[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 4.7.2006 COM(2006) 362 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu („PM”) importa procedūru veikti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 („pamatregula”). | 120 | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums ir sagatavots saistībā ar pamatregulas īstenošanu, veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | 139 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Priekšlikuma darbības jomā nav spēkā esošu noteikumu. | 141 | Saskanība ar citām Eiropas Savienības politikas jomām un mērķiem Nepiemēro. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 219 | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. | Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana | 229 | Speciālas zināšanas nebija nepieciešamas. | 230 | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir tapis pamatregulas īstenošanas rezultātā. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet tajā ietverts pilnīgs novērtējamo nosacījumu saraksts. | 230 PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI | 305 | Ierosinātās rīcības kopsavilkums Komisija 2005. gada 28. aprīlī uzsāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importu Kopienā. 2006. gada janvārī Komisija noteica pagaidu antidempinga maksājumus par attiecīgā Ķīnas izcelsmes ražojuma importu Kopienā. Pēc pagaidu antidempinga maksājumu noteikšanas tika saņemtas iesaistīto personu atsauksmes. Kopumā galīgie konstatējumi apstiprina vajadzību pēc antidempinga pasākumiem, jo attiecīgā Ķīnas izcelsmes ražojuma imports bija par dempinga cenām un radīja kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Nevienam uzņēmumam nepiešķīra tirgus ekonomikas statusu. Galīgie konstatējusi apliecināja, ka tikai vienam uzņēmumam varēja piešķirt atsevišķu režīmu. Tā kā normālās vērtības noteikšanai mēs ar dažām korekcijām izmantojām datus, kas bija apkopoti prasībā, galīgā dempinga starpība nedaudz samazinājās (no 33,3 % līdz 27,1 %) uzņēmumam, kuram bija piešķirts atsevišķs režīms, un tā samazinājās no 48,1 % līdz 47,4 % pārējiem ražotājiem eksportētājiem. Šīs starpības joprojām ir zemākas par zaudējuma apmēru. Pēc provizoriskas paziņošanas kaitējuma rādītāji un importa un patēriņa dati tika pārskatīti, tomēr tie ir aptuveni tādi paši kā pagaidu posmā. Nenosakot pasākumus, Kopienas ražošanas nozare, iespējams, būtu spiesta pārtraukt darbību, jo jau tagad tā ir ļoti jutīgā finansiālā stāvoklī. Tas nozīmētu pilnīgu to ražotāju atkarību no trešo valstu avotiem, kuri izgatavo mapes ar piespiešanas mehānismu, un ievērojamu konkurences samazinājumu Kopienas tirgū. Tādēļ tiek secināts, ka galīgo pasākumu noteikšana nebūtu pretrunā Kopienas interesēm. | 310 | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2004. | 329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. | 331 | Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz lēmumus valstu līmenī. | 332 | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo valsts iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Juridisko instrumentu izvēle | 341 | Ierosinātais tiesību akts: regula. | 342 | Citi līdzekļi nebūs piemēroti šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. Iepriekš minētajā pamatregulā nav paredzētas alternatīvas iespējas. | IETEKME UZ BUDžETU | 409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | 1. Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēja komiteju, tā kā: 1. PROCEDŪRA 1.1. Pagaidu pasākumi (1) Komisija 2006. gada 28. janvārī ar Regulu (EK) Nr. 134/2006[2] („pagaidu regula”) piemēroja pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas („ĶTR”) izcelsmes piespiešanas mehānismu importam Kopienā. (2) Jāatgādina, ka dempinga un kaitējuma izmeklēšanas periods („IP”) aptvēra laika posmu no 2004. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču izpēte aptvēra laika posmu no 2001. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām („aplūkojamais periods”). 1.2. Turpmākā procedūra (3) Pēc pagaidu antidempinga maksājuma noteikšanas ĶTR izcelsmes piespiešanas mehānismu importam dažas ieinteresētās personas rakstiski iesniedza savas atsauksmes. Personām, kas to pieprasīja, bija arī iespēja izteikt savu viedokli mutiski. (4) Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem konstatējumiem. Personu mutiski un rakstiski iesniegtās atsauksmes pārbaudīja un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīja pagaidu konstatējumus. 2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS (5) Jāatgādina, ka pagaidu regulas 12. apsvērumā attiecīgais ražojums ir definēts kā piespiešanas mehānismi („PM”), kurus parasti lieto lapu un citu dokumentu arhivēšanai iešuvējos vai mapēs. Tie sastāv no ĶTR izcelsmes izliektiem, stipriem metāla elementiem (parasti diviem), kas atrodas uz aizmugurējās plāksnes, ar vismaz vienu atvēršanas ierīci, kas lapas un citus dokumentus ļauj ievietot un iešūt vākos („attiecīgais ražojums”); šos ražojumus parasti klasificē ar KN kodu ex 8305 10 00. (6) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka viens atsevišķs piespiešanas mehānismu veids ir jāizslēdz no attiecīgā ražojuma definīcijas, jo i) ieinteresētajai personai pieder patentēts dizainparaugs šā izstrādājuma ražošanai, un tas nav iegūstams ne no viena cita ražotāja, ii) ar ĶTR ražotāju ir noslēgts ekskluzīvas piegādes līgums, iii) šo veidu izmanto vienīgi ļoti augstas kvalitātes un īpašas konstrukcijas dokumentu mapēs salīdzinājumā ar parastajiem piespiešanas mehānismiem, un tādējādi tie nevar konkurēt ar parastajiem piespiešanas mehānismiem, un iv) šo veidu ekonomiski nevar aizstāt ar parastajiem piespiešanas mehānismiem tā daudz augstāko ražošanas izmaksu dēļ. (7) Tomēr cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka visiem piespiešanas