Kopīgs priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Savienības nostāju Asociācijas padomē, kas izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par ES un Marokas rīcības plāna īstenošanu, ar kuru tiek īstenots īpašais statuss (2013.–2017. g.) /* JOIN/2013/06 final - 2013/0107 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS Maroku un ES saista Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgums, kurš ir spēkā kopš 2000. gada marta un uz kura pamata abas puses 2005. gada jūlijā Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) ietvaros apstiprināja ES un Marokas rīcības plānu, kas paredzēts 5 gadu periodam. Šādā kontekstā attiecības starp Eiropas Savienību un Maroku ir attīstījušās un sasniegušas būtisku briedumu. Kopīgā dokumenta / īpašā statusa pieņemšana 2008. gada oktobrī deva turpmāku impulsu šīm attiecībām un iezīmēja būtisku divpusējo attiecību padziļināšanos politisko attiecību un drošības jomā, ekonomikā un tirdzniecībā, kā arī dažādās nozarēs un attiecībās starp cilvēkiem[1]. Spēkā esošā EKP rīcības plāna termiņš beidzās 2010. gada jūlijā, un tāpēc ir vajadzīgs vienoties un pieņemt jaunu rīcības plānu, kas balstīts uz kopīgā dokumenta / īpašā statusa mērķiem un ambīcijām. Tomēr, gaidot jauna rīcības plāna pieņemšanu, puses vienojās turpināt īstenot 2005. gada rīcības plānu. ES un Marokas attiecības ir jāvērtē kopā ar vispārējām politiskās situācijas pārmaiņām šajā reģionā kopš 2011. gada sākuma. Kopīgais paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei „Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” definēja jaunu stratēģiju, kas orientēta uz augstāku diferencēšanas līmeni, ļaujot katram partnerim attīstīt savas attiecības ar ES, pamatojoties uz saviem centieniem, vajadzībām un spējām, bet vienlaikus arī ņemot vērā savstarpējās atbildības principus un vienoto uzticību cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma universālajām vērtībām, kā arī uz spēju īstenot kopīgi pieņemtās prioritātes. Šis jaunais rīcības plāns skaidri nosaka šīs privileģētās ES un Marokas partnerības prioritāros mērķus, vienlaikus ņemot vērā abu valstu attiecību īpašo statusu un vispusīgo būtību. Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD), cieši sadarbodamies ar Eiropas Komisijas dienestiem un ES dalībvalstīm, ir risinājis izpētes sarunas ar Maroku, kuru rezultātā panākta vienošanās par rīcības plāna projektu, jo īpaši par prioritāro darbību sarakstu, kas veicamas šā plāna ietvaros. Pēdējā ES un Marokas Asociācijas padomes sanāksmē, kas notika 2012. gada 23. aprīlī, abas puses atzīmēja, ka ir tuvu tam, lai panāktu vienošanos, kura galu galā tika panākta 2012. gada novembrī. Par abpusējo tehnisko konsultācijas pabeigšanu puses paziņoja ar vēstulēm 2012. gada 28. novembrī (EĀDD) un 2013. gada 10. janvārī (Maroka). Jaunais ES un Marokas rīcības plāns, kas īsteno īpašo statusu (2013.–2017. g.), būs galvenais atsauces instruments, kurš turpmākajos gados noteiks mūsu divpusējās attiecības ar Maroku; tas nodrošina ceļvedi, lai panāktu padziļinātāku asociāciju starp Maroku un ES. EKP joprojām būs veicinoša loma, un tā būs kā vienots stratēģiskais satvars, kas jo īpaši balstās uz partnerību un kopīgu atbildību, kā arī uz rezultātiem balstītu diferencēšanu un vajadzībām pielāgotu palīdzību. Eiropas Komisija un ES Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (turpmāk — „Augstā pārstāve”) pielikumā pievieno kopīgu priekšlikumu Padomes lēmumam par Savienības nostāju ES un Marokas Asociācijas padomē attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par rīcības plāna īstenošanu. Tādēļ Eiropas Komisija un Augstā pārstāve lūdz Padomi pieņemt pievienoto kopīgo priekšlikumu Padomes lēmumam. 2013/0107 (NLE) Kopīgs priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Savienības nostāju Asociācijas padomē, kas izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par ES un Marokas rīcības plāna īstenošanu, ar kuru tiek īstenots īpašais statuss (2013.–2017. g.) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Padomes un Komisijas 2000. gada 24. janvāra Lēmumu 2000/204/EK, EOTK par noslēgto Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, un jo īpaši tā 2. panta 1. punktu, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu, ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo priekšlikumu, tā kā: (1) Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, tika parakstīts 1996. gada 26. februārī un stājās spēkā 2000. gada 1. martā. (2) Puses plāno apstiprināt jauno ES un Marokas Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) rīcības plānu, ar ko tiek īstenots īpašais statuss (2013.–2017. g.), kas atspoguļo īpašās partnerattiecības starp abām pusēm un kas atbalstīs Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma īstenošanu, izstrādājot un saskaņojot konkrētus pasākumus tā mērķu sasniegšanai, IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU. 1. pants Savienības nostāja Asociācijas padomē, kas izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, attiecībā uz ES un Marokas EKP rīcības plāna īstenošanu, ar kuru tiek īstenots īpašais statuss (2013.–2017. g.), pamatojas uz šim lēmumam pievienoto Asociācijas padomes ieteikuma projektu. 2. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs Projekts IETEIKUMS par ES un Marokas EKP rīcības plāna īstenošanu, ar ko tiek īstenots īpašais statuss (2013.–2017. g.) ES un Marokas Asociācijas padome, ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, un jo īpaši tā 80. pantu, tā kā: (1) Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 80. pants pilnvaro Asociācijas padomi sniegt piemērotus ieteikumus nolīguma mērķu sasniegšanai. (2) Saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 90. pantu nolīguma puses veic visus vajadzīgos vispārējos vai īpašos pasākumus, lai izpildītu saistības, kas izriet no nolīguma, un tās nodrošina, lai šajā nolīgumā izvirzītie mērķi tiek sasniegti. (3) Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma puses ir vienojušās par tekstu ES un Marokas Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) rīcības plānam, ar ko tiek īstenots īpašais statuss (2013.–2017. g.). (4) EKP ES un Marokas rīcības plāns atbalstīs Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma īstenošanu, pusēm savstarpēji izstrādājot un saskaņojot konkrētus pasākumus, kas sniedz praktiskus ieteikumus šai īstenošanai. (5) Rīcības plānam ir divi mērķi — noteikt konkrētus pasākumus Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā noteikto pušu saistību izpildei un nodrošināt plašāku regulējumu ES un Marokas attiecību tālākai nostiprināšanai, lai panāktu augstāku ekonomikas integrācijas pakāpi un politiskās sadarbības padziļināšanu atbilstoši Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma vispārīgajiem mērķiem, (6) IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU. Vienīgais pants Asociācijas padome iesaka nolīguma pusēm īstenot pielikumā pievienoto ES un Marokas EKP rīcības plānu, ar kuru tiek īstenots īpašais statuss (2013.–2017. g.), ciktāl šāda īstenošana ir vērsta uz to mērķu sasniegšanu, kas izvirzīti nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses. […] Asociācijas padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS EIROPAS KAIMIŅATTIECĪBU POLITIKA PROJEKTS RĪCĪBAS PLĀNAM, LAI ĪSTENOTU MAROKAS ĪPAŠO STATUSU (2013.–2017. g.) I. IEVADS Eiropas kaimiņattiecību politika (EKP) nosaka vērienīgus mērķus, kas balstās uz savstarpēju atbildību un cieņu pret kopīgām un abpusēji atzītām vērtībām, tādām kā demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana. Tā balstās arī uz tirgus ekonomikas un brīvās tirdzniecības principiem, ilgtspējīgu attīstību, kā arī nabadzības mazināšanu un politisko, ekonomisko, sociālo un institucionālo reformu īstenošanu. Miera un stabilitātes zonas izveidošana, tostarp krīžu pārvarēšana, konfliktu novēršana un atrisināšana reģionā, arī ir daļa no EKP. Maroka piekrīt šīm kopīgajām vērtībām un principiem, kas virza tās politikas jomu izstrādi gan valsts, gan starptautiskā mērogā. ES un Marokas partnerība, kas sākās ar 1969. gada Tirdzniecības nolīguma parakstīšanu, savu pagrieziena punktu sasniedza līdz ar Asociācijas nolīguma parakstīšanu 1996. gadā un ar EKP pieņemšanu. Šie pēdējie notikumi ir ļāvuši stiprināt politiskās, ekonomiskās un tirdzniecības saiknes, kā arī veicinājuši cilvēku un kultūras apmaiņas pastāvīgu attīstību. Uz Asociācijas nolīguma pamata attiecības starp Maroku un ES ir pakāpeniski un stabili attīstījušās ES un Marokas īstenas partnerības virzienā, padarot Maroku par priviliģētu ES partneri. Kopīgā dokumenta pieņemšana par divpusējo attiecību stiprināšanu / īpašo statusu 2008. gada oktobrī iezīmēja jauna posma sākumu divpusējās attiecībās. Šis dokuments pastiprina prioritāro partnerību starp ES un Maroku, precizējot jaunus mērķus, lai padziļinātu politiskās, ekonomiskās un humānās attiecības. ES un Marokas samitā, kas notika Grenādā 2010. gada martā, šie mērķi tika apstiprināti, uzsverot ES un Marokas partnerības īpašo raksturu. Šodien, ņemot vērā ļoti īpašo attiecību līmeni, abas puses strādā, lai vēl vairāk stiprinātu šo izcilo un abpusēji izdevīgo partnerību, lai kopā solidaritātes gaisotnē stātos pretī kopīgiem politiskiem, ekonomiskiem un sociāliem izaicinājumiem. Progress virzībā uz labu pārvaldību un politiskās un sociāli ekonomiskās reformas ir kopēji principi īpašā statusa īstenošanai. Šī partnerība liek uzņemties stingrāku apņemšanos īstenot svarīgās reformas, kuras uzsākusi Maroka, un tās padziļināt kā politiskajā līmenī, pirmkārt, jau demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma jomā, tā arī ekonomiskajā un sociālajā jomā, lai sasniegtu konkrētu progresu humānās attīstības jomā. ES atbalsta intensitāte tiks pielāgota mērķiem un Marokas realizēto reformu gaitai, kā arī valsts vajadzībām un spējām. ES un Maroka turpinās strādāt šajā virzienā, kas saskan ar jauno Marokas Konstitūciju, kura pieņemta 2011. gada 1. jūlijā, un ar jauno ES stratēģiju, kas izstrādāta partnerības kontekstā demokrātijas un kopējās labklājības veicināšanai ar Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm. ES atzīst, ka Marokai tuvināšanās ar ES ir būtiska izvēle šīs valsts ārpolitikā. Tās mērķis ir panākt optimālu tuvību ar ES, lai nodrošinātu un atbalstītu savu virzību uz politikas modernizāciju, ekonomikas atvērtību un sociālo kohēziju. Turklāt Maroka redz šo aicinājumu kā vislabāko veidu, kā veicināt saskaņu un koordināciju ar ES stratēģiskajos kopīgo interešu jautājumos. Abas puses uzskata, ka ieguvumus no šāda procesa vēl vairāk palielinās Magribas reģionālā integrācija, un apstiprina savu vēlēšanos strādāt kopā, lai dotu šai virzībai jaunu impulsu. Turklāt saskaņā ar Līguma par ES 8. pantu un Marokas centieniem panākt jaunu abpusējo attiecību nolīgumu puses piekrīt turpināt pārdomas par šāda nolīguma iespējamo būtību un formu. ES un Marokas EKP rīcības plāns ļāva mērķtiecīgāk izmantot instrumentus, ko nodrošina Asociācijas nolīgums, un sniedza atbalstu Marokas mērķim vēl vairāk pietuvināt Marokas ekonomiskās un sociālās struktūras līdzīgām struktūrām ES. Jaunais rīcības plāns, lai īstenotu īpašo statusu, ir svarīgs posms nepārtrauktajā Marokas un ES attiecību stiprināšanas procesā, kur tiks izmantotas visas sviras, mehānismi un instrumenti. Šis instruments veicinās tādu politikas pasākumu izstrādi un īstenošanu, kas vērsti uz tiesiskuma, demokrātijas un cilvēktiesību stiprināšanu, ekonomisko izaugsmi, nodarbinātību un sociālo kohēziju, nabadzības mazināšanu un vides aizsardzību, tādējādi ilgtermiņā dodot ieguldījumu ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. Šī jaunā instrumenta īstenošanā tiks ņemts vērā nepieciešamais līdzsvars starp Marokas ekonomikas atvēršanas un modernizācijas procesu un ilgtspējīgas sociāli ekonomiskās attīstības prasībām. Līdztekus abas puses turpinās ekonomiskās integrācijas īstenošanu, uzsākot sarunas par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu (ALECA), kas paplašinās jau pabeigtās vai patlaban vēl notiekošās sarunas par konkrētām nozarēm, jo īpaši tās, kuras attiecas uz pakalpojumu tirdzniecības un uzņēmumu liberalizāciju, un pētīs iespēju abpusēji izdevīgā veidā uzlabot preferenciālās koncesijas, kas ir pieņemtas saskaņā ar brīvās tirdzniecības nolīgumu attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem un zivsaimniecības produktiem, ņemot vērā abu pušu īpašos apstākļus. Šis jaunais instruments apvieno veco rīcības plānu un kopīgo