C 315/1

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAS FINANŠU PĀRSKATI PAR 2011. FINANŠU GADU

2012/C 315/01

SATURS

Pārskatu apliecinājums

Neatkarīgā revidenta ziņojums

Finanšu pārskati un paskaidrojumi

Bilance 2011. gada 31. decembrī

Pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu 2011. gada 31. decembrī slēgtajā gadā

Naudas plūsmas tabula par 2011. gada 31. decembrī slēgto gadu

Neto aktīvu izmaiņu pārskats par 2011. gada 31. decembrī slēgto gadu

Grāmatvedības metodes un finanšu pārskatu piezīmes

Budžeta informācija par 2011. finanšu gadu

Neatkarīgais ticamības ziņojums

PĀRSKATU APLIECINĀJUMS

Eiropas Revīzijas palātas gada pārskati par 2011. gadu ir sagatavoti saskaņā ar Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, un Komisijas galvenā grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem, kuri jāpiemēro visās iestādēs, aģentūrās un kopuzņēmumos.

Esmu atbildīgs par Eiropas Revīzijas palātas gada pārskatu sagatavošanu un izklāstu saskaņā ar Finanšu regulas 61. pantu.

No kredītrīkotāja esmu saņēmis visu informāciju, kas vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus par Eiropas Revīzijas palātas aktīviem un pasīviem un budžeta izpildi, un kredītrīkotājs ir apstiprinājis šīs informācijas ticamību.

Ar šo apliecinu, ka, pamatojoties uz iepriekš minēto informāciju un pārskatu slēgšanas nolūkos pēc maniem ieskatiem veiktajām pārbaudēm, esmu guvis pamatotu pārliecību, ka pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi un objektīvi atspoguļo Eiropas Revīzijas palātas finansiālo stāvokli.

Revīzijā piemēro procedūras, kas paredzētas, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par finanšu pārskatos norādītajām summām un informāciju. Procedūru izvēle ir neatkarīgā revidenta ziņā, tāpat kā riska novērtējums par to, vai finanšu pārskatos krāpšanas vai kļūdu dēļ nav iekļauta būtiski nepatiesa informācija. Šajā riska novērtējumā neatkarīgais revidents ņem vērā revidējamajā vienībā izveidoto iekšējo kontroli, kas attiecas uz finanšu pārskatu sagatavošanu un to patiesu izklāstu, lai izstrādātu apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, nevis lai sniegtu atzinumu par šīs iekšējās kontroles efektivitāti. Revīzija ietver arī novērtējumu par izmantoto grāmatvedības metožu atbilstīgumu un par Eiropas Revīzijas palātas vadības izdarīto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī novērtējumu par finanšu pārskatu vispārējo izklāstu.

Eiropas Revīzijas palātas vadība atbild par šo finanšu pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Padomes regulai, un saskaņā ar Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumiem. Un šādai iekšējai kontrolei, kā vadība to nosaka, ir jābūt tādai, kas ļautu sagatavot finanšu pārskatus, kuros krāpšanas vai kļūdas dēļ nav būtisku neatbilstību.

FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI

Bilance 2011. gada 31. decembrī

(EUR) Piezīme 2011. gada 31. decembrī 2010. gada 31. decembrī Ilgtermiņa aktīvi Nemateriālie aktīvi 3.1. 799 634 479 144 Īpašums, iekārtas un aprīkojums 3.2. 55 724 407 37 919 629 Ilgtermiņa debitoru parādi 25 25 56 524 066 38 398 798 Apgrozāmie līdzekļi Īstermiņa debitoru parādi 3.3. 423 944 531 239 Nauda un tās ekvivalenti 3.4. 48 109 130 55 267 786 48 533 074 55 799 025 Aktīvi kopā 105 057 140 94 197 823 Ilgtermiņa saistības Pabalsti darbiniekiem 3.5. 53 664 443 53 317 385 Citas ilgtermiņa saistības 3.6. 175 000 175 000 53 839 443 53 492 385 Īstermiņa saistības Īstermiņa uzkrājumi 3.7. 898 000 — Kreditoru parādi 3.8. 10 858 973 7 660 558 11 756 973 7 660 558 Saistības kopā 65 596 416 61 152 943 Neto aktīvi 39 460 724 33 044 880 Uzkrātais atlikums/deficīts 33 044 880 –24 068 815 Saimnieciskās darbības rezultāts 6 415 844 57 113 695 Neto aktīvi 39 460 724 33 044 880

Piezīmes ir šo finanšu pārskatu neatņemama daļa.

Pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu 2011. gada 31. decembrī slēgtajā gadā

(EUR) Piezīme 2011. g. 2010. g. Līdzekļi, ko Komisija pārskaita citām iestādēm 4.1. 115 620 434 164 602 733 Ieņēmumi no administratīvām darbībām 4.2. 19 079 500 18 583 069 Citi pamatdarbības ieņēmumi 4.3. 38 707 14 279 Pamatdarbības ieņēmumi kopā 134 738 641 183 200 081 Personāla izdevumi 4.5. –99 838 855 – 100 326 863 Ar aktīviem saistītie izdevumi 3.1.–3.2. un 4.6. –2 894 307 –3 005 731 Citi administratīvie izdevumi 4.7. –22 109 488 –23 109 833 Pamatdarbības izdevumi 4.8. –52 733 –29 665 Pamatdarbības izdevumi kopā – 124 895 383 – 126 472 092 Pārpalikums/(deficīts) no pamatdarbības 9 843 258 56 727 989 Finanšu ieņēmumi 4.9. 380 229 53 017 Finanšu izdevumi 4.10. –20 025 –15 044 Izmaiņas pensiju kapitālā (– izdevumi, + ieņēmumi) 3.5. un 4.11. –3 787 618 347 733 Pārpalikums/(deficīts) no citām darbībām –3 427 414 385 706 Saimnieciskās darbības rezultāts 6 415 844 57 113 695

Piezīmes ir šo finanšu pārskatu neatņemama daļa.

Naudas plūsmas tabula par 2011. gada 31. decembrī slēgto gadu

(EUR) 2011. g. 2010. g. Saimnieciskās darbības rezultāts 6 415 844 57 113 695 Pamatdarbības – korekcijas Amortizācija 244 685 215 031 Nolietojums 2 646 567 2 780 834 Palielinājums/(samazinājums) uzkrājumos riskiem un maksām 898 000 – 650 000 (Palielinājums)/samazinājums ilgtermiņa debitoru parādos — 500 (Palielinājums)/samazinājums īstermiņa debitoru parādos 99 583 441 676 (Palielinājums)/samazinājums ES struktūru maksājumos 7 712 –7 707 Palielinājums/(samazinājums) kreditoru parādos 3 176 197 1 616 394 Palielinājums/(samazinājums) saistībās attiecībā uz ES struktūrām 22 218 15 456 Neto naudas plūsma no pamatdarbībām 13 510 806 61 525 879 Naudas plūsmas no ieguldījumu darbībām Pamatlīdzekļu un nemateriālo aktīvu pirkums (–) –21 019 575 –4 448 946 Ieņēmumi no pamatlīdzekļiem un nemateriālajiem aktīviem (+) 3 055 9 866 Neto naudas plūsma no ieguldījumu darbībām –21 016 520 –4 439 080 Palielinājums/(samazinājums) pabalstos darbiniekiem 347 058 –3 346 479 Naudas un tās ekvivalentu neto pieaugums/(samazinājums) –7 158 656 53 740 320 Nauda un tās ekvivalenti finanšu gada sākumā 55 267 786 1 527 466 Nauda un tās ekvivalenti finanšu gada beigās 48 109 130 55 267 786

Piezīmes ir šo finanšu pārskatu neatņemama daļa.

Neto aktīvu izmaiņu pārskats par 2011. gada 31. decembrī slēgto gadu

(EUR) Neto aktīvi 2011. g. 2010. g. Atlikums gada sākuma 33 044 880 –24 068 815 Gada saimnieciskās darbības rezultāts 6 415 844 57 113 695 Atlikums gada beigās 39 460 724 33 044 880

Piezīmes ir šo finanšu pārskatu neatņemama daļa.

Grāmatvedības metodes un finanšu pārskatu piezīmes

1. Vispārīga informācija

Eiropas Revīzijas palātu (turpmāk tekstā – “Palāta”), kura atrodas Luksemburgā, izveidoja ar 1975. gada 22. jūlija Briseles līgumu, un tā sāka darbu kā Savienības ārējās revīzijas iestāde 1977. gada oktobrī.

Eiropas Revīzijas palātas pamatuzdevumi

Eiropas Revīzijas palāta ir ES iestāde, kas ar Līgumu izveidota, lai revidētu ES finanses. Būdama ES ārējās revīzijas iestāde, Palāta sekmē ES finanšu labāku pārvaldību un darbojas kā neatkarīga Eiropas Savienības iedzīvotāju finansiālo interešu aizstāve.

Palāta veic revīzijas, kurās vērtē ES finanšu līdzekļu iekasēšanu un izdevumus. Tā pārbauda, vai finanšu darījumi ir pareizi reģistrēti un atspoguļoti, likumīgi un pareizi veikti un pārvaldīti tā, lai nodrošinātu ekonomiskumu, efektivitāti un produktivitāti. Par veikto revīziju rezultātiem Palāta ziņo skaidros, aktuālos un objektīvos ziņojumos un pārskatos. Tā sniedz arī atzinumus jautājumos par finanšu pārvaldību.

