LV    LV LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 13.11.2008 
SEC(2008) 2768  
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
Pavaddokuments 
 
Priekšlikums Padomes direkt īvai, ar kuru groza Direkt īvu 2003/48/EK par t ādu 
ienākumu aplikšanu ar nodok ļiem, kas g ūti kā procentu maks ājumi par uzkr ājumiem  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
{COM(2008) 727 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2767}  
 
LV 2   LV 1. I EVADS  
Direktīva par uzkr ājumu aplikšanu ar nodok ļiem (“EUSD”) 
Padomes Direkt īva 2003/48/EK par t ādu ienākumu aplikšanu ar nodok ļiem, kas g ūti kā 
procentu maks ājumi par uzkr ājumiem (“EUSD”), tika pie ņemta 2003. gad ā. Dalībvalstis 
EUSD noteikumus s āka piemērot 2005. gada 1. j ūlijā, tajā pašā laikā Andora, Lihtenšteina, 
Monako, Sanmar īno un Šveice s āka piemērot līdzvērtīgus noteikumus atbilstoši nol īgumiem 
ar EK. S ākot ar to pašu datumu, 10 atkar īgās un saist ītās Nīderlandes un Apvienot ās 
Karalistes teritorijas s āka piemērot tādus pašus noteikumus k ā EUSD noteikumi.  
EUSD pamatm ērķis ir ļaut katrai dal ībvalstij piem ērot tās vietējos nodok ļu tiesību aktus 
attiecībā uz procentu maks ājumiem, kurus fizisk ās personas, kas ir t ās rezidenti, sa ņem no citā 
dalībvalstī reģistrētiem maks ājumu pārstāvjiem.  
Lai sasniegtu šo pamatm ērķi, EUSD attiec ībā uz šādiem maks ājumiem paredz autom ātisku 
informācijas apmai ņu. Tomēr pārejās periodā trīs dalībvalstis (Austrija, Be ļģija un 
Luksemburga) t ā vietā, lai sniegtu inform āciju, piem ēro ieturējuma nodokli un dala 
ienākumus ar īpašuma benefici āra dzīvesvietas dal ībvalsti. 
Komisijas priekšlikuma groz īt EUSD pamat ā ir pirmais no zi ņojumiem par EUSD īstenošanu, 
kurus Komisijai saska ņā ar EUSD 18. pantu reizi tr īs gados j āiesniedz Padomei. Šis pants 
paredz arī to, ka Komisija vajadz ības gadījumā ierosina Padomei EUSD groz ījumus, ja t ādi ir 
nepieciešami, lai nodrošin ātu efektīvāku nodok ļu uzlikšanu ien ākumiem no uzkr ājumiem un 
novērstu nevēlamus konkurences izkrop ļojumus.  
Pēc pirmajiem atkl ātajiem krāpšanas gad ījumiem 2008. gada febru ārī, kuros bija iesaist īti ES 
rezidenti un Lihtenštein ā reģistrēti fondi, Padom ē 2008. gada 4. mart ā notika diskusija, un 
Padome "…lūdza Komisijai pa ātrināt ziņojuma sagatavošanu par Direkt īvas 2003/48/EK 
īstenošanu kopš t ās spēkā stāšanās 2005. gada 1. j ūlijā… ". 2008. gada 29. apr īlī pirms 
saskaņā ar 18. pantu sagatavot ā ziņojuma iesniegšanas par pamatu mutiskajai prezent ācijai, 
kuru Komisija 2008. gada 14. maij ā sniedza Padomei, kalpoja Komisijas dienestu darba 
dokuments [SEC(2008) 559] ar nosaukumu "Izmai ņas Padomes Direkt īvas 2003/48/EK par 
ienākumu no uzkr ājumiem aplikšanu ar nodok ļiem darbības jomā”.  
Ziņojumu saska ņā ar EUSD 18. pantu Komisija pie ņēma 2008. gada 15. septembr ī 
[COM(2008) 552] un iesniedza to Padomei.  
