KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam „Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” /* SWD/2012/0397 final */





KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam „Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” Šis ietekmes novērtējums ir pievienots Komisijas priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam. Gatavojot lēmumu, Komisija veica plašu sabiedrisko apspriešanu un ņēma vērā citu Eiropas Savienības (ES) iestāžu viedokli. Vides rīcības programmas jau kopš 20. gadsimta septiņdesmito gadu sākuma ir bijušas vides politikas izstrādes pamatā. ES tiesības rīkoties ir izklāstītas Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 3. punktā. Sestajā vides rīcības programmā (sestā VRP), kas beidzās 2012. gada jūlijā, tika pausta apņemšanās izstrādāt jaunu VRP; to ir paudusi arī Eiropas Komisija, atbildot uz ieinteresēto personu, tostarp Padomes un Eiropas Parlamenta, prasību pēc nākamās programmas. Ir plānots, ka jaunā programma balstīties uz sestās VRP pievienoto vērtību un vienlaikus novērsīs tās trūkumus. Novērtējums liecina, ka priekšlikums nodrošina ES pievienoto vērtību šādi: · stratēģiska satvara nodrošināšana vides politikai Eiropas Savienībā; · papildināmības un saskaņotības nodrošināšana; · paredzamības un godīgas konkurences nosacījumu nodrošināšana; · darbības veicināšana visos pārvaldības līmeņos. Šīs programmas izstrādes konteksts atšķiras no sestās VRP konteksta. ES ir pieņēmusi stratēģiju “Eiropa 2020” – visaptverošu stratēģiju, lai visās ES politikas jomās panāktu “gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi”. Lai gan pašlaik daudzas ES valstis mēģina tikt galā ar ekonomikas krīzi, strukturālu reformu nepieciešamība rada jaunas iespējas visām valstīm strauji virzīties uz iekļaujošu ekoloģisku ekonomiku. ES vides politika šajā sakarībā var sniegt trīs būtiskus savstarpēji pastiprinošus ieguldījumus: 1. nodrošināt, lai Eiropas dabas kapitāls būtu pietiekami izturētspējīgs pret slodzi un pārmaiņām; 2. nodrošināt, lai tās ekonomika resursu izmantošanas ziņā būtu ļoti efektīva un ar zemu oglekļa emisiju līmeni; 3. nodrošināt, lai augsta līmeņa vides aizsardzība turpinātu labvēlīgi ietekmēt ES iedzīvotāju veselību un labklājību. Jaunajā vides rīcības programmā galvenā uzmanība jāpievērš centienu pastiprināšanai, lai sasniegtu šos galvenos tematiskos mērķus līdz 2020. gadam, balstoties uz ilgtermiņa redzējumu attiecībā uz vidi 2050. gadā. Šajā ietekmes novērtējumā aplūkotas galvenās problēmas un iespējas pēc iespējas efektīvai, iedarbīgai un saskaņotai šo mērķu sasniegšanai. Lai gan dažādi zinātniski novērtējumi liecina par vairākām pozitīvām tendencēm pēdējo desmit gadu laikā, ir četras pamatproblēmas, kas kavē šo galveno mērķu sasniegšanu vides jomā (sk. ES1. tabulu): 1) trūkumi esošajos vides politikas acquis un to neatbilstoša īstenošana; 2) saskaņotības trūkums, risinot savstarpēji arvien vairāk saistītas problēmas, kas prasa pūliņus arī citās politikas jomās; 3) problēmas, kas saistītas ar stimuliem ieguldījumu veikšanai ar vidi saistītos pasākumos; 4) nepietiekami saskaņoti dati un informācija par