Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), attiecībā uz pārtikas izdalīšanu Kopienas vistrūcīgākajām personām {SEC(2008) 2436} {SEC(2008) 2437} /* COM/2008/0563 galīgā redakcija - CNS 2008/0183 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 17.9.2008 COM(2008) 563 galīgā redakcija 2008/0183 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), attiecībā uz pārtikas izdalīšanu Kopienas vistrūcīgākajām personām {SEC(2008) 2436} {SEC(2008) 2437} PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS Padomes Regula (EEK) Nr. 3730/87 paredzēja vispārīgos noteikumus pārtikas piegādei no intervences uzkrājumiem izraudzītām organizācijām izdalīšanai Kopienas vistrūcīgākajām personām. Vēlāk šo regulu atcēla un iestrādāja regulā, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula). Vairāk nekā divas desmitgades intervences uzkrājumi, kurus Kopiena darīja pieejamus, ir bijuši droša pārtikas palīdzība vistrūcīgākajām personām. Vajadzība pēc pārtikas izdalīšanas ir pieaugusi pēc secīgas paplašināšanās, kas ievērojami palielināja Kopienas trūkumcietēju skaitu. 2006. gadā atbalstu no šīs shēmas saņēma vairāk nekā 13 miljoni cilvēku. Turklāt pieaugošajām pārtikas cenām ir negatīva ietekme uz vistrūcīgāko personu nodrošinātību ar pārtiku, līdz ar to pieaug arī pārtikas palīdzības piešķiršanas izmaksas. Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) mērķi, kā minēts Līguma 33. panta 1. punktā, paredz stabilizēt tirgus un nodrošināt, lai piegādes līdz patērētājiem nonāktu par saprātīgām cenām. Gadu gaitā saskaņā ar shēmu īstenotie pārtikas izdalīšanas plāni ir palīdzējuši sasniegt abus mērķus un, samazinot Kopienas vistrūcīgāko personu nedrošību par pārtiku, ir izrādījušies svarīgs līdzeklis, kas garantē, ka pārtika Eiropas Savienībā ir plaši pieejama, tajā pašā laikā samazinot intervences uzkrājumus. Pēdējos gados KLP ir ievērojami pārstrādāta, pārliekot uzsvaru no primārā mērķa palielināt ražīgumu uz lauksaimniecības ilgtermiņa ilgt spējas veicināšanu. Šajā kontekstā dažiem produktiem, piemēram, olīveļļai, cukuram un kukurūzai, intervence kā regulārs līdzeklis ir pilnīgi atcelta, un attiecībā uz pārējiem produktiem notiek atgriešanās pie to sākotnējās drošības tīkla lomas. Rezultātā gadu laikā ir ievērojami palielinājusies Kopienas programmas paļaušanās uz tirgus iepirkumiem, lai nodrošinātu ar pārtiku. Savā 2006. gada 4. aprīļa deklarācijā par apstiprinātu labdarības organizāciju apgādi, lai īstenotu vistrūcīgākajiem iedzīvotājiem paredzēto Eiropas pārtikas palīdzības programmu, Eiropas Parlaments pauda bažas par Eiropas pārtikas palīdzības programmas vistrūcīgākajām personām nākotni un, apstiprinot to, ka ir jāpilda to noteikumi attiecībā uz pārtiku, aicināja Komisiju un Padomi nodrošināt Eiropas pārtikas palīdzības programmai pastāvīgu atbalstu. Pavisam nesen, 2008. gada 22. maijā, Eiropas Parlaments pieņēma rezolūciju par pārtikas cenu paaugstināšanos ES un jaunattīstības valstīs, kurā tas uzsver, ka tiesībām uz pārtiku ir fundamentāls raksturs un visos laikos ir jāuzlabo visu cilvēku piekļuve pietiekamam pārtikas daudzumam, lai nodrošinātu aktīvu, veselīgu dzīvi. Komisija jau ir atzinusi šīs shēmas nozīmīgumu savā 2008. gada 20. maija paziņojumā "Pārtikas cenu paaugstināšanās problēmas risināšana — Norādījumi