EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 26.9.2009.
EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
(2009. 
gada 23. 
aprīlis)
ar konstatēju miem, 
kas ir neatņemama daļa no lēmu miem 
par Eiropas Savienības 2007.  
finanšu 
gada 
vispārējā bu džeta 
izpildes apstiprināšanu , 
III iedaļa – Komisija u n 
izpildaģentū ras
EIROPAS PARLAME NTS,
—ņemot vērā E iropas Savienības 2007. finanšu gada vispārējo b udžetu
(1) OV L 77, 16.3.2007. (1), 
—ņemot 
vērā Eiropas 
Kopienu 
galīgos 
gada 
pārskatus 
par 2007. fin anšu 
gadu 
– I 
sējums (SE C(2008) 
2359 
– C6-0415/2008)
(2) OV C 287, 10.11.2008., 1. lpp. (2), 
—ņemot 
vērā Komisijas 
gada 
ziņojumus 
Eiropas 
Parlamentam 
un 
Padomei par paveik to 
darbu 
saistībā 
ar 
lēmumiem par 2006. g ada 
budžeta 
izpildes apstiprin āšanu 
(COM(2008) 629 un  
COM(2008) 628) un  
at­
tiecīgo
 Komisijas
 dienestu
 darba
 dokumentus,
 kas
 pievienoti
 šiem ziņ oju
miem (SE C(2008)
 2579) un 
(SEC(2008) 
2580), 
—ņemot
 vērā Komisijas
 paziņojumu
 “Kopsavilkuma
 pārskats
 par Komisijas
 sasniegumiem
 vadības
 jomā 
2007. gadā
” (COM(2008) 338), 
—ņemot 
vērā Komisijas 
gada 
ziņojumu 
iestādei, k as 
apstiprina 
budžeta 
izpildi, par 2007. g adā 
veiktajām 
iekšējām 
revīzijām (COM(2008) 499) un  
attiecīgo 
Komisijas 
dienestu 
darba dok umentus, 
kas 
pievienoti 
šim 
ziņojumam 
(SEC(2008) 
2361), 
—ņemot 
vērā Komisijas 
ziņojumu 
par dalībvalstu 
atbildēm 
uz Revīzijas palātas 2006.  g ada 
pārskatu 
(COM(2008) 
112), 
—ņemot 
vērā Zaļo g rāmatu 
par Eiropas 
Pārredzamīb as 
iniciatīvu, 
kuru 
Komi
sija pieņēma 2006. 
gada 
3. mai­
jā (COM(2006) 194), 
—ņemot 
vērā Revīzijas palātas atzin umu 
Nr. 2/2004 par vien otas 
revīzijas modeli (un  
priekšlikumu 
attie­
cībā 
uz Kopienas 
iekšējās 
kontroles 
pamatsistēmu)
(3) OV C 107, 30.4.2004., 1. lpp. (3), 
—ņemot 
vērā Komisijas 
paziņojumu 
par integrētas 
iekšējās 
kontroles 
sistēmas plān u 
(COM(2005) 252), 
—ņemot 
vērā Komisijas 
rīcības 
plānu 
integrētas 
iekšējās 
kontroles 
struktūras ieviešan ai 
(COM(2006) 9), K o­
misijas 
progresa 
ziņojumu 
Padomei, E iropas 
Parlamentam 
un 
Eiropas 
Revīzijas palātai par K omisijas 
rī­
cības
 plānu
 integrētas
 iekšējās
 kontroles
 struktūras ieviešanai (COM(2007) 86) un attiecīg o
 Komisijas
 
dienestu 
darba 
dokumentu, 
kas 
pievienots 
šiem ziņojumiem 
(SEC(2007) 
311), 
—ņemot 
vērā pirmo pusg ada 
ziņojumu 
par Komisijas 
rīcības 
plāna 
integrēta
s iekšējās 
kontroles 
struktūras 
ieviešanai 
īstenošanas 
rezultātiem, k urš 
publicēts 2006. 
gada 
19. jūlijā (SE C(2006) 
1009) sask aņā 
ar Par­
lamenta 
prasību, 
kas 
izteikta 
rezolūcijā, k ura 
pievienota 
lēmumam par 2004. fin anšu 
gada 
budžeta 
izpil­
des apstiprin āšanu,
 
—ņemot 
vērā Revīzijas palātas atzin umu 
Nr. 6/2007 par dalīb valstu 
gada 
ko
psavilkumiem, 
dalībvalstu 
de­
klarācijām 
un 
valstu revīzijas iestāžu veik tajām 
ES 
līdzekļu 
revīzijām
(4) OV C 216, 14.9.2007., 3. lpp. (4), 
—ņemot
 vērā Komisijas
 rīcības
 plānu
 Komisijai
 uzticētās pārraudzītājas lomas n ostiprināšanai,
 īstenojot
 
strukturālo 
darbību 
dalītu pārvaldīb u 
(COM(2008) 97),V L 6 3 / 5 5 2 L
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis L 255/37
 —ņemot 
vērā komisāru
 D. Hübner un  V. Špidla paziņ ojumu 
Komisijai, 
kurā 
sniegts 
starpposma ziņ ojums 
par 
rīcības 
plāna 
Komisijai 
uzticētās pārraudzītājas lomas n ostiprināš
anai, 
īstenojot 
strukturālo 
darbību 
dalītu 
pārvaldību, 
izpildi (SE C(2008) 
2756), un  
attiecīgo 
Komisijas 
dienestu 
darba 
dokumentu, 
kas 
pie­
vienots 
minētajam 
paziņojumam 
(SEC(2008) 
2755), 
—ņemot 
vērā Komisijas 
ziņojumu 
Padomei, E iropas 
Parlamentam 
un 
Eiropas 
Revīzijas palātai par K omisi­
jas 
rīcības 
plānu 
integrētas 
iekšējās 
kontroles 
struktūras 
ieviešanai 
(COM(2008) 110) un  
attiecīgo 
Komi­
sijas 
dienestu 
darba 
dokumentu, 
kas 
pievienots 
šim ziņojumam 
(SEC(2008) 
259), 
—ņemot 
vērā Revīzijas palātas g ada 
pārskatu 
par 2007. fin anšu 
gada 
budžet
a izpildi, k am 
pievienotas 
pār­
baudīto 
iestāžu atb ildes
(1) OV C 286, 10.11.2008., 1. lpp. (1), kā arī tās īpašos g ada ziņojumus, 
—ņemot 
vērā atzin umu 
par pārskatu 
ticamību, 
kā 
arī par pak ārtoto 
darījumu lik umību 
un 
pareizību
(2) OV C 287, 10.11.2008., 111. lpp. (2), ko 
Revīzijas 
palāta iesn iedz 
saskaņā 
ar EK 
līguma 
248. pantu,
 
—ņemot 
vērā Komisijas 2008. 
gada 
16. decemb ra
 paziņojumu 
par vispārēju izpratn i 
par pieļaujamā k ļūdas 
riska
 jēdzienu
 (COM(2008) 866) un attiecīg o
 Komisijas dien estu
 darba
 dokumentu,
 kas
 pievienots
 šim 
paziņojumam 
(SEC(2008) 
3054), 
—ņemot 
vērā Padomes 2009. gada 
10. februāra
 ieteikumu 
par 2007. fin anšu 
ga
da budžeta 
izpildes apstip­
rinājumu, 
ko 
sniedz 
Komisijai 
(5587/2009 – C6-0055/2009), 
—ņemot 
vērā Padomes 2009. gada 
10. februāra
 ieteikumu 
par apstiprin ājumu
, ko 
sniedz 
izpildaģentūrām 
par 
2007. finanšu 
gada 
budžeta 
izpildi (5589/2009 – C6-0056/2009), 
—ņemot 
vērā EK 
līguma 
274., 275. un  
276. pantu, 
kā 
arī Euratom līg uma 
179.a un 
180.b 
pantu,
 
—ņemot 
vērā EK 
līguma 
246. un 
nākamos 
pantus, 
kas 
attiecas uz Revīzijas palātu, 
—ņemot 
vērā starptautisk os 
revīzijas stan dartus 
un 
starptautisk os 
grām
atvedības 
standartus, 
it īpaši tos, k u­
rus 
piemēro pub liskajam 
sektoram,
 
—ņemot 
vērā Eiropas 
Revīzijas palātas salīdzin ošo 
vērtējumu, 
—ņemot 
vērā Padomes 1968. gada 
29. februāra
 Regulu 
(EEK, 
Euratom, 
EOTK) 
Nr. 259/68, ar k o 
nosaka 
Eiropas
 Kopienu
 Civildien esta
 noteikumus
 un Pārējo darb inieku
 nodarbin
āšanas
 kārtību
(3) OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp. (3), it īpaši tās 
V sadaļas 3. n odaļu 
par vecuma pen sijām 
un 
invaliditātes 
pabalstu 
un 
XII 
pielikumu 
par Civildien esta 
no­
teikumu 
83.a panta 
izpildes n oteikumiem,
 
—ņemot 
vērā Padomes 2002. gada 
25. jūnija
 Regulu 
(EK, 
Euratom) 
Nr. 1605/2002 par Fin anšu 
regulu, 
ko 
piemēro 
Eiropas 
Kopienu 
vispārējam b udžetam
(4) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. (4), un it īpaši tās 145., 146. un  147. pantu, 
—ņemot
 vērā Padomes 2002.  gada
 19.  decemb ra 
Regulu
 (EK)
 Nr.  58/2003, ar k o
 nosaka
 statūtus 
izpildaģentūrām, 
kurām 
uztic konkrētus 
Kopienas 
programmu 
pārvaldības 
uzdevumus
(5) OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp. (5), un it īpaši tās 
14. 
panta 
2. un 
3. punktu,
 
—ņemot 
vērā Reglamenta 
70. pantu 
un 
V pielikumu,
 
—ņemot 
vērā Budžeta k ontroles 
komitejas 
ziņojumu 
un 
citu attiecīg o 
komit
eju atzinumus 
(A6–0168/2009),V L . 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 26.9.2009.
A. tā kā EK līguma 274. pantā noteikts, ka Komisija ir atbildīga par Kopienas budžeta izpildi un  ka tai tas 
jāveic 
saskaņā 
ar pareizas fin anšu 
pārvaldības 
principu 
un 
sadarbojotie
s ar dalībvalstīm;
B. tā kā Komisijai jādara viss iespējamais, lai piln ībā atbalstītu iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot finanšu 
pārvaldību, 
lai saņemtu 
pozitīvu Revīzijas palātas ticamīb as 
deklarāci
ju;
C. tā kā Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 184. pan tā ir noteikts, ka Finanšu regulu pārskata ikreiz, 
kad 
tas ir nepieciešams, 
un 
vismaz reizi trijos g ados, 
un 
tā kā 
pašreizējais triju g adu 
laikposms 
beigsies
2010. 
gada 
1. janvārī
; tā kā 
šajā pašā pan tā 
precizēts, k a 
Parlaments 
var pieprasīt, lai tik tu 
izmantota 
saskaņošanas 
procedūra;
D. tā kā šķiet, ka Eiropas Kopienu politiskā vara pār tām aģ entūrām, kuras nav izpildaģentūras, kas ir viens 
no 
priekšnoteikumiem 
šo aģentūru 
pārskatu 
iekļaušanai 
Eiropas 
Kopienu 
konsolidētajos 
pārskatos, 
gadu 
no 
gada 
palielinās, 
un 
tā kā 
šo aģentūru 
vieta Kopienas 
darbības 
struktūru 
politiski 
organizatoriskajā 
shē­
mā kļūst 
aizvien 
grūtāk 
pamanāma;
E. tā kā atsevišķu Eiropas Savienības politikas virzienu īstenošanai ir raksturīg a Kopienas budžeta “ dalīta 
pārvaldība
”, kuru 
kopīgi 
veic Komisija 
un 
dalībvalstis, 
pēdējām attiecīg i 
pārvaldot 80 % K opienas 
izdevumu;
F. tā kā Parlaments 2007.  gada 24. aprīļa rezolūcijā par E S 2005. finanšu gada vispārējā b udžeta izpildes 
apstiprināšanu
(1) OV L 187, 15.7.2008., 25. lpp. (1) pauda viedok li, “ ka visām dalīb valstīm jāspēj uzņ emties atbildību par saņemtā ES fi­
nansējuma 
pārvaldību, 
vai nu 
izmantojot 
vienu 
dalībvalsts 
pārvaldības 
deklarāciju, 
vai vairāk as 
dekla­
rācijas 
valsts sistēmā”;
G. tā kā Revīzijas palāta g ada pārskatā par 2007. fin anšu gadu, novērtējot integrētas iekšējās kontroles 
struktūras 
ieviešanā 
sasniegto 
progresu, 
uzsver, ka “
ES 
izdevumu iezīme ir tāda, k a 
galvenais 
kļūdu 
risks 
pastāv 
galasaņēmēju 
līmenī 
[…]” (1.47. pun kts);
H. tā kā ikgadējiem kopsavilkumiem par dalītas pārvaldīb as jomā pieejamām revīzijām un  deklarācijām, ku­
rus 
dalībvalstis 
iesniedz, 
piemērojot E iropas 
Parlamenta, 
Padomes un  
Ko
misijas 2006. gada 
17. maija 
Iestāžu 
nolīgumu 
par budžeta 
disciplīnu 
un 
pareizu fin anšu 
pārvaldību
(2) OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. (2), būtu jābūt pirmajam solim 
virzībā 
uz dalībvalstu 
pārvaldības 
deklarācijām 
un 
jāsniedz 
būtisks 
ieguldījums K opienas 
budžeta 
pār­
valdības 
uzlabošanā, 
lai sasniegtu 
kopīgo 
pamatmērķ i 
– iegūt 
pozitīvu ticamīb as 
deklarāciju 
par visiem 
ES 
izdevumiem;
I. tā kā pieļaujamā k ļūdas riska jēdzienu ES līmenī ieviesa Revīzijas palāta atzin umā Nr. 2/2004 par vie­
notas 
revīzijas modeli
(3) Eiropas K opienu Revīzijas palātas Atzin ums Nr. 2/2004 par vien otas revīzijas modeli un  priekšlikums par Kopienas iek­
šējās 
kontroles 
pamatsistēmu (OV C 107, 30.4.2004., 1. lpp.). (3) un tā kā Revīzijas palāta paziņ oja, ka jebkura kontroles sistēma ir k ompromiss 
starp 
pārbaužu 
veikšanas 
izmaksām 
atkarībā 
no 
noteiktās 
intensitātes, 
no vienas 
puses, un 
ieguvumiem, 
ko 
šīs procedūras var n odrošināt, 
no 
otras puses. K opienas 
kontekstā 
iegu
vumi nozīmē 
līdzekļu 
izšķie­
šanas 
riska 
samazināšanu 
un 
kļūdu 
riska 
ierobežošanu 
līdz pieņemamam 
līmenim;
J. tā kā Revīzijas palāta g ada pārskatā par 2007. g adu uzskata, ka “ ir svarīgi pievērst uzman ību pārbaužu 
izmaksām 
– gan 
saistībā 
ar ES 
budžetu, 
gan 
dalībvalstu 
[…] budžetu
” un 
ka “
līdzsvars starp atsevišķ u 
izdevumu 
jomu pārb aužu 
izmaksām 
un 
atlikušo 
risku 
ir tik 
svarīgs, 
ka 
tas ES 
iedzīvotāju vārdā jāatzīst 
politiskā
 līmenī
 (t. i., par to jārūpējas b udžeta
 lēmējiestādēm un izpildes apstiprin ātājiestādei)
” 
(1.52. pun kta 
b) 
un 
c) apakšpunkts), 
un 
tā kā 
Revīzijas palāta šī paša pārskata 2.42. pun kta 
c) apakš­
punktā 
iesaka “
panākt 
virzību 
pieļaujamā risk a 
koncepcijas 
izstrādē”;
K. tā kā Ekonomikas un finanšu padomes (Ecofin) 2005.  gada 8. novembra  sanāksmes secinājumu 5. punk­
tā 
pausts viedok lis, 
ka 
integrētas 
iekšējās 
kontroles 
sistēmas ieviešanai un  
šādām kontrolēm 
piemēroja­
mo tiesību 
aktu 
vienkāršošanai 
ir būtiska 
nozīme, 
un 
tiek 
prasīts, lai K om
isija novērtē 
kontroles 
izmaksas 
pa 
izdevumu jomām;V L 8 3 / 5 5 2 L
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis L 255/39
L. tā kā Padomes Slovēn ijas prezidentūra 2008. gada jūnijā tiešā saistīb ā ar Padomes 2005. g ada sanāk­
smes 
secinājumiem 
atzina, 
ka 
Parlamentam 
un 
Padomei b ūtu 
jānoslēdz 
nolīg
ums par atlik ušajiem 
ris­
kiem,
 kas
 būtu
 pieņemami
 pakārtotajos
 darījumos, ņ emot
 vērā kontroles
 izmaksas
 un to sn ieg
tos 
ieguvumus 
dažādās politik as 
jomās, kā 
arī atbilstīgo 
izdevumu summu
(1) Eiropas Savien ības Padome, preziden tūras piezīme deleg ācijām “ Uzlabo ta ES līdzekļu finanšu pārvaldība 10284/08 FI N
217
”, 3.6.2008. (dok uments 
pieejams tik ai 
angļu 
valodā). (1);
M. tā kā – lai gan ir nepieciešams ārējā reviden ta (Revīzijas palātas) un  revidējamās iestādes (K omisijas) dia­
logs 
– nevar 
apstrīdēt to, k a, 
piemērojot starptautisk os 
revīzijas stan d
artus, kam 
arī turpmāk  
jābūt 
bu­
džeta
 kontroles
 vispārējai pamatsistēmai, reviden tam
 jānovērtē
 riski,
 uz kuriem
 viņš
 balsta
 savu 
spriedumu par revīzijas procedūru izvēli;
N. tā kā kontroles izmaksas, protams, ir atk arīgas no pieļaujamā k ļūdas līmeņa, kā arī no revidējamās vie­
nības 
organizācijas 
sarežģītības 
un 
tās iekšējās 
revīzijas k valitātes;
O. tā kā, piemērojot starptautisk os revīzijas stan dartus, ārējais revidents izvēlas pārb audāmo elementu at­
lasei 
piemērotas metodes, lai apk opotu 
pierādījumus, k as 
ļauj sasniegt 
šo revīzijas pārb aužu 
mērķus; 
tā 
kā, 
metožu izvēlei esot atk arīgai 
no 
apstākļiem, 
tā it īpaši ir atk arīga 
no 
revīzijas risk a 
un 
mērķa 
nodro­
šināt 
pārbaužu 
efektivitāti; 
tā kā, 
visbeidzot, 
ārējam reviden tam 
jānod
rošina 
tas, ka 
izmantotās 
metodes 
sniedz 
pietiekamus 
un 
atbilstošus 
pierādījumus šīs pārb audes 
mērķu 
sasniegšanai;
P. tā kā jaunajās programmās Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts ir saskaņojis rīcības programmas, jo 
īpaši 
ieviešot vien otas 
iekšējās 
revīzijas pieeju; šajā sak arībā 
pauž viedok li, 
ka 
dalībvalstu
 ex ante un  ex 
post deklarācijas 
ir jauns 
sistēmu uzraudzīb as 
un 
kontroles 
papildu elemen ts
;
Q. tā kā ikgadējā budžeta apstiprināšanas procedūra ļauj E iropas Parlamentam uzturēt tiešus k ontaktus ar 
galvenajām 
personām, 
kas 
ir atbildīgas 
par šo pārvaldīb u, 
un, 
ņemot 
vērā Revīzijas palātas veik tās 
re­
vīzijas rezultātus, pilsoņ iem 
nodrošināt 
uzlabojumus 
ES 
izdevumu pārvaldīb ā, 
tādējādi radot stin grāku 
pamatu 
lēmumu pieņ emšanai;
R. tā kā Regulas (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 83. pan ts paredz, ka pensiju maksājumus sedz no bu­
džeta 
un 
ka 
dalībvalstis 
kopīgi 
garantē 
šo pabalstu 
izmaksu 
atbilstīgi 
šo izdevumu fin ansēšanai 
noteik­
tajam
 sadales prin cipam;
 tā kā
 darbinieki,
 veicot iemak sas
 pensiju
 fondā
, iemaksā
 atpakaļ
 vispārējā 
budžetā 
10,25 % n o 
savām alg ām;
S. tā kā Regulas (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 83. pan ts nosaka dalībvalstu kopīgu garantiju, kas no­
zīmē 
to, ka 
šo garantiju 
var izman tot 
gadījumā, 
ja viena 
vai vairāk as 
dalībvalstis n epilda 
savas saistīb as, 
bet 
kas 
tiešā veidā n enozīmē 
to, ka 
Kopienas 
nevar 
izvirzīt kreditora 
pretenzijas 
pret dalībvalstīm, 
kuras 
uzņēmušās 
šīs saistības;
T. tā kā 2007. gads bija gads, kad sāka izmantot sadarbības attīstības jomā finansēšanas instrumentu;
U. ņemot vērā to, ka 2007. gads bija Vienlīdzīgu iespēju visiem g ads, un ka tas radīja iespēju pievērst īpašu 
uzmanību 
dažādām disk riminācijas 
formām, k urām 
bieži 
ir pakļautas 
sievietes;
V. ņemot vērā joprojām pastāvošo sieviešu un  vīriešu nevienlīdzību budžeta resursu izlietošan ai ir atšķirī­
gas 
sekas 
katram 
dzimumam;
W. tā kā Padomei saistīb ā ar nākamo budžeta procedūru b ūtu jāņem vērā 2007. fin anšu gada budžeta iz­
pildes 
apstiprināšanas 
rezultāti un  
ieteikumi 
un 
jāatbalsta 
iecerētās reformas, k uru 
mērķis 
ir pastiprin āt 
dalībvalstu 
atbildību, 
lai galīgi 
atrisinātu 
Revīzijas palātas jau g adi
em ilgi 
identificētās 
problēmas;V L . 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 26.9.2009.
X. tā kā Komisijai, Padomei un  Parlamentam sadarbībā ar Revīzijas palātu par k opīgu mērķi jānosaka po­
zitīvas 
ticamības 
deklarācijas 
iegūšana,
SVARĪGĀKIE SECINĀJUMI
1. atzinīgi vērtē Komisijas un dažu dalīb valstu panākto progresu ES līdzekļu efektīvākā izlietošanā un vis­
pārējās kontroles 
vides uzlab ošanā, 
kuru 
atspoguļo 
uzlabojumi 
Revīzijas palātas ticamīb as 
deklarācijā;
2. atzinīgi 
vērtē būtisko 
progresu 
revīziju jomā, k uras 
Komisijas 
pētnie
cības 
grupa 
veikusi 
Septītās pamat­
programmas 
pārvaldībā 
salīdzinājumā 
ar iepriekšējām 
programmām; 
atkār
toti norāda, 
ka 
ir uzlaboju­
sies
 kopējās
 lauksaimniecības
 politikas
 (KLP)
 līdzekļu
 pārvaldīb a,
 it īpaši pateicoties I ntegrētās
 
administratīvās 
kontroles 
sistēmas (I AKS) 
darbībai; 
pauž dziļu n ožēlu 
par to, ka 
2007. gadā 
Grieķija 
jo­
projām nepildīja 
saistības 
attiecībā 
uz IAKS 
ieviešanu;
3. atzīmē, 
ka 
2007. gads 
bija 
2000.–2006. g ada 
daudzgadu 
programmu 
slēgša
nas 
pirmais gads 
un 
ka 
tika 
atgūts 
daudz līdzek ļu;
4. atzīmē 
būtiskus 
uzlabojumus 
finanšu 
pārvaldībā 
pētniecības 
un 
tehnol
oģiju 
attīstības 
(PTA) jomā, k urā 
kļūdu 
līmenis 
3 gadu 
laikā 
samazinājās 
par vairāk  
nekā 
50 %; aicin a 
Komisij
u turpināt 
centienus 
vien­
kāršošanas 
jomā, lai g alīgajiem 
saņēmējiem 
atvieglotu 
programmu 
izmant
ošanu;
5. ar 
gandarījumu 
atzīmē Komisijas 
centienus 
ar kohēzijas 
politiku 
saistīto līdzek ļu 
jomā, lai īsten otu 
rī­
cības 
plānu 
Komisijai 
uzticētās pārraudzītājas lomas n ostiprināšanai, 
īstenojot 
strukturālo 
darbību 
da­
lītu pārvaldīb u, 
kuru 
pieņēma 
2006. gada 
budžeta 
izpildes apstiprin āšan
as kontekstā; 
pauž cerīb u, 
ka 
iepriekš 
minētā 
rīcības 
plāna 
īstenošanas 
pirmie rezultāti un  
vienkāršo
šanas 
centieni 
tiks 
atspoguļoti 
Re­
vīzijas palātas 2008. g ada 
pārskatā;
6. joprojām 
pauž bažas 
par ES 
veiktspējas 
trūkumu 
krīžu 
pārvaldībā; 
uzska
ta, ka 
Eiropas 
Savienība 
zaudē 
politiskās
 vadības,
 atpazīstamīb as
 un pārsk atatbildības
 jomā, izman to
jot starptautisk os
 uzticības
 fon­
dus, kurus 
varēja pārvaldīt K omisija, 
ja tā būtu 
ņēmusi 
vērā ziņojumus 
par 2005. un  
2006. gada 
bu­
džeta 
izpildes apstiprin āšanu 
un 
izveidojusi savu pēck rīžu 
instrumentu
; pauž nopietnas 
bažas 
par 
atsevišķu 
ANO aģentūru 
izmantoto 
Kopienas 
līdzekļu 
kontroles 
trūkumu 
un 
šo aģentūru 
vilcināšanos 
nodrošināt 
to krāpšanas 
gadījumu 
pārbaudi, 
kuros 
iesaistīti K opienas 
līdzekļi;
HORIZONTĀLIE JAUTĀJUMI
Ticamības deklarācija
7. atzīmē uzlab ojumus
 atsevišķās
 ticamības
 deklarācijas
 daļās, tomēr pauž n ožēlu,
 ka
 jau četrpadsmito 
gadu 
pēc kārtas 
ticamības 
deklarācijā, 
ko 
Revīzijas palāta sn iegusi 
savā gada 
pārskatā 
par 2007. g adu, 
par 
pārskatiem 
pakārtoto 
darījumu lik umību 
un 
pareizību
 iekļauts attiecīg ās 
jomas speciālistu atzin ums; 
atzīmē, 
ka 
Revīzijas palāta uzsk ata, 
ka 
daudzās izdevumu jomās (lauk saim
niecība 
un 
dabas 
resursi, ko­
hēzija, 
pētniecība, 
enerģētika 
un 
transports, 
ārējā palīdzīb a, 
attīstība, 
paplašināšanās, 
izglītība 
un 
pilso­
nība) 
maksājumos 
vēl joprojām k onstatēts 
daudz kļūdu, 
lai gan 
dažādā pak ā
pē;
8. atzinīgi 
vērtē to, k a 
saskaņā 
ar Revīzijas palātas pārsk atu 
ieņēmumos, 
administratīvajos 
izdevumos, ar 
ekonomikas
 un finanšu
 lietām saistītajos izdevumos un ar E iropas
 Lauksai
mniecības
 garantiju
 fondu
 
