[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 3.10.2008

COM(2008) 603 galīgā redakcija

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

par kopējas gaisa telpas izveidi ar Tunisiju

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

par kopējas gaisa telpas izveidi ar Tunisiju

1. IEVADS

1. Komisija paziņojumā „Attīstīt Kopienas aviācijas ārējās politikas programmu”[1] uzsvēra, ka ir ļoti svarīgi izveidot kopēju gaisa telpu ar Eiropas Savienības kaimiņvalstīm austrumos un dienvidos, uz kurām attiecas Kaimiņattiecību politika.

2. Izvirzot šādu mērķi, būtu jāpanāk, ka ES un tās partnervalstis, kas atrodas pie Eiropas dienvidu un austrumu robežām, vienoti piemēro noteikumus attiecībā uz tirgus darbībām. 2005. gada 27. jūnija Transporta Padome atkārtoti apstiprināja šo mērķi savos secinājumos par Kopienas ārējās politikas aviācijas jomā tālāku izstrādi un aicināja izveidot kopēju gaisa telpu ar Eiropas Savienības kaimiņvalstīm līdz 2010. gadam.

3. Šīs kopējās gaisa telpas dinamiskums jau rosināja Eiropas Savienību tajā iekļaut Šveices, Norvēģijas un Islandes aviācijas tirgus, līdz ar deviņu Rietumbalkānu valstu tirgiem (2006. gada jūnijā), un, visbeidzot, pēc tam, kad 2006. gada decembrī tika parakstīts pirmais Eiropas–Vidusjūras reģiona nolīgums — arī Marokas aviācijas tirgu. Pēc Padomes lūguma Komisija arī uzsāks attiecīgas sarunas ar Jordāniju un Izraēlu, kā arī turpinās iesāktās sarunas ar Ukrainu. Eiropas Savienības un tās kaimiņvalstu sakaru nostiprināšana aviācijas nozarē ir būtisks priekšnosacījums Eiropas aeronavigācijas nozares turpmākai sekmīgai attīstībai. Veidojot gandrīz 20 % no starptautiskajiem lidojumiem ar galamērķi ārpus Kopienas, gaisa transporta savienojumi ar Eiropas Savienības kaimiņvalstīm, kuri aptver visus tirgus segmentus (atpūtas braucieni, radu un draugu apmeklējumi, darījumu braucieni), pēc lidojumu skaita līdzinās lidojumiem uz Ziemeļameriku. Turklāt, papildus tam, ka kopējā gaisa telpa veicina aviācijas nozares potenciālo izaugsmi, tā plašākā nozīmē darbojas arī kā lielisks reģionālās integrācijas un ekonomiskās attīstības katalizators, kā arī pilnībā atbilst Barselonas procesa un Eiropas Kaimiņattiecību politikas ietvaros īstenotā darbības plāna mērķiem. Jaunākais projekts „Barselonas process: Savienība Vidusjūrai” arī balstīts uz līdzīgu loģiku.

4. Mērķis izveidot kopēju gaisa telpu ar dienvidu Vidusjūras valstīm padara Tunisiju par svarīgu Eiropas Savienības partnervalsti. Turklāt Eiropas–Vidusjūras reģiona partnerattiecībās, kas izveidotas ar asociācijas nolīgumu[2], uzsvērta vajadzība stiprināt sadarbību transporta nozarē, veicināt tālāku sadarbību starp ieinteresētajām personām attiecībā uz noteikumu izstrādi, kā arī modernizēt lidostu infrastruktūru un gaisa satiksmes pārvaldi.

5. Tādejādi pastāv dziļa saikne starp dažādajiem pasākumiem, ko Eiropas Savienība veic attiecībā uz Vidusjūras reģiona valstīm, un šo kopējās telpas projektu, kas tieši skar aviācijas nozari. Turklāt šis projekts ir atbildes solis, lai īstenotu mērķi, kas ir kopīgs valstīm abās Vidusjūras pusēs. Apmaiņa, kas notikusi aviācijas projekta EUROMED ietvaros, kuru Eiropas Savienība izveidoja, lai stiprinātu sadarbību aviācijas jomā ar Vidusjūras reģiona dienvidu puses valstīm, Tunisijai deva iespēju izrādīt interesi par sarunu uzsākšanu ar Eiropas Kopienu saistībā ar kopējo aviācijas nolīgumu. Šāds Kopienas aviācijas nolīgums visiem aviācijas nozares pārstāvjiem (pārvadātājiem, lidostu infrastruktūras pārvaldniekiem, lidlauka pakalpojumu sniedzējiem), kā arī pasažieriem no Vidusjūras abām pusēm pavērtu jaunas iespējas. Ierobežojumus, kas noteikti divpusējos nolīgumos starp Eiropas Savienības dalībvalstīm un Tunisiju, varētu pārvarēt, atsakoties no ierobežojumiem attiecībā uz pārvadātāju sniegto pakalpojumu biežumu nedēļā, apstiprināto pārvadātāju skaitu, lidostām, kuras tiesīgas apkalpot lidojumus, un piemērotajiem tarifiem, kā arī vienlaicīgi aizsākot regulatīvas konverģences procesu.

2. TURPMĀKA ATTIECĪBU NOSTIPRINĀŠANA AVIĀCIJAS JOMĀ AR VIENU NO SVARĪGĀKAJIEM PARTNERIEM

6. Ekonomiskā nozīme un Tunisijas nozīmīgās aviācijas attiecības ar Eiropas Savienību padara šo valsti par ļoti svarīgu partneri, lai nekavējoties īstenotu Padomes 2005. gadā nosprausto mērķi par kopējas gaisa telpas izveidi.

7. Eiropas Savienība ir Tunisijas galvenais tirdzniecības partneris: 73 % no Tunisijas importa ir Eiropas izcelsmes, uz kuru Tunisija savukārt eksportē 31 % no sava kopējā eksporta. 2006. gadā šīs tirdzniecības apjoms sasniedza gandrīz 16 miljardus euro, Tunisiju ierindojot starp galvenajiem Eiropas Savienības tirdzniecības partneriem no Vidusjūras reģiona dienvidu valstīm.

8. Eiropas tūristi veido 82 % no visiem tūristiem, kuri apmeklē šo valsti, un ir nozīmīgs šīs valsts ārvalstu valūtas ienākumu avots. Acīmredzamu ģeogrāfisku apstākļu dēļ Tunisijas tūrisma nozare ir cieši atkarīga no esošajiem gaisa transporta savienojumiem ar Eiropu. Eiropas un Tunisijas aviācijas tirgi ir arī cieši saistīti, kā par to liecina divdesmit viens nolīgums par aviācijas pakalpojumiem, kas noslēgts starp Tunisiju un Eiropas Savienības dalībvalstīm. Pamatojoties uz šiem nolīgumiem 2007. gadā starp Tunisiju un Eiropu tika pārvadāti gandrīz 8,5 miljoni pasažieru, kas sasniedza vairāk nekā 40 % pieaugumu 10 gadu laikā. Pēc apjoma lielākais tirgus šajā nozarē 2007. gadā bija Francijai (pārvadāti 3,5 miljoni pasažieru), Vācijai (1,2 miljoni pasažieru), Itālijai (1 miljons pasažieru), Apvienotajai Karalistei (650 000 pasažieru), Beļģijai (450 000 pasažieru) un Čehijas Republikai (300 000 pasažieru).

9. Kopējais ārvalstu pasažieru skaits, kas 2006. gadā ieradās Tunisijā, bija 10,5 miljoni, kas norāda uz to, ka Eiropai ir relatīvi nozīmīga vieta. Divas trešdaļas no Tunisijas kopējiem starptautiskajiem pārvadājumiem veica Tunisijas pārvadātāji, šai proporcijai esot pat augstākai gaisa transporta savienojumos ar Eiropu, kur tādos svarīgākajos tirgos kā, piemēram, Francijas-Tunisijas tirgus, Tunisijas pārvadātāji apkalpo 70 % no lidojumiem. Lielākie pastāvīgie Kopienas pārvadātāji savus lidojumus plāno ar galamērķi Tunisā, mēģinot nosmelt tirgus „krējuma” daļu (turīgākos klientus), vienlaikus sniedzot savienojumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka viņu „hub” arī turpmāk būtu pievilcīgs. Citi Kopienas pārvadātāji arī mēģina rast savu vietu tūrisma un „radu un draugu” tirgus daļā, tomēr tajā šobrīd vēl aizvien dominē Tunisijas aviosabiedrības.

10. Galvenais Tunisijas pārvadātājs ir Tunisair , kas apkalpo 37 % starptautiskā gaisa transporta no Tunisijas vai uz Tunisiju; 2006. gadā tas pārvadāja 3,8 miljonus pasažieru. Tunisair izveidoja Tunisijas valdība, kurai pašlaik pieder 74 % no kapitāla, atlikušās daļas ir brīvā tirdzniecībā. Tunisair grupa tieši un netieši nodarbina gandrīz 8000 darbinieku, un tās darbība aptver visa veida amatus, kas saistīti ar gaisa transportu, tostarp arī lidostas uzturēšanu un apkalpošanu. Sastopoties ar nepieciešamību veikt modernizāciju tādā starptautiskā vidē, kurā arvien vairāk pieaug savstarpēja konkurence, Tunisair grupa veica strukturālas reformas, kuru rezultātā tika izveidotas filiāles, kas nodarbina gandrīz 4000 darbinieku. Tunisair grupai pieder gaisa flote ar trīsdesmit Boeing un Airbus gaisa kuģiem. Divdesmit no šiem gaisa kuģiem nav biznesa klases nodalījuma, kas norāda uz to, cik nozīmīgu vietu uzņēmuma klientu vidū ieņem „tūrisma” klienti.

11. Šie „tūrisma” klienti ir galvenā mērķauditorija divām citām Tunisijas aviosabiedrībām, kuras apkalpo starptautiskos reisus, Nouvelair un Karthago ; tās ir čartera aviosabiedrības, kuras izveidotas pēc tūrisma nozares pārstāvju (viesnīcu, ceļojumu aģentūru) iniciatīvas.

12. Nouvelair, kuru 1989. gadā nodibināja izklaides industrijas grupa Tunisian Travel Services (TTS), atrodas Monastir un veic lidojumus uz 25 valstīm (120 lidostām), galvenokārt Eiropā. Ar savu gaisa kuģu floti, kurā ir 13 Airbuses , Nouvelair 2006. gadā pārvadāja gandrīz 1,5 miljonu pasažieru, kas veido 16 % no visa Tunisijas starptautiskā gaisa transporta tirgus. Karthago aviosabiedrības, kuru izveidoja 2002. gadā, lai veiktu čartera lidojumus no un uz Djerba , īpašnieks ir Karthago grupa un tā izmanto privāti nofraktētus gaisa kuģus, lai apmierinātu ceļojuma operatoru sezonāla rakstura pieprasījumu. Šis uzņēmums, kurš atšķiras no pārējiem ar to, ka tas ir reģistrēts biržā, aizņem 6 % no Tunisijas starptautiskā aviācijas tirgus. Līdzīgie komercdarbības modeļi un tas, ka tās veic lidojumus no dažādām lidostām ( Monastir un Djerba ), rosināja Karthago aviosabiedrību un Nouvelair apsvērt iespēju par kopīgu darbību vai pat apvienošanos. Šāda Tunisijas aviācijas tirgus konsolidācija atbilstu aviācijas nolīgumam ar Eiropas Kopienu un ļautu Tunisijas pārvadātājiem ieņemt labāku vietu aviācijas tirgū bez ierobežojumiem un stāties pretī jebkādiem jauniem konkurentiem. Tāda loģiska virzība uz tirgus liberalizāciju, kuru aizsāktu šāds Kopienas nolīgums, nozīmētu to, ka Tunisijas iestādes vairs nevarētu noteikt tarifus Eiropas aviosabiedrībām, kuras lido uz šo valsti, nedz arī iebilst pret tradicionālajiem ierobežojumiem attiecībā uz Kopienas aviosabiedrību īpašumtiesībām un kontroli.

13. Kopējās gaisa telpas starp Tunisiju un Eiropu komercpotenciāls tādējādi ir ievērojams gan patērētājiem, gan pārvadātājiem, gan lidostām. Turklāt, kā tas izriet no Euromed aviācijas[3] projektam veiktā pētījuma, esošie reglamentējošie noteikumi Tunisijā ir pietiekami spēcīgi un labi izstrādāti, lai paredzētu ātru tiesību aktu saskaņošanu, pamatojoties uz Kopienas standartiem, kas ir arī viens no galvenajiem šīs kopējās telpas mērķiem. Tunisijas aviācijas iestādes apņēmās veikt reformu, kurai par pamatu tiktu ņemts Eiropas modelis, lai uzraudzības un audita funkcijas nošķirtu no operatīvajām funkcijām. Tāpat jāsecina, ka aviācijas drošības un aeronavigācijas pakalpojumu jomā spēkā esošos standartus var pielīdzināt labākajiem Eiropas standartiem, ņemot vērā to atbilstību standartiem un praksei, kas ieteikti ICAO , EASA noteikumos, kā arī Eurocontrol drošības normatīvajām prasībām ( ESARR ). Šo regulatīvās konverģences procesu tuvināt Kopienas standartiem iedrošināja un atbalstīja Euromed aviācijas projekts, kas īstenoja īpaši Tunisijai pielāgotu tehniskās palīdzības plānu, lai risinātu šīs valsts vajadzības.

3. KOPIENAS PIEEJAS PRIEKšROCīBAS UN PIEVIENOTā VēRTīBA

14. Civilās aviācijas nozare (tostarp infrastruktūra, tirgus dalībnieki un citas nozares jomas) veido nozīmīgu Eiropas ekonomikas daļu. Gaisa pārvadātāji vieni paši rada apmēram 0,6 % no Eiropas Savienības pievienotās vērtības un nodarbina vairāk nekā 400 000 darbinieku (0,4 % no kopējā nodarbināto skaita ir nodarbināti nefinanšu tirgus ekonomikā)[4], savukārt visā transporta nozarē Eiropas Savienībā ir nodarbināti apmēram 3 miljoni darbinieku. Vienota aviācijas tirgus izveide 1990. gadu sākumā ir ievērojami veicinājusi nozares attīstību un efektivitāti un radījusi nozīmīgus ekonomiskus un sociālus labumus. No 1992. līdz 2003. gadam Kopienas iekšējo gaisa ceļu skaits ir palielinājies par vairāk nekā 40 %. Lielākajiem Kopienas pārvadātājiem no 1990. līdz 2003. gadam produktivitāte palielinājusies par 87 %[5]. Tunisija attiecīgi var vienīgi gūt labumu no tās pakāpeniskas integrācijas kopējā aviācijas tirgū un attiecīgi gūt priekšrocības no Eiropas Savienības pieredzes šajā jomā. Šā kopējā tirgus paplašināšana, pamatojoties uz satiksmes tiesību liberalizāciju apvienojumā ar tiesību aktu noteikumu saskaņošanu, radīs arī pievienoto vērtību Eiropas nozarei un tās patērētājiem.

15. Šajā posmā dalībvalstis ir kopumā vienojušās ar Tunisiju par ierobežojošiem gaisa pakalpojumu nolīgumiem, nosakot tiesisku regulējumu attiecībā uz tirgus atvēršanu un ierobežojot pārvadātājiem un pasažieriem pieejamās iespējas. Ir izveidoti mehānismi, ar kuriem nosaka pārvadāšanas jaudu pārvadātājiem, kuri jau tā ne vienmēr var brīvi noteikt savus tarifus. Līdzīgā kārtā šo divpusējo nolīgumu noteikumi neļauj Kopienas pārvadātājiem veikt lidojumus uz visām Tunisijas lidostām no visām Eiropas lidostām. Šobrīd spēkā esošā sistēma, kuras ietvaros tiek noslēgti divpusēji gaisa pakalpojumu nolīgumi starp ES dalībvalstīm un Tunisiju, traucē satiksmes maršrutu izveidi un nelabvēlīgi ietekmē konkrētus Kopienas pārvadātājus, kā arī patērētājus ES dalībvalstīs.

16. Kopējs nolīgums ar Eiropas Kopienu labotu šo situāciju, un tam sekojošais tiešu savienojumu skaita pieaugums starp ES un Tunisiju[6] ievērojami palielinātu tirdzniecības un tūristu plūsmu. Par piemēru ņemot Maroku un vienoto Eiropas tirgu, pirmajos gados pēc nolīguma īstenošanas ir paredzams pārvadājumu palielinājums par apmēram 15–20 % gadā. Apjoma ziņā šis palielinājums būtu apmēram 1,5 miljoni pasažieru. Šīs prognozes, ja vien pašreizējie makroekonomiskie apstākļi un politikas nemainīsies, neapšaubāmi būs jāpārskata, ņemot vērā lielo izaugsmes potenciālu, kas piemīt Tunisijas tirgum.

17. Tāpat paredzams, ka lielu daļu ekonomisko ieguvumu varēs baudīt Eiropas aviokompānijas un visa Eiropas ekonomika. Vēl tas varētu sekmēt Tunisijas pārvadātāju integrēšanos esošajās Kopienas gaisa pārvadātāju aliansēs, tādējādi radot iespēju izstrādāt integrētus produktus un uzlabot pasažieriem pieejamos pakalpojumus.

18. Līdztekus šai aviācijas tirgus atvēršanai jāveic arī tiesību aktu noteikumu tuvināšana konkrētās galvenajās jomās (piemēram, drošība, aizsardzība, vide un noteikumi par valsts atbalstu), tādējādi garantējot godīgu sacensību ar mērķi piemērot augstus aviācijas standartus abās pusēs Vidusjūrai. Attiecībā uz vides jautājumiem nolīgumam jābūt saskaņotam ar Kopienas apņemšanos veicināt gaisa transporta ilgtspējīgu attīstību. Tāpēc ir svarīgi panākt, ka nolīgums neierobežotu Eiropas Savienības spēju piemērot reglamentējošus vai ekonomiskus instrumentus, kas mazina gaisa satiksmes pieauguma nevēlamās sekundārās sekas it īpaši tādos aspektos kā klimata pārmaiņas, gaisa kvalitāte un trokšņa līmenis lidostu apkaimē. Šāds process, lai Tunisijas tiesību aktus tuvinātu Eiropas tiesību aktiem, var tikt īstenots tikai Kopienas mērogā. Tas saistīts ar pilnvaru piešķiršanu Eiropas Komisijai sarunu risināšanai, atļaujot tai risināt sarunas par kopēju aviācijas nolīgumu ar Tunisiju, kura galīgais mērķis ir pilnīga Tunisijas aviācijas tirgus integrācija Eiropas Savienības kopējā gaisa telpā.

19. Kopējas gaisa telpas ar Tunisiju izveide veicinās arī reģionālas integrācijas procesu, stiprinot ne tikai aviācijas sakarus ar Eiropas Savienību, bet arī aviācijas sakarus starp pašām Vidusjūras reģiona dienvidu valstīm. Tieši šis mērķis lika Eiropas Kopienai aviācijas nolīgumā ar Maroku ietvert ģeogrāfiska paplašinājuma klauzulu, lai veicinātu tādu valstu kā Tunisija dalību šajā kopējā gaisa telpā. Gaisa transporta savienojumu liberalizācija starp ES un Maroku, no vienas puses, un ES un Tunisiju, no otras puses, iespējams, tālākā nākotnē varētu veicināt aviācijas tirgus atvēršanu starp Tunisiju un Maroku. Arī tad, ja pamatmērķi ir identiski un tie mijiedarbojas savā starpā, pašreizējā situācijā šķiet būtu pareizāk risināt sarunas par šiem aviācijas nolīgumiem atsevišķi ar katru no Vidusjūras reģiona dienvidu valstīm, jo īpaši, lai aizsargātu Eiropas kaimiņattiecību politikas mērķus un atsauktos uz šo valstu vēlmi veidot „priviliģētākas divpusējas attiecības” ar Eiropas Savienību, kas arī pieļautu lielāku manevrēšanas spēju un individuālāku pieeju.

20. Uzticot Komisijai risināt sarunas ar Tunisiju, tiktu arī parādīta Eiropas Savienības apņēmība sasniegt Padomes 2005. gadā nosprausto politisko mērķi un atvērt ES aviācijas tirgu visām tās kaimiņvalstīm, ja līdztekus tiek īstenota tiesību aktu tuvināšana. Kopējas gaisa telpas izveide ar Tunisiju tādējādi veicinātu reģionālu sadarbību un visu Vidusjūras reģiona dienvidu valstu iekļaušanos aviācijas tirgū.

4. SECINĀJUMI

21. Komisija uzskata par svarīgu sniegt Tunisijai plašas iespējas, lai nostiprinātu sadarbību civilās aviācijas jomā. Kopējs aviācijas nolīgums ar šo valsti aptvertu gan tradicionālus gaisa pakalpojumu nolīgumu aspektus, gan arī izveidotu tālejošu pamatu, lai veicinātu sadarbību attiecībā uz drošības, aizsardzības un satiksmes pārvaldības tiesisko regulējumu, kā arī veicinātu sadarbību ar šīm valstīm rūpniecības jomā.

22. Civilās aviācijas nozare paver būtiskas iespējas sadarbības nostiprināšanai starp Tunisiju un Eiropas Savienību transporta nozarē un abpusēji izdevīgu attiecību veidošanai. Tālab tagad vajadzētu parūpēties par to, lai gaisa transports kļūtu par svarīgu jomu ciešākai sadarbībai starp ES un Tunisiju, radot vēl vienu piemēru tam, ka notiek integrācija Kopienas struktūrās un Eiropas tirgos.

23. Šis nolīgums būs svarīgs solis kopējas gaisa telpas izveidei starp Eiropas Savienību un tās kaimiņvalstīm Vidusjūras reģionā, un tas ir viens no svarīgākajiem Kopienas aviācijas ārējās politikas mērķiem un būtisks ES ārējās politikas elements. Nolīgums ar Tunisiju gaisa transporta jomā sniegtu ievērojamu pievienoto vērtību politiskā un ekonomiskā ziņā un varētu kalpot kā paraugs līdzīgiem nolīgumiem ar citām Vidusjūras reģiona dienvidu valstīm, kā arī veicinātu šo valstu reģionālo integrāciju.

24. Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija aicina Padomi pilnvarot Komisiju uzsākt sarunas, lai noslēgtu visaptverošu aviācijas nolīgumu ar Tunisiju par kopējas gaisa telpas izveidi ar Tunisiju. Komisija strādās ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un visiem interesentiem, lai turpmāk izstrādātu un sasniegtu mērķus, kas izvirzīti Padomes lēmuma priekšlikumā.

[1] COM (2005) 79, galīgā redakcija, 11.3.2005.

[2] ES un Tunisijas asociācijas nolīgumu parakstīja 1995. gada jūlijā.

[3] Euromed aviācijas projekta Tunisijā ekspertu grupas ziņojums (MED Nr. 2006/132-039).

[4] Eurostat, Statistics in focus , 37/2005, ISBN 1561-4840.

[5] Pielikums Komisijas paziņojumam „Attīstīt Kopienas aviācijas ārējās politikas programmu” COM (2005) 79, galīgā redakcija.

[6] Pēc Eiropas–Vidusjūras reģiona valstu nolīguma, kas ar Maroku tika parakstīts 2006. gada decembrī, pārvadāto pasažieru skaits pieauga par 18 % jeb gandrīz 8 miljoniem pasažieru, kas pārvadāti 2007. gadā starp ES un Maroku.