LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 164/65

Reģionu komitejas atzinums par tēmu Priekšlikums par Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido programmu “Kultūra 2007” (2007.-2013.g.)

(2005/C 164/08)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā priekšlikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido programmu “Kultūra 2007” (COM(2004)469 final — 2004/0150 (COD)),

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 15. jūlija lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta pirmo daļu apspriesties par minēto jautājumu,

ņemot vērā komitejas prezidenta 2004. gada 27. janvāra lēmumu dot norādījumu Kultūras un izglītības komisijai par atzinuma izstrādi minētajā jautājumā,

ņemot vērā Līguma par Konstitūciju Eiropas pojekta III-280. pantu,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Pilsoniskuma veicināšana: atbalsts Eiropas kultūrai un kultūru daudzveidībai ar jaunatnes, kultūras, audiovizuālo un pilsoniskās līdzdalības programmu starpniecību” (COM (2004) 154 final),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Mūsu kopīgās nākotnes veidošana — paplašinātās Eiropas Savienības politiskās problēmas un budžeta līdzekļi laika posmā no 2007. gada līdz 2013. gadam” (COM (2004) 101 final),

ņemot vērā komitejas atzinumu par “Priekšlikumu noteikt Kopienas rīcību pasākumā” Eiropas kultūras galvaspilsēta “laika posmā no 2005. gada līdz 2019. gadam” (CdR 393/2003 fin) (1),

ņemot vērā Kultūras un izglītības komisijas 2004. gada 7. decembrī pieņemto atzinumu CdR 259/2004 rev.1 (ziņojuma sniedzēja: Rosemary Butler , Velsas nacionālās sapulces (UK/PES) vēlētā locekle),

savā 2005. gada 23. un 24. februāra 58. plenārajā sesijā (23. februāra sēdē) ir vienprātīgi pieņēmusi šādu atzinumu.

1 Reģionu komitejas viedoklis

REĢIONU KOMITEJA

Vispārējas piezīmes

1.1 apstiprina Eiropas sadarbības programmas nozīmi un uzskata, ka tās politiskā relevance ir lielāka nekā jebkad sakarā ar pieaugošo vajadzību veicināt sapratni un toleranci gan Eiropas Savienībā, gan ar mūsu kaimiņiem;

1.2 piekrīt Komisijas priekšlikuma kopējai virzībai, jo īpaši programmas pielāgošanai trijiem visaptverošajiem mērķiem un trijiem darbības virzieniem. RK atzinīgi novērtē šo jauno struktūru, kam jāveicina saskaņotāka un mērķtiecīgāka programma, un atbalsta attālināšanos no sektorālās pieejas;

1.3 uzskata, ka Eiropas Komisijai jādara viss iespējamais, lai veicinātu starpnozaru projektus, un apgalvo, ka atlases kritērijiem jāatbalsta novatoriski, riskanti un eksperimentāli projekti ar nosacījumu, ka attiecīgais jauninājums ir relatīvs jēdziens un ir atkarīgs no vietējiem un reģionālajiem apstākļiem,

1.4 izsaka cerību, ka iepriekš minēto trīs darbības virzienu iekļaušana vienā programmā radīs šo minēto virzienu sinerģiju un paaugstinās programmas vienotību. RK lūdz nozares pārvaldības komiteju pārraudzīt šādas sinerģijas faktisko esamību;

1.5 atbalsta minētos trīs visaptverošos mērķus, kas ir programmas pamatā, proti, mākslinieku mobilitāti, mākslas darbu apriti un starpkultūru dialogu;

1.6 atzīst administratīvo, finansiālo/juridisko vienkāršošanu, kas ņem vērā kultūras jomas īpatnības, kā piemēram, vienkāršākas pieteikumu veidlapas, vienotas likmes nosakāmām budžeta pozīcijām, uzlabotu informāciju pieteikumu iesniedzējiem un ierobežotu finanšu pārbaudi organizācijām, kuras saņem nelielas dotācijas. RK tomēr izsaka nožēlu par to, ka minētie pilnveidojumi nav iekļauti pašā juridiskajā dokumentā, bet gan paskaidrojumā. Komiteja tāpat uzskata, ka minētais vienkāršošanas process jāturpina, piemērojot elastīgāku pieeju attiecībā uz finansēšanu natūrā un proporcionalitātes palielinājumu, sakarā ar ko birokrātiskās prasības projektu virzītājiem ir proporcionālas projekta budžeta apmēram;

1.7 atgādina, ka nelielām kultūras iestādēm parasti ir ierobežoti cilvēkresursi un finanšu resursi un ka tām ir daudz sarežģītāk izstrādāt pieteikumus finansējuma saņemšanai nekā to lielākajiem partneriem. Paturot prātā iepriekš minēto, komiteja pieprasa, lai par projekta sagatavošanas izmaksām būtu tiesības pretendēt uz finansējumu attiecīgās programmas ietvaros. Citiem vārdiem, dalībvalstu valsts iestādēm jāapsver iespēja nodibināt sēklas kapitāla fondu mazo uzņēmēju atbalstam priekšizpētes un piedāvājuma sagatavošanas posmā;

1.8 apstiprina, ka Komisijas priekšlikums varētu likt šķēršļus mazo uzņēmēju līdzdalībai un “neliela apjoma, bet augstas kvalitātes” projektiem. Nelielajiem uzņēmējiem jāsaņem atkārtots apliecinājums, ka attiecīgā programma ir tos iesaistoša, un viņi aktīvi jāmudina piedalīties;

1.9 uzsver, ka liels nav tas pats, kas augstas kvalitātes, radošs un novatorisks, un ka kritiskā masa ir atkarīga no ģeogrāfiskajiem nosacījumiem. Lauku apvidos ar zemu iedzīvotāju blīvumu neliela apjoma projektam var būt neapstrīdama kritiskā masa un ietekme;

