KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Eiropas Savienības Solidaritātes fonda 2013. gada ziņojums /* COM/2015/0118 final */





SATURS 1............ Ievads. 3 2............ Pieteikumi, kas tiek izskatīti kopš 2012. gada. 4 3............ Jaunie 2013. gadā saņemtie pieteikumi 5 4............ Finansējums. 8 5............ Uzraudzība. 9 6............ Palīdzības izbeigšana. 10 7............ Priekšlikums grozīt Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, un secinājumi 11 1. Ievads Padomes 2002. gada 11. novembra Regulā (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, (turpmāk “regula”) noteikts, ka Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par fonda darbību iepriekšējā gadā. Šajā ziņojumā aplūko ES Solidaritātes fonda (turpmāk “ESSF”) darbību 2013. gadā: informāciju par vēl neizskatīto un jauno pieteikumu apstrādi, kā arī īstenošanas ziņojumu novērtējumu, lai sagatavotu to izbeigšanu. Tas aplūko arī iesniegto priekšlikumu grozīt regulu gada laikā[1]. Komisija 2013. gadā saņēma astoņus jaunus ESSF palīdzības pieteikumus, kas atbilst gada vidējam pieteikumu skaitam. Janvārī tika iesniegti četri pieteikumi; vēl četri pieteikumi tika iesniegti jūlijā un augustā. Trīs no šiem pieteikumiem attiecās uz 2012. gada oktobra/novembra plūdiem Slovēnijā, Austrijā un Horvātijā. Pieteikumi, kas saņemti no Vācijas, Austrijas, Čehijas Republikas un Ungārijas, attiecās uz 2013. gada maija/jūnija lielajiem plūdiem. Pieteikums, kas saņemts no Portugāles, attiecās uz 2013. gada janvāra dubļu un zemes nogruvumiem Madeirā. Komisija pieņēma visus šos pieteikumus, izņemot Portugāles un Ungārijas iesniegtos, un ierosināja ESSF izmantošanu. Komisija arī pabeidza Rumānijas pieteikuma novērtējumu, kas tika izskatīts kopš 2012. gada un attiecās uz sausumu un ugunsgrēkiem, par kuru arī ierosināja izmantot fonda līdzekļus. Finanšu izteiksmē 2013. gadā Komisija apstiprināja atbalstu no ESSF par kopējo summu EUR 415,127 miljonu apmērā; sīkāks apraksts 4. nodaļā “Finansēšana”. Kopumā varēja izmaksāt EUR 14,321 miljonu lielu atbalstu, konkrēti – par 2012. gada plūdiem Slovēnijā un Austrijā. 1. līdz 3. pielikumā sniegts piemērojamais fonda piesaistes slieksnis 2013. gadā, saņemto pieteikumu kopsavilkums un to iesniegumu pilnīgs saraksts, kas izskatīti kopš 2002. gada. 2. Pieteikumi, kas tiek izskatīti kopš 2012. gada Rumānija (sausums un ugunsgrēki) 2012. gada vasarā lielākajā daļā Rumānijas bija ļoti maz nokrišņu un atkārtoti karstuma viļņi ar ļoti augstu temperatūru, kas izraisīja sausumu un rezultātā sliktu ražu, vairākus mežu un veģetācijas ugunsgrēkus, ūdens trūkumu iedzīvotājiem un no tā izrietošās problēmas ūdensapgādei un hidroelektrostacijām. Pēc tam 2012. gada 2. novembrī Rumānija iesniedza pieteikumu ESSF palīdzības saņemšanai. Sausuma gadījumos nav iespējams ievērot regulā paredzēto noteikumu, ka pieteikumi jāiesniedz 10 nedēļu laikā pēc pirmajiem zaudējumiem. Tāpēc Komisija ir piemērojusi tos pašus principus, kā izvērtējot pirmo salīdzināmo ESSF izmantošanu, proti 2008. gada sausumu Kiprā. Attiecīgi par 10 nedēļu pieteikumu iesniegšanas perioda sākuma datumu būtu jāuzskata datums, kad sausums ir sasniedzis kulmināciju. Rumānijā ilgs periods ar zemu nokrišņu daudzumu, augstu temperatūru un vairākiem ugunsgrēkiem vairāku mēnešu garumā izraisīja lielu sausumu, kas aptvēra 2764 miljonus hektāru zemes 35 no 41 Rumānijas apriņķa, kā rezultātā 2012. gada 25. augustā izcēlās lieli veģetācijas un mežu ugunsgrēki. Tāpēc Komisija uzskata, ka par lielās katastrofas sākuma datumu jāpieņem 2012. gada 25. augusts. Pieteikums iesniegts Komisijai 2012. gada 2. novembrī, ievērojot termiņu. Sākotnējā pieteikumā Rumānijas iestāžu lēstā tiešo zaudējumu kopējā summa ir EUR 1,9 miljardi, kas ir 263 % no 2012. gadā Rumānijai piemērojamās ESSF piesaistes lielām katastrofām noteiktās robežas, kura ir EUR 735 487 miljoni (t. i., 0,6 % NKI pēc 2010. gada datiem). Taču šī summa ietvēra lauksaimniecībai radītos zaudējumus pirms noteiktā sākuma datuma, kurus nedrīkst iekļaut, aprēķinot kopējo zaudējumu apmēru. Komisija pieprasīja Rumānijai pārskatīt kaitējuma novērtējumu. Pabeidzot pārskatīšanu, Rumānijas iestādes norādīja, ka, neskaitot dažas nelielas netiešas izmaksas, kopējie zaudējumi ir EUR 806,7 miljoni. Vairāk nekā 99 % aplēsto zaudējumu ir radušies privātajai lauksaimniecībai un mežsaimniecībai, kam nav tiesību saņemt palīdzību no ESSF, jo uz tām neattiecas regulas 3. panta 2. punktā minētie avārijas darbi, kuru veikšanai var piešķirt palīdzību. Tāpēc darbu attiecināmās izmaksas saskaņā ar 3. panta 2. punktu bija EUR 2,476 miljoni (t. i., avārijas darbu izmaksas, jo īpaši glābšanas dienestu un ūdens transporta, ugunsdzēsības un ūdens infrastruktūras atjaunošanas darbības). Tā kā atbalsts no ESSF nedrīkst pārsniegt kopējās izmaksas, kuras var pretendēt uz atbalstu, Komisija 2013. gada 3. oktobrī nolēma ierosināt piesaistīt Fonda līdzekļus EUR 2,476 miljonu apmērā, kas sedz izmaksas, kuras var pretendēt uz atbalstu. Pēc budžeta procedūras pabeigšanas Padomē un Eiropas Parlamentā un īstenošanas nolīguma noslēgšanas starp Komisiju un Rumāniju ESSF ieguldījums tika izmaksāts 2014. gada 10. martā. 3. Jaunie 2013. gadā saņemtie pieteikumi Plūdi Slovēnijā, Austrijā un Horvātijā (trīs gadījumi) 2012. gada oktobra beigās un novembra sākumā intensīvu lietusgāžu rezultātā Dienvidaustrumu Eiropā upes izkāpa no krastiem, applūdinot plašākas teritorijas Savas, Kupas, Mūras un Dravas upju baseinā Slovēnijā un Mūras, Dravas un Lāvantes baseinā Austrijā, kā arī Horvātijas teritorijā. Pēc tam visas trīs valstis iesniedza pieteikumus, lūdzot ESSF finansiālo palīdzību: Slovēnijas pieteikums bija par lielu dabas katastrofu, savukārt Horvātijas un Austrijas pieteikumu pamatā bija tā saucamais „kaimiņvalsts” noteikums, ka valsts, kuru skārusi tā pati katastrofa, kas kaimiņvalsti, kurā ir notikusi liela katastrofa, izņēmuma kārtā var saņemt finanšu palīdzību no ESSF. (1) Slovēnija. Pieteikums Komisijai tika iesniegts 2013. gada 2. janvārī noteikto desmit nedēļu laikā pēc 2012. gada 28. oktobrī reģistrētajiem pirmajiem postījumiem. Tiešo zaudējumu kopējā summa tika lēsta EUR 359 535 miljonu apmērā un īpaši lieli zaudējumi bija lauksaimniecībai, mežsaimniecībai, vietējo ceļu infrastruktūrai un ūdenstecēm. Postījumi tika nodarīti vairāk nekā 2500 mājokļiem, administratīvām un saimnieciskām ēkām, kā arī 10 skolām. Šī summa ir 1,008 % no Slovēnijas NKI un ievērojami pārsniedza Slovēnijai piemērojamo lielas katastrofas ESSF piesaistes slieksni EUR 214,021 miljonu apmērā 2013. gadā (t. i., 0,6 % NKI pēc 2011. gada datiem). Tāpēc Komisija 2013. gada 30. aprīlī ierosināja piesaistīt finansiālo palīdzību EUR 14,081 miljonu apmērā. Pēc budžeta procedūras pabeigšanas Padomē un Eiropas Parlamentā un īstenošanas nolīguma noslēgšanas starp Komisiju un Slovēniju ESSF finanšu ieguldījums tika izmaksāts 2013. gada 19. novembrī. (2) Austrija. Katastrofa Slovēnijā ietekmēja arī Austriju, lai gan ļoti ierobežoti. Lāvamindes pilsēta, kas atrodas Dravas un Lāvantes upju satekā uz Austrijas robežas ar Slovēniju, tika applūdināta, ūdens līmenim sasniedzot divus metrus, kas nodarīja zaudējumus sabiedriskām ēkām, privātiem mājokļiem, uzņēmumiem un vietējai infrastruktūrai. Pieteikums Komisijai tika iesniegts 2013. gada 11. janvārī noteikto desmit nedēļu laikā pēc 2012. gada 5. novembrī reģistrētajiem pirmajiem postījumiem. Atjauninātā informācija tika saņemta 2013. gada 28. februārī. Kopējie plūdu radītie tiešie zaudējumi bija EUR 9,6 miljoni. Šī summa bija tikai neliela daļa no piemērojamā ESSF piesaistes lielām katastrofām noteiktā sliekšņa, kurš ir EUR 1,798 miljardi (t. i., 0,6 % no Austrijas NKI 2011. gadā). Tomēr, ņemot vērā to, ka Lāvamindes plūdiem bija tie paši cēloņi, kas lielajai katastrofai Slovēnijā, Austrijas iestādes iesniedza pieteikumu saskaņā ar tā saukto „kaimiņvalsts” noteikumu. Lai gan kaitējums ir ierobežots un veido tikai 0,53 % no robežvērtības, ESSF varēja izmantot. Finansiālais ieguldījums EUR 240 000 apmērā tika izmaksāts 2013. gada 19. novembrī. (3) Horvātija. Horvātija, kura katastrofas laikā ar ESSF bija saistīta kā valsts, kas īsteno sarunas par pievienošanos ES, iesniedza pieteikumu 2013. gada 3. janvārī noteikto 10 nedēļu laikā pēc 2012. gada 26. oktobrī reģistrētajiem pirmajiem postījumiem. Horvātija ziņoja, ka postījumi nozīmīgai infrastruktūrai un privātam un publiskam īpašumam tika nodarīti deviņos apriņķos, no kuriem četros katastrofai bija nopietna ietekme uz vietējo ekonomiku un aptuveni 795 000 iedzīvotāju dzīves apstākļiem. Īpaši tika skarta lauksaimniecība un mežsaimniecība, rūpniecības un tirdzniecības ēkas, privāti mājokļi, aizsprosti, tilti un piestātnes Horvātijas piekrastē. Applūda vairāki simti privāto mājokļu, un bija jāevakuē cilvēki. Pārējos 5 apriņķos prteplūdu pasākumi, ko veica Hrvatske vode ("Horvātijas ūdens"), novērsa kaitējumu privātīpašumam. Horvātijas iestādes kopējos tiešos zaudējumus lēš EUR 11,463 miljonu apmērā. Minētā summa ir mazāka nekā lielas katastrofas ESSF piesaistes slieksnis, kas ir EUR 259,805 miljoni (t. i., 0,6 % no Horvātijas NKI pēc 2011. gada datiem), tāpēc to nevar klasificēt kā “lielu dabas katastrofu”. Tomēr, tāpat kā Austrija, arī Horvātija atsaucās uz “kaimiņvalsts” noteikumu, kam Komisija piekrita. Fonda finansiālais ieguldījums EUR 286 587 apmērā tika izmaksāts 2014. gada 15. janvārī. Plūdi Centrāleiropā (četri gadījumi) 2013. gada maijā un jūnijā Centrāleiropā laika apstākļi bija ļoti līdzīgi tiem, kuru rezultātā izcēlās lielākie plūdi pēdējo simt gadu laikā 2002. gadā un pēc kuriem tika izveidots ESSF. Ārkārtīgi spēcīgie plūdi atkal skāra Vāciju, Austriju un Čehiju. Tika skarta arī Ungārija, lai gan daudz mazākā mērā. Neraugoties uz to, ka plūdu līmenis daļēji bija augstāks, kopējie postījumi, lai arī joprojām ļoti apjomīgi, bija mazāki par 2002. gadā nodarītajiem postījumiem, jo īpaši Austrijā un Čehijā, arī pateicoties efektīvai aizsardzībai pret plūdiem un kopš 2002. gada ieviestajiem riska kontroles pasākumiem. Pēc tam Vācija iesniedza pieteikumu finansiālās palīdzības saņemšanai no ESSF, atsaucoties uz lielas katastrofas kritēriju, savukārt Austrijas un Čehijas pieteikumi tika iesniegti, atsaucoties uz tā dēvēto "kaimiņvalsts" noteikumu. Ungārija iesniedza pieteikumu saskaņā ar "neparastu reģionālo katastrofu" kritēriju. (1) Vācija. Pieteikums Komisijai tika iesniegts 2013. gada 24. jūlijā, noteikto desmit nedēļu laikā pēc 2013. gada 18. maijā reģistrētajiem pirmajiem postījumiem. Vācija pieredzēja ļoti intensīvas liela apjoma lietavas, un daudzās upēs ūdens līmenis sasniedza jaunu rekordlīmeni. Plūdi bija plašāki un spēcīgāki par plūdiem 2002. gada augustā un iepriekš reģistrētajiem rekordaugsta līmeņa vasaras plūdiem 1954. gada jūlijā. Kopumā tieši tika skartas divpadsmit Vācijas federālās zemes, astoņi cilvēki gāja bojā un vismaz 128 cilvēki tika ievainoti. Vairāk nekā 100 000 cilvēku no plūdu skartajām teritorijām tika evakuēti, un kopā katastrofa skāra gandrīz 600 000 cilvēku. 32 000 māju tika izpostītas vai pilnībā iznīcinātas, un tika ziņots par smagiem valsts infrastruktūras postījumiem. Vācijas iestādes kopējos tiešos zaudējumus lēš EUR 8153 miljardu apmērā. Tā kā šī summa ievērojami pārsniedz Vācijai 2013. gadā piemērojamo slieksni ESSF piesaistei, proti, EUR 3,679 miljardus (EUR 3 miljardus 2002. gada cenās), katastrofu var klasificēt kā “lielu dabas katastrofu”. Komisija 2013. gada 3. oktobrī ierosināja piesaistīt finansiālo palīdzību EUR 360,454 miljonu apmērā. Atbilstīgos budžeta grozījumus (ietverot arī turpmāk aprakstītos gadījumus Austrijā un Čehijas Republikā) Eiropas Parlaments un Padome pieņēma 2013. gada 20. novembrī, taču ar nosacījumu, ka liela daļa no vajadzīgajām apropriācijām būs pieejamas tikai 2014. gadā. Līdz ar to ESSF ieguldījumu izmaksāja 2014. gada 19. martā pēc tam, kad tika noslēgts īstenošanas nolīgums starp Komisiju un Vāciju. (2) Austrija. Komisija pieteikumu saņēma 2013. gada 6. augustā noteikto 10 nedēļu laikā pēc pirmajiem 2013. gada 30. maijā reģistrētajiem postījumiem. Plūdi skāra septiņas no deviņām Austrijas zemēm, jo īpaši Forarlbergu, Tiroli, Zalcburgu, Lejasaustriju un Augšaustriju, kurās ir aptuveni 4,6 miljoni iedzīvotāju. Dažos upju baseinos (Zālahas, Zalcahas, Innas un Donavas augštecē) ūdens līmenis bija augstākais pēdējo 500 gadu laikā. Tas nodarīja plašus postījumus infrastruktūrai, jo īpaši aizsardzības infrastruktūrai gar upēm, transporta nozarei un ūdensapgādes / notekūdeņu nozarei. Daudzas privātmājas un īpašumi tika bojāti vai nopostīti, un vairāk nekā 22 000 hektāru lauksaimniecības zemes applūšanas rezultātā raža bija slikta. Vairāk nekā 300 uzņēmumiem tika nodarīts tiešs kaitējums, tostarp dažiem visnotaļ nozīmīgās tūrisma nozares uzņēmumiem. Tiešo zaudējumu kopējā summa tika lēsta EUR 866,462 miljonu apmērā, kas ir 48 % no lielas katastrofas sliekšņa, kas ir EUR 1,798 miljardi (t. i., 0,6 % no Austrijas NKI), tādējādi tā nav uzskatāma par „lielu katastrofu”. Tā kā lielo katastrofu Vācijā izraisīja tā pati meteoroloģiskā parādība, Austrijas pieteikums tika pieņemts, pamatojoties uz “kaimiņvalsts” noteikumu regulā. Komisija 2013. gada 3. oktobrī nolēma piedāvāt finansiālu palīdzību Austrijai EUR 21,662 miljonu apmērā. Fonda finansiālais ieguldījums tika izmaksāts 2014. gada 14. februārī. (3) Čehijas Republika. Komisija pieteikumu saņēma 2013. gada 8. augustā noteikto 10 nedēļu laikā pēc pirmajiem 2013. gada 2. jūnijā reģistrētajiem postījumiem. Ļoti spēcīgas lietusgāzes izraisīja plūdus, kādi ir reizi 50 gados, un tie jo īpaši skāra Berounkas, Vltavas un Labes upju sateces baseinus, kā arī Dienvidčehiju, Pilzeni, Centrālčehiju, Hradeckrālovu, Liberecu, Ūstas un Prāgas pilsētu, kas veido aptuveni 54 % no Čehijas teritorijas, un tieši skāra vairāk nekā vienu trešdaļu Čehijas iedzīvotāju. 15 cilvēki zaudēja dzīvību, un 23 000 bija jāevakuē. Plūdos jo īpaši tika sabojāta vai iznīcināta transporta infrastruktūra (dzelzceļš, ceļi un tilti utt.), telesakaru tīkli, ūdensapgādes un notekūdeņu sistēmas, kā arī elektroenerģijas un gāzes tīkli. Postījumi tika nodarīti vairāk nekā 7000 mājokļu. Veselības aprūpes un sociālos pakalpojumus, uzņēmumus, lauksaimniecības un mežsaimniecības nozari arī skāra plaši postījumi. Kopējais tiešo postījumu lēstais apjoms bija EUR 637,131 miljoni. Šī summa veido 73 % no sliekšņa EUR 871,618 miljardu apmērā (t. i., 0,6 % no Čehijas NKI), un līdz ar to katastrofa nav kvalificējama kā „liela katastrofa”. Tomēr, tāpat kā gadījumā ar Austriju, Čehijas plūdus izraisīja tie paši meteoroloģiskie cēloņi, kā lielo katastrofu Vācijā. Tāpēc pieteikums pamatojās uz tā saucamo „kaimiņvalsts” noteikumu. Komisija 2013. gada 3. oktobrī nolēma piedāvāt Čehijas Republikai finansiālu palīdzību EUR 15,928 miljonu apmērā. Pēc atbilstīgo budžeta grozījumu pieņemšanas Padomē un Eiropas Parlamentā un īstenošanas nolīguma noslēgšanas starp Komisiju un Čehijas Republiku ESSF ieguldījums tika izmaksāts 2014. gada 19. martā. (4) Ungārija. Spēcīgs plūdu vilnis Donavā un tās pietekās no Vācijas un Austrijas sasniedza Ungāriju 2013. gada 4. jūnijā un atstāja valsti 