LV    LV LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 20.9.2010 
SEC(2010) 1035 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
Pavaddokuments 
KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMAM EIRO PAS PARLAMENTAM, PADOMEI 
 
par RADIOFREKVEN ČU SPEKTRA POLITIKAS PROGRAMMU  
    
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
{COM(2010) 471} {SEC(2010) 1034} 
 
LV 2   LV IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
1. VISPĀRĪGA INFORM ĀCIJA 
Radiofrekven ču spektram ir b ūtiska nozīme, lai att īstītu digitālo sabiedr ību un ātrus bezvadu 
pakalpojumus, veicin ātu ekonomikas atvese ļošanos un izaugsmi, k ā arī nodrošin ātu 
kvalitatīvas darbavietas un ES ilgtermi ņa konkurētspēju. Spektra politikas virzieni un m ērķi ir 
jo īpaši svarīgi Eiropas l īmenī saistībā ar Digitālo programmu Eiropa i un Eiropas strat ēģiju 
gudrai, ilgtsp ējīgai un integr ējošai izaugsmei „Eiropa 2020”. 
Ierosinātajā radiofrekven ču spektra politikas programm ā (RSPP) ir noteikti politikas virzieni 
un mērķi stratēģiskai plānošanai un spektra lietošanas harmoniz ēšanai Eiropas Savien ībā, 
ievērojot aicin ājumu, kurš izteikts 2009. gad ā pārskatītajā elektronisko sakaru t īklu un 
pakalpojumu tiesiskaj ā regulējumā1. Pirmā programma darbosies no 2011. l īdz 2015. gadam, 
lai šajā laikposm ā panāktu ES politikas virzienu konver ģenci un saska ņotību un pie ļautu 
pietiekami elast īgus risinājumus tehnolo ģiju un tirgus att īstībai. 
Samitā par radiofrekven ču spektru 2010. gada mart ā, kur Parlaments un Komisija pulcin āja 
vairumu ieinteres ēto pušu, tika noskaidrota liel ākā daļa RSPP elementu. Programmas pamat ā 
ir arī sabiedrisk ā apspriešana un radiofrekven ču spektra politikas gr upas (RSPG) atzinums. 
2. PROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
Spektrs ir ļoti ierobežots resurss gan no fizikas, gan tehnolo ģiskā viedokļa. Piepras ījums pēc 
kvalitatīva un ekonomiski izdev īga spektra bieži vien p ārsniedz tā pieejamības piedāvājumu, 
jo īpaši apstākļos, kad att īstās jaunas tehnolo ģijas un rodas jauni pielietojumi. T āpat spektra 
ierobežojumi var rasties neefekt īvas spektra reglament ējošās vadības vai tehnisk ās lietošanas 
dēļ.  
Ierobežot ā pieejamība neļauj gūt visas soci ālās un ekonomisk ās priekšroc ības un veido arvien 
lielāku plaisu starp augošo piepras ījumu pēc bezvadu pakalpojumiem un spektra pieejam ību. 
Tādējādi tiek rad īti papildu izdevumi, zaud ētas uzņēmējdarbības iespējas, apspiestas 
inovatīvas tehnolo ģijas un pakalpojumi un kav ēti noteikti sabiedriski un komerci āli 
pakalpojumi.  
2.1. Spektra nepietiekami optim āla izmantošana 
Spektra izmantošanas efektivit āti ietekmē: 
– lietotāju savstarp ēji radīto traucējumu risks un iesp ējamā kaitējuma apm ērs; 
– aprīkojuma un t īklu efektivit ātes līmenis; 
– spektra reglament ējošā pārvaldība, kas ietekm ē lietošanas intensit āti, — tajā ietilpst 
frekvenču joslu pieš ķiršanas mode ļi (administrat īva, tirgus, kop īga lietošana), t ādu 
tehnoloģiju izmantošana, ar kur ām var efekt īvi sadalīt spektru (piem ēram, kognit īvas 
radiotehnolo ģijas), un stimuli veikt ieguld ījumus efekt īvākās infrastrukt ūrās (piemēram, 
                                                 
1 Jaun ās pamatdirekt īvas 8. panta a. punkta 3) apakšpunkts. 
 
LV 3   LV administrat īvi stimulējoši izcenojumi), ar ī sabiedriskaj ā sektorā, kas ir viens no liel ākajiem 
spektra lietot ājiem; 
– spektra pieejam ības nosac ījumu saska ņotība visā ES un treš ās kaimiņvalstīs. 
