.    
 LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, XXX . 
[…](2011) XXX  projekts 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums 
  
Pavaddokuments dokumentam 
Priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, 
ar ko izveido Eiropas Robežu uzraudz ības sistēmu (EUROSUR ) 
 
 
 
LV 2   LV 1. IEVADS  
Šo ietekmes nov ērtējuma ziņojumu ir sagatavojis Iekšlietu ĢD, lai pievienotu to ties ību akta 
priekšlikumam, ar ko izveido Eiropas Robežu uzraudz ības sistēmu (EUROSUR ).  
 EUROSUR  var raksturot k ā pasākumu kopumu, ar ko uzlabo sadarb ību un inform ācijas 
apmaiņu starp robežkontroles iest ādēm gan valsts, gan Eiropas l īmenī, kā arī sadarbojoties ar 
kaimiņos esošām trešām valstīm, kā rezultātā būtiski palielin āsies šo iest āžu inform ētība par 
situāciju un rea ģēšanas spējas, lai apkarotu nelikum īgo migrāciju un p ārrobežu noziedz ību. 
Tādēļ EUROSUR  būtu jāskata kontekst ā ar pakāpenisku Eiropas integr ētas robežu p
ārvaldības 
modeļa izveidi.  
 Darbi, kas tika veikti no 2008. l īdz 2011. gadam, lai izstr ādātu, testētu un pak āpeniski 
izveidotu EUROSUR , balstās uz rīcības plānu, ko Komisija publiskoja 2008. gad ā
1. 
Eiropadome 2011. gada j ūnija secin ājumos pauda, ka "[p]riorit ārā kārtā tiks turpin āta 
[EUROSUR ] izstrāde, lai līdz 2013. gadam t ā sāktu darboties un dal ībvalstu iest ādēm, kuras 
veic robežu uzraudz ības darbības, nodrošin ātu iespēju apmain īties ar operat īvo inform āciju un 
uzlabot sadarb ību."  
2. PROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
2.1. Vispārīgās problēmas robežu uzraudz ības jomā 
Nelikumīgā migrācija 
ES saskaras ar b ūtisku nelikum īgās migrācijas spiedienu pie t ās ārējām robežām. Pirmajos 
sešos 2011. gada m ēnešos tika atkl āti 74 300 neat ļautas robežš ķērsošanas gad ījumi, no kuriem 
96 % notika pie Sp ānijas, Maltas, It ālijas un Grie ķijas ārējām robežām. Par sp īti Frontex  
veiktajiem koordin ācijas centieniem dal ībvalstu robežkontroles iest ādēm bieži ir gr ūti 
vienoties par kop ēju pieeju, un parasti t ām ir nepieciešams sam ērā ilgs laiks, lai rastu 
piemērotu operat īvo risinājumu. 
Migrantu boj āeja uz jūras 
Nelielu, ku ģošanai uz j ūras nepiem ērotu laivu izmantošana ir dramatiski palielin ājusi to 
migrantu skaitu, kas nosl īkst Atlantijas oke ānā starp Āfriku un Kan āriju salām un Vidusj ūrā. 
Šo traģisko nāves gadījumu skaits ir b ūtiski jāsamazina. 
Pārrobežu noziedz ība 
Kriminālie tīkli, kas ir iesaist īti migrantu kontraband ā, bieži izmanto tos pašus maršrutus un 
metodes, kas tiek izmantotas p ārrobežu noziedz īgai darbībai, piem ēram, cilvēku tirdzniec ībai 
un narkotiku kontrabandai. Uzlabotai starpiest āžu sadarb ībai starp robežsardzi un policijas 
iestādēm būtu būtiski jāpalīdz apkarot š ādus smagus noziedz īgus nodar ījumus pie ārējām 
robežām. 
                                                 
