Kopīgo iniciatīvu papildina divi citi dokumenti, kuros konkrētāk aplūkotas būtiskas standartizācijas jomas, kas ietekmē vairāku ekonomikas nozaru attīstību, proti, paziņojums “IKT standartizācijas prioritātes digitālajam vienotajam tirgum”, kas tika pieņemts 2016. gada aprīlī kā daļa no dokumentu kopuma par digitālā vienotā tirgus tehnoloģijām un publisko pakalpojumu modernizāciju (turpmāk “aprīļa paziņojums par IKT standartiem”), kā arī īpašs dokuments par pakalpojumu standartiem, kas ietilpst šajā dokumentu kopumā.

Paziņojumā kopīgā standartizācijas iniciatīva aplūkota kontekstā kā vienotā tirgus stratēģijas tiešas īstenošanas veids. To papildina dokumenti, kuros ir izvērtēti dažādi Eiropas standartizācijas aspekti, piemēram, novērtējuma ziņojums, Savienības 2017. gada darba programma un dokuments par pakalpojumu standartiem.

Tomēr standartizācijas vidē rit pārmaiņas. Jaunās tehnoloģijas un pakāpeniskā digitālo risinājumu integrācija globālajās vērtības veidošanas ķēdēs, kā arī mainīgais starptautiskais konteksts rada spiedienu uz ESS, ko joprojām ir iespējams līdzsvarot, lai vēl vairāk veicinātu ES nodarbinātību un izaugsmi. Ir vajadzīgs jauns stimuls, lai efektīvi atsauktos uz rūpniecības, patērētāju un citu ieinteresēto personu vajadzībām standartu jomā. Šāda jauna stimula izmantošana nodrošinās, ka Eiropa arī turpmāk būs pasaules standartizācijas centrs. Pretējā gadījumā standarti tiks noteikti citur un Eiropa zaudēs iespēju gūt labumu no iniciatores statusa.

Līdz šim ESS ir sekmīgi publicējusi kvalitatīvus un efektīvus standartus, vienlaikus nodrošinot Eiropai vietu pasaules mērogā. Rūpniecība atbalsta Eiropas standartu izstrādi un to regulāru un dinamisku pārskatīšanu, lai ņemtu vērā jaunākās tehnoloģijas. Turklāt tiek nodrošināta pastāvīga mijiedarbība starp Eiropas un starptautiskās standartizācijas nodrošinātājiem. Dažkārt Eiropas standarti tiek piedāvāti starptautiskajām standartizācijas organizācijām, bet citos gadījumos starptautiskie standarti kļūst par Eiropas standartiem. Šis dialogs ir svarīgs, jo tas atvieglo uzņēmumu, sevišķi MVU, darbības izvēršanu pasaules mērogā.

Sākot no precēm un beidzot ar pakalpojumiem un informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT), standarti ir izrādījušies elastīgs veids, kā uzlabot kvalitāti un drošību, pilnveidot pārredzamību un sadarbspēju, samazināt izmaksas un atvērt tirgus uzņēmumiem, sevišķi MVU. Standarti kalpo patērētājiem, uzņēmumiem un vispārībai.

1. Standarti ir svarīgi, jo…

... tie veicina inovāciju

Agrāk standarti nereti tika uzskatīti par kavēkli inovācijai. Patiesībā standarti inovāciju veicina. Tie dod iespēju ātrāk ieviest tirgū novatoriskus produktus un pakalpojumus, sevišķi tad, ja standarti ir vērsti uz veiktspējas kritērijiem, nevis paredz konkrētu produktu vai procedūru izmantošanu, ja tie dod iespēju īstenot tehnoloģiju nodošanu un veicina izpēti. Standarti arī parasti nodrošina dažādu ierīču un pakalpojumu sadarbspēju, dodot iespēju īstenot inovāciju “papildus inovācijai”. Standartizācija ļauj dažādām personām, uzņēmumiem un iestādēm īstenot saskaņošanu saistībā ar konkrētu tehnoloģiju vai metodoloģiju. Pēc standartu sagatavošanas, kas parasti tiek veikta Eiropas standartizācijas iestādēs, šie standarti sniedz vērtīgu ieguldījumu turpmāku inovāciju īstenošanā, no kurām izriet jaunu produktu un pakalpojumu izstrāde. Iekļaujoši inovācijas procesi, kuru pamatā ir regula, nodrošina to, ka standarti ir lietderīgi gan to izstrādātājiem, gan lietotājiem, palīdzot tos padarīt par instrumentu tirgu atvēršanai un inovācijas īstenošanai.