14. jūnijā. Vissmagāk tika skarts Ungārijas centrālais apgabals Budapeštā un tās apkārtnē, kur tika nodarīts kaitējums infrastruktūrai, jo īpaši transporta nozarē, ūdensapgādes un notekūdeņu sistēmai, veselības aprūpei, izglītībai, sakariem, privātiem mājokļiem un uzņēmumiem. Applūda apmēram 2500 hektāru lauksaimniecības zemes, kā rezultātā tika zaudēta raža. Plašāku kaitējumu spēja novērst ļoti intensīvi ārkārtas pasākumi. Komisija saņēma Ungārijas pieteikumu 2013. gada 13. augustā noteikto 10 nedēļu laikā pēc pirmajiem 2013. gada 4. jūnijā reģistrētajiem postījumiem. Ungārija novērtēja, ka kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 27,951 miljoni. Šī summa ir mazāk nekā 5 % no lielu katastrofu sliekšņa ESSF piesaistei EUR 569,258 miljonu apmērā (t. i., 0,6 % no Ungārijas NKI), tāpēc katastrofa nekādi nav kvalificējama kā „liela katastrofa”. "Kaimiņvalsts" noteikumu nevarēja piemērot, jo nevienā no Ungārijas kaimiņvalstīm nebija plūdu izraisītas lielas dabas katastrofas. Tāpēc pieteikumu iesniedza, pamatojoties uz "neparastu reģionālo katastrofu" kritēriju. Komisijas novērtējumā tomēr secināts, ka Ungārijas pieteikums neatbilst piemērojamiem kritērijiem par reģionālu katastrofu, kā tas ir noteikts regulā, jo tas nesniedz pierādījumus par nopietnu un ilgstošu ietekmi uz dzīves apstākļiem un ekonomisko stabilitāti reģionā. Tāpēc 2013. gada 3. oktobrī Komisija nolēma noraidīt pieteikumu, jo apstākļus nevar uzskatīt par ārkārtējiem regulas izpratnē. Ungārijas iestādes tika informētas par šo lēmumu. Plūdi un zemes nogruvumi Madeirā (Portugāle) 2012. gada 4. un 5. novembrī neparasti liels nokrišņu daudzums Portugāles Madeiras autonomajā apgabalā izraisīja zemes nogruvumus un plūdus, kuri nodarīja postījumus valsts infrastruktūrai, privātīpašumam un lauksaimniecībai. Tādēļ Portugāle iesniedza pieteikumu par ESSF finansiālo palīdzību, ko Komisija saņēma 2013. gada 14. janvārī noteiktajā 10 nedēļu termiņā. Portugāle ziņoja, ka radīti kopējie tiešie zaudējumi EUR 25,7 miljonu apmērā, kas ir tikai 2,5 % no parastā lielas katastrofas sliekšņa, kas ir EUR 987,376 miljoni (t. i., 0,6 % no NKI). Tāpēc pieteikumu iesniedza, pamatojoties uz "neparastu reģionālo katastrofu" kritēriju. Ņemot vērā katastrofas ierobežoto ietekmi uz Madeiras iedzīvotājiem un ekonomikas stabilitāti, neraugoties uz Madeiras tālākā reģiona statusu, Komisija secināja, ka pieteikums neatbilst piemērojamiem kritērijiem par reģionālu katastrofu, kā tas ir noteikts regulā. Tāpēc 2013. gada 22. aprīlī Komisija nolēma noraidīt pieteikumu tāpēc, ka katastrofu nevar uzskatīt par ārkārtēju regulas izpratnē. Portugāles iestādes tika informētas par šo lēmumu. Ja tiek piešķirts finanšu ieguldījums no fonda, tad līdzekļi pilnībā jāizlieto 12 mēnešu laikā no datuma, kurā Komisija tos piešķīrusi. Finansiālo palīdzību var izmantot tikai un vienīgi būtiskiem regulas 3. pantā uzskaitītajiem avārijas un atjaunošanas darbiem. 4. Finansējums Budžeta lēmējinstitūcija 2013. gadā fonda finansiālā atbalsta saņemšanai apstiprināja septiņas lietas, kuras attiecas uz pieteikumiem, kas saņemti 2012. un 2013. gadā. Attiecīgo 2013. gada provizorisko budžeta grozījumu projektu Nr. 5 par 2013. gadā saņemtiem pieteikumiem no Slovēnijas, Austrijas un Horvātijas (plūdi 2012. gada oktobrī/novembrī) pabeidza 2013. gada 11. septembrī[2]. Pēc tam, kad bija pieņemti lēmumi par dotāciju piešķiršanu un noslēgti īstenošanas nolīgumi, maksājumus Slovēnijai un Austrijai veica 2013. gada 19. novembrī. Horvātijai maksājumu veica 2014. gada 15. janvārī. 2013. gada provizoriskais budžeta grozījumu projekts Nr. 9 attiecās uz 2013. gada maija/jūnija plūdiem Vācijā, Austrijā un Čehijas Republikā un Rumānijas pieteikumu attiecībā uz 2012. gada sausumu un ugunsgrēkiem[3]. Maksājumu apropriācijas EUR 150 miljonu apmērā (no kopējās summas EUR 400,5 miljoni) bija pieejamas tikai 2014. gadā. Maksājumi par visām četrām lietām tika veikti pēc budžeta apropriāciju pārnešanas uz 2014. gadu. Solidaritātes fonda finansiālais ieguldījums ‑ apstiprinātais budžets 2013. gadā Saņēmējvalsts || Katastrofa || Kategorija || Summa (EUR) Slovēnija || Plūdi 2012. gadā || Liela || 14 081 355 Austrija || Plūdi 2012. gadā || Kaimiņvalsts || 240 000 Horvātija || Plūdi 2012. gadā || Kaimiņvalsts || 286 587 Vācija || Plūdi 2013. gadā || Liela || 360 453 575 Austrija || Plūdi 2013. gadā || Kaimiņvalsts || 21 661 550 Čehijas Republika || Plūdi 2013. gadā || Kaimiņvalsts || 15 928 275 Rumānija || Sausums un ugunsgrēki 2012. gadā || Liela || 2 475 689 KOPĀ || 415 127 031 5. Uzraudzība Komisija 2013. gadā veica uzraudzības apmeklējumus trīs saņēmējās valstīs, lai apspriestu ieviestās īstenošanas sistēmas un atbildētu uz īstenošanas iestāžu konkrētiem jautājumiem: – Lorkā (Spānijā) 2013. gada 5. februārī saistībā ar finansiālo ieguldījumu EUR 21,071 miljonu apmērā, ko saņēma pēc zemestrīces, kas 2011. gada 11. maijā skāra Lorkas pilsētu; – Dženovā (Itālijā) 2013. gada 23. aprīlī saistībā ar finansiālo ieguldījumu EUR 18,062 miljonu apmērā, ko saņēma pēc 2011. gada plūdiem Ligūrijā un Toskānā; – Boloņā (Itālijā) 2013. gada 5. jūnijā pēc saņemtā finansiālā ieguldījuma EUR 670,192 miljonu apmērā pēc postošās zemestrīces, kas 2012. gada 20. maijā skāra Emīlijas Romanjas, Lombardijas un Veneto reģionus. Visi trīs apmeklējumi tika uzņemti ļoti atsaucīgi, un to laikā tika gūts pamatots apliecinājums tam, ka attiecīgās iestādes īstenošanu un kontroli veic pārredzami un pareizi, ievērojot noteikumus, kas paredzēti regulā, attiecīgajā lēmumā par dotācijas piešķiršanu un īstenošanas nolīgumos. Pēc nobeiguma ziņojumu saņemšanas Komisija veiks papildu analīzi un vajadzības gadījumā arī atbilstošus pasākumus. 6. Palīdzības izbeigšana Regulas 8. panta 2. punktā noteikts, ka ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā pēc vienu gadu ilga laikposma beigām, skaitot no dotācijas izmaksas dienas, saņēmējvalsts iesniedz ziņojumu par finansiālā ieguldījuma finanšu izlietojumu (turpmāk “īstenošanas ziņojums”), pievienojot izdevumu pamatojuma pārskatu (turpmāk “paziņojums par pamatotību”). Šīs procedūras beigās Komisija izbeidz fonda palīdzību. Attiecīgi 2013. gadā tika izbeigtas četras lietas. (1) Vācija — 2007. gada vētra "Kirils". Fonda finansiālais ieguldījums bija EUR 166,91 miljons. Vācija 2009. gada 9. jūlijā iesniedza īstenošanas ziņojumu, ietverot 15 paziņojumus par pamatotību no Vācijas federālajām zemēm, kuras tika skārusi vētra. Komisijas revīzijas darbam bija nepieciešama papildu informācija no Vācijas iestādēm, ko iesniedza 2012. gada maijā. Vācija paziņoja, ka summu EUR 9778,59 apmērā vēlāk sedza trešā persona. Regulā paredzēts, ka summas, ko sedz trešā persona, ir jāatgriež Komisijai. Šo summu Komisija atguva 2013. gada aprīlī, un lieta tika izbeigta 2013. gada maijā. (2) Francija — 2009. gada vētra "Klauss". Fonda finansiālais ieguldījums bija EUR 109,38 miljoni. Francijas īstenošanas ziņojums tika saņemts 2011. gada 31. augustā. Pēc Francijas iestāžu iekšējās revīzijas deklarētā neattaisnoto izdevumu summa bija EUR 1,105 miljoni. Šī summa vēlāk tika koriģēta līdz EUR 1,066 miljoniem. Turklāt Komisijas novērtējums parādīja, ka no Francijas būs jāpieprasa papildinformācija saistībā ar paziņojumu par pamatotību. Komisijas Budžeta ģenerāldirektorāts 2013. gada augustā uzsāka procedūru saistībā ar kompensāciju EUR 1,066 miljonu apmērā pret Francijas-Eiropas Reģionālās attīstības fondu. Francija neiebilda un atlīdzība tika izmaksāta 2013. gada 21. augustā. Lieta tika izbeigta. (3) Grieķija — 2006. gada plūdi Evrā. Fonda finansiālais ieguldījums bija EUR 9,31 miljons. Grieķijas īstenošanas ziņojums tika iesniegts Komisijai 2009. gada jūlijā. No Grieķijas bija jāpieprasa papildu informācija 2010. gada aprīlī un 2012. gada jūnijā. Grieķija 2013. gada aprīlī nosūtīja atbilžu galīgo redakciju, kas ļāva atrisināt visus jautājumus saistībā ar paziņojumu par pamatotību. Lieta tika izbeigta 2013. gada novembrī. (4) Itālija — 2009. gada zemestrīce Abruco. Fonda finansiālais ieguldījums bija EUR 493,77 miljoni. Komisija 2011. gada janvārī saņēma īstenošanas ziņojumu. Itālija ziņoja par attiecināmajiem izdevumiem EUR 919,98 miljonu apmērā, pārsniedzot ESSF ieguldījumu par EUR 426,12 miljoniem. Ņemot vērā finansiālā ieguldījuma apjomu, šo lietu pārbaudīja arī Komisija un lietderības revīziju veica Eiropas Revīzijas palāta. Galīgo ziņojumu par Eiropas Revīzijas palātas lietderības revīziju publicēja 2013. gada februārī (Īpašais ziņojums Nr. 24/2012). Galīgo revīzijas ziņojumu Komisija nosūtīja Itālijai 2013. gada maijā. Komisijas veiktajā revīzijā tika konstatēti neattiecināmi izdevumi. Itālija varēja likumīgi izslēgt nepareizus izdevumus no deklarētajiem izdevumiem un joprojām pamatot pareizus izdevumus pietiekamā apjomā, lai segtu visu ESSF finansiālo ieguldījumu. Tā rezultātā atklātajiem konstatējumiem nebija nekādas finansiālas ietekmes uz ES budžetu, un nebija vajadzīga ES līdzekļu atgūšana. Lieta tika izbeigta 2013. gada 27. novembrī. 2013. gadā par lietām saistībā ar 2010. gada plūdiem Komisija saņēma arī deviņus jaunus īstenošanas ziņojumus no Slovākijas, Polijas, Čehijas Republikas, Ungārijas, Horvātijas, Rumānijas un Slovēnijas. Horvātija un Čehija ir iesniegušas ziņojumus par katastrofām, kas notika 2010. gada pavasarī un rudenī. Turklāt Komisija saņēma ziņojumu no Itālijas saistībā ar 2011. gada plūdiem Veneto reģionā. Pēc gada ziņojumā ietvertā perioda beigām joprojām turpinājās šo īstenošanas ziņojumu novērtēšana. 7. Priekšlikums grozīt Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, un secinājumi Tāpat kā iepriekšējos gados, tikai neliela daļa no atbalsta pieteikumiem bija saistībā ar lielām katastrofām (divi no astoņiem gadījumiem), savukārt pārējie seši pieteikumi visi attiecās uz ārkārtējām reģionālām katastrofām vai pamatojās uz ārkārtas „kaimiņvalsts” noteikumu. Tāpat kā iepriekšējos gados, bija sarežģīti un laikietilpīgi novērtēt, vai pieteikumi saistībā ar reģionālajām katastrofām atbilst kritērijiem, kas noteikti regulā. Kopumā solidaritātes fonda īstenošana 2013. gadā, līdzīgi kā iepriekšējos gados, apstiprināja Komisijas viedokli, ka ievērojamus uzlabojumus fonda darbībā, jo īpaši labāku reakciju, var sasniegt, pielāgojot dažus regulas noteikumus, vienlaikus saglabājot fonda nolūku un raksturīgās īpatnības un neskarot tā finanšu lietas un atļauto tēriņu apjomu. Tāpēc, pamatojoties uz savu 2011. gada paziņojumu “ES Solidaritātes fonda nākotne”[4], 2013. gada vidū Komisija iesniedza tiesību akta priekšlikumu, lai grozītu regulu[5]. Šis priekšlikums jo īpaši ietvēra elementus, kas vērsti uz to, lai fonds spētu reaģēt labāk un būtu vieglāk lietojams, ar skaidriem kritērijiem par to, kas var gūt labumu, lai vienkāršotu spēkā esošos noteikumus, lai atbalstu varētu izmaksāt daudz ātrāk nekā iepriekš, ieviestu avansa maksājumu iespēju, skaidrāk norādītu, kas un par ko ir tiesīgs saņemt atbalstu, jo īpaši attiecībā uz reģionālām katastrofām, un pievēršot uzmanību dalībvalstu katastrofu novēršanas un riska pārvaldības stratēģijām, tostarp pilnīgi īstenojot attiecīgos Eiropas Savienības tiesību aktus par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību, kā arī izmantojot pieejamo Savienības finansējumu attiecīgiem ieguldījumiem. Priekšlikuma apspriešana Eiropas Parlamentā sākās novembra beigās un Padomē decembrī Lietuvas prezidentūras laikā. Sarunas tika noslēgtas Grieķijas prezidentūras laikā 2014. gadā. Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regula (ES) Nr. 661/2014, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, stājās spēkā 2014. gada 28. jūnijā. Rezultāti tiks izklāstīti 2014. gada ziņojumā. [1] Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, COM/2013/0522 final, 25.7.2013. [2] 2013. gada budžeta grozījums Nr. 5 attiecas uz ES Solidaritātes fonda izmantošanu EUR 14 607 942 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās saistībā ar 2012. gada rudens plūdu izraisīto katastrofu Slovākijā, Horvātijā un Austrijā. Oficiālais Vēstnesis, L 327, 6.12.2013. [3] 2013. gada budžeta grozījumu projekts Nr. 9 (BGP) attiecas uz ES Solidaritātes fonda izmantošanu EUR 400,5 miljonu apmērā saistību apropriācijās un EUR 250 miljonu apmērā maksājumu apropriācijās. Komisija ierosinājusi 2013. gada 3. oktobrī (COM(2013)691), Padome grozījusi 2013. gada 30. oktobrī un Eiropas Parlaments apstiprinājis 2013. gada 20. novembrī. Oficiālais Vēstnesis, L 49, 19.2.2014. [4] COM(2011)613 galīgā redakcija. [5] COM(2013) 522. I pielikums. ES Solidaritātes fonda lielām katastrofām piemērojamie sliekšņi 2013. gadā (pamatojoties uz 2011. gada datiem par nacionālo kopienākumu) Solidaritātes fonda piesaistes valsts sliekšņi noteikti kā kopējie tiešie zaudējumi, kas pārsniedz 0,6 % no NKI vai EUR 3 miljardus 2002. gada cenās, pamatojoties uz EUROSTAT saskaņotajiem datiem. Piemēro zemāko summu. (miljonos EUR) || Valsts || NKI 2011. g.*1) || 0,6 % no NKI* || Lielas katastrofas slieksnis 2013. g.* AT || ÖSTERREICH || 299 685 || 1 798,112 || 1 798,112 BE || BELGIË/BELGIQUE || 373 893 || 2 243,358 || 2 243,358 BG || BULGARIA || 37 475 || 224,850 || 224,850 CY || KYPROS || 17 932 || 107,591 || 107,591 CZ || ČESKÁ REPUBLIKA || 145 270 || 871,618 || 871,618 DE || DEUTSCHLAND || 2 640 910 || 15 845,460 || 3 678,755** DK || DANMARK || 246 267 || 1 477,602 || 1 477,602 EE || EESTI || 15 120 || 90,719 || 90,719 EL || ELLADA || 202 482 || 1 214,894 || 1 214,894 ES || ESPAÑA || 1 041 900 || 6 251,400 || 3 678,755** FI || SUOMI/FINLAND || 190 393 || 1 142,358 || 1 142,358 FR || FRANCE || 2 034 214 || 12 205,284 || 3 678,755** HR || HRVATSKA || 43 301 || 259,805 || 259,805 HU || MAGYARORSZÁG/HUNGARY || 94 876 || 569,258 || 569,258 IE || IRELAND || 128 301 || 769,804 || 769,804 IS || ICELAND || 8 566 || 51,396 || 51,396 IT || ITALIA || 1 567 632 || 9 405,793 || 3 678,755** LT || LIETUVA/LITHUANIA || 29 666 || 177,998 || 177,998 LU || LUXEMBOURG (G.D.) || 30 773 || 184,639 || 184,639 LV || LATVIJA || 20 319 || 121,912 || 121,912 ME || MONTENEGRO 2) || 3234 || 19 405 || 19 405 MT || MALTA || 6136 || 36,813 || 36,813 NL || NEDERLAND || 607 180 || 3 643,080 || 3 643,080 PL || POLSKA || 354 282 || 2 125,691 || 2 125,691 PT || PORTUGAL || 164 563 || 987,376 || 987,376 RO || ROMÂNIA || 129 607 || 777,644 || 777,644 SE || SVERIGE || 397 634 || 2 385,806 || 2 385,806 SI || SLOVENIJA || 35 670 || 214,021 || 214,021 SK || SLOVENSKO || 67 587 || 405,524 || 405.524 TR || TÜRKIYE || 416 062 || 2 496,370 || 2 496,370 UK || UNITED KINGDOM || 1 773 819 || 10 642,914 || 3 678,755** * Noapaļoti skaitļi ** ~ EUR 3 miljardi, rēķinot pēc 2002. gada cenām. 1 Avots: Eurostat. 2 Avots: Melnkalnes NKI rādītāji nav pieejami, to vietā izmanto IKP rādītājus, kas pamatojas uz AMECO datubāzi (Eiropas Komisijas Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta ECFIN ĢD ikgadējā makroekonomikas datubāze). II pielikums. 2012. gadā ES Solidaritātes fondam iesniegtie pieteikumi, kuru izskatīšana nav pabeigta, un jaunie 2013. gadā saņemtie pieteikumi Gads || 2012 || 2013 Pieteikuma iesniedzēja valsts || RO || SI || HR || AT || PT || DE || AT || CZ || HU Katastrofas nosaukums un raksturojums || Sausums un ugunsgrēki 2012. gadā || Plūdi 2012. gadā || Plūdi 2012. gadā || plūdi Lāvamindē 2012. g. || 2012. g. lietusgāžu izraisītie plūdi Madeirā || Plūdi 2013. gadā || Plūdi 2013. gadā || Plūdi 2013. gadā || Plūdi 2013. gadā Postījumu pirmā diena || 25.08.2012. || 28.10.2012. || 26.10.2012. || 05.11.2012. || 05.11.2012. || 18.05.2013. || 30.05.2013. || 02.06.2013. || 04.06.2013. Iesniegšanas termiņš || 03.11.2012. || 06.01.2013. || 04.01.2013. || 14.01.2013. || 14.01.2013. || 27.07.2013. || 08.08.2013. || 11.08.2013. || 13.08.2013. Pieteikuma iesniegšanas datums (saņemts Komisijā) || 02.11.2012. || 02.01.2013. || 03.01.2013. || 11.01.2013. || 14.01.2013. || 24.07.2013. || 06.08.2013. || 08.08.2013. || 13.08.2013. Visa informācija pieejama || 30.05.2013. || ~ || ~ || 28.02.2013. || ~ || ~ || 28.02.2013. || ~ || ~ Lielai katastrofai piemērojamais slieksnis (miljoni EUR) || 735,487 || 214,021 || 259,805 || 1 798,112 || 987,376 || 3 678,755 || 1 798,112 || 871,618 || 569,258 Komisijas atzītā tiešo zaudējumu kopējā summa || 806,72 || 359,535 || 11,463 || 9600 || 25,700 || 8 153,500 || 866,462 || 637,131 || 27,951 Kategorija || liela || liela || kaimiņvalsts || kaimiņvalsts || reģionāla || liela || kaimiņvalsts || kaimiņvalsts || reģionāla Zaudējumi/slieksnis || 109,69 % || 167,99 % || 4,41 % || 0,53 % || 2,60 % || 221,64 % || 48,19 % || 73,10 % || 4,91 % Attiecināmo darbību izmaksas (miljonos EUR) || 2,476 || 249,608 || 4,489 || 1,600 || 19,815 || 3 289,400 || 350,334 || 416,368 || 19,070 Attiecināmās izmaksas/ kopējie zaudējumi || 0,31 % || 69,43 % || 39,16 % || 16,67 % || 77,10 % || 40,34 % || 40,43 % || 65,35 % || 68,23 % Palīdzība/ attiecināmās izmaksas || 100 % || 5,64 % || 6,38 % || 15,00 % || ~ || 10,96 % || 6,18 % || 3,83 % || ~ Palīdzības apjoms (% no kopējiem zaudējumiem) || 0,31 % || 3,92 % || 2,50 % || 2,50 % || ~ || 4,42 % || 2,50 % || 2,50 % || ~ Diena, kurā pieņemts lēmums par dotācijas piešķiršanu || 09.12.2013. || 04.10.2013. || 03.10.2013. || 04.10.2013. || noraidīts || 09.12.2013. || 09.12.2013. || 09.12.2013. || noraidīts (Pieņemta) īstenošanas nolīguma parakstīšanas diena || 30.01.2014. || 15.10.2013. || 15.10.2013. || 15.10.2013. || ~ || 07.02.2014. || 22.01.2014. || 15.01.2014. || ~ Piešķirtā palīdzība (EUR) || 2 475 689 || 14 081 355 || 286 587 || 240 000 || ~ || 360 453 575 || 21 661 550 || 15 928 275 || ~ III PIELIKUMS. Kopš 2002. gada ES Solidaritātes fondam iesniegtie pieteikumi Gads || Valsts || Katastrofas raksturojums || Zaudējumi (miljonos EUR) || Kategorija || Piešķirtā palīdzība (miljonos EUR) 2 0 0 2 || 1 || AT || Plūdi || 2900 || liela || 134 2 || CZ || Plūdi || 2300 || liela || 129 3 || FR || Plūdi (Gāra) || 835 || reģionāla || 21 4 || DE || Plūdi || 9100 || liela || 444 Kopējais palīdzības apjoms par 2002. gada pieteikumiem || || || 728 2 0 0 3 || 1 || ES || Naftas noplūde (no tankkuģa “Prestige”) || 436 || reģionāla || 8,626 2 || IT || Zemestrīce (Molizes un Apūlijas reģions) || 1558 || reģionāla || 30,826 3 || IT || Vulkāna izvirdums (Etna) || 894 || reģionāla || 16,798 4 || IT || Plūdi (Ziemeļitālija) || (1900) || (liela) || noraidīts 5 || GR || Bargi laikapstākļi ziemā || (neskaidri) || (liela katastrofa/neskaidri) || noraidīts 6 || PT || Meža ugunsgrēki || 1228 || liela || 48,539 7 || FR || Meža ugunsgrēki (Dienvidfrancija) || 531 || (reģionāla katastrofa) || noraidīts 8 || ES || Meža ugunsgrēki (Portugāles robeža) || 53 || kaimiņvalsts || 1,331 9 || MT || Plūdi || 30 || liela || 0,961 10 || IT || Plūdi (Friuli-Venēcijas Džūlijas reģions) || 525 || (reģionāla katastrofa) || noraidīts Kopējais palīdzības apjoms par 2003. gada pieteikumiem || || || 107,081 2 0 0 4 || 1 || FR || Plūdi (Ronas delta) || 785 || reģionāla || 19,625 2 || ES || Plūdi (Malaga) || (73) || (reģionāla katastrofa) || noraidīts 3-9 || ES || Meža ugunsgrēki (7 pieteikumi) || (480) || (reģionāla katastrofa) || visi 7 noraidīti 10 || SK || Plūdi || (29) || (reģionāla katastrofa) || noraidīts 11 || SI || Zemestrīce || (13) || (reģionāla katastrofa) || atsaukts Kopējais palīdzības apjoms par 2004. gada pieteikumiem || || || 19,625 2 0 0 5 || 1 || SK || Vētra (Tatri) || 203 || liela || 5,668 2 || IT || Plūdi (Sardīnija) || (223; pārvērtēts) || (reģionāla katastrofa) || noraidīts 3 || EE || Vētra || 48 || liela || 1,29 4 || LV || Vētra || 193 || liela || 9,487 5 || SE || Vētra “Gudruna” || 2297 || liela || 81,725 6 || LT || Vētra || 15 || kaimiņvalsts || 0,379 7 || GR || Plūdi (Evras upe) || (112) || (reģionāla katastrofa) || noraidīts 8 || RO || Pavasara plūdi || 489 || liela || 18,798 9 || BG || Pavasara plūdi || 222 || liela || 9,722 10 || BG || Vasaras plūdi || 237 || liela || 10,632 11 || RO || Vasaras plūdi || 1050 || liela || 52,4 12 || AT || Plūdi (Tirole/Forarlberga) || 592 || reģionāla || 14,799 Kopējais palīdzības apjoms par 2005. gada pieteikumiem || || || 204,905 Gads || Valsts || Katastrofas raksturojums || Zaudējumi (miljoni EUR) || Kategorija || Piešķirtā palīdzība (miljoni EUR) 2 0 0 6 || 1 || UK || Sprādziens Bansfīldas naftas bāzē || (700) || (reģionāla katastrofa) || atsaukts 2 || GR || Plūdi (Evras upe) || 372 || reģionāla || 9,306 3 || HU || Plūdi || 519 || liela || 15,064 4 || ES || Meža ugunsgrēki (Galisija) || (91) || (reģionāla katastrofa) || noraidīts Kopējais palīdzības apjoms par 2006. gada pieteikumiem || || || 24,370 2 0 0 7 || 1 || DE || Vētra “Kirils” || 4750 || liela || 166,9 2 || FR || Reinjona ciklons “Gamede” || 211 || reģionāla || 5,29 3 || ES || Plūdi (Eljerro sala) || (18) || (reģionāla katastrofa) || noraidīts 4 || ES || Plūdi (Lamanča) || (66) || (reģionāla katastrofa) || noraidīts 5 || UK || Plūdi || 4612 || liela || 162,387 6 || CY || Meža ugunsgrēki || (38) || (reģionāla katastrofa) || noraidīts 7 || ES || Meža ugunsgrēki (Kanāriju salas) || (144) || (reģionāla katastrofa) || noraidīts 8-16 || IT || 9 pieteikumi par meža ugunsgrēkiem 9 reģionos || - || (reģionāla katastrofa) || Nepieņemams; nokavēts termiņš 17 || FR || Vētra “Dīns” (Martinika) || 509 || reģionāla || 12,78 18 || GR || Meža ugunsgrēki || 2118 || liela || 89,769 19 || SI || Plūdi || 233 || liela || 8,254 Kopējais palīdzības apjoms par 2007. gada pieteikumiem || || || 445,380 2 0 0 8 || 1 || CY || Sausums || 165,4 || liela || 7,605 2 || RO || Plūdi || 471,4 || reģionāla || 11,785 Kopējais palīdzības apjoms par 2008. gada pieteikumiem || || || 19,390 || 2 0 0 9 || 1 || FR || Vētra “Klauss” || 3 805,5 || liela || 109,377 || 2 || IT || Zemestrīce (Abruco reģions) || 10 212,0 || liela || 493,771 || 3 || GR || Meža ugunsgrēki || (152,8) || (reģionāla katastrofa) || noraidīts || 4 || CY || Vētras || (2,6) || (reģionāla katastrofa) || noraidīts || 5 || GR || Plūdi (Evijas sala) || (83,2) || (reģionāla katastrofa) || noraidīts || 6 || IT || Dubļu nogruvumi (Mesīnas province) || (598,9) || (reģionāla katastrofa) || noraidīts || Kopējais palīdzības apjoms par 2009. gada pieteikumiem || || || 603,148 || 2 0 1 0 || 1 || IE || Plūdi 2009. gadā || 520,9 || reģionāla || 13,022 || 2 || IT || Plūdi Toskānā || (211,7) || (reģionāla katastrofa) || noraidīts || 3 || ES || Plūdi Andalūzijā || (709,7) || (reģionāla katastrofa) || noraidīts || 4 || PT || Dubļu un zemes nogruvumi Madeirā || 1080 || liela || 31,256 || 5 || FR || Vētra “Ksintija” || 1425 || reģionāla || 35,636 || 6 || SK || Plūdi || 649,9 || liela || 20,431 || 7 || PL || Plūdi || 2 993,7 || liela || 105,567 || 8 || CZ || (Pavasara) plūdi || 204,5 || kaimiņvalsts || 5,111 || 9 || HU || Plūdi || 719,3 || liela || 22,486 || 10 || HR || (Pavasara) plūdi || 153,04 || kaimiņvalsts || 3,826 Gads || Valsts || Katastrofas raksturojums || Zaudējumi (miljoni EUR) || Kategorija || Piešķirtā palīdzība (miljoni EUR) 2 0 1 0 || 11 || FR || Plūdi Vārā || (703-778) || (reģionāla katastrofa) || noraidīts 12 || RO || Plūdi || 875,75 || liela || 24,968 13 || CZ || (Rudens) plūdi || 436,5 || reģionāla || 10,912 14 || DE || Plūdi Saksijā || (937,7) || (reģionāla katastrofa) || noraidīts 15 || HR || (Rudens) plūdi || 47 || kaimiņvalsts || 1,175 16 || SI || (Rudens) plūdi || 251,3 || liela || 7,460 17 || HU || Sarkano dubļu noplūde || (174,32) || (reģionāla katastrofa) || noraidīts Kopējais palīdzības apjoms par 2010. gada pieteikumiem || || || 281,849 2 0 1 1 || 1 || IT || Plūdi Veneto reģionā 2010. gadā || 676,36 || reģionāla || 16,909 2 || ES || Zemestrīce Lorkā 2011. gadā || 842,84 || reģionāla || 21,071 3 || CY || Sprādziens jūras spēku bāzē 2011. gadā || (357) || (liela katastrofa/ nav dabas katastrofa) || noraidīts 4 || IT || Plūdi Ligūrijas un Toskānas reģionos 2011. gadā || 722,5 || reģionāla || 18,062 Kopējais palīdzības apjoms par 2011. gada pieteikumiem || || || 56,042 2 0 1 2 || 1 || IT || Bargi laikapstākļi 2012, gadā || (2735) || (reģionāla katastrofa) || noraidīts 2 || IT || Atkārtotas zemestrīces 2012. gadā || 13 274 || liela || 670,192 3 || ES || Meža ugunsgrēki Valensijā 2012. gadā || (155,7) || (reģionāla katastrofa) || noraidīts 4 || ES || Ugunsgrēki Kanāriju salās 2012. gadā || (72,2) || (reģionāla katastrofa) || noraidīts 5 || RO || Sausums un ugunsgrēki 2012. gadā || 806,7 || liela || 2,475 6 || ES || Sausums un ugunsgrēki Malagā 2012. gadā || (22,43) || (reģionāla katastrofa) || atsaukts 7 || ES || Plūdi Andalūzijā, Mursijā un Valensijā 2012. gadā || (409) || (reģionāla katastrofa) || noraidīts Kopējais palīdzības apjoms par 2012. gada pieteikumiem || || || 672,667 2 0 1 3 || 1 || SI || Plūdi 2012. gadā || 359,5 || liela || 14,081 2 || HR || Plūdi 2012. gadā || 11,5 || kaimiņvalsts || 0,287 3 || AT || Plūdi 2012. gadā || 9,6 || kaimiņvalsts || 0,240 4 || PT || Dubļu un zemes nogruvumi Madeirā 2012. g. || (25,7) || (reģionāla katastrofa) || noraidīts 5 || DE || Plūdi 2013. gadā || 8 153,5 || liela || 360,454 6 || AT || Plūdi 2013. gadā || 866,4 || kaimiņvalsts || 21,662 7 || CZ || Plūdi 2013. gadā || 637,1 || kaimiņvalsts || 15,928 8 || HU || Plūdi 2013. gadā || (28) || (reģionāla katastrofa) || noraidīts Kopējais palīdzības apjoms par 2013. gada pieteikumiem || || || 412,652 Kopējā palīdzība, kas apstiprināta kopš 2002. gada || EUR 3 575,119000 miljoni