par to, kā tiek piemērota Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 19. marta Regula (ES) 2019/516 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/130/EEK, Euratom un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (NKI regula)

Dalībvalstīm jāiesniedz NKI kopsummas un to sastāvdaļas saskaņā ar regulas 1. pantā minētajām definīcijām. Dati jānosūta par iepriekšējo gadu un vienlaikus jāpaziņo arī informācija par jebkādām izmaiņām, kas izdarītas datos par agrākajiem gadiem. Šī prasība ir atspoguļota nosūtīšanas tabulu veidnēs (NKI anketās), ko Eurostat sagatavo pirms katras datu ikgadējās nosūtīšanas.

Saskaņā ar NKI regulas 2. pantu dalībvalstīm katru gadu pirms 1. oktobra jāaprēķina un jāiesniedz Komisijai (Eurostat) NKI kopsummu un to sastāvdaļu rādītāji. Šis termiņš ir saskaņots ar galīgo termiņu nacionālo kontu citu gada datu nosūtīšanai saskaņā ar EKS 2010 nosūtīšanas programmu, un tas atvieglo dalībvalstīm visu attiecīgo datu kopumu sagatavošanu.

Saskaņā ar NKI regulas 1. pantu NKI pārbaudes ciklā no 2020. gada līdz 2024. gadam piemēro tos pašus jēdzienus un definīcijas (EKS 2010).

NKI, piemērojot EKS 2010, tika pārbaudīts NKI pārbaudes ciklā no 2016. gada līdz 2019. gadam. Šā cikla laikā tika pastiprināti pārbaudīta pāreja no EKS 95 jēdzieniem uz EKS 2010 jēdzieniem, tajā skaitā rūpīgi pārbaudītas atsevišķas nozīmīgas izmaiņas abos standartos izmantotajos jēdzienos. 2016.–2019. gada pārbaudes cikls sekmīgi noslēdzās pēc NKI regulas stāšanas spēkā 2019. gadā.

Kā noteikts 1. pantā, dalībvalstis aprēķina IKP, izmantojot trīs pieejas — ražošanas pieeju, izdevumu pieeju un ienākumu pieeju. Aprēķinot IKP un pārejot no IKP uz NKI, dalībvalstis kopš 2014. gada, kad pirmo reizi tika piemērota EKS 2010, ir izmantojušas šajā grāmatvedības standartā ietvertos jēdzienus un definīcijas.

NKI regulas priekšteces bija Padomes Direktīva 89/130/EEK, Euratom (“NKP direktīva”) un Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1287/2003, un tās abas atcēla, stājoties spēkā NKI regulai. Procedūru NKP salīdzināmības, uzticamības un pilnīguma pārbaudīšanai un novērtēšanai noteica saskaņā ar NKP direktīvu izveidotā NKP komiteja, kurā dalībvalstis un Komisija cieši sadarbojās no 1989. gada līdz 2003. gadam. Līdzīgu procedūru NKI pārbaudīšanai un novērtēšanai noteica saskaņā ar atcelto Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 izveidotā NKI komiteja, kurā dalībvalstis un Komisija cieši sadarbojās no 2004. gada līdz 2019. gadam. Attiecībā uz datiem, ko izmanto saistībā ar pašu resursiem, tika sasniegts labs uzticamības, salīdzināmības un pilnīguma līmenis.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 19. marta Regula (ES) 2019/516 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/130/EEK, Euratom un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (“NKI regula”), nosaka procedūras, kuras ļauj atvieglot dalībvalstu sagatavoto nacionālo kopienākumu (“NKI”) novērtējumu salīdzināmības, uzticamības un pilnīguma pārbaudīšanu un, ja nepieciešams, uzlabošanu. NKI regula stājās spēkā 2019. gada 18. aprīlī.

8. nodaļa Pāreja no iekšzemes kopprodukta (IKP) uz NKI

Šie aspekti risināti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2020/1546, ko pieņēma pēc iepriekš minēto noteikumu pieņemšanas, un ekspertu grupā nacionālā kopienākuma jautājumos saskaņotajās NKI uzskaitījuma vadlīnijās. Konkrētāk, attiecībā uz uzskaitījumu struktūru Regula (ES) 2020/1546 noteic, ka tiem jāsastāv no 10 nodaļām un NKI procesu tabulām. Uzskaitījuma atsevišķās nodaļas aptver šādus jautājumus:

Ziņojuma par kvalitāti nolūks ir sniegt jaunāko informāciju par izmaiņām dalībvalsts metodikā un NKI datos, savukārt pilnīgu detalizētu pārskatu par metodēm un avotiem, ko izmantoja galīgo NKI novērtējumu aprēķināšanā sniedz NKI uzskaitījumi, kuros uzskaitīti avoti un metodes, ko izmantoja NKI kopsummu un to sastāvdaļu sagatavošanā. Pamatojoties uz šiem uzskaitījumiem, Eurostat novērtē dalībvalsts NKI datu kvalitāti salīdzināmības, uzticamības un pilnīguma ziņā.

2019. gadā visas valstis, izņemot vienu (ES dalībvalsti), nosūtīja savas 2019. gada NKI deklarācijas pirms 1. oktobra, iekļaujoties termiņā. Pēdējā dalībvalsts nosūtīja to 1. oktobrī.

Tā kā NKI regula ir tiesību akts, kas attiecas uz EEZ, arī EBTA valstis nosūta NKI datus, tāpat kā to dara ES dalībvalstis. Turklāt saskaņā ar līgumu par Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības piemērojamās Savienības tiesības par Savienības pašu resursiem, kas attiecas uz finanšu gadiem laikā līdz 2020. gadam, Apvienotajai Karalistei turpina piemērot pēc 2020. gada 31. decembra, ieskaitot gadījumus, kad attiecīgie pašu resursi ir jādara pieejami, jākoriģē vai jāpielāgo pēc minētā datuma. Tāpēc Apvienotā Karaliste arī nosūta NKI datus par laikposmu līdz 2020. gadam saskaņā ar NKI regulu.

NKI regula arī nosaka dalībvalstīm pienākumu nosūtīt Eurostat ikgadējo ziņojumu par NKI datu kvalitāti (2. panta 3. punkts). Minētā ziņojuma galvenais mērķis ir sniegt Komisijai informāciju par izmaiņām, kuras kopš iepriekšējās NKI datu nosūtīšanas radušās avotos un metodēs, ko izmanto NKI kopsummu un to sastāvdaļu apkopošanai. Par ziņojuma vienoto saturu un formātu arī vienojas ekspertu grupa nacionālā kopienākuma jautājumos pavasara sanāksmē. Šo procedūru izmanto vairākus gadus, tāpēc ziņojumi parasti ir kvalitatīvi un sniedz Komisijai un ekspertu grupai nacionālā kopienākuma jautājumos nepieciešamo pamatinformāciju dalībvalstu NKI datu un to pārskatīšanu novērtēšanai.

Anketā ir iekļautas arī papildu tabulas un formulas, kas palīdz pārbaudīt sniegto datu atbilstību un novērst vai atklāt iespējamās kļūdas. Turklāt anketai ir pievienoti sīki norādījumi par to, kā aizpildīt to pareizi. Šie pasākumi ir ļoti palīdzējuši saskaņot un vēl vairāk uzlabot datus, ko dalībvalstis iesniedz Eurostat.

NKI regulas 4. pantā arī noteikts, ka ekspertu grupai nacionālā kopienākuma jautājumos jāizdod ikgadēji atzinumi par to NKI datu lietderību, kurus dalībvalstis iesniegušas attiecībā uz pašu resursiem. Šajā nolūkā ekspertu grupai nacionālā kopienākuma jautājumos katrā rudens sanāksmē tiek iesniegts izskatīšanai Eurostat sagatavots dokuments, kurā ir iekļauti nosūtītie NKI dati un kopsavilkuma ziņojumi par kvalitāti. Atzinuma pielikumā Eurostat īsumā izklāsta pārbaudes galvenos rezultātus, minot noteiktus kvantitatīvus un kvalitatīvus rādītājus.

2020. gada jūnijā Eurostat izveidoja apakšgrupu par pilnīgumu. Šīs apakšgrupas mērķis ir izskatīt konkrētus jautājumus pilnīguma jomā, lai vēl labāk nodrošinātu NKI datu pilnīgumu, apmainītos ar praksi un izstrādātu praktiskus noradījumus nolūkā vēl labāk nodrošināt pilnīguma korekciju salīdzināmību. Šīs apakšgrupas darbs turpinās, un to ir plānots pabeigt 2023. gadā.

·izdot ikgadējus atzinumus par to NKI datu lietderību, kurus dalībvalstis iesniegušas attiecībā uz pašu resursiem.

·konsultēt Komisiju par NKI aprēķinu salīdzināmību, uzticamību un pilnīgumu un paust savu viedokli par to;

Tā kā ievērojamas izmaiņas galīgo IKP un NKI datu apkopošanai izmantotajās procedūrās un statistikas pamatdatos neveic katru gadu un to būtiskas pārskatīšanas intervāli ir garāki, NKI uzskaitījumi nav jāpārraksta katru gadu. Regulā (ES) 2020/1546 norādīts, ka NKI uzskaitījuma turpmākie atjauninājumi jāveic un jānosūta Eurostat 12 mēnešu laikā pēc tam, kad veiktas jebkādas būtiskas izmaiņas NKI apkopošanas avotos vai metodēs. Katrā ziņā NKI uzskaitījums jāatjaunina vismaz reizi piecos gados.

Tūlīt pēc NKI uzskaitījumu un procesu tabulu nosūtīšanas Eurostat NKI riska novērtējuma gaitā veica sākotnēju vispārīgu analīzi par to pilnīgumu un atbilstību. Šajā pārbaudē netika atklāti būtiski trūkumi, kas apgrūtinātu NKI uzskaitījumu sīkāku pārbaudi 2020.–2024. gada ciklā.

Regulā (ES) 2020/1546 noteiktais termiņš NKI uzskaitījuma nosūtīšanai bija 2021. gada 31. decembris. Lielākā daļa dalībvalstu nosūtīja NKI uzskaitījumus līdz noteiktajam termiņam. Komisija ieviesa vispārēju atrunu attiecībā uz piecām dalībvalstīm saistībā ar kavēšanos NKI uzskaitījumu nosūtīšanā. Attiecībā uz četrām no šīm dalībvalstīm vispārējā atruna vēlāk tika atcelta pēc tam, kad tās iesniedza savus NKI uzskaitījumus.

NKI uzskaitījuma vadlīnijas, ko sagatavoja ciešā sadarbībā ar ekspertu grupu nacionālā kopienākuma jautājumos un kas atspoguļo Regulā (ES) 2020/1546 noteikto detalizēto kārtību, nosaka detalizētas prasības atsevišķu nodaļu struktūrai un saturam. Tās arī sniedz dalībvalstīm norādījumus par to, kā sagatavot kvalitatīvu uzskaitījumu, uzsverot galvenos principus un aspektus, kam šajā procesā jāpievērš īpaša uzmanība. Tajās ir iekļauti arī noteikumi par atsauces gada izvēli un par NKI uzskaitījuma un tā turpmāku atjauninājumu iesniegšanu.

Vērtējot konkrētu darbību vai darījumu iespējamo apjomu un nozīmību, izmaksu lietderības princips paredz piemērot būtiskuma slieksni. Slieksni, ko izmanto šim nolūkam, ir apstiprinājusi ekspertu grupa nacionālā kopienākuma jautājumos, un tas ir 0,1 % no NKI. Būtiskuma slieksni ņem vērā visā pārbaudes procesā, taču tas kļūst izšķirošs, kad nosaka un atceļ rīcības punktus un atrunas.

Savukārt izmaksu lietderības principa piemērošana NKI pārbaudes modelī izpaužas divējādi — pirmkārt, izmantojot riska novērtējumu, un, otrkārt, piemērojot būtiskuma slieksni. Visaptverošs riska novērtējuma modelis NKI pārbaudei attiecībā uz pašu resursiem tika izstrādāts ciešā sadarbībā ar ekspertu grupu nacionālā kopienākuma jautājumos un apstiprināts tajā. Tas paredz pārbaudes procesa strukturēšanu un īpašas uzmanības pievēršanu jomām ar salīdzinoši augstu riska līmeni pārbaudes gaitā. Komisija uzskata, ka šā rīka izmantošana ir atvieglojusi procesu un padarījusi to lietderīgāku izmaksu ziņā.

NKI uzskaitījumi un procesu tabulas ir galvenie atsauces dokumenti, ko izmanto visos daudzgadu pārbaudes procesa posmos. Eurostat pārbauda tos, izmantojot NKI uzskaitījuma novērtēšanas anketu, ko apstiprinājusi ekspertu grupa nacionālā kopienākuma jautājumos, un veicot tiešās pārbaudes atsevišķās apkopošanas jomās. Anketa ir visaptverošs pārbaudes un dokumentēšanas rīks. Tās struktūra ir cieši saskaņota ar NKI uzskaitījuma vadlīniju struktūru. Anketa ir vērsta galvenokārt uz to, lai pārbaudītu aprakstīto avotu un metožu atbilstību EKS 2010 prasībām, saistītajiem tiesību aktiem un metodiskajiem norādījumiem. Šie rīki gadu gaitā ir labi pildījuši savu uzdevumu, nodrošinot NKI uzskaitījumu un procesu tabulu sistemātisku, konsekventu un taisnīgu analīzi.

Pārbaudes procesa ikgadējā daļā pārbauda NKI anketās nosūtītos datus un ziņojumus par kvalitāti. NKI anketas pārbauda Eurostat, cita starpā pārliecinoties par iesniegto tabulu formālo un skaitlisko pareizību, datu atbilstību laika gaitā, kā arī to atbilstību publicētajiem nacionālo kontu skaitļiem. Ziņojumā par kvalitāti aprakstītās pārskatīšanas pārbauda cita starpā attiecībā uz ticamību, izmantoto avotu un metožu kvalitāti, kopējās pārskatīšanas saskaņošanu ar atsevišķajām pārskatīšanām un atbilstību iepriekš paziņotajām izmaiņām. Dalībvalstīm var lūgt sniegt skaidrojumus par datiem un ziņojumu par kvalitāti un nosūtīt labojumus. Šā procesa rezultātā ekspertu grupa nacionālā kopienākuma jautājumos pieņem iepriekš minēto atzinumu par NKI datu lietderību attiecībā uz pašu resursiem.

Komisijai (Eurostat), izmantojot pārbaudes modeli, ir jāpārbauda NKI uzskaitījumos aprakstītie avoti un metodes, ko dalībvalstis ir izmantojušas NKI aprēķināšanai. NKI regulas 5. pants noteic, ka šo modeli izstrādā Komisija ciešā sadarbībā ar ekspertu grupu nacionālā kopienākuma jautājumos. Pamatojoties uz modeli, kas tika sekmīgi izmantots 2016.–2019. gada NKI pārbaudes ciklā, Eurostat izstrādāja šādu modeli 2020.–2024. gada NKI pārbaudes ciklam, un ekspertu grupa nacionālā kopienākuma jautājumos to apstiprināja savās sanāksmēs 2020. un 2021. gadā. Visi attiecīgie tā elementi ir aprakstīti pamatdokumentos, kuri veido šo modeli.

Deleģētie akti un īstenošanas akti

NKI regulas 5. pants paredz, ka Komisija pieņem deleģētos aktus, nosakot sarakstu ar jautājumiem, kuriem jāpievērš uzmanība katrā pārbaudes ciklā, lai nodrošinātu NKI datu uzticamību, pilnīgumu un augstāko iespējamo salīdzināmības pakāpi atbilstoši EKS 2010. Turklāt, pamatojoties uz minēto jautājumu sarakstu, Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka īpašus pasākumus, lai padarītu NKI datus salīdzināmākus, uzticamākus un pilnīgākus.

Komisija pieņēma Deleģēto regulu (ES) 2020/2147, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/516 papildina, nosakot jautājumu sarakstu, kuriem jāpievērš uzmanība katrā pārbaudes ciklā. Tajā ir uzskaitīti šādi temati:

-ģeogrāfiskās teritorijas definīcija;

-mājokļu pakalpojumu novērtēšanas principi;

-PVN atmaksu apstrāde;

-pasākumi attiecībā uz pilnīgumu un

-neiekasētā PVN apstrāde.

Šie jautājumi ir tikuši pienācīgi ņemti vērā pārbaudes modelī, jo to attiecīgie aspekti ir atbilstoši aplūkoti pamatdokumentos (piemēram, NKI uzskaitījuma vadlīnijās, NKI uzskaitījuma novērtēšanas anketā un riska novērtējuma modelī).

Pamatojoties uz iepriekš minēto sarakstu, Komisija ar turpmāk norādītajiem īstenošanas aktiem noteica īpašus pasākumus, lai padarītu NKI datus salīdzināmākus, uzticamākus un pilnīgākus pirmajos trīs jautājumos.

-Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1947 par dalībvalstu ģeogrāfiskās teritorijas definīciju;

-Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1949, ar ko nosaka mājokļu pakalpojumu novērtēšanas principus, un

-Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1948 (2021. gada 10. novembris) par PVN atmaksu apstrādi personām, kas nav nodokļa maksātājas, un nodokļa maksātājiem par to darbībām, kuras ir atbrīvotas no nodokļa.

Īstenošanas akti par pārējiem diviem jautājumiem (pasākumiem attiecībā uz pilnīgumu un neiekasētā PVN apstrāde) tiek gatavoti.

NKI informācijas pārbaudes vizītes

NKI regulas 6. pants paredz, ka Komisija (Eurostat) var veikt NKI informācijas pārbaudes vizītes dalībvalstīs, ja tas ir lietderīgi. NKI informācijas pārbaudes vizīšu mērķis ir pārbaudīt NKI kopsummu un to sastāvdaļu kvalitāti un pārbaudīt atbilstību EKS 2010. Šajā saistībā vizīšu laikā vāc papildu informāciju, kas ir nepieciešama, lai konstatētu iespējamās nepilnības NKI uzskaitījumā vai NKI un tā sastāvdaļu aprēķināšanai izmantotajos statistikas avotos un metodēs. NKI informācijas pārbaudes vizīšu laikā var veikt arī NKI apkopošanas posmu tiešās pārbaudes. Tiešās pārbaudes galvenie mērķi ir pārbaudīt, vai avotu un metožu apraksts NKI uzskaitījumā atbilstoši atspoguļo faktiski izmantoto apkopošanas praksi un vai avotos norādītie pamatdati ir atbilstoši pārveidoti nacionālo kontu summās, ko dalībvalstis ir iesniegušas kā NKI attiecībā uz pašu resursiem. NKI informācijas pārbaudes vizītes rezultātā tiek sagatavots ziņojums (ko Eurostat iesniedz ekspertu grupai nacionālā kopienākuma jautājumos), kurā norādīti rīcības punkti, lai dalībvalsts ieviestu izmaiņas metodikā, labotu kļūdas apkopošanā vai skaidrotu vai papildinātu NKI uzskaitījumā iekļauto informāciju.

Minimālais vizīšu skaits, kādu plāno konkrētā dalībvalstī pārbaudes cikla laikā, ir atkarīgs no riska novērtējuma rezultātiem. Parasti pārbaudes cikla laikā katrā dalībvalstī notiek vismaz viena NKI informācijas pārbaudes vizīte.

Kopš NKI regulas stāšanās spēkā 2019. gada 18. aprīlī Eurostat ir veicis (līdz 2022. gada oktobrim) 19 NKI informācijas pārbaudes vizītes dalībvalstīs un Apvienotajā Karalistē. Neatkarīgi no sarežģītajiem apstākļiem saistībā ar Covid-19 pandēmiju tas tika paveikts, pateicoties ļoti labai sadarbībai ar dalībvalstīm. Eurostat sistemātiski aicina nacionālo kontu ekspertus, kas pārstāv citu dalībvalstu statistikas iestādes, piedalīties NKI informācijas pārbaudes vizītēs. Tā rezultātā 11 no 19 vizītēm piedalījās nacionālo kontu eksperti no citām dalībvalstīm, šādi palīdzot īstenot salīdzinošās izvērtēšanas principu, kas jāievēro NKI pārbaudes procesā.

Komisijas veikto pārbaužu izskatīšana Revīzijas palātā

Komisijas paveikto attiecībā uz dalībvalstu NKI datu pārbaudi katru gadu rūpīgi pārbauda Eiropas Revīzijas palāta. Turklāt saistībā ar daudzgadu pārbaudēm tiek sniegti īpaši snieguma ziņojumi. Sīkāku aprakstu par Revīzijas palātas darbībām attiecībā uz NKI saistībā ar pašu resursiem var atrast tās gada pārskatos par ES budžeta izpildi.