LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 01.06.2004 
COM(2004) 394 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DARBA DOKUMENTS 
Vides apsv ērumu integr ācija citās politikas jom ās – Kārdifas procesa izv ērtējums 
 
LV 2   LV Piezīme: šī dokumenta versija ir kopsavilkums no pamatdokumenta ang ļu valodā COM (2004) 
394 final . 
1. I EVADS  
Šis vides integr ācijas izvērtējums izriet no Eiropadomes 2003. gada pavasara secin ājumiem, 
kur norādīts, ka „ Komisija pl āno veikt K ārdifas procesa par vides integr ācijas norisi ikgad ēju 
izvērtēšanu, regul āru vides politikas p ārskatu un savlaic īgi ziņot par šo uzdevumu 
rezultātiem, ko j āņem vērā, sagatavojot Eiropadomes n ākamos pavasara zi ņojumus, s ākot no 
2004. gada .” 1 Izvērtējums papildina 2003. gada vides politikas p ārskatu 2(VPP), ko pie ņēma 
2003. gada decembr ī, un kas ir j āskata 2003. gada VPP sniegt ās informācijas kontekst ā. 
Vides integr ācijas princips paredz, ka uzlabojumus vides jom ā, kas ir vajadz īgi ilgtspējīgai 
attīstībai, nevar sniegt tikai vides politika. Lai sasniegtu ilgtsp ējīgu attīstību, izmai ņas, kas 
mazinātu ar ietekmi uz vidi saist ītās problēmas zivsaimniec ībā, lauksaimniec ībā, transporta 
nozarē, enerģētikā un citās jomās, var ieviest tikai, iek ļaujot vides jaut ājumus šaj ās nozarēs. 
ES līmenī vides integr ācija ir paredz ēta EK Līguma 6. pant ā, kur izvirz īts noteikums, ka: 
„nosakot un īstenojot Kopienas politiku […], taj ā jāparedz vides aizsardz ības prasības, jo 
īpaši lai veicin ātu noturīgu attīstību.”3 Vides integr ācija saņēma institucion ālu pamudin ājumu 
1998. gad ā, kad Eiropadome uzs āka tā dēvēto Kārdifas procesu, kas nosaka daž ādus Padomes 
sastāvus stratēģiju attīstīšanai. 
ES ilgtsp ējīgas attīstības strat ēģija (ES IAS), ko pie ņēma 2001. gad ā Gēteborgā, ir 
paplašināta, tajā iekļaujot gan priorit āros mērķus vides jom ā un vides integr āciju, gan 
ekonomiskos un soci ālo mērķus. Stratēģijā ir paredz ēta ilgtermi ņa vīzija, kurā ietilpst 
dinamiskas ekonomikas, soci ālās kohēzijas un augstu vides st andartu apvienojums. L īdz ar to 
jāatjauno saska ņotība un integr ācija politikas jom ā, kā uzsvērts 2001. gada Eiropadomes 
secinājumos, kad tika pie ņemta ES ilgtsp ējīgas attīstības stratēģija, kurā ir aicin ājums 
Padomei: „ pabeigt un turpin āt attīstīt nozares strat ēģijas vides integr ācijai visās atbilstošaj ās 
Kopienas politikas jom ās, lai tās īstenotu iesp ējami drīz,” un arī „izvirzīt atbilstošus m ērķus 
nākamajā sestajā vides rīcības programm ā un ņemt vērā ilgtspējīgu attīstības stratēģiju.” 
ES līmenī nozares strat ēģiju vides integr ācijai vienota ilgtermi ņa koncepcija ir papildin āta ar 
paplašinātu novērtēšanas instrumentu, ko izmanto, ierosinot konkr ētus politikas pas ākumus 
vai iniciat īvas .4 Abi instrumenti ir b ūtiski pareiza l īdzsvara pan ākšanā starp ilgtsp ējīgas 
attīstības trīs pīlāriem, tādējādi sasniedzot liel āku vides integr ācijas līmeni.  
Procesu rezult ātā, kas tika ieviesti p āris gadus atpaka ļ, vairākās nozarēs ir panākts uzlabojums 
vides jom ā. Tomēr vides integr ācija notiktu daudz strauj āk, ja visas nozares īstenotu saist ības, 
ko tās uzņēmušās pēdējo piecu gadu laik ā. Tas būs grūts process: daudzi ar integr āciju 
saistītie neizpild ītie darbi ir paveikti, bet centieni n ākotnē, lai main ītu esošās nestabil ās 
                                                 
1 58. punkts, Prezident ūras secinājumi, Briseles Eiropadome, 2003. gada 20.-21.marts 
2 KOM(2003)745, 2003. gada 3. decembris. 
3 Integr ācijas nozīmība ir vēlreiz apstiprin āta Konstit ūcijas projekt ā par Eiropas n ākotni, ko ierosin āja 
Konvents 2003. gada 18. j ūlijā (II-37. un III-4.pants). skat. –http://european-
convention.eu.int/Dra ftTreaty.asp?lang=EN  
4 Ietekmes uz vidi nov ērtējums (IVN) un strat ēģiskais vides nov ērtējums (STN) ir instrumenti, kas sekm ē 
vides integr āciju valsts un re ģionālā līmenī (projektiem, pl āniem un programm ām). 
 
LV 3   LV tendences, ir īpaši jāvelta struktur ālajām reform ām, kas var rad īt spriedzi attiec īgo nozaru 
interešu grup ās. Turklāt ir vajadz īga rīcība valsts l īmenī, lai īstenotu uz ņemtās saistības 
Savienības līmenī, jo vairākās jomās Kopienas kompetence ir ierobežota. 
Izvērtējumā vispirms ir nor ādīta vides integr ācijas sistēma ES līmenī kopš Kārdifas procesa 
uzsākšanas 1998. gad ā. Tajā ir norādīts apkopots p ārskats par vides integr ācijas statusu 
nozarēs, kurš bija vajadz īga integrācijas strat ēģiju izstrādāšana. Izvērtējuma beig ās ir izdarīti 
secinājumi par vides integr ācijas tupin āšanu ES l īmenī. Pieņemot un izstr ādājot īpašās 
prioritārās darbības Kārdifas procesa īstenošanā, lai atbalst ītu to ar papildu darb ībām valsts un 
Kopienas l īmenī, jo īpaši jāņem vērā esošās vides politikas koncepcijas un j ārod veiksm īgi 
risinājumi. 
 
LV 4   LV 2. SECIN ĀJUMI 
Lai gan izv ērtējumā ir atspogu ļoti labi rezult āti par Kārdifas procesu, piem ēram, vides 
integrācijas darb ības nozares paplašin āšana, gan konkr ēti uzlabojumi daž ās nozarēs, tomēr ir 
norādītas arī vairākas nepiln ības īstenošanā. Bez tam izv ērtējumā uzsver ar ī to, ka jāuzlabo 
stratēģiju atbilst ība Padomes sast āvos un jāpievērš lielāka uzman ība paraugpraksei satura un 
īstenošanas zi ņā. Izvērtējumā ir arī norāde uz pas ākumu kopumu Kopienas un valsts l īmenī, 
lai saskaņā ar Kārdifas procesu atbalst ītu nozaru Eiropadomes centienus integr ēt vides 
apsvērumus politik ā un palīdzēt gūt pēc iespējas lielāku labumu no šiem centieniem konkr ētu 
vides jomas uzlabojumu veid ā. Lai piln ībā īstenotu Kopienas l īmenī pieņemtos lēmumus, 
turpmāk jāpieliek ar ī krietnas p ūles valsts l īmenī. 
Lai gan ilgtsp ējīga attīstība savstarp ēji pastiprina ekonomikas, soci ālo un vides politiku, tom ēr 
vides integr ācija pieprasa pastiprin ātu pārredzamību un politisku atbalstu visaugst ākajā 
līmenī. Pavasara Eiropadomes dienas kart ībā jābūt iekļautam jaut ājumam par vides 
integrāciju. Šajā sakarā un saskaņā ar prezident ūras secinājumiem par 2003. gada Eiropadomi, 
Eiropas Komisija veiks vides integr ācijas ikgad ējo izvērtējumu  kā papildinājumu Vides 
politikas p ārskatam, kas b ūs iekļauts Komisijas Pavasara zi ņojumā un Eiropadomes pavasara 
debatēs. 
Nākamajās iespējās, lai sekm ētu vides integr āciju, arī jāiekļauj: 
• Pārskatā par ilgtsp ējīgas attīstības strat ēģiju 2004.– 2005. gadam  izskatīts progresu 
kopš 2001. gada un noteiktas priorit ārās darbības, kas nodrošina m ērķu izpildi. Šis 
uzdevums pal īdzēs ES prec īzi noteikt vides integr ācijas probl ēmas ES līmenī, kas kavē ES 
centienus nov ērst nestabilas tendences vides jom ā, un iesniegt konkr ētus priekšlikumus to 
novēršanai.  
• Termiņa vidusposma p ārskats par Lisabonas strat ēģiju 2005. gadam ir papildiesp ēja, 
lai izvērtētu kā vides integr ācijas, ekonomikas un nodarbin ātības pieaugums pak āpeniski 
var būt savstarp ēji atbalstoši.  
• Komisija piev ērš īpašu uzman ību ilgtspējīgai attīstībai paziņojumā par Savien ības nākamo 
finanšu pl ānu (no 2007. gada)5, kur sniegts papildatbalsts turpm ākai vides integr ācijai, jo 
īpaši lauksaimniec ības un re ģionālajā politikā. Komisijas priekšlikums regulai par 
struktūrfondiem un koh ēzijas fondiem laikposm ā pēc 2006. gada, ko pie ņēma 2004. gad ā, 
un kas nosaka jaunas pamatnost ādnes, paredz iesp ēju labāk integrēt ilgtspējīgas attīstības 
vides, ekonomikas un soci ālo pīlāru kohēzijas politik ā. 
Vides integr ācija ir galvenais nosac ījums ilgtsp ējīgas attīstības veicin āšanā. Savienībā visās 
politikas jom ās jābūt drošām un ilgstoš ām saistībām visos p ārvaldes līmeņos. 
                                                 
5 Sk. Komisijas pazi ņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei, Komisijas likumdošanas un darba 
programma 2004. gadam, KOM(2003) 645 gal īgais 2003. gada 29. oktobris (5. lpp.).