1.10 atzīmē Komisijas nodomu nodrošināt, ka minētā jaunā programma papildina Eiropas Kopienas programmas jaunatnes, izglītības, sporta, informācijas tehnoloģijas u.c. jomās, bet vēlas zināt, kā programma tiks īstenota un kā šo mērķi kontrolēs. RK uzskata, ka jaunajās jaunatnes un mūžizglītības programmās (2007.-2013.g.) jāuzsver kultūras pasākumi;

1.11 atbalsta to, ka Līguma par Konstitūciju Eiropai projekta III-280. pantā ir noteikts, ka kultūras jomā Padomes koplēmuma procedūra ar kvalificēto balsu vairākumu attiecināma uz likumdošanas procedūru, lai pieņemtu eirolikumus un ietvarlikumus, ar ko ievieš veicināšanas pasākumus, neiekļaujot dalībvalstu normatīvo aktu saskaņošanu.

1.12 uzsver, ka kultūras daudzveidība ir viena no Eiropas Savienības noteicošajām iezīmēm un ka līdz ar desmit jauno dalībvalstu pievienošanos tā ir ievērojami paplašinājusies. RK tādēļ prasa pastiprināt dokumentā norādes uz šo pamatprincipu un aizstāv viedokli, ka programmā “Kultūra 2007” jāiekļauj kultūru un valodu daudzveidības visas vietējās, reģionālās un nacionālās izpausmes. Bez tam, lai atspoguļotu minēto daudzveidību dalībvalstīs un imigrācijas tendences, komiteja uzskata, ka programmā īpaša uzmanība pievēršama to projektu atbalstam, kuru mērķis ir pašas mazākumtautības vai mazākumtautību un lielo tautu kultūras plaisas novēršana, cenšoties vairot savstarpēju sapratni;

1.13 uzskata, ka programmai “Kultūra 2007” jānodrošina un jāveicina valodu daudzveidība, un pieprasa, lai dokumentā iekļautu norādi uz minēto mērķi atbilstoši Eiropas Konstitūcijas projekta 3. pantam un Eiropas Komisijas rīcības plānam attiecībā uz valodu mācīšanos un valodu daudzveidību;

1.14 ierosina pastiprināt norādi uz vietējo un reģionālo varas iestāžu izšķirošo lomu kultūras veicināšanā un popularizēšanā savās kopienās un prasa, lai programma “Kultūra 2007” veicinātu reģionālo un vietējo varas iestāžu līdzdalību minētajā programmā. Pasākumi jākoncentrē nevis uz svarīgiem, liela mēroga projektiem, bet gan uz vietēja un reģionāla mēroga projektiem;

1.15 atbalsta programmai “Kultūra 2007” iecerēto budžetu, kas ir pieaudzis salīdzinājumā ar programmas “Kultūra 2000” budžetu. Ņemot vērā plašākas debates par ES finansējumu laika posmam no 2007. gada līdz 2013. gadam, RK izsaka cerību, kas tiks rasts pieņemams kompromiss. Tā jo īpaši izsaka paļāvību, ka galīgajā lēmumā par finanšu plāniem tiks saglabāts pietiekams finansējuma apjoms Eiropas sadarbībai kultūras jomā. Tas ir svarīgi, jo līdz ar desmit jauno dalībvalstu pievienošanos ES iedzīvotāju skaits ir pieaudzis par 20 %, kā arī ievērojot pašas programmas centienus;

1.16 gribētu, ka jaunā programma uzsver sociālekonomisko ieguvumu, ko kultūra var nodrošināt, jo īpaši to, kā kultūra var palīdzēt ES Lisabonas mērķu sasniegšanas veicināšanā. Piemēram, komiteja uzskata, ka programmā jāuzsver kultūras pieejamības vienlīdzība tā, lai programma nekļūtu elitāra, kā arī jāuzsver reģenerācijas un teritoriālās kohēzijas ieguvums, ko var sniegt kultūra;

1.17 apšauba to, vai ir iespējas pastiprināt Eiropas Kopienas un dalībvalstu politikas kultūras jomā savstarpēju koordināciju, vienlaicīgi ievērojot subsidiaritātes principu, lai maksimāli palielinātu Eiropas Kopienas kultūras programmas katras dotācijas efektivitāti;

1.18 izsaka bažas attiecībā uz Komisijas priekšlikumiem par projektu ilgumu, koporganizatoru skaita palielināšanos un robežvērtības noteikumiem. Komiteja uzskata, ka kvalitātei un elastīgumam jābūt galvenajiem kultūras programmas elementiem pretstatā mehāniskas atlases kritērijiem un neelastīgiem noteikumiem;

Sīkas piezīmes

Sadarbības kontaktpunkti

1.19 prasa precizēt, kā Kopienas finansējuma samazinājums ietekmēs atbalstu sadarbības kontaktpunktiem;

1.20 izsaka šaubas par to, vai ir reāli sagaidāms, ka visi sadarbības kontaktpunkti kļūs pastāvīgi un finansiāli neatkarīgi pēc tam, kad Eiropas Kopienas dotācija izbeigsies;

Pētījumi un analīze

1.21 atbalsta priekšlikumu piešķirt 8,56 miljonus euro pētījumiem un analīzei, jo ir vajadzīga pamatotāka informācija par kultūras nozari Eiropā vispār un jo īpaši par Eiropas sadarbību kultūras jomā. Pamatrādītāju izstrāde arī palīdzētu vietējām un reģionālajām varas iestādēm salīdzinoši novērtēt savu darbību, lai sniegtu precīzāku informāciju par veiksmīgu politiku nozarē, kā arī lai pārņemtu šādu politiku. Pamatrādītāju izstrāde palīdzētu arī vietējām un reģionālajām varas iestādēm salīdzinoši novērtēt savu darbību, lai nodrošinātu labāku informētību par sekmīgu politiku kultūras nozarē un, iespējams, pārņemtu šādu politiku.