Palāta veicina pārskatatbildību un pārredzamību, kā arī palīdz Eiropas Parlamentam un Padomei pārraudzīt ES budžeta izpildi, īpaši budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras laikā. Palāta ir apņēmusies būt efektīva organizācija, kas viena no pirmajām ievieš jaunākos sasniegumus publiskā sektora revīzijā un pārvaldē.

Palātas finanšu gads ir no 1. janvāra līdz 31. decembrim.

2. Juridiskais pamats un grāmatvedības noteikumi

2.1. Pārskatu sagatavošanas pamats

Palātas pārskati tiek sagatavoti saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, kā arī saskaņā ar Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz minētās Padomes regulas īstenošanas kārtību.

2.2. Grāmatvedības principi

Finanšu pārskatu uzdevums ir sniegt plašākai sabiedrībai noderīgu informāciju par organizācijas finanšu stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. Finanšu regulas 124. pantā ir izklāstīti grāmatvedības principi, kas jāpiemēro, sagatavojot finanšu pārskatus. Tie ir šādi:

— nepārtrauktas darbības,

— piesardzība,

— viendabīgas uzskaites metodes,

— informācijas salīdzināmība,

— būtiskums,

— saldo neaprēķināšana,

— būtības atspoguļojums,

— uzkrājumu grāmatvedība.

Finanšu pārskatus sagatavo saskaņā ar Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumiem, kuru pamatā ir Starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti (IPSAS). Pēc apspriešanās ar pārējām iestādēm šos grāmatvedības noteikumus ir apstiprinājis Komisijas galvenais grāmatvedis.

2.3. Ārvalstu valūtas atlikumu un darījumu vērtēšana

Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš eiro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā.

Pārskatā par saimnieciskās darbības rezultātu atzīst peļņu un zaudējumus no darījumu norēķiniem ārvalstu valūtā un no ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību pārrēķināšanas atbilstoši valūtas kursam gada beigās.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību gada beigu atlikumus pārrēķina eiro pēc 31. decembra kursa.

2.4. Nemateriālie aktīvi

Iegūtās datorprogrammatūru licences novērtē pēc to sākotnējām izmaksām, no kurām atskaita amortizāciju un vērtības samazinājumu. Aktīvus amortizē pēc lineārās metodes četru gadu laikā. Iekšēji izveidotos nemateriālos aktīvus kapitalizē, ja ir ievēroti attiecīgie EK grāmatvedības noteikumu kritēriji. Maksas, kuras var kapitalizēt, ietver visas tieši saistītās izmaksas, kas vajadzīgas, lai izveidotu, radītu un sagatavotu aktīvu, kas ekspluatējams vadības paredzētajā veidā. Maksas, kas saistītas ar pētniecības darbībām, nekapitalizētās attīstības maksas un uzturēšanas maksas ir atzītas par izdevumiem, kad tie radušies.

2.5. Īpašums, iekārtas un aprīkojums

Visu īpašumu, iekārtas un aprīkojumu novērtē pēc to sākotnējām izmaksām, no kurām atskaita nolietojumu un vērtības samazinājumu. Sākotnējās izmaksas ietver izdevumus, kas it tieši saistāmi ar konkrētā aktīva ieguvi vai izveidi.

Turpmākās izmaksas iekļauj aktīva uzskaites vērtībā vai vajadzības gadījumā atzīst kā atsevišķu aktīvu tikai tad, ja ir ticams, ka ar to saistītie ekonomiskie ieguvumi nākotnē vai pakalpojuma potenciāls nonāks Palātā, un ja tā izmaksas var ticami izmērīt. Remonta un uzturēšanas izmaksas atspoguļo saimnieciskās darbības rezultāta pārskatā finanšu periodā, kad tās ir radušās. Tā kā Palāta neaizņemas naudu īpašuma, iekārtu un aprīkojuma iegādei, tad nav ar šādiem pirkumiem saistītu aizņēmuma izmaksu.

Zemei un mākslas darbiem nav nolietojuma, jo uzskata, ka tiem ir beztermiņa lietošanas laiks. Aktīviem veidošanās procesā nolietojumu neuzrāda, jo šie aktīvi vēl nav pieejami lietošanai. Citiem aktīviem nolietojumu aprēķina pēc lineārās metodes, lai saistītu to izmaksas ar atlikumvērtībām aplēstajā lietošanas laikā, šādi:

Ēkas 25 gadi vai paredzētais lietderīgās lietošanas laiks Iekārtas, mehānismi un darbarīki 4, 8 gadi Mēbeles un autoparks 4, 8 un 10 gadi Datortehnika 4 gadi Nomāto ēku īpašais aprīkojums nomas termiņš Cits aprīkojums un ierīces 4, 6 un 8 gadi

2.6. Pabalsti darbiniekiem

Pabalsti darbiniekiem veido Palātas locekļu tiesības uz pensiju nākotnē saskaņā ar 19. pantu Padomes 1977. gada 18. oktobra Regulā Nr. 2290/77 (EK, Euratom, EOTK) par Revīzijas palātas locekļu atalgojumu (OV L 268, 20.10.1977., 1. lpp.), pensiju shēmā paredzētos pabalstu maksājumus iekļauj Savienības budžetā, un dalībvalstis kopīgi garantē šo pabalstu samaksu.

