LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 91/26

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

(2008/C 91/10)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“STEIRISCHER KREN”

EK Nr.: AT/PGI/005/0249/04.09.2002

ACVN ( ) AĢIN ( X )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1. Atbildīgais departaments dalībvalstī:

Nosaukums: Österreichisches Patentamt Adrese: Dresdner Straße 87 A-1200 Wien Tālr.: (43-1) 53 42 40 Fakss: (43-1) 53 42 45 35 E-pasts: info@patentamt.at

2. Grupa:

Nosaukums: Landesverband Steirischer Gemüsebauern Adrese: Hamerlinggasse 3 A-8010 Graz Tālr.: (43-316) 80 50 16 11 Fakss: (43-316) 80 50 16 20 E-pasts: garten@lk-stmk.at Sastāvs: ražotāji/pārstrādātāji ( X ) citi( )

3. Produkta veids:

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība.

4. Specifikācija:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1. Nosaukums: “Steirischer Kren”

4.2. Apraksts: Štīrijas mārrutki ir krustziežu (Brassicaceae) = kāpostu (Cruciferae) dzimtas augs (latīņu nosaukums: Armoracia rusticana). Sinonīms ir nosaukums “mārrutki”. Izmantotas tiek svaigas no kultūraugiem iegūtas mārrutku galvenās saknes un daļēji (īpaši pārstrādei) —tievās sānsaknes.

Nepārstrādātu Štīrijas mārrutku apraksts

Štīrijas mārrutku tipiskas iezīmes ir gludas, vienmērīgas saknes ar viegli izliektu galotni un nedaudzām sīksaknēm. Vidējais saknes kopējais garums ir 25 līdz 30 cm (apgrozībā nonāk arī sagrieztas saknes), galvenās saknes diametrs ir apm. 3 cm.

Štīrijas mārrutki tiek augstu vērtēti galvenokārt pikantā asuma dēļ, kas bieži tiek uzsvērts degustācijās un aprakstos. Pie Štīrijas mārrutku raksturīgām īpašībām pieder arī to spēcīgās saknes un tas, ka tie nekļūst rūgti.

Pārstrādātu mārrutku apraksts

Štīrijas mārrutki tiek padarīti uzglabājami vai nu svaigi sarīvēti dabīgā, saudzīgā veidā, tā, ka tie pēc izskata un garšas ir līdzvērtīgi svaigi sarīvētiem mārrutkiem, vai arī sarīvētiem mārrutkiem tiek pievienotas konsistenci (krēmveida) nodrošinošas piedevas un konservanti. Abos gadījumos mārrutki tiek piedāvāti dažādos iepakojumos (tūbiņās, bundžās, burciņās utt.). Simtprocentīga Štīrijas izcelsmes mārrutku izmantošana garantē Štīrijas mārrutku īpašo asumu un pikantumu. Pārstrādei līdzās mārrutku galvenajām saknēm tiek izmantotas arī tievās sānsaknes.

4.3. Ģeogrāfiskais apgabals: Štīrijas mārrutku tradicionālais audzēšanas apgabals ir Štīrijas dienvidu daļa. Tie ir administratīvie rajoni Rādkersburga [Radkersburg], Feldbaha [Feldbach], Leibnica [Leibnitz], Deičlandsberga [Deutschlandsberg], Foitsberga [Voitsberg], Grāca ar apkaimi [Graz-Umgebung], Veica [Weiz], Hartberga [Hartberg] un Firstenfelde [Fürstenfeld] (līnija Hartberga–Veica–Grāca–Foitsberga). Šo apgabalu norobežo federālie autoceļi Wechselbundesstraße (tagadējais nosaukums B 54) un, attiecīgi, Packerbundesstraße (tagadējais nosaukums B 70).

