Otrkārt, lai izvairītos no pārāk plaša regulējuma tvēruma, priekšlikumā galvenā uzmanība tiek pievērsta tā dēvētajiem “augsta riska” mākslīgā intelekta lietojuma gadījumiem, t. i., tādiem, kuros AI sistēmu radītie riski ir īpaši augsti. Tas, vai AI sistēma ir klasificēta kā augsta riska sistēma, ir atkarīgs no sistēmai paredzētā nolūka un iespējamā kaitējuma smaguma, un tā rašanās varbūtības. Augsta riska sistēmas ietver, piemēram, AI sistēmas, kas paredzētas cilvēku līgšanai darbā vai viņu kredītspējas izvērtēšanai , vai tiesas lēmumu pieņemšanai. Lai nodrošinātu, ka noteikumi atbilst nākotnes prasībām un ka tos var pielāgot jauniem augsta riska AI sistēmu lietojumiem, pastāv iespēja jaunās AI sistēmas klasificēt kā augsta riska sistēmas pirms tam noteiktās lietošanas jomās.

Apvienojot abus darba virzienus, tika publicēta Komisijas Baltā grāmata par mākslīgo intelektu kopā ar Ziņojumu par mākslīgo intelektu, lietu internetu un robotiku drošuma un atbildības aspektā . Baltajā grāmatā ir ierosināti vairāki pasākumi izcilības ekosistēmas sekmēšanai, kuru rezultātā tagad ir veikta koordinētā plāna pārskatīšana. Baltajā grāmatā arī noteiktas politikas iespējas nākotnes ES tiesiskajam regulējumam, kas aizsargātu uzticēšanās ekosistēmu Eiropā; tās ir pamats šodienas priekšlikumam par AI tiesisko regulējumu. Baltās grāmatas par mākslīgo intelektu sabiedriskā apspriešana , kas norisinājās no 2020. gada februāra līdz jūnijam, guva plašu atsaucību no dalībniekiem, ļaujot Eiropas pilsoņiem, dalībvalstīm un ieinteresētajām personām dot ieguldījumu un palīdzēt veidot ES pieeju un politiskas iespējas AI jomā.

AI un citas ciparsignālu tehnoloģijas var veicināt noturīgu atveseļošanu pēc Covid-19, jo tām ir iespējas paaugstināt ražīgumu visās ekonomikas nozarēs, radīt jaunus tirgus un milzīgas iespējas Eiropas ekonomikas izaugsmei. AI tehnoloģijas palīdz optimalizēt rūpnieciskos procesus, padara tos noturīgākus, efektīvākus un videi draudzīgākus, kā arī nodrošina novatoriskus pašmācības un reāllaika risinājumus no paredzošas uzturēšanas līdz sadarbīgajiem robotiem, no digitālajiem dvīņiem līdz paplašinātajai realitātei. Paredzams, ka jaunas uzņēmējdarbības iespējas un palielināta ekonomikas dinamika radīs jaunas nodarbinātības iespējas un atsvērs iespējamo darba vietu zudumu. AI, nodrošinot palīdzības un atbalsta risinājumus, var palīdzēt uzlabot iespējas invalīdiem un vecākiem cilvēkiem dzīvot patstāvīgi. Turklāt mākslīgajam intelektam ir potenciāls ieņemt nozīmīgu vietu pilsoņu informēšanā un līdzdalības iniciatīvu veicināšanā.

Turpmākajās desmitgadēs mākslīgais intelekts (AI, no angļu artifical intelligence, arī MI) ārkārtīgi ietekmēs cilvēku dzīvesveidu un darbu. Šis apsvērums ir pamats Eiropas mākslīgā intelekta stratēģijai, kas ieviesta 2018. gada aprīlī un vēlāk arī apstiprināta. Potenciālais sabiedriskais ieguvums no AI ir daudzveidīgs – no piesārņojuma mazināšanas līdz mazākam skaitam satiksmes negadījumos bojāgājušo, no uzlabotas medicīniskās aprūpes un plašākām iespējām invalīdiem un vecākiem cilvēkiem līdz labākai izglītībai un lielākām iespējām iesaistīt pilsoņus demokrātiskos procesos, no ātrākas lietu iztiesāšanas līdz efektīvākai cīņai ar terorismu un noziedzību tiešsaistē un bezsaistē, kā arī kiberdrošības veicināšanai. AI ir parādījis savu potenciālu, palīdzot cīnīties ar Covid-19, prognozēt slimības ģeogrāfisko izplatību, diagnosticēt infekciju pēc datortomogrāfijas attēliem un izstrādāt pirmās vakcīnas un zāles pret vīrusu. Galvenais – AI piemīt tāda daudzpusība, ka maz citu tehnoloģiju tam spēj līdzināties. Tajā pašā laikā AI izmantošana rada arī zināmu risku, piemēram, potenciāli pakļaujot cilvēkus, to vidū bērnus, būtiskām kļūdām, kas var apdraudēt pamattiesības un drošību, kā arī demokrātiskos procesus.

EIROPAS KOMISIJA Briselē, 21.4.2021 COM(2021) 205 final PIELIKUMS

dokumentam Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Veicinot eiropisku pieeju mākslīgajam intelektam



Satura rādītājs Koordinētā mākslīgā intelekta plāna

2021. gada pārskate Ievads. ES globālās līderības veidošana kopā ar dalībvalstīm antropocentriska AI jomā I.Radīt labvēlīgus apstākļus AI izstrādei un ieviešanai ES 1.Iegūt, apvienot un kopīgot informāciju par politiku 2.Izmantot datu potenciālu 3.Veicināt kritisko datošanas jaudu II.Padarīt ES par vietu, kur valda izcilība visos posmos no laboratorijas līdz tirgum 4.Sadarboties ar ieinteresētajām personām, piemēram, izmantojot Eiropas partnerību mākslīgā intelekta, datu un robotikas jautājumos un ekspertu grupas 5.Veidot un mobilizēt pētniecības spējas 6.Izmantojot platformu “AI pēc pieprasījuma”, sagādāt izstrādātājiem rīkus un vidi testēšanai un eksperimentiem (TEF), kā arī MVU un valsts pārvaldes iestādēm AI ieviešanai (EDIH) 7.Finansēt un izvērst novatoriskas idejas un risinājumus AI jomā III.Nodrošināt, ka AI darbojas cilvēku labā un dod labumu sabiedrībai 8.Atbalstīt talantus un uzlabot plaukstošas AI ekosistēmas nodrošināšanai nepieciešamo prasmju piedāvājumu 9.Izstrādāt politikas satvaru, kas nodrošinātu uzticēšanos AI sistēmām 10.Popularizēt pasaulē ES ieceri par ilgtspējīgu un uzticamu AI IV.Veidot stratēģisku līderību nozarēs ar lielu ietekmi 11.Izmantot AI klimata un vides jomā

12.Izmantot nākamās paaudzes AI, lai uzlabotu situāciju veselības nozarē 13.Saglabāt Eiropas vadošo pozīciju: robotikas stratēģija AI pasaulē 14.Padarīt publisko sektoru par celmlauzi AI izmantošanā 15.Izmantot AI tiesībaizsardzības, migrācijas un patvēruma jomā 16.Padarīt mobilitāti viedāku, drošāku un ilgtspējīgāku ar AI palīdzību 17.Atbalstīt AI izmantošanu ilgtspējīgai lauksaimniecībai Secinājumi 1. papildinājums. Laika plānojums – galvenās darbības 2. papildinājums. Valstu stratēģijas analīze un ieguldījumi AI 1.Valstu stratēģijas pārskats 2.Perspektīva – plānotās valstu darbības 3.Dalībvalstu ieguldījumi AI



Koordinētā mākslīgā intelekta plāna 2021. gada pārskate Ievads. ES globālās līderības veidošana kopā ar dalībvalstīm antropocentriska AI jomā Eiropas līderība pasaules līmenī, pārņemot jaunākās tehnoloģijas, izmantojot priekšrocības un veicinot antropocentriska, ilgtspējīga, droša, iekļaujoša un uzticama mākslīgā intelekta (AI) izstrādi, ir atkarīga no Eiropas Savienības (ES) spējas paātrināt AI politikas prioritāšu un ieguldījumu īstenošanu, attiecīgi rīkoties un saskaņot šo rīcību. Tādi ir koordinētā plāna 2021. gada pārskatīšanas galvenais vēstījums un iecere. 2018. gada koordinētais AI plāns ir Eiropas Komisijas un dalībvalstu kopīga apņemšanās strādāt kopā, lai maksimalizētu Eiropas potenciālu konkurēt pasaules mērogā . Tas lika pamatu sadarbībai un noteica ieguldījumu jomas, un dalībvalstis tika mudinātas izstrādāt savu stratēģisko skatījumu uz AI. Procesi un publiskās diskusijas dalībvalstīs, ES un visā pasaulē, ko izraisīja 2018. gada koordinētais plāns, norāda, ka tas bija būtisks pirmais solis, lai Eiropas politikai AI jomā definētu vienotu virzību un mērķus. 2018. gada koordinētajā plānā apstiprināto un atbalstīto darbību rezultātā lielākā daļa dalībvalstu ir pieņēmušas valsts mākslīgā intelekta stratēģiju un sākušas to īstenot, ir palielinājušies ieguldījumi AI un ES ir spējusi piesaistīt kritisko resursu kopumu šo procesu atbalstei . Koordinētā plāna 2021. gada pārskatīšana ir nākamais solis – tas izvirza konkrētu kopīgu darbību kopumu Eiropas Komisijai un dalībvalstīm attiecībā uz to, kā veidot ES globālo līderību uzticama AI jomā. Ierosinātās galvenās darbības atspoguļo šādu priekšstatu: lai gūtu panākumus, Eiropas Komisijai kopā ar dalībvalstīm un privātajiem dalībniekiem:

