Runa par stāvokli Savienībā, 2017. gada 13. septembris





1. Ievads

Klimata pārmaiņas ir viens no lielākajiem pārbaudījumiem, ar kuru šobrīd saskaras cilvēce. Mūsu planētas nākotne ir apdraudēta. Tas tika atzīts starptautiskā līmenī Parīzē 2015. gada decembrī, kad tika panākta patiesi vēsturiska vienošanās par klimata pārmaiņām. Parīzes nolīgums ir apliecinājums tam, ka virzība uz modernu mazoglekļa sabiedrību ir ne vien vajadzīga, bet šobrīd arī patiešām realizējama.

Eiropas Savienība ir uzņēmusies līderību un rāda piemēru citiem. Tās darbības ar mērķi veicināt cīņu pret klimata pārmaiņām pasaules mērogā ir viens no centrālajiem elementiem ES pozitīvi orientētajā darba programmā, kuras uzdevums ir palīdzēt veidot tādu Eiropu, kas aizsargā, dod iespējas un aizstāv. Pāreja uz modernu un mazoglekļa ekonomiku ir galvenā Eiropas Komisijas politikas prioritāte, un tā iemiesojas Komisijas prioritātē izveidot spēcīgu Enerģētikas savienību un tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku. Mērķis ir nostiprināt Eiropas spējas pārvarēt klimata pārmaiņu radītos pārbaudījumus un uzlabot iedzīvotāju dzīves kvalitāti, vienlaikus saglabājot un paplašinot mūsu rūpniecības konkurētspēju, lai tādējādi radītu darbvietas, panāktu ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi un sekmētu inovāciju atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju sektorā. Tas nozīmē, ka Eiropas Savienībai ir jācenšas kļūt par pasaules līderi tādās jomās kā inovācija, digitalizācija un dekarbonizācija. Taču šīs norises var izpausties arī negatīvā virzienā: lai gan radīsies jaunas darbvietas, citas tikmēr tiks likvidētas, kas nozīmē, ka būs jāapgūst jaunas prasmes un jāpārkvalificējas. Tāpēc pāreja uz mazoglekļa ekonomiku ES rūpniecībai ne tikai pavērs jaunas izdevības, bet būs arī pārbaudījums.

ES ekonomikā, nodarbinātībā un iedzīvotāju mobilitātē ļoti nozīmīgs devums ir transporta nozarei. Transporta un uzglabāšanas pakalpojumu nozare ES nodarbina vairāk nekā 11 miljonus cilvēku, kas ir vairāk nekā 5 % no nodarbināto kopskaita, un rada gandrīz 5 % no ES iekšzemes kopprodukta. Tā veido 20 % no eksporta uz ES nozīmīgākajām tirdzniecības partnervalstīm.

Tomēr tajā pašā laikā transporta nozare emitē lielu daļu no Eiropas siltumnīcefekta gāzu emisijām — vēl lielāks emitētājs ir tikai enerģētikas sektors. Tāpat transporta nozare vainojama pie arvien augstākiem gaisa piesārņojuma līmeņiem pilsētu teritorijās. Visas prognozes liecina, ka transporta nozares aktivitāte visā Eiropā turpinās augt. Tiek lēsts, ka laikā no 2010. līdz 2050. gadam pasažieru pārvadājumi pieaugs par aptuveni 42 %, savukārt kravu pārvadājumu sektorā sagaidāms pieaugums par 60 %. Tas vēl vairāk sarežģī ilgtspējīgas mobilitātes sistēmas izveidi.

Transporta nozare emitē gandrīz ceturtdaļu no Eiropas siltumnīcefekta gāzu emisijām un ir galvenais gaisa piesārņojuma avots pilsētās, kā rezultātā tiek apdraudēta sabiedrības veselība. Autopārvadājumi vien rada gandrīz piektdaļu no visām ES emisijām un 73 % no transporta nozares emisijām.

Ja emisijas netiks samazinātas, transporta nozare varētu kļūt par lielāko emisiju avotu, tādējādi apslāpējot citās nozarēs panākto progresu un apdraudot ES spēju sasniegt tās vispārējos emisiju samazināšanas mērķus. Tāpēc ir ļoti svarīgi stingri iegrožot emisijas no transporta nozares.

Mērķis panākt mazemisiju mobilitāti ir iestrādāts ES pamatstratēģijās šajā jomā un jo īpaši 2015. gada februāra Enerģētikas savienības stratēģijā, kurā atzīts, ka pāreja uz energoefektīvu un dekarbonizētu transporta nozari ir kritiski svarīga. Minētajai stratēģijai sekoja konkrēti pasākumi, kas izklāstīti 2016. gada jūlijā pieņemtajā Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģijā, un kas pašlaik tiek īstenoti. Šā gada sākumā sakarā ar notiekošajām pārmaiņām transporta nozarē iniciatīvas “Eiropa kustībā” ietvaros tika izziņota programma sociāli taisnīgai pārejai uz tīru, konkurētspējīgu un savienojumspējīgu mobilitāti ikvienam, ko papildināja pirmā priekšlikumu pakete. Pavisam nesen Komisija nāca klajā ar jaunu ES rūpniecības politikas stratēģiju, kuras mērķis ir gādāt, lai Eiropas rūpniecības sektori varētu turpināt radīt darbvietas un uzturēt ilgtspējīgu izaugsmi šajos mainīgajos un sarežģītajos apstākļos.

Šodien publiskotā iniciatīvas “Eiropa kustībā” priekšlikumu pakete koncentrējas uz to, kā Eiropas autoražotājiem un mobilitātes sektoram palīdzēt sagatavoties gaidāmajām pārmaiņām: tā ietver nosacījumus un stimulus, lai ražotāji būtu konkurētspējīgi pasaules līmenī, kā arī lai tiktu veicināta inovācija, izaugsme un nodarbinātība. Vienlaikus ierosināto pasākumu mērķis ir rūpēties par to, lai mobilitāte nākotnē būtu nepiesārņojoša, pieejama un cenas ziņā pieņemama ikvienam, kā arī atjaunot patērētāju uzticību. Šis ir ļoti svarīgi, ņemot vērā, ka autoražotāju negodīgās rīcības dēļ patērētāji zaudēja ticību datiem par dīzeļdzinēja automobiļu emisijām. Noteikumiem ir jābūt pamatīgi izstrādātiem un ir jānodrošina to pienācīga izpilde, eiropiešiem ir jābūt pieejamām un cenas ziņā pieņemamām transporta alternatīvām ar fosilo degvielu darbināmiem transportlīdzekļiem, un investīcijām alternatīvo degvielu infrastruktūrā jābūt mērķorientētām un attiecīgi koordinētām.

Ar šo paketi tiks iedibināti skaidri, reālistiski un izpildāmi noteikumi, kas palīdzēs nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropā bāzētajiem nozares dalībniekiem un kāpināt to uzticamību. Tā arī iezīmēs skaidru virzienu, kādā jādarbojas, lai izpildītu ES saistības saskaņā ar Parīzes nolīgumu, un veicinās inovāciju jaunās tehnoloģijās un uzņēmējdarbības modeļos, kā arī visu preču pārvadāšanas veidu efektīvāku izmantošanu. Turklāt šajā paketē ietvertie veicinošie pasākumi palīdzēs nodrošināt raitu pārkārtošanos un padarīs nākotni paredzamāku. Reāla pāreja uz tīrajiem transportlīdzekļiem un citiem tīrās mobilitātes risinājumiem notiks tikai tad, ja patērētājiem būs pieejama alternatīvo degvielu infrastruktūra un viņi būs pietiekami informēti, lai spriestu par dažādo piedāvājumā esošo degvielu izmaksām un saistītajām kopējām izmaksām, kas rodas automobiļu īpašniekiem visā transportlīdzekļa ekspluatācijas laikā. Visbeidzot, šo pasākumu mērķis ir arī padarīt jaunos mobilitātes pakalpojumus pieejamus ikvienam Eiropas iedzīvotājam un pavērt jaunas nākotnes perspektīvas autobūves nozares kopienām un vērtības ķēdes komponentiem, kā arī šajā nozarē strādājošajiem un citiem, kas varētu ciest no šīs pārkārtošanās.

Pievērsties inovācijai un piegādāt tirgū mazu emisiju transportlīdzekļus ražotājus pamudinās jauni CO2 emisijas standarti. Tīrās mobilitātes risinājumus publiskā iepirkuma konkursos veicinās Tīro transportlīdzekļu direktīva, un tādējādi tiks nodrošināts stabils pamats pieprasījuma stimulēšanai un tīrās mobilitātes risinājumu plašākai ieviešanai. Pakete ietver arī investīciju atbalsta pasākumus alternatīvo degvielu infrastruktūras izvēršanai visā Eiropas teritorijā, kā arī vienotus standartus. Pašlaik sagatavošanā ir metodika, kas patērētājiem atvieglos degvielas cenu salīdzināšanu. Mazināt autoceļu pārslodzi un emisijas no transportlīdzekļiem vēl lielākā mērā palīdzēs tas, ka tiks pārskatīta Kombinēto pārvadājumu direktīva, kas veicina dažādu kravas transportēšanas veidu kombinēšanu (piem., kravas automobiļus kombinēt ar vilcienu), un Tālsatiksmes autobusu pakalpojumu direktīva, kas veicinās tālsatiksmes autobusu maršrutu tīkla attīstīšanu visā Eiropā un piedāvās alternatīvas privāto automobiļu izmantošanai. Šīs iniciatīvas dos ieguldījumu arī ES integrētajā rūpniecības politikā, lai nākotnes transportlīdzekļi un citi mobilitātes risinājumi un to komponenti tiktu izgudroti un saražoti ES, tāpēc šajā kontekstā stratēģiski īpaši nozīmīga ir akumulatoru iniciatīva. Šīs iniciatīvas iecerētas kā izmaksefektīvas, tehnoloģiski neitrālas un sociāli iekļaujošas.

Šī otrā “Eiropa kustībā” pakete pievēršas šādām trim galvenajām politiskajām prioritātēm:

·Eiropa, kas sargā mūsu planētu;

·Eiropa, kas dod iespējas saviem iedzīvotājiem;

·Eiropa, kas aizsargā savus ražotājus un darba ņēmējus.

2. Eiropa, kas sargā: ES nozīmīgā loma Parīzes satvarā un starptautisko standartu noteikšanā