KOMISIJAS ZIŅOJUMS

Beļģija



Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 3. punktu sagatavotais ziņojums

1. Ievads

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD jeb Līgums) 126. pantā ir paredzēta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra. Šī procedūra ir sīkāk izklāstīta Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu , kas ietilpst Stabilitātes un izaugsmes paktā (SIP). Īpaši noteikumi eurozonas dalībvalstīm saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ir paredzēti Regulā (ES) Nr. 473/2013 .

Saskaņā ar LESD 126. panta 2. punktu Komisijai jāuzrauga budžeta disciplīnas ievērošana, pamatojoties uz šādiem diviem kritērijiem: a) vai plānotā vai reālā valsts budžeta deficīta attiecība pret iekšzemes kopproduktu (IKP) pārsniedz atsauces vērtību 3 %; un b) vai valsts parāda attiecība pret IKP pārsniedz atsauces vērtību 60 %, ja vien šī attiecība pietiekami strauji nesamazinās un netuvinās atsauces vērtībai.

Līguma 126. panta 3. punkts paredz, ka tad, ja kāda dalībvalsts neatbilst viena vai abu šo kritēriju izvirzītajām prasībām, Komisija sagatavo ziņojumu. Šajā ziņojumā turklāt “ņem vērā arī to, vai valsts budžeta deficīts pārsniedz valdības investīciju izdevumus, kā arī ņem vērā visus citus būtiskus faktorus, tostarp dalībvalsts ekonomikas un budžeta stāvokli vidēji ilgā laikā.”

Šajā ziņojumā, kas ir pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras pirmais posms, tiek analizēts, kā Beļģija izpilda Līgumā noteikto deficīta un parāda kritēriju, pienācīgi ņemot vērā ekonomisko situāciju un citus būtiskus faktorus.

Dati, ko Beļģijas iestādes paziņoja 2019. gada 29. martā un kurus pēc tam apstiprināja Eurostat , liecina, ka 2018. gadā vispārējās valdības budžeta deficīts Beļģijā sasniedza 0,7 % no IKP, bet parāds bija 102,0 % no IKP, tādējādi pārsniedzot atsauces vērtību 60 % no IKP. 2019. gada budžeta plāna projektā (BPP) tika plānots deficīts 1,0 % apmērā no IKP un parāda attiecība 100,2 % apmērā no IKP, savukārt Beļģijas 2019. gada stabilitātes programmā (SP), ko Komisija saņēma 2019. gada 26. aprīlī, deficīts plānots 0,8 % apmērā no IKP un parāda attiecība – 100,6 % apmērā no IKP.

Paziņotie dati liecina, ka 2018. gadā Beļģija parāda samazināšanas kritēriju nav izpildījusi (sk. 1. tabulu), atpalikdama par 1,1 procentpunktu (pp) no IKP. Turklāt saskaņā ar Komisijas 2019. gada pavasara prognozi paredzams, ka Beļģija parāda samazināšanas kritēriju neizpildīs arī 2019. un 2020. gadā, jo sagaidāms, ka 2019. gadā tās parāda attiecība pret IKP joprojām pārsniegs uz pagātni vērsto parāda samazināšanas kritēriju par 1,7 pp no IKP, bet 2020. gadā – pārsniegs uz nākotni vērsto parāda samazināšanas kritēriju par 1,9 pp no IKP. Pamatojoties uz 2019. gada stabilitātes programmā iekļauto scenāriju, plānots, ka parāda kritērijs tiks izpildīts no 2019. gada, uz nākotni vērsto parāda samazināšanas kritēriju 2019. gadā apsteidzot par 0,2 pp, bet 2020. gadā – par 0,6 pp.

Tas, ka Beļģija 2018. gadā nav izpildījusi parāda samazināšanas kritēriju, liecina, ka prima facie pastāv pārmērīgs budžeta deficīts Stabilitātes un izaugsmes pakta nolūkā, taču tas secināts, pirms ņemti vērā visi turpmāk izklāstītie faktori.

Tāpēc Komisija ir sagatavojusi šo ziņojumu, lai visaptveroši izvērtētu novirzi no parāda samazināšanas kritērija un Līguma atsauces vērtības pārsniegumu nolūkā konstatēt, vai pēc tam, kad ir ņemti vērā visi būtiskie faktori, ir pamatoti uzsākt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Deficīta kritērijs aplūkots ziņojuma 2. iedaļā. Parāda kritērijs aplūkots ziņojuma 3. iedaļā. Ziņojuma 4. iedaļa attiecas uz publiskajām investīcijām un citiem būtiskiem faktoriem, ietverot novērtējumu par atbilstību nepieciešamajām korekcijām, kas vajadzīgas virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķa (VTM) sasniegšanu. Ziņojumā ņemta vērā 2019. gada 7. maijā publicētā Komisijas 2019. gada pavasara prognoze un Komisijas novērtējums par turpmāko makroekonomisko un fiskālo attīstību.

1. tabula. Vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds (% no IKP)

2.Deficīta kritērijs

Laikā no 2017. līdz 2018. gadam Beļģijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 0,8 % līdz 0,7 % no IKP. Saskaņā ar Komisijas 2019. gada pavasara prognozi 2019. gadā deficīts pieaugs līdz 1,3 %, tādējādi joprojām netiks pārsniegta Līgumā noteiktā atsauces vērtība, proti, 3 % no IKP. Saskaņā ar Komisijas prognozi nemainīgas politikas gadījumā deficīts turpinās pieaugt un 2020. gadā sasniegs 1,5 % no IKP.

2019. gada stabilitātes programmā iekļautā daudzgadu līkne paredz deficīta stabilizēšanos 0,8 % līmenī 2019. gadā un samazināšanos līdz 0,2 % 2020. gadā. Beļģijas premjerministrs 2018. gada 18. decembrī paziņoja par atkāpšanos. Kopš tā laika pagaidu valdība ir pieņēmusi budžetus, kas sagatavoti, pamatojoties uz nemainīgas politikas pieņēmumu. Tādēļ stabilitātes programmas iesniegšanas laikā valdībai saskaņā ar valsts konstitucionālajiem noteikumiem un/vai konvencijām nebija visas budžeta pilnvaras. Šādā situācijā stabilitātes programmā ir ietverta budžeta līkne, kas nebalstās uz pieņemtiem vai pietiekami detalizētiem pasākumiem, lai 2021. gadā sasniegtu VTM, proti, strukturālā ziņā līdzsvarotu budžetu. Attiecībā uz 2019. gadu atšķirība starp Komisijas prognozi un stabilitātes programmu skaidrojama ar to, ka Komisijas prognozē nav iekļauti pasākumi, kas nav pieņemti vai nav pietiekami detalizēti, vai arī tiek uzskatīti par pagaidu pasākumiem (tie beidzas 2018. gadā un to vairs nav 2019. gadā). Attiecībā uz 2020. gadu atšķirību galvenokārt veido izdevumu samazinājums (-0,6 pp no IKP) un ieņēmumu pieaugums (+0,2 pp no IKP), kuri nav pamatoti ar konkrētiem papildu pasākumiem.

Tādējādi Beļģija izpilda Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteikto budžeta deficīta kritēriju.

3.Parāda kritērijs

Valsts parāds sasniedza maksimumu 2014. gadā (107,5 % no IKP) un pēc tam samazinājās līdz 103,4 % 2017. gadā. 2018. gadā parāds samazinājās vēl vairāk, proti, līdz 102,0 % no IKP, galvenokārt primārā pārpalikuma un sarūkošas negatīvā lavīnas efekta ietekmes dēļ (mazāki procentu maksājumi apvienojumā ar lielāku nominālā IKP pieaugumu), ko tikai daļēji līdzsvaroja augšupvērsta atlikumu un plūsmu korekcija. Parāda dinamika sīkāk iztirzāta 4.2. iedaļā.