mehānismiem ir vienādas īpašības, gala pielietojums un izplatīšanas kanāli. Bez tam šī persona apgalvoja, ka ražošanas process un izmaksas nav būtiskas, nosakot attiecīgo ražojumu. Persona arī apgalvoja, ka preferenču režīms vienam piespiešanas mehānismu veidam, kuru izmanto tikai viens dokumentu mapju izgatavotājs, radīs nopietnu izkropļojumu ne tikai Kopienas piespiešanas mehānismu tirgū, bet arī Kopienas dokumentu mapju tirgū. (8) Tiek uzskatīts, ka noteikta ražojuma veida patentēts dizainparaugs vai ekskluzīvs līgums starp ražotāju eksportētāju un Eiropas lietotāju kā tāds nevar kalpot par pamatu šā ražojuma veida izslēgšanai no attiecīgā ražojuma vai līdzīga ražojuma definīcijas. Piespiešanas mehānisms ar visām tā īpašībām ir attiecīgais ražojums neatkarīgi no tā, vai tas ir patentēts vai pirkts, izmantojot ekskluzīvu līgumu. Ir arī jāpiezīmē, ka ražošanas procesi, ražošanas izmaksas un kvalitātes atšķirības kā tādas nav būtiskas līdzīga ražojuma noteikšanai. (9) Izmeklēšana apstiprināja, ka visiem ražojuma veidiem, ieskaitot īpašo piespiešanas mehānisma veidu, kuru iepriekš minētajā 6. apsvērumā pieprasīja izslēgt, ir vienādas tehniskās un fizikālās īpašības un vienāds pielietojums un piespiešanas mehānismu tirgus nav sadalīts noteiktos atsevišķos tirgus segmentos. Tāpēc visus piespiešanas mehānismus var savstarpēji aizstāt, un tātad tie savstarpēji konkurē Kopienas tirgū. Tāpēc visi piespiešanas mehānismu veidi ietilpst attiecīgā ražojuma un līdzīga ražojuma definīcijā. Tādējādi iepriekš 6. apsvērumā minētā prasība bija jānoraida. (10) Ņemot vērā iepriekšminēto, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 11.–16. apsvērumā atspoguļotie konstatējumi. 3. DEMPINGS 3.1. Vispārīgā metode (11) Vispārīgā metode, ko izmanto, lai konstatētu piespiešanas mehānismu importu Kopienas tirgū par dempinga cenām, bija aprakstīta pagaidu regulas 17.–50. apsvērumā. Vispārīgā metode, kas izklāstīta pagaidu regulā, ar šo tiek apstiprināta, pienācīgi ņemot vērā turpmāk minētos grozījumus. 3.2. Tirgus ekonomikas režīms („TER”) (12) Viens no uzņēmumiem, kam piešķīra atsevišķu režīmu, apgalvoja, ka tam būtu vajadzējis piešķirt tirgus ekonomikas režīmu un ka uzņēmuma stāvoklis, īpaši attiecībā uz otro kritēriju (uzskaite un revīzija) un trešo kritēriju (traucējums, kas radies bijušās ekonomikas sistēmas dēļ, kas nav tirgus ekonomika), nav pienācīgi novērtēts izmeklēšanā. Taču uzņēmums nesniedza jaunus pierādījumus, lai uzturētu savu prasību. (13) Tā kā jauni fakti un citas atsauksmes nav iesniegtas, pagaidu regulas 17.–25. apsvērumā izklāstītie konstatējumi saistībā ar tirgus ekonomikas režīmu ar šo tiek apstiprināti. 3.3. Atsevišķs režīms („AR”) (14) Konstatējumi pagaidu regulas 29. apsvērumā par pirmo uzņēmumu, kam piešķirts atsevišķs režīms, proti, Dongguan Nanzha Leco Stationery , ar šo tiek apstiprināti. (15) Kā minēts pagaidu regulas 30. apsvērumā, otro uzņēmumu, kam bija piešķirts atsevišķs režīms, vēlāk izslēdza no izmeklēšanas, jo uzņēmums nesadarbojās izmeklēšanā. Tā kā no uzņēmuma nav saņemtas nekādas atsauksmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 30. apsvērumā atspoguļotais konstatējums. 3.4. Normālā vērtība (16) Turpmāk izklāstītie konstatējumi attiecas uz normālās vērtības noteikšanu visiem ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER. 2. Analogā valsts (17) Turpinot analizēt visu pieejamo informāciju, kas saņemta no ražotāja Irānā, bija jāsecina, ka informācija bija nepilnīga un/vai pretrunīga, tāpēc to nevarēja izmantot galīgās normālās vērtības aprēķinam. Tādējādi tika nolemts izmantot citus datus, lai aprēķinātu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta, 7. punkta, a) apakšpunktu. 3. Normālās vērtības noteikšana (18) Tā kā nebija pieejama informācija no citām trešām valstīm, kurās ražo piespiešanas mehānismus, tika pieņemts, ka prasības iesniedzēja un Kopienas ražošanas nozares sniegtie dati veidoja vispieņemamāko pamatu, lai noteiktu galīgo normālo vērtību. Tika veiktas korekcijas, lai atspoguļotu izmeklēšanā iegūtos īpašos pārbaudītos datus, jo īpaši attiecībā uz izejvielu un pārvadāšanas cenām. 3.5. Eksporta cena (19) Ražotājs eksportētājs, kam bija piešķirts atsevišķais režīms, apgalvoja, ka tika pieļautas kļūdas, aprēķinot saistītā importētāja tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu, jo tirdzniecības, vispārējās un administratīvas izmaksas tika uzskaitītas divreiz, lai noteiktu ražotāja noteikto eksporta cenu. Turklāt šis eksportētājs apgalvoja, ka saistīto uzņēmumu tirdzniecības, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas rādītāji ir jāpārskata atbilstoši jauniem aprēķiniem, kurus uzņēmums iesniedza pēc apmeklējumiem uz vietas. (20) Iepriekšminēto apgalvojumu pārbaude apstiprināja, ka tirdzniecības, vispārējo un administratīvo izmaksu aprēķinos bija radusies pārrakstīšanās kļūda. Šī kļūda ir attiecīgi labota. Tomēr uzņēmuma iesniegtie jaunie dati bija jānoraida, jo tos izmeklēšanas laikā vairs nevarēja pārbaudīt. (21) Pagaidu regulas 41. un 42. apsvērumā izklāstītā vispārīgā metodika ar šo tiek apstiprināta. 3.6. Salīdzinājums (22) Normālo vērtību, kas noteikta saskaņā ar 16.–18. apsvērumu, un eksporta cenas, kas pārskatītas saskaņā ar 19.–21. apsvērumu, salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja cenu tajā pašā tirdzniecības posmā. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā atšķirības faktoros, kas saskaņā ar iesniegto un pierādīto informāciju ietekmēja cenas un cenu salīdzināmību. Bija pieņemamas tādu faktoru korekcijas kā komisijas maksas, transporta, apdrošināšanas, apstrādes, iekraušanas, papildu un kredīta izmaksas. 3.7. Dempinga starpība (23) Pēc normālās vērtības un eksporta cenas korekcijas tai procentos izteiktajai galīgajai dempinga starpībai no CIF importa cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, ko piemēro eksportētājam, kam ir piešķirts atsevišķs režīms, ir jābūt šādai. Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība | Dongguan Nanzha Leco Stationery | 27,1% | (24) Pēc pagaidu paziņošanas netika saņemtas nekādas atsauksmes par dempinga starpības aprēķināšanas metodi visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem. Taču normālās vērtības korekcijas rezultātā galīgā dempinga starpība visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem tika noteikta 47,4 % apmērā no CIF cenas līdz Kopienas robežai. 4. KAITĒJUMS 4.1. Kopienas ražošana (25) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka viens ražotājs, kuru provizoriski iekļāva Kopienas ražošanas un Kopienas ražošanas nozares definīcijā, ir jāizslēdz, jo viņš, iespējams, ir saistīts ar Ķīnas ražotāju eksportētāju un ir importējis ĶTR izcelsmes piespiešanas mehānismus lielos apjomos, īpaši IP laikā. Tādēļ ieinteresētās personas apgalvoja, ka uzņēmums ir jāizslēdz no Kopienas ražošanas un no kaitējuma novērtējuma. (26) Ir jāatceras, ka minētā ražotāja stāvoklis bija sīki aprakstīts pagaidu regulas 55.–57. apsvērumā. Atkārtoti novērtējot viņa stāvokli un ņemot vērā pamatregulas 4. panta noteikumus, ir jāatceras, ka šis ražotājs neizturējās atsķirīgi no citiem nesaistītiem Kopienas ražotājiem, kas bija iesnieguši prasību. Bez tam tika konstatēts, ka Kopienas ražotājs nevarēja ne juridiski, ne praktiski kontrolēt ražotāju eksportētāju, no kura viņš importēja ražojumus. Tāpēc šī prasība tika noraidīta. (27) Tā kā nav saņemtas nekādas jaunas atsauksmes par Kopienas ražošanu, ar šo tiek apstiprināti pagaidu atzinumi par kopējo Kopienas ražošanu, kas izklāstīti pagaidu regulas 51.–58. apsvērumā. 4.2. Kopienas ražošanas nozares definīcija (28) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka kāds cits Kopienas ražotājs ir jāizslēdz no Kopienas ražošanas nozares definīcijas. Pirmkārt, tāpēc, ka ražotājs, iespējams, pārdod piespiešanas mehānismus lielā apjomā saistītiem klientiem, kā arī izmanto piespiešanas mehānismus savām vajadzībām. Otrkārt, tāpēc, ka minētais ražotājs pilnībā nesadarbojās izmeklēšanā, konkrēti – noteiktajā termiņā nesniedza pilnīgu informāciju, kas būtu pieejama visām ieinteresētajām personām. (29) Pēc prasības analīzes tika apstiprināts, ka minētā ražotāja sadarbība izmeklēšanā nebija pietiekama. Tāpēc šis ražotājs ir jāizslēdz no Kopienas ražošanas nozares definīcijas un arī tā produkcija ir jāizslēdz no Kopienas ražošanas. (30) Tika noteikts, ka to četru Kopienas ražotāju, kas pilnībā sadarbojās izmeklēšanā un atbalstīja prasību, produkcija aplūkojamajā periodā bija apmēram 205 miljoni piespiešanas mehānismu vienību. (31) Minētie četri Kopienas ražotāji veido aptuveni 75 % no Kopienas kopējās ražošanas. Tādējādi šie uzņēmumi pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē ir pietiekami reprezentatīvi Kopienas ražošanas nozarei. (32) Ne vienmēr varēja norādīt absolūtos skaitļus šīs regulas turpmākajās tabulās. Šos datus nevar norādīt, jo viens Kopienas ražotājs tika izslēgts laika periodā starp pagaidu un galīgo posmu, tāpēc tā datus varētu atvasināt, veicot salīdzinājumu. 4.3. Kopienas patēriņš (33) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Kopienas patēriņa apjoms bija aprēķināts nepareizi. Jo īpaši personas pievērsa uzmanību apstāklim, ka datu par importu no attiecīgās valsts pamatā bija prasība. Tās pieprasīja, lai personas, kas piedalījās izmeklēšanā, jo īpaši dokumentu mapju ražotāji un piespiešanas mehānismu importētāji, iesniegtu Komisijai ticamākus datus patēriņa noteikšanai. (34) Tāpēc patēriņa apjoms tika pārrēķināts, pamatojoties uz datiem, kurus iesniedza personas, kas sadarbojās izmeklēšanā. Turpmākajā tabulā minētie skaitļi balstās uz pārbaudītiem datiem par Eiropas ražotāju pārdošanas apjomiem, importu no ĶTR un citiem avotiem, ko iesniedza visi tie lietotāji un importētāji, kas piedalījās izmeklēšanā. Ņemot vērā Kopienas ražotāju, importētāju un lietotāju aktīvo līdzdalību, šos datus var uzskatīt par visticamākajiem, pat pieļaujot, ka ir neliels skaits citu lietotāju/importētāju, kuru dēļ importa apjoms ir novērtēts nedaudz par zemu. 1. tabula Patēriņa apjoms (milj. gab.) | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (IP) | Eiropas Kopiena | 271 | 313 | 327 | 381 | Indekss | 100 | 116 | 121 | 141 | (35) Salīdzinājums liecina, ka patēriņa apjoma tendences ir līdzīgas tai tendencei, kas aprakstīta pagaidu regulas 63. apsvērumā, taču tās patiešām šķiet precīzākas. Konkrēti izrādās, ka lielākais patēriņa pieaugums bija no 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam, sasniedzot 17 %. Tajā pašā periodā Kopienas ražošanas nozare palielināja pārdošanas apjomu vienīgi par 3 % (skat. 6. tabulu), turpretī imports no ĶTR pieauga par 28 % vai par vairāk nekā 42 miljoniem gabalu (skat. 2 tabulu). 4.4. Imports Kopienā no ĶTR un tirgus daļa (36) Pamatojoties uz 33. apsvērumā izteikto prasību, pārskatīja arī ĶTR izcelsmes piespiešanas mehānismu importa apjomu. Tika novērotas samērā līdzīgas tendences tām, kas izklāstītas pagaidu regulas 65. apsvērumā. Šīs tendences ir atspoguļotas 2. tabulā. 2. tabula Importa apjoms (milj. gab.) | 2001 | 2002 | 2003 | IP | ĶTR | 98,47 | 135,38 | 152,73 | 195,59 | Indekss | 100 | 137 | 155 | 199 | (37) Lielākā atšķirība salīdzinājumā ar importa apjomiem, kas noteikti pagaidu regulā, konstatēta attiecībā uz 2001. gadu, kad piedāvātā metode liecina, ka ĶTR izcelsmes piespiešanas mehānismu imports nepārsniedza 100 miljonus gabalu. Taču jāuzsver, ka bija arī citi importētāji un lietotāji, kas ieveda piespiešanas mehānismus Kopienas tirgū, bet nesniedza nekādu atbalstu izmeklēšanai; tādēļ, atsaucoties uz 34. apsvērumu, ir iespējams, ka importa dati ir novērtēti nedaudz par zemu. (38) Katrā ziņā minētās personas apgalvoja, ka pārskatītie patēriņa un importa rādītāji apliecinās, ka kopš 2002. gada ĶTR ievedumu tirgus daļa saglabājās samērā stabila. Saskaņā ar pārskatītajiem datiem tirgus daļa mainījās šādi. 3. tabula Ievedumu tirgus daļa | 2001 | 2002 | 2003 | IP | ĶTR | 36 % | 43 % | 47 % | 51 % | Indekss | 100 | 119 | 128 | 141 | (39) Pārskatītie dati par tirgus daļu liecina, ka aplūkojamajā periodā imports no ĶTR Kopienas tirgū nepārtraukti pieauga: par 7 procenta punktiem 2002. gadā, par 4 procentu punktiem 2003. gadā un atkal par 4 procentu punktiem izmeklēšanas perioda laikā. Šīs tendences ir līdzīgas pagaidu regulas 65. apsvērumā aprakstītajām tendencēm. (40) Rezumējot iepriekšminēto, personu sniegtie dati liecina, ka piespiešanas mehānismu patēriņš Kopienā pieauga par 41 % vai par 110 miljoniem vienību aplūkojamajā periodā. Vienlaikus imports no ĶTR ievērojami un nepārtraukti palielinājās, krietni pārsniedzot patēriņa pieaugumu. Pārskatītie dati liecina par pieaugumu par vairāk nekā 97 miljoniem gabalu un tirgus daļas palielināšanos no 36 % līdz 51 %. (41) Lai gan dažus aprēķinus attiecībā uz importu pārskatīja, iepriekšminētā analīze nav pretrunā ar pagaidu regulas 66. apsvērumā izklāstītajiem konstatējumiem un secinājumiem, jo īpaši tiem, kas attiecas uz tendencēm no 2002. gada līdz izmeklēšanas periodam, un tādējādi tos var apstiprināt. 4.5. Importa cenas un cenu samazinājums (42) Pēc ieinteresēto personu prasībām pieejamos datus par importa cenām vēlreiz pārbaudīja. Taču atklājās, ka personas, kas piedalījās izmeklēšanā, nevarēja sniegt pilnīgus, ticamus un saskaņotus datus par ĶTR importa cenām un apjomu. Bija pieejama tikai nepilnīga informācija, un tā balstījās uz atšķirīgiem tirdzniecības nosacījumiem. Tādējādi šos nepilnīgos datus nevarēja izmantot, lai precīzi noteiktu importa apjomu un CIF cenas ĶTR importam. Tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 3. tabulā pieejamie dati, kas balstījās uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem par cenām. (43) Pēc Kopienas ražošanas nozares sastāva izmaiņām, kā izklāstīts iepriekš 29. apsvērumā, pārrēķināja visu ĶTR ražotāju eksportētāju praktizēto cenu samazināšanu piespiešanas mehānismiem. Pagaidu regulas 69. apsvērumā noteiktā cenu samazinājuma starpība ir jāpārskata un jāpalielina līdz 38 %, procentuāli izsakot Kopienas ražošanas nozares cenu. (44) Pamatojoties uz to, metode un pagaidu regulas 67.–69. apsvērumā izklāstītie secinājumi ar šo tiek apstiprināti. 4.6. Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā situācija (45) Pēc 29. apsvērumā minētajām Kopienas ražošanas nozares sastāva pārmaiņām tika novērtēta importa par dempinga cenām ietekme uz jauno Kopienas ražošanas nozares sastāvu saskaņā ar pagaidu regulas 70. apsvērumā izklāstīto metodi. (46) Turpmāk izdarītie secinājumi balstās uz apkopotajiem un pārbaudītajiem Kopienas ražošanas nozares datiem par četriem atlikušajiem Kopienas ražotājiem, kas sadarbojās izmeklēšanā. Tā kā vienu Kopienas ražotāju izslēdza, bet pagaidu regulā kaitējuma novērtēšanā bija iekļauti piecu ražotāju dati, izslēgtā Kopienas ražotāja konfidenciālos datus varēja iegūt, salīdzinot pagaidu regulas datus ar galīgās regulas datiem. Tāpēc šajā posmā tiek sniegti tikai parbaudīti dati indeksētā formā. Tomēr jāatzīmē, ka pārējiem četriem Kopienas ražotājiem, kuri sadarbojās izmeklēšanā, kaitējuma rādītāji ievērojami neatšķiras salīdzinājumā ar pagaidu regulā agrāk iegūtajiem datiem par pieciem ražotājiem. 4.7. Ražošanas jauda (47) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja un apstiprināja, ka ražošanas jaudas aprēķins pagaidu regulā neatspoguļoja patieso situāciju. Tika secināts, ka, aprēķinot ražošanas jaudu, ir jāieņem vērā katra Kopienas ražošanas nozarē iekļautā ražotāja faktiskā vieta tirgū un tā patiesā ražošanas jauda. Šī prasība tika pieņemta, ņemot vērā to, ka Kopienas ražošanas nozari veido vienīgi mazie un vidējie uzņēmumi; daži no tiem ir pat ģimenes uzņēmumi, kas parasti strādā piecas dienas nedēļā. (48) Pamatojoties uz iepriekšminētajām atsauksmēm turpmāk ir sniegts jauns ražošanas jaudas novērtējums. Ir veiktas korekcijas, lai noteiktu ražošanas jaudu, pamatojoties uz piecu darba dienu nedēļu sākotnējās septiņu darba dienu nedēļas vietā. 4. tabula 2001. gada indeksi = 100 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Indekss „ražošana” (2001 = 100) | 100 | 96 | 97 | 98 | Indekss „ražošanas jauda” | 100 | 95 | 105 | 106 | Indekss „jaudas izmantojums” | 100 | 102 | 92 | 92 | (49) Kā izklāstīts iepriekš, 29. apsvērumā minētās pārmaiņas Kopienas ražošanas nozares sastāvā neietekmēja pagaidu regulas 73. apsvērumā izdarītos secinājumus. 4.8. Krājumi (50) Šajā tabulā sniegtie skaitļi atspoguļo krājumu apjomu katra perioda beigās. 5. tabula 2001. gada indeksi = 100 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Indekss „krājumi” | 100 | 51 | 95 | 131 | (51) Tomēr, kā jau izskaidrots pagaidu regulas 75. apsvērumā, tiek uzskatīts, ka Kopienas ražošanas nozares krājumi nav būtisks rādītājs Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa novērtēšanai. 4.9. Pārdošanas apjoms, tirgus daļas, vienības vidējās cenas Kopienā un pieaugums (52) Turpmāk minētie skaitļi atspoguļo Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu neatkarīgiem pircējiem Kopienas tirgū. 6. tabula 2001. gada indeksi = 100 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Indekss „pārdošanas apjoms” | 100 | 103 | 103 | 106 | Indekss „tirgus daļa” | 100 | 89 | 85 | 75 | Indekss „vidējās pārdošanas cenas” (EUR/tūkst. gab.) | 100 | 93 | 90 | 86 | (53) Pārskatīto datu analīze apstiprina pagaidu regulas 77.