-jāpaātrina ieguldījumi AI tehnoloģijās, lai veicinātu noturīgu ekonomisko un sociālo atveseļošanos, ko sekmē jaunu digitālo risinājumu ieviešana, -jārīkojas saskaņā ar AI stratēģijām un programmām, pilnīgi un laicīgi tās īstenojot, lai nodrošinātu, ka ES gūst visas iniciatora un piemērotāja priekšrocības, un -jāsaskaņo politika AI jomā, lai novērstu neviengabalainību un risinātu globālās problēmas. Paātrināt privātos un publiskos ieguldījumus, piesaistot ES finansējumu, kas pieejams, piemēram, programmās “Digitālā Eiropa” (DEP) un “Apvārsnis Eiropa” (HE) un Atveseļošanas un noturības mehānismā (ANM). Komisija ierosināja Savienībai nākamajā plānošanas periodā no 2021. līdz 2027. gadam ieguldīt mākslīgā intelekta jomā vismaz 1 miljardu EUR no programmām “Apvārsnis Eiropa” un “Digitālā Eiropa”. Šim ES līmeņa finansējumam vajadzētu piesaistīt un apvienot ieguldījumus, lai veicinātu sadarbību starp dalībvalstīm un maksimāli palielinātu ietekmi, apvienojot spēkus un kopā panākot daudz vairāk nekā ar savstarpēji nekoordinētiem, individuāliem centieniem. Mērķis ir šīs desmitgades laikā pakāpeniski palielināt valsts un privātos ieguldījumus AI jomā līdz kopumā 20 miljardiem EUR gadā. Turklāt ANM sniedz vēl nebijušu iespēju modernizēt AI un ieguldīt tajā, lai uzņemtos globālu līderību attiecībā uz antropocentrisku, uzticamu, drošu un ilgtspējīgu AI tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu . ES nedrīkst atstāt šo iespēju neizmantotu. Šajā koordinētajā plānā ir izklāstīts, kā ES finansējums, arī no DEP, HE un ANM piesaistītais, var sniegt atbalstu dalībvalstu kopīgām darbībām. Rīkoties saskaņā ar AI stratēģijām un programmām, veicot savlaicīgus un konkrētus pasākumus, kas tiek atbalstīti ar finansējumu: no nodoma līdz rīcībai. 2018. gada koordinētais plāns parādīja, ka koordinācija un kopīgi centieni starp dalībvalstīm un Eiropas Komisiju, iesaistot rūpniecības nozari un sabiedrību AI tehnoloģiju izstrādē un ieviešanā, var dot ievērojamu pievienoto vērtību ES ekonomikai, videi un sabiedrībai. Tas nozīmē, ka stratēģijas, iniciatīvas un programmas nodrošina visaugstāko vērtību, ja sadarbības idejas ir labi izstrādātas, mērķtiecīgas un finansētas. Kā vienu no piemēriem var minēt ES pieredzi ar digitālās inovācijas centriem (DIH). Gan tehnoloģijas, gan valstu politika AI jomā ir nobriedusi un ir gatava plaša mēroga pieņemšanai . Pagājušajā gadā to uzņēmumu skaits, kuri izmanto AI tehnoloģijas, visā pasaulē trīskāršojās . Attīstība radniecīgās jomās, piemēram, robotikas un lietu interneta (IoT) jomā, AI sistēmām rada jaunu tehnoloģisko iespēju loku un potenciālu. Bezdarbības radītie zaudējumi varētu būt ievērojami . Tāpēc, lai pārietu no nodoma pie rīcības, 2021. gada pārskatīšanā tiek piedāvāts konkrētu darbību kopums ar skaidri norādītu grafiku un iespējamajiem sadarbības un finansēšanas mehānismiem. Saskaņot AI politiku, lai risinātu globālās problēmas un novērstu neviengabalainību: dažādu ES darbību neviengabalainība, kā arī nesaskaņotība starp valstu un ES darbībām varētu palēnināt AI ieviešanas progresu un kavēt ieguvumu sasniegšanu. Šā iemesla dēļ, lai ciešāk saskaņotu kopīgās darbības AI jomā ar 2020. gada Balto grāmatu par mākslīgo intelektu , Eiropas zaļo kursu un ES pasākumiem, ar kuriem tā reaģē uz Covid-19 pandēmiju, pārskatīšanā tiek nostiprinātas ierosinātās darbības vides un veselības nozarēs. Cita starpā valstu stratēģijās tika uzsvērts, ka ir svarīgi veidot un veicināt antropocentrisku, uzticamu, drošu, ilgtspējīgu un iekļaujošu pieeju AI jomā. Valstu stratēģijās arī tika uzsvērta nepieciešamība izveidot kopīgas darbības konkrētās nozarēs . Attiecīgi 2021. gada pārskatīšanā tiek ņemta vērā mainīgā tehnoloģiskā un politiskā vide, un tajā ir iekļautas atziņas no diviem koordinētā plāna un dalībvalstu pieņemto stratēģiju īstenošanas gadiem. Šī saskaņošana ir atspoguļota ierosinātajā jaunajā koordinētā plāna struktūrā . Lai paātrinātu darbību, attiecīgi rīkotos un saskaņotu šo rīcību nolūkā izmantot AI tehnoloģiju sniegtās iespējas un veicināt tādu Eiropas pieeju mākslīgā intelekta jomā, kas ir vērsta uz antropocentrisku, uzticamu, drošu, ilgtspējīgu un iekļaujošu mākslīgo intelektu, pilnīgi ievērojot Eiropas pamatvērtības, šajā koordinētā plāna pārskatīšanā ir izvirzītas turpmāk izklāstītās četras galvenās priekšlikumu kopas Eiropas Savienībai un dalībvalstīm. Radīt labvēlīgus apstākļus AI izstrādei un ieviešanai ES -Iegūt, apvienot un kopīgot informāciju par politiku (1. nodaļa) -Izmantot datu potenciālu (2. nodaļa) -Veicināt kritisko datošanas jaudu (3. nodaļa) Padarīt ES par vietu, kur valda izcilība visos posmos no laboratorijas līdz tirgum -Sadarboties ar ieinteresētajām personām, piemēram, izmantojot Eiropas partnerību mākslīgā intelekta, datu un robotikas jautājumos un ekspertu grupas (4. nodaļa) -Veidot un mobilizēt pētniecības spējas (5. nodaļa) -Nodrošināt vidi izstrādātājiem testēšanai un eksperimentiem (TEF), kā arī MVU un valsts pārvaldes iestādēm AI ieviešanai (EDIH) (6. nodaļa) -Atbalstīt novatorisku AI ideju un risinājumu finansēšanu un mērogošanu (7. nodaļa) Nodrošināt, ka AI darbojas cilvēku labā un dod labumu sabiedrībai -Atbalstīt talantus un uzlabot plaukstošas AI ekosistēmas nodrošināšanai nepieciešamo prasmju piedāvājumu (8. nodaļa) -Izstrādāt politikas satvaru, kas nodrošinātu uzticēšanos AI sistēmām (9. nodaļa)

