EIROPAS PARLAMENTA REZOL ŪCIJA  
(2013. gada 17. apr īlis) 
par konstat ējumiem, kas ir neat ņemama da ļa no l ēmumiem par Eiropas Savien ības 2011. gada 
visp ārējā budžeta izpildes apstiprin āšanu, III ieda ļa – Komisija un izpilda ģent ūras 
EIROPAS PARLAMENTS,  
— ņemot v ērā Eiropas Savien ības 2011. finanšu gada visp ārējo budžetu (  1 ), 
— ņemot v ērā Eiropas Savien ības konsolid ētos gada p ārskatus par 2011. finanšu gadu (COM(2012) 436 – 
C7-0224/2012) (  2 ), 
— ņemot v ērā Komisijas zi ņojumu par turpm āko r īcību attiec ībā uz 2010. finanšu gada budžeta izpildes 
apstiprin āšanu (COM(2012) 585) un Komisijas dienestu darba dokumentus, kuri pievienoti šim zi ņo­
jumam (SWD(2012) 340 un SWD(2012) 330),  
— ņemot v ērā Komisijas 2012. gada 6. j ūnija pazi ņojumu “Kopsavilkums par Komisijas sasniegumiem 
vad ības jom ā 2011. gad ā” (COM(2012) 281),  
— ņemot v ērā Komisijas gada zi ņojumu budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādei par 2011. gad ā veiktaj ām 
iekš ējām rev īzij ām (COM(2012) 563) un Komisijas dienestu darba dokumentu, kurš pievienots šim 
ziņojumam (SWD(2012) 283),  
— ņemot v ērā Rev īzijas pal ātas gada p ārskatu par 2011. finanšu gada budžeta izpildi un tam pievienot ās 
iest āžu atbildes (  3 ) (turpm āk tekst ā – “gada p ārskats”), k ā ar ī Rev īzijas pal ātas īpašos zi ņojumus,  
— ņemot v ērā deklar āciju par p ārskatu ticam ību un pak ārtoto dar ījumu likum ību un pareiz ību (  4 ), kuru 
Rev īzijas pal āta sniegusi attiec ībā uz 2011. finanšu gadu saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ības 
darb ību 287. pantu,  
— ņemot v ērā Padomes 2013. gada 12. febru āra ieteikumu par 2011. finanšu gada budžeta izpildes 
apstiprin ājumu, ko sniedz Komisijai (05752/2013 – C7-0038/2013),  
— ņemot v ērā Padomes 2013. gada 12. febru āra ieteikumu par 2011. finanšu gada budžeta izpildes 
apstiprin ājumu, ko sniedz izpilda ģent ūrām (05754/2013 – C7-0039/2013),  
— ņemot v ērā L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 317., 318. un 319. pantu, k ā ar ī Euratom  līguma 
106.a pantu,  
— ņemot v ērā Padomes 2002. gada 25. j ūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko 
piem ēro Eiropas Kopienu visp ārējam budžetam (  5 ), un jo īpaši t ās 55., 145., 146. un 147. pantu,  
— ņemot v ērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 
966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piem ēro Savien ības visp ārējam budžetam, un par Padomes 
Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (  6 ), un jo īpaši t ās 62., 164., 165. un 166. pantu,  
— ņemot v ērā Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka stat ūtus 
izpilda ģent ūrām, kur ām uztic konkr ētus Kopienas programmu p ārvald ības uzdevumus (  7 ), un jo īpaši 
tās 14. panta 2. un 3. punktu,  
— ņemot v ērā Reglamenta 76. pantu un VI pielikumu,LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/27  
( 1 ) OV L 68, 15.3.2011.  
( 2 ) OV C 348, 14.11.2012., 1. lpp.  
( 3 ) OV C 344, 12.11.2012., 1. lpp.  
( 4 ) OV C 348, 14.11.2012., 130. lpp.  
( 5 ) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.  
( 6 ) OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.  
( 7 ) OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.
— ņemot v ērā Budžeta kontroles komitejas zi ņojumu un citu attiec īgo komiteju atzinumus (A7- 
0116/2013),  
A. t ā k ā Eiropa piedz īvo ekonomikas un finanšu kr īzi, k ā ar ī kr īzi attiec ībā uz uztic ību t ās iest ādēm, 
Parlamentam īpaši r ūpīgi j āpārbauda Komisijas iesniegtie p ārskati;  
B. t ā k ā Rev īzijas pal āta 18. reizi p ēc k ārtas nav sp ējusi sniegt pozit īvu ticam ības deklar āciju par maks ā­
jumu likum ību un pareiz ību; 
C. t ā k ā ES dal ībvalstis šobr īd apspriež jauno daudzgadu finanšu sh ēmu (DFS) 2014.–2020. gadam;  
D. t ā k ā past āv ierobežotu resursu situ ācija, ko izrais īja ekonomikas un finanšu kr īze, uzskata, ka ir 
vajadz īga t ā d ēvētā “sapr ātīgā solidarit āte” – Savien ības finans ējuma izmantošana, lai īstenotu reformas, 
iev ērotu finanšu discipl īnu un nodrošin ātu politisko un ekonomisko stabilit āti; 
E. t ā k ā atbilstoši L īgumam par Eiropas Savien ības darb ību (LESD) Komisija uz ņemas gal īgo atbild ību par 
Savien ības budžeta izpildi, bet dal ībvalst īm ir pien ākums patiesi sadarboties ar Komisiju, lai nodroši ­
nātu, ka apropri ācijas tiek izmantotas atbilstoši pareizas finanšu p ārvald ības principiem;  
F. t ā k ā LESD 287. pant ā noteikts, ka: “Rev īzijas pal āta nodod Eiropas Parlamentam un Padomei atzinumu 
par p ārskatu ticam ību, k ā ar ī par notikušo dar ījumu likum ību un pareiz ību (..)”;  
G. t ā k ā aizvien svar īgākas k ļūst lietder ības rev īzijas, kuru m ērķis ir noteikt, k ādā m ērā izdevumi ir 
sasnieguši izvirz ītos m ērķus; 
H. t ā k ā muitas sist ēmas tr ūkumu d ēļ ir lab āk j ālīdzsvaro kontroles pas ākumu samazin āšana un  ex post  
kontroles pas ākumu palielin āšana;  
I. t ā k ā Komisijas vad ībai b ūtu j āveicina sabiedr ības uztic ība iest ādēm; 
J. t ā k ā strat ēģija “Eiropa 2020” attiec ībā uz izaugsmi un nodarbin ātību aptver gandr īz visu par iekš ­
politikas jaut ājumiem atbild īgo Komisijas dienestu darb ību un t ā k ā 2011. gads bija pirmais pilnais 
gads, kura laik ā min ētā strat ēģija tikai īstenota;  
K. t ā k ā LESD 318. pant ā paredz ētajai iest āžu sadarb ībai vajadz ētu k ļūt par iesp ēju stimul ēt Komisijas 
ietvaros jaunu darba kult ūru; 
L. t ā k ā turpm āk Budžeta kontroles komiteja ir cieš āk j āiesaista Komisijas izdevumu p ārraudz ībā; cer cieši 
sadarboties ar Eiropas Rev īzijas pal ātu, lai sagatavotu daudzas jomas aptverošus priekšlikumus, k ā 
uzlabot rev īzijas proced ūru efektivit āti; 
M. t ā k ā patst āvīgā zi ņojum ā ir j āpārbauda un detaliz ēti j ānosaka Budžeta kontroles komitejas pilnvaras un 
resursi saist ībā ar budžeta izpildes apstiprin ājuma proced ūru, 
Komisijas priorit ārās darb ības 
1. lai var ētu pie ņemt l ēmumu par budžeta izpildes apstiprin āšanu, aicina Komisiju iesniegt Parlamentam 
rīcības pl ānu š ādu priorit āru darb ību veikšanai:  
Komisijas zi ņojums par Savien ības budžeta aizsardz ību 
a) Komisijai ik gadus, bet pirmo reizi 2013. gada septembr ī, b ūtu j āpie ņem Eiropas Parlamentam, 
Padomei un Rev īzijas pal ātai paredz ēts zi ņojums, lai publiskotu t ās veikto prevent īvo un izlabo ­ 
šanas pas ākumu ietekmi attiec ībā uz Savien ības budžeta aizsardz ību; nor āda, ka taj ā jo īpaši b ūtu 
savlaic īgi j āpublisko inform ācija par visiem maks ājumu atlikšanas, p ārtraukšanas un ietur ēšanas 
pas ākumiem, kas veikti, lai nov ērstu k ļūdas, un vis ām summ ām (nomin ālā izteiksm ē), kas atg ūtas 
no katras dal ībvalsts, starptautiskas organiz ācijas vai treš ās valsts iepriekš ējā gada laik ā ar finanšu 
korekcij ām un atg ūtajiem l īdzek ļiem visos p ārvald ības veidos gan Savien ības, gan katras dal ībvalsts 
līmen ī; Komisijai p ēc iesp ējas b ūtu j āpier āda, ka finanšu korekcijas adekv āti kompens ē pie ļaut ās 
kļūdas un veicina ilgstošus uzlabojumus p ārvald ības un kontroles sist ēm ās;LV L 308/28 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.
b) Komisijai b ūtu j āveic finanšu korekcijas par kop ējo summu, ko Savien ība ieguld ījusi k ādā 
programm ā, ja š ī programma valsts vai re ģion ālo iest āžu pie ļauto k ļūdu vai l īdzek ļu izsaimnie ­
košanas d ēļ nav sasniegusi liel āko da ļu savu m ērķu, pat tad, ja k āda š īs programmas da ļa ir 
finans ēta un l īdzek ļi jau sadal īti; 
c) Komisijai 6. paskaidrojum ā “Finanšu korekcijas un atg ūtie l īdzek ļi”, kas pievienots Savien ības 
pārskatiem, b ūtu j āsniedz attiec īgie dati par vis ām Komisijas p ārvald ītaj ām nozar ēm; 
d) attiec ībā uz nozar ēm, kuras p ārvalda ar daudzgadu programmu, Komisijai, sl ēdzot pl ānošanas 
periodu, b ūtu j āpreciz ē attiec īgaj ā pl ānošanas period ā veikto finanšu korekciju ietekme uz kop ējo 
kļūdu īpatsvaru; turkl āt nor āda, ka Komisijai b ūtu j āpier āda, ka finanšu korekcijas adekv āti 
kompens ē pie ļaut ās k ļūdas un veicina ilgstošus uzlabojumus p ārvald ības un kontroles sist ēm ās; 
e) Komisijai b ūtu j āuz ņemas liel āka atbild ība par valstu rev īzijas iest ādēm un kontroles sist ēm ām 
dal ībvalst īs, kur ās konstat ēta liel ākā da ļa k ļūdu; uzskata, ka Komisijai b ūtu j āsagatavo priekšlikums 
par to, cik liel ā m ērā ir iesp ējams papildus uzlabot sertifik āciju un rev īzijas iest āžu darb ību 
min ētaj ās dal ībvalst īs; uzskata, ka Komisijai b ūtu j āpublisko savi konstat ējumi un j āintegr ē tie 
attiec īgo noteikumu termi ņa vidusposma p ārskat ā un DFS;  
Kļūdu īpatsvars dal ītaj ā p ārvald ībā 
aicina Komisiju:  
f) saska ņot t ās dienestu darb ību attiec ībā uz maks ājumu p ārtraukšanu/aptur ēšanu, ja dal ībvalstu 
uzraudz ības un kontroles sist ēmu l īmen ī atkl āti b ūtiski tr ūkumi;  
g) mudin āt dal ībvalstis pazi ņot saviem dienestiem par sagatavotajiem atbilst ības noteikumu projek ­
tiem, lai piel āgotu valstu atbilst ības noteikumus, kas nav sader īgi ar attiec īgajiem Savien ības 
noteikumiem, k ā ar ī pastiprin āt izdevumu deklar āciju un pirm ā l īme ņa p ārbaužu efektivit ātes 
kontroli;  
h) apkopot no dal ībvalst īm inform āciju par to, cik liel ā m ērā valstu iekš ējie noteikumi p ārlieku 
sarež ģī Savien ības ties ību aktus attiec ībā uz budžeta p ārvald ību (“p ārm ērīga reglament ēšana”), 
un pazi ņot to Parlamentam l īdz 2013. gada oktobrim; atg ādina, ka šo valsts iekš ējo noteikumu 
pārk āpumi ir budžeta p ārvald ības k ļūdas un ka Komisijai ir j āuz ņemas gal īgā atbild ība par Savie ­
nības budžeta izpildes gait ā pie ļautaj ām k ļūdām (LESD 317. pants); pieprasa šo inform āciju reizi 
gad ā nos ūtīt dal ībvalstu parlamentiem un pien ācīgi inform ēt Parlamenta Budžeta kontroles komi ­
teju;  
i) atbalst īt dal ībvalstu p ārvald ības un kontroles iest āžu centienus apzin āt sist ēmisku k ļūdu c ēlo ņus 
un jo īpaši nodrošin āt publisk ā iepirkuma noteikumu atbilst īgu īstenošanu, un sniegt š īm iest ādēm 
ieteikumus motiv ētu atzinumu veid ā attiec ībā uz darb ības vienk āršošanu; šos atzinumus publiskos;  
j) piem ērot proporcionalit ātes principu, pien ācīgi ņemot v ērā noteikumus, lai samazin ātu adminis ­
trat īvo slogu un veicin ātu proced ūru racionaliz ēšanu; nor āda, ka papildu pas ākums ce ļā uz vien ­
kāršošanu ir nosac ījums, piesakoties uz projektu un zi ņojot par to, oblig āti dar īt to elektronisk ā 
form ātā, k ā ar ī darb ības programmu p ārvald ības un īstenošanas dokumentu un proced ūru vien ā­
došana un standartiz ēšana;  
k) saska ņot Komisijas dienestu izmantotos krit ērijus, iek ļaujot gada darb ības p ārskat ā atrunas, k ā ar ī 
saska ņot daž ādās metodolo ģijas, kuras izmanto, lai noteiktu publisk ā iepirkuma k ļūdu daudzumu 
div ās nozar ēs – lauksaimniec ībā un koh ēzijas politik ā; 
l) pa ātrin āt Komisijas dienestu rev īzijas un finanšu korekcijas proced ūras, k ā ar ī īpaši apsv ērt daž ādu 
“pretrun īgu” proced ūru sapludin āšanu, kuras rada finanšu korekcijas nepieciešam ību; 
m) nov ērtēt pan ākto progresu finanšu p ārvald ības jom ā Savien ības budžeta politisko nost ādņu grup ās, 
lai g ūtu pozit īvu ticam ības deklar āciju un l īdz 2014. gada martam zi ņotu par šo nov ērtējumu 
ģener āldirektoru sagatavotajos gada darb ības p ārskatos un kopsavilkuma zi ņojum ā par Komisijas 
vad ības sasniegumiem 2013. gad ā;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/29
Lauksaimniec ības un lauku att īstības ĢD 
n) Lauksaimniec ības un lauku att īstības ĢD j āsaska ņo sava prakse attiec ībā uz maks ājumu aptur ēšanu 
ar citu ģener āldirektor ātu vai dienestu paraugpraksi, k ā ar ī j āiesniedz priekšlikumi, k ā plaš āk 
piem ērot un izmantot aptur ēšanu lauksaimniec ības un lauku att īstības politikas jom ā; 
o) ņemot v ērā tiesisko regul ējumu, Lauksaimniec ības un lauku att īstības ĢD b ūtu sistem ātiski j āpār­
trauc un j āaptur maks ājumi, ja pirm ā līme ņa kontrol ēs tiek konstat ēts, ka tajos ir b ūtiskas k ļūdas; 
maks ājumi j āatjauno tikai tad, ja uz vietas apkopoti pietiekami un piem ēroti pier ādījumi, kas 
liecina, ka tr ūkumi ir nov ērsti; 
p) Komisijai l īdz 2013. gada j ūnija beig ām b ūtu j āziņo, k ādu progresu sasniegusi Lauksaimniec ības 
un lauku att īstības ĢD izveidot ā darba grupa, kuras m ērķis ir izv ērtēt lauku att īstības jomas k ļūdu 
cēlo ņus un izstr ādāt nov ēršanas pas ākumus pašreiz ējam un turpm ākajam pl ānošanas periodam; 
min ētais zi ņojums b ūtu j ānos ūta dal ībvalst īm, dal ībvalstu parlamentiem un Eiropas Parlamenta 
Lauksaimniec ības un lauku att īstības komitejai, lai tie var analiz ēt k ļūdu iemeslus, sniegt nesais ­
tošus atzinumus un iesniegt priekšlikumus šo k ļūdu nov ēršanai;  
q) Lauksaimniec ības un lauku att īstības ĢD j āveic visi nepieciešamie pas ākumi, lai pal īdz ētu dal ībval ­
stīm sv ītrot no to programm ām visus noteikumus, kuri ir gr ūti izpild āmi un kontrol ējami;  
Re ģion ālās politikas un pils ētpolitikas ĢD 
r) Komisijai b ūtu j āuztur s ākotn ējie pied āvājumi attiec ībā uz visp ārīgiem noteikumiem 2014.–2020. 
gada pl ānošanas periodam koh ēzijas politik ā un attiec ībā uz dal ībvalst īm b ūtu j āuzst āj, ka ir 
absol ūti nepieciešams ieviest jaunajos ties ību aktos neto finanšu korekcijas principu (  1 ), k ā ar ī 
vienk āršotas proced ūras un noteikumus, kuros paredz ēta iesp ēja p ārtraukt vai aptur ēt maks āju­
mus;  
s) Komisijai b ūtu ar ī p ēc iesp ējas j ālieto neto finanšu korekcijas, lai labotu nopietnas k ļūdas pašrei ­
zējā programmu period ā atbilstoši 99. pantam un turpm ākajiem pantiem Padomes Regul ā (EK) 
Nr. 1083/2006 (  2 ); jo īpaši neto finanšu korekcijas b ūtu j āpiem ēro, sl ēdzot programmu periodu;  
t) turkl āt Komisijai b ūtu j āaizst āv sava s ākotn ējā nost āja, proti, nepie ļaut t ādu projektu sekund āru 
izv ēli, kuri jau ir pabeigti vai piln īgi īstenoti pirms finans ējuma pieteikuma iesniegšanas (t ā sauktie 
retrospekt īvie projekti) 2014.–2020. gada finanšu periodam (  3 ); 
u) Re ģion ālās politikas un pils ētpolitikas ĢD b ūtu piln īgi j āsaska ņo t ā maks ājumu prakse ar citu 
ģener āldirektor ātu vai dienestu paraugpraksi un j āturpina tieši un piln īgi izmantot noteikumos 
paredz ētos ties ību instrumentus, jo īpaši maks ājumu p ārtraukšanu, p ēc kuras, ja nepieciešams, var 
aptur ēt darb ības programmas;  
v) aicina stingr āk uzraudz īt dal ībvalstis, kuras ac īm redzami p ārk āpj ES ar budžetu saist ītos notei ­
kumus un konkurences ties ības (jo īpaši saist ībā ar valsts pas ūtījumu pieš ķiršanu), un paredz ēt t ām 
stingr ākus nosac ījumus; aicina gad ījumos, kad tiek p ārk āpti Savien ības ties ību akti, autom ātiski 
aptur ēt maks ājumus attiec īgaj ām strukt ūrfondu programm ām, l īdz tiek iev ēroti noteikumi, lai 
garant ētu l īdzek ļu izmantošanu atbilst īgi Savien ības noteikumiem;LV L 308/30 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kop īgus noteikumus par Eiropas Re ģion ālās 
att īstības fondu, Eiropas Soci ālo fondu, Koh ēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniec ības fondu lauku att īstībai un Eiropas 
Jūrlietu un zivsaimniec ības fondu, uz kuriem attiecas vienotais strat ēģiskais satvars, un visp ārīgus noteikumus par 
Eiropas Re ģion ālās att īstības fondu, Eiropas Soci ālo fondu un Koh ēzijas fondu un atce ļ Regulu (EK) Nr. 1083/2006 
(COM(2011) 615/2), 136. pants un turpm ākie panti.  
( 2 ) Padomes 2006. gada 11. j ūlija Regula (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz visp ārīgus noteikumus par Eiropas Re ģion ālās 
att īstības fondu, Eiropas Soci ālo fondu un Koh ēzijas fondu un atce ļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (OV L 210, 
31.7.2006., 25. lpp.).  
( 3 ) COM(2011) 615/2, 55. panta 4. punkts.
w) aicina ieviest stingr āku maks ājumu aptur ēšanas politiku attiec ībā uz Eiropas Re ģion ālās att īstības 
fondu (ERAF) un Koh ēzijas fondu (KF), l īdz īgu tai, ko jau sekm īgi piem ēro Eiropas Soci ālā fonda 
maks ājumiem, t ādi ļaujot veikt savlaic īgus pas ākumus, lai nepie ļautu jebk ādu strukt ūrfondu 
līdzek ļu nepareizu izmantošanu, un jau s ākotn ēji pamatotu Komisijas īstenoto nulles pielaides 
pieeju;  
x) Re ģion ālās politikas un pils ētpolitikas ģener āldirektor ātam jo īpaši b ūtu sistem ātiski j āpārtrauc 
maks ājumi un j āaptur programmas, ja pirm ā līme ņa kontrol ēs atkl āts, ka taj ās ir b ūtiskas k ļūdas; 
maks ājumi b ūtu j āatjauno tikai tad, kad apkopoti pietiekami un ticami pier ādījumi, ka tr ūkumi ir 
nov ērsti; 
Kļūdu īpatsvars centraliz ētaj ā p ārvald ībā 
Pētniec ības un inov ācijas ĢD 
y) l īdz 2013. gada j ūnija beig ām Komisijai b ūtu j āiesniedz Eiropas Parlamentam zi ņojums, kur ā ir 
nov ērtēta 2011. gad ā ieviesto vienk āršošanas pas ākumu ietekme;  
z) šaj ā zi ņojum ā b ūtu ar ī j āizv ērtē Komisijas pazi ņoto uzlabojumu rezult āti attiec ībā uz ex ante  
kontroli un  ex post  rev īzijas strat ēģijām, k ā ar ī uzlabojumiem ieteikumos par visbiež āk pie ļautaj ām 
kļūdām, kuri tika sniegti sept ītās p ētniec ības pamatprogrammas dal ībniekiem un revidentiem;  
aa) min ētaj ā zi ņojum ā Komisijai b ūtu j āskaidro, vai pas ākumi, kuru m ērķis ir samazin āt rev īziju 
administrat īvo slogu, kas saist īts ar to, ka par p ētniec ības nozares budžetu ir atbild īgi septi ņi 
dele ģētie kred ītrīkot āji, ir bijuši lietder īgi, un, ja nav, j āiesaka citi risin ājumi;  
Nov ērtējuma zi ņojums (LESD 318. pants) un pastiprin āta lietder ības rev īzijas izmantošana  
ab) Komisijas dienestiem b ūtu j āizveido jauna darb ības kult ūra, p ārvald ības pl ānā defin ējot vair ākus 
m ērķus un r ādītājus, kuri atbilst Rev īzijas pal ātas izvirz ītaj ām pras ībām attiec ībā uz aktualit āti, 
sal īdzin ām ību un ticam ību; turkl āt visos jauno politikas nost ādņu un programmu priekšlikumos 
būtu piln ībā jāintegr ē darb ības r ādītāji un m ērķi; 
ac) prasa Komisijai piln ībā ņemt v ērā piez īmes un pras ības, kas noteiktas Eiropas Rev īzijas pal ātas 
“Atbild ē uz Komisijas otro 318. panta nov ērtējuma zi ņojumu”;  
ad) aicina Komisiju l īdz daž ādu politikas jomu un programmu termi ņa vidusposma p ārskat īšanai 
ierosin āt skaidru Eiropas pievienot ās v ērtības defin īciju; aicina p ārskat īt š īs programmas, lai 
nov ērstu p ārvietojumus valstu un re ģionu l īmen ī un finans ētu tikai tos pas ākumus, kurus nevar 
īstenot bez Eiropas atbalsta;  
ae) gada darb ības p ārskatos dienestiem b ūtu j ānov ērtē sava darb ība, apkopojot sasniegtos rezult ātus 
attiec ībā uz Komisijas izvirz īto pamatm ērķu sasniegšanu; šis darb ības nov ērtējums pa strukt ūrvie ­
nībām tiks papildin āts ar visp ārīgu Komisijas darb ības v ērtējumu nov ērtējuma zi ņojum ā, kurš 
paredz ēts LESD 318. pant ā; 
af) Komisijai b ūtu j āpārveido iepriekš min ētā nov ērtējuma zi ņojuma strukt ūra, noš ķirot iekšpolitiku 
no ārpolitikas un iekš ējai politikai velt ītaj ā sada ļā koncentr ējoties uz strat ēģiju “Eiropa 2020” k ā 
Savien ības ekonomisko un soci ālo politiku; Komisijai b ūtu j āakcent ē progress, kas sasniegts 
pamatiniciat īvās; 
ag) cer, ka saska ņā ar jauno un uzlaboto politiku darb ības rezult ātu jom ā Parlamentam tiks piln ībā 
nodrošin āta pieeja visiem Komisijas veiktajiem vai t ās apmaks ātajiem nov ērtējuma zi ņojumiem, 
turkl āt Parlaments var nolemt padar īt tos pieejamus apskatei sav ā tīmek ļa vietn ē; 
Ie ņēmumi un tradicion ālie pašu resursi  
lai nodrošin ātu pien ācīgu Savien ības finansi ālo interešu aizsardz ību un pietiekamus pašu resursus 
Savien ības izaugsmei, Komisijai:LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/31
ah) 2012. gada budžeta izpildes apstiprin āšanas vajadz ībām b ūtu savlaic īgi j āsniedz Parlamentam 
izmaksu apr ēķins par Moderniz ētā muitas kodeksa (MMK) piln īgas īstenošanas atlikšanu, kur ā 
būtu skaitliski izteikta š ādas atlikšanas ietekme uz budžetu;  
ai) b ūtu j āapkopo ticami dati par muitas darb ību un PVN starp ību dal ībvalst īs un ik p ēc sešiem 
m ēnešiem j āpazi ņo tie Parlamentam;  
aj) b ūtu j ānosaka un j āīsteno darb ības, kuras uzlabotu muitas nodok ļa un PVN iekas ēšanas lietder ību 
un efektivit āti dal ībvalst īs; Komisijai un dal ībvalst īm b ūtu j āīsteno Rev īzijas pal ātas ieteikumi, kas 
sniegti Īpašaj ā zi ņojum ā Nr. 13/2011 (  1 ); 
ak) b ūtu j āapzina kan āli un sh ēmas, kas pie ļauj nodok ļu nemaks āšanu un izvair īšanos no nodok ļu 
maks āšanas, jo īpaši attiec ībā uz daudznacion āliem uz ņēmumiem un izmantojot pastkast īšu 
uz ņēmumus, un b ūtu j āveicina atbilst īgi pretpas ākumi; šaj ā sakar ībā atzin īgi v ērtē ESAO zi ņojumu 
par nodok ļa b āzes samazin āšanu un pe ļņas novirz īšanu un aicina Komisiju sadarboties ar ESAO, 
kas l īdz 2013. gada j ūlijam izstr ādās r īcības pl ānu par to, k ā atrisin āt šo probl ēmu;  
al) b ūtu j āuzlabo dal ībvalstu un sabiedr ības izpratne (daudzgadu finanšu sh ēmas sarunu kontekst ā), 
ka efekt īva ie ņēmumu iekas ēšana v ēl joproj ām ir b ūtiska valsts finanšu p ārdom ātas p ārvald ības 
iez īme, tostarp par to, ka neiekas ēto ie ņēmumu aspekti ietekm ē Savien ības pašu resursu pieeja ­
m ību, dal ībvalstu ekonomisko situ āciju un iekš ējo tirgu, un b ūtu j āpas ūta p ētījums, kur ā tiktu 
apr ēķin āti finansi ālie ieguvumi, izsac īti nodok ļu ie ņēmumos, ko dal ībvalst īm var ētu dot tas, ka vis ā 
Savien ībā b ūtu rad īti vien ādi apst ākļi c īņai pret izvair īšanos no nodok ļu maks āšanas un nodok ļu 
apiešanu;  
2. pauž satraukumu par ārzonas finanšu darb ību apjomu, kas atkl ājās nesenaj ās inform ācijas nopl ūdēs; 
aicina Komisiju veikt steidzamus pas ākumus, lai nov ērstu š ādas iesp ējas aizvirz īt t ūkstošiem miljardus 
euro no parast ās finanšu aprites galvenok ārt nol ūkā izvair īties no nodok ļiem un pasl ēpt neleg ālos 
naudas l īdzek ļus no dal ībvalstu nodok ļu iest ādēm; 
3. stingri iesaka, ka Komisijai b ūtu j āveic pas ākumi, lai nodrošin ātu, ka visas banku darb ības saist ībā ar 
konsult ācij ām par ārzonas strukt ūrām un to izveidi tiktu noteiktas par nelikum īgām un ka neviena 
šādās darb ībās iesaist īta banka Eiropas Savien ībā nesa ņemtu un nevar ētu sa ņemt Eiropas finans ējumu 
saska ņā ar k ādu no sh ēm ām vai g ūt labumu no valsts atbalsta pas ākumiem;  
4. sagaida, ka Komisija divu m ēnešu laik ā iesniegs ties ību aktu priekšlikumus par to, k ā izbeigt praksi, ka 
priv ātpersonas, uz ņēmumi un pat publiskas iest ādes izmanto nodok ļu o āzes; 
Saist ībā ar rezol ūciju par 2010. gada budžeta izpildes apstiprin āšanu veiktie pas ākumi  ( 2 ) 
Finans ēšanas vad ības instrumentu uzraudz ība 
5. atzin īgi v ērtē Komisijas turpm āko r īcību saist ībā ar Parlamenta piepras ījumu nodrošin āt lab āku 
pārredzam ību attiec ībā uz finans ēšanas vad ības instrumentiem (FVI), jo īpaši paredz ēt attiec īgajos 
ties ību aktos oblig ātus dal ībvalstu zi ņojumus par finanšu un budžeta izpildes jaut ājumiem (  3 ), un 
nor āda, ka kopsavilkuma zi ņojums, kur ā izkl āstīts sasniegtais FVI finans ēšanas un ieviešanas jom ā 
un par kuru Komisija pazi ņoja sav ā zi ņojum ā par turpm āko r īcību attiec ībā uz 2010. gada budžeta 
izpildes apstiprin āšanu (COM(2012) 585), tika laikus nodots Parlamentam; turkl āt nor āda, ka kopsa ­
vilkuma zi ņojum ā sniegts finans ēšanas vad ības instrumentu apraksts un to ieviešanas pas ākumi, 
identific ētas ieviešanas iest ādes, k ā ar ī dati par FVI sa ņemtaj ām un izmaks ātaj ām atbalsta summ ām;LV L 308/32 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 13/2011 “Vai ar 42. muitas proced ūras kontroli tiek nov ērsta un atkl āta PVN 
nemaks āšana?”.  
( 2 ) Eiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija Rezol ūcija ar konstat ējumiem, kas ir neat ņemama da ļa no l ēmuma par 
Eiropas Savien ības 2010. finanšu gada visp ārējā budžeta izpildes apstiprin āšanu, III ieda ļa – Komisija un izpilda ģen ­
tūras (OV L 286, 17.10.2012., 31. lpp.).  
( 3 ) Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 p ārskat īšana, Komisijas Regula (EK) Nr. 1974/2006 attiec ībā uz lauku att īstību; 
skat īt ar ī Komisijas priekšlikumu (COM(2011) 615/2) par kop īgiem noteikumiem attiec ībā uz struktur ālajiem instru ­
mentiem 2014.–2020. gadam.
6. nor āda, ka strukt ūrfondu apjoms, kas īstenots ar FVI pal īdz ību, ir turpin ājis pieaugt 2007.–2013. gada 
period ā, jo īpaši attiec ībā uz instrumentiem, kas saist īti ar uz ņēm ējdarb ību; nor āda, ka vair āk nek ā 
90 % no faktiski izmaks ātā finans ējuma galasa ņēm ējiem non ākuši uz ņēmumos; aicina Komisiju preci ­
zēt, cik procentu no jau izdal ītaj ām summ ām ir sa ņēmuši patiesi priv āti uz ņēmumi pretstat ā uz ņē­
mumiem, kuru liel ākais īpašnieks ir valsts;  
7. ar baž ām nor āda, ka FVI pils ētu att īstībai, k ā ar ī energoefektivit ātes un atjaunojamu energoresursu 
jomai 2011. gada beig ās veido tikai 17 % no visos FVI izmaks ātaj ām summ ām, turkl āt finanšu pl ūsma 
konkr ētiem pils ētu projektiem joproj ām ir l ēna; 
8. apstiprina š ādas Komisijas g ūtās m ācības no iepriekš min ētā kopsavilkuma zi ņojuma attiec ībā uz 
dal ībvalstu zi ņojumiem:  
— p ārvald ības iest ādēm vajadz ētu p ēc iesp ējas agr āk s ākt datu apkopošanu un nodošanu Komisijai,  
— dal ībvalstis ir j āmudina sniegt plaš āku inform āciju, nevis tikai par fondu saist ību apm ēru un 
galasa ņēm ēju skaitu un veidu,  
— Komisijai j āsniedz vair āk ieteikumu dal ībvalst īm; 
9. nor āda, ka Komisija ir uzdevusi ekspertu grupai (  1 ) sagatavot zi ņojumu par ERAF izmantošanu FVI 
atbalstam; uzskata šo par pirmo pas ākumu un pauž bažas par to, ka nov ērtēšanas ekspertu t īkla 
anal īze atkl āj vair ākas nopietnas probl ēmas, piem ēram, pier ādījumu tr ūkumu, lai noteiktu, vai atbalsta 
apjoms atbilst piepras ījuma atš ķirībām tirg ū aizdevumiem un pašu kapit āla finans ējumam; pier ādījumu 
trūkumu, lai nov ērtētu, vai ar ERAF atbalstu izveidotie riska kapit āla fondi ir pietiekami lieli, lai b ūtu 
dz īvotsp ējīgi; niec īgu datu apjomu par FVI izveidošanas un darb ības izmaks ām sal īdzin ājum ā ar 
neatmaks ājam ām dot ācij ām; k ā ar ī sarež ģītus noteikumus un to interpret ācijas neviennoz īm ību; 
10. aicina Komisiju veikt konkr ētus pas ākumus, lai b ūtiski uzlabotu FVI izmantošanu, lab āk aizsarg ājot 
Savien ības finansi ālās intereses;  
11. atg ādina, ka Parlaments aicin āja Komisiju objekt īvi un kritiski nov ērtēt pieredzi ar FVI koh ēzijas 
politikas aspekt ā 2007.–2013. pl ānošanas period ā, lai sniegtu riska nov ērtējumu par katru FVI atse ­
viš ķi, ņemot v ērā ar ī FVI sa ņēm ēju riska strukt ūru, un ik gadus attiec īgās budžeta izpildes apstiprin ā­ 
šanas proced ūras laik ā zi ņot Parlamentam par FVI izmantošanu dal ībvalst īs, ietverot sal īdzin āmus 
rādītājus par FVI lietder ību, efektivit āti un ekonomiju, k ā ar ī par to, k ā Komisija koordin ē, nodrošina 
konsekvenci un mazina p ārkl āšan ās risku starp daž ādām politikas jom ām; 
Atbild ības ķēde/kask āde 
12. pauž nož ēlu par to, ka Komisija past āvīgi ignor ē to, ka Parlaments jau ilgstoši prasa atbild īgajam 
komis āram parakst īt vi ņa/vi ņas departamenta gada darb ības p ārskatu; tom ēr nor āda, ka kopsavilkuma 
ziņojum ā, kuru ir apstiprin ājusi Komis āru kol ēģija, ir īpašs pazi ņojums, kur ā uzsv ērta Komisijas gal īgā 
atbild ība par t ās dele ģēto kred ītrīkot āju p ārvald ību, pamatojoties uz ticam ības deklar ācij ām un atru ­
nām, kuras tie pauduši savos gada darb ības p ārskatos; t ādēļ uzskata, ka kol ēģija, pie ņemot kopsavil ­
kuma zi ņojumu, ņēma v ērā probl ēmas attiec īgaj ā ģener āldirektor ātā un ir par t ām atbild īga; 
13. aicina Komisiju v ēl vair āk uzlabot gada darb ības p ārskatu kvalit āti un sal īdzin ām ību;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/33  
( 1 ) Skat īt kopsavilkuma zi ņojumu, kuru sagatavojis  Terry Ward  un  Applica sprl , par ERAF izmantošanu finans ēšanas 
vad ības instrumentu atbalstam, k ā ar ī nov ērtēšanas ekspertu t īkla politikas anal īzi attiec ībā uz koh ēzijas politiku 
2007.–2013. gad ā.
14. atzin īgi v ērtē to, ka Komisija ir nodrošin ājusi Parlamentam piek ļuvi dal ībvalstu gada p ārskatiem; tom ēr 
pauž nož ēlu par to, ka tikai 17 dal ībvalstis ir ļāvušas Komisijai to dar īt; prasa Komisijai dar īt zin āmu, 
kādas darb ības un pas ākumus t ā veiks, lai par ūpētos, ka ar ī atlikuš ās desmit dal ībvalstis dod at ļauju;  
Priekšfinans ējuma izmantošana  
15. atzin īgi v ērtē Finanšu regul ā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 ietvertos jaunos noteikumus par priekš ­
finans ējuma regul āru t īrv ērti un aicina Komisiju ar ī turpm āk ņemt v ērā Rev īzijas pal ātas ieteikumus 
attiec ībā uz gr āmatved ības datiem un metod ēm; 
Efekt īvu sankciju piem ērošana lielo izdevumu jom ās 
16. atz īst, ka Komisijas priekšlikumi 2014.–2020. pl ānošanas periodam liel ā m ērā klied ēja Parlamenta 
bažas, kuras tika izkl āstītas t ā rezol ūcij ā, kas pievienota 2008. gada budžeta izpildes l ēmumam (  1 ), 
pied āvājot dal ībvalst īm ieviest neto finanšu korekcijas, k ā ar ī vienk āršot proced ūras un noteikumus 
maks ājumu p ārtraukšanai vai aptur ēšanai; nor āda, ka šie priekšlikumi ar ī preciz ē noteiktus atbilst ības 
noteikumus un skaidri aizliedz iesp ēju p ārvald ības iest ādēm izv ēlēties projektus, kas jau ir pabeigti vai 
piln īgi īstenoti pirms finans ējuma pieteikuma iesniegšanas (t ā sauktos retrospekt īvos projektus);  
17. aicina Komisiju izp ētīt iesp ējas izveidot korekciju sist ēmu t ām izdevumu jom ām, kur ās visbiež āk 
var ētu tikt pie ļautas k ļūdas un kur ās kop ējā k ļūdu materi ālā v ērtība “n” gad ā atkar ībā no p ārk āpumu 
nopietn ības b ūs da ļēji vai piln ībā atskait īta no atmaks āšanas piepras ījumiem, ko gada laik ā ir iesnie ­
gušas akredit ētās organiz ācijas;  
Rev īzijas pal ātas rev īzijas  
18. atg ādina, ka LESD 287. pant ā noteikts, ka “Rev īzijas pal āta nodod Eiropas Parlamentam un Padomei 
atzinumu par p ārskatu ticam ību, k ā ar ī par notikušo dar ījumu likum ību un pareiz ību (..)”;  
19. nor āda, ka papildus atzinumam par p ārskatu ticam ību Rev īzijas pal āta sniedz tr īs atzinumus par 
pak ārtoto dar ījumu likum ību un pareiz ību; uzskata, ka š ī atzinumu p ārpiln ība apgr ūtina Eiropas 
Parlamenta deput ātiem Komisijas budžeta izpildes nov ērtēšanu;  
20. nor āda, ka Rev īzijas pal āta, pamatojoties uz sav ām rev īzij ām, nosaka iesp ējam āko k ļūdu īpatsvaru, kas 
2011. gad ā bija 3,9 % no visiem maks ājumiem; nor āda, ka, pamatojoties uz starptautiskajiem rev īzijas 
standartiem, Rev īzijas pal āta uzskata, ka 2 % ir b ūtiskais k ļūdu slieksnis attiec ībā uz visp ār pie ņemamo 
kļūdu slieksni un ka gad ījum ā, ja iesp ējam ākais k ļūdu īpatsvars p ārsniedz šo slieksni, Rev īzijas pal āta 
sniegs negat īvu atzinumu;  
21. nor āda, ka saska ņā ar starptautiskajiem rev īzijas standartiem ārējam revidentam k ļūdas b ūtiskuma 
slieksnis b ūtu j ānosaka neatkar īgi; 
22. uzsver, ka ir j ānoš ķir k ļūdas un kr āpšana, un uzskata, ka visbiež āk k ļūdas rodas no administrat īvaj ām 
kļūdām, kuras daudzos gad ījumos izraisa Savien ības un valsts ties ību aktu sarež ģītība un kuras ir 
iesp ējams labot; tom ēr atg ādina Komisijai, ka pašreiz ējais k ļūdu īpatsvars v ēl joproj ām ir nepie ņemami 
augsts un ka Parlamenta nost āja ir t āda, ka k ļūdas visp ār nav pie ļaujamas;  
23. uzsver ar ī to, ka pats k ļūdu īpatsvars nesniedz visaptverošu p ārskatu par Savien ības politikas efekti ­
vit āti; t ādēļ uzskata, ka papildus atbilst ības rev īzij ām j āveic ar ī lietder ības rev īzijas, kur ās izv ērtē 
Eiropas politikas instrumentu saimnieciskumu, lietder ību un efektivit āti; nor āda, ka ASV Vald ības 
kontroles iest āde vair āk koncentr ējas uz lietder ības, nevis atbilst ības rev īzij ām;LV L 308/34 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija Rezol ūcija ar konstat ējumiem, kas ir neat ņemama da ļa no l ēmumiem par 
Eiropas Savien ības 2008. finanšu gada visp ārējā budžeta izpildes apstiprin āšanu, III ieda ļa – Komisija un izpilda ģen ­
tūras (OV L 252, 25.9.2010., 39. lpp.).
24. konstat ē, ka past āv viedok ļu atš ķirības starp Rev īzijas pal ātu un Komisiju attiec ībā uz veidu, k ādā 
kļūdas b ūtu j āapr ēķina, jo īpaši attiec ībā uz to, vai apr ēķinos b ūtu vai neb ūtu j āiek ļauj pirmsfinans ē­
jums, k ā r īkoties ar k ļūdām, kuras ir un kuras nav iesp ējams izteikt skaitliski, un k ā iek ļaut finanšu 
korekcijas un atg ūtās summas, veicot k ļūdu finansi ālās ietekmes un sist ēmu kori ģējošo sp ēju kop ējo 
nov ērtējumu; uzskata, ka viedok ļu atš ķirības atspogu ļo daž ādos iest āžu pien ākumus, proti, rev īzijas 
pien ākumus, no vienas puses, un p ārvald ītāja pien ākumus, no otras puses; prasa Rev īzijas pal ātai 
apsv ērt iesp ēju t ās n ākamaj ā gada zi ņojum ā atdal īt š īs apstr īdētās atš ķirīgās k ļūdu īpatsvara kategorijas 
un katrai nozarei prec īzi noteikt atg ūstamo apjomu un finanšu korekciju politikas nost ādnes/rezult ā­
tus; 
25. saprot, ka laika gait ā zin āšanas un metodika var main īties; tom ēr uzst āj uz to, ka rev īziju rezult ātiem 
jābūt sal īdzin āmiem, lai Parlaments sp ētu veikt politiskus v ērtējumus par ilg āku laika periodu;  
26. t ādēļ prasa saska ņā ar LESD 287. panta 3. punktu īstenot cieš āku sadarb ību starp valstu rev īzijas 
iest ādēm un Eiropas Rev īzijas pal ātu saist ībā ar dal ītas p ārvald ības meh ānismu rev īziju;  
27. ierosina, ka b ūtu j āapsver iesp ēja valsts rev īzijas iest ādēm k ā neatkar īgiem ārējiem revidentiem un 
saska ņā ar starptautiskajiem rev īzijas standartiem sagatavot valsts rev īzijas sertifik ātus attiec ībā uz 
Savien ības finans ējuma p ārvald ību; šos sertifik ātus iesniegtu dal ībvalstu vald ībām, un tie b ūtu da ļa 
no budžeta izpildes apstiprin āšanas procesa, pamatojoties uz atbilstošu starpiest āžu proced ūru, kas 
būtu j ānosaka;  
Rev īzijas pal ātas ticam ības deklar ācija 
Pārskati – pozit īvs atzinums  
28. atzin īgi v ērtē to, ka Savien ības 2011. finanšu gada p ārskati visos b ūtiskajos aspektos pareizi atspogu ļo 
tās finanšu st āvokli 2011. gada 31. decembr ī un t ās dar ījumus un naudas pl ūsmas gad ā, kurš beidz ās 
min ētaj ā datum ā; 
Ieņēmumu likum ība un pareiz ība – pozit īvs atzinums  
29. ar gandar ījumu nor āda, ka 2011. gada 31. decembr ī sl ēgt ā gada p ārskatiem pak ārtotie ie ņēmumi visos 
būtiskajos aspektos ir likum īgi un pareizi;  
Saist ību likum ība un pareiz ība – pozit īvs atzinums  
30. ar gandar ījumu nor āda, ka 2011. gada 31. decembr ī sl ēgt ā gada p ārskatiem pak ārtot ās saist ības visos 
būtiskajos aspektos ir likum īgas un pareizas;  
Maks ājumu likum ība un pareiz ība – negat īvs atzinums  
31. pauž dzi ļu nož ēlu par to, ka maks ājumos v ēl joproj ām tiek konstat ētas b ūtiskas k ļūdas; 
32. pauž izpratni par to, ka Rev īzijas pal ātas negat īvā atzinuma pamat ā ir konstat ējums, ka uzraudz ības 
un kontroles sist ēmas v ēl joproj ām ir tikai da ļēji efekt īvas un ka t āpēc iesp ējam ākais k ļūdu īpatsvars 
maks ājumos ir 3,9 %;  
33. ar baž ām nor āda, ka politikas jom ās “lauksaimniec ība: tirgus un tiešais atbalsts”, “lauku att īstība, vide, 
zivsaimniec ība un vesel ība”, “re ģion ālā politika, ener ģētika un transports”, “nodarbin ātība un soci ālie 
jaut ājumi”, k ā ar ī “p ētniec ība un citas iekšpolitikas jomas” ir pie ļautas b ūtiskas k ļūdas; 
34. atg ādina, ka iesp ējam ākais k ļūdu īpatsvars maks ājumos 2010. finanšu gad ā tika l ēsts 3,7 % apm ērā, 
bet 2009. finanšu gad ā – 3,3 % apm ērā; pauž sašutumu par šo pieaugumu, jo tas maina 2007., 2008. 
un 2009. gad ā sasniegto pozit īvo tendenci; t ādēļ aicina Komisiju veikt nepieciešamos pas ākumus, lai 
pan āktu k ļūdu īpatsvara past āvīgu samazin āšan ās tendenci; uzsver, ka Parlaments uzskata, ka “(..) š ā 
m ērķa sasniegšana ir b ūtisks elements, lai n ākotn ē nodrošin ātu ES izdevumu pilnv ērtīgu izmantojumu 
un g ūtu pan ākumus virz ībā uz pozit īvu ticam ības deklar āciju” (  1 );LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/35  
( 1 ) Iepriekš min ētās Parlamenta 2010. gada 5. maija rezol ūcijas 4. punkts.
35. p ārsvar ā saista šo tendenci ar iesp ējam ākā k ļūdu īpatsvara pieaugumu lauksaimniec ības jom ā, jo īpaši 
pauž bažas par augsto k ļūdu l īmeni lauku att īstības nozar ē, kur ā vispiesp ējam ākais zi ņotais k ļūdu 
īpatsvars bija 7,7 %;  
36. aicina Rev īzijas pal ātu īpašajos zi ņojumos turpm āk liel āku uzman ību piev ērst konkr ētām politikas 
jom ām, lai var ētu lab āk sal īdzin āt ar iepriekš ējiem laika posmiem;  
Padomes ieteikums  
37. pauž nož ēlu, ka Padome joproj ām atsak ās sadarboties ar Parlamentu attiec ībā uz Padomes budžeta 
izpildes apstiprin āšanu; uzskata, ka t ā rezult ātā Budžeta kontroles komitejai ir ļoti mazas r īcības 
iesp ējas un ka galu gal ā komiteja b ūs spiesta iesniegt Komisijai savus jaut ājumus un piepras ījumus 
attiec ībā uz Padomes budžetu;  
38. nor āda, ka Padome iesaka sniegt Komisijai apstiprin ājumu par Eiropas Savien ības 2011. finanšu gada 
budžeta izpildi; nor āda, ka Apvienot ā Karaliste, N īderlande un Zviedrija ir balsojušas pret to, lai 
sniegtu Komisijai apstiprin ājumu par Eiropas Savien ības 2011. finanšu gada budžeta izpildi; ņem 
vērā šos valstu apsv ērumus:  
— jau 18. reizi p ēc k ārtas Rev īzijas pal āta nav sp ējusi sniegt pozit īvu ticam ības deklar āciju,  
— uzsverot, ka Savien ības izdevumu ticam ība ir atkar īga no pareizas finanšu p ārvald ības visos l īme ­ 
ņos, prec īzas gr āmatved ības un visu attiec īgo iesaist īto pušu p ārredzamas p ārskatatbild ības,  
— nor ādot, ka 80 % no Savien ības budžeta tiek izlietoti, īstenojot dal ītu p ārvald ību ar dal ībvalst īm, 
— paužot nož ēlu par to, ka tikai četras no septi ņām dal ībvalstu rev īzijas iest ādēm, ko nov ērtēja 
Rev īzijas pal āta, tika uzskat ītas par efekt īvām, 
— aicinot visas dal ībvalstis savos gada p ārskatos sniegt piln īgus, p ārredzamus un prec īzus datus,  
— mudinot Komisiju turpin āt centienus uzlabot finanšu p ārvald ību vis ās dal ībvalst īs, tostarp stingri 
piem ērojot t ādas sankcijas k ā maks ājumu aptur ēšana vai p ārtraukšana;  
39. šaj ā sakar ībā nor āda uz daudzaj ām Komisijas atrun ām attiec ībā uz ERAF un KF p ārvaldes un kontroles 
sist ēmu laika posmam no 2007. l īdz 2013. gadam, tostarp ar ī N īderland ē un Apvienotaj ā Karalist ē; 
mudina Padomi izdar īt secin ājumus no Apvienot ās Karalistes, N īderlandes un Zviedrijas apsv ērumiem, 
veicot katras dal ībvalsts finanšu p ārvald ības un darb ības kvalit ātes sal īdzinošu izv ērtēšanu;  
Horizont ālie jaut ājumi  
Komisijas un dal ībvalstu pien ākumi dal ītaj ā p ārvald ībā 
40. uzsver, ka saska ņā ar LESD 317. pantu Komisijai j āuz ņemas gal īgā atbild ība par Savien ības budžeta 
izpildi; nor āda, ka situ ācij ās, kad Komisija īsteno budžeta izpildi ar dal ītu p ārvald ību, izpildes uzde ­
vumus dele ģē dal ībvalst īm atbilstoši 53.b pantam Finanšu regul ā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002;LV L 308/36 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.
41. uzsver, ka šaj ā sakar ībā ģener āldirektoru atbild ība ir Komisijas pašreiz īstenot ās Savien ības finanšu 
līdzek ļu p ārvald ības sist ēmas st ūrakmens, un uzsver, ka ir b ūtiski god īgi atspogu ļot p ārvald ības 
darb ības to gada darb ības p ārskat ā; 
42. atg ādina Parlamenta rezol ūcij ā par 2010. gada budžeta izpildes apstiprin āšanu pausto priekšlikumu 
laikposm ā no 2014. l īdz 2019. gadam Komisij ā izveidot pilnas slodzes amatu budžeta kontroles 
komis āram;  
43. sagaida, ka dal ībvalstis piln ībā apzin ās savus pien ākumus atbilstoši L īguma par Eiropas Savien ību 4. 
panta 3. punktam un atbilstoši loj ālas sadarb ības principam akt īvi un efekt īvi pal īdz ēt Savien ībai veikt 
līgumos paredz ētos pien ākumus;  
44. šaj ā sakar ībā uzst āj, ka ir ļoti b ūtiska 53.b panta pras ība Finanšu regul ā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, 
kur ā paredz ēts, ka, pildot budžetu, dal ībvalst īm j āveic visi nepieciešamie pas ākumi, tostarp likumdo ­ 
šanas, regulat īvie un administrat īvie pas ākumi, lai aizsarg ātu Savien ības finansi ālās intereses; šaj ā 
sakar ībā uzsver, ka 59. panta 2. punkt ā jaunaj ā Finanšu regul ā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 pat 
noteikts, ka šiem pas ākumiem a) j ānodrošina, ka no budžeta finans ētās darb ības tiek īstenotas pareizi 
un efekt īvi un saska ņā ar attiec īgajiem piem ērojamiem nozaru noteikumiem; b) j ānov ērš, j āatkl āj un 
jālabo p ārk āpumi un kr āpšana;  
45. nor āda, ka pašreiz ējā sist ēma nenodrošina ERAF/KF atbalsta sa ņēm ēju piln īgu p ārredzam ību; saska ņā 
ar pašreiz ējo sist ēmu Komisija nodrošina port ālu, kur ā ir pieejami tie paši sa ņēm ēju saraksti, kas ir 
pieejami dal ībvalstu t īmek ļa vietn ēs, l īdz ar to šie saraksti ir tikai attiec īgās valsts ofici ālaj ā valod ā un 
tie netiek sagatavoti, iev ērojot kop īgus krit ērijus; sagaida turpm ākus ties ību aktus par struktur ālajiem 
instrumentiem, lai nodrošin ātu to, ka dal ībvalstis sniedz datus par ERAF un KF l īdzek ļu gal īgajiem 
sa ņēm ējiem public ēšanai Komisijas ofici ālaj ā tīmek ļa vietn ē vien ā no trim Savien ības darba valod ām, 
un to, ka šie dati tiek sagatavoti, pamatojoties uz kop īgu krit ēriju kopumu, nol ūkā veikt sal īdzin ā­
jumus un atkl āt k ļūdas; 
46. nor āda uz b ūtiskaj ām atš ķirībām dal ībvalstu administrat īvās darb ības rezult ātos ie ņēmumu un izde ­
vumu jom ā, īstenojot dal īto p ārvald ību, it īpaši p ārk āpumu, kr āpšanas gad ījumu un k ļūdu atkl āšan ā un 
finanšu p ārraudz ībā gan muitas jom ā, gan Savien ības l īdzek ļu izlietošan ā; nor āda, ka Komisija admi ­
nistrat īvās darb ības rezult ātus uzrauga, vien rea ģējot uz notiekošo, turkl āt tikai uz katru atseviš ķo 
gad ījumu, un l īdz ar to neveic pietiekamu tenden ču anal īzi, lai identific ētu riska jomas; aicina Komisiju 
piem ērot tenden ču anal īzes metodi, lai identific ētu finanšu risku, un veikt pas ākumus dal ībvalstu 
administrat īvās darb ības rezult ātu uzlabošanai;  
47. atzin īgi v ērtē to, ka atbilstoši 59. panta 3., 4. un 5. punktam jaunaj ā Finanšu regul ā (ES, Euratom) Nr. 
966/2012 dal ībvalstu p ārvald ības iest ādēm turpm āk ik gadus j āiesniedz Komisijai p ārskati, pievienojot 
tiem p ārvald ības deklar āciju, gal īgo rev īzijas zi ņojumu un veikto kontro ļu gada kopsavilkumu, k ā ar ī 
neatkar īgas rev īzijas strukt ūras atzinumu;  
48. pauž p ārliec ību, ka iepriekš min ētās deklar ācijas kop ā ar ieviešamo paškritisku apspriešanu Padom ē, 
kura v ēl joproj ām netiek veikta, un vienl īdz īgu, god īgu un atkl ātu sal īdzinošo izv ērtēšanu starp 
dal ībvalst īm nodrošin ātu lab āku un efekt īvāku budžeta izpildi, uzlabotu politikas nost ādņu, 
programmu un projektu rezult ātus, kas palielin ātu dal ībvalstu solidarit āti un aizst ātu savstarp ējo 
neuztic ēšanos, t ādējādi samazinot budžeta izdevumus, kas apgr ūtina ekonomikas atvese ļošanos un 
negat īvi ietekm ē Savien ības iedz īvot āju tic ību vienotai Eiropai;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/37
49. atzin īgi v ērtē to, ka dal ībvalstis dr īkst (attiec īgā l īmen ī) public ēt iepriekš min ēto inform āciju un 
(papildus), pamatojoties uz min ēto inform āciju, iesniegt attiec īgaj ā l īmen ī parakst ītas deklar ācijas; 
aicina Komisiju pal īdz ēt dal ībvalst īm sniegt š īs br īvpr ātīgās, jaun ās Finanšu regulas (ES, Euratom) 
Nr. 966/2012 59. panta 5. punkt ā min ētās p ārvald ības deklar ācijas, veicinot paraugprakses īstenošanu; 
uzst āj, ka Parlamentam ir j āsa ņem gan p ārvald ības deklar ācijas, gan br īvpr ātīgās deklar ācijas;  
50. nor āda, ka Komisijai b ūtu j āsniedz dal ībvalst īm pamatnost ādnes lietder īgu gada kopsavilkumu saga ­
tavošanai; t ādēļ nor āda, ka inform ācija, ko sniedz par darb ības programm ām, kuras īsteno ar dal īto 
pārvald ību, formas un satura zi ņā b ūtu j āstandartiz ē; b ūtu j ānodrošina gada kopsavilkumu pieejam ība 
Parlamentam, un tiem vajadz ētu b ūt pieejamiem ne tikai konkr ētās dal ībvalsts valod ā, t ādējādi palie ­
linot p ārredzam ību un p ārskatatbild ību; 
51. tom ēr nor āda, ka nedz Rev īzijas pal āta, nedz Komisija šobr īd neuzskata gada p ārskatus par v ērtīgu 
inform ācijas avotu, kas pal īdz ētu noteikt sa ņēm ēju atbilst ību vai veiktsp ēju, t ādēļ atk ārto pras ību, ka, 
pamatojoties uz sa ņemtajiem gada p ārskatiem, Komisijai j āanaliz ē valstu kontroles sist ēmu stipr ās un 
vājās puses; uzskata, ka š ī situ ācija nav pie ņemama, un pieprasa, lai Komisija veic nekav ējošus pas ā­
kumus ar m ērķi nodrošin āt, ka n ākamos gada p ārskatus var izmantot sa ņēm ēju darb ības v ērtēšanai;  
52. nor āda, ka dal ībvalstu iesniegtie gada p ārskati “[to] pašreiz ējā form ā sniedz mazu pievienoto v ērtību” 
un ka “pašreiz ējā gada p ārskata atbilst ības elementi vienk ārši atk ārto to inform āciju, kas jau pieejama 
citos avotos” (  1 ), t ādēļ mudina visas dal ībvalstis palielin āt savu gada p ārskatu lietder ību, iek ļaujot tajos 
sasniegto rezult ātu visp ārēju anal īzi un ticam ības deklar ācijas visp ārējo l īmeni, lai par ādītu savu 
ap ņemšanos pareizi p ārvald īt Savien ības l īdzek ļus un nodrošin āt p ārredzam ību; mudina jo īpaši 
Austriju, Be ļģiju, It āliju, Īriju, Latviju, Lietuvu, Luksemburgu, Maltu, N īderlandi, Poliju, Sp āniju un 
Vāciju nekav ējoties sekot to 15 dal ībvalstu piem ēram, kuras attiec ībā uz Eiropas Soci ālā fonda (ESF) 
un ERAF (  2 ) struktur ālajiem pas ākumiem savos gada p ārskatos iesniedza “ticam ības deklar ācijas 
visp ārēju l īmeni”, lai Budžeta kontroles komiteja var ētu izmantot šo inform āciju 2012. gada budžeta 
izpildes apstiprin ājuma proced ūrā; sagaida, ka dal ībvalstis, kuras š ādu deklar āciju neiesniegs savlaic īgi, 
sniegs vispus īgu pazi ņojumu, paskaidrojot š ādas kav ēšan ās iemeslus;  
53. aicina dal ībvalstis attiec īgaj ā politiskaj ā līmen ī izdot valsts p ārvald ības deklar ācijas un l ūdz Komisijai 
izveidot š ādas deklar ācijas veidni;  
54. aicina Komisiju sadarb ībā ar dal ībvalst īm īsā laika posm ā izveidot valsts p ārvald ības deklar ācijas 
paraugu, kas nodrošin ās šo deklar āciju noz īm īgumu un sal īdzin ām ību; aicina Komisiju publiski sniegt 
atzinumu par š īm deklar ācij ām; uzskata, ka š ādām deklar ācij ām b ūtu cita starp ā jāapstiprina krit ēriji 
(piem ēram, patiesi un god īgi p ārskati, p ārvald ības un kontroles sist ēmu efektivit āte, k ā ar ī pak ārtoto 
dar ījumu likum ība un pareiz ība) un j ānosaka deklar āciju atrunu un atsaukšanas darb ības joma; aicina 
Komisiju iesniegt priekšlikumus, k ā samazin āt kontroles slogu dal ībvalst īm vai re ģioniem, kuru darb ība 
Rev īzijas pal ātas gada zi ņojumos un pašu dal ībvalstu p ārvald ības deklar ācij ās atk ārtoti nov ērtēta k ā 
laba; uzskata, ka Rev īzijas pal ātai un Komisijai sav ās rev īzij ās j āsp ēj ņemt v ērā valsts p ārvald ības 
deklar āciju saturu;  
55. nor āda uz deta ļām, kas izkl āstītas turpm āk sniegtaj ā rezult ātu apkopojum ā attiec ībā uz div ām inicia ­
tīvām saist ībā ar dal ībvalstu ieguld ījumu dal ītās p ārvald ības efektivit ātes uzlabošan ā:LV L 308/38 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) Skat īt atbildi, kuru komis ārs Andor  sniedza uz 18. rakstisko jaut ājumu, gatavojoties uzklaus īšanas san āksmei Budžeta 
kontroles komitej ā 2012. gada 26. novembr ī, kop ā ar 2011. gada darb ības p ārskatu – Re ģion ālās politikas ģener āl­
direktor āts, 84. lpp.  
( 2 ) Skat īt Komisijas Kopsavilkuma zi ņojuma 3.3. punkta 9. zemsv ītras piez īmi, 11. lpp., COM(2012) 281.
Rezult ātu apkopojums  
Dal ībvalstu p ārvald ības deklar ācijas  Struktur ālo pas ākumu gada p ārskatos 
iek ļaut ās “ticam ības deklar ācijas visp ārē­
jais l īmenis”  
Apvienot ā Karaliste  J ā J ā 
Austrija  N ē N ē 
Be ļģija N ē N ē 
Bulg ārija N ē J ā 
Čehija  N ē J ā 
Dānija J ā J ā 
Francija  N ē J ā 
Grie ķija N ē J ā 
Igaunija  N ē J ā 
Itālija N ē N ē 
Īrija N ē N ē 
Kipra  N ē J ā 
Latvija  N ē N ē 
Lietuva  N ē N ē 
Luksemburga  N ē N ē 
Malta  N ē N ē 
Nīderlande  J ā N ē 
Polija  N ē N ē 
Portug āle N ē J ā 
Rum ānija N ē J ā 
Slov ākija N ē J ā 
Slov ēnija N ē J ā 
Sp ānija N ē N ē 
Somija  N ē J ā 
Ung ārija N ē J ā 
Vācija N ē N ē 
Zviedrija  J ā J ā 
Komisijas vad ības p ārst āvības uzticam ība 
56. nor āda, ka kop ējais atrunu skaits, kuras Komisijas ģener āldirektori 2011. gad ā ietv ēruši savos gada 
pārskatos, pieaudzis l īdz 27 (no 17 atrun ām 2010. gad ā) un ka šo atrunu izrais ītās kop ējās finansi ālās 
sekas pieaugušas l īdz EUR 1 959 miljoniem jeb 1,5 % no 2011. gad ā veiktajiem maks ājumiem (2010: 
EUR 423 miljoni jeb 0,3 %);LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/39
57. pauž bažas, ka š āda virz ība liecina par augstu k ļūdu risku daž ās politikas jom ās, piem ēram, lauku 
att īstībā, koh ēzij ā vai 7. pamatprogramm ā; to atz īst ar ī Komisijas ģener āldirektori un apstiprina 
Rev īzijas pal ātas veikt ās rev īzijas;  
58. ņem v ērā Komisijas ģener ālsekret āra un Budžeta ĢD ģener āldirektora sniegtos ieteikumus ģener āldi ­
rektoriem un Komisijas dienestu vad ītājiem par to, k ā apr ēķin āt atlikušo k ļūdu īpatsvaru, jo tas, k ā 
uzsv ērusi Rev īzijas pal āta, uzlaboja dažus gada p ārskatus;  
59. tom ēr ar nož ēlu atz īst, ka Rev īzijas pal āta atkl ājusi tr ūkumus šajos ieteikumos un to īstenošan ā, jo 
īpaši attiec ībā uz atlikušo k ļūdu īpatsvaru, t ādēļ mudina Komisiju k ā neatliekamu priorit āti pie ņemt 
Rev īzijas pal ātas izstr ādātos ieteikumus;  
60. atz īst Komisijas pan ākto progresu k ļūdaino dar ījumu apjoma noteikšan ā, tom ēr ar nož ēlu nor āda, ka 
Rev īzijas pal āta atlikušo k ļūdu īpatsvaru joproj ām neuzskata par ticamu r ādītāju; 
61. aicina Komisiju vair āk atkl āt prec īzus un ticamus datus par atg ūtaj ām summ ām un finanšu korekci ­
jām, k ā ar ī p ēc iesp ējas sniegt inform āciju attiec ībā uz gadu, kur ā maks ājums veikts, gadu, kur ā 
attiec īgā k ļūda ir atkl āta, un gadu, kur ā atg ūtās summas vai finanšu korekcijas ir publiskotas p ārskatu 
paskaidrojumos (  1 ); 
62. atzin īgi nov ērtē Komisijas zi ņojumu par finanšu korekcij ām, tostarp par summu, kas patieš ām atg ūta 
un atgriezta budžet ā, sl ēdzot 2000.–2006. gada periodu, attiec ībā uz re ģion ālo politiku, kur ā redzama 
pl ānošanas perioda laik ā un sl ēgšanas br īdī veikto finanšu korekciju ietekme uz kop ējo pie ļauto k ļūdu 
īpatsvaru 2000.–2006. pl ānošanas period ā; 
63. aicina Komisiju plaš āk piem ērot praksi iesniegt zi ņojumus, izmantojot to cit ām politikas jom ām, kuras 
pārvalda ar daudzgadu programm ām; 
64. atbilstoši Rev īzijas pal ātas priekšlikumam iesaka izveidot skaidru saikni starp gada p ārskatos nor ādī­
taj ām summ ām (jo īpaši, nosakot atlikušo k ļūdu īpatsvaru) un inform āciju par p ārskatos iek ļautaj ām 
finanšu korekcij ām un/vai atg ūtajiem l īdzek ļiem;  
65. nor āda, ka Komisija sp ēj sniegt p ārskatu par 2011. gad ā veiktaj ām k ļūdu un p ārk āpumu korekcij ām, 
jo īpaši taj ā budžeta da ļā, ko īsteno ar dal ītu p ārvald ību (  2 ); 
66. iesaka Komisijai piepras īt saviem ģener āldirektoriem sistem ātiski apkopot šos datus un public ēt tos 
savos gada darb ības p ārskatos;  
67. aicina Komisiju katru gadu attiec īgās budžeta izpildes apstiprin āšanas proced ūras laik ā iesniegt 
Parlamentam, Padomei un Rev īzijas pal ātai zi ņojumu, kur ā p ēc valsts un programmas nosaukuma 
uzskait ītas veikt ās finanšu korekcijas un atg ūtie l īdzek ļi, lai demonstr ētu darb ību attiec ībā uz Savie ­
nības budžeta aizsardz ību; aicina Komisiju, pamatojoties uz to, sagatavot darb ības rezult ātu sal īdzi ­
nošo v ērtējumu;LV L 308/40 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) Skat īt Rev īzijas pal ātas 2011. gada p ārskata 1.2. pielikuma 2. punktu.  
( 2 ) Skat īt 6. paskaidrojumu Eiropas Savien ības konsolid ētajos p ārskatos par 2011. finanšu gadu.
68. ar baž ām nor āda, ka iepriekš min ētais 6. paskaidrojums, kas pievienots konsolid ētajiem p ārskatiem, 
ietver finanšu korekcijas un atg ūtos l īdzek ļus tikai Savien ības l īmen ī un ka inform ācija par dal ībvalstu 
atvilkt ām un atg ūtām summ ām un summ ām, kuras paredz ēts atg ūt saist ībā ar strukt ūrfondiem, netiek 
atkl āta ar uzticam ību saist ītu iemeslu d ēļ, “jo joproj ām ir šaubas par dažu dal ībvalstu un/vai par 
atseviš ķām programm ām iesniegto datu kvalit āti un piln īgumu”; aicina Komisiju katru gadu zi ņojum ā 
publiskot visas summas, kas labotas iepriekš ējā gada laik ā, izmantojot finanšu korekcijas, un atg ūtos 
līdzek ļus visos p ārvald ības veidos gan Savien ības, gan dal ībvalstu l īmen ī; 
69. ar baž ām atz īst, ka pati Komisija min ētaj ā 6. paskaidrojum ā atz īst Rev īzijas pal ātas atzinumu par 
dal ībvalstu p ārraudz ības un kontroles sist ēmu uzticam ības tr ūkumu, un dzi ļi nož ēlo, ka tas var ētu 
ietekm ēt Komisijas vad ības p ārst āvības uzticam ību; aicina Komisiju nodrošin āt, lai dal ībvalstu pazi ­ 
ņotie dati b ūtu piln īgi un ticami;  
70. šaj ā saist ībā atg ādina, ka, apstiprinot kopsavilkuma zi ņojumu, pamatojoties uz Komisijas ģener āldi ­
rektoru un dienestu vad ītāju izteiktaj ām deklar ācij ām un atrun ām savos gada darb ības p ārskatos, 
Komisija p ārņem politisko atbild ību par Savien ības budžeta p ārvald ību (  1 ); 
71. atzin īgi v ērtē uzlabojumus, kas min ēti Komisijas iekš ējā revidenta visp ārējā atzinum ā, kur ā ar ī atbalst īts 
kopsavilkuma zi ņojums, bet nor āda, ka pozit īvs iekš ējā revidenta atzinums galvenok ārt pamatojas uz 
deklar āciju, ko gada darb ības p ārskat ā sniedz Komisijas augst ākā vad ība; 
72. t ādēļ v ēlreiz uzsver iepriekš min ēto pras ību, ka Komisijai j āveido ticami un objekt īvi gada darb ības 
pārskati;  
Dal ībvalstu atbild ība 
73. nor āda, ka div ās politikas jom ās, kur ās ir visliel ākais pie ļauto k ļūdu īpatsvars (lauku att īstība, vide, 
zivsaimniec ība un vesel ība, k ā ar ī re ģion ālā politika, ener ģētika un transports), p ārsvar ā tiek īstenota 
dal ītā p ārvald ība, un nož ēlo, ka iesp ējam ākais k ļūdu īpatsvars ir apl ēsts attiec īgi 7,7 % un 6 % apm ērā; 
74. uzsver, ka Rev īzijas pal ātas priekšs ēdētājs konstat ēja, ka “dal ībvalstu iest ādes veido pirmo un pašu 
svar īgāko aizsardz ības l īniju ES iedz īvot āju finanšu interešu aizsardz ībā un dal ībvalstu iest ādēm b ūtu 
ap ņēm īgāk j āiesaist ās ES l īdzek ļu p ārvald ībā un kontrol ē” ( 2 ); šaj ā saist ībā uzsver dal ībvalstu kop ējo 
atbild ību par efekt īvāku l īdzek ļu izlietojumu; turkl āt uzskata, ka, akt īvi iesaistot valstu parlamentus ar 
to attiec īgo komiteju pal īdz ību Savien ības nodok ļu maks ātāju naudas izmantošanas dal ībvalst īs p ārrau ­
dz ībā (k ā to dara Parlamenta Budžeta kontroles komiteja) ne tikai politiskaj ā un ekspertu p ārraudz ības 
līmen ī, bet ar ī jaun ās koh ēzijas politikas programmu izstr ādes proces ā, nodrošin ātu zem āku k ļūdu 
īpatsvara l īmeni, uzlabotu p ārredzam ību un Savien ības l īdzek ļu apguves demokr ātisko le ģitimit āti; 
75. pauž nož ēlu par to, ka attiec ībā uz 62 % no revid ētajiem re ģion ālās politikas k ļūdainajiem dar ījumiem 
un 76 % no ESF revid ētajiem dar ījumiem dal ībvalstu iest ādēm bija pieejama pietiekama inform ācija, lai 
atkl ātu un nov ērstu vismaz dažas no š īm k ļūdām pirms atl īdz ības piepras īšanas Komisijai, un ka lauku 
att īstības nozar ē Rev īzijas pal āta atkl ājusi, ka p ārbaudes uz vietas ne vienm ēr tikušas godpr ātīgi 
veiktas; t ādēļ aicina dal ībvalstis un Komisiju steidzami stiprin āt pirm ā līme ņa p ārbaudes, lai nov ērstu 
šo nepie ļaujami augsto nesaimnieciskas r īcības l īmeni;  
76. aicina Komisiju un Past āvīgo p ārst āvju komiteju p ārliecin āties, ka kompetento ministru Padomes 
san āksmju darba k ārtībā regul āri k ā konkr ēti punkti tiek iek ļautas jo īpaši dal ībvalstu kontroles 
sist ēmas un dal ībvalstu visp ārējā l īdzatbild ība par l īdzek ļu lab āku t ērēšanu, un šie punkti tiek 
apspriesti, kl ātesot Komisijas p ārst āvjiem;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/41  
( 1 ) COM(2012) 281, 1. punkts, 2. lpp.  
( 2 ) V. Caldeira  ievadv ārdi 2012. gada 6. novembr ī, iesniedzot Eiropas Rev īzijas pal ātas p ārskatu par 2011. finanšu gadu 
Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitej ā.
77. prasa Rev īzijas pal ātai saska ņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro da ļu sniegt atzinumu par dal ībvalstu 
rev īzijas iest āžu neatkar ību attiec ībā uz dal īto p ārvald ību; 
Publiskais iepirkums, atbilst ības krit ēriji 
78. nor āda, ka daudzas k ļūdas pie ļautas valsts noteikumu nepareizas piem ērošanas d ēļ (jo īpaši attiec ībā uz 
ESF k ļūdām 2011. gad ā valsts noteikumu p ārk āpumi rad ījuši 86 % k ļūdu) un ka atbilst ības k ļūdas (jo 
īpaši subs īdiju sa ņēm ējiem) un publisko iepirkumu noteikumu p ārk āpumi (jo īpaši dal ītās p ārvald ības 
un netieši p ārvald ītajiem fondiem) ir divi galvenie k ļūdu c ēlo ņi; 
79. š ā iemesla d ēļ atzin īgi v ērtē Komisijas 2011. gada 20. decembr ī pie ņemto priekšlikumu Eiropas 
Parlamenta un Padomes direkt īvai par publisko iepirkumu (COM(2011) 896), jo t ā m ērķis ir vien ­
kāršot noteikumus un padar īt tos elast īgākus, lai palielin ātu valsts izdevumu lietder ību; tom ēr nor āda, 
ka ar ī valstu noteikumi attiec ībā uz publisko iepirkumu ir j āvienk āršo atbilstoši Savien ības ties ību 
aktiem;  
80. pauž nož ēlu par to, ka k ļūdas rodas ar ī no p ārm ērīgi sarež ģītiem, gr ūti īstenojamiem un p ārbaud ā­
miem valstu noteikumiem, ar kuriem papildina Savien ības noteikumus, t ādējādi radot m āksl īgu 
papildu slogu sa ņēm ējiem (“p ārm ērīga reglament ēšana”);  
81. nor āda, ka š ādi noteikumi ne tikai nevajadz īgi paaugstina pie ļauto k ļūdu īpatsvaru – jo jebkurš 
pārk āpums tiek uzskat īts par Savien ības budžeta p ārvald ības k ļūdu, pat ja par šiem nepamatoti 
sarež ģītajiem noteikumiem ir atbild īgas dal ībvalstis –, bet ar ī var likt Komisijai izdot pras ību par 
līdzek ļu atg ūšanu;  
82. mudina dal ībvalstis sadarb ībā ar Komisiju un apspriežoties ar Rev īzijas pal ātu atkl āt šos nepamatoti 
sarež ģītos valstu noteikumus, k ā ar ī zi ņot par tiem Parlamentam, lai tos vienk āršotu; šaj ā sakar ībā 
nor āda, ka vair āk b ūtu j āizp ēta iesp ējas, ko var ētu dot izsoles standarta dokument ācijas izstr ādāšana 
attiec ībā uz iepirkuma proced ūrām; 
83. aicina Komisiju gad ījumos, kad ir zin āms par dal ībvalst īs notikušiem budžeta noteikumu un konku ­
rences ties ību p ārk āpumiem (jo īpaši saist ībā ar publisk ā iepirkuma l īguma sl ēgšanas ties ību pieš ķir­ 
šanu), veikt stingr āku uzraudz ību un piem ērot stingr ākus nosac ījumus un, ja past āv šaubas, nekav ē­
joties aptur ēt maks ājumus no strukt ūrfondiem, l īdz tiek garant ēta noteikumu iev ērošana un t ādējādi 
ar ī līdzek ļu izmantošana atbilstoši Savien ības ties ību aktiem;  
84. mudina Komisijas dienestus s ākt izm ēģin ājuma r īcības pl ānu, k ā to veicis Nodarbin ātības ĢD augsta 
kļūdu riska politikas jom ās, ar m ērķi atkl āt galven ās jomas, kur ās vienk āršošana var ētu pal īdz ēt 
samazin āt pie ļauto k ļūdu īpatsvaru atbalsta sa ņēm ēju l īmen ī; 
85. mudina Komisiju izstr ādāt papildu instrumentus, ar ko veicin āt apspriešan ās procesus ar sa ņēm ējiem 
un stiprin āt vi ņu atgriezenisko saikni ar valsts iest ādēm atbilst īgi centieniem vienk āršot valsts ties ību 
normas un samazin āt k ļūdu īpatsvaru;  
86. atk ārtoti prasa Komisijai nosaukt t ās dal ībvalstis, kuras pie ļāvušas atkl ātās kumulat īvās un skaitliski 
izsak ām ās k ļūdas; nepie ņem argumentu par Rev īzijas pal ātas darb ību ierobežojošo statistisk ās izlases 
metodi, kas efekt īvi nov ērš iesp ēju Rev īzijas pal ātai nosaukt t ās dal ībvalstis, kur ām ir visaugst ākais 
pie ļauto k ļūdu īpatsvars; aicina Rev īzijas pal ātu sal īdzin āt t ās rev īziju rezult ātus ar Komisijas atkl āju­
miem, lai identific ētu t ās dal ībvalstis vai re ģionus, kuri pie ļauj un/vai atk ārto visvair āk k ļūdu;LV L 308/42 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.
Eiropas Stabiliz ācijas meh ānisms  
87. nov ērtē Eiropas Stabiliz ācijas meh ānisma st āšanos sp ēkā, bet pauž nož ēlu par to, ka šis meh ānisms 
tika izveidots ārpus Savien ības iest āžu sist ēmas, jo tas liedz Savien ības iest ādēm, it īpaši Parlamentam, 
īstenot patiesi demokr ātisku, politisku un budžet āru kontroli; uzsver, ka š āda meh ānisma izveide ārpus 
Savien ības iest āžu sist ēmas ir Savien ības att īstību trauc ējošs solis, jo īpaši tas apgr ūtina Parlamenta, 
Rev īzijas pal ātas un Eiropas Savien ības Tiesas darb ību; uzskata, ka ir svar īgi ESM apspriest vismaz reizi 
gad ā plen ārsēdē, kl ātesot Padomes un Komisijas p ārst āvjiem, pamatojoties uz ESM Rev īzijas padomes 
gada zi ņojumu;  
Kr āpšanas apkarošanas strat ēģija 
88. aicina Komisiju p ēc jaun ās strat ēģijas kr āpšanas apkarošanai (COM(2011) 376) un iekš ējā rīcības pl āna 
(SEC(2011) 787) pie ņemšanas 2011. gada j ūnij ā zi ņot par katr ā ģener āldirektor ātā izveidotaj ām 
strat ēģijām kr āpšanas apkarošanai un nov ērtēt t ās; 
Tabakas r ūpniec ība 
89. aicina Komisiju zi ņot par to, k ā tā paredz iesp ējami īsā laik ā uzlabot t ās noteikumu ieviest iesp ējam ā 
interešu konflikta proakt īvāku p ārvald ību un “virpu ļdurvis”;  
90. aicina Komisiju zi ņot par to, k ā tā ir īstenojusi PVO Pamatkonvencijas par tabakas kontroli 5. panta 3. 
punktu un k ā tā paredz uzlabot un preciz ēt sp ēkā esošos noteikumus;  
91. aicina Komisiju iesp ējami dr īz sniegt Parlamentam p ārskatu par visiem (publiskiem un nepubliskiem) 
dokumentiem un vis ām person ām, kuras ir iesaist ītas sarun ās par četriem sadarb ības nol īgumiem ar 
tabakas r ūpniec ību; 
92. nor āda, ka Savien ība ir parakst ījusi PVO Pamatkonvenciju par tabakas kontroli ( FCTC ); uzskata, ka 5. 
panta 3. punkta īstenošana Savien ībai ir juridiski saistošs pien ākums; aicina Komisiju zi ņot par to, k ā 
5. panta 3. punkta noteikumi ir īstenoti Savien ībā un t ās iest ādēs, jo īpaši attiec ībā uz to, k ādā pak āpē 
īstenošan ā tiek iev ērotas vadl īnijas, ko PVO noteikusi 5. panta 3. punkt ā; v ēlas uzzin āt to, k ā un k āpēc 
Komisija ir atk āpusies no š īm vadl īnij ām; 
Budžeta p ārvald ība 
Izpildes l īmenis, budžeta p ārpalikums, neizpild ītās budžeta saist ības 
93. atzin īgi v ērtē augsto budžeta izpildes l īmeni, proti, 99,3 % saist ību apropri ācij ām (tikpat, cik 2010. 
gad ā) un 98,6 % maks ājumu apropri ācij ām (2010. gad ā 96,6 %), un kop ējā p ārpalikuma samazin āšanu 
no EUR 4,5 miljardiem 2010. gad ā līdz EUR 1,5 miljardiem 2011. gad ā; 
94. pauž bažas par dal ībvalstu maks ājumu piepras ījumu pieaugumu gada beig ās attiec ībā uz ESF, ERAF un 
Koh ēzijas fondu, jo tas ne ļauj Komisijai laikus piepras īt budžeta groz ījumus budžeta l ēm ējinstit ūcijai, 
lai palielin ātu maks ājumu apropri ācijas, ņemot v ērā sa ņemtos piepras ījumus; t ādēļ l ūdz Komisiju 
mudin āt dal ībvalstis nodot liel āko piepras ījumu da ļu p ēc iesp ējas ātrāk; 
95. br īdina nekoncentr ēt b ūtisku maks ājumu da ļu decembr ī, kas var ietekm ēt uzraudz ības un kontroles 
sist ēmu efektivit āti un paaugstin āt k ļūdu risku;  
96. pauž bažas par b ūtisku neizpild īto budžeta saist ību pieaugumu no EUR 13 miljardiem 2010. gad ā līdz 
EUR 207 miljardiem, p ārsvar ā koh ēzijas politikas jom ā, 2007.–2013. pl ānošanas period ā; 
97. uzst āj, ka turpm ākajos gados jau no paša s ākuma j ādara pieejamas pietiekamas maks ājumu apropri ā­
cijas;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/43
Ie ņēmumi  
Tradicion ālie pašu resursi un PVN  
98. nor āda, ka Rev īzijas pal āta gada p ārskat ā konstat ēja, ka ie ņēmumu apr ēķinos nebija b ūtisku k ļūdu; 
tom ēr pauž bažas par to, ka attiec ībā uz tradicion ālajiem pašu resursiem (TPR) Rev īzijas pal ātas veikt ās 
rev īzijas neietver nedz nedeklar ēto importu, nedz no muitas uzraudz ības sl ēpto importa apjomu un ka 
tādēļ gada p ārskats neietver š ādu Savien ības zaud ējumu nov ērtējumu; iesaka Rev īzijas pal ātai sagatavot 
īpašu zi ņojumu par nedeklar ētu importu, pamatojoties uz vismaz 10 dal ībvalstu aptauju, un attiec īgi 
piel āgot t ās darba programmu 2013. gadam;  
99. uzskata, ka Rev īzijas pal ātas lietder īguma rev īzija attiec ībā uz ie ņēmumiem ir īpaši v ērtīga, un aicina 
Rev īzijas pal ātu koncentr ēt savus resursus tieši uz šo darb ības jomu; pauž nož ēlu par to, ka gada 
pārskats, kuram tiek izmantota liela da ļa Rev īzijas pal ātas darba resursu, tom ēr sniedz maz inform ā­
cijas par patieso situ āciju attiec ībā uz ie ņēmumu efekt īvu iekas ēšanu; aicina Rev īzijas pal ātu gada 
pārskat ā vair āk uzman ības piev ērst ie ņēmumu rev īzijai, lai sniegtu visaptverošu ainu par ien ākumu 
iekas ēšanas sist ēmas efektivit āti dal ībvalst īs un par neatbilst īgas darb ības sek ām; 
100. atg ādina, ka Parlaments uzrauga situ āciju attiec ībā uz pašu resursu iekas ēšanu un katru gadu, pama ­
tojoties uz Komisijas zi ņojumu, sagatavo patst āvīgo zi ņojumu par Savien ības finanšu interešu aizsar ­
dz ību; 
101. pauž dzi ļas bažas par Rev īzijas pal ātas secin ājumu, ka valstu muitas uzraudz ības sist ēmas ir v ājas un 
nesp ēj nodrošin āt to, lai iegr āmatotie TPR b ūtu piln īgi un pareizi; atz īst par nepie ņemamu to, ka 
muitas proced ūru kontrole dal ībvalst īs funkcion ē nepiln īgi; atg ādina, ka pareiza muitas darb ība tieši 
ietekm ē pievienot ās v ērtības nodok ļa apr ēķinus; pauž dzi ļas bažas par Rev īzijas pal ātas konstat ējumu 
Īpašaj ā zi ņojum ā Nr. 13/2011, ka tikai 42. muitas proced ūras (  1 ) īstenošana vien 2009. gad ā ir rad ījusi 
ekstrapol ētus zaud ējumus aptuveni EUR 2 200 miljonu (  2 ) apm ērā septi ņās revid ētaj ās dal ībvalst īs, kas 
atbilst 29 % no PVN, kuru teor ētiski piem ēro ar nodokli apliekamajai summai attiec ībā uz vis ām 
import ētaj ām prec ēm, kas min ētaj ās valst īs 2009. gad ā ievestas saska ņā ar 42. muitas proced ūru; 
102. uzsver Rev īzijas pal ātas secin ājumu Īpašaj ā zi ņojum ā Nr. 13/2011, ka “PVN nemaks āšana skar dal īb­
valstu finanšu intereses. T ā ietekm ē ES budžetu, mazinot PVN pašu resursus. Šos zaud ējumus 
kompens ē ar NKI pašu resursiem, radot novirzes atseviš ķu dal ībvalstu iemaks ās ES budžet ā. Turkl āt 
kr āpšana nodok ļu jom ā trauc ē iekš ējā tirgus darb ību un rada š ķēršļus god īgai konkurencei” (  3 ); 
103. uzsver, ka Rev īzijas pal ātas konstat ējumi, kas sniegti Īpašaj ā zi ņojum ā Nr. 13/2011, ir pamatoti ar 
secin ājumiem, kas ieg ūti Parlamenta Budžeta kontroles komitejas faktu v ākšanas misij ās Roterdamas 
un Antverpenes ost ās 2012. gada 19. un 20. septembr ī; nor āda, ka Savien ība ir iev ērojams tird ­
zniec ības bloks un ka liel ās Eiropas ostas apkalpo daudzus ku ģus; nor āda, ka lo ģistikas spiediena 
rezult ātā š īs ostas izmanto proced ūras, kas paredz ētas muitas regul ā, un arvien svar īgāka loma ir 
pilnvarotiem uz ņēm ējiem; tom ēr nor āda, ka, piem ēram, Roterdama, kas ir liel ākā Eiropas osta, sal ī­
dzin ājum ā ar cit ām liel ākaj ām Savien ības ost ām ir pieš ķīrusi lielu skaitu vienk āršotu muitas proced ūru; 
uzsver, ka muitas proced ūru vienk āršošan ā ir j āietver pien ācīga un efekt īva uz risku balst ītas politikas 
pieeja, kas noved pie efekt īvām kontroles sist ēm ām, nepie ļaujot konkurences krop ļošanu, un ka 
vienk āršotas proced ūras b ūtu efekt īvi un regul āri j āuzrauga Komisijai un dal ībvalst īm; nor āda, ka 
samazin ātas kontroles var ētu rad īt b ūtiskus ekonomiskus ieguvumus ostai; uzsver, ka jebkura nepa ­
matoti samazin āta kontrole var nopietni kait ēt Savien ības un dal ībvalstu finanšu interes ēm;LV L 308/44 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) Rež īms, ko import ētājs izmanto, lai sa ņemtu atbr īvojumu no PVN, ja import ētās preces tiks transport ētas uz citu 
dal ībvalsti un ja PVN ir maks ājams galam ērķa dal ībvalst ī. 
( 2 ) No k ā EUR 1 800 miljoni bija zaud ējumi septi ņās atlas ītaj ās dal ībvalst īs un EUR 400 miljoni – 21 dal ībvalst ī, kura 
izlases veida p ārbaud ē bija import ēto pre ču galam ērķa valsts.  
( 3 ) Īpašais zi ņojums Nr. 13/2011, 11. lpp., 5. punkts.
104. pie ņem zin āšanai Komisijas iniciat īvas saist ībā ar Rev īzijas pal ātas Īpašo zi ņojumu Nr. 13/2011; tom ēr 
pauž nož ēlu, ka atbilstoši  Eurofisc  pirmajam darb ības p ārskatam par 2011. gadu, kas izdots 2012. gada 
maij ā, galvenie šaj ā zi ņojum ā ietvertie konstat ējumi un atkl ājumi joproj ām ir sp ēkā; prasa l īdz 2013. 
gada septembrim sniegt inform āciju par pan ākto progresu;  
105. pauž dzi ļas bažas īpaši par 3. darbgrupas atkl ājumu, ka gandr īz vair ākum ā dal ībvalstu nodok ļu 
administr ācij ām nav tiešas piek ļuves muitas datiem un t ādēļ tos nav iesp ējams autom ātiski sal īdzin āt 
ar nodok ļu datiem;  
106. pauž nož ēlu, ka Komisija nav īstenojusi Īpaš ā zi ņojuma Nr. 13/2011 6. ieteikumu, kur ā izteikts 
aicin ājums groz īt PVN direkt īvu, lai tirgot āja PVN kopsavilkuma pazi ņojum ā atseviš ķi identific ētu 
pieg ādes Kopienas iekšien ē, kuras veic p ēc importa saska ņā ar attiec īgo proced ūru; nor āda, ka tas 
sniegtu iesp ēju efekt īvi sal īdzin āt muitas un nodok ļu datus importa dal ībvalst ī; prasa inform ēt par 
iemesliem, k āpēc tas netika izdar īts; 
107. pauž nož ēlu par to, ka Padome nav r īkojusies saist ībā ar Rev īzijas pal ātas ieteikumu groz īt PVN 
direkt īvu, lai paredz ētu solid āru atbild ību import ētājam (vai t ā nodok ļu p ārst āvim) par PVN zaud ēju­
miem galam ērķa dal ībvalst ī gad ījumos, kad laikus nav iesniegts piln īgs PVN kopsavilkuma pazi ņojums;  
108. aicina Komisiju uzlabot situ āciju attiec ībā uz to Rev īzijas pal ātas ieteikumu īstenošanu, kas ietverti t ās 
Īpašaj ā zi ņojum ā Nr. 13/2011;  
109. pauž nož ēlu par to, ka Komisija un dal ībvalstis nav sp ējušas laikus nodrošin āt moderniz ētā muitas 
kodeksa (MMK) īstenošanu, kuram vajadz ēja st āties sp ēkā ne v ēlāk k ā 2013. gada 24. j ūnij ā; uzsver, ka 
turpm āka vilcin āšan ās trauc ēs dal ībvalstu un rezult ātā ar ī Savien ības finanšu interešu adekv ātu aizsar ­
dz ību; uzsver Komisijas argumentus, ka šo situ āciju liel ā m ērā izraisa dal ībvalstu nesp ēja vienoties par 
vispiem ērot āko IT att īstības metodolo ģiju, k ā ar ī ierobežotie darbasp ēka un finanšu resursi; pauž bažas 
par to, ka Komisija un dal ībvalstis ir aizkav ējušas šo ļoti b ūtisko reformu situ ācij ā, kad pašu resursu 
iekas ēšanas apjoms ir neapmierinošs;  
110. aicina Komisiju izv ērtēt MMK piln īgas īstenošanas atlikšanas izmaksas, skaitliski izsakot š ādas atlik ­ 
šanas ietekmi uz budžetu;  
111. nor āda uz p ētījumu, kuru pas ūtījis Parlaments par “Moderniz ētā muitas kodeksa ieviešanu” (  1 ) un no 
kura var secin āt, ka lab ākaj ā gad ījum ā min ētā kodeksa (ko sauks par Savien ības muitas kodeksu, ja 
Komisija apstiprin ās p ārstr ādāšanas priekšlikumu) st āšan ās sp ēkā notiktu 2017. gada decembr ī; atg ā­
dina Komisijai, ka Savien ībai ir ekskluz īva kompetence muitas savien ības jaut ājumos un t ādēļ tai b ūtu 
jāsp ēj pan ākt, ka dal ībvalstis pilda noteiktos pien ākumus; t ādēļ aicina Komisiju r īkoties akt īvāk, lai 
nodrošin ātu p ēc iesp ējas dr īzāku MMK ieviešanu un jebkur ā gad ījum ā izvair ītos no p ētījum ā ietvert ā 
slikt ākā scen ārija par situ āciju 2033. gada mart ā; 
112. pauž nož ēlu par to, ka Padome ir blo ķējusi divas svar īgas iniciat īvas, kuru m ērķis ir apkarot ar PVN 
saist ītu kr āpšanu, proti, priekšlikumu Padomes direkt īvai, ar ko attiec ībā uz ātrās rea ģēšanas meh ā­
nismu pret kr āpšanu PVN jom ā groza Direkt īvu 2006/112/EK par kop ējo pievienot ās v ērtības nodok ļa 
sist ēmu (COM(2012) 428), un priekšlikumu Padomes direkt īvai, ar ko groza Direkt īvu 2006/112/EK 
attiec ībā uz fakultat īvu un pagaidu apgrieztas maks āšanas sist ēmas piem ērošanu attiec ībā uz noteiktu 
pre ču un pakalpojumu pieg ādi ar paaugstin ātu kr āpšanas risku (COM(2009) 511);  
113. atzin īgi v ērtē to, ka  Eurofisc , kas ir kop īga darb ības strukt ūra dal ībvalstu ātrai r īcībai p ārrobežu PVN 
kr āpšanas gad ījumos, ir piln ībā uzs ākusi darb ību; nor āda, ka specifiskais darbalauks tika izveidots 
2011. gada febru ārī, lai apmain ītos ar m ērķtiec īgu inform āciju par kr āpnieciskiem dar ījumiem, izman ­
tojot muitas proced ūru Nr. 42;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/45  
( 1 ) PE 475.094.
114. aicina Komisiju stiprin āt koordin āciju ar dal ībvalst īm, lai apkopotu ticamus datus par muitas darb ību 
un PVN starp ību attiec īgaj ās valst īs un regul āri zi ņotu Parlamentam šaj ā sakar ā; 
Ien ākumi no NKI – nodok ļu nemaks āšanas un izvair īšan ās no nodok ļu maks āšanas apjoms un t ā ietekme uz 
Savien ības budžetu un dal ībvalstu ekonomiku  
115. atzin īgi v ērtē Komisijas izstr ādāto r īcības pl ānu par to, k ā pastiprin āt c īņu pret kr āpšanu nodok ļu jom ā 
un izvair īšanos no nodok ļu maks āšanas (COM(2012) 722); jo īpaši atzin īgi v ērtē Komisijas priekš ­
likumu izveidot ātrās rea ģēšanas meh ānismu un uzst āj, ka tas ļautu dal ībvalst īm ātrāk un efekt īvāk 
rea ģēt uz PVN kr āpšanas gad ījumiem; uzver, ka potenci ālie zaud ējumi no nodok ļu nemaks āšanas un 
izvair īšan ās no nodok ļu maks āšanas dal ībvalst īm tiek l ēsti EUR 1 triljona apm ērā katru gadu, bet 
sal īdzin ājumam Savien ības budžets 2011. gad ā saist ību apropri āciju izteiksm ē sasniedza tikai EUR 
142,5 miljardus;  
Lauksaimniec ība 
116. pauž nož ēlu par pie ļauto k ļūdu īpatsvara pieaugumu l īdz 4,0 % politikas jom ā “Lauksaimniec ība un 
lauku att īstība”, kas aptver Eiropas Lauksaimniec ības garantiju fonda (ELGF) un Eiropas Lauksaimnie ­
cības fonda lauku att īstībai (ELFLA) izdevumus, k ā ar ī politikas grupas – vidi, zivsaimniec ību un 
vesel ību; 
117. atg ādina, ka situ ācijas pasliktin āšan ās lauksaimniec ībā, jo īpaši lauku att īstībā, ir galvenais iemesls 
iesp ējam ākā k ļūdu īpatsvara pieaugumam visiem maks ājumiem 2011. finanšu gad ā; 
118. nor āda, ka, lai gan 0,2 % no š īm k ļūdām raduš ās p ārmai ņu d ēļ Rev īzijas pal ātas metodolo ģijā attiec ībā 
uz savstarp ējās atbilst ības p ārk āpumiem, pie ļauto k ļūdu īpatsvars vis ā lauksaimniec ības politikas jom ā 
laikposm ā starp 2010. un 2011. gadu paaugstin ājās par 1,5 %: no 2,3 % 2010. gad ā līdz 3,8 % 2011. 
gad ā ( 1 ); 
119. ņem v ērā Rev īzijas pal ātas pieeju pirmo reizi ietvert savstarp ējās atbilst ības p ārk āpumus k ļūdu īpat ­
svara apr ēķin ā, jo “savstarp ējās atbilst ības pras ības ir b ūtiskas juridiskas pras ības, kas j āiev ēro visiem 
tieš ā atbalsta sa ņēm ējiem un kas ir pamatpras ības – un daudzos gad ījumos ar ī vien īgie nosac ījumi, 
kuri j āiev ēro, lai pamatotu pilnas tiešo maks ājumu summas izmaksu” (  2 ); šaj ā kontekst ā lūdz Rev īzijas 
pal ātu s īkāk skaidrot un pamatot š īs metodolo ģijas izmai ņas; aicina Komisiju un Rev īzijas pal ātu 
vienoties par konsekventu metodolo ģiju ar m ērķi padar īt ikgad ējos budžeta izpildes r ādītājus lab āk 
sal īdzin āmus;  
120. ņem v ērā to, ka Rev īzijas pal āta veic rev īzijas tikai attiec ībā uz noteikt ām likum ā paredz ētaj ām 
pārvald ības pras ībām un laba lauksaimniec ības un vides st āvok ļa pras ībām un ka “pie ļauto k ļūdu 
īpatsvars j āizmanto ar lielu piesardz ību, un to nedr īkst uztvert k ā visp ārēju nov ērtējumu par lauk ­
saimnieku savstarp ējās atbilst ības pien ākumu izpildi” (  3 ); 
121. nor āda, ka katra dal ībvalsts var noteikt, k ā defin ēt “labu lauksaimniec ības un vides st āvokli” un uz 
kādu zemes plat ību to attiecin āt; stingri kritiz ē to, ka tiešie maks ājumi non āk pie t ādiem sa ņēm ējiem, 
kuri ļoti bieži nav lauksaimnieki; uzskata, ka t ā ir l īdzek ļu nepareiza pieš ķiršana un ka tos var ēja 
ietaup īt; 
122. nor āda, ka dal ībvalstis 2011. finanšu gad ā no sa ņēm ējiem atguva EUR 172,7 miljonus un ka kop ējais 
atlikums, kas v ēl j āatg ūst no sa ņēm ējiem, gada beig ās bija EUR 1 206,9 miljoni, no kuriem EUR 458 
miljoni ir j āsedz dal ībvalst īm par ELGF izdevumiem saska ņā ar 50/50 noteikumu; atz īst, ka aptuveni 
EUR 25,7 miljonus segs no Savien ības budžeta saist ībā ar summ ām, kas 2011. finanšu gad ā zi ņotas k ā 
neatg ūstamas; nor āda, ka Lauksaimniec ības un lauku att īstības ĢD izbeidza visas nepabeigt ās neatg ūtās 
lietas kopš 2006. vai 2002. gada ar 2011. gada 29. apr īļa L ēmumu 2011/272/ES (  4 ) un ka p ēc 50/50 
noteikuma piem ērošanas EUR 27,8 miljoni bija j āmaks ā dal ībvalst īm, savuk ārt EUR 29,2 miljonus 
sedza no Eiropas Savien ības budžeta sakar ā ar neatg ūstam ību;LV L 308/46 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) A. Kubyk  Rev īzijas pal ātas v ārd ā pazi ņotie dati 2012. gada 6. decembr ī uzklaus īšan ā ar Dacian Ciolo ș Eiropas 
Parlamenta Budžeta kontroles komitej ā. 
( 2 ) Rev īzijas pal ātas 2011. gada p ārskats, 3.9. punkts, 11. zemsv ītras piez īme. 
( 3 ) A. Kubyk  Rev īzijas pal ātas v ārd ā pazi ņotie dati 2012. gada 6. decembr ī uzklaus īšan ā ar Dacian Ciolo ș Eiropas 
Parlamenta Budžeta kontroles komitej ā. 
( 4 ) Komisijas 2011. gada 29. apr īļa Īstenošanas l ēmums 2011/272/ES par dal ībvalstu maks ājumu a ģent ūru gr āmatojumu 
noskaidrošanu attiec ībā uz Eiropas Lauksaimniec ības garantiju fonda (ELGF) finans ētiem izdevumiem 2010. finanšu 
gad ā (OV L 119, 7.5.2011., 70. lpp.).
123. atzin īgi v ērtē to, ka Rev īzijas pal āta pirmo reizi sniedz divus īpašus nov ērtējumus: par tirgu un tiešo 
atbalstu, no vienas puses, un par lauku att īstību, no otras puses, k ā ar ī uzskata, ka tas sniedz lab āku 
ieskatu šaj ās politikas jom ās; tom ēr aicina Rev īzijas pal ātu zi ņot par pie ļauto k ļūdu īpatsvaru atseviš ķi 
lauku att īstības jom ā un vides, zivsaimniec ības un vesel ības jom ā, neskaitot t ās kop ā; 
124. atzin īgi v ērtē re ģistru, kas nodrošina inform āciju par kop ējās lauksaimniec ības politikas maks ājumu 
sa ņēm ējiem dal ībvalst īs; uzskata šo instrumentu par svar īgu l īdzekli, kas ļaus nodrošin āt daudz lab āku 
pārredzam ību lauksaimniec ības nozar ē; tom ēr atg ādina, ka atbilstoši Eiropas Savien ības Tiesas 2010. 
gada 9. novembra nol ēmumam, ar kuru atce ļ ties ību aktus attiec ībā uz fizisk ām person ām (  1 ), Komi ­
sijas Regula (EK) Nr. 259/2008 (  2 ) ir tikusi izmain īta un tagad pien ākums public ēt inform āciju par 
kop ējās lauksaimniec ības politikas maks ājumu sa ņēm ējiem attiecas tikai uz juridisk ām person ām; 
nor āda uz Komisijas priekšlikumu par jauniem p ārredzam ības noteikumiem, ko pie ņēma 2012. 
gada 25. septembr ī, lai uzliktu pien ākumu dal ībvalst īm izpaust datus par visiem atbalsta sa ņēm ējiem, 
tostarp fizisk ām person ām, iz ņemot sa ņēm ējus, kuru gada atbalsts nep ārsniedz noteiktu minim ālo 
slieksni, ņemot v ērā iebildumus, kas min ēti Tiesas spriedum ā, jo īpaši attiec ībā uz datu aizsardz ības 
jaut ājumiem;  
125. ņem v ērā pašreiz ējo praksi  Sapard  finans ējuma p ārvald ībā, proti, ka finans ējumu iz ņēmuma k ārtā 
atg ūst piln ā apm ērā tikai tad, ja negod īga r īcība k ādā projekta da ļā ir m āksl īgi rad ījusi apst ākļus, 
bez kuriem atbalsta sa ņēm ējs visp ār neb ūtu ieguvis atbalstu projektam; pauž bažas par pašreiz ējo 
praksi, ko Komisija ieteikusi  Sapard  a ģent ūrai, ka projektu, kura da ļu ir sk ārusi negod īga r īcība, var 
uzskat īt par ties īgu pretend ēt uz finans ējumu, ja projekts netiek uzskat īts par m āksl īgu, t. i., ja visu 
skarto elementu izmaksas procentos nep ārsniedz 50 % no visa projekta kop ējām izmaks ām; īpaši pauž 
bažas to, ka š ī prakse nepietiekami attur no kr āpnieciskas r īcības;  
Tirgus un tiešais atbalsts  
126. pauž nož ēlu par to, ka ELGF maks ājumos 2011. gad ā ir b ūtiskas k ļūdas, Rev īzijas pal āta l ēš, ka 
iesp ējam ākais k ļūdu īpatsvars ir 2,9 %, un ka Rev īzijas pal ātas revid ētās kontroles sist ēmas ir tikai 
da ļēji efekt īvas attiec ībā uz maks ājumu likum ības un pareiz ības nodrošin āšanu;  
127. nor āda, ka visbiež āk pie ļaut ā k ļūda saist īta ar p ārāk lielas plat ības deklar ēšanu, kas katr ā atseviš ķā 
gad ījum ā parasti ir maz āk nek ā 5 %, un pauž nož ēlu, ka liel ākais k ļūdu īpatsvars ir saist īts ar 
gad ījumiem, kad dal ībvalstu iest ādes nepareizi nov ērtēja past āvīgo gan ību attiecin ām ību un ievad īja 
datus Zemes gabalu identifik ācijas sist ēm ā (ZGIS);  
128. apstiprina Rev īzijas pal ātas ieteikumu, ka j ānodrošina pareiza past āvīgo gan ību attiecin ām ības nov ēr­
tēšana (  3 ); 
129. ar vilšanos nor āda uz Rev īzijas pal ātas atkl ājumu, ka Integr ētās administr ācijas un kontroles sist ēmas 
(IAKS) efektivit āti negat īvi ietekm ē neprec īzi dati daž ādās datub āzēs, k ā ar ī maks ājumu piepras ījumu 
nepareiza apstr āde atseviš ķās dal ībvalstu maks ājumu a ģent ūrās; atg ādina Komisijai, ka IAKS ieviešana 
izrais īja k ļūdu skaita samazin āšanos, un aicina Komisiju nekav ējoties izlabot šo situ āciju, nepiecieša ­
m ības gad ījum ā izmantojot finans ējuma aptur ēšanu un p ārtraukšanu;  
130. pauž bažas par to, ka Komisija gada darb ības p ārskat ā saglab ā atrunas attiec ībā uz IAKS sist ēm ām 
Bulg ārij ā un Portug ālē, ņemot v ērā nopietnus tr ūkumus; uzsver, ka, ņemot v ērā IAKS noz īmi lauk ­
saimniec ības izdevumu p ārvald ībā un kontrol ē, nopietni tr ūkumi t ā darb ībā pak ļauj Komisiju reput ā­
cijas riskam, pat ja finansi ālā ietekme nep ārsniedz b ūtiskuma slieksni;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/47  
( 1 ) Spriedums apvienotaj ās liet ās C-92/09 un C-93/09 (Kr ājums 2010, I-11063. lpp.).  
( 2 ) Komisijas 2008. gada 18. marta Regula (EK) Nr. 259/2008, ar ko nosaka s īki izstr ādātus noteikumus par to, k ā 
piem ērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 attiec ībā uz inform ācijas public ēšanu par Eiropas Lauksaimniec ības 
garantiju fonda (ELGF) un Eiropas Lauksaimniec ības fonda lauku att īstībai (ELFLA) l īdzek ļu sa ņēm ējiem (OV L 76, 
19.3.2008., 28. lpp.).  
( 3 ) Rev īzijas pal ātas 2011. gada p ārskats, 3.45. punkts.
131. pauž nož ēlu par to, ka dažas regul āras k ļūdas p ārvald ības un kontroles sist ēm ās, kuras tika nov ērotas 
un par kur ām tika zi ņots iepriekš ējos gados, nav izlabotas: nepareiza zemes izmantošanas klasifik ācija, 
attiecin ām ās zemes p ārāk augsta nov ērtēšana ZGIS vai ac īmredzamas k ļūdas j ēdziena nepareiza piem ē­
rošana;  
132. pauž nož ēlu par to, ka Rev īzijas pal āta apskat ēs uz vietas atkl ājusi tr ūkumus, un uzst āj, lai apskates uz 
vietas b ūtu nepieciešamaj ā kvalit ātē, lai nov ērtētu attiec īgās zemes atbilst ību ticam ā veid ā ( 1 ); 
133. pauž nož ēlu, ka t ā darba kvalit āte, ko Rev īzijas pal ātas revid ētās apliecin ātājiest ādes veica saist ībā ar 
jauno, br īvpr ātīgo pastiprin ātas ticam ības proced ūru, ir nepietiekama;  
134. aicina Komisiju veikt visas nepieciešam ās darb ības, lai maks ājumu a ģent ūras izlabotu atkl ātos 
trūkumus sav ās administrat īvaj ās un kontroles sist ēm ās; uzst āj, ka ir j āuzlabo apliecin ātājiest āžu 
darba strukt ūra un kvalit āte, lai t ās var ētu sniegt ticamu nov ērtējumu par maks ājumu a ģent ūru darb ību 
likum ību un pareiz ību; prasa Komisijai izp ētīt, vai ir iesp ējams sadarboties ar priv ātperson ām, lai 
pārbaud ītu savstarp ējās atbilst ības standartus un samazin ātu administrat īvo slogu;  
Lauku att īstība 
135. pauž nož ēlu par to, ka maks ājumos politikas jom ā “lauku att īstība, vide, zivsaimniec ība un vesel ība” 
2011. gad ā ir b ūtiskas k ļūdas, Rev īzijas pal āta l ēš, ka iesp ējam ākais k ļūdu īpatsvars ir 7,7 %, un 
uzskata, ka Rev īzijas pal ātas revid ētās p ārraudz ības un kontroles sist ēmas ir tikai da ļēji efekt īvas; 
136. nor āda, ka liel āko da ļu iesp ējam ākā k ļūdu īpatsvara veido ar plat ību nesaist īti pas ākumi, piem ēram, 
lauku saimniec ību moderniz ācija un pamatpakalpojumu izveide tautsaimniec ībai un lauku iedz īvot ā­
jiem, un da ļēji tas ir t āpēc, ka noteikumi un atbilst ības nosac ījumi bieži vien ir sarež ģīti; 
137. pauž bažas par to, ka daudzas k ļūdas tika atkl ātas, kad sa ņēm ēji bija valsts iest ādes, piem ēram, 
pašvald ības vai pati maks ājumu a ģent ūra (  2 ), un ka š īs k ļūdas saist ītas ar t ādām jom ām k ā neattieci ­
nāma PVN deklar ēšana vai publisk ā iepirkuma proced ūras p ārk āpumi; t ādēļ aicina Komisiju un dal īb­
valstis nodrošin āt, lai esošie noteikumi tiktu stingr āk piem ēroti;  
138. atk ārtoti pauž nož ēlu par to, ka Komisija izmanto daž ādas metodes, lai skaitliski izteiktu k ļūdas 
publiskajos iepirkumos politikas jom ās “lauksaimniec ība” un “koh ēzija”, turkl āt neviena no t ām neat ­
bilst Rev īzijas pal ātas metodolo ģijai, un aicina Komisiju un Rev īzijas pal ātu steidzami saska ņot savas 
pieejas publisk ā iepirkuma k ļūdu noteikšan ā šaj ās div ās politikas jom ās ( 3 ); 
139. nor āda, ka Rev īzijas pal āta atkl ājusi iev ērojamas probl ēmas saist ībā ar savstarp ējās atbilst ības pras ībām 
attiec ībā uz dz īvnieku identific ēšanu un re ģistr ēšanu (  4 ); aicina dal ībvalstis uzlabot p ārbaužu kvalit āti 
visu gadu, neuzliekot papildu administrat īvo slogu sa ņēm ējiem;  
140. pauž nož ēlu, ka Rev īzijas pal āta atkl ājusi tr ūkumus dal ībvalstu uzraudz ības un kontroles sist ēm ās 
attiec ībā uz lauku att īstību un ka tr īs revid ētajos elementos tika atkl āti nopietni tr ūkumi, t. i., admini ­
strat īvās un kontroles sist ēm ās, kuru m ērķis ir nodrošin āt pareizus maks ājumus, kontroles sist ēm ās 
fizisk ām p ārbaud ēm uz vietas, k ā ar ī sist ēm ās, kuru m ērķis ir nodrošin āt savstarp ējās atbilst ības 
īstenošanu un kontroli;  
141. aicina Komisiju ņemt v ērā Rev īzijas pal ātas konstat ējumus, izstr ādājot rev īzijas strat ēģiju Lauksaimnie ­
cības un lauku att īstības ĢD gr āmatojumu atbilst ības noskaidrošanai;LV L 308/48 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) Rev īzijas pal ātas 2011. gada p ārskats, 3.23. punkts.  
( 2 ) Rev īzijas pal ātas 2011. gada p ārskats, 4.12. punkts.  
( 3 ) Skat īt iepriekšmin ētās Eiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija rezol ūcijas 86. punktu.  
( 4 ) Rev īzijas pal ātas 2011. gada p ārskats, 4.18. punkts.
142. pauž īpašas bažas par Lauksaimniec ības un lauku att īstības ĢD vad ības p ārst āvību, jo gada darb ības 
pārskat ā nav ietverts skaidrojums par to, k ādēļ atlikušo k ļūdu īpatsvars lauku att īstības nozar ē ir 
iev ērojami pieaudzis sal īdzin ājum ā ar iepriekš ējo gadu (  1 ); 
143. nor āda uz Rev īzijas pal ātas viedokli, ka Lauksaimniec ības un lauku att īstības ĢD atlikušo k ļūdu 
īpatsvars ir daudz zem āks nek ā Rev īzijas pal ātas atkl ātais, jo t ā apr ēķin ā izmantoti dal ībvalstu pazi ­ 
ņotie dati par 2010. gadu, un, k ā nor ādīts Rev īzijas pal ātas rev īzij ā, dal ībvalstis neatkl āj visus neat ­
tiecin āmos izdevumus un nezi ņo par tiem, jo maks ājumu a ģent ūru veiktaj ās p ārbaud ēs ir nepiln ī­
bas (  2 ); 
144. pauž īpašas bažas par Lauksaimniec ības un lauku att īstības ĢD viedokli, ka kopum ā dal ībvalstis uzlabo 
savas p ārvaldes un kontroles sist ēmas lauku att īstības izdevumu jom ā ( 3 ), lai gan Pal ātas rev īzija 
pier āda, ka uzraudz ības un kontroles sist ēmas D ānij ā, Somij ā, Ung ārij ā, It ālijā un Sp ānij ā bija neefek ­
tīvas vai tikai da ļēji efekt īvas (  4 ); uzskata, ka š ādas lielas atš ķirības starp Komisijas un Rev īzijas pal ātas 
nov ērtējumu apgr ūtina budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādes uzdevumu izdar īt objekt īvus secin ājumus; 
uzst āj, ka ir j āveic datu apmai ņa starp Rev īzijas pal ātu un Komisiju, lai atvieglotu koordin ētu retro ­
pol āciju par iepriekš ējiem periodiem nol ūkā nodrošin āt ticamu datub āzi turpm ākai sal īdzin āšanai; 
pauž p ārliec ību par tr īspus ēju tikšanos lietder ību starp Rev īzijas pal ātu, Komisiju un dal ībvalstu 
pārst āvjiem, lai izstr ādātu kop īgu anal īzes sist ēmu;  
145. t ādēļ aicina Komisiju veikt nepieciešamos pas ākumus, lai samazin ātu k ļūdu īpatsvaru lauku att īstības 
nozar ē, un atzin īgi v ērtē to, ka Lauksaimniec ības un lauku att īstības ĢD ir izveidojis darbgrupu, lai 
nov ērtētu lauku att īstības nozares k ļūdu c ēlo ņus un izstr ādātu nov ēršanas pas ākumu pašreiz ējam un 
nākamajiem pl ānošanas periodiem;  
146. tom ēr aicina Komisiju izveidot darb ības pl ānu, lai samazin ātu k ļūdu īpatsvaru, ne tikai sniedzot 
ieteikumus un pal īdz ību dal ībvalst īm ar paraugprakses piem ēriem, bet ar ī palielinot uzraudz ību attie ­
cībā uz programmu izpildi un vajadz ības gad ījum ā daudz efekt īvāk izmantojot sankcijas, piem ēram, 
maks ājumu p ārtraukšanu vai aptur ēšanu, jo īpaši lauku att īstības nozar ē; 
147. aicina Komisiju turpin āt uzlabot maks ātājaģent ūru un sertifik ācijas iest āžu akredit ācijas krit ēriju kvali ­
tātes kontroli;  
148. piln īgi atbalsta Rev īzijas pal ātas ieteikumus attiec ībā uz to, ka noteikumi un nosac ījumi lauku att īstības 
nozar ē b ūtu v ēl vair āk j āvienk āršo un ka dal ībvalst īm b ūtu j ānodrošina esošo noteikumu lab āka 
izpilde;  
Vide, sabiedr ības vesel ība un p ārtikas nekait īgums  
149. šaj ā sakar ībā pauž bažas par to, ka Rev īzijas pal ātas gada p ārskat ā par Savien ības budžeta izpildi vides 
un vesel ības aizsardz ības politika ir skat īta kop ā ar lauku att īstību un zivsaimniec ību, jo min ētaj ā 
pārskat ā ir konstat ēts, ka l īdz gada beig ām veiktajos maks ājumos bija b ūtiskas k ļūdas; īpaši nor āda, ka 
šis secin ājums attiecas tikai uz lauku att īstības jomu; prasa, lai Rev īzijas pal āta turpm āk apsver 
sav ādāku izkl āstu, kur ā tiktu ņemti v ērā labie darb ības r ādītāji politikas jom ās, kas atrodas Parlamenta 
Vides, sabiedr ības vesel ības un p ārtikas nekait īguma komitejas p ārzi ņā; 
150. uzskata, ka izpildes l īmenis videi, sabiedr ības vesel ībai un p ārtikas nekait īgumam paredz ētaj ās budžeta 
poz īcij ās kopum ā ir apmierinošs; uzsver, ka 2011. gads ir pirmais finanšu gads, kuram piln ībā tika 
piem ērota LESD noteikt ā budžeta proced ūra; v ēlreiz atg ādina, ka tikai 0,76 % no Savien ības budžeta ir 
paredz ēti tiem politikas instrumentiem, kas ietilpst Vides, sabiedr ības vesel ības un p ārtikas nekait īguma 
komitejas atbild ības jom ā, ņemot v ērā skaidri redzamo Savien ības pievienoto v ērtību šaj ās jom ās un 
Savien ības pilso ņu atbalstu Savien ības vides un klimata politikai;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/49  
( 1 ) Lauksaimniec ības un lauku att īstības ĢD gada darb ības p ārskats, 3.1.1.1.6. punkts, 58. lpp.  
( 2 ) R. Budbergyte  pazi ņotie dati Rev īzijas pal ātas v ārd ā 2012. gada 6. decembr ī komis āra Dacian Ciolo ș uzklaus īšan ā 
Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitej ā. 
( 3 ) Lauksaimniec ības un lauku att īstības ĢD gada darb ības p ārskats, 79. lpp.  
( 4 ) Rev īzijas pal ātas 2011. gada p ārskats, 4.2. pielikums.
151. uzsver, ka visp ārējais budžeta izpildes l īmenis vides un klimata pas ākumu jom ā bija 99,92 %; turkl āt 
nor āda, ka maks ājumu izpildes l īmenis bija 88,05 %; nor āda, ka 2011. gads bija pirmais gads, kur ā 
vides un klimata jomas pas ākumiem paredz ētās budžeta poz īcijas izpild īja Vides ģener āldirektor āts un 
jaunizveidotais Klimata p ārmai ņu ierobežošanas ģener āldirektor āts, 2011. gad ā k ļūstot pašiem atbil ­
dīgiem par budžeta izpildi attiec īgaj ā jom ā; 
152. pauž gandar ījumu, ka  LIFE +  darb ības budžeta izpilde sasniedza 99,82 % l īmeni, kas pier āda š ā 
instrumenta k ā vien īgā vides aizsardz ības veicin āšanas instrumenta nepieciešam ību un pie ņemšanu; 
nor āda, ka 2011. gad ā EUR 267 179 828 bija paredz ēti projektu īstenošanai dal ībvalst īs, EUR 
8 997 284 – NVO pamatdarb ības atbalstam, EUR 46 817 919 tika izmantoti pas ākumiem, kuru 
m ērķis ir atbalst īt Komisijas k ā politikas un ties ību aktu ierosin ātājas un to sagatavošanas uzraudz ītājas 
lomu, un EUR 17 589 277 tika izmantoti administrat īvajam atbalstam; pl āno turpin āt uzraudz īt 
LIFE +  budžeta l īdzek ļu pieš ķīrumu t ā efekt īvā izlietojuma trim virzieniem;  
153. apzin ās, ka Klimata p ārmai ņu ierobežošanas ģener āldirektor āta p ārzi ņā esošo  LIFE +  darb ību maks ā­
jumu l īmenis pirmaj ā gad ā sasniedza tikai 58,23 %; nor āda, ka š ā zem ā izlietojuma iemesls bija p ārāk 
lielais optimisms, sagatavojot 2011. gada budžetu, un p ārāk augst ās pras ītās summas; turkl āt nor āda, 
ka maks ājumu gal īgā nok ārtošana tika pras īta tikai 2012. gad ā; uzsver, ka neizmantot ās maks ājumu 
apropri ācijas tika p ārvietotas uz cit ām budžeta poz īcij ām saist ībā ar katru gadu novembr ī notiekošo 
visp ārējo p ārvietošanu; apzin ās, ka 2011. gad ā šīs maks ājumu apropri ācijas tika izmantotas, lai segtu 
trūkstošos l īdzek ļus koh ēzijai paredz ētaj ās budžeta poz īcij ās; 
154. uzskata, ka piecu izm ēģin ājuma projektu un divu sagatavošanas darb ību (kuru kop ējā summa ir EUR 
11 765 508) īstenošan ā sasniegtais progress ir apmierinošs; apzin ās, ka Komisijai var b ūt gr ūti īstenot 
šīs darb ības, jo īstenošanas proced ūrām, piem ēram, r īcības pl ānam un uzaicin ājumam iesniegt priekš ­
likumus, ir pieejamas p ārāk mazas summas; mudina Komisiju turpm āk uzman ību koncentr ēt uz 
izm ēģin ājuma projektiem un sagatavošanas darb ībām, kas Savien ībai sniedz patiesu pievienoto v ērtību; 
155. pie ņem zin āšanai, ka 17 04. budžeta noda ļas “P ārtikas un bar ības nekait īgums, dz īvnieku vesel ība, 
dz īvnieku labtur ība un augu vesel ība” izpildes l īmenis bija 95,1 %; apzin ās, ka piln īga izpilde nebija 
nepieciešama, jo vakcin ācijas pret infekciozo katar ālo drudzi izmaksas bija zem ākas nek ā dal ībvalstu 
prognozes t āpēc, ka dažas dal ībvalstis labpr ātīgi p ārg āja uz br īvpr ātīgām zemnieku finans ētām 
programm ām, un t āpēc, ka samazin ājās govju s ūkļveida encefalop ātijas gad ījumu skaits; konstat ē 
maks ājumu apropri āciju izpildes paaugstin āšanos l īdz 98,1 % sal īdzin ājum ā ar 90,5 % 2010. gad ā; 
mudina Komisiju pastiprin āt sadarb ību ar dal ībvalst īm, lai sa ņemtu vislab ākos un visprec īzākos datus 
prognožu veikšanai šaj ā politikas jom ā; 
Zivsaimniec ība 
156. ņem v ērā Komisijas pazi ņojumu Parlamentam, Padomei un Rev īzijas pal ātai par Eiropas Savien ības 
2011. finanšu gada p ārskatiem; ņem v ērā Rev īzijas pal ātas gada p ārskatu par 2011. finanšu gadu; 
uzskata, ka min ētajos dokumentos nav pien ācīgi atspogu ļotas j ūrlietas un zivsaimniec ība; 
157. pauž gandar ījumu par to, ka budžeta 11. sada ļas izpilde kopum ā bija apmierinoša, saist ību apropri ā­
ciju izpildes l īmenim esot 97 % apm ērā un maks ājumu apropri ācij ām – 95 % apm ērā; turkl āt nor āda, 
ka Rev īzijas pal āta nav paudusi noz īm īgus apsv ērumus par J ūrlietu un zivsaimniec ības ĢD gada 
darb ības p ārskatu;  
158. aicina Rev īzijas pal ātu zivsaimniec ības nozar ē konstat ēto k ļūdu īpatsvaru nor ādīt atseviš ķi no vides, 
lauku att īstības un vesel ības aizsardz ības nozar ēm, nevis sniegt apvienotus datus;  
159. atg ādina, ka 2010. gad ā netika pietiekami uzraudz īta nozveja, ko veica saska ņā ar zivsaimniec ības 
partnerattiec ību nol īgumiem, k ā rezult ātā bija j āveic papildu maks ājumi par nozveju, kura p ārsniedza 
nol īgumos paredz ētās kvotas; t ādēļ atzin īgi v ērtē Jūrlietu un zivsaimniec ības ĢD veiktos pas ākumus, 
kuru m ērķis ir uzlabot saska ņā ar zivsaimniec ības partnerattiec ību nol īgumiem veikt ās nozvejas 
uzraudz ību, ar ko, cerams, tiks nov ērsta t ādas situ ācijas atk ārtošan ās, uz k ādu nor ādīja Rev īzijas pal āta; 
nor āda, ka nozvejas apjoms, par k ādu tika p ārsniegtas 2010. gadam noteikt ās kvotas, tika atskait īts no 
2011. gada kvot ām;LV L 308/50 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.
160. atk ārtoti mudina Rev īzijas pal ātu sav ā darba programm ā iek ļaut ar ī rev īziju par kop ējās zivsaimnie ­
cības politikas ārējo dimensiju;  
161. nor āda uz to, ka p ēc Rev īzijas pal ātas Īpaš ā zi ņojuma Nr. 12/2011 J ūrlietu un zivsaimniec ības ĢD 
gada darb ības p ārskat ā min ētas atrunas attiec ībā uz Eiropas Zivsaimniec ības fondu (EZF) saist ībā ar 
ieguld ījumiem zvejas ku ģos, kurus finans ēja saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 1198/2006 (  1 ) 25. panta 2. 
punktu un ar kuriem palielin āja ku ģu zvejas jaudu; saprot, ka J ūrlietu un zivsaimniec ības ĢD ir s ācis 
str ādāt ar dal ībvalst īm, lai risin ātu min ētās probl ēmas, p ārskatot projektus, kurus finans ē saska ņā ar 
min ēto EZF noteikumu, nol ūkā nepie ļaut neatbilst īgus izdevumus;  
162. apšauba tehnisk ā nov ērtējuma metodes, kuru d ēļ noteikti izdevumi saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 
1198/2006 25. panta 2. punktu tika atz īti par nepamatotiem, jo tie palielin ātu zvejas jaudu, lai 
gan paties ībā attiec īgie izdevumi bija dom āti zvejas darb ību moderniz ēšanai; aicina Komisiju ierosin āt 
jaunu zvejas jaudas defin īciju, jo īpaši t ādēļ, lai n ākotn ē nov ērstu atk ārtotu š āda veida interpret āciju;  
163. pauž nopietnas bažas par to, ka publiskais atbalsts ir ticis izmantots, lai palielin ātu zvejas ku ģu zvejas 
jaudu, un t ādējādi ir palielin ājis p ārm ērīgu zvejas jaudu Savien ības zivsaimniec ības nozar ē; 
164. nor āda uz otro atrunu J ūrlietu un zivsaimniec ības ĢD gada darb ības p ārskat ā attiec ībā uz EZF l īdzek ļu 
pārvald ību un kontroli Čehij ā, Somij ā, It ālijā, N īderland ē, Rum ānij ā, Slov ākij ā, Sp ānij ā un Zviedrij ā; 
165. uzskata, ka n ākotn ē Rev īzijas pal ātas gada p ārskat ā p ārredzam ības palielin āšanas nol ūkā b ūtu j āsniedz 
atseviš ķs J ūrlietu un zivsaimniec ības ĢD datu sadal ījums un ka b ūtu j āpalielina p ārbaužu skaits, lai 
reprezentat īvās p ārbaudes kopum ā nodrošin ātu liel āku precizit āti; 
166. mudina dal ībvalstis veikt visus vajadz īgos pas ākumus, lai nov ērstu konstat ētās probl ēmas un t ādējādi 
pašreiz ējās atrunas var ētu atcelt;  
Re ģion ālā politika; ener ģētika un transports  
Kļūdu īpatsvars sal īdzin ājum ā ar efektivit āti 
167. pauž nož ēlu par Rev īzijas pal ātas prognozi, ka, visticam āk, k ļūdu īpatsvars šaj ā izdevumu jom ā ir 6 %; 
tas ir nepie ņemami augsts īpatsvars; nor āda, ka š āds k ļūdu īpatsvars tom ēr ir zem āks nek ā Rev īzijas 
pal ātas zi ņotais par 2006.–2008. gada periodu un tas saist īts ar stingr āku kontroli un maks ājumu 
pārtraukšanas un aptur ēšanas politiku gad ījumos, kad tiek atkl āti tr ūkumi atbilstoši Komisijas 2008. 
gada darb ības pl ānam;  
168. pauž bažas par to, ka dal ībvalstu iest ādēm bija pietiekami daudz inform ācijas, lai 62 % re ģion ālās 
politikas k ļūdaino dar ījumu atkl ātu un lai izlabotu vismaz dažas no k ļūdām pirms izdevumu apstip ­
rin āšanas Komisijai; t ādēļ aicina Komisiju mudin āt dal ībvalstis uzlabot p ārvald ības un kontroles 
sist ēmas, lai lab āk atkl ātu un izlabotu k ļūdas valsts l īmen ī; uzskata to par pien ākumu, kas saist īts 
ar labas finanšu p ārvald ības principu (“sapr ātīgāki t ēriņi”); uzsver, ka tr ūkumi valstu p ārvald ības un 
kontroles sist ēm ās rada nepieciešam ību veikt neto finanšu korekcijas;  
169. nor āda, ka Rev īzijas pal āta izv ērtēja septi ņu valstu un re ģion ālo rev īzijas iest āžu (katru no citas 
dal ībvalsts) darb ību un secin āja, ka rev īzijas iest ādes Grie ķijā, Ung ārij ā, Latvij ā un Portug ālē bija 
efekt īvas un ka rev īzijas iest ādes Sic īlijā (It ālijā) un Rum ānij ā bija tikai da ļēji efekt īvas, bet rev īzijas 
iest āde Čehij ā bija neefekt īva; 
170. aicina Komisiju izmantot visus pieejamos instrumentus n ākamaj ā pl ānošanas period ā 2014.–2020. 
gad ā, k ā nor ādīts Komisijas priekšlikum ā (COM(2011) 615/2), jo īpaši ar dele ģētajiem aktiem un 
īstenošanas aktiem paredzot nosac ījumus, kas j āpilda valstu rev īzijas iest ādām, un nosakot paraugus 
rev īzijas strat ēģijai, rev īzijas atzinumam un gada kontroles zi ņojumam, k ā ar ī izlases metodes meto ­
dolo ģiju;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/51  
( 1 ) Padomes 2006. gada 27. j ūlija Regula (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniec ības fondu (OV L 223, 15.8.2006., 
1. lpp.).
171. pauž nož ēlu par to, ka saska ņā ar Re ģion ālās politikas ģener āldirektor āta 2011. gada darb ības 
pārskatu, valstis, kur ās 2007.–2013. gada pl ānošanas period ā past āv visliel ākais nepareizu maks ājumu 
risks, ir Čehija (11,4 %), Rum ānija (11,2 %) un It ālija (8,6 %);  
172. nor āda, ka 2011. gad ā Re ģion ālās politikas ģener āldirektor āts konstat ēja nopietnus tr ūkumus piec ās 
dal ībvalst īs – Francij ā, Austrij ā, It ālijā, Rum ānij ā un Čehij ā; nor āda, ka Francij ā un Austrij ā gr ūtības 
konstat ēja valstu rev īzijas iest ādes, savuk ārt tr ūkumi It ālijā, Rum ānij ā un Čehij ā galvenok ārt bija saist īti 
ar p ārvald ības un kontroles sist ēmu arhitekt ūru; 
173. atzin īgi v ērtē atbild īgās komitejas iniciat īvu aicin āt atbild īgos ministrus no dal ībvalst īm, kur ās ir 
visv ājākās kontroles sist ēmas, uz Parlamentu, lai skaidrotu, k ādas darb ības attiec īgajai valstij j āveic, 
lai situ āciju uzlabotu; šaj ā saist ībā pauž gandar ījumu par Čehijas finanšu ministra vietnieka pal īdz ību 
apspried ēs ar atbild īgo komiteju; uzskata vi ņa kl ātb ūtni komitej ā par pirmo soli ce ļā uz to, lai 
dal ībvalstis uz ņemtos liel āku atbild ību par Savien ības l īdzek ļu p ārvald ību; šaj ā saist ībā atzin īgi v ērtē 
pirmos kontaktus ar Rum ānijas valsts iest ādēm un It ālijas Parlamentu;  
174. ņem v ērā Komisijas ģener āldirektor ātu veikto atrunu skaitu (121 programma) un ar t ām saist īto risku, 
kas, p ēc komis āra apl ēsēm, ir EUR 1 600 miljoni; vienlaikus atzin īgi v ērtē to, ka atrunu skaita 
pieaugums p ārsvar ā saist īts ar stingr āku Komisijas pieeju, tostarp pie ņemot visp ārīgus noteikumus, 
ka uzkr āts atlikuma risks 2 % apjom ā izrais ītu attiec īgās programmas atrunu;  
175. nor āda uz daudzaj ām Komisijas atrun ām attiec ībā uz ERAF/KF p ārvald ības un kontroles sist ēm ām 
nor ādītaj ās darb ības programm ās 2007.–2013. gad ā š ādās dal ībvalst īs – Austrij ā, Bulg ārij ā, Čehij ā, 
Igaunij ā, Francij ā, V ācij ā, Grie ķijā, Ung ārij ā, It ālijā, Latvij ā, Lietuv ā, N īderland ē, Polij ā, Rum ānij ā, Slov ē­
nij ā, Slov ākij ā, Sp ānij ā un Apvienotaj ā Karalist ē, ņemot v ērā b ūtiskas probl ēmas saist ībā ar p ārvald ības 
un kontroles sist ēmu efekt īvu darb ību; 
176. nor āda uz Komisijas atrun ām par 2000.–2006. gadu attiec ībā uz Koh ēzijas fonda vad ības un kontroles 
sist ēm ām Ung ārij ā un Sp ānij ā, k ā ar ī attiec ībā uz ERAF saist ībā ar neatrisin ātajiem jaut ājumiem 
slēgšanas posm ā Sp ānij ā, V ācij ā, Īrij ā, It ālijā un p ārrobežu programm ās, turkl āt visos gad ījumos tas 
ir dar īts ar reput āciju saist ītu iemeslu d ēļ; 
177. ar baž ām nor āda, ka sal īdzin ājum ā ar lielajiem uz ņēmumiem MVU ir p ārāk maz p ārst āvēti l īdzek ļu 
sa ņemšan ā; aicina Komisiju un dal ībvalstis nodrošin āt, lai atbilst ības noteikumi, gr āmatved ības pien ā­
kumi un to praktisk ā īstenošana neliegtu MVU iesp ēju piedal īties;  
178. uzskata, ka oblig āti ir nepieciešama funkcion ālu inform ācijas br īvības ties ību aktu ātra īstenošana vis ā 
Savien ībā, k ā ar ī sistem ātiska, proakt īva un centraliz ēta datu un dokumentu nodošana atkl ātībai, jo 
īpaši attiec ībā uz re ģion ālo politiku;  
Kļūdu c ēloņi 
179. uzsver, ka k ļūdas ir īpaši rakstur īgas saist ībā ar publisk ā iepirkuma proced ūru un noteikumiem par 
izdevumu attiecin ām ību; 
180. atz īst, ka p ārvald ības iest ādēs ir j ābūt atbilstošam darbinieku skaitam; aicina dal ībvalstis piev ērst 
uzman ību šai pras ībai; lai pild ītu pien ākumus, kas paredz ēti 53.b panta 2. punkt ā Finanšu regul ā 
(EK, Euratom) Nr. 1605/2002, veikt visus nepieciešamos pas ākumus, lai, īstenojot budžetu, aizsarg ātu 
Savien ības finansi ālās intereses;  
181. nor āda, ka k ļūdu kvantific ēšana var izrais īt atš ķirīgu attieksmi: Rev īzijas pal āta par k ļūdām uzskata 
noteikumu neiev ērošanu, savuk ārt Komisija ņem v ērā k ļūdas finansi ālo ietekmi, t ādēļ attiec īgās finanšu 
korekcijas var b ūt atš ķirīgas;LV L 308/52 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.
182. uzsver, ka k ļūdu c ēlonis nereti ir p ārlieku sarež ģīti noteikumi; t ādēļ piekr īt Komisijas pieejai – censties 
proced ūras vienk āršot; br īdina, ka dal ībvalstu papildu noteikumi var rad īt palielin āta administrat īvā 
sloga risku (t. i., “p ārm ērīga reglament ēšana” – sarež ģīti atbilst ības noteikumi);  
Pārskati un finanšu korekcijas  
183. atzin īgi v ērtē Komisijas korekciju meh ānismus, kas adekv āti nov ērš k ļūdas un tr ūkumus, kuri atkl āti 
daudzgadu perioda laik ā un nosl ēgum ā; nor āda – vien ā trešda ļā ERAF programmu maks ājumi ir tikušu 
blo ķēti 2012. gada laik ā un p ēc 121 atrunas, kas pasludin āta 2011. gad ā, Re ģion ālās politikas un 
pils ētpolitikas ĢD ir p ārtraucis maks ājumu termi ņus 63 programm ām, izsniedzis 115 br īdin ājuma 
vēstules un s ācis aptur ēšanas proced ūras 60 no min ētaj ām programm ām; 
184. atg ādina, ka finanšu korekcij ām nevajadz ētu k ļūt par soda meh ānismu un ka to piem ērošanai j ārosina 
pozit īvas, paliekošas sekas attiec ībā uz p ārvald ības un kontroles sist ēm ām, k ā ar ī j ānov ērš k ļūdu 
atk ārtošan ās; 
185. pauž bažas par Rev īzijas pal ātas konstat ējumu, ka nav nek ādas garantijas, ka finanšu korekcijas 
meh ānismi adekv āti kompens ē visas esoš ās programmas un ka ir atrisin ātas visas b ūtisk ās probl ēmas; 
turkl āt Rev īzijas pal āta nav atkl ājusi pier ādījumus tam, ka finanšu korekciju meh ānismi noteikti dod 
ilgstošus sist ēmiskus uzlabojumus, kuri nov ērstu atkl āto k ļūdu atk ārtošanos; šaj ā sakar ā konkr ēti 
nor āda uz Īpašo zi ņojumu Nr. 3/2012 (  1 ) (83. un 84. punktu); t ādēļ aicina Komisiju sniegt visap ­
tverošu nov ērtējumu par veiktaj ām finanšu korekcij ām un to ietekmi uz sist ēm ām attiec ībā uz vienu 
un to pašu k ļūdu (jo īpaši sist ēmisku k ļūdu) atk ārtošanos n ākotn ē; aicina Komisiju l īdz 2013. gada 
beig ām inform ēt Parlamentu par secin ājumiem; aicina Komisiju izmantot visus attiec īgos konstat ē­
jumus n ākamaj ā pl ānošanas period ā 2014.–2020. gadam un, ja nepieciešams, izstr ādāt priekšlikumus 
noteikumu groz ījumiem;  
186. ar gandar ījumu konstat ē, ka Komisija joproj ām turpina pastiprin āt un vienlaikus vienk āršot koh ēzijas 
politikas kontroles noteikumus; uzskata, ka ar 2014.–2020. gada pl ānošanas periodam ierosin ātajiem 
pas ākumiem, piem ēram, konkr ētiem  ex ante  nosac ījumiem, ikgad ējām vad ības deklar ācij ām, gada 
pārskatu apstiprin āšanu, rev īzijas atzinumiem vai stingr ākiem noteikumiem attiec ībā uz neattaisnotu 
izdevumu aizst āšanu, b ūtu v ēl vair āk j āpal īdz samazin āt k ļūdu īpatsvaru; atbalsta ar ī to, ka koh ēzijas 
politik ā aizvien liel āka uzman ība tiek piev ērsta rezult ātiem un tematiskai jomu apvienošanai, ar ko 
būtu j ārada l īdzfinans ēto darb ību augsta pievienot ā v ērtība; 
187. prasa stingr āk uzraudz īt nosac ījumus, ar k ādiem tiek veikti maks ājumi no strukt ūrfondiem, lai nodro ­ 
šin ātu, ka vis ās dal ībvalst īs tiek iev ēroti noteikumi par strukt ūrfondu pareizu izmantošanu;  
Ieteikumi  
188. aicina Komisiju pal īdz ēt dal ībvalst īm sagatavot visaptverošus, noz īm īgus un sal īdzin āmus rev īzijas 
kontroles zi ņojumus, tostarp iek ļaut noda ļu par to, k ā attiec īgaj ā valst ī Savien ības finanšu l īdzek ļu 
ieguld ījumi pal īdz ējuši sasniegt strat ēģijas “Eiropa 2020” m ērķus gan valsts, gan re ģion ālā l īmen ī, 
ņemot v ērā katra re ģiona individu ālo att īstības potenci ālu un iesp ējamo p ārveidošanos par k ādu no 
ekonomisk ās izaugsmes centriem;  
189. šaj ā saist ībā v ērš Komisijas un dal ībvalstu uzman ību uz to, ka strat ēģijas “Eiropa 2020” m ērķos 
paredz ēts, ka darb ības programm ām j ākļūst t ādām, lai to apakšm ērķi b ūtu specifiski, izm ērojami, 
sasniedzami un aktu āli un lai programmas b ūtu viegl āk izv ērtēt ar lietder ības rev īzij ām; nor āda, ka 
kop ējas rezult ātu un ietekmes r ādītāju sist ēmas izveide veicin ātu iesp ēju nov ērtēt ar daž ādām 
programm ām pan ākto progresu attiec ībā uz efektivit āti un lietder ību un ne tikai attiec ībā uz finanšu 
īstenošanu;  
190. atg ādina dal ībvalst īm, ka sakar ā ar projektu izpildes stingrajiem termi ņiem ir nepieciešama nobriedušu 
projektu pl ūsma, it īpaši saist ībā ar lieliem infrastrukt ūras projektiem, lai n ākam ā pl ānošanas perioda 
(2014–2020) s ākum ā var ētu s ākt to īstenošanu;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/53  
( 1 ) Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 3/2012 “Strukt ūrfondi: vai Komisijai ir izdevies sekm īgi nov ērst dal ībvalstu 
vad ības un kontroles sist ēm ās konstat ētos tr ūkumus?”.
191. atbalsta Rev īzijas pal ātas uzskatu, ka Komisijai v ēl vair āk j āizmanto esoš ā sankciju sist ēma (p ārtrauk ­ 
šana, aptur ēšana, finanšu korekcijas), n ākam ā pl ānošanas period ā laik ā samazinot iesp ēju aizst āt neat ­
tiecin āmus izdevumus ar citiem izdevumiem un radot papildu stimulu dal ībvalst īm atkl āt un labot 
kļūdas agr īnā stadij ā; 
192. aicina Komisiju un Rev īzijas pal ātu izveidot p ārredzamu sist ēmu, kas ļautu, no vienas puses, ņemt v ērā 
viena gada finanšu korekcijas, bet, no otras puses, – finanšu korekcijas vis ā programmas dz īves cikla 
laik ā; 
193. aicina Komisiju pal īdz ēt dal ībvalst īm padar īt pirm ā līme ņa kontroles un valsts rev īzijas iest āžu darbu 
daudz efekt īvāku, apmainoties ar inform āciju par paraugpraksi un cieš āk sadarbojoties Komisijai, 
Rev īzijas pal ātai un valstu iest ādēm (“tr īspus ējās san āksmes”); turkl āt uzskata, ka valstu rev īzijas 
iest ādes var ētu likt papildu uzsvaru uz sasniegto rezult ātu un Savien ības fondu apguves efektivit ātes 
pēcp ārbaudi, nevis piem ērot tikai kvantitat īvu pieeju neatkar īgi no projekta gal īgajiem m ērķiem;  
194. aicina Komisiju s ākt gatavot lab ākās paraugprakses rokasgr āmatu, ņemot v ērā pašreiz ējā pl ānošanas 
period ā g ūto pieredzi un ietverot praktiskos rezult ātus, pan ākto ietekmi un g ūtās atzi ņas, lai optimi ­
zētu l īdzek ļu apg ūšanas procesu un samazin ātu k ļūdu l īmeni; šaj ā sakar ā nor āda, ka tas n āktu par labu 
iesp ējamiem turpm ākajiem l īdzek ļu sa ņēm ējiem n ākamaj ā pl ānošanas period ā 2014.–2020. gad ā, 
tostarp Horv ātijai, k ā ar ī potenci ālaj ām kandid ātvalst īm; 
Transports un t ūrisms  
195. nor āda, ka, analiz ējot 2011. finanšu gada budžeta izpildi, Rev īzijas pal āta t āpat k ā iepriekš ējos gados 
galveno uzman ību velt īja koh ēzijas politikai un ener ģētikas politikai, nevis transporta politikai; uzsver, 
ka š īs politikas ir saist ītas ar iekš ējā tirgus att īstību, konkurenci un inov āciju veicin āšanu, un transporta 
tīklu integr ēšanu;  
196. nor āda, ka sadarb ībai transporta jom ā kopuz ņēmuma  Clean Sky  ietvaros paredz ētās apropri ācijas 2011. 
gad ā tika samazin ātas par EUR 51 miljonu t āpēc, ka tika p ārskat īta r ūpniec ības politikas pieeja, un 
visp ārējas intereses projektiem Eiropas transporta t īklos paredz ētās maks ājumu apropri ācijas tika 
samazin ātas par EUR 60 miljoniem ar termi ņiem saist ītu iemeslu d ēļ un lai ļautu piln ībā izmantot 
pārnesumus no 2010. gada; atz īst, ka kopuz ņēmuma  SESAR  naudas pl ūsmas samazin āšana notika 
saska ņā ar Rev īzijas pal ātas ieteikumu;  
197. pauž nož ēlu, ka p ēc transporta droš ībai paredz ēto maks ājumu apropri āciju zem ā izlietojuma l īme ņa 
2010. gad ā un Komisijas piepras ījuma sniegt skaidrojumu par šo situ āciju netika sniegta s īkāka 
inform ācija par apropri āciju apm ēru un to izlietojuma l īmeni 2011. gad ā; 
198. nor āda, ka transporta jomas projektu īpatn ības bieži vien izraisa b ūtiskas maks ājumu da ļas koncen ­
trāciju ierobežot ā laikposm ā, it īpaši gada beig ās, un pauž bažas par š īs par ādības iesp ējamo negat īvo 
ietekmi uz rev īziju;  
Nodarbin ātība un soci ālās lietas  
Kļūdu īpatsvars sal īdzin ājum ā ar efektivit āti 
199. nor āda uz Rev īzijas pal ātas nov ērtējumu, ka, visticam āk, k ļūdu īpatsvars šaj ā izdevumu jom ā ir 2,2 % 
un ka Rev īzijas pal ātas veikt ās rev īzijas rezult āti liecina par nepiln ībām, jo īpaši izdevumu “pirm ā 
līme ņa kontroles sist ēm ās”, par kur ām ir atbild īgas dal ībvalstu iest ādes un starpniekiest ādes; 
200. nor āda, ka 2011. gad ā ģener āldirektors gada darb ības p ārskat ā iek ļāva atrunas attiec ībā uz darb ības 
programm ām Be ļģijā, Čehij ā, V ācij ā, It ālijā, Sp ānij ā, Latvij ā, Lietuv ā, Rum ānij ā, Slov ākij ā un Apvieno ­
taj ā Karalist ē; 
201. ar gandar ījumu nor āda, ka iesp ējam ākais k ļūdu īpatsvars ir tuvs tam slieksnim, kas liecina par to, ka 
past āvīga maks ājumu p ārtraukšanas, aptur ēšanas un finanšu korekciju īstenošana pozit īvi ietekm ē 
kop ējo k ļūdu īpatsvaru;LV L 308/54 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.
202. pauž bažas par to, ka dal ībvalstu iest ādēm bija pietiekami daudz inform ācijas, lai 76 % re ģion ālās 
politikas k ļūdaino dar ījumu atkl ātu un lai izlabotu vismaz dažas no k ļūdām pirms izdevumu apstip ­
rin āšanas Komisijai;  
203. uzsver, ka dal ībvalstu rev īzijas iest āžu pien ākums ir izstr ādāt noteikumiem un pas ākumiem nepiecie ­ 
šamo “iekš ējo paškontroli”, lai atkl ātu un labotu “pirmaj ā līmen ī” pie ļaut ās k ļūdas; 
204. ņem v ērā atrunu skaitu (24 programmas), ko iek ļāvis Komisijas Nodarbin ātības, soci ālo lietu un 
iek ļaut ības ĢD un kas 2011. gad ā atbilst EUR 57,7 miljoniem; turkl āt nor āda, ka maks ājumi 21 
programm ā EUR 911 miljonu v ērtībā tika uz laiku p ārtraukti; atzin īgi v ērtē Komisijas strikto pieeju, 
tostarp visp ārīgo noteikumu, ka uzkr āts atlikuma risks 2 % apjom ā izraisa attiec īgās programmas 
atrunu;  
205. atzin īgi v ērtē to, ka 2011. gad ā pirmo reizi nodarbin ātības un soci ālo lietu jomas p ārbaudes un 
nov ērtēšana ir veikta atseviš ķi no koh ēzijas politikas noda ļas; atzin īgi v ērtē to, ka šaj ā politikas 
jom ā ir samazin ājies k ļūdu īpatsvars, t. i., 2,2 % sal īdzin ājum ā ar 3,9 %, kas ir vid ējais r ādītājs 
vis ām politikas jom ām; tom ēr nor āda, ka tika veikta l īdzek ļu atmaksa par neatbilst īgiem izdevumiem;  
206. atg ādina, ka ir j āuzrauga finanšu instrumentu darb ības r ādītāji un j āsal īdzina tie ar politikas m ērķiem – 
strat ēģijā “Eiropa 2020” noteiktajiem m ērķiem –, lai sp ētu konstat ēt tr ūkumus un pan āktu progresu; 
prasa katru gadu nodrošin āt, lai b ūtu pieejama inform ācija un dati par sniegumu; uzskata, ka saist ībā 
ar pašreiz ējo ekonomikas un finanšu kr īzi ir ārk ārtīgi nepieciešami p ēc vair ākiem krit ērijiem apkopoti 
darb ības dati par ESF intervenc ēm; 
207. pauž nož ēlu par to, ka EUR 2,7 miljardus lielu summu nevar ēja izmaks āt l īdzek ļu sa ņēm ējiem 
maks ājumu apropri āciju nepietiekama apm ēra d ēļ, lai gan ESF budžeta poz īcij ām tika pieš ķirti papildu 
līdzek ļi, veicot p ārvietojumus starp budžeta poz īcij ām un pie ņemot budžeta groz ījumu; aicina Komi ­
siju ikgad ējā budžeta proced ūrā n ākt klaj ā ar priekšlikumu par prec īzām maks ājumu apropri ācij ām un 
Padomi par to vienoties, lai izvair ītos no neskaidr ības un nevajadz īga procesu ālā sloga rad īšanas 
budžeta l ēm ējinstit ūcijai un nodrošin ātu savlaic īgus maks ājumus l īdzek ļu sa ņēm ējiem;  
208. atzin īgi v ērtē to, ka ESF vajadz ībām operat īvās tehnisk ās pal īdz ības budžeta poz īcijai tika pieš ķirti 
papildu EUR 3,25 miljoni, lai izmantotu konkr ētās zin āšanas un tieš ā veid ā atbalst ītu Grie ķijas ESF 
darb ības programmas īstenošanu;  
209. uzsver nepieciešam ību uzlabot ESF rev īzijas iest āžu darba efektivit āti un kvalit āti; 
210. nor āda uz to, ka programmas “Progress” nodarbin ātības sada ļā izdevumu proporcion ālā da ļa ir 
nedaudz maz āka, nek ā nor ādīts programm ā; ņemot v ērā nov ērtējuma zi ņojum ā ( 1 ) iek ļautos secin ā­
jumus, uzskata, ka b ūtu j āpalielina izdevumi politisk ām konsult ācij ām, p ētījumiem un anal īzei, k ā ar ī 
debat ēm par nodarbin ātības politiku;  
211. attiec ībā uz īstenošanu atk ārtoti aicina nodrošin āt kop ējā maks ājumu apropri āciju īpatsvara sam ērīgu 
pieaugumu sal īdzin ājum ā ar kop ējo saist ību apropri āciju īpatsvaru, lai izvair ītos no t ā, ka veidojas 
neproporcion āli liels nesamaks āto saist ību ( RAL ) apm ērs (65 % no kop ējā Koh ēzijas fonda finans ējuma 
apm ēra 2011. gada beig ās); 
Kļūdu c ēloņi 
212. nor āda, ka Rev īzijas pal āta atkl ājusi neattiecin āmu izdevumu atl īdzin āšanu 13 % no 180 dar ījumiem, 
kuri tika revid ēti ESF, un ka š ādas k ļūdas veido 77 % no vis ām skaitliski izsak āmaj ām k ļūdām un 
aptuveni 73 % no paredzam ā k ļūdu īpatsvara šaj ā politikas jom ā;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/55  
( 1 ) Vidusposma progresa nov ērtējums, gal īgais zi ņojums,  Ecorys , 2011. gada 22. decembris.
213. pauž dzi ļas bažas par to, ka 86 % k ļūdu, ko Rev īzijas pal āta apr ēķin ājusi ESF programm ās Savien ības 
līmen ī, rodas valsts likumu nepareizas piem ērošanas d ēļ – s ākot no p ārrakst īšan ās k ļūdām, p ārm ērīgi 
sarež ģītiem noteikumiem (“p ārm ērīgas reglament ēšanas”), l īdz pat nepietiekamai pirm ā līme ņa kontro ­
lei; 
Pārskati un finanšu korekcijas  
214. uzskata, ka Komisijas izstr ādātais korekciju meh ānisms pietiekami nov ērš k ļūdas un tr ūkumus, kas 
atkl āti daudzgadu perioda laik ā un nosl ēgum ā; nor āda, ka l īdz 2012. gada novembrim Komisija 
papildus 2011. gad ā īstenotajiem pas ākumiem bija pie ņēmusi divus aptur ēšanas un 34 p ārtraukšanas 
lēmumus; min ētie l ēmumu aptver EUR 153 miljonus; turkl āt nor āda, ka Komisija l īdz 2012. gada 
novembrim piesprieda EUR 153 miljonu v ērtas finanšu korekcijas;  
2000.–2006. gada pl ānošanas perioda sl ēgšanas progress  
215. atz īst, ka dal ībvalst īm ir j āiesniedz tr īs sl ēgšanas dokumenti: apliecin āts gal īgo izdevumu p ārskats, 
tostarp gal īgā maks ājumu pieteikums, gal īgais izpildes zi ņojums, k ā ar ī pazi ņojums par atbalsta 
izbeigšanu; pl ānošanas period ā tas attiecas uz 239 programm ām; 
216. ņem v ērā, ka 149 programmas (62 %) tika sl ēgtas l īdz 2012. gada oktobra beig ām; nor āda, ka 
joproj ām ir atv ērtas saist ību apropri ācijas EUR 1 889 miljonu apm ērā; 
Kr āpšanas nov ēršana  
217. atzin īgi nov ērtē EMPL  ĢD un  REGIO  ĢD izstr ādātos viedos IT r īkus kr āpšanas nov ēršanai, atkl āšanai 
un izmekl ēšanai, piem ēram,  ARACHNE  riska nov ērtēšanas r īku; nor āda, ka izm ēģin ājuma pas ākums 
tika veikts Be ļģijā, Portug ālē un Ung ārij ā, k ā rezult ātā s ākotn ējais riska nov ērtēšanas r īks tika papil ­
din āts ar modu ļiem, kas var bag ātin āt datus ar ārēju publiski pieejamu inform āciju; saprot, ka  
ARACHNE  r īks b ūs gatavs 2013. gada pavasar ī, bet l īdz 2013. gada beig ām visas dal ībvalstis var ēs 
br īvpr ātīgi izmantot šo r īku; 
Ieteikumi  
218. aicina Komisiju pal īdz ēt dal ībvalst īm sagatavot visaptverošus, noz īm īgus un sal īdzin āmus rev īzijas 
kontroles zi ņojumus, tostarp iek ļaut noda ļu par to, k ā attiec īgaj ā valst ī Savien ības finanšu l īdzek ļu 
ieguld ījumi pal īdz ējuši sasniegt strat ēģijas “Eiropa 2020” m ērķus; 
219. šaj ā kontekst ā v ērš Komisijas un dal ībvalstu uzman ību uz to, ka strat ēģijas “Eiropa 2020” m ērķos 
paredz ēts, ka darb ības programm ām j ākļūst t ādām, lai to apakšm ērķi b ūtu specifiski, izm ērāmi, 
sasniedzami un aktu āli un lai programmas b ūtu viegl āk izv ērtēt ar lietder ības rev īzij ām; 
220. atbalsta Rev īzijas pal ātas uzskatu, ka Komisijai v ēl vair āk j āizmanto esoš ā sankciju sist ēma (p ārtrauk ­ 
šana, aptur ēšana, finanšu korekcijas), n ākam ā pl ānošanas period ā laik ā samazinot iesp ēju aizst āt neat ­
tiecin āmus izdevumus ar citiem izdevumiem un radot papildu stimulu dal ībvalst īm atkl āt un labot 
kļūdas agr īnā stadij ā; 
221. aicina Komisiju un Rev īzijas pal ātu izveidot p ārredzamu sist ēmu, kas ļautu, no vienas puses, ņemt v ērā 
viena gada finanšu korekcijas, bet, no otras puses, – finanšu korekcijas vis ā programmas dz īves cikla 
laik ā; 
222. aicina Komisiju pal īdz ēt dal ībvalst īm padar īt pirm ā līme ņa kontroles un valsts rev īzijas iest āžu darbu 
daudz efekt īvāku, apmainoties ar inform āciju par paraugpraksi un cieš āk sadarbojoties Komisijai, 
Rev īzijas pal ātai un valstu iest ādēm (“tr īspus ējās san āksmes”); atzin īgi v ērtē tr īspus ējās san āksmes k ā 
svar īgu da ļu no diskusiju procesa, kura m ērķis ir stiprin āt sadarb ību starp iesaist ītaj ām pus ēm, lai 
daudz efekt īvāk atkl ātu un labotu k ļūdas, jo īpaši attiec ībā uz ESF;LV L 308/56 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.
223. piekr īt Komisijai, ka īpaši b ūtu j āuzsver:  
— izmaksu deklar ēšanas uzlabošana un to verifik ācija valsts/re ģiona l īmen ī, 
— atbalsts p ārvald ības un kontroles iest ādēm, lai atkl ātu galvenos k ļūdu c ēlo ņus viskritisk ākaj ās 
darb ības programm ās, 
— “vienk āršot ās izmaksu iesp ējas”, izmaks ājot atl īdz ības, pamatojoties uz standarta vien ības izmak ­
sām, netieš ām izmaks ām atbilstoši iepriekš defin ētai vienotas likmes procentu ālai da ļai no tiešaj ām 
projekta izmaks ām, k ā ar ī uz vienreiz ējiem maks ājumiem;  
Bulg ārija un Rum ānija  
224. ar baž ām nor āda uz Komisijas starpposma zi ņojumu par Rum ānijas progresu, kas sasniegts sadarb ības 
un p ārbaudes meh ānisma ietvaros, jo īpaši ņemot v ērā Rum ānijas sp ējas aizsarg āt Eiropas Savien ības 
finanšu intereses; pauž bažas par zi ņojum ā min ēto nov ērtējumu, ka tikai neliels progress ir pan ākts 
attiec ībā uz to, lai nepie ļautu korupciju saist ībā ar publisko iepirkumu un sod ītu par to; uzsver, ka ir 
svar īgs zi ņojum ā min ētais ieteikums vald ībai iecelt jaunu vad ību prokurat ūrai un Nacion ālajai Korup ­
cijas apkarošanas a ģent ūrai ( DNS ); aicina Komisiju saist ībā ar Rum ānijas vald ību nelok āmi un m ērķtie ­
cīgi uzst āt, ka Komisijas ieteikumi ir j āiev ēro un j āpreciz ē; visbeidzot, sagaida, ka Komisija sadarb ībā ar 
Rum ānijas vald ību veiks virkni pas ākumu Rum ānijas ties ību sist ēmas integrit ātes palielin āšanai;  
225. ar baž ām nor āda uz Komisijas zi ņojumu par Bulg ārijas progresu, kas sasniegts sadarb ības un 
pārbaudes meh ānisma ietvaros, jo ir nepieciešami turpm āki centieni, lai pan āktu taust āmus rezult ātus 
uzraudz ītaj ās nozar ēs; aicina efekt īvi īstenot izveidoto le ģislat īvo un institucion ālo sist ēmu; ar baž ām 
nor āda uz zi ņojum ā min ēto pazi ņojumu, ka Augst ākā tieslietu padome (ATP) nav lietojusi tai attiec īgi 
pieš ķirt ās jaun ās pilnvaras, kuru m ērķis ir efekt īvi p ārvald īt tiesu iest ādes un veikt taj ās visaptverošu 
reformu procesu; atzin īgi v ērtē Bulg ārijas vald ības centienus atjaunot ATP mand ātu, lai t ā sp ētu īstenot 
fundament ālu reformu, izmantojot jaunus noteikumus š ādās jom ās – ATP kandid ātu publiska uzklau ­
sīšana, skaidri krit ēriji vi ņu profesion ālajai un izgl ītības kvalifik ācijai un v īzija par tiesu iest āžu efek ­
tivit āti, atbild ību un integrit āti; atz īst, ka izveidot ās jaun ās specializ ētās strukt ūras par āda ap ņēm ību 
piel āgot pašreiz ējās strukt ūras, lai efekt īvāk apkarotu organiz ēto noziedz ību; tom ēr nor āda – zi ņojum ā 
min ēts, ka šie jaunie instrumenti v ēl nav devuši gaid ītos rezult ātus attiec ībā uz noz īm īgām liet ām; ar 
liel ām baž ām nor āda, ka izmekl ēšanas par aps ūdz ībām korupcij ā un pilnvaru ļaunpr ātīgā izmantošan ā, 
ko veikuši tiesneši, ir sa ņēmušas īpaši v āju atbildi no tiesu varas; turkl āt pauž bažas par to, ka publisk ā 
iepirkuma ties ību aktu v āja īstenošana var ētu k ļūt par svar īgu avotu korupcijai un Savien ības iepir ­
kuma noteikumu nopietniem p ārk āpumiem, k ā ar ī pasliktin āt sabiedrisko pre ču ar Eiropas pievienoto 
vērtību pieg ādi un izniekot Savien ības publiskos l īdzek ļus; atzin īgi v ērtē groz īto publisk ā iepirkuma 
likumu, nosakot  ex ante  kontroli attiec ībā uz konkursa proced ūrām, lai garant ētu publisko l īdzek ļu 
pien ācīgu izlietojumu; aicina Komisiju saist ībā ar Bulg ārijas iest ādēm nelok āmi un m ērķtiec īgi uzst āt, 
ka Komisijas ieteikumi ir j āiev ēro; visbeidzot, sagaida, ka Komisija sadarb ībā ar Bulg ārijas tiesu 
iest ādēm veiks virkni pas ākumu Bulg ārijas ties ību sist ēmas integrit ātes palielin āšanai;  
Strukt ūrfondu kontrole Čehij ā 
226. pie ņem zin āšanai, ka Čehijas vald ība 2012. gad ā ir īstenojusi r īcības pl ānu; ar baž ām nor āda uz 
rev īzijas darb ību centraliz āciju, pak ļaujot t ās galvenajai rev īzijas iest ādei Čehijas Finanšu ministrij ā, 
jo Rev īzijas pal āta zi ņoja, ka š ī rev īzijas iest āde ir bijusi neefekt īva; aicina Komisiju zi ņot budžeta 
izpildes apstiprin ātājiest ādei par korekcij ām attiec ībā uz rev īzijas iest ādes person ālu, pamatojoties uz 
Čehijas vald ības anal īzi, k ā pras īts r īcības pl ānā;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/57
227. nor āda, ka Komisija nav piem ērojusi korekcijas saist ībā ar rev īzijas sist ēmas neveiksm īgo darb ību 
Čehij ā; tom ēr nor āda, ka Komisija piem ēroja korekcijas daž ām darb ības programm ām, galvenok ārt 
saist ībā ar tr ūkumiem vad ības un kontroles sist ēmu darb ībā (k ļūdas publiskaj ā iepirkum ā un darb ību 
atlas ē); nor āda, ka piem ērot ās korekcijas var attiecin āt uz citiem projektiem; pauž bažas par Rev īzijas 
pal ātas s ākotn ēji sniegto inform āciju, kas liecin āja, ka Čehijas Finanšu ministrija ir izmantojusi savu 
rev īzijas iest ādes un sertifik ācijas iest ādes statusu, lai ietekm ētu gal īgo k ļūdu īpatsvaru; aicina Komisiju 
detaliz ēti zi ņot Parlamentam par šo jaut ājumu; aicina Komisiju sadarb ībā ar Čehijas vald ību izstr ādāt 
rīcības pl ānu par to, k ā pašos pamatos nov ērst rev īzijas sist ēmas nepiln ības, un uzraudz īt t ā īsteno ­ 
šanu;  
Dzimuma jaut ājumi  
228. uzsver, ka saska ņā ar LESD 8. pantu viens no Savien ības pamatprincipiem ir sieviešu un v īriešu 
līdzties ības sekm ēšana; atk ārtoti prasa, lai visas Savien ības budžeta proced ūrā iesaist ītās puses budžeta 
pl ānošan ā iev ērotu dzimumu l īdzties ības principu; t ādēļ aicina Rev īzijas pal ātu katr ā attiec īgā gad ījum ā 
vērtēt Savien ības budžeta izpildi dzimumu l īdzties ības kontekst ā; 
229. pauž nož ēlu par to, ka gada p ārskat ā nav nedz Rev īzijas pal ātas apsv ērumu, nedz attiec īgu Komisijas 
atbilžu par budžeta izlietojumu saist ībā ar sieviešu un v īriešu l īdzties ības veicin āšanu;  
230. nor āda, ka daudzi Rev īzijas pal ātas apsv ērumi un Komisijas atbildes attiecas uz sada ļu “Nodarbin ātība 
un soci ālās lietas”, respekt īvi, politikas jomu, kas pirm ām k ārtām skar dzimumu l īdzties ību; prasa 
Rev īzijas pal ātai sniegt izsme ļoš ākas zi ņas, ja k āds no min ētajiem apsv ērumiem ir saist īts ar l īdzek ļu 
izlietojumu dzimumu l īdzties ības nodrošin āšanai;  
231. atk ārtoti aicina turpin āt centienus izstr ādāt datu dal ījumu pa dzimumiem, kuri ļautu pien ācīgi uzrau ­
dz īt, k ā pieš ķirtie budžeta l īdzek ļi ietekm ē sieviešu un v īriešu ekonomisk ās un soci ālās iesp ējas, lai šo 
inform āciju var ētu ietvert zi ņojumos par budžeta izpildi; uzsver, ka jaun ā daudzgadu finanšu sh ēma 
paredz iesp ēju izstr ādāt un ieviest š ādu datu dal ījumu un iev ērot dzimumu l īdzties ības principu 
budžeta pl ānošan ā, izmantojot to k ā labas p ārvald ības l īdzekli;  
Ārējās attiec ības, atbalsts un paplašin āšan ās 
232. uzsver, ka Savien ības l īdzek ļi ir j āpārvalda saska ņā ar p ārredzam ības un pareizas p ārvald ības princi ­
piem; nor āda uz Rev īzijas pal ātas konstat ējumu, ka 2011. finanšu gad ā 4. budžeta poz īcijas maks ā­
jumos b ūtisku k ļūdu nebija, savuk ārt starpposma un gal īgajos maks ājumos k ļūdas bija; turkl āt nor āda, 
ka ne visas k ļūdas bija skaitliski nosak āmas;  
233. nor āda uz Savien ības ārējās pal īdz ības finans ēšanas specifiku, kuru – lai gan tai piem ēro t ādus pašus 
noteikumus un kontroles pras ības k ā p ārējam Savien ības budžetam – da ļēji īsteno personas un 
strukt ūras ārpus Savien ības, turkl āt reiz ēm sarež ģītos apst ākļos, un vienlaikus tai ir j āsaglab ā elas ­
tīgums un sp ēja rea ģēt uz kr īzes situ ācij ām un daž ādām vajadz ībām; 
234. atbalsta visus Rev īzijas pal ātas ieteikumus attiec ībā uz sada ļu “ Ārējās attiec ības, pal īdz ība un paplaši ­
nāšan ās”, un it īpaši tos, kas attiecas uz Ārpolitikas instrumentu dienesta ģener āldirektor ātu un 
uzlabojumiem, kas tam j āveic kop ējās ārpolitikas un droš ības politikas budžeta p ārvald ībā; 
235. uzsver, ka ir j āpan āk liel āka p ārredzam ība v ēlēšanu nov ērošanas misij ām pieš ķirto l īdzek ļu p ārvald ībā; 
prasa Komisijai par katru finanšu gadu iesniegt budžeta l ēm ējinstit ūcijai p ārskatu, kur ā b ūtu ietvertas 
visu misiju izmaksas pa budžeta poz īcij ām, tai skait ā izmaksas, kas saist ītas ar ārējiem pakalpojumu 
sniedz ējiem;  
236. v ērš uzman ību uz nepieciešam ību vienas v ēlēšanu nov ērošanas misijas materi ālus (m ēbeles, datorus 
utt.) atk ārtoti izmantot citu v ēlēšanu misiju vai Savien ības deleg āciju vajadz ībām, lai maksim āli palie ­
lin ātu to izmantošanu;LV L 308/58 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.
237. atzin īgi v ērtē to, ka Komisija, ņemot v ērā Rev īzijas pal ātas ieteikumu, k ā da ļu no jaunaj ām budžeta 
atbalsta pamatnost ādn ēm ir izstr ādājusi uzlabotu budžeta atbalsta riska p ārvald ības sist ēmu (piln ībā 
izmantojama no 2013. gada 1. janv āra); 
238. tom ēr attiec ībā uz budžeta atbalstu nor āda uz Rev īzijas pal ātas atrun ām un br īdin ājumiem par risku, 
kas saist īts ar p ārk āpumiem, kr āpšanu un korupciju; atk ārtoti pauž stingru p ārliec ību, ka budžeta 
atbalsts – lai gan ir svar īgs ārējās pal īdz ības sniegšanas veids – j āpak ļauj īpaši stingriem politiskiem, 
juridiskiem un rev īzijas priekšnosac ījumiem;  
239. atzin īgi v ērtē ar pilsonisk ās sabiedr ības organiz āciju pal īdz ību novirz ītā Savien ības atbalsta efektivit ātes 
nov ērtējuma zi ņojuma rezult ātus; v ērš uzman ību uz vienu no galvenajiem zi ņojuma ieteikumiem – 
samazin āt apgr ūtinošo proced ūru negat īvo ietekmi uz pilsonisk ās sabiedr ības organiz āciju īstenoto 
programmu efektivit āti – un atzin īgi v ērtē to, ka ir ieviestas jaunas izv ēles iesp ējas, lai atvieglotu 
piek ļuvi finans ējumam;  
240. atzin īgi v ērtē to, ka Komisija uzskata Savien ības projektu p ārredzam ību par b ūtisku elementu pareiz ā 
projektu īstenošan ā un ka par oblig ātu ir noteikta komunik āciju pl āna sagatavošana katram projektam;  
241. ar gandar ījumu nor āda, ka Rev īzijas pal ātas apr ēķin ātais k ļūdu īpatsvars no Savien ības budžeta snieg ­
taj ā ārējā pal īdz ībā liecina – divus gadus p ēc k ārtas b ūtiskas k ļūdas nav konstat ētas; tom ēr pauž bažas 
par to, ka b ūtiskas k ļūdas tika konstat ētas pagaidu un gal īgajos maks ājumos un ka Rev īzijas pal ātas 
konstat ēto k ļūdu kop ējais biežums maks ājumos bija liel āks nek ā iepriekš ējos divos gados (33 % 2011. 
gad ā sal īdzin ājum ā ar 23 % 2010. gad ā un 22 % 2009. gad ā); 
242. pauž bažas par to, ka  EuropeAid  un Hum ānās pal īdz ības un civil ās aizsardz ības ģener āldirektor āta 
uzraudz ības un kontroles sist ēmas atkal izr ādījuš ās tikai da ļēji efekt īvas; jo īpaši nor āda uz nepiecie ­ 
šam ību uzlabot š īs sist ēmas deleg ācij ās; aicina Komisiju paredz ēt pietiekamus l īdzek ļus deleg āciju 
person ālam, lai savlaic īgi un pien ācīgi veiktu uzraudz ību un kontroli; atzin īgi v ērtē to, ka 2011. 
gada j ūlijā tika ieviesta sešu m ēnešu ārējās pal īdz ības p ārvald ības zi ņojuma jauna versija, kuras m ērķis 
ir stiprin āt p ārskatatbild ības saikni starp deleg ācij ām un  EuropeAid  galveno biroju;  
243. atk ārtoti pauž bažas par lielo k ļūdu biežumu, kas rodas, ievadot datus ārējās pal īdz ības p ārvald ības 
inform ācijas sist ēm ā (CRIS ), un kas var negat īvi ietekm ēt gada p ārskatu sagatavošan ā izmantoto datu 
ticam ību; aicina Komisiju turpin āt ieguld īt l īdzek ļus datu kvalit ātes uzlabošan ā un CRIS  funkcionali ­
tātes pilnveidošan ā, jo īpaši saistot rev īzijas rezult ātus ar l īdzek ļu atg ūšanu (  1 ); 
244. ar nepaciet ību gaida pirmos rezult ātus, ko sniegs Komisijas jaun ā atlikušo k ļūdu īpatsvara apr ēķin ā­ 
šanas metode, kuru pirmo reizi piem ēros ārējo attiec ību direktor ātiem attiec ībā uz 2012. finanšu gadu;  
245. t āpat k ā Rev īzijas pal āta, pauž lielas bažas par pal īdz ības p ārvald ībai paredz ēto person āla resursu 
nepietiekam ību, jo īpaši  EuropeAid  Iekš ējās rev īzijas noda ļā un deleg ācij ās, un galvenaj ā biroj ā str ādā­
jošo l īgumdarbinieku liel ās main ības un Komisijas 2011. gada vid ū notikuš ās reorganiz ācijas iesp ē­
jamo negat īvo ietekmi uz pal īdz ības p ārvald ību; prasa Padomei k ā otrajai budžeta l ēm ējinstit ūcijas 
iest ādei uz ņemties atbild ību par to, lai tiktu nodrošin āts, ka pal īdz ību turpm ākajos gados joproj ām var 
pārvald īt atbilst īgi augst ākajiem standartiem;  
246. nor āda, ka 2011. gad ā – Eiropas Ārējās darb ības dienesta (E ĀDD) pirmaj ā piln īgaj ā darb ības gad ā – 
EĀDD un Komisijas person āls deleg ācij ās tika noš ķirts gan pieš ķīruma, gan finans ējuma zi ņā; pauž 
bažas par to, ka 2011. gad ā vismaz 43 E ĀDD darbinieki gad ā tika nor īkoti darb ā EuropeAid  un šis 
skaits nopietni p ārsniedza apstiprin ātās elast īguma robežas, kas tika defin ētas sadarb ības noteikumos, 
par kuriem abas organiz ācijas bija vienojuš ās; mudina E ĀDD un Komisiju – lai neapdraud ētu Savie ­
nības pal īdz ības pareizu finanšu p ārvald ību – piln ībā iev ērot sadarb ības noteikumus, jo īpaši nodro ­ 
šinot to, ka  EuropeAid  person āls piev ērš uzman ību atbilst īgas pal īdz ības p ārvald ības garant ēšanai;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/59  
( 1 ) Skat īt ar ī Rev īzijas pal ātas Īpašo zi ņojumu Nr. 5/2012 “Kop ējā ārējo attiec ību inform ācijas sist ēma ( CRIS )”.
247. uzsver, ka kaimi ņvalstu re ģiona jom ā nodarbin āto EuropeAid  darbinieku skaita palielin ājums neb ūtu 
jāpan āk, samazinot un p ārce ļot uz šo jomu person ālu, kas p ārvalda citu re ģionu vismaz āk att īstītaj ām 
valst īm un valst īm ar zemiem ien ākumiem paredz ēto Savien ības pal īdz ību; uzskata, ka iesp ējamo 
papildu vajadz ību risin āšanai ir j āpie ņem darb ā papildu person āls; 
248. mudina Komisiju un E ĀDD, izstr ādājot jaunas izdevumu programmas, kas tiks iek ļautas n ākamaj ā 
daudzgadu finanšu sh ēm ā 2014.–2020. gadam, vair āk piev ērst uzman ību rezult ātiem un ietekmes 
izm ērīšanai, cita starp ā izmantojot iepriekš defin ētus, katrai valstij paredz ētus, skaidrus, p ārredzamus 
un izm ērāmus r ādītājus, kas piel āgoti katra instrumenta īpatn ībām un m ērķiem; atbalsta Rev īzijas 
pal ātas ieteikumus par to, ka Komisijai b ūtu j ādefin ē politikas m ērķi, lai lab āk par ādītu, k ā tā nodro ­ 
šina Savien ības pievienoto v ērtību n ākamaj ā pl ānošanas period ā; atk ārtoti aicina iesaist īt Savien ības 
pal īdz ības nov ērtēšanas posm ā visas attiec īgās ieinteres ētās personas, tostarp partnervalstu pilsonisko 
sabiedr ību un viet ējās iest ādes; 
249. pauž bažas par atš ķirīgaj ām metod ēm, kuras izmanto Rev īzijas pal āta, lai kop ējā budžet ā apr ēķin ātu 
kļūdu īpatsvaru dar ījumos attiec ībā uz ārējām attiec ībām, atbalstu un paplašin āšanos, no vienas puses, 
un par k ļūdu īpatsvaru Eiropas Att īstības fonda (EAF) maks ājumos, no otras puses; pie ņem zin āšanai, 
ka Rev īzijas pal āta ir nol ēmusi no 2012. gada piel āgot savas metodes, lai sniegtu Parlamentam vienotu 
pārskatu par Savien ības ārējo pas ākumu st āvokli;  
250. saist ībā ar E ĀDD izveidošanu prasa skaidri sadal īt un koordin ēt Komisijas un E ĀDD pien ākumus un 
atbild ību attiec ībā uz budžeta pl ānošanu un izpildi treš ās valst īs; 
251. aicina Komisiju l īdz 2013. gada j ūlijam zi ņot par to NVO skaitu, kur ām Savien ība dod savu ieguld ī­
jumu, bet kur ām nav nek ādu ie ņēmumu, iz ņemot finans ējumu no vald ības a ģent ūrām; 
252. aicina iesniegt detaliz ētu kopsavilkumu par l īdzek ļu pieš ķiršanu L ībijai; prasa preciz ēt, vai ir atsaukta 
Savien ības v ēstnieka L ībij ā pastarpin ātā dele ģēšana;  
253. aicina Komisiju progresa zi ņojumos nor āžu atvieglošanai izmantot “luksoforu sist ēmu”, lai par ādītu 
uzlabojumus vai pasliktin āšanos sal īdzin ājum ā ar iepriekš ējo gadu;  
Pal īdz ība Haiti  
254. pauž bažas par zi ņu, ka nav public ēti Haiti Republikai sniegt ā budžeta atbalsta darb ības r ādītāji; 
mudina Komisiju publiskot šos r ādītājus un attiec īgo v ērtējumu par Haiti vald ības darb ību, lai t ā 
var ētu sa ņemt budžeta atbalstu;  
255. ņem v ērā, ka jaunie budžeta atbalsta krit ēriji ir noteikti Komisijas politikas nost ādn ē “Turpm āka pieeja 
saist ībā ar ES budžeta atbalstu treš ām valst īm”; aicina Komisiju piem ērot šos krit ērijus, s ākot no 2013. 
gada, p ārredzam ā veid ā Haiti vald ībai sniegtajam budžeta atbalstam;  
256. pauž dzi ļu nož ēlu par to, ka, neraugoties uz sol ījumu, Komisija v ēl joproj ām nav public ējusi to 
projektu sarakstu, ko Savien ība finans ē Haiti; aicina Komisiju nekav ējoties public ēt min ēto sarakstu 
un sniegt šo projektu ilgtsp ējības nov ērtējumu piecu gadu perspekt īvā; 
257. mudina Komisiju 2013. gad ā veikt l īdz šim neveikto un joproj ām atlikto Savien ības atbalsta 
programmas Haiti visp ārējās ietekmes nov ērtējumu un sagatavot par to zi ņojumu budžeta izpildes 
apstiprin ātājinstit ūcijai;  
258. pauž bažas par Rev īzijas pal ātas Īpašajos zi ņojumos Nr. 1/2012 un Nr. 13/2012 ietvertajiem konsta ­
tējumiem par to, cik efekt īva ir bijusi Eiropas Savien ības Att īstības pal īdz ība p ārtikas nodrošin ājumam 
Subsah āras Āfrik ā un Eiropas Savien ības Att īstības pal īdz ība dzeram ūdens apg ādei un pamatsanit ārijai 
Subsah āras Āfrik ā, kas raisa bažas par ES pal īdz ības ilgtsp ējību; atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas ietei ­
kumus, kas ietverti šajos zi ņojumos, un mudina Komisiju ņemt šos ieteikumus v ērā, lai maksim āli 
palielin ātu ieguvumus no Savien ības att īstības izdevumiem;LV L 308/60 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.
259. atzin īgi v ērtē atbilstoši jaunajai Finanšu regulai (ES, Euratom) Nr. 966/2012 rad īto Savien ības Garan ­
tiju fondu, kas palielin ās Savien ības darb ības redzam ību un ļaus cieš āk kontrol ēt Savien ības l īdzek ļu 
pieg ādes ķēdi; aicina Komisiju zi ņot Parlamentam par šo l īdzek ļu izlietojuma efektivit āti; 
Pētniec ība un citas iekšpolitikas jomas  
260. pauž bažas par to, ka p ētniec ības nozares programmas īsteno ar tiešu centraliz ētu un netiešu centra ­
liz ētu p ārvald ību, kas saist īta ar sešiem Komisijas ģener āldirektor ātiem un div ām izpilda ģent ūrām; 
turkl āt nor āda, ka dažas budžeta da ļas pild ītas saska ņā ar netiešu centraliz ētu p ārvald ību kopuz ņē­
mumos un Eiropas Invest īciju bank ā; 
261. pauž nož ēlu par to, ka ļoti daudzi Komisijas dienesti, kas iesaist īti šaj ā politikas jom ā, neskaidri defin ē 
lēmumu pie ņemšanu un atbild ības robežas; aicina Komisiju p ārskat īt komis āru portfe ļu sadal ījumu, lai 
lab āk atspogu ļotu kompeten ču sadal ījumu starp Parlamenta komitej ām, ņemot v ērā, ka t ā ir plaši 
izplat īta prakse dal ībvalst īs; 
262. pauž bažas par Ignalinas atomelektrostacijas (Lietuv ā) nojaukšanas darbu kav ēšanos nesaska ņu d ēļ 
starp iest ādēm un l īgumdarbu veic ējiem; atzin īgi v ērtē un atbalsta to, ka Komisija un starptautiskie 
sponsori l īdz konflikta atrisin āšanai atbilstoši Parlamenta Budžeta kontroles komitejas ieteikumam 
nol ēma aptur ēt atbalstu šim projektam;  
263. ir ļoti nobaž ījies par to, ka pašlaik tr ūkst ticamas inform ācijas par summ ām, kas nepieciešamas, lai 
pabeigtu visu ekspluat ācijas izbeigšanas procesu; atz īst, ka šaj ā proces ā v ēl joproj ām ir nepieciešamas 
iev ērojamas summas, un pauž nož ēlu par to, ka dal ībvalstis nav izveidojušas nepieciešamos meh ānis ­
mus, lai nodrošin ātu šo papildu finans ējumu; atg ādina un uzsver, ka gal īgā atbild ība par drošu 
slēgšanu ir dal ībvalstij, kur ā atrodas attiec īgā kodolsp ēkstacija; nor āda, ka š ā pien ākuma neizpilde 
pak ļauj riskam Savien ības pilso ņus; 
264. nor āda, ka Eiropas Rekonstrukcijas un att īstības banka (ERAB) pas ūtīja ekspertu zi ņojumu citstarp ar ī 
no Zviedrijas ekspertiem ( SKB ), kas apstiprin āja, ka  GNS  degvielas elementu konteineri ir droši; ar 
baž ām nor āda, ka š ī dokument ācija par degvielas elementu konteineriem, kas jau sen ir pieejama, 
netika nos ūtīta Lietuvas apstiprin ātājiest ādei; nor āda, ka tikm ēr, kam ēr degvielas elementi netiks glab āti 
konteineros, Ignalinas sp ēkstacija ir j āpārvalda t ā, it k ā tā darbotos, kas noz īm ē to, ka ES ir j āturpina 
finans ēt apm ēram 2 000 t ās darbinieku; aicina Komisiju nepie ņemt no Lietuvas vald ības nek ādus 
attaisnojumus, kas noz īm ētu at ļaujas došanu un projekta turpm āku atlikšanu; aicina Komisiju noteikt 
stingru grafiku un piedraud ēt ar sankcij ām, ja tas netiks stingri iev ērots;  
265. aicina Bulg āriju, Lietuvu un Slov ākiju izstr ādāt ekspluat ācijas izbeigšanas pl ānus, tostarp prec īzus 
finans ējuma apjomus, paskaidrojot, k ā kodolsp ēkstaciju sl ēgšana tiks finans ēta; 
Kļūdu īpatsvars sal īdzin ājum ā ar efektivit āti 
266. nor āda, ka iesp ējam āko k ļūdu īpatsvaru 2011. gad ā izdevumu jom ā, kas p ārsvar ā tiek p ārvald īts 
centraliz ēti, Rev īzijas pal āta apl ēsa 3 % apm ērā, kas ir vair āk nek ā divk ārtīgs pieaugums kopš 2010. 
gada (1,4 %);  
Kļūdu c ēloņi 
267. nor āda, ka galvenais p ārk āpumu risks ir t āds, ka sa ņēm ēji var m āksl īgi paaugstin āt attiecin ām ās 
izmaksas; š ādu risku v ēl vair āk palielina sarež ģītie noteikumi par attiecin āmo izmaksu apr ēķin āšanu; 
turkl āt daž ās nozar ēs īstenošanas iest ādes piem ēro atš ķirīgus noteikumus; neattiecin ām ās darbasp ēka 
izmaksas un izmaksas, kas saist ītas ar komercdarb ību, ir v ēl viens k ļūdu c ēlonis; pauž nož ēlu, ka 
Komisija uz to laikus nerea ģēja; 
268. uzskata par nepie ņemamu, ka Rev īzijas pal āta ir atkl ājusi ar ī nepiln ības to neatkar īgo revidentu 
darb ībā, kuri apliecin āja l īdzek ļu sa ņēm ēju izmaksu piepras ījumus, jo 25 no 31 gad ījuma, kur revi ­
denti bija snieguši nekvalific ētu atzinumu, Rev īzijas pal āta konstat ēja k ļūdas; pauž bažas par tik 
izteiktu profesionalit ātes tr ūkumu;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/61
269. tom ēr pauž gandar ījumu par to, ka Rev īzijas pal āta uzskata  ex post  rev īzijas par efekt īvām; 
270. pauž nož ēlu par Rev īzijas pal ātas konstat ējumu, ka uzraudz ības un kontroles sist ēmas, kas ieviestas 
konkurences un jaunin ājumu pamatprogrammas (KJP) inform ācijas un sakaru tehnolo ģiju politikas 
atbalsta programm ā, ir neefekt īvas; aicina Komisiju nekav ējoties uzlabot šo uzraudz ības un kontroles 
sist ēmu darb ību; 
271. pie ņem zin āšanai Rev īzijas pal ātas secin ājumus, ka p ētniec ībai un cit ām iekšpolitik ām paredz ētajos 
maks ājumos gad ā, kas beidz ās 2011. gada 31. decembr ī, tika konstat ētas b ūtiskas k ļūdas un ka 
pārbaud ītās uzraudz ības un kontroles sist ēmas attiec ībā uz š īm politikas jom ām bija tikai da ļēji 
efekt īvas; pauž nož ēlu, ka Rev īzijas pal ātas p ārskat ā nav sniegta s īkāka inform ācija par izdevumiem 
br īvības, droš ības un tiesiskuma telpai;  
272. uzsver 18 02. noda ļas “Solidarit āte – ārējās robežas, atgriešan ās, v īzu politika un personu br īva 
pārvietošan ās” lielo noz īmi Savien ības droš ībai un ekonomikai; aicina Komisiju uzlabot budžeta 
pl ānošanu;  
273. pie ņem zin āšanai Komisijas Iekšlietu ģener āldirektor āta 2011. gada darb ības p ārskat ā iek ļaut ās atrunas 
attiec ībā uz reput ācijas riskiem, ko rada kav ēšan ās ŠIS II ieviešan ā; ņem v ērā finanšu risku, ko rada 
atlikušo k ļūdu īpatsvars nep ārbaud ītajos pieš ķīrumos finanšu programmu “Terorisma nov ēršana, gata ­
vība teroristu uzbrukumiem un to seku p ārvar ēšana” un “Noziedz ības nov ēršana un c īņa pret nozie ­
dz ību” īstenošanai; aicina Komisiju turpin āt izsludin āto kori ģējošo pas ākumu īstenošanu;  
Pārskati un finanšu korekcijas  
274. atz īst, ka Sept ītās pamatprogrammas dal ībnieku skaits ir b ūtiski pieaudzis gandr īz l īdz 20 000 un ka 
šis pieaugums un sarež ģītie noteikumi var izrais īt k ļūdas; mudina Komisiju turpin āt sniegt ieteikumus 
un atgriezenisko saiti š īs pamatprogrammas dal ībniekiem;  
275. pauž neizpratni par to, ka l īdzek ļu sa ņēm ēju revidenti iesniedz k ļūdainus finanšu p ārskatu apliecin ā­
jumus; uzskata, ka Komisijai j ākoncentr ējas uz priv āto revidentu profesion ālās kvalifik ācijas p ārbaud ēm 
un j ānodrošina papildu kompetence;  
276. nor āda uz Rev īzijas pal ātas sniegtajiem piem ēriem par k ļūdām deklar ācij ās par person āla un netie ­ 
šaj ām izmaks ām; nor āda, ka pamatprogrammas “Apv ārsnis 2020” priekšlikums ieviesa b ūtisku vien ­
kāršošanu noteikumos par š īm izmaksu kategorij ām; uzskata, ka šie vienk āršojumi ir b ūtiski, lai 
pan āktu k ļūdu īpatsvara iev ērojamu samazin āšanos;  
277. atz īst, ka Komisija, p ārskatot  ex ante  kontroles proced ūras, uz ņemas atrast l īdzsvaru starp ātru apstip ­
rin āšanu un kontroli;  
278. turkl āt nor āda, ka saist ībā ar Sept ītās pamatprogrammas rev īzijas strat ēģiju ir revid ēti sa ņēm ēji, kas 
kopum ā sa ņēmuši 48 % no min ētās pamatprogrammas budžeta;  
279. nor āda ar ī to, ka Komisija izmanto vienk āršotu ekstrapol ācijas proced ūru, kuras pamat ā ir vienot ās 
likmes korekcija un kura var ētu pa ātrin āt l īdzek ļu atg ūšanas procesu, ja sa ņēm ēji piln īgi sadarbotos;  
Ieteikumi  
280. aicina Komisiju uzlabot sadarb ību starp visiem ģener āldirektor ātiem un cit ām iesaist ītaj ām iest ādēm, k ā 
ar ī padar īt p ārredzam āku pien ākumu sadali, l ēmumu pie ņemšanas procesu un atbild ības robežas;  
281. piln ībā atbalsta Rev īzijas pal ātas ieteikumus:  
— veicin āt l īdzek ļu sa ņēm ēju un ārējo revidentu izpratni,  
— iepaz īstin āt ārējos rev īzijas uz ņēmumus ar Komisijas pamatnost ādn ēm un  
— izstr ādāt rev īzijas strat ēģiju KJP inform ācijas un sakaru tehnolo ģiju politikas atbalsta programmai;LV L 308/62 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.
Izgl ītība un kult ūra 
282. aicina Izgl ītības, audiovizu ālās jomas un kult ūras izpilda ģent ūru ( EACEA ) p ārskat īt vienpus ējos un 
neadekv ātos finanšu r ādītājus, kas noteikti, lai nov ērtētu l īdzek ļu sa ņēm ēju finansi ālo situ āciju, un 
pie ņemt l ēmumu par maks ājamo dot āciju da ļu apm ēru, t ā k ā tas apdraud pat izv ēlētos projektus, jo 
netiek maks ātas pirm ās maks ājuma da ļas k ā parasti un tiek gaid īts, l īdz projekts ir pabeigts, un tad par 
to tiek zi ņots; atg ādina  EACEA , ka efekt īva projektu uzraudz ība un p ārbaude ietver mazo un vid ējo 
uz ņēmumu un ļoti mazo organiz āciju vides re ālistisku nov ērtējumu;  
283. pauž bažas par to, ka  EACEA  pak ārtotajos dar ījumos saist ībā ar M ūžizgl ītības programmu 
(2007–2013) ir noz īm īgas k ļūdas, kas tika konstat ētas ex post  p ārbaužu laik ā; nor āda, ka šo k ļūdu 
iemesls galvenok ārt ir pien ācīgu apliecinošu dokumentu tr ūkums no l īdzek ļu sa ņēm ējiem un atbil ­
stības noteikumu neiev ērošana; mudina  EACEA  v ēl vair āk uzlabot savas kontroles sist ēmas, piel āgot 
tās daž ādām l īdzek ļu sa ņēm ēju kategorij ām un uzlabot vi ņu izpratni par sav ām finansi ālaj ām saist ībām 
un p ārbaud ēm; 
284. atzin īgi v ērtē uzlabojumus valsts a ģent ūru un valsts p ārvaldes iest āžu p ārvald ības un kontroles 
sist ēm ās un to, ka k ļūdu īpatsvars valsts a ģent ūru īstenotaj ās programm ās 2011. gad ā ir samazin ājies 
līdz 1 %, kas ir iev ērojami maz āk nek ā iepriekš ējos gados;  
285. pauž bažas par to, ka jau ceturto gadu p ēc k ārtas Komisijas Komunik ācijas ģener āldirektor āta gada 
darb ības p ārskat ā joproj ām ir atruna par neatbilst ību ties ību aktiem autorties ību jom ā, neskatoties uz 
rīcības pl ānu, kas tika pie ņemts jau 2009. gad ā; 
286. nor āda, ka Komisija ir veikusi veiksm īgus pas ākumus sporta jom ā; tom ēr aicina Komisiju attiec ībā uz 
tās r īcībā esošajiem l īdzek ļiem un budžetu b ūt ambicioz ākai, lai 2014. gad ā sagatavotu sporta 
programmu;  
Administrat īvie un citi izdevumi  
287. aicina Komisiju vairs neatl īdzin āt ce ļa izdevumus komis āru padomniekiem, kuru darb ība nav nesusi 
nek ādus konkr ētus rezult ātus, l īdz iesp ējams pier ādīt vi ņu darba pievienoto v ērtību; 
288. ar baž ām nor āda uz Rev īzijas pal ātas secin ājumu, ka no revid ētajiem 28 gad ījumiem 15 gad ījumos 
nebija atjaunin āta inform ācija, kas Individu ālo ties ību p ārvaldes un maks ājumu biroj ā (PMO ) bija 
pieejama par darbinieku person īgo un ģimenes st āvokli; iesaka Komisijai r īkoties atbilstoši Rev īzijas 
pal ātas ieteikumam un piepras īt, lai darbinieki regul āri iesniegtu dokumentus, kas apliecina vi ņu 
person īgo situ āciju, un izveidot sist ēmu šo dokumentu savlaic īgai uzraudz ībai; 
289. aicina Komisiju veikt padzi ļin ātu p ētījumu par vien ā viet ā izvietotu civildienesta ier ēdņu un ārlietu 
dienestu amatiem nepieciešamo kvalifik āciju un pieš ķirto privil ēģiju, darba apst ākļu, pabalstu, atva ļi­
nājuma dienu, k ā ar ī atalgojuma l īme ņa atš ķirībām starp Savien ību un dal ībvalst īm un par jaut ājumu, 
vai š īs atš ķirības le ģitim ē atalgojuma atš ķirības starp valsts un Savien ības civildienesta ier ēdņiem, 
ņemot v ērā attiec īgo piem ērojamo nodok ļu sist ēmu un sal īdzinot gad ījumus ar standartiz ētām 
ģimenes situ ācij ām; 
290. ar baž ām nor āda, ka Komisija nesp ēj sniegt piln īgu p ārskatu par izmaks ām, kas raduš ās saist ībā ar 
ārštata darbinieku un pagaidu darbinieku algošanu katru gadu; prasa sistem ātiski uzraudz īt š īs 
izmaksas un padar īt t ās publiski pieejamas;  
291. aicina Komisiju vair āk izmantot pieejam ās tehnolo ģijas, piem ēram, r īkot telekonferences un izmantot 
teledarba iesp ējas, lai samazin ātu ēku un ce ļa izdevumus; pieprasa Komisijai apr ēķin āt iesp ējamos 
finanšu ietaup ījumus, k ādus b ūtu iesp ējams sasniegt, paaugstinot min ēto tehnolo ģiju izmantošanu, 
un iesniegt rezult ātus Parlamentam l īdz 2013. gada septembrim;  
292. prasa izveidot starpiest āžu datub āzi par p ētījumiem, lai izvair ītos no vair ākk ārtējas vien ādu jaut ājumu 
finans ēšanas un pan āktu apmai ņu ar rezult ātiem;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/63
OLAF  
293. ir sa ņēmis inform āciju no  OLAF  Uzraudz ības komitejas par pamatties ību p ārk āpumiem  OLAF  izmek ­
lēšanu gait ā; pauž nopietnas bažas par inform āciju, kas sa ņemta šaj ā sakar ā, un prasa piln īgu p ārredza ­
m ību attiec ībā uz šiem gad ījumiem neatkar īgi no iesaist īto personu identit ātes; 
294. nor āda uz daudziem m ēģin ājumiem apgr ūtin āt apst ākļu noskaidrošanu attiec ībā uz apgalvojumiem 
par OLAF  izmekl ēšanas metod ēm; uzskata to par nepie ņemamu un pieprasa ieviest piln īgu skaidr ību 
attiec ībā uz šiem apgalvojumiem;  
Eirobarometrs  
295. pauž bažas par galvenok ārt zin ātnisk ās publik ācij ās pausto kritiku par Eirobarometra apsekojumu 
metod ēm un aicina Komisiju sniegt detaliz ētu atzinumu par šo kritiku;  
Rezult ātu ieg ūšana no Savien ības budžeta  
296. atzin īgi v ērtē to, ka Rev īzijas pal āta otro reizi iesniedz zi ņojumu par “budžeta izpildes rezult ātiem”, un 
pieprasa Rev īzijas pal ātai nov ērtējumu ar ī par citiem Komisijas dienestiem, jo īpaši par Nodarbin ātības, 
soci ālo lietu un iek ļaut ības ĢD, J ūrlietu un zivsaimniec ības ĢD, k ā ar ī Komisijas ģener ālsekretari ātu; 
Zi ņojums par Savien ības finanšu nov ērtējumu, kura pamat ā ir sasniegtie rezult āti 
297. nor āda, ka zi ņojumu par Savien ības finanšu nov ērtējumu, kura pamat ā ir sasniegtie rezult āti 
(COM(2012) 675), Komisija pie ņēma 2012. gada 21. novembr ī, t ādējādi atst ājot gan Parlamentam, 
gan Rev īzijas pal ātai ļoti ierobežotu laiku to izskat īt un sniegt atbildi; atk ārto iepriekš pausto pras ību 
Komisijai iesniegt kompetentajai komitejai un plen ārsēdei nov ērtējuma zi ņojumu vienlaic īgi ar Rev ī­
zijas pal ātas gada p ārskatu;  
298. uzskata, ka progress attiec ībā uz nov ērtējuma zi ņojumu par 2011. finanšu gadu ir pan ākts, jo min ētaj ā 
ziņojum ā ietverta noteikta, ar darb ības rezult ātiem saist īta inform ācija, kas k ļuva pieejama 2011. gad ā 
par finanšu resursiem vis ās galvenaj ās budžeta poz īcij ās, un apkopoti nov ērtējuma rezult āti par daž ām 
finanšu programm ām katr ā budžeta poz īcij ā; 
299. tom ēr pauž nož ēlu, ka šis zi ņojums sniedz tikai nov ērtējumu kopsavilkumu par programm ām un 
daž ādiem laikposmiem, bet taj ā nav visaptveroša nov ērtējuma par Komisijas sasniegtajiem rezult ātiem 
2011. gad ā attiec ībā uz politikas īstenošanu;  
300. piekr īt Rev īzijas pal ātas viedoklim (  1 ), ka nov ērtējuma zi ņojums v ēl pagaid ām nesniedz pietiekamus 
pier ādījumus un ticamu inform āciju par sasniegumiem attiec ībā uz Savien ības politiku un t ādēļ min ē­
tajam zi ņojumam nav t ādas noz īmes, k ādai vajadz ētu b ūt attiec ībā uz budžeta izpildes apstiprin āšanas 
proced ūru; 
301. ar gandar ījumu nor āda, ka daži v ērtējumi ir pal īdz ējuši uzlabot programmu gal īgo ietekmi; aicina 
Komisiju ņemt v ērā š ā nov ērtējuma galvenos konstat ējumus, turpm āk veidojot politikas nost ādnes;  
302. aicina Komisiju katru gadu inform ēt budžeta l ēm ējiest ādi par notikumu gaitu kontos, kuri ir ārpus 
Savien ības budžeta, tostarp par to naudas pl ūsmas izmai ņām, k ā ar ī par katra konta nol ūku; 
303. nor āda, ka šo kopsavilkumu prezent ēšana pa budžeta poz īcij ām un iev ērojot daudzgadu finanšu 
sh ēmas 2007.–2013. gadam strukt ūru nav uzskat āma par Savien ības finanšu nov ērtējumu;  
304. uzskata, ka zi ņojuma strukt ūra, kas sast āv no daž ādu nov ērtējumu kopsavilkumiem un ietver pagaidu, 
vid ēja termi ņa, ex post  un gala nov ērtējumu, apgr ūtina konsekventu secin ājumu izdar īšanu attiec ībā uz 
budžeta izpildi;  
305. nor āda uz pašas Komisija atzinumu, ka programmu ietekmes nov ērtējumu autori parasti atsaucas uz 
līdzek ļiem, kas t ērēti pirms trim l īdz pieciem gadiem; uzst āj, ka katru gadu ir j āsa ņem LESD 318. 
panta pras ībām piln īgi atbilstošs nov ērtējums, kas koncentr ējas uz sniegumu iepriekš ējā finanšu gad ā, 
t. i., pas ākumiem, kas veikti, lai sasniegtu strat ēģijā “Eiropa 2020” ietvertos m ērķus;LV L 308/64 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) V. Caldeira  2012. gada 20. decembra v ēstule priekšs ēdētājam J. M. Barroso , kurai pievienota Eiropas Rev īzijas pal ātas 
atbilde uz otro Eiropas Komisijas nov ērtējuma zi ņojumu atbilstoši LESD 318. pantam.
306. aicina Komisiju paplašin āt nov ērtējuma robežas un izmantot patiesu izmaksu efektivit ātes pieeju, kuras 
m ērķis ir izm ērīt rezult ātus, kas sasniegti, iev ērojot politiskos m ērķus un pamatojoties uz l īdzek ļiem 
un darbasp ēku, kurš izmantots šo m ērķu sasniegšanai;  
307. aicina Komisiju nodrošin āt, ka nov ērtēšanas tiek veiktas neatkar īgi; nor āda, ka sagatavotie zi ņojumi 
būtu p ēc iesp ējas ātrāk j ānodod attiec īgo Parlamenta komiteju r īcībā; 
308. l ūdz Komisijai laikus, pirms 2012. gada izpildes proced ūras izstr ādāt jaunu p ārvald ības un īstenošanas 
inform ācijas sist ēmu, kur ā b ūtu iek ļauts v ērtējumu zi ņojumu pl āns un t ā noz īme, ņemot v ērā 
Parlamenta ieteikumus, kas izkl āstīti š īs rezol ūcijas 327. un 328. punkt ā, un iesniegt to budžeta 
izpildes apstiprin ātājiest ādei; 
309. l ūdz Komisijai šim m ērķim izveidot ticamu datu apkopošanas sist ēmu par budžeta izpildi, lai atkl ātu 
tās ietekmi un rezult ātus, kad tie rodas (  1 ); 
Komisijas vad ības p ārskati par gada laik ā sasniegto  
310. atzin īgi v ērtē uzlabojumus, kurus Rev īzijas pal āta atkl ājusi Komisijas darb ības p ārskata pašnov ērtē­
jum ā, jo īpaši attiec ībā uz zi ņojumiem par politikas sasniegumiem šo zi ņojumu pirmaj ā da ļā; 
311. tom ēr pauž nož ēlu par to, ka pat nedaudzajos visp ārējos m ērķos un ietekmes r ādītājos, kuri ģener āl­
direktor ātiem ir j ādefin ē, joproj ām ir tr ūkumi, kas ierobežo to lietder ību (  2 ); 
312. turkl āt pauž nož ēlu, ka liel ākaj ā da ļā rādītāju un m ērķu attiec ībā uz visu 2007.–2013. gada periodu 
netiek izmantoti nek ādi starpposma r ādītāji vai atskaites punkti; šaj ā kontekst ā uzst āj, ka ietekmes 
rādītājiem vajadz ētu b ūt laika termi ņiem un skaitliski izsak āmiem m ērķiem;  
313. pauž bažas par to, ka Komisijas ģener āldirektor āti nav nedz izvirz ījuši darb ības m ērķus, nedz zi ņojuši 
par tiem attiec ībā uz ekonomiju, tostarp ieguld ījumu izmaks ām vai lietder ību, ne ar ī par attiec ībām 
starp ieguld ījumiem, ieguvumiem un rezult ātiem;  
314. atg ādina Komisijai par noteikumiem attiec ībā uz vadošo darbinieku p ārvietošanu Komisijas adminis ­
trācij ā; apstiprina nepieciešam ību iev ērot š īs pras ības, lai rad ītu p ārredzam ību un nov ērstu inform ācijas 
izmantošanu tikai sav ām vajadz ībām; aicina Komisiju īstenot šo principu vis ās jom ās un uzsver, cik 
svar īgi ir kalpot par paraugu un uz ņemties atbild ību visaugst ākajos l īme ņos; 
315. turkl āt nož ēlo, ka politikas sasniegumu apraksts gada darb ības p ārskata 1. da ļā nav pietiekami orien ­
tēts uz rezult ātiem un ka Rev īzijas pal āta, izp ētot p ārvald ības pl ānu un gada darb ības p ārskatu, 
neatkl āja nek ādu b ūtisku progresu šaj ā jom ā; 
316. uzst āj, ka ir j ānodrošina saska ņot ība starp m ērķiem, r ādītājiem un m ērķiem, kas paredz ēti p ārvald ības 
pl ānā un pazi ņoti gada darb ības p ārskatos;  
317. turkl āt uzst āj, ka gada darb ības p ārskat ā ir j āskaidro, k ādēļ sasniegtie rezult āti neatbilst izvirz ītajiem 
m ērķiem;  
318. nor āda, ka Rev īzijas pal ātas gada p ārskata 10.17. un 10.18. punkt ā konstat ēts, ka Lauksaimniec ības un 
lauku att īstības ĢD un Re ģion ālās politikas un pils ētpolitikas ĢD veikto nov ērtējumu precizit āte liel ā 
m ērā saist īta ar dal ībvalstu pieg ādāto datu kvalit āti, t āpēc aicina Komisijas dienestus izstr ādāt pamat ­
nost ādnes attiec ībā uz iesniedzamiem datiem un paredz ēt, k ā stimul ēt dal ībvalstis iesniegt augstas 
kvalit ātes datus;  
319. nor āda, ka atbilstoši Komisijas ģener ālsekret āra gada darb ības p ārskatam Komisijas ģener āldirektori 
savos p ārvald ības pl ānos ir “saska ņojuši” visp ārējos un konkr ētos m ērķus ar strat ēģiju “Eiropa 2020”;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/65  
( 1 ) V. Caldeira  2012. gada 20. decembra v ēstule priekšs ēdētājam J. M. Barroso , kurai pievienota Eiropas Rev īzijas pal ātas 
atbilde uz otro Eiropas Komisijas nov ērtējuma zi ņojumu atbilstoši LESD 318. pantam.  
( 2 ) Rev īzijas pal ātas 2011. gada p ārskats, piem ēri 10.18. punkt ā un turpm ākajos punktos.
Strat ēģija “Eiropa 2020”  
320. atg ādina, ka strat ēģija “Eiropa 2020” (  1 ) ir galvenais Komisijas projekts, kuru priekšs ēdētājs J. M. 
Barroso  s āka 2010. gad ā ar m ērķi pan ākt gudru, ilgtsp ējīgu un iek ļaujošu izaugsmi; nor āda, ka š ī 
strat ēģija koncentr ējas uz pieciem v ērien īgiem, izm ērojamiem un skaitliski izsak āmiem m ērķiem 
nodarbin ātības, inov āciju, izgl ītības, nabadz ības samazin āšanas un klimata p ārmai ņu / ener ģētikas 
jom ā; 
321. nor āda, ka  Eurostat  ir atbild īgs par statistisko datu nodrošin āšanu strat ēģijai, jo īpaši, veidojot un 
pieg ādājot ticamus statistiskos datus un nodrošinot augstus datu kvalit ātes standartus;  
322. nor āda, Eurostat  atkal ir pie ļāvis k ļūdu darb ā ar jut īgu inform āciju, piem ēram, gad ījum ā ar datiem par 
Grie ķiju; aicina Komisiju veikt stingr ākus kvalit ātes p ārskatus un nodrošin āt, ka  Eurostat  garant ē, ka t ā 
turpm āk sniegtie statistikas dati b ūs prec īzi; aicina l īdz 2014. gada martam sagatavot zi ņojumu par šo 
jaut ājumu;  
323. uzst āj, ka ir j āstiprina Eiropas statistikas sist ēmas uzticam ība; šaj ā sakar ā atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas 
Īpašaj ā zi ņojum ā Nr. 12/2012 ietvertos ieteikumus, proti, tiekties “uz t ādu Eiropas statistikas sist ēmu, 
kas garant ē profesion ālu neatkar ību, pietiekamus resursus un stingru p ārraudz ību, tostarp sankcijas 
gad ījumos, kad netiek iev ēroti kvalit ātes standarti” (  2 ); 
324. uzsver, ka Savien ības izaugsmes un nodarbin ātības strat ēģijas pamat ā nav darb ības, kuras vada katrs 
ģener āldirektor āts atseviš ķi, bet t ā ietver septi ņas p ārnozaru pamatiniciat īvas, kuras īsteno vair āki 
ģener āldirektor āti vienlaikus un kuras rada jaunus uzdevumus koordin ācijai un sadarb ībai Komisijas 
ietvaros;  
325. nor āda, ka koordin ācija starp Komisijas dienestiem saist ībā ar pamatiniciat īvām notiek daž ādos starp ­
dienestu konsult āciju veidos, dažk ārt ar ī neform ālos (  3 ); tom ēr pauž nož ēlu, ka devi ņas komis āru 
grupas, kuras priekšs ēdētājs J. M. Barroso  izveidoja 2010. gada apr īlī, satik ās pavisam reti (  4 ) un 
2011. gad ā šis jaunais koordin ācijas veids netika pietiekami izmantots; pauž nož ēlu par to, ka nav 
izveidots nek āds konkr ēts meh ānisms, lai nodrošin ātu apmierinošu īstenošanas koordin āciju vis ās 
pamatiniciat īvās; 
326. pauž nož ēlu par to, ka strat ēģijas “Eiropa 2020” izveide 2010. gad ā nesakrita ar jauno pl ānošanas 
periodu 2014.–2020. gadam, un pauž nož ēlu, ka tas kav ēs strat ēģijas m ērķu sasniegšanu tajos gad ī­
jumos, kad dal ībvalst īm nav izdevies pie ņemt valsts un Savien ības finans ētas programmas ilgtsp ējīgai, 
viedai un iek ļaujošai izaugsmei;  
327. aicina visus Komisijas dienestus, kuri ir iesaist īti strat ēģijas “Eiropa 2020” īstenošan ā, defin ēt p ārval ­
dības pl ānā dažus vienk ārši sasniedzamus m ērķus, kuri atbilst Rev īzijas pal ātas pras ībām attiec ībā uz 
aktualit āti, sal īdzin ām ību un uzticam ību, lai ik gadus savos gada darb ības p ārskatos var ētu nov ērtēt 
Komisijas paveikto attiec ībā uz min ēto strat ēģiju; 
328. aicina Komisiju fundament āli p ārveidot LESD 318. pant ā paredz ētā nov ērtējuma zi ņojuma strukt ūru, 
atdalot iekšpolitikas jaut ājumus no ārpolitikas jaut ājumiem un iekšpolitikai velt ītaj ā zi ņojuma sada ļā 
koncentr ējoties uz strat ēģiju “Eiropa 2020” k ā Savien ības ekonomisko un soci ālo politiku; uzst āj, ka 
Komisijai j ākoncentr ējas uz progresu, kas sasniegts pamatiniciat īvās;LV L 308/66 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) Komisijas 2010. gada 3. marta pazi ņojums “Eiropa 2020 – Strat ēģija gudrai, ilgtsp ējīgai un integr ējošai izaugsmei” 
(COM(2010) 2020).  
( 2 ) Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 12/2012 “Vai Komisija un  Eurostat  ir uzlabojuši prec īzas un ticamas Eiropas 
statistikas izstr ādes procesu?”, 6. lpp.  
( 3 ) Skat īt, piem ēram, atbildes, kuras sniedzis komis ārs L. Andor  uz 46. un 47. rakstisko jaut ājumu, gatavojoties uzklau ­
sīšanai Budžeta kontroles komitej ā 2012. gada 26. novembr ī. 
( 4 ) 2011. gad ā 9 komis āru grup ām kop ā bija 24 san āksmes un 7 san āksmes daudzgadu finanšu sh ēmas grupai (skat īt 
komis āra G. Oettinger  sniegt ās atbildes).
329. apstiprina Rev īzijas pal ātas galvenos secin ājumus attiec ībā uz lietder ības rev īzij ām: 
— lai sasniegtu labus rezult ātus, ir svar īgi skaidri defin ēt vajadz ības, kuras pl ānots piepild īt, izman ­
tojot programmas,  
— labs pl āns (nosakot saikni starp darb ībām, ieguvumiem, rezult ātiem un ietekmi) gan programm ām, 
gan atseviš ķiem projektiem programmu ietvaros ir b ūtisks labai finanšu p ārvald ībai, 
— laikus pirms 2012. gada budžeta izpildes apstiprin āšanas proced ūras Komisijai b ūtu j āpazi ņo, k ā tā 
pl āno nodrošin āt pievienoto v ērtību Savien ības izdevumiem atbilstoši principiem, kurus Rev īzijas 
pal āta noteikusi 2011. gada p ārskata 10.31. punkt ā (izdevumu apjoms un ietekme, p ārrobežu 
ietekme, visp ārējās intereses, pamatota izdevumu koncentr ācija un selekt īva pieeja izdevumiem 
ārpus Savien ības), un izstr ādāt attiec īgus un satur īgus snieguma r ādītājus; 
330. ar gandar ījumu nor āda, ka Komisijai ir izveidota sist ēma, k ā iev ērot visus ieteikumus, kas paredz ēti 
Rev īzijas pal ātas īpašajos zi ņojumos attiec ībā uz lietder ības rev īzij ām (skat īt Īpašo zi ņojumu Nr. 
19/2012 (  1 )); prasa Komisijai pastiprin āt p ēcpas ākumus, lai laikus un efekt īvi rea ģētu uz Rev īzijas 
pal ātas un budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādes ieteikumiem;  
Rev īzijas pal ātas 2011. gada īpašie zi ņojumi  
331. atzin īgi v ērtē to, ka Budžeta kontroles komiteja izstr ādāja atseviš ķus darba dokumentus vai zi ņojumus 
par dažiem Rev īzijas pal ātas īpašajiem zi ņojumiem, kuru konstat ējumi ir ietverti atseviš ķā dokumen ­
tā ( 2 ); 
332. uzskata, ka politiskai min ēto konstat ējumu nov ērtēšanai b ūtu j ākļūst par neat ņemamu budžeta izpildes 
apstiprin āšanas proced ūras sast āvda ļu; 
333. t ādēļ atzin īgi v ērtē pašreiz ējās konsult ācijas starp Budžeta kontroles komiteju, Komiteju priekšs ēdētāju 
konferenci un Priekšs ēdētāju konferenci, lai noteiktu vislab āko veidu, k ā ņemt v ērā īpašo zi ņojumu 
konstat ējumus, t ādējādi piln ībā liekot liet ā Rev īzijas pal ātas veikt ā rev īzijas darba rezult ātus; 
334. aicina savus dienestus atrast dz īvotsp ējīgu un ilgstošu risin ājumu l īdz 2012. gada budžeta izpildes 
apstiprin āšanas proced ūras s ākumam.LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/67  
( 1 ) Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 19/2012 “2011. gada zi ņojums par Rev īzijas pal ātas īpašo zi ņojumu p ēcp ār­
baudi”.  
( 2 ) Pie ņemtie teksti, P7_TA(2013)0123 (skat īt š ā Ofici ālā V ēstneša  68. lpp.).