–80. apsvērumā izklāstītos secinājumus. Tā liecina, ka Kopienas ražošanas nozare varēja tikai par 6 % palielināt pārdošanas apjomu aplūkojamajā periodā. Vienlaikus Kopienas patēriņš pieauga par 41 % vai par 110 miljoniem gabalu, kā iepriekš atspoguļots 1. tabulā. (54) Kopienas ražošanas nozare piedzīvoja arī ievērojamu vidējo pārdošanas cenu kritumu (par 14 %), jo Kopienas tirgū ieplūda aizvien lielāks importa apjoms par dempinga cenām. Arī tās tirgus daļa samazinājās. 4.10. Rentabilitāte (55) Turpmāk attēlotās rentabilitātes starpības ir noteiktas atbilstoši pagaidu regulas 81. apsvērumam. Izmeklēšanas periodā starpības mainījās tikai nedaudz. 7. tabula Kopienas pārdošanas (apgrozījuma) rentabilitāte (RoT) | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Indekss „EK pārdošanas rentabilitāte” | -4 % | -6 % | -14 % | (56) Rentabilitāte bija negatīva visā aplūkojamajā periodā. Ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 82. apsvērumā izdarītie secinājumi. 4.11. Ieguldījumu ienesīgums, naudas plūsma, ieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu (57) Ieguldījumu ienesīguma, naudas plūsmas un ieguldījumu pārskatītās tendences ir parādītas nākamajā tabulā. 8. tabula 2001. gada indeksi = 100 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Indekss „ieguldījumu ienesīgums” (uzņēmumos kopā) | 100 | -191 | -45 | -364 | Indekss „naudas plūsma” (uzņēmumos kopā) | 100 | 39 | 56 | -79 | Indekss „ieguldījumi” (attiecīgajam ražojumam EUR) | 100 | 136 | 130 | 105 | (58) Kā jau izklāstīts pagaidu regulas 84.–86. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu samazināšanās tendence ievērojami ietekmēja tās rentabilitāti. Tas savukārt nelabvēlīgi ietekmēja ar rentabilitāti saistītos kaitējuma rādītājus. Jāatzīmē, ka iepriekšminētās negatīvās tendences, kas vērojamas attiecībā ieguldījumu ienesīgumu un naudas plūsmu, lielā mērā atspoguļo rentabilitātes tendences, kas parādītas iepriekš 7. tabulā. (59) Kopienas ražošanas nozare palielināja ieguldījumu apjomu tikai par 5 %. Ir arī redzams, ka ieguldījumu apjoms ievērojami samazinājās no 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam. (60) Pagaidu regulas 86. apsvērumā izklāstītie konstatējumi ar šo tiek apstiprināti attiecībā uz spēju piesaistīt kapitālu. 4.12. Nodarbinātība, ražīgums un algas 9. tabula 2001. gada rādītāji = 100 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Indekss „darbinieku skaits” | 100 | 97 | 94 | 90 | Indekss „darba ražīgums” (1000 gab./darbinieks) | 100 | 99 | 104 | 108 | Indekss „algas" (euro, vidēji gadā vienam darbiniekam) | 100 | 100 | 97 | 100 | (61) Redzams, ka arī šie rādītāji pēc jaunā Kopienas ražošanas nozares sastāva izveidošanas apstiprina pagaidu regulas 87. un 88. apsvērumā atspoguļotos secinājumus. 4.13. Faktiskās dempinga starpības lielums (62) Ņemot vērā to, ka nav saņemti nekādi citi apsvērumi par faktiskās dempinga starpības lielumu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 89. apsvērums. 4.14. Iepriekšējā dempinga vai subsidēšanas ietekme (63) Kā izklāstīts pagaidu regulas 90. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozare neatgūstas no iepriekšējā dempinga vai subsidēšanas ietekmes. 4.15. Secinājums par kaitējumu (64) Izmeklēšana parādīja, ka aplūkojamajā periodā imports no ĶTR ievērojami palielinājās gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē. Pārskatītie importa dati liecina, ka importa apjoms palielinājās par 97 miljoniem gabalu un ka tirgus daļas pieaugums sasniedza 15 procenta punktus šā perioda laikā. Pēc iepriekš 43. apsvērumā minētajiem pārskatītajiem aprēķiniem no ĶTR ievesto piespiešanas mehānismu cenas bija par 38 % zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. (65) Aplūkojamajā periodā, ņemot vērā ievērojamo patēriņa pieaugumu, no kura Kopiena guva nenozīmīgu labumu, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi palielinājās par 6 %, bet tā zaudēja ievērojamu tirgus daļu. Pieaugot importa dempingam par zemām cenām, nozarē bija vērojams arī vidējās cenas samazinājums par 14 %. Kaitējuma rādītāju, piemēram, naudas plūsmas un ieguldījumu ienesīguma attīstības analīze, arī apstiprina pagaidu regulas 92. apsvērumā minētās tendences. (66) Bez tam tiek apstiprināti arī pagaidu regulas 93.–94. apsvērumā atspoguļotie secinājumi. (67) Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek apstiprināts, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta nozīmē. 5. CĒLOŅSAKARĪBA 5.1. ĶTR importa ietekme (68) Kā minēts iepriekš 2. tabulā, sadarboties piekritušo personu sniegtie dati liecināja, ka aplūkojamajā periodā importa apjoms no ĶTR palielinājās par 99 %, bet tirgus daļa pieauga par 15 procenta punktiem. Vienlaikus ĶTR izcelsmes piespiešanas mehānismu importa cenas pazeminājās par 11 %, bet vispārējais cenas samazinājums visiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem Kopienas tirgū aplūkojamajā periodā veidoja 38 %. (69) Kā izklāstīts pagaidu regulas 97. apsvērumā, izmeklēšana apstiprināja, ka bija vērojama sakarība starp laiku, kad parādījās imports par zemām un dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos. Jo īpaši laika posmā no 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam no ĶTR importētais apjoms pieauga par vairāk kā 42 miljoniem gabalu; vienlaikus bija vērojams būtisks cenu samazinājums. Tādējādi ĶTR ražotāji eksportētāji spēja iegūt 4 procenta punktus no tirgus daļas. Vienlaikus Kopienas ražošanas nozare zaudēja 12 % no tirgus daļas, lai gan cenas tika samazinātas par aptuveni 4 % un pārdošanas apjomu izdevās palielināt. Ņemot vērā šos konstatējumus, tiek apstiprināti pagaidu regulas 97. apsvērumā atspoguļotie secinājumi. (70) Ir apstiprināts pagaidu regulas 98. apsvērumā minētais apgalvojums, ka ĶTR eksportētājiem, kas izmantoja dempinga metodi, izdevās palielināt savu tirgus daļu un kļūt par nozīmīgiem dalībniekiem Kopienas tirgū, aizstājot Kopienas ražošanas nozari aplūkojamajā periodā. 