EIROPAS KOMISIJA Briselē, 20.7.2021 SWD(2021) 722 final KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 2021. gada ziņojums par tiesiskumu



Valstu sadaļa - tiesiskuma situācija Polijā

Pavaddokuments dokumentam KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2021. gada ziņojums par tiesiskumu



Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Kopsavilkums Polijas tiesu sistēmas reformas, ietverot jaunās norises, joprojām rada nopietnas bažas, kā jau minēts 2020. gadā. Kopš 2015. gada īstenotās reformas ir palielinājušas izpildvaras un likumdevēja varas ietekmi uz tiesu sistēmu, tādējādi kaitējot tiesu varas neatkarībai, tāpēc Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 7. panta 1. punktu uzsāka procedūru, kura joprojām tiek īstenota. 2021. gada aprīlī Komisija vērsās Tiesā ar prasību pret Poliju attiecībā uz likumu par tiesu varu, kas apdraud tiesnešu neatkarību un neatbilst ES tiesību aktiem. Tiesa 2021. gada jūlijā šajā lietā noteica pagaidu pasākumus. Tajā pašā dienā Konstitucionālā tiesa lēma, ka pagaidu pasākumi, ko Tiesa noteikusi tiesu varas jomā, neatbilst Polijas konstitūcijai. Tāpat 2021. gada jūlijā Tiesa konstatēja, ka Polijas tiesnešu disciplinārais režīms nav saderīgs ar ES tiesību aktiem. Neraugoties uz tās neatkarības apstrīdēšanu, turpina darboties Valsts tiesu padome, kā arī tikusi vēl vairāk ietekmēta Augstākās tiesas darbība, tostarp tiesību aktu izmaiņu dēļ. 2021. gada maijā Eiropas Cilvēktiesību tiesa konstatēja nepilnības procedūrā, saskaņā ar kuru tiek ieceltas Konstitucionālās tiesas amatpersonas. Korupcijas novēršanas un apkarošanas tiesiskais regulējums un iestāžu sistēma ir lielā mērā ieviesti. Tomēr pastāv riski saistībā ar augsta līmeņa korupcijas apkarošanas iedarbīgumu, tostarp risks, ka politiskiem mērķiem var tikt nepamatoti ietekmēta kriminālvajāšana korupcijas gadījumos. Šajā sakarā pastāv arī bažas attiecībā uz galveno par korupcijas novēršanu un apkarošanu atbildīgo iestāžu neatkarību, it īpaši ņemot vērā apstākli, ka Centrālais pretkorupcijas birojs ir pakļauts izpildvarai, kā arī faktu, ka tieslietu ministrs ieņem arī ģenerālprokurora amatu. Īpaši šim mērķim izveidotā valdības pretkorupcijas programma tika ieviesta 2018.–2020. gadā, tomēr svarīgu likumdošanas uzdevumu izpilde joprojām nav pabeigta. Turpina pastāvēt strukturālas nepilnības attiecībā uz aktīvu atklāšanas sistēmu un lobēšanu. Attiecībā uz mediju brīvību un plurālismu tiek sagaidīts, ka valdība pieņems tiesību aktus, lai transponētu Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu ar mērķi stiprināt mediju regulatoru neatkarību. Līdz šim Polijas mediju tirgus ir ticis uzskatīts par daudzveidīgu, bet ieinteresētajām personām ir bažas par negatīvo ietekmi, kādu var radīt fakts, ka valstij piederošais uzņēmums Orlen ir iegādājies izdevniecību Polska Press. Kaut arī konkurences iestāde (Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów, UOKiK) apstiprināja šo darījumu, Polijas ombuds apstrīdēja šo lēmumu, ņemot vērā, ka šī iestāde neizvērtēja, vai šī iegāde neierobežos preses brīvību. Tika paustas bažas arī par nodokļu tiesību aktu projektiem, kas vērsti uz atsevišķām mediju grupām vidē, kura tiek uzskatīta par arvien nelabvēlīgāku ārvalstniekiem piederošiem medijiem. Kopš 2020. gada žurnālistu profesionālā vide ir pasliktinājusies, jo pieaug iebiedējoša tiesvedība tiesā, nespēja aizsargāt žurnālistus un vardarbīga rīcība protestu laikā, tostarp no policijas spēkiem. Līdzsvara un atsvara sistēma joprojām ir pakļauta ievērojamam spiedienam. Joprojām tiek izmantota paātrināta tiesību aktu pieņemšana, arī attiecībā uz tādiem jautājumiem, kas nav saistīti ar Covid-19 pandēmiju, tostarp tiesu varas strukturālo reformu jomā, neapspriežoties ar ieinteresētajām personām vai veicot tikai ierobežotu apspriešanos ar tām. Atsevišķos gadījumos dažus no valdības 2020. gadā ieviestajiem pasākumiem cīņā pret Covid-19 pandēmiju tiesas uzskatīja par nelikumīgiem. Ombuds turpina veikt būtisku darbu kā tiesiskuma aizstāvis. Saskaņā ar Konstitucionālās tiesas lēmumu ombuds, kura pilnvaru termiņš ir beidzies, savas galvenās pilnvaras beidza īstenot 2021. gada jūlijā. Atbilstīgi parlamenta procedūrām tagad jāieceļ jauns ombuds, kuru atbalsta vairākas partijas. Pilsoniskās sabiedrības telpa joprojām ir dinamiska, taču to turpina ietekmēt vispārējās problēmas sieviešu tiesību jomā un uzbrukumi lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) grupām. I.Tiesu sistēma Polijas tiesu sistēmu veido divi galvenie atzari: administratīvo tiesu iestādes un vispārējās jurisdikcijas tiesu iestādes. Augstā administratīvā tiesa un 16 administratīvās tiesas kontrolē civildienestu, tostarp vietējās pašpārvaldes struktūru un valsts pārvaldes teritoriālo iestāžu veikto pasākumu likumību. Augstākās tiesas pārraudzītās vispārējās jurisdikcijas tiesu iestādes darbojas trīs līmeņos, proti, 11 apelācijas tiesas, 46 apgabaltiesas un 318 rajonu tiesas. Tiesnešus ieceļ Republikas prezidents pēc Valsts tiesu padomes pieprasījuma. Konstitucionālo tiesu, kas galvenokārt pieņem lēmumus par tiesību aktu atbilstību konstitūcijai, veido 15 tiesneši, kurus uz 9 gadu pilnvaru termiņu ieceļ Seims (Sejm) (parlamenta apakšpalāta). Konstitūcijā ir noteikts, ka Valsts tiesu padomes uzdevums ir aizsargāt tiesu sistēmas neatkarību. Kriminālvajāšanas sistēma nav daļa no neatkarīgās tiesu sistēmas, un tās īpaša iezīme ir tāda, ka tieslietu ministrs vienlaikus ieņem arī ģenerālprokurora amatu. Konstitūcijā ir noteikts, ka advokāti un juriskonsulti var pašregulēt savu praksi. Neatkarība Plašas sabiedrības un uzņēmumu priekšstatā tiesu varas neatkarības līmenis ir zems un turpina samazināties. 29 % plašas sabiedrības tiesu un tiesnešu neatkarību 2021. gadā novērtēja kā “diezgan lielu vai ļoti lielu”, bet tikai 18 % uzņēmumu to novērtēja tāpat. Pēdējo piecu gadu laikā neatkarības vērtējums ir pastāvīgi samazinājusies gan plašas sabiedrības, gan uzņēmumu vidū. Publiskās debates par tiesu varu joprojām raksturo spēcīga spriedze, kā tas bija arī pagājušajā gadā. Attiecībā uz 2019. gadā izvērsto nomelnošanas kampaņu pret tiesnešiem, kuri atklāti kritizēja tiesu sistēmas reformas, līdz šim nav pieņemti attiecīgi tiesas nolēmumi. Turpinās 2015. gadā uzsākto tiesu sistēmas reformu īstenošana. Šīs reformas tika īstenotas ar vairāk nekā 30 likumu starpniecību, un tās skāra visu tiesu sistēmas struktūru, tostarp Konstitucionālo tiesu, Valsts tiesu padomi, Augstāko tiesu, vispārējās jurisdikcijas tiesas, administratīvās tiesas un prokuratūru. Vairāki tiesu sistēmas reformas aspekti rada nopietnas bažas saistībā ar tiesiskumu, it īpaši tiesu varas neatkarību. Tam ir pievērsta galvenā uzmanība procedūrā, kuru uzsākusi Eiropas Komisija saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu un kuru joprojām izskata Padome. Arī Eiropas Parlaments rezolūcijā atkārtoti pauda bažas par stāvokli tiesiskuma jomā Polijā. Viens no 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā Polijai adresētajiem ieteikumiem ir aizsargāt tiesu iestāžu neatkarību; tas joprojām ir risināms jautājums. Tikmēr Polijas valdība ir atklāti ignorējusi saistošo raksturu, kāds bija rīkojumam par pagaidu pasākumiem, ko 2021. gada 21. maijā izdeva Tiesa lietā, kura tika ierosināta pret Poliju par ES vides tiesību aktu pārkāpšanu. Tiesa precizēja ES tiesību aktu prasības attiecībā uz tiesu varas neatkarību Polijas kontekstā. 2021. gada 2. martā Tiesa, veicot prejudiciālā nolēmuma tiesvedību, izdeva spriedumu, kurā tika precizētas ES tiesību aktu prasības attiecībā uz 2018. gadā notikušajām tiesnešu iecelšanām Augstākās tiesas amatos. Tiesa, atstājot galīgo novērtējumu iesniedzējtiesas ziņā, uzskatīja, ka tie secīgie grozījumi Polijas Likumā par Valsts tiesu padomi, kuru rezultātā netiek veikta faktiska izskatīšana tiesā attiecībā uz šīs padomes lēmumiem, ar kuriem Republikas prezidentam tiek ierosināti kandidāti Augstākās tiesas tiesnešu amatiem, var radīt ES tiesību aktu pārkāpumu. Šādā sakarā Tiesa atzīmēja, ka, ņemot vērā Valsts tiesu padomes izšķirošo lomu tiesnešu iecelšanā amatos Polijā, tās neatkarības līmenis ir būtisks, lai nodrošinātu tiesu varas neatkarību, norādot, ka Valsts tiesu padomes neatkarība ir apšaubāma. 