LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 207/1

Eiropas Reģionu komitejas rezolūcija “Eiropas Komisijas 2017. gada izaugsmes pētījums”

(2017/C 207/01)

Iesniegušas politiskās grupas PSE, PPE, ALDE, EA un ECR

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA (RK),

— ņemot vērā gan Eiropas Komisijas paziņojumu “Gada izaugsmes pētījums par 2017. gadu” (1), gan 2017. gada Eiropas pusgada sākšanos,

— ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. oktobra rezolūciju “Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads – 2016. gada prioritāšu īstenošana” (2),

1. atzinīgi vērtē to, ka gada izaugsmes pētījumā (GIP) galvenā uzmanība ir vērsta uz investīcijām, strukturālām reformām un atbildīgām publiskajām finansēm, bet vēlētos, lai lielāka uzmanība tiktu pievērsta ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanai, kas ir viens no pīlāriem, uz kuriem balstās Eiropas ekonomikas, sociālā un vides stratēģija pēc 2020. gada;

2. atzīmē, ka vairāki rādītāji – IKP, ieguldījumi, darbvietu radīšana, nodarbinātības un ekonomiski aktīvā darbaspēka līmenis – liecina par Eiropas ekonomikas atlabšanu, lai arī pasaulē kopumā ir vērojama nenoteiktība; tomēr piekrīt Komisijai, ka nav iemesla justies apmierinātiem ar sasniegto, jo daudzos Eiropas reģionos joprojām ir pārmērīgi augsts bezdarba līmenis, un nepietiekami ieguldījumi vairākus gadus pēc kārtas (“ieguldījumu nepietiekamība”) smagi ietekmē Eiropas konkurētspēju un kohēziju;

3. pauž bažas par to, ka esošā nelīdzsvarotība ES un eurozonā rada nopietnu problēmu attiecībā uz izaugsmi un kohēziju un ka daudzos gadījumos ir apstājusies konverģence starp dalībvalstīm un arī atsevišķu dalībvalstu ietvaros; uzsver, ka atšķirības dalībvalstīs ir galvenais iemesls ekonomiskajām un sociālajām atšķirībām, kas ES aizvien pieaug, un izsaka nožēlu, ka minētās problēmas nav konstruktīvi izskatītas GIP;

4. uzsver, ka spēcīgs Eiropas sociālo tiesību pīlārs, kurā respektēti subsidiaritātes un proporcionalitātes principi, varētu ievērojami sekmēt sociālo standartu koordinēšanu un augšupēju konverģenci un stiprināt ES demokrātisko leģitimitāti;

5. aicina Komisiju izvirzīt priekšlikumu par tādām fiskālajām spējām eurozonai, kas ir pieejamas visām dalībvalstīm, un apvienot to ar budžeta ietekmes analīzi (3);

Investīciju atjaunota piesaiste

6. atzinīgi vērtē ESIF pirmā darbības gada rezultātus attiecībā uz ieguldījumu apjomu, ko tas spējis mobilizēt; tomēr pauž bažas par ESIF nenoteiktajiem rezultātiem attiecībā uz papildvērtību, par tā finansēto projektu nelīdzsvaroto ģeogrāfisko sadalījumu un par sīkas un pārredzamas informācijas trūkumu; norāda, ka šīm bažām pievienojas arī Revīzijas palāta (4) un tās minētas arī neatkarīgajā novērtējumā, ko publicējusi Komisija (5); uzsver, ka ESIF atbalstu vajadzētu būt tiesīgiem saņemt projektiem, kuru vērtība sasniedz EUR 10 miljonus, tā, lai vietējās un reģionālās pašvaldības vairāk izmantotu ESIF, tostarp ar ieguldījumu platformu starpniecību, un izsaka nožēlu, ka daudzām pašvaldībām vēl trūkst informācijas par ESIF; ir pārliecināta, ka Eiropas pusgada kontekstā prioritāte būtu piešķirama administratīvās rīcībspējas problēmām, kas bieži kavē VRP izmantot ESIF;

7. atzinīgi vērtē GIP iekļauto norādi uz to, ka ir šķēršļi investīcijām vietējā un reģionālajā līmenī; izsaka nožēlu, ka investīciju šķēršļu analīze, kas tika uzsākta 2016. gada Eiropas pusgadā un kurā RK sniegusi ieguldījumu, analizējot šādus šķēršļus teritoriālā līmenī (6), tomēr nav ņemta vērā 2017. gada GIP; uzskata, ka svarīgi ir atzīt pasākumu, kuru mērķis ir padziļināt vienoto tirgu, nozīmīgo lomu vispārējās investīciju vides uzlabošanā ES līmenī un investīciju šķēršļu likvidēšanā valstu, reģionālajā un vietējā līmenī;

8. uzsver ieguldījumu, kādu ESI fondi ir snieguši investīciju jomā, norādot, ka kohēzijas politikas programmās valstu līmenī ir iekļauts 61 ieteikums no konkrētai valstij adresētajiem ieteikumiem 2016. gadam; piekrīt, ka ESI fondus varētu izmantot apvienojumā ar ESIF, tomēr uzsver, ka ESI fondi ir ES galvenais investīciju instruments un ka tie ir paredzēti kohēzijas palielināšanai, kā noteikts Līgumos;

9. atzinīgi vērtē GIP iekļauto norādi uz to, ka globalizācijas sniegtās priekšrocības jāsadala taisnīgi un jāpalielina tirdzniecības politikas leģitimitāte; uzsver arī iedzīvotāju bažu pamatotību un to, ka jānodrošina Eiropas Savienības, kā arī dalībvalstu un reģionu parlamentu un valdību patstāvīgas rīcības iespējas un demokrātiskā rīcības brīvība un tādā veidā jāsaglabā arī to iedzīvotāju iespējas demokrātiski ietekmēt šo rīcību; uzskata, ka Komisijai sarunās par tirdzniecības nolīgumiem un slēdzot tirdzniecības nolīgumus stingrāk jāiestājas gan par Eiropas kvalitātes standartu, gan par dalībvalstu pieņemto noteikumu un standartu saglabāšanu arī tādās jomās kā vides aizsardzība, dzīvnieku labturība un klimata, datu, veselības un patērētāju aizsardzība, lai tirdzniecības nolīgumi varētu nodrošināt godīgu un pārredzamu rezultātu;

10. ir gandarīta, ka GIP ir atzīta loma, kāda reālās ekonomikas finansēšanas sekmēšanā ir skaidrām norādēm par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu publiskajam finansējumam infrastruktūrā; uzsver, ka lielākā daļa minētā finansējuma attiecas uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, un aicina Komisiju paplašināt vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu jomu, lai ņemtu vērā jaunās problēmas;

Strukturālo reformu īstenošana

11. norāda, ka strukturālās reformas ir galvenie faktori konkurētspējas palielināšanai, kas vairāk nekā jebkad ir vajadzīga, lai veicinātu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un nodarbinātību globālās tirdzniecības un konkurences kontekstā;

12. atzinīgi vērtē to, ka ir atzīta publiskā iepirkuma svarīgā loma konkurētspējas un inovācijas palielināšanā, un uzsver, ka lielu daļu publiskā iepirkuma veic vietējās un reģionālās pašvaldības; norāda, ka pasākumiem, kuru mērķis ir administratīvās rīcībspējas palielināšana nolūkā risināt jautājumus saistībā ar publisko iepirkumu, vajadzētu būt konkrēti vērstiem uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

13. uzsver, ka MVU, jaunuzņēmumi un uzņēmējdarbība būtu jāatbalsta, sekmējot to piekļuvi finansējumam, stimulējot ieguldījumus pētniecībā un izstrādē, samazinot administratīvo slogu un veltot īpaši lielu uzmanību labākam regulējumam; norāda, ka jānodrošina, lai MVU visās nozarēs, tai skaitā pakalpojumu sniedzēji, var piedalīties globālajās vērtību ķēdēs, piemēram, ar atbalstošas rūpniecības un regulatīvās politikas starpniecību;

14. uzsver, ka valsts pārvaldes administratīvās rīcībspējas trūkums visos līmeņos un jo īpaši vietējā un reģionālajā līmenī ir šķērslis strukturālo reformu īstenošanai un ka Komisijai vajadzētu izstrādāt vienotu stratēģisku dokumentu, ar ko koordinēt pārvaldes efektivitātes paaugstināšanai paredzētās ES finansētās tehniskās palīdzības visus virzienus, tostarp strukturālo reformu atbalsta programmu;

15. atzinīgi vērtē gada izaugsmes pētījumā iekļauto atsauci uz prioritāru atbalstu ieguldījumiem cilvēkkapitālā. RK jo īpaši uzsver gan to, ka ir svarīgi veicināt garantijas jauniešiem īstenošanu, gan arī aicinājumu turpināt apkarot jauniešu bezdarbu, kura līmenis daudzos reģionos un vietējās pašvaldībās joprojām ir augsts;

Ekspansīvas fiskālās politikas un atbildīgu publisko finanšu nodrošināšana

16. atzinīgi vērtē diskusijas par pozitīvu fiskālās politikas nostāju attiecībā uz eurozonu kopumā, kas neapšaubāmi ir jāapvieno ar strukturālo reformu īstenošanu;

17. uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir ieinteresētas ar Stabilitātes un izaugsmes paktu atļautā elastīguma pilnīgā izmantošanā; atkārtoti prasa, lai vietējo un reģionālo pašvaldību ESI fondu ietvaros veiktās investīcijas netiktu iekļautas deficīta un parāda griestu aprēķināšanā nevienā dalībvalstī;

18. uzsver, ka šajos kopējos centienos jānodrošina stabila valsts finanšu sistēma un valsts parāda ierobežojums visos pārvaldes līmeņos, norāda, ka, ņemot vērā ESAO principus par publisko ieguldījumu efektivitāti visos pārvaldes līmeņos, būtu jāuzlabo publisko izdevumu sadalījums; ir iesaistījusies šādu noteikumu izpildes pārbaudē; aicina Komisiju veikt pasākumus ar mērķi visā ES veicināt fiskālo decentralizāciju, kas, balstoties uz pieejamajiem faktiem, palīdzētu palielināt publiskā finansējuma efektivitāti;

Eiropas pusgada pārvaldības pilnveidošana

19. norāda, ka vairāk nekā puse no konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem attiecas uz strukturālajām reformām, ko var īstenot vienīgi partnerībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām; tādēļ uzsver, ka vietējo un reģionālo pašvaldību ierobežotā iesaistīšana ir viens no iemesliem Eiropas pusgada ekonomikas politikas koordinācijas neefektivitātei un finansiālās ieinteresētības trūkumam, kā to pierāda konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos norādīto strukturālo reformu īstenošanas pieticīgais līmenis;

20. atzinīgi vērtē to, ka par Eiropas pusgadu atbildīgās amatpersonas, ko Komisija norīkojusi uz dalībvalstīm, jau tagad dažās dalībvalstīs sadarbojas ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām. Šādai pieejai vajadzētu būt standartam visās dalībvalstīs;

21. izsaka nožēlu par to, ka GIP nav atzīta vietējo un reģionālo pašvaldību loma un ka konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos nav ņemts vērā tas, ka daudzās jomās ekskluzīva kompetence ir tieši reģionālajam līmenim; uzsver, ka komiteja gatavo atzinumu, ar ko ierosina Rīcības kodeksu vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalībai Eiropas pusgadā; atzinīgi vērtē atbalstu, ko šim priekšlikumam paudis Eiropas Parlaments; prasa, lai ES iestādes apspriestu minēto priekšlikumu, tiklīdz tas būs publicēts;

22. atzīmē, ka vairākām dalībvalstīm adresētajos ieteikumos rosināts veikt strukturālas reformas, kuru īstenošanai varētu būt vajadzīgs vairāk laika nekā viens gads, un tādēļ, vērtējot īstenošanu, panāktais progress, iespējams, tiek novērtēts pārāk zemu, un tas var maldināt un no pūliņu turpināšanas atturēt valsts līmeni un tam pakārtotos pārvaldes līmeņus; tādēļ rosina Komisiju un Padomi dalībvalstīm adresētos ieteikumus izstrādāt tā, lai godīgi un pārredzami tiktu novērtēts reformu īstenošanā panāktais progress;

23. uzdod komitejas priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Komisijai, Eiropas Parlamentam, Padomes prezidentvalstij Maltai un Eiropadomes priekšsēdētājam.

Briselē, 2017. gada 8. februārī Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs Markku MARKKULA

(1) COM(2016) 725 final.

(2) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2016-0416+0+DOC+PDF+V0//LV

(3) Sk. RK atzinuma projektu “Fiskālās spējas un automātiskie stabilizatori ekonomiskajā un monetārajā savienībā”, ziņotājs – Carl Fredrik Graf (PPE/SV), ECON-VI-018, paredzēts pieņemt RK 2017. gada februāra plenārsesijā.

(4) ECA, “ESIF: priekšlaicīgs priekšlikums pagarināt darbības termiņu un izvērst” (EFSI: an early proposal to extend and expand), atzinums Nr. 2/2016.

(5) https://ec.europa.eu/priorities/publications/independent-evaluation-investment-plan_en

(6) “7. RK uzraudzības ziņojums par stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu un Eiropas pusgadu” (7th CoR Monitoring Report on Europe 2020 and the European Semester), http://portal.cor.europa.eu/europe2020/pub/Documents/2016/7mp.pdf.