[pic] | EIROPAS KOMISIJA |

Briselē, 24.2.2011

COM(2011) 85 galīgā redakcija

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI

Turpmākie pasākumi Padomes Lēmumam 2010/320/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu

SEC(2011) 240 galīgā redakcija

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI

Turpmākie pasākumi Padomes Lēmumam 2010/320/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu

1. Ievads

Šajā paziņojumā novērtēti tie pasākumi, ko Grieķija periodā no 2010. gada novembra līdz 2011. gada februāra vidum veica, lai izpildītu Padomes Lēmumu 2010/320/ES[1]. Līdz novembrim veiktos pasākumus novērtēja 2010. gada 9. decembra paziņojumā[2]. Līdz ar tam pievienoto Komisijas dienestu ziņojumu, kas sagatavots sadarbībā ar ECB[3], tas papildina novērtējumu par atbilstību Memorandam par ekonomikas un finanšu politiku (MEFP)[4] un saprašanās memorandam (SM), ņemot vērā nolīgumu par aizdevuma piešķiršanu starp Grieķiju un citām euro zonas dalībvalstīm.

Šis novērtējums pamatojas uz ziņojumu, ko Grieķija iesniedza Padomei un Komisijai[5], kā arī Eiropas Komisijas darbinieku, SVF un ECB veikto misiju saistībā ar ekonomikas korekcijas programmu, kas tiek finansēta no euro zonas dalībvalstu divpusējiem aizdevumiem un SVF rezerves vienošanās. Grieķijas 2011. gada 12. februārī iesniegtajā ziņojumā aplūkoti ne tikai fiskālie pasākumi, kuru mērķis ir 2011. gadā samazināt valdības budžeta deficīta attiecību pret IKP, bet arī Grieķijas valdības pieņemtās un īstenotās plaša mēroga strukturālās reformas.

2. Padomes 2010. gada 10. maija lēmums

Padome 2010. gada 10. maijā saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu un 136. pantu pieņēma Lēmumu 2010/320/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai līdz 2014. gadam novērstu pārmērīgu budžeta deficītu.

Padomes lēmumā paredzēts, ka Grieķijai jāveic vairāki īpaši pasākumi, kuru mērķis ir saglabāt vispārējās valdības parādu zem šādiem maksimāli pieļaujamajiem rādītājiem:

- EUR 18 508 miljoniem (8,1 % no IKP, pamatojoties uz jaunākajiem oficiālajiem IKP datiem) 2010. gadā,

- EUR 17 065 miljoniem (7,6 % no IKP) 2011. gadā,

- EUR 14 916 miljoniem (6,5 % no IKP) 2012. gadā,

- EUR 11 399 miljoniem (4,8 % no IKP) 2013. gadā,

- EUR 6 385 miljoniem (2,6 % no IKP) 2014. gadā[6].

Šo lēmumu grozīja 2010. gada 7. septembrī (Lēmums 2010/486/ES)[7] un 2010. gada 20. decembrī (Lēmums 2011/57/ES)[8]. Tomēr iepriekš minētie vispārējās valdības parāda maksimāli pieļaujamie apjomi tika atstāti iepriekšējā līmenī.

3. Budžeta izpilde

Saskaņā ar EKS metodoloģiju aprēķinātais valdības budžeta deficīta mērķa apjoms 2010. gadā nav sasniegts. Lai gan Padomes lēmumā noteiktais deficīta maksimālais apjoms 2010. gadā bija EUR 18 miljardi (8 % no IKP), tiek lēsts, ka deficīts faktiski sasniedza EUR 22 miljardus (9,6 % no IKP), taču par šā aprēķina precizitāti joprojām nav īstas skaidrības. Neskaidrības saistās galvenokārt ar valsts uzņēmumu, kā arī vispārējās valdības, sociālā nodrošinājuma un pašvaldību sektorā pārklasificēto ārpusbudžeta fondu darbības rezultātiem, par kuriem joprojām nav pieejami precīzi gada starpposmu dati. Neskaidrības ir saistītas arī ar skaidras naudas maksājumiem un pakārtotajiem izdevumiem. Pirmais pilnīgais atbilstoši EKS metodoloģijai aprēķinātais datu apkopojums nebūs pieejams ātrāk kā 2011. gada marta beigās, lai aprīlī tos publicētu un apstiprinātu Eurostat .

Valsts primāro maksājumu (pēc kases principa) maksimālais pieļaujamais apjoms gada beigās (atbilstoši MEFP un SM noteiktajam) ir ievērots. Maksājumu apmērs bija EUR 61,1 miljards, bet maksimālais pieļaujamais apjoms — EUR 67 miljardi. Fakts, ka šis rādītājs ir labāks, nekā plānots, saistīts ar mazākiem izdevumiem, kas lielā mērā veidojušies gan ar veiksmīgi īstenotu ietaupījumu palīdzību, gan arī pārceļot un atliekot maksājumus. Informācija par vēl neapmaksātajiem izdevumiem joprojām ir nepietiekama. Pieejamā informācija liecina, ka 2010. gadā uzkrātais nokavēto maksājumu apjoms ir vairāk nekā EUR 1,5 miljardi, un šīs saistības būs jāizpilda 2011. gadā.

