EIROPAS KOMISIJA Briselē, 8.3.2018 COM(2018) 113 final 2018/0048(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem (EKFPS) uzņēmumiem (Dokuments attiecas uz EEZ) {SWD(2018) 56 final}

{SWD(2018) 57 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Komisija šodien pieņēma pasākumu kopumu, lai padziļinātu kapitāla tirgu savienību, kopā ar paziņojumu “Kapitāla tirgu savienības izveides pabeigšana līdz 2019. gadam – laiks paātrināt īstenošanu”. Dokumentu kopumā ietverts šis priekšlikums, kā arī priekšlikums pilnvarojošam ES regulējumam par segtām obligācijām, priekšlikums atvieglot investīciju fondu pārrobežu izplatību, priekšlikums tiesību aktiem, kas piemērojami prasību cesiju sekām uz trešām personām, un paziņojums par tiesību aktiem, kas piemērojami vērtspapīru darījumu sekām īpašuma tiesību ziņā. Šī iniciatīva ir daļa no Komisijas prioritātes izveidot kapitāla tirgu savienību (KTS), kuras mērķis ir paplašināt finansējuma pieejamību novatoriskiem uzņēmumiem, jaunuzņēmumiem un citiem biržas sarakstā neiekļautiem uzņēmumiem. Šodien finansējuma pieejamība šiem uzņēmumiem joprojām ir apgrūtināta, īpaši tad, kad tie no jaunuzņēmuma pāriet paplašināšanās posmā, sakarā ar strukturālo informācijas asimetriju. Pārmērīga paļaušanās uz īstermiņa nenodrošinātiem banku aizdevumiem bieži vien ir dārga. Turklāt banku aizdevumu apjomu jaunuzņēmumiem un MVU smagi skāra 2008. gada finanšu krīze, un tas joprojām cenšas sasniegt pirmskrīzes līmeņus, tādējādi padarot līdzekļu trūkumu par svarīgu iemeslu jaunuzņēmumu bankrotam. Šīs problēmas ir īpaši izteiktas tajās dalībvalstīs, kurās ir mazāk attīstīti kapitāla tirgi un banku sistēma. Kā jauna veida uz tehnoloģijām balstīts finanšu pakalpojums kolektīvajai finansēšanai ir potenciāls palīdzēt labāk atrast ieguldītājus uzņēmējdarbības projektiem, kuriem vajadzīgs finansējums. Kolektīvās finansēšanas platformas darbojas kā starpnieki starp ieguldītājiem un uzņēmumiem, ļaujot ieguldītājiem vieglāk apzināt un atbalstīt viņiem interesējošus projektus. Kolektīvā finansēšana var kļūt par nebanku finansējuma svarīgu avotu un tādējādi veicināt KTS galveno mērķu sasniegšanu – atbalstīt noturīgāku finansiālo integrāciju un privātos ieguldījumus darbvietu radīšanas un ekonomikas izaugsmes labā. Kolektīvā finansēšana aizvien vairāk nostiprinās kā nozīmīga daļa no finansējuma kāpnēm jaunuzņēmumiem un agrīnā posmā esošiem uzņēmumiem, kurus parasti finansē ģimene, draugi un pašu kapitāls līdz vēlākiem attīstības posmiem, kad par tiem sāk interesēties riska kapitāla vai pat privātā kapitāla fondi. Kolektīvā finansēšana tādējādi var būt alternatīva nenodrošinātiem banku aizdevumiem, kuri pašlaik ir ārējā finansējuma galvenie avoti, jo īpaši darbības sākumposmā. Komisijas dienesti jau vairākus gadus uzrauga kolektīvās finansēšanas tirgus attīstību. 2014. gadā publicētajā paziņojumā un 2016. gada maijā publicētajā dienestu darba dokumentā secināts, ka šādos apstākļos nav stingra pamata ES līmeņa politikas intervencei. Tikmēr Komisijas dienesti apņēmās uzraudzīt šo tirgu un kopš tā laika ir apkopojuši būtiskus pierādījumus par šķēršļiem pārrobežu darbībai un iekšējā tirgus attīstību no apspriedēm ar ieinteresētajām personām un ārējiem pētījumiem. Turklāt Eiropas kolektīvās finansēšanas nozares nepārtrauktā koncentrācija dažās dalībvalstīs ir uzsvērusi nepieciešamību padarīt šo finansēšanas metodi plašāk pieejamu finansējuma meklētājiem un ieguldītājiem visās dalībvalstīs. Ar šo priekšlikumu tiek izveidots ieguldījumos un aizdevumos balstītas kolektīvās finansēšanas platformu Eiropas marķējums, kurš ļauj veikt pārrobežu darbību un kura mērķis ir samērīgi novērst riskus. Šā priekšlikuma mērķis ir veicināt kolektīvās finansēšanas pakalpojumu izvēršanu visā iekšējā tirgū, tādējādi palielinot finansējuma pieejamību uzņēmējiem, jaunuzņēmumiem un MVU kopumā. Tāpēc no šīs iniciatīvas darbības jomas ir izslēgta ziedojumos un ienesīgumā balstīta kolektīvā finansēšana. Šo uzņēmējdarbības modeļu iekļaušana būtu nesamērīga, jo tie neattiecas uz finanšu produktiem un informācijas asimetriju, ko šie produkti rada. Turklāt ES patērētāju aizsardzības tiesību akti jau attiecas uz ienesīgumā balstīto kolektīvo finansēšanu ar stingriem noteikumiem, lai aizsargātu patērētājus. Šis priekšlikums neattiecas uz tiem pakalpojumiem, kas tiek sniegti projektu īpašniekiem, kuri uzskatāmi par patērētājiem, kā definēts Direktīvas 2008/48/EK 3. panta a) punktā. Tāpēc šajā priekšlikumā nav ietverta patērētāju kreditēšana patēriņa nolūkā, jo tā nav uzņēmējdarbības kreditēšana un daļēji ietilpst ES spēkā esošo tiesību aktu darbības jomā, jo īpaši: i) ja patērētājs saņem aizdevumu personīgam patēriņam un nedarbojas profesionālā statusā, uz šo darbību attiecas Patēriņa kredītu direktīva; un ii) gadījumā, ja patērētājs saņem aizdevumu, lai iegādātos nekustamo īpašumu, uz šo darbību attiecas Hipotekāro kredītu direktīva. Šā priekšlikuma mērķis ir arī sniegt ieguldītājiem nepieciešamo informāciju par kolektīvo finansēšanu, tostarp informāciju par saistītajiem riskiem. Lai atbalstītu ieguldītāju uzticēšanos šiem novatoriskajiem pakalpojumiem, šis priekšlikums paredz arī vajadzīgos aizsardzības pasākumus kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, lai samazinātu risku īstenošanās iespējamību. •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Attiecībā uz kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšanu līdz šim nav veikta mērķtiecīga ES rīcība. Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji savus uzņēmējdarbības modeļus pielāgo ļoti atšķirīgiem valstu regulējumiem un ir pakļauti ES un valstu esošo režīmu īstenošanai, ko veic valstu kompetentās iestādes. Uzņēmējdarbības modeļu dinamiskais raksturs un ES spēkā esošo tiesību aktu atšķirīgās interpretācijas dalībvalstīs ir radījušas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju tiesiskā regulējuma lielu daudzveidību, sākot no regulējuma un beidzot ar ieguldītāju aizsardzības noteikumu stingru piemērošanu. Līdz šim dažas dalībvalstis ir ieviesušas valsts pasūtītus režīmus kolektīvajai finansēšanai, savukārt citas prasa kolektīvās finansēšanas platformām saņemt licenci un darboties saskaņā ar ES spēkā esošajiem regulējumiem, piemēram, Finanšu instrumentu tirgu direktīvu (FITD II), Maksājumu pakalpojumu direktīvu (MPD) un Alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku direktīvu (AIFPD). Šis priekšlikums par Eiropas kolektīvās finansēšanas tiesisko regulējumu neparedz kavēt valsts pasūtītus režīmus vai esošās licences, tostarp FITD II, MPD vai AIFPD ietvaros, bet gan dot iespēju kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem pieteikties uz ES marķējumu, kas viņiem ļauj ar konkrētiem nosacījumiem izvērst savu darbību visā Savienībā. •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām Priekšlikuma mērķis atbilstīgi Komisijas prioritātei par KTS izveidi ir paplašināt finansējuma pieejamību novatoriskiem uzņēmumiem, MVU un citiem biržas sarakstā neiekļautiem uzņēmumiem. Ļaujot platformām izvērst savu darbību visā Eiropas tirgū, priekšlikuma mērķis ir nodrošināt jaunuzņēmumiem un MVU piekļuvi alternatīviem kapitāla avotiem atbilstīgi citām iniciatīvām, kuru mērķis bija atvieglot finansējuma pieejamību šiem uzņēmumiem, piemēram, Eiropas riska kapitāla fondu regulējumam. Šī iniciatīva ir arī daļa no Eiropas Komisijas finanšu tehnoloģiju (FinTech) rīcības plāna, kas paredzēts, lai labāk izprastu un sekmētu tehnoloģiju nolūkā atbalstīt finanšu pakalpojumu nozari. Faktiski finanšu pakalpojumu nozare ir digitālo tehnoloģiju lielākais lietotājs un galvenais virzītājspēks mūsu sabiedrības digitālajā pārveidē. Šīs jaunās tehnoloģijas maina patērētāju un uzņēmumu piekļuvi pakalpojumiem, kā arī uzlabo spēju izprast un novērtēt riskus. Komisijas mērķis ir izvēlēties vairāk uz inovācijām orientētu pieeju finanšu tehnoloģijām, sekmējot tādu regulatīvo vidi, kurā novatoriskus finanšu pakalpojumus, produktus un risinājumus var ieviest visā Eiropas Savienībā ieguldītājiem un uzņēmumiem vienādi drošā, finansiāli stabilā vidē. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats

Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. pants, kas ļauj pieņemt pasākumus, lai tuvinātu valsts tiesību aktus, kuru mērķis ir iekšējā tirgus izveide un darbība. Pašlaik kolektīvā finansēšana nevar gūt labumu no iekšējā tirgus, jo trūkst īpaša un saskaņota regulatīvā un uzraudzības režīma. Lai gan dažas dalībvalstis kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem piemēro pašreizējo finanšu pakalpojumu regulējumu, citas ļauj tiem pastāvēt ārpus tiesiskā regulējuma, to darbībai piemērojot atbrīvojumus, kas attiecas uz konkrētu uzņēmējdarbības modeli. Tikmēr arvien vairāk dalībvalstu ievieš pasūtītus valsts regulējumus, kas pielāgoti konkrēti kolektīvās finansēšanas darbībām. Tādējādi uzņēmējdarbības modeļu atšķirīgie regulējumi, noteikumi un interpretācijas, ko piemēro kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem visā Savienībā, kavē kolektīvās finansēšanas darbības iespējamo izvēršanu ES līmenī. Dalībvalstu pieņemto reglamentējošo standartu lielas atšķirības un atšķirīgas tiesību aktu darbības jomas rada šķērsli kolektīvās finansēšanas platformām izvērst darbības visā ES, jo to uzņēmējdarbības modeļi būtu jāpielāgo atbilstīgi katrai jurisdikcijai, bieži vien ir vajadzīgas vairākas valstu atļaujas vai reģistrācijas un atbilstība atšķirīgiem valstu tiesību aktiem, cita starpā tirgvedības un patērētāju aizsardzības jomā. Tas rada lielas izmaksas, juridiskā sarežģītība un nenoteiktība kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem izraisa nevajadzīgu tirgus sadrumstalotību, kā arī apjomradītu ietaupījumu trūkumu un nekonsekventas pieejas pārredzamībai un finanšu riskiem. Šādas atšķirības rada šķērsli iekšējā tirgus izveidei un raitai darbībai. Šī situācija ierobežo kolektīvās finansēšanas platformu spēju iekļūt citos ES tirgos ārpus valsts tirgus un kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju finansiālos stimulus rada tikai lielākās ES valstīs ar pietiekamu tirgus apjomu. Tas savukārt ierobežo spēju izveidot integrētu ES iekšējo tirgu kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem. Tajā pašā laikā ieguldītājiem ir ierobežota pieejamība un spēja dažādot risku tāpat iekšējā tirgus trūkuma dēļ. Ir svarīgas un novatoriskas nozares, piemēram, tehnoloģijas, kurās ģeogrāfiskais tuvums nav noteicošais faktors ieguldījumiem, tādējādi notiek paļaušanās uz starptautisku ieguldītāju bāzi. Starptautiskiem ieguldītājiem nav viegli nokļūt Eiropas kolektīvās finansēšanas platformās iepriekš norādīto pārrobežu šķēršļu dēļ, neraugoties uz iekšzemes tirgu straujo izaugsmi. Rezultātā ieguldītāju grūtības darboties pārrobežu mērogā rada papildu meklēšanas izmaksas un ierobežo kapitāla brīvu apriti Savienībā. Ir novērots, ka vairāki uzņēmumi izmanto juridiskas personas reģistrāciju un līdzekļu piesaisti valstīs ar attīstītiem kolektīvās finansēšanas tirgiem. Lai gan to varētu ietekmēt arī citi faktori, piemēram, vietējā finanšu ekosistēma, tas nozīmē, ka mazie uzņēmumi nozarēs ar ražošanas faktoru nelielu mobilitāti nevarētu piekļūt šīm finansēšanas iespējām, ja vien jau nepastāv efektīvs iekšzemes kolektīvās finansēšanas tirgus. Tādējādi platformu un ieguldītāju nespēja pārvietoties pārrobežu mērogā var kavēt finansējuma pieejamību uzņēmumiem daudzās nozarēs. Šīs atšķirības rada arī nevienlīdzīgus konkurences apstākļus platformas nodrošinātājiem atkarībā no to atrašanās vietas, sadrumstalojot finansēšanas modeļus pa valstu robežām, tādējādi radot papildu šķēršļus kolektīvās finansēšanas pakalpojumu iekšējā tirgū. Galvenie virzītājspēki ir atšķirīgas interpretācijas par kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem un attieksme pret tiem, kā arī papildu neuzticēšanās, ko tas rada ieguldītājiem pārrobežu vidē attiecībā uz nenoteiktību un augstām meklēšanas izmaksām. Vēl svarīgāk ir tas, ka šādas atšķirīgas interpretācijas par kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem un attieksme pret tiem rada būtisku juridisko nenoteiktību privātiem ieguldītājiem, kuri joprojām atturas no kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem, ņemot vērā viņu tiesību vājo vai nedrošo aizsardzību, tiesisko aizsardzību un pārredzamības trūkumu attiecībā uz cenu noteikšanu un maksām saistībā ar ieguldījumiem projektos. Ieviešot vienādus darbības nosacījumus uzņēmumiem Eiropas Savienībā, priekšlikums ļauj pārvarēt valstu tiesiskā regulējuma atšķirības, kas radījušas tirgus sadrumstalotību ES līmenī, ievērojami samazinot sarežģītību, finansiālo un administratīvo slogu visām galvenajām ieinteresētajām personām, t. i., kolektīvās finansēšanas platformām, projektu īpašniekiem un ieguldītājiem. Tajā pašā laikā tas nodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp visiem pakalpojumu sniedzējiem, kas izmanto to pašu ES marķējumu. •Subsidiaritāte Saskaņā ar LESD 4. pantu ES rīcība attiecībā uz iekšējā tirgus izveides pabeigšanu ir jānovērtē, ņemot vērā subsidiaritātes principu, kas izklāstīts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. panta 3. punktā. Ir jāizvērtē, vai priekšlikuma mērķus dalībvalstis nevarētu sasniegt savu valsts tiesību sistēmu ietvaros un to mēroga un ietekmes dēļ tos labāk varētu sasniegt ES līmenī. Dalībvalstu dažādās pieejas un to atšķirīgās interpretācijas par kolektīvās finansēšanas darbību arvien vairāk pastiprina izklāstītās problēmas. Tā kā pasūtīti valstu režīmi ir galvenais šķērslis platformām un rada tālāku tirgus sadrumstalotību, mērķus nevar sasniegt ar dalībvalstu atsevišķu rīcību. Komisijas dienesti uzrauga tirgu vairākus gadus un ir atzinuši pieaugošu atšķirību un problēmu pastiprināšanos, kas pamato ES līmeņa intervenci. Pierādījumu vākšana, veicot pētījumus un sabiedriskās apspriedes, liecina par stingru atbalstu rīcībai. Līdz šim nav veikti koordinācijas pasākumi starp dalībvalstīm attiecībā uz noteikumiem par kreditēšanas pakalpojumiem, kurus sniedz noguldījumus nepieņemošas iestādes, un FITD noteikumu piemērošana ieguldījumos balstītās kolektīvās finansēšanas platformām joprojām ir nepietiekami vienota, lai nodrošinātu pārrobežu darbību. Dalībvalstu veiktā rīcība var sakārtot tikai savu tirgu, kas nebūtu pietiekami, lai samazinātu negatīvo ietekmi uz iekšējā tirgus darbību. Šī situācija ierobežo agrīnā posmā esošu kapitāla tirgu finansējuma pieejamību tikai lielākajām ES valstīm, un ieguldītājiem ir ierobežota pieejamība un spēja dažādot risku tādā pašā veidā neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas. ES līmeņa regulējums nodrošinātu iespēju piešķirt atļauju kolektīvās finansēšanas darbībām visā iekšējā tirgū. Tas palielinātu konkurenci starp kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem un ļautu dalībvalstīm ar nelieliem iekšējiem tirgiem izveidot alternatīvus finansējuma avotus. Tas arī nodrošinātu jaunuzņēmumiem un MVU vairāk kapitāla un ļautu ieguldītājiem piekļūt alternatīvai aktīvu klasei. •Proporcionalitāte Saskaņā ar proporcionalitātes principu ES rīcības saturam un veidam vajadzētu būt samērīgam ar Līgumu mērķu sasniegšanai nepieciešamo. Šodien kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kas vēlas piedāvāt pakalpojumus citās dalībvalstīs, ir atļauts to darīt, ja tie saņem vietēju licenci un atbilst attiecīgās dalībvalsts kolektīvās finansēšanas režīmam. Praksē tas nozīmē, ka kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējam vienlaikus ir jāatbilst vairākiem valstu režīmiem, kā arī jāpielāgo savs uzņēmējdarbības modelis, ja tas vēlas piedāvāt pakalpojumus pārrobežu mērogā. Tas būtiski kavē kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju spēju izvērst savu piedāvājumu ES līmenī. Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšanā galvenokārt tiek veiktas mazākas kapitāla piesaistes darbības projektiem, agrīnā posmā esošiem jaunuzņēmumiem un MVU. Tomēr dažās dalībvalstīs pakalpojumu sniedzējiem ir jāpiemēro spēkā esošie nozaru tiesību akti, piemēram, FITD II un FITR. Minētie noteikumi varētu būt nesamērīgi nelielām darbībām. Turklāt šie noteikumi var neatbilst paredzētajam mērķim. Kolektīvā finansēšana ietver daudzus dažādus uzņēmējdarbības modeļus, kuri visi varētu nebūt aplūkoti, un tāpēc tiem varētu būt neprognozējamas regulatīvās papildietekmes. Rezultātā var nebūt iespējams samērīgi aptvert arvien pieaugošo skaitu platformu, kas apvieno dažādus uzņēmējdarbības modeļus, kuri var ietvert aizdevumos un ieguldījumos balstītus darījumus. Atsevišķs brīvprātīgs Eiropas kolektīvās finansēšanas režīms ar Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja marķējumu, kuru platformas izraudzītos, vēloties veikt pārrobežu uzņēmējdarbību, pielāgotos valstu kolektīvās finansēšanas regulējumus saglabātu nemainīgus, vienlaikus nodrošinot iespēju platformām, kas grib izvērst savas darbības Eiropas līmenī un vēlas veikt pārrobežu uzņēmējdarbību. Tas veicinātu ar ienākšanu tirgū saistīto izmaksu (reglamentējošo un uzraudzības izmaksu) diezgan ātru un ievērojamu samazināšanu kolektīvās finansēšanas platformām, kas darbojas (vai plāno darboties) pārrobežu mērogā, jo tās tiktu pilnvarotas tikai vienu reizi. Tajā pašā laikā režīms būtu samērīgāks nekā FITD noteikumu gadījumā. Ierosinātais režīms, kas vērsts uz pakalpojumu sniegšanu, ļautu arī saglabāt elastību platformas darbību aptveršanā, kurā apvienoti vairāki uzņēmējdarbības modeļi, jo tas nodrošina vienotu režīmu, kas attiecas uz ieguldījumos balstītiem un aizdevumos balstītiem modeļiem (samazinot regulatīvo nenoteiktību). Šāda pieeja nodrošinātu arī to, ka režīms ir progresīvs, ņemot vērā straujo attīstību šajā nozarē un dažādo instrumentu izmantošanu. Vēlamais risinājums būtu saskaņots arī ar tiesisko regulējumu, jo tas atļauj izveidoto finanšu regulējumu līdzāspastāvēšanu ar šo režīmu, ar izņēmumu atbilstīgi parametram EUR 1 miljona apmērā, kas noteikts citā svarīgā ES tiesību aktā, un proti, Regulā (ES) 2017/1129 par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību regulētā tirgū. Šī pieeja samazinātu regulējuma arbitrāžas riskus, vienlaikus atļaujot pārrobežu darbības saskaņā ar stabilu ieguldītāju aizsardzības un finanšu stabilitātes regulējumu. •Juridiskā instrumenta izvēle

LESD 114. pants ļauj pieņemt tiesību aktus regulas vai direktīvas veidā. Šeit tika izvēlēta regula, jo “ES marķējumam” jābūt tieši piemērojamam visās dalībvalstīs, lai tas būtu iedarbīgs. Otrkārt, tā kā ar ierosināto regulu tiek noteiktas saskaņotas prasības kolektīvās finansēšanas platformām, kas vēlas pieteikties attiecīgai atļaujai, uz to nedrīkst attiecināt īpašus valsts noteikumus. Tāpēc šajā gadījumā regula ir piemērotāka nekā direktīva. Tomēr uz visiem elementiem, kas neietilpst priekšlikuma darbības jomā, tiktu attiecināti valstu noteikumi, tostarp tie, ar kuriem transponē piemērojamo ES direktīvu noteikumus. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Atbildes uz Komisijas rīkoto sabiedrisko apspriešanu par kolektīvo finansēšanu 2013. gadā, KTS zaļā grāmata 2014. gadā, KTS vidusposma pārskats 2017. gadā un FinTech apspriešana 2017. gadā sniedza kvalitatīvus pierādījumus ietekmes novērtējuma izstrādes atbalstam. Respondenti KTS zaļās grāmatas apspriešanā norādīja uz vairākiem šķēršļiem pienācīgi regulētu kolektīvās finansēšanas platformu izveidei: regulatīvie šķēršļi, informācijas slikta pieejamība un kvalitāte un citi šķēršļi, piemēram, sekundāro tirgu trūkums un nodokļu šķēršļi. Daži respondenti uzskatīja, ka ES intervence veicinātu pārrobežu darījumus par zemākām izmaksām. Daudzi respondenti KTS vidusposma pārskata apspriešanā pauda līdzīgus izteikumus, argumentējot par labu pienācīga tiesiskā regulējuma izstrādei attiecībā uz kolektīvo finansēšanu visā ES, lai nodrošinātu ieguldītāju un patērētāju pienācīgu aizsardzību, ar mērķi izveidot pietiekami lielu tirgu. Komisija rīkoja sabiedrisko apspriešanu par “FinTech: konkurētspējīgāka un inovatīvāka Eiropas finanšu nozare”. Sabiedriskajā apspriešanā tika saņemtas pavisam 226 atbildes no privātpersonām, nozares (no ļoti dažādiem tirgus dalībniekiem), valstu un Eiropas regulatoriem un uzraudzības iestādēm, lietotājiem un arodbiedrībām. Uzskatu kopsavilkums kopā ar sabiedriskajā apspriešanā saņemto atsevišķo atbilžu detalizētu kopsavilkumu tika publicēts 2017. gada 12. septembrī. Respondenti kopumā uzskatīja, ka valstu regulatīvie režīmi attiecībā uz kolektīvo finansēšanu Eiropā tieši ietekmē kolektīvās finansēšanas nozares attīstību. Šis uzskats bija kopīgs visās jomās visu veidu respondentiem (privātpersonām, privātām organizācijām, publiskām iestādēm un starptautiskām organizācijām). Gandrīz puse no respondentiem, kas pauda viedokli šai jautājumā, uzskatīja, ka valsts regulatīvie režīmi apgrūtina pārrobežu kolektīvās finansēšanas darbību un ka ir vajadzīga saskaņošana ES līmenī. Tie arī norādīja, ka Eiropas tirgus ir sadrumstalots sakarā ar dažādu dalībvalstu pieņemto režīmu atšķirībām. Turklāt daži apgalvoja, ka pārrobežu darbības apgrūtināšana, pretstatot valstu noteikumus, kavē reālo konkurenci un sarežģī un sadārdzina platformu izvēršanu un nepieciešamā lieluma sasniegšanu, lai ilgtermiņā nodrošinātu rentabilitāti. Turklāt Komisijas dienesti ir organizējuši vairākus seminārus, kuros apspriedās ar dalībvalstīm, arodasociācijām un to locekļiem. Trīs regulatīvi semināri par kolektīvo finansēšanu ar dalībvalstīm notika 2014. gada decembrī, 2016. gada februārī un 2017. gada novembrī Eiropas Vērtspapīru komitejas ekspertu grupas (EGESC) ietvaros. Eksperti norādīja uz vairākiem jautājumiem, kurus var risināt, lai novērstu juridiskos šķēršļus un veicinātu kolektīvās finansēšanas darbību Eiropas Savienībā, piemēram, informācijas apmaiņu, datu apkopošanu, kopējas taksonomijas izveidi, atbalstu atļaujas piešķiršanai un saskaņotākas informācijas atklāšanas prasības vērtspapīru emisijām zem prospekta robežvērtības. Komisijas dienesti 2015. gadā izveidoja arī Eiropas Kolektīvās finansēšanas ieinteresēto personu forumu kā attiecīgo ieinteresēto personu grupu apvienību un valsts iestāžu pārstāvju ekspertu grupu. Visbeidzot, 2017. gada jūnijā tika rīkots seminārs par pārrobežu kolektīvo finansēšanu attiecībā uz pētījumu “Tirgus un regulatīvo šķēršļu apzināšana, kuri kavē kolektīvās finansēšanas pārrobežu attīstību Eiropas Savienībā”. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Priekšlikums ir balstīts uz plaša apjoma dokumentu izpēti, ārējiem pētījumiem, mērķorientētām apspriedēm, pārrunām, fokusgrupām, semināriem u. c. Izmantotais materiāls ir apkopots, kopš Komisijas dienesti sāka tirgus uzraudzību 2013. gadā. Tas ietver sanāksmes ar ieinteresētajām personām, pētījumus, kuri veikti Komisijas uzdevumā un kurus veikušas nozares ieinteresētās personas, dienestu darba dokumentus, uzraudzības iestāžu atzinumus un padomus, pētījumus, kā arī akadēmiskās pētniecības dokumentus. Tika pasūtīts pētījums, kurā galvenā uzmanība tika vērsta uz to, lai apzinātu šķēršļus kolektīvās finansēšanas pakalpojumu pārrobežu sniegšanai. •Ietekmes novērtējums Šim priekšlikumam ir pievienots ietekmes novērtējums, kurš tika iesniegts 2017. gada 18. novembrī un kuru Regulējuma kontroles padome (RSB) apstiprināja 2017. gada 15. decembrī. RSB aicināja grozīt ietekmes novērtējuma projektu, lai precizētu i) iniciatīvas pamatojumu un steidzamību un to, kā pēdējos gados ir mainījusies Komisijas nostāja, kā arī vairāk izskaidrojot uzmanības koncentrēšanu uz novatorisku uzņēmēju, mazo uzņēmumu un jaunuzņēmumu ļoti agrīnām finansējuma vajadzībām; ii) to, cik lielā mērā priekšlikums ir progresīvs un spēj integrēt turpmākās attīstības tendences, iii) regulējuma sadrumstalotības nozīmi salīdzinājumā ar šķēršļiem, kas priekšlikumā nav aplūkoti; iv) papildu pierādījumus par pieprasījumu pēc pārrobežu darbības; v) mijiedarbību starp priekšlikumu un spēkā esošajiem ES nozares un valstu tiesību aktiem, un vi) pamatojumu par attiecīgās uzraudzības iestādes izvēli un priešlikuma ietekmi uz Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi. Ietekmes novērtējumā ir izdarīti attiecīgi grozījumi. Ietekmes novērtējumā secināts, ka ES kolektīvās finansēšanas tirgi uzņēmumu finansēšanai lielā mērā ir nepietiekami attīstīti salīdzinājumā ar citām ekonomikas lielvarām, bet arī – un vēl svarīgāk – nespēj pienācīgi darboties pārrobežu mērogā. Sakarā ar sadrumstalotiem un pretrunīgiem regulatīviem režīmiem kolektīvās finansēšanas platformas nespēj izvērst un brīvi sniegt pakalpojumus Eiropas mērogā. Tāpat ieguldītāji atturas no pārrobežu iesaistīšanās sakarā ar uzticamības trūkumu šīm platformām un to sadrumstalotajiem tiesiskajiem regulējumiem, kas ir piemērojami pakalpojumu sniegšanai. Lai risinātu šīs problēmas, ietekmes novērtējumā tika apzināti un izpētīti četri politikas risinājumi: (1)pamatscenārijs – ES nerīkojas; (2)risinājums Nr. 1 – pamatošanās uz reputācijas kapitālu: minimāli standarti ar paraugprakses piemēriem; (3)risinājums Nr. 2 – produktā balstīta pieeja: kolektīvās finansēšanas iekļaušana spēkā esošajā ES vienotajā noteikumu kopumā; (4)risinājums Nr. 3 – papildu pakalpojumā balstīts risinājums: režīms “Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem”. Pirmajā, pamatscenārija risinājumā analizētas tirgus tendences gadījumā, ja ES nerīkojas. Ja nekas netiks darīts, kolektīvās finansēšanas platformām būs vēl mazāk iespējams izvērst darbību pārrobežu mērogā un pieaugošās pretrunas starp valstu režīmiem varētu radīt nepilnības ieguldītāju aizsardzībā un tirgus integritātē. Otrajā risinājumā izstrādāta iespēja ieviest visā ES minimālus saskaņošanas elementus, lai apvienotu ar paraugprakses piemēriem. Arī šis risinājums netika atbalstīts, jo tas radītu pārmērīgu regulatīvo nenoteiktību sakarā ar pašregulācijas izpildes mehānismu un tā mijiedarbību ar jau esošajiem valstu režīmiem. Trešajā risinājumā aplūkots gadījums, kad kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem ievieš noteikumus spēkā esošajā ES tiesiskajā regulējumā, piemēram, FITD, un izveido atsevišķu režīmu aizdevumos balstītas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu darbībām, kurām pašlaik nav Eiropas regulējuma. Šī kolektīvās finansēšanas režīma iestrādāšana ES vienotajā noteikumu kopumā netika atbalstīta, jo tā nav tik efektīva izmaksu ziņā kā citi risinājumi, vienlaikus panākot līdzīgus rezultātus attiecībā uz integritāti un pārredzamību.