2021. gada 6. maijā Augstā administratīvā tiesa piemēroja iepriekš minēto Tiesas spriedumu, kas nosaka, ka esošā Valsts tiesu padome, veicot tiesnešu iecelšanu amatos, nesniedz pietiekamas garantijas par neatkarību no izpildvaras un likumdevēja varas un tādējādi padomes rezolūcijas, ar kurām 2018. gadā iecēla amatos tiesnešus Augstākās tiesas Krimināllietu palātā un Civillietu palātā, ir anulētas. Tiesa vēl izskata vairākas Polijas tiesu prasības par prejudiciālo nolēmumu sniegšanu attiecībā uz 2017. un 2018. gada tiesu sistēmas reformām. Komisijas uzsāktās pārkāpuma procedūras kontekstā 2021. gada 15. jūlijā Tiesa konstatēja , ka Polijas tiesnešu disciplinārais režīms nav saderīgs ar ES tiesību aktiem. Proti, Tiesa konstatēja, ka Augstākās tiesas Disciplinārlietu palāta nenodrošina visas objektivitātes un neatkarības garantijas un nav aizsargāta pret tiešu vai netiešu Polijas likumdevēja varas un izpildvaras ietekmi. Komisija 2021. gada 31. martā nolēma vērsties pret Poliju Tiesā, pamatojoties uz bažām par 2019. gada decembrī pieņemto Likumu par tiesu varu. Komisija uzskata, ka apstrīdētie Polijas tiesību akti apdraud Polijas tiesnešu neatkarību, tādējādi pārkāpjot LES 19. panta 1. punktu un ignorējot ES tiesību aktu prioritāti. Minētais likums neļauj Polijas tiesām, tostarp draudot ar disciplinārlietu, tieši piemērot ES tiesību aktus, kas aizsargā tiesu varas neatkarību, kā arī nodot jautājumus izskatīšanai Tiesā, lai tā sniegtu prejudiciālus nolēmumus. Turklāt Augstākās tiesas Disciplinārlietu palāta, kuras neatkarību nevar garantēt, turpina pieņemt lēmumus, kuri tiešā veidā ietekmē tiesnešus un veidu, kādā viņi pilda savus pienākumus. Tas ietver gadījumus, kad tiesnešiem tiek atcelta imunitāte, lai pret viņiem sāktu kriminālprocesu vai viņus aizturētu, kā arī no tā izrietošo pagaidu atstādināšanu no amata un algas samazināšanu. Jau tas vien, ka var nākties saskarties ar tiesvedību struktūrā, kuras neatkarība netiek garantēta, tiesnešiem rada atturošu efektu un var ietekmēt viņu pašu neatkarību. Tas ievērojami apdraud tiesu varas neatkarību, Polijas pilsoņu efektīvu tiesību aizsardzību tiesā un ES tiesisko kārtību kopumā. Polijas valdība uzskata, ka Komisija pārsniedz savu Līgumā noteikto kompetenci, un noraida Komisijas nostāju šajā pārkāpuma procedūrā. Lai novērstu nopietnu un nenovēršamu kaitējumu tiesu varas neatkarībai un ES tiesiskajai kārtībai, Komisija ir lūgusi Tiesu noteikt pagaidu pasākumus, kuru mērķis ir apturēt Disciplinārlietu palātas darbības attiecībā uz tiesnešiem, jo īpaši tiesnešu imunitātes atcelšanu. Tiesas priekšsēdētāja vietnieks 2021. gada 14. jūlijā izdeva Rīkojumu par pagaidu pasākumiem lietā C-204/21 R, pilnībā apmierinot Komisijas pieprasījumu. Eiropas Cilvēktiesību tiesa, kuras rīcībā nonāca vairākas lietas saistībā ar Polijas tiesu sistēmas darbību, uzskatīja, ka 2015. gadā veiktā iecelšana amatos Konstitucionālajā tiesā pārkāpa ar likumu izveidotas tiesas prasību. 2021. gada februārī Eiropas Cilvēktiesību tiesa paziņoja, ka pašlaik tā izskata 27 lietas, kas skar dažādus jautājumus saistībā ar 2017. un 2018. gada tiesu sistēmas reformām. Līdz šim 21 no iesniegtajām lietām Polijas valdībai ir sniegts paziņojums. 2021. gada 7. maijā Eiropas Cilvēktiesību tiesa lēma, ka tiesas sastāvs, kas ietver tiesnesi, kurš iecelts tādā tiesneša amatā, ko likumdevēja vara jau bija aizpildījusi 2011.–2015. gadā, neveido ar likumu izveidotu tiesu. Attiecībā uz šīm nepilnībām procedūrā, saskaņā ar kuru tiesneši tiek iecelti amatos Konstitucionālajā tiesā, ir paustas nopietnas bažas pamatotajā priekšlikumā, kuru pieņēma Komisija saskaņā ar LES 7. panta 1. punktā noteikto procedūru. Konstitucionālā tiesa lēma, ka šis spriedums neeksistē. 2021. gada 29. jūnijā Eiropas Cilvēktiesību tiesa izdeva nolēmumu par tieslietu ministra veiktu tiesnešu priekšlaicīgu atcelšanu no vispārējās jurisdikcijas tiesas priekšsēdētāja vietnieka amata. Tiesa uzsvēra tiesu varas neatkarības aizsardzības un procesuālā taisnīguma ievērošanas nozīmi lietās, kas attiecas uz tiesnešu karjeru, un uzskatīja, ka, tā kā to priekšlaicīgā atcelšana no tiesas priekšsēdētāja vietnieka amata nav pamatota un to nav izskatījusi ne vispārējās jurisdikcijas tiesa, ne cita struktūra, kura veic tiesneša pienākumus, turklāt nav nopietna iemesla neizskatīšanai tiesā, Polija ir pārkāpusi tiesības uz tiesu iestāžu pieejamību. Tās bažas par Konstitucionālās tiesas neatkarību un leģitimitāti, kuras Komisija pauda LES 7. panta 1. punkta procedūras ietvaros, joprojām nav novērstas. To atspoguļo arī Eiropas Cilvēktiesību tiesas 2021. gada 7. maija spriedums. 2020. gadā ombuds turpināja paust bažas par Konstitucionālās tiesas darbību un leģitimitāti, tostarp par izmaiņām, kas veiktas jau izraudzītajās tiesnešu kolēģijās, un tādu prasību noraidīšanu, kuras attiecas uz tiesnešu atstatīšanu, balstoties uz viņu iespējamo objektivitātes trūkumu vai apstrīdēto statusu. Arī Eiropas Padome pauda līdzīgas bažas. Tikmēr Konstitucionālajai tiesai ar tiesu sistēmas reformām saistītas lietas nodod ne tikai premjerministrs, Seima priekšsēdētājs, Valsts tiesu padome un jaunizveidotā Augstākās tiesas Disciplinārlietu palāta, bet arī citi (jaunieceltie) Augstākās tiesas tiesneši un jaunieceltā Augstākās tiesas pirmā priekšsēdētāja. Trīs lietās, ko Konstitucionālajai tiesai iesniedza ģenerālprokurors, premjerministrs un Seima deputātu grupa, tiek lūgts izvērtēt, vai Konstitūcijai atbilst Līguma par ES noteikumi un deklarācija par Polijas Konstitūcijas prioritāti pār ES tiesību aktiem. Komisija pauda savas bažas par premjerministra iesniegto priekšlikumu, jo tajā ir apstrīdēti ES tiesību aktu pamatprincipi, it īpaši ES tiesību aktu prioritāte. Neskatoties uz Tiesas nepārprotamo judikatūru, Konstitucionālā tiesa jau norādīja obiter dictum, ka Tiesa nav kompetenta izdot nolēmumus par dalībvalstu tiesu sistēmām. Neraugoties uz iepriekš minētajām bažām, Konstitucionālā tiesa pieņēma lēmumus ar būtisku ietekmi gan uz indivīdiem, gan iestāžu sistēmu. Konkrētāk, attiecīgi 2020. gada 22. oktobrī un 2021. gada 15. aprīlī Konstitucionālā tiesa pieņēma lēmumus par tiesībām veikt abortu un ombuda statusu. Šie lēmumi saņēma bargu kritiku gan Polijā, gan ārpus tās robežām. Turklāt 2021. gada 14. jūlijā — pēc tam, kad Tiesas priekšsēdētāja vietnieks izdeva Rīkojumu par pagaidu pasākumiem, — Konstitucionālā tiesa lēma, ka LES 4. panta 3. punkta otrā daļa, kas lasāma kopā ar LESD 279. pantu, neatbilst konstitūcijai, ciktāl tie paredz, ka Polijai jāievēro Tiesas izdotie rīkojumi par pagaidu pasākumiem, kuri ietekmē Polijas tiesu organizāciju un darbību un tiesvedību šajās tiesās. Publiskā paziņojumā Komisija par šo Konstitucionālās tiesas lēmumu pauda nopietnas bažas. Valsts tiesu padomi joprojām veido galvenokārt politiski iecelti locekļi. Jāatgādina, ka ar 2018. gada tiesu sistēmas reformu tika mainīta Valsts tiesu padomes (VTP) locekļu-tiesnešu iecelšanas procedūra. Tiesa 2021. gada 2. marta spriedumā, kas tika pieņemts pēc Augstākās tiesas lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu, atkārtoja, ka, lai Valsts tiesu padomes dalība politikas struktūru veiktajā tiesnešu iecelšanas procesā būtu objektīvāka, šai struktūrai pašai jābūt pietiekami neatkarīgai no likumdevēja varas un izpildvaras, kā arī no struktūras, kurai tā sniedz atzinumu. 2021. gada 6. maijā Augstā administratīvā tiesa lēma, ka pašreizējā VTP tiesnešu iecelšanas procedūrā nesniedz pietiekamas garantijas par tās neatkarību no izpildvaras un likumdevēja varas. Neskatoties uz nopietnajām bažām, ko paudušas arī vairākas citas Polijas tiesas, norādot uz padomes neatkarības trūkumu, VTP turpina izvirzīt Republikas prezidentam tiesnešu amatu kandidātus, kuri tiek sistemātiski iecelti. 2020. un 2021. gada laikā VTP ir izdevusi vienu rezolūciju Polijas tiesneša neatkarības aizsardzībai, proti, lai paustu atbalstu Augstākās tiesas Disciplinārlietu palātas loceklim, vienlaikus atsakoties sniegt līdzīgu atbalstu tiesnešiem, pret kuriem tikusi vērsta kriminālizmeklēšana, ko veikušas prokuratūras šajā pašā periodā. VTP arī sniedza paziņojumus, ar kuriem atbalstīja noteiktus Komisijas kritizēto tiesu sistēmas reformu aspektus. Pēc 2020. gadā veiktajām izmaiņām Augstākā tiesa tika pakļauta turpmākām tās darbības reformām. 2021. gada 1. aprīlī Republikas prezidents izsludināja 2021. gada 30. marta likumu, grozot Likumu par Augstāko tiesu. Jaunais likums pazemina tādas kvoruma prasības tiesnešiem, kas skar kandidātu izraudzīšanos palātas priekšsēdētāja amatam, un ļauj Republikas prezidentam iecelt palātas priekšsēdētāja pienākumu izpildītāju, ja minētās prasības nav izpildītas. Turklāt likums piešķir Augstākās tiesas pirmajam priekšsēdētājam kontroli pār apvienoto palātu sēdēm, kurās palātas sanāk kopā, lai risinātu juridiskos jautājumus, un kuras sasauc pirmais priekšsēdētājs pēc savas iniciatīvas vai cita starpā pēc ģenerālprokurora vai ombuda lūguma. Jaunais likums arī maina noteikumus, kas reglamentē ārkārtas apelācijas procedūru, pagarinot par 2 gadiem termiņu ārkārtas apelācijas iesniegšanai pret visiem Polijas tiesu nolēmumiem, kas kļuva galīgi pēc 1997. gada 17. oktobra. Ombuds un Valsts advokātu kolēģija pauda kritisku viedokli par jauno likumu, uzsverot, ka tas turpinās ietekmēt Augstākās tiesas neatkarību. Pašreizējā Augstākās tiesas pirmā priekšsēdētāja, kas, kā ziņots pagājušajā gadā, tika iecelta apstrīdētas procedūras rezultātā, ir pieņēmusi lēmumus, kas rada bažas, it īpaši nododot Konstitucionālās tiesas rīcībā strīdīgus jautājumus, tostarp ierobežot tiesības piekļūt dokumentiem, un pieprasot aizsargāt jaunieceltos Augstākās tiesas tiesnešus, tostarp sevi, pret to, ka viņu statuss tiek apstrīdēts lietās, kuras tiek izskatītas Augstākajā tiesā. Pirmā priekšsēdētāja arī norīkoja Ārkārtas kontroles un sabiedrisko lietu palātu atstatīt dažus Augstākās tiesas tiesnešus no lietām, kurās viņi jau bija iesnieguši Tiesai lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu. Augstākās tiesas pirmais priekšsēdētājs 2021. gada 16. jūlijā izdeva paziņojumu, kurā atsaucas uz Konstitucionālās tiesas 2021. gada 14. jūlija spriedumu un, tā kā ES tiesību akti neaptver jautājumus par dalībvalstu tiesu varas organizāciju un darbību, informē par tādu Augstākās tiesas Disciplinārlietu palātai paredzēto norādījumu atcelšanu, kas aptur tās darbību disciplinārlietās pret tiesnešiem. Vairāki tiesneši ir atstādināti no amata un nevar lemt lietas pēc Disciplinārlietu palātas lēmumiem atcelt viņu imunitāti. Disciplinārais režīms, kas tika būtiski grozīts 2018. gadā, ir radījis bažas, un Komisija pārkāpuma procedūrā apstrīdēja tā radīto ES tiesību aktu pārkāpumu. Tiesa 2020. gada 8. aprīlī pēc pieprasījuma par pagaidu pasākumu piemērošanu saņemšanas sniedza Polijai rīkojumu nekavējoties pārtraukt valsts noteikumu par Augstākās tiesas Disciplinārlietu palātas pilnvarām piemērošanu attiecībā uz disciplinārlietām, kas skar tiesnešus. Pēc attiecīgo disciplinārlietu izņemšanas no tās kompetences jomas Disciplinārlietu palāta ir sākusi aktīvi īstenot savas jaunās pilnvaras, lai lemtu par prokuratūras priekšlikumiem atcelt to tiesnešu imunitāti, kuri, iespējams, veikuši noziedzīgu nodarījumu. Kopš 2020. gada 14. februāra, kad stājās spēkā jaunais likums par tiesu varu, un līdz 2021. gada 15. martam Disciplinārlietu palāta bija izskatījusi jau vairāk nekā 40 šādus priekšlikumus, un vairāk nekā 10 šādos gadījumos attiecīgie tiesneši tika atstādināti no amata, samazinot viņu algu. Disciplinārlietu palātā joprojām tiek izskatīti vairāki priekšlikumi, tostarp attiecībā uz Augstākās tiesas tiesnešiem. Lietā C-204/21 veiktās pārkāpuma procedūras ietvaros Komisija lūdza Tiesu apturēt visas Disciplinārlietu palātas darbības attiecībā uz lietām, kas skar tiesnešus, tostarp lēmumus atcelt tiesnešu imunitāti. Tiesas priekšsēdētāja vietnieks 2021. gada 14. jūlijā pilnībā apmierināja Komisijas pieprasījumu un apturēja visas Augstākās tiesas Disciplinārlietu palātas darbības attiecībā uz tiesnešiem, izņemot disciplinārlietas par tiesnešiem. Tiesa 2021. gada 15. jūlijā izdeva galīgo nolēmumu Komisijas ierosinātajā pārkāpuma lietā; tajā Tiesa konstatēja, ka tiesnešu disciplinārais režīms Polijā nav saderīgs ar ES tiesību aktiem . Tiesnešiem joprojām tiek piemērotas pārmērīgas prasības. 