Programmas primārās ieinteresētās personas ir Eiropas publiskās pārvaldes iestādes visos līmeņos: ES, valsts, reģiona un pašvaldības. Tomēr programma ietekmē daudz plašāku ieinteresēto personu loku, ieskaitot ES uzņēmumus un pilsoņus. Programma ISA2 ir pieejama ES dalībvalstīm, citām Eiropas Ekonomikas zonas valstīm un kandidātvalstīm. Papildus 28 ES dalībvalstīm programmā piedalās trīs citas valstis: Islande, Norvēģija (no 2016. gada) un Melnkalne (no 2018. gada). Programma arī mudina sadarboties ar citām trešām valstīm un starptautiskām organizācijām un struktūrām.

Turklāt, EIF izvērtēšanu veicot saistībā ar programmas ISA2 galīgo izvērtēšanu 2021. gadā, varētu izveidot vairākas sinerģijas, jo programma ir galvenais instruments, kas atbalsta EIF īstenošanu.

4.Metodika

Programmas ISA2 starpposma izvērtēšanā tika izmantoti kvantitatīvi un kvalitatīvi dati, kas savākti ar dažādām metodēm, kā dokumentu pārbaude, sabiedriska apspriešana, mērķētas aptaujas tiešsaistē, padziļinātas pārrunas un ievada darbseminārs. Apspriešana deva iespēju aptvert plašu dažādu programmas ISA2 ieinteresēto personu loku – no dalībvalstu un Komisijas struktūrvienību pārstāvjiem līdz pilsoņiem un standartizācijas organizācijām.

Lai labāk virzītu datu vākšanu, no 53 darbībām, ko programma ISA2 finansēja līdz 2018. gadam (sagrupētas deviņos kopumos), tika izveidota 20 darbību izlase. Lai nodrošinātu, ka atlasītās darbības lielā mērā reprezentē programmu, izlasi izveidoja atbilstīgi četriem iepriekš noteiktiem kritērijiem. Turklāt datu vākšanu papildināja programmas novērtēšana, ko veica četri sadarbspējas tehniskie eksperti.

5.Izvērtēšanā aplūkotās problēmas un jautājumi

Izvērtēšanā lielākā uzmanība tika veltīta septiņiem galvenajiem kritērijiem:

–Piemērotība – kādā mērā programmas ISA² mērķi turpina attiekties uz valsts un ES līmeņa vajadzībām un problēmām, kuras attīstās?

–Rezultativitāte – kā programmas ISA2 līdzšinējie rezultāti sasnieguši tās mērķus? Vai ir aspekti, kuros sasniegts vairāk vai mazāk rezultātu nekā citos, un, ja ir, ko no tā var mācīties?

–Efektivitāte – cik lietderīgas ir bijušas programmas izmaksas? Kuri programmas aspekti ir efektīvākie vai neefektīvākie, sevišķi izlietoto līdzekļu ziņā? Kā programma tiek izpildīta attieksmē pret plānoto darbu un budžetu?

–Saskanība – kādā mērā programmas ISA² darbības aptvertas programmas “holistiskajā” pieejā (iekšējā saskanība)? Kādā mērā programma ISA2 saskan ar citiem ES iejaukšanās pasākumiem, kuriem ir līdzīgi mērķi, un ar pasaules mēroga iniciatīvām tajā pašā jomā (ārējā saskanība)?

–ES pievienotā vērtība – kāda ir programmas ISA² radītā papildu vērtība, salīdzinot ar to, ko varētu pamatoti gaidīt no dalībvalstu rīcības valsts, reģiona un/vai pašvaldības līmenī?

–Lietderība – kā programmas ISA² darbības un sasniegtie un gaidītie rezultāti noder to vajadzību apmierināšanai, kam tie domāti?

–Ilgtspēja – kādā mērā tiek nodrošināta visā programmā ISA2 izstrādāto – uzturēto un lietā likto – risinājumu finansiālā, tehniskā un operatīvā ilgtspēja?

6.Konstatējumi

Balstoties uz datiem, kas savākti no 129 aptaujātajām ieinteresētajām personām, plašu dokumentu pārbaudi un ekspertu novērtējumiem, starpposma izvērtēšanā apstiprināts, ka programmas ISA2 izpilde pēc visiem vērtēšanas kritērijiem ir laba. Taču izvērtējums aptver tikai darbības, kuras finansētas no 2016. līdz 2018. gadam, tāpēc programmas ISA2 notiekošo darbību rezultātus un ilgtermiņa iznākumus varēs atainot tikai pēc programmas pabeigšanas.

6.1.Piemērotība

Programmas ISA2 mērķi joprojām atbilst mainīgajām vajadzībām un problēmām digitālo publisko pakalpojumu sadarbspējas jomā un apstiprina programmas piemērotību. Vairums aptaujāto ieinteresēto personu piekrita, ka programmā sākotnēji noteiktā administratīvo e-šķēršļu problēma un ar to saistītās vajadzības vēl ir aktuālas. Tomēr pašlaik daļai ieinteresēto personu (46 no 129) ir dažas papildu vajadzības (piemēram, stingrāka pieeja publisko pakalpojumu sadarbspējas risinājumu izstrādei) un problēmas (to vidū ierobežoti resursi), ko programma ISA2 var novērst tikai daļēji.

Viena papildu vajadzība, kam būtu jāvelta īpaša uzmanība, ir nodrošināt aktīvāku sadarbību un apmaiņas ar reģionu valdības un vietējām pārvaldes iestādēm, lai uzlabotu informētību par sadarbspēju un programmas ISA2 risinājumu ieviešanu reģionu un pašvaldību līmenī.

Uzlabot publiskās pārvaldes iestāžu informētību par sadarbspēju bija pirmais no trim ISA programmas galīgajā izvērtējumā paustajiem ieteikumiem. Programmas ISA2 veidotāji reaģēja uz šo aicinājumu, 2017. gadā pieņemot programmas komunikācijas stratēģiju un sadarbības plānu un laikposmā no 2016. līdz 2018. gadam organizējot desmit svarīgus pasākumus. Katrā pasākumā piedalījās vidēji 211 dalībnieku. Turklāt programmas ISA2 pārstāvji aktīvi piedalījās 60 pasākumos, kas notika tajā pašā periodā. Starpposma izvērtējums rāda, ka pūliņi atmaksājušies, jo vairums aptaujāto ieinteresēto personu norāda, ka tām ir eksperta līmeņa zināšanas par sadarbspēju (91 no 128) un programmu ISA2 (81 no 128). Neatkarīgi no vispārīgās informētības iepriekš minētā papildu vajadzība liecina, ka programmai jāturpina informētības uzlabošanas darbības, kas vērstas uz reģionu un pašvaldību iestādēm un, iespējams, arī netiešiem labuma guvējiem, kā pilsoņiem un uzņēmumiem.

6.2.Rezultativitāte