C 152/19

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33

(2020/C 152/06)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1).

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANU

“Cévennes”

PGI-FR-A1151-AM01

Paziņojuma datums: 10.2.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Vīnu organoleptiskais apraksts

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Cévennes” apzīmētās produkcijas specifikācijas I nodaļas 3.3. punkts ir papildināts ar vīnu organoleptisko īpašību aprakstu, kas sīkāk raksturo krāsas, aromātus un garšas īpatnības.

Šis specifikācijas grozījums ietekmē arī vienoto dokumentu, kas ir papildināts punktā “Vīna(-u) apraksts”.

2. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Specifikācija ir labota I nodaļas 4.1. punktā, lai iekļautu šādus redakcionālus labojumus:

— pirmajā daļā vārdi “vīnogu novākšana” aizstāti ar vārdiem “vīnogu ražošana”, kas ir piemērotāks termins vīnogu ražošanas ģeogrāfiskā apgabala noteikšanai, salīdzinot ar vīna vinifikācijas un gatavošanas apgabalu,

— Fontanès et Peyrolles pašvaldība ir pārdēvēta par Fontanès pašvaldību,

— Peyroles pašvaldības rakstība ir mainīta uz šādu: Peyrolles.

Šie grozījumi ir izdarīti arī vienotā dokumenta punktā “Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals”.

3. Tiešās apkaimes apgabals

Specifikācijas I nodaļas 4.1. punktā tiešās apkaimes apgabals, kas, piemērojot atkāpi, noteikts attiecībā uz tādu vīnu vinifikāciju un gatavošanu, uz kuriem attiecas aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Cévennes”, ir noteikts atbilstoši tā sastāvā iekļautajām Gard departamenta pašvaldībām. Šis apgabals nav mainīts, bet tikai precizēts atbilstoši pašvaldību sarakstam, nevis vairs kantonu sarakstam, kurā administratīvais iedalījums nav tik precīzs.

Pašvaldību saraksts ir izveidots saskaņā ar 2019. gada oficiālo administratīvi teritoriālo vienību reģistru, kas ir valsts līmeņa atsauces dokuments.

Šie tiešās apkaimes apgabala pārveidojumi atbilstoši pašvaldību sarakstam ir iekļauti arī vienotā dokumenta punktā “Papildu nosacījumi”.

4. Vīndārzos izmantotās vīnogu šķirnes

Specifikācijas I nodaļas 5. punktā vīnogu šķirnes, kas noteiktas ar AĢIN “Cévennes” apzīmēto vīnu ražošanai, ir papildinātas ar šādām deviņām šķirnēm:

‘Artaban N’, ‘Cabernet blanc B’, ‘Cabernet cortis N’, ‘Floreal B’, ‘Muscaris B’, ‘Soreli B’, ‘Souvignier gris B’, ‘Vidoc N’ un ‘Voltis B’.

Šīs šķirnes uzskata par izturīgām pret sausumu un kriptogāmiskām slimībām. Tās ļauj izmantot mazāku augu aizsardzības līdzekļu daudzumu un vienlaikus atbilst šķirnēm, ko izmanto šīs AĢIN vīnu ražošanai. Tās nemaina šīs AĢIN vīnu īpašības.

Šo šķirņu iekļaušana izmantojamo šķirņu sarakstā ietekmē vienoto dokumentu punktā “Vīnkopības produktu kategorijas”.

5. Redakcionāli labojumi specifikācijā, kas neietekmē vienoto dokumentu

Ar aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Cévennes” apzīmētās produkcijas specifikācijas 2. nodaļā galveno pārbaudāmo parametru tabulā ir veiktas redakcionālas izmaiņas, lai lietotu precīzākus terminus:

— vārdi “Vīnogu novākšanas apgabals” aizstāti ar vārdiem “Vīnogu ražošanas apgabals”;

— starp vārdiem “pārstrādes vieta” ievietoti vārdi “un vinifikācijas”,

— vārdi “Analītiskā kontrole” aizstāti ar vārdiem “Analītiskā pārbaude”.

Ar aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Cévennes” apzīmētās produkcijas specifikācijas 3. nodaļā ir atjauninātas atsauces uz sertificēšanas iestādi, kas darbojas kompetentās kontroles iestādes INAO vārdā.

Šie redakcionālie labojumi vienoto dokumentu neietekmē.

VIENOTS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

“Cévennes”

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

AĢIN – aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

5. Augstas kvalitātes dzirkstošais vīns

16. Vīns, kas gatavots no pārgatavām vīnogām

4. Vīna vai vīnu apraksts

Nedzirkstošie sarkanvīni

Aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Cévennes” ir paredzēta nedzirkstošajiem vīniem, kā arī sarkanvīniem, sārtvīniem un baltvīniem, kas gatavoti no pārgatavām vīnogām.

Sarkanvīniem ir raksturīga izsmalcinātība, spēcīgi aromāti un mainīga tanīnu struktūra, kas mainās atkarībā no lietotajām vīndarīšanas tehnoloģijām. To ietērps ir rubīnsarkans, ar purpursarkaniem lāsumiem. Šiem vīniem ir intensīva un tīra smarža, ar sarkanaugļu un melnaugļu ogu notīm. Garša ir līdzsvarota, apaļīga un patīkama.

Attiecībā uz nedzirkstošajiem vīniem kopējā spirta tilpumkoncentrācija (minimālā vai maksimālā), kopējais skābuma saturs, gaistošā skābuma saturs un kopējais sēra dioksīda saturs atbilst Kopienas regulējumā noteiktajam.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābuma saturs Maksimālais gaistošā skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Nedzirkstošie sārtvīni

Sārtvīnus galvenokārt ražo no ‘Cinsault’, ‘Grenache’ un ‘Syrah’ šķirnes vīnogām, ko izmanto jauktā veidā vai atsevišķi pa šķirnēm. To krāsa ir no bālsārtas līdz lašsārtai. Smarža ir izsmalcināta un maiga, ar smalkām sarkanaugļu ogu notīm. Šos vīnus nobaudot, garša ir apaļīga, patīkami maiga un delikāta, ar labi izteiktu svaigumu, kurš lieliski raisa līdzīgas sajūtas, kādas rada visa šiem vīniem piemītošo aromātu buķete.

Attiecībā uz nedzirkstošajiem vīniem kopējā spirta tilpumkoncentrācija (minimālā vai maksimālā), kopējais skābuma saturs, gaistošā skābuma saturs un kopējais sēra dioksīda saturs atbilst Kopienas regulējumā noteiktajam.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābuma saturs Maksimālais gaistošā skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Nedzirkstošie baltvīni

Baltvīni ir ievērojami ar savu izsmalcinātību, ko vienmēr papildina raksturīgs svaigums. Tiem ir gaišdzeltens ietērps, kas ir košs un spožs, dažkārt ar zaļganiem lāsumiem. Smarža ir raksturīga, ar niansēm, kādas piemīt augļiem ar baltu mīkstumu, un dažkārt ar citrusaugļu un buksuskoka aromātiem, bet tai vienmēr ir daudz svaiguma. Šo vīnu garšai ir patīkams dzīvīgums, tie ir ļoti aromātiski un maigi vīni, ar lielisku aromātisko noturību.

Attiecībā uz nedzirkstošajiem vīniem kopējā spirta tilpumkoncentrācija (minimālā vai maksimālā), kopējais skābuma saturs, gaistošā skābuma saturs un kopējais sēra dioksīda saturs atbilst Kopienas regulējumā noteiktajam.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābuma saturs Maksimālais gaistošā skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Sarkanvīni, sārtvīni un baltvīni no pārgatavām vīnogām

Vīniem no pārgatavām vīnogām ir raksturīgi ienākušos augļu aromāti.

Attiecībā uz vīniem no pārgatavām vīnogām faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (minimālā vai maksimālā), kopējā spirta tilpumkoncentrācija, dabiskā spirta tilpumkoncentrācija un kopējais sēra dioksīda saturs atbilst Kopienas regulējumā noteiktajam.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābuma saturs Maksimālais gaistošā skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

a. Galvenās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

Attiecībā uz vīndarības metodēm jāievēro arī attiecīgie pienākumi, kas minēti Kopienas tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā [code rural et de la pêche maritime]

b. Maksimālais ražas iznākums

90 hektolitri no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Cévennes” apzīmētās produkcijas iegūšanai izmantojamo vīnogu ražošana, vīnu vinifikācija un gatavošana notiek šādu Gard departamenta pašvaldību teritorijā:

Aigaliers, Aigremont, Aiguèze, Alès, Allègre, Alzon, Anduze, Arpaillargues-et-Aureillac, Arphy, Arre, Arrigas, Aspères, Aubussargues, Aujac, Aulas, Aumessas, Avèze, Bagard, Barjac, Baron, Bessèges, Bez et Esparon, Blandas, Blauzac, Boisset-et-Gaujac, Bonnevaux, Bordezac, Boucoiran-et-Nozières, Bouquet, Bourdic, Bragassargues, Branoux-les-Taillade, Breau Salagosse, Brignon, Brouzet-lès-Alès, Campestre-et-Luc, Canaules-et-Argentières, Cannes-et-Clairan, Cardet, Carnas, Cassagnoles, Castelnau-Valence, Causse-Bégon, Cavillargues, Cendras, Chambon, Chamborigaud, Collorgues, Colognac, Combas, Concoules, Conqueyrac, Corbès, Courry, Crespian, Cros, Cruviers-Lascours, Deaux, Dions, Domessargues, Dourbies, Durfort-et-Saint-Martin-de-Sossenac, Estrechure (l’), Euzet, Foissac, Fontarèches, Fons-Outre-Gardon, Fons-sur-Lussan, Fontanès, Fressac, Gailhan, Gagnières, Gajan, Garrigues-Sainte-Eulalie, Gaujac, Générargues, Génolhac, Goudargues, Grand-Combe (la), Issirac, La Bastide-d’Engras, La Bruguière, La Cadière-et-Cambo, La Calmette, La Capelle-et-Masmolène, La Rouvière, Lamelouze, Lanuéjols, Lasalle, Laval Saint Roman, Laval-Pradel, Le Garn, Le Pin, Lecques, Lédignan, Les Mages, Les Plans, Lézan, Liouc, Logrian-Florian, Lussan, Malon-et-Elze, Mandagout, Mars, Martignargues, Martinet (le), Maruéjols-lès-Gardon, Massanes, Massillargues-Attuech, Mauressargues, Méjannes le Clap, Méjannes-lès-Alès, Meyrannes, Mialet, Molières-Cavaillac, Molières-sur-Cèze, Monoblet, Mons, Montagnac, Montclus, Monteils, Montardier, Montignargues, Montmirat, Montpezat, Moulézan, Moussac, Navacelles, Ners, Notre-Dame-de-la-Rouvière, Orthoux-Sérignac-Quilhan, Peyremale, Peyrolles, Plantiers (les), Pommiers, Pompignan, Ponteils-et-Brésis, Portes, Potelières, Pougnadoresse, Puechredon, Quissac, Revens, Ribaute-les-Tavernes, Rivières, Robiac-Rochessadoule, Rochegude, Rogues, Roquedur, Rousson, Saint-Ambroix, Sainte Anastasie, Saint-André-de-Majencoules, Saint-André-de-Valborgne, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-Bauzély, Saint-Bénézet, Saint-Bonnet-de-Salendrinque, Saint-Brès, Saint-Bresson, Saint-Cézaire-de-Gauzignan, Saint-Chaptes, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Christol-lès-Alès, Saint-Clément, Saint-Denis, Saint-Drézéry, Sainte-Croix-de-Caderle, Sainte-Cécile-d’Andorges, Saint-Etienne-de-l’Olm, Saint-Félix-de-Pallières, Saint-Florent-sur-Auzonnet, Saint-Geniès-de-Malgoirès, Saint-Hilaire-de-Brethmas, Saint-Hippolyte-de-Caton, Saint-Hippolyte-de-Montaigu, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-Jean-de-Valeriscle, Saint-Jean-du-Gard, Saint-Jean-de-Ceyragues, Saint-Jean-de-Crieulon, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Jean-de-Serres, Saint-Jean-du-Pin, Saint-Julien-de-la-Nef, Saint-Julien-de-Cassagnas, Saint-Julien-les-Rosiers, Saint-Just-et-Vacquières, Saint-Laurent-le-Minier, Saint-Laurent-la-Vernède, Saint-Mamert-du-Gard Saint-Martial,Saint-Martin-de-Valgalgues, Saint-Maurice-de-Cazevieille, Saint-Nazaire-des-Gardies, Saint-Paul-la-Coste, Saint-Pons-la-Calm, Saint-Privat-de-Champclos, Saint-Privat-des-Vieux, Saint-Roman-de-Codières, Saint-Sauveur-des-Pourcils, Saint-Sébastien-d’Aigrefeuille, Saint-Théodorit, Saint-Victor-de-Malcap, Saint-Victor-des-Oules, Salindres, Salinelles, Salles-du-Gardon (les), Sardan, Saumane, Sauve, Sauzet, Savignargues, Sénechas, Servas, Serviers-et-Labaume, Seynes, Soudorgues, Soustelle, Souvignargues, Sumène, Tharaux, Thoiras, Tornac, Trèves, Vabres, Vallabrix, Valleraugue, Vallérargues, Verfeuil, Vernarède (la), Vézénobres, Vic-le-Fesq, Vigan (le), Villevieille un Vissec.

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

‘Alicante Henri Bouschet N’ ‘Alphonse Lavallée N’ ‘Altesse B’ ‘Alvarinho’ – ‘Albariño’ ‘Aramon N’ ‘Aramon blanc B’ ‘Aramon gris G’ ‘Aranel B’ ‘Arinarnoa N’ ‘Artaban N’ ‘Arvine B’ – ‘Petite Arvine’ ‘Aubun N’ – ‘Murescola’ ‘Bourboulenc B’ – ‘Doucillon blanc’ ‘Brun argenté N’ – ‘Vaccarèse’ ‘Cabernet blanc B’ ‘Cabernet cortis N’ ‘Cabernet franc N’ ‘Cabernet-Sauvignon N’ ‘Caladoc N’ ‘Cardinal Rg’ ‘Carignan N’ ‘Carignan blanc B’ ‘Carmenère N’ ‘Chardonnay B’ ‘Chasan B’ ‘Chasselas B’ ‘Chenanson N’ ‘Chenin B’ ‘Cinsaut N’ – ‘Cinsault’ ‘Clairette B’ ‘Clairette rose Rs’ ‘Colombard B’ ‘Cot N’ – ‘Malbec’ ‘Couderc noir N’ ‘Counoise N’ ‘Danlas B’ ‘Egiodola N’ ‘Floreal B’ ‘Gamay N’ ‘Gamay de Chaudenay N’ ‘Gewurztraminer Rs’ ‘Grenache N’ ‘Grenache blanc B’ ‘Grenache gris G’ ‘Gros Manseng B’ ‘Lival N’ ‘Lledoner pelut N’ ‘Macabeu B’ – ‘Macabeo’ ‘Marsanne B’ ‘Marselan N’ ‘Maréchal Foch N’ ‘Mauzac B’ ‘Merlot N’ ‘Mondeuse N’ ‘Morrastel N’ – ‘Minustellu’, ‘Graciano’ ‘Mourvèdre N’ – ‘Monastrell’ ‘Muscaris B’ ‘Muscat d’Alexandrie B’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’ ‘Muscat de Hambourg N’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’ ‘Muscat à petits grains blancs B’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’ ‘Muscat à petits grains roses Rs’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’ ‘Muscat à petits grains rouges Rg’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’ ‘Nielluccio N’ – ‘Nielluciu’ ‘Négrette N’ ‘Petit Manseng B’ ‘Petit Verdot N’ ‘Pinot gris G’ ‘Pinot noir N’ ‘Piquepoul blanc B’ ‘Piquepoul gris G’ ‘Piquepoul noir N’ ‘Portan N’ ‘Riesling B’ ‘Rivairenc N’ – ‘Aspiran noir’ ‘Roussanne B’ ‘Sauvignon B’ – ‘Sauvignon blanc’ ‘Sauvignon gris G’ – ‘Fié gris’ ‘Sciaccarello N’ ‘Sémillon B’ ‘Servant B’ ‘Soreli B’ ‘Souvignier gris Rs’ ‘Sylvaner B’ ‘Syrah N’ – ‘Shiraz’ ‘Tannat N’ ‘Tempranillo N’ ‘Terret blanc B’ ‘Terret gris G’ ‘Terret noir N’ ‘Ugni blanc B’ ‘Verdelho B’ ‘Vermentino B’ – ‘Rolle’ ‘Vidoc N’ ‘Villard blanc B’ ‘Villard noir N’ ‘Viognier B’ ‘Voltis B’

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Cévennes vīndārzi atrodas Gard departamentā Francijas dienvidos, Langdokas-Rusijonas [Languedoc-Roussillon] reģionā. Tās nosaukums ir cēlies no Sevennas [Cévennes] masīva, kas ir pēdējā priekškalne Centrālā masīva dienvidpusē.

Sevennas kalnu skarbums un daudzveidība ir likusi cilvēkiem pielāgot ražošanu atbilstoši augsnes un klimatiskajiem apstākļiem. Tādējādi vīnogulāji parasti parādās tur, kur izzūd kastaņkoki.

Vīndārzi pārsvarā tiek audzēti karbonātaugsnēs un labi iekļaujas kalnu ainavās, kuras veido no Sevennas kalniem lejup tekošās upes, un tur vīnogulāji aug līdzās augļudārziem, olīvkokiem un graudaugiem.

Sevennas kalnu pakājei ir raksturīgs mīkstināts Vidusjūras reģiona klimats, izteikti kontrastējoši gadalaiki un lietus brāzmas, kas bieži vien īpaši pastiprinās ekvinokciju laikā (Sevennas kalnu iespaidā). Kalni nosaka arī to, ka ziemeļu vējš ir mērens, un vīnogulāju nogatavošanās posmā vīnogu kvalitātei ir svarīgi, lai temperatūras svārstību amplitūda būtu labvēlīga. Daudzu gadsimtu gaitā vīnogulāji ir auguši līdzās citām lauksaimniecības kultūrām, un vīns izmantots vietējam patēriņam.

Tādējādi vīnogulāji varēja aizstāt kazenājus un kastaņkokus krīžu laikā, ar kurām saskārās šīs produkcijas ražošana, un 19. gadsimtā vīndārzi piedzīvoja visstraujāko attīstību, tomēr neorientējoties uz vīnkokiem kā monokultūru, pretēji tam, kā tas notika Langdokas zemienē.

Sevennas vietējais vīns sākotnēji ir ticis atzīts ar 1992. gada 27. augusta dekrētu. Ģeogrāfiskā apgabala pašvaldību teritorijā tiek saražoti aptuveni 80 000 hl vīna – sarkanvīns, sārtvīns un baltvīns, un ļoti strauji attīstās sārtvīnu ražošana.

Šiem vīniem visbiežāk izmanto tradicionālās Vidusjūras reģiona vīnogu šķirnes (‘Carignan’, ‘Grenache’ un ‘Cinsaut’) un starptautiski pazīstamas vīnogu šķirnes, piemēram, ‘Merlot’, ‘Cabernet-sauvignon’ un ‘Syrah’ sarkanvīniem un ‘Chardonnay’, ‘Sauvignon’ un ‘Viognier’ baltvīniem.

Sarkanvīniem ir raksturīga elegance un spēcīgi aromāti; baltvīni un sārtvīni ir ievērojami ar savu izsmalcinātību, ko vienmēr papildina raksturīgs svaigums.

Dzirkstošajiem vīniem, ko gatavo no vispiemērotāko nedzirkstošo vīnu izlases, ir tādas pašas aromātiskās īpašības. Vīnogu šķirņu evolūcija, kas sākusies pēdējos četrdesmit gados, ir ļāvusi vīnkopjiem nodrošināt dažādību, jo īpaši ieviest agrīnākas vīnogu šķirnes, kas ir sevišķi piemērotas Sevennas kalnu pakājes apvidu klimatam.

Vīni, kuriem parasti ir raksturīga līdzsvarotība, apvienojot izsmalcinātību ar svaigumu, labi atbilst šīs teritorijas īpatnējam klimatam.

Tādējādi vīnogulājiem ir īpaša vieta lauksaimnieciskajā ekonomikā, un, līdztekus citiem ražojumiem, piemēram, saldajiem sīpoliem, kastaņiem un sieru “Pélardon”, un tie veicina Sevennas produktu labo slavu.

Šie produkti un uz tūrismu orientētā ekonomikas attīstība, it īpaši Sevennas nacionālā parka apkaimē, patlaban nodrošina jaunu līdzsvaru šajā reģionā un sekmē cilvēka gadsimtu gaitā veidoto apbrīnojamo ainavu saglabāšanu.

9. Citi būtiski nosacījumi (fasēšana, marķēšana, citas prasības)

Papildu norādes marķējumā

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu

Nosacījuma apraksts:

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Cévennes” var papildināt ar vienas vai vairāku šķirņu nosaukumiem.

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Cévennes” var papildināt ar norādi “primeur” [“agrīnais” – pildīts pudelē pirms pavasara iestāšanās] vai “nouveau” [“jaunais” – pildīts pudelē pirms nākamās ražas]. Norādes “primeur” [“agrīnais”] vai “nouveau” [“jaunais”] izmanto tikai nedzirkstošiem vīniem.

Eiropas Savienības AĢIN logotips ir iekļauts marķējumā gadījumos, kad apzīmējumu “Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” aizstāj ar tradicionālo apzīmējumu “Vin de Pays” (“Vietējais vīns”).

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts:

tiešās apkaimes apgabalu, kas, paredzot atkāpi, noteikts ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Cévennes” apzīmēto vīnu vinifikācijai un gatavošanai, un pamatojoties uz 2019. gada administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru, veido šādu Gard departamenta pašvaldību teritorija pilnībā:

Aigues-Mortes, Aigues-Vives, Aimargues, Aramon, Argilliers, Aubais, Aubord, Aujargues, Bagnols-sur-Cèze, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Belvézet, Bernis, Bezouce, Boissières, Bouillargues, Cabrières, Caissargues, Calvisson, Carsan, Castillon-du-Gard, Caveirac, Chusclan, Clarensac, Codognan, Codolet, Collias, Comps, Congénies, Connaux, Cornillon, Domazan, Estézargues, Flaux, Fournès, Fourques, Gallargues-le-Montueux, Garons, Générac, Jonquières-Saint-Vincent, Junas, La Roque-sur-Cèze, Langlade, Laudun-l’Ardoise, Le Cailar, Le Grau-du-Roi, Lédenon, Les Angles, Lirac, Manduel, Marguerittes, Meynes, Milhaud, Montaren-et-Saint-Médiers, Montfaucon, Montfrin, Mus, Nages-et-Solorgues, Nîmes, Orsan, Parignargues, Pont-Saint-Esprit, Poulx, Pouzilhac, Pujaut, Redessan, Remoulins, Rochefort-du-Gard, Rodilhan, Roquemaure, Sabran, Saint-Alexandre, Saint-André-d’Olérargues, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Côme-et-Maruéjols, Saint-Dionisy, Saint-Etienne-des-Sorts, Saint-Geniès-de-Comolas, Saint-Gervais, Saint-Gervasy, Saint-Gilles, Saint-Hilaire-d’Ozilhan, Saint-Julien-de-Peyrolas, Saint-Laurent-d’Aigouze, Saint-Laurent-de-Carnols, Saint-Laurent-des-Arbres, Saint-Marcel-de-Careiret, Saint-Maximin, Saint-Michel-d’Euzet, Saint-Nazaire, Saint-Paul-les-Fonts, Saint-Paulet-de-Caisson, Saint-Quentin-la-Poterie, Saint-Siffret, Saint-Victor-la-Coste, Salazac, Sanilhac-Sagriès, Sauveterre, Saze, Sernhac, Sommières, Tavel, Théziers, Tresques, Uchaud, Uzès, Vallabrègues, Valliguières, Vauvert, Vénéjan, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard, Vestric-et-Candiac un Villeneuve-lès-Avignon.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-6ec30fda-501e-46f5-bc91-936ce505bac7

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.