2019. gada 20. decembra jaunajā likumā par tiesu varu visiem tiesnešiem Polijā ir noteikts pienākums atklāt personisku informāciju, piemēram, par to dalību apvienībās, darbību bezpeļņas organizācijās vai to politisko partiju biedru statusu vai ieņemtajiem amatiem politiskās partijās laikposmā pirms 1989. gada 29. decembra. Disciplinārlietas pret tiesnešiem, kuri atteicās izpildīt šo prasību, joprojām tiek izskatītas. Saistībā ar pārkāpuma procedūru lietā C-204/21 Komisija uzskata, ka šī prasība ir pretrunā ES tiesību aktu prasībām par tiesībām uz privātās dzīves neaizskaramību un tiesībām uz persondatu aizsardzību, ko garantē ES Pamattiesību harta un Vispārīgā datu aizsardzības regula. Joprojām ir jūtama ietekme, kādu rada vispārējs aizliegums Polijas tiesām apstrīdēt tiesu, konstitucionālo struktūru un tiesībaizsardzības iestāžu pilnvaras. Jaunajā likumā par tiesu varu ir noteikts, ka Polijas tiesnešiem ir aizliegts pieņemt nolēmumus par tiesnešu iecelšanas likumību un par tiesneša pilnvarām veikt tiesvedības funkcijas. Šis aizliegums attiecas arī uz tiesnešiem, kuri novērtē tiesas sastāva likumību. Vienlaikus likums piešķīra jaunajai Ārkārtas kontroles un publisko lietu palātai ekskluzīvas pilnvaras pieņemt lēmumus par jautājumiem saistībā ar tiesu varas neatkarību. Komisija 2021. gada 31. martā nolēma apstrīdēt šos likumā par tiesu varu noteiktos aizliegumus, ierosinot pārkāpuma procedūru Tiesā. Tiesas priekšsēdētāja vietnieks 2021. gada 14. jūlijā izdeva Rīkojumu par pagaidu pasākumiem lietā C-204/21 R, apturot attiecīgo noteikumu piemērošanu. Atsevišķos gadījumos, kad vispārējās jurisdikcijas tiesas apstrīdēja Konstitucionālās tiesas un Disciplinārlietu palātas pieņemto nolēmumu likumību, pret tiesnešiem tika ierosinātas disciplinārlietas.

Joprojām pastāv bažas saistībā uz faktu, ka tieslietu ministrs pilda arī ģenerālprokurora amata pienākumus. Kā jau izklāstīts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, pēc tam, kad 2016. gada reformu ietvaros tika apvienoti ģenerālprokurora un tieslietu ministra amati, tieslietu ministram ir tiešā veidā piešķirtas pilnvaras, kādas ir augstākajai kriminālvajāšanas iestādei, tostarp pilnvaras izdot norādījumus prokuroriem konkrētos gadījumos un pārcelt prokurorus. Šīs pilnvaras tikušas kritizētas, tostarp no Venēcijas komisijas puses un Komisijas puses tās Pamatotajā priekšlikumā, kas pieņemts saskaņā ar LES 7. panta 1. punktā noteikto procedūru saistībā ar tiesiskumu Polijā. Nesen valsts prokurors ir aktīvi izmantojis pilnvaras pārcelt prokurorus bez viņu piekrišanas un bez pamatojuma citā amatā uz laiku līdz sešiem mēnešiem. Tiek ziņots, ka šīs pilnvaras praksē tiek izmantotas kā līdzeklis pret prokuroriem, kuri pauž kritiskus uzskatus par prokuratūras darbību. Tiesnešus, kuru rīcībā nodoti strīdi, kuros šādi norīkojumi tiek apstrīdēti, prokuratūra ir aicinājusi liecināt kriminālizmeklēšanas ietvaros. Turklāt tiek paustas bažas par to, ka ģenerālprokurora un valsts prokurora izmantotās pilnvaras patvaļīgi atkārtoti piešķirt lietas prokuroriem var ietekmēt politiski apsvērumi ar mērķi ietekmēt kriminālprocesa norisi, tostarp gadījumos, kad tiek pausti apgalvojumi par finanšu piesavināšanos. Saskaņā ar Valsts advokātu kolēģijas pausto prokuratūras nesen ir vērsušās arī pret aizstāvības advokātiem, kuri strādā ar politiski jutīgām lietām, tādējādi apdraudot tiesības uz dienesta noslēpumu. Šo apstākli pastiprina fakts, ka prokuroriem ir pilnvaras apturēt advokāta licenci bez iepriekšējas tiesas piekrišanas. Kvalitāte Sakarā ar cilvēkresursiem jānorāda, ka, līdzīgi kā 2020. gadā, vairākas tiesnešu amatu vakances joprojām nav aizpildītas. Saskaņā ar Tieslietu ministrijas publicētajiem oficiālajiem datiem 2020. gadā vispārējās jurisdikcijas tiesās bija 1048 brīvas vakances. Tomēr Polijas izdevumi tiesu jomā atbilst ES vidējam izdevumu līmenim uz vienu iedzīvotāju un Polijā joprojām ir vieni no augstākajiem vispārējās valdības izdevumiem tiesu sistēmas jomā (ieskaitot prokuratūras un juridisko palīdzību) procentuālā izteiksmē no IKP. Ir panākts būtisks progress, taču tiesu sistēmas digitalizācijā ir iespējami uzlabojumi. Joprojām jāievieš vairāk IT rīku tiesas procesu kontekstā, un ieinteresētās personas ir aicinājušas īstenot papildu centienus digitalizēt tiesas. Jāpārskata arī tie IT rīki, kurus saskaņā ar Augstāko revīzijas iestādi varētu ļaunprātīgi izmantot, jo īpaši lietu sadales sistēma tiesās. Šogad Seims pieņēma grozījumus Civilprocesa kodeksā, kuru mērķis bija civilprocesa turpmāka digitalizācija. Reforma ieviesīs elektroniskās īpašumu izsoles, ko tiesu izpildītāji izmantos tiesu nolēmumu izpildes ietvaros. Turklāt, neskatoties uz juridisko profesiju pārstāvju izteiktajiem kritiskajiem uzskatiem, reformu mērķis ir ieviest dokumentu elektroniskas iesniegšanas tādu sistēmu, izmantojot visaptverošu IT sistēmu vispārējās jurisdikcijas tiesām, kurā tiek uzskatīts, ka dokuments ir pienācīgi saņemts 14 dienas pēc tā iesniegšanas. Ir pieņemtas turpmākas reformas attiecībā uz kriminālprocesa un civilprocesa tiesību aktiem. Lai reaģētu uz Covid-19 pandēmijas radītajām problēmām, nesen tika pieņemti noteikumi, kas ievieš pienākumu rīkot slēgtas tiesas sēdes, ja nav iespējams tiešsaistes savienojums ar civilprocesā iesaistītajām pusēm. Līdz ar to pandēmijas laikā civillietas lielākoties izskatītu tikai viena tiesneša sastāvā, un konkrētām procedūrām piemērojamā kārtība tiktu apturēta. Turklāt šīs izmaiņas arī aizliegtu Polijas tiesām sasaukt kopsapulces. Seims pieņēma grozījumu kopumu arī attiecībā uz kriminālprocesa tiesību aktiem. Izmaiņas cita starpā ierobežotu piekļuvi slēgtas pirmstiesas izmeklēšanas lietu dokumentiem un ieviestu telesakaru operatoru pienākumus nodrošināt datus nekavējoties pēc tiesas vai prokurora pieprasījuma, neierobežojot minētās pilnvaras. Tiks ieviestas arī konkrētas izmaiņas attiecībā uz sēdes tiesnešu sastāvu. Dažas no šīm izmaiņām ir tikušas kritizētas. Efektivitāte Tiesvedības ilguma ziņā vispārējās jurisdikcijas tiesu vispārējā veiktspēja ir līdzīga ES vidējam rādītājam. 2019. gadā nedaudz samazinājās aplēstais laiks, kas nepieciešams strīdīgu civillietu un komerclietu izskatīšanai, un bija vērojama šādu lietu pabeigšanas koeficienta uzlabošanās. Lai gan šādu lietu skaits 2019. gadā samazinājās, neizskatīto lietu skaits joprojām saglabājās tāds pats. Runājot par vispārējās jurisdikcijas tiesu kopējo sniegumu, saskaņā ar Tieslietu ministrijas 2021. gadā publicētajiem datiem, laikā no 2015. līdz 2020. gadam vidējais tiesvedības ilgums pieauga no 4,2 uz 7 mēnešiem. Eiropas Padomes Ministru komiteja Polijai joprojām piemēro pastiprinātu uzraudzību saistībā ar civilprocesu un kriminālprocesu ilgumu. Administratīvo tiesu veiktspēja pārsniedz ES vidējo rādītāju. Vērojams neliels ienākošo administratīvo lietu skaita pieaugums, savukārt to pabeigšanai nepieciešamais aplēstais laiks turpina samazināties. Šādu lietu pabeigšanas koeficients joprojām ir zem 100 %. II.Pretkorupcijas regulējums Korupcijas novēršanas un apkarošanas tiesiskais regulējums un iestāžu sistēma ir lielā mērā ieviests. Polijā par korupcijas apkarošanu ir atbildīgas vairākas iestādes, tostarp tieslietu ministrs, kurš ir arī ģenerālprokurors, un iekšlietu un pārvaldes ministrs, kurš ir atbildīgs par korupcijas novēršanas aspektiem, piemēram, valsts amatpersonu lobiju reģistru. Centrālais pretkorupcijas birojs ir specializēta tiesībaizsardzības iestāde, kas apkaro korupciju valsts un privātajā sektorā kopā ar Centrālo policijas izmeklēšanas biroju un policiju, Iekšējās drošības aģentūru un prokuratūru. Tas veic gan izlūkošanas, gan policijas funkcijas un var ierosināt gan administratīvās, gan kriminālās tiesvedības procesus. Pavisam nesen Centrālajam pretkorupcijas birojam tika piešķirti uzdevumi veikt arī politikas koordinēšanu un korupcijas novēršanu, tostarp izglītojošus pasākumus izpratnes veicināšanai par korupcijas novēršanu un e-mācību platformas nodrošināšanu. Augstākajai revīzijas iestādei (Najwyższa Izba Kontroli, NIK) ir preventīva loma — tā uzrauga valsts pārvaldes iestāžu, tai skaitā cita starpā Polijas Nacionālās bankas un valsts juridisko personu, publiskos izdevumus. Ekspertu un uzņēmumu vadītāju priekšstatā korupcijas līmenis publiskajā sektorā joprojām ir salīdzinoši augsts. 2020. gada Transparency International korupcijas uztveres indeksā Polijas rezultāts ir 56/100, un tā ierindojas 13. vietā Eiropas Savienībā un 45. vietā pasaulē . Šis rādītājs ir ievērojami pasliktinājies pēdējo piecu gadu laikā . Centrālajā līmenī Polija bija izstrādājusi stratēģisku pretkorupcijas sistēmu laikposmam no 2018. līdz 2020. gadam, bet turpmākais plāns vēl nav publicēts. Saskaņā ar valdības teikto notiek sagatavošanās darbs jaunai valsts stratēģijai korupcijas novēršanai un apkarošanai turpmākajos gados, kurā būtu jāņem vērā ES, Pretkorupcijas starpvalstu grupas (Group of States against Corruption, GRECO), ESAO un ANO ieteikumi . Papildus primārajiem uzdevumiem ko Centrālais pretkorupcijas birojs veic kā izpildiestāde, tas ir arī valdības pretkorupcijas programmas 2018.–2020. gadam un tai pievienotā rīcības plāna koordinējošā iestāde, un birojs kā šāda veida iestāde ir pilnvarots ierosināt tiesību aktus un veidot politiku. 2021. gada marta īstenošanas ziņojumā programmai, kuras revīziju Augstākā revīzijas iestāde veiks 2021. gadā, ir izklāstīts 2020. gadā sasniegtais progress. Programmas īstenošanas ietvaros 2020. gada laikā tika publicēti divi korupcijas apkarošanas pamatnostādņu kopumi; to mērķis bija standartizēt un apvienot ministrijām un pašvaldību pārvaldēm piemērojamos korupcijas apkarošanas noteikumus . Pastāv šaubas par programmā aprakstīto galveno likumdošanas uzdevumu izpildi, jo īpaši attiecībā uz Likuma par sabiedriskās dzīves pārredzamību izstrādes turpināšanu, tāda likumprojekta publicēšanu, kurš nosaka jaunu regulējumu aktīvu atklāšanai, un lobēšanu . Programmā ir noteiktas augsta korupcijas riska nozares, kas ietver aizsardzības, enerģētikas un būvniecības nozari, veselības aprūpes, vides aizsardzības un valsts pārvaldes, kā arī publiskā iepirkuma nozari . Centrālā pretkorupcijas biroja budžets tika palielināts , taču joprojām nepieciešams budžetā konkrēti paredzēt programmas aktivitātes . Polijas Kriminālkodekss plaši paredz kriminālatbildību par korupciju. Galvenais noziedzīgais nodarījums, kas ir sodāms saskaņā ar Kriminālkodeksu, ir valsts amatpersonu kukuļošana pasīvā (pieņemot kukuli) un aktīvā (piedāvājot kukuli) formā . Lai novērstu slepenas vienošanās starp kukuļdevēju un kukuļņēmēju, Kriminālkodekss paredz iespēju kukuļošanas veicējiem izvairīties no juridiskām sankcijām, ja viņi informē atbildīgās iestādes par noziedzīgo nodarījumu un atklāj visus apstākļus, pirms iestādes par tiem uzzina. ESAO ir aicinājusi Poliju izņemt šo noteikumu, jo tas ļauj noteikt nesodāmību . Tikušas uzsvērtas nepilnības arī attiecībā uz faktisko piemērošanu ar mērķi novērst kukuļošanu ārvalstīs . Privātu uzņēmumu var saukt pie kriminālatbildības par kukuļošanu ārvalstīs tikai pēc tam, kad persona, kura veikusi kukuļošanu, ir notiesāta pēdējā instancē. Sankciju līmenis netiek uzskatīts par iedarbīgu, samērīgu un atturošu. Pastāv bažas par augsta līmeņa korupcijas apkarošanas iedarbīgumu. 2020. gadā policija uzsāka 2544 ar korupciju saistītus izmeklēšanas procesus (salīdzinot ar 3129 procesiem 2019. gadā) . Kopš 2006. gada policijas ar korupciju saistīto izmeklēšanas procesu skaits pastāvīgi samazinās (no 6388 policijas izmeklēšanas procesiem 2006. gadā uz 2544 procesiem 2020. gadā) . Augstākās revīzijas iestādes 2020. gada ziņojumā ir norādīts, ka kopumā korupcijas risks ir ievērojami samazinājies visās jomās, kas skar valsts darbību, piemēram, nodokļu administrācijā, tomēr ir uzsvērti nopietni korupcijas riski, kas saistīti ar konsultāciju un ekspertu pakalpojumu izmantošanu valsts iestādēs . Vēl vairāk ir mazinājusies sīkā korupcija. Attiecībā uz augsta līmeņa korupcijas gadījumiem pastāv bažas par pieaugošo institucionalizēto korupciju, imunitāti un nesodāmību, ko rada atšķirības korupcijas lietu izskatīšanā politiskiem mērķiem. Šajā kontekstā tas, ka tieslietu ministrs vienlaikus pilda arī ģenerālprokurora pienākumus, papildina citas bažas, kas arī radušās saistībā ar Centrālā pretkorupcijas biroja neatkarību no izpildvaras . Uzraudzības pilnvaru palielināšana ģenerālprokuroram, kurš var pārņemt lietas, ko izskata viņam padotie prokurori, sniedz iespējas politiski ietekmēt ar korupcijas apkarošanu saistītu kriminālvajāšanu. Praktisko sadarbību starp attiecīgajām iestādēm cīņā pret korupciju Polijā dažkārt skar atsevišķi juridiski un organizatoriski ierobežojumi. Konkrētāk, ierobežojumi attiecībā uz piekļuvi finanšu datiem rada šķēršļus korupcijas atklāšanai un kriminālvajāšanai . Pēc valdības domām arī iesaistīto dienestu resursi un specializācijas un digitalizācijas līmenis ne vienmēr ir pietiekams, lai faktiski īstenotu attiecīgos uzdevumus korupcijas apkarošanā. Šīs bažas attiecas konkrēti uz darbinieku trūkumu korupcijas apkarošanas jomā, nepietiekamiem tehnoloģiskajiem resursiem un spējām un faktisku pierādījumu vākšanu ar mērķi nodrošināt atbilstību pierādījumu standartiem, kas paildzina procedūras un traucē veikt oficiālos pienākumus, it īpaši Covid-19 pandēmijas laikā . Attiecīgajiem lobēšanas tiesību aktiem ir pievienota praktiska rokasgrāmata par valsts amatpersonu interešu konfliktiem.Rokasgrāmata “Interešu konflikts — kas tas ir un kā to novērst?” (Conflict of Interest – What is it and how to avoid it?) ir paredzēta valdības darbiniekiem, lai palīdzētu praktiski piemērot noteikumus, kurus paredz Likums par lobēšanas darbībām likumdošanas procesā . 2020. gadā Centrālais pretkorupcijas birojs izskatīja 2353 interešu konflikta gadījumus Veselības ministrijā un Valsts aizsardzības ministrijā (salīdzinot ar 2477 gadījumiem 2019. gadā); tie aptvēra 1949 personas (salīdzinot ar 2187 personām 2019. gadā), no kurām par nevienu nav ziņots prokuratūrai . Ir ieviesti trīs lobiju reģistri: viens valdībai (pamatojoties uz lobēšanas likumu), viens parlamenta apakšpalātai (Seimam) un viens, kas aptver parlamenta augšpalātu (Senātu) . Iekšlietu un pārvaldes ministrs ir uzraudzības iestāde, kas pārrauga lobiju darbības attiecībā pret valdību . Saistībā ar lobēšanas darbībām attiecībā pret parlamenta deputātiem abām parlamenta palātām (Seimam un Senātam) ir uzraudzības uzdevumi . Pastāv bažas par reģistru lietderību. Kā ziņots, 2020. gadā vienā parlamentārās komitejas sēdē piedalījās tikai viens interešu pārstāvis, bet kopumā parlamenta apakšpalātas reģistrā ir reģistrētas 508 vienības . Kopumā reģistrēto lobistu skaits turpina samazināties, pārraudzība nav sistemātiska un nav informācijas par to, vai attiecībā uz nereģistrētajiem lobistiem ir piemērotas sankcijas . Pēcnodarbinātības (virpuļdurvju efekta) noteikumi ir piemērojami tikai augstākā līmeņa amatpersonām (izņemot parlamenta deputātus) un attiecas tikai uz vienībām, par kurām valsts amatpersona ir pieņēmusi īpašus lēmumus . Ir uzsākts tehniskais darbs pie standartizētas aktīvu atklāšanas sistēmas. Politiķu aktīvu deklarāciju digitalizācijas līmenis ir zems, un trūkst centralizētas iesniegšanas un uzraudzības sistēmas . Lielākā daļa deklarāciju joprojām tiek aizpildītas ar roku, izmantojot dažādas deklarācijas veidlapas . Atklājamo datu apjoms katrai atbildīgajai valsts amatpersonai ir līdzīgs, bet ne identisks. 2020. gadā Centrālais pretkorupcijas birojs veica 81 aktīvu atklāšanas kontroles procesu (salīdzinot ar 90 procesiem 2019. gadā), no kuriem 45 attiecās uz aizdomām par noziedzīgu nodarījumu , un 385 pirmskontroles analīzes attiecībā uz aktīvu deklarācijām un atbilstību korupcijas apkarošanas noteikumiem (salīdzinot ar 364 analīzēm 2019. gadā). Divos gadījumos materiāli tika iesniegti nepabeigtos tiesvedības procesos, un divos papildu gadījumos prokuratūrai tika sniegti Centrālā pretkorupcijas biroja pārbaužu konstatējumi. Pastāv īpašs valdības uzticības tālrunis trauksmes cēlējiem, ar kura palīdzību var ziņot par korupciju un ar korupciju saistītiem noziedzīgiem nodarījumiem. Centrālais pretkorupcijas birojs var saņemt atklātus un anonīmus ziņojumus no pilsoņiem . Aicinājumi pastiprināt ziņojošo personu aizsardzību būs aktuāli līdz brīdim, kad tiks ieviesti grozījumi spēkā esošajos trauksmes cēlēju noteikumos, kas paredzēti dažādos tiesību aktos . Covid-19 pandēmijas laikā ieviestie atbrīvojumi no publiskā iepirkuma noteikumiem ir radījuši bažas par iespējamiem korupcijas riskiem. Tas jo īpaši attiecas uz to ierēdņu atbrīvošanu no kriminālatbildības un disciplināratbildības, kuri pārvalda valsts līdzekļus vai iegādājas aprīkojumu, pakalpojumus un citus resursus cīņai pret Covid-19 pandēmiju . Tomēr 2021. gada sākumā stājās spēkā arī jauns Publiskā iepirkuma likums , kuru pretkorupcijas jomas ieinteresētās personas lielā mērā novērtēja kā labu praksi, kas ir solis pareizajā virzienā . Centrālais pretkorupcijas birojs ir atbildīgs par pretkorupcijas aspektiem valdības Pretkrīzes vairoga programmā (Anti-Crisis Shield), kas sniedz finansiālu atbalstu mikrouzņēmumiem, maziem, vidējiem un lieliem uzņēmumiem, lai novērstu Covid-19 pandēmijas sekas. III.Mediju plurālisms un mediju brīvība

