LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 333/1

8., 9. UN 10. EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDA GALĪGIE PĀRSKATI – 2012. FINANŠU GADS

2013/C 333/01

SATURS

Pārskatu apliecināšana

EAF līdzekļu izlietojums un uzskaite

I DAĻA – EAF gada pārskati: Eiropas Komisijas pārvaldītie līdzekļi

1. ASTOTĀ, DEVĪTĀ UN DESMITĀ EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDA FINANŠU PĀRSKATI

1.1. Astotais, devītais un desmitais EAF: kopsavilkuma bilance, saimnieciskā rezultāta pārskats, naudas plūsmas pārskata tabula un pārskats par neto aktīvu izmaiņām

1.2. 8. EAF: bilance, saimnieciskā rezultāta pārskats un pārskats par neto aktīvu izmaiņām

1.3. 9. EAF: bilance, saimnieciskā rezultāta pārskats un pārskats par neto aktīvu izmaiņām

1.4. 10. EAF: bilance, saimnieciskā rezultāta pārskats un pārskats par neto aktīvu izmaiņām

1.5. Astotā, devītā un desmitā EAF finanšu pārskatu paskaidrojumi

2. ZIŅOJUMS PAR FINANSĒJUMA ĪSTENOŠANU

2.1. Dotācijas

2.2. Konsolidētie pārskati

2.3. Cita informācija par pārvaldību

II DAĻA – EAF gada pārskati: ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati

3. IEGULDĪJUMU MEHĀNISMA FINANŠU PĀRSKATI

3.1. Pārskats par finanšu stāvokli 31.12.2012.

3.2. Gada pārskats par ienākumiem līdz 31.12.2012.

3.3. Gada pārskats par ieguldītāju līdzekļu izmaiņām līdz 31.12.2012.

3.4. Gada naudas plūsmas pārskats līdz 31.12.2012.

3.5. Paskaidrojumi finanšu pārskatiem (31.12.2012.)

I DAĻAS 2. NODAĻAS (Ziņojums par finansējuma īstenošanu) pielikums: situācija pa valstīm un instrumentiem

PĀRSKATU APLIECINĀŠANA

8., 9. un 10. Eiropas Attīstības fonda 2012. gada pārskati ir sagatavoti saskaņā ar 10. Eiropas Attīstības fonda Finanšu regulas VIII sadaļu un finanšu pārskatu pielikumā izklāstītajiem grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm.

Es atzīstu savu atbildību par 8., 9. un 10. Eiropas Attīstības fonda gada pārskatu sagatavošanu un iesniegšanu saskaņā ar 10. Eiropas Attīstības fonda Finanšu regulas 125. pantu.

Esmu saņēmis visu informāciju, kas vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Attīstības fondu aktīvi un saistības, kā arī budžeta izpilde, no kredītrīkotāja un EIB, kas ir apliecinājuši tās ticamību.

Ar šo es apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un uz pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām pārskatu apstiprināšanai, man ir pietiekama pārliecība, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Attīstības fondu finanšu stāvokli.

(parakstījuši) Manfred KRAFF grāmatvedis

EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE

1. VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

Eiropas Savienībai ir attīstības sadarbības attiecības ar daudzām jaunattīstības valstīm. Šādu attiecību galvenais mērķis ir veicināt ekonomikas un sociālo attīstību, un to ietvaros īpaša uzmanība tiek pievērsta nabadzības novēršanai un mazināšanai ilgtermiņā, sniedzot saņēmējvalstīm attīstības palīdzību un tehnisko palīdzību. Lai to sasniegtu, Savienība kopā ar partnervalstīm izstrādā sadarbības stratēģijas un izmanto finanšu līdzekļus to īstenošanai. Šie Savienības līdzekļi, kas piešķirti attīstības jomai, nāk no šādiem trīs avotiem:

— Eiropas Savienības budžets;

— Eiropas Attīstības fonds;

— Eiropas Investīciju banka.

Eiropas Attīstības fonds (EAF) ir galvenais Savienības atbalsta sniegšanas instruments attīstības sadarbībai Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT). Tā izveide ir paredzēta 1957. gada Romas līgumā, lai sniegtu tehnisku un finansiālu palīdzību sākotnēji tikai Āfrikas valstīm, kuras tajā laikā vēl bija kolonizētas un ar kurām dažām dalībvalstīm bija vēsturiska saikne.

EAF nefinansē no Eiropas Savienības budžeta. To finansē dalībvalstis; tam piemēro atsevišķu finanšu regulu, un to pārvalda īpaša komiteja. Eiropas Komisija ir atbildīga par to darbību finansiālu īstenošanu, kas veiktas ar EAF līdzekļiem, un Eiropas Investīciju banka (EIB) pārvalda ieguldījumu mehānismu.

Laika posmā no 2008. līdz 2013. gadam ĀKK valstīm un AZT piešķirtais ģeogrāfiskais atbalsts joprojām tiek finansēts galvenokārt no EAF. Katru EAF parasti noslēdz uz apmēram pieciem gadiem. Kopš pirmās partnerattiecību konvencijas noslēgšanas 1964. gadā EAF plānošanas cikli parasti ir atbilduši partnerattiecību nolīgumu/konvenciju cikliem. Katru EAF regulē atsevišķa finanšu regula, kurā noteikta prasība par finanšu pārskatu sagatavošanu katram atsevišķam EAF. Tāpēc finanšu pārskatus sagatavo katram EAF atsevišķi atkarībā no daļas, ko vada Eiropas Komisija. Šos finanšu pārskatus sagatavo arī apkopotā veidā, lai sniegtu kopēju ieskatu par to līdzekļu finanšu stāvokli, par kuriem ir atbildīga Eiropas Komisija.

Kotonū nolīguma ietvaros tika izveidots ieguldījumu mehānisms. Šo ieguldījumu mehānismu pārvalda Eiropas Investīciju banka, un to izmanto, lai atbalstītu privātā sektora attīstību ĀKK valstīs, finansējot tieši, bet ne tikai, privātos ieguldījumus. Mehānisms ir izstrādāts kā atjaunojams fonds, lai atmaksātās aizdevumu summas varētu atkārtoti ieguldīt citās darbībās, tādējādi nodrošinot pašatjaunojošu un finansiāli neatkarīgu mehānismu. Tā kā ieguldījumu mehānismu nepārvalda Eiropas Komisija, tas nav konsolidēts gada pārskatu pirmajā daļā – 8., 9. un 10. EAF finanšu pārskatos un saistītajā ziņojumā par finanšu līdzekļu izlietojumu. Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati ir iekļauti kā atsevišķa gada pārskatu daļa (2. daļa), lai sniegtu pilnīgu priekšstatu par EAF palīdzību attīstības jomā. EAF aptver laika posmu no 2008. līdz 2013. gadam, un tā vispārējais budžets ir 22 682 miljoni euro. No šīs summas 21 966 miljoni euro ir piešķirti ĀKK valstīm, 286 miljoni euro – AZT un 430 miljoni euro – Komisijai kā atbalsta izdevumi EAF plānošanas un īstenošanas vajadzībām (1).

2. KĀ FINANSĒ EAF?

Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembrī pieņēma finanšu plānus laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam. Šajā kontekstā tika izlemts, ka ģeogrāfisko sadarbību ar ĀKK valstīm neintegrēs Eiropas Savienības budžetā (ka tā nebūs Eiropas Savienības vispārējā budžeta daļa), bet, ka to turpinās finansēt, izmantojot esošos starpvaldību EAF laika posmam no 2008. līdz 2013. gadam.

Eiropas Savienības budžetu izstrādā uz gadu, un tas atbilst budžeta gada pārskata principam, t.i., izdevumus un ieņēmumus plāno un apstiprina uz vienu gadu. Atšķirībā no Eiropas Savienības EAF ir daudzgadīgs fonds. Katru EAF noslēdz kā iekšēju nolīgumu starp dalībvalstīm, ar kuru izveido vispārēju fondu, lai īstenotu attīstības sadarbību periodā, kas parasti ir pieci gadi. Tā kā līdzekļus piešķir uz vairākiem gadiem, piešķirtos līdzekļus var izmantot visā EAF periodā. Budžeta gada pārskata trūkums ir uzsvērts budžeta ziņojumā, kur EAF budžeta izpilde tiek vērtēta attiecībā pret kopējiem līdzekļiem.

EAF līdzekļi ir ES dalībvalstu ad hoc iemaksas. Apmēram reizi piecos gados dalībvalstu pārstāvji tiekas starpvaldību līmenī, lai izlemtu par kopējo summu, ko piešķirs fondam, un lai pārraudzītu tā īstenošanu. Komisija pēc tam fondu pārvalda saskaņā ar ES Attīstības politiku, ko Komisija ierosina un Padome pieņem. Tā kā dalībvalstīm ir pašām sava attīstības veicināšanas un atbalsta politika papildus Savienības politikai, dalībvalstīm jāsaskaņo sava politika ar ES politiku, lai nodrošinātu, ka tās papildina viena otru. Līdz 2010. gadam iemaksas tika pieprasītas no 15 iesaistītajām dalībvalstīm. 2011. gadā tika pieprasītas pirmās iemaksas 10. EAF, kurā piedalās 27 dalībvalstis.

Nelieli 10. EAF līdzekļi ir rezervēti neparedzētām vajadzībām, bet lielākā daļa līdzekļu ir saplānota indikatīvos daudzgadu plānos, kas ir galvenokārt ģeogrāfiski, bet arī tematiski, un kas pašlaik paredzēti 2008.–2013. gadam. Komisija attiecīgi ir pieņēmusi valstu stratēģijas dokumentus, reģionālos stratēģijas dokumentus un ĀKK iekšējos stratēģijas dokumentus. To īstenošana tiek katru gadu uzraudzīta, un stratēģijas tiek pārskatītas vidusposmā (šī pārskatīšana ir pabeigta) un termiņa beigās (šī pārskatīšana nav pabeigta). Šo vidusposma un termiņa beigu pārskatu rezultātā Komisija var Eiropas Savienības vārdā pārskatīt stratēģijas un līdzekļu piešķiršanu, ņemot vērā attiecīgo ĀKK valstu vai reģionu aktuālās vajadzības un rezultātus.

Papildus iepriekšminētajām iemaksām dalībvalstis var iesaistīties līdzfinansēšanas pasākumos vai veikt brīvprātīgas finanšu iemaksas EAF.

3. KĀ EAF LĪDZEKĻUS PĀRVALDA UN IZLIETO?

3.1. Darbības izdevumi

EAF ir dažādi darbības izdevumi atkarībā no tā, kā naudu izmaksā un pārvalda. Saskaņā ar Finanšu regulu (FR) Komisija izlieto EAF līdzekļus, izmantojot šādas metodes.

Decentralizēta pārvaldība: tie ir gadījumi, kad Komisija – mazākā vai lielākā mērā, atkarībā no attiecīgās saņēmējvalsts vietējās situācijas – deleģē trešām valstīm konkrētus uzdevumus budžeta izpildei.

Centralizēta pārvaldība: tie ir gadījumi, kad Komisijas dienesti budžetu īsteno tieši vai netieši, proti, Komisija uztic budžeta izpildes uzdevumus Eiropas Savienības tiesību aktos vai valstu tiesību aktos noteiktām atbildīgām struktūrām, piemēram, Eiropas Savienības aģentūrām.

Kopīga pārvaldība ar starptautiskām organizācijām: saskaņā ar šo metodi Komisija uztic noteiktus izpildes uzdevumus starptautiskai organizācijai.

3.2. Dažādi finanšu dalībnieki

Deleģētais kredītrīkotājs atbild par pārvaldības procesu kopumā, nosakot, kas jādara, lai sasniegtu izvirzītos politiskos mērķus, kā arī vadot uzsāktās darbības gan no darbības, gan budžeta aspekta, tostarp parakstot juridiskas saistības, veicot izpildes uzraudzību, veicot maksājumus un vajadzības gadījumā pat līdzekļu atgūšanu.

Eiropas Savienības delegācijas vadītājs ir vietējais koordinators starp Komisiju un valsts vai reģionālajām ĀKK/AZT iestādēm šajā jomā. Vadītājs cieši sadarbojas ar valsts vai reģionālajiem kredītrīkotājiem, nosakot izpildes stratēģiju un nozaru politiku, kā arī sagatavojot, pētot un pārskatot EAF programmas un projektus.

Valsts kredītrīkotājs saņēmējvalstī ir augstākā amatpersona, ko iecēlusi katras ĀKK valsts/AZT valdība. Viņš pārstāv savas valsts iestādes visās darbībās, ko finansē fonds un pārvalda Komisija un EIB. Vairumā gadījumu šīs funkcijas pilda valdības loceklis, parasti – plānošanas vai finanšu ministrs. Valsts kredītrīkotājs pilda administratīvos, tehniskos un finanšu pienākumus, kas saistīti ar EAF programmu un projektu pārvaldību.

Grāmatvedis izpilda kredītrīkotāju sagatavotos maksājuma un iekasēšanas rīkojumus un atbild par finanšu līdzekļu pārvaldību, grāmatvedības noteikumu un metožu noteikšanu, grāmatvedības sistēmu apstiprināšanu, grāmatvedības uzskaites veikšanu un attiecīgu gada pārskatu sagatavošanu. Turklāt grāmatvedim jāparaksta pārskati, apliecinot, ka tie sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par finanšu stāvokli.

3.3. EAF līdzekļu izlietojums

Lielais vairums finanšu līdzekļu, ko ĀKK valstīm un AZT piešķir ar EAF starpniecību, ir dotācijas. Katra EAF pastāvēšanas sākumā Eiropas Savienība informē ĀKK valstis un AZT par indikatīvo piešķīrumu apjomu, kam jābūt tiem pieejamam fonda periodā. Līdzekļus piešķir, pamatojoties uz valsts vajadzībām un izpildes kritērijiem.

Valsts līmenī valsts stratēģiskais dokuments (VSD) ir attiecīgās ĀKK valsts un Komisijas sagatavots dokuments. To sagatavo, pamatojoties uz iepriekš veiktām apspriedēm ar plašu dalībnieku loku, tostarp nevalstiskām personām, vietējām iestādēm un attiecīgā gadījumā ĀKK parlamentiem. VSD ir instruments, kura mērķis ir noteikt darbību prioritāti un veicināt vietējo dalībnieku atbildību par sadarbības programmām.

Pēc tam sagatavo valsts indikatīvo programmu (VIP), pamatojoties uz VSD iekļautajiem attīstības mērķiem un prioritātēm un saskaņā ar tiem. VIP aptver nozares un jomas, kuras saņems atbalstu, paskaidro, kā atbalsts atbilst noteiktajiem mērķiem, un sniedz īstenošanas laika grafiku. VSD un NIP pārskata ik gadu, vidusposmā un EAF termiņa beigās, un vajadzības gadījumā to darbības laikā ievieš uzlabojumus un izmaiņas.

3.4. EAF līdzekļu izlietojuma saistību uzņemšanās

EAF līdzekļu tērēšana nav atļauta, ja vien un kamēr Komisija un paredzamais EAF naudas saņēmējs nav uzņēmušies rakstiskas juridiskas saistības. Rakstiskas juridiskas saistības var būt (piešķīruma, pakalpojuma vai cita veida) līgums, kas noslēgts ar privāttiesībās noteiktām atbildīgām struktūrām, piemēram, NVO vai ekonomikas dalībniekiem, vai administratīva un/vai finansiāla rakstura vienošanās, ko Komisija noslēgusi ar starptautiskajās publiskajās tiesībās noteiktām atbildīgām struktūrām, piemēram, valstīm un to publiskām struktūrām vai starptautiskām organizācijām, kurām ir juridiskas personas statuss.

