PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

“Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā” (“Nolīgums”) tika parakstīts 2002. gada 4. jūlijā Kopenhāgenā un noslēgts uz sākotnējo laikposmu, kas beidzās 2002. gada 31. decembrī. Nolīguma 12. panta b) punktā ir paredzēta iespēja pēc Pušu vienošanās to pagarināt uz piecu gadu laikposmu. Nolīgums pagarināts divreiz: 2011. un 2014. gadā.

Nolīgums notecēja 2019. gada 7. novembrī.

Nolīguma vēlreizēja pagarināšana uz pieciem gadiem ir abu Nolīguma pušu interesēs, jo turpina veicināt ES un Ukrainas sadarbību kopīgajās zinātnes un tehnoloģiju (ZT) prioritārajās jomās, kas rada abpusēju labumu.

Ukrainai ir ilgas zinātnes un tehnoloģiju izcilības tradīcijas, un par spīti pēdējo gadu grūtībām tai joprojām ir augstākā līmeņa zinātne un zinātnieki, un šī Savienības kaimiņvalsts ir svarīgs zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas (ZTI) subjekts. Savienības un Ukrainas sadarbība tradicionāli ir bijusi ļoti aktīva, sevišķi tādās jomās kā progresīvi/jauni materiāli, IT tehnoloģija, fizika un astronomija, inženierzinātnes, lauksaimniecības tehnoloģija, nanotehnoloģija, biotehnoloģija un to lietišķošana tādās nozarēs kā aviācija, enerģētika un biomedicīna, it īpaši vēža imūnterapija.

Ar Nolīgumu izveidotās ES un Ukrainas Apvienotās zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības komitejas sanāksmē, kas 2019. gada 29. janvārī notika Kijevā, Puses pauda nodomu Nolīgumu vēlreiz pagarināt uz pieciem gadiem, atzīstot progresu ES un Ukrainas sadarbības paplašināšanā pētniecībā un inovācijā. Ukrainas valdība no savas puses pagarināšanu jau ir sākusi.

Pagarinātā Nolīguma saturs būs identisks pašreizējā Nolīguma saturam. Pagarinātais Nolīgums nevienai no Pusēm neradīs jaunas tiesības un pienākumus, taču paildzinās juridisko režīmu, kas zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības jomā Pušu starpā jau pastāv.

•Saskanība ar attiecīgajā politikas jomā spēkā esošajiem noteikumiem

Iniciatīva visnotaļ saskan ar ES pētniecības un inovācijas starptautiskās sadarbības stratēģiju, kā arī iepriekšējās un jaunās Komisijas ārējo sakaru darbību, kur Ukraina ES ir stratēģisks partneris pētniecības un inovācijas jomā. Ar Nolīgumu tiek arī īstenota ES starptautiskās sadarbības stratēģija pētniecībā un inovācijā, kas aicina ES pētniecības un inovācijas vidi padarīt starptautiskāku un atvērtāku. Šis Nolīgums papildina programmas “Apvārsnis 2020” Asociācijas nolīgumu, kurā īpaša uzmanība pievērsta noteikumiem par Ukrainas dalību “Apvārsnī 2020”. Šā ZT nolīguma pagarināšana ļautu saglabāt vispārējo plašo tiesisko regulējumu divpusējai sadarbībai ZTI jomā un raidītu svarīgu politisku signālu par to, cik lielu nozīmi ES piešķir sadarbībai ar Ukrainu ZTI jomā. • Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem ES globālā ārpolitikas un drošības politikas stratēģija apstiprina, ka sadarbība pētniecībā ir svarīgs ES ārlietu politikas aspekts, un sadarbību pētniecībā uzskata par sociālekonomisko saišu būtisku stiprinātāju.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

•Juridiskais pamats

Darboties starptautiskajā arēnā pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā ES pilnvaro LESD 186. pants. Priekšlikuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunkts.

•Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)