dokumentu par īpašo statusu. Tas ietver jau apstiprinātas reformas un pasākumus, kas paredzēti rīcības plānā un vēl nav īstenoti, un jaunus elementus, kuri minēti kopīgajā dokumentā. Turklāt šis jaunais instruments atspoguļo diferenciācijas un piederības principus, kas atbilst Marokas reformu programmai. Tas piešķir īpašā statusa ceļvedim darbības raksturu. Turklāt jaunais dokuments liek Marokas valdībai ieviest tiesību aktu tuvināšanas stratēģiju, kas balstītos uz esošo atšķirību izvērtējumu, nosakot konverģences prioritātes un to īstenošanas grafiku. Šādai stratēģijai atbalstu sniegs ES atbalsta programmas. Šis instruments cita starpā paredz tiesību aktu pakāpenisku un secīgu tuvināšanu Kopienas acquis, lai Marokas ekonomiku pakāpeniski integrētu ES iekšējā tirgū un lai veicinātu tirdzniecību, ieguldījumus un izaugsmi. Tāpēc abas puses apņemas uzsākt sistemātisku atšķirību analīzi starp Marokas un Eiropas tiesību aktiem, pamatojoties uz rīcības plānā minētajām atsaucēm. Prioritāšu un vajadzīgo līdzekļu izvērtēšana, lai nodrošinātu konverģenci, tiks veikta katrai no rīcības plānā minētajām nozarēm. Tiesību aktu tuvināšana varētu notikt, i) pakāpeniski, īstermiņā vai ilgtermiņā pārņemot visu acquis noteiktās nozarēs, ii) transponējot daļu acquis vai iii) pārņemot galvenos acquis principus vai labo praksi kādā noteiktā jomā. Rīcības plāna pirmo divu gadu perioda beigās Marokas valdība pieņems valsts programmu tiesību aktu konverģencei ar ES, lai noteiktu tās prioritātes, procesa aptvērumu un tempu, kā prasīts Marokas karaļa 2010. gada runā. Jaunais plāns nodrošinās plānošanu, īstenošanu un ES atbalsta uzraudzību, ņemot vērā izteiktās vajadzības un starpposmā iegūtos rezultātus. Šādā kontekstā Maroka un ES piešķirs resursus, lai īstenotu pieņemtās prioritātes. Kas attiecas uz ES, tās atbalsts tiks galvenokārt sniegts caur valsts indikatīvajām programmām, kas saskaņotas ar Maroku un kas definē palīdzības prioritātes un indikatīvos finanšu piešķīrumus. Šāds atbalsts tiks sniegts, stingri ievērojot noteikumus un procedūras, kas regulē ES ārējās palīdzības īstenošanu. Lai īstenotu ES atbalstu Marokai, varēs tikt izmantoti dažādi instrumenti, arī tos, kas radīsies pārdomu rezultātā par jauno stratēģiju attiecībā uz kaimiņvalstīm. Šie instrumenti ietver apmaiņu ar padomiem un tehniskām zināšanām, labu praksi un zinātību, atbalstu kapacitātes veidošanai un iestāžu stiprināšanai, atbalstu nozaru reformām, atbalstu integrācijas un sociālās un ekonomiskās kohēzijas veicināšanai un atšķirību mazināšanai starp reģioniem, kā arī atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai. Eiropas finanšu iestāžu aizdevumiem arī būs svarīga loma šī jaunā rīcības plāna īstenošanā. Tādējādi Kaimiņattiecību ieguldījumu atbalsta instrumentam un Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ieguldījumu un partnerības instrumentam (FEMIP), ko finansē ES, ir jākļūst par būtisku sviru, piešķirot aizdevumus infrastruktūras celtniecībai, kā arī attīstībai un partnerību veidošanai ar privāto sektoru. Tas ļaus cita starpā pilnībā izmantot Eiropas Investīciju bankas (EIB) finansējumu, kas garantēts FEMIP ietvaros. Puses ir arī vienojušās kopā pētīt tādu jaunu instrumentu optimālu izmantošanu, kuri paredzēti, lai īstenotu finanšu sadarbību, piemērām, tādu, kas ieviesti saskaņā ar jauno EKP stratēģiju, no vienas puses, un to, kā gūt piekļuvi attiecīgiem finanšu līdzekļiem, kuri atbalstītu Maroku tās reformu īstenošanas un tuvināšanās ar ES gaitā; mērķis ir uzlabot efektivitāti un panākt labāku attiecīgo integrācijas līmeni, ko Maroka un ES varētu sasniegt. Rīcības plāna īstenošana aptver piecu gadu periodu (2013.–2017. g). Īpaša uzmanība tiks vērsta uz prioritārajām darbībām, kas minētas tabulā, kura ir šā plāna neatņemama sastāvdaļa (sk. III pielikumu). Īstenošanas laikā abas puses var plānu aktualizēt, ņemot vērā Marokas valdības un/vai ES jaunās prioritātes, nepieņemot jaunu rīcības plānu. Reformu īstenošana daudzās svarīgās nozarēs prasa precīzu mērķu noteikšanu un attiecīgu līdzekļu piešķiršanu. Asociācijas komiteja un apakškomitejas, kas izveidotas Asociācijas nolīguma ietvaros, nodrošinās regulāru rīcības plāna izpildes uzraudzību, it īpaši sasniegtā progresa un sniegtā atbalsta jomā. Puses var arī izstrādāt progresa ziņojumus. Pilsoniskajai sabiedrībai ir jādod iespēja aktīvi piedalīties šajā uzraudzībā. Rīcības plāns ir daļa no īpašā statusa īstenošanas procesa un ir svarīgs posms attiecību attīstībā starp abām pusēm virzībā uz priviliģētu partnerību. Uz šī pamata Īpašā statusa ad hoc grupa turpinās savu darbu, lai definētu jaunas perspektīvas šai jaunajai partnerībai un lai noteiktu tās saturu, instrumentus, kā arī mērķus. II. Rīcības plāns A. CEĻĀ UZ KOPĪGU VĒRTĪBU TELPU 1. Politiskais un stratēģiskais dialogs 1.1. Sadarbība ārpolitikas un drošības politikas jomā Pastiprināt dialogu un sadarbību ārpolitikas un drošības politikas jomā, lai nodrošinātu regulāras konsultācijas par starptautiskajiem jautājumiem, katras puses interešu ievērošanu un drošības un stabilitātes stiprināšanu, jo īpaši Magriba valstu reģionā Attīstīt divpusēju politisko dialogu, jo īpaši: · Organizējot Marokas un ES augstākā līmeņa sanāksmes uz ad hoc pamata. · Organizējot sanāksmes starp Marokas ārlietu ministru un Eiropas Savienības Augsto pārstāvi ārlietu un drošības politikas jautājumos / Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieci (AP-PV) uz ad hoc pamata. · Organizējot neformālas ad hoc sanāksmes starp Marokas ārlietu ministru un viņa Eiropas kolēģiem. · Marokas nozaru ministriem uz ad hoc pamata tiekoties ar saviem Eiropas kolēģiem sanāksmēs, kas notiek paralēli regulārajām ES Ministru padomes sanāksmēm. · Organizējot ad hoc sanāksmes starp augsta līmeņa Marokas amatpersonām un ES Padomes komiteju un grupu locekļiem, jo īpaši Politikas un drošības komitejas (COPS), Mašrikas/Magribas jautājumu darba grupas (MAMA), Āfrikas grupas (COAFR), Terorisma jautājumu darba grupas (COTER) un Cilvēktiesību jautājumu darba grupas (COHOM) locekļiem. · Marokas atbalsts katrā gadījumā atsevišķi ES Padomes deklarācijām un lēmumiem kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā (KĀDP), saskaņā ar kārtību, ko noteikusi ES. Lielāka koordinācija daudzpusējos forumos · Organizēt sanāksmes Ņujorkā starp Marokas ārlietu ministru un AP-PV, lai nodrošinātu abu partneru nostāju labāku koordinēšanu. · Uzņemties kopīgas iniciatīvas ANO Cilvēktiesību padomē un Ģenerālās asamblejas Trešajā komitejā, kā arī citās starptautiskajās organizācijās, pamatojoties uz prioritātēm, kas noteiktas un saskaņotas starp abām pusēm, un izstrādājot grafiku konsultācijām Ženēvā un Ņujorkā, kuras notiek pirms ANO cilvēktiesību organizāciju sanāksmēm. · Izveidot neformālus konsultāciju mehānismus, lai dotu ieguldījumu starptautisko konvenciju īstenošanas uzlabošanā. · Organizēt konsultācijas un koordinācijas sanāksmes par iniciatīvām, kas attiecas uz cīņu pret draudiem starptautiskajai, reģionālajai un subreģionālajai drošībai. · Marokas un ES konsultācijas klimata pārmaiņu apkarošanas jomā. Stiprināt sadarbību konfliktu novēršanas un krīžu pārvarēšanas jomās · Stiprināt sadarbību un dialogu kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) ietvaros. · Paredzēt pamatlīguma noslēgšanu par informācijas drošību. · Noslēgt pamatlīgumu par Marokas dalību ES krīžu pārvarēšanas operācijās (civilajās un militārajās). · Piedalīties, vajadzības gadījumā, mācībās konfliktu novēršanas un krīžu pārvarēšanas jomā, ko organizē Eiropas Drošības un aizsardzības koledža (EDAK). · Meklēt iespējas saskaņot pēckonflikta pārvarēšanas un atjaunošanas centienus miera stiprināšanas jomā. · Attīstīt partnerattiecības mieram un drošībai Āfrikā, ņemot vērā abu pušu intereses. · Piedalīties ANO vadītās konfliktu noregulēšanas darbībās. · Aktīvi piedalīties reģionālo ķīmiskās, bioloģiskās, radioloģiskās drošības un kodoldrošības (CBRN) izcilības centru iniciatīvā, kuru mērķis ir stiprināt iestāžu kapacitāti cīņā pret CBRN riskiem neatkarīgi no to izcelsmes — noziedzīgas, nejaušas vai dabiskas (Rietumāfrikas/ Atlantijas okeāna puses centra sekretariāts ir paredzēts Marokā). Padziļināt sadarbību masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas apkarošanas un ieroču un divējāda lietojuma preču eksporta kontroles jomā · Dot ieguldījumu Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) 2010. gada pārskata konferences galīgā dokumenta īstenošanā. · Aktīvi iesaistīties sarunu procesā par Ieroču tirdzniecības nolīgumu (ITN). · Organizēt seminārus un mācības par Globālās iniciatīvas kodolterorisma apkarošanai principu īstenošanu. · Pastiprināt dialogu par masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu un to piegādes ceļiem, kurš ietver specifisku draudu analīzi reģionālai drošībai, ko izraisa šie ieroči, it sevišķi: – īstenojot valsts līmenī spēkā esošās starptautiskās saistības, jo īpaši ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1540/04 un Nr. 1977/2011; – pievienojoties un valsts līmenī īstenojot starptautiskos instrumentus, kas attiecas uz šo jomu, pamatojoties uz pastiprinātu sadarbību ar kompetentām starptautiskām organizācijām, piemēram, Starptautisko Atomenerģijas aģentūru (SAEA); – ar padziļinātu sadarbību, lai apkarotu nelegālo tirdzniecību ar vielām, iekārtām un tehnoloģijām, kas varētu tikt izmantotas masu iznīcināšanas ieroču izgatavošanā vai to piegādē; – veicinot Hāgas rīcības kodeksa pret ballistisko raķešu izplatīšanu un Līguma par vispārējo kodolizmēģinājumu aizliegumu vispārināšanu un īstenošanu. · Ieviest ieroču un divējāda lietojuma preču eksporta efektīvu valsts kontroles sistēmu, kas ļautu uzraudzīt to ieroču un preču eksportu un tranzītu, kuri varētu tikt izmantoti masu iznīcināšanas ieroču ražošanā, jo īpaši: – pieņemot eksporta kontroles noteikumus, kas noteiktu ieroču un divējāda lietojuma preču galalietojumu un efektīvas un piemērotas sankcijas šo noteikumu neievērošanas gadījumā; – izveidojot partnerību starp oficiālajām iestādēm un privātajiem operatoriem, lai nodrošinātu noteikumu izplatīšanu un ievērošanu ieroču un divējāda lietojuma preču eksporta jomā. · Stiprināt dialogu jomās, kas saistītas ar kājnieku un vieglo ieroču eksporta kontroli, kā arī pārkraušanas un tranzīta kontroli, organizējot, piemēram, reģionālas apmācības un informatīvus seminārus. · Sadarboties konvencionālo ieroču nelegālās tirdzniecības novēršanas un apkarošanas jomā, ieskaitot kājnieku un vieglos ieročus un cīņu pret to tirdzniecību. 1.2. Sadarbība civilās aizsardzības jomā · Īstenot reģionālo sadarbību, lai novērstu dabas un cilvēku izraisītas katastrofas, kā arī sagatavotos tām un reaģētu uz tām. · Izstrādāt operatīvās sadarbības vienošanos starp Marokas iestādēm un attiecīgiem Eiropas Komisijas dienestiem, lai sadarbotos ar Savienības civilās aizsardzības mehānisma Monitoringa un informācijas centru (MIC) tad, kad tiek aktivizēts Savienības civilās aizsardzības mehānisms. · Veicināt sadarbības stiprināšanu un diversifikāciju civilās aizsardzības jomā, ieskaitot dabas katastrofu un tehnoloģisku risku novēršanu, gatavošanos tiem un noregulēšanu, izveidot brīdināšanas sistēmu par dabas katastrofām, izstrādāt apmācības un specializācijas pasākumus. 1.3. Reģionālā sadarbība Atbalsts reģionālo integrācijas iniciatīvu un projektu īstenošanai · Aktīvi iesaistīties Vidusjūras Savienības optimālā īstenošanā, lai to attīstītu par globālu partnerību, kas balstās uz solidaritāti. · Iesaistīties subreģionālo koordinācijas un sadarbības mehānismu stiprināšanā, 5+5 grupas un Arābu Magriba savienības (UMA) un ES formātā: jo īpaši attīstot mainīgās ģeometrijas projektus dažādās kopīgo interešu jomās. · Veicināt intrareģionālo integrāciju, jo īpaši ar UMA, piemēram, tādās jomās kā ekonomika un tirdzniecība. · Veicināt efektīvu Agadiras nolīguma īstenošanu, lai stiprinātu Vidusjūras arābu valstu ekonomisko integrāciju. · Intensificēt divpusējo dialogu par Āfrikas un ES partnerību. 2. Demokrātija, tiesiskums un pārvaldība Šajā sadaļā minēto pasākumu mērķis ir demokrātijas principu un cilvēktiesību ievērošana, kā arī pārvaldība, ņemot vērā 2011. gada 1. jūlijā pieņemtās Marokas Konstitūcijas ieviešanu. 