu rādītāju stan -
dartizēšanu mērķu iepriekšējai noteikšanai.
Tajā pašā laikā, lai gan ne vienmēr saistīti ar skaitļos izteiktiem mērķiem, bet visi kopējie tiešo rezultātu un koprezul -
tātu rādītāji tiks uzraudzīti un par tiem tiks ziņots attiecībā uz visām investīciju prioritātēm, ļaujot aprēķināt izdoša -
nās rādītāju.
4. izcēlums. Piemērs, kad mērķi papildu iznākuma rādītājam būtu bijuši noderīgi
Komisija norāda, ka:
— konkrētā mērķa raksturojums ietver arī jauniešu aktivizēšanu un nodarbināmības veicināšanu;
— rādītājs ir saskaņots ar saņēmējiem, uz kuriem vērsts konkrētais mērķis, tas ietver studentus un ģimenes, kā 
arī neaktīvus un nenodarbinātus jauniešus un atbilst dažām paredzētajām darbībām (stažēšanās, profesionālā 
orientācija un mācību prakses pieredze);
— uzsvars uz intervences pasākumu ietekmi uz nodarbinātību ir saskaņots arī ar faktu, ka darbības programmas 
tiek īstenotas, koordinējot ar (un nedublējot) valsts darbības programmas “Per la Scuola ” intervenci, kuras uzma -
nība vērsta uz priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas izglītības aspektu.
80
Saistībā ar ietekmes uz nodarbinātību mērīšanu tiks apkopoti kopējie tūlītējie un ilgāka termiņa rezultātu rādītāji un 
ziņots par tiem attiecībā uz visām investīciju prioritātēm. Attiecībā uz mērķu noteikšanu iepriekš definētiem rezul -
tātu rādītājiem skatīt Komisijas atbildi par 73. punktu.
Komisijas atbilde 59
82
Komisija norāda, ka 2007.–2013. gada tiesiskajā regulējumā nebija ietverta prasība noteikt mērķu un tiešo rezul -
tātu/ koprezultātu rādītājus projektu līmenī.
83
Komisija norāda, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1083/2006 37. pantu darbības programmām jāiekļauj atbilstīgās 
jomas vai nozares stāvokļa analīze, norādot stiprās un vājās puses un izvēlēto stratēģiju; izraudzīto prioritāšu pama -
tojums, kā arī informācija par prioritārajiem virzieniem un to konkrētajiem [īpašajiem] mērķiem. Tomēr, ja konkrētai 
dalībvalstij ir tai adresēts ieteikums attiecībā uz izglītību, vajadzību analīze var būt diezgan ierobežota.
Uzraudzība un novērtēšana darbības programmas līmenī bija iespējama. Lai gan laikā, kad nebija spēkā juridiska 
prasība noteikt kopējos rezultātu rādītājus, to apkopojums ES līmenī bija problēma, ESF ekspertu novērtēšanas tīkla 
darbs, kas tika veikts, lai apkopotu dalībvalstu uzraudzības un novērtējuma ziņojumus, palīdzēja daļēji pārvarēt 
šķēršļus.
Turklāt 2007.–2013. gada ex post  novērtēšana un jo īpaši uzsāktie tematiskie pētījumi ietvēra konkrēto rezultātu 
rādītāju precīzu konvertēšanu uz kopējo rezultātu kategorijām (t. i., darba, kvalifikācijas iegūšanu vai cita pozitīva 
rezultāta sasniegšanu) un izdošanās rādītāju aplēses, par pamatu ņemot prioritāros virzienus, kur bija pieejami 
konsekventi tiešie rezultāti un koprezultāti. Tas ietvēra procentuāli izteiktu rezultātu rādītāju pārvēršanu absolūtos 
skaitļos iespēju robežās.
84
Komisija norāda, ka palielinājums vai samazinājums finanšu piešķīrumos automātiski nenozīmē vajadzību mainīt 
mērķvērtību. Kad īstenošana ir sākta un ekonomikas vide mainās, dalībvalstis var secināt, ka ir jāveic vairāk dar -
bību vai atšķirīgas un izmaksu ziņā dārgākas darbības, lai sasniegtu sākotnējo mērķi, un tādēļ var būt nepieciešams 
papildu finansējums. Turklāt ir svarīgi atgādināt, ka daudzi no 2007.–2013. gada darbības programmu grozījumiem 
tika veikti ekonomikas krīzes laikā. Dažiem pasākumiem, ar ko no jauna piesaistīt cilvēkus darba tirgum, tad būtu 
bijuši vajadzīgi intensīvāki ieguldījumi, lai sasniegtu rezultātus, kas sākotnēji tika plānoti pirms ekonomikas krīzes.
86
Komisija norāda, ka 2007.–2013. gada tiesiskajā regulējumā nebija ietverta prasība noteikt mērķu un tiešo rezultātu/
koprezultātu rādītājus projektu līmenī.
87
Komisija atzīst nelielu skaitu nepilnību 2014.–2020. gada darbības programmu tekstā attiecībā uz kritērijiem un dar -
bībām ar ex ante  nosacījumiem. Komisija un dalībvalstis ir strādājušas, lai identificētu jebkuras šādas nepilnības un 
novērstu tās saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 30. pantu.
Komisijas atbilde 60
89
Atlases kritērijus tiešām sagatavo un piemēro vadošā iestāde. Šiem kritērijiem jānodrošina, ka ar atlasītajām 
darbībām tiek sniegts ieguldījums konkrēto mērķu un attiecīgo prioritāšu rezultātu sasniegšanā (Regulas (ES) 
Nr. 1303/2013 125. panta 3. punkta a) apakšpunkta i) punkts). Šie kritēriji jāapstiprina uzraudzības komitejai (Regulas 
(ES) Nr. 1303/2013 110. panta 2. punkta a) apakšpunkts), kuras darbā Komisija piedalās kā padomdevēja.
Komisija diskusiju laikā ar ESF tehnisko darba grupu ir vērsusi dalībvalstu uzmanību uz atlases kritēriju nozīmību 
konkrēto mērķu sasniegšanā (jo īpaši lai izpildītus attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus).
90
Komisija norāda, ka rezultātu rādītāji ir jāizstrādā atbilstīgi programmas intervences loģikai, tā, lai tie atspoguļotu 
sasniedzamos konkrētos mērķus. To skaitļos izteiktie mērķi ļauj izmērīt virzību uz konkrētā mērķa sasniegšanu. Tie 
atspoguļo konkrētas problēmas, jo īpaši konkrētai dalībvalstij adresētus ieteikumus atbilstīgi tematiskajai koncen -
trācijai un palielināto ESF atbalstu stratēģijai “Eiropa 2020”.
Izrietošā konkrēto mērķu dažādība, kas var sekmēt konkrēto investīciju prioritāti, sarežģī piemērotu rādītāju stan -
dartizēšanu mērķu iepriekšējai noteikšanai.
Tajā pašā laikā, lai gan ne vienmēr saistīti ar kvantitatīvajiem mērķiem, bet visi kopējie tiešo rezultātu un koprezul -
tātu rādītāji tiks uzraudzīti un par tiem tiks ziņots attiecībā uz visām investīciju prioritātēm, ļaujot aprēķināt izdoša -
nās rādītāju.
1. ieteikums
Komisija pieņem šo ieteikumu un ņems to vērā programmu periodam pēc 2020. gada, nosakot rezultātu rādītā -
ju(-us), kuram(-iem) attiecībā uz katru investīciju prioritāti ir jānosaka atsauces vērtības un mērķvērtības.
2. ieteikums – pirmais ievilkums
Komisija pieņem šo ieteikumu un īstenos to, izskatot dalībvalstu prasības grozīt darbības programmas.
2. ieteikums – otrais ievilkums
Komisija pieņem šo ieteikumu un jau īsteno to atbilstīgi piemērojamajam tiesiskajam regulējumam. Regulas (ES) 
Nr. 1303/2013 30. pants nosaka, ka dalībvalstu iesniegtās prasības grozīt programmas ir pienācīgi pamatotas un tajās 
jo īpaši izklāsta programmas izmaiņu paredzamo ietekmi uz Savienības stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējo -
šai izaugsmei un programmā noteikto konkrēto mērķu izpildi, ņemot vērā šo regulu, konkrētu fondu noteikumus, 5., 
7. un 8. pantā minētos horizontālos principus, kā arī partnerības nolīgumu.
Komisijas atbilde 61
3. ieteikums
Komisija norāda, ka šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.
4. ieteikums
Komisija pieņem šo ieteikumu.
Kad tika noteikta nepieciešamība nostiprināt saikni starp izglītību un nodarbinātību, t. i., kad Padome pieņēma kon -
krētai valstij adresētus ieteikumus, tas plānošanas laikā tika atspoguļots ESF darbības programmās. Turklāt Regulas 
(ES) Nr. 1303/2013 23. pants ļauj Komisijai pieprasīt dalībvalstij pārskatīt tās partnerības nolīgumu un attiecīgās 
programmas un ierosināt grozījumus, lai palīdzētu īstenot attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus. Tādē -
jādi Komisijai, ja nepieciešams — t. i., ja ir jauni konkrētai valstij adresēti ieteikumi, kas identificē vāju saikni starp 
izglītību un nodarbinātību —, jau ir iespēja pieprasīt, lai tiktu piešķirts finansējums saiknes nostiprināšanai starp 
izglītību un nodarbinātību.
Turklāt pašreizējā uzraudzības sistēma ļauj uzraudzīt visus kopējos tiešo rezultātu un koprezultātu rādītājus, jo 
dalībvalstīm ir pienākums sniegt visus kopējos tiešo rezultātu un koprezultātu rādītājus (ESF Regulas 5. pants, 
attiecinājumā uz 2014.–2020. gadu). Pirmie dati tiks iesniegti Komisijai pirmajos gada īstenošanas ziņojumos, kuru 
iesniegšanas termiņš ir 2016. gada 31. maijs. Tādēļ visā programmu periodā būs iespējams uzraudzīt nodarbinā -
tības rezultātus izglītības tematiskajam mērķim, pat ja dalībvalstis savās darbības programmās nav noteikušas 
mērķus šiem rezultātu rādītājiem. Komisija pārliecināsies, vai šie rezultāti ir redzami gada īstenošanas ziņojumu 
kopsavilkumā.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālru/uni0146a numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā da/uni013Ca zvanu ir bezmaksas (iz/uni0146emot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Notikums Datums
Revīzijas plāna pieņemšana / revīzijas sākums 12.11.2014.
Ziņojuma projekta oficiāla nosūtīšana Komisijai (vai citai revidējamai vienībai) 31.3 .2016.
Galīgā ziņojuma pieņemšana pēc pretrunu procedūras 11.5 .2016.
Komisijas (vai citas revidējamās vienības) oficiālās atbildes saņemtas visās valodās 17.6.2016.
Investīcijām izglītībā ir izšķiroša nozīme, lai uzlabotu darba 
ražīgumu, profesionālo izaugsmi un ekonomikas izaugsmi. 
Sasniegtajam izglītības līmenim ir tieša saikne gan ar 
nodarbinātības iespējām, gan ar iegūtās nodarbinātības 
kvalitāti. No Eiropas Sociālā fonda 2007.–2013. gadā 
izglītības pasākumu atbalstam tika izmaksāti gandrīz 
34 miljardi EUR, un 2014.–2020. gadā ir paredzēts piešķirt 
vēl 27 miljardus EUR. Mēs novērtējām, vai ES izglītības 
mērķi ir pienācīgi ņemti vērā programmās un saistītajos 
projektos, kurus īstenoja līdz 2013. gadam, un to izstrādē 
turpmāk. Mēs secinājām, ka kopumā tie ir pienācīgi ņemti 
vērā. Tomēr konstatējām dažus trūkumus uzraudzībā, un 
projektu rezultātus ne vienmēr bija iespējams parādīt, jo 
nebija skaitļos izteiktu mērķu un rādītāju.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA