2.Komisija Savienības finanšu iemaksu Spānijai dara pieejamu pa daļām saskaņā ar pielikumu. 9 036 636 649 EUR tiek darīti pieejami kā priekšfinansējuma maksājums, kas atbilst 13 procentiem no finanšu iemaksas. Priekšfinansējumu un daļas Komisija var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Maksājuma lielums ir atkarīgs no finansējuma pieejamības.

1.Savienība Spānijai neatmaksājama atbalsta veidā dara pieejamu finanšu iemaksu, kuras summa ir 69 512 589 611 EUR. Tiek darīti pieejami 46 592 869 727 EUR, par kuriem juridiskas saistības ir jāuzņemas līdz 2022. gada 31. decembrim. Ja Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktā paredzētajā atjaunināšanā Spānijai aprēķinātā summa ir vienāda ar šo summu vai pārsniedz to, tiek darīti pieejami vēl 22 919 719 884 EUR, par kuriem juridiskas saistības ir jāuzņemas no 2023. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim.

(53)Spānija ir sniegusi plašu informāciju par plāna gaidāmo ieguldījumu dzimumu līdztiesībā un vienlīdzīgā iespējās visiem un par minēto mērķu integrēšanu. Atveseļošanas un noturības plānā liela vērība ir veltīta dzimumu līdzsvaram, kas ir viens no četriem plānā ietvertajiem transversālajiem darbības virzieniem. Plānā ir izklāstīti dažādi pasākumi, kuriem ir tieša ietekme uz dzimumu nelīdztiesības mazināšanu, piemēram, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju speciālistu profesijas popularizēšana sieviešu vidū, pasākumi darba samaksas pārredzamības un dzimumu līdztiesības plānu īstenošanas veicināšanai uzņēmumos, agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes piedāvājuma palielināšana un investīcijas, ar ko atbalsta sieviešu uzņēmējdarbību un sieviešu no neaizsargātām iedzīvotāju grupām sociālo integrāciju un integrāciju darba tirgū.

(48)Atveseļošanas un noturības plānā aprakstītās iekšējās kontroles sistēmas pamatā ir stabili procesi un struktūras, kas ir iepriekš izstrādāti struktūrfondu uzraudzībai. Minētajā iekšējās kontroles sistēmā ir skaidri noteikti dalībnieki un to uzdevumi un pienākumi iekšējās kontroles uzdevumu izpildē. Spānijas centrālās valdības galvenais kontrolieris (IGAE) ir revīzijas iestāde, kas arī koordinēs reģionālo iestāžu darbu. IGAE kopā ar dažādo iestāžu iekšējās kontroles struktūrvienībām ir galvenie dalībnieki, kas atbild par plāna kontroli un revīziju. Kopumā kontroles sistēma un citi attiecīgie pasākumi, tostarp datu par galasaņēmējiem vākšana un pieejamības nodrošināšana, ir pienācīgi attiecībā uz korupcijas, krāpšanas un interešu konfliktu novēršanu, atklāšanu un izbeigšanu saistībā ar Regulā (ES) 2021/241 paredzēto līdzekļu izmantošanu un attiecībā uz to, lai novērstu dubultu finansēšanu saskaņā ar minēto regulu un citām Savienības programmām. Būtu jāiekļauj īpašs atskaites punkts, lai nodrošinātu integrētās informācijas sistēmas īstenošanu, tostarp atbilstību pienākumam vākt un glabāt datus par galīgajiem saņēmējiem, darbuzņēmējiem, apakšuzņēmējiem un faktiskajiem īpašniekiem saskaņā ar minētās regulas 22. pantu.

(46)Spānija ir iesniegusi atsevišķas izmaksu aplēses par visām atveseļošanas un noturības plānā ietvertajām investīcijām un reformām, balstoties uz vairākiem avotiem, lai tās pamatotu. Minētie avoti cita starpā ir uzaicinājumi paust ieinteresētību, kuri īpaši izsludināti plāna mērķiem, ārējās atsauces, ko sniegušas starptautiskas organizācijas, un iepirkuma līgumi, kuri attiecas uz līdzīgiem pakalpojumiem vai līdzīgām, pagātnē veiktām investīcijām. Tādēļ izmaksu aplēses par lielāko daļu no plānā paredzētajiem pasākumiem tiek uzskatītas par pamatotām. Spānija ir izmantojusi vienkāršoto izmaksu iespējas gan attiecībā uz vienotajām likmēm, gan vienības izmaksām. Centrālās valdības galvenais kontrolieris (IGAE) ir sniedzis neatkarīgu apstiprinājumu par plānā ietverto izmaksu aplēšu ievērojamas daļas pamatotību. Plānā aplēsto kopējo izmaksu summa atbilst paredzēto reformu un investīciju raksturam un veidam. Tādēļ izmaksu aplēses par lielāko daļu no plānā paredzētajiem pasākumiem tiek uzskatītas par ticamām. Spānija ir sniegusi pietiekamu informāciju un pierādījumus par to, ka aplēsto kopējo izmaksu summa netiek segta no esošā vai plānotā Savienības finansējuma. Visbeidzot, atveseļošanas un noturības plānā aplēsto kopēju izmaksu summa ir samērīga ar paredzamo ietekmi uz valsts ekonomiku un sociālo ietekmi.

(43)Valsts mēroga pasākumi atveseļošanas un noturības plāna īstenošanai ir izklāstīti Karaļa 30. decembra dekrētlikumā Nr. 36/2020, ar ko apstiprina steidzamus pasākumus valsts pārvaldes modernizācijai un atveseļošanas plāna īstenošanai. Par politiskajām norādēm atbild Atveseļošanas, pārveides un noturības komisija, kurā darbojas visi attiecībā uz plānu kompetentie ministri un kuras darbu vadīs valdības vadītājs. Par atveseļošanas plānu atbildīgā iestāde ir jauns Eiropas fondu ģenerālsekretariāts, kas izveidots Finanšu ministrijas paspārnē. Minētajai struktūrai būtu jāsagatavo Komisijai adresētie maksājumu pieprasījumi, kolīdz iestādes, kas atbild par attiecīgo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu, ir paziņojušas, ka tie ir sasniegti, un kolīdz centrālās valdības galvenais kontrolieris (IGAE) ir sniedzis pamatotu pārliecību par šo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. Kopumā atskaites punkti un mērķrādītāji ir skaidri un reālistiski, un ierosinātie rādītāji attiecībā uz tiem ir atbilstīgi, pieņemami un stabili. Turklāt atskaites punktu un mērķrādītāju secība ir pietiekami skaidra, lai varētu veikt maksājumus un uzraudzīt progresu, un tā norāda uz to, ka pasākumi tiks veikti ievērojami agrīnā posmā, proti, lielākā daļa atskaites punktu un mērķrādītāju ir koncentrēti laikposmā no 2021. gada 1. janvārim līdz 2023. gada 31. decembrim. Atskaites punkti un mērķrādītāji attiecas arī uz jau pabeigtiem pasākumiem, kas ir atbalsttiesīgi saskaņā ar regulas 17. panta 2. punktu. Šo atskaites punktu un mērķrādītāju apmierinoša izpilde laika gaitā ir nepieciešama, lai pamatotu maksājuma pieprasījumu. Būtu jāizveido integrēta informācijas sistēma, ko izmantos visas attiecīgās pārvaldes iestādes.

(36)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta f) apakšpunktā un V pielikuma 2.6. punktā, atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kas lielā mērā (reitings “A”) būtiski sekmē digitālo pārkārtošanos vai palīdz risināt no minētās pārkārtošanas izrietošās problēmas. Šie pasākumi sekmē digitālā mērķa sasniegšanu apmērā, kas atbilst 28,2 % no plāna kopējā piešķīruma, kurš aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 VII pielikumā minēto metodiku.

(33)Plānā ietvertie pasākumi palīdz Spānijai sasniegt savu pašreizējo mērķrādītāju 2030. gadam, proti, nozarēs, uz kurām attiecas Kopīgo centienu Regula (ES) 2018/842 (tostarp transportā, lauksaimniecībā, atkritumu apsaimniekošanā un attiecībā uz ēkām), samazināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas par 26 % salīdzinājumā ar 2005. gadu. Investīcijas ilgtspējīgā mobilitātē ir vērstas uz to, lai samazinātu emisijas transportā, kas ir nozare, kurā SEG emisijas joprojām pieaug visvairāk. Plāns palīdzēs sasniegt Spānijas vispārējo mērķi, proti, līdz 2023. gadam ierīkot 80 000 līdz 110 000 uzlādes punktu un panākt, ka autoparkā ir vismaz 250 000 uzlādējamu elektrotransportlīdzekļu. Plānā arī būs paredzēti stimuli privātiem uzņēmumiem aizstāt savus pasažieru un kravas transportlīdzekļus ar videi nekaitīgākiem transportlīdzekļiem. Turklāt saskaņā ar plānu pašvaldībās tiks izveidotas mazemisiju zonas, un tas mudinās izmantot aktīvos transporta veidus, piemēram, braukšanu ar velosipēdu un iešanu kājām, kā arī uzlabot un veicināt pilsētu sabiedriskā transporta (tostarp dzelzceļa) izmantošanu, lai līdz 2030. gadam palīdzētu samazināt privātās satiksmes apmēru par 35 % un samazinātu gaisa piesārņojumu. Plānā arī ietvertas investīcijas kravu pārvadājumu novirzīšanā no autoceļiem uz dzelzceļu, tostarp paredzēts pabeigt 1400 kilometrus TEN-T koridoros, kas savieno Atlantijas okeānu un Vidusjūru, veikt investīcijas dzelzceļa vilcējlokomotīvju aprīkojumā, lai varētu pāriet uz ūdeņradi vai elektrību, kā arī attīstīt intermodalitātes mezglus un uzlabot dzelzceļa tīklu piekļuvi ostām.

(32)Atveseļošanas un noturības plānā ir ietvertas reformas un investīcijas, kas saistītas ar zaļo pārkārtošanos, paredzot īpaši lielu ieguldījumu klimata mērķu sasniegšanā, un kas izriet no komponentiem attiecībā uz energorenovāciju mājokļos un pilsētu teritorijās, ilgtspējīgu mobilitāti un atjaunojamo energoresursu enerģiju. Tādējādi Spānijai paredzētais finansiālais ieguldījums ļauj jau agrākā posmā veikt investīcijas, kas vajadzīgas, lai sasniegtu ES paaugstināto mērķi klimata jomā, proti, līdz 2030. gadam samazinātu siltumnīcefekta gāzu neto emisijas par vismaz 55 % salīdzinājumā ar 1990. gadu nolūkā līdz 2050. gadam panākt ES klimatneitralitāti, kā Eiropas Parlaments un Padome sākotnēji vienojušies Eiropas Klimata aktā. Attiecībā uz energoefektivitāti – Spānijas integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā 2021.–2030. gadam paredzētais valsts ieguldījums ES līmeņa mērķrādītāja sasniegšanā ir sava primārās enerģijas patēriņa samazināšana par 39,5 %. Atveseļošanas un noturības plānā ir izvirzīts mērķis vismaz 510 000 renovācijas darbību ietvaros līdz 2026. gada 31. augustam renovēt vismaz 355 000 individuālo dzīvojamo ēku, vismaz 600 hektārus pilsētu teritoriju, kas atbilst vismaz 40 000 dzīvojamo ēku un 690 000 m2 nedzīvojamo ēku, vismaz 26 000 dzīvojamo ēku, kas atrodas pašvaldībās un pilsētu teritorijās ar mazāk nekā 5000 iedzīvotāju, un vismaz 1 230 000 m2 publisko ēku. Plānā ietvertās investīcijas dzīvojamo ēku energorenovācijā veido nozīmīgu daļu no publiskā atbalsta, kas šajā jomā paredzēts nacionālajā enerģētikas un klimata plānā. Minētās investīcijas palīdzēs sasniegt energotaupības mērķi līdz 2030. gadam, kā arī mērķi, kas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā ir izvirzīts attiecībā uz renovējamo mājokļu skaitu. Tomēr būs vēl vajadzīgs papildu publiskais finansējums, lai piesaistītu kopējo investīciju apjomu, kas nepieciešams, lai sasniegtu nacionālajā enerģētikas un klimata plānā izvirzīto 2030. gada mērķi un nodrošinātu salīdzinoši lielāku sviras efektu privāto investīciju piesaistei. Ar reformām un investīcijām atjaunojamo energoresursu jomā būtu ievērojami jāpalielina atjaunojamo energoresursu attīstība un izvēršana Spānijā un jāpalīdz sasniegt Spānijas atjaunojamo energoresursu īpatsvara mērķrādītāju 2030. gadam 42 % apmērā, kā noteikts nacionālajā enerģētikas un klimata plānā. Plānā ir ietverts atbalsts inovatīviem atjaunojamiem energoresursiem rūpniecībā un ēkās (gandrīz 4 GW), kā arī atjaunojamiem energoresursiem salās. Elektroenerģijas infrastruktūras pasākumu mērķis ir veicināt viedtīklus un ieviest elastības pasākumus, kā arī pasākumus elektroenerģijas uzkrāšanas jomā. Šajā nolūkā saskaņā ar reformām ir paredzēts izveidot stimulējošu satvaru, lai veicinātu atjaunojamo energoresursu integrāciju energosistēmā, enerģijas uzkrāšanas ieviešanu un pieprasījuma pārvaldības un elastīguma pakalpojumus. Saskaņā ar plānu paredzēts arī veikt investīcijas atjaunīgajā ūdeņradī un palīdzēt sasniegt Spānijas vispārējo mērķi, proti, līdz 2030. gadam nodrošināt ūdeņraža elektrolīzes jaudu 4 GW apmērā, lai ražotu atjaunīgo ūdeņradi, kā arī izveidot līdz pat 200 ūdeņraža uzpildes staciju. Tam būtu jāpalīdz dekarbonizēt nozares, kurās ir grūti samazināt emisijas, piemēram, rūpniecības un transporta nozares.

(31)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta e) apakšpunktā un V pielikuma 2.5. punktā, atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kas lielā mērā (reitings “A”) sekmē zaļo pārkārtošanos, tostarp bioloģisko daudzveidību, vai palīdz risināt no minētās pārkārtošanās izrietošās problēmas. Spānijas atveseļošanas un noturības plānā ir ietverti klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi, kas atbilst aptuveni 39,7 % no plāna kopējā piešķīruma, kurš aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 VI pielikumā minēto metodiku. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 17. pantu atveseļošanas un noturības plāns atbilst informācijai, kas ietverta nacionālajā enerģētikas un klimata plānā 2021.–2030. gadam (NEKP).

(30)Izvēloties pasākumus, kuri vai nu būtiski veicina vides mērķu sasniegšanu, vai kuriem nav paredzamas ietekmes uz vides mērķiem vai tā ir nebūtiska, ir paredzams, ka daudzi plānā ietvertie pasākumi jau no paša sākuma nenodarīs būtisku kaitējumu, piemēram, pasākumi izglītības un apmācības, darba tirgus un valsts pārvaldes, kā arī kultūras un sporta jomā. Citiem pasākumiem paredzētais novērtējums liecina, ka tie ir piemēroti tam, lai nodrošinātu principa “nenodari būtisku kaitējumu” ievērošanu. Šie pasākumi cita starpā ir plašas atbalsta shēmas, kas aptver dažādas nozares un darbības, piemēram, pētniecībā, izstrādē un inovācijā, kā arī atbalsts rūpniecībai un MVU. Spānija ir sniegusi pierādījumus un apliecinājumus, kas pamato to, ka pasākumiem nevajadzētu radīt būtisku kaitējumu nevienam no sešiem vides mērķiem, proti, šādiem: klimata pārmaiņu mazināšana, pielāgošanās klimata pārmaiņām, ilgtspējīga ūdens un jūras resursu izmantošana un aizsardzība, aprites ekonomika, piesārņojuma novēršana un kontrole, kā arī bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana. Attiecīgos gadījumā Spānija ir ierosinājusi riska mazināšanas pasākumu īstenošanu vai iekļāvusi specifiskus elementus pasākumu struktūrā, lai novērstu būtisku kaitējumu; tas būtu jānodrošina, izmantojot attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus. Tas jo īpaši attiecas uz pasākumiem, ar kuriem atbalsta stratēģiskus projektus, kas aptver iekārtas, kurām piemēro ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, kā arī īpašas atkritumu apstrādes darbības, apūdeņošanu lauksaimnieciskās ražošanas jomā un plašas atbalsta shēmas, kas aptver dažādas nozares un darbības.

(28)Plānā izklāstītas vairākas reformas un investīcijas, kuras var palīdzēt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, kā arī rīcības plānu, kas apstiprināts 2021. gada 7. maijā notikušajā Porto samitā. To vidū ir konkrēti pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot jauniešu nodarbināmību, samazināt to skolēnu skaitu, kas priekšlaicīgi pamet skolu, un vēl vairāk palielināt bērnu līdzdalību pirmsskolas izglītībā un aprūpē, kā arī iepriekš aprakstītie pasākumi sociālās aizsardzības stiprināšanai. Aktīvas darba tirgus politikas jomā paredzētās reformas cita starpā ir darbā pieņemšanas stimulu pārskatīšana, pieaugušo izglītības stiprināšana un valsts nodarbinātības dienestu reforma un digitalizācija. Minētās reformas tiek papildinātas ar reformām, kas plānotas profesionālās izglītības un apmācības, kā arī digitālo prasmju jomā, un paredzams, ka tās uzlabos darba ņēmēju nodarbināmību un tādējādi paaugstinās nodarbinātības līmeni un samazinās bezdarba līmeni. Spānija sagaida, ka plāna rezultātā vidējā termiņā būtiski samazināsies ienākumu nevienlīdzība, pateicoties darbvietu radīšanai un darbvietu kvalitātei, taisnīgākai nodokļu uzlikšanai, efektīvākai sociālajai aizsardzībai un ievērojamām investīcijām pirmsskolas izglītībā un aprūpē, ilgtermiņa aprūpē, sociālajos pakalpojumos un sociālajos mājokļos.

(21)Lai risinātu problēmas publisko finanšu jomā, plānā ir ietverti pasākumi, kuru mērķis ir stiprināt izdevumu pārskatīšanas sistēmas pārvaldību, un plānā ir izklāstīta apņemšanās īstenot reformas, kuras izriet no iepriekšējām izdevumu pārskatīšanām un nodokļu sistēmas reformas. Šai reformai būtu jānotiek pēc tam, kad nodokļu ekspertu komiteja būs sniegusi ieteikumus par to, kā uzlabot publisko finanšu stabilitāti un palielināt efektivitāti. Minētajā kontekstā būtu jāpārskata ģimenes atbalsta sistēma, lai uzlabotu tās efektivitāti. Turklāt plānā ietverti būtiski pasākumi veselības aprūpes jomā (tostarp investīcijas augsto tehnoloģiju aprīkojumā), kuru mērķis ir palīdzēt īstenot konkrētai valstij adresēto ieteikumu par veselības aprūpes sistēmas noturību un spēju.

(17)Vairākas plānā ietvertās darba tirgus reformas joprojām ir atkarīgas no sociālā dialoga procesa rezultātiem, un tādēļ to galīgais veidols vēl nav noteikts. Šīm reformām vajadzētu būt daļai no visaptveroša pasākumu kopuma, ar ko atbalsta darbvietu izveidi un pārvietošanu un novērš darba tirgus segmentāciju. Atskaites punktos būtu jāprecizē, ka šīs reformas būtu jāveic, ievērojot sociālo dialogu un īstenojot visaptverošu pieeju, ar kuru tiek līdzsvarota vajadzība pēc elastīguma un drošības darba tirgū. Tas jo īpaši attiecas uz jauno elastības un stabilizācijas mehānismu un uz darba koplīguma slēgšanas sarunu reformu.

(12)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma 2.2. punktā, gaidāms, ka atveseļošanas un noturības plāns palīdzēs efektīvi risināt visas tās problēmas vai ievērojamu to problēmu daļu (reitings “A”), kuras konstatētas attiecīgajos konkrētajai valstij adresētajos ieteikumos, ieskaitot to fiskālos aspektus, un ieteikumos, kas Spānijai sniegti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, vai problēmas, kuras ir konstatētas citos atbilstīgos dokumentos, ko Komisija ir oficiāli pieņēmusi Eiropas pusgada kontekstā.

(10)Paredzams, ka lielākā daļa plāna komponentu veicinās pārdomātas, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes pīlāru, paredzot dažādus pasākumus, kuru mērķis ir stiprināt konkurētspēju un ražīgumu un veicināt pētniecību, izstrādi un inovāciju. Attiecīgie komponenti pārdomātas, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes jomā ietver komponentus, kas saistīti ar rūpniecības politiku, atbalstu MVU, atbalstu tūrisma nozarei un atbalstu pētniecībai, izstrādei un inovācijai. Paredzams, ka astoņpadsmit no plānā ietvertajiem trīsdesmit komponentiem īpaši veicinās sociālās un teritoriālās kohēzijas pīlāru, paredzot pasākumus, kuru mērķis ir stiprināt ilgtspējīgu starpreģionālo mobilitāti, ar digitālu līdzekļu palīdzību uzlabot izglītības iespējas lauku apvidos, palielināt investīcijas sociālajos mājokļos, modernizēt un stiprināt sociālos pakalpojumus un iekļaušanas politiku un modernizēt aktīvu darba tirgus politiku. Paredzams, ka pasākumiem, kuru mērķis ir paplašināt beztermiņa līgumu izmantošanu darba tirgū vai panākt taisnīgāku nodokļu sistēmu, būs pozitīva ietekme uz sociālo kohēziju. Lai varētu balstīties uz regulas 3. pantā minēto teritoriālās kohēzijas pīlāru, mehānisma īstenošanas mērķim vajadzētu būt vērstam uz to, lai mazinātu dažādu reģionu attīstības līmeņu atšķirības un Spānijas vismazāk attīstīto reģionu atpalicību. Saskaņā ar LESD 349.°pantu īpaša uzmanība jāpievērš Atveseļošanas un noturības mehānisma ieguldījumam Kanāriju salu – ES tālākā reģiona ar pastāvīgiem ierobežojumiem – attīstībā, kas jārisina ar īpaši pielāgotiem pasākumiem.

(7)Dalībvalstu atveseļošanas un noturības plānu īstenošana veidos koordinētus investīciju un reformu centienus visā Savienībā. Pateicoties koordinētai un vienlaicīgai šo reformu un investīciju veikšanai un pārrobežu projektu īstenošanai, šīs reformas un investīcijas savstarpēji pastiprinās viena otru un radīs pozitīvu blakusietekmi visā Savienībā. Tāpēc aptuveni viena trešdaļa no ietekmes, kāda mehānismam būs uz dalībvalstu izaugsmi un darbvietu izveidi, būs blakusietekme no citām dalībvalstīm.

EIROPAS KOMISIJA Briselē, 16.6.2021 COM(2021) 322 final PIELIKUMS

dokumentam Priekšlikums Padomes Īstenošanas lēmumam par Spānijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu {SWD(2021) 147 final}



PIELIKUMS

1. IEDAĻA. ATVESEĻOŠANAS UN NOTURĪBAS PLĀNĀ PAREDZĒTĀS REFORMAS UN INVESTĪCIJAS 1.Reformu un investīciju apraksts A. KOMPONENTS NR. 01 – ILGTSPĒJĪGAS, DROŠAS UN SAVIENOTAS MOBILITĀTES PLĀNS PILSĒTU UN LIELPILSĒTU VIDĒ Šis Spānijas atveseļošanas un noturības plāna komponents risina problēmas saistībā ar gaisa kvalitāti, kas visvairāk skar galvenās lielpilsētu teritorijas un ir izraisījušas vairāk nekā 20 000 priekšlaicīgas nāves gadījumu Spānijā 2018. gadā. Vispārējais mērķis reformām un ieguldījumiem šajā komponentā ir virzīties uz tīru, drošu un viedu mobilitāti pilsētās. Šā komponenta konkrētie mērķi ir šādi: ·paātrināt mazemisiju zonu izveidi visās pašvaldībās ar vairāk nekā 50 000 iedzīvotāju un provinču galvaspilsētās, kā arī elektromobilitātes ieviešanu; ·veicināt aktīvu mobilitāti, kā arī citus pasākumus, kas palīdzētu samazināt privāto automobiļu izmantošanu; ·sabiedriskā transporta jomas digitāla un ilgtspējīga pārveide, lai tā kļūtu par reālu alternatīvu privāto transportlīdzekļu izmantošanai; ·uzlabot tuvsatiksmes dzelzceļa pakalpojumu kvalitāti un uzticamību, lai palielinātu to efektīvu izmantošanu lielpilsētu vidē, veicinot atteikšanos no privātajiem transportlīdzekļiem; ·optimizēt satiksmes pārvaldību un atvieglot lēmumu pieņemšanu, lai veicinātu tīrāku mobilitāti. Komponents attiecas uz konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem par publisko un privāto ieguldījumu veicināšanu un zaļās pārkārtošanās veicināšanu (konkrētajai valstij 2020. gadā adresētais ieteikums Nr. 3), ieguldījumu veicināšanu inovācijā un energoefektivitātē (konkrētajai valstij 2019. gadā adresētais ieteikums Nr. 3), kā arī par sadarbības stiprināšanu starp valdību līmeņiem (konkrētajai valstij 2019. gadā adresētais ieteikums Nr. 4). Paredzams, ka neviens pasākums šajā komponentā būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” (NBK) piemērošanu (2021/C58/01). A.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts Reforma Nr. 1 (C1.R1) – plāns elektrotransportlīdzekļu uzlādes infrastruktūras izvēršanai Šā pasākuma mērķis ir nostiprināt tiesisko un darbības regulējumu, kas atvieglo uzlādes infrastruktūras ieviešanu, tādējādi veicinot elektrisko transportlīdzekļu izmantošanu. Lai likvidētu šķēršļus, kas pašlaik kavē uzlādes punktu ieviešanu, reforma ietver šāda tiesiskā regulējuma pieņemšanu: -Karaļa dekrēts, ar ko reglamentē publiski pieejamus maksas iekasēšanas pakalpojumus un nodrošina uzstādīto punktu pienācīgu un uzticamu darbību; -Karaļa 2020. gada 23. jūnija Dekrētlikums 23/2020, kurš sekmē uzlādes infrastruktūras ātrāku ieviešanu, atzīstot, ka uzlādes iekārtas ar jaudu virs 250 kW ir sabiedriskā labuma kategorijā;

-Rīkojums TMA/178/2020, ar ko samazina administratīvo slogu saistībā ar elektrouzlādes iekārtu apstiprināšanu un ieviešanu degvielas uzpildes stacijās; -grozījumi Ēku tehniskajā kodeksā, ar ko palielina elektrotransportlīdzekļu uzlādes infrastruktūras minimālo skaitu gan dzīvojamo zonu, gan terciārajās autostāvvietās, pārsniedzot Ēku energoefektivitātes direktīvā noteiktās minimālās prasības; un -grozījumi Zemsprieguma elektrotehniskajos noteikumos, kas ietver pienākumus attiecībā uz uzlādes infrastruktūru autostāvvietās, kas nav saistītas ar ēku. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2022. gada 30. jūnijam. Reforma Nr. 2 (C1.R2) – Mobilitātes un transporta finansēšanas likums Šā pasākuma, ko īsteno ar likumu, mērķis ir nodrošināt tiesisko regulējumu, uz kā balstīsies Spānijas atjaunotā mobilitātes politika, par pamatu liekot uzlabotu ilgtspēju un digitālo dimensiju. Likumā paredzēts vismaz: ·izveidot maksājumu mehānismu valsts ceļu izmantošanai, kas jāievieš no 2024. gada saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā”. Šāda pasākuma mērķis ir internalizēt autotransporta ārējās izmaksas, tādējādi radot stimulus efektivitātes uzlabošanai šajā nozarē un sekmējot siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu; ·noteikt vairākus pienākumus un metodiskos norādījumus, kas piemērojami noteikta lieluma pašvaldībām un uzņēmumiem, lai stimulētu attiecīgi ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāna un ilgtspējīgas ar darbu saistītas mobilitātes shēmu īstenošanu; ·izveidot mehānismu stingrāku noteikumu ieviešanai infrastruktūras plānošanā saskaņā ar ieteikumiem, ko sniegusi neatkarīgā fiskālā iestāde (Autoridad Independiente de Responsabilidad Fiscal, AIReF), iekļaujot apsvērumus par ilgtspēju un sociālo izmaksu un ieguvumu analīzi; ·izveidot prognozējamu pilsēttransporta finansēšanas sistēmu valsts pašvaldībās, pamatojoties uz vienotiem valsts līdzekļu sadales kritērijiem; ·izveidot regulatīvo smilškasti, kas mobilitātes un transporta nozarē atvieglo inovācijas un to ienākšanu tirgū; ·uzlabot pārvaldību saskaņā ar AIReF ieteikumiem, izveidojot: i) valsts mobilitātes sistēmu, lai veicinātu koordināciju un sadarbību starp trim teritoriālajām administrācijām, kas atbild par transportu un mobilitāti; ii) Transporta un mobilitātes augstāko padomi – struktūru, kas konsultē, apspriež un iesaista ražošanas nozares, akadēmiskās aprindas un pilsonisko sabiedrību transporta un mobilitātes politikas noteikšanā; un iii) integrēta transporta un mobilitātes informācijas platforma, lai integrētu informāciju no dažādām pārvaldes iestādēm un ārējiem avotiem par transportu un mobilitāti. Tas ļaus pārvaldes iestādēm optimizēt valsts politikas izstrādi un uzlabot to spēju reaģēt uz krīzēm un ārkārtas situācijām. Pasākumu publicē Oficiālajā Vēstnesī līdz 2023. gada 31. decembrim. Ieguldījums Nr. 1 (C1.I1) – mazemisiju zonas un pilsētu un lielpilsētu transporta pārveide Šā pasākuma mērķis ir veicināt transporta pakalpojumu ilgtspējīgu un digitālu pārveidi, lai līdz 2030. gadam par 35 % samazinātu privāto transportlīdzekļu izmantošanu pilsētvidē. Pasākums ietver arī stimulus pārejai uz tīrākiem pasažieru un kravas transporta parkiem uzņēmumiem, kas sniedz transporta pakalpojumus. Šo ieguldījumu īsteno pašvaldības, autonomās kopienas un Transporta, mobilitātes un pilsētprogrammas (MITMA) ministrija. Ieguldījumu projekti, ko paredzēts īstenot autonomajās kopienās, var attiekties uz: a) sabiedriskā transporta parku pārveidošanu, lai sasniegtu “Tīro” transportlīdzekļu direktīvas mērķus un ievērotu tehniskos norādījumus par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01); b) mazemisiju zonu (MEZ) īstenošanu un pārvaldību; c) sabiedriskā transporta digitalizāciju, tā administratīvo pārvaldību un tā pieejamības uzlabošanu; d) pasākumiem, lai piešķirtu prioritāti kolektīvajam transportam un aktīvai mobilitātei, tostarp riteņbraukšanas infrastruktūrai un gājēju joslām; e) stimuliem jaunu bezemisiju tehnoloģiju ieviešanai Spānijā transporta nozarē; f) preventīvu stāvvietu izveidi ārpus šīm pašvaldībām un provinces galvaspilsētām, lai samazinātu satiksmi iebrauc pilsētas centrā, un g) sliežu transporta (piemēram, metro vai dzelzceļa) sistēmas paplašināšanu vai modernizāciju; h) digitalizācijas projekti, kas papildina pasākumus ilgtspējīgas mobilitātes atbalstam, tostarp reāllaika informācijas sistēmas par sabiedriskā transporta pakalpojumiem, mobilitāti kā pakalpojumu, projekti, kuru mērķis ir uzlabot intermodālo vai starpdienestu biļešu pārdošanu, projekti satiksmes un mobilitātes pārvaldības atbalstam un informācijas analīze, lai palielinātu transporta sistēmas efektivitāti, un i) jebkādi citi projekti, kas: i. palīdz uzlabot gaisa kvalitāti, jo īpaši pilsētu teritorijās, ii. stimulē privātā transporta izmantošanas samazināšanu pilsētu un lielpilsētu teritorijās, iii. stimulē sabiedriskā transporta izmantošanu vai iv. veicina aktīvu un veselīgu mobilitāti. Vietējo pašvaldību projekti, piemēram, ietvers: a) sabiedriskā transporta parku pārveidošana, lai sasniegtu “Tīro” transportlīdzekļu direktīvas mērķus un saskaņā ar tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01); b) mazemisiju zonu (MEZ) īstenošanu un pārvaldību; c) sabiedriskā transporta digitalizāciju, tā administrēšanas pārvaldību un tā pieejamības uzlabošanu; un d) pasākumi, lai stimulētu un piešķirtu prioritāti kolektīvajam transportam un aktīvai mobilitātei. Šo atbalstu piešķir pašvaldībām ar vairāk nekā 50 000 iedzīvotāju un provinču galvaspilsētām, un noteiktos apstākļos to var piešķirt arī pašvaldībām ar 20 000 līdz 50 000 iedzīvotāju. Ieguldījumu projekti MITMA ir paredzēti, lai risinātu jautājumus saistībā ar tās atbildībā esošo pilsētu ceļu satiksmes humānismu un organizēšanu. Šie ieguldījumi palīdz veicināt gājēju un riteņbraucēju mobilitāti un citus jaunus mobilitātes veidus (skrejriteņus) vai samazina automobiļiem atvēlēto telpu un ierobežo to ātrumu, lai samazinātu gan emisijas gaisā, gan trokšņa piesārņojumu.

Stimuliem pārveidot transporta uzņēmumu pasažieru un kravas automobiļu parkus ir šādi atbalsta virzieni: a) atbalsts bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu iegādei pasažieru un kravas pārvadājumu jomā; b) atbalsts degvielas uzpildes infrastruktūras ieviešanai komerciāliem transportlīdzekļiem ar alternatīvām degvielām (elektriskajiem, LNG, CNG un biometānam); c) atbalsts uzņēmumiem piekabju un puspiekabju iegādei vai pielāgošanai intermodālā transporta vajadzībām un d) atbalsts uzņēmumiem veco transportlīdzekļu nodošanai metāllūžņos. Paredzams, ka šis pasākums neradīs būtisku kaitējumu vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā pasākuma aprakstu un atveseļošanas un noturības plānā izklāstītos riska mazināšanas pasākumus saskaņā ar NBK tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). Atbalsts a) atbalsta virzienam jo īpaši attiecas tikai uz elektriskajiem un ūdeņraža “zemās grīdas” autobusiem (M2 un M3 kategorija, parasti pilsētas un piepilsētas autobusi); “augstās grīdas” autobusiem, tostarp LNG/CNG, hibrīdtehnoloģiju, elektriskajiem un ūdeņraža (M2 un M3 kategorijas, parasti starppilsētu tālsatiksmes) autobusiem, kas atbilst EURO VI-E (M2 un M3 kategorija, parasti starppilsētu tālsatiksmes autobusi); un bezemisiju , mazemisiju un LNG/CNG kravas automobiļiem, ko darbina ar biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām . Attiecībā uz b) atbalsta virzienu komerciālo transportlīdzekļu uzpildes infrastruktūrai jāatbilst nosacījumiem par biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām . Atlases kritēriji nodrošina, ka vismaz 310 000 000 EUR sekmē klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanu ar 100 % klimata koeficientu un vismaz 2 195 000 000 EUR – ar 40 % klimata koeficientu (saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma Regulas (ES) 2021/241 VI pielikumu). Ieguldījumus saskaņā ar šo pasākumu īsteno līdz 2025. gada 31. decembrim. Ieguldījums Nr. 2 (C1.I2) – stimulu shēma uzlādes punktu uzstādīšanai, elektrisko un kurināmā elementu transportlīdzekļu iegādei un inovācijai elektromobilitātes, uzlādes un zaļā ūdeņraža jomā Šā pasākuma mērķis ir atbalstīt atbilstību Spānijas valsts regulējumam par alternatīvo enerģiju transporta nozarē, paātrināt nacionālā integrētā enerģētikas un klimata plāna īstenošanu un atbalstīt teritoriālo kohēziju, elektrificējot mobilitāti lauku apvidos. Ieguldījums ir formulēts dažādās atbalsta shēmās, kas stimulē elektrisko transportlīdzekļu un kurināmā elementu transportlīdzekļu ieviešanu, vienlaikus veicinot atsevišķus inovācijas projektus, kas saistīti ar elektromobilitāti, vērtības ķēdi un transportlīdzekļu parka atjaunošanu plašā mērogā, tostarp izmantojot vidi saudzējoša ūdeņraža tehnoloģiju. Ieguldījums ietver arī publisku uzlādes staciju uzstādīšanu dzīvojamos rajonos, kā arī valsts autoceļu tīklā. Atlases kritēriji, ko izmanto uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus atbalsta shēmu piešķiršanai, ietver: i) ietekmes uz vidi samazināšana, ii) tehniskā un ekonomiskā dzīvotspēja, iii) tehnoloģiskās attīstības un inovācijas līmenis, iv) atkārtojamība un mērogojamība, v) ar projektu saistītā darbvietu radīšana, tieša un netieša, un vi) ietekme uz vērtību ķēdi un sinerģija ar citām nozarēm, galvenokārt rūpniecības nozarēm. Ieguldījumu īsteno līdz 2025. gada 31. augustam Ieguldījums Nr. 3 (C1.I3) – pasākumi dzelzceļa transporta pakalpojumu kvalitātes un uzticamības uzlabošanai Šā pasākuma mērķis ir uzlabot publiskā tuvsatiksmes dzelzceļa tīkla (tā sauktā Cercanías) pievilcību un pieejamību, lai tas kļūtu par mobilitātes pamatu pilsētu teritorijās un aizstātu privāto transportlīdzekļu izmantošanu lielpilsētu teritorijās. Projektus īsteno ADIF (dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājs) un RENFE (dzelzceļa pakalpojumu ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām operators). ADIF veic ieguldījumus infrastruktūrā Cercanías dzelzceļos, tostarp atjauno sliežu ceļus, modernizē stacijas un uzlabo elektrifikācijas un signalizācijas sistēmu. Turklāt RENFE atbild par ieguldījumu īstenošanu, lai modernizētu sabiedriskā dzelzceļa transporta pārvaldību. Ieguldījumi galvenokārt aptver piecas dimensijas: a) drošības sistēmu digitalizācija stacijās; b) pasažieru informācijas sistēmas; c) piekļuves kontroles uzlabošana; d) pašpārdošanas mašīnu pielāgošana jaunajām tehnoloģijām; un e) iekārtu iekārtošanu Cercanías tīkla stacijās. Īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. A.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks Skatīt tālāk tabulu. Bāzes datums visiem rādītājiem ir 2020. gada 1. februāris, ja vien darbības aprakstā nav norādīts citādi. Tabulā norādītajās summās nav iekļauts PVN. Skaits Pasākums Atskaites punkts/

mērķrādītājs Nosaukums Kvalitatīvie rādītāji atskaites punktiem Kvantitatīvie indikatori mērķrādītājiem Laiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts Mērvienība Bāze Mērķis Ceturksnis Gads 1 C1.R1 AP Rīkojums TMA/178/2020 un Karaļa dekrētlikums 23/2020 Rīkojumā un Karaliskajā dekrētā ietvertais noteikums par to stāšanos spēkā 4. cet. 2020 Stājas spēkā i) Rīkojums TMA/178/2020 par administratīvā sloga samazināšanu saistībā ar elektrouzlādes iekārtu uzstādīšanu degvielas uzpildes stacijās un infrastruktūras likvidēšanai nepieciešamā laika noteikšanu, ii) Karaļa 23. jūnija Dekrētlikums 23/2020, ar ko par sabiedrisko pakalpojumu deklarē uzlādes infrastruktūru, kuras jauda pārsniedz 250 kW, lai paātrinātu šāda veida iekārtu ieviešanu. 2 C1.R1 AP Grozījumi Ēku tehniskajā kodeksā (TBC), Zemsprieguma elektrotehniskos noteikumos (lver) un Karaļa dekrēta, ar ko reglamentē sabiedriskos uzlādes pakalpojumus, apstiprināšana Kodeksa, regulas un Karaļa dekrēta noteikums par to stāšanos spēkā 2. cet. 2022 Stāšanās spēkā:

i) grozījumi Ēku tehniskajā kodeksā (TBC), lai paredzētu: a) pienākumu nodrošināt uzlādes punktu priekšaprīkojumu 100 % jauno stāvvietu dzīvojamās ēkās un 20 % jaunu stāvvietu komercēkās un citās ēkās, b) uzstādīt vienu uzlādes punktu uz katrām 40 jaunām autostāvvietām (un vienu uz katrām 20 stāvvietām vispārējās valsts administrācijas ēkās) un c) pienākumu līdz 2023. gadam pielāgot minētajai prasībai esošos nerezidenciālos autostāvvietu parkus ar vairāk nekā 20 stāvvietām (t.i., uzstādīt vienu uzlādes punktu ik 40 autostāvvietām);

ii) grozījumi Zemsprieguma elektrotehniskajos noteikumos (LVER), lai iekļautu pienākumus attiecībā uz uzlādes infrastruktūru autostāvvietām, kas nav savienotas ar ēku, un

iii) Karaļa dekrēts, ar ko reglamentē valsts uzlādes pakalpojumus, tostarp to subjektu attiecības, kuri piedalās pakalpojuma sniegšanā (maksas punktu operatori, elektromobilitātes pakalpojumu sniedzēji), un nosaka to tiesības un pienākumus. 3 C1.R2 AP Likuma par ilgtspējīgu mobilitāti un transporta finansēšanu pieņemšana Likuma norma, kas norāda uz likuma stāšanos spēkā 4. cet. 2023 Likuma par ilgtspējīgu mobilitāti un transporta finansēšanu stāšanās spēkā, uzlabojot sabiedriskā transporta politikas plānošanu, koordināciju un efektivitāti, atbalstot transporta digitalizāciju un sabiedriskā transporta izmantošanu un izveidojot finansēšanas sistēmu publiskās infrastruktūras saglabāšanai un uzturēšanai, kas internalizē vides izmaksas 4 C1.I1 M Budžets, ko iztērē vai piešķir pašvaldības, kuru mērķis ir veicināt ilgtspējīgu mobilitāti Miljoni EUR 0 400 4. cet. 2022 Projekta vai subsīdiju piešķiršanas publikācija OV vai publiskā iepirkuma platformā vai to izdevumu veikšana, kas saistīti ar pašvaldību iepirkumiem, kuri veicina ilgtspējīgu mobilitāti pašvaldībās ar vairāk nekā 50 000 iedzīvotāju un provinču galvaspilsētās un, ievērojot konkrētus nosacījumus, var tikt piešķirtas arī pašvaldībām ar 20 000 līdz 50 000 iedzīvotāju. Projekti atbalsta šādus gadījumus: a) sabiedriskā transporta parku pārveidošana, lai sasniegtu “Tīro” transportlīdzekļu direktīvas mērķus un saskaņā ar tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01); b) mazemisiju zonu (MEZ) īstenošanu un pārvaldību; c) sabiedriskā transporta digitalizāciju, tā administrēšanas pārvaldību un tā pieejamības uzlabošanu; d) pasākumi, lai stimulētu un piešķirtu prioritāti kolektīvajam transportam un aktīvai mobilitātei.

Atlases kritēriji nodrošina, ka no kopējā galīgā budžeta, kas ir 1 500 000 000 EUR, vismaz 310 000 000 EUR veicina klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanu ar 100 % klimata koeficientu un vismaz 1 190 000 000 EUR – ar 40 % klimata koeficientu saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma Regulas (ES) 2021/241 VI pielikumu. 5 C1.I1 M Autonomo kopienu pirkumiem tērētais vai piešķirtais budžets, no kura vismaz 900 miljoni EUR paredzēti ilgtspējīga mobilitātes veicināšanai Miljoni EUR 0 900 4. cet. 2023 Projektu vai subsīdiju piešķiršanas publicēšana OV vai publiskā iepirkuma platformā, vai to izdevumu izpilde, kas saistīti ar autonomo kopienu iepirkumiem. Autonomo kopienu piešķirtie projekti un subsīdijas un iepirkumi:

1) veicināt ilgtspējīgu mobilitāti, nodrošinot subsīdijas privātiem uzņēmumiem, lai a) nodotu lūžņos vecos smagos transportlīdzekļus, b) atjaunotu smagos pasažieru un kravas autoparkus ar tīrākiem transportlīdzekļiem, c) pirktu vai pielāgotu savas piekabes vai puspiekabes intermodālajiem pārvadājumiem vai d) uzstādītu uzlādes un uzpildes punktus ar alternatīvām degvielām (elektriskajiem, LNG, CNG un biometānam); Subsīdijas būtu jāpiešķir saskaņā ar tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01);

vai

2) veicināt ilgtspējīgu mobilitāti pašvaldībās ar vairāk nekā 50 000 iedzīvotāju un galvaspilsētām provincē, atbalstot a) sabiedriskā transporta parku pārveidi, lai sasniegtu Tīro transportlīdzekļu direktīvas mērķus un saskaņā ar tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01); b) mazemisiju zonu (MEZ) īstenošanu un pārvaldību; c) sabiedriskā transporta digitalizāciju, tā administrēšanas pārvaldību un tā pieejamības uzlabošanu; d) pasākumiem, lai piešķirtu prioritāti kolektīvajam transportam un aktīvai mobilitātei, tostarp riteņbraukšanas infrastruktūrai un gājēju joslām; e) stimuliem jaunu bezemisiju tehnoloģiju ieviešanai Spānijā transporta nozarē; f) stāvvietas preventīvā nolūkā, kas atrodas ārpus šīm pašvaldībām un provinču galvaspilsētām, lai samazinātu satiksmi, kas iebrauc pilsētas centrā; g) dzelzceļa transporta sistēmas, piemēram, metro vai dzelzceļu, paplašināšanu vai modernizēšanu; h) digitalizācijas projektus, kas papildina ilgtspējīgas mobilitātes atbalsta pasākumus, tostarp reāllaika informācijas sistēmām par sabiedriskā transporta pakalpojumiem, mobilitāti kā pakalpojumu, projektus, kuru mērķis ir uzlabot intermodālo vai starpdienestu biļešu pārdošanu, projektus satiksmes un mobilitātes pārvaldības atbalstam un informācijas analīzi, lai palielinātu transporta sistēmas efektivitāti, un i) citus projektus, kas: i. palīdz uzlabot gaisa kvalitāti, jo īpaši pilsētu teritorijās, ii. stimulē privātā transporta izmantošanas samazināšanu pilsētu un lielpilsētu teritorijās, iii. stimulē sabiedriskā transporta izmantošanu vai iv. veicina aktīvu un veselīgu mobilitāti.

Atlases kritēriji nodrošina, ka vismaz 900 000 000 EUR veicina klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanu ar 40 % klimata koeficientu saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma Regulas (ES) 2021/241 VI pielikumu. 6 C1.I1 M Pabeigti projekti ilgtspējīgas mobilitātes veicināšanai, tostarp pilsētu un lielpilsētu teritorijās Skaits 0 25 4. cet. 2023 Ir pabeigti vismaz 25 projekti ilgtspējīgas mobilitātes veicināšanai 150 pilsētu un lielpilsētu teritorijās ar vairāk nekā 50 000 iedzīvotāju un – ar zināmiem nosacījumiem – pilsētu teritorijās no 20 000 līdz 50 000 iedzīvotāju.

Ilgtspējīgas mobilitātes veicināšanas projekti ir šādi:

i. pašvaldību izstrādāti projekti, kas veicina ilgtspējīgu mobilitāti pašvaldībās ar vairāk nekā 50 000 iedzīvotāju un galvaspilsētām provincē, un noteiktos apstākļos tos var piešķirt arī pašvaldībām ar 20 000 līdz 50 000 iedzīvotāju. Projekti atbalsta šādus gadījumus: a) sabiedriskā transporta parku pārveidošana, lai sasniegtu “Tīro” transportlīdzekļu direktīvas mērķus un saskaņā ar tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01); b) mazemisiju zonu (MEZ) īstenošanu un pārvaldību; c) sabiedriskā transporta digitalizāciju, tā administrēšanas pārvaldību un tā pieejamības uzlabošanu; d) pasākumi, lai stimulētu un piešķirtu prioritāti kolektīvajam transportam un aktīvai mobilitātei. Projekts ir definētu, savstarpēji saistītu un koordinētu darbību kopums, ko īsteno ar kopīgu mērķi noteiktos termiņos un budžeta robežās, par kurām tiek pieprasīta subsīdija. Viena pašvaldība var izstrādāt vairāk nekā vienu projektu.

ii. autonomo kopienu izstrādāti projekti ilgtspējīgas mobilitātes veicināšanai pilsētu un lielpilsētu teritorijās. Tas attiecas uz a)–i) tipoloģijām, kas norādītas ieguldījumā C1.I1. Pilsētu un lielpilsētu teritorijas ir pašvaldības, kurās ir vairāk nekā 50 000 iedzīvotāju, provinces galvaspilsētas un noteiktos apstākļos pašvaldības ar vairāk nekā 20 000 iedzīvotāju. Katra autonomā kopiena var izstrādāt vairāk nekā vienu projektu.

iii. projekti, ar kuriem piešķir subsīdijas privātiem uzņēmumiem, lai a) nodotu lūžņos vecos smagos transportlīdzekļus, b) atjaunotu smagos pasažieru un kravas autoparkus ar tīrākiem transportlīdzekļiem, c) pirktu vai pielāgotu savas piekabes vai puspiekabes intermodālajiem pārvadājumiem vai d) uzstādītu uzpildes punktus ar alternatīvu degvielu (elektrisko, sašķidrināto dabasgāzi, CNG un biometānu). Vismaz 8500 smago transportlīdzekļu vai uzpildes punktu ir jāsubsidē, lai uzskatītu, ka ir pabeigts viens projekts ilgtspējīgas mobilitātes veicināšanai. Subsīdijas būtu jāpiešķir saskaņā ar tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01). 7 C1.I1 M Budžets, ko iztērē vai piešķir pašvaldības, kuru mērķis ir veicināt ilgtspējīgu mobilitāti Miljoni EUR 400 1500 4. cet. 2024 Projekta vai subsīdiju piešķiršanas publikācija OV vai publiskā iepirkuma platformā vai to izdevumu veikšana, kas saistīti ar pašvaldību iepirkumiem, kuri veicina ilgtspējīgu mobilitāti pašvaldībās ar vairāk nekā 50 000 iedzīvotāju un provinču galvaspilsētās un, ievērojot konkrētus nosacījumus, var tikt piešķirtas arī pašvaldībām ar 20 000 līdz 50 000 iedzīvotāju. Projekti atbalsta šādus gadījumus: a) sabiedriskā transporta parku pārveidošana, lai sasniegtu “Tīro” transportlīdzekļu direktīvas mērķus un saskaņā ar tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01); b) mazemisiju zonu (MEZ) īstenošanu un pārvaldību; c) sabiedriskā transporta digitalizāciju, tā administrēšanas pārvaldību un tā pieejamības uzlabošanu; d) pasākumi, lai stimulētu un piešķirtu prioritāti kolektīvajam transportam un aktīvai mobilitātei.

Atlases kritēriji nodrošina, ka vismaz 310 000 000 EUR sekmē klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanu ar 100 % klimata koeficientu un vismaz 1 190 000 000 EUR ar 40 % klimata koeficientu saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma Regulas (ES) 2021/241 VI pielikumu. (Bāze: sestdiena, 2022. gada 31. decembris) 8 C1.I1 M Balva projektiem, kas uzlabo jaunus mobilitātes veidus valsts autoceļos Miljoni EUR 0 105 4. cet. 2024 Oficiālajā Vēstnesī vai Publiskā iepirkuma platformā publicēti valsts ceļu uzlabošanas projekti pilsētu teritorijās vismaz 105 miljonu EUR vērtībā, ko piešķir Transporta, mobilitātes un pilsētprogrammas ministrija. Projekti ietvers jaunu veloceliņu būvniecību, gājēju zonu paplašināšanu, stāvvietu samazināšanu vai drošības uzlabošanu krustojumos. 9 C1.I1 M Pabeigti projekti ilgtspējīgas mobilitātes veicināšanai, tostarp pilsētu un lielpilsētu teritorijās Skaits 25 280 4. cet. 2025 Ir pabeigti vismaz 280 projekti ilgtspējīgas mobilitātes veicināšanai, tostarp pilsētu un lielpilsētu teritorijās, lai veicinātu ilgtspējīgu mobilitāti 150 pilsētu teritorijās ar vairāk nekā 50 000 iedzīvotāju un – ar zināmiem nosacījumiem – pilsētu teritorijās no 20 000 līdz 50 000 iedzīvotāju.

Ilgtspējīgas mobilitātes veicināšanas projekti ir šādi:

i. pašvaldību izstrādāti projekti, kas veicina ilgtspējīgu mobilitāti pašvaldībās ar vairāk nekā 50 000 iedzīvotāju un galvaspilsētām provincē, un noteiktos apstākļos tos var piešķirt arī pašvaldībām ar 20 000 līdz 50 000 iedzīvotāju. Projekti atbalsta šādus gadījumus: a) sabiedriskā transporta parku pārveidošana, lai sasniegtu “Tīro” transportlīdzekļu direktīvas mērķus un saskaņā ar tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01); b) mazemisiju zonu (MEZ) īstenošanu un pārvaldību; c) sabiedriskā transporta digitalizāciju, tā administrēšanas pārvaldību un tā pieejamības uzlabošanu; d) pasākumi, lai stimulētu un piešķirtu prioritāti kolektīvajam transportam un aktīvai mobilitātei. Projekts ir definētu, savstarpēji saistītu un koordinētu darbību kopums, ko īsteno ar kopīgu mērķi noteiktos termiņos un budžeta robežās, par kurām tiek pieprasīta subsīdija. Viena pašvaldība var izstrādāt vairāk nekā vienu projektu.

ii. autonomo kopienu izstrādāti projekti ilgtspējīgas mobilitātes veicināšanai pilsētu un lielpilsētu teritorijās. Tas attiecas uz a)–i) tipoloģijām, kas norādītas ieguldījumā C1.I1. Pilsētu un lielpilsētu teritorijas ir pašvaldības ar vairāk nekā 50 000 iedzīvotāju, provinces galvaspilsētas un pašvaldības ar vairāk nekā 20 000 iedzīvotājiem noteiktos apstākļos. Katra autonomā kopiena var izstrādāt vairāk nekā vienu projektu.

iii. projekti, ar kuriem piešķir subsīdijas privātiem uzņēmumiem, lai a) nodotu lūžņos vecos smagos transportlīdzekļus, b) atjaunotu smagos pasažieru un kravas autoparkus ar tīrākiem transportlīdzekļiem, c) pirktu vai pielāgotu savas piekabes vai puspiekabes intermodālajiem pārvadājumiem vai d) uzstādītu uzpildes punktus ar alternatīvu degvielu (elektrisko, sašķidrināto dabasgāzi, CNG un biometānu). Vismaz 3000 smago transportlīdzekļu vai uzpildes vai uzlādes punktu vai uzpildes punktu ir jāsubsidē, lai uzskatītu, ka ir pabeigts viens projekts ilgtspējīgas mobilitātes veicināšanai. Subsīdijas būtu jāpiešķir saskaņā ar tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01). (Bāze: 2023. gada 31. decembris) 10 C1.I1 M Uzlaboti valsts ceļi pilsētu teritorijās, lai veicinātu jaunus mobilitātes veidus Skaits 0 34 4. cet. 2025 Vismaz 34 valsts nozīmes ceļi pilsētu teritorijās ir uzlaboti, izbūvējot jaunas riteņbraukšanas joslas, paplašinot gājēju zonas, samazinot stāvvietas vai uzlabojot drošību uz krustojumiem.

Šos ieguldījumus veic Transporta, mobilitātes un pilsētprogrammas ministrija uz ceļiem, kas tai pieder pilsētu teritorijās. 11 C1.I2 M Inovatīvu projektu piešķiršana elektromobilitātes veicināšanai Miljoni EUR 0 250 2. cet. 2023 Publikācija Oficiālajā Vēstnesī par vismaz 250 miljonu eiro piešķiršanu uzaicinājumos atbalstīt inovatīvus projektus, kas veicina elektromobilitāti. Atlases kritēriji, ko izmanto uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus atbalsta shēmu piešķiršanai, ietver: i) ietekmes uz vidi samazināšana, ii) tehniskā un ekonomiskā dzīvotspēja, iii) tehnoloģiskās attīstības un inovācijas līmenis, iv) atkārtojamība un mērogojamība, v) ar projektu saistītā darbvietu radīšana, tieša un netieša un vi) ietekme uz vērtību ķēdi un sinerģija ar citām nozarēm, galvenokārt rūpniecības nozarēm. 12 C1.I2 M Ierīkoti elektrotransportlīdzekļi un uzlādes punkti Skaits 0 238 000 4. cet. 2023 Subsidēti vismaz 238 000 elektrotransportlīdzekļu (BEV, REEV, PHEV, FCEV) un uzlādes punkti 13 C1.I2 M Tādu inovatīvu projektu pabeigšana, kas veicina elektromobilitāti Skaits 0 85 4. cet. 2025 Vismaz 85 projektu pabeigšana, kas īstenoti saskaņā ar atbalsta programmu elektromobilitātes inovācijas projektiem (MOVES Singulares). 14 C1.I3 M Īsa attāluma (Cercanías) dzelzceļa līnijas Skaits (km) 0 200 4. cet. 2023 Vismaz 200 km īsā attāluma dzelzceļa līnijas, kas modernizētas jebkurā no apakšsistēmām: perona, sliežu ceļu, elektrifikācijas, drošības un sakaru/signalizācijas iekārtas.

Modernizēto tuvsatiksmes dzelzceļa līniju garums būtu jāinterpretē, ņemot vērā attālumu, kas atrodas pilsētu vai lielpilsētu teritorijās, kurās ir īstenota būtiska iejaukšanās, kas nav nepieciešama, lai veiktu vai remontētu. Intervences pasākumi varētu ietvert elektrifikāciju, sliežu ceļu atjaunošanu, signalizācijas un drošības sistēmu uzlabošanu un staciju uzlabojumus, kas pārsniedz tehniskās apkopes un remontdarbus un ko īsteno visā valsts teritorijā visos apdzīvotajos centros, kuri sniedz pakalpojumus no Cercanías Ferroviarias. 15 C1.I3 M Stacijas ir uzlabotas līdz ar digitalizāciju Skaits 0 420 4. cet. 2023 Uzlabojās vismaz 420 stacijas, pateicoties visiem vai daļai RENFE kā SPO operatora izstrādātajiem projektiem, kas uzskaitīti turpmāk:

• Drošības sistēmu digitalizācija stacijās (piemēram, intelektiska videoanalītika, kiberdrošība un krāpšanas kontrole)

• Pasažieru informācijas sistēmas

• Piekļuves kontroles uzlabošana stacijās

• Biļešu tirdzniecības automātu projekti

• Iekārtu pielāgošana 16 C1.I3 M Uzlabotas “Cercanías” stacijas Skaits 0 20 4. cet. 2023 ADIF uzlabojusi vismaz 20 “Cercanías” stacijas galvenokārt attiecībā uz pieejamības darbiem un jauniem vai atjaunotiem sliežu ceļiem. 17 C1.I3 M Kopējais budžets, kas piešķirts ieguldījumiem īsa attāluma dzelzceļa līnijās Miljoni EUR 0 1619 4. cet. 2024 Kumulatīva budžeta, kas piešķirts ieguldījumiem īsa attāluma dzelzceļa līnijās, publicēšana Oficiālajā Vēstnesī: vismaz: EUR 1 619 000 000. 18 C1.I3 M Modernizētas neliela attāluma (Cercanías) dzelzceļa līnijas Skaits (km) 200 700 2. cet. 2026 Vismaz 700 km īsā attāluma sliežu ceļu, kas modernizēti jebkurā no apakšsistēmām: perona, sliežu ceļu, elektrifikācijas, drošības un sakaru/signalizācijas iekārtas.

Modernizēto tuvsatiksmes dzelzceļa līniju garums būtu jāinterpretē, ņemot vērā attālumu, kas atrodas pilsētu vai lielpilsētu teritorijās, kurās ir īstenota būtiska iejaukšanās, kas nav nepieciešama, lai veiktu vai remontētu. Intervences pasākumi varētu ietvert elektrifikāciju, sliežu ceļu atjaunošanu, signalizācijas un drošības sistēmu uzlabošanu un staciju uzlabojumus, kas pārsniedz tehniskās apkopes un remontdarbus un ko īsteno visā valsts teritorijā visos apdzīvotajos centros, kuri sniedz pakalpojumus no Cercanías Ferroviarias. (Bāze: 2023. gada 31. decembris) 19 C1.I3 M Stacijas ir uzlabotas līdz ar digitalizāciju Skaits 420 850 2. cet. 2026 Uzlaboti vismaz 850 staciju ar visiem vai dažiem RENFE kā SPO operatora izstrādātajiem projektiem, kas uzskaitīti turpmāk:

• Drošības sistēmu digitalizācija stacijās (piemēram, intelektiska videoanalītika, kiberdrošība un krāpšanas kontrole)

• Pasažieru informācijas sistēmas

• Piekļuves kontroles uzlabošana stacijās

• Biļešu tirdzniecības automātu projekti

• Iekārtu pielāgošana (Bāze: 2023. gada 31. decembris) 20 C1.I3 M Uzlabotas “Cercanías” stacijas Skaits 20 70 2. cet. 2026 ADIF uzlabojusi vismaz 70 “Cercanías” stacijas galvenokārt pieejamības darbu un jaunu vai renovētu sliežu ceļu ziņā. (Bāze: 2023. gada 31. decembris)



B. KOMPONENTS NR. 02 Spānijas pilsētprogrammas īstenošana: Pilsētu atjaunošanas un reģenerācijas plāns Šis Spānijas atveseļošanas un noturības plāna komponents pievēršas ēku energoatveseļošanai, to dekarbonizācijai un to kvalitātes un komforta uzlabošanai. Tajā pievēršas arī sociālajiem īres mājokļiem, palielinot to krājumus un nodrošinot taisnīgāku un iekļaujošāku atlabšanu. Turklāt komponenta mērķis ir risināt enerģētiskās nabadzības problēmu, atbalstot sociālos mājokļus vai mājokļus par pieņemamu cenu. Ir iekļautas arī digitalizācijas darbības. Šis Spānijas atveseļošanas un noturības plāna komponents atbalsta Spānijas nacionālā enerģētikas un klimata plāna (NECP) īstenošanu, kas paredz līdz 2030. gadam atjaunot 1 200 000 dzīvojamo ēku un apkures un dzesēšanas sistēmas vidēji 300 000 dzīvojamo ēku gadā. Šajā sakarā Spānija ierosina: a)Izstrādāt un īstenot reformu pasākumus, tostarp Spānijas pilsētprogrammu, Spānijas ilgtermiņa renovācijas stratēģiju, Mājokļu likumu, likumu par arhitektūras ainavas uzlabošanu un “vienas pieturas aģentūru” izveidi ēku renovācijai; b)vismaz 510 000 renovācijas pasākumu ietvaros renovē vismaz 355 000 unikālu dzīvojamo māju, vismaz 600 hektārus pilsētu teritoriju, kas atbilst vismaz 40 000 dzīvojamo ēku un 690 000 m² nedzīvojamo ēku, vismaz 26 000 dzīvojamo ēku pašvaldībās un pilsētu teritorijās ar mazāk nekā 5000 iedzīvotājiem un vismaz 1 230 000 m² publisko ēku līdz 2026. gadam, panākot vidējo primārās enerģijas ietaupījumu vairāk nekā 30 % apmērā, tostarp atjaunojot un modernizējot siltumapgādes un dzesēšanas sistēmas;

c)būvēt vismaz 20 000 jaunu mājokļu sociālās īres vajadzībām vai par pieņemamām cenām, kuru primārās enerģijas pieprasījums ir vismaz par 20 % zemāks nekā gandrīz nulles enerģijas ēku vajadzībām; un d)vietējā līmenī īstenot vismaz 100 izmēģinājuma projektus, kas atbalsta energoefektivitāti un Spānijas pilsētprogrammas īstenošanu. Šis Spānijas atveseļošanas un noturības plāna komponents atbalsta zaļo pārkārtošanos (konkrētajai valstij 2019. gadā adresētais ieteikums Nr. 3) un jo īpaši energoefektivitātes uzlabojumus (konkrētajai valstij 2020. gadā adresētais ieteikums Nr. 3). Tas arī uzlabo atbalstu ģimenēm (konkrētajai valstij 2019. gadā adresētais ieteikums Nr. 2; konkrētajai valstij 2020. gadā adresētais ieteikums Nr. 2) un palīdz agrīnā posmā īstenot pārdomātus publisko ieguldījumu projektus un veicināt privātās investīcijas, lai veicinātu ekonomikas atveseļošanos (konkrētajai valstij 2020. gadā adresētais ieteikums Nr. 3). Paredzams, ka neviens pasākums šajā komponentā būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar NBK tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). B.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts Reforma Nr. 1 (C2.R1) – Spānijas pilsētprogrammas īstenošana Šā pasākuma mērķis ir sagatavot un apstiprināt Spānijas pilsētprogrammu, kas ir stratēģisks un neregulatīvs dokuments, ar ko pilsētu attīstības politikas jomā iekļauj ilgtspēju. Tā ir arī darba metode, kas visām publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām dod iespēju panākt taisnīgu, taisnīgu un ilgtspējīgu attīstību savās konkrētajās teritorijās un kalpot vietējai administrācijai, pilsētām un ciematiem neatkarīgi no to iedzīvotāju skaita kā instruments ar stratēģisku, integrētu un visaptverošu perspektīvu, kā noteikts ES pilsētprogrammā un Jaunajā Leipcigas hartā. Spānijas pilsētprogramma ir process, kurā tiks apzināti trūkumi un problēmas, ar ko saskaras Spānijas pilsētas un ciemati, lai panāktu tādu pilsētvides attīstību, kas ir vides ziņā ilgtspējīga, sociāli saskaņota un ekonomiski iespējama. Tā ietver stratēģisku satvaru, kas strukturēts ap šādiem desmit stratēģiskajiem problēmjautājumiem: demogrāfija; vides aizsardzība; ekonomiskā un sociālā; stāvoklis ar pašreizējo dzīvojamo fondu; neaizsargātība, ko rada klimata pārmaiņu nelabvēlīgā ietekme; (augsta) atkarība no tūrisma; ar piesārņojumu saistītie riski. Pilsētprogramma ietver arī īpašu rīcības plānu valsts pārvaldei un ietver norādījumus, lai atbalstītu vietējās struktūras vietējo rīcības plānu sagatavošanā saskaņā ar vispārējās valsts pārvaldes ierosināto metodiku, apņemoties uzlabot publisko un publisko un privāto pārvaldību. Ieguldījums 6 papildina šo reformu, atbalstot vismaz 100 vietējo rīcības plānu sagatavošanu. Saistībā ar pilsētprogrammu un nepieciešamību ievērot Direktīvu (ES) 2018/844 par ēku energoefektivitāti un energoefektivitāti Spānija izveido ilgtermiņa renovācijas stratēģiju, lai atbalstītu dzīvojamo un nedzīvojamo ēku nacionālā fonda renovāciju. Tas ietver gan publiskās, gan privātās ēkas un līdz 2050. gadam panāk ļoti energoefektīvu un dekarbonizētu ēku fondu, veicinot esošo ēku rentablu pārveidi par gandrīz nulles enerģijas ēkām. Pasākuma īstenošanu pabeidz līdz 2020. gada 30. jūnijam. Reforma Nr. 2 (C2.R2) – Spānijas ilgtermiņa renovācijas stratēģijas un ar to saistītā rīcības plāna 2020. gada atjauninājums Šā pasākuma mērķis ir īstenot ilgtermiņa renovācijas stratēģiju (ERESEE). Tas ietver darbības, kuru mērķis ir sagatavot, apspriest īpašās darba grupās, apstiprināt un izplatīt ilgtermiņa renovācijas stratēģijas rīcības plāna stratēģisko dokumentu. Rīcības plāns ir saskaņā ar ERESEE iekļautajām darbībām. Lai īstenotu ERESEE, jāizveido vairākas darba grupas, lai izstrādātu skaidrus ieteikumus pilsētvides atjaunošanas un atjaunošanas rīcības plāna īstenošanai. Darba grupu ziņojumus ar ieteikumiem publicē. ERESEE III daļā “Īstenošana” ERESEE ietver darbību kopumu, tostarp reformu kopumu kā daļu no ceļveža, kas veicina pilsētu rehabilitāciju un atjaunošanu un veicina zaļo un digitālo pārkārtošanos. Ceļvedis ir strukturēts ap vienpadsmit asīm un darbībām, kuru mērķis ir uzlabot pārvaldību, noteikumus un finansējumu. Šo ceļvedi iekļauj stratēģiskajā dokumentā kā galveno soli ceļā uz ERESEE īstenošanu. Svarīgākās darbības ir šādas: ·Atjaunot publiskās pārvaldes ēkas (saskaņots ar Spānijas atveseļošanas un noturības plāna 11. komponentu); ·finansēt jomas, kurās nepieciešami uzlabojumi, tostarp jaunus nodokļus, kas labvēlīgi renovācijai, gan dzīvojamo ēku sektorā, gan terciārajā sektorā; ·veicināt un mobilizēt privāto finansējumu; ·enerģētiskās nabadzības apkarošana; ·ieviest jaunu enerģētikas modeli ēku sektorā, lai veicinātu atjaunojamo energoresursu enerģijas patēriņu ēkās; ·aktivizēt un apkopot rehabilitācijas pieprasījumu;

·uzlabot piedāvājuma apstākļus, veicinot rehabilitācijas nozares modernizāciju ar pētniecības, izstrādes un inovācijas, digitalizācijas un uzraudzības, prasmju un apmācības stiprināšanas palīdzību; ·izplatīt informāciju iedzīvotājiem un uzņēmumiem un apmainīties ar labu praksi starp pārvaldes iestādēm; un ·izstrādāt statistiku un rādītājus, lai pārraudzītu darbības, ko finansē no publiskiem līdzekļiem, lai varētu pienācīgi novērtēt valsts politiku. Šis stratēģiskais dokuments ļaus ERESEE īstenot Spānijas pilsētprogrammas ietvaros, integrējot dažādas pārvaldes iestādes (centrālo, reģionālo un vietējo). Pasākuma īstenošanu pabeidz līdz 2023. gada 30. jūnijam. Reforma Nr. 2 (C2.R3) – Mājokļu likums Šā pasākuma mērķis ir ar Mājokļu likumu īstenot pirmo šāda veida regulējumu Spānijā, lai pievērstos dažādiem jau ieviestiem publiskās plānošanas, plānošanas un sadarbības instrumentiem, lai atbalstītu tiesības uz pienācīgu un pienācīgu mājokli. Tā pievēršas gan publiskā, gan privātā dzīvojamā fonda atjaunošanai un uzlabošanai, kā arī dzīvojamās vides atjaunošanai un atjaunošanai, kurā tie atrodas, lai uzlabotu dzīves kvalitāti. Ar šo likumu tiek risināts jautājums par to, lai par pieņemamām cenām būtu pieejams pietiekams mājokļu uzkrājums īres īpašumam. Tiesību aktos pievēršas dažādiem plānošanas, plānošanas un sadarbības instrumentiem, lai nodrošinātu tiesību uz pienācīgu un atbilstīgu mājokli īstenošanu, tostarp par vienu no prioritātēm – esošā dzīvojamā fonda atjaunošanu un uzlabošanu, kā arī to dzīvojamo rajonu atjaunošanu un atjaunošanu, kuros tie atrodas. Turklāt likums veicina izmaksu ziņā pieejamu un sociālu mājokļu piedāvājuma palielināšanu, nodrošinot atbilstību prasībām, kas pašlaik noteiktas gandrīz nulles enerģijas ēkām saskaņā ar Ēku tehniskā kodeksa (CTE) energotaupības pamatdokumentu (DB-HE), un izvairās no pasākumiem, kas vidējā termiņā varētu kavēt mājokļu piedāvājumu. Šo reformas īstenošanu pabeidz līdz 2022. gada 30. septembrim. Reforma Nr. 3 (C2.R4) – Arhitektūras un ēku vides kvalitātes likums un jauna valsts arhitektūras stratēģija Šā likuma mērķis ir atzīt arhitektūras un ēku kvalitāti par sabiedrisku labumu, uzlabot dzīves kvalitāti, veicināt arhitektūras sociālās saknes, veicināt pilsētu teritoriju un centru ilgtspējīgu attīstību, veicināt ekonomisko un sociālo attīstību, kā arī aizsargāt un aizsargāt kultūras un dabas mantojumu. Šajā nolūkā likums attiecas uz dažādām iniciatīvām un darbībām, kas ir cieši saistītas ar Spānijas atveseļošanas un noturības plāna komponenta rehabilitācijas un reģenerācijas programmām. Jo īpaši tiesību akti reglamentē: i) starpadministratīvās sadarbības pasākumi arhitektūras, inženiertehnisko un pilsētplānošanas projektu un būvdarbu iepirkuma jomā; ii) instrumenti labas prakses izplatīšanai un atbalstam, apmācībai un publiskā un privātā sektora partnerībām; un iii) rehabilitācijas veicināšana no visaptveroša viedokļa, piemēram, no iepriekš aprakstītā viedokļa. Šo reformas īstenošanu pabeidz līdz 2022. gada 30. septembrim. Reforma Nr. 4 (C2.R5) – Renovācijas biroji (“vienas pieturas aģentūra”) Šā pasākuma mērķis ir veicināt un paplašināt dažās pašvaldībās izveidotos vietējos renovācijas birojus, lai palīdzētu mājsaimniecībām un īpašnieku kopienām veikt ļoti sarežģītus dzīvojamās ēkas atjaunošanas uzdevumus. Šajā nolūkā šis pasākums vēl vairāk veicina un paplašina šo pieeju, izveidojot procesu, lai nodrošinātu efektīvu sadarbību un sadarbību starp centrālajām, reģionālajām un/vai vietējām pašvaldībām. Tas ietver visa publiskā atbalsta (centrālā, reģionālā vai vietējā līmenī) koordinācijas pastiprināšanu. Šajos vienas pieturas aģentūrās iesaista visus pārvaldes līmeņus, lai maksimāli palielinātu renovācijas darbību efektivitāti. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2021. gada 30. septembrim. Reforma Nr. 5 (C2.R6) – Uzlabots finansējums renovācijas darbībām Šā pasākuma mērķis ir novērst vienu no galvenajiem šķēršļiem, kas kavē renovācijas darbības sākšanu, proti, piekļuvi finansējumam ar izdevīgiem nosacījumiem. Lai saņemtu renovācijas aizdevumu, dažkārt ir jāpiešķir individuāls aizdevums katram atsevišķam ēkas īpašniekam. Tas ir kavējis ēku pilnīgu un integrētu renovāciju.

Lai risinātu šo jautājumu, pasākums: ·Izveido jaunu Instituto de Crédito Oficial (ICO) garantiju līniju, lai daļēji segtu risku saistībā ar aizdevumiem, ko privātas finanšu iestādes piešķīrušas dzīvojamo ēku renovācijai; ·atbalsta īpašu reglamentējošu noteikumu pieņemšanu, tostarp horizontālā īpašuma likuma reformu, lai uzlabotu īpašnieku kopienu piekļuvi finansējumam; un ·mudina finanšu iestādes izmantot videi draudzīgu finansējumu. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2022. gada 30. septembrim. Ieguldījums Nr. 1 (C2.I1) – Rehabilitācijas programma ekonomiskajai un sociālajai atveseļošanai dzīvojamajā vidē Šā pasākuma mērķis ir atbalstīt dzīvojamo ēku un dzīvojamo rajonu energoefektivitātes renovāciju. Ar darbībām saskaņā ar šo pasākumu īsteno vismaz 510 000 renovācijas darbības vismaz 355 000 unikālo mājokļu, panākot vidējā primārās enerģijas pieprasījuma samazinājumu vismaz par 30 %, ko apliecina energoefektivitātes sertifikāti. Atbalsta šādas darbības: a)Programma energorenovācijas atbalstam kaimiņu līmenī, piešķirot dotācijas un citu atbalstu vidēji EUR 20 000 apmērā uz vienu mājokli. Programma atjauno vismaz 600 hektārus pilsētu teritoriju, panākot vidējo primārās enerģijas pieprasījuma samazinājumu vismaz par 30 %, ko apliecina energoefektivitātes sertifikāti. Darbības ietver energoefektivitātes uzlabošanu, elektromobilitātes infrastruktūras izvēršanu, ēku pieejamības uzlabošanu un bīstamu vielu aizvākšanu. Ne vairāk kā 15 % no pasākuma ir paredzēti uzlabojumiem dzīvojamo rajonu līmenī, piemēram, āra apgaismojuma, veloceliņu, zaļās infrastruktūras un drenāžas sistēmu uzlabošanai, ņemot vērā apkārtnes sociālekonomiskās īpašības. b)Programma dzīvojamo ēku energorenovācijas atbalstam, piešķirot dotācijas vidēji EUR 15 000 apmērā par katru mājokli. Atbalsta līmenis ir augstāks tām darbībām, kurām primārās enerģijas pieprasījuma samazinājums ir lielāks, un mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem. Darbības ietver energoefektivitātes uzlabošanu, elektromobilitātes infrastruktūras izvēršanu, ēku pieejamības uzlabošanu un bīstamu vielu aizvākšanu. c)Pasākumu kopums attiecas uz energorenovācijas stimuliem. Tas cita starpā ietver i) iespēju atskaitīt renovācijas no iedzīvotāju ienākuma nodokļa, ja primārās enerģijas pieprasījums ir samazināts vismaz par 30 %, un ii) uzlabot finansēšanas sistēmu, veicinot publiskā un privātā sektora partnerības. Karaļa dekrētā nosaka tehniskās prasības, lai nodrošinātu atbilstību primārās enerģijas pieprasījuma samazinājumam par 30 %. Iedzīvotāju ienākuma nodokļa grozījumus apstiprina karaļa dekrētlikumā, un to mērķis ir noteikt nodokļu atvieglojumus ēku atjaunošanas pasākumiem, lai uzlabotu energoefektivitāti. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Ieguldījums Nr. 2 (C2.I2) – Programma sociālo mājokļu būvniecībai energoefektīvās ēkās Šā pasākuma mērķis ir būvēt vismaz 20 000 jaunu mājokļu sociālās īres vajadzībām par pieņemamām cenām, kas atbilst energoefektīviem kritērijiem. Tos jo īpaši izbūvē teritorijās, kurās sociālie mājokļi pašlaik ir nepietiekami, un uz valsts īpašumā esošas zemes. Sociālo mājokļu primārās enerģijas pieprasījums ir vismaz par 20 % zemāks nekā prasības gandrīz nulles enerģijas ēkām. Šajā nolūkā Karaļa dekrētā nosaka tehniskās prasības primārās enerģijas pieprasījuma vērtības ierobežošanai līdz 80 % no robežvērtības, kas noteikta Ēku tehniskā kodeksa (CTE) Enerģijas ietaupījumu pamatdokumenta (DB-HE) iedaļā HE 0. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Ieguldījums Nr. 3 (C2.I3) – Ēku energorehabilitācijas programma Šā pasākuma mērķis ir atbalstīt vismaz 40 000 dzīvojamo ēku un 690 000 m² nedzīvojamo ēku energorenovāciju, uzlabojot energoefektivitāti un integrējot atjaunojamo enerģiju. Programma atbalsta tikai atjaunojamo enerģiju, izņemot fosilo kurināmo, nodrošina augstāku atbalsta intensitāti energokopienām un ļauj iepriekš finansēt renovācijas darbības. Konkrētās darbības ietver energoefektivitātes uzlabošanu ar siltumizolāciju, atjaunojamās enerģijas izmantošanu siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmās un apgaismojuma sistēmas uzlabošanu. Ir paredzēts atbilstības kritērijs, ka primārās enerģijas pieprasījuma samazinājums vidēji par vismaz 30 % tiek pārbaudīts ar energoefektivitātes sertifikātiem. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Ieguldījums Nr. 4 (C2.I4) – Reģenerācijas programma un demogrāfiskās problēmas

Šā pasākuma mērķis ir atbalstīt ēku renovāciju pašvaldībās un pilsētu teritorijās, kurās ir mazāk nekā 5000 iedzīvotāju. Darbības ietver ēku, publiskā aprīkojuma un infrastruktūras energoefektivitātes uzlabošanu, atjaunojamās enerģijas ražošanu un patēriņu, pašpatēriņu un īpašnieku vietējās energokopienas un ilgtspējīgu mobilitāti (piemēram, elektrouzlādes stacijas). Veic divu veidu darbības: a)Attiecībā uz energoefektivitāti dzīvojamās ēkās veic vismaz 26 000 energorenovāciju, panākot vismaz 30 % primārās enerģijas pieprasījuma samazinājumu, ko apliecina energoefektivitātes sertifikāti. b)Vismaz 250 unikālus tīras enerģijas projektus īsteno, izmantojot konkursus vai vietējo pašvaldību ieguldījumus šādās jomās: i) atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas vai siltumapgādes un dzesēšanas iekārtu uzstādīšana sabiedriskajās ēkās vai infrastruktūrā (tostarp vismaz 80 % pašpatēriņš); ii) publisko ēku vai infrastruktūras energorenovācija (kas sasniedz vismaz 30 % primārās enerģijas ietaupījuma, ko apliecina energoefektivitātes sertifikāti); iii) ilgtspējīga mobilitāte (transporta novirzīšanas vai elektromobilitātes projekti); iv) gaismas piesārņojuma samazināšana, uzlabojot sabiedrisko apgaismojumu; un v) vietējā energokopiena vai citi sabiedrības virzīti projekti šajās pašvaldībās. Šajā nolūkā “Oficiālajā Vēstnesī” publicē regulatīvos pamatus un aicinājumu piešķirt ieguldījumu atbalstu, ko attiecina arī uz vietējām iestādēm. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Ieguldījums Nr. 5 (C2.I5) – Publisko ēku rehabilitācijas programma Šā pasākuma mērķis ir atbalstīt sabiedrisko ēku, tostarp valsts pārvaldes, izglītības, sociālās aprūpes, sporta, veselības, kultūras vai sabiedrisko pakalpojumu, energorenovāciju. Tiks renovēti vismaz 1 230 000 m2 sabiedrisko ēku, panākot vismaz 30 % primārās enerģijas pieprasījuma samazinājumu, ko apliecina energoefektivitātes sertifikāti. Pasākums atbalsta: i) ūdens, materiālu, atkritumu apsaimniekošanas un pielāgošanās klimata pārmaiņām uzlabošana; ii) uzlabojumi ēku pieejamībā; iii) bīstamu vielu aizvākšana un iekštelpu gaisa kvalitātes uzlabošana; un iv) ēku saglabāšana. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Ieguldījums Nr. 6 (C2.I6) – Atbalsta programma Spānijas pilsētprogrammas vietējo rīcības plānu izmēģinājuma projektu izstrādei Šā pasākuma mērķis ir atbalstīt vietējās pašvaldības Spānijas pilsētprogrammas desmit stratēģisko mērķu īstenošanā, apstiprinot vismaz 100 vietējo rīcības plānu. Spānijas pilsētprogrammas desmit stratēģiskie mērķi ir šādi: i) zemes izmantošanas plānošana un racionālāka izmantošana, tās saglabāšana un aizsardzība; ii) novērst pilsētu izplešanos un atdzīvināt esošās pilsētas; iii) novērst un samazināt klimata pārmaiņu ietekmi un izturētspēju; iv) resursu ilgtspējīga izmantošana un aprites ekonomikas veicināšana; v) tuvuma un ilgtspējīgas mobilitātes veicināšana; vi) veicināt sociālo kohēziju un censties panākt līdztiesību; vii) veicināt un veicināt pilsētu ekonomiku; viii) mājokļa pieejamības nodrošināšana; ix) vadīt un veicināt digitālo inovāciju; un x) uzlabot līdzdalības un pārvaldības instrumentus. Pasākums i) kalpo par paraugu un rokasgrāmatu citām vietējām iestādēm, izstrādājot savus rīcības plānus; ii) īstenot Spānijas pilsētprogrammu ar rīcības plāniem vietējā līmenī; un iii) īstenot konkrētus projektus kā daļu no vietējiem rīcības plāniem, lai uzsvērtu Spānijas pilsētprogrammas potenciālu. Atbalstu piešķir konkursa kārtībā, un tas jo īpaši ietver transversālus un integrētus projektus ar stratēģisku redzējumu un pārvaldības modeli, kas nodrošina visplašāko līdzdalību. Ieguldījumus saskaņā ar šo pasākumu pabeidz līdz 2022. gada 31. decembrim. B.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks Skatīt tālāk tabulu. Bāzes datums visiem rādītājiem ir 2020. gada 1. februāris, ja vien darbības aprakstā nav norādīts citādi. Tabulā norādītajās summās nav iekļauts PVN. Skaits Pasākums Atskaites punkts/

mērķrādītājs Nosaukums Kvalitatīvie rādītāji atskaites punktiem Kvantitatīvie indikatori mērķrādītājiem Laiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts Mērvienība Bāze Mērķis Ceturksnis Gads 21 C2.R1 AP Spānijas pilsētprogrammas un ilgtermiņa renovācijas stratēģijas attiecībā uz energoefektivitāti Spānijā stāšanās spēkā Publicēšana Oficiālajā Vēstnesī 2. cet. 2020 Spānijas pilsētprogrammas stāšanās spēkā kā valsts pilsētpolitika, kas nodrošinās pilsētu integrētu un visaptverošu stratēģisko plānošanu, un ilgtermiņa renovācijas stratēģijas (LTRS) 2020. gada atjauninājums attiecībā uz energoefektivitāti būvniecības nozarē Spānijā (ERESEE). ERESEE stratēģijas mērķis ir diagnosticēt ēku fondu Spānijā un novērst šķēršļus un radīt jaunas pieejas ēku renovācijas paplašināšanai, veicināt ieguldījumus šajā nozarē, palielināt energotaupību un samazināt oglekļa emisijas saskaņā ar klimata mērķiem. 21bis C2.R2 AP Darba grupu ieteikumu publicēšana, lai Spānijā īstenotu ilgtermiņa renovācijas stratēģiju Darba grupu ieteikumu publicēšana 2. cet. 2023 Publicēti sīki izstrādāti darba grupu ieteikumi par to, kā īstenot 2020. gadā atjaunināto ilgtermiņa renovācijas stratēģiju (LTRS) par energoefektivitāti būvniecības nozarē Spānijā (ERESEE). ERESEE stratēģijas mērķis ir diagnosticēt ēku fondu Spānijā un novērst šķēršļus un radīt jaunas pieejas ēku renovāciju paplašināšanai, veicināt ieguldījumus šajā nozarē, palielināt energotaupību un samazināt oglekļa emisijas saskaņā ar klimata mērķiem. Lai īstenotu ERESEE, jāizveido vairākas darba grupas, lai izstrādātu skaidrus ieteikumus pilsētvides atjaunošanas un atjaunošanas rīcības plāna īstenošanai. Sīki izstrādātie ieteikumi ietver ceļvedi un metodiskas norādes par katru pasākumu, kas jāveic un adresēts katram iesaistītajam darbiniekam (valsts pārvaldei, ieinteresētajām personām u. c.). 22 C2.R3 AP Mājokļu likuma stāšanās spēkā, tostarp pasākumi, kas atbalsta mājokļu piedāvājuma palielināšanu gandrīz nulles enerģijas ēkās Mājokļu likuma noteikums par stāšanos spēkā 3. cet. 2022 Mājokļu likumā pievēršas dažādiem plānošanas, plānošanas un sadarbības instrumentiem, lai nodrošinātu tiesību uz pienācīgu un atbilstīgu mājokli pienācīgu īstenošanu, tostarp kā vienu no prioritātēm esošā dzīvojamā fonda rehabilitāciju un uzlabošanu, kā arī dzīvojamās vides atjaunošanu un renovāciju, kurā tie atrodas. Likums veicina izmaksu ziņā pieejamu un sociālu mājokļu piedāvājuma palielināšanu, nodrošinot atbilstību prasībām, kas pašlaik noteiktas gandrīz nulles enerģijas ēkām saskaņā ar Ēku tehniskā kodeksa (CTE) energotaupības pamatdokumentu (DB-HE). 23 C2.R4 AP Arhitektūras kvalitātes un ēku vides likuma stāšanās spēkā Likuma “Par arhitektūras kvalitāti un ēku vidi” spēkā stāšanās datums 3. cet. 2022 Pieņemt Likumu par arhitektūras un ēku vides kvalitāti, tostarp integrētu pieeju rehabilitācijai, kas veicinās gandrīz nulles enerģijas ēku fonda izaugsmi ne tikai jaunu ēku vidū, bet arī starp esošajām ēkām. Likums nosaka kvalitātes principu arhitektūras un apbūvētās vides jomā, nosakot vides ilgtspēju un ieguldījumu energoefektivitātes mērķu sasniegšanā kā vienu no galvenajiem novērtēšanas kritērijiem un virzot nepieciešamo parka atjaunošanu uz integrētu pieeju rehabilitācijai. 24 C2.R5 AP Karaļa dekrēta par renovācijas birojiem (“vienas pieturas aģentūras”) stāšanās spēkā Noteikums Karaļa dekrētā par renovācijas birojiem, stājoties spēkā 3. cet. 2021 Karaļa dekrēta pieņemšana, ar ko nosaka renovācijas biroju darbības jomu (“vienas pieturas aģentūras”) un to finansēšanu. Pirms Karaļa dekrēta galīgās redakcijas rīko Mājokļu nozares konferenci un pabeidz sabiedrības informēšanas un citu juridisko procedūru posmu. 25 C2.R6 AP Horizontālā īpašuma likuma grozījumu stāšanās spēkā, lai atvieglotu rehabilitācijas finansēšanu Horizontālā īpašuma likuma noteikums par stāšanos spēkā 3. cet. 2022 Grozījumi 21. jūlija Likumā Nr. 49/1960 (horizontālais īpašuma likums) par kopīpašumu, lai veicinātu ēku renovācijas un uzlabošanas īstenošanu īpašnieku kopienās un piekļuvi finansējumam. Grozījuma mērķis ir atvieglot īpašnieku kopienu lēmumu pieņemšanu par tādu ēku renovācijas darbu veikšanu, kas palīdz uzlabot energoefektivitāti, un atvieglot piekļuvi banku finansējumam. 26 C2.I1 AP Karaļa dekrēta par atjaunošanas programmas īstenošanas tiesisko regulējumu stāšanās spēkā; un karaliskais dekrētlikums, kas regulē iedzīvotāju ienākuma nodokļa atvieglojumus programmas atbalstam Karaļa dekrēts un Karaļa dekrētlikums par stāšanos spēkā 3. cet. 2021 Karaļa dekrēta pieņemšana, ar ko nosaka atjaunošanas programmas īstenošanas tiesisko regulējumu; un karaļa dekrētlikumu, kas regulē iedzīvotāju ienākuma nodokļa atvieglojumus programmas atbalstam. Karaļa dekrētā, ar ko izveido regulējuma satvaru, nosaka tehniskās prasības, lai no neatjaunojamiem avotiem iegūtās primārās enerģijas pieprasījumu samazinātu par 30 %. Pirms Karaļa dekrēta galīgās redakcijas tiek rīkota nozares konference par mājokļiem un pabeigts sabiedrības informēšanas posms un citas juridiskās procedūras. 27 C2.I1 M Dzīvojamo māju renovācijas darbību pabeigšana, panākot vidēji vismaz 30 % primārās enerģijas pieprasījuma samazinājumu (vismaz 231 000 darbības vismaz 160 000 unikālo mājokļu jomā) Skaits 0 231 000 4. cet. 2023 Pabeigti vismaz 231 000 dzīvojamo māju renovācijas pasākumi vismaz 160 000 unikālo mājokļu jomā, sasniedzot vidēji vismaz 30 % primārās enerģijas pieprasījuma samazinājumu (kumulatīvs). Šajā indikatorā mājokļu jēdziens ir saderīgs ar Eurostat definīciju (“Mājoklis ir istaba vai istabu komplekss – tostarp tā piederumi, lobiji un gaiteņi – pastāvīgā ēkā vai ēkas strukturāli nodalītā daļā, kas pēc veida, kādā tā ir uzbūvēta, pārbūvēta vai pārveidota, ir paredzēta vienai privātai mājsaimniecībai visu gadu”), un attiecīgā gadījumā tā var ietvert sociālos vai publiskos mājokļus. Izmantotos energoefektivitātes uzlabošanas rādītājus akreditē, izmantojot attiecīgo energoefektivitātes sertifikātu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti. Mājokļu rehabilitācijas darbību skaitu nosaka kā visu to uzlabošanas un rehabilitācijas darbību summu (norobežotajās apkaimēs, ēku vai mājokļu līmenī), kas veiktas, īstenojot vienu no atbalsta pozīcijām (pilnīga rehabilitācija vai ēkas elementi) vai nodokļu atvieglojumus. Neatjaunojamo primārās enerģijas patēriņa ietaupījuma vidējo procentuālo daļu, lai nodrošinātu atbilstību minimālajai vērtībai 30 %, iegūst, atveseļošanas darbību kopumu svērumā dalot ar atbalsta vai finansējuma summu, ko piemēro saskaņā ar atveseļošanas un noturības plānu. Šis rādītājs ietver uzlabošanas un rehabilitācijas pasākumus visās pašvaldībās neatkarīgi no to lieluma. Lai pamatotu atbilstību iegūtajiem enerģijas ietaupījumiem, ir vajadzīgi pabeigto darbu energoefektivitātes sertifikāti, kas apliecina vidējos panāktos enerģijas ietaupījumus. 28 C2.I1 M Pabeigta zeme apgabalos vai rajonos, uz kuriem attiecas atjaunošana, vidēji par 30 % samazinot primārās enerģijas pieprasījumu Skaits (hektāros) 0 600 2. cet. 2026 Pabeigti vismaz 600 hektāri zemes platībās vai rajonos, uz kuriem attiecas atjaunošana. Šis skaitlis ietver to rajonu vai pilsētu teritoriju platību, uz kurām attiecas darbības, pamatojoties uz programmas ietvaros noslēgtajiem nolīgumiem. Darbības veic, nodrošinot tehniskās prasības, lai nodrošinātu atbilstību neatjaunojamo energoresursu primārās enerģijas patēriņa vidējam samazinājumam par 30 % ēku renovācijā. Lai pamatotu atbilstību iegūtajiem enerģijas ietaupījumiem, ir vajadzīgi pabeigto darbu energoefektivitātes sertifikāti, kas apliecina vidējos panāktos enerģijas ietaupījumus. 29 C2.I1 M Dzīvojamo māju renovācijas darbību pabeigšana, panākot vidēji vismaz 30 % primārās enerģijas pieprasījuma samazinājumu (vismaz 510 000 darbības vismaz 355 000 unikālo mājokļu jomā) Skaits 231 000 510 000 2. cet. 2026 Pabeigti vismaz 510 000 dzīvojamo māju renovācijas pasākumi vismaz 355 000 unikālo mājokļu jomā, sasniedzot vidēji vismaz 30 % primārās enerģijas pieprasījuma samazinājumu (kumulatīvs). Šajā indikatorā mājokļu jēdziens ir saderīgs ar Eurostat definīciju (“Mājoklis ir istaba vai istabu komplekts – tostarp tā piederumi, lobiji un gaiteņi – pastāvīgā ēkā vai ēkas strukturāli nodalītā daļā, kas pēc veida, kādā tā ir uzbūvēta, pārbūvēta vai pārveidota, ir paredzēta vienai privātai mājsaimniecībai visu gadu”), un attiecīgā gadījumā tā var ietvert sociālos vai publiskos mājokļus. Izmantotos energoefektivitātes uzlabošanas rādītājus akreditē, izmantojot attiecīgo energoefektivitātes sertifikātu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti. Mājokļu rehabilitācijas pasākumu skaitu nosaka kā visu to uzlabošanas un rehabilitācijas darbību summu (norobežotajās apkaimēs, ēku vai mājokļu līmenī), kas veiktas, īstenojot vienu no atbalsta pozīcijām (pilnīga rehabilitācija vai ēkas elementi) vai nodokļu atvieglojumus. Neatjaunojamo primārās enerģijas patēriņa ietaupījuma vidējo procentuālo daļu, lai nodrošinātu atbilstību minimālajai vērtībai 30 %, iegūst, atveseļošanas darbību kopumu svērumā dalot ar atbalsta vai finansējuma summu, ko piemēro saskaņā ar atveseļošanas un noturības plānu. Šis rādītājs ietver uzlabošanas un rehabilitācijas pasākumus visās pašvaldībās neatkarīgi no to lieluma. Lai pamatotu atbilstību iegūtajiem enerģijas ietaupījumiem, ir vajadzīgi pabeigto darbu energoefektivitātes sertifikāti, kas apliecina vidējos panāktos enerģijas ietaupījumus. (Bāze: 2023. gada 31. decembris) 30 C2.I2 AP Karaļa dekrēta par normatīvā regulējuma noteikšanu programmas īstenošanai attiecībā uz energoefektīviem sociālajiem īres mājokļiem, kas atbilst energoefektīviem kritērijiem, stāšanās spēkā Karaļa dekrēta par stāšanos spēkā noteikums 3. cet. 2021 Karaļa dekrēta pieņemšana, ar ko nosaka tiesisko regulējumu programmas īstenošanai attiecībā uz energoefektīviem sociālajiem īres mājokļiem, kas atbilst energoefektīviem kritērijiem. Karaļa dekrētā nosaka tehniskās prasības, lai ēku būvniecībā nodrošinātu mērķi panākt, ka primārās enerģijas pieprasījums ir vismaz par 20 % zemāks nekā prasība par gandrīz nulles enerģijas ēkām saskaņā ar valsts pamatnostādnēm. Šajā nolūkā tiks prasīt ierobežot primārās enerģijas pieprasījuma vērtību līdz 80 % no robežvērtības, kas noteikta no neatjaunojamiem avotiem iegūtās enerģijas patēriņam Ēku tehniskā kodeksa (CTE) Enerģijas ietaupījumu pamatdokumenta (DB-HE) iedaļā HE 0. Pirms Karaļa dekrēta galīgās redakcijas tiek rīkota nozares konference par mājokļiem un pabeigts sabiedrības informēšanas posms un citas juridiskās procedūras. 31 C2.I2 M Jauni mājokļi, kas būvēti sociālai īrei vai par pieņemamām cenām, kas atbilst energoefektīviem kritērijiem Skaits 0 20 000 2. cet. 2026 Vismaz 20 000 mājokļu, kas būvēti sociālai īrei vai par pieņemamām cenām, kas atbilst energoefektīviem kritērijiem. Šis skaitlis atbilst mājokļu skaitam, par kuriem jāveic būvniecība, un tas attiecas uz sociālo īres maksu par pieņemamām cenām, ko apliecina kompetentās iestādes izsniegts sertifikāts vai pierādījums par mājokļu pabeigšanu un izmantošanu. Turklāt ar energoefektivitātes sertifikātu tiks nodrošināta atbilstība prasībai ierobežot primārās no neatjaunojamiem avotiem iegūtās enerģijas pieprasījuma vērtību līdz 80 % no robežvērtības, kas noteikta no neatjaunojamiem avotiem iegūtās enerģijas patēriņam Ēku tehniskā kodeksa (CTE) Enerģijas ietaupījumu pamatdokumenta (DB-HE) iedaļā HE 0. 32 C2.I3 AP Dzīvojamo mājokļu un nedzīvojamo ēku renovācijas darbu līgumslēgšanas tiesību piešķiršana, sasniedzot vidēji vismaz 30 % primārās enerģijas pieprasījuma samazinājumu Autonomo kopienu apvienotie koncesijas lēmumi 4. cet. 2023 Piešķirtas līgumslēgšanas tiesības par renovācijas darbiem attiecībā uz vismaz 40 000 dzīvojamo mājokļu un 690 000 m2 nedzīvojamo ēku, sasniedzot vidēji vismaz 30 % primārās enerģijas pieprasījuma samazinājumu. Ekvivalenci nosaka attiecībā pret attiecīgo vidējo enerģijas ietaupījumu, kas panākts uz m² katram intervences veidam. Šajā indikatorā mājokļu jēdziens ir saderīgs ar Eurostat definīciju (“Mājoklis ir istaba vai istabu komplekts – tostarp tā piederumi, lobiji un gaiteņi – pastāvīgā ēkā vai ēkas strukturāli nodalītā daļā, kas pēc veida, kādā tā ir uzbūvēta, pārbūvēta vai pārveidota, ir paredzēta vienai privātai mājsaimniecībai visu gadu”), un attiecīgā gadījumā tā var ietvert sociālos vai publiskos mājokļus. Izmantotos energoefektivitātes uzlabošanas rādītājus akreditē, izmantojot attiecīgo energoefektivitātes sertifikātu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti. 33 C2.I3 AP Dzīvojamo mājokļu un nedzīvojamo ēku renovācijas pabeigšana, sasniedzot vidēji vismaz 30 % primārās enerģijas pieprasījuma samazinājumu Pabeigto darbu energoefektivitātes sertifikātu kopsavilkumi— 2. cet. 2026 Ekvivalents, kas atbilst vismaz 40 000 renovētiem dzīvojamajiem mājokļiem un 690 000 m2 nedzīvojamo ēku, sasniedzot vidēji vismaz 30 % primārās enerģijas pieprasījuma samazinājumu. Ekvivalenci nosaka attiecībā pret attiecīgo vidējo enerģijas ietaupījumu, kas panākts uz m² katram intervences veidam. Šajā indikatorā mājokļu jēdziens ir saderīgs ar Eurostat definīciju “Mājoklis ir istaba vai istabu komplekts – tostarp tā piederumi, lobiji un gaiteņi – pastāvīgā ēkā vai ēkas strukturāli atdalītā daļā, kas pēc veida, kādā tā ir uzbūvēta, pārbūvēta vai pārveidota, visu gadu ir paredzēta vienai privātai mājsaimniecībai”, un attiecīgā gadījumā tā var ietvert sociālos vai publiskos mājokļus. Izmantotos energoefektivitātes uzlabošanas rādītājus akreditē, izmantojot attiecīgo energoefektivitātes sertifikātu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti. Lai pamatotu atbilstību iegūtajiem enerģijas ietaupījumiem, ir vajadzīgi pabeigto darbu energoefektivitātes sertifikāti, kas apliecina vidējos panāktos enerģijas ietaupījumus. 34 C2.I4 M Pabeigta dzīvojamo mājokļu renovācija pašvaldībās, kurās ir mazāk nekā 5000 iedzīvotāju, panākot vidēji vismaz 30 % primārās enerģijas pieprasījuma samazinājumu Skaits 0 26 000 2. cet. 2026 Renovēti vismaz 26 000 dzīvojamo mājokļu pašvaldībās, kurās ir mazāk nekā 5000 iedzīvotāju, panākot vidēji vismaz 30 % primārās enerģijas pieprasījuma samazinājumu Lai pamatotu atbilstību iegūtajiem enerģijas ietaupījumiem, ir vajadzīgi pabeigto darbu energoefektivitātes sertifikāti, kas apliecina vidējos panāktos enerģijas ietaupījumus. 35 C2.I4 M Tīras enerģijas projekti pašvaldībās, kurās ir mazāk nekā 5000 iedzīvotāju Skaits 0 250 2. cet. 2026 Vismaz 250 unikālu tīras enerģijas projektu, kas pabeigti vietējā līmenī pašvaldībās ar mazāk nekā 5000 iedzīvotājiem. Īpašības: Projekti, tostarp projekti, kuru slēgšanas tiesības ir piešķirtas konkursos, vai vietējo iestāžu ieguldījumi, izvēloties vai apvienojot šādus elementus:

- Atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas vai siltumapgādes un dzesēšanas iekārtu uzstādīšana sabiedriskajās ēkās vai infrastruktūrā (tostarp vismaz 80 % pašpatēriņš). Var ietvert centralizētu siltumapgādi/dzesēšanu.

- Publisko ēku vai infrastruktūras energoefektīva atjaunošana (sasniedzot vismaz 30 % primārās enerģijas ietaupījuma)

- Ilgtspējīga mobilitāte (transporta novirzīšanas vai elektromobilitātes projekti);

- Gaismas piesārņojuma samazināšana, uzlabojot sabiedrisko apgaismojumu

- Vietējā energokopiena vai citi sabiedrības virzīti projekti šajās pašvaldībās. 36 C2.I5 M Publisko ēku renovācijas pabeigšana, sasniedzot vidēji vismaz 30 % primārās enerģijas pieprasījuma samazinājumu (vismaz 290 000 m2) Skaits (m2) 0 290 000 4. cet. 2024 Vismaz 290 000 m2 (kumulatīvi) renovētu sabiedrisko ēku, sasniedzot vidēji vismaz 30 % primārās enerģijas pieprasījuma samazinājumu. Pēc projekta pabeigšanas (EELL) pārbauda būvdarbu pabeigšanas sertifikātus vai būvju pieņemšanas sertifikātu (autonomās kopienas) vai pavaddokumentus no katras pašvaldības, kas to saņem, kā noteikts Subsīdiju likuma (Nr. 38/2003) 30. pantā. Lai pamatotu atbilstību iegūtajiem enerģijas ietaupījumiem, jāveic pabeigto darbu energosertificēšana un jāsummē, lai apstiprinātu sasniegto vidējo enerģijas ietaupījumu. 37 C2.I5 M Sabiedrisko ēku renovācijas pabeigšana, sasniedzot vidēji vismaz 30 % primārās enerģijas pieprasījuma samazinājumu (vismaz 1 230 000 m2) Skaits (m2) 290 000 1 230 000 2. cet. 2026 Vismaz 1 230 000 m2 (kumulatīvi) renovētu sabiedrisko ēku, sasniedzot vidēji vismaz 30 % primārās enerģijas pieprasījuma samazinājumu. Pēc projekta pabeigšanas (EELL) pārbauda būvdarbu pabeigšanas sertifikātus vai būvju pieņemšanas sertifikātu (autonomās kopienas) vai pavaddokumentus no katras pašvaldības, kas to saņem, kā noteikts Subsīdiju likuma (Nr. 38/2003) 30. pantā. Lai pamatotu atbilstību iegūtajiem enerģijas ietaupījumiem, jāveic pabeigto darbu energosertificēšana un jāsummē, lai apstiprinātu sasniegto vidējo enerģijas ietaupījumu. (Bāze: 2024. gada 31. decembris) 38 C2.I6 M Rīcības plāni saskaņā ar Spānijas pilsētprogrammu Skaits 0 100 4. cet. 2022 Vismaz 100 pašvaldībām ir apstiprināts vietējais rīcības plāns (pilsētu stratēģija) un tās ir aprīkotas ar Spānijas Pilsētprogrammas kritērijiem, kas ietver novērtējumu un darbību virzienus saskaņā ar tās desmit stratēģiskajiem mērķiem. C. KOMPONENTS NR. 03 Lauksaimniecības pārtikas un zivsaimniecības sistēmas vides un digitālā pārveide Šis Spānijas atveseļošanas un noturības plāna komponents uzlabo lauksaimniecības pārtikas un zivsaimniecības nozares ilgtspēju, konkurētspēju un noturību ekonomiskā, vides un sociālā ziņā. Lai sasniegtu šo mērķi, šajā Spānijas atveseļošanas un noturības plāna komponentā iekļautās investīcijas un reformas koncentrējas uz šādiem elementiem:

a)Uzlabot apūdeņošanas efektivitāti un ilgtspēju; b)veicināt lauksaimniecības un lopkopības ilgtspēju un konkurētspēju; c)īstenot stratēģiju, lai veicinātu lauksaimniecības pārtikas un lauku nozaru digitalizāciju kopumā; un d)veicināt zivsaimniecības nozares ilgtspēju, pētniecību, inovāciju un digitalizāciju. Komponents attiecas uz konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem par to, kā veicināt investīcijas inovācijā un energoefektivitātē (konkrētajai valstij 2019. gadā adresētais ieteikums Nr. 3), uzlabot piekļuvi digitālajai izglītībai (konkrētajai valstij 2020. gadā adresētais ieteikums Nr. 2), kā arī par publisko un privāto ieguldījumu veicināšanu un zaļās pārkārtošanās sekmēšanu (konkrētajai valstij 2020. gadā adresētais ieteikums Nr. 3). Paredzams, ka neviens pasākums šajā komponentā būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar NBK tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). C.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts Reforma Nr. 1 (C3.R1) – grozījumi noteikumos, kas reglamentē tirdzniecības attiecības pārtikas apritē, tostarp grozījumi 2007. gada 2. augusta Likumā Nr. 12/2013 par pasākumiem pārtikas aprites darbības uzlabošanai Šā pasākuma mērķis ir uzlabot pārtikas ķēdes darbību, grozot valsts tiesību aktus, kas reglamentē tirdzniecības attiecības pārtikas apritē (Likums 12/2013), tostarp, bet pārsniedzot Direktīvas (ES) 2019/633 transponēšanu. Pasākums attiecas vismaz uz: a)Paplašināt tiesību aktu darbības jomu, iekļaujot i) tirdzniecības attiecības gan dalībvalstīs, gan trešās valstīs, ja uzņēmējs atrodas Spānijā, un ii) izejvielas un citus produktus, uz kuriem attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību I pielikums; b)pārtikas produktu līgumu minimālā satura paplašināšana, iekļaujot i) līgumsodus, ii) izņēmumus nepārvaramas varas dēļ un iii) atsauci uz iesaistīto pušu lūgumu pēc starpniecības, lai risinātu gadījumus, kad netiek panākta vienošanās; c)paplašinot tādu negodīgas komercprakses sarakstu kā vienpusēja līgumu grozīšana apjoma ziņā vai nepārdoto produktu atpakaļnosūtīšana; un d)atzīstot Pārtikas informācijas un kontroles aģentūru par iestādi, kas atbild par kontroles sistēmas izveidi un attīstību, kura vajadzīga, lai pārbaudītu atbilstību tiesību aktiem valsts līmenī, un par kontaktpunktu sadarbībai starp izpildiestādēm, kā arī ar Eiropas Komisiju un autonomajām kopienām to attiecīgajās teritorijās. Pasākums papildina i) 2020. gada 25. februāra Karaļa Dekrētlikumu Nr. 5/2020, ar ko pieņēma steidzamus pasākumus attiecībā uz lauksaimniecību un pārtiku, un ii) Likumu Nr. 8/2020 par grozījumiem Likumā Nr. 12/2013 par steidzamiem pasākumiem pārtikas aprites darbības uzlabošanai. Pasākuma īstenošanu pabeidz līdz 2021. gada 31. decembrim. Reforma Nr. 2 (C3.R2) – lopkopības vides ilgtspējas tiesiskā regulējuma izstrāde un pārskatīšana Šis pasākums uzlabo lopkopības vides ilgtspēju, izstrādājot un pārskatot tiesisko regulējumu šādi: a)Izveidot labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP) vispārēju reģistru, lai atvieglotu piesārņojošo un siltumnīcefekta gāzu emisiju aprēķināšanu cūku un mājputnu saimniecībās, kā arī citu vides datu apkopošanu. Tā sniedz labāku novērtējumu par to, kā lopkopji ievēro SEG un piesārņotāju emisiju saistības. b)Pakāpeniski pārskatīt plānošanas tiesību aktus lopkopības nozarēs, kas nosaka prasības attiecībā uz atrašanās vietu, attālumu, lielumu, veselības nosacījumiem, biodrošību un vides un dzīvnieku labturības infrastruktūru saimniecībās nozarēs, kurās tā jau ir (cūkkopība), kā arī izveidot jaunu tiesisko regulējumu nozarēs (mājputnu audzēšana), kas vēl nav reglamentētas. Tā, piemērojot proporcionalitātes principu, nosaka atsevišķas nozaru emisiju samazināšanas saistības, nosakot prasības atkarībā no to ieguldījuma piesārņojošo vielu radīšanā. Pasākums ietver abus tiesību aktus, kas jāpublicē līdz 2022. gada beigām. Tajā arī paredzēts, ka LPTP vispārējā reģistra ieviešana cūku un mājputnu fermās sāks darboties līdz 2023. gada 31. decembrim. Pārskatītos plānošanas tiesību aktus piemēro pakāpeniski aptuveni divu gadu laikā pēc to publicēšanas.

Pasākuma īstenošanu pabeidz līdz 2022. gada 31. decembrim. Reforma Nr. 3 (C3.R3) – tiesiskais regulējums par ilgtspējīgu uzturu lauksaimniecības augsnē un tiesību akti par lauksaimnieciskas izcelsmes piesārņojumu Šā pasākuma mērķis ir regulēt lauksaimniecisko mēslošanu, lai konsekventi pievērstos dažādiem barības vielu avotiem lauksaimniecības zemēs. Turklāt tā sniedz tehniskas konsultācijas lauksaimniekiem, lai atbalstītu viņu atbilstību juridiskajām prasībām un mēslošanas racionalizāciju. Tas: i) risināt klimata pārmaiņu negatīvās ietekmes jautājumu; ii) samazināt ūdens piesārņojumu ar lauksaimnieciskas izcelsmes nitrātiem un fosfātiem; un iii) uzlabot gaisa kvalitāti. Ierosinātais tiesiskais regulējums ir saistīts ar citu juridisko instrumentu: Karaļa dekrēta projekts par ūdeņu aizsardzību pret difūzo piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (kas aizstāj Karaļa 16. februāra Dekrētu Nr. 261/1996). Tas ir saistīts arī ar rīcības plāna izstrādi, lai novērstu, koriģētu un samazinātu difūzo piesārņojumu, ko rada nitrāti, jo īpaši no lauksaimniecības avotiem. Ar šo pasākumu ievieš karaļa dekrētu, ar ko transponē 1991. gada 12. decembra Direktīvu 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti, nosakot vērienīgākus mērķus nekā Nitrātu direktīvā un palielinot konverģenci ar ūdens resursu plānošanas mērķiem saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu. Pasākuma īstenošanu pabeidz līdz 2023. gada 31. martam. Reforma Nr. 4 (C3.R4) – Spānijas apūdeņošanas pārvaldības un ilgtspējīgas apsaimniekošanas veicināšana Šā pasākuma mērķis ir izveidot valsts līmeņa pārvaldības mehānismu, kas ļautu visām attiecīgajām nozarēm un publisko iestāžu līmeņiem sadarboties apūdeņošanas jomā. Tas ietver vides ilgtspēju, īstenošanas kritērijus un aspektus, kas saistīti ar piemērojamajiem tiesību aktiem. Ar šo pasākumu Spānijā izveido apūdeņošanas ilgtspējas novērošanas centru, lai sniegtu datus par apūdeņošanas ekonomisko, sociālo un vides ietekmi uz teritoriju. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2022. gada 31. decembrim. Reforma Nr. 5 (C3.R5) – lauksaimniecības un lauku apvidu digitalizācijas stratēģijas II rīcības plāna īstenošana Šā pasākuma mērķis ir turpināt īstenot Spānijas stratēģiju lauksaimniecības pārtikas un lauku teritoriju digitalizācijai, ko Spānijas valdība pieņēma 2019. gada martā. Pasākumā izklāsta otro rīcības plānu, kas atbilst stratēģijas trim pamatmērķiem: i) digitālās plaisas mazināšana; ii) datu izmantošanas veicināšana; un iii) uzņēmējdarbības attīstības un jaunu uzņēmējdarbības modeļu veicināšana. Ar šo pasākumu turpina atbalstīt digitālo procesu un prasmju pieņemšanu un iekļaušanu saimnieciskajā darbībā, kas saistīta ar lauku apvidiem un to sociālo struktūru. Ar šo pasākumu izstrādā, izstrādā un īsteno Lauksaimniecības un pārtikas nozares digitalizācijas stratēģijas un lauku apvidu digitalizācijas stratēģijas otro rīcības plānu. Pasākuma īstenošanu pabeidz līdz 2023. gada 31. decembrim. Reforma Nr. 6 (C3.R6) – valsts tiesiskā regulējuma pārskatīšana ilgtspējīgas zivsaimniecības regulēšanai Pasākuma mērķi ir: i) veicināt ekonomiskās un sociālās ilgtspējības integrāciju zivsaimniecības pārvaldībā; ii) nodrošināt lielāku juridisko noteiktību visiem zivsaimniecības nozares dalībniekiem; un iii) nodrošināt lielāku pārredzamību, modernizāciju un digitalizāciju zivsaimniecības pārvaldībā. Pasākumā ņem vērā ES politikas mērķus un problēmas, tostarp kopējās zivsaimniecības politikas reformu, stratēģiju “Bioloģiskā daudzveidība 2030”, jūras vides stratēģijas un ilgtspējīgas attīstības mērķus. Lai sasniegtu šos mērķus, ar pasākumu panāk: a)Pārskatīt spēkā esošo Zvejniecības likumu, lai to saskaņotu ar jaunajiem ilgtspējības kritērijiem un zivsaimniecības pētniecības vajadzībām; b)ar karaļa dekrētu atjaunināt valstu zvejas vietu dažādo rīku, metožu un skaitīšanu; un c)īstenot tiesību aktu, lai modernizētu kontroles, inspekcijas un sankciju sistēmas zvejas jomā. Karaļa dekrētu par valstu zvejas vietu dažādo rīku, metožu un sūdzību pārvaldības uzlabošanu ir paredzēts publicēt līdz 2022. gada 30. jūnijam. Pasākuma īstenošanu pabeidz līdz 2022. gada 31. decembrim.

Ieguldījums Nr. 1 (C3.I1) – plāns, kā uzlabot apūdeņošanas efektivitāti un ilgtspēju Šā pasākuma mērķis ir uzlabot apūdeņošanas efektivitāti un ilgtspēju ar atlasītu darbību kopumu. Tā veicina ūdens taupīšanu un energoefektivitāti apūdeņošanas darbībās. Kas paredzēti šādām darbībām. a)Darbību modernizācija, tostarp vismaz: i) darbības teritorijās, kas aizstāj virszemes ūdeņus vai gruntsūdeņus ar netradicionālu ūdens resursu izmantošanu (piemēram, pārgūts ūdens saskaņā ar Regulu (ES) 2020/741 un atsāļots ūdens saskaņā ar tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01) kā daļa no modernizācijas procesa; un ii) darbības, kas palielina ūdens taupīšanu vai panāk turpmāku ūdens pieprasījuma samazinājumu vai lielāku enerģijas ietaupījumu; b)modernizēt apūdeņošanas sistēmas, kurām ir ietekme uz enerģiju, tostarp i) piemērot preferenciālu režīmu darbībām, kuru darbībai nav vajadzīga elektroenerģija, salīdzinājumā ar darbībām, kurām tā ir vajadzīga vai kurām ir vajadzīga atjaunojamā enerģija; un ii) modernizācijas pasākumi, lai veicinātu enerģētisko neatkarību, tostarp atjaunojamās enerģijas izmantošanu; un c)jaunu tehnoloģiju veicināšana, piemēram: i) darbības, kas nodrošina augstāku jauno tehnoloģiju un inovāciju īstenošanas līmeni, lai panāktu efektīvāku apūdeņošanu; un ii) darbības, ar kurām ierosina lielāku intensitāti apūdeņošanas modernizācijā. Pasākuma īstenošanu veic valsts uzņēmums Sociedad Estatal de Infraestructuras Agrarias (SEIASA). Šajā nolūkā vienošanās starp Lauksaimniecības, zivsaimniecības un pārtikas ministriju (MAPA) un SEIASA reglamentē publiskā un privātā sektora finansēšanas režīmu investīcijām apūdeņošanas modernizācijā, projektu atlases kritērijus, plāna īstenošanas procedūras, kā arī veicamo darbību sarakstu. Šajā darbību sarakstā iekļauj vismaz: a)Gruntsūdeņu vai virszemes ūdeņu izmantošanas aizstāšana ar netradicionālu ūdens resursu izmantošanu (pārgūts ūdens vai atsāļots ūdens saskaņā ar tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01)); b)tādu ūdens regulēšanas sistēmu (krātuvju) ieviešanu, kas ļauj apūdeņot gravitācijas; c)āra gaisa grāvju nomaiņa ar pazemes caurulēm; d)filtrēšanas un sūknēšanas sistēmu konstrukcija; un e)skaitītāju un tālvadības sistēmu uzstādīšanu. Paredzams, ka šis pasākums neradīs būtisku kaitējumu vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā pasākuma aprakstu un atveseļošanas un noturības plānā izklāstītos riska mazināšanas pasākumus saskaņā ar NBK tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). Jo īpaši atsāļotu ūdeni ražo, izmantojot labāko pieejamo tehnoloģiju ar vismazāko ietekmi uz vidi nozarē. Visas apūdeņošanas darbības veic saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu, nepieciešamos ietekmes uz vidi novērtējumus veic saskaņā ar Direktīvu 2009/147/EK un Direktīvu 92/43/EEK un īsteno nepieciešamos ietekmes mazināšanas pasākumus vides aizsardzībai. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Ieguldījums Nr. 2 (C3.I2) – lauksaimniecības un lopkopības ilgtspējas un konkurētspējas veicināšanas plāns (I): Dzīvnieku un augu veselības laboratoriju modernizēšana Šis pasākums uzlabo pārtikas nodrošinājumu lauksaimniecības un lopkopības nozarē, nodrošinot ātras darbības, reaģējot uz dzīvnieku slimību uzliesmojumiem, tosta