Komisijas ziņojums Padomei par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par atbrīvošanu no atbildības par 2003. gada budžeta izpildi (kopsavilkums) - Padomes ieteikumi {SEC(2005) 1160} /* COM/2005/0448 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 19.9.2005 COM(2005) 448 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par atbrīvošanu no atbildības par 2003. gada budžeta izpildi (kopsavilkums) – Padomes ieteikumi{SEC(2005) 1160} SATURS PREAMBULA 3 I. Padomes ieteikums par vispārējo budžetu 4 a) Ievads (Komisijas darba dokuments, 1. līdz 4. punkts) 4 b) Apliecinājuma paziņojums ( DAS ) un apstiprinošā informācija(Komisijas darba dokuments, 6. līdz 11. punkts) 4 c) Budžeta vadība (Komisijas darba dokumenta 5. punkts un 12. līdz 13. punkts) 4 d) Pašu resursi (Komisijas darba dokuments, 14. līdz 15. punkts) 5 e) Kopējā lauksaimniecības politika (Komisijas darba dokuments, 16. līdz 21. punkts) 5 f) Strukturāli pasākumi (Komisijas darba dokuments, 22. līdz 26. punkts) 5 g) Iekšējās politikas, ieskaitot izpēti (Komisijas darba dokuments, 27. līdz 33. punkts) 6 h) Ārējie darījumi (Komisijas darba dokuments, 34. līdz 36. punkts) 6 i) Pirmspievienošanās atbalsts (Komisijas darba dokuments, 37. līdz 40. punkts) 6 j) Administratīvie izdevumi (Komisijas darba dokumenta 41. punkts) 6 k) Finanšu instrumenti un banku darbība (Komisijas darba dokumenta 42. punkts) 7 II. Pieprasījumi Komisijai attiecībā uz aģentūrām(Komisijas darba dokumenta 43. punkts) 7 III. Secinājumi par 2002. gada budžeta izpildes kontroli(Komisijas darba dokuments, 44. līdz 54. punkts) 7 IV. Revīzijas palātas īpašie ziņojumi(Komisijas darba dokuments, 55. līdz 63. punkts) 7 V. Eiropas attīstības fondi (EAF) (Komisijas darba dokuments, 64. līdz 66. punkts) 8 PREAMBULA Saskaņā ar EK Līguma 276. pantu un Euratom Līguma 180.b pantu „Komisija dara visu vajadzīgo, lai ievērotu apsvērumus lēmumos, kas atbrīvo no atbildības par budžeta izpildi, un citus Eiropas Parlamenta apsvērumus par faktiskajiem izdevumiem, kā arī piezīmes, kas pievienotas Padomes pieņemtajiem ieteikumiem par atbrīvošanu no atbildības par budžeta izpildi. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes lūguma Komisija ziņo par pasākumiem, kas veikti sakarā ar šiem apsvērumiem un piezīmēm, un jo īpaši par norādījumiem tām struktūrvienībām, kas atbild par budžeta izpildi. Šos ziņojumus nodod arī Revīzijas palātai.”[1] Attiecībā uz Parlamenta un Padomes lūgumiem Komisija attiecīgi ir sagatavojusi paveiktā darba pārbaudes ziņojumus, kas atbilst Padomes 2005. gada 8. marta ieteikumiem un Eiropas Parlamenta rezolūcijām, par kurām tika balsots 2005. gada 12. aprīlī. Šis paveiktā darba pārbaudes ziņojums attiecas uz Padomes ieteikumiem saistībā ar atbrīvošanu no atbildības par budžeta izpildi 2003. gadā. Atsevišķs paveiktā darba pārbaudes ziņojums attiecas uz Parlamenta ieteikumiem saistībā ar atbrīvošanu no atbildības par budžeta izpildi 2003. gadā[2]. Paveiktā darba pārbaudes ziņojumus iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai. Tajos ir apkopota informācija par katru nozari vai tematiem, ko ir izvirzījusi Padome un Parlaments, par darbībām, ko Komisija ir veikusi vai plāno veikt un arī par ieteikumiem, kurus Komisija neievēros vai nevar ievērot. Paveiktā darba pārbaudes ziņojumu kopsavilkums ir papildināts ar Komisijas darba dokumentiem, kuros ir sniegtas detalizētas atbildes par katru Padomes un Parlamenta ieteikumu. I. PADOMES IETEIKUMS PAR VISPāRēJO BUDžETU A) Ievads (Komisijas darba dokuments, 1. līdz 4. punkts) Komisija, tāpat kā Padome, pauž nožēlu, ka Revīzijas palāta 2003. gadā nevarēja dot apliecinājuma paziņojumu ( DAS ) attiecībā uz lielāko daļu izdevumu. Tādēļ Komisija ir paziņojusi savu vēlmi 2005. gadā izstrādāt integrētās iekšējās kontroles sistēmas plānu. Mērķis ir ciešā sadarbībā ar Parlamentu un Padomi noskaidrot, kā uzlabot pašreizējo iekšējo sistēmu, lai Komisija varētu sniegt Revīzijas palātai pietiekamas garantijas par darījumu likumību un pareizumu. Integrētas iekšējās kontroles sistēmu uzlabos, ja Komisijas veiktās Integrētas iekšējās kontroles sistēmas reforma sniegs pozitīvus rezultātus. Lielākā daļa darbību, kas noteiktas Baltajā grāmatā, ir pabeigtas, jo īpaši attiecībā uz iekšējās kontroles standartiem. Komisija turpinās savu darbu, ieviešot efektīvas iekšējās kontroles sistēmas un uzlabojot gada darbības pārskatus un ģenerāldirektoru deklarācijas un iebildumus. Komisija turpinās strādāt ar dalībvalstīm, lai uzlabotu dalītās vadības līdzekļu kontroli. B) A pliecinājuma paziņojums ( DAS ) un apstiprinošā informācija (Komisijas darba dokuments, 6. līdz 11. punkts) Komisija 2005. gada jūnijā pieņēma paziņojumu par iepriekš minēto integrētās iekšējās kontroles sistēmas plānu. Komisijas dienesti pašlaik konstatē arī saistības trūkumu, kas pēc to domām ir starp kontroles sistēmu katrā budžeta izdevumu jomā un vispārējiem principiem, kurus Revīzijas palāta ir definējusi savā atzinumā Nr. 2/2004, ar īpašu uzsvaru uz kontrolēm, kas ierobežo riskus attiecībā uz pamatā esošo darījumu likumību un pareizumu. Komisija piedāvās darbības, lai novērstu katru nepilnību, un laika grafiku šo darbību izpildei, un apspriedīs to ar Revīzijas palātu, Padomi un Parlamentu. Komisija vēlas līdz 2005. gada novembrim vienoties ar Parlamentu un Padomi par to, kā uzlabot pašreizējo iekšējo sistēmu, lai Komisija varētu sniegt Revīzijas palātai pietiekamas garantijas par darījumu likumību un pareizumu. Tāpēc Komisija uzsāks apspriešanos ar attiecīgām Padomes komitejām un līdz 2005. gada oktobrim iesniegs sākotnējo ziņojumu, kurā būs analizētas iespējas noslēgt protokolu ar dalībvalstīm. Attiecībā uz jauno Komisijas grāmatvedības sistēmu, kuru sāka pielietot 2005. gada janvārī un kuru šobrīd lieto visos ģenerāldirektorātos, notiek darbs, lai sasniegtu atlikušos mērķus, un pašreiz nav konstatētas nopietnas atkāpes vai problēmas šo mērķu sasniegšanā. C ) Budžeta vadība (Komisijas darba dokumenta 5. punkts un 12. līdz 13. punkts) Komisija ir ņēmusi vērā Padomes prasību par daudz akurātāku un precizētāku budžeta tāmi un par sīkāku informāciju par nesamaksātām saistībām un budžeta izpildi. Budžeta tāme ir uzlabota kopumā un jo īpaši attiecībā uz strukturālajām darbībām. Komisija arī sagatavo gada pārskatu par saistību atlikuma ( RAL ) attīstību un par panākto „pārmērīgu saistību atlikuma” novēršanā. Turklāt 2004. gada pārskatā par budžeta un finanšu vadību ir analizēts Kopienu daudzgadu programmu īstenošanas kumulatīvais stāvoklis. D) Pašu resursi (Komisijas darba dokuments, 14. līdz 15. punkts) Komisija piekrīt Padomei, ka ir jāpanāk attīstība attiecībā uz lauksaimniecības tarifu kvotu vadību. Tā