2.2. Risinājums aizvien plaš ākiem, no spektra izmantošanas atkar īgiem lietojumiem 
Tā kā spektra pieejam ība ir ierobežota, piek ļuve tam ir atkar īga no priorit ātēm un izvēlēm. 
Kaut arī noteiktas izv ēles var palikt tirgus zi ņā (piemēram, izsoles), zin āmas priorit ātes, 
piemēram, tādas, kas saist ītas ar dzīvības glābšanu, jānosaka valsts iest ādēm. 
Lēmumi par spektra p ārvaldību var ietekm ēt vai krop ļot konkurenci, ja tiek main īta tirgus 
dalībnieku noz īme vai ietekmes pak āpe, piem ēram, atv ēlot vēsturiskiem lietot ājiem 
konkurētspējīgas priekšroc ības, kas nav ne peln ītas, ne vēlamas. Tāpat izvēlētajai politikai 
jābūt tādai, lai nekait ētu likumīgajām tiesībām un nekrop ļotu konkurenci. 
2.3. ES mēroga pasākumu priekšroc ības 
Valstu robežas radiop ārraidi nekav ē, tāpēc nesaska ņotu valstu pieeju gad ījumā var tikt 
apgrūtināta spektra izmantošana. 
Nepietiekama koordin ēšana var rad īt arī citu nelabv ēlīgu ietekmi: 
– sadrumstalot iekš ējo tirgu, nepie ļaujot apjomrad ītus ietaup ījumus un t ādējādi paaugstinot 
izmaksas; 
– radīt pārrobežu trauc ējumus, ne ļaujot visām dalībvalstīm izmantot spektru visefekt īvākajā 
veidā; 
– neefektīvāka starptautiska spektra koordin ēšana ārpus ES robež ām, jo nav „vienotas 
nostājas”; 
– zaudētas iespējas inovācijas uzlabošanai Eiropas l īmenī un, iesp ējams, strat ēģisku 
ieguldījumu aizkav ēšanās. 
Gan jaunaj ā elektronisko sakaru pakalpojumu tiesiskaj ā regulējumā, gan Lēmumā par 
radiofrekven ču spektru atspogu ļotas ES koordin ēšanas priekšroc ības pašreiz ējo valstīm 
piederošo spektra privil ēģiju (piemēram, milit ārajā, kultūras jomā) satvarā. 
3. MĒRĶI 
Pirmajā RSPP izkl āstīts, kā spektra lietošana var pal īdzēt līdz 2015. gadam sasniegt galvenos 
ES politikas m ērķus, un sniegts visp ārīgs pārskats par to, k ā uzlabot spektra piek ļuves 
sociālās, ekonomisk ās un vides priekšroc ības. 
Apsverot iepriekš min ētās problēmas, var noteikt š ādus mērķus: 
• ar spektra politikas pal īdzību atbalst īt bezvadu platjoslas m ērķus, kas noteikti strat ēģijā 
„Eiropa 2020” un Digit ālajā programm ā Eiropai; 
 
LV 4   LV • sekmēt spektra lietošanas jaut ājumu efekt īvu iestrādāšanu ES politik ā, jo īpaši uzlabojot 
elastīgumu un konkurenci; 
• veicināt inovāciju Eiropas l īmenī; 
• novērst spektra p ārvaldības vājās vietas ES kompeten ču jomās; 
• atbalstīt klimata p ārmaiņu apkarošanas un energoefektivit ātes sekmēšanas mērķus, kas 
noteikti strat ēģijā „Eiropa 2020” un Digit ālajā programm ā Eiropai; 
• aizsargāt Eiropas politikas intereses starptautiskaj ā mērogā un atbalst īt dalībvalstis 
jautājumu risin āšanā ar trešām valstīm; 
• palīdzēt veicināt aprīkojuma, pakalpojumu un t īklu iekšējo tirgu. 
4. POLITIKAS VARIANTI  
Politikas varianti tika izraudz īti, pamatojoties uz turpm ākas ES harmoniz ēšanas un 
koordinēšanas iesp ējamo pievienoto v ērtību un uz t ādiem pas ākumiem, kas var ētu uzlabot 
spektra efektivit āti un nodrošin āt ekonomiskos, soci ālos un vides ieguvumus. 
Ietekmes nov ērtējums (IN) paredz tr īs RSPP virzienus: 
– spektra p ārvaldība arī turpmāk notiek saska ņā ar pašreiz ējo regulējumu, neieviešot citas 
politikas pieejas un m ērķus atbilstīgi stratēģiskai politikas programmai; 
– RSPP aptver tikai pamatdirekt īvas regulējuma jomu, t.i., elektronisko sakaru pakalpojumus 
(ESP); 
– programma attiecas uz vis ām jomām, kuras skar spektra lietošana vienotaj ā tirgū. 
Tāpat IN izv ērtē katrai tematiskajai jomai piem ērotāko stratēģisko līmeni: 
– saskaņā ar pirmo RSPP netiek izvirz īti nekādi stratēģiskie mērķi; 
– stratēģisko mērķu noteikšana turpm āk jāanalizē sadarbībā ar ieinteres ētajām pusēm; 
– pēc stratēģisko mērķu noteikšanas j āveic konkr ēti pasākumi atbilst īgi saturam vai 
procedūrai. 
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Tā kā RSPP ir augsta l īmeņa stratēģisks instruments, nebija iesp ējams veikt s īku analīzi par 
iespējamās ietekmes atseviš ķiem veidiem vai katra varianta sam ērīgumu. Tāpēc šis IN tikai 
ieskicē tās jomas, kas saist ītas ar katru politikas variantu, un izv ērtē, vai ES iejaukšan ās būtu 
vērtīga un vai t ā būtu iedarbīgāka nekā pasākumi valsts vai viet ējā līmenī. IN tāpat kā RSPP 
projekts ir strat ēģiska līmeņa dokuments un apliecina, ka ierosin ātie tiesiskie pas ākumi atbilst 
samērīguma principam; taj ā atspoguļota tiesiskaj ā regulējumā izteiktā ieinteres ēto pušu 
vajadzība noskaidrot spektra politikas strat ēģisko virzienu ES l īmenī, jo lēmumus par ES 
 
LV 5   LV politikas pas ākumiem vairs nevar pie ņemt ad hoc , proti, tie ietekm ē vairākas nozares un 
jomas, kur ām ir atšķirīga ES kompetences pak āpe. 
5.1. Variantu ietekme pirmaj ā līmenī  
5.1.1.  Nav RSPP 
Šajā gadījumā būtu liegtas priekšroc ības, kas min ētas abos p ārējos variantos, un rad ītas 
pretrunas likumdev ēja prasībai. 
5.1.2.  RSPP attiecas tikai uz elektronisko sakaru pakalpojumiem 
Šajā gadījumā varētu veidot p ārredzamākas un paredzam ākas ES politikas priorit ātes. Turkl āt 
plaša apspriešana sniegtu papildu iesp ējas gūt informāciju par piepras ījumu nākotnē un 
šķēršļiem, ar k ādiem saskaras ieinteres ētās puses. Dal ībvalstu un Eiropas Parlamenta 
nepārprotams apstiprin ājums ratific ētu turpmākās iniciatīvas. 
Programmas sagatavošana ietilpst  ES ikdienas administrat īvajā darbā un nerada b ūtiskas 
izmaksas. 
