ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
PIELIKUMS

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. […]

[…],

ar ko groza EEZ līguma 30. protokolu par īpašiem noteikumiem sadarbības organizēšanai statistikas jomā un EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

tā kā:

(1)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/690, ar ko izveido iekšējā tirgus, uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspējas, augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības jomas un Eiropas statistikas programmu (vienotā tirgus programma) un atceļ Regulas (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014, un (ES) Nr. 652/2014.

(2)Ir lietderīgi, ka EBTA valstu dalība darbībās, kas izriet no Regulas (ES) Nr. 2021/690, sāktos no 2021. gada 1. janvāra neatkarīgi no tā, kad tiek pieņemts šis lēmums, vai ja par šim lēmumam nepieciešamo konstitucionālo prasību izpildi, ja tādas ir, tiek ziņots pēc 2021. gada 10. jūlija.

(3)Subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību EBTA valstīs, vajadzētu būt tiesīgiem piedalīties darbībās, kuras sākas pirms šā lēmuma stāšanās spēkā. Izmaksas par šādām darbībām, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, var tikt uzskatītas par attiecināmām ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tie, kas piemērojami subjektiem, kuri veic uzņēmējdarbību ES dalībvalstīs, ja vien šis lēmums stājas spēkā pirms attiecīgās darbības beigām.

(4)Nosacījumi EBTA valstu un to iestāžu, uzņēmumu, organizāciju un valstspiederīgo dalībai Eiropas Savienības programmās ir izklāstīti EEZ līgumā un jo īpaši tā 81. pantā.

(5)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma 30. un 31. protokols, lai īstenotu šo paplašināto sadarbību no 2021. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EEZ līguma 30. protokolu groza šādi:

1)protokola 5. panta 4. punkta tekstu aizstāj ar šādu:

“EBTA valstis saskaņā ar Līguma 82. panta 1. punkta a) apakšpunktu un attiecīgajām finanšu regulām sniedz finansiālu ieguldījumu šajā pantā minētajās darbībās 75 % apmērā.”;

2) aiz 5. panta (Statistikas programma 2013.–2020. gadam) iekļauj šādu tekstu:
PIELIKUMS

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. […]

[…],

ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras brīvības

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

tā kā:

(1)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/697 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Aizsardzības fondu un atceļ Regulu (ES) 2018/1092.

(2)Ir lietderīgi, ka EBTA valstu dalība darbībās, kas izriet no Regulas (ES) Nr. 2021/697, sāktos no 2021. gada 1. janvāra neatkarīgi no tā, kad tiek pieņemts šis lēmums, vai ja par šim lēmumam nepieciešamo konstitucionālo prasību izpildi, ja tādas ir, tiek ziņots pēc 2021. gada 10. jūlija.

(3)Subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību EBTA valstīs, vajadzētu būt tiesīgiem piedalīties darbībās, kuras sākas pirms šā lēmuma stāšanās spēkā. Izmaksas par šādām darbībām, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, var tikt uzskatītas par attiecināmām ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tie, kas piemērojami subjektiem, kuri veic uzņēmējdarbību ES dalībvalstīs, ja vien šis lēmums stājas spēkā pirms attiecīgās darbības beigām.

(4)Nosacījumi EBTA valstu un to iestāžu, uzņēmumu, organizāciju un valstspiederīgo dalībai Eiropas Savienības programmās ir izklāstīti EEZ līgumā un jo īpaši tā 81. pantā.

(5)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma 31. protokols, lai īstenotu šo paplašināto sadarbību no 2021. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EEZ līguma 31. protokola 1. panta 5. punktam pievieno šādu ievilkumu:

“-32021 R 0697: Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/697 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Aizsardzības fondu un atceļ Regulu (ES) 2018/1092 (OV L 170, 12.5.2021., 149. lpp.).

