EIROPAS KOMISIJA Briselē, 30.5.2018 COM(2018) 383 final 2018/0207(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido programmu “Tiesības un vērtības” {SEC(2018) 274 final}

{SWD(2018) 290 final}

{SWD(2018) 291 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Šajā priekšlikumā ir paredzēts, ka tas būs piemērojams no 2021. gada 1. janvāra, un tas tiek iesniegts 27 dalībvalstu Savienībai atbilstoši Eiropadomes 2017. gada 29. martā saņemtajam Apvienotās Karalistes paziņojumam par nodomu izstāties no Eiropas Savienības un Euratom, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu. ·Pamatojums un mērķi Eiropas Savienības mērķis ir veicināt mieru, stiprināt savas vērtības un savu tautu labklājību. Savienība balstās uz tiesību aktiem, un tās vērtības ir tās pastāvēšanas pamats. Šīs vērtības ir nostiprinātas ES līgumos, ES Pamattiesību hartā un ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām. Jo īpaši Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā ir norādīts, ka “Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība.” Turklāt 3. pantā ir noteikts, ka “Savienības mērķis ir veicināt mieru, stiprināt savas vērtības un savu tautu labklājību" un cita starpā "tā respektē savu kultūru un valodu daudzveidību un nodrošina Eiropas kultūras mantojuma aizsardzību un sekmēšanu”. Šajā sakarā Komisijas Pārdomu dokumentā par ES finanšu nākotni apliecināts, ka “no ES budžeta šie mērķi tiek atbalstīti, sadarbojoties ar valstu budžetiem un papildinot citus centienus Eiropas un valstu līmenī”. Minētās vērtības ietver jo īpaši pamattiesības, nediskrimināciju un līdztiesību, rasisma novēršanu un toleranci, cilvēka cieņas respektēšanu, tiesiskumu un tiesu neatkarību, kultūru daudzveidību, aktīvu pilsonisko sabiedrību, vārda brīvību un pilsoņu līdzdalību demokrātiskajā dzīvē. Turklāt piederības sajūta kopējam kultūras mantojumam, atmiņa un atcere ir priekšnosacījums līdzdalībai demokrātiskā sabiedrībā, kā arī stereotipu un sašķeltības likvidēšanā starp eiropiešiem. Šī Komisija ir noteikusi, ka demokrātisku pārmaiņu Savienība ir viena no Komisijas desmit politiskajām prioritātēm, un šajā nolūkā strādā pie tā, lai iedzīvotājus informētu par to, ko ES dara un kā tā darbojas, un lai vairotu uzticēšanos Savienībai. ES finansējums var radīt pievienoto vērtību un palīdzēt atbalstīt kopīgas Eiropas vērtības. Lai veicinātu Eiropas kopīgās vērtības un tiesības, ES ir kombinējusi vairākus instrumentus dažādās politikas jomās kā tiesību aktus, politikas virzienus un finansējumu. Jo īpaši šādas finansēšanas programmas ir parādījušas, ka tās ir stingri vērstas uz sabiedrību un nepārprotami saistītas ar Eiropas vērtībām: programma “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība”, programma "Eiropa pilsoņiem” un programma “Tiesiskums”. Pateicoties šīm programmām, ir gūti reāli panākumi, veicinot vērtības un īstenojot tiesības, ko ES tiesību akti piešķir iedzīvotājiem visā ES. Kā piemēru var minēt to, ka cilvēki labāk apzinās savas tiesības, kopīgo vēsturi un kultūru, ir paaugstinājies sieviešu nodarbinātības līmenis, tiek veicinātas un aizsargātas bērna tiesības, tiesu sistēmas ir kļuvušas efektīvākas pateicoties praktizējošiem juristiem, kuri zina, kā un kad ir jāpiemēro ES acquis, un pateicoties plašumā ejošai pārrobežu sadarbībai, ir palielinājusies pilsoņu demokrātiskā un pilsoniskā līdzdalība Savienības līmenī, kā arī izveidojusies dziļāka izpratne par dažādām atmiņām, kultūrām un tradīcijām un cieņpilna attieksme pret tām. Pateicoties Savienības tiesību aktiem, cilvēki var paļauties uz tiesību kopumu, neatkarīgu un efektīvu tiesu sistēmu un tiesiskuma ievērošanu. Izmantojot mērķorientētus līdzekļus, ES ir parādījusi savu stingro apņēmību cīnīties pret vardarbību pret sievietēm un bērniem, apkarot visas diskriminācijas formas, kā arī veicināt un aizsargāt personu ar invaliditāti tiesības un atbalstīt aktīvu un stipru pilsonisko sabiedrību ES. Neraugoties uz panākumiem, kas gūti ar esošajām programmām, attiecīgajās politikas jomās joprojām pastāv vairākas nepilnības, un ir radušās jaunas problēmas, kuras jārisina. Kopīgie problēmjautājumi, ar kuriem ES saskaras tiesiskuma, tiesību un vērtību jomā, ir divējādi: –Savienības aicinājumam būt par kopienu, kuras pamatā ir kopīgas vērtības un tiesības, kopīgs vēsturiskais un kultūras mantojums un cilvēku iesaistīšanās, traucē dažas jaunas izpausmes, kuras apšauba ideju par atvērtu, iekļaujošu, saistītu un demokrātisku sabiedrību, kurā pilsoniskā līdzdalība un tiesību izmantošana rada iespēju toleranti sadzīvot kopā. –Esošo ES finansēšanas programmu, kas vērstas uz vērtībām, tiesībām, pilsonību un tiesiskumu, sadrumstalotība un ierobežotie līdzekļi ierobežo ES spēju reaģēt uz esošajiem un jauniem izaicinājumiem. Sabiedriskās apspriešanas respondenti kā vienu no galvenajiem šķēršļiem, kas varētu kavēt esošajām programmām sasniegt to mērķus, ir norādījuši “nespēju apmierināt pieprasījumu budžeta līdzekļu trūkuma dēļ programmās”. Detalizētāka analīze atklāj vēl citas nepilnības.

–Cilvēki joprojām nevar pilnībā izmantot savas tiesības: joprojām pastāv nevienlīdzība un diskriminācija dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. Vardarbība joprojām ir realitāte daudzu sieviešu, bērnu un citu vardarbības riskam pakļauto cilvēku ikdienas dzīvē. –Ir jādara vēl vairāk, lai nodrošinātu to, ka visi iedzīvotāji ir informēti par ES vērtībām un ES pilsonības priekšrocībām, un jāmudina sasniegt augstāku politiskās un sabiedriskās līdzdalības līmeni un labāku izpratni par Savienību, tās vēsturi, kultūras mantojumu un daudzveidību. –Iedzīvotāji joprojām nav pilnībā informēti par tiesībām, kas izriet no ES pilsonības – tiesībām brīvi pārvietoties, saņemt konsulāro aizsardzību un vēlēšanu tiesībām – , tādējādi tiek kavēta iedzīvotāju politiskā un sabiedriskā līdzdalība. –Ekonomiskās krīzes, pastāvošā nevienlīdzība un izaicinājumi, piemēram, migrācija, ir likuši dažiem cilvēkiem apšaubīt pamattiesības un vērtības, kas ir Eiropas Savienības pamatā. Dažos gadījumos tiek apšaubīts arī tiesiskums, tiesu iestāžu pieejamība, pilsoniskās sabiedrības darbība un tiesu neatkarība. –Tiesu iestāžu sadarbība civillietās un krimināllietās ir nepietiekama, un tiesu iestāžu pieejamība dalībvalstīs joprojām ir apgrūtināta. Nepieciešams uzlabot rīkus salīdzināmas informācijas vākšanai par dalībvalstu tiesu sistēmu kvalitāti, neatkarību un efektivitāti. Galvenais šķērslis savstarpējai atzīšanai un tiesu iestāžu sadarbībai ir uzticēšanās trūkums citu dalībvalstu tiesu sistēmām. Ja šie problēmjautājumi netiks risināti, sekas varētu būt nopietnas, jo tiktu vājināta uzticēšanās demokrātijai un atbalsts vērtību un pamattiesību uzturēšanai. Šie problēmjautājumi ir kopīgi visām dalībvalstīm, un tiem ir pārrobežu dimensija. Lai arī rīcība valstu līmenī ir svarīga, dalībvalstīm atsevišķi nav pietiekamu iespēju risināt šos problēmjautājumus. ES vērtību un tiesību veicināšanai un aizsardzībai ir dziļa ietekme uz Savienības politisko, sociālo, kultūras, tiesisko un ekonomisko dzīvi, un tā sekmē to, ka ES ir reāla ietekme uz cilvēku ikdienu. Šajā jomā nepieciešams atbalstīt un pastiprināt rīcību ESlīmenī, lai novērstu pastāvošās nepilnības un jaunus izaicinājumus un nodrošinātu tiesību un vērtību veicināšanu, efektīvu aizsardzību un ievērošanu; tas arī palīdzēs pilnveidot iekšējo tirgu un veicinās labklājību un kohēziju ES. Tas arī ļaus ES spēlēt galveno lomu, aizsargājot un veicinot tās vērtības globālā līmenī, un sekmēt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu. Ņemot vērā iepriekš minēto, jaunās finansēšanas programmas “Tiesības un vērtības” mērķis būs aizsargāt un veicināt tiesības un vērtības, kas noteiktas ES līgumos un ES Pamattiesību hartā, tostarp atbalstot pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai saglabātu atvērtas, demokrātiskas un iekļaujošas sabiedrības. Šī jaunā programma kopā ar programmu “Tiesiskums” būs daļa no jauna ES budžetā paredzēta Tiesiskuma, tiesību un vērtību fonda, kas palīdzēs saglabāt atvērtas, demokrātiskas, plurālistiskas un iekļaujošas sabiedrības. Tas arī palīdzēs sniegt iedzīvotājiem iespējas, ar ES tiesiskuma telpas turpmāku attīstību aizsargājot un sekmējot tiesības un vērtības. ·Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Tiesiskuma, tiesību un vērtību fonds dod tiešu ieguldījumu vairāku Eiropas Komisijas prioritāšu īstenošanā, jo īpaši tiesiskuma un pamattiesību telpas, kuras pamatā ir savstarpēja uzticēšanās, padziļinātāka un taisnīgāka iekšējā tirgus un demokrātisku pārmaiņu, izaugsmes un nodarbinātības Savienības izveidē. Jaunā programma atbilst Eiropas sociālo tiesību pīlāram, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija kopīgi izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Pīlārs attiecas uz jaunu un efektīvāku tiesību nodrošināšanu pilsoņiem, pamatojoties uz 20 pamatprincipiem, tostarp dzimumu līdztiesību, iespēju vienlīdzību, atbalstu bērniem vai cilvēku ar invaliditāti iekļaušanu. Pilsonība ir laba politikas joma, kurā attīstīt sinerģiju starp pašreizējām izglītības, kultūras un ES pilsonības finansēšanas programmām. Ciešāku sinerģiju starp programmu “Eiropa pilsoņiem” un programmu “ Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” varētu panākt, īstenojot ciešāku tematisko sadarbību, piemēram, rasisma apkarošanas, vienlīdzības, kultūras mantojuma, atceres un kultūru daudzveidības jomā. Atceres pasākumi, pilsētu sadraudzība vai Eiropas mēroga tīkli ir paredzēti perspektīvas paplašināšanai un Eiropas piederības un Eiropas identitātes izjūtas attīstīšanai. ·Saskanība ar citām Savienības politikas jomām Tiesiskuma, tiesību un vērtību fonds un tam pakārtotās divas finansēšanas programmas palīdzēs stiprināt un uzturēt ES vērtības, ievērot tiesiskumu un atbalstīt atvērtu, demokrātisku, iekļaujošu un radošu sabiedrību, kā to sagaida Eiropas iedzīvotāji. Jau saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem dalībvalstīm tiek prasīts parādīt, ka to noteikumi un procedūras ES līdzekļu finanšu pārvaldībai ir pietiekami stingri un ka ES līdzekļi tiek pietiekami aizsargāti pret ļaunprātīgu izmantošanu vai krāpšanu. Tikai neatkarīgas tiesas, kas atbalsta tiesiskumu un juridisko noteiktību visās dalībvalstīs, var galu galā garantēt to, ka līdzekļi no ES budžeta ir pietiekami aizsargāti. Pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību darbību (LESD) 322. pantu, Komisija ir ierosinājusi regulu par Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs. Jaunā regula papildinās instrumentus, kuru mērķis ir atbalstīt ES kopīgās vērtības, tai skaitā šo programmu. Ar programmu “Tiesības un vērtības” finansēs politiku, kas attiecas uz vērtībām un tiesībām un kas vērsta uz cilvēku dzīvi un līdzdalību. Ņemot to vērā, programmai būs cieša sinerģija ar vairākiem politikas virzieniem un to finansēšanas programmām. Ir vērts īpaši izcelt šādas sinerģijas. –Sinerģija ar nodarbinātības, sociālajām un izglītības politikas virzieniem Nākamais Eiropas Sociālais fonds Plus būs viens no galvenajiem kopas “Ieguldījumi cilvēkos un vērtībās” elementiem. Šis elements sniegs atbalstu iedzīvotājiem, ieguldot: cilvēkkapitālā, (jauniešu) nodarbinātībā, sociālajā inovācijā, digitālo pamatprasmju apgūšanā, migrantu integrācijā, vistrūcīgāko personu sociālajā iekļaušanā un augsta cilvēku veselības aizsardzības līmeņa nodrošināšanā. Tiks attīstītas vai nostiprinātas potenciālas sinerģijas, jo īpaši, lai veicinātu dzimumu līdztiesību un vienlīdzīgas iespējas nepietiekami pārstāvētām grupām, piemēram, romiem, un veicinātu sociālo taisnīgumu, ES vērtības un pamattiesību ievērošanu.

Var stiprināt sinerģiju ar programmu “Erasmus +”, ņemot vērā to, ka “Erasmus +” arī atbalsta nelabvēlīgā situācijā esošas grupas, piemēram, jauniešus ar invaliditāti, sniedzot tiem labāku piekļuvi izglītībai, atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir panākt lielāku sociālo integrāciju, un veicina kopīgas vērtības ar izglītības palīdzību. Jau esošā sinerģija ar programmu “Radošā Eiropa” tiks saglabāta un pastiprināta, jo īpaši attiecībā uz kultūras mantojumu un kultūru daudzveidību. –Sinerģija ar ārpolitiku, attīstības sadarbību un paplašināšanās politiku Vērtību un tiesību veicināšana notiks ne tikai ES, bet arī globālā līmenī, tostarp izmantojot saiknes ar ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu. Šajā sakarā būtu jāattīsta sinerģiju jo īpaši ar ES ārējo darbību daudzpusējā līmenī, kā arī attīstības sadarbības palīdzības un paplašināšanās politikas jomā, lai nodrošinātu saskaņotību tajā, kā tiek veicinātas cilvēktiesības, tiesiskums, dzimumu līdztiesība, diskriminācijas apkarošana un tolerance. –Sinerģija ar Vienoto tirgu Jaunā Vienotā tirgus programma sniegs atbalstu iedzīvotājiem un patērētājiem iekšējā tirgū, tādējādi palīdzot uzlabot viņu tiesības un sniedzot viņiem iespējas. Šajā sakarā tā papildinās darbības, kuras finansētas no programmas “Tiesības un vērtības”, kas ir īpaši vērsta uz iespēju sniegšanu cilvēkiem. Finansējot darbības uzņēmējdarbības tiesību, līgumtiesību un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā, jaunā Vienotā tirgus programma papildinās programmu “Tiesiskums” un sniegs tiešu ieguldījumu ES politikas īstenošanā tādās jomās kā tiesiskums un ES tiesiskuma telpas izveide. Tas pats attiecas uz patērētāju politiku. –Sinerģija ar migrāciju, robežu pārvaldību un drošību Programma “Tiesības un vērtības” palīdzēs risināt dažādas problēmas, kas apdraud sociālo kohēziju ES. Šī programma atbalstīs darbības nolūkā apkarot un novērst rasismu, ksenofobiju, naida runu un vardarbīgu ekstrēmismu, tādējādi plašākā nozīmē veicinot cīņu pret radikalizāciju un terorismu. Veicinot un aizsargājot bērnu tiesības neaizsargātās situācijās (tostarp migrācijā), novēršot vardarbību pret sievietēm un bērniem un atbalstot diskriminācijas apkarošanas pasākumus, šī programma arī veicina prioritātes un mērķus, kas saistīti ar migrācijas labāku pārvaldību, iekļaušanas veicināšanu un cilvēku tirdzniecības apkarošanu. –Sinerģija ar vides politiku Ar veselību saistīto jautājumu iekļaušana programmā “Tiesības un vērtības” papildinās ar veselību saistīto jautājumu iekļaušanu ES vides politikā, tostarp pasākumos, kuriem ir vides veselības dimensija saskaņā ar LIFE regulu. –Klimata jomas iekļaušana Komisijas priekšlikumā 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmai ir noteikts daudz vērienīgāks uzdevums attiecībā uz klimata jautājumu iekļaušanu visās ES programmās, klimata mērķu sasniegšanai kopumā paredzot atvēlēt 25 % no ES izdevumiem. Šīs programmas devumam minētā vispārējā mērķa sasniegšanā tiks sekots, izmantojot ES klimata marķiera sistēmu atbilstīgā iedalījuma līmenī, tai skaitā izmantojot vairākas precīzas metodikas, kur tādas būs pieejamas. Komisija turpinās katru gadu sniegt informāciju saistību apropriāciju izteiksmē, izstrādājot gada budžeta projektu. Lai atbalstītu to, ka tiek pilnībā izmantots programmas potenciāls klimata mērķu sasniegšanā, Komisija centīsies noteikt attiecīgās darbības visā programmas sagatavošanas, īstenošanas, pārskatīšanas un izvērtēšanas procesā. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE ·Juridiskais pamats Priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 16. panta 2. punkts, 19. panta 2. punkts, 21. panta 2. punkts, 24. pants, 167. panta 5. punkts un 168. pants. Šo pantu apvienojums ir nepieciešams, lai turpinātu atbalstīt pašreizējās programmās izstrādāto un īstenoto politiku. Nav paredzēts paplašināt darbību uz jaunām politikas jomām. Tas, ka tiek izmantots vairāk nekā viens pants, ir nepieciešams, lai visaptverošā veidā sasniegtu programmas vispārīgos mērķus un pieņemtu vienkāršāku un efektīvāku pieeju finansēšanai. Saskaņā ar LESD 16. panta 2. punktu Savienībai ir pilnvaras paredzēt pasākumus par fizisko personu aizsardzību attiecībā uz Savienības iestāžu un struktūru veikto personas datu apstrādi, kā arī personas datu apstrādi, ko veic dalībvalstis saistībā ar Savienības tiesību aktu darbības jomu, un noteikumus par šādu datu brīvu apriti. Šis Līguma noteikums ir šā priekšlikuma juridiskais pamats. 19. panta 2. punktā paredzēts, ka var pieņemt veicināšanas pasākumus nolūkā atbalstīt dalībvalstu rīcību, lai cīnītos pret diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, tostarp tādas darbības, kas veicina sieviešu un vīriešu līdztiesību un atbalsta bērnu tiesības. Šis Līguma noteikums ir šā priekšlikuma juridiskais pamats. LESD 21. panta 2. punktā paredzēts, ka Savienība var pieņemt pasākumus, lai sekmētu pilsoņu tiesības brīvi pārvietoties un dzīvot dalībvalstīs. Šo pantu var attiecināt arī uz darbībām, kuru mērķis ir informēt pilsoņus un iestādes par tiesībām uz diplomātisko un konsulāro aizsardzību un balsstiesībām, jo šīs tiesības faktiski veicina pilsoņu tiesību brīvi pārvietoties un uzturēties izmantošanu.

Demokrātiska iesaiste, pilsoniskā līdzdalība un pilsoniskās sabiedrības veicināšana ir svarīgi elementi ES pilsonības jēdzienā un tiesībās brīvi pārvietoties un dzīvot ES, kā noteikts 21. panta 1. punktā. Šajā sakarā tie ir tiesību brīvi pārvietoties un dzīvot ES izšķirīgi faktori un veicinātāji. LESD 24. pantā ir paredzētas pilsoņu iniciatīvu tiesības LES 11. panta nozīmē. Tas ir šā priekšlikuma juridiskais pamats tādā nozīmē, ka tas atbalsta tehniskā un organizatoriskā atbalsta finansēšana, lai īstenotu Regulu [(ES) Nr. 211/2011], tādējādi atbalstot pilsoņu tiesību uzsākt un atbalstīt Eiropas pilsoņu iniciatīvas īstenošanu. LESD 167. pants nosaka, ka Savienība veicina dalībvalstu kultūru uzplaukumu, respektējot to nacionālās un reģionālās atšķirības un vienlaikus pievēršot uzmanību kopīgajam kultūras mantojumam. Savienības veiktās darbības veicina dalībvalstu sadarbību un papildina to darbības tādās jomās kā, piemēram, zināšanu uzlabošana par Eiropas tautu kultūru un vēsturi un šo zināšanu izplatīšana, kā arī Eiropas nozīmes kultūras mantojuma saglabāšana un aizsardzība. Tādēļ LESD 167. panta 5. punkts ir šā priekšlikuma juridiskais pamats. LESD 168. pantā paredzēts nodrošināt augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni un Savienības rīcību, kas papildina dalībvalstu politiku un ir vērsta uz to, lai veiktu slimību profilaksi un novērstu draudus fiziskajai un garīgajai veselībai. Vardarbība, tostarp pret bērniem un sievietēm, apdraud fizisko un garīgo veselību. Bērni ir visneaizsargātākie iedzīvotāji, un viņiem vajadzīgs augstāks aizsardzības līmenis pret šiem draudiem, kam bieži ir pārrobežu raksturs. Vardarbība pret sievietēm arī ir būtisks drauds no šīs vardarbības cietušo fiziskajai un garīgajai veselībai, kam vajadzīgs augsts aizsardzības līmenis. Tādēļ LESD 168. pants ir šā priekšlikuma juridiskais pamats. ·Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Lai veicinātu un aizsargātu vērtības, ir vajadzīgi transnacionāli sadarbības mehānismi un tīklošanas iespējas. Dalībvalstis, rīkojoties atsevišķi, parasti to nevar sasniegt. Daudzās jomās, piemēram, līdztiesības un nediskriminācijas vai pilsonības jomā, personas ir aizsargātas ar Savienības tiesībām un tiesību aktiem, bet nav pietiekami informētas par savām tiesībām. Tikai uzlabojot izpratni, apmainoties ar labāko praksi un nodrošinot apmācības ES līmenī, būs iespējams sasniegt cilvēkus visās dalībvalstīs, informēt administratīvās struktūras/iestādes un sniegt konsekventu informāciju. Tajā pašā laikā rīcība ES līmenī rada apjomradītus ietaupījumus, nodrošina darbību kvalitāti un garantē, ka dalībvalstis visā ES konsekventi interpretē un saskaņoti piemēro tiesību aktus. Finansējums valsts vai reģionu līmenī attiecībā uz darbībām, kas veicina ES iedzīvotāju līdzdalību, ir ļoti ierobežots, un atceres pasākumu finansējums daudzās ES valstīs ir vēl mazāks. Pat tad, ja atbalsta saņēmēji saņem finansējumu līdzīgām darbībām, alternatīvi finansējuma avoti nepiešķir prioritāti pilsonības un atceres veicināšanai ES līmenī. Ieinteresēto personu ierobežotā vai neeksistējošā spēja īstenot līdzīgus projektus bez ES finansējuma ilustrē saņēmēju atkarību no šādiem fondiem. ·Proporcionalitāte Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo tajā ir paredzēts vienīgi tas, kas nepieciešams noteiktā mērķa sasniegšanai Eiropas līmenī, un šim nolūkam vajadzīgie pasākumi. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI ·Retrospektīvie izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude Programmas “Tiesības, vienlīdzība un pilsoniskums ” (REC) vidusposma izvērtējums liecina, ka programmas vispārīgā mērķa un konkrēto mērķu pamatā esošās problēmas un cēloņi joprojām ir aktuāli. REC programmas sākumā apzinātās kopējās atbalsta vajadzības vēl nav pilnībā apmierinātas, un tās joprojām ir aktuālas. Kopumā REC programma ir pienācīgi vērsta uz attiecīgajām grupām, bet īstenošanas gaitā būtu jāveic šo grupu vajadzību sistemātiskāka analīze. Turklāt tika konstatētas arī problēmas saistībā ar iespēju vienlīdzību (līdzekļu sadalījums saņēmēju grupās, līdztiesības iestāžu iesaistīšana, dzimumu līdztiesība, bērnu tiesību iekļaušana un cilvēku ar invaliditāti tiesību iekļaušana) plānošanā, īstenošanā un uzraudzībā. Koordinēšana un informācijas apmaiņa starp ES programmām un projektiem būtu noderīga, lai nodrošinātu to turpmāku saskaņotību. REC programmas īstenošanas progress ir bijis apmierinošs finanšu īstenošanas un programmas pasākumu ietekmes uz dalībniekiem ziņā. REC programmas sasniegumu analīze liecina, ka grupām, kas piedalās programmā finansētās darbībās, tagad ir labāka izpratne par Savienības tiesību aktiem un politiku. Atbalsta saņēmēji sniedza lielākoties pozitīvu novērtējumu par darbībām, kurās tie ir piedalījušies, bet ir iespējams uzlabot šo darbību ilgtspēju. REC programmas veicināšanai īstenotie komunikācijas pasākumi lielā mērā ir bijuši veiksmīgi. Tomēr ir jāturpina centieni, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegti visi potenciālie pieteikumu iesniedzēji visās dalībvalstīs. Jaunās programmas būtisks sasniegums salīdzinājumā ar iepriekšējām programmām ir bijis mazāks slogs atbalsta saņēmējiem laika un naudas izteiksmē: apsekotie atbalsta saņēmēji ziņo, ka gan priekšlikumu sagatavošana, gan pasākumu īstenošana ir kļuvusi mazāk apgrūtinoša. Īstenošanas pasākumu veidi (darbības dotācijas, rīcības dotācijas, tiešās dotācijas un iepirkums) atbilst programmas mērķiem un to ieinteresēto personu vajadzībām, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu. REC finansējuma regula nodrošināja lielu elastību, ļaujot izmantojot ierobežotus uzaicinājumus, jo īpaši gadījumos, kas saistīti ar plaša mēroga izpratnes veicināšanas kampaņu īstenošanu par datu aizsardzību un vardarbības novēršanu . Programmas atbalsta saņēmēji pauda bažas par pieteikšanās procesa, ieviešanas un ziņošanas pienākumu un mehānismu efektivitāti. Vienkāršošana ir joma, kurā vēl aizvien ir iespējami uzlabojumi. Programmas “Eiropa pilsoņiem” izvērtējumi un pētījumi par iepriekšējiem 10 gadiem liecina, ka šai programmai ir bijusi svarīga nozīme kā vienīgajai ES programmai, kas tieši vērsta uz iedzīvotājiem un iesaista tos, izmantojot augšupēju pieeju. Programmas “Eiropa pilsoņiem 2014.–2020. gadam” vidusposma izvērtējums liecināja, ka tās mērķi bija un joprojām ir aktuāli attiecībā uz risināmajām problēmām, proti, veicināt iedzīvotāju izpratni par Savienību, tās kopīgo vēsturi un daudzveidību, kā arī veicināt Eiropas pilsonību un uzlabot apstākļus pilsoniskajai un demokrātiskajai līdzdalībai Savienības līmenī. Šie divi virzieni ir ne tikai papildinoši, bet arī savstarpēji atbalstoši, ņemot vērā pagātnē gūtās pieredzes saistību ar Eiropas nākotnes plāniem. Lielais “Eiropa pilsoņiem” projektu tiešo un netiešo dalībnieku skaits liecina, ka programma ir bijusi efektīva ar salīdzinoši zemām izmaksām. Lielais pieprasījums no dotāciju pieteikuma iesniedzēju puses pierāda, ka pastāv iespējas papildu finansējumam, un to pieprasīja ieinteresētās personas, ar kurām apspriedās izvērtējuma laikā. Eiropas Parlaments 2017. gada marta ziņojumā par programmas “Eiropa pilsoņiem 2014.–2020. gadam” īstenošanu pauda stingru atbalstu programmai un aicināja ievērojami palielināt budžetu. Programma “Eiropa pilsoņiem” ir pierādījusi savu pievienoto vērtību ES līmenī, pateicoties tās ietekmei uz dalībniekiem un tās lomai, kas papildina citas ES finansējuma programmas un politikas iniciatīvas attiecībā uz izglītību, kultūru un ES pilsonību. Identificētie programmas aspekti, kas jāuzlabo, ietver jo īpaši programmas redzamību, uzraudzības rādītāju pārskatīšanu un spēcīgākas sinerģijas attīstīšanu ar citām attiecīgajām ES finansējuma programmām un iniciatīvām. ·Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanās stratēģija, kas atbalsta programmas sagatavošanas darbu, ietvēra: i) sabiedrisko apspriešanos par vērtībām un mobilitāti, un par priekšlikumu par daudzgadu finanšu shēmu laikposmam pēc 2020. gada; ii) sabiedriskās apspriešanās par pašreizējo finansēšanas programmu vidusposma izvērtējumu; un iii) vairākas ad hoc apspriedes, ko Komisija organizēja apaļā galda sarunu veidā ar ieinteresētajām personām, kā arī konferences un seminārus. Atklātā sabiedriskā apspriešana par ES fondiem vērtību un mobilitātes jomā Apspriešana notika, izvērtējot esošās ES finanšu programmas vairākās politikas jomās, un tajā pievērsās jo īpaši pievērsās pašreizējiem darbības rezultātiem un sagaidāmajiem problēmjautājumiem. Sabiedriskās apspriešanas par ES fondiem vērtību un mobilitātes jomā mērķis bija vākt visu ieinteresēto personu viedokļus par to, kā visefektīvāk izmantot katru eiro no ES budžeta. Sabiedriskā apspriešana par ES fondiem vērtību un mobilitātes jomā bija pieejama no 2018. gada 10. janvāra līdz 2018. gada 9. martam 23 oficiālajās ES valodās.

Sabiedriskās apspriešanas par ES fondiem vērtību un mobilitātes jomā rezultātā Komisija saņēma pavisam 1839 atbildes no visas Eiropas. No tiem 52 % respondentu bija pieredze ar programmu “Erasmus+” un 43 % bija respondenti bija saskārušies ar programmu “Radošā Eiropa”. No katras dalībvalsts tika saņemta vismaz viena atbilde, savukārt visaktīvākie respondenti bija no Vācijas (24,4 %), kam sekoja Francija (8,7 %), Beļģija (7,7 %) un Spānija (5,4 %). No 1839 saņemtajām atbildēm, kas tika saņemtas, izmantojot tiešsaistes aptaujas lapu, 65,2 % (1199) bija no organizācijām un 34,8 % (640) no fiziskām personām. Viedokļos dalījās plašs ieinteresēto personu loks: no 1199 organizāciju sniegtajām atbildēm 355 (19,3 %) bija no nevalstiskajām organizācijām, platformām vai tīkliem, 270 (14,7 %) – no privātiem uzņēmumiem (galvenokārt mikrouzņēmumiem un maziem uzņēmumiem) un 127 (6,9 %) – no pētniekiem un akadēmiskajās aprindām. Turpmāk apkopotā analīze ir vērsta uz respondentiem, kam ir pieredze ar šādām ES programmām: 1. programma "Eiropa pilsoņiem” un/vai 2. programma „Tiesības, vienlīdzība un pilsonība”, un/vai 3. programma “Radošā Eiropa”, un/vai 4. programma “Tiesiskums”. Turpmāk ir sniegti daži no galvenajiem rezultātiem. –Saskaņā ar respondentu teikto, “Eiropas identitātes un kopīgo vērtību stimulēšana” un “tiesību un līdztiesības sekmēšana” ir svarīgi kopējās politikas problēmjautājumi (kas ierindojās sniegto atbilžu pirmajā četriniekā), ka jārisina katrā no četrām programmām. “Atbalsts aktīvam pilsoniskumam, demokrātiskai līdzdalībai sabiedrībā un tiesiskumam” un “sociālās iekļaušanas un taisnīguma veicināšana” arī atzīti par svarīgiem problēmjautājumiem, kas risināmi attiecīgajās programmās, taču kā mazāk būtiski programmā “Radošā Eiropa”, kurā nozīmīgāki ir ekonomiski un kultūras daudzveidības problēmjautājumi. –“Atbalsts inovācijām”, “Eiropas kultūras daudzveidības un kultūras mantojuma veicināšana”, “Eiropas identitātes un kopīgo vērtību stimulēšana” tiek uzskatīti par politikas virzieniem, kas pilnībā vai diezgan labi risina problēmjautājumus, ar kuriem saskaras puse vai vairāk respondentu, kam ir pieredze ar attiecīgajām četrām programmām. Tāpat 52 % respondentu, kam bija pieredze ar programmu “Radošā Eiropa”, uzskatīja, ka politika “atbalstīt Eiropas kultūras un radošo nozaru konkurētspēju” pilnībā vai diezgan labi risina problēmjautājumus. –Apmēram 80 % respondentu, kam bija pieredze ar visām četrām iepriekš minētajām ES programmām, atzīmēja, ka šīs programmas rada pievienoto vērtību lielā vai diezgan lielā mērā, salīdzinot ar to, ko dalībvalstis varētu sasniegt valsts, reģionu un/vai vietējā līmenī. –Respondentu norādītie galvenie šķēršļi, kas varētu kavēt ar esošajām programmām/fondiem sasniegt to mērķus, ir ļoti līdzīgi, neatkarīgi no programmas: “nespēja nodrošināt pieprasījumu budžeta līdzekļu trūkuma dēļ programmās”; “nepietiekams atbalsts maza mēroga ieinteresētajām personām”; “atbalsta trūkums pirmreizējiem pieteikuma iesniedzējiem”. –Respondenti, kuriem ir pieredze ar vienu vai vairākām no četrām ES programmām, ir piekrituši tam, ka svarīgākie soļi administratīvo procedūru vienkāršošanā un saņēmēju administratīvā sloga mazināšanā ir izmantot vienkāršākas pieteikuma veidlapas, atvieglot strukturētu sadarbības tīklu un partnerību veidošanu, atvieglot pārnozaru darbību finansēšanu un uzlabot koordināciju starp dažādām programmām/fondiem. Ietekmes novērtējums Ietekmes novērtējums tika sagatavots ar mērķi analizēt iespējamo Eiropas kultūras, tiesību un vērtību programmu, kas ietver 2014.–2020. gada programmu „Tiesības, vienlīdzība un pilsonība”, programmu "Eiropa pilsoņiem”, programmu “Radošā Eiropa” un programmu “Tiesiskums”. Komisija nolēma par labu atsevišķai programmai “Radošā Eiropa” un par Tiesiskuma, tiesību un vērtības fonda ar tam pakārtotām divām finansēšanas programmām izveidi: programmu “Tiesiskums” un programmu “Tiesības un vērtības”. Ietekmes novērtējums joprojām ir spēkā visu šo iniciatīvu pamatošanai. 2018. gada 20. aprīlī Regulējuma kontroles padome sniedza labvēlīgu atzinumu par pievienoto ietekmes novērtējumu. Padome iekļāva ieteikumu ziņojuma turpmākai uzlabošanai, daži pamataspekti ir, piemēram, pilnībā izmantot izvērtējuma rezultātus un konstatējumus, labāk formulēt turpmākās prioritātes un izskaidrot ietekmi, kas sagaidāma no izmaiņām īstenošanas mehānismos. Šie aspekti tika uzsvērti Ietekmes novērtējuma galīgajā versijā. Ietekmes novērtējumā ir apkopota pieredze, kas gūta no programmas “Radošā Eiropa”, programmas „Tiesības, vienlīdzība un pilsonība”, programmas "Eiropa pilsoņiem” un programmas “Tiesiskums”, un ierosināta jauna struktūra. Tajā arī izpētīti īstenošanas mehānismi, kas sekmēs ES vērtības un kultūru, sasniedzot efektivitātes, elastīguma, sinerģijas un vienkāršošanas mērķus, kuri ir nosprausti jaunajā daudzgadu finanšu shēmā. Vidusposma izvērtējuma rezultāti ir pienācīgi ņemti vērā. Visas izvērtētas programmas uzrādīja skaidru pievienoto vērtību. Ar jauno klasteru sistēmu būs iespējams turpināt izmantot pašreizējās programmas potenciālu, lai sekmētu ES vērtības un palielinātu ES pievienoto vērtību. Tika analizēti trīs galvenie scenāriji. –Pašreizējais stāvoklis, saglabājot četras finansēšanas programmas ES budžeta apakšklasterī “Vērtības”, proti, programmu „Tiesības, vienlīdzība un pilsonība”, programmu “Tiesiskums”, programmu “Radošā Eiropa”, programmu "Eiropa pilsoņiem”.

–Kā alternatīvu pašreizējai situācijai un pamatscenārijam otrajā scenārijā ierosināts veidot sinerģiju starp esošajām programmām un apvienot tās, izveidojot vienotu politisku ES vērtību kontekstu, kam pakārtotās divas finansēšanas programmas: Eiropas Kultūras, tiesību un vērtību programmu un programmu “Tiesiskums”. –Trešais scenārijs paredzēja vienas finansēšanas programmas izveidi, kas attiektos uz visām četrām iepriekš uzskaitītajām programmām. Pamatscenārijs: pašreizējais stāvoklis ar četrām finansēšanas programmām un proporcionāla budžeta samazinājums par 15 % Pamatscenārija un iespējamā pieejamā finansējuma samazinājums par 15 % analīze parāda, ka politikas virzienu īstenošanā būtu vērojamas negatīvas sekas. Konkrēti: samazinājums 15 % apmērā programmai “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” novestu pie tā, ka katru gadu būtu jānosaka prioritātes, t.i., vienu gadu finansējums tiktu koncentrēts dažās politikas jomās, un turpmākajos gados tiktu veicinātas citas politikas jomas, kas būtu pretrunā ar pieaugošajām vajadzībām. Šis samazinājums nozīmētu arī to, ka tiktu samazināti līdzekļi pētījumiem, datu vākšanai, izpratnes veidošanas kampaņām utt., proti, pasākumiem, kas nepieciešami rūpīgai un uz pierādījumiem balstītai politikas un tiesību aktu izstrādei. Samazinājums 15 % apmērā programmas “Eiropa pilsoņiem” sākotnējo budžetu samazinātu līdz 157 miljoniem EUR, kas ir nepietiekami Komisijas saistību izpildei, lai iedzīvotājiem ierādītu centrālo vietu Eiropas procesā. Vairs nevarētu nodrošināt dalībnieku kritisko masu un darbību ģeogrāfisko tvērumu, kas nepieciešams plānotās ietekmes sasniegšanai. Nemainīgs budžeta piešķīrums (pamatojoties uz 2017. gada budžetu) nodrošinātu nepārtrauktību, bet ar ierobežotu ietekmi. Finansējuma samazinājums 15 % apmērā programmas “Radošā Eiropa” apakšprogrammai MEDIA neizbēgami nozīmētu vienkāršošanu un koncentrēšanos uz nelielu darbību skaitu. Finansējuma samazinājums neproporcionāli ietekmētu valstis ar zemu ražošanas jaudu un/vai valstis ar ierobežotu ģeogrāfisko vai valodu telpu. Tāpat tiktu samazināts mācību pasākumu skaits speciālistiem audiovizuālajā jomā un ES kopražojumu – darbu, kas gūst lielāku pārrobežu atsaucību –, skaits. Kinooperatoru tīkla tvēruma samazināšana negatīvi ietekmētu ES iedzīvotāju, jo īpaši no Centrālās Eiropas un Austrumeiropas valstīm, piekļuvi darbiem ar Eiropas saturu, kas nav tapuši attiecīgajā valstī. Samazinājums 15 % apmērā programmas “Radošā Eiropa” apakšprogrammai “Kultūra” atņemtu iespēju sasniegt kritisko masu, lai reaģētu uz kultūras un radošo nozaru vajadzībām. Tas jo īpaši nozīmētu mazāku Eiropas pievienoto vērtību un attiecīgi mazāku ietekmi uz kultūras daudzveidību, mazāk iespēju pārrobežu sadarbībai, mazāk tirgus iespēju un karjeras iespēju speciālistiem no kultūras un radošajām nozarēm. Tiktu samazināta sociālā ietekme, un varētu nākties programmas pieejamību starptautiskiem dalībniekiem ierobežot līdz pirms 2014. gada līmenim un atteikties no ES galveno pierobežas partnervalstu līdzdalības. Tiktu apdraudēta finanšu garantija kultūras un radošajām nozarēm, kas tām nodarītu lielu kaitējumu, jo īpaši austrumu valstīs, kurās finanšu tirgi ir vājāk attīstīti un attiecīgi ir mazāk iespēju piekļūt finansējumam. Ietekmes novērtējumā noraidītā alternatīva: viena programma Ar juridisko pamatu saistītu iemeslu dēļ tika noraidīta trešajā scenārijā piedāvātā alternatīva – viens instruments/programma. Patiesi, lielākajai daļai darbību un politikas virzienu pamatā ir panti, kas paredz parasto likumdošanas procedūru, izņemot esošās programmas “Eiropa pilsoņiem” gadījumā. Šobrīd programma “Eiropa pilsoņiem” ir vērsta galvenokārt uz pilsonisko līdzdalību, tādēļ tās pamatā ir LESD 352. pants (vienprātība). Pēc veiktās analīzes atbilstošo darbību mērķus, ja to vērsumu nedaudz mainītu, varētu pielāgot tā, ka tie atbilstu plašākas programmas jaunajai pieejai: tādā gadījumā tie būtu LESD 167. panta 1. un 2. punkta darbības jomā, kurā paredzēta parastā likumdošanas procedūra. Tomēr ņemot Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un Dānijas nostāju atbilstoši 21. un 22. protokolam, kas pievienoti Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam, nepieciešams saglabāt programmu “Tiesiskums” kā atsevišķu instrumentu, lai arī tā jāpieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Ietekmes novērtējumā ierosinātā alternatīva: ES vērtību kopums ar divām finansēšanas programmām Analīze parādīja, ka pastāv iespējas uzlabojumiem, salīdzinot ar pašreizējo situāciju saistībā ar četrām finansēšanas programmām. Tādēļ kā alternatīvu pašreizējai situācijai un pamatscenārijam ir ierosināts veidot sinerģiju starp esošajām programmām un prerogatīvajām sadaļām, apvienojot tās vienotā politisku ES vērtību kontekstā, kam pakārtotas divas finansēšanas programmas: Eiropas Kultūras, tiesību un vērtību programmu un programmu “Tiesiskums”, kā parādīts turpmāk. Turpmākā finansējuma jaunā struktūra ir alternatīva pamatscenārijam, un tās mērķi ir šādi: –attīstīt sinerģiju starp politikas jomām, atrast kopīgu pamatu darbībām, vienlaikus ievērojot to īpašās iezīmes; –samazināt pārklāšanos un sadrumstalotību; –nodrošināt elastīgumu līdzekļu piešķiršanā, vienlaikus nodrošinot noteiktu paredzamības pakāpi attiecībā uz finansējumu, kas paredzēts katrai politikas jomai; –veicināt starpnozaru un inovatīvas darbības; –nodrošināt līdzekļu kritisko masu, lai veicinātu vērtības, ņemot vērā arī vajadzības katrā politikas jomā. Saglabātā alternatīva

Komisija nolēma par labu atsevišķai programmai “Radošā Eiropa” un par Tiesiskuma, tiesību un vērtību fonda ar divām finansēšanas programmām izveidi: programmu “Tiesiskums” un programmu “Tiesības un vērtības”. Ietekmes novērtējums joprojām ir spēkā visu šo iniciatīvu pamatošanai. Šīs lēmums ir atspoguļots priekšlikumu paketē par finanšu shēmu laikposmam pēc 2020. gada finanšu shēmas beigām, Komisija šos priekšlikumus iesniedza 2018. gada 2. maijā. ·Vienkāršošana Ierosinātā programma “Tiesības un vērtības” ir divu finansēšanas programmu, proti, programmas “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” un programmas “Eiropa pilsoņiem” apvienošanas rezultāts. Šīs programmas ir nelieli instrumenti, kas nevar sasniegt kritisko masu un kuru efektivitāti ierobežo to salīdzinoši zemais budžets. Tādēļ to apvienošanas rezultātā tiks panākta vienkāršošana, sinerģija un savstarpēja stiprināšana, kā arī tā palīdzēs uzlabot šo programmu efektivitāti. Jo īpaši, pārgrupējot pilsonības darbības to pašu mērķu ietvaros, procedūras būs vieglāk pieejamas atbalsta saņēmējiem, kuriem būs vienots piekļuves punkts attiecībā uz priekšlikumu iesniegšanu. Pašreizējā programma “Eiropa pilsoņiem” jau ir būtiski vienkāršota ar tādiem pasākumiem kā vienreizēji maksājumi un vienotas likmes, pieteikumi elektroniskā formātā un dotāciju lēmumi. Šajā saistībā tiks mēģināts panākt vienkāršotu īstenošanu politikas jomām, ko finansē no programmas “Tiesības, vienlīdzība un pilsoniskums”, ieviešot tādus pasākumus kā vienreizējie maksājumi, vienotas likmes un vienības izmaksas. Esošo programmu finansēšanas noteikumu sarežģītība un daudzveidīgums ir šķērslis pieteikumu iesniedzējiem. Lai vienkāršotu programmas pieejamību, svarīga var būt vienota piekļuves punkta nodrošināšana ārējo lietotāju līdzdalībai dotāciju dzīves ciklā (t. i., dalībnieku portālā), kas ietver visaptverošu sistēmu dotāciju pārvaldībai. Programmu “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” pārvalda, izmantojot Komisijas uzņēmumu sistēmu, kura sākotnēji izstrādāta programmai “Apvārsnis 2020” un kuru vēlāk varētu izmantot arī programmas “Eiropa pilsoņiem” pārvaldībai. Kad šī pārcelšana būs pabeigta, programma “Tiesības un vērtības” un tās atbalsta saņēmēji gūs labumu no šīs vienkāršošanas. ·Pamattiesības Programmas “Tiesības un vērtības” mērķi ir cieši saistīti ar pamattiesību veicināšanu un saskan ar ES Pamattiesību hartu. Jo īpaši jaunā programma kopā ar programmu “Tiesiskums” būs daļa no ES budžetā paredzētā Tiesiskuma, tiesību un vērtību fonda, kā mērķis ir uzturēt atvērtu, demokrātisku un iekļaujošu sabiedrību un dot iespējas cilvēkiem, aizsargājot un veicinot tiesības un vērtības un turpinot attīstīt ES tiesiskuma telpu. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Finanšu piešķīrums programmas “Tiesības un vērtības” īstenošanai no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim būs [641 705 000] EUR (pašreizējās cenās). 5.CITI ELEMENTI ·Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Tiks izstrādāts īstenošanas plāns, kurā noteiks kārtību programmas īstenošanai. Tiks izstrādāts uzraudzības un izvērtēšanas plāns, kurā noteiks, kā darbības ir veicamas praksē un saskaņā ar kādu datu stratēģiju. Programmu uzraudzīs gan pastāvīgi (piem., lai savlaicīgi reaģētu uz neparedzētiem notikumiem un ārkārtas vajadzībām), gan regulāri (lai ziņotu par galvenajiem notikumiem, piemēram, uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, projektu pārskatīšanu, koordinēšanas un izplatīšanas pasākumiem) un attiecīga gadījumā uzraudzības rezultāti tiks iekļauti programmas pamatrādītājos. Uzraudzības ziņojumi pēc tam tiks iekļauti –vidusposma izvērtējumā (ne vēlāk kā četrus gadus pēc programmas īstenošanas uzsākšanas) kopā ar iepriekšējo programmu galīgo novērtējumu, kā arī –galīgajā izvērtējumā (kas jāveic ne vēlāk kā četrus gadus pēc plānošanas perioda beigām). Šie izvērtējumi tiks veikti saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma 22. un 23. pantu, kurā trīs iestādes ir apstiprinājušas, ka spēkā esošo tiesību aktu un politikas virzienu izvērtēšanai būtu jāveido pamats turpmākās rīcības iespēju ietekmes novērtējumiem. Vērtējumos, pamatojoties uz programmas rādītajiem/mērķrādītajiem, novērtēs programmas iedarbību uz vietas un veiks detalizētu analīzi par pakāpi, kādā programmu var uzskatīt par nozīmīgu, iedarbīgu un lietderīgu, vai tā rada pietiekamu ES pievienoto vērtību un vai tā ir saskanīga ar citām ES politikas jomām. Vērtējumos tiks iekļauta gūtā pieredze konstatēto trūkumu/problēmu novēršanā un sniegti ieteikumi par jebkāda potenciāla izmantošanu nolūkā vēl vairāk uzlabot darbības vai to rezultātus un maksimāli palielināt to izmantošanu/ietekmi. Komisija regulāri ziņos Eiropas Parlamentam, Padomei un visām pārējām attiecīgajām ES iestādēm, sniedzot pārraudzības un izvērtējuma ziņojumus un publiski pieejamu apskatu par programmas pamatrādītājiem. Ievērojamu programmas daļu īstenos Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra (EACEA) par šo programmu atbildīgo Komisijas dienestu uzraudzībā. ·Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

Ierosinātas programmas “Tiesības un vērtības” vispārīgais mērķis būs “aizsargāt un veicināt tiesības un vērtības, kas noteiktas ES līgumos un ES Pamattiesību hartā, tostarp atbalstot pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai saglabātu atvērtas, demokrātiskas un iekļaujošas sabiedrības”. Šo vispārējo mērķi sasniegs ar trīs konkrētu mērķu starpniecību: veicināt līdztiesību un tiesības, veicināt iedzīvotāju iesaisti un līdzdalību Savienības demokrātiskajā dzīvē un cīnīties pret visiem vardarbības veidiem. Programma nodrošinās un paātrinās sinerģiju starp tās dažādajiem konkrētajiem mērķiem, lai efektīvāk atbalstītu politikas jomas, kurās šie mērķi ir izvirzīti, un palielinātu to potenciālu sasniegt cilvēkus. Lai programma būtu efektīva, tai būtu jāņem vērā dažādo rīcībpolitikas virzienu īpatnības, to dažādās mērķgrupas un šo grupu īpašās vajadzības un jāizmanto pielāgotas pieejas. 2018/0207 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido programmu “Tiesības un vērtības” EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 16. panta 2. punktu, 19. panta 2. punktu, 21. panta 2. punktu, 24. pantu, 167. pantu un 168. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu “Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība.” Turklāt 3. pantā ir noteikts, ka “Savienības mērķis ir veicināt mieru, stiprināt savas vērtības un savu tautu labklājību” un cita starpā “tā respektē savu kultūru un valodu daudzveidību un nodrošina Eiropas kultūras mantojuma aizsardzību un sekmēšanu”. Šīs vērtības ir vēlreiz apstiprinātas un formulētas tiesībās, brīvībās un principos, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. (2)Šīs tiesības un vērtības ir jāveicina, jāīsteno un jādala starp iedzīvotājiem un tautām arī turpmāk, un tām jābūt ES projekta centrā. Tādēļ ES budžetā ir jāizveido jauns Tiesiskuma, tiesību un vērtību fonds, kas ietver programmu “Tiesības un vērtības”, kā arī programmu “Tiesiskums”. Laikā, kad Eiropas sabiedrības saskaras ar ekstrēmismu, radikalizēšanos un šķelšanos, svarīgāk nekā jebkad agrāk ir veicināt, stiprināt un aizstāvēt tiesiskumu, tiesības un tādas ES vērtības kā cilvēktiesības, cilvēka cieņas ievērošanu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību un tiesiskumu. Tam būs dziļa un tieša ietekme uz ES politisko, sociālo, kultūras un ekonomisko dzīvi. Kā daļa no jaunā fonda programma “ Tiesiskums” turpinās atbalstīt Savienības tiesiskuma un pārrobežu sadarbības jomas turpmāko attīstību. Programmā “Tiesības un vērtības” tiks apvienota 2014.–2020. gada programma “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1381/2013, un programma “ Eiropa pilsoņiem”, kas izveidota ar Padomes Regulu (ES) Nr. 390/2014 (turpmāk “iepriekšējās programmas”). (3)Tiesiskuma, tiesību un vērtību fonds un tā pamatā esošās divas finansēšanas programmas galvenokārt ir vērstas uz cilvēkiem un struktūrām, kas sekmē to, ka mūsu kopīgās vērtības, tiesības un bagātīgā daudzveidība pastāv un darbojas. Galīgais mērķis ir veicināt un atbalstīt uz tiesībām balstītu, vienlīdzīgu, iekļaujošu un demokrātisku sabiedrību. Tas ietver dinamisku pilsonisko sabiedrību, cilvēku demokrātiskās, pilsoniskās un sociālās līdzdalības veicināšanu un Eiropas sabiedrības bagātīgās daudzveidības stiprināšanu, pamatojoties uz mūsu kopīgo vēsturi un atmiņu. Līguma par Eiropas Savienību 11. pantā ir arī noteikts, ka iestādes ar atbilstīgiem līdzekļiem dod iedzīvotājiem un pārstāvošajām apvienībām iespēju darīt zināmu un publiski apmainīties ar savu viedokli visās Savienības darbības jomās. (4)Ar programmas “Tiesības un vērtības” (“programma”) starpniecību būtu jāļauj attīstīt sinerģiju, lai risinātu problēmas, kas ir kopīgas vērtību veicināšanas un aizsardzības jomā, un jāsasniedz kritiskā dimensija, lai panāktu konkrētus rezultātus šajā jomā. Tas būtu jāpanāk, pamatojoties uz iepriekšējo programmu pozitīvo pieredzi. Tas ļaus pilnībā izmantot sinerģiju potenciālu, lai efektīvāk atbalstītu attiecīgās politikas jomas un palielinātu to potenciālu sasniegt cilvēkus. Lai programma būtu efektīva, tai būtu jāņem vērā dažādo rīcībpolitikas virzienu īpatnības, to dažādās mērķgrupas un šo grupu īpašās vajadzības un jāizmanto pielāgotas pieejas. (5)Lai tuvinātu Eiropas Savienību tās iedzīvotājiem, ir vajadzīgas dažādas darbības un koordinēti centieni. Iedzīvotāju iesaistīšana pilsētu sadraudzības projektos vai pilsētu tīklos, un atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām programmas aptvertajās jomās veicinās iedzīvotāju iesaisti sabiedrībā un galu galā iesaistīšanos Savienības demokrātiskajā dzīvē. Tajā pašā laikā atbalsts tādām darbībām, kas veicina savstarpēju sapratni, daudzveidību, dialogu un cieņu pret citiem, stiprina piederības un Eiropas identitātes apziņu, kuras pamatā ir vienota Eiropas vērtību, kultūras, vēstures un mantojuma izpratne. Īpaši svarīgi ir veicināt lielāku piederību Savienībai un Savienības vērtībām ES attālāko reģionu iedzīvotāju vidū to nošķirtības un attāluma no kontinentālās Eiropas dēļ. (6)Atceres pasākumi un kritiskas pārdomas par Eiropas vēsturisko atmiņu ir vajadzīgas, lai iedzīvotāji apzinātos kopējo vēsturi, kas ir pamats kopējai nākotnei, mērķim un kopīgām vērtībām. Būtu jāņem vērā arī vēsturisko, kultūras un starpkultūru aspektu nozīme, kā arī saikne starp atceres pasākumiem un Eiropas identitātes radīšanu un piederības apziņu. (7)Iedzīvotājiem būtu arī vairāk jāapzinās savas tiesības, kas izriet no Savienības pilsonības, viņiem vajadzētu justies ērti dzīvojot, ceļojot, mācoties, strādājot un veicot brīvprātīgo darbu citā dalībvalstī, viņiem vajadzētu justies spējīgiem izmantot visas Savienības pilsonības tiesības un paļauties uz to, ka viņiem ir vienlīdzīga piekļuve savām tiesībām, ka viņi var tās pilnībā izmantot un ka tās tiks pilnā apjomā aizsargātas bez jebkādas diskriminācijas neatkarīgi no tā, kurā vietā Savienībā viņi atrodas. Pilsoniskā sabiedrība ir jāatbalsta, lai veicinātu, aizsargātu un uzlabotu izpratni par ES kopīgajām vērtībām saskaņā ar LES 2. pantu un veicinātu tiesību efektīvu izmantošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

(8)Sieviešu un vīriešu līdztiesība ir Eiropas Savienības pamatvērtība un viens no mērķiem. Diskriminācija un nevienlīdzīga attieksme pret sievietēm pārkāpj viņu pamattiesības un kavē viņu pilnīgu politisko, sociālo un ekonomisko līdzdalību sabiedrībā. Turklāt strukturālo un kultūras šķēršļu pastāvēšana kavē patiesas dzimumu līdztiesības sasniegšanu. Tāpēc dzimumu līdztiesības veicināšana visās Savienības darbībās ir Savienības pamatdarbība un ekonomikas izaugsmes virzītājspēks, un tā būtu jāatbalsta ar šo programmu. (9)Ar dzimumu saistīta vardarbība un vardarbība pret bērniem un jauniešiem ir nopietns pamattiesību pārkāpums. Visā Savienībā joprojām pastāv vardarbība visos sociālajos un ekonomiskajos slāņos, un tai ir nopietnas sekas uz cietušo fizisko un psiholoģisko veselību un uz sabiedrību kopumā. Bērni, jaunieši un sievietes ir īpaši neaizsargāti pret vardarbību, jo īpaši vardarbību tuvās attiecībās. Būtu jārīkojas, lai veicinātu bērnu tiesības un pastiprinātu viņu aizsardzību pret kaitējumu un vardarbību, kas rada draudus viņu fiziskajai un garīgajai veselībai un kas ir pārkāpums pret viņu tiesībām uz attīstību, aizsardzību un cieņu. Visu veidu vardarbības apkarošana, tās novēršanas veicināšana un cietušo aizsardzība un atbalstīšana ir Savienības prioritātes, kas palīdz īstenot personu pamattiesības un veicina sieviešu un vīriešu līdztiesību. Šīs prioritātes būtu jāatbalsta ar programmas starpniecību. (10)Lai novērstu un apkarotu visu veidu vardarbību un aizsargātu cietušos, ir vajadzīga stingra politiskā griba un saskaņota rīcība, kuras pamatā ir iepriekšējo Daphne programmu, programmas “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” un programmas “Tiesiskums” metodes un rezultāti. Jo īpaši kopš Daphne programmas uzsākšanas 1997. gadā tās finansējums vardarbības upuru atbalstam un vardarbības pret sievietēm, bērniem un jauniešiem apkarošanai ir guvis patiesus panākumus gan tā popularitātes starp ieinteresētajām personām (valsts iestādēm, akadēmiskām iestādēm un nevalstiskām organizācijām) ziņā, gan arī finansēto projektu efektivitātes ziņā. Ar šo programmu ir finansēti projekti nolūkā uzlabot izpratni, sniegt atbalstu cietušajiem, kā arī atbalstīt tādu nevalstisko organizāciju (NVO) darbības, kuras darbojas uz vietas. Tā ir vērsusies pret visiem vardarbības veidiem, piemēram, vardarbību ģimenē, seksuālu vardarbību, cilvēku tirdzniecību, kā arī jauniem vardarbības veidiem, piemēram, iebiedēšanu tiešsaistē. Tāpēc ir svarīgi turpināt visas šīs darbības un jānodrošina, ka šie rezultāti un gūtā pieredze tiek pienācīgi ņemti vērā, īstenojot programmu. (11)Nediskriminācija ir Savienības pamatprincips. Līguma par Eiropas Savienības darbību 19. pantā paredzēta rīcība, lai apkarotu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. Nediskriminācijas princips ir iekļauts arī Hartas 21. pantā. Diskriminācijas dažādo formu īpašās iezīmes būtu jāņem vērā, un līdztekus būtu jāizstrādā attiecīgas darbības, lai novērstu un cīnītos pret diskrimināciju viena vai vairāku iemeslu dēļ. Programmai būtu jāatbalsta darbības, kuru mērķis ir novērst un apkarot diskrimināciju, rasismu, ksenofobiju, antisemītismu, naidu pret musulmaņiem un citus neiecietības veidus. Šajā sakarā īpaša uzmanība būtu jāvelta arī tam, lai novērstu un apkarotu visus vardarbības, naida, segregācijas un stigmatizācijas veidus, kā arī lai apkarotu iebiedēšanu, aizskaršanu un neiecietīgu izturēšanos. Programma būtu jāīsteno savstarpēji papildinošā veidā ar citām Savienības darbībām, kam ir tie paši mērķi, jo īpaši tām, kas minētas Komisijas 2011. gada 5. aprīļa paziņojumā “ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam” un Padomes 2013. gada 9. decembra Ieteikumā par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs. (12)Attieksmes un vides šķēršļi, kā arī pieejamības trūkums kavē personu ar invaliditāti pilnīgu un efektīvu līdzdalību sabiedrībā vienlīdzīgi ar citiem. Cilvēki ar invaliditāti cita starpā saskaras ar šķēršļiem, kas kavē viņu piekļuvi darba tirgum, iespējas saņemt iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību, izvairīties no nabadzības un sociālās atstumtības, piekļūt kultūras iniciatīvām un plašsaziņas līdzekļiem vai izmantot viņu politiskās tiesības. Kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) līgumslēdzēja puse Savienība un visas tās dalībvalstis ir apņēmušās veicināt, aizsargāt un nodrošināt, ka visām personām ar invaliditāti ir visas cilvēktiesības un pamatbrīvības. UNCRPD noteikumi ir kļuvuši par Savienības tiesību sistēmas neatņemamu daļu. (13)Tiesības uz privātās un ģimenes dzīves, dzīvokļa un saziņas neaizskaramību (tiesības uz privātumu) ir pamattiesības, kas nostiprinātas Pamattiesību hartas 7. pantā. Personas datu aizsardzība ir pamattiesības, kas nostiprinātas Pamattiesību hartas 8. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. pantā. Atbilstību personas datu aizsardzības noteikumiem kontrolē neatkarīgas uzraudzības iestādes. Savienības tiesiskais regulējums, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680, paredz noteikumus, kas nodrošina tiesību uz personas datu aizsardzību efektīvu aizsardzību. Šie tiesību akti valstu datu aizsardzības uzraudzības iestādēm uztic uzdevumu veicināt sabiedrības informētību un izpratni par riskiem, noteikumiem, aizsardzības pasākumiem un tiesībām saistībā ar personas datu apstrādi. Ņemot vērā to, cik svarīgas ir tiesības uz personas datu aizsardzību tehnoloģiju straujas attīstības laikā, Savienībai vajadzētu būt iespējai īstenot izpratni veicinošas darbības, veikt pētījumus un citas nozīmīgas darbības. (14)LESD 24. pantā paredzēts, ka Eiropas Parlaments un Padome pieņem noteikumus par procedūrām un nosacījumiem, kas nepieciešami pilsoņu iniciatīvai Līguma par Eiropas Savienību 11. panta nozīmē. Tas tika darīts, pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu [(ES) Nr. 211/2011l]. Ar programmu būtu jāatbalsta tehniskā un organizatoriskā atbalsta finansēšana, lai īstenotu Regulu [(ES) Nr. 211/2011], tādējādi atbalstot pilsoņu tiesību uzsākt un atbalstīt Eiropas pilsoņu iniciatīvas īstenošanu. (15)Saskaņā ar LESD 8. un 10. pantu ar programmu visās tās darbībās būtu jāatbalsta dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas mērķu integrēšana. (16)LES 3. panta 3. punktā noteikts, ka Savienībai jāveicina bērna tiesību aizsardzība saskaņā ar Hartas 24. pantu un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām. (17)Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par vienlīdzīgu attieksmi un lai cīnītos pret diskrimināciju rases un etniskās izcelsmes, kā arī dzimuma dēļ, dalībvalstis ir izveidojušas neatkarīgas struktūras, kuru mērķis ir veicināt vienlīdzīgu attieksmi un kuras parasti dēvē par “līdztiesības struktūrām”. Tomēr daudzas dalībvalstis ir pārsniegušas šīs prasības un nodrošinājušas, ka līdztiesības struktūras var vērsties arī pret diskrimināciju citu iemeslu dēļ, piemēram, vecuma, dzimumorientācijas, reliģijas un pārliecības, invaliditātes vai citu iemeslu dēļ. Līdztiesības struktūrām ir būtiska nozīme līdztiesības veicināšanā un vienlīdzīgas attieksmes tiesību aktu efektīvas piemērošanas nodrošināšanā, jo īpaši sniedzot neatkarīgu palīdzību diskriminācijas upuriem, veicot neatkarīgus apsekojumus saistībā ar diskrimināciju, publicējot neatkarīgus ziņojumus un sniedzot ieteikumus par jebkuru jautājumu saistībā ar diskrimināciju to valstī. Ir būtiski, lai līdztiesības struktūru darbs šajā ziņā tiktu koordinēts Savienības līmenī. EQUINET tika izveidots 2007. gadā. Tās locekļi ir valsts iestādes, kuru mērķis ir veicināt vienlīdzīgu attieksmi, kā noteikts Padomes Direktīvās 2000/43/EK un 2004/113/EK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2006/54/EK un 2010/41/ES. EQUINET atrodas izņēmuma situācijā, jo tā ir vienīgā struktūra, kas nodrošina darbību koordināciju starp līdztiesības iestādēm. Šī EQUINET koordinēšanas darbība ir būtiska, lai pareizi īstenotu Savienības tiesību aktus diskriminācijas novēršanas jomā dalībvalstīs, un būtu jāatbalsta ar šīs programmas starpniecību. (18)Neatkarīgām cilvēktiesību struktūrām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiska nozīme, lai veicinātu, aizsargātu un uzlabotu izpratni par Savienības kopīgajām vērtībām saskaņā ar LES 2. pantu un veicinātu tiesību efektīvu izmantošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, tostarp ES Pamattiesību hartu. Kā norādīts Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. aprīļa rezolūcijā, pienācīgs finansiālais atbalsts ir svarīgs, lai veidotu labvēlīgu un ilgtspējīgu vidi pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai stiprinātu to nozīmi un lai tās varētu veikt savas funkcijas neatkarīgi un efektīvi. Tāpēc, papildinot valsts līmeņa centienus, ES finansējumam būtu jāpalīdz atbalstīt, stiprināt un attīstīt tādu neatkarīgu pilsoniskās sabiedrības organizāciju spējas, kuras nodarbojas ar cilvēktiesību veicināšanu un kuru darbība palīdz stratēģiski īstenot tiesības saskaņā ar ES tiesību aktiem un ES Pamattiesību hartu, tostarp ar aizstāvības un uzraudzības pasākumu palīdzību, kā arī veicināt, aizsargāt un uzlabot izpratni par Savienības kopējām vērtībām valsts līmenī. (19)Komisijai būtu jānodrošina vispārēja saskaņotība, papildināmība un sinerģija ar darbu, ko veic Savienības struktūras, dienesti un aģentūras, jo īpaši Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra, un būtu jāņem vērā citu valstu un starptautisku dalībnieku darbs jomās, uz kurām attiecas programma. (20)Ievērojot konkrētus nosacījumus, programmai vajadzētu būt atvērtai Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) dalībvalstīm, kuras ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, un EBTA dalībvalstīm, kuras nav EEZ dalībvalstis, un citām Eiropas valstīm. Programmā būtu jāiekļauj arī valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis, kas gūst labumu no pirmspievienošanās stratēģijas. (21)Lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu sadali no Savienības vispārējā budžeta, ir nepieciešams nodrošināt visu veikto darbību Eiropas pievienoto vērtību, to papildināmību ar dalībvalstu darbībām, un jāpanāk saskaņotība, papildināmība un sinerģija ar finansēšanas programmām, kas atbalsta politikas jomas, kurām ir ciešas saiknes citai ar citu, jo īpaši Tiesiskuma, tiesību un vērtību fondu (un tādējādi ar programmu “Tiesiskums”), kā arī ar programmu “Radošā Eiropa” un “Erasmus +”, lai īstenotu kultūras krustmiju iespējas kultūras, plašsaziņas līdzekļu, mākslas, izglītības un radošuma jomās. Ir jārada sinerģijas ar citām Eiropas finansējuma programmām, jo īpaši tādās jomās kā nodarbinātība, iekšējais tirgus, uzņēmējdarbība, jaunatne, veselība, pilsonība, tiesiskums, migrācija, drošība, pētniecība, inovācija, tehnoloģija, rūpniecība, kohēzija, tūrisms, ārējās attiecības, tirdzniecība un attīstība. (22)Šajā regulā ir noteikts programmas “Tiesības un vērtības” finansējums, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi [17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību. (23)Šai programmai piemēro Regulu (ES, Euratom) Nr. [jaunā FR] (“Finanšu regula”). Tajā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešu izpildi, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām. (24)Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013, Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95, Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371. Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. (25)Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties sadarbības ietvaros, kura izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kas paredz programmu īstenošanu, pieņemot lēmumu saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskajiem aktiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, lai atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu pilnīgi īstenot savu attiecīgo kompetenci. (26)Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, kurus pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir noteikti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas, netiešu izpildi, un nosaka finanšu dalībnieku atbildību. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam. (27)Saskaņā ar [Padomes Lēmuma 2013/755/ES 94. pantu] fiziskās personas un subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.

(28)Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī programma palīdzēs integrēt klimata politiku un sasniegt vispārēju mērķi, proti, 25 % no ES budžeta izdevumiem, kas paredzēti klimata mērķu sasniegšanai. Sagatavojot un īstenojot programmu, tiks apzinātas attiecīgās darbības, un tās tiks pārskatītas starpposma izvērtējuma kontekstā. (29)Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu ir nepieciešams šo programmu izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izmantojot īpašas uzraudzības prasībās, vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstīm. Vajadzības gadījumā šīs prasības var ietvert izmērāmus rādītājus, kas ir pamats programmas ietekmes izvērtēšanai uz vietas. (30)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz rādītājiem, kā norādīts 14. un 16. pantā un II pielikumā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. (31)Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I nodaļa

Vispārīgie noteikumi 1. pants

Priekšmets Ar šo regulu izveido programmu “Tiesības un vērtības” (“programma”). Regulā ir izklāstīti programmas mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma forma un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi. 2. pants

Programmas mērķi 1.Programmas vispārējais mērķis ir aizsargāt un veicināt tiesības un vērtības, kas noteiktas ES līgumos, tostarp atbalstot pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai saglabātu atvērtas, demokrātiskas un iekļaujošas sabiedrības. 2.Saskaņā ar 1. punktā izklāstīto vispārīgo mērķi programmai ir šādi konkrēti mērķi, kas atbilst sadaļām: (a)veicināt līdztiesību un tiesības (Līdztiesības un tiesību sadaļa), (b) veicināt pilsoņu iesaistīšanos un līdzdalību Savienības demokrātiskajā dzīvē (Pilsoņu iesaistīšanās un līdzdalības sadaļa), (c)apkarot vardarbību (Daphne sadaļa). 3. pants

Līdztiesības un tiesību sadaļa 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktā konkrētā mērķa ietvaros programma paredz (a)novērst un apkarot nevienlīdzību un diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ un atbalstīt tādu visaptverošu politiku, kuras mērķis ir veicināt dzimumu līdztiesību, diskriminācijas novēršanu un to iekļaušanu, kā arī politiku cīņai pret rasismu un visiem neiecietības veidiem; (b)aizsargāt un veicināt bērnu tiesības, invalīdu tiesības, Savienības pilsonības tiesības un tiesības uz personas datu aizsardzību. 4. pants

Pilsoņu iesaistīšanās un līdzdalības sadaļa

2. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktā konkrētā mērķa ietvaros programma paredz (a)paplašināt iedzīvotāju izpratni par Savienību, tās vēsturi, kultūras mantojumu un dažādību; (b)veicināt komunikāciju un sadarbību starp dažādu valstu iedzīvotājiem; veicināt iedzīvotāju pilsonisko un demokrātisko līdzdalību, ļaujot iedzīvotājiem un pārstāvju apvienībām darīt zināmu savu viedokli visās Savienības rīcības jomās un publiski apmainīties ar tiem. 5. pants

Daphne sadaļa 2. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteiktā konkrētā mērķa ietvaros programma paredz (a)novērst un apkarot visu veidu vardarbību pret bērniem, jauniešiem un sievietēm, kā arī vardarbību pret citām riska grupām; (b) atbalstīt un aizsargāt šādas vardarbības upurus. 6. pants

Budžets 1.Finansējums programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam pašreizējās cenās ir [641 705 000] EUR. 2.Šā panta 1. punktā minētajā apjomā nākamajam mērķim piešķir šādu provizorisko summu: (a)[408 705 000] EUR 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 2. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem; (b)[233 000 000] EUR 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim. 3.Šā panta 1. punktā minēto summu izmanto programmas īstenošanas tehniskajai un administratīvajai palīdzībai, piemēram, sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, tostarp korporatīvās informācijas tehnoloģiju sistēmām, pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, paziņojumiem par prioritātēm un jomām, kas saistītas ar programmas vispārīgajiem mērķiem. 4.Neskarot Finanšu regulu, izdevumi par darbībām, kas saistītas ar pirmajā darba programmā iekļautajiem projektiem, var būt attiecināmie izdevumi no 2021. gada 1. janvāra. 5.Pēc dalībvalstu pieprasījuma resursus, kas tām ir piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, var pārnest uz programmu. Komisija šos resursus īsteno tieši saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu vai netieši saskaņā ar 62. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Ja iespējams, šos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā. 7. pants

Ar programmu asociētās trešās valstis 1.Programma ir atvērta šādām valstīm, ja ir izpildīti nosacījumi: (a)Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) dalībvalstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis saskaņā ar EEZ līgumā minētajiem nosacījumiem; (b)valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem nosacījumiem, kas noteikti Savienības un šo valstu nolīgumos; (c)valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās; un saskaņā ar īpašajiem nosacījumiem, kas noteikti Savienības un šo valstu nolīgumos.

(d)Citas trešās valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti īpašā nolīgumā, kas attiecas uz trešās valsts dalību jebkurā Savienības programmā, ar nosacījumu, ka nolīgums: -nodrošina taisnīgu līdzsvaru attiecībā uz tās trešās valsts iemaksām un ieguvumiem, kura piedalās Savienības programmās; -izklāsta nosacījumus dalībai programmās, tostarp finanšu iemaksu aprēķināšanu atsevišķām programmām un to administratīvās izmaksas. Šīs iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar [jaunās Finanšu regulas] [21. panta 5. punktu]; -nepiešķir trešajai valstij lēmumu pieņemšanas pilnvaras attiecībā uz programmu; -garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt savas finanšu intereses. 8. pants

ES finansējuma apgūšana un forma 1.Programmu īsteno atbilstoši tiešas pārvaldības principam saskaņā ar Finanšu regulu vai atbilstoši netiešas pārvaldības principam kopā ar struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 61. panta 1. punkta c) apakšpunktā. 2.Programma var sniegt finansējumu jebkurā no veidiem, kas noteikti Finanšu regulā. 3.[Iemaksas savstarpējās apdrošināšanas mehānismā var segt risku, kas saistīts ar līdzekļu atgūšanu, kas pienākas saņēmējiem, un to uzskata par pietiekamu garantiju saskaņā ar Finanšu regulu. Piemēro noteikumus, kas paredzēti Regulas XXX [ar kuru nomaina Regulu par Garantiju fondu] [X pantā]. 9. pants

Darbības veids Darbības, kas veicina 2. pantā noteikta konkrēta mērķa sasniegšanu, var saņemt finansējumu saskaņā ar šo regulu. Finansējumu var piešķirt jo īpaši I pielikumā uzskaitītajām darbībām. II NODAĻA

Dotācijas 10. pants

Dotācijas 1.Dotācijas saskaņā ar programmu piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu. 2.Vērtēšanas komiteja var būt veidota no ārējiem ekspertiem. 11. pants

Kumulatīvais [papildu] un apvienotais finansējums 1.Darbība, kurai šajā programmā piešķirts finansējums, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas, tostarp no dalītas pārvaldības fondiem, ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām. [Kumulatīvais finansējums nedrīkst pārsniegt darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un dažādu Savienības programmu atbalstu var aprēķināt proporcionāli]. 2.Ja Regulas (ES) [XX] [KNR] 1. pantā minētā programma un dalītas pārvaldības fondi sniedz kopīgu finansiālu atbalstu vienai darbībai, minēto darbību īsteno saskaņā ar šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem, tostarp noteikumiem par nepamatoti izmaksātu summu atgūšanu. 3.Darbības, kuras var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar programmu un kuras atbilst otrajā apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, var identificēt nolūkā finansēt no dalītas pārvaldības fondiem. Šajā gadījumā piemēro šajā regulā paredzētās līdzfinansējuma likmes un atbilstības noteikumus. Pirmajā apakšpunktā minētās darbības atbilst šādiem kumulatīviem nosacījumiem:

(a)tās ir novērtētas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus saskaņā ar programmu; (b)tās atbilst šā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus obligātajām kvalitātes prasībām; (c)tās nevar finansēt saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus budžeta ierobežojumu dēļ. Darbības īsteno vadošā iestāde, kas minēta Regulas (ES) XX [KNR] [65.] pantā, saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti minētajā regulā, un finansē īpašus noteikumus, tostarp noteikumus par finanšu korekcijām.” 12. pants

Subjekti, kas tiesīgi piedalīties 1.Papildus Finanšu regulas [197. pantā] noteiktajiem kritērijiem piemēro attiecināmības kritērijus, kas noteikti 2. līdz 3. punktā. 2.Tiesīgi piedalīties ir šādi subjekti: (a)tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību kādā no šādām valstīm: ·dalībvalsts vai aizjūras zeme vai teritorija, kas ar to ir saistīta; ·ar programmu asociētā trešā valsts; (b)tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija; 3.Darbības dotāciju bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus var piešķirt līdztiesības iestāžu Eiropas tīklam (EQUINET), lai segtu izdevumus, kas saistīti ar tā pastāvīgo darba programmu. III NODAĻA

Plānošana, uzraudzība, izvērtēšana un kontrole 13. pants

Darba programma 1.Programmu īsteno ar darba programmām, kas minētas Finanšu regulas 110. pantā. 2.Darba programmu Komisija pieņem ar īstenošanas aktu. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 19. pantā minēto konsultēšanās procedūru. 14. pants

Uzraudzība un ziņošana 1.Regulas II pielikumā ir noteikti rādītāji, ar kuriem ziņo par programmas virzību ceļā uz 2. pantā izklāstīto konkrēto mērķu sasniegšanu. 2.Lai nodrošinātu efektīvu programmas progresa novērtējumu tās mērķu sasniegšanā, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 16. pantu, lai izstrādātu noteikumus par uzraudzības un izvērtēšanas sistēmu, tostarp, veicot grozījumus II pielikumā, lai vajadzības gadījumā pārskatītu un papildinātu rādītājus. 3.Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības.

15. pants

Izvērtēšana 1.Izvērtēšanu veic savlaicīgi, lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā. 2.Programmas starpposma izvērtējumu veic, tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā četrus gadus pēc programmas īstenošanas sākuma. Starpposma izvērtējumā ņem vērā iepriekšējo programmu (“Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” un “Eiropa pilsoņiem”) ilgtermiņa ietekmes izvērtējumu rezultātus. 3.Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā četrus gadus pēc 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija veic programmas galīgo izvērtēšanu. 4.Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai paziņo šīs izvērtēšanas rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem. 16. pants

Deleģēšanas īstenošana 1.Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2.Pilnvaras pieņemt 14. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2027. gada 31. decembrim. 3.Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 14. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. 4.Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. 5.Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 6.Saskaņā ar 14. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. 17. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība Ja trešā valsts piedalās programmā ar lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar starptautisku nolīgumu, vai saskaņā ar jebkādu citu tiesību aktu, trešā valsts piešķir nepieciešamās tiesības un piekļuvi, kas vajadzīga atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palātai, lai tie visaptveroši īstenotu savas attiecīgās kompetences. OLAF gadījumā šādās tiesībās ir ietvertas tiesības veikt izmeklēšanas, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF). IV NODAĻA

Pārejas un nobeiguma noteikumi 18. pants

Informācija, komunikācija un publicitāte 1.Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga. 2.Saistībā ar programmu, tās darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus. Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju sabiedrībai, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 2. pantā minētajiem mērķiem. 19. pants

Komiteju procedūra 1.Komisijai palīdz komiteja. Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē.

2.Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. 3.Komiteja var rīkot sanāksmes īpašos sastāvos, lai nodarbotos ar atsevišķām programmas sadaļām. 20. pants

Atcelšana Regulu (ES) Nr. 1381/2013 un Regulu (ES) Nr. 390/2014 atceļ no 2021. gada 1. janvāra. 21. pants

Pārejas noteikumi 1.Šī regula neskar attiecīgo darbību turpināšanu vai grozīšanu līdz to slēgšanai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1381/2013 un Regulu (ES) Nr. 390/2014, ko attiecīgajām darbībām turpina piemērot līdz to slēgšanai. 2.No programmas finansējuma var segt arī izdevumus par tehnisko un administratīvo palīdzību, kas ir vajadzīga, lai nodrošinātu pāreju starp programmu un pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar iepriekšējām programmām, kas izveidotas ar Regulu (ES) Nr. 1381/2013 un Regulu (ES) Nr. 390/2014. 3.Vajadzības gadījumā apropriācijas 6. panta 3. punktā paredzēto izdevumu segšanai varētu iekļaut budžetā pēc 2027. gada, lai nodrošinātu līdz 2027. gada 31. decembrim nepabeigto darbību pārvaldību. 22. pants

Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā– priekšsēdētājs priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2.Attiecīgā(-s) rīcībpolitikas joma(-s) (programmu kopums) 1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

1.6.Ilgums un finansiālā ietekme 1.7.Paredzētie pārvaldības veidi 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem 3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.5.Trešo personu iemaksas 3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Programma “Tiesības un vērtības” 1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā II. Kohēzija un vērtības7. Ieguldījums cilvēkos, sociālajā kohēzijā un vērtībās Tiesiskums, tiesības un vērtības

1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ◻ jauna darbība ◻ jaunu darbība, kas balstās uz iepriekš veiktu izmēģinājuma projektu/ sagatavošanas darbību ◻ spēkā esošas darbības turpināšana ⌧ vienas vai vairāku darbību apvienošana vai pārorientēšana uz citu /jaunu darbību 1.4.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.4.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks Lai arī tiesību akti ir pamatrīks, lai īstenotu Savienības mērķus tiesību un vērtību jomā, tomēr tie ir jāpapildina ar citiem līdzekļiem. Šā uzdevuma risināšanā liela nozīme ir finansējumam. Jo īpaši finansējumam vajadzētu uzlabot izpratni par vērtībām, pastiprināt tiesību aktu un Līgumā paredzēto tiesību efektivitāti, palielinot iedzīvotāju, profesionāļu un ieinteresēto personu zināšanas, izpratni un spējas, atbalstot šādas darbības: - informācijas sniegšanu un sabiedrības izpratnes veidošanu, tostarp atbalstu valstu un Eiropas mēroga kampaņām, lai informētu cilvēkus par viņu tiesībām, kā to garantē Savienības tiesību akti, un par to, kā šīs tiesības piemērot praksē, kā arī atceres pasākumus; - apmācību un spēju veidošanu profesionāliem juristiem (piemēram, tiesnešiem un prokuroriem) un citiem speciālistiem, lai nodrošinātu viņiem rīkus ES tiesību un tiesiskuma īstenošanai praksē. Finansējumam ir arī galvenā loma, veicinot starptautisko sadarbību un radot savstarpēju uzticēšanos, īstenojot šādas darbības: - sadarbības tīklu un pilsoniskās sabiedrības nostiprināšanu, proti, ES mēroga organizāciju izveide, kas palīdzētu sagatavot turpmākās iniciatīvas šajā jomā, kā arī sekmētu to saskaņotu īstenošanu visā Eiropā; - pārrobežu sadarbību tiesību aktu piemērošanas jomā, piemēram, izveidojot sistēmu brīdināšanai par bērnu pazušanu, koordinējot operatīvo sadarbību un pārrobežu sadarbību narkotiku apkarošanā. Turklāt finansējumam vajadzētu atbalstīt: pētniecību, analīzi un citas atbalsta darbības, lai sniegtu likumdevējam skaidru un sīki izstrādātu informāciju par problēmām un faktisko situāciju. Šo darbību rezultāti tiktu ietverti ES politikas virzienu attīstībā un īstenošanā un nodrošinātu to, ka to pamatā ir pierādījumi, tie ir mērķtiecīgi un labi strukturēti. Visas šīs darbības tiks īstenotas visā laikposmā no 2021. gada līdz 2027.gadam. Šajā posmā ir grūti noteikt precīzu ieviešanu, ņemot vēra to, cik ātri rodas jauni politiski izaicinājumi, ar kuriem mums nākas saskarties un kuri mums jārisina. 1.4.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka efektivitāte vai papildināmība). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi. Eiropas līmeņa rīcības pamatojums (ex ante): Finansējums no programmas „Tiesības un vērtības” ir vērsts uz darbībām, kurās ES dalība var radīt papildu vērtību, salīdzinot ar darbību tikai dalībvalstu līmenī. Šajā regulā paredzētās darbības veicina to, ka acquis tiek piemērots efektīvāk, veidojot starp dalībvalstīm savstarpēju uzticēšanos, paplašinot pārrobežu sadarbību un sadarbības tīklus, un panākot pareizu, saistītu un saskanīgu Savienības tiesību aktu piemērošanu visā Savienībā. Tikai rīcība Savienības mērogā var nodrošināt saskaņotas darbības, kam būtu rezultāti visās dalībvalstīs. Eiropas Savienība atrodas labākā situācijā nekā dalībvalstis, lai risinātu pārrobežu situācijas un nodrošinātu Eiropas platformu savstarpējai apmācībai. Bez Savienības atbalsta ieinteresēto personu pieeja līdzīgu problēmu risināšanā būtu sadrumstalota un nesaistīta. Lai veicinātu un aizsargātu vērtības, ir vajadzīgi transnacionāli sadarbības mehānismi un sakaru veidošanas iespējas, ko dalībvalstis nevar sasniegt atsevišķi.

Daudzās jomās, piemēram, līdztiesības un nediskriminācijas vai pilsonības jomā, personas ir aizsargātas ar Savienības tiesībām un tiesību aktiem, bet nav pietiekami informētas par savām tiesībām. Tikai izpratnes veidošanas pasākumi, apmaiņa ar labāko praksi un apmācības ES līmenī var nodrošināt, ka tiek sasniegti cilvēki visās dalībvalstīs, ka administratīvās struktūras/iestādes tiek informētas un tiek nodots konsekvents ziņojums, vienlaikus radot apjomradītus ietaupījumus, nodrošinot darbību kvalitāti un to, ka dalībvalstis visā ES konsekventi interpretē un saskaņoti piemēro tiesību aktus. Finansējums pasākumiem valsts vai reģionālā līmenī, lai veicinātu iedzīvotāju kā ES pilsoņu līdzdalību, ir ļoti ierobežots, savukārt finansējums atceres pasākumiem daudzās ES valstīs ir vēl mazāk pieejams. Pat tad, ja atbalsta saņēmēji saņem finansējumu līdzīgām darbībām, alternatīvi finansējuma avoti nepiešķir prioritāti pilsonības un atceres veicināšanai ES līmenī. Ieinteresēto personu ierobežotā vai neeksistējošā spēja īstenot līdzīgus projektus bez ES finansējuma ilustrē atbalsta saņēmēju atkarību no šā finansējuma. Gaidāmā radītā Savienības pievienotā vērtība (ex post) Sadarbība un tīklošana starp iesaistītajām personām ļautu plašāk izplatīt labāko praksi, jo īpaši inovatīvās un saskaņotās pieejas dažādās dalībvalstīs. Tie, kuri būtu iesaistīti šajās darbībās, darbotos kā zināšanu izplatītāji savā attiecīgajā profesionālajā darbībā un plašāk izplatītu labāko praksi savās dalībvalstīs. Tiks atbalstīta pamatota analītiskā bāze politikas virzienu atbalstam un attīstībai. Eiropas Savienības dalība ļauj šīs darbības konsekventi īstenot visā Savienībā un nodrošina apjomradītus ietaupījumus.] 1.4.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Vidusposma izvērtējumi, kas attiecas uz pašreizējo programmu tiesību, līdztiesības un pilsonības jomā, apstiprināja programmu vispārējo efektivitāti, tomēr tika identificēti daži uzlabojami aspekti, jo īpaši nepieciešamība vairāk koncentrēties uz jaunām vajadzībām, uzraudzības rādītāju pārskatīšana, labāka ģeogrāfiskā līdzsvara panākšana starp atbalsta saņēmējiem, programmas atpazīstamības palielināšana un sinerģijas stiprināšanu ar citām attiecīgajām ES finansējuma programmām un iniciatīvām. Vidusposma izvērtējuma ziņojums par programmu “Eiropa pilsoņiem” (2014.–2020. gadam) apstiprināja, ka vispārējie mērķi atbilst ES pašreizējām vajadzībām veicināt pilsonisko līdzdalību un izpratni par ES vērtībām, vēsturi un daudzveidību. Programma “Eiropa pilsoņiem” ir pierādījusi savu pievienoto vērtību gan attiecībā uz tās ietekmi uz dalībniekiem, gan attiecībā uz tās lomu, papildinot citas ES finansējuma programmas un politikas iniciatīvas izglītības, kultūras un ES pilsonības jomā. Ārējo darbību dotācijas un darbības dotācijas ir īstenotas efektīvi. Identificētie programmas aspekti, kas jāuzlabo, galvenokārt attiecas uz programmas redzamību, uzraudzības rādītāju grozīšanu un sinerģijas stiprināšanu ar citām attiecīgajām ES finansējuma programmām un iniciatīvām. 1.4.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Programma mēģinās panākt sinerģiju, konsekvenci un papildināmību ar citiem Savienības instrumentiem, cita starpā ar Vienotā tirgus programmu, jo tā sniedz atbalstu, lai nodrošinātu patērētāju iespējas un nostiprinātu tiesībaizsardzības iestāžu darbu patērētāju aizsardzības jomā; ar Eiropas Sociālo fondu+, jo tam ir spēcīga un tieša ietekme uz cilvēkiem, tostarp visnelabvēlīgākajā situācijā esošiem un visvairāk diskriminētajiem, un tas ir nozīmīgs dzimumu līdztiesības un vienlīdzīgu iespēju, ES vērtību un pamattiesību ievērošanas veicināšanā. Vērtību un tiesību veicināšana notiks ne tikai ES, bet arī globālā līmenī, tostarp izmantojot saiknes ar ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu. Šajā ziņā var attīstīt sinerģiju arī ar ārējo darbību daudzpusējā līmenī. Tiks novērsta darbību atkārtošanās šo pārējo programmu ietvaros, un līdzekļus varēs sadalīt starp programmu “Tiesības un vērtības” un programmu “Tiesiskums”, lai panāktu kopīgus mērķus. 1.5.Ilgums un finansiālā ietekme ◻ ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva –x spēkā no 1.01.2021. līdz 31.12.2027. –x Finansiālā ietekme no 2021. gada līdz 2027. gadam saistību apropriācijām un no 2019. gada līdz 2026. gadam – maksājumu apropriācijām. ◻ beztermiņa priekšlikums/iniciatīva Īstenošana ar uzsākšanas periodu no YYYY līdz YYYY gadam, pēc kura turpinās normāla darbība. 1.6.Plānotie pārvaldības veidi x Komisijas īstenota tieša pārvaldība, –x ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās; –x ko veic izpildaģentūras.

◻Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ◻Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti: –◻ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām; –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt); –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam; –◻ Finanšu regulas 70. un 71. pantā minētajām struktūrām; –◻ publisko tiesību subjektiem; –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas; –◻ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas; –◻ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP jomā, kāda tā paredzēta Līguma par Eiropas Savienību V sadaļā, un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā. –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”. 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Priekšlikumā ir paredzēti uzraudzības un izvērtēšanas pienākumi. Konkrēto mērķu sasniegšana tiks uzraudzīta, pamatojoties uz priekšlikumā iekļautajiem rādītājiem; vērtējot gada rezultātus. Turklāt vēlākais līdz 2025. gada vidum Komisija sniegs starpposma izvērtējuma ziņojumu par programmas mērķu sasniegšanu, līdzekļu izmantošanas efektivitāti un tās Eiropas mēroga pievienoto vērtību, kā arī apkopos no iepriekšējām programmām gūtās atziņas. Pēc programmas darbības beigām tiks veikts ex post izvērtējums par programmas rezultātu ilgtermiņa ietekmi un ilgtspēju. 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1.Ierosinātā(-o) pārvaldības veida(-u), finansējuma apgūšanas mehānisma, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums Attiecībā uz īpašajiem mērķiem “Tiesības un vienlīdzība” un “Daphne”, ko pārvalda JUST ĢD un EMPL ĢD Programmas sadaļās “Vienlīdzība un tiesības” un “Daphne” paredzētās darbības tiks īstenotas, izmantojot tiešu pārvaldību, tādējādi sekmējot Savienības kopējo politikas mērķu sasniegšanu. Šo programmas daļu Komisija pārvaldīs tieši, izmantojot īstenošanas veidus, ko piedāvā Finanšu regula, galvenokārt dotācijas un iepirkumu, jo tas ļauj labāk pielāgot programmas politikas vajadzībām un elastīgāk pielāgot prioritātes jaunu vajadzību gadījumā. Komisijas tieša pārvaldība ļaus nodibināt tiešus kontaktus ar atbalsta saņēmējiem / līgumslēdzējiem, kuri ir tieši iesaistīti darbībās, kas kalpo Savienības politikas īstenošanai.

Programmas “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” 2014.–2020. gadam starpposma izvērtējumā tika secināts, ka nav skaidras iespējas veikt turpmākus vienkāršojumus attiecībā uz šīs programmas pārvaldības veidu. Pašreizējais tiešās pārvaldības režīms ir atbilstošs, ņemot vērā programmas apjomu. Programmas daļa, kas vērsta uz personām ar invaliditāti, tiks īstenota, izmantojot tiešo pārvaldību un īstenošanas veidus, ko piedāvā Finanšu regula, galvenokārt dotāciju un iepirkumu veidā. Tāpat tiešā pārvaldība ļaus nodibināt tiešus kontaktus ar atbalsta saņēmējiem / līgumslēdzējiem, kuri ir tieši iesaistīti darbībās, kas kalpo Savienības politikas īstenošanai. Komisija nodrošina tiešu uzraudzību pār finansēto darbību rezultātiem. Finansēto darbību maksāšanas kārtība tiks pielāgota ar finanšu darījumiem saistītajiem riskiem. Lai nodrošinātu Komisijas kontroļu efektivitāti, lietderību un saimnieciskumu, stratēģija tiks vērsta uz ex ante un ex post pārbaužu līdzsvarošanu. Arī ex post revīzijas veiks uz vietas ārējie revidenti, izvēloties transakciju paraugus. Šo transakciju atlases ietvers riska novērtējumu un nejaušu atlasi. Ex post kontrolēs izmanto arī savstarpējo paļaušanos uz revīzijām un pieejamās informācijas apmaiņu, lai vēl vairāk samazinātu administratīvo slogu un palielinātu izmaksu lietderību (jaunās FR 127. un 128. pants). Attiecībā uz īpašo mērķi “Pilsoņu iesaistīšanās un līdzdalība”, ko pārvalda HOME ĢD To darbību īstenošanu, kas paredzētas sadaļā “Pilsoņu iesaistīšanās un līdzdalība”, varētu uzticēt izpildaģentūrai. Lielāko daļu darbību pašreizējās programmas “Eiropa pilsoņiem” ietvaros pārvalda Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra (EACEA). EACEA 3. izvērtējumā par laikposmu no 2012. gada janvāra līdz 2014. gada decembrim tika konstatēts, ka EACEA pilnvaras atbilst Komisijas un Aģentūras pieteikumu iesniedzēju / atbalsta saņēmēju vajadzībām. Būtu arī jāuzsver, ka vienkāršošanas pasākumi, kas ieviesti attiecībā uz pasākumiem programmas “Eiropa pilsoņiem” ietvaros, ievērojami samazināja kļūdu īpatsvaru un ļauj ātri noslēgt līgumu / veikt maksājumu. Programma tiks īstenota, izmantojot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un dotācijas saskaņā ar pašreizējo programmu “Eiropa pilsoņiem”. Attiecībā uz maksājumu kārtību ir paredzēta viena priekšfinansējuma iemaksa un atlikuma maksājums pēc nobeiguma ziņojuma. Vienreizējo maksājumu / vienoto likmju izmantošana samazinās kļūdu risku. 2.2.2.Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto(-ajām) iekšējās kontroles sistēmu(-ām) Attiecībā uz konkrētiem mērķiem “Tiesības un vienlīdzība” un “Daphne”, ko pārvalda JUST ĢD un EMPL ĢD Galvenie riski, kas saistīti ar JUST ĢD darbību finansēšanu, ir divējādi: - risks, ka netiek finansēts labākais projekts identificētā jautājuma risināšanai; - risks, ka pieprasītās un atlīdzinātās izmaksas būs neatbilstīgas un nelikumīgas. Attiecībā uz izmaksu neatbilstības un nelikumības risku ex post revīzijās visbiežāk atklāto kļūdu galvenie iemesli un veidi ļauj secināt, ka galvenās neatbilstības rodas tādēļ, ka atbalsta saņēmēji nespēj nodrošināt labu finanšu pārvaldību – galvenokārt tāpēc, ka viņi noteikumus jo īpaši par izmaksu attiecināmību slikti izprot to sarežģītības dēļ. Attiecīgi riski galvenokārt ir saistīti ar šādiem aspektiem: - izvēlēto projektu kvalitātes nodrošināšana un to turpmākā tehniskā īstenošana; - piešķirto līdzekļu neefektīva vai neekonomiska izmantošana gan attiecībā uz dotācijām (faktisko attiecināmo izmaksu atlīdzināšanas sarežģītība), gan iepirkumiem (dažreiz ir ierobežots pakalpojumu sniedzēju skaits, kam būtu nepieciešamās īpašās zināšanas, kā rezultātā iespējas salīdzināt cenu piedāvājumus ir nepietiekamas); - krāpšana. Sagaidāms, ka lielākā daļa šo risku tiks samazināta, pateicoties šādiem elementiem:

- uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus labāka izstrāde; - labāki norādījumi atbalsta saņēmējiem un labāka priekšlikumu mērķorientācija; - lielāka vienkāršoto izmaksu izmantošana, kā tas paredzēts jaunajā Finanšu regulā; - korporatīvu sistēmu izmantošana priekšlikumu un dotāciju pārvaldībā. Iekšējo kontroles sistēmu apraksts Jaunajā programmā paredzētā kontroles sistēma ir esošās kontroles sistēmas turpinājums. Kontroles stratēģijas pamatā būs jaunā Finanšu regula un Kopīgo noteikumu regula. Jaunā Finanšu regula un programmas “Tiesiskums” priekšlikuma projektam vajadzētu paplašināt tādu vienkāršotu dotāciju veidu izmantošanu kā fiksētās summas, vienotās likmes un vienības izmaksas. Kontroles stratēģija sastāv no dažādām daļām: - plānošana, priekšlikumu atlase un izvērtēšana, lai nodrošinātu to, ka tiek finansēti tikai labākie priekšlikumi; - dotāciju nolīgumu noslēgšana un uzraudzība: visiem darījumiem un procedūrām veic ex ante pārbaudi , ko īsteno Tiesiskuma ĢD Programmu un finanšu pārvaldības nodaļa, kā arī attiecīgās politikas vienības. Finanšu pārbaudi veic Programmu un finanšu pārvaldības nodaļa. Dotāciju gadījumā izmaksu atlīdzinājuma pieprasījumi tiek rūpīgi pārbaudīti un tiek pieprasīti apliecinoši dokumenti, ja to uzskata par nepieciešamu, pamatojoties uz riska novērtējumu. - ex post revīzijas nodrošina ar pakalpojumu līmeņa vienošanos ar Iekšlietu ĢD starpniecību: ex post kontroles sektors piemēro “atklāšanas stratēģiju”, kuras mērķis ir atklāt pēc iespējas lielāku skaitu no neatbilstībām, lai atgūtu nepareizi izmaksātās summas. Pamatojoties uz šo stratēģiju, tiek veikta projektu izlases pārbaude, kuri tiek atlasīti, gandrīz pilnīgi balstoties uz riska analīzi. Kontroļu izmaksas veido apmēram 4,49 % no Tiesiskuma ĢD veiktajiem maksājumiem. Paredzams, ka tas saglabāsies stabils vai nedaudz samazināsies gadījumā, kad nākamajā plānošanas periodā tiks plašāk izmantotas vienkāršoto izmaksu iespējas (VII). Īstenošana ir vērsta uz publiskā iepirkuma līgumu piešķiršanu, vienlaikus paredzot vairākas dotācijas konkrētām darbībām un organizācijām. Publiskā iepirkuma līgumi tiks noslēgti galvenokārt tādās jomās kā pētījumi, datu vākšana, izvērtēšanas līgumi, apmācība, informācijas kampaņas, IT un sakaru pakalpojumi, iekārtu pārvaldība u. c. Līgumslēdzēji galvenokārt ir konsultāciju uzņēmumi un citi privāti uzņēmumi, no kuriem daudzi ir MVU. Dotācijas galvenokārt piešķirs tādu darbību atbalstam, ko veic nevalstiskās organizācijas, valsts iestādes u. c. Subsidēto projektu un darbību izpildes periods lielākoties ir no viena līdz trim gadiem. Galvenie riski ir šādi: - piešķirto līdzekļu neefektīva vai neekonomiska izmantošana gan attiecībā uz dotācijām (finansējuma piešķiršanas noteikumu sarežģītība, galvenokārt attiecībā uz maziem uzņēmumiem), gan iepirkumiem (dažreiz ir ierobežots pakalpojumu sniedzēju skaits, kam būtu nepieciešamās īpašās zināšanas, kā rezultātā iespējas salīdzināt cenu piedāvājumus dažās nozarēs ir nepietiekamas); • reputācijas risks Komisijai, ja tiek konstatēta krāpšana vai noziedzīgas darbības; no trešo personu iekšējām kontroles sistēmām ir gūstamas tikai daļējas garantijas, jo ir diezgan daudz dažādu līgumslēdzēju un atbalsta saņēmēju, kuri katrs strādā ar savu kontroles sistēmu, kam bieži vien ir šaurs tvērums. Komisija ievieš iekšējas procedūras iepriekš minēto risku novēršanai. Iekšējās procedūras pilnībā atbilst Finanšu regulai, un tajās ietilpst krāpšanas apkarošanas pasākumi un izmaksu un ieguvumu apsvērumi. Šajā sakarā Komisija turpina pētīt iespējas uzlabot pārvaldību un panākt efektivitātes pieaugumu. Kontroles sistēmai ir šādas galvenās iezīmes. Kontrole pirms projektu īstenošanas un tās laikā.

• Komisijā tiek izstrādāti dotāciju līgumu un pakalpojumu līgumu paraugi. Tajos ir paredzēti vairāki kontroles nosacījumi, piemēram, revīzijas sertifikāti, finanšu garantijas, revīzijas pārbaudes uz vietas, kā arī OLAF veiktas pārbaudes. Noteikumi, kas re