Ziņojumam tika pievienots Komisijas dienes tu darba dokuments “Padomes Direkt īvas 
2003/48/EK ietekmes ekonomiskais nov ērtējums, pamatojoties uz pieejamajiem datiem” 
[SEC(2008) 2420]. Šaj ā darba dokument ā atrodamas kvantitat īvas metodes EUSD darb ības 
novērtēšanai. Taj ā analizēta atseviš ķu ienākumu no ieguld ījumiem att īstība. Papildus taj ā 
iekļauta anal īze par EUSD īstenošanas ietekmi uz daž ām ieguld ījumu sist ēmām. Pēdējā 
dokumenta sada ļā ietverta statistiska anal īze par EUSD īstenošanas ietekmi uz uzkr ājumiem 
un banku depoz ītiem.  
 
LV 3   LV 2. EUSD  PĀRSKATĪŠANA  
Ziņojums un groz ījumu priekšlikums ir ilga anal īzes un atkl ātas apspriešan ās procesa 
rezultāts. Šis process tika uzs ākts 2005. gad ā, kad Komisijas dienesti s āka EUSD darb ības un 
interpretācijas izvērtēšanu kop ā ar dalībvalstu nodok ļu administr ēšanas iest āžu ekspertiem 
divās darba grup ās: Tiešo nodok ļu darba grup ā IV un Darba grup ā "Administrat īvā 
sadarbība tiešo nodok ļu jomā". Pirmā grupa nodarboj ās ar juridiskajiem un praktiskajiem 
jautājumiem saist ībā ar EUSD saturu, bet otra grupa pal īdzēja nodrošin āt EUSD pareizas 
īstenošanas uzraudz ību attiecībā uz inform ācijas apmai ņu un ar pe ļņas dalīšanu saist īto 
līdzekļu pārskaitījumiem. T ā palīdzēja izstrādāt arī informācijas apmai ņas formātu.  
Paralēli grupām, kurās darbojās dalībvalstu nodok ļu administr ēšanas iest ādes, 2007. gada 
sākumā tika izveidota speci āla Ekspertu grupa jaut ājumos par uzkr ājumu aplikšanu ar 
nodokļiem, kurā darbojās nodokļu eksperti no ES banku, apdrošin āšanas, ieguld ījumu fondu, 
aktīvu pārvaldības un taml īdzīgām nozarēm. Šī grupa Komisijai dar īja zināmu ES tirgus 
dalībnieku viedokli par EUSD piem ērošanu un vienlaic īgi sniedza pirmos nov ērojumus par 
jebkādu iespējamo EUSD groz ījumu, kuri var ētu tikt pied āvāti pārskatīšanas procesa 
rezultātā, ietekmi uz tirgu.  
Papildu inform ācija par pārskatīšanas procesu atrodama sekojoš ā tīmekļa vietnē: 
http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/personal_tax/savings_tax/savings_directive_review/index_en.htm  
Neraugoties uz dal ībvalstu un tirgus dal ībnieku centieniem sniegt Komisijai statistiku, 
saņemtās statistikas kvalit āte un kvantit āte nav pietiekama, lai veiktu detaliz ētu kvantitat īvo 
analīzi. Tajā pat laikā kvantitat īvu datu tr ūkums pats par sevi nav š ķērslis, lai veiktu pien ācīgu 
analīzi par apspriešan ās proces ā konstatētajām problēmām vai pied āvātu atbilstošus 
risinājumus. Bez tam atzin īgi jānovērtē to ieinteres ēto personu ieguld ījums, kuras 
nepārprotami atz īst nepieciešam ību uzlabot sist ēmu.  
3. K ONSTAT ĒTĀS PROBL ĒMAS UN VAJADZ ĪBA PĒC RISIN ĀJUMIEM  
Konsultācijas ar uz ņēmējiem un dal ībvalstu nodok ļu administr ēšanas iest ādēm parāda, ka 
EUSD darb ības joma nav tik plaša, k ā tika iecer ēts saskaņā ar vienpr ātīgi pieņemtajiem 
Padomes 2000. gada 27. novembra secin ājumiem, kas kalpo par pamatu EUSD, k ā arī to, ka 
EUSD noteikumos ir nepiln ības. Šīs nepilnības kaitē EUSD efektivit ātei neatkar īgi no tā, vai 
tiek izmantota autom ātiska inform ācijas apmai ņa vai ietur ējuma nodok ļa piemērošana pārejas 
posmā. Tās ir arī iespējams tirgus izkrop ļojumu avots, jo kav ē vienveid īgu piemērošanu 
salīdzināmās situācijās.  
