1.IEVADS

Ir pagājis vien nedaudz vairāk nekā gads, kopš Komisija aizsāka debates par pieciem iespējamiem scenārijiem, kā Eiropas Savienība (ES) varētu attīstīties gadu gaitā, lai aptvertu daudzās problēmas, ar ko tai nākas saskarties, sākot ar globalizāciju un jaunu tehnoloģiju ietekmi uz sabiedrību un beidzot ar bažām attiecībā uz drošību un pieaugošo populismu. Komisija uzskata, ka muitas savienībai, kas šogad svin 50. gadadienu, ir būtiska nozīme šo problēmu risināšanā, un līdz ar to tās turpmāka attīstība ir ļoti svarīga.

Muitas savienība ir viens no senākajiem ES sasniegumiem, un to var uzskatīt par vienu no ES galvenajiem veiksmes stāstiem. Tā ir ļāvusi ES ne tikai likvidēt iekšējās robežas, bet arī konkurēt ar pārējo pasauli. ES vienotais tirgus, kas ikvienam ES dibinātam uzņēmumam ļauj pārdot preces un investēt visā ES bez jebkādām iekšējām robežām, nespētu pastāvēt, ja muitas savienība nenodrošinātu beztarifu vidi un neieņemtu tik nozīmīgu lomu importa un eksporta pārraudzībā. Starptautiskā līmenī ES pašlaik ir viens no lielākajiem tirdzniecības blokiem pasaulē, kas veido 15 % no pasaules tirdzniecības, un tāpēc tās pozīcija tirdzniecības pārrunās ar trešajām valstīm ir daudz spēcīgāka nekā jebkurai dalībvalstij, ja tā pārrunās piedalītos viena pati.

Pēdējo piecdesmit gadu laikā muitas savienība ir ievērojami progresējusi, un muitas dienesti tagad sekmīgi veic daudz dažādu uzdevumu uz robežām. Darbojoties kopā, dalībvalstu muitas dienesti veicina tirdzniecību un samazina birokrātiju, iekasē ieņēmumus valstu un ES budžetos un aizsargā sabiedrību pret terorisma, veselības, vides un citiem draudiem. Ņemot vērā tās plašo mandātu, muita tagad ir efektīva vadošā iestāde, kas kontrolē preces uz ES ārējām robežām.

Tomēr ir gaidāmas daudzas problēmas. Jaunās tendences un tehnoloģijas — digitalizācija, savienojamība, lietu internets, datu analīze, mākslīgais intelekts un blokķēžu tehnoloģija — rada gan iespējas, gan draudus. Rodas jauni uzņēmējdarbības modeļi, piemēram, e-komercija un piegādes ķēžu optimizācija, un to attīstība ir jāveicina. Vienlaikus publiskās finanses tiek pakļautas spiedienam, pasaules tirdzniecības apjomi pieaug, krāpšana un kontrabanda ir regulārs un pieaugošs drauds un pastāv nepārtraukti starptautiskās noziedzības un drošības draudi. Citās politikas jomās pieņemtās stratēģijas ietekmē un paplašina muitas uzdevumus. Ir nepieciešami resursi un finansējums, it īpaši, lai izstrādātu un uzturētu elektroniskās sistēmas, kas patlaban ir ļoti būtiskas muitas savienības darbībai. Tikmēr par prioritāti ir jānosaka darbs pie daudziem muitas nozares jautājumiem saistībā ar AK izstāšanos no ES. Tas viss vēl jo vairāk rada grūtības ES muitas dienestiem.

Pēdējos gados ir izskanējuši aicinājumi radīt vienotāku pieeju muitas savienībai un efektīvāku un saskaņotāku vispārējo pārvaldību, lai risinātu šīs problēmas. Eiropas Parlaments ir norādījis uz risku, ka dažādās muitas elektroniskās sistēmas dalībvalstīs var radīt sadrumstalotību un papildu administratīvo slogu un kavēt preču plūsmu pāri robežām. Eiropas Revīzijas palāta ir paziņojusi, ka importa procedūru neefektīva īstenošana, kā arī tiesiskā regulējuma trūkumi negatīvi ietekmē ES finanšu intereses. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja cita starpā ir norādījusi — lai tiesību aktus muitas jomā varētu efektīvi piemērot, ir jācenšas maksimāli samazināt dalībvalstu administrāciju dažādās interpretēšanas iespējamību.

2016. gada paziņojumā par ES muitas savienības un tās pārvaldības pilnveidošanu (“Pārvaldības paziņojums”) Komisija ieteica šo problēmu risinājumus, kuri ietvēra saskaņotāku un vienotāku kopīgo muitas noteikumu piemērošanu, kas pakļauta uzlabotai politikai un operatīvām struktūrām, kuru pamatā ir partnerība; labāku muitas sadarbību ar citiem robežu pārvaldības un drošības iestādēm; kā arī daudzpusīgāku ilgtermiņa stratēģiju muitas elektronisko sistēmu izstrādei un uzturēšanai. 2017. gada martā Eiropas Savienības Padome atzinīgi novērtēja Pārvaldības paziņojumu un aicināja Komisiju informēt par jaunumiem divgadu ziņojumā, īpaši ietverot dažas jomas, kuras Padome identificēja kā tādas, kam pievēršama īpaša uzmanība.

Ņemot vērā šo informāciju, šajā Paziņojumā tiek pārskatīta muitas savienības līdzšinējā darbība un identificēti paredzamie prioritārie jautājumi. Paziņojumam būtu arī jāuzlabo dialogs ar visām ieinteresētajām personām, tostarp iedzīvotājiem, uzņēmumiem, dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu un citām Eiropas iestādēm, kuru devums ir ļoti būtisks, lai muitas savienība arī turpmāk darbotos sekmīgi.

2.KONTEKSTS

Muitas loma

Piecdesmit muitas savienības pastāvēšanas gados pasaule un dalībvalstu muitas dienestu nozīme ir ievērojami mainījušās. Šajā laikā papildus nepārtrauktai ES un tās dalībvalstu finanšu interešu aizsardzībai muitas dienesti ar ievērojamiem panākumiem ir uzņēmušies atbildību par vairāku citu ES kopīgo politikas jomu robežu aspektu īstenošanu. Visas preces, kas tiek ievestas Eiropas Savienībā vai izvestas no tās, tiek pakļautas muitas uzraudzībai un var tikt pakļautas muitas kontroli.

Muitas dienesti it īpaši ir uzņēmušies vadošo lomu cīņā pret terorismu un organizēto noziedzību. Reaģējot uz 2001. gadā veikto uzbrukumu Pasaules Tirdzniecības centram Ņujorkā, ES ieviesa drošības grozījumu tiesību aktos muitas jomā. Tā tika nodrošināts, ka visā ES tiek noteikti kopēji riska kritēriji iepriekšējā kravu risku analīzē un ieviesta kopējās risku pārvaldības sistēma, lai muitas dienestiem palīdzētu kopīgot informāciju par operacionāliem riskiem un rezultātus, tā atbalstot ātru reaģēšanu uz ikvienu krīzes gadījumu piegādes ķēdē. Turklāt muitas dienesti kontrolē tādas skaidras naudas kustību milzīgā apjomā, ko ieved Eiropas Savienībā un ko no tās izved individuāli ceļotāji, un šie kontroles pasākumi ir neatņemama ES darbību daļa, lai apkarotu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu. Muitas dienesti arī cieši sadarbojas ar citiem robežu un drošības dienestiem, lai šos draudus novērstu.