par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 762/2008 par to, kā dalībvalstis iesniedz statistiku par akvakultūru, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 788/96

ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) uzskatīja, ka Regulā (EK) Nr. 762/2008 noteiktie termiņi ir 6 mēnešus par garu, lai šī organizācija varētu apmierināt savas ziņošanas vajadzības, tāpēc notiek paralēla datu vākšana no valstīm.

Eurostat publicē datus uzreiz pēc to validēšanas. Derīgi dati parasti tiek publicēti Eurostat publiskajā datubāzē līdz marta beigām nākamajā gadā pēc minētā termiņa. Datus var pārskatīt jebkurā laikā visa gada garumā.

Regula attiecas uz dalībvalstīm, Apvienoto Karalisti pārejas periodā pēc izstāšanās no ES, kā arī Norvēģiju, Islandi un Lihtenšteinu (attiecas uz EEZ). Luksemburgā un Lihtenšteinā nav komerciālu akvakultūras produktu ražotņu, tāpēc tās ir atbrīvotas no pienākuma iesniegt datus.

par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 762/2008 par to, kā dalībvalstis iesniedz statistiku par akvakultūru, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 788/96

Gandrīz visas dalībvalstis apstiprināja, ka arī valsts līmenī ir nepieciešami dati par akvakultūras produkciju. Vairumā gadījumu ar datiem, kas savākti saskaņā ar minēto regulu, varēja pilnībā vai gandrīz pilnībā apmierināt valstu vajadzību pēc datiem. Taču Regulas (EK) Nr. 762/2008 tvērumā neietilpst svarīgi dati par mikroaļģēm, barības resursiem un zivju mazuļiem, produkcijas galamērķiem, ražošanas izmaksām, nodarbinātību un citiem sociālekonomiskajiem mainīgajiem. Sociālekonomiskā informācija saistībā ar akvakultūru tiek vākta saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1004. Savukārt dažas dalībvalstis norādīja, ka datu vākšana valsts vajadzībām ir pārāk apgrūtinoša un ka ir jāvāc pārāk detalizēti dati. Lai gan akvakultūras statistika ir atbilstoša, zivsaimniecības statistikas izvērtēšanā arī apstiprinājās, ka ir pieaugusi lietotāju neapmierinātība par datu nepieejamību to konfidencialitātes dēļ.

2018. gada oktobrī Eurostat publicēja rokasgrāmatu par akvakultūras statistiku , un tas ir vēl vairāk uzlabojis valstu iesniegto datu viendabīgumu un tādējādi arī to salīdzināmību. Laikrindu garums (salīdzināmība laikā) dažādās valstīs ir atšķirīgs. Dažās valstīs laikrindas sāka veidot 20. gadsimta 70. gados, savukārt citās — tikai no 2011. gada. Taču attiecībā uz šajā ziņojumā aptverto periodu dati ir salīdzināmi laikā.

Eurostat ik gadu vāc ziņojumus par akvakultūras statistikas kvalitāti. Šajos ziņojumos, pamatojoties uz valstu pašnovērtējumiem, tiek aprakstītas datu vākšanas metodes un ar šo datu vākšanu saistītie kvalitātes aspekti. Eurostat izmantoja valstu iesniegtos kvalitātes ziņojumus, lai sagatavotu ES līmeņa kvalitātes ziņojumu . Kopējā kvalitāte ir laba, jo lielākā daļa valstu izmanto skaitīšanas pieeju, kurā vai nu nav neatbildētu jautājumu, vai arī to skaits ir niecīgs.

Datu kopa par akvakultūras nozares struktūru tiek vākta reizi trijos gados, pēdējo reizi — 2017. gadā. Saistībā ar šo datu kopu ir radušās nopietnas bažas par tās izmantojamību, jo paziņotās vienības atkarībā no sugas var būt gan virsmas, gan produkcijas apjomi. Tāpēc šī datu kopa sniedz lietotājiem neskaidru informāciju, jo īpaši tad, ja tiek salīdzināti dati no valstīm, kurās audzē atšķirīgas sugas. Šī datu kopa vēl nav publicēta.

Eurostat katru gadu apkopo valstu ziņojumus par kvalitāti, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 762/2008 VI pielikumā. Šajos ziņojumos tiek sniegta detalizēta informācija par datu kvalitāti un to vākšanā izmantotajām metodēm. Eiropas Statistikas sistēmas (ESS) metadatu apstrādes sistēmā tiek apkopoti valstu kvalitātes ziņojumi, kas sagatavoti, ievērojot ESS pamatnostādnes.

Pamatojoties uz atbildēm, kas sniegtas metodoloģiskajos valstu ziņojumos par 2018. gadu, lielākā daļa valstu savas vajadzības nodrošina ar akvakultūras datiem, kas apkopoti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 762/2008. Kopumā 16 valstis vāc datus, veicot skaitīšanu, piecas atvasina attiecīgo datu kopu no administratīviem avotiem, savukārt atlikušās sešas valstis izmanto administratīvos avotus vai ekspertu aplēses.

Par efektivitātes pieaugumu ziņoja 15 valstis. Tas galvenokārt bija saistīts ar tiešsaistes aptaujām (sešās valstīs), augstāku automatizācijas līmeni (četrās valstīs) un administratīvo datu plašāku izmantojumu (divās valstīs). Slogs tika samazināts 10 valstīs. Visbiežāk slogs tika samazināts, atvieglojot datu nosūtīšanu un izmantojot datus vairākiem mērķiem.

Saskaņā ar valstu ziņojumos sniegto informāciju var secināt, ka vairāk nekā puse valstu ievāc datus tieši no uzņēmumiem to ražošanas vienību līmenī, savukārt citas valstis izmanto uzņēmuma vadītāju aizpildītas anketas, kurās sniegta informācija par visām to ražotnēm. Datu vākšana uzņēmuma līmenī vienlaikus atvieglo arī ziņošanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 199/2008 . Šādu ideju — izpildīt abu regulu prasības viena datu vākšanas uzdevuma ietvaros — būtu vērts izpētīt sīkāk, lai samazinātu dalībvalstu kopējo slogu.

Lai samazinātu Regulas (EK) Nr. 762/2008 radīto slogu, vairākas valstis ierosināja uzlabojumus, jo īpaši attiecībā uz efektīvāku sadarbību ar citām šīs jomas ieinteresētajām personām nolūkā standartizēt datu iesniegšanas prasības un termiņus. Tas galvenokārt attiecas uz FAO un Datu vākšanas pamatregulu (ES) 2017/1004.

4. Secinājumi

Pēdējos gados akvakultūras statistika ir pilnveidota, izveidojot stabilu datu kopumu un nodrošinot savlaicīgus un konsekventus rezultātus, ko izmanto datu lietotāji ne tikai Eiropas un pasaules līmenī, bet arī valsts līmenī.

Tomēr apspriedes, kas tika organizētas pēdējās Eiropas zivsaimniecības statistikas izvērtēšanas ietvaros, uzskatāmi parādīja, ka daudzi akvakultūras statistikas lietotāji ir neapmierināti. Tas, iespējams, ir saistīts ar to, ka datu kopā ir ietverts liels skaits konfidenciālu vērtību, kas apgrūtina šīs datu kopas izmantošanu. Konfidenciālie lauki ir saistīti ar Regulā (EK) Nr. 762/2008 noteikto datu nodrošināšanas prasību sīko dalījumu un ar akvakultūras nozares specializēto un koncentrēto struktūru.

Dažas dalībvalstis joprojām saskaras ar problēmām saistībā ar to, lai dati tiktu savākti un iesniegti savlaicīgi, ievērojot precizitāti. Eurostat datu vākšanas pamatnostādnes ir palīdzējušas uzlabot akvakultūras datu vākšanas konsekvenci.

Dažās valstīs slogs tika samazināts un tas nodrošināja izmērāmu efektivitātes pieaugumu. Akvakultūras statistikas sagatavošanas vidējās gada izmaksas par 2017. pārskata gadu bija 105 000 EUR. Tās bija par 3 % zemākas nekā iepriekšējā periodā (valstīm, kas iesniedza izmaksu datus par abiem periodiem). Datu vākšanas izmaksu īpatsvars akvakultūras produkcijas kopējā ekonomiskajā vērtībā bija diezgan neliels. Neefektivitāte joprojām ir aktuāla problēma arī citu datu vākšanas pasākumu kontekstā (proti, saistībā ar FAO un Regulu (ES) 2017/1004, ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 199/2008).

5. Ieteikumi

Galvenā atziņa attiecībā uz akvakultūras datiem, kas tika gūta zivsaimniecības statistikas izvērtēšanā, ir tāda, ka šie dati ir ļoti nozīmīga un plaši izmantota zivsaimniecības statistikas daļa, taču grūtības rada datu konfidencialitātes aspekti. Neraugoties uz Komisijas (Eurostat) un dalībvalstu centieniem samazināt konfidenciālo datu apjomu, progress šajā ziņā ir bijis ļoti ierobežots. Tas, ka nozares struktūra ir specializēta, faktiski ir palielinājis konfidenciālo datu apjomu. Lai datu lietotājiem nodrošinātu labākus pakalpojumus, vienīgais risinājums būtu grozīt pašreizējo tiesību aktu vai aizstāt to ar citu aktu, kas ir vairāk vērsts uz produkciju, nosakot mazākas prasības ar to saistītajām strukturālajām dimensijām. Jauns tiesību akts nodrošinātu arī efektivitātes pieaugumu, jo īpaši saskaņojot termiņus ar citu starptautisku organizāciju vajadzībām.

Valstu līmenī būtu vēl vairāk jāveicina elektronisku anketu izmantošana, jo tas palīdz uzlabot datu vākšanas efektivitāti. Labas prakses piemēri ir arī valstīs sagatavotās datu vākšanas pamatnostādnes un izveidotie palīdzības dienesti, kas respondentiem nodrošina individuālu atbalstu.