5.2. Trešo valstu importa ietekme (71) Pamatojoties uz sadarboties piekritušo personu sniegto informāciju un uz iepriekš 34. apsvērumā minēto, importa apjomi no citām trešām valstīm ir šādi. 10. tabula 2001 | 2002 | 2003 | IP | Imports, kas nav no ĶTR (milj. gab.) | 5,63 | 5,31 | 2,53 | 0 | Indekss | 100 % | 94 % | 45 % | - | Tirgus daļa | 2,1 % | 1,7 % | 0,8 % | 0 | (72) Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika secināts, ka nelielā importa daļa no citām trešām valstīm, kas veidoja 2 % no tirgus 2001. gadā un samazinājās līdz 0 % aplūkojamajā periodā, nevarēja radīt Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. (73) Līdz ar to tiek apstiprināti pagaidu regulas 99.–101. apsvērumā izklāstītie secinājumi. 5.3. Ietekme, ko izraisīja Kopienas ražošanas nozares imports no ĶTR (74) Tā kā netika saņemta jauna informācija, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 102.–105. apsvērumā atspoguļotais secinājums. 5.4. Kopienas ražošanas nozares eksporta rezultātu ietekme (75) Tā kā Kopienas ražošanas nozares definīciju pārskatīja, tika atkārtoti pārskatīti arī Kopienas ražošanas nozares eksporta rezultāti un izvērtēts, vai Kopienas ražošanas nozares piespiešanas mehānismu eksports būtu vai nebūtu varējis nodarīt kaitējumu, kas radās Kopienai aplūkojamajā periodā. Kopienas ražošanas nozares eksportētie apjomi ir norādīti turpmākaja tabulā. 11. tabula 2001. gada indeksi = 100 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | Indekss „eksports” | 100 | 66 | 59 | 46 | (76) Datu pārskatīšana apstiprināja, ka Kopienas ražošanas nozares galvenais tirgus vienmēr ir bijis Kopienas tirgus. Eksports ārpus Kopienas veidoja 17 % no kopējā pārdošanas apjoma 2001. gadā un tikai 7 % aplūkojamajā periodā. Lielākais eksporta preču pārdošanas apjoma kritums bija no 2001. līdz 2002. gadam, kad eksporta preču pārdošanas apjomi samazinājās par 34 %. Pēc tam eksporta apjomi ir nepārtraukti samazinājušies līdz izmeklēšanas perioda beigām. Pieejamā informācija liecina, ka šī situācija ir līdzīga tai, kas aprakstīta pagaidu regulas 107.–109. apsvērumā. (77) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka pārdošanas apjomu kritums eksporta tirgos, ko piedzīvoja Kopienas ražošanas nozare aplūkojamajā periodā, bija par iemeslu tai nodarītajam kaitējumam. Šī persona arī apgalvoja, ka ņemot vērā konkurenci galvenajā tirgū, būtu sagaidāms, ka labi funkcionējoša ražošanas nozare novirzītu savu eksportu uz trešām valstīm. Tomēr izmeklēšanā noskaidrojās, ka Kopienas ražošanas nozare, saskaroties ar kaitējumu izraisošu dempingu Kopienas tirgū, nebija spējīga atgūt zaudētos pārdošanas apjomus, palielinot eksportu uz trešām valstīm. (78) Ir arī jāatzīmē, ka Kopiena ir piespiešanas mehānismu un tiem pakārtoto ražojumu, proti, dokumentu mapju, galvenais pasaules tirgus. Turklāt izmeklēšana pievērsa lielāko uzmanību Kopienas ražošanas nozares ekonomiskajai situācijai Kopienas tirgū. Tāpēc vairāku kaitējuma rādītāju, piemēram, pārdošanas apjoma, pārdošanas cenu un rentabilitātes analīze balstās vienīgi uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli Kopienas tirgū un to neietekmē eksporta darbības rezultāti. (79) Turklāt, pat ja eksporta pārdošanas apjoma samazinājums varēja veicināt dažu kaitējuma rādītāju, piemēram, ražošanas, pasliktināšanos, un varēja ietekmēt Kopienas ražošanas nozares stāvokli kopumā, ar to nevar pamatot ievērojamo Kopienas ražošanas nozares cenu samazinājumu, tirgus daļas zaudējumu un rentabilitātes kritumu, ar ko Kopienas ražošanas nozare saskārās izmeklēšanas periodā saistībā ar piespiešanas mehānismu pārdošanu EK tirgū. Tādējādi eksporta darbības rezultāti nevarēja izjaukt cēloņsakarību starp Kopienas ražošanas nozarē piedzīvoto kaitējumu un ĶTR izcelsmes piespiešanas mehānismu importu par dempinga cenām. (80) Tādēļ tiek apstiprināts pagaidu regulas 110. apsvērumā atspoguļotais secinājums. 5.5. Valūtas maiņas kurss (81) Dažas ieinteresētās personas norādīja, ka euro un ASV dolāra kursa izmaiņas, kas veidoja aptuveni 40 % no 2001. līdz 2004. gadam, bija galvenais iemesls šādam zaudējumus radošam stāvoklim, ko izjuta Kopienas ražošanas nozare. Apgalvoja, ka valūtas maiņas kursa svārstības bija galvenais faktors, kas lika lietotājiem izvēlēties starp Kopienas un ĶTR ražotājiem. Apgalvoja arī, ka ĶTR eksportētāji klientiem ES parasti iesniedz rēķinus par pārdotajiem apjomiem ASV dolāros vai, ja rēķinu izraksta euro valūtā, cena ir saistīta ar euro un ASV dolāra valūtas maiņas kursu, par kuru parasti vienojas pasūtījuma laikā. Tā, iespējams, tika kompensēts ĶTR eksportētāju pieprasītās samaksas pieaugums ASV dolāros šajā periodā. Tādējādi, atklājot jebkāda veida kaitējumu, tika uzskatīts, ka tas nav saistīts ar jebkādu iespējamo dempingu no ĶTR. (82) Ir apstiprināts, ka aplūkojamajā periodā euro un ASV dolāra maiņas kursa izmaiņas bija ievērojamas. Tomēr tika konstatēts, ka no 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam, kursa svārstības nepārsniedza 10 %. Jebkurā gadījumā ir skaidrs, ka valūtas maiņas kursa izmaiņas nevar izskaidrot ĶTR konstatēto milzīgo dempinga starpību aplūkojamajā periodā, jo dempinga aprēķinus šīs svārstības neietekmēja. (83) Veicot valūtas maiņas kursa ietekmes simulāciju uz pārdošanas cenām, kas bija spēkā Kopienas tirgū, atklājās, ka pat tad, ja kursa svārstību nebūtu, turpinātu pastāvēt ievērojams ĶTR eksportētāju izraisīts cenu samazinājums aplūkojamajā periodā. Svarīgāk ir tas, ka iespējamo valūtas kursa svārstību ietekmi nevar uzskatīt par „citu faktoru” pamatregulas 3. panta 7. punkta nozīmē. Tik tiešām, citi faktori iepriekšminētā noteikuma nozīmē attiecas vienīgi uz faktoriem, kas nav importa dempings. Tomēr piemērojamais valūtas maiņas kurss nosaka importa dempinga eksporta cenu, t.i., tas attiecas uz pašu importa dempingu un ne uz ko citu, kas būtu varējis nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. (84) Balstoties uz iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka personas nesniedza nekādus pierādījumus, kas apliecinātu, ka valūtas maiņas kursa svārstības varēja izjaukt cēloņsakarību starp Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un importa dempingu. 5.6. Tērauda cenas pieaugums (85) Viens lietotājs apgalvoja, ka esot bijusi nopietna tērauda krīze, kuras rezultātā aplūkojamajā periodā ievērojami pieauga piespiešanas mehānismu izgatavošanā izmantoto galveno izejvielu cena. Lietotājs apgalvoja, ka 2004. gada pirmajā ceturksnī tērauda cenas pieaugums sasniedza 25–40 %. (86) Tērauda nozarē cenas tik tiešām pieauga visā pasaulē, un cenu pieaugumam būtu bijis jāietekmē visi tērauda lietotāji, jo īpaši aplūkojamajā periodā. Tādējādi normāla tērauda lietotāju reakcija būtu bijusi atspoguļot izmaksu pieaugumu savu pakārtoto ražojumu pārdošanas cenās. Tomēr pieejamie dati rāda, ka kopumā ĶTR eksporta cenas palielinājās tikai par 5 % no 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam, t.i., tērauda krīzes laikā. Šis konstatējums liecina, ka, neraugoties uz tērauda cenas pieaugumu līdz 40%, ĶTR ražotāji eksportētāji nekoriģēja savas eksporta cenas un aplūkojamajā periodā turpināja eksportēt uz Kopienas tirgu preces par zemām un dempinga cenām. (87) Izmeklēšanā atklājās, ka Kopienas ražošanas nozares izejvielu izmaksas būtiski pieauga, jo īpaši aplūkojamajā periodā, taču nozare nevarēja koriģēt pārdošanas cenas, jo Kopienas tirgū bija ievērojams importa dempings par zemām cenām no ĶTR. (88) Tādējādi tiek apstiprināts, ka Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu tērauda cenu pieaugums nevarēja būtiski palielināt. 5.7. Secinājums par cēloņsakarību (89) Pamatojoties uz iepriekšminēto analīzi, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 111. apsvērumā atspoguļotais secinājumus. 6. KOPIENAS INTERESES 6.1. Kopienas ražošanas nozares un piegādātāju intereses (90) Ņemot vērā to, ka attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares un piegādātāju interesēm nav iesniegta jauna informācija, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 114.–121. apsvērumā izklāstītie atzinumi. 6.2. Lietotāju un importētāju intereses (91) Tiek atgādināts, ka atbildes tika saņemtas no astoņiem lietotājiem un diviem importētājiem, kuri atrodas Kopienas tirgū un veido 51 % no kopējā Kopienas patēriņa. Lietotāji parasti ir arī importētāji tādā ziņā, ka tie importē piespiešanas mehānismus un ražo pakārtotu ražojumu – dokumentu mapes ar piespiešanas mehānismu. Šo personu kopējais uzņēmējdarbības apmērs ir ievērojams, bet dokumentu mapju ražošana veido tikai 22 % no to kopējās darbības. 6.2.1. Piegādes deficīts (92) Daži lietotāji vairākkārt atkārtoja, ka, ieviešot jebkādus antidempinga pasākumus, Kopienā rastos piegādes deficīta risks Kopienas ražošanas nozares nepietiekamās jaudas dēļ. Lietotāji apgalvoja, ka Eiropas ražošanas jaudas samazinājums salīdzinājumā ar pieprasījumu veidoja 40–50 %. Viņi apgalvoja, ka ir spiesti importēt un tāpēc maksāt lielus maksājumus, lai saglabātu darbības līmeni. (93) Jāatzīmē, ka lietotāji neiesniedza nekādus pamatotus pierādījumus tam, ka Kopienas tirgū būtu piespiešanas mehānismu deficīts pirms vai pēc pagaidu pasākumu piemērošanas. Turklāt Kopienas ražošanas nozarei un citiem ražotājiem Kopienas tirgū ir nepieciešamā ražošanas jauda. Vajadzības gadījumā Kopienas ražotāji var papildus viegli ieguldīt ražošanas jaudā un palielināt darbaspēku, lai apmierinātu pieprasījumu tirgū, kuru neizkroļo ar dempings. Bez tam Kopienas tirgus nav slēgts importam no ĶTR, un šie ražojumi arī turpmāk būs pieejami visiem lietotājiem par cenām, kas nav dempinga cenas. Tika apsvērts arī tas, ka šīs prasības pamatā ir bažas par lietotāju nozares konkurētspējas samazināšanos; šis aspekts tiek apskatīts turpmāk 94.–97. apsvērumā. 6.2.2. Lietotāju nozares konkurētspēja (94) Pasākumu ieviešanai nevajadzētu būtiski ietekmēt vispārējo lietotāju nozares konkurētspēju, ņemot vērā to, ka visiem lietotājiem Kopienā būs pieejami alternatīvi piegādes avoti. Pamatā antidempinga pasākumiem nevajadzētu ietekmēt šīs nozares eksporta darbību, un ražošanas izmaksu pieaugums būs nenozīmīgs. (95) Attiecībā uz iespējamo izmaksu pieaugumu tas var ietekmēt uzņēmumus, kas galvenokārt iepērk dempinga preces par zemām cenām no ĶTR. Labākajā gadījumā, ņemot vērā pašreizējo Kopienas ražošanas nozares tirgus daļu, ierosinātie pasākumi varētu caurmērā veicināt vidēju izmaksu pieaugumu par aptuveni 2,0 % no pakārtotā ražojuma izmaksām. Sliktākajā gadījumā izmaksu pieaugums būs 3 %. Tomēr ar šo izmaksu pieaugumu varētu tikt galā, ja daļu no izmaksām lietotāji būs spējīgi uzlikt klientiem; to nevar izslēgt. (96) Tomēr, kā izskaidrots pagaidu regulas 128. apsvērumā, antidempinga pasākumu ieviešanas rezultātā būtu efektīvāka konkurence Kopienas tirgū un Kopienas ražošanas nozare atgūtu tirgus daļu, un uzlabotos tās ekonomiskais stāvoklis. Tam īstermiņā vajadzētu veicināt efektīvu konkurenci un nevajadzētu izraisīt nepamatotu cenu kāpumu Kopienas tirgū. (97) Kopumā ņemot, jebkāda veida negatīva ietekme uz noteiktu lietotāju izmaksām nav tāda, kas neļautu ieviest pasākumus. 6.3. Secinājums par Kopienas interesēm (98) Izmeklēšanā atklājās, ka, neieviešot nekādus pasākumus pret importa dempingu, Kopienas ražošanas nozare, iespējams, būtu spiesta izbeigt darbību, jo tā jau pašlaik atrodas ļoti jutīgā finansiālā stāvoklī. Tas noteikti izraisīs to ka, dokumentu mapju ražotāji būs atkarīgi no ārējiem avotiem un ka ievērojami samazināsies konkurence. Antidempinga pasākumu ieviešanai vajadzētu atjaunot efektīvus tirdzniecības nosacījumus bez liekiem apgrūtinājumiem vai pārmērīga labuma visām personām, kas pārdod vai pērk piespiešanas mehānismus Kopienas tirgū. (99) Tādēļ tiek secināts, ka galīgo pasākumu noteikšana nebūtu pretrunā Kopienas interesēm. 7. GALĪGIE ANTIDEMPINGA MAKSĀJUMI 7.1. Kaitējuma novēršanas robeža (100) Pamatojoties uz metodi, kas aprakstīta pagaidu regulas 133.–136. apsvērumā, tika aprēķināta kaitējuma novēršanas robeža, lai noteiktu piemērojamo pasākumu līmeni. (101) Pagaidu regulā aprēķinot zaudējuma apmēru, Kopienas ražošanas nozares plānotā peļņa tika noteikta 5 % apmērā, kas uzskatāms par konservatīvu un reālu peļņas līmeni, ja nepastāv kaitējumu radošs dempings. (102) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka zaudējuma apmēru nevajadzētu noteikt, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksām, tām pieskaitot peļņas normu, jo Kopienas ražošanas nozare nav produktīva un tās ražošanas izmaksas ir augstākas, nekā tām būtu jābūt. Tomēr šī persona neiesniedza nekādus pierādījumus, kas apstiprinātu šo prasību. Izmeklēšanā netika konstatēts neviens iemesls, kas liegtu izmantot pagaidu regulas 134. apsvērumā aprakstīto metodi. (103) Ņemot vērā to, ka nav saņemtas nekādas jaunas atsauksmes par šo tēmu, ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulas 133.–136. apsvērumā noteiktā metode. 7.2. Galīgie pasākumi (104) Ņemot vērā iepriekšminēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, ir jāpiemēro galīgs antidempinga maksājums dempinga starpības līmenī, kas aprēķināts attiecībā uz ĶTR izcelsmes piespiešanas mehānismu importu, jo tika apstiprināts, ka visos gadījumos zaudējuma apmērs bija augstāks par konstatēto dempinga starpību. (105) Pamatojoties uz iepriekšminēto, galīgie maksājumi ir šādi. Uzņēmums | Dempinga starpība | Dongguan Nanzha Leco Stationery | 27,1 % | Visi pārējie uzņēmumi | 47,4 % | (106) Ņemot vērā šajā izmeklēšanā konstatēto, atsevišķiem uzņēmumiem tika noteikta antidempinga maksājuma likme, kuru norādīja šajā regulā. Tādējādi tā atspoguļo stāvokli, kas izmeklēšanas gaitā konstatēts attiecībā uz minēto uzņēmumu. Šo maksājuma likmi (atšķirībā no nodokļa, ko valsts līmenī piemēro „visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi piemēro vienīgi attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kuru ražojis attiecīgais uzņēmums jeb minētā konkrētā juridiskā persona. Importētajiem ražojumiem, ko izgatavojis jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp vienības, kas saistītas ar norādīto uzņēmumu, nevar piemērot šo likmi, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, ko piemēro „visiem pārējiem uzņēmumiem”. (107) Visas prasības piemērot atsevišķa uzņēmuma antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc izmaiņām organizācijas nosaukumā vai jaunas ražošanas vai tirdzniecības struktūrvienības darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai[3], sniedzot visu attiecīgo informāciju, it īpaši par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū vai eksportu saistībā ar, piemēram, izmaiņām nosaukumā vai ražošanas vai tirdzniecības struktūrvienību izmaiņām. Vajadzības gadījumā regulu attiecīgi groza, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes. (108) Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu, atlikušo maksājuma likmi nepiemēro ne tikai eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī tiem uzņēmumiem, kuri neeksportēja aplūkojamā perioda laikā. Tomēr šie uzņēmumi ir aicināti, izpildot pamatregulas 11. panta 4. punkta otrās daļas prasības, iesniegt pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar šo pantu, lai šo uzņēmumu situāciju izskatītu atsevišķi. 8. PAGAIDU MAKSĀJUMU IEKASĒŠANA (109) Ņemot vērā konstatēto dempinga starpības apjomu un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā materiālā zaudējuma līmeni, uzskata par vajadzīgu iekasēt summas, kas ir garantētas ar pagaidu antidempinga maksājumu, kurš noteikts ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 134/2006, ievērojot noteikto galīgo maksājumu likmi. Ja galīgie maksājumi ir mazāki par pagaidu maksājumiem, galīgi iekasē tikai tās summas, kas garantētas galīgo maksājumu apjomā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums tādu ĶTR izcelsmes piespiešanas mehānismu importam, kurus lieto lapu un citu dokumentu arhivēšanai iešuvējos vai mapēs un kurus parasti klasificē ar KN kodu ex 8305 10 00 (TARIC kods 8305 10 00 50). Šie piespiešanas mehānismi sastāv no izliektiem, stipriem metāla elementiem (parasti diviem), kas atrodas uz aizmugurējās plāksnes, ar vismaz vienu atvēršanas ierīci, kas lapas un citus dokumentus ļauj ievietot un iešūt vākos. 2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa nomaksas 1. punktā aprakstītajiem ražojumiem, ko izgatavojuši turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda. Izgatavotājs | Antidempinga maksājums | TARIC papildu kods | Dongguan Nanzha Leco Stationery The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Ķīna | 27,1 % | A729 | Visi pārējie uzņēmumi | 47,4 % | A999 | 3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants Summas, ko garantē ar pagaidu antidempinga maksājumu saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 134/2006 tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam, kurus klasificē ar KN kodu ex 8305 10 00 (TARIC kods 8305 10 00 50), galīgi iekasē saskaņā ar maksājuma likmi, kas galīgi noteikta ar šo regulu. Atmaksā summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu likmi. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē Padomes vārdā priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.). [2] OV L 23, 27.1.2006., 13. lpp. [3] Eiropas Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorāts, B direkcija, J-79 5/16 1049 Brisele, Beļģija