(ELGF) 
saistītajos izdevumos b ūtisku 
kļūdu 
nav;
9. atzīmē, 
ka 
situācija, it īpaši k ontroles 
sistēmu jomā, uzlab ojas, 
tomēr nepietiekami 
un 
pārāk 
lēni;V L 0 4 / 5 5 2 L
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis L 255/41
Pārskatu ticamība
10. atzinīgi 
vērtē Revīzijas palātas sn iegto 
ticamības 
deklarāciju, 
saskaņā 
ar kuru “
Eiropas 
Kopienu 
gada 
pār­
skati 
visos būtiskos 
aspektos 
patiesi atspog uļo 
Kopienu 
finanšu 
stāvokl
i 2007. gada 
31. decemb rī
, kā 
arī 
Kopienu 
darbību 
rezultātus un  
naudas 
plūsmu min ētajā 
datumā noslēgta
jā gadā
” (1. nodaļas “
Tica­
mības 
deklarācija
” VII 
punkts); 
tomēr aicin a 
Komisiju 
pienācīgu 
uzmanīb
u veltīt Revīzijas palātas k o­
mentāriem, 
lai uzlabotu 
svarīgāko 
grāmatvedības 
datu vispusīg umu 
un 
precizitāti;
11. uzskata 
par anormālu 
to, ka 
gada 
pārskatos 
pašu kapitāla 
summa ir n egat
īva (– EUR 58 
600 000 000), 
un 
uzdod jautājumu, vai n o 
dalībvalstīm 
saņemamās 
summas n evajadzētu 
uzrādīt kā 
parādsaistīb as, 
ņe­
mot 
vērā to, ka 
aprēķinātie 
EUR 33 
500 000 000 darb inieku 
pensijām 
ir konkrē
tas saistīb as; 
pauž no­
žēlu,
 ka
 pievien otās
 piezīmes par pārējām summām, k as
 jāsaņem
 no
 dalībv
alstīm, – 
EUR 27 
900 000 000 apmērā – n av 
pietiekami 
skaidras; 
atzīmē Komisijas 
grāma
tveža pask aidrojumus, 
ka 
ir tikuši 
piemēroti starptautisk ie 
grāmatvedības 
standarti, 
kas 
attiecas uz sab iedrisko 
sektoru; 
iero­
sina 
izpētīt iespēju izveidot K opienas 
pensiju 
fondu, 
lai šīs finanšu 
saistības 
pret darbiniekiem 
uzticētu 
ārpakalpojumu 
sniedzējiem;
12. nesaprot, 
kāpēc 
gada 
pārskatos 
nav 
pārņemti E iro
pas Kopienu 
saņemtie 
aktīvi, 
kas 
saistīti ar prog rammu
“
Galileo”, jo sask aņā 
ar Revīzijas palātas pārsk atu 
Eiropas 
Kosmosa 
aģen
tūra, kopuzņēmums “
Galileo” 
un 
2004. gadā 
izveidotā E iropas 
Globālās 
navigācijas 
satelītu sistēmas (GNSS) uzraudzīb as 
iestāde, ku­
rai 2007. 
gada 
1. janvārī
 bija 
jāpārņem 
bijušā 
kopuzņēmuma “
Galileo” uzdevumi, attiecīg os 
līgumus 
pa­
rakstīja 
2007. gada 
beigās; 
tādēļ aicin a 
Komisiju 
nākt 
klajā 
ar priekšlik
umu attiecīb ā 
uz svarīgākajiem 
Eiropas 
projektiem 
(“Galileo” un  TEN), kuriem 
nepieciešams 
finansējums, 
kas 
pārsniedz 
daudzgadu 
fi­
nanšu 
shēmā paredzēto, un  
attiecībā 
uz to kontroli;
13. prasa 
izpētīt iespēju g ada 
pārskatos 
iekļaut 
noteikumus 
par būtiskie
m uzturēšan as 
un 
atjaunošanas 
dar­
biem 
saistībā 
ar Eiropas 
Kopienu 
nekustamā 
īpašuma fon du, 
ņemot 
vērā to, ka n av 
grafika 
ēku 
amor­
tizācijai pa atsevišķ ām 
komponentēm, 
kurš 
atspoguļotu 
pamatlīdzek ļu 
ga
lveno 
elementu 
aizstāšanu 
pēc 
regulāriem 
intervāliem; 
uzskata, 
ka 
šie noteikumi 
par būtiskiem 
uzturēšan as 
un 
atjaunošanas 
darbiem 
jāpievieno 
daudzgadu 
uzturēšan as 
programmām, 
kuru 
mērķis 
ir ēku 
uzturēšan a 
labā 
stāvoklī, 
nepaga­
rinot 
to ekspluatācijas 
ilgumu;
14. prasa 
rūpīgi 
pārbaudīt, 
vai situācijā, k ad 
nav 
kapitāla 
saiknes, 
Eiro
pas Kopienu 
politiskā 
vara aģentūrās, 
kas 
iekļautas 
pārskatu 
konsolidācijā, 
atbilst 
publiskā 
sektora 
starptautisk ajos 
grāmatvedības 
standartos 
noteiktajām 
prasībām;
15. pauž 
bažas 
un 
šaubas 
par iespēju iecelt “bezkategorijas
” vecākās 
amatperson as 
AD 16 kategorijas 
pē­
dējā pakāpē, 
ja vien 
tas nav 
īpaši minēts 
personāla 
amatu sarak stā, 
un 
prasa Komisijai 
precizēt šādas ie­
spējas Civildien esta 
noteikumos, 
ņemot 
vērā šo specifisk o 
budžeta 
pozīciju;
Pakārtoto darījumu likumība
16. ar gandarījumu 
atzīmē, ka 
jomās, kurās 
Komisija 
ir ieviesusi atb ilsto
šas kontroles 
un 
uzraudzīb as 
sistē­
mas (ieņēmumi, 
saistības 
un 
maksājumi, 
kas 
saistīti ar admin istratīvaji
em un 
citiem izdevumiem, k ā 
arī 
ekonomikas 
un 
finanšu 
lietām), attiecīb ā 
uz pakārtoto 
darījumu lik umību 
un 
pareizību 
būtiskas 
kļūdas 
nav 
konstatētas 
(1. nodaļas “
Ticamības 
deklarācija
” IX 
punkts);
17. tomēr 
pauž nožēlu, 
ka 
būtiski 
svarīgās 
Kopienas 
budžeta 
pārvaldības 
jomās (ar lauk saimniecību 
saistīti 
izdevumi, izņ emot 
ELGF, 
izdevumi k ohēzijai, 
pētniecībai, 
enerģētikai 
un 
transportam, 
ārējām darb ībām, 
izglītībai 
un 
kultūrai) 
Revīzijas palāta atk al 
ir konstatējusi, 
ka 
sarežģītas 
vai neprecīzas 
juridiskās 
prasī­
bas, 
no 
vienas 
puses, izraisa daudz b ūtisku 
kļūdu 
galīgā 
saņēmēja 
līmenī, 
un, 
no 
otras puses, n egatīvi 
ietekmē 
uzraudzīb as 
un 
kontroles 
sistēmu efek tivitāti, 
un 
ka 
šī sarežģīt
ība 
samazina 
iespēju saņ emt 
no 
Revīzijas 
palātas pozitīvu ticamīb as 
deklarāciju 
(1. nodaļas “
Ticamība
s deklarācija
” X un 
XI 
punkts); 
tā­
dēļ prasa K omisijai
 veikt
 analīzi,
 lai noteiktu
 šo problēmu
 izplatību
 un rastu tām atb ilstošus
 risināju
­
mus; tādēļ uzsver n epieciešamību
 vienkāršot
 pamatā esošos n oteikumus,
 lai varētu saņ emt
 pozitīvu 
ticamības 
deklarāciju;V L . 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 26.9.2009.
18. aicina Komisiju vēl vairāk  pastiprināt dalībvalstīm deleģētās kontr oles uzraudzīb u un sniegt tām skai­
drus 
norādījumus 
par to, kā 
novērst 
kļūdu 
rašanos 
un 
noteikt 
un 
labot 
tās, un 
uzstāj, lai K omisija 
ga­
dījumos, 
kad 
dalībvalstu 
kontroles 
sistēmas joprojām ir n eefektīvas, 
dara visu iespējamo, lai šīm valstīm 
liktu 
pildīt savas saistīb as 
un 
veikt 
nepieciešamos 
uzlabojumus, 
it īpaši piemērojot mak sājumu 
pārtrauk­
šanu 
un 
finanšu 
korekcijas;
Budžeta 
pārvaldība – finanšu  
korekcijas
19. pieņem 
zināšanai 
Revīzijas palātas k onstatējumu, 
ka 
salīdzinājumā 
ar iepriekšējā 
plānošanas 
laikposma 
sākumu 
saistību 
apropriāciju izlietojums 2007. g adā, 
kas 
ir 2007.–2013. g ada 
plānošanas 
laikposma 
pirmais 
gads, 
ir ievērojami uzlab ojies;
20. tomēr 
uzskata, 
ka 
dalītas vai decen tralizētas 
pārvaldības 
jomā Komis
ijai pilnībā 
jāpiemēro Reg ula 
(EK, 
Euratom) 
Nr. 1605/2002 un  
jāuzņemas 
galīgā 
atbildība 
par budžeta 
izpildi, un  
uzsver nepieciešamību, 
negaidot
 daudzgadu
 cikla
 beigas,
 veikt
 finanšu
 korekcijas,
 tiklīdz
 tiek atklāti
 dalībvalstu
 nenovērsti
 
pārkāpumi;
Līdzekļu 
atgūšana
21. ar 
bažām 
konstatē 
nelikumīgi 
izmaksātu 
Kopienas 
līdzekļu 
atgūšanas 
problēmas 
un 
datu, kurus 
sniedz 
par 
kohēzijas 
politikas 
jomā dalīb valstu 
piemērotajiem k orekcijas 
mehānismiem, 
slikto 
kvalitāti, 
atzī­
mējot, ka 
šie dati nereti 
ir pretrun īgi 
un 
nepilnīgi, 
un 
konstatē 
arī to, ka 
Revīzijas palāta apšaub a 
lauk­
saimniecības 
jomā sniegtās 
informācijas 
ticamību 
(gada 
pārskata 
par 2007. g adu 
3.26. un 
5.44. pun kts);
22. norāda 
arī uz nozīmi, 
kāda 
ir lēmumiem un  
galīgajiem 
korektīvajiem 
pasākumiem, 
lai no 
Kopienas 
fi­
nansējuma 
izslēgtu 
izdevumus, k as 
nav 
bijuši 
saskaņā 
ar Kopien as 
tiesību 
aktiem, 
un 
atkārto 
prasību 
no­
rādīt
 precīzu b udžeta
 pozīciju un g adu,
 uz kuru attiecas atsevišķ ās
 atgūt
ās summas, turpin ot
 ievērot 
standartpraksi 
lauksaimniecības 
un 
dabas 
resursu jomā;
23. prasa Komisijai 
uzlabot 
daudzgadu 
atgūšanas 
sistēmu lietderīb u 
un 
efektivitāti, 
tostarp dalīb valstu 
līme­
nī, 
un 
apkopot 
datus par atg ūtajām 
summām un  
finanšu 
korekcijām, 
it īpaši struk tūrfondu 
līdzekļu 
iz­
mantošanas 
jomās, lai varētu sn iegt 
ticamus un  
starp dažādām politik as 
jomām un  
līdzekļu 
pārvaldības 
kārtībām
 salīdzināmus
 datus; prasa K omisijai
 piezīmēs par g ada
 pārskati
em iekļaut
 atsauci uz Parla­
mentu, 
lai varētu g ūt 
vispārēju priek šstatu;
24. ņemot 
vērā ilgstošās 
problēmas, 
kas 
saistītas ar līdzek ļu 
atgūšanu, 
prasa veik t 
sistēmas n ovērtējumu;
Maksājumu 
apturēšana
25. apliecina 
Komisijai, 
ka 
pilnībā 
atbalsta 
tiesību 
aktu 
par maksājumu 
apturēšan u 
stingru 
piemērošan u, 
un 
atzinīgi 
vērtē jau ierosin ātos 
pasākumus 
līdzekļu 
nepārskaitīšanai 
gad
ījumos, kad 
Komisijai 
nav 
pilnīgas 
pārliecības 
par pārvaldīb as 
un 
kontroles 
sistēmu uzticamīb u 
dalībvalst
ī, kura 
ir līdzekļu 
saņēmēja;
Dalītas
 pārvaldības jomā pieejamo revīziju u n
 deklarāciju gada kopsavilku mi
 un
 dalībvalstu 
pārvaldības deklarācijas
26. atzinīgi 
vērtē dalīb valstu 
revīziju gada 
kopsavilkumu 
pieejamīb u 
ko
pš 2008. g ada 
un 
novērtējumu 
un 
deklarācijas,
 kas
 sniegti
 to ģenerāldirektorātu
 gada
 darbības
 pārskato
s par 2007. g adu,
 kuri
 saistīti ar 
struktūrfondu 
līdzekļiem, 
un 
prasa Komisijai 
īstenot 
nepieciešamos 
centienus, 
lai šos gada 
kopsavilku­
mus 
varētu pub licēt 
kopā 
ar Komisijas 
atbildēm; 
uzskata, 
ka 
dalībvalstu 
sagatavotie 
gada 
kopsavilkumi 
ir 
publiski 
dokumenti, 
un 
tādēļ tie b udžeta 
izpildes apstiprin āšanas 
procedūras laik ā 
ir jāiesniedz 
arī Par­
lamenta 
atbildīgajai 
komitejai;V L 2 4 / 5 5 2 L
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis L 255/43
27. ar bažām atzīmē, ka šo kopsavilkumu izklāsta līmenī konstatētās atšķi rības un pievienotās vērtības trū­
kuma 
dēļ Revīzijas palāta tos vēl n euzskat
a par kontro
les sistēmu darb ība
s un 
efektivitātes 
uzticamu n o­
vērtējumu;
 šajā sakarībā
 atzinīgi
 vērtē pārsk atītos
 Komisijas n orādīju
mus, kuru
 mērķis
 ir nodrošināt
 
2008. gada 
kopsavilkumu 
augstāku 
kvalitāti, 
un 
prasa Komisijai 
turpināt 
uzlabot 
dalībvalstīm 
sniegtos 
norādījumus 
attiecībā 
uz gada 
kopsavilkumu 
izstrādi; uzsk ata, 
ka 
atbils
toši sagatavoti 
gada 
kopsavilku­
mi 
samazinās 
uz vietas veicamo revīziju sk aitu;
28. šajā 
kontekstā 
prasa Komisijai 
analizēt 
2009. gadā 
saņemtos 
gada 
kops
avilkumus, 
lai optimizētu to pie­
vienoto 
vērtību 
no 
ticamības 
viedokļa 
attiecībā 
uz dalībvalstu 
izmantot
o iekšējās 
kontroles 
sistēmu dar­
bību; 
aicina 
Komisiju 
arī saskaņā 
ar Regulas 
(EK, 
Euratom) 
Nr. 1605/2002 86. pan ta 
4. punktu 
gada 
pārskatā 
iekļaut 
dalībvalstu 
iesniegto 
gada 
kopsavilkumu 
analīzi, 
kā 
kr
itērijus izman tojot 
Iestāžu 
nolī­
guma 
par budžeta 
disciplīnu 
un 
pareizu fin anšu 
pārvaldību 
noteikumus;
29. pauž 
nožēlu, 
ka 
Komisija 
nav 
reaģējusi 
uz Parlamen ta 2008. 
gada 
22. aprīļa rezolūcijā par E iropas 
Sa­
vienības 
2006. finanšu 
gada 
vispārējā b udžeta 
izpildes apstiprin āšanu
(1) OV L 88, 31.3.2009., 25. lpp. (1) izteikto prasību sagatavot un 
iesniegt 
Parlamentam 
un 
Padomei īpašu dok umentu, 
kurā, 
pamatojoties uz saņ emtajiem 
gada 
kopsa­
vilkumiem, 
būtu 
analizētas 
katras 
dalībvalsts 
sistēmu stiprās un  
vājās vietas K opienas 
līdzekļu 
pārval­
dības 
un 
kontroles 
jomā, kā 
arī veikto 
revīziju rezultāti; pauž n ožēlu 
arī par to, k a 
Parlaments 
līdz šim 
vēl nav 
saņēmis 
no 
Komisijas 
pilnīgu 
informāciju 
par pirmo iesn iegto 
gada 
kopsavilkumu 
novērtējumu 
un 
salīdzinošu 
analīzi; 
uzskata 
par būtiski 
svarīgu 
sniegt 
pārskatu 
par gada k opsavilkumu 
kvalitāti, 
lai 
nodrošinātu 
šī procesa pievien oto 
vērtību, 
it īpaši iden tificējot 
izplatītākās 
problēmas 
un 
norādot 
iespē­
jamos risin ājumus 
un 
paraugpraksi;
30. prasa 
Komisijai 
šo gada 
kopsavilkumu 
kvalitatīvo 
un 
kvantitatīvo 
nov
ērtējumu reg ulāri 
sniegt 
darbības 
pārskatos 
un 
darīt šo in formāciju 
pieejamu visām iein teresētajām 
pusēm un  
sabiedrībai 
budžeta 
izpil­
des apstiprin āšanas 
procedūras laik ā; 
cer saņemt 
pirmo no 
šiem novērtēju
miem līdz 2009. g ada 
sep­
tembrim 
un 
prasa, lai šī k opsavilkumu 
ana
līze papildus ik gadējai 
oficiālai iesn iegšanai 
Parlamentam 
tiktu 
izplatīta 
arī visām tām dalīb valstu 
parlamentārajām 
komitejām, 
kas 
atbi
ld par valsts pārsk atiem;
31. aicina 
Komisiju 
pēc trim g adiem 
veikt 
visaptverošu n ovērtējumu, 
anal
izējot gada 
kopsavilkumu 
pievie­
noto 
vērtību 
attiecībā 
uz ES 
līdzekļu 
pareizu fin anšu 
pārvaldību 
dalībva
lstīs, kā 
arī iesaistīto reviden tu 
neatkarības 
pakāpi;
32. uzskata, 
ka 
gada 
kopsavilkumiem, 
kas 
dalībvalstīm, 
piemērojot I estā
žu nolīguma 
44. punktu, 
katru 
gadu 
jāsagatavo 
par pieejamām pārsk atu 
kontrolēm 
un 
deklarācijām, 
būtu 
jābūt 
pirmajam solim virzīb ā 
uz 
valsts pārvaldīb as 
deklarāciju 
ieviešanu 
visās dalīb valstīs; 
prasa Kom
isijai informēt 
par šajā jomā paveik ­
to, 
ņemot 
vērā iepriek šējās 
rezolūcijas par b udžeta 
izpildes apstiprin ā
šanu, 
un 
steidzami uzsāk t 
visus ne
­
pieciešamos cen tienus 
gada 
kopsavilkumu 
uzlabošanai, 
lai tiem b ūtu 
tāda pati politisk ā 
nozīme 
kā 
dalībvalstu 
pārvaldības 
deklarācijām; 
uzskata, 
ka 
Komisijai 
būtu 
jāizmanto 
sava likumdošanas 
iniciatī­
va, 
lai sagatavotu 
priekšlikumu 
Padomes lēmumam, ar k o 
dalībvalstu 
dekla
rācijas nosaka 
par obligātām;
33.
 atzinīgi
 vērtē to, k a
 atsevišķas
 dalībvalstis
 (Dānija,
 Nīderlan de,
 Zviedrija, Apvien otā
 Karaliste)
 ir 
uzņēmušās 
iniciatīvu 
atbalstīt 
dalībvalsts 
deklarācijas 
par Kopienas 
līdzekļu 
pārvaldību 
pieņemšanu, 
to­
mēr pauž n ožēlu 
par to, ka, 
neraugoties 
uz šo iniciatīvu, 
lielākā 
daļa pārējo dalīb valstu 
ir pret tās ievie­
šanu,
 un par to, k a
 Austrija, Beļģ ija,
 Bulgārija,
 Čehija, Fran cija,
 Grieķija,
 Igaunija,
 Itālija,
 Īrija,
 Kipra,
 
Latvija, Lietuva, Luk semburga, 
Malta, Polija, Portug āle, 
Rumānija, 
Slovākija, 
Slovēnija, 
Somija, Spān ija, 
Ungārija 
un 
Vācija vēl n av 
veikušas 
nekādus 
pasākumus, 
lai izstrādātu efek tīvu 
dalībvalstu 
deklarāciju 
sistēmu;
34. prasa, 
lai, piemērojot E K 
līguma 
248. panta 
3. punktu, 
dalītas pārvaldīb as 
kontroles 
jomā tiktu 
uzsvērta 
dalībvalstu 
revīzijas iestāžu un  
Eiropas 
Revīzijas palātas sadarb ība; 
ierosina 
izpētīt iespēju dalīb valstu 
re­
vīzijas iestādēm, rīk ojoties 
ārēju neatkarīgu 
revidentu 
statusā un  
ievērojot starptautisk os 
revīzijas stan ­
dartus,
 izsniegt
 valsts revīzijas apliecin ājumus
 par Ko
pienas
 līdzekļu
 pārvaldīb u,
 kuri
 tiktu
 izsniegti
 
dalībvalstu 
valdībām, 
ņemot 
vērā to sag atavošanu 
budžeta 
izpildes apstiprin āšanas 
procesā sask aņā 
ar 
atbilstošu 
iestāžu procedūru, k as 
vēl ir jāievieš;V L . 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 26.9.2009.
Kontroles sistēmas
Rīcības plāns integrētas iekšējās kontroles pamatsistēmas izveidei
35. atzinīgi 
vērtē vispārējos pan ākumus 
rīcības 
plāna 
īstenošanā 
un 
to, ka lielāk ā 
daļa pasāk umu 
ir īstenota 
un 
vairums rīcīb as 
plānā 
minēto 
trūkumu 
ir novērsti;
36. pauž 
bažas 
par Revīzijas palātas atk ārtoti 
izteikto 
kritiku 
attiecībā uz k ontroļu 
nepietiekamo 
kvalitāti 
dalībvalstīs; 
ar bažām 
atzīmē līdzek ļu 
saņēmēju 
un 
dalībvalstu 
revīzijas iestāžu sūdzīb as 
par veikto 
pār­
baužu 
skaitu 
un 
izmaksām;
37. ar 
bažām 
atzīmē arī līdzek ļu 
saņēmēju 
pausto kritiku 
par rokasgrāmatu
, vadlīniju, 
darba 
dokumentu 
un 
subsīdijām 
piemērojamo dalīb as 
noteikumu 
skaitu; 
pieprasa šo dok umentu 
konsolidāciju 
un 
diskusijas 
ar 
Parlamentu, 
lai vienkāršotu 
šos īstenošanas 
noteikumus;
38. apgalvo, 
ka 
kontroles 
sistēmas atspog uļo 
noteikumu 
sarežģītību 
dažādos līmeņ os, 
kas 
dažkārt 
pārklā­
jas; 
tādēļ mudin a 
Komisiju 
paātrināt 
vienkāršoša
nu, tajā pilnīb ā 
iesaistot arī Parlamen tu; 
tādus pašus cen ­
tienus 
prasa īsten ot 
arī dalībvalstīm 
un 
reģioniem;
39. prasa 
Komisijai 
pārskatīt 
vienotas 
likmes 
metodes izman tošanas 
nos
acījumus, lai saņ ēmēju 
interesēs 
no­
drošinātu 
lielāku 
uzticamīb u; 
uzskata 
par nepieņemamu 
izvēlēto vien oto 
likmju
 ex post apstrīdēšan u;
40. pauž 
nožēlu 
par rīcības 
plāna 
integrētas 
iekšējās 
kontroles 
pamatsistēmas izveidei 4. darb ības, 
kas 
pa­
redz uzsāk t 
iestāžu iniciatīvu 
par pamatprin cipiem, 
kuri 
jāņem 
vērā attiecīb ā 
uz pakārtotajos 
darījumos 
pieļaujamiem risk iem, 
novēloto 
īstenošanu;
41. šajā 
kontekstā 
atgādina 
arī minētā 
rīcības 
plāna 
10. darbības 
nozīmi, 
kuras 
mērķis 
ir īstenot 
kontroles 
izmaksu 
analīzi, 
jo ir jāpan āk 
atbilstošs 
līdzsvars starp k ontroles 
izmaksām 
un 
ieguvumiem;
42. sagaida 
arī, ka 
ģenerāldirektorātu 
gada 
darbības 
pārskatos 
atkal 
tiks iekļauta 
informācija 
par kontroles 
kvalitāti
 un tās uzlab ošanu
 dalībvalstīs,
 un prasa K omisijai
 klasificēt
 pēc vērtējuma visas mak sājumu
 
aģentūras 
un 
sertificēšan as 
struktūras;
43. prasa 
Komisijai 
regulāri 
iesniegt 
integrētās 
iekšējās 
kontroles 
pamatsistēmas n ovērtējumu, 
kā 
arī prasa, 
lai gada 
darbības 
pārskatos 
un 
kopsavilkuma 
ziņojumā 
vēl labāk 
tiktu 
aptvertas K omisijas 
dienestu 
un 
dalībvalstu 
dalītās pārvaldīb as 
sistēmas, it īpaši tehn iskās 
kvalitāte
s un 
ētisko 
apsvērumu jomā, piemē­
ram, attiecīb ā 
uz dalībvalstu 
revīzijas iestāžu n eatkarības 
pakāpi;
44. prasa 
Komisijai 
veikt 
pilnīgāku 
un 
visaptverošāk u 
kontroles 
sistēmām paredzēto resursu izmak su 
no­
vērtējumu 
visās ES 
izdevumu jomās, k ā 
Parlaments 
to ir prasījis savās rezolūcijās par b udžeta 
izpildes 
apstiprināšanu 
iepriekšējos 
gados 
un 
ņemot 
vērā “rezultātu g ūšanas
” kon
cepciju;
45. prasa Komisijai 
arī, pamatojoties uz saņ emtajiem 
gada 
kopsavilkumie
m, analizēt 
katras 
dalībvalsts 
sis­
tēmu stiprās un vājās vietas K opienas
 līdzekļu
 administrēšanas
 un kontro
les jomā un n ovērtēt
 dalīb­
valstu Kopienas 
līdzekļu 
kontroles 
sistēmu izmak sas; 
atgādina 
Komisija
i tās apņ emšanos 
uzlabot 
dalībvalstu 
gada 
kopsavilkumu 
kvalitāti, 
lai padarītu tos par n oderīgie
m instrumentiem 
kļūdu 
riska 
ma­
zināšanai 
turpmākajos 
gados; 
prasa Komisijai 
ievērot šo apņ emšanos;
46.
 uzskata,
 ka
 šīs salīdzin ošās
 analīzes
 rezultāti jāiesn iedz
 Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai 
2009. gada 
beigās 
vai 2010. g ada 
sākumā 
un 
ka 
tie jāizman to 
kā 
pamats iestāžu dialog am 
par pieļau­
jamo kļūdas 
risku;V L 4 4 / 5 5 2 L
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis L 255/45
47. atzīmē, ka – lai gan saskaņā ar Revīzijas palātas atzin umu Nr. 4/2006 par projek tu Padomes reg ulai, ar 
ko 
groza 
Regulu 
(EK, 
Euratom) 
Nr. 1605/2002
(1) OV C 273, 9.11.2006., 2. lpp. (1), “pieļaujamais risk a līmenis ” ir viens no pamatjēdzie­
niem 
saistībā 
ar integrētu 
iekšējo 
kontroli, 
kurš 
Revīzijas palātai jāņ e
m vērā, kad 
tā sniedz 
ticamības 
de­
klarāciju, 
– vēl ir jādefin ē 
šī pieļaujamā risk a 
līmeņa 
noteikšanas 
veids;
Pieļaujamais kļūdas risks
48. atzinīgi 
vērtē Komisijas 2008. 
gada 
16. decemb ra
 paziņojumu 
par vispārēju izpratn i 
par pieļaujamā k ļū­
das 
riska 
jēdzienu 
kā 
nopietnu 
metodoloģ isko 
pamatu pieļaujamā risk a 
līmeņa 
ekonomiskai 
analīzei 
un 
sagaida, 
ka 
Komisija 
pabeigs 
šo darbu, 
kad 
tā gatavos 
priekšlikumu 
par pieļaujamā risk a 
līmeni 
pa bu­
džeta 
jomām; atzīst, k a 
šajā kontekstā 
minētais 
paziņojums 
ir svarīgs 
kā 
sākotnējais 
pamats tīri ek ono­
miska
 rakstura
 pārdomām par “pieļaujamo risk a
 līmeni
” divās E S
 izdevumu jomās, proti, 
struktūrfondi 
un 
ELFLA; 
tomēr prasa, lai šis ārējā reviden ta 
un 
revidējamās iestādes dialog s 
atbilstu 
starp­
tautiskajiem 
revīzijas stan dartiem, 
saskaņā 
ar kuriem 
ārējam reviden ta
m jānovērtē 
riski, 
uz kuriem 
viņš 
balsta 
savu spriedumu par revīzijas procedūru izvēli;
49. pauž nožēlu 
par Komisijas 
iepriekš 
minētajā 
paziņojumā 
uzrādītajām prob lēmām, 
ar kurām 
tai bija 
jā­
saskaras, 
lai no 
dalībvalstīm 
iegūtu 
pietiekami 
ticamu informāciju, 
un 
uzskata, 
ka 
šis vērtējums k aitē 
ES 
tēlam;
50. apšauba 
dalībvalstu 
sniegto 
datu ticamīb u 
un 
prasa Komisijai 
apkopot 
jaunus 
statistikas 
datus un, 
iz­
mantojot
 Revīzijas palātas tehn isko
 atbalstu,
 veikt
 to padziļin ātu
 anal
īzi, tiklīdz
 būs
 skaidra
 