Informācijas iegūšana un izplatīšana

1.22 pieprasa pamatot 3,43 miljonu euro piešķiršanu nozares Interneta portāla vajadzībām, tādēļ ka Eiropas Kultūras laboratorijas četru gadu eksperimentālā projekta, kura mērķis ir izveidot šādu Interneta portālu, izmaksas provizoriski ir aprēķinātas 1,5 miljonu euro apmērā. Turklāt RK atzīmē, ka kultūras portāls Internetā jau ir izveidots

1.23 iesaka attiecībā uz atbalstu “ar deportācijām saistīto galveno objektu un arhīvu saglabāšanas un piemiņas saglabāšanas darbībai” (otrais darbības virziens) iekļaut minētajā darbībā bijušās Padomju Savienības totalitārā režīma pastrādāto zvērību piemiņas vietu aizsardzību.

8. pants. Īstenošana

1.24 atgādina pamatīgo darbu, ko Komisija veica, lai uzlabotu programmas “Kultūra 2000” darbību, piemēram, lai novērstu kavēšanos, izsludinot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, kas ir problēma, kura vajā pašreizējo programmu no pašiem pirmsākumiem. Programmas darbības turpmākai uzlabošanai komiteja pieprasa arī to, ka Komisijai jāturpina darbs, lai nodrošinātu dotāciju ātru izmaksu, tādējādi samazinot kultūras darbinieku problēmas saistībā ar naudas plūsmu, kā arī, lai tos projektu virzītājus, kuru projekti nav izraudzīti, pienācīgi informētu par noraidīšanas iemesliem;

1.25 prasa apsvērt jautājumu, lai nodrošinātu žūrijas locekļu kompetences un izvērtējamo projektu vislabāko atbilstību, nodrošinot šādā veidā efektīvu un pārliecinošu novērtējumu, kas ir jo sevišķi svarīgs, attālinoties no sektorālās pieejas. Attiecībā uz starpnozaru projektiem atsevišķu projektu izvērtēšanai var būt vajadzīgi vairāki eksperti;

10. pants. Kultūras kontaktpunkti

1.26 atbalsta kultūras kontaktpunktu darba pilnveidošanu, lai veicinātu labākās prakses un sadarbības apmaiņu;

11. pants. Finanšu noteikumi

1.27 uzskata, ka jaunās programmas sākuma posmā pārvaldības komitejai jādara viss iespējamais, lai veicinātu jauno dalībvalstu kultūras darbinieku iesaisti, ieskaitot reģionālās un vietējās varas iestādes. Piemēram, RK uzskata, ka programmas pirmajos divos darbības gados obligāto finansiālo ieguldījumu 5 % apmērā varētu samazināt uz pusi līdz 2,5 %, jo 5 % ieguldījums jaunajās dalībvalstīs reāli nozīmēs vairāk nekā “vecajās” dalībvalstīs, ņemot vērā to, ka minētajās jaunajās dalībvalstīs vidējie ienākumi ir zemāki. Noteikums par 2,5 % ieguldījumu jāpiemēro arī tam jaunajām dalībvalstīm, kas pievienosies ES pēc programmas darbības uzsākšanas, un tā piemērošana jāpaplašina, ja jauno dalībvalstu līdzdalības līmenis būs zems;

13. pants. Pārraudzība un novērtēšana

1.28 uzskata, ka novērtēšanas procesā jāiekļauj projekta virzītāju un saņēmēju atsauksmes, piemēram, ar kultūras kontaktpunktu starpniecību;

1.29 ierosina, ka programma “Kultūra 2007” jānovērtē salīdzinājumā ar lēmumā noteiktajiem mērķiem, lai nodrošinātu minēto mērķu sasniegšanu un radītu datu bāzi turpmāko kultūras programmu izstrādei;

II pielikums. Programmas pārvaldība

1.30 izsaka bažas par to, ka līdzekļu apvienošana vienā kopējā “megatipa” izpildaģentūrā, ko izmanto arī citām Eiropas Kopienas finansētām programmām, kā, piemēram, jaunatnes un mūžizglītības programmām, varētu izraisīt kompetences un specializēto zināšanu, kā arī sensitivitātes zudumu saistībā ar kultūras nozari, no kura visiem spēkiem jāizvairās;

2 Reģionu komitejas ieteikumi

1. ieteikums

Preambulas 2. “tā kā”

Komisijas ierosinātais teksts RK ierosinātais grozījums Kultūrai Eiropas Savienībā vajadzētu uzlabot tās ārējo saskatāmību, veicinot kultūru atšķirību un šo kultūru kopīgās dimensijas. Kultūrai Eiropas Savienībā vajadzētu uzlabot tās ārējo saskatāmību, veicinot kultūru atšķirību jāuzlabo tās ārējā saskatāmība, veicinot kultūru daudzveidību un šo kultūru kopīgās dimensijas. Īpaša uzmanība veltāma Eiropas mazo kultūru un mazāk izplatīto valodu stāvokļa aizsardzībai.

Pamatojums

Norāde uz Eiropas mazāko kultūru un retāk lietoto valodu stāvokļa aizsardzību jāiekļauj programmas “Kultūra 2007” lēmuma dokumentā tāpat kā programmas “Kultūra 2000” lēmumā. Minētās norādes neiekļaušana ir negatīva informācija mazo kopienu projektu virzītājiem, kam, tieši otrādi, nepieciešama norāde, ka jaunā programma ir viņiem pieejama.

