SATURS PĀRSKATIEM PIEVIENOTAIS APLIECINĀJUMS 2 EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE 3 I DAĻA — EAF GADA PĀRSKATI. EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI 10 1. ASTOTĀ, DEVĪTĀ UN DESMITĀ EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDA FINANŠU PĀRSKATI 11 1.1. ASTOTAIS, DEVĪTAIS UN DESMITAIS EAF: KOPSAVILKUMA BILANCE, SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS, NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS UN PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM 11 1.2. 8. EAF BILANCE, SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS UN PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM 15 1.3. 9. EAF BILANCE, SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS UN PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM 18 1.4. 10. EAF BILANCE, SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS UN PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM 21 1.5. ASTOTĀ, DEVĪTĀ UN DESMITĀ EAF FINANŠU PĀRSKATU PIEZĪMES 24 2. ZIŅOJUMS PAR FINANSĒJUMA ĪSTENOŠANU 52 2.1. DOTĀCIJAS 57 2.2. KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI 60 2.3. CITA INFORMĀCIJA PAR PĀRVALDĪBU 65 II DAĻA — EAF GADA PĀRSKATI. IEGULDĪJUMU MEHĀNISMA FINANŠU PĀRSKATI 66 3. IEGULDĪJUMU MEHĀNISMA FINANŠU PĀRSKATI 67 3.1. PEĻŅAS VAI ZAUDĒJUMU APRĒĶINS 67 3.2. BILANCE 68 3.3. PĀRSKATS PAR IEGULDĪTĀJU LĪDZEKĻU IZMAIŅĀM 69 3.4. NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 70 3.5. FINANŠU PĀRSKATU PIEZĪMES 72 I DAĻAS 2. NODAĻAS (ZIŅOJUMS PAR FINANŠU LĪDZEKĻU IZLIETOJUMU) PIELIKUMS — SITUĀCIJA PA VALSTĪM UN INSTRUMENTIEM 101 PĀRSKATIEM PIEVIENOTAIS APLIECINĀJUMS Ar šo es paziņoju, ka 8., 9. un 10. Eiropas Attīstības fonda 2010. gada pārskati ir sagatavoti saskaņā ar 10. Eiropas Attīstības fonda Finanšu regulas VIII sadaļu un finanšu pārskatu pielikumā izklāstītajiem grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm. Esmu saņēmis visu informāciju, kas vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas attīstības fondu aktīvi un pasīvi, kā arī budžeta izpilde, no kredītrīkotāja un EIB, kas ir apliecinājuši tās ticamību. Ar šo es apliecinu, ka pamatojoties uz šo informāciju un uz pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām pārskatu apstiprināšanai, man ir pietiekama pārliecība, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas attīstības fondu finanšu stāvokli. [paraksts] Philippe Taverne grāmatvedis EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE 1. VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA Eiropas Savienībai ir attīstības sadarbības attiecības ar daudzām jaunattīstības valstīm. Šādu attiecību galvenais mērķis ir veicināt ekonomikas un sociālo attīstību, un to ietvaros īpaša uzmanība tiek pievērsta nabadzības novēršanai un mazināšanai ilgtermiņā, sniedzot saņēmējvalstīm attīstības palīdzību un tehnisko palīdzību. Lai to sasniegtu, Savienība kopā ar partnervalstīm izstrādā sadarbības stratēģijas un mobilizē finanšu līdzekļus to īstenošanai. Šie Savienības līdzekļi, kas piešķirti attīstības jomai, nāk no šādiem trīs avotiem: - Eiropas Savienības budžets; - Eiropas Attīstības fonds; - Eiropas Investīciju banka. Eiropas Attīstības fonds (EAF) ir galvenais Savienības atbalsta sniegšanas instruments attīstības sadarbībai Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT). Tā izveide ir paredzēta 1957. gada Romas līgumā, lai sniegtu tehnisku un finansiālu palīdzību sākotnēji tikai Āfrikas valstīm, kuras tajā laikā vēl bija kolonizētas un ar kurām dažām dalībvalstīm bija vēsturiska saikne. EAF nefinansē no Eiropas Savienības budžeta. To finansē dalībvalstis; tam piemēro atsevišķu finanšu regulu, un to pārvalda īpaša komiteja. Eiropas Komisija ir atbildīga par to darbību finansiālu īstenošanu, kas veiktas ar EAF līdzekļiem, un Eiropas Investīciju banka (EIB) pārvalda ieguldījumu mehānismu. Laika posmā no 2008. līdz 2013. gadam ĀKK valstīm un AZT piešķirtais ģeogrāfiskais atbalsts joprojām tiek finansēts galvenokārt no EAF. Katru EAF parasti noslēdz uz apmēram pieciem gadiem. Kopš pirmās partnerattiecību konvencijas noslēgšanas 1964. gadā EAF plānošanas cikli parasti ir atbilduši partnerattiecību nolīgumu/konvenciju cikliem. Katru EAF regulē atsevišķa finanšu regula, kurā noteikta prasība par finanšu pārskatu sagatavošanu katram atsevišķam EAF. Tāpēc finanšu pārskatus sagatavo katram EAF atsevišķi atkarībā no daļas, ko vada Eiropas Komisija. Šos finanšu pārskatus sagatavo arī apkopotā veidā, lai sniegtu kopēju ieskatu par to līdzekļu finanšu stāvokli, par kuriem ir atbildīga Eiropas Komisija. Kotonū nolīguma ietvaros tika izveidots ieguldījumu mehānisms. Šo ieguldījumu mehānismu pārvalda Eiropas Investīciju banka, un to izmanto, lai atbalstītu privātā sektora attīstību ĀKK valstīs, finansējot tieši, bet ne tikai, privātos ieguldījumus. Mehānisms ir izstrādāts kā atjaunojams fonds, lai atmaksātās aizdevumu summas varētu atkārtoti ieguldīt citās darbībās, tādējādi nodrošinot pašatjaunojošu un finansiāli neatkarīgu mehānismu. Tā kā ieguldījumu mehānismu nepārvalda Eiropas Komisija, tas nav konsolidēts gada pārskatu pirmajā daļā – 8., 9. un 10. EAF finanšu pārskatos un saistītajā ziņojumā par finanšu līdzekļu izlietojumu. Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati ir iekļauti kā atsevišķa gada pārskatu daļa (2. daļa), lai sniegtu pilnīgu priekšstatu par EAF palīdzību attīstības jomā. Desmitais EAF aptver laika posmu no 2008. līdz 2013. gadam, un tā vispārējais budžets ir 22 682 miljoni euro. No šīs summas 21 966 miljoni euro ir piešķirti ĀKK valstīm, 286 miljoni euro – AZT un 430 miljoni euro – Komisijai kā atbalsta izdevumi EAF plānošanas un īstenošanas vajadzībām[1]. 2. KĀ FINANSĒ EAF? Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembrī pieņēma finanšu plānus laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam. Šajā kontekstā tika izlemts, ka ģeogrāfisko sadarbību ar ĀKK valstīm neintegrēs Eiropas Savienības budžetā (ka tā nebūs Eiropas Savienības vispārējā budžeta daļa), bet, ka to turpinās finansēt, izmantojot esošos starpvaldību EAF laika posmam no 2008. līdz 2013. gadam. Eiropas Savienības budžetu izstrādā uz gadu, un tas atbilst budžeta gada pārskata principam, t.i., izdevumus un ieņēmumus plāno un apstiprina uz vienu gadu. Atšķirībā no Eiropas Savienības EAF ir daudzgadīgs fonds. Katru EAF noslēdz ar partnerattiecību nolīgumu starp dalībvalstīm, un tas ir piesaistīts vispārējam fondam, lai īstenotu attīstības sadarbību periodā, kas parasti ir pieci gadi. Tā kā līdzekļus piešķir uz vairākiem gadiem, piešķirtos līdzekļus var izmantot visā EAF periodā. Budžeta gada pārskata trūkums ir uzsvērts budžeta ziņojumā, kur EAF budžeta izpilde tiek vērtēta attiecībā pret kopējiem līdzekļiem. EAF līdzekļi ir ES dalībvalstu ad hoc iemaksas. Apmēram reizi piecos gados dalībvalstu pārstāvji tiekas starpvaldību līmenī, lai izlemtu par kopējo summu, ko piešķirs fondam, un lai pārraudzītu tā īstenošanu. Pēc tam Komisija pārvalda fondu. Tā kā dalībvalstīm ir pašām sava attīstības veicināšanas un atbalsta politika papildus Savienības mēroga politikai, dalībvalstīm jāsaskaņo sava politika ar ES politiku, lai nodrošinātu, ka tās papildina viena otru. 2010. gadā no 15 iesaistītajām dalībvalstīm tika pieprasītas ar 9. EAF saistītās iemaksas. 2011. gadā tiks pieprasītas pirmās iemaksas 10. EAF, kurā piedalās 27 dalībvalstis. Nelieli 10. EAF līdzekļi ir rezervēti neparedzētām vajadzībām, bet lielākā daļa līdzekļu ir saplānota indikatīvos daudzgadu plānos, kas ir galvenokārt ģeogrāfiski, bet arī tematiski, un kas pašlaik paredzēti 2008.–2013. gadam. Komisija attiecīgi ir pieņēmusi valstu stratēģijas dokumentus, reģionālos stratēģijas dokumentus un ĀKK iekšējos stratēģijas dokumentus. To īstenošana tiek katru gadu uzraudzīta, un stratēģijas savukārt tiek pārskatītas vidusposmā (šobrīd notiek 2010. gada stratēģijas pārskatīšana) un termiņa beigās (2012. gadā). Šo vidusposma un termiņa beigu pārskatu rezultātā Komisija var Eiropas Savienības vārdā pārskatīt stratēģijas un līdzekļu piešķiršanu, ņemot vērā attiecīgo ĀKK valstu vai reģionu aktuālās vajadzības un rezultātus. Papildus iepriekšminētajām iemaksām dalībvalstis var iesaistīties līdzfinansēšanas pasākumos vai veikt brīvprātīgas finanšu iemaksas EAF. 3. KĀ EAF LĪDZEKĻUS PĀRVALDA UN IZLIETO? 3.1. Darbības izdevumi EAF ir dažādi darbības izdevumi atkarībā no tā, kā naudu izmaksā un pārvalda. Saskaņā ar Finanšu regulu (FR) Komisija izlieto EAF līdzekļus, izmantojot šādas metodes. Decentralizēta pārvaldība: tie ir gadījumi, kad Komisija – mazākā vai lielākā mērā, atkarībā no attiecīgā saņēmēja vietējās situācijas – deleģē trešām valstīm konkrētus uzdevumus budžeta izpildei. Centralizēta pārvaldība: tie ir gadījumi, kad budžetu īsteno vai nu tieši Komisijas dienesti, vai to īsteno netieši, Komisijai uzticot budžeta izpildes uzdevumus Eiropas Savienības tiesību aktos vai valstu tiesību aktos paredzētajām struktūrām, piemēram, publisko tiesību Eiropas Savienības aģentūrām vai struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu. Kopīga pārvaldība ar starptautiskām organizācijām: saskaņā ar šo metodi Komisija uztic noteiktus izpildes uzdevumus starptautiskai organizācijai. 3.2. Dažādi finanšu dalībnieki Deleģētais kredītrīkotājs atbild par pārvaldības procesu kopumā, nosakot, kas jādara, lai sasniegtu izvirzītos politiskos mērķus, kā arī vadot uzsāktās darbības gan no darbības, gan budžeta aspekta, tostarp parakstot juridiskas saistības, veicot izpildes uzraudzību, veicot maksājumus un vajadzības gadījumā pat līdzekļu atgūšanu. Eiropas Savienības delegācijas vadītājs ir vietējais koordinators starp Komisiju un valsts vai reģionālajām ĀKK/AZT iestādēm šajā jomā. Vadītājs cieši sadarbojas ar valsts vai reģionālajiem kredītrīkotājiem, nosakot izpildes stratēģiju un nozaru politiku, kā arī sagatavojot, pētot un pārskatot EAF programmas un projektus. Valsts kredītrīkotājs ir saņēmējvalsts galvenais ierēdnis, ko iecēlusi katras ĀKK valsts/AZT valdība. Viņš pārstāv savas valsts iestādes visās darbībās, ko finansē fonds un pārvalda Komisija un EIB. Vairumā gadījumu šīs funkcijas pilda valdības loceklis, parasti – plānošanas vai finanšu ministrs. Valsts kredītrīkotājs pilda administratīvos, tehniskos un finanšu pienākumus, kas saistīti ar EAF programmu un projektu pārvaldību. Grāmatvedis izpilda kredītrīkotāju sagatavotos maksājuma un iekasēšanas rīkojumus un atbild par finanšu līdzekļu pārvaldību, grāmatvedības noteikumu un metožu noteikšanu, grāmatvedības sistēmu apstiprināšanu, grāmatvedības uzskaites veikšanu un attiecīgu gada pārskatu sagatavošanu. Turklāt grāmatvedim jāparaksta pārskati, apliecinot, ka tie sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par finanšu stāvokli. 3.3. EAF līdzekļu izlietojums Lielais vairums finanšu līdzekļu, ko ĀKK valstīm un AZT piešķir ar EAF starpniecību, ir dotācijas. Katra EAF pastāvēšanas sākumā Eiropas Savienība informē ĀKK valstis un AZT par dotāciju apjomu, kādam jābūt pieejamam fonda periodā. Līdzekļus piešķir, pamatojoties uz valsts konkrētajām vajadzībām un ņemot vērā saņēmējvalsts politiku un attīstības centienus. Saņēmējvalsts izstrādā sadarbības stratēģiju, vienlaikus piedaloties apspriedēs ar attīstības partneriem (donoriem), vai pēc šīm apspriedēm. Kopā ar Eiropas Savienību noteiktās sadarbības stratēģijas parasti ietver gan pašas valsts vidēja termiņa attīstības stratēģijas, gan politiskā un sociālekonomiskā konteksta analīzi, kā arī Eiropas Savienības pašas novērtējumus. Eiropas Komisijas personāls sniedz valstu iestādēm tehnisko palīdzību sadarbības stratēģijas dokumenta sagatavošanā. Pēc tam tiek sagatavota nacionālā indikatīvā programma (NIP) sadarbības stratēģijas īstenošanai. NIP ir vērsta uz nozarēm un jomām, kas saņems palīdzību, un tajā ir paskaidrots, kā ar palīdzību varēs īstenot tās mērķus, ir iekļauts īstenošanas grafiks, kā arī norādīts, kā citi dalībnieki, piemēram, starptautiskās organizācijas vai nevalstiskās organizācijas (NVO), iesaistīsies programmā (attiecīgā gadījumā). Šo indikatīvo visaptverošo programmu pārskata ik gadu, vidusposmā un EAF termiņa beigās, pēc nepieciešamības ieviešot uzlabojumus un izmaiņas tās darbības perioda laikā. 3.4. EAF līdzekļu izlietojuma saistību uzņemšanās EAF līdzekļu tērēšana nav atļauta, ja vien un kamēr Komisija un iespējamais EAF naudas saņēmējs nav uzņēmušies rakstiskas juridiskas saistības. Lai varētu uzņemties juridiskas saistības, iesaistot trešās personas (piemēram, parakstīt līgumu vai dotācijas nolīgumu), jāparedz budžeta pozīcija ar pietiekamiem līdzekļiem attiecīgās darbības veikšanai. Ja šis nosacījumus ir izpildīts, nepieciešamie līdzekļi jārezervē budžetā, uzņemoties budžeta saistības grāmatvedības sistēmā. Tas tomēr neietekmē vispārējo uzskaiti (jeb virsgrāmatu), jo nekādi izdevumi pagaidām nav radušies. Tas ir tāpēc, ka EAF grāmatvedības sistēmu veido divi atsevišķi, tomēr savstarpēji saistīti elementi: 1. budžeta uzskaite, kas satur detalizētu informāciju par budžeta izpildi; un 2. vispārējā uzskaite, ko izmanto, lai sagatavotu bilanci un saimnieciskā rezultāta pārskatu. Budžeta uzskaite atspoguļo uzņemtās saistības un veiktos maksājumus. To pamatā ir naudas plūsmas grāmatvedības princips, saskaņā ar kuru izdevumus vai ienākumus reģistrē uzskaitē tikai tad, kad attiecībā uz naudas līdzekļiem ir uzņemtas saistības, tie ir izmaksāti vai saņemti. Šāda veida grāmatvedības uzskaite ir raksturīga publiskajam sektoram, kur vēsturiski galvenā uzmanība parasti tikusi pievērsta budžetam un tā izpildei. Vispārējā uzskaite (pamatojoties uz uzkrāšanas principu grāmatvedībā) atspoguļo visus finanšu gada izdevumus un ieņēmumus (tādējādi atspoguļojot saimniecisko rezultātu), un aktīvu un pasīvu bilances veidā parāda, kāds ir EAF finanšu stāvoklis konkrētā gada 31. decembrī. 3.5. Maksājuma veikšana Maksājumu nav iespējams veikt, ja vien budžeta saistības jau nav apstiprinājis kredītrīkotājs. Iepriekšējs finansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu avansu, t.i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts iepriekšēja finansējuma līgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu izmanto paredzētajam mērķim līgumā noteiktajā periodā vai atmaksā, – ja saņēmējam nav attiecināmo izdevumu, priekšfinansējuma avanss jāatdod EAF. Tādējādi samaksātais priekšfinansējums nav galīgie izdevumi, kamēr nav izpildīti līguma attiecīgie nosacījumi, tāpēc to reģistrē bilances aktīvos, veicot sākotnējo maksājumu. Priekšfinansējuma aktīva summu (pilnīgi vai daļēji) samazina, apstiprinot attiecināmās izmaksas (ko saimnieciskā rezultāta pārskatā uzskata par izdevumiem) un atmaksātās summas. Gada beigās jāveic novērtējums par EAF līdzekļu saņēmēju attiecināmajiem izdevumiem, par kuriem vēl nav iesniegti pārskati. Saskaņā ar šiem periodizācijas aprēķiniem novērtētās attiecināmās summas reģistrē kā uzkrātās maksas, bet aplēstās neattiecināmās summas paliek atklātas uzskaites kategorijā "Parādi, kuriem jāveic attiecināmības pārbaude". Šīs summas parāda īstermiņa saistībās, lai neuzrādītu nepamatoti lielus aktīvus un pasīvus. 3.6. Nepamatoti veikto maksājumu atgūšana EAF apmaksājamo izdevumu attiecināmību pārbauda, pamatojoties uz apliecinošiem dokumentiem, kā noteikts piemērojamos noteikumos vai katras dotācijas nosacījumos. Lai optimizētu kontroles sistēmu izmaksu un ieguvumu attiecību, pārbaudes galīgu maksājumu pieprasījumu apliecinošiem dokumentiem parasti ir pamatīgākas nekā starpposma pieprasījumu apliecinošiem dokumentiem, tādējādi tās var atklāt kļūdas starpposma maksājumos, ko labo, koriģējot galīgo maksājumu. Turklāt Komisijai ir tiesības pārbaudīt apliecinošo dokumentu atbilstību, veicot pārbaudes finansēto pasākumu īstenošanas laikā un/vai ex post pārbaudes maksājuma pieprasītāja projekta īstenošanas vietās. Īstenošanas periodā konstatētās kļūdas var labot, koriģējot nākamos pieprasījumus. Par ex post pārbaudēs konstatētām kļūdām sagatavo iekasēšanas rīkojumu. 4. GADA BEIGU PĀRSKATI 4.1. Gada pārskati Grāmatvedis atbild par gada pārskatu sagatavošanu un nodrošina, lai tie sniegtu skaidru un patiesu priekšstatu par EAF finanšu stāvokli. Gada pārskati sastāv no: I daļa. Eiropas Komisijas pārvaldītie līdzekļi. - Astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda finanšu pārskati. - Ziņojums par 8., 9. un 10. Eiropas Attīstības fonda finanšu līdzekļu izlietojumu. II daļa. Eiropas Investīciju bankas pārvaldītie līdzekļi. - Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati. Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati ir iekļauti kā atsevišķa gada pārskatu daļa, lai sniegtu pilnīgu priekšstatu par EAF palīdzību attīstības jomā. Gada pārskatus līdz nākamā gada 31. jūlijam pieņem Komisija un tos iesniedz Revīzijas palātai revīzijas veikšanai, kā arī visbeidzot Padomei un Parlamentam, kam jāpieņem lēmums par izpildes apstiprināšanu. 4.2. Gada darbības pārskats Kredītrīkotājam jāsagatavo gada darbības pārskats (GDP) par tā pārziņā esošajām darbībām. Šajā GDP kredītrīkotājs atskaitās par politikas rezultātiem un nodrošina pietiekamu pārliecību, ka viņa pārskatā minētajām darbībām piešķirtie līdzekļi ir izmantoti paredzētajiem mērķiem saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un ka izveidotās kontroles procedūras pietiekami garantē pamatā esošo darījumu likumību un pareizību. 5. REVĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRINĀJUMS 5.1. Revīzija EAF gada pārskatus un līdzekļu pārvaldību pārrauga tās ārējais revidents – Eiropas Revīzijas palāta, kas sagatavo gada ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam. Palātas galvenais uzdevums ir veikt EAF gada pārskatu ārēju un neatkarīgu revīziju. Savas darbības ietvaros Revīzijas palāta sagatavo: 3. gada ziņojumu, detalizēti izklāstot savus novērojumus par gada pārskatiem un to pamatā esošajiem darījumiem, 4. pamatojoties uz veikto revīziju un gada pārskatā ticamības deklarācijas veidā iekļautu atzinumu par i) pārskatu ticamību un ii) pamatā esošo darījumu likumību un pareizību; 5. īpašos ziņojumus, kuros izklāstīti konkrētās vadības jomās veikto revīziju konstatējumi. Revīzijas palātai ir piekļuves tiesības visiem dokumentiem, kas nepieciešami revīzijas veikšanai. Palāta veic revīziju visās EAF darbības jomās līdz pat atsevišķu darījumu un maksājumu likumības un pareizības pārbaudei. Tā veic arī pašu gada pārskatu revīziju, pārbaudot arī atsevišķus bilances un saimnieciskā rezultāta pārskatu posteņus, kā arī finanšu pārskatu kopējo noformējumu. Tādējādi Revīzijas palāta var sniegt atzinumu ne tikai par atspoguļotajiem skaitļiem, bet arī par izveidoto sistēmu un kontroles mehānismiem. 5.2. Izpildes apstiprinājums Galīgais kontroles mehānisms ir konkrētā finanšu gada EAF finanšu līdzekļu izlietojuma apstiprinājums. Tiesības pieņemt EAF izpildes apstiprinājuma lēmumu ir Eiropas Parlamentam. Tas nozīmē, ka pēc revīzijas veikšanas un gada pārskatu galīgās noformēšanas Padomei jāsniedz attiecīgs ieteikums, bet Parlamentam pēc tam jāpieņem lēmums, vai apstiprināt Komisijas iepriekšējā finanšu gada EAF līdzekļu finansiālo izlietojumu. Šā lēmuma pamatā ir Revīzijas palātas veiktā gada pārskata pārbaude un tās gada ziņojums (kurā ietilpst oficiālā ticamības deklarācija), kā arī Komisijas atbildes un Komisijai uzdotie jautājumi un papildu informācijas pieprasījumi. Izpildes apstiprinājums atspoguļo finanšu līdzekļu izlietojuma ārējās kontroles politisko aspektu, un tas ir lēmums, ar kuru Eiropas Parlaments atbilstoši Padomes ieteikumam atbrīvo Komisiju no atbildības par konkrētā finanšu gada finanšu līdzekļu izlietojumu. Šai izpildes apstiprinājuma procedūrai var būt divi iznākumi – izpildes apstiprinājuma piešķiršana vai atlikšana. Piešķirot apstiprinājumu, Parlaments var uzsvērt novērojumus, ko tas uzskata par svarīgiem, bieži vien sniedzot ieteikumus par darbībām, kas Komisijai attiecīgajos jautājumos būtu jāveic. Komisija apraksta veiktos pasākumus turpmākā ziņojumā un rīcības plānā, ko tā nosūta Parlamentam un Padomei. I DAĻA — EAF GADA PĀRSKATI. EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI[2] 1. ASTOTĀ, DEVĪTĀ UN DESMITĀ EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDA FINANŠU PĀRSKATI 1.1. ASTOTAIS, DEVĪTAIS UN DESMITAIS EAF: KOPSAVILKUMA BILANCE, SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS, NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS UN PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM 8., 9. un 10. EAF KOPSAVILKUMA BILANCE Miljoni euro | Piezīme | 31.12.2010. | 31.12.2009. | ILGTERMIŅA AKTĪVI | Ilgtermiņa iepriekšējs finansējums | 2.1. | 353 | 196 | APGROZĀMIE LĪDZEKĻI | Īstermiņa iepriekšējs finansējums | 2.2. | 1 096 | 800 | Īstermiņa debitoru parādi | 2.3. | 247 | 66 | Skaidra nauda un tās ekvivalenti | 2.5. | 808 | 523 | AKTĪVI KOPĀ | 2 503 | 1 585 | ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS | Īstermiņa kreditoru parādi | 2.6. | (1 045) | (860) | PASĪVI KOPĀ | (1 045) | (860) | NETO AKTĪVI | 1 458 | 724 | KAPITĀLS UN REZERVES | Pieprasītais fondu kapitāls | 2.7. | 23 879 | 20 381 | Pārējās rezerves | 2.8. | 2 252 | 2 252 | No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskais rezultāts | (21 909) | (18 814) | Gada saimnieciskais rezultāts | (2 765) | (3 094) | NETO AKTĪVI | 1 458 | 724 | 8., 9. un 10. EAF SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA KOPSAVILKUMA PĀRSKATS Miljoni euro | Piezīme | 2010. g. | 2009. g. | PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | 3.1. | 140 | 49 | PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | Pamatdarbības izdevumi: | 3.2. | (2 914) | (3 103) | Administratīvie izdevumi | 3.3. | (86) | (90) | PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO PAMATDARBĪBAS | (2 860) | (3 144) | Finanšu ieņēmumi | 3.4. | 95 | 49 | PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO FINANŠU DARBĪBAS | 95 | 49 | GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS | (2 765) | (3 094) | 8., 9. un 10. EAF SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA KOPSAVILKUMA PĀRSKATS Miljoni euro | Piezīme | 2010. g. | 2009. g. | Gada saimnieciskais rezultāts | (2 765) | (3 094) | PAMATDARBĪBA | 4.2. | Dalībvalstu parastās iemaksas | 3 420 | 3 294 | Dalībvalstu līdzfinansējuma iemaksas | 65 | 2 | Zaudējumi no debitoru parādu vērtības samazināšanās (to apvērse) | 2 | 0 | Ilgtermiņa iepriekšēja finansējuma (palielinājums)/samazinājums | (157) | 72 | Īstermiņa iepriekšēja finansējuma (palielinājums)/samazinājums | (296) | (150) | Īstermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums | (62) | (45) | Īstermiņa kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) | 78 | 152 | NETO NAUDAS PLŪSMA | 285 | 230 | NAUDAS UN NAUDAS EKVIVALENTU NETO PALIELINĀJUMS/(SAMAZINĀJUMS) | 285 | 230 | Nauda un tās ekvivalenti gada sākumā | 2.5. & 4.3. | 523 | 293 | Nauda un tās ekvivalenti gada beigās | 2.5. | 808 | 523 | KOPSAVILKUMA PĀRSKATS PAR 8., 9. un 10. EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM Miljoni euro | Kapitāla palielinājums — parastās iemaksas | - | (3 300) | 3 300 | - | - | 3 300 | Kapitāla palielinājums — līdzfinansējuma iemaksas | 68 | 66 | 2 | - | - | 2 | Gada saimnieciskais rezultāts | - | - | - | (3 094) | - | (3 094) | ATLIKUMS 2009. GADA 31. DECEMBRĪ | 45 761 | 25 381 | 20 381 | (21 909) | 2 252 | 724 | Kapitāla palielinājums — parastās iemaksas | - | (3 500) | 3 500 | - | - | 3 500 | Līdzfinansējuma iemaksu pārklasificēšana[3] | (70) | (69) | (2) | - | - | (2) | Gada saimnieciskais rezultāts | - | - | - | (2 765) | - | (2 765) | ATLIKUMS 2010. GADA 31. DECEMBRĪ | 45 691 | 21 812 | 23 879 | (24 674) | 2 252 | 1 458 | 1.2. 8. EAF BILANCE, SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS UN PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM 8. EAF BILANCE Miljoni euro | Piezīme | 31.12.2010. | 31.12.2009. | APGROZĀMIE LĪDZEKĻI | Īstermiņa iepriekšējs finansējums | 2.2. | 100 | 54 | Īstermiņa debitoru parādi | 2.3. | 9 | 6 | Korespondējošie konti | 2.4. | 497 | 708 | AKTĪVI KOPĀ | 605 | 768 | ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS | Īstermiņa kreditoru parādi | 2.6. | (45) | (65) | PASĪVI KOPĀ | (45) | (65) | NETO AKTĪVI | 560 | 703 | KAPITĀLS UN REZERVES | Pieprasītais fondu kapitāls | 2.7. | 12 840 | 12 840 | Pārējās rezerves | 2.8. | (2 237) | (2 153) | No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskais rezultāts | (9 985) | (9 825) | Gada saimnieciskais rezultāts | (58) | (159) | NETO AKTĪVI | 560 | 703 | 8. EAF SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS Miljoni euro | Piezīme | 2010. g. | 2009. g. | PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | 3.1. | 54 | 20 | PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | 3.2. | (116) | (180) | PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO PAMATDARBĪBAS | (61) | (160) | Finanšu ieņēmumi | 3.4. | 4 | 1 | PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO FINANŠU DARBĪBAS | 4 | 1 | GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS | (58) | (159) | PĀRSKATS par 8. EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM Miljoni euro | Kapitāla palielinājums — parastās iemaksas | - | - | - | - | - | - | Gada saimnieciskais rezultāts | - | - | - | (159) | - | (159) | ATLIKUMS 2009. GADA 31. DECEMBRĪ | 12 840 | - | 12 840 | (9 985) | (2 153) | 703 | Kapitāla palielinājums — parastās iemaksas | - | - | - | - | - | - | Pārnesums uz 10. EAF | - | - | - | - | (85) | (85) | Gada saimnieciskais rezultāts | - | - | - | (58) | - | (58) | ATLIKUMS 2010. GADA 31. DECEMBRĪ | 12 840 | - | 12 840 | (10 042) | (2 237) | 560 | 1.3. 9. EAF BILANCE, SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS UN PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM 9. EAF BILANCE Miljoni euro | Piezīme | 31.12.2010. | 31.12.2009. | ILGTERMIŅA AKTĪVI | Ilgtermiņa iepriekšējs finansējums | 2.1. | 158 | 129 | APGROZĀMIE LĪDZEKĻI | Īstermiņa iepriekšējs finansējums | 2.2. | 742 | 507 | Īstermiņa debitoru parādi | 2.3. | 233 | 59 | Korespondējošie konti | 2.4. | 2 516 | 653 | Skaidra nauda un tās ekvivalenti | 2.5. | 7 | 11 | AKTĪVI KOPĀ | 3 655 | 1 359 | ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS | Īstermiņa kreditoru parādi | 2.6. | (392) | (366) | PASĪVI KOPĀ | (392) | (366) | NETO AKTĪVI | 3 263 | 993 | KAPITĀLS UN REZERVES | Pieprasītais fondu kapitāls | 2.7. | 11 039 | 7 539 | Pārējās rezerves | 2.8. | 4 157 | 4 308 | No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskais rezultāts | (10 854) | (8 970) | Gada saimnieciskais rezultāts | (1 078) | (1 884) | NETO AKTĪVI | 3 263 | 993 | 9. EAF SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS Miljoni euro | Piezīme | 2010. g. | 2009. g. | PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | 3.1. | 82 | 26 | PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | Pamatdarbības izdevumi | 3.2. | (1 230) | (1 880) | Administratīvie izdevumi | 3.3. | (6) | (77) | PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO PAMATDARBĪBAS | (1 155) | (1 931) | Finanšu ieņēmumi | 3.4. | 77 | 47 | PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO FINANŠU DARBĪBAS | 77 | 47 | GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS | (1 078) | (1 884) | PĀRSKATS par 9. EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM Miljoni euro | Kapitāla palielinājums — parastās iemaksas | - | (3 300) | 3 300 | - | - | 3 300 | Gada saimnieciskais rezultāts | - | - | - | (1 884) | - | (1 884) | ATLIKUMS 2009. GADA 31. DECEMBRĪ | 11 699 | 4 160 | 7 539 | (10 854) | 4 308 | 993 | Kapitāla palielinājums — parastās iemaksas | - | (3 500) | 3 500 | - | - | 3 500 | Pārnesums uz 10. EAF | - | - | - | - | (151) | (151) | Gada saimnieciskais rezultāts | - | - | - | (1 078) | - | (1 078) | ATLIKUMS 2010. GADA 31. DECEMBRĪ | 11 699 | 660 | 11 039 | (11 932) | 4 157 | 3 263 | 1.4. 10. EAF BILANCE, SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS UN PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM 10. EAF BILANCE Miljoni euro | Piezīme | 31.12.2010. | 31.12.2009. | ILGTERMIŅA AKTĪVI | Ilgtermiņa iepriekšējs finansējums | 2.1. | 195 | 67 | APGROZĀMIE LĪDZEKĻI | Īstermiņa iepriekšējs finansējums | 2.2. | 255 | 239 | Īstermiņa debitoru parādi | 2.3. | 5 | 1 | Skaidra nauda un tās ekvivalenti | 2.5. | 801 | 512 | AKTĪVI KOPĀ | 1 255 | 819 | ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS | Īstermiņa kreditoru parādi | 2.6. | (608) | (430) | Korespondējošie konti | 2.4. | (3 013) | (1 361) | PASĪVI KOPĀ | (3 621) | (1 791) | NETO AKTĪVI | (2 366) | (971) | KAPITĀLS UN REZERVES | Pieprasītais fondu kapitāls | 2.7. | - | 2 | Pārējās rezerves | 2.8. | 333 | 97 | No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskais rezultāts | (1 070) | (19) | Gada saimnieciskais rezultāts | (1 629) | (1 051) | NETO AKTĪVI[4] | (2 366) | (971) | 10. EAF SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS Miljoni euro | Piezīme | 2010. g. | 2009. g. | PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | 3.1. | 4 | 2 | PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | Pamatdarbības izdevumi: | 3.2. | (1 567) | (1 042) | Administratīvie izdevumi | 3.3. | (80) | (13) | PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO PAMATDARBĪBAS | (1 643) | (1 053) | Finanšu ieņēmumi | 3.4. | 14 | 2 | PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO FINANŠU DARBĪBAS | 14 | 2 | GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS | (1 629) | (1 051) | PĀRSKATS par 10. EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM Miljoni euro | Kapitāla palielinājums — parastās iemaksas | - | - | - | - | - | - | Kapitāla palielinājums — līdzfinansējuma iemaksas | 68 | 66 | 2 | - | - | 2 | Gada saimnieciskais rezultāts | - | - | - | (1 051) | - | (1 051) | ATLIKUMS 2009. GADA 31. DECEMBRĪ | 21 222 | 21 221 | 2 | (1 070) | 97 | (971) | Kapitāla palielinājums — parastās iemaksas | - | - | - | - | - | - | Līdzfinansējuma iemaksu pārklasificēšana[5] | (70) | (69) | (2) | - | - | (2) | Pārvietojumi no 8. un 9. EAF | - | - | - | - | 236 | 236 | Gada saimnieciskais rezultāts | - | - | - | (1 629) | - | (1 629) | ATLIKUMS 2010. GADA 31. DECEMBRĪ | 21 152 | 21 152 | - | (2 699) | 333 | (2 366) | 1.5. ASTOTĀ, DEVĪTĀ UN DESMITĀ EAF FINANŠU PĀRSKATU PIEZĪMES 1. NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA 1.1. TIESĪBU NORMAS UN FINANŠU REGULA Finanšu pārskati tiek sagatavoti saskaņā ar Finanšu regulu, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam. Saskaņā ar 10. EAF Finanšu regulas 121. panta noteikumiem finanšu pārskatus sagatavo, ievērojot uzkrāšanas principus grāmatvedībā. Šie finanšu pārskati ir sagatavoti atbilstoši EAF grāmatvedības noteikumiem un metodēm, kas izstrādātas, pamatojoties uz Starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS) vai — automātiski — pamatojoties uz Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS), ko attiecīgi ir izdevusi Starptautisko publiskā sektora grāmatvedības standartu padome (SPSGSP) un Starptautisko grāmatvedības standartu padome (SGSP). Eiropas Attīstības fonda grāmatveža pieņemtie vērtēšanas noteikumi un grāmatvedības metodes ir piemēroti attiecībā uz to EAF līdzekļu daļu, par kuras finanšu pārvaldību ir atbildīga Eiropas Komisija. EAF grāmatvedim jāiesniedz provizoriskie pārskati Revīzijas palātai līdz nākamā gada 31. martam. Savukārt Revīzijas palāta Komisijai līdz 15. jūnijam dara zināmus savus novērojumus par pārskatiem (125. pants). Pamatojoties uz šiem novērojumiem, Komisija apstiprina galīgos pārskatus līdz 31. jūlijam un nosūta tos Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai. Pēc tam pārskatus līdz 15. novembrim publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī kopā ar Revīzijas palātas sniegto ticamības deklarāciju attiecībā uz to EAF līdzekļu daļu, par kuras finanšu pārvaldību ir atbildīga Komisija. 1.2. GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par struktūras finansiālo stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. Publiskā sektora struktūras, piemēram, EAF, gadījumā mērķi ir konkrētāki – sniegt lēmumu pieņemšanai nepieciešamo informāciju un parādīt, kā struktūra ir atbildīga par tai uzticētajiem līdzekļiem. Tā kā finanšu pārskatiem jāsniedz patiess un skaidrs priekšstats, tiem ne tikai jānodrošina būtiska informācija par organizācijas darbības būtību un apjomu, paskaidrojumi par tās finansējumu, konkrēta informācija par tās darbībām, bet tas arī jādara skaidrā un saprotamā veidā, lai būtu iespējams veikt salīdzinājumus ar citiem finanšu gadiem. Šis dokuments ir sagatavots, ņemot vērā minētos apsvērumus. Eiropas Attīstības fonda grāmatvedības sistēma sastāv no vispārējās uzskaites un budžeta uzskaites. Budžeta uzskaite detalizēti atspoguļo budžeta izpildi. Tā ir balstīta uz naudas līdzekļu uzskaites principu. Vispārējā uzskaite ļauj sagatavot finanšu pārskatus, jo tā atspoguļo visus finanšu gada izdevumus un ienākumus, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem, un ir paredzēta, lai noteiktu finanšu stāvokli bilances veidā 31. decembrī. 10. EAF Finanšu regulas 120. pantā ir noteikti šādi grāmatvedības principi, kas piemērojami, sagatavojot finanšu pārskatus: - darbības nepārtrauktības princips; - piesardzība; - viendabīgas uzskaites metode; - datu salīdzināmība; - būtiskums; - saldo neaprēķināšana; - atspoguļošanas pēc būtības princips; - uzskaite, ievērojot uzkrāšanas principu. 1.3. SAGATAVOŠANAS PAMATS 1.3.1. Darbības un pārskata valūta Finanšu pārskatus sagatavo miljonos euro, kas ir EAF darbības un pārskata valūta. 1.3.2. Valūta un konvertācijas pamats Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro, piemērojot maiņas kursus, kas ir spēkā darījumu veikšanas dienā. Peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtas darījumu norēķiniem un no ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un pasīvu pārrēķināšanas atbilstoši valūtas kursam gada beigās atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Monetāro aktīvu un pasīvu gada beigu atlikumus, kas izteikti ārvalstu valūtā, konvertē euro pēc 31. decembrī noteiktā valūtas maiņas kursa. CZK | 25,0610 | 26,4730 | PLN | 3,9750 | 4,1045 | DKK | 7,4535 | 7,4418 | RON | 4,2620 | 4,2363 | EEK | 15,6466 | 15,6466 | SEK | 8,9655 | 10,2520 | GBP | 0,8607 | 0,8881 | CHF | 1,2504 | 1,4836 | HUF | 277,9500 | 270,4200 | JPY | 108,6500 | 133,1600 | LVL | 0,7094 | 0,7093 | USD | 1,3362 | 1,4406 | 1.3.3. Aplēses izmantošana Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ir ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskās aplēses ietver, bet neaprobežojas ar aplēsēm par uzkrājumu summām un zaudējumiem, kas radušies no debitoru parādu un uzkrāto maksu vērtības samazināšanās. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Izmaiņas aplēsēs tiek atspoguļotas periodā, kad tās kļūst zināmas. 1.4. BILANCE 1.4.1. Priekšfinansējuma summas Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam izsniegtu avansu, t.i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts iepriekšēja finansējuma līgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu atmaksā vai izmanto paredzētajam mērķim līgumā noteiktajā laika periodā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmie izdevumi, minētais priekšfinansējuma avanss jāatdod EAF. Priekšfinansējuma summu samazina (pilnīgi vai daļēji), apstiprinot attiecināmās izmaksas un atdotās summas. Gada beigās pieejamās priekšfinansējuma summas novērtē sākotnējā(s) summā(s), atskaitot atmaksātās summas, dzēstās attiecināmās summas, aplēstās attiecināmās summas, kas gada beigās vēl nav dzēstas, un vērtības samazinājumus. Procentus par priekšfinansējumu atzīst, kad tie nopelnīti saskaņā ar attiecīgā līguma noteikumiem. Gada beigās, pamatojoties uz ticamāko informāciju, aprēķina uzkrātos procentu ieņēmumus. 1.4.2. Debitoru parādi Debitoru parādus uzskaita sākotnējā summā, atskaitot norakstīto vērtības samazinājumu. Debitoru parādu vērtības samazinājumu noraksta, ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka nevarēs saņemt visu pienākošos summu atbilstoši sākotnējiem noteikumiem par debitoru parādu. Norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu, kas ir gaidāmās nākotnes naudas plūsmas pašreizējā vērtība, kura diskontēta, piemērojot tirgus procentu likmes līdzīgiem aizņēmējiem. Norāda arī parasto vērtības norakstīšanu par neizpildītiem iekasēšanas rīkojumiem, kuriem vēl nav veikta konkrēta vērtības norakstīšana. Parastās vērtības norakstīšanas pamatā ir vēsturiskais zaudējumu līmenis. Norakstītā summa tiek atzīta saimnieciskā rezultāta pārskatā. 1.4.3. Skaidra nauda un tās ekvivalenti Nauda un tās ekvivalenti ir finanšu instrumenti, un tos definē kā īstermiņa aktīvus. Šeit ietilpst nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankā un citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti un ar sākotnējo termiņu, kas nepārsniedz trīs mēnešus. 1.4.4. Kreditoru parādi Liela daļa EAF kreditoru parādu nav saistīta ar preču vai pakalpojumu iegādi, bet tie ir neapmaksāti izmaksu atlīdzinājuma pieprasījumi, ko iesnieguši dotāciju vai cita finansējuma saņēmēji. Tos iegrāmato kā kreditoru parādus pieprasītās summas apjomā, kad tiek saņemts izmaksu atlīdzinājuma pieprasījums, un pēc pārbaudes, kurā attiecīgie finanšu pārstāvji apstiprina, ka izmaksas ir attiecināmas. Šajā posmā parādi tiek novērtēti apstiprinātā un attiecināmā apjomā. Kreditoru parādus, ko rada preču un pakalpojumu iegāde, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu, un attiecīgos izdevumus iegrāmato, kad preces vai pakalpojumi ir saņemti un apstiprināti. 1.4.5. Uzkrājumi Uzkrājumus atzīst, ja EAF pagātnes notikumu rezultātā ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām, un ir ļoti iespējams, ka minētā pienākuma izpildei būs nepieciešams iztērēt līdzekļus, un šo summu var ticami novērtēt. Uzkrājumu summa ir labākais novērtējums par prognozējamiem izdevumiem, kas būs vajadzīgi, lai pārskata datumā izpildītu pašreizēju pienākumu. 1.4.6. Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un izdevumi Svarīgs elements grāmatvedībā, izmantojot uzkrāšanas principu, ir nodrošināt darījumu reģistrēšanu pārskata gadā, ar kuru tie saistīti. To sauc par periodizāciju. Jo īpaši jāveic novērtējums par EAF līdzekļu saņēmēju attiecināmiem izdevumiem, par kuriem EAF vēl nav iesniegti pārskati (uzkrātie izdevumi). Un otrādi – daži kārtējā gadā veiktie maksājumi attiecas uz nākamajiem periodiem (nākamo periodu izdevumi), un tie jānosaka un jāiekļauj nākamajā(-os) periodā(-os). Saskaņā ar EAF grāmatvedības noteikumiem darījumi un notikumi tiek atzīti finanšu pārskatos tajā periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātos izdevumus atzīst, pamatojoties uz novērtēto summu, kas attiecīgajā periodā jāpārceļ uz nākamo periodu. Uzkrāto izdevumu aprēķinu veic saskaņā ar Komisijas izdotām detalizētām darbības un prakses pamatnostādnēm, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka finanšu pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu. Arī ieņēmumus uzskaita periodā, ar kuru tie saistīti. Ja gada beigās EAF pakalpojumu ir sniedzis, preces ir piegādājis, bet rēķins vēl nav izsniegts, vai arī ja pastāv līgumiska vienošanās (t.i., atsaucoties uz kādu līgumu), uzkrātos ienākumus atzīst finanšu pārskatos. Turklāt, ja gada beigās rēķins ir izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo periodu un atzīst nākamajā pārskata periodā. 1.5. SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS 1.5.1. Ieņēmumi Eiropas Attīstības fondam nav ieņēmumu budžeta. Dalībvalstu parastās iemaksas uzskata par fonda kapitālu. Ieņēmumus veido atgūtie izdevumi un procentu ienākumi. Izdevumu atgūšana Ja kādu darbību rezultātā galasaņēmējiem vai trešām valstīm jāatmaksā izdevumi, kas iepriekš segti no EAF budžeta, tiek sagatavoti iekasēšanas rīkojumi un veikti atskaitījumi no turpmākajiem maksājumiem, un tos uzskaita šādi: - izdevumu atgūšana: izdotais iekasēšanas rīkojums uzskatāms par debitora parādu ar attiecīgu ierakstu attiecīgā gada saimnieciskā rezultāta pārskata ienākumos; vai - priekšfinansējuma atgūšana: šajā gadījumā summu atspoguļo priekšfinansējuma pozīcijā bilancē. Procentu ienākumi Procentu ienākumus atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Procentu ienākumi ietver procentus, kas saņemti vai saņemami par naudas atlikumiem un pieprasāmiem noguldījumiem komercbankās vai par EAF pienākošos summu novēlotiem maksājumiem. Procentu ienākumus atzīst, tiklīdz tie uzkrājušies. 1.5.2. Izdevumi Ar komerciālu apmaiņu saistītus izdevumus sakarā ar preču un pakalpojumu iegādi atzīst, kad preces vai pakalpojumi ir saņemti un apstiprināti. Izdevumus novērtē sākotnējā rēķina izmaksu apmērā. Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti izdevumi veido EAF izdevumu lielāko daļu. Minētie izdevumi attiecas uz maksājumiem saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu: maksājumi, pamatojoties uz noteiktām saņēmēja tiesībām saņemt maksājumu, pārskaitījumi saskaņā ar līgumu vai neatkarīgas dotācijas, dāvinājumi un ziedojumi. Pārskaitījumus atzīst kā izdevumus tajā periodā, kurā notiek notikumi, kas dod pamatu maksājumam, ciktāl pārskaitījuma veids ir atļauts regulās (Finanšu regulā, Civildienesta noteikumos un citās regulās), vai ir parakstīts līgums, kas atļauj maksājumu; noteiktu kritēriju esamības gadījumā, vai tos izpilda saņēmējs, un un summu var ticami novērtēt. Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu atlīdzinājuma pieprasījums un tas atbilst izdevumu atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus par attiecināmo summu. Gada beigās novērtē saņēmējiem jau pienākošos attiecināmos izdevumus, par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un tos uzskaita kā uzkrātos izdevumus. Procentu izdevumi Procentu izdevumus atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Procentu izdevumus veido izmaksātie vai izmaksājamie procenti, un tos atzīst, tiklīdz tie uzkrājušies. 1.6. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN SAISTĪBAS 1.6.1. Iespējamie aktīvi Iespējams aktīvs ir tāds aktīvs, kas var rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus EAF nespēj pilnībā ietekmēt. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimniecisks labums vai kalpošanas potenciāls ir ticams. Iespējamos aktīvus novērtē katrā bilances datumā, lai nodrošinātu, ka visas izmaiņas tiek atbilstīgi atspoguļotas finanšu pārskatos. Ja faktiski ir skaidrs, ka saimniecisks labums vai kalpošanas potenciāls tiks saņemts un aktīva vērtību var ticami novērtēt, aktīvu un ar to saistītos ieņēmumus atzīst tā perioda finanšu pārskatos, kurā pārmaiņas notikušas. Garantijas ir iespējami aktīvi, kuru pamatā ir pagātnes notikumi un kuru esību apstiprina garantijas priekšmeta izmantošana vai neizmantošana. Tādējādi garantijas var uzskatīt par iespējamiem aktīviem. Garantija ir nokārtota, ja garantijas priekšmets beidzis pastāvēt. Tas noskaidrojas, kad ir izpildīti nosacījumi attiecībā uz maksājuma pieprasījumu galvotājam. 1.6.2. Iespējamās saistības Iespējamās saistības ir tādi pienākumi, kas var rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus EAF nespēj pilnībā ietekmēt; vai pašreizējs pienākums, kura pamatā ir iepriekšēji notikumi, bet kuru neatzīst, jo nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūde, vai retajos gadījumos, kad pienākuma apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt. Iespējamās saistības atspoguļo pārskatos, ja vien saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūdes iespēja nav niecīga. Iespējamās saistības novērtē katrā bilances datumā, lai noteiktu, vai saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūdes iespēja ir kļuvusi ticama. Ja kļūst ticams, ka saistībā ar posteni, kas uzrādīts kā iespējamās saistības, būs nepieciešama saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūde, finanšu pārskatos atzīst uzkrājumus periodā, kurā notikušas pārmaiņas attiecībā uz minēto ticamību. 2. BILANCES PASKAIDROJUMI ILGTERMIŅA AKTĪVI 2.1. ILGTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS Miljoni euro | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | KOPā 31.12.2010. | KOPā 31.12.2009. | Ilgtermiņa iepriekšējs finansējums | - | 158 | 195 | 353 | 196 | KOPĀ | - | 158 | 195 | 353 | 196 | Daudzos līgumos ir paredzēti avansa maksājumi pirms darbu sākšanas, piegādes veikšanas vai pakalpojumu sniegšanas. Dažkārt līgumu maksājumu grafikos ir paredzēti maksājumi, pamatojoties uz izpildes ziņojumiem. Priekšfinansējuma maksājumus parasti veic tās valsts vai teritorijas valūtā, kurā projektu īsteno. Saskaņā ar uzkrāšanas principu grāmatvedībā EAF veiktos avansa maksājumus klasificē kā aktīvus. Priekšfinansējumu norāda, neiekļaujot tajā neizpildītos iekasēšanas rīkojumus attiecībā uz avansa maksājumiem un aplēses par gada beigās vēl nenoskaidrotajām summām. Priekšfinansējuma atgūstamības vai izlietojuma laiks nosaka, vai to uzrāda kā īstermiņa vai ilgtermiņa priekšfinansējuma aktīvu. Izlietojumu nosaka projekta pamatā esošajā līgumā. Visus atmaksājumus vai izlietojumu līdz 12 mēnešiem pirms pārskata datuma uzrāda kā īstermiņa priekšfinansējumu un tāpēc kā apgrozāmos līdzekļus. Tā kā daudzi no EAF projektiem pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, attiecīgajiem avansa maksājumiem jābūt pieejamiem periodā, kas ilgāks par vienu gadu. Tādējādi šīs priekšfinansējuma summas norādītas kā ilgtermiņa aktīvi. Ilgtermiņa priekšfinansējuma pieaugums par 157 miljoniem euro salīdzinājumā ar 2009. gada 31. decembri galvenokārt izskaidrojams ar pieaugumu ilgtermiņa priekšfinansējumam saistībā ar iekšējiem ĀKK projektiem (118 miljoni euro), plānojamo atbalstu (58 miljoni euro); nozaru politikas ilgtermiņa priekšfinansējums savukārt ir samazinājies (13 miljoni euro). APGROZĀMIE LĪDZEKĻI 2.2. ĪSTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS Miljoni euro | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | KOPā 31.12.2010. | KOPā 31.12.2009. | Īstermiņa priekšfinansējums (bruto) | 172 | 2 211 | 732 | 3 115 | 2 957 | Mīnus priekšfinansējuma noskaidrošanas aplēses | (72) | (1 469) | (477) | (2 019) | (2 158) | KOPĀ | 100 | 742 | 255 | 1 096 | 800 | Priekšfinansējuma noskaidrošanas aplēses atspoguļo aprēķināto attiecināmo izmaksu summu, kas gada beigās radās nesamaksāto priekšfinansējuma summu saņēmējiem, par kurām vēl nav saņemts pārskats. Šīs summas atspoguļo kā izdevumus arī pārskata perioda saimnieciskā rezultāta pārskatā. Neto īstermiņa priekšfinansējuma pieaugums par 296 miljoniem euro galvenokārt izskaidrojams ar neto priekšfinansējuma pieaugumu 9. EAF (235 miljoni euro), ko veido priekšfinansējuma pieaugums saistībā ar iekšējiem ĀKK projektiem (191 miljons euro), nozaru politiku (76 miljoni euro), citām ar iepriekšējiem EAF saistītām atbalsta programmām (19 miljoni euro) un ārkārtas palīdzību (14 miljoni euro). Šo pieaugumu daļēji kompensēja samazinājums neto priekšfinansējumam saistībā ar plānojamo atbalstu (76 miljoni euro). Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas Garantiju ņem, lai nodrošinātu priekšfinansējumu, un to atbrīvo, kad ir apmaksāts projekta pēdējais pieprasījums. Garantijai ir divas atšķirīgas vērtības, proti, nominālā un aktuālā vērtība. Nominālo vērtību veidojošais notikums ir saistīts ar garantijas esību. Garantijas aktuālo vērtību veidojošais notikums ir priekšfinansējuma maksājums un/vai priekšfinansējuma vēlāka noskaidrošana. 2010. gada 31. decembrī to garantiju nominālā vērtība, kuras EAF saņēma par priekšfinansējumu, ir 674 miljoni euro. Šo garantiju aktuālā vērtība ir 363 miljoni euro. 2009. gada 31. decembrī šīs summas bija attiecīgi 684 miljoni euro un 414 miljoni euro. 2.3. ĪSTERMIŅA DEBITORU PARĀDI Miljoni euro | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | KOPā 31.12.2010. | KOPā 31.12.2009. | Klientu parādi | 6 | 4 | 0 | 10 | 14 | Debitoru parādi no dalībvalstīm | - | 125 | - | 125 | 4 | Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi | 2 | 104 | 6 | 112 | 47 | KOPĀ | 9 | 233 | 5 | 247 | 66 | Klientu parādi Miljoni euro | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | KOPā 31.12.2010. | KOPā 31.12.2009. | Klientu parādi | 7 | 11 | 0 | 18 | 20 | -Klientu parādu vērtības samazinājums | (1) | (6) | (1) | (8) | (6) | KOPĀ | 6 | 4 | 0 | 10 | 14 | Tie ir iekasēšanas rīkojumi, kas iegrāmatoti pārskatos 2010. gada 31. decembrī kā konstatētas atgūstamas prasījumu summas un vēl nav iekļautas citās pozīcijās bilances aktīvu daļā. Iekasēšanas rīkojumu slēguma bilance atspoguļo izdoto, bet līdz gada beigām neapmaksāto iekasēšanas rīkojumu vērtību. Grāmatvedis aprēķina uzkrājumu to summu vērtības samazinājumam, kuras ir parādā saņēmēji un kuru atgūšana ir maz ticama. Šī uzkrājuma pamatā ir divi mainīgie lielumi: - neatgūšanas riska novērtējums, sadarbojoties ar kredītrīkotāju. - parāda vecums, piemērojot vispārīgu uzkrājumu, kura pamatā ir vēsturiskais zaudējumu līmenis debitoru parādiem, kam nav veikta konkrēta vērtības norakstīšana. - Tas, ka ir veikta šāda korekcija, nenozīmē, ka ir notikusi atteikšanās no tiesībām atgūt šīs summas nākotnē. Izmaiņas neizpildītajos iekasēšanas rīkojumos attiecīgajā periodā ir detalizētāk izklāstītas šajā tabulā. Miljoni euro | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | KOPĀ 2010. GADS | KOPĀ 2009. GADS | Neizpildītie iekasēšanas rīkojumi gada sākumā | 7 | 13 | 0 | 20 | 23 | Izdotie iekasēšanas rīkojumi | 24 | 58 | 83 | 164 | 60 | Slēgtie iekasēšanas rīkojumi | (24) | (60) | (83) | (166) | (63) | Apmaksāti | (15) | (50) | (78) | (143) | (45) | Atcelti (73. pants FR) | 0 | (1) | - | (1) | (1) | Anulēti | (4) | (1) | 0 | (5) | (1) | Kompensēti | (5) | (8) | (4) | (17) | (16) | Neizpildītie iekasēšanas rīkojumi gada beigās | 7 | 11 | 0 | 18 | 20 | Debitoru parādi no dalībvalstīm Debitoru parādu 125 miljonu euro apmērā no dalībvalstīm 9. EAF veido iemaksa, kas jāsaņem no Itālijas un kas 2011. gada janvārī. Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi galvenokārt ietver uzkrātos procentus par priekšfinansējuma summām un procentus par novēlotiem iekasēšanas rīkojumu maksājumiem. Turklāt šajā pozīcijā tiek iekļauti uzkrātie procentu ienākumi par bankas kontiem. Uzkrāto ienākumu un nākamo periodu palielinājums par 65 miljoniem euro ir skaidrojams ar lielākiem uzkrātajiem procentiem par priekšfinansējumu (62 miljoni euro). Šis palielinājums atbilst ilgtermiņa un īstermiņa priekšfinansējuma atlikumu pieaugumam (skatīt 2.1. un 2.2. paskaidrojumu). 2.4. KORESPONDĒJOŠIE KONTI Miljoni euro | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | KOPā 31.12.2010. | KOPā 31.12.2009. | uz/no 6. EAF | (2 065) | (214) | - | (2 279) | (2 279) | uz/no 7. EAF | - | 2 279 | - | 2 279 | 2 279 | uz/no 8. EAF | - | (3 076) | 513 | (2 563) | (2 773) | uz/no 9. EAF | 3 076 | - | (3 526) | (450) | 1 412 | uz/no 10. EAF | (513) | 3 526 | - | 3 013 | 1 361 | KOPĀ | 497 | 2 516 | (3 013) | 0 | 0 | Efektivitātes nolūkā 10. EAF ir piešķirta tikai viena kase, kas aptver visus EAF; tā rezultātā tiek veiktas operācijas starp dažādiem EAF, kas starp dažādām EAF bilancēm tiek pārnestas korespondējošos kontos. 2010. gadā būtiskākās izmaiņas korespondējošos kontos ietver maksājumus, ko veica 10. EAF, lai izmantotu 8. un 9. EAF, kā arī 10. EAF saņemto naudu saistībā ar 9. EAF ietvaros pieprasītajām iemaksām. 2.5. SKAIDRA NAUDA UN TĀS EKVIVALENTI[6] Miljoni euro | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | KOPā 31.12.2010. | KOPā 31.12.2009. | Nauda bankās | - | - | 781 | 781 | 444 | STABEX vērtspapīru konti | - | - | 17 | 17 | 65 | Līdzfinansējuma banku konti | - | 7 | 2 | 10 | 13 | Īpašais Kongo Demokrātiskās Republikas fonds[7] | - | - | 0 | 0 | 1 | KOPĀ | - | 7 | 801 | 808 | 523 | Nauda bankās Miljoni euro | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | KOPā 31.12.2010. | KOPā 31.12.2009. | Speciālie konti — dalībvalstu finanšu iestādes | - | - | 599 | 599 | 392 | Norēķinu konti — komercbankas | - | - | 180 | 180 | 48 | Vietējie pilnvarotie maksātāji | - | - | 1 | 1 | 3 | KOPĀ | - | - | 781 | 781 | 444 | Bankās uzglabāto naudas līdzekļu pieaugums galvenokārt ir skaidrojams ar zemāku budžeta izpildes līmeni 2010. gadā nekā plānots. Turklāt 2010. gada beigās bankām bija papildu brīvdienas, un gada pēdējā nedēļā valstu kases nebija pieejamas. Tāpēc EAF kasei bija jānodrošina pietiekami līdzekļi, lai tā spētu segt visus maksājumus, kas par kuriem varētu būt izdoti rīkojumi gada pēdējā nedēļā. Šā iemesla dēļ gada beigās radās lielāki naudas līdzekļu atlikumi gan dalībvalstu finanšu iestādēs, gan komercbanku tekošajos kontos. Vietējo pilnvaroto maksātāju kontos ir summas, kas tiek glabātas ĀKK valstu un AZT banku kontos, ko izmanto maksājumu veikšanai vietējā valūtā saņēmējvalstī. Tie ir euro konti vai Savienības dalībvalstu valūtu konti. Lai nodrošinātu maksājumu centralizētāku pārvaldību, 2010. gadā tika slēgti 9 no 17 atlikušajiem vietējo pilnvaroto maksātāju kontiem. STABEX vērtspapīru konti Miljoni euro | Bilance uz 31.12.2010 | Bilance uz 31.12.2009 | Sudāna | 0 | 36 | Sentlūsija | 7 | 15 | Sentvinsenta un Grenadīnas | 4 | 4 | Zimbabve | 0 | 3 | Kotdivuāra | 2 | 2 | Malāvija | 1 | 1 | Citas valstis | 2 | 3 | KOPĀ | 17 | 65 | Akronīms STABEX nozīmē Eiropas Savienības kompensējošu finanšu shēmu ĀKK valstu eksporta ieņēmumu stabilizēšanai. Pirmo reizi to ieviesa līdz ar Lomes konvenciju (1975. gadā), lai labotu nelabvēlīgo ietekmi, ko radījusi eksporta ieņēmumu no lauksaimniecības produktiem nestabilitāte. STABEX vērtspapīru kontu atlikums atspoguļo STABEX kopējo pieejamo līdzekļu summu, ko nākotnē pārskaitīs attiecīgajai ĀKK saņēmējvalstij. Šo atlikumu piešķir 10. EAF. Pēc STABEX atbalsta instrumenta darbības pabeigšanas 2010. gadā tika slēgti četri STABEX vērtspapīru konti. Papildus minētajiem fondiem vēl ir citi STABEX fondi, kas paredzēti ĀKK saņēmējām valstīm. Kad Komisija un (ĀKK) saņēmējvalsts ir panākušas vienošanos par to, kā izmantot STABEX līdzekļus, abas puses paraksta pārskaitījuma konvenciju. Saskaņā ar (pārskatītā) Lomes IV nolīguma[8] 211. pantu līdzekļus pārskaita uz procentus nesošu kontu, kuram piemēro divu parakstu sistēmu (paraksta Eiropas Komisijas un saņēmējvalsts pārstāvji) un kurš ir atvērts ĀKK valsts vārdā. Līdzekļi paliek šajos divu parakstu kontos līdz brīdim, kad savstarpējo saistību sistēma ( FMO ) pamato pārskaitījumu projektam. Komisijas kredītrīkotājs saglabā konta paraksta tiesības, lai nodrošinātu, ka līdzekļus izmaksā, kā paredzēts. Līdzekļi kontos, kuriem piemēro divu parakstu sistēmu, ir ĀKK valsts īpašums, un līdz ar to tie netiek uzrādīti k aktīvi EAF pārskatos. Pārskaitījumi uz šiem kontiem tiek iegrāmatoti kā STABEX maksājumi. Saskaņā ar 10. EAF Iekšējā nolīguma[9] 1. panta 4. punktu 2010. gadā 32 miljoni euro tika atdoti EAF no ĀKK valstu divu parakstu kontiem. Šie līdzekļi tika pārskaitīti no Senegālas (26 miljoni euro) un Kamerūnas (2 miljoni euro). Turklāt 3 miljoni euro pēc revīzijas tika atdoti no divu parakstu konta Lesoto.Šos ieņēmumus ietvēra pamatdarbības ienākumos ( STABEX atbalsta instruments) 10. EAF saimnieciskā rezultāta pārskatā. Līdzfinansējuma banku konti Miljoni euro | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | KOPā 31.12.2010. | KOPā 31.12.2009. | Līdzfinansējuma banku konti | - | 7 | 2 | 10 | 13 | KOPĀ | - | 7 | 2 | 10 | 13 | Šajos bankas kontos atrodas summas, kas saistītas ar līdzfinansējuma nolīgumiem, kas datēti 2007. gadā vai agrāk. Šie līdzfinansējuma līdzekļi ir attiecīgo dalībvalstu īpašums, un līdz ar to atbilstošu summu iegrāmato kā kreditoru parādu. Tādēļ neto aktīvu ietekme ir nulle. Itālijas līdzfinansējums Somālijā vēl turpinās saskaņā ar 9. EAF. Viens projekts Tanzānijā, kas saistīts ar šo pašu līdzfinansējumu, tika finalizēts 2010. gadā. Desmitā EAF līdzfinansējuma bankas konti ir saistīti ar vecajiem līdzfinansējuma projektiem, kas atrodas slēgšanas posmā. Šie līdzekļi tiks atmaksāti attiecīgajām dalībvalstīm pēc kredītrīkotāja rīkojuma. ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS 2.6. ĪSTERMIŅA KREDITORU PARĀDI Miljoni euro | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | KOPā 31.12.2010. | KOPā 31.12.2009. | Īstermiņa kreditoru parādi | 25 | 189 | 273 | 487 | 343 | Uzkrātie izdevumi | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 | Nākamo periodu kapitāla iemaksas | - | - | 272 | 272 | 232 | KOPĀ | 45 | 392 | 608 | 1 045 | 860 | Kopīgais palielinājums īstermiņa kreditoru parādiem par 185 miljoniem euro ir skaidrojams ar īstermiņa kreditoru parādu palielinājumu par 144 miljoniem euro un Īrijas nākamo periodu kapitāla iemaksas palielinājumu par 40 miljoniem euro. Īstermiņa kreditoru parādi Miljoni euro | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | KOPā 31.12.2010. | KOPā 31.12.2009. | Piegādātāji un citi | 25 | 182 | 193 | 400 | 320 | Kreditoru parādi dalībvalstīm – līdzfinansējums | - | 7 | 68 | 75 | 13 | Dažādi kreditoru parādi | - | - | 12 | 12 | 10 | KOPĀ | 25 | 189 | 273 | 487 | 343 | Īstermiņa kreditoru parādi ietver izmaksu pārskatus, ko EAF ir saņēmis dotāciju un iepirkumu pasākumu ietvaros. Tos iegrāmato par pieprasīto summu, saņemot pieprasījumu. Rēķiniem un kredīta avizo, ko saņem iepirkuma pasākumu ietvaros, piemēro to pašu kārtību. Attiecīgie izmaksu pieprasījumi tiek ņemti vērā gada beigu periodizācijas procedūrās. Saskaņā ar šiem periodizācijas ierakstiem novērtētās attiecināmās summas ir reģistrētas kā uzkrātie izdevumi. Piegādātāji un citi Šajā pozīcijā ir ietvertas summas, kas maksājamas piegādātājiem, kā arī summas, kas maksājamas publiskajām iestādēm un trešām valstīm. Palielinājumu 80 miljonu euro apmērā salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu galvenokārt veido palielinājums kreditoru parādiem piegādātājiem par 40 miljoniem euro, palielinājums kreditoru parādiem trešām valstīm par 21 miljonu euro un 14 miljonu euro palielinājums summām, kas maksājamas publiskām iestādēm. Kreditoru parādi dalībvalstīm – līdzfinansējums Saņemtās līdzfinansējuma iemaksas ir atspoguļotas kā kreditoru parādi dalībvalstīm, jo tās atbilst kritērijiem, kas noteikti ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumiem (ar nosacījumu). EAF ir noteikta prasība izmantot iemaksas, lai sniegtu pakalpojumus trešām personām, vai atdot aktīvus (saņemtās iemaksas) dalībvalstīm. Nenokārtotie debitoru parādi par līdzfinansējuma līgumiem ir summa, ko veido saņemtās līdzfinansējuma iemaksas, no kurām ir atņemti projekta izdevumi. Neto aktīvu ietekme ir nulle. No līdzfinansējuma kreditoru parādiem dalībvalstīm 10 miljoni euro ir saistīti ar līdzfinansējuma līgumiem, kas datēti ar 2007. gadu un agrāk. Šie līdzekļi tiek turēti tiem paredzētajos banku kontos, skatīt 2.5. skaidrojumu “Līdzfinansējuma banku konti” iepriekš. 2010. gadā tika saņemtas līdzfinansējuma iemaksas 65 miljonu euro apmērā (39 miljoni euro no Francijas, 12 miljoni euro no Spānijas, 11 miljoni euro no Beļģijas, 2 miljoni euro no Dānijas un 1 miljons euro no Nīderlandes). Līdzekļi, kas saņemti saskaņā ar 2008. gadā un vēlāk parakstītajiem līdzfinansējuma līgumiem, netiek turēti īpašos tiem paredzētos bankas kontos. 2 miljonus euro no līdzfinansējuma rezervēm pārklasificēja no rezervēm (skatīt 1.1. skaidrojumu par neto aktīvu izmaiņu kopsavilkuma pārskatu). Līdzfinansējuma kreditoru parādi tika samazināti par 1 miljonu euro, lai kompensētu līdzfinansējamo projektu radītās izmaksas (skatīt 3.1. un 3.2. skaidrojumu). Dažādi kreditoru parādi Citi kreditoru parādi galvenokārt ir nepiešķirti naudas ieņēmumi un atmaksātās summas. Uzkrātie izdevumi Miljoni euro | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | KOPā 31.12.2010. | KOPā 31.12.2009. | Uzkrātie izdevumi | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 | KOPĀ | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 | Gada beigās tiek veikts novērtējums par EAF līdzekļu saņēmēju attiecināmajiem izdevumiem, par kuriem vēl nav sniegti pārskati. Saskaņā ar šiem periodizācijas aprēķiniem novērtētās attiecināmās summas reģistrē kā uzkrātos izdevumus. Uzkrāto izdevumu daļu, ko sedz priekšfinansējuma summa, atspoguļo kā priekšfinansējuma noskaidrošanas aplēses (skatīt 2.2. iedaļu). Nākamo periodu fondu kapitāla iemaksas Miljoni euro | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | KOPā 31.12.2010. | KOPā 31.12.2009. | Apvienotā Karaliste | - | - | 269 | 269 | 228 | Īrija | - | - | 3 | 3 | 3 | KOPĀ | - | - | 272 | 272 | 232 | Tās ietver dalībvalstu avansa iemaksas. NETO AKTĪVI 2.7. PIEPRASĪTAIS FONDU KAPITĀLS Miljoni euro | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | KOPĀ | Fondu kapitāls | 12 840 | 11 699 | 21 152 | 45 691 | Fondu kapitāla līdzfinansējums[10] | - | - | 70 | 70 | Nepieprasītais fondu kapitāls | - | (4 160) | (21 152) | (25 312) | Nepieprasītā fondu kapitāla līdzfinansējums10 | - | - | (69) | (69) | Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2009. | 12 840 | 7 539 | 2 | 20 381 | Fondu kapitāls | 12 840 | 11 699 | 21 152 | 45 691 | Nepieprasītais fondu kapitāls | - | (660) | (21 152) | (21 812) | Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2010. | 12 840 | 11 039 | 0 | 23 879 | Fondu kapitālu veido kopējā no dalībvalstīm saņemto iemaksu summa attiecīgajam EAF, kā noteikts katrā no iekšējiem nolīgumiem. Nepieprasītie līdzekļi ir sākotnējais piešķīrums, ko dalībvalsti vēl nav pieprasījušas. Pieprasītais fondu kapitāls ir sākotnējo piešķīrumu summa, kas dalībvalstīm jāpārskaita uz kases kontiem saskaņā ar 10. EAF Finanšu regulas 16. pantā paredzēto procedūru. Astotā EAF kapitāls ir pieprasīts un pilnībā saņemts. Sākotnējo piešķīrumu 9. EAF, kura kopsumma sākumā bija 10 555 miljoni euro, pēc tam palielināja par 105 miljoniem euro 2004. gadā, ko EIB atbrīvoja saskaņā ar Padomes Lēmuma 2003/583/EK noteikumiem. Papildu piešķīrums ir atbalsts veicamajām darbībām Kongo Demokrātiskajā Republikā. Devītā EAF Iekšējā nolīguma 2. panta 2. punktā ir noteikta 1 000 miljonu euro rezerve, ko atbrīvoja laikā no 2004. līdz 2007. gadam saskaņā ar dažādiem Padomes lēmumiem[11]. Ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās padomes 2007. gada lēmumu[12], Komisija nolēma izteikt aicinājumu veikt brīvprātīgas papildu iemaksas Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda atbalstam ĀKK iekšējās sadarbības ietvaros, ar kurām 9. EAF papildināja par 39 miljoniem euro. Desmitais EAF stājās spēkā 2008. gadā ar 21 152 miljonu euro lielu fonda kapitālu atbilstoši Iekšējam nolīgumam, ko piemēro 10. EAF. Fondu kapitāls Miljoni euro | Iemaksas | % | nepieprasīts no 9. EAF 31.12.2009 | 2010. gadā pieprasītās | nepieprasīts no 9. EAF 31.12.2010 | Austrija | 2,65 | (111) | 93 | 19 | Beļģija | 3,92 | (165) | 137 | 27 | Dānija | 2,14 | (90) | 75 | 15 | Somija | 1,48 | (62) | 52 | 10 | Francija | 24,30 | (1 021) | 851 | 170 | Vācija | 23,36 | (981) | 818 | 164 | Grieķija | 1,25 | (53) | 44 | 9 | Īrija | 0,62 | (26) | 22 | 4 | Itālija | 12,54 | (487) | 439 | 88 | Luksemburga | 0,29 | (12) | 10 | 2 | Nīderlande | 5,22 | (219) | 183 | 37 | Portugāle | 0,97 | (41) | 34 | 7 | Spānija | 5,84 | (245) | 204 | 41 | Zviedrija | 2,73 | (115) | 96 | 19 | Apvienotā Karaliste | 12,69 | (533) | 444 | 89 | EIB | N.P. | - | - | (40) | KOPĀ | 100,00 | (4 160) | 3 500 | (660) | Tabulā ir norādītas parastās iemaksas, kas ir pieprasītas un saņemtas saskaņā ar 9. EAF no 15 iesaistītajām dalībvalstīm 2009. un 2010. gadā. 2011. gadā tiks izteikts pēdējais pieprasījums saskaņā ar 9. EAF un izteikti pirmie pieprasījumi saskaņā ar 10. EAF, kurā piedalās 27 dalībvalstis. 2.8. CITAS REZERVES Miljoni euro | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | KOPā 31.12.2010. | KOPā 31.12.2009. | uz/no 6. EAF | 94 | 490 | - | 584 | 584 | uz/no 7. EAF | 533 | 1 135 | - | 1 668 | 1 668 | uz/no 8. EAF | - | 2 762 | 102 | 2 864 | 2 779 | uz/no 9. EAF | (2 762) | - | 231 | (2 531) | (2 682) | uz/no 10. EAF | (102) | (231) | - | (333) | (97) | KOPĀ | (2 237) | 4 157 | 333 | 2 252 | 2 252 | Kopš 10. EAF stāšanās spēkā 2008. gadā visi iepriekšējo EAF atbrīvotie līdzekļi ir pārvietoti uz 10. EAF izpildes rezervi. Šo rezervi var izmantot tikai saskaņā ar 10. EAF Iekšējā nolīguma 1. panta 4. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. 2010. gadā no 8. un 9. EAF uz 10. EAF tika pārskaitīti attiecīgi 85 miljoni euro un 151 miljons euro no atbrīvotajiem līdzekļiem. 3. SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATA PASKAIDROJUMI 3.1. PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI Miljoni euro | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | KOPĀ 2010. GADS | KOPĀ 2009. GADS | Izdevumu atgūšana | 8 | 20 | 0 | 29 | 24 | STABEX līdzekļu atgūšana | 32 | - | - | 32 | - | Peļņa no valūtas maiņas | 14 | 61 | 3 | 78 | 25 | Līdzfinansējuma pamatdarbības ienākumi | - | - | 1 | 1 | - | KOPĀ | 54 | 82 | 4 | 140 | 49 | Šī pozīcija atspoguļo EAF grāmatvedības sistēmā reģistrētos EAF izdotos iekasēšanas rīkojumus un atskaitījumu no turpmākiem maksājumiem, lai atgūtu iepriekš izmaksātus izdevumus, pamatojoties uz pārbaudēm, revīzijām vai attiecināmības analīzi. Jāatzīmē, ka priekšfinansējuma summu atgūšanu neatspoguļo kā ieņēmumus, bet šīs summas pievieno priekšfinansējuma postenī bilancē. Nepamatotu maksājumu atgūšana 2010. gadā nepamatotu maksājumu atgūšanai tika izdoti iekasēšanas rīkojumi par 11 miljoniem euro; 2009. gadā šī summa bija 3 miljoni euro. No šīs summas 7 miljoni euro bija saistīti ar izmaksu atgūšanu un attiecīgi reģistrēti kā pamatdarbības ieņēmumi. Izmaksāto priekšfinansējuma summu atgūšana veidoja 4 miljonus euro, kas bilancē tika reģistrēti kā priekšfinansējuma aktīvi. Nepamatoto maksājumu atgūšanu var apkopot šādi. Miljoni euro | Pārkāpumi | 5 | 3 | 8 | 0 | 1 | 1 | Paziņots no OLAF | 1 | - | 1 | 1 | - | 1 | KOPĀ | 7 | 4 | 11 | 2 | 1 | 3 | STABEX līdzekļu atgūšana Saskaņā ar 10. EAF Iekšējā nolīguma[13] 1. panta 4. punktu 2010. gadā 32 miljoni euro tika atdoti EAF no ĀKK valstu divu parakstu kontiem. Šie līdzekļi tika pārskaitīti no Senegālas (26 miljoni euro) un Kamerūnas (2 miljoni euro). Turklāt 3 miljoni euro pēc revīzijas tika atdoti no divu parakstu konta Lesoto.Šos ieņēmumus ietvēra pamatdarbības ienākumos ( STABEX atbalsta instruments) 10. EAF saimnieciskā rezultāta pārskatā. Peļņa no valūtas maiņas Peļņa no valūtas maiņas rodas ikdienas darbību rezultātā un no attiecīgiem darījumiem, kas ir veikti citās valūtās, nevis euro, kā arī no gada beigās veiktas pārvērtēšanas, kura ir vajadzīga gada pārskatu sagatavošanai. Tā ir gan gūta, gan negūta peļņa. Līdzfinansējuma pamatdarbības ienākumi Pamatdarbības ienākumi saistībā ar līdzfinansējumu atspoguļo izmantotās iemaksas (skatīt 3.2. skaidrojumu). Tā kā šīs iemaksas atbilst kritērijiem, kas noteikti ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumiem (ar nosacījumu), iemaksa tiek atzīta atbilstoši līdzfinansējuma projekta īstenošanai. 3.2. PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI Miljoni euro | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | KOPĀ 2010. GADS | KOPĀ 2009. GADS | Pamatdarbības izdevumi – atbalsta instrumenti | 105 | 1 188 | 1 559 | 2 852 | 3 058 | Līdzfinansējuma pamatdarbības izdevumi | 1 | 1 | 0 | Zaudējumi no valūtas maiņas | 10 | 41 | 7 | 58 | 44 | Debitoru parādu vērtības samazinājums | 0 | 2 | 1 | 3 | 1 | KOPĀ | 116 | 1 230 | 1 567 | 2 914 | 3 103 | Pamatdarbības izdevumi – atbalsta instrumenti Miljoni euro | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | KOPĀ 2010. g. | KOPĀ 2009. g. | Plānojamais atbalsts | 13 | 114 | 1 000 | 1 127 | 877 | Makroekonomiskais atbalsts | 0 | 35 | - | 35 | 93 | Nozaru politika | 3 | 762 | - | 765 | 1 139 | Starp ĀKK projekti | - | 181 | 154 | 336 | 364 | Ārkārtas atbalsts | - | 78 | 364 | 442 | 464 | Atbalsts bēgļiem | (1) | - | - | (1) | 0 | STABEX | 46 | - | - | 46 | 23 | Sysmin | 10 | - | - | 10 | 3 | Citas ar iepriekšējiem EAF saistītās atbalsta programmas[14] | - | (17) | - | (17) | 40 | Parādu atvieglojumi — lielu parādu apgrūtinātās nabadzīgās valstis un Pasaules Banka | 14 | - | - | 14 | (5) | Institucionālais atbalsts | - | 3 | 41 | 44 | 31 | Saņemtās eksporta kompensācijas | 21 | 16 | - | 37 | 34 | Kongo Demokrātiskās Republikas fonds | - | 15 | - | 15 | (6) | Kopā | 105 | 1 188 | 1 559 | 2 852 | 3 058 | Līdzfinansējuma pamatdarbības izdevumi Tie ir izdevumi par līdzfinansējuma projektiem 2010. gadā. Tā kā līdzfinansējuma iemaksas atbilst kritērijiem, kas noteikti ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumiem (ar nosacījumu), atbilstošā iemaksu summa tika atzīta kā pamatdarbības ieņēmumi (skatīt 3.1. skaidrojumu). EAF pamatdarbības izdevumi ietver dažādus atbalsta instrumentus, un tiem ir dažādas formas atkarībā no tā, kā naudu izmaksā un pārvalda. Zaudējumi no valūtas maiņas Zaudējumi no valūtas maiņas rodas ikdienas darbību rezultātā un no attiecīgiem darījumiem, kas ir veikti citās valūtās, nevis euro, kā arī no gada beigās veiktas pārvērtēšanas, kura ir vajadzīga gada pārskatu sagatavošanai, – tie ir gan realizēti, gan nerealizēti zaudējumi Aplūkojot neto pozīciju, attiecīgajā gadā neto peļņa no valūtas maiņas bija 20 miljoni euro (peļņa no valūtas maiņas 78 miljonu euro apmērā, no kuras atskaitīti zaudējumi no valūtas maiņas 58 miljonu euro apmērā). Lielākā daļa no valūtas maiņas neto peļņas ir saistīta ar šādām valūtām – NGN (Nigērijas naira): 4 miljoni euro; NAD (Namībijas dolārs): 3 miljoni euro; FJD (Fidži dolārs): 2 miljoni euro; PGK (Papua-Jaungvinejas kina): 2 miljoni euro; HTG (Haiti gurds): 2 miljoni euro un SZL (Svazilendas lilangens): 2 miljoni euro. Debitoru parādu vērtības samazinājums Šī pozīcija ietver galvenokārt priekšfinansējuma korekcijas un norakstījumus/zaudējumus no pārdošanas saistībā ar debitoriem. 3.3. ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI Miljoni euro | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | KOPĀ 2010. GADS | KOPĀ 2009. GADS | Administratīvie izdevumi | 0 | 6 | 80 | 86 | 90 | KOPĀ | 0 | 6 | 80 | 86 | 90 | Šī pozīcija ietver atbalsta izdevumus, t.i., administratīvās izmaksas, kas saistītas ar EAF plānošanu un īstenošanu. Tie ir izdevumi par projektu sagatavošanu, pēcpārbaudi, pārraudzību un novērtēšanu, kā arī izdevumi par datortīkliem, tehnisko palīdzību utt. 3.4. FINANŠU IEŅĒMUMI Miljoni euro | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | KOPĀ 2010. GADS | KOPĀ 2009. GADS | Procentu ienākumi — Eiropas bankas | - | 0 | 0 | 1 | 1 | Procentu ienākumi —STABEX[15] | 0 | - | - | 0 | 1 | Procentu ienākumi par novēlotiem iekasēšanas rīkojumu maksājumiem | 0 | 0 | 2 | 3 | 1 | Procenti par priekšfinansējumu | 3 | 76 | 12 | 91 | 47 | KOPĀ | 4 | 77 | 14 | 95 | 49 | Procentu ienākumi arī 2010. gadā bija zemi sakarā zemajām procentu likmēm (galvenokārt EONIA (euro diennakts vidējais indekss) un ECB minimālā likme, ko izmanto ECB refinansēšanas operācijām). Procentu ienākumi par novēlotiem iekasēšanas rīkojumu maksājumiem Tie ir procenti, ko parādnieki maksā par novēlotiem iekasēšanas rīkojumu maksājumiem, tostarp procenti par novēlotām dalībvalstu iemaksām. Šos līdzekļus var izmantot, lai finansētu projektus saskaņā ar 10. EAF piemērojamā Iekšējā nolīguma 1. un 6. pantu. Procenti par priekšfinansējumu Procentus par priekšfinansējumu atzīst, kad tie nopelnīti saskaņā ar 10. EAF Finanšu regulas noteikumiem. Saņemto priekšfinansējuma procentu palielinājums salīdzinājumā ar 2009. gadu atbilst ilgtermiņa un īstermiņa priekšfinansējuma palielinājumam (skatīt 2.1. un 2.2. skaidrojumu). 4. NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATA PIEZĪMES 4.1. NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATA MĒRĶIS UN SAGATAVOŠANA Naudas plūsmas informāciju izmanto, lai varētu novērtēt EAF spēju ģenerēt naudu un tās ekvivalentus un EAF vajadzības pēc šīm naudas plūsmām. Naudas plūsmas pārskats ir sagatavots, izmantojot netiešo metodi. Tas nozīmē, ka neto pārpalikums vai deficīts finanšu gadam tiek koriģēts ar bezskaidras naudas darījumu rezultātiem, atliktiem vai uzkrātiem iepriekšējo vai nākamo periodu pamatdarbības naudas ieņēmumiem vai maksājumiem. Naudas plūsmas no darījumiem ārvalstu valūtā iegrāmato EAF pārskata valūtā (euro), summai ārvalstu valūtā piemērojot euro un attiecīgās ārvalstu valūtas maiņas kursu naudas plūsmas datumā. 4.2. PAMATDARBĪBA EAF naudas plūsmas pārskatā ir uzrādītas naudas plūsmas tikai no pamatdarbības, jo EAF neveic ieguldījumu vai finansēšanas darbības. Pamatdarbības mērķis ir piedalīties noteikto politikas rezultātu sasniegšanā. 5. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS UN CITA INFORMĀCIJA 5.1. IESPĒJAMIE AKTĪVI Miljoni euro | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | KOPĀ 31.12.2010. | KOPĀ 31.12.2009. | Izpildes garantijas | 33 | 270 | 57 | 360 | 287 | Ieturēšanas garantijas | 15 | 192 | 20 | 227 | 186 | Iespējamie aktīvi saistībā ar tiesā izskatāmām lietām | - | 1 | - | 1 | - | KOPĀ | 48 | 462 | 77 | 587 | 473 | Izpildes garantijas Dažreiz tiek pieprasītas izpildes garantijas, lai nodrošinātu, ka EAF finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas ir noteikti saņēmēju līgumos ar EAF. Izpildes garantiju palielinājumu par 73 miljoniem euro veido jaunas garantijas, kas saņemtas par 9. EAF (29 miljoni euro galvenokārt saistībā ar nozaru politikas atbalstu) un par 10. EAF (43 miljoni euro galvenokārt saistībā ar plānojamo atbalstu). Ieturēšanas garantijas Ieturēšanas garantijas attiecas tikai uz līgumiem par darbu izpildi. Parasti 10% no starpposma maksājumiem saņēmējiem ietur, lai nodrošinātu, ka darbuzņēmējs izpilda savas saistības. Šīs ieturētās summas atspoguļo kā maksājamās summas. Ievērojot līgumslēdzējas iestādes apstiprinājumu, darbuzņēmējs var tā vietā iesniegt ieturēšanas garantiju, kas aizstāj no starpposma maksājumiem ieturētās summas. Šīs saņemtās garantijas atspoguļo kā iespējamos aktīvus. Ieturēšanas garantiju palielinājums par 41 miljonu euro galvenokārt skaidrojams ar jaunām garantijām, kas saņemtas par 9. EAF (23 miljoni euro galvenokārt saistībā ar nozaru politikas atbalstu), un jaunām garantijām, kas saņemtas par 10. EAF (19 miljoni euro saistībā ar plānojamo atbalstu). 5.2. IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS Miljoni euro | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | KOPĀ 31.12.2010. | KOPĀ 31.12.2009. | Summas saistībā ar tiesā izskatāmām lietām | 0 | 6 | - | 6 | 1 | KOPĀ | 0 | 6 | - | 6 | 1 | Norādītās summas attiecas uz prasībām, kas pašlaik iesniegtas pret EAF par zaudējumu atlīdzināšanu, citiem juridiskiem strīdiem un novērtētām tiesu izmaksām. Visas saistības un iespējamās saistības, ja tādas radīsies, turpmākajos gados finansēs EAF. Eiropas attīstības fondus finansē dalībvalstis. 5.3. CITA INFORMĀCIJA Budžeta saistības Miljoni euro | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | KOPĀ 31.12.2010. | KOPĀ 31.12.2009. | Nenokārtotās budžeta saistības, kas vēl nav apmaksātas | 267 | 2 562 | 3 161 | 5 991 | 5 920 | Saistītās summas, kas ietvertas saimnieciskā rezultāta pārskatā | (46) | (404) | (264) | (714) | (605) | KOPĀ | 221 | 2 158 | 2 897 | 5 277 | 5 314 | Nenokārtotās budžeta saistības atspoguļo atvērtās saistības, par ko vēl nav veikti maksājumi un/vai saistību atcelšana. Šādas saistības ir raksturīgas daudzgadu programmām. 2010. gada 31. decembrī nenokārtotās budžeta saistības bija 5 991 miljoni euro. Summa, kas atspoguļota kā nākotnē finansējamas saistības, ir šīs nenokārtotās budžeta saistības, atskaitot no tām saistītās summas, kuras kā izdevumi ir iekļautas 2010. gada saimnieciskā rezultāta pārskatā, kopsummā veidojot 5 277 miljonus euro. 6. FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA Turpmākā informācija par Eiropas Attīstības fonda finanšu riska pārvaldību attiecas uz Eiropas Komisijas veiktajām finanšu līdzekļu operācijām Eiropas Attīstības fonda vārdā, lai izmantotu tā līdzekļus. 6.1. RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKAS UN NODROSES DARBĪBAS EAF finanšu līdzekļu operāciju pārvaldības noteikumi un principi ir izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 215/2008 par Finanšu regulu, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam, un iekšējā nolīgumā. Saskaņā ar iepriekšminēto regulu ir piemērojami šādi galvenie principi: - EAF iemaksas veic dalībvalstis, ieskaitot tās speciālos kontos, kas atvērti katras dalībvalsts emisijas bankā vai dalībvalsts norādītā finanšu iestādē. Iemaksu summas tiek paturētas šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad jāveic EAF maksājumi; - dalībvalstis veic EAF iemaksas euro valūtā, savukārt EAF maksājumi tiek veikti euro un citās valūtās, tostarp mazāk zināmās valūtās; - bankas kontos, ko Komisija atvērusi EAF vārdā, nedrīkst pieļaut pārtēriņu. Papildus speciālajiem kontiem Komisija EAF vārdā atver citus bankas kontus finanšu iestādēs (centrālajās bankās un komercbankās), lai veiktu maksājumus un saņemtu ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā, saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 215/2008 44. pantu (skatīt 6.4. iedaļu turpmāk). Visas komercbankas, kurās EAF vārdā atvērti citi konti, nevis iepriekš minētie speciālie konti, Komisija izvēlas konkursa kārtībā. Finanšu līdzekļu un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz modernām informācijas sistēmām. Tiek piemērotas īpašas procedūras, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu sadali saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem. Finanšu līdzekļu un maksājumu operāciju vadību regulē rakstveida pamatnostādņu un procedūru kopums, kuru mērķis ir ierobežot darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tās attiecas uz dažādām darbības jomām, un atbilstība pamatnostādnēm un procedūrām tiek regulāri pārbaudīta. 6.2. TIRGUS RISKS 6.2.1. Valūtas risks Visas iemaksas tiek turētas euro valūtā, un citas valūtas iegādājas tikai tad, kad tās ir vajadzīgas maksājumu izpildei. Tādējādi EAF finanšu līdzekļu operācijas nav pakļautas valūtas riskam. 6.2.2. Procentu likmju risks EAF neaizņemas naudu, tādēļ tas nav pakļauts procentu likmes riskam. Tomēr tas saņem procentus no atlikumiem, kas atrodas dažādos fonda banku kontos. Tādēļ Komisija EAF vārdā ir ieviesusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka regulāri saņemtie procenti atbilst tirgus procentu likmēm, kā arī to iespējamām svārstībām. Komercbanku kontos turētie diennakts atlikumi tiek atlīdzināti katru dienu. Šādu kontu atlikumu atlīdzināšana balstās uz mainīgām tirgus likmēm, kam piemēro līgumā noteikto starpību (pozitīvu vai negatīvu). Procenti lielākajai daļai kontu tiek aprēķināti, pamatojoties uz EONIA (euro diennakts vidējais indekss), un tos koriģē, ņemot vērā jebkuras šīs likmes svārstības. Dažiem kontiem procentu aprēķins ir piesaistīts ECB minimālajai likmei (ko izmanto ECB refinansēšanas operācijām). Rezultātā EAF neuzņemas risku, ka tā atlikumus varētu atlīdzināt atbilstoši likmēm, kas ir zemākas par tirgus likmēm. 6.3. KREDĪTRISKS (DARĪJUMA PARTNERA RISKS) Lielākā daļa EAF finanšu līdzekļu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 215/2008 tiek turēti speciālajos kontos, ko dalībvalstis atvērušas iemaksu veikšanai. Vairums šo kontu tiek turēti dalībvalstu valsts kasēs vai valstu centrālajās bankās. Šīs iestādes EAF rada vismazāko darījuma partnera risku (risku uzņemas dalībvalstis). Tā EAF finanšu līdzekļu daļa, kas tiek turēta komercbankās, lai veiktu maksājumus, tiek papildināta nepieciešamības brīdī, un to automātiski pārvalda ar Komisijas kases naudas pārvaldības sistēmu. Katrā kontā tur minimālu naudas daudzumu, kas ir proporcionāls vidējai ikdienas maksājumu summai. Rezultātā šajos kontos turētās summas diennaktī parasti ir ļoti nelielas, un tādējādi arī EAF risks ir ierobežots. Papildus tam tiek piemērotas īpašas pamatnostādnes par komercbanku izvēli, lai vēl vairāk samazinātu darījuma partnera risku, kam ir pakļauts EAF. Visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs ( S&P A-1 vai Fitch F1 ). Īpašos un pienācīgi pamatotos gadījumos var tikt prasīts zemāks līmenis. 6.4. LIKVIDITĀTES RISKS Eiropas Attīstības fondam piemērotie budžeta principi nodrošina, ka kopējie budžeta perioda naudas līdzekļi vienmēr ir pietiekami, lai izpildītu visus saistītos maksājumus. Dalībvalstu kopējās iemaksas patiešām atbilst maksājumu apropriāciju kopējai summai attiecīgajā budžeta periodā. Tomēr dalībvalstis gada iemaksas EAF veic trīs daļās, turpretim maksājumiem piemīt zināma sezonalitāte. Lai nodrošinātu vienmēr pietiekamus finanšu līdzekļus tādu maksājumu segšanai, kas veicami konkrētajā mēnesī, starp Komisijas finanšu līdzekļu un attiecīgajiem izdevumu departamentiem notiek regulāra informācijas apmaiņa par finanšu līdzekļu stāvokli ar mērķi garantēt, ka konkrētajā periodā veiktie maksājumi nepārsniedz pieejamos finanšu līdzekļus. Turklāt attiecībā uz EAF ikdienas finanšu līdzekļu operācijām automatizēti naudas pārvaldības instrumenti nodrošina, ka katru dienu visos EAF banku kontos ir pietiekama likviditāte. 7. INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA PAR SAISTĪTĀM PUSĒM Nav konstatēti nekādi darījumi, kam šajā pozīcijā būtu vajadzīga īpaša informācijas atklāšana par saistītām personām. 8. NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA EAF grāmatvedim šo pārskatu apstiprināšanas dienā nebija zināmi būtiski apstākļi, nedz arī viņam tika ziņots par tādiem, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā. Gada pārskati un attiecīgās piezīmes tika sagatavotas, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota iepriekš. 9. SASKAŅOŠANA – SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS – BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS Gada saimniecisko rezultātu aprēķina, pamatojoties uz uzkrāšanas principu grāmatvedībā. Tomēr budžeta izpildes rezultāts ir balstīts uz naudas līdzekļu uzskaites noteikumiem saskaņā ar Finanšu regulu. Tā kā budžeta izpildes rezultāts un saimnieciskais rezultāts izriet no vieniem un tiem pašiem pamatā esošiem darījumiem, kontrole ir lietderīga, lai nodrošinātu to saskaņošanas iespēju. Šī saskaņošana ir atspoguļota tabulā turpmāk, izceļot būtiskākās saskaņošanas summas, kas sadalītas starp ieņēmumu un izdevumu posteņiem. Miljoni euro | 2010. g. | 2009. g. | GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS | (2 765) | (3 094) | IEŅĒMUMI | Prasījumi, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu | (33) | - | Kārtējā gadā konstatētie, bet vēl neiekasētie prasījumi | (4) | (3) | Iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi | 10 | 13 | Priekšfinansējuma neto ietekme | 53 | 24 | Neto uzkrātie ieņēmumi | (173) | (75) | IZDEVUMI | Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti | 178 | 228 | Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā[16] | (155) | - | Atceltie maksājumi | 39 | 12 | Priekšfinansējuma neto ietekme | (353) | (506) | Neto uzkrātie izdevumi | (31) | 331 | GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS | (3 233) | (3 069) | Saskaņošanas posteņi – ieņēmumi Finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par prasījumiem, kuri konstatēti attiecīgā gada laikā, un summām, kuras iekasētas par iepriekšējos gados konstatētajiem prasījumiem. Prasījumi, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu , ir reģistrēti saimnieciskās darbības rezultātā, taču budžeta perspektīvā tos nevar uzskatīt par ieņēmumiem, jo iekasētā summa tiek pārvietota uz rezervēm un to nevar atkārtoti piesaistīt bez Padomes lēmuma. K ārtējā gadā konstatētos, bet vēl neiekasētos prasījumus saskaņošanas nolūkā atskaita no saimnieciskā rezultāta, jo tie nav daļa no budžeta ieņēmumiem. Turpretim iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi jāpievieno saimnieciskajam rezultātam saskaņošanas nolūkā. Priekšfinansējuma neto ietekme ir atgūto priekšfinansējuma summu noskaidrošana. Tie ir naudas ieņēmumi, kas neietekmē saimniecisko rezultātu. Neto uzkrātos ieņēmumus galvenokārt veido uzkrājumi gada beigu periodizācijas vajadzībām. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t.i., kārtējā gada uzkrātie ieņēmumi, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gada uzkrāto ieņēmumu apvērse. Saskaņošanas posteņi – izdevumi Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti, jākoriģē saskaņošanas vajadzībām, jo tie tiek iekļauti saimnieciskajā rezultātā, bet nav daļa no budžeta izdevumiem. Turpretim iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā , jāatskaita no saimnieciskās darbības rezultāta saskaņošanas nolūkā, jo tie ir daļa no kārtējā gada budžeta izdevumiem, bet tie neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu. Naudas ieņēmumi no atceltajiem maksājumiem neietekmē saimniecisko rezultātu, bet tie ietekmē budžeta izpildes rezultātu. Priekšfinansējuma neto ietekme ir šādu vienību kombinācija: jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas kārtējā gadā (atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem), un tāda priekšfinansējuma noskaidrošana, kas samaksāts kārtējā gadā vai iepriekšējos gados, apstiprinot attiecināmās izmaksas. Pēdējā vienība no minētajām atspoguļo izdevumus uzkrāto izdevumu izteiksmē, bet ne budžeta uzskaitē, jo samaksas brīdī sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau tika uzskatīts par budžeta izdevumiem. Neto uzkrātos izdevumus galvenokārt veido uzkrājumi gada beigu periodizācijas vajadzībām, t.i., attiecināmie izdevumi, kuri radušies EAF līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots EAF. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t.i., kārtējā gada uzkrātie izdevumi, no kuriem atskaitīti iepriekšējā gada uzkrātie izdevumi. 2. ZIŅOJUMS PAR FINANSĒJUMA ĪSTENOŠANU IEVADA PIEZĪME Iepriekšējie EAF - ĀKK un EK Padomes 2000. gada 27. jūlija Lēmumā 1/2000 par pārejas pasākumiem paredzēts, ka atsevišķi iepriekšējo EAF nepiešķirtie līdzekļi izlietojami programmām saskaņā ar attiecīgajiem Kotonū nolīguma noteikumiem, kurus saskaņā ar pārejas pasākumiem sāk piemērot ātrāk. - Komisijas 2001. gada 16. marta Lēmumā 410/2001 par piešķīrumu sadalīšanu indikatīvajām programmām ĀKK valstīs saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu paredzēts, ka iepriekšējo EAF nepiešķirtie līdzekļi par maksimālo summu 1,2 miljarda euro apmērā jāizlieto īstenošanas pasākumiem saskaņā ar attiecīgā EAF noteikumiem un procedūrām. Tas attiecas uz periodu, pirms stājās spēkā 9. EAF Finanšu protokols. - Ar Komisijas 2001. gada 15. jūnija Lēmumu 1033/2001 tika noteikti piešķīrumi reģionālajām programmām un ĀKK iekšējai sadarbībai saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma Finanšu protokolu. - Ar Komisijas 2002. gada 11. jūlija Lēmumu 1252/2002 par 60 miljoniem euro palielināja ĀKK valstu iekšējai sadarbībai paredzēto finansējumu, izmantojot 6. un 7. EAF vispārējās rezerves, kā arī paredzēja šo papildu līdzekļu izlietošanu periodā, kamēr vēl nav stājies spēkā 9. EAF Finanšu protokols, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko piemēroja sākotnējiem EAF. - Visbeidzot, ar ĀKK un EK Padomes 2002. gada 23. decembra Lēmumu 3/2002 tika paredzēts izmantot 25 miljonus euro no 8. EAF nepiešķirtajiem līdzekļiem (vispārējās rezerves), lai iedalītu tos reģionālajai sadarbībai saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu. - Tā kā 6. EAF noslēdza 2006. gadā un 7. EAF noslēdza 2008. gadā, gada pārskatos vairs nav iekļautas tabulas par šo EAF īstenošanu. Turpretim pārnesto atlikumu izpildes rezultāti ir iekļauti 9. EAF pārskatā. - Tāpat kā iepriekšējos gados, lai nodrošinātu līdzekļu uzskaites pārredzamību 2009. gada pārskatos, dažādās turpmākajās tabulās 8. EAF īpaši nodalīta tā līdzekļu daļa, kas izlietota atbilstoši Lomes konvencijās paredzētajam plānojumam, un tā līdzekļu daļa, kas izlietota atbilstoši Kotonū nolīgumā paredzētajam plānojumam. Saistībā ar Kotonū nolīgumā paredzēto plānojumu summas ir iegrāmatotas un norādītas, pamatojoties uz ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma IV pielikuma 3. panta 2. punktu, kas attiecas uz valstīm. Minētajā pantā ĀKK valstīm ir paredzēts A finansējums, kura mērķis ir segt makroekonomisko atbalstu un atbalstu programmām un projektiem, kā arī B finansējums, kas paredzēts neparedzētu vajadzību segšanai, piemēram, palīdzībai ārkārtas situācijās, parādu sloga mazināšanas iniciatīvām un atbalstam, kura mērķis ir mazināt nelabvēlīgās sekas, ko izraisījusi eksporta ieņēmumu nestabilitāte[17]. Attiecībā uz reģioniem pārskati veidoti, balstoties uz reģionālo plānošanu, kas minēta ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma 2. nodaļā (t.i., reģionālas indikatīvās programmas un ĀKK iekšējā sadarbība). - Saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma Ib pielikuma 4. punktu (daudzgadu finanšu shēma 2008.–2013. gadam) atlikumi un šo fondu atbrīvotās summas laikposmā no 2007. gada 31. decembra līdz dienai, kad stājās spēkā 10. EAF, tika pārnesti uz 9. EAF, lai nodrošinātu ES pārvaldes darbību un segtu uzsākto projektu kārtējās izmaksas līdz dienai, kad stājas spēkā 10. EAF. 10. EAF ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgums, ko 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīja Eiropas Kopienas dalībvalstis un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstis, stājās spēkā 2003. gada 1. aprīlī. Kotonū nolīgums tika grozīts ar nolīgumu, ko parakstīja tās pašas valstis Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā. ES Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmums 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju (AZT) asociāciju ar Eiropas Kopienu stājās spēkā 2001. gada 2. decembrī. Šo lēmumu grozīja 2007. gada 19. martā (Lēmums 2007/249/EK). Iekšējais nolīgums par Kopienas atbalsta finansēšanu, pamatojoties uz daudzgadu finanšu shēmu 2008.–2013. gadam, saskaņā ar pārskatīto Kotonū nolīgumu, ko Eiropas Kopienas dalībvalstu valdību pārstāvji pieņēma 2006. gada 17. jūlijā, stājās spēkā 2008. gada 1. jūlijā. Saskaņā ar Kotonū nolīgumu Kopienas atbalsta ĀKK valstīm un AZT otro periodu (2008.–2013. gads) finansē 10. EAF, kura kopējo līdzekļu apjoms ir 22 682 miljoni euro, un no tiem: - 21 966 miljoni euro piešķirti ĀKK valstīm saskaņā ar pārskatītā Kotonū nolīguma Ib pielikumā minēto daudzgadu finanšu shēmu; - 286 miljoni euro piešķirti AZT saskaņā ar pārskatītā Padomes lēmuma par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu IIAa pielikumu; - 430 miljoni euro paredzēti Komisijai, lai finansētu izmaksas, kas saistītas ar 10. EAF līdzekļu plānošanu un izlietojumu, saskaņā ar Iekšējā nolīguma 6. pantu. Desmitā EAF spēkā stāšanās dienā šīs summas tika papildinātas ar neiztērētajiem atlikumiem, un tās vēl aizvien tiek papildinātas ar atbrīvotajiem līdzekļiem, kurus iegūst sistēmas rezultātā, lai garantētu eksporta ieņēmumu no lauksaimniecības pamatproduktiem stabilizēšanu ( STABEX ) saskaņā ar Eiropas attīstības fondiem pirms 9. EAF. Šie atlikumi un atbrīvotie līdzekļi jāizmanto un jāpārvalda saskaņā ar pārskatīto Kotonū nolīgumu un Iekšējo nolīgumu. Desmitā EAF piešķīrumi ĀKK valstīm un reģioniem ir šādi (euro): - 15 300 miljoni euro valstu indikatīvajām programmām, tostarp - 13 500 miljoni euro A finansējumam, no kuriem tika atvērti piešķīrumi 12 385 miljonu euro apmērā, un no šīs summas 33 miljonus euro pārvietoja uz reģionālajiem piešķīrumiem (multireģionālie ( MTR ) piešķīrumi Āfrikas valstīm, kurās runā portugāļu valodā ( PALOP )). Turklāt Senegālas A finansējums tika palielināts par 26 miljoniem euro, ko veido Stabex atbrīvotie līdzekļi; - 1 800 miljoni euro B finansējumam, no kuriem 601 miljons euro ir sākotnējiem piešķīrumiem un 1 199 miljoni euro ir rezerve neparedzētām vajadzībām (ko izmanto tādu dažādu instrumentu finansēšanai kā ikgadējais FLEX mehānisms, kā arī ad-hoc neaizsargātības FLEX mehānisms un instrumenti reaģēšanai uz pārtikas cenu krīzi); - 1 783 miljoni euro reģionālajām indikatīvajām programmām, visi piešķīrumi ir atvērti; - 2 700 miljoni euro ĀKK iekšējiem piešķīrumiem, no kuriem piešķīrumi 2 330 miljonu euro apmērā ir atvērti; - 683 miljoni euro kā rezerve turpmākajiem piešķīrumiem valstu un reģionālajām indikatīvajām programmām pēc termiņa vidusposma un termiņa beigu pārskatiem. - 10. EAF neizmantojamā darbības rezerve Tā kā 10. EAF stājās spēkā 2008. gada 1. jūlijā, atlikumi un atbrīvotās summas no 9. un iepriekšējo EAF projektiem, izņemot Stabex līdzekļus un 9. EAF administratīvo finansējumu, tika pārvietotas uz 10. EAF darbības rezervi. Šo rezervi var izmantot saskaņā ar 10. EAF Iekšējā nolīguma 1. panta 4. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. Turpmāk ir norādīta informācija par šo rezervi 31.12.2010. (miljonos euro). Kopā līdzekļi, kas pārvietoti uz 10. EAF neizmantojamo rezervi: | 318 | pieskaitot līdzekļus, kas 31.12.2010. ir atbrīvoti, bet vēl nav pārskaitīti: | 22 | atskaitot līdzekļus, kurus ar Padomes 2010. gada 12. jūlija Lēmumu 2010/406/ES Padome ir piešķīrusi Sudānai | -150 | Kopā pieejamā rezerve (ĀKK + AZT): | 190 | 10. EAF Stabex rezerve Pēc Stabex kontu slēgšanas neizmantotie/atbrīvotie līdzekļi tika pārvietoti uz 10. EAF Stabex A finansējuma rezervi (10. EAF Iekšējā līguma 1. panta 4. punkts) un pēc tam uz attiecīgo valstu indikatīvajām programmām. Atbrīvotie līdzekļi un pārvietojumi 31.12.2010. bija šādi (miljonos euro). Attiecīgā valsts | A finansējuma rezerve STABEX | A finansējums | Kamerūna | 2,28 | Jamaika | 0,06 | Lesoto | 3,44 | Senegāla | 26,31 | Kopā | 5,78 | 26,31 | 10. EAF līdzfinansējumi Desmitā EAF ietvaros tika parakstīti pārnesumu nolīgumi par dalībvalstu līdzfinansējumu, un tika atvērtas saistību apropriācijas par kopējo summu 74,83 miljonu euro apmērā, savukārt maksājumu apropriācijas atvēra par iekasētajām summām 54,38 miljonu euro apmērā. Līdzfinansējuma apropriācijas 31.12.2010. ir norādītas tabulā (miljonos euro). Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas | Līdzfinansējums, A finansējums | 61,12[18] | 52,85 | Līdzfinansējums, iekš. ĀKK | 12,15 | 0,64 | Līdzfinansējums, administratīvie izdevumi | 1,56 | 0,89 | 74,83 | 54,38 | Turpmāk redzamajās tabulas, kurās minētas lēmumos un līgumos paredzētās un samaksātās summas, sniegti dati neto izteiksmē . Tabulas, kurās situācija atspoguļota pa valstīm un pa instrumentiem ir pievienotas pielikumā. 2.1. DOTĀCIJAS [pic] [pic] [pic] 2.2. KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] 2.3. CITA INFORMĀCIJA PAR PĀRVALDĪBU Itālijas līdzfinansējums (1985) Eiropas Komisija 1985. gadā parakstīja nolīgumu ar Itālijas valdību par Komisijas vadīto attīstības projektu līdzfinansēšanu. Nolīgums vēlāk tika pagarināts līdz 2004. gada 31. decembrim, izmantojot vēstuļu apmaiņu starp Itālijas valdību un attīstības lietu komisāru. Vēlāk Komisija rakstveida procedūrā E/1588/2004 pieņēma lēmumu par līdzfinansējuma pamatlīguma izpildi. Minētā lēmuma mērķis bija pieņemt budžeta un reglamentējošos noteikumus par saistībām saskaņā ar nolīgumu. Komisijas lēmumā attiecīgi ir paredzēts, ka šis līdzfinansējums jāizlieto saskaņā ar EAF finanšu regulas noteikumiem. Minētais lēmums pilnvaroja EAF kredītrīkotājus tiešā vai netiešā veidā pārvaldīt Itālijas ieguldījumu šajā līdzfinansēšanas mehānismā. Viņi tika pilnvaroti arī noteikt tā īstenošanas galīgo termiņu atbilstoši attiecīgajiem noteikumiem. Saskaņā ar Eiropas Komisijas un Itālijas valdības 1985. gada jūlija nolīguma 4. panta 4. punkta prasībām, atbilstoši Lēmuma E/1588/2004 3. panta 3. punktā apstiprinātam noteikumam Itālijas valdība 2006. gada 15. decembra vēstulē lūdza Komisiju atmaksāt slēgto projektu kontu atlikumus. Kopējā šo kontu atlikumu summa ir EUR 4 708 867,66. Šo summu Itālijas valdībai atmaksāja 2008. gada martā. Stāvoklis 31.12.2010. attiecībā uz Komisijas pārvaldītajiem Itālijas līdzekļiem projektiem ĀKK valstīs ir izklāstīts turpmāk. Pavisam Itālija pēc iepriekš minētā nolīguma parakstīšanas ir līdzfinansējusi 52 projektus, kas īstenoti ĀKK valstīs, no tiem tikai 1 projekts ("4. rehabilitācijas programma – Somālija") joprojām turpinās, un to vada ES delegācija Kenijā. Projekta Nr. | Valsts | Projekts | Atlikums (EUR) | Iemaksa | Maksājumi | Atlikums (EUR) | 31.12.2009. | 2010. | 2010. | 31.12.2010. | ITA COF | 37 | Procenti no līdzfinansējuma | 317 230,20 | 1 922,22 | 20 695,45 | 298 456,97 | ITA COF | 40 | Administratīvie izdevumi | 408 990,37 | 95,97 | - | 409 086,34 | ITA COF | 50 | SOMĀLIJA | Rehabilitācija | 8 411 323,52 | - | 1 689 159,97 | 6 722 163,55 | KOPĀ | 9 137 544,09 | 2 018,19 | 1 709 855,42 | 7 429 706,86 | Projektā " Bogamoyo ceļš" Tanzānijā pēdējais maksājums tika veikts 2010. gadā un konts tika slēgts. Projekta Nr. | Valsts | Projekts | Atlikums (EUR) 31.12.2009. | Iemaksa no ITA COF 37 | Maksa | Atlikums (EUR) 31.12.2010. | ITA COF | 51 | TANZĀNIJA | Bogamoyo ceļš | 1 386 304,54 | 20 695,45 | 1 407 000 | - | II DAĻA — EAF GADA PĀRSKATI. IEGULDĪJUMU MEHĀNISMA FINANŠU PĀRSKATI 3. IEGULDĪJUMU MEHĀNISMA FINANŠU PĀRSKATI 3.1. PEĻŅAS VAI ZAUDĒJUMU APRĒĶINS (tūkstošos euro) No 01.01.2010. | No 01.01.2009. | Piezīmes | līdz 31.12.2010. | līdz 31.12.2009. | Procenti un citi ienākumi | 5 | 54 601 | 49 923 | Procentu un līdzīgi izdevumi | 5 | -2 591 | -1 878 | Neto procentu un līdzīgi ienākumi | 52 010 | 48 045 | Maksas un komisijas naudas ienākumi | 6 | 11 775 | 1 985 | Maksas un komisijas naudas izdevumi | 6 | -372 | - | Nodevas un komisijas nauda | 11 403 | 1 985 | Finanšu operāciju neto rezultāts | 7 | -15 823 | 9 124 | Aizdevumu un debitoru parādu vērtības samazinājuma izmaiņas, atskaitot apvērsi | 11 | 25 428 | -44 350 | Pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazinājums | 12 | -3 714 | - 2 | Vispārējie administratīvie izdevumi | 8 | -34 086 | -36 410 | Peļņa/zaudējumi gadā | 35 218 | -21 608 | 3.2. BILANCE (tūkstošos euro) Piezīmes | 31.12.2010. | 31.12.2009. | AKTĪVI | Skaidra nauda un tās ekvivalenti | 9 | 411 587 | 330 057 | Atvasinātie finanšu instrumenti | 10 | 1 376 | 12 870 | Aizdevumi un debitoru parādi | 11 | 844 428 | 693 441 | Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi | 12 | 194 828 | 164 606 | Summas, kas jāsaņem no ieguldītājiem | 13/18 | 100 000 | 87 310 | Citi aktīvi | 14 | 3 172 | 925 | Kopā aktīvi | 1 555 391 | 1 289 209 | PASĪVI UN IEGULDĪTĀJU LĪDZEKĻI | PASĪVI | Atvasinātie finanšu instrumenti | 10 | 6 110 | 5 522 | Nākamo periodu ienākumi | 15 | 29 579 | 24 317 | Summas, kas piešķiramas trešām pusēm | 16 | 298 415 | 213 850 | Citas saistības | 17 | 940 | 1 560 | Kopā pasīvi | 335 044 | 245 249 | IEGULDĪTĀJU LĪDZEKĻI | Pieprasītās dalībvalstu iemaksas | 18 | 1 131 309 | 995 000 | Nesadalītā peļņa | 64 468 | 29 250 | Patiesās vērtības rezerve | 24 570 | 19 710 | Kopā ieguldītāju līdzekļi | 1 220 347 | 1 043 960 | Kopā pasīvi un ieguldītāju līdzekļi | 1 555 391 | 1 289 209 | 3.3. PĀRSKATS PAR IEGULDĪTĀJU LĪDZEKĻU IZMAIŅĀM (tūkstošos euro) Pieprasītās iemaksas | Nesadalītā peļņa | Patiesās vērtības rezerve | Kopā | 2010. gada 1. janvārī | 995 000 | 29 250 | 19 710 | 1 043 960 | Nerealizētā neto peļņa un zaudējumi saistībā ar pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem | - | - | 4 860 | 4 860 | Pieprasītās dalībvalstu iemaksas gada laikā | 130 000 | - | - | 130 000 | Neizmantotās procentu subsīdijas | 6 309 | - | - | 6 309 | Peļņa 2010. gadā | - | 35 218 | - | 35 218 | Ieguldītāju līdzekļu izmaiņas | 136 309 | 35 218 | 4 860 | 176 387 | 2010. gada 31. decembrī | 1 131 309 | 64 468 | 24 570 | 1 220 347 | Pieprasītās iemaksas | Nesadalītā peļņa | Patiesās vērtības rezerve | Kopā | 2009. gada 1. janvārī | 845 000 | 50 858 | 15 122 | 910 980 | Nerealizētā neto peļņa un zaudējumi saistībā ar pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem | - | - | 4 588 | 4 588 | Pieprasītās dalībvalstu iemaksas gada laikā | 150 000 | - | - | 150 000 | Peļņa 2009. gadā | - | -21 608 | - | -21 608 | Ieguldītāju līdzekļu izmaiņas | 150 000 | -21 608 | 4 588 | 132 980 | 2009. gada 31. decembrī | 995 000 | 29 250 | 19 710 | 1 043 960 | 3.4. NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS (tūkstošos euro) No 01.01.2010. līdz 31.12.2010. | No 01.01.2009. līdz 31.12.2009. | PAMATDARBĪBA | Peļņa / Zaudējumi par finanšu gadu | 35 218 | -21 608 | Korekcijas | Pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazinājums | 3 714 | 2 | Aizdevumu un debitoru parādu vērtības samazinājuma neto izmaiņas | -25 428 | 44 350 | Kapitalizētie procenti no aizdevumiem un debitoru parādiem | -13 239 | -4 889 | Izmaiņas uzkrātajos procentos un amortizācijas izmaksās saistībā ar aizdevumiem un debitoru parādiem | -466 | 890 | Nākamo periodu ienākumu palielinājums | 5 262 | 4 131 | Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz aizdevumiem | -24 626 | 10 963 | Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem | -538 | 1 935 | Pamatdarbības peļņa pirms izmaiņām pamatdarbības aktīvos un pasīvos | -20 103 | 35 774 | Aizdevumu maksājumi | -212 180 | -158 400 | Aizdevumu atmaksa | 119 724 | 61 094 | Atvasināto finanšu instrumentu patiesās vērtības izmaiņas | 12 082 | -14 599 | Pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu palielinājums | -50 952 | -40 306 | Pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu pārdošana | 22 414 | 7 497 | Citu aktīvu pieaugums | -2 247 | - 400 | Citu pasīvu samazinājums | -620 | -2 717 | Citu Eiropas Investīciju bankai maksājamo summu samazinājums/palielinājums | -2 324 | 669 | Neto skaidra nauda no pamatdarbības | -128 978 | -111 388 | No 01.01.2010. līdz 31.12.2010. | No 01.01.2009. līdz 31.12.2009. | FINANSĒŠANAS DARBĪBA | Dalībvalstu iemaksas | 187 310 | 128 581 | Summas, saņemtas no dalībvalstīm attiecībā uz procentu subsīdijām | 40 000 | 40 000 | Summas, izmaksātas dalībvalstu uzdevumā attiecībā uz procentu subsīdijām | -16 802 | -20 552 | Neto skaidra nauda no finanšu darbības | 210 508 | 148 029 | Skaidras naudas un tās ekvivalentu neto palielinājums | 81 530 | 36 641 | Skaidra nauda un tās ekvivalenti finanšu gada sākumā | 330 057 | 293 416 | Skaidra nauda un tās ekvivalenti finanšu gada beigās | 411 587 | 330 057 | 3.5. FINANŠU PĀRSKATU PIEZĪMES VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA Ieguldījumu mehānismu ("mehānisms") izveidoja Kotonū nolīguma ("Nolīgums") par sadarbību un atbalstu attīstībai ietvaros, ko, vienojoties Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupai ("ĀKK valstis") un Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm, noslēdza 2000. gada 23. jūnijā, un to pārskatīja 2005. gada 25. jūnijā un 2010. gada 23. jūnijā. Finansējumu saskaņā ar Nolīgumu nodrošina no ES dalībvalstu budžeta un izmaksā atbilstoši finanšu protokoliem, kas paredzēti nākamo piecu līdz sešu gadu periodam. Saskaņā ar Nolīgumu un pēc otrā finanšu protokola stāšanas spēkā 2008. gada 1. jūlijā (ietverot laika posmu no 2008. līdz 2013. gadam), kas minēts kā 10. Eiropas Attīstības fonds (EAF), Eiropas Investīciju bankai ("EIB") ir uzticēta šādu jomu pārvaldība: - mehānisms – 3 137 miljonus euro risku ietverošs apgrozības fonds, kas vērsts uz privātā sektora ieguldījumu veicināšanu ĀKK valstīs; - dotācijas procentu likmju subsīdiju finansēšanai 400 miljonu euro vērtībā, no kurām 40 miljonus euro var izmantot, lai finansētu ar projektiem saistītu tehnisko palīdzību. - EIB Direktoru padome pieņēma finanšu pārskatus 2011. gada 10. martā un atļāva to iesniegšanu Valdei apstiprināšanai 2011. gada 15. jūnija sanāksmē. NOZĪMĪGA GRAMATVEDĪBAS POLITIKA Pārskata sagatavošanas pamats Atbilstoši ieguldījumu mehānisma pārvaldības nolīgumam mehānisma finanšu pārskatus sagatavo, pamatojoties attiecīgi uz Eiropas Savienības pieņemtajiem Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem. Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati ir sagatavoti, pamatojoties uz šādiem būtiskiem grāmatvedības principiem. Būtiski grāmatvedības vērtējumi un aplēses Finanšu pārskatu sagatavošanai jāizmanto noteiktas būtiskas grāmatvedīb