par ES rīcību". Savā uzrunā Parlamentam 2008. gada 18. jūnijā Eiropas Komisijas priekšsēdētājs norādīja, ka šai iniciatīvai Komisija plāno palielināt budžetu par divām trešdaļām. - Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums Internetā veiktā publiskā apspriešana par Kopienas pārtikas izdalīšanas programmu radīja plašu rezonansi, atbildēs pārliecinošs atbalsts tika pausts Kopienas pārtikas izdalīšanas programmas turpināšanai. Priekšlikumi no labdarības organizācijām, kas nodarbojas ar pārtikas izdalīšanu dalībvalstīs, tika uzklausīti divos semināros, kuri notika 2008. gada 11. aprīlī un 15. jūlijā, un Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas ietvaros valstu iestādes darīja zināmus savus viedokļus par programmas īstenošanu. Apņemoties izveidot labāku regulējumu, Komisija ir novērtējusi četru varbūtējo iespēju ietekmi: "status quo" , kad intervences uzkrājumi paliktu vienīgais pastāvīgais pārtikas avots; "intervences krājumi, ko papildina tirgus iepirkumi", kad programma tiek balstīta uz produktiem no intervences krājumiem, ja tie ir pieejami, un ko papildina tirgus iepirkumi; "tikai tirgus iepirkumi", kad intervences uzkrājumu izmantošana vairs nebūtu iespējama; un "pārtikas izdalīšanas izbeigšana", kad pārtikas izdalīšanas programma vai nu tiktu izbeigta pakāpeniski, vai novesta līdz galam. Ietekmes novērtējuma rezultātā tika secināts, ka noteiktos mērķus var sasniegt vislabāk, izmantojot otro un trešo iespēju. 2. PRIEKšLIKUMA ASPEKTI Šajā kontekstā Komisija ierosina pārskatīt pārtikas izdalīšanas programmu, balstoties uz šādiem aspektiem. - Divi piegādes avoti. Pārtikas avoti var būt vai nu intervences uzkrājumi, vai tirgus. Pēdējo turpmāk izmantotu ne tikai gadījumos, kad uz laiku nav pieejami intervences uzkrājumi. Taču priekšroka tiks dota piemērotu intervences uzkrājumu izmantošanai, ja tie būs pieejami. - Izdalāmo pārtikas produktu lielāka dažādība. Lai uzlabotu uztura vielu sabalansētību programmā paredzētajā pārtikā, izdalāmie produkti vairs neaprobežosies tikai ar tiem, uz kuriem attiecas intervence. Pārtiku izvēlētos dalībvalstu iestādes, balstoties uz uztura vielu rādītājiem, un to izdalītu, sadarbojoties ar pilsoniskās sabiedrības partneriem. - Ilgtermiņa perspektīva. Pārtikas izdalīšanas darbībām ir vajadzīga plānošana ilgtermiņā un rūpīga sagatavošanās no valstu iestāžu un attiecīgo pilsoniskās sabiedrības partneru puses. Lai palielinātu Kopienas pārtikas izdalīšanas plāna efektivitāti, tas tiktu sastādīts uz trim gadiem. Palīdzības summas otrajā un trešajā gadā būtu tikai orientējošas un pēc tam būtu jāapstiprina budžeta lēmējinstitūcijai. - Skaidrākas prioritātes. Dalībvalstis pamatotu savus lūgumus pēc palīdzības ar valstu pārtikas izdalīšanas programmām, kurās noteikti šo valstu mērķi un prioritātes attiecībā uz pārtikas izdalīšanu vistrūcīgākajām personām. - Līdzfinansēšana. Līdzfinansēšanas ieviešana būtu pamatā shēmas kohēzijas mērogam, nodrošinātu pienācīgu plānošanu un pastiprinātu sinerģijas. Lai palīdzētu veicināt atvēlētā Kopienas finansējuma vieglu ieviešanu un nepārtrauktu turpināšanu augstā līmenī, Kopienas līdzfinansējuma likmes kohēzijas dalībvalstīs 2010./2012. gada plānā būtu 75% un 85%. Pēc tam 2013./2015. gada plānā Kopienas līdzfinansējuma likmes būtu attiecīgi 50% un 75%. - Pastiprināta uzraudzība un atskaitīšanās. Tiktu palielināti pienākumi atskaitīties dažādos līmeņos un ietvertu Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei vēlākais līdz 2012. gada 31. decembrim. 3. IETEKME UZ BUDžETU Ierosinātās normas ir paredzētas, lai īstenotu jaunos noteikumus attiecībā uz pārtikas izdalīšanas shēmu Kopienas vistrūcīgākajām personām. Jauno shēmu līdzfinansēs Kopiena; tādēļ ir jāgroza Regulas (EK) Nr. 1290/2005 3. panta 1. punkts. Šīs normas pašas par sevi neietekmēs budžetu. Ietekme uz budžetu sāksies līdz ar 2010. gada pārtikas izdalīšanas programmu, un to noteiks šīs programmas izstrādes laikā. 2008/0183 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), attiecībā uz pārtikas izdalīšanu Kopienas vistrūcīgākajām personām EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[1], tā kā: (1) Padomes 1987. gada 10. decembra Regula (EEK) Nr. 3730/87, ar ko nosaka vispārīgos noteikumus pārtikas piegādei no intervences uzkrājumiem izraudzītām organizācijām izdalīšanai Kopienas vistrūcīgākajām personām[2], ko pēc tam atcēla un iestrādāja Padomes Regulā (EK) Nr. 1234/2007[3], jau vairāk nekā divas desmitgades ir garantējusi drošu avotu pārtikas izdalīšanai Kopienas vistrūcīgākajām personām. (2) Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) mērķos, kas definēti Līguma 33. panta 1. punktā, paredzēts stabilizēt tirgus, kā arī nodrošināt, lai piegādes patērētājus sasniedz par saprātīgām cenām. Gadu gaitā pārtikas izdalīšanas plāni, kas īstenoti saskaņā ar šo shēmu, ir sekmīgi palīdzējuši pildīt abus mērķus un, samazinot Kopienas vistrūcīgāko personu nedrošību par pārtiku, ir izrādījušies svarīgs līdzeklis, kas garantē pārtikas plašu pieejamību Kopienā, samazinot intervences uzkrājumus. (3) Eiropas Parlaments savā 2006. gada 4. aprīļa deklarācijā par apstiprinātu labdarības organizāciju apgādi vistrūcīgākajiem iedzīvotājiem paredzētās Eiropas pārtikas palīdzības programmas īstenošanai[4] atzīmēja, ka Eiropas pārtikas palīdzības programma vistrūcīgākajām personām ir pierādījusi savu vērtību un ir bijusi svarīga miljoniem Eiropas iedzīvotāju. Taču tas pauda bažas par vistrūcīgākajām personām paredzētās Eiropas pārtikas palīdzības programmas nākotni un, apstiprinot to, ka ir jāapmierina to vajadzības pēc pārtikas, aicināja Komisiju un Padomi cita starpā nodrošināt Eiropas pārtikas palīdzības programmai pastāvīgu atbalstu. (4) Kopienas secīgās paplašināšanās rezultātā Kopienā ir palielinājies potenciālais to personu skaits, kas izmanto pārtikas palīdzības shēmas. Tajā pašā laikā pieaugošās pārtikas cenas ir negatīvi ietekmējušas vistrūcīgāko personu nodrošinātību ar pārtiku un ir palielinājušas pārtikas palīdzības nodrošināšanas izmaksas. Līdz ar to saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3730/87 sākotnēji izveidotās shēmas nozīme gadu laikā ir pieaugusi. Tāpēc ir svarīgi turpināt shēmas darbību Kopienas līmenī un turpmāk to pielāgot mainīgajai tirgus attīstībai. (5) Pašreizējā pārtikas izdalīšanas shēma balstās uz produktu izdalīšanu no Kopienas intervences uzkrājumiem, ko pagaidām papildina, izdarot iepirkumus tirgū. Taču KLP secīgu reformu un ražotāju cenu labvēlīgas attīstības rezultātā ir progresīvi samazinājušies intervences uzkrājumi un pieejamo produktu klāsts. Līdz ar to arī tirgus iepirkumi būtu jāpadara par pastāvīgu piegādes avotu shēmā, lai papildinātu intervences uzkrājumus, ja vēlamie intervences uzkrājumi nav pieejami. (6) Kopienas shēma nevar būt vienīgais risinājums pieaugošajai nepieciešamībai pēc pārtikas palīdzības Kopienā. Lai nodrošinātu ar pārtiku vistrūcīgākās personas, tikpat vajadzīgas ir valsts iestāžu īstenotas valstu politikas un pilsoniskās sabiedrības mobilizēšana. Taču Kopienas shēma ar stingru kohēzijas elementu varētu kalpot par paraugu, kā izdalīt pārtiku vistrūcīgākajām personām, palīdzēt izveidot sinerģijas un veicināt valsts un privātās iniciatīvas nolūkā palielināt trūcīgo personu nodrošinātību ar pārtiku. Turklāt ņemot vērā to, ka pieejamie samazinātie intervences uzkrājumi atrodas dažādās vietās dalībvalstīs, tas var veicināt to vislabāko izmantošanu. Tāpēc Kopienas shēma nedrīkstētu ierobežot nevienu no šādām valstu politikām. (7) Lai pilnībā izmantotu Kopienas shēmas kohēzijas mērogu un pastiprinātu saistībā ar to izveidotās sinerģijas, un lai nodrošinātu pienācīgu plānošanu, būtu jāparedz noteikums dalībvalstīm līdzfinansēt pārtikas izdalīšanas programmu. Kopienas līdzfinansējuma maksimālās likmes būtu jānosaka un Kopienas finansiālais ieguldījums būtu jāpievieno to pasākumu sarakstā, kuriem pienākas finansējums no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF), kurš paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005[5] 3. panta 1. punktā. Lielākas līdzfinansējuma likmes būtu jāpiemēro pārskatītās shēmas piemērošanas pirmajos gados, lai nodrošinātu liela apjoma līdzekļu nepārtrauktu piešķiršanu, pakāpenisku līdzfinansēšanas ieviešanu, lai pāreja būtu plūstoša un izvairītos no riska, ka shēma tiek izbeigta iespējamā līdzekļu trūkuma dēļ. (8) ELGF ieguldījuma likme būtu jānosaka, ņemot vērā to dalībvalstu situāciju, kurām ir tiesības uz finansējumu no Kohēzijas fonda, kā minēts Komisijas Lēmuma 2006/596/EK[6] I pielikumā vai turpmākajos attiecīgajos lēmumos, lai stiprinātu Kopienas ekonomisko un sociālo kohēziju. (9) Pieredze ir pierādījusi, ka ir vēlami daži uzlabojumi šīs shēmas pārvaldībā, jo īpaši, lai nodrošinātu dalībvalstīm un izraudzītām organizācijām ilglaicīgāku perspektīvu ar daudzgadu plānu palīdzību. Tāpēc Komisijai būtu jāizveido trīsgadu plāni shēmas īstenošanai, pamatojoties uz dalībvalstu lūgumiem, kuri jāpaziņo Komisijai, un citu informāciju, kuru Komisija uzskata par būtisku. Dalībvalstīm būtu jāpamato savi lūgumi par pārtikas produktiem, kas izdalāmi saskaņā ar jebkuru trīsgadu plānu, ar valstu pārtikas izdalīšanas programmām, kurās noteikti to mērķi un prioritātes saistībā ar pārtikas izdalīšanu vistrūcīgākajām personām. Komisijai būtu jāizveido objektīva metodoloģija pieejamo līdzekļu piešķiršanai. (10) Tāpēc ir atbilstīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 1234/2007, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1 . pants Regulas (EK) Nr. 1290/2005 3. panta 1. punktu papildina ar šādu g) apakšpunktu: "(g) Tas Kopienas finansiālais ieguldījums pārtikas izdalīšanā Kopienas vistrūcīgākajām personām, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 27. pantā." 2 . pants Regul u (EK) Nr. 1234/2007 groza šādi. (1) Regulas 27. pantu aizstāj ar šādu: " 27 . pants Pārtikas izplatīšana Kopienas vistrūcīgākajām personām 1. Produktus no intervences rezervēm dara pieejamus vai pārtikas produktus iepērk tirgū, lai pārtikas produktus varētu izdalīt Kopienas vistrūcīgākajām personām ar dalībvalstu nozīmēto organizāciju palīdzību. Pārtikas produktus iepērk tirgū tikai tad, ja nav pieejami pārtikas izplatīšanas shēmai piemērotas intervences rezerves. 2. Dalībvalstis, kas vēlas piedalīties shēmā, paziņo Komisijai par valsts pārtikas izplatīšanas programmām, nosūtot pieprasījumu par tiem pārtikas produktu apjomiem, kas jāizplata trīs gadu laikā, un citu būtisku informāciju. 3. Shēmu, kas minēta 1. punktā, balsta uz trīs gadu plāniem, ko Komisija sastādījusi, pamatojoties uz pieprasījumiem, kurus nosūtījušas dalībvalstis saskaņā ar 2. punktu, un citu informāciju, ko Komisija uzskata par būtisku.Trīsgadu plānā paredz Kopienas ikgadējos finanšu asignējumus katrai dalībvalstij un dalībvalstu minimālos ikgadējos finanšu ieguldījumus, ko nosaka Komisija saskaņā ar metodoloģiju, kura jānosaka īstenošanas kārtībā, kas pieņemta saskaņā ar 43. panta g) punktu. Asignējumi programmas otrajā un trešajā gadā ir orientējoši. Dalībvalstis, kas piedalās shēmā, katru gadu apstiprina 2. punktā minētos pieprasījumus. Pēc šiem apstiprinājumiem Komisija katru nākošo gadu lemj par galīgajiem asignējumiem budžetā pieejamo apropriāciju ietvaros.Trīsgadu plānu var grozīt, ņemot vērā jebkuras atbilstīgas pārmaiņas, kas ietekmē pārtikas izplatīšanas programmu īstenošanu. 4. Dalībvalstu saskaņā ar 1. punktu nozīmētās organizācijas nedrīkst būt komerciāli uzņēmumi.Nozīmētajām organizācijām 1. punktā minētos pārtikas produktus nodod bez maksas.Pārtikas produktu izplatīšana vistrūcīgākajām personām ir: (a) bez maksas vai (b) par cenu, kas nekādā gadījumā nav lielāka nekā tā, ko attaisno izmaksas, kuras rodas nozīmētajām organizācijām, izpildot operāciju, izņemot izmaksas, kuras var segt saskaņā ar 6. punkta otrās daļas b) apakšpunktu. 5. Dalībvalstis, kas piedalās shēmā: (a) iesniedz Komisijai gada pārskatu par shēmas īstenošanu; (b) laikus informē Komisiju par notikumiem, kas ietekmē pārtikas izplatīšanas programmu īstenošanu. 6. Attaisnotās izmaksas saskaņā ar shēmu ir: (a) no intervences krājumiem saņemto produktu izmaksas, kuras uzskaita intervences cenā, kam vajadzības gadījumā piemēroti koeficienti, lai ņemtu vērā kvalitātes atšķirības; (b) to pārtikas produktu izmaksas, kas iepirkti tirgū. Šādas izmaksas var uzskatīt par attaisnotām saskaņā ar 43. panta g) punktu: (a) nozīmētajām organizācijām radušās 1. punktā minēto pārtikas produktu transportēšanas izmaksas; (b) pārtikas produktu transportēšanas izmaksas un administratīvās izmaksas, kas radušās nozīmētajām organizācijām, kuras ir tieši saistītas ar shēmas īstenošanu. 7. Kopiena līdzfinansē attaisnotās izmaksas saskaņā ar shēmu. Kopienas līdzfinansējuma likme nepārsniedz: (a) trīsgadu plānā, kas sākas 2010. gada 1. janvārī, 75% no attaisnotajām izmaksām vai 85% no attaisnotajām izmaksām dalībvalstīs, kurām ir tiesības uz finansējumu no Kohēzijas fonda laika posmam no 2007. gada līdz 2013. gadam, kā noteikts Komisijas Lēmuma 2006/596/EK* I pielikumā; (b) nākošajos trīsgadu plānos 50% no attaisnotajām izmaksām vai 75% no attaisnotajām izmaksām dalībvalstīs, kurām ir tiesības uz finansējumu no Kohēzijas fonda konkrētajā gadā, kā noteikts Lēmuma 2006/596/EK I pielikumā un turpmākajos lēmumos. 