/* COM/2011/0649 galīgā redakcija */ KOMISIJAS ZIŅOJUMS 2010. GADA ZIŅOJUMS PAR REGULAS (EK) NR. 300/2008 PAR KOPĪGIEM NOTEIKUMIEM CIVILĀS AVIĀCIJAS DROŠĪBAS JOMĀ ĪSTENOŠANU





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 2010. GADA ZIŅOJUMS PAR REGULAS (EK) NR. 300/2008 PAR KOPĪGIEM NOTEIKUMIEM CIVILĀS AVIĀCIJAS DROŠĪBAS JOMĀ ĪSTENOŠANU Šā ziņojuma pārskata periods ir no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. IEVADS Regula (EK) Nr. 300/2008 un tās īstenošanas noteikumi stājās spēkā 2010. gada 29. aprīlī. Šie jaunie reglamentējošie noteikumi skaidrības labad konsolidē un atceļ Eiropas tiesību aktus, kas tikuši pieņemti saistībā ar iepriekšējiem noteikumiem Regulā (EK) Nr. 2320/2002. Turklāt tajā ir ņemta vērā tehniskā attīstība un procedūru izstrāde, un par tām sniegts vairāk precizējumu, reaģējot uz nesenajām pretlikumīgajām darbībām civilās aviācijas drošības jomā. Tāpēc ir uzlaboti standarti attiecībā uz dažu veidu aprīkojumu un pārbaudes procedūrām, kā arī pieņemtas papildu metodes, kas pamatojas uz kopējiem pamatstandartiem. Turklāt papildināti noteikumi un nosacījumi attiecībā uz pasažieriem, kas pārvadā šķidrumus gaisa kuģu salonos. Komisija visu gadu sistemātiski strādāja ar dalībvalstīm un nozari, lai saskaņotu vienmērīgu un viendabīgu iepriekš minētā jaunā juridiskā pamata īstenošanu. Zinātnieku aprindas un ražotāji koncentrējās uz tādu tehnoloģiju ieviešanu, kas ļautu pasažieriem gaisa kuģos ņemt līdzi šķidrumus. Pirmie šādu aprīkojumu ieviešanas mēģinājumi Eiropas lidostās jau ir notikuši. Turpinājās izmēģinājumi jaunu drošības skeneru izmantošanā. Plašākā mērogā turpinājās regulāras apspriešanās ar starptautiskām organizācijām, lai rastu globālus risinājumus kopīgām problēmām. Pēc 2010. gada oktobra beigās notikušā negadījuma saistībā ar Jemenas kravas lidmašīnu un spridzekļiem ES pasta sūtījumos uzmanība atkal un vēl jo vairāk tika pievērsta jauniem draudiem. Tas bija vēl viens atgādinājums — nepilnu gadu pēc negadījuma Northwest Airlines lidojumā nr. 253 no Amsterdamas Šipholas lidostas uz Detroitu 2009. gada Ziemassvētkos —, ka ekstrēmistu grupējumi turpina uzlūkot civilo aviāciju kā pievilcīgu mērķi un turpina meklēt iespējas, kā izvairīties no atklāšanas ar pašreizējo pārbaudes tehniku. Šie negadījumi palīdzēja saprast Komisijas un tās sadarbības partneru veiktā darba vitālo nepieciešamību ceļotāju un visas Eiropas aviācijas nozares aizsardzībai un bija par pamatu tam, ka tika izstrādāts ziņojums un rīcības plāns kravas gaisa pārvadājumu drošībai, kuru apstiprināja Transporta padome un Tieslietu un iekšlietu padome 2010. gada decembrī. Tā kā iekšējā un ārējā drošība nav nošķiramas, ir būtiski stāties pretī draudiem pat tad, ja tie atrodas tālu no mūsu kontinenta, un aizsargāt Eiropu un tās iedzīvotājus. Tādēļ Komisija cieši sadarbojas ar jaundibināto Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD). PIRMĀ DAĻA INSPEKCIJAS VISPāRīGAS PIEZīMES Saskaņā ar Regulas (EK) 300/2008 noteikumiem Komisijai ir jāveic dalībvalstu aviācijas drošības iestāžu (“atbilstīgo iestāžu”) un ES lidostu inspekcijas. Savienības programma attiecas arī uz Šveici, turpretim Norvēģijā un Islandē (un Lihtenšteinā) inspekcijas notiek saskaņā ar līdzīgiem EBTA