ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 310/2

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8513 – Infineon Technologies / SAIC Motor / JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 310/02)

Komisija 2017. gada 12. septembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8513. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 292/2

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8573 – CVC Group / Arzignanese / Pasubio)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 292/03)

Komisija 2017. gada 21. augustā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8573. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 284/3

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8568 – Total / Atos / Intouch Corp / Intouch SAS)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 284/05)

Komisija 2017. gada 22. augustā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai franču valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem;

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8568. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 279/1

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7873 – Worldline/Equens/Paysquare)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 279/01)

Komisija 2016. gada 20. aprīlī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu kopā ar 6. panta 2. punktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M7873. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību: — P7S1 : viena no Vācijas lielākā bezmaksas televīzijas tīkla parvaldītājsabiedrībām. P7S1 un tā meitasuzņēmumu galvenā uzņēmējdarbība ir bezmaksas televīzijas, ko finansē ar reklāmas pakalpojumiem, nodrošināšana Vācijā, Austrijā un Šveicē. Turklāt P7S1 aktīvi darbojas galvenokārt multivides un preču tirdzniecības jomā, — TF1 : viena no Francijas lielākā bezmaksas televīzijas tīkla parvaldītājsabiedrībām. TF1 un tā meitasuzņēmumi vada bezmaksas un maksas televīzijas kanālus un ir iesaistīts dažādās ar audiovizuālo nozari saistītās darbībās. TF1 ir daļa no Bouygues Group, kas ir dažādu uzņēmumu grupa, kuri darbojas būvniecības, telesakaru un plašsaziņas līdzekļu nozarēs, — Mediaset : viena no Itālijas lielākā bezmaksas televīzijas tīkla parvaldītājsabiedrībām. Tā kā Mediaset pieder Mediaset España Comunicación S.A. akciju kontrolpakete, Mediaset pieder arī viens no lielākajiem televīzijas tīkliem Spānijā. Tas pārvalda bezmaksas un maksas itāļu un spāņu valodas televīzijas kanālus un ir iesaistīts dažādās darbībās, kas ir saistītas ar audiovizuālo nozari, tostarp reklāmas tirdzniecībā dažādās izplatīšanas platformās. Mediaset ir daļa no Fininvest uzņēmumu grupas un veic uzņēmējdarbību plašsaziņas līdzekļu, izdevējdarbības, sporta un finanšu nozarē, — JV : video reklāmas pakalpojumu starptautiskā tirgvedība un tirdzniecība izmantošanai pirms un pēc video satura, kā arī tā laikā digitālajos plašsaziņas līdzekļos, kurus pārvalda JV puses vai trešās personas.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 259/1

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8560 – HAPM/Magna/JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 259/01)

Komisija 2017. gada 2. augustā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8560. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 244/1

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8516 – EPH / Centrica Language and Centrica SHB)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 244/01)

Komisija 2017. gada 20. jūlijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8516. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
4.

Konkrētāk, padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas secinājumiem par to, ka: 4.1. tā kā paziņotais darījums radītu ievērojamus šķēršļus efektīvai konkurencei neatkarīgi no produktu tirgus noteikšanas, to, vai izejvielu šokolādes tirgus būtu jāiedala šķidrās šokolādes tirgū un cietās šokolādes tirgū, var nenoteikt; 4.2. tā kā ir maz ticams, ka paziņotais darījums radīs ievērojamus šķēršļus efektīvai konkurencei arī tad, ja tiks noteikts šaurākais praktiski iespējamais produktu tirgus, šokolādes savienojuma un no taukiem iegūtu glazūru precīzu produktu tirgu var nenoteikt; 4.3. konkrētais izejvielu šokolādes ģeogrāfiskais tirgus ir riņķveida apkalpošanas teritorija 500 km rādiusā ap pušu ražotnēm vai pušu klientu atrašanās vietu vai arī valsts tirgus; 4.4. tā kā ir maz ticams, ka paziņotais darījums radīs ievērojamus šķēršļus efektīvai konkurencei arī tad, ja tiks noteikts šaurākais praktiski iespējamais ģeogrāfiskais tirgus, šokolādes savienojuma un no taukiem iegūtu glazūru precīzu ģeogrāfisko tirgu var nenoteikt.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 223/2

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8505 – NN Group / ATP / Hotel)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 223/04)

Komisija 2017. gada 30. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8505 – NN Group / ATP / Hotel. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
1.

