KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

par norādēm attiecībā uz piekļuvi darba tirgum, profesionālajai izglītībai un apmācībai un pieaugušo izglītībai cilvēkiem, kas bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu

(2022/C 233/01)

1. IEVADS

Kopš pret Ukrainu vērstā Krievijas agresijas kara sākuma gandrīz 6,5 miljoni cilvēku no Ukrainas ir devušies bēgļu gaitās un nonākuši ES; aptuveni 3 miljoni ir reģistrējušies pagaidu aizsardzībai, un lielākā daļa ir sievietes ar bērniem (1). Saskaņā ar līdz šim pieejamo informāciju tikai salīdzinoši neliels skaits cilvēku darbspējīgā vecumā ir ienākuši ES darba tirgū vai reģistrējušies valstu nodarbinātības dienestos. Tas varētu būt saistīts ar fiziskām un psiholoģiskām traumām, aklimatizāciju uzņēmējās dalībvalstīs, informācijas trūkumu par pieejamajām iespējām vai citiem šķēršļiem (piemēram, valodas zināšanas un bērnu aprūpes pienākumi).

Neraugoties uz neskaidrību par to cilvēku skaitu, kuri varētu palikt ES, un izredzēm atgriezties Ukrainā, paredzams, ka palielināsies to cilvēku skaits, kuri vēlas iekļūt dalībvalstu darba tirgū.

Ātra un efektīva integrācija darba tirgū būs svarīga gan uzņēmējām kopienām, gan cilvēkiem, kas bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, jo viņi spēs atsākt dzīvi no jauna un turpināt attīstīt savas prasmes. Tas nāks par labu attiecīgajām personām, ES un, galu galā, Ukrainas atjaunošanai.

Šajā paziņojumā ir sniegtas politikas norādes dalībvalstu rīcībai attiecībā uz piekļuvi darba tirgum, profesionālajai izglītībai un apmācībai un pieaugušo izglītībai cilvēkiem, kas bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu.

Šīs norādes balstās uz darbībām, kas ES līmenī jau veiktas ar mērķi atbalstīt tos, kuri ierodas ES, un tās papildina 2022. gada 4. martā tika pieņemts Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2), ar ko Direktīvas 2001/55/EK (“Pagaidu aizsardzības direktīva”) 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (3). Komisija 21. martā nāca klajā ar operatīvajām vadlīnijām par šā lēmuma īstenošanu (4) (“operatīvās vadlīnijas”), 23. martā — Paziņojumu par to personu uzņemšanu, kuras bēg no kara Ukrainā (5) (“23. marta paziņojums”), kā arī 5. aprīlī ar Komisijas ieteikumu par kvalifikāciju atzīšanu cilvēkiem, kas bēg no Krievijas iebrukuma Ukrainā (6) (“Ieteikums par kvalifikāciju atzīšanu”). Tieslietu un iekšlietu padomes ārkārtas sanāksmē 28. martā Komisija sadarbībā ar ES Padomes prezidentvalsti Franciju nāca klajā ar 10 punktu plānu ciešākai Eiropas koordinācijai no kara Ukrainā bēgošo cilvēku uzņemšanas jomā (7). Šie galvenie dokumenti vajadzības gadījumā tiks atjaunināti, lai atspoguļotu mainīgos apstākļus un ja būs noderīgas papildu norādes.

Pagaidu aizsardzības saņēmējiem ir tiesības piekļūt ES darba tirgum, profesionālajai izglītībai un apmācībai un pieaugušo izglītībai. Komisija 23. marta paziņojumā mudināja dalībvalstis piešķirt piekļuvi darba tirgum un attiecināt Pagaidu aizsardzības direktīvas 12. panta noteikumus arī uz personām, kas saņem pienācīgu aizsardzību saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kā paredzēts Padomes Īstenošanas lēmuma (ES) 2022/382 2. panta 2. punktā (“pienācīga aizsardzība saskaņā ar valsts tiesību aktiem”). Tāpat arī ar šo paziņojumu Komisija aicina dalībvalstis pēc iespējas paplašināt noteikumus, kas saistīti ar profesionālo izglītību un apmācību un pieaugušo izglītību saskaņā ar Pagaidu aizsardzības direktīvas 14. pantu, attiecinot tos arī uz personām, kas saņem pienācīgu aizsardzību saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Tāpēc šis paziņojums attiecas uz cilvēkiem, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu un kuriem ir tiesības uz pagaidu aizsardzību saskaņā ar Pagaidu aizsardzības direktīvu, kā arī uz cilvēkiem, kuriem ir tiesības uz pienācīgu aizsardzību saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

Komisija, izmantojot plašu kanālu klāstu, apmainās ar valstu iestādēm, sociālajiem un ekonomiskajiem partneriem, privāto sektoru un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas iesaistītas to personu uzņemšanā un integrēšanā, kuras bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu. Solidaritātes platforma (8) koordinē sadarbību starp dalībvalstīm, piemēram, attiecībā uz vajadzību, resursu, uzņemšanas spēju un pārcelšanas kartēšanu, īpašu uzmanību pievēršot visneaizsargātāko personu, jo īpaši bērnu, vajadzībām. Komisija ir izveidojusi daudzvalodu tīmekļa vietni, kurā cilvēkiem, kas bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, sniegta informācija par viņu tiesībām, iespējām un procedūrām, kas jāievēro pēc ierašanās ES (9). Turklāt virkne iniciatīvu ES līmenī nodrošina, ka dalībvalstis var pilnībā izmantot pieejamos ES līdzekļus, proti, izmantojot “Kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā”(CARE iniciatīva) (10).

Ieceļotāju pieplūduma mērogs un ātrums ir vēl nepieredzēts, un uz to ir efektīvi jāreaģē visos līmeņos. Šā dokumenta mērķis ir dalībvalstīm sniegt politikas norādes ar mērķi atvieglot no Ukrainas ieradušos cilvēku integrāciju darba tirgū. Tajā ir izklāstītas konkrētas darbības, ko dalībvalstis var veikt, pamatojoties uz pēdējos mēnešos un kopš 2015./2016. gada migrācijas krīzes gūto pieredzi un paraugpraksi. Sekmīga integrācija darba tirgū ir atkarīga arī no citās jomās veiktiem pasākumiem, piemēram, no piekļuves mājoklim, veselības aprūpei (arī garīgās un reproduktīvās veselības aprūpei), sociālajai aizsardzībai un pakalpojumiem, kā arī – vecākiem – agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei un skolas izglītībai. Darbības, ko Komisija veic visās šajās jomās (11), ir savstarpēji papildinošas.

Dalībvalstis tiek mudinātas šajā paziņojumā sniegtās norādes īstenot saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem (12), kas ir būtiski taisnīgiem un labi funkcionējošiem darba tirgiem un sociālās aizsardzības sistēmām Eiropā. Daudzi pasākumi, kas iekļauti Komisijas Rīcības plānā par integrāciju un iekļaušanu 2021.–2027. gadam (13), ir īpaši svarīgi cilvēkiem, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu. Uzmanība būtu jāpievērš arī diskriminācijas nepieļaušanai un konkrētām neaizsargātām grupām, kas pakļautas lielākam diskriminācijas riskam, to vidū romiem un personām ar rasu vai etnisko piederību minoritātei, personām ar invaliditāti un LGBTIK kopienai.

