LV    LV LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 8.10.2008 
SEC(2008) 2545 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
Pavaddokuments 
Priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVAI  
 
par patērētāju tiesībām 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
{COM(2008) 614 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2544} {SEC(2008) 2547} 
 
LV 2   LV 1. A PSPRIEŠAN ĀS UN SPECI ĀLĀS ZINĀŠANAS  
Komisija 2007. gada 7. febru ārī pieņēma Zaļo grāmatu par pat ērētāju acquis  pārskatīšanu, ar 
kuru ierosin āja sabiedrisko apspriešanu1. Komisija sa ņēma vairāk nekā 300 atbildes no 
patērētāju un uzņēmēju asociācijām, dalībvalstīm, Eiropas Parlamenta, Eiropas Ekonomikas 
un sociālo lietu komitejas un cit ām ieinteres ētajām person ām, piemēram, akad ēmisko vai 
juridisko aprindu p ārstāvjiem. 
Veselības un pat ērētāju ģenerāldirektorāts 2007. gada 14. novembr ī rīkoja pilnas dienas 
konferenci ieinteres ētajām person ām, lai noteiktu probl ēmas saist ībā ar reglament ējošiem 
noteikumiem, un apspriestu daž ādus jautājumus, kuri min ēti Zaļās grāmatas apspriešanas 
atbildēs. Strādājot pie ietekmes nov ērtējuma, no 2007. gada decembra l īdz 2008. gada martam 
notika plaša apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām. Apspriežoties ar ieinteres ētajām 
personām, tika ieg ūta svarīga inform ācija par probl ēmas defin ēšanu un strat ēģisko risinājumu 
novērtējumu.  
Komisijas l īgumslēdzējs 2007. gada 20. decembr ī nosūtīja daudzām ieinteres ētajām personām 
no patērētāju vidus un uz ņēmumiem divas anketas (vienu, kuras m ērķgrupa bija uz ņēmumi, 
un otru, kuras m ērķgrupa bija pat ērētāji). Turkl āt minētais līgumslēdzējs tajās ietvēra divu 
Eurobarometer  aptauju rezult ātus, minētās aptaujas veiktas Komisijas uzdevum ā, lai 
noskaidrotu pat ērētāju un mazumtirgot āju nostāju. 
Līgumslēdzējs Komisijas uzraudz ībā 2008. gada janv ārī un febru ārī rīkoja vair āk nekā 
20 tikšanās klātienē ar galvenajiem uz ņēmēju vides p ārstāvjiem.  
Tika izveidota ekspertu grupa, kur ā darbojās juridisko un ekonomikas jaut ājumu eksperti un 
patērētāju pārstāvji, kuru uzdevums bija konsult ēt par strat ēģiskajiem risin ājumiem un to 
paredzamo ietekmi.  
2008. gada 6. febru ārī notika pilnas dienas semin ārs ieinteres ētajām person ām, kurā vairāk 
nekā 40 uzņēmumu pārstāvju apsprieda ES pat ērētāju jomas ties ību aktos paredz ēto izmaiņu 
ietekmi uz uz ņēmumiem.  
2008. gada 13. febru ārī tika rīkota patērētāju fokusa grupas diskusija, kur ā piedalījās vairāk 
nekā 20 patērētāji. Šī fokusa grupa nov ērtēja spēkā esošo pat ērētāju aizsardz ības noteikumu 
ietekmi uz pat ērētāju uzvedību un to, k ā paredzētās tiesību aktu izmai ņas ietekm ēs patērētāju 
uzticēšanos pirkumu veikšanai cit ās valstīs. 
Līgumslēdzējs Eiropas Pat ērētāju konsultat īvā grupas ( ECCG ) ietvaros 2008. gada 
29. februārī rīkoja semin āru, lai apspriestu ES pat ērētāju jomas ties ību aktu izmai ņu ietekmi 
uz patērētāju aizsardz ību un patērētāju uzticēšanos, it īpaši pārrobežu dar ījumos. 
Turklāt Komisijas dienesti r īkoja divpus ējas sanāksmes ar Eiropas pat ērētāju apvienību biroju 
(BEUC ) un BEUC pārstāvji piedal ījās patērētāju fokusa grupas diskusij ā, ekspertu grupas 
darbā un ECCG  apakšgrupas san āksmē.  