... tie uzlabo kvalitāti un drošību

Standarti arī uzlabo produktu un pakalpojumu kvalitāti un drošumu, dodot labumu patērētājiem, darbiniekiem, uzņēmumiem un vispārībai. Veselības, drošības un vides standarti nosaka daudzu pakalpojumu un produktu iezīmes.

... tie veicina nodarbinātību un izaugsmi

Standarti Eiropā būtiski stimulē nodarbinātību un izaugsmi. Pienācīgi funkcionējoša standartizācijas vide ir būtisks nosacījums konkurētspējas nodrošināšanai. Vairāki valstu mērogā veikti pētījumi apliecina, ka standarti labvēlīgi ietekmē ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju. Piemēram, Francijā, Vācijā un Apvienotajā Karalistē veikti pētījumi ir apliecinājuši, ka standartizācija palielina valsts IKP. Saskaņā ar aplēsēm standartu ietekme uz izaugsmi Francijā sasniedz 0,8 %, Apvienotajā Karalistē — 0,3 %, Vācijā — 0,9 % no IKP. Lai raksturotu šo ietekmi naudas izteiksmē, Vācijas standartu iestāde DIN lēš, ka Vācijā vien standarti rada līdz pat EUR 17 miljardu ieņēmumu. Arī cits pētījums, kas nesen tika veikts Apvienotajā Karalistē, apstiprina, ka standartu izmantošana dod labumu valsts ekonomikai, proti, standarti 2013. gadā nodrošināja aptuveni EUR 11 miljardus no EUR 40 miljardu lielā IKP pieauguma (2014. gada cenās) un aptuveni EUR 8,5 miljardus Apvienotās Karalistes eksporta nozarē. Minētais pētījums apliecina, ka standarti palīdz stiprināt kvalitāti: 70 % respondentu norādīja, ka standarti ir uzlabojuši produktu un pakalpojumu kvalitāti.

... tie sniedz atbalstu pasaules mēroga vērtības veidošanas ķēdēm

Standarti arī nodrošina atbalstu pasaules mēroga vērtības radīšanas ķēdēm, jo tie var uzņēmumiem atvērt tirgus aiz ES robežām. Eiropas un valstu standartizācijas struktūras sadarbojas ar starptautiskajām standartizācijas struktūrām, piemēram, ISO un IEC, lai izstrādātu starptautiskus standartus, kas tiek izmantoti visā pasaulē.

Visu minēto iemeslu dēļ aicinājumi pieņemt standartus veido daļu no dažādām ES politikas programmām — no enerģētikas savienības, rīcības klimata politikas jomā un aprites ekonomikas līdz digitālajam vienotajam tirgum.

… Eiropas standartizācijas process novērš vienotā tirgus sadrumstalotību, kas rada lielas izmaksas

ESS pamatā ir ilglaicīga un sekmīga publiskā un privātā sektora partnerība starp Eiropas un valstu standartizācijas iestādēm (VSI) kā standartu nodrošinātājām, Komisiju, kas izmanto Eiropas standartizāciju, lai atbalstītu Savienības tiesiskā regulējuma un politikas virzienu īstenošanu, kā arī rūpniecību, MVU, darbiniekiem, vides organizācijām un pilsoņu grupām. Tā ir uz privāto sektoru balstīta sistēma, kas aptver produktu un pakalpojumu standartizāciju visās nozarēs. Paša standartu noteikšanas procesa pamatā ir PTO principi, kā arī MVU un sabiedriski ieinteresēto personu iekļautība. Tā kā paredzamā ieviešana tirgū balstās uz vienprātību, tā dod iespēju izplatīt tirgū novatoriskus produktus ar samazinātām ražošanas izmaksām.