vidi, trūkumi zināšanu bāzē un jaunas problēmas un tendences, kas pašlaik netiek pienācīgi ņemtas vērā. ES1. tabula. Orientējošs pamatproblēmu ietekmes stiprums || Pamatproblēmas Vides problēma || Īstenošana || Zināšanas || Ieguldījums || Saskaņotība Ekoloģiskā izturētspēja un izturētspēja pret klimata pārmaiņām || Slodze uz ekosistēmām (ko rada gaisa piesārņojums, eitrofikācija) || ++ || + || + || +++ Aizsardzības statuss (ES svarīgāko biotopu un sugu aizsardzība) || ++ || + || +++ || ++ Bioloģiskā daudzveidība (sauszemes un jūras sugas un biotopi) || +++ || ++ || ++ || +++ Augsnes degradācija (augsnes erozija) || + || ++ || ++ || ++ Ūdens kvalitāte (ekoloģiskās un ķīmiskās kvalitātes rādītāji) || ++ || + || + || ++ Ūdens piesārņojums (ko rada punktveida avoti un peldūdens kvalitāte) || +++ || + || ++ || + Ilgtspējīga izaugsme ar zemu oglekļa emisiju līmeni || Planētas vidējās temperatūras izmaiņas || ++ || + || +++ || +++ Siltumnīcefekta gāzu emisijas || ++ || + || ++ || +++ Energoefektivitāte || ++ || ++ || + || ++ Atjaunojamie enerģijas avoti || + || ++ || +++ || + Atsaiste (resursu izmantošanas atsaiste no ekonomiskās izaugsmes) || + || ++ || + || +++ Atkritumu rašanās || ++ || ++ || + || +++ Atkritumu apsaimniekošana (pārstrāde) || +++ || ++ || + || ++ Ūdens resursu noslodze (ūdens patēriņš) || ++ || + || + || ++ Cilvēku veselība un labklājība || Pārrobežu gaisa piesārņojums (NOx, NMGOS, SO2, NH3, primārās daļiņas) || + || + || + || ++ Gaisa kvalitāte pilsētu teritorijās (cietās daļiņas un ozons) || +++ || + || + || ++ Ķīmiskās vielas || ++ || +++ || + || ++ Jaunās VRP mērķis būs arī vairāk stiprināt ES vides politikas pilsētu un pasaules dimensiju, jo šajos telpas mērogos ir īpašas problēmas un grūtības, kas saistītas ar vidi un klimata pārmaiņām un kurām nepieciešamas īpaši orientētas pieejas. Svarīgās apņemšanās, par kurām notika vienošanās 2012. gada Ilgtspējīgai attīstībai veltītajā ANO konferencē („Rio+20”), arī tiek atspoguļotas šajā programmā. Ņemot vērā šos apsvērumus, politikas risinājumi tiek analizēti, izmantojot divu posmu pieeju. Pirmajā posmā tiek izskatīti trīs risinājumi attiecībā uz politikas saturu. · 1. risinājums – ierastās darbības turpināšana. Tas nozīmē turpināt izmantot pašreizējos tiesību aktus tā, kā tie pašlaik tiek īstenoti. · 2. risinājums – lietpratīgāka īstenošana. Tas nozīmē veltīt vairāk pūļu, lai risinātu pamatproblēmas, kas tiek uzskatītas par galvenajiem šķēršļiem, kas kavē tādu mērķu sasniegšanu un uzdevumu izpildi, kas noteikti pašreizējās politikas pamatnostādnēs un tiesību aktos. Tas nozīmē ne tikai uzlabot īstenošanu, bet padarīt to lietpratīgāku, nodrošinot investīciju stimulu piemērotību un politikas virzienu saskaņotību. · 3. risinājums – lietpratīgāka īstenošana un jaunu zināšanu ņemšana vērā. Šis risinājums ietver 2. risinājumā izklāstīto darbību un papildu centienus, ņemot vērā zināšanu bāzes izmaiņas un pievēršoties jaunām problēmām. Otrajā posmā tiek risināts jautājums par to, kāda vides rīcības programma, ja tāda vispār ir nepieciešama, veidotu visefektīvāko stratēģisko satvaru trīs konkrēto mērķu īstenošanai. Tiek izskatīti trīs risinājumi. · A risinājums. VRP politikas pieejas izmantošanas pārtraukšana. · B risinājums. Ierastās darbības turpināšana – jaunu VRP strukturēt tādā pašā veidā kā sesto VRP. · C risinājums. Jaunajā VRP uzmanība pievērsta ierobežotam prioritāru mērķu daudzumam. ES2. tabulā atspoguļots vispārējais risinājumu novērtējums saskaņā ar efektivitātes, iedarbīguma un saskaņotības kritēriju. Tajā redzams vēlamais risinājums – 3. risinājuma un C risinājuma (ar kura palīdzību tiek īstenots 3. risinājums) kombinācija, jo tā vislabāk nodrošina rezultātu sasniegšanu atbilstīgi trim kritērijiem. Ir sagaidāms, ka stratēģiska jauna VRP, kurā tiks piemēroti lietpratīga regulējuma principi un kas veicinās saskaņotību, ne tikai nodrošinās vides uzlabojumus, bet arī veicinās konkurenci, uzlabojot resursu izmantošanas efektivitāti. ES3. tabulā pasākumi saskaņā ar šo risinājumu ir izklāstīti sīkāk, un tie atbilst konkrētiem uzdevumiem un iekļauj papildpasākumus, kuru mērķis ir risināt problēmu galvenos cēloņus. ES2. tabula. Risinājumu vispārējs novērtējums || Efektivitāte || Iedarbīgums || Saskaņotība 1. posms. Darbību izvēle 1. risinājums || 0 || 0 || 0 2. risinājums || + || ++ || + 3. risinājums (vēlamais risinājums) || ++ || ++ || ++ 2. posms. VRP veids A risinājums || - || - || - B risinājums || 0 || 0 || 0 C risinājums (vēlamais risinājums) || + || + || ++ ES3. tabula. Darbības saskaņā ar septīto VRP un saistība ar konkrētiem mērķiem Konkrētie mērķi || Pasākumi, kas saistīti galvenokārt ar vienu konkrēto mērķi || Papildpasākumi, kas attiecas uz visiem trim konkrētajiem mērķiem (sekmējoša sistēma) Nodrošināt, lai Eiropas dabas kapitāls būtu pietiekami izturētspējīgs pret slodzi un pārmaiņām || Pilnībā īstenot ES bioloģiskās daudzveidības stratēģiju līdz 2020. gadam || Uzlabot īstenošanu: - veikt efektīvākas vides pārbaudes un uzraudzību; - nodrošināt tiesu iestāžu pieejamību; - atbalstīt uzlabotus sūdzību izskatīšanas un starpniecības mehānismus valsts līmenī; - izveidot tādas valsts līmeņa informācijas sistēmas, kas aktīvi izplatītu pietiekamu informāciju, kas parāda, ka tiek efektīvi īstenoti ES tiesību akti vides jomā; - izpētīt partnerattiecību nolīgumu iespējamo praktisko nozīmi konkrētu tiesību aktu ieviešanas uzlabošanā vides jomā Uzlabot vides politikas zinātnisko un zināšanu bāzi: - uzlabot zinātnisko pierādījumu bāzi vides politikā, tostarp šīs bāzes pieejamību, vienkāršojot, racionalizējot un modernizējot vides datu un informācijas vākšanu, pārvaldību un apmaiņu; - izstrādāt sistemātisku pieeju, lai prognozētu, novērtētu un pārvaldītu jaunus vides riskus; - novērst pašreizējās zināšanu nepilnības Nodrošināt pareizos stimulus ieguldījumiem: - vides un klimata mērķu sasniegšanai nodrošināt pienācīgu finansējumu, atbilstīgi ietverot vides un klimata prioritātes partnerības līgumos; nodrošinot, lai vismaz 20 % no ES budžets 2014.–2020. gadam būtu saistīti ar klimata jautājumiem, un palielināt pieejamā ES finansējuma izmantojumu vides pasākumiem vismaz par 25 % salīdzinājumā ar pašreizējo līmeni/2010. gada līmeni; izstrādāt un piemērot paziņošanas un izsekošanas sistēmu attiecībā uz izdevumiem, kas saistīti ar vidi; - pakāpeniski atcelt videi kaitīgas subsīdijas, vairāk izmantot tirgus instrumentus, tostarp nodokļu uzlikšanu; - veicināt un palielināt privātā sektora finansējumu izdevumiem, kas saistīti ar vidi un klimatu, jo īpaši atvieglojot piekļuvi novatoriskiem finanšu instrumentiem; - pastiprināt centienus ieviest visaptverošus mērījumus attiecībā uz panākumu ilgtspēju (kas nav tikai IKP), tostarp dabas kapitāla uzskaiti; - integrēt vides un resursu izmantošanas efektivitātes apsvērumus Eiropas pusgada procesā Sekmēt integrāciju un saskaņotību: - integrēt ar vidi un klimatu saistītus nosacījumus un stimulus politikas iniciatīvās ES un dalībvalstu līmenī un veikt sistemātiskus politikas iniciatīvu ex-ante vides (sociālās un ekonomiskās) ietekmes novērtējumus ES un dalībvalstu līmenī Uzlabot pilsētu teritoriju ilgtspēju: - atbalstīt obligāto ilgtspējas kritēriju izpildi vairumā ES pilsētu Nodrošināt efektīvu starptautisku rīcību: - sadarbību ar ES stratēģiskajiem partneriem koncentrēt uz paraugprakses veicināšanu vietējā vides politikā un tiesību aktos, kā arī uz konverģenci daudzpusējās sarunās par vides jautājumiem; - ratificēt galvenos atlikušos vai jaunus daudzpusējos vides nolīgumus pirms 2020. gada un nodrošināt efektīvu ES līdzdalību citos starptautiskos procesos; - sākt un īstenot pasākumus pasaules mežu aizsardzībai; - sadarbību ar valstīm, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, koncentrēt uz pakāpenisku saskaņošanu ar galvenajām ES vides rīcībpolitikām; - aktīvi iesaistīties starptautiskā darba plānā attiecībā uz vērienīgāku mērķu noteikšanu klimata pārmaiņu mazināšanas jomā un atbalstīt konkrētu rentablu risinājumu īstenošanu virknei klimata pārmaiņu seku mazināšanas pasākumu, kas mazinātu mērķu vērienīguma neatbilstības līdz 2020. gadam; - pilnībā integrēt 2012. gada Ilgtspējīgai attīstībai veltītās ANO konferences svarīgos rezultātus Eiropas, reģionālā, starptautiskā un pasaules līmeņa rīcībā Izstrādāt stratēģiskāku pieeju mežu aizsardzībai un uzlabošanai un to nodrošinātajiem pakalpojumiem Stiprināt zemes izmantošanas aspektu integrēšanu lēmumu pieņemšanā, tostarp, iespējams, nosakot mērķus attiecībā uz augsni un zemi Veikt turpmākus pasākumus, lai izbeigtu emisijas no sadzīves un rūpnieciskajiem notekūdeņiem, mēslošanas līdzekļu izmantošanas un emisijas gaisā, kuru ietekmē rodas eitrofikācija Pilnībā īstenot Ūdens pamatdirektīvu, tostarp veikt turpmākus pasākumus, lai samazinātu ietekmi, tostarp slāpekļa un fosfora ietekmi, uz saldūdeni Pilnībā īstenot Jūras stratēģijas pamatdirektīvu, tostarp samazināt jūras piesārņojumu un, iespējams, noteikt mērķus Nodrošināt, lai tās ekonomika būtu ļoti resursu izmantošanas ziņā efektīva un ar zemu oglekļa emisiju || Pilnībā īstenot ES klimata un enerģijas tiesību aktu kopumu līdz 2020. gadam Pilnībā īstenot ES tiesību aktus atkritumu jomā un jo īpaši izmantot atkritumus kā resursu, nodrošinot atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanu un efektīvi izmantojot ekonomikas instrumentus, tostarp faktiski izbeidzot atkritumu apglabāšanu poligonos un ierobežojot enerģijas reģenerāciju Novērst iekšējā tirgus šķēršļus videi nekaitīgām pārstrādes darbībām ES Samazināt kopējo ražošanas un patēriņa ietekmi uz vidi, īpaši veltot uzmanību pārtikas, mājokļu un mobilitātes sektoram, tostarp nosakot mērķus Nodrošināt, lai augsta līmeņa vides aizsardzība turpinātu labvēlīgi ietekmēt ES iedzīvotāju veselību un labklājību || Atjaunināt ES politiku gaisa kvalitātes jomā un saskaņot to ar jaunākajām zinātnes atziņām, apzinot izmaksu ziņā efektīvus pasākumus, lai cīnītos pret gaisa piesārņojumu izcelsmes vietā, un pastiprinot centienus sasniegt pilnīgu atbilstību ES tiesību aktiem par gaisa kvalitāti Atjaunināt ES trokšņa politiku un saskaņot to ar jaunākajām zinātnes atziņām, apzinot izmaksu ziņā efektīvus pasākumus, lai samazinātu troksni izcelsmes vietā Pastiprināt Dzeramā ūdens direktīvas īstenošanas centienus, jo īpaši attiecībā uz maziem piegādātājiem, un jaunās Peldvietu ūdens direktīvas īstenošanas centienus ar mērķi panākt vairāk nekā 95 % atbilstības līmeni līdz 2020. gadam Izstrādāt stratēģiju attiecībā uz netoksisku vidi, pievērošoties ķīmisko vielu kombinētajai ietekmei un drošības problēmām saistībā ar endokrīnās sistēmas traucējumus izraisošām vielām un piedāvājot visaptverošu pieeju saskares mazināšanai ar bīstamām vielām; efektīvi risināt drošības problēmas saistībā ar nanomateriāliem, izmantojot saskaņotu pieeju dažādos tiesību aktos Pieņemt un īstenot ES stratēģiju par pielāgošanos klimata pārmaiņām, tostarp integrēt apsvērumus saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām galvenajās ES politikas iniciatīvas un sektoros Vēl vairāk samazināt ūdens resursu noslodzi ES Programmai ir stratēģiska nozīme, tāpēc rezultātu apkopojums daļēji būs atkarīgs no konkrētiem politikas instrumentiem, kas tiks izvēlēti, lai sasniegtu noteiktos prioritāros mērķus. Tie tiks noteikti tikai pēc ietekmes novērtējumu pabeigšanas. Tas ietekmēs ne tikai rentabilitāti un konkrēto sociālo un ekonomisko ietekmi, bet arī valsts, reģionālo un vietējo iestāžu lomu ES līmenī pieņemto politikas pamatnostādņu un tiesību aktu īstenošanā. Videi nekaitīgāka, efektīvāka tehnoloģija, uzlabots ražīgums un jaunas nodarbinātības iespējas sekmēs izaugsmi un nodarbinātību. Saskanīgs un integrēts politikas regulējums resursu izmantošanas efektivitātes un zaļāku ražojumu atbalstam palīdzēs arī MVU, kas vēlas kļūt resursu ziņā efektīvāki, samazinot tiem ražošanas izmaksas un atvieglojot piekļuvi jauniem tirgiem. Vienlaikus mūsu ekosistēmu izturētspējas nodrošināšana, kas sekmē izaugsmi, un iedzīvotāju veselības aizsardzība ir būtiska ilgtspējīgas ekonomikas attīstības nodrošināšanai. Komisija uzraudzīs jaunās VRP īstenošanu ar regulāra stratēģijas “Eiropa 2020” uzraudzības procesa palīdzību. Tā kā lielākā daļa pasākumu, kas apzināti šajā ietekmes novērtējumā, attiecas uz pašreizējām politikas jomām, esošie rādītāji ir piemēroti, lai nodrošinātu atbilstošu panākumu uzraudzību. Attiecībā uz jauniem jautājumiem rādītāji tiks atbilstīgi noteikti ar ietekmes novērtējumu palīdzību, kurus saistībā ar šiem jautājumiem veic labākā politikas risinājuma noteikšanas procesā. Pilnīgs programmas novērtējums tiks veiks līdz 2020. gadam.