Komisija r īkoja divas atseviš ķas apspriešanas par direkt īvu par pat ērētāju aizsardz ību saistībā 
ar distances l īgumiem un direkt īvu par pat ērētāja aizsardz ību attiecībā uz līgumiem, kas 
                                                 
1 Za ļā grāmata par pat ērētāju acquis  pārskatīšanu (COM(2006) 744, gal īgā redakcija, 8.2.2007. Za ļā 
grāmata un rezult āti ir atrodami šaj ā tīmekļa vietnē:  
http://ec.europa.eu/consumers/rights/cons_acquis_en.htm .  
 
LV 3   LV noslēgti ārpus uzņēmuma telp ām. Komisija aicin āja visas ieinteres ētās personas iesniegt tai 
atbildes attiec īgi līdz 2006. gada 21. novembrim un 2007. gada 4. decembrim2. 
Visbeidzot ietekmes nov ērtējumā tika iesaist īti arī citi ģenerāldirektorāti, izveidojot ietekmes 
novērtējuma starpdienestu vad ības grupu acquis  pārskatīšanas jaut ājumos.  
2. P ROBLĒMAS DEFIN ĒŠANA  
Problēma, par kuru ir veikts šis ietekmes nov ērtējums, ir nepiln īgi izveidots iekš ējais tirgus 
starp uzņēmēju un pat ērētāju (B2C). Patērētāji vēl nevar piln ībā izmantot priekšroc ības, ko 
lielākas izvēles un lab āku cenu zi ņā sniedz piln ībā integrēts mazumtirdzniec ības tirgus. 
Iekšējā tirgus darb ību traucē vairāki praktiski un struktur āli šķēršļi, piemēram, valodas 
barjeras, ar lo ģistiku un ar reglament ējošiem noteikumiem saist īti šķēršļi.  
Būtiskus ar reglament ējošiem noteikumiem saist ītus šķēršļus rada pat ērētāju darījumus 
reglament ējošo tiesību aktu sadrumstalot ība dalībvalstīs. Minētajos tiesību aktos transpon ētas 
vairākas direkt īvas, kuras veido ES pat ērētāju acquis . Saskaņā ar Eurobarometer 2008. gada 
aptauju, 60 % tirgot āju uzskata, ka papildu izmaksas, kas saist ītas ar atbilst ības nodrošin āšanu 
dažādu valstu ties ību aktiem, kuri reglament ē patērētāju darījumus, ir b ūtisks šķērslis 
pārrobežu tirdzniec ībai starp uz ņēmēju un patērētāju.  
Galvenais sadrumstalot ības cēlonis ir pat ērētāju jomas direkt īvās paredzētās minimālās 
saskaņošanas klauzulas. Min ētajās klauzulās skaidri atz ītas dalībvalstu ties ības paturēt spēkā 
vai pieņemt stingr ākus patērētāju aizsardz ības noteikumus valsts ties ību aktos. Dal ībvalstis ir 
plaši izmantojušas šo iesp ēju, lai sav ā valstī nodrošin ātu patērētāju tiesību aizsardz ību 
augstākā līmenī. Reglament ējošo noteikumu sadrumstalot ības probl ēmu saasina v ēl divi 
aspekti: 1) fakts, ka ES reglament ējošie noteikumi nav nevainojami saska ņoti, un 2) fakts, ka 
daži noteikumi min ētajās direktīvās ir novecojuši; valstu regulatoru nesaska ņotie mēģinājumi 
risināt šos jaut ājumus ir tikai veicin ājuši sadrumstalot ību. Šajā ietekmes nov ērtējumā 
uzmanība ir vērsta tikai uz jaut ājumiem, kuri attiecas uz sadrumstalot ības ietekmi, īpaši uz 
patērētājiem un uz ņēmumiem.  
