Turpmākie pasākumi pēc ieteikumiem, ko sniedza darba grupa IKT nozares konkurētspējas un IKT ieviešanas jomā /* SEC/2007/0526 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 22.5.2007 SEC(2007) 526 KOMISIJAS PERSONĀLA DARBA DOKUMENTS Turpmākie pasākumi pēc ieteikumiem, ko sniedza darba grupa IKT nozares konkurētspējas un IKT ieviešanas jomā SATURS 1. Ievads 3 2. Galvenie ieteikumi un turpmākie pasākumi 3 2.1. IKT ieviešana 3 2.2. MVU un uzņēmējdarbība 5 2.3. Vienota normatīvā vide 6 2.4. Intelektuālais īpašums 7 2.5. Inovācijas, pētniecība, investīcijas un finansējums 7 2.6. Standarti un sadarbspēja 9 2.7. Prasmes un nodarbinātības iespējas 11 Tehniskais pielikums (EN) 1. IEVADS Šā dokumenta mērķis ir atspoguļot Komisijas rīcību, ievērojot ieteikumus, ko sniegusi darba grupa IKT nozares konkurētspējas un IKT ieviešanas jomā, un ieskicēt citus attiecīgos ES pasākumus šajā jomā. Tehniskajā pielikumā sīki apskatīts katrs darba grupas ieteikums. 2006. gada jūnijā izveidotā darba grupa IKT jomā bija viena no īpašām nozares iniciatīvām, par kuru paziņoja 2005. gada paziņojumā par rūpniecības politiku[1] un kuras mērķis bija palīdzēt radīt labvēlīgāku uzņēmējdarbības vidi ES. Darba grupa papildina i2010[2] iniciatīvu – ES informācijas sabiedrības stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai, kas tika sākta 2005. gada jūnijā un bija paredzēta, lai veicinātu digitālo ekonomiku, apvienojot pētniecību, reglamentējošos instrumentus un politikas iniciatīvas. Darba grupas uzdevums bija noteikt nozīmīgākos nozares konkurētspējas un IKT ieviešanas šķēršļus, palīdzēt mobilizēt nozari un ieteikt iespējamo politisko rīcību. Grupā[3] ietilpa augsta līmeņa IKT rūpniecības un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji. Rūpniecību pārstāvēja visu IKT nozares jomu pārstāvji; to skaitā bija tādi, kas jau sen darbojās šajā nozarē, jaunpienācēji un gan lieli, gan vidēji uzņēmumi. Pārējie dalībnieki pārstāvēja arodbiedrības, MVU, tirdzniecības palātas, patērētājus, investorus un akadēmiskās aprindas. Aizvadītā gada novembrī darba grupa sagatavoja ziņojumu[4], kurā skaidri norādītas jomas, kurās pastiprināti jāpieliek pūles, lai veicinātu IKT nozares konkurētspēju[5]. Kopumā ziņojuma ieteikumi apliecina, ka Komisijas IKT politika ir pareiza. Ieteikumos atzinīgi novērtēts jau notiekošais sekmīgais darbs, lai veicinātu IKT ieviešanu un uzņēmējdarbību, stiprinātu iekšējo tirgu un radītu vienotu normatīvo vidi, veicinātu inovācijas, uzlabotu piekļuvi finansējumam, pielāgotu standartizācijas politiku pašreizējai rūpniecības dinamikai un izstrādātu ilgtermiņa e-prasmju stratēģiju. Šogad paredzētajā Komisijas rūpniecības politikas termiņa vidusposma pārskatīšanā tiks paredzēti turpmāki pasākumi saistībā ar IKT darba grupas secinājumiem. 2. GALVENIE IETEIKUMI UN TURPMāKIE PASāKUMI 2.1. IKT ieviešana Darba grupas galvenie ieteikumi: veikt strukturālas reformas, lai izveidotu elastīgākus ražojumu un darba tirgus, radīt investīcijām labvēlīgu vidi nākamās paaudzes tīklu, dienestu un tiešsaistes publisko pakalpojumu attīstībā un radīt hartu par patērētāju tiesībām digitālajā vidē. Pārskatītā Lisabonas stratēģija izaugsmei un nodarbinātībai nodrošina visaptverošu ekonomisko reformu plānu, un tās mikroekonomiskais pīlārs ir vērsts uz to, lai radītu uzņēmējdarbībai labvēlīgu vidi. Komisija 2007. gada februārī ierosināja plašu pasākumu kopumu[6], lai nodrošinātu sekmīgāku iekšējā preču tirgus darbību . Tādējādi uzņēmumiem, jo īpaši MVU, būs vieglāk tirgot ražojumus ES, vienlaikus nodrošinot augstu kvalitātes un drošuma līmeni. Dalībvalstu veiktā pakalpojumu direktīvas [7] (pieņemta 2006. gada decembrī) transponēšana novērsīs diskriminējošus un nepamatotus šķēršļus, samazinās birokrātisko slogu, modernizēs un vienkāršos tiesisko un administratīvo regulējumu, jo īpaši to sekmēs pienākums līdz 2009. gadam ieviest elektroniskas procedūras, lai izpildītu tās formalitātes un procedūras, kas saistītas ar piekļuvi pakalpojuma darbībai un tās veikšanu. Tiks uzlabota arī dalībvalstu administratīvā sadarbība; šim mērķim tiks ieviesta iekšējā tirgus informācijas (ITI) sistēma. Pakalpojumu direktīva dalībvalstīs jātransponē līdz 2009. gada beigām, un Komisija atbalstīs dalībvalstis un palīdzēs tām īstenošanas procesā. Direktīva papildina iekšējā tirgus tiesisko regulējumu attiecībā uz informācijas sabiedrības pakalpojumiem; šo sistēmu izveidoja ar e-tirdzniecības direktīvu[8]. Turklāt, pamatojoties uz to, ka 2005. gadā tika pabeigta patiesi Eiropas mēroga finanšu pakalpojumu tirgus izveidei paredzētā rīcības plāna likumdošanas fāze[9], pašlaik Komisija īsteno jaunu stratēģiju[10], lai padziļinātu finanšu integrāciju un nodrošinātu vēl vairāk ieguvumu gan rūpniecībai, gan patērētājiem. Politiskais atbalsts, lai izveidotu jaunas paaudzes tīklus un pakalpojumus, lielākoties tiek sniegts, izmantojot notiekošo tiesiskā regulējuma pārskatīšanu elektronisko komunikāciju jomā [11], kā arī citus pasākumus i2010 [12] iniciatīvas pirmajā pīlārā ; šīs iniciatīvas mērķis ir radīt vienotu Eiropas informācijas telpu, apvienojot gan reglamentējošus, gan citus instrumentus, kas ir Komisijas rīcībā, lai radītu modernu, uz tirgu orientētu tiesisko regulējumu digitālajai ekonomikai. Publisko tiešsaistes pakalpojumu pieejamības paplašināšana bija galvenā prioritāte, jo īpaši izmantojot e-pārvaldības rīcības plānu [13] un Eiropas sadarbspējas regulējuma izstrādi Eiropas e-pārvaldības pakalpojumiem[14]. Turklāt Eiropadome 2006. gada decembra sanāksmē apņēmās Eiropadomes 2008. gada pavasara sanāksmē pārskatīt uzdevumus saistībā ar jauno interneta un tīklu paaudzi Lisabonas stratēģijas ietvaros. Nākotnes tendences tīklu un interneta jomā , kā arī paredzamie tās attīstības šķēršļi tiks aplūkoti arī 2007. gadā – apspriešanas procesā, ar ko sagatavo i2010 iniciatīvas termiņa vidusposma pārskatīšanu, kas tiks veikta 2008. gadā. 2007. gada martā Komisija pieņēma patērētāju politikas stratēģiju 2007.–2013. gadam[15]. Tajā uzsvērts, ka patērētāju uzticēšanās trūkums un reglamentējoši šķēršļi joprojām kavē optimālu iekšējā tirgus darbību, un tās mērķis ir risināt uzdevumus saistībā ar digitālo vidi, lai nodrošinātu to, ka patērētāji var iepirkties visā ES, sākot no „stūra veikala” līdz tīmekļa vietnei, apzinoties, ka tie ir vienlīdz efektīvi aizsargāti. Plaša apspriešanās par patērētāju tiesībām ES tika sākta 2007. gada sākumā, pieņemot Komisijas Zaļo grāmatu[16], ar ko tiek pārskatīti spēkā esošie tiesību akti. Viens no šīs iniciatīvas mērķiem ir pielāgot spēkā esošos patērētāju aizsardzības jomas noteikumus digitālajai pasaulei. Izmantojot ar Zaļās grāmatas palīdzību iegūto atgriezenisko saikni, Komisija plāno veicināt patērētāju uzticēšanos vienotajā tirgū, izstrādājot vienotu vienkāršu noteikumu kopumu, kas ļaus patērētājiem iepazīt un zināt savas tiesības, izdarīt pareizu izvēli un izmantot pienācīgu aizsardzību, ja radīsies problēmas. Priekšlikumi īpašām iniciatīvām – reglamentējošām vai citādām –, ar ko novērst esošās problēmas un trūkumus, tiks iesniegti pēc apspriešanas. Turklāt, likvidējot pašreizējās minimālās saskaņošanas klauzulas šajā jomā, tiks konsolidēta direktīvas par e-tirdzniecību pozitīvā ietekme uz iekšējo tirgu. Universālā pakalpojuma , kas ir svarīgs e-komunikāciju tiesiskā regulējuma elements, mērķis ir sniegt pieejamu un augstas kvalitātes pakalpojumu visiem neatkarīgi no ģeogrāfiskās atrašanās vietas, un ar to ikvienam ir radīta iespēja iegūt telefona vai interneta savienojumu par samērīgu cenu. Šajā ziņā tas dod iespēju izmantot IKT. Tomēr jāpārskata universālā pakalpojuma princips un darbības joma elektroniskajā komunikācijā 21. gadsimtā; 2007. gada beigās Komisija publicēs Zaļo grāmatu par šo jautājumu un sāks plaša mēroga diskusijas. 2.2. MVU un uzņēmējdarbība Darba grupas galvenie ieteikumi: piedāvāt vairāk apmācību, lai apgūtu uzņēmējdarbības prasmes, un informēt uzņēmumus par IKT priekšrocībām. Uzņēmējdarbības iniciatīvas un prasmju veicināšana ir viens no pieciem īpašiem pasākumiem, kas ietilpst Komisijas MVU politikā[17]. Komisija atzīst arvien pieaugošo uzņēmējdarbības izglītības nozīmi, jo īpaši skolu un universitāšu nozīmi uzņēmējdarbības gara veicināšanā. Turklāt Eiropadomes pavasara sanāksmē 2006. gada martā dalībvalstis tika aicinātas veicināt uzņēmējdarbību, tostarp ar uzņēmējdarbības izglītības un apmācības palīdzību. Ar paziņojumu „Izmantojot izglītību un mācības, stimulēt uzņēmējdarbības garu”[18] tika dots ieguldījums sistemātiskākas pieejas izveidē uzņēmējdarbības izglītībai un izglītības un apmācības nozīmes stiprināšanā, veidojot tādu kultūru Eiropā, kas būtu vairāk vērsta uz uzņēmējdarbību. Paziņojumā sniegti labas prakses piemēri, uzmanība veltīta atbalstošiem politiskiem pasākumiem un ierosināta virkne ieteikumu pasākumiem, kurus varētu veikt valsts vai reģionālā mērogā. Daudzus informācijas sabiedrības veicināšanas pasākumus, ja šie pasākumi skar e-uzņēmējdarbības jomu un MVU, atbalsta ar struktūrfondu līdzekļiem. eBSN (Eiropas e-uzņēmējdarbības atbalsta tīkls) [19] nodrošina politikas koordinācijas platformu valsts un reģionālām iniciatīvām, ar kurām tiek veicināta e-uzņēmējdarbības prakses pārņemšana MVU, informācijas apmaiņa un gadījumu izpēte par jautājumiem, kas saistīti ar e-uzņēmējdarbību. eBSN ietvaros pētītas valstu informācijas kampaņas un apstiprināts, ka visās dalībvalstīs notikusi politikas maiņa – pāreja no sponsorēšanas un IKT investīciju un interneta savienojumu līdzfinansēšanas uz MVU sagatavošanu, lai tie būtu spējīgi attīstīt inovācijas, izmantojot IKT. Nesen ar eBSN starpniecību novērota vēl viena pāreja, proti, uz nozarei īpaši paredzētu politiku[20], t.i., politiku, ar ko atbalsta MVU veiktu IKT pārņemšanu, īpaši ņemot vērā MVU uzņēmējdarbības vidi (uzņēmējdarbības partnerus, piegādātājus, klientus utt.). eBSN turpinās pulcēt kopā dalībvalstu pārstāvjus, lai tie varētu mācīties un gūt iedvesmu viens no otra un šādi veicinātu dinamiskāku pieeju informēšanai. 2.3. Vienota normatīvā vide Darba grupas galvenie ieteikumi: izveidot tādu normatīvo vidi, kas atvieglina konverģenci un iekļaujošas informācijas sabiedrības izveidi, veicināt iekšējā tirgus izveidi pakalpojumiem, kuri balstīti uz zināšanām, un pārskatīt autortiesību nodevas. Konverģence ir viena no trim i2010 iniciatīvas „Informācijas telpas izveide” prioritātēm. Šajā iniciatīvā ir paredzēta tiesību aktu pielāgošana, tostarp tiesiskā regulējuma pārskatīšana elektronisko komunikāciju jomā un direktīvas par audiovizuālajiem un mediju pakalpojumiem pieņemšana, kā arī virkne iniciatīvu, lai veicinātu jaunu audiovizuālo pakalpojumu rašanos, piemēram, tādas iniciatīvas kā harta par programmu „Filmas tiešsaistē” un gaidāmie paziņojumi par tiešsaistes saturu un mobilo televīziju. Konverģence ir saistīta ar citiem uzdevumiem IĪT, drošības un patērētāju aizsardzības jomā[21]. Šie jautājumi tiks aplūkoti apspriešanas procesā, kas notiks, lai sagatavotu i2010 stratēģijas termiņa vidusposma pārskatīšanu 2008. gadā. i2010 stratēģijas termiņa vidusposma pārskatīšana, ko paredzēts veikt 2008. gadā, būs veltīta IKT pakalpojumu iekšējā tirgus aspektam, tostarp pakalpojumiem, kas balstīti uz zināšanām, un šī pārskatīšana notiks vienlaikus ar vispārējo vienotā tirgus stratēģijas pārskatīšanu [22]. Tās rezultātā tiks sagatavots ziņojums par vienoto tirgu 21. gadsimtā, tostarp konkrēti priekšlikumi par turpmāko rīcību; Komisijai šis ziņojums jāiesniedz Eiropadomei 2007. gadā. Attiecībā uz autortiesību nodevām Komisija pēc plašas apspriešanas[23], iesaistot ieinteresētās personas un dalībvalstis, 2006. gada decembrī nolēma, ka jāturpina šā sarežģītā jautājuma apspriešana. 2.4. Intelektuālais īpašums Darba grupas galvenie ieteikumi: ņemot vērā IĪT stratēģiju daudzveidību IKT jomā, jāveic plaša apspriešana, pirms grozīt ES tiesību aktus. Krimināli jāsoda par tādiem IĪT pārkāpumiem kā tīša preču zīmju viltošana, autortiesību pārkāpumi un dizaina pirātisms. Jāveicina Londonas protokola pieņemšana un jāsamazina patentu izmaksas. Komisija ir ierosinājusi direktīvu[24] par kriminālsankcijām, lai nodrošinātu IĪT ievērošanu. Šajā priekšlikumā nav paredzēta aprobežošanās tikai ar preču zīmēm, autortiesībām un dizaina tiesībām. Eiropas Parlamentā un Padomē pašlaik notiek Komisijas priekšlikuma apspriešana. Pēc Eiropadomes 2006. gada decembra sanāksmē pieņemtajiem secinājumiem un 2006. gadā veiktās plašās apspriešanās ar ieinteresētajām personām Komisija 2007. gada aprīlī pieņēma paziņojumu par patentu sistēmas stiprināšanu Eiropā [25] . Lai gan patentu izmaksu samazināšana ir viens no galvenajiem šā paziņojuma mērķiem, tomēr jāpatur prātā, ka Londonas nolīguma ratificēšana ir dalībvalstu ziņā. Turklāt 2008. gadā Komisija plāno iesniegt visaptverošu IĪT stratēģiju, lai nodrošinātu ES ar pienācīgu regulējumu, kas kalpotu inovāciju veicināšanai un aizsardzībai. 2.5. Inovācijas, pētniecība, investīcijas un finansējums Darba grupas galvenie ieteikumi: apmainīties ar labāko inovāciju praksi, stimulēt pētniecību, izmantojot nodokļu kredītu shēmas, atbalstīt kopīgu pētniecību, izmantojot Eiropas tehnoloģiju platformas un kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas, atbalstīt vadošo tirgu attīstību, izmantojot publiskos iepirkumus, nodrošināt vienādus konkurences apstākļus Eiropas pusvadītāju nozarei, izveidot riska kapitālam labvēlīgu vidi un turpināt valsts atbalsta politikas reformu. Septītajā pamatprogammā (SP) dalībvalstis ir paredzējušas 9,1 mljrd. euro IKT pētniecības finansēšanai, šādi izvirzot šo jomu par nozīmīgāko pētniecības jomu sadarbības programmā, kas ir lielākā īpašā programma Septītajā pamatprogrammā. Visas Eiropas tehnoloģiju platformas [26] (to skaits ir 31) ir publicējušas politikas dokumentu, un to vairākums ir arī pabeidzis vai izstrādājis stratēģiskās pētniecības programmas (SPP) projektu. Šīs platformas patlaban gatavojas pāriet uz īstenošanas posmu. Komisija ir ņēmusi vērā to darba rezultātus, izstrādājot pētniecības politiku, jo īpaši – SP. Tādējādi varēja nodrošināt tās rūpniecisko atbilstību. Analīze liecina, ka 15 SPP iekļaujas vienā SP pētniecības jomā (apliecinot ciešo saistību ar SP formulējumu) un atlikušajās 16 SPP aplūko dažādas pētniecības jomas. Gaidāms, ka pirmā kopīgā tehnoloģiju iniciatīva , ARTEMIS [27], kas attiecas uz iegultās datorsistēmas P&A, tiks sākta pirmajā 2007. gada pusgadā; tai sekos ENIAC [28] (Eiropas Nanoelektronikas padomdevēja padome). Komisija nesen sāka PRO INNO Europe [29] iniciatīvu , kas pulcēs kopā vairāk nekā 200 inovācijas politikas veidotāju un ieinteresēto personu no 33 valstīm, tostarp dalībvalstīm. Tajā tiek apvienota valsts un reģionālās inovāciju politikas rezultātu salīdzinošā novērtēšana ar atbalstu valsts un reģionālo inovāciju programmu sadarbībai un ar stimuliem kopīgiem pasākumiem, kuros iesaistītas aģentūras un ieinteresētās personas inovācijas jomā, piemēram, starpvalstu sadarbība kopu ( cluster ) politikas izstrādē[30]. Nesenajā paziņojumā „Par efektīvāku P&A nodokļu atvieglojumu piemērošanu”[31] Komisija atspoguļo spēkā esošo tiesisko regulējumu (jo īpaši attiecībā uz atbilstību pamatbrīvībām un nesen grozītajām nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai [32] ) un aicina dalībvalstis pilnveidot nodokļu atvieglojumu izmantošanu un koordināciju attiecībā uz P&A pasākumiem. Paziņojumā arī sniegti norādījumi par nodokļu režīmu, jo īpaši attiecībā uz nozīmīgiem starpvalstu P&A projektiem, jaunu inovatīvu uzņēmumu izaugsmi, pētnieku pārrobežu mobilitāti, PVN un P&A nodokļu režīmu saistībā ar kopējo konsolidēto uzņēmumu peļņas nodokļa bāzi un finansējumu, izmantojot fondus. Komisija pārraudzīs šo situāciju. Komisija veic sīku analīzi kopā ar ieinteresētajām personām, tostarp apspriešanos ar Eiropas tehnoloģiju platformām un Eiropas INNOVA inovācijas grupām[33], lai noteiktu iespējamās jomas, kurās piedāvājuma un pieprasījuma puses pasākumu apvienošana varētu palīdzēt rasties vadošiem tirgiem . Tas atbilst plašajai 2006. gadā izklāstītajai inovācijas stratēģijai[34]. Pamatojoties uz rezultātiem, Komisija 2007. gada otrajā pusgadā sagatavos politikas dokumentu. Nav šaubu, ka pusvadītāju rūpniecībai ir stratēģiska nozīme ES. Tāpat kā visās Eiropas rūpniecības nozarēs arī šeit mērķis joprojām ir radīt vienādus konkurences nosacījumus pasaules mērogā. Tāpat ļoti svarīgi ir uzlabot vispārējos nosacījumus, lai veicinātu vairāk investīciju P&A jomā un panāktu augsta līmeņa prasmes . Nesen pieņemtajās Kopienas nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai [35] definētas vairākas atbalsta kategorijas fundamentālajiem pētījumiem, rūpnieciskajiem pētījumiem un eksperimentālajai attīstībai. Pieļaujamā atbalsta intensitāte rūpnieciskajiem pētījumiem ir maksimāli 50 %. 2006. gada jūnija paziņojumā „MVU izaugsmes finansēšana – Eiropas pievienotā vērtība”[36] Komisija nāca klajā ar virkni iniciatīvu, ar kurām plānots palīdzēt MVU piekļūt finansējumam uzņēmuma darbības sākšanai un izaugsmei. Tajā iekļauti pasākumi, lai panāktu vairāk investīciju riska kapitālā, paplašinātu banku finansējumu inovācijām un padarītu MVU labvēlīgākas esošās finansēšanas sistēmas. Kā turpmāku pasākumu Komisija ir izveidojusi ekspertu grupas par tādiem jautājumiem kā šķēršļu novēršana riska kapitāla fondu pārrobežu investīcijām [37] , sagatavošanas finansējums un laba prakse saistībā ar riska kapitāla investīcijām reģionu mērogā . Jaunā konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma ( CIP )[38] vēl vairāk stimulēs pašu kapitāla investorus ieguldīt uzņēmumos ar izaugsmes potenciālu, turklāt Eiropas Investīciju fonds (EIF) Komisijas vārdā pārvaldīs vai palīdzēs pārvaldīt dažādus finanšu instrumentus MVU : lielas izaugsmes un inovatīvu MVU mehānismu ( GIF ), MVU garantiju mehānismu ( SMEG ) un jaudas izveides shēmu ( CBS ). Sadarbībā ar Eiropas Investīciju banku (EIB) Komisija sāks riska dalīšanas finanšu mehānismu ( RSFF ) [39], lai atbalstītu investīcijas liela riska PTA projektos, izmantojot aizdevumus un garantijas; ES ieguldījums būs līdz 1 mljrd. euro no Septītās pamatprogrammas (SP) līdzekļiem, un EIB ieguldījums būs tāda paša apjoma. 2.6. Standarti un sadarbspēja Darba grupas galvenie ieteikumi: rūpniecība ir galvenā atbildīgā par tehnisko sadarbspēju, tāpēc jāturpina pielikt pūles, lai atrisinātu tiesiskās un semantiskās sadarbspējas problēmas, veicinātu efektīvas atbilstības sistēmas un izstrādātu tādu iepirkumu politiku, kas veicina sadarbspēju. Eiropas standartizācijas organizācijas (ESO) ir izstrādājušas un turpina izstrādāt norādījumus, lai palīdzētu nodrošināt to, ka sadarbspēja tiek ņemta vērā, sagatavojot standartus. Daži standarti patlaban tiek atjaunināti sadarbspējas ziņā. Attiecībā uz politikas prioritātēm sadarbspēja jau pieder pie galvenajiem standartizācijas mērķiem, un to uzskata par kritisku problēmu, kas īpaši jāaplūko gaidāmajā IKT standartizācijas politikas pārskatīšanā . Dažādi konkrēti standartizācijas pasākumi jau ir vērsti uz sadarbspējas problēmu risināšanu īpašās jomās, piemēram, e-veselība[40], vienotā euro maksājumu telpa ( SEPA ), e-rēķini u.c. Turklāt Komisija 2006. gadā sāka pētījumu [41], lai sagatavotu ieteikumus, kas palīdzētu nodrošināt, ka ES IKT nozares standartizācijas politika atbilst nozares pārmaiņām, kuras izraisījusi liberalizācija, globalizācija un konverģence. IKT jautājums Septītajā pamatprogrammā ietver pirmsnormatīvus un normatīvus pētījumus saistībā ar sadarbspējas, standartu kvalitātes un to īstenošanas uzlabošanu . Rūpniecība lielākoties veic pirmsnormatīvus pētījumus. Septītās pamatprogrammas IKT darba programmā jau ir iekļauti pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot sadarbību standartu un sadarbspējas risinājumu izstrādē. Eiropas standartizācijas organizāciju (ESO) darba programmas ir vērstas uz tehnisko sadarbspēju , īpaši ETSI , savukārt semantiskā sadarbspēja ir integrēta nozaru standartizācijas grupu, piemēram, e-veselība[42] un eBIF [43], darba programmās. Citi sadarbspējas aspekti, piemēram, tiesiskie aspekti, neietilpst to atbildības jomā, lai gan daži no tiem ir iekļauti Septītās pamatprogrammas IKT tematiskajā darba programmā. Kā pamats, lai noteiktu sadarbspējas galvenos faktorus , ESO darba programmās iekļauti pasākumi, kas kalpo, lai konstatētu problēmas un prasības. Kopējais IKT sadarbspējas regulējums tiks pārbaudīts i2010 iniciatīvas termiņa vidusposma pārskatīšanā; tas ietilps sadaļā „iekšējais tirgus”. Pieredze, kas gūta, īstenojot tiesību aktus, kuri regulē preču brīvu apriti, liecina, ka pastāv zināms konkurences izkropļošanas risks, jo ievērojami atšķiras valstu iestāžu prakse, ieceļot un akreditējot atbilstības novērtēšanas iestādes un sistēmas . Šā iemesla dēļ priekšlikuma ietvaros attiecībā uz jauna iekšējā tirgus tiesību aktu kopuma par precēm[44] Komisija nesen pieņēma priekšlikumu regulai[45], ar ko ievieš pastiprinātus noteikumus par tirgus uzraudzību. E-iepirkumu rīcības plānā [46] sadarbspēja ir būtiska prasība, un e-pārvaldības rīcības plānā [47] ir noteikti mērķi šajā sakarā. Tiek veikti pētījumi un apspriešana, lai pārskatītu Eiropas e-pārvaldības pakalpojumu Eiropas sadarbspējas regulējumu [48], un priekšlikumi pārskatīšanai tiks iesniegti savlaicīgi. 2.7. Prasmes un nodarbinātības iespējas Darba grupas galvenie ieteikumi: pieaugošā e-prasmju nepietiekamība ierobežo inovācijas un IKT ieviešanu, tāpēc jāpalielina investīcijas pasniedzēju profesionālajā attīstībā un atbalsta mehānismos, jāpaplašina rūpniecības, valdību, darba devēju un izglītības iestāžu sadarbība un jāturpina ieviest mācību plānos ar uzņēmējdarbību saistītus jautājumus. Par izglītības, apmācības un atbalsta pasākumiem galvenokārt atbild dalībvalstis. Komisija atbalstīs šādas iniciatīvas ar esošo ES programmu palīdzību, jo īpaši mūžizglītības programmas [49] palīdzību, organizējot pētījumus, pasākumus, sadarbības projektus un paraugprakses apmaiņu. Atbalsts attieksies uz plaša spektra nodarbinātības prasmēm, sākot no e-prasmēm un uzņēmējdarbības jautājumiem[50] līdz komunikācijas prasmēm, darbu komandā un problēmu risināšanas prasmēm. Turklāt, sagatavojot paziņojumu par ilgtermiņa e-prasmju stratēģiju, kuru plānots pieņemt 2007. gadā , Komisija ņems vērā darba grupas ieteikumus un nesenās Eiropas e-prasmju konferences deklarāciju[51]. [1] COM(2005) 474, 5.10.2005. [2] Pilnīgu informāciju par i2010 iniciatīvu skatīthttp://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm [3] Darba grupas locekļi: http://ec.europa.eu/enterprise/ict/policy/doc/icttfm.pdf [4] Darba grupas ziņojuma tekstu pilnībā, locekļu sarakstu un sīku informāciju par darba pieeju skatīthttp://ec.europa.eu/enterprise/ict/taskforce.htm [5] Komisijas 2006. gada ziņojumā par Eiropas konkurētspēju, COM(2006) 697, iekļauta sadaļa, kurā analizēta IKT nozares konkurētspēja. [6] Skatīt 2007. gada 14. februāra paziņojumu presei IP/07/181. Pasākumu kopumā ietilpst priekšlikums regulai, ar ko nosaka procedūras, lai dažus valstu tehniskos noteikumus piemērotu citā dalībvalstī likumīgi tirgotiem ražojumiem, COM(2007) 36, 14.2.2007. [7] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīva 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (OV L 376, 27.12.2006., 36.–68. lpp.). [8] Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīva 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū. [9] Finanšu pakalpojumu rīcības plāns (FPRP),http://ec.europa.eu/internal_market/finances/actionplan/index_en.htm [10] Baltā grāmata par finanšu pakalpojumu politiku laikposmā no 2005. līdz 2010. gadam, COM(2005) 629, 5.12.2005. [11] Skatīt http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/tomorrow/index_en.htm.Tiesību aktu priekšlikumi tiks iesniegti līdz 2007. gada beigām. [12] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/single_infor_space/index_en.htm [13] i2010. e-pārvaldības rīcības plāns: Paātrināt e-pārvaldību Eiropā par labu visiem, COM(2006) 173, 25.4.2006. [14] Skatīt http://ec.europa.eu/idabc/en/document/2319/5644 [15] „ES Patērētāju politikas stratēģija 2007.–2013. gadam”, COM(2007) 99; dokuments pieejamshttp://ec.europa.eu/consumers/overview/cons_policy/index_en.htm [16] Zaļā grāmata par patērētāju acquis pārskatīšanu, COM(2006) 744, 8.2.2007. [17] Izklāstītas dokumentā „Kopienas Lisabonas programmas īstenošana – Mūsdienīga MVU politika izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai”, COM(2005) 551, 10.11.2005. [18] COM(2006) 33, 13.2.2006. [19] Skatīt eBSN portālu http://ec.europa.eu/enterprise/e-bsn/index_en.html [20] Novērojumi pamatojas uz pēdējiem eBSN semināriem un eBSN valstu projektu datubāzi. [21] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/docs/i2010_high_level_group/i2010_hlg_convergence_paper_final.pdf [22] Skatīt portālu http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/index_en.htm [23] Informācija pieejama http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/levy_reform/index_en.htm [24] Grozītais priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kriminālsankcijām, lai nodrošinātu intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu, COM(2006) 168, 26.4.2006. [25] COM(2007) 165, 3.4.2007. [26] Eiropas tehnoloģiju platformu saraksts ir atrodamshttp://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html [27] Sīkāku informāciju par ARTEMIS skatīt http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html [28] Sīkāku informāciju par ENIAC skatīt http://cordis.europa.eu/ist/eniac/home.html [29] Skatīt http://www.proinno-europe.eu [30] Sīkākai informācijai skatīt http://www.proinno-europe.eu/eca.html [31] COM(2006) 728, 22.11.2006. [32] OV C 323, 30.12.2006., 1.–26. lpp. [33] Nozaru inovāciju jomas speciālistu grupas, kas iesaka pasākumu nozaru prioritātes un formulē jautājumus un problēmas, kas jārisina; šīs grupas ir Eiropas INNOVA iniciatīvas galvenā sastāvdaļa. [34] COM(2006) 502, Zināšanu izmantošana praksē. Plaša mēroga inovācijas stratēģija ES. [35] OV C 323, 30.12.2006., 1.–26. lpp. [36] COM(2006) 349, 29.6.2006. [37] Šīs grupas galvenais mērķis ir noteikt katrai valstij, kura piedalās, tiesisko regulējumu, kas ietekmē reģistrētus un nereģistrētus riska kapitāla fondus, un ja spēkā esošie noteikumi kavē riska kapitāla fondu pārrobežu darbību, rast veidus, kā izvairīties no šiem šķēršļiem. Skatīt http://ec.europa.eu/enterprise/library/enterprise-europe/news-updates/2006/2006-11-29.htm [38] CIP : http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/cip/index_en.htm [39] Skatīt http://www.eib.org/site/index.asp?designation=rsff [40] 2010i iniciatīvas e-veselības grupa patlaban apspriež Komisijas ieteikumus par norādījumiem un labu praksi sadarbspējas jomā attiecībā uz elektronisko veselības uzskaiti un veselības kartēm. [41] „ES pētījums par īpašam politikas vajadzībām IKT standartizācijā”, http://www.ictstandardisation.eu [42] CEN TC 251. [43] CEN e-uzņēmējdarbības sadarbspējas forums. [44] Sīkākai informācijai skatīt http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/internal_market_package/index_en.htm [45] Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz ražojumu tirdzniecību, COM(2007) 37, 14.2.2007. [46] Rīcības plāns elektroniskā valsts iepirkuma tiesiskā regulējuma ieviešanai, COM(2004) 841, 13.12.2004. [47] COM(2006) 173, 25.4.2006. [48] Skatīt http://ec.europa.eu/idabc/en/document/2319/5644 [49] Skatīt http://ec.europa.eu/education/programmes/newprog/index_en.html [50] Komisija nesen iesniedza „Oslo programmu uzņēmējdarbības izglītībai Eiropā” kā daļu no centieniem veicināt uzņēmējdarbības garu sabiedrībā. Skatīthttp://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/index.htm [51] Konferences deklarāciju skatīthttp://eskills.cedefop.europa.eu/conference2006/Thessaloniki_Declaration_2006.pdf