EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko piemēro vispārējo tarifa preferenču sistēmu Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko piemēro vispārējo tarifa preferenču sistēmu /* COM/2011/0241 galīgā redakcija */





PASKAIDROJUMA RAKSTS Kopš 1971. gada Eiropas Savienība (ES) piešķir tirdzniecības preferences jaunattīstības valstīm saskaņā ar savu vispārējo tarifa preferenču sistēmu (VPS sistēma). Tā ir ES kopējās tirdzniecības politikas daļa saskaņā ar vispārīgiem noteikumiem, kas reglamentē ES ārējo darbību. VPS ir viens no galvenajiem ES tirdzniecības instrumentiem, ar ko atbalsta jaunattīstības valstis to centienos nodrošināt galvenās cilvēktiesības un darba tiesības, samazināt nabadzību un veicināt ilgtspējīgu attīstību un labu pārvaldību jaunattīstības valstīs. Pašreizējā VPS sistēmā ir trīs preferenciālie nolīgumi, ar ko ES nodrošina tirdzniecības priekšrocības, preču importa samazināta vai nulles muitas tarifa nodokļa veidā atspoguļojot atšķirīgas jaunattīstības valstu tirdzniecības, attīstības un finansiālās vajadzības. Padomes 2008. gada 22. jūlija Regulas (EK) Nr. 732/2008[1] par pašreizējās VPS piemērošanu, kas pagarināta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. …[2], darbības termiņš beigsies vēlākais 2013. gada 31. decembrī. Ar šo VPS regulas projektu pārskata, pielāgo un atjaunina VPS sistēmu, aizstājot pašreizējo regulu, lai tādējādi labāk atspoguļotu mūsdienu vispārējo ekonomisko un tirdzniecības situāciju, kas, kopš sākotnējās sistēmas ieviešanas, ir būtiski mainījusies. Pateicoties augošai tirdzniecībai, daudzas jaunattīstības valstis un eksporta nozares ir veiksmīgi integrējušās pasaules tirgos. Šādos gadījumos tās ir spējīgas turpināt attīstīties bez citu atbalsta un rada spiedienu uz daudz nabadzīgāku valstu eksportu, kurām patiesi ir nepieciešama palīdzība. Priekšlikuma projektā VPS priekšrocības galvenokārt vērstas uz valstīm, kurām tās visvairāk nepieciešamas. To panāk, uzlabojot VPS piemērošanas kārtību, kas saistīta ar VPS atbilstības kritērijiem un VPS gradācijas mehānismu, ar kuru nosaka konkurētspējīgu importu un aptur nepamatotas preferences. Sistēma arī paplašina savu atbalstu atbilstīgi īpašajam veicināšanas režīmam ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai (VPS+) tām valstīm, kuras pieņem galvenās cilvēktiesību, darba tiesību, vides aizsardzības un pārvaldības universālās vērtības. Potenciālajiem saņēmējiem piedāvājot plašākas iespējas, sistēma valstīm uzliks lielāku atbildību un pieprasīs, lai ES stingrāk pārbaudītu atbilstību kritērijiem. Tiks izveidots efektīvāks un pārredzamāks mehānisms, lai uzraudzītu un novērtētu attiecīgo starptautisko konvenciju īstenošanu, tādējādi ES cenšas panākt manāmu stabilitāti un laika gaitā uzlabot valstu īstenošanas rezultātus. Tas efektīvi palielina saņēmējvalstīm noteiktās prasības, jo tām jāsniedz pozitīvi un regulāri pierādījumi, ka konvencijas patiešām tiek īstenotas. VPS sistēmai 2004. gadā pievienotais īpašais režīms vismazāk attīstītajām valstīm, ko sauc arī par “Viss izņemot ieročus”, netiek mainīts, un to atbalsta ar jauniem sistēmas elementiem, kas atspoguļo mērķi VPS priekšrocības vērst uz valstīm, kurām visvairāk ir nepieciešama palīdzība. Turklāt iemesli, kas pamato preferenču pagaidu atcelšanu, ir padarīti skaidrāki. Jo īpaši skaidri norādīts, ka negodīga tirdzniecības prakse ietver arī praksi, kas ietekmē izejvielu piegādi. Tāpat ir uzsvērts, ka preferences var uz laiku atcelt, ja saņēmēji neievēro starptautiskās konvencijas par terorisma apkarošanu. Visbeidzot starptautiskie zvejniecības nolīgumi ir aprakstīti plašāk, lai uzsvērtu, ka šie nolīgumi var būt arī starptautiski. Tāpat, lai nodrošinātu ES finansiālo un ekonomisko interešu labāku aizsardzību un veicinātu tiesisko noteiktību, stabilitāti un paredzamību, ir uzlabotas aizsardzības mehānisma administratīvās procedūras, izstrādājot skaidras galveno juridisko jēdzienu definīcijas. Šīs regulas darbības laiks vairs nebūs ierobežots, tādējādi veicinot stabilu pamatu gan uzņēmējiem, gan saņēmējvalstīm. Lēmumu pieņemšanas procedūras atspoguļo jauno iestāžu līdzsvaru starp Eiropas Komisiju, Padomi un Eiropas Parlamentu, jo īpaši attiecībā uz īstenošanas aktu vai deleģēto aktu piemērošanu. Šīs regulas mērķis ir panākt lielāku pārredzamību un paredzamību, tostarp attiecībā uz piemērojamām procedūrām un aizstāvības tiesībām. Tas labāk aizsargās ES finansiālās un ekonomiskās intereses un uzlabos tiesisko noteiktību un stabilitāti. Regulā ir norādīti gadījumi, kuros ir paredzēts, ka Komisija ar Eiropas Parlamenta un Padomes pilnvarojumu pieņem deleģētos aktus, kā arī gadījumi, kuros Komisijai dotas īstenošanas pilnvaras. Svarīgi paturēt prātā, ka preferenciāla piekļuve ES tirgum ir viens no vairākiem veicinošiem faktoriem, kas sekmē attīstību ar tirdzniecības palīdzību. Tas, ko jaunā VPS regula cenšas panākt, ir ES VPS sistēma lielāka vienkāršība, paredzamība un labāka mērķtiecība, lai maksimāli uzlabotu tās efektivitāti. Ierosinātā VPS piemērošana kārtība pamatojas uz Pasaules tirdzniecības organizācijas prasībām atbilstošiem risinājumiem, jo īpaši Veicināšanas klauzulu, un mērķi jaunattīstības valstīm piešķirt preferences. Tas arī atbilst Apvienoto Nāciju Organizācijas prioritātēm apkarot nabadzību pasaulē. Šī regula neskar visa ES tiesību aktu kopuma pilnīgu piemērošanu, jo īpaši attiecībā uz biodegvielu ilgtspēju vai tirgus piekļuves sanitārajiem vai fitosanitārajiem nosacījumiem, un ES politikas mērķus, jo īpaši attiecībā uz pārvaldību nodokļu lietās saistībā ar attīstību. Priekšlikums ir sagatavots, pamatojoties uz sabiedriskās apspriešanās rezultātiem, kas notika no 2010. gada 27. marta līdz 4. jūnijam, un detalizētu ietekmes novērtējumu, kurā analizēta dažādu politisko risinājumu ietekme. Ietekmes novērtējumā konstatēts, ka labākais politiskais risinājums, kas arī noteica jaunās regulas projekta būtību, ir risinājums C1. Ierosinātā regula nerada izmaksas ES budžetā. Tomēr tās īstenošana ietver muitas ieņēmumu zaudējumu. Pamatojoties uz 2009. gada datiem, tiek lēsts, ka muitas ieņēmumu zaudējumi gadā pašreizējās VPS regulas rezultātā ir 2,97 miljardi euro, kas atbilst neto summai 2,23 miljardi euro, no kuras atskaitītas dalībvalstu iekasēšanas izmaksas. Ierosinātās regulas piemērošanas rezultātā, un pamatojoties uz I pielikumu tā indikatīvajā formā, liek lēsts, ka muitas ieņēmumu zaudējumi gadā būs 1,87 miljardi euro (neto summa ir 1,4 miljardi euro). 2011/0117 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko piemēro vispārējo tarifa preferenču sistēmu EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Kopš 1971. gada Eiropas Savienība piešķir tirdzniecības preferences jaunattīstības valstīm saskaņā ar savu vispārējo tarifa preferenču sistēmu. (2) Eiropas Savienības kopējai tirdzniecības politikā ir jāievēro principi un tai jāīsteno mērķi, kas noteikti vispārīgos noteikumos, ar ko reglamentē Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā noteikto ES ārējo darbību. (3) Eiropas Savienības mērķis ir noteikt un īstenot darbības, lai veicinātu jaunattīstības valstu ilgtspējīgu ekonomisku, sociālu un vides attīstību, lai sasniegtu galveno mērķi — izskaustu nabadzību. (4) Eiropas Savienības kopējai tirdzniecības politikai ir jāsaskan ar attīstības politikas mērķiem, kas noteikti Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantā, un jāveicina to sasniegšana, jo īpaši nabadzības izskaušana un ilgtspējīgas attīstības, kā arī labas pārvaldības sekmēšana jaunattīstības valstīs. Tai ir jāatbilst PTO prasībām, jo īpaši Veicināšanas klauzulai, saskaņā ar kuru PTO locekļi var jaunattīstības valstīm piemērot diferencētu un labvēlīgāku procedūru[3]. (5) Komisijas 2004. gada 7. jūlija paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ar nosaukumu “Jaunattīstības valstis, starptautiskā tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība: Kopienas vispārējo preferenču sistēmas (VPS) uzdevumi desmitgadei no 2006. līdz 2015. gadam”[4] ir izklāstīti pamatnostādnes par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmam no 2006. gada līdz 2015. gadam. (6) Ar Padomes 2008. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim[5], kas pagarināta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. …[6], ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008, vispārējo tarifa preferenču sistēmu (“sistēmu”) piemēro līdz stājas spēkā šī regula. Pēc tam sistēmu turpina piemērot, nenosakot piemērošanas beigu termiņu. Taču to pārskata piecus gadus pēc stāšanās spēkā. (7) Sniedzot preferenciālu piekļuvi Savienības tirgum, sistēma atbalsta jaunattīstības valstis to centienos samazināt nabadzību un veicināt labu pārvaldību un ilgtspējīgu attīstību, tām palīdzot gūt papildu ienākumus ar starptautisku tirdzniecību, kurus tās var atkārtoti ieguldīt savā attīstībā. Tarifa preferenču sistēmai būtu jābūt vērstai, lai palīdzētu tām jaunattīstības valstīm, kurām ir lielākas attīstības, tirdzniecības un finansiālās vajadzības. (8) Vispārējā tarifa preferenču sistēma sastāv no vispārējā režīma un diviem īpašiem režīmiem. (9) Vispārējo režīmu būtu jāpiešķir visām tām jaunattīstības valstīm, kurām ir kopējas attīstības vajadzības un kuras ir līdzīgā ekonomiskās attīstības posmā. Valstīs, kuras Pasaules banka ir klasificējusi kā valstis ar augstiem ienākumiem vai ar vidēji augstiem ienākumiem, ir tāds ienākumu līmenis uz vienu iedzīvotāju, kas tām ļauj sasniegt augstāku diversifikāciju bez tarifa preferenču sistēmas, un tās ietver ekonomikas, kuras ir veiksmīgi pārgājušas no centralizētās uz tirgus ekonomiku. Šīm valstīm nav tādas pašas attīstības, tirdzniecības un finansiālās vajadzības kā pārējām jaunattīstības valstīm, tās ir citā ekonomikas attīstības posmā, t.i., to situācija nav tāda pati kā neaizsargātākās jaunattīstības valstīs; un, lai novērstu nepamatotu diskrimināciju, tām jāpiemēro atšķirīgi nosacījumi. Turklāt, ja valstis ar augstiem ienākumiem vai ar vidēji augstiem ienākumiem izmanto sistēmas sniegtās tarifa preferences, tas palielina konkurences spiedienu uz eksportu no nabadzīgākām, neaizsargātākām valstīm un tādējādi šīm neaizsargātākajām jaunattīstības valstīm var radīt nepamatotu slogu. Vispārējā režīmā tiek ņemts vērā, ka attīstības, finansiālās un tirdzniecības vajadzības var mainīties, un nodrošina, ka režīms paliek atvērts, ja situācija valstī mainās. Konsekvences labad tarifa preferences, kas piešķirtas atbilstīgi vispārējam režīmam, nevajadzētu attiecināt uz jaunattīstības valstīm, kurām Eiropas Savienībā ir piešķirta tāda preferenciāla piekļuve tirgum, kas nodrošina vismaz tādu pašu tarifa preferenču līmeni kā būtībā visas tirdzniecības sistēmai. Lai saņēmējvalsts un uzņēmēji varētu laicīgi pielāgoties, vispārīgais režīms būtu jāpiešķir vēl divus gadus pēc dienas, kad sāk piemērot preferenciālo tirgus piekļuves sistēmu, un šo datumu būtu jānorāda to valstu sarakstā, kurām piemēro vispārējo režīmu. (10) Var pieteikties valstis, kuras ir iekļautas Regulas (EK) Nr. 732/2008 I pielikumā un valstis, kurām piemēro autonomu preferenciālo piekļuvi Eiropas Savienības tirgum[7]. Sistēma nav attiecināma uz aizjūras teritorijām, kas asociētas ar Eiropas Savienību, un to valstu aizjūras zemēm un teritorijām, kuras nav iekļautas Regulas (EK) Nr. 732/2008 I pielikumā. (11) Īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai ir izveidots, balstoties uz vienotu ilgtspējīgas attīstības jēdzienu, kā to atzīst starptautiskās konvencijās un instrumentos, piemēram, 1986. gada ANO Deklarācijā par tiesībām uz attīstību[8], 1992. gada Riodežaneiro Deklarācijā par vidi un attīstību[9], 1998. gada SDO Deklarācijā par pamatprincipiem un tiesībām darbā[10], 2000. gada ANO Tūkstošgades deklarācijā[11] un 2002. gada Johannesburgas Deklarācijā par ilgtspējīgu attīstību[12]. Līdz ar to tām jaunattīstības valstīm, kuras ir mazāk aizsargātas diversifikācijas trūkuma un nepietiekamas integrācijas starptautiskajā tirdzniecības sistēmā dēļ, būtu jāpiešķir papildu tarifa preferences atbilstīgi īpašajam veicināšanas režīmam ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, lai tām palīdzētu uzņemties īpašās nastas un pienākumus, ratificējot un efektīvi ieviešot starptautiskās pamatkonvencijas par cilvēktiesībām un darba tiesībām, vides aizsardzību un labu pārvaldību. (12) Šīs preferences būtu jāizstrādā, lai veicinātu turpmāku ekonomikas izaugsmi un tādējādi pozitīvi ietekmētu vajadzību pēc ilgtspējīgas attīstības. Tādēļ atbilstīgi šim režīmam