Šīs saistības attiecībā uz turpmākajiem pensiju maksājumiem uzskaita un atspoguļo saskaņā ar EK 12. grāmatvedības noteikumu “Pabalsti darbiniekiem”. Šīs saistības aprēķina, ņemot vērā pensiju shēmas specifiku, atbilstoši 25. starptautiskajam publiskā sektora grāmatvedības standartam (IPSAS 25).

25. starptautiskajā publiskā sektora grāmatvedības standartā (IPSAS 25) minēts, ka pēcnodarbinātības pabalstu izmaksām nosaka tagadnes vērtību (proti, nosaka to vērtību dienā, kad Palātas loceklis iegūst pensijas tiesības). Aktuārās saistības nosaka pastāvīgi, ņemot vērā gan sagaidāmos pabalstus amata pienākumu pildīšanas laikā, gan paredzamos algas paaugstinājumus. Šo saistību aprēķināšanā izmantoto aktuāro vērtēšanas metodi sauc par plānotās vienības kredītmetodi.

Aplēstie nodokļi, kurus piemēros turpmākajiem pensiju maksājumiem, ir atskaitīti no saistībām, jo tie atgriežas ES budžetā kā ieņēmumi.

Pensiju saistības pārrēķina katru gadu pārskata datumā. Saimnieciskās darbības rezultāta pārskatā izdevumos par pensijām ir iekļautas gada laikā izmaksātās pensijas un gada beigās veiktās pensiju saistību korekcijas, abos gadījumos neietverot nodokļus. Aktuāro peļņu un zaudējumus atzīst pārskatā par saimnieciskās darbības rezultātu.

Attiecībā uz iespējamajiem “Plāna aktīviem” jāmin, ka pašlaik Palāta nav atvēlējusi nekādus aktīvus pensiju saistību finansēšanai.

2.7. Uzkrājumi

Uzkrājumus atzīst, kad Palātai pagātnes notikumu rezultātā ir aktuālas juridiskas vai praktiskas saistības attiecībā pret trešām personām; tas ir vairāk nekā ticami, ka resursi aizplūdīs šo saistību izpildei, un šo summu var ticami aprēķināt. Uzkrājumus neuzskata par pamatdarbības zaudējumiem nākotnē. Uzkrājumu summa ir labākā aplēse par izdevumiem, kas gaidāmi, lai konkrētajā datumā izpildītu aktuālās saistības.

2.8. Izdevumu atzīšana

Saskaņā ar Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumiem darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātos izdevumus atzīst, pamatojoties uz aplēsi par attiecīgajā periodā veicamajiem pārskaitījumiem. Uzkrātos izdevumus aprēķina saskaņā ar izvērstām darbības un praktiskām norādēm, ar kurām paredzēts nodrošināt finanšu pārskatu patiesu un objektīvu izklāstu.

3. Bilances piezīmes

ILGTERMIŅA AKTĪVI

3.1. Nemateriālie aktīvi

Izmaiņas nemateriālajos aktīvos 2011. gadā bija šādas:

(EUR) Bruto uzskaites vērtības 2011. gada 1. janvārī Pamatlīdzekļu iegāde Pamatlīdzekļu realizācija Bruto uzskaites vērtības 2011. gada 31. decembrī Uzkrātā amortizācija un vērtības samazinājums 2011. gada 31. decembrī Neto uzskaites vērtības 2011. gada 31. decembrī Datorprogrammatūra 1 091 061 189 323 — 1 280 384 – 856 602 423 782 Nemateriālie aktīvi veidošanās procesā 0 375 852 — 375 852 375 852 Kopā 1 091 061 565 175 — 1 656 236 – 856 602 799 634

Turpmāk minētās summas ir atzītas par izdevumiem:

(EUR) 2011. g. Pētniecības izmaksas 327 243 Nekapitalizētās attīstības izmaksas 1 014 685

Šīs divas summas ir daļa no “citiem administratīvajiem izdevumiem” un “personāla izmaksām”.

