LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 6.7.2010 
SEC(2010) 882 gal īgā redakcija 
  
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
  
par pārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu Bulg ārijā  
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. S TABILIT ĀTES UN IZAUGSMES PAKTA PIEM ĒROŠANA PAŠREIZ ĒJĀ KRĪZES SITU ĀCIJĀ 
Daudzu ES valstu kopbudžeta defic īts patlaban p ārsniedz L īgumā noteikto atsauces v ērtību 
3 % no IKP. Uz bieži vien iev ērojamo defic īta pieaugumu, k ā arī uz parāda attīstību jāraugās 
nepieredz ētās vispasaules 2008./2009. gada finanšu kr īzes un ekonomikas lejupsl īdes 
kontekstā. Jāņem vērā vairāki faktori. Pirmk ārt, ekonomikas lejupsl īdes rezult ātā samazinās 
nodokļu ieņēmumi un pieaug soci ālo pabalstu (piem ēram, bezdarbnieka pabalstu) izdevumi. 
Otrkārt, ņemot vērā to, ka budžeta politikai ir svar īga nozīme ārkārtas situācijā, kas pašreiz 
valda ekonomik ā, Komisija 2008. gada novembra Eiropas ekonomikas atvese ļošanas pl ānā 
(EEAP), ko decembr ī apstiprin āja Eiropadome, aicin āja veikt fisk ālās stimulēšanas 
pasākumus. Pl ānā paskaidrots, ka stimuliem j ābūt savlaicīgiem, mērķtiecīgiem, ar ierobežotu 
darbības laiku un katr ā dalībvalstī dažādiem, lai ņemtu vērā šo valstu atš ķirīgos stāvokļus 
attiecībā uz valsts finanšu ilgtsp ējību un konkur ētspēju, un tie j āpārtrauc, kad ekonomiskie 
apstākļi uzlabojas. Visbeidzot, lai stabiliz ētu finanšu sektoru, vair ākas dalībvalstis ir veikušas 
pasākumus, no kuriem daži ir ietekm ējuši parādu vai palielina risku, ka defic īts un par āds 
varētu nākotnē pieaugt, lai gan dažas valstis atbalsta pas ākumu izmaksas n ākotnē varētu atgūt. 
Stabilitātes un izaugsmes pakt ā noteikts, ka Komisijai j āuzsāk pārmērīga budžeta defic īta 
novēršanas proced ūra vienm ēr, kad kādas dalībvalsts budžeta defic īts pārsniedz atsauces 
vērtību 3 % no IKP. Stabilit ātes un izaugsmes pakt ā 2005. gad ā izdarīto grozījumu mērķis 
bija jo īpaši nodrošin āt to, ka situ ācija ekonomik ā un budžeta st āvoklis ir piln ībā ņemts vērā 
visos pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras posmos. T ādējādi Stabilit ātes un 
izaugsmes pakts kalpo par atbalstu vald ības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta 
stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomik ā, un tādējādi ilgtermi ņā nodrošin ātu valsts finanšu 
ilgtspējību. 
2. I EPRIEKŠ ĒJIE PAS ĀKUMI P ĀRMĒRĪGA BUDŽETA DEFIC ĪTA NOV ĒRŠANAS 
PROCED ŪRĀ 
Līguma par Eiropas Savien ības darb ību 126. pants paredz p ārmērīga budžeta defic īta 
novēršanas proced ūru. Šī procedūra ir sīkāk aprakstīta Padomes Regul ā (EK) Nr. 1467/97 par 
to, kā paātrināt un preciz ēt pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras īstenošanu1, kas 
ietilpst Stabilit ātes un izaugsmes pakt ā. 
Saskaņā ar Līguma 126. panta 2. punktu Komisijai j āuzrauga budžeta discipl īnas ievērošana, 
pamatojoties uz š ādiem diviem krit ērijiem: a) vai pl ānotā vai faktisk ā valsts budžeta defic īta 
attiecība pret iekšzemes kopproduktu (IKP) p ārsniedz atsauces v ērtību 3 % (iz ņemot 
gadījumus, kad š ī attiecība ir būtiski un past āvīgi samazin ājusies un sasn iegusi atsauces 
vērtībai tuvu l īmeni, vai ar ī ja atsauces v ērtība ir pārsniegta tikai iz ņēmuma kārtā un uz laiku, 
un šī attiecība joprojām ir tuva atsauces v ērtībai); un b) vai valsts par āda attiecība pret IKP 
pārsniedz atsauces v ērtību 60 % (ja vien š ī attiecība pietiekami strauji nesamazin ās un 
netuvinās atsauces v ērtībai). 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Zi ņojumā ņemtas arī vērā “Specifik ācijas, kā īstenot Stabilit ātes un 
izaugsmes paktu, un pamatnost ādnes par stabilit ātes un konver ģences programmu formu un saturu”, ko 
Ekonomikas un finanšu padome pie ņēma 2009. gada 10. novembr ī un kas pieejamas 
http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . 
 