1  COM(2008) 68 gal īgā redakcija, 13.2.2008. ( EUROSUR  rīcības plāns). 
 
LV 3   LV 2.2. Konkr ētas probl ēmas robežu uzraudz ības jomā 
Pastāv virkne iemeslu, k ādēļ noziedzīgo tīklu spēja mainīt nelikum īgās migrācijas un 
pārrobežu noziedz ības maršrutus un metodes bieži ir strauj āka nekā dalībvalstu sp ēja reaģēt 
uz pārmaiņām situācijā. 
Nepietiekama iest āžu sadarb ība valsts l īmenī 
Dažās dalībvalstīs jūras robežu uzraudz ībā ir tieši iesaist ītas līdz par sešas iest ādes. Dažas 
dalībvalstis ir izveidojušas  vienotu valsts uzraudz ības sistēmu, savuk ārt citās dalībvalstīs 
dažādas iestādes ir izveidojušas paral ēlas sistēmas bez skaidriem noteikumiem un proced ūrām 
sadarbībai un inform ācijas apmai ņai starp tām. 
Nepietiekama inform ācijas apmai ņa starp dal ībvalstīm 
Robežuzraudz ības jomā pastāv ne tikai nepietiekama koordin ācijas dažās dalībvalstīs, bet arī 
starp dalībvalstīm, jo trūkst pienācīgu proced ūru, tīklu vai komunik ācijas kanālu inform ācijas 
apmaiņai. 
Nepietiekama sadarb ība ar kaimi ņos esošām trešām valstīm 
Migrācijas spiediens rada b ūtiskas probl ēmas arī trešām valstīm, kas atrodas Vidusj ūras 
dienvidu krast ā. Tādēļ ir nepieciešams cieš āk sadarboties ar izcelsmes valst īm un valst īm, no 
kurām nelikum īgie migranti cenšas iek ļūt ES. 
Nepietiekama inform ētība par situ āciju jūrniecības jomā 
Fakts, ka kontrabandisti pašlaik izmanto nelielas koka un stiklaš ķiedras laivas, lai nelikum īgi 
ievestu migrantus un narkotikas, ir b ūtiska probl ēma tiesībaizsardz ības iestādēm, jo atkl ātā 
jūrā ir ārkārtīgi grūti atklāt, identific ēt un izsekot š ādas nelielas laivas. 
2.3 Pamatinform ācija par EUROSUR  tiesību akta priekšlikumu 
Darbs pie EUROSUR projekta ir rit ējis kopš 2008. gada. Ir jau pan ākts būtisks progress, un ir 
plānots, ka tas turpin āsies.  
3. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
3.1. ES tiesības rīkoties  
EUROSUR  tiesību akta priekšlikums b ūtu balstīts uz Līguma par Eiropas Savien ības darbību 
77. panta 2. punkta d) apakšpunktu, un tas b ūtu Šengenas acquis  noteikumu papildin āšana. 
3.5. Subsidiarit āte 
Saskaņā ar subsidiarit ātes principu , EUROSUR  izmanto decentraliz ētu pieeju, valsts 
koordinācijas centriem veidojot EUROSUR  sadarbības pamatu. Ir iecer ēts pēc iespējas labāk 
izmantot past āvošās sistēmas, kā arī jaunākos tehnolo ģijas sasniegumus. 
4. MĒRĶI 
4.1. Visp ārējie mērķi 
Izveidojot inform ācijas apmai ņas un sadarb ības mehānismus, EUROSUR : 
 
LV 4   LV  
1) palīdzēs pārvaldīt migrācijas plūsmas, samazinot nelikum īgo migrantu skaitu, kas iece ļo 
Šengenas zon ā neatklāti; 
2) palīdzēs aizsargāt un glābt dzīvības pie ārējām robežām, būtiski samazinot nepie ņemami 
lielo nāves gadījumus skaitu uz j ūras; 
3) palielinās Eiropas Savien ības iekšējo drošību, novēršot smagu noziedz ību pie Šengenas 
zonas ārējām robežām. 
4.2. Konkr ētie un darb ības mērķi 
Lai sasniegtu visp ārīgos mērķus, EUROSUR  palielinās dalībvalstu robežkontroles iest āžu un 
Frontex  informētību par situ āciju un reaģēšanas spējas. 
1) Informētība par situ āciju: 
a. uzlabota iest āžu sadarb ība, vienk āršojot strukt ūras un savstarp ēji savienojot 
tiesībaizsardz ības jomas sist ēmas; 
b. datu apkopošanas izmantošana kop ā ar modern ām tehnolo ģiskām spējām īpaši mazu 
kuģu un laivu atkl āšanai un izsekošanai; 
c. starpnozaru inform ācijas apmai ņa ar citiem dal ībniekiem j ūrniecības jom ā, 
piemēram, ar transporta, muitas, zivsaimniec ības kontroles un aizsardz ības nozar ēm; 
d. uzlabota inform ācijas apmai ņa ar kaimi ņos esošām trešām valstīm. 
2) Reaģēšanas spējas: 
a. datu, inform ācijas un izl ūkdatu apmai ņa, tādējādi lielākā mērā izmantojot  ar 
informāciju pamatotu pieeju, kas balst ās uz riska anal īzi; 
b. personāla un resursu efekt īva pārvaldība; 
c. ietekmes izv ērtēšana, nov ērtējot robežu uzraudz ības pasākumu ietekmi.  
5. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Šajā ietekmes nov ērtējumā ir jāsniedz atbilde uz jaut ājumu, kā būtu īstenojami daž ādie 
EUROSUR komponenti. Šaj ā saistībā ir noteikti tr īs politikas risin ājumi, kuros izmantota:  
 pilnībā decentraliz ēta pieeja (1. politikas risin ājums),  
 daļēji centralizēta pieeja (2. politikas risin ājums) un  
 pilnībā centralizēta (3. politikas risin ājums) pieeja . 
  
Jo īpaši būtu jāizvērtē, kāda atbildība būtu jāpiešķir valstu koordin ācijas centriem  (VKC), 
piemēram: 
 jūras un sauszemes robežu uzraudz ības koordinācija (1.1. politikas risin ājums ); 
 vadības un kontroles  kompetence j ūras un sauszemes robežu uzraudz ībā 
(1.2. politikas risin ājums ); 
 vadības un kontroles  kompetence robežkontrol ē2 (1.3. politikas risin ājums ). 
  
Dažādajos politikas risin ājumos EUROSUR  tīkla izveidei ir ņemts vērā, vai VKC un Frontex  
to izmanto:  
 
 decentraliz ētai neklasific ētas informācijas apmai ņai (2.1. politikas risin ājums ); 
 decentraliz ētai klasificētas informācijas apmai ņai (2.2. politikas risin ājums) ; 
                                                 
2  Sauszemes, j ūras un gaisa robežu uzraudz ība un robežkontrole robežš ķērsošanas viet ās. 
 
LV 5   LV  centralizētai klasificētas informācijas apmaiņai (2.3. politikas risin ājums).  
  
2.2. politikas risin ājumā izvērtēta arī izmaksu ietekme, kuras rastos, iek ļaujot inform ācijas 
apmaiņu par pārrobežu noziedz ību un nodrošinot vienoto pierobežas izl ūkdatu ainu ( CPIP ). 
 
Turklāt ir izvērtēts, vai inform ācijas apmai ņu starp EUROSUR  tīklu un kaimi ņos esošām 
trešām valstīm varētu veikt, izmantojot:  
 
 valstu koordin ācijas centrus , kas kalpo k ā "centrāles" reģionālajiem tīkliem  un 
divpusējai inform ācijas apmai ņai ar kaimiņos esošām trešām valstīm (3.1. politikas 
risinājums ); 
 valstu koordin ācijas centrus , kas kalpo k ā "centrāles" reģionālajiem tīkliem  ar 
kaimiņos esošām trešām valstīm, izveidojot jaunu re ģionālo tīklu Vidusj ūras reģionā 
(3.2. politikas risin ājums ); 
 tikai Frontex  (3.3. politikas risin ājums).  
  
Visbeidzot, ir izv ērtēts, vai pakalpojumu uzraudzības instrumentu kop īgai izmantošanai 
ES līmenī būtu jāsniedz:  
 
 ārējiem pakalpojumu sniedz ējiem tieši katram VKC ( 4.1. politikas risin ājums ); 
 Frontex kopā ar EUSC3, EMSA4 un GMES5 (4.2. politikas risin ājums ); 
 tikai Frontex  (4.3. politikas risin ājums ). 
6. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Katrs politikas risin ājuma apakšrisin ājums ir izv ērtēts attiecībā uz šādiem kritērijiem. 
1. Efektivit āte: kādā apmēra ir sagaid āms, ka priekšlikums sasniegs visp ārīgos, konkr ētos un 
darbības mērķus. 
 
2. Konsekvence:  kādā apmērā politikas risin ājumi saskan ar visp ārējo EUROSUR  pieeju, 
citiem ES politikas virzieniem un darb ībām, tai skait ā to akceptu dal ībvalstīs. 
 
3. Izmaksas:  kādā apmērā vispārējos politikas m ērķus var sasniegt pie noteikta resursu 
apmēra/ar vismaz ākajām izmaks ām (izmaksu efektivit āte). 
 
4. Ietekme uz pamatties ībām, jo īpaši personas datu aizsardz ību. 
6.1. Apakšrisin ājumi 1.1. l īdz 1.3. attiec ībā uz valstu koordin ācijas centriem 
6.1.1.  Efektivitāte 
Ņemot vērā dažādās valstu iest ādes, kas ir iesaist ītas jūras robežas uzraudz ībā, VKS lomas 
samazināšanu, paredzot tikai koordinācijas  funkcijas – k ā paredzēts 1.1. risin ājumā – 
konkurējošās iestādes akcept ētu vieglāk. Visu vadības un kontroles  funkciju pieš ķiršana VKC 
– kā paredzēts 1.2. risin ājumā – ļautu ātrāk reaģēt uz identific ētiem draudiem. Gaisa robežas 
uzraudzības un robežpārbaužu  iekļaušanas (k ā ierosināts 1.3. risin ājumā) priekšroc ība būtu 
labāka VKC informētība par situ āciju attiecībā uz visiem robežkontroles aspektiem.  
                                                 
3  ES Satel ītcentrs. 
4  Eiropas J ūras drošības aģentūra. 
5  ES Glob ālā vides un droš ības novērošanas programma. 
 
LV 6   LV 6.1.2.  Konsekvence  
1.1. risinājums  pilnībā saskan ar visp ārējo EUROSUR  pieeju, kuras m ērķis ir izveidot 
sadarbības mehānismu vis ām robežuzraudz ībā iesaistītajām iestādēm. Vadības un kontroles 
funkciju pieš ķiršana VKS, k ā paredzēts 1.2. risin ājumā un 1.3. risin ājumā, varētu traucēt šim 
mērķim. 
6.1.3. Izmaksas  
Finansiālās izmaksas , kas nepieciešamas laikposm ā no 2011. l īdz 2020. gadam, lai izveidotu, 
uzlabotu un uztur ētu VCS un Fronex  stāvokļa centru, tiek l ēstas 195,2 miljonu euro apm ērā 
1.1. risinājumam, 401,4 miljonu euro apm ērā 1.2. risin ājumam un 747,3 miljonu euro apm ērā 
1.3 risinājumam. 
6.1.4. Pamatties ības 
Informācijas apmai ņas un sadarb ības mehānismi, kas paredz ēti EUROSUR , neietver personas 
datu apstr ādi. Tā kā varētu būt grūti garantēt, ka jebk āda personas datu apstr āde ir piln ībā 
izslēgta, ir jānodrošina, ka personas datu apstr āde ir adekv āta, attiecīga un nav p ārmērīga 
attiecībā pret mērķiem, kuriem tie tiek v ākti un apstr ādāti. 
6.2. Apakšrisin ājumi 2.1. l īdz 2.3. attiec ībā uz EUROSUR  tīklu 
6.2.1.  Efektivitāte 
Ja notiktu tikai neklasific ētas inform ācijas apmai ņa, kā paredzēts 2.1. risin ājumā, tiktu 
izslēgta inform ācijas apmai ņa par pārrobežu noziedz ību, kas parasti tiek uzskat īta par 
sensitīvu inform āciju. Datu pl ūsmas šifrēšana 2.2. risin ājumā ļautu dalībvalstīm apmain īties ar 
šādu sensitīvu inform āciju, kas ir priekšnoteikums ar ī izlūkdatu apmai ņai vienotaj ā pierobežas 
izlūkdatu ain ā (CPIP ). Centraliz ēta sistēma – kā iecerēts 2.3. risin ājumā – ļautu labāk 
kontrolēt datu plūsmu.  
6.2.2.  Konsekvence  
2.3. risinājuma trūkums ir nepietiekama konsekvence. EUROSUR  izmanto decentraliz ētu 
sistēmu federācijas  pieeju. Turkl āt vairākām dalībvalstīm ir grūtības akcept ēt informācijas 
glabāšanu centraliz ētā sistēmā, kuru tās nepārvalda. 
6.2.3.  Izmaksas  
EUROSUR  tīkla finansi ālās izmaksas no 2011. l īdz 2020. gadam saska ņā ar 2.1. risin ājumu  
tiek lēstas 42 miljonu euro apm ērā, 2.2. risin ājumā tās palielin ās līdz 46 miljoniem euro un 
2.3. risinājumā tās ir 49 miljoni euro. CPIP  analītiskā slāņa izmaksas, kas iek ļauts 
2.2. risinājumā un 2.3. risin ājumā, ir 29 miljoni euro. 
6.2.4.  Pamatties ības 
Personas datu apstr āde ir izsl ēgta 2.1 risin ājumā, jo tīkls nav klasific ēts. Aizsarg āta tīkla 
akreditācijas process, kas paredz ēts 2.2. risin ājumā un 2.3. risin ājumā, nodrošina, ka past āv ne 
tikai proced ūras drošības ziņā sensitīvu datu apstr ādei, bet ar ī sensitīviem datiem kopum ā, 
piemēram, personas datu apstr ādei.  
 
LV 7   LV 6.3. Apakšrisin ājumi 3.1. l īdz 3.3. attiec ībā uz sadarb ību ar treš ām valstīm 
6.3.1.  Efektivitāte 
3.1. risinājums  uzlabotu inform ētību par situ āciju Baltijas j ūrā, Melnajā jūrā un Atlantijas 
okeānā Kanāriju salu apk ārtnē, jo trīs pastāvošie reģionālie tīkli – SEAHORSE , CoastNet  un 
BSCF  tiktu savienoti ar EUROSUR  tīklu, VKS kalpojot par "centr āli" inform ācijas apmai ņai. 
 3.2. risinājums 
ir vēlamais risin ājums, jo tas nodrošina sp ējas, kas EUROSUR  nepieciešamas, 
lai sadarbotos ar treš ām valstīm Vidusjūras reģionā. 
 Saskaņā ar 3.3. risin ājumu
 Frontex  būtu no jauna j āvienojas par visiem nol īgumiem, kas jau ir 
noslēgti starp dal ībvalstīm un trešām valstīm iepriekš min ēto reģionālo tīklu ietvaros. 
6.3.2.  Konsekvence  
3.1. un 3.2. risin ājums  lielā mērā balstās uz esoš ām spējām, ļaujot dalībvalstīm un treš ām 
valstīm ņemt vērā reģionālās prioritātes un īpatnības. 3.3. risin ājums  neatbilst EUROSUR  
pieejai pēc iespējas labāk izmantot past āvošo infrastrukt ūru un sistēmas. 
6.3.3.  Izmaksas  
Nav izmaksu, kas ir saist ītas ar 3.1. risin ājumu , jo savienojums starp visiem trim 
reģionālajiem tīkliem un attiec īgajiem VKC tika izveidots 2011. gad ā. Attiecībā uz 
3.2. risinājumu  izmaksas SEAHORSE  Mediterraneo  izveidošanai un uztur ēšanai no 2011. l īdz 
2020. gadam tiek l ēstas 5,37 miljonu eiro apm ēra. Attiec ībā uz 3.3. risin ājumu  izmaksas tr īs 
reģionālo tīklu aizstāšanai ar EUROSUR  tīklu ir aptuveni 25,29 miljoni euro. 
6.3.4.  Pamatties ības 
Sadarbībai ar treš ām valstīm, lai nov ērstu nelikum īgo migrāciju, varētu būt būtiska negat īva 
ietekme uz pamatties ībām, ja trešo valstu iest ādes izmantotu šo inform āciju, lai identific ētu 
personas vai personu grupas, kas, ļoti iespējams, var tikt sp īdzinātas vai pret kur ām var 
izturēties necilv ēcīgi vai pazemojoši. T ādēļ tiesību akta priekšlikum ā par EUROSUR  ir 
jāparedz piem ērotas garantijas, lai nov ērstu šādu situāciju.  
 
LV 8   LV 6.4. 4.1. l īdz 4.3. apakšrisin ājums attiec ībā uz uzraudz ības instrumentu kop īgu 
izmantošanu 
6.4.1.  Efektivitāte 
4.1. risinājums  paredzētu, ka dal ībvalstis individu āli izmanto sp ējas, kas izveidotas ar ES 
Satelītcentru ( EUSC ) un Eiropas J ūras drošības aģentūru (EMSA ). 4.2. risin ājums  būtu 
efektīvāks nekā 4.1. risin ājums, jo Frontex  koordinētu piepras ījumus no valstu koordin ācijas 
centriem. Saska ņā ar 4.3. risin ājumu  Frontex  pats izveidotu š ādu pakalpojumu, ko b ūtu grūti 
izdarīt vidējā termiņā. 
6.4.2.  Konsekvence  
4.2. risinājums lab āk atbilstu m ērķim veicin āt starpiest āžu sadarb ību nekā 4.1. un 
4.3. risinājums. Daudzm ērķu un starpnozaru pieejas d ēļ var būt pamatota ES finans ējuma 
piešķiršana no GMES  programmas š ādam pakalpojumam.  
6.4.3.  Izmaksas  
Kopējās 4.1. risin ājuma izmaksas no 2012. l īdz 2020. gadam tika l ēstas 80 miljonu euro 
apmērā; ļoti līdzīgas summas tika l ēstas 4.2. risin ājumam (62,1 miljons euro) un 
4.3. risinājumam (62,3 miljoni euro).   
6.4.4.  Pamatties ības 
4.1. risinājuma trūkums būtu iespējamība, ka var ētu netikt izveidots tiesiskais regul ējums, kas 
ļautu komercdarb ības veicējiem uzraudz īt aktivitātes trešās valstīs un saglab āt informāciju 
saskaņā ar tiesību aktiem datu aizsardz ības jomā. 
7. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS UN V ĒLAMĀ POLITIKAS RISIN ĀJUMA NOTEIKŠANA  
Saskaņā ar 6. ieda ļā veikto izv ērtējumu vēlami būtu šādi risinājumi. 
 Attiecībā uz VKC izveidošanu v ēlamais risin ājums ir 1.1. risin ājums
, jo tas neprasa 
dalībvalstīm pārstrukturēt savas valstu administr ācijas, un t ādējādi to varētu vieglāk īstenot. 
 Atbilstoši decentraliz ētajai pieejai EUROSUR  izveidei v ēlamais politikas risin ājums attiec ībā 
uz EUROSUR  tīklu ir 2.2. risin ājums
.  
 Ņemot vērā steidzamo nepieciešam ību uzlabot robežkontroli Vidusj ūras reģionā, 
3.2. risinājums
 ir labākais risin ājums sadarb ības veicin āšanai ar kaimi ņos esošām trešām 
valstīm. Tomēr priekšnoteikums 3.2. risin ājuma īstenošanai ir Zieme ļāfrikas valstu v ēlme 
sadarboties.  Uzraudzības instrumentu kop īgai izmantošanai visvair āk pievienot ās vērtības sniedz 
4.2. risinājums
. 
 
LV 9   LV Vēlamā risinājuma izmaksas, atbild ība un finans ējuma avots  
PR x.1  PR x.2  PR x.3  Vēlamais risin ājums   
Solis   
Komponents  Decentraliz ēta 
pieeja  Daļēji 
decentraliz ēta 
pieeja  Centraliz ēta 
pieeja  Izveido  Finansējumu 
piešķir caur  
1. VKC € 99,6 milj.  € 271,6 milj. € 610 milj. Dalībvalstis EBF 
1. FSC € 95,6 milj.  € 129,8 milj. € 137 milj. Frontex  Frontex  
2., 7. Tīkls € 42,4 milj. € 46,7 milj.  € 49,3 milj. Frontex  Frontex  
6. CPIP  (RAU ) € 0,0 € 29,3 milj.  € 29,2 milj. Frontex  Frontex  
3. Trešās valstis € 0,0 € 5,4 milj.  € 25,3 milj. Dalībvalstis DCI, EBF  
5. Uzraudzības 
instrumentu 
kopīga 
izmantošana € 80,5 milj. € 62,1 milj.  € 62,3 milj. Frontex 
EUSC 
EMSA  Frontex  un 
7.PP /GMES  
Kopā € 318,1 milj. € 544,9 milj. € 913 milj. 
Vēlamais risin ājums  € 338,7 milj.   
Summējot visus v ēlamos risin ājumus, EUROSUR  izmaksas b ūtu 338,7 miljoni euro. 
8. UZRAUDZ ĪBA UN NOVĒRTĒŠANA  
Frontex  nodrošina, ka past āv metodes, lai uzraudz ītu EUROSUR  darbību attiecībā pret 
galvenajiem politikas m ērķiem. Divus gadus p ēc tam, kad EUROSUR  ir kļuvis piln ībā 
darbaspējīgs, un katru gadu p ēc tam Frontex  iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un 
Komisijai zi ņojumu par EUROSUR  darbību.  
 Turklāt trīs gadus p ēc tam, kad EUROSUR  sistēma būs sākusi savu darb ību, un katru ceturto 
gadu pēc tam Komisija veic visp ārēju EUROSUR novērtējumu, kam, ja nepieciešams, 
pievieno atbilstošus pr iekšlikumus, lai groz ītu regulu, ar ko izveido EUROSUR .