Ievads

Pirms 25 gadiem Eiropas Savienība un Vidusjūras dienvidu reģiona partneri apņēmās pārveidot Vidusjūras baseinu par dialoga, apmaiņas un sadarbības zonu, garantējot mieru, stabilitāti un labklājību. Barselonas deklarācijas 25. gadadiena mums atgādina, ka stiprināta Vidusjūras reģiona valstu partnerība joprojām Eiropas Savienībai ir stratēģisks mērķis, jo problēmas reģionā joprojām pastāv, un tās ir jārisina kopīgi, jo īpaši desmit gadus pēc Arābu pavasara. Rīkojoties kopīgi, atzīstot mūsu arvien pieaugošo savstarpējo atkarību un sadarbojoties partnerības garā, mēs kopējos izaicinājumus pārvērtīsim iespējās, mūsu kopējās interesēs.

Šim nolūkam un saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku, pirmo reizi izmantojot visu ES instrumentu klāstu un nebijušās iespējas, ko sniedz zaļā un digitālā pārkārtošanās, šajā kopīgajā paziņojumā tiek ierosināta jauna, vērienīga un inovatīva Vidusjūras reģiona programma, lai atsāktu mūsu sadarbību un realizētu mūsu kopīgā reģiona neizmantoto potenciālu. Atveseļošana pēc Covid-19 pandēmijas ir reta iespēja Eiropai un Vidusjūras reģionam strādāt pie kopīgas un uz iedzīvotājiem vērstas programmas un darbībām tās īstenošanai.

Vidusjūras dienvidu reģions saskaras ar pārvaldības, sociālekonomiskām, klimata, vides un drošības problēmām, un daudzu šo problēmu pamatā ir globālas tendences, tāpēc nepieciešama ES un dienvidu kaimiņreģiona partneru kopīga rīcība. Ilgstoši konflikti turpina radīt briesmīgas cilvēku ciešanas, izraisa liela skaita iedzīvotāju piespiedu pārvietošanu, smagi ietekmē veselu sabiedrību ekonomiskās un sociālās perspektīvas, jo īpaši valstīs, kas devušas patvērumu lielam bēgļu skaitam, un pastiprina ģeopolitisko konkurenci un ārēju iejaukšanos. Pārāk daudz cilvēku riskē ar savu dzīvību, mēģinot neatbilstīgi iekļūt ES, tādējādi veicinot nežēlīgu, noziedzīgu un vietējās kopienas destabilizējošu kontrabandas nozari. Terorisma, organizētās noziedzības un korupcijas draudi joprojām veicina nestabilitāti un apslāpē labklājību. Ekonomiskā izaugsme dienvidu kaimiņreģionā ir atpalikusi no demogrāfiskās izaugsmes. Šajā reģionā ir viens no zemākajiem reģionālās ekonomiskās integrācijas līmeņiem pasaulē. Dabas resursu neilgtspējīga izmantošana un klimata pārmaiņas apdraud piekļuvi ūdenim, pārtikai un enerģijai, paātrina pārtuksnešošanos un bioloģiskās daudzveidības zudumu, kā arī apdraud dzīvi un iztiku. Joprojām pastāv ievērojama ekonomiskā un dzimumu nevienlīdzība, un valdībām ir grūtības īstenot mūsdienu jauniešu vēlmes.

Šo problēmu risināšanas steidzamību vēl vairāk saasina Covid-19 pandēmija, kas ir spilgti parādījusi kopīgās vājās vietas un mūsu savstarpējo atkarību. Jaunā programma Vidusjūras reģionam ietver jaunas jomas un sadarbības veidus, kas noteikti krīzes laikā. Jaunā Vidusjūras reģiona programma sniedz iespējas veidot jaunas partnerības attiecībā uz zaļās un digitālās pārkārtošanās stratēģiskajām prioritātēm, un tās pamatā ir pārliecība, ka ilgtspējīgu labklājību un noturību var izveidot vienīgi ciešā partnerībā visā Vidusjūras reģionā. Mūsu partnerība būs balstīta uz kopīgām vērtībām un dialogu, un mūsu kopīgās sociālekonomiskās un politiskās programmas īstenošanas progresu, arī attiecībā uz reformām tādās jomās kā pārvaldība un tiesiskums, un makroekonomikas stabilitāte un uzņēmējdarbības vide. Jaunās programmas mērķis ir zaļa, digitāla, noturīga un taisnīga atveseļošana saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, Parīzes nolīgumu un Eiropas zaļo kursu.

Šajā paziņojumā ir noteikts mērķis turpmākajos gados izveidot taisnīgākas, labklājīgākas un iekļaujošās sabiedrības, kas sniedz priekšrocības iedzīvotājiem, jo īpaši jauniešiem.

Lai izmantotu šo impulsu, šajā kopīgajā paziņojumā ir piedāvāti šādi galvenie virzieni mūsu partnerībai:

-“Ekonomikas un investīciju plāns dienvidu kaimiņvalstīm” palīdzēs sekmēt ilgtermiņa sociālekonomisko atveseļošanu, veicinās ilgtspējīgu attīstību, risinās reģiona strukturālās nelīdzsvarotības problēmas un izmantos reģiona ekonomisko potenciālu. Plāns ietver konkrētas pamatiniciatīvas prioritārās nozarēs. Tā mērķis ir palielināt reģiona pievilcību ieguldītāju acīs. Mēs centīsimies stratēģiski iesaistīt starptautiskās finanšu iestādes (SFI), jo īpaši Eiropas Investīciju banku (EIB) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku (ERAB), Pasaules Banku, Starptautisko Valūtas fondu, kā arī reģiona un privātā sektora bankas. Lai šīs iniciatīvas izdotos, būtiska ir atkārtota apņemšanās īstenot un atbalstīt iekļaujošas sociālekonomiskas reformas, jo īpaši attiecībā uz uzņēmējdarbības vidi, ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un uz stabilitāti orientētu makroekonomikas politiku, kuras pamatā ir ilgtermiņa stratēģija.

Ekonomikas un investīciju plāns ir orientējošs un papildināms dokuments, un tas var attīstīties atkarībā no progresa, kas panākts politikas un politisko jautājumu jomā, kā arī divpusējās attiecībās starp partnervalstīm. Laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam atkarībā no attiecīgo juridisko pamatu stāšanās spēkā nākamajā daudzgadu finanšu shēmā un neizdarot pāragrus secinājumus par plānošanas procesa rezultātu, Komisija ierosina mobilizēt līdz 7 miljardiem EUR saskaņā ar Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (NDICI). Šis atbalsts ietver finansējumu EFIA+ garantijām un finansējuma apvienošanu Kaimiņattiecību politikas investīciju platformā, kas dienvidu kaimiņreģionā varētu palīdzēt mobilizēt privātos un publiskos ieguldījumus līdz 30 miljardu EUR apmērā.

-Spēku apvienošana, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām, samazinātu kaitīgas emisijas, izmantotu resursus ilgtspējīgi un paātrinātu zaļo pārkārtošanos. Mums ir jāgatavojas ilgtermiņa scenārijiem, kuros jauni mazoglekļa energoresursi pakāpeniski aizstāj fosilos kurināmos. Tādēļ Komisija partnervalstīm ierosinās visaptverošas iniciatīvas, kas veicina klimatneitrālus, mazoglekļa un atjaunojamus energoresursus, pamatojoties uz Eiropas zaļā kursa pamatelementiem, piemēram, Ūdeņraža stratēģiju. Prioritāte būs ieguldījumu veicināšana energoefektivitātē un atjaunojamajos energoresursos, kā arī jauns uzsvars uz tīra ūdeņraža ražošanu, tai skaitā ar atbilstīgiem regulatīviem un finanšu stimuliem un elektroenerģijas tirgu un tīklu reģionālu integrāciju. Tas veicinās mūsu Vidusjūras reģiona sabiedrisko ieguvumu saglabāšanu visu iedzīvotāju labā. Turklāt mēs saviem partneriem palīdzēsim uzlabot to klimatnoturību, konkrēti pastiprinot mūsu rīcību attiecībā uz pielāgošanos būtiskās neaizsargātās nozarēs, piemēram, lauksaimniecības un ūdensapgādes nozarē.

-Atkārtota apņemšanās ievērot tiesiskumu, cilvēktiesības un pamattiesības, vienlīdzību, demokrātiju un labu pārvaldību kā stabilas, taisnīgas, iekļaujošas un pārtikušas sabiedrības pamatu, ievērojot daudzveidību un iecietību. Cilvēktiesību, ieskaitot sociālās un darba tiesības, dzimumu līdztiesības un bērna tiesību ievērošana vairo iedzīvotāju uzticēšanos. Tiesiskums un spēcīgas iestādes, kas aizstāv tiesības un cīnās pret nevienlīdzību, veicina tautas un ekonomikas attīstību, sekmējot drošu un paredzamu uzņēmējdarbības vidi, palīdz piesaistīt ārvalstu tiešos ieguldījumus, palielina ekonomikas noturību un apkaro nabadzību un nevienlīdzību. Šo apņemšanos vēl vairāk stiprina demokrātiska pārvaldība un atsaucīgas valsts sistēmas, atbildīgas iestādes un korupcijas apkarošana. Neiecietības, rasisma, homofobijas, antisemītisma, pret musulmaņiem vērsta naida un citu ksenofobijas izpausmju apkarošanai, kā arī minoritāšu aizsardzībai joprojām jābūt kopīgai prioritātei visā reģionā. Īpaša uzmanība tiks pievērsta sieviešu nozīmes veicināšanai sabiedrībā un ekonomikā.

-Kopīga piespiedu pārvietošanas un neatbilstīgas migrācijas problēmu risināšana un efektīva un lietderīga likumīgās migrācijas priekšrocību izmantošana, darbojoties ar visaptverošu, pielāgotu un abpusēji izdevīgu partnerību starpniecību, aizsargājot migrantu un bēgļu tiesības saskaņā ar jauno Eiropas Imigrācijas un patvēruma paktu. Tas ir izšķiroši Eiropai un Vidusjūras dienvidu reģionam, kur migrācijas plūsmu ietekmi izjūt gan uzņemošās sabiedrības, gan tranzīta valstis. Ekonomikas un investīciju plāna uzlabotās iespējas un radītās darbvietas, īpaši sievietēm un jauniešiem, sekmēs tādu faktoru samazināšanu, kas izraisa neatbilstīgu migrāciju. Ir svarīgi rīkoties kopā kā partneriem.

-Atjaunota apņemšanās nodrošināt vienotību un solidaritāti starp ES dalībvalstīm, kā arī savstarpēja un kopīga apņemšanās un vienota rīcība ar dienvidu kaimiņreģiona partneriem ir priekšnosacījumi efektīvai Vidusjūras reģiona programmas īstenošanai. Tas īpaši attiecas uz centieniem atrisināt konfliktus un risināt kopīgas drošības problēmas, kā arī uz ekonomisko un nozaru sadarbību. Īpaši svarīga ir ES dalībvalstu pilnīga iesaistīšanās. To diplomātiskie tīkli, ilgstošā sadarbība drošības un attīstības jomā un spēja mobilizēt privāto sektoru būs neaizstājama, sasniedzot šajā paziņojumā noteiktos vērienīgos mērķus. Lai izveidotu tik vienotus centienus, mēs ierosinām ievērojami pastiprināt politisko un politikas dialogu visā Vidusjūras reģionā. Turpināsies centieni uzlabot reģionālo sadarbību ar Savienību Vidusjūrai kā centrālo elementu un atbalstīt apakšreģionālo un starpreģionālo sadarbību, jo sevišķi ar Āfrikas partneriem. Turklāt ES būs gatava izpētīt turpmāku reģionālo, apakšreģionālo vai trīspusējo sadarbību un kopīgas iniciatīvas starp partnervalstīm, cita starpā ņemot vērā neseno attiecību normalizēšanos starp Izraēlu un vairākām arābu valstīm.

Atjaunotā Vidusjūras reģiona partnerība kopā ar Ekonomikas un investīciju plānu ļaus ES un tās dienvidu kaimiņreģiona partneriem risināt daudzās problēmas, ar kurām šodien saskaras mūsu kopīgais reģions.

Jaunajā Vidusjūras reģiona programmā ir paredzēta virkne darbību šādās galvenajās politikas jomās:

1)tautas attīstība, laba pārvaldība un tiesiskums;

2)noturības stiprināšana, labklājības veidošana un digitālās pārkārtošanās iespēju izmantošana;

3)miers un drošība;

4)migrācija un mobilitāte;