LV 3   LV Līguma 126. panta 3. punkt ā paredzēts, ka tad, ja k āda dalībvalsts neatbilst viena vai abu šo 
kritēriju prasībām, Komisija sagatavo zi ņojumu. Šaj ā ziņojumā „ņem vērā arī to, vai valsts 
budžeta defic īts pārsniedz vald ības invest īciju izdevumus, k ā arī ņem vērā visus citus b ūtiskus 
faktorus, tostarp dal ībvalsts ekonomikas un budžeta st āvokli vidēji ilgā laikā.” 
Pamatojoties uz Bulg ārijas iestāžu 2010. gada apr īlī2 iesniegtajiem datiem, ko p ēc tam 
apstiprināja Eurostat3, un ņemot vērā Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozi, 
Komisija 2010. gada 12. maij ā saskaņā ar 126. panta 3. punktu pie ņēma ziņojumu par 
Bulgāriju4. 
Pēc tam saska ņā ar 126. panta 4. punktu 2010. gada 27. maij ā Ekonomikas un finanšu 
komiteja formul ēja atzinumu par Komisijas zi ņojumu. 
3. P ĀRMĒRĪGA BUDŽETA DEFIC ĪTA PAST ĀVĒŠANA  
Saskaņā ar inform āciju, ko Bulg ārijas iestādes paziņoja 2010. gada apr īlī, valsts kopbudžeta 
deficīts Bulgārijā sasniedza 3,9 % no IKP 2009. gad ā, tādējādi pārsniedzot atsauces v ērtību 
3 % no IKP. Saska ņā ar 126. panta 3. punktu sast ādītajā Komisijas zi ņojumā pausts uzskats, 
ka deficīts nav bijis tuvu atsauces v ērtībai 3 % no IKP, bet var uzskat īt, ka atsauces v ērtība ir 
pārsniegta iz ņēmuma kārtā Līgumā un Stabilit ātes un izaugsmes pakt ā paredzētajā nozīmē. 
Konkrēti, tas ir smagas ekonomikas lejupsl īdes rezult āts Līguma un Stabilit ātes un izaugsmes 
pakta izpratn ē, jo vispasaules ekonomikas un finanšu kr īze iedragāja Bulgārijas ekonomiku un 
ikgadējais IKP pieaugums apjoma zi ņā bija negat īvs, sasniedzot 5 % 2009. gad ā. Turklāt 
varēja uzskatīt, ka atsauces v ērtība ir pārsniegta tikai uz  laiku. Saska ņā ar Komisijas dienestu 
2010. gada pavasara prognozi, kas balst ās uz pieņēmumu par esoš ās politikas turpin āšanu, 
ekonomikas stabiliz ācijas un vald ības 2010. gada marta beig ās paziņoto fiskālās 
konsolidācijas pasākumu rezult ātā valsts kopbudžeta defic īts būs mazāks par atsauces v ērtību 
jau 2010. gad ā. Paziņojumā, ko Bulg ārijas iestādes iesniedza 2010. gada 22. j ūnijā, plānotais 
budžeta defic īts tālāk pārskatīts līdz 3,8 % no IKP, kas ir virs atsauces v ērtības un iev ērojami 
atšķiras no tās. Līgumā minētais deficīta kritērijs nav izpild īts 
Informācija 2010. gada apr īļa pārmērīga budžeta defic īta paziņojumā norāda, ka valsts 
kopējais parāds ir krietni zem atsauces v ērtības 60 % no IKP un 2009. gad ā bija 14,8 % no 
IKP. Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognoz ē plānots, ka par āda attiecība 2010. –
2011. gada laikposm ā pieaugs, bet nep ārsniegs 19 % no IKP. Pazi ņojumā, ko Bulg ārijas 
iestādes iesniedza 2010. gada 22. j ūnijā, plānotais par āds tālāk pārskatīts līdz 15,3 % no IKP. 
Līgumā minētais parāda kritērijs ir izpild īts. 
Saskaņā ar Līguma un Stabilit ātes un izaugsmes pakta noteikumiem Komisija sav ā ziņojumā 
analizēja arī „būtiskos faktorus”. Saska ņā ar Stabilit ātes un izaugsmes paktu, gatavojot 
lēmumu par p ārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu, tos dr īkst ņemt vērā tikai tad, ja budžeta 
deficīts vienlaikus at bilst diviem nosac ījumiem — ka tas saglab ājas tuvu atsauces v ērtībai un 
                                                 
2 Atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 479/2009 dal ībvalstīm divreiz gad ā jāziņo Komisijai par pl ānoto 
un faktisko valsts budžeta defic īta un parāda līmeni. Jaun ākie Bulgārijas paziņotie dati ir pieejami: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/porta l/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
notification_tables . 
3 Eurostat News Release  (Eurostat pazi ņojums presei) Nr. 55/2010, 2010. gada 22. apr īlis. 
4 Visi ar p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru saistītie dokumenti, kas attiecas uz Bulg āriju, 
atrodami š ādā tīmekļa vietnē: 
 http://ec.europa.eu/ec onomy_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
 
LV 4   LV ka atsauces v ērtība tiek pārsniegta tikai uz laiku. Bulg ārijas gadījumā abi minētie nosacījumi 
nav izpild īti. Atseviš ķi ņemot, attiec īgie faktori konkr ētajā gadījumā šķiet esam diezgan 
labvēlīgi.  
Ekonomikas un finanšu komitejas atzinums ir saska ņā ar Līguma 126. panta 4. punktu un 
atbilst Komisijas saska ņā ar 126. panta 3. punktu sniegtaj ā ziņojumā par pārmērīga budžeta 
deficīta pastāvēšanu iekļautajam nov ērtējumam. 
Komisija, ņemot vērā savu saska ņā ar 126. panta 3. punktu sniegto zi ņojumu un pamatojoties 
uz Ekonomikas un finanšu komitejas saska ņā ar 126. panta 4. punkt u sniegto atzinumu, 
uzskata, ka Bulg ārijā ir pārmērīgs budžeta defic īts. Šis atzinums, ko Komisija pie ņēma 
2010. gada 12. maij ā, tiek adres ēts Padomei saska ņā ar 126. panta 5. punktu. Komisija iesaka 
Padomei pie ņemt attiec īgu lēmumu saska ņā ar 126. panta 6. punktu. Turkl āt saskaņā ar 
Līguma 126. panta 7. punktu Komisija Padomei ie sniedz ieteikumu Padomes ieteikumam, kas 
adresējams Bulg ārijai, lai tiktu nov ērsts pārmērīgs budžeta defic īts. 
4. I ETEIKUMI , LAI NOV ĒRSTU PĀRMĒRĪGU BUDŽETA DEFIC ĪTU 
Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/ 97 3. panta 4. punktu Padomes ieteikum ā, kas 
izdots saska ņā ar 126. panta 7. punktu, j ānosaka, ka attiec īgajai dalībvalstij ne v ēlāk kā sešu 
mēnešu laik ā jāveic efekt īvi pasākumi, kā arī jāparedz termi ņš pārmērīgā budžeta defic īta 
novēršanai — tam „j ābūt pilnībā novērstam nākamajā gadā pēc tā konstatēšanas, ja vien 
nepastāv īpaši apst ākļi”. Izlemjot, vai past āv īpaši apst ākļi, saskaņā ar regulas 2. panta 
6. punktu j āņem vērā „būtiski faktori”, kas izskat īti atbilstīgi Līguma 126. panta 3. punktam 
sagatavotaj ā Komisijas zi ņojumā. Regulas 3. panta 4. punkt ā Padomei paredz ēts pienākums 
dalībvalstij ieteikt sasniegt "minim ālu gada uzlabojumu vismaz 0,5 % apm ērā no IKP t ās 
cikliski kori ģētajā bilancē, izņemot vienreiz ējos un pagaidu pas ākumus, lai t ādējādi 
nodrošinātu pārmērīga budžeta defic īta novēršanu ieteikum ā norādītajā termiņā". 
Bulgārijas gadījumā būtiskie faktori, kas s īkāk izskaidroti Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 
3. punktā un pārbaudīti Komisijas zi ņojumā, kuru tā sniedz saska ņā ar 124. panta 3. punktu, 
tiek uzskat īti par labv ēlīgiem. Tom ēr minētie faktori neliecina, ka past āv īpaši apstākļi, kuru 
dēļ būtu attaisnojama novirze no parast ā termiņa, kas noteikts p ārmērīga budžeta defic īta 
novēršanai. Konkr ēti, Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognoz ē plānots, ka p ēc 
nopietna krituma 2009. gad ā vispasaules ekonomikas un finanšu kr īzes rezult ātā reālais IKP 
pieaugums pak āpeniski atg ūsies un sasniegs 2,7 % l īdz 2011. gadam. 2010. gada apr īļa 
pārmērīga budžeta defic īta paziņojumā Bulgārijas iestādes plāno, ka valsts budžeta defic īts 
būs mazāks par atsauces v ērtību, sasniedzot 2 % no IKP 2010. gad ā, ko pamato ar re ālā IKP 
atgūšanos līdz 1 % un papildu konsolid ācijas pas ākumu kopumu, kas tika pie ņemts 
2010. gada 31. mart ā un veicin āja IKP uzlabojumu 2¼ % apm ērā. Komisijas dienestu 
2010. gada pavasara prognoz ē lēsts, ka valsts budžeta defic īts 2010. gad ā uzlabosies, 
sasniedzot 2,8 % no IKP un 2011. gad ā – 2,2 % no IKP, pamatojoties  uz to, ka pol itika netiks 
mainīta un izaugsmes prognoz ēs gaidāms pakāpenisks uzlabojums, k ā arī uz piesardz īgu 
izvērtējumu par pazi ņoto konsolid ācijas pasākumu ietekmi uz budžetu. J ūnijā Bulgārijas 
iestādes veica 2010. gada budžeta gada vidus p ārskatīšanu un palielin āja plānoto valsts 
budžeta defic ītu līdz 3,8 % no IKP. P ārskatīšanu uzsāka pēc ievērojamas pl ānoto valsts 
ienākumu prognozes samazin āšanās, ņemot vērā ļoti zemos nodok ļu ieņēmumus dažos 
pirmajos 2010. gada m ēnešos. Tās mērķis bija nodrošin āt automātisko stabiliz ējošo faktoru 
pienācīgu darbību un prec īzāk atspogu ļot iekšzemes un starptautisk ās ekonomikas probl ēmas. 
Pamatojoties uz Komisijas dienestu prognozi un jaun ākajām budžeta un ekonomikas 
 
LV 5   LV tendencēm, Bulgārijas iestādēm jānovērš, ka 2010. gad ā budžeta defic īts pārsniedz 3,8 % no 
IKP, un v ēlākais līdz 2011. gadam j ānovērš pārmērīgais budžeta defic īts, minētajā gadā 
īstenojot struktur ālus konsolid ācijas pasākumus aptuveni ¾ procentpunktu apm ērā no IKP.  
Papildus ekonomikas lejupsl īdes negat īvajai ietekmei uz budžetu negaid ītais defic īta 
pieaugums 2009. gad ā šķiet arī saistīts ar procedur ālajām nepilnībām izdevumu pl ānošanā un 
kontroles ieviešan ā, pamatojoties uz uzkr ājumu principu. Liel ās maksājuma saist ības, kas 
paredzētas to līgumu pielikumos, kurus parakst ījusi iepriekš ējā valdība pirms 2009. gada 
jūlija vēlēšanām, netika iepl ānotas budžet ā un izrais īja papildu budžeta st āvokļa 
pasliktināšanos. Negat īvie rezult āti atspogu ļo arī faktu, ka nesenais ekonomiskais uzplaukuma 
periods netika piln ībā izmantots, lai uzs āktu būtiskas reformas valsts izdevumu efektivit ātes 
paaugstin āšanai. Pirmskr īzes period ā Bulgārija ir guvusi labumu no b ūtiskiem neparedz ētiem 
ieņēmumiem, kas tika g ūti no saimniecisk ās darbības strauja pieauguma un izaugsmes 
struktūras, kas balst īta uz intens īvu nodok ļu īpatsvaru. Tom ēr tā vietā, lai daļu no šiem 
neparedzētajiem ieņēmumiem piln ībā noguldītu, tie tika izmantoti, lai finans ētu samērā augstu 
ad-hoc  pensiju pieaugumu un algu palielin ājumu valsts sektor ā, kas ievērojami pārsniedza 
ražīguma kāpumu, kā arī nodokļu un sociālā nodrošinājuma likmes samazin ājumiem.  
Tā kā trīs gadu budžeta pl ānošanas posm ā vidējā termiņa fiskālai programmai ir nesaistošs 
raksturs, nav efekt īvu izdevumu kontroles meh ānismu un noteikumi par izdevumiem ir 
kavējuši fiskālās situācijas turpm āku uzlabošanos, tika kav ēta budžeta situ ācijas uzlabošan ās 
un veicin āta lejupsl īdes negat īvā ietekme uz valsts finans ēm. Turklāt spēkā esošā budžeta 
programma paredz noteiktas pilnvaras vald ībai veikt diskrecion āros izdevumus, kas apdraud 
fiskālo pārredzamību un pārskatatbild ību. Reformu tr ūkums vesel ības aprūpes nozar ē atkārtoti 
ir izraisījis slimnīcām paredz ēto nokavēto maksājumu uzkr āšanos un l īdz ar to izdevumu 
pārtēriņu. Pakāpenisks pensiju iemaksu likmju samazin ājums apvienojum ā ar pensiju 
palielinājumu un kompens ējošu reformas pas ākumu trūkums ir izrais ījis būtisku izdevumu 
pieaugumu pensiju sist ēmā, apdraudot sist ēmas ilgtsp ēju. Turpinot reformas izgl ītības sistēmā 
un valsts p ārvaldē, tiks paaugstin āta administrat īvā spēja un prasmju l īmenis un valsts 
izdevumu efektivit āte, tādējādi sasniedzot vajadz īgo budžeta konsolid āciju. 
Lai pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras ietvaros veiktu pastiprin ātu uzraudz ību, 
kas ir nepieciešama, ņemot vērā pārmērīga deficīta novēršanai noteikto termi ņu, būs vajadzīga 
regulāra un savlaic īga kontrole attiec ībā uz paveikto fisk ālās konsolid ācijas strat ēģijas 
īstenošanā, lai nodrošin ātu pārmērīgā deficīta novēršanu. Šaj ā kontekst ā līdz pārmērīga 
budžeta defic īta novēršanas proced ūras atcelšanai Bulg ārijas konver ģences programmas 
atjauninājumos šim jaut ājumam var ētu atvēlēt atsevišķu nodaļu. 
Galvenās makroekonomikas un budžeta prognozes 
  2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
Reālais IKP 
(izmaiņas %)  6,2 6,0 -5,0 0,0 2,7 n.p. n.p. 
Ražošanas apjoma starp ība1 
(% no potenci ālā IKP) 4,3 5,0 -2,9 -4,8 -4,0 n.p. n.p. 
Valsts kopbudžeta bilance 
(% no IKP)  0,1 1,8 -3,9 -2,8 -2,2 n.p. n.p. 
Primārā bilance 
(% no IKP)  1,1 2,7 -3,1 -2,0 -1,4 n.p. n.p. 
Cikliski kori ģētā bilance1 
(% no IKP)  -1,5 0,0 -2,8 -1,1 -0,8 n.p. n.p. 
Strukturālā bilance3 
(% no IKP)  1,8 0,0 -2,8 -1,1 -0,8 n.p. n.p. 
Valsts kop ējais parāds 18,2 14,1 14,8 17,4 18,8 n.p. n.p. 
 
LV 6   LV (% no IKP)  
Piezīmes. 
1Ražošanas apjoma starp ības un cikliski kori ģētās bilances no programm ām atbilstīgi Komisijas dienestu p ārrēķinam, 
pamatojoties uz programm ās sniegto inform āciju. 
2 Pamatojoties uz apl ēsto potenci ālo izaugsmi 3,4 %, 3,1 % un 2,9 % 2009.–2011. gad ā. 
3 Cikliski kori ģēta bilance, iz ņemot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus. Jaun ākajā programm ā un Komisijas 
dienestu rudens prognoz ē nav vienreiz ēju un citu pagaidu pas ākumu.  
 
Avots : 
Komisijas dienestu 2010. gada pavasara starppos ma prognozes (COM); Komisijas dienestu apr ēķini 
 
 
LV 7   LV Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
  
par pārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu Bulg ārijā 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 126. panta 6. punktu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, 
ņemot vērā Bulgārijas apsv ērumus, 
tā kā: 
(1) Saska ņā ar Līguma par Eiropas Savien ības darbību 126. pantu dal ībvalstīm jāizvairās 
no pārmērīga valsts budžeta defic īta. 
(2) Stabilit ātes un izaugsmes pakta m ērķis ir sakārtotas valsts finanses k ā līdzeklis, lai 
nostiprinātu nosacījumus stabil ām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina 
nodarbinātības kāpumu. 
(3) Pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūra, ko regul ē Līguma 126. pants, kuru 
sīkāk izskaidro Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 par to, k ā paātrināt un preciz ēt 
pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras īstenošanu5, un kas ir Stabilit ātes un 
izaugsmes pakta sast āvdaļa, paredz pie ņemt lēmumu par p ārmērīga budžeta defic īta 
pastāvēšanu. Līgumam pievienotaj ā Protokol ā par pārmērīga budžeta defic īta 
novēršanas proced ūru ir izkl āstīti citi noteikumi par p ārmērīga budžeta defic īta 
novēršanas proced ūras īstenošanu. Padomes Regul ā (EK) Nr. 479/20096 paredzēti sīki 
izstrādāti noteikumi un defin īcijas par to, k ā piemērot minētā protokola noteikumus.  
(4) Ar Stabilit ātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu tika mekl ētas iespējas uzlabot 
efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, k ā arī ilgstoši saglab āt valsts finanšu 
ilgtspējību. Tā mērķis bija jo īpaši nodrošin āt, lai ekonomiskais un budžeta st āvoklis 
būtu pilnībā ņemts vērā visos p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras 
posmos. T ādējādi Stabilit ātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu vald ības politikai, 
lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta st āvokli, ņemot vērā situāciju ekonomik ā. 
(5) Līguma 126. panta 5. punkt ā noteikts, ka Komisija adres ē Padomei atzinumu, ja t ā 
uzskata, ka dal ībvalstī pastāv vai var rasties p ārmērīgs budžeta defic īts. Komisija, 
                                                 
5 OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.  
6 OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.  
 
LV 8   LV ņēmusi vērā savu zi ņojumu saska ņā ar 126. panta 3. p unktu un balstoties uz 
Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu saska ņā ar 126. panta 4. punktu, ir 
secinājusi, ka Bulg ārijā ir pārmērīgs budžeta defic īts. Tāpēc Komisija ir adres ējusi 
Padomei š ādu atzinumu par Bulg āriju [2010. gada 6. j ūlijā]7. 
(6) Līguma 126. panta 6. punkt ā noteikts, ka Padomei ir j āizskata jebk ādi apsvērumi, ko, 
iespējams, vēlētos iesniegt attiec īgā dalībvalsts, un tad, pamatojoties uz visp ārēju 
novērtējumu, jāpieņem lēmums par to, vai past āv pārmērīgs budžeta defic īts. 
Bulgārijas gadījumā šā vispārējā novērtējuma rezult ātā ir radušies turpm āk minētie 
secinājumi. 
(7) Saska ņā ar inform āciju, ko Bulg ārijas iestādes paziņoja 2010. gada apr īlī, valsts 
kopbudžeta defic īts Bulgārijā sasniedza 3,9 % no IKP 2009. gad ā, tādējādi pārsniedzot 
atsauces v ērtību – 3 % no IKP. Defic īts nav bijis tuvu atsauces v ērtībai 3 % no IKP, 
tomēr var uzskat īt, ka atsauces v ērtība ir pārsniegta iz ņēmuma kārtā Līgumā un 
Stabilitātes un izaugsmes pakt ā paredzētajā nozīmē. Konkrēti, tas ir smagas 
ekonomikas lejupsl īdes rezult āts Līguma un Stabilit ātes un izaugsmes pakta izpratn ē, 
jo vispasaules ekonomikas un finanšu kr īze iedrag āja Bulgārijas ekonomiku un 
ikgadējais IKP pieaugums apjoma zi ņā bija negat īvs, sasniedzot 5 % 2009. gad ā. 
Saskaņā ar Komisijas dienestu 2010. ga da pavasara prognozi ekonomikas 
stabilizācijas un vald ības veikto fisk ālās konsolid ācijas pasākumu rezult ātā valsts 
kopbudžeta defic īts būs mazāks par atsauces v ērtību jau 2010. gad ā. Tomēr, 
pamatojoties uz p ārskatīto budžeta defic īta mērķi 2010. gadam (3,8 % no IKP saska ņā 
ar Bulgārijas iestāžu 2010. gada 22. j ūnija paziņojumu), kas iev ērojami pārsniedz 
Komisijas dienestu pavasar ī paredzētos 2,8 % no IKP, atsauces v ērtības pārsniegšanai 
var nebūt pagaidu raksturs. L īgumā minētais deficīta kritērijs nav izpild īts. 
(8) Saska ņā ar Bulgārijas iestāžu paziņotajiem datiem 2010. gada apr īlī valsts kop ējais 
parāds joprojām ir ievērojami zem atsauces v ērtības – 60 % no IKP, un 2009. gad ā tas 
bija 14,8% no IKP. Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognoz ē plānots, ka 
parāda attiecība 2010. –2011. gada laikposm ā pieaugs, bet nep ārsniegs 19 % no IKP. 
Paziņojumā, ko Bulg ārijas iestādes iesniedza 2010. gada 22. j ūnijā, plānotais par āds 
tālāk pārskatīts līdz 15,3 % no IKP. L īgumā minētais parāda kritērijs ir izpild īts. 
(9) Gatavojot Padomes l ēmumu par p ārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu atbilst īgi 
126. panta 6. punktam, „b ūtiskos faktorus” saska ņā ar Padomes Regulas (EK) 
Nr. 1467/97 2. panta 4. punktu dr īkst ņemt vērā tikai tad, ja vienlaikus ir piln ībā 
izpildīti divi nosac ījumi, proti, ka budžeta defic īts joprojām saglabājas tuvu atsauces 
vērtībai un ka atsauces v ērtība tiek pārsniegta tikai uz laiku. Bulg ārijas gadījumā abi 
minētie nosacījumi nav izpild īti. Tāpēc šā lēmuma pie ņemšanas gait ā nav ņemti vērā 
būtiskie faktori, 
                                                 
7 Visi ar p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru saistītie dokumenti, kas attiecas uz Bulg āriju, 
atrodami š ādā tīmekļa vietnē: 
 http://ec.europa.eu/ec onomy_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
 
LV 9   LV IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU. 
1. pants 
No vispārējā novērtējuma izriet, ka Bulg ārijā pastāv pārmērīgs budžeta defic īts. 
2. pants 
Šis lēmums ir adres ēts Bulgārijas Republikai. 
Briselē,   
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs