LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 254/6

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 254/07

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“ ”(LONGJING CHA)

EK Nr.: CN-ACVN-0005-0621-16.07.2007

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1. Nosaukums:

“ ” (Longjing cha)

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Ķīna

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

1.8. grupa. Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Longjing cha ir zaļā tēja, kas sastāv no svaigām īpašu varietāšu tējas koku lapām un gatavota, izmantojot unikālu tehnoloģiju.

Longjing cha ir slavena ar savām raksturīgajām īpašībām, jo īpaši ar tās zaļo krāsu, bagātīgo aromātu, saldo pēcgaršu un pievilcīgo izskatu.

1. tabula

Prasības attiecībā uz dažādu kategoriju Longjing cha organoleptiskajām īpašībām

Kategorija Īpaša I kategorija II kategorija III kategorija IV kategorija V kategorija Izskats Blāva, gluda, bez piemaisījumiem un smalka; gaiši zaļa un svaiga; vienmērīgs, pilnīgs sastāvs bez piemaisījumiem; tīra. Blāva, gluda, relatīvi mitra, bez piemaisījumiem, gaiši zaļa un relatīvi svaiga; vienmērīga, pilnīga, smalka; tīra. Blāva, bez piemaisījumiem, relatīvi gluda; zaļa un svaiga; vienmērīga un pilnīga; tīra. Blāva, relatīvi gluda un gandrīz bez piemaisījumiem, relatīvi zaļa un svaiga; relatīvi vienmērīga un pilnīga, relatīvi tīra. Blāva, nedaudz platas lapu strēmeles; tumši zaļa, relatīvi vienmērīga, nedaudz zaļgani dzeltenas lapas. Relatīvi blāva, nedaudz biezas lapu strēmeles; tumši zaļa; relatīvi vienmērīga; lapu epiderma dažviet zilganzaļa. Aromāts Noturīgs aromāts. Relatīvi noturīgs aromāts. Aromātiska. Relatīvi aromātiska. Pilnīgs aromāts. Viegls aromāts. Garša Spirdzinoša un salda. Pilnīga un spirdzinoša. Relatīvi spirdzinoša. Relatīvi izturēta. Relatīvi izturēta. Relatīvi pilnīga. Uzlējuma krāsa Gaiši zaļa, spilgta un dzidra. Gaiši zaļa un koša. Zaļa un koša. Relatīvi gaiši zaļa un koša. Dzeltenzaļa un koša. Dzeltenzaļa. Tējas lapas ūdens novilkumā Pilnīgs pumpurs ar lapām; maigas, vienmērīgas, gaiši zaļas un košas. Pilnīgs pumpurs ar lapām; gaiši zaļas un košas. Tējas lapas ir gandrīz pilnīgas, maigas, zaļas un košas. Tējas lapas ir gandrīz pilnīgas, maigas un atdalītas, gaiši zaļas un nedaudz košas. Tējas lapas ir ļoti maigas, viegli zaļas un tīras. Tējas lapas ir ļoti maigas, ne tik vienmērīgas, zilas un nedaudz tumši zaļas lapas. Citas prasības Nedrīkst būt iepelējumu, piemaisījumu vai neraksturīgas smakas. Produktam nedrīkst piešķirt papildu krāsu. To nedrīkst jaukt ar citām vielām. Tajā nedrīkst būt piedevu.





2. tabula

Fizikāli ķīmiskās prasības

Kategorija Īpašā, I un II kategorija III, VI un V kategorija Ūdens (%) ≤ 6,5 7,0 Kopējais pelnu saturs (%) ≤ 6,5 7,0 Ūdens iegūšana (%) ≥ 36,0 Pulverī saberzta un sadrupināta tēja (%) ≤ 1,0

3.3. Izejvielas:

Longjing cha tējas ražošanai izmantotajām tējas koku varietātēm jāatbilst turpmāk izklāstītajām prasībām.

Tējas pumpuri ir zaļi vai dzeltenzaļi ar nelielu plūksnojumu vai vispār bez tā; pumpuri un to kātiņi ir tievi, leņķis starp pumpuriem un lapām ir neliels; tējas kokiem ir ļoti daudz pumpuru, kas strauji aug un var tikt novākti vairākkārt. Pumpuru ķīmiskajam sastāvam arī jāatbilst augstiem standartiem: novāktajos vienlapas vai divlapu pumpuros jābūt daudz hlorofila, lai izkaltētās tējas lapas būtu zaļas un ūdens novilkumā – koši zaļas.

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Ražošanai un apstrādei jānotiek noteiktajā apgabalā. Apstrādē ietilpst viegla novītināšana, Qingguo (grauzdēšana karstā pannā), dzesēšana, mitrināšana un, visbeidzot, Huiguo (grauzdēšana mēreni karstā pannā).

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

Tējas lapas jāuzglabā sausā vietā, uzmanīgi jātransportē un jāpārkravā tā, lai tās pārāk nesasistu vai nesaspiestu.

Galaprodukts jāuzglabā sausā un tējai piemērotā noliktavā. Relatīvajam mitrumam noliktavā jābūt zemākam par 50 % un temperatūrai – aptuveni 5 °C; tēju nedrīkst turēt tiešos saules staros, augstā temperatūrā un mitrumā.

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

Uz produkta iepakojuma jānorāda nosaukums “ , Longjing Cha” un audzēšanas reģions (Xihu, Qiantang vai Yuezhou). Tējas lapas, kas vāktas un apstrādātas Xihu (Xihu ainaviskajā apvidū un vēsturiskajās vietās) rajonā, var marķēt kā “Xihu Longjing Cha”.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Ģeogrāfiskais apgabals atrodas Ķīnas provincē Zhejiang. Tējas lapu ražošanu un pārstrādi veic trīs apgabalos: Xihu, Qiantang vai Yuezhou.

Xihu audzēšanas reģionā ietilpst Xihu rajons (Xihu ainaviskais apvidus un vēsturiskās vietas), Hangzhou pilsēta un Zhejiang province.

Qiantang audzēšanas reģionā ietilpst šādi novadi (apdzīvotas vietas vai rajoni): Xiaoshan, Binjiang, Yuhang, Fuyang, Lin’an, Tonglu, Jiande, Chun’an.

Yuezhou audzēšanas reģionā ietilpst šādi novadi (apdzīvotas vietas vai rajoni): Shaoxing, Yuecheng, Xinchang, Shengzhou un Zhuji, kā arī apdzīvotas vietas Shangyu, Pan’an, Dongyang un Tiantai apgabalā.

Visi trīs audzēšanas reģioni (Xihu, Qiantang un Yuezhou) Longjing cha ražošanai noteikti ar vienādiem nosacījumiem.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Tējas dārzos pārsvarā ir dzeltenzemju vai sarkanzemju augsnes un to paveidi, ko galvenokārt veido sarkans smilšmāls, kvartāra sarkanais māls, sarkanais māls un rīsu audzēšanai izmantota augsne, kā arī tādi cilmieži kā granīts, tufs un riolīts. Augsnes pH svārstās no 4,3 līdz 6,5. Augsne ir labi piemērota tējas koku audzēšanai.

Klimatiskos apstākļus Longjing cha audzēšanas reģionos nosaka to ģeogrāfiskā atrašanās vieta – tie aptver 28° 83′–30° 57′ ziemeļu platumu un 118° 34′–121° 26′austrumu garumu. Tajos ietilpst galvenokārt Qiantang un Cao’e upes baseini, kuros daudz kalnu, pakalnu, upju un ezeru. Šajā apgabalā atrodas arī Xihu un Qiandao ezers, kā arī Tianmu un Kuaiji kalns. Šim reģionam raksturīgs maigs, subtropisks, lietains klimats un četri atšķirīgi gadalaiki. Gaiss ir silts un mitrs, savukārt nokrišņu daudzums ir pietiekams. Vidējais saules gaismas laiks svārstās no 1 700 līdz 2 100 stundām gadā. Vidējā ikgadējā gaisa temperatūra ir no 15 °C līdz 17 °C. To diennakts vidējo temperatūru summa, kuras pārsniedz 10 °C, ir no 4 500 °C līdz 5 000 °C. Laika periods, kurā nav sarmas, ir 210–260 dienu. Gada vidējais nokrišņu daudzums ir 1 330 mm līdz 1 570 mm. Nokrišņu sadalījums pakāpeniski mazinās no dienvidrietumiem uz ziemeļaustrumiem; vidējais relatīvais gaisa mitrums gadā ir 75 % līdz 82 %. Vietējā augu valstī ietilpst jaukti mūžzaļu un vasarzaļu platlapu koku meži, galvenokārt tajos ir mūžzaļi vai vasarzaļi platlapu koki, kā arī kultūrā audzētas Ķīnas sarkanās priedes (Pinus massoniana) un bambusu meži. Kā iepriekš minēts, klimats ir labvēlīgs tam, lai nodrošinātu Longjing cha tējas garšas veidojošo sastāvdaļu, piemēram, polifenolu, uzkrāšanos.

Vākšana, viegla vītināšana, QingGuo, dzesēšana, mitrināšana un HuiGuo ir būtiski Longjing cha apstrādes posmi.

Longjing cha tējas novākšanā jāievēro trīs galvenie principi: tā jāvāc laicīgi, uzmanīgi un rūpīgi. Īpaša uzmanība vienmēr tiek pievērsta Longjing cha tējas vākšanas laika pareizai izvēlei. Longjing cha ir slavena ar saviem maigajiem pumpuriem; cita tai raksturīga iezīme ir pumpuru vākšanas biežums. Viegla vītināšana gandrīz pilnībā palīdz atbrīvot tējas lapas no tām raksturīgā stīvuma. Tas var veicināt zaļas zāles smaržas izdalīšanos, vairot aromātiskumu, mazināt savelkošo garšu, palielināt aminoskābju saturu un pastiprināt svaigumu. Viegla vītināšana var uzlabot arī grauzdētās tējas kvalitāti, darot grauzdētās Longjing cha tējas lapas gludas un spīdīgas, un koši zaļas, kā arī novēršot tējas lapu piebriešanu. Tējas lapas saritinot un sarullējot, tās iegūst vēlamo formu. Grauzdēšanas process noris piecos posmos: grauzdēšana–dzesēšana–grauzdēšana–dzesēšana–grauzdēšana; daļa sarullēšanas tiek veikta jau šā procesa laikā. Grauzdēšanas laikā ar rokām veic purināšanu, stumdīšanu, svaidīšanu, vienvirziena saspiešanu, sadrupināšanu, sadauzīšanu, sašvīkāšanu, saspaidīšanu un saberzēšanu; tie ir “desmit grauzdēšanas paņēmieni”. Šodien grauzdēšanu veic arī mehanizēti.

Longjing cha nosaukums radies no tās izcelsmes vietas, proti, “Vecā Longjing tempļa”. Daudzi dzejnieki iepriekš sarakstījuši plašai publikai pazīstamus dzejoļus par šo vietu, un mākslinieki, šīs dabas ainavas iedvesmoti, gleznojuši Longjing cha savos darbos. Sākot ar Song dinastiju, Longjing cha nosaukums bija pazīstams arī Yuan dinastijā; slavens tas bijis arī Ming dinastijā; tā ziedu laiki bijuši Qing dinastijas laikā un turpinājušies vēl aptuveni tūkstoš gadu. Šī ilgās vēstures priekšrocība padarījusi Longjing cha par “tautas bagātību” ar ekonomisku un kultūras nozīmi. Dienvidu Song dinastijā galvaspilsēta bija Hangzhou, un tā arī turpināja veicināt tējas ražošanu. Tējas, kas tika apstrādātas Longjing reģionā, tika pārdotas Yuan dinastijas tirgū. Yu Bosheng, kas bija liels tējas cienītājs, par tējas dzeršanas rituālu sacerēja dzejoli “Longjing apmeklējums”. Tajā atainots, kā mūki un izglītoti tā laika cilvēki pulcējās kopā un dzēra labu tēju, kuras pagatavošanā izmantots labs avota ūdens, un baudīja mierpilno Longjing ainavu.

Tikai sākot ar Ming dinastiju, Longjing cha lieliskā reputācija izskanēja ārpus tempļiem, un tēju sāka baudīt ģimenes lokā plašākā sabiedrībā. Zhejiang provincē ierakstos, kas datēti ar Ming dinastijas imperatora Jiajing valdīšanas laiku, bija rakstīts, ka “no visām tējām, kas ražotas Hangjun (Hangzhou un citos kaimiņu reģionos), neviena nelīdzinās Longjing cha un īpaši tās pumpuriem, kas novākti pirms Guyu; katrs no tiem ir dižciltīgs un prestižs, jo tie ir reti sastopami”.

5.2. Produkta specifika:

Longjing cha raksturo tās zaļā krāsa, bagātīgais aromāts, saldā pēcgarša, un šīs tējas lapas ir brīnišķi līdzenas, gludas un vienādas.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām:

Longjing audzēšanas reģioni atrodas galvenokārt Qiantang un Cao’e upes baseinos, kuros daudz kalnu, pakalnu, upju un ezeru. Šajā reģionā atrodas Xihu un Qiandao ezers, kā arī Tianmu un Kuaiji kalns. Šim reģionam raksturīgs maigs, subtropisks, lietains klimats un četri atšķirīgi gadalaiki. Tajā ir silts, mitrs gaiss un bagātīgas lietusgāzes. Viss iepriekš minētais līdztekus optimālam klimatisko, augsnes, ūdens un augu valsts faktoru apvienojumam rada labvēlīgus dabas apstākļus tējas koku audzēšanai. Šādi apstākļi nodrošina stabilu ekoloģisko vidi, kas labvēlīgi ietekmē tējas lapu pumpuru fizioloģisko procesu un vielmaiņas norisi. Tie veicina slāpekļa savienojumu, aminoskābju un aromātisko vielu veidošanos un uzkrāšanos. Tējas lapu novākšanas prasme, vieglā vītināšana, QingGuo, dzesēšana, mitrināšana un HuiGuo ir būtiski Longjing cha ieguves posmi.

No šo posmu pareizas un secīgas izpildes atkarīga Longjing cha kvalitāte, tās aromāts un nevainojamā garša, kas palīdz veidot Longjing cha neatkārtojamās īpašības.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

Iesniedz Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts.

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.