Žurnālistu aizsardzība ir balstīta uz konstitucionāliem principiem un ir noteikta nozaru tiesību aktos. Apraides likums un Preses likums attiecīgi nodrošina tiesisko regulējumu mediju regulatoram, proti, Valsts apraides padomei (Krajowa Rada Radiofonii i Telewizji, KRRiT), un žurnālistikas neatkarības garantijas. Paredzams, ka Apraides likums tiks grozīts pārskatītās Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas notiekošās transponēšanas rezultātā. Gaidāmās izmaiņas tiesiskajā regulējumā būs vērstas uz to, lai stiprinātu likumā noteiktās mediju regulatora neatkarības garantijas. Saskaņā ar Konstitūciju Valsts apraides padomes (KRRiT) locekļus ieceļ Seims, Senāts un Republikas prezidents. Padomes locekļi nedrīkst būt politiskas partijas vai arodbiedrības biedri, un tie nedrīkst veikt publiskas darbības, kas nav savietojamas ar to pienākumiem. Polija joprojām strādā pie pārskatītās Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas (AVMPD) transponēšanas. Saskaņā ar Polijas varas iestāžu teikto ir paredzēts, ka gaidāmie grozījumi Apraides likumā padarīs KRRiT locekļu atstādināšanas kārtību stingrāku. Pašlaik KRRiT gada ziņojuma noraidīšana no Seima un Senāta puses automātiski izbeidz visu padomes locekļu pilnvaras (Apraides likuma 12. pants). Jaunais likums ieviesīs papildu formālas prasības šai noraidīšanas procedūrai. Jo īpaši tas paredzēs, ka pēc Seima un Senāta negatīvā balsojuma Republikas prezidentam jāapstiprina KRRiT locekļu pilnvaru termiņa beigas. Gan Seima, gan Senāta rezolūcijām, kā arī jebkuram prezidenta apstiprinājumam jābūt pamatotam. Arī mediju regulatora pienākumu saraksts tiks paplašināts, lai saskaņotu to ar pārskatīto AVMPD. Ne KRRiT, ne Valsts mediju padomes (Rada Mediów Narodowych, RMN), kas ir sabiedrisko pakalpojumu mediju pārvaldes iestāde, darbība nav saistīta ar sabiedrisko pakalpojumu mediju ziņu programmām. Šis jautājums tika izvirzīts kā problemātisks saistībā ar 2020. gada prezidenta kampaņas atspoguļojumu. Tomēr KRRiT sadarbojas ar Publisko diskusiju uzraudzības centru, kas sniedz ziņojumus par politiķu un ekspertu dalību radio un televīzijas pārraidēs, it īpaši stacijās un žurnālistikas programmās. Nesenās norises Polijas mediju tirgū rada risku mazināt mediju plurālismu. Tiek paustas bažas par tādu tiesību aktu izmaiņu plāniem, kas ļautu nepiešķirt apraides koncesijas operatoriem, kurus tieši vai netieši kontrolē ārpus EEZ reģistrētas personas. Ieinteresētās personas jau ir paudušas bažas par kanāla TVN24 nākotni; kanāla licence pagaidām nav atjaunota, pieteikums ir iesniegts 2020. gada februārī. Bažas ir radījusi arī valsts kontrolētā naftas uzņēmuma PKN Orlen plānotā Vācijai piederošās mediju grupas Polska Press iegāde, jo tā uzskatāma par potenciālu draudu mediju tirgus plurālismam. Šo darījumu apstiprināja Polijas konkurences iestāde (Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów, UOKiK). Šo apstiprinājumu vēlāk apstrīdēja Polijas ombuds, kurš apgalvoja, ka šis darījums būtu jāatceļ, jo tas apdraud preses brīvību. Līdz ombuda apelācijas izskatīšanai pēc būtības Konkurences un patērētāju aizsardzības tiesa noteica pagaidu noregulējumu, ar kuru tika uz laiku atcelts UOKiK lēmums. Konkurences iestādei ir doti trīs mēneši apelācijas iesniegšanai. Tomēr PKN Orlen paziņoja, ka uzņēmums uzskatīja akciju iegādi par pabeigtu jau pirms tiesas lēmuma un jau pieņēma dažādus vadības lēmumus, tostarp par personāla izmaiņām Polska Press laikrakstu veidotāju komandās. Saskaņā ar organizācijas “Reportieri bez robežām” viedokli šādi lēmumi ir uzskatāmi par apliecinājumu tam, ka šī iegāde ietekmē mediju grupas neatkarību, un ombuds norādīja, ka uzņēmuma PKN Orlen rīcība ir bijusi klaja necieņas izrādīšana pret tiesas lēmumu. Turklāt Starptautiskais preses institūts pauda bažas par to, ka konkurences iestādes lēmums var izraisīt tādu mediju uzņēmumu vājināšanos, kas tiek uztverti kā pretinieki valdošajai partijai. Paredzēts, ka tiks nostiprināti mediju īpašnieku pārredzamības pienākumi. Tādu Apraides likuma grozījumu ietvaros, ar kuriem tiek transponēta pārskatītā AVMPD, Polijas varas iestādes plāno paplašināt pārredzamības pienākumu apjomu mediju pakalpojumu sniedzējiem. Tas ietvers informācijas sniegšanu par faktiskajiem īpašniekiem, atsaucoties uz reģistrāciju Valsts tiesu reģistrā (Krajowy Rejestr Sądowy, KRS) un Centrālajā faktisko īpašnieku reģistrā. Paredzēts, ka grozījumi stāsies spēkā 2021. gada trešajā ceturksnī. 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments (Media Pluralism Monitor, MPM) ziņoja par vidēju risku attiecībā uz mediju īpašumtiesību pārredzamību un augstu ziņu mediju koncentrācijas risku . Valsts reklāma, šķiet, ir vērsta galvenokārt uz medijiem, kas tiek uzskatīti par valdībai draudzīgiem. Ieinteresētās personas ziņo, ka valsts iestādes un valsts kasei piederošie uzņēmumi savus paziņojumus un reklāmas vietas izvieto tikai medijos, kurus uzskata par labvēlīgiem valdībai. Lai gan tiek ziņots, ka sabiedriskie mediji ir galvenie valsts atbalsta labuma guvēji, nesen veikts pētījums apstiprināja valdību atbalstošo privāto mediju pieaugošo īpatsvaru. Starptautiskais preses institūts ir brīdinājis, ka publiskās reklāmas instrumentalizācija negatīvi ietekmē tirgus dinamiku un var izraisīt žurnālistikas standartu pasliktināšanos.Tāpat arī 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments norādīja, ka dažas valsts atbalsta formas, tostarp dotācijas, aizdevumi vai valsts reklāma, joprojām ir sadrumstaloti un nepārredzami . Turklāt 2020. gada martā, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, valdība aktivizēja horizontālu Covid-19 Pretkrīzes vairoga programmu, piedāvājot dažādus atbalsta pasākumus (gan finanšu, gan likumdošanas) visiem uzņēmumiem. 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments ziņo, ka ne visas mediju grupas lūdza līdzekļus darbinieku algu segšanai pārvietošanās ierobežojumu laikā. Pretkrīzes vairoga programmas ietvaros valdība ieviesa papildu nodevu par vietējiem ieņēmumiem no video pēc pieprasījuma platformām, kas darbojas Polijā. Pēc valdības pārstāvju domām jaunā nodeva tika ieviesta, lai kompensētu kinoteātru finansiālos zaudējumus un atbalstītu Polijas Filmu institūtu. Polijas tiesiskais regulējums atzīst tiesības piekļūt publiskai informācijai, tomēr ierobežojumi kavē to piemērošanu praksē. Ieinteresētās personas ziņo par gadījumiem, kad bez paskaidrojumiem tiek ierobežota piekļuve informācijai, tiek anulēta vai noraidīta žurnālistu akreditācija vai tiek bloķēta piekļuve atsevišķiem notikumiem. Izmantojot tiesības piekļūt publiskai informācijai, pastāv risks, ka tās tiks vēl vairāk ierobežotas pašreizējās konstitucionālās problēmas dēļ. Starptautiskais preses institūts norāda, ka situācija Covid-19 pandēmijas laikā ir pasliktinājusies. Tāpat arī 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments ziņo, ka tiesību normas, kas pieņemtas Covid-19 Pretkrīzes vairoga programmas ietvaros, ļāva iestādēm atcelt administratīvajās tiesībās noteiktos termiņus, tādējādi ierobežojot vai kavējot piekļuvi publiskai informācijai. Līdz ar to 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments norāda uz lielākiem riskiem saistībā ar piekļuvi informācijai Polijā, salīdzinot ar pagājušā gada izdevumu. Žurnālistu profesionālā vide Polijā pasliktinās. Lai gan žurnālistikas neatkarības garantijas ir noteiktas Apraides likumā un Preses likumā, trūkst noteikumu, kuru mērķis ir ierobežot politisko kontroli pār medijiem (piemēram, nosakot ierobežojumus politiķu kontrolei pār medijiem) . Politiskās iejaukšanās rezultātā (gan privātajos, gan sabiedriskajos plašsaziņas līdzekļos) bija gadījumi, kad žurnālisti nolēma tiešsaistē izveidot jaunus medijus, balstoties uz kolektīvā finansējuma darījumdarbības modeļiem. Policijas spēku vardarbīgā rīcība protestu un demonstrāciju laikā skāra arī žurnālistus, kas ziņoja par šādiem notikumiem. Pasaules preses brīvības indeksa 2021. gada izdevumā tika ziņots, ka Polijas policijas spēki vairākkārt nav spējuši aizsargāt žurnālistus protestu laikā un tā vietā izmantojuši vardarbību un patvaļīgu aizturēšanu. Pārvietošanās ierobežojumu laikā žurnālisti bija viena no priviliģētajām profesionālajām grupām, kurām ar darba pienākumiem saistītas pārvietošanās laikā bija atļauts apmesties viesnīcā. Ziņu mediju kopienā vērojams, ka pret žurnālistiem pieaug tādu tiesas prāvu skaits, kas skar iebiedējoša efekta brīdinājuma vēstules, kuras adresētas žurnālistiem un ziņu kanāliem un kurās pieprasa atlikt vai pārtraukt kritisku ziņošanu par uzņēmumiem vai valsts iestādēm. Šķiet, ka šāda tendence īpaši ietekmē mazākus medijus un ārštata darbiniekus, kuriem ir augsts pašcenzūras risks, jo pastāv bailes no juridiskām sekām. Lai gan lielākā daļa šādu tiesas prāvu mēdz būt nesekmīgas, tiek ziņots, ka tās joprojām tiek plaši izmantotas valdības kritiķu vajāšanai. Eiropas Padomes Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platformā attiecībā uz Poliju 2020. gadā tika reģistrēti 10 brīdinājumi, bet 2021. gadā — 2. Brīdinājumu būtība apliecina tendenci izmantot iebiedējošu tiesisku darbību pret žurnālistiem. 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments izvērtē riskus, kas saistīti ar žurnālistikas profesiju, standartiem un aizsardzību vidējā līmenī. IV.Citi institucionāli jautājumi saistībā ar līdzsvara un atsvara sistēmu Polija ir pārstāvības demokrātijas principos pamatota republika ar tieši ievēlētu prezidentu, divpalātu parlamentu un Konstitucionālo tiesu, kas atbild par tiesību aktu konstitucionālo pārskatīšanu. Likumu pieņemšanas procesā galīgo lēmumu pieņem Seims. Tiesības ierosināt jaunus tiesību aktus ir Republikas prezidentam, Senātam, 15 deputātu grupai, Ministru padomei un vismaz 100 000 pilsoņu grupai. Neatkarīgā ombuda pienākums ir aizsargāt personu un pilsoņu tiesības un brīvības, kā norādīts konstitūcijā un citos normatīvajos aktos. Joprojām attiecībā uz nozīmīgām tiesu varas vai citu neatkarīgu iestāžu strukturālajām reformām tiek izmantota tiesību aktu paātrinātā pieņemšana. Jaunākos grozījumus likumā par Augstāko tiesu Seims pieņēma trešajā lasījumā 24 stundu laikā pēc to iesniegšanas. Jāatgādina, ka lietderīgas sabiedriskās apspriešanas nodrošināšana un sociālo partneru iesaistīšana politikas veidošanas procesā Polijā bija viens no valstij adresētajiem ieteikumiem, kas tika izdots 2020. gada Eiropas pusgada ietvaros. Venēcijas komisija un EDSO ir vairākas reizes uzsvērusi to, ka ir būtiski nodrošināt tiesību aktu priekšlikumu un grozījumu izsmeļošu apspriešanu, tostarp organizējot jēgpilnas apspriedes ar ieinteresētajām personām, ekspertiem un pilsonisko sabiedrību, kā arī iesaistoties dialogā ar politisko opozīciju. Epidēmijas stāvoklis, ko valdība izsludināja 2020. gada martā, joprojām ir spēkā. 2020. gada 20. martā veselības ministrs izsludināja valsts mēroga epidēmijas stāvokli, lai novērstu Covid-19 pandēmijas ietekmi. Epidēmijas stāvoklis ir balstīts uz tiesību aktiem un ļauj veselības ministram un citiem Ministru padomes locekļiem ieviest konstitucionālo brīvību ierobežojumus un uzlikt pienākumus pilsoņiem un uzņēmumu īpašniekiem. Epidēmijas stāvoklis ir noteikts bez laika ierobežojuma un paliks spēkā tik ilgi, kamēr veselības ministrs to neatsauks ar rīkojumu. Epidēmijas stāvoklis un pasākumi, ko tas ļauj ieviest ar valdības rīkojumiem, ir radījuši jautājumus par to atbilstību konstitūcijai, atsaucoties uz faktu, ka Polijas Konstitūcija skaidri paredz, ka jebkura pamattiesību un brīvību ierobežošana var tikt noteikta tikai ārkārtas stāvoklī. Šādu nostāju ir pieņēmušas arī tiesas, kurām atsevišķos gadījumos nodoti jautājumi attiecībā uz sankciju piemērošanu Covid-19 izplatības novēršanas pasākumu pārkāpumu dēļ. Tiesas joprojām uzskata par nelikumīgiem pasākumus, kurus valdība ieviesa 2020. gadā cīņai pret Covid-19 pandēmiju. Pēc epidēmijas stāvokļa izsludināšanas ieinteresētās personas ir paudušas bažas par šajā kontekstā ieviestajiem pasākumiem, ņemot vērā to ietekmi uz pamattiesībām. Pēc tam, kad valsts iestādes, piemēram, policija un sanitārā inspekcija, ir uzlikušas naudas sodus, kas saistīti ar Covid-19 izplatības novēršanas pasākumu pārkāpumiem, tiek ziņots, ka vispārējās jurisdikcijas un administratīvās tiesas lielā mērā ir noraidījušas šos naudas sodus, uzskatot tos par neatbilstīgiem Polijas Konstitūcijai, arī saistībā ar sabiedrības pulcēšanās aizliegumu. Premjerministra lūgums Konstitucionālajai tiesai, kas joprojām tiek izskatīts, ir iesniegts ar mērķi nenoteikt Polijas valstij pienākumu segt Covid-19 izplatības novēršanas pasākumu radītos zaudējumus. Augstākā tiesa turpina pārskatīt vispārējās jurisdikcijas tiesu nolēmumus dažās lietās, kas tikušas iesniegtas pirms 20 gadiem. Saskaņā ar jauno ārkārtas pārsūdzības procedūru jaunā Ārkārtas kontroles un publisko lietu palāta ir pilnvarota pilnībā vai daļēji atcelt jebkuru (ar dažiem izņēmumiem) vispārējās jurisdikcijas tiesu galīgo spriedumu, kas pieņemts pēdējo 20 gadu laikā. Šī jaunā ārkārtas pārsūdzības procedūra, kuras pamatā ir plaši kritēriji, rada jautājumus saistībā ar juridiskās noteiktības principu, un tas ir viens no jautājumiem, par kuriem Komisija ir paudusi bažas saskaņā ar LES 7. panta 1. punkta procedūru pieņemtajā Pamatotajā priekšlikumā. Saskaņā ar pieejamo informāciju lielāko daļu procedūru līdz šim ir ierosinājis ģenerālprokurors. Joprojām tiek negatīvi ietekmēta pilsoniskās sabiedrības telpa . Polijā ir plaša un aktīva pilsoniskā sabiedrība, kuru veido vairāk nekā 120 000 dažādu NVO. Tomēr atjauninātajā 2020. gada CIVICUS ziņojumā ir pausts uzskats, ka NVO darbības pilsoniskā telpa ir kļuvusi ierobežotāka. NVO piekļuve publiskajam finansējumam joprojām ir problemātiska. Konstitucionālās tiesas 2020. gada 22. oktobra nolēmums, kura rezultātā tika noteikts abortu de facto aizliegums, izraisīja valsts mēroga protestus, kuri notika Covid-19 pandēmijas laikā, un saistībā ar tiem pauda bažas par iebiedēšanu, vardarbību un miermīlīgu protestētāju aizturēšanu. Joprojām tiek ziņots par pieaugošiem draudiem pret sievietēm aktīvistēm, kā apgalvots — bez acīmredzamas valsts iestāžu reakcijas. Eiropas Padome pauda bažas par aizskarošu izturēšanos pret LGBTI kopienu un tās iebiedēšanu Polijā un LGBTI NVO darbības izrietošo īpašo apgrūtināšanu, tostarp saistībā ar piekļuvi finansējumam. Ombuds apstrīdēja dažu reģionu lēmumu pasludināt sevi par “zonām, kas ir brīvas no LGBTI ideoloģijas”, vēršoties Augstajā administratīvajā tiesā. Konstitucionālās tiesas nolēmuma dēļ ombudam ir pienākums izbeigt savas funkcijas, kamēr nav ievēlēts amata pārņēmējs. Visā 2020. un 2021. gada laikā ombudam joprojām bija svarīga loma tiesiskuma aizsardzībā. Atbilstīgi Likumam par ombudu, kurš saskaņā ar ES tiesību aktiem ir vienlīdzību veicinoša struktūra, pašreizējais ombuds paliek amatā, kamēr nav iecelta jauna amatpersona. Seima veiktajai iecelšanai ir nepieciešama piekrišana no Senāta, kurā vairākums pieder opozīcijas partijām. Pēc ombuda pilnvaru termiņa beigām 2020. gada septembrī (konstitūcijā paredz, ka šis termiņš ir pieci gadi) valdošās koalīcijas pārstāvji vērsās Konstitucionālajā tiesā, lūdzot tam atzīt iepriekš minētā likumā noteiktā pārejas noteikuma neatbilstību konstitūcijai. Konstitucionālā tiesa 2021. gada 15. aprīlī pieņēma nolēmumu, kurā apgalvots, ka, ja netiks ievēlēts jauns ombuds, tam ombudam, kura pilnvaru termiņš beidzas, būs jāpārtrauc pildīt pamatpilnvaras trīs mēnešus pēc Konstitucionālās tiesas publicēšanas (t. i., 2021. gada 16. jūlijā). Atbilstīgi parlamenta procedūrām tagad jāieceļ jauns ombuds, kuru atbalsta vairākas partijas. Neskatoties uz pieaugošo darba slodzi, valsts iestādes 2021. gadā vēl vairāk ierobežoja Ombuda birojam piešķirto budžetu, ņemot vērā tendenci, kas novērota kopš 2016. gada. I pielikums. Informācijas avotu saraksts alfabētiskā secībā* * To iesūtīto dokumentu saraksts, kas saņemti 2021. gada ziņojuma par tiesiskumu apspriešanas laikā, ir pieejams https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Antyweb.pl, “Raport UW: Spółki Skarbu Państwa reklamują się głównie w mediach sprzyjających władzy”, 2021. gada 17. februāris ( https://antyweb.pl/raport-uw-spolki-skarbu-panstwa-reklamuja-sie-glownie-w-mediach-sprzyjajacych-wladzy/ ). Batory Foundation, “Stanowisko Zespołu Ekspertów Prawnych w sprawie rozstrzygnięcia Trybunału Konstytucyjnego dotyczącego aborcji”, 2020. gada 26. oktobris ( https://www.batory.org.pl/oswiadczenie/stanowisko-zespolu-ekspertow-prawnych-w-sprawie-rozstrzygniecia-trybunalu-konstytucyjnego-dotyczacego-aborcji/ ).

Bezprawnik.pl, “Sądy uchylają mandaty, a także umarzają postępowania w związku z nienoszeniem maseczek. A co z karami administracyjnymi?”, 2020. gada 11. oktobris ( https://bezprawnik.pl/uchylenie-kary-administracyjnej-za-brak-maseczki/ ). Centrālais pretkorupcijas birojs, “Informacja o wynikach działalności Centralnego Biura Antykorupcyjnego w 2020 r.” (“Informācija par darbības rezultātiem 2020. gadā”) ( https://cba.gov.pl/ftp/dokumenty_pdf/informacja_2020_.pdf ). Mediju plurālisma un brīvības centrs (2021), mediju plurālisma uzraudzības instruments, 2021. gads. Galvenā advokātu kolēģija, 2020. gada 12. marta rezolūcija ( http://www.nra.pl/admin/wgrane_dokumenty/uchwala-nr-1552020covid19obiegowo.pdf ). Galvenā advokātu kolēģija, 2020. gada 16. oktobra paziņojums ( http://www.nra.pl/szukaj-dokumenty/dokument/690/?page=1&dataod=2020&datado=2021&organ=15&sort=2 ). Galvenā advokātu kolēģija, 2021. gada 12. februāra atzinums ( https://orka.sejm.gov.pl/Druki9ka.nsf/0/7643D6B48A81923CC125867D00459CA6/%24File/867-008.pdf ). Galvenā advokātu kolēģija, 2021. gada 9. marta atzinums ( http://www.nra.pl/szukaj-dokumenty/dokument/699/?page=1&dataod=2020&datado=2021&organ=15&sort=2 ). CIVICUS “Monitor Tracking Civic Space” ( https://monitor.civicus.org/ ). CIVICUS, “Monitor Watch List”, 2021. gada 18. februāris ( https://monitor.civicus.org/watch-list/ ). CIVICUS, 2021. gada 31. marta paziņojums ( http://www.civicus.org/index.php/media-resources/news/5017-poland-escalating-threats-to-women-activists ). Žurnālistu aizsardzības komiteja, “Polish riot police attack journalists covering demonstrations”, 2020. gada 16. novembris ( https://cpj.org/2020/11/polish-riot-police-attack-journalists-covering-demonstrations/ ). Eiropas Padome: Ministru komiteja (2010), Ministru komitejas Ieteikums dalībvalstīm CM/Rec(2010)12 “Judges: independence, efficiency and responsibilities”. Eiropas Padome: Vietējo un reģionālo pašvaldību kongresa Aktuālo notikumu komiteja (2020), Ziņojums par 2020. gada novembra faktu vākšanas misiju Polijā ( https://www.coe.int/en/web/portal/-/new-reports-show-increasing-discrimination-and-attacks-on-lgbti-people-in-poland-and-europe-as-a-whole ). Eiropas Padome: Ministru komiteja (2021), 2021. gada 12. marta starpposma rezolūcija (CM/ResDH(2021)44). Eiropas Padome: Eiropas Cilvēktiesību tiesa, paziņojumi presei 066(2021) un 140(2021). Eiropas Padome: Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja (2021), “Judges in Poland and in the Republic of Moldova must remain independent” — Rezolūcija 2359(2021), 2021. gada 6. janvāris. Eiropas Padome, Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom ). Eiropas Padome, Eiropas Padomes ģenerālsekretārs, atklāta vēstule Polijas Republikas tieslietu ministram, 2021. gada 30. jūnijs ( https://rm.coe.int/zbigniew-moj-poland-30-06-21/1680a30491 ). Eiropas Padome: Venēcijas komisija (2016), “Opinion on the Act on the Constitutional Tribunal” (CDL AD(2016)026-e), 2016. gada 14. oktobris. Eiropas Padome: Venēcijas komisija (2017), “Opinion on the Act on the Public Prosecutor's office as Amended”, (CDL-AD(2017)028), 2017. gada 11. decembris.