Darbību, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, radītās izmaksas var uzskatīt par attiecināmām no darbības sākuma saskaņā ar attiecīgo dotācijas līgumu vai dotācijas lēmumu, ja EEZ Apvienotās komitejas 2021. gada xx Lēmums Nr. xx/2021 [šis lēmums] stājas spēkā pirms darbības beigām.
1. Uz dienvidiem no Old Head of Kinsale Uz dienvidiem no Carnsore Point

Siļķe
•Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

Neattiecas.

•Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

Šajā priekšlikumā ir ņemtas vērā atsauksmes no ieinteresētajām personām, konsultatīvajām padomēm, valstu pārvaldes iestādēm, zvejnieku organizācijām un nevalstiskām organizācijām.

•Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

Šā priekšlikuma pamatā ir zinātniskais ieteikums, kas saņemts no Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES).

•Ietekmes novērtējums

Zvejas iespēju regulas darbības tvērumu nosaka Līguma 43. panta 3. punkts.

•Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

Neattiecas.

•Pamattiesības

Neattiecas.

4.IETEKME UZ BUDŽETU

Priekšlikums neietekmē budžetu.

5.CITI ELEMENTI

•Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

Priekšlikuma mērķis ir grozīt Padomes Regulu (ES) 2021/92, kā aprakstīts turpmāk.

Brētliņa Kategatā/Skagerakā, Norvēģu jūrā un Ziemeļjūrā

Brētliņa (Sprattus sprattus) ir īsdzīvojoša suga, tāpēc zvejas iespējas būtu jānosaka ātri pēc ICES ieteikuma publicēšanas, lai zveja varētu sākties. Kopš 2019. gada aprīļa ICES izdod vienu ieteikumu par brētliņu ICES 3.a rajonā (Kategats/Skargeraks), no vienas puses, un par brētliņu ICES 2.a rajonā (Norvēģu jūra) un ICES 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra), no otras puses, jo tās tiek uzskatītas par vienu bioloģisko krājumu, lai gan to pārvaldība joprojām ir sadalīta divos pārvaldības apgabalos. ICES savu ikgadējo zinātnisko ieteikumu par šo krājumu publicēja 2021. gada 13. aprīlī, savukārt zveja sāksies 2021. gada 1. jūlijā. Saskaņā ar minēto ieteikumu brētliņas kopējai nozvejai attiecīgajos apgabalos periodā no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada jūnijam nevajadzētu pārsniegt 106 715 tonnas. Padomes Regulā (ES) 2021/92 periodā no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 30. jūnijam kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) abos pārvaldības apgabalos ir noteikta nulles apjomā. Tāpēc brētliņas nozvejas minētajos pārvaldības apgabalos pēc apspriešanās ar Apvienoto Karalisti un Norvēģiju būtu jāgroza saskaņā ar ICES jaunāko zinātnisko ieteikumu.

Anšovs 9. un 10. apakšapgabalā
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 26.2.2021

COM(2021) 54 final/2

2021/0031(COD)

This document corrects document COM(2021) 54 final of 12.02.2021

Concerns all language versions.

Addition of the interinstitutional reference.

The text shall read as follows:



Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

ar ko attiecībā uz reģionālajiem ekonomikas pārskatiem lauksaimniecībā groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 138/2004

(Dokuments attiecas uz EEZ)
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste (Apvienotā Karaliste) izstājās no Savienības 2020. gada 1. februārī. Protokols par Īriju/Ziemeļīriju, kas pievienots Izstāšanās līgumam (“protokols”), tiks piemērots no pārejas perioda beigām, t. i., no 2021. gada 1. janvāra.

Protokolā ir noteikts, ka Ziemeļīrija ir Apvienotās Karalistes muitas teritorijas daļa un ka Apvienotā Karaliste var iekļaut Ziemeļīriju savu PTO sarakstu teritoriālajā darbības jomā. Vienlaikus protokolā paredzēts, ka visas atsauces uz Savienības muitas teritoriju, kuras ietvertas protokola piemērojamajos noteikumos, kā arī Savienības tiesību noteikumos, kas ar protokolu ir padarīti piemērojami Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju, jāsaprot tā, ka tās ietver Ziemeļīrijas sauszemes teritoriju. Tas nozīmē, ka, neraugoties uz to, ka Ziemeļīrija oficiāli atrodas Apvienotās Karalistes muitas teritorijā, Apvienotajai Karalistei attiecībā uz Ziemeļīriju ir pienākums piemērot Savienības tiesību aktus muitas jomā tā, it kā Ziemeļīrija joprojām būtu Savienības muitas teritorijā.

Savienības un Apvienotās Karalistes divpusējie nolīgumi, kas noslēgti saskaņā ar protokolu, nerada tiesības un pienākumus trešām valstīm.

Tādējādi jebkādu importu saskaņā ar Savienības importa tarifa kvotām vai citām importa kvotām, kas piemērojamas precēm, kuru izcelsme ir trešā valstī un kuras tiek ievestas Ziemeļīrijā, nevarētu ieskaitīt minētās trešās valsts tiesībās attiecībā uz Savienību, ja vien trešā valsts nav tam piekritusi. Šī situācija apdraud Savienības vienotā tirgus pareizu darbību un kopējās tirdzniecības politikas integritāti, jo, iespējams, varētu tikt apietas Savienības tarifa kvotas vai citas importa kvotas. Turklāt visos ar kādu trešo valsti noslēgtos nolīgumos, kuros paredzētas eksporta tarifa kvotas, ir noteikts, ka preces jāimportē Savienībā. Tāpēc minētā trešā valsts varētu atteikties izsniegt eksporta licences tiešam importam Ziemeļīrijā.

Lai novērstu šo risku, Savienības tarifa kvotām un citām importa kvotām vajadzētu būt pieejamām tikai attiecībā uz precēm, kas tiek importētas un laistas brīvā apgrozībā Savienībā, nevis Ziemeļīrijā.

Saskaņā ar protokolu šī regula tiktu arī piemērota Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju.
PIELIKUMS

PROJEKTS

ASOCIĀCIJAS KOMITEJAS ĪPAŠĀ SASTĀVĀ TIRDZNIECĪBAS JAUTĀJUMU RISINĀŠANAI LĒMUMS Nr. ../...

(20... gada ...),

ar ko atjaunina nolīguma XV pielikumu

ASOCIĀCIJAS KOMITEJA ĪPAŠĀ SASTĀVĀ TIRDZNIECĪBAS JAUTĀJUMU RISINĀŠANAI,

ņemot vērā 2014. gada 27. jūnijā Briselē parakstīto Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, un jo īpaši tā 147. panta 4. un 5. punktu, 148. panta 5. punktu un 438. panta 3. punktu,

tā kā:

(1)2016. gada 1. jūlijā stājās spēkā Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (“nolīgums”).

(2)Pēc apspriešanās saskaņā ar nolīguma 147. pantu Moldovas Republika un Eiropas Savienība vienojās, ievērojot abpusējības principu, palielināt apjomu dažiem produktiem, uz kuriem attiecas gada beznodokļu tarifa likmes kvotas.

(3)Eiropas Savienība piekrita palielināt tarifa likmes kvotu (“TRQ”) apjomu Moldovas Republikas izcelsmes precēm (galda vīnogām un plūmēm) un ieviest jaunu tarifa likmes kvotu ķiršiem. Moldovas Republika piekrita pakāpeniski palielināt tarifa likmes kvotu apjomu Eiropas Savienības izcelsmes precēm šādiem koncesiju sarakstā (Moldovas Republika) iekļautiem produktiem: cūkgaļai (“tarifa likmes kvota 1”), mājputnu gaļai (“tarifa likmes kvota 2”), piena produktiem (“tarifa likmes kvota 3”) un cukuram (“tarifa likmes kvota 5”).

(4)Pēc Moldovas Republikas lūguma saskaņā šā nolīguma 148. pantu Eiropas Savienība piekrita palielināt sprūda apjomu kviešiem (miltiem un granulām), miežiem (miltiem un granulām), kukurūzai (miltiem un granulām) un pārstrādātiem graudaugu produktiem.

(5)Asociācijas padome ar 2014. gada 16. decembra Lēmumu Nr. 3/2014 deleģēja Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai savas pilnvaras atjaunināt vai grozīt konkrētus nolīguma pielikumus,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

1.Nolīguma XV-A pielikumu aizstāj ar šā lēmuma 1. pielikumu.

2.XV-B pielikumā to produktu sarakstā, kuriem piemēro iekļuves cenu, dzēš rindu ar KN kodu 2012 0809 29 00 un produkta aprakstu “Svaigi ķirši (izņemot skābos ķiršus)”.

3.XV-C pielikumā sprūda apjomus šādām produktu kategorijām groza šādi:

(a)6. produktu kategorijai “Kvieši, milti un granulas” ailē “Sprūda apjoms (tonnas)” apjomu “75 000” aizstāj ar apjomu “150 000”;
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 5.11.2019

COM(2019) 569 final

2012/0324(NLE)

Grozīts priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

par to, lai noslēgtu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsts valdību, no otras puses
1.4.3. Paredzamais rezultāts (rezultāti) un ietekme

Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.

1.4.4. Snieguma rādītāji

Norādīt, pēc kādiem rādītājiem seko līdzi progresam un sasniegumiem.

1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

1.5.1. Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks

Lai izvairītos no pārtraukuma zvejas darbībās, kas notiek saskaņā ar pašreizējo protokolu, paredzēts, ka vēstuļu apmaiņa, ar ko pagarina protokola darbības termiņu, ir piemērojama provizoriski no parakstīšanas dienas no 2019. gada 16. novembra vai no vēlākas parakstīšanas dienas.
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Komisija, pamatodamās uz attiecīgajām sarunu norādēm, ar Gvinejas-Bisavas valdību ir risinājusi sarunas par to, lai noslēgtu jaunu protokolu, ar ko īsteno partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Gvinejas-Bisavas Republiku. Šo sarunu iznākumā jauns protokols tika parafēts 2018. gada 15. novembrī. Protokols aptver piecu gadu laikposmu no tā provizoriskās piemērošanas sākuma dienas, t. i., no parakstīšanas dienas, kā noteikts protokola 16. pantā.
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Komisija, pamatodamās uz attiecīgajām sarunu norādēm, ar Kaboverdes Republikas (“Kaboverde”) valdību ir risinājusi sarunas par to, lai noslēgtu jaunu protokolu, kas pievienojams partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku. Šo sarunu iznākumā 2018. gada 12. oktobrī tika parafēts jauns protokols. Protokols aptver piecu gadu laikposmu no tā provizoriskās piemērošanas sākuma dienas, t. i., no parakstīšanas dienas, kā noteikts protokola 15. pantā.

Jaunā protokola galvenais mērķis ir piešķirt Savienības kuģiem Kaboverdes ūdeņos zvejas iespējas un vienlaikus pamatoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ievērot Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) ieteikumus. Jaunajā protokolā ņemti vērā iepriekšējā, 2014.–2018. gada protokola izvērtējuma rezultāti un provizorisks novērtējums par to, vai jauna protokola noslēgšana būtu lietderīga. Vērtēšanu veica neatkarīgi eksperti. Protokols turklāt ļaus Eiropas Savienībai un Kaboverdes Republikai ciešāk sadarboties, lai veicinātu zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Kaboverdes ūdeņos, un atbalstīt Kaboverdes centienus attīstīt savu jūras nozaru ekonomiku – tas ir abu pušu interesēs.

Protokolā paredzētas zvejas iespējas šādās kategorijās:
•Proporcionalitāte

•Juridiskā instrumenta izvēle

3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

•Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

•Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

•Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

•Ietekmes novērtējums

•Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

•Pamattiesības

4.IETEKME UZ BUDŽETU

Finansiālā ietekme atkarīga no piedāvātajiem vājpiena pulvera daudzumiem/cenām un apstiprinātajiem daudzumiem/cenām laikposmā no 2019. gada marta līdz septembrim, kā arī no vājpiena pulvera tirgus attīstības.
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.Priekšlikuma priekšmets

2.Priekšlikuma konteksts

2.1.Visaptverošais ekonomikas un tirdzniecības nolīgums (CETA)

Visaptverošā ekonomikas un tirdzniecības nolīguma (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (“nolīgums”), mērķis ir īstenot Savienības kopējo tirdzniecības politiku attiecībā uz Kanādu un jo īpaši izveidot brīvās tirdzniecības zonu. Nolīgums tika parakstīts Briselē 2016. gada 30. oktobrī.

2.2.CETA Apvienotā komiteja un specializētās komitejas

Ar nolīguma 26.1. pantu tiek izveidota CETA Apvienotā komiteja un ar 26.2. pantu – specializētās komitejas. Tās ietver: Preču tirdzniecības komiteju, Lauksaimniecības komiteju, Vīna un stipro alkoholisko dzērienu komiteju, Apvienotā nozares darba grupu zāļu jomā, Pakalpojumu un ieguldījumu komiteju, Profesionālo kvalifikāciju savstarpējas atzīšanas apvienoto komiteju, Apvienoto muitas sadarbības komiteju, Sanitāro un fitosanitāro pasākumu apvienoto pārvaldības komiteju, Publiskā iepirkuma komiteju, Finanšu pakalpojumu komiteju, Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komiteju, Regulatīvās sadarbības forumu un CETA Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu komiteju.

CETA Apvienotās komitejas un specializēto komiteju sastāvā ir un tās kopīgi vada Pušu pārstāvji. CETA Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētāji ir Kanādas starptautiskās tirdzniecības ministrs un par tirdzniecību atbildīgais Eiropas Komisijas loceklis vai viņu attiecīgās pilnvarotās personas. Puses ir definētas nolīguma 1.1. pantā, kur noteikts, ka “Puses ir Eiropas Savienība vai tās dalībvalstis vai Eiropas Savienība un tās dalībvalstis to attiecīgajās kompetences jomās, kā izriet no Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk "ES Puse"), no vienas puses, un Kanāda, no otras puses”.

CETA Apvienotā komiteja un specializētās komitejas ir atbildīgas par nolīguma īstenošanu un piemērošanu to attiecīgajās jomās. Saskaņā ar 26.1. panta 5. punkta h) apakšpunktu CETA Apvienotā komiteja var izveidot citas specializētās komitejas un divpusējos dialogus, lai palīdzētu tai tās uzdevumu veikšanā. CETA Apvienotā komiteja un specializēto komiteju sanāksmes notiek reizi gadā vai pēc kādas Puses pieprasījuma.
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Padomes lēmuma priekšlikumam pievienotā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta nolūks ir grozīt EEZ līguma 31. protokolu, lai turpinātu EEZ EBTA valstu (Norvēģijas) dalību Savienības sagatavošanas darbībā aizsardzības pētniecībai (turpmāk "sagatavošanas darbība") 2018. finanšu gadā.

Tā kā Lihtenšteina un Islande nav paudušas interesi par dalību šajā sagatavošanas darbībā, EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts attiecas tikai uz Norvēģiju.

•Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

EEZ līguma 78. pants paredz, ka līgumslēdzējas puses stiprina un paplašina sadarbību atbilstīgi ES rīcībai pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā. Komisija, kas pašlaik ar savu programmu "Apvārsnis 2020" finansē vienīgi civilo vai divējāda lietojuma pētniecību un izstrādi, uzskata, ka sagatavošanas darbība ir viens no galvenajiem instrumentiem, ar ko iespējams izvērtēt, kāda pievienotā vērtība ir ar aizsardzību saistītas pētniecības finansēšanai no ES budžeta.

Norvēģija sagatavošanas darbībā piedalījās jau iepriekšējā gadā (2017). Turklāt Norvēģija ir noslēgusi sadarbības nolīgumu ar Eiropas Aizsardzības aģentūru, un saistītā Aizsardzības un drošības jomas iepirkuma direktīva (2009/81/EK) tika iekļauta EEZ līgumā jau 2014. gadā.

•Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

Sadarbība aizsardzības pētniecībā inovatīvo tehnoloģiju, produktu un pakalpojumu jomā ir būtiski svarīga, lai nodrošinātu aizsardzības sektora ilgtermiņa konkurētspēju un līdz ar to arī Eiropas stratēģisko autonomiju. Tāpēc sadarbība ar Norvēģiju pozitīvi ietekmē ES centienus šajā jomā.

Komisija atzīst, ka šī sagatavošanas darbība ir daļa no tās politikas saistībā ar iekšējo tirgu, rūpniecību un pētniecību. Tāpēc sadarbības padziļināšana šajā jomā atbilst EEZ līguma mērķiem.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

•Juridiskais pamats

Juridiskais pamats ir 54. panta 2. punkta b) apakšpunkts, 84. panta 2. punkts un 124. pants Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu sasaistē ar 1. panta 3. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 2894/94 par EEZ līguma īstenošanas kārtību, kurā noteikts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma izstrādā nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz šādiem lēmumiem.

Komisija sadarbībā ar EĀDD iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, lai Padome to pieņemtu kā Savienības nostāju. Komisija cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minēto dokumentu.

•Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu šāda iemesla dēļ.

Šā priekšlikuma mērķi, proti, veidot sadarbību ar EEZ EBTA valstīm aizsardzības pētniecības jomā, balstoties uz to dalību no ES budžeta finansētā sagatavošanas darbībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un tāpēc tā ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī.

•Proporcionalitāte
par Trešā papildprotokola Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, noslēgšanu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

TĀ KĀ Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses (turpmāk “Nolīgums”), tika parakstīts Briselē 1997. gada 8. decembrī un stājās spēkā 2000. gada 1. oktobrī;

TĀ KĀ Nolīguma Pirmais papildprotokols tika parakstīts Mehiko 2004. gada 2. aprīlī un Briselē 2004. gada 29. aprīlī;





TĀ KĀ Nolīguma Otrais papildprotokols tika parakstīts Mehiko 2006. gada 29. novembrī;

TĀ KĀ Līgums par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (turpmāk „Pievienošanās līgums”) tika parakstīts Briselē 2011. gada 9. decembrī;

TĀ KĀ, ievērojot Pievienošanās līgumam pievienotā Akta par Horvātijas Republikas pievienošanos 6. panta 2. punktu, par Horvātijas Republikas pievienošanos Nolīgumam ir jāvienojas, noslēdzot Nolīguma protokolu;

TĀ KĀ saskaņā ar Nolīguma 55. pantu šajā Nolīgumā “puses” ir, no vienas puses, Kopiena vai tās dalībvalstis, vai Kopiena un tās dalībvalstis, saskaņā ar to attiecīgajām kompetences jomām, kas izriet no Eiropas Kopienas dibināšanas līguma, un, no otras puses, Meksika;

TĀ KĀ saskaņā ar Nolīguma 56. pantu šo Nolīgumu piemēro teritorijā, kurā piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, saskaņā ar nosacījumiem, ko paredz minētais līgums, no vienas puses, un Meksikas teritorijā, no otras puses;

TĀ KĀ saskaņā ar Nolīguma 59. pantu šis Nolīgums tika sastādīts divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, portugāļu, somu, spāņu, vācu un zviedru valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski;





TĀ KĀ ar Nolīguma Pirmo papildprotokolu ir ņemta vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās Savienībai;

TĀ KĀ Nolīgums čehu, igauņu, maltiešu, latviešu, lietuviešu, poļu, slovāku, slovēņu un ungāru valodā tika autentificēts saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem kā versijās, kas sastādītas Nolīguma oriģinālvalodās;