Turklāt korporatīvās IT pārvaldības jomā būtisks progress ir panākts kopš 2015. gada, kad tika ieviestas jaunas IT pārvaldības struktūras. Tomēr, neraugoties uz šo attīstību, šajā jomā atklājās būtiskas nepilnības, uz kurām ir samērīgi un noteikti jāreaģē, lai nostabilizētu un papildus stiprinātu pārvaldību. Ieteikto uzlabojumu mērķis ir papildināt un stiprināt Komisijas esošās struktūras, piešķirot papildu pilnvaras IT valdei, nosakot skaidru vispārējo korporatīvo IT stratēģiju un uzlabojot IT ieguldījumu portfeļa korporatīvo pārraudzību Komisijā.

Iekšējās revīzijas dienests saskaņā ar savu metodiku un paraugpraksi aplūkoja lietderību netiešā veidā, t. i., novērtējot, vai un kā vadība ir izveidojusi kontroles sistēmas, kas paredzētas tās lietderības novērtēšanai un ticamības nodrošināšanai (lietderība un efektivitāte). Izmantojot šo pieeju, Iekšējās revīzijas dienesta mērķis ir nodrošināt, ka ģenerāldirektorāti un dienesti ir pirmām kārtām izveidojuši atbilstošas lietderības sistēmas un lietderības novērtēšanas rīkus, galvenos rādītājus un uzraudzības sistēmas. Daļēji tas ir saistīts ar to, ka daudzos juridiskajos pamatos ir noteikti mērķi, kas ir plašāki nekā tie, kurus Komisija var sasniegt saviem spēkiem. Tas nozīmē, ka SMART (konkrēts, izmērāms, sasniedzams, atbilstošs un savlaicīgs) mērķi un kritēriji vispirms ir jānosaka Komisijas līmenī, lai iespēju robežās nošķirtu Komisijas konkrēto ieguldījumu un citu tādu nozīmīgu galveno dalībnieku ieguldījumu, kuri veicina ES līdzekļiem paredzēto mērķu sasniegšanu (dalībvalstis, reģioni, trešās valstis, starptautiskās organizācijas u. c.).

No to ieteikumu kopējā skaita, kuriem turpmākie pasākumi tika veikti attiecīgajā periodā, Iekšējās revīzijas dienests slēdza 1296 ieteikumus (95 %). Tas nozīmē, ka Iekšējās revīzijas dienests ir novērtējis, ka vidēji 5 % no ieteikumiem nevarētu uzskatīt par faktiski īstenotiem, tādēļ tie pēc turpmākās revīzijas pabeigšanas nav slēgti.

No šiem 359 ieteikumiem, kas joprojām tiek īstenoti, 121 ieteikuma īstenošana norit ar aizkavēšanos, un tie veido 6,6 % no kopējā pieņemto ieteikumu skaita; no tiem 12 “ļoti svarīgi” ieteikumi tiek īstenoti ar ilgstošu aizkavēšanos (vairāk nekā 6 mēneši, salīdzinot ar sākotnējo termiņu). Tie veido tikai 0,7 % no 2013.–2017. gada periodā pieņemto ieteikumu kopējā skaita.

Revidētās struktūras uzskata, ka no visiem pieņemtajiem ieteikumiem, kas tika sniegti 2013.–2017. gadā, jau ir īstenoti kopumā 1476 jeb 80 % ieteikumu un joprojām tiek īstenoti 359 ieteikumi (jeb 20 %). No šiem 359 ieteikumiem, kas joprojām tiek īstenoti, viens ir novērtēts kā “kritisks” , un 133 ieteikumi (jeb 23 % no pieņemto “kritisko” un “ļoti svarīgo” ieteikumu kopējā skaita) ir novērtēti kā “ļoti svarīgi”.

Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorātam, Atalgojuma un individuālo tiesību birojam (PMO) un Eiropas Personāla atlases birojam (EPSO) pieder dažādas korporatīvās informācijas sistēmas, kam ir būtiska nozīme Komisijas, kā arī dažu citu Eiropas iestāžu, ES izpildaģentūru un decentralizēto aģentūru un citu ES struktūru ikdienas darbībā. Šajā jomā būtiskas nepilnības atklājās saistībā ar šo sistēmu vajadzībām ieviestajiem pārvaldības un projektu vadības pasākumiem. Ir vajadzīgi nozīmīgi uzlabojumi, lai nodrošinātu stratēģisku saskaņošanu gan cilvēkresursu jomā, gan ar Informātikas ģenerāldirektorātu kā galveno IT sistēmu nodrošinātāju un pakalpojumu sniedzēju un lai tādējādi optimizētu IT ieguldījumu vērtību.