8. Kopienas shēma neierobežo nevienu valstu shēmu, kas ievēro Kopienas tiesību aktus un saskaņā ar kuru tiek izplatīti produkti vistrūcīgākajām personām." * OV L 243, 6.9.2006., 47. lpp." (2) Regulas 43. pantā g) un h) punkts ir aizstāts ar šādiem: "(g) tā pārtikas izplatīšanas shēma Kopienas vistrūcīgākajām personām, kas paredzēta 27. pantā, tostarp normas par finanšu un budžeta vadību, intervences produktu pārvietošanu starp dalībvalstīm un attaisnotajām izmaksām, un par koeficientiem, kas minēti šā panta 6. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā; (h) regulas 27. panta 3. punktā paredzēto trīsgadu plānu sastādīšana un grozīšana, tostarp Komisijas lēmumi par galīgajiem finanšu asignējumiem;" (3) Regulas 184. pantu papildina ar šādu 9. punktu: "(9) vēlākais līdz 2012. gada 31. decembrim — Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā piemēro 27. pantā paredzēto pārtikas izplatīšanas shēmu Kopienas vistrūcīgākajām personām, kā arī jebkādus attiecīgus priekšlikumus." 3 . pants Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . To piemēro attiecībā uz trīsgadu plāniem, kas sākas 2010. gada 1. janvārī vai vēlāk. Lai izpildītu 2009. gada izdalīšanas plānu, piemēro saskaņā ar 1. un 2. pantu grozītos noteikumus, kādi tie bija pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Padomes vārdā – priekšsēdētājs FINANŠU PĀRSKATS | 1. | BUDŽETA POZĪCIJA 05 02 04 01 | APROPRIĀCIJAS 2008. gads: 307 miljoni euro | 2. | NOSAUKUMS Padomes Regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) | 3. | JURIDISKAIS PAMATS Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. pants | 4. | MĒRĶI Ieviest jaunos noteikumus par pārtikas izdalīšanas shēmu vistrūcīgākajām personām | 5. | FINANSIĀLĀ IETEKME | 12 MĒNEŠU PERIODS (miljonos euro) | KĀRTĒJAIS FINANŠU GADS 2008. gads (miljonos euro) | NĀKOŠAIS FINANŠU GADS 2009. gads (miljonos euro) | 5.0. | IZDEVUMI, KO SEDZ - NO EK BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS/INTERVENCES) - VALSTS IESTĀDES - CITI | - | - | - | 5.1. | IEŅĒMUMI - EK PAŠU RESURSI (NODEVAS/MUITAS NODOKĻI) - VALSTU | - | - | - | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | 5.0.1. | PAREDZAMIE IZDEVUMI | (a) | - | - | - | 5.1.1. | PAREDZAMIE IEŅĒMUMI | - | - | - | - | 5.2. | APRĒĶINA METODE - | 6.0. | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ? | JĀ NĒ | 6.1. | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT, VEICOT KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVIETOJUMUS? | JĀ NĒ | 6.2. | VAI BŪS VAJADZĪGS PAPILDU BUDŽETS? | JĀ NĒ | 6.3. | VAI APROPRIĀCIJAS BŪS JĀIERAKSTA NĀKAMO GADU BUDŽETOS? | JĀ NĒ | PIEZĪMES (a) Ierosināto normu mērķis ir ieviest jaunos noteikumus par pārtikas izdalīšanas shēmu Kopienas vistrūcīgākajām personām. Jauno shēmu līdzfinansēs Kopiena, tādējādi, izpildot Regulas (EK) Nr. 1290/2005 3. panta 1. punktu. Šīs normas pašas par sevi neietekmēs budžetu. Ietekme uz budžetu sāksies līdz ar 2010. gada pārtikas izdalīšanas programmu un tiks noteikta šīs programmas izstrādes laikā. | [1] XX [2] OV L 352, 15.12.1987., 1. lpp. [3] OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp. [4] OV C 293 E, 2.12.2006., 170. lpp. [5] OV L 209, 11.8.2005., 1.lpp. [6] OV L 243, 6.9.2006., 47. lpp.