2007.–2013. g ada 
laikposma 
noteikumu 
ietekme, 
un 
līdz 2011. g ada 
beigām 
iesniegt 
šo analīzi 
Parla­
mentam 
un 
Padomei;
51. uzskata, 
ka 
pieļaujamā risk a 
līmeņa 
noteikšana 
ir ļoti svarīg a, 
bet 
sarežģīta; 
uzskata, 
ka 
pieļaujamajam 
riska 
līmenim 
jābūt 
cieši saistītam ar padziļin ātu 
izpēti par K omisijas 
un 
dalībvalstu 
kontroles 
sistēmu 
izmaksu 
un 
efektivitātes 
līdzsvaru k atrā 
no 
Kopienas 
izdevumu jomām;
52. ņemot 
vērā steidzamo n epieciešamību 
turpināt 
kontroles 
izmaksu 
un 
ieguvumu 
analīzi, 
prasa Komisi­
jai, 
izmantojot 
Revīzijas palātas tehn isko 
atbalstu, 
sākt 
padziļinātu 
analīzi 
pētniecības, 
ārējo sakaru 
un 
administratīvo 
izdevumu jomā un  
sniegt 
par to ziņ ojumu 
līdz 2010. g ada 
bei
gām;
53. uzskata, 
ka, 
nosakot 
pieļaujamo k ļūdas 
līmeni, 
jāņem 
vērā arī kļūdu 
dēļ zaudētās E S 
līdzekļu 
summas;
54. uzskata,
 ka
 vajadzētu n onākt
 pie konkrētiem
 priekšlikumiem
 par Kopienas
 izdevumu pārvaldīb as
 un 
kontroles 
uzlabošanu, 
pat atsevišķ u 
aspektu 
zināma 
līmeņa 
saskaņošanu, 
un 
ierosina, 
lai Parlamen ts 
nā­
kamās 
budžeta 
procedūras laik ā 
piešķirtu 
Komisijai 
nepieciešamos 
līdzekļus 
izpētes veik šanai;
55. prasa 
Komisijai 
nekavējoties 
iesniegt 
priekšlikumus 
par to, kā 
sasni
egt 
mērķi 
saņemt 
pozitīvu ticamīb as 
deklarāciju;
Pārredzamība
56. atgādina 
par Komisijas 
lēmumu izveidot lob istu 
brīvprātīgu 
reģistru 
un 
pēc gada 
novērtēt 
sistēmas dar­
bību; 
ir informēts 
par Lisabonas 
līgumā 
paredzēto juridisk o 
pamatu šādam ob ligātam 
reģistram; 
atgā­
dina, 
ka 
Parlamenta 
pašreizējais reģ istrs 
jau ir obligāts 
un 
iespējamais k opējais 
reģistrs 
arī būtu
 de facto 
obligāts, 
jo jebkurā 
gadījumā 
reģistrācija 
ir viens 
no 
priekšnoteikumie
m, lai iekļūtu 
Parlamentā;
57. pauž 
nožēlu 
par to, ka 
netika 
ņemts 
vērā tā aicin ājums 
ieviest jaun u 
Kom
isijas locek ļu 
rīcības 
kodeksu, 
lai 
uzlabotu 
un 
precīzāk 
definētu 
viņu 
individuālo 
un 
kopējo 
politisko 
atbildību 
un 
pārskatatbildību 
par 
pieņemtajiem 
lēmumiem un  
viņu 
politikas 
īstenošanu, 
ko 
veic tiem pak ļaut
ie dienesti;V L . 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 26.9.2009.
58. atkārtoti atgādina, ka Komisija ir atbildīga par to datu piln īguma, sameklējamības un salīdzināmības no­
drošināšanu, 
kurus 
sniedz 
par ES 
līdzekļu 
saņēmējiem, 
un 
pauž nožēlu, 
ka 
šis mērķis 
vēl aizvien  
nav 
sasniegts;
59. atkārtoti 
atgādina 
to, cik 
liela nozīme 
ir pilnīgai 
pārredzamīb ai 
un 
atklātībai 
attiecībā 
uz Komisijas 
lo­
cekļu 
biroju 
darbiniekiem, 
kuri 
netiek 
pieņemti 
darbā 
saskaņā 
ar Civildien esta 
noteikumiem;
60. atzīmē, 
ka, 
sākot 
ar 2007. fin anšu 
gadu, 
ir obligāti 
jāpublicē 
ES 
līdzekļu 
saņēmēji; 
ar nožēlu 
atzīmē, ka 
Parlamentam 
nav 
vispārēja pārsk ata 
ne 
par saņēmēju 
un 
viņu 
projektu 
publi
cēšanu, 
ne 
par sīkāku 
tos 
raksturojošu
 informāciju;
 aicina
 Komisiju
 novērtēt
 dalībvalstu publicēto datu lietderīb u,
 ņemot
 vērā 
paziņotos 
politiskos 
mērķus;
61. pauž 
pārsteigumu 
par to, ka 
Komisija 
no 
saviem ārpusb udžeta 
bankas 
kon
tiem, kas 
saistīti ar b ijušo 
vei­
kalu 
Economat, ir piedāvājusi E UR
 1 500 000  Parlamen ta
 fiziskās
 sagatavotības
 centram
 
(COM(2008) 692) un  
nepiekrīt 
šādam veidam, k ā 
censties 
panākt 
Parlamenta 
piekrišanu 
naudas 
līdzek­
ļu
 izlietošan ai;
 atgādina
 6. punktu
 tā iepriek šminētajās
 2007. gada
 24. aprīļa  rezolūcijā par 2005. fi­
nanšu
 gada
 budžeta
 izpildes apstiprin āšanu,
 un 6. un 7. pun ktu
 2006. gada
 27. aprīļa  rezolūcijā par 
2004. finanšu 
gada 
budžeta 
izpildes apstiprin āšanu
(1) OV L 340, 6.12.2006., 5. lpp. (1); aicina Komisiju pirms priek šlikumu izteikšanas 
par 
to, kā 
izlietot naudu 
no 
tās ārpusb udžeta 
bankas 
kontiem, 
kas 
saistīti ar b ijušo 
veikalu
 Economat, šos 
līdzekļus 
iekļaut 
oficiālajā b udžetā;
62. atgādina 
Komisijai 
to, ka 
pirms nākamajām 
Eiropas 
Parlamenta 
vēlēšanām b ūtu 
jānodrošina 
plašākai 
sa­
biedrībai 
viegli 
pieejama visaptveroša datub āze, 
kurā 
būtu 
ietverta in f
ormācija par visiem E S 
līdzekļu 
ga­
līgajiem 
saņēmējiem;
Finanšu 
regula
63.
 ar gandarījumu
 atzīmē, k a
 Regulas
 (EK,
 Eur
atom) Nr. 1605/2002 pēdējās pārsk atīšanas
 laikā
 uzsāktā
 
vienkāršošana 
ir apliecin ājusi 
cerēto ietek mi 
uz publiskajiem 
tirgiem;
64. tomēr 
piezīmē, k a 
pasākumi, 
kas 
veikti 
attiecībā 
uz subsīdijām, 
gaidī
to efektivitāti 
uzrādījuši tik ai 
daļēji; 
prasa, lai K omisija 
tam līdz 2010. gada 
1. janvārim
 iesniegtu 
priekšlikum
us pārskatītai 
un 
pilnībā 
kon­
solidētai
 Finanšu
 regulai
 ar atsevišķ ām
 izdevumu prog ra
mmām veltītām n odaļām,
 kurās
 vienā
 visap­
tverošā avotā b ūtu 
apkopotas 
visas prasīb as, 
kas 
jāpilda prog rammas 
līdzekļu 
saņēmējiem, 
un 
turpmākai 
tās
 vienkāršošanai
 attiecībā
 uz subsīdiju
 piešķiršanu
 un kontroli; prasa, piemērojot Reg ulas
 (EK,
 Eur
­
atom) Nr. 1605/2002 184. pan tu, 
nākamajā 
Regulas
 (EK, 
Euratom) 
Nr. 1605/2002 pārsk atīšanā, 
ko 
veic 
reizi trijos g ados, 
izmantot 
saskaņošanas 
procedūru;
65. aicina 
Komisiju 
jau pašā sāk umposmā 
iesaistīties apspriešan as 
procesā ar pārējām iestādēm, uz k urām 
attiecas 
Regula 
(EK, 
Euratom) 
Nr. 1605/2002;
Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)
66. pauž bažas 
par OLAF darb a 
apstākļiem; 
prasa Komisijai 
nodrošināt
 OLAF tūlītēju piek ļuvi 
datubāzēm 
izmeklēšanas 
vajadzībām, 
lai tas nekavējoties 
varētu atk lāt 
un 
veikt 
izmeklēšanu;
67. prasa 
arī nodrošināt, 
ka 
trešās valstis, k as 
ir ES 
līdzekļu 
saņēmējas, 
sniedz
 OLAF visu n epieciešamo 
pa­
līdzību 
kontroles 
un 
pārbaužu 
veikšanas 
laikā 
uz vietas, k ā 
arī visu atb il
stošo informāciju 
par pasāk u­
miem,
 kas
 veikti,
 ņemot
 vērā izmek lēšanu
 rezultātus; prasa K omisijai
 nod
rošināt,
 lai visos n ākotnē
 
slēdzamajos līg umos
 tiktu
 iekļauts
 noteikums
 par iesaistīto valstu varas iestāžu piln īgu
 sadarbību
 ar 
OLAF;
68. pauž nopietnas 
bažas 
par to, ka 
no 
visiem gadījumiem, 
kad
 OLAF ieteica, lai tiesu iestādes veik tu 
pār­
baudi, 
tiesvedība 
ir notikusi 
tikai 
6,7 %; ir in formēts 
par to, ka 
2007. gad
ā 60 % no 
veiktajām 
izmeklē­
šanām 
OLAF ieteica, lai tiesu iestādes veik tu
 pārbaudi;
 uzskata
 šo situāciju, k as
 vājina
 tiesiskumu
 un 
pilsoņu 
uzticību 
un 
no 
kā 
labumu 
var gūt 
tikai 
potenciālie 
krāpnieki, 
par nepieļaujamu; tādēļ n opietni 
iesaka 
Komisijai 
izmantot 
visus Līgumos 
paredzētos līdzek ļus, 
lai nodro
šinātu 
dalībvalstu 
varas iestāžu 
efektīvu 
sadarbību 
cīņā 
pret krāpšanu 
Kopienas 
līdzekļu 
izlietošanā;V L 6 4 / 5 5 2 L
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis L 255/47
69. ar bažām konstatē, ka laikposmā no 2006. līdz 2008. g adam tikai 37 no 222 iekšējām izmeklēšanām 
tika 
ierosināta 
disciplinārlieta 
un 
ka 
tikai 
2 no 
šīm 37 izmek lēšanām 
tika 
panākti 
reāli rezultāti, 3 iz­
meklēšanas 
tika 
pārtrauktas 
pierādījumu trūk uma 
dēļ un 
pārējās 32 izmek l
ēšanās 
(87 %) rezultātu vēl 
joprojām n av; 
prasa Komisijai 
uzsākt 
iekšējās 
izmeklēšanas 
ar tādu pašu stin grību 
kā 
ārējās izmek lēša­
nas 
un 
nodrošināt, 
ka 
šīs izmeklēšanas, 
kas 
vēl nav 
novedušas 
pie reālas disciplin ārpārbaudes, 
sniedz 
rezultātus;
70. atkārtoti 
aicina 
Komisiju 
ieviest mehān ismu
 OLAF un  
dalībvalstu 
informācijas 
apmaiņai 
par paveik to 
saistībā 
ar Kopienas 
izmeklēšanām 
krāpšanas 
novēršanai; 
it īpaši aicin a 
Komisiju 
nodrošināt, 
lai dalīb­
valstu 
tiesu iestādes pēc tam, k ad
 OLAF tām iesn iedzis 
attiecīgos 
dokumentus 
un 
izmantojot 
progresa 
ziņojumus,
 regulāri
 informē 
OLAF par tiesvedīb as
 rezultātiem cīņ ā
 pret krāpšanu
 Kopienas
 līdzekļu
 
izlietošanā;
NOZARU JAUTĀJUMI
Pašu resursi
71. atzīmē, 
ka 
saskaņā 
ar Komisijas 
sniegto 
informāciju 
(sk. 
atbildi 
uz jautājumu, uz k uru 
jāatbild 
rakstiski, 
E-5221/08) 
2008. gada 
septembrī 
un 
oktobrī 
visas dalīb valstis 
pirmoreiz savos n acionālo 
kontu 
datos 
iekļāva 
netieši 
mērāmo fin anšu 
starpniecības 
pakalpojumu 
piešķīrumu; 
saskaņā 
ar šiem datiem n etieši 
mērāmo 
finanšu 
starpniecības 
pakalpojumu 
piešķīruma 
summu iek ļaušanas 
rezultātā E iropas 
Savienī­
bas 
27 dalībvalstu 
(ES-27) 
nacionālais 
kopienākums 
(NKI) 2007. gadā sasniedza E UR 149 
200 000 000 
(jeb 
1,2 % no 
ES-27 
NKI); 
līdz ar to, izman tojot 
šo jauno 
statistikas 
pieeju, NK I 
palielinās 
par ievērojami 
lielāku 
summu n ekā 
viss Eiropas 
Savienības 
budžets 
kopumā;
72. atgādina 
93. punktu 
iepriekšminētajā 2007. 
gada 
24. aprīļa rezolūcijā par 2005. fin anšu 
gada 
budžeta 
izpildes 
apstiprināšanu, 
kurā 
tas norādīja, 
ka 
piešķirtie 
netieši 
mērāmie fin anšu 
starpniecības 
pakalpo­
jumi 
automātisk i 
tiks 
iekļauti 
gaidāmajā 
pašu resursu lēmumā, ņ emot 
vērā Kopienas 
NKI 
pašu resursus, 
jo Komisija
 priekšlikumā
 Padomes lēmumam par E iropas
 Kopienu
 pašu resursu sistēmu 
(COM(2006) 99) šajā sak arībā 
neparedzēja 
ierobežojošas 
atrunas;
73.
 konstatē,
 ka
 arī Padome, k ad
 tā, pamatojoties uz K omisijas
 priekšliku
mu (COM(2006) 99), pieņ ēma
2007. 
gada 
7. jūnija
 Lēmumu 2007/436/E K, 
Euratom 
par Eiropas 
Kopienu 
pašu resursu sistēmu
(1) OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp. (1), tajā 
nenoteica 
nekādas 
ierobežojošas 
atrunas 
attiecībā 
uz netieši 
mērāmo finan šu 
starpniecības 
pakalpojumu 
piešķīrumu; 
tādēļ sagaida, 
ka, 
stājoties spēk ā 
jaunajam 
pašu resursu lēmumam un  
ar atpakaļejošu 
da­
tumu – 2007. gada 
1. janvāri
, Kopienas 
pašu resursu aprēķ inos 
tiks 
izmanto
ti NKI 
dati, kuros 
būs 
ie­
kļauts
 netieši
 mērāmo fin anšu
 starpniecības
 pakalpojumu
 piešķīrums,
 un ka,
 pamatojoties uz šiem 
datiem, tik s 
pārrēķināti 
dalībvalstu 
veiktie 
un 
turpmāk 
veicamie mak sāj
umi;
Lauksaimniecība 
un 
dabas resu rsi
74. ar 
bažām 
atzīmē Revīzijas palātas slēdzien u 
par to, ka 
šai politik as 
gr
upai deklarēto 
izdevumu pak ār­
totajos 
darījumos attiecīb ā 
uz likumību 
un/vai 
pareizību kopumā ir k onst
atēts būtisks 
kļūdu 
līmenis 
(ga­
da 
pārskata 
par 2007. g adu 
5.13. pun kts), 
un 
atzīmē arī Revīzijas palātas kon statētās 
problēmas 
galīgo 
saņēmēju 
līmenī 
un 
to, ka 
apmēram 20 % n o 
šajā līmen ī 
kontrolētajiem 
maksāj
umiem atk al 
ir izrādī­
jušies nepareizi; 
tomēr norāda 
uz kļūdu 
biežuma 
samazināšanos 
un 
šo kļūdu 
ierobežoto 
finansiālo 
ie­
tekmi 
(0,83 % n o 
attiecīgajiem 
izdevumiem);
75. piekrīt 
Revīzijas palātas atzin umam, 
ka 
lauku 
attīstībai 
un 
it īpaši ag rovides 
pasākumiem 
paredzētie lī­
dzekļi 
ir sevišķi 
pakļauti 
augstākam 
kļūdu 
riskam 
un 
ka 
dažu dalīb valstu 
tiesību 
aktos 
iekļauto 
sarežģīto 
atbilstīguma 
noteikumu 
un 
neprecīzo 
definīciju 
dēļ, kas 
negatīvi 
ietekm
ē kontroles 
kvalitāti, 
atkal 
ir kon­
statēta 
nepietiekama 
kontrole; 
mudina 
Komisiju 
vienkāršot 
un 
pastiprināt k ontroles 
noteikumus;V L . 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 26.9.2009.
76. tomēr atzīmē Revīzijas palātas slēdzien u, ka integrētā pārvaldības un kontroles sistēma joprojām ir efek ­
tīva 
nelikumīgu 
izdevumu risk a 
ierobežošanai, 
ja to pareizi īsten o, 
un 
ka 
reģistrētie 
dati par tiem mak ­
sājumiem 
saistībā 
ar vienreizējo 
maksājuma 
shēmu, kuri 
balstās 
uz piešķi
rtajām tiesīb ām, 
ir precīzi un  
ticami 
(gada 
pārskata 
par 2007. g adu 
5.20. un 
5.21. pun kts);
77. tomēr 
pauž bažas 
par Revīzijas palātas izteik to 
kritiku 
attiecībā 
uz kļūdām reg lamentējošo 
noteikumu 
interpretēšanā 
un 
par konstatējumu, 
ka 
– ja šīs kļūdas 
netiks 
novērstas 
– to vairāk u 
gadu 
garumā 
uz­
krātā 
ietekme 
būs 
būtiska, 
un 
prasa Komisijai 
pēc iespējas drīzāk  
veikt 
atbilstīgus 
pasākumus, 
kas 
iet­
vertu vismaz politik as 
vienkāršošanu 
un 
skaidrāku 
un 
konsekventu 
kontro
les sistēmu n odrošināšanu, 
minēto
 kļūdu
 labošanai
  un 2009.  g ada
 beigās
 informēt
 Parlamen tu
 par šajā jomā veiktajiem 
pasākumiem;
78. uzskata 
par nepieņemamu 
to problēmu 
esamību, 
kuras 
Revīzijas palāta atk al 
ir konstatējusi 
integrētās 
pārvaldības
 un kontroles
 sistēmas piemērošan ā
 Grieķijā,
 un atbalsta
 Kom
isija nodomu,
 par kuru tā 
paziņoja 
kompetentajai 
Parlamenta 
komitejai, 
stingri 
piemērot spēk ā 
esošos tiesīb u 
aktus 
par maksā­
jumu 
pārtraukšanu, 
ja Grieķijas 
valdība 
noteiktajā 
termiņā 
neatrisinās 
pašreizējās prob lēmas; 
prasa pār­
traukt
 maksājumus,
 ja Grieķijas
 varas iestādes n evarēs
 pierādīt, k a
 līdz 2009. gada
 31. decemb rim 
minētās 
problēmas 
ir atrisinātas;
79. ar 
bažām 
konstatē 
būtiskos 
trūkumus, 
kurus 
Revīzijas palātas atk lāju
si daudzu dalīb valstu 
kontroles 
sis­
tēmās attiecīb ā 
uz lauku 
attīstību 
un 
kuru 
cēlonis 
ir tas, ka 
dalībvalstu 
tiesību 
aktos 
ir neprecīzi 
definēti 
atsevišķi 
atbilstības 
kritēriji 
un 
ka 
attiecīgie 
noteikumi 
nereti 
ir pārāk 
sarežģīti, 
tādējādi n egatīvi 
ietek­
mējot 
kontroles 
kvalitāti;
80. pauž 
īpašu nožēlu 
par to, ka 
Revīzijas palāta vairāk ās “
vecajās” dalībvalstīs (Nīderlan dē, 
Portugālē, 
Ap­
vienotajā 
Karalistē, 
Francijā 
un 
Spānijā) 
ir atklājusi 
neatbilstības 
vienreizējo 
maksājumu 
shēmas pārval­
dības 
un 
kontroles 
sistēmās (g ada 
pārskata 
par 2007. g adu 
5.26. pun kts) 
un 
zināmu 
skaitu 
sistēmisku 
trūkumu
 to atbilstības
 nosacījumu
 ievērošan as
 kontrolē,
 kurus
 piemēro platīb atkarīgajam
 atbalstam,
 
Grieķijā, 
Itālijā, 
Spānijā, 
Apvienotajā 
Karalistē, 
Francijā 
un 
Nīderlandē 
(sk. 
gada 
pārskata 
par 2007. g adu 
5.1.1. 
un 
5.1.2. pun ktu); 
pieņem 
zināšanai 
Komisijas 
atbildes, 
ar ko 
tā apstrīd Revīzijas palātas izk lās­
tīto 
situāciju;
81. neatlaidīgi 
prasa dalīb valstīm, 
sadarbojoties 
ar Komisiju, 
pastiprināt 
kontroli, 
it īpaši attiecīb ā 
uz atbil­
stības 
nosacījumu 
ievērošanu 
no 
līdzekļu 
saņēmēju 
puses; aicin a 
Komisij
u minētos 
nosacījumus 
padarīt 
pēc iespējas sk aidrākus 
un 
vienkāršākus;
82. pauž 
nožēlu, 
ka 
Revīzijas palāta 2007. g adā 
atkal 
konstatējusi 
tos pašus ierob ežojumus 
noskaidrošanas 
sistēmā, 
piemēram, atb ilstības 
noskaidrošanas 
retroaktīvo 
un 
daudzgad
u raksturu 
un 
to, ka 
starp atgū­
tajām 
summām un  
faktiskajām 
nelikumīgi 
izmaksātajām 
summām n av 
iespējams n oteikt 
nekādu 
ticamu 
korelāciju 
(gada 
pārskata 
par 2007. g adu 
5.47. pun kts);
83. uzskata, 
ka, 
ņemot 
vērā vairāk us 
gadus 
pēc kārtas 
Revīzijas palātas izteik to 
nopietno 
kritiku 
par to pašu 
problēmu, 
Komisijai 
ir jāierosin a 
attiecīgās 
sistēmas reformas pasāk um
i tā, lai būtu 
iespējams n oteikt 
skaidru 
un 
ticamu saik ni 
starp atgūtajām 
summām un  
faktiskajām 
nelikumīg
i izmaksātajām 
summām 
un 
pēc iespējas n odrošināt, 
ka 
finanšu 
korekciju 
izmaksas 
sedz galīgie 
saņēmēji, 
nevis 
nodokļu 
maksā­
tāji, 
un 
ka 
dalībvalstīm, 
kas 
nepilda 
savus pien ākumus, 
tiek 
piemērotas fik sētas 
likmes 
korekcijas;
Subsīdijas 
zivsaimniecībai
84. atzinīgi 
vērtē to, k a 
atsevišķas 
dalībvalstis 
nodevušas 
atklātībai 
publisko 
(ES 
un 
valsts) līdzek ļu 
saņēmēju 
vārdus, 
attiecīgo 
darījumu n osaukumus, 
šo līdzekļu 
summas un  
Komisijas 
tīmekļa 
vietni, 
kurā 
norādī­
tas 
saites uz dalīb valstu 
informācijas 
avotiem;V L 8 4 / 5 5 2 L
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis L 255/49
85. tomēr prasa K omisijai  raudzīties, lai visas dalīb valstis  ievērotu Reg ulas  (EK,  Euratom)  
Nr. 1605/2002 53. pan ta 
b) 
apakšpunkta 
un 
53.b 
panta 
2. punkta 
d) apakšpunk
ta un 
Regulas 
(EK) 
Nr. 
498/2007
(1) Komisijas 2007.  gada 26. marta Reg ula (EK) Nr. 498/2007, ar k o paredz sīk i izstrādātus n oteikumus par to, kā īstenot
Padomes 
Regulu 
(EK) 
Nr. 1198/2006 par E iropas 
Zivsaimniecības 
fondu 
(OV L 120, 10.5.2007., 1. lpp.). (1) 31. panta otrās daļas d) apak špunkta noteikumus;
86. atzinīgi 
vērtē Komisijas 
priekšlikumu 
Padomes reg ulai, 
ar ko 
izveido Kopienas 
kontroles 
sistēmu, lai n o­
drošinātu 
kopējās 
zivsaimniecības 
politikas 
noteikumu 
ievērošanu 
(COM(2008) 721), k ura 
mērķis 
ir li­
kumīgi
 ļaut pārtrauk t
 vai samazin āt
 atbalstu
 tām dalīb valstīm,
 kas
 pienā
cīgi
 nepiemēro
 kopējās
 
zivsaimniecības 
politikas 
(KZP) 
noteikumus;
87. tomēr 
prasa, lai K omisija 
ierosinātu 
arī to, lai dalīb valstis, 
kas 
pienācīgi 
neīsteno 
KZP 
noteikumus, 
tiktu 
izslēgtas 
no 
zivsaimniecības 
partnerības 
nolīgumiem;
88. prasa 
Komisijai 
ieviest ES 
tiesību 
aktus, 
kas 
visiem tiem k uģu 
īpašnie
kiem, 
kuri 
notiesāti 
par nopietniem 
pārkāpumiem 
saskaņā 
ar Padomes Reg ulu 
(EK) 
Nr. 1447/1999
(2) Padomes 1999. gada 24. jūnija  Regula (EK) Nr. 1447/1999, ar k o izveido tādas izturēšan ās veidu sarak stu, ar kuru no­
pietni 
pārkāpj 
kopējās 
zivsaimniecības 
politikas 
noteikumus 
(OV L 167, 2.7.1999., 5. lpp.). (2), neļautu saņemt atbalstu no Eiropas 
Zivsaimniecības 
fonda 
un/vai 
saņemt 
zivsaimniecības 
partnerības 
nolīg
umos paredzēto palīdzīb u;
89. prasa 
Komisijai 
nodrošināt, 
ka 
Kopienas 
atbalsts 
netiek 
izlietots, lai modern izētu 
tos zvejas flotes seg ­
mentus, 
kam 
raksturīga 
pārmērīga 
zvejas jauda;
90. atgādina 
Komisijai 
saistības, 
ko 
tā uzņēmusies 
ES 
ilgtspējīgas 
attīstības 
stratēģijā, 
kuru 
Eiropadome 
ap­
stiprināja 
2001. gada 
jūnijā 
Gēteborgā 
un 
pārskatīja 
2006. gada 
jūnijā 
Vīnē, 
– atcelt videi k aitīgas 
sub­
sīdijas 
un 
līdz 2008. g adam 
ierosināt 
ceļvedi šo sub sīdiju 
reformai k atrā 
no 
nozarēm 
ar mērķi 
izskaust 
tās 
pavisam;
Kohēzija
91. ar lielām b ažām 
pieņem 
zināšanai 
Revīzijas palātas aplēsi, k a 
vismaz 11 % n o 
kopējās 
summas, k as 
at­
līdzināta 
saistībā 
ar struktūrpolitikas 
projektiem, 
nevajadzēja 
atlīdzināt;
92. atzīmē, 
ka 
Komisija 
šos 11 % n eapstrīd;
93. norāda, 
ka 
Revīzijas palātas veik to 
revīziju sk aits 
šķiet 
niecīgs 
salīdzinājumā 
ar maksājumu 
skaitu 
galī­
gajiem 
saņēmējiem 
(piemēram, k ohēzijas 
jomā Revīzijas palāta sask aņā 
ar gada 
pārskata 
par 2007. g adu 
6.21. 
punktu 
ir pārbaudījusi 
tikai 
180 starpposma mak sājumus, 
lai gan 
maksājumu sk aits 
galīgajiem 
sa­
ņēmējiem 
bija 
vairāki 
simti tūkstošu), 
tomēr apzin ās, 
ka 
šī revīzijas metodoloģ ija 
atbilst 
starptautisk a­
jiem
 revīzijas stan dartiem
 saskaņā
 ar viedok li,
 kas
 pausts ziņ ojumā
 par Revīzijas palātas salīdzin ošo
 
vērtējumu, k uru 
veica pieredzējušu fin anšu 
un 
izpildes reviden tu 
grupa, 
ko 
veidoja speciālisti n o 
Aus­
trijas, Kanādas, 
Norvēģijas 
un 
Portugāles 
augstākā 
līmeņa 
revīzijas iestādēm;
94. pauž nožēlu 
par to, ka, 
neraugoties 
uz Revīzijas palātas g ada 
pārskatā 
minētajiem 
uzlabojumiem 
kon­
troles 
un 
uzraudzīb as 
sistēmu vispārējā n ovērtējumā 
un 
Komisijas 
pastāvīgajiem 
centieniem, 
pārvaldī­
bas 
un 
kontroles 
sistēmas g an 
dalībvalstu, 
gan 
Komisijas 
uzraudzīb as 
līmenī 
vēl nav 
pietiekami 
efektīva
s, 
lai ierobežotu
 kļūdas
 risku,
 un prasa Komisijai 2010. g ada
 sākumā
 Parlamen tam
 sniegt
 pārskatu
 par 
2009. gadā 
veiktajām 
papildu darb ībām 
un 
to sākotnējo 
ietekmi 
saistībā 
ar iepriekš 
minēto 
rīcības 
plānu;
95. pauž 
nopietnas 
bažas 
par to, ka 
reģionālo 
un 
kohēzijas 
līdzekļu 
absorb
cija ir sasn iegusi 
nepieņemami 
zemu 
līmeni, 
un 
mudina 
Komisiju 
turpināt 
pārskatīšanas 
procedūru un  
neka
vējoties vien kāršot 
spēkā 
esošos 
noteikumus;V L . 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 26.9.2009.
96. atgādina Komisijai arī Revīzijas palātas ieteik umu – nemazinot iegul dīto līdzek ļu efektivitāti, pēc iespē­
jas izpētīt izdevumiem piemērojamos tiesīb u 
aktos 
paredzētās vien kāršo
šanas 
iespējas, un  
prasa tai ap­
svērt iespējas pieņ emt 
jaunus 
vienkāršošanas 
pasākumus, 
tostarp sistēmas in formatizēšanu; 
šajā sakarībā 
atzinīgi 
vērtē Komisijas 
izveidoto vien kāršošanas 
darba 
grupu 
un 
sagaid
a, ka 
Komisija, 
pamatojoties uz 
šīs grupas
 darba
 rezultātiem, n āks
 klajā
 ar konkrētiem
 vienkāršošanas
 priekšlikumiem
 attiecībā
 uz 
2007.–2013. g ada 
laikposmu;
97. prasa 
Komisijai 
arī novērtēt 
kohēzijas 
politikas 
pozitīvo ietek mi 
pa dalībvalstīm 
un 
iesniegt 
tam ziņo­
jumu 
par šīs politik as 
pievienoto 
vērtību 
ES 
līmenī;
98. ar 
bažām 
atzīmē, ka 
Eiropas 
Reģionālās 
attīstības 
fondā 
laikposmā 
no 
2000. līdz 2006. g adam 
95,47 % 
no 
finanšu 
korekcijām 
attiecās uz Spān iju 
(59,07 %), I tāliju 
(31,97 %) un  
Apvienoto 
Karalisti 
(4,43 %); 
atzīmē, ka 
4,53 % no 
finanšu 
korekcijām 
attiecas uz 22 dalīb valstīm; 
prasa Komisijai 
savas kontroles 
prasības 
pielāgot 
atkarībā 
no 
kļūdu 
biežuma 
un 
nopietnības 
pakāpes 
dalībvalstīs, k ur 
šīs kļūdas 
konsta­
tētas 
visvairāk; 
prasa Komisijai 
arī informēt 
Parlamentu 
par tās reak cij
u uz augsto 
kļūdu 
līmeni 
šajās tri­
jās dalībvalstīs;
99. ar 
bažām 
atzīmē, ka 
Kohēzijas 
fondā 
laikposmā 
no 
2000. līdz 2006. g adam 
95,92 % n o 
finanšu 
ko­
rekcijām 
attiecās uz Grieķ iju 
(53,06 %) un  
Spāniju 
(42,86 %); atzīmē, k a 
4,08 % no 
finanšu 
korekcijām 
attiecas 
uz 23 dalīb valstīm; 
prasa Komisijai 
savas kontroles 
prasības 
pielāgot 
atkarībā 
no 
kļūdu 
biežuma 
un 
nopietnības 
pakāpes 
dalībvalstīs, 
kur 
šīs kļūdas konstatētas visvairāk ; 
prasa Komisijai 
arī informēt 
Par­
lamentu 
par tās reak ciju 
uz augsto 
kļūdu 
līmeni 
šajās divās dalīb valstīs;
100. ar 
bažām 
atzīmē, ka 
Sociālajā fon dā 
laikposmā 
no 
2000. līdz 2006. g ada
m 84,28 % n o 
finanšu 
korek­
cijām 
attiecās uz Spān iju 
(46,42 %) un  
Itāliju 
(37,86 %); atzīmē, k a 
15,72 % fin anšu 
korekciju 
attiecas 
uz 23 dalīb valstīm; 
prasa Komisijai 
savas kontroles 
prasības 
pielāgot 
atkarībā 
no 
kļūdu 
biežuma 
un 
no­
pietnības 
pakāpes 
dalībvalstīs, 
kurās 
šīs kļūdas 
konstatētas 
visvairāk; prasa K omisijai 
arī informēt 
Par­
lamentu 
par tās reak ciju 
uz augsto 
kļūdu 
līmeni 
šajās divās dalīb valstīs;
101. augstu 
vērtē ceturk šņa 
ziņojumus, 
kurus 
Komisija 
2008. gadā 
sniegus
i par finanšu 
korekcijām, 
kas 
iz­
darītas sask aņā 
ar pašas vai Revīzijas palātas veik tajām 
revīzijām; prasa K omisijai 
saskaņā 
ar spēkā 
eso­
šajiem tiesīb u 
aktiem 
turpināt 
piemērot fin anšu 
korekcijas, 
lai novērst
u jebkādus 
iepriekšējos 
posmos 
deklarētus
 nelikumīgus
 izdevumus, un īsten ot
 stingras
 slēgšanas
 procedūras attiecīb ā
 uz Eiropas
 
Reģionālās 
attīstības 
fonda, 
Kohēzijas 
fonda 
un 
Sociālā fon da 
2000.–2006. g ada 
programmām, 
lai, slē­
dzot šīs prog rammas, 
šādi izdevumi tik tu 
lielā mērā n o 
tām izslēg ti; 
prasa arī K omisijai 
turpināt 
sniegt 
tam 
informāciju 
par piemērotajām fin anšu 
korekcijām 
un, 
tiklīdz 
sākas 
slēgšanas 
process, – atlik uma 
kļūdas 
līmeņa 
novērtējumu 
šādi slēgtajās 
programmās;
102. prasa 
Komisijai 
arī turpmāk  
gada 
darbības 
pārskatos 
identificēt 
ar dalītu pārvaldīb u 
saistītās k ontroles 
problēmas 
dalībvalstīs, 
tostarp mak sātājas 
iestādes līmen ī, 
lai noteik
tu konkrētus 
trūkumus 
pa dalībval­
stīm 
un 
programmām, 
kā 
arī prasa, lai rezerves tik tu 
tieši saistītas ar šīm prob lēmām; 
prasa, lai K omisija 
ik 
gadu 
izveido dalīb valstu 
klasifikāciju 
par katru 
no 
ES 
fondiem 
un 
iesni
edz to Parlamen tam 
kopā 
ar 
noteikto 
kļūdas 
līmeni, 
un 
prasa Revīzijas palātai izveidot tādu pašu sarak stu 
atbilstīgi 
veiktajām 
revīzijām;
103. prasa 
Komisijai 
kā 
iestādei, k urai 
uzticēta g alīgā 
atbildība 
par Kop
ienas 
līdzekļu 
pareizu fin anšu 
pārval­
dību, 
stingri 
piemērot K opienas 
noteikumus 
par maksājumu 
pārtraukšanu, 
ja kāda 
no 
dalībvalstīm 
ne­
sniedz 
prasītās garantijas;
104. atzīmē, 
ka 
Revīzijas palātas g ada 
pārskats 
par 2007. fin anšu 
gadu 
aptver tik ai 
2000.–2006. g ada 
pro­
jektus, 
jo 2007. g ads 
galvenokārt 
bija 
sagatavošanās 
posms 2007.–2013. gada prog rammu 
īstenošanai; 
tādēļ 
uzsver, ka 
vēl nevar 
novērtēt 
jaunos 
2007.–2013. g ada 
plānošanas 
periodam piemērojamos n o­
teikumus, 
kas 
ir vienkāršāki 
un 
stingrāki 
par tiem, k uri 
bija 
spēkā 
līdz 2006. g adam;V L 0 5 / 5 5 2 L
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis L 255/51
105. uzsver, ka kohēzijas politika vēl aizvien  ir viena no svarīgākajām Ei ropas Savien ības politikas jomām; 
uzsver šīs politik as 
būtisko 
nozīmi 
Eiropas 
Savienības 
pasākumos, 
lai reaģētu 
uz finanšu 
krīzi, 
kā 
arī eko­
nomikas 
atveseļošan as 
plānā; 
tādēļ atzin īgi 
vērtē Komisijas 
ierosinātā
s darbības, 
kas 
paredzētas, lai sek ­
mētu 
un 
paātrinātu 
kohēzijas 
programmu 
īstenošanu;
106. norāda, 
ka 
šīm vienkāršošanas 
procedūrām ir svarīg a
 nozīm
e, lai samazin ātu 
administratīvo 
slogu 
valsts, 
reģionu 
un 
vietējā līmen ī; 
tomēr uzsver, k a 
ir būtiski 
raudzīties, lai šīs vien kāršošanas 
procedūras n ā­
kotnē 
palīdzētu samazin āt 
kļūdu 
līmeni;
107.
 atbalsta
 Komisijas
 nostāju
 attiecībā
 uz finanšu
 korekcijām,
 ka
 pārkāpumus var atk lāt
 un novērst
 ar 
daudzgadu
 korektīvās
 sistēmas palīdzīb u;
 atzīmē, k a
 Komisija
 pastāvīgi
 pārbauda,
 vai dalībvalstu
 ie-
sniegtie 
dati ir piln īgi 
un 
precīzi un  
vai patiešām ir pan ākts 
acīmredzams prog ress 
attiecībā 
uz ticamas 
informācijas 
sniegšanu 
par dalībvalstu 
piemērotajām k orekcijām;
108. pieņem 
zināšanai 
Revīzijas palātas k onstatēto 
kļūdu 
līmeni 
un 
piezīmes par Revīzijas palātas un  
Komi­
sijas 
atšķirīgo 
interpretējumu 
attiecībā 
uz summu, k o 
nevajadzēja 
atlīdzināt 
(it īpaši attiecīb ā 
uz notei­
kumiem
 par izdevumu atb ilstību);
 uzsver, k a
 ir vajadzīg i
 papildu precizējumi, un prasa sask aņot
 to 
noteikumu 
skaidrojumu, 
kuri 
attiecas uz fin anšu 
korekciju 
piemērošan u; 
aicina 
dalībvalstis, 
kuras 
vēl 
nav 
iesniegušas 
gada 
deklarācijas 
par izdevumiem, k as 
veikti 
saistībā 
ar dalīto pārvaldīb u, 
to izdarīt ie­
spējami drīz;
109. pauž zināmu 
gandarījumu 
par acīmredzamajiem statistisk ajiem 
uzlabojumiem dalīb valstu 
kontroles 
sis­
tēmās, tomēr pauž n ožēlu, 
ka 
daudzas n o 
šīm kontr
oles sistēmām joprojām ir pak ļautas 
pārkāpumu 
ris­
kam 
attiecībā 
uz atlīdzin āmajām 
summām; uzsk ata, 
ka 
ir vēl vairāk  
jāuzlabo pirmās pak āpes 
kontroles 
efektivitāte 
gan 
valsts, gan 
zemākos 
līmeņos; 
šajā sakarībā 
uzsver Komis
ijas uzraudzīb as 
būtisko 
lomu;
110. norāda, 
ka 
Revīzijas palātas pārsk atā 
uzrādītais k ļūdu 
līmenis 
ne 
vienmēr 
liecina 
par krāpšanu, 
un 
tāpēc 
aicina 
Komisiju 
un 
Revīzijas palātu turpmāk ajos 
dokumentos 
to skaidri 
no
šķirt;
111. pauž 
nožēlu 
par kļūdām, 
kas 
visbiežāk 
konstatētas 
Eiropas 
sociālo fon du 
jomā, proti, n espēja 
pieradīt 
administratīvo 
vai ar person ālu 
saistīto izdevumu pamatotīb u 
attiecībā 
uz konkrēto 
projektu, 
kā 
arī šo 
izmaksu 
un 
izdevumu pārāk  
augsta 
novērtēšana; 
tāpēc stingri 
atbalsta 
jaunos 
noteikumus 
saistībā 
ar fi­
nanšu
 shēmu 2007.–2013. g adam,
 kuri
 vienkāršo
 procedūras un n etiešās
 izmaksas
 ļauj deklarēt,
 pa­
matojoties uz vien otu
 likmi,
 proporcion āli
 tiešajām izmak sām;
 turklāt
 aicina
 dalībvalstis
 intensīvāk
 
