ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
37.

norāda, ka jaunajā plānošanas periodā paredzēts automātisku atbrīvošanu no saistībām pagarināt līdz N+3 gadiem, taču tas, iespējams, varētu vēl vairāk paaugstināt RAL līmeni. To tomēr nevajadzētu interpretēt kā stimulu Komisijai atbrīvot no vēl lielāka skaita budžetsaistībām, bet gan kā norādi uz to, ka visos līmeņos – vietējā, valstu un ES līmenī – jāuzlabo finanšu plānošanas kvalitāte;
19.

pauž bažas par to, ka spēkā esošajos tiesību aktos par derīgo izrakteņu ieguvi Eiropā un ar tiem saistītajā regulējumā, kas attiecas uz izrakteņu ieguvi, nav ņemti vērā netradicionālo ogļūdeņražu ieguves specifiskie aspekti. ES dalībvalstu regulējums, kas attiecas uz derīgo izrakteņu ieguvi, ir ļoti atšķirīgs. Daudzos gadījumos derīgo izrakteņu ieguves tiesības tiek ievērotas vairāk nekā pilsoņu tiesības, un vietējās politiskās iestādes bieži vien nevar ietekmēt iespējamos projektus vai derīgo izrakteņu ieguves vietas, jo tās apstiprina valsts vai federālās zemes valdības un to pakļautībā esošās iestādes; Komiteja arī norāda, ka Eiropā – atšķirībā no ASV – zemes īpašniekiem parasti nav automātiskas īpašumtiesības uz viņu zemē atrodamajiem derīgajiem izrakteņiem, tāpēc viņi ne vienmēr gūst labumu no to izmantošanas;
21.

aicina rīkot koordinētas kampaņas, kas veicinātu izpratni par esošajām sportošanas iespējām. Kampaņas var organizēt Eiropas līmenī, taču to adresātam jābūt vietējai un reģionālajai kopienai, kurai domāts konkrētais ierosinātais piedāvājums. Ir tieši jāuzrunā un jāinformē paši cilvēki ar invaliditāti. Ideālā gadījumā minētajām kampaņām būtu jāsaņem atbalsts no vispārējā sporta pārvaldības struktūrām, no nacionālo sporta veidu organizācijām, no cilvēku ar invaliditāti sporta organizācijām un no cilvēku ar invaliditāti organizācijām (apvienībām); turklāt ir svarīgi organizēt informācijas kampaņas ne tikai cilvēkiem ar invaliditāti, bet arī plašai sabiedrībai, lai palīdzētu saprast, akceptēt, integrēt cilvēkus ar invaliditāti un mācīties, kā viņiem palīdzēt. Ir maksimāli jāsekmē cilvēku ar invaliditāti autonomija, kā arī jāmudina un jāpalīdz viņiem ierosināt, popularizēt un organizēt šādus pasākumus;
33.

uzskata, ka pieaugušo vidū veselība jāpopularizē aktīvāk. Tas attiecas gan uz fizisko nodarbību jomu, atbalstot sporta klubus, fiziskās nodarbības iedzīvotājiem virs 50, gan arī uz pasākumiem, kas mazinātu atstumtību no sabiedrības, atvieglotu kontaktu veidošanu un neatkarīgi no fiziskās sagatavotības līmeņa attīstītu ieradumus aktīvi pavadīt laiku grupā. Sabiedrības novecošanas un pārmaiņu rezultātā (darba zaudēšana, šķiršanās, laulātā nāve) pieaugušie nereti atsvešinās no grupām, kurās tie līdz šim darbojās. Vientulība vai mazāk iespēju aktīvi pavadīt laiku grupā veicina negatīvas uzvedības tendences, var izraisīt depresiju un ieslīgšanu slimībā;
2.6.5

līdz ar to uzskata, ka ir nepieciešamas investīcijas, kas ļautu paplašināt platjoslas aptvērumu, nodot lauku iedzīvotāju rīcībā IT instrumentus un aprīkojumus un nodrošināt nepieciešamo apmācību to pareizai izmantošanai, un uzskata, ka IT varēs atvieglot vietējo tirgvedību un veicinās jaunu uzņēmējdarbību un “lauku” produkcijas tālpārdošanu.
1)

RK uzskata, ka spēcīgas vietējās un reģionālās varas iestādes balstās uz demokrātisko leģitimitāti un to darba orgānu atskaiti. Tādēļ RK aicina visu Eiropas valstu valdības sekot vietējās pašpārvaldes principam 1985. gada 15. oktobra Eiropas Vietējās pašpārvaldes hartas nozīmē un attīstīt to tālāk kā arī izvairīties no visiem ierobežojumiem pilsoņu tiešajai līdzdalībai vietējā un reģionālajā līmenī;
51.

atzīst, ka Eiropas kultūra un kino ir Eiropas identitātes neatņemama sastāvdaļa un ka labi funkcionējošas un plurālistiskas plašsaziņas līdzekļu ekosistēmas visā ES ir noteicošais faktors, lai saglabātu un veicinātu Eiropas vērtības un dzīvesveidu; šīs ekosistēmas ir lielā mērā atkarīgas no izvirzīto prioritāšu līdzsvarotības ES atveseļošanas plānu īstenošanā, piemēram, nodrošinot ciešāku saikni starp ES audiovizuālo un plašsaziņas līdzekļu politiku, no vienas puses, un pētniecību un inovāciju, no otras puses;
30.

norāda, ka iedzīvotāji var būtiski palīdzēt ierobežot gaisa piesārņojumu, piemēram, mainot savu izturēšanos daudzos dažādos dzīves aspektos, tostarp attiecībā uz mobilitāti, apkuri, pārtiku, kā arī vispārējo patēriņu, un ka daudzi no viņiem joprojām lielākoties to neapzinās (lai gan sabiedrības informētība ES ievērojami atšķiras). Emisiju samazināšana ir atkarīga no šā ieguldījuma, tāpēc gaisa kvalitātes plānu un pasākumu izstrādes laikā iedzīvotāji jau no paša sākuma būtu ciešāk jāiesaista lēmumu pieņemšanā. Turklāt gaisa kvalitātes plānos papildus regulatīviem pasākumiem būtu jāiekļauj arī pasākumi, kas veicina un atbalsta iedzīvotāju apzinātu attieksmi pret mobilitāti un izmaiņas tās modeļos, piemēram, retāka automobiļu izmantošana. Vietējās un reģionālās pašvaldības var veicināt šo darbu, izmantojot tādas shēmas kā ClairCity . Tomēr Komiteja mudina arī atzīt un plaši izplatīt vietējās iniciatīvas ar iedzīvotāju iesaisti, piemēram, par koku stādīšanu un zaļo sienu veidošanu pilsētās, pilsētas gaisa attīrīšanu un atdzesēšanu;
c) virzīties uz reģeneratīvu izaugsmes modeli, kas nozīmētu planētai atdot vairāk nekā no tās ņemt, ekonomisko izaugsmi atsaistīt no resursu izmantojuma un vides degradācijas un paātrināt pārkārtošanos uz aprites ekonomiku;

c) virzīties uz ilgtspējīgu izaugsmes modeli, kas nozīmētu planētai atdot vairāk nekā no tās ņemt, ekonomisko izaugsmi atsaistīt no resursu izmantojuma un vides degradācijas un paātrināt pārkārtošanos uz aprites ekonomiku;
21.

atzinīgi vērtē Komisijas apņēmību nodrošināt pastāvīgus ieguldījumus jau izveidotajos iekšējā tirgus pārvaldības instrumentos, piemēram, portālā “Tava Eiropa” un tīklā SOLVIT ; uzskata, ka vēl ir jāiegulda darbs, lai šos instrumentus popularizētu iedzīvotāju, patērētāju un dažādu līmeņu iestāžu vidū, nodrošinātu to sameklējamību tiešsaistē un pastiprinātu to spējas sniegt aktuālu informāciju; iesaka panākt daudz aktīvāku vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalību šo pārvaldības instrumentu ieviešanā, tādējādi uzlabojot to darbību; vienlaikus norāda, ka minēto instrumentu uzlabošana nedrīkst palielināt finansiālo un administratīvo slogu vietējām un reģionālajām pašvaldībām;
3. Nelielos darba tirgos vai ārkārtas apstākļos, jo īpaši attiecībā uz pieteikumiem, kuros iesaistīti MVU, ja pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts tos pienācīgi pamatojusi, finansiālā ieguldījuma pieteikumu saskaņā ar šo pantu var uzskatīt par pieņemamu, kaut arī 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētie kritēriji nav pilnībā izpildīti, ja darba ņēmēju atlaišanai ir būtiska ietekme uz nodarbinātību un vietējo vai reģionālo ekonomiku. Pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts precizē, kurš no 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētajiem intervences kritērijiem nav pilnībā izpildīts. Ārkārtas apstākļos veikto ieguldījumu kopsumma nedrīkst pārsniegt 15 % no EGF gada maksimālās summas.

3. Nelielos darba tirgos vai ārkārtas apstākļos, jo īpaši attiecībā uz pieteikumiem, kuros iesaistīti MVU, ja pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts tos pienācīgi pamatojusi, finansiālā ieguldījuma pieteikumu saskaņā ar šo pantu var uzskatīt par pieņemamu, kaut arī 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētie kritēriji nav pilnībā izpildīti, ja darba ņēmēju atlaišanai ir būtiska ietekme uz nodarbinātību un vietējo vai reģionālo ekonomiku. Pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts precizē, kurš no 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētajiem intervences kritērijiem nav pilnībā izpildīts. Ārkārtas apstākļos veikto ieguldījumu kopsumma nedrīkst pārsniegt 15 % no EPAF gada maksimālās summas.
19.

ņem vērā, ka Komisija apsver iespēju paredzēt ex ante nosacījumus risku novērtējuma un risku pārvaldības plānošanas izmantošanai pēc 2020. gada gan Kohēzijas fonda, gan Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai ietvaros; uzsver, ka ex ante nosacījumi, ja to pamatā ir tikai risku novērtējums un risku pārvaldības plānošana, nepalīdzēs nodrošināt noturību pret katastrofām. Noturība pret katastrofām ir jāizvirza par kritēriju noteikumos, ar kuriem regulē fondu izmantošanu, un šis kritērijs būtu jāizpilda katrā ES finansētajā projektā;
9.

norāda, ka iepriekš minēto iemeslu dēļ intelektuālā īpašuma tiesības uz pētījumiem un to saturu, ko izmanto riska novērtējumos, pieder nozarei, un tādējādi nav iespējama neatkarīga zinātniska pārbaude, ņemot vērā VPA regulas 38. panta jauno 1.a punktu, kurš nosaka, ka “1. punkta c) apakšpunktā minētās informācijas nodošanu atklātībai neuzskata par tiešu vai netiešu atļauju vai licenci attiecīgos datus, informāciju un to saturu lietot, reproducēt vai citādi izmantot”;
10.

atzīmē, ka Vidusjūras reģiona centrālās daļas maršruts ir kļuvis par galveno maršrutu migrantiem un bēgļiem, kas mēģina sasniegt Eiropu. Vidusjūras centrālās daļas maršrutu 2016. gadā izmantoja vairāk nekā 180 000 cilvēku, un lielākā daļa no viņiem Eiropas kontinentu sasniedza Itālijā. Gandrīz 90 % no tiem, kas izmanto šo maršrutu, ceļā dodas no Lībijas, kur nestabilais politiskais un ekonomiskais stāvoklis paver kontrabandistiem iespēju izvērst savu darbību; uzsver, ka ir steidzami jāsamazina šķērsošanas gadījumu skaits, nepieļaujot, ka laivas nelegāli atstāj krastu nolūkā sasniegt ES. Uzsver, ka preventīvi pasākumi ir jāveic visos pārvaldības līmeņos;
1) regulas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Finansējums EISI īstenošanai laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ir EUR 29 992 259 000 faktiskajās cenās. Minēto summu sadala šādi: a) transporta nozare: EUR 23 895 582 000 , no kuriem EUR 11 305 500 000 pārvieto no Kohēzijas fonda, lai atbilstīgi šai regulai izmantotu vienīgi tajās dalībvalstīs, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda; b) telekomunikāciju nozare: EUR 1 091 602 000 ; c) enerģētikas nozare: EUR 5 005 075 000 . Minētās summas neskar saskaņā ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (*1) paredzēto elastības mehānismu.
Resursus, kas piešķirti dalībvalstīm saskaņā ar dalīto izpildi, pēc to pieprasījuma var pārvietot uz instrumentiem, kas izveidoti saskaņā ar šo regulu vai saskaņā ar nozares regulām. Komisija apgūst šos resursus saskaņā ar 61. panta 1. punkta a) vai c) apakšpunktu, ja iespējams, par labu attiecīgajai dalībvalstij . Turklāt resursus, kas piešķirti dalībvalstīm saskaņā ar dalīto izpildi, pēc to pieprasījuma var izmantot, lai uzlabotu ESIF spēju uzņemties risku. Šādos gadījumos piemēro ESIF noteikumus.

Resursus, kas piešķirti dalībvalstīm saskaņā ar dalīto izpildi, pēc to pieprasījuma un ar vietējo un reģionālo pašvaldību un attiecīgo vadošo iestāžu nepārprotamu piekrišanu var pārvietot uz instrumentiem, kas izveidoti saskaņā ar šo regulu vai saskaņā ar nozares regulām. Komisija apgūst šos resursus saskaņā ar 61. panta 1. punkta a) vai c) apakšpunktu, ja iespējams, par labu attiecīgās dalībvalsts attiecīgajām teritorijām (reģioniem un/vai vietējam līmenim) . Turklāt resursus, kas piešķirti dalībvalstīm saskaņā ar dalīto izpildi, pēc to pieprasījuma var izmantot, lai uzlabotu ESIF spēju uzņemties risku. Šādos gadījumos piemēro ESIF noteikumus.
19.

atgādina, ka elektronisko rēķinu ieviešana nozīmēs to, ka daudzām līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem būs jāievieš atbilstoši IT risinājumi, kā arī kopumā jāpaplašina savas zināšanas elektronisko rēķinu pārvaldības jomā. Tādēļ dažādās dalībvalstīs nepieciešamajos pasākumos jāparedz atbalsts elektronisko rēķinu saņemšanai vajadzīgo IT risinājumu izstrādei, iespējams, vispārīgas centrālas vienošanās formā, uz kuru attiecīgās iestādes varētu atsaukties, piešķirot līguma slēgšanas tiesības, un kura tām kalpotu par atbalstu, nosakot prasības attiecībā uz iestāžu iekšējo risinājumu izstrādi elektronisko rēķinu sagatavošanai;
“8. pants Neierobežojot 3. panta 5. punktu, jebkura dalībvalsts var veikt pasākumus, īpaši, lai: — iekšējo ūdensceļu pārvadātājiem, kas aiziet no darba šajā nozarē, atvieglotu priekšlaicīgu pensionēšanos vai pāriešanu darbā citā saimnieciskā jomā, — organizētu arodmācības vai pārkvalificēšanās programmas darbiniekiem, kas aiziet no šīs nozares, — pilnveidotu prasmes iekšējā navigācijā, lai nodrošinātu nozares attīstību un nākotni, — veicinātu pašnodarbināto personu iesaistīšanos arodapvienībās un stiprinātu organizācijas, kas pārstāv iekšējo ūdensceļu pārvadājumu nozari Savienības līmenī, — veicinātu kuģu pielāgošanu tehnikas attīstībai, lai uzlabotu darba apstākļus un drošību, — veicinātu kuģu inovācijas un to pielāgošanu tehnikas attīstībai attiecībā uz vidi.”

“8. pants Neierobežojot 3. panta 5. punktu, jebkura dalībvalsts var veikt pasākumus, īpaši, lai: — iekšējo ūdensceļu pārvadātājiem, kas aiziet no darba šajā nozarē, atvieglotu priekšlaicīgu pensionēšanos vai pāriešanu darbā citā saimnieciskā jomā, — organizētu arodmācības vai pārkvalificēšanās programmas darbiniekiem, kas aiziet no šīs nozares, — pilnveidotu prasmes iekšējā navigācijā, lai nodrošinātu nozares attīstību un nākotni, — veicinātu atbalstītu pašnodarbināto personu iesaistīšanos arodapvienībās un stiprinātu organizācijas, kas pārstāv iekšējo ūdensceļu pārvadājumu nozari Savienības līmenī, — veicinātu sekmētu kuģu pielāgošanu tehnikas attīstībai, lai uzlabotu darba apstākļus un drošību, — veicinātu kuģu inovācijas un to pielāgošanu tehnikas attīstībai attiecībā uz vidi.”
50.

aicina izskatīt iespēju Eiropas Savienībā pieņemt atsevišķus pasākumus, ko īstenojušas citas valstis potenciālo krīžu pārvaldībai piena tirgū, īpaši jaunā likuma projekta “Farm Bill” 2013.–2017. gadam pasākumus. Viens no šiem pasākumiem ir minimālā peļņa ražotājiem atkarībā no dzīvnieku barības izmaksām vienlaikus ar piegāžu samazināšanu, un aicina izskatīt šos citu valstu pieņemtos krīzes pārvaldības pasākumus, lai noteiktu to ietekmi uz pasaules piena tirgu;
36.

tomēr iesaka ES Komisijas Reģionālās politikas ĢD ex ante analīzē un ex post novērtējumos iesaistīt pārstāvjus no citām teritorijām (ar līdzīgām grūtībām un iezīmēm), kuri gan palīdzētu konstruktīvi konstatēt un salīdzināt līdzīgus paņēmienus, politikas pasākumus un risinājumus, gan ierosinātu jaunas idejas, pamatojoties uz labas prakses piemēriem citās, līdzīgās teritorijās, kas nav tālākie reģioni;
2.

Prezidentvalsts Īrijas izvirzīto mērķi var sasniegt tikai tad, ja uzskaita un apraksta virkni pasākumu, kas jāīsteno paralēli un kas ir saistīti ar nepieciešamību mainīt darba kultūru plašākā izpratnē. Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs, kā arī reģionos pēdējos gados ir izstrādāti daudzi augstas kvalitātes ziņojumi un plāni. Neapšaubāmi, ka ES pamatprogrammas un plāni, ko izstrādājuši dažādi ģenerāldirektorāti, paši par sevi ir labi, taču tie ir tikai plāni un negarantē pārmaiņas, kas intelektuālajā pieejā nepieciešamas praktiskā līmenī reģionos visā ES. Kā jau ir parādījuši daudzi digitālās sabiedrības aspekti, nozīmīgas pārmaiņas notiek no lejas, un ir būtiski, lai pārliecinoši veidotos pozitīva attieksme pret “darbības iespēju atklāšanu”. Termina “uzņēmējs” lietojums šeit nav piemērots, jo bieži vien to uztver pārāk šaurā nozīmē. Šī atklāšana arī nozīmē vairāk nekā inovācija. Tā drīzāk ir jauna darbība – izpēte, eksperimentēšana un mācīšanās par to, ko attiecīgajā nozarē vai apakšsistēmā vajadzētu darīt pētniecības, attīstības un inovācijas ziņā, lai uzlabotu tās situāciju. Darbības iespēju atklāšana nozīmē arī eksperimentēšanu, riska uzņemšanos un arī neveiksmes. Tas bieži vien nozīmē indivīda darbu kopīgi ar citiem, veidojot tīklus, izvērtējot alternatīvas, izvirzot mērķus un radot inovācijas progresīvā veidā. Ņemot vērā aprakstīto situāciju, svarīgi ir, lai iedzīvotājiem, kopienām un uzņēmumiem tiktu dota iespēja paust savu viedokli, jo viņi bieži ir jutuši, ka nav iesaistīti.
23.

atgādina, ka partneri, kas pārstāv reģionālās un vietējās kopienas, neatkarīgi no tā, kādas ir to oficiālās pilnvaras katrā dalībvalstī, pauž vispārējos uzskatus, vērtības un intereses. Tāpēc viņu kā partneru pozīcija objektīvi atšķiras no pozīcijas, kāda ir nozari pārstāvošajiem un sociālajiem partneriem, kas pārstāv kādas interešu grupas uzskatus, vērtības un intereses. Šis fakts ir nepārprotami jāatspoguļo“Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību”;
Aviosabiedrības, kas darbojas vai plāno darboties lidostā, kura ietilpst tīklā, sarakstu koordinētajā lidostā vai koordinētajā lidostā, iesniedz sarakstu koordinatoram vai koordinatoram visu viņa pieprasīto būtisko informāciju. Ja ir izmaiņas saistībā ar šo informāciju, gaisa pārvadātājs to nekavējoties paziņo sarakstu koordinatoram un koordinatoram. Visu būtisko informāciju sniedz veidā un termiņā, kuru norādījis sarakstu koordinators vai koordinators. Aviosabiedrība, pieprasot piešķirt laika nišas, koordinatoru jo īpaši informē par to, vai šī sabiedrība varētu gūt labumu no jaunienācēja statusa atbilstīgi 2. panta 2. punktam attiecībā uz pieprasītajām laika nišām.

Aviosabiedrības, kas darbojas vai plāno darboties sarakstu koordinētajā lidostā vai koordinētajā lidostā, iesniedz sarakstu koordinatoram vai koordinatoram visu viņa pieprasīto būtisko informāciju. Ja ir izmaiņas saistībā ar šo informāciju, gaisa pārvadātājs to nekavējoties paziņo sarakstu koordinatoram un koordinatoram. Visu būtisko informāciju sniedz veidā un termiņā, kuru norādījis sarakstu koordinators vai koordinators. Aviosabiedrība, pieprasot piešķirt laika nišas, koordinatoru jo īpaši informē par to, vai šī sabiedrība varētu gūt labumu no jaunienācēja statusa atbilstīgi 2. panta 2. punktam attiecībā uz pieprasītajām laika nišām.
3. Dalībvalstis, kuras izmanto 2. punktā paredzēto iespēju, to maksimālā apjoma daļu, kas atlikusi pēc minētā punkta piemērošanas, izmanto, lai maksājumtiesību vērtību palielinātu gadījumos, kad lauksaimnieka rīcībā esošo pamatmaksājuma shēmas maksājumtiesību kopējā vērtība, kas aprēķināta atbilstīgi 2. punktam, ir mazāka par to maksājumtiesību, tostarp īpašo tiesību, kopējo vērtību, kas lauksaimniekam bija 2013. gada 31. decembrī saskaņā ar vienotā maksājuma shēmu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 73/2009. Šajā nolūkā katru attiecīgā lauksaimnieka maksājumtiesību valsts vai reģionālo vienības vērtību palielina par daļu no starpības starp pamatmaksājuma shēmas maksājumtiesību kopējo vērtību, kas aprēķināta saskaņā ar 2. punktu, un to maksājumtiesību, tostarp īpašo tiesību, kopējo vērtību, kas lauksaimniekam bija 2013. gada 31. decembrī saskaņā ar vienotā maksājuma shēmu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 73/2009. Aprēķinot palielinājumu, dalībvalsts var ņemt vērā arī atbalstu, kas 2013. kalendārajā gadā piešķirts atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 73/2009 52. pantam, 53. panta 1. punktam un 68. panta 1. punkta b) apakšpunktam, ja šī dalībvalsts ir nolēmusi attiecīgajās nozarēs nepiemērot brīvprātīgo saistīto atbalstu saskaņā ar šīs regulas IV sadaļu. Pirmās daļas piemērošanas vajadzībām uzskata, ka lauksaimniekam 2013. gada 31. decembrī bija maksājumtiesības, ja līdz minētajai dienai tam bija piešķirtas vai galīgi nodotas maksājumtiesības.

3. Dalībvalstis, kuras izmanto 2. punktā paredzēto iespēju, to maksimālā apjoma daļu, kas atlikusi pēc minētā punkta piemērošanas, izmanto, lai maksājumtiesību vērtību palielinātu gadījumos, kad lauksaimnieka rīcībā esošo pamatmaksājuma shēmas maksājumtiesību kopējā vērtība, kas aprēķināta atbilstīgi 2. punktam, ir mazāka par to maksājumtiesību, tostarp īpašo tiesību, kopējo vērtību, kas lauksaimniekam saskaņā ar vienotā maksājuma shēmu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 73/2009. Šajā nolūkā katru attiecīgā lauksaimnieka maksājumtiesību valsts vai reģionālo vienības vērtību palielina par daļu no starpības starp pamatmaksājuma shēmas maksājumtiesību kopējo vērtību, kas aprēķināta saskaņā ar 2. punktu, un to maksājumtiesību, tostarp īpašo tiesību, kopējo vērtību, kas lauksaimniekam bija saskaņā ar vienotā maksājuma shēmu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 73/2009. Aprēķinot palielinājumu, dalībvalsts var ņemt vērā arī atbalstu, kas 2013. kalendārajā gadā piešķirts atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 73/2009 52. pantam, 53. panta 1. punktam un 68. panta 1. punkta b) apakšpunktam, ja šī dalībvalsts ir nolēmusi attiecīgajās nozarēs nepiemērot brīvprātīgo saistīto atbalstu saskaņā ar šīs regulas IV sadaļu. Pirmās daļas piemērošanas vajadzībām uzskata, ka lauksaimniekam 2013. gada 31. decembrī bija maksājumtiesības, ja līdz minētajai dienai tam bija piešķirtas vai galīgi nodotas maksājumtiesības.
Ja tiek konstatēts, ka kādas dalībvalsts kumulatīvais iekšzemes kopprodukts (IKP) 2014.-2016. gadā par vairāk nekā +/– 5 % ir novirzījies no kumulatīvā IKP, kas aplēsts 2011. gadā, piešķirot dalībvalstīm kohēzijas politikas finansējumu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, Komisija tehniskajā korekcijā attiecībā uz 2018. gadu koriģē summas, kuras attiecīgajai dalībvalstij piešķirtas minētajam laikposmam no kohēzijas atbalsta fondiem.

Ja tiek konstatēts, ka kādas dalībvalsts kumulatīvais iekšzemes kopprodukts (IKP) 2014.-2016. gadā par vairāk nekā +/– 5 % ir novirzījies no kumulatīvā IKP, kas aplēsts 2011. gadā, piešķirot dalībvalstīm kohēzijas politikas finansējumu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, Komisija tehniskajā korekcijā attiecībā uz 2018. gadu koriģē summas, kuras dalībvalst piešķirtas minētajam laikposmam no kohēzijas atbalsta fondiem.
22.

norāda, ka ar nākamo pētniecības pamatprogrammu jāpaplašina programmas, kuru mērķis ir attīstīt teritoriālās spējas, un jāatvieglo to pašvaldību līdzdalība, kuru veiktā pētniecība un izstrāde papildina ES līmeņa centienus. To varētu izdarīt, piemēram, ieviešot kritērijus, ar kuriem tiek atvieglota tādu kompetentu partneru iesaistīšanās, kas pārstāv pētniecības jomā šobrīd mazāk attīstītus reģionus, projektos un programmās, kurus vada plašāk pazīstami un atzīti zinātnieki, kā RK to ieteikusi atzinumā “Pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošana” (4);
19.

rosina tās dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem izstrādāt tiesību normas attiecīgo pašvaldību pastāvīgo un pagaidu darbinieku mobilitātei Eiropas un starptautiskajā mērogā, kā arī tiesību normas citu dalībvalstu pašvaldību ierēdņu uzņemšanai. Šādas normas ir vajadzīgas, lai skaidri noteiktu norīkoto darbinieku tiesības un pienākumus. Pamatnoteikumiem ir svarīga nozīme arī tāpēc, lai varētu definēt mobilitātes kritērijus, piemēram, nepieciešamās profesionālās prasmes un valodu zināšanas, pagaidu norīkojuma termiņu, uzņēmējas pašvaldības salīdzināmību ar pašvaldību, no kuras ierēdnis norīkots, un pievienoto vērtību, ko iesaistītās pašvaldības var gūt no šā norīkojuma;
59.

norāda, cik svarīgi ir paplašināt un padziļināt inovācijas koncepciju, uzsverot nepieciešamību rūpniecībā apvienot inovāciju un pieredzi jeb pieeju “rīcība, izmantošana un mijiedarbība” (Doing, Using and Interacting) ar pieeju “zināšanas, tehnoloģija un inovācija” (Science, Technology and Innovation), balstoties uz zinātniska un tehnoloģiska rakstura zināšanām;
7.

uzskata, ka paziņojumā ierosinātie pasākumi to pašreizējā formulējumā nerada šaubas par to atbilstību subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem. Tomēr reģionālajām un vietējām pašvaldībām jākļūst par galvenajiem partneriem to pasākumu izstrādē, īstenošanā un pārraudzībā, kuru mērķis ir palīdzēt maziem vietējiem kinoteātriem gūt labumu no digitālās revolūcijas;
30.

ņemot vērā pašreizējo stāvokli, uzskata, ka nepieciešamas turpmākas konsultācijas un precizējumi. Gaidāmajās diskusijās jācenšas saskaņot augsts patērētāju tiesību aizsardzības līmenis, no vienas puses, un uzņēmumu konkurētspēja, no otras puses. Jāizvairās gan no nesamērīgu šķēršļu radīšanas vidējiem uzņēmumiem, gan arī no dažās dalībvalstīs ļoti augstā patērētāju tiesību aizsardzības līmeņa pazemināšanas. Debatēs jācenšas arī panākt, lai patērētājiem sniegtā informācija visur būtu vienkāršāk uztverama un saprotamāka;