Valdības primārā bilance (pēc kases principa, atbilstoši definīcijai, kas ir saskaņā ar MEFP un SM) sasniedza EUR 5,5 miljardus, bet tās maksimāli pieļaujamais apmērs bija EUR 5,7 miljardi). Balstoties uz pieņēmumu, ka nebūs uzkrātu nokavēto maksājumu, iepriekšējā ziņojumā tika lēsts, ka nobīde no šā kritērija varētu būt līdz pat EUR 1,5 miljardiem (0,6 % no IKP).

1. tabula – Valsts budžeta izpilde

2009. gads | 2010. gads |

Pēc kases principa (miljonos EUR) | Janvāris-Decembris | % izmaiņa | 2010. gada maija plāns |

Ieņēmumi kopā | 50531 | 54240 | 7,3 | 55715 |

Ieņēmumi pirms atmaksas | 53443 | 56147 | 5,1 | 57800 |

Nodokļu atmaksa | 4952 | 4979 | 0,5 | 5100 |

Kapitāla ieņēmumi | 2040 | 3072 | 50,6 | 3015 |

Izdevumi kopā | 81403 | 73694 | -9,5 | 75187 |

Primārie izdevumi | 57992 | 51679 | -10,9 | 52633 |

Procenti | 12325 | 13223 | 7,3 | 13209 |

Kapitālie izdevumi | 9588 | 8447 | -11,9 | 9000 |

Citi | 1498 | 345 | -77,0 | 345 |

Valsts budžeta bilance | -30872 | -19454 | -37,0 | -19472 |

Avots. Galvenā grāmatvedības iestāde. Piezīme: Šajā tabulā nav iekļauti maksājumi par militārajiem iepirkumiem (kas, salīdzinot ar 2009. gadu, ir samazinājušies par 30 % un 2010. gadā veido EUR 1 miljardu). |

Vispārējās valdības sektora parāda attiecība pret IKP 2010. gada sasniedza 142,5 %, salīdzinot ar mērķa apjomu 133 %. Šī atšķirība radās galvenokārt saistībā ar publiskā sektora iestāžu pārklasificēšanu vispārējās valdības sektorā, kur tās pirmo reizi bija iekļautas 2009. gada finanšu pārskatos, kā arī saistībā ar deficīta rādītājiem 2010. gadā, kas bija sliktāki, nekā plānots. Taču lēmumos noteiktais maksimāli pieļaujamais valdības parāda apjoms ir ievērots (maksimāli pieļaujamais apjoms: EUR 34 058, plānotais apjoms: EUR 28 870).

3. prognozes 2011. gada un 2012.-2014. gada laikposmam

Grieķijas valdība ir apstiprinājusi savu apņemšanos izpildīt 2011. gada fiskālo mērķi, kas noteikts ar Padomes lēmumu. Tā kā sākuma deficīta un parāda līmenis ir augstāks, nekā gaidīts, un IKP zemāks, nekā gaidīts, tad ir nepieciešami pastiprināti fiskālās konsolidācijas centieni. Fiskālā stratēģija ir cieši saistīta ar konsolidācijas virzienu, par kuru vienojās 2010. gada maijā. Tāpēc Grieķijas valdība nolēma pilnībā atgūt 2010. gadā zaudētās pozīcijas, lai strauji atjaunotu ilgtspējīgu fiskālo situāciju, saglabātu programmai atbilstošas finansējuma vajadzības, un atbalstītu uzticību tirgū. 2011. gada budžets, kuru Grieķijas parlaments apstiprināja 2010. gada 22. decembrī, ietver jaunus deficīta samazināšanas pasākumus, kas veido 2,25 % no IKP. Kopumā 2011. gada fiskālās konsolidācijas pasākumi — ietverot tos, par kuriem vienojās maijā — veido 5,75 % no IKP. Apmēram divas trešdaļas no jaunajiem pasākumiem, par kuriem vienojās novembrī, ir izdevumu daļā, un tiem lielākoties ir strukturāls raksturs. Pasākumiem EUR 0,7 miljardu jeb 0,3 % apmērā no IKP ir pagaidu raksturs.