īstenot 
līdzekļu 
saņēmējiem 
paredzētos in formatīvos 
pasākumus 
un 
uzlabot parastās pārvaldīb as 
kon­
troles, 
lai samazin ātu 
kļūdu 
skaitu;
Iekšpolitika
112. pauž 
nožēlu 
par to, ka 
saskaņā 
ar Revīzijas palātas sn iegto 
informāci
ju – lai gan 
Komisija 
tieši pārvalda 
ar iekšpolitiku 
saistītās darb ības 
– vēl aizvien  
ir saglabājušās 
iepriekšējos g ados 
konstatētās 
problēmas 
(kļūdas
 izmaksu
 atlīdzināšanā,
 piemērojamo n oteikumu
 sarežģītība
 un efektīva
 sodu mehān isma
 trū­
kums), 
un 
aicina 
Komisiju 
turpināt 
centienus, 
lai vienkāršotu 
un 
precizētu proporcion alitātes 
noteiku­
mus, 
ko 
piemēro dalītu izmak su 
programmām;
Pētniecība
113. atzinīgi 
vērtē prog resu, 
kas 
sasniegts 
pētniecības 
un 
tehnoloģiju 
attīstības 
jomā, kuram 
pateicoties k ļūdu 
līmenis 
ir būtiski 
samazinājies: 
no 
8,03 % 2006. g adā 
līdz 2,39 % 2007. g adā
; šis būtiskais 
sasniegums 
apliecina 
Komisijas 
pētniecības 
grupas 
sekmes 
2005. gada 
budžeta 
izpildes apstiprin āšanas 
rezolūcijas 
īstenošanā, 
sadarbojoties 
ar Parlamen ta 
atbildīgo 
komiteju 
un 
Revīzijas palātu;
114. konstatē, ka 2007. gadā revīzijas sertifik ātu sistēmas izman tošanas rezultātā samazin ājies kļūdu līmenis – 
no 
4,06 % attiecīb ā 
uz projektiem, 
kas 
tika 
īstenoti 
saistībā 
ar Piekto 
pamatprog rammu 
un 
kas 
netika 
pa­
kļauti
 revīzijas sertifik ātu
 sistēmai, līdz 2,5 % attiecībā uz projek tie
m, kuri
 tika
 īstenoti
 saistībā
 ar Sesto 
pamatprog rammu;V L . 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 26.9.2009.
115. atzinīgi vērtē Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2008)  3054), kurā cita starpā sn iegta Pētnie­
cības 
ģenerāldirektorāta 
un 
Informācijas 
sabiedrības 
un 
saziņas 
līdzekļu ģ enerāldirektorāta 
pirmā kon­
troles 
izmaksu 
analīze 
ar mērķi 
atsākt 
iestāžu deb ates, 
lai panāktu 
kopēj
u vienošanos 
par pieļaujamo 
kļūdas 
risku 
Eiropas 
pētniecības 
politikas 
jomā;
116. prasa Komisijai 
arī turpmāk  
ievērot Septītajā pamatprog rammā 
notei
ktās 
atlīdzināšanas 
iespējas un  
it 
īpaši turpin āt 
analizēt 
šīs programmas 
noteikumu 
par vienotas 
likmes 
maksājumu procedūru piemēro­
tību 
un 
saistībā 
ar termiņa 
vidusposma pārsk atīšanu 
informēt 
kompetento 
Parlamenta 
komiteju 
par ie­
guldījumu, 
ko 
tā veikusi, 
lai vienkāršotu 
atbalsta 
saņēmējiem 
piemērojamos n oteikumus 
un 
uzlabotu 
attiecīgo 
sistēmu;
117. a pauž bažas
 par Septītās pamatprog rammas
 no
teikum
iem, kuros ir atk ā
pes no
 kopīgām,
 valstu un 
starptautisk ā 
līmenī 
atzītām un  
sertificētām g rāmatvedības 
un 
aprēķinu 
metodēm un  
saskaņā 
ar kuriem 
netiek 
atzīti dalīb valstu 
revīzijas iestāžu revīzijas rezultāti attiecīb ā 
uz dalībvalstī 
sertificētajām vidējām 
stundas 
likmēm 
izmaksu 
rašanās 
vietā; uzsk ata, 
ka 
Septītās pamatprog ram
mas noteikumi 
ir klajā 
pret­
runā 
mūsdienu 
Eiropas 
rūpniecības 
nozares 
grāmatvedības 
un 
aprēķinu 
standartiem, 
jo tajos prasīts ap­
rēķināt 
individuālās 
to person u 
izmaksas, 
kas 
aktīvi 
iesaistītas n oteik
tā pētniecības 
programmā; 
aicina 
Komisiju 
sākt 
procedūru, lai pan āktu, 
ka 
Septītās pamatprog rammas 
mērķi 
ir saskaņā 
ar vispārēju uz­
ņēmējdarbības 
praksi, 
kas 
ļauj aprēķ ināt 
un 
iekasēt 
vidējās stun du 
likme
s pa izmak su 
rašanās 
vietām un  
neparedz 
aprēķināt 
individuālās 
to person u 
izmaksas, 
kas 
ir aktīvi 
iesaistītas n oteiktā 
pētniecības 
programmā.
118. attiecībā 
uz metodoloģ ijas 
sertifikātiem 
(CoM un 
CoMAv) pauž b ažas 
par vēl neapstiprinātajiem 
serti­
fikātiem 
un 
mudina 
Komisiju 
izstrādāt saprotamus k ritērijus, 
kas 
nepiec
iešami metodoloģ ijas 
sertifikātu 
apstiprināšanai 
attiecībā 
uz netiešajām 
un 
personāla 
izmaksām; 
uzskata
, ka 
jāatļauj saņ ēmējiem 
izman­
tot 
vidējās person āla 
izmaksas 
un 
piemērot n etiešo 
izmaksu 
aprēķināšana
i noteikto 
metodoloģ iju; 
pra­
sa laikus
 sākt
 sertifikātu
 apstiprin āšanu
 vai no
raidīšanu, lai n odrošinātu
 to, ka
 ir iespējams izlietot 
pētniecībai 
paredzētos līdzek ļus; 
aicina 
Komisiju 
pieņemt 
šīs vidējās stun du 
likmes 
izmaksu 
rašanās 
vie­
tām bez 
metodoloģ ijas 
sertifikācijas, 
ja dalībvalsts 
iestāde veik usi 
vismaz to revīziju un  
tās apstiprin ājusi.
119. atgādina, 
ka 
– lai vienkāršotu 
administratīvās 
procedūras un  
pieteikšanos 
subsīdiju 
saņemšanai 
– Parla­
ments 
ir prasījis izveidot tādu vien otu 
kontaktpunktu 
līdzekļu 
saņēmēji
em, kurš 
būtu 
kompetents 
pie­
ņemt 
lēmumu par jautājumiem, k as 
saistīti ar pētn iecības 
pamatprog rammu
;
120. kā
 priekšnoteikumu
 juridiskajai
 noteiktībai
 prasa Komisijai
 nepār
rēķināt
 saistībā
 ar Sesto pamatpro­
grammu 
īstenoto 
projektu 
finanšu 
pārskatus, 
kurus 
Komisija 
jau ir apstiprin ājusi 
un 
veikusi 
attiecīgos 
norēķinus, 
Sestās pamatprog rammas 
līguma 
parauga 
specifikācijā 
(II 
pielikumā) 
noteiktajām 
izmaksām 
piemērojot 
atbilstības 
kritērijus 
jaunā 
interpretējumā;
121. atzīmē, 
ka 
atsevišķās 
jomās Septītajai pētn iecības 
un 
attīstības 
pamatprog rammai 
tiek 
piemērota divpa­
kāpju 
procedūra; prasa K omisijai 
apspriest ar pētn iecības 
organizācijā
m, vai būtu 
lietderīgi 
attiecināt 
šo 
procedūru arī uz citiem projek tu 
veidiem, k uriem 
tādējādi varētu ievērojami samazin āt 
ar projektu 
pie­
teikumu 
sagatavošanu 
saistītās izmak sas;
122. atzīmē, 
ka 
pētniecības 
jomā Komisija 
ir palielinājusi 
pētniecības 
struktūru, 
sadarbības 
modeļu un  
pār­
valdības 
mehānismu 
skaitu; 
atgādina, 
ka 
tas bija 
iespējams tādēļ, k a 
2007.–2013. g ada 
finanšu 
plānā 
ir 
ievērojami palielin āts 
pētniecībai 
un 
jauninājumiem 
paredzēto līdzek ļ
u apjoms; aicin a 
Revīzijas palātu 
izvērtēt iespējamās pārredzamīb as 
problēmas, 
ar ko 
var nākties 
saskarti
es budžeta 
lēmējinstitūcijai, 
un 
atšķirīgo 
attieksmi 
pret saņēmējiem 
saskaņā 
ar šiem modeļiem; prasa, lai ģ enerāldirektors 
savā gada 
dar­
bības 
pārskatā 
katrai 
no 
šīm struktūrām, 
modeļiem un  
mehānismiem 
veltītu vien u 
nodaļu 
ar mērķi 
in­
formēt 
par līdzek ļu 
izlietojumu un  
rezultātiem, k o 
iecerēts sasn iegt, 
izmantojot 
šos publiskās/privātās 
sadarbības 
modeļus;
123. prasa Revīzijas palātai – ņ emot 
vērā to, ka 
Komisijas 
revīzijas stratēģ ija 
aptver pamatprog rammas 
izde­
vumus četru g adu 
laikposmā, 
bet 
Revīzijas palātai savs pārsk ats 
jāsniedz 
ik 
gadu, 
– iesniegt 
daudzgadu 
tabulas, 
lai revīzijās k onstatēto 
kļūdu 
finansiālā 
ietekme 
tiktu 
izklās
tīta saskaņā 
ar Komisijas 
kontroles 
metodoloģ iju;V L 2 5 / 5 5 2 L
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis L 255/53
Vide, sabiedrības veselība un pārtikas nekaitīgums
124. uzskata, 
ka 
budžeta 
pozīciju, k as 
attiecas uz vidi, sab iedrības 
veselību 
un 
pārtikas 
nekaitīgumu, 
izpildes 
līmenis 
kopumā 
ir apmierin ošs;
125. uzsver, 
ka 
vispārējais b udžeta 
izpildes līmen is 
vides, sabiedrības 
veselības 
un 
pārtikas 
nekaitīguma 
jomā 
ir 94,6 %, k as 
ir apmierin ošs 
rezultāts, ņ emot 
vērā to, ka 
2007. gads 
bija 
jaunās 
2007.–2013. g ada 
fi­
nanšu 
shēmas pirmais g ads 
un 
vides politik as 
jomā 2007. g adā 
tika 
pieņemta
s un 
stājās spēk ā 
jaunas 
programmas;
126. atzinīgi 
vērtē to, k a 
Kopienas 
Tabakas 
fonda 
budžeta 
izpildes līmen i
s ir 100 %; tādēļ pauž pārliecīb u, 
ka 
šis 
instruments, 
no 
kura 
piešķir 
finansiālu 
atbalstu 
projektiem, 
kas 
– jo īpaši ar in formatīviem 
un 
izglī­
tojošiem 
līdzekļiem 
– veicina 
sabiedrības 
izpratni 
par tabakas 
lietošanas k aitīgo 
ietekmi, 
darbojas 
efektīvi;
127.
 aicina
 Komisiju
 paplašināt
 palīdzību
 pieteikumu
 iesniedzējiem
 daudzgadu
 programmās,
 it īpaši pare­
dzot pieteik umu 
iesniedzējiem 
īpašu apmācīb u, 
kā 
arī izsniedzot 
viegli 
lietojamas rok asgrāmatas;
128. atzinīgi 
vērtē centienus 
mērķtiecīgāk 
virzīt uzaicin ājumus 
piedalīties k onkursos 
un 
sniegt 
vairāk 
palī­
dzības 
pieteikumu 
iesniedzējiem, 
it īpaši ar sab iedrības 
veselību 
saistītajās prog rammās, 
lai panāktu, 
ka 
netiek 
iesniegti 
tādi projek tu 
pieteikumi, 
kuri 
nepārprotami 
neatbilst 
finansējuma 
piešķiršanas 
kritēri­
jiem 
vai kuriem 
ir zema kvalitāte, 
taču norāda, 
ka 
nepieciešams 
turpināt 
darbu, 
lai panāktu 
apmierinošu 
situāciju;
129.
 norāda,
 ka
 daļu no
 veselības
 aizsardzīb as
 rīcības
 programmas
 īsteno
 Veselības
 un patērētāju 
izpildaģentūra; 
šajā sakarībā 
atgādina 
Komisijai, 
ka 
programmas 
darbīb
ai paredzētie līdzek ļi 
jāizmanto 
tā, 
lai panāktu 
ļoti labu 
izmaksu 
un 
lietderīguma 
attiecību, 
jo šos līdzekļus izman to 
arī administratīviem 
uzdevumiem;
130. uzsver, 
ka 
Regulas 
(EK, 
Euratom) 
Nr. 1605/2002 admin istratīvo 
un 
finanšu 
noteikumu 
ievērošana 
ne­
drīkst 
izraisīt nevajadzīgu 
kavēšanos, 
piešķirot 
subsīdijas 
vai izraugoties fin ansējamos 
projektus, 
un 
pra­
sa Komisijai 
turpināt 
centienus 
uzlabot 
administratīvās 
procedūras, k a
s ietekmē 
saistību 
apropriāciju un  
maksājumu 
apropriāciju izpildi;
Iekšējais tirgus un patērētāju aizsardzība
131. atzinīgi 
vērtē Revīzijas palātas ziņ ojumu, 
kurā 
sniegts 
objektīvs 
iekšējā 
tirgus 
politikas, 
muitas politik as 
un 
patērētāju aizsardzīb as 
politikas 
novērtējums;
132. aicina 
dalībvalstis 
turpināt 
pilnveidot 
savas iekšējās 
kontroles 
sistēmas, lai n epieļautu 
nelegālu 
preču lai­
šanu 
Kopienas 
tirgū; 
turklāt 
aicina 
Komisiju 
pārbaudīt 
2007. gadā 
atklāt
os trūkumus 
patērētāju aizsar­
dzības 
jomā;
133. atzinīgi 
vērtē Revīzijas palātas k onstatējumu, 
ka 
muitas un  
norēķin
u kontroles 
sistēmas darb ojas 
labi; 
uzsver, 
ka 
– lai gan 
par muitas k ontrolēm 
galvenokārt 
ir atbildīgas 
dalībv
alstis – muitas n ozare 
jāpār­
valda tikai 
uzticamiem uzņ ēmējiem, 
lai novērstu 
risku, 
ka 
preces tiek  
ievestas iek šējā 
tirgū, 
nemaksājot 
nodokļus 
vai bez 
muitas novērtējuma;
134. atzinīgi 
vērtē centienus 
panākt 
budžeta 
12 02 01. pozīcijas (I ekšējā 
tirgus 
īstenošana 
un 
attīstība) 
izpil­
des līmeni 
86 % apmērā; n orāda, 
ka 
saska
ņā ar Komisijas 
viedokli 
iemesls ne
izmantotiem 
maksājumiem 
ir 
tas, ka 
daži pētījumu līg umi 
tika 
parakstīti 
tikai 
gada 
beigās 
un 
ka 
2007. gadā 
nebija 
maksājumu 
apro­
priāciju, k ā 
bija 
plānots;
135. uzsver, 
ka 
budžeta 
14 04 02. pozīcijas (Muita 2007) izpildes līmen is 
55 % apmērā n av 
pietiekams 
un 
tāpēc 
nepieciešama 
labāka 
budžeta 
plānošana; 
norāda, 
ka 
saskaņā 
ar Komis
ijas viedok li 
lielākā 
daļa šīs 
budžeta 
pozīcijas attiecas uz I T 
ilgtermiņa 
līgumiem 
par pēc pasūtījuma pieg ādātiem 
ražojumiem un  
pa­
kalpojumiem, 
kas 
apgrūtina 
precīzu fin ansiālu 
vajadzību 
novērtējumu 
un 
plānošanu; 
tomēr atzīst, k a 
2008. 
gada 
budžeta 
rezultāti ar izpildes līmen i 
augstāku 
par 97 %, mak sāju
mu apropriācijām ir lab i;V L . 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 26.9.2009.
136. atzīmē, ka budžeta 17 02 02. pozīcijas (Patērētāju aizsardzīb as programma) izpilde 77 % apmērā ir ze­
māka 
nekā 
iepriekšējos 
gados; 
turklāt 
atzīst, ka 
saskaņā 
ar Komisijas 
viedokli 
iemesli tam ir n esadalāmo 
apropriāciju 
nodošana 
no 
Veselības 
un 
patērētāju izpildaģ entūras 
atpakaļ patērētāju aizsardzīb as 
pro-
grammai 
un 
dažas novēlotas 
saistības, 
kas 
tika 
izpildītas 2007. g ada 
laikā, kā 
rezultātā mak sājumi, 
kuri 
tika 
plānoti 
2007. gadam, 
netika 
veikti; 
tādēļ aicin a 
Komisiju 
uzlabot 
bu
džeta plān ošanu 
šajā jomā;
Transports un tūrisms
137. konstatē, 
ka 
2007. gada 
budžeta 
galīgi 
pieņemtajā 
un 
vēlāk 
finanšu 
ga
da laikā 
grozītajā 
versijā tran s­
porta 
politikai 
saistību 
apropriācijās k opsummā 
bija paredzēti E UR 1 
322 667 000 un  
maksājumu 
apro­
priācijās – E UR 743 
111 000; k onstatē 
arī, ka 
no 
šīm summām:
—Eiropas 
transporta 
tīkla 
(TEN-T) projek tiem 
saistību 
apropriācijās b ija 
pieejami E UR 933 
578 000 
un 
maksājumu 
apropriācijās – E UR 369 
665 000, 
—satiksmes 
drošībai 
– EUR 15 
348 000 saistīb u 
apropriācijās un  
EUR 14 
500 000 mak sājumu 
apropriācijās,
 
—programmai “
Marko 
Polo” – EUR 56 
890 000 saistīb u 
apropriācijās un  
EUR 10 
425 000 mak sā­
jumu 
apropriācijās, 
—transporta
 aģentūrām
 un Eiropas 
GNSS uzraudzīb as
 iestādei – E UR
 113 631 000  saistību
 apro­
priācijās un  
EUR 114 
716 000 mak sājumu 
apropriācijās, 
—satiksmes
 drošībai,
 tostarp izmēģ inājuma
 projektam
 par drošīb u
 Eiropa
s ceļu tīk lā,
 – 
EUR 6 
000 000 saistīb u 
apropriācijās un  
EUR 6 
578 000 mak sājumu 
apropriācijās;
138. atzinīgi 
vērtē joprojām aug sto 
gan 
saistību, 
gan 
maksājumu 
apropriāciju izlietojuma līmen i
 TEN-T pro­
jektos,
 abos
 gadījumos
 sasniedzot
 gandrīz
 100 %, un aicin a
 dalībvalstis
 nodrošin āt
 atbilstīga
 finansē
­
juma piešķ iršanu 
no 
valsts budžeta, 
lai varētu pildīt šīs K opienas 
saistības;
139. ar 
bažām 
atzīmē to saistīb u 
apropriāciju zemo izlietojuma līmen i, 
ka
s bija 
paredzētas satik smes 
drošī­
bai 
(55,95 %) un  GNSS uzraudzīb as 
iestādei (33,24 % 3. sadaļā) – jomām, k urās 
liela daļa n o 
2007. ga­
dā
 pieejamās summas, k o
 veidoja 2006. fin anšu
 gada
 pārpalikums,
 tika
 pārnesta uz 2008. g adu;
 ar 
bažām 
atzīmē to mak sājumu 
apropriāciju zemo izlietojuma līmen i, 
kuras 
tika 
piešķirtas 
iekšējam 
tir­
gum 
un 
transporta 
sistēmu optimizēšan ai 
(47,48 %), pasažieru tiesīb u 
jomai (58,96 %), jo aizk avējās 
lī­
gumu 
parakstīšana, 
un GNSS uzraudzīb as 
iestādei (33,24 % 3. sadaļā);
140. ar gandarījumu 
atzīmē, ka, 
atbildot 
uz Revīzijas palātas Ī pašo 
ziņoj
umu Nr. 6/2005 par E iropas 
trans­
porta 
tīklu 
(TEN-T)
(1) OV C 94, 21.4.2006., 1. lpp. (1), pārrobežu projektiem piešķiramās finansiālās palīdzības maksimālā likme palie­
linājās 
līdz 30 % un  
finansējuma 
minimālā 
pieļaujamā summa – līdz E UR 1 
500 000; turk lāt 
norāda, 
ka 
ir 
uzlabota 
vērtēšanas 
procedūra projek tu 
atlasei un 
ir nostiprināta 
uzraudzīb a, 
taču vienlaikus 
pauž no­
žēlu,
 ka
 vēl nav
 saskaņota
 struktūra
 darbu
 aprakstam
 un nav
 standartizēta
 tehniskā
 un finanšu
 
uzraudzīb a;
141. ar 
gandarījumu 
atzīmē – Revīzijas palātas veik tā 
iekšējās 
kontroles 
standartu 
analīze 
tiešā saistīb ā 
ar pa­
kārtoto 
darījumu lik umību 
un 
pareizību 
liecina, 
ka 
Enerģētikas 
un 
transp
orta ģenerāldirektorāts 
nodro­
šina 
atbilstību 
pamatprasīb ām;V L 4 5 / 5 5 2 L
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis L 255/55
Kultūra un izglītība
142. atzīmē, ka 
Revīzijas palāta savā g ada 
pārskatā 
par 2007. g adu 
min 
izgl
ītības 
un 
kultūras 
politikas 
jomā 
konstatēto 
kļūdas 
līmeni 
(9.11. pun kts 
un 
9.1. pielik ums: 
kļūdas 
līmenis 
– no 
2 līdz 5 %), b et 
nesniedz 
skaidrojumu 
par dažādo valsts aģ entūru 
un 
izpildaģentūru 
darbības 
veidu un 
darba 
kvalitāti, 
kā 
arī par 
iemesliem, k āpēc 
būtu 
jāņem 
vērā to sn iegtā 
informācija;
143. prasa 
Revīzijas palātai n ākamajā 
gada 
pārskatā 
pamatīgāk 
analizēt 
dažādo aģ entūru 
efektivitātes 
un 
uz­
turēšanas 
jautājumu izg lītības 
un 
kultūras 
politikas 
jomā;
144. atzīmē, ka 
jaunajās 
programmās 
Izglītības 
un 
kultūras 
ģenerāldirek
torāts ir sask aņojis 
rīcības 
program­
mas 
un 
ieviesis vien otas 
iekšējās 
revīzijas pieeju; šajā sak arībā 
pauž viedok li, 
ka 
dalībvalstu
 ex ante un  ex 
post deklarācijas 
ir jauns 
sistēmu uzraudzīb as 
un 
iekšējās 
kontroles 
faktors
;
145. tomēr pauž n ožēlu 
par Revīzijas palātas k onstatētajiem 
trūkumiem
 ex ante dek larāciju 
procedūrā un  
par 
konstatējumu, 
ka 
šī procedūra sn iedz 
tikai 
ierobežotu 
garantiju 
attiecībā 
uz konkrēto 
izdevumu pārval­
dības 
kvalitāti 
(gada 
pārskata 
par 2007. g adu 
9.16. pun kts); 
taču norāda, 
ka
 ex ante dek larācija 
ir tikai 
viens 
no 
apliecinājuma 
dokumentiem, 
kurus 
Revīzijas palāta saņ em 
revīzijas g aitā, 
lai varētu sag atavot 
savu 
atzinumu;
146. pieņem 
zināšanai 
Revīzijas palātas k onstatējumu, 
ka 
dalībvalstu 
iestādes izman to 
atšķirīgu 
pieeju, lai ie­
gūtu 
pamatu ex ante ticamīb as 
deklarācijai, 
un 
ka 
informācijas 
apjoms, k o 
šīs iestādes sn ieg
ušas par iz­
mantotajām 
procedūrām, ir ļoti atšķ irīgs; 
prasa Komisijai 
sākt 
minēto 
deklarāciju 
saskaņošanu 
un 
pastāvīgi 
informēt 
par to Parlamen tu 
un 
Revīzijas palātu;
147. pieņem 
zināšanai 
arī to, ka 
dalībvalstu 
iestādēm līdz 2008. gada 
30. aprīlim b ija 
jāiesniedz
 a posteriori 
ikgadējās 
ticamības 
deklarācijas 
par 2007.  g adu; 
sagaida 
Revīzijas palātas n ovērtējumu 
saistībā 
ar 
2008. gada 
ticamības 
deklarāciju 
revīziju;
148. pauž nožēlu 
par to, ka 
atsevišķas 
dalībvalstu 
iestādes un  
aģentūras 
nepilda savus pien ākumus, 
tādējādi 
liekot
 Komisijai
 nosūtīt
 tām oficiālas atg ādinājuma
 vēstules, un piln ībā
 atbalsta
 subsīdiju
 maksājumu
 
pārtraukšanu, 
ja nav 
iesniegti 
galīgie 
ziņojumi;
149. mudina dalībvalstu valsts aģentūras un valsts iestādes, pildot savus pien ākumus, ievērot Komisijas izstrā­
dātos 
īstenošanas 
noteikumus; 
atzinīgi 
vērtē to, k a 
Izglītības 
un 
kultūr
as ģenerāldirektorāts 
uzskatīja 
– 
nav 
pamata uzturēt spēk ā 
atrunu, 
kura 
attiecās uz valsts aģ entūru 
kontrol
es mehānismiem, 
un 
atbalsta 
arī 
turpmāku 
stingru 
kontroli, 
veicot revīzijas;
150. atzinīgi vērtē to, k a samazinās novēlotu maksājumu skaits izglītība s un kultūras jomā, un sagaida, ka 
Komisija 
arī turpmāk  
centīsies 
vēl vairāk  
samazināt 
šādu mak sājumu 
skait
u;
151. pauž cerīb u,
 ka,
 Komunikācijas
 ģenerāldirektorātam
 2007. gada b eig
ās izveidojot k ontroles
 sistēmu, 
vairs nevajadzēs
 iekļaut
 atrunu
 par ģenerāl
direktorāta
 budžet
a vadību,
 kas
 tika
 iekļauta
 attiecībā
 uz 
2007. finanšu 
gadu;
152. prasa 
Komisijai 
sniegt 
papildu in formāciju 
par admin istratīvo 
struktūru 
izveidi dalīb valstīs 
sadraudzī­
bas 
pilsētu pasāk umu 
atbalstam, 
sevišķi 
attiecībā 
uz šādu struk tūru 
nepi
eciešamīb u, 
ar tām saistītajām 
izmaksām 
un 
to mērķi;
153. prasa 
Komisijai 
izvērtēt, k ā 
nodrošināt, 
lai programmā “
Jaunatne 
darbībā
” iesaistītu aizvien  
plašāku 
jau­
niešu 
mērķauditoriju, 
jo īpaši jaun iešus, 
kuri 
auguši 
nelabvēlīgā 
vidē; šai n olūkā 
mudina 
jauniešu 
orga­
nizācijas,
 tostarp E iropas
 Jaunatnes
 forumu, vēl ak tīvāk
 strādāt, lai sasn iegtu
 šādas mērķ auditorijas
 
grupas, 
uzlabot 
ziņojumu 
sniegšanas 
standartus 
un 
finansēšanas 
kritēri
jus, kā 
arī vairāk 
izplatīt jaun iešu 
vidū 
informāciju 
par pašu prog rammu;V L . 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 26.9.2009.
Pilsoņu brīvības, tieslietas un iekšlietas
154. atzīmē, ka 
brīvības, 
drošības 
un 
tiesiskuma 
telpai paredzēto b udžet
a maksājumu 
izpildes līmen is 
ir ze­
māks
 nekā
 2006. gadā
 (60,41 % 2007. g adā
 un 86,26 % 2006. g adā);
 apzinās,
 ka tas ir arī tāpēc, k a
 
2007. gada 
maijā un 
jūnijā 
tika 
apstiprināti 
solidaritātes un  
migrācijas 
plūsmu pārvaldīb as 
pamatpro­
grammā 
iekļautie 
fondi 
un 
aizkavējās 
citu konkrētu 
programmu, 
piemēram, civiltiesīb u, 
narkotiku 
ap­
karošanas
 un informācijas
 programmu,
 īstenošana;
 norāda,
 ka
 salīdzināj
umā ar 2006.  g ad
u ir 
samazinājies 
saistību 
izpildes līmen is 
(90,29 % 2007. g adā 
un 
94,47 % 2006. g adā); 
aicina 
Tiesiskuma, 
brīvības 
un 
drošības 
ģenerāldirektorātu 
censties 
nodrošināt 
saistību 
un 
maksājumu 
iespējami aug stāku 
izpildes 
līmeni 
2008. gadā;
155. konstatē, 
ka 
Komisijas 
veiktās 
pārbaudes 
pārraudzīb as 
sistēmām, k u
ras attiecas uz E iropas 
Bēgļu 
fondu 
II, 
Revīzijas palāta ir n ovērtējusi 
kā 
daļēji efek tīvas; 
pienācīgi 
ņem 
vērā Komisijas 
attiecīgās 
atbildes;
156. pauž 
nožēlu, 
ka 
pārraudzīb as 
un 
kontroles 
sistēmu aprak sti, 
kuras 
dalībvalstis 
ir ieviesušas attiecīb ā 
uz 
Ārējo rob ežu 
fondu, 
Komisijai 
tika 
iesniegti 
tikai 
2007. gada 
pēdējā ceturk snī, 
jo šī iemesla dēļ K omisija 
līdz 
2007. gada 
beigām 
attiecīgās 
dalībvalstu 
sistēmas n evarēja 
novērtē
t;
Sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesība
157. atgādina 
Komisijai, 
ka 
saskaņā 
ar EK 
līguma 
3. panta 
2. punktu 
sieviešu un  
vīriešu līdztiesīb as 
veicinā­
šana 
ir viens 
no 
Eiropas 
Savienības 
pamatprin cipiem 
un 
mērķis, 
kas 
attiecas uz visiem K opienas 
pasā­
kumiem 
un 
politikas 
jomām;
158. atkārtoti 
lūdz Komisiju 
budžeta 
plānošanā 
pienācīgi 
ņemt 
vērā dzimumu līdztiesīb u 
kā 
vienu 
no 
pastā­
vīgajiem 
prioritārajiem mērķ iem 
saskaņā 
ar principu, 
kas 
paredz dzimumu līdztiesīb as 
principa 
ievēro­
šanu 
budžeta 
plānošanā, 
kā 
Parlaments 
to prasījis 2003. gada 
3. jūlija rezolūcijā par attiecīg o 
tēmu
(1) OV C 74 E , 24.3.2004., 746. lpp. (1), 
un 
pauž nožēlu 
par Komisijas 
priekšizpētes 
aizkavēšanos 
šajā jautājumā;
159. pauž nožēlu, 
ka 
Revīzijas palātas pārsk atā 
par 2007. g ada 
budžeta 
izpildi nav 
iekļauta 
informācija 
par 
to, vai budžets 
ir palīdzējis veicin āt 
sieviešu un  
vīriešu līdztiesīb u;
160. ierosina, 
lai Revīzijas palāta iek ļautu 
dzimumu līdztiesīb as 
aspektu savos g ada 
pārskatos 
un 
īpašajos zi­
ņojumos, 
it īpaši noderīgu 
informāciju 
par nediskriminācijas 
principa 
ievērošanu 
attiecībā 
uz sievietēm 
un 
vīriešiem un  
par datu pieejamīb u 
pa dzimumiem;
Ārējās darbības
161. ar nopietnām 
bažām 
atzīmē to pašu Revīzijas palātas k ritiku, 
kas 
tika 
izteikta 
jau iepriek šējos 
gados, 
it 
īpaši attiecīb ā 
uz maksājumiem 
galīgā 
saņēmēja 
līmenī;
162. atzīmē, 
ka 
pēdējā Reg ulas 
(EK, 
Euratom) 
Nr. 1605/2002 pārsk atīšanā 
tikai 
nedaudz 
tika 
skarta 
ārējā pa­
līdzība, 
un 
prasa pārsk atīt 
šīs regulas 
IV 
sadaļu “Ārējā darb ība
”, lai to lab āk 
pielāgotu 
īpašajiem tirg u 
ap­
stākļiem 
un 
subsīdijām 
šajā jomā;
163. pauž dziļu n ožēlu, 
ka 
Komisijai 
nav 
izdevies izveidot īsten u 
Eiropas 
instrumentu 
krīzes 
pārvaldības 
īs­
tenošanai, 
kā 
tas bija 
prasīts saistīb ā 
ar 2005. un  
2006. gada 
budžeta 
izpildes apstiprin ājumiem; 
prasa 
nekavējoties 
to izdarīt un  
atkārtoti 
aicina 
Komisiju 
nodrošināt 
iespēju, ka 
vajadzības 
gadījumā, 
kad 
tā 
piedalās vairāk u 
līdzekļu 
devēju fon dos, 
tā pati var šos fon dus 
pārvaldīt;V L 6 5 / 5 5 2 L
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis L 255/57
164. prasa Komisijai nodrošināt pilnīgu ārējās palīdzīb as finansi ālo pārredzamīb u saskaņā ar Regulas (EK, Eur­
atom) 
Nr. 1605/2002 53. līdz 56. pan tu 
un 
pildīt savas saistīb as 
pret Parlamen tu, 
kuras 
paredz, ka 
vi­
sām starptautisk ajām 
organizācijām, 
kas 
saņem 
Kopienas 
līdzekļus, 
jāiesniedz 
Revīzijas palātai  un  
Komisijas 
iekšējām 
revidentam 
visu attiecīb ā 
uz šo Kopienas 
līdzekļu 
izmantošanu 
veikto 
iekšējo 
un 
ārē­
jo revīziju rezultāti; prasa arī n odrošināt
 OLAF piek ļuvi
 attiecīgajiem
 datiem, ja rodas aizdomas par 
krāpšanu;
165. pieņem 
zināšanai 
to, ka, 
pamatojoties uz zin āmu 
skaitu 
pieņēmumu 
(“labākās 
aplēses”), Humān ās 
pa­
līdzības
 ģenerāldirektorāta
 veikto
 pārbaužu
 kopējās
 izmaksas
 2007. gad
ā bija
 EUR
 25 000 000  jeb 
3,2 % no 
humānajai 
palīdzībai 
šajā gadā 
paredzētajiem līdzek ļiem; 
pauž no
žēlu par to, k a 
Humānās 
pa­
līdzības 
ģenerāldirektorātā 
nav 
riska 
pārvaldības 
mehānisma, 
un 
prasa sistemātisk i 
integrēt 
šos mehā­
nismus 
kontrolē;
166. konstatē, 
ka 
saskaņā 
ar Komisijas 
sniegto 
informāciju 
šī aplēse aptver tik ai 
daļu no 
izmaksām, 
kas 
sais­
tītas ar Humān ās 
palīdzības 
ģenerāldirektorāta 
finansētajām 
humānās 
palīdzības 
sniegšanas 
darbībām, 
jo 
šis ģenerāldirektorāts 
sedz arī tos humān ās 
palīdzības 
organizāciju 
veikto 
pārbaužu 
izdevumus, k uri 
ir 
iekļauti 
subsīdiju 
nolīgumu 
kopējās 
izmaksās;
167. konstatē, 
ka, 
pamatojoties uz pieņ ēmumu, 
ka 
kontroles 
izmaksas 
veido trīs lielas k ategorijas 
– to kon­
troles 
darbību 
izmaksas, 
kuras 
Komisijas 
dienesti 
veic mītnes 
vietā un 
delegācijās, 
Komisijas 
veikto 
ārējo 
revīziju izmak sas 
un 
līdzekļu 
saņēmēju 
nolīgto 
ārējo reviden tu 
veikto 
izdevumu pārb aužu 
izmaksas 
–, 
EuropeAid  sadarbības
 biroja
 pārvaldīto līdzek ļu
 kontroles
 izmaksas
 2007. gadā
 saskaņā
 ar Komisijas
 
aplēsēm b ija 
apmēram E UR 120 
000 000;
168. prasa Revīzijas palātai to ņ emt 
vērā, veicot aprēķ inus 
nākamajā 
gada 
pārskatā, 
un 
izteikt 
viedokli 
gan 
par 
šo aplēsi, g an 
par šo kontroles 
sistēmu izmak su 
un 
efektivitātes 
attiecību, 
vienlaikus 
ņemot 
vērā Ei­
ropas 
Savienības 
ārējo darb ību 
īpašās iezīmes un  
ierobežojumus;
169. pauž 
nožēlu, 
ka 
Komisija 
pārskaitīja 
budžeta 
līdzekļus 
Kenijai 
uzreiz pēc 2007. gada 
27. decemb ra
 vē­
lēšanām, 
tādējādi radot iespaidu, k a 
tā piedalās deb atēs 
par vēlēšan u 
rezultātu lik umību; 
atgādina
2008. 
gada 
17. janvāra
 rezolūciju par K eniju
(1) OV C 41 E , 19.2.2009., 70. lpp. (1) un sagaida, ka Komisija to ņems vērā;
170.
 atzīmē, ka
 pārraudzīb as
 un kontroles
 sistēmas ārējo attiecīb u,
 paplašināšanās
 un humān ās
 palīdzības
 
jomā Revīzijas palāta n ovērtējusi 
kā 
daļēji efek tīvas; 
pieņem, 
ka 
daudzas atk lātās 
kļūdas 
attiecas uz avan ­
sa 
maksājumiem 
un 
pēc tam tiek  
novērstas, 
veicot galīgos 
maksājumus; 
tomēr aicin a 
Komisiju 
veikt 
va­
jadzīgos 
uzlabojumus 
uzraudzīb as 
un 
atbilstības 
pārbaudes 
procedūrās, sevišķ i 
īstenotāju 
organizāciju 
līmenī, 
tā, lai neradītu 
lieku 
administratīvo 
slogu 
galīgajiem 
līdzekļu 
saņēmējiem; 
atzīst arī K omisijas 
un 
Apvienoto 
Nāciju Org anizācijas 
līdz šim sasn iegto 
progresu;
171. pauž 
nožēlu, 
ka 
joprojām trūk st 
pārredzamīb as 
attiecībā 
uz to Kopien
as līdzekļu 
izlietojumu, k urus 
pie­
šķir 
ar ANO org anizāciju 
starpniecību; 
atbalsta 
Komisijas 
centienus 
rast risinājumu 
un 
nodrošināt, 
lai 
Revīzijas palāta savlaicīg i 
saņemtu 
visu pieprasīto in formāciju; 
atzinīgi 
vērtē to, k a 
Komisija 
īsteno 
aiz­
vien 
vairāk 
pārbaudes 
misiju sask aņā 
ar Eiropas 
Savienības 
un 
ANO Finanšu 
un 
administratīvo 
pamat­
nolīgumu; 
sagaida, 
ka 
šīs misijas vēl vairāk  
uzlabos 
to līdzekļu 
pārredzamīb u 
un 
atpazīstamīb u, 
kurus 
Kopiena 
iegulda 
ANO vadītās darb ībās;
172. aicina 
Komisiju 
vēl vairāk  
uzlabot 
un 
precīzāk 
definēt 
nosacījumus 
un 
izpildes rādītājus, k o 
izmanto, 
sniedzot 
budžeta 
atbalstu 
trešām valstīm, lai n oteiktu 
skaidrus, 
precīzus un  
izmērāmus vērtēšan as 
kri­
tērijus, 
attiecīgā 
gadījumā 
ar konkrētu 
grafiku;V L . 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 26.9.2009.
173. ņem vērā Revīzijas palātas secin ājumu, ka steidzami jāveic turpmāk i pasākumi, lai novērstu nepilnības 
ES 
līdzekļu 
pārvaldībā 
Bulgārijā, 
un 
ka 
ir jāturpin a 
īstenot 
nepieciešam
os uzraudzīb as 
mehānismus 
Tur­
cijā; aicina 
šo valstu iestādes strādāt vēl ak tīvāk, 
lai nodrošinātu 
atbi
lstību 
spēkā 
esošajam reg ulējumam;
174. sagaida 
redzamus reālus rezultātus to jaun o 
noteikumu 
piemērošan ai
, kuri 
attiecas uz izdevumu atb il­
stības 
pārbaudi 
ar ārējo revīziju palīdzīb u, 
ko 
veic līdzek ļu 
saņēmēji 
vai Komisija;
175. pieņem 
zināšanai 
Revīzijas palātas Ī pašo 
ziņojumu 
Nr. 5/2007 par K om
isijas veikto
 CARDS prog ram­
mas 
pārvaldību
(1) OV C 285, 27.11.2007., 1. lpp. (1); uzsver, cik  nozīmīgas ir spēcīgākas stratēģiskās pamatnostādnes, kuras sagatavo Ko­
misija, 
lai nodrošinātu, 
ka, 
cieši sadarb ojot
ies un uzturot dialog u 
ar Parlamen tu, 
mērķtiecīgi 
tiek 
izvēlētas 
galvenās 
intervences 
jomas sask aņā 
ar pirmspievien ošanās 
atbalsta 
inst
rumentu; 
aicina 
Komisiju 
izstrā­
dāt vispārēju stratēģ iju, 
lai uzlabotu 
līdzdalību 
vietējā līmen ī 
projektu izstrādes un  
īstenošanas 
procesā;
176. sagaida, 
ka 
tiks 
regulāri 
informēts 
par pasāk umiem, 
ko 
Komisija 
veikusi, lai k onkretizētu 
svarīgās 
sais­
tības, 
ko 
uzņēmās 2008. 
gada 
22. oktobrī
 Briselē notikušās 
starptautisk ā
s līdzekļu 
devēju konferences 
dalībnieki, 
proti, palīdzēt Gruzijai atg ūties 
pēc konflikta 
un 
veicināt 
tās turpmāk o 
attīstību;
177. vēlreiz 
prasa, lai K omisija 
regulāri 
iesniegtu 
Parlamentam 
konkrēt
u pasākumu 
plānu, 
kā 
palielināt 
Eiro­
pas 
Savienības 
ārējo darb ību 
sasaisti to ģ eogrāfiskajā 
kontekstā 
atbils
tīgi 
efektivitātes, 
atbildības 
un 
pār­
redzamības 
principiem;
Nevalstiskās 
organizācijas (NVO)
178. norāda 
uz NVO pieaug ošo 
skaitu 
un 
lomu Kopienas 
līdzekļu 
pārvaldībā; 
prasa Komisijai 
novērtēt 
NVO 
mītnes 
vietai Briselē paredzēto darb ības 
subsīdiju 
efektivitāti 
un 
stingri 
piemērot Fin anšu 
regulā 
noteik­
to 
principu, 
kas 
paredz darb ības 
subsīdiju 
pakāpenisku 
samazināšanu;
179.
 lūdz Komisijai
 līdz 2009. g ada
 beigām
 sagatavot
 visu to NVO piln īgu
 sarakstu,
 kuras
 saņēmušas ES 
finansējumu;
Attīstība
180. pieņem 
zināšanai 
Revīzijas palātas atk ārtoto 
slēdzienu 
par to, ka 
Humānās 
palīdzības 
ģenerāldirektorā­
tam 
ir jāuzlabo 
revīzijas stratēģ ija, 
nodrošinot 
to, ka 
tiek 
labāk 
aptvertas darb ības 
to struktūru 
līmenī, 
kuras 
atbild 
par šīs stratēģ ijas 
īstenošanu, 
un 
it īpaši uz vietas visām partn eru 
kategorijām 
(gada 
pārska­
ta 
par 2007. g adu 
8.33. pun kta 
f) apakšpunkts);
181. mudina 
Komisiju 
saistībā 
ar tās 2007. g adā 
noteikto 
mērķi 
– lai katru 
projektu 
vismaz vien u 
reizi uz 
vietas pārb auda 
kāds 
eksperts, 
izņemot 
gadījumus, 
kad 
tas nav 
iespējams drošīb as 
apsvērumu vai ap­
grūtinātas 
piekļuves 
dēļ, – arī turpmāk  
pārliecināties 
par humān ās 
palīdzības 
speciālistu pastāvīg u 
klāt­
būtni
 uz vietas, lai palielin ātu
 Komisijas
 finansēto
 humānās
 palīdzības
 darbību
 ietekmi
 neatkarīgi
 no
 
valsts un 
reģiona;
182. uzskata, 
ka 
saistībā 
ar projektu 
īstenošanu 
Komisijai 
jāraugās, 
lai tiktu 
stingri 
piemēroti pārsk atu 
snieg­
šanas 
noteikumi, 
par kuriem 
2007. gada 
aprīlī tika 
panākta 
vienošanās 
ar ANO, un  
lai finanšu 
pārskati 
tiktu 
sagatavoti 
saskaņā 
ar minētajiem 
noteikumiem;
183. apzinās 
nepietiekamu 
pārbaužu 
risku 
uz vietas tādās vietās, k ur 
ir apgrūtināta 
piekļuve 
vai netiek 
ievē­
rota humān ās 
palīdzības 
neitralitāte, 
un 
it īpaši to, k a 
šis risks 
ir zinām
ā mērā saistīts ar humān ās 
palī­
dzības 
sniegšanas 
mērķiem 
un 
ar t. s. “aizmirstajām k rīzēm
”;V L 8 5 / 5 5 2 L
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis L 255/59
184. pieņem zināšanai arī to, ka saskaņā ar Humān ās palīdzības ģenerāldir ektorāta gada darbības pārskatu 
par 
2007. gadu 
Komisijas 
humānā 
palīdzība 
Irākai 
tika 
sniegta 
tikai 
ar Starptautisk ā 
Sarkanā 
Krusta 
ko­
mitejas 
palīdzību 
ūdens 
aizsardzīb as 
un 
attīrīšanas 
jomā par summu E UR 7 
800 000 apmērā;
185. uzskata, 
ka 
ir jāpēta iespējas, k ā 
skaidrot 
finansējošo 
struktūru 
(Eiropas Attīstīb as 
fonda 
(EAF), 
Komisi­
jas, 
Eiropas 
Investīciju 
bankas 
u. c.) lomu attīstīb as
 un ārējo darb ību 
jomā, lai n odrošinātu 
Kopienas 
dar­
bību 
labāku 
pārredzamīb u 
un 
piešķirto 
līdzekļu 
labāku 
revīziju; prasa veik t 
pētījumu par E AF 
iekļaušanu 
Kopienas 
budžetā, 
lai rosinātu 
politisko 
diskusiju 
par šo jautājumu;
186. vērš uzman ību 
uz Komisijas 
apņemšanos 
nodrošināt
(1) Komisijas dek larācija par DCI 5. pan tu, Komisijas 2006.  gada 24. oktobra  paziņojuma (COM(2006) 628) pielik ums (1), lai 20 % n o tās piešķirtās palīdzības tiktu no­
virzīti
 pamatizg lītībai,
 vidējai izg lītībai
 un veselīb as
 aprūpes pamatpak alpojumiem;
 aicina
 Komisiju
 
sniegt 
sīku 
informāciju 
par to, kā 
šis kritērijs 
tiks 
ievērots, izman tojo
t projektus, 
programmas 
un 
bu­
džeta
 atbalstu;
 aicina
 nodrošināt
 lielāku
 saskaņotību starp tematisk aj
iem, valsts un reģ ionālajiem
 
stratēģijas 
dokumentiem 
veselības 
aprūpes un  
izglītības 
jomā, it īpaši gadījumos, k ad 
palīdzību 
sniedz 
budžeta 
atbalsta 
veidā;
187. uzsver, ka 
par prioritāti jāuzsk ata 
to bērnu, 
it īpaši bērnu 
ar inval
iditāti, izglītošanai skolā, k ur
i ir no 
grū­
ti 
sasniedzamām 
grupām 
valstīs ar satraucošiem rādītājiem Tūk stošgades 
attīstības 
mērķu 
jomā;
188. mudina 
Komisiju 
par prioritāti n oteikt 
atbalstu 
partnervalstīm 
to centienos 
izstrādāt parlamen tāru 
kon­
troli 
un 
revīzijas iespējas, it īpaši g adījumos, 
kad 
atbalstu 
sniedz 
kā 
bu
džeta atbalstu, 
un 
aicina 
Komisiju 
regulāri 
ziņot 
par panākto 
progresu;
189.
 uzsver, ka
 pienācīga
 uzmanība
 jāpievērš K omi
sijas veikto
 pasākumu
 ilgtspējībai,
 tostarp sk aidras
 
stratēģijas
 formulēšan ai
 attiecībā
 uz atbalsta
 pārtraukšanu,
 neapdraudot
 rezultātu, un izlietojuma uz­
raudzību; 
uzskata, 
ka 
stingrāka 
rezultātu izvērtēšan a 
ir nozīmīgs 
fakto
rs, lai nodrošinātu 
Eiropas 
Savie­
nības 
attīstības 
sadarbības 
demokrātisko 
leģitimitāti;
190. atzinīgi 
vērtē to, k a 
2007. gadā 
tika 
pieņemts 
Eiropas 
Savienības 
Rīcības 
kodekss 
attiecībā 
uz papildi­
nāmību 
un 
darba 
dalīšanu 
attīstības 
politikā, 
kura 
mērķis 
ir pastiprin āt 
Komisijas 
un 
dalībvalstu 
sadar­
bību 
un 
koordināciju; 
aicina 
Komisiju 
divkāršot 
pūles, lai n odrošinātu 
šī rīcības 
kodeksa 
patiesu 
īstenošanu, 
tostarp arī pievērsties pastāvošo prob lēmu 
risināšanai 
partnervalstu 
interesēs;
191. uzskata, 
ka 
apspriešan ās 
ar pilsonisko 
sabiedrību 
un 
vietējām varas iestādēm pirms valstu stratēģ ijas 
do­
kumentu 
izstrādes saistīb ā 
ar finanšu 
instrumentu 
sadarbībai 
attīstība
s jomā nav 
bijusi 
pietiekama, 
lai 
atbilstu 
juridiskajai 
prasībai, 
kas 
noteikta 
Regulas 
(EK) 
Nr. 1905/2006
(2) Eiropas  Parlamen ta  un Padomes 2006. gada  18. decemb ra Regula  (EK)  Nr. 1905/2006, ar k o  izveido fin anšu  instru­
mentu 
sadarbībai 
attīstības 
jomā (OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.). (2) 19. panta 3. punktā, saskaņā 
ar 
kuru “
stratēģijas 
dokumentus, 
ja iespējams, izstrādā, b alstoties 
uz dialogu 
ar partnervalsti 
vai reģionu, 
piesaistot 
pilsonisko 
sabiedrību, 
reģionālās 
un 
vietējās varas iestādes”; šajā sak arībā 
uzskata, 
ka 
partner­
valstu 
parlamentu 
līdzdalība 
ir obligāts 
priekšnoteikums, 
lai nodrošin
ātu patiesu iein teresētību 
šajā pro­
cesā; mudin a
 Komisiju
 darīt visu iespējamo, lai uzlab otu
 dialogu
 ar minēt
ajām struk tūrām
 dažādos 
plānošanas 
posmos;
Pirmspievienošanās stratēģija
Sadarbības un pārbaudes mehānisms
192. atgādina, 
ka 
pirmoreiz pēc jaun u 
dalībvalstu 
pievienošanās 
Komisij
a ir izveidojusi sadarb ības 
un 
pār­
baudes 
mehānismu 
Rumānijai 
un 
Bulgārijai, 
lai novērstu “
[..] noteiktus 
trūkumus 
tādās jomās k ā 
tiesu 
sistēmas reforma un  
cīņa 
pret korupciju 
un 
organi
zēto noziedzī
bu, kā 
arī lai pārraudzītu šajās jomās g ū­
tos 
panākumus
” (COM(2008) 63), un  
uzdod jautājumu par šī mehān isma 
efekti
vitāti un 
atbilstību 
un 
par 
budžeta 
izpildes apstiprin ātājiestādei 
sniegtās 
informācijas 
ticamību;V L . 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 26.9.2009.
193. atzīmē, ka par šī mehān isma pārvaldību ir atbildīgi vairāki Komisija s ģenerāldirektorāti  un biroji Ģene­
rālsekretariāta 
pārziņā; 
atzīmē, ka 
šo dienestu 
kopīgajā 
darbībā 
ir trūkumi; sag aida 
šīs sadarb ības 
uzla­
bošanu 
un 
visu iesaistīto K omisijas 
dienestu 
novērtējumu 
sistemātisk u 
iekļaušanu 
progresa 
ziņojumos; 
vēlas
 zināt,
 kādu
 mācību
 Komisija
 no
 tā gūst
 attiecībā
 uz kandidātvalstīm
 un poten c
iālajām 
kandidātvalstīm;
Bulgārijai 
un Rumānijai paredzētie ES līdzekļi
194. konstatē, 
ka 
laikposmā 
no 
2004. līdz 2007. g adam 
Bulgārijas 
rīcībā 
tika 
nodoti 
EUR 650 
000 000 n o 
Phare
 fonda, 
EUR 226 
000 000 – n o
 Sapard fon da 
un 
EUR 440 
500 000 – n o
 ISPA fonda; 
savukārt 
tajā 
pašā laikposmā 
Rumānijas 
rīcībā 
tika 
nodoti 
EUR 1 
346 500 000 n o
 Phare fon da, 
EUR 526 
300 000 – 
no
 Sapard fon da 
un 
EUR 1 
040 500 000 – n o
 ISPA fon da;
195. atgādina, 
ka 
Revīzijas palāta jau Ī pašajā 
ziņojumā 
Nr. 4/2006 par Phare ieg uldījumu 
projektiem 
Bulgā­
rijā 
un 
Rumānijā
(1) OV C 174, 26.7.2006., 1. lpp. (1) konstatēja daudzas prob lēmas ES līdzekļu pārvaldībā, tostarp pārk āpumus konkur­
sa
 uzaicinājumu
 rīkošanas
 un izdevumu pamatotības jomā, līdzek ļu
 neizma
ntošanu
 paredzētajiem 
mērķiem, 
administratīvās 
veiktspējas 
trūkumu 
u. c.;
196. ar bažām 
atzīmē arī to, k a 
Komisijas 
loceklis, 
kas 
atbild 
par paplašināšan ās 
jautājumiem, Budžeta k on­
troles 
komitejai 
savlaicīgi 
nesniedza 
pietiekamu 
informāciju 
par šo trūk umu 
apmēru;
197. ar lielām b ažām
 atzīmē to, k a
 Komisija
 ir pārtrauk usi
 maksājumus
 Rumānijai
 EUR
 200 000 000  ap­
mērā no 
lauksaimniecībai 
paredzētā fin ansējuma 
un 
Bulgārijā 
iesaldējusi E UR 250 
000 000 Phare fon ­
dam,
 EUR
 105 000 000  – Sapard fondam
 un EUR
 115 000 000  ISPA fondam;
 norāda,
 ka
 Bulgārijai
 
radušies g alīgie 
zaudējumi saistīb ā 
ar Phare ir E UR 220 
000 000;
198. apzinās, 
ka 
uzticamas k ontroles 
sistēmas trūkums un  
pārvaldības prob lēmas 
rada risku 
ES 
nodokļu 
mak­
sātāju 
naudai; 
atzīst starplaik ā 
īstenotos 
centienus 
novērst 
šīs problē
mas; mudin a 
dalībvalstis 
arī turp­
māk 
īstenot 
visus vajadzīg os 
centienus, 
lai izpildītu E S 
prasības;
199. uzskata, 
ka 
Komisijai 
ir jāpalielin a 
tehniskā 
palīdzība 
dalībvalst
īm, lai stiprin ātu 
to administratīvo 
veikt­
spēju; 
atgādina, 
ka 
pareiza ES 
līdzekļu 
pārvaldība 
ir ikvienas 
dalībvals
ts pienākums 
un 
uzdevums, un  
at­
balsta
 Komisijas
 īstenoto
 līdzekļu
 piešķiršanas
 pagaidu
 pārtrauk šanu
 gadījumos, k ad
 nedarbojas
 
dalībvalstu 
pārvaldības 
sistēmas;
200. konstatē, 
ka 
laikposmā 
no 
2007. līdz 2013.  g adam 
Bulgārijai 
no 
strukt
ūrfondiem 
būtu 
jāsaņem 
EUR 6 
853 000 un  
Rumānijai 
– EUR 19 
200 000; pieprasa līdz situācijas n oskaid
rošanai 
papildus in ­
formācijai, 
kas 
sniegta 
gada 
darbības 
pārskatā 
un 
ziņojumos 
par struktūr
fondiem 
un 
Kohēzijas 
fondu, 
nodrošināt 
šo līdzekļu 
atbildīgu 
un 
efektīvu 
pārvaldību;
201. uzskata, 
ka 
Komisija 
nav 
rīkojusies 
pietiekami 
nopietni, 
rūpējoties par Rumān ijas 
un 
Bulgārijas 
gatavī­
bu 
apgūt 
līdzekļus 
lauksaimniecības 
un 
kohēzijas 
politikas 
jomā, un 
ka 
Ko
misijas paziņ ojumi 
un 
rīcība 
šajā 
sakarībā 
maldināja 
ne 
tikai 
Parlamentu, 
bet 
arī Bulgārijas 
un 
Rumāni
jas valdību, 
kas 
bija 
viens 
no 
iemesliem, 
kuru 
dēļ minētās 
valstis zaudēja n audas 
līdzekļus;
202. prasa 
Komisijai 
pastāvīgi 
informēt 
Parlamentu 
par tiesu sistēmas reformas un  
korupcijas 
apkarošanas 
jomā 
īstenoto 
centienu 
praktiskajiem 
rezultātiem un  
progresa 
ziņojumos 
iekļaut 
šajās jomās sasn iegtā 
progresa 
kvantitatīvos 
kritērijus;
203. uzskata, 
ka 
ES 
iestādēm jāpiemēro n ulles 
pielaides prin cips 
attiecībā 
uz ES 
līdzekļu 
ļaunprātīgu 
izman­
tošanu,
 krāpšanu
 un korupciju;
 prasa Komisijai garan tē
t nepamatoti
 izmaksāto
 summu efek tīvu
 
atgūšanu;V L 0 6 / 5 5 2 L
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis L 255/61
204. prasa OLAF iesn iegt dalībvalstīs uzsākto izmeklēšanu rezultātus;
205. piekrīt 
Komisijai, 
ka 
Bulgārijas 
nesen 
veiktās 
darbības 
un 
pasākumi 
jāpapildin a 
ar ticamām un  
struktu­
rāli 
korektīvām 
darbībām 
un 
visu ES 
līdzekļu 
pārvaldībā
 iesaistīto struktūru reformu pašos pamatos, n o­
drošinot 
līdzekļu 
pareizu un  
savlaicīgu 
izlietošanu 
un 
augstu 
pārredzamīb as 
līmeni; 
šajā kontekstā 
aicina 
Komisiju 
uzlabot 
koordināciju 
un 
saziņu 
ar valstu varas iestādēm un  
cieši uzraudzīt dažādo Bulg ārijas 
iesniegto 
rīcības 
plānu 
īstenošanu 
un 
pastāvīgi 
par to informēt 
Parlamentu; prasa, lai K omisija 
sniedz 
Parlamentam 
īpašu ziņojumu 
par pašreizējo stāvok li 
attiecībā 
uz visu ES 
līdzekļu 
pārvaldību 
un 
kon­
troli 
Bulgārijā 
par laikposmu 
līdz 2009. gada 
15. jūlijam;
206. ņemot 
vērā iepriek šējo 
progresa 
ziņojumu 
un 
ar korupcijas 
apkarošan
u saistītās n eveiksmes, 
prasa, lai 
Komisija 
sniedz 
Parlamentam 
īpašu ziņojumu 
par pašreizējo stāvok li 
attiecībā 
uz visu ES 
līdzekļu 
pār­
valdību 
un 
kontroli 
Rumānijā, 
kā 
arī par korupcijas 
apkarošanā 
veiktajie
m pasākumiem 
un 
gūtajiem 
pa­
nākumiem 
par laikposmu 
līdz 2009. gada 
15. jūlijam;
Turcija, Horvātija, Serbija, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Kosova un pārējās Rietumbalkānu 
valstis
207. atgādina
 kandidātvalstīs
 un poten ciālajās
 kandidātvalstīs
 darboj
ošos Komisij
as delegāciju
 atbildību
 šo 
valstu sag atavošanu
 ES
 līdzekļu
 pareizai izmantošan ai
; prasa, no
 vienas
 puses, krāpšanas
 novēršanas
 
stratēģijas 
integrēt 
šajā pirmspievien ošanās 
procesā un , 
no 
otras puses, apmācīt attiecīg os 
administra­
torus, 
izmantojot 
Komisijas 
un 
kandidātvalstu 
un 
potenciālo 
kandidātva
lstu admin istratīvo 
iestāžu ap­
maiņas 
programmu;
208. aicina 
Komisiju 
pirmspievien ošanās 
posmā uzņ emties 
aktīvāku 
lomu attiecīb ā 
uz izdevumu k ontroles 
sistēmām 
Turcijā, Horvātijā, Serb ijā, 
Bijušajā Dien vidslāvijas 
Maķedo
nijas 
Republikā 
un 
pārējās Rietum­
balkānu 
valstīs un 
prasa tai prog resa 
ziņojumā 
par šīm valstīm sn iegt 
Parlamentam 
sīkāku 
informāciju 
par 
šo jautājumu, it īpaši n eveiksmju 
iemeslu sīk āku 
analīzi; 
aicina 
Komi
siju, progresa 
ziņojumos 
no­
vērtējot 
panākumus 
dažādu būtisko 
mērķu 
sasniegšanā, 
izmantot 
luksofor
a principu, 
proti, vērtējumus
“zaļš”, “dzeltens
” un “
sarkans
”;
209. pauž nožēlu 
par atklātajiem 
krāpšanas 
un 
sliktas 
pārvaldības 
gadīju
miem saistīb ā 
ar Kosovas 
atjauno­
šanai 
piešķirtajiem 
ES 
līdzekļiem, 
kuru 
pārvaldību 
veica ANO aģ entūras, 
kā 
arī par to, k a 
ANO nav 
vei­
kusi 
nekādus 
pasākumus, 
lai reaģētu 
uz šiem n epārprotami 
atklātajiem 
gad
ījumiem; tomēr vēlas izteik t 
pateicību 
Eiropas 
Rekonstrukcijas 
aģentūrai, 
tās darbiniekiem 
Eiropā 
un 
vietējiem darb iniekiem 
par ne­
reti 
sarežģītos 
apstākļos 
veikto 
darbu 
Kosovas 
iedzīvotāju lab ā;
210. prasa 
Revīzijas palātai sag atavot 
īpašu ziņojumu 
par to kontroles 
sistēmu efek tivitāti, 
kuras 
Komisija 
ie­
viesa attiecīb ā 
uz Kosovas 
saņemtajiem 
ES 
līdzekļiem, 
kā 
arī par šo sistēmu darb ības 
rezultātiem k rāp­
šanas
 novēršanā,
 un prasa pārb audīt,
 vai šim fin ansējumam
 tika
 pilnībā
 piemēroti attiecīg ajām
 
programmām 
paredzētie n olīgumu 
nosacījumi, 
tostarp pirmspievien ošanā
s palīdzības 
instrumenta 
no­
teikumi
(1) Padomes 2006. gada  17. jūlija  Regula  (EK)  Nr. 1085/2006, ar k o  izveido Pirmspievien ošanās  palīdzības  instrumentu
(
IPA) (OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.). (1) un Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002;
211. ierosina, 
lai Komisija 
pieprasa K osovas 
valdībai 
šīs valsts revīzijas iestādes izdotu revīzijas apliecin āju­
mu 
attiecībā 
uz ES 
līdzekļiem, 
it īpaši tiem, k as 
ir iekļauti 
budžetā;
212. atgādina, 
ka 
izmeklēšanas 
darba 
grupa, 
ko 
izveidoja, lai izmek lētu
 finanšu 
pārkāpumus 
un 
krāpšanu 
sai­
stībā 
ar ES 
līdzekļu 
izmantošanu 
Kosovā, 
beidza 
savu darb u 
2008. gada 
augu
stā un 
ka 
tās nobeiguma 
ziņojumā 
cita starpā ir uzrādīta ANO person āla 
krimināla 
rīcība 
un 
ka 
vairākas 
starptautisk as 
garantijas 
tika 
izdotas, ANO šajā sak arā 
nesasniedzot 
nekādus 
rezultātus; prasa K om
isijai izdarīt spiedien u, 
lai šīs 
garantijas 
tiktu 
izpildītas; turk lāt 
prasa Komisijai 
iesniegt 
ziņojumu 
par tiesisk ajām 
darbībām, 
kas 
veik­
tas, 
reaģējot 
uz visiem atk lātajiem 
gadījumiem; 
prasa, iesaistoties K om
isijai un OLAF, izveidot n ākamo 
organizāciju 
cīņai 
pret krāpšanu 
un 
pārkāpumiem;V L . 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 26.9.2009.
Administratīvie izdevu mi
213. ar 
gandarījumu 
atzīmē, ka 
Revīzijas palāta n av 
konstatējusi 
nevienu 
būtisku 
kļūdu 
attiecībā 
uz admi­
nistratīvo 
izdevumu lik umību 
un 
pareizību;
Eiropas 
skolas
214. sagaida 
no 
Komisijas, 
ka 
tā nodrošinās, 
lai Beļģijas 
un 
Apvienotās 
Ka
ralistes valdīb as 
ievērotu saistīb as, 
kas 
izriet no 
spēkā 
esošajiem starpvalstu n olīgumiem, 
proti, ka 
Beļģija 
iespējami drīz atvērs ceturto vai 
pat piekto 
Eiropas 
skolu, 
savukārt 
Apvienotā 
Karaliste 
nosūtīs 
pietieka
mi daudz sk olotāju, 
un 
sagaida, 
ka 
tiks 
pārskatīti
 Berkendael/Laeken sk olu 
pašreizējie uzņ emšana
s principi, lai n ovērstu 
to, ka 
bērniem 
ceļā 
uz skolu 
jāpavada n epieņemami 
ilgs 
laiks;
Decentralizācijas 
ietekme uz personālu
215. ar gandarījumu 
atzīmē, ka 
Komisija 
pēc Parlamen ta 
pieprasījuma 2007. g adā 
veica to savu cilvēk resur­
su 
izpēti (SEC(2007) 
530), kuri 
saistīti ar tās admin istratīvajām 
darbīb
ām;
216. pauž vilšan os 
par nepietiekamo 
informāciju, 
kuru 
Komisija 
tam par šo n o 
budžeta 
viedokļa 
būtiski 
sva­
rīgo 
jomu iesn iedza 
2005. un 
2006. gadā; 
atzīst starplaik ā 
uzsāktos 
centi
enus 
attiecībā 
uz Komisijas 
tī­
mekļa 
vietnē 
sniegtās 
informācijas 
pārredzamīb u 
un 
gada 
pārskatu 
par person āla 
novērtējumu;
217. pauž 
bažas 
par to, ka 
gandrīz 
32 % Komisijas 
personāla 
ir nodarbināti 
administratīvā 
atbalsta 
un 
koor­
dinācijas 
jomā; atgādina, 
ka 
šajos statistik as 
datos vēl n av 
iekļauti 
bud
žeta jomā n odarbinātie 
10 % per­
sonāla; 
prasa Komisijai 
no 
šiem datiem izdarīt secin ājumus 
un 
sākt 
sava person āla 
pārstrukturēšanu, 
lai 
šajās jomās n odarbināto 
skaitu 
samazinātu 
par 20 %;
218. atzīmē, ka 
personāla 
mobilitāte 
sākumā 
bija 
koncepcija, 
kas 
attiecās uz jutīg ajām 
amata vietām; pauž 
pārsteigumu 
par Komisijas 
pašreizējo prak si 
pakļaut 
visu savu person ālu 
mobilitātei 
ik 
pēc 5, vēlāk ais 
7, 
gadiem; 
pauž bažas, 
ka 
šāda mob ilitātes 
noteikuma 
piemērošan a 
samazinās K omisijas 
darba 
efekti­
vitāti 
un 
kavēs 
pieredzes un  
zinātības 
uzkrāšanu; 
prasa Komisijai 
inform
ēt Parlamen tu, 
kā 
šo mobilitāti 
varētu 
ierobežot, 
to attiecin ot 
tikai 
uz jutīgajām 
amata vietām;
Jautājumi saistībā ar Kopienas nekustamā īpašuma infrastruktūru
219. pauž nožēlu 
par pārredzamīb as 
trūkumu 
Briselē Komisijas 
rīcībā 
esošās 61 ēk as 
pārvaldībā 
un 
tās ne­
kustamā 
īpašuma fon da 
novērtēšanā;
220. aicina 
Komisiju 
pirms jebkādu 
jaunu 
projektu 
pieņemšanas 
saistībā 
ar tās nekustamā 
īpašuma fon du 
in­
formēt 
Parlamentu 
par šiem projek tiem 
un 
regulāri 
informēt 
tā Budžeta k on
troles komiteju 
par visām 
iniciatīvām 
un 
jauniem 
lēmumiem attiecīb ā 
uz nekustamā 
īpašuma projek ti
em, tostarp sag atavošanas 
darbiem 
un 
konkursa 
uzaicinājumiem, 
saistībā 
ar kuriem 
tas ierosin ājis 
izveidot k onkursa 
komisiju, 
kurā 
būtu 
iekļauti 
Parlamenta 
pārstāvji;
221. prasa OLAF to in formēt 
par atklātajiem 
krāpšanas 
gadījumiem 
saistībā 
ar nekustamā 
īpašuma politik u 
un 
izskatīt 
iespējamos in terešu 
konfliktus;
222. prasa 
Komisijai 
veikt 
ne 
tikai 
tās ēku, 
bet 
arī visu pārējo E iropas 
Kop
ienu 
iestāžu ēk u 
pārvaldības 
revī­
ziju, izpētot iespēju izveidot k opēju 
nekustamā 
īpašuma pārvaldīb as 
struktūru;V L 2 6 / 5 5 2 L
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis L 255/63
Saistībā ar bu džeta izpildes apstiprināju mu veicamie pasāku mi
223. pauž 
nožēlu 
par to, ka 
Eiropas 
Kopienu 
gada 
pārskatos 
par 2007. fin anš
u gadu
(1) OV C 287, 10.11.2008., 9. lpp. (1) Komisija ir nepilnīgi 
citējusi 
EK 
līguma 
noteikumus 
par pasāk umiem, 
kas 
veicami, ņ emot 
vērā bud
žeta izpildes apstiprin ā­
jumu, 
jo tā norādījusi 
tikai 
to, ka 
Parlaments, 
sniedzot 
apstiprinājumu 
par budžeta 
izpildi, var darīt zi­
nāmus
 konstatējumus,
 kurus
 tas uzskata
 par svarīgiem, b i
eži vien iesak ot
 Komisijai
 veikt
 pasākumus
 
attiecīgajās 
jomās; konstatē, 
ka 
šī piezīme atb ilst 
patiesībai, 
tomēr Ko
misija aizmirsusi min ēt, 
ka 
EK 
lī­
guma 
276. pants 
paredz arī to, k a 
Komisija 
dara visu n epieciešamo, 
lai reaģētu uz k onstatējumiem 
at­
tiecībā 
uz izdevumu izlietojumu, k uri 
ir neatņemama 
daļa no 
Parlamenta 
lēmumiem par b udžeta 
izpildes 
apstiprināšanu;
 tādēļ atgādina
 Komisijai,
 ka
 budžeta
 izpildes apstiprin ājumam
 pievienotajā
 rezolūcijā 
paustās prasīb as 
nav 
uzskatāmas 
par vienkāršiem, 
nesaistošiem 
ieteikumiem, b et 
gan 
par norādījumiem, 
kuri 
Komisijai, 
veicot budžeta 
izpildi, ir jāīsten o;
SECINĀJUMI PAR REVĪZIJAS PALĀTAS ĪPAŠAJIEM ZIŅOJUMIEM
I  daļa. Īpašais ziņoju ms Nr.  6/2007 par tehniskās palīdzības efektivitāti iestāžu darbības 
uzlabošanā
224. uzskata, 
ka 
tehniskā 
palīdzība 
un 
citi ārējā atb alsta 
veidi, ko 
joprojām n osaka 
galvenokārt 
līdzekļu 
de­
vēji un 
kas 
joprojām n av 
nedz 
efektīvi, 
nedz 
ilgtspējīgi, 
ir steidzami jāpārveido, šim n olūkam 
cita starpā 
veicinot 
projektu 
vietēju pārvaldīb u, 
efektīvāk 
koordinējot 
resursus starp dalīb valstīm 
un 
Eiropas 
Savie­
nību 
un 
starptautisk ā 
līmenī, 
kā 
arī nodrošinot 
pietiekami 
daudz laik a 
projektu 
īstenošanai;
225. šajā 
sakarībā 
norāda, 
ka 
Komisijas 
dienesti 
2008. gada 
jūlijā apstiprin āja 
pamatstratēģ iju 
un 
darba 
plā­
nu 
atbalsta 
efektivitātes 
mērķu 
sasniegšanai 
tehniskās 
sadarbības 
un 
projektu 
īstenošanas 
vienībās; 
tā­
pēc aicina 
Komisiju 
informēt 
Parlamentu 
par šīs stratēģ ijas 
īstenošanu, 
pirmoreiz līdz 2009. g ada 
marta 
beigām 
un 
pēc tam reizi sešos mēn ešos;
226. atzīmē, 
ka 
novēloti 
nosūtīta 
informācija 
par tehniskajai 
palīdzība
i tērētajām summām, jo K omisija 
Re­
vīzijas palātai to sn iedza 
tikai 
nesen, 
pēc Revīzijas palātas īpašā ziņ oj
uma publicēšanas; 
ir pārsteig ts, 
ka 
šī 
informācija 
netika 
sniegta 
īpašā ziņojuma 
sagatavošanas 
laikā; 
atzīst, ka 
Ekonomiskās 
sadarbības 
un 
attīstības 
organizācijas 
Attīstības 
palīdzības 
komitejas 
definīcija 
ir plaša un  
tāpēc prak sē 
tā tiek 
atšķirīgi 
interpretēta; 
sagaida, 
ka 
Komisijas 
pieņemtās 
stratēģijas 
rezultātā tik s 
formulēta arī n oderīgāka 
tehnis­
kās 
palīdzības 
definīcija;
227. pauž 
nožēlu, 
ka “
sadraudzīb as
” instruments 
vēl netiek 
pilnībā 
izmantots ĀK K, 
Āzijas un 
Latīņamerikas 
valstīs; 
tādēļ aicin a 
Komisiju 
līdz tās pašreizējā sastāva piln varu 
termiņa 
beigām 
ierosināt 
nepieciešamās 
izmaiņas 
tiesību 
aktos 
un 
mudina 
dalībvalstis 
veikt 
vajadzīgos 
pasākumu
s, kas 
nodrošinātu, 
ka 
šis in­
struments, 
to pielāgojot 
konkrētām 
vajadzībām, 
tiek 
plaši izman tots 
iepriekšminētajās 
valstīs, un  
prasa 
attiecīgi 
grozīt 
regulu 
par 10. EAF 
īstenošanu;
228. pauž 
nožēlu, 
ka 
Komisija 
gandrīz 
nemaz 
nepiemēro 
apturēšan as 
noteik
umus, kas 
ļauj paātrin āt 
iepir­
kuma 
procedūru; aicin a 
Komisiju 
ar apdomu izman tot 
šo mehān ismu, 
lai uzlabotu 
tehniskās 
palīdzības 
darbību 
īstenošanas 
grafiku;
229. uzskata 
par nepieņemamu, 
ka 
daži uzņēmumi, 
lai iegūtu 
tiesības 
parakstīt līg umu, 
ar nolūku 
izvēlas pie­
dāvāt ekspertus 
ar interesantu
 curriculum vitae, lai g an 
zina, 
ka 
šie eksperti 
nevarēs 
uzņemties 
pienākumu 
izpildi; 
piekrīt 
Revīzijas palātai, k a 
attiecībā 
uz tehnisko 
palīdzību 
Komisija ir izman tojusi 
neatbilstīgus 
atlases 
kritērijus;V L . 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 26.9.2009.
230. tāpēc prasa, lai K omisija krietni vairāk ņemtu vērā citus k ritērijus (piemēram, Revīzijas palātas ierosin ā­
tos), 
nevis 
tikai 
izvērtētu g rupas 
vadošā ek sperta
 curriculum vitae; ierosin a, 
ka 
to varētu darīt, piemēram, 
izveidojot tiesisk ām 
prasībām 
atbilstīgu 
datubāzi, 
kurā 
iekļauti 
tie uzņēmumi, 
kas 
nav 
nodrošinājuši 
pie­
dāvāto ek spertu, 
un 
tas savukārt 
pamatotu aizlieg umu 
šiem uzņēmumiem 
not
eiktu 
laiku 
piedalīties ie­
pirkuma 
procedūrās; k onstatē, 
ka 
Komisija 
ir pieņēm
usi 2008. gada 
17. decemb ra
 Regulu 
(EK, 
Euratom) 
Nr. 
1302/2008 par izslēg šanas 
gadījumu 
centrālo 
datubāzi
(1) OV L 344, 20.12.2008., 12. lpp. (1) un 2008.  g ada 16. decemb ra  Lēmumu 
2008/969/E K, 
Euratom 
par agrās 
brīdināšanas 
sistēmu K omisijas 
kredītrī
kotāju 
un 
izpildaģentūru 
va­
jadzībām
(2) OV L 344, 20.12.2008., 125. lpp. (2), tomēr šie jaun ie instrumenti neļauj izslēgt uzņēmumus, izmantojot minēto pamatojumu; 
turklāt 
norāda, 
ka 
šie aspekti 
ir iekļauti 
darba 
plānā 
(3. ass 13.–15. pasāk ums), 
un 
aicina 
Komisiju 
ne­
kavējoties 
īstenot 
ar tiem saistītās darb ības;
231.
 piekrīt
 Revīzijas palātai, k a
 Komisijai
 nav
 konsekventas
 pieejas attiecīb ā
 uz partnervalstu
 publisko
 fi­
nanšu 
pārvaldības 
un 
iepirkuma 
sistēmu izman tošanu, 
un 
tas dažkārt 
ir kla
jā pretrun ā 
Eiropas 
Savienī­
bas 
saistībām, 
ko 
tā uzņēmusies 
saistībā 
ar Parīzes dek larāciju 
par palīdzīb as 
efektivitāti, 
kuru 
pieņēma
2005. 
gada 
2. martā
(3) Parīzē 2005. gada 2. martā n otikušajā augstākā līmeņa forumā parak stīju šas un pieņēmušas jaunattīstības valstis un lī­
dzekļu 
devējas valstis, tostarp E iropas 
Savienība, 
kā 
arī Āfrikas 
Attīstības 
banka, 
Āzijas Attīstīb as 
banka, 
Eiropas 
Rekon­
strukcijas 
un 
attīstības 
banka, 
Amerikas 
Attīstības 
banka, 
ESAO 
Attīstības 
palīdzības 
komiteja, 
Apvienoto 
Nāciju
Organizācija 
un 
Pasaules Ban ka. (3); tāpēc mudin a Komisiju nodrošināt šo saistību ātru īstenošanu, pamatojoties uz 
stratēģisko 
dialogu, 
ko 
paredz Ak ras 
augstākā 
līmeņa 
foruma un  
tam sekojo
šā laikposma 
darba 
virzie­
ni 
un 
darba 
plāna 
pasākumi 
(1. ass, jo īpaši 20. pasāk ums);
232.
 aicina
 Komisiju
 iespējami atb ilstīgāk
 īstenot
 pārredzamīb as
 inici
atīvas un ņ emt
 vērā Parlamen ta
2008. 
gada 
19. februāra
 rezolūciju par pārredzamīb u 
finanšu 
jautājumos
(4) Pieņemtie tek sti, P6_TA(2008) 51. (4), kā arī iesaka izveidot da­
tubāzi, 
kas 
sniegtu 
pārskatu 
par tehniskās 
palīdzības 
misijām un  
rezultātiem un  
ko 
varētu izman tot 
turp­
mākiem 
tehniskās 
palīdzības 
uzdevumiem un  
lai novērstu 
dublēšanos;
II
  daļa. Īpašais ziņoju ms
 Nr.  1/2008 par procedūrām, ko piemēroja 1994. –1999.
  gada un
 
2000.–2006. 
gada lielo iegu ldījumu 
projektu 
ex ante u n 
ex post vērtēšanā
233. aicina 
Komisiju 
pārskatīt 
stingro 
apstiprināšanas 
procedūru, k as 
tiek 
piemērota lielajiem projek tiem, 
to­
mēr iesaka 
tai racionalizēt 
lēmumu pieņ emšanu, 
norādot 
faktiskās 
vērtības un  
tā izvairoties n o 
šīs pro­
cedūras uzsk atīšanas 
par pārliek u 
lielu “administratīvo 
slogu
”, samazin ot 
lēmumu pieņ emšanas 
procesa 
ilgumu,
 lai tas būtu
 saprātīgs,
 un pēc iespējas ātrāk izveidojot auton omu
 lielo projek tu
 nodaļu,
 kurai 
būtu 
horizontāla 
kompetence 
Reģionālās 
politikas 
ģenerāldirektorātā; 
norāda 
uz to, ka 
ir svarīgi 
inves­
tēt 
programmatūrā, 
jo tas padarīs sistēmu pārredzamāk u 
un 
vieglāk 
kontro
lējamu; tajā pašā laik ā 
šādu 
investīciju 
dēļ Komisija 
nedrīkst 
samazināt 
pārbaudes 
uz vietas;
234. aicina 
Komisiju 
ziņot 
par to, kā 
praktiski 
tiek 
piemēroti  n  +  2  u n  n  +  3  noteikumi 
lielajiem projek tiem, 
jo 
dažas dalīb valstis 
ir mēģinājušas 
apiet ERAF 
noteikumus 
(proti,  n  +  2 noteikumu), 
apvienojot 
vairā­
kus 
projektus 
tā, lai kopējā 
šo projektu 
summa būtu 
tikai 
nedaudz 
mazāka 
par lielo projek tu 
robežvēr­
tībām, 
un 
tad gaida, 
kamēr 
Komisija 
pieņem 
lēmumu pa r  n  +  2 noteikuma 
piemērošan as 
atlikšanu;
235. vērš 
uzmanību 
uz to, ka 
ir attīstījusies “izvairīšan ās 
no 
riska 
kultū
ra” un 
vēlas saprast, k ā 
tas varēja n o­
tikt, 
atvirzot otrā plān ā 
jauninājumu 
un 
augstas 
kvalitātes 
projektus, 
– šī prakse 
ir pilnīgā 
pretrunā 
Li­
sabonas 
stratēģijā 
noteiktajam 
Kopienas 
mērķim; 
uzskata, 
ka problēma ir n evis 
infrastruktūras 
investīciju 
finansēšanā, 
bet 
gan 
dalībvalstu 
iespējās izvairīties n o “
riskantām
” investīcijām in ovācijā;V L 4 6 / 5 5 2 L
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis L 255/65
236. pauž nožēlu par to, ka tā vietā, lai fin ansētu darbinieku izglītību un apmācību (Reģionālās politikas ģene­
rāldirektorātā), 
Komisija 
finansē 
ārēju – Eiropas 
Investīciju 
bankas 
– struktūru 
(JASPERS), k as 
Komisijai 
nesniedz 
pārskatu 
par savu darb u; 
norāda 
dalībvalstīm, 
ka, 
ja tās nenodro
šinās 
apmācības 
un 
izaugsmes 
iespējas 
saviem ek spertiem, 
tās būs 
atkarīgas 
no 
ārvalstu ārējo ek spertu 
grupām, 
kas 
attiecīgajām 
val­
stīm radīs ievērojamas n etiešās 
izmaksas;
237. atbalsta 
iniciatīvu, 
saskaņā 
ar kuru 
Eiropas 
Savienība 
uzņemas 
pienākumu
 ex-post izvērtēt lielos projek ­
tus 
un 
noteikt 
šim nolūkam 
nepieciešamo 
informāciju 
(viendabīgi 
un 
salīdzināmi 
dati), kas 
dalībvalstīm 
jāapkopo 
un 
jānosūta 
paredzētajā termiņ ā; 
uzskata, 
ka 
uzraudzīb a 
jāorga
nizē 
šādi, jo pašlaik  
nav 
taus-
tāmu pierādījumu, k a 
lieli, Kopienas 
finansēti 
projekti 
ir efektīvi 
un 
ka 
dalībvalstis 
saņemtos 
līdzekļus 
ir 
izmantojušas 
tik 
efektīvi 
un 
produktīvi, 
cik 
vien 
iespējams;
238. norāda, 
ka 
pašlaik 
informācija 
par lielajiem projek tiem 
ir pieejama K omisijas 
gada 
pārskatā 
par struk­
tūrfondiem 
un 
Kohēzijas 
fondu 
tikai 
pēc tam, k ad 
tā ir apstiprin āta; 
tādēļ aicin a 
Komisiju 
nodrošināt, 
ka 
tās 
tīmekļa 
vietnē 
iedzīvotājiem ir iespējams sek ot 
līdzi ikviena 
liela projek ta 
īstenošanai 
gaitai;
III 
daļa. 
Īpašais ziņoju ms 
Nr. 
2/2008 par saistošo izziņu  
par tarifu
239. uzstāj, ka 
Komisijai 
jācenšas 
steidzami atrisin āt 
aktuālās 
problēm
as un 
nepilnības, 
jo to dēļ E iropas 
Sa­
vienība 
var zaudēt tradicion ālo 
pašu resursu ieņ ēmumus;
240. ņem 
vērā Komisijas 
atbildes, 
ka 
līdz ar 2008. g adā 
pieņemto
(1) Eiropas Parlamen ta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Reg ula (EK) Nr. 450/2008, ar k o izveido Kopienas Muitas kodek­
su 
(OV L 145, 4.6.2008., 1. lpp.). (1) modernizēto Kopienas Muitas kodeksu 
(modernizētais 
KMK) 
saistošās izziņ as 
par tarifu k ļūs 
obligātas 
to turētājam, k a 
tēzaurs arī turpmāk  
tiks 
atjaunināts 
un 
ka 
lietotāja sask arne 
būs 
pieejama visās E iropas 
Savienīb
as oficiālajās valodās;
241. mudina 
Komisiju 
nodrošināt, 
lai domstarpīb as 
par tarifa k lasifikāc
iju tiktu 
atrisinātas 
Kopienas 
tiesību 
aktos 
noteiktajos 
termiņos 
un 
vēlākais 
5 mēnešu 
laikā, 
turklāt, 
ņemot 
vērā pašu resursu iespējamo zau­
dējumu, pieprasa K omisijai 
līdz 4 person ām 
palielināt 
personālu, 
kas 
strādā ar saistošajām izziņ ām 
par 
tarifu un 
klasifikāciju, 
un 
noteikt, 
lai tas veik tu 
arī vairāk 
riska 
analī
zes un 
rūpīgāk 
kontrolētu 
datu sav­
laicīgu 
ievadīšanu 
sistēmā dalīb valstīs, 
kā 
arī iespējamos g adījumus 
saistībā 
ar papildperiodu ļaun prātī­
gu 
izmantošanu 
un “
tirdzniecību
” ar saistošajām izziņ ām 
par tarifu;
242. prasa Komisijai 
līdz 2009. g ada 
beigām 
informēt 
Parlamentu 
par visām in iciatīvām 
un 
pasākumiem, 
ko 
tā 
veikusi, 
pamatojoties uz Revīzijas palātas apsvērumiem, k ā 
arī par šo pasāk umu 
īstenošanas 
norisi;
IV
 daļa. Īpašais ziņoju ms
 Nr. 3/2008 “Eiropas Savienības Solidaritātes fonds: cik tas ir ātrs, 
efektīvs u n 
elastīgs?”
243. atzinīgi 
vērtē to, k a 
Revīzijas palāta k opumā 
pozitīvi novērtējusi 
Komisijas sasn iegtos 
rezultātus saistīb ā 
ar 
Eiropas 
Savienības 
Solidaritātes fon da 
pārvaldību;
244. norāda, 
ka 
kritiku 
par fonda 
darbības “
ātrumu” n evar 
attiecināt 
tika
i uz Komisijas 
īstenoto 
fonda 
pār­
valdību, 
jo ļoti bieži 
problēmas 
saistītas ar dalīb valstu 
nodrošinātās 
pārvaldības 
nepilnībām, 
kā 
arī ar pie­
teikuma 
iesniedzēja 
sniegtās 
informācijas 
kvalitāti;
245. turklāt 
norāda, 
ka 
Parlaments 2006. 
gada 
18. maija n ostājā
(2) OV C 297 E , 7.12.2006., 331. lpp. (2) atzinīgi novērtēja priekšlikumu Eiropas 
Parlamenta 
un 
Padomes reg ulai, 
ar ko 
izveido Eiropas 
Savienības 
Solidaritātes fon du 
(COM(2005) 108), 
kurā 
izklāstīti 
vienkāršāki 
un 
skaidrāki 
kritēriji 
ātrākai 
tā aktivizēš
anai, 
un 
norāda, 
ka 
līdz šim Padome 
vēl neko 
nav 
izdarījusi šī priek šlikuma 
sakarībā;V L . 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 26.9.2009.
V  daļa. Īpašais ziņoju ms Nr.  4/2008 par piena kvotu ieviešanu dalībvalstīs, ku ras Eiropas 
Savienībai 
pievienojās 2004. 
gada 1. 
maijā
246. pauž nožēlu, 
ka 
valstu iestādēm ir jāveic ļoti daudzas pārb audes, 
kas 
varētu būt 
virspusējas, un  
tāpēc 
nevarēs 
pārbaudīt, 
vai deklarētie 
tiešajā tirdzn iecībā 
realizētie daudzumi ir ticami; atzin īgi 
vērtē Komi­
sijas 
Regulu 
(EK) 
Nr. 228/2008
(1) Komisijas 2008.  gada 13. marta Reg ula (EK) Nr. 228/2008, ar k o groza Regul u (EK) Nr. 595/2004 attiecīb ā uz piena
piegāžu 
un 
tiešās tirdzn iecības 
kontroļu 
biežumu 
(OV L 70, 14.3.2008., 7. lpp.). (1), ar kuru līdz 1 % samazin a to pārbaužu skaits, kas noteiktas ražotā­
jiem, 
kuru 
produkcijas 
apjoms ir mazāk s 
par 5 000 kg;
247. uzskata, 
ka 
saskaņā 
ar dalītās pārvaldīb as 
principu 
Komisijai 
vajadzētu arī turpmāk  
uzņemties 
iniciatī­
vu, 
lai nodrošinātu 
piena 
kvotu 
sistēmas ieviešan as 
efektīvu 
pārraudzību un  
labu 
pārvaldību;
248. aicina 
valstu kompetentās 
iestādes, pamatojoties uz risk a 
analīzi, 
sagatavot 
pārbaudes 
pasākumu 
pro­
grammu 
katram 
12 mēnešu 
periodam un  
pārbaudes 
veikt 
gan 
kvotu 
gadā, 
gan 
pēc tam, taču n e 
vēlāk 
kā 
18 mēnešu 
laikā 
pēc attiecīg ā 
gada 
beigām;
249. uzskata, 
ka 
vienkāršošanas 
nolūkā 
Komisijai 
vajadzētu prasīt, lai jaun ās 
dalībvalstis 
ievērotu vispārējo 
principu, 
saskaņā 
ar kuru 
ir jāuzskaita 
visi tirgū 
laistie pien a 
daudzumi;
250. prasa, lai K omisija 
aicinātu 
jaunās 
dalībvalstis 
labāk 
uzturēt savas datub āzes, 
kā 
to savā ziņ ojumā 
pra­
sījusi Revīzijas palāta, un  
neveikt 
nevajadzīgas 
pārbaudes;
251. aicina 
Komisiju 
turpināt 
vērtēt attīstīb u 
piena 
nozarē, 
īpaši saistīb ā 
ar šīs nozares 
tirgu, 
ražotāju situ­
āciju un ietek mi
 uz reģionālo
 attīstību,
 sevišķi
 vērtējot n ovērtējuma
 ziņojumus,
 kas
 iesniedzami
 līdz
2010. gada 
31. decemb rim
 un 2012. 
gada 
31. decemb rim
, kā 
to paredz 2008. g ad
a novembrī 
pieņem­
tā 
politiskā 
vienošanās 
par kopējās 
lauksaimniecības 
politikas “
veselības 
pārbaudēm
”;
252. aicina 
Komisiju 
ievērot visus ar “veselības 
pārbaudi
” saistītos Revīzijas palātas ieteik umus 
un 
apsvērt ie­
spējamos uzlab ojumus 
piena 
tirgus 
kopīgajā 
organizācijā 
un 
piena 
kvotu 
sistēmā, šajā n olūkā 
galveno 
uzmanību 
pievēršot:
a) atbalsta 
un 
pārejas pasāk umiem 
reģionos, 
kuros 
lielākā 
daļa ražotāju ir mazās saimn iecības;
b) stabila 
tiesiskā 
regulējuma 
un 
skaidru 
perspektīvu 
noteikšanai 
piena 
ražotājiem jaun ajās 
dalībval­
stīs, 
mudinot 
tos veikt 
ieguldījumus, 
kuriem 
ir izšķiroša 
nozīme, 
lai nod
rošinātu 
to ilgtspējīgu 
darbību;
VI 
daļa. 
Īpašais ziņoju ms 
Nr. 
5/2008 par rezu ltātu 
sasniegšanu  
Eiropas Savienības aģentū rās
253. atzinīgi 
vērtē Revīzijas palātas īpašo ziņ ojumu 
un 
stingri 
iesaka 
Ko
misijai pieņ emt 
zināšanai 
tajā kon­
statētās 
nepilnības, 
kā 
arī veikt 
pasākumus 
atbilstīgi 
Revīzijas palātas ieteik umiem;
254. prasa 
Komisijai 
izstrādāt un  
ieviest vispārēju pārvaldīb as 
sistēmu E iropas 
Savienības “
regulējuma
” 
aģentūrām, 
pamatojoties uz tādiem sk aidri 
noteiktiem 
kritērijiem 
kā 
pārredzamīb a, 
ekonomija, 
efekti­
vitāte, 
rentabilitāte 
un 
labākās 
prakses 
apmaiņa; 
uzskata, 
ka 
Komisijai 
ir jāveido ak tīva 
saziņa 
ar Eiropas 
Savienības
 aģentūrām
 un jāpalīdz to pārvaldīb as
 struktūrvienībām
 ieviest budžeta
 līdzekļu
 sadali pēc 
darbības 
jomām un  
uz darbības 
jomām balstītu 
pārvaldību;
255. aicina 
Komisiju 
ieviest darb oties 
spējīgu 
uzraudzīb as 
sistēmu E iro
pas Savien ības 
aģentūrām, 
kas 
ļautu 
tām savstarpēji apmain īties 
ar labāko 
praksi 
un 
metodoloģ iju 
un 
kas 
ietvertu gan 
vispārējus, g an 
speci­
fiskus 
rādītājus n ovērtējuma 
vajadzībām;V L 6 6 / 5 5 2 L
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis L 255/67
256. aicina Komisiju izstrādāt pamatn ostādnes aģentūru darbības labāka i plānošanai, uzraudzīb ai, ziņojumu 
sagatavošanai
 un novērtēšanai,
 kā
 arī praksē
 pilnīb
ā īstenot
 jēdzienu
 “rezultātu sasn iegšana
”, kas
 no
­
teikts 
ar Regulu 
(EK, 
Euratom) 
Nr. 1605/2002 un  
ar aģentūrām 
paredzēto finan šu 
pamatregulu
(1) Komisijas 2002.  gada 23. decemb ra  Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Fin anšu regulu struktūrām, kas
minētas 
185. pantā 
Padomes Reg ulā 
(EK, 
Euratom) 
Nr. 1605/2002 par Fin anšu 
regulu, 
ko 
piemēro E iropas 
Kopienu 
vis­
pārējam b udžetam 
(OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.). (1);
VII daļa. 
Īpašais ziņoju ms 
Nr. 
6/2008 par Eiropas Komisijas sniegto rehabilitācijas atbalstu  
pēc 
cunami 
un 
orkāna “Mitch”
257. aicina 
Komisiju 
izdarīt visus vajadzīg os 
secinājumus 
no 
pieredzes, k as 
gūta 
pēc orkāna “
Mitch” un  
cu­
nami, 
lai labāk 
īstenotu 
turpmākos 
pasākumus; 
stingri 
iesaka 
Komisijai 
aktīvi 
darboties 
starptautisk ā 
lī­
menī, 
lai novērstu 
sistēmiskus 
trūkumus 
starptautisk ās 
palīdzības 
apjoma ziņ ā;
258. aicina 
Komisiju 
turpmākos 
rehabilitācijas 
pasākumos 
pievērst īpašu uzman ību 
šādiem jautājumiem: g a­
rantēt, 
ka 
finansējums 
ir atbilstīgs 
vajadzībām, 
ka 
atbalstu 
saņem 
pirmām k ārtām 
dabas 
katastrofu 
skar­
tie
 iedzīvotāji, tostarp trūcīg ie
 ļaudis, sievietes un b ērni,
 un ka
 gan
 līdzekļu
 devēju valstu n odokļu
 
maksātājiem, 
gan 
dabas 
katastrofu 
skartajiem 
iedzīvotājiem ir pieejama izsmeļoša un  
precīza in formā­
cija 
par sniegtās 
palīdzības 
rezultātiem;
259. aicina 
augstākās 
publisko 
finanšu 
revīzijas iestādes un  
Revīzijas palātu in tensīvāk 
sadarboties, 
pārbau­
dot, 
revidējot un  
novērtējot 
ar dabas 
katastrofām 
saistītā atb alsta 
līdzekļu 
izlietojumu;
260. aicina 
Komisiju 
pārskatīt 
savu NVO sarak stu, 
lai no 
tā svītrotu n euzt
icamas NVO, un  
noteikt 
tādu ie­
pirkuma 
politiku, 
kas 
novērš 
iespēju šādām NVO piesavin āties 
līdzekļus;
261. turklāt 
aicina 
Komisiju 
garantēt 
Eiropas 
Savienības 
piešķirtā 
atba
lsta pietiek amu 
atpazīstamīb u, 
tomēr 
neapdraudot 
vispārējo efek tivitāti 
un 
taisnīguma 
mērķus;
262. aicina 
ANO, Sark ano 
Krustu, 
Sarkano 
Pusmēnesi 
un 
visus pārējos līdzek ļu 
devējus vien oties 
par sīki 
iz­
strādātu k ontroles 
un 
revīzijas pamatsistēmu, lai:
a) paātrinātu 
un 
uzlabotu 
piešķirto 
līdzekļu 
vispārējo k ontroli;
b) novērstu 
kontroles 
procedūru dub lēšanos 
un 
fragmentāciju 
un 
samazinā
tu to izmak sas;
263. sagaida, 
ka 
Komisija 
ne 
vien 
pieņems 
Revīzijas palātas ieteik umus, 
bet arī norādīs 
iespējami ag rāku 
da­
tumu to īsten ošanai;
264. turklāt 
uzskata, 
ka 
saistībā 
ar humān o 
atbalstu 
ir ļoti svarīg i, 
lai Komisija ievērotu atb alsta 
efektivitātes 
kritērijus, 
kas 
noteikti 
Parīzes dek larācijā 
par palīdzīb as 
efektivitā
ti;
265. aicina 
Komisiju 
noteikt 
reāli izpildāmu un  
konkrētu 
datumu, līdz k ur
am līdzek ļi 
ir pieejami, lai mudi­
nātu 
saņēmējvalstis 
savlaicīgi 
īstenot 
apstiprinātos 
projektus;
266. uzskata 
ka 
dabas 
katastrofu 
gadījumā 
humānā 
palīdzība 
ir jāpiešķir 
bez politisk iem 
nosacījumiem; 
to­
mēr pauž viedok li, 
ka 
Komisijai 
ir jāpieprasa saņ ēmējvalstīm 
nodrošināt
:
a) neierobežotu 
piekļuvi 
cietušajiem;
b) to, 
ka 
palīdzību 
atbrīvo 
no 
jebkādu 
nodokļu 
un 
muitas nodevas 
maksāšana
s;
c) ka 
nevilcinoties 
tiks 
piešķirtas 
un 
netiks 
atteiktas 
vīzas attiecīg o 
atbalsta 
aģentūru 
starptautisk ajam 
personālam;
d) ka 
saņēmējiem 
nebūs 
jāmaksā 
par piešķirtajām 
precēm un  
pakalpojumiem 
(vai ka 
visi šādi ieg ūtie 
ieņēmumi 
tiks 
novirzīti 
rehabilitācijai);V L . 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 26.9.2009.
267. aicina Komisiju apsvērt iespēju pārtrauk t atbalsta sniegšanu gadīj umā, ja ir pārk āpts kāds no iepriekš­
minētajiem 
principiem;
VIII
  daļa. Īpašais ziņoju ms
 Nr.  7/2008 par saprātīgas enerģijas programmu Eiropai 
2003.–2006. 
gadam
268. atzinīgi 
vērtē Revīzijas palātas n opietno 
darbu 
un konst
atējumus, kas pauž zin āmu 
atzinību, 
taču arī kri­
tiku 
par to, kā 
Komisija 
un 
Saprātīgas 
enerģētikas 
izpildaģentūra 
pārvalda prog rammu “
Saprātīga 
enerģija 
Eiropai
” laikposmam 
no 
2003. līdz 2006. gadam; atzin īg
i vērtē min ētās 
aģentūras, 
Revīzijas pa­
lātas un 
Parlamenta 
ciešo un 
uz nākotni 
vērsto sadarb ību;
269. saskaņā 
ar Revīzijas palātas veik to 
analīzi 
secina, 
ka 
izmaksas, 
ko 
sedz saņēmēji 
(par priek šlikumu 
sa­
gatavošanu 
un 
pārskatiem), 
ir diezgan 
lielas, un, 
lai gan 
saprot, ka 
šīs izmaksas 
atšķiras 
no 
tīri admin is­
tratīvām
 izmaksām,
 pauž atb alstu
 tam, lai arī tās tik tu
 ņemtas
 vērā un samazin ātas
 atbilstīgi
 labāka
 
regulējuma 
principiem;
270. uzskata, 
ka 
Revīzijas palātas k onstatējumi 
varētu noderēt 
arī citu izpildaģ entūru 
gadījumā; 
ar nepacie­
tību 
gaida, 
kad 
saņems 
nākamo 
Revīzijas palātas īpašo ziņ ojumu 
par izpildaģ entūrām;
271. pauž 
nožēlu, 
ka 
ar šo prog rammu 
saistītajos projek tos 
un 
pētījumos, kā arī vietējo en erģētikas 
aģentūru 
gadījumā 
ļoti maz tik a 
iesaistītas jaun ās 
dalībvalstis; 
taču pieņem, 
ka 
šo stāvokli 
daļēji var sk aidrot 
ar to, 
ka 
programmas 
īstenošana 
bija 
sākusies 
vēl pirms E S-10 
paplašināšanās 
kā
rtas; lai sasn iegtu 
līdzsvarotu 
sadalījumu visā E iropas 
Savienības 
teritorijā, prasa K omisijai 
aktīvi 
īstenot 
politiku, 
saskaņā 
ar kuru 
pri­
oritāte tiek  
piešķirta 
enerģētikas 
aģentūru 
izveidei dalīb valstīs, 
kur 
attiecīgais 
process ir lēn āks;
IX 
daļa. 
Īpašais ziņoju ms 
Nr. 
8/2008 “Vai savstarpēja atbilstība ir efektīvs nosacīju ms?
”
272. uzskata, 
ka 
ir jāprecizē Padomes Reg ulā 
(EK) 
Nr. 1782/2003
(1) Padomes 2003. gada 29. septemb ra  Regula (EK) Nr. 1782/2003, ar k o izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus
saskaņā 
ar kopējo 
lauksaimniecības 
politiku 
un 
izveido dažas atb alsta 
shēmas lauk saimniekiem 
(OV L 270, 21.10.2003.,
1. lpp.). (1) noteiktie mērķi, lai tie būtu konkrēti, 
izmērāmi, 
īstenojami, 
atbilstīgi 
un 
izpildāmi k onkrētā 
termiņā, 
kā 
arī sistematizēti pēc loģ iskas 
hierar­
hijas; uzsk ata, 
ka, 
pamatojoties uz iepriek š 
minēto, 
dalībvalstīm 
vajadzētu defin ēt 
pārbaudāmas 
prasī­
bas 
un 
standartus 
saimniecību 
līmenī;
273. uzskata, 
ka 
vajadzētu vien kāršot 
savstarpējās atb ilstības 
pamatsistēmu, to attiecin ot 
vienīgi 
uz galvena­
jiem 
elementiem 
saimniecību 
darbībās, 
ko 
tās veic, cen šoties 
panākt 
uzlabojumus, 
un 
precīzi nosakot 
paredzamos 
rezultātus, prasīb as 
un 
standartus;
274. aicina 
Komisiju 
precīzi nošķirt 
savstarpējo atb ilstību 
un 
agrovidi
; norāda, 
ka 
tādi lauku 
attīstības 
poli­
tikas 
elementi 
kā 
pienākums 
noteikt 
pārbaudāmus 
standartus 
būtu 
jāpiemēro arī n osacītībai;
275.
 uzskata,
 ka
 dalībvalstīs
 būtu
 jāievieš efek tīva
 kontroles
 un sankci
ju sistēma, k as
 apliecinātu,
 ka
 lauk­
saimnieki 
ir nodrošinājuši 
vajadzīgo 
atbilstību; 
precizē, ka 
būtu 
jākon
trolē vismaz 1 % saimn iecību, 
kas 
ievēro 
ikvienas 
saistības, 
un 
sankciju 
sistēmas pamatā vajadzētu b ūt 
principam, 
saskaņā 
ar kuru 
mak­
sājumu 
samazinājumi 
ir proporcion āli 
pārkāpuma 
smagumam 
vai tiek 
noteik
ti atkarībā 
no 
pārkāpuma 
smaguma;
276. aicina 
Komisiju 
īstenot 
stabilu 
uzraudzīb as 
sistēmu, lai n ovērtētu 
izpildi, šajā n olūkā 
definējot 
attiecīgus 
rādītājus 
un 
pamatlīmeņ us; 
dalībvalstis 
tiek 
aicinātas 
iesniegt 
izsmeļošu un  
ticamu informāciju 
Komisi­
jai 
rūpīgākas 
analīzes 
veikšanai;
277. aicina 
Komisiju 
iesniegt 
priekšlikumus 
ne 
vēlāk 
kā 
saistībā 
ar budže
ta pārskatīšanu 
un 
nākamo 
kopējās 
lauksaimniecības 
politikas 
reformu;V L 8 6 / 5 5 2 L
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis L 255/69
278. aicina Revīzijas palātu savā g ada pārskatā (ticamības deklarācijā) ziņot par to, kā tiek ievēroti savstar­
pējās atbilstības 
nosacījumi;
X 
daļa. 
Īpašais ziņoju ms 
Nr. 
9/2008 “ES atbalsta efektivitāte brīvības, drošības u n 
tiesiskuma 
jomā 
Baltkrievijā, Moldovā u n 
Ukrainā”
279. mudina 
Komisiju 
pilnībā 
izanalizēt 
iemeslus, k uru 
dēļ dažos Uk rainā
, Moldovā un  
Baltkrievijā 
īstenotos 
projektos 
ir konstatētas 
nepilnības 
un 
nav 
sasniegti 
rezultāti, k ā 
arī mudin a 
Komisiju 
uzlabot 
Eiropas 
Savienības 
līdzekļu 
plānošanu, 
pārvaldību 
un 
kontroli 
šajās valstīs;
280. uzstāj, ka 
Komisijai 
arī turpmāk  
mērķtiecīgi 
jāpiešķir 
Eiropas 
Savienības 
līdzekļi 
konkrētām 
Moldovas, 
Baltkrievijas 
un 
Ukrainas 
prioritātēm, paturot prātā iepriek šējo 
projektu 
īstenošanas 
procesā sasn iegto;
281.
 aicina
 Komisiju
 padarīt K opienas
 finansējuma
 piešķiršanas
 procedūras elastīg ākas,
 kas
 ļautu pielāg ot
 
projektu 
dokumentāciju, 
salīdzinošos 
kritērijus 
un 
mērķus, 
lai atspog u
ļotu valstu ek onomiskā 
un 
poli­
tiskā 
stāvokļa 
pārmaiņas;
282. prasa 
Komisijai 
nodrošināt 
Eiropas 
Savienības 
finansēto 
projektu 
ilgtspējību, 
skaidri 
definējot 
saistības, 
ko 
projekta 
izpildes n oslēgumā 
ir uzņēmušās 
saņēmējvalstu 
valdības;
283. pauž 
nožēlu, 
ka 
Kopienas 
finansējums 
nebija 
pietiekami 
efektīvs 
gad
ījumos, kad 
dotācijas jaun iem 
pro­
jektiem 
tika 
piešķirtas 
tiem pašiem līg umslēdzējiem, 
kaut 
gan 
bija 
konst
atētas nepilnības 
projektu 
va­
dībā;
 tādējādi mudin a
 Komisiju
 definēt
 skaidrus
 līgumslēdzēju
 atlases kritērijus un izvairīties n o
 
atkārtotiem 
Kopienas 
līdzekļu 
neapmierinošas 
pārvaldības 
gadījumiem;
284. iesaka 
Komisijai 
uzlabot 
saziņu 
ar Ukrainas, 
Moldovas un  
Baltkrievi
jas valdībām 
un 
veikt 
attiecīgus 
pa­
sākumus,
 lai iedrošin ātu
 saņēmējvalstis
 veidot un īsten o
t līdzekļu devēju efek tīvu
 koordināciju
 un lai 
sniegtu 
tām šajā sak arībā 
vajadzīgo 
atbalstu;
285. mudina 
Komisiju 
vairāk 
uzmanības 
pievērst jautājumam par efek tīvu 
kriminālvajāšanu 
cīņā 
pret orga­
nizēto 
noziedzību 
un 
izvērtēt iespējas, k ā 
veicināt 
lielāku 
sabiedrības 
līdzdalību 
pretkorupcijas 
politikas 
īstenošanā, 
sniedzot 
atbalstu 
pilsoniskās 
sabiedrības 
organizācijām 
jautājumos, k as 
saistīti ar tiesu ies­
tādēm un 
labu 
pārvaldību;
XI 
daļa. 
Eiropas Revīzijas palātas Īpašais ziņoju ms 
Nr. 
11/2008 par Eiropas Savienības atbalsta 
pārvaldību  
saistībā ar labības intervences krāju mu 
glabāšanas darbībām
286. piekrīt 
Revīzijas palātai, k a 
Komisijai, 
nosakot 
minimālo 
realizācijas cen u, 
vajadzētu ņ emt 
vērā attiecī­
gās 
glabātavas 
ģeogrāfisko 
atrašanās 
vietu un 
jo īpaši lab ības 
partiju kv
alitāti;
287. lai uzlabotu
 budžeta
 procedūru pārredzamīb u,
 prasa Komisijai
 padarīt pārredzamāk as
 to darbību
 iz­
maksas, 
kuras 
nav 
tieši saistītas ar lab ības 
intervences 
krājumu 
glabāša
nu; 
tādēļ ierosin a 
programmu 
sub­
sīdiju
 līdzekļus,
 piemēram, vistrūcīg āko
 personu
 vai bioetanola
 ražotāju atb alstam,
 piešķirt
 tieši 
attiecīgajām 
darbībām;
288. prasa 
dalībvalstīm 
un 
Komisijai 
novērtēt 
labības 
intervences 
krāju
mu uzglabāšanas 
darbību 
kontroles 
iz­
maksas; 
aicina 
Komisiju 
izveidot vairāk  
iniciatīvu 
dalībvalstīm, 
lai tās samazin ātu 
savu intervences 
krā­
jumu 
glabāšanas 
un 
kapitāla 
izmaksas 
un 
optimizētu šo k rājumu 
realizācijas laik posmu;
289. piekrīt 
Revīzijas palātas viedok lim, 
ka 
Komisijai 
vajadzētu stin gr
āk 
pārskatīt 
izmaksas, 
par kurām 
ziņojušas 
maksātājaģentūras, 
šajā nolūkā 
sistemātisk i 
pārbaudot
 jebku
ru savādu in formāciju 
vai tenden­
ces; 
uzskata, 
ka 
inspekcijām 
uz vietas b ūtu 
jāietver arī izman toto 
datu pārb aude 
un 
ka 
Komisijai 
būtu 
jāpārskata 
savas iepriek š 
noteiktās 
izmaksas 
attiecībā uz darb īb
ām bez 
izmaiņām, 
lai nodrošinātu, 
ka 
tās 
nepārsniedz 
faktiskās 
izmaksas;V L . 9 0 0 2 . 9 . 6 2
L 255/70 LV EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 26.9.2009.
290. piekrīt Revīzijas palātas viedok lim, ka būtu lietderīgi uz vietas pārb audīt informāciju par izmak sām, kas 
saņemta
 no
 dalībvalstu
 maksātājaģentūrām;
 taču uzsver n epieciešamību
 nodrošin āt
 kontroles
 pienā
­
kumu 
rentabilitāti;
291. pauž 
nožēlu, 
ka 
Kopienas 
līmenī 
nav 
izveidota stratēģ iska 
labības 
rezerve nepietiekamam 
nodrošināju­
mam 
ar pārtiku; 
norāda, 
ka 
dalībvalstīm 
ir ļauts veidot stratēģ iskās 
labī
bas 
rezerves un  
ka 
tām par šīm 
rezervēm ir jāin formē 
Komisija; 
tomēr pauž n ožēlu, 
ka 
tikai 
dažas dalīb va
lstis izman to 
šo iespēju, un  
uzskata, 
ka 
Komisijai 
vajadzētu izvērtēt ideju par K opienas 
stratēģiskā
s rezerves veidošan u.