-Popularizēt pasaulē ES ieceri par ilgtspējīgu un uzticamu AI (7. nodaļa) Veidot stratēģisku līderību nozarēs ar lielu ietekmi -Izmantot AI klimata un vides jomā (11. nodaļa) -Izmantot nākamās paaudzes AI, lai uzlabotu situāciju veselības nozarē (12. nodaļa) -Saglabāt Eiropas vadošo pozīciju: robotikas stratēģija AI pasaulē (13. nodaļa) -Padarīt publisko sektoru par celmlauzi AI izmantošanā (14. nodaļa) -Izmantot AI tiesībaizsardzības, migrācijas un patvēruma jomā (15. nodaļa) -Padarīt mobilitāti drošāku un mazāk piesārņojošu ar AI palīdzību (16. nodaļa) -Atbalstīt AI izmantošanu ilgtspējīgai lauksaimniecībai (17. nodaļa) Saskaņā ar iepriekš izklāstīto koordinētā plāna 2021. gada pārskatīšanā tiek sniegts pārskats par darbībām, kas īstenotas pēc 2018. gada koordinētā plāna pieņemšanas, un izklāstīta perspektīva ar konkrētiem priekšlikumiem un ieteikumiem turpmākai rīcībai, nosakot jomas, kurās partnerība starp ES un dalībvalstīm ir īpaši efektīva nolūkā padarīt Eiropu par progresīva, antropocentriska AI izstrādes un izmantošanas centru. 2021. gada pārskatīšanas nolūks ir virzīt iepriekš izklāstītos mērķus, un tajā ir ierosinātas 14 savstarpēji saistītas kopīgas rīcības jomas Eiropas Komisijas un dalībvalstu sadarbībai (septiņas horizontālās un septiņas nozaru jomas). Tāpat kā ES 2020. gada Baltajā grāmatā un 2018. gada koordinētajā plānā, arī koordinētā plāna 2021. gada pārskatīšanā netiek aplūkota AI izstrāde un izmantošana militārām vajadzībām. I.Radīt labvēlīgus apstākļus AI izstrādei un ieviešanai ES Lai atbalstītu mākslīgā intelekta izstrādi un ieviešanu un sasniegtu šā koordinētā plāna mērķus, jāīsteno vairāki labvēlīgi priekšnosacījumi. Pirmais priekšnosacījums ir piemērots pārvaldes un koordinācijas satvars. Efektīvs un funkcionējošs pārvaldes un koordinācijas satvars var palīdzēt veidot apjomradītus ietaupījumus, samazināt informācijas un darījumu izmaksas un atvieglot sinerģiju starp dalībvalstīm. Otrais labvēlīgais priekšnosacījums ir dati. AI tehnoloģiju izstrādei bieži nepieciešamas lielas, kvalitatīvas, drošas un stabilas datu kopas. Tāpēc ir svarīgi nodrošināt datu apriti ES iekšienē, starp ES un mūsu tirdzniecības partneriem un starp nozarēm saskaņā ar ES tiesību kopumu, ieskaitot Vispārīgo datu aizsardzības regulu, kas attiecas uz persondatiem, un Savienības starptautiskajām saistībām. Trešais priekšnosacījums ir datošanas infrastruktūra. Šāda infrastruktūra ir nepieciešama, lai uzglabātu, analizētu un apstrādātu arvien lielākos datu apjomus. Savukārt tam nepieciešams jauns progress un pieejas datošanas jaudas palielināšanai, piemēram, izmantojot pusvadītājus, kas ļauj AI algoritmiem saglabāt, palaist un testēt datus. Šie trīs faktori kopā rada plašus labvēlīgus apstākļus, lai AI tehnoloģijas gūtu panākumus ES. Attiecīgi, lai radītu labvēlīgus apstākļus AI izstrādei un ieviešanai un uzlabotu sadarbību starp dalībvalstīm, kā arī starp dalībvalstīm un Eiropas Komisiju, pārskatīšanā ierosināts koncentrēties uz trim galvenajām darbībām: veidot pārvaldes satvaru, lai efektīvi iegūtu, uzkrātu un kopīgotu informāciju par politiku AI jomā; izmantot datu potenciālu, lai pilnībā to realizētu; veicināt kritiskās datošanas infrastruktūras izveidi, lai atbalstītu jaudas palielināšanu un uzlabotu AI izstrādi. 1.Iegūt, apvienot un kopīgot informāciju par politiku Visa pamatā ir zināšanas. Zināšanu un informācijas par politiku kopīgošana, kā arī politikas pasākumu un ieguldījumu koordinēšana strauji augošā jomā, kāda ir AI joma, var sniegt svarīgas konkurences priekšrocības. Šā iemesla dēļ dalībvalstis un Komisija 2018. gada koordinētajā plānā vienojās par kopīga darba pārvaldes mehānismu un ierosināja divus darbību kopumus, lai vairotu informāciju par politiku un izvērstu sinerģiju. Dalībvalstis tika mudinātas ieviest valstu AI stratēģijas vai programmas (vai pievienot mākslīgā intelekta dimensiju citās attiecīgās valsts stratēģijās un programmās) un kopīgot tās savstarpēji un ar Komisiju, un Komisija apņēmās uzraudzīt norises un mobilizēt zinātību. 1.1. Maksimāli palielināt valstu stratēģiju sniegtos ieguvumus un paātrināt ierosināto darbību īstenošanu Pārskats par īstenotajām darbībām Visas dalībvalstis pielika ievērojamas pūles, lai izstrādātu valsts mākslīgā intelekta stratēģijas vai iekļautu mākslīgā intelekta dimensiju esošajās stratēģijās un programmās . Valstu stratēģiju pieņemšana veicināja strukturētas pārdomas par AI izstrādes un ieviešanas prioritātēm un mērķiem un daudzās dalībvalstīs izraisīja plašākas diskusijas sabiedrībā. Informācijas apmaiņa par valstu stratēģijām arī tika izmantota strukturētā dialogā starp dalībvalstīm un Komisiju.

Kā liecina valstu stratēģiju analīze, valstu stratēģiju pieņemšana bija svarīgs pirmais solis, lai atvieglotu un racionalizētu Eiropas centienus AI jomā. Šis process palīdzēja noteikt prioritārās nozares kopīgai rīcībai, sniedza skaidru pārskatu par galvenajām dalībvalstu plānotajām ieguldījumu prioritātēm un norādīja iespējamos soļus kopīgiem daudzvalstu projektiem un kopīgām darbībām. Perspektīva Nākamais solis ir nodrošināt, lai dalībvalstu ieguldītie centieni valstu stratēģiju izstrādē dotu konkrētus rezultātus un radītu sinerģiju ES līmenī. Lai atbalstītu dalībvalstis darbā, kas saistīts ar valstu AI stratēģiju izstrādi un īstenošanu, Komisija turpinās: -atbalstīt valstu AI stratēģijās noteikto darbību un koordinētajā plānā noteikto kopīgo darbību ieviešanu un sinerģiju. Tas var ietvert pasākumus koordinācijas mehānismu stiprināšanai un analīzes un pētījumu veikšanai, piemēram, izmantojot AI uzraudzības programmu (AI Watch), -uzlabot informācijas sniegšanu dalībvalstīm par praktiskajiem līdzekļiem, ieskaitot finansējumu, mākslīgā intelekta izstrādes un ieviešanas atbalstam. Piemēram, 2021. gadā Komisija turpinās informēt dalībvalstis par pieejamo ES finansējumu AI jomā. Dalībvalstis tiek mudinātas: -vislietderīgāk izmantot attiecīgās ES finansējuma iespējas, tostarp ANM, lai atbalstītu un pastiprinātu AI tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu gan valsts, gan vietējā līmenī, pamatojoties uz valsts stratēģijām, tostarp piesaistot privātus ieguldījumus, -vajadzības gadījumā pārskatīt un atjaunināt savu AI stratēģiju, lai nodrošinātu, ka noteiktās darbības un ieguldījumi tiek pilnībā īstenoti praksē, un attiecīgi informēt Komisiju par sasniegto, -izstrādāt un popularizēt instrumentus, kas ļauj regulāri uzraudzīt, koordinēt, izvērtēt un apmainīties ar pieredzi un paraugpraksi plašā ieinteresēto personu lokā, -pastiprināt atbalstu un ieguldījumus kopīgajās darbībās, kas noteiktas koordinētajā plānā, un -valsts/reģiona līmenī kopīgot, veidot un īstenot darbības, kas izrādījušās sekmīgas citās dalībvalstīs, piemēram, sekmīgas valsts iniciatīvas, kuru mērķis ir veidot datu virtuālo noliktavu un sekmēt tās darbību. 1.2.Gūt maksimālu labumu no Eiropas Komisijas atbalstīto AI jomas ekspertu grupu tehniskās zinātības Ar AI saistītā tehnoloģiskā un sociālekonomiskā attīstība ir ļoti dinamiska un bieži prasa specializētu zinātību. Attiecīgi, lai uzraudzītu AI tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu un atvieglotu uz pierādījumiem balstītu politiku AI jomā, Komisija ir ieguldījusi ievērojamas pūles, lai mobilizētu zinātību, savāktu datus, pārraudzītu norises un apkopotu un analizētu ieinteresēto personu viedokļus par AI. Pārskats par īstenotajām darbībām Lai mobilizētu ar AI tehnoloģijām saistīto zinātību, Komisija izveidoja trīs horizontālas ekspertu grupas: -Mākslīgā intelekta augsta līmeņa ekspertu grupa – šī grupa plaši analizēja AI ētiskos aspektus, kas svarīgi politikas veidošanā, un savu pilnvaru laikā izstrādāja šādus trīs nodevumus: -Ētikas vadlīnijas uzticamam AI , -ieteikumus par politiku un ieguldījumiem attiecībā uz uzticamu AI , un -uzticama AI novērtēšanas sarakstu (ALTAI) , -Augsta līmeņa ekspertu grupa jautājumos par digitālās pārveides ietekmi uz ES darba tirgiem – šī grupa 2019. gadā izdeva ziņojumu ar ieteikumiem, tostarp īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa politikas pasākumiem ES, dalībvalstīm, uzņēmumiem un citām ieinteresētajām personām, lai noteiktu darba pasaules digitālo pārveidi un padarītu to vienmērīgu, iekļaujošu un antropocentrisku ,

-Atbildības un jauno tehnoloģiju ekspertu grupa – 2019. gadā šī grupa publicēja ziņojumu “Atbildība par mākslīgo intelektu un citām jaunām digitālām tehnoloģijām”. Papildus horizontālajām grupām nozaru ekspertu grupas koncentrējās uz īpašām politikas jomām, kuras ietekmē AI tehnoloģiju lietojums, ieskaitot autonomo transportlīdzekļu , aviācijas, mobilitātes un transporta, iekšlietu un jauno drošības risku jomu. Šis darbs sniedza vērtīgu zinātību un veicināja pašreizējās ES līmeņa politiskās diskusijas par AI jautājumiem, arī par AI tehnoloģiju radītajām problēmām un iespējām, kā arī nepieciešamajiem valsts politikas pasākumiem. 2018. gadā Komisija (sadarbībā ar dalībvalstīm) izstrādāja un sāka īstenot AI uzraudzības programmu , lai pārraudzītu ar AI tehnoloģijām saistītās norises. AI uzraudzības programmā tiek pārraudzītas rūpnieciskās, tehnoloģiskās un pētnieciskās spējas, AI politiskās iniciatīvas dalībvalstīs, ieguldījumi, AI prasmes, AI izstrāde un ieviešana un to ietekme uz ekonomiku, sabiedrību un sabiedriskajiem pakalpojumiem. Pirmajos divos gados šīs programmas ietvaros tika publicēti pētījumi, lai atbalstītu uz pierādījumiem balstītu politikas veidošanu un sniegtu informāciju, ko izmantot sabiedriskajās debatēs par AI . Tāpat 2018. gadā, lai uzraudzītu jaunradītu un revolucionāru tehnoloģiju, to vidū AI tehnoloģiju, ieviešanu un izmantošanu sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanai, Komisija izveidoja novatorisku sabiedrisko pakalpojumu (IPSO) platformu. Līdzīgi, lai uzraudzītu jaunradītu ciparsignālu tehnoloģiju un svarīgu pamattehnoloģiju (to vidū AI) izmantošanu rūpniecības attīstībai, tā 2020. gadā uzsāka progresīvu tehnoloģiju rūpniecībai (advanced technologies for industry, TI) projektu. Komisija arī uzdeva sagatavot apsekojumu par to, kā ES uzņēmumi izmanto uz AI balstītas tehnoloģijas . 2020. gadā Eurostat sāka vākt datus par AI ieviešanu ES. Pirmā datu kopa tika savākta, izmantojot četrus ar AI saistītus aizstājējrādītājus, galveno uzmanību pievēršot sarunbotiem, lielo datu analīzei ar mašīnmācīšanos, lielo datu analīzei ar dabiskās valodas apstrādi un kalpotājrobotiem. Vērienīgākā iniciatīva ieinteresēto personu viedokļu apkopošanai par ES AI stratēģiju bija atklāta sabiedriskā apspriešana, kas sekoja 2020. gada Baltās grāmatas par mākslīgo intelektu publicēšanai un apkopoja viedokļus trīs plašās jomās: darbības izcilības ekosistēmas veidošanai; AI tiesiskā regulējuma iespējas; un darbības, kas saistītas ar AI drošuma un atbildības aspektiem . Papildus atbildēm uz sabiedrisko apspriešanu atgriezenisko saiti attiecībā uz iespējamajām izmaiņām koordinētajā plānā un kopīgu rīcību sniedza dalībvalstis, kuras piedalījās diskusijās grupā AI un Eiropas rūpniecības digitalizācijas jautājumos un divpusējās konsultācijās ar Komisiju. Lai plašāk apspriestu ar ieinteresētajām personām ar AI saistītas tēmas, Komisija ir izveidojusi tiešsaistes forumu “Mākslīgā intelekta alianse” (AI Alliance) , kas nodrošina platformu aptuveni 4000 ieinteresētajām personām no visas pasaules, lai apmainītos ar informāciju un apspriestu AI tehnoloģisko ietekmi, kā arī tā ietekmi uz sabiedrību . Komisija organizēja Mākslīgā intelekta alianses asamblejas 2019. gada jūnijā un 2020. gada oktobrī . Perspektīva Lai mobilizētu zinātību, pārraudzītu aktuālās norises un ievāktu datus par AI, Komisija turpinās: -uzlabot datu vākšanu par mākslīgā intelekta ieviešanu – 2021. gadā Eurostat uzsāks īstenot pilnīgu moduli AI jomā, kas aptvers septiņu AI tehnoloģiju ieviešanu, AI tehnoloģiju izmantošanu, ieguvi un šķēršļus to izmantošanai. AI uzraudzības programma turpinās uzraudzīt AI tehnoloģiju ieviešanu un vākt datus par to, tostarp publiskajā sektorā, -atbalstīt Mākslīgā intelekta alianses darbu, vadot alianses platformu un organizējot ikgadējās AI asamblejas ar plašu ieinteresēto personu loku, lai nodrošinātu satvaru ieguldījumam ES politikas veidošanā mākslīgā intelekta jomā, un -izvērtēt norises un apkopot nepieciešamās zināšanas par AI tehnoloģijām. Vajadzības gadījumā šis uzdevums var ietvert, piemēram, jaunas ekspertu grupas vai nozaru iniciatīvas par AI, kas sniegtu ieguldījumu ES politikas veidošanā AI jomā vai palīdzētu Komisijai izvērtēt darbības, kas nepieciešamas, lai atbalstītu ES politikas un ierosināto tiesību aktu īstenošanu attiecībā uz AI tehnoloģijām dalībvalstīs. Apspriežoties ar dalībvalstīm, Komisija: -analizēs un līdz 2022. gadam ierosinās, kā pastiprināt AI tehnoloģiju izstrādes, ieviešanas un ietekmes uzraudzību ES privātajā un publiskajā sektorā. Tas balstīsies uz pieredzi, kas gūta AI uzraudzības programmā un valsts AI novērošanas iniciatīvās. Analīzē arī tiks apsvērts, kā vēl vairāk nostiprināt un veidot sinerģijas un saiknes ar esošajiem uzraudzības mehānismiem vai gaidāmajām ES pārvaldes struktūrām AI jomā, vai starptautiskām uzraudzības darbībām, un -regulāri uzraudzīs koordinētā plāna īstenošanu, lai nodrošinātu tā aktualitāti. Pamatojoties uz dalībvalstu atsauksmēm par 2021. gada pārskatīšanu un apspriežoties ar citām ES iestādēm un struktūrām, Komisija 2022. gadā ierosinās grafiku, matricu un metodiku nākamajai koordinētā plāna pārskatīšanai. 1.3.Stiprināt apmaiņu un sadarbību, izmantojot dalībvalstu grupu AI un Eiropas rūpniecības digitalizācijas jautājumos Rīcību sadarbības veicināšanai starp dalībvalstīm, kā arī starp dalībvalstīm un Komisiju, papildus atbalsta pārvaldes mehānismi, kas atvieglo informācijas apmaiņu un palīdz noteikt stratēģisko virzību sadarbībai AI politikas veidošanā. Pārskats par īstenotajām darbībām Dalībvalstu grupa mākslīgā intelekta un Eiropas rūpniecības digitalizācijas jautājumos (dalībvalstu AI un DEI grupa), kurai tehniskos jautājumos palīdzēja sagatavošanas grupa, vadīja diskusijas starp dalībvalstīm un Komisiju. Šim procesam bija būtiska loma koordinētā plāna izstrādē un pārskatīšanā. Grupa regulāri tikās un nodrošināja koordināciju starp valstu ministrijām un citām ieinteresētajām personām, piemēram, rūpniecības nozarē, akadēmiskajās aprindās un pilsoniskajā sabiedrībā. Turpmākajos gados pēc 2018. gada koordinētā plāna pieņemšanas grupa ir pievērsusies visām tā aptvertajām galvenajām jomām, tostarp AI izcilības centriem, testēšanas un eksperimentēšanas infrastruktūrai (TEF), tiesiskajam regulējumam, “regulatīvajām smilškastēm”, datiem, prasmēm, AI zaļā kursa interesēs, AI veselības interesēs, DIH un AI drošības jomā. Perspektīva

Lai sekmētu sadarbības pārvaldes mehānismus, Komisijas atbalstītā dalībvalstu grupa mākslīgā intelekta un Eiropas rūpniecības digitalizācijas jautājumos turpinās: -vadīt diskusijas starp dalībvalstīm un Komisiju – grupa iesaistīsies tematiskās vai nozaru padziļinātās diskusijās par tādām tēmām kā standartizācijas darbības, AI sociālekonomiskā ietekme, finansēšanas iespējas, pasākumi jaunuzņēmumu atbalstam, atbalsts AI ieviešanai un iepirkumiem publiskajā sektorā, AI un kiberdrošība, kā arī AI un mobilā savienojamība. Komisija ar dalībvalstu atbalstu turpinās: -izvērtēt nepieciešamību izveidot sadarbību un tīklus ES līmenī ES spēju palielināšanai, un -sadarbībā ar nākotnes kopīgi plānoto partnerību mākslīgā intelekta, datu un robotikas jautājumos apmainīties ar dalībvalstu paraugpraksi attiecībā uz AI sistēmu izstrādi, izvēršanu un ieviešanu. Dalībvalstis tiek aicinātas: -sekmēt sadarbību un izveidot reģionālo AI tīklu sistēmu, un -sekmēt diskusijas par valsts līmeņa koalīciju izveidi un veicināt paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm un ieinteresētajām personām par esošajām valstu AI koalīcijām, pulcējot valsts un privātā sektora ieinteresētās personas, piemēram, kopīgos darbsemināros par kopīgi interesējošām tematiskām jomām. Sadarbībā ar kopīgi plānoto partnerību mākslīgā intelekta, datu un robotikas jautājumos šī darbība palīdzēs pārrobežu sadarbībai un piesaistīs vairāk ieinteresēto personu. 2.Izmantot datu potenciālu Augstas kvalitātes datu pieejamība, cita starpā – attiecībā uz daudzveidību, nediskrimināciju, un iespēja izmantot, apvienot un atkalizmantot datus no dažādiem avotiem VDAR atbilstošā veidā ir būtiski priekšnosacījumi, kā arī priekšnoteikums noteiktu AI sistēmu izstrādei un ieviešanai. Tomēr datu kopīgošana, jo īpaši starp uzņēmumiem, nav sākusies pietiekami lielā mērā ekonomisku stimulu, uzticēšanās un juridiskās skaidrības trūkuma dēļ. Tādēļ 2018. gada koordinētajā plānā tika ierosināts izveidot kopīgas Eiropas datu telpas, lai netraucēti kopīgotu datus pāri robežām. Tajā arī tika uzsvērts, ka ir svarīgi izveidot Eiropas mēroga datošanas infrastruktūru un mākoņpakalpojumus, īpaši ņemot vērā starptautisko konkurenci par piekļuvi datiem. Pārskats par īstenotajām darbībām 2020. gada 19. februārī Komisija pieņēma Eiropas Datu stratēģiju , kuras mērķis ir izveidot vienotu datu tirgu, lai nodrošinātu Eiropas konkurētspēju pasaulē. Tas ietver pareizu stimulu izveidi datu kopīgošanai, nosakot praktiskus, taisnīgus, nediskriminējošus un skaidrus noteikumus par piekļuvi datiem un datu izmantošanu, kas atbilst Eiropas vērtībām un tiesībām, piemēram, persondatu aizsardzības, patērētāju tiesību aizsardzības un konkurences noteikumu jomā. Tas arī nozīmē, ka tiks padarīti plašāk pieejami publiskā sektora dati, atverot vērtīgas datu kopas un ļaujot tos atkalizmantot inovācijām. 2020. gada jūnijā Komisija publicēja ziņojumu par datu kopīgošanu starp uzņēmumiem un valdībām (B2G), ko izstrādājusi augsta līmeņa ekspertu grupa un kas satur politikas, juridisko un finansēšanas ieteikumu kopumu, lai padarītu B2G datu kopīgošanu sabiedrības interesēs par mērogojamu, atbildīgu un ilgtspējīgu praksi ES. Eiropas Datu stratēģija arī veicina datu kopīgošanu, piemēram, kopīgošanas praksi starp uzņēmumiem (B2B). Turpinot datu stratēģijas iesākto, 2020. gada 25. novembrī Komisija ierosināja jaunu Datu pārvaldības aktu. Ierosinātajā regulā ir iekļauti vairāki pasākumi, lai palielinātu uzticēšanos datu kopīgošanai, tostarp B2B praksei, un tādējādi tās mērķis ir padarīt pieejamus kvalitatīvākus datus AI lietojumiem. Tā nosaka jaunus ES noteikumus par neitralitāti, lai jaunie datu starpnieki varētu darboties kā uzticami datu kopīgošanas organizētāji. Regula arī ietver pasākumus nolūkā sekmēt publiskā sektora rīcībā esošu konkrētu datu atkalizmantošanu. Tā nodrošina līdzekļus, lai uzņēmumi un privātpersonas varētu vieglāk un drošāk brīvprātīgi padarīt pieejamus savus datus plašāka kopēja labuma interesēs saskaņā ar skaidriem nosacījumiem. Tā aicina izveidot “Eiropas Datu inovācijas padomi”, lai sniegtu atbalstu un konsultācijas saistībā ar starpnozaru standartizāciju un sadarbspēju kā būtisku elementu, lai nodrošinātu kvalitatīvu datu pieejamību. Vajadzības gadījumā Datu pārvaldības aktu var papildināt ar nozares tiesību aktiem. Perspektīva Lai atbalstītu ar datiem saistītās darbības, Komisija: -pieņems Datu akta priekšlikumu, lai stimulētu valdības izmantot privāti uzglabātus datus (B2G), risināt jautājumus, kas saistīti ar piekļuvi datiem un izmantošanu starp uzņēmumiem, jo īpaši piekļuvi persondatiem, kas iegūti no lietu internetam pievienotiem objektiem, un to izmantošanu (2021. gada trešajā ceturksnī) , un -ierosinās īstenošanas aktu par to, lai publiskā sektora augstvērtīgas datu kopas mašīnlasāmā formātā padarītu brīvi pieejamas atkalizmantošanai (2021. gada otrais ceturksnis) . Kopā ar dalībvalstīm Komisija: -dibinās Eiropas aliansi rūpniecisko datu, perifērdatošanas un mākoņdatošanas jautājumos, lai mudinātu privātā un publiskā sektora dalībniekus apvienoties un stiprinātu Eiropas rūpniecības pozīcijas pasaules mākoņdatošanas un perifērdatošanas tirgū. Tās galvenā loma būs stimulēt publisko un privāto ieguldījumu koordinēšanu pētniecībā, nākamās paaudzes mākoņdatošanas iespēju izstrādē un izvēršanā vietējā, valsts un ES līmenī. Alianse būs savienota ar Eiropas datu telpām un tādējādi veicinās novatoriskas datu kopīgošanas vides, kuru pamatā ir atvērti, sadarbspējīgi, droši un resursu ziņā efektīvi mākoņdatošanas un perifērdatošanas risinājumi. Tā arī veicinās sinerģiju starp darbu, kas saistīts ar Eiropas mākoņfederāciju, un darbu ar dalībvalstu iniciatīvām ,

-ieguldīs Eiropas datu telpās un Eiropas mākoņsavienībā, izmantojot programmu “Digitālā Eiropa”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (CEF2) finansēšanas instrumentus un citus instrumentus, piemēram, programmu “ES – veselībai” Eiropas veselības datu telpai. Konkrēti, izsludinot pirmos uzaicinājumus programmas “Digitālā Eiropa” un CEF2 ietvaros 2021. gada otrajā ceturksnī, Komisija: -sāks īstenot nozarēm specifiskas darbības, kā paziņots Eiropas Datu stratēģijā , lai veidotu Eiropas datu telpas apstrādes rūpniecības, zaļā kursa, mobilitātes, veselības, finanšu, enerģētikas, lauksaimniecības, valsts pārvaldes un prasmju pilnveides jomā, -veiks līdzieguldījumus darbībās, kas vērstas uz novatorisku un energoefektīvu pakalpojumu un infrastruktūras izstrādi no mākoņdatošanas līdz perifērdatošanas vajadzībām un starpprogrammatūras platformu izstrādi, kā arī esošo datu apstrādes iespēju savstarpēju savienošanu dalībvalstīs, -saskaņā ar programmas “Apvārsnis Eiropa” 4. kopu “Digitalizācija, rūpniecība un kosmoss” turpinās atbalstīt nākamās paaudzes datošanas un datu tehnoloģiju un infrastruktūras izpēti, izstrādi un ieviešanu ar mērķi izveidot Eiropas vienoto datu tirgu ar atbilstošajām datu telpām un uzticamu un drošu AI ekosistēmu. Pirmie uzaicinājumi tiks izsludināti 2021. gada aprīlī, un -atbalstīs visas ieinteresētās dalībvalstis iespējama svarīga projekta visas Eiropas interesēs (Important Project of Common European interest, IPCEI) izveidē, koncentrējoties uz nākamās paaudzes mākoņdatošanas infrastruktūru un saistītajiem pakalpojumiem. Dalībvalstis tiek aicinātas: -ieguldīt Eiropas pozīcijas stiprināšanā nākamās paaudzes mākoņdatošanas un perifērdatošanas tehnoloģiju jomā un sekmēt mākoņdatošanas ieviešanu, izmantojot valsts atjaunošanas un noturības plānus, kā arī saskaņā ar ANM pamatiniciatīvas “Paplašināšana” paraugkomponentu un caur daudzvalstu projektiem. 3.Veicināt kritisko datošanas jaudu Bez datošanas infrastruktūras datu pieejamība neradīs pievienoto vērtību . Tāpēc Komisija veic pasākumus, lai atbalstītu tehnoloģisko sistēmu un nākamās paaudzes datu apstrādes infrastruktūru izveidi kā vienu no būtiskākajiem faktoriem, kas ļautu izmantot datus AI vajadzībām . Pārskats par īstenotajām darbībām Lai atbalstītu augstas veiktspējas datošanas (High Performance Computing, HPC) spēju attīstību Eiropā, kopuzņēmums EuroHPC koordinē centienus un apvieno resursus starp 32 iesaistītajām valstīm, lai izstrādātu un izvērstu pasaules klases superdatošanas infrastruktūru, kas būs viegli un droši pieejama no jebkuras vietas Eiropā. Galvenās AI aparatūras tendences var apkopot šādi: 1) nākamās paaudzes AI risinājumiem būs jābūt jaudīgākiem un energoefektīvākiem, lai apmierinātu arvien sarežģītāku apmācības modeļu vajadzības; un 2) datošana arvien vairāk virzīsies uz “perifērdatošanu” ierīcēs, kuras atrodas tuvāk lietotājiem un ar kurām var īstenot reāllaika AI lietojumus. Šīs tendences prasa infrastruktūras pielāgošanu, un Komisija veic pasākumus, kā izklāstīts turpmāk, lai nodrošinātu nākamās paaudzes datošanas infrastruktūras. Attiecīgi ES koncentrējas uz darbībām, kuru nolūks ir atbalstīt AI aparatūras izstrādi. AI modeļi kļūst arvien prasīgāki datošanas jaudas ziņā, tāpēc ātrai piekļuvei datiem no atmiņas, t. i., augstas veiktspējas un efektīviem procesoriem, ir ārkārtīgi liela nozīme AI infrastruktūrā. Turklāt AI modeļi ir ļoti prasīgi enerģijas ziņā, un, tā kā AI tehnoloģijas arvien vairāk ienāk mūsu ikdienas dzīvē, šāds enerģijas pieprasījums nav ilgtspējīgs. Tāpēc AI ieviešanai nepieciešama piekļuve īpaši šim nolūkam paredzētiem mazstrāvas AI procesoriem, kas nodrošina nepieciešamo apstrādes jaudu un ir par vairākām pakāpēm efektīvāki nekā universālie procesori. Šajā pētniecības jomā, piemēram, jaunām pēc smadzeņu parauga veidotām tehnoloģijām, tādām kā neiromorfiskā datošana, ir potenciāls nodrošināt revolucionāru energoefektivitāti. Šajā kontekstā Komisija saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” ir atbalstījusi novatorisku darbu mazstrāvas AI tehnoloģiju jomā un atbalsta iniciatīvas šādu kompetenču turpmākai pilnveidošanai un izmantošanai programmas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, kā arī nodrošina atbalstu ar pētniecības darbībām attiecībā uz jaunām arhitektūrām procesoriem ar īpaši mazu strāvas patēriņu un, izmantojot institucionalizēto Eiropas partnerību galveno ciparsignālu tehnoloģiju (Key Digital Technologies, KDT) jautājumos, īpašu uzmanību pievēršot AI lietojumiem perifērdatošanā. 2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģijas pamatiniciatīva “Paplašināšana” cita starpā ir vērsta uz ieguldījumiem vismodernākajā mikroelektronikā, īpašu uzmanību pievēršot tādiem procesoriem kā AI mikroshēmas. Lai nostiprinātu ES pozīcijas modernu mikroshēmu projektēšanā un ražošanas jaudā, 2020. gada decembrī 18 dalībvalstis parakstīja deklarāciju par procesoriem un pusvadītāju tehnoloģijām. Tāpat 2019.–2020. gadā kopuzņēmuma “Elektroniskie komponenti un sistēmas Eiropas vadošās lomas nostiprināšanai” (ECSEL) projekti AI4DI, TEMPO un ANDANTE) pievērsās AI infrastruktūrai. Vēl viena Komisijas atbalstīta attīstības un finansēšanas joma ir fotonika. Elektronikas kombinēšana ar optiskajiem elementiem var nodrošināt AI integrāciju attēlu uztveršanā un samazināt energopatēriņu un latentumu neironu tīklos. Perspektīva Lai stiprinātu Eiropas procesoru un pusvadītāju projektēšanas un ražošanas sistēmu un paplašinātu rūpniecisko klātbūtni visā piegādes ķēdē, Komisija ar dalībvalstu atbalstu: -izveidos industriālo aliansi mikroelektronikas jomā, lai izstrādātu stratēģiskus ceļvežus, pētniecības un ieguldījumu plānus procesoru projektēšanai, ieviešanai un izgatavošanai AI vajadzībām, datu apstrādei un komunikācijai, ņemot vērā visu pusvadītāju ekosistēmu un ar to saistītos komponentus. Tas veicinās elektronikas projektēšanas ekosistēmas nostiprināšanu un ražošanas jaudas nodrošināšanu ļoti progresīvos mezglos, -2021. gadā veicinās sagatavošanās darbu, visām ieinteresētajām dalībvalstīm virzoties uz iespējama svarīga projekta visas Eiropas interesēs (IPCEI) izveidi, koncentrējoties uz nākamās paaudzes progresīviem procesoriem AI, datu apstrādes un komunikācijas vajadzībām, -īpaši šim nolūkam ar programmas “Digitālā Eiropa” atbalstu izveidos testēšanas un eksperimentēšanas infrastruktūru, kas paredzēta perifērdatošanas AI komponentiem un sistēmām, 2021. gada otrajā ceturksnī izsludinot uzaicinājumu izveidot pasaules klases infrastruktūru modernu AI datošanas tehnoloģiju testēšanai un validēšanai plašam lietojumu diapazonam, -ieguldīs pētniecībā un inovācijā saistībā ar mazstrāvas perifērdatošanas AI risinājumu vajadzībām, izmantojot institucionalizēto Eiropas partnerību KDT jomā programmas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros (2021. gada trešajā ceturksnī). Šī partnerība, kas balstīta uz pašreizējo kopuzņēmumu ECSEL, palielinās Eiropas potenciālu ieviest elektronisko komponentu un sistēmu, kā arī saistīto programmatūras tehnoloģiju jauninājumus. Viens no galvenajiem stratēģiskajiem mērķiem būs izveidot AI apstrādes risinājumus, jo īpaši perifērdatošanas un iegultajiem lietojumiem. Īstenojot kopīgas darbības, KDT sniegs uzticamus, drošus un mazstrāvas risinājumus, lai nodrošinātu datošanas izcilības un uzticēšanās ekosistēmu.

Dalībvalstis tiek aicinātas: -turpināt valsts integrētas liela mēroga datu pārvaldības un HPC infrastruktūras izveidi, lai atbalstītu pētniecību, inovāciju un prasmju pilnveidi AI jomā ar reģionālo, valsts un Eiropas DIH starpniecību, -nodrošināt, ka akadēmiskās, rūpniecības un publiskā sektora organizācijas var izmantot valsts HPC un datu pārvaldības infrastruktūru un zinātību, lai optimizētu un paplašinātu savu AI inovāciju un lietojumus, un -ieguldīt Eiropas pozīcijas stiprināšanā procesoru un pusvadītāju tehnoloģiju izstrādē AI vajadzībām, izmantojot valsts atjaunošanas un noturības plānus, saskaņā ar ANM pamatiniciatīvas “Paplašināšana” paraugkomponentu un caur daudzvalstu projektiem. II.Padarīt ES par vietu, kur valda izcilība visos posmos no laboratorijas līdz tirgum AI tehnoloģiju izstrādei un ieviešanai papildus datu un datošanas infrastruktūrai nepieciešamas arī mērķtiecīgas darbības un pietiekami resursi, koncentrējoties uz izcilību pētniecībā un inovācijā (R&I), nepieciešamo talantu un prasmju pieejamību, atbalstošu politikas satvaru un starptautisku koordināciju. Šīs darbības ir “horizontālas”, t. i., aptver visas politikas jomas un palīdz padarīt Eiropas Savienību par vietu, kur valda izcilība visos posmos no laboratorijas līdz tirgum. Ierosinātās “horizontālās” kopīgās darbības aptver visu AI dzīves ciklu. Tas ietver darbības, kas jāīsteno, lai veicinātu izcilības ekosistēmu, tostarp pasaules līmeņa fundamentālu un uz lietojumiem vērstu pētniecību, AI izstrādi, izvēršanu un komercializāciju/ieviešanu, kā arī darbības, kuru mērķis ir atbalstīt uzticēšanos AI tehnoloģijām, attīstīt talantus un pilnveidot prasmes, kā arī uzlabot ES ietekmi pasaules mērogā. 4.Sadarboties ar ieinteresētajām personām, piemēram, izmantojot Eiropas partnerību mākslīgā intelekta, datu un robotikas jautājumos un ekspertu grupas Šajā iedaļā galvenā uzmanība tiek pievērsta darbībām, kas ir būtiskas, lai definētu izcilības un plašākas AI izplatīšanas ceļvedi un kopīgi iesaistītos tā atbalstīšanā. Pārskats par īstenotajām darbībām Eiropas partnerības apvieno Komisiju, dalībvalstis, kā arī privātā un/vai publiskā sektora partnerus, lai aplūkotu un risinātu dažas no Eiropas aktuālākajām problēmām un modernizētu rūpniecību, izmantojot saskaņotas pētniecības un inovācijas iniciatīvas. Partnerības cita starpā nodrošina juridisku struktūru resursu apvienošanai un kritiskās masas apkopošanai, kā arī uzlabo pētniecības un inovācijas finansējumu visā ES, koplietojot finanšu, cilvēku un infrastruktūras resursus. Partnerības arī sekmē novatorisku produktu un pakalpojumu iekšējā tirgus izveidi, ļauj novatoriskām tehnoloģijām ātri nonākt tirgū un atvieglo pētniecības un inovācijas centienu apjomu, kas nepieciešams kritisko sabiedrības problēmu risināšanai un galveno ES politikas mērķu sasniegšanai. Vairākas programmas “Apvārsnis 2020” partnerības konkrēti attiecās uz AI tehnoloģijām. Lielo datu vērtības publiskā un privātā sektora partnerības (PPP) starp Eiropas Komisiju un Lielo datu vērtības asociāciju (Big Data Value Association, BDVA) mērķis ir sadarboties ar datiem saistītā pētniecībā un inovācijā, uzlabot kopienas veidošanu ap datiem un likt pamatu plaukstošai datu virzītai ekonomikai Eiropā. Robotikas PPP (SPARC) apvieno Eiropas robotikas nozari, akadēmiskās aprindas un Eiropas Komisiju, lai stiprinātu Eiropas robotikas nozares konkurētspēju un veicinātu tās zinātnes bāzes izcilību. Augstas veiktspējas datošanas (HPC) līgumiskā publiskā un privātā sektora partnerība tika izveidota 2014. gadā, lai izstrādātu nākamās paaudzes HPC tehnoloģijas, lietojumprogrammas un sistēmas ar mērķi sasniegt eksalīmeni un lai sasniegtu izcilību HPC lietojumu izstrādē un izmantošanā . Sākot ar 2018. gada decembri, līdz ar Eiropas augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma (KU EuroHPC) izveidi šī partnerība beidza pastāvēt, un privātā puse pievienojās kopuzņēmumam EuroHPC. Kopuzņēmums EuroHPC ļauj ES un EuroHPC iesaistītajām valstīm koordinēt to centienus un apvienot to resursus, lai ieviestu pasaules klases eksalīmeņa superdatorus un padarītu Eiropu par pasaules līderi HPC jomā, nodrošinot datošanas risinājumus un uzlabojot sadarbību progresīvās zinātniskās pētniecības jomā. Kopuzņēmums “Elektroniskie komponenti un sistēmas Eiropas vadošās lomas nostiprināšanai” (ECSEL) ir pirmais kopuzņēmums, kura vadība ir balstīta uz trīspusēju modeli (Komisija, iesaistītās valstis un rūpniecības nozare). Tā mērķis ir nodrošināt pasaules klases zinātību par svarīgām pamattehnoloģijām un Eiropas konkurētspējīgu vadošo lomu aparatūras un iegultās programmatūras jomā, kas ir būtiska uz mākslīgo intelektu balstītu digitālo sistēmu izstrādei un ieviešanai. Fotonikas PPP (Photonics21) mērķis ir nostiprināt Eiropu kā līderi fotonikas tehnoloģiju izstrādē un ieviešanā dažādās lietojuma jomās, piemēram, IKT, apgaismojuma, apstrādes rūpniecības, dzīvības zinātņu un drošības jomā. Nākotnes rūpnīcu PPP progresīvas ražošanas jomā mērķis ir realizēt nākamo rūpniecisko revolūciju (“Rūpnīcas 4.0”).

Perspektīva Komisija programmas “Apvārsnis Eiropa” kontekstā turpinās atbalstīt Eiropas partnerības un uzlabot stratēģisko pieeju pētniecībai un inovācijai (R&I) AI tehnoloģiju jomā. 2021. gadā Komisija: -izveidos cita starpā šādas Eiropas partnerības saistībā ar AI: -kopīgi plānota Eiropas partnerība mākslīgā intelekta, datu un robotikas jautājumos – galvenais mērķis ir veicināt inovāciju, mākslīgā intelekta, datu un robotikas tehnoloģiju ieviešanu un pieņemšanu. Ar šo partnerību tiks veidotas saiknes starp ieinteresētajām personām, kas ļauj uzplaukt antropocentriskai un uzticamai Eiropas vīzijai par AI . Tā izveidos saites ar dalībvalstīm un sniegs pārskatu par galvenajiem valstu politikas pasākumiem un iniciatīvām, ieceļot valsts un/vai reģionālos pārstāvjus, -veiks turpmākas darbības, pamatojoties uz Komisijas 2020. gada septembra priekšlikumu jaunai regulai, ar kuru aizstāt 2018. gada Padomes Regulu par Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma izveidi, – tajā ir noteikta vērienīga misija un ievērojami lielāks budžets laikposmam no 2021. līdz 2033. gadam, lai Eiropai nodrošinātu pasaulē vadošo hipersavienoto superdatošanas un kvantālās datošanas infrastruktūru, -ar vienu pamataktu ierosinās institucionalizētu Eiropas partnerību galveno ciparsignālu tehnoloģiju (KDT) jautājumos. Balstoties uz kopuzņēmuma ECSEL sasniegumiem, Komisijas galvenais mērķis ir virzīt izstrādi, lai nostiprinātu Eiropas procesoru un pusvadītāju tehnoloģiju ekosistēmu, risinot galvenās tehnoloģiskās, drošības, sabiedrības un vidiskās problēmas, -kopīgi plānotā Eiropas partnerība fotonikas jautājumos nodrošinās Eiropas tehnoloģisko suverenitāti, izmantojot fotoniskas inovācijas un to pārnesi uz lietojumiem, uzlabojot Eiropas konkurētspēju un nodrošinot pastāvīgu darbu un labklājību, un -kopīgi plānotā Eiropas partnerība “Made in Europe” virzīs ilgtspējīgu ražošanu Eiropā, cita starpā izmantojot mākslīgo intelektu, veicinot konkurētspējīgu un noturīgu ražošanas nozari Eiropā un stiprinot pievienoto vērtību piegādes ķēdēs visās nozarēs, un -atbalstīs un veicinās sinerģiju (arī kopīgu uzaicinājumu organizēšanu) starp Eiropas partnerībām (kopīgi plānotām un institucionalizētām) saistībā ar AI tehnoloģijām, piemēram, AI, datiem un robotiku, fotoniku, “Made in Europe”, EuroHPC un KDT. 5.Veidot un mobilizēt pētniecības spējas Šajā iedaļā galvenokārt aprakstīti pasākumi AI pētniecības un inovācijas izcilības veicināšanai un Eiropas konkurētspējas uzlabošanai. Pārskats par īstenotajām darbībām Papildus publiskā un privātā sektora partnerības stratēģiskajām pētniecības programmām ES arī rīkojas, lai stiprinātu fundamentālo un lietišķo pētījumu izcilību un veicinātu talantu pilnveidi Eiropā. “Apvāršņa 2020” ietvaros Komisija četru gadu laikā ieguldīja 50 miljonus EUR, lai izveidotu pētniecības kopienu, kas aptver cieši tīklotus AI izcilības centrus . Mērķis ir palielināt sadarbību starp labākajām pētnieku grupām Eiropā, lai tās varētu apvienot spēkus un risināt AI galvenās zinātniskās un tehnoloģiskās problēmas, kā arī veicināt ciešāku sadarbību, integrāciju un sinerģiju starp pētniecības grupām un rūpniecības nozari. Tīkla veidošanai, pasaules klases pētnieku apvienošanai un kopīgas pieejas, skatījuma un identitātes noteikšanai Eiropas AI sistēmai ir izraudzīti pieci projekti, kas ietver četrus AI izcilības centrus un vienu koordinācijas un atbalsta darbību. Lai nodrošinātu, ka ES atbalsts pētniecībai neatpaliek no AI tehnoloģiju attīstības, Komisija ir novērtējusi “Apvāršņ 2020” starpnozaru ieguldījumus mākslīgajā intelektā, salīdzinot ar pašreizējām pētniecības tendencēm un vajadzībām, un ir noteikusi turpmākās ieguldījumu iespējas AI, galvenokārt “Apvāršņa Eiropas” ietvaros. Tā ir izmantojusi arī informāciju, kas iegūta Baltās grāmatas par mākslīgo intelektu sabiedriskajā apspriešanā un no mērķtiecīgām konsultācijām, ko sniegusi AI kopiena, it īpaši PPP mākslīgā intelekta, datu un robotikas jautājumos, lai plānotu jaunas tēmas AI pētniecībai un papildu izcilības centru tīklus. Perspektīva Lai sekmētu izcilību pētniecībā, Komisija -no 2021. gada ciešā dialogā ar dalībvalstīm un plašāku AI kopienu izveidos AI “bākuguns centru” Eiropai – kā paziņots Baltajā grāmatā. AI “bākuguns centrs” tiks veidots, balstoties uz esošajiem un turpmākajiem AI izcilības centru tīkliem, lai izveidotu spēcīgu Eiropas pētniecības organizāciju aliansi, kurai būs kopīgs rīcības plāns, lai atbalstītu fundamentālo un lietišķo pētījumu izcilību, saskaņotu valstu centienus AI jomā, veicinātu inovāciju un ieguldījumus, piesaistītu un noturētu talantus AI jomā Eiropā, kā arī nodrošinātu sinerģiju un apjomradītus ietaupījumus. Šī iniciatīva pulcēs vadošos dalībniekus no pētnieku vidus, augstskolām un rūpniecības nozares Eiropā, lai strādātu, risinot kopīgi saskaņotus vērienīgus uzdevumus, ar visaptverošu mērķi kļūt par pasaules AI izcilības paraugu. Rezultātā Eiropas daudzveidība stimulēs veselīgu konkurenci, nevis AI kopienas neviengabalainību, -2021. un 2022. gadā “Apvāršņa Eiropas” ietvaros finansēs papildu AI izcilības centru tīklus, kas veltīti papildu pētniecības jomām, kuras vēl nav aptvertas esošajos AI izcilības centru tīklos, un pastiprina pētniecības centienus saistībā ar kritiskām AI pētniecības tēmām. Tas veicinās drošāka un uzticamāka AI izstrādi, atbalstīs fundamentālus un uz lietojumiem vērstus pētījumus par nākamās paaudzes AI, lai saglabātu Eiropas vadošo pozīciju AI jomā, -sākot ar 2021. gadu, programmas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros veicinās jaunus sasniegumus dažādos AI pētniecības aspektos, tostarp pētījumos ceļā uz nākamo intelekta līmeni un AI balstītu sistēmu autonomiju, kā arī attiecībā uz AI pārredzamību, videstīgāku AI, sarežģītām sistēmām paredzētu AI, progresu perifērdatošanas AI tīklos un objektīvas AI sistēmas, ar uzlabotu AI atbalstu radot cilvēkiem iespējas,

-papildus veicinošu tehnoloģiju izstrādei programma “Apvārsnis Eiropa” arī atspoguļos, kā AI palīdz pārveidot galvenās ekonomikas nozares, kas saistītas ar ražošanu un pakalpojumiem, ieskaitot ietekmi uz darbaspēku, un risina būtiskas sociālās problēmas tādās jomās kā veselības aprūpe, civilā drošība, klimata pārmaiņas, enerģētika, mobilitāte, plašsaziņas līdzekļi (piem., dezinformācijas novēršana) un lauksaimniecības pārtika, -kopīgi plānotās Eiropas partnerības AI, datu un robotikas jautājumos kontekstā, izmantojot stratēģisko pētniecības, inovācijas un ieviešanas programmu, piesaistīs ieinteresētās personas, lai izstrādātu un īstenotu pētniecības, inovācijas un ieviešanas stratēģiju Eiropai, galveno uzmanību pievēršot atbildīgai AI izstrādei un izmantošanai, un -noteiks mērķi, ka ar AI saistītajiem projektiem, kas saņem finansējumu pētniecībai un inovācijai programmā “Apvārsnis Eiropa”, pēc nepieciešamības jāatbilst “integrētas ētikas” principam, tostarp attiecībā uz uzticamu AI. Turklāt, lai panāktu daudzveidīgu AI pētniecības kopienu, Komisija atbalsta daudzveidību un iekļaušanu projektu konsorcijos. Dalībvalstis tiek aicinātas: -izveidot reģionālus un nacionālus pētniecības izcilības centrus AI jomā, piemēram, izmantojot valstu finansēšanas instrumentus un ANM līdzekļus, un izveidot pētījumu un tehnoloģiju nodošanas struktūru, kas spēj piesaistīt un noturēt talantus, vienlaikus tiecoties kļūt par valsts uzziņas punktu AI pētniecībā un izstrādē. Centri nodrošinātu reģionālo informētību un apmaiņu, sadarbotos Eiropas līmenī un kopā ar ES finansētajiem tīkliem izveidotu attiecīgi izvietotu Eiropas AI “bākuguns centru”, un -stiprināt ieguldījumus AI pētniecībā valsts līmenī, piemēram, no ANM. 6.Izmantojot platformu “AI pēc pieprasījuma”, sagādāt izstrādātājiem rīkus un vidi testēšanai un eksperimentiem (TEF), kā arī MVU un valsts pārvaldes iestādēm AI ieviešanai (EDIH) Šajā iedaļā ir aplūkoti pasākumi, kas palīdz inovācijām nonākt no laboratorijas tirgū, lai nodrošinātu AI tehnoloģiju plašu ieviešanu un izvēršanu. Pārskats par īstenotajām darbībām Infrastruktūra testēšanai un eksperimentiem ar novatoriskām AI sistēmām ir būtiska AI tehnoloģiju izvēršanai un ieviešanai. Tas ir īpaši svarīgi maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kuriem ir grūtības pilnībā izmantot savā labā ciparsignālu tehnoloģiju straujo attīstību, lai tie kļūtu konkurētspējīgi un novatoriski. Sadarbībā ar dalībvalstīm ES ir ierosinājusi divus pasākumu kopumus: -testēšanas un eksperimentēšanas infrastruktūra (TEF) – t. i., tehnoloģiju infrastruktūras ar īpašu zinātību un pieredzi pienācīgi izstrādātu tehnoloģiju testēšanā konkrētā nozarē reālos vai reāliem līdzīgos apstākļos. Mērķis ir nodrošināt izstrādātājiem infrastruktūru AI tehnoloģiju testēšanai pirms to laišanas tirgū, un -digitālās inovācijas centri (DIH) – “viena lodziņa aģentūras”, kas palīdz visiem uzņēmumiem, kuri ir ieinteresēti izmantot AI, kļūt konkurētspējīgākiem attiecībā uz viņu uzņēmējdarbības/ražošanas procesiem, produktiem vai pakalpojumiem, izmantojot AI tehnoloģijas. Eiropas digitālās inovācijas centri sniedz uzņēmumiem iespēju pirms ieguldīšanas izmēģināt AI tehnoloģijas, kā arī ar tiem saistītus pakalpojumus, piemēram, konsultācijas par finansējumu, kā arī apmācību un prasmju pilnveidi, kas nepieciešama sekmīgai digitālajai pārveidei. Testēšanas un eksperimentēšanas infrastruktūra (TEF) 2018. gada koordinētajā plānā bija norādīts, ka, lai optimalizētu ieguldījumus un novērstu darbību dublēšanos vai savstarpēju konkurēšanu, būtu jāizstrādā ierobežots skaits specializētu liela mēroga uzziņu vietu, kuras būtu pieejamas visiem subjektiem visā Eiropā. Pēc koordinētā plāna pieņemšanas un gatavojoties programmai “Digitālā Eiropa”, Komisija veica sagatavošanās pasākumus, lai izstrādātu šo koncepciju un sagatavotu mākslīgā intelekta testēšanas un eksperimentēšanas infrastruktūru (TEF). Proti, no 2019. gada Komisija ir intensīvi sadarbojusies ar dalībvalstīm, lai precizētu TEF koncepciju un noteiktu par prioritārām attiecīgas nozares. 2020. gada janvārī Komisija organizēja piecus darbseminārus, iesaistot ieinteresētās personas no rūpniecības, akadēmiskās pasaules un dalībvalstīm, lai apspriestu TEF noteiktām nozarēm (lauksaimniecības pārtika, ražošana, veselības aprūpe un viedās pilsētas) un tehnoloģijām (perifērdatošanas AI). Sagatