Daudzu Rumānijā prominentu politiķu sekmīga kriminālvajāšana un notiesāšana par augsta līmeņa korupciju ir zīme, ka tiesu sistēmas neatkarības pamattendence ir pozitīva un ka neviens, kurš ir izdarījis noziegumu, nevar izvairīties no tiesas. Bet šai tendencei ir bijusi arī pretreakcija: tiesnešu kritika no politiķu un plašsaziņas līdzekļu puses, un tiesu nolēmumu neievērošana joprojām ir bieža parādība. Šogad pēc politiķu, tostarp premjerministra un Senāta priekšsēdētāja uzbrukumiem un uzbrukumiem plašsaziņas līdzekļos ir palielinājies skaits pieprasījumiem aizstāvēt tiesu iestāžu neatkarību. Joprojām bija gadījumi, kad uz Konstitucionālās tiesas tiesnešiem tika izdarīts spiediens. Kā tika norādīts 2015. gada ziņojumā, pēc Rumānijas prezidenta ievēlēšanas šķita, ka notiek neliela pārmaiņa virzienā uz atbildīgāku pieeju. Tomēr šī šķietamība izgaisa pavasarī, jo īpaši pēc Valsts Pretkorupcijas direktorāta uzsāktās izmeklēšanas attiecībā uz premjerministru. Personīga kritika tika vērsta gan pret Valsts Pretkorupcijas direktorāta vadītāju, gan Augstākās kasācijas instances un tiesas (HCCJ) vadītāju.

Ilgākā termiņā tiesību aktos būtu jāparedz stingrāka un neatkarīgāka sistēma augstākā līmeņa prokuroru iecelšanai amatā: likumdošanas līmenī nav kritēriju tam, lai nodrošinātu visaugstākā līmeņa profesionālās prasmes un integritāti, un pašreizējā procedūra ietver spēcīgu politisku elementu saistībā ar nozīmi, kas tajā piešķirta tieslietu ministram. Iepriekšējās amatā iecelšanas procedūras ir bijušas visnotaļ strīdīgas un pakļautas nepārprotamai politiskai ietekmei. Izmantojot norādījumus no Eiropas Padomes, tieslietu ministram un Tiesnešu augstākajai padomei būtu jāvada diskusijas par to, vai ir pareizi, ka galveno lēmumu pieņem valdības ministrs , it īpaši attiecībā uz iecelšanu amatā līmeņos, kas ir zemāki par iestāžu augstākā līmeņa vadību.

Vispārīgāk runājot, jaunās Tiesnešu augstākās padomes (TAP) vēlēšanas varētu izmantot, lai piešķirtu reformai papildu impulsu. Pat ja daži pašreizējās padomes locekļi paliek amatā, šķiet svarīgi, lai jaunajai padomei būtu skaidra kolektīvā filozofija, kuras pamatā ir jauna programma. Kandidātiem vajadzētu sniegt skaidru redzējumu par savu lomu un jāsagaida, ka no viņiem tiks prasīta pārskatatbildība par rezultātiem – vēlēšanu procesā būtu jāparedz iespēja kandidātiem debatēt par savu redzējumu attiecībā uz reformas nākotni. Jaunajai padomei būtu jāpievēršas daudzu tiesnešu bažām, ka TAP ir atrauta no profesionālās vides. Vairāk nekā tūkstotim tiesnešu bija jāparaksta petīcija, lai pārliecinātu TAP rīkot konsultācijas ar visām tiesām par jaunu sistēmu tiesnešu iecelšanai amatā, novērtēšanai un paaugstināšanai. Nākamajai TAP būtu vēl vairāk jāparāda sava apņemšanās ievērot pārredzamību un pārskatatbildību, piemēram, esot gatavai izklāstīt un izskaidrot savu politiku un lēmumus regulārās, atklātās sanāksmēs ar tiesnešu un prokuroru asamblejām visos līmeņos, kā arī ar pilsoniskās sabiedrības un profesionālajām organizācijām. Ar vienošanos par gada ziņojuma apspriešanu tiesu un prokuroru ģenerālasamblejās tiktu arī praktiski parādīta Padomes darbības lielāka pārredzamība.

Rīcības plāns 2015.–2020. gadam stratēģijas īstenošanai ir gandrīz pabeigts, un ir organizētas konsultācijas ar visām ieinteresētajām personām. Lai šīs rīcības plāns kalpotu kā operatīvs instruments, būs svarīgi, ka par šo rīcības plānu reālu un kopīgu atbildību uzņemtos visi galvenie dalībnieki: process, lai izstrādātu rīcības plānu, ir bijis garš, un tiek uzskatīts, ka ir nepieciešams jauns impulss. Piemēram, būs svarīga skaidrība par to, cik lielā mērā jaunā Tiesnešu augstākā padome uzskata to par plānu savai rīcībai.

Kopumā tas attiecas arī uz civilkodeksu īstenošanu, kuriem nepieciešams pārejas periods, lai atrisinātu lietas, kuras ir vecākas par jaunajiem kodeksiem, līdztekus jaunām lietām, kuras tagad lielākoties ir pabeigtas. Ir pierādījumi, ka mērķis – panākt lielāku efektivitāti tiesiskuma nodrošināšanā – ir sasniegts. Tomēr loģistikas pasākumi, kas nepieciešami to noteikumu īstenošanai, kuriem vajadzēja stāties spēkā 2016. gada 1. janvārī, ir krietni aizkavējušies, un gatavas ir mazāk nekā ceturtā daļa vajadzīgo telpu. Rezultātā šo Civilprocesa kodeksa aspektu stāšanās spēkā ir aizkavējusies par vienu gadu. Būs svarīgi sagatavot un īstenot skaidru plānu, lai izvairītos no turpmākas kavēšanās.

Virkne Konstitucionālās tiesas spriedumu izvirzīja svarīgus jautājumus saistībā ar kodeksiem un paredzēja veikt grozījumus. Daži no šiem izvirzītajiem jautājumiem pievēršas pamatproblēmām jaunajos kodeksos, piemēram, idejai, ka sākotnējā procedūra, lai atrisinātu tehniskus jautājumus lietā, varētu notikt bez pušu klātbūtnes. Lai gan tiesu iestādes un valdība nekavējoties pielāgoja praksi vai ierosinātos tiesību aktu grozījumus, nav iespējams izvairīties no juridiskās nenoteiktības, kamēr grozījumi tiek izskatīti parlamentā.

Pastāvīgs nestabilitātes avots ir atkārtotās parlamentārās procedūras attiecībā uz kodeksiem. Daži grozījumi ir neizbēgami, un, apspriežoties ar tiesu iestādēm, valdība ierosināja grozījumus, lai novērstu konstatētās problēmas jau 2014. gada pavasarī. Tomēr parlaments vēl nav pieņēmis šos grozījumus. Tajā pašā laikā parlamenta uzmanība ir pievērsta virknei grozījumu, kuri ir bijuši iemesls strīdiem. Grozījumi ir raisījuši kritiku no tiesu iestāžu, pilsoniskās sabiedrības un dalībvalstu puses, pamatojoties uz to, ka tie var kaitēt cīņai pret korupciju un samazināt tiesībaizsardzības iestāžu un tiesu spēju veikt kriminālvajāšanu vai piemērot sankcijas. Dažus no tiem varētu raksturot kā neordinārus grozījumus, citi savukārt tika pieņemti vienā parlamenta palātā un tiem tika piemērotas steidzamības procedūras, toties Tieslietu ministrijas grozījumu pieņemšana ir bijusi jāgaida. Ar dažiem pēdējo gadu grozījumiem tika atsaukti 2013. gada decembrī pieņemtie grozījumi, kaut gan ir jāatzīmē, ka pretēji minētajam gadījumam, par šiem grozījumiem nav vienojies likumdevējs. Visi grozījumi ir vēlreiz jāizskata Deputātu palātai kā lēmējpalātai. Pēc vasaras pārtraukuma diskusijas vēl nav atsākušās, kaut gan joprojām tiek iesniegti jauni grozījumi, saglabājot pastāvīgu nenoteiktības stāvokli. Parlamentam būtu jāatrisina šī situācija, ievērojot tiesu iestāžu viedokli.

Augsta līmeņa korupcijas apkarošanā iesaistīto iestāžu panāktie rezultāti joprojām ir spēcīgi – regulāri tiek izvirzītas apsūdzības un noslēgtas lietas saistībā ar augsta līmeņa politiķiem un civildienesta ierēdņiem. Valsts Pretkorupcijas direktorāts (DNA) ziņoja par lielāku skaitu signālu no sabiedrības: tas, šķiet, atspoguļo sabiedrības uzticību iestādei, kas ir atspoguļots arī sabiedriskās domas aptaujās. Sabiedrības atbalsts rīcībai pret korupciju tika atzīts par spēcīgu faktoru demonstrācijās, kuru rezultātā 2015. gada novembrī atkāpās premjerministrs. DNA 2015. gada laikā apsūdzēja vairāk nekā 1250 apsūdzētos, to skaitā premjerministru, bijušos ministrus, parlamenta deputātus, mērus, apgabala padomju priekšsēdētājus, tiesnešus, prokurorus un plašu loku augsta līmeņa amatpersonu. Tā ir arī palielinājusi savus pagaidu aktīvu iesaldēšanas pasākumus saistībā ar šīm lietām, lai sasniegtu summu – 452 miljonus euro.

IT sistēma “Prevent” interešu konfliktu ex-ante pārbaudei publiskā iepirkuma jomā ir izstrādāta un, kad tā tiks īstenota, tai būtu reāli jāpalīdz novērst interešu konflikti, automātiski konstatējot interešu konfliktus publiskajā iepirkumā, pirms notiek atlases un līguma slēgšanas procedūra. Lai nodrošinātu atbilstību jauno ES publiskā iepirkuma direktīvu saistībām, būs nepieciešami turpmāki likumdošanas un institucionāli pasākumi, lai nodrošinātu, ka verifikācija attiecas uz visiem attiecīgajiem lēmumu pieņēmējiem, atbilstīgi interešu konflikta definīcijai direktīvās . Šīs direktīvas arī paredz, ka attiecīgajām iestādēm ir pilnvaras nepieļaut līgumu parakstīšanu, ja ir aizdomas par interešu konfliktu. ANI lēš, ka gandrīz visi interešu konfliktu gadījumi, kurus tā izskata, ir relatīvi vienkārši gadījumi, no kuriem varētu izvairīties, izmantojot šo sistēmu. Lai gan īstenošana ir prasījusi vairāk laika, nekā paredzēts, valdība septembrī pieņēma tiesību aktu, un tas tiek apspriests parlamentā. Būs svarīgi tiesību aktā saglabāt principu, ka līgumslēdzējām iestādēm ir pienākums rīkoties, ja tām paziņo par iespējamu interešu konfliktu. "Prevent" vajadzētu būt gatavai sākt darbību, tiklīdz būs pieņemts tiesību akts. Tā vispirms tiktu piemērota publiskajam iepirkumam, kurā iesaistīti ES līdzekļi, bet ātri vien tiku paplašināta arī uz visu elektronisko publisko iepirkumu.

Liela procentuālā daļa ANI lēmumu tiek apstrīdētas tiesā (ANI tiesā ir jāaizstāv aptuveni 3000 lietu), bet ANI lēmumu apstiprināšanas līmenis tiesā joprojām pārsniedz 80 %. Augstākās kasācijas instances un tiesas administratīvā nodaļa ir centusies paātrināt ANI lietu apstrādi (kuras veido aptuveni 10 % no tās darba slodzes) un ir samazinājusi termiņus lietu atrisināšanai no 18 līdz aptuveni 9 mēnešiem. Attiecībā uz noziedzīgiem interešu konfliktiem ANI ir vēl vairāk pilnveidojusi sadarbību ar prokuratūru, lai palīdzētu racionalizēt izmeklēšanas un informācijas apmaiņu.

Attiecībā uz tiesvedības posmu Augstākā kasācijas instance un tiesa ir saglabājusi savus panāktos rezultātus korupcijas lietu noslēgšanā. 2015. gadā Sodu palāta pirmajā instancē izskatīja 11 augsta līmeņa korupcijas lietas un piecu tiesnešu paneļi pēdējā instancē izskatīja 11 augsta līmeņa korupcijas lietas. Pat gadījumos ar lielu skaitu liecinieku un sarežģītiem pierādījumiem Augstākās kasācijas instances un tiesas tiesneši uzsvēra savas pūles nodrošināt procesuālo tiesību ievērošanu attiecībā uz visām personām. Tiesvedības ilgums arī ir bijis relatīvi īss: vairums pabeigto lietu tika reģistrētas 2014. un 2015. gadā, kamēr vecākā lieta ir datēta ar 2011. gadu. Starp augsta līmeņa apsūdzētajiem notiesāti tika tie, kuri bija strādājuši ministru, parlamenta deputātu, mēru, tiesnešu un prokuroru amatos.

Parlaments 2015. gadā noraidīja aptuveni vienu trešdaļu no DNA pieprasījumiem atcelt parlamenta deputātu imunitāti, lai varētu uzsākt izmeklēšanu vai piemērot preventīvas aizturēšanas pasākumus – jautājums, kas tika uzraudzīts iepriekšējos SPM ziņojumos. Kaut arī vairums pieprasījumu tika pieņemti, parlamenta atbildē uz DNA pieprasījumiem joprojām trūkst objektīvu kritēriju, saskaņā ar kuriem sniegt skaidru un konsekventu pamatojumu katrā lietā, jo īpaši attiecībā uz atteikumiem. Joprojām arī nav izstrādāti skaidri noteikumi, ņemot vērā SPM ieteikumu nodrošināt, lai ātri tiktu piemēroti konstitūcijā paredzētie noteikumi par ministru atstādināšanu, ja pret viņiem izvirzītas apsūdzības, un to parlamenta deputātu pilnvaru izbeigšanu, uz kuriem attiecas nelabvēlīgi nolēmumi saistībā ar integritāti vai notiesājoši spriedumi korupcijas lietās. Kā 2015. gada ziņojumā minēts, joprojām aktuāli ir tas, ka ministri ir turpinājuši strādāt savā amatā pēc apsūdzību izvirzīšanas kriminālnodarījumos un parlamenta deputāti, kuri ir galīgi notiesāti par korupciju, ir palikuši savos amatos. Šajā jomā veiktos pasākumus ir veikušas dažas politiskās partijas, nevis parlaments.

Korupcijas prakses apkarošana tiesu sistēmā ir bijusi Valsts Pretkorupcijas direktorāta un tiesu iestāžu prioritāte. Pēdējo gadu laikā ir pieaudzis atklāto gadījumu skaits, un pieaug sajūta, ka tiesu iestādes vēlas parādīt, ka tām ir augsti integritātes standarti. Šajā ziņā ir svarīgi, ka tiesu iestāžu hierarhija ņem vērā jebkādus riskus tiesnešu un prokuroru integritātei un tiesneši saņem atbilstīgas norādes attiecībā uz objektivitāti, interešu konfliktiem vai neatbilstību.

Parlamentāriešu, tiesnešu un prokuroru integritāte bija ceturtās novērtējuma kārtas tēma Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupā (GRECO). Lai virzītu iepriekš minētos jautājumus, būs svarīgi ar GRECO ieteikumiem saistītie turpmākie pasākumi.

Korupcijas apkarošana visos līmeņos

Korupcijas novēršanas problēma Rumānijas sabiedrībā kopumā ir labi zināma. Daudzi uzskatīja, ka traģiskais ugunsgrēks Bukarestē oktobrī atklāja vietējās korupcijas sekas, un pierādījumi par problēmas pastāvēšanu ir plaši izplatīti. Noteiktās riska jomas ietver izglītību, veselību un vietējo publisko iepirkumu, kurās ir iesaistīti lēmumi ar tiešām finansiālām sekām. Lietas ir bijušas saistītas ar eksāmenu manipulēšanu, krāpšanos ar veselības apdrošināšanu un manipulētām iepirkuma procedūrām, kurās nereti iesaistīts liels skaits amatpersonu.

Valsts pretkorupcijas stratēģija ir galvenais instruments, lai mudinātu valsts pārvaldi noteikt prioritātes preventīviem pasākumiem valsts un vietējā līmenī. Konkrēti preventīvi projekti ministrijās, dažus no kuriem atbalsta no ES līdzekļiem un NVO, turpina sniegt noderīgu ieguldījumu korupcijas apkarošanā valsts pārvaldē. Tomēr, ja stratēģijā paredzētie korupcijas novēršanas pasākumi ir ieviesti, to piemērošana ir sadrumstalota, jo iestādēm pietrūkst kapacitātes, personālam trūkst zināšanu un pieredzes un iestāžu vadībai trūkst politiskās gribas. Stratēģijas ierobežotos rezultātus, jo īpaši vietējā līmenī, apliecina ievērojamais korupcijas lietu skaits, kas apstiprina uztveri par sistēmisku korupciju. Nelielais signālu skaits, ko DNA saņēma no bijušās publiskā iepirkuma iestādes ANRMAP, arī atspoguļoja iestāžu savstarpējās sadarbības trūkumu. Tiek gatavots Valsts pretkorupcijas stratēģijas pagarinājums uz nākamajiem diviem gadiem. Tajā būs jānovērš pārskatīšanā konstatētie trūkumi, īpaši pievēršoties efektīvu kontroles struktūru izveidei, kurām ir nepieciešamie cilvēkresursi un materiālie resursi.

Vispārējā administratīvā reforma, ko valdība ir ieplānojusi, arī būs iespēja efektīvi īstenot pasākumus korupcijas apkarošanai visā valsts pārvaldē.

2015. gada ziņojumā minētais progress zemāka līmeņa korupcijas konstatēšanā un kriminālvajāšanā ir turpinājies, jo īpaši ģenerālprokurora un Iekšlietu ministrijas Pretkorupcijas ģenerāldirektorāta darbā. Ģenerālprokurors ir piešķīris prioritāti pretkorupcijas darbam, un būs svarīgi, lai šā darba turpināšanai būtu pieejami resursi.

Attiecībā uz līdzekļu atgūšanu Rumānijas valdība jūnijā iesniedza likumprojektu, lai izveidotu aģentūru, kas pārvaldītu atsavinātus un konfiscētus noziedzīgi iegūtus līdzekļus. Parlaments to apstiprināja un izsludināja decembrī. Tas ir svarīgs solis, atbildot uz pastāvīgo Komisijas ieteikumu uzlabot konfiskācijas rīkojumu izpildi (šķiet, ka tikai aptuveni 10% no konfiskācijas rīkojumu vērtības tiek reāli iekasēti, tādējādi vājinot sankcijas preventīvo ietekmi). Efektīvus rezultātus no jaunās aģentūras varētu gaidīt tikai agrākais 2016. gada otrajā pusē.

Rumānijas iestādes ar Komisijas atbalstu ir izstrādājušas stratēģiju, lai strukturāli uzlabotu publiskā iepirkuma sistēmu un pielāgotu to jaunajiem ES noteikumiem, un ir izveidojušas jaunu aģentūru ex-ante pārbaudēm. Šajā stratēģijā ietilpst integritātes un korupcijas risku risināšana, un tās īstenošana būtu būtisks solis virzībā uz publiskā iepirkuma kā jomas, kurā pastāv būtisks korupcijas risks, sakārtošanu.

3. SECINĀJUMS UN IETEIKUMI

Komisijas 2014. un 2015. gada SPM ziņojumos tika uzsvērtas vairākas jomas, kurās reforma tika nostiprināta ar stabilu panākto rezultātu palīdzību. Šīs tendences turpināšanās pati par sevi liecina par veidojošos ilgtspējību. Galveno tiesu sistēmas un integritātes iestāžu panāktie rezultāti augsta līmeņa korupcijas novēršanā joprojām ir iespaidīgi. Tiesu sistēmu kopumā turpināja apliecināt savu profesionalitāti, tostarp spēju pielāgoties būtiskām izmaiņām civilkodeksā un kriminālkodeksā, centienus saskaņot judikatūru un gatavību aizstāvēt tiesu iestāžu neatkarību. Rumānija ir panākusi papildu progresu SPM kritēriju izpildē.

Vienlaikus tas, ka vairāki 2015. gada SPM ziņojuma ieteikumi joprojām ir aktuāli, liecina par to, ka reformai nav nepieciešamās vienprātības, lai nodrošinātu ilgtspējīgu progresu. Tiesu iestāžu neatkarības jomā un tiesu nolēmumu ievērošanā joprojām pastāv problēmas. Parlamentā ir apšaubīta kriminālkodeksu reforma. Parlamenta lēmumiem par to, vai atļaut prokuratūrai saukt deputātus pie atbildības tāpat kā citus pilsoņus, joprojām trūkst objektīvu kritēriju. Pasākumi, lai risinātu vispārējas korupcijas jautājumu, ir uzlaboti, bet ne tādā mērogā un ar tādu politisko gribu, kas nepieciešama tādas problēmas risināšanai, kas plaši atzīta par sistēmisku. Tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju joprojām ir Rumānijas sabiedrībai būtiski jautājumi, kas spēj iedvesmot liela mēroga publiskas demonstrācijas, un ir vajadzīgs turpmāks atbalsts reformu konsolidācijai, lai nodrošinātu progresa neatgriezeniskumu.

Komisija atzinīgi vērtē konstruktīvo sadarbību, kas tai bijusi ar Rumānijas iestādēm pagājušajā gadā, kā arī valdības politisko apņemšanos veikt reformu un apkarot korupciju. 2016. gads daudzējādā ziņā būs pārbaudījumu gads. Tas, cik lielā mērā integritātes problēmas turpinās dominēt saistībā ar augstākā līmeņa amatpersonu iecelšanu amatā tiesu iestādēs, un gaidāmo vēlēšanu kandidātu sīka pārbaude būs galvenās pazīmes tam, cik lielā mērā reforma iesakņojas. Reformu tendences turpināšanās arī būs ilgtspējības signāls. Komisija cer turpināt ciešo sadarbību ar Rumāniju, lai nodrošinātu SPM mērķu sasniegšanu.

Komisija aicina Rumāniju rīkoties šādās jomās.

1. Tiesu iestāžu neatkarība

Sabiedrības uzticēšanās tiesu iestādēm daļēji atspoguļo tās vēlmi uzņemties savu – Rumānijas pārvaldības neatkarīga dalībnieka – lomu. 2016. gadā sevišķi svarīga nozīme būs atvērtām un uz nopelniem balstītām amatā iecelšanas procedūrām. Būtu arī jāveic pasākumi, lai novērstu ilgstošo tendenci, ka pret tiesnešiem tiek vērsta personīga kritika, viņiem veicot savus attiecīgos pienākumus.