Eiropas Padome: Venēcijas komisija (2019), “Parameters on the Relationship between the Parliamentary Majority and the Opposition in a Democracy: a Checklist” (CDL-AD(2019)015), 2019. gada 24. jūnijs. Eiropas Padome: Venēcijas komisija (2020), “Joint Urgent Opinion of the Venice Commission and the Directorate General of Human Rights and Rule of Law (DGI) of the Council of Europe on Amendments to the law on the Common Courts, the Law on the supreme Court, and some other laws” (CDL-AD(2020)017), 2020. gada 22. jūnijs. Eiropas Savienības Padome (2020), Ieteikums par Polijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2020. gada konverģences programmu (OV C 282/21), 2020. gada 20. jūlijs. Court Watch Polska (2020), “Sądy dostępne przez Internet – Szanse i Zagrożenia” ( https://courtwatch.pl/wp-content/uploads/2020/12/FCWP_raport_sady_dostepne_przez_internet_szanse_i_zagrozenia.pdf ). Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2019), “Flash Eurobarometer 482: Businesses’ attitudes towards corruption in the EU” ( https://data.europa.eu/data/datasets/s2248_482_eng?locale=lv ). Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020), “Special Eurobarometer 502: Corruption” .( https://data.europa.eu/data/datasets/s2247_92_4_502_eng?locale=lv ). Vispārējās judikatūras tiesnešu disciplinārais izmeklētājs, disciplinārā izmeklētāja vietnieka 2020. gada 22. jūlija paziņojums presei ( http://rzecznik.gov.pl/2020/07/komunikat-zastepcy-rzecznika-dyscyplinarnego-sedziego-przemyslawa-radzika-w-sprawie-wszczecia-postepowan-dyscyplinarnych-przeciwko-14-sedziom/ ). Vispārējās judikatūras tiesnešu disciplinārais izmeklētājs, disciplinārā izmeklētāja vietnieka 2020. gada 4. augusta paziņojums presei ( http://rzecznik.gov.pl/wp-content/uploads/2020/08/KOMUNIKAT04082020.pdf ). doRzeczy.pl, “NIK przygląda się sprawie Obajtka. Analizowane są dokumenty”, 2021. gada 22. marts ( https://dorzeczy.pl/kraj/176701/dworek-obajtka-i-wysoka-dotacja-z-ministerstwa-nik-analizuje-dokumenty.html ). doRzeczy.pl, “Przyłębska o wyroku ETPCz. Padły mocne słowa”, 2021. gada 7. maijs ( https://dorzeczy.pl/kraj/183919/etpcz-wydal-wyrok-ws-tk-jest-komentarz-przylebskiej.html ). EURACTIV.com, “Poland’s PKN Orlen says media takeover unchanged by court decisions”, 2021. gada 14. aprīlis ( https://www.euractiv.com/section/politics/short_news/polands-pkn-orlen-says-media-takeover-unchanged-by-court-decision/ ). Eiropas Komisija (2017, 2019, 2021), paziņojumi presei IP/17/5367, IP/19/6033, IP/21/1524. Eiropas Komisija (2017), Pamatots priekšlikums Padomes Lēmumam par konstatēšanu, ka ir droša varbūtība, ka Polija varētu nopietni pārkāpt tiesiskumu (COM/2017/0835 final — 2017/0360(NLE)). Eiropas Komisija (2020), Country Report Poland 2020, SWD(2020) 520 final. Eiropas Komisija (2021), Eiropas Savienības rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā. Eiropas Parlaments (2017), 2017. gada 15. novembra rezolūcija par stāvokli tiesiskuma un demokrātijas jomā Polijā. Eiropas Parlaments (2018), 2018. gada 1. marta rezolūcija par Komisijas lēmumu piemērot LES 7. panta 1. punktu attiecībā uz stāvokli Polijā. Eiropas Parlaments (2020a), 2020. gada 16. janvāra rezolūcija par notiekošajām uzklausīšanām saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu attiecībā uz Poliju un Ungāriju. Eiropas Komisija (2020b), 2020. gada 17. septembra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par konstatēšanu, ka ir droša varbūtība, ka Polija varētu nopietni pārkāpt tiesiskumu. Eiropas Parlaments (2021), 2021. gada 3. februāra rezolūcija par nākotnes izaicinājumiem Eiropā sieviešu tiesību jomā: vairāk nekā 25 gadus pēc Pekinas deklarācijas un Rīcības platformas.

Gazeta Wyborcza, “Sądy lawinowo uchylają kary nakładane przez sanepid za łamanie obostrzeń”, 2021. gada 16. janvāris ( https://warszawa.wyborcza.pl/warszawa/7,54420,26689917,kary-sanepidu-lawinowo-uchylane-w-sadzie.html ). Gazeta Prawna: “Przedsiębiorcy pozywają Skarb Państwa za restrykcje. Pozew grupowy a indywidualny – co wybrać?”, 2021. gada 19. janvāris ( https://prawo.gazetaprawna.pl/artykuly/8071943,pozwy-przedsiebiorcow-za-lockdown-ograniczenia-obostrzenia-restrykcje-zakazy.html ). Gazeta Wyborcza, “Lex Obajtek. Jego sprawa zniknęła z sądu, gdy PiS pozmieniał prawo.”, 2021. gada 8. marts ( https://wyborcza.pl/7,75398,26858443,lex-obajtek-tak-pis-zmienial-prawo-by-oczyscic-prezesa-orlenu.html ). Gazeta Wyborcza, “Międzynarodowy Instytut Prasy: Czystka w Polska Press nabrała tempa”, 2021. gada 11. jūnijs ( https://wyborcza.pl/7,75399,27189270,miedzynarodowy-instytut-prasy-czystka-w-polska-press-nabrala.html ). GRECO (2009), trešā novērtēšanas kārta — novērtēšanas ziņojums par Poliju. GRECO (2019), piektā novērtēšanas kārta. Novērtēšanas ziņojums par Poliju “Corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies”. GRECO (2021), piektā novērtēšanas kārta — atbilstības ziņojuma par Poliju projekts. Organizācija Human Rights Watch (2021), ziņojums “Polska Wydarzenia z 2020 r.” (“2020. gada norises Polijā”) ( https://www.hrw.org/pl/world-report/2021/country-chapters/377419 ). Infor.pl, “Wpłaty na rzecz polskiej kinematografii (tzw. podatek od seriali) od 1 lipca 2020 r.”, 2020. gada 22. maijs ( https://ksiegowosc.infor.pl/wiadomosci/4586080,Wplaty-na-rzecz-polskiej-kinematografii-tzw-podatek-od-seriali-od-1-lipca-2020-r.html ). Tiesnešu apvienība Iustitia, 2020. gada ziņojums “Justice under pressure” ( https://www.iustitia.pl/en/activity/informations/3724-report-justice-under-pressure-years-2015-2019 ). Tiesnešu apvienība Iustitia, 2020. gada 9. maija paziņojums ( https://www.iustitia.pl/83-komunikaty-i-oswiadczenia/3830-rekomendacje-ssp-iustitia-dotyczace-funkcjonowania-sadow-podczas-pandemii-koronawirusa ). Tiesnešu apvienība Themis, ziņojums (2. izd.), “From bad to worse – the Polish judiciary in the shadow of the “muzzle act””, 2020. gada 31. decembris ( http://themis-sedziowie.eu/materials-in-english/from-bad-to-worse-the-polish-judiciary-in-the-shadow-of-the-muzzle-act-annual-report-for-2020-second-publication/ ). Kowalski T. (2020), “Analiza wydatków reklamowych spółek skarbu Państwa (SSP) w latach 2015-2019 (na podstawie monitoringu firmy Kantar Media)” ( https://www.researchgate.net/publication/339800640_Analiza_wydatkow_reklamowych_spolek_skarbu_panstwa_SSP_w_latach_2015-2019 ). Lexology.com (2020), “Poland to introduce “Netflix tax” to support local filmmakers” ( https://www.lexology.com/library/detail.aspx?g=e090553b-f313-4855-95d5-95ab6ce4c05a ). Media Freedom Rapid Response (2020), misijas Polijā (2020. gada novembris līdz decembris) misijas ziņojums ( https://ipi.media/wp-content/uploads/2021/02/20210211_Poland_PF_Mission_Report_ENG_final.pdf ). Media Freedom Rapid Response (2021), “Democracy declining: Erosion of Media Freedom in Poland” ( https://www.mfrr.eu/purchase-of-polska-press-by-state-energy-giant-spells-disaster-for-media-freedom-in-poland/ ). Tieslietu ministrija (2021), dati par tiesvedības procesu efektivitāti — tiesvedības procesu ilgums 2011.–2020. gadā ( https://isws.ms.gov.pl/pl/baza-statystyczna/opracowania-wieloletnie/download,2853,53.html ). Tieslietu ministrija (2021), “Sędziowie pokoju – sprawiedliwość blisko ludzi” — 2021. gada 18. marta paziņojums presei ( https://www.gov.pl/web/sprawiedliwosc/sedziowie-pokoju--sprawiedliwosc-blisko-ludzi ). Tieslietu ministrija (2021), “TSUE stosuje podwójne standardy w ocenie krajów Unii Europejskiej” — Tieslietu ministrijas 2021. gada 6. maija preses konference ( https://www.gov.pl/web/sprawiedliwosc/tsue-stosuje-podwojne-standardy-w-ocenie-krajow-unii-europejskiej ). Money.pl, “Podatek od mediów wróci? GW: Kaczyński chce go w Nowym Ładzie”, 2021. gada 30. aprīlis ( https://www.money.pl/gospodarka/podatek-od-mediow-wroci-gw-kaczynski-chce-go-w-nowym-ladzie-6634607311055392a.html ).

