/* COM/2011/0283 galīgā redakcija */ KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Piektais gada pārskats (2010. gads) par Kopienas palīdzības īstenošanu saskaņā ar Padomes 2006. gada 27. februāra Regulu (EK) Nr. 389/2006, ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu, lai veicinātu Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Piektais gada pārskats (2010. gads) par Kopienas palīdzības īstenošanu saskaņā ar Padomes 2006. gada 27. februāra Regulu (EK) Nr. 389/2006, ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu, lai veicinātu Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību IEVADS Padomes Regula (EK) Nr. 389/2006, ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu, lai veicinātu Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību,[1] (turpmāk „Palīdzības regula”) veido pamatu palīdzības īstenošanai Kipras turku kopienai un nosaka prasību ik gadu iesniegt pārskatu Padomei un Eiropas Parlamentam. Šis piektais pārskats attiecas uz laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. PALīDZīBAS PLāNOšANA 2010. gada budžetā 3 miljoni euro tika piešķirti Pazudušo personu komitejas (PPK) atbalstam[2]. 2011. gada budžetā ir plānots piešķirt 28 miljonus euro. Par pamatu tam kalpoja neatkarīgi 2009. un 2010. gada novērtējumi, iekšējs novērtējums un apspriedes ar ieinteresētajām pusēm. ĪSTENOšANAS MEHāNISMI Šo programmu īsteno ES dalībvalsts teritorijā, kuru faktiski nekontrolē dalībvalsts valdība un kurā ES acquis piemērošana ir apturēta. Šo palīdzību īsteno galvenokārt ar Eiropas Komisijas centralizētu vadību. Dažus projektus vada kopīgi ar ANO Attīstības programmu ( United Nations Development Programme — UNDP ). Komisija darbojas unikālā politiskā, tiesiskā un diplomātiskā situācijā. Lai īstenotu šo programmu, vienlaikus ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principus, vajadzīgi ad hoc pasākumi. ES finansētās palīdzības programmās tiesisko regulējumu, saskaņā ar kuru īsteno palīdzību, parasti veido finanšu nolīgums ar saņēmējvalsts valdību. Šai palīdzībai nav šāda nolīguma. Tāpēc Komisijai jāpaļaujas uz noteikumiem un nosacījumiem, kas tai šķiet piemērojami vietējā līmenī. Tas nozīmē, ka Komisija, veidojot līgumattiecības, uzņemas lielāku risku nekā parasti. Politiskās situācijas dēļ varētu būt sarežģīti izpildīt iekasēšanas rīkojumus no Kipras turku kopienas uzņēmumiem, ja tie neievēros līguma nosacījumus. Komisija ir pieņēmusi pasākumus šā riska mazināšanai, tostarp ciešu uzraudzību un atbalstu saņēmējiem, mainītus maksāšanas nosacījumus, avansa maksājumu piesaisti noslēgtiem iepirkumu līgumiem un plašu banku garantiju izmantošanu. Komisija paļaujas uz Kipras turku kopienas atbalstu, lai veiksmīgi īstenotu šo programmu un jo īpaši lai nodrošinātu tās ilgtspēju. Notiek apspriedes arī ar Kipras turku ieinteresētajām pusēm par to vajadzībām saistībā ar turpmāko finansējumu. Kipras turku eksperti piedalījās arī 2009. gada programmas izvērtēšanas apspriedēs, par ko līgumi tika noslēgti 2010. gadā. Viņiem ir būtiska loma projekta vadības komitejās. Palīdzības programmas īstenošanas īpašo apstākļu dēļ 2006. gadā Komisijas Paplašināšanās ģenerāldirektorātā tika izveidota Programmas komanda. Strādājot ilgtermiņa komandējumā Kiprā, tā izmanto ES Programmas atbalsta biroju (ESPAB) Nikosijas ziemeļdaļā. Šis birojs nodrošina norises vietu sanāksmēm un semināriem ar ieinteresētajām personām no Kipras turku kopienas. Tas nodrošina arī tiešu projektu īstenošanas uzraudzību. Biroja darbību joprojām nodrošina privāts līgumslēdzējs ( Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GmbH — GIZ ) saskaņā ar līgumu, kas ir spēkā līdz 2012. gada jūnijam. Arī Komisijas pārstāvniecība Kiprā nodrošina sanāksmju un semināru norises vietu. Kopš 2010. gada personāla izmaksas finansē no administratīvā budžeta. Pārskata perioda sākumā programmas komandas darbinieku skaits samazinājās no 29 cilvēkiem (3 Komisijas ierēdņi un 26 līgumdarbinieki) līdz 22 (attiecīgi 2 un 20). Šis samazinājums galvenokārt skar iepirkumu komandu un pieprasa stingri noteikt prioritātes un atkārtoti pārdalīt personāla resursus, lai nodrošinātu pietiekamu uzraudzību. ĪSTENOšANA PāRSKATA PERIODā Vispārīgs pārskats Palīdzības programma iegāja pilntiesīgas īstenošanas fāzē. Pūles galvenokārt bija vērstas uz uzraudzību, projektu ilgtspējas nodrošināšanu un spēju veidošanu palīdzības saņēmējiem pēc projektu pabeigšanas tos pārņemt, jo īpaši attiecībā uz liela apjoma darbiem un piegādēm. Kipras turku palīdzības saņēmēju pieredzes trūkums dotāciju līgumu īstenošanā radīja nepieciešamību rīkot mācības un veikt ļoti ciešu un praktisku uzraudzību. Kopējais 2010. gadā īstenoto līgumu skaits sasniedza 984 (par darbiem, pakalpojumiem, piegādēm un dotācijām), no kuriem 200 tika pabeigti. 2010. gadā Palīdzības programmas finansējums deva lielu ieguldījumu uzticības veicināšanas pasākumos, piemēram, atmīnēšanas darbos, Pazudušo personu komitejas atbalstā, jauna robežšķērsošanas punkta Kato Pyrgos un Karavostasi atvēršanā (pazīstams arī kā Limnitis robežšķērsošanas punkts). Progress mērķu sasniegšanā Kopējais Palīdzības programmas mērķis ir sekmēt Kipras atkalapvienošanos, veicinot Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību, īpašu uzsvaru liekot uz salas ekonomisko integrāciju, uz saziņas uzlabošanu starp abām kopienām un ar ES, kā arī uz sagatavošanos ES tiesību aktu īstenošanai, ja Kipras problēma tiks pilnībā atrisināta. 1. mērķis: infrastruktūras attīstība un pārstrukturēšana Ūdensapgādes nozarē veco azbestcementa ūdensvada cauruļu nomaiņa Nikosijas ziemeļdaļā, Kirenijā, Genjeli un Lefkē/Lefkā līdz 2010. gada beigām bija tikpat kā pabeigta. Nikosijā, pēc Kipras turku saņēmēju datiem, tas nodrošināja ūdens zuduma samazināšanos par 15 %. Pirmoreiz daudzu gadu laikā izdevies nodrošināt nepārtrauktu ūdens apgādi ziemā. Pabeigta arī ūdens laboratorijas aprīkojuma piegāde. Darbi pie galvenajām ūdensapgādes un notekūdeņu investīcijām Famagustā un Morfu/Gizeljurtā 2010. gadā atpalika no grafika, tomēr abos gadījumos joprojām sagaidāms, ka tie tiks pabeigti un nodoti 2011. gadā. 2010. gadā sākās darbs pie jaunas divu pašvaldību notekūdeņu attīrīšanas iekārtas celtniecības Mia Milia / Haspolat , ko paredzēts pabeigt 2012. gada otrajā pusē (to īsteno UNDP ). 2009. gada decembrī tika parakstīts līgums par jūras ūdens atsāļošanas rūpnīcas celtniecību Sirianokhori / Kumköy , ietverot tajā apturēšanas klauzulu, lai dotu Kipras turkiem laiku nodrošināt pietiekamas garantijas, pirmkārt, par brīvu un nekavētu piekļuvi būvniecības vietai un, otrkārt, par viņu palīdzību īstenot projektu netraucēti, efektīvi un lietderīgi. Pēc šādu garantiju saņemšanas 2010. gada augustā apturēšana tika atcelta, sākot līguma pirmo posmu, kas paredz izmēģinājumus un detalizētu projekta izstrādi. 2010. gada oktobrī tomēr tika ieviesti piekļuves ierobežojumi, kas aizkavēja pirmā posma pabeigšanu un apdraudēja tā turpināšanu. Dabas aizsardzības jomā turpinājās mācības. Turpinājās apsaimniekošanas plānu uzmetumu sagatavošana potenciālajām Natura 2000 teritorijām, par kuriem publiskās apspriešanas sanāksmes paredzētas 2011. gada sākumā. Sākās apsaimniekošanas un aizsardzības objektu celtniecība četrās teritorijās (tā gan aizkavējās arheoloģisko atradumu dēļ), kā arī dabas taku tīkla izveide. Daļēji tika pabeigta dabas aizsardzības inventāra piegāde, ieskaitot automātisko meža ugunsgrēku konstatēšanas sistēmu. Kipras turki atcēla lēmumu īpaši aizsargājamā dabas teritorijā izvietot universitātes ēku kompleksu. Cieto atkritumu apsaimniekošanas nozarē galvenās darbības bija vērstas uz darbu izpildes līgumu sākšanu un īstenošanu Koutsoventis/Güngör un Famagustas objektos. Tā kā tika atrisināts īpašumtiesību jautājums, uz priekšu virzījās arī Kato Dhikomo/Aşağı Dikmen projekts. Tuvu noslēgumam bija medicīnisko atkritumu pārstrādes iekārtas projekts, ko īsteno UNDP , un aprīkojums tai jāpiegādā 2011. gada sākumā. Tehniskā palīdzība bija koncentrēta uz turpmāku esošo atkritumu apsaimniekošanas pakalpojumu restrukturizāciju. Jauna uzņēmuma izveide, kas pārņemtu jauno cieto atkritumu apsaimniekošanas sistēmu, pārskata periodā nevirzījās tā, kā bija plānots. Tika piegādāts aprīkojums bioloģiski sadalāmu atkritumu kompostēšanas projektam. Enerģētikas nozarē lielākā daļa piegādes līgumu ir veiksmīgi pabeigti. 2010. gadā piegādāti un uzstādīti elektrometri un ar tiem saistītā automātiskā nolasīšanas sistēma, reaktīvās jaudas kompensācijas aprīkojums, mērīšanas iekārtu kalibrēšanas laboratorija, piesārņojuma kontroles un laikapstākļu/vēja uzraudzības sistēma, uzraudzības kontroles un datu nolasīšanas ( Supervisory Control and Data Acquisition — SCADA ) sistēma un klientu apkalpošanas sistēma elektrotīklam. Dažos gadījumos efektīvai investīciju izlietošanai nepieciešama līdzekļu saņēmēju rīcība (nodrošinot labāku vietu, pieslēdzoties elektroapgādei, noalgojot papildu darbiniekus). Sācies saules spēkstacijas izveides darbs. Citu līgumu virzība bijusi niecīga. Uzstādīšanas objektu sagatavošana, kas līdzekļu saņēmējam jāveic saskaņā ar starpsavienojuma mērīšanas līgumu, vēl joprojām nav paveikta. Attiecībā uz tehnisko palīdzību elektroapgādes uzņēmuma restrukturizācijai, neraugoties uz mērķu pielāgošanu saņēmēju vajadzībām, nebija pilnīgas pušu sadarbības, kas ļautu to īstenot laikā un efektīvi. Telekomunikāciju nozarē pārstrādātā tīkla konfigurācija tiks iekļauta līgumā. To ierosināja līgumslēdzējs, pamatojoties uz faktisko situāciju, kas konstatēta objekta izpētes laikā. Tuvojoties gada beigām, tika uzsākta objekta sagatavošana, un tās gaita atbilda līgumslēdzēja uzstādīšanas plāniem. Tehniskās palīdzības sadaļa virzījās lēnāk, nekā plānots. Nav pieņemti lēmumi par pakalpojumu sniegšanas nodalīšanu no tīkla uzturēšanas vai šīs nozares liberalizāciju. Saskaņā ar satiksmes drošības projektu mērķi tehniskās palīdzības līgumos par vietējo pašvaldību un starppilsētu autoceļu tīkla satiksmes vadības plānu sagatavošanu ir izpildīti to uzdevumi un iesniegti noslēguma ziņojumi. Attiecībā uz tehnisko palīdzību, lai izveidotu efektīvu informācijas datu bāzi par satiksmes negadījumiem un datu apkopošanas sistēmu, kas uzlabotu zināšanas par satiksmes negadījumiem, pabeigta sistēmas izstrāde un tā ir uzstādīta aparatūrai, kura tika piegādāta saskaņā ar atsevišķu piegādes līgumu. Turpinās sistēmas testēšana un lietotāju apmācīšana. Tehniskā palīdzība transportlīdzekļu apskašu un vadītāju apliecību piešķiršanas uzlabošanai ir sniegusi vērtīgu mācību. Regulārās transportlīdzekļu apskates aprīkojuma uzstādīšana aizkavējās, jo saņēmējs nolēma to uzstādīt tehniskās apskates stacijā, kas vēl jābūvē. Tika izstrādāta izglītojoša satiksmes drošības veicināšanas un informēšanas kampaņa, un tā tiks īstenota 2011. gadā. Pārskatīta projekta tehniskā specifikācija, kura mērķis ir likvidēt satiksmes negadījumu „melnos punktus”. 2. mērķis: sociālās un ekonomiskās attīstības veicināšana Četras tehniskās palīdzības komandas (lauku attīstības atbalsta grupa, lopkopības grupa, zemkopības grupa, programmu pārvaldes nodaļa), kuras finansē no Lauku attīstības nozares programmas , nodrošināja mērķtiecīgas mācības un tehnisko palīdzību lauksaimniekiem, veterinārārstiem un lauku attīstības ekspertiem, centrālās un vietējās pārvaldes ieinteresētajām personām. Šīs komandas arī atbalstīja 225 saņēmējus, kam tika piešķirtas dotācijas no shēmām „Lauksaimniecības produkcijas uzlabošana”, „Atbalsts lauku uzņēmumam”, „Vietējo pašvaldību attīstība — ciemu iniciatīva”. Veterināro laboratoriju un zemkopības piegādes līgumos paredzētais aprīkojums ir piegādāts un tiek izmantots. Lauku attīstības atbalsta komanda pārskatīja un pabeidza provizorisku lauku attīstības plānu un divas vietējās rīcības stratēģijas, ievērojot ES lauku attīstības pamatprincipus. Saskaņā ar projektu Pilsētu un vietējās infrastruktūras modernizācija , kas īstenots kopā ar UNDP , atvērts septītais jaunais robežpārejas punkts, kas savieno Kato Pyrgos / Asagi Pirgo un Yeşilırmak / Limnitis ciemus. ES finansēja priekšizpēti un ieguldīja darbos 2,5 miljonus euro. Tika pabeigti atjaunošanas darbi vairākos Ziemeļkipras ciemos (t. i., Hisarköy / Kampyli , Akincilar / Louroukina ). Restaurētas ēku fasādes vienā Ledras ielas robežpārejas punkta pusē. Sākta tirgus restaurācija Nikosijas nocietinātajā daļā. Ar vietējām skolām parakstīti 15 jauni dotāciju līgumi aptuveni 0,5 miljonu euro vērtībā izglītības metožu modernizācijai. Arodskolām piegādāta autotehnika un drukāšanas iekārtas. Tehniskā palīdzībā pastāvīgajai pamatizglītības un vidējās izglītības reformai bija vērsta uz galveno ieinteresēto pušu spēju attīstību, ieskaitot intensīvu inspektoru pamatkomandas apmācību, mācību braucienus, mācības un atbalstu uz bērnu vērstai izglītībai, kvalitātes standartu izveidi un iestrādes Eiropas informācijas vadības sistēmas izveidē. Projekta par mūžizglītību, sociālo iekļautību un aktīva darba tirgus pasākumiem ietvaros apgūtas dažas no 31 dotācijas, kas piešķirtas MVU, tirdzniecības un rūpniecības kamerām un citām mācību iestādēm. Tika nodrošināta tehniskā palīdzība, lai pilnveidotu un veicinātu arodizglītību un mācību sistēmas, mūžizglītību un aktīva darba tirgus pasākumus, ieskaitot nodarbinātības centra izveidi Nikosijā un mācību braucienus un konferences ārzemēs. Galvenās pūles bija vērstas uz iesaistīto personu apmācību, tai skaitā uz konsultācijām karjeras jautājumos. Atbalstot MVU konkurētspēju , pārskata periodā darbojās 32 līgumi divās dotāciju shēmās ar kopējo vērtību 4,5 miljoni euro. Paredzēts, ka MVU dotāciju rezultāts būs Kipras turku privātā sektora konkurētspējas palielināšana, modernizējot fizisko aprīkojumu un saskaņojot uzņēmējdarbības vadības praksi ar ES praksi. Šo līgumu lielākās daļas īstenošana aizkavējās saņēmēju pieredzes trūkuma dēļ saistībā ar ES iepirkumu noteikumiem, un lēnā banku garantiju izsniegšanas procedūra izraisīja novēlotus dotāciju maksājumus. Turklāt privātais sektors saņēma atbalstu no tehniskās palīdzības līguma (2,75 miljoni euro), kas paredzēts galvenajām iestādēm un pasākumiem ekonomikas un IKT attīstībai . Īstenošana sākās 2010. gada otrajā pusē. Galvenais rezultāts līdz šim ir ekspertu palīdzība, kas sniegta privātā sektora attīstības stratēģijas izstrādē. 3. mērķis: izlīguma veicināšana, uzticības veidošanas pasākumi un atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai Izlīguma, uzticības veidošanas pasākumi un atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai: no 44 finansētajiem projektiem divi ir atcelti pēc saņēmēja pieprasījuma (trūkst spēju īstenot līgumu). Daudzi saņēmēji pieprasījuši projekta termiņa pagarinājumus. Neatkarīgi finanšu uzraudzības eksperti veica dotāciju izmantošanas uzraudzību, un Programmas komanda veica darbības uzraudzību. Pilsoniskās sabiedrības atbalsta komandas, sniedzot tehnisko palīdzību, nodrošināja ieteikumus un atbalstu pieteikumu iesniedzējiem, pamatā sniedzot padomus par dotāciju pārvaldību un spēju attīstīšanas darbībām. ES joprojām ir vienīgā lielākā līdzekļu devēja Pazudušo personu komitejas darbības atbalstam, kuras mērķis ir noskaidrot to personu likteni, kuras abās kopienās pasludināja par bezvēsts pazudušām pēc traģiskajiem 1963.–1964. gada un 1974. gada notikumiem. Līgums 3 miljonu euro vērtībā būs izpildīts 2011. gada februārī. Lai informētu par šīm darbībām, sagatavota un izplatīta dokumentālā filma. Atmīnēšana : sagaidāms, ka buferzonu pasludinās par brīvu no mīnām 2011. gada aprīlī. ANO ierosināja turpināt atmīnēšanu ārpus buferzonas, bet Komisijai pašlaik nav nedz politiskā mandāta, nedz resursu, lai turpinātu šo darbu. Eiropas Padomes īstenotais projekts Politisko zinātņu akadēmija koncentrējas uz izpratnes vairošanu galvenajos jautājumos par salas nākotni Eiropas Savienībā. Otrajā akadēmiskajā gadā šis projekts pulcēja 30 izvēlētus jaunus līderus no abām Kipras kopienām. 4. mērķis: Kipras turku kopienas tuvināšana Eiropas Savienībai Stipendiju programmas ceturtajā akadēmiskajā gadā tika piešķirtas pavisam 96 stipendijas (22 skolotājiem, 10 pēdējo kursu studentiem un 64 absolventiem). Studenti un skolotāji varēja brīvi izvēlēties studiju un mācību programmas, tomēr priekšroka tika dota jomām, kurās Kipras turku kopienā trūkst izglītotu profesionāļu (ekonomika, Eiropas studijas, visas inženierzinātņu jomas, valsts pārvalde, valsts finanses). Šos studentus uzņēma Apvienotā Karaliste, Nīderlande, Vācija, Itālija, Spānija, Zviedrija, Igaunija, Latvija, Grieķija, Somija, Čehijas Republika, Polija un Ungārija. Programmas Jauniešu apmaiņas un iedzīvotāju savstarpējo kontaktu veicināšana ietvaros īstenoti 15 projekti. Daži no otrajā aicinājumā finansētiem projektiem lūguši projekta darbības laika pagarinājumu. Visi projekti tiks pabeigti 2011. gadā. ES Informācijas punkts Kipras turkiem ir kļuvis par nozīmīgu informācijas avotu saistībā ar jautājumiem un informācijas pieprasījumiem gan par ES, gan par Palīdzības programmu. 2010. gadā atklāta tā tīmekļa vietne. Informācijas punkts organizēja 26 atpazīstamības veicināšanas un informatīvus pasākumus (mācību braucienus, konferences, seminārus, publiskas lekcijas par ES vēsturi, iestādēm, lēmumu pieņemšanas procesiem un politiku, kā arī īpaši veidotus kursus par iepirkumu noteikumiem un projektu vadību). Tā telpās notika vairākas Palīdzības programmas dotāciju piešķiršanas ceremonijas. Informācijas punkts sagatavoja/pārtulkoja turku valodā 7 publikācijas un 22 faktu lapas par Palīdzības programmu. Sagatavoti divi kvantitatīvi pētījumi, lai noteiktu Kipras turku priekšstatus par ES un ES darbībām, kas saistītas ar Kipras turkiem. Lai papildinātu šos datus, veikti arī trīs kvalitatīvi pētījumi. Vietējā televīzijā pārraidīti sešpadsmit pasākumi. Kļūstot skaidrākām saņēmējas kopienas vajadzībām, Informācijas punktam tās ir jāapmierina, turpinot uzlabot savu pakalpojumu kvalitāti. 5. mērķis: Kipras turku kopienas sagatavošana acquis communautaire ieviešanai un īstenošanai Eiropas Komisijas Tehniskās palīdzības informācijas apmaiņas instrumentu ( Technical Assistance Information Exchange — TAIEX ) izmanto kā galveno rīku palīdzības sniegšanai, lai sagatavotu Kipras turku kopienu ES acquis īstenošanai pēc Kipras problēmas pilnīgas atrisināšanas. TAIEX veicināja 365 tehniskās palīdzības pasākumus, piemēram, mācību kursus, seminārus, ekspertu komandējumus, ieskaitot palīdzību, ko eksperti sniedza attālināti, un mācību braucienus, lai atbalstītu Palīdzības regulā noteikto mērķu sasniegšanu. Atbalsts galvenokārt bija vērsts uz to, lai sagatavotu Programmu turpmākai acquis piemērošanai (PTAP). PTAP nodrošina pamatu tehniskās palīdzības un mācību plānošanai un īstenošanai. Palīdzība tika nodrošināta 13 PTAP nozarēs[3]. 2010. gada laikā Kipras turki izrādīja interesi par tehniskās palīdzības saņemšanu vēl trijās acquis jomās[4]. 2009. gada beigās TAIEX atbalstu Kipras turkiem pārorientēja uz vidēja termiņa projektiem, lai tā mērķus varētu sasniegt efektīvāk un lietderīgāk. Kopā tika izraudzīti ES dalībvalstu 97 valsts pārvaldes eksperti, lai sniegtu atbalstu vidēja termiņa tehniskās palīdzības projektiem. TAIEX nodrošināja mācības ar acquis saskaņotu tiesību aktu tekstu sagatavošanas jomā, lai tos varētu piemērot uzreiz pēc Kipras problēmas vispusīga risinājuma spēkā stāšanās. Saistot to ar ES līdzekļu turpmāku pārvaldību pēc problēmas atrisināšanas, mācības tika turpinātas valsts izdevumu pārvaldības jomā. TAIEX atbalsts tika sniegts arī tirdzniecības pāri Zaļajai līnijai attīstībai. Regulāri tika mobilizēti ES dalībvalstu eksperti nepieciešamo kartupeļu un zivju fitosanitāro/veterināro pārbaužu veikšanai, lai veicinātu šo tirdzniecību. Tika īstenoti trīs piegādes līgumi par gaisa kvalitātes uzraudzības aprīkojumu, un šo aprīkojumu jau izmanto. Divi spēkā esoši tehniskās palīdzības līgumi šajā jomā ir vērsti uz ikdienas kvalitātes kontroles ieviešanu un kvalitātes nodrošināšanas procedūrām, lietojot piegādāto aprīkojumu, tādējādi palīdzot gaisa kvalitātes uzraudzības plānu izstrādē. Kipras turkiem jānodrošina pietiekams darbinieku skaits vai līdzekļi ārpakalpojumu piesaistei, kas ļautu vadīt gaisa kvalitātes uzraudzības punktus un apstrādāt iegūtos datus. Pētījumi Aizkavējās Ieguldījumu fonda ar Pasaules banku izveide, kura pamatkapitāls ir 1 miljons euro un kura mērķis ir „Ekonomiskās analīzes programma izaugsmei un ilgtspējīgai attīstībai”, jo Kipras Republika un Pasaules banka nespēja vienoties par lietojamo terminoloģiju. Finansiālā izpilde (līgumi un maksājumi) Līgumu slēgšana Bija pieejami līdzekļi 2,5 miljonu euro apjomā no 2009. gada saistību piešķīrumiem, no tiem līgumi tika noslēgti par 78 %. Parakstīti 106 jauni līgumi ar skolām un par stipendijām 2010./2011. gadā. No 2006. līdz 2010. gadam piešķirto līdzekļu kopsumma šai Palīdzības programmai veidoja 264,5 miljonus euro. Maksājumi Eiropas Komisija 2010. gadā izmaksāja 62,7 miljonus euro . Tas bija aptuveni par 18 % mazāk, nekā sākotnēji plānots. Tā iemesls ir 27,5 miljonu euro vērtā jūras ūdens atsāļošanas projekta novēlotā uzsākšana un lauku attīstības dotāciju novēlotā izmaksa 4 miljonu euro kopvērtībā. Pavisam līdz 2010. gada beigām izmaksāti 132 miljoni euro (52 % no kopējās līgumu summas). Uzraudzība Starpposma pārskata mehānisms ( Interim Review Mechanism — IRM ) darbojas kā forums, lai ar saņēmējiem detalizēti pārrunātu programmas īstenošanu. 2010. gadā notika divas sanāksmes. 2010. gadā arī tika ieviests atsevišķs mehānisms TAIEX ietvaros sniegtās palīdzības uzraudzībai. 2010. gadā Programmas komanda koncentrēja savu darbību uz uzraudzību. Galvenie līdzekļi tās īstenošanai ir projektu norises vietu apmeklējumi un dalība projektu vadības komitejās. Turklāt tika slēgti līgumi par neatkarīgu palīdzību finanšu uzraudzības jomā. Revīzija un kontroles Paplašināšanās ģenerāldirektorāta darbības revīzijas nodaļa veica līgumu un maksājumu revīziju izlases kārtā. Ziņojumu ir plānots sagatavot 2011. gada pirmajā ceturksnī. 2010. gada novembrī notika Eiropas Revīzijas palātas faktu noskaidrošanas komandējums, lai sagatavotos lietderības revīzijai 2011. gadā. Novērtēšana 2010. gadā pilsoniskās sabiedrības un lauku attīstības nozarē tika veikts nozares starpposma novērtējums. Slēdzienā uzsvērta nepieciešamība pēc turpmāka finansējuma vairāku gadu garumā, lai nodrošinātu pastāvīgu projektu ilgtspēju. Informācija, publicitāte un atpazīstamība Pārskata periodā publicēti 17 preses paziņojumi ar programmu saistītos jautājumos. Lielāko daļu darbību, kas vērstas uz atpazīstamību, veica Informācijas punkts. Galvenie atpazīstamības pasākumi bija Katos Pyrgos/Karavostasi robežpārejas punkta atklāšana un ES finansētas dokumentālās filmas par Pazudušo personu komiteju laišana klajā, kurā 2010. gada oktobrī piedalījās komisārs File [ Füle ]. Saskaņā ar kvantitatīvo pētījumu (2010. gada augusts) Kipras turku priekšstati par ES ir mainījušies uz labo pusi, un to veicinājusi Informācijas punkta darbība. Eiropas Komisijas pārstāvniecības darbības, pievēršoties Kipras turkiem, ir palīdzējušas uzlabot Eiropas Komisijas palīdzības atpazīstamību un palielināt uzticību ES. Apspriedes ar Kipras Republikas valdību Notika regulāras tikšanās ar Kipras Republikas valdības pārstāvjiem, jo īpaši tad, kad salu apmeklēja komisārs un Komisijas augstākās amatpersonas. Attiecībā uz īpašumtiesību pārbaudi Komisija 2010. gadā balstījās uz ilgstošu sadarbību ar attiecīgajiem Kipras Republikas dienestiem, jo īpaši attiecībā uz iespēju turpināt vecas izgāztuves rehabilitāciju pie Kato Dhikomo / Aşağı Dikmen , kas daļēji atrodas uz Kipras grieķu privātīpašnieku zemes. SECINāJUMI Pārskata periodā pasākumi bija vērsti uz šādām darbībām: 1. projektu īstenošana un uzraudzība; 2. 2011. gada līdzekļu plānošana. Joprojām neatrisinātas ir dažas problēmas, kas bija minētas iepriekšējos ziņojumos. Problēmas, kas pārskata periodā ietekmēja atbalsta programmas īstenošanu, bija šādas: 3. Kipras turku un grieķu kopienu sadarbība ir nepieciešama Palīdzības programmas mērķu sasniegšanai, tomēr, lai to panāktu, vajadzīgs laiks un atbalsts ar dažādām darbībām; 4. saņēmējas kopienas palīdzības pieņemšanas zemās spējas: šādu spēju attīstīšana ir ilgs process. Taču projektu īstenošanas gaita pastāvīgi uzlabojas; 5. pieredzes trūkums saistībā ar ES iepirkumu noteikumiem kavē dotāciju apgūšanu. Programmas komanda un tehniskās palīdzības komandas palīdz saņēmējiem gūt pieredzi; 6. lielas infrastruktūras ilgtspējas riski , kas pieprasa Kipras turkiem nodrošināt nepieciešamo kvalificēto personālu un finansējumu; 7. nepietiekama objektu sagatavošana enerģētikas un telekomunikāciju projektos radīja ievērojamu aizkavēšanos; 8. Komisijas personāla samazinājums budžeta ierobežojumu dēļ, kas pieprasa stingri noteikt prioritātes un atkārtoti pārdalīt personāla resursus, lai nodrošinātu pienācīgu uzraudzību, un apdraud spēju informēt par programmas sasniegumiem. [1] OV L 65, 7.3.2006., 5. lpp. [2] Komisijas lēmums C(2010)6874 par atbalstu Pazudušo personu komitejai 2010. gadā. [3] Kapitāla brīva aprite, publiskais iepirkums, ES uzņēmējdarbības tiesības, ES konkurences politika, finanšu kontrole, finanšu pakalpojumi, lauksaimniecība un lauku attīstība, pārtikas nekaitīgums, veterinārijas un fitosanitārā politika, autotransports, statistika, sociālā politika un nodarbinātība, vide, patērētāju un veselības aizsardzība. [4] Savstarpēja profesionālās kvalifikācijas atzīšana, intelektuālā īpašuma tiesības, brīva preču aprite.