Sadrumstalot ībai ir div ējāda ietekme uz iekš ējo tirgu. Pirmk ārt, tā izpaužas k ā uzņēmumu 
nevēlēšanās pārdot preces pat ērētājiem citās valstīs. Sadrumstalot ības ietekmi j ūt uzņēmumi 
spēkā esošo kol īziju normu (it īpaši Roma I regulas) d ēļ, kas aizliedz tirgot ājiem mazin āt to 
aizsardzības līmeni, kāds ārzemju pat ērētājiem ir nodrošin āts viņu mītnes valst ī. Tirgotājiem, 
kuri vēlas pārdot produktus cit ās valstīs, būs jāsedz juridiskas un cita veida atbilst ības 
izmaksas, lai nodrošin ātu attiecīgā patērētāju aizsardz ības līmeņa ievērošanu konkr ētajā valstī. 
Šādas izmaksas beig ās nākas uzņemties pat ērētājiem, vai, v ēl sliktāk, uzņēmumi nev ēlēsies 
pārdot produktus cit ās valstīs.  
Otrkārt, sadrumstalot ības ietekme izpaužas zem ā patērētāju uzticēšanās līmenī pārrobežu 
tirdzniecībai. Patērētāju neuztic ēšanos izraisa vair āki faktori, tostarp pat ērētāju nepietiekamas 
zināšanas par vi ņu tiesībām, patērētāju uzskats, ka, iep ērkoties pie ārzemju tirgot ājiem, viņi 
būs mazāk aizsargāti un ka ārzemēs būs sarežģītāk atrisināt strīdu gadījumus. Reglament ējošo 
noteikumu sadrumstalot ība un ar to saist ītais nevienm ērīgais patērētāju aizsardz ības līmenis 
ES sarežģī izglītošanas kampa ņu rīkošanu vis ā Eiropā par patērētāju tiesībām un alternat īvas 
strīdu izšķiršanas meh ānismu piem ērošanu. 
                                                 
2 Abu apspriešanu rezult āti ir atrodami šaj ā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/consumers/rights . 
 
LV 4   LV 3. ES  TIESĪBAS RĪKOTIES  
Līguma 153. panta 1. punkts un 3. punkta a) apakšpunkts pa redz, ka Kopienai j āveicina augsts 
patērētāju aizsardz ības līmenis, pie ņemot pas ākumus saska ņā ar Līguma 95. pantu, kuru 
mērķis ir iekšējā tirgus izveidošana un darb ība. 
Sadrumstalot ības dēļ tirgotājam, kurš v ēlas pārdot produktus cit ās valstīs, būs jāsedz 
juridiskas un cita veida atbilst ības izmaksas, lai nodrošin ātu patērētāja mītnes valst ī noteiktā 
patērētāju aizsardz ības līmeņa ievērošanu, k ā paredzēts Roma I regul ā. Tas ir ar 
reglament ējošiem noteikumiem saist īts šķērslis iekšējā tirgus izveidei. 
Šo problēmu var atrisin āt tikai ar koordin ētu ES iejaukšanos, jo probl ēmas būtība ir tā, ka 
dalībvalstis nekoordin ēti izmanto minim ālās saskaņošanas klauzulas. Probl ēmu saasina un v ēl 
lielāku sadrumstalot ību rada ar ī tas, ka nekoordin ēti tiek risin āti jautājumi saist ībā ar jaunām 
tirgus attīstības tendenc ēm, reglament ējošo noteikumu tr ūkumu un pretrun īgumu ES ties ību 
aktos patērētāju aizsardz ības jomā. 
4. M ĒRĶI 
Vispārējais mērķis: sekmēt iekšējā tirgus darb ības uzlabošanu komercdar ījumiem starp 
uzņēmēju un patērētāju un panākt patērētāju tiesību aizsardz ību vienmērīgi augstā līmenī. 
Saistītais konkr ētais mērķis: 
veicināt pārrobežu konkurenci, t ādējādi nodrošinot pat ērētājiem plaš āku preču un 
pakalpojumu kl āstu par zem ākām cenām.  
Saistītais darb ības mērķis:  
uzlabot pat ērētāju aizsardz ības jomā pieņemtos ties ību aktus, tos vienk āršojot un padarot 
saskaņotākus.  
Vispārējais mērķis nr. 1: mazin āt uzņēmumu 
nevēlēšanos nodarboties ar p ārrobežu 
tirdzniecību. 
Saistītais konkr ētais mērķis:  
samazināt atbilst ības nodrošin āšanas 
izmaksas uz ņēmumiem. 
Saistītie darbības mērķi: 
mazināt juridisko neskaidr ību, novēršot 
reglament ējošo noteikumu sadrumstalot ību3 
un samazinot administrat īvās izmaksas un 
atbilstības nodrošin āšanas izmaksas, kas 
rodas uz ņēmumiem, iev ērojot pat ērētāju 
aizsardzības tiesību aktu pras ības;  
palielināt pārrobežu tirdzniec ības darījumu 
skaitu starp uz ņēmēju un patērētāju.  Vispārējais mērķis nr. 2: palielin āt 
patērētāju uzticēšanos iekš ējā tirgū. 
Saistītie konkr ētie mērķi: 
nodrošināt patērētājiem vien ādu tiesību 
aizsardzības līmeni, iep ērkoties cit ās 
valstīs; 
nodrošināt patērētāju aizsardz ību augst ā 
līmenī. 
Saistītie darbības mērķi: 
mazināt juridisko neskaidr ību 
patērētājiem; 
palielināt stimulu pat ērētājiem iepirkties 
citās valstīs. 
                                                 
3 Šeit sadrumstalot ība attiecin āma uz atš ķirībām spēkā esošajos valstu ties ību aktos, kurus var ētu 
piemērot konkrētām darbībām. 
 
LV 5   LV 5. S TRATĒĢISKIE RISIN ĀJUMI  
Pamatojoties uz r īkoto apspriešanu rezult ātiem, ir izstr ādāti dažādi stratēģiskie risin ājumi. No 
dažiem risin ājumiem (piem ēram, dubulta rež īma ieviešana attiec ībā uz iekšzemes un 
pārrobežu dar ījumiem starp uz ņēmēju un pat ērētāju) atteic ās jau sākuma posm ā. Dubults 
režīms attiecībā uz iekšzemes un p ārrobežu dar ījumiem rad ītu vēl lielāku sadrumstalot ību, un 
patērētājiem, kuri jau tagad nepietiekami zina par sav ām tiesībām, būtu vēl sarežģītāk 
iepazīties ar reglament ējošiem noteikumiem. Tas palielin ātu citas atbilst ības nodrošin āšanas 
izmaksas, piem ēram, uzņēmējdarbības procesu (piem., atpaka ļ sūtāmo preču) pārvaldība, būtu 
pretrunā vienkāršošanas m ērķim un rad ītu konkurences trauc ējumus starp uz ņēmumiem, kuri 
nodarbojas ar tirdzniec ību tikai sav ā valstī, un uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar tirdzniec ību 
gan savā valstī, gan citās valstīs. 
Analīzes rezult āti liecina, ka status quo  saglabāšanas (1. risin ājums) rezult āts būs 
sadrumstalot ība, un tas nelabv ēlīgi ietekm ēs iekšējo tirgu. Pas ākumi, kuri nav saist īti ar 
tiesību aktiem, (2. risin ājums), kas paredz inform ēšanas kampa ņas un pašregul āciju, neliel ā 
mērā labvēlīgi ietekm ētu patērētājus, taču praksē reglament ējošo noteikumu sadrumstalot ība 
mazinātu pasākumu rad ītās priekšroc ības uzņēmumiem un netiktu nov ērsti sadrumstalot ības 
nelabvēlīgie aspekti. 2. risin ājumu var ētu īstenot arī kā papildin ājumu ar ties ību aktiem 
saistītajiem risin ājumiem (3., 4. un 5. risin ājums), un t ādējādi palielin ātos šo risin ājumu 
radītās priekšroc ības.  
Tiesību aktu izmai ņas, ko paredz 3., 4. un 5. risin ājums, ir balst ītas uz piln īgu saskaņošanu. 
4. risinājums ietver 3. risin ājumu kop ā ar dažiem citiem ar regul ējumu saist ītiem jautājumiem. 
5. risinājums ietver 4. risin ājumu un dažas citas regul ējuma izmai ņas.  
Četrām 3. risin ājumā ierosinātajām tiesību aktu izmai ņām tikai ierobežot ā mērā būtu labvēlīga 
ietekme uz iekš ējā tirgus darb ību un lab āku regulējumu. Vien īgā priekšroc ība, izmantojot šo 
risinājumu, būtu tiesību aktu skaidr ības uzlabošana vai to “sak ārtošana”.  
4. risinājumā paredzētās vidēja mēroga izmai ņas kopā ietver 20 ties ību aktu izmai ņas (t.i., 
četras 3. risin ājumā ierosinātās izmaiņas + 16 papildu izmai ņas), kuras cita starp ā i) definētu 
piegādi un noteiktu, kam b ūtu jāuzņemas zaud ējumu vai boj ājumu risks, it īpaši gadījumos, 
kad preces tiek nos ūtītas patērētājam, ii) piel āgotu un vienk āršotu distances l īgumiem un 
ārpus uzņēmuma telp ām noslēgtiem līgumiem piem ērojamo noteikumu darb ības jomu, 
iii) saskaņotu inform ēšanas pras ības un noteikumus par atteikuma ties ībām distances l īgumos 
un līgumos, kas nosl ēgti ārpus uzņēmuma telp ām, iv) saska ņotu aizsardz ības līdzekļu 
piemērošanas k ārtību saistībā ar precēm, kurām ir defekts, un v) ieviestu negod īgu līguma 
noteikumu saska ņotu “melno” un “pel ēko” sarakstu Kopienas l īmenī, kas aizst ātu pašreiz ējo 
sarakstu, kuram ir tikai orient ējoša nozīme. 
Kopumā paredzams, ka 4. risin ājuma nodrošin ātās priekšroc ības atsv ērs izmaksas. 
Priekšlikums sp ēcīgi veicinās iekšējā tirgus lab āku darbību, saska ņojot un racionaliz ējot 
noteikumus, mazinot slogu uz ņēmumiem, it īpaši MVU, kuri v ēlas nodarboties ar p ārrobežu 
tirdzniecību. Šis risin ājums kopum ā palielinās patērētāju uzticēšanos pirkumu veikšanai cit ās 
valstīs un pašu valst ī, it īpaši pateicoties tam, ka pat ērētājiem tiks nodrošin ātas zemākas cenas 
un labāka izvēle. Šis risin ājums būtiski uzlabos ties ību aktu kvalit āti un pat ērētāju 
aizsardzības jomā pieņemto ties ību aktu l īmeni, it īpaši distances dar ījumos un dar ījumos 
ārpus uzņēmuma telp ām, jo tas nov ērsīs neatbilst ības un tr ūkumus, nosakot kop īgus 
noteikumus un defin īcijas. 
Papildu izmai ņas tiesību aktos, kas paredz ētas saska ņā ar 5. risin ājumu, ir t ālejoši 
priekšlikumi (piem ēram, noteikumi par defektiem, kuri atk ārtojas, vai par rezerves da ļu 
pieejamību), kuri rada uz ņēmumiem izmaksas, ko neatsv ērs patērētājiem rad ītās 
 
LV 6   LV priekšrocības, un t ādēļ neatbilst abiem p ārskatīšanas mērķiem (t.i., mazin āt atbilstības 
nodrošināšanas izmaksas uz ņēmumiem un palielin āt patērētāju uzticēšanos).  
6. risinājums paredz iekš ējā tirgus klauzulu, apvienojot to ar 3. risin ājumu 
(1. apakšrisin ājums) vai ar 4. risin ājumu (2. apakšrisin ājums). Tom ēr šiem diviem 
apakšrisin ājumiem pa vidu v ēl ir iespējami daudzi citi varianti ar katram no tiem atbilstošu 
ietekmi. Min ētā iekšējā tirgus klauzula b ūtu pretrun ā Roma I regulai, saska ņā ar kuru tirgot āji, 
kuri veic p ārrobežu tirdzniec ību, var br īvi izvēlēties līgumam piem ērojamo ties ību aktu. 
Sabiedriskaj ā apspriešan ā iekšējā tirgus klauzulu atbalst īja uzņēmumu pārstāvji, taču pret to 
iebilda liel ākā daļa dalībvalstu un pat ērētāju organiz ācijas.  
Lai gan šis risin ājums likvid ētu ar regul ējumu saist ītos šķēršļus iekšējā tirgū un būtiski 
mazinātu uzņēmumu slogu, tas noveltu juridisk ās neskaidr ības problēmu uz pat ērētājiem, kas 
savukārt nelabvēlīgi ietekm ētu patērētāju uzticēšanos. Pērkot ārzemju tirgot āju produktus, uz 
patērētājiem tiktu attiecin āts atšķirīgs aizsardz ības līmenis. Šis risin ājums radītu problēmas 
tiesām un mediatoriem. Tas neuzlabotu ties ību aktu kvalit āti un saist ītos ar būtiskām politikas 
izmaiņām dažus m ēnešus pēc tam, kad tiktu pie ņemta Roma I regula, kur ā ir paredz ēta 
pārskatīšanas klauzula, kas ļauj Komisijai v ērtēt tās praktisko piem ērošanu.  
Nav nepieciešams nov ērtēt iekšējā tirgus klauzulu apvienojum ā ar 5. risin ājumu, jo, k ā 
redzams min ētā risinājuma nov ērtējumā, 5. risin ājumam ir maza noz īme saist ībā ar 
regulējumu.  
Iepriekš min ēto iemeslu d ēļ 4. risinājums (vid ēja mēroga izmai ņas tiesību aktos) ir ierosin āts 
kā vispiemērotākais risin ājums pārskatīšanā noteiktaj ām problēmām. Tikai izmantojot šo 
risinājumu, var sasniegt abus p ārskatīšanas mērķus. Tas neizsl ēdz 2. risin ājumā paredzēto, ar 
tiesību aktiem nesaist īto papildin ājumu vienlaic īgu piemērošanu.  
6. A DMINISTRAT ĪVAIS SLOGS  
Ņemot vērā izvēlētajā risinājumā (4. risinājums) paredz ēto pilnīgas saska ņošanas nosac ījumu, 
priekšlikuma rad ītais papildu slogs (izmai ņu izmaksas) tirgot ājiem, kas pašlaik nodarbojas ar 
distances p ārdošanu, vienam uz ņēmumam ir EUR 2153. Tirgot ājiem, kas pašlaik nodarbojas 
ar pārdošanu, izmantojot ārpus uzņēmuma telp ām noslēgtus līgumus, izmai ņu izmaksas 
vienam uz ņēmumam ir EUR 3653. Papildu slogs nav paredzams mazumtirgot ājiem, kuri veic 
nepastarpin ātus darījumus. Sedzot š īs izmaiņu izmaksas, pašlaik darbojošies uz ņēmumi 
ievēros attiec īgās tiesību aktu pras ības visā ES un var ēs brīvi tirgoties 27 dal ībvalstīs. 
Tādējādi būtiski mazin āsies to uz ņēmumu slogs, kuri v ēlēsies veikt p ārrobežu tirdzniec ību 
ES.  
Piemēram, tirgot āji, kas sav ā valstī jau nodarbojas ar distances tirdzniec ību, varēs pārdot 
produktus 27 dal ībvalstīs, sedzot izmaksas EUR 2153 apm ērā (nevis EUR 70 526). T āpat 
tirgotājiem, kas sav ā valstī jau nodarbojas ar tirdzniec ību, izmantojot ārpus uzņēmuma telp ām 
noslēgtus līgumus, var ēs izvērst darbību 27 dal ībvalstīs, maksājot EUR 3653 (nevis 
EUR 71 625, kas b ūtu jāmaksā saskaņā ar pašlaik sp ēkā esošo, sadrumstaloto rež īmu).  
Jaunam uz ņēmumam, kurš iev ēro 27 dal ībvalstu noteikumus, izmaksas mazin āsies. 
Jaunizveidotiem uz ņēmumiem, kuri nodarbojas ar distances p ārdošanu, slogs b ūs EUR 5526 
(nevis EUR 70 526). Jaunizveidotiem uz ņēmumiem, kuri nodarbojas ar p ārdošanu, izmantojot 
ārpus uzņēmuma telp ām noslēgtus līgumus, slogs b ūs EUR 6625 (nevis EUR 71 625). 
Uzņēmumiem, kas jau nodarbojas ar p ārrobežu tirdzniec ību, būs jāsedz izmaksas, ko rada 
tiesību aktu sadrumstalot ība, starpposm ā no Roma I regulas sp ēkā stāšanās brīža līdz brīdim, 
kad tiks īstenota varb ūtējā likumdošanas iniciat īva par pat ērētāju tiesībām.  
 
LV 7   LV Šo izmaksu samazin āšanās ir vēl būtiskāka, ņemot vērā to, ka Eurobarometer  2008. gada 
aptaujā gandrīz puse no 75 % tirgot āju, kuri pašlaik nenodarbojas ar p ārrobežu tirdzniec ību, 
izmantojot distances sazi ņas līdzekļus, norādīja, ka viņi ar to nodarbotos, ja noteikumi tiktu 
saskaņoti. Ja tādā gadījumā to tirgot āju skaits, kuri nodarbojas  ar distances tirdzniec ību, 
palielinātos par 31 % (ne ņemot vērā iespējamo multiplikatora efektu), ietekme uz 
tirdzniecības apjomu b ūtu ievērojama.  
Izsakot to visu vienk āršākās — ieguv ēju un zaud ētāju — kategorij ās, galvenie š īs analīzes 
secinājumi ir šādi: 
• uzņēmumi, kuri pašlaik noda rbojas ar tirdzniec ību tikai sav ā valstī, bet apsver 
iespēju izvērst darbību citās valstīs, būs ieguvēji, jo, pateicoties piln īgai 
saskaņošanai, izmaksas, kas tiem b ūs jāsedz, būs daudz zem ākas; 
• uzņēmumi, kuri pašlaik nodarbojas ar tirdzniec ību vienā vai divās dalībvalstīs, bet 
apsver iesp ēju izvērst darbību vēl citās dalībvalstīs, būs ieguvēji, jo, pateicoties 
pilnīgai saskaņošanai, izmaksas b ūs daudz zem ākas. 
Daži uzņēmumi, kuri nodarbojas ar tirdzniec ību tikai sav ā valstī un kuri nav ieinteres ēti 
izvērst darbību citās valstīs, ciestu s īkus zaudējumus, jo tiem b ūtu jāmaksā nelieli vienreiz ēji 
maksājumi, piel āgojoties regul ējuma izmai ņām. Gan tirgot ājiem, kuri nodarbojas ar distances 
pārdošanu, gan tiem, kuri nodarbojas ar tiešo p ārdošanu, b ūs jāsedz izmaksas (vienreiz ēji 
maksājumi) ES l īmenī saistībā ar pielāgošanos jaun ās direktīvas noteikumiem, tiem b ūs 
jāiepazīstas ar taj ā paredzētajiem pien ākumiem un j āizstrādā jauni standarta l īguma 
noteikumi. Paredzams, ka mazumtirgot ājiem, kuri veic nepastarpin ātus darījumus, būs tikai 
neliels papildu slogs saist ībā ar konkr ēta veida nepastarpin ātu uzņēmējdarbību (piemēram, 
lietotu pre ču veikali, kas darbojas k ā patērētāju starpnieki). Visas izmaksas saist ībā ar šo 
pielāgošanos ir vienreiz ēji maksājumi. Nav paredzama b ūtiska ietekme attiec ībā uz 
administrat īvo slogu valsts iest ādēm.  
7. N OVĒRTĒŠANA UN UZRAUDZ ĪBA 
Uzraudzības un nov ērtēšanas process iever š ādus pasākumus: 
• sistemātiski veiktu gad ījumu izp ēti par konkr ētiem tirgot ājiem, kuri paplašina 
pārrobežu tirdzniec ību starp uz ņēmēju un patērētāju; 
• varētu izveidot vienu vai vair ākas tirgot āju ekspertu grupas un p ārskatīt izmaksas 
saistībā ar izvēlēto risinājumu;  
• varētu izveidot nelielu juridisko jaut ājumu ekspertu grupu, lai p ārskatītu 
pierādījumus par to, k ā juridiskā ziņā darbojas izv ēlētais risinājums. Izv ēlētā 
risinājuma turpm ākajā uzraudz ībā un vērtēšanā būtiska noz īme varētu būt 
Komisijas nesen izveidotajai pat ēriņa tirgus uzraudz ības sistēmai. 
Veselības un pat ērētāju ģenerāldirektorāta izstrādātajā daudzgadu nov ērtējuma programm ā ir 
paredzēta patērētāju aizsardz ības jomas ties ību aktu izv ērtēšana 2016. gad ā.