PASKAIDROJUMA RAKSTS

Saskaņā ar 395. panta 1. punktu 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (“PVN direktīva”) Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu var atļaut jebkurai dalībvalstij piemērot īpašus pasākumus, lai atkāptos no minētās direktīvas noteikumiem nolūkā vienkāršot PVN iekasēšanas procedūru vai nepieļaut noteiktu veidu nodokļa nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļa maksāšanas.

Ar vēstuli, kas Komisijā reģistrēta 2017. gada 3. jūlijā, Latvija pieprasīja atļauju, uz kuras pamata arī turpmāk piemērot pasākumu, ar ko atkāpjas no PVN direktīvas 287. panta un atļauj atbrīvot no PVN nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz konkrētu robežvērtību. Pēc iepriekšējās robežvērtības pieteikuma izvērtēšanas Latvija pieprasa samazināt atbrīvojuma robežvērtību no EUR 50 000 līdz EUR 40 000.

Saskaņā ar PVN direktīvas 395. panta 2. punktu Komisija informēja pārējās dalībvalstis par Latvijas pieprasījumu, nosūtot vēstuli, kas datēta ar 2017. gada 13. septembri. Komisija 2017. gada 14. septembra vēstulē paziņoja Latvijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama pieprasījuma izvērtēšanai.

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

PVN direktīvas XII sadaļas 1. nodaļā dalībvalstīm paredzēta iespēja piemērot īpašus režīmus mazajiem uzņēmumiem, tostarp iespēja atbrīvot no nodokļa tādus nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums ir mazāks par konkrētu summu. Šis atbrīvojums nozīmē to, ka nodokļa maksātājam nav jāiekasē PVN par piegādēm un rezultātā nodokļa maksātājs nevar atskaitīt priekšnodokli.

Saskaņā ar PVN direktīvas 287. panta 10. punktu Latvija drīkst atbrīvot no PVN tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz EUR 17 200 ekvivalentu valsts valūtā pēc valūtas maiņas kursa, kas bija spēkā tās pievienošanās dienā. Saskaņā ar Padomes Īstenošanas Lēmumu 2010/584/ES Latvijai ir atļauts piemērot augstāku robežvērtību un tādējādi atbrīvot no PVN nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz EUR 50 000. Šā pasākuma darbības termiņš tika pagarināts ar Padomes Īstenošanas Lēmumu 2014/796/ES, kurš ir spēkā līdz 2017. gada 31. decembrim. Latvija pieprasa no 2018. gada 1. janvāra pagarināt pasākuma darbības termiņu un vienlaikus samazināt atbrīvojuma robežvērtību no EUR 50 000 līdz EUR 40 000.

Vadoties pēc Latvijas sniegtās informācijas, samazinot PVN robežvērtību no EUR 50 000 līdz EUR 40 000, reģistrēto PVN maksātāju skaits palielinātos par apmēram 650 personām, it īpaši juridisko un grāmatvedības pakalpojumu nozarē, mazumtirdzniecības operatoriem, izņemot automobiļus un motociklus, un nodokļu maksātājiem, kas nodarbojas ar graudaugu un dzīvnieku audzēšanu, medniecību un saistīto pakalpojumu sniegšanu.

To PVN maksātāju, kuru gada apgrozījums nepārsniedza EUR 40 000, priekšnodoklis 2015. gadā lielākoties pārsniedza valsts budžetā maksājamā PVN apmēru, tādējādi valsts izmaksas par PVN iekasēšanu no šīm personām pārsniegtu paredzamo saņemamo ieņēmumu summu.

Turklāt, tā kā Latvijas pašreizējā robežvērtība EUR 50 000 ir starp lielākajām valstu robežvērtībām, jo īpaši salīdzinājumā ar kaimiņvalstīm (EUR 45 000 Lietuvai un EUR 40 000 Igaunijai), tad PVN robežvērtības būtu atkārtoti jāizvērtē. Ieguvumi no nodokļu administrēšanas apjoma un atbilstības nodrošināšanas izmaksu samazināšanas tika rūpīgi izvērtēti salīdzinājumā ar konkurences kropļojumiem, ko rada atšķirīga attieksme pret tiem nodokļa maksātājiem, kuriem piemēro un kuriem nepiemēro robežvērtību.

Nodokļa maksātājiem, kuru apgrozījums nepārsniedz robežvērtību, joprojām būs iespēja reģistrēties kā PVN maksātājiem.

Ņemot vērā to, ka Latvijai atļauja piemērot atbrīvojumu nodokļa maksātājiem, kuru gada apgrozījums nepārsniedz EUR 50 000 robežvērtību, ir dota uz septiņiem gadiem un ka Latvija ir atkārtoti izvērtējusi situāciju, zemāka robežvērtība šķiet pieņemama. Tādēļ tiek ierosināts Latvijai samazināt atbrīvojuma robežvērtību MVU no EUR 50 000 līdz EUR 40 000 vismaz līdz 2020. gada 31. decembrim vai līdz stājas spēkā direktīva par gada apgrozījuma robežvērtībām, kuras nepārsniedzot nodokļa maksātāji var būt atbrīvoti no PVN.

•Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Līdzīgas atkāpes ir piešķirtas arī citām dalībvalstīm. Ir piešķirtas šādas robežvērtības: Beļģijai EUR 25 000, Luksemburgai EUR 30 000, Polijai un Igaunijai EUR 40 000, Lietuvai EUR 45 000, Slovēnijai EUR 50 000 un Itālijai EUR 65 000.

Atkāpēm no PVN direktīvas vienmēr būtu jābūt ar noteiktu beigu termiņu, lai varētu novērtēt to ietekmi. Turklāt pašlaik tiek pārskatīti PVN direktīvas 281.–294. panta noteikumi par īpašu režīmu mazajiem uzņēmumiem. Kā paziņots rīcības plānā PVN jomā un Komisijas 2017. gada darba programmā, Komisijas priekšlikums visaptverošu vienkāršošanas pasākumu veidā ir jāiesniedz līdz 2017. gada beigām.

Tāpēc ir ierosināts pagarināt minētā pasākuma termiņu līdz 2020. gada 31. decembrim vai līdz laikam, kad stājas spēkā direktīva, ar ko groza PVN direktīvas noteikumus par īpašo režīmu maziem uzņēmumiem.

•Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

Pasākums ir saskaņā ar Savienības mērķiem, kas saistīti ar mazajiem uzņēmumiem un ir izklāstīti Komisijas paziņojumā “Vispirms domāt par mazākajiem” – Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts”, kurā dalībvalstis tiek aicinātas tiesiskā regulējuma izstrādē ņemt vērā MVU īpatnības un tāpēc vienkāršot spēkā esošo regulējumu.