(5)Next Generation EU, kas ietver Atveseļošanas un noturības mehānismu, nodrošinās ilgtspējīgu, iekļaujošu un taisnīgu ekonomikas atveseļošanu. 2021. gada 19. februārī stājās spēkā Regula (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu. Mehānisms nodrošinās finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot ES finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmēs ekonomikas atveseļošanu, ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, it īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, kā arī stiprinās tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Savukārt tas palīdzēs publiskajām finansēm atgūt labvēlīgāku stāvokli īstermiņā un sekmēs to ilgtspējas nostiprināšanu, izaugsmi un darbvietu izveidi vidējā termiņā un ilgtermiņā.

(8)Slovēnija 2021. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2021. gada stabilitātes programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantu.

(9)Pēc Eurostat validētajiem datiem, 2020. gadā Slovēnijas vispārējās valdības budžeta deficīts bija 8,4 % no IKP un vispārējās valdības parāds palielinājās līdz 80,8 % no IKP. Gada izmaiņas budžeta primārajā bilancē bija –8,9 % no IKP, ieskaitot ekonomikas atbalstam paredzētos diskrecionāros budžeta pasākumus 5,2 % apmērā no IKP un automātisko stabilizatoru iedarbību. Slovēnija uzņēmumiem un mājsaimniecībām turklāt sniedza likviditātes atbalstu (piemēram, garantiju un atliktas nodokļu samaksas veidā, kam nav tiešas un tūlītējas ietekmes uz budžetu), kas atbilstoši aplēsēm bija 5,5 % no IKP.

2021. gada 2. jūnijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu. Ziņojumā ir aplūkots Slovēnijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2020. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP, turklāt vispārējās valdības parāds pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP, un nebija sarucis pietiekami strauji. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts un parāda kritērijs nav ievērots.

(10)Budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2021. un 2022. gadu ir piesardzīgs. Stabilitātes programmā prognozēts, ka reālā IKP pieaugums 2021. gadā būs 4,6 % un 2022. gadā 4,4 %. Komisijas pavasara prognozē plānots, ka reālā IKP pieaugums 2021. gadā būs 4,9 % un 2022. gadā 5,1 %. Komisijas pavasara prognozē paredzēts, ka krīzes izraisītā pastiprinātā pieprasījuma, augstākas prognozētās nodarbinātības un algu pieauguma dēļ privātais patēriņš atgūsies nedaudz straujāk, nekā paredzēts stabilitātes programmā. Komisijas pavasara prognozē paredzēta arī izteiktāka investīciju dinamika 2022. gadā un spēcīgāks eksports 2021. un 2022. gadā.

(11)Valdība 2021. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts palielināsies no 8,4 % no IKP 2020. gadā līdz 8,6 % no IKP 2021. gadā un parāda attiecība pret IKP 2021. gadā samazināsies līdz 80,4 % no IKP. Saskaņā ar minēto programmu izmaiņas budžeta primārajā bilancē, salīdzinot ar pirmskrīzes līmeni (2019. gadu), 2021. gadā tiek paredzētas –9,2 % apmērā no IKP, kas atspoguļo ekonomikas atbalstam paredzētos diskrecionāros budžeta pasākumus 2,6 % apmērā no IKP un automātisko stabilizatoru iedarbību. Šīs prognozes atbilst Komisijas 2021. gada pavasara prognozei, saskaņā ar kuru sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts sasniegs 8,5 % no IKP un parāda attiecība pret IKP būs 79,0 % no IKP. Lai gan abas prognozes paredz ievērojamu primāro izdevumu pieaugumu, kas nav izskaidrojams ar pagaidu ārkārtas pasākumiem, kuri saistīti ar krīzi, to struktūra atšķiras. Komisijas prognozē ir paredzētas mazākas publiskās investīcijas, jo ES līdzekļi 2021. gadā tiks apgūti mazākā apjomā un valsts finansētie investīciju projekti tiks īstenoti lēnāk. Sagaidāms arī augstāks nominālais pieaugums dažās kārtējo izdevumu kategorijās. Komisijas prognozē ir paredzēta zemāka parāda attiecība, jo plānota labvēlīgāka nominālā IKP dinamika.

(12)Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju un tās izraisīto ekonomikas lejupslīdi, Slovēnija ir noteikusi budžeta pasākumus, lai stiprinātu veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajiem iedzīvotājiem un nozarēm. Šī enerģiskā politiskā reakcija mīkstināja IKP sarukumu, tādējādi iegrožojot valsts budžeta deficīta un valsts parāda pieaugumu. Ar fiskālajiem pasākumiem būtu maksimāli jāveicina ekonomikas atveseļošanās, neapdraudot turpmākās fiskālās trajektorijas. Tāpēc būtu jāizvairās no tā, ka pasākumi rada pastāvīgu slogu publiskajām finansēm. Ja dalībvalstis ievieš pastāvīgus pasākumus, tām šie pasākumi būtu pienācīgi jāfinansē, lai nodrošinātu budžeta neitralitāti vidējā termiņā. Slovēnijas 2020. un 2021. gadā veiktie pasākumi atbilst Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi galvenokārt ir pagaidu vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem.

(13)2021. gada stabilitātes programmā ir pieņemts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām finansējamās investīcijas un reformas atbilst 0,6 % no IKP 2021. gadā, 1,2 % – 2022. gadā un 0,7 % – 2023. gadā. Tajā prognozēti papildu izdevumi 0,2 % apmērā no IKP 2024. gadā un aptuveni 0,3 % apmērā 2025. un 2026. gadā. Programmā arī pieņemts, ka aizdevumi no Atveseļošanas un noturības mehānisma 2022. gadā būs 0,1 % apmērā no IKP un 2025. gadā sasniegs 0,4 % no IKP. Komisijas pavasara prognozē šīs dotācijas nav pilnībā iekļautas budžeta prognozēs, jo šī informācija Komisijas prognozes termiņā nebija pieejama. Toties Komisijas prognozē tiek pieņemts, ka no dotācijām finansētie izdevumi būs 0,2 % no IKP 2021. gadā un 0,6 % no IKP 2022. gadā, pamatojoties uz informāciju atveseļošanas un noturības plānā, ko valdība pieņēma 2021. gada 28. aprīlī.

(14)Regulā (EK) Nr. 1466/97 noteiktie fiskālās korekcijas rādītāji ir jāskata pašreizējo apstākļu kontekstā. Pirmkārt, pastāv ievērojama nenoteiktība attiecībā uz izlaides starpības aplēsēm. Otrkārt, fiskālajai politikai jābūt gatavai strauji pielāgoties pandēmijas attīstībai, pēc veselības risku mazināšanās pārorientējoties no ārkārtas palīdzības uz mērķtiecīgāk ievirzītiem pasākumiem. Treškārt, pašreizējam kontekstam ir raksturīgi būtiski politikas pasākumi ekonomiskās aktivitātes atbalstam. Ņemot vērā apjomīgos pārvedumus no ES budžeta (piemēram, no Atveseļošanas un noturības mehānisma), noteiktie rādītāji visā pilnībā neatspoguļo fiskālās politikas stimulējošo iedarbību uz ekonomiku. Šo iemeslu dēļ strukturālā bilance pašreizējos apstākļos nešķiet piemērots kritērijs. Izdevumu kritērijs savukārt ir jāpielāgo, un tajā jāiestrādā papildu informācija, lai varētu pilnībā novērtēt fiskālās politikas ievirzi.

Pirmkārt, ievērojot līdzīgu pieeju kā 2021. gada budžeta plāna projektu novērtēšanā, pagaidu ārkārtas pasākumi nav iekļauti izdevumu agregātā. Šie ar krīzi saistītie pagaidu ārkārtas pasākumi atbalsta veselības aprūpes sistēmas un kompensē darba ņēmējiem un uzņēmumiem ieņēmumu zudumu, kas radies epidemioloģisko ierobežojumu un piegādes ķēdes traucējumu dēļ; publiskās iestādes tos atcels, kad sabiedrības veselības un ekonomiskā situācija būs atgriezusies parastajās sliedēs.

Otrkārt, lai novērtētu vispārējo fiskālo nostāju pašreizējos apstākļos, attiecīgajā izdevumu agregātā būtu jāiekļauj apjomīgie pārvedumi no ES budžeta (piemēram, no Atveseļošanas un noturības mehānisma).

Tāpēc fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), ieskaitot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu ES fondu dotācijām finansētos izdevumus.

Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju analīzes mērķis ir arī novērtēt, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanos, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos. Šā iemesla dēļ īpaša uzmanība tiek pievērsta valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem un investīcijām.

(15)Slovēnija 2021. gada stabilitātes programmā plāno, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā samazināsies līdz 5,7 % no IKP, galvenokārt tāpēc, ka ekonomika atveseļosies un tiks izbeigti 2020. un 2021. gadā veiktie pagaidu atbalsta pasākumi. Plānots, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 79,6 % no IKP. Komisijas 2021. gada pavasara prognozē paredzēts zemāks budžeta deficīts (4,7 % no IKP) un zemāka parāda attiecība pret IKP (76,7 % no IKP). Abās prognozēs primāro izdevumu pieaugums (izņemot ar krīzi saistītus pagaidu ārkārtas pasākumus) joprojām ir augsts. Atšķirības deficīta prognozēs lielā mērā ir izskaidrojamas ar labvēlīgāku makroekonomisko scenāriju Komisijas prognozē un līdz ar to mazāku kopējo izdevumu daļu IKP. Abās prognozēs nav iekļauta ietekme, ko radīs vairāki pasākumi, tostarp valdības nesen pieņemtā apjomīgā nodokļu reformu pakete. Ja parlaments pieņems šos pasākumus, tie saskaņā ar stabilitātes programmā sniegto informāciju varētu palielināt deficītu vismaz par 0,7 % no IKP 2022. gadā.

Balstoties uz Komisijas prognozi, tiek lēsts, ka vispārējā fiskālā nostāja, kāda tā definēta iepriekš – ietverot arī no valsts un ES budžeta, it īpaši Atveseļošanas un noturības mehānisma, finansēto investīciju ietekmi uz kopējo pieprasījumu 2022. gadā –, būs –0,1 % no IKP. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme palielināsies par 0,3 procentpunktiem no IKP. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām būs neitrāla ietekme. Plānots, ka valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP.

(16)Īpaši svarīgi ir tas, kāda ir dalībvalstu budžeta pasākumu kvalitāte. Fiskālās strukturālās reformas, kuru mērķis ir uzlabot valstu budžeta struktūru, var atbalstīt potenciālo izaugsmi, radīt tik nepieciešamo fiskālo telpu un palīdzēt nodrošināt fiskālo ilgtspēju ilgākā termiņā, tostarp ņemot vērā klimata pārmaiņas un problēmas veselības jomā. Attiecībā uz ieņēmumiem Covid-19 krīze ir apstiprinājusi reformu lielo lomu efektīvākas un taisnīgākas publisko ieņēmumu sistēmas veidošanā. Attiecībā uz izdevumiem tā vēl vairāk ir izcēlusi to, ka vajadzīgas lielākas un kvalitatīvākas ilgtspējīgas un izaugsmi veicinošas investīcijas, kas palīdz sasniegt tādus mērķus kā izaugsmes potenciāla vairošana, ekonomiskā un sociālā noturība un zaļā un digitālā pārkārtošanās. Atveseļošanas un noturības plāni ļaus uzlabot valstu budžeta struktūru.

(17)Saskaņā ar programmas vidēja termiņa budžeta plāniem tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts no 3,8 % no IKP 2023. gadā samazināsies līdz 2,8 % no IKP 2024. gadā. Plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts līdz ar to vairs nepārsniegs 3 % no IKP 2024. gadā.

Balstoties uz programmu, tiek lēsts, ka vispārējā fiskālā nostāja – ietverot arī no valsts un ES budžeta, it īpaši Atveseļošanas un noturības mehānisma, finansēto investīciju ietekmi uz kopējo pieprasījumu – 2023. un 2024. gadā būs vidēji 1,5 % no IKP. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme samazināsies par 0,6 procentpunktiem no IKP. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP. Plānots, ka valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,6 procentpunktiem no IKP.

Pašreizējā 10 gadu vidējās nominālās potenciālās izaugsmes aplēse ir 4,25 %. Tomēr šajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas Atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt Slovēnijas potenciālo izaugsmi.

(18)Plānots, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 79,0 % no IKP 2023. gadā līdz 78,0 % no IKP 2024. gadā. Tiek uzskatīts, ka Slovēnija vidējā termiņā saskaras ar vidējiem fiskālās ilgtnespējas riskiem, kā liecina pēdējā parāda atmaksājamības analīze.

(19)Ņemot vērā pašlaik vēl ārkārtīgi augsto nenoteiktības līmeni, fiskālās politikas norādēm ir galvenokārt kvalitatīvs raksturs. 2022. gadā, ja nenoteiktība būs pietiekami samazinājusies, tiks sniegtas precīzākas kvantitatīvās norādes.