LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 24.6.2009 
COM(2009) 293 gal īgā redakcija 
2009/0089 (COD)   
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, 
ar ko izveido a ģentūru lielapjoma IT sist ēmu darbības pārvaldībai brīvības, droš ības un 
tiesiskuma telp ā  
{COM(2009) 292 gal īgā redakcija} 
{COM(2009) 294 gal īgā redakcija} 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. Priekšlikuma konteksts 
1.1. Priekšlikuma pamatojums un m ērķi 
Šā priekšlikuma regulai m ērķis ir izveidot a ģentūru, kas b ūtu atbildīga par lielapjoma 
informācijas tehnolo ģijas („IT”) sist ēmu darbības pārvaldību brīvības, drošības un tiesiskuma 
telpā. 
Aģentūra būs atbildīga par otr ās paaudzes Šengenas inform ācijas sistēmas ( SIS II ), Vīzu 
informācijas sistēmas (VIS) un EURODAC  darbības pārvaldību. Šā regulas priekšlikuma 
mērķis ir arī izveidot pamatu citu lielapjoma IT sist ēmu izstrādei un darb ības pārvaldībai, ko 
veic aģentūra, piemērojot EK l īguma IV sada ļu, un potenci āli citām lielapjoma IT sist ēmām 
brīvības, droš ības un tiesiskuma telp ā. Tomēr visu turpm āko sistēmu integr ācijai būs 
nepieciešamas īpašas likumdev ēja pilnvaras, kas netiek dotas ar šo priekšlikumu. 
Šajā tiesību aktu paket ē ietverti divi priekšlikumi – šis priekšlikums regulai un priekšlikums 
Padomes l ēmumam, ar kuru a ģentūrai, kas izveidota ar Regulu XX, uztic uzdevumus saist ībā 
ar SIS II  un VIS darb ības pārvaldību, piemērojot ES l īguma VI sada ļu. Ierosin ātā regula 
attiecas uz SIS II , VIS un EURODAC  pirmā pīlārā darbības jomu. Ierosin ātais lēmums attiecas 
uz SIS II  un VIS treš ā pīlārā darbības jomu.  
Lai noteiktu lab āko risinājumu SIS II , VIS un ar ī EURODAC darbības pārvaldībai ilgtermi ņā, 
Komisija ir veikusi ietekmes nov ērtējumu1. Kopīgajās deklarācijās, kas tika pievienotas SIS II  
un VIS ties ību aktiem2, Padome un Eiropas Parlaments aicin āja Komisiju p ēc tam, kad ir 
veikts ietekmes nov ērtējums, kur ā ietverta izsme ļoša alternat īvu analīze no finanšu, darb ības 
un organizatorisk ā viedokļa, iesniegt nepieciešamos ties ību aktu priekšlikumus, ar kuriem 
SIS II  un VIS ilgtermi ņa darbības pārvaldību uzticētu aģentūrai. Pēc dažādu variantu anal īzes 
tika atzīts, ka piem ērotākais variants „p ārvaldības iestādes” uzdevumu veikšanai attiec ībā uz 
šīm sistēmām ilgtermi ņā ir jauna regulat īvā aģentūra. 
                                                 
1 Komisijas dienestu darba dokuments, pavaddokuments priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regulai, ar kuru izveido a ģentūru lielapjoma IT sist ēmu darbības pārvaldībai brīvības, droš ības un 
tiesiskuma telp ā, un priekšlikumam Padomes l ēmumam, ar kuru a ģentūrai, kas izveidota ar Regulu XX, 
uzdod veikt pien ākumus saist ībā ar SIS II  un VIS darb ības pārvaldību, piemērojot ES l īguma VI sada ļu, 
COM(2009) XX gal īgā redakcija. 
2 Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1987/2006 par otr ās 
paaudzes Šengenas Inform ācijas sist ēmas (SIS II)  izveidi, darb ību un izmantošanu, OV L 381, 
28.12.2006., 4. lpp.; 
 Eiropas Parlamenta un Padomes  2006. gada 20. decembra Regula  (EK) Nr. 1986/2006 par dal ībvalstu 
dienestu, kas ir atbild īgi par transportl īdzekļu reģistrācijas apliec ību izsniegšanu, piek ļuvi otrās 
paaudzes Šengenas Inform ācijas sistēmai ( SIS II ), OV L 381, 28.12.2006., 1. lpp.;  
 Padomes 2007. gada 12. j ūnija Lēmums 2007/533/TI par otr ās paaudzes Šengenas Inform ācijas 
Sistēmas (SIS II) izstrādi, OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.;  
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. j ūlija Regula (EK) Nr. 767/2008 par v īzu inform ācijas 
sistēmu (VIS) un datu apmai ņu starp dal ībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula), OV L 218, 
13.8.2008., 60. lpp.;  
 Padomes 2008. gada 23. j ūnija Lēmums 2008/633/TI par izraudz īto dalībvalstu iest āžu un Eiropola 
piekļuvi Vīzu inform ācijas sistēmai (VIS) konsult āciju nolūkos, lai nov ērstu, atklātu un izmekl ētu 
teroristu nodar ījumus un citus smagus noziedz īgus nodar ījumus, OV L 218, 13.8.2008., 129. lpp. 
LV 3   LV Aģentūras galvenais uzdevums b ūs pildīt SIS II , VIS un EURODAC darbības pārvaldības 
uzdevumus, nodrošinot sist ēmu darbību 24 stundas diennakt ī septiņas dienas ned ēļā, tādējādi 
nodrošinot past āvīgu, nepārtrauktu datu apmai ņas plūsmu. Papildus šiem operat īvajiem 
uzdevumiem a ģentūrai tiks uztic ēti attiecīgi pienākumi droš ības pasākumu pie ņemšanas, 
ziņošanas, public ēšanas, uzraudz ības, inform ācijas, īpaši VIS un SIS II  jautājumiem velt ītu 
mācību organiz ēšanas, izm ēģinājuma programmu ieviešanas p ēc īpaša un konkr ēta Komisijas 
pieprasījuma un p ētniecības uzraudz ības jomās. Apvienojot sist ēmas vien ā aģentūrā, būs 
iespējams izmantot siner ģiju un kop īgi izmantot telpas un darbiniekus. A ģentūras pārvaldības 
struktūra atspogu ļo esošo main īgo ģeometriju, kas noz īmē heterogēnu piedalošos valstu grupu 
(ES dalībvalstis, kas inform ācijas sistēmās piedalās dažādā apmērā, un asoci ētās valstis). 
Šis priekšlikums neietekm ē 2007.–2013. gada finanšu sh ēmu. Šim priekšlikumam 
pievienotais ties ību akta finanšu p ārskats galvenok ārt balstās uz aplēsēm un skait ļiem no 
ietekmes nov ērtējuma, kas veikts 2007. gad ā. Šis tiesību akta finanšu p ārskats arī balstās uz 
pieņēmumu, ka šo priekšlikumu pie ņems 2010. gad ā, lai aģentūru varētu tiesiski izveidot 
2011. gad ā, bet 2012. gad ā tā kļūtu par pilnties īgu aģentūru, kas var ētu pārņemt visus 
uzdevumus, kas saist īti ar SIS II , VIS un EURODAC , kā arī citu lielapjoma IT sist ēmu 
darbības pārvaldību. Kopīgajā deklarācijā, kas pievienota SIS II  un VIS ties ību aktiem, 
Eiropas Parlaments un Padome ap ņēmās priekšlikumus par SIS II  un VIS ilgtermi ņa darbības 
pārvaldību izskatīt iespējami īsā laikā un tos savlaic īgi pieņemt, lai a ģentūra varētu pilnībā 
sākt īstenot savas darb ības pirms piecu gadu perioda beig ām pēc SIS II un VIS ties ību aktu 
stāšanās spēkā. 
Visbeidzot, Padomei b ūtu jāņem vērā sekas, kas saist ītas ar aģentūras atrašan ās vietas izv ēli.  
1.2. Visp ārīgais konteksts 
Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma (turpm āk – „EK l īgums”) 61. pant ā prasīts pieņemt 
pasākumus, lai nodrošin ātu personu br īvu pārvietošanos saska ņā a r  E K  līguma 14. pantu, 
kopā ar papildpas ākumiem, kas ir tieši saist īti ar brīvu pārvietošanos un kas attiecas uz ārējo 
robežu kontroli, patv ēruma mekl ētājiem un imigr āciju, kā arī pasākumiem, kuru m ērķis ir 
novērst un apkarot noziedz ību. 
Pamatojoties uz Šengenas konvenciju3, Šengenas Inform ācijas sistēma (SIS)  tika izveidota, lai 
nodrošinātu sabiedrisko k ārtību un sabiedr ības drošību, tostarp valsts droš ību. Otrās paaudzes 
Šengenas Inform ācijas sist ēmu (SIS II)  izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 
2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un ar Padomes 2007. gada 12. j ūnija 
Lēmumu 2007/533/TI par otr ās paaudzes Šengenas Inform ācijas sistēmas (SIS II)  izveidi, 
darbību un izmantošanu4. Tās mērķis ir veicin āt augsta droš ības līmeņa nodrošin āšanu ES 
brīvības, droš ības un tiesiskuma telp ā, tostarp dal ībvalstu teritorij ā nodrošin āt sabiedrības 
drošības un sabiedrisk ās kārtības uzturēšanu un saglab āšanu, un piem ērot Eiropas Kopienas 
dibināšanas līguma IV sada ļas trešās daļas noteikumus par personu p ārvietošanos to 
teritorijās, izmantojot š īs sistēmas izplat īto informāciju. 
Vīzu inform ācijas sistēmu (VIS) izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 
9. jūlija Regulu (EK) Nr. 767/2008 par V īzu inform ācijas sistēmu (VIS) un datu apmai ņu 
                                                 
3 Konvencija, ar kuru īsteno 1985. gada 14. j ūnija Šengenas l īgumu starp Beniluksa Ekonomikas 
savienības valstu vald ībām, Vācijas Federat īvās Republikas vald ību un Francijas Republikas vald ību 
par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kop īgām robežām, OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp. 
4 OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp. un OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp. 
LV 4   LV starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula)5. VIS dos iesp ēju dalībvalstu 
konsulātiem un cit ām kompetent ām iestādēm veikt v īzu inform ācijas apmai ņu nolūkā 
atvieglot v īzu pieteikumu proced ūru, novērst vīzas pieteikumu vienlaic īgu iesniegšanu 
vairākām dalībvalstīm, dot ieguld ījumu cīņā pret kr āpšanu, atvieglot p ārbaudes 
robežšķērsošanas punktos pie ārējām robežām un dalībvalstīs, palīdzēt identific ēt trešo valstu 
pilsoņus, atvieglot Dublinas regulas piem ērošanu un dot ieguld ījumu draudu nov ēršanā visu 
dalībvalstu iekš ējai drošībai. 
Tiesību aktos, ar kuriem izveido un p ārvalda SIS II  un VIS, noteikts, ka centr ālās un rezerves 
sistēmas atrodas attiec īgi Strasbūrā, Francijā (CS-SIS  un centr ālā VIS) un Sankt Johann im 
Pongau , Austrijā (rezerves CS-SIS  un rezerves centr ālā VIS).  
Kopienas l īmeņa inform ācijas tehnolo ģijas sistēmu EURODAC  izveidoja, lai atvieglotu 
Dublinas konvencijas6 piemērošanu, kuras m ērķis ir izveidot meh ānismu, lai noteiktu 
atbildību par patv ēruma pieteikuma izskat īšanu, kas iesniegts k ādā n o  E S  d a l ībvalstīm. 
Konvenciju aizst āja ar Kopienas ties ību aktu – Padomes 2003. gada 18. febru āra Regulu (EK) 
Nr. 343/2003, ar ko paredz krit ērijus un meh ānismus, lai noteiktu dal ībvalsti, kura ir atbild īga 
par trešās valsts pilso ņa patvēruma pieteikuma izskat īšanu, kas iesniegts k ādā no dalībvalstīm 
(Dublinas regula)7. 
SIS II , VIS un EURODAC  tiesiskajam regul ējumam rakstur īga mainīgā ģeometrija. No vienas 
puses, Apvienot ā Karaliste un Īrija piedal ās EURODAC , bet ir tikai da ļēji iesaistītas SIS II  un 
nepiedalās VIS, savuk ārt Dānija ir iesaist īta visās trijās sistēmās, balstoties uz daž ādiem 
juridiskiem pamatiem. No otras puses, vair ākas valstis, kas nav ES dal ībvalstis, proti, Īslande, 
Norvēģija, Šveice un Lihten šteina ir vai b ūs asociētas Šengenas acquis  īstenošanā, 
piemērošanā un pilnveidošan ā un tādēļ piedalās gan SIS II , gan VIS. 
1.3. Sp ēkā esošie noteikumi priekšlikuma jom ā 
Pašlaik SIS II  sistēmas starpp īlāru elementu d ēļ SIS II  tiesiskais regul ējums sast āv no pirm ā 
pīlāra regulām un lēmumiem un treš ā pīlāra lēmumiem: 
• Padomes 2001. gada 6. decembra Re gula (EK) Nr. 2424/2001 par otr ās paaudzes 
Šengenas Inform ācijas sistēmas (SIS II)  izstrādi8; 
• Padomes 2001. gada 6. decembra L ēmums 2001/886/TI par otr ās paaudzes 
Šengenas Inform ācijas sistēmas (SIS II)  izstrādi9; 
• Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) 
Nr. 1987/2006 par otr ās paaudzes Šengenas Inform ācijas sistēmas (SIS II)  izveidi, 
darbību un izmantošanu10; 
• Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) 
Nr. 1986/2006 par dal ībvalstu dienestu, kas ir atbild īgi par transportl īdzekļu 
                                                 
5 OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp. 
6 OV C 254, 19.8.1997., 1. lpp. 
7 OV L 50, 25.2.2003., 1. lpp. 
8 OV L 328, 13.12.2001., 4. lpp. 
9 OV L 328, 13.12.2001., 1. lpp. 
10 OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp. 
LV 5   LV reģistrācijas apliec ību izsniegšanu, piek ļuvi otrās paaudzes Šengenas Inform ācijas 
sistēmai (SIS II)11; 
• Padomes 2007. gada 12. j ūnija Lēmums 2007/533/TI par otr ās paaudzes Šengenas 
Informācijas sistēmas (SIS II)  izveidi, darb ību un izmantošanu12;  
• Komisijas 2007. gada 16. marta L ēmums 2007/170/EK un L ēmums 2007/171/EK 
par prasību noteikšanu Šengenas Inform ācijas sistēmas II tīklam13; 
• Padomes 2008. gada 18. febru āra Regula (EK) Nr. 189/2008 par otr ās paaudzes 
Šengenas Inform ācijas sistēmas (SIS II)  testiem14; 
• Padomes 2008. gada 18. febru āra Lēmums 2008/173/EK par otr ās paaudzes 
Šengenas Inform ācijas sistēmas (SIS II)  testiem15; 
• Komisijas 2008. gada 4. marta L ēmums 2008/333/EK un L ēmums 334/2008/TI, 
ar kuriem pie ņem SIRENE  rokasgrāmatu un citus īstenošanas pas ākumus otr ās 
paaudzes Šengenas inform ācijas sistēmai (SIS II)16; 
• Padomes 2008. gada 24. oktobra Re gula (EK) Nr. 1104/2008 par migr ēšanu no 
Šengenas Inform ācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Inform ācijas 
sistēmu (SIS II)17; 
• Padomes 2008. gada 24. oktobra L ēmums 2008/839/TI par migr ēšanu no 
Šengenas Inform ācijas sistēmas (SIS 1+)  uz otrās paaudzes Šengenas Inform ācijas 
sistēmu (SIS II)18.  
Pretēji SIS II  VIS ir izveidota pirmaj ā pīlārā. Tomēr tika pie ņemts VIS treš ā pīlāra tiesību 
akts, lai iecelt ās tiesību aizsardz ības iestādes varētu piekļūt sistēmai konsult āciju nolūkos par 
konkrētu noziegumu pastr ādāšanu. Uz VIS attiecas š ādi tiesību akti:  
• Padomes 2004. gada 8. j ūnija Lēmums 2004/512/EK, ar ko izveido V īzu 
informācijas sist ēmu (VIS)19, veido tiesisko pamatu, lai Eiropas Savien ības 
vispārējā budžetā iekļautu VIS att īstībai nepieciešam ās apropriācijas;  
• Komisijas 2006. gada 3. novembra L ēmums 2006/752/EK, ar ko nosaka V īzu 
informācijas sistēmas atrašan ās vietas tās izveides posm ā20; 
• Komisijas 2006. gada 22. septembra L ēmums 2006/648/EK, ar ko nosaka 
tehniskās specifik ācijas biometrisko paz īmju standartiem saist ībā ar Vīzu 
informācijas sistēmas attīstību21;  
                                                 
11 OV L 381, 28.12.2006., 1. lpp.  
12 OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.  
13 OV L 79, 20.3.2007., 20. lpp. 
14 OV L 57, 1.3.2008., 1. lpp. 
15 OV L 57, 1.3.2008., 14. lpp. 
16 OV L 123, 8.5.2008., 1. lpp. 
17 OV L 299, 8.11.2008., 1. lpp. 
18 OV L 299, 8.11.2008., 43. lpp. 
19 OV L 213, 15.6.2004., 5. lpp. 
20 OV L 305, 4.11.2006., 13. lpp. 
LV 6   LV • Komisijas 2008. gada 17. j ūnija Lēmums 2008/602/EK par valsts saskar ņu un 
komunikācijas infrastrukt ūras starp centr ālo VIS un valsts saskarn ēm uzbūvi un 
tām piemērojamām prasībām izveides posm ā22;  
• Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. j ūlija Regula (EK) Nr. 767/2007 
par Vīzu inform ācijas sistēmu (VIS) un datu apmai ņu starp dal ībvalstīm saistībā 
ar īstermiņa vīzām (VIS regula)23; 
• Padomes 2008. gada 23. j ūnija Lēmums 2008/633/TI par izraudz īto dalībvalstu 
iestāžu un Eiropola piek ļuvi Vīzu inform ācijas sist ēmai (VIS) konsult āciju 
nolūkos, lai nov ērstu, atklātu un izmekl ētu teroristu nodar ījumus un citus smagus 
noziedzīgus nodar ījumus24. 
EURODAC  ir izveidota pirm ā pīlāra ietvaros: 
• Padomes 2000. gada 11. decembra Regul a (EK) Nr. 2725/2000 par pirkstu 
nospiedumu sal īdzināšanas sist ēmas Eurodac  izveidi, lai efekt īvi piemērotu 
Dublinas Konvenciju25;  
• Padomes 2002. gada 28. febru āra Regula (EK) Nr. 407/2002, ar ko paredz dažus 
īstenošanas noteikumus Regulai (EK)  Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu 
salīdzināšanas sist ēmas Eurodac  izveidi, lai efekt īvi piemērotu Dublinas 
Konvenciju26.  
1.4. Atbilst ība pārējiem ES politikas virzieniem un m ērķiem 
Priekšlikums atbilst Eiropas Savien ības esošajiem politikas virzieniem un m ērķiem, jo īpaši 
mērķim izveidot br īvības, drošības un tiesiskuma telpu.  
2. Apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām un ietekmes nov ērtējums 
2.1. Speci ālo zināšanu vākšana un izmantošana, apspriešan ās ar ieinteres ētajām 
personām 
Ietekmes nov ērtējuma ziņojums ir balst īts uz sagatavošan ās pētījumu, ko veica ārējs 
līgumdarba izpild ītājs27. Pētījuma ietvaros tika veiktas divdesmit septi ņas aptaujas, iesaistot 
pārstāvjus no Eiropas Savien ības dalībvalstīm, Norvēģijas, Eiropas Parlamenta, Komisijas, 
Eiropas datu aizsardz ības uzraudz ītāja, Šengenas kop īgās uzraudz ības iestādes, Eiropas Vides 
aģentūras, Eiropas A ģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savien ības dalībvalstu 
ārējām robežām (FRONTEX) , Eiropola, Strasb ūras C.SIS  objekta, kas ir atbild īgs par SIS 1+  
                                                                                                                                                         
21 OV L 267, 27.9.2006., 41. lpp. 
22 OV L 194, 23.7.2008., 3. lpp. 
23 OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.  
24 OV L 218, 13.8.2008., 129. lpp. 
25 OV L 316, 15.12.2000., 1. lpp. Eiropas Parlamentam un Padomei ir iesniegta p ārstrādātā redakcija 
COM(2008) 825 gal īgā redakcija. 
26 OV L 62, 5.3.2002., 1. lpp. 
27 Risin ājumu nov ērtējums otrās paaudzes Šengenas inform ācijas sistēmas ( SIS II ), Vīzu inform ācijas 
sistēmas (VIS) un EURODAC , kā arī citu lielapjoma IT sist ēmu ilgtermi ņa pārvaldībai Tiesiskuma, 
brīvības un droš ības jomā, galīgais ziņojums, 2007. gada 15. oktobris, RAND Europe . 
LV 7   LV darbības pārvaldību, un nozares ekspertiem. Turkl āt, lai sniegtu atbalstu ietekmes 
novērtēšanas procesam, tika izve idota starpdienestu vad ības grupa, kur ā iekļāva attiecīgos 
Komisijas ģenerāldirektorātus. 
2.2. Ietekmes nov ērtējums 
Pēc iepriekš ējas pārbaudes procesa tika atlas īti un sīkāk analizēti pieci iesp ējamie risin ājumi, 
lai sasniegtu m ērķi – SIS II , VIS un EURODAC  darbības pārvaldību ilgtermi ņā. 
– 1. risinājums – sākotnējā situācija. Pārejas periodam noteiktais SIS II  un VIS darbības 
pārvaldības risinājums (Komisija uztic darb ības pārvaldības uzdevumus dal ībvalstu 
iestādēm) tiktu turpm āk piemērots kā pastāvīgs risinājums. EURODAC  pašlaik 
pārvalda Komisija, un šis risin ājums arī tiktu saglab āts. 
– 2. risinājums – s ākotnējā situācija+, saska ņā ar kuru Komisija ar SIS II , VIS un 
EURODAC  saistītos darbības pārvaldības uzdevumus uztic ētu dalībvalstu iest ādēm. 
– 3. risinājums – jauna regulat īvā aģentūra, kas uz ņemtos atbild ību par SIS II , VIS un 
EURODAC darbības pārvaldību ilgtermi ņā. 
– 4. risinājums – FRONTEX  pārvaldītu minētās trīs sistēmas, tādēļ būtu vajadz īgas 
izmaiņas gan tās pamata akt ā, gan pārvaldības strukt ūrā. 
– 5. risinājums – Eiropols p ārvaldītu SIS II , bet Komisija p ārvaldītu VIS un 
EURODAC . Šis risin ājums tika apsv ērts, kamēr vēl notika sarunas par pašreiz ējās 
Eiropola konvencijas p ārveidošanu par Kopienas ties ību aktu. 
Salīdzinošas anal īzes rezult ātā par labāko risinājumu tika atz īta jaunas regulat īvās aģentūras 
izveide nol ūkā izveidot vienotu darb ības pārvaldības strukt ūru SIS II , VIS un EURODAC . 
3. Priekšlikuma juridiskie aspekti 
3.1. Ierosin āto pasākumu kopsavilkums 
Šā priekšlikuma m ērķis ir izveidot a ģentūru, kas būtu atbildīga par SIS II , VIS, EURODAC un 
citu lielapjoma IT sist ēmu darbības pārvaldību, piem ērojot EK l īguma IV sada ļu, un 
potenciāli par cit ām IT sist ēmām brīvības, droš ības un tiesiskuma telp ā, pamatojoties uz 
attiecīgu tiesību aktu. 
Lielapjoma IT sist ēmu brīvības, drošības un tiesiskuma telp ā darbības pārvaldības uzticēšana 
aģentūrai neietekm ē īpašos noteikumus, kurus piem ēro šīm sistēmām attiecībā uz mērķi, 
piekļuves tiesībām, drošības pasākumiem un turpm ākām datu aizsardz ības prasībām.  
Regulatīvo aģentūru izveido k ā Kopienas strukt ūru, kas ir juridiska persona. Pirmajiem 
uzdevumiem, kurus paredz ēts uzticēt aģentūrai, ir darb ības raksturs, proti, inform ācijas 
sistēmu vispārējas pārvaldības un sist ēmu darbības nodrošin āšana. Tādējādi tā kļūtu par 
„izcilības centru”, kur ā darbotos specializ ēti operatīvie darbinieki. Turkl āt specializ ēta, 
konkrētam mērķim paredz ēta organiz ācija nodrošin ātu augstāko efektivit āti un reaģētspēju arī 
attiecībā uz citu potenci ālu sistēmu izstrādi un to darb ības pārvaldību brīvības, drošības un 
tiesiskuma telp ā. 
LV 8   LV Aģentūra ir atbild īga par uzdevumiem, kas attiecas uz komunik ācijas infrastrukt ūru un ir 
minēti SIS II  regulas un l ēmuma 15. panta 2. punkt ā, VIS regulas 26. panta 2. punkt ā un 
Regulas (EK) XX/2009 par pirkstu nospiedumu sal īdzināšanas sist ēmas EURODAC  izveidi, 
lai efektīvi piemērotu Regulu (EK) Nr. […/…],28 [4. panta 2. punkt ā]. Turklāt aģentūra veic 
uzdevumus, kas saist īti ar speci ālistu apmācību VIS un SIS II  jomā, tostarp apm ācību attiecībā 
uz papildinform ācijas apmai ņu, kā arī ar pētniecības pasākumu uzraudz ību un izm ēģinājuma 
programmu īstenošanu p ēc īpaša un konkr ēta Komisijas piepras ījuma. 
Aģentūra potenci āli varētu būt atbildīga arī par citu lielapjoma IT sist ēmu brīvības, drošības 
un tiesiskuma telp ā izstrādi un pārvaldību. Tas notiktu saska ņā ar tiesību aktiem, ar kuriem 
izveido šādas sistēmas un kuros a ģentūrai nosaka attiec īgo kompetenci. 
Galvenā aģentūras vadības strukt ūra ir valde, kur ā ir atbilst īgi pārstāvētas dalībvalstis un 
Komisija. Dal ībvalstu pārstāvībā būtu jāatspoguļo Līgumā noteiktās katras dal ībvalsts ties ības 
un pienākumi. Aģentūrā piedalās arī valstis, kas ir asoci ētas Šengenas acquis  un ar 
EURODAC  saistītu pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošan ā. 
3.2. Juridiskais pamats 
Šis priekšlikums regulai ir balst īts uz to pašu juridisko pamatu k ā SIS II  regula (Regula (EK) 
Nr. 1986/2006), VIS regula (Re gula (EK) Nr. 767/2008) un EURODAC  regula (Regula (EK) 
Nr. 2725/2000) un t ātad ir balst īts uz EK l īguma 62. panta 2. punkta a) apakšpunktu, 62. panta 
2. punkta b) apakšpunkta ii) da ļu, 63. panta 1. punkta a) ap akšpunktu, 63. panta 3. punkta 
b) apakšpunktu un 66. pantu.  
EK līguma 66. pants paredz pie ņemt atbilst īgus pasākumus, lai veicin ātu un stiprin ātu 
administrat īvo sadarb ību starp atbilst īgām dalībvalstu valsts p ārvaldes iest ādēm, kā arī starp 
šīm iestādēm un Komisiju v īzu, patvēruma un imigr ācijas jomā, kā arī citās politikas jom ās, 
kas saistītas ar personu br īvu pārvietošanos. Tas ir atbilst īgs juridiskais pamats, jo a ģentūra 
veicinās saziņu un sadarb ību starp dal ībvalstu attiec īgajām valsts p ārvaldes iest ādēm iepriekš 
minētajās jomās. 
Darbības pārvaldības uzdevumi, kurus paredz ēts uzticēt aģentūrai, sniedz atbalstu politikas 
aspektiem, kas ir pamat ā SIS II  un VIS regul ām. Saskaņā ar EK līguma 62. panta 2. punkta 
a) apakšpunktu un 63. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kuri ir atbilst īgs juridiskais pamats 
SIS II  regulai, a ģentūras pasākumi tehniski aptvers jaut ājumus, kas saist īti ar personu p ārbaudi 
pie ārējām robežām, kā arī pasākumus neleg ālās imigrācijas un neleg ālās uzturēšanās jomā. 
Attiecībā uz VIS jaut ājumiem a ģentūras pasākumi sniedz tehnisku atbalstu v īzu izsniegšanas 
procedūrām dalībvalstīs, tādēļ tie balstās uz EK l īguma 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta 
ii) daļu. 
Attiecībā uz EURODAC jautājumiem darb ības pārvaldības uzdevumi, kurus paredz ēts uzticēt 
aģentūrai, sniedz tehnisku atbals tu, lai noteiktu, kura dal ībvalsts ir atbild īga par patv ēruma 
pieteikuma izskat īšanu, kuru treš ās valsts pilsonis iesniedzis k ādā no dalībvalstīm (EK līguma 
63. panta 1. punkta a) apakšpunkts). 
Saskaņā ar EK līguma 67. pantu, to lasot kop ā ar 1. pantu Padomes L ēmumā 2004/927/EK, ar 
ko Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 251. pant ā noteikto proced ūru attiecina uz daž ām 
                                                 
28 Komisijas priekšlikums, kas iesniegts Eiropas Parlamentam un Padomei COM(2009) 825 gal īgā 
redakcija (p ārstrādātā redakcija). 
LV 9   LV jomām, uz kur ām attiecas min ētā līguma treš ās daļas IV sada ļa29, EK līguma 62. panta 
2. punkta a) apakšpunkt ā, 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) da ļā, 63. panta 1. punkta 
a) apakšpunkt ā un 63. panta 3. punkta b) apakšpunkt ā minētos pasākumus pie ņem saskaņā ar 
EK līguma 251. pant ā minēto koplēmuma proced ūru. Tā kā uz EK līguma 66. pantu attiecas 
kvalificētā vairākuma princips30, juridiskie pamati ir sader īgi un tos var apvienot. T ādēļ 
koplēmuma proced ūra attiecas uz visas regulas pie ņemšanu kopum ā. 
3.3. Main īgā ģeometrija  
Tā kā šā priekšlikuma regulai juri diskais pamats ir EK l īguma IV sada ļa, uz to attiecas 
mainīgā ģeometrija, kas izriet no protokoliem par Apvienot ās Karalistes, Īrijas un D ānijas 
nostāju. Šis priekšlikums regulai balst ās uz Šengenas acquis  un ar EURODAC  saistītu 
pasākumu noteikumiem. T āpēc ir jāņem vērā šādas sekas saist ībā ar dažādajiem protokoliem 
un asociācijas nolīgumiem. 
Dānija 
Saskaņā ar ESL un EKL pievienoto protokolu par D ānijas nost āju, Dānija nepiedal ās 
pasākumu pie ņemšanā saskaņā a r  E K  l īguma IV sada ļu, ko veic Padome, iz ņemot 
„pasākumus, ar kuriem tiek noteiktas treš ās valstis, kuru pilso ņiem ir nepieciešama v īza, lai 
šķērsotu dalībvalstu ārējās robežas, vai pas ākumus attiec ībā uz vienotu v īzu formātu”. Šis 
priekšlikums ir balst īts uz Šengenas acquis  un tam piem ēro Protokola 5. pantu. Saska ņā ar 
minētā protokola 5. pantu D ānija nolēma Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Regulu (EK) 
Nr. 767/2008 īstenot savas valsts ties ību aktos. 
Attiecībā uz EURODAC , kā noteikts 1. un 2. pant ā Protokol ā par Dānijas nost āju, kas 
pievienots L īgumiem, D ānija nepiedal ās šīs regulas pie ņemšanā, un šī regula tai nav saistoša 
un nav j āpiemēro. Tomēr Dānija piem ēro pašreiz ējo EURODAC regulu saska ņā ar 
starptautisku nol īgumu31, kuru tā noslēdza ar EK 2006. gad ā. 
Apvienotā Karaliste un Īrija  
Šis priekšlikums ir balst īts uz Šengenas acquis  noteikumiem, kuros Apvienot ā Karaliste un 
Īrija nepiedal ās saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. maija L ēmumu 2000/365/EK par 
Lielbritānijas un Zieme ļīrijas Apvienot ās Karalistes l ūgumu piedal īties dažu Šengenas acquis  
noteikumu īstenošanā un Padomes 2002. gada 28. febru āra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas 
lūgumu piedal īties dažu Šengenas acquis  noteikumu īstenošanā. Tādējādi Apvienot ā Karaliste 
un Īrija nepiedal ās šīs regulas pie ņemšanā, un šī regula tām nav saistoša un nav j āpiemēro. 
Apvienotajai Karalistei un Īrijai ir saistoša EURODAC  Regula (EK) Nr. 2725/2000 saska ņā ar 
šo valstu pazi ņojumu, ka t ās vēlas piedal īties minētās regulas pie ņemšanā un piem ērošanā, 
pamatojoties uz Protokolu par Apvienot ās Karalistes un Īrijas nost āju, kas pievienots 
Līgumiem. Min ēto dalībvalstu nost āja attiecībā uz EURODAC  regulu neietekm ē to iespējamo 
piedalīšanos attiec ībā uz šo priekšlikumu. 
                                                 
29 OV L 396, 31.12.2004., 45. lpp. 
30 Protokols par 67. pantu, kas pievienots Nicas l īgumam. 
31 Nol īgums starp Eiropas Kopienu un D ānijas Karalisti par krit ērijiem un meh ānismiem, lai noteiktu 
valsti, kas ir atbild īga par to patv ēruma pieteikumu izskat īšanu, kuri iesniegti D ānijā vai kādā citā 
Eiropas Savien ības dalībvalstī, un par Eurodac  sistēmu pirkstu nospiedumu sal īdzināšanai, lai efekt īvi 
piemērotu Dublinas Konvenciju, OV L 66, 8.3.2006., 38. lpp.  
LV 10   LV Norvēģija un Īslande  
Attiecībā uz Norvēģiju un Īslandi šis priekšlikums pilnveido Šengenas acquis  noteikumus t ā 
nolīguma noz īmē, kurš nosl ēgts starp Eiropas Savien ības Padomi, Īslandes Republiku un 
Norvēģijas Karalisti par abu valstu iesaist īšanos Šengenas acquis  īstenošanā, piemērošanā un 
pilnveidošan ā32. 
Līdztekus vair āku valstu, kas nav ES dal ībvalstis, asoci ēšanai Šengenas acquis  Kopiena 
noslēdza vai pašlaik sl ēdz vairākus nolīgumus par šo valstu asoci ēšanu arī pasākumos, kas 
attiecas uz EURODAC . Nolīgums, ar kuru asoci ē Īslandi un Norv ēģiju, tika nosl ēgts 
2001. gad ā33. 
Šveice Attiecībā uz Šveici šis priekš likums pilnveido Šengenas acquis noteikumus t ā nolīguma 
nozīmē, kurš nosl ēgts starp Eiropas Savien ību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfeder āciju par 
Šveices Konfeder ācijas asoci ēšanu Šengenas acquis  īstenošanā, piemērošanā un 
pilnveidošan ā
34. 
Attiecībā uz pasākumiem, kas saist īti ar EURODAC , nolīgums par Šveices asoci ēšanu tika 
noslēgts 2008. gada 28. febru ārī un ir spēkā kopš 2008. gada 12. decembra35. 
Lihtenšteina Attiecībā uz Lihtenšteinu šis prie kšlikums pilnveido Šengenas acquis  noteikumus t ā protokola 
nozīmē, kurš parakst īts starp Eiropas Savien ību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfeder āciju un 
Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšt einas Firstistes pievienošanos Nol īgumam starp Eiropas 
Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfeder āciju par Šveices Konfeder ācijas asoci ēšanu 
Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošan ā, jomā, kura nor ādīta 1. panta 
A, B un G punkt ā Padomes L ēmumā 1999/437/EK, to lasot kop ā ar 3. pantu Padomes 
Lēmumā 2008/261/EK
36. 
Attiecībā uz pasākumiem, kas saist īti ar EURODAC , nolīgums par Lihtenšteinas asoci ēšanu 
tika parakst īts 2008. gada 28. febru ārī, un to ir paredz ēts noslēgt vēlāk37. 
Kopīgi noteikumi valst īm, kas ir asoci ētas ar EURODAC saistītos pasākumos. 
Saskaņā ar trim iepriekš min ētajiem nol īgumiem asoci ētās valstis bez iz ņēmumiem pie ņem ar 
EURODAC  saistītos pasākumus un to pilnveidošanu. T ās nepiedal ās to aktu pie ņemšanā, ar 
                                                 
32 OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp. 
33 Nol īgums starp Eiropas Kopienu un Īslandes Republiku, un Norv ēģijas Karalisti par krit ērijiem un 
mehānismiem t ās valsts noteikšanai, kas ir atbild īga par to patv ēruma lūgumu izskat īšanu, kuri iesniegti 
kādā dalībvalstī vai Īslandē, vai Norv ēģijā, OV L 93, 3.4.2001., 40.-47. lpp. 
34 OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp. 
35 Padomes 2008. gada 28. janv āra Lēmums par to, lai Eiropas Kopienas v ārdā noslēgtu Nolīgumu starp 
Eiropas Kopienu un Šveici par krit ērijiem un meh ānismiem, ar ko nosaka valsti, kura ir atbild īga par 
dalībvalstī vai Šveic ē iesniegta l ūguma pēc patvēruma izskat īšanu, OV L 53, 27.2.2008. 3. lpp.  
36 OV L 83, 26.3.2008., 3. lpp. 
37 Protokols starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfeder āciju un Lihtenšteinas Fi rstisti par Lihtenšteinas 
Firstistes pievienošanos Eiropas Kopienas un Šveices Konfeder ācijas nol īgumam attiec ībā uz 
kritērijiem un meh ānismiem, kas nosaka valsts atbild ību par dal ībvalstī vai Šveic ē iesniegta l ūguma pēc 
patvēruma izskat īšanu, OV…. 
LV 11   LV kuriem veic groz ījumus vai papildina ar EURODAC  saistītos pasākumus (t ādējādi arī šo 
priekšlikumu), bet t ām ir noteikt ā termiņā jāpaziņo Komisijai par savu l ēmumu par to, vai t ās 
pieņems šā akta saturu p ēc tam, kad to b ūs apstiprin ājusi Padome un Eiropas Parlaments. Ja 
Norvēģija, Īslande, Šveice vai Lihtenšteina nepie ņems aktu, ar kuru groza vai papildina ar 
EURODAC  saistītos pasākumus, attiec īgie nolīgumi tiks p ārtraukti, ja vien ar nol īgumiem 
izveidotā apvienotā/jauktā komiteja vienpr ātīgi nelems cit ādi. 
Lai noteiktu ties ības un pien ākumus starp D āniju, kura, k ā iepriekš paskaidrots, ar 
starptautisku nol īgumu ir asoci ēta ar EURODAC saistītajos pasākumos, un iepriekš min ētajām 
asociētajām valstīm, starp Kopienu un asoci ētajām valstīm ir noslēgti vēl divi instrumenti38. 
3.4. Subsidiarit ātes princips 
Priekšlikum ā tiek iev ērots subsidiarit ātes princips, jo ierosin ātās darbības mērķi, proti, 
centrālās SIS II , centrālās VIS un valstu saskar ņu un centr ālās EURODAC  darbības, kā arī to 
komunikācijas infrastrukt ūras konkr ētu aspektu p ārvaldības uzticēšanu aģentūrai, dalībvalstis 
nevar sasniegt atseviš ķi. 
3.5. Proporcionalit ātes princips 
Aģentūrai, kuru finans ētu no ES budžeta, tiktu pieš ķirtas pilnvaras p ārvaldīt vienīgi SIS II  
centrālās daļas, VIS centr ālās daļas un valstu saskarnes, EURODAC  centrālo daļu, kā arī 
dažus komunik ācijas infrastrukt ūras aspektus, bet tai neb ūtu jāuzņemas atbild ība par sist ēmās 
ievadītajiem datiem. Dal ībvalstis ir atbild īgas par sav ām valsts sist ēmām. Tādējādi aģentūras 
pilnvaras aprobežojas ar minimumu, kas ne pieciešams, lai sniegtu atbalstu efekt īvai, drošai un 
nepārtrauktai datu apmai ņai starp dal ībvalstīm. Šim nol ūkam paredz ētas strukt ūras izveide 
tiek atzīta par proporcion ālu lietotāju likumīgajām interes ēm un sist ēmu augstajam droš ības 
un pieejam ības līmenim, k ā arī tās uzdevuma b ūtiskumam. 
3.6. Ties ību aktu izv ēle 
Lai izveidotu strukt ūru saskaņā ar EK l īguma IV sada ļu, vispiem ērotākais tiesību akts ir 
Eiropas Parlamenta un Padomes regula, kas pamatojas uz EK l īguma 62. panta 2. punkta 
a) apakšpunktu, 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) da ļu, 63. panta 1. punkta 
a) apakšpunktu, 63. panta 3. punkta b) apakšpunktu un 66. pantu. 
4. Ietekme uz budžetu 
Aģentūru finansēs no Eiropas Savien ības vispārējā budžeta. A ģentūras pasākumu segšanai 
nepieciešam ās apropri ācijas tiks ņemtas no apropri ācijām, kas pašlaik 2011.-2013. gada 
finanšu pl ānā ir paredz ētas budžeta poz īcijā 18 02 04 „Šengenas inform ācijas sistēma ( SIS 
II)”, 18 02 05 „V īzu inform ācijas sist ēma (VIS)” un 18 03 11 „ EURODAC ”. Šim 
priekšlikumam pievienotais finanšu p ārskats attiecas ar ī uz priekšlikumu Padomes l ēmumam, 
                                                 
38 Protokols starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfeder āciju un Lihtenšteinas Fi rstisti par Lihtenšteinas 
Firstistes pievienošanos Eiropas Kopienas un Šveices Konfeder ācijas nol īgumam attiec ībā uz 
kritērijiem un meh ānismiem, kas nosaka valsts atbild ību par dal ībvalstī vai Šveic ē iesniegta l ūguma pēc 
patvēruma izskat īšanu (OV…) un Protokols Nol īgumam starp Eiropas Kopienu un Islandes Republiku, 
un Norvēģijas Karalisti par krit ērijiem un meh ānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbild īga par to 
patvēruma pieteikumu izskat īšanu, kuri iesniegti k ādā dalībvalstī vai Island ē, vai Norv ēģijā, OV L 57, 
28.2.2006., 16. lpp. 
LV 12   LV ar kuru a ģentūrai, kas izveidota ar Regul u XX, uztic uzdevumus saist ībā ar SIS II  un VIS 
darbības pārvaldību, piemērojot ES l īguma VI sada ļu. 
5. Papildu inform ācija 
5.1. Vienk āršošana 
Priekšlikum ā paredzēta tiesību aktu vienk āršošana, izveidojot vienotu darb ības pārvaldības 
struktūru vairākām IT sistēmām brīvības, drošības un tiesiskuma telp ā. 
5.2. Nov ērtēšana 
Ierosinātās regulas 27. pant ā ir ietverts nov ērtēšanas noteikums. 
LV 13   LV 2009/0089 (COD) 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, 
ar ko izveido a ģentūru lielapjoma IT sist ēmu darbības pārvaldībai brīvības, droš ības un 
tiesiskuma telp ā  
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 2. punkta a) 
apakšpunktu, 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) da ļu, 63. panta 1. punkta a) apakšpunktu, 
63. panta 3. punkta b) apakšpunktu un 66. pantu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu39, 
rīkojoties saska ņā ar Līguma 251. pant ā noteikto proced ūru40, 
tā kā: 
(1) Otr ās paaudzes Šengenas Inform ācijas sist ēmu (SIS II)  izveidoja ar Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1987/2006 par 
otrās paaudzes Šengenas Inform ācijas sist ēmas (SIS II)  izveidi, darb ību un 
izmantošanu41 un ar Padomes 2007. gada 12. j ūnija Lēmumu 2007/533/TI par otr ās 
paaudzes Šengenas Inform ācijas sistēmas (SIS II)  izveidi, darb ību un izmantošanu42. 
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un L ēmumu 2007/533/TI Komisijai p ārejas 
periodā jābūt atbildīgai par centr ālās SIS II  darbības pārvaldību. Pēc pārejas perioda 
par centrālās SIS II  darbības pārvaldību un konkr ētiem komunik ācijas infrastrukt ūras 
aspektiem atbild īgai jābūt pārvaldības iestādei. 
(2) Vīzu inform ācijas sistēmu (VIS) izveidoja ar Padomes 2004. gada 8. j ūnija Lēmumu 
2004/512/EK, ar ko izveido V īzu inform ācijas sistēmu (VIS)43. Saskaņā ar Eiropas 
Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 par V īzu inform ācijas sistēmu 
(VIS) un datu apmai ņu starp dal ībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula)44 
par VIS darb ības pārvaldību pārejas period ā ir jābūt atbildīgai Komisijai. P ēc pārejas 
perioda par centr ālās VIS darb ības, valstu saskar ņu un dažu komunik ācijas 
infrastrukt ūras aspektu p ārvaldību atbildīgai jābūt [vadības] pārvaldības iestādei. 
                                                 
39 OV …. 
40 Eiropas Parlamenta xxx atzinums un Padomes xxx l ēmums (vēl nav public ēti Oficiālajā Vēstnesī). 
41 OV L 381, 28. 12. 2006., 4. lpp.  
42 OV L 205, 7. 8. 2007., 63. lpp. 
43 OV L 213, 15. 6. 2004., 5. lpp. 
44 OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.  
LV 14   LV (3) EURODAC  izveidoja ar Padomes 2000. gada 11. decembra Regulu (EK) 
Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu sal īdzināšanas sist ēmas Eurodac  izveidi, lai 
efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju45. Saskaņā ar Regulu (EK) XX/2009 par 
pirkstu nospiedumu sal īdzināšanas sist ēmas Eurodac  izveidi, lai efekt īvi piemērotu 
Regulu (EK) Nr. […/…] p ārejas period ā par EURODAC  darbības pārvaldību jābūt 
atbildīgai Komisijai. P ēc pārejas perioda par centr ālās sistēmas darb ības un dažu 
komunikācijas infrastrukt ūras aspektu p ārvaldību atbildīgai jābūt pārvaldības iestādei. 
(4) Lai nodrošin ātu SIS II , VIS un EURODAC  darbības pārvaldību pēc pārejas perioda un 
potenciāli citu inform ācijas tehnolo ģijas („IT”) sist ēmu darbības pārvaldību brīvības, 
drošības un tiesiskuma telp ā, nepieciešams izveidot p ārvaldības iestādi.  
(5) Nol ūkā panākt sinerģiju, nepieciešams nodrošin āt šo sistēmu darbības pārvaldību 
vienā vienībā, lai gūtu apjomrad ītus ietaup ījumus, rad ītu kritisko masu un nodrošin ātu 
augstāko iespējamo kapit āla un cilvēkresursu izmantojuma pak āpi. 
(6) Tā kā pārvaldības iestādei jābūt tiesiski, administrat īvi un finansi āli autonomai, t ā 
jāizveido kā regulatīva aģentūra, kas ir juridiska persona.  
(7) Līdz ar to Regul ā (EK) Nr. 1987/2006, Regul ā (EK) Nr. 767/2008 un Regul ā 
(EK) XX/2009 par pirkstu nospiedumu sal īdzināšanas sist ēmas Eurodac  izveidi, lai 
efektīvi piemērotu Regulu (EK) Nr. […/…], noteiktie p ārvaldības iestādes uzdevumi 
būtu jāveic aģentūrai. Šie uzdevumi ietver turpm āku tehnikas att īstību.  
(8) Turkl āt aģentūrai būtu jāorganizē specifiskas ar VIS un SIS II  saistītas mācības. 
(9) Šo regulu b ūtu jāpapildina ar atseviš ķu tiesību aktu, kuru pie ņem saskaņā ar Līguma 
par Eiropas Savien ību VI sada ļu un ar kuru a ģentūrai uzdod veikt pien ākumus saist ībā 
ar SIS II  un VIS darb ības pārvaldību, piemērojot Līguma par ES VI sada ļu. 
(10) Turkl āt, pamatojoties uz attiec īgu tiesību aktu, a ģentūrai arī būtu jābūt atbildīgai par 
papildu lielapjoma IT sist ēmu sagatavošanu, izstr ādi un pārvaldību, piemērojot EK 
līguma IV sada ļu. Tai potenci āli varētu uzticēt atbildību par cit ām IT sist ēmām 
brīvības, droš ības un tiesiskuma telp ā, pamatojoties uz EK l īgumu vai ES l īguma 
VI sadaļu. Turklāt aģentūrai pēc īpaša un konkr ēta Komisijas piepras ījuma būtu jābūt 
atbildīgai par p ētniecības pārraudzību un lielapjoma IT sist ēmu izmēģinājuma 
programm ām, piemērojot EK l īguma IV sada ļu. 
(11) Lielapjoma IT sist ēmu brīvības, droš ības un tiesiskuma telp ā darbības pārvaldības 
uzticēšana aģentūrai neietekm ē īpašos noteikumus, kurus piem ēro šīm sistēmām. Proti, 
īpašos noteikumus attiec ībā uz mērķi, piekļuves tiesībām, drošības pasākumiem un 
turpmākām datu aizsardz ības prasībām ikvienai no sist ēmām, kuru darb ības pārvaldība 
ir uzticēta aģentūrai, piemēro pilnībā. 
(12) Dal ībvalstīm un Komisijai vajadz ētu būt pārstāvētām valdē, lai efekt īvi kontrol ētu 
aģentūras darbību. Valdei vajadz ētu piešķirt nepieciešam ās pilnvaras, lai, jo īpaši, 
pieņemtu gada darba programmu, veiktu darb ības, kas ir saist ītas ar aģentūras budžetu, 
pieņemtu aģentūrai piemērojamos finanšu noteikumus, i eceltu izpilddirektoru un 
                                                 
45 OV L 316, 15.12.2000., 1. lpp. 
LV 15   LV izveidotu proced ūras izpilddirektora l ēmumu pie ņemšanai attiec ībā uz aģentūras 
darbības uzdevumiem. 
(13) Lai nodrošin ātu aģentūras pilnīgu autonomiju un neatkar ību, aģentūrai būtu jāpiešķir 
autonoms budžets ar ie ņēmumiem no Eiropas Savien ības vispārējā budžeta. Kopienas 
budžeta proced ūra būtu jāpiemēro attiecībā uz Kopienas iemaksu un vis ām citām 
subsīdijām, ko pieš ķir no Eiropas Savien ības vispārējā budžeta. Finanšu rev īzija būtu 
jāveic Revīzijas palātai. 
(14) Attiec īgās kompetences ietvaros a ģentūrai būtu jāsadarbojas ar cit ām Eiropas 
Savienības aģentūrām, jo īpaši ar a ģentūrām, kas izveidotas br īvības, droš ības un 
tiesiskuma telp ā. 
(15) Nodrošinot IT sist ēmu darbības pārvaldību, aģentūrai būtu jāievēro Eiropas un 
starptautiskie standarti, ņemot vērā augstākās profesion ālās prasības. 
(16) Personas datu apstr ādei aģentūrā piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 
18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisko personu aizsardz ību attiecībā uz 
personas datu apstr ādi Kopienas iest ādēs un strukt ūrās un par š ādu datu br īvu apriti46. 
Šajā regulā inter alia  noteikts, ka Eiropas datu aizsardz ības uzraudz ītājs ir pilnvarots 
iegūt no aģentūras piekļuvi visai inform ācijai, kāda tam nepieciešama izmekl ēšanai. 
(17) Lai nodrošin ātu aģentūras darbības pārskatāmību, aģentūrai būtu jāpiemēro Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par 
publisku piek ļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem47. 
(18) Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par 
izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs kr āpšanas apkarošanai (OLAF)48, būtu jāpiemēro 
aģentūrai, kurai b ūtu jāpievienojas iest āžu nolīgumam, ko 1999. gada 25. maij ā 
noslēdzis Eiropas Parlaments, Eiropas Savien ības Padome un Eiropas Kopienu 
Komisija par iekš ējo izmekl ēšanu, kuru veic Eiropas Birojs kr āpšanas apkarošanai 
(OLAF)49. 
(19) Lai nodrošin ātu atklātus un pārskatāmus nodarbin ātības nosac ījumus un vienl īdzīgu 
attieksmi pret darbiniekiem, uz a ģentūras darbiniekiem un izpilddirektoru b ūtu 
jāattiecina Eiropas Kopienu Civildiene sta noteikumi un Eiropas Kopienu p ārējo 
darbinieku nodarbin āšanas kārtība (Civildienesta noteikumi) , tostarp noteikumi par 
dienesta nosl ēpumu vai citas l īdzvērtīgas prasības attiecībā uz konfidencialit āti.  
(20) Aģentūra ir Kopienu izveidota strukt ūra Padomes 2002. gada 25. j ūnija Regulas 
(EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piem ēro Eiropas Kopienu 
vispārējam budžetam,50 185. panta 1. punkta noz īmē, un līdz ar to tai b ūtu attiecīgi 
jāpieņem savi finanšu noteikumi. 
(21) Uz a ģentūru būtu jāattiecina Komisijas 2002. gada  19. novembra Regula (EK, 
Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu strukt ūrām, kas min ētas 
                                                 
46 OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp. 
47 OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp. 
48 OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. 
49 OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp. 
50 OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. 
LV 16   LV 185. pantā Padomes Regul ā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko 
piemēro Eiropas Kopienu visp ārējam budžetam51. 
(22) Tā kā dalībvalstis nesp ēj pilnībā sasniegt paredz ētās darbības mērķus, proti, a ģentūras 
izveidi Eiropas Savien ības līmenī, kas būtu atbildīga par lielapjoma IT sist ēmu 
brīvības, droš ības un tiesiskuma telp ā darbības pārvaldību, un tādējādi paredz ētās 
darbības apjoma vai rezult ātu dēļ tos var viegl āk sasniegt Kopienas l īmenī, Kopiena 
var pieņemt pasākumus saska ņā ar subsidiarit ātes principu, kas noteikts EK l īguma 
5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalit ātes principu šaj ā regulā 
paredz vien īgi tos pas ākumus, kas ir vajadz īgi minēto mērķu sasniegšanai. 
(23) Šaj ā regulā ir ievērotas pamatties ības un principi, kas atz īti Līguma par Eiropas 
Savienību 6. panta 2. punkt ā un atspogu ļoti Eiropas Savien ības Pamatties ību hartā. 
(24) Attiec ībā uz SIS II  un VIS saska ņā ar 1. un 2. pantu Protokol ā par Dānijas nost āju, kas 
pievienots L īgumam par Eiropas Savien ību un Eiropas Kopienas dibin āšanas 
līgumam, D ānija nepiedal ās šīs regulas pie ņemšanā, un šī regula tai nav saistoša un 
nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis atbilstīgi Eiropas Kopienas 
dibināšanas līguma treš ās daļas IV sada ļai, Dānijai būtu saskaņā ar minētā protokola 5. 
pantu sešos m ēnešos pēc šīs regulas pie ņemšanas dienas j āpieņem lēmums, vai īstenot 
šo regulu savos ties ību aktos. Saska ņā ar minētā protokola 5. pantu D ānija nolēma 
Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Regulu (EK) Nr. 767/2008 īstenot savas valsts ties ību 
aktos. Pamatojoties uz Nol īgumu starp Eiropas Kopienu un D ānijas Karalisti par 
kritērijiem un meh ānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbild īga par to patv ēruma 
pieteikumu izskat īšanu, kuri iesniegti D ānijā vai kādā citā Eiropas Savien ības 
dalībvalstī, un par Eurodac  sistēmu pirkstu nospiedumu sal īdzināšanai, lai efekt īvi 
piemērotu Dublinas Konvenciju52, Dānija ir īstenojusi Padomes Regulu (EK) 
Nr. 2725/2000 savos ties ību aktos. 
(25) Cikt āl tā attiecas uz SIS II  un VIS, š ī regula pilnveido tos Šengenas acquis 
noteikumus, kuros Apvienot ā Karaliste nepiedal ās saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. 
maija Lēmumu 2000/365/EK par Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienot ās Karalistes 
lūgumu piedal īties dažu Šengenas acquis  noteikumu īstenošanā53. Tādēļ Apvienot ā 
Karaliste nepiedal ās tās pieņemšanā, tā nav tai saistoša un nav j āpiemēro tiktāl, ciktāl 
ar tās pasākumiem pilnveido Šengenas acquis  noteikumus, cikt āl tie attiecas uz SIS II  
un VIS. Saska ņā ar 1. un 2. pantu Protokol ā par Apvienot ās Karalistes un Īrijas 
nostāju, kurš pievienots L īgumam par Eiropas Savien ību un Eiropas Kopienas 
dibināšanas līgumam, un neskarot min ētā protokola 4. pantu, Apvienot ā Karaliste 
nepiedalās šīs regulas pie ņemšanā, tā nav tai saistoša un nav j āpiemēro tiktāl, ciktāl ar 
tās pasākumiem nepilnveido Šengenas acquis  noteikumus, cikt āl tie attiecas uz SIS II  
un VIS. 
(26) Tikt āl, ciktāl tā attiecas uz SIS II  u n  V I S ,  š ī regula pilnveido tos Šengenas acquis 
noteikumus, kuros Īrija nepiedal ās saskaņā ar Padomes 2002. gada 28. febru āra 
Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedal īties dažu Šengenas acquis  noteikumu 
īstenošanā54. Tādēļ Īrija nepiedal ās tās pieņemšanā, tā nav tai saistoša un nav 
                                                 
51 OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. 
52 OV L 66, 8.3.2006., 38. lpp. 
53 OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp. 
54 OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp. 
LV 17   LV jāpiemēro tiktāl, ciktāl ar tās pasākumiem pilnveido Šengenas acquis  noteikumus, 
ciktāl tie attiecas uz SIS II  un VIS. Saska ņā ar 1. un 2. pantu Protokol ā par Apvienot ās 
Karalistes un Īrijas nost āju, kurš pievienots L īgumam par Eiropas Savien ību un 
Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumam, un neskarot min ētā protokola 4. pantu, 
Apvienotā Karaliste nepiedal ās šīs regulas pie ņemšanā, tā nav tai saistoša un nav 
jāpiemēro tiktāl, ciktāl ar tās pasākumiem nepilnveido Šengenas acquis  noteikumus, 
ciktāl tie attiecas uz SIS II  un VIS. 
(27) Attiec ībā uz Īslandi un Norv ēģiju, tiktāl, ciktāl tā attiecas uz SIS II  un VIS, š ī regula 
pilnveido Šengenas acquis  tā nolīguma izpratn ē, kurš nosl ēgts starp Eiropas 
Savienības Padomi un Īslandes Republiku un Norv ēģijas Karalisti par šo valstu 
asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošan ā55 tajā jomā, 
kura norādīta 1. panta A, B un G punkt ā Padomes 1999. gada 17. maija L ēmumā 
1999/437/EK par min ētā nolīguma īstenošanas pas ākumiem56. Attiecībā uz 
EURODAC  šī regula ir jauns pas ākums saist ībā ar EURODAC  tā nolīguma noz īmē, 
kas noslēgts starp Eiropas Kopienu un Īslandes Republiku, un Norv ēģijas Karalisti par 
kritērijiem un meh ānismiem t ās valsts noteikšanai, kas ir atbild īga par to patv ēruma 
lūgumu izskat īšanu, kuri iesniegti k ādā dalībvalstī vai Īslandē, vai Norv ēģijā. 
Tādējādi, ja tās nolemj to īstenot sav ā iekšējā tiesību sistēmā, Īslandes Republikas un 
Norvēģijas Karalistes deleg ācijām būtu jāpiedalās aģentūras valdē, kaut ar ī ar 
ierobežotām balssties ībām. Lai noteiktu t ālāko kārtību, kas ļautu Īslandes Republikai 
un Norv ēģijas Karalistei piedal īties Aģentūras pasākumos, starp Kopienu un 
minētajām valstīm būtu jānoslēdz turpmāks nolīgums. 
(28) Attiec ībā uz Šveici š ī regula tikt āl, ciktāl tā attiecas uz SIS II  un VIS, papildina 
Šengenas acquis  noteikumus t ā nolīguma izpratn ē, kurš nosl ēgts starp Eiropas 
Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfeder āciju par Šveices Konfeder ācijas 
asociēšanu Šengenas acquis  īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošan ā57 tajā jomā, 
kura norādīta Padomes L ēmuma 1999/437/EK 1. pa nta A, B un G punkt ā saistībā ar 
3. pantu Padomes L ēmumā 146/2008/EK par min ētā nolīguma parakst īšanu Eiropas 
Kopienas v ārdā. Attiecībā uz EURODAC šī regula ir jauns pas ākums saist ībā ar 
EURODAC  tā nolīguma izpratn ē, kas nosl ēgts starp Eiropas Kopienu un Šveices 
Konfeder āciju par krit ērijiem un meh ānismiem t ās valsts noteikšanai, kas ir atbild īga 
par to patv ēruma lūgumu izskat īšanu, kuri iesniegti k ādā dalībvalstī vai Šveic ē. 
Tādējādi, ja tā nolemj to īstenot sav ā iekšējā tiesību sistēmā, Šveices Konfeder ācijas 
delegācijai būtu jāpiedalās aģentūras valdē, kaut arī bez balssties ībām. Lai noteiktu 
tālāko kārtību, kas ļautu Šveices Konfeder ācijai piedal īties aģentūras pasākumos, starp 
Kopienu un Šveices Konfeder āciju būtu jānoslēdz turpmāks nolīgums. 
(29) Attiec ībā uz Lihtenšteinu š ī regula tikt āl, ciktāl tā attiecas uz SIS II  un VIS, papildina 
Šengenas acquis  noteikumus t ā nolīguma izpratn ē, kurš parakst īts starp Eiropas 
Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfeder āciju un Lihtenšteinas Firstisti par 
Lihtenšteinas Firstist es pievienošanos Nol īgumam starp Eiropas Savien ību, Eiropas 
Kopienu un Šveices Konfeder āciju par Šveices Konfeder ācijas asoci ēšanu Šengenas 
acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošan ā, jomā, kura nor ādīta 1. panta A, B un 
G punktā Padomes 1999. gada 17. maija L ēmumā 1999/437/EK, to lasot kop ā ar 
                                                 
55 OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp. 
56 OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp. 
57 OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp. 
LV 18   LV 3. pantu Padomes L ēmumā 2008/261/EK58. Attiecībā uz EURODAC  šī regula ir jauns 
pasākums saist ībā ar EURODAC  tā protokola izpratn ē, kas nosl ēgts starp Eiropas 
Kopienu, Šveices Konfeder āciju un Lihtenšteinas Firstist i par Lihtenšteinas Firstistes 
pievienošanos Eiropas Kopienas un Šveices Konfeder ācijas nolīgumam attiec ībā uz 
kritērijiem un meh ānismiem, kas nosaka valsts atbild ību par dal ībvalstī vai Šveic ē 
iesniegta l ūguma pēc patvēruma izskat īšanu59. Tādējādi Lihtenšteinas Firstistes 
delegācijai būtu jāpiedalās aģentūras valdē, kaut arī bez balssties ībām. Lai noteiktu 
tālāko kārtību, kas ļautu Lihtenšteinas Firstistei piedal īties aģentūras pasākumos, starp 
Kopienu un Lihtenšteinas Firstisti b ūtu jānoslēdz turpmāks nolīgums, 
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 
I NODAĻA  
PRIEKŠMETS 
1. pants 
Aģentūras izveide 
Ar šo izveido Eiropas a ģentūru („aģentūru”) otrās paaudzes Šengenas inform ācijas sistēmas 
(SIS II) , Vīzu inform ācijas sistēmas (VIS) un EURODAC  darbības pārvaldībai, kā arī citu 
lielapjoma inform ācijas tehnolo ģijas („IT”) sist ēmu izstrādei un pārvaldībai, piem ērojot EK 
līguma IV sada ļu. 
II NODA ĻA 
UZDEVUMI  
2. pants 
Ar SIS II  saistītie uzdevumi 
Aģentūra veic uzdevumus, kas ar Regulu (EK) 1987/2006 uztic ēti pārvaldības iestādei, 
organizē kopīgas mācības darbiniekiem, kas ir iesaist īti papildinform ācijas apmai ņā saskaņā 
ar SIRENE  rokasgrāmatu, kā arī veic uzdevumus, kas ir saist īti ar speci ālistu apm ācību par 
SIS II , kā noteikts Padomes Regul ā (EK) XXX par nov ērtēšanas meh ānisma izveidi, lai 
pārbaudītu Šengenas acquis  piemērošanu60.  
3. pants 
Ar VIS  saistītie uzdevumi 
Aģentūra pilda uzdevumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 767/2008 uztic ēti pārvaldības iestādei un 
veic uzdevumus, kas ir saist īti ar apmācību VIS izmantošan ā. 
                                                 
58 OV L 83, 26.3.2008., 3. lpp. 
59 OV …. 
60 OV …. 
LV 19   LV 4. Pants  
Ar EURODAC saistītie uzdevumi 
Aģentūra pilda pien ākumus, kas p ārvaldības iestādei uzticēti Regulā (EK) XX/2009 par 
pirkstu nospiedumu sal īdzināšanas sist ēmas Eurodac  izveidi, lai efekt īvi piemērotu Regulu 
(EK) Nr. […/…]. 
5. pants 
Pētniecības pārraudzība 
1. A ģentūra uzrauga jaun ākās pētniecības attīstības tendences, kas attiecas uz SIS II , 
VIS, EURODAC  un citu lielapjoma IT sist ēmu darbības pārvaldību, piemērojot EK 
līguma IV sada ļu. 
2. A ģentūra regulāri informē Komisiju par 1. punkt ā minētajām attīstības tendenc ēm. 
6. pants 
Izmēģinājuma programmas 
1. P ēc īpaša un konkr ēta Komisijas piepras ījuma aģentūra īsteno izm ēģinājuma 
programmas lielapjoma IT sist ēmu izstr ādei un/vai to darb ības pārvaldībai, 
piemērojot EK l īguma IV sada ļu.  
2. P ēc īpaša un konkr ēta Komisijas piepras ījuma aģentūrai var arī noteikt atbild ību par 
tādu izmēģinājuma programmu īstenošanu, kas saist ītas ar cit ām lielapjoma IT 
sistēmām brīvības, drošības un tiesiskuma telp ā. 
3. Finanšu apropri ācijas izm ēģinājuma programm ām, kuras piepras ījusi Komisija, 
iekļauj budžet ā ne ilgāk kā divos sec īgos finanšu gados. 
III NODA ĻA 
STRUKT ŪRA UN ORGANIZ ĀCIJA 
7. pants 
Juridiskais statuss  
1. A ģentūra ir Kopienas strukt ūra, un tā ir juridiska persona. 
2. Dal ībvalstīs aģentūrai ir visplaš ākā tiesībspēja un rīcībspēja, ko saska ņā ar šo valstu 
tiesību aktiem pieš ķir juridisk ām personām. Konkr ēti, tā var pirkt vai p ārdot kustamu 
un nekustamu īpašumu, k ā arī būt puse tiesas procesos. Tai ir ar ī pilnvaras sl ēgt 
mītnes līgumu ar uz ņēmēju dalībvalsti.  
3. A ģentūru pārstāv tās izpilddirektors. 
LV 20   LV 4. A ģentūras galven ā atrašanās vieta ir [..]. 
8. pants 
Struktūra 
Aģentūras administrat īvajā un pārvaldības strukt ūrā ietilpst: 
(a) valde; 
(b) izpilddirektors; 
(c) padomdev ēju grupas. 
9. pants 
Valdes pilnvaras 
1. Lai nodrošin ātu, ka aģentūra veic savus pien ākumus, valde jo īpaši 
(a) saskaņā ar 15. pantu iece ļ un vajadz ības gadījumā atceļ no amata 
izpilddirektoru; 
(b) īsteno izpilddirektora disciplin āras uzraudz ības tiesības; 
(c) pēc apspriešan ās ar Komisiju nosaka a ģentūras organizatorisko 
struktūru;  
(d) pēc apspriešan ās ar Komisiju izveido a ģentūras reglamentu; 
(e) izveido noteikumus par valodu lietošanu a ģentūrā saskaņā ar šīs 
regulas 22. pantu; 
(f) pēc izpilddirektora priekšlikuma apstiprina m ītnes līgumu, kuru 
izpilddirektoram j āparaksta ar uz ņēmēju dalībvalsti; 
(g) vienojoties ar Komisiju, pie ņem nepieciešamos īstenošanas 
pasākumus, kas min ēti Civildienesta noteikumu 110. pant ā; 
(h) pieņem daudzgadu person āla politikas pl ānu un katru gadu v ēlākais 
līdz 31. martam to iesniedz Komisijai un budžeta l ēmējinstitūcijai;  
(i) katru gadu l īdz 30. septembrim un p ēc Komisijas atzinuma 
saņemšanas ar divu trešda ļu balssties īgo locekļu balsu vair ākumu un 
saskaņā ar ikgad ējo Kopienas budžeta proced ūru un Kopienas 
likumdošanas programmu EK l īguma IV sada ļas jomās pieņem 
aģentūras gada darba programmu n ākamajam gadam, un nodrošina, ka 
pieņemtā darba programma tiek nos ūtīta Eiropas Parlamentam, 
Padomei un Komisijai un tiek public ēta; 
LV 21   LV (j) katru gadu l īdz 31. martam pie ņem aģentūras darbības pārskatu par 
iepriekšējo gadu un ne v ēlāk kā līdz 15. jūnijam nos ūta to Eiropas 
Parlamentam, Padomei, Komis ijai, Eiropas Ekonomikas un soci ālo 
lietu komitejai un Rev īzijas palātai; gada darb ības pārskatu public ē; 
(k) veic savas funkcijas attiec ībā uz aģentūras budžetu saska ņā ar šīs 
regulas 28. panta, 29. panta 6. punkta un 30. panta noteikumiem;  
(l) pieņem aģentūrai piem ērojamos finanšu noteikumus saska ņā ar 
regulas 30. pantu; 
(m) ieceļ aģentūras darbinieku par gr āmatvedi, kas ir funkcion āli 
neatkarīgs savu pien ākumu veikšan ā; 
(n) pieņem nepieciešamos droš ības pasākumus, tostarp droš ības plānu; 
(o) ieceļ aģentūras darbinieku par datu aizsardz ības inspektoru saska ņā ar 
Regulu (EK) Nr. 45/2001; 
(p) sešu mēnešu laik ā pēc šīs regulas sp ēkā stāšanās dienas pie ņem 
praktiskus pas ākumus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanai; 
(q) pieņem ziņojumus par SIS II  tehnisko darb ību saskaņā ar attiec īgi 
Regulas (EK) Nr. 1987/2006 50. panta 4. punktu un L ēmuma 
2007/533/TI 66. panta 4. punktu, par VIS saska ņā ar Regulas (EK) 
Nr. 767/2008 50. panta 3. punktu un L ēmuma 2008/633/TI 17. panta 
3. punktu un par EURODAC  saskaņā ar Regulas (EK) Nr. XX/2009 
par pirkstu nospiedumu sal īdzināšanas sist ēmas Eurodac  izveidi, lai 
efektīvi piemērotu Regulu (EK) Nr. […/…], [28.] pantu; 
(r) izsaka apsv ērumus par Eiropas datu aizsardz ības uzraudz ītāja revīzijas 
ziņojumu saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 45. pantu un 
Regulas (EK) Nr. 767/2008 42. panta 2. punktu un lemj par rev īzijas 
pēcpasākumiem;  
(s) publicē uz SIS II  attiecīgus statistikas datus saska ņā ar attiec īgi 
Regulas (EK) Nr. 1987/2006 50. panta 3. punktu un L ēmuma 
2007/533/TI 66. panta 3. punktu;  
(t) nodrošina, ka katru gadu tiek public ēts to kompetento iest āžu saraksts, 
kuras ir pilnvarotas veikt SIS II  iekļauto datu tiešu mekl ēšanu saska ņā 
ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 31. panta 8. punktu un L ēmuma 
2007/533/TI 46. panta 8. punktu, k ā arī N.SIS II  biroju un SIRENE 
biroju saraksts, k ā minēts attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1987/2006 
7. panta 3. punkt ā un Lēmuma 2007/533/TI 7. panta 3. punkt ā;  
(u) veic visus citus uzdevumus, kas tai uztic ēti saskaņā ar šo regulu. 
2. Valde var sniegt padomus izpilddirektoram par jebkuru jaut ājumu, kas ir cieši saist īts 
ar IT sistēmu izstrādi un darb ības pārvaldību.  
LV 22   LV 10. pants 
Valdes sast āvs 
1. Vald ē ir pa vienam p ārstāvim no katras dal ībvalsts un divi Komisijas p ārstāvji.  
2. Katra dal ībvalsts iece ļ valdes locekli un vi ņa aizstājēju. Komisija iece ļ divus locek ļus 
un viņu aizstājējus. Aizst ājēji pārstāv locekļus to promb ūtnes laikā. Tie ir locek ļi ar 
balsstiesībām.  
3. Valdes locek ļus ieceļ, pamatojoties uz to atbilst īgo lielo pieredzi un speci ālajām 
zināšanām lielapjoma IT sist ēmu jomā brīvības, drošības un tiesiskuma telp ā.  
4. Locek ļu amata pilnvaru termi ņš ir četri gadi. To var atjaunot  vienu reizi. Pilnvaru 
laikam beidzoties vai atk āpšanās gadījumā locekļi paliek amat ā līdz to atk ārtotai 
iecelšanai vai nomai ņai.  
5. A ģentūrā piedalās valstis, kas ir asoci ētas Šengenas acquis  un ar EURODAC  saistītu 
pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošan ā. Tās katra iece ļ vienu pārstāvi 
valdē un tā aizstājēju, kuri ir locek ļi bez balssties ībām.  
 11. pants  
Valdes priekšs ēdētāja amats 
1. Valde no savu locek ļu vidus iev ēl priekšsēdētāju.  
2. Priekšs ēdētāja amata pilnvaru laiks ir četri gadi, un to var at jaunot vienu reizi. Vi ņa 
amata pilnvaru termi ņš beidzas agr āk, ja beidzas vi ņa dalība valdē. 
3. Priekšs ēdētāju var iecelt vien īgi no to locek ļu vidus, kurus ir iec ēlušas dalībvalstis, 
kas pilnībā piedalās to tiesību aktu pie ņemšanā, ar kuriem regul ē visas aģentūras 
pārvaldītās sistēmas. 
12. pants 
Valdes san āksmes 
1. Valdes san āksmes sasauc p ēc priekšs ēdētāja iniciat īvas vai p ēc vismaz vienas 
trešdaļas tās locekļu lūguma vai p ēc Komisijas l ūguma. Valde r īko vismaz divas 
kārtējās sanāksmes gad ā.  
2. A ģentūras izpilddirektors piedal ās sanāksmēs.  
3. Valdes locek ļiem var pal īdzēt eksperti, kas ir padomdev ēju grupu locek ļi. 
4. Valde uz sav ām sanāksmēm novērotāja statusā var uzaicin āt jebkuru citu personu, 
kuras viedoklis var ētu to interes ēt. 
5. A ģentūra izveido valdes sekretari ātu. 
LV 23   LV 13. pants 
Balsojuma rezult āti 
1. Neskarot š ā panta 4. punktu, k ā arī 9. panta 1. punkta i) apakšpunktu, valdes 
lēmumus pie ņem ar tās balssties īgo locekļu vienkāršo balsu vair ākumu. 
2. Neskarot š ā panta 3. punktu, katram valdes  loceklim ir viena balss. 
3. Ikviens loceklis, kuru ir iec ēlusi dalībvalsts, kas piedal ās visu to ties ību aktu 
pieņemšanā, kas regul ē kādu aģentūras pārvaldīto IT sist ēmu, var balsot par 
jautājumu, kas attiecas uz konkr ēto IT sistēmu.  
4. Ja locek ļi nespēj vienoties par to, vai uz konkr ētu IT sist ēmu attiecas balsojums, 
locekļi ar divu trešda ļu balsu vair ākumu lemj, ka neattiecas. 
5. A ģentūras izpilddirektors nebalso.  
6. A ģentūras reglament ā ietver sīkāk izstrādātus noteikumus par balsošanu, jo īpaši 
nosacījumus, kā viens loceklis var darboties cita locek ļa vārdā, kā arī attiecīgos 
gadījumos visas pras ības, kas saist ītas ar kvorumu. 
14. pants 
Izpilddirektora funkcijas un pilnvaras 
1. A ģentūru vada un p ārstāv tās izpilddirektors. 
2. Izpilddirektors savus pien ākumus pilda neatkar īgi. Neskarot attiec īgo Komisijas un 
valdes kompetenci, izpilddirektors nel ūdz un nepie ņem nevienas vald ības vai citas 
struktūras norādījumus. 
3. Neskarot 9. pantu, izpilddirektors uz ņemas pilnu atbild ību par aģentūrai uzticētajiem 
uzdevumiem un uz vi ņu attiecas ikgad ējā budžeta izpild es apstiprin ājuma proced ūra, 
ko veic Eiropas Parlaments. 
4. Eiropas Parlaments vai Padome var aicin āt aģentūras izpilddirektoru zi ņot par 
uzdevumu izpildi. 
5. Izpilddirektors jo īpaši: 
(a) nodrošina a ģentūras darba vad ību ikdienā; 
(b) veic visas nepieciešam ās darbības, lai nodrošin ātu, ka aģentūra darbojas 
saskaņā ar šo regulu; 
(c) sagatavo un īsteno proced ūras, lēmumus, strat ēģijas, programmas un 
pasākumus, ko pie ņem valde šaj ā regulā, tās īstenošanas noteikumos un citos 
piemērojamos ties ību aktos noteiktaj ās robežās; 
(d) izveido un īsteno efekt īvu sistēmu, lai var ētu veikt IT sist ēmu, ieskaitot 
statistiku, un a ģentūras regulāru uzraudz ību un nov ērtēšanu; 
LV 24   LV (e) piedalās valdes s ēdēs, bet bez balssties ībām; 
(f) attiecībā uz aģentūras darbiniekiem īsteno 17. panta 2. punkt ā paredzētās 
pilnvaras un risina person āla jautājumus; 
(g) neskarot Civildienesta noteikum u 17. pantu, nosaka konfidencialit ātes prasības, 
lai ievērotu attiec īgi Regulas (EK) Nr. 1987/2006 17. pantu, L ēmuma 
2007/533/TI 17. pantu un Regulas (EK)  Nr. 767/2008 26. panta 9. punktu, k ā 
arī Regulas (EK) XX/2009 par pirkstu nospiedumu sal īdzināšanas sist ēmas 
Eurodac  izveidi, lai efekt īvi piemērotu Regulu (EK) Nr. […/…], [4. panta 
6. punktu]; 
(h) risina sarunas un p ēc tam, kad valde apstiprin ājusi, paraksta m ītnes līgumu ar 
uzņēmējas dalībvalsts vald ību. 
6. Izpilddirektors iesniedz valdei pie ņemšanai š ādus projektus: 
(a) aģentūras gada darba programma un gada darb ības pārskats, iepriekš 
apspriežoties ar padomdev ēju grupām; 
(b) aģentūrai piemērojamie finanšu noteikumi;  
(c) nākamā gada budžets; 
(d) daudzgadu person āla politikas pl āns; 
(e) 27.pantā minētās novērtēšanas reglaments; 
(f) praktiski pas ākumi Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanai; 
(g) nepieciešamie droš ības pasākumi, tostarp droš ības plāns; 
(h) ziņojumi par katras š īs regulas 9. panta 1. punkta q) apakšpunkt ā minētās IT 
sistēmas tehnisko darb ību, balstoties uz uzraudz ības un nov ērtēšanas 
rezultātiem; 
(i) šīs regulas 9. panta 1. punkta t) apakšpunkt ā minēto kompetento iest āžu, kuras 
ir pilnvarotas veikt SIS II  iekļauto datu tiešo mekl ēšanu, tostarp N .SIS II biroju 
un SIRENE  biroju saraksta ikgad ēja publicēšana.  
7. Izpilddirektors veic visus citus uzdevumus, kas vi ņam uzticēti saskaņā ar šo regulu. 
15. pants 
Izpilddirektora iecelšana 
1. A ģentūras izpilddirektoru iece ļ valde, izraugoties piem ērotāko personu no Komisijas 
sastādīta kandidātu saraksta, uz piecu gadu termi ņu.  
2. Pirms iecelšanas kandid ātam, ko izraudz ījusies valde, var l ūgt sniegt pazi ņojumu 
Eiropas Parlamenta kompetentaj ā(-s) komitej ā(-s) un atbild ēt uz tās/to locek ļu 
jautājumiem.  
LV 25   LV 3. Devi ņu mēnešu laikā pirms piecu gadu termi ņa beigām Komisija veic nov ērtējumu. 
Novērtējumā Komisija jo īpaši izskata:  
(a) rezultātus, kas sasniegti pirmaj ā pilnvaru termi ņā, un veidu, k ādā tie tika 
sasniegti; 
(b) paredzamos a ģentūras pienākumus un vajadz ības nākamajos gados. 
4. Valde, r īkojoties p ēc Komisijas priekšlikuma un ņemot vērā novērtējuma ziņojumu, 
var vienreiz pagarin āt izpilddirektora amata pilnvaru termi ņu par ne vair āk kā trim 
gadiem, ta ču tikai tādā gadījumā, ja tas ir nepieciešams a ģentūras pienākumu un 
vajadzību dēļ. 
5. Valde inform ē Eiropas Parlamentu par to, ka t ā plāno pagarin āt izpilddirektora amata 
pilnvaru termi ņu. Mēneša laikā pirms izpilddirektora amata termi ņa pagarin āšanas 
izpilddirektoru var uzaicin āt sniegt pazi ņojumu kompetentaj ā(-s) komitej ā(-s) un 
atbildēt uz tās/to locek ļu jautājumiem. 
6. Izpilddirektors par savu darb ību atskait ās valdei. 
7. Izpilddirektoru no amata var atcelt valde.  
16. pants 
Padomdev ēju grupas 
1. Turpm āk uzskaitītās padomdev ēju grupas nodrošina valdei speci ālās zināšanas par 
attiecīgām IT sist ēmām un jo īpaši saist ībā ar gada darba programmas un gada 
darbības pārskata sagatavošanu: 
(a) SIS II  padomdev ēju grupa; 
(b) VIS padomdev ēju grupa; 
(c) EURODAC  padomdev ēju grupa; 
(d) visas citas padomdev ēju grupas, kas saist ītas ar lielapjoma IT 
sistēmām, kuras izstr ādā vai pārvalda aģentūra. 
2. Visas dal ībvalstis, visas valstis, kas ir asoci ētas Šengenas acquis  un ar EURODAC  
saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošan ā, kā arī Komisija iece ļ 
vienu locekli katr ā padomdev ēju grupā uz trīs gadu termi ņu, kuru var pagarin āt. 
3. Valdes locek ļi nav padomdev ēju grupu locek ļi. Aģentūras izpilddirektoram vai vi ņa 
pārstāvim ir ties ības novērotāja status ā apmeklēt visas padomdev ēju grupu 
sanāksmes.  
4. Padomdev ēju grupu darb ības un sadarb ības proced ūras nosaka a ģentūras reglament ā. 
5. Gatavojot atzinumu visas padomdev ēju grupas cenšas pan ākt konsensu. Ja konsensu 
nevar pan ākt, atzinum ā iekļauj locek ļu vairākuma nost āju kopā ar pamatojumu. 
Reģistrē arī mazākuma nost āju(-as) kop ā ar pamatojumu. Attiec īgi piemēro 13. panta 
LV 26   LV 3. punktu. Locek ļiem, kas p ārstāv valstis, kas ir asoci ētas Šengenas acquis  un ar 
EURODAC  saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošan ā, ir atļauts 
paust viedok ļus, kas netiek ņemti vērā nepieciešam ā vairākuma aprēķināšanā. 
6. Visas valstis, kas ir asoci ētas Šengenas acquis  un ar EURODAC  saistītu pasākumu 
īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošan ā, atbalsta padomdev ēju grupu pas ākumus.  
7. Priekšs ēdētājiem regulas 11. panta noteikumus piem ēro mutatis mutandis . 
IV NODA ĻA 
DARBĪBA 
17. pants  
Personāls  
1. Uz a ģentūras darbiniekiem, tostarp izpilddire ktoru attiecas Civildienesta noteikumi 
un Eiropas Kopienu p ārējo darbinieku nodarbin āšanas kārtība, un noteikumi, kurus 
Eiropas Kopienu iest ādes ir kop īgi pieņēmušas, lai piem ērotu šos civildienesta 
noteikumus un nodarbin āšanas kārtību.  
2. A ģentūra attiecībā uz saviem darbiniekiem īsteno pilnvaras, k ādas Civildienesta 
noteikumos paredz ētas iecēlējiestādei un Pārējo darbinieku nodarbin āšanas kārtībā – 
iestādei, kura pilnvarota sl ēgt līgumus. 
3. Neskarot Civildienesta noteikumu 17. pantu, a ģentūra piemēro attiecīgus noteikumus 
par dienesta nosl ēpumu vai citas l īdzvērtīgas prasības attiecībā uz konfidencialit āti.  
4. Valde, vienojoties ar Komisiju, pie ņem nepieciešamos īstenošanas pas ākumus, kas 
minēti Civildienesta noteikumu 110. pant ā. 
18. pants 
Sabiedrības intereses 
Valdes locek ļi, izpilddirektors un padomdev ēju grupu locek ļi apņemas darboties sabiedr ības 
interesēs. Šajā nolūkā tie katru gadu rakstveid ā sniedz pazi ņojumu par ap ņemšanos. 
19. pants 
Mītnes līgums 
Nepieciešamos noteikumus par a ģentūrai piešķiramajām telpām uzņēmējā dalībvalstī un 
pakalpojumiem, kas attiec īgajai valstij j āsniedz, k ā arī īpašos noteikumus, kas a ģentūras 
uzņēmējā dalībvalstī piemērojami izpilddirektoram, valdes locek ļiem, aģentūras darbiniekiem 
un to ģimenes locek ļiem, nosaka m ītnes līgumā starp aģentūru un uzņēmēju dalībvalsti, ko 
noslēdz pēc valdes apstiprin ājuma saņemšanas. A ģentūras uzņēmējai dalībvalstij jānodrošina 
iespējami labāki apstākļi, lai nodrošin ātu aģentūras pienācīgu darbību, tostarp daudzvalodu 
Eiropas izgl ītību un piem ērotus transporta savienojumus. 
LV 27   LV 20. pants 
Privilēģijas un neaizskaram ība 
Uz aģentūru attiecas Protokols par Eiropas Kopienu privil ēģijām un imunit āti. 
21. pants 
Atbildība 
1. A ģentūras līgumatbild ību reglament ē ar tiesību aktiem, ko piem ēro attiecīgiem 
līgumiem. 
2. Eiropas Kopienu Tiesas kompetenc ē ir pieņemt nolēmumu, iev ērojot jebkuru 
šķīrējtiesas klauzulu, kas ietverta a ģentūras noslēgtā līgumā. 
3. Ja past āv tādas saistības, kas nav l īgumsaistības, aģentūra saskaņā ar vispārīgiem 
tiesību principiem, kas ir kop īgi visu dal ībvalstu ties ību aktiem, atl īdzina visus 
zaudējumus, ko rad ījušas aģentūras strukt ūrvienības vai to darbinieki, pildot savus 
pienākumus. 
4. Tiesai ir piekrit ība strīdos attiec ībā par kompens āciju par 3. punkt ā minētajiem 
zaudējumiem. 
5. Ier ēdņu personisko atbild ību attiecībā uz aģentūru reglament ē noteikumi, kas ietverti 
Civildienesta noteikumos. 
22. pants 
Valodu rež īms 
1. Uz a ģentūru attiecas noteikumi, kas ietverti 1958. gada 15. apr īļa Regulā Nr. 1, ar ko 
nosaka Eiropas Ekonomikas kopien ā lietojamās valodas61. 
2. Neskarot l ēmumus, kas pie ņemti saska ņā ar EK līguma 290. pantu, 9. panta 1. punkta 
i) un j) apakšpunkt ā minēto gada darba programmu un gada darb ības pārskatu 
sagatavo vis ās Kopienas ofici ālajās valodās. 
3. A ģentūras pasākumiem vajadz īgos tulkošanas pakalpojumus sniedz Eiropas 
Savienības iestāžu tulkošanas centrs. 
4. Valde nosaka praktiskus pas ākumus valodu rež īma īstenošanai. 
23. pants 
Piekļuve dokumentiem 
                                                 
61 OV 17, 6.10.1958., 385. lpp. 
LV 28   LV 1. Uz a ģentūras rīcībā esošiem dokumentiem attiecina Eiropas Parlamenta un Padomes 
2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piek ļuvi Eiropas 
Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem62. 
2. Valde sešu m ēnešu laik ā pēc šīs regulas sp ēkā stāšanās dienas pie ņem praktiskus 
pasākumus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanai. 
3. L ēmumi, kurus a ģentūra pieņem saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantu, 
var būt par iemeslu tam, ka tiek iesniegta s ūdzība ombudam vai lieta tiek nodota 
izskatīšanai Eiropas Kopienu Ties ā saskaņā ar nosac ījumiem, kas attiec īgi izklāstīti 
EK līguma 195. un 230. pant ā. 
24. Pants  
Informācija un komunik ācija  
1. A ģentūra pēc pašas ierosmes var dar īt zināmu inform āciju jomās, ko aptver t ās 
uzdevumi. T ā jo īpaši nodrošina, ka papildus publik ācijām, kas noteiktas 9. panta 1. 
punkta i), j), s) un t) apakšpunkt ā, 27. panta 3. punkt ā un 29. panta 8. punkt ā, 
sabiedrībai un vis ām ieinteres ētajām person ām īsā laikā sniedz objekt īvu, ticamu un 
viegli saprotamu inform āciju par tās darbību. 
2. Valde izstr ādā praktiskus pas ākumus šā panta 1. punkta noteikumu piem ērošanai. 
25. pants 
Datu aizsardz ība 
1. Uz personas datu aizsardz ību uz inform āciju, ko A ģentūra apkopo saska ņā ar šo 
regulu, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (E K) Nr. 45/2001(2000. 
gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardz ību attiecībā uz personas datu 
apstrādi Kopienas iest ādēs un strukt ūrās un par š ādu datu br īvu apriti63 . 
2. Valde izveido noteikumus, k ā aģentūrai jāpiemēro Regula (EK) Nr. 45/2001, tostarp 
attiecībā uz aģentūras datu aizsardz ības inspektoru.  
26. pants 
Drošības noteikumi par klasific ētas inform ācijas un neklasific ētas sensit īvas 
informācijas aizsardz ību 
1. A ģentūra piem ēro drošības principus, kas ietverti Komisijas 2001. gada 
29. novembra L ēmumā 2001/844/EK, EOTK, Euratom, ar ko groza t ās iekšējo 
reglamentu64. Tas cita starp ā aptver noteikumus par klasific ētas inform ācijas 
apmaiņu, apstrādi un glab āšanu. 
                                                 
62 OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp. 
63 OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.  
64 OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.  
LV 29   LV 2. A ģentūra piemēro arī drošības principus, kas attiecas uz neklasific ētu sensitīvu 
informāciju un kurus pie ņēmusi un īsteno Eiropas Komisija. 
27. pants 
Novērtēšana 
1. Tr īs gadus p ēc dienas, kad a ģentūra sāk pildīt savus pien ākumus, un turpm āk reizi 
piecos gados valde pas ūta neatkar īgu ārēju novērtējumu par š īs regulas īstenošanu, 
pamatojoties uz darba uzdevumu, ko izdevusi valde p ēc apspriešan ās ar Komisiju.  
2. Nov ērtēšanā vērtē aģentūras lietder īgumu, noz īmi un efektivit āti un tās darbības 
metodes. Nov ērtēšanā ņem vērā ieinteresēto personu viedokli gan Eiropas, gan valstu 
līmenī. 
3. Valde sa ņem novērtēšanas rezult ātus un attiec ībā uz groz ījumiem šaj ā regulā, 
pārmaiņām aģentūrā un tās darba praks ē izstrādā ieteikumus Komisijai, kas tos kop ā 
ar savu atzinumu, k ā arī attiecīgiem priekšlikumiem nos ūta Padomei un Eiropas 
Parlamentam. Attiec īgā gadījumā pievieno r īcības plānu ar grafiku. Nov ērtējumu un 
ieteikumus dara publiski pieejamus. 
V NODA ĻA 
FINANŠU NOTEIKUMI 
28. pants 
Budžets 
1. Neskarot citus ien ākumu veidus, a ģentūras ieņēmumi sast āv no: 
(a) Kopienas subs īdijas, kas iek ļauta Eiropas Savien ības kopbudžet ā (Komisijas 
sadaļā); 
(b) iemaksas, ko veic valstis, kas ir asoci ētas Šengenas acquis  un ar EURODAC  
saistīto pasākumu īstenošanai, piem ērošanai un pilnveidošanai; 
(c) visām brīvprātīgām dalībvalstu iemaks ām. 
2. A ģentūras izdevumi cita starp ā ietver person āla atalgojumu, administrat īvās un 
infrastrukt ūras izmaksas, darb ības izmaksas un izmaksas, kas saist ītas ar aģentūras 
noslēgtajiem līgumiem vai vienošan ām. Katru gadu izpilddirektors sast āda aģentūras 
ieņēmumu un izdevumu t āmes projektu n ākamam finanšu gadam kop ā ar štatu 
saraksta projektu un iesniedz to valdei.  
3. A ģentūras ieņēmumi un izdevumi ir l īdzsvarā.  
4. Pamatojoties uz izpilddirektora sa gatavotu projektu, valde katru gadu pie ņem 
aģentūras ieņēmumu un izdevumu t āmes projektu n ākamajam finanšu gadam.  
LV 30   LV 5. Valde katru gadu l īdz 10. febru ārim nosūta Komisijai un valst īm, kas ir asoci ētas 
Šengenas acquis  un ar EURODAC  saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un 
pilnveidošan ā, aģentūras ieņēmumu un izdevumu t āmes projektu un visp ārējās 
pamatnost ādnes, kas ir pamat ā šai tāmei, bet līdz 31. martam – gal īgo tāmi.  
6. Katru gadu v ēlākais līdz 31. martam valde iesniedz Komisijai un budžeta 
lēmējinstitūcijai 
(a) darba programmu projektus; 
(b) atjauninātu daudzgadu person āla politikas pl ānu, kas izstr ādāts saskaņā ar 
Komisijas noteiktaj ām pamatnost ādnēm; 
(c) informāciju par ier ēdņu, pagaidu darbinieku un l īgumdarbinieku skaitu, k ā 
noteikts Civildienesta noteikumos n-1 un n gadam, k ā arī aplēsi n+1 gadam; 
(d) informāciju par iemaks ām natūrā, ko aģentūrai piešķir uzņēmēja dalībvalsts; 
(e) darbības rezult ātu atlikuma provizorisku apr ēķinu par n–1 gadu.  
7. Komisija t āmi kopā ar Eiropas Savien ības provizorisku visp ārējā budžeta projektu 
nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei (kas min ēti kā budžeta l ēmējinstitūcija). 
8. Pamatojoties uz t āmi, Komisija Eiropas Savien ības provizoriskaj ā vispārējā budžeta 
projektā ieraksta provizorisko apr ēķinu, kuru t ā uzskata par nepieciešamu štatu 
plānam, un subs īdijas apjomu, kas j āmaksā no vispārējā budžeta, kuru t ā iesniedz 
budžeta lēmējinstitūcijai saska ņā ar EK līguma 272. pantu. 
9. Budžeta l ēmējinstitūcija apstiprina a ģentūras subsīdiju apropri ācijas. Budžeta 
iestādes pieņem aģentūras paredz ēto štatu sarakstu. 
10. A ģentūras budžetu pie ņem valde. Tas k ļūst galīgs pēc Eiropas Savien ības vispārējā 
budžeta pie ņemšanas gal īgā variantā. Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē. 
11. Visus groz ījumus budžet ā, arī paredzētajā štatu sarakst ā, veic saska ņā a r  š o  p a š u  
procedūru. 
12. Iesp ējami īsā laikā valde pazi ņo budžeta l ēmējinstitūcijai par saviem nodomiem 
īstenot kādu projektu, kam var b ūt būtiskas finansi ālas sekas sakar ā ar tā budžeta 
finansējumu, jo īpaši par visiem projektiem, kuri saist īti ar īpašumiem, piem ēram, 
ēku nomu vai pirkšanu. T ā par to inform ē Komisiju, k ā arī valstis, kas ir asoci ētas 
Šengenas acquis  un ar EURODAC saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un 
pilnveidošan ā. Ja viena no budžeta l ēmējinstitūcijas iest ādēm paredz sniegt 
atzinumu, t ā valdi inform ē par šādu ieceri divu ned ēļu laikā no brīža, kad sa ņemta 
informācija par projektu. Ja atbildes nav, a ģentūra var veikt pl ānotās darbības. 
29. pants 
Budžeta izpilde 
1. A ģentūras budžetu izpilda t ās izpilddirektors. 
LV 31   LV 2. Izpilddirektors ik gadu nos ūta budžeta l ēmējinstitūcijai visu inform āciju, kas attiecas 
uz novērtēšanas proced ūru rezultātu.  
3. A ģentūras grāmatvedis ne v ēlāk kā līdz nākamā gada 1. martam nos ūta Komisijas 
grāmatvedim un Rev īzijas palātai provizoriskos p ārskatus kop ā ar pārskatu par 
budžeta un finanšu vad ību gada laik ā. Komisijas gr āmatvedis konsolid ē iestāžu un 
decentraliz ēto struktūru provizoriskos p ārskatus saska ņā ar 128. pantu Regul ā (EK, 
Euratom) Nr. 1605/200265. 
4. Turkl āt aģentūras grāmatvedis, v ēlākais, līdz nākamā gada 31. martam nos ūta 
Eiropas Parlamentam un Padomei p ārskatu par budžeta un finanšu vad ību. 
5. Sa ņemot Rev īzijas palātas apsvērumus par a ģentūras provizoriskiem p ārskatiem 
saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/ 2002 129. pantu, izpilddirektors uz savu 
atbildību sastāda aģentūras galīgos pārskatus un iesniedz valdei, lai sa ņemtu 
atzinumu. 
6. Valde sniedz atzinumu par a ģentūras galīgajiem pārskatiem. 
7. V ēlākais, līdz nākama gada 1. j ūlijam izpilddirektors nos ūta galīgos pārskatus un 
valdes atzinumu Komisijas gr āmatvedim, Rev īzijas palātai, Eiropas Parlamentam un 
Padomei, k ā arī valstīm, kas ir asoci ētas Šengenas acquis  un ar EURODAC saistīto 
pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošan ā. 
8. Gal īgos pārskatus public ē. 
9. V ēlākais līdz 30. septembrim izpilddirektors Rev īzijas palātai nosūta atbildi par t ās 
apsvērumiem. Min ēto atbildi vi ņš/viņa nosūta arī Valdei. 
10. Izpilddirektors iesniedz Eiropas Parlamentam p ēc tā pieprasījuma visu inform āciju, 
kas vajadz īga netrauc ētai attiecīgā finanšu gada budžeta izpildes apstiprin ājuma 
procedūras piem ērošanai saska ņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 
146. panta 3. punktu. 
11. Eiropas Parlaments p ēc ieteikuma, ko sniegusi Padome, kura pie ņēmusi lēmumu ar 
kvalificētu balsu vair ākumu, līdz n + 2 gada 15. maijam atbr īvo izpilddirektoru no 
atbildības par n gada budžeta izpildi. 
30. pants 
Finanšu noteikumi 
Finanšu noteikumus, ko piem ēro aģentūrai, valde pie ņem pēc apspriešan ās ar Komisiju. Tajos 
nedrīkst būt atkāpju no Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulas (EK, Euratom) 
Nr. 2343/200266, ja vien š āda atkāpe nav īpaši vajadz īga aģentūras darbībai un Komisija nav 
tam iepriekš piekritusi. 
                                                 
65 OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. 
66 OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. 
LV 32   LV 31. pants 
Krāpšanas apkarošana 
1. Kr āpšanas, korupcijas un citu nelikum īgu darbību apkarošanai piem ēro Regulas (EK) 
Nr. 1073/199967 noteikumus. 
2. A ģentūra pievienojas Iest āžu nolīgumam par Eiropas Biroja kr āpšanas apkarošanai 
(OLAF) iekš ējo izmekl ēšanu, un nekav ējoties pie ņem attiec īgus noteikumus, kas 
piemērojami visiem a ģentūras darbiniekiem. 
3. L ēmumos par finans ēšanu, īstenošanas nol īgumos un no tiem izrietošos ties ību aktos 
skaidri izvirza noteikumu par to, ka vajadz ības gadījumā Revīzijas palāta un OLAF 
var uz vietas p ārbaudīt aģentūras finans ējuma saņēmējus un par to pieš ķiršanu 
atbildīgos aģentus. 
VI NODA ĻA 
NOBEIGUMA NOTEIKUMI 
32. pants 
Sagatavošanas darb ības  
1. Komisija uz ņemas atbild ību par aģentūras izveidošanu un s ākotnējo darbību, līdz tā 
ir pietiekami darbotiessp ējīga, lai pati izpild ītu savu budžetu.  
2. Šaj ā nolūkā, kamēr savus pien ākumus pild īt nav sācis izpilddirektors, ko saska ņā ar 
šīs regulas 15. pantu iece ļ valde, Komisija var uz la iku iecelt ierobežotu skaitu 
amatpersonu, tostarp ar ī amatpersonu, kas pild ītu izpilddirektora funkcijas.  
3. Pagaidu izpilddirektors var at ļaut veikt visus maks ājumus, ko sedz ar kred ītiem, kuri 
iekļauti aģentūras budžet ā, ja to ir apstiprin ājusi valde, un var sl ēgt līgumus, tostarp 
pēc aģentūras štatu saraksta pie ņemšanas – ar ī darba līgumus.  
33. pants 
To valstu dal ība, kas ir asoci ētas Šengenas acquis  un ar EURODAC  saistīto pasākumu 
īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošan ā 
Saskaņā ar attiec īgajiem asoci ācijas nolīgumu noteikumiem tiks izstr ādāti mehānismi, lai, 
inter alia , noteiktu, k ā un cik plaši vals tis, kas ir asoci ētas Šengenas acquis  un ar EURODAC  
saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošan ā, var piedal īties aģentūras darbā, 
kā arī sīki izstrādātus noteikumus par t ādu dalību, tostarp noteikumus par finanšu iemaks ām 
un person ālu. 
                                                 
67 OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. 
LV 33   LV 34. pants 
Stāšanās spēkā un piemērojamība  
1. Š ī regula st ājas spēkā divdesmitaj ā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības 
Oficiālajā Vēstnesī. 
2. A ģentūra sāk pildīt 2. līdz 6. pant ā noteiktos pien ākumus no 2012. gada 1. janv āra. 
Šī regula uzliek saist ības kopum ā un saska ņā ar Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu ir tieši 
piemērojama vis ās dalībvalstīs. 
Briselē,  
Eiropas Parlamenta v ārdā – Padomes v ārdā – 
priekšsēdētājs priekšs ēdētājs 
[ …]  
LV 34   LV TIESĪBU AKTA FINANŠU P ĀRSKATS  
1. PRIEKŠLIKUMA  NOSAUKUMS 
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido a ģentūru 
lielapjoma IT sist ēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telp ā. 
2. ABM/ABB  (BUDŽETA  LĪDZEKĻU VADĪBA VAI  SADALE  PA DARBĪBAS  
JOMĀM) 
Politikas joma: Br īvības, drošības un tiesiskuma telpa (18. pants) 
Darbības:  
Solidaritāte – Ārējās robežas, v īzu politika un personu br īva kustība (18.02. noda ļa) 
3. BUDŽETA  POZĪCIJAS 
3.1. Budžeta poz īcijas (darb ības pozīcijas un saist ītās tehnisk ās un administrat īvās 
palīdzības pozīcijas (ex- B.A poz īcijas)), tostarp š ādas: 
Finanšu sh ēma 2007.–2013. gadam. Poz īcija 3 A 
Saskaņā ar 18.02. noda ļu Solidarit āte — Ārējās robežas, v īzu politika un personu 
brīva kustība – atbilst īgas strukt ūras izveide a ģentūrai lielapjoma IT sist ēmu darbības 
pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telp ā, t.i. 
– 18 02 XX panta izveide ar nosaukumu „A ģentūra lielapjoma IT sist ēmu 
darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telp ā” 
– 18 02 XX XX poste ņa izveide ar nosaukumu „A ģentūra lielapjoma IT 
sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, droš ības un tiesiskuma telp ā” – 
subsīdija saska ņā ar 1. un 2. sada ļu 
– 18 02 XX XX poste ņa izveide ar nosaukumu „A ģentūra lielapjoma IT 
sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, droš ības un tiesiskuma telp ā” – 
subsīdija saska ņā ar 3. sada ļu. 
Pantu un poz īciju izvēli 18 02. noda ļā noteiks ar 2011. gada budžeta proced ūru. 
3.2. Darb ības un finansi ālās ietekmes ilgums 
Paredzēts, ka aģentūru juridiski izveidos 2011. gad ā, bet 2012. gad ā tā kļūs par 
pilntiesīgu aģentūru, kas sp ēs pārņemt visus uzdevumus, kas saist īti ar SIS II , VIS un 
EURODAC , kā arī citu lielapjoma IT sist ēmu darbības pārvaldību. Šajā nolūkā 
sagatavošan ās darbs tiks veikts, s ākot no 2010. gada, un to finans ēs, pamatojoties uz 
LV 35   LV esošo juridisko pamatu – Regulu (EK) Nr. 1987/2006 attiec ībā uz SIS II68, Regulu 
(EK) Nr. 767/2008 attiec ībā uz VIS69 un Regulu (EK) XX/2009 par pirkstu 
nospiedumu sal īdzināšanas sist ēmas Eurodac  izveidi, lai efekt īvi piemērotu Regulu 
(EK) Nr. […/…] attiec ībā uz EURODAC .  
3.3. Budžeta inform ācija 
Budžeta 
pozīcija Izdevumu veids Jauns EBTA 
iemaksa Kandidātvalstu 
iemaksas Finanšu 
plāna 
pozīcija 
Sk. 
3.1. punkt
u.  
Fakult. Diff.70 
 JĀ NAV NAV 3A 
       
4. RESURSU  KOPSAVILKUMS 
4.1. Finanšu resursi 
4.1.1. Saist ību apropri āciju (SA) un maks ājumu apropri āciju (MA) kopsavilkums 
miljonos EUR (1 z īme aiz komata) 
Izdevumu veids Iedaļa 
Nr.   
2010
. 
gads  
2011 
2012 
2013 
n+4 n + 5 
un 
turp
māki
e 
gadi   
Kopā 
Darbības izdevumi71         
Saistību apropri ācijas (SA) 8.1. a 0,000 13,7 54,5 39,4   107,6  
Maksājumu apropri ācijas 
(MA)  b 0,000 13,7 54,5 39,4   107,6 
Pamatsumm ā ietvertie administrat īvie izdevumi72     
Tehniskais un 
administrat īvais atbalsts 
(nedif.) 8.2.4. c 0,000 0,000 0,000 0,000   0,000 
KOPĒJĀ PAMATSUMMA        
                                                 
68 Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1987/2006 par otr ās 
paaudzes Šengenas Inform ācijas sist ēmas (SIS II)  izveidi, darb ību un izmantošanu, OV L 381, 
28.12.2006., 4. lpp. 
69 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. j ūlija Regula (EK) Nr. 767/2008 par v īzu inform ācijas 
sistēmu (VIS) un datu apmai ņu starp dal ībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula), OV L 218, 
13.8.2008., 60. lpp. 
70 Rozlišené prost ředky 
71 Izdevumi, kas nav ietverti attiec īgās xx. sada ļas xx 01. noda ļā. 
72 Izdevumi, kas ietverti xx sada ļas xx 01 04. pant ā. 
LV 36   LV Saistību apropri ācijas  a+
c 0,000  13,7 54,5 39,4   107,6 
Maksājumu apropri ācijas  b+
c 0,000  13,7 54,5 39,4    107,6  
Pamatsumm ā neietvertie  administrat īvie izdevumi73   
Cilvēkresursu izmaksas un 
saistītie izdevumi (nedif.) 8.2.5. d 1,2 1,5  0,9 0,6   4,2 
Pamatsumm ā neietvert ās 
administrat īvās izmaksas, 
izņemot cilv ēkresursu 
izmaksas un saist ītos 
izdevumus (nedif.) 8.2.6. e 0,3 0,3 0,3 0,3   1,2 
Kopējās orientējošās atbalsta izmaksas 
KOPĀ — SA, ieskaitot 
cilvēkresursu izmaksas  a+c
+d
+e 1,5  15,5 55,7 40,3   113 
KOPĀ — MA, ieskaitot 
cilvēkresursu izmaksas  b+c
+d
+e 1,5  15,5 55,7 40,3   113 
 
 
Ziņas par līdzfinansējumu 
Papildus Kopienas budžeta poz īcijai aģentūra saņems līdzfinansējumu no valst īm, 
kas ir asoci ētas Šengenas acquis  un ar EURODAC  saistītu pasākumu īstenošanā, 
piemērošanā un pilnveidošan ā saskaņā ar šīs regulas 28. panta 1. punkta 
b) apakšpunktu . 
4.1.2. Sader ība ar finanšu pl ānojumu 
X Priekšlikums ir sader īgs ar pašreiz ējo finanšu pl ānojumu A ģentūras pasākumu 
segšanai nepieciešam ās apropriācijas tiks ņemtas no apropri ācijām, kas pašlaik 
2011.-2013. gada finanšu pl ānā ir paredz ētas budžeta poz īcijā 18 02 04 
„Šengenas inform ācijas sistēma (SIS II )”, 18 02 05 „V īzu inform ācijas sistēma 
(VIS)” un 18 03 11 „ EURODAC ”. 
 Pieņemot priekšlikumu, j āpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu pl ānā 
 Pieņemot priekšlikumu, var b ūt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi74 (par 
elastības fondu vai finanšu pl āna pārskatīšanu) 
4.1.3. Finansi ālā ietekme uz ie ņēmumiem 
X Priekšlikums finansi āli neietekm ē ieņēmumus  
                                                 
73 Izdevumi, kas ietverti xx 01 noda ļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu. 
74 Skat īt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. 
LV 37   LV  Priekšlikumam ir finansi āla ietekme uz ie ņēmumiem, un t ā ir šāda: 
miljonos EUR (1 z īme aiz komata)  
  P ēc darbības 
Budžeta poz īcija Ie ņēmumi Pirms
darbības 
[n-1 
gads][n 
gads][n+1] [n+2] [n+3
] [n+4][n+5]
75 
a) Nominālie ieņēmumi         
b) Izmaiņas ieņēmumos  ∆       
4.2. Cilv ēkresursi, izteikti ar pilna laika ekvivalentu (ar ī ierēdņi, pagaidu darbinieki 
un ārštata darbinieki) — s īkāk skatīt 8.2.1. punkt ā 
Gada vajadz ības  
2010. 
gads   
2011. 
2012.  
2013.  
n + 4 
. 
Kopā cilvēkresursi 10 12 7 5  
5. RAKSTUROJUMS  UN MĒRĶI 
5.1. Īstermiņa vai ilgtermi ņa vajadzības 
Īstermiņā nepieciešams veikt vair ākus sagatavošanas un darb ības uzsākšanas pas ākumus, lai 
aģentūra varētu pilnībā darboties. Šis darbs potenci āli ietver lietder īguma izpēti potenci ālajos 
darbības objektos, jaunu objektu izveidi sist ēmu izvietošanai, b ūvniecības vai piel āgošanas 
darbus, sist ēmu pārdislokāciju, darbinieku pie ņemšanu darb ā un apmācīšanu, kā arī aģentūras 
nodrošināšanu ar visu vajadz īgo aprīkojumu, resursiem un proced ūrām.  
Ilgtermiņā aģentūra būs efektīvs risinājums SIS II , VIS, EURODAC  un citu lielapjoma IT 
sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telp ā.  
Ir nepieciešams izveidot a ģentūru, kas atbilstu š ādām galvenaj ām prasībām: 
– sistēmu efektīva un droša darb ība un pārvaldība, atbilst īgas pakalpojumu 
kvalitātes nodrošin āšana šo sist ēmu lietotājiem, darb ības nepārtrauktība 
un sistēmas nepārtraukta apkalpošana, datu droš ība un integrit āte un 
atbilstība datu aizsardz ības noteikumiem;  
– atbilstīgas pārvaldības strukt ūras nodrošin āšana saska ņā a r  E S  i e s t āžu, 
piedalošos dal ībvalstu un citu ieinteres ēto personu pras ībām. Strukt ūrā 
būtu jāņem vērā šo sistēmu juridisko pamatu vair āku pīlāru elementi;  
                                                 
75 V p řípadě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je t řeba doplnit další sloupce. 
LV 38   LV – stabila, efekt īva un atbild īga šo IT sist ēmu finanšu p ārvaldība, iespējamās 
sinerģijas un apjomrad īto ietaupījumu maksim āla izmantošana, kritisk ās 
masas rad īšana, iesp ējami efekt īvāks kapit āla un cilv ēkresursu 
izlietojums un darbinieku produktivit ātes palielin āšana; 
– efektīva organiz ācija, cilv ēkresursu izmantošanas un produktivit ātes 
optimizēšana. 
5.2. Pievienot ā vērtība, ko rada Kopienas iesaist īšanās, priekšlikuma saskan ība ar 
citiem finanšu instrumentiem un iesp ējamā sinerģija 
Šis priekšlikums b ūs ilgtermi ņa risinājums SIS II , VIS, EURODAC  un citu lielapjoma IT 
sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, droš ības un tiesiskuma telp ā, panākot optim ālu 
sinerģiju un apjomrad ītus ietaup ījumus. 
5.3. Priekšlikuma m ērķi, sagaidāmie rezult āti un atbilst īgie ABM r ādītāji 
Šā priekšlikuma m ērķis pirmām kārtām ir izveidot a ģentūru, kas būtu atbildīga par SIS II , VIS 
un EURODAC  darbības pārvaldību ilgtermi ņā.  
Turklāt aģentūrai jāpiešķir atbildība arī par citu lielapjoma IT sist ēmu darbības pārvaldību 
brīvības, drošības un tiesiskuma telp ā.  
Rādītāji būtu statistikas dati par re ģistrētajiem pozit īvajiem izn ākumiem attiec ībā uz dažādiem 
brīdinājumiem (katr ā sistēmā).  
5.4. Īstenošanas metode (orient ējoši) 
X Pārvalda centraliz ēti 
 Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija 
 Pārvaldību īsteno netieši, atbild ību deleģējot 
 izpilda ģentūrām 
X Kopienu izveidot ām iestādēm Finanšu regulas 185. panta noz īmē 
 dalībvalstu publisk ā sektora iest ādēm vai tām struktūrām, kuras 
pilda publisko pas ūtījumu 
 Pārvalda dal īti vai decentraliz ēti 
 kopā ar dalībvalstīm 
 kopā ar trešām valstīm 
LV 39   LV 6. UZRAUDZ ĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 
6.1. Uzraudz ības sistēma 
Izpilddirektors b ūs atbildīgs par aģentūras darbības efekt īvas uzraudz ības un nov ērtēšanas 
izveidi un īstenošanu. Izpilddirektors sagatavos a ģentūras gada darb ības pārskatus, kuros, jo 
īpaši, sasniegto sal īdzinās ar gada darba programmas m ērķiem. Šo p ārskatu pēc apspriešan ās 
ar padomdev ēju grupām un pie ņemšanas vald ē, vēlākais, līdz nākamā gada 15. j ūnijam 
nosūtīs Eiropas Parlamentam, Padomei, Ko misijai, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu 
komitejai un Rev īzijas palātai. Pirmais p ārskats tiks sniegts 2013. gad ā, un to public ēs. 
Katru gadu a ģentūra public ē statistikas datus, nor ādot ierakstu skaitu pa br īdinājumu 
kategorijām, saņemto pozit īvu iznākumu skaitu pa br īdinājumu kategorij ām un to, cik reizes 
piekļūts SIS II , gan kopum ā, gan pa dal ībvalstīm.  
Divus gadus p ēc dienas, kad a ģentūra sāk pildīt savus pien ākumus, un turpm āk reizi divos 
gados aģentūra iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei zi ņojumu par centr ālās SIS II  
sistēmas tehnisko darb ību un komunik ācijas infrastrukt ūru, tostarp t ās drošību un 
papildinform ācijas divpus ēju un daudzpus ēju apmaiņu starp dal ībvalstīm.  
Divus gadus p ēc dienas, kad a ģentūra sāk pildīt savus pien ākumus, un turpm āk reizi divos 
gados aģentūra iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai zi ņojumu par VIS 
tehnisko darb ību, tostarp attiec ībā uz drošību.  
Attiecībā uz EURODAC  aģentūrai būtu reizi divos gados j āiesniedz Eiropas Parlamentam, 
Padomei un Komisijai zi ņojums par centr ālās sistēmas tehnisko darb ību, tostarp par droš ību, 
kā arī gada pārskats par centr ālās sistēmas pasākumiem.  
Trīs gadus p ēc dienas, kad a ģentūra sāk pildīt savus pien ākumus, un turpm āk reizi piecos 
gados valde pas ūta neatkar īgu ārēju novērtējumu par š īs regulas īstenošanu. Nov ērtējumu 
veic, pārbaudot, cik efekt īvi aģentūra izpilda uzdevumu. Tiks nov ērtēta arī aģentūras un tās 
darbības ietekme. Nov ērtēšanā ņem vērā ieinteresēto personu viedokli gan Eiropas, gan valstu 
līmenī. Valde sa ņem novērtējumu un sniedz ieteikumus Komisijai attiec ībā uz izmai ņām šajā 
regulā, aģentūrā un tās darbībā. Komisija šos ieteikumus kop ā ar savu atzinumu, k ā arī 
attiecīgiem priekšlikumiem, nos ūta Padomei un Eiropas Parlamentam. Attiec īgā gadījumā 
pievieno r īcības plānu ar grafiku. Nov ērtējumu un ieteikumus dara publiski pieejamus. 
6.2. Nov ērtēšana 
6.2.1. Iepriekš ējs novērtējums 
Iepriekšējs novērtējums ir iek ļauts ietekmes nov ērtējumā. 
6.2.2. Pas ākumi, kas veikti p ēc starpposma nov ērtējuma vai retrospekt īvā novērtējuma 
(ņemot vērā līdzšinējo pieredzi) 
Regulējošās aģentūras izveide, lai p ārvaldītu SIS II , VIS un EURODAC , ir jauna un inovat īva 
pieeja inform ācijas apmai ņai. Līdz ar to nav iepriekš ējas salīdzināmas pieredzes, no k ā 
smelties atzi ņas.  
Tomēr ir atbilst īgi ņemta vērā labākā prakse citu Kopienas a ģentūru veidošan ā. 
LV 40   LV 6.2.3. Turpm ākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums 
Trīs gadus p ēc dienas, kad a ģentūra sāk pildīt savus pien ākumus, un turpm āk reizi piecos 
gados valde pas ūta neatkar īgu ārēju novērtējumu par š īs regulas īstenošanu. 
7. Kr āpšanas apkarošanas pas ākumi  
Krāpšanas, korupcijas un citu nelikum īgu darbību apkarošanai a ģentūrai bez ierobežojumiem 
piemēro Regulu (EK) Nr. 1073/1999. 
Aģentūra pievienojas 1999. gada 25. maija Iest āžu nolīgumam par OLAF iekš ējo izmeklēšanu 
un tūlīt izdod attiec īgus noteikumus visam savam person ālam. 
Lēmumos par finans ējumu un īstenošanas nol īgumos, un instrumentos, kas no tiem izriet, 
skaidri ietver not eikumu, ka vajadz ības gadījumā Revīzijas palāta un OLAF var veikt 
aģentūras finans ējuma saņēmēju un par to pieš ķiršanu atbild īgo personu p ārbaudes uz vietas 
objektos. 
 
