par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, attiecībā uz EPN Lauksaimniecības un lauku attīstības apakškomitejas izveidi

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.Priekšlikuma priekšmets

Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, par EPN Lauksaimniecības un lauku attīstības apakškomitejas izveidi. Saskaņā ar nolīguma noteikumiem Centrālāfrikas Līgumslēdzēja puse līdz šim ir bijusi Kamerūnas Republika.

2.Priekšlikuma konteksts

2.1.Pagaidu nolīgums ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses

Pagaidu nolīguma ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, mērķi ir šādi:

(a)sekmēt nabadzības samazināšanu un turpmāku izskaušanu, izveidojot tirdzniecības partnerību saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mērķi, tūkstošgades attīstības mērķiem (TAM) un Kotonū Nolīgumu;

(b)veicināt konkurētspējīgāku un daudzveidīgāku Centrālāfrikas reģionālo ekonomiku, kā arī straujāku izaugsmi;

(c)veicināt reģionālo integrāciju, ekonomisko sadarbību un labu pārvaldību Centrālāfrikas reģionā;

(d)veicināt Centrālāfrikas Līgumslēdzējas puses pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā saskaņā ar tās politisko izvēli un attīstības prioritātēm;

(e)uzlabot Centrālāfrikas Līgumslēdzējas puses potenciālu tirdzniecības politikā un ar tirdzniecību saistītos jautājumos;

(f)izveidot un īstenot efektīvu, paredzamu un pārredzamu tiesisko regulējumu tirdzniecībai un ieguldījumiem Centrālāfrikas reģionā, tādējādi uzlabojot apstākļus ieguldījumu un privātā sektora iniciatīvu palielināšanai un palielinot reģiona ražojumu un pakalpojumu piegādes jaudu, konkurētspēju un ekonomisko izaugsmi;

(g)nostiprināt esošās attiecības starp Līgumslēdzējām pusēm uz solidaritātes un abpusējas ieinteresētības pamata. Šajā saistībā atbilstīgi PTO saistībām nolīgums uzlabos tirdznieciskās un ekonomiskās attiecības, atbalstīs jaunu tirdzniecības dinamiku Līgumslēdzēju pušu starpā ar savstarpējās tirdzniecības progresīvu, asimetrisku liberalizāciju, paplašinās un padziļinās sadarbību visās jomās, kas saistītas ar tirdzniecību;

(h)veicināt privātā sektora attīstību un nodarbinātības pieaugumu.

Sarunas par nolīgumu notika starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kamerūnu, Centrālāfrikas Republiku, Kongo, Kongo Demokrātisko Republiku, Santome un Prinsipi, Gabonu, Ekvatoriālo Gvineju un Čadu, no otras puses. Saskaņā ar nolīguma noteikumiem Centrālāfrikas Līgumslēdzēja puse līdz šim ir bijusi Kamerūnas Republika. Nolīgums ar Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi tika parakstīts Briselē 2009. gada 22. janvārī, un to provizoriski piemēro no 2014. gada 4. augusta.

2.2.Lauksaimniecības un lauku attīstības apakškomiteja

Saskaņā ar 5. pantu ES un Centrālāfrikas EPN komitejas reglamentā, kas 2016. gada 15. decembrī pieņemts ar EPN komitejas Lēmumu Nr. 1/2016, EPN komiteja savā pakļautībā var veidot apakškomitejas, kurās izskata konkrētus ar nolīgumu saistītus jautājumus.

Nepieciešamība izveidot šo apakškomiteju tika parafēta ar rezolūciju, ko pieņēma ES un Centrālāfrikas EPN komitejas pirmajā sanāksmē, kura starp ES un Kamerūnu notika Briselē (Beļģijā) 2015. gada 11. un 12. maijā.

2022. gada 9. un 10. jūnijā ES un Kamerūnas EPN komitejas sestajā sanāksmē Puses atkārtoti apstiprināja savu vēlmi izveidot lauksaimniecības un ganību lauksaimniecības jautājumiem veltītu EPN apakškomiteju un rīkoja detalizētas diskusijas par EPN komitejas lēmuma projekta saturu, ar ko izveido šādu apakškomiteju. Šo lēmuma projektu savstarpēji apstiprināja Puses, kuras bija piekritušas šo lēmumu pieņemt pēc iespējas drīz pēc tam, kad to bija pārskatījis juridiskais dienests, un saskaņā ar katras Puses iekšējām procedūrām.