saņēmējvalstīm būtu jāatceļ ad valorem tarifi. Būtu jāatceļ arī īpašie nodokļi, ja vien tie nav kombinēti ar ad valorem nodokli. (13) Valstīm, kuras atbilst īpašā veicināšanas režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai atbilstības kritērijiem, būtu jāvar izmantot papildu tarifa preferences, ja pēc attiecīgo valstu pieteikumu iesniegšanas, Komisija apstiprina to atbilstību. Būtu jābūt iespējai pieteikumus iesniegt no dienas, kad šī regula stājas spēkā. Arī valstīm, kuras izmanto šā režīma tarifa preferences atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 732/2008, būtu jāiesniedz jauns pieteikums. (14) Komisijai būtu jāpārrauga starptautisko konvenciju ratifikācijas statuss un efektīva īstenošana, izskatot attiecīgo pārraudzības struktūru, kas izveidotas saskaņā ar šīm konvencijām, secinājumus un ieteikumus. Ik pēc diviem gadiem Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par konvenciju ratifikācijas statusu, saņēmējvalstu ziņošanas prasību ievērošanu atbilstīgi konvencijām un to faktiskās īstenošanas statusu. (15) Īpašais režīms attiecībā uz vismazāk attīstītajām valstīm būtu jāturpina, lai piešķirtu beznodokļu piekļuvi Eiropas Savienības tirgum tādiem produktiem, kuru izcelsme ir vismazāk attīstītajās valstīs atbilstīgi ANO atzinumam un klasifikācijai, izņemot ieroču tirdzniecību. Valstij, kas pēc ANO klasifikācijas vairs nepieder pie vismazāk attīstītajām valstīm, būtu jānosaka pārejas laiks, lai novērstu negatīvo ietekmi, kas rodas, atceļot saskaņā ar šo režīmu piešķirtās tarifa preferences. Tarifa preferences, kas piešķirtas saskaņā ar īpašo režīmu vismazāk attīstītajām valstīm, būtu jāturpina piešķirt tām vismazāk attīstītajām valstīm, kurām ar Eiropas Savienību ir cits režīms preferenciālai piekļuvei tirgum. (16) Lai nodrošinātu saskaņotību ar ekonomiskās partnerības nolīgumu noteikumiem par cukuru, tarifa pozīcijai 1701 atbilstīgu produktu importam līdz 2015. gada 30. septembrim vajadzīga importa licence. (17) Attiecībā uz vispārējo režīmu tarifa preferences jāturpina diferencēt, atšķirot zema riska produktus un paaugstināta riska produktus, lai ņemtu vērā situāciju Eiropas Savienībā tajās nozarēs, kurās ražo tādus pašus produktus. (18) Joprojām vajadzētu būt apturētiem kopējā muitas tarifa nodokļiem, kurus piemēro zema riska produktiem, savukārt uz nodokļiem, ko piemēro paaugstināta riska produktiem, būtu jāattiecina tarifa samazināšana, lai nodrošinātu apmierinošu izmantojuma līmeni, vienlaikus ņemot vērā situāciju attiecīgajās Eiropas Savienības nozarēs. (19) Šādam tarifa samazinājumam būtu jābūt pietiekami vilinošam, lai rosinātu uzņēmējus izmantot sistēmas piedāvātās iespējas. Tāpēc, ciktāl tas attiecas uz ad valorem nodokļiem, tie būtu jāpazemina par vienotu likmi – 3,5 procentu punktiem no “vislielākās labvēlības režīma” nodokļa likmes, bet šo nodokli tekstilam un tekstilprecēm būtu jāsamazina par 20 %. Īpašie nodokļi būtu jāsamazina par 30 %. Ja norādīta minimālā nodokļa likme, šī minimālā nodokļa likme nebūtu jāpiemēro. (20) Nodokļi būtu pilnībā jāaptur, ja preferenču režīms atsevišķai importa deklarācijai rada ad valorem nodokļus līdz 1 % vai īpašie nodokļi nepārsniedz EUR 2, jo šādu nodokļu iekasēšanas izmaksas varētu būt augstākas nekā gūtie ieņēmumi. (21) Gradācijai būtu jāpamatojas uz kritērijiem, kas saistīti ar kopējā muitas tarifa sadaļām un nodaļām. Gradācija būtu jāpiemēro attiecībā uz sadaļām un apakšadaļām, lai samazinātu tādu gadījumu skaitu, kad tiek diferencēti neviendabīgi produkti. Sadaļas vai apakšsadaļas (kas sastāv no nodaļām) gradācija saņēmējvalstij jāpiemēro, ja trīs gadus pēc kārtas sadaļa atbilst izslēgšanas kritērijiem, lai palielinātu gradācijas paredzamību un taisnīgumu, novēršot lielu un ārkārtas svārstību ietekmi importa statistikā. Gradāciju nebūtu jāpiemēro saņēmējvalstīm, kurām piemēro īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, un saņēmējvalstīm, kurām piemēro īpašo režīmu vismazāk attīstītajām valstīm, jo tām ir ļoti līdzīgs ekonomiskais profils, kas tās padara neaizsargātas zema, nediversificēta eksporta pamata dēļ. (22) Lai nodrošinātu, ka šo režīmu izmanto vienīgi tās valstis, kurām tas ir paredzēts, būtu jāpiemēro šajā regulā noteiktās tarifa preferences, kā arī produktu izcelsmes noteikumi, kas noteikti Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi[13] [grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1063/2010][14]. (23) Šo trīs režīmu pagaidu atcelšanas iemesliem būtu jāietver nopietni un sistemātiski principu pārkāpumi, kas minēti noteiktās starptautiskās konvencijās par cilvēktiesībām un darba tiesībām, tādējādi sekmējot šo konvenciju mērķu izpildi. Tarifa preferenes, kas piešķirtas saskaņā ar īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, būtu uz laiku jāatceļ, ja saņēmējvalsts neievēro saistošos pienākumus saglabāt konvenciju ratifikāciju un efektīvu konvenciju īstenošanu, vai neievēro ar konvencijām noteiktās ziņošanas prasības, vai, ja saņēmējvalsts nesadarbojas ar Eiropas Savienības uzraudzības iestādēm atbilstīgi šajā regulā noteiktajam. (24) Mjanmas un Baltkrievijas politiskās situācijas dēļ būtu jāpaliek spēkā visu tarifa preferenču pagaidu atcelšanai attiecībā uz tādu produktu importu, kuru izcelsme ir Mjanmā vai Baltkrievijā. (25) Lai panāktu līdzsvaru starp mērķtiecīgāku izvēli, labāku konsekvenci un pārredzamību un labāk veicinātu ilgtspējīgu attīstību un labu pārvaldību ar vienpusēja tirdzniecības preferenču režīma palīdzību, Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt tādus tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, kas attiecas uz šīs regulas pielikumu grozījumiem un tarifa preferenču pagaidu atcelšanu ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības principu neievērošanas gadījumā, kā arī attiecībā uz procedūras noteikumiem saistībā ar pieteikumu iesniegšanu tarifa preferencēm, kuras piešķir atbilstīgi īpašajam veicināšanas režīmam ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, pagaidu atcelšanas norisi un aizsardzības izmeklēšanām, lai nodrošinātu vienveidīgus un detalizētus tehniskos priekšnoteikumus. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija sagatavošanas darbā rīkotu attiecīgas apspriedes, tai skaitā apspriedes ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētus aktus, būtu jānodrošina, lai attiecīgos dokumentus vienlaikus, savlaicīgi un regulāri nosūtītu Eiropas Parlamentam un Padomei. (26) Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras īstenojamas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[15]. Pieņemot lēmumus par dažu VPS sadaļu apturēšanu tarifa preferencēs attiecībā uz saņēmējvalstīm un uzsākot pagaidu atcelšanas procedūru, ņemot vērā šo aktu veidu un ietekmi, būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra. Pārbaudes procedūru būtu jāizmanto, pieņemot lēmumus par aizsardzības izmeklēšanu un preferenču režīma atcelšanu, ja imports var radīt nopietnus Eiropas Savienības tirgus traucējumus. Komisijai būtu jāpieņem nekavējoties piemērojami īstenošanas akti, kad attiecīgi pamatotos gadījumos saistībā ar aizsardzības izmeklēšanām, pagaidu atcelšanu ar muitu saistītu procedūru un pienākumu neizpildes gadījumā tas nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ. (27) Komisijai būtu regulāri jāziņo Padomei un Eiropas Parlamentam par sistēmas ietekmi. Piecus gadus pēc regulas stāšanās spēkā Komisijai būtu jāziņo par regulas darbību un jānovērtē nepieciešamība pārskatīt sistēmu, ieskaitot īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai un tarifa preferenču pagaidu atcelšanas noteikumus, ņemot vērā cīņu pret terorismu un pārredzamības starptautisko standartu jomu un informācijas apmaiņu nodokļu jautājumos. Sagatavojot ziņojumu Komisijai būtu jāņem vērā ietekme uz saņēmēju attīstības, tirdzniecības un finansiālajām vajadzībām. Attiecīgos gadījumos būtu jānovērtē arī atbilstība ES sanitārajiem un fitosanitārajiem noteikumiem. Ziņojumā būtu arī jāiekļauj analīze par sistēmas ietekmi attiecībā uz biodegvielas importu un ilgtspējības aspektiem, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI 1. pants 1. Vispārējo tarifa preferenču sistēmu (turpmāk “sistēma”) piemēro saskaņā ar šo regulu. 2. Šajā regulā paredz šādas tarifa preferences: a) vispārējs režīms; b) īpašs veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai; un c) īpašs režīms vismazāk attīstītajām valstīm. 2. pants Šajā regulā lieto šādas definīcijas. a) “VPS” ir Vispārējā preferenču sistēma, ar ko Eiropas Savienība sniedz preferenciālu piekļuvi Eiropas Savienības tirgum, izmantojot trīs atsevišķus preferenču režīmus, kas noteikti 1. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā; b) “kritērijiem atbilstošas valstis” ir visas I pielikumā uzskaitītās jaunattīstības valstis; c) “VPS saņēmējvalstis” ir vispārējā režīma saņēmējvalstis, kā uzskatīts II pielikumā; d) “VPS+ saņēmējvalstis” ir īpašā veicināšanas režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai saņēmējvalstis, kā uzskaitīts III pielikumā; e) “EBA saņēmējvalstis” ir vismazāk attīstīto valstu īpašā veicināšanas režīma saņēmējvalstis, kā uzskaitīts IV pielikumā; f) “kopējā muitas tarifa nodokļi” ir nodokļi, kas norādīti I pielikuma otrajā daļā Padomes 1987. gada 23. jūlijs Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu[16], izņemot tos nodokļus, kas noteikti kā tarifa kvotas daļa; g) “sadaļa” ir jebkura no kopējā muitas tarifa sadaļām, kā noteikts saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2658/87; h) “nodaļa” ir jebkura no kopējā muitas tarifa nodaļām, kā noteikts saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2658/87; i) “VPS sadaļa” ir sadaļa, kas uzskaitīta V pielikumā un izveidota pamatojoties uz kopējā muitas tarifa sadaļām un nodaļām; j) “preferenciālās tirgus piekļuves režīms” ir preferenciāla piekļuve Eiropas Savienības tirgum ar tirdzniecības nolīgumu, ko piemēro provizoriski vai kas ir spēkā, vai ar autonomām preferencēm, ko piešķir Eiropas Savienība. k) “efektīva īstenošana” ir attiecīgo konvenciju visu saistību un pienākumu atbilstoša izpilde, tādējādi nodrošinot visu šajās konvencijās nodrošināto principu, mērķu un tiesību izpildi. 3. pants 1. Kritērijiem atbilstošo valstu saraksts, kurā iekļautas visas jaunattīstības valstis, ir izveidots I pielikumā. 2. Komisijai ir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai grozītu I pielikumu, ņemot vērā valstu starptautiskā statusa izmaiņas vai klasifikāciju. 3. Komisija informē attiecīgo kritērijiem atbilstošo valsti par jebkādām izmaiņām tās statusā saskaņā ar sistēmu. II NODAĻA Vispārējais režīms 4. pants 1. Kritērijiem atbilstoša valsts, kas uzskaitīta I pielikumā, saņem tarifa preferences, kuras piešķir atbilstīgi vispārējam režīmam, kurš minēts 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā, ja vien: a) Pasaules Banka trīs gadus pēc kārtas tieši pirms saņēmējvalstu saraksta atjaunināšanas to nav klasificējusi kā valsti ar augstiem ienākumiem vai ar vidēji augstiem ienākumiem; vai b) tai nav preferenciāls tirgus piekļuves režīms, kas būtībā visai tirdzniecībai nodrošina tādas pašas vai labākas tarifa preferences kā šī sistēma. 2. Panta 1. punkta b) apakšpunkts neattiecas uz vismazāk attīstītajām valstīm. 5. pants 1. To VPS saņēmējvalstu saraksts, kas atbilst 4. pantā noteiktajām prasībām, ir izveidots II pielikumā. 2. Pēc šīs regulas spēkā stāšanās Komisija katru gadu līdz 1. janvārim pārskata II pielikumu. Lai VPS saņēmējvalstis un uzņēmēji varētu laicīgi pielāgoties valsts statusa maiņai saskaņā ar sistēmu: a) lēmumu saņēmējvalsti svītrot no VPS saņēmējvalstu saraksta saskaņā ar 3. punktu un pamatojoties uz 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu, piemēro vienu gadu pēc lēmuma spēkā stāšanās dienas; b) lēmumu saņēmējvalsti svītrot no VPS saņēmējvalstu saraksta saskaņā ar 3. punktu un pamatojoties uz 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu, piemēro divus gadu pēc preferenciālās tirgus piekļuves režīma spēkā stāšanās dienas. 3. Panta 1. un 2. punkta nolūkos Komisijai ir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai grozītu II pielikumu, pamatojoties uz 4. pantā noteiktajiem kritērijiem. 4. Komisija informē attiecīgo VPS saņēmējvalsti par jebkādām izmaiņām tās statusā saskaņā ar sistēmu. 6. pants 1. Produkti, kas iekļauti 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajā vispārējā režīmā, ir uzskaitīti V pielikumā. 2. Komisijai ir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai grozītu V pielikumu, iekļaujot izmaiņas, kas nepieciešamas kombinētās nomenklatūras grozījumu rezultātā. 7. pants 1. Pilnībā aptur Kopējā muitas tarifa nodokļus produktiem, kas kā zema riska produkti uzskaitīti V pielikumā, izņemot lauksaimniecības komponentus. 2. Par 3,5 procentu punktiem samazina kopējā muitas tarifa ad valorem nodokļus produktiem, kas kā paaugstināta riska produkti uzskaitīti V pielikumā. Attiecībā uz VPS XI a) un XI b) sadaļā minētajiem produktiem šis samazinājums ir 20 %. 3. Ja preferenciālās nodokļu likmes, kas aprēķinātas saskaņā ar 6. pantu Regulā (EK) Nr. 732/2008 par kopējā muitas tarifa ad valorem nodokļiem, kuri piemērojami dienā, kad stājas spēkā šī regula, šā panta 2. punktā minētajiem produktiem paredz tarifu samazinājumu par vairāk nekā 3,5 procentu punktiem, piemēro minētās preferenciālās nodokļu likmes. 4. Kopējā muitas tarifa īpašo nodokļu likmes, izņemot minimālā vai maksimālā nodokļa likmes produktiem, kas kā paaugstināta riska produkti uzskaitīti V pielikumā, pazemina par 30 %. 5. Ja kopējā muitas tarifa nodokļos produktiem, kas kā paaugstināta riska produkti uzskaitīti V pielikumā, ietver ad valorem un īpašos nodokļus, īpašo nodokļu likmes nesamazina. 6. Ja nodokļu likmēs, kas pazeminātas saskaņā ar 2. un 4. punktu, norāda maksimālo nodokļa likmi, tad maksimālo nodokli nesamazina. Ja šādos nodokļos ir noteikta minimālā nodokļa likme, tad to nepiemēro. 8. pants 1. Tarifa preferences, kas minētas 7. pantā, atceļ attiecībā uz tādiem VPS sadaļas produktiem, kuru izcelsme ir VPS saņēmējvalstī, ja trīs gadus pēc kārtas šo produktu importa Eiropas Savienībā no attiecīgās VPS saņēmējvalsts vidējā vērtība pārsniedz VI noteikto robežvērtību. Robežvērtību aprēķina kā procentuālo daļu no tā paša produkta importa no visām VPS saņēmējvalstīm kopējās Eiropas Savienības importa vērtības. 2. Pirms šajā regulā noteikto tarifa preferenču piemērošanas Komisija saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas minēta 38. panta 2. punktā, izveido to VPS sadaļu sarakstu, kurām atceļ 7. pantā minētās tarifa preferences attiecībā uz konkrēto VPS saņēmējvalsti. Lēmumu par šā saraksta izveidi piemēro no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. 3. Komisija ik pēc trīs gadiem pārskata 2. punktā minēto sarakstu un saskaņā ar konsultatīvo procedūru, kas minēta 38. panta 2. punktā, lemj par 7. pantā minēto tarifa preferenču atcelšanu vai atjaunošanu. Šo lēmumu piemēro no nākamā gada 1. janvāra pēc tā stāšanās spēkā. 4. Panta 2. un 3. punktā minēto sarakstu izveido, izmantojot 1. septembrī pieejamos datus tajā gadā, kurā veic pārskatīšanu, un datus par diviem gadiem, kas pieejami pirms pārskatīšanas gada. Tajā ņem vērā importu no VPS saņēmējvalstīm, kuras uzskaitītas II pielikumā, kā to piemēro tajā brīdī. Taču neņem vērā to VPS saņēmējvalstu importa vērtību, kuras līdz atcelšanas piemērošanas datumam vairs nesaņem tarifa preferences atbilstīgi 4. panta 1. punkta b) apakšpunktam. 5. Komisija informē attiecīgo valsti par lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 2. un 3. punktu. 6. Ja II pielikumā veic grozījumus atbilstīgi 4. pantā noteiktajiem kritērijiem, Komisijai ir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai grozītu VI pielikumu, pielāgojot minētajā pielikumā uzskaitīto kārtību un tādējādi saglabājot klasificēto produktu sadaļu proporcionāli vienādu svaru, kā noteikts 1. punktā. III NODAĻA Īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai 9. pants 1. VPS saņēmējvalsts var saņemt tarifa preferences, kuras piešķir atbilstīgi 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajam īpašajam veicināšanas režīmam ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, ja: a) to uzskata par neaizsargātu diversifikācijas trūkuma un nepietiekamas integrācijas starptautiskajā tirdzniecības sistēmā dēļ, kā definēts VII pielikumā; b) tā ir ratificējusi visas VIII pielikumā uzskaitītās konvencijas un jaunākajos pieejamajos pārraudzības struktūru secinājumos nav identificēti nopietni pārkāpumi šo konvenciju efektīvā īstenošanā; c) tā uzņemas saistošu pienākumu saglabāt VIII pielikumā uzskaitīto konvenciju ratifikāciju un nodrošināt to efektīvu īstenošanu; d) tā bez atrunām uzņemas ziņošanas prasības, ko nosaka katra konvencija un uzņemas saistošu pienākumu pieņemt tās izpildes rādītāju regulāru novērošanu un pārskatīšanu saskaņā ar VIII pielikumā uzskaitīto konvenciju noteikumiem; un e) tā uzņemas saistošu pienākumu piedalīties un sadarboties 13. pantā minētajā uzraudzības procedūrā. 2. Ja II pielikums tiek grozīts, Komisijai ir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai grozītu VII pielikumu, pārskatot neaizsargātības robežvērtības, kas uzskaitītas VII pielikuma 1.b sadaļā, lai saglabātu proporcionāli tādu pašu neaizsargātības robežvērtību, kā aprēķināts atbilstīgi VII pielikumam. 10. pants 1. Īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai piešķir, ja ir izpildīti šādi nosacījumi: a) VPS saņēmējvalsts to ir pieprasījusi; un b) pieprasījuma pārbaudē tiek konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzēja valsts ievēro 9. panta 1. punktā minētos nosacījumus. 2. Pieprasījuma iesniedzēja valsts, kas Komisijai iesniedz pieprasījumu, to dara rakstiski. Pieprasījumā sniedz aptverošu informāciju par VIII pielikumā minēto konvenciju ratificēšanu un ietver 9. panta 1. punkta c), d) un e) apakšpunktā minētos saistošos pienākumus. 3. Pēc pieprasījuma saņemšanas Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi. 4. Pēc pieprasījuma izskatīšanas Komisija pieņem lēmumu, vai pieprasījuma iesniedzējai valstij piešķir īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai. 5. Ja VPS+ saņēmējvalsts vairs neatbilst 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem vai atsauc jebkuru no saviem saistošajiem pienākumiem, kas minēti 9. panta 1. punkta c), d) un e) apakšpunktā, to svītro no VPS+ saņēmējvalstu saraksta. 6. Panta 4. un 5. punkta nolūkos Komisijai ir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai izveidotu un grozītu III pielikumu, pievienojot vai svītrojot valsti no VPS+ saņēmējvalstu saraksta. 7. Komisija informē pieteikuma iesniedzēja valsti par lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 4. un 5. punktu. Ja pieprasījuma iesniedzēja valstij piešķir īpašo veicināšanas režīmu, tai paziņo dienu, kad minētais lēmums stājas spēkā. 8. Komisijai ir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai izstrādātu noteikumus saistībā ar īpašā veicināšanas režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai piešķiršanas procedūru, īpaši attiecībā uz termiņiem, pieprasījumu iesniegšanu un izskatīšanu. 11. pants 1. Produkti, kas ir iekļauti īpašajā veicināšanas režīmā ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, ir uzskaitīti IX pielikumā. 2. Komisijai ir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai veiktu grozījumus IX pielikumā, ņemot vērā kombinētās nomenklatūras grozījumus, kas skar attiecīgajā pielikumā uzskaitītos produktus. 12. pants 1. Aptur Kopējā muitas tarifa ad valorem nodokļus, ko piemēro visiem tiem IX pielikumā uzskaitītajiem produktiem, kuru izcelsme ir VPS+ saņēmējvalstī. 2. Kopējā muitas tarifa īpašos nodokļus, kurus piemēro 1. punktā minētajiem produktiem, aptur pilnībā, izņemot tādus produktus, kuriem Kopējā muitas tarifa nodokļi ietver arī ad valorem nodokļus. Produktiem ar Kombinētās nomenklatūras kodu 17041090 īpašo nodokli ierobežo līdz 16 % no muitas vērtības. 13. pants 1. No dienas, kopš saskaņā ar īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai piešķirtas tarifa preferences, Komisija, izskatot attiecīgo pārraudzības struktūru secinājumus un ieteikumus, pārrauga VIII pielikumā uzskaitīto konvenciju ratifikācijas statusu un to efektīvu īstenošanu. 2. Šajā kontekstā saņēmējvalsts sadarbojas ar Komisiju un sniedz visu vajadzīgo informāciju, lai novērtētu, kā tā ievēro uzņemtās saistības, kas minētas 9. panta 1. punkta c), d) un e) apakšpunktā. 14. pants 1. Ik pēc diviem gadiem Komisija iesniedz Padomei un Eiropas Parlamentam ziņojumu par VIII pielikumā uzskaitīto konvenciju ratifikācijas statusu, VPS+ saņēmējvalstu ziņošanas prasību ievērošanu saskaņā ar konvencijām un to efektīvu īstenošanu. 2. Pirmo ziņojumu, kas minēts 1. punktā, iesniedz divus gadus pēc šajā regulā paredzēto tarifa preferenču piemērošanas. 3. Ziņojumā iekļauj: a) visu attiecīgo pārraudzības struktūru secinājumus un ieteikumus saskaņā ar konvencijām, kas ir uzskaitītas VIII pielikumā attiecībā uz katru VPS+ saņēmējvalsti; un b) Komisijas secinājumus par to, vai katra VPS+ saņēmējvalsts ievēro uzņemtās saistības ievērot ziņošanas prasības, sadarboties ar pārraudzības struktūrām atbilstoši attiecīgajām konvencijām un nodrošināt VIII pielikumā uzskaitīto konvenciju efektīvu īstenošanu. Ziņojumā var iekļaut jebkādu informāciju, ko Komisija uzskata par atbilstošu. 4. Izdarot secinājumus par VIII pielikumā minēto konvenciju efektīvu īstenošanu, Komisija novērtē attiecīgo pārraudzības struktūru secinājumus un ieteikumus. 15. pants 1. Īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai uz laiku atceļ attiecībā uz visiem vai konkrētiem produktiem, kuru izcelsme ir VPS+ saņemējvalstī, ja praksē saņēmējvalsts neievēro uzņemtās saistības, kas minētas 9. panta 1. punkta c), d) un e) apakšpunktā. 2. Pierādījumus par pienākumu ievērošanu, kas izriet no uzņemtajām saistībām, kuras minētas 9. panta 1. punkta c), d) un e) apakšpunktā, sniedz VPS+ saņēmējvalsts. 3. Ja Komisijai, vai nu balstoties uz 14. pantā minētā ziņojuma secinājumiem, vai arī pieejamajiem pierādījumiem, ir pamatotas bažas, ka konkrētā VPS+ saņēmējvalsts neievēro uzņemtās saistības, kas minētas 9. panta 1. punkta c), d) un e) apakšpunktā, saskaņā ar 38. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru tā pieņem lēmumu sākt procedūru tādu tarifa preferenču pagaidu atcelšanai, kas piešķirtas saskaņā ar īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai. Komisija informē par to Eiropas Parlamentu un Padomi. 4. Komisija publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un informē par to VPS+ saņēmējvalsti. Šajā paziņojumā: a) norāda iemeslus pamatotām bažām par tādu saistību izpildi, kuras uzņēmusies VPS+ saņēmējvalsts un kas ir minētas 9. panta 1. punkta c), d) un e) apakšpunktā, kas var likt apšaubīt tās tiesības turpināt izmantot tarifa preferences, kas piešķirtas saskaņā ar īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai; un b) norāda periodu, kas nav ilgāks par sešiem mēnešiem no paziņojuma publicēšanas dienas, kurā VPS+ saņēmējvalsts iesniedz savus novērojumus. 5. Komisija nodrošina attiecīgajai saņēmējvalstij visas iespējas sadarboties 4. punkta b) apakšpunktā norādītajā periodā. 6. Komisija meklē visu informāciju, ko uzskata par vajadzīgu, cita starpā attiecīgo pārraudzības struktūru secinājumus un ieteikumus. Izdarot secinājumus, Komisija novērtē visu attiecīgo informāciju. 7. Trijos mēnešos pēc paziņojumā norādītā perioda termiņa beigām Komisija nolemj: a) izbeigt pagaidu atcelšanas procedūru vai b) uz laiku atcelt tarifa preferences, kas piešķirtas saskaņā ar īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai. 8. Ja Komisija uzskata, ka konstatējumi nepamato pagaidu atcelšanu, tā pieņem lēmumu par pagaidu atcelšanas procedūras izbeigšanu saskaņā ar 38. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. 9. Ja Komisija uzskata, ka konstatējumi pamato pagaidu atcelšanu 1. punktā minēto iemeslu dēļ, saskaņā ar 36. pantu tai ir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu III pielikumu un lai uz laiku atceltu 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās tarifa preferences. 10. Ja Komisija lemj par pagaidu atcelšanu, šāds lēmums stājas spēkā sešus mēnešus pēc tā pieņemšanas. 11. Ja iemesli, kuri pamato pagaidu atcelšanu, vairs nav spēkā, pirms 9. punktā minētais lēmums stājas spēkā, Komisijai ir pilnvaras atcelt lēmumu par tarifa preferenču pagaidu atcelšanu saskaņā ar 37. pantā minēto steidzamības procedūru. 12. Komisijai ir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai izstrādātu noteikumus saistībā ar procedūru īpašā veicināšanas režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai pagaidu atcelšanai, īpaši attiecībā uz termiņiem, pušu tiesībām, konfidencialitāti un pārskatīšanu. 16. pants Ja Komisija konstatē, ka iemesli, kuri pamato tarifa preferenču pagaidu atcelšanu, kā minēts 15. panta 1. punktā, vairs nav spēkā, tā atjauno tarifa preferences, kas piešķirtas saskaņā ar īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai. Šajā nolūkā Komisijai ir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai grozītu III pielikumu. IV NODAĻA Īpašais režīms vismazāk attīstītajām valstīm 17. pants 1. Kritērijiem atbilstoša valsts, kas uzskaitīta I pielikumā, izmanto tarifa preferences, kas piešķirtas saskaņā ar īpašo režīmu vismazāk attīstītajām valstīm, kā minēts 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā, ja ANO klasificē šo valsti kā vismazāk attīstīto valsti. 2. IV pielikumā ir izveidots EBA saņēmējvalstu saraksts. Komisija turpina pārskatīt šo sarakstu, pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem datiem. Ja EBA valsts vairs nepilda 1. punktā minētos nosacījumus, ar Komisijas lēmumu to svītro no EBA saņēmējvalstu saraksta pēc trīs gadu pārejas perioda, sākot no dienas, kad pieņemts Komisijas lēmums. 3. Panta 2. punkta otrās daļas nolūkos Komisijai ir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai grozītu IV pielikumu. Kamēr ANO nav klasificējusi jauno neatkarīgo valsti kā vismazāk attīstīto valsti, Komisijai ir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai kā pagaidu pasākumu grozītu IV pielikumu, tādējādi iekļaujot šādu valsti EBA saņēmējvalstu sarakstā. 4. Komisija informē attiecīgo EBA saņēmējvalsti par jebkādām izmaiņām tās statusā saskaņā ar sistēmu. 18. pants 1. Kopējā muitas tarifa nodokļus visiem produktiem, kas uzskaitīti Kombinētās nomenklatūras 1. līdz 97. nodaļā, izņemot 93. nodaļā uzskaitītos produktus, kuru izcelsme ir EBA saņēmējvalstī, pilnībā aptur. 2. No šīs regulas piemērošanas dienas līdz 2015. gada 30. septembrim tarifa 1701 pozīcijā minēto produktu importam vajadzīga importa licence. 3. Komisija saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 38. panta 3. punktā, pieņem sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu 2. punktā minētos noteikumus saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007[17] 195. pantā minēto procedūru. V NODAĻA Pagaidu atcelšanas noteikumi, kas ir spēkā visiem režīmiem 19. pants 1. Preferenču režīmus, kas minēti 1. panta 2. punktā, visiem vai konkrētiem produktiem, kuru izcelsme ir saņēmējvalstī, var uz laiku atcelt šādu iemeslu dēļ: a) nopietni un sistemātiski tādu principu pārkāpumi, kas izklāstīti VIII pielikuma A daļā uzskaitītajās konvencijās; b) cietumos ražotu preču eksports; c) būtiski trūkumi muitas kontrolē, eksportējot vai pārvadājot tranzītā narkotikas (neatļautas vielas vai prekursorus), vai starptautisko terorisma apkarošanas vai naudas atmazgāšanas konvenciju neievērošana; d) nopietna un sistemātiska negodīga tirdzniecības prakse, ieskaitot tādu praksi, kas ietekmē izejvielu piegādi, atstājot negatīvu iespaidu uz Savienības ražošanas nozari, un kam saņēmējvalsts nav pievērsusi uzmanību. Tajos negodīgas tirdzniecības prakses gadījumos, kuri saskaņā ar PTO nolīgumiem aizliegti vai par kuriem var ierosināt tiesvedību, šo pantu piemēro, pamatojoties uz PTO kompetentās iestādes attiecīgu iepriekšēju konstatējumu; e) nopietni un sistemātiski reģionālo zvejniecības organizāciju vai jebkādu starptautisku nolīgumu, kuros Eiropas Savienība ir loceklis, mērķu pārkāpumi attiecībā uz zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību. 2. Šajā regulā paredzēto preferenču režīmu saskaņā ar 1. punkta d) apakšpunktu neatceļ attiecībā uz produktiem, kuriem piemēro antidempinga vai kompensācijas pasākumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 597/2009[18] vai Regulu (EK) Nr. 1225/2009[19], tādu iemeslu dēļ, kuri pamato šos pasākumus. 3. Ja Komisija uzskata, ka ir pietiekami iemesli, lai pamatotu tādu tarifa preferenču pagaidu atcelšanu, kas piešķirtas saskaņā ar kādu no 1. panta 2. punktā minētajiem režīmiem, pamatojoties uz iemesliem, kas minēti 1. punktā, saskaņā ar 38. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru tā pieņem lēmumu sākt pagaidu atcelšanas procedūru. Komisija informē par šo lēmumu Eiropas Parlamentu un Padomi. 4. Komisija publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, paziņojot par pagaidu atcelšanas procedūras sākšanu, un informē par to attiecīgo saņēmējvalsti. Šajā paziņojumā: a) norāda pietiekamus iemeslus lēmumam sākt pagaidu atcelšanas procedūru, kas minēta 3. punktā; un b) norāda, ka Komisija sešus mēnešus no paziņojuma publicēšanas dienas pārraudzīs un novērtēs stāvokli attiecīgajā saņēmējvalstī. 5. Komisija nodrošina attiecīgajai saņēmējvalstij visas iespējas sadarboties pārraudzības un novērtēšanas periodā. 6. Komisija meklē visu informāciju, ko uzskata par vajadzīgu, cita starpā vajadzības gadījumā attiecīgo pārraudzības struktūru pieejamos novērtējumus, piezīmes, lēmumus, ieteikumus un secinājumus. Izdarot secinājumus, Komisija novērtē visu attiecīgo informāciju. 7. Trijos mēnešos pēc 4. punkta b) apakšpunktā minētā perioda beigām Komisija iesniedz attiecīgajai saņēmējvalstij ziņojumu par konstatējumiem un secinājumiem. Saņēmējvalstij ir tiesības iesniegt piezīmes par šo ziņojumu. Piezīmes iesniedz mēneša laikā. 8. Sešos mēnešos pēc 4. punkta b) apakšpunktā minētā perioda beigām Komisija nolemj: a) izbeigt pagaidu atcelšanas procedūru vai b) uz laiku atcelt tarifa preferences, kas piešķirtas saskaņā ar preferenču režīmu, kas minēts 1. panta 2. punktā. 9. Ja Komisija uzskata, ka konstatējumi nepamato pagaidu atcelšanu, saskaņā ar 38. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru tā nolemj izbeigt pagaidu atcelšanas procedūru. 10. Ja Komisija uzskata, ka konstatējumi pamato pagaidu atcelšanu 1. punktā minēto iemeslu dēļ, saskaņā ar 36. pantu tai ir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu attiecīgā gadījumā II, III vai IV pielikumu un uz laiku atceltu 1. panta 2. punktā minētās tarifa preferences. 11. Ja Komisija lemj par pagaidu atcelšanu, šāds lēmums stājas spēkā sešus mēnešus pēc tā pieņemšanas. 12. Ja iemesli, kuri pamato pagaidu atcelšanu, vairs nav spēkā, pirms 10. punktā minētais lēmums stājas spēkā, Komisijai ir pilnvaras atcelt lēmumu par tarifa preferenču pagaidu atcelšanu saskaņā ar 37. pantā minēto steidzamības procedūru. 13. Komisijai ir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai izstrādātu noteikumus saistībā ar procedūru visu režīmu pagaidu atcelšanai, īpaši attiecībā uz termiņiem, pušu tiesībām, konfidencialitāti un pārskatīšanu. 20. pants Ja Komisija konstatē, ka iemesli, kuri pamato tarifa preferenču pagaidu atcelšanu, kā minēts 19. panta 1. punktā, vairs nav spēkā, tā atjauno tarifa preferences, kas piešķirtas saskaņā ar 1. panta 2. punktā minētajiem preferenču režīmiem. Šajā nolūkā Komisijai ir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai grozītu attiecīgā gadījumā II, III vai IV pielikumu. 21. pants 1. Šajā regulā paredzētos preferenču režīmus var uz laiku atcelt attiecībā uz visiem vai konkrētiem produktiem, kuru izcelsme ir saņēmējvalstī, ja notiek krāpšana, pārkāpumi vai sistemātiska neatbilstība vai nespēja nodrošināt atbilstību produktu izcelsmes noteikumiem un ar tiem saistītajām procedūrām, vai nespēja nodrošināt administratīvo sadarbību, kā nepieciešams 1. panta 2. punktā minēto režīmu īstenošanai un pārraudzībai. 2. Administratīvā sadarbība, kas minēta 1. punktā, cita starpā paredz, ka saņēmējvalsts veic šādas darbības: a) paziņo Komisijai un atjaunina informāciju, kas vajadzīga izcelsmes noteikumu īstenošanai un pārraudzībai; b) palīdz Eiropas Savienībai, pēc dalībvalstu muitas iestāžu pieprasījuma veicot turpmāko preču izcelsmes apliecinājuma pārbaudi un savlaicīgi paziņojot tās rezultātus; c) palīdz Eiropas Savienībai, koordinācijā un ciešā sadarbībā ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm nodrošinot Komisijai iespēju veikt Eiropas Savienības administratīvās un izziņas sadarbības vizītes minētajā valstī, lai pārbaudītu dokumentu autentiskumu vai informācijas precizitāti saistībā ar 1. panta 2. punktā minēto preferenču režīmu piešķiršanu; d) veic vai organizē atbilstošus izmeklēšanas pasākumus, lai noteiktu un novērstu izcelsmes noteikumu pārkāpšanu; e) ievēro izcelsmes noteikumus vai nodrošina izcelsmes noteikumu ievērošanu attiecībā uz reģionālo kumulāciju Regulas (EEK) Nr. 2454/93 nozīmē, ja valsts gūst priekšrocības no tās; f) palīdz Eiropas Savienībai pārbaudīt rīcību, ja pastāv aizdomas par ar izcelsmi saistītu krāpšanu, savukārt pieņēmumu par krāpšanu var izdarīt, ja produktu imports saskaņā ar šajā regulā paredzēto preferenču režīmu ievērojami pārsniedz saņēmējvalsts parasto eksporta līmeni 3. Ja Komisija uzskata, ka ir pietiekami pierādījumi, lai pamatotu pagaidu atcelšanu 1. un 2. punktā minēto iemeslu dēļ, saskaņā ar 38. panta 4. punktā minēto steidzamības procedūru tā nolemj uz laiku atcelt tarifa preferences, kas minētas 1. panta 2. punktā, attiecībā uz visiem vai konkrētiem produktiem, kuru izcelsme ir saņēmējvalstī. 4. Pirms pieņem šādu lēmumu, Komisija publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, norādot, ka ir iemesli pamatotām bažām par atbilstību 1. un 2. punktam, kas var likt apšaubīt saņēmējvalsts tiesības turpināt izmantot šīs regulas sniegtās priekšrocības. 5. Komisija informē attiecīgo saņēmējvalsti par lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 3. punktu, pirms tas stājas spēkā. 6. Pagaidu atcelšanas periods nav ilgāks par sešiem mēnešiem. Šā perioda beigās Komisija saskaņā ar 38. panta 4. punktā minēto steidzamības procedūru nolemj vai nu izbeigt pagaidu atcelšanu, vai arī pagarināt pagaidu atcelšanas periodu. 7. Dalībvalstis paziņo Komisijai visu attiecīgo informāciju, kas var pamatot tarifa preferenču pagaidu atcelšanu vai pagaidu atcelšanas pagarināšanu. VI NODAĻA Aizsardzības un uzraudzības noteikumi I sadaļa Vispārējie aizsardzības noteikumi 22. pants 1. Ja produktu, kura izcelsme ir saņēmējvalstī, uz kuru attiecas viens no trijiem 1. panta 2. punktā minētajiem režīmiem, importē tādā daudzumā un/vai par tādām cenām, kas līdzīgu vai tieši konkurējošu produktu ražotājiem Eiropas Savienībā rada vai draud radīt nopietnas grūtības, minētajam produktam saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem var atjaunot parastos Kopējā muitas tarifa nodokļus. 2. Šajā nodaļā “līdzīgs produkts” ir produkts, kas ir identisks, tas ir, no visiem aspektiem vienāds ar attiecīgo produktu, vai arī, ja šāda produkta nav, ar to saprot citu produktu, kura īpašības ir ļoti līdzīgas attiecīgās preces īpašībām, kaut arī tās nav identiskas no visiem aspektiem. 3. Šajā nodaļā “ieinteresētās personas” ir tās personas, kas ir iesaistītas 1. punktā minēto līdzīgo vai tieši konkurējošo produktu ražošanā, izplatīšanā un/vai tirdzniecībā. 4. Komisijai ir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, lai izstrādātu noteikumus saistībā ar procedūru vispārējo aizsardzības pasākumu pieņemšanai, īpaši attiecībā uz termiņiem, pušu tiesībām, konfidencialitāti, informācijas izplatīšanu, pārbaudi, vizītēm un pārskatīšanu. 23. pants Pastāv nopietnas grūtības, kad Eiropas Savienības ražotāju ekonomiskais un/vai finanšu stāvoklis pasliktinās. Pārbaudot, vai stāvoklis pasliktinās, Komisija, ja šāda informācija pieejama, cita starpā ņem vērā šādus faktorus attiecībā uz Eiropas Savienības ražotājiem: i) tirgus daļu; ii) ražošanas apjomu; iii) krājumus; iv) ražošanas jaudu; v) bankrotus; vi) rentabilitāti; vii) jaudas noslogojumu; viii) nodarbinātība; ix) importu; x) cenas. 24. pants 1. Komisija izmeklē, vai būtu jāatjauno parastie Kopējā muitas tarifa nodokļi, ja ir prima facie pierādījumi, ka ir izpildīti 22. panta 1. punkta nosacījumi. 2. Izmeklēšanu sāk pēc dalībvalsts pieprasījuma — jebkuras juridiskās personas vai apvienības pieprasījuma, kas nav juridiska persona, kas darbojas Savienības ražotāju vārdā, — vai pēc Komisijas iniciatīvas, ja Komisija konstatē, ka ir pietiekami prima facie pierādījumi, kā noteikts, pamatojoties uz 23. pantā minētajiem faktoriem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. Pieprasījumā sākt izmeklēšanu ietver pierādījumus, ka ir izpildīti nosacījumi aizsardzības pasākuma ieviešanai, kas ir paredzēts 22. panta 1. punktā. Pieprasījumu iesniedz Komisijai. Ciktāl iespējams, Komisija pārbauda pieprasījumā ietverto pierādījumu precizitāti un atbilstību, lai noteiktu, vai pietiek pierādījumu izmeklēšanas sākšanai. 