EIROPAS KOMISIJA Briselē, 11.2.2022 COM(2022) 40 final 2022/0028(NLE) Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS, ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2013/54/ES attiecībā uz atļauju Slovēnijas Republikai, lai atļautu tai turpināt piemērot īpašo pasākumu, atkāpjoties no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu



PASKAIDROJUMA RAKSTS Saskaņā ar 395. panta 1. punktu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (“PVN direktīva”) Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu jebkurai dalībvalstij var atļaut piemērot īpašus pasākumus, ar kuriem atkāpjas no minētās direktīvas noteikumiem, nolūkā vienkāršot PVN iekasēšanas procedūru vai nepieļaut noteiktu veidu nodokļa nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļa maksāšanas. Vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2021. gada 27. oktobrī, Slovēnija pieprasīja atļauju līdz 2024. gada 31. decembrim turpināt piemērot pasākumu, ar ko atkāpjas no PVN direktīvas 287. panta un kas ļauj Slovēnijai atbrīvot no PVN tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz 50 000 EUR. Saskaņā ar PVN direktīvas 395. panta 2. punkta otro daļu Komisija 2021. gada 15. novembra vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Slovēnijas pieprasījumu. Komisija 2021. gada 16. novembra vēstulē paziņoja Slovēnijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama pieprasījuma izvērtēšanai. 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi PVN direktīvas XII sadaļas 1. nodaļā dalībvalstīm ir paredzēta iespēja piemērot īpašus režīmus mazajiem uzņēmumiem, kas ietver iespēju atbrīvot no nodokļa tādus nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums ir mazāks par konkrētu summu. Šis atbrīvojums nozīmē, ka nodokļa maksātājam par viņa veiktu preču piegādi un sniegtajiem pakalpojumiem nav jāiekasē PVN, kā rezultātā nodokļa maksātājs nevar atskaitīt priekšnodokli. Saskaņā ar PVN direktīvas 287. pantu konkrētas dalībvalstis, kas pievienojušās pēc 1978. gada 1. janvāra, var piemērot atbrīvojumu no nodokļa tādiem nodokļa maksātājiem, kuru gada apgrozījums nepārsniedz minētajā pantā norādīto summu ekvivalentu attiecīgās valsts valūtā pēc valūtas maiņas kursa, kas bija spēkā to pievienošanās dienā. Saskaņā ar PVN direktīvas 287. panta 15) punktu Slovēnija drīkst atbrīvot no PVN tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz 25 000 EUR ekvivalentu valsts valūtā. Ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2013/54/ES Slovēnijai tika atļauts līdz 2015. gada 31. decembrim piemērot augstāku robežvērtību un tādējādi atbrīvot no PVN tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz 50 000 EUR. Minētā atļauja ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2089 sākotnēji tika pagarināta līdz 2018. gada 31. decembrim, un pēc tam ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1700 tā tika pagarināta līdz 2021. gada 31. decembrim. Slovēnija pieprasīja vēlreiz pagarināt šo īpašo pasākumu uz ierobežotu laiku. Atļauja turpināt izmantot atbrīvojumu arī pēc 2021. gada attiecībā uz nodokļa maksātājiem, kuru gada apgrozījums nepārsniedz 50 000 EUR, būtu būtisks vienkāršojums personām, kuras vada salīdzinoši mazus uzņēmumus. Nodokļa maksātājiem, uz kuriem attiecas šis atbrīvojums, nav jāatskaita un jāmaksā PVN, tiem nav jāreģistrējas kā PVN maksātājiem vai jāveic pilnīga un detalizēta uzskaite par darījumiem, kas apliekami ar PVN. Pateicoties šiem vienkāršojumiem, mazo uzņēmumu īpašnieki var veltīt vairāk laika un resursu sava uzņēmuma attīstībai. Nodokļa maksātājiem īpašais pasākums ir un paliks pilnībā fakultatīvs. Proti, mazajiem uzņēmumiem, kuru apgrozījums nepārsniedz minēto robežvērtību, joprojām būs iespēja izmantot savas tiesības piemērot parasto PVN režīmu. Turklāt izmaksas par PVN iekasēšanu no nodokļa maksātājiem, kas vada uzņēmumus ar salīdzinoši zemu apgrozījumu, kuras rodas, sniedzot nodokļa maksātāju pakalpojumus šiem nodokļa maksātājiem un veicot to nodokļu deklarāciju revīziju, ir nesamērīgi augstas salīdzinājumā ar iekasēto nodokļu summu. Piemērojot atbrīvojumu no PVN mazajiem uzņēmumiem, ieņēmumu administrācija attiecīgi var novirzīt vairāk resursu krāpšanas nodokļu jomā, nodokļu nemaksāšanas un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas novēršanai un apkarošanai, kā arī nodokļa maksātāju pakalpojumu kvalitātes un PVN iekasēšanas no liela mēroga uzņēmējiem efektivitātes uzlabošanai. Saskaņā ar Slovēnijas sniegto informāciju 2019. gadā 48 % no visiem reģistrētajiem nodokļa maksātājiem (t. i., aptuveni 60 000) gada apgrozījums bija 50 000 EUR vai mazāks; tas atbilst 1 % kopējā ar PVN nodokli apliekamā apgrozījuma. Tā lēš, ka aptuveni 2000 šo nodokļa maksātāju (izņemot tos, kuri ir izvēlējušies aplikšanu ar nodokli) gada apgrozījums ir 25 000–50 000 EUR. Iekļaujot šos nodokļa maksātājus PVN sistēmā, valsts ieņēmumi no PVN palielinātos par 0,3 %. Tādēļ īpašais pasākums būtiski neietekmē kopējo PVN ieņēmumu summu vai kopējo nodokļu ieņēmumu summu, kas iekasēta galapatēriņa posmā. Īpašais pasākums, ar ko vienkāršo mazo uzņēmēju pienākumus, atbilst Eiropas Savienības noteiktajiem mērķiem attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem. Ņemot vērā pozitīvo ietekmi uz administratīvā sloga samazināšanu uzņēmumiem un nodokļu administrācijai bez būtiskas ietekmes uz kopējiem PVN ieņēmumiem, ir lietderīgi atļaut Slovēnijai pagarināt īpašā pasākuma piemērošanu līdz 2024. gada 31. decembrim. •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Atkāpes pasākums ir saskaņā ar mērķiem, kas noteikti Direktīvā (ES) 2020/285, ar kuru groza PVN direktīvas 281.–294. pantu par īpašo režīmu mazajiem uzņēmumiem un kura izrietēja no rīcības plāna PVN jomā, un tā mērķis ir izveidot modernu un vienkāršotu režīmu šiem uzņēmumiem. Jo īpaši tā mērķis ir samazināt PVN saistību izpildes izmaksas un konkurences izkropļojumus gan valstī, gan ES līmenī, mazināt robežvērtības negatīvo ietekmi un atvieglot uzņēmumiem saistību izpildi un nodokļu administrācijai – uzraudzības veikšanu.

Turklāt 50 000 EUR robežvērtība ir atbilstīga Direktīvai (ES) 2020/285, jo saskaņā ar to dalībvalstis var noteikt gada apgrozījuma robežvērtību atbrīvojumam no PVN, kura nepārsniedz 85 000 EUR (vai ekvivalentu valsts valūtā). Citām dalībvalstīm ir piešķirtas līdzīgas atkāpes ar mērķi atbrīvot no PVN tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums ir mazāks par noteiktu robežvērtību, kā tas paredzēts PVN direktīvas 285. un 287. pantā. Nīderlandei un Beļģijai noteiktā robežvērtība ir 25 000 EUR, Itālijai – 30 000 EUR, Luksemburgai – 35 000 EUR, Polijai, Latvijai un Igaunijai noteiktā robežvērtība ir 40 000 EUR, Ungārijai – 48 000 EUR, Lietuvai – 55 000 EUR, Horvātijai – 45 000 EUR, Maltai – 30 000 EUR un Rumānijai – 88 500 EUR. Atkāpēm no PVN direktīvas vienmēr vajadzētu būt ar noteiktu beigu termiņu, lai varētu novērtēt to ietekmi. Turklāt 2024. gada 31. decembra noteikšana par īpašā pasākuma termiņa beigām, kā to pieprasīja Slovēnija, ir saskaņota ar Direktīvas (ES) 2020/285 prasībām. Minētajā direktīvā ir paredzēts, ka dalībvalstīm valsts noteikumi, kuri tām ir jāpieņem, lai izpildītu direktīvas prasības, būs jāpiemēro no 2025. gada 1. janvāra. Tādējādi ierosinātais pasākums atbilst spēkā esošajiem PVN direktīvas noteikumiem. •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām Komisija pastāvīgi ir uzsvērusi vajadzību pēc vienkāršākiem noteikumiem mazajiem uzņēmumiem. Šajā sakarā Komisija 2020. gada martā pieņēma MVU stratēģiju ilgtspējīgai un digitālai Eiropai, kurā tā apņēmās turpināt darbu, lai samazinātu slogu MVU. Viens no minētās stratēģijas pīlāriem ir mērķis samazināt regulatīvo slogu MVU. Ciktāl tas attiecas uz fiskālajiem noteikumiem, šis īpašais pasākums atbilst šādiem mērķiem. Tas atbilst arī 2020. gada rīcības plānam taisnīgas un vienkāršas nodokļu sistēmas izveidei, kas atbalsta ekonomikas atveseļošanas stratēģiju, kurā atzīts, ka nodokļu saistību izpildes izmaksas ES joprojām ir augstas un ka saistību izpildes izmaksas maziem uzņēmumiem parasti ir ievērojami augstākas nekā lieliem uzņēmumiem. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats PVN direktīvas 395. pants. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Vadoties pēc PVN direktīvas noteikuma, kurš ir šā priekšlikuma pamatā, priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tādēļ subsidiaritātes principu nepiemēro. •Proporcionalitāte Šis lēmums attiecas uz atļauju, ko piešķir dalībvalstij pēc tās pieprasījuma, un tas neuzliek nekādus pienākumus. Ņemot vērā atkāpes ierobežoto darbības jomu, īpašais pasākums ir samērīgs ar izvirzīto mērķi, proti, vienkāršot nodokļu iekasēšanu attiecībā uz mazajiem nodokļa maksātājiem un nodokļu administrācijai. •Juridiskā instrumenta izvēle Ierosinātais instruments ir Padomes īstenošanas lēmums. Saskaņā ar PVN direktīvas 395. pantu atkāpe no kopējiem PVN noteikumiem ir pieļaujama vienīgi ar Padomes atļauju, ko tā ar vienprātīgu lēmumu pieņem pēc Komisijas priekšlikuma. Padomes īstenošanas lēmums ir vispiemērotākais instruments, jo to var adresēt atsevišķai dalībvalstij. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanās ar ieinteresētajām personām netika veikta. Šā priekšlikuma pamatā ir Slovēnijas pieprasījums, un tas attiecas tikai uz šo konkrēto dalībvalsti.

•Ietekmes novērtējums Padomes īstenošanas lēmuma priekšlikuma mērķis ir vēl trīs gadus turpināt vienkāršošanas pasākumu, kas atceļ daudzas PVN saistības uzņēmumiem, kuru gada apgrozījums nepārsniedz 50 000 EUR, un tādējādi tam ir pozitīva ietekme uz administratīvā sloga samazināšanu uzņēmumiem un nodokļu administrācijai bez būtiskas ietekmes uz kopējiem valsts budžeta ieņēmumiem no PVN. Šā pasākuma ietekme jebkurā gadījumā būs neliela, jo ierobežots ir gan atkāpes piemērošanas laiks, gan joma. Nodokļa maksātājiem šis atkāpes pasākums būs fakultatīvs. Nodokļa maksātāji varēs izvēlēties arī parasto PVN režīmu saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 290. pantu. •Pamattiesības Šim priekšlikumam nav ietekmes uz pamattiesību aizsardzību. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Pēc tam, kad būs stājusies spēkā Padomes Regula (ES, Euratom) 2021/769 (2021. gada 30. aprīlis), ar ko groza Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 par galīgajiem vienotajiem pasākumiem, lai iekasētu pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodokļi, Slovēnija neveiks kompensācijas aprēķinus attiecībā uz PVN pašu resursu pārskatu par 2021. finanšu gadu un turpmākajiem gadiem. 2022/0028 (NLE) Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS, ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2013/54/ES attiecībā uz atļauju Slovēnijas Republikai, lai atļautu tai turpināt piemērot īpašo pasākumu, atkāpjoties no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes Direktīvu 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1)Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 287. panta 15) punktu Slovēnija var atbrīvot no pievienotās vērtības nodokļa (PVN) tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz 25 000 EUR ekvivalentu valsts valūtā pēc valūtas maiņas kursa, kas bija spēkā tās pievienošanās dienā. (2)Ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2013/54/ES Slovēnijai tika atļauts līdz 2015. gada 31. decembrim ieviest īpašu pasākumu, ar ko atkāpjas no Direktīvas 2006/112/EK 287. panta 15) punkta, un atbrīvot no PVN tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz 50 000 EUR (“īpašais pasākums”). Minētā atļauja ir pagarināta divas reizes, pēdējo reizi ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1700 līdz 2021. gada 31. decembrim. (3)Vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2021. gada 27. oktobrī, Slovēnija pieprasīja atļauju turpināt piemērot īpašo pasākumu līdz 2024. gada 31. decembrim, t. i., datumam, līdz kuram dalībvalstīm jātransponē Padomes Direktīva (ES) 2020/285. No minētās direktīvas izriet, ka no 2025. gada 1. janvāra dalībvalstīm būs atļauts atbrīvot no PVN to nodokļa maksātāju veikto preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, kuru gada apgrozījums dalībvalstī nepārsniedz 85 000 EUR vai ekvivalentu valsts valūtā. (4)Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punkta otro daļu Komisija 2021. gada 15. novembra vēstulē nosūtīja pārējām dalībvalstīm Slovēnijas pieprasījumu. Komisija 2021. gada 16. novembra vēstulē paziņoja Slovēnijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama pieprasījuma izvērtēšanai.