Lai varētu uzņemties juridiskas saistības, iesaistot trešās personas, jāparedz budžeta pozīcija ar pietiekamiem līdzekļiem attiecīgās darbības veikšanai. Ja šis nosacījums ir izpildīts, nepieciešamie līdzekļi jārezervē budžetā, uzņemoties budžeta saistības grāmatvedības sistēmā. Tas tomēr neietekmē vispārējo uzskaiti (jeb virsgrāmatu), jo nekādi izdevumi pagaidām nav radušies. Tas ir tāpēc, ka EAF grāmatvedības sistēmu veido divi atsevišķi, tomēr savstarpēji saistīti elementi:

(a) budžeta uzskaite, kas satur detalizētu informāciju par budžeta izpildi un

(b) vispārējā uzskaite, ko izmanto, lai sagatavotu bilanci un saimnieciskā rezultāta pārskatu.

Budžeta uzskaite atspoguļo uzņemtās saistības un veiktos maksājumus. Tās pamatā ir naudas plūsmas grāmatvedības princips, saskaņā ar kuru posteni reģistrē uzskaitē tikai tad, kad attiecībā uz naudu ir radušās saistības, tie ir izmaksāti vai saņemti. Šāda veida grāmatvedības uzskaite ir raksturīga publiskajam sektoram, kur vēsturiski galvenā uzmanība parasti tikusi pievērsta budžetam un tā izpildei.

Vispārējā uzskaite (pamatojoties uz uzkrāšanas principu grāmatvedībā) atspoguļo visus finanšu gada izdevumus un ieņēmumus (tādējādi atspoguļojot saimniecisko rezultātu), un aktīvu un saistību bilances veidā parāda, kāds ir EAF finanšu stāvoklis konkrētā gada 31. decembrī.

3.5. Maksājuma veikšana

Maksājumu nav iespējams veikt, ja vien budžeta saistības jau nav apstiprinājis kredītrīkotājs.

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam izsniegtu avansu, t.i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākās iemaksās laika posmā, kas noteikts priekšfinansējuma līgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu izmanto paredzētajam mērķim līgumā noteiktajā periodā vai atmaksā, – ja saņēmējam nav attiecināmo izdevumu, priekšfinansējuma avanss jāatdod EAF. Tādējādi samaksātais priekšfinansējums nav galīgie izdevumi, kamēr nav izpildīti līguma attiecīgie nosacījumi, tāpēc to reģistrē bilances aktīvos, veicot sākotnējo maksājumu. Priekšfinansējuma aktīva summu (pilnīgi vai daļēji) samazina, apstiprinot attiecināmās izmaksas (ko saimnieciskā rezultāta pārskatā uzskata par izdevumiem) un atmaksātās summas.

Gada beigās jāveic novērtējums par EAF līdzekļu saņēmēju attiecināmajiem izdevumiem, par kuriem vēl nav iesniegti pārskati. Pēc šiem periodizācijas aprēķiniem novērtētās attiecināmās summas reģistrē kā uzkrātās maksas, bet aplēstās neattiecināmās summas paliek atklātas uzskaites kategorijā "Parādi, kuriem jāveic attiecināmības pārbaude". Šīs summas parāda īstermiņa saistībās, lai neuzrādītu nepamatoti lielus aktīvus un saistības.

3.6. Nepamatoti veikto maksājumu atgūšana

EAF apmaksājamo izdevumu attiecināmību pārbauda, pamatojoties uz apliecinošiem dokumentiem, kā noteikts piemērojamos noteikumos vai katras dotācijas nosacījumos. Lai optimizētu kontroles sistēmu izmaksu un ieguvumu attiecību, pārbaudes galīgu maksājumu pieprasījumu apliecinošiem dokumentiem parasti ir pamatīgākas nekā starpposma pieprasījumu apliecinošiem dokumentiem, tādējādi tās var atklāt kļūdas starpposma maksājumos, ko labo, koriģējot galīgo maksājumu. Turklāt Komisijai ir tiesības pārbaudīt apliecinošo dokumentu atbilstību, veicot pārbaudes finansēto pasākumu īstenošanas laikā un/vai ex post pārbaudes maksājuma pieprasītāja projekta īstenošanas vietās. Īstenošanas periodā konstatētās kļūdas var labot, koriģējot nākamos pieprasījumus. Par ex post pārbaudēs konstatētām kļūdām sagatavo iekasēšanas rīkojumu.

4. GADA BEIGU PĀRSKATI

4.1. Gada pārskati

Grāmatvedis atbild par gada pārskatu sagatavošanu un nodrošina, lai tie sniegtu skaidru un patiesu priekšstatu par EAF finanšu stāvokli.

Gada pārskatus veido:

I DAĻA. Eiropas Komisijas pārvaldītie līdzekļi. — Astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda finanšu pārskati. — Ziņojums par 8., 9. un 10. Eiropas Attīstības fonda finanšu līdzekļu izlietojumu.

II DAĻA. Eiropas Investīciju bankas pārvaldītie līdzekļi. — Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati.

Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati ir iekļauti kā atsevišķa gada pārskatu daļa, lai sniegtu pilnīgu priekšstatu par EAF palīdzību attīstības jomā.

Pēc Revīzijas palātas veiktās revīzijas gada pārskatus līdz nākamā gada 31. jūlijam pieņem Komisija un iesniedz tos Padomei un Parlamentam, kam jāpieņem lēmums par izpildes apstiprināšanu.

4.2. Gada darbības pārskats

Kredītrīkotājam jāsagatavo gada darbības pārskats (GDP) par tā pārziņā esošajām darbībām. Šajā GDP kredītrīkotājs atskaitās par politikas rezultātiem un nodrošina pietiekamu pārliecību, ka viņa pārskatā minētajām darbībām piešķirtie līdzekļi ir izmantoti paredzētajiem mērķiem saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un ka izveidotās kontroles procedūras pietiekami garantē pamatā esošo darījumu likumību un pareizību.

5. REVĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

5.1. Revīzija

EAF gada pārskatus un līdzekļu pārvaldību pārrauga tās ārējais revidents – Eiropas Revīzijas palāta, kas sagatavo gada ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam. Palātas galvenais uzdevums ir veikt EAF gada pārskatu ārēju un neatkarīgu revīziju. Savas darbības ietvaros Revīzijas palāta sagatavo:

(1) gada ziņojumu, detalizēti izklāstot savus novērojumus par gada pārskatiem un to pamatā esošajiem darījumiem,

(2) pamatojoties uz veikto revīziju un gada pārskatā ticamības deklarācijas veidā iekļautu atzinumu par i) pārskatu ticamību un ii) pamatā esošo darījumu likumību un pareizību;

(3) īpašos ziņojumus, kuros izklāstīti konkrētās vadības jomās veikto revīziju konstatējumi.

Revīzijas palātai ir piekļuves tiesības visiem dokumentiem, kas nepieciešami revīzijas veikšanai. Palāta veic revīziju visās EAF darbības jomās līdz pat atsevišķu darījumu un maksājumu likumības un pareizības pārbaudei. Tā veic arī pašu gada pārskatu revīziju, pārbaudot arī atsevišķus bilances un saimnieciskā rezultāta pārskatu posteņus, kā arī finanšu pārskatu kopējo noformējumu. Tādējādi Revīzijas palāta var sniegt atzinumu ne tikai par atspoguļotajiem skaitļiem, bet arī par izveidoto sistēmu un kontroles mehānismiem.

5.2. Izpildes apstiprinājums

Galīgais kontroles mehānisms ir konkrētā finanšu gada EAF finanšu līdzekļu izlietojuma apstiprinājums. Tiesības pieņemt EAF izpildes apstiprinājuma lēmumu ir Eiropas Parlamentam. Tas nozīmē, ka pēc revīzijas veikšanas un gada pārskatu galīgās noformēšanas Padomei jāsniedz attiecīgs ieteikums, bet Parlamentam pēc tam jāpieņem lēmums, vai apstiprināt Komisijas iepriekšējā finanšu gada EAF līdzekļu finansiālo izlietojumu. Šā lēmuma pamatā ir Revīzijas palātas veiktā gada pārskata pārbaude un tās gada ziņojums (kurā ietilpst oficiālā ticamības deklarācija), kā arī Komisijas atbildes un Komisijai uzdotie jautājumi un papildu informācijas pieprasījumi.

Izpildes apstiprinājums atspoguļo finanšu līdzekļu izlietojuma ārējās kontroles politisko aspektu, un tas ir lēmums, ar kuru Eiropas Parlaments atbilstoši Padomes ieteikumam atbrīvo Komisiju no atbildības par konkrētā finanšu gada finanšu līdzekļu izlietojumu. Šai izpildes apstiprinājuma procedūrai var būt divi iznākumi: izpildes apstiprinājuma piešķiršana vai atlikšana. Piešķirot apstiprinājumu, Parlaments var uzsvērt novērojumus, ko tas uzskata par svarīgiem, bieži vien sniedzot ieteikumus par darbībām, kas Komisijai attiecīgajos jautājumos būtu jāveic. Komisija apraksta veiktos pasākumus turpmākā ziņojumā un rīcības plānā, ko tā nosūta Parlamentam un Padomei.

I DAĻA

EAF GADA PĀRSKATI: EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI (2)

1. Astotā, devītā un desmitā eiropas attīstības fonda finanšu pārskati

1.1. Astotais, devītais un desmitais EAF: kopsavilkuma bilance, saimnieciskā rezultāta pārskats,naudas plūsmas pārskata tabula un pārskats par neto aktīvu izmaiņām

KOPSAVILKUMA BILANCE

astotā, devītā un desmitā EAF

(Miljoni euro) Paskaidrojums 31.12.2012. 31.12.2011. ILGTERMIŅA AKTĪVI Iepriekšējs finansējums 2.1. 438 380 ĪSTERMIŅA AKTĪVI Iepriekšējs finansējums 2.2. 1 334 1 175 Debitoru parādi 2.3. 70 111 Nauda un tās ekvivalenti 2.5. 690 1 224 AKTĪVI KOPĀ 2 532 2 891 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.6. (40) — ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.7. (1 057) (1 033) SAISTĪBAS KOPĀ (1 097) (1 033) NETO AKTĪVI 1 435 1 858 KAPITĀLS UN REZERVES Pieprasītais fondu kapitāls 2.8. 29 579 26 979 Pārējās rezerves 2.9. 2 252 2 252 No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskais rezultāts (27 374) (24 674) Gada saimnieciskais rezultāts (3 023) (2 700) NETO AKTĪVI 1 435 1 858





SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA KOPSAVILKUMA PĀRSKATS

8., 9. un 10. EAF

(Miljoni euro) Paskaidrojums 2012. g. 2011. g. PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI 3.1. 124 99 PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI Pamatdarbības izdevumi 3.2. (3 017) (2 702) Administratīvie izdevumi 3.3. (107) (75) PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO PAMATDARBĪBAS (3 001) (2 679) Finanšu ieņēmumi 3.4. (22) (20) PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO FINANŠU DARBĪBAS (22) (21) GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS (3 023) (2 700)





KOPSAVILKUMA NAUDAS PLŪSMAS TABULA

astotā, devītā un desmitā EAF

(Miljoni euro) Paskaidrojums 2012. g. 2011. g. Gada saimnieciskais rezultāts (3 023) (2 700) PAMATDARBĪBA 4.2. Dalībvalstu parastās iemaksas 2 606 3 238 Līdzfinansējuma iemaksas 19 7 Zaudējumi no debitoru parādu vērtības samazināšanās (to apvērse) 4 6 Ilgtermiņa iepriekšēja finansējuma (palielinājums)/samazinājums (58) (28) Īstermiņa iepriekšēja finansējuma (palielinājums)/samazinājums (159) (79) Īstermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums (3) 31 14 Ilgtermiņa saistību pieaugums/samazinājums 40 — Īstermiņa saistību pieaugums/samazinājums (4) 6 (42) NETO NAUDAS PLŪSMA (534) 417 NAUDAS UN TĀS EKVIVALENTU NETO PALIELINĀJUMS/(SAMAZINĀJUMS) (534) 417 Nauda un tās ekvivalenti gada sākumā 2.5. 1 224 808 Nauda un tās ekvivalenti gada beigās 2.5. 690 1 224





KOPSAVILKUMA PĀRSKATS

par 8., 9. un 10. EAF neto aktīvu izmaiņām

(Miljoni euro) Fondu kapitāls Nepieprasītie līdzekļi Pieprasītais fondu kapitāls Uzkrātās rezerves Pārējās rezerves Kopā neto aktīvi (a) (b) (c) = (a) - (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) ATLIKUMS 2010. GADA 31. DECEMBRĪ 45 691 21 812 23 879 (24 674) 2 252 1 458 Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas — (3 100) 3 100 — — 3 100 Gada saimnieciskais rezultāts — — — (2 700) — (2 700) ATLIKUMS 2011. GADA 31. DECEMBRĪ 45 691 18 712 26 979 (27 374) 2 252 1 858 Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas — (2 600) 2 600 — — 2 600 Gada saimnieciskais rezultāts — — — (3 023) — (3 023) ATLIKUMS 2012. GADA 31. DECEMBRĪ 45 691 16 112 29 579 (30 396) 2 252 1 435

1.2. 8. EAF: bilance, saimnieciskā rezultāta pārskats un pārskats par neto aktīvu izmaiņām

BILANCE

8. EAF

(Miljoni euro) Paskaidrojums 31.12.2012. 31.12.2011. ĪSTERMIŅA AKTĪVI Iepriekšējs finansējums 2.2. 38 70 Debitoru parādi 2.3. 1 4 Korespondējošie konti 2.4. 345 387 AKTĪVI KOPĀ 384 461 ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.7. (22) (29) SAISTĪBAS KOPĀ (22) (29) NETO AKTĪVI 361 432 KAPITĀLS UN REZERVES Pieprasītais fondu kapitāls 2.8. 12 840 12 840 Pārējās rezerves 2.9. (2 354) (2 276) No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskais rezultāts (10 132) (10 042) Gada saimnieciskais rezultāts 7 (90) NETO AKTĪVI 361 432





SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS

8. EAF

(Miljoni euro) Paskaidrojums 2012. g. 2011. g. PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI 3.1. 58 40 PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI 3.2. (49) (128) PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO PAMATDARBĪBAS 9 (88) Finanšu ieņēmumi 3.4. (2) (1) PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO FINANŠU DARBĪBAS (2) (2) GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS 7 (90)





NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM

pārskats par 8. EAF

(Miljoni euro) Fondu kapitāls Nepieprasītie līdzekļi Pieprasītais fondu kapitāls Uzkrātās rezerves Pārējās rezerves Kopā neto aktīvi (a) (b) (c) = (a) - (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) ATLIKUMS 2010. GADA 31. DECEMBRĪ 12 840 — 12 840 (10 042) (2 237) 560 Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas — — — — — — Pārnesumi no 10. EAF un uz to — — — — (38) (38) Gada saimnieciskais rezultāts — — — (90) — (90) ATLIKUMS 2011. GADA 31. DECEMBRĪ 12 840 — 12 840 (10 132) (2 276) 432 Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas — — — — — — Pārnesumi no 10. EAF un uz to — — — — (78) (78) Gada saimnieciskais rezultāts — — — 7 — 7 ATLIKUMS 2012. GADA 31. DECEMBRĪ 12 840 — 12 840 (10 125) (2 354) 361

1.3. 9. EAF: bilance, saimnieciskā rezultāta pārskats un pārskats par neto aktīvu izmaiņām

BILANCE

9. EAF

(Miljoni euro) Paskaidrojums 31.12.2012. 31.12.2011. ILGTERMIŅA AKTĪVI Iepriekšējs finansējums 2.1. 119 191 ĪSTERMIŅA AKTĪVI Iepriekšējs finansējums 2.2. 447 569 Debitoru parādi 2.3. 58 87 Korespondējošie konti 2.4. 1 919 2 557 Nauda un tās ekvivalenti 2.5. — 6 AKTĪVI KOPĀ 2 543 3 410 ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.7. (375) (315) SAISTĪBAS KOPĀ (375) (315) NETO AKTĪVI 2 168 3 096 KAPITĀLS UN REZERVES Pieprasītais fondu kapitāls 2.8. 11 699 11 699 Pārējās rezerves 2.9. 4 126 4 227 No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskais rezultāts (12 830) 11 932 Gada saimnieciskais rezultāts (827) (898) NETO AKTĪVI 2 168 3 096





SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS

9. EAF

(Miljoni euro) Paskaidrojums 2012. g. 2011. g. PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI 3.1. 49 49 PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI Pamatdarbības izdevumi 3.2. (856) (924) Administratīvie izdevumi 3.3. (1) (3) PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO PAMATDARBĪBAS (809) (879) Finanšu ieņēmumi 3.4. (18) (19) PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO FINANŠU DARBĪBAS (18) (19) GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS (827) (898)





NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM

pārskats par 9. EAF

(Miljoni euro) Fondu kapitāls Nepieprasītie līdzekļi Pieprasītais fondu kapitāls Uzkrātās rezerves Pārējās rezerves Kopā neto aktīvi (a) (b) (c) = (a) - (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) ATLIKUMS 2010. GADA 31. DECEMBRĪ 11 699 660 11 039 (11 932) 4 157 3 263 Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas — (660) 660 — — 660 Pārnesumi no 10. EAF un uz to — — — — 70 70 Gada saimnieciskais rezultāts — — — (898) — (898) ATLIKUMS 2011. GADA 31. DECEMBRĪ 11 699 — 11 699 (12 830) 4 227 3 096 Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas — — — — — — Pārnesumi no 10. EAF un uz to — — — — (100) (100) Gada saimnieciskais rezultāts — — — (827) — (827) ATLIKUMS 2012. GADA 31. DECEMBRĪ 11 699 — 11 699 (13 657) 4 126 2 168

1.4. 10. EAF: bilance, saimnieciskā rezultāta pārskats un pārskats par neto aktīvu izmaiņām

BILANCE

10. EAF

(Miljoni euro) Paskaidrojums 31.12.2012. 31.12.2011. ILGTERMIŅA AKTĪVI Iepriekšējs finansējums 2.1. 319 189 ĪSTERMIŅA AKTĪVI Iepriekšējs finansējums 2.2. 849 536 Debitoru parādi 2.3. 11 20 Nauda un tās ekvivalenti 2.5. 690 1 218 AKTĪVI KOPĀ 1 869 1 963 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.6. (40) — ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.7. (660) (689) Korespondējošie konti 2.4. (2 264) (2 944) SAISTĪBAS KOPĀ (2 963) (3 633) NETO AKTĪVI (1 095) (1 670) KAPITĀLS UN REZERVES Pieprasītais fondu kapitāls 2.8. 5 040 2 440 Pārējās rezerves 2.9. 479 301 No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskais rezultāts (4 411) (2 699) Gada saimnieciskais rezultāts (2 203) (1 712) NETO AKTĪVI (1 095) (1 670)





SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS

10. EAF

(Miljoni euro) Paskaidrojums 2012. g. 2011. g. PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI 3.1. 18 10 PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI Pamatdarbības izdevumi 3.2. (2 112) (1 650) Administratīvie izdevumi 3.3. (106) (72) PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO PAMATDARBĪBAS (2 201) (1 712) Finanšu ieņēmumi 3.4. (2) 0 PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO FINANŠU DARBĪBAS (2) (1) GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS (2 203) (1 712)





NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM

pārskats par 10. EAF

(Miljoni euro) Fondu kapitāls Nepieprasītie līdzekļi Pieprasītais fondu kapitāls Uzkrātās rezerves Pārējās rezerves Kopā neto aktīvi (a) (b) (c) = (a) - (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) ATLIKUMS 2010. GADA 31. DECEMBRĪ 21 152 21 152 — (2 699) 333 (2 366) Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas — (2 440) 2 440 — — 2 440 Pārvietojumi no 8. un 9. EAF — — — — (32) (32) Gada saimnieciskais rezultāts — — — (1 712) — (1 712) ATLIKUMS 2011. GADA 31. DECEMBRĪ 21 152 18 712 2 440 (4 411) 301 (1 670) Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas — (2 600) 2 600 — — 2 600 Pārvietojumi no 8. un 9. EAF un pārvietojumi uz tiem — — — — 178 178 Gada saimnieciskais rezultāts — — — (2 203) — (2 203) ATLIKUMS 2012. GADA 31. DECEMBRĪ 21 152 16 112 5 040 (6 614) 479 (1 095)

1.5. Astotā, devītā un desmitā EAF finanšu pārskatu paskaidrojumi

1. NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1. TIESĪBU NORMAS UN FINANŠU REGULA

Finanšu pārskati tiek sagatavoti saskaņā ar Finanšu regulu, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam. Saskaņā ar 10. EAF Finanšu regulas 121. panta noteikumiem finanšu pārskatus sagatavo, ievērojot uzkrāšanas principus grāmatvedībā.

Šie finanšu pārskati ir sagatavoti atbilstoši EAF grāmatvedības noteikumiem un metodēm, kas savukārt ir izstrādātas, pamatojoties uz Starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS) vai — automātiski — pamatojoties uz Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS), ko attiecīgi ir izdevusi Starptautisko publiskā sektora grāmatvedības standartu padome (SPSGSP) un Starptautisko grāmatvedības standartu padome (SGSP). EAF grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi tika piemēroti attiecībā uz to EAF līdzekļu daļu, par kuras finanšu pārvaldību ir atbildīga Eiropas Komisija.

EAF grāmatvedim jāiesniedz provizoriskie pārskati Revīzijas palātai līdz nākamā gada 31. martam. Savukārt Revīzijas palāta Komisijai līdz 15. jūnijam dara zināmus savus novērojumus par pārskatiem (125. pants). Pamatojoties uz šiem novērojumiem, Komisija apstiprina galīgos pārskatus līdz 31. jūlijam un nosūta tos Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai. Pēc tam pārskatus līdz 15. novembrim publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī kopā ar Revīzijas palātas sniegto ticamības deklarāciju attiecībā uz to EAF līdzekļu daļu, par kuras finanšu pārvaldību ir atbildīga Komisija.

1.2. GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par struktūras finansiālo stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. Publiskā sektora struktūras, piemēram, EAF, gadījumā mērķi ir konkrētāki – sniegt lēmumu pieņemšanai nepieciešamo informāciju un parādīt, kā struktūra ir atbildīga par tai uzticētajiem līdzekļiem.

Tā kā finanšu pārskatiem jāsniedz patiess un skaidrs priekšstats, tiem ne tikai jānodrošina būtiska informācija par organizācijas darbības būtību un apjomu, paskaidrojumi par tās finansējumu, konkrēta informācija par tās darbībām, bet tas arī jādara skaidrā un saprotamā veidā, lai būtu iespējams veikt salīdzinājumus ar citiem finanšu gadiem. Šis dokuments ir sagatavots, ņemot vērā minētos apsvērumus.

Eiropas Attīstības fonda grāmatvedības sistēma sastāv no vispārējās uzskaites un budžeta uzskaites. Budžeta uzskaite detalizēti atspoguļo budžeta izpildi. Tā ir balstīta uz naudas uzskaites principu. Vispārējā uzskaite ļauj sagatavot finanšu pārskatus, jo tā atspoguļo visus finanšu gada izdevumus un ienākumus, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem, un ir paredzēta, lai noteiktu finanšu stāvokli bilances veidā 31. decembrī.

EAF Finanšu regulas 120. pantā ir noteikti šādi grāmatvedības principi, kas piemērojami, sagatavojot finanšu pārskatus:

— darbības nepārtrauktība;

— piesardzība;

— viendabīgas uzskaites metode;

— datu salīdzināmība;

— būtiskums;

— saldo neaprēķināšana;

— atspoguļošana pēc būtības;

— uzkrājumu grāmatvedība.

1.3. SAGATAVOŠANAS PAMATS

1.3.1. Darbības un pārskata valūta

Finanšu pārskatus sagatavo miljonos euro, kas ir EAF darbības un pārskata valūta.

1.3.2. Valūta un konvertācijas pamats

Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro, piemērojot maiņas kursus, kas ir spēkā darījumu veikšanas dienā. Peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtas darījumu norēķiniem un no ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību pārrēķināšanas atbilstoši valūtas kursam gada beigās atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Monetāro aktīvu un saistību gada beigu atlikumus, kas izteikti ārvalstu valūtā, konvertē euro pēc 31. decembrī noteiktā valūtas maiņas kursa.

Valūta 31.12.2012. 31.12.2011. XOF 655,957 655,957 XAF 655,957 655,957 NGN 206,074 204,185 PGK 2,76702 2,81057 HTG 56,2987 53,2461 GNF 9 250,40 9 155,86 MWK 439,917 213,286 KES 113,460 109,362 BIF 2 037,95 1 780,23 SLL 5 709,56 5 663,54 TZS 2 077,48 2 058,31 UGX 3 508,51 3 181,89 MGA 2 981,70 2 870,88 SZL 11,1727 10,4830

1.3.3. Aplēses izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ir ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskās aplēses ietver, bet neaprobežojas ar aplēsēm par uzkrājumu summām un zaudējumiem, kas radušies no debitoru parādu un uzkrāto izdevumu vērtības samazināšanās. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Izmaiņas aplēsēs tiek atspoguļotas periodā, kad tās kļūst zināmas.

1.4. BILANCE

1.4.1. Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam izsniegtu avansu, t.i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts priekšfinansējuma līgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu atmaksā vai izmanto paredzētajam mērķim līgumā noteiktajā laika periodā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmie izdevumi, minētais priekšfinansējuma avanss jāatdod EAF. Priekšfinansējuma summu samazina (pilnīgi vai daļēji), apstiprinot attiecināmās izmaksas un atdotās summas.

Gada beigās pieejamās priekšfinansējuma summas novērtē sākotnējā(s) summā(s), atskaitot atmaksātās summas, dzēstās attiecināmās summas, aplēstās attiecināmās summas, kas gada beigās vēl nav dzēstas, un vērtības samazinājumus.

Procentus par priekšfinansējumu atzīst, kad tie nopelnīti saskaņā ar attiecīgā līguma noteikumiem. Gada beigās, pamatojoties uz ticamāko informāciju, aprēķina uzkrātos procentu ieņēmumus.

1.4.2. Debitoru parādi

Debitoru parādus uzskaita sākotnējā summā, atskaitot norakstīto vērtības samazinājumu. Debitoru parādu vērtības samazinājumu noraksta, ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka nevarēs saņemt visu pienākošos summu atbilstoši sākotnējiem noteikumiem par debitoru parādu. Norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu, kas ir gaidāmās nākotnes naudas plūsmas pašreizējā vērtība, kura diskontēta, piemērojot tirgus procentu likmes līdzīgiem aizņēmējiem. Atzīst arī parasto vērtības norakstīšanu par neizpildītiem iekasēšanas rīkojumiem, kuriem vēl nav veikta konkrēta vērtības norakstīšana. Parastās vērtības norakstīšanas pamatā ir vēsturiskais zaudējumu līmenis. Norakstītā summa tiek atzīta saimnieciskā rezultāta pārskatā.

1.4.3. Nauda un tās ekvivalenti

Nauda un tās ekvivalenti ir finanšu instrumenti, un tos definē kā īstermiņa aktīvus. Šeit ietilpst nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankās un citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti un ar sākotnējo termiņu, kas nepārsniedz trīs mēnešus.

1.4.4. Kreditoru parādi

Liela daļa EDF kreditoru parādu nav saistīta ar preču vai pakalpojumu iegādi, bet tie ir neapmaksāti izmaksu atlīdzinājuma pieprasījumi, ko iesnieguši dotāciju vai cita finansējuma saņēmēji. Tos iegrāmato kā kreditoru parādus pieprasītās summas apjomā, kad tiek saņemts izmaksu atlīdzinājuma pieprasījums, un pēc pārbaudes, kurā attiecīgie finanšu pārstāvji apstiprina, ka izmaksas ir attiecināmas. Šajā posmā parādi tiek novērtēti apstiprinātā un attiecināmā apjomā.

Kreditoru parādus, ko rada preču un pakalpojumu iegāde, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu, un attiecīgos izdevumus iegrāmato, kad preces vai pakalpojumi ir saņemti un apstiprināti.

1.4.5. Uzkrājumi

Uzkrājumus atzīst, ja EAF pagātnes notikumu rezultātā ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām, un ir ļoti iespējams, ka minētā pienākuma izpildei būs nepieciešams iztērēt līdzekļus, un šo summu var ticami novērtēt. Uzkrājumu summa ir labākais novērtējums par prognozējamiem izdevumiem, kas būs vajadzīgi, lai pārskata datumā izpildītu pašreizēju pienākumu.

1.4.6. Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un izdevumi

Svarīgs elements uzkrājumu grāmatvedībā ir nodrošināt darījumu reģistrēšanu pārskata gadā, ar kuru tie saistīti. To sauc par periodizāciju. Jo īpaši jāveic novērtējums par EAF līdzekļu saņēmēju attiecināmiem izdevumiem, par kuriem EAF vēl nav iesniegti pārskati (uzkrātie izdevumi). Un otrādi – daži kārtējā gadā veiktie maksājumi attiecas uz nākamajiem periodiem (nākamo periodu izdevumi), un tie jānosaka un jāiekļauj nākamajā(-os) periodā(-os).

Saskaņā ar EAF grāmatvedības noteikumiem darījumi un notikumi tiek atzīti finanšu pārskatos tajā periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātos izdevumus atzīst, pamatojoties uz novērtēto summu, kas attiecīgajā periodā jāpārceļ uz nākamo periodu. Uzkrāto izdevumu aprēķinu veic saskaņā ar Komisijas izdotām detalizētām darbības un prakses pamatnostādnēm, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka finanšu pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu.

Arī ieņēmumus uzskaita periodā, ar kuru tie saistīti. Ja gada beigās EAF pakalpojumu ir sniedzis, preces ir piegādājis, bet rēķins vēl nav izsniegts, vai arī ja pastāv līgumiska vienošanās (t.i., atsaucoties uz kādu līgumu), uzkrātos ienākumus atzīst finanšu pārskatos.

Turklāt, ja gada beigās rēķins ir izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo periodu un atzīst nākamajā pārskata periodā.

1.5. SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS

1.5.1. Ieņēmumi

Eiropas Attīstības fondam budžetā neiekļauj ieņēmumus. Dalībvalstu parastās iemaksas uzskata par fonda kapitālu. Ieņēmumus veido atgūtie izdevumi un procentu ienākumi.

Izdevumu atgūšana

Ja kādu darbību rezultātā galasaņēmējiem vai trešām valstīm jāatmaksā izdevumi, kas iepriekš segti no EAF budžeta, tiek sagatavoti iekasēšanas rīkojumi un veikti atskaitījumi no turpmākajiem maksājumiem, un tos uzskaita šādi:

— izdevumu atgūšana: izdotais iekasēšanas rīkojums uzskatāms par debitora parādu ar attiecīgu ierakstu attiecīgā gada saimnieciskā rezultāta pārskata ienākumos; vai

— priekšfinansējuma atgūšana: šajā gadījumā summu atspoguļo priekšfinansējuma pozīcijā bilancē.

Procentu ienākumi

Procentu ienākumus atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Procentu ienākumi ietver procentus, kas saņemti vai saņemami par naudas atlikumiem un pieprasāmiem noguldījumiem komercbankās vai par EAF pienākošos summu novēlotiem maksājumiem. Procentu ienākumus atzīst, tiklīdz tie uzkrājušies.

1.5.2. Izdevumi

Ar komerciālu apmaiņu saistītus izdevumus sakarā ar preču un pakalpojumu iegādi atzīst, kad preces vai pakalpojumi ir saņemti un apstiprināti. Izdevumus novērtē sākotnējā rēķina izmaksu apmērā.

Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti izdevumi veido EAF izdevumu lielāko daļu. Minētie izdevumi attiecas uz maksājumiem saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu: maksājumi, pamatojoties uz noteiktām saņēmēja tiesībām saņemt maksājumu, pārskaitījumi saskaņā ar līgumu vai neatkarīgas dotācijas, dāvinājumi un ziedojumi.

Pārskaitījumus atzīst kā izdevumus tajā periodā, kurā notiek notikumi, kas dod pamatu maksājumam, ja pārskaitījuma veids ir atļauts regulās (Finanšu regulā un citās regulās) vai ir parakstīts līgums, kas atļauj maksājumu; ja saņēmējs izpilda attiecināmības kritērijus; un attiecināmo summu var ticami novērtēt.

Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu atlīdzinājuma pieprasījums un tas atbilst izdevumu atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus par attiecināmo summu. Gada beigās novērtē saņēmējiem jau pienākošos attiecināmos izdevumus, par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un tos uzskaita kā uzkrātos izdevumus.

Procentu izdevumi

Procentu izdevumus atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Procentu izdevumus veido izmaksātie vai izmaksājamie procenti, un tos atzīst, tiklīdz tie uzkrājušies.

1.6. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN SAISTĪBAS

1.6.1. Iespējamie aktīvi

Iespējams aktīvs ir tāds aktīvs, kas var rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus EAF nespēj pilnībā ietekmēt. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimniecisks labums vai kalpošanas potenciāls ir ticams.

Iespējamos aktīvus novērtē katrā bilances datumā, lai nodrošinātu, ka visas izmaiņas tiek atbilstīgi atspoguļotas finanšu pārskatos. Ja faktiski ir skaidrs, ka saimniecisks labums vai kalpošanas potenciāls tiks saņemts un aktīva vērtību var ticami novērtēt, aktīvu un ar to saistītos ieņēmumus atzīst tā perioda finanšu pārskatos, kurā pārmaiņas notikušas.

Garantijas ir iespējami aktīvi, kuru pamatā ir pagātnes notikumi un kuru esību apstiprina garantijas priekšmeta izmantošana vai neizmantošana. Tādējādi garantijas var uzskatīt par iespējamiem aktīviem. Garantija ir nokārtota, ja garantijas priekšmets beidzis pastāvēt. Tas noskaidrojas, kad ir izpildīti nosacījumi attiecībā uz maksājuma pieprasījumu galvotājam.

1.6.2. Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir tādi pienākumi, kas var rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus EAF nespēj pilnībā ietekmēt; vai pašreizējs pienākums, kura pamatā ir iepriekšēji notikumi, bet kuru neatzīst, jo nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūde, vai retos gadījumos, kad pienākuma apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt. Iespējamās saistības atspoguļo pārskatos, ja vien saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūdes iespēja nav niecīga.

Iespējamās saistības novērtē katrā bilances datumā, lai noteiktu, vai saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūdes iespēja ir kļuvusi ticama. Ja kļūst ticams, ka saistībā ar posteni, kas uzrādīts kā iespējamās saistības, būs nepieciešama saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūde, finanšu pārskatos atzīst uzkrājumus periodā, kurā notikušas pārmaiņas attiecībā uz minēto ticamību.

2. BILANCES PASKAIDROJUMI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

2.1. PRIEKŠFINANSĒJUMS

(Miljoni euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF Kopā 31.12.2012. Kopā 31.12.2011. Iepriekšējs finansējums — 119 319 438 380 Kopā — 119 319 438 380

Daudzos līgumos ir paredzēti avansa maksājumi pirms darbu sākšanas, piegādes veikšanas vai pakalpojumu sniegšanas. Dažkārt līgumu maksājumu grafikos ir paredzēti maksājumi, pamatojoties uz izpildes ziņojumiem. Priekšfinansējuma maksājumus parasti veic tās valsts vai teritorijas valūtā, kurā projektu īsteno.

Atkarībā no priekšfinansējuma atgūstamības vai izlietojuma laika to uzrāda kā īstermiņa vai ilgtermiņa priekšfinansējuma aktīvu. Izlietojumu nosaka projekta pamatā esošajā līgumā. Visus atmaksājumus vai izlietojumu līdz 12 mēnešiem pirms pārskata datuma uzrāda kā īstermiņa priekšfinansējumu. Tā kā daudzi no EAF projektiem pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, attiecīgajiem avansa maksājumiem jābūt pieejamiem periodā, kas ilgāks par vienu gadu. Tādējādi šīs priekšfinansējuma summas norādītas kā ilgtermiņa aktīvi.

Ilgtermiņa priekšfinansējuma pieaugums par 58 miljoniem euro salīdzinājumā ar 2011. gada 31. decembri galvenokārt izskaidrojams ar ilgtermiņa priekšfinansējuma pieaugumu saistībā ar PIR (5) projektiem (97 miljoni euro), iekšējiem ĀKK projektiem (42 miljoni euro) un PIN (6) dotācijām (10 miljoni euro), ko savukārt kompensē samazinājums ilgtermiņa priekšfinansējumā saistībā ar iekšējiem ĀKP izdevumiem (73 miljoni euro) un administratīvajiem izdevumiem (29 miljoni euro).

ĪSTERMIŅA AKTĪVI

2.2. PRIEKŠFINANSĒJUMS

(Miljoni euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF Kopā 31.12.2012. Kopā 31.12.2011. Priekšfinansējums (bruto) 70 1 207 2 316 3 593 3 415 Mīnus priekšfinansējuma noskaidrošanas aplēses (32) (760) (1 468) (2 259) (2 240) Kopā 38 447 849 1 334 1 175

Neto īstermiņa priekšfinansējuma pieaugums par 159 miljoniem euro galvenokārt izskaidrojams ar priekšfinansējuma pieaugumu saistībā ar atbalsta instrumentu PIN dotācijām (147 miljoni euro), PIR projektiem (68 miljoni euro) un iekšējo ĀKP parādu sloga mazināšanu (39 miljoni euro). Šo pieaugumu daļēji kompensēja neto priekšfinansējuma samazinājums saistībā ar nozaru politiku (65 miljoni euro) un iekšējiem ĀKP sociālās jomas projektiem (32 miljoni euro).

2.2.1. Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Garantiju ņem, lai nodrošinātu priekšfinansējumu, un to atbrīvo, kad ir apmaksāts projekta pēdējais pieprasījums. Garantijai ir divas atšķirīgas vērtības, proti, nominālā un aktuālā vērtība. Nominālo vērtību veidojošais notikums ir saistīts ar garantijas esību. Garantijas aktuālo vērtību veidojošais notikums ir priekšfinansējuma maksājums un/vai priekšfinansējuma vēlāka noskaidrošana.

2012. gada 31. decembrī to garantiju nominālā vērtība, kuras EAF saņēma par priekšfinansējumu, ir 566 miljoni euro. Šo garantiju aktuālā vērtība ir 391 miljons euro. 2011. gada 31. decembrī šīs summas bija attiecīgi 637 miljoni euro un 394 miljoni euro.

2.3. DEBITORU PARĀDI

(Miljoni euro) Paskaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF Kopā 31.12.2012. Kopā 31.12.2011. Klientu parādi 2.3.1. 1 6 2 10 13 Debitoru parādi no dalībvalstīm 2.3.2. — — 3 3 9 Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi 2.3.3. 0 51 6 57 89 Kopā 1 58 11 70 111

2.3.1. Klientu parādi

(Miljoni euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF Kopā 31.12.2012. Kopā 31.12.2011. Klientu parādi 5 19 3 26 27 — Norakstīšana (3) (12) (1) (16) (13) Kopā 1 6 2 10 13

Tie ir iekasēšanas rīkojumi, kas iegrāmatoti pārskatos 2012. gada 31. decembrī kā konstatētas atgūstamas prasījumu summas un vēl nav iekļauti citās pozīcijās bilances aktīvu daļā. Iekasēšanas rīkojumu slēguma bilance atspoguļo izdoto, bet līdz gada beigām neapmaksāto iekasēšanas rīkojumu vērtību.

Izmaiņas neizpildītajos iekasēšanas rīkojumos attiecīgajā periodā ir detalizētāk izklāstītas šajā tabulā.

(Miljoni euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF KOPĀ 2012. GADS KOPĀ 2011. GADS Neizpildītie iekasēšanas rīkojumi gada sākumā 6 19 1 25 18 Izdotie iekasēšanas rīkojumi 12 64 63 139 130 Slēgtie iekasēšanas rīkojumi (13) (64) (61) (138) (123) Apmaksāti (12) (43) (43) (97) (108) Atcelti (FR 73. pants) — (1) — (1) (1) Anulēti 0 (3) 0 (4) (2) Kompensēti (2) (17) (18) (36) (13) Neizpildītie iekasēšanas rīkojumi gada beigās 5 19 3 26 25

2.3.2. Debitoru parādi no dalībvalstīm

Dalībvalstu debitoru parāds 3 miljonu euro apmērā 10. EAF ir līdzfinansējuma iemaksas, kas jāsaņem no Beļģijas, Spānijas un Zviedrijas.

2.3.3. Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi galvenokārt ietver uzkrātos procentus par priekšfinansējuma summām. Turklāt šajā pozīcijā tiek iekļauti uzkrātie procentu ienākumi par nokavētajām iemaksām.

Uzkrāto ienākumu un nākamo periodu izdevumu samazinājums ir skaidrojams ar mazākiem uzkrātajiem procentiem par priekšfinansējumu (skatīt 3.4. paskaidrojumu

2.4. KORESPONDĒJOŠIE KONTI

(Miljoni euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF Kopā 31.12.2012. Kopā 31.12.2011. uz/no 6. EAF (2 065) (214) — (2 279) (2 279) uz/no 7. EAF — 2 279 — 2 279 2 279 uz/no 8. EAF — (3 038) 628 (2 410) (2 453) uz/no 9. EAF 3 038 — (2 892) 146 (491) uz/no 10. EAF (628) 2 892 — 2 264 2 944 Kopā 345 1 919 (2 264) 0 0

Efektivitātes nolūkā 10. EAF ir piešķirta tikai viena kase, kas aptver visus EAF; tā rezultātā tiek veiktas operācijas starp dažādiem EAF, kas starp dažādām EAF bilancēm tiek pārnestas korespondējošos kontos.

2012. gadā būtiskākās izmaiņas korespondējošos kontos ietver maksājumus, ko veica 10. EAF, lai īstenotu 8. un 9. EAF.

2.5. NAUDA UN TĀS EKVIVALENTI (7)

(Miljoni euro) Paskaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF Kopā 31.12.2012. Kopā 31.12.2011. Nauda bankās 2.5.1. — — 687 687 1 211 STABEX vērtspapīru konti 2.5.2. — — 2 2 5 Līdzfinansējuma banku konti 2.5.3. — — — — 8 Īpašais Kongo Demokrātiskās Republikas fonds (8) — — — 1 1 1 Kopā — — 690 690 1 224

2.5.1. Nauda bankās

(Miljoni euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF Kopā 31.12.2012. Kopā 31.12.2011. Speciālie konti – dalībvalstu finanšu iestādes — — 633 633 1 129 Norēķinu konti – komercbankas 54 54 80 Vietējie pilnvarotie maksātāji — — 0 0 2 Kopā — — 687 687 1 211

Bankās uzglabātās naudas apjoma samazinājums galvenokārt ir skaidrojams ar veikto maksājumu līmeni un ar lielāku budžeta izpildes līmeni nekā iepriekšējā pārskata periodā.

Vietējo pilnvaroto maksātāju kontos ir summas, kas tiek glabātas ĀKK valstu un AZT banku kontos, ko izmanto maksājumu veikšanai vietējā valūtā saņēmējvalstī. Tie ir euro konti vai Savienības dalībvalstu valūtu konti. Lai nodrošinātu maksājumu centralizētāku pārvaldību, 2012. gadā tika slēgti 3 no 4 atlikušajiem vietējo pilnvaroto maksātāju kontiem.

2.5.2. Stabex vērtspapīru konti

(Miljoni euro) Atlikums 31.12.2012. Atlikums 31.12.2011. Kotdivuāra 2 2 Malāvija — 1 Citas valstis 0 2 Kopā 2 5

Akronīms STABEX nozīmē Eiropas Savienības kompensējošu finanšu shēmu ĀKK valstu eksporta ieņēmumu stabilizēšanai. Pirmo reizi to ieviesa līdz ar Lomes konvenciju (1975. gadā), lai labotu nelabvēlīgo ietekmi, ko radījusi eksporta ieņēmumu no lauksaimniecības produktiem nestabilitāte. STABEX vērtspapīru kontu atlikums atspoguļo STABEX kopējo pieejamo līdzekļu summu, ko nākotnē pārskaitīs attiecīgajai ĀKK saņēmējvalstij. Šo atlikumu piešķir 10. EAF. 2012. gada laikā pēc STABEX atbalsta instrumenta darbības pabeigšanas tika slēgti astoņi STABEX vērtspapīru konti.

Papildus minētajiem fondiem vēl ir citi STABEX fondi, kas paredzēti ĀKK saņēmējām valstīm. Kad Komisija un (ĀKK) saņēmējvalsts ir panākušas vienošanos par to, kā izmantot STABEX līdzekļus, abas puses paraksta pārskaitījuma konvenciju. Saskaņā ar (pārskatītā) Lomes IV nolīguma (9) 211. pantu līdzekļus pārskaita uz procentus nesošu kontu, kuram piemēro divu parakstu sistēmu (paraksta Eiropas Komisijas un saņēmējvalsts pārstāvji) un kurš ir atvērts ĀKK valsts vārdā. Līdzekļi paliek šajos divu parakstu kontos līdz brīdim, kad savstarpējo saistību sistēma (FMO) pamato pārskaitījumu projektam.

Komisijas kredītrīkotājs saglabā konta paraksta tiesības, lai nodrošinātu, ka līdzekļus izmaksā, kā paredzēts. Līdzekļi kontos, kuriem piemēro divu parakstu sistēmu, ir ĀKK valsts īpašums, un līdz ar to tie netiek uzrādīti kā aktīvi EAF pārskatos. Pārskaitījumi uz šiem kontiem tiek iegrāmatoti kā STABEX maksājumi.

Saskaņā ar 10. EAF Iekšējā nolīguma 1. panta 4. punktu 2012. gadā EAF no ĀKK valstu divu parakstu kontiem tika atdoti 49 miljoni euro (10). Šie līdzekļi tika galvenokārt pārskaitīti no Zālamana Salām (12 miljoni euro), Kotdivuāras (11 miljoni euro), Burundi (5 miljoni euro), Sentvinsentas un Grenadīnām (3 miljoni euro), Senegālas (3 miljoni euro), Malāvijas (3 miljoni euro), Ugandas (3 miljoni euro) un Burkinafaso (2 miljoni euro). Šos ieņēmumus ietvēra 8. EAF saimnieciskā rezultāta pārskata pamatdarbības ienākumos (STABEX atbalsta instruments).

2.5.3. Līdzfinansējuma banku konti

(Miljoni euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF Kopā 31.12.2012. Kopā 31.12.2011. Līdzfinansējuma banku konti — — — — 8 Kopā — — — — 8

Līdzfinansējuma banku konti tika slēgti. Šie līdzekļi, izņemot administratīvos, pēc kredītrīkotāja rīkojuma tika atmaksāti attiecīgajām dalībvalstīm.

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

2.6. KREDITORU PARĀDI

(Miljoni euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF Kopā 31.12.2012. Kopā 31.12.2011. Kreditoru parādi – līdzfinansējums — — 40 40 — Kopā — — 40 40 —

Līdzfinansējuma kreditoru parādi 2012. gada beigās attiecas uz 10 EAF.

Saņemtās līdzfinansējuma iemaksas ir atspoguļotas kā kreditoru parādi dalībvalstīm un citām valstīm, jo tās atbilst kritērijiem, kas noteikti ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumiem (ar nosacījumu). EAF ir noteikta prasība izmantot iemaksas, lai sniegtu pakalpojumus trešām personām, vai atdot aktīvus (saņemtās iemaksas) dalībvalstīm. Nenokārtotie kreditoru parādi par līdzfinansējuma līgumiem ir summa, ko veido saņemtās līdzfinansējuma iemaksas, no kurām ir atskaitīti projekta izdevumi. Neto aktīvi nemainās.