Uzraudzības iestādes (EUI) noteikumiem. Inspekciju veikšanai Komisijas rīcībā ir 11 civilās aviācijas drošības inspektoru grupa. Šo inspektoru darbu papildina dalībvalstu, Islandes, Norvēģijas un Šveices ieceltie valstu inspektori, kurus Komisija 2010. gadā ir no jauna sertificējusi atbilstoši jaunajam juridiskajam pamatam. No šiem valsts inspektoriem 46 piedalījās 2010. gada inspekcijās. Pielikumā ir tabulas, kurās apkopota visa līdzšinējā Komisijas un EUI atbilstības uzraudzības darbība. VALSTU ATBILSTīGO IESTāžU INSPEKCIJAS 2010. gadā Komisija uzraudzīja 5 atbilstīgās iestādes, kurās visās jau iepriekš bija veikta Komisijas inspekcija. Konstatētie trūkumi 2010. gadā visbiežāk bija saistīti ar to, ka nebija pilnībā saskaņotas valstu aviācijas drošības programmas un valstu kvalitātes kontroles programmas ar jauno pamatu, ko veido Regula (EK) Nr. 300/2008. Pasākumu izpildes ziņā dažās dalībvalstīs joprojām bija vērojams, ka trūkst jaudu nepilnību atklāšanai un ātrai novēršanai. Dažas dalībvalstis nebija uzraudzījušas visus tiesību aktu aspektus, un dažas lidostas ilgu laiku nebija inspicētas. Pēcinspekcijas pasākumi reizēm bija nepietiekami vai netika veikti, un diezgan parasta bija ievērojama vilcināšanās ar nepilnību novēršanu. Visās dalībvalstīs bija iespējams piemērot sankcijas, taču tās ne vienmēr bija pietiekami stingras, vai arī netika izmantotas tā, lai iedarbotos preventīvi. SāKOTNēJāS INSPEKCIJAS LIDOSTāS 2010. gadā tika veiktas 19 sākotnējās lidostu inspekcijas — tikpat, cik 2009. gadā. Pārbaudes tika veiktas atbilstoši visām nodaļām (lai gan ne katrā inspekcijā). To galveno pasākumu kopējā proporcija, kuri tika atzīti par atbilstošiem prasībām, 2010. gadā bija gandrīz 80 %. Tradicionālo pasākumu[1] jomā atklātie trūkumi bieži vien bija saistīti ar cilvēcisko faktoru. Neatbilstība tradicionālo pasākumu jomā inspicētajās lidostās 2010. gadā visbiežāk bija saistīta ar personāla un pasažieru pārbaužu kvalitāti, kā arī ar prasībām kravas pārvadājumu drošībai. Konkrētāk, personāla un pasažieru manuālās pārbaudes ne vienmēr notika, respektējot pamatnormas, ko skaidrības labad sīki izstrādāja jaunajos reglamentējošajos noteikumos. Kravas pārvadājumu jomā neatbilstība lielākoties bija saistīta ar piemērotāko pārbaudes paņēmienu izvēli, ņemot vērā kravas īpatnības, un šo paņēmienu piemērošanas standartiem. Šos ar cilvēcisko faktoru saistītos jautājumus būtu jārisina, ieviešot labāku apmācību un pārraudzību. Turklāt daži papildu pasākumi, kas ieviesti saskaņā ar jaunajiem reglamentējošajiem noteikumiem, no 2010. gada jūnija līdz decembrim inspicētajās lidostās vēl nebija pilnībā īstenoti. Neatbilstība veidojās saistībā ar krājumu, kas vajadzīgi patērēšanai lidojumā, un lidostu krājumu pārbaudes metodēm un standartiem (kad vēl nebija pilnībā ieviesta droša piegādes ķēde), akreditācijas procedūrām attiecībā uz personālu, kurš jāatbrīvo no pārbaudēm, un riska līmeņa nenotikušo novērtēšanu saistībā ar patrulēšanas biežumu lidostās. Attiecīgajām dalībvalstu iestādēm būtu aktīvi jāseko līdzi šo jauno noteikumu īstenošanai. Visbeidzot, 2010. gadā inspicētajās lidostās tika konstatētas dažas problēmas saistībā ar iekļuves kontroli ierobežotas iekļuves drošības zonās, reģistrētās bagāžas piederības jautājumiem, pārbaudes metodēm attiecībā uz atsevišķi pārvadājamo bagāžu un drošības pārbaužu ierīcēm piemērojamiem standartiem. PāRBAUDES PAR PAVEIKTO DARBU Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 72/2010 13. pantu Komisija parasti veic ierobežotu skaitu pārbaužu par paveikto darbu. Ja sākotnējās inspekcijas laikā lidostā ir konstatēti nopietni trūkumi, noteikti tiek ieplānots jauns apmeklējums. 