2.1. Demokrātija, tiesiskums un pārvaldība Nostiprināt iestādes, kas nodrošina demokrātiju un tiesiskumu, un varas dalīšanas un līdzsvara principus · Parlamenta un valdības lomas stiprināšana. · Politisko partiju lomas stiprināšana demokrātiskās daudzveidības apstākļos un viedokļu apmaiņas veicināšana starp politiskajām partijām un parlamentārajām grupām. · Parlamentārās opozīcijas ieguldījuma un būtiskās lomas stiprināšana parlamenta darbā un tās tiesību garantēšana. · Pilsoniskās sabiedrības lomas nostiprināšana, jo īpaši veicinot dialogu ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un citām ieinteresētajām pusēm, izstrādājot likumprojektus; šim nolūkam izveidot konsultatīvās iestādes, lai atbalstītu to iesaistīšanos valsts politikas jomu izstrādāšanā, īstenošanā un izvērtēšanā. · Pastiprināt pilsoņu iesaistīšanos valsts dzīves vadīšanā, jo īpaši īstenojot viņu tiesības iesniegt lūgumrakstus un tiesību aktu priekšlikumus. · Pastiprināt pasākumus, lai veicinātu reģistrēšanos vēlētāju sarakstos un piedalīšanos pirmsvēlēšanu diskusijās. · Stiprināt pasākumus un administratīvās iestādes, kas ir atbildīgas par demokrātijas nodrošināšanu un tiesiskuma nostiprināšanu, jo īpaši Konstitucionālās tiesas izveidošanu. · Turpināt organizēt demokrātiskas vēlēšanas saskaņā ar starptautiskajām normām. · Turpināt īstenot likumu par vēlēšanu neatkarīgu un neitrālu novērošanu, šai procesā iesaistot arī attiecīgās pilsoniskās sabiedrības grupas. · Turpināt īstenot likumdošanas pasākumus, kuru mērķis ir veicināt vienādu piekļuvi vēlētiem amatiem sievietēm un vīriešiem, un centienus, lai palielinātu sieviešu piedalīšanos politiskajā dzīvē. · Veicināt tādu pasākumu īstenošanu, kas ļautu Marokas pilsoņiem, kuri dzīvo ārzemēs, izmantot savas tiesības vēlēt un tikt ievēlētiem. · Attīstīt un nostiprināt Nacionālās cilvēktiesību padomes (CNDH) un Ombuda veiktspēju un neatkarību. Valsts pārvaldes modernizācija · Garantēt vienlīdzīgu piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem, taisnīgu valsts teritorijas pārklājumu un pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktību, kā arī sniegto pakalpojumu atbilstību kvalitātes normām, to pārredzamību, pārskatatbildību un atbildību. Lai to panāktu, pieņemt un īstenot sabiedrisko pakalpojumu hartu, kur noteikts viss labas pārvaldības normu kopums, kas regulē valsts iestāžu darbu. · Stiprināt uzņemšanas, orientācijas un sūdzību izskatīšanas struktūras valsts iestādēs un izstrādāt apmācības programmas klientu uzņemšanas personālam. · Cilvēkresursu vadības modernizācija sabiedrisko pakalpojumu jomā. · Administratīvo procedūru vienkāršošana. · Izglītošana par ES politikas jomām. · Dzimumu līdztiesības veicināšana valsts dienestā, jo īpaši sieviešu piekļuves atbildīgiem amatiem nodrošināšana. · Sadarbība valsts politikas jomu izvērtēšanā. 2.2. Varas deleģēšana, decentralizācija un reģionalizācija Administratīvā un budžeta procesa decentralizācijas un pilnvaru deleģēšanas konsolidācija · Īstenot administratīvās decentralizācijas procesu. · Stiprināt vadīšanas un tehnisko veiktspēju un apmācību, kā arī cilvēkresursu vadīšanas spēju teritoriālajās pašvaldībās. · Īstenot likumu par teritoriālo pašvaldību un to struktūru finansēšanu. · Vienkāršot un uzlabot vietējo nodokļu iekasēšanu. · Stiprināt vietējo pašvaldību spēju pilnībā novērtēt un mobilizēt savu nodokļu potenciālu. · Veicināt partnerības un sadarbības iniciatīvas starp Marokas un Eiropas valstu pašvaldībām. · Īstenot paplašinātu reģionalizācijas procesu, pieņemot un īstenojot konstitutīvu likumu, kas nosaka teritoriālo pašvaldību darbības satvaru un nosacījumus. · Stiprināt to pašvaldību veiktspēju, kuras realizē un vada reģionalizācijas projektu, jo īpaši attiecībā uz finansējuma un izlīdzināšanas modeļa definēšanu, piemērotas administratīvas organizācijas un partnerības, kā arī līgumslēgšanas spējas attīstīšanu. · Uzlabot sabiedrisko pakalpojumu profesionalitāti un stiprināt projektu vadības spēju. · Veicināt sadarbības iniciatīvas starp Marokas pašvaldībām un ES Reģionu komiteju. 2.3. Tieslietu jomas reforma Tiesu varas reforma un tās neatkarības stiprināšana · Stiprināt tiesu neatkarību un efektīvu darbību un izveidot Augstāko tiesu iestāžu padomi. · Īstenot nepieciešamās reformas, kas garantē tiesnešu neatkarību, jo īpaši attiecībā uz viņu iecelšanu, karjeras virzību, pensionēšanos un disciplīnu. · Pārskatīt tiesneša statusu un tiesas sekretāra statusu, kā arī tiesisko satvaru, kas regulē dažādas juridiskās profesijas. · Uzlabot vispārējo piekļuvi tiesai un nodrošināt likumā paredzētajos gadījumos bezmaksas tiesisko palīdzību tiem, kam nav pietiekami daudz līdzekļu. · Garantēt tiesības uz taisnīgu tiesu, nevainības prezumpcijas ievērošanu un tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību. · Pabeigt jauno Kriminālkodeksu, pārskatīt Kriminālprocesa un Civilprocesa kodeksu saskaņā ar starptautiskajiem standartiem. · Izveidot nacionālo noziedzības observatoriju. · Attīstīt alternatīvus strīdu izšķiršanas veidus, piemēram, mediāciju, arbitrāžu un samierināšanu, un piemērot alternatīvus sodus, kas aizstāj cietumsodus un ietver apsūdzēto uzraudzības sistēmu. · Turpināt jurisdikciju decentralizācijas procesu, pārskatīt tiesu karti un organizāciju. · Vienkāršot un uzlabot tiesvedību, ieskaitot procedūru un tiesvedības ilguma samazināšanu, lai spriedumi tiktu pasludināti un izpildīti saprātīgos termiņos. · Uzlabot tiesisko palīdzību ieslodzītajām personām saskaņā ar likumu. · Pilnveidot tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieku apmācību šādās jomās: cilvēktiesības, starptautiskās konvencijas, apsūdzēto tiesības, uzņēmējdarbības tiesības. · Stiprināt ģimenes tiesu struktūras pirmās instances tiesu sistēmā, lai atbalstītu jaunā ģimenes kodeksa īstenošanu. · Stiprināt tiesnešu, kas strādā ar nepilngadīgiem, un policijas nepilngadīgo lietu izmeklēšanas darbinieku veiktspēju. · Stiprināt sociālā atbalsta veiktspēju un infrastruktūru — sociālos darbiniekus un iestādes, kuru mērķis ir nepilngadīgo personu uzraudzība vai pāraudzināšana. · Nodrošināt starptautisko standartu tiesas spriešanai nepilngadīgajiem īstenošanu, jo īpaši ievērojot ANO 1985. gada standartnoteikumus sakarā ar tiesas spriešanu nepilngadīgajiem (Pekinas noteikumi) un 1990. gada Vadlīnijas nepilngadīgo noziedzības novēršanai (Riādas vadlīnijas). Ieslodzījuma apstākļu uzlabošana · Garantēt ieslodzītajiem pilnīgu viņu tiesību ievērošanu visās ieslodzījuma stadijās. · Institucionāli stiprināt Cietumu administrācijas un ieslodzīto integrācijas vispārējo delegāciju, it īpaši uzsverot apmācību, ieslodzīto tiesību aizsardzību (cietuma apstākļu uzlabošanu), cīņu pret cietumu pārapdzīvotību un ieslodzīto integrāciju sabiedrībā. · Garantēt katram cilvēkam fizisko un garīgo integritāti un stiprināt cīņu pret nesodāmību, ja tā tiek pārkāpta, pildīt saistības, kas cita starpā izriet no Starptautiskās konvencijas pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem. · Apmācīt vadītājus un uzraugus, vairojot viņu zināšanas pedagoģijas un drošības jomās, kā arī attiecībā uz cilvēktiesībām. · Izveidot jaunus apmācību centrus ieslodzījuma vietās. · Sadarboties, lai uzlabotu notiesāto integrāciju atpakaļ sabiedrībā. · Uzlabot ieslodzījuma apstākļus ar cietumu celtniecības un atjaunošanas programmas palīdzību, lai samazinātu pārapdzīvotību tajos. · Īstenot decentralizāciju, izveidojot deviņas reģionālās direkcijas decentralizētai, lokālai ieslodzījuma vietu vadībai. 2.4. Cilvēktiesību un pamatbrīvību veicināšana un aizsardzība Nodrošināt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, veicināšanu un aizsardzību saskaņā ar starptautiskajām normām · Turpināt centienus harmonizēt Marokas juridisko līdzekļu kopumu ar starptautiskām normām cilvēktiesību jomā. · Piešķirt starptautiskajām konvencijām, kas ir ratificētas un publicētas, virsroku pār iekšējiem tiesību aktiem un harmonizēt nacionālās tiesības, lai tās saskanētu ar šīm konvencijām (Konstitūcijas preambula). · Pabeigt Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās fakultatīvā protokola pārņemšanas un īstenošanas procesu. · Īstenot Rasu diskriminācijas novēršanas komitejas (CERD) rekomendācijas, kas pieņemtas 77. sesijā Ženēvā 2010. gada augustā pēc Marokas kārtējā ziņojuma izpētes. · Iesniegt Apvienoto Nāciju Organizācijā dokumentus par Marokas pievienošanos Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) fakultatīvajam protokolam Nr. 1 attiecībā uz sūdzību izskatīšanas procedūru, CEDAW fakultatīvajam protokolam un Konvencijas pret spīdzināšanu (CAT) fakultatīvajam protokolam. · Ratificēt Starptautisko konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu. · Īstenot ANO Cilvēktiesību padomes vispārējā periodiskā pārskata rekomendācijas Marokai. · Izpētīt iespēju Marokai izsniegt pastāvīgo ielūgumu ANO īpašajām procedūrām. · Turpināt diskusijas, lai ratificētu Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus. · Ar likumu palielināt aizsardzību tiesībām uz dzīvību un saglabāt de facto moratoriju nāves soda izpildei, vienlaikus turpinot dialogu par Kriminālkodeksa normu pārskatu, lai atceltu nāves sodu, un par pievienošanos Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) fakultatīvajam protokolam Nr. 2. · Turpināt īstenot visus Taisnīguma un samierināšanas komisijas ieteikumus, tostarp valsts stratēģiju par cīņu pret nesodāmību. · Pieņemt un īstenot nacionālo rīcības plānu demokrātijas un cilvēktiesību jomā. · Intensificēt dialogu un sadarbību cīņā pret rasismu un ksenofobiju. · Pieņemt un īstenot valsts pamatlikuma normu, kas nostiprina tamazītu kā oficiālo valsts valodu līdztekus arābu valodai. · Pastiprināt centienus, lai veicinātu un saglabātu Marokas dažādu etnisko grupu kultūras tiesības (ieskaitot tos, kas jau uzsākti audiovizuālajā jomā), un nodrošināt pašreizējo Marokas dialektu aizsardzību: šim nolūkam izveidot Marokas Kultūras un valodu nacionālo padomi. · Garantēt ticības brīvību. · Sekmēt cīņu pret visa veida diskrimināciju saskaņā ar ICCPR 26. pantu. 2.5. Vārda brīvība, arī audiovizuālajā jomā, un biedrošanās un pulcēšanās brīvības Nodrošināt pamatbrīvību aizsardzību saskaņā ar starptautiskajiem standartiem · Stiprināt garantijas attiecībā uz vārda brīvību atbilstoši starptautiskajiem standartiem. · Pieņemt jaunu preses kodeksu, kas atbilst starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, un atbalstīt žurnālistu ētikas kodeksa izstrādi un īstenošanu; apsvērt iespēju samazināt vai atcelt pasākumus, kas saistīti ar brīvības atņemšanu žurnālistiem, un nodrošināt viņu avotu aizsardzību, veicot savus pienākumus. · Īstenot efektīvu preses pašregulāciju, nodrošinot stingru demokrātijas principu, ētikas un rīcības kodeksu ievērošanu saskaņā ar starptautiskajiem standartiem. · Pabeigt Nacionālās preses padomes izveidi. · Īstenot reformas, lai veicinātu plašsaziņas līdzekļu daudzveidību un neatkarību, jo īpaši finansiālo, tajā starpā ar tirgus liberalizācijas palīdzību plašsaziņas līdzekļu un reklāmas jomās. · Stiprināt Audiovizuālās komunikācijas Augstās iestādes lomu audiovizuālās jomas liberalizācijas procesā un plašsaziņas līdzekļu daudzveidības veicināšanā, viedokļu virzības un domu dažādības veicināšanā. · Stiprināt daudzveidību audiovizuālajā jomā gan ārēji (operatoru dažādība), gan iekšēji (satura daudzveidība), lai nodrošinātu nepieciešamos līdzekļus dažāda satura radīšanai un jo īpaši profesionālas un efektīvas audiovizuālās informācijas sistēmas izveidošanai. · Pieņemt un īstenot tiesību aktus attiecībā uz tiesībām piekļūt informācijai, kas ir valsts iestāžu, vēlētu institūciju un organizāciju, kam dots valsts pakalpojumu uzdevums, īpašumā. · Ieviest pirmstiesas mediācijas mehānismus preses likumu pārkāpumu noregulēšanai. · Efektīvi īstenot esošos tiesību aktus par biedrošanās brīvību un stiprināt līdzekļus, kas ļauj pārsūdzēt valsts iestāžu lēmumus vai iestāžu bezdarbību. · Grozīt likumu par ielu demonstrācijām un sabiedrisko pulcēšanos tā, lai saskaņotu sabiedriskās kārtības intereses un cilvēku tiesību un pamatbrīvību nosargāšanu. · Kopā ar sociālajiem partneriem pieņemt un īstenot konstitutīvo likumu par kārtību, kādā tiek realizētas tiesības streikot. 2.6. Sieviešu tiesību veicināšana Sieviešu pilsonisko, politisko, sociālo un ekonomisko tiesību un vienlīdzības veicināšana starp vīriešiem un sievietēm visās jomās · Īstenot CEDAW, kā arī tiesību un brīvību vienlīdzības principu pilsoniskajā, politiskajā, ekonomiskajā, sociālajā, kultūras, izglītības un vides jomā. · Strādāt, lai panāktu vienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm, izveidot dzimumu līdztiesības un jebkuras diskriminācijas apkarošanas iestādi. · Īstenot „valdības darba kārtību vienlīdzībai 2011.–2015. g.” starp vīriešiem un sievietēm kā valdības rīcības plānu dzimumu līdztiesības integrēšanai valsts politikas jomās. · Īstenot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu sanāksmes secinājumus par sievietes lomu sabiedrībā (Marakeša, 2009. gada novembris). · Izveidot un stiprināt mehānismus un struktūras sieviešu tiesību aizsardzības veicināšanai. · Turpināt ieviest mehānismus un līdzekļus ģimenes kodeksa pastiprinātai īstenošanai, ko varētu izmantot visas iesaistītās puses, turpināt centienus, lai palielinātu tiesnešu izpratni un apmācību par ģimenes kodeksa principiem un mērķiem, un stiprināt ģimenes tiesas, nodrošinot tās ar atbilstošiem cilvēku un materiālajiem resursiem. · Izveidot ģimenes solidaritātes fondu un nodrošināt tā darbību. · Pabeigt izstrādāt tiesisko regulējumu attiecībā uz vardarbības pret sievietēm apkarošanu (ar Krimināllikuma reformu un pieņemot Likumu par vardarbības pret sievietēm izskaušanu). ·  Darba kodeksā paredzēto līdztiesības pasākumu pastiprināta īstenošana. 2.7. Bērnu un neaizsargātu cilvēku, jo īpaši invalīdu, tiesību veicināšana Nodrošināt bērnu un cilvēku ar invaliditāti tiesības atbilstoši starptautiskajām normām · Stiprināt kontroles mehānismus, lai efektīvi piemērotu Darba kodeksa normu, kas aizliedz nodarbināt bērnus, kuri jaunāki par 15 gadiem, saskaņā ar Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvencijām Nr. 182. un Nr. 138. · Pieņemt un īstenot Likumu par nodarbināšanas kārtību un darba apstākļiem attiecībā uz mājkalpotāju darbu. · Attiecināt Veselības aprūpes režīmu (RAMED) uz maznodrošinātajiem. · Pieņemt un īstenot Likumu par personu ar invaliditāti tiesībām. · Izveidot Ģimenes un bērnu konsultatīvo padomi un Jaunatnes un asociatīvā darba konsultatīvo padomi. 2.8. Sadarbība starp Maroku, ES un Eiropas Padomi Sadarbības uzlabošana starp Maroku un Eiropas Padomi, jo īpaši Eiropas Padomes kompetences jomās, un sinerģiju identificēšana starp galvenajiem šīs sadarbības virzieniem un darbībām, kas veiktas saistībā ar Marokas un ES partnerību · Uzsākt sadarbību starp Marokas CNDH un Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāru par cilvēktiesību veicināšanas jautājumiem. · Nodrošināt Marokas pakāpenisku pievienošanos attiecīgajām Eiropas Padomes pamattiesību aizsardzības konvencijām, kas atvērtas arī valstīm, kuras nav Eiropas Padomes locekles, saskaņā ar Eiropas Padomes pievienošanās procedūrām, jo īpaši: – Konvencijai par kibernoziegumiem un tās Papildu protokolam; – Konvencijai par cīņu pret cilvēku tirdzniecību; – Konvencijai par bērnu tiesību piemērošanu; – Konvencijai par bērnu aizsardzību pret seksuālo ekspluatāciju un seksuālu vardarbību; – Konvencijai par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu, kā arī šo līdzekļu meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju; – Konvencijām par cīņu pret korupciju un to Papildu protokolam; – Konvencijai par terorisma novēršanu; – Konvencijai par savstarpējo palīdzību krimināllietās un Otrajam papildu protokolam; – Konvencijai par spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanu; – Konvencijai par personu aizsardzību attiecībā uz automātisku personas datu apstrādi; – Konvencijām audiovizuālo komunikāciju jomā un atbalstam Marokas uzņemšanai Eiropas Audiovizuālajā observatorijā. · Īstenot trīspusējās sadarbības programmu. · Īstenot „demokrātijas partnera” statusu Eiropas Padomes Parlamentārajā asamblejā. · Veicināt sadarbību starp Marokas teritoriālajām pašvaldībām un Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo pašvaldību kongresu. · Izmantot zināšanas, ko sniedz Komisija par demokrātiju caur likuma spēku (Venēcijas komisija), kuras sastāvā Maroka ir kopš 2007. gada. · Tuvināt Marokas tiesisko struktūru Eiropas Padomes tiesiskajam regulējumam cilvēktiesību jomā. 2.9. Cīņa pret korupciju Sadarbība korupcijas apkarošanas jomā · Īstenot ANO konvenciju un citu instrumentus, kas attiecas uz korupcijas novēršanu un apkarošanu. · Turpināt sadarbību ar ESAO korupcijas novēršanas un apkarošanas jomā. · Turpināt aktualizēt un harmonizēt Marokas tiesību aktus korupcijas novēršanas un apkarošanas jomā. · Īstenot valsts stratēģijas korupcijas novēršanai un apkarošanai rīcības plānu. · Stiprināt publiskās pārvaldes veiktspēju, lai objektīvi izvērtētu politiku korupcijas novēršanas un apkarošanas jomā. · Veikt korupcijas risku kartēšanu, izmantojot divējādu pieeju — reģionālā un nozaru aspektā. · Veicināt pārredzamību, vienkāršošanu un bezpapīra procedūru ieviešanu valsts pārvaldē, kā arī īstenot e-pārvaldes mērķus. · Stiprināt pārbaudes, kontroles, uzraudzības un grāmatvedības institūciju darbu, lai cita starpā nodrošinātu pieņemto lēmumu pārredzamību un savstarpējās koordinācijas saikņu veidošanos. · Stiprināt godīguma un pārredzamības standartus publisko finanšu pārvaldē, deleģēto sabiedrisko pakalpojumu vadībā, iepirkuma un publisko līgumu izpildes jomās. · Izveidot Valsts godīguma un korupcijas apkarošanas iestādi un nostiprināt tās nozīmi, neatkarību un veiktspēju. · Veicināt pilsoniskās sabiedrības piedalīšanos korupcijas novēršanā. · Atbalstīt korupcijas apkarošanas juridiskās palīdzības centru izveidi. · Stiprināt finanšu tiesas, tostarp Revīzijas palātu.  Piemērot likumu par ziņotāju un upuru attiecībā uz korupciju iestādēs aizsardzību. Lai sasniegtu visus šos mērķus sadaļā „CEĻĀ UZ KOPĪGU VĒRTĪBU TELPU”, Maroka turpinās centienus, lai veicinātu izpratni starp visām iesaistītajām pusēm un ieinteresētajām personām valsts līmenī par to, cik svarīgi ir ievērot principus un vērtības, ko paredz Eiropas Padomes Eiropas Cilvēktiesību konvencija, ES Pamattiesību harta, Eiropas Padomes daļējie nolīgumi un attiecīgās ES direktīvas. Indikatīvs Eiropas tiesību aktu saraksts, kas jāņem vērā šajā procesā, ir pievienots šim dokumentam (sk. I pielikumu). Centieni veicināt izpratni attieksies arī uz valsts likumdevēju, kas ņems vērā šīs vērtības un principus, izstrādājot valsts tiesību aktus. 3. Sadarbība tieslietu un drošības jomā 3.1. Tiesiskā sadarbība civillietās un krimināllietās Tiesību aktu pieņemšana attiecībā uz tiesisko sadarbību starp valstīm · Īstenot galvenās starptautiskās konvencijas, piemēram: – 1965. gada Hāgas konvenciju par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu ārvalstīs; – 1970. gada Hāgas konvenciju par pierādījumu iegūšanu ārvalstīs civillietās un komerclietās; – 1980. gada Hāgas konvenciju par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem; – 1996. gada Hāgas konvenciju par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, atzīšanu, izpildi un sadarbību attiecībā uz vecāku atbildību un bērnu aizsardzības pasākumiem. · Pastiprināt dialogu par bērnu starptautisko aizsardzību un ģimenes tiesību jautājumiem saistībā ar Marokas dalību Tiesnešu konferencē par pārrobežu ģimenes tiesību jautājumiem, „Maltas procesu”, ko uzsāka Hāgas Starptautisko privāttiesību konference. · Īstenot konkrētus risinājumus, lai novērstu, vadītu un atrisinātu konfliktus, kas saistīti ar vecāku atbildību, tostarp bērna nolaupīšanu. · Noslēgt sadarbības līgumu starp Maroku un Eiropas Savienības Tiesu sadarbības vienību (Eurojust), ņemot vērā prasības par personas datu aizsardzību. 3.2. Policijas sadarbība Turpināt attīstīt sadarbību starp Marokas un dalībvalstu policijas iestādēm · Veicināt policijas sadarbību labas prakses jomā. · Noslēgt stratēģiskas sadarbības nolīgumu starp Marokas kompetentajām iestādēm un Eiropas Policijas biroju (EUROPOL). · Noslēgt sadarbības nolīgumu starp Maroku un Eiropas Policijas akadēmiju (CEPOL) un nodrošināt Marokas piedalīšanos CEPOL apmācības pasākumos. · Izveidot Noziedzības apkarošanas Augsto institūtu. 3.3. Sadarbība terorisma apkarošanas jomā Turpināt attīstīt un stiprināt sadarbību terorisma novēršanas un apkarošanas jomā · Stiprināt sadarbību terorisma novēršanas un apkarošanas jomā, izstrādājot novēršanas, izlūkošanas un tiesu un policijas sadarbības plānus. · Turpināt īstenot ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1988/11, Nr. 1989/11 un Nr. 1373/01 un ratificēt visas attiecīgās starptautiskās konvencijas un protokolus. · Turpināt sadarbību COTER ietvaros. · Īstenot pretterorisma tiesību aktus, ieskaitot likumus par terorisma finansēšanas novēršanu un apkarošanu, vienlaikus nodrošinot cilvēktiesību ievērošanu. 3.4. Sadarbība organizētās noziedzības apkarošanas jomā Ratificēt un īstenot starptautiskos instrumentus organizētās noziedzības apkarošanas jomā · Īstenot ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību un tās papildprotokolus pret migrantu nelegālu ievešanu pa zemes, jūras un gaisa ceļiem, par šaujamieroču, to detaļu un sastāvdaļu un munīcijas nelegālu izgatavošanas un aprites apkarošanu, kā arī papildprotokolu par cilvēku tirdzniecības, jo sevišķi tirdzniecības ar bērniem, novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to. · Izstrādāt tiesību aktus saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem un dokumentiem. · Izstrādāt tiesību aktus par cilvēktirdzniecības novēršanu un apkarošanu saskaņā ar starptautiskajiem standartiem un dokumentiem. · Stiprināt iniciatīvas, kas paredzētas visneaizsargātākajām grupām (sievietēm un bērniem). · Sniegt apmācību par organizētās noziedzības novēršanas un apkarošanas mehānismiem, jo īpaši par cilvēktirdzniecību, ietverot cilvēktirdzniecības upuru identifikāciju, aizsardzību un atbalstu tiem. · Uzlabot instrumentus nozieguma būtības, tirdzniecības un ekspluatācijas metožu analīzei. · Apmainīties ar informāciju un labāko praksi kibernoziegumu novēršanā un apkarošanā. Izstrādāt cilvēktirdzniecības apkarošanas metodes · Stiprināt globālo stratēģiju, kuras mērķis ir vervētāji, personas, kas pārvadā un izmitina migrantus, tos ekspluatē, citi starpnieki, klienti un labuma guvēji. · Uzsākt specializētu apmācību tiesnešiem, policijas spēkiem un robežkontroles personālam. 3.5. Narkotiku lietošanas novēršana un apkarošana, ietverot arī cīņu pret narkotisko vielu tirdzniecību Pastiprināt cīņu pret narkotiku tirdzniecību, ietverot arī to tranzītu un eksportu, un pret narkomāniju, jo īpaši, īstenojot profilakses pasākumus saistībā ar valsts narkotiku apkarošanas stratēģijas dažādiem aspektiem · Stiprināt valsts narkotiku novēršanas un apkarošanas stratēģiju, ietverot arī pieprasījuma un piedāvājuma samazināšanas pasākumus, profilaksi un reģionu attīstības pasākumus. · Turpināt dialogu par narkotiku lietošanas apkarošanu un novēršanu. · Uzsākt sadarbību ar Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (EMCDDA), lai veiktu operācijas kopā ar valsts narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru. · Uzsākt specializētus apmācību pasākumus aģentūrām un personālam, kas atbildīgi par likumu īstenošanu (jo īpaši policijas spēkiem), aprūpi un ārstēšanu. · Stiprināt Valsts narkotiku komisijas veiktspēju. · Sadarboties, lai turpinātu kaņepju audzēšanas novēršanas procesu, un īstenot alternatīvas attīstības programmas. · Attīstīt Marokas narkomānijas novēršanas un narkomānu ārstēšanas un rehabilitācijas programmas, arī sadarbojoties ar kompetentajām Eiropas Padomes iestādēm. · Stiprināt īpašās struktūras, kas ļauj nodrošināt veselības un sociālo aprūpi personām, kuras ir atkarīgas no narkotikām. · Sadarbība normu izstrādāšanā ķīmisko prekursoru un citu vielu, ko izmanto narkotiku ražošanā, novirzīšanā. 3.6. Naudas atmazgāšana un ekonomiskie un finanšu noziegumi Pastiprināt centienus un sadarbību cīņai pret naudas atmazgāšanu un terorisma finansēšanu · Īstenot Asociācijas nolīguma 61. pantu. · Nodrošināt informācijas apmaiņu par tiesību aktiem, praksi, Eiropas tipoloģiju un starptautiskajiem instrumentiem (jo īpaši Finanšu darījumu darba grupas (FATF) ieteikumiem), kas attiecas uz naudas atmazgāšanas un terorisma finansēšanas novēršanu un apkarošanu. · Turpināt likumu un normatīvo aktu izstrādāšanu attiecībā uz naudas atmazgāšanas un terorisma finansēšanas novēršanu un apkarošanu saskaņā ar FATF ieteikumu principiem. · Stiprināt valsts mehānismus naudas atmazgāšanas novēršanai un apkarošanai un cīņai pret terorisma finansēšanu. · Veicināt informācijas apmaiņu starp Eiropas Finanšu izlūkošanas vienību sistēmu (Finanicial Intelligence Unit (FIU)) un Marokas sistēmu, jo īpaši Egmonta grupas ietvaros. · Izstrādāt apmācības programmu tiesnešiem, prokuroriem, policijas spēkiem un citam administratīvajam personālam, kas darbojas šajā jomā. · Stiprināt Marokas FIU veiktspēju un preventīvo lomu. · Turpināt kampaņas, lai informētu nodokļu maksātājus. · Izstrādāt nodokļu maksātāju kontroles un uzraudzības procedūras. 3.7. Robežu pārvaldība, personu mobilitāte, starptautiskā aizsardzība un patvērums Turpināt dialogu par migrāciju, mobilitāti un drošību ar mērķi: · panākt labāku likumīgās migrācijas organizāciju; · maksimizēt pozitīvo migrācijas ietekmi uz attīstību; · efektīvi cīnīties pret nelikumīgo migrāciju un cilvēktirdzniecību, ietverot arī sadarbību atpakaļuzņemšanas un labākas robežu kontroles jomā; · veicināt starptautisko aizsardzību un stiprināt patvēruma politiku; · veicināt un ievērot migrantu, proti, gan Marokas pilsoņu, kas dzīvo ES, gan trešo valstu pilsoņu, kas uzturas Marokā, tiesības; · veicināt iniciatīvas, lai integrētu Marokas migrantus, kas likumīgi iebraukuši ES, un to marokāņu, kas atgriežas savā izcelsmes valstī, sociālo un profesionālo reintegrāciju. Dialoga mērķis ir noslēgt mobilitātes partnerību, kas ļaus abām pusēm vienoties un īstenot daudzas iniciatīvas migrācijas, mobilitātes un drošības jomā. Pasākumi, kas tiks identificēti dialoga gaitā, ietvertu arī labāku piekļuvi likumīgajiem migrācijas kanāliem, vīzu režīma atvieglošanu (piemēram, izmantojot ES Vīzu kodeksu), atpakaļuzņemšanu izcelsmes valstī, kā arī sociālo un profesionālo reintegrāciju brīvprātīgas atgriešanās gadījumā. Mobilitātes partnerība ir veidota kā pamats ilgtermiņa sadarbībai, kas atbilst globālajai pieejai migrācijas un mobilitātes jautājumam un Marokas politikai šajā jomā un tiek balstīta uz politisku dialogu un sadarbību, kura laika gaitā attīstīties uz Marokas un ES pastāvošo attiecību pamata. Starptautiskās aizsardzības un patvēruma politikas pilnveidošana: · nostiprinot Marokas tiesisko un institucionālo satvaru patvēruma tiesību jomā saskaņā ar starptautiskajiem standartiem un Marokas Konstitūcijas normām; · turpinot īstenot 1951. gada Ženēvas Konvencijas un tās 1967. gada protokola principus, piemēram, tos, kas attiecas uz metodēm, lai identificētu migrantus, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība, neizraidīšanas principa piemērošanu, sekām, kas izriet no bēgļa statusa iegūšanas; · stiprinot valsts migrācijas politiku, ņemot vērā starptautiskās aizsardzības prasības un nepieciešamību piedāvāt bēgļiem ilgtspējīgus risinājumus, kas arī pieļauj viņu integrāciju; · turpinot sadarbību ar ANO Augsto komisāru bēgļu jautājumos (HCR) viņa Marokas mandāta īstenošanas ietvaros un izveidojot valsts struktūras, kas atbild par visu patvēruma procedūru kopumā. 3.8. Personas datu aizsardzība Nodrošināt augsta līmeņa personas datu aizsardzību saistībā ar informācijas sabiedrības lietojumprogrammu, datubāzu un elektroniskās informācijas apmaiņas attīstību · Intensificēt sadarbību starp Valsts personas datu aizsardzības uzraudzības komisiju un līdzīgām Eiropas organizācijām personas datu apstrādes uzraudzības jomā. · Personas datu aizsardzība elektroniskās tirdzniecības attīstības kontekstā (elektroniskais paraksts, domēnu nosaukumu vadība). 4. Tuvināšanās starp tautām 4.1. Parlamentārā sadarbība · Atbalstīt ES un Marokas Apvienotās parlamentārās komitejas darbu. · Stiprināt parlamenta tehnisko, organizatorisko un likumdošanas veiktspēju. · Nodrošināt sadarbību starp Marokas parlamentu un Eiropas Parlamentu, lai stiprinātu Marokas un ES partnerību, jo īpaši, īstenojot šo rīcības plānu. 4.2. Apmaiņas un konsultāciju tīklu veidošana starp pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem un jaunu dalībnieku iesaistīšana · Stiprināt Marokas pilsoniskās sabiedrības dalībnieku organizatoriskās, vadības un aizstāvības spējas. · Veicināt apmaiņu starp Marokas un Eiropas NVO. · Sekmēt pilsoniskās sabiedrības, jo īpaši jauniešu organizāciju un centru, piekļuvi jaunajām informācijas un komunikācijas tehnoloģijām. · Veicināt reģionālo aģentūru lomu sadarbības, pieredzes apmaiņas un pilsoniskās sabiedrības dalībnieku veiktspējas stiprināšanā. · Īstenot pastiprinātu dialogu starp ES (ieskaitot Pamattiesību aģentūru) un Marokas CNDH. 4.3. Izstrādāt struktūru attiecībām starp Marokas pašvaldībām un ES, kā arī Reģionu komiteju · Veicināt apmaiņu starp Marokas un Eiropas teritoriālajām pašvaldībām Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību asamblejas (ARLEM) ietvaros. · Sniegt atbalstu teritoriālajām pašvaldībām sadarbības projektu izstrādāšanā, arī izmantojot attīstības aģentūras. · Veicināt daudzlīmeņu pārvaldību, kā arī sadarbību starp dažāda līmeņa iestādēm. · Stiprināt pašvaldības un īstenot vietējo un reģionālo administrāciju modernizācijas un apmācības programmas. 4.4. Sadarbība starp Marokas Ekonomikas un sociālo lietu padomi un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju Stiprināt saites un veicināt strukturētu sadarbību starp Marokas Ekonomikas un sociālo lietu padomi un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju · Izveidot strukturētu sadarbību un regulāru dialogu starp abām iestādēm. · Veicināt sociālo dialogu starp sociālajiem partneriem un Marokas pilsoniskās sabiedrības organizācijām un ES organizācijām. · Informācijas, publikāciju un datubāzu apmaiņa, lai dotu ieguldījumu sadarbības uzlabošanā un diskusiju bagātināšanā starp abām iestādēm. · Organizēt kopīgas konferences kopējo interešu jautājumos. 4.5. Sadarbība starp Ombuda iestādi un Eiropas Ombudu Izveidot sadarbības struktūru un regulāru dialogu starp abām iestādēm · Vairot zināšanas mediācijas jomā. · Izstrādāt rīcības programmas attiecībā uz nolīgumu, par kuru notiek sarunas, jo īpaši: – mehānismiem, lai stiprinātu pilsoņu tiesības saskarsmē ar valsts administrāciju; – ētisko standartu mehānismiem publiskajā sektorā; – mehānismiem cilvēktiesību kultūras un labas pārvaldības principu izplatīšanai. · Koordinēt abu iestāžu rīcību starptautiskajās organizācijās. 4.6. Sadarbība kultūras jomā · Pabeigt ratifikācijas procesu un īstenot UNESCO 2005. gada Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu. · Stiprināt sadarbību kultūras jomā, lai veicinātu starpkultūru dialogu. · Strādāt starptautiskajos forumos, piemēram, UNESCO, lai veicinātu un aizsargātu kultūras daudzveidību. · Veicināt dialogu un sadarbību vēsturiskā/kultūras mantojuma saglabāšanas un vairošanas jomā un atbalstīt kultūras nozaru attīstību. · Palielināt Marokas līdzdalību kultūras sadarbības programmās Vidusjūras reģionā (Euromed Heritage un Euromed Audiovisuel), iesaistot attiecīgās Marokas iestādes, piemēram, Audiovizuālās komunikācijas Augsto iestādi (HACA), Karalisko Tamazītu kultūras institūtu (IRCAM), Marokas Ārzemju kopienas padomi (CCME) u. c. · Kultūras nozares (publiskās un privātās) vadības modernizācija un uzlabošana. · Attīstīt Marokas lomu starpkultūru dialoga veicināšanā, atbalstot kultūras nozares, lai palielinātu audiovizuāla satura radīšanu un izplatīšanu, kas cita starpā atspoguļo ar ES kopīgas vērtības un mērķus. · Sadarboties ar Eiropas Padomes Ziemeļu–Dienvidu centru. · Sadarbība, lai pārstrādātu Marokas Nacionālo plānu Civilizāciju aliansei. B. CEĻĀ UZ KOPĪGU EKONOMIKAS ZONU 5. Ekonomiskā un sociālā reforma 5.1. Makroekonomiskais satvars Konsolidēt progresu, lai uzlabotu makroekonomiskos rezultātus un veicinātu izaugsmi, nodarbinātību un attīstību · Turpināt konsolidēt makroekonomisko stabilitāti, arī veicinot ilgtspējīgu norēķinu konta stāvokli un attīstot tautsaimniecības ārējo tirdzniecību. · Īstenot piesardzīgu fiskālo politiku ar mērķi veikt vidēja termiņa budžeta konsolidāciju, lai nodrošinātu publisko finanšu stabilitāti un ilgtspēju. · Turpināt valsts parāda samazināšanas politiku. · Uzlabot Centrālās bankas operatīvo spēju, īstenojot banku sistēmas uzraudzības politiku un kontrolējot inflāciju. · Stiprināt finanšu pārvaldību, ietverot arī pieredzes apmaiņu. · Dažādot ekonomiskās izaugsmes avotus. · Turpināt valsts pārvaldes reformu. · Turpināt centienus, lai reformētu enerģijas cenu un atsevišķu pārtikas produktu subsīdiju sistēmu, lai mazinātu slogu budžetam un nodrošinātu valsts finanšu ilgtspēju, izmantojot mērķtiecīgu pieeju, jo īpaši par labu iedzīvotājiem ar zemiem ienākumiem. 5.2. Nodokļu sistēma Turpināt īstenot nodokļu politiku un nodokļu administrēšanu saskaņā ar starptautiskajiem un Eiropas standartiem Nodrošināt valsts ieņēmumu līmeni un uzlabot nodokļu sistēmas taisnīgumu · Turpināt atkāpju režīma reformas un ierobežot jaunu atbrīvojumu piešķiršanu. · Nodokļu bāzes paplašināšana. · Turpināt PVN reformu, vienkāršojot un uzlabojot šī nodokļa ekonomisko neitralitāti. · Turpināt ienākuma nodokļa reformu. · Attīstīt nodokļu maksātāju atbildīgumu un pakāpenisku neformālā sektora aplikšanu ar nodokļiem. Nodokļu administrācijas modernizācija · Turpināt Nodokļu ģenerāldirektorāta (DGI) pakalpojumu datorizāciju. · Turpināt nodokļu sistēmas vienkāršošanas procesu, jo īpaši deklarāciju termiņu, pārsūdzību un sankciju termiņu saskaņošanu. · Palielināt nodokļu kontroles lietderību un efektivitāti, pamatojoties uz jaunajām pieejām, piemēram, riska novērtēšanu kopā ar mērķu atlasi, nodrošinot DGI ar revīzijas kontroles automātisku programmēšanas metodi. · Uzlabot iekšējās kontroles sistēmu: lēmumu izsekojamību; iekšējas vadības procedūras; vadības auditu un kontroli; veiktspējas rādītāju monitoringa instrumentus; rezultātu tabulu u. c. · Uzlabot pakalpojumu kvalitāti kopumā un jo īpaši klientu apkalpošanu. Sadarbība nodokļu jomā un pakāpeniska tuvināšanās Eiropas uzņēmumu nodokļu sistēmai · Turpināt un padziļināt dialogu par labas pārvaldības principu īstenošanu, tostarp par ES Rīcības kodeksu uzņēmumu aplikšanai ar nodokļiem. · Īstenot Eiropas un Vidusjūras reģiona Uzņēmumu hartas normas par investīcijām labvēlīgas nodokļu sistēmas izveidošanu. · DGI vadošo darbinieku apmācība. 5.3. Valsts finanšu pārvaldība un kontrole Palielināt valsts izdevumu pārredzamību, plānošanas metožu efektivitāti un lietderīgumu, vadību, izpildi un kontroli Turpināt īstenot valsts finanšu saprātīgu pārvaldību · Jauna pamatlikuma, kurš saistīts ar sagatavošanas procesā esošo Finanšu likumu, pieņemšana, kas nosaka šādus principus: – daudzgadu programmēšanu; – uz sniegumu balstītu vadību; – budžeta pārskatāmību, strādājot pie budžeta struktūras, kas virzīta uz programmu jēdzienu; – budžeta ilgtspēju, ieviešot jaunus noteikumus; – lielāku un skaidrāku parlamenta lomu budžeta procesā. Valsts grāmatvedības sistēmas modernizācija, ieskaitot pakāpenisku pāreju uz uzkrājumu principu · Valsts izdevumu vadības informācijas sistēmas vispārināšana. · Administrāciju, jo īpaši decentralizēto, un vadītāju, kas atbildīgi par budžeta vadīšanu, veiktspējas stiprināšana. · Valsts vietējo finanšu vadības sistēmas modernizācija. Valsts izdevumu iekšējās kontroles sistēmas modernizācija · Turpināt stiprināt administratīvās iestādes, kas ir atbildīgas par valsts finanšu revīziju un atbilstības un snieguma kontroli (Finanšu ģenerālinspekcija (IGF), Ministriju ģenerālinspekcija (IGM) un Teritoriālo pašvaldību ģenerālinspekcija (IGAT). · Turpināt pakāpenisku pielīdzināšanos starptautiskajiem standartiem un metodoloģijām (Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC), Iekšējo auditoru institūta (IIA), Starptautiskās Augstāko revīzijas iestāžu organizācijas (INTOSAI), kā arī ES labākajai praksei valsts ieņēmumu un izdevumu kontroles un revīzijas jomā. · Īstenot tiesību aktus par vadības (ierēdņu, kas dod rīkojumus), valsts sektorā strādājošo kontrolieru un grāmatvežu atbildību. · Stiprināt veiktspēju, lai efektīvāk īstenotu tiesību aktus par valsts finanšu kontroli valsts uzņēmumos. · Pieredzes un zināšanu apmaiņa starp Marokas valsts finanšu kontroles un audita iestādēm un līdzīgām ES iestādēm. Valsts izdevumu ārējās kontroles sistēmas stiprināšana · Nostiprināt Valsts kontroles veiktspēju. · Veikt pieredzes apmaiņu starp Marokas Valsts kontroli un ES dalībvalstu ārējās kontroles iestādēm. · Stiprināt budžeta demokrātiju, pastiprinot parlamenta pilnvaru un analīzes veiktspēju visos ikgada likumu par valsts budžetu pieņemšanas un īstenošanas posmos. 5.4. Strukturālās reformas Marokas konkurētspējas veicināšanai Strukturālā reforma un progress ceļā uz funkcionējošu un konkurētspējīgu tirgus ekonomiku · Turpināt reformas, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi, ieskaitot uzsākto darbu pie Investīciju hartas, un fizisko infrastruktūru ar mērķi atbalstīt investīcijas, palielināt konkurētspēju un attīstīt nodarbinātību. · Izveidot agrīnās brīdināšanas un konsultēšanās mehānismu par pasākumiem, kuriem ir ietekme uz tirdzniecību un investīcijām. · Īstenot integrēto rūpniecības platformu un uzņēmējdarbības zonu plānu saskaņā ar Valsts rūpniecības izveidošanas paktu un Rawaj plānu tirdzniecības un piegādes jomā. · Uzlabot rūpniecisko un komercplatību pieejamību. · Turpināt pasākumu īstenošanu, lai palielinātu produktivitāti un darbaspēka apmācību ekonomikas izaugsmes nozarēs, jo īpaši tajās, kas paredzētas Valsts rūpniecības izveidošanas paktā (gaisa kuģniecība, automobiļu rūpniecība, elektronika, offshoring, pārtikas rūpniecība un tekstilrūpniecība). · Īstenot stratēģiskus un komerciālus pētījumus, kas ļauj attīstīt rūpniecības nozares un jaunas uzņēmējdarbības nišas. 5.5. Nodarbinātība (ieskaitot sociālās pamattiesības un darba pamatnoteikumus) un sociālā politika Stiprināt dialogu un sadarbību nodarbinātības, sociālās politikas un sieviešu un vīriešu līdztiesības jomās Veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību · Aktīvi veicināt dzimumu līdztiesību visos līmeņos (nodarbinātība, izglītība, apmācība, uzņēmējdarbība un lēmumu pieņemšana). · Turpināt īstenot vienādu iespēju politiku un politiku cīņai pret stereotipiem attiecībā uz sievietēm un vīriešiem. · Stiprināt grūtnieču aizsardzību darba vietās. Stiprināt sociālās pamattiesības un darba pamatnoteikumus · Radīt labvēlīgus apstākļus SDO Konvencijas Nr. 87 par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties organizācijās ratifikācijas iespējai. · Stiprināt kontroli pār SDO Konvenciju Nr. 29, 87, 98, 100, 105, 111, 138 un 182 tiesību normu īstenošanu un efektīvu izpildi. · Stiprināt darba tiesību normu izpildes kontroles mehānismus, ieskaitot tos, kas regulē bērnu darbu. · Turpināt sarunas ar ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem par konstitutīvā likuma pieņemšanu attiecībā uz tiesībām streikot. · Stiprināt atbilstīgas un neatkarīgas sociālā dialoga struktūras (divpusējās un trīspusējās), ietverot sociālo partneru veiktspēju. · Veicināt uzņēmumu korporatīvo sociālo atbildību un uzņēmējdarbības praksi, kas atbilst ANO Globālajam līgumam, SDO trīspusējai deklarācijai par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku, un ESAO praksi šajā jomā. · Veicināt veselības, higiēnas un darba drošības prasību izpildi un uzraudzību, arī izmantojot apmācību par šīm tēmām, iedibinot piesardzības principu, profesionālo risku, kas saistīti ar darbu ar bīstamām vai toksiskām vielām, novēršanu un labas prakses un pētījumu apmaiņu šajā jomā ar nolūku samazināt nelaimes gadījumu un profesionālo saslimšanu skaitu. · Tuvināt valsts tiesību aktus vispārējiem Eiropas direktīvu principiem attiecībā uz profesionālo risku novēršanu un darba drošības un veselības aizsardzību, riska un nelaimes gadījumu faktoru izskaušanu, informāciju, konsultācijām, darbinieku un viņu pārstāvju[2] līdzsvarotu piedalīšanos un apmācību un sniegt Valsts darba dzīves institūta atbalstu tā īstenošanai. · Uzlabot uzskaites metodes un nodrošināt pārskatāmu un saskaņotu statistikas datu apstrādi par visiem nelaimes gadījumiem, kas notiek darba vietās. Īstenot darbvietu, nodarbinātības un pienācīga darba politiku, lai veicinātu nodarbinātību un izskaustu bezdarbu. Veicināt iespējas iegūt pienācīgu produktīvu darbu formālās ekonomikas apstākļos · Attīstīt darbvietu, nodarbinātības un pienācīga darba politiku Marokā, ņemot vērā Eiropas Nodarbinātības stratēģijas pamatnostādnes un rīcības plānu, kurš definēts Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ministru konferencē par nodarbinātību, kas notika 2008. gada novembrī Marakešā, ievērojot tiesiskuma un sociālā taisnīguma principus, jo īpaši: – palielināt iedzīvotāju nodarbinātību formālajā produktīvajā nozarē, palielināt sieviešu aktivitātes līmeni un pašnodarbināto personu īpatsvaru aktīvi nodarbinātajā darbaspēkā; – attīstīt apmācību, kas dod kvalifikāciju (tostarp stažēšanos un apmācību kopā ar darbu), jo īpaši jauniem cilvēkiem, lai uzlabotu viņu nodarbinātības iespējas; – labāk pielāgot kvalifikācijas darba tirgus vajadzībām, kā arī veicināt jauniešu un sieviešu integrāciju produktīvā un oficiālā darbā; – īstenot aktīvās nodarbinātības veicināšanas pasākumu novērtēšanas un uzraudzības sistēmu, lai palielinātu to efektivitāti un piemērotību darba tirgus vajadzībām; stiprināt Valsts aģentūras nodarbinātības un kompetenču veicināšanai (ANAPEC) veiktspēju; – īstenot integrētu pienācīga darba programmu, kas izrietēs no tās pieņemšanas Marokā un SDO, un uzraudzīt tās mērķu un rādītāju īstenošanu. Veicināt vispārējas sociālās aizsardzības un iekļaušanas politikas pieņemšanu un īstenošanu · Pieņemt un īstenot kompensācijas režīmu darba zaudēšanas gadījumā. · Turpināt virzību uz nemitīgu tādu cilvēku skaita samazināšanu, kas dzīvo absolūtā vai relatīvā trūkumā vai neaizsargātā situācijā. · Turpināt virzību uz sociāli izstumto cilvēku skaita nemitīgu samazināšanu (piemēram, iedzīvotāju procentuālās daļas, kuri dzīvo graustos). · Turpināt sadarbību, lai sasniegtu Marokas nabadzības samazināšanas un sociālo kohēzijas uzlabošanas mērķi. · Garantēt aktīvu visu cilvēku sociālo iekļaušanu, veicinot piedalīšanos darba tirgū, jo īpaši pašu neaizsargātāko grupu iekļaušanu. · Ieviest administratīvus un regulējošus pasākumus, lai nodrošinātu personu ar invaliditāti sociāli profesionālo integrāciju. · Attiecināt Obligātās veselības apdrošināšanas programmu (AMO) uz visām sociāli profesionālajām kategorijām (jo īpaši pašnodarbinātajiem, brīvo profesiju pārstāvjiem un studentiem). · Mainīties ar labu praksi, lai paplašinātu aptvērumu un paceltu sociālās aizsardzības līmeni, jo īpaši visnabadzīgākajai iedzīvotāju grupai. · Garantēt sociālās aizsardzības sistēmas finansiālo ilgtspēju. Paplašināt medicīniskās apdrošināšanas sistēmu, lai tā attiecas uz visiem iedzīvotājiem (un jo īpaši uz sociāli nelabvēlīgām grupām), nodrošinot tiem kvalitatīvus veselības aprūpes pamatpakalpojumus · Samazināt vidējos tiešos mājsaimniecību izdevumus („out of pocket” izdevumi), jo īpaši sociāli visneaizsargātākajai iedzīvotāju kategorijai. · Palielināt iedzīvotāju skaitu, uz kuriem attiecas kāda no veselības apdrošināšanas vai veselības aprūpes shēmām Konverģence. Lai īstenotu šīs reformas, Maroka ņems vērā — tiesību konverģences nolūkā un ar ES atbalstu — attiecīgās ES direktīvas, kas attiecas uz veselību un darba drošību (jaunu tiesību aktu un regulējuma izstrādāšana par arodslimību risku novēršanu), vienlīdzīgām iespējām vīriešiem un sievietēm, aizsardzību pret diskrimināciju, darba tiesībām, kā arī ES Pamattiesību hartu. 5.6. Reģionālā un vietējā attīstība · Atbalstīt attīstības procesu vietējā līmenī: – stiprināt pašvaldību, jo īpaši lauku pašvaldību, institucionālos un finanšu resursus (Communes 2015); – nodrošināt pašvaldību attīstības plānu vispārēju īstenošanu (izstrādāšana, pieņemšana, regulāra pārskatīšana); – veicināt sadarbību starp pašvaldībām; – modernizēt pašvaldību administrācijas, tās datorizējot, ieviešot elektroniskās procedūras un uzlabojot iedzīvotāju apkalpošanas kvalitāti; – stiprināt partnerību starp teritoriālajām pašvaldībām, privāto sektoru un nevalstiskajām organizācijām, lai izveidotu un vadītu vietējo un reģionālo infrastruktūru un aprīkojumu; – mobilizēt teritoriālo pašvaldību fiskālo potenciālu. · Paātrināt atšķirību samazināšanu starp reģioniem un starp laukiem/pilsētu: – definēt un īstenot reģionālās attīstības politiku un politiku, kas paredzēta īpašām jomām (piemēram, kalnu apgabaliem); – izstrādāt un īstenot reģionālās attīstības plānus (PDR) 16 reģionos; – samazināt nevienlīdzību piekļuvē sociālajai un ekonomiskajai pamatinfrastruktūrai; – nostiprināt reģionālajā un vietējā attīstībā ieinteresēto dalībnieku veiktspēju; – veicot nākamo kopīgo (Maroka, Komisija) Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Uzņēmumu hartas izvērtējumu un ja būs nepieciešamais finansējums, novērtēt, vai harta ir zināma un vai to ņem vērā visā valstī, arī ārpus ekonomiskās attīstības centriem, un kāda ir tās ietekme dažādos reģionos un uz dažādiem galasaņēmējiem; – stiprināt sadarbību, izmantojot Marokas un ES reģionālās un pārrobežu sadarbības programmas, lai samazinātu līdzsvara trūkumu reģionu attīstībā un palielinātu to labklājību. 5.7. Sociālā un tautas attīstība · Tiekties pēc lielākas efektivitātes Nacionālās iniciatīvas tautas attīstībai (INDH) projektos. · Stiprināt INDH projektu uzraudzību un novērtēšanu. · Veicināt mikroprojektus, kas rada darbvietas un stabilus ienākumus. · Stiprināt sieviešu, jauniešu un cilvēku ar īpašām vajadzībām līdzdalību INDH vadības iestāžu darbībā. 5.8. Ilgtspējīga attīstība · Īstenot Valsts hartas par vidi un ilgtspējīgu attīstību ar ilgtspējīgu attīstību saistītos aspektus, pabeidzot pamatlikuma izstrādi. · Turpināt īstenot struktūru un procedūras, kas saistītas ar stratēģisko plānošanu ilgtspējīgas attīstības jomā, kā arī koordināciju starp dažādām ieinteresētajām pusēm. 6. Tirdzniecība, tirgus un regulējuma reforma 6.1. Marokas tiesiskā regulējuma tuvināšana ES tiesiskajam regulējumam šajās jomās · Ieviest mehānismu, lai apzinātu novirzi starp Marokas tiesību aktiem un Kopienas acquis ar mērķi veicināt valsts konverģences programmas īstenošanu. · Apzināt prioritārās nozares regulējuma tuvināšanai, kā arī nepieciešamos valsts resursus un īstenošanas secību. 6.2. Tirdzniecības attiecības, ieskaitot padziļinātu un vispusīgu brīvās tirdzniecības nolīgumu Atbilstoši Euromed ceļu kartes ieteikumiem un pievienotā dokumenta par īpašo statusu mērķiem abas puses strādās vispirms pie padziļināta un vispusīga brīvās tirdzniecības nolīguma (ALECA) noslēgšanas un vēlāk pie kopīgas ekonomikas telpas izveidošanas. Saistību, kuras noteiktas AA II sadaļā (Preču brīva aprite), īstenošana · Sekot līdzi tam, kā tiek īstenoti jautājumi saistībā ar ES un Marokas asociācijas nolīguma komerciālo daļu, it īpaši saistībā ar ierobežojumu abpusēju atcelšanu preču importam un eksportam visos ar tarifiem saistītajos un nesaistītajos aspektos. · Turpināt un padziļināt preču tirdzniecības liberalizāciju saskaņā ar nozaru politiku. · Īstenot nolīgumu par lauksaimniecības produktu, pārstrādātu lauksaimniecības produktu, zivju un zivsaimniecības produktu tirdzniecības liberalizāciju un sekot tam. · Apmācīt personālu un stiprināt administratīvās prasmes starptautiskās tirdzniecības jomā. Veicināt Eiropas un Vidusjūras reģiona brīvās tirdzniecības zonas īstenošanas nodrošināšanu · Turpināt īstenot brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Vidusjūras reģiona partneriem reģionālā, starpreģionu vai divpusējā mērogā. · Īstenot nolīgumu par tirgus strīdu izšķiršanu un sekot tā īstenošanai, ieskaitot atbalstu Marokas šķīrējtiesnešu kodola apmācībai starptautiskās tirdzniecības jautājumos, lai tie varētu īstenot šķīrējtiesnešu funkcijas saistībā ar strīdu izšķiršanas procedūru. · Sekot līdzi tam, kā tiek īstenots Agadiras nolīgums visās jomās, uz kurām šobrīd nolīgums attiecas; strādāt pie jomu skaita palielināšanas, piemēram, iekļaujot investīciju pakalpojumus, un veicināt Agadiras paplašināšanos citās reģiona valstīs. · Īstenot iniciatīvas, lai stiprinātu Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerību, it īpaši, īstenojot Eiropas un Vidusjūras reģiona mehānismu tirdzniecības un investīciju veicināšanai, kura sastāvdaļa būs arī ātrā brīdinājuma un konsultāciju mehānisms saistībā ar pasākumiem, kas ietekmē tirdzniecību un investīcijas. · Sadarbības un dialoga pastiprināšana, definējot un izmantojot tirdzniecības aizsardzības instrumentus. · Turpināt notiekošās divpusējās sarunas par pakalpojumu tirdzniecības un uzņēmējdarbības liberalizāciju. ALECA noslēgšana · Uzsākt sarunas, lai noslēgtu ALECA starp Maroku un ES, kas veicinātu viņu tirgu pakāpenisku integrāciju. · Saistībā ar ALECA sarunām būs iesaistītas šādas nozares (saraksts nav pilnīgs, ņemot vērā prioritāro nozaru atlasi saistībā ar tiesību aktu tuvināšanu): – tehniskais regulējums saistībā ar rūpnieciskajiem ražojumiem, atbilstības normas un vērtēšana; – publiskie iepirkumi; – kapitāla kustība un maksājums; – intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība; – sanitārie un fitosanitārie pasākumi; – konkurences politika; – muita un tirdzniecības veicināšana; – dialogs par tirdzniecības aizsardzības instrumentiem; – pakalpojumu tirdzniecības liberalizācijas padziļināšana un investīciju aizsardzība; – tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība; – iespēju uzlabot preferenču koncesijas, kas piešķirtas saistībā ar brīvās tirdzniecības nolīgumu attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem un zivsaimniecības produktiem, izvērtēšana, ņemot vērā lauksaimniecības politiku, abu pušu attiecīgo produktu jutīgumu un īpatnības. 6.3. Piekļuves tirgum atvieglošana rūpniecības produktiem 6.3.1. Rūpniecības produktu brīva aprite (ES saskaņotās jomas) Atvieglot piekļuvi tirgum rūpniecības produktiem. Turpināt Marokas tiesību aktu par rūpniecības produktiem saskaņošanu ar starptautisko un Eiropas regulējumu un praksi · Saistībā ar īpašo statusu turpināt saskaņot piemērojamos tiesību aktus ar ES tiesību aktu kopumu un to īstenošanu, paaugstinot kvalitatīvu infrastruktūru līmeni. · Turpināt tiesību aktu tuvināšanu saistībā ar normām, tehnisko regulējumu un atbilstības vērtēšanu, lai īstenotu progresīvu saskaņošanu ar Eiropas tiesisko regulējumu horizontālā līmenī un prioritārajās nozarēs. · Stiprināt institūcijas, kuras ir atbildīgas par standartizāciju (IMANOR), akreditāciju (COMAC), par atbilstības vērtēšanu, metroloģiju un tirgus uzraudzību, it īpaši, veicot informācijas un speciālo zināšanu apmaiņu un integrējot tās Eiropas un starptautiskajās struktūrās, ieskaitot pievienošanos Eiropas sadarbībai akreditācijai (EA). · Risināt sarunas par nolīgumu par rūpniecisko izstrādājumu atbilstības novērtēšanu un atzīšanu (ACAA) kopīgas intereses nozarēs, kurās tiesību normas un standarti ir tādi paši kā ES. 6.3.2. Ierobežojumu atcelšana (ES nesaskaņotās jomas) Veicināt preču apriti un uzlabot administratīvo sadarbību · Turpināt novērst diskriminējošos pasākumus un nodrošināt, lai ieinteresētajām pusēm būtu iespēja ierosināt risināšanai apzinātās problēmas. · Stiprināt centrālo kontaktpunktu un informācijas punktu, kas izveidots saskaņā ar Nolīgumu par tehniskajām barjerām tirdzniecībā, lai atvieglotu informācijas nodošanu un sadarbību starp ES un Maroku, kā arī ar komersantiem. · Turpināt analizēt Marokas tiesību aktus saistībā ar produktu marķēšanu, salikumu, ražošanu un aprakstīšanu, lai tuvinātos ES pastāvošajiem vispārējiem principiem. · Apzināt un izvērtēt ar tarifiem nesaistītos šķēršļus un veicināt to novēršanu, izmantojot Euromed tirdzniecības veicināšanas mehānismu. 6.4. Sanitārie un fitosanitārie jautājumi Uzlabot dzīvnieku un augu veselību un nodrošināt pārtikas un barības nekaitīgumu, un veicināt tirdzniecību starp Maroku un ES · Turpināt īstenot PTO Līgumu par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu (SPS) un Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) starptautiskos standartus, Starptautisko Augu aizsardzības konvenciju (CIPV) un Pārtikas kodeksu (Codex Alimentarius). · Uzlabot noteikumus saistībā ar dzīvnieku veselību, augu veselību un pārtikas un barības nekaitīgumu, un dzīvnieku labturību, lai tuvinātos ES aizsardzības un noteikumu līmenim, ieskaitot dzīvu dzīvnieku, pārtikas, barības, zivsaimniecības produktu utt. higiēnas, identificēšanas un izsekojamības noteikumus. It īpaši: – tādu normatīvo un regulējošo aktu pieņemšana, kas ir izstrādāti un apstiprināti saskaņā ar ES 2007.–2009. gadā finansēto mērķsadarbības projektu; – Likuma Nr. 28-07 par pārtikas produktu nekaitīgumu piemērošanas tekstu pieņemšana. · Jāiedrošina lauksaimniecības pārtikas produktu rūpniecības, ietverot zivsaimniecības nozares, uzlabošana, arī saistībā ar higiēnas un sanitārijas normām saskaņā ar Likumu Nr. 28-07. · Sadarbība pesticīdu saskaņošanas, atlikumu un piesārņojumu pārtikā un barībā kontroles jomā un saistībā ar augu un augu izstrādājumu aizsardzības pret kaitīgu organismu invāziju pasākumiem. · Sadarbība ar Pārtikas nekaitīguma valsts biroju (ONSSA) ar mērķi: – uzlabot lipīgu dzīvnieku slimību novēršanu un apkarošanu; – īstenot jauno regulējumu saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (Likums Nr. 28-07); – nodrošināt robežkontroles punktu atbilstību; – uzlabot laboratoriju līmeni, lai tās akreditētu. · Turpināt sadarbību ar ONSSA, lai īstenotu it īpaši reģionalizācijas sistēmu saistībā ar dzīvnieku veselību, lai veicinātu eksportu no Marokas preču brīvās tirdzniecības nolīguma starp Maroku un Eiropas Savienību ietvaros. · Turpināt sadarbību saistībā ar sanitārajiem brīdinājumiem un līdzdalību ātrās brīdināšanas sistēmas (RASFF) ietvaros saskaņā ar ES noteikumiem. · Turpināt Marokas piedalīšanos sistēmā TRACES (Trade Control and Expert System). · Sadarbība ar ONSSA, lai Marokā ieviestu lauksaimniecības pārtikas (dzīvnieku izcelsmes pārtikas) uzņēmumu apstiprināšanas sistēmu. Šai sistēmai ir: a) jāgarantē patērētāju veselības aizsardzība Marokā; b) jābūt rīkam, ar kura palīdzību palielinātu pārredzamību, paredzamību, kontroļu uzticamību un tādā veidā atvieglotu tirdzniecību; c) jābalstās uz eksportētāju valstu oficiālo pārbaudes un sertifikācijas sistēmu (nevis konkrētu produktu vai uzņēmumu) efektivitātes vērtēšanu saskaņā ar starptautiskajām direktīvām un it īpaši Pārtikas kodeksa standartu CAC/GL 26-1997; d) jānodrošina ONSSA resursu izmantošanas efektivitāte un lietderīgums. Konverģence. Lai īstenotu šos mērķis, Maroka noteiks prioritātes un pieņems nepieciešamos normatīvos un regulējošos aktus (piemēram, Likuma Nr. 28-07 par pārtikas nekaitīgumu piemērošanas dokumentus, kā arī dokumentu projektus, kuri ir izstrādāti un apstiprināti saskaņā ar ES 2007.–2009. gadā finansēto mērķsadarbības projektu). Maroka attiecībā uz regulējuma konverģenci (ar ES atbalstu) ņems vērā saistītos Eiropas tiesību aktus veterinārijas un fitosanitārijas jomā. 6.5. Lauksaimniecība un zivsaimniecība Lauksaimniecība Modernizācija un veiktspējas palielināšana lauksaimniecības nozarē tirdzniecības liberalizācijas ietvaros un saistībā ar Marokas Zaļā plāna (Plan Maroc Vert (PMV)) perspektīvām: · Solidāras lauksaimniecības attīstība (PMV II pīlārs), it īpaši saistībā ar nelielām lauku saimniecībām neaizsargātos un grūtībās nonākušos reģionos. Ierosinātie prioritāro darbību veidi, kas saistīti ar partnerības programmu stiprināšanu, ir: – Vidusjūras koku audzēšanas attīstība kalnu reģionos, lai cīnītos pret nabadzību; – vietējo produktu attīstīšana, īpašu uzmanību pievēršot abu pušu kopējām interesēm; – ekonomisko apstākļu uzlabošana lauksaimniecības nozarē, it īpaši saistībā ar mehanizāciju, komercializāciju, pakalpojumiem maziem lauksaimniekiem, tehnoloģiju inovācijām, pētniecību ražīguma un kvalitātes uzlabošanai utt.); – kvalitatīvu produktu ražošana, tostarp bioloģiskā ražošana; – sadarbība ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu jomā; – dabas resursu un bioloģiskās daudzveidības saglabāšana. · Veicināt kvalitatīvu ražošanu un tirdzniecības nostiprināšanu starp nozarēm. · Sekmēt, stiprināt un veicināt partnerību īstenošanu starp Marokas lauksaimniecības produktu ražotāju profesionālajām organizācijām un tām līdzvērtīgām organizācijām Eiropā. · Uzsākt sarunas, lai panāktu divpusēju vienošanos par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, sākot ar trešo mēnesi pēc nolīguma par lauksaimniecības, lauksaimnieciskās rūpniecības uz zivsaimniecības produktu tirdzniecības liberalizāciju. · Palīdzēt Marokai īsā laikā izpildīt nosacījumus, lai tā varētu piedalīties lauku attīstības izmēģinājuma programmās (ENPARD) un lai vidējā termiņā veicinātu iniciatīvas ENPARD daudzgadu attīstību. Ar sanitāriju nesaistīto prasību regulēšana un standartizēšana un lauksaimniecības un zivsaimniecības produktu paraugprakses kodeksi · Tiesību aktu tuvināšana saistībā ar lauksaimniecības un zivsaimniecības produktu ar sanitāriju nesaistītās atbilstības standartizēšanu un paraugprakses kodeksiem, lai pakāpeniski tos saskaņotu ar Eiropas tiesisko regulējumu. · Iestāžu, kuras ir atbildīgas par iepriekš minētājiem aspektiem saistībā ar lauksaimniecības un zivsaimniecības produktiem (Eksporta kontroles un koordinēšanas autonomā iestāde (EACCE), ONSSA un citas), stiprināšana un regulējuma noteikšana tām, it īpaši, veicot informācijas apmaiņu un īstenojot to integrēšanu Eiropas un starptautiskajās struktūrās. · Profesionāļu prasmju uzlabošana saistībā ar regulējuma un atbilstības standartu, kas nav saistīti ar sanitāriju, piemērošanu. Tirdzniecības veicināšana, novēršot esošos ar tarifiem nesaistītos šķēršļus lauksaimniecības un zivsaimniecības produktiem · Aktualizēt Marokas tiesību aktus par pārtikas marķēšanu, salikumu, ražošanu, prezentēšanu un lauksaimniecības un zivsaimniecības produktu aprakstu. · ES pastāvošo vispārējo principu saistībā ar produktu, kuri satur gaļu, taukvielas utt., marķēšanu tuvināšana. Uzlabot PMV regulējuma tuvināšanas īstenošanu saistībā ar konverģences mērķi · Lauksaimniecības nozares veiktspējas un politikas stiprināšana: prezentēt ES iekšējos un ārējos Eiropas regulējuma mehānismus, it īpaši dažādus lauksaimniecības produktu tirgu kopējo organizāciju mehānismus, kā arī PAC. · Uzlabot produktu un tirgu stratēģisko izpēti papildus jaunajai lauksaimniecības modernizācijas politikai. Zivsaimniecība Nodrošināt zivsaimniecības pārvaldības sistēmas īstenošanu saskaņā ar Halieutis attīstības stratēģiju un zivsaimniecības kopējo politiku saistībā ar zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu un kopīgas intereses jomām · Nodrošināt resursu ilgtspēju (plāna Halieutis-PH 1. virziens): – stiprināt zinātnisko pētniecību; – vispārināt zivsaimniecību apgādāšanas sistēmu, izmantojot kopējo pieļaujamo nozveju (KPN); – modernizēt floti un pielāgot zvejas piepūli; – turpināt cīņu pret nelegālo, nereģistrēto un neregulēto (NNN) zveju; – stimulēt akvakultūras attīstību. · Optimizēt ražošanu (PH 2. virziens): – modernizēt ostu un izkraušanas vietu, kas paredzētas zivsaimniecībai, infrastruktūru; – nodrošināt efektīvu ostu teritoriju pārvaldību. · Uzlabot zivsaimniecības produktu valorizāciju un to komercializācijas nosacījumus (PH 2. un 3. virziens): – veicināt rūpnieku piekļuvi kvalitatīvām izejvielām; – stimulēt rūpnieciskās ražošanas diversifikāciju un orientēšanos uz pirmtirgiem; – strukturēt un padarīt dinamisku iekšējo tirgu; – sekmēt zivsaimniecības produktu tirdzniecību, lai veicinātu brīvās tirdzniecības zonas veidošanos. · Transversālo jautājumu integrēšana: – valsts pārvalde — stiprināt profesionālo asociāciju konsultatīvo lomu un veicināt dialogu starp dažādiem nozares segmentiem; – juridiskie noteikumi — konsolidēšana, paskaidrošana un atjaunināšana; – kontrole un uzraudzība — līdzekļu stiprināšana visā nozarē; – kvalitāte un higiēna — tādu līdzekļu un ierīču ieviešana, kuras ļauj nodrošināt izsekojamību visā nozarē [saistīts ar 5.4. punktu]; – cilvēkresursi un nodarbinātība — zvejas nozarē strādājošo nodarbinātības novērošanas centra izveide (darba apstākļi, profesionāļu sieviešu sagatavošana, pielāgošanās ekonomiskajai videi pasākumi); – konkurētspējas centru izveide. Konverģence. Lai īstenotu šos mērķus, Maroka, ar ES atbalstu, ņems vērā Regulu par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (EK Nr. 2371/2002 un saistītie dokumenti), kā arī kopējās zivsaimniecības politikas īpašos noteikumus kopējās intereses jomās, proti: – vides dimensijas integrēšana; – kontrole, izsekošana un uzraudzība; – atbalsts pētniecībai. Halieutis stratēģijas īstenošana saskaņā ar regulējuma konverģences mērķi, kas galvenokārt saistīts ar zivsaimniecības resursu ilgtspēju · Turpināt tāda jauna atbilstīga tiesiskā regulējuma pieņemšanu, kas valsts tiesību aktos integrē Eiropas noteikumus, kuri piemērojami cīņai pret NNN zveju, un it īpaši 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju. · Attīstīt spēju izsekot un kontrolēt zvejas īstenošanu un likumīgu zivsaimniecības produktu apriti visā nozarē. Šī spēja ir saistīta ar: – cilvēkresursiem, kuri ir īpaši apmācīti šai jaunajai misijai; – līdzekļiem datu elektroniskai pārvaldībai, kas saderīgi ar ES standartiem, galvenokārt paredzētiem Marokas zivsaimniecības produktiem; – zvejas kuģu pozīcijas izsekošanu, izmantojot satelītu. · Turpināt pieņemt un īstenot tiesisko regulējumu, kas paredzēts jūras vides saglabāšanai un šās vides aizsardzībai no piesārņojuma. · Nodrošināt ar ienākumiem Nacionālo Zivsaimniecības pētniecības institūtu (INRH), kura pienākums ir uzraudzīt jūras vides aprīkojuma un attiecīgo pētniecības un izsekošanas līdzekļu kvalitāti. · Attīstīt akvakultūras darbības un atbalstīt iestādi, kas veltīta akvakultūrai (Akvakultūras attīstības nacionālā aģentūra), pieņemot stimulējošu tiesisko regulējumu, kurā ir ievērotas starptautiskās normas un standarti saistībā ar vides aizsardzību, lai veicinātu investīcijas nozarē. · Turpināt zivsaimniecības flotes modernizāciju, nepalielinot zvejas kapacitāti. · Nodrošināt to normu īstenošanu un pilnīgu ievērošanu, kas pieņemtas starptautiskajās un reģionālajās zivsaimniecības pārvaldes organizācijās, it īpaši Starptautiskajā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijā (ICCAT) un Vispārējā svaru un mēru konferencē (CGPM). · Sekmēt zvejas piepūles regulēšanu atkarībā no resursu izmantošanas līmeņa. · Iedrošināt selektīvās zvejas rīku izmantošanu. · Veicināt kuģu radītā piesārņojuma novēršanu. · Piemērot normas un prasības saistībā ar jūrnieku apmācību un veselību. · Pastiprināt cilvēku meklēšanu un glābšanu jūrā. 6.6. Brīvība veikt uzņēmējdarbību, uzņēmējdarbību likums, grāmatvedība un revīzija Uzņēmējdarbība Uzņēmējdarbības veicināšana un darījumu vides uzlabošana · Veicināt sabiedrībām labvēlīgu vidi, īpaši pievēršot uzmanību tiesu sistēmas reformai, procedūru vienkāršošanai un birokrātiskā sloga mazināšanai. · Ieviest pasākumus, kas ļautu nodrošināt uzņēmumu izveidi „tiešsaistē”. · Marokas Investīciju attīstības aģentūras kā galvenā punkta ārzemju investīcijām nostiprināšana. · Nodrošināt regulāru dialogu ar ārzemju investoru pārstāvjiem, lai uzlabotu uzņēmējdarbības apstākļus. · Stiprināt sadarbību ar Euromed investīciju veicināšanas aģentūrām. Konverģence. Lai īstenotu šos mērķus, Maroka īpašu uzmanību pievērsīs: – administratīvo procedūru vienkāršošanai (pārliecinoties, lai administratīvās procedūras saistībā ar piekļuvi un pakalpojumu darbību īstenošanu būtu pārredzamas, samērīgas, balstītas uz objektīviem kritērijiem, lai pakalpojumu sniedzējiem nodrošinātu paredzamību un juridisko drošību); – pakalpojumu sniedzēju pavadīšanai, īstenojot to administratīvās procedūras (stiprinot pieejamo informāciju vai ieviešot vienotus kontaktpunktus pakalpojumu sniedzējiem); – „e-regulu” sistēmas īstenošanas vispārināšanai visos Marokas investīciju reģionālajos centros (CRI). Uzņēmējdarbības tiesības Uzņēmējdarbības tiesību saskaņošana, lai nodrošinātu visu pušu aizsardzību un veicinātu uzņēmējdarbību · Akcionāru un citu pušu aizsardzības uzlabošana saskaņā ar Eiropas normām un praksi šajā jomā. · Pabeigt labas pārvaldības kodeksu dažāda veida uzņēmumiem un valsts iestādēm saskaņā ar Eiropas un starptautiskajām normām un sekot visu esošo kodeksu piemērošanai. · Turpināt Marokas Administratoru institūta (IMA) atbalstīšanu, lai informētu un izplatītu uzņēmumu labas pārvaldības principus (tikšanās, diskusiju forumi, tīmekļa vietnes...) un lai nodrošinātu stratēģiskās izpētes darbības un pētniecību uzņēmumu vadības jomā (publikācijas, izpētes, uzņēmumu vadības novērošanas centri). · Pabeigt komercreģistra un publicēšanas oficiālajā vēstnesī, lai informētu trešās personas, sistēmas modernizēšanu. Konverģence. Lai īstenotu šos mērķus, Maroka regulējuma konverģences nolūkā, izmantojot ES atbalstu, ņems vērā Eiropas uzņēmējdarbības tiesību normas. Grāmatvedība un revīzija Eiropas un starptautisko grāmatvedības un revīzijas normu piemērošana, it īpaši uzņēmumiem, kuri kotējas biržā · Turpināt centienus, lai veicinātu kvalitatīvu revīzijas speciālistu nodrošināšanu. · Turpināt pasākumus, kas uzsākti, lai veicinātu starptautisko un Eiropas grāmatvedības un revīzijas normu pielāgošanu un piemērošanu sabiedrībām, kuras kotējas biržā, it īpaši: – Padomes 1978. gada 25. jūlija Ceturtā direktīva, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (78/660/EEK); – Padomes 1983. gada 13. jūnija Septītā direktīva, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz konsolidētajiem pārskatiem (83/349/EEK); – Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regula (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu; – Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/43/EK, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas. 6.7. Pakalpojumi, finanšu pakalpojumi un pasta pakalpojumi Turpināt Marokas pakalpojumu nozaru attīstību · Marokas tiesību aktu tuvināšana ES tiesību aktiem saistībā ar vispārēju vai nozaru piemērošanas regulējumu attiecībā uz Marokas tiesību aktu tuvināšanu ES tiesību aktiem. · E-komercijas attīstības veicināšana. · Pakalpojumu tirdzniecības novērtēšanas spēju stiprināšana. · Pamatā paredzēt protokolā par pakalpojumu tirdzniecību un uzņēmējdarbību atvieglot diskusijas par savstarpēju profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, lai veicinātu pakalpojumu sniedzēju mobilitāti. Konverģence. Lai īstenotu šos mērķus, Maroka ņems vērā: – Direktīvu 2000/31/EK par elektronisko tirdzniecību; – Direktīvu 2006/123 par pakalpojumiem iekšējā tirgū (darbi saistībā ar vienotajiem kontaktpunktiem un administratīvās vienkāršošanas principu un elektronisko administratīvo procedūru, kas uzsāktas sakarā ar Direktīvas 2006/123 transponēšanu, sistematizēšana). Finanšu pakalpojumi Turpināt finanšu pakalpojumu (banku, apdrošināšanas un kapitāla tirgus) reformu saistībā ar regulējumu un uzraudzību, tuvinoties Eiropas tiesību normām (konverģencei finanšu nozare ir atzīta kā prioritāra) · Turpināt Bāzeles II kapitāla sistēmas, kā arī grozījumu (Bāzele III) piemērošanu. · Saglabāt atbilstīgu bankas depozītu garantijas sistēmu. · Turpināt stiprināt finanšu tirgu uzraudzības regulējumu, nodrošinot konverģenci ar ES regulējumu. · Turpināt stiprināt finanšu iestāžu, finanšu tirgu un apdrošināšanas uzņēmumu uzraudzības iestāžu prerogatīvas, efektivitāti un neatkarību saskaņā ar starptautiskiem standartiem; attīstīt makrouzraudzību. · Stiprināt institucionālo un regulējošo ietvaru, lai attīstītu apdrošināšanas un kustamās mantas tirgu. · Turpināt stiprināt finanšu uzraudzības efektivitāti un uzticamību saskaņā ar Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) ieteikumiem ziņojumā par finanšu nozares attīstības programmu (FSAP). Konverģence. Lai īstenotu šos mērķus, Maroka ņems vērā šādu ES acquis (pēc trūkumu analīzes veikšanas un prioritāšu izvērtēšanas, pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu konverģences analīzi, kā arī atkarībā no līdzekļiem, kas nepieciešami, lai nodrošinātu šo konverģenci; sk. II pielikumu). Pasta pakalpojumi Turpināt pasta nozares attīstības procesu Marokā · Pieredzes un speciālo zināšanu apmaiņa saistībā ar pasta nozares regulējumu, ietverot mērķi panākt tiesiskā regulējuma konverģenci ar ES tiesisko regulējumu. · Pieredzes apmaiņa, lai uzlabotu pakalpojumu kvalitāti. · Pieredzes un speciālo zināšanu apmaiņa, lai stiprinātu pasta tirgu attīstības spēju un elektroniskās komercijas piedāvājuma pieauguma perspektīvas. · Skaidru noteikumu ieviešana attiecībā uz atļaujām, kas piešķirtas pakalpojumu sniedzējam, kurš darbojas konkurencei atvērtā pasta segmentā. · Strādāt, lai izveidotu skaidrus noteikumus saistībā ar „universālo pakalpojumu”: piedāvāt noteiktas kvalitātes pasta pakalpojumus, kas pastāvīgi tiek sniegti vienas puses visas teritorijas punktos par cenām, kuras ir pieejamas lietotājiem, precizējot to finansēšanas veidu. · Raudzīties, lai regulējošo iestāžu lēmumi un to izmantotās procedūras būtu objektīvas attiecībā uz visiem tirgus dalībniekiem, un novērst jebkuru pretkonkurences praksi pasta un sūtījumu segmentu tirgos. · Strādāt, lai, tiklīdz tas ir iespējams, izveidotu regulējošo iestādi, kura juridiski ir nošķirta no visiem pasta un sūtījumu pakalpojumu sniedzējiem un nav veidojusies no šāda pakalpojuma sniedzēja. Konverģence. Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīva 97/67/EK par kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai, ar grozījumiem, kas veikti saskaņā ar Direktīvām 2002/39/EK un 2008/06/EK. 6.8. Kapitāla aprite un kārtējie maksājumi Virzība uz progresīvu kapitāla konta atvēršanu · Turpināt progresīvu kapitāla konta atvēršanu. · Veikt paraugprakses apmaiņu saistībā ar pāreju uz pilnīgu kapitāla konta atvēršanu. · Ieviest kapitāla kustības uzraudzības mehānismu. 6.9. Publiskie iepirkumi Uzlabot publisko iepirkumu piešķiršanas un koncesiju procedūru pārredzamību un efektivitāti · Turpināt Marokas tiesību aktu tuvināšanu Eiropas tiesību normām, lai nodrošinātu atklātību, pārredzamību, vienlīdzīgu piekļuvi informācijai un konkurences nodrošināšanu. · Ieviest efektīvu un neatkarīgu to strīdu risināšanas sistēmu, kuri saistīti ar iepirkuma procedūru. · Turpināt administratīvo procedūru, valsts līgumu īstenošanas pārvaldības un izsekošanas procedūru modernizēšanu, it īpaši, turpinot īstenot procedūru dematerializāciju. · Normalizēt valsts uzņēmumu un iestāžu iepirkumu procedūras, kas it īpaši radītas, lai apmierinātu vispārējas intereses vajadzības, kuras nav rūpnieciskas vai komerciālas. · Uzlabot režīmus tādu tīkla operatoru iegādei, kuri darbojas ūdens, enerģijas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs. · Īstenot efektīvu valsts un pašvaldību iegādes/pasūtījumu veikšanas speciālistu, kā arī aģentu, kas atbildīgi par iepirkumu procedūru īstenošanu, apmācību. Konverģence. · Attiecībā uz publisko iepirkumu procedūrām un koncesijām — Direktīva 2004/17/EK un Direktīva 2004/18/EK. · Lai uzlabotu apelācijas procedūru saistībā ar iepirkumu procedūrām un koncesijām efektivitāti, Direktīva 89/665/EEK un Direktīva 92/13/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2007/66/EK. 6.10. Konkurences politika Izveidot mūsdienīgu satvaru konkurences politikai un stiprināt konkurenci regulējošo iestāžu spēju tās īstenošanai · Veikt Likuma Nr. 06/99 reformu, lai konsolidētu pašreizējo konkurences institucionālo shēmu, izveidojot vienotu iestādi (Konkurences padomi, jaunu konstitucionālo iestādi), kurai nodotu visus pienākumus saistībā ar jaunās konkurences politikas īstenošanu, statusu, kas nodrošina pārvaldības autonomiju un pašiniciatīvas varu ar iespēju tiesas kontrolē veikt izmeklēšanas un piespiedu lēmumu pieņemšanas varu ar iespēju sniegt ne tikai konsultējošus, bet arī ierobežojošus atzinumus. · Stiprināt konkurences tiesību piemērošanas administratīvās spējas un apzināt iespējamās sadarbības darbības (tirgus analīzes tehnikas, konkurences izmeklēšanu īstenošana, apvienošanos kontrole, strīdu izšķiršana). · Koordinēšana un konkurences iestāžu un nozares regulatoru apvienošanās, Konkurences padomei atstājot ekskluzīvu kompetenci saistībā ar cīņu pret pretkonkurences praksi un ekonomisko apvienošanos kontroli. · Nodrošināt specializētu izglītību tiesnešiem, kuriem ir jāizskata lietas un apelācijas prasības saistībā ar konkurenci. · Veicināt pakāpenisku Marokā spēkā esošā tiesiskā regulējuma īstenošanu, it īpaši par nediskriminācijas, pārredzamības un taisnīgu procedūru principu ievērošanu. 6.10.1. Valsts atbalsts Pāriet pie vienotas valsts atbalsta, atbrīvojumu un to lomas saistībā ar konkurenci definīcijas · Regulāra ziņojumu atjaunināšana. · Uzlabot valsts atbalsta definīciju, metodoloģiju un uzskaiti . · Paplašināt informācijas apmaiņu par valsts atbalstu un tiešu budžeta atbalstu un noteikt to ietekmi uz konkurenci. · Izstrādāt atbalsta veida, atbalsta saderības ar konkurences principiem vienoto definīciju. 6.11. Intelektuālais un rūpnieciskais īpašums Nodrošināt pakāpenisku tuvināšanos ES aizsardzības līmenim un stiprināt šo noteikumu efektīvu piemērošanu, ņemot vērā valsts tiesību aktu saskaņošanu ar PTO nolīgumu par starptautiskiem nolīgumiem par intelektuālo tiesību aizsardzību (ADPIC). Īpašie mērķi · Marokas tiesību aktu tuvināšana ES tiesību aktiem[3]: – plaisas apzināšana, kas pastāv saistībā ar intelektuālo īpašumu (patenti, dizainparaugi un modeļi, preču zīmes); – tādu tiesību aktu izstrāde un īstenošana, kuros ir iekļauta tiesību aktu tuvināšana, it īpaši saistībā ar patentiem, dizainparaugiem un modeļiem, preču zīmēm (sk. pašreizējo sadarbību ar Eiropas Patentu iestādi (EPI)); – plaisas, kas pastāv saistībā ar autortiesībām un blakustiesībām, analīze un tādu tiesību aktu īstenošana, kuros ir iekļauta nepieciešamā tiesību aktu tuvināšana. · Administratīvās un tiesu veiktspējas stiprināšana: – intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanas stiprināšana, nodrošinot efektīvus atturošus un sodīšanas pasākumus (tiesas, muita); – turpināt un stiprināt OMPIC attīstības mērķus līdz 2015. gadam; – vajadzību apzināšana un apmācības īstenošana, analīze un informācijas un uzziņu sistēmu uzlabošana (OMPIC); – vajadzību analīze un Marokas Autortiesību biroja (BMDA) administratīvās veiktspējas stiprināšana; – sadarbības turpināšana ar EPI un ES Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju (preču zīmes, paraugi un modeļi) (ITSB). · Koordinēšana, sadarbība un informēšana par cīņu ar viltošanu un pirātismu: – pastiprināt centienus, lai nodrošinātu intelektuālā īpašuma tiesību efektīvu īstenošanu, it īpaši, pastiprinot tiesisko uzraudzību; – tādu līdzekļu īstenošana un stiprināšana, kas paredzēti cīņai uz vie