3. Ja izrādās, ka ir pietiekami prima facie pierādījumi, lai pamatotu procedūras sākšanu, Komisija publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Procedūru sāk mēneša laikā pēc pieprasījuma saņemšanas saskaņā ar 2. punktu. Ja sāk izmeklēšanu, paziņojumā norāda visas vajadzīgās ziņas par procedūru un termiņiem, tostarp iespēju vērsties pie Eiropas Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas. 4. Izmeklēšanu pabeidz 12 mēnešos no tās sākuma, ieskaitot visus procesuālos aspektus, kas minēti 25., 26. un 27. pantā. 25. pants Pienācīgi pamatotos steidzamos gadījumos, kas saistīti ar Eiropas Savienības ražotāju ekonomiskā un/vai finanšu stāvokļa pasliktināšanos, ko būtu sarežģīti uzlabot, Komisijai ir pilnvaras pieņemt nekavējoties piemērojamus īstenošanas aktus saskaņā ar 38. panta 4. punktā minēto steidzamības procedūru, lai atjaunotu parastos Kopējā muitas tarifa nodokļus uz laiku līdz pat 12 mēnešiem. 26. pants Ja galīgi konstatētie fakti liecina, ka 22. panta 1. punktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti, Komisija pieņem īstenošanas aktu, lai atjaunotu parastos Kopējā muitas tarifa nodokļus saskaņā ar 38. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. Šāds lēmums stājas spēkā mēneša laikā pēc tā publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 27. pants Ja galīgi konstatētie fakti liecina, ka 22. panta 1. punktā paredzētie nosacījumi nav ievēroti, Komisija pieņem lēmumu, ar ko izbeidz izmeklēšanu un procedūru saskaņā ar 38. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. Šādu lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Izmeklēšanu uzskata par izbeigtu, ja 24. panta 4. punktā minētajā periodā nav publicēts lēmumus, un visi steidzamie preventīvie pasākumi automātiski zaudē spēku. 28. pants Muitas nodokļus atjauno tikmēr, kamēr ir nepieciešams novērst Eiropas Savienības ražotāju ekonomiskā un/vai finanšu stāvokļa pasliktināšanos, vai tikmēr, kamēr ir šādas pasliktināšanās risks. Muitas nodokļus atjauno ne ilgāk kā uz trīs gadu periodu, ja vien pienācīgi pamatotos apstākļos to nepagarina. II sadaļa Aizsardzības noteikumi tekstilrūpniecības, lauksaimniecības un zivsaimniecības nozarē 29. pants 1. Neskarot šīs nodaļas I sadaļas noteikumus, Komisija ik gadu 1. janvārī pēc pašas iniciatīvas un saskaņā ar 38. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru atceļ tarifa preferences, kas minētas 7. un 13. pantā attiecība uz VPS 11. sadaļas b) iedaļas produktiem vai produktiem, kurus klasificē ar Kombinētās nomenklatūras kodiem 22071000, 22072000, 29091910, 38140090, 38200000 un 38249097, ja tādu produktu importa izcelsme, kas attiecīgi uzskatīti V vai IX pielikumā — atkarībā no tā, kuru piemēro,— ir saņēmējvalstī un to importa kopējais apjoms: a) palielinās vismaz par 15 % (pēc apjoma) salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu; vai b) VPS 11. sadaļas b) iedaļas produktiem jebkurā divpadsmit mēnešu periodā ir lielāks par VI pielikuma 2. punktā minēto īpatsvaru no Eiropas Savienības produktu importa vērtības VPS 11. sadaļas b) iedaļā no visām I pielikumā uzskatītajām valstīm un teritorijām. 2. Panta 1. punktu nepiemēro attiecībā uz EBA saņēmējvalstīm un valstīm, kuru Eiropas Savienības importa īpatsvars produktiem, kas uzskaitīti V vai IX pielikumā, — atkarībā no tā, kuru piemēro, — nav lielāks par 8 %. 3. Tarifa preferenču atcelšanu piemēro divus mēnešus pēc dienas, kad Komisijas lēmums par to publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 30. pants Neskarot šīs nodaļas I sadaļas noteikumus, ja tādu produktu imports, kas iekļauti Līguma par Eiropas Savienības darbību I pielikumā, rada vai draud radīt nopietnus Eiropas Savienības tirgu, jo īpaši viena vai vairāku attālāko reģionu tirgu, vai šo tirgu regulēšanas mehānismu darbības traucējumus, Komisija pēc pašas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts pieprasījuma, apspriežoties ar attiecīgās lauksaimniecības vai zivsaimniecības kopējā tirgus organizācijas komiteju, aptur preferenču režīmu attiecīgajiem produktiem saskaņā ar 38. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. 31. pants Komisija iespējami drīz informē attiecīgo saņēmējvalsti par lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 29. vai 30. pantu, pirms tas stājies spēkā. III sadaļa Uzraudzība lauksaimniecības un zivsaimniecības nozarē 32. pants 1. Neskarot šīs nodaļas I sadaļas noteikumus, uz Kopējā muitas tarifa 1.–24. nodaļā minētajiem produktiem, kā paredzēts Regulā (EEK) Nr. 2658/87, kuru izcelsme ir saņēmējvalstīs, var attiecināt īpašu uzraudzības mehānismu, lai izvairītos no Eiropas Savienības tirgus traucējumiem. Komisija pēc pašas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts pieprasījuma, apspriežoties ar attiecīgās lauksaimniecības vai zivsaimniecības kopējā tirgus organizācijas komiteju, nolemj saskaņā ar 38. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru, vai jāpiemēro īpašais uzraudzības mehānisms, un nosaka produktus, kuriem piemēro šo uzraudzības mehānismu. 2. Ja šīs nodaļas I sadaļas noteikumus piemēro Kopējā muitas tarifa 1.–24. nodaļā minētajiem produktiem, kā paredzēts Regulā (EEK) Nr. 2658/87, kuru izcelsme ir saņēmējvalstīs, 24. panta 4. punktā minēto periodu šādos gadījumos samazina līdz diviem mēnešiem: a) ja attiecīgā saņēmējvalsts nenodrošina atbilstību produktu izcelsmes noteikumiem vai nenodrošina administratīvo sadarbību, kas minēta 21. pantā; vai b) ja Kopējā muitas tarifa 1.–24. nodaļā minēto produktu imports, kā paredzēts Regulā (EEK) Nr. 2658/87, kuriem piešķirts šajā regulā minēts preferenču režīms, ievērojami pārsniedz attiecīgās saņēmējvalsts parasto eksporta līmeni. VII NODAĻA Kopīgi noteikumi 33. pants 1. Lai izmantotu tarifa preferenču priekšrocības, to produktu izcelsme, kuriem pieprasītas tarifa preferences, ir saņēmējvalstī. 2. Regulas 1. panta 2. punktā minēto režīmu nolūkos izmanto produktu izcelsmes noteikumus, kas attiecas uz izcelsmes produktu jēdziena definīciju, procedūrām un attiecīgajām administratīvās sadarbības metodēm, kas izklāstīti Regulā (EEK) Nr. 2454/93. 34. pants 1. Ja atsevišķai importa deklarācijai ad valorem nodokļa likme ir samazināta saskaņā ar šo regulu līdz 1 % vai mazāk, minēto nodokli aptur pilnībā. 2. Ja atsevišķai importa deklarācijai īpašā nodokļa likme ir samazināta saskaņā ar šo regulu līdz EUR 2 vai mazāk par katru atsevišķu euro summu, minēto nodokli aptur pilnībā. 3. Saskaņā ar 1. un 2. punktu preferenču nodokļa galīgo likmi, ko aprēķina saskaņā ar šo regulu, noapaļo uz leju līdz vienam ciparam aiz komata. 35. pants 1. Šīs regulas nolūkos izmantotais statistikas avots ir Eurostat ārējās tirdzniecības statistika. 2. Dalībvalstis saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009[20] sešās nedēļās pēc katra ceturkšņa beigām nosūta Eurostat statistikas datus par produktiem, kas attiecīgajā ceturksnī saskaņā ar muitas procedūru laisti brīvā apgrozībā atbilstīgi tarifa preferencēm. Šajos datos, ko sniedz ar atsauci uz Kombinētās nomenklatūras kodiem un attiecīgā gadījumā TARIC kodiem, norāda izcelsmes valsti, vērtības, daudzumus un jebkuras papildu vienības, kas prasītas saskaņā ar šīs regulas definīcijām. 3. Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.d pantu dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma nosūta tai sīkas ziņas par to produktu daudzumiem un vērtībām, kas iepriekšējos mēnešos laisti brīvā apgrozībā atbilstīgi tarifa preferencēm. Šajās ziņās iekļauj 4. punktā minētos produktus. 4. Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm pārrauga produktu importu ar Kombinētās nomenklatūras kodiem 0603, 08030019, 1006, 160414, 16041931, 16041939, 16042070, 1701, 1704, 18061030, 18061090, 200290, 210320, 21069059, 21069098, 6403, 22071000, 22072000, 29091910, 38140090, 38200000 un 38249097, lai noteiktu, vai ir izpildīti 22., 29. un 30. pantā minētie nosacījumi. 5. Dalībvalstis katru mēnesi nosūta Komisijai sīkas ziņas par to produktu daudzumiem un vērtībām, kas laisti brīvā apgrozībā saskaņā ar tarifa preferencēm, un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šādas laišanas. 36. pants 1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus piešķir Komisijai, ievērojot šajā pantā paredzētos nosacījumus. 2. 3., 5., 6., 8., 9., 10., 11., 15., 16., 17., 19., 20. un 22. pantā minētā pilnvaru deleģēšana ir spēkā uz nenoteiktu laiku no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. 3. Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Tas stājas spēkā dienu pēc lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas tajā noteikts. Tas neietekmē neviena jau spēkā esoša deleģētā tiesību akta derīgumu. 4. Deleģēts akts, kas pieņemts saskaņā ar 2. punktu, stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome divu mēnešu laikā pēc minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei, nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas minēto termiņu pagarina par diviem mēnešiem. 37. pants 1. Deleģētie akti, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējoties, un tos piemēro, kamēr nav izteikti iebildumi atbilstoši 2. punktam. Paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par deleģēto aktu, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu, norāda steidzamības procedūras izmantošanas iemeslus. 2. Gan Eiropas Parlaments, gan Padome saskaņā ar 36. panta 4. punktā minēto procedūru var iebilst pret deleģēto aktu. Šādā gadījumā pēc tam, kad ir saņemts paziņojums par Eiropas Parlamenta vai Padomes lēmumu noraidīt šo aktu, Komisija to nekavējoties atceļ. 38. pants 1. Komisijai palīdz Vispārējo preferenču komiteja. Šī komiteja ir komiteja 2011. gada 16. februāra Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē. Komiteja drīkst pārbaudīt jebkuru jautājumu saistībā ar šīs regulas piemērošanu, kuru ierosinājusi Komisija vai kurš ierosināts pēc dalībvalsts pieprasījuma. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. 3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. 4. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu. 39. pants Ik pēc diviem gadiem Komisija iesniedz Padomei un Eiropas Parlamentam ziņojumu par sistēmas ietekmi, aptverot pēdējos divus gadus un visus preferenču režīmus, kas minēti 1. panta 2. punktā. 40. pants Atsauces uz Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 uzskata par atsaucēm uz šīs regulas atbilstošiem noteikumiem. NOBEIGUMA NOTEIKUMI 41. pants 1. Visas izmeklēšanas un pagaidu atcelšanas procedūras, kas sāktas un nav izbeigtas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008, atbilstoši šīs regulas noteikumiem atsāk automātiski, izņemot attiecībā uz saņēmējvalsti, kurai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 piešķirts īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, ja izmeklēšana attiecas tikai uz piešķirtajām priekšrocībām saskaņā ar īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai. Tomēr šādu izmeklēšanu atsāk automātiski, ja tā pati saņēmējvalsts piesakās īpašajam veicināšanas režīmam saskaņā ar šo regulu viena gada laikā no šīs regulas piemērošanas dienas. 2. Tādas izmeklēšanas gaitā saņemto informāciju, kas ir sākta un nav izbeigta saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008, ņem vērā atsāktajā izmeklēšanā. 42. pants 1. Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 2. Tarifa preferences, kas minētas 1. panta 2. punktā, piemēro sešus mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas un ne vēlāk kā 2014. gada 1. janvārī. 3. Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 atceļ no šajā regulā paredzēto preferenču piemērošanas dienas. 4. Komisija iesniedz ziņojumu par šīs regulas darbību piecus gadus pēc tās stāšanās spēkā. Šādam ziņojumam var pievienot tiesību akta priekšlikumu. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — Priekšsēdētājs priekšsēdētājs I PIELIKUMS (Šajā pielikumā iekļautais valstu saraksts ir indikatīvs, kā tas noteikts, piemērojot 3. pantu, brīdī, kad šo regulas priekšlikumu iesniedza Padomei un Parlamentam. Valstu galīgo sarakstu izveidos saskaņā ar 3. pantu gadu pirms šīs regulas piemērošanas.) Eiropas Savienības vispārējās tarifa preferenču sistēmas kritērijiem atbilstošas valstis, kas minētas 3. pantā A sleja: || burtu kods saskaņā ar valstu un teritoriju nomenklatūru Kopienas ārējās tirdzniecības statistikas vajadzībām B sleja: || valsts nosaukums || || || A || B || AE || Apvienotie Arābu Emirāti || AF || Afganistāna || AG || Antigva un Barbuda || AL || Albānija || AM || Armēnija || AO || Angola || AR || Argentīna || AZ || Azerbaidžāna || BA || Bosnija un Hercegovina || BB || Barbadosa || BD || Bangladeša || BF || Burkinafaso || BH || Bahreina || BI || Burundi || BJ || Benina || BN || Bruneja Darusalama || BO || Bolīvija || BR || Brazīlija || BS || Bahamu salas || BT || Butāna || BW || Botsvāna || BY || Baltkrievija || BZ || Beliza || CD || Kongo Demokrātiskā Republika || CF || Centrālāfrikas Republika || CG || Kongo || CI || Kotdivuāra || CK || Kuka salas || CM || Kamerūna || CN || Ķīnas Tautas Republika || CO || Kolumbija || CR || Kostarika || CU || Kuba || CV || Kaboverde || DJ || Džibutija || DM || Dominika || DO || Dominikānas Republika || DZ || Alžīrija || EC || Ekvadora || EG || Ēģipte || ER || Eritreja || ET || Etiopija || FJ || Fidži || FM || Mikronēzijas Federatīvās Valstis || GA || Gabona || GD || Grenada || GE || Gruzija || GH || Gana || GM || Gambija || GN || Gvineja || GQ || Ekvatoriālā Gvineja || GT || Gvatemala || GW || Gvineja-Bisava || GY || Gajāna || HK || Honkonga || HN || Hondurasa || HR || Horvātija || HT || Haiti || ID || Indonēzija || IN || Indija || IQ || Irāka || IR || Irāna || JM || Jamaika || JO || Jordānija || KE || Kenija || KG || Kirgizstānas Republika || KH || Kambodža || KI || Kiribati || KM || Komoru salas || KN || Sentkitsa un Nevisa || KW || Kuveita || KZ || Kazahstāna || LA || Laosas Tautas Demokrātiskā Republika || LB || Libāna || LC || Sentlūsija || LK || Šrilanka || LR || Libērija || LS || Lesoto || LY || Lībijas Arābu Džamahīrija || MA || Maroka || MD || Moldova, Republika || ME || Melnkalne || MG || Madagaskara || MH || Māršala salas || MK || Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika || ML || Mali || MM || Mjanma || MN || Mongolija || MO || Makao || MR || Mauritānija || MU || Maurīcija || MV || Maldīvija || MW || Malāvija || MX || Meksika || MY || Malaizija || MZ || Mozambika || NA || Namībija || NE || Nigēra || NG || Nigērija || NI || Nikaragva || NP || Nepāla || NR || Nauru || NU || Niue || OM || Omāna || PA || Panama || PE || Peru || PG || Papua-Jaungvineja || PH || Filipīnas || PK || Pakistāna || PW || Palau || PY || Paragvaja || QA || Katara || RU || Krievijas Federācija || RW || Ruanda || SA || Saūda Arābija || SB || Zālamana salas || SC || Seišela salas || SD || Sudāna || SL || Sjerraleone || SN || Senegāla || SO || Somālija || SR || Surinama || ST || Santome un Prinsipi || SV || Salvadora || SY || Sīrijas Arābu Republika || SZ || Svazilenda || TD || Čada || TG || Togo || TH || Taizeme || TJ || Tadžikistāna || TL || Austrumtimora || TM || Turkmenistāna || TN || Tunisija || TO || Tonga || TT || Trinidāda un Tobāgo || TV || Tuvalu || TZ || Tanzānija || UA || Ukraina || UG || Uganda || UY || Urugvaja || UZ || Uzbekistāna || VC || Sentvinsenta un Grenadīnas || VE || Venecuēla || VN || Vjetnama || VU || Vanuatu || WS || Samoa || XK || Kosova[21] || XS || Serbija || YE || Jemena || ZA || Dienvidāfrika || ZM || Zambija || ZW || Zimbabve || Eiropas Savienības vispārējās tarifa preferenču sistēmas kritērijiem atbilstošas valstis, kas minētas 3. pantā, kuras uz laiku izslēgtas no šīs sistēmas attiecībā uz visiem vai atsevišķiem šo valstu izcelsmes produktiem BY || Baltkrievija MM || Mjanma II PIELIKUMS (Šajā pielikumā iekļautais valstu saraksts ir indikatīvs, kā tas noteikts, piemērojot 4. pantu, brīdī, kad šo regulas priekšlikumu iesniedza Padomei un Parlamentam. Valstu galīgo sarakstu izveidos saskaņā ar 5. pantu gadu pirms šīs regulas piemērošanas.) 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā vispārējā režīma saņēmējvalstis[22] || A sleja: || burtu kods saskaņā ar valstu un teritoriju nomenklatūru Kopienas ārējās tirdzniecības statistikas vajadzībām || B sleja: || valsts nosaukums || || A || B || AF || Afganistāna || AM || Armēnija || AO || Angola || AZ || Azerbaidžāna || BD || Bangladeša || BF || Burkinafaso || BI || Burundi || BJ || Benina || BO || Bolīvija || BT || Butāna || CD || Kongo Demokrātiskā Republika || CF || Centrālāfrikas Republika || CG || Kongo || CN || Ķīnas Tautas Republika || CO || Kolumbija || CV || Kaboverde || DJ || Džibutija || EC || Ekvadora || ER || Eritreja || ET || Etiopija || FM || Mikronēzijas Federatīvās Valstis || GE || Gruzija || GM || Gambija || GN || Gvineja || GQ || Ekvatoriālā Gvineja || GT || Gvatemala || GW || Gvineja-Bisava || HN || Hondurasa || HT || Haiti || ID || Indonēzija || IN || Indija || IQ || Irāka || IR || Irāna || KG || Kirgizstānas Republika || KH || Kambodža || KI || Kiribati || KM || Komoru salas || LA || Laosas Tautas Demokrātiskā Republika || LK || Šrilanka || LR || Libērija || LS || Lesoto || MG || Madagaskara || MH || Māršala salas || ML || Mali || MM || Mjanma || MN || Mongolija || MR || Mauritānija || MV || Maldīvija || MW || Malāvija || MZ || Mozambika || NE || Nigēra || NG || Nigērija || NI || Nikaragva || NP || Nepāla || NR || Nauru || PE || Peru || PH || Filipīnas || PK || Pakistāna || PY || Paragvaja || RW || Ruanda || SB || Zālamana salas || SD || Sudāna || SL || Sjerraleone || SN || Senegāla || SO || Somālija || ST || Santome un Prinsipi || SV || Salvadora || SY || Sīrijas Arābu Republika || TD || Čada || TG || Togo || TH || Taizeme || TJ || Tadžikistāna || TL || Austrumtimora || TM || Turkmenistāna || TO || Tonga || TV || Tuvalu || TZ || Tanzānija || UA || Ukraina || UG || Uganda || UZ || Uzbekistāna || VN || Vjetnama || VU || Vanuatu || WS || Samoa || YE || Jemena || ZM || Zambija || 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā vispārējā rezīma saņēmējvalstis[23], kas uz laiku izslēgtas no šīs sistēmas attiecībā uz visiem vai atsevišķiem šo valstu izcelsmes produktiem MM || Mjanma III PIELIKUMS (Šajā pielikumā ieļauto valstu sarakstu izveidos pēc pieprasījuma saskaņā ar 10. pantu.) 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā īpašā veicināšanas režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai saņēmējvalstis[24] A sleja: || burtu kods saskaņā ar valstu un teritoriju nomenklatūru Kopienas ārējās tirdzniecības statistikas vajadzībām B sleja: || valsts nosaukums || || || A || B || || || || || || || || || || || || || || || || 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā īpašā veicināšanas režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai saņēmējvalstis[25], kas uz laiku izslēgtas no šīs sistēmas attiecībā uz visiem vai atsevišķiem šo valstu izcelsmes produktiem || IV PIELIKUMS (Šajā pielikumā iekļautais valstu saraksts ir indikatīvs, kā tas noteikts, piemērojot 17. pantu, brīdī, kad šo regulas priekšlikumu iesniedza Padomei un Parlamentam. Valstu galīgo sarakstu izveidos saskaņā ar 17. panta 2. punktu gadu pirms šīs regulas piemērošanas.) 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētā īpašā režīma vismazāk attīstītajām valstīm saņēmējvalstis[26] A sleja: || burtu kods saskaņā ar valstu un teritoriju nomenklatūru Kopienas ārējās tirdzniecības statistikas vajadzībām B sleja: || valsts nosaukums || || || A || B || || || AF || Afganistāna || || || AO || Angola || || || BD || Bangladeša || || || BF || Burkinafaso || || || BI || Burundi || || || BJ || Benina || || || BT || Butāna || || || CD || Kongo Demokrātiskā Republika || || || CF || Centrālāfrikas Republika || || || CV || Kaboverdes Republika || || || DJ || Džibutija || || || ER || Eritreja || || || ET || Etiopija || || || GM || Gambija || || || GN || Gvineja || || || GQ || Ekvatoriālā Gvineja || || || GW || Gvineja-Bisava || || || HT || Haiti || || || KH || Kambodža || || || KI || Kiribati || || || KM || Komoru salas || || || LA || Laosas Tautas Demokrātiskā Republika || || || LR || Libērija || || || LS || Lesoto || || || MG || Madagaskara || || || ML || Mali || || || MM || Mjanma || || || MR || Mauritānija || || || MV || Maldīvija || || || MW || Malāvija || || || MZ || Mozambika || || || NE || Nigēra || || || NP || Nepāla || || || RW || Ruanda || || || SB || Zālamana salas || || || SD || Sudāna || || || SL || Sjerraleone || || || SN || Senegāla || || || SO || Somālija || || || ST || Santome un Prinsipi || || || TD || Čada || || || TG || Togo || || || TL || Austrumtimora || || || TV || Tuvalu || || || TZ || Tanzānijas Savienotā Republika || || || UG || Uganda || || || VU || Vanuatu || || || WS || Samoa || || || YE || Jemena || || || ZM || Zambija || || || 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētā īpašā režīma vismazāk attīstītajām valstīm saņēmējvalstis[27], kas uz laiku izslēgtas no šīs sistēmas attiecībā uz visiem vai atsevišķiem šo valstu izcelsmes produktiem MM || Mjanma V PIELIKUMS Produkti, kas iekļauti 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajā vispārējā režīmā Neskarot Kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumus, produktu apraksts jāuzskata par norādošu, un tarifa preferences nosaka KN kodi. Ja ir norādīti “ex” KN kodi, tarifa preferences jānosaka, pamatojoties gan uz KN kodu, gan aprakstu. Uz produktu ierakstiem ar KN kodu, kas apzīmēts ar zvaigznīti, attiecas nosacījumi attiecīgajos Kopienas noteikumos. Slejā “Sadaļa” uzskaitītas VPS sadaļas (2. panta g) punkts). Slejā “Nodaļa” uzskaitītas KN nodaļas, uz kurās attiecas VPS sadaļas (2. panta h) punkts). Sleja “Paaugstināts risks/zems risks” attiecas uz produktiem, kas iekļauti vispārējā režīmā (6. pants). Šie produkti ir minēti vai nu kā NS (zema riska 7. panta 1. punkta nozīmē) vai S (paaugstināta riska 7. panta 2. punkta nozīmē). Vienkāršības labad šie produkti ir uzskaitīti grupās. To starpā var būt produkti, kas atbrīvoti no kopējā muitas tarifa nodokļiem vai kuriem šie nodokļi ir atsaukti vai atcelti. Sadaļa || Nodaļa || KN kods || Apraksts || Paaugstināta riska (S)/zema riska (NS) || S-1a || 01 || 0101 10 90 || Dzīvi tīršķirnes vaislas ēzeļi un citi || S || 0101 90 19 || Dzīvi zirgi, izņemot tīršķirnes vaislas dzīvniekus, kas nav paredzēti kaušanai || S || 0101 90 30 || Dzīvi ēzeļi, kas nav tīršķirnes vaislas dzīvnieki || S || 0101 90 90 || Dzīvi mūļi un zirgēzeļi || S || 0104 20 10 * || Dzīvas tīršķirnes vaislas kazas || S || 0106 19 10 || Dzīvi mājas truši || S || 0106 39 10 || Dzīvi baloži || S || 02 || 0205 00 || Svaiga, atdzesēta vai saldēta zirgu, ēzeļu, mūļu vai zirgēzeļu gaļa || S || 0206 80 91 || Svaigi vai dzesināti ēdami zirgu, ēzeļu, mūļu vai zirgēzeļu subprodukti, kas nav paredzēti farmaceitisku produktu ražošanai || S || 0206 90 91 || Saldēti ēdami zirgu, ēzeļu, mūļu vai zirgēzeļu subprodukti, kas nav paredzēti farmaceitisku produktu ražošanai || S || 0207 14 91 || Saldētas Gallus domesticus sugas vistu aknas || S || 0207 27 91 || Saldētas tītaru aknas || S || 0207 36 89 || Saldētas pīļu, zosu, pērļu vistiņu aknas, kas nav treknās pīļu vai zosu aknas || S || 0208 90 70 || Varžu kājiņas || NS || 0210 99 10 || Sālīta, sālījumā vai žāvēta zirgu gaļa || S || 0210 99 59 || Liellopu subprodukti, sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti, kas nav diafragmas biezā un plānā daļa || S || 0210 99 60 || Aitu vai kazu subprodukti, sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti || S || 0210 99 80 || Subprodukti, sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti, kas nav mājputnu aknas, kas nav mājas cūku, liellopu vai aitu vai kazu subprodukti || S || 04 || 0403 10 51 || Jogurti, aromatizēti vai ar augļu, riekstu vai kakao piedevu || S || 0403 10 53 || 0403 10 59 || 0403 10 91 || 0403 10 93 || 0403 10 99 || 0403 90 71 || Paniņas, rūgušpiens un krējums, kefīrs un raudzēts vai skābēts piens un krējums, aromatizēts vai ar augļu, riekstu vai kakao piedevām || S || 0403 90 73 || 0403 90 79 || 0403 90 91 || 0403 90 93 || 0403 90 99 || 0405 20 10 || Ziežami piena produkti ar tauku saturu 39 % vai vairāk, bet nepārsniedzot 75 % || S || 0405 20 30 || 0407 00 90 || Putnu olas ar čaumalu, svaigas, konservētas vai vārītas, kas nav mājputnu olas || S || 0410 00 00 || Dzīvnieku izcelsmes pārtikas produkti, kas citur nav minēti un iekļauti || S || 05 || 0511 99 39 || Dabīgi dzīvnieku izcelsmes sūkļi, izņemot neapstrādātus || S || S-1b || 03 || ex 3. nodaļa || Zivis un vēžveidīgie, moluski un citi ūdens bezmugurkaulnieki, izņemot apakšpozīcijas 0301 10 90 produktus || S || 0301 10 90 || Dzīvas dekoratīvās jūras zivis || NS || S-2a || 06 || ex 6. nodaļa || Dzīvi koki un citi augi, sīpoli, saknes u.tml.; griezti ziedi un dekoratīvi zaļumi, izņemot apakšpozīcijas 0604 91 40 produktus || S || 0604 91 40 || Skujkoku zari, svaigi || NS || S-2b || 07 || 0701 || Svaigi vai dzesināti kartupeļi || S || 0703 10 || Sīpoli un šalotes, svaigas vai dzesinātas || S || 0703 90 00 || Puravi un citi ķiploku dārzeņi, svaigi vai dzesināti || S || 0704 || Galviņkāposti, ziedkāposti, kolrābji, lapu kāposti un tamlīdzīgi pārtikas kāpostaugi, svaigi vai dzesināti || S || 0705 || Dārza salāti (Lactuca sativa) un cigoriņi (Cichorium spp.), svaigi vai dzesināti || S || 0706 || Burkāni, galda rāceņi un kāļi, galda bietes, auzu saknes (puravlapu plostbārži), sakņu selerijas, redīsi un tiem līdzīgi sakņu dārzeņi, svaigi vai dzesināti || S || ex 0707 00 05 || Gurķi, svaigi vai dzesināti, no 16. maija līdz 31. oktobrim || S || 0708 || Pākšaugu dārzeņi, lobīti vai nelobīti, svaigi vai dzesināti || S || 0709 20 00 || Sparģeļi, svaigi vai dzesināti || S || 0709 30 00 || Svaigi vai dzesināti baklažāni || S || 0709 40 00 || Selerijas, kas nav selerijas saknes, svaigas vai dzesinātas || S || 0709 51 00 ex 0709 59 || Sēnes, svaigas vai dzesinātas, izņemot apakšpozīcijas 0709 59 50 produktus || S || 0709 60 10 || Paprika, svaiga vai dzesināta || S || 0709 60 99 || Capsicum ģints vai Pimenta ģints dārzeņi, svaigi vai dzesināti, kas nav paprika, kas nav paredzēti kapsicīna vai Capsicum oleoresin krāsvielu ražošanai un ēterisko eļļu vai rezinoīdu rūpnieciskai ražošanai || S || 0709 70 00 || Spināti, Jaunzēlandes spināti un dārza balodene, svaigi vai dzesināti || S || 0709 90 10 || Svaigi vai dzesināti salātu dārzeņi, izņemot dārza salātus (Lactuca sativa) un cigoriņus (Cichorium spp.) || S || 0709 90 20 || Mangoldi jeb lapu bietes un lapu artišoki, svaigi vai dzesināti || S || 0709 90 31* || Olīvas, svaigas vai dzesinātas, kas nav paredzētas eļļas ražošanai || S || 0709 90 40 || Kaperi, svaigi vai dzesināti || S || 0709 90 50 || Fenheļi, svaigi vai atdzesēti || S || 0709 90 70 || Kabači, svaigi vai atdzesēti || S || ex 0709 90 80 || Dzeloņainie artišoki, svaigi vai atdzesēti, no 1. jūlija līdz 31. oktobrim || S || 0709 90 90 || Citi svaigi vai atdzesēti dārzeņi || S || ex 0710 || Saldēti dārzeņi (termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī), izņemot apakšpozīcijas 0710 80 85 produktus || S || ex 0711 || slaicīgai glabāšanai iekonservēti dārzeņi (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgi tūlītējai lietošanai, izņemot apakšpozīcijas 0711 20 90 produktus || S || ex 0712 || Kaltēti dārzeņi, veseli, sagriezti gabaliņos vai šķēlītēs, sasmalcināti vai pulverī, bet tālāk neapstrādāti, izņemot olīvas un apakšpozīcijas 0712 90 19 produktus || S || 0713 || Kaltēti lobīti pākšu dārzeņi, arī mizoti vai šķelti || S || 0714 20 10 * || Batātes, svaigas, nesadalītas, paredzētas lietošanai pārtikā || NS || 0714 20 90 || Batātes, svaigas, dzesinātas, saldētas vai žāvētas, arī šķeltas vai granulās, kas nav svaigas un veselas un nav paredzētas lietošanai pārtikā || S || 0714 90 90 || Topinambūri un tamlīdzīgas saknes un bumbuļi ar augstu inulīna saturu, svaigi, dzesināti, saldēti vai kaltēti, arī šķēlītēs vai zirnīšos; sāgo palmas serdes || NS || 08 || 0802 11 90 || Mandeles, svaigas vai kaltētas, lobītas vai nelobītas, izņemot rūgtās mandeles || S || 0802 12 90 || 0802 21 00 || Lazdu rieksti vai dižlazdu rieksti (Corylus spp.), svaigi vai kaltēti, lobīti vai nelobīti || S || 0802 22 00 || 0802 31 00 || Valrieksti, svaigi vai kaltēti, lobīti vai nelobīti || S || 0802 32 00 || 0802 40 00 || Ēdamie kastaņi (Castanea spp.), svaigi vai kaltēti, arī lobīti vai mizoti || S || 0802 50 00 || Pistācijas, svaigas vai kaltētas, arī lobītas vai mizotas || NS || 0802 60 00 || Makadāmiju rieksti, svaigi vai kaltēti, arī lobīti vai mizoti || NS || 0802 90 50 || Priežu rieksti, svaigi vai kaltēti, arī lobīti vai mizoti || NS || 0802 90 85 || Citādi rieksti, svaigi vai kaltēti, arī lobīti vai mizoti || NS || 0803 00 11 || Miltu banāni, svaigi || S || 0803 00 90 || Banāni, ieskaitot miltu banānus, žāvēti || S || 0804 10 00 || Dateles, svaigas vai žāvētas || S || 0804 20 10 || Vīģes, svaigas vai žāvētas || S || 0804 20 90 || 0804 30 00 || Ananasi, svaigi vai žāvēti || S || 0804 40 00 || Avokado, svaigi vai žāvēti || S || ex 0805 20 || Mandarīni (arī tanžerīni un sacumas) un klementīni, vilkingi un tanlīdzīgi citrusaugļu hibrīdi, svaigi vai žāvēti, no 1. marta līdz 31. oktobrim || S || 0805 40 00 || Greipfrūti, ieskaitot pomelo, svaigi vai žāvēti || NS || 0805 50 90 || Laimi (Citrus aurantifolia, Citrus latifolia), svaigi vai žāvēti || S || 0805 90 00 || Citādi citrusaugļi, svaigi vai žāvēti || S || ex 0806 10 10 || Galda vīnogas, svaigas, no 1. janvāra līdz 20. jūlijam un no 21. novembra līdz 31. decembrim, izņemot Emperor (Vitis vinifera cv.) šķirnes vīnogas, no 1. līdz 31. decembrim || S || 0806 10 90 || Citādas vīnogas, svaigas || S || ex 0806 20 || Žāvētas vīnogas, izņemot apakšpozīcijas ex 0806 20 30 produktus, tiešajā iepakojumā ar tīro svaru vairāk nekā 2 kg || S || 0807 11 00 || Melones (arī arbūzi), svaigas || S || 0807 19 00 || 0808 10 10 || Sidra āboli, svaigi, bez taras no 16. septembra līdz 15. decembrim || S || 0808 20 10 || Vīna bumbieri, svaigi, bez taras, no 1. augusta līdz 31. decembrim || S || ex 0808 20 50 || Citi bumbieri, svaigi, no 1. maija līdz 30. jūnijam || S || 0808 20 90 || Cidonijas, svaigas || S || ex 0809 10 00 || Aprikozes, svaigas, no 1. janvāra līdz 31. maijam un no 1. augusta līdz 31. decembrim || S || 0809 20 05 || Skābie ķirši (Prunus cerasus), svaigi || S || ex 0809 20 95 || Ķirši, izņemot skābos ķiršus (Prunus cerasus), svaigi, no 1. janvāra līdz 20. maijam un no 11. augusta līdz 31. decembrim || S || ex 0809 30 || Persiki, ieskaitot nektarīnus, no 1. janvāra līdz 10. jūnijam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim || S || ex 0809 40 05 || Plūmes, svaigas, no 1. janvāra līdz 10. jūnijam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim || S || 0809 40 90 || Ērkšķu plūmes, svaigas || S || ex 0810 10 00 || Zemenes, svaigas, no 1. janvāra līdz 30. aprīlim un no 1. augusta līdz 31. decembrim || S || 0810 20 || Avenes, kazenes, zīdkoka ogas un kazeņavenes, svaigas || S || 0810 40 30 || Mellenes (Vaccinium myrtillus), svaigas || S || 0810 40 50 || Lielogu dzērvenes (Vaccinium macrocarpon) un krūmmellenes (Vaccinium corymbosum), svaigas || S || 0810 40 90 || Citādi Vaccinium ģints augļi, svaigi || S || 0810 50 00 || Kivi, svaigi || S || 0810 60 00 || Duriāni, svaigi || S || 0810 90 50 || Upenes, baltās vai sarkanās jāņogas un ērkšķogas, svaigas || S || 0810 90 60 || 0810 90 70 || 0810 90 95 || Citādi augļi, svaigi || S || ex 0811 || Saldēti augļi un rieksti, termiski neapstrādāti vai termiski apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, izņemot apakšpozīcijas 0811 10 un 0811 20 produktus || S || ex 0812 || Augļi un rieksti, kas konservēti īslaicīgai glabāšanai (piemēram, ar sēra dioksīdu, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), bet nav derīgi tūlītējai lietošanai, izņemot apakšpozīcijas 0812 90 30 produktus || S || 0812 90 30 || Papaijas || NS || 0813 10 00 || Žāvētas aprikozes || S || 0813 20 00 || Žāvētas plūmes || S || 0813 30 00 || Žāvēti āboli || S || 0813 40 10 || Žāvēti persiki, arī nektarīni || S || 0813 40 30 || Žāvēti bumbieri || S || 0813 40 50 || Žāvētas papaijas || NS || 0813 40 95 || Citādi žāvēti augļi, izņemot pozīcijās 0801 līdz 0806 minētos || NS || 0813 50 12 || Žāvētu papaiju, tamarindu, kešjukoku augļu, ličī, džekfrūtu, sapodillu, pasifloru augļu, karambolu un pitahaju maisījumi, kas nesatur plūmes, (izņemot pozīcijās 0801 līdz 0806 minētos) || S || 0813 50 15 || Citādi žāvētu augļu maisījumi, izņemot pozīcijās 0801-0806 minētos augļus, kas nesatur plūmes || S || 0813 50 19 || Žāvētu augļu maisījumi, izņemot pozīcijās 0801-0806 minētos augļus, ar plūmēm || S || 0813 50 31 || Maisījumi, kas sastāv tikai no tropu riekstiem, kuri minēti pozīcijās 0801 un 0802 || S || 0813 50 39 || Maisījumi, kas sastāv tikai no riekstiem, kuri minēti pozīcijās 0801 un 0802 un nav tropu rieksti || S || 0813 50 91 || Citādi riekstu un žāvētu augļu maisījumi, kas minēti 8. nodaļā, kas nesatur plūmes vai vīģes || S || 0813 50 99 || Citādi 8. nodaļas riekstu un žāvētu augļu maisījumi || S || 0814 00 00 || Citrusaugļu vai meloņu un arbūzu mizas, svaigas, saldētas, žāvētas vai konservētas sālījumā, sēra dioksīda vai citā konservējošā šķīdumā pagaidu glabāšanai || NS || S-2c || 09 || ex 9. nodaļa || Kafija, tēja, mate un garšvielas, izņemot apakšpozīcijas 0901 12 00, 0901 21 00, 0901 22 00, 0901 90 90 un 0904 20 10, pozīcijas 0905 00 00 un 0907 00 00 un apakšpozīcijas 0910 91 90, 0910 99 33, 0910 99 39, 0910 99 50 un 0910 99 99 produktus || NS || 0901 12 00 || Kafija, negrauzdēta, bez kofeīna || S || 0901 21 00 || Kafija, grauzdēta, ar kofeīnu || S || 0901 22 00 || Kafija, grauzdēta, bez kofeīna || S || 0901 90 90 || Kafijas aizstājēji, kas satur kafiju jebkurā samērā || S || 0904 20 10 || Dārzeņpipari, kaltēti, negrūsti un nemalti || S || 0905 00 00 || Vaniļa || S || 0907 00 00 || Krustnagliņas (veseli augļi, ziedi un stublāji) || S || 0910 91 90 || Divu vai vairāku atšķirīgu pozīciju (0904–0910) produktu maisījumi, saberzti un malti || S || 0910 99 33 || Mārsils; lauru lapas || S || 0910 99 39 || 0910 99 50 || 0910 99 99 || Citas garšvielas, kas nav divu vai vairāku atšķirīgu pozīciju (0904 līdz 0910) produktu maisījumi, saberztas un maltas || S || S-2d || 10 || ex 1008 90 90 || Kvinoja || S || 11 || 1104 29 18 || Atsēnaloti graudi, izņemot miežus, auzas, kukurūzu, rīsus un kviešus || S || 1105 || Kartupeļu milti, rupja maluma milti, pulveris, pārslas, granulas un zirnīši || S || 1106 10 00 || Pozīcijā 0713 klasificēto kaltētu pākšu dārzeņu milti, rupja maluma milti un pulveris || S || 1106 30 || 8. nodaļā minēto produktu milti un pulveris || S || 1108 20 00 || Inulīns || S || 12 || ex 12. nodaļa || Eļļas augu sēklas un eļļas augu augļi; dažādi graudi, sēklas un augļi, izņemot apakšpozīcijā 1209 21 00, 1209 23 80, 1209 29 50, 1209 29 80, 1209 30 00, 1209 91 10, 1209 91 90 un 1209 99 91 minētos produktus; augi rūpnieciskām vajadzībām vai ārstniecības augi, izņemot apakšpozīcijā 1211 90 30, pozīcijā 1210 un apakšpozīcijā 1212 91 un 1212 99 20 minētos produktus || S || 1209 21 00 || Lucernas sēklas, sējai || NS || 1209 23 80 || Citu auzeņu sēklas, sējai || NS || 1209 29 50 || Lupīnas sēklas, sējai || NS || 1209 29 80 || Citādas lopbarības augu sēklas, sējai || NS || 1209 30 00 || Galvenokārt ziedu iegūšanai audzējamo zālaugu sēklas, sējai || NS || 1209 91 10 || Citādas dārzeņu sēklas, sējai || NS || 1209 91 90 || 1209 99 91 || Galvenokārt ziedu iegūšanai audzējamo augu sēklas, izņemot apakšpozīcijā 1209 30 00 minētās || NS || 1211 90 30 || Tonkas pupas, svaigas vai žāvētas, sagrieztas vai nesagrieztas, sagrūstas vai saberztas pulverī || NS || 13 || ex 13. nodaļa || Šellaka; sveķi un citas augu sulas un ekstrakti, izņemot apakšpozīcijas 1302 produktus || S || || 1302 12 00 || Lakricas augu sulas un ekstrakti || NS || S-3 || 15 || 1501 00 90 || Mājputnu tauki, kas nav minēti pozīcijā 0209 vai 1503 || S || 1502 00 90 || Liellopu, aitu vai kazu tauki, izņemot pozīcijā 1503 minētos, un rūpnieciskām vajadzībām, izņemot pārtikas produktu ražošanu || S || 1503 00 19 || Tauku stearīns un oleostearīns, kas nav rūpnieciskām vajadzībām || S || 1503 00 90 || Tauku eļļa, oleostearīns, oleoeļļa un taleļļa, neemulģēta, nesajaukta un citādi nesagatavota, kas nav taleļļa rūpnieciskām vajadzībām, izņemot pārtikas produktu ražošanu || S || 1504 || Zivju vai jūras zīdītāju tauki un eļļas, un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas || S || 1505 00 10 || Neapstrādāti vilnas tauki || S || 1507 || Sojas pupu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas || S || 1508 || Zemesriekstu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas || S || 1511 10 90 || Neapstrādāta palmu eļļa, izņemot tehniskām vai rūpnieciskām vajadzībām, izņemot pārtikas produktu ražošanu || S || 1511 90 || Palmu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas || S || 1512 || Saulespuķu eļļa, saflora eļļa vai kokvilnas eļļas un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas || S || 1513 || Kokosriekstu (kopras) eļļa, palmu kodolu eļļa vai babasū eļļa un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas || S || 1514 || Rapšu, ripšu vai sinepju eļļa un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas || S || 1515 || Citādas negaistošās augu eļļas un tauki (ieskaitot jojobas eļļu) un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas || S || ex 1516 || Dzīvnieku vai augu tauki un eļļas un to frakcijas, pilnīgi vai daļēji hidrogenētas, esterificētas, pāresterificētas vai elaidinētas, rafinētas vai nerafinētas, bet tālāk neapstrādātas, izņemot apakšpozīcijas 1516 20 10 produktus || S || 1516 20 10 || Hidrogenēta rīcineļļa, t. s. “opālvasks” || NS || 1517 || Margarīns; pārtikas maisījumi vai pārstrādes produkti, kuri iegūti no dzīvnieku vai augu taukiem vai eļļām, vai dažādu 15. nodaļā uzskaitīto tauku vai eļļu frakcijām, izņemot pozīcijā 1516 iekļautos pārtikas taukus vai eļļas vai to frakcijas || S || 1518 00 || Dzīvnieku vai augu tauki un eļļas un to frakcijas, kausētas, oksidētas, dehidrētas, sulfurētas, caurpūstas, polimerizētas ar siltumu vakuumā vai inertā gāzē vai ķīmiski pārveidotas ar kādu citu paņēmienu, izņemot pozīcijas 1516 produktus; dzīvnieku vai augu tauku un eļļu vai 15. nodaļā minēto dažādo tauku un eļļu frakciju nepārtikas maisījumi vai izstrādājumi, kas citur nav minēti vai iekļauti || S || 1521 90 99 || Rafinēts vai nerafinēts, iekrāsots vai nekrāsots bišu vasks un citu kukaiņu vaski, kas nav jēlvasks || S || 1522 00 10 || Degra || S || 1522 00 91 || Eļļas nogulsnes; ziepju pamatvielas, kuru sastāvā nav eļļa, kam piemīt olīveļļas īpašības || S || S-4a || 16 || 1601 00 10 || Desas un tamlīdzīgi izstrādājumi no aknām, un pārtikas izstrādājumi uz aknu bāzes || S || 1602 20 10 || Zosu vai pīļu aknas, sagatavotas vai konservētas || S || 1602 41 90 || Šķiņķi un to izcirtņi, sagatavoti vai konservēti, kas nav no mājas cūkām || S || 1602 42 90 || Pleci un to izcirtņi, sagatavoti vai konservēti, kas nav no mājas cūkām || S || 1602 49 90 || Citāda sagatavota vai konservēta gaļa vai gaļas subprodukti, ieskaitot maisījumus, kas nav no mājas cūkām || S || 1602 90 31 || Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no medījuma vai truša gaļas vai subprodukti || S || 1602 90 69 || Citādi sagatavota aitu vai kazu un citu dzīvnieku gaļa vai subprodukti, kas nesatur termiski neapstrādātu liellopu gaļu vai subproduktus un mājas cūkas gaļu vai subproduktus || S || 1602 90 72 || 1602 90 74 || 1602 90 76 || 1602 90 78 || 1602 90 99 || 1603 00 10 || Gaļas, zivju vai vēžveidīgo, mīkstmiešu un citu ūdens bezmugurkaulnieku ekstrakti un sulas tiešajā iepakojumā ar neto svaru līdz 1 kg || S || 1604 || Sagatavotas vai konservētas zivis; kaviārs un kaviāra aizstājēji, kas gatavoti no zivju ikriem || S || 1605 || Gatavi izstrādājumi vai konservi no vēžveidīgajiem, mīkstmiešiem un citiem ūdens bezmugurkaulniekiem || S || S-4b || 17 || 1702 50 00 || Ķīmiski tīra fruktoze || S || 1702 90 10 || Ķīmiski tīra maltoze || S || 1704 || Cukura konditorejas izstrādājumi (ieskaitot balto šokolādi) bez kakao piedevas || S || 18 || 18. nodaļa || Kakao un kakao izstrādājumi || S || 19 || ex 19. nodaļa || Labības, miltu, cietes vai piena izstrādājumi; miltu konditorejas izstrādājumi, izņemot apakšpozīcijā 1901 20 00 un 1901 90 91 minētos produktus || S || 1901 20 00 || Maisījumi un mīklas pozīcijā 1905 minēto maizes un konditorejas izstrādājumu ražošanai || NS || 1901 90 91 || Citādi izstrādājumi, kas nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti, vai satur mazāk par 1,5 % piena taukus, 5 % saharozi (ieskaitot invertcukurs) vai izoglikozi, 5 % glikozi vai cieti, izņemot pārtikas izstrādājumus pulvera veidā, kas iegūti no pozīciju 0401-0404 precēm. || NS || 20 || ex 20. nodaļa || Dārzeņu, augļu, riekstu vai citu augu daļu izstrādājumi, izņemot apakšpozīciju 2008 20 19, 2008 20 39 produktus un produktus pazīcijas 2002 un apakšpozīciju 2005 80 00, 2008 40 19, 2008 40 31, 2008 40 51 līdz 2008 40 90, 2008 70 19, 2008 70 51, 2008 70 61 līdz 2008 70 98 produktus || S || 2008 20 19 || Citādi sagatavoti vai konservēti ananasi ar spirta piedevu, kas citur nav norādīti vai iekļauti || NS || 2008 20 39 || 21 || ex 21. nodaļa || Dažādi pārtikas produkti, izņemot apakšpozīcijā 2101 20 un 2102 20 19 minētos produktus un izņemot apakšpozīcijā 2106 10, 2106 90 30, 2106 90 51, 2106 90 55 un 2106 90 59 minētos produktus || S || 2101 20 || Tējas vai mates ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz šo ekstraktu, esenču un koncentrātu bāzes vai uz tējas vai mates bāzes || NS || 2102 20 19 || Citi neaktīvi raugi || NS || 22 || ex 22. nodaļa || Dzērieni, alkoholiski šķidrumi un etiķis, izņemot pozīcijas 2207 produktus, apakšpozīciju 2204 10 11 līdz 2204 30 10 uz apakšpozīcijas 2208 40 produktus || S || 23 || 2302 50 00 || Atlikumi un tamlīdzīgi atkritumi, granulēti vai negranulēti, kas iegūti, maļot vai citādi apstrādājot pākšaugus || S || 2307 00 19 || Citādas vīna nogulsnes || S || 2308 00 19 || Citādas vīnogu čagas || S || 2308 00 90 || Augu izcelsmes materiāli un augu atkritumi, atliekas un blakusprodukti, granulēti vai negranulēti, izmantojami dzīvnieku barībai, kas citur nav minēti un iekļauti || NS || 2309 10 90 || Citāda suņu vai kaķu barība, safasēta mazumtirdzniecībai, kas nesatur cieti vai glikozi, glikozes sīrupu, maltodekstrīnu vai maltodekstrīna sīrupu (apakšpozīcija 1702 30 50 līdz 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 un 2106 90 55) vai piena produktus || S || 2309 90 10 || Zivju vai jūras zīdītāju šķīstošās atliekas, kas izmantojami dzīvnieku barībā || NS || 2309 90 91 || Biešu mīkstums ar pievienotu melasi, kas izmantojams dzīvnieku barībā || S || 2309 90 95 || Citādi izstrādājumi, kas izmantojami dzīvnieku barībā, kas satur 49 % no svara vai vairāk holīna hlorīdu uz organiskas vai neorganiskas bāzes || S || 2309 90 99 || S-4c || 24 || 24. nodaļa || Tabaka un tabakas rūpnieciski aizstājēji || S || S-5 || 25 || 2519 90 10 || Magnija oksīds, izņemot dedzinātu dabīgo magnija karbonātu || NS || 2522 || Neveldzētie, veldzētie un hidrauliskie kaļķi, izņemot kalcija oksīdu un hidroksīdu, kas minēti pozīcijā 2825 || NS || 2523 || Portlandcements, aluminātcements, sārņu, sulfātizturīgais un tamlīdzīgi hidrauliskie cementi, nekrāsoti vai iekrāsoti vai klinkeru veidā || NS || 27 || 27. nodaļa || Minerālais kurināmais, minerāleļļas un to pārtvaices produkti; bitumenvielas; minerālvaski || NS || S-6a || 28 || 2801 || Fluors, hlors, broms un jods || NS || 2802 00 00 || Sērs, sublimēts vai izgulsnēts; koloidālais sērs || NS || ex 2804 || Ūdeņradis, cēlgāzes un citādi nemetāli, izņemot pozīcijas 2804 69 00 izstrādājumus || NS || 2806 || Hlorūdeņradis (sālsskābe); hlorsulfoskābe || NS || 2807 00 || Sērskābe; oleums || NS || 2808 00 00 || Slāpekļskābe; sulfoslāpekļskābes || NS || 2809 || Fosfora(V) oksīds; fosforskābe; polifosforskābes ar noteiktu vai nenoteiktu ķīmisko sastāvu || NS || 2810 00 90 || Bora oksīdi, kas nav bora (III) oksīds; borskābes || NS || 2811 || Citādas neorganiskās skābes un citādi neorganiskie nemetālu savienojumi ar skābekli || NS || 2812 || Nemetālu halogenīdi un oksihalogenīdi || NS || 2813 || Nemetālu sulfīdi; tehniskais fosfora trisulfīds || NS || 2814 || Bezūdens amonjaks vai amonjaka ūdens šķīdums || S || 2815 || Nātrija hidroksīds (kaustiskā soda); kālija hidroksīds (kaustiskais potašs); nātrija vai kālija peroksīdi || S || 2816 || Magnija hidroksīds un peroksīds; stroncija un bārija oksīdi, hidroksīdi un peroksīdi || NS || 2817 00 00 || Cinka oksīds; cinka peroksīds || S || 2818 10 || Mākslīgais korunds, arī ar nenoteiktu ķīmisko sastāvu || S || 2819 || Hroma oksīdi un hidroksīdi || S || 2820 || Mangāna oksīdi || S || 2821 || Dzelzs oksīdi un hidroksīdi; krāszemes, kas satur 70 % no kopējās masas vai vairāk saistītās dzelzs, kas izteikta kā Fe2O3 || NS || 2822 00 00 || Kobalta oksīdi un hidroksīdi; tehniskie kobalta oksīdi || NS || 2823 00 00 || Titāna oksīdi || S || 2824 || Svina oksīdi; svina mīnijs, sarkanais un oranžais || NS || ex 2825 || Hidrazīns un hidroksilamīns un to neorganiskie sāļi; citādas neorganiskās bāzes; citādi metālu oksīdi, hidroksīdi un peroksīdi, izņemot apakšpozīcijā 2825 10 00 un 2825 80 00 minētos produktus || NS || 2825 10 00 || Hidrazīns un hidroksilamīns un to neorganiskie sāļi || S || 2825 80 00 || Antimona oksīdi || S || 2826 || Fluorīdi; fluorsilikāti, fluoralumināti un citi kompleksie fluora sāļi || NS || ex 2827 || Hlorīdi, oksihlorīdi un hidroksihlorīdi, izņemot apakšpozīcijā 2827 10 00 un 2827 32 00 minētos produktus; bromīdi un oksibromīdi; jodīdi un oksijodīdi || NS || 2827 10 00 || Amonija hlorīds || S || 2827 32 00 || Alumīnija hlorīds || S || 2828 || Hipohlorīti; tehniskais kalcija hipohlorīts; hlorīti; hipobromīti || NS || 2829 || Hlorāti un perhlorāti; bromāti un perbromāti; jodāti un perjodāti || NS || ex 2830 || Sulfīdi, izņemot apakšpozīcijas 2830 izstrādājumus; noteikta vai nenoteikta ķīmiska sastāva polisulfīdi || NS || 2830 10 00 || Nātrija sulfīdi || S || 2831 || Ditionīti un sulfoksilāti || NS || 2832 || Sulfīti; tiosulfāti || NS || 2833 || Sulfāti; alauni; peroksisulfāti (persulfāti) || NS || 2834 10 00 || Nitrīti || S || 2834 21 00 || Nitrāti || NS || 2834 29 || 2835 || Fosfināti (hipofosfīti), fosfonāti (fosfīti), un fosfāti; noteikta vai nenoteikta ķīmiska sastāva polifosfāti || S || ex 2836 || Karbonāti, izņemot apakšpozīcijā 2836 20 00, 2836 40 00 un 2836 60 00 minētos produktus; peroksikarbonāti (perkarbonāti); tehniskais amonija karbonāts, kas satur amonija karbamātu || NS || 2836 20 00 || Nātrija karbonāts || S || 2836 40 00 || Kālija karbonāti || S || 2836 60 00 || Bārija karbonāts || S || 2837 || Cianīdi, oksicianīdi un kompleksie cianīdi || NS || 2839 || Silikāti; tehniskie sārmu metālu silikāti || NS || 2840 || Borāti; peroksiborāti (perborāti) || NS || ex 2841 || Oksimetālisko vai peroksimetālisko skābju sāļi, izņemot apakšpozīcijā 2841 61 00 minēto produktus || NS || 2841 61 00 || Kālija permanganāts || S || 2842 || Neorganisko skābju vai peroksiskābju citi sāļi (ieskaitot alumosilikātus ar noteiktu vai nenoteiktu ķīmisko sastāvu), izņemot azīdus || NS || 2843 || Koloidālie dārgmetāli; dārgmetālu noteikta vai nenoteikta ķīmiska sastāva organiskie un neorganiskie savienojumi; dārgmetālu amalgamas || NS || ex 2844 30 11 || Metālkeramika, kurā ir urāns ar samazinātu urāna-235 saturu vai šā produkta savienojumus un kura nav neapstrādāta || NS || ex 2844 30 51 || Metālkeramika, kas satur toriju vai tā savienojumus un kas nav neapstrādāta || NS || 2845 90 90 || Izotopi, izņemot pozīcijā 2844 minētos, un minēto izotopu neorganiskie un organiskie savienojumi ar noteiktu vai nenoteiktu ķīmisko sastāvu, izņemot deiteriju un tā savienojumus, ūdeņradi un tā savienojumus, kas bagātināti ar deiteriju, vai maisījumus un šķīdumus, kas satur šos produktus || NS || 2846 || Retzemju metālu, itrija, skandija un šo metālu maisījumu organiskie un neorganiskie savienojumi || NS || 2847 00 00 || Ūdeņraža peroksīds, arī stabilizēts ar urīnvielu || NS || 2848 00 00 || Noteikta vai nenoteikta ķīmiska sastāva fosfīdi, izņemot dzelzs fosforus || NS || ex 2849 || Noteikta vai nenoteikta ķīmiska sastāva karbīdi, izņemot apakšpozīcijā 2849 20 00 un 2849 90 30 minētos produktus || NS || 2849 20 00 || Noteikta vai nenoteikta ķīmiska sastāva silikona karbīdi || S || 2849 90 30 || Noteikta vai nenoteikta ķīmiska sastāva volframa karbīdi || S || ex 2850 00 || Noteikta vai nenoteikta ķīmiska sastāva hidrīdi, nitrīdi, azīdi un borīdi, izņemot savienojumus, kas ir arī pozīcijā 2849 minētie karbīdi || NS || ex 2850 00 60 || Noteikta vai nenoteikta ķīmiska sastāva silicīdi || S || 2852 00 00 || Organiskie vai neorganiskie dzīvsudraba savienojumi, izņemot amalgamas || NS || 2853 00 || Citādi neorganiskie savienojumi (ieskaitot destilēto ūdeni vai vadītspējīgu ūdeni un līdzīgas tīrības ūdeni); sašķidrināts gaiss (atbrīvots vai neatbrīvots no cēlgāzēm); saspiests gaiss; amalgamas, izņemot dārgmetālu amalgamas || NS || 29 || 2903 || Halogenētie ogļūdeņražu atvasinājumi || S || ex 2904 || Sulfurēti, nitrēti vai nitrozēti ogļūdeņražu atvasinājumi, halogenēti vai nehalogenēti, izņemot apakšpozīcijas 2904 20 00 produktus || NS || 2904 20 00 || Atvasinājumi, kas satur tikai nitrogrupas vai nitrozogrupas || S || ex 2905 || Acikliskie spirti un to halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi, izņemot apakšpozīcijā 2905 45 00 un apakšpozīcijā 2905 43 00 un 2905 44 minētos produktus || S || 2905 45 00 || Glicerīns || NS || 2906 || Cikliskie spirti un to halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi || NS || ex 2907 || Fenoli, izņemot apakšpozīcijā 2907 15 90 un ex 2907 22 00 minētos produktus; fenolu spirti || NS || 2907 15 90 || Naftoli un to sāļi, izņemot 1-naftolu || S || ex 2907 22 00 || Hidrohinons (hinols) || S || 2908 || Fenolu un fenolu spirtu halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi || NS || 2909 || Ēteri, hidroksiēteri, alkoksifenoli, alkoksifenolspirti, spirtu peroksīdi, ēteru peroksīdi, ketonu peroksīdi (noteikta vai nenoteikta ķīmiskā sastāva) un to halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie