Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 754/2009, (ES) Nr. 1262/2012, (ES) Nr. 39/2013 un (ES) Nr. 40/2013 attiecībā uz konkrētām zvejas iespējām /* COM/2013/0702 final - 2013/0337 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Padomes Regulās (ES) Nr. 39/2013 un (ES) Nr. 40/2013 ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras 2013. gadā ir piemērojamas ES ūdeņos un – attiecībā uz ES kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi. Minētajās regulās noteiktās zvejas iespējas parasti tiek vairākkārt grozītas laikposmā, kad tās ir spēkā. Regulā (ES) Nr. 1262/2012 ir noteiktas ES kuģu zvejas iespējas konkrētos dziļūdens zivju krājumos 2013. un 2014. gadā. Ar Regulu (EK) Nr. 754/2009 konkrētas kuģu grupas ir izslēgtas no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā mencu zvejas piepūles režīma. Ja izslēgta kuģu grupa ir atkal jāiekļauj Regulā (EK) Nr. 754/2009, ir jāgroza tās attiecīgie noteikumi, kā arī zvejas piepūles limiti, kas noteikti divu iepriekš minēto zvejas iespēju regulu IIA pielikumā. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA REZULTĀTI Neattiecas. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Ierosināto grozījumu mērķis ir ieviest šādas izmaiņas četrās iepriekš minētajās regulās. – Atkal iekļaut kuģu grupas mencu zvejas piepūles pārvaldības režīmā. Mencas pārvaldības plānā (Padomes Regula (EK) Nr. 1342/2008) ir izveidots šīs sugas krājuma zvejas piepūles režīms, kurš balstās uz datiem, kas dalībvalstīm regulāri jāsniedz Komisijai un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejai (ZZTEK). Pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu par dalībvalstu datiem, Komisija var ierosināt konkrētas kuģu grupas izslēgt no zvejas piepūles režīma, kas noteikts mencas pārvaldības plānā. Šādas izslēgšanas galvenais nosacījums ir tāds, ka attiecīgo kuģu nozvejā nedrīkst būt vairāk par 1,5 % mencas. Dalībvalstīm katru gadu jāziņo par izslēgtajiem kuģiem, lai Komisija (pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu) pārliecinātos, ka mencas nozvejas limits 1,5 % apmērā ir ievērots. Mencas pārvaldības plānā paredzēts, ka pretējā gadījumā Padome atkal iekļauj attiecīgos kuģus zvejas piepūles režīmā. Šajā sakarībā un saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas mencas pārvaldības plānā un tā īstenošanas noteikumos, ierosinātie grozījumi paredz atkal iekļaut mencas pārvaldības plānā paredzētajā zvejas piepūles režīmā vienu Francijas kuģu grupu un vienu Spānijas kuģu grupu, kas pirms tam bija no tā izslēgtas, šajā nolūkā izdarot grozījumus Regulās (EK) Nr. 754/2009, (ES) Nr. 39/2013 un (ES) Nr. 40/2013. – Ar šo priekšlikumu tiek labotas divas kļūdas. Pirmā attiecas uz KPN ierakstu par brosmi Norvēģijas ūdeņos IV zonā, kas iekļauts Regulā (ES) Nr. 40/2013 un būtu bijis jāgroza jau agrāk 2013. gadā saskaņā ar rezultātiem, kuri panākti ES un Norvēģijas apspriešanās gaitā. Otrā attiecas uz Norvēģijas daļu no putasu kvotas, kuru var nozvejot ES ūdeņos. Ir jālabo aprēķinu kļūda, kas ieviesta, izdarot pirmos grozījumus 2013. gada zvejas iespējās, kuras noteiktas Regulā (ES) Nr. 40/2013. – 2010. gadā Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) aizliedza garspuru tunzivs Klusā okeāna dienvidu krājuma specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20º dienvidu platuma. Lai gan ES kuģi nav veikuši specializēto zveju šajā krājumā ne pirms, ne pēc 2010. gada, ir lietderīgi papildināt Regulā (ES) Nr. 40/2013 noteikto tiesisko regulējumu, kas piemērojams WCPFC reģistrā iekļautiem ES kuģiem. – Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējā sanāksmē 2013. gadā pieņēma rezolūciju, kuras mērķis ir aizsargāt okeāna baltspuru haizivis un kura piemērojama zvejas kuģiem, kas iekļauti IOTC zvejottiesīgo kuģu reģistrā vai kam atļauts atklātā jūrā zvejot tunzivis vai tunzivjveidīgās sugas, kas ir IOTC pārvaldībā. Turklāt pasākums paredz mazāk stingru režīmu attiecībā uz nerūpnieciskās zvejas iespējām, t. i., to kuģu zvejas iespējām, kuri iesaistījušies zvejas darbībās tikai savas valsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ). Šis IOTC pasākums ir jāpievieno spēkā esošajiem pasākumiem attiecībā uz visu Regulā (ES) Nr. 40/2013 minēto Alopiidae dzimtas sugu lapshaizivīm. Turklāt ir jālabo kļūda VI pielikuma 2. punktā attiecībā uz ES kuģiem, kuriem atļauts zvejot zobenzivis un garspuru tunzivis IOTC konvencijas apgabalā. – Komisija lūdza Starptautiskajai Jūras pētniecības padomei (ICES) izdot ieteikumu par to, vai ir lietderīgi pārskatīt dziļūdens haizivju sarakstu, kurš iekļauts Padomes Regulā (ES) Nr. 1262/2012, ar ko nosaka konkrētu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas ES kuģiem 2013. un 2014. gadā. ICES 2013. gada jūlijā atzina, ka ir pietiekami daudz zinātniskās informācijas, lai no minētā saraksta izslēgtu melnmutes kaķhaizivi (Galeus melastomus) un iekļautu tajā visas sugas, kas pieder pie Centrophorus spp. ģints. 2013/0337 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 754/2009, (ES) Nr. 1262/2012, (ES) Nr. 39/2013 un (ES) Nr. 40/2013 attiecībā uz konkrētām zvejas iespējām EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002[1] paredzēts, ka ir jāpieņem Savienības mēroga pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), kā arī ieteikumus, kas saņemti no reģionālajām konsultatīvajām padomēm. (2) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 754/2009[2] Padome konkrētas kuģu grupas ir izslēgusi no Padomes Regulas (EK) Nr. 1342/2008[3] III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma. Minētajā režīmā iekļauto kuģu pieļaujamā zvejas piepūle patlaban ir noteikta Padomes Regulas (ES) Nr. 39/2013[4] IIA pielikumā un Padomes Regulas (ES) Nr. 40/2013[5] IIA pielikumā. (3) Spānijas karoga kuģu grupa, kas zvejo ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, patlaban ir izslēgta no Regulā (EK) Nr. 1342/2008 noteiktā zvejas piepūles režīma piemērošanas. Pamatojoties uz Spānijas 2013. gadā sniegto informāciju, ZZTEK nevarēja novērtēt, vai Regulā (EK) Nr. 1342/2008 paredzētie nosacījumi ir izpildīti arī 2012. gada pārvaldības periodā. Tāpēc ir lietderīgi šo Spānijas kuģu grupu atkal iekļaut minētajā zvejas piepūles režīmā. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 754/2009 un Regulas (ES) Nr. 39/2013 IIA pielikums. (4) Francijas karoga kuģu grupa, kas zvejo Ziemeļjūrā, patlaban ir izslēgta no Regulā (EK) Nr. 1342/2008 noteiktā zvejas piepūles režīma piemērošanas. Pamatojoties uz Francijas 2013. gadā sniegto informāciju, ZZTEK novērtēja, ka minēto kuģu nozveja ir pārsniegusi noteikto robežu. Tāpēc ir lietderīgi šo Francijas kuģu grupu atkal iekļaut minētajā zvejas piepūles režīmā. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 754/2009 un Regulas (ES) Nr. 40/2013 IIA pielikums. (5) Padomes Regulā (ES) Nr. 1262/2012[6] ir noteikti 2013. un 2014. gada nozvejas limiti attiecībā uz sarakstā iekļautām dziļūdens haizivīm. Komisija lūdza Starptautiskajai Jūras pētniecības padomei (ICES) novērtēt, vai ir lietderīgi pārskatīt minēto sarakstu. ICES secināja, ka ir pietiekami daudz zinātniskās informācijas, kas pamato melnmutes kaķhaizivs (Galeus melastomus) izslēgšanu no minētā dziļūdens haizivju saraksta un visu Centrophorus ģints (Centrophorus spp.) haizivju iekļaušanu tajā. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 1262/2012. (6) Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējā sanāksmē 2013. gadā pieņēma rezolūciju, kura piemērojama zvejas kuģiem, kas iekļauti IOTC zvejottiesīgo kuģu reģistrā, un kuras mērķis ir aizsargāt okeāna baltspuru haizivis, kā pagaidu izmēģinājuma pasākumu nosakot aizliegumu paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut vai uzglabāt okeāna baltspuru haizivs liemeņa daļu vai visu liemeni. Rezolūcijā paredzēts izņēmums attiecībā uz nerūpniecisko zveju, proti, zvejas kuģiem, kas iesaistījušies zvejas darbībās tikai savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ). Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 40/2013 23. pants. (7) Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) gadskārtējā sanāksmē 2010. gadā pieņēma ieteikumu, ar kuru ierobežo to kuģu skaitu, kas aktīvi zvejo garspuru tunzivju Klusā okeāna dienvidu krājumā konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20º dienvidu platuma. Attiecīgi būtu jānodrošina tas, ka ES kuģi turpina darboties, taču neveic minētās sugas specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20º dienvidu platuma. Tāpēc Regulas (ES) 29. pantam būtu jāpievieno jauns punkts. (8) ES kuģu zvejas iespējas Norvēģijas ūdeņos un Norvēģijas kuģu zvejas iespējas ES ūdeņos katru gadu tiek noteiktas, ņemot vērā apspriešanos par zvejas tiesībām saskaņā ar divpusējo nolīgumu zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju[7]. Kamēr minētās apspriedes par vienošanos attiecībā uz 2013. gadu nebija noslēgušās, Regulā (ES) Nr. 40/2013 tika noteiktas provizoriskas attiecīgo krājumu zvejas iespējas. 2013. gada 18. janvārī apspriešanās ar Norvēģiju tika pabeigta, un ar Padomes Regulu (ES) Nr. 297/2013[8] tika grozīti attiecīgie Regulas (ES) Nr. 40/2013 noteikumi. Tomēr brosmes krājums Norvēģijas ūdeņos IV zonā tika kļūdaini izslēgts no Regulas (ES) Nr. 297/2013. Turklāt putasu apjoms, ko Norvēģija var nozvejot ES ūdeņos II, IVa, V zonā, VI zonā uz ziemeļiem no 56° 30' N un VII zonā uz rietumiem no 12° W, nebija atbilstošs protokolam, kas saskaņots pēc apspriešanās ar minēto valsti. Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 40/2013 IA pielikums. (9) Ir atklāta kļūda kuģu skaitā un kapacitātē, kas iedalīta ES attiecībā uz kuģiem, kuriem atļauts zvejot zobenzivis un garspuru tunzivis IOTC konvencijas apgabalā. Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 40/2013 VI pielikums. (10) Šīs regulas noteikumi, kas attiecas uz zvejas piepūles limitiem, būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. februāra. Noteikumi par nozvejas limitiem un iedalītajām zvejas iespējām būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. janvāra, izņemot jaunos noteikumus, kuri attiecas uz WCPFC un IOTC un kuri būtu jāpiemēro no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar juridiskās noteiktības principu, jo attiecīgās zvejas iespējas vēl nav pilnībā apgūtas. Tā kā zvejas piepūles režīma izmaiņām ir tieša ietekme uz attiecīgo flotu saimniecisko darbību, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 754/2009 Regulas (EK) Nr. 754/2009 1. panta b) un j) punktu svītro. 2. pants Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1262/2012 Padomes Regulas (ES) Nr. 1262/2012 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikuma tekstu. 3. pants Grozījumi Regulā (ES) Nr. 39/2013 Regulas (ES) Nr. 39/2013 IIA pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikuma tekstu. 4. pants Grozījumi Regulā (ES) Nr. 40/2013 Regulu (ES) Nr. 40/2013 groza šādi: (1) regulas 23. pantu aizstāj ar šādu: “23. pants Haizivis 1. Nevienā zvejā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut visu sugu Alopiidae dzimtas lapshaizivju īpatņu liemeņa daļu vai visu liemeni. 2. Nevienā zvejā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļu vai visu liemeni, izņemot kuģus, kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem un kuri ir iesaistījušies tikai zvejas darbībās savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā, ar nosacījumu, ka to nozveja ir paredzēta tikai vietējam patēriņam. 3. Nejauši nozvejotiem 1. un 2. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.”; (2) regulas 29. pantu aizstāj ar šādu: “29. pants Lielacu tunzivju, dzeltenspuru tunzivju, svītraino tunzivju un garspuru tunzivju Klusā okeāna dienvidu krājuma zvejas nosacījumi 1. Dalībvalstis nodrošina, ka nepalielinās to zvejas dienu skaits, kas iedalītas kuģiem, kuri ar riņķvadu zvejo lielacu tunzivis (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis) WCPFC konvencijas apgabala atklātās jūras daļā, kas atrodas starp 20º ziemeļu platuma un 20º dienvidu platuma. 2. ES kuģi neveic garspuru tunzivju (Thunnus alalunga) Klusā okeāna dienvidu krājuma specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma.”; (3) IA pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas III pielikuma tekstu; (4) IIA pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas IV pielikuma tekstu; (5) VI pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas V pielikuma tekstu. 5. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tomēr 4. panta 3. un 5. punktu piemēro no 2013. gada 1. janvāra, un 1. pantu, 3. pantu un 4. panta 4. punktu piemēro no 2013. gada 1. februāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs I PIELIKUMS Regulas (ES) Nr. 1262/2012 pielikuma 1. daļas 2. punktu aizstāj ar šādu: “2. Šajā regulā “dziļūdens haizivis” ir šajā sarakstā minētās sugas. Vispārpieņemtais nosaukums || Trīsburtu kods || Zinātniskais nosaukums Dziļūdens kaķhaizivis || API || Apristurus spp. Apmetņa haizivs || HXC || Chlamydoselachus anguineus Īsraga haizivis || CWO || Centrophorus spp. Baltacu haizivs || CYO || Centroscymnus coelolepis Gardeguna samtainā dzeloņzivs || CYP || Centroscymnus crepidater Melnā kaķhaizivs || CFB || Centroscyllium fabricii Gardeguna spurainā haizivs || DCA || Deania calcea Melnā haizivs || SCK || Dalatias licha Lielā laternhaizivs || ETR || Etmopterus princeps Laternhaizivs || ETX || Etmopterus spinax Peles kaķhaizivs || GAM || Galeus murinus Sešžaunu haizivs || SBL || Hexanchus griseus Buru haizivs || OXN || Oxynotus paradoxus Aszobe || SYR || Scymnodon ringens Grenlandes haizivs || GSK || Somniosus microcephalus” II PIELIKUMS Regulas (ES) Nr. 39/2013 IIA pielikuma 1. papildinājuma d) tabulā aili, kas attiecas uz Spāniju (ES), aizstāj ar šādu: “Reglamentētie zvejas rīki || ES TR1 || 249 152 TR2 || 0 TR3 || 0 BT1 || 0 BT2 || 0 GN || 13 836 GT || 0 LL || 1 402 142” III PIELIKUMS Regulas (ES) Nr. 40/2013 IA pielikumu groza šādi: a) ierakstu par brosmi Norvēģijas ūdeņos IV zonā aizstāj ar šādu: “Suga: || Brosme Brosme brosme || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā (USK/04-N.) Beļģija || 0 || || Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija || 165 || Vācija || 1 || Francija || 0 || Nīderlande || 0 || Apvienotā Karaliste || 4 || Savienība || 170 || || || KPN || Nepiemēro”; || b) ierakstu par putasu ES ūdeņos II, IVa, V zonā, VI zonā uz ziemeļiem no 56° 30' N un VII zonā uz rietumiem no 12° W aizstāj ar šādu: “Suga: || Putasu Micromesistius poutassou || Zona: || ES ūdeņi II, IVa, V zonā, VI zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un VII zonā uz rietumiem no 12° W (WHB/24A567) Norvēģija || 99 408 || (1) (2) || Analītiskā KPN. || || || || || KPN || 643 000 || || || (1) Jāuzskaita attiecībā pret Norvēģijas nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu. (2) Īpašs nosacījums: nozveja IV zonā nedrīkst pārsniegt 24 852 tonnas, t. i., 25 % no Norvēģijas piekļuves kvotas.” || IV PIELIKUMS Regulas (ES) Nr. 40/2013 IIA pielikuma 1. papildinājumā aili, kas attiecas uz Franciju (FR), aizstāj ar šādu: “Reglamentētie zvejas rīki || FR TR1 || 1 505 354 TR2 || 6 496 811 TR3 || 101 316 BT1 || 0 BT2 || 1 202 818 GN || 342 579 GT || 4 338 315 LL || 125 141” V PIELIKUMS Regulas (ES) Nr. 40/2013 VI pielikuma 2. punktu aizstāj ar šādu: “2. Maksimālais ES kuģu skaits, kam IOTC konvencijas apgabalā atļauts zvejot zobenzivis un garspuru tunzivis Dalībvalsts || Maksimālais kuģu skaits || Kapacitāte (bruto tilpība) Spānija || 27 || 11 590 Francija || 41 || 5 382 Portugāle || 15 || 6 925 Apvienotā Karaliste || 4 || 1 400 Savienība || 87 || 25 297” [1] Padomes 2002. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.). [2] Padomes 2009. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 754/2009, ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas (OV L 214, 19.8.2009., 16.lpp.). [3] Padomes 2008. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2004 (OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.). [4] Padomes 2013. gada 21. janvāra Regula (ES) Nr. 39/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES kuģiem pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (OV L 23, 25.1.2013., 1. lpp.). [5] Padomes 2013. gada 21. janvāra Regula (ES) Nr. 40/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (OV L 23, 25.1.2013., 54. lpp.). [6] [7] Nolīgums par zvejniecību starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti (OV L 226, 29.8.1980., 48. lpp.). [8] Padomes 2013. gada 27. marta Regula (ES) Nr. 297/2013, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 44/2012, (ES) Nr. 39/2013 un (ES) Nr. 40/2013 attiecībā uz konkrētām zvejas iespējām (OV L 90, 28.3.2013., 10. lpp.).