2010. gadā par nepieciešamām tika atzītas divas šādas papildu inspekcijas, un abos gadījumos tika secināts, ka lielākā daļa konstatēto trūkumu — bet ne visi — ir novērsti. NENOSLēGTāS LIETAS, 15. PANTA LIETAS UN JURIDISKāS PROCEDūRAS Inspekcijas lietas paliek nenoslēgtas līdz brīdim, kad Komisija ir pārliecinājusies, ka ir veiktas piemērotas korekcijas darbības. 2010. gadā tika slēgtas 27 lietas (21 par lidostām un 6 par atbilstīgajām iestādēm). Pavisam kopā gada beigās palika nenoslēgtas 11 atbilstīgo iestāžu un 17 lidostu inspekcijas lietas. Ja lidostā konstatētās nepilnības ir tik nopietnas, ka ievērojami apdraud vispārējo civilās aviācijas drošību Savienībā, Komisija piemēro Regulas (ES) Nr. 72/2010[2] 15. pantu. Tas nozīmē, ka visas citas atbilstīgās iestādes tiek brīdinātas par situāciju un tiek apsvērti papildu pasākumi attiecībā uz lidojumiem no konkrētās lidostas. Saistībā ar 15. pantu 2010. gada jūlija vidū tika ierosināta viena lieta, ko pēc 4 mēnešiem atkal slēdza, kad trūkumi tika apmierinoši novērsti. Citas iespējamās sankcijas nopietnākajos gadījumos vai tādos gadījumos, kad ieilgusi trūkumu novēršana vai tie atkārtojušies, ir pienākumu neizpildes procedūras uzsākšana vai — ja runa ir par dalībvalstīm, kuras paziņojušas Komisijas dienestiem par savu dalību šajā iniciatīvā — procedūras "ES pilots" uzsākšana. Pēc valsts iestāžu inspekcijām 2010. gadā tika uzsāktas divas pienākumu neizpildes procedūras un viena procedūra "ES pilots". Vienā no šiem gadījumiem attiecīgā dalībvalsts nepildīja savu valsts aviācijas drošības programmu. Otrs gadījums attiecās uz ES noteikumu piemērošanu mazajās lidostās. Trešais gadījums bija saistīts ar cilvēkresursu trūkumu atbilstības uzraudzības veikšanai. Pēc konstatēto trūkumu novēršanas šā gada laikā divas pienākumu neizpildes lietas un vienu "ES pilots" lietu varēja slēgt. Kopā 2010. gada beigās bija aizsāktas piecas pienākumu neizpildes lietas. DALīBVALSTU PAšU VEIKTā IZVēRTēšANA Komisijas Regulas (EK) Nr. 1217/2003[3] 6. pants uzliek dalībvalstīm pienākumu katru gadu līdz februāra beigām iesniegt Komisijai ikgadēju ziņojumu par valsts atbilstības uzraudzības rezultātiem laikā no iepriekšējā gada janvāra līdz decembrim. Visas dalībvalstis laikus iesniedza ziņojumus par laikposmu no 2009. gada janvāra līdz decembrim, un tie bija atbilstoši Komisijas sagatavotajam modelim. Konstatētie trūkumi lielākoties attiecās uz mazu cilvēkdienu skaitu praktiskajās darbībās, nespēju aptvert visas prasības, nepietiekamām turpmākajām darbībām un nespēju izmantot pieejamos izpildes pasākumus. Šo atbilstības uzraudzības pasākumu saskaņošana ES ir radījusi grūtības faktiski kopš programmas sākuma 2003. gadā. Tā notika tāpēc, ka atšķīrās dalībvalstu izpratne par noteikumiem, izstrādāto metodiku un ziņošanas prasībām. Laika gaitā stāvoklis ir ievērojami uzlabojies, taču varētu būt vēl labāks.Daļu neatbilstību starp valstu atbilstības uzraudzības rezultātiem un Komisijas inspekciju konstatējumiem izraisījis inspekciju metodikas saskaņotības trūkums, turklāt Komisija bieži konstatējusi zemāku atbilstības pakāpi, nekā secināms no valstu ziņojumiem. OTRĀ DAĻA TIESīBU AKTI UN PAPILDU INSTRUMENTI VISPāRīGAS PIEZīMES Aviācijas drošības jomā 2010. gadā tika publicēti jaunie tiesību akti, lielākoties ar mērķi papildināt un uzlabot jauno juridisko regulējumu, ko nosaka Regula (EK) 300/2008, kura ir piemērojama no2010. gada 29. aprīļa. Turklāt tika definēti kopēji pamatstandarti saistībā ar divām pārbaudes metodēm aviācijas drošībai: - sprāgstvielu meklēšanā apmācītu suņu izmantošanu kā galveno metodi reģistrētās bagāžas, kā arī kravas un pasta sūtījumu pārbaudīšanai (un kā papildu metodi citām pārbaudēm) un - metāla detektoru izmantošanu kā galveno metodi dažu specifisku kravas un pasta sūtījumu veidu pārbaudēm. Visbeidzot, tika noteikts juridiskais pamats vienotas drošības kontroles sistēmas ieviešanai ar Amerikas Savienotajām Valstīm. PIEņEMTIE PAPILDU TIESīBU AKTI 2010. gadā pieņemtie jaunie tiesību akti ir šādi: - Regula (ES) Nr. 18/2010[4] attiecībā uz kvalitātes kontroles valsts programmu specifikācijām civilās aviācijas drošības jomā; - Regula (ES) Nr. 72/2010[5], ar ko nosaka procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai aviācijas drošības jomā; - Regula (ES) Nr. 185/2010[6], ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā; - Regula (ES) Nr. 357/2010[7], ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā (aizzīmogoti caurspīdīgi drošības maisiņi); - Regula (ES) Nr. 358/2010[8], ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā (šķidrumi, aerosoli un geli; atkāpe attiecībā uz tiem šķidrumiem, aerosoliem un geliem, kas iegādāti dažās trešo valstu lidostās); - Regula (ES) Nr. 573/2010[9], ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā (sprāgstvielu meklēšanā apmācīti suņi); - Regula (ES) Nr. 983/2010[10], ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopējo pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā ("vienas pieturas drošības sistēma" gaisa kuģiem, pasažieriem, rokas bagāžai un reģistrētajai bagāžai lidojumiem no Amerikas Savienotajām Valstīm); - Lēmums C(2010) 774[11], ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā (īstenošanas lēmums); - Lēmums C(2010) 2604[12], ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā (piegādes); - Lēmums C(2010) 3572[13], ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā (sprāgstvielu meklēšanā apmācīti suņi); - Lēmums C(2010) 9139[14], ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā (metāla detektori). Šo dokumentu galīgā redakcija tika izstrādāta Aviācijas drošības regulatīvās komitejas 6 kārtējās sanāksmēs un 2 īpašās sanāksmēs, Ieinteresēto personu padomdevējas grupas aviācijas drošības jautājumos 6 sanāksmēs un vairākās speciālās darba grupas sēdēs, kur bija iesaistītas gan dalībvalstis, gan nozare. PILNVAROTO PāRSTāVJU UN ZINāMO NOSūTīTāJU DATUBāZE Piegādes ķēdes drošības pastiprināšanai kravas un pasta sūtījumu gaisa pārvadājumos, kā arī tās saskaņotas īstenošanas ES atvieglināšanai tika izveidota un kopš tās pilnīgas izmantošanas sākuma 2010. gada 1. jūnijā tiek uzturēta pilnvaroto pārstāvju un zināmo nosūtītāju datubāze ( RAKC ) atbilstoši Komisijas pamatlīgumam. RAKC datubāzē 2010. gada beigās bija aptuveni 7500 pilnvaroto pārstāvju un (neatkarīgu vērtētāju apstiprinātu) zināmo nosūtītāju. Pilnvarotajiem pārstāvjiem ziņu iegūšanai jālieto vienīgi šis galvenais juridiskais līdzeklis, kad viņi pieņem sūtījumus no citiem pilnvarotajiem pārstāvjiem vai (neatkarīgu vērtētāju apstiprinātiem) zināmiem nosūtītājiem. Kopš darbības sākuma ar līgumu apstiprinātā sistēmas pieejamība 99,5 % līmenī ir pastāvīgi bijusi sasniegta. ROKASGRāMATAS PAR ES LIDOSTU INSPEKCIJāM Regulās (EK) Nr. 300/2008 un (ES) Nr. 72/2010 prasīts, lai Komisijas dienestu veiktā uzraudzība attiecībā uz atbilstību civilās aviācijas drošības prasībām būtu objektīva un norisinātos, izmantojot standarta metodiku. Šā mērķa sasniegšanai Komisija ir izstrādājusi un regulāri atjaunina divas visaptverošas rokasgrāmatas ar detalizētām instrukcijām un ieteikumiem šajā jomā strādājošajiem ES inspektoriem. Vienā no šīm rokasgrāmatām aplūkoti visi temati, izņemot kravas un pasta gaisa pārvadājumus, savukārt otrā — tikai kravas un pasta gaisa pārvadājumi, jo šajās jomās atbilstības uzraudzība ir īpaši sarežģīta. TREŠĀ DAĻA ZIņOJUMI, IZMēģINāJUMI UN PēTīJUMI ZIņOJUMI Reaģējot uz 2010. gada oktobra beigās notikušajiem negadījumiem kravas gaisa pārvadājumu jomā (spridzeklis printera tintes kasetnē no Jemenas un viegli uzliesmojošas ierīces, kas tika nosūtītas caur ES kurjerpasta sūtījumu dienestiem) un pēc šiem negadījumiem 2010. gada 5. novembrī notikušās Aviācijas drošības regulatīvās komitejas īpašās sanāksmesnotika Padomes sanāksme 2010. gada 8. novembrī, un šajā sanāksmē ES prezidentvalstij, kas pārstāv ES Padomi, un Komisijai tika pieprasīts izveidot augsta līmeņa darba grupu, kuras uzdevums būtu meklēt iespējas pastiprināt kravas gaisa sūtījumu drošību. Augsta līmeņa darba grupa 2010. gada 2. decembrī iepazīstināja ar savu ziņojumu un darbības plānu Transporta padomi un Tieslietu un iekšlietu padomi, kuras tos apstiprināja. Iepriekš kravas un pasta tranzītpārvadājumus caur ES lidostām uzskatīja par zema riska jomu, jo šiem sūtījumiem jau bija paredzēts veikt drošības pārbaudes nosūtīšanas lidostā atbilstoši SCAO[15] principam, kas paredz uzņemšanas valsts atbildību drošības jomā. Jaunā juridiskā pamata pašreizējā versijā ir iekļauts arī šis princips, paredzot atbrīvojumu no pārbaudēm tranzīta kravām un pasta sūtījumiem (ja tie ir aizsargāti no jebkādas neatļautas iejaukšanās no tos pārvadājošā gaisa kuģa ierašanās brīža līdz tā aizlidošanai). Saistībā ar iepriekš minēto negadījumu lidojumā no Jemenas ziņojumā ieteikts paātrināt pasākumu pieņemšanu aviācijas drošības palielināšanai attiecībā uz kravas un pasta gaisa sūtījumiem, kuru izcelsme ir ārpus ES, veicinot pieeju, kuras pamatā būtu riska apsvērumi', un ņemot vērā piegādes ķēdes drošību, ko reglamentē ES tiesību akti un kas ir SCAO noteikumu galvenais princips. Reaģējot uz iepriekš minēto negadījumu saistībā ar viegli uzliesmojošām ierīcēm ES kurjerpasta dienestu veiktā sūtījumā, cita starpā ziņojumā ieteikts pastiprināt un vairāk saskaņot pašreizējo kravas un pasta pārvadājumu drošības sistēmu ES. Abos gadījumos ieteiktās darbības būtu jāveic šādi: a) izpētot veidus, kā paplašināt ES pilnvaroto pārstāvju un zināmo nosūtītāju shēmu, rodot iespēju apstiprināt vai neatkarīgi novērtēt šāda tipa uzņēmumus trešās valstīs, b) turpmāk analizējot un nepieciešamības gadījumā uzlabojot pārbaudes metodes un tehnikas, c) izmantojot sadarbību izlūkošanas un tiesībaizsardzības jomā, kuras gaitā būtu jāveic kopīgs ES apdraudējumu izvērtējums saistībā ar aviācijas drošību, un d) pastiprinot pasaules standartus juridiskā pamata un kapacitātes palielināšanas jomā. IZMēģINāJUMI „Izmēģinājums” ES aviācijas drošības tiesību aktu nozīmē tiek izdarīts tad, ja kāda dalībvalsts vienojas ar Komisiju, ka ierobežotā laikposmā izmantos īpašus līdzekļus vai paņēmienu, kurš nav atzīts tiesību aktos, lai aizstātu kādu no atzītajiem drošības kontroles līdzekļiem, ar nosacījumu, ka šādi izmēģinājumi neietekmē vispārējo drošības līmeni. Šis termins juridiskā nozīmē nav piemērojams tad, ja kāda dalībvalsts vai organizācija veic tāda jauna drošības kontroles līdzekļa izvērtēšanu, kuru piemēro papildus vienam vai vairākiem tiesību aktos jau ietvertiem līdzekļiem. Vairāki šādi izmēģinājumi abās iepriekš minētajās nozīmēs 2010. gadā tika veikti Vācijā, Spānijā, Francijā, Itālijā, Nīderlandē, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē, Šveicē un Norvēģijā. Tie attiecās uz drošības skeneru (tostarp milimetru viļņu ierīču) izmantošanu pasažieru un personāla pārbaudēm, šķidro sprāgstvielu detektoru izmantošanu rokas bagāžas pārbaudēm un sprāgstvielu palieku detektoru izmantošanu pasažieru galvassegu pārbaudēm. PēTīJUMI Pētījums, kurā aplūkota juridiskā situācija attiecībā uz lidojumu drošību no trešām valstīm uz ES, tika iesniegts 2010. gada beigās. Tajā ietverti vairāki priekšlikumi palielināt ES spējas uzraudzīt drošības standartu ievērošanu un izpildīt tos attiecībā uz lidojumiem no trešām valstīm. Turklāt Komisija 2010. gada beigās uzsāka divus pētījumus: a) par ES pilnvaroto pārstāvju un zināmo nosūtītāju datubāzes izmantošanu un b) par bīstamu priekšmetu attēlu projicēšanas tehnoloģijas izmantošanu rokas bagāžas un reģistrētās bagāžas pārbaudēm. CETURTĀ DAĻA DIALOGS AR STARPTAUTISKāM STRUKTūRāM UN TREšāM VALSTīM VISPāRīGAS PIEZīMES Komisija plaši sadarbojas ar starptautiskajām struktūrām un galvenajiem partneriem trešās valstīs un regulāri tiek pārstāvēta starptautiskās sanāksmēs, vispārīgi koordinējot ES nostāju un bieži uzstājoties ar priekšlasījumiem vai iesniedzot dokumentus. Pēc vajadzības tiek sākti dialogi ar atsevišķām trešām valstīm par jautājumiem, par kuriem ir vietēja vai kopīga interese, piemēram, atbrīvojumi no parastajām prasībām attiecībā uz beznodokļu tirdzniecības vietās nopirkto šķidrumu pārvadāšanu. Šādi kontakti ļauj ES gan uzkrāt, gan izplatīt labu praksi, kā arī ietekmēt pasaules līmeņa lēmumu pieņemšanu. Ir jānodrošina saikne un saskaņotība starp iekšējo un ārējo drošību. Saskaņā ar jauno Lisabonas līgumā noteikto juridisko pamatu, veidojot dialogu ar starptautiskām organizācijām un trešām valstīm, notiks vispusīga apspriešanās ar Eiropas Ārējās darbības dienestu, lai pilnībā ievērotu saskaņotību un papildināmību ar šā dienesta uzsāktajiem specifiskajiem politiskajiem dialogiem. STARPTAUTISKāS STRUKTūRAS Komisija piedalās SCAO aviācijas drošības ikgadējā speciālistu grupā un 2010. gadā iesniedza dokumentus par šķidrumu pārbaudēm un kravas gaisa pārvadājumu drošību. Tie tika uzņemti atzinīgi. Komisija regulāri piedalās ECAC (Eiropas Civilās aviācijas konferences) Tehniskās darba grupas un Apmācības darba grupas sanāksmēs. Katrā no šīm grupām izdarītie secinājumi vēlāk ir veidojuši diskusijas pamatu Regulatīvās komitejas un ar to saistīto darba grupu sanāksmēs. TREšāS VALSTIS Komisija vairākos forumos aktīvi turpināja dialogu ar ASV par aviācijas drošības jautājumiem, it sevišķi ES un ASV Transporta drošības sadarbības grupā, kurā tika gūti panākumi „vienas pieturas drošības”[16] sistēmas izveidē. Komisija arī iesaistījās vairākos gadījumos, kad dalībvalstis pauda īpašas bažas par ASV papildu drošības prasībām, kurās nebija pietiekami ņemtas vērā jau ieviestās stingrās ES sistēmas. Reizēm tas bija saistīts ar ilgstošo ASV praksi bez iepriekšējas apspriešanās izdot ārkārtas grozījumus attiecībā uz aviosabiedrībām, kuras veic lidojumus no ES, ar to dažkārt izraisot ievērojamas grūtības ES ieinteresētajām personām. Komisija piedalījās vienā no inspekcijām, kas tika veikta ASV lidostā, lai novērtētu iespēju nākotnē noslēgt "vienas pieturas drošības" nolīgumu. SECINĀJUMI Kopumā ES joprojām tiek nodrošināts augsts drošības līmenis, taču Komisijas inspekcijās ir atklājušies daži trūkumi. Kas attiecas uz tradicionālajiem pasākumiem, personāla un pasažieru pārbaužu jomā, kā arī kravas apstrādes un pārbaužu prasību izpildē konstatētajos trūkumos bieži vien bija vainojams cilvēciskais faktors. Kas attiecas uz papildu pasākumiem saskaņā ar Regulas (EK) 300/2008 izveidoto jauno juridisko pamatu, tika konstatēti citi atbilstības trūkumi, kuri bija saistīti ar patruļām lidostās, riska novērtējumu un krājumiem, kas paredzēti patērēšanai lidojumā, un lidostu krājumiem. Komisijas ieteikumi par korektīvām darbībām kopumā tika apmierinoši ievēroti, taču inspektoru konstatējumi apstiprina, cik liela nozīme ir stingram ES inspekcijas režīmam un adekvātai kvalitātes nodrošināšanai dalībvalstu līmenī. Komisija arī turpmāk veltīs daudz enerģijas tam, lai nodrošinātu visu juridisko prasību pilnīgu un pareizu ievērošanu, vajadzības gadījumā sākot oficiālas procedūras sakarā ar pienākumu nepildīšanu. Likumdošanas jomā 2010. gadā tika pieņemti citi detalizēti izpildes noteikumi, lai nodrošinātu jaunā pamatregulējuma (EK) Nr. 300/2008 saskaņotu īstenošanu. Negadījums 2010. gada oktobrī saistībā ar Jemenas kravas gaisa kuģi un spridzekļiem pasta sūtījumā uz ES bija atgādinājums, ka civilā aviācija joprojām ir uzbrukumu mērķis un rodas jauni un inovatīvi apdraudējumi, uz kuriem jāreaģē ar piemērotiem un riska novērtējumā pamatotiem aizsardzības pasākumiem. Kā paredzēts darbības plānā kravas gaisa pārvadājumu drošībai, Komisija ir paplašinājusi savu darbību šajā jomā. Pielikums Komisijas inspekcijas līdz 31.12.2010. Valsts | Inspekciju skaits 01.2010.-12.2010. (ieskaitot turpmākos pasākumus) | Inspekciju kopskaits 2004.-2010. gadā (ieskaitot turpmākos pasākumus) | Austrija | 1 | 9 | Beļģija | 2 | 9 | Bulgārija | 2 | 5 | Kipra | 0 | 5 | Čehija | 0 | 5 | Dānija | 1 | 7 | Igaunija | 0 | 4 | Somija | 0 | 7 | Francija | 2 | 12 | Vācija | 2 | 14 | Grieķija | 1 | 12 | Ungārija | 1 | 5 | Īrija | 2 | 8 | Itālija | 1 | 12 | Latvija | 0 | 4 | Lietuva | 1 | 4 | Luksemburga | 0 | 5 | Malta | 0 | 3 | Nīderlande | 1 | 7 | Polija | 1 | 7 | Portugāle | 1 | 8 | Rumānija | 1 | 3 | Slovākija | 0 | 4 | Slovēnija | 0 | 4 | Spānija | 2 | 12 | Zviedrija | 2 | 9 | Apvienotā Karaliste | 2 | 13 | Šveice | 0 | 4 | KOPĀ | 26 | 202 | EBTA Uzraudzības iestādes inspekcijas līdz 31.12.2010. Valsts | Inspekciju skaits 01.2010.-12.2010. (ieskaitot turpmākos pasākumus) | Inspekciju kopskaits 2004.-2010. gadā (ieskaitot turpmākos pasākumus) | Islande | 1 | 7 | Norvēģija | 3 | 31 | KOPĀ | 4 | 38 | [1] Ar "tradicionāliem pasākumiem" domāti pasākumi, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) 2320/2002 juridisko pamatu. [2] Komisijas 2010. gada 26. janvāra Regula (ES) Nr. 72/2010, ar ko nosaka procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai aviācijas drošības jomā, OV L 23, 27.1.2010., 1. lpp. [3] Komisijas 2003. gada 4. jūlija Regula (EK) Nr. 1217/2003, ar ko nosaka kopējas specifikācijas valstu civilās aviācijas drošības kvalitātes kontroles programmām, OV L 169, 8.7.2003., 44. lpp. Vēlāk atcelta un aizstāta ar Komisijas 2010. gada 8. janvāra Regulu (ES) Nr. 18/2010, kas groza Regulu (EK) Nr. 300/2008, OV L 7, 12.1.2010., 3. lpp. [4] Komisijas 2010. gada 8. janvāra Regula (ES) Nr. 18/2010, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 300/2008, OV L 7, 12.1.2010., 3. lpp. [5] Komisijas 2010. gada 26. janvāra Regula (ES) Nr. 72/2010, OV L 23, 27.1.2010., 1. lpp. [6] Komisijas 2010. gada 4. marta Regula (ES) Nr. 185/2010, OV L 55, 5.3.2010., 1. lpp. [7] Komisijas 2010. gada 23. aprīļa Regula (ES) Nr. 357/2010, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 185/2010, OV L 105, 27.4.2010., 10. lpp. [8] Komisijas 2010. gada 23. aprīļa Regula (ES) Nr. 358/2010, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 185/2010, OV L 105, 27.4.2010., 12. lpp. [9] Komisijas 2010. gada 30. jūnija Regula (ES) Nr. 573/2010, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 185/2010, OV L 166, 1.7.2010., 1. lpp. [10] Komisijas 2010. gada 3. novembra Regula (ES) Nr. 983/2010, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 185/2010, OV L 286, 4.11.2010., 1. lpp. [11] Lēmums C(2010)774 final, izdots visām dalībvalstīm 13.4.2010.; nav publicēts OV (ierobežotas piekļuves konfidenciāls materiāls). [12] Lēmums C(2010)2604 final, izdots visām dalībvalstīm 23.4.2010.; nav publicēts OV (ierobežotas piekļuves konfidenciāls materiāls). [13] Lēmums C(2010)3572 final, izdots visām dalībvalstīm 30.6.2010.; nav publicēts OV (ierobežotas piekļuves konfidenciāls materiāls). [14] Lēmums C(2010)9139 final, izdots visām dalībvalstīm 20.12.2010.; nav publicēts OV (ierobežotas piekļuves konfidenciāls materiāls). [15] Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija. [16] No 2011. gada 1. aprīļa piemērojama gaisa kuģiem, pasažieriem, rokas bagāžai un reģistrētajai bagāžai, ielidojot no ASV — Komisijas 2010. gada 3. novembra Regula (ES) Nr. 983/2010, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 185/2010, OV L 286, 4.11.2010., 1. lpp.