2. ieteikums

13. punkts

Komisijas piedāvātais teksts

Jāturpina Eiropas Savienības iesāktās darbības iepriekš minētā lēmuma Nr. 792/2004/EK izpratnē, lai nodrošinātu Eiropas un starptautiska līmeņa aizsardzība vēsturiskiem pieminekļiem no nacistu koncentrācijas nometņu atrašanās vietām.

Atzinuma projekts RK grozījumi Jāturpina Eiropas Savienības ieuzsāktās darbības iepriekš minētā lēmuma Nr. 792/2004/EK izpratnē izpildei, lai nodrošinātu Eiropas un starptautiska līmeņa aizsardzību vēsturiskiem pieminekļiem no nacistu koncentrācijas nometņu atrašanās vietām kā vēstures pieminekļiem. Jānodrošina, ka programmai var brīvi pievienot projektus, kas saistīti ar deportācijām, koncentrācijas nometnēm un padomju totalitārā režīma upuru piemiņu.

Pamatojums

Ierosinātais preambulas 13. punkta formulējums pamatojas uz izpratni, ka jāatbalsta arī tie pasākumi, kas attiecas uz to galveno objektu un arhīvu saglabāšanu un piemiņas saglabāšanu, kuri saistīti ar deportācijām, bijušajām koncentrācijas nometnēm, kā arī pasākumi padomju totalitārā režīma upuru piemiņai. Ņemot vērā Eiropas vēsturi II pasaules kara laikā un tā sekas, programmā nebūtu jāuzsver tikai nacistu izveidoto koncentrācijas nometņu un ar to upuru deportācijām un piemiņu saistīto arhīvu saglabāšana un aizsardzība, bet jāatbalsta ari pasākumi, kas saistīti ar padomju totalitāro režīmu, kas spēcīgi ietekmēja Austrumeiropas valstis un tautas. Latvijas vēsturnieki ir pierādījuši, ka padomju režīms bija totalitārs, ka tas ir spēcīgi ietekmējis to Eiropas valstu daļu, ko tajā laikā sauca par “sociālistisko bloku”, un ka tas nebija mazāk postošs par nacistu totalitāro režīmu.

Jāatzīmē arī tas, ka bijušās koncentrācijas nometnes padomju totalitārā režīma sistēmā jāsaprot kā piespiedu darba nometnes un ir pielīdzināmas nacistu režīma nometnēm. Tādēļ arī tās ir saglabājamas kā vēstures pieminekļi.

3. ieteikums

3. panta 1. punkts

Komisijas ierosinātais teksts RK ierosinātais grozījums Programmas galvenais mērķis ir izveidot Eiropas iedzīvotājiem kopīgu kultūras telpu, attīstot kultūru sadarbību autoru, kultūras darbinieku un programmas dalībvalstu kultūras institūciju starpā, lai veicinātu Eiropas pilsonības izveidi. Programmas galvenais mērķis ir izveidot Eiropas iedzīvotājiem kopīgu kultūras telpu, attīstot kultūru sadarbību autoru, kultūras darbinieku un programmas dalībvalstu kultūras institūciju starpā radošo darbinieku, kultūras darbinieku, kultūras iestāžu, kā arī programmas dalībvalstu reģionālo un vietējo varas iestāžu sadarbību kultūras jomā, lai veicinātu Eiropas pilsonības pilsoniskuma izveidi un valodu un kultūru daudzveidību.

Pamatojums

Norādes uz vietējām un reģionālajām varas iestādēm iekļaujamas, kā izklāstīts iepriekš, ievērojot to lomu attiecīgo kopienu kultūras attīstības veicināšanā ar, piemēram, festivālu, kultūras mantojuma saglabāšanas, mākslas darbu aizsargpasākumu un sadarbības ar kultūras darbiniekiem starpniecību.

Bez tam lēmumā par programmu “Kultūra 2007” jāpastiprina norādes uz Eiropas Savienības dubulto mērķi attiecībā uz kultūras un valodu daudzveidību. Tas palīdzētu vēlreiz pārliecināt retāk lietotu, reģionālu vai mazākumtautību valodu kopienu projektu virzītājus par to, ka programmas “Kultūra 2007” mērķis ir integrēt minēto kopienu izvirzītos projektus galvenajās finansētajās programmās.

4. ieteikums

4. panta 1 (b) punkts

Komisijas piedāvātais teksts

4.panta 1.(b) punkts

Atbalsts aktīvajām Eiropas līmeņa iestādēm kultūras jomā, aizsardzība un piemiņas nodrošināšana deportāciju galvenajām vietām un arhīviem, ko simbolizē pieminekļi, kas atrodas seno nometņu atrašanās vietās, mocekļu un daudzu civiliedzīvotāju nogalināšanas vietās, kā arī bojā gājušo piemiņas nodrošināšana

Atzinuma projekts RK grozījumi Atbalsts aktīvajām Eiropas līmeņa iestādēm kultūras jomā, aizsardzība un piemiņas nodrošināšana deportāciju galvenajām vietām un arhīviem, ko simbolizē pieminekļi, kas atrodas seno nometņu atrašanās vietās, mocekļu un daudzu civiliedzīvotāju nogalināšanas vietās, kā arī bojā gājušo piemiņas nodrošināšana. Atbalsts struktūrām, kas Eiropas līmenī aktīvi darbojas kultūras jomā, un pasākumiem to galveno objektu un arhīvu saglabāšanai un piemiņas saglabāšanai, kuri saistīti ar deportācijām, ko simbolizē memoriāli, kuri uzcelti bijušo koncentrācijas nometņu vietās un citās cilvēku mocīšanas un iznīcināšanas vietās, kā arī upuru piemiņas saglabāšanai., lai iemūžinātu cilvēku masveida iznīcināšanas, nomocīšanas un deportāciju upuru piemiņu, kā arī saglabātu galvenos objektus, memoriālus, ieskaitot bijušās koncentrācijas nometnes, dokumentētu minētos notikumus, lai saglabātu upuru piemiņu.

Pamatojums

Mēs atzīstam, ka, ierosinot iekļaut padomju totalitārā režīma upuru piemiņas saglabāšanu Eiropas kopīgajā vēsturiskajā atmiņā, mēs paplašinām Eiropas strukturēto un vienprātīgi pieņemto vēstures izpratni un ka šāda iniciatīva ir politiski “delikāta”. Šāda priekšlikuma loģiskais pamatojums izriet no mūsu pārliecības, ka politiski “delikātu” vai riskantu tematu ignorēšana ievērojami mazinātu uzticēšanos Eiropas Savienībai, jo īpaši to pilsoņu acīs, kuriem minētie temati un to piemiņa ir nesena un sāpīga realitāte.

Grūti ir ignorēt arī to, ka Otrā pasaules kara un tā seku vēsturiskā patiesība ir acīmredzams un nepārprotams stāsts par daudzu cilvēku likteņiem, ko iznīcināja padomju terors tajās valstīs, kuras tagad ir Eiropas Savienības jaunās dalībvalstis.

5. ieteikums

4. panta 3. punkts — jauns

Komisijas ierosinātais teksts RK ierosinātais grozījums Kultūras darbinieki neierobežoti var ierosināt nozares un starpnozaru projektus atbilstoši savām interesēm un centieniem, ciktāl šādi projekti ir virzīti vismaz uz diviem no iepriekš minētajiem mērķiem. Tādēļ nevienu kultūras vai mākslinieciskas darbības aspektu neizslēgs a priori.

Pamatojums

Juridiskajā dokumentā jānosaka, ka visas nozares ir tiesīgas pretendēt uz projektu iesniegšanu. Svarīgi, lai lēmuma teksts būtu pēc iespējas skaidrs, vienkāršs un nepārprotams, lai nodrošinātu, ka visi iespējamie projektu virzītāji saprot dokumentu un apzinās, ka, piemēram, par literāriem tulkojumiem varēs pretendēt uz atbalstu programmas “Kultūra 2007” ietvaros.

6. ieteikums

Pielikums (I daļas 1.1 punkts) — virsraksta grozījums

Komisijas ierosinātais teksts RK ierosinātais grozījums 1.1. Sadarbības poli 1.1. Sadarbības poli Jaunrades centri

Pamatojums

Nosaukums “sadarbības poli” (kontaktpunkti) jāgroza, jo tas ir pārāk līdzīgs nosaukumam “kultūras kontaktpunkti” un var būt maldinošs. Ieteikums “jaunrades centri” koncentrēti raksturo minētās darbības virziena mērķi. Vārds “sadarbības” ir lieks, jo visiem projektiem, ko finansē saskaņā ar Eiropas Kultūras sadarbības programmu, jābūt sadarbības projektiem.

7. ieteikums

Pielikums (I daļas 1.1 punkta otrā daļa)

Komisijas ierosinātais teksts RK ierosinātais grozījums Lai sasniegtu kopējo mērķi, katru polu veido vismaz 6 darbinieki 6 dažādās programmas dalībvalstīs, tos grupējot vienā vai vairākos sektoros, transsektorālos vai sektorālos vairākgadu projektos vai darbībās. Lai sasniegtu kopējo mērķi, Katrā kontaktpunktā ir vismaz seši pieci darbinieki no sešām piecām dažādām programmas dalībvalstīm, un tajā ir apvienoti vienas vai vairāku nozaru darbinieki, kas iesaistīti dažādos nozares vai starpnozaru vairākgadu pasākumos vai projektos, kuriem tomēr ir kopīgs mērķis tos grupējot vienā vai vairākos sektoros, transsektorālos vai sektorālos vairākgadu projektos vai darbībās.

Pamatojums

Pieci koporganizatori skaidri pierāda Eiropas pievienoto vērtību un projekta virzītājiem, sākot no 2007. gada, nav jāprasa seši koporganizatori. Nozīme ir projekta kopējā darba saistībām un paša projekta kvalitātei.

8. ieteikums

Pielikums (I daļas 1.1 punkta trešā daļa)

Komisijas ierosinātais teksts RK ierosinātais grozījums Katrā polā tiek izstrādātas vairākas strukturētas, vairākgadu darbības kultūras jomā. Katrā polā tiek izstrādātas vairākas strukturētas, vairākgadu darbības kultūras jomā. Paredzēts, ka katrs kontaktpunkts veiks vairākus strukturētus vairākgadu pasākumus kultūras jomā un darbosies kā starpniekorganizācija dotācijas saņemšanā.

Pamatojums

“Sadarbības kontaktpunktiem” jāatļauj darboties kā starpniekorganizācijām dotācijas saņemšanā. Šādā veidā sadarbības kontaktpunkti, samazinot birokrātiskas procedūras, varētu nodrošināt operatīvu finansējumu nelieliem/novatoriskiem sadarbības projektiem kultūras jomā. Minētā sistēma ir labi darbojusies saistībā ar struktūrfondiem, un tā jāatkārto programmas “Kultūra 2007” ietvaros.

9. ieteikums

Pielikums (I daļas 1.1 punkta sestā daļa)

Komisijas ierosinātais teksts RK ierosinātais grozījums Kopienas atbalsts nedrīkst pārsniegt 50 % no konkrētā projekta budžeta un tas tiek pakāpeniski samazināts. Tas nedrīkst būt lielāks par 500 000euro gadā. Atbalsts tiek sniegts 5 gadus. Kopienas atbalsts nedrīkst pārsniegt 50 % no konkrētā projekta budžeta un tas tiek pakāpeniski samazināts un to pakāpeniski samazina. Tas nedrīkst būt lielāks par pārsniegt 500 000eiro euro gadā. Atbalstu piešķir ne mazāk kā uz trim un ne vairāk kā uz pieciem gadiem.

Pamatojums

Attiecībā uz projekta ilgumu jāpieļauj lielāka elastība, tā kā ne visi projektu virzītāji gribēs vai ne visiem vajadzēs virzīt piecu gadu projektu. Turklāt paredzams, ka daudziem dalībniekiem būs grūtības atrast līdzfinansējumu visam piecu gadu laika posmam.

10. ieteikums

Pielikums (I daļas 1.2 punkts) — virsraksta grozījums

Komisijas ierosinātais teksts RK ierosinātais grozījums 1.2. Sadarbības darbības 1.2. Sadarbības darbības Radoši pasākumi

Pamatojums

Nosaukums “sadarbības darbības” ir ar pārāk tehnisku ievirzi, turpretī “radoši pasākumi” uzsver to, ka projektu atlasē prioritāte būs jaunradei.

11. ieteikums

Pielikums (I daļas 1.2 punkta otrā daļa)

Komisijas ierosinātais teksts RK ierosinātais grozījums Katra darbība tiek iecerēta un īstenota partnerībā ar vismaz 4 kultūras pakalpojumu sniedzējiem 3 dažādās dalībvalstīs, lai šie sniedzēji pārstāvētu vienu vai vairākus sektorus. Katra darbība tiek iecerēta un īstenota partnerībā ar vismaz 4 kultūras pakalpojumu Katrs pasākums jāplāno un jāīsteno partnerībā vismaz ar trijiem kultūras pakalpojumu sniedzējiem trīs dažādās dalībvalstīs iesaistītajās valstīs, lai šie sniedzēji pārstāvētu vienu vai vairākus sektorus neatkarīgi no tā vai minētie pakalpojumu sniedzēji pārstāv vienu vai vairākas nozares.

Pamatojums

Trīs koporganizatori uzskatāmi parāda Eiropas pievienoto vērtību. Kā minēts iepriekš saistībā ar Eiropas sadarbības kontaktpunktiem, projekti jāizvērtē atbilstoši to patiesajai kvalitātei, nevis piemērojot mehāniskus atlases kritērijus.

12. ieteikums

Pielikums (I daļas 1.2 punkta ceturtā daļa)

Komisijas ierosinātais teksts RK ierosinātais grozījums Kopienas atbalsts nedrīkst pārsniegt 50 % no konkrētā projekta budžeta, Tas nedrīkst būt mazāks par 60 000euro, ne arī augstāks par 200 000euiro gadā. Maksimālais atbalsta sniegšanas ilgums ir divpadsmit mēneši. Kopienas atbalsts nedrīkst pārsniegt 50 % no konkrētā projekta budžeta, Tas nedrīkst būt mazāks par 60 000 eirām, ne arī lielāks par 200 000euro gadā. Maksimālais atbalsta sniegšanas ilgums ir divpadsmit mēneši Atbalstu piešķir ne mazāk kā uz 12 mēnešiem, bet ne ilgāk kā 24 mēnešus.

Pamatojums

Attiecībā uz Eiropas Kopienas atbalsta minimālo apjomu (EUR 60 000 gadā, kas nozīmē, ka projekta obligātais apjoms ir EUR 120 000 gadā) jāpiemēro lielāka elastība, tā kā dažiem projektiem varbūt nevajag, bet daži nespēj absorbēt minēto summu, tomēr tiem ir ietekme un kritiskā masa.

Bez tam projektu darbības ilgums jāpieļauj līdz diviem gadiem, padarot programmu elastīgāku un projektu virzītājiem lietotājdraudzīgu.

13. ieteikums

Pielikums (I daļas 1.3 punkta ceturtā daļa)

Komisijas ierosinātais teksts RK ierosinātais grozījums Ievērojams atbalsts tiks piešķirts arī “Eiropas kultūras galvaspilsētu” ietvaros, lai atbalstītu darbības, kas nodrošina Eiropas pamanāmību un Eiropas kultūru sadarbību. Šajā sakarā Ievērojams atbalsts 90 % īpašo darbību virziena budžeta tiks piešķirts piešķirs arī pasākumam “Eiropas kultūras galvaspilsēta”, lai atbalstītu darbības, kas nodrošina Eiropas pamanāmību palīdzētu īstenot pasākumus, kuros uzsvērta Eiropas pārredzamība un Eiropas kultūru sadarbību kultūras sadarbība.

Pamatojums

Īpašo darbību virzieniem jākoncentrējas uz iniciatīvu par Eiropas kultūras galvaspilsētu. Eiropas Kopienas finansējums pasākumam “Eiropas kultūras galvaspilsēta” jāpalielina, tā kā no 2009. gada ir paredzami divi pasākumi “Eiropas kultūras galvaspilsēta” gadā, lai atspoguļotu neseno ES paplašināšanu. Palielinātais finansējums izmantojams, piemēram, lai palīdzētu pilsētu varas iestādēm un kultūras darbiniekiem sadarboties ar partneriem citās dalībvalstīs, tādējādi veicinot transnacionālo mobilitāti un starpkultūru dialogu. Turklāt 90 % īpašo darbību budžeta piešķiršana pasākumam “Eiropas kultūras galvaspilsēta” paaugstina minētā darbības virziena, kas agrāk ir kritizēts kā neskaidrs, pārredzamību. Atlikušie 10 % jāizmanto godalgām, kā, piemēram, Europa Nostra godalga un Eiropas Savienības godalga mūsdienu arhitektūrā (Mies van der Rohe godalga).

14. ieteikums

5. panta 2. punkts

Komisijas ierosinātais teksts RK ierosinātais grozījums Programma ir vērsta arī uz sadarbību ar citām trešām valstīm, kas ir noslēgušas asociācijas vai sadarbības nolīgumus ar Eiropas Kopienu, kas ietver kultūras klauzulas, pamatojoties uz papildus asignējumu un specifiskajām modalitātēm, kas jāpieņem. Programma ir vērsta arī uz sadarbību ar citām trešām valstīm, kas ir noslēgušas asociācijas vai sadarbības nolīgumus ar Eiropas Kopienu, kas ietver kultūras klauzulas, pamatojoties uz papildus asignējumu un specifiskajām modalitātēm, kas jāpieņem saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku prioritāti piešķirot tuvākajiem kaimiņiem.

Pamatojums

Prioritāte programmā jāpiešķir valstīm, kas ir iekļautas Eiropas kaimiņattiecību politikā. Civilizāciju dialoga un kultūru, reliģiju un tradīciju priekšstatu brīvas savstarpējas apmaiņas nozīmi nav iespējams novērtēt par augstu. Kopīgi projekti kultūras jomā var palīdzēt sasniegt Eiropas kaimiņattiecību politikas galvenos mērķu, kas ietver tautu saikni un kultūras, vēstures, nostāju un vērtību savstarpēju izpratni, tādējādi likvidējot izkropļotus priekšstatus.

15. ieteikums

9. panta 1. punkts

Komisijas ierosinātais teksts RK ierosinātais grozījums Komisijai palīdz komiteja, ko veido dalībvalstu pārstāvji, Komisijas pārstāvja vadībā. Komisijai palīdz komiteja, ko veido dalībvalstu pārstāvji, Komisijas pārstāvja vadībā kurā ir dalībvalstu pārstāvji, Reģionu komitejas pārstāvis un kuru vada Komisijas pārstāvis.

Pamatojums

Tā kā daudzās valstīs kultūras politika ir vietējo iestāžu kompetencē, Reģionu komitejai jābūt pilnvarotai iecelt komitejā vienu savu pārstāvi. Turklāt dalībvalstu delegācijās komitejā attiecīgā gadījumā jāiekļauj vietējie un reģionālie pārstāvji.

16. ieteikums

10. panta 1. punkts

Komisijas piedāvātais teksts

Saskaņā ar (EK, Euratom) Regulas Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 3. punktu kultūras kontaktpunkti, tādi, kādi noteikti pielikuma 1.3.3. punktā darbojas kā valsts līmeņa programmas izpildiestādes informācijas apmaiņai.

Atzinuma projekts RK grozījumi Saskaņā ar (EK, Euratom) Regulas Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 3. punktu kultūras kontaktpunkti, tādi, kādi kas noteikti pielikuma 1.3.3. punktā, darbojas kā valsts līmeņa programmas izpildiestādes informācijas apmaiņai .īstenotājas struktūras, lai izplatītu informāciju par programmu gan valsts, gan vietējā mērogā.

Pamatojums

Šis grozījums atbilst 14. ieteikumam. Kultūras kontaktpunktiem jābūt spējīgiem darboties arī reģionālā līmenī, lai vieglāk varētu sasniegt kultūras darbiniekus un pielāgoties viņu specifiskajām īpašībām. Tādēļ jāatvieglo vietējām vai reģionālajām varas iestādēm vai to delegācijām kultūras kontaktpunktu izveide, kam vienmēr jānotiek brīvprātīgi.

17. ieteikums

10. panta 2. punkts

Komisijas ierosinātais teksts RK ierosinātais grozījums 2. Kultūras punkti atbilst šādām prasībām: 2. Kultūras punkti atbilst šādām prasībām Kultūras kontaktpunktiem jāievēro šādi kritēriji: — atbilstošs kvalificētu darbinieku skaits saskaņā ar to uzdevumiem un valodas zināšanām, kas atbilstošas darbam internacionālās sadarbības vidē, — jānodrošina atbilstošs kvalificētu tādu darbinieku skaits, saskaņā ar to uzdevumiem un valodas zināšanām, kas atbilstošas darbam internacionālās sadarbības vidē, kuru profesionālais statuss un valodu zināšanas atbilst darbam starptautiskās sadarbības vidē, — atbilstošas infrastruktūras jo īpaši saistībā ar informātikas iekārtām un saziņas līdzekļiem, — jānodrošina atbilstoša infrastruktūra, jo īpaši saistībā ar informātikas iekārtām un saziņas līdzekļiem attiecībā uz informācijas un komunikācijas tehnoloģijām, — darbība administratīvā kontekstā, lai atbilstoši izpildītu savus uzdevumus un izvairītos no jebkādiem interešu konfliktiem. — darbība administratīvā kontekstā, lai atbilstoši izpildītu savus uzdevumus jānodrošina tāda administratīvā darbība, kas ļauj apmierinoši izpildīt paredzētos uzdevumus, piemēram, attiecīgā gadījumā kultūras kontaktpunktiem jādarbojas vietējā līmenī, kā arī ļauj izvairīties no jebkādiem interešu konfliktiem.

Pamatojums

Kultūras kontaktpunkti attiecīgā gadījumā jāmudina darboties vietējā līmenī, lai būtu tuvāk pilsoņiem un vietēja mēroga kultūras darbiniekiem. Francijas kultūras kontaktpunkta piemērotā “reģionālo polu” sistēma ir labas prakses piemērs, kas reproducējams pārējās dalībvalstīs.

18. ieteikums

12. panta d) apakšpunkts — jauns

Komisijas ierosinātais teksts RK ierosinātais grozījums d) veicinot ES valodu daudzveidību.

Pamatojums

Iepriekš minēto iemeslu (1. un 2. ieteikums) dēļ šajā dokumentā jāpastiprina norādes uz valodu daudzveidības mērķi.

19. ieteikums

V pielikums. KOPĒJĀ BUDŽETA SADALE

1. daļa

Komisijas ierosinātais teksts RK ierosinātais grozījums Programmas kopējā gada budžeta sadalījuma norāde Programmas kopējā gada budžeta sadalījuma norāde sadale Budžeta procenti Budžeta procenti 1 Daļa (atbalsts projektiem) Aptuveni 77 % — sadarbības poli — aptuveni 36 % — sadarbības pasākumi — aptuveni 24 % — īpašās darbības — aptuveni 17 % 1. daļa (atbalsts projektiem) Aptuveni 77 % — sadarbības poli kontaktpunkti– aptuveni 36 % 30 % — sadarbības pasākumi — aptuveni 24 % 30 % — īpašās darbības — aptuveni 17 %

Pamatojums

Sadarbības kontaktpunktiem un sadarbības pasākumiem jāiedala pa 30 % no kopējā budžeta pretstatā paredzētajiem 36 % un 24 % attiecīgi. Komiteja uzskata, ka pašreizējā sadale varētu diskriminēt nelielos dalībniekus, kas bieži ir ar viseksperimentālāko un novatoriskāko ievirzi, tādēļ, ka viņiem ir mazākas iespējas nekā lielajiem dalībniekiem nodrošināt saskaņotu finansējumu pieciem gadiem un zemāka spēja veikt nepieciešamo plašo darbu attīstības jomā.

20. ieteikums

Pielikums 2.2

Komisijas piedāvātais teksts

Pielikums 2.2

Atbalstīti tiek arī pasākumi, lai aizsargātu un nodrošinātu piemiņu galvenajām deportāciju vietām un arhīviem, ko simbolizē pieminekļi, kas atrodas senajās koncentrācijas nometnēs un citās vietās, kur nogalināti civiliedzīvotāji, kā arī lai nodrošinātu bojā gājušo piemiņu šajās vietās.

Atzinuma projekts RK grozījumi Atbalstīti tiek arī pasākumi, lai aizsargātu un nodrošinātu piemiņu galvenajām deportāciju vietām un arhīviem, ko simbolizē pieminekļi, kas atrodas senajās bijušajās koncentrācijas nometnēs un citās vietās, kur nogalināti civiliedzīvotāji,lai iemūžinātu cilvēku masveida iznīcināšanas, nomocīšanas un deportāciju upuru piemiņu, kā arī saglabātu galvenos objektus, memoriālus, ieskaitot bijušās koncentrācijas nometnes, dokumentētu minētos notikumus, lai saglabātu upuru piemiņu, kā arī lai nodrošinātu bojā gājušo piemiņu šajās vietās.

Pamatojums

Mēs atzīstam, ka, ierosinot iekļaut padomju totalitārā režīma upuru piemiņas saglabāšanu Eiropas kopīgajā vēsturiskajā atmiņā, mēs paplašinām Eiropas strukturēto un vienprātīgi pieņemto vēstures izpratni un ka šāda iniciatīva ir politiski “delikāta”. Šāda priekšlikuma loģiskais pamatojums izriet no mūsu pārliecības, ka politiski “delikātu” vai riskantu tematu ignorēšana ievērojami mazinātu uzticēšanos Eiropas Savienībai, jo īpaši to pilsoņu acīs, kuriem minētie temati un to piemiņa ir nesena un sāpīga realitāte.

Grūti ir ignorēt arī to, ka Otrā pasaules kara un tā seku vēsturiskā patiesība ir acīmredzams un nepārprotams stāsts par daudzu cilvēku likteņiem, ko iznīcināja padomju terors tajās valstīs, kuras tagad ir Eiropas Savienības jaunās dalībvalstis.

21. ieteikums

Pielikums 3.3

Komisijas piedāvātais teksts

Lai nodrošinātu virzītu, efektīvu un saistītu programmas praktiskās informācijas izplatīšanu, tiek paredzēts atbalsts “kultūras kontaktpunktiem”. Komisija, sadarbībā ar dalībvalstīm pēc brīvprātības principa, izveido šīs valsts līmeņa iestādes

Atzinuma projekts RK grozījumi Lai nodrošinātu mērķtiecīgu virzītu, efektīvu un saistītu masveida programmas praktiskās informācijas izplatīšanu par programmu, tiek paredzēts “kultūras kontakpunktu” sniegts atbalsts. “kultūras kontaktpunktiem”. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm vai to reģionālajām varas iestādēm pēc brīvprātības principa, izveido šīs valsts līmeņa iestādes .brīvprātīgi izveido minētās struktūras, kas darbojas gan valsts, gan vietējā līmenī.

Pamatojums

Šis grozījums atbilst 14. ieteikumam. Kultūras kontaktpunktiem jābūt spējīgiem darboties arī reģionālā līmenī, lai vieglāk varētu sasniegt kultūras darbiniekus un pielāgoties viņu specifiskajām īpašībām. Tādēļ jāatvieglo vietējām vai reģionālajām varas iestādēm vai to delegācijām kultūras kontaktpunktu izveide, kam vienmēr jānotiek brīvprātīgi.

Briselē, 2005. gada 23. februārī Reģionu komitejas priekšsēdētājs Peter STRAUB

(1) OV C 121, 30.04.2004, 15. lpp.