3. izcēlums. Krievijas agresija pret Ukrainu — lielākā cilvēku pārvietošana Eiropā kopš Otrā pasaules kara un ES tūlītējā atbilde Kopš Krievijas militārā iebrukuma sākuma Ukrainā Eiropas Savienībā no Ukrainas un Moldovas ir ieceļojuši aptuveni seši miljoni cilvēku, un 200 000 no šiem ieceļotājiem ir nevis ukraiņi, bet trešo valstu valstspiederīgie. Ukraiņi, kuriem ir biometriskā pase, iebrauc kā bezvīzas ceļotāji un bieži pievienojas savām ģimenēm un draugiem dažādās dalībvalstīs. ES ir spējusi rezultatīvi pārvaldīt apjomīgās sekas, izmantojot gan Šengenas acquis paredzētos pasākumus, gan veicot citas darbības: ·ņemot vērā ārkārtas situāciju pie Savienības robežām ar Ukrainu, Komisija ierosināja operatīvās vadlīnijas, kuru mērķis ir palīdzēt dalībvalstu robežsardzei efektīvi pārvaldīt ieceļotājus pie robežām, vienlaikus saglabājot augstu drošības līmeni; ·Padome, pamatojoties uz Komisijas ierosinājumu, 2022. gada 4. martā vienbalsīgi pirmo reizi pieņēma īstenošanas lēmumu, ar ko noteica pagaidu aizsardzību, ņemot vērā tādu personu masveida pieplūdumu, kuras bēg no Ukrainas kara dēļ; ·ir pastiprināta ES migrācijas sagatavotības un krīzes pārvaldības mehānisma tīkla (turpmāk “Plāna pārvaldības tīkls”) darbība, lai nodrošinātu pastāvīgu informācijas apmaiņu un saskaņotu reakciju uz šādu notikumu radītām problēmām; ·Komisija arī izveidoja solidaritātes platformu, kura aptver dalībvalstis un Šengenas asociētās valstis, ES aģentūras, starptautiskās organizācijas un kurā piedalās Ukraina un Moldova, lai koordinētu atbalstu cilvēkiem, kuri bēg no kara Ukrainā, un valstīm, kuras viņus uzņem; ·Ārkārtas Tieslietu un iekšlietu padomē 28. martā Komisija iepazīstināja ar 10 punktu rīcības plānu, par kuru iepriekš bija panākta vienošanās ar Eiropas Savienības Padomes Francijas prezidentūru un kura mērķis ir veicināt ciešāku Eiropas koordināciju saistībā ar to cilvēku uzņemšanu, kuri bēg no kara Ukrainā; ·ES aģentūras nekavējoties piedāvāja konkrētu atbalstu: oFrontex jau spēkā esošās kopīgās operācijas “Terra” ietvaros un arī pēc dalībvalstu pieprasījumiem pie ES un Ukrainas robežām nekavējoties izvietoja papildu darbiniekus. Pie ES ārējām austrumu robežām (ar Ukrainu, Moldovu, Krieviju un Baltkrieviju) 2022. gada 27. aprīlī bija izvietoti 297 Eiropas Robežu un krasta apsardzes pastāvīgā korpusa darbinieki. Frontex palīdzēja atgriezties izcelsmes valstīs arī 718 trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri bēga no kara; oFrontex uz vietas aktīvi atbalsta Moldovas iestāžu darbu, lai risinātu divas savstarpēji saistītas problēmas, ko rada nepieciešamība regulēt bēgļu pieplūdumu, ko veido simtiem tūkstoši no kara Ukrainā bēgoši cilvēki, un viņu vēlāku izceļošanu. Pēc tam, kad rekordīsā laikā tika noslēgts statusa nolīgums ar Moldovu, sākot ar 27. aprīli Moldovā ir izvietoti 70 Eiropas Robežu un krasta apsardzes pastāvīgā korpusa darbinieki; opie ES ārējām robežām izvietotie Eiropola eksperti un pieaicinātās amatpersonas sniedz atbalstu dalībvalstīm, stiprinot sekundārās drošības pārbaudes, kā arī analizējot informāciju par noziedzību, lai spētu atbalstīt izmeklēšanas un sagatavot pilnīgu pārskatu par kriminālizlūkošanas datiem un konsolidētu datu analīzi; oPamattiesību aģentūras pārstāvji apmeklēja visas dalībvalstis, kuras robežojas ar Ukrainu un Moldovu, robežšķērsošanas vietās un reģistrācijas/uzņemšanas centros veicot novērojumus par situāciju pamattiesību jomā un analizējot to; ·saskaņā ar Komisijas priekšlikumu Padome no 2022. gada 25. februāra daļēji apturēja ES un Krievijas vīzu atvieglotu izsniegšanu. Kopumā, tieši pateicoties tam, ka ir izveidota Šengenas zona bez robežām, Eiropai ir bijusi unikāla iespēja kolektīvi reaģēt uz izaicinājumiem, sniedzot iespēju bēgļiem saņemt aizsardzību dalībvalstī, kura viņiem ir vispiemērotākā, un sekmējot solidaritātes piedāvājumus un pārvietojot bēgļus no pierobežas dalībvalstīm uz citām ES dalībvalstīm.