5.1.3.  RSPP attiecas ne tikai uz elektronisko sakaru pakalpojumiem, bet ar ī uz citām 
jomām 
Sabiedriskaj ā apspriešan ā un samit ā par radiofrekven ču spektru secin āts, ka galvenie 
jautājumi bieži vien skar ne tikai elektr onisko sakaru pakalpojumu jomu, bet ar ī citu nozaru 
intereses (piem ēram, ESP apraides, transporta, milit āro, sabiedrisk ās lietošanas, vides, 
kosmosa jomu). Plaš āka informat īvā bāze palīdzēs labāk līdzsvarot RSPP un iek ļaut visus 
pašreizējos un iesp ējamos spektra lietojuma veidus. Var paplašin āt spektra koplietošanas 
iespējas, iekļaujot visus lietot ājus un ņemot vērā valstu kompetenci. Ieinteres ētās puses izteica 
nepārprotamu aicin ājumu aptvert p ēc iespējas plašāku darbības lauku. 
5.2. Variantu ietekme otraj ā līmenī  
Politikas m ērķi var attiekties uz politikas saturu vai procesu/metodiku, k ā arī attiekties uz 
elektroniskajiem sakariem vai ar ī citām jomām. Tika noskaidrotas piecas tematikas. 
5.2.1.  Ieguldījums Digit ālajā programm ā Eiropai  
„Eiropa 2020” ar savu pamatiniciat īvu Digitālā programma Eiropai paredz nodrošin āt 
ilgtspējīgas ekonomiskas priekšroc ības, ko sniedz digit ālais vienotais tirgus ar īpaši ātra 
interneta un sadarbsp ējīgu lietojumu pal īdzību. Tā palīdz sasniegt m ērķi līdz 2013. gadam 
visiem nodrošin āt platjoslas piek ļuvi un līdz 2020. gadam nodrošin āt piekļuvi lielāka ātruma 
internetam — virs 30 Mb/s; 50 % no Eiropas m ājsaimniec ībām jābūt interneta piesl ēgumam 
ar ātrumu liel āku nekā 100 Mb/s. 
Bezvadu pakalpojumi var pal īdzēt šā mērķa sasniegšan ā, papildinot vadu infrastrukt ūras, 
kuras nevar aptvert visu teritoriju. B ezvadu platjoslas pakalpojumi papildin ātu fiksēto 
pieslēgumu un nodrošin ātu lietotāju mobilit āti. 
Politikas variantu apsv ērumi 
 
LV 6   LV – Pirmajā RSPP m ērķis nav defin ēts. Šajā gadījumā dalībvalstis var ētu pieņemt atšķirīgas 
platjoslas ieviešanas strat ēģijas, un tas rad ītu jucekli Eiropas Savien ībā. 
– Mērķis definēts vēlāk, veicot turpm āku analīzi/pētījumu . Šajā gadījumā dati ir piln īgāki, lai 
varētu veikt inform ētākas politikas izv ēles; jo īpaši svarīga ir labāka izpratne par katras 
īstenošanas platformas iesp ējamo nozīmi. 
– Konkrētu pasākumu noteikšana s ākuma posm ā. Iespējamie pas ākumi: 
1. Īstermiņā iedalīt vairāk spektra platjosl ai, uzdodot pieš ķirt to daļu spektra, kas jau 
paredzēta šim mērķim, un nodrošinot, lai l īdz 2015. gadam visiem iedz īvotājiem būtu 
pieejama pietiekami ātra platjosla; 
2. Iedalīt harmoniz ētu spektru satel ītu platjoslas pakalpojumiem; 
3. Nodrošināt digitālās dividendes koordin ēšanu: noteikt kop īgu datumu t ā dēvētā 
Lēmuma par 800 MHz īstenošanai; nodrošin āt digitālās dividendes piln īgu 
izmantošanu, lai uzlabot u platjoslas pieejam ību mazapdz īvotos reģionos un soci āli 
mazaizsarg ātām grupām. 
Lai ieviestu citus konkr ētus pasākumus, vispirms b ūtu labāk jāizprot iesp ējamās tirgus un 
tehnoloģiju tendences. 
5.2.2.  Vienkāršas un vienl īdzīgas piekļuves veicin āšana 
Lai vienk āršotu piek ļuvi spektram, j ānovērš reglament ējošie šķēršļi (radot elast ību), 
piemēram, pakalpojumu un tehnolo ģiju ierobežojumi, kuri apspiež inov āciju un tirgus 
pieejamību, un jāatļauj spektra tirdzniec ība. Vienlīdzīgu piekļuvi spektram var pan ākt, radot 
efektīvu konkur ētspējīgu vidi un nepie ļaujot konkurences krop ļošanu, ja no jauna tiek 
piešķirtas lietošanas ties ības (notiek p ārziņas maiņa). 
Politikas variantu apsv ērumi 
– Pirmajā RSPP m ērķis nav defin ēts. Šajā gadījumā tiek pieņemts, ka ES l īmenī jau ir 
sasniegta pietiekama elast ības pakāpe. 
– Mērķis definēts vēlāk, veicot turpm āku analīzi/pētījumu . Daži atbalsta šo pieeju, ta ču jau 
šobrīd ir pieejami vair āki tehniski un ekonomiski p ētījumi, un nav skaidrs, k ādi papildu 
pētījumi būtu jāveic. Faktiskais jaut ājums ir dal ībvalstu politisk ā griba efekt īvi īstenot 
tirgus meh ānismus. 
– Konkrētu pasākumu noteikšana s ākuma posm ā. Galvenie apsv ērtie pasākumi ir 
licencēšanas nosac ījumu un proced ūru kopīgu pamatnost ādņu izstrādāšana, lai uzlabotu 
lietošanas elast īgumu un nepie ļautu konkurences krop ļošanu, un papildu spektra 
noteikšana un pieš ķiršana saska ņā ar harmoniz ētiem tehniskiem nosac ījumiem inovat īvai 
lietojamībai, kas noteikta visp ārīgās licencēs. Tādējādi būtu veikts iev ērojams ieguld ījums 
ekonomik ā un inovācijās. 
5.2.3.  Spektra lietošanas efektivit ātes uzlabošana 
Spektra efekt īva lietošana ir viens no pamatdirekt īvas un Lēmuma par radiofrekven ču spektru 
principiem. Iesp ējamas trīs pieejas — viena neparedz nek ādus pasākumus, otr ā aicina veidot 
 
LV 7   LV pašreizējās spektra lietošanas uzskait ījumu un veikt turpm āku analīzi un pētījumus, lai 
sagatavotu reglament ējošas iniciat īvas tehnolo ģijām, kuras ir efekt īvākas spektra vajadz ībām, 
savukārt, trešaj ā noteikti pas ākumi, kuri paredz ēti konkrētai lietojam ībai (piem ēram, 
efektīvākai koplietošanai, lai uzlabotu spektra saska ņotu lietošanu sabiedr ības aizsardz ības un 
katastrofu nov ēršanas ziņā).  
5.2.4.  Ieguldījums cīņā pret klimata p ārmaiņām 
Stratēģijas „Eiropa 2020” m ērķis ir ilgtsp ējīga izaugsme un ilgtsp ējīga, resursu zi ņā 
efektīvāka un konkur ētspējīga ekonomika. Lietojumi, izmantojot radiofrekven ču spektru, var 
palīdzēt sasniegt šos m ērķus galvenok ārt divos veidos: viedie t īkli samazina ener ģijas patēriņu 
un inteliģenta satiksmes p ārvaldības sistēmas samazina oglek ļa dioksīda emisiju apjomu. 
Variants, kur ā nav paredz ēti pasākumi, neatbilst ES politikas augsta l īmeņa prioritātei 
konkrētajā jomā. Turpmākus pētījumus un anal īzi var veikt tikai par inteli ģentām transporta 
sistēmām. Trešais variants paredz konkr ētu pasākumu īstenošanu, tom ēr neviens pas ākums 
vēl nav skaidri noteikts. 
5.2.5.  Ārējo attiecību uzlabošana 
Saskaņā ar jauno regul ējumu Eiropas Komisija var ierosin āt Parlamentam un Padomei 
kopīgus politikas m ērķus starptautiskai spek tra politikas koordin ēšanai. Visneatliekam ākie 
lietojumi saist īti ar Starptautisk ās telesakaru savien ības 2012. gada pasaules radiosakaru 
konferenci, kur tiks p ārrunāti jautājumi, kas tieši ietekm ē ES spektra politiku. RSPP var ētu 
būt vislabāk piemērota tādu mērķu noteikšanai, ar kuriem nodr ošina ES politikas aizsardz ību 
starptautisk ā līmenī.  
Pirmais variants jeb status quo  saglabāšana nerad ītu ne ieguvumus, ne ri skus. Otrais variants 
ierobežotu RSPP ārējo attiecību aspektus elektronisko sakaru jom ā, proti, tā attiektos tikai uz 
dažiem starptautisk ās dienask ārtības galvenajiem elementiem. Trešais variants, kurš attiecas 
ne tikai uz elektronisko sa karu pakalpojumiem, bet ar ī uz citām jomām, būtu vispiem ērotākais 
visu ES interešu lok ā ietilpstošo nozaru politiku aptveršanai. 
5.2.6.  Administrat īvā sloga nov ērtēšana 
Lai gan atkar ībā no iniciat īvām un variantiem ieguvumi no RSPP un t ā izmaksas ir atš ķirīgas, 
visos apl ūkotajos gad ījumos priekšroc ības neapšaub āmi atsvērtu papildu administrat īvās 
izmaksas. Tas tiks s īkāk izvērtēts, tiklīdz būs ierosināti konkrēti pasākumi. 
6. VARIANTU SAL ĪDZINĀJUMS  
6.1. Variantu sal īdzinājums pirmaj ā līmenī (RSPP strat ēģiskā darbības joma) 
Pirmajai RSPP darb ības jomai vislab ākais ir 3. variants, kas attiec as ne tikai uz  elektronisko 
sakaru pakalpojumiem; to plaši atbalsta ārējās ieinteres ētās puses. 
 
LV 8   LV 6.2. Variantu ietekme otraj ā līmenī 
6.2.1.  Ieguldījums Digit ālajā programm ā Eiropai  
Rūpējoties par platjoslas pieejam ību virszemes bezvadu pakalpojumiem, 3. variants vislab āk 
atspoguļo stratēģijas „Eiropa 2020” priorit ātes un ieinteres ēto pušu v ēlmes (5.2.1. punkt ā 
minētie pasākumi). 
Rūpējoties par satel ītu platjoslas pakalpojumiem, iete icams ir 2. variants, jo pirms konkr ētu 
pasākumu īstenošanas j āveic papildu p ētījumi, lai nov ērtētu, vai ir iesp ējams nodrošin āt plašu 
piekļuvi fiksēta ātruma satel īta platjoslai un k ādas ir patērētāju izmaksas.  
6.2.2.  Vienkāršas un vienl īdzīgas piekļuves veicin āšana 
Kaut arī IN noteikts, ka vislab ākā pieeja ir saistoša koordin ēšana (plaši koordin ēta tirgus 
pieejas ieviešana, nodrošinot saska ņotus un elast īgus lietošanas nosac ījumus), dal ībvalstis 
atbalsta tikai br īvprātīgu koordin ēšanu. Tom ēr Komisija uzskata, ka 3. variants ir vien īgais 
īstenojamais, t āpēc ierosinās darbības plānu koordin ēšanas uzlabošanai, ne iegrožojot valstu 
elastīgumu. 
6.2.3.  Spektra lietošanas efektivit ātes uzlabošana 
Vispiemērotākais ir 2. variants (turpm āki pētījumi), jo vispirms ir s īkāk jāizpēta visi 
ierosinātie temati, lai var ētu īstenot reglament ējošus pasākumus. T ādējādi var pan ākt ciešāku 
vienotību konkrēta valsts sektora dal ībnieku vid ū. 
6.2.4.  Ieguldījums cīņā pret klimata p ārmaiņām 
Attiecībā uz "inteli ģentām transporta sist ēmām" tiek saglab āts 1. variants, jo nesen ir pie ņemti 
lēmumi par spektra pieš ķiršanu. Tom ēr Eiropas Komisija turpin ātu veikt uzraudz ību. 
Pirms konkr ētu priekšlikumu izstr ādāšanas energoefektivit ātes jomā jāveic sīkāka analīze. 
Izraudzīts 2. variants. 
6.2.5.  Ārējo attiecību uzlabošana 
Ieteicams 3. variants. T ā kā lielākā daļa starptautisko l īgumu ir sp ēkā ilgtermiņā, jānodrošina 
Eiropas interešu aizsardz ība un programmu piem ērotība turpmākajām tendenc ēm, lai atbilstu 
nozīmīgu politikas virzienu noteiktaj ām spektra pras ībām. Attiec īgajā ES politik ā ietilpst ne 
tikai elektronisko sakaru, bet ar ī ilgtspējīgas attīstības un klimata p ārmaiņu jautājumi. 
Likumdev ējs vēlas plašāku ES koordin ēšanu starptautiska m ēroga sarun ās. 
6.3. Secinājumi par turpm ākiem ietekmes nov ērtējumiem  
Tā kā jāveic atseviš ķi ietekmes nov ērtējumi par noz īmīgiem turpm ākiem pas ākumiem, 
ietekmes nov ērtējumā jau ir iek ļauts to turpm āko pasākumu uzskait ījums, par kuriem š āds 
novērtējums noteikti j āveic. 
Plānots sagatavot pazi ņojumu par spektra kop īgu lietošanu. Tikl īdz būs pieejama plaš āka 
informācija, tiks izstr ādāts IN par turpm ākiem pasākumiem licenc ēšanas un spektra kop īgas 
lietošanas jom ā.  
 
LV 9   LV Agrāk uz IN neattiec ās tehniskas harmoniz ēšanas pas ākumi. RSPP var ētu būt pieprasīti šādi 
pasākumi konkr ētiem spektra lietošanas veidiem, uz kuriem attiektos IN, ja to ietekme b ūtu 
pietiekami noz īmīga un ja l ēmumu pie ņemšanas process (kur ā iesaistītas ieinteres ētās puses, 
CEPT , RSPG un Radiofrekven ču spektra komiteja) nepietiekami pamatotu pas ākumus. 
Izvēloties 2. variantu, tiks izv ērtēta nepieciešam ība veikt turpm āku IN, pamatojoties uz 
Komisijas pamatnost ādnēm un iesp ējamo pas ākumu sagatavošanas darbiem un veida 
noteikšanu. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Tā kā RSPP kopum ā ir stratēģiska programma, ar ī uzraudzībai un nov ērtēšanai jānotiek 
lielākoties strat ēģiskā līmenī. Turpmāki konkrēti pasākumi, kas j āpieņem pēc RSPP, tiks 
novērtēti atsevišķi pienācīgā laikā. 
Konkrētu ES politikas indikatoru uzraudz ību palīdzēs īstenot detaliz ētāka atseviš ķo nozaru 
politiku, piem ēram, energoefektivit ātes, kosmosa politikas vai digit ālās programmas 
iniciatīvu, sīkāks novērtējums. 
Tāpat Eiropas Komisija sadarb ībā ar RSPG uzraudz īs, vai tehnolo ģiski un reglament ējoši 
uzlabojumi valstu un starptautisk ā līmenī ietekmē pieprasījumu pēc spektra un t ā lietošanu.