turpina darbu attiecībā uz priekšlikumiem par to, kā vienkāršot procedūras, ieskaitot par to, kā attīstīt centrālo, integrēto IT sistēmu ( AMIS Quota ). Attiecībā uz Zaļās grāmatas par preferenciālas izcelsmes noteikumiem uzraudzību, Komisija 2005. gada 16. martā pieņēma paziņojumu “Izcelsmes noteikumi preferenciālā tirdzniecības režīmā – tālākās ievirzes” (KOM(2005) 100 galīgais), kurā ir sniegtas vispārējas ievirzes, ko Komisija īstenos un sekmēs saistībā ar visiem preferenču režīmiem, kuros ir iesaistīta Kopiena. E) Kopējā lauksaimniecības politika (Komisijas darba dokuments, 16. līdz 21. punkts) Komisija strādās ar dalībvalstīm daudz efektīvāk, lai uzlabotu kontroles sistēmas jomās, ko nepārbauda Integrētā administrēšanas un kontroles sistēma, un kur ir sastopamas tādas nopietnas problēmas kā liels risks un atkārtotas kļūdas. Piemēram, Komisija uzraudzīs gadījumus, kad dalībvalstu sniegtā informācija šķiet maldīga. 2005. gadā ir pastiprinātas revīzijas darbības attiecībā uz pēckontroli. Komisija efektīvi risina jautājumus par noteiktu kontroles procedūru pārskatīšanu, par to subsīdiju noteikšanu, kas jo īpaši ir saistītas ar krāpšanu un kļūdām, par uzraudzības pārbaužu uzlabošanu un par šo pārbaužu lietošanu kā salīdzināšanas instrumentu sīkākai analīzei, izstrādājot ikgadējo darba plānu. Tā uzskata, ka pašreizējā statistikas pārskatu sistēma ir pietiekami laba. Turklāt dalībvalstu veikto Integrētās administrēšanas un kontroles sistēmas pārbaužu rezultāti ir iekļauti Lauksaimniecības ģenerāldirektora 2004. gada darbības pārskatā. Attiecībā uz nepieciešamību nodrošināt, ka apliecinātājiestāde velta pietiekamu uzmanību gan daļējas revīzijas pierādījumiem, gan uzraudzībai, 2004. gadā Komisija sagatavoja papildu vadlīnijas un organizēja divpusējas tikšanās ar atsevišķu dalībvalstu apliecinātājiestādēm un pilnvarotiem maksātājiem, kurās tika pārrunāti jautājumi par uzraudzību un revīziju pierādījumiem. Līdz ar to apliecinātājiestādes 2004. gada pārbaudēs šiem jautājumiem pievērsa daudz lielāku uzmanību. Rezultātā 2004. finanšu gadā rēķini tika atdalīti tikai no 5 pilnvarotiem maksātājiem, salīdzinājumā ar 29 rēķiniem 2003. finanšu gadā. Komisija sagatavoja rīcības plānu, lai samazinātu krāpšanas risku šajā jomā, un to ieviesa. Iekļauto risku vadība ievērojami uzlabojās. Komisija apņēmās sagādāt dalībvalstu iestādēm jaunu katalogu ar 50 galveno trešo valstu muitas dokumentu un zīmogu paraugiem. 2004. gadā tika izsludināts uzaicinājums uz konkursu, un 2004. gada 16. decembrī ar izraudzīto pretendentu tika parakstīts līgums vienam gadam. F) Strukturāli pasākumi (Komisijas darba dokuments, 22. līdz 26. punkts) Komisija velta pūliņus, lai novērstu strukturālo izdevumu uzraudzības un kontroles sistēmas vājumu. Tā turpina sistēmu revīzijas 2000. – 2006. gada programmām. Tā izstrādā ieteikumus dalībvalstīm, lai tās kompensētu katru atklāto nepilnību, uzrauga veiktos pasākumus, pārtrauc maksājumus, ja problēmas apdraud Kopienas līdzekļus, un piemēro finanšu korekcijas. Komisijas piedāvātā vadības un kontroles sistēma laika periodam no 2007. līdz 2013. gadam ir izstrādāta, ņemot vērā iepriekšējo pieredzi, pastiprinot un precizējot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz kontroli, tomēr ievērojot proporcionalitātes prasības. Attiecībā uz gada darbības pārskatiem, ģenerāldirektoru 2004. gada pārskatos ir iekļautas tabulas, kurās ir apkopoti galvenie secinājumi, ieskaitot atrunas, ko iekļaus arī turpmākos pārskatos. G) Iekšējās politikas, ieskaitot izpēti (Komisijas darba dokuments, 27. līdz 33. punkts) ATTIECīBā UZ UZRAUDZīBAS UN KONTROLES SISTēMāM KOMISIJA IR IZPILDīJUSI IETEIKUMU PASTIPRINāT FINANšU INFORMāCIJU PAR KAVēTIEM MAKSāJUMIEM UN UZLABOT BUDžETA IZPILDES UZRAUDZīBU, PIEMēRAM, REGULāRI SAGATAVOJOT UN KONTROLēJOT FINANšU TABLO. Attiecībā uz Sestās pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammas vadības un kontroles sistēmām, IT instrumenti ir izvietoti un tiek uzlaboti, lai tie sniegtu pilnīgu atbalstu no priekšlikumu novērtēšanas līdz līguma maksājumiem un projekta uzraudzībai. Attiecībā uz Eiropas Bēgļu fondu ir veikti pasākumi, lai kompensētu iekšējās kontroles vājumu. Turklāt Komisija strādās ar dalībvalstīm, lai vairāk saskaņotu kontroles vidi valsts līmenī. Attiecībā uz ex-post finanšu revīziju secinājumiem un nepamatotu maksājumu atgūšanu Komisija ir izveidojusi atskaites sistēmu, lai palīdzētu finanšu dienestiem kontrolēt savus atgūstamos līdzekļus. Turklāt tika noteikta un saskaņota, „Pētniecības ģenerāldirektorāta Kopējā revīziju politika attiecībā uz Sesto pamatprogrammu”, un tiks izvietotas revīziju datubāzes revīziju veikšanai. H) Ārējie darījumi (Komisijas darba dokuments, 34. līdz 36. punkts) Komisija ir ņēmusi vērā Padomes aicinājumu turpināt ārējās pārvaldes reformu. Tādējādi nesenās EuropeAid dienestu reorganizācijas mērķis ir turpināt stiprināt to lomu, kas ir pakāpeniski attīstījusies kā pārraudzība, koordinēšana un atbalsts nodotai vadībai Komisijas delegācijās. Turklāt Komisijas uzraudzības un kontroles sistēmas mērķis ir nodrošināt, ka līguma partneri, kā piemēram NVO, atbilst līguma prasībām. Jaunu instrumentu ieviešana (kā CRIS revīzija) uzlabos informācijas plūsmu par revīziju rezultātiem centrālā līmenī. i) Pirmspievienošanās atbalsts (Komisijas darba dokuments, 37. līdz 40. punkts) Komisija turpina centienus pilnībā ieviest Paplašināto decentralizēto īstenošanas sistēmu ( EDIS ) gan jaunajās dalībvalstīs, gan kandidātvalstīs. Visas jaunās dalībvalstis ir saņēmušas akreditācijas lēmumus PHARE līdzekļiem līdz 2005.gada sākumam un varēja paļauties uz atbalstu (kurš gan pakāpeniski beidzas), ko sniedz PHARE pārejas vienības Komisijas vietējās pārstāvniecībās. Komisijas Paplašināšanās ģenerāldirektorātā Finanšu palīdzības uzskaites vienība nodrošinās turpmāku akurātu uz uzraudzību orientētu atbalstu. Attiecībā uz kandidātvalstīm Paplašinātās decentralizētās īstenošanas sistēmas ieviešanas atbalsts tik sniegts, izmantojot dažādas iniciatīvas un pasākumus, ieskaitot augsta līmeņa darba grupas, mācību seminārus un sistēmu pārskatus. j) Administratīvie izdevumi (Komisijas darba dokumenta 41. punkts) Attiecībā uz administratīviem izdevumiem, par kuriem, kā atzīmēja Padome, Revīzijas palāta varēja dot pozitīvu apliecinājuma paziņojumu, Komisija plāno turpināt reformas efektīvu īstenošanu, ieskaitot iekšējās kontroles standartus, vienotas riska novērtēšanas metodikas izstrādi, pēckontroli un iekšējo revīziju. K) Finanšu instrumenti un banku darbība (Komisijas darba dokumenta 42. punkts) Attiecībā uz finanšu instrumentiem maziem un vidējiem uzņēmumiem Komisija apstiprina, ka tā kopumā ir apmierināta ar Eiropas Investīciju fonda (EIF) ziņojumu kvalitāti. Vienoti noteikumi ir pielietoti attiecībā uz garantijām, kā arī attiecībā uz valsts atbalstu. II. PIEPRASīJUMI KOMISIJAI ATTIECīBā UZ AģENTūRāM ( Komisijas darba dokumenta 43. punkts ) Attiecībā uz Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru, Komisija pēc Padomes ieteikuma turpina veikt visus attiecīgos pasākumus saskaņā ar tās ierobežotām pilnvarām, kas tai ir kā vienai loceklei aģentūras Administratīvajā valdē (valdes locekļu skaits ir 26, un pārējie locekļi ir dalībvalstis). Komisija Eiropas Rekonstrukcijas aģentūrai jau ir sniegusi padomu, ievirzes un atbalstu, lai tā varētu cieši ievērot visus Revīzijas palātas ieteikumus. Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra ir atsevišķa organizācija, kas ir juridiski nošķirta no Komisijas, ir izveidota pēc budžeta lēmējinstitūciju iniciatīvas un uz ko attiecas Finanšu regulas 185. pants, kā norādīts 9. pantā Padomes regulā par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru. Saskaņā ar šo likumu tā ir juridiski nošķirta Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra, kas atbild par tai piešķirto līdzekļu pārvaldi un kontroli, to pārrauga Administratīvā valde, un tā ir pakļauta ārējām revīzijām, kuras veic Revīzijas palāta. Komisija apsver tiesisko regulējumu, saskaņā ar kuru darbojas Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra. Ir jāprecizē, ka Komisijai nav „kopēja vadība” ar Apvienoto Nāciju Organizācijas pagaidu misija Kosovā (ANOPMK). ANOPMK ir līgumattiecības ar Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru attiecībā uz dažiem CARDS projektiem valsts programmai Kosovai. Komisija izklāstīs Padomes viedokli pārējiem Administratīvās valdes locekļiem. III. SECINāJUMI PAR 2002. GADA BUDžETA IZPILDES KONTROLI ( Komisijas darba dokuments, 44. līdz 54. punkts ) Komisija ir paveikusi vai veic ieteiktos pasākumus, lai izpildītu 2002. gada budžeta izpildes kontroles secinājumus, piemēram, attiecībā uz uzlabojumiem pārraudzības un kontroles sistēmām tādās jomās kā lauksaimniecība, Eiropas transporta tīkls ( TEN-T ), ārējās darbības, pirmspievienošanās atbalsts un banku darbības. Par struktūrfondiem atbildīgo ģenerāldirektorātu iekšējā riska novērtēšanā lielāka uzmanība tiek piešķirta skaidrojumu un vadlīniju konsekvencei. Komisija ir veikusi pasākumus, lai uzlabotu dalībvalstu izdevumu prognozes, bet attiecībā uz maksājumu vajadzību novērtējumu tā šobrīd vairāk uzticas saviem aprēķiniem, kas ir pamatoti ar īstenošanas modeli un paredzamām tendencēm, nevis dalībvalstu prognozēm. IV. REVīZIJAS PALāTAS īPAšIE ZIņOJUMI ( Komisijas darba dokuments, 55. līdz 63. punkts ) Attiecībā uz īpašo ziņojumu 5/2003 par Phare un ISPA finansējumu vides projektiem kandidātvalstīs Komisija veiks ieteiktos pasākumus, lai maksimizētu projektu ietekmi nākotnē. Piemēram, daudz efektīvāk noteiks nepietiekamo dotāciju finansējumu, un palielinās apgūšanas spēju, stiprinot projekta sagatavošanas un konkursa rīkošanas resursus. Attiecībā uz īpašo ziņojumu 14/2003 par lauku saimniecību ienākumu noteikšanu tiks veikts pētījums par tādas statistikas izstrādi un izmaksām, kas novērtē lauksaimniecībā nodarbināto iedzīvotāju dzīves līmeni visās ES dalībvalstīs (Eurostat drīzumā publicēs uzaicinājumu uz konkursu). Finansiālais stāvoklis un ienākumu līmenis lauksaimniecības uzņēmumiem un uzņēmumiem lauksaimniecības nozarē kopumā tiek regulāri uzraudzīts, pamatojoties uz datiem no lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla ( FADN ) un ekonomikas pārskatiem lauksaimniecībā ( EAA ), kuru konsekvenci un saskanību stiprina, uzlabojot sadarbību starp dažādiem attiecīgajiem dienestiem. Attiecībā uz īpašo ziņojumu 15/2003 par mikroprojektu programmām ( MPP ), kuras finansē Eiropas Attīstības fonds, Padome ir ieteikusi Komisijai veikt tādus pasākumus kā, piemēram, uzlabot centrālo dienestu organizāciju, nodrošināt Delegācijām precīzas vadlīnijas un uzlabot uzraudzību un rezultātu aprēķināšanas metodes. Komisija ir veikusi vai veic ieteiktos pasākumus. Attiecībā uz īpašo ziņojumu 1/2004 par netiešo pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un demonstrējumu ( RDT ) pasākumu vadību saskaņā ar Piekto pētniecības un tehnoloģiskās attīstības pamatprogrammu (no 1998. gada līdz 2002. gadam) ir paveikti un tiek veikti ieteiktie pasākumi. Galvenais mērķis bija Sestās pamatprogrammas īstenošana atbilstoši tiesiskai un finanšu sistēmai. Rīcības plānā par racionalizāciju un paātrināšanu ir risināti daudzi jautājumi, kas Sestajā pamatprogrammā noteikti kā problemātiski vai tādi, kuriem nepieciešami uzlabojumi. Komisija ir informējusi Padomi un Programmas komitejas par sasniegto progresu. Turpmāk vienkāršošanas pasākumi arī būs saistīti ar iespējamām izmaiņām, kas var būt vajadzīgas tiesiskai un finanšu sistēmai un turpmākiem uzlabojumiem pamatprogrammas īstenošanā. Tālab darba dokuments par vienkāršošanu bija daļa no 2005. gada 6. aprīlī pieņemtā Komisijas priekšlikuma attiecībā uz Septīto pamatprogrammu. Ir uzsākts darbs attiecībā uz minētajā dokumentā iestrādāto ieteikumu īstenošanu. Attiecībā uz īpašo ziņojumu 6/2004 par to, kā organizēt sistēmu liellopu identifikācijai un reģistrācijai Eiropas Savienībā (SIRB), Komisija pašreizējā juridiskā situācijā jau sniegusi padomu un palīdzību dalībvalstīm, kas veido un pārvalda datubāzes attiecībā uz liellopiem. Tika izstrādāts darba dokuments valstu datubāzu salīdzinošai novērtēšanai, lai palīdzētu dalībvalstīm turpmāk uzlabot savas datu bāzes. V. EIROPAS ATTīSTīBAS FONDI (EAF) ( Komisijas darba dokuments, 64. līdz 66. punkts ) Komisija saskaņā ar Padomes ieteikumu ir uzlabojusi EAF finanšu vadības ziņojuma lasāmību un precizitāti. Padome arī iesaka, ka EAF finanšu vadības ziņojumā būtu jāiekļauj arī pārskats par EAF vadības izmaksām no vispārējā budžeta. Tomēr, tā kā ar EAF saistītās darbības ir integrētas citās Komisijas darbībās saistībā ar atbalstu attīstībai un politiskām attiecībām ar jaunattīstības valstīm, kopējās administratīvās izmaksas no vispārējā budžeta nevar saprātīgā veidā sadalīt starp EAF darbībām un citām darbībām. Attiecībā uz budžeta atbalstu nolīgumos tagad sistemātiski iekļauts institucionālais atbalsts, kas ir svarīgs elements. Attiecībā uz STABEX līdzekļiem, Komisija Delegācijām ir izdevusi norādījumus, kuros ir iekļauti gala termiņi, lai nodrošinātu lielāku finanšu uzraudzību un ātru visu nesamaksāto savstarpējo saistību apstiprināšanu. * * * [1] Skatīt arī Finanšu regulas 147. pantu [2] 2003. gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšana; 2003. gada Eiropas Attīstības fonda (EDF) izpildes apstiprināšana, aģentūru budžeta izpilžu apstiprināšana