Valsts tiesu padome, 2021. gada 12. marta atzinums (WO 420.18.2021). Valsts tiesu padome, 2021. gada 12. marta paziņojums WW.023.1.2021 un paziņojums WP 024-13/19. ESAO (2015), “Poland: Follow up to the Phase 3 Report and Recommendations”, 2015. gada 19. oktobris ( https://www.oecd.org/daf/anti-bribery/Poland-Phase-3-Written-Follow-Up-Report-ENG.pdf ). ESAO (2018), paziņojums “Poland must make urgent legislative reforms to combat foreign bribery”, 2018. gada 22. marts ( https://www.oecd.org/newsroom/poland-must-make-urgent-legislative-reforms-to-combat-foreign-bribery.htm ). Oko.Press, “Szaleństwo Prokuratury Krajowej. Ściga 7 sędziów za korzystane dla gnębionego prokuratora orzeczenia”, 2020. gada 16. decembris ( https://oko.press/szalenstwo-prokuratury-krajowej-sciga-7-sedziow-za-korzystne-dla-gnebionego-prokuratora-orzeczenia/ ). Ombuda birojs (2020), “Koronawirus. RPO do MS: elektronizacja wymiaru Sprawiedliwości niezbędna nie tylko ze względu na epidemię” — 2020. gada 9. jūnija vēstule, kas iesniegta Tieslietu ministrijā ( https://www.rpo.gov.pl/pl/content/koronawirus-rpo-elektronizacja-wymiaru-sprawiedliwosci-niezbedna ). Ombuda birojs (2021), 2021. gada 25. februāra, 17. marta, 19. marta, 29. marta, 7. aprīļa, 15. aprīļa, 20. aprīļa, 22. aprīļa un 5. jūlija paziņojumi presei. Ombuda birojs (2020), 2020. gada 4. jūnija vēstule, kas adresēta premjerministram ( https://www.rpo.gov.pl/sites/default/files/do%20Prezesa%20RM%20ws%20naruszania%20praw%20i%20wolno%C5%9Bci%20w%20czasie%20pandemii%2C%204.06.2020_0.pdf ). Ombuda birojs (2021), “Zmiany w ustawie o SN- niekonstytucyjne. Opinia Rzecznika dla Senatu” — 2021. gada 23. marta atzinums (IV.510.20.2021) ( https://www.rpo.gov.pl/pl/content/rpo-nowela-ustawy-sn-niekonstytucyjna ). Ombuda birojs (2021), “Bezprawna manipulacja składem TK ws. kadencji RPO. Wniosek Rzecznika o wyłączenie Julii Przyłębskiej”, 2021. gada 9. aprīļa paziņojums ( https://www.rpo.gov.pl/pl/content/manipulacja-skladem-tk-kadencja-rpo-wylaczenie-juli-przylebskiej ). EDSO: Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs (ODIHR) (2014), “Guidelines on the Protection of Human Rights Defenders” ( https://www.osce.org/odihr/guidelines-on-the-protection-of-human-rights-defenders ). EDSO: Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs (ODIHR) (2020), galīgais ziņojums par prezidenta vēlēšanām, kas Polijā notika 2020. gada 28. jūnijā un 12. jūlijā (īpašā vēlēšanu novērtēšanas misija) ( https://www.osce.org/files/f/documents/6/2/464601.pdf ). Politico, “Polish media suspend reporting to protest planned tax on advertising”, 2021. gada 10. februāris ( https://www.politico.eu/article/polish-media-suspend-reporting-to-protest-a-planned-tax-on-advertising/ ). Press.pl, “Postraszyć redaktora”, 2020. gada 21. augusts. ( https://www.press.pl/tresc/62912,postraszyc-redaktora ). Prawo.pl, “Rząd myśli o zmianach w prawie, a sądy już uniewinniają osoby bez maseczek”, 2020. gada 5. augusts ( https://www.prawo.pl/prawo/rzad-mysli-o-zmianach-w-prawie-a-sady-juz-uniewinniaja-osoby-bez,502143.html ). Prawo.pl, “Raport: Pandemia musi przyspieszyć informatyzację sądów”, 2021. gada 3. februāris ( https://www.prawo.pl/prawnicy-sady/jak-cyfryzowac-wymiar-sprawiedliwosci-z-korzyscia-dla-obywateli,506250.html ). Press.pl, “Spółki Skarbu Państwa wydały na reklamę mniej, niż rok wcześniej”, 2021. gada 18. februāris ( https://www.press.pl/tresc/64910,spolki-skarbu-panstwa-wydaly-na-reklame-mniej_-niz-rok-wczesniej ). Prokuroru apvienība Lex Super Omnia, 2020. gada 26. aprīļa un 3. jūnija paziņojums. Organizācija “Reportieri bez robežām” (2021), “With firing of four editors, “repolonisation” under way in Poland”, 2021. gada 10. maijs ( https://rsf.org/en/news/firing-four-editors-repolonisation-under-way-poland ). Organizācija “Reportieri bez robežām” (2021), Pasaules preses brīvības indeksa 2021. izdevums ( https://rsf.org/en/ranking/2021 ).

“Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 22 stycznia 2021 r. zmieniające rozporządzenie w sprawie ustanowienia określonych ograniczeń, nakazów i zakazów w związku z wystąpieniem stanu epidemii”, Dz. U. 2021 poz. 153, 2021. gada 22. janvāris. Augstākā revīzijas iestāde, “P/19/038 – Realizacja projektów informatycznych mających na celu usprawnienie wymiaru sprawiedliwości”, 2021. gada 15. janvāra ziņojums. Augstākā revīzijas iestāde, “Działania wybranych podmiotów w związku z przygotowaniem wyborów powszechnych na Prezydenta rzeczypospolitej Polskiej zarządzonych na dzień 10 maja 2020 r. z wykorzystaniem głosowania korespondencyjnego” — 2021. gada 13. maija ziņojums (D/20/502). Augstākā revīzijas iestāde, Augstākās revīzijas iestādes priekšsēdētāja 2021. gada 28. aprīļa paziņojums ( https://wpolityce.pl/polityka/548859-banas-reaguje-na-dzialania-cba-padly-mocne-slowa ). Augstākā revīzijas iestāde, “Zagrożenie korupcją w świetle wyników kontroli NIK opublikowanych w latach 2016-2020 ”— 2020. gada 21. decembra ziņojums. Transparency International (2020), “Exporting Corruption 2020” ( https://www.transparency.org/en/publications/exporting-corruption-2020 ). Transparency International (2021), 2020. gada korupcijas uztveres indekss. ( https://www.transparency.org/en/cpi/2020/index/nzl ). TVP Info, “Kim jest Agnieszka Domańska? Sędzia zdecydowała o nieprzedłużeniu aresztu Sławomira Nowaka”, 2021. gada 12. aprīlis ( https://www.tvp.info/53268943/afera-slawomira-nowaka-kim-jest-sedzia-agnieszka-domanska-ktora-nie-przedluzyla-aresztu-jest-zwiazana-ze-stowarzyszeniem-iustitia ). Apvienoto Nāciju Organizācija (2020), augstais cilvēktiesību komisārs — 2020. gada 14. septembra paziņojums ( https://www.ohchr.org/EN/NewsEvents/Pages/DisplayNews.aspx?NewsID=26226 ). Apvienoto Nāciju Organizācija (2021), “Implementation Review Group” (1. cikls) ( https://www.unodc.org/unodc/en/corruption/IRG/implementation-review-group.html ). Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów, “UOKiK President’s approval”, 2021. gada 5. februāris ( https://www.uokik.gov.pl/news.php?news_id=17202 ). wPolityce.pl, “Ujawniamy. Sędzie ze składu orzekającego ws. Noakowskiego 16 są członkami skrajnie upolitycznionych stowarzyszeń sędziowskich”, 2021. gada 19. janvāris ( https://wpolityce.pl/polityka/535533-sedzie-z-iustitii-w-skladzie-orzekajacym-ws-noakowskiego-16 ). wPolityce.pl, ““Kasta” wspiera LGBT! Sędzia nie uznaje płci metrykalnych i zwraca się do powoda tak jak on sobie tego życzy. To sąd, czy lewacka pogawędka?”, 2021. gada 20. aprīlis ( https://wpolityce.pl/polityka/547773-kasta-wspiera-lgbt-sedzia-nie-uznaje-plci-metrykalnych ). wPolityce.pl, “Ujawniamy. Kto steruje antypolską narracją w TSUE? Podwójne standardy i zblatowanie z “kastą” Tancheva – Rzecznika Generalnego TSUE”, 2021. gada 26. un 27. aprīlis ( https://wpolityce.pl/polityka/548527-ujawniamy-kto-steruje-antypolska-narracja-w-tsue ). wPolityce.pl, “Rzecznik TSUE na straży bezkarności „kasty”: „Polskie prawo ws. Systemu odpowiedzialności dyscyplinarnej sędziów jest sprzeczne z prawem UE””, 2021. gada 6. maijs ( https://wpolityce.pl/polityka/549853-rzecznik-tsue-na-strazy-bezkarnosci-kasty ). wPolityce.pl, “Ujawniamy. Z rządu Tuska do TSUE! Kim jest rozgrywający, który przydziela polskie sprawy rzecznikowi trzymającemu z polską „kastą”?”, 2021. gada 6. maijs ( https://wpolityce.pl/polityka/549862-ujawniamy-z-rzadu-tuska-do-tsuekto-pociaga-za-sznurki ). II pielikums. Polijas apmeklējums Komisijas dienesti 2021. gada aprīlī rīkoja virtuālas sanāksmes, kurās piedalījās: ·Amnesty International; ·Batory Foundation;

·Trybunał Konstytucyjny (Konstitucionālā tiesa); ·Forum Obywatelskiego Rozwoju (Pilsoniskās attīstības forums); ·Fundacja – Instytut Prawa Ustrojowego (Konstitucionālo tiesību fonda institūts); ·Fundacja Bona Notitia (fonds Bona Notitia); ·Fundacja Mamy i Taty (Mātes un tēva fonds); ·Helsinska Fundacja Praw Człowieka (Helsinku Cilvēktiesību fonds); ·Instytut Prawa i Społeczeństwa (Tiesību un sabiedrības institūts); ·Instytut Sobieskiego (Sobeska institūts); ·Izba Wydawców Prasy (Preses redaktoru palāta); ·Klub Jagielloński (Jagaiļa klubs); ·Ministerstwo Kultury (Kultūras ministrija) ·Krajowa Rada Sądownictwa (Valsts tiesu padome); ·Krajowa Rada Radiofonii i Telewizji (Valsts televīzijas un radio apraides padome); ·Krajowa Rada Radców Prawnych (Valsts juriskonsultu padome); ·Rada Mediów Narodowych (Valsts mediju padome); ·Rzecznik Praw Obywatelskich (ombuds); ·Fundacja – Instytut na rzecz Kultury Prawnej Ordo Iuris (Juridisko tradīciju fonds-institūts Ordo Iuris); ·Stowarzyszenie Polskich Mediów (Polijas Mediju apvienība); ·Stowarzyszenie Polskie Telewizje Lokalne i Regionalne (Polijas Vietējās un reģionālās televīzijas apvienība); ·Naczelny Sąd Administracyjny (Augstākā administratīvā tiesa);

·Naczelna Rada Adwokacka (Galvenā advokātu kolēģija); ·Sąd Najwyższy (Augstākā tiesa) ·Stowarzyszenie prokuratorów ‘Lex Super Omnia’ (prokuroru apvienība Lex Super Omnia); ·Stowarzyszenie sędziów ‘Iustitia’ (tiesnešu apvienība Iustitia); ·Stowarzyszenie sędziów ‘Themis’ (tiesnešu apvienība Themis); ·Towarzystwo Dziennikarskie (Žurnālistu apvienība); ·Towarzystwo Dziennikarzy Polskich (Polijas Žurnālistu apvienība); ·Watchdog Polska. * Komisija vairākās horizontālās sanāksmēs tikās arī ar šādām organizācijām: ·Amnesty International ·Reproduktīvo tiesību aizsardzības centrs ·CIVICUS ·Eiropas Pilsonisko brīvību savienība ·“Pilsoniskā sabiedrība — Eiropa” ·Eiropas baznīcu konference ·EuroCommerce ·Eiropas Bezpeļņas organizāciju tiesību centrs ·Eiropas Preses un plašsaziņas līdzekļu brīvības centrs ·Eiropas Pilsoniskās sabiedrības forums ·Eiropas Žurnālistu federācija