Lielākā daļa no fiskālajiem pasākumiem, kas ir 2011. gada deficīta samazināšanas plāna pamatā, ir iekļauti tiesību aktos, un to īstenošana jau ir uzsākta. Pasākumi ietver neproduktīvu un bezmērķīgu izdevumu samazinājumu, īstermiņa līgumu samazinājumu publiskajā sektorā, mērķtiecīgākas universālās subsīdijas mājsaimniecībām (piemēram, apkures degvielas subsīdijas un ģimenes pabalstus) un valsts līdzekļu labāku pārvaldību un izmantošanu, jo īpaši nokavēto nodokļu maksājumu iekasēšanu. 2011. gada budžetā ir sākts risināt arī divas galvenās strukturālās problēmas — pārmērīgus izdevumus veselības aprūpei un valstij piederošo uzņēmumu zaudējumus. 2011. gada budžeta mērķu sasniegšana ietver kopējo nodokļu ieņēmumu palielinājumu par vairāk nekā EUR 1,5 miljardiem (jeb aptuveni 0,75 % no IKP) salīdzinājumā ar 2010. gadu. Tas ir grūts uzdevums, un ir lielā mērā atkarīgs no konkrētiem rezultātiem cīņā pret izvairīšanos no nodokļiem un no [nodokļu iekasēšanas] mehānisma efektivitātes uzlabošanas.

Saskaņā ar 2011. gada budžetu valdības deficīts (atbilstoši EKS 95 metodoloģijai) būs EUR 16,8 miljardi (7,6 % no IKP). Taču, pamatojoties uz jaunāko pieejamo informāciju, Komisijas dienesti prognozē, ka pēc EKS 95 metodoloģijas aprēķinātais deficīts 2011. gadā varētu būt EUR 18,8 miljardi (prognozē izmantoti dati, kas bija pieejami 2011. gada 11. februārī). Tādēļ, ja vien netiks veikti kādi pasākumi, 2011. gada budžeta deficīts par 0,75 procentpunktiem pārsniegs maksimālo pieļaujamo apmēru. Tā kā valsts budžeta izpildes rezultāti 2011. gada janvārī neatbilst paredzētajiem mēneša rādītājiem, galvenokārt mazāku ieņēmumu dēļ, attiecīgā gada rādītāju nobīde veidojas lielākoties no mazāk labvēlīgām prognozēm saistībā ar nodokļu bāzes pieaugumu, atjauninātām aplēsēm par gada laikā īstenojamajiem fiskālajiem pasākumiem, kā arī no bāzes efekta, ko veido vairāku kategoriju ieņēmumi, kas 2010. gadā bija zemāki, nekā plānots. Turklāt gaidāmi lielāki procentu maksājumu izdevumi nekā paredzēts budžetā.

Saskaņā ar Grieķijas konstitutīvo budžeta likumu valdībai jāsagatavo vidēja termiņa fiskālā stratēģija 2012.-2015. gada laikposmam. Valdība izstrādās fiskālo politiku, kas jāīsteno vidējā termiņā, lai līdz 2014. gadam samazinātu vispārējās valdības deficītu zem 3 % no IKP, to turpinot samazināt arī pēc tam. Komisijas dienestu prognozes liecina, ka finansiālā atšķirība starp bāzes scenāriju un Padomes lēmumā noteikto 2014. gada mērķi bez izmaiņām esošajā politikā būs apmēram 8 % no IKP (sk. 2. tabulu). Fiskālie pasākumi, kuru ietekme veido aptuveni 2 % no IKP, tika noteikti jau maijā, kaut arī nevar izslēgt, ka to ietekme uz budžetu būs jāpārskata.

2. tabula – Deficīta aprēķins (vairāku gadu laikposmam) |

miljoni EUR | % no IKP |

Pasākumi kopā | Pasākumi kopā |

2010.-2014. gadā | 2012.- 2014. gadā | 2010.-2014. gadā | 2012.-2014. gadā |

Deficīts 2009. gadā | 36150 | 15,4 |

Nominālā deficīta novirze 2010. gadā | 3880 | 1,7 |

2010. gadā īstenotie pasākumi | 18000 | 18000 | 7,8 | 7,8 |

Ietekme uz nominālā IKP pieauguma attiecību pret IKP | -- | 0,2 |

Deficīts 2010. gadā | 22030 | 9,6 |

Nominālā deficīta novirze 2011. gadā | 9226 | 4,1 |

2011. gadā īstenotie pasākumi | 12450 | 30450 | 5,5 | 13,5 |

Nedefinēti pasākumi | 1741 | 1741 | 0,7 | 0,7 |

Ietekme uz nominālā IKP pieauguma attiecību pret IKP | -- | 0,1 |

Deficīts 2011. gadā (mērķis) | 17065 | 7,6 |

Nominālā deficīta novirze 2012. gadā | 5455 | 2,4 |

Definēti pasākumi 2012. gadā* | 5575 | 36025 | 5575 | 2,4 | 15,7 | 2,4 |

Nedefinēti pasākumi 2012. gadā | 2029 | 3770 | 3770 | 0,9 | 1,6 | 1,6 |

Ietekme uz nominālā IKP pieauguma attiecību pret IKP | -- | -0,1 |

Deficīts 2012. gadā (mērķis) | 14916 | 6,4 |

Nominālā deficīta novirze 2013. gadā | 2218 | 0,9 |

Definēti pasākumi 2013. gadā* | 575 | 36600 | 6150 | 0,2 | 15,5 | 2,6 |

Nedefinēti pasākumi 2013. gadā | 5160 | 8931 | 8930 | 2,2 | 3,8 | 3,8 |

Ietekme uz nominālā IKP pieauguma attiecību pret IKP | -- | -0,2 |

Deficīts 2013. gadā (mērķis) | 11399 | 4,8 |

Nominālā deficīta novirze 2014. gadā | 491 | 0,2 |

Definēti pasākumi 2014. gadā* | -1050 | 35550 | 5100 | -0,4 | 14,6 | 2,1 |

Nedefinēti pasākumi 2014. gadā | 5573 | 14504 | 14504 | 2,3 | 5,9 | 5,9 |

Ietekme uz nominālā IKP pieauguma attiecību pret IKP | -- | -0,6 |

Deficīts 2014. gadā (mērķis) | 6385 | 2,6 |

* Maijā sagatavotajā sākotnējā programmā definētos un skaitliski izteiktos pasākumus 2012., 2013. no 2014. gadam ir paredzēts pārskatīt. |

Deficītu gadā t aprēķina šādi: deficītam gadā t-1 pieskaita nominālā deficīta novirzi gadā t un atņem definētos un nedefinētos pasākumus (attiecības pret IKP aprēķina gadījumā pieskaita arī nominālā IKP ietekmi uz attiecību pret IKP). Deficīta novirze ir tas deficīta līmeņa palielinājums, kas īstenotos, ja netiktu veikti [korekcijas] pasākumi. Tā ietver pensiju maksājumu strukturālo pieaugumu, procentu maksājumu pieaugumu un citu izdevumu strukturālo pieaugumu. Deficīta novirze ir aprēķināta, pieņemot, ka tiek īstenota algu iesaldēšana un "1 pret 5" noteikums attiecībā uz jaunu darbinieku pieņemšanu un darba attiecību izbeigšanu. Tā arī atspoguļo ieņēmumu pieaugumu/samazinājumu saistībā ar nodokļu bāzes izmaiņām. |

6. Strukturālo reformu īstenošanā sasniegtie rezultāti

Strukturālo reformu plāns Grieķijā ir īstenošanas stadijā. Strukturālajās fiskālajās reformās ir gūti panākumi, bet dažos gadījumos tas ir noticis lēnāk, nekā plānots. Valdība nostiprina tiesisko regulējumu, lai cīnītos ar izvairīšanos no nodokļu nomaksas un modernizētu nodokļu administrāciju. Notiek arī budžeta iestāžu, tostarp Galvenās grāmatvedības iestādes, reformas. Valdība ir noteikusi valsts maksimālo pieļaujamo izdevumu apmēru un vispārējās valdības deficīta mērķa apjomu, kā arī guvusi panākumus, pietiekami laicīgi nodrošinot finanšu datus, kaut arī vēl nepieciešami uzlabojumi attiecībā uz to kvalitāti un apjomu. Jāuzlabo arī budžeta izdevumu fiskālā pārvaldība, jo īpaši saistībā ar investīciju budžetu un militārajiem iepirkumiem. Uz priekšu ir pavirzījusies arī veselības aprūpes sistēmas reforma — pirmais reformu bloks ir pieņemts 2011. gada februāra vidū. Taču vairāki fiskāli strukturālie pasākumi ir atlikti, piemēram, publiskā sektora atalgojuma sistēmas vienkāršošana un Vienotās maksājumu iestādes (VMI) pilnvērtīgas darbības nodrošināšana. Kaut arī ar aizkavēšanos, bet notiek valsts pārvaldes un sociālo programmu funkciju pārskatīšana.

Valdība ir apņēmusies publiskot valstij piederošo aktīvu sarakstu, tostarp daļas biržā kotētos un nekotētos uzņēmumos, kā arī vērtīgu nekustamo īpašumu un zemi. Tas palīdzēs paātrināt privatizāciju, kuras ieņēmumu prognozi valdība palielinājusi līdz EUR 50 miljardiem 2011.-2015. gada laikposmā, turklāt EUR 15 miljardus no tiem plānots iekasēt 2011.-2012. gada laikposmā.

Strukturālo reformu īstenošana turpinās, bet, tāpat kā fiskālo strukturālo reformu gadījumā, process kavējas. Līdz ar decembrī pieņemto Darba likumu un tiesību aktu priekšlikumiem par regulēto profesiju tirgus liberalizēšanu Grieķija ir veiksmīgi uzsākusi jaunu strukturālo reformu ciklu. Kā pirmais solis izglītības sistēmas reformas virzienā tiek veidota izglītības politikas ekspertu neatkarīga darba grupa. Ir pieņemti vai tuvākajā laikā ir gaidāma tādu tiesību aktu pieņemšana, kuru mērķis ir likvidēt šķēršļus pakalpojumu sniegšanas brīvībai, reformēt enerģētikas nozari, vienkāršot tiesību aktus un paātrināt uzņēmumu, rūpniecisko darbību un profesiju licencēšanas procedūras, kā arī mainīt Grieķijas Konkurences komisijas ( HCC ) institucionālo sistēmu.

7. Cik izsmeļoša ir pieprasītā informācija

Grieķijas iesniegtajā ziņojumā un datos, ko regulāri nosūta Komisijai, ietverta lielākā daļa informācijas, kas prasīta Padomes lēmumā. Jo īpaši ziņojumā ir sīka informācija par konkrētiem pasākumiem, kas ir īstenoti (un ko īstenos), lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam, un par šo pasākumu attiecīgo ietekmi uz budžetu.

Datus par valsts budžeta ikmēneša izpildi laicīgi ir nodrošinājusi Grieķijas Grāmatvedības iestāde, datus par 2011. gada janvāri publiskojot 2011. gada 12. februārī. Turklāt līdz ar Grieķijas Grāmatvedības iestādes publiskotajiem ikmēneša atjauninājumiem ir pieejami arī dati par ikmēneša izmaiņām nokavēto maksājumu apjomos valsts sektorā, lielā nevalstiskā sektora daļā un vispārējās valdības sektorā. Lai gan gada dati, kas attiecas uz valdības nevalstisko sektoru, ir kļuvuši detalizētāki, mēneša dati par budžeta īstenošanu sociālā nodrošinājuma fondos, ārpusbudžeta iestādēs un pašvaldībās joprojām ir nepilnīgi. Ziņojumā atspoguļota publiskā sektora pastāvīgo darbinieku skaita dinamika kopš 2009. gada beigām, tajā ietverot datus par pastāvīgajiem darbiniekiem valsts pārvaldē, valsts iestādēs, pašvaldību iestādēs, valsts iestādēs, kas ir privāttiesību subjekti, drošības spēkos, militārajā personālā un garīdzniecībā. Ziņojumā ir arī prasītā informācija saistībā ar parāda vērtspapīru emisiju un šo vērtspapīru segšanu, kā arī informācija par lielāko valsts uzņēmumu finansiālo stāvokli. Turklāt ziņojumā ir daudz vērtīgas informācijas par strukturālo reformu īstenošanu, gan ievērojot Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu[9], gan arī lai nodrošinātu atbilstību MEFP un SM.

8. Secinājums

Tiek lēsts, ka valdības deficīta (pēc EKS 95 metodoloģijas) maksimālais pieļaujamais apjoms 2010. gadā, kas noteikts Padomes lēmumā, ir pārsniegts par aptuveni EUR 4,1 miljardu, un EUR 18,5 miljardu (8 % no IKP) vietā ir sasniedzis EUR 22 miljardus (9,6 % no IKP). Taču salīdzinājumā ar 2009. gadu tas samazina deficīta attiecību pret IKP par gandrīz sešiem punktiem. Aprēķini liecina, ka valdības parāda attiecība pret IKP ir pieaugusi no 127 % no IKP 2009. gada beigās līdz 141 % 2010. gadā.

Parlamenta pieņemtais budžets 2011. gadam atbilst Padomes lēmumā noteiktajiem maksimāli pieļaujamajiem apjomiem, bet, lai ievērotu deficīta maksimāli pieļaujamo apjomu, būs nepieciešams veikt turpmākas darbības. Valdība pašlaik strādā pie turpmākiem ilgstošiem pasākumiem, kas būs nepieciešami, lai turpinātu deficīta samazināšanu nākamajos gados. Konkrētāk, valdība jau ir izziņojusi galvenos virzienus vidēja termiņa budžeta stratēģijā, kuras projekts būs pieejams marta beigās, to apstiprinās Ministru padomē aprīļa vidū, un maija vidū būs noticis parlamenta balsojums. Šīs vidēja termiņa stratēģijas kontekstā, lai sasniegtu deficīta mērķus laikposmā līdz 2014. gadam un nodrošinātu to, ka parāda attiecība pret IKP ilgstoši un vienmērīgi krītas, būs nepieciešami konsolidācijas pasākumi 8 % apmērā no IKP, no kuriem 6 % vēl jādefinē. Sagaidāms, ka parāda attiecību pret IKP piecos gados varētu samazināt par gandrīz 20 procentpunktiem ar izvērsta privatizācijas plāna palīdzību.

Kopumā, par spīti fiskālajām novirzēm 2010. gadā Grieķija gatavojas veikt nepieciešamos pasākumus un īstenot vajadzīgo politiku saskaņā ar plānu, lai atbilstoši Padomes lēmumam līdz 2014. gadam novērstu pārmērīgu budžeta deficītu. Tāpēc Komisija secina, ka Grieķija apmierinoši panāk atbilstību Padomes 2010. gada 10. maija lēmumam, ievērojot Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu un īstenojot pasākumus, kuri izklāstīti 2010. gada 22. novembra atjauninātajā MEFP un SM.

I PIELIKUMS. PADOMES LĒMUMĀ PIEPRASĪTIE PASĀKUMI, KURI JĀPIEŅEM LĪDZ 2010. GADA DECEMBRA BEIGĀM

Pasākumi (kas paredzēti Padomes lēmuma 2. panta 3. punktā) | Īstenošanas gaita |

Līdz 2010. gada decembra beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus: |

a) galīgajā variantā pieņem pasākumus, kas minēti 2. punkta a) apakšpunktā; | Izpildīts. |

b) izstrādā tiesību aktu projektu, lai nostiprinātu fiskālo sistēmu. Tam jo īpaši jāietver vidēja termiņa fiskālās sistēmas izveide, obligātas ārkārtas rezerves izveide budžetā 5 % apmērā no kopējām apropriācijām, izdevumu stingrākas uzraudzības mehānismu izveide, kā arī neatkarīgas struktūras izveide fiskālās politikas jomā, lai sniegtu konsultācijas un nodrošinātu kvalificētu pārbaudi fiskālo jautājumu jomā; | Daļēji izpildīts. Jaunais 2010. gada septembrī pieņemtais konstitutīvais budžeta likums jau ir piemērots 2011. gada budžeta likumā. Līdz 2011. gada maijam valdībai jāpieņem vidēja termiņa fiskālā budžeta plāns, kas būs 2012. gada budžeta pamatā. Lai gan budžeta biroja izveide ir paredzēta tiesību aktā, tas vēl nav izveidots. |

f) ievērojami palielina struktūrfondu un kohēzijas fondu apgūšanas līmeni; | Izpildīts. |

i) pieņem tiesību aktus, ar ko vienkāršo un paātrina uzņēmumu, rūpniecisko darbību un profesiju licencēšanas procedūras; | Daļēji izpildīts, kavējas. Par licencēšanas likumu drīzumā gaidāms balsojums parlamentā. |

j) veic izmaiņas Grieķijas konkurences iestādes organizatoriskajā sistēmā, lai palielinātu tās neatkarību, noteiktu pieņemamus termiņus lēmumu izskatīšanai un pieņemšanai un piešķirtu tai sūdzību noraidīšanas pilnvaras; | Procesā, kavējas. Drīzumā jāiesniedz parlamentā. |

k) labāk pārvalda valsts īpašumu, tādējādi laikposmā no 2011. gadam līdz 2013. gadam iekasējot vismaz EUR 7 miljardus, no kuriem vismaz EUR 1 miljardu iekasējot 2011. gadā, un ieņēmumus no aktīvu pārdošanas (nekustamā īpašuma un finanšu aktīvu) izmanto, lai samazinātu parādu, un tie nesamazina fiskālās konsolidācijas centienus ievērot budžeta deficīta maksimālo apjomu, kas noteikts 1. panta 2. punktā; | Izpildīts. Valdība ir noteikusi tos aktīvus, kuru privatizācija paredzēta 2011.-2013. gada laikposmā. Plāns jāpārskata, ņemot vērā valdības vēlmi 2011.-2015. gada laikposmā palielināt privatizācijas ieņēmumus līdz EUR 50 miljardiem. |

l) veic pasākumus, lai atceltu esošos ierobežojumus attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas brīvību. | Procesā, kavējas. Drīzumā jāpieņem tiesību akti ar vairākiem pasākumiem. |

m) pieņem dekrētu, kas pašvaldībām aizliedz radīt budžeta deficītu vismaz līdz 2014. gadam; samazina pašvaldību budžeta transfertus saskaņā ar plānoto ietaupījumu un kompetences nodošanu; | Izpildīts. |

n) publicē pensiju izdevumu starpposma ilgtermiņa prognozes līdz 2060. gadam, kā izklāstīts 2010. gada jūlija tiesību aktu reformā, attiecībā uz galvenajām pensiju shēmām (IKA, tostarp civildienesta ierēdņu pensiju shēma, OGA un OAEE); | Izpildīts. |

o) īsteno vienotu e-recepšu sistēmu; publicē tirgū esošo zāļu cenu pilnu sarakstu; piemēro neatmaksājamo zāļu sarakstu un bezrecepšu zāļu sarakstu; publicē jaunu atmaksājamo zāļu sarakstu, izmantojot jauno orientējošo cenu sistēmu; no e-receptēm un svītrkodu skenēšanas iegūto informāciju izmanto, lai saņemtu atlaides no farmācijas uzņēmumiem; ievieš uzraudzības mehānismu, kas ļauj katru mēnesi novērtēt izdevumus par zālēm; panāk pacienta līdzdalības maksājuma EUR 5 apmērā izpildi attiecībā uz parastajiem ambulatorajiem pakalpojumiem un līdzdalības maksājumiem par nepamatotas vizītes pieteikumu ātrās palīdzības dienestiem; publicē revidētus slimnīcu un veselības centru grāmatvedības pārskatus; un izveido veselības politikas ekspertu neatkarīgu darba grupu, kuras uzdevums ir līdz 2011. gada maija beigām sagatavot sīku ziņojumu par kopējo veselības aprūpes sistēmas reformu, lai uzlabotu veselības aprūpes sistēmas efektivitāti un lietderību; | Procesā. Tiesību akti ar vairākiem pasākumiem ir pieņemšanas un īstenošanas procesā. |

q) papildus samazina darbības izdevumus par vismaz 5 %, kas ļauj ietaupīt vismaz EUR 100 miljonus; | Izpildīts. |

r) turpina samazināt transfertus, kas valdībai kopumā ļauj ietaupīt vismaz EUR 100 miljonus. Saņēmējas iestādes publiskajā sektorā nodrošina to, ka nenotiek kavēto maksājumu uzkrāšanās, vienlaikus samazinot izdevumus; |

s) no 2011. gada janvāra ģimenes pabalstus piešķir atkarībā no to materiālā stāvokļa, kas ļauj ietaupīt vismaz EUR 150 miljonus (atskaitot attiecīgās administratīvās izmaksas); | Izpildīts. |

t) militārā aprīkojuma iepirkumus (piegādes) samazina vismaz par EUR 500 miljoniem salīdzinājumā ar faktisko 2010. gada līmeni; | Plānots. Jāizvērtē gada beigās. |

u) samazina sociālās nodrošināšanas fondu izdevumus par zālēm par EUR 900 miljoniem, ko iegūst, papildus samazinot zāļu cenas un izmantojot jaunās iepirkuma procedūras, kā arī slimnīcu izdevumus par zālēm (tai skaitā arī izdevumus par iekārtām) vismaz par EUR 350 miljoniem; | Izpildīts. |

v) maina vadību, cenu noteikšanas metodes un algas valsts uzņēmumos, kas ļauj ietaupīt vismaz EUR 800 miljonus; | Izpildīts. |

w) pēc 2011. gada 15. oktobra izlīdzina nodokļus mazutam un dīzeļdegvielai, lai novērstu krāpšanu un 2011. gadā ietaupītu vismaz EUR 400 miljonus, atskaitot īpašus pasākumus mazāk turīgo iedzīvotāju slāņu aizsardzībai; | Nav izpildīts. Tiesību akts, kas paredzēts nodokļu izlīdzināšanai mazutam un dīzeļdegvielai, vēl nav pieņemts. Ar mazutu saistītais nodokļu atvieglojums, kuru paredzēts atcelt, ir piemērojams tikai rudenī un ziemā, tāpēc kavēšanās attiecīgā tiesību akta pieņemšanā līdz šim nav būtiski ietekmējusi nodokļu ieņēmumus un izdevumus. |

x) palielina samazinātās PVN likmes no 5,5 uz 6,5 % un no 11 uz 13 %, iekasējot vismaz EUR 880 miljonus, un samazina piemērojamo PVN likmi zālēm un viesnīcu pakalpojumiem no 11 uz 6,5 %, šā pasākuma izmaksām nepārsniedzot EUR 250 miljonus, atskaitot sociālās nodrošināšanas fondu un slimnīcu ietaupījumus no zemākas PVN likmes zālēm; | Izpildīts. |

y) pastiprina cīņu pret degvielas kontrabandu (vismaz EUR 190 miljoni); |

z) palielina tiesvedības nodevu (vismaz EUR 100 miljoni); |

aa) īsteno rīcības plānu, lai paātrinātu nesamaksāto nodokļu iekasēšanu (vismaz EUR 200 miljoni); |

bb) paātrina nodokļu sodu iekasēšanu (vismaz EUR 400 miljoni); |

cc) iekasē ieņēmumus, ko rada jaunā nodokļu strīdu un tiesvedības sistēma (vismaz EUR 300 miljoni); |

dd) iekasē ieņēmumus no tādu telekomunikāciju licenču atjaunošanas, kas drīz beigsies (vismaz EUR 350 miljoni); |

ee) iekasē ieņēmumus no koncesijām (vismaz EUR 250 miljoni); |

ff) pieņem Atēnu transporta tīkla (OASA) restrukturizācijas plānu. Plāna mērķis ir samazināt uzņēmuma darbības zaudējumus un padarīt to ekonomiski dzīvotspējīgu. Plānā ietverti uzņēmuma darbības izdevumu samazinājumi un tarifu paaugstināšana. Nepieciešamās darbības jāīsteno, sākot ar 2011. gada martu. | Procesā. Ir pieejams darbības plāna projekts. |

gg) pieņem tiesību aktu, kas visā vispārējās valdības sektorā ierobežo jaunu darbinieku pieņemšanu līdz attiecībai, kas nav lielāka par 1 pieņemtu darbinieku pret 5, kas aiziet pensijā vai tiek atlaisti, bez izņēmumiem pa nozarēm un ieskaitot darbiniekus, kas pārstrukturēšanas ietvaros pārcelti no privātiem uzņēmumiem uz valsts uzņēmumiem. | Izpildīts. |

hh) pieņem tiesību aktus, lai stiprinātu darba tirgu un noteiktu, ka: bez nepamatotiem ierobežojumiem uzņēmuma līgumi ir noteicošie attiecībā uz sektora un nozares līgumiem; uz uzņēmuma kolektīviem līgumiem neattiecina noteikumus par uzņēmumu minimālo lielumu; ir aizliegta sektora un nozares līgumu attiecināšana uz pusēm, kas nav pārstāvētas pārrunās; tiek pagarināts pārbaudes termiņš jauniem darba līgumiem; tiek atcelti termiņu ierobežojumi pagaidu darba aģentūru izmantošanai; tiek likvidēti šķēršļi līgumu uz noteiktu laiku noslēgšanas plašākai piemērošanai; tiek atcelts noteikums, kas nosaka lielāku darba stundas samaksu nepilna laika darbiniekiem, un tiek atļauta elastīgāka darba laika organizācija, tostarp nepilna laika maiņu darbs. | Daļēji izpildīts. Likums 3899/2010 nosaka, ka uzņēmumi ar saviem darbiniekiem var noslēgt īpašus uzņēmuma kolektīvos līgumus (SFLCA), kuru nosacījumi ir mazāk labvēlīgi nekā sektora līgumi. Jaunā samierināšanas un arbitrāžas iestāde vēl tiek veidota. Prasības par jaunu darbinieku pārbaudes laika pagarināšanu līdz vienam gadam, termiņu ierobežojumu atcelšana pagaidu darba aģentūru izmantošanai un noteikuma atcelšanu par lielāku darba stundas samaksu nepilna laika darbiniekiem ir ievērotas. Aizliegums attiecināt sektora un nozares līgumus uz pusēm, kas nav pārstāvētas pārrunās, nav īstenots. Prasības likvidēt šķēršļus līgumu uz noteiktu laiku noslēgšanas plašākai piemērošanai un atļaut elastīgāku darba laika organizāciju, tostarp nepilna laika maiņu darbu, nav izpildītas. |

[1] OV L 145, 11.6.2010., 6.-11. lpp.

[2] COM(2010) 739 galīgā redakcija.

[3] " The Economic Adjustment Programme for Greece – Third Review ", European Economy–Occasional Paper N° 77, 2011. gada februāris. Šajā dokumentā lasītājs var iepazīties ar makroekonomikas, finanšu, fiskālo un strukturālo reformu gaitas sīkāku novērtējumu.

[4] Memorands par ekonomikas un finanšu politiku (MEFP) un saprašanās memorands par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem, 2010. gada 3. maijs, pārskatīts 22. novembrī.

[5] "Grieķijas ekonomikas stabilizācijas programma" — Ziņojums, kas iesniegts saskaņā ar Padomes lēmumu, 2011. gada februāris. Grieķijas valdība šo dokumentu iesniedza 2011. gada 12. februārī. Pētījums pieejams tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/economy_finance/eu/countries/greece_en.htm.

[6] Attiecība pret IKP ir orientējoša. Padomes lēmumā minētās attiecības pret IKP attiecas uz nominālo IKP, par kuru dati bija pieejami maijā: 8,0 %, 7,6 %, 6,5 %, 4,9 % un 2,6 % no IKP attiecīgi no 2010. līdz 2014. gadam. Lēmumā paredzētajām korekcijām nepieciešams, lai konsolidētā vispārējās valdības bruto parāda ikgadējais pieaugums nepārsniegtu 2010. gadā — EUR 34 058 miljonus, 2011. gadā — EUR 17 365 miljonus, 2012. gadā — EUR 15 016 miljonus, 2013. gadā — EUR 11 599 miljonus un 2014. gadā — EUR 7 885 miljonus. Ņemot vērā pārskatīto parāda apjomu 2009. gada beigās un jaunākās nominālā IKP prognozes, tas atbilst parāda attiecībai 145 %, 155 %, 159 %, 19 % un 17 % no IKP attiecīgi 2010.-2014. gadā.

[7] OV L 145, 11.6.2010., 6. lpp.

[8] OV L 26, 29.1.2011., 15. lpp.

[9] Padomes 2010. gada 16. februāra Ieteikums Grieķijai (2010/190/ES) nolūkā pārtraukt Grieķijas ekonomikas politikas neatbilstību vispārējām pamatnostādnēm un novērst risku, ka varētu tikt apdraudēta ekonomikas un monetārās savienības pareiza darbība (OV L 83, 30.3. 2010., 63. lpp.).