Pārvaldības trūkumi ir arī ražošanas procesā un tādu statistikas datu kvalitātē, kurus nav nodrošinājis Eurostat, atklāto būtisko nepilnību pamatcēlonis. Iekšējās revīzijas dienests atzīst, ka, lai koordinētu un pārvaldītu statistikas datu sagatavošanas procesu ģenerāldirektorātos/dienestos nolūkā uzlabot šo datu kvalitāti, pašreizējās sistēmas un iesaistīto dalībnieku attiecīgo pienākumu robežās daži pasākumi jau ir veikti gan korporatīvā (Eurostat), gan darbības (ģenerāldirektorāta/dienesta) līmenī. Turklāt darbības ģenerāldirektorātos ir ieviesti procesi un darbības (kuriem ir dažādas formalizācijas un sarežģītības pakāpes), lai garantētu, ka šo ģenerāldirektorātu statistikas datu vajadzības nodrošina ārējo pakalpojumu sniedzēji vai ka tās var nodrošināt, iekšēji apstrādājot jau pieejamos datus. Tomēr patlaban Komisijā ieviestā sistēma nav pietiekami stingra, lai nodrošinātu apmierinošu un standarta līmeņa vispārējo kvalitāti statistikas datiem, kurus nesagatavo Eurostat, un ilgtermiņa ilgtspēju pašreiz izmantotajiem dažādajiem procesiem.

4.1.1.2. Cilvēkresursu pārvaldības procesi

Cilvēkresursu jomā Iekšējās revīzijas dienests vairākos ģenerāldirektorātos un izpildaģentūrās novērtēja, vai tie ir izstrādājuši un īstenojuši atbilstīgas cilvēkresursu stratēģijas, lai atrisinātu problēmas, kas radušās jaunu prioritāšu, darbinieku skaita izmaiņu un reorganizāciju rezultātā. Kopumā revīzijās tika secināts, ka ģenerāldirektorāti un izpildaģentūras ir veikušas atbilstošus pasākumus, lai risinātu ar cilvēkresursiem saistītās problēmas, ar kurām tie saskaras. Tomēr nepilnības tika atklātas stratēģiskajā cilvēkresursu pārvaldībā Migrācijas un iekšlietu ģenerāldirektorātā un Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūrā; cilvēkresursu sadalē Migrācijas un iekšlietu ģenerāldirektorātā un Tiesiskuma un patērētāju ģenerāldirektorātā; kā arī organizatoriskajā struktūrā un līgumdarbinieku atlases procesā Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūrā.

4.1.1.3. IT pārvaldības procesi

Vairākās IT revīzijās secināja, ka Komisijā būtu iespējams uzlabot IT drošības efektivitāti. Kiberdrošībai vai IT drošībai ir kritiska nozīme, aizsargājot organizācijas informāciju pret atklāšanu nepilnvarotiem lietotājiem (konfidencialitāte), neatbilstīgām manipulācijām (integritāte) un nepieejamību, kad tas ir vajadzīgs (pieejamība).

Veicot IT drošības revīziju Informātikas ģenerāldirektorātā, Iekšējās revīzijas dienests secināja, ka, lai gan ir atbilstīgi izstrādātas un efektīvas preventīvās kontroles darbības, dažādajām analizētajām tehnoloģijām atšķiras šo kontroles darbību brieduma pakāpe. Turklāt pastāv būtiskas nepilnības saistībā ar integritātes kontroles darbībām, kas praksē nav tik sistemātiskas un efektīvas.

Darbības līmenī Enerģētikas ģenerāldirektorāts pārvalda vairākas IT sistēmas, kuras atbalsta kodolmateriālu uzskaites un pārbaudes procesus, kas apstrādā klasificētu informāciju saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas (EURATOM) aizsardzības pasākumiem, un saistībā ar tiem ir jāatrisina lielas problēmas. Sevišķi jāatzīmē, ka pašreizējie drošības pasākumi galvenokārt izriet no pirms kādiem sešpadsmit gadiem veikta novērtējuma, kurš nav ticis atjaunināts. Turklāt organizatoriskās nepilnības tika atzīmētas IT drošības pārvaldības pasākumos, IT drošības plānos un drošā tīkla kontroles darbībās.

Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) savās IT sistēmās apstrādā lielu apjomu sensitīvas informācijas, un uz to attiecas īpašas konfidencialitātes un integritātes prasības. Iekšējās revīzijas dienests atzīst, ka Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai izmanto vairākas labas prakses pieejas, lai samazinātu saistītos drošības riskus, kuriem tas ir pakļauts. Tomēr Iekšējās revīzijas dienests atklāja vairākas nepilnības, kas lika secināt, ka esošā kontrole nenodrošina pietiekamu ticamību, ka IT drošības riski tiek atbilstīgi samazināti. It sevišķi ir būtiski jāuzlabo satura pārvaldības sistēma, kas ir Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai galvenā izmantotā sistēma tā ikdienas lietu apstrādē, un IT drošības pārvaldības struktūra kopumā.

4.1.1.4. Citi procesi

Citas Iekšējās revīzijas dienesta revīzijas dažādās jomās parādīja, ka ir vajadzīgas papildu darbības, lai uzlabotu revidēto procesu vispārējo lietderību.

Izstrādājot iekšējās kontroles sistēmas savā ģenerāldirektorātā, deleģētajiem kredītrīkotājiem (AOD) ir jāapsver kontroles darbību izmaksu lietderība un jāziņo par kontroles darbību izmaksu lietderību savos gada darbības pārskatos, savukārt Komisijai kontroles sistēmu izmaksas un ieguvumi ir jāaplēš, pārskatot izdevumu priekšlikumus vai iesniedzot jaunus izdevumu priekšlikumus. Revīzija vairākos ģenerāldirektorātos attiecībā uz Komisijas sistēmu/pasākumiem kontroles darbību izmaksu rentabilitātes aplēsēm, novērtēšanai un paziņošanai atklāja būtiskas nepilnības pašreizējā korporatīvajā sistēmā, un šo nepilnību dēļ paziņotie rezultāti par kontroles darbību izmaksām un ieguvumiem ir krietni mazāk noderīgi gan Komisijas vadībai, gan ārējām ieinteresētajām personām. Ir tādi sistēmas pamatelementi, kas ir ievērojami jāuzlabo, lai procesu padarītu lietderīgāku un aktuālāku.

Lauksaimniecības tirgu, tostarp tirgus krīžu, pārvaldība ir viens no Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta pamatuzdevumiem, kas izriet no kopējās lauksaimniecības politikas mērķiem. Šis ģenerāldirektorāts ir ieviesis atbilstīgus procesus, kuri tam ir ļāvuši laikus reaģēt uz tirgus krīzes situācijām. Tomēr būtiskas nepilnības pastāv saistībā ar to, kādā mērā Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts mācās no šādās situācijās gūtās pieredzes saistībā ar riska pārvaldību un turpmākiem pasākumiem pēc krīzes pasākumu piemērošanas.

Pārtikas nekaitīguma krīzes gatavības jomā Iekšējās revīzijas dienests konstatēja, ka Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāts nebija regulāri atjauninājis “vispārējo plānu” pārtikas krīzes situācijām un saistītās procedūras un pasākumus, nebija pārbaudījis šo plānu ar lielāko daļu ieinteresēto personu, kas atbild par krīzes pārvaldību dalībvalstu un Komisijas līmenī, un ka tam nebija konkrētu plānu vispārējā plāna īstenošanai. Turklāt revīzija atklāja arī saziņas trūkumus. Tas rada lietderības un efektivitātes riskus krīzes gatavības jomā.

Eiropas Savienības konkurences politikas mērķis ir nodrošināt, ka brīvajā iekšējā tirgū netiek izkropļota konkurence, nepieļaujot vai novēršot pret konkurenci vērstu rīcību pretmonopolu, apvienošanas un valsts atbalsta jomās. Sistēmā, kuras ietvaros gan Eiropas Komisija, gan dalībvalstis ir kompetentas ES pretmonopolu politikas piemērošanas nodrošināšanā, politikas vispārējā efektivitāte ir atkarīga no to savstarpējās koordinācijas. Būtiskas nepilnības pastāv saistībā ar sadarbību ar valstu tiesām, jo no tām nākošā informācijas plūsma ir ierobežota. Komisija no dažām dalībvalstīm nav saņēmusi pilnīgu informāciju par tādu valstu spriedumu saturu, kas pieņemti ES pretmonopolu tiesību aktu piemērošanas jomā, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1/2003. Šī situācija neļauj Komisijai sagatavot apsvērumus gadījumos, kad viena no pusēm iesniedz apelāciju pret spriedumu, un apzināt un novērtēt nepilnības vai novirzes ES konkurences tiesību aktu piemērošanā.

No visiem Komisijas dienestiem Vides ģenerāldirektorāts apstrādā vienu no lielākajiem sūdzību un pārkāpumu lietu apjomiem. Pēdējo desmit gadu laikā šis ģenerāldirektorāts ir īstenojis ievērojamus centienus, lai uzlabotu ļoti sarežģīto ES vides tiesību aktu piemērošanu. Tomēr, neraugoties uz centieniem uzlabot lielā sūdzību un pārkāpuma lietu skaita izskatīšanu, ģenerāldirektorātam joprojām ir ļoti grūti izpildīt Komisijas noteiktos mērķus attiecībā uz šo lietu apstrādi. Turklāt, ņemot vērā Komisijas paziņojumā “ES tiesību akti: labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu” detalizēti izklāstītos jaunos noteikumus, visticamāk, palielināsies pašreizējais spiediens uz ģenerāldirektorāta darbiniekiem, kuri ir iesaistīti šajos procesos. Rezultātā, lai gan Vides ģenerāldirektorāts ir ieviesis atbilstīgus procesus, lai nodrošinātu vides tiesību aktu efektīvu piemērošanu, joprojām pastāv būtiskas nepilnības, kas ir jānovērš, it sevišķi saistībā ar sūdzību izskatīšanas lietderību un efektivitāti un ES vides tiesību aktu piemērošanu.

Zinātniski projekti ir daļa no Kopīgā pētniecības centra pamatdarbībām un ļauj sniegt kvalitatīvus zinātniskos rezultātus, lai visā politikas ciklā ES politikas virzienus atbalstītu ar neatkarīgiem pierādījumiem. Lai gan Kopīgā pētniecības centra pārvaldības un kontroles sistēmas, ko tas ieviesis savu zinātnisko projektu vadības darbībām, ir atbilstīgi izstrādātas, pastāv būtiskas nepilnības saistībā ar to īstenošanu attiecībā uz zinātnisko projektu un darba kopumu izpildes uzraudzību.

Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai ētikas revīzijā Iekšējās revīzijas dienests konstatēja, ka Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ir izstrādājis un ieviesis ētikas sistēmu, balstoties uz skaidrām procedūrām, kuras pielāgotas ģenerāldirektorātu vides specifikai un darba raksturam. Ieviestās iekšējās kontroles darbības nodrošina, ka darbinieki lielā mērā ievēro ētikas noteikumus un pienākumus, it sevišķi saistībā ar neatkarību, integritāti, taisnīgumu, diskrētumu un objektivitāti. Tomēr ir būtiski jāuzlabo Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai darbinieku informētība par to, kā strādāt ar sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem un interešu pārstāvjiem.

Turklāt Iekšējās revīzijas dienests novērtēja atmaksas procesu Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorātā saistībā ar tā klientiem sniegtajiem pakalpojumiem un konstatēja, ka šis ģenerāldirektorāts jau ir veicis vairākus pasākumus, lai šo procesu pielāgotu un uzlabotu nolūkā panākt tā atbilstību korporatīvajām pamatnostādnēm. Tas galvenokārt ietvēra izmaksu metodikas pārskatīšanu un ar decentralizētajām aģentūrām, kas veido lielāko daļu no tā ārējiem klientiem, noslēgto pakalpojumu līmeņa vienošanos saskaņošanu. Tomēr praktiskā darba veikšanas laikā izmaksu modeļa projektā joprojām pastāvēja būtiskas nepilnības, un ir jānostiprina nozīmīgākās jomas, lai panāktu pilnīgu atbilstību korporatīvajām prasībām un pamatprincipiem.

4.1.2.Budžeta darbības un administratīvo apropriāciju īstenošanas rezultāti