Ir pierādījumi tam, ka attiec ībā uz ES iekšien ē veiktiem maks ājumiem EUSD iesp ējams apiet 
šādā veidā: 
1. izmantojot t ādu ieguld ījumu veikšanas instrumentu (juridisku personu vai veidojumu) 
starpniecību, uz kuriem neattiecas pašreiz ējā formālā īpašuma benefici āra definīcija (kura 
aptver tikai fiziskas personas) un kuriem šobr īd nav pien ākums pašiem darboties k ā 
maksājumu pārstāvjiem, un/vai  
2. pārkārtojot ieguld ījumu portfeli t ādā veidā, lai uz ien ākumiem neattiektos EUSD 
procentu maks ājumu defin īcija, un taj ā pašā laikā gūstot labumu no t ādiem riska 
ierobežojumiem, elast ības un fiks ētas peļņas no ieguld ījuma, kas l īdzvērtīgi parādprasībām.  
 
LV 4   LV Lai risinājums attiec ībā uz nepiln ību novēršanu būtu sabalans ēts, tam jāaptver trīs būtiski 
EUSD elementi, proti, “ īpašuma benefici ārs”, “maks ājumu pārstāvis” un “ien ākumi no 
procentu maks ājumiem par uzkr ājumiem”, k ā arī administrat īvais slogs maks ājumu 
pārstāvjiem un dal ībvalstīm, nepieciešam ība garant ēt dalībvalstīm ienākumus no nodok ļu 
iekasēšanas un ES konkur ētspēju finanšu sektor ā.  
Jebkāda kavēšanās rast risin ājumus god īgāku un vienveid īgāku noteikumu nodrošin āšanai 
varētu nākotnē radīt vēl uzkrītošākus tirgus izkrop ļojumus attiec ībā uz savstarp ēji 
pielīdzināmiem produktiem un ieguld ījumu veikšanas instrumentiem.  
Trīs dalībvalstīm, kuras darbojas p ārejas režīmā (kā arī tām teritorij ām un valst īm ārpus ES, ar 
kurām pastāv sadarbība attiecībā uz ieturējuma nodok ļa piemērošanu), laika ierobežojums ir 
jo īpaši svarīgs, jo izkrop ļojumu risks attiec ībā uz savstarp ēji pielīdzināmiem produktiem 
palielināsies paral ēli ieturējuma nodok ļa likmes palielin āšanai līdz 35 %, s ākot ar 2011. gada 
1. jūliju.  
Papildus iepriekšmin ētām nepilnībām, apspriežoties ar tirgus dal ībniekiem, ir atkl ājies arī tas, 
ka dažkārt maksājumu pārstāvjiem EUSD noteikumu piem ērošana var b ūt apgrūtinoša to 
neskaidrības dēļ. Kā to norādījusi Eiropas Banku feder ācija (“EBF”), kas p ārstāv vairumu 
maksājumu pārstāvju, kuri jau ir iesaist īti EUSD piem ērošanā, "tas attiecas uz (i) “procentu 
maksājuma” un “maks ājumu pārstāvja” defin īciju, (ii) “p ārējo saimniecisko vien ību” ( kas 
uzskatāmi par maks ājumu pārstāvjiem, ja tiek veikts procentu maks ājums vai tiek 
nodrošināts, ka šāds maksājums tiks veikts ) definīciju un (iii) formulu, kuru var izmantot, lai 
dažādās dalībvalstīs noteiktu, vai direkt īva attiecas uz konkr ētu fondu vai konkr ētiem fonda 
darījumiem." 
Sekojošaj ā tabulā uzskaitītas konstat ētās problēmas atbilstoši nepieciešam ībai rīkoties. 
 
LV 5   LV 1. tabula. Konstat ēto problēmu hierarhija 
1. Starpniekstrukt ūru, jo īpaši atseviš ķu juridisku veidojumu, uz kuriem pašreiz ējā direktīvas 
darbības joma neattiecas, izmantošana un neskaidrie noteikumi attiec ībā uz “maks ājumu 
pārstāvi, ja tiek veikts maks ājums vai tiek nodrošin āts, ka šāds maksājums tiks veikts” 
(4. panta 2. punkts) 
2. Atšķirīgs režīms attiec ībā uz ieguld ījumu fondiem, kas nav at ļauju saņēmuši PVKIU 
saskaņā ar Direkt īvu 85/611/EEK ("uz ņēmumi, kas nav PVKIU"), pamatojoties tikai uz šo 
uzņēmumu, kas nav PVKIU, juridisko statusu (sabiedr ības ( incorporated ) vienmēr ir izslēgtas 
no EUSD darb ības jomas, bet tiem, kas nav sabiedr ības, EUSD vienm ēr tiek piem ērota)  
3. Parādprasībām pielīdzināmu produktu izmantošana (atseviš ķi struktur ēti produkti un 
atsevišķi dzīvības apdrošin āšanas līgumi) 
4. Nepiln ības īpašuma benefici āru noskaidrošanas noteikumos, jo īpaši attiec ībā uz to 
dzīvesvietas noskaidrošanu EUSD vajadz ībām 
5. Metodes attiec ībā uz trešās valstīs reģistrētu starpniec ības instrumentu izmantošanu, kuras 
nav pretrun ā ar brīvu kapitāla apriti (paral ēli nepieciešam ībai apliec ības proced ūru, kas 
paredzēta, lai izvair ītos no ietur ējuma nodok ļa piemērošanas, aizst āt ar vienk āršāku 
brīvprātīgas atklātības proced ūru) 
6. Statistikas tr ūkums no dal ībvalstīm. Pārāk ierobežota īpašuma benefici āru nodok ļu 
maksātāju numura izmantošana, kas apgr ūtina inform ācijas izmantošanu īpašuma benefici āru 
dzīvesvietas dal ībvalstī.  
4. I ESPĒJAMIE RISIN ĀJUMI  
Izvērtējot dažādās iespējas, jāpatur prātā, ka EUSD noteikumu piem ērošana pamat ā balstās uz 
maksājumu pārstāvju darbību. Līd z  a r  t o  j āņem vērā Lisabonas strat ēģija un lab āka 
regulējuma iniciat īva, kas, piem ēram, paredz ierobežot administrat īvo slogu un nevajadz īgas 
izmaksas uz ņēmējiem, kā arī proporcionalit ātes principa piem ērošanu. Dal ībvalstīm būtu 
jābūt gatavām vienoties par risin ājumiem, ar kuriem ar EUSD noteikumu efektivit ātes 
paaugstin āšanu saist ītais papildu administrat īvais slogs tiktu, cik vien iesp ējams, uzlikts 
nodokļu administr ēšanas iest ādēm, kuras g ūtu labumu no nodok ļu ieņēmumu palielin āšanās, 
vai tirgus dal ībniekiem, kas šobr īd ir mazāk iesaistīti, nevis tiem tirgus dal ībniekiem (t ādiem 
kā bankas un akt īvu pārvaldītāji), kas jau dod noz īmīgu ieguldījumu EUSD funkcion ēšanā.  
Vēl viens trūkums ir EUSD un nol īgumu, kuros paredz ēti tādi paši vai l īdzvērtīgi noteikumi, 
salīdzinoši ierobežot ā teritoriālā darbības joma. Ir gr ūti novērtēt, kā EUSD darb ības jomas 
paplašināšana ietekm ētu kapitāla aizplūšanu uz treš ām valstīm. Pat ja, izv ērtējot pieejamo 
informāciju, nav konstat ējams, ka direkt īvas piemērošana jebk ādā veidā ir mainījusi procentus 
nesošo uzkr ājumu ģeogrāfisko sast āvu, būtu rūpīgi jāapsver jebkuru EUSD efektivit ātes 
nostiprināšanas pasākumu starptautiskie aspekti.  
Komisija turpina r īkoties saska ņā ar mērķi panākt, lai noz īmīgi finanšu centri ārpus ES 
piemērotu noteikumus, kas ir l īdzvērtīgi dalībvalstīs piemērotajiem noteikumiem. Tom ēr, 
vienlaicīgi ņemot vērā EK līgumā paredzēto brīvo kapit āla apriti, ir j āapsver, vai 
nepieciešams pievienot noteikumus, kas attiektos  uz fizisko personu, kas ir ES rezidenti, 
 
LV 6   LV mēģinājumiem apiet EUSD, nopludinot ES veiktos procentu maks ājumus ar ārpus ES 
teritorijas esošu, ar nodok ļiem neapliekamu “tukšu” saimniecisko vien ību vai juridisko 
veidojumu pal īdzību, vai ar ī šādu saimniecisku vien ību un juridisko veidojumu pal īdzību, kas 
atrodas jurisdikcij ās, kuras piem ēro noteikumus, kas ir l īdzvērtīgi vai tādi paši kā ES līmenī 
piemērotie noteikumi.  
Ņemot vērā iepriekšmin ēto, Komisijas dienesti ir konstat ējuši četrus iesp ējamos risin ājumus, 
kā arī to priekšroc ības un trūkumus (daž ādo risinājumu iedarb ības kopsavilkums ir atrodams 
2. tabulā šī dokumenta beig ās). 
1. risinājums – attur ēšanās no rīcības  
1. risinājums R īcība 
Atturēšanās no rīcības Saglab āt pašreizējo situāciju, t.i., “nedar īt neko”  
2. risinājums – groz ījumi, ar kuriem tiktu nodrošin āta labāka Padomes 2000. gada 
27. novembr ī vienprātīgi panāktās vienošan ās īstenošana attiec ībā uz EUSD b ūtisko saturu 
un mērķi  
2. risinājums pamat ā nozīmētu Padomes 2000. gada 27. novembra secin ājumu izmantošanu 
par paraugu tam, k ādam būtu jābūt EUSD saturam n ākotnē, lai nov ērstu neplānotās 
nepilnības.  
2. risinājums R īcība 
Grozījumi, lai atbilstoši Padomes 
27.11.2000. secin ājumiem nodrošin ātu 
labāku segumu; 
administrat īvā sloga samazin āšana 
maksājumu pārstāvjiem atbilstoši tiem 
pašiem secin ājumiem - attiecin āšana uz visiem kolekt īvo ieguld ījumu 
instrumentiem, 
- noteikumu par maks ājumu pārstāvja, ja tiek veikts 
maksājums vai tiek nodrošin āts, ka šāds maksājums 
tiks veikts, attiecin āšana uz visiem juridiskajiem 
veidojumiem (trestiem),  - "Mājas valsts likums" un "pas īvās saņemšanas" 
problēmas risinājums 
3. risinājums – tie paši groz ījumi, kas 2. risin ājumā, kombin ācijā ar groz ījumiem, ar 
kuriem tiktu nov ērsts pēc iespējas vairāk nepilnību un direkt īva tiktu attiecin āta uz visiem 
produktiem, kas  var tikt piel īdzināti procentus nesošiem instrumentiem  
Šis risinājums ietver EUSD darb ības jomas paplašin āšanu, attiecinot to uz dz īvības 
apdrošināšanas līgumiem, kas konkur ē ar parādprasībām un ieguld ījumu fondiem. Tas ietver 
arī direktīvas darbības jomas attiecin āšanu uz ien ākumiem no v ērstpapīriem, kas ir l īdzvērtīgi 
parādprasībām, jo, lai ar ī tie form āli nesastāv no parādprasībām, faktiski l īguma darb ības 
termiņa beigās viss ieguld ītais kapitāls ir aizsarg āts un kapit āla peļņa tiek noteikta produkta 
emisijas dien ā. 
 
LV 7   LV “Caurskat āmības pieeja” tiktu piem ērota attiec ībā uz īpašuma benefici āriem tikai gad ījumos, 
kad tiek veikti maks ājumi atseviš ķām ārpus ES jurisdikcijas re ģistrētām struktūrām, kuras 
savā valstī netiek efekt īvi apliktas ar nodok ļiem.  
3. risinājums  R īcība 
Grozījumi nol ūkā novērst pēc 
iespējas vairāk nepilnību un kav ēt 
izkropļojumus  - attiecin āšana ne tikai uz visiem ieguld ījumu 
fondiem, bet ar ī uz vērtspapīriem, kas ir l īdzvērtīgi 
parādprasībām, un uz dz īvības apdrošin āšanas 
līgumiem ar zemu biometrisko risku, ar kuriem tiek 
veikti ieguld ījumi par ādprasībās, ieguld ījumu 
apliecībās un citos v ērtspapīros; 
- noteikumu par „maks ājumu pārstāvi, ja tiek veikts 
maksājums vai tiek nodrošin āts, ka maks ājums tiks 
veikts” attiecin āšana ne tikai uz juridiskiem 
veidojumiem (trestiem), bet ar ī uz saimniecisk ām 
vienībām ar juridiskas personas statusu, no kur ām 
netiek iekas ēti nodokļi (tādām, kādi ir daudzi fondi); 
- “caurskat āmības pieejas” piem ērošana maks ājumiem 
atsevišķām struktūrām, kas ir re ģistrētas atseviš ķās 
trešās valstīs vai jurisdikcij ās un no kur ām netiek 
iekasēti nodokļi. Atteikšan ās no apliec ības proced ūras 
saistībā ar izvair īšanos no ietur ējuma nodok ļa 
piemērošanas; 
- efektīvāka pieejam ās informācijas izmantošana, lai 
noskaidrotu īpašuma benefici āra dzīvesvietu 
 
 
4. risinājums – groz ījumi, ar kuriem tiktu paplašin āta EUSD darb ības joma, iek ļaujot visas 
juridiskās personas un visus ien ākumus no uzkr ājumiem  
ECOFIN Padom ē 2008. gada mart ā virkne dal ībvalstu izteica v ēlmi padar īt EUSD darb ības 
jomu daudz plaš āku, nekā to paredz Padomes 2000. gada 27. novembra secin ājumi. Tom ēr 
jāņem vērā atsevišķi ierobežojumi. 
— Ieturējuma nodoklis (neskatoties uz to, ka tr īs dalībvalstis p ārejas period ā to piemēro) ir 
piemērots mehānisms tikai tad, ja ir zin āmi neto  ienākumi. Tādiem ienākumiem k ā kapitāla 
pieaugums tas gad ās ļoti reti. T āpat noteikumi attiec ībā uz kapitāla pieauguma aplikšanu ar 
nodokļiem ir ļoti atšķirīgi. Ieturējuma nodok ļa piemērošana visiem ien ākumiem no 
pārdošanas neb ūtu samērīga.  
— Attiecin āšana uz dividend ēm un visiem ien ākumiem no ieguld ījumiem, kurus izmaks ā 
saņēmējiem, kas ir sabiedr ības, kā to ieteica vismaz viena dal ībvalsts, rad ītu daudzk ārtīgu 
ziņošanu un daudzk ārtīgus ieturējuma nodok ļa slāņus.  
 
LV 8   LV Attiecībā u z  š i e m  i e n ākumu maks ājumiem piem ērotāka šķiet vispārējā administrat īvā 
sadarbība (Direkt īva 77/799/EEK un t ās iespējamie groz ījumi), kas pamatojas tikai uz 
informācijas apmai ņu. 
4. risinājums R īcība 
Daudz plaš āka darbības joma  Attiecin āšana uz maks ājumiem vis ām juridiskaj ām 
personām un visa veida ien ākumiem no 
ieguldījumiem (dividend ēm, kapit āla pieaugumu, 
izmaksām no īstiem dz īvības apdrošin āšanas 
līgumiem un pensiju sh ēmām utt.)  
5. P AR LAB ĀKO ATZ ĪTAIS RISIN ĀJUMS UN NO T Ā IZRIETOŠIE POLITIKAS JAUT ĀJUMI  
Pēc analīzes un apspriešan ās procesa 3. risin ājums šobr īd šķiet labākais. Pirmais risin ājums 
(t.i., attur ēšanās no rīcības) būtu jānoraida, jo t ādējādi netiktu nov ērstas pašreiz ējās EUSD 
nepilnības, kurām ir potenci āla negatīva ietekme uz valstu ie ņēmumiem un konkurenci. 
Turklāt daži tirgus dal ībnieki uzskata, ka nepieciešams preciz ēt atsevišķus EUSD aspektus.  
Salīdzinājumā ar 2. risin ājumu izmaksas, kas esošajiem maks ājumu pārstāvjiem un jauniem 
maksājumu pārstāvjiem rastos, izv ēloties 3. risin ājumu, atsv ērtu mazāki izkropļojumi saist ībā 
ar savstarp ēji pielīdzināmiem produktiem un labv ēlīgāka ietekme uz dal ībvalstu budžetu.  
Lai arī 4. risinājums ir visaptveroš āks nekā 3. risinājums, tam b ūtu lielākas izmaksas un tas 
varētu veicin āt pārmērības un dubultu ietur ējuma nodok ļa piemērošanu. L īdz ar to 
4. risinājums šķiet pretrun ā ar proporcionalit ātes principu EUSD m ērķu kontekst ā.  
Jebkādas EUSD darb ības jomas izmai ņas radītu nepieciešam ību pārskatīt nolīgumus ar 
10 atkarīgajām un saist ītajām teritorij ām, kas piem ēro šos pašus noteikumus. Attiec ībā uz 
5 valstīm, kas nav ES dal ībvalstis un kuras piem ēro līdzvērtīgus noteikumus, Padomei ir 
jāizvērtē, vai pašreiz ējie nolīgumi pēc EUSD groz īšanas joproj ām paredz ētu līdzvērtīgus 
noteikumus. Tom ēr šķiet, ka attiec ībā uz dažiem no 3. risin ājumā piedāvātajiem groz ījumiem 
(jo īpaši, tiem, kas attiecas uz “maks ājumu pārstāvja, ja tiek veikts maks ājums vai tiek 
nodrošināts, ka maks ājums tiks veikts” meh ānismu) un pavisam noteikti attiec ībā uz vairumu 
no 4. risin ājumā piedāvātajiem groz ījumiem b ūtu ieteicams paral ēli veikt izmai ņas arī 
nolīgumos ar š īm 5 valstīm, kas nav ES dal ībvalstis.  
 
LV 9   LV 2. tabula. Koncentr ēts pārskats par ietekmes nov ērtējuma anal īzi  
Pieejamie risin ājumi Dal ībvalstu 
budžeta 
aizsardzība Efektivitāte Finanšu tirgus  
1. risinājums - 
(risks nodar īt 
zaudējumus 
budžetam) ≈ 
(nav papildu administrat īvā 
sloga, bet esošais saglab ājas) 
- 
Nepietiekama statistika 
- 
Skaidrības trūkums - 
(potenciāli vairāk 
izkropļojumu) 
2. risinājums + 
(labāka 
aizsardzība) - 
(lielāks administrat īvais 
slogs) 
+ 
Vairāk skaidrības/ labāka 
statistika  + 
(Mazāk izkropļojumu starp 
uzkrājumu produktiem)  
3. risinājums  + 
(labāka 
aizsardzība)  
 
++ 
Horizontāla 
vienlīdzība - 
(lielāks administrat īvais 
slogs) 
+ 
Vairāk skaidrības/ labāka 
statistika 
 ++ 
(Mazāk izkropļojumu starp 
uzkrājumu produktiem ar 
parādprasību īpašībām 
un/vai kapit āla aizsardz ība 
/mazāk izkropļojumu 
direktīvā jau ietverto 
maksājumu pārstāvju un 
citu saimniecisko vien ību 
un veidojumu starp ā) 
4. risinājums + 
(labāka 
aizsardzība)  
 
+++ 
Horizontāla 
vienlīdzība - - 
(lielāks administrat īvais 
slogs) 
- 
Informācijas pārklāšanās un 
daudzkārtīgi ieturējuma 
nodokļa slāņi  
+ 
Vairāk skaidrības/labāka 
statistika +++ 
(Mazāk izkropļojumu starp 
visiem uzkr ājumu 
produktiem un 
starpniekstrukt ūrām)