EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 14.12.2011 
SEC(2011) 1575 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS, 
kas pievienots 
Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikumam 
par konkr ētiem pasākumiem zivju kr ājumu saglab āšanas jom ā, kas vērsti uz valst īm, 
kuras nesadarbojas 
{COM(2011) 888 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1576 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS, 
kas pievienots 
Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikumam 
par konkr ētiem pasākumiem zivju kr ājumu saglab āšanas jom ā, kas vērsti uz 
valstīm, kuras nesadarbojas 
1. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS. KĀDA TIEŠI IR PROBL ĒMA, KO TAS VISVAIR ĀK IETEKM Ē UN KĀPĒC 
NEPIECIEŠAMA VALSTS INTERVENCE ?  
ANO Jūras tiesību konvencij ā1, kā arī ANO Nol īgumā par zivju kr ājumiem2 tiek pras īts, 
lai piekrastes valstis un vals tis, kuru flotes zvejo šos kr ājumus piegulošajos t āljūras 
pagabalos, sadarbotos ar m ērķi atbildīgi pārvaldīt transzon ālo un tālu migrējošo zivju 
krājumus, lai nodrošin ātu to ilgtsp ējību ilgtermi ņā, ar tiešas savstarp ēju apspriešan ās vai 
attiecīgo reģionālo zvejniec ības pārvaldības organiz āciju (RZPO) starpniec ību. 
Ir iespējams, ka treš ā valsts, kurai ar Eiropas Savien ību ir kopēja ieinteres ētība attiecībā 
uz transzon ālo zivju kr ājumiem un t ālu migrējošo zivju kr ājumiem, to p ārvaldībā 
nesadarbojas un, v ēl svarīgāk, ar savu darb ību vai bezdarb ību rada p ārzvejas risku. T ādēļ 
katrā ziņā ir jāizmanto visi iesp ējamie līdzekļi, lai attiec īgo valsti p ārliecinātu atteikties 
no šādas risku izraisošas attieksmes. Ja to nevar pan ākt parasto sarunu un tehnisk ās 
informācijas apmai ņas ceļā, skaidrs risin ājums būtu ieviest tirdzniec ības ierobežojumus, 
tomēr ES nav meh ānisma, kas tos ļautu ātri pieņemt piemērotos termi ņos.  
Pašlaik to p ārvaldības pasākumu rezult ātā, ko pieņēmusi Īslande un Far ēru salas, 
pienācīgi neņemot vērā citu piekrastes valstu un ES valstu ties ības, ES saskaras ar 
makreļu krājumu pārmērīgas izmantošanas t ūlītējiem draudiem. Jo ātrāk ES tiks dota 
iespēja atbilstoši rea ģēt, jo ātrāk tiks risin ātas šīs un citas iesp ējamās problēmas. 
Pārzvejas probl ēma, kas rodas trešo valstu nesadarbošan ās dēļ, ietekmē gandrīz visas 
ieinteresētās personas zvejniec ības jomā: 
zvejas nozari  īstermiņā un ilgtermi ņā – konkurence ierobežot ā tirgū un ieguves apjoma 
samazināšanās, kas notiek resursu izs īkšanas dēļ, var radīt nozīmīgus saimnieciskos un 
darbavietu zaud ējumus; 
                                                 
1 ANO 1982. gada 10. decembra J ūras tiesību konvencija . 
2 Apvienoto N āciju Organiz ācijas Nol īgums par Apvienoto N āciju Organiz ācijas 1982. gada 
10. decembra J ūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiec ībā uz transzon ālo zivju 
krājumu un t ālu migrējošo zivju kr ājumu saglab āšanu un p ārvaldību (spēkā no 2011. gada 
11. decembra). 
 