Ceturtajā un vēlamajā risinājumā apsvērta iespēja ieviest ES marķējumu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kas tiktu pilnvaroti un uzraudzīti ES līmenī saskaņā ar ES režīmu. Šajā risinājumā apvienots elastīgums attiecībā uz uzņēmējdarbības modeļiem (kas var brīvi izvēlēties, vai pieteikties ES marķējumam, vai palikt valsts režīmā) ar samērīgiem ieguldītāju aizsardzības un organizatoriskiem noteikumiem. Turklāt visaptverošs atļaujas piešķiršanas režīms nodrošina arī izmaksu ziņā efektīvu rīku, lai izvērstu darbību saskaņā ar vienotu regulējumu, tādējādi samazinot regulatīvo nenoteiktību un administratīvo slogu. •Pamattiesības ES ir apņēmusies ievērot augstus pamattiesību aizsardzības standartus un ir parakstījusi plašu konvenciju kopumu cilvēktiesību jomā. Šajā kontekstā šim priekšlikumam, visticamāk, nebūs tiešas ietekmes uz minētajām tiesībām, kā minēts galvenajās ANO konvencijās par cilvēktiesībām, Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, kas ir ES līgumu būtiska daļa, un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā (ECTK). 4.IETEKME UZ BUDŽETU Vēlamais risinājums ietekmē EVTI izmaksas un administratīvo slogu. Šo izmaksu apmērs un sadalījums būs atkarīgs no precīzām prasībām, kas izvirzītas Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem (EKFPS), un saistītajiem uzraudzības uzdevumiem. Pieņemot, ka EVTI būs atbildīga par 25 EKFPS pilnvarošanu un uzraudzību pirmajā pilnajā īstenošanas gadā (2020. g.), ietekme uz izmaksām (atskaitot maksas no nozares) minētajā gadā būs aptuveni EUR 1 637 000. Šī aplēse ietver arī pusi no vienreizējām izmaksām EUR 500 000 apmērā, kuras jāsadala pirmajos divos gados un kuras izmantos vajadzīgo IT sistēmu izveidei. Ņemot vērā to, ka Eiropas kolektīvās finansēšanas nozare vēl ir jauna un tai raksturīgas galvenokārt nelielas platformas ar ierobežotiem ieņēmumiem, EKFPS maksām ir noteikta atbilstīga robežvērtība. 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Neattiecas. •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums Priekšlikuma mērķis ir izveidot vienotus noteikumus par kolektīvo finansēšanu ES līmenī. Tas neaizstāj valstu noteikumus par kolektīvo finansēšanu, ja tādi ir. Saskaņā ar priekšlikumu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs var izvēlēties sniegt vai turpināt sniegt pakalpojumus iekšzemē saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem (tostarp, ja dalībvalsts izvēlas kolektīvās finansēšanas darbībām piemērot FITD II) vai saņemt atļauju sniegt kolektīvās finansēšanas pakalpojumus saskaņā ar ierosināto regulu. Ja atļauja piešķirta saskaņā ar ES noteikumiem, tā attiecas uz pakalpojumu sniegšanu vienā dalībvalstī un pārrobežu mērogā. Ja sniedzējs izvēlas piemērot ES noteikumus, atļauja saskaņā ar piemērojamiem valsts noteikumiem tiek atsaukta. Atļauja, kas piešķirta saskaņā ar šo regulu, ļautu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem sniegt kolektīvās finansēšanas pakalpojumus saskaņā ar atļauju visās dalībvalstīs. 1. pantā definēts priekšmets; jo īpaši 1. pantā noteikts, ka regula attiecas uz kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem un nosaka vienotas prasības to darbībai, organizēšanai, pilnvarošanai un pastāvīgai uzraudzībai. 2. pantā ir noteikta piemērošanas joma, kas attiecas tikai uz tādām juridiskām personām, kas izvēlas saņemt atļauju saskaņā ar 11. pantu, un tām, kuras ir pilnvarotas saskaņā ar minēto pantu. Tajā paredzēti arī izņēmumi, saskaņā ar kuriem šī regula nebūtu jāpiemēro kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem, kas tiek sniegti patērētājiem, kā definēts Direktīvas 2008/48/EK 3. panta a) punktā, kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem, ko sniedz juridiskas personas, kuras ir pilnvarotas kā ieguldījumu brokeru sabiedrības saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 7. pantu, vai kolektīvās finansēšanas pakalpojumam, ko sniedz fiziskas vai juridiskas personas, kuras šim nolūkam ir pilnvarotas ar valsts tiesību aktiem. No šā noteikuma izriet, ka personām, kas ir pilnvarotas kā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji, kuri vēlas turpināt sniegt pakalpojumus ārpus šīs regulas darbības jomas, vairs nevajadzētu būt iespējai darboties saskaņā ar atļauju, kas piešķirta saskaņā ar šo regulu. Šīm personām, kas sniedz ieguldījumos balstītas pārrobežu kolektīvās finansēšanas pakalpojumus, būtu jāsaņem atļauja saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES, bet to atļauja kā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējam saskaņā ar šo regulu būtu jāatsauc. 3. pantā izklāstīti termini un definīcijas, ko izmanto šajā regulā, jo īpaši “kolektīvās finansēšanas pakalpojumi”, “kolektīvās finansēšanas platforma”, “kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs”, “kolektīvās finansēšanas piedāvājums” un citi. Svarīgi, ka Komisija var pieņemt deleģētos aktus, lai precizētu 2. pantā noteikto definīciju papildu tehniskos elementus, ar mērķi ņemt vērā norises tirgū, tehnoloģisko attīstību un pieredzi. II nodaļā ir izklāstīta kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšana (4. pants), efektīva un piesardzīga pārvaldība (5. pants) un sūdzību izskatīšana (6. pants). Saskaņā ar minētajiem noteikumiem kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem vienmēr jāatbilst organizatoriskajām prasībām, savukārt fiziskām personām, kam ir pilnvaras pārvaldīt kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju, vajadzētu būtu atbilstošām prasmēm un profesionālai pieredzei. Saistībā ar interešu konfliktiem (7. pants) kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējam jāuztur un jāveic efektīvas organizatoriskās un administratīvās darbības, lai veiktu visus pamatotos pasākumus, kas paredzēti, lai novērstu interešu konfliktus, kuri negatīvi ietekmē tā klientu intereses. Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem ir arī jāveic visi atbilstošie pasākumi, lai konstatētu un novērstu vai pārvaldītu interešu konfliktus, kas, sniedzot pakalpojumus, rodas savā starpā, tostarp to vadītājiem un darbiniekiem, vai jebkuru personu, kas ir ar viņiem tieši vai netieši saistīta ar kontroli, un to klientiem vai starp vienu klientu un citu klientu. Noteikumi par ārpakalpojumiem un klientu aktīvu glabāšanu ir izklāstīti 8. un 9. pantā. III nodaļā ir izklāstīti noteikumi par pilnvarošanu un pastāvīgas uzraudzības prasības. Konkrētāk, 10. pantā ir paredzēta prasība par pilnvarošanu un noteikti pilnvarošanas nosacījumi kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem. Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem jo īpaši jāatbilst vairākiem kritērijiem, lai EVTI tos pilnvarotu. 10. pantā ir noteiktas arī procedūras atļaujas piešķiršanai un atļaujas pieteikuma noraidīšanai. 11. pantā ir noteikts, ka EVTI izveido publiski pieejamu un atjauninātu reģistru par visiem kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem. 12. pantā noteikts, ka kolektīvās finansēšanas pakalpojumi jāsniedz EVTI uzraudzībā. 13. pantā izklāstīti noteikumi par atļaujas atsaukšanu. IV nodaļā izklāstīti noteikumi par ieguldītāju aizsardzību un pārredzamību. Saskaņā ar 14. pantu visai informācijai, tostarp tirgvedības paziņojumiem, ko kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji sniedz klientiem, ir jābūt pilnīgai, skaidrai un pareizai. 15. pantā izklāstīts potenciālā klienta piemērotības sākotnējais novērtējums un noteikts, ka platformas piedāvā ieguldītājiem iespēju simulēt to spēju segt zaudējumus. 16. pantā precizēta ieguldījumu pamatinformācijas lapas sīkāka informācija un saturs, kā arī forma un citas prasības. 17. un 18. pants attiecīgi attiecas uz ziņojumdēli un ieguldītāja tiesībām piekļūt ierakstiem. V nodaļā izklāstīti noteikumi par tirgvedības paziņojumiem. Konkrētāk, 19. pantā ir iekļautas sīki izstrādātas prasības tirgvedības paziņojumiem, un 20. pants nosaka, ka valstu kompetentās iestādes savās tīmekļa vietnēs publicē un uztur valstu normatīvos un administratīvos aktus, kas piemērojami kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju tirgvedības paziņojumiem. VI nodaļā ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par EVTI pilnvarām un kompetencēm, juridisko konfidencialitāti (21. pants), informācijas pieprasījumu (22. pants), vispārēju izmeklēšanu (23. pants), pārbaudēm uz vietas (24. pants), informācijas apmaiņu (25. pants), dienesta noslēpumu (26. pants), EVTI veiktiem uzraudzības pasākumiem (27. pants), kā arī administratīviem sodiem un citiem pasākumiem, jo īpaši naudas sodiem (28. pants), periodiskiem soda maksājumiem (29. pants), informācijas atklāšanu par naudas sodiem, to būtību un izpildi (30. pants) un attiecīgie procesuālie noteikumi par uzraudzības pasākumu veikšanu un naudas sodu piemērošanu (31. pants). 32. un 33. pantā noteiktas prasības attiecīgi par attiecīgo personu uzklausīšanu un Tiesas neierobežoto jurisdikciju par EVTI lēmumiem. Saskaņā ar 34. pantu EVTI vajadzētu būt iespējai iekasēt maksas no kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem saskaņā ar šo regulu un deleģētajiem aktiem, ko pieņem saskaņā ar šo regulu. 35. pantā izklāstīta iespēja EVTI deleģēt konkrētus uzraudzības uzdevumus dalībvalstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar EVTI pamatnostādnēm. Kolektīvā finansēšana kā jebkurš cits finanšu pakalpojums var tikt pakļauta nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas praksei. Tāpēc regulā ir paredzēti atbilstīgi aizsardzības pasākumi, lai samazinātu riskus, ka šāda prakse tiek īstenota. 9. pantā jo īpaši paredzēts, ka maksājumiem par kolektīvās finansēšanas darījumiem jānotiek ar tādu subjektu starpniecību, kas ir pilnvaroti saskaņā ar Maksājumu pakalpojumu direktīvu, un tādējādi uz tiem attiecas 4. Direktīva par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu neatkarīgi no tā, vai maksājumu veic platforma pati vai trešā persona. 9. pantā arī noteikts, ka kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem ir jānodrošina, ka projektu īpašnieki piekrīt, ka kolektīvās finansēšanas piedāvājumu finansējums vai maksājums tiek veikts tikai ar tāda subjekta starpniecību, kas ir pilnvarots saskaņā ar Maksājumu pakalpojumu direktīvu. Ar 10. pantu tiek ieviestas prasības par vadītāju “labu reputāciju”, kas ietver to, ka sodāmības reģistrā nav ziņu saskaņā ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas tiesību aktiem. 13. pantā noteikts, ka valstu kompetentās iestādes, tostarp valstu kompetentās iestādes, kas izraudzītas saskaņā ar Direktīvas (ES) 2015/849 noteikumiem, paziņo EVTI par jebkuru jautājumu, kas ir nozīmīgs saskaņā ar Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvu un ietver kolektīvās finansēšanas platformu. EVTI pēc tam var atsaukt licenci, pamatojoties uz šo informāciju. 38. pantā ir noteikts, ka, lai papildus nodrošinātu finanšu stabilitāti, novēršot riskus, kas saistīti ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu, Komisijai būtu jānovērtē nepieciešamība un samērīgums noteikt kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem pienākumus par atbilstību valsts noteikumiem, ar kuriem īsteno Direktīvu (ES) 2015/849 attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju vai terorisma finansēšanu, un pievienot šādus kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējus atbildīgo subjektu sarakstam Direktīvas (ES) 2015/849 nolūkā.

Deleģēšanas īstenošana ar mērķi pieņemt Komisijas deleģētos aktus aprakstīta VII nodaļā. Regulas priekšlikumā ir iekļauti pilnvarojumi Komisijai pieņemt deleģētus aktus, kuros precizēti konkrēti aspekti, prasības un kārtība, kā izklāstīts šajā regulā.



2018/0048 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem (EKFPS) uzņēmumiem (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Kolektīvā finansēšana ir arvien vairāk izplatīts alternatīva finansējuma veids maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) uzņēmumu izaugsmes agrīnā posmā, kas parasti paļaujas uz nelieliem ieguldījumiem. Kolektīvā finansēšana ir jauna veida starpniecība, kad kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs sadarbojas ar klientiem, izmantojot digitālu platformu, pats neuzņemoties risku, lai atrastu potenciālos ieguldītājus tiem uzņēmumiem, kas meklē finansējumu, neatkarīgi no tā, vai finansējums noved pie aizdevuma līguma, pašu kapitāla daļas vai citas pārvedamā vērtspapīrā balstītas daļas. Tāpēc ir lietderīgi šīs regulas darbības jomā ietvert aizdevumos balstītu kolektīvo finansēšanu un ieguldījumos balstītu kolektīvo finansēšanu, jo tās ir līdzīgas uzņēmumu finansēšanas alternatīvas. (2)Finansējuma iegūšana ir sarežģīta maziem un topošiem uzņēmumiem, it īpaši, kad tie no dibināšanas posma pāriet paplašināšanās posmā. Kolektīvā finansēšana var palīdzēt nodrošināt finansējuma pieejamību šādiem uzņēmumiem un tādējādi pabeigt kapitāla tirgu savienības (KTS) izveidi. Finansējuma pieejamības trūkums šādiem uzņēmumiem rada problēmu pat tajās dalībvalstīs, kurās banku finansējuma pieejamība finanšu krīzes laikā saglabājās stabila. Kolektīvā finansēšana ir kļuvusi par ierastu praksi projekta vai pasākuma finansēšanai, ko parasti veic liels skaits cilvēku vai organizāciju, izmantojot tiešsaistes platformas, kurās iedzīvotāji, organizācijas un uzņēmumi, tostarp jaunuzņēmumi, piesaista relatīvi nelielas naudas summas. (3)Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšana parasti balstās uz trīs veidu dalībniekiem: projekta īpašnieku, kas ierosina finansējamo projektu, ieguldītājiem, kuri finansē ierosināto projektu, parasti ar ierobežotiem ieguldījumiem, un starpniekorganizāciju pakalpojumu sniedzēja veidā, kas saved kopā projekta īpašniekus un ieguldītājus, izmantojot tiešsaistes platformu. (4)Papildus finansējuma alternatīva avota, tostarp riska kapitāla, nodrošināšanai kolektīvā finansēšana uzņēmumiem var piedāvāt citus ieguvumus. Tā var sniegt koncepcijas un idejas apstiprinājumu projekta īpašniekam, nodrošināt piekļuvi lielam skaitam cilvēku, kas uzņēmējam sniedz ieskatus un informāciju, un var būt tirgvedības instruments, ja kolektīvās finansēšanas kampaņa ir veiksmīga. (5)Vairākas dalībvalstis jau ir ieviesušas iekšzemes pasūtītus režīmus kolektīvai finansēšanai. Minētie režīmi ir pielāgoti vietējo tirgu un ieguldītāju īpatnībām un vajadzībām. Rezultātā spēkā esošie valstu noteikumi atšķiras attiecībā uz kolektīvās finansēšanas platformu darbības nosacījumiem, atļauto darbību jomu un licencēšanas prasībām.

(6)Atšķirības starp spēkā esošajiem valstu noteikumiem ir tādas, ka kavē kolektīvās finansēšanas pakalpojumu pārrobežu sniegšanu un tādējādi tieši ietekmē šādu pakalpojumu iekšējā tirgus darbību. Jo īpaši tas, ka tiesiskais regulējums ir sadrumstalots pa valstu robežām, rada juridiskās atbilstības ievērojamas izmaksas privātiem ieguldītājiem, kuri bieži saskaras ar grūtībām, kas ir nesamērīgas ar to ieguldījuma apmēru, lai noskaidrotu noteikumus, kuri ir piemērojami pārrobežu kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem. Tāpēc šādi ieguldītāji bieži atturas no pārrobežu ieguldījumiem ar kolektīvās finansēšanas platformu starpniecību. Šo pašu iemeslu dēļ kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji, kas vada šādas platformas, atturas no savu pakalpojumu piedāvāšanas citā dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, kurā tie veic uzņēmējdarbību. Rezultātā kolektīvās finansēšanas darbības līdz šim lielākoties ir palikušas valsts mērogā, kaitējot Savienības mēroga kolektīvās finansēšanas tirgum, tādējādi liedzot uzņēmumiem piekļuvi kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem. (7)Tāpēc, lai veicinātu pārrobežu kolektīvās finansēšanas darbības un sekmētu brīvības izmantošanu sniegt un saņemt šādus pakalpojumus iekšējā tirgū kolektīvās finansēšanas sniedzējiem, ir jānovērš esošie šķēršļi, kas kavē kolektīvās finansēšanas pakalpojumu iekšējā tirgus pienācīgu darbību. Vienota noteikumu kopuma paredzēšana par kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšanu, piešķirot kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem iespēju pieteikties vienotai Savienības mēroga atļaujai to darbības veikšanai saskaņā ar minētajiem noteikumiem, ir piemērots pirmais solis, lai veicinātu pārrobežu kolektīvās finansēšanas darbības un tādējādi uzlabotu vienotā tirgus darbību. (8)Novēršot šķēršļus kolektīvās finansēšanas pakalpojumu iekšējā tirgus darbībai, šīs regulas mērķis ir veicināt pārrobežu uzņēmējdarbības finansēšanu. Tāpēc kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem saistībā ar aizdevumiem patērētājiem, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/48/EK 3. panta a) punktā, nebūtu jāietilpst šīs regulas darbības jomā. (9)Lai izvairītos no tā, ka uz vienu un to pašu darbību attiecas dažādas atļaujas Savienībā, kolektīvās finansēšanas pakalpojums, ko sniedz personas, kuras ir pilnvarotas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES, vai ko sniedz saskaņā ar valsts tiesību aktiem, būtu jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas. (10)Attiecībā uz aizdevumos balstītu kolektīvo finansēšanu aizdevumu piešķiršanas atvieglošana, tostarp tādi pakalpojumi kā kolektīvās finansēšanas piedāvājumu sniegšana klientiem vai projekta īpašnieku kredītspējas novērtēšana, būtu jāpielāgo dažādiem uzņēmējdarbības modeļiem, kas ļauj noslēgt aizdevuma līgumu, izmantojot kolektīvās finansēšanas platformu, starp vienu vai vairākiem klientiem un vienu vai vairākiem projekta īpašniekiem. (11)Attiecībā uz ieguldījumos balstītu kolektīvo finansēšanu vērtspapīra pārvedamība ir svarīgs aizsardzības pasākums ieguldītājiem, lai varētu izstāties no ieguldījuma, jo tas sniedz viņiem juridisku iespēju atsavināt savu līdzdalību kapitāla tirgos. Tāpēc šī regula attiecas tikai uz ieguldījumos balstītas kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem un atļauj ieguldījumos balstītas kolektīvās finansēšanas pakalpojumus saistībā ar pārvedamiem vērtspapīriem. Tomēr finanšu instrumenti, kas nav pārvedami vērtspapīri, būtu jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas, jo minētie vērtspapīri rada riskus ieguldītājiem, kurus nevar pienācīgi pārvaldīt šī tiesiskā regulējuma ietvaros. (12)Ņemot vērā riskus saistībā ar kolektīvās finansēšanas ieguldījumiem, ieguldītāju efektīvas aizsardzības interesēs ir lietderīgi noteikt robežvērtību maksimālai atlīdzībai par katru kolektīvās finansēšanas piedāvājumu. Minētā robežvērtība būtu jānosaka EUR 1 000 000 apmērā, jo minētā robežvērtība atbilst robežvērtībai, kas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/1129 noteikta tāda prospekta obligātai sagatavošanai un apstiprināšanai, kas pārsniedz minēto robežvērtību. (13)Lai nepieļautu regulējuma arbitrāžu un nodrošinātu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju efektīvu uzraudzību, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jāaizliedz pieņemt noguldījumus vai citus atmaksājamus līdzekļus no iedzīvotājiem, ja vien tie nav pilnvaroti kā kredītiestāde saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES 8. pantu. (14)Lai sasniegtu minēto mērķi, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jādod iespēja pieteikties vienotai Savienības mēroga atļaujai un veikt savu darbību saskaņā ar minētajām vienotajām prasībām. Tomēr, lai saglabātu tikai valstu tirgiem paredzētu kolektīvās finansēšanas piedāvājumu plašo pieejamību, ja kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji izvēlas sniegt savus pakalpojumus saskaņā ar piemērojamajiem valstu tiesību aktiem, tiem vajadzētu būt iespējai to darīt. Tādēļ šajā regulā noteiktajām vienotajām prasībām vajadzētu būt fakultatīvām un tāpēc neattiekties uz šādiem kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kas izvēlas joprojām darboties tikai valsts mērogā. (15)Lai saglabātu ieguldītāju aizsardzības augstu standartu, samazinātu riskus saistībā ar kolektīvo finansēšanu un nodrošinātu taisnīgu attieksmi pret visiem klientiem, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jāievieš politika, kas paredzēta, lai nodrošinātu, ka projekti tiek atlasīti profesionālā, taisnīgā un pārredzamā veidā un ka kolektīvās finansēšanas pakalpojumi tiek sniegti tādā pašā veidā. (16)Lai uzlabotu pakalpojumu klientiem, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt iespējai izmantot rīcības brīvību klientu vārdā attiecībā uz klientu rīkojumu parametriem, ar noteikumu, ka tie veic visus vajadzīgos pasākumus, lai iegūtu vislabāko iespējamo rezultātu klientiem, un ka tie atklāj rīcības brīvības precīzo metodi un parametrus. Lai nodrošinātu, ka potenciāliem ieguldītājiem tiek neitrāli piedāvātas ieguldījumu iespējas, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem nebūtu jāmaksā vai jāpieņem atlīdzība, atlaide vai nemonetārs labums par ieguldītāju rīkojumu novirzīšanu konkrētam piedāvājumam savā platformā vai konkrētam piedāvājumam trešās personas platformā. (17)Šīs regulas mērķis ir atvieglot tiešu ieguldījumu un izvairīties no regulējuma arbitrāžas iespējām finanšu starpniekiem, kas tiek regulēti saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem, jo īpaši Savienības noteikumiem par aktīvu pārvaldītājiem. Tāpēc juridisko struktūru, tostarp īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību, izmantošana, lai būtu par starpniekiem starp kolektīvās finansēšanas projektu un ieguldītājiem, būtu stingri jāreglamentē un jāatļauj tikai tad, ja tas ir pamatots. (18)Lai pienācīgi pārvaldītu risku un novērstu jebkādu interešu konfliktu, ir svarīgi nodrošināt efektīvu pārvaldības sistēmu. Tāpēc kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt pārvaldības pasākumiem, kas nodrošina efektīvu un piesardzīgu vadību, un to vadībai vajadzētu būt ar labu reputāciju un pietiekamām zināšanām un pieredzi. Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu arī jāizveido procedūras, lai saņemtu un izskatītu klientu sūdzības. (19)Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jādarbojas kā neitrāliem starpniekiem starp klientiem kolektīvās finansēšanas platformā. Lai novērstu interešu konfliktus, būtu jānosaka konkrētas prasības kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, vadītājiem un darbiniekiem vai jebkurai personai, kas tos tieši vai netieši kontrolē. Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji jo īpaši būtu jāattur no jebkādas finansiālas līdzdalības kolektīvās finansēšanas piedāvājumos kolektīvās finansēšanas platformās. Turklāt kapitāldaļu turētājiem, kas tur 20 % vai vairāk pamatkapitāla vai balsstiesību, vadītājiem un darbiniekiem vai jebkurai personai, kura tieši vai netieši kontrolē kolektīvās finansēšanas platformas, nebūtu jārīkojas kā klientiem attiecībā uz minētajā kolektīvās finansēšanas platformā piedāvātajiem kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem. (20)Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu efektīvas un netraucētas sniegšanas interesēs kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jāatļauj jebkuru operatīvo funkciju pilnībā vai daļēji uzticēt pakalpojumu sniedzējiem ar noteikumu, ka ārpakalpojums būtiski nemazina kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju iekšējās kontroles kvalitāti un efektīvu uzraudzību. Tomēr kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem joprojām vajadzētu būt pilnībā atbildīgiem par atbilstību šai regulai. (21)Klientu līdzekļu turēšanai un maksājumu pakalpojumu sniegšanai ir nepieciešama atļauja kā maksājumu pakalpojumu sniedzējam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/2366. Minēto obligāto pilnvarošanas prasību nevar izpildīt, iegūstot atļauju kā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējam. Tāpēc ir lietderīgi precizēt, ka gadījumā, ja kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs sniedz šādus maksājumu pakalpojumus saistībā ar kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem, tam ir jābūt pilnvarotam arī kā maksājumu iestādei saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/2366. Lai nodrošinātu šādu darbību pienācīgu uzraudzību, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) būtu jāinformē par to, vai kolektvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs pats plāno sniegt maksājumu pakalpojumus ar atbilstīgu atļauju, vai šādiem pakalpojumiem tiks izmantoti pilnvarotas trešās personas ārpakalpojumi. (22)Pārrobežu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu izaugsmei un netraucētai darbībai ir nepieciešams pietiekams mērogs un sabiedrības uzticēšanās šiem pakalpojumiem. Tāpēc ir jānosaka vienotas, samērīgas un tieši piemērojamas prasības attiecībā uz licencēšanu un vienotu uzraudzības punktu. (23)Ieguldītāju uzticēšanās augsts līmenis veicina kolektīvās finansēšanas pakalpojumu izaugsmi. Tāpēc prasībām attiecībā uz kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem būtu jāatvieglo šo pakalpojumu pārrobežu sniegšana, jāsamazina operacionālie riski un jānodrošina augsta līmeņa pārredzamība un ieguldītāju aizsardzība. (24)Kolektīvās finansēšanas pakalpojumi var tikt pakļauti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu finansēšanas riskiem, kā uzsvērts Komisijas ziņojumā par novērtējumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas riskiem, kuri skar iekšējo tirgu un attiecas uz pārrobežu darbībām. Tādēļ būtu jāparedz aizsardzības pasākumi, izpildot nosacījumus pilnvarošanai, novērtējot vadības labo reputāciju, sniedzot maksājumu pakalpojumus tikai ar tādu licencētu subjektu starpniecību, uz kuriem attiecas prasības par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu finansēšanas novēršanu. Lai papildus nodrošinātu finanšu stabilitāti, novēršot riskus, kas saistīti ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu, Komisijai būtu jānovērtē nepieciešamība un samērīgums noteikt kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem pienākumus par atbilstību valsts noteikumiem, ar kuriem īsteno Direktīvu (ES) 2015/849 attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju vai terorisma finansēšanu, un pievienot šādus kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējus atbildīgo subjektu sarakstam Direktīvas (ES) 2015/849 nolūkā. (25)Lai kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem dotu iespēju darboties pārrobežu mērogā, neizvirzot tiem atšķirīgus noteikumus un tādējādi ieguldītājiem no dažādām dalībvalstīm atvieglojot projektu finansēšanu visā Savienībā, dalībvalstis nedrīkstētu noteikt papildu prasības kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, ko pilnvarojusi EVTI.

(26)Pilnvarošanas procesam vajadzētu dot EVTI iespēju saņemt informāciju par pakalpojumiem, ko potenciālie kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji plāno sniegt, novērtēt to vadības kvalitāti un novērtēt iekšējo organizāciju un procedūras, ko potenciālie kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji izveidojuši, lai nodrošinātu atbilstību šajā regulā noteiktajām prasībām. (27)Lai privātiem ieguldītājiem atvieglotu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšanas pārredzamību, EVTI būtu jāizveido publisks un atjaunināts reģistrs par visiem kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem Savienībā saskaņā ar šo regulu. (28)Atļauja būtu jāatsauc, ja vairs nav izpildīti izsniegšanas nosacījumi. EVTI jo īpaši vajadzētu būt iespējai novērtēt, vai ir ietekmēta vadības labā reputācija, vai bijusi iekšējo procedūru un sistēmu būtiska nepilnība. Lai EVTI varētu novērtēt, vai būtu jāatsauc atļauja kā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējam, valstu kompetentajām iestādēm būtu jāinformē EVTI, ja kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs vai trešā persona, kas rīkojas tā vārdā, ir zaudējis atļauju kā maksājumu iestāde vai ir konstatēts, ka tas ir pārkāpis Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849. (29)Lai potenciālajiem ieguldītājiem būtu skaidra izpratne par kolektīvās finansēšanas pakalpojumu raksturu, riskiem, izmaksām un maksām, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jāsniedz klientiem atbilstīga informācija. (30)Ieguldījumi produktos, kurus tirgo kolektīvās finansēšanas platformās, nav salīdzināmi ar tradicionālajiem ieguldījumu produktiem vai uzkrājumu produktiem, un tie nebūtu jātirgo kā tādi. Tomēr, lai nodrošinātu, ka potenciālie ieguldītāji izprot ar kolektīvās finansēšanas ieguldījumiem saistītā riska līmeni, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jāveic potenciālo ieguldītāju iesaistes zināšanu pārbaude, lai noskaidrotu viņu zināšanas par ieguldījumu. Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu skaidri jābrīdina potenciālie ieguldītāji, kad tiek uzskatīts, ka kolektīvās finansēšanas pakalpojumi viņiem nav piemēroti. (31)Lai ieguldītajiem dotu iespēju pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu par ieguldījumu, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jāsniedz potenciālajiem ieguldītājiem ieguldījumu pamatinformācijas lapa. Ieguldījumu pamatinformācijas lapai būtu jābrīdina potenciālie ieguldītāji, ka ieguldījumu vide, kurā tie iesaistījušies, ir saistīta ar riskiem un tai nav nedz noguldījumu kompensācijas shēmas, nedz ieguldītāju kompensācijas garantiju. (32)Ieguldījumu pamatinformācijas lapā būtu jāņem vērā arī specifiskās īpašības un riski, kas saistīti ar agrīnā posmā esošiem uzņēmumiem, un jākoncentrējas uz būtisko informāciju par projekta īpašniekiem, ieguldītāju tiesībām un maksām un piedāvāto vērtspapīru veidu un aizdevuma līgumiem. Tā kā attiecīgajam projekta īpašniekam ir vislabākās iespējas sniegt minēto informāciju, minētajam projekta īpašniekam būtu jāsagatavo ieguldījumu pamatinformācijas lapa. Tomēr, tā kā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji ir atbildīgi par savu potenciālo ieguldītāju informēšanu, tiem būtu jānodrošina, ka ieguldījumu pamatinformācijas lapa ir pilnīga. (33)Lai jaunuzņēmumiem un MVU nodrošinātu netraucētu un ātru piekļuvi kapitāla tirgiem, samazinātu to finansēšanas izmaksas un izvairītos no kavējumiem un izmaksām kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kompetentajai iestādei nebūtu jāapstiprina ieguldījumu pamatinformācijas dokuments. (34)Lai izvairītos no nevajadzīgām izmaksām un administratīvā sloga kolektīvās finansēšanas pakalpojumu pārrobežu sniegšanā, uz tirgvedības paziņojumiem nebūtu jāattiecina tulkošanas prasības, ja tie tiek sniegti valodā, ko parasti izmanto finanšu jomā. (35)Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem nevajadzētu būt iespējai nodrošināt pirkšanas un pārdošanas intereses diskrecionāru vai nediskrecionāru saskaņošanu, jo minētajai darbībai ir vajadzīga atļauja kā ieguldījumu brokeru sabiedrībai saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 5. pantu vai kā regulētam tirgum saskaņā ar minētās direktīvas 44. pantu. Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem pārredzamības un informācijas plūsmas interesēs vajadzētu būt iespējai atļaut ieguldītājiem, kuri ir veikuši ieguldījumus, izmantojot viņu platformu, sazināties un veikt savstarpējus darījumus savās platformās attiecībā uz ieguldījumiem, kas sākotnēji veikti viņu platformā. Tomēr kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējam būtu jāinformē savi klienti, ka tie nevada tirdzniecības sistēmu un ka jebkura pirkšanas un pārdošanas darbība to platformās ir pēc klienta ieskatiem un uz klienta atbildību. (36)Lai veicinātu pārredzamību un nodrošinātu pienācīgu dokumentāciju par saziņu ar klientu, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jāglabā visa attiecīgā uzskaite saistībā ar viņu pakalpojumiem un darījumiem. (37)Lai nodrošinātu taisnīgu un nediskriminējošu attieksmi pret ieguldītājiem, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kuri reklamē savus pakalpojumus, izmantojot tirgvedības paziņojumus, nebūtu jāizturas labvēlīgāk pret konkrētu projektu, to izceļot no citiem projektiem, kas piedāvāti to platformā. Tāpēc atklātiem vai plānotiem projektiem nebūtu jāfigurē kolektīvās finansēšanas platformas tirgvedības paziņojumos. Tomēr kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem nedrīkstētu liegt minēt veiksmīgi noslēgtus piedāvājumus, kuros ieguldījumi, izmantojot platformu, vairs nav iespējami. (38)Lai nodrošinātu lielāku juridisko noteiktību kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kuri darbojas visā Savienībā, un lai nodrošinātu vieglāku piekļuvi tirgum, pilnīga informācija par normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas piemērojami dalībvalstīs, un to kopsavilkumi, kas konkrēti reglamentē kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju tirgvedības paziņojumus, būtu jāpublicē elektroniski tādā valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā. Šajā nolūkā kompetentajām iestādēm un EVTI būtu jāuztur centrālas datubāzes. (39)Lai veidotu labāku izpratni par pastāvošo regulējuma atšķirību apmēru starp dalībvalstīm attiecībā uz prasībām, kas piemērojamas tirgvedības paziņojumiem, kompetentajām iestādēm katru gadu būtu jāsniedz EVTI detalizēts ziņojums par savām izpildes darbībām šajā jomā. (40)Ir svarīgi, lai lietderīgi un efektīvi tiktu nodrošināta atbilstība prasībām par pilnvarošanu un kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar šo regulu. Tāpēc EVTI būtu jāpiešķir kompetences izdot atļauju un īstenot uzraudzību. Lai EVTI varētu pildīt minētās uzraudzības pilnvaras, tai būtu jāpiešķir pilnvaras pieprasīt informāciju, veikt vispārējas izmeklēšanas un pārbaudes uz vietas, izdot publiskus paziņojumus un brīdinājumus un piemērot sankcijas. EVTI būtu jāizmanto uzraudzības un sankciju piemērošanas kompetences samērīgā veidā. (41)Minēto kompetenču piešķiršana EVTI nodrošina efektīvāku un centralizēti pārvaldītu pilnvarošanu un uzraudzību, tādējādi panākot apjomradītus ietaupījumus. Šāds centrāls uzraudzības režīms ir noderīgs tirgus dalībniekiem lielākas pārredzamības, ieguldītāju aizsardzības un tirgus efektivitātes ziņā. (42)EVTI būtu jāiekasē maksas par tieši uzraudzītiem subjektiem, lai segtu savas izmaksas, tostarp pieskaitāmās izmaksas. Maksas līmenim vajadzētu būt samērīgam ar tieši uzraudzītā subjekta lielumu, ņemot vērā kolektīvās finansēšanas nozares attīstības agrīno posmu. (43)Tā kā šīs regulas mērķus, proti, novērst tā tiesiskā regulējuma sadrumstalotību, kas piemērojams kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem, lai nodrošinātu šādu pakalpojumu iekšējā tirgus pienācīgu darbību, vienlaikus uzlabojot ieguldītāju aizsardzību, kā arī tirgus efektivitāti un veicinot kapitāla tirgu savienības izveidi, dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. (44)Šīs regulas piemērošana būtu jāatliek, lai to saskaņotu ar tādu valsts noteikumu piemērošanu, ar kuriem transponē Direktīvu XXX/XXXX/ES (Eiropas Parlamenta un Padomes (..) Direktīva (ES).../...), ar kuru kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējus, uz kuriem attiecas šīs regulas darbības joma, atbrīvo no Direktīvas 2014/65/ES piemērošanas. (45)Šī regula atbilst Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītajām pamattiesībām un principiem. Tādēļ šī regula būtu jāinterpretē un jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem.

(46)Notika apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I nodaļa

Priekšmets, darbības joma un definīcijas 1. pants

Priekšmets Šajā regulā ir noteiktas vienotas prasības attiecībā uz: (a)kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju darbību un organizāciju; (b)kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju pilnvarošanu un uzraudzību; (c)pārredzamību un tirgvedības paziņojumiem saistībā ar kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšanu Savienībā. 2. pants

Darbības joma 1.Šī regula attiecas uz juridiskām personām, kas vēlas saņemt atļauju saskaņā ar 10. pantu, un uz kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kuri pilnvaroti saskaņā ar minēto pantu, saistībā ar kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšanu. 2.Šo regulu nepiemēro: (a)kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem, kas tiek sniegti projektu īpašniekiem, kuri ir patērētāji, kā definēts Direktīvas 2008/48/EK 3. panta a) punktā; (b)kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem, ko sniedz fiziskas vai juridiskas personas, kuras ir pilnvarotas kā ieguldījumu brokeru sabiedrība saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 7. pantu; (c)kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem, ko sniedz fiziskas vai juridiskas personas saskaņā ar valsts tiesību aktiem; (d)kolektīvās finansēšanas piedāvājumiem ar atlīdzību, kura pārsniedz EUR 1 000 000 vienam kolektīvās finansēšanas piedāvājumam un kuru aprēķina 12 mēnešu laikposmā attiecībā uz konkrētu kolektīvās finansēšanas projektu. 3. pants

Definīcijas 1.Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (a)“kolektīvās finansēšanas pakalpojums” ir ieguldītāju un projektu īpašnieku uzņēmējdarbības finansēšanas interešu saskaņošana, izmantojot kolektīvās finansēšanas platformu, un to veido: i)aizdevumu piešķiršanas veicināšana; ii)projektu īpašnieku emitētu pārvedamu vērtspapīru izvietošana, neuzņemoties stingri noteiktas saistības, kā minēts Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma A iedaļas 7) punktā, un klientu rīkojumu pieņemšana un nosūtīšana, kā minēts Direktīvas 2014/65 I pielikuma A iedaļas 1) punktā, attiecībā uz minētajiem pārvedamiem vērtspapīriem;

(b)“kolektīvās finansēšanas platforma” ir elektroniska informācijas sistēma, ko vada vai pārvalda kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs; (c)“kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs” ir juridiska persona, kurš sniedz kolektīvās finansēšanas pakalpojumus un kuru minētajam mērķim ir pilnvarojusi Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) saskaņā ar šīs regulas 11. pantu; (d)“kolektīvās finansēšanas piedāvājums” ir jebkurš kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju paziņojums, kas satur informāciju, kura ļauj potenciālajiem ieguldītājiem pieņemt lēmumu pēc būtības par iesaistīšanos kolektīvās finansēšanas darījumā; (e)“klients” ir jebkurš potenciāls vai faktisks ieguldītājs vai projekta īpašnieks, kuram kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs sniedz vai var sniegt kolektīvās finansēšanas pakalpojumus; (f)“projekta īpašnieks” ir jebkura persona, kas vēlas finansēt kolektīvās finansēšanas projektu, izmantojot kolektīvās finansēšanas platformu; (g)“ieguldītājs” ir jebkura persona, kura, izmantojot kolektīvās finansēšanas platformu, piešķir aizdevumus vai iegādājas pārvedamus vērtspapīrus; (h)“kolektīvās finansēšanas projekts” ir uzņēmējdarbība vai uzņēmējdarbības, kuras projekta īpašnieks finansē vai vēlas finansēt, izmantojot kolektīvās finansēšanas piedāvājumu; (i)“pārvedami vērtspapīri” ir pārvedami vērtspapīri, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 44) apakšpunktā; (j)“tirgvedības paziņojumi” ir kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja jebkura informācija vai paziņojums potenciālajam ieguldītājam vai potenciālajam projekta īpašniekam par kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja pakalpojumiem, izņemot informāciju, kas sniedzama ieguldītājiem saskaņā ar šo regulu; (k)“pastāvīgs informācijas nesējs” ir instruments, kas ļauj uzglabāt informāciju tā, lai tā būtu pieejama turpmākai atsaucei un tādu laikposmu, kurš atbilst informācijas mērķiem, un kas ļauj neizmainītā veidā atveidot uzglabāto informāciju; (l)“īpašam nolūkam dibināta sabiedrība” jeb “SPV” ir subjekti, kuru vienīgais mērķis ir veikt vērtspapīrošanu Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 1075/2013 1. panta 2. punkta nozīmē. 2.Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38. pantu, lai precizētu 1. punktā noteikto definīciju papildu tehniskos elementus, ar mērķi ņemt vērā norises tirgū, tehnoloģisko attīstību un pieredzi, kas gūta kolektīvās finansēšanas platformu darbībā un kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšanā. II nodaļa

Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšana un kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju organizatoriskās un darbības prasības 4. pants

Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšana 1.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumus sniedz tikai juridiskas personas, kuras faktiski un stabili veic uzņēmējdarbību kādā Savienības dalībvalstī un kuras ir pilnvarotas kā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji saskaņā ar šīs regulas 11. pantu. 2.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji rīkojas godīgi, taisnīgi un profesionāli atbilstoši savu klientu un potenciālo klientu labākajām interesēm. 3.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji nemaksā vai nepieņem atlīdzību, atlaidi vai nemonetāru labumu par ieguldītāju rīkojumu novirzīšanu konkrētam kolektīvās finansēšanas piedāvājumam savā platformā vai konkrētam kolektīvās finansēšanas piedāvājumam trešās personas platformā. 4.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji var izmantot rīcības brīvību klientu vārdā attiecībā uz klientu rīkojumu parametriem, un tādā gadījumā tie atklāj klientiem minētās rīcības brīvības precīzu metodi un parametrus, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai panāktu labāko iespējamo rezultātu klientiem. 5.Attiecībā uz īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību izmantošanu, lai sniegtu kolektīvās finansēšanas pakalpojumus, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem ir tiesības nodot īpašam nolūkam dibinātajai sabiedrībai tikai vienu aktīvu, lai ieguldītāji varētu veikt riska darījumu ar minēto aktīvu, iegādājoties vērtspapīrus. Lēmumu veikt darījumu ar minēto pamatā esošo aktīvu pieņem tikai ieguldītāji. 5. pants

Efektīva un piesardzīga vadība

Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja vadība nosaka un uzrauga tādu atbilstošu politiku un procedūru īstenošanu, ar kurām tiek nodrošināta efektīva un piesardzīga pārvaldība, tostarp pienākumu nodalīšana, darbības nepārtrauktība un interešu konfliktu novēršana, veicinot tirgus integritāti un klientu intereses. 6. pants

Sūdzību izskatīšana 1.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji izveido un uztur efektīvas un pārredzamas procedūras no klientiem saņemto sūdzību tūlītējai, taisnīgai un konsekventai izskatīšanai. 2.Klientiem ir iespēja iesniegt sūdzības kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem bez maksas. 3.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji veic uzskaiti par visām saņemtajām sūdzībām un veiktajiem pasākumiem. 4.Komisija var pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 37. pantu, lai precizētu prasības, standarta formātus un procedūras sūdzību izskatīšanai. 7. pants

Interešu konflikti 1.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem nav finansiālas līdzdalības kolektīvās finansēšanas piedāvājumā savās kolektīvās finansēšanas platformās. 2.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji nepieņem par klientiem nevienu no kapitāldaļu turētājiem, kuri tur 20 % vai vairāk pamatkapitāla vai balsstiesību, nevienu no vadītājiem vai darbiniekiem vai nevienu personu, kas ar minētajiem kapitāldaļu turētājiem, vadītājiem un darbiniekiem ir tieši vai netieši saistīta ar kontroles starpniecību, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 35) apakšpunkta b) daļā. 3.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji uztur un īsteno efektīvus iekšējus noteikumus, lai novērstu interešu konfliktus. 4.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji veic visus atbilstīgos pasākumus, lai novērstu, konstatētu, pārvaldītu un atklātu interešu konfliktus starp pašiem kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kapitāldaļu turētājiem, vadītājiem un darbiniekiem vai jebkuru personu, kas ar viņiem ir tieši vai netieši saistīti ar kontroles starpniecību, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 35) apakšpunkta b) daļā, un klientiem vai starp vienu klientu un citu klientu. 5.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji atklāj saviem klientiem un potenciāliem klientiem interešu konfliktu vispārējo raksturu un avotus un pasākumus, kas veikti, lai mazinātu šos riskus, ja viņi uzskata, ka tas ir nepieciešams, lai pasākumi, kas veikti saskaņā ar 3. punktā minētajiem iekšējiem noteikumiem, būtu efektīvi. 6.Informācija, kas minēta 5. punktā: (a)tiek iesniegta uz pastāvīga informācijas nesēja; (a)ņemot vērā katra klienta īpatnības, satur pietiekami izsmeļošas ziņas, kas ļauj katram klientam pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu par pakalpojumu, saistībā ar kuru rodas interešu konflikts. 7.Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu, lai precizētu: (a)prasības 3. punktā minēto iekšējo noteikumu uzturēšanai vai īstenošanai; (b)pasākumus, kas minēti 4. punktā; (c)kārtību 5. un 6. punktā minētās informācijas atklāšanai. 8. pants

Ārpakalpojumi

1.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji, paļaujoties uz trešo personu to operatīvo funkciju izpildei, veic visus pamatotos pasākumus, lai izvairītos no papildu operacionālā riska. 2.Operacionālo funkciju nodošana ārpakalpojumu sniedzējiem nedrīkst būtiski pasliktināt kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju iekšējās kontroles kvalitāti un EVTI spēju uzraudzīt kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja visu to pienākumu izpildi, kas noteikti šajā regulā. 3.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji ir pilnībā atbildīgi par šīs regulas ievērošanu attiecībā uz darbībām, kuru veikšanai tiek izmantoti ārpakalpojumi. 9. pants

Klientu aktīvu glabāšana, līdzekļu turēšana un maksājumu pakalpojumu sniegšana 1.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji informē savus klientus par to: (a)vai un ar kādiem noteikumiem tie sniedz aktīvu glabāšanas pakalpojumus, tostarp atsauces uz piemērojamiem valsts tiesību aktiem; (b)vai aktīvu glabāšanas pakalpojumus sniedz viņi vai trešā persona; (c)vai maksājumu pakalpojumus un līdzekļu turēšanu un glabāšanu nodrošina kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs vai ar trešās personas – pakalpojumu sniedzēja starpniecību, kas rīkojas tā vārdā. 2.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji vai trešās personas – pakalpojumu sniedzēji, kas rīkojas to vārdā, nedrīkst turēt klientu līdzekļus vai sniegt maksājumu pakalpojumus, izņemot gadījumus, kad šie līdzekļi ir paredzēti maksājumu pakalpojumu sniegšanai saistībā ar kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem un kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs vai trešā persona – pakalpojumu sniedzējs, kas rīkojas tā vārdā, ir maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kā definēts Direktīvas (ES) 2015/2366 4. panta 11. punktā. 3.Līdzekļus, kas minēti 2. punktā, glabā saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponē Direktīvu (ES) 2015/2366. 4.Ja kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji nenodrošina maksājumu pakalpojumus vai līdzekļu turēšanu un glabāšanu saistībā ar kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem vai nu paši, vai ar trešās personas starpniecību, šie kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji ievieš un uztur pasākumus, lai nodrošinātu, ka projektu īpašnieki pieņem kolektīvās finansēšanas piedāvājumu finansējumu vai maksājumu tikai no maksājumu pakalpojumu sniedzēja, kā definēts Direktīvas (ES) 2015/2366 4. panta 11. punktā. II nodaļa

Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju pilnvarošana un uzraudzība 10. pants

Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja pilnvarošana 1.Juridiska persona, kas plāno sniegt kolektīvās finansēšanas pakalpojumus, iesniedz pieteikumu EVTI kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja atļaujas saņemšanai. 2.Šā panta 1. punktā minētajā pieteikumā iekļauj visus šādus elementus: (a)potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja adresi; (b) potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja juridisko statusu; (c)potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja statūtus; (d) darbības programmu, kurā izklāstīti kolektīvās finansēšanas pakalpojumu veidi, kurus potenciālais kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs vēlas sniegt; (e)aprakstu par potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja pārvaldības kārtību un iekšējās kontroles mehānismiem, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, tostarp riska pārvaldības un grāmatvedības procedūrām;

(f)aprakstu par potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja sistēmām, resursiem un procedūrām, lai kontrolētu un aizsargātu datu apstrādes sistēmas; (g) aprakstu par potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja darbības nepārtrauktības pasākumiem; (h)to personu identitāti, kuras ir atbildīgas par potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja pārvaldību; (i)pierādījumus tam, ka h) apakšpunktā minētajām personām ir laba reputācija un piemērotas zināšanas, un pieredze, lai pārvaldītu potenciālo kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju; (j) aprakstu par potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja iekšējiem noteikumiem, lai novērstu, ka tā kapitāldaļu turētāji, kuri tur 20 % vai vairāk pamatkapitāla vai balsstiesību, tā vadītāji vai darbinieki vai jebkura persona, kas ar viņiem ir tieši vai netieši saistīta ar kontroles starpniecību, iesaistās kolektīvās finansēšanas darījumos, kurus piedāvā potenciālais kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs; (k)aprakstu par potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja ārpakalpojumu sniegšanas kārtību; (l)aprakstu par potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja procedūrām klientu sūdzību izskatīšanai; (m)attiecīgā gadījumā aprakstu par maksājumu pakalpojumiem, kurus potenciālais kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs plāno sniegt saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/2366. 3.Piemērojot 2. punkta i) apakšpunktu, potenciālais kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs sniedz šādus pierādījumus: (a)sodāmības reģistrā nav ierakstu par notiesāšanu vai sankcijām saskaņā ar spēkā esošajiem valsts noteikumiem tādās jomās kā komerctiesības, maksātnespējas tiesības, finanšu pakalpojumu tiesību akti, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas tiesību akti, krāpšana vai profesionālā atbildība attiecībā uz visām personām, kas iesaistītas potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja pārvaldībā; (b)pierādījumus tam, ka personām, kas iesaistītas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja pārvaldībā, kopā ir pietiekamas zināšanas, prasmes un pieredze, lai pārvaldītu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju, un ka šīm personām ir jāvelta pietiekami daudz laika savu pienākumu veikšanai. 4.EVTI 20 darbdienu laikā pēc 1. punktā minētā pieteikuma saņemšanas novērtē, vai pieteikums ir pilnīgs. Ja pieteikums nav pilnīgs, EVTI nosaka termiņu, kurā potenciālajam kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējam ir jāsniedz trūkstošā informācija. 5.Ja 1. punktā minētais pieteikums ir pilnīgs, EVTI nekavējoties par to informē potenciālo kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju. 6.EVTI divu mēnešu laikā pēc pilnīga pieteikuma saņemšanas novērtē, vai potenciālais kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs atbilst šajā regulā noteiktajām prasībām, un pieņem pilnībā pamatotu lēmumu, ar ko piešķir vai atsaka atļauju kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējam. EVTI ir tiesības atteikt atļauju, ja ir objektīvi un pierādāmi iemesli uzskatīt, ka kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja pārvaldība var apdraudēt tā efektīvu, pareizu un piesardzīgu pārvaldību un darbības nepārtrauktību un klientu interešu pienācīgu ievērošanu, un tirgus integritāti. 7.EVTI informē potenciālo kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju par savu lēmumu piecu darbdienu laikā pēc minētā lēmuma pieņemšanas. 8.Šā panta 1. punktā minētā atļauja darbojas un ir spēkā visā Savienības teritorijā. 9.Dalībvalstis nepieprasa kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju fizisko klātbūtni citas dalībvalsts teritorijā, kas nav tā dalībvalsts, kurā šie kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji veic uzņēmējdarbību, lai sniegtu kolektīvās finansēšanas pakalpojumus pārrobežu mērogā. 10.Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu, lai papildus precizētu prasības un pasākumus attiecībā uz 1. punktā minēto pieteikumu. 11. pants

Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju reģistrs 1.EVTI izveido visu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju reģistru. Šis reģistrs ir publiski pieejams tās tīmekļa vietnē, un to regulāri atjaunina.

2.Šā panta 1. punktā minētajā reģistrā ir šādi dati: (a)kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja nosaukums un juridiskā forma; (b)kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja pārvaldītās kolektīvās finansēšanas platformas komercnosaukums un interneta adrese; (c)informācija par pakalpojumiem, kurus kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējam ir atļauts sniegt; (d)sankcijas, kas noteiktas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējam vai tā vadītājiem. 3.Jebkuru atļaujas atsaukumu saskaņā ar 13. pantu publicē reģistrā piecus gadus. 12. pants

Uzraudzība 1.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji sniedz savus pakalpojumus EVTI uzraudzībā. 2.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji vienmēr ievēro atļaujas nosacījumus. 3.EVTI novērtē kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju to pienākumu izpildi, kas noteikti šajā regulā. 4.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji bez liekas kavēšanās paziņo EVTI par jebkādām būtiskām izmaiņām nosacījumos attiecībā uz atļauju un pēc pieprasījuma sniedz informāciju, kas nepieciešama, lai novērtētu to atbilstību šai regulai. 13. pants

Atļaujas atsaukšana 1.EVTI ir tiesības atsaukt kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja atļauju jebkurā no šādām situācijām, kurās kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs: (a)nav izmantojis atļauju 18 mēnešu laikā pēc atļaujas piešķiršanas; (b)ir nepārprotami atteicies no atļaujas; (c)nav sniedzis kolektīvās finansēšanas pakalpojumus sešus secīgus mēnešus; (d)ir saņēmis atļauju ar nelikumīgiem līdzekļiem, tostarp sniedzot nepatiesas ziņas pieteikumā atļaujas saņemšanai; (e)vairs neatbilst nosacījumiem, uz kuru pamata atļauja piešķirta; (f)ir smagi pārkāpis šīs regulas noteikumus. 2.Valstu kompetentās iestādes nekavējoties informē EVTI par to:

(a)ka kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs vai trešā persona – pakalpojumu sniedzējs –, kas rīkojas minētā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja vārdā, ir zaudējis atļauju kā maksājumu iestāde saskaņā ar Direktīvas (ES) 2015/2366 13. pantu; (b)ka kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs vai tā vadītāji, darbinieki vai trešās personas, kas rīkojas tā vārdā, ir pārkāpuši valsts noteikumus, ar kuriem īsteno Direktīvu (ES) 2015/849, attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju vai terorisma finansēšanu. Šā panta 2. punkta b) apakšpunkts attiecas arī uz valstu kompetentajām iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar Direktīvas (ES) 2015/849 noteikumiem. 3.EVTI atsauc kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja atļauju, ja EVTI uzskata, ka 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētie fakti ietekmē kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja vadības labo reputāciju vai liecina par pārvaldības kārtības, iekšējās kontroles mehānismu vai 5. pantā minēto procedūru nepilnību. 4.Lēmumu atsaukt kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja atļauju EVTI bez liekas kavēšanās paziņo tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs veic uzņēmējdarbību. IV nodaļa

Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju pārredzamība un iesaistes zināšanu pārbaude 14. pants

Informācija klientiem 1.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja visa informācija, tostarp tirgvedības paziņojumi, kā minēts 19. pantā, klientiem vai potenciālajiem klientiem par sevi, par izmaksām un maksām saistībā ar kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem vai ieguldījumiem, par kolektīvās finansēšanas nosacījumiem, tostarp kolektīvās finansēšanas projektu atlases kritērijiem, vai par kolektīvās finansēšanas pakalpojumu būtību un ar tiem saistītajiem riskiem ir skaidra, saprotama, pilnīga un pareiza. 2.Šā panta 1. punktā minēto informāciju sniedz potenciālajiem klientiem, pirms tie iesaistās kolektīvās finansēšanas darījumā. 3.Šā panta 1. punktā minēto informāciju dara pieejamu visiem klientiem un potenciālajiem klientiem kolektīvās finansēšanas platformas tīmekļa vietnes skaidri identificētā iedaļā un nediskriminējošā veidā. 15. pants

Iesaistīšanās zināšanu pārbaude un zaudējumu segšanas spējas simulācija 1.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji, pirms sniegt potenciālajiem ieguldītājiem pilnīgu piekļuvi kolektīvās finansēšanas piedāvājumiem, novērtē, vai un kādi piedāvātie kolektīvās finansēšanas pakalpojumi ir piemēroti potenciālajiem ieguldītājiem. 2.Novērtējuma veikšanai saskaņā ar 1. punktu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji pieprasa informāciju par potenciālā ieguldītāja pamatzināšanām un riska izpratni par ieguldījumiem vispār un kolektīvās finansēšanas platformā piedāvāto ieguldījumu veidiem, tostarp informāciju par: (a)potenciālā ieguldītāja līdzšinējiem ieguldījumiem pārvedamos vērtspapīros vai aizdevumu līgumos, tostarp agrīnā vai paplašināšanas posmā esošos uzņēmumos; (b)visām attiecīgām zināšanām vai profesionālo pieredzi saistībā ar kolektīvās finansēšanas ieguldījumiem. 3.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji ik pēc diviem gadiem veic vajadzīgos pasākumus, lai katram ieguldītājam nodrošinātu atbilstību 1. punktam. 4.Ja potenciālie ieguldītāji nesniedz informāciju, kas pieprasīta saskaņā ar 1. punktu, vai ja kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji uzskata, ka, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta saskaņā ar 1. punktu, potenciālajiem ieguldītājiem nav pietiekamu zināšanu, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji informē šos potenciālos ieguldītājus, ka viņu platformās piedāvātie pakalpojumi var tiem nebūt piemēroti, un sniedz tiem brīdinājumu par risku. Minētā informācija vai brīdinājums par risku neattur potenciālos ieguldītājus no ieguldīšanas kolektīvās finansēšanas projektos. 5.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji vienmēr piedāvā ieguldītājiem un potenciālajiem ieguldītājiem iespēju veikt to zaudējumu segšanas spējas simulāciju, ko aprēķina kā 10 % no to neto vērtības, pamatojoties uz šādu informāciju: (a)regulārie ienākumi un kopējie ienākumi, un to, vai ienākumi tiek gūti pastāvīgi vai īslaicīgi; (b)aktīvi, tostarp finanšu ieguldījumi, personīgais un ieguldījuma īpašums, pensiju fondi un jebkuri naudas noguldījumi;

(c)finanšu saistības, tostarp regulāras, esošas vai turpmākas. Neatkarīgi no simulācijas rezultātiem ieguldītājiem un potenciālajiem ieguldītājiem netiek liegts ieguldīt kolektīvās finansēšanas projektos. 6.Komisija var pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 37. pantu, lai precizētu pasākumus, kas ir nepieciešami, lai: (a)veiktu 1. punktā minēto novērtējumu; (b)veiktu 3. punktā minēto simulāciju; (c)sniegtu 2. un 4. punktā minēto informāciju. 16. pants

Ieguldījumu pamatinformācijas lapa 1.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji sniedz potenciālajiem ieguldītājiem ieguldījumu pamatinformācijas lapu, kuru projekta īpašnieks sagatavo katram kolektīvās finansēšanas piedāvājumam. Ieguldījumu pamatinformācijas lapu sagatavo vismaz vienā no attiecīgās dalībvalsts oficiālajām valodām vai valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā. 2.Šā panta 1. punktā minētajā ieguldījumu pamatinformācijas lapā iekļauj visu šādu informāciju: (a)informāciju, kas norādīta pielikumā; (b)šādu paskaidrojumu, kas atrodas tieši zem ieguldījumu pamatinformācijas lapas virsraksta: “Šo kolektīvās finansēšanas piedāvājumu nav pārbaudījusi un nav apstiprinājusi EVTI vai valsts kompetentās iestādes. Jūsu izglītības un zināšanu piemērotība nav novērtēta, pirms jums tika piešķirta piekļuve šim ieguldījumam. Veicot šo ieguldījumu, jūs uzņematies visu risku par šā ieguldījuma veikšanu, tostarp risku daļēji vai pilnībā zaudēt ieguldīto naudu.”; (c)brīdinājumu par risku šādā redakcijā: “Ieguldījums šajā kolektīvās finansēšanas piedāvājumā ir saistīts ar riskiem, tostarp risku daļēji vai pilnībā zaudēt ieguldīto naudu. Uz jūsu ieguldījumu neattiecas noguldījumu garantiju un ieguldītāju kompensācijas sistēmas, kas izveidotas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/49/ES* un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/9/EK**. Jūs, iespējams, nesaņemsiet atdevi no sava ieguldījuma. Tas nav noguldījumu produkts, un kolektīvās finansēšanas projektos jums nevajadzētu ieguldīt vairāk nekā 10 % no neto aktīviem. Jūs, iespējams, nevarēsiet pārdot ieguldījumu instrumentus, kad jūs to vēlēsieties. _______________ * Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/49/ES (2014. gada 16. aprīlis) par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 173, 12.6.2014., 149. lpp.).

** Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/9/EK (1997. gada 3. marts) par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (OV L 084, 26.3.1997., 22. lpp.).” 3.Ieguldījumu pamatinformācijas lapa ir skaidra, saprotama, pilnīga un pareiza un neietver nekādas zemsvītras piezīmes, izņemot zemsvītras piezīmes ar atsaucēm uz piemērojamajiem tiesību aktiem. To sniedz atsevišķā, pastāvīgā informācijas nesējā, kas ir skaidri atšķirams no tirgvedības paziņojumiem, un to veido ne vairāk kā sešas A4 formāta papīra lapas drukātā veidā. 4.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs glabā ieguldījumu pamatinformācijas lapu vienmēr atjauninātu un kolektīvās finansēšanas piedāvājuma visu derīguma termiņu. 5.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji ievieš un piemēro atbilstošas procedūras, lai pārbaudītu ieguldījumu pamatinformācijas lapā ietvertās informācijas pilnīgumu un skaidrību. 6.Ja kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs ieguldījumu pamatinformācijas lapā konstatē būtisku izlaidumu, būtisku kļūdu vai būtisku neprecizitāti, projekta īpašnieks papildina vai groza minēto informāciju. Ja šāds papildinājums vai grozījums nav iespējams, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs neveic kolektīvās finansēšanas piedāvājumu vai atceļ esošo piedāvājumu, kamēr ieguldījumu pamatinformācijas lapa atbilst šā panta prasībām. 7.Ieguldītājs var pieprasīt, lai kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs nodrošina ieguldījumu pamatinformācijas lapas tulkojumu ieguldītāja izvēlētajā valodā. Tulkojums precīzi atspoguļo oriģinālās ieguldījumu pamatinformācijas lapas saturu. Ja kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs nesniedz pieprasīto ieguldījumu pamatinformācijas lapas tulkojumu, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs skaidri iesaka ieguldītājam atturēties no ieguldījuma veikšanas. 8.Valsts kompetentās iestādes nepieprasa ieguldījumu pamatinformācijas lapas ex ante paziņošanu un apstiprināšanu. 9.Komisija saskaņā ar 37. pantu var pieņemt deleģētos aktus, kuros precizē: (a)šā panta 2. punktā un pielikumā minētās informācijas sniegšanas prasības un parauga saturu; (b)riska veidus, kas ir būtiski kolektīvās finansēšanas piedāvājumam un tāpēc ir jāatklāj saskaņā ar pielikuma C daļu; (c)maksas un izmaksas, kas minētas pielikuma H daļas a) punktā, tostarp detalizētu sadalījumu pa tiešām un netiešām izmaksām, kas jāsedz ieguldītājam. 17. pants

Ziņojumdēlis 1.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji, kas ļauj ieguldītājiem tieši sadarboties vienam ar otru, lai pirktu un pārdotu aizdevumu līgumu vai pārvedamus vērtspapīrus, kas sākotnēji tika kolektīvi finansēti viņu platformās, informē klientus par to, ka viņi nedarbojas kā tirdzniecības sistēma un ka šāda pirkšanas un pārdošanas darbība viņu platformās ir pēc klienta ieskatiem un uz klienta atbildību. 2.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji, kas ierosina atsauces cenu 1. punktā minētajai pirkšanai un pārdošanai, informē klientus par to, ka ierosinātā atsauces cena nav saistoša, un pamato ierosināto atsauces cenu. 18. pants

Piekļuve ierakstiem Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji: (a)glabā visus ierakstus saistībā ar to pakalpojumiem un darījumiem uz pastāvīga informācijas nesēja piecus gadus; (b)nodrošina, ka klientiem vienmēr ir tūlītēja piekļuve ierakstiem par tiem sniegtiem pakalpojumiem; (c)piecus gadus glabā visus nolīgumus starp kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem un klientiem.

V nodaļa

Tirgvedības paziņojumi 19. pants

Prasības attiecībā uz tirgvedības paziņojumiem 1.Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji nodrošina, ka visi tirgvedības paziņojumi ieguldītājiem ir nepārprotami atpazīstami kā tādi. 2.Tirgvedības paziņojumi neietver atsevišķu plānotu vai notiekošu kolektīvās finansēšanas projektu vai piedāvājumu tirgvedību. Tirgvedības paziņojumos var tikai norādīt, kur un kādā valodā klienti var saņemt informāciju par atsevišķiem projektiem vai piedāvājumiem. 3.Attiecībā uz tirgvedības paziņojumiem kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji izmanto vienu vai vairākas tās dalībvalsts oficiālās valodas, kurā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs darbojas, vai valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā. 4.Valsts kompetentās iestādes nepieprasa ieguldījumu tirgvedības paziņojumu ex ante paziņošanu un apstiprināšanu. 20. pants

Valsts noteikumu par tirgvedības prasībām publicēšana 1.Valstu kompetentās iestādes savās tīmekļa vietnēs publicē un atjaunina valsts normatīvos un administratīvos aktus, kas piemērojami kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju tirgvedības paziņojumiem. 2.Kompetentās iestādes informē EVTI par 1. punktā minētajiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem un hipersaitēm uz kompetento iestāžu tīmekļa vietnēm, kur minētā informācija ir publicēta. Kompetentās iestādes sniedz EVTI minēto attiecīgo valsts noteikumu kopsavilkumu valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā. 3.Kompetentās iestādes informē EVTI par visām izmaiņām informācijā, kas sniegta saskaņā ar 2. punktu, un nekavējoties iesniedz atjauninātu attiecīgo valsts noteikumu kopsavilkumu. 4.EVTI publicē un glabā savā tīmekļa vietnē attiecīgo valsts noteikumu kopsavilkumu valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā, un hipersaites uz 1. punktā minēto kompetento iestāžu tīmekļa vietnēm. EVTI nav atbildīga par kopsavilkumā sniegto informāciju. 5.Valstu kompetentās iestādes ir vienotie kontaktpunkti, kas atbild par informācijas sniegšanu par tirgvedības noteikumiem attiecīgajās dalībvalstīs. 6.EVTI var izdot valsts kompetentajām iestādēm adresētas pamatnostādnes vai ieteikumus, kuros precizēta tirgvedības paziņojumu paraugprakse un tiek pārbaudīti kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju tirgvedības paziņojumi. 7.Kompetentās iestādes regulāri un vismaz reizi gadā ziņo EVTI par savām izpildes darbībām, kas veiktas iepriekšējā gadā, pamatojoties uz to valsts normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas piemērojami kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju tirgvedības paziņojumiem. Konkrēti šajā ziņojumā iekļauj šādus elementus: (a)veikto izpildes darbību kopējo skaitu pa pārkāpumu veidiem attiecīgā gadījumā; (b)ja iespējams, izpildes darbību iznākumus, tostarp noteikto sankciju veidus pa sankciju veidiem vai kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju nodrošinātos tiesiskās aizsardzības līdzekļus; (c)ja iespējams, piemērus par to, kā kompetentās iestādes ir risinājušas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju valsts noteikumu neizpildi. VI nodaļa

EVTI pilnvaras un kompetences I iedaļa

Kompetences un procedūras 21. pants

Juridiskā konfidencialitāte

Pilnvaras, kas EVTI piešķirtas saskaņā ar 22.–25. pantu, vai jebkurai amatpersonai vai citai EVTI pilnvarotai personai, nedrīkst izmantot, lai pieprasītu tādas informācijas atklāšanu, uz kuru attiecas juridiska konfidencialitāte. 22. pants

Informācijas pieprasījums 1.EVTI var ar vienkāršu pieprasījumu vai ar lēmumu turpmāk minētajām personām pieprasīt sniegt visu informāciju, kas ir vajadzīga, lai EVTI varētu izpildīt šajā regulā noteiktos pienākumus: (a)kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējam vai personai, kura kontrolē vai kuru tieši vai netieši kontrolē kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs; (b)projektu īpašniekiem, kas agrāk vai pašlaik iesnieguši piedāvājumu kolektīvās finansēšanas platformā; (c)trešām personām, kas izraudzītas, lai veiktu funkcijas saistībā ar kolektīvās finansēšanas pakalpojuma sniegšanu saskaņā ar 8. pantu; (d)šā panta a) līdz c) apakšpunktā minēto personu vadītājiem; (e)šā panta a) līdz c) apakšpunktā minēto personu revidentiem un konsultantiem. 2.Ikvienā vienkāršā informācijas pieprasījumā, kas minēts 1. punktā: (a)atsaucas uz šo pantu kā minētā pieprasījuma juridisko pamatu; (b)norāda pieprasījuma mērķi; (c)norāda, kāda informācija tiek prasīta; (d)iekļauj termiņu, līdz kuram informācija ir jāsniedz; (e)norāda, cik liels naudas sods piemērojams saskaņā ar 28. pantu, ja sniegtā informācija ir nepatiesa vai maldinoša. 3.Ja informācijas pieprasījums saskaņā ar 1. punktu pamatojas uz lēmumu, EVTI: (a)atsaucas uz šo pantu kā minētā pieprasījuma juridisko pamatu; (b)norāda pieprasījuma mērķi; (c)norāda, kāda informācija tiek prasīta; (d)nosaka termiņu, līdz kuram informācija ir jāsniedz; (e)norāda periodiskos soda maksājumus, kas 29. pantā paredzēti gadījumā, ja pieprasītā informācija nav sniegta pilnā apmērā;

(f)norāda naudas sodu, kas 28. pantā paredzēts gadījumā, ja atbildes uz uzdotajiem jautājumiem ir nepareizas vai maldinošas; (g)norāda uz tiesībām lēmumu pārsūdzēt EVTI Apelācijas padomē un iespēju lēmumu nodot pārskatīšanai Eiropas Savienības Tiesā (“Tiesa”) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 60. un 61. pantu. 4.Šā panta 1. punktā minētās personas vai to pārstāvji un – juridisko personu vai asociāciju, kam nav juridiskas personas statusa, gadījumā – personas, kam ar likumu vai statūtiem piešķirtas pilnvaras tās pārstāvēt, sniedz pieprasīto informāciju. Informāciju savu klientu vārdā var sniegt juristi, kas ir attiecīgi pilnvaroti. Klienti ir pilnībā atbildīgi, ja sniegtā informācija ir nepilnīga, nepatiesa vai maldinoša. 5.EVTI nekavējoties nosūta vienkāršā pieprasījuma vai lēmuma kopiju tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā pastāvīgi uzturas vai veic uzņēmējdarbību 1. punktā minētās personas, uz kurām attiecas pieprasījums sniegt informāciju. 23. pants

Vispārēja izmeklēšana 1.EVTI var veikt izmeklēšanu attiecībā uz 22. panta 1. punktā minētajām personām. Šajā nolūkā amatpersonas un citas EVTI pilnvarotas personas ir tiesīgas: (a)pārbaudīt visus reģistrus, datus, procedūras un pārējos materiālus, kas saistīti ar tās uzdevumu izpildi, neatkarīgi no tā, kādā veidā šī informācija tiek glabāta; (b)iegūt šādu reģistru, datu, procedūru un citu materiālu apliecinātas kopijas vai izrakstus; (c)uzaicināt jebkuru 22. panta 1. punktā minēto personu vai tās pārstāvjus un darbiniekus, kā arī prasīt tiem sniegt mutiskus vai rakstiskus paskaidrojumus par faktiem vai dokumentiem, kas attiecas uz pārbaudes priekšmetu un mērķi, un fiksēt atbildes; (d)iztaujāt jebkuru citu fizisku vai juridisku personu, kas piekrīt iztaujāšanai, lai iegūtu informāciju, kas saistīta ar izmeklēšanas priekšmetu; (e)pieprasīt telefonsakaru un datplūsmu reģistrus. 2.Amatpersonas un citas personas, ko EVTI pilnvarojusi veikt 1. punktā minēto izmeklēšanu, īsteno savas pilnvaras, uzrādot rakstisku atļauju, kurā norādīts izmeklēšanas priekšmets un mērķis. Minētajā pilnvarā norāda arī periodiskos soda maksājumus, kas 29. pantā paredzēti gadījumā, ja pieprasītie reģistri, dati, procedūras vai citi materiāli vai atbildes uz 22. panta 1. punktā minētajām personām uzdotajiem jautājumiem nav sniegti vai ir nepilnīgi, un norāda naudas sodus, kas 28. pantā paredzēti gadījumā, ja atbildes uz 22. panta 1. punktā minētajām personām uzdotajiem jautājumiem ir nepatiesas vai maldinošas. 3.Šīs regulas 22. panta 1. punktā minētajām personām ir jāsadarbojas izmeklēšanā, kas sākta, pamatojoties uz EVTI lēmumu. Lēmumā norāda izmeklēšanas priekšmetu un mērķi, 29. pantā paredzētos periodiskos soda maksājumus, Regulā (ES) Nr. 1095/2010 paredzētos tiesiskās aizsardzības līdzekļus un tiesības prasīt lēmuma pārskatīšanu Tiesā. 4.Pirms 1. punktā minētās izmeklēšanas EVTI laikus informē tās dalībvalsts kompetento iestādi, kurā ir veicama izmeklēšana, par izmeklēšanu un par pilnvaroto personu identitāti. Attiecīgās kompetentās iestādes amatpersonas pēc EVTI pieprasījuma sniedz palīdzību šīm pilnvarotajām personām viņu pienākumu izpildē. Attiecīgās kompetentās iestādes amatpersonas pēc pieprasījuma var arī būt klāt uz vietas veiktās pārbaudēs. 5.Ja saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem 1. punkta e) apakšpunktā minētajam pieprasījumam saņemt telefonsakaru vai datplūsmu reģistrus ir nepieciešama tiesu iestādes atļauja, iesniedz pieteikumu šādas atļaujas saņemšanai. Šādu atļauju var pieprasīt arī kā piesardzības pasākumu. 6.Ja valsts tiesu iestāde saņem pieteikumu, lai saņemtu atļauju telefonsakaru vai datplūsmu reģistru pieprasījumam, kas minēts 1. punkta e) apakšpunktā, šī iestāde pārbauda, vai ir izpildīti šādi nosacījumi: (a)EVTI pieņemtais lēmums, kas minēts 3. punktā, ir autentisks; (b)visi veicamie pasākumi ir samērīgi un nav patvaļīgi vai pārmērīgi. 7.Piemērojot 6. punkta b) apakšpunktu, valsts tiesu iestāde var lūgt EVTI sniegt sīkus paskaidrojumus, jo īpaši par iemesliem, kas EVTI radījuši pamatu aizdomām, ka ir pārkāpta šī regula, un par iespējamā pārkāpuma smagumu, kā arī par tās personas iesaistes būtību, uz kuru attiecas piespiedu pasākumi. Tomēr valsts tiesu iestāde nepārskata izmeklēšanas nepieciešamību un nepieprasa tai sniegt EVTI lietas materiālos iekļauto informāciju. EVTI lēmuma likumīgumu var pārskatīt vienīgi Tiesa, ievērojot Regulā (ES) Nr. 1095/2010 paredzēto procedūru. 24. pants

Pārbaudes uz vietas

1.Lai pildītu savus pienākumus saskaņā ar šo regulu, EVTI 22. panta 1. punktā minēto personu uzņēmumu telpās var veikt visas vajadzīgās pārbaudes uz vietas. 2.Amatpersonas un citas personas, ko EVTI pilnvarojusi veikt pārbaudes uz vietas, drīkst iekļūt to personu uzņēmumu telpās, uz kurām attiecas EVTI pieņemtais lēmums par izmeklēšanu, un tām ir visas 23. panta 1. punktā paredzētās pilnvaras. Turklāt tām ir arī tiesības uz vajadzīgo laiku, un ciktāl tas ir nepieciešams pārbaudes veikšanai, aizzīmogot jebkuras uzņēmuma telpas un uzskaites žurnālus vai reģistrus. 3.Pirms pārbaudes veikšanas EVTI laikus par to paziņo tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā tā jāveic. Ja tas vajadzīgs pārbaudes pienācīgai un efektīvai veikšanai, EVTI pēc attiecīgās kompetentās iestādes informēšanas var veikt pārbaudi uz vietas, par to iepriekš nepaziņojot. Pārbaudes saskaņā ar šo pantu veic, ja attiecīgā iestāde ir apstiprinājusi, ka tā neiebilst pret šīm pārbaudēm. 4.Amatpersonas un citas personas, ko EVTI pilnvarojusi veikt pārbaudes uz vietas, īsteno savas pil