LV 41   LV 8. ZI ŅAS PAR  RESURSIEM76 
8.1. Priekšlikuma m ērķi un to sasniegšanas izmaksas  
Saistību apropri ācijas miljonos EUR (1 z īme aiz komata) 
2010. gads  2011. gads  2012. gads  2013. gads n + 4  gads  n+5 gads un 
turpmākie gadi  KOPĀ Mērķi, darbības 
un rezult āti Rezultāt
a veids Vidējā
s 
izmaks
as 
Rezultātu 
skaits Kopē
jās 
izmaksas Rezultātu 
skaits Kopējā
s 
izmaksas Rezultātu 
skaits Kopējā
s 
izmaksas Rezultā
tu 
skaits Kopē
jās 
izmaksas Rezultāt
u skaits Kopēj
ās 
izmaksas Rezultāt
u skaits Kopēj
ās 
izmaksas Rezultāt
u skaits Kopēj
ās 
izmaksas 
1. DARB ĪBAS 
MĒRĶIS 
SIS II , VIS un 
EURODAC  
darbības efekt īvas 
pārvaldības 
nodrošināšana                  
1. darbība 
Darbības sākšana                 
Sākotnējā 
apmācība 
(aprīkojums, 
instruktori, telpas) 
–1.rezultāts   0,0  0,4  0,3  0,0      0,7 
Aģentūras 
personāls – 
2. rezultāts    0,0  9,2  14,0  14,6      37,8 
                                                 
76 Skait ļi principā ir balstīti uz ietekmes nov ērtējumu. 
 
LV 42   LV Objekta ieg āde – 
3. rezultāts    0,0  1,3 
  11,3  0,0      12,6 
Sistēmu 
pārvietošana – 
4.rezultāts   0,0  0,0  0,8  0,0      0,8 
2. darbība 
Sistēmu darb ības 
pārvaldība 
                 
Sistēmu ikdienas 
darbības 
nodrošināšana77 – 
1. rezultāts     0,0  0,0  3,2  3,2      6,4 
Programmat ūras 
un aparat ūras 
atjaunināšana un 
sistēmu funkciju 
attīstība – 2. 
rezultāts    0,0  0,0  4,4  4,4      8,8 
Biometrisko 
elementu izstr āde 
un darb ība78 – 
3. rezultāts     0,0  0,0  5,0 
  5,0 
      10,0 
 
Ārēja palīdzība IT 
projektu 
pārvaldībai – 
4. rezultāts    0,0  0,0  2,0  2,0      4,0 
Starpsumma    0,0  10,9  41,0  29,2      81,1 
                                                 
77 Izmaks ās ir ietvertas: ekspluat ācijas izmaksas, elektroener ģija, drošības kontrole, apdrošin āšana.  
78 Aptuveni l ēsti skaitļi, kurus būs nepieciešams preciz ēt.  
 
LV 43   LV (1. mērķis) 
2. DARB ĪBAS 
MĒRĶIS 
Efektīvas 
administr ācijas 
nodrošināšana                 
1. darbība Valdes 
un padomdev ēju 
grupu sanāksmes
79                 
Sanāksmju 
rīkošana – 1. 
rezultāts    0,0  0,2  0,5  0,5      1,2 
2. darbība - 
Tulkošana                  
Pētījumu, 
ziņojumu, darba 
dokumentu, 
informācijas lapu 
tulkošana80 - 
1. rezultāts    0,0  0,1  0,1  0,1      0,3 
3. darbība Ceļa 
izdevumi                 
Komandējumi, 
pārstāvība – 
1. rezultāts    0,0  0,1  0,2  0,2      0.5 
                                                 
79 No š īs apropriācijas paredz ēts segt darb ības izdevumus, tostarp ce ļa un uztur ēšanās izdevumus un tulkošanas izmaksas (2 valdes san āksmes un 6 padomdev ēju grupu 
sanāksmes gad ā). 
80 Tulkošanu galvenok ārt veiks Eiropas Savien ības Iestāžu tulkošanas centrs Luksemburg ā. 
 
LV 44   LV 4. darbība 
Apmācība                 
Aprīkojums, 
instruktori, telpas – 1. rezult āts    0,0  0,2  0,3  0,3      0,8 
Apmācība – SIS II , 
SIRENE, VIS – 
2. rezultāts    0,0  0,1  0,2  0,2      0,5 
5. darbība 
Uzraudzība un 
novērtējumi                  
Statistika, 
pētījumi, 
novērtējumi – 
1. rezultāts 
(objekti utt.)    0,0  0,3  0,3  0,2      0,8 
6. darbība 
Informācijas 
kampaņa                 
Publikācijas, 
informācijas lapas, 
tīmekļa vietne, 
sadarbība ar valstu 
uzraudzības 
iestādēm un 
Eiropas datu 
aizsardzības 
uzraudzītāju – 
1. rezultāts    0,0  0,0  0,6  0,0      0,6 
Starpsumma 
(2. mērķis)    0,0   1,0   2,2  1,5       4,7 
3. DARB ĪBAS 
MĒRĶIS Jaunu 
sistēmu izstrāde                 
 
LV 45   LV 1. darbība 
Priekšizp ēte81                  
Pētījumi un 
izmēģinājuma 
programmas 
1. rezultāts     0,0  0,0  4,2 
  3,6  
      7,8 
Starpsumma 
(3. mērķis)    0,0  0,0  4,2  3,6      7,8 
Kopā bez 
pieskaitāmām 
izmaksām 
     0,0   
11,9   
47,4   
34,3      93,6 
Pieskaitāmās 
izmaksas (15%) 
    0,0   1,8  7,1  5,1      14 
KOPĒJĀS 
IZMAKSAS 
 
    0,0  13,7  54,5  39,4      107,6 
                                                 
81 Šaj ā skaitlī ietverta priekšizp ēte un izmēģinājuma programmas, kas j āveic attiec īgi saskaņā ar šīs regulas 5. un 6. pantu.  
 
LV 46   LV 8.2. Administrat īvie izdevumi 
 Ir divu veidu administrat īvie izdevumi – vieni ir iez īmēti Komisijai, otri – a ģentūrai.  
Komisijai iez īmētie administrat īvie izdevumi ir piesaist īti priekšlikumam regulai, ar kuru 
izveido aģentūru lielapjoma IT sist ēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma 
telpā, kā arī priekšlikumam Padomes l ēmumam, ar kuru a ģentūrai, kas izveidota ar Regulu 
XXX, uzdod veikt pien ākumus saist ībā ar SIS II  un VIS darb ības pārvaldību, piemērojot ES 
līguma VI sada ļu. 
Tie neietver administrat īvos izdevumus, kurus jau aptver esošie ties ību akti, kas saist īti ar 
Komisijas veikto SIS II , VIS un EURODAC  izstrādi un darb ības pārvaldību un kuri uzskait īti 
paskaidrojuma raksta 1.3. punkt ā. 
Attiecībā uz EURODAC  sistēmas darb ības pārvaldību pašlaik nodrošina Komisija P ēc tam, 
kad 2012. gad ā EURODAC  darbības pārvaldību pārņems aģentūra, četri ierēdņi un pagaidu 
darbinieki un viens ārējais darbinieks, kas pašlaik Brisel ē ir iesaist īti EURODAC  darbības 
attālinātā pārvaldībā, tiks „atbr īvoti” un iedal īti citām Komisijas priorit ātēm. 
Pašlaik aptuveni 20 ier ēdņi un 25 ārējie darbinieki (l īgumdarbinieki un nor īkotie valstu 
eksperti) ir nor īkoti darbā pie SIS II  un VIS darb ības izstrādes un sagatavošanas. P ēc tam, kad 
šo sistēmu izstrāde būs pabeigta, šie resursi tiks p ārdalīti saskaņā ar Komisijas gada politikas 
stratēģiju un p ārvaldības proced ūrām, ņemot vērā nepieciešamo darb ības pakāpeniskas 
pārtraukšanas periodu. 
Turklāt administrat īvajos izdevumos netiek iek ļauta izstr āde un darb ības pārvaldība, ko 
aģentūra veic attiec ībā uz citām IT sist ēmām, izņemot SIS II , VIS un EURODAC , 
pamatojoties uz turpm ākiem attiec īgiem tiesību aktiem, kas v ēl ir jāierosina vai j āpieņem.  
8.2.1. Cilv ēkresursu daudzums un veidi 
Amata veids  Darbinieki, kas j āiesaista darb ības pārvaldībā, izmantojot esošos un/vai papildu resursus (amata 
vietu skaits/ pilna laika ekvivalents)  
  2010. 
gads 2011. 
gads 2012. 
gads 2013. 
gads  n+4 gads n+5 gads  
A*/AD 6 7 4,5 3,5   Ierēdņi vai 
pagaidu 
darbinieki82 
(XX 01 01) B*, 
C*/AST 4 5 2,5 1,5   
Darbinieki, ko finans ē83 
atbilstoši XX 01 02. pantam       
Pārējie darbinieki84, kurus 
finansē atbilstoši XX 01 04/05. 
pantam       
                                                 
82 Atbilst īgās izmaksas NAV ietvertas pamatsumm ā. 
83 Atbilst īgās izmaksas NAV ietvertas pamatsumm ā. 
84 Atbilst īgās izmaksas ir ietvertas pamatsumm ā. 
 
LV 47   LV KOPĀ 10 12 7 5   
8.2.2. No darb ības izrietošo uzdevumu apraksts 
Sagatavošan ās pasākumi, kas saist īti ar SIS II , VIS un EURODAC  ilgtermi ņa 
darbības pārvaldības uzticēšanu aģentūrai, un pēc tam aģentūras koordin ēšana un 
pēcpārbaude, ko veic Komisija.  
8.2.3. Cilv ēkresursu avoti (štata person āls) 
 Amata vietas, kas patlaban iedal ītas programmas p ārvaldības vajadz ībām, 
jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termi ņš, uz kādu tās iedalītas 
 Amata vietas iedal ītas iepriekš saska ņā ar gada strat ēģiskās plānošanas (GSP) 
un provizorisk ā budžeta projekta (PBP) proced ūru gadam n  
X Amata vietas j āpieprasa n ākamajā GSP/PBP proced ūras ciklā 
X Amata vietas j āpārdala, izmantojot esošos resursus attiec īgajā dienestā (iekšējā 
pārgrupēšana) 
 Amata vietas nepieciešamas n gad ā, bet nav iedal ītas saskaņā ar GSP/PBP 
procedūru attiecīgajam gadam 
Cilvēkresursu un administrat īvo resursu vajadz ības sedz ar pieš ķīrumu atbild īgajam 
ģenerāldirektorātam saska ņā ar ikgadējo resursu sadal īšanas proced ūru, ņemot 
vērā budžeta ierobežojumus. 
Cilvēkresursu skaits a ģentūrā (uzsākšanas un darb ības posms) 
Turpmāk sniegtā informācija ir indikat īva. Tā tiks sīkāk izstrādāta vēlākā posmā pēc 
tam, kad b ūs zināmi aģentūras galīgie uzdevumi un vajadz ības attiec ībā uz 
cilvēkresursiem un administrat īvajiem resursiem.  
Gads Darbinieki, kurus paredz ēts pieņemt darbā pakāpeniski 
2011. gada 1. pusgads 15 
2011. gada 2. pusgads 60 
2012. gads  40 
2013. gads  5 
KOPĀ 120 
Ārējo darbinieku pie ņemšanu vad īs aģentūra.  
Aģentūras person ālu veidos gan operat īvie, gan administrat īvie darbinieki, kop ā – 
120 cilvēki. Tā ir aplēse par nepieciešamajiem cilv ēkresursiem, balstoties uz 
atjauninātiem rādītājiem, kas ietverti ietekmes nov ērtējumā. 
 
LV 48   LV Tiek lēsts, ka SIS II  un VIS darb ības pārvaldībai (ieskaitot biom etrijas funkciju) b ūs 
nepieciešami 75 cilv ēki. Atlikušie 45 cilv ēki tiktu iedal īti EURODAC  darbības pārvaldībai un 
visiem administrat īvajiem uzdevumiem a ģentūrā. Šajā aprēķinā tiek ņemti vērā arī pienākumi, 
kas aģentūrai uzticēti saistībā ar izmēģinājuma programmu uzraudz ību, izpēti un īstenošanu 
pēc īpaša un konkr ēta Komisijas piepras ījuma, kā arī palīdzību padomdev ēju grupām.  
No darbības izrietošo uzdevumu apraksts (uzs ākšanas un darb ības posms) 
SIS II , VIS un EURODAC  darbības pārvaldības nodrošin āšana, apm ācības par VIS 
un SIS II  nodrošin āšana, ieskaitot apm ācību, kas saist īta ar papildinform ācijas 
apmaiņu, pētniecības pasākumu uzraudz ību un izm ēģinājuma programmu īstenošanu 
pēc īpaša un konkr ēta Komisijas piepras ījuma. 
8.2.4. Citi pamatsumm ā ietvertie administrat īvie izdevumi (XX 01  04/05 – administrat īvās 
pārvaldes izdevumi) 
miljonos EUR (1 z īme aiz komata) 
Budžeta poz īcija 
(numurs un nosaukums) n 
gads n+1 
gads  n+2 
gads  n+3 
gads  n+4 
gads  n+5 
gads   
un 
turpm
ākie 
gadi KOPĀ 
1 Tehniskais un administrat īvais atbalsts 
(ietverot attiec īgās personāla izmaksas)        
Izpildaģentūras85 Nav Nav Nav Nav    
Cita veida tehniskais un administrat īvais 
atbalsts Nav Nav Nav Nav    
 - intra muros   Nav Nav Nav Nav    
 - extra muros  Nav Nav Nav Nav    
Tehniskais un administrat īvais atbalsts 
(kopā)        
8.2.5. Cilv ēkresursu izmaksas un saist ītie izdevumi, kas nav  ietverti pamatsumm ā 
miljonos EUR (1 z īme aiz komata) 
Cilvēkresursu veids 2010. 
gads  2011. 
gads  2012. 
gads  2013. 
gads  n+4 
gads  
 n+5 
gads  
un 
turpmāki
e gadi 
                                                 
85 Nor ādīt katrai izpilda ģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu p ārskatu. 
 
LV 49   LV Ierēdņi un pagaidu darbinieki 
(18 01 01)  1,2  1,5  0,9  0,6   
Personāls, ko finans ē atbilstīgi 
XX 01 02. pantam (palīgdarbinieki, valsts 
norīkotie eksperti, 
līgumdarbinieki u.c.)
86 
(norādīt budžeta poz īciju)       
Kopā — cilv ēkresursu 
izmaksas un saist ītie 
izdevumi (NAV ietverti pamatsumm ā)  1,2  1,5  0,9  0,6   
Šīs izmaksas attiecas uz darbiniekiem, kas iesaist īti aģentūras sagatavošan ā, novērtēšanā, 
kontrolē un koordin ēšanā Komisijā.  
Aprēķins – Ierēdņi un pagaidu darbinieki – vid ējās izmaksas gad ā: 122 000 EUR uz vienu 
cilvēku  
8.2.6. Citi administrat īvie izdevumi, kas nav  ietverti pamatsumm ā 
miljonos EUR (1 z īme aiz komata)
 2010
. gads 2011
. gads 2012
. gads 2013
. gads n+5 
gads n+6 
gads 
un 
turpm
ākie 
gadi KOPĀ 
18 01 02 11 01 – Komand ējumi 0,3 0,3 0,3 0,3   1,2 
XX 01 02 11 02 – San āksmes un 
konferences        
XX 01 02 11 03 – Komitejas87         
XX 01 02 11 04 – P ētījumi un 
konsultēšanās        
XX 01 02 11 05 – Inform ācijas sistēm a s         
2 Citi p ārvaldības izdevumi (kop ā) 
(XX 01 02 11)        
3 Citi administrat īva rakstura 
izdevumi  (precizēt, norādot budžeta        
                                                 
86 Šaj ā posmā nav konstat ēta nepieciešam ība pēc ārējiem darbiniekiem (pal īgdarbiniekiem, valsts 
norīkotiem ekspertiem, l īgumdarbiniekiem u.c.). 
87 Preciz ēt komitejas veidu un grupu, pie kuras t ā pieder. 
 
LV 50   LV pozīciju) 
Kopā — administrat īvie izdevumi, 
izņemot cilv ēkresursu izmaksas un 
saistītos izdevumus (NAV ietverti 
pamatsumm ā)  
0,3  
0,3  
0,3  
0,3   
1,2 
 
Aprēķins — Citi administrat īvie izdevumi, kas nav  ietverti pamatsumm ā 
Komandējumi ietver braucienus uz dal ībvalstīm, kurās izvietotas sist ēmas, un uz 
aģentūras galveno m ītni, tostarp dal ību valdes un padomdev ēju grupu san āksmēs. 
Cilvēkresursu un administrat īvo resursu vajadz ības sedz ar pieš ķīrumu atbild īgajam 
ģenerāldirektorātam saska ņā ar ikgadējo resursu sadal īšanas proced ūru, ņemot vērā 
budžeta ierobežojumus.