Lai atbalstītu pasākumus, kas nodrošina, ka cilvēki, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, var izmantot savas tiesības, ES turpinās sadarbību ar Ukrainas iestādēm. Īpaša nozīme, atbalstot tos, kas bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, ir ukraiņu diasporai ES.

2. PIEKĻUVE DARBA TIRGUM UN APMĀCĪBAI

2.1. Nodarbinātība un pašnodarbinātība

Cilvēkiem, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu un spēj un vēlas strādāt, ir ļoti svarīga ātra un efektīva piekļuve darba tirgum un integrācija tajā. Viņi var iesaistīties nodarbinātībā vai pašnodarbinātībā, kas turklāt ļauj viņiem būt finansiāli neatkarīgiem, sākt dzīvi no jauna, kā arī sniegt ieguldījumu vietējā kopienā un integrēties tajā, kamēr viņi uzturas ES. Tas nāks par labu attiecīgajām personām, ES un, galu galā, Ukrainas atjaunošanai.

Pagaidu aizsardzības saņēmējiem ir atļauts iesaistīties algotā darbā vai pašnodarbinātībā, ievērojot noteikumus, kas attiecas uz konkrēto profesiju. Sakarā ar darba tirgus politiku dalībvalstis var paredzēt priekšrocības ES pilsoņiem un to valstu pilsoņiem, kurām ir saistošs Nolīgums par Eiropas Ekonomikas zonu, kā arī likumīgi dzīvojošiem trešo valstu pilsoņiem, kas saņem bezdarbnieku pabalstu. Piemēro dalībvalstīs spēkā esošos tiesību aktus, kas attiecas uz darbinieku vai pašnodarbināto atalgojumu un pieeju sociālās nodrošināšanas sistēmai, kā arī citus nodarbinātības nosacījumus.

Komisija 23. marta paziņojumā ieteica dalībvalstīm pēc iespējas plašāk interpretēt Pagaidu aizsardzības direktīvā paredzētās tiesības piekļūt ES darba tirgum, izņēmumus attiecībā uz brīvu pārvietošanos iekšējā tirgū piemērojot tikai pienācīgi pamatotos apstākļos. Komisija mudina dalībvalstis piešķirt šādu piekļuvi savam darba tirgum arī cilvēkiem, kuri saņem pienācīgu aizsardzību saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Ieteikumā par kvalifikāciju atzīšanu Komisija arī ieteica dalībvalstīm neieviest un neuzturēt prasību, ka uzņēmumiem, pirms tie pieņem darbā pagaidu aizsardzību saņēmušu personu, ir jāpierāda, ka tie nevar pieņemt darbā ES pilsoni.

Ir svarīgi arī izvairīties no ekspluatācijas un nedeklarēta darba. Lai cīnītos pret iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu vai darbaspēka ekspluatāciju, Eiropas Darba iestāde atbalsta paraugprakses apmaiņu, izmantojot Platformu nedeklarēta darba novēršanai (14). Pēdējos gados platforma ir veicinājusi visaptverošu pieeju, kurā apvienoti preventīvi pasākumi (piemēram, informētības palielināšana un informācijas sniegšana) un sankcijas pēc pārbaudēm darbvietā (15).

Valsts nodarbinātības dienestiem ir būtiska nozīme, integrējot cilvēkus darba tirgū, sniedzot informāciju tiem, kas ierodas, un darbojoties kā darba meklētāju un darba devēju kontaktu nodibinātājiem. Lai nodrošinātu savlaicīgu un mērķtiecīgu atbalstu, tie sadarbojas un koordinē darbības ar citām ieinteresētajām personām, piemēram, citām valsts pārvaldes iestādēm, pašvaldībām, sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, arī migrantu un ukraiņu diasporas organizācijām. Valsts nodarbinātības dienesti turklāt ir tie, kas galvenokārt sniedz EURES pakalpojumus (16), no kuriem dažus var izmantot tie, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu. Komisija ir gatava informācijas apmaiņu un sadarbību šajos jautājumos veicināt vēl vairāk, izmantojot Eiropas valstu nodarbinātības dienestu tīklu.

Valsts nodarbinātības dienestu apsekojums Komisija 2022. gada martā sāka valstu nodarbinātības dienestu apsekojumu, kas parādīja, ka tie ir ātri pielāgojuši attiecīgos procesus, izmantojot tiešsaistes informāciju vairākās valodās (dažkārt arī ukraiņu valodā) un īpašus konsultantus. Dažās valstīs valsts nodarbinātības dienesti ir izveidojuši specializētas biroju filiāles darba meklētājiem, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dažos gadījumos reklamē darba piedāvājumus, kas paredzēti īpaši viņiem. Daži valsts nodarbinātības dienesti jau darbojas atbalsta centros un dienestos, un daži ir iesaistīti kopīgās ārkārtas reaģēšanas grupās vai darba grupās cilvēkiem, kas bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu. Daudzi valsts nodarbinātības dienesti pēdējos gados ir guvuši ievērojamu pieredzi, reģistrējot un profilējot patvēruma meklētājus un bēgļus un atbalstot viņu integrāciju darba tirgū, tāpēc tie tiek mudināti sadarboties un apmainīties ar labu praksi, izmantojot Eiropas valstu nodarbinātības dienestu tīklu.

Lai veicinātu to cilvēku integrāciju darba tirgū, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, Komisija sadarbojas arī ar sociālajiem un ekonomiskajiem partneriem, izmantojot Eiropas Integrācijas partnerību (17). Dalībvalstis tiek mudinātas valsts līmenī pieņemt arī tādu pieeju, kurā iesaistītas daudzas ieinteresētās personas no ekonomisko un sociālo partneru aprindām, jo bez ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem nav iespējams faktiski radīt un darīt pieejamas nodarbinātības un pašnodarbinātības iespējas ar nepieciešamo atbalstu.

Komisija aicina dalībvalstis, veicot pasākumus attiecībā uz piekļuvi nodarbinātībai un pašnodarbinātībai: — padarīt pieejamu informāciju: — par pieejamo atbalstu cilvēkiem, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu. Tas pārsniedz juridisko pienākumu sniegt informāciju par viņu tiesībām un attiecas uz informāciju par atbalstu, piemēram, profesionālo orientāciju, konsultēšanu, mentorēšanu, aizsardzību pret diskrimināciju (jo īpaši grūtniecības laikā un neilgi pēc kļūšanas par jaunajiem vecākiem), kā arī pasākumiem darba un privātās dzīves līdzsvara nodrošināšanai. Šāda veida informāciju varētu iekļaut dokumentā, kas jāiesniedz saskaņā ar Pagaidu aizsardzības direktīvas 9. pantu, ideālā gadījumā saņēmēja valodā, un to varētu darīt pieejamu arī īpaši tam paredzētās tīmekļa vietnēs, lietotnēs vai reklāmās. Dalībvalstis tiek mudinātas darīt pieejamu līdzīgu dokumentu un informācijas kopumu arī tiem, kas ir tiesīgi saņemt pienācīgu aizsardzību saskaņā ar valsts tiesību aktiem; — par tādu personu, kas saņem pagaidu un pienācīgu aizsardzību saskaņā ar valsts tiesību aktiem, tiesībām attiecībā uz integrācijas pakalpojumu centriem, vietējām iestādēm, sociālā nodrošinājuma iestādēm, potenciālajiem darba devējiem un sociālajiem partneriem. To var panākt ar informācijas un apmācības nodarbībām un mudinot dalībvalstis piedalīties ES līmeņa iniciatīvās, piemēram, Prasmju pilnveides paktā (18); — veicināt tādu personu integrāciju darba tirgū, kas saņem pagaidu aizsardzību un, attiecīgā gadījumā, pienācīgu aizsardzību saskaņā ar valsts tiesību aktiem: — mudinot tos, kas ierodas ES, nekavējoties reģistrēties vietējos valsts nodarbinātības dienestos, piemēram, sniedzot šādu informāciju pēc ierašanās vai atbalsta centros un dienestos; — valsts iestāžu un valsts nodarbinātības dienestu darbā atspoguļojot to cilvēku vajadzības, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu: — pirmkārt, pievēršot īpašu uzmanību profesijām, kurās cilvēki, kas saņem pagaidu aizsardzību un, attiecīgā gadījumā, pienācīgu aizsardzību saskaņā ar valsts tiesību aktiem, var atbalstīt citus, kas bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu (piemēram, ārsti, medmāsas, skolotāji un pasniedzēji, agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes darbinieki, darba tirgus konsultanti, kā arī valsts nodarbinātības dienestu birojos). To varētu nodrošināt, samazinot šķēršļus piekļuvei šādām profesijām un sadarbojoties ar Ukrainas iestādēm un ukraiņu diasporu, — pievēršot īpašu uzmanību sieviešu piekļuvei darba tirgum un prioritārā kārtā pievēršoties vajadzībām, kas ir aktuālas sievietēm ar bērniem, arī attiecībā uz viņu tiesībām uz piekļuvi agrīnai pirmsskolas izglītībai un aprūpei un skolas izglītībai, jo tas var palīdzēt viņām izmantot nodarbinātības iespējas, — veicinot darbā iekārtošanu nozarēs un profesijās, kurās uzņēmējās dalībvalstīs trūkst darbaspēka. Cedefop veiktā Eiropā izsludināto vakanču analīze (19) var palīdzēt dalībvalstīm izpētīt, kādas prasmes ir vajadzīgas un kur, ieskaitot reģionālo līmeni. Turklāt Eiropas Darba iestādes ziņojums par darbaspēka trūkumu un pārpalikumu (20) var palīdzēt dalībvalstīm apzināt vajadzības, — palielinot informētību par daudzveidību darbavietā un nodrošinot pilsoniskās/sociālās kultūras ievirzes kursus, kuros atspoguļotas konkrētu grupu (piemēram, sieviešu, personu ar invaliditāti, minoritāšu u. c.) vajadzības, un informējot tās par tiesībām uz nediskriminēšanu un par to, kā rīkoties šo tiesību pārkāpuma gadījumā; — stiprinot piekļuvi nodarbinātību un pašnodarbinātību veicinošam satvaram: — atbalstot darba devējus, kas pieņem darbā cilvēkus, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un nodrošinot pabalstus jaunuzņēmumu izveidei. Integrācijas centienus var atbalstīt arī sociālās ekonomikas uzņēmumi un tīkli, — atverot uzņēmējdarbības atbalsta programmas cilvēkiem, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, piemēram, apmācības, mentorēšanas, darbaudzināšanas un tīklošanas atbalsts, kā arī mikrofinansēšana vai finanšu un nefinanšu atbalsta pasākumu apvienojums. Šim nolūkam var izmantot Labākas uzņēmējdarbības politikas rīku (21), — veicinot Eiropas uzņēmējdarbības atbalsta programmas, tādas kā “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem” (22) un Eiropas Biznesa atbalsta tīkls (23); — nodrošināt pēc iespējas plašāku piekļuvi darba tirgum tiem, kas veic algotu un pašnodarbinātu darbību: — risinot ekspluatācijas un nedeklarēta darba risku (24), veicinot sadarbību starp dažādiem dalībniekiem, to vidū tiesībaizsardzības un darba inspekcijām, saskaņā ar holistisko pieeju, ko pēdējos gados sekmējusi Platforma nedeklarēta darba novēršanai, ES Stratēģija cilvēku tirdzniecības apkarošanai 2021.–2025. gadā (25) un Kopīgs cilvēku tirdzniecības apkarošanas plāns, lai novērstu cilvēku tirdzniecības riskus un atbalstītu potenciālos upurus, kas bēg no kara Ukrainā (26); — neizmantojot Pagaidu aizsardzības direktīvas 12. pantā paredzēto iespēju piešķirt priekšrocības attiecībā uz piekļuvi darba tirgum ES valstspiederīgajiem un to valstu valstspiederīgajiem, kurām ir saistošs Nolīgums par Eiropas Ekonomikas zonu, kā arī likumīgi dzīvojošiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kas saņem bezdarbnieku pabalstu; — nodrošinot, ka pasākumi darba tirgū vienmēr ietver personu ar invaliditāti perspektīvu, nodrošinot informācijas un pakalpojumu pieejamību saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra 17. principu un saistībām saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD).

Attiecīgo ES finansēto projektu piemēri ES finansētie projekti (27) var kalpot par iedvesmas avotu un demonstrēt labu praksi. Piemēram, “paātrinātās” integrācijas programmas ar divējādu uzsvaru – uz valodu un apmācību darbavietā – ir izrādījušās īpaši efektīvas patvēruma meklētāju un bēgļu integrācijā. Darba ņēmēju bēgļu iespēju veicināšana (FORWORK) (28) ir EaSI finansēts izmēģinājuma projekts, kura mērķis ir integrēt darba tirgū patvēruma meklētājus un bēgļus, kas izmitināti uzņemšanas centros (CAS) Pjemontā (Itālijā) un Albānijā. Projekts piedāvā prasmju novērtējumus un dzimumspecifiskas mentorēšanas pakalpojumus apvienojumā ar valodu un profesionālo apmācību individualizēta integrācijas plāna izstrādes nolūkā. Vēl viens EaSI finansēts izmēģinājuma projekts ir paātrināta rīcības stiprināšana (FAB) (29), kas bija vērsta uz pilsētu pieeju, lai paātrinātu bēgļu un viņu ģimeņu integrāciju darba tirgū, īpašu uzmanību pievēršot bēglēm sievietēm. Partnerība apvienoja Belgradu, Berlīni, Madridi, Milānu, Stokholmu un Vīni. Veiksmīgs daudzu ieinteresēto personu partnerību piemērs ir Labour INT projekts (30), kas veicina daudzpakāpju integrācijas ceļus (no ierašanās dienas līdz darbavietai un ietver izglītību, apmācību un iekārtošanu darbā) patvēruma meklētājiem un bēgļiem, pamatojoties uz uzņēmumu, rūpniecības un tirdzniecības palātu, arodbiedrību un migrantu apvienību interesēm un spējām. Piemēri ESF finansētiem projektiem, kas vērsti uz sieviešu migranšu integrāciju darba tirgū, ietver Stark im Beruf (31) (Vācija) migrantu izcelsmes mātēm, Mirjam (32) sievietēm, kas ierodas Zviedrijā, un CIAO (33) (Luksemburga) migrantu izcelsmes sievietēm.

2.2. Prasmju kartēšana un ātra kvalifikāciju atzīšana

Lai ātri integrētos darba tirgū, pagaidu aizsardzības un pienācīgas aizsardzības saskaņā ar valsts tiesību aktiem saņēmējiem jāspēj pierādīt, kādas prasmes un kvalifikācija viņiem ir. Vairākas dalībvalstis ievieš procedūras, lai novērtētu studiju un kvalifikāciju pielīdzināmību, kad dokumentācija ir pieejama, un, ja tās nav, – lai apstiprinātu prasmes, iepriekšējas mācības un pieredzi (piemēram, ar testiem, praktisko prasmju novērtējumu vai prasmju demonstrējumiem, intervijām vai tiešsaistes pašnovērtējumu). Ir svarīgi, lai šie pasākumi, piemēram, arī valodas prasības, neradītu nevajadzīgus šķēršļus faktiskai piekļuvei darba tirgum.

Lai piekļūtu reglamentētām profesijām, piemēram, dažādām veselības aprūpes un pedagoģisko profesiju grupām, parasti ir nepieciešams ārvalstu kvalifikācijas novērtējums un oficiāla atzīšana. Ieteikumā par kvalifikāciju atzīšanu ir sniegtas norādes un praktiski padomi, kā nodrošināt ātru, taisnīgu un elastīgu atzīšanas procesu, kā arī uzsvērts, cik svarīgi ir veicināt akadēmisko atzīšanu, piemēram, universitāšu diplomu atzīšanu. Tomēr lielākā daļa mācību programmu, arī uz darba tirgu un uz darba devēju balstītas mācības vai sertifikāti, nav saistītas ar reglamentētām profesijām. Turklāt daudziem cilvēkiem var būt arī prasmes, kas iegūtas darbā, uzņēmumā vai citā kontekstā, piemēram, brīvprātīgajā darbā. Šīs prasmes darba tirgū var būt ļoti vērtīgas, taču pastāv risks, ka tās netiks atzītas un tiks novērtētas pārāk zemu.

Komisija galalietotājiem un starpniekiem piedāvā vairākus ar prasmēm saistītus rīkus, piemēram, Prasmju profila noteikšanas rīku, kas paredzēts trešo valstu valstspiederīgajiem (34), kas tagad ir pieejams ukraiņu valodā. Šis rīks var atbalstīt ukraiņu valodā runājošus darba meklētājus un tos, kas vēlas turpināt mācības un studijas. Šis rīks kā daļu no strukturētas intervijas kartē prasmes un apkopo kvalifikācijas un pieredzes apliecinājumus. Lai atvieglotu Prasmju profila noteikšanas rīka un līdzīgu rīku izmantošanu, ko izmanto privātie īstenotāji, jūnijā ukraiņu valodā būs pieejama arī Eiropas prasmju, kompetenču, kvalifikāciju un profesiju daudzvalodu klasifikācija (ESCO) (35). Europass e-portfelis (36) ukraiņu valodā tika darīts pieejams 2022. gada aprīļa beigās. Komisija arī uzsāk ES talantu fonda izmēģinājuma iniciatīvu (37), izmēģinājuma kārtā izstrādājot ES mēroga tīmekļa portālu, kas ļautu cilvēkiem, kuri aizbēguši no Ukrainas, reģistrēt savas prasmes un interesi atrast darbu, un tādējādi atvieglotu šai kopienai pieejamo prasmju kartēšanu un iespējamo atbilsmju piemeklēšanu darba devējiem. Izmēģinājuma projekta izstrāde virzās uz priekšu diskusijās ar dalībvalstīm un galvenajām ieinteresētajām personām.

Lai nodrošinātu, ka Ukrainas kvalifikācijas būtu vieglāk saprotamas pāri robežām gan darba devējiem, gan izglītības un apmācības sniedzējiem, Komisija ir sadarbojusies ar Eiropas Izglītības fondu (ETF), Ukrainas iestādēm (38) un ES dalībvalstīm nolūkā salīdzināt Ukrainas valsts kvalifikāciju ietvarstruktūru ar Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru (EKI). ETF ir izveidojis resursu centru (39), kura uzdevums ir palīdzēt tiem, kas bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, ar informāciju par to, kā turpināt izglītību un apmācību un meklēt palīdzību nolūkā panākt savu kvalifikācijas atzīšanu, un citiem, kam vajadzīga palīdzība to interpretēšanā. Lai digitāli atkārtoti izsniegtu diplomus tiem, kuriem, bēgot no kara, nav vajadzīgo dokumentu, Komisija arī pēta Eiropas digitālo apliecinājuma dokumentu potenciālu.

Komisija aicina dalībvalstis, veicot pasākumus attiecībā uz prasmju kartēšanu un kvalifikāciju atzīšanu: — nodrošināt, ka vajadzības gadījumā cilvēku prasmes un kvalifikācijas var novērtēt, izvērtēt un ātri atzīt neatkarīgi no tā, vai dokumentācija ir vai nav pieejama, piemēram, sniedzot atbalstu CV sagatavošanā, prasmju pārbaudēs un trūkstošo kvalifikāciju atjaunošanā. Sadarbība starp valsts nodarbinātības dienestiem, sociālajiem partneriem, iestādēm, kas atbild par kvalifikāciju validēšanu un atzīšanu, piemēram, Nacionālajiem akadēmiskās atzīšanas informācijas centriem (40), kā arī ar Ukrainas iestādēm, ir neaizvietojama, lai atbalstītu prasmju un kvalifikāciju ātru, bezmaksas un vienkāršu kartēšanu un atzīšanu un nodrošinātu, ka informācija par šīm iespējām ir pieejama tiem, kas bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu; — mudināt dienestus, kas ir atbildīgi par iepriekšējās pieredzes un mācību, arī neformālās un ikdienējās mācīšanās, novērtēšanu un atzīšanu, proaktīvi sadarboties ar cilvēkiem, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un ar organizācijām, kas tos atbalsta, lai cilvēkiem ar jebkādām kvalifikācijām nodrošinātu atbalstu nolūkā apzināt un kartēt viņu prasmes.

Attiecīgo ES finansēto projektu piemēri Beļģijā (Valonijā) “Prasmju validēšanas centri” (41), ko atbalsta ar ESF finansējumu, var palīdzēt cilvēkiem, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu un kuriem ir darba pieredze, oficiāli un bez maksas validēt viņu prasmes. Oficiāla atzīšana palīdz pierādīt prasmes darba devējam, atsākt apmācību ar atbrīvojumu vai iegūt piekļuvi profesijai.

2.3. Sākotnējā profesionālā izglītība un apmācība

Lai atbalstītu profesionālās izglītības un apmācības (PIA) audzēkņu mācību turpināšanu tiešsaistē, Komisija sadarbojas ar Eiropas Izglītības fondu Konkrētāk, Eiropas Izglītības fonds sadarbojas ar Ukrainas iestādēm un citiem partneriem, lai dalībvalstīs un partnervalstīs apzinātu un savāktu tiešsaistes mācību saturu un mācību resursus, piemēram, mikrokursus un īsus profesionālos moduļus, kurus varētu plaši izplatīt, lai nodrošinātu no Ukrainas pārvietotajiem izglītojamajiem mācību iespējas, kas ļautu iegūt specifiskas PIA kompetences un mikroapliecinājumus.

Ar PIA saistītu pasākumu apsekojums Lai iegūtu informāciju par dalībvalstīs līdz šim veiktajiem pasākumiem, kas saistīti ar PIA, un atbalstītu labas prakses apmaiņu, Komisija 2022. gada martā sāka apsekojumu, kurā piedalījās Arodmācību padomdevējas komitejas locekļi, ģenerāldirektori profesionālās izglītības un apmācības jautājumos, Eiropas PIA sniedzēju asociācijas un Prasmju pilnveides pakta locekļi (uzņēmumi, asociācijas, tirdzniecības palātas, apmācības sniedzēji u. c.). Provizoriskie rezultāti (42) sniedz pārskatu par dalībvalstu līdzšinējām darbībām un labas prakses piemērus, kas var kalpot par iedvesmas avotu citiem. Tie ietver paātrinātas procedūras, studiju un validācijas procedūru pielīdzināšanu, individuālus plānus, mentorēšanu un konsultācijas, mācīšanos darbavietā un sagatavošanas nodarbības, ka arī valodu un saskarsmes prasmes.

Komisija aicina dalībvalstis: — nodrošināt ātru piekļuvi sākotnējai PIA, arī māceklībai, un sadarbībā ar sociālajiem un ekonomiskajiem partneriem paplašināt kvalitatīvas mācīšanās darbavietā un māceklības iespēju nodrošināšanu saskaņā ar Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai (43), arī attiecībā uz atalgojumu; — atbalstīt PIA sniedzējus ar papildu finansējumu, lielāku elastību mācību programmu pielāgošanā to izglītojamo vajadzībām, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un apsverot iespēju nodarbināt cilvēkus, kuri saņem pagaidu aizsardzību un pienācīgu aizsardzību saskaņā ar valsts tiesību aktiem un kuri ir profesionālās izglītības skolotāji un pasniedzēji; — atzīt iepriekšējo mācību pieredzi un kvalifikācijas, izmantojot esošos validācijas procesus, lai pareizi iedalītu konkrētus mācību ceļus; un iesaistīt sociālos un ekonomiskos partnerus, lai palīdzētu jaunajiem izglītojamajiem no Ukrainas iziet profesionālo eksamināciju un saņemt uz kompetencēm balstītus profesionālos sertifikātus; — izpētīt iespējas pagarināt pašreizējo “Erasmus+” mobilitātes periodu profesionālās izglītības apguvējiem no Ukrainas, kuri nevar atgriezties mājās un kuri var lūgt pagaidu aizsardzību.

Attiecīgo ES finansēto projektu piemēri Ar First Room – Bukarestē bāzētu projektu, kuru līdzfinansējis ESF, – Konkordijas arodskola (44) sniedz apmācības un konsultāciju pakalpojumus ar mērķi atbalstīt to bērnu un jauniešu sociālo integrāciju, kuri nesen atradušies valsts aizsardzības sistēmā. Arodskola nodrošina viņu kompetenču sertifikāciju, kā arī nodarbinātību un profesionālo orientāciju. Integrētie pakalpojumi ir paredzēti arī tam, lai īrētu mājokļus un pieejamās telpas Konkordijas tranzīta centrā to jauniešu atbalstam, kuri pameta sistēmu Patlaban tā atbalsta arī cilvēkus, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu.

2.4. Pieaugušo prasmju pilnveide un pārkvalifikācija nolūkā atvieglot piekļuvi darba tirgum

Pagaidu aizsardzības saņēmējiem ir jāsaņem piekļuve pieaugušo izglītības iespējām, profesionālai apmācībai un praktiskai darba pieredzei. Praktiska apmācība darbavietā ir izrādījusies ļoti efektīva migrantu un bēgļu integrācijā. Turklāt vispārīgo un speciālo prasmju (tostarp uzņēmējdarbības prasmju, pašattīstības un datorpratības) uzlabošana, jo īpaši valodu apmācība (arī izmantojot darbības darbvietā), ir būtisks elements sekmīgai dalībai darba tirgū un sabiedrībā (arī attiecībā uz migrantu informētību un savu tiesību apzināšanos un to izmantošanu). Turklāt, šodien ieguldot to cilvēku prasmēs, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, dalībvalstis var sniegt būtisku ieguldījumu Ukrainas rekonstrukcijā nākotnē.

Komisija aicina dalībvalstis, veicot pasākumus attiecībā uz izglītību un apmācību: — pēc iespējas ātrāk nodrošināt atbalsta saņēmējiem mērķtiecīgas prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas, profesionālo izglītību un apmācību un/vai praktisku pieredzi darbavietā, ņemot vērā konkrētu grupu (piemēram, sieviešu, personu ar invaliditāti, minoritāšu) vajadzības un atbalstot viņus šādu iespēju pilnvērtīgā izmantošanā. Lai nodrošinātu, ka šīs iespējas atbilst darba tirgus vajadzībām un trūkstošajām prasmēm, dalībvalstis tiek mudinātas sadarboties ar izglītības un apmācības sniedzējiem, sociālajiem un ekonomiskajiem partneriem un privāto sektoru; — nodrošināt atbalsta pasākumus un informēšanas pasākumus ar mērķi veicināt prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespēju izmantošanu, arī palīdzēt apzināt piemērotas programmas un finansiālu atbalstu (piemēram, apmācības kuponus un individuālus mācību kontus).

Attiecīgo ES finansēto projektu piemēri Omnia prasmju centrs (45) (Somija), ko atbalsta “Erasmus+”, imigrantiem Espo sniedz pakalpojumus, kuru nolūks ir uzlabot viņu profesionālās prasmes un veicināt nodarbinātību. Cita starpā tas organizē apmācību, darbaudzināšanu, konsultācijas un nodrošina somu valodas kursus. ESF finansētais projekts Brēmenes integrācijas kvalifikācija (46) (Vācija) ir vērsts uz piekļuvi mācībām un darba iespēju radīšanu imigrantiem vecumā no 18 līdz 26 gadiem, cita starpā izmantojot intensīvus valodu kursus. Šis projekts, ko pārvalda Sarkanais Krusts, jau sniedz atbalstu jauniešiem, kuri bēg no kara Ukrainā.

2.5. Iespējas pieaugušajiem pabeigt izglītību

Dalībvalstis var dot piekļuvi vispārīgajai izglītības sistēmai pieaugušajiem, kas saņem pagaidu aizsardzību. Tas var būt noderīgi cilvēkiem, kuri nevarēja pabeigt formālo sākotnējo izglītību un iegūt vidusskolas kvalifikāciju vai kuriem iebrukuma dēļ bija jāpārtrauc augstākās izglītības studijas, vai cilvēkiem, kuriem nebija iespējas iegūt augstāko izglītību. Šie centieni dos labumu ne tikai attiecīgajām personām, bet arī ES un, galu galā, Ukrainai.

Komisija aicina dalībvalstis, veicot valsts pasākumus attiecībā uz pieaugušo izglītības pabeigšanu: — darīt pieejamas iespējas pieaugušajiem, kas bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, piekļūt vispārējai izglītībai, arī izmantojot otrās iespējas mācības. Šīm iespējām vajadzētu būt elastīgām un mērķtiecīgām, ņemot vērā to cilvēku vajadzības, kas saņem pagaidu aizsardzību un pienācīgu aizsardzību saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Šajā nolūkā dalībvalstis tiek aicinātas sadarboties ar ieinteresētajām personām, arī no pilsoniskās sabiedrības un kopienu vides, lai atbalstītu personas, kas pilnvērtīgi izmanto šādas iespējas; — nodrošināt iespējas pieaugušajiem, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu un kuri ir ieinteresēti iestāties augstākās izglītības iestādēs, pabeigt jau uzsāktās studijas vai sākt apgūt jaunas studiju programmas. Lai to panāktu, dalībvalstis var mudināt un atbalstīt augstākās izglītības iestādes tos uzņemt vai ļaut tiem turpināt studijas attālināti, arī, piemēram, veicinot sadarbību starp ES un Ukrainas augstākās izglītības iestādēm, lai vajadzības gadījumā veicinātu arī reintegrāciju Ukrainas sistēmā; — nodrošināt piekļuvi infrastruktūrai, piemēram, eksaminācijas centriem un IT aprīkojumam, un sadarboties ar Ukrainas iestādēm, lai pārvietotās personas varētu kārtot iestājeksāmenus, kuri dotu piekļuvi Ukrainas augstākajai izglītībai.

3. ES FONDU ATBALSTS

Šajā paziņojumā izklāstītās darbības var saņemt atbalstu no dažādiem ES fondiem un iniciatīvām. Jaunākie grozījumi spēkā esošajās regulās ir vērsti uz 2014.–2020. gada plānošanas periodā neiztērētajiem līdzekļiem, jo īpaši uz Eiropas Sociālo fondu (ESF), Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām (EAFVP) un Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (AMIF).

CARE iniciatīva (“Kohēzijas rīcība bēgļu atbalstam Eiropā”), grozot regulas, kas reglamentē fondus (47), ir vērsta uz to, lai nodrošinātu lielāku elastību dalībvalstīm ātri mobilizēt ES Kohēzijas fondus, nemainot to darbības jomu.

CARE iniciatīva Galvenās izmaiņas, kas ieviestas ar CARE regulu: — astbalsts darbībām, ar kurām no 2022. gada 24. februāra risina Ukrainas krīzi, arī attiecībā uz pieprasījumiem, kas iesniegti pēc minētā datuma; — dalībvalstis var izmantot ESF vai ERAF, lai bez jebkādiem ierobežojumiem atbalstītu darbības, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu no otra fonda. Piemēram, ERAF līdzekļus, kas paredzēti infrastruktūras projektiem, var pārdalīt sociālajai iekļaušanai, aprūpei un izglītībai ESF veida pasākumiem, savukārt ESF līdzekļus var izmantot, lai finansētu aprīkojumu un infrastruktūru bēgļiem, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu; — dalībvalstis var saņemt 100 % atlīdzinājumu par izdevumiem, kas Komisijai deklarēti līdz 2022. gada 30. jūnijam (48); — turklāt dalībvalstis krīzes risināšanas vajadzbām var plānot arī REACT-EU piešķīrumu (kopumā līdz 10 miljardiem EUR); — dalībvalstis saņēma papildu REACT-EU priekšfinansējumu 3,5 miljardu EUR apmērā (kas dod labumu jo īpaši tām dalībvalstīm, kuras uzņēma visvairāk cilvēku, kas bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu (49)); — dalībvalstis var izmantot jaunas vienības izmaksas 40 EUR par nedēļu vienai personai, kas palīdzēs nodrošināt tūlītēju palīdzību, vienlaikus vienkāršojot noteikumus par izdevumu deklarēšanu (50).

Ar Regulu (ES) 2022/585, kas pieņemta 6. aprīlī (51), par vienu gadu (līdz 2024. gada jūnijam) pagarina Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (AMIF) un Iekšējās drošības fonda (IDF) robežu, vīzu instrumenta un IDF policijas īstenošanas periodu un atbrīvo 2014.–2020. gada AMIF līdzekļus, kas iepriekš bija paredzēti konkrētiem mērķiem.

Lai dalībvalstīm palīdzētu maksimāli izmantot pieejamās finansēšanas iespējas un plānošanas kārtību, Komisija ir izveidojusi atbilstīgo pasākumu indikatīvo sarakstu saskaņā ar ESF, EAFVP, ERAF, AMIF un IDF robežu un vīzu instrumentu, kā arī izveidojusi jautājumu un atbilžu tīmekļa lapu (52), kas galvenokārt, bet ne tikai, ir pieejama programmu iestādēm un kuras nolūks ir sniegt dalībvalstīm ātras un koordinētas atbildes.

ESF var palīdzēt finansēt lielāko daļu iepriekšējās sadaļās izklāstīto pasākumu, tostarp mentorēšanu, profesionālo orientāciju, prasmju pilnveidi un pārkvalifikāciju, darbā iekārtošanu, māceklību un stažēšanos, atbalstu valsts nodarbinātības dienestiem, kā arī kārtību, kas palīdzētu novērst diskrimināciju un nodrošināt informācijas pieejamību visiem darba ņēmējiem. ESF var arī finansēt personālu, kas vai nu pierobežā, vai citur dalībvalstīs strādā ar cilvēkiem, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, kā arī izglītību bērniem un pieaugušajiem un piekļuvi veselības aprūpei, mājokļiem un sociālajiem pakalpojumiem.

Turklāt ERAF var atbalstīt piekļuvi nesegregētiem pamatpakalpojumiem izglītības, nodarbinātības un apmācības, mājokļu, veselības un sociālās aprūpes jomā, attīstot pieejamu infrastruktūru (piemēram, būvniecību/atjaunošanu/paplašināšanu) un ar to saistīto aprīkojumu. AMIF, IDF robežu un vīzu instruments un IDF policijas līdzekļi var segt to cilvēku pirmās uzņemšanas vajadzības, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, kā arī — AMIF gadījumā — viņu integrāciju uzņēmējvalstīs.

Papildus pamatuzdevumam, proti, uzlabot nodarbinātības iespējas ilgtermiņā, ESF var atbalstīt ārkārtas pasākumus, piemēram, pārtikas un pamata materiālo palīdzību, izmitināšanas vai transporta izmaksas, ar nosacījumu, ka tie tiek apvienoti ar individuālu integrācijas ceļu valstī, kas sniedz palīdzību. EAFVP ir vēl plašāka darbības joma, un to var izmantot pamata materiālās palīdzības, piemēram, pārtikas, higiēnas preču, mazuļu un bērnu preču, u. c. vajadzībām neatkarīgi no saņēmēja statusa un dzīvesvietas.

Finansējumu no InvestEU, jo īpaši saskaņā ar Prasmju un izglītības garantiju, var izmantot arī tam, lai atbalstītu cilvēkus viņu prasmju uzlabošanā, vai izglītības un apmācības organizāciju vajadzībām, lai paplašinātu piedāvājumu, kā arī pašnodarbinātībā un atbalsta sniegšanā uzņēmumiem, kas pieņem darbā un apmāca pārvietotās personas. Turklāt tehniskā atbalsta instruments (53) pēc pieprasījuma varēs dalībvalstīm sniegt tehnisku atbalstu , kura nolūks ir atvieglot piekļuvi nodarbinātībai un apmācībai, sociālajai iekļaušanai un izglītībai.

Mobilizētas arī programmas “Erasmus+” finansējuma iespējas, pateicoties programmā iestrādātajai elastībai. Piemēram, skolotāji un pasniedzēji, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, var saņemt finansiālu atbalstu, kas atvieglos viņu integrāciju un palīdzēs viņiem iegūt prasmes, kuras vajadzīgas darbam ES izglītības sistēmās. Kvalificētu personālu uz laiku var nosūtīt uz reģioniem, kuros tiek izmitināti cilvēki, kas bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu. Skolēnus var ātri uzņemt arī izglītības un apmācības iestādes, kas iesaistītas “Erasmus+” sadarbības projektos. Programmas “Erasmus+” sadarbības projektu finansējumu var elastīgi izmantot, lai veicinātu to bērnu integrāciju, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu.

Visbeidzot, visas vajadzības, kas saistītas ar atbalstu cilvēkiem, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, joprojām var ņemt vērā notiekošajā darbā pie 2021.–2027. gada kohēzijas programmu sagatavošanas. Pēc šo programmu pieņemšanas tās tiks izmantotas arī, lai to cilvēku atbalstam, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, finansētu pasākumus nodarbinātības, izglītības un apmācības, sociālās iekļaušanas, mājokļu, veselības un sociālās aprūpes, kā arī pārtikas un pamata materiālās palīdzības jomā (saistībā ar EAFVP iekļaušanu ESF+) (54). Šo programmu izdevumi ir attiecināmi no 2021. gada 1. janvāra.

Komisija aicina dalībvalstis: — pēc iespējas labāk izmantot pieejamos līdzekļus visām darbībām, par kurām šajā paziņojumā sniegtas norādes; — koordinēt dažādas atbildīgās iestādes, tostarp reģionālās un vietējās iestādes, lai nodrošinātu atbilstību un papildināmību; — koordinēt darbu ar Komisiju un izmantot iepriekš minēto jautājumu un atbilžu tīmekļa lapu.

4. SECINĀJUMI UN TURPMĀKIE SOĻI

Dalībvalstis tiek aicinātas turpināt centienus atbalstīt tos, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un veicināt viņu integrāciju darba tirgū saskaņā ar šajā paziņojumā sniegtajām norādēm un citām iniciatīvām, kas līdz šim iesniegtas ES līmenī. Lai nodrošinātu visaptverošu un koordinētu reakciju, tās tiek mudinātas sadarboties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un izmantot visu ES līmenī pieejamo atbalstu, arī finansējumu.

Komisija ir gatava turpināt darbu ar valstu iestādēm un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām un turpinās sniegt norādes, ņemot vērā situācijas attīstību, arī izmantojot Solidaritātes platformu, kā arī fondu jautājumu un atbilžu platformu. Komisija arī turpinās atbalstīt savstarpēju mācīšanos starp dalībvalstīm, apkopot informāciju par dalībvalstu veiktajām darbībām (55), jo īpaši izmantojot īpašus tīklus, piemēram, Eiropas valstu nodarbinātības dienestu tīklu un Arodmācību padomdevēju komiteju, un, izmantojot īpašu tīmekļa telpu (56) un sociālos plašsaziņas līdzekļus, sniegt attiecīgu informāciju tiem, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu. Katrs euro un visi centieni, kas šodien tiek veltīti to cilvēku potenciāla attīstībai, kuri bēg no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, ir ieguldījums ES un Ukrainas nākotnē.

(1) Jaunākie dati iegūti no ES migrācijas sagatavotības un krīzes pārvaldības mehānisma (plāna) tīkla.

(2) OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp

(3) Kā noteikts operatīvajās vadlīnijās un 23. marta paziņojumā, Padomes Īstenošanas lēmuma (ES) 2022/382 2. panta 1. punktā papildus Ukrainas valstspiederīgajiem ir paredzēts, ka trešo valstu valstspiederīgajiem vai bezvalstniekiem, kas Ukrainā saņēmuši starptautisko aizsardzību, un viņu ģimenes locekļiem būtu jāpiešķir pagaidu aizsardzība, ja viņi dzīvojuši Ukrainā 2022. gada 24. februārī vai pirms minētā datuma. Attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri dzīvojuši Ukrainā 24. februārī vai pirms minētā datuma, pamatojoties uz derīgu pastāvīgās uzturēšanās atļauju, un kuri nevar droši atgriezties savā izcelsmes valstī, dalībvalstis piemēro vai nu pagaidu aizsardzību, vai pienācīgu aizsardzību saskaņā ar saviem tiesību aktiem (Padomes Īstenošanas lēmuma 2. panta 2. punkts). Dalībvalstis pagaidu aizsardzību var arī piemērot citiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri likumīgi uzturējās Ukrainā un kuri nespēj atgriezties savā izcelsmes valstī vai reģionā (Padomes Īstenošanas lēmuma 2. panta 3. punkts). Kā noteikts operatīvajās vadlīnijās, pagaidu aizsardzība, kas ieviesta ar Padomes Īstenošanas lēmumu, ilgst vienu gadu no lēmuma stāšanās spēkā, t. i., no 2022. gada 4. marta līdz 2023. gada 4. martam, saskaņā ar Direktīvas 2001/55/EK 4. panta 1. punktu. Ja šajā laikposmā Padome pēc Komisijas priekšlikuma nepieņem lēmumu izbeigt pagaidu aizsardzību, to automātiski pagarina par sešiem mēnešiem, t. i., līdz 2023. gada 4. septembrim, un vēlreiz par sešiem mēnešiem, t. i., līdz 2024. gada 4. martam.

(4) Komisijas paziņojums par operatīvajām vadlīnijām, lai īstenotu Padomes Īstenošanas lēmumu 2022/382, ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV C 126 I, 21.3.2022., 1. lpp).

(5) COM(2022) 131 final.

(6) Komisijas Ieteikums (ES) 2022/554 (2022. gada 5. aprīlis) par kvalifikāciju atzīšanu cilvēkiem, kuri bēg no Krievijas iebrukuma Ukrainā (OV L 107 I, 6.4.2022., 1. lpp).

(7) Iekšlietu padome:10 punktu plāns (europa.eu).

(8) Komisija izveidojusi, pamatojoties uz Pagaidu aizsardzības direktīvas 24.–27. pantu.

(9) Informācija personām, kas bēg no kara Ukrainā, Eiropas Komisija (europa.eu).

(10) Ukraina :kohēzijas rīcības bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) galīgā pieņemšana, Eiropas Sociālais fonds Plus (europa.eu)

(11) Šajās jomās darbs turpinās: sk., piemēram, iniciatīvas 10 punktu plāna īstenošanai, arī iniciatīvu “Drošas mājas”; izglītības jomā Komisija ir sagatavojusi Politikas vadlīnijas Ukrainas bēgļu iekļaušanas izglītībā atbalstam: apsvērumi, pamatprincipi un prakse (schoolgateway.eu)

(12) Eiropas sociālo tiesību pīlārs. Eiropas Komisija (europa.eu)

(13) COM(2020) 758 final.

(14) Eiropas platforma nedeklarēta darba novēršanai |Eiropas Darba iestāde (europa.eu)

(15) ESF ir finansējis arī šādus projektus, sk., piemēram, Integrazione migranti Progetto PIU’ SUPREME (lavoro.gov.it).

(16) EURES (europa.eu) ir Eiropas nodarbinātības dienestu sadarbības tīkls, kura mērķis ir atvieglot darbinieku brīvu pārvietošanos. Skatīt jo īpaši sadaļu “Dzīvošana un darbs”.

(17) Eiropas Integrācijas partnerība (europa.eu). Partnerība ietver Eiropas Komisiju un piecas sociālo un ekonomisko partneru organizācijas (ETUC, Business Europe, Eiropas Amatniecības, mazo un vidējo uzņēmumu asociācija, CEEP, Eurochambres). Kopš partnerības uzsākšanas 2017. gadā sociālie un ekonomiskie partneri ir īstenojuši plašu pasākumu klāstu darba tirgus integrācijas jomā vairāk nekā 20 ES valstīs. Eiropas Komisija ir līdzfinansējusi vairākus inovatīvus projektus, kuru mērķis ir palīdzēt bēgļiem un citiem migrantiem integrēties darba tirgū. Lai stiprinātu Eiropas integrācijas partnerību un nodrošinātu to cilvēku integrāciju darba tirgū, kuri bēg no Krievijas iebrukuma Ukrainā, Komisija sadarbojas ar sociālajiem un ekonomiskajiem partneriem.

(18) Prasmju pilnveides pakts ir kopīgs iesaistes modelis prasmju attīstīšanai Eiropā. Komisija paktā ieinteresētās personas mobilizē, lai piedāvātu konkrētas apmācības un nodarbinātības iespējas tiem, kas bēg no Krievijas iebrukuma Ukrainā.

(19) Skills-OVATE | Cedefop (europa.eu).

(20) Analīze par profesijām, kurās trūkst darbaspēka un kurās ir darbaspēka pārpalikums, 2021. |Eiropas Darba iestāde (europa.eu).

(21) Mājaslapa |“Labākas uzņēmējdarbības politikas rīks”, ko izstrādājusi Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija un Komisija, ir tiešsaistes rīks, kas paredzēts politikas veidotājiem un citām ieinteresētajām personām vietējā, reģionālā un valsts līmenī, kuras vēlas izpētīt, kā sabiedriskā politika var: atbalstīt jauniešus, sievietes, migrantus un bezdarbniekus uzņēmumu izveidē un pašnodarbinātībā; atbalstīt sociālo uzņēmumu attīstību.

(22) Erasmus jaunajiem uzņēmējiem (erasmus-entrepreneurs.eu): tā palīdz nodrošināt topošajiem Eiropas uzņēmējiem prasmes, kas vajadzīgas, lai Eiropā sāktu un/vai sekmīgi vadītu mazo uzņēmumu.

(23) Eiropas Biznesa atbalsta tīkls (europa.eu): tas palīdz uzņēmumiem ieviest jauninājumus un attīstīties starptautiskā mērogā. Tas ir pasaulē lielākais mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) atbalsta tīkls.

(24) Skatīt, piemēram, Early Warning Notification - War in Ukraine: refugees arriving to the EU from Ukraine at risk of exploitation as part of THB | Europol (europa.eu).

(25) COM(2021) 171 final.

(26) A new Anti-Trafficking Plan to protect people fleeing the war in Ukraine (europa.eu).

(27) Projektu piemēri ir pieejami: ESF vietnē, ESF+ vietnē un Eiropas Integrācijas vietnē. Jaunākie labas prakses piemēri bēgļu un migrantu integrācijai ir apkopoti 2021., 2020. un 2019. gada Savstarpējās mācīšanās konferenču galīgajos un tematiskajos ziņojumos.

(28) Forwork.

(29) FAB.

(30) Labour-INT.

(31) Stark im Beruf

(32) Mirjam.

(33) CIAO.

(34) Prasmju profila noteikšana (europa.eu): šis daudzvalodu rīks ir paredzēts organizācijām, kas piedāvā palīdzību trešo valstu valstspiederīgajiem. Šis rīks palīdz trešo valstu valstspiederīgajiem apzināt savas prasmes, kvalifikācijas un darba pieredzi un sniedz individualizētu padomu par turpmākajiem pasākumiem, piemēram, par diploma atzīšanu, prasmju validēšanu, turpmāko apmācību vai nodarbinātības atbalsta pakalpojumiem.

(35) Mājaslapa (europa.eu): ESCO ir Eiropas prasmju, kompetenču, kvalifikāciju un profesiju daudzvalodu klasifikācija. Tā darbojas kā vārdnīca, kurā aprakstītas, identificētas un klasificētas profesijas, prasmes un kvalifikācijas, kas attiecas uz ES darba tirgu un izglītību un apmācību.

(36) Mājaslapa | Europass: tas ir tiešsaistes rīku kopums, kas palīdz izveidot CV, pavadvēstules, kā arī palīdz lietotājiem atrast darbu un kursus ES.

(37) Pasākumi izmēģinājuma projekta uzsākšanai ir izklāstīti Komisijas paziņojumā “Prasmju un talantu piesaistīšana ES”, 2022. gada 27. aprīlis (COM(2022) 657 final).

(38) Piemēram, Izglītības ministrija, Valsts kvalifikāciju aģentūra, Valsts augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanas aģentūra, ENIC NARIC centrs.

(39) Education and work information for Ukrainians and EU countries | ETF (europa.eu).

(40) Enic-Naric: ENIC un NARIC tīkli (Eiropas Informācijas centru tīkls Eiropas reģionā un Nacionālie akadēmiskās atzīšanas informācijas centri Eiropas Savienībā) izstrādāja projektu “Erasmus+ Q-entry” — datubāzi, kas aptver dalībvalstis un trešās valstis un sniedz informāciju par kvalifikācijām, kas iegūtas, skolu beidzot, un kas nodrošina piekļuvi augstākajai izglītībai.

(41) CVDC | Site de la validation des compétences (validationdescompetences.be).

(42) Provizoriskie rezultāti: Survey on integration of Ukrainian refugees in Vocational Education and Training (VET) – Nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība – Eiropas Komisija (europa.eu)

(43) Padomes Ieteikums (2018. gada 15. marts) par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai (OV C 153, 2.5.2018., 1. lpp).

(44) Commissioner Schmit visits ESF-funded projects in Romania supporting refugees from Ukraine |Eiropas Sociālais fonds Plus (europa.eu).

(45) Imigrantu atbalsts un apmācība prasmju centrā Omnia | Omnia.

(46) Creating pathways to employment for immigrants through language learning |Eiropas Sociālais fonds Plus (europa.eu).

(47) Regula (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp), un Regula (EK) Nr. 223/2014 par Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām (OV L 72, 12.3.2014., 1. lpp).

(48) Par pārskata periodu, kas sākas 2021. gada 1. jūlijā un beidzas 2022. gada 30. jūnijā.

(49) Sākotnējā REACT-EU priekšfinansējuma palielinājums no 11 % līdz 15 % visām dalībvalstīm un līdz 45 % priekšposteņa dalībvalstīm (HU, PL, RO, SK) un tām, kurās ir vislielākais ieceļotāju skaits salīdzinājumā ar to iedzīvotāju skaitu (vairāk nekā 1 % no to iedzīvotāju skaita 23. martā: AT, BG, CZ, EE, LT).

(50) Ukraine: making it easier and quicker for Member States to use cohesion funding to support immediate needs of refugees |Eiropas Sociālais fonds Plus (europa.eu). Tas attieksies uz katru personu, kurai piešķirta pagaidu aizsardzība saskaņā ar Pagaidu aizsardzības direktīvu, un to izmanto ne ilgāk kā 13 nedēļas pēc viņu ierašanās.

(51) Regula (ES) 2022/585, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 514/2014, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un finansiālā atbalsta instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, (ES) Nr. 516/2014, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, un (ES) 2021/1147, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu.

(52) Tā ir daļēji publiska tīmekļa lapa, kas galvenokārt, bet ne tikai, ir pieejama programmu iestādēm.

(53) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/240 (2021. gada 10. februāris), ar ko izveido tehniskā atbalsta instrumentu.

(54) Lai veicinātu, ka migrantu izcelsmes personu integrācijas vajadzībām ERAF, ESF+ un AMIF tiek izmantoti papildinošā veidā, Komisija publicēja “Toolkit on the use of EU funds for the integration of people with a migrant background for the 2021–2027 programming period”

(55) Izmantojot apsekojumus un turpmākas uzraudzības darbības, piemēram, tās, ko veic aģentūras Eurofound, Cedefop un ETF.

(56) Informācija personām, kas bēg no kara UkraināEiropas Komisija (europa.eu).