Regulā ir atzītas trīs Eiropas standartizācijas organizācijas (CEN, Cenelec, ETSI). Tās attiecīgi strādā ar dažādu veidu produktiem, materiāliem, pakalpojumiem un procesiem (CEN), ar elektrotehniskās inženierijas nozari (Cenelec) un informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (ETSI).

“Eiropas standarti” ir brīvprātīgi, tirgus ierosināti un Eiropas standartizācijas organizāciju pieņemti standarti. Tie aizstāj nesaskanīgus valsts standartus visās 28 dalībvalstīs. Tie atvieglo darbu uzņēmumiem, sevišķi MVU. Svarīga Eiropas standartu iezīme ir tāda, ka tos regulāri atjaunina, ievērojot jaunākās zināšanas un modernākās tehnoloģijas. Pašlaik ir spēkā ap 20 000 CEN un Cenelec izstrādātu Eiropas standartu attiecībā uz precēm un pakalpojumiem un 35 000 ETSI sagatavotu standartizācijas dokumentu.

“Saskaņotie Eiropas standarti” ir īpašs Eiropas standartu veids, kurus izstrādājušas Eiropas standartizācijas organizācijas, izpildot Komisijas standartizācijas pieprasījumus (“pilnvarojumus”) saskaņotā Savienības tiesiskā regulējuma piemērošanai. Pēc publicēšanas "Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī" (ESOV) ES uzņēmumi, kuri izvēlas izmantot saskaņotos standartus, gūst labumu no “pieņēmuma par atbilstību” prasībām, kas paredzētas attiecīgajā Eiropas Savienības tiesiskajā regulējumā. Tās bez papildu apgrūtinājumiem var tirgot savus produktus vai pakalpojumus visā vienotajā tirgū, sasniedzot vairāk nekā pusmiljardu potenciālo patērētāju. Pašlaik ir spēkā 4000 CEN un Cenelec izstrādātu saskaņoto Eiropas standartu un gandrīz 500 ETSI izstrādātu saskaņoto Eiropas standartu.

2. Standarti vienkopus: vienota platforma, kas kalpo dažādiem politikas virzieniem

Straujā tehnoloģijas ciklu attīstība, arvien lielākā ražošanas sistēmu sarežģītība un mijiedarbība, aizvien irstošākās robežas starp produktiem, pakalpojumiem un IKT, kā arī uzņēmējdarbības modeļu dažādošana rada spiedienu uz pašlaik spēkā esošajām regulatīvajām sistēmām. Tas attiecas arī uz ESS.

Ņemot vērā šos pārbaudījumus, ir vajadzīga efektīva, atvērta, pārredzama, iekļaujoša un dinamiska ESS, kas izstrādātu modernus standartus, ņemot vērā tirgus vajadzības un atbalstot valsts politikas virzienus, kā arī nodrošinot uzņēmējiem paredzamu un stabilu ieguldījumu satvaru.

Lai nodrošinātu Eiropas vadošo lomu, būtiska nozīme ir vienotai standartizācijas politikai, kas atbalsta dažādas ekonomikas nozares un ieinteresētās personas. Laikus pieņemti un kvalitatīvi standarti, kas izstrādāti, iekļaujošā veidā iesaistot visus dalībniekus, un dod iespēju novatoriskiem uzņēmumiem izvērst darbību vienotajā tirgū un visā pasaulē, rada ieguvumu kā regulētājiestādēm, tā nozarēm un patērētājiem.

Kā minēts iepriekš, šajā nolūkā vienotā tirgus stratēģijā tika paziņots par kopīgas standartizācijas iniciatīvas (KSI) sākšanu starp publiskā un privātā sektora partneriem ESS ietvaros, ieskaitot Eiropas un valsts standartizācijas organizācijas un struktūras, nozaru apvienības, MVU, patērētāju asociācijas, arodbiedrības, vides organizācijas, EBTA, dalībvalstis un Komisiju.