LV 3   LV apstrādes nozarei  īstermiņā var būt lielāka zemas cenas izejmateri ālu piegāžu pieejam ība, 
bet vidējā termiņā un ilgtermi ņā nozare var ētu ciest no kr ājumu izsīkšanas; 
patērētāji īstermiņā visdrīzāk neiegūtu no liel ākas pieg ādes; ietekme uz cen ām, 
iespējams, tiktu neitraliz ēta ar lielākiem ienākumiem un vair āk darba viet ām apstrādes un 
izplatīšanas nozar ēs. Savukārt ilgtermi ņā patērētājus ietekm ētu samazin ātas piegādes 
sekas, jo tiem b ūs jāmaksā augstākas cenas; 
ES un valstu p ārvaldes iest ādes gan īstermiņā, gan ilgtermi ņā uzskatītu par nesp ējīgām 
risināt problēmas; uztic ības trūkums valsts instit ūcijām atspogu ļotos sabiedrisk ā viedokļa 
aptaujās, un tam var ētu būt nozīmīgas sekas cit ās politikas jom ās. 
Lai aizsarg ātu šo ieinteres ēto personu ilgtermi ņa intereses, galvenais pien ākums rīkoties 
ir valsts iest ādēm. 
2. Subsidiarit ātes anal īze. Vai ES r īcība ir pamatota saska ņā ar subsidiarit ātes 
principu (nepieciešam ība un ES pievienot ā vērtība)?  
Paredzētā instrumenta gal īgais mērķis ir novērst dažu transzon ālo zivju kr ājumu un t ālu 
migrējošo zivju kr ājumu pārmērīgu izmantošanu ES kop ējās zivsaimniec ības politikas 
kontekstā, bet paredz ētais instruments (importa ierobežojumi vai aizliegums) ir kop ējās 
tirdzniecības politikas kompetenc ē. Abas politikas ir ES ekskluz īvā kompetenc ē, tādēļ 
šajā gadījumā subsidiarit ātes principu nepiem ēro.  
3. ES iniciat īvas mērķi. Kādi ir galvenie politikas m ērķi?  
Vispārīgais politikas m ērķis, kas ir š īs iniciatīvas pamat ā, ir veicin āt zveju resursu 
saglabāšanu, kas ir ar ī kopējās zivsaimniec ības politikas m ērķis. Darbības mērķis ir 
nodrošināt ES ar instrumentu, kas balst īts uz tirdzniec ību, lai pal īdzētu īstenot galveno 
mērķi. 
4. Politikas risin ājumi. Kādi risinājusi ir apsv ērti un kādi ir nov ērtēti?  
Tika analiz ēti šādi pieci risin ājumi:  
(1) neveikt nek ādus pasākumus; 
(2) īstenot pas ākumus ar t ādiem instrumentiem, kas nav likumdošanas instrumenti, 
piemēram, tāda veida meh ānismiem, ar ko pauž nosod ījumu, ilgtsp ējības 
marķējumu vai daž ādiem diplom ātiskiem pa ņēmieniem; 
(3) nodrošināt kopējo zivsaimniec ības politiku ar reglament ējošu instrumentu, kas 
ļauj ātri reaģēt uz probl ēmu, nosakot aizliegumu tirgot ies ar zvejas produktiem, 
kas iegūti no attiec īgiem zivju kr ājumiem un kuru izcelsme ir attiec īgajā valstī;  
(4) noteikt da ļēju tirdzniec ības ierobežojumu, tostarp tikai viegli identific ējamiem 
zvejas produktiem;  
(5) izdot reglament ējošu instrumentu, ar ko paredz „pretpas ākumus”, rea ģējot uz 
citas valsts „starptautisku nelikum īgu darbību”. 
 
LV 4   LV 5. Ietekmes nov ērtējums. Kāda ir katra risin ājuma ietekme uz ekonomiku, vidi un 
sociālo jomu, jo īpaši ieguvumi un izmaksas (apr ēķināti/pārvērsti naudas 
izteiksm ē) (ieskaitot administrat īvā sloga nov ērtējumu), k ā arī citas atbilst ības 
nodrošin āšanas izmaksas un īstenošanas izmaksas valsts p ārvaldes iest ādēm? 
Lai labāk novērtētu šo risin ājumu ietekmi uz vidi, ekonomiku un soci ālajā jomā, šo 
risinājumu anal īze tika veikta k ā gadījuma izpēte par makre ļu resursu st āvokli. Šis 
gadījums atbilst pašreiz ējam strīdam par Atlantijas oke āna zieme ļaustrumu piekrastes  
makreļu krājumu pārvaldību, kad Īslande un Far ēru salas, pien ācīgi neņemot vērā citu 
piekrastes valstu ties ības, ir pie ņēmušas pas ākumus, kas apdraud zvejniec ības ilgtsp ējību. 
Dati un inform ācija, kas pieejama par šiem kr ājumiem, ļauj veikt iepriekšmin ēto 
risinājumu salīdzinošu anal īzi.  
Ciktāl tas iesp ējams, anal īzē ir iekļauta simul ācija attiec ībā uz zvejniec ības attīstību 
nākamajos divpadsmit gados, balstoties uz kr ājumu visjaun āko zinātnisko nov ērtējumu. 
Tajā iekļauts arī administrat īvā sloga ad hoc  novērtējums un citi apsv ērumi par 
iespējamām priekšroc ībām un trūkumiem.  
Analīzes rezult āti liecina:  
– 1. risinājums (neveikt nek ādus pasākumus) nav pie ņemams. ES ir j ārīkojas.  
– lai gan rīcība, neizmantojot likumdošanu (2. risin ājums), iesp ējams, var pal īdzēt dažos 
gadījumos, tom ēr vairumā gadījumu ir ārkārtīgi vēlama izlēmīga juridiska r īcība. Pat 
tad, ja tas b ūtu vēlams dažos gad ījumos, b ūtu attaisnota juridiska meh ānisma 
pieņemšana, kas vajadz īgs, lai šādos dažos gad ījumos rīcību patiesi var ētu īstenot. 
– 3., 4. un 5. risin ājuma īss kopsavilkums ir sniegts šaj ā tabulā:  
 3. risin ājums 4. risin ājums 5. risin ājums 
• Vēlamā līmeņa ļoti 
ātra atgūšana  
• Nav resursu 
izsīkšanas riska(*) 
• Saglabāta MSC  
sertifikācija  
• Lielāka uzticība 
vadītājiem  
• Lielākas algas p ēc 
resursu atjaunošanas 
• Zemākas cenas 
patērētājiem  
•  • Tāpat kā 
3. risinājums, bet 
ietekme var ētu būt 
novēlota  • Tāpat kā 
3. risinājums, bet 
efektīvākā veidā  Ietekme uz vidi, 
ekonomiku un soci ālajā 
jomā  
 
 
  
 
  
 
  
 
NOVĒRTĒJUMS: 1 2 1 
Administrat īvais slogs 
 Liels: ļoti sīki izstrādāti 
tiesību akti Neliels: vienk āršāki 
tiesību akti, maz āk Lielāks nekā 
1. risinājumā: sīkāk 
 
LV 5   LV (izsekojam ība), daudzu 
produktu uzraudz ība  uzraugāmo produktu  sadal īts pasākumu loks; 
pretrunīgi tiesību akti, 
sarežģīta uzraudz ība   
 
  
NOVĒRTĒJUMS: 2 1 3 
• Grūtības, kas 
saistītas ar to 
produktu noteikšanu, 
kuros ir attiec īgās 
sugas  
• Pierādīt pasākumu 
proporcionalit ātes un 
objektivit ātes 
ievērošanu  • Nav lielu gr ūtību. 
Vieglāk pierādīt 
pasākumu 
proporcionalit ātes un 
objektivit ātes 
ievērošanu  • Tāpat kā 
3. risinājums, 
sarežģītāks 
pasākumu kopums, 
tādēļ ir lielākas 
grūtības panākt 
atbilstību tiesību 
aktiem.  Galvenie tr ūkumi 
  
 
  
 
NOVĒRTĒJUMS: 
2 1 3 
(*) Makre ļu resursu gad ījuma pētījumā nārsta bara biomasa ( SSB) ir zem robežv ērtības 1,7 tūkstoši tonnas 
6. Risinājumu sal īdzinājums. Kāds ir vēlamais risin ājums, pēc kādiem krit ērijiem, 
ar kādu pamatojumu? 
Šo trīs risinājumu ietekme uz vidi, ekonomiku un soci ālajā jomā ir ārkārtīgi cieši saist īta 
un ļoti līdzīga; vienīgā atšķirība ir tā, ka 4. risin ājums var rad īt sekas noteiktu laiku v ēlāk, 
jo pieņemtie pas ākumi nav tik stingri k ā pasākumi, kas paredz ēti 3. un 5. risin ājumā. To, 
ka 4. risin ājums ir maz āk efektīvs, kompens ē daudz viegl āka piemērošana gan ties ību 
aktu izstr ādē, gan faktiskaj ā izpildē. Kopējais novērtējums (5, 4, 7) nesniedz pietiekami 
atšķirīgus rezult ātus, kas ļautu izvēlēties vai neizv ēlēties to vai citu risin ājumu. 
Turklāt iepriekš sniegto anal īzi par makrel ēm ir grūti vispārināt attiecībā uz citiem 
gadījumiem n ākotnē. Varētu būt situācijas, kad 3. risin ājums nav piem ērojams 
gadījumos, kad importa preces, kas izgatavotas no konkr ētās sugas, ir iev ērojami 
pārstrādātas vai pārveidotas. Citos gad ījumos neb ūtu piemērojami tirdzniec ības pasākumi 
(piemēram, ja attiec īgā suga netiek tirgota), bet past āv iespēja veikt pretpas ākumus, 
kuriem nav efekt īva ES juridisk ā mehānisma. 
Paturot to pr ātā, ir secināts, ka lab ākais risin ājums varētu būtu tāds, kas ir pietiekami 
elastīgs, lai apvienotu tr īs iepriekšmin ēto risinājumu galven ās priekšroc ības un sp ētu 
mazināt to trūkumus un administrat īvās izmaksas. Š ā risinājuma iesp ējamais apraksts 
būtu ES juridisks instruments ar š ādām rakstur īgām pazīmēm: 
(a) tā pamatam j ābūt LESD 207. pantam; ir iesp ējams arī cits pamats, ja paredz ētie 
pasākumi nav saist īti ar tirdzniec ību; 
(b) tajā aprakstīta tā piemērošanas joma š ādos gadījumos: situ ācijās, kad trūkst 
sadarbības zvejniec ības pārvaldībā un kad tiek pie ņemti pasākumi, kas liel ā 
mērā ir pretrun ā ar parasto starptautisko resursu kop īgas izmantošanas praksi un 
apdraud to ilgtsp ējību; 
(c) ar to tiek izveidots iesp ējamo piem ērojamo pas ākumu saraksts, s ākot ar 
tirdzniecības ierobežojumiem l īdz dažāda veida pretpas ākumiem; 
 
LV 6   LV (d) tajā izklāstīti galvenie principi un krit ēriji, saska ņā ar kuriem šie pas ākumi būtu 
jāpiemēro: efektivit āte, samērīgums, vienl īdzība, atbilst ība tiesību aktiem u. c.; 
(e) Komisijai ar to tiek pieš ķirtas īstenošanas pilnvaras piem ērot atbilstošus 
pasākumus attiec īgā risinājuma īstenošanai saska ņā ar iepriekšmin ētajiem 
kritērijiem; 
(f) tajā izklāstīti īpašie kontroles meh ānismi dal ībvalstīm saskaņā ar jauno 
Komitolo ģijas regulu; 
(g) ar to tiek izveidoti skaidri noteikumi autom ātiskai vai ļoti ātrai pasākumu 
apturēšanai, ja valsts, kura nesadarbojas, ir veikusi atbilstošus korekt īvus 
pasākumus; 
(h) Komisija vajadz ības gadījumā ir pilnvarota rad īt arī jaunus uzraudz ības 
mehānismus, ja esošie nav pietiekami. 
No piemērošanas jomas ir skaidri j āizslēdz gadījumi, uz kuriem attiecas NNN ties ību akti 
un citi instrumenti. Pas ākumu sarakstam j ābūt pietiekami plašam, lai tas neizsl ēgtu 
jaunus efekt īvus un nepretrun īgus pasākumus, ja t ādi rodas. Principiem un krit ērijiem 
saskaņā ar d) apakšpunktu, savuk ārt, jābūt ļoti stingriem, lai skaidri noteiktu Komisijas 
rīcības brīvības robežas. 
7. Uzraudz ība un nov ērtēšana. Pas ākumi, kas j āveic, lai noteiktu faktisk ās 
izmaksas un ieguvumus, un v ēlamo rezult ātu sasniegšana 
Visa pasākuma mērķis (sk. 3. ieda ļu) ir veicin āt zivju resursu saglab āšanu un pan ākt, lai 
to līmenis būtu tāds, kas var rad īt maksim ālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. R ādītāji, ko 
parasti izmanto, lai uzraudz ītu zivju resursu st āvokli, ir n ārstojošo zivju kr ājumu biomasa 
(SSB), t. i., zivju daudzums, kas ir gatavas n ārsta laikā nārstot, un zvejas izrais ītā zivju 
mirstība (F), kas nor āda ātrumu, ar k ādu zivis iz ņem no krājuma zvejas darb ību rezultātā. 
Pastāv citi rādītāji, kas papildina min ētos un ilustr ē, cik liel ā mērā zvejas darb ības 
ietekmē ne tikai m ērķa sugu kr ājumus, bet ar ī citas zivis vai j ūras organismus, kas 
nejauši notverti vai boj āti. 
Pašlaik past āv ļoti sarežģīta sistēma, kas paredz ēta, lai nodrošin ātu savlaic īgu un 
zinātniski pamatotu uzraudz ību. Šī sistēma ietver datu v ākšanu par zvejas darb ībām, 
bioloģisko datu paraugu ņemšanu un v ākšanu, zin ātniskus apsekojumus j ūrā, izmantojot 
pētniecības kuģus, un sist ēmu zvejniec ības jomas zin ātnieku starptautiskai sadarb ībai, 
kas ļauj salīdzināt un apmain īties ar datiem un inform āciju, veikt zivju kr ājumu 
novērtēšanu un sniegt zin ātniskus ieteikumus par zvejniec ības pārvaldību. Attiec ībā uz 
Atlantijas oke āna ziemeļaustrumu re ģionu lielāko daļu šo darbību koordin ē Starptautisk ā 
Jūras pētniecības padome ( ICES ). Līdzīgas strukt ūras pastāv attiecībā uz citiem 
zvejsaimniec ības apgabaliem, kuros ES ir ieinteres ēta.  
 
LV 7   LV Pašreizējā sistēma zinātniskajai anal īzei paredz ēto datu v ākšanai3 un Zivsaimniec ības 
zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas pilnvaras ar ī nodrošina pamatu ekonomisku 
datu ieguvei, kas noder īgi, lai uzraudz ītu plānotā pasākuma rezult ātus, izmantojot t ādus 
rādītājus kā ienesīgums, ES flotu apgroz ījums un to atkar ība no viena vai otra zivju 
krājuma. Regul āri tiek veikta ar ī importa kontrole. T ādēļ pagaidām nav iemesla rad īt 
jaunas sist ēmas vai pastiprin āt kādu no esošaj ām sistēmām, lai uzraudz ītu zivju resursu 
stāvokli. 
                                                 
3 Padomes 2008. gada 25. febru āra Regula (EK) Nr. 199/2008  par Kopienas sist ēmas izveidi datu 
vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniec ības nozar ē un par atbalstu zin ātniskā padoma 
izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniec ības politiku.