Eiropas Komisija 2017. gada 29. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Toray Industries, Inc. (“Toray”, Japāna) un Mitsui & Co., Ltd (“Mitsui”, Japāna) plāno iegūt Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār uzņēmumu Soda Aromatic Co., Ltd (“Soda”, Japāna).
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 220/54

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8510 – Robert Tönnies / Clemens Tönnies / Zur Mühlen Group and Asset Group)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 220/06)

Komisija 2017. gada 27. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8510. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
·uzņēmumiem, kas piedāvā patiesi ilgtspējīgus produktus, salīdzinājumā ar tiem uzņēmumiem, kuri to nedara. Un dažiem uzņēmumiem arī rodas risks, ka, ES valstīs sākot ieviest iepriekš identificēto problēmu atšķirīgus valsts līmeņa risinājumus, radīsies nevajadzīgi lielas atbilstības ievērošanas izmaksas.

–Līdzīgi arī netika definēts, uz kuriem produktiem attiecinātu 3., 4. un 5. risinājumu, jo šos pasākumus piemēros konkrētai komercpraksei neatkarīgi no attiecīgā produkta.

–Attiecībā uz 1. risinājumu – visas preces, izņemot programmatūras atjauninājumus, kas ir būtiski tikai konkrētām precēm. Turklāt tika nolemts, ka tirgotājiem informācija par to, ka ražotājs nav sniedzis ilgizturības garantiju, būtu jāsniedz tikai attiecībā uz enerģiju patērējošām precēm.

Kāds ir dažādu ieinteresēto personu viedoklis? Kuru risinājumu katra no ieinteresētajām personām atbalsta?
Digitālās hipersavienojamības un tehnoloģiskās pārveides megatendences izraisa nepieredzētu pieprasījuma pieaugumu pakalpojumiem, kas atkarīgi no perifērajām tehnoloģijām, uzlabojot drošumu, drošību un noturību. Starptautiskā sistēma, kas strauji attīstās, padara globālo satelītsavienojamību par stratēģisku drošības un drošuma vērtību. ES līmenī valdības satelītsakaru vajadzības kvantitatīvi un kvalitatīvi aug, virzoties uz augstākiem drošības risinājumiem, zemu latentumu un lielāku joslas platumu. Tādējādi galvenā problēma ir nesakritība starp strauji mainīgajām valdības dienestu vajadzībām un pieejamu risinājumu trūkums Eiropas Savienībā (gan valstu, gan Eiropas līmenī) drošu, uzticamu un daudzveidīgu satelītsakaru pakalpojumu jomā, it īpaši tādu, ko ļauj nodrošināt tehnoloģiskie sasniegumi vidēji augstajā un zemajā Zemes orbītā. Galvenie faktori ir hibrīddraudu un kiberdraudu pastiprināšanās, drošu valdības satelītsakaru mainīgums virzienā uz zemu latentumu un globālu pārklājumu, kā arī tādas kosmisko resursu jaudas neesība, kas spētu atbalstīt mainīgās vajadzības. Visvairāk tiek skarti dalībvalstu valdības ierēdņi, un tas ietekmē visu ES pilsoņu drošību un drošumu. Tieši ietekmēta tiek arī Eiropas kosmosa apguve (ieskaitot jauno kosmisko rūpniecību) un digitālās nozares konkurētspēja. Plašākā mērogā šī problēma var ietekmēt uzticēšanos ES un tās dalībvalstīm kā drošības veidotājam pasaules mērogā.

Ierosinātās iniciatīvas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo mainīgo vajadzību apmēru un globālos mērogus un ar to saistītās izmaksas var risināt tikai ES līmenī. Rīcība un koordinācija ES līmenī novērstu centienu dublēšanos visā Savienībā un dalībvalstīs un palielinātu sinerģiju starp pastāvošajām un nākotnes spējām, kā arī civilajām, kosmiskās rūpniecības un drošības kopienām. Tas nodrošinātu esošo aktīvu labāku izmantošanu un tādējādi apjomradītus ietaupījumus, lielāku drošību un noturību, it īpaši – izmantojot kvantisko kriptogrāfiju, labāku ģeogrāfisko un vienlaidu pārklājumu un plašāku elastīgu pakalpojumu klāstu. Tādā pašā veidā visi Eiropas pilsoņi gūtu tiešu labumu no iniciatīvas uzlabotās darbības efektivitātes.
Vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē izplatība visā ES, kā arī šīs vardarbības nodarītais kaitējums indivīdiem un sabiedrībai kopumā, rada īpašu vajadzību pēc kopīgas rīcības. Vardarbība pret sievietēm un vardarbība ģimenē var ietvert fizisku pārrobežu aspektu, personām pārvietojoties, un tā nepazīst robežas tiešsaistes pasaulē. Politikas mērķus iespējams sasniegt tikai tad, ja minimālie standarti vienādi attiecas uz visiem šo vardarbības veidu gadījumiem. Dalībvalstis ir pievērsušās vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē problēmai savos tiesību aktos un politikā, taču tas nav devis rezultātus izplatības samazināšanā. Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret cietušajām personām, iniciatīva radītu augšupēju konverģenci, nosakot minimālos standartus attiecībā uz vardarbībā pret sievietēm un vardarbībā ģimenē cietušo personu tiesībām. Šo standartu mērķis būtu novērst un apkarot šādu vardarbību pirms kriminālprocesa, tā laikā vai pēc tā. Ar šo iniciatīvu tiktu noteiktas arī definīcijas un sodi par rīcību, saistībā ar kuru pastāv nepilnības kriminālatbildības noteikšanā. ES rīcība nodrošinās, ka visā tās teritorijā tiek aizsargātas pamattiesības pusei no Eiropas Savienības iedzīvotājiem.

Ieinteresēto personu viedokļi. Atbalsts kādam no risinājumiem

C. Vēlamā risinājuma ietekme
Lielākā daļa ieinteresēto personu, piemēram, tiesībaizsardzības speciālisti un to ES līmeņa tīkli, ES aģentūras, piemēram, Eurojust un Eiropols, NVO, dalībvalstis, uzņēmumi un akadēmiskās aprindas, piekrīt, ka ECD ir jāuzlabo un ka ir nepieciešama ES rīcība. Tās atbalsta ECD pārskatīšanu, nevis nesaistošu pasākumu ieviešanu vai tikai ECD darbības jomas atjaunināšanu. Gandrīz visas ieinteresētās personas piekrīt risinājumiem, kas ierosināti saskaņā ar katru konkrēto mērķi, ar vienu izņēmumu attiecībā uz ECD darbības jomu (1. mērķis, 1.c risinājums — nav izvēlēts kā vēlamais risinājums, sk. iepriekš). Šis risinājums paredz, ka noziegumi pret vidi ECD tiktu definēti neatkarīgi no administratīvo tiesību pārkāpuma. Tomēr dalībvalstis un akadēmiskās aprindas, ar kurām notika apspriešanās, un ievērojams skaits nozares ieinteresēto personu uzskata, ka saikne starp krimināltiesībām un administratīvajām tiesībām ir nepieciešama, lai nodrošinātu juridisko noteiktību uzņēmumiem, kas ievēro nozaru tiesību aktus. Citas ieinteresētās personas atbalsta noziegumu pret vidi nošķiršanu no nozaru tiesību aktiem, lai novērstu to, ka noziedzīgu nodarījumu izdarītāji, kas nodarījuši ļoti smagu kaitējumu videi, izvairās no kriminālatbildības.
Visas izmaksas un ieguvumi ir izteikti attiecībā pret atsauces scenāriju kā pašreizējā vērtība 2021.–2050. gada periodā (2015. gada salīdzināmajās cenās). Palielinoties atjaunīgo un mazoglekļa degvielu daļai jūras transporta degvielu struktūrā, būtiski samazināsies siltumnīcefekta gāzu emisijas un mazākā mērā — gaisa piesārņotāju emisijas. Tiek lēsts, ka ieguvumi naudas izteiksmē veidos 10 miljardus EUR gaisa piesārņojuma ziņā un 138,6 miljardus EUR klimata pārmaiņu ziņā. Paredzams, ka darbības izmaksu (tehniskā apkope, apkalpe u. c.) samazinājums ļaus kuģu operatoriem panākt ietaupījumus 2,3 miljardu EUR apmērā. Šajās prognozēs ņemts vērā arī neliels jūras transporta aktivitātes samazinājums. Vērā ņemama papildu ietekme attiecas uz modernu degvielu un dzinēju tehnoloģiju izmantošanu un to netiešo ietekmi uz inovāciju. Paredzams, ka šis priekšlikums līdz 2050. gadam veicinās ar degvielas elementu darbināmu kuģu iekļaušanu flotē (18,9 %), kā arī elektrodzinēju izmantošanu (5,4 %) (salīdzinājumā ar atsauces scenāriju, saskaņā ar kuru šo tehnoloģiju izplatība nenotiek). No tādiem aspektiem kā plašāka elektroenerģijas izmantošana ostās un kuģošanas laikā var izrietēt papildu vidiskie ieguvumi, piemēram, var samazināties zemūdens troksnis vai ūdens piesārņojums, ko rada izplūdes gāzu nosēdumu veidošanās jūrā, tomēr šie ieguvumi nav novērtēti.
Īstenojot 2. risinājumu, tiktu novērsti IKT riski visā finanšu nozarē, uzlabojot finanšu iestāžu spējas izturēt IKT incidentus. Tas samazinātu risku, ka kiberincidents ātri izplatīsies finanšu tirgos. Lai gan ir grūti novērtēt darbības incidentu izmaksas finanšu nozarē (par visiem incidentiem nav ziņots; izmaksu apjoms nav skaidrs), nozares novērtējumi liecina, ka izmaksas ES finanšu nozarei varētu svārstīties robežās no 2 līdz 27 miljardiem EUR gadā. Vēlamais risinājums mazinātu šīs tiešās izmaksas un jebkādu plašāku ietekmi uz finanšu stabilitāti, kas varētu rasties lielu kiberincidentu dēļ. Ziņošanas prasību pārklāšanās novēršana samazinātu administratīvo slogu. Piemēram, dažām lielākajām bankām attiecīgie ietaupījumi varētu svārstīties robežās no 40 līdz 100 miljoniem EUR gadā. Tieša ziņošana arī palielinātu uzraudzītāju zināšanas par IKT incidentiem. Saskaņota testēšanas prakse palielinātu nezināmu apdraudējumu un risku atklāšanu. Tā arī samazinātu izmaksas, jo īpaši pārrobežu uzņēmumiem. Piemēram, 44 lielākajām pārrobežu bankām kopējie paredzamie ieguvumi no kopīgas pieejas testēšanai varētu būt 11–88 miljoni EUR. Ieviešot saskaņotu noteikumu kopumu par risku vadību saistībā ar trešām personām — IKT pakalpojumu sniedzējiem —, finanšu uzņēmumiem būtu lielāka kontrole pār to, kā trešās personas — pakalpojumu sniedzēji — ievēro normatīvo regulējumu, un tas varētu sniegt pārliecību uzraudzītājiem. Būtu arī prudenciāli ieguvumi no trešo personu — IKT pakalpojumu sniedzēju — pārraudzības. Kopumā vēlamais risinājums rada plašākus ieguvumus sabiedrībai, kas izriet no noturīgākas darbības vides visiem finanšu tirgus dalībniekiem un no uzlabotas patērētāju un ieguldītāju aizsardzības.
2.Tikai energomarķējums (ELOnly): 2. risinājums, kurā ir jauni energomarķējuma rādītāji un klašu robežvērtības, no jauna definēta darbības joma un izņēmumi, kā arī no jauna izveidota A–G marķējumu skala. Tas tiktu piemērots no 2021. gada septembra. Ekodizaina tiesību akti netiktu mainīti.

Visas ieinteresētās personas atbalsta apgaismojuma ražojumu energomarķējuma un ekodizaina prasību pārskatīšanu. Ja pārskatīšana attiektos tikai uz energomarķējumu, netiktu sasniegtas svarīgas tirgus daļas; saskaņā ar ietekmes novērtējuma rezultātiem dempinga dēļ tiktu zaudēti ietaupījumi un ietekmēta konkurētspēja. Ieinteresētās personas atbalsta arī kvalitatīvu LED iekļaušanu, tiesību aktu vienkāršošanu, darbības jomas pārskatīšanu un izņēmumu detalizētāku precizēšanu. Visjutīgākais punkts ir termiņa noteikšana T8 luminiscences spuldžu pakāpeniskai izņemšanai no aprites, jo dažas ieinteresētās personas (daļa ražotāju un dalībvalstu mazākums) apšauba to, ka 2021. gada septembrī būs pieejami LED aizstājēji visiem lietojumiem, kuros izmanto T8, un atbalsta to pakāpenisku izņemšanu no aprites dažus gadus vēlāk. Lielākā daļa dalībvalstu atbalsta T8 spuldžu drīzu pakāpenisku izņemšanu no aprites, vienlaikus nosakot mērķtiecīgus izņēmumus problemātiskām nozarēm. NVO un patērētāju asociācijas iebilst pret T8 spuldžu vēlīnu pakāpenisku izņemšanu no aprites.
Lai gan ieinteresētās personas nesniedza piezīmes par visām sīki izklāstītajām dažādo scenāriju pasākumu kombinācijām, tās norādīja, kurus risinājumus atzīst par vēlamākiem. A risinājums atbilst dažu dalībvalstu, patērētāju asociāciju un vides NVO ieteiktajam vērienīguma līmenim, savukārt dažas nozares ieinteresētās personas pauda bažas par stingrākiem energoefektivitātes pasākumiem. Šīs bažas tika ņemtas vērā, paredzot pasākumu pakāpenisku ieviešanu no vēlāka piemērošanas datuma. Pārējās dalībvalstis un nozares ieinteresētās personas atbalstīja B risinājumu, pret kuru iebilda citas ieinteresētās personas, arī patērētāju asociācijas un vides NVO. Tika izteiktas bažas par dažu C risinājumā ietverto materiālefektivitātes prasību izpildāmību, bet arī pausts atbalsts to iekļaušanai. Tomēr izvēlētajai piesardzīgai pieejai vajadzētu nodrošināt to netraucētu īstenošanu.
Pašlaik nedaudz vairāk nekā pusi no elektroenerģijas patēriņa saistībā ar datu centriem veido IT iekārtu (piem., serveru, datu glabāšanas ražojumu) tiešais enerģijas patēriņš. Pircēji, iegādājoties serverus un datu glabāšanas ražojumus, parasti neizvirza par prioritāti to enerģijas patēriņu un energoefektivitāti, bet vairāk pievērš uzmanību tādiem aspektiem kā uzticamība vai pieejamība. Tas ir saistīts ar informācijas trūkumu par ražojumu funkcionālajiem aspektiem (veiktspēju, energoefektivitāti, uzticamību augstā darba temperatūrā u. c.), ar to, ka nav instrumentu īpašuma kopējo izmaksu novērtēšanai, kā arī ar lietotāju ieradumiem, tostarp tradīcijām noteiktu zīmolu un konkrētu risinājumu izvēlē, un organizatoriskajiem aspektiem (dalījums starp budžetiem: iegādi parasti apmaksā no īpaša IT budžeta, bet ekspluatācijas izmaksas — no administratīvā budžeta). Tā rezultātā tirgū ir maz izplatītas izmaksefektīvas, energotaupīgas tehnoloģijas un situācija neuzlabojas, lai gan ir pieejamas energoefektīvas un uzticamas tehnoloģijas. Materiālefektivitātes ziņā pastāv vairākas tirgus nepilnības, kas kavē apjomīgu atkalizmantošanu un reciklēšanu: ir apgrūtināta ražojumu izjaukšana un šķirošana, trūkst informācijas par iestrādātajiem kritiski svarīgajiem materiāliem, nav standartizētas datu dzēšanas metodes un nav pieejami aparātprogrammatūras atjauninājumi.