(7)Pēc Eurostat validētajiem datiem 2020. gadā Rumānijas vispārējās valdības budžeta deficīts bija 9,2 % no IKP un vispārējās valdības parāds palielinājās līdz 47,3 % no IKP. Gada izmaiņas budžeta primārajā bilancē bija –3,6 % no IKP, ieskaitot ekonomikas atbalstam paredzētos diskrecionāros budžeta pasākumus 1,5 % apmērā un automātisko stabilizatoru iedarbību. Rumānija uzņēmumiem un mājsaimniecībām turklāt sniedza likviditātes atbalstu (piemēram, garantiju un atliktas nodokļu samaksas veidā, kam nav tiešas un tūlītējas ietekmes uz budžetu), kas atbilstoši aplēsēm bija 1,4 % no IKP.

(4)Next Generation EU, kas ietver Atveseļošanas un noturības mehānismu, nodrošinās ilgtspējīgu, iekļaujošu un taisnīgu ekonomikas atveseļošanu. 2021. gada 19. februārī stājās spēkā Regula (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu. Mehānisms nodrošinās finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot ES finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmēs ekonomikas atveseļošanu, ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, it īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, kā arī stiprinās tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Savukārt tas palīdzēs publiskajām finansēm atgūt labvēlīgāku stāvokli īstermiņā un sekmēs to ilgtspējas nostiprināšanu, izaugsmi un darbvietu izveidi vidējā termiņā un ilgtermiņā.

(2)Padome 2020. gada 3. aprīlī pieņēma Lēmumu (ES) 2020/509 par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Rumānijā, tāpēc ka 2019. gadā netika ievērots deficīta kritērijs. Tā pamatā bija valdības atjauninātie fiskālie mērķi, savukārt vēlāk publicētais vispārējās valdības budžeta deficīts 4,3 % apmērā no IKP apstiprināja pārkāpumu. Līgumā noteiktās atsauces vērtības – 3 % no IKP – pārsniegums bija saistīts ar pastāvīgu fiskālās nelīdzsvarotības palielināšanos ekspansīvas fiskālās politikas dēļ kopš 2016. gada – laikposmā, kad bija vērojama spēcīga ekonomikas izaugsme. Padome 2020. gada 3. aprīlī nāca klajā arī ar ieteikumu vēlākais līdz 2022. gadam izbeigt pārmērīga valsts budžeta deficīta situāciju Rumānijā.

(8)Budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2021. un 2022. gadu ir reālistisks. Saskaņā ar konverģences programmu reālā IKP pieaugums tiek prognozēts 5,0 % apmērā 2021. gadā un 4,8 % apmērā 2022. gadā. Paredzams, ka abos šajos gados galvenais virzītājspēks būs iekšzemes pieprasījums ar spēcīgu patēriņa un ieguldījumu pieaugumu. Komisijas 2021. gada pavasara prognoze par Rumānijas izaugsmi nedaudz pārsniedz konverģences programmā noteikto, proti, 5,1 % 2021. gadā un 4,9 % 2022. gadā, ko veicina arī iekšzemes pieprasījums.

(9)Valdība 2021. gada konverģences programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies no 9,2 % no IKP 2020. gadā līdz 8 % no IKP 2021. gadā un parāda attiecība 2021. gadā, paredzams, palielināsies līdz 50,8 % no IKP. Saskaņā ar minēto programmu izmaiņas budžeta primārajā bilancē, salīdzinot ar pirmskrīzes līmeni (2019. gadu), 2021. gadā tiek paredzētas 3,3 % apmērā no IKP, kas atspoguļo ekonomikas atbalstam paredzētos diskrecionāros budžeta pasākumus 1,5 % apmērā no IKP un automātisko stabilizatoru iedarbību. Šie prognozētie rādītāji atbilst Komisijas 2021. gada pavasara prognozei.

(10)Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju un tās izraisīto ekonomikas lejupslīdi, Rumānija ir noteikusi budžeta pasākumus, lai stiprinātu veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajiem iedzīvotājiem un nozarēm. Šī enerģiskā politiskā reakcija mīkstināja IKP sarukumu, tādējādi iegrožojot valsts budžeta deficīta un valsts parāda pieaugumu. Rumānijas 2020. un 2021. gadā veiktie pasākumi atbilst Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie pasākumi ir pagaidu vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tajā pašā laikā ekspansīviem pasākumiem, kas tika pieņemti pirms pandēmijas, ir bijusi pastāvīga fiskālā ietekme. Šie pasākumi jo īpaši ietvēra pensiju un citu sociālo izdevumu palielināšanu un nodokļu samazināšanu.

(11)2021. gada konverģences programmā ir pieņemts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām finansējamās investīcijas un reformas atbilst 0,1 % no IKP 2021. gadā, 0,6 % – 2022. gadā, 1,2 % – 2023. gadā, 1,2 % – 2024. gadā, 0,9 % – 2025. gadā un 0,9 % – 2026. gadā. Programmā arī pieņemts, ka aizdevumi no Atveseļošanas un noturības mehānisma būs 2,3 % apmērā no IKP 2025. gadā un 2,5 % apmērā no IKP 2026. gadā. Komisijas pavasara prognozes budžeta prognozēs ir iekļautas tikai dotācijas, jo konverģences programmā tiek pieņemts, ka aizdevumi sāksies pēc Komisijas 2021. gada pavasara prognozes perioda.

(12)Lai novērtētu vispārējo fiskālo nostāju pašreizējos apstākļos, attiecīgajā izdevumu agregātā būtu jāiekļauj apjomīgie pārvedumi no ES budžeta (piemēram, no Atveseļošanas un noturības mehānisma).

Tāpēc fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), ieskaitot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu ES fondu dotācijām finansētos izdevumus.

Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju analīzes mērķis ir arī novērtēt, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanos, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos. Šā iemesla dēļ īpaša uzmanība tiek pievērsta valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem un investīcijām.

(13)Rumānija 2021. gada konverģences programmā plāno, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā samazināsies līdz 6,2 % no IKP, galvenokārt tāpēc, ka tiks pārtraukti 2020. un 2021. gadā pieņemtie pagaidu atbalsta pasākumi. Plānots, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā palielināsies līdz 52,9 % no IKP. Šie prognozētie rādītāji ir labvēlīgāki par Komisijas 2021. gada pavasara prognozi.

Balstoties uz Komisijas prognozi, tiek lēsts, ka vispārējā fiskālā nostāja, kāda tā definēta iepriekš – ietverot arī no valsts un ES budžeta, it īpaši Atveseļošanas un noturības mehānisma, finansēto investīciju ietekmi uz kopējo pieprasījumu 2022. gadā –, būs –0,5 % no IKP. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme palielināsies par 0,4 procentpunktiem no IKP. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP. Plānots, ka valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) būs neitrāla ietekme.

(14)Saskaņā ar programmas vidēja termiņa budžeta plāniem tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts no 4,4 % no IKP 2023. gadā samazināsies līdz 2,9 % no IKP 2024. gadā. Plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts vairs nepārsniegs 3 % no IKP 2024. gadā.

Balstoties uz programmu, tiek lēsts, ka vispārējā fiskālā nostāja – ietverot arī no valsts un ES budžeta, it īpaši Atveseļošanas un noturības mehānisma, finansēto investīciju ietekmi uz kopējo pieprasījumu – 2023. un 2024. gadā būs vidēji 0,6 % no IKP. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme palielināsies par 0,2 procentpunktiem no IKP. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP. Plānots, ka valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,8 procentpunktiem no IKP.

Pašreizējā 10 gadu vidējās nominālās potenciālās izaugsmes aplēse ir 5,75 %. Tomēr šajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas Atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt Rumānijas potenciālo izaugsmi.

(15)Plānots, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 53,3 % no IKP 2023. gadā un samazināsies līdz 52,4 % no IKP 2024. gadā. Ņemot vērā vidējā termiņā sevišķi strauji kāpjošo parāda trajektoriju, galvenokārt 2022. gadam prognozētā lielā deficīta dēļ, un salīdzinājumā ar citām ES valstīm nelabvēlīgos finansēšanas nosacījumus, tiek uzskatīts, ka Rumānija vidējā termiņā saskaras ar augstiem fiskālās ilgtnespējas riskiem, kā liecina pēdējā parāda atmaksājamības analīze.

(16)Komisija 2021. gada 2. jūnijā ieteica Padomes ieteikumu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanu Rumānijā līdz 2024. gadam. Saskaņā ar minēto ieteikumu Rumānijai būtu jāsasniedz nominālais vispārējās valdības deficīta mērķis – 8,0 % no IKP 2021. gadā, 6,2 % no IKP 2022. gadā, 4,4 % no IKP 2023. gadā un 2,9 % no IKP 2024. gadā, kas atbilst valdības neto primāro izdevumu nominālajam pieauguma tempam 3,4 % apmērā 2021. gadā, 1,3 % apmērā 2022. gadā, 0,9 % apmērā 2023. gadā un 0,0 % apmērā 2024. gadā. Tas atbilst ikgadējai strukturālajai korekcijai 0,7 % apmērā no IKP 2021. gadā, 1,8 % apmērā no IKP 2022. gadā, 1,7 % apmērā no IKP 2023. gadā un 1,5 % apmērā no IKP 2024. gadā.

Padome ir novērtējusi Rumānijas 2021. gada konverģences programmu un to, kā īstenots Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikums,

AR ŠO IESAKA RUMĀNIJAI:

1.Īstenot fiskālo politiku atbilstoši Padomes [2021. gada XX. jūnija] ieteikumam saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu.

Briselē,