4.4. Izcelsmes apliecinājums: Štīrijas mārrutku audzētāju saraksts tiek apkopots Štīrijas federālās zemes dārzeņu audzētāju apvienības (Landesverband Steirischer Gemüsebauern) ražotāju reģistrā. Tikai šajā reģistrā reģistrētie ražotāji drīkst piedāvāt Štīrijas mārrutkus ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi nepārstrādātu izejvielu veidā vai, attiecīgi, piegādāt firmām Štīrijas mārrutkus ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi pārdošanai vai pārstrādei. Šim nolūkam Štīrijas federālās zemes dārzeņu audzētāju apvienība kopā ar produkcijas noņēmēju firmām ir izveidojusi darba grupu “Kren g. g. A.”. Uz produkta marķējuma norādītās izcelsmes izsekojamību nodrošina ražošanas līgumi, kā arī IAKS zemesgabalu reģistri. “Štīrijas mārrutku” izcelsmes izsekojamību jebkurā laikā nodrošina ražotāja žurnāli (zemesgabalu reģistrs, ražas ievākšanas un pārdošanas žurnāls).

Paplašinot ražošanu vai, attiecīgi, uzsākot ražošanu, ir jāpierāda spraudeņu (atlasītu sānsakņu mārrutku audzēšanai) ieguve. Atļauts izmantot vienīgi spraudeņus no reģistrētiem “Steirischer Kren” ACVN ražotājiem. Austrijas pētniecības centra (Austrian Research Center) pētījumā par Štīrijas mārrutku atšķiršanu no ārzemju izcelsmes mārrutku paraugiem, izmantojot izotopu analīzi, konstatēts, ka ir iespējams viegli identificēt Štīrijas izcelsmes mārrutkus salīdzinājumā ar citas izcelsmes paraugiem. Ar šo metodi nākotnē šaubu gadījumos būs iespējams ātri un droši apstiprināt, vai mārrutkiem ir Štīrijas izcelsme.

4.5. Ražošanas metode:

Ražošana

Spraudeņi (atlasītas sānsaknes) pavasarī tiek stādīti sagatavotā laukā 70 cm attālās rindās. Dēstīšana tiek veikta, izmantojot atbilstošas stādīšanas mašīnas, turklāt mārrutku spraudeņi tiek stādīti 10 līdz 15 cm atstatumā viens no otra gandrīz horizontāli (citās ražotājvalstīs spraudeņi tiek stādīti arī vertikāli).

Lai izvairītos no nevēlamu sazarotu sakņu veidošanās, spraudņu galotnes sākot no jūnija atsedz un likvidē visus sānu dzinumus, izņemot spēcīgāko. Vēlāk galvenās saknes atsedz vēlreiz, un sānu dzinumus un sānsaknes likvidē norīvējot vai nogriežot, izņemot zemākās sānsaknes. Gados ar lielāku nokrišņu daudzumu šo procedūru atkārto apmēram pēc mēneša. Tas arī mūsdienās vēl ir rūpīgs roku darbs. Šie pasākumi ļauj vēlā rudenī (novembrī) vai agrā pavasarī (februārī/martā) ievākt gludas, vienmērīgas saknes ar viegli izliektu galotni, kas atbilst Štīrijas mārrutku raksturīgajam izskatam.

Ražas novākšanai izmanto ražas novācēju ar vibrorežģi. Novākšanas procesā mārrutku saknes tiek izceltas virs zemes un atstātas uz zemes virskārtas. Novāktās mārrutku saknes notīra un piedāvā pārdošanai svaigā veidā galvenokārt folijas iesaiņojumā, dažreiz arī sagrieztas. Lai nodrošinātu pastāvīgu piedāvājumu tirgū, netīrītas mārrutku saknes var glabāt -2 °C temperatūrā.

Štīrijas mārrutki Štīrijā šobrīd tiek audzēti apm. 300 ha lielā platībā. Ikgadējie ražošanas apjomi ir aptuveni 3 000–4 000 tonnu.

Pārstrādātu Štīrijas mārrutku sagatavošana

Tālākai pārstrādei izmanto gan mārrutku galvenās saknes, gan tievākās sānsaknes, tomēr vienmēr tikai (par 100 %) atlasītas, pārbaudītas un ar rokām šķirotas izejvielas no norādītā audzēšanas apgabala. Izejvielas, kas netiek pārstrādātas uzreiz, var glabāt dzesēšanas kamerās -2 °C temperatūrā.

Mārrutku saknes saudzīgi notīra, nomazgā un ar rokām atlasa, atšķirojot sliktas kvalitātes saknes. Pēc tam mārrutku saknes svaigas sarīvē un pievieno konsistenci nodrošinošas vielas un konservantus (etiķis, eļļa, citronskābe, sērs), lai saglabātu Štīrijas mārrutku īpašo aromātu un asumu, vai arī svaigi sarīvēti mārrutki tiek konservēti dabīgā, saudzīgā veidā (pievienojot E 223 un konservantus) un tādējādi vairākus mēnešus ir līdzvērtīgi svaigi sarīvētiem mārrutkiem. Visbeidzot, tie tiek iepildīti sterilās burciņās, tūbiņās vai muciņās.

4.6. Saikne:

Štīrijas mārrutku vēsture un reputācija

Štīrijas mārrutku labā slava ir zināma jau apmēram 140 gadu. Mārrutku audzēšana lauksaimniecības platībās Štīrijā attīstījusies kopš 1940. gada koncentriski no Rādkersburgas [Radkersburg] administratīvā rajona. Kopš 1967. gada ražošanu uz līgumu pamata organizē Štīrijas federālās zemes dārzeņu audzētāju apvienība. Tas ļāvis Štīrijas mārrutkiem kļūt arī par eksporta preci. Jau vairāk nekā 40 gadus Štīrijas mārrutki tiek konservēti rūpnieciski nozīmīgos apjomos.

Turklāt Štīrijas lauksaimnieki šajā lauksaimniecības sektorā ir snieguši būtisku ieguldījumu audzēšanas un ražas novākšanas tehnikas attīstībā. Tā, piemēram, 1976. gadā reģistrēts patents “Mārrutku sakņu iepakošanas metode”. Štīrijā radīta arī īpaša mārrutku sakņu ražas novākšanas iekārta, un kādai Štīrijas firmai piešķirta augstākā Štīrijas tehnoloģiju balva “Fast Forward Award” par tās izstrādāto svaigi rīvētu mārrutku konservēšanas tehnoloģiju.

Neskaitāmi plašsaziņas līdzekļu ziņojumi liecina gan par Štīrijas mārrutku popularitāti, gan mārrutku audzēšanas un pārstrādes ekonomisko nozīmi šajā reģionā. Štīrijas mārrutku audzēšanas apgabalā svaigi mārrutki tradicionāli tiek pasniegti viesu namos kā piedeva dažādiem ēdieniem un uzkodām.

Klimats un augsnes īpašības

Štīrijas dienvidu Ilīrijas klimatam raksturīgs augsts gaisa mitrums, relatīvi augsts nokrišņu daudzums un augstas temperatūras veģetācijas periodā. Gada vidējā gaisa temperatūra ir 9,5 °C. Gada vidējais nokrišņu daudzums ir 880 mm. Vidēji smagās augsnes (brūnzeme ar augstu māla saturu) mārrutku audzēšanas apgabalā labi vada ūdeni un tādējādi garantē ideālus augšanas apstākļus.

Šo faktoru mijiedarbībā gadu desmitiem ilgas veģetatīvas pavairošanas (spraudeņu selekcijas) rezultātā Štīrijas dienvidos izveidots Štīrijas mārrutks ar tā izcilajām garšas īpašībām un raksturīgo izskatu, kas ekspertiem ļauj to atšķirt no citas izcelsmes mārrutku saknēm pat tikai vizuāli. Patērētāji Štīrijas mārrutkus augstu vērtē un īpaši pieprasa galvenokārt to pikantā asuma dēļ.

Pārstrādāti mārrutki

Izmantojot Štīrijas mārrutkus ar to raksturīgajām īpašībām, arī mārrutku pārstrādes produkti atšķiras no citas izcelsmes mārrutkiem, jo saudzīgās pārstrādes tehnoloģijas ļauj saglabāt to pikantumu un asumu.

4.7. Pārbaudes struktūra:

Nosaukums: Amt der Steiermärkischen Landesregierung, Fachabteilung 8 B Adrese: Paulustorgasse A-48010 Graz Tālr.: (43-316) 877 35 28 Fakss: (43-316) 877 55 89 E-pasts: susanne.reissner@stmk.gv.at

4.8 Marķējums: —

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.