Lai precīzāk atspoguļotu līdzfinansējuma kreditoru parādus, 2012. gadā summas sadalīja starp ilgtermiņa un īstermiņa saistībām. Līdzfinansējuma kreditoru kopējo parādu pieaugums ir paskaidrots 2.7.1.2. paskaidrojumā

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

2.7. KREDITORU PARĀDI

(Miljoni euro) Paskaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF Kopā 31.12.2012. Kopā 31.12.2011. Īstermiņa kreditoru parādi 2.7.1. 4 67 138 209 399 Uzkrātie izdevumi 2.7.2. 19 308 228 555 339 Nākamo periodu fondu kapitāla iemaksas 2.7.3. — — 293 293 295 Kopā 22 375 660 1 057 1 033

2.7.1. Īstermiņa kreditoru parādi

(Miljoni euro) Paskaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF Kopā 31.12.2012. Kopā 31.12.2011. Piegādātāji un citi 2.7.1.1. 4 67 81 152 308 Līdzfinansējuma kreditoru parādi 2.7.1.2. — — 46 46 81 Dažādi kreditoru parādi 2.7.1.3. 0 0 12 12 10 Kopā 4 67 138 209 399

Kreditoru parādi ietver izmaksu pārskatus, ko EAF ir saņēmis dotāciju pasākumu ietvaros. Tos iegrāmato par pieprasīto summu, saņemot pieprasījumu. Rēķiniem un kredītnotām, ko saņem iepirkuma pasākumu ietvaros, piemēro to pašu kārtību. Attiecīgie izmaksu pieprasījumi tiek ņemti vērā gada beigu periodizācijas procedūrās. Saskaņā ar šiem periodizācijas ierakstiem aplēstās attiecināmās summas ir atzītas saimnieciskā rezultāta pārskatā.

2.7.1.1. Piegādātāji un citi

Šajā pozīcijā ir ietvertas summas, kas maksājamas piegādātājiem, kā arī summas, kas maksājamas publiskajām iestādēm un trešām valstīm.

Samazinājums 157 miljonu euro apmērā salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu galvenokārt saistīts ar kreditoru parādu trešām valstīm samazinājumu par 75 miljoniem euro un kreditoru parādu piegādātājiem ārpus publiskā sektora samazinājumu par 37 miljoniem euro.

2.7.1.2. Līdzfinansējuma kreditoru parādi

Lai precīzāk atspoguļotu līdzfinansējuma kreditoru parādus, 2012. gadā summas sadalīja starp ilgtermiņa un īstermiņa saistībām. Īstermiņa līdzfinansējuma kreditoru parādu samazinājuma galvenais iemesls ir 40 miljonu eiro pārvietošana pie ilgtermiņa kreditoru parādiem.

Kopējais ilgtermiņa un īstermiņa līdzfinansējuma kreditoru parādu daudzums palielinājās par 5 miljoniem euro. 2012. gadā jaunas līdzfinansējuma iemaksas tika saņemtas no Vācijas (2 miljoni euro) un Kanādas (2 euro). Zviedrijas līdzfinansējuma kreditoru parādu pieaugumu (par 8 miljoniem euro) daļēji atsvēra Spānijas un AK līdzfinansējuma kreditoru parādu samazinājums (par 2 miljoniem euro katrai) un Itālijas līdzfnansējuma kreditoru parādu noskaidrošana 9. EAF laikā.

Līdzfinansējuma kreditoru parādi tika samazināti par 8 miljoniem euro, lai atzītu ieņēmumus saistībā ar līdzfinansējamiem projektiem (skatīt 3.1.3. un 3.2.2. skaidrojumu).

2.7.1.3. Dažādi kreditoru parādi

Dažādi kreditoru parādi galvenokārt ir nepiešķirti naudas ieņēmumi un atmaksātās summas.

2.7.2. Uzkrātie izdevumi

(Miljoni euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF Kopā 31.12.2012. Kopā 31.12.2011. Uzkrātie izdevumi 19 308 228 555 339 Kopā 19 308 228 555 339

Gada beigās tiek veikts novērtējums par EAF līdzekļu saņēmēju attiecināmajiem izdevumiem, par kuriem vēl nav sniegti pārskati. Pēc šiem periodizācijas aprēķiniem novērtētās attiecināmās summas reģistrē kā uzkrātos izdevumus.

Aprēķinātais priekšfinansējuma summu izmantojums ir atspoguļots kā priekšfinansējuma noskaidrošanas aplēses (skatīt 2.2. skaidrojumu).

2.7.3. Nākamo periodu fondu kapitāla iemaksas

(Miljoni euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF Kopā 31.12.2012. Kopā 31.12.2011. Apvienotā Karaliste — — 274 274 289 Īrija — — 9 9 5 Lietuva — — — — 1 Ungārija — — 10 10 — Kopā — — 293 293 295

Tās ietver dalībvalstu avansa iemaksas.

NETO AKTĪVI

2.8. PIEPRASĪTAIS FONDU KAPITĀLS

(Miljoni euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF KOPĀ Fondu kapitāls 12 840 11 699 21 152 45 691 Nepieprasītais fondu kapitāls — — (18 712) (18 712) Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2011. 12 840 11 699 2 440 26 979 Fondu kapitāls 12 840 11 699 21 152 45 691 Nepieprasītais fondu kapitāls — — (16 112) (16 112) Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2012. 12 840 11 699 5 040 29 579

Fondu kapitālu veido kopējā no dalībvalstīm saņemto iemaksu summa attiecīgajam EAF, kā noteikts katrā no iekšējiem nolīgumiem.

Nepieprasītie līdzekļi ir sākotnējais piešķīrums, kas vēl nav pieprasīts no dalībvalstīm.

Pieprasītais fondu kapitāls ir sākotnējo piešķīrumu summa, ko dalībvalstīm pieprasīts pārskaitīt uz kases kontiem saskaņā ar 10. EAF Finanšu regulas 16. pantā paredzēto procedūru.

8. un 9. EAF kapitāls ir pieprasīts un pilnībā saņemts.

Pieprasītais un nepieprasītais fondu kapitāls dalībvalstu dalījumā

(Miljoni euro) Iemaksas % nepieprasīts no 10. EAF 31.12.2011. pieprasīts 2012. gadā nepieprasīts no 10. EAF 31.12.2012. Austrija 2,41 (451) 63 (388) Beļģija 3,53 (661) 92 (569) Dānija 2,00 (374) 52 (322) Somija 1,47 (275) 38 (237) Francija 19,55 (3 658) 508 (3 150) Vācija 20,50 (3 836) 533 (3 303) Grieķija 1,47 (275) 38 (237) Īrija 0,91 (170) 24 (147) Itālija 12,86 (2 406) 334 (2 072) Luksemburga 0,27 (51) 7 (44) Nīderlande 4,85 (908) 126 (781) Portugāle 1,15 (215) 30 (185) Spānija 7,85 (1 469) 204 (1 265) Zviedrija 2,74 (513) 71 (441) Apvienotā Karaliste 14,82 (2 773) 385 (2 388) Kipra 0,09 (17) 2 (15) Čehijas Republika 0,51 (95) 13 (82) Igaunija 0,05 (9) 1 (8) Ungārija 0,55 (103) 14 (89) Lietuva 0,12 (22) 3 (19) Latvija 0,07 (13) 2 (11) Malta 0,03 (6) 1 (5) Polija 1,3 (243) 34 (209) Slovēnija 0,18 (34) 5 (29) Slovākija 0,21 (39) 5 (34) Bulgārija 0,14 (26) 4 (23) Rumānija 0,37 (69) 10 (60) Kopā 100,00 (18 712) 2 600 (16 112)

2012. gadā tika pieprasītas 10. EAF iemaksas. Pirmā daļa no dalībvalstu 2013. gada iemaksām tika pieprasīta 2012. gada novembrī.

2.9. CITAS REZERVES

(Miljoni euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF Kopā Atlikums 31.12.2010. (2 237) 4 157 333 2 252 Atbrīvoto summu pārvietošana no 8. un 9. EAF uz 10. EAF (38) (80) 118 0 Pārvietošana no 10. EAF uz 9. EAF, lai piešķirtu līdzekļus Dienvidsudānai atbilstoši Padomes Lēmumam 2010/406/ES — 150 (150) 0 Atlikums 31.12.2011. (2 276) 4 227 301 2 252 Atbrīvoto summu pārvietošana no 8. un 9. EAF uz 10. EAF (78) (300) 378 0 Pārvietošana no 10. EAF uz 9. EAF, lai piešķirtu līdzekļus Dienvidsudānai atbilstoši Padomes Lēmumam 2011/315/ES — 200 (200) 0 Atlikums 31.12.2012. (2 354) 4 126 479 2 252 Atlikums 31.12.2012. ietver: — Dienvidsudānai piešķirtie līdzekļi: — 350 — 350

Kopš 10. EAF stāšanās spēkā 2008. gadā visi iepriekšējo EAF atbrīvotie līdzekļi ir pārvietoti uz 10. EAF rezervi. Šo rezervi var izmantot tikai saskaņā ar 10. EAF Iekšējā nolīguma 1. panta 4. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

2012. gadā no atbrīvotajiem līdzekļiem uz 10. EAF darbības rezervi tika pārvietoti 78 miljoni euro un 300 miljoni euro attiecīgi no 8. un 9. EAF, un 200 miljoni euro tika pārvietoti no 10. EAF darbības rezerves uz 9. EAF, lai piešķirtu līdzekļus Dienvidsudānai (11).

3. SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATA PASKAIDROJUMI

3.1. PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

(Miljoni euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF Kopā 2012. GADS Kopā 2011. GADS Izdevumu atgūšana 2 14 2 17 16 STABEX līdzekļu atgūšana 49 — — 49 26 Peļņa no valūtas maiņas 7 35 8 51 54 Līdzfinansējuma pamatdarbības ienākumi — — 8 8 2 Kopā 58 49 18 124 99

3.1.1. Izdevumu atgūšana

Šī pozīcija atspoguļo EAF grāmatvedības sistēmā reģistrētos EAF izdotos iekasēšanas rīkojumus un atskaitījumu no turpmākiem maksājumiem, lai atgūtu iepriekš izmaksātus izdevumus, pamatojoties uz pārbaudēm, revīzijām vai attiecināmības analīzi. Jāmin, ka priekšfinansējuma summu atgūšanu neatspoguļo kā ieņēmumus, bet šīs summas pievieno priekšfinansējuma pozīcijā bilancē.

Nepamatotu maksājumu atgūšana

2012. gadā nepamatotu maksājumu atgūšanai tika izdoti iekasēšanas rīkojumi par 27 miljoniem euro; 2011. gadā šī summa bija 12 miljoni euro. No šīs summas 11 miljoni euro bija saistīti ar izdevumu atgūšanu un attiecīgi reģistrēti kā pamatdarbības ieņēmumi. Izmaksāto priekšfinansējuma summu atgūšana veidoja 16 miljonus euro, kas bilancē tika reģistrēti kā priekšfinansējuma aktīvi.

Nepamatoto maksājumu atgūšanu var apkopot šādi.

(Miljoni euro) Ieņēmumi Iepriekšējs finansējums Kopā 2012. GADS Ieņēmumi Iepriekšējs finansējums Kopā 2011. GADS Kļūdas 1 1 2 2 1 3 Pārkāpumi 9 15 25 6 3 8 Paziņots OLAF 1 — 1 1 — 1 Kopā 11 16 27 8 4 12

3.1.2. STABEX līdzekļu atgūšana.

Saskaņā ar 10. EAF Iekšējā nolīguma 1. panta 4. punktu 2012. gadā EAF no ĀKK valstu divu parakstu kontiem tika atdoti 49 miljoni euro (12). Šie līdzekļi tika galvenokārt pārskaitīti no Zālamana Salām (12 miljoni euro), Kotdivuāras (11 miljoni euro), Burundi (5 miljoni euro), Sentvinsentas un Grenadīnām (3 miljoni euro), Senegālas (3 miljoni euro), Malāvijas (3 miljoni euro), Ugandas (3 miljoni euro) un Burkinafaso (2 miljoni euro). Šos ieņēmumus ietvēra pamatdarbības ienākumos (STABEX atbalsta instruments) 8. EAF saimnieciskā rezultāta pārskatā.

3.1.3. Līdzfinansējuma pamatdarbības ienākumi

Pamatdarbības ienākumi saistībā ar līdzfinansējumu atspoguļo izmantotās iemaksas (skatīt 3.2.2. skaidrojumu). Tā kā šīs iemaksas atbilst kritērijiem, kas noteikti ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumiem (ar nosacījumu), iemaksa tiek atzīta atbilstoši līdzfinansējuma projekta īstenošanai.

3.2. PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

(Miljoni euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF Kopā 2012. GADS Kopā 2011. GADS Pamatdarbības izdevumi – atbalsta instrumenti 41 812 2 085 2 938 2 633 Līdzfinansējuma pamatdarbības izdevumi — — 8 8 2 Zaudējumi no valūtas maiņas 8 39 20 66 61 Debitoru parādu norakstīšana 0 6 — 6 7 Kopā 49 856 2 112 3 017 2 702

2012. gadā Komisija pilnveidoja metodiku attiecībā uz uzkrāto izdevumu aplēsēm. Pēc iepriekš izmantotās metodikas aplēstie darbības izdevumi būtu bijuši 2 849 miljoni euro salīdzinājumā ar 3 017 miljoniem euro pēc pilnveidotās metodikas. Ietekmes uz neto aktīviem summa nemainītos (samazinājums par 168 miljoniem euro), un galvenais iemesls ir līdzekļu pieaugums uzkrāto izdevumu kontos (skat.2.7.2.).

3.2.1. Pamatdarbības izdevumi – atbalsta instrumenti

(Miljoni euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF Kopā 2012. g. Kopā 2011. g. Plānojamais atbalsts 17 93 1 366 1 476 1 251 Makroekonomiskais atbalsts — 8 — 8 51 Nozaru politika 0 322 3 326 371 Procentu likmes subsīdijas 5 — — 5 0 Iekšējie ĀKK projekti — 311 409 720 650 Ārkārtas atbalsts — 60 274 333 212 Atbalsts bēgļiem 6 — — 6 0 Riska kapitāls 1 — — 1 19 STABEX 4 — — 4 12 Sysmin 0 — — 0 (8) Citas ar iepriekšējiem EAF saistītās atbalsta programmas — 10 — 10 24 Institucionālais atbalsts — (1) 33 32 8 Saņemtās eksporta kompensācijas 7 10 — 18 42 Kopā 41 812 2 085 2 938 2 633

EAF pamatdarbības izdevumi ietver dažādus atbalsta instrumentus, un tiem ir dažādas formas atkarībā no tā, kā naudu izmaksā un pārvalda.

3.2.2. Līdzfinansējuma pamatdarbības izdevumi

Tie ir izdevumi par līdzfinansējuma projektiem 2012. gadā. Tā kā saņemtās līdzfinansējuma iemaksas atbilst kritērijiem, kas noteikti ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumiem (ar nosacījumu), atbilstošā iemaksu summa tika atzīta par pamatdarbības ieņēmumiem (skatīt 3.1.3. skaidrojumu).

3.2.3. Debitoru parādu norakstīšana

Šī pozīcija ietver galvenokārt priekšfinansējuma korekcijas un norakstījumus/zaudējumus no pārdošanas saistībā ar debitoriem.

3.3. ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI

(Miljoni euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF Kopā 2012. GADS Kopā 2011. GADS Administratīvie izdevumi — 1 106 107 75 Kopā — 1 106 107 75

Šī pozīcija ietver atbalsta izdevumus, t.i., administratīvās izmaksas, kas saistītas ar EAF plānošanu un īstenošanu. Tās ir projektu sagatavošanas, pēcpārbaudes, pārraudzības un novērtēšanas izdevumi, kā arī izdevumi par datortīkliem, tehnisko palīdzību utt.

3.4. FINANŠU IEŅĒMUMI

(Miljoni euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF Kopā 2012. GADS Kopā 2011. GADS Procentu ienākumi – Eiropas bankas — 6 4 9 1 Procenti par priekšfinansējumu (2) (24) (6) (32) (21) Kopā (2) (18) (2) (22) (20)

Procenti par priekšfinansējumu tiek atzīti saskaņā ar 10. EAF Finanšu regulas 7. panta 3. punktu un 8. pantu. 2011. gadā uzkrāto priekšfinansējuma procentu apvērses rezultātā 2012. gada procentu ieņēmumi bija negatīvi.

4. NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATA PASKAIDROJUMI

4.1. NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATA MĒRĶIS UN SAGATAVOŠANA

Naudas plūsmas informāciju izmanto, lai varētu novērtēt EAF spēju ģenerēt naudu un tās ekvivalentus un EAF vajadzības pēc šīm naudas plūsmām.

Naudas plūsmas pārskats ir sagatavots, izmantojot netiešo metodi. Tas nozīmē, ka neto pārpalikums vai deficīts finanšu gadam tiek koriģēts ar bezskaidras naudas darījumu rezultātiem, atliktiem vai uzkrātiem iepriekšējo vai nākamo periodu pamatdarbības naudas ieņēmumiem vai maksājumiem.

Naudas plūsmas no darījumiem ārvalstu valūtā iegrāmato EAF pārskata valūtā (euro), summai ārvalstu valūtā piemērojot euro un attiecīgās ārvalstu valūtas maiņas kursu naudas plūsmas datumā.

4.2. PAMATDARBĪBA

EAF naudas plūsmas pārskatā ir uzrādītas naudas plūsmas tikai no pamatdarbības, jo EAF neveic ieguldījumu vai finansēšanas darbības. Pamatdarbības mērķis ir piedalīties noteikto politikas rezultātu sasniegšanā.

5. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS UN CITA INFORMĀCIJA

5.1. IESPĒJAMIE AKTĪVI

(Miljoni euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF Kopā 31.12.2012. Kopā 31.12.2011. Izpildes garantijas 13 171 120 304 325 Ieturēšanas garantijas 6 107 74 188 197 Iespējamie aktīvi saistībā ar tiesā izskatāmām lietām — — — — 1 Kopā 19 279 194 492 523

5.1.1. Izpildes garantijas

Dažreiz tiek pieprasītas izpildes garantijas, lai nodrošinātu, ka EAF finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas ir noteikti saņēmēju līgumos ar EAF.

Izpildes garantiju samazinājums par 21 miljonu euro ir starpība starp atbrīvotajām garantijām un jaunajām saņemtajām garantijām. Lielākā daļa atbrīvoto garantiju attiecās uz 9. EAF, un arī jaunās garantijas galvenokārt tika saņemtas 9. EAF ietvaros.

5.1.2. Ieturēšanas garantijas

Ieturēšanas garantijas attiecas tikai uz līgumiem par darbu izpildi. Parasti 10 % no starpposma maksājumiem saņēmējiem ietur, lai nodrošinātu, ka darbuzņēmējs izpilda savas saistības. Šīs ieturētās summas atspoguļo kā maksājamās summas. Ievērojot līgumslēdzējas iestādes apstiprinājumu, darbuzņēmējs var tā vietā iesniegt ieturēšanas garantiju, kas aizstāj no starpposma maksājumiem ieturētās summas. Šīs saņemtās garantijas atspoguļo kā iespējamos aktīvus.

Ieturēšanas garantiju samazinājums par 9 miljoniem euro ir starpība starp atbrīvotajām garantijām un jaunajām saņemtajām garantijām. Lielākā daļa atbrīvoto garantiju attiecās uz 9. EAF, un arī jaunās garantijas galvenokārt tika saņemtas 9. EAF ietvaros.

5.2. CITA INFORMĀCIJA

5.2.1. Budžeta saistības, kas vēl nav izdevumi

(Miljoni euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF Kopā 31.12.2012. Kopā 31.12.2011. Nenokārtotās budžeta saistības, kas vēl nav apmaksātas 103 938 4 601 5 642 5 594 Saistītās summas, kas ietvertas saimnieciskā rezultāta pārskatā (22) (382) (310) (714) (646) Kopā 81 557 4 291 4 928 4 948

Nenokārtotās budžeta saistības atspoguļo atvērtās saistības, par ko vēl nav veikti maksājumi un/vai saistību atcelšana. Šādas saistības ir raksturīgas daudzgadu programmām. 2012. gada 31. decembrī nenokārtotās budžeta saistības bija 5 642 miljoni euro. Summa, kas atspoguļota kā nākotnē finansējamas saistības, ir šīs nenokārtotās budžeta saistības, atskaitot no tām saistītās summas, kuras kā izdevumi ir iekļautas 2012. gada saimnieciskā rezultāta pārskatā, kopsummā veidojot 4 928 miljonus euro.

6. FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA

Turpmākā informācija par Eiropas Attīstības fonda finanšu riska pārvaldību attiecas uz Eiropas Komisijas veiktajām finanšu līdzekļu operācijām Eiropas Attīstības fonda vārdā, lai izmantotu tā līdzekļus.

6.1. RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKAS UN RISKA IEROBEŽOŠANAS DARBĪBAS

EAF finanšu līdzekļu operāciju pārvaldības noteikumi un principi ir izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 215/2008 par Finanšu regulu, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam, un iekšējā nolīgumā.

Saskaņā ar iepriekšminēto regulu ir piemērojami šādi galvenie principi:

— EAF iemaksas veic dalībvalstis, ieskaitot tās speciālos kontos, kas atvērti katras dalībvalsts emisijas bankā vai dalībvalsts norādītā finanšu iestādē. Iemaksu summas tiek paturētas šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad jāveic EAF maksājumi;

— dalībvalstis veic EAF iemaksas euro valūtā, savukārt EAF maksājumi tiek veikti euro un citās valūtās, tostarp mazāk zināmās valūtās;

— bankas kontos, ko Komisija atvērusi EAF vārdā, nedrīkst pieļaut pārtēriņu.

Papildus speciālajiem kontiem Komisija EAF vārdā atver citus banku kontus finanšu iestādēs (centrālajās bankās un komercbankās), lai veiktu maksājumus un saņemtu ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā, saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 215/2008 44. pantu (skatīt 6.4. iedaļu turpmāk).

Visas komercbankas, kurās EAF vārdā atvērti citi konti, nevis iepriekš minētie speciālie konti, Komisija izvēlas konkursa kārtībā.

Finanšu līdzekļu un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz modernām informācijas sistēmām. Tiek piemērotas īpašas procedūras, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu sadali saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem.

Finanšu līdzekļu un maksājumu operāciju vadību regulē rakstveida pamatnostādņu un procedūru kopums, kuru mērķis ir ierobežot darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tās attiecas uz dažādām darbības jomām, un atbilstība pamatnostādnēm un procedūrām tiek regulāri pārbaudīta.

6.2. TIRGUS RISKS

6.2.1. Valūtas risks

Visas iemaksas tiek glabātas euro valūtā, un citas valūtas iegādājas tikai tad, kad tās ir vajadzīgas maksājumu izpildei. Tādējādi EAF finanšu līdzekļu operācijas nav pakļautas valūtas riskam.

6.2.2. Procentu likmju risks

EAF neaizņemas naudu, tādēļ tas nav pakļauts procentu likmju riskam.

Tomēr tas saņem procentus no atlikumiem, kas atrodas dažādos fonda banku kontos. Tādēļ Komisija EAF vārdā ir ieviesusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka regulāri saņemtie procenti atbilst tirgus procentu likmēm, kā arī to iespējamām svārstībām.

Komercbanku kontos turētie diennakts atlikumi tiek atlīdzināti katru dienu. Šādu kontu atlikumu atlīdzināšana balstās uz mainīgām tirgus likmēm, kam piemēro līgumā noteikto starpību (pozitīvu vai negatīvu). Procenti lielākajai daļai kontu tiek aprēķināti, pamatojoties uz EONIA (euro diennakts vidējais indekss), un tos koriģē, ņemot vērā jebkuras šīs likmes svārstības. Dažiem citiem kontiem procentu aprēķins ir piesaistīts ECB minimālajai likmei (ko izmanto ECB refinansēšanas operācijām). Rezultātā EAF neuzņemas risku, ka tā atlikumus varētu atlīdzināt atbilstoši likmēm, kas ir zemākas par tirgus likmēm.

6.3. KREDĪTRISKS (DARĪJUMA PARTNERA RISKS)

Lielākā daļa EAF finanšu līdzekļu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 215/2008 tiek turēti speciālajos kontos, ko dalībvalstis atvērušas iemaksu veikšanai. Vairums šo kontu tiek turēti dalībvalstu valsts kasēs vai valstu centrālajās bankās. Šīs iestādes EAF rada vismazāko darījuma partnera risku (risku uzņemas dalībvalstis).

Tā EAF finanšu līdzekļu daļa, kas tiek turēta komercbankās, lai veiktu maksājumus, tiek papildināta nepieciešamības brīdī, un to automātiski pārvalda ar Komisijas kases naudas pārvaldības sistēmu. Katrā kontā tur minimālu naudas daudzumu, kas ir proporcionāls vidējai ikdienas maksājumu summai. Rezultātā šajos kontos turētās summas diennaktī parasti ir nelielas, un tādējādi arī EAF risks ir ierobežots.

Papildus tam tiek piemērotas īpašas pamatnostādnes par komercbanku izvēli, lai vēl vairāk samazinātu darījuma partnera risku, kam ir pakļauts EAF.

Visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs (S&P A-1 vai Fitch F1). Īpašos un pienācīgi pamatotos gadījumos var tikt prasīts zemāks līmenis.

6.4. LIKVIDITĀTES RISKS

Eiropas Attīstības fondam piemērotie budžeta principi nodrošina, ka kopējie budžeta perioda naudas līdzekļi vienmēr ir pietiekami, lai izpildītu visus saistītos maksājumus. Dalībvalstu kopējās iemaksas patiešām atbilst maksājumu apropriāciju kopējai summai attiecīgajā budžeta periodā.

Tomēr dalībvalstis gada iemaksas EAF veic trīs daļās, turpretim maksājumiem piemīt zināma sezonalitāte.

Lai nodrošinātu vienmēr pietiekamus finanšu līdzekļus tādu maksājumu segšanai, kas veicami konkrētajā mēnesī, starp Komisijas finanšu līdzekļu un attiecīgajiem izdevumu departamentiem notiek regulāra informācijas apmaiņa par finanšu līdzekļu stāvokli ar mērķi garantēt, ka konkrētajā periodā veiktie maksājumi nepārsniedz pieejamos finanšu līdzekļus.

Turklāt attiecībā uz EAF ikdienas finanšu līdzekļu operācijām automatizēti naudas pārvaldības instrumenti nodrošina, ka katru dienu visos EAF banku kontos ir pietiekama likviditāte.

7. INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM

Nav konstatēti nekādi darījumi, kam šajā pozīcijā būtu vajadzīga īpaša informācijas atklāšana par saistītām personām.

8. NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA

EAF grāmatvedim šo pārskatu iesniegšanas dienā nebija zināmi būtiski apstākļi, nedz arī viņam tika ziņots par tādiem, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā. Gada pārskati un attiecīgie paskaidrojumi tika sagatavoti izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota iepriekš.

9. SASKAŅOŠANA – SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS – BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

Gada saimniecisko rezultātu aprēķina, pamatojoties uz uzkrāšanas principu grāmatvedībā. Savukārt budžeta izpildes rezultāta pamatā ir naudas plūsmas grāmatvedības principi. Tā kā budžeta izpildes rezultāts un saimnieciskais rezultāts izriet no vieniem un tiem pašiem pamatā esošiem darījumiem, kontrole ir lietderīga, lai nodrošinātu to saskaņošanas iespēju. Šī saskaņošana ir atspoguļota tabulā turpmāk, izceļot būtiskākās saskaņošanas summas, kas sadalītas starp ieņēmumu un izdevumu posteņiem.

(Miljoni euro) 2012. g. 2011. g. GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS (3 023) (2 700) IEŅĒMUMI Prasījumi, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu (47) (52) Kārtējā gadā konstatētie, bet vēl neiekasētie prasījumi (8) (3) Iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi 14 10 Priekšfinansējuma neto ietekme 62 46 Neto uzkrātie ieņēmumi (40) (13) IZDEVUMI Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti 38 98 Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā (101) (249) Atceltie maksājumi 7 17 Priekšfinansējuma neto ietekme (316) (346) Neto uzkrātie izdevumi 204 317 GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS (3 209) (2 874)

9.1. SASKAŅOŠANAS POSTEŅI – IEŅĒMUMI

Finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par prasījumiem, kuri konstatēti attiecīgā gada laikā, un summām, kuras iekasētas par iepriekšējos gados konstatētajiem prasījumiem.

Prasījumi, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu, ir reģistrēti saimnieciskās darbības rezultātā, taču budžeta perspektīvā tos nevar uzskatīt par ieņēmumiem, jo iekasētā summa tiek pārvietota uz rezervēm un to nevar atkārtoti piesaistīt bez Padomes lēmuma.

Tāpēc kārtējā gadā konstatētos, bet vēl neiekasētos prasījumus saskaņošanas nolūkā atskaita no saimnieciskā rezultāta, jo tie nav daļa no budžeta ieņēmumiem. Turpretim iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi jāpievieno saimnieciskajam rezultātam saskaņošanas nolūkā.

Priekšfinansējuma neto ietekme ir atgūto priekšfinansējuma summu noskaidrošana. Tie ir naudas ieņēmumi, kas neietekmē saimniecisko rezultātu.

Neto uzkrātos ieņēmumus galvenokārt veido uzkrājumi gada beigu periodizācijas vajadzībām. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t.i., kārtējā gada uzkrātie ieņēmumi, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gada uzkrāto ieņēmumu apvērse.

9.2. SASKAŅOŠANAS POSTEŅI – IZDEVUMI

Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti, jākoriģē saskaņošanas vajadzībām, jo tie tiek iekļauti saimnieciskajā rezultātā, bet nav daļa no budžeta izdevumiem. Turpretim iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā, jāatskaita no saimnieciskās darbības rezultāta saskaņošanas nolūkā, jo tie ir daļa no kārtējā gada budžeta izdevumiem, bet tie neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu.

Naudas ieņēmumi no atceltajiem maksājumiem neietekmē saimniecisko rezultātu, bet tie ietekmē budžeta izpildes rezultātu.

Priekšfinansējuma neto ietekme ir šādu elementu apvienojums: jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas kārtējā gadā (atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem), un tāda priekšfinansējuma noskaidrošana, kas samaksāts kārtējā gadā vai iepriekšējos gados, apstiprinot attiecināmās izmaksas. Pēdējais minētais atspoguļo izdevumus uzkrāto izdevumu izteiksmē, bet ne budžeta uzskaitē, jo samaksas brīdī sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau tika uzskatīts par budžeta izdevumiem.

Neto uzkrātos izdevumus galvenokārt veido uzkrājumi gada beigu periodizācijas vajadzībām, t.i., attiecināmie izdevumi, kuri radušies EAF līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots EAF. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t.i., kārtējā gada uzkrātie izdevumi, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gada uzkrāto izdevumu apvērse.

2. Ziņojums par finansējuma īstenošanu

Ievads

Iepriekšējie EAF

— ĀKK un EK Padomes 2000. gada 27. jūlija Lēmumā 1/2000 par pārejas pasākumiem paredzēts, ka atsevišķi iepriekšējo EAF nepiešķirtie līdzekļi izlietojami programmām saskaņā ar attiecīgajiem Kotonū nolīguma noteikumiem, kurus saskaņā ar pārejas pasākumiem sāk piemērot agrāk.

— Komisijas 2001. gada 16. marta Lēmumā 410/2001 par piešķīrumu sadalīšanu indikatīvajām programmām ĀKK valstīs saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu paredzēts, ka iepriekšējo EAF nepiešķirtie līdzekļi par maksimālo summu 1,2 miljardu euro apmērā jāizlieto īstenošanas pasākumiem saskaņā ar attiecīgā EAF noteikumiem un procedūrām. Tas attiecas uz periodu, pirms stājās spēkā 9. EAF Finanšu protokols.

— Ar Komisijas 2001. gada 15. jūnija Lēmumu 1033/2001 tika noteikti piešķīrumi reģionālajām programmām un ĀKK iekšējai sadarbībai saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma Finanšu protokolu.

— Ar Komisijas 2002. gada 11. jūlija Lēmumu 1252/2002 par 60 miljoniem euro palielināja ĀKK valstu iekšējai sadarbībai paredzēto finansējumu, izmantojot 6. un 7. EAF vispārējās rezerves, kā arī paredzēja šo papildu līdzekļu izlietošanu periodā, kamēr vēl nav stājies spēkā 9. EAF Finanšu protokols, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko piemēroja sākotnējiem EAF.

— Visbeidzot, ar ĀKK un EK Padomes 2002. gada 23. decembra Lēmumu 3/2002 tika paredzēts izmantot 25 miljonus euro no 8. EAF nepiešķirtajiem līdzekļiem (vispārējās rezerves), lai iedalītu tos reģionālajai sadarbībai saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu.

— Tā kā 6. EAF noslēdza 2006. gadā un 7. EAF noslēdza 2008. gadā, gada pārskatos vairs nav iekļautas tabulas par šo EAF īstenošanu. Turpretim pārnesto atlikumu izpildes rezultāti ir iekļauti 9. EAF pārskatā.

— Tāpat kā iepriekšējos gados, lai nodrošinātu līdzekļu uzskaites pārredzamību 2012. gada pārskatos, dažādās turpmākajās tabulās 8. EAF īpaši nodalīta tā līdzekļu daļa, kas izlietota atbilstoši Lomes konvencijās paredzētajam plānojumam, un tā līdzekļu daļa, kas izlietota atbilstoši Kotonū nolīgumā paredzētajam plānojumam. Saistībā ar Kotonū nolīgumā paredzēto plānojumu summas ir iegrāmatotas un norādītas, pamatojoties uz ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma IV pielikuma 3. panta 2. punktu, kas attiecas uz valstīm. Minētajā pantā ĀKK valstīm ir paredzēts A finansējums, kura mērķis ir segt makroekonomisko atbalstu un atbalstu programmām un projektiem, kā arī B finansējums, kas paredzēts neparedzētu vajadzību segšanai, piemēram, palīdzībai ārkārtas situācijās, parādu sloga mazināšanas iniciatīvām un atbalstam, kura mērķis ir mazināt nelabvēlīgās sekas, ko izraisījusi eksporta ieņēmumu nestabilitāte (13). Attiecībā uz reģioniem pārskati veidoti, balstoties uz reģionālo plānošanu, kas minēta ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma 2. nodaļā (t.i., reģionālas indikatīvās programmas un ĀKK iekšējā sadarbība).

— Saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma Ib pielikuma 4. punktu (daudzgadu finanšu shēma 2008.–2013. gadam) atlikumi un šo fondu atbrīvotās summas laikposmā no 2007. gada 31. decembra līdz dienai, kad stājās spēkā 10. EAF, tika pārnesti uz 9. EAF, lai nodrošinātu ES pārvaldes darbību un segtu uzsākto projektu kārtējās izmaksas līdz dienai, kad stājas spēkā 10. EAF.

— Padomes Lēmumā 2010/406/ES paredzēts izmantot Sudānas vajadzībām summu 150 miljonu euro apmērā no 9. EAF un iepriekšējo EAF projektu atbrīvotajiem līdzekļiem, lai apmierinātu visneaizsargātāko iedzīvotāju vajadzības. Šo summu piešķīra 2011. gadā.

— Padomes Lēmumā 2011/315/ES paredzēts izmantot Dienvidsudānas vajadzībām summu 200 miljonu euro apmērā no 9. EAF un iepriekšējo EAF projektu atbrīvotajiem līdzekļiem, lai atbalstītu Dienvidsudānas attīstības trīsgadu plāna īstenošanu. Šo summu piešķīra 2012. gadā.

10. EAF

ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgums, ko 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīja Eiropas Kopienas dalībvalstis un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstis, stājās spēkā 2003. gada 1. aprīlī. Kotonū nolīgums tika grozīts ar nolīgumu, ko tās pašas valstis Luksemburgā parakstīja 2005. gada 25. jūnijā.

ES Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmums 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju (AZT) asociāciju ar Eiropas Savienību stājās spēkā 2001. gada 2. decembrī. Šo lēmumu grozīja 2007. gada 19. martā (Lēmums 2007/249/EK).

Iekšējais nolīgums par Kopienas atbalsta finansēšanu, pamatojoties uz daudzgadu finanšu shēmu 2008.–2013. gadam, saskaņā ar pārskatīto Kotonū nolīgumu, ko Eiropas Kopienas dalībvalstu valdību pārstāvji pieņēma 2006. gada 17. jūlijā, stājās spēkā 2008. gada 1. jūlijā.

Saskaņā ar Kotonū nolīgumu ES atbalsta ĀKK valstīm un AZT otro periodu (2008.–2013. gads) finansē no 10. EAF, kura kopējo līdzekļu apjoms ir aptuveni 22 682 miljoni euro, un no tiem:

— ĀKK valstīm ir piešķirti 21 966 miljoni euro saskaņā ar pārskatītā Kotonū nolīguma Ib pielikumā noteikto daudzgadu finanšu shēmu, no šīs summas 20 466 miljonus euro pārvalda Eiropas Komisija;

— 286 miljoni euro piešķirti AZT saskaņā ar pārskatītā Padomes lēmuma par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu IIAa pielikumu, no šīs summas 256 miljonus euro pārvalda Eiropas Komisija;

— 430 miljoni euro paredzēti Komisijai, lai finansētu izmaksas, kas saistītas ar 10. EAF līdzekļu plānošanu un izlietojumu, saskaņā ar Iekšējā nolīguma 6. pantu.

Kopš desmitā EAF spēkā stāšanās dienas šīs summas ir papildinātas ar summām, kas atbrīvotas iepriekšējos EAF, ar STABEX (eksporta ieņēmumu no lauksaimniecības pamatproduktiem stabilizēšanas garantiju programma) procentu ienākumiem un neizmantotajiem naudas atlikumiem fondos pirms 9.EAF. Visi fondi tiek pārvaldīti atbilstoši īpašajiem noteikumiem pārskatītajā Kotonū nolīgumā un iekšējā nolīgumā.

No iepriekš minētajiem 10. EAF piešķīrumiem Eiropas Komisija sākotnējo summu 21 152 miljonu euro apmērā pārvalda šādi:

— 15 300 miljoni euro valstu indikatīvajām programmām, tostarp: — 13 500 miljoni euro A finansējumam, no tiem 13 345 miljoni euro ir atvērti. Turklāt A finansējums ir palielinājies par 341 miljonu rezerves pārvietošanas rezultātā, palielinājies par 91 miljonu Stabex atbrīvoto saistību slēgšanas rezultātā un samazinājies par 33 miljoniem euro reģionālo piešķīrumu pārvietošanas rezultātā (multireģionālie piešķīrumi Āfrikas valstīm, kurās runā portugāļu valodā). Tādējādi kopējo pieejamo līdzekļu summa ir 13 744 miljoni euro atvērtu piešķīrumu un 155 miljoni euro vēl neatvērtu piešķīrumu. — 1 800 miljoni euro B finansējumam, pilnībā atvērti. Turklāt, izmantojot rezerves, B finansējums tika palielināts par 148 miljoniem euro, kas ir atvērti, tādējādi atvērto līdzekļu kopsumma ir 1 948 miljoni euro.

— 1 783 miljoni euro reģionālajām indikatīvajām programmām, kopā ar 33 miljonu euro pārnesumu no A finansējuma un 19 miljonu euro pārnesumu uz rezervēm, tādējādi atvērto piešķīrumu apjoms ir 1 797 miljoni euro;

— 2 700 miljoni euro iekšējiem ĀKK piešķīrumiem, kas ir pilnībā atvērti, un kopā ar 195 miljonu euro pārnesumu no rezervēm, tādējādi kopējais atvērto piešķīrumu apjoms ir 2 895 miljoni euro;

— 683 miljonu euro liela rezerve, no tiem 664 miljoni euro ir pārvietoti, tādējādi atlikums ir 19 miljoni euro.

— 430 miljoni euro īstenošanas izmaksām, visi piešķīrumi atvērti;

— 256 miljoni euro AZT piešķīrumiem, no kuriem: — A finansējuma līdzekļi ir 195 miljoni euro, no tiem atvērti 140 miljoni euro; — B finansējuma līdzekļi ir 15 miljoni euro, no tiem atvērti 7 miljoni euro; — reģionālo piešķīrumu līdzekļi ir 40 miljoni euro, visi piešķīrumi atvērti; — pētījumu / tehniskās palīdzības līdzekļi ir 6 miljoni euro, visi piešķīrumi atvērti.

10. EAF neizmantojamā darbības rezerve

Tā kā 10. EAF stājās spēkā 2008. gada 1. jūlijā, atlikumi un atbrīvotās summas no 9. un iepriekšējo EAF projektiem, izņemot Stabex līdzekļus un 9. EAF administratīvo finansējumu, tika pārvietotas uz 10. EAF darbības rezervi. Šo rezervi var izmantot saskaņā ar 10. EAF Iekšējā nolīguma 1. panta 4. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

Turpmāk ir norādīta informācija par šo rezervi 31.12.2012.

(Miljoni euro) Kopā līdzekļi, kas pārvietoti uz 10. EAF neizmantojamo rezervi: 815 atskaitot uz 9. EAF pārvietotos līdzekļus, kurus ar Padomes 2010. gada 12. jūlija Lēmumu 2010/406/ES Padome ir piešķīrusi Sudānai – 150 atskaitot uz 9. EAF pārnestos līdzekļus, kurus ar Padomes 2011. gada 23. maija Lēmumu 2011/315/ES Padome ir piešķīrusi Dienvidsudānai – 200 Kopā pieejamā rezerve (ĀKK + AZT): 465

10. EAF Stabex rezerve

Pēc Stabex kontu slēgšanas neizmantotie/atbrīvotie līdzekļi tika pārvietoti uz 10. EAF Stabex A finansējuma rezervi (10. EAF Iekšējā līguma 1. panta 4. punkts) un pēc tam uz attiecīgo valstu indikatīvajām programmām.

Rezerves līdzekļu stāvoklis 31.12.2012.:

(Miljoni euro) Attiecīgā valsts A finansējuma rezerve STABEX Kotdivuāra 11,43 Kaboverde 0,01 Gvineja-Bisava 0,30 Sjerraleone 0,22 Senegāla 0,90 Kopā 12,86

10. EAF līdzfinansējums

Desmitā EAF ietvaros tika parakstīti pārnesumu nolīgumi par dalībvalstu līdzfinansējumu 116 miljonu euro apmērā, un tika atvērtas saistību apropriācijas par kopējo summu 99 miljonu euro apmērā, savukārt maksājumu apropriācijas atvēra par iekasētajām summām 93 miljonu euro apmērā.

Līdzfinansējuma apropriācijas 31.12.2012. ir norādītas tabulā.

(Miljoni euro) Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas Līdzfinansējums - A finansējums 84 78 Līdzfinansējums ĀKK ietvaros 12 12 Līdzfinansējums, administratīvie izdevumi 3 3 99 93

Turpmākajās tabulās, kurās minētas lēmumos un līgumos paredzētās un samaksātās summas, sniegti dati neto izteiksmē.

Tabulas, kurās situācija atspoguļota pa valstīm un pa instrumentiem, ir pievienotas pielikumā.

2.1. Dotācijas

1.1. tabula

8. EAF

Apropriāciju attīstība: 2012. gada 31. decembris

KREDĪTU ANALĪZE PA INSTRUMENTIEM

(Miljoni euro) Instruments Sākotnējā apropriācija Kumulatīvo resursu palielinājumi/samazinājumi 2011. gada 31. decembrī Resursu palielinājums vai samazinājums 2012. gadā Piezīmes Pašreizējā apropriācija ĀKK Lome Indikatīvās programmas kopā 7 562 (2 424) (49) (14) 5 089 Procentu likmju subsīdijas 370 (287) 83 Ārkārtas atbalsts 140 (4) 136 Palīdzība bēgļiem 120 (12) (6) (14) 103 Riska kapitāls 1 000 37 1 037 Stabex 1 800 (1 077) 0 (14) 723 Sysmin 575 (463) (11) 101 Strukturālais pielāgojums 1 400 97 1 497 Lielu parādu apgrūtinātās nabadzīgās valstis 1 060 1 060 Procentu ienākumu izmantošana 37 (1) 36 Kotonū A finansējums 429 (10) (14) 419 B finansējums 255 (2) (14) 252 KOPĀ ĀKK 12 967 (2 352) (79) 10 536 AZT Indikatīvās programmas kopā 115 (78) 37 Procentu likmju subsīdijas 9 (7) 1 Ārkārtas atbalsts 3 (3) Palīdzība bēgļiem 1 (1) Riska kapitāls 30 (24) 6 Stabex 6 (4) 1 Sysmin 3 (0) 2 KOPĀ AZT 165 (117) 0 48 KOPĀ 8. EAF 13 132 (2 469) (79) 10 584





1.2. tabula

9. EAF

Apropriāciju attīstība: 2012. gada 31. decembris

KREDĪTU ANALĪZE PA INSTRUMENTIEM

(Miljoni euro) Instruments Sākotnējā apropriācija Kumulatīvo resursu palielinājumi/samazinājumi 2011. gada 31. decembrī Resursu palielinājums vai samazinājums 2012. gadā Piezīmes Pašreizējais apropriāciju līmenis ĀKK A finansējums 5 318 4 044 (177) (15) 9 186 B finansējums 2 108 (813) (11) (15) 1 283 Rezerve valstu piešķīrumiem 1 224 (1 224) CDE, CTA un Parlamentārā Asambleja 164 7 (11) 160 Ilgtermiņa attīstības rezerve 258 (258) 0 Reģionālie piešķīrumi 904 (5) (18) (15) 881 ĀKK iekšējais piešķīrums 300 2 930 (74) (15) 3 156 Īstenošanas izmaksas 125 48 5 (16) + (17) 179 Procenti un citi ieņēmumi 69 (2) 67 Īpašs piešķīrums Kongo Dem. Rep. 108 (4) 105 Īpašs piešķīrums Sudānai 147 (16) 147 Īpašs piešķīrums Dienvidsudānai 194 (17) 194 Pārvietojumi no 6. EAF – Lome 22 (1) (15) 21 Pārvietojumi no 7. EAF – Lome 728 (4) (15) 723 Brīvprātīgās iemaksas Miera mehānismam 39 39 KOPĀ ĀKK 10 401 5 843 (102) 16 142 AZT A finansējums 0 249 (0) 248 B finansējums / C rezerves izmantošana 0 7 7 Ilgtermiņa attīstības rezerve 144 (144) Reģionālie piešķīrumi 8 41 (15) 49 Finansējums tehniskai palīdzībai 2 (1) 1 Pārvietojumi no 6. EAF – Lome 0 0 Pārvietojumi no 7. EAF – Lome 3 3 KOPĀ AZT 154 154 (0) 308 KOPĀ 9. EAF 10 555 5 997 (102) 16 450





1.3. tabula

10. EAF

Apropriāciju attīstība: 2012. gada 31. decembris

KREDĪTU ANALĪZE PA INSTRUMENTIEM

(Miljoni euro) Instruments Sākotnējā apropriācija Kumulatīvo resursu palielinājumi/samazinājumi 2011. gada 31. decembrī Resursu palielinājums vai samazinājums 2012. gadā Piezīmes Pašreizējais apropriāciju līmenis ĀKK A finansējums 12 491 1 253 (19) + (21) 13 744 A finansējuma rezerve 13 500 (12 466) (878) (19) 155 B finansējums 1 624 323 (19) 1 948 B finansējuma rezerve 1 800 (1 624) (176) (19) 0 Reģionālie piešķīrumi 1 816 (19) (19) 1 797 Reģionālo piešķīrumu rezerve 1 783 (1 783) 0 Valsts piešķīrumu rezerve, A finansējums, Stabex 0 12 (21) 13 NIP/RIP rezerve 683 0 (664) (19) 19 ĀKK iekšējie piešķīrumi 2 664 231 (19) 2 895 ĀKK iekšējā rezerve 2 700 (2 664) (36) (19) 0 Īstenošanas izmaksas 430 0 0 430 Procenti un citi ieņēmumi 58 6 65 Līdzfinansējums 83 16 (20) 99 Neizmantojama rezerve ĀKK 280 177 (18) 457 KOPĀ ĀKK 20 896 479 246 21 621 AZT A finansējums 66 74 (19) 140 A finansējuma rezerve 195 (66) (74) (19) 55 B finansējums 7 7 B finansējuma rezerve 15 (7) 8 Reģionālo piešķīrumu rezerve 40 (40) 0 Reģionālie piešķīrumi 40 40 Pētījumi/tehniskā palīdzība AZT 6 0 6 Neizmantojama rezerve AZT 8 0 8 KOPĀ AZT 256 8 0 264 KOPĀ 10. EAF 21 152 487 246 21 885

2.2. Konsolidētie pārskati

2.1. tabula

EAF apkopotie pārskati 31.12.2012.

PROGRESA ZIŅOJUMS

(Miljoni euro) Piešķīrums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 8., 9. un 10. EAF Lome Plānojamais atbalsts 5 126 5 126 Neplānojamais atbalsts 4 750 4 750 Pārvietojumi no citiem fondiem 748 748 Dažādi ienākumi 36 36 0 Kotonū A finansējums 419 9 434 13 884 23 738 B finansējums 252 1 290 1 955 3 498 Reģionālais piešķīrums 930 1 837 2 767 Piešķīrums iekš. ĀKK pasākumiem 3 156 2 895 6 051 CDE, CTA un Apvienotā Asambleja 160 160 Īpašs piešķīrums Kongo, Padomes Lēmums 2003/583/EK 105 105 Īpašs piešķīrums Sudānai, Padomes Lēmums 2010/406/EK 147 147 Īpašs piešķīrums Dienvidsudānai, Padomes Lēmums 2011/315/ES 194 194 Brīvprātīgās iemaksas Miera mehānismam 39 39 Līdzfinansējums (saistības) 99 99 Īstenošanas izmaksas un procenti 246 501 747 NIP/RIP rezerve 19 19 Reģionālo piešķīrumu rezerve 0 0 ĀKK iekšējā rezerve 0 0 Valsts rezerve 218 218 Stabex - NIP rezerve, A finansējums 13 13 Neizmantojama darbības rezerve 465 465 Kopā 10 584 16 450 21 885 48 920





EAF Kopsumma Gada rādītāji AU 31.12.2012 % no piešķīruma 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Lēmumi 8 10 576 100 % (211) (53) (42) (45) (60) (64) 9 16 157 98 % 3 455 775 (54) (116) (9) (297) 10 17 258 77 % 4 766 3 501 2 349 3 118 3 524 Kopā 43 991 3 244 5 488 3 405 2 187 3 049 3 163 Piešķirtie līdzekļi 8 10 448 99 % 35 55 (42) 8 (13) (46) 9 15 504 94 % 3 317 3 163 997 476 9 (187) 10 12 107 55 % 130 3 184 2 820 2 514 3 460 Kopā 38 059 3 352 3 348 4 140 3 304 2 509 3 226 Maksājumi 8 10 345 98 % 483 323 152 158 90 15 9 14 566 89 % 2 294 3 253 1 806 1 304 906 539 10 7 507 34 % 90 1 111 1 772 1 879 2 655 Kopā 32 417 2 777 3 666 3 069 3 233 2 874 3 209 Les chiffres négatifs représentent les dégagements.

2.2. tabula

EAF apkopotie pārskati 31.12.2012.

ATBALSTA VEIDS

EAF % EAF % EAF % Kopā % (22) (22) (22) (22) Lome Plānojamā palīdzība (NIP) Apropriācijas 5 126 5 126 Lēmumi 5 119 100 % 5 119 100 % Piešķirtie līdzekļi 5 033 98 % 5 033 98 % Maksājumi 4 973 97 % 4 973 97 % Neplānojamā palīdzība Apropriācijas 4 750 4 750 Lēmumi 4 750 100 % 4 750 100 % Piešķirtie līdzekļi 4 726 99 % 4 726 99 % Maksājumi 4 698 99 % 4 698 99 % Pārvietojumi no citiem fondiem Apropriācijas 748 748 Lēmumi 745 100 % 745 100 % Piešķirtie līdzekļi 695 93 % 695 93 % Maksājumi 669 89 % 669 89 % Dažādi ieņēmumi Apropriācijas 36 36 Lēmumi 36 100 % 36 100 % Piešķirtie līdzekļi 35 97 % 35 97 % Maksājumi 35 97 % 35 97 % Kopā Apropriācijas 9 913 748 10 660 Lēmumi 9 904 100 % 745 100 % 10 649 100 % Piešķirtie līdzekļi 9 793 99 % 695 93 % 10 489 98 % Maksājumi 9 706 98 % 669 89 % 10 375 97 % Kotonū A finansējums Apropriācijas 419 9 434 13 884 23 738 Lēmumi 419 100 % 9 370 99 % 11 441 82 % 21 230 89 % Piešķirtie līdzekļi 418 100 % 9 062 96 % 7 582 55 % 17 062 72 % Maksājumi 417 100 % 8 691 92 % 4 331 31 % 13 440 57 % B finansējums Apropriācijas 252 1 290 1 955 3 498 Lēmumi 252 100 % 1 283 99 % 1 713 88 % 3 248 93 % Piešķirtie līdzekļi 236 94 % 1 245 96 % 1 440 74 % 2 922 84 % Maksājumi 221 88 % 1 194 93 % 1 171 60 % 2 586 74 % CDE, CTA un Apvienotā Asambleja Apropriācijas 160 160 Lēmumi 160 100 % 160 100 % Piešķirtie līdzekļi 159 99 % 159 99 % Maksājumi 154 96 % 154 96 % Reģionālais piešķīrums Apropriācijas 930 1 837 2 767 Lēmumi 930 100 % 1 261 69 % 2 191 79 % Piešķirtie līdzekļi 878 94 % 735 40 % 1 613 58 % Maksājumi 722 78 % 346 19 % 1 067 39 % ĀKK iekšējais piešķīrums Apropriācijas 3 156 2 895 6 051 Lēmumi 3 151 100 % 2 296 79 % 5 448 90 % Piešķirtie līdzekļi 3 054 97 % 1 894 65 % 4 948 82 % Maksājumi 2 758 87 % 1 275 44 % 4 033 67 % Brīvprātīgās iemaksas Miera mehānismam Apropriācijas 39 39 Lēmumi 25 63 % 25 63 % Piešķirtie līdzekļi 25 63 % 25 63 % Maksājumi 24 62 % 24 62 % Īpašs piešķīrums Kongo, Padomes Lēmums 2003/583/EK Apropriācijas 105 105 Lēmumi 105 100 % 105 100 % Piešķirtie līdzekļi 105 100 % 105 100 % Maksājumi 105 100 % 105 100 % Īpašs piešķīrums Sudānai, Padomes Lēmums 2010/406/EK Apropriācijas 147 147 Lēmumi 74 51 % 74 51 % Piešķirtie līdzekļi 23 16 % 23 16 % Maksājumi 17 12 % 17 12 % Īpašs piešķīrums Dienvidsudānai, Padomes Lēmums 2011/315/ES Apropriācijas 194 194 Lēmumi 78 40 % 78 40 % Piešķirtie līdzekļi 26 13 % 26 13 % Maksājumi 3 2 % 3 2 % Īstenošanas izmaksas un procenti Apropriācijas 246 501 747 Lēmumi 237 96 % 462 92 % 699 94 % Piešķirtie līdzekļi 232 94 % 396 79 % 628 84 % Maksājumi 228 93 % 376 75 % 604 81 % Kopā Apropriācijas 672 15 702 21 072 37 446 Lēmumi 672 100 % 15 412 98 % 17 173 81 % 33 256 89 % Piešķirtie līdzekļi 654 97 % 14 809 94 % 12 047 57 % 27 510 73 % Maksājumi 638 95 % 13 897 89 % 7 499 36 % 22 034 59 % NIP/RIP REZERVE 19 19 REĢIONĀLO PIEŠĶĪRUMU REZERVE 0 0 IEKŠĒJĀ ĀKK REZERVE 0 0 Stabex - NIP rezerve, A finansējums 13 VALSTS REZERVE 218 218 Līdzfinansējums Apropriācijas 99 99 Lēmumi 85 86 % 85 86 % Piešķirtie līdzekļi 61 61 % 61 8 % Maksājumi 8 8 % 8 1 % Neizmantojama darbības rezerve 465 465 Kopā Apropriācijas 10 584 16 450 21 885 48 920 Lēmumi 10 576 100 % 16 157 98 % 17 258 79 % 43 991 90 % Piešķirtie līdzekļi 10 448 99 % 15 504 94 % 12 107 55 % 38 059 78 % Maksājumi 10 345 98 % 14 566 89 % 7 507 34 % 32 417 66 %





2.3. tabula

EAF apkopotie pārskati 31.12.2012.

INSTRUMENTU ANALĪZE

ĀKK + AZT - 8. EAF

(Miljoni euro) Apropriācijas Lēmumi Piešķirtie līdzekļi Maksājumi Kopsumma Gadā % Kopsumma Gadā % Agg. kopā Gadā % (1) (2) (2) : (1) (3) (3) : (2) (4) (4) : (3) Lome ĀKK Indikatīvās programmas kopā 5 089 5 081 (47) 100 % 4 998 (33) 98 % 4 938 (7) 99 % Neplānojamā palīdzība kopā 4 775 4 775 (13) 100 % 4 750 (17) 99 % 4 722 5 99 % Procentu likmju subsīdijas 83 83 100 % 83 (0) 99 % 69 0 83 % Ārkārtas atbalsts 136 136 100 % 136 100 % 136 100 % Palīdzība bēgļiem 103 103 (1) 100 % 100 (6) 98 % 100 (0) 99 % Riska kapitāls 1 037 1 037 100 % 1 018 (10) 99 % 1 011 2 99 % Stabex 723 722 (1) 100 % 719 (0) 99 % 714 3 99 % Sysmin 101 101 (10) 100 % 101 (0) 98 % 101 0 100 % Strukturālais pielāgojums 1 497 1 497 100 % 1 497 100 % 1 497 100 % Lielu parādu apgrūtinātās nabadzīgās valstis 1 060 1 060 100 % 1 060 100 % 1 060 100 % Procentu ieņēmumu izlietojums 36 36 (1) 100 % 35 (1) 98 % 35 100 % Kopā 9 864 9 856 (60) 100 % 9 747 (50) 99 % 9 660 (2) 99 % Kotonū A finansējums 419 419 100 % 418 (3) 99 % 417 0 100 % B finansējums 252 252 (2) 100 % 236 7 78 % 221 17 Kopā 672 672 (2) 200 % 654 4 177 % 638 17 100 % ĀKK KOPĀ (a) 10 536 10 528 (63) 100 % 10 402 (46) 99 % 10 299 15 99 % AZT Indikatīvās programmas kopā 37 37 (0) 100 % 35 93 % 35 0 100 % Total aides non programmables 11 11 0 100 % 11 100 % 11 0 100 % Procentu likmju subsīdijas 1 1 100 % 1 100 % 1 100 % Ārkārtas atbalsts Palīdzība bēgļiem Riska kapitāls 6 6 100 % 6 100 % 6 100 % Stabex 1 1 100 % 1 100 % 1 100 % Sysmin 2 2 100 % 2 99 % 2 0 100 % AZT KOPĀ (b) 48 48 (0) 100 % 46 0 95 % 46 0 100 % KOPĀ (a) + (b) 10 584 10 576 (63) 100 % 10 448 (46) 99 % 10 345 15 99 %





2.4 tabula

EAF apkopotie pārskati 31.12.2012.

INSTRUMENTU ANALĪZE

ĀKK + AZT - 9. EAF

(Miljoni euro) Apropriācijas Lēmumi Piešķirtie līdzekļi Maksājumi Agg. kopā Gadā % Agg. kopā Gadā % Agg. kopā GADĀ % (1) (2) (2) : (1) (3) (3) : (2) (4) (4) : (3) ĀKK A finansējums 9 186 9 121 (176) 99 % 8 821 (118) 97 % 8 467 217 96 % Makroekonomiskais atbalsts 2 227 (44) 2 199 (44) 2 194 7 Nozaru politika 6 894 (132) 6 623 (74) 6 273 211 B finansējums 1 283 1 276 (18) 99 % 1 241 (16) 97 % 1 190 44 96 % Saņemtās eksporta kompensācijas 170 (0) 161 145 3 Ārkārtas atbalsts 1 095 (18) 1 068 0 1 033 41 Lielu parādu apgrūtinātās nabadzīgās valstis 11 11 (16) 11 Reģionālais piešķīrums 881 881 (12) 100 % 832 (10) 94 % 680 43 82 % ĀKK iekšējais piešķīrums 3 156 3 151 (75) 100 % 3 054 (63) 97 % 2 758 168 90 % Citi 160 160 (8) 100 % 159 (1) 99 % 154 0 97 % Īstenošanas izmaksas/Administratīvie izdevumi 178 172 2 97 % 168 (1) 98 % 165 1 98 % Procenti un citi ieņēmumi 67 64 (3) 95 % 63 (1) 98 % 63 (0) 100 % Īpašs piešķīrums Kongo 105 105 (0) 100 % 105 100 % 105 100 % Īpašs piešķīrums Sudānai 147 74 (63) 51 % 23 23 31 % 17 17 74 % Īpašs piešķīrums Dienvidsudānai 194 78 78 40 % 26 26 34 % 3 3 12 % Brīvprātīgās iemaksas Miera mehānismam 39 25 (15) 63 % 25 (13) 100 % 24 99 % Pārvietojumi no 6. EAF – Lome 21 21 (1) 100 % 20 (0) 96 % 20 1 100 % Pārvietojumi no 7. EAF – Lome 723 720 (6) 100 % 672 (13) 93 % 646 14 96 % ĀKK KOPĀ (a) 16 142 15 849 (297) 98 % 15 208 (186) 96 % 14 292 509 94 % AZT A finansējums 249 248 (0) 100 % 241 (0) 97 % 224 25 93 % Makroekonomiskais atbalsts 15 14 (0) 14 5 Nozaru politika 234 (0) 227 (0) 210 21 B finansējums 7 7 0 100 % 4 64 % 4 100 % Reģionālais piešķīrums 49 49 100 % 46 (1) 96 % 42 5 90 % Pētījumi/Tehniskā palīdzība 1 1 100 % 1 100 % 1 100 % Pārvietojumi no 6. EAF – Lome 0 0 100 % 0 100 % 0 100 % Pārvietojumi no 7. EAF – Lome 3 3 100 % 3 99 % 3 100 % AZT KOPĀ (b) 308 308 (0) 100 % 296 (1) 96 % 274 31 93 % KOPĀ (a) + (b) 16 450 16 157 (297) 98 % 15 504 (187) 96 % 14 566 539 94 %





2.5. tabula

EAF apkopotie pārskati 31.12.2012.

INSTRUMENTU ANALĪZE

ĀKK + AZT - 10. EAF

(Miljoni euro) Apropriācijas Lēmumi Piešķirtie līdzekļi Maksājumi Agg. kopā Gadā % Agg. kopā Gadā % Agg. kopā Gadā % (1) (2) (2) : (1) (3) (3) : (2) (4) (4) : (3) ĀKK A finansējums 13 744 11 347 2 137 83 % 7 489 1 854 66 % 4 309 1 531 58 % B finansējums 1 948 1 705 524 88 % 1 435 433 84 % 1 170 315 82 % Saņemtās eksporta kompensācijas 96 28 62 19 46 13 75 % Ārkārtas atbalsts 713 246 560 209 446