3.2. Īpašums, iekārtas un aprīkojums

Izmaiņas īpašumos, iekārtās un aprīkojumā 2011. gadā bija šādas:

(EUR) Bruto uzskaites vērtības 2011. gada 1. janvārī Pamatlīdzekļu iegāde Pamatlīdzekļu realizācija Bruto uzskaites vērtības 2011. gada 31. decembrī Uzkrātā amortizācija un vērtības samazinājums 2011. gada 31. decembrī Neto uzskaites vērtības 2011. gada 31. decembrī Zeme 776 630 1 — 776 631 — 776 631 Ēkas 57 987 876 26 386 — 58 014 262 –30 233 863 27 780 399 Iekārtas un aprīkojums 212 820 94 016 –4 920 301 916 – 151 996 149 920 Datortehnika 4 028 286 309 161 –3 127 4 334 320 –3 593 196 741 124 Mēbeles un autoparks 2 070 064 144 669 – 131 615 2 083 118 –1 323 270 759 848 Cits aprīkojums un ierīces 1 877 977 8 753 –7 632 1 879 098 –1 802 950 76 148 Pamatlīdzekļi veidošanās procesā 5 568 922 19 871 415 — 25 440 337 — 25 440 337 Kopā 72 522 575 20 454 401 – 147 294 92 829 682 –37 105 275 55 724 407

“Aktīvi veidošanās procesā” ir daļēji vai arī pilnībā piegādāti aktīvi, par kuriem gada beigās vēl nav saņemti rēķini, tostarp liela mēroga ēku celtniecības projekti, kuri gada beigās vēl nav pabeigti. Kad aktīvi ir pieņemti un rēķins ir saņemts, attiecīgos aktīvus pārklasificē un atspoguļo pareizajā budžeta pozīcijā.

“Aktīvi veidošanās procesā”2011. gada 31. decembrī bija EUR 25 440 337, un tie attiecās uz 2010. gadā sākto K3 ēkas būvniecību.

APGROZĀMIE AKTĪVI

3.3. Īstermiņa debitoru parādi

(EUR) 2011. gada 31. decembrī 2010. gada 31. decembrī Īstermiņa debitoru parādi, galvenokārt attiecas uz iestāžu darbinieku pārnestajām izcelsmes valsts pensiju tiesībām 4 222 27 286 Dažādi debitoru parādi, galvenokārt attiecas uz darbinieku algām un avansiem par komandējumiem 127 949 131 388 Nākamo periodu izdevumi par ēku nomu un IT līgumiem 289 518 288 122 Uzkrātās maksas ES struktūrām 0 74 476 Debitoru parādi no ES struktūrām 2 255 9 967 Kopā 423 944 531 239

3.4. Nauda un tās ekvivalenti

(EUR) 2011. gada 31. decembrī 2010. gada 31. decembrī Sīkizdevumi 1 000 1 000 Bankas norēķinu konts 1 113 170 3 152 174 Fiduciārais konts 46 994 960 52 114 612 Kopā 48 109 130 55 267 786

2010. gada 27. janvārī starp Eiropas Revīzijas palātu un Luksemburgas Valsts krājbanku (Banque et Caisse d’Epargne de l’Etat) atvēra fiduciāro kontu. Fiduciārais konts ļauj palātai pārvaldīt budžetu, ko budžeta lēmējiestāde piešķīrusi K3 biroju ēkas projektam (sk. 5.3. punktu).

Palāta fiduciāro kontu izmanto tikai ar konkrētiem nosacījumiem, kas izklāstīti līgumā ar Luksemburgas Valsts krājbanku.

Šā fiduciārā konta maksājumu vienīgais saņēmējs ir tā konsorcija, kas darbojas kā projektu vadītājs, bankas norēķinu konts. Šo tekošo kontu lieto tikai projekta vadītājs, lai samaksātu rēķinus būvuzņēmumiem. Uz fiduciāro kontu 2011. gadā pārskaitīja EUR 8 694 225,90, un procentos tika saņemti EUR 358 436,19.

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

3.5. Pabalsti darbiniekiem

Šīs saistības aprēķina Eiropas Savienības Statistikas birojs sadarbībā ar neatkarīgu ekspertu, kurš kvalificēts izmantojamās metodes piemērošanā un attiecīgo aktuāro pieņēmumu definēšanā.

Nākotnē maksājamo pensiju saistības aprēķina bez nodokļiem, kurus atgūs par pensijas maksājumiem nākotnē (sk. arī 2.6. piezīmi).

(EUR) 2011. gada 31. decembrī 2010. gada 31. decembrī Summa (bruto) 66 526 128 65 315 919 Nodokļu likme (%) (1) 19,33 % 18,37 % Nodokļi 12 861 685 11 998 534 Summa (neto, bez nodokļiem) 53 664 443 53 317 385 Izmaiņas neto pensiju saistībās 347 058 –3 346 479

Palātas locekļiem paredzētais pensiju plāns ir noteiktu izmaksu plāns. Ar to saistīti šādi noteiktie pabalsti:

— pārejas pabalsts (izmaksā trīs gadus pēc amata pienākumu pildīšanas beigām),

— vecuma pensija,

— invaliditātes pensija un pabalsts,

— apgādnieka zaudējuma pensija (izmaksā pēc Palātas locekļa nāves neatkarīgi no tā, vai nāve iestājas, kad loceklis ir jau pensionējies vai pirms tam).

Saistības jāaprēķina šādām saņēmēju kategorijām:

— pašreizējie Palātas locekļi,

— bijušie Palātas locekļi, kuri saņem pārejas pabalstu,

— bijušie Palātas locekļi pēc pārējas laika (atliktā pensija),

— pensionējušies Palātas locekļi,

— pastāvīgi darba nespējīgi Palātas locekļi,

— īslaicīgi darba nespējīgi Palātas locekļi,

— pārdzīvojušie laulātie,

— bāreņi.

Pensiju saistību novērtēšanā jāizvērtē mainīgie lielumi, kuri ir saistīti ar tautsaimniecības un demogrāfijas attīstības aspektiem. Galvenie aktuārie pieņēmumi ir:

Aktuāru pieņēmums 2011. gada 31. decembrī 2010. gada 31. decembrī Vidējā vecuma starpība starp precētiem vīriešiem un sievietēm 3 gadi 3 gadi Varbūtība, ka vīrietis ir precējies 89 % 84 % Varbūtība, ka sieviete ir precējusies 24 % 38 % Ģimenes stāvoklis Stāvoklis vērtēšanas dienā Stāvoklis vērtēšanas dienā Koeficients bāreņu un šķirto laulāto pensijām 0 % 0 % Pieņemtais pensionēšanās vecums 65 gadi 65 gadi Sagaidāmais inflācijas līmenis shēmas darbības laikā 1,6 % 1,9 % Nominālā diskonta likme (NDR) 4,6 % 4,4 % Reālā diskonta likme (RDR) 3,0 % 2,5 % Vispārējais algu pieaugums (GSG) 0 % 0 % Vispārējā pensiju pārvērtēšana (GPR) 0 % 0 % Atsevišķu algu pieaugums (ISP) Nav (izņemot iecelšanu jaunā darbā) Nav (izņemot iecelšanu jaunā darbā) Mirstības tabula veseliem cilvēkiem 2008 ICSLT (2) 2008 ICSLT (2) Mirstības tabula cilvēkiem ar invaliditāti Līmenis atbilst veselam cilvēkam, kas vecāks par trim gadiem Līmenis atbilst veselam cilvēkam, kas vecāks par trim gadiem

Turpmāk dotajā tabulā ir apkopota katras pozīcijas ietekme kopējās pensiju saistību izmaiņās.

(EUR) 2011. g. 2010. g. Bruto pensiju saistības finanšu gada sākumā 65 315 919 68 741 798 Izmaiņas saistībās sakarā ar jauniem darbiniekiem 589 246 1 225 850 Izmaiņas saistībās atkarībā no darbinieku pastāvīgā skaita 4 523 420 1 001 771 Darbinieku pastāvīgā skaita darba izmaksas 3 857 619 4 369 423 Darbinieku pastāvīgā skaita procentu izmaksas 2 950 635 2 923 684 Gada laikā izmaksātās pensijas –4 143 682 –3 520 106 Aktuārā peļņa un zaudējumi, kas rodas pieredzes rezultātā 1 858 848 –2 771 230 Aktuārā peļņa un zaudējumi no izmaiņām aktuāru pieņēmumos –3 860 659 –5 653 500 Procentu likme –3 860 659 –5 653 500 Mūža ilguma tabula 0 0 Vispārējais algu pieaugums 0 0 Citas izmaiņas aktuāru pieņēmumos 0 0 Aktuārā peļņa un zaudējumi saistībā ar metožu un citām izmaiņām –41 798 Bruto pensiju saistības finanšu gada beigās 66 526 128 65 315 919

3.6. Citas ilgtermiņa saistības

Pēc K9 biroju ēkas nomas līguma izbeigšanas saskaņā ar līgumu ir jāmaksā EUR 175 000.

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

3.7. Īstermiņa uzkrājumi

Komisija 2012. gada 11. janvārī nolēma Tiesā celt prasību pret Padomi par to, ka nav pieņemta ikgadējā ES darbinieku algu korekcija. Pēc šā lēmuma tika rezervēts īstermiņa uzkrājums neizmaksātajiem 1,7 % no algu maksājumiem, atskaitot nodokļus un pensiju ieturējumu.

3.8. Kreditoru parādi

(EUR) 2011. gada 31. decembrī 2010. gada 31. decembrī Īstermiņa kreditoru parādi 100 012 784 111 Dažādi kreditoru parādi par darbinieku algām un personāla izdevumiem 478 469 469 459 Uzkrātās maksas – iestādēm ārpus ES 9 704 499 5 484 673 Uzkrātās maksas – ES struktūrām 519 671 888 211 Parādi konsolidētajām ES struktūrām (galvenokārt Eiropadomei un Parlamentam) 56 322 34 104 Kopā 10 858 973 7 660 558

4. Piezīmes pārskatam par saimnieciskās darbības rezultātu

4.1. “Līdzekļi, ko Komisija pārskaita citām iestādēm” atbilst līdzekļiem, ko Palāta katru mēnesi prasa Komisijai sava bankas konta papildināšanai.

4.2. “Ieņēmumi no administratīvām darbībām”: šo pozīciju veido galvenokārt atskaitījumi no Palātas locekļu un darbinieku algām saistībā ar nodokļiem un sociālajām iemaksām.

4.3. “Citi pamatdarbības ieņēmumi” cita starpā rodas valūtas kursa izmaiņu rezultātā.

4.4. Ieņēmumi bija radušies gan komerciālas apmaiņas darījumos, gan ar komerciālu apmaiņu nesaistītos darījumos, kā parādīts turpmāk: (EUR) 2011. g. 2010. g. Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas darījumiem 12 301 22 440 Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu 134 726 340 183 177 641 Ieņēmumi kopā 134 738 641 183 200 081

4.5. “Personāla izdevumi” ietver Palātas locekļu, ierēdņu, līgumdarbinieku un pagaidu darbinieku atalgojumu. Agrāko Palātas locekļu pārejas pabalsti un ar locekļu pensijām un pārejas pabalstiem saistītie nodokļi tagad ir ietverti postenī “Izmaiņas pensiju kapitālā” (sk. 4.11. piezīmi).

4.6. Ar aktīviem saistītos izdevumus veido pamatlīdzekļu un nemateriālo aktīvu nolietojums/amortizācija.

4.7. Paši svarīgākie posteņi pozīcijā “Citi administratīvie izdevumi” ir: — ēku noma un ar to saistītās izmaksas, — IT un telekomunikācijas, — komandējumu izdevumi, — telpu uzkopšanas un apsardzes pakalpojumi.

4.8. “Pamatdarbības izdevumi” cita starpā rodas valūtas kursa izmaiņu rezultātā.

4.9. “Finanšu ieņēmumus” veido bankas procenti no Palātas norēķinu konta un fiduciārā konta.

4.10. “Finanšu izdevumus” veido bankas komisijas maksas, kas atskaitītas no Palātas norēķinu konta un fiduciārā konta.

4.11. Postenī “Izmaiņas pensiju kapitālā” ietverti visi izdevumi saistībā ar Palātas locekļu pensijām. Tajā iekļauti gada laikā pensijās un pārejas pabalstos izmaksātie līdzekļi, kā arī gada beigās veiktās korekcijas visu turpmāko pensiju maksājumu saistībām. (EUR) 2011. g. 2010. g. Izmaiņas locekļu neto pensiju saistībās 347 058 –3 346 479 Izmaksātās vecuma pensijas 2 506 455 2 146 438 Izmaksātās apgādnieka zaudējuma pensijas 373 724 380 799 Izmaksātie pārejas pabalsti 1 192 009 920 878 Izmaksātās invaliditātes pensijas 71 494 71 991 Gadā izmaksāto pensiju starpsumma 4 143 682 3 520 106 Korekcijas koeficients 121 472 153 662 No maksājumiem atskaitītie nodokļi – 824 594 – 675 022 Izmaiņas pensijās kopā 3 787 618 – 347 733

5. Cita svarīga informācija

5.1. Iespējamie aktīvi

Saskaņā ar līgumsaistībām pakalpojumu sniedzēji ir snieguši šādas bankas garantijas:

(EUR) 2011. gada 31. decembrī 2010. gada 31. decembrī Ceļojumu aģentūra 50 000 50 000 “K1” biroju ēkas modernizācija 2 500 545 951 “K3” biroju ēkas projekta vadība 6 765 339 3 424 120 Autoparka noma 60 000 60 000 Apdrošināšanas sabiedrība — — Telekomunikācijas 20 000 20 000 Kopā 6 897 839 4 100 071

5.2. Saistības finansējumam nākotnē

(EUR) 2011. gada 31. decembrī 2010. gada 31. decembrī Ēku operatīvā noma 6 336 852 7 840 772 IT materiālu, automašīnu un citu iekārtu operatīvā noma 862 449 884 379 Starpsumma 7 199 301 8 725 151 Saistības vēl neizlietotajās apropriācijās (budžeta nenokārtoto saistību atlikums) pēc 2011. gada uzkrāto maksu atskaitīšanas 8 258 004 11 439 075 Kopā 15 457 305 20 164 226

Nenokārtotās saistības ir budžeta uzskaites elements, kas atspoguļo nenokārtoto saistību vērtību. Tā ir starpība starp uzņemtām saistībām un veiktiem maksājumiem, un tā attiecas uz laikposmu starp saistību uzņemšanu un attiecīgo maksājumu veikšanu.

Nenokārtoto saistību samazināšanās salīdzinājumā ar pagājušo gadu ir skaidrojama ar summu, kas izlietota jaunās “K3” biroju ēkas celtniecībai.

5.3. Palātas ēku celtniecības projekti

Palāta sāka darbu centrālajā ēkā (“K1” biroju ēkā) 1988. gadā un 1990. gadā iegādājās šo ēku un zemi, uz kuras tā atrodas, savā īpašumā. 1999. gadā Palāta un Luksemburgas valsts noslēdza pamatnolīgumu, ar kuru Palātai par EUR 1 piešķīra tiesības 49 gadus izmantot otru zemes gabalu (zemes nomas termiņš atjaunojams vēl vienu reizi), lai uzbūvētu centrālās ēkas paplašinājumu (“K2” biroju ēku). Tomēr, tā kā bija jāveic dažādi pasākumi saistībā ar biroju ēkas otro paplašinājumu (“K3” biroju ēka), 2008. gada 22. februārī Luksemburgas valsts un Palāta noslēdza jaunu pamatnolīgumu.

Abus šos zemes gabalus iepriekš minētajiem biroju ēkas paplašinājumiem (“K2” un “K3” biroju ēkām) Luksemburgas valsts pārdeva Palātai par simbolisku cenu – EUR 1.

Ja Palāta jebkad nolems nodot trešai personai, kas nav Kopienas iestāde vai struktūra, vienu vai otru paplašinājumu, tā atdos zemi Luksemburgas valsts īpašumā un saņems simbolisku samaksu EUR 1 apmērā, un Luksemburgas valsts varēs izmantot tiesības nopirkt šo ēku par neatkarīga eksperta noteikto cenu. Ja valsts nolems šo iespēju neizmantot, tā var piešķirt zemes lietošanas tiesības ēkas pircējiem.

Saskaņā ar Luksemburgas tiesību aktiem biroju ēkas ik pēc 15 gadiem ir jāmodernizē, lai tās atbilstu attiecīgajiem veselības aizsardzības, drošības un vides standartiem. Saistībā ar šiem veselības aizsardzības un drošības standartiem “K1” biroju ēku modernizēja. Lai gan šie darbi ir kopumā pabeigti, to oficiālā galīgā pieņemšana bija apstiprināta 2010. gadā. “K2” biroju ēku nodeva ekspluatācijā 2003. gada novembrī, un tai izsniegtā ekspluatācijas atļauja (“autorisation d’exploitation”) ir derīga līdz 2018. gadam.

“K3” biroju ēkas celtniecība sākās 2010. gada martā. Pirmais piešķīrums bija 55 miljoni EUR, otrais piešķīrums bija 11 miljoni EUR un trešais piešķīrums 2011. gadā bija 7 miljoni EUR. Daļu no trešā piešķīruma izlietoja 2011. gadā, bet atlikums ir iekļauts nenokārtotajās saistībās (sk. 5.2. punktu).

2009. gada 15. jūnijā pēc uzaicinājuma piedalīties atklātā konkursā Palāta parakstīja pakalpojumu līgumu ar konsorciju, kurš būs “K3” biroju ēkas celtniecības projekta vadītājs. Viens no projekta vadītāja pienākumiem ir Palātas vārdā sagatavot un noslēgt līgumus ar būvniecības uzņēmumiem, uzraudzīt darbu izpildi un pārbaudīt rēķinus pirms samaksas veikšanas. Pēc rēķinu pārbaudes un maksājuma atļaušanas Palātas attiecīgajos dienestos projekta vadītāja pienākums ir veikt samaksu būvniecības uzņēmumiem. Tātad projekta vadītājs uzņemas finanšu saistības attiecībās ar būvuzņēmēju sabiedrībām. Savukārt Palātas līgumā ar projekta vadītāju ir paredzēts, ka Palātai ir jābūt budžeta robežās pieejamiem pietiekamiem līdzekļiem, ar kuriem segt projekta vadītāja saistības pret būvuzņēmēju sabiedrībām. Lai to nodrošinātu, Palāta ir parakstījusi fiduciāru līgumu ar vietējo banku, un tādējādi tai ir līdzekļi, ko budžeta lēmējiestādes ir darījušas pieejamus. Eiropas Savienības finansiālās intereses ir aizsargātas, jo ir noslēgts fiduciārs līgums.

5.4. Potenciāli nozīmīgas saistības tiesvedības gadījumā

Nav.

(1) Noapaļota.

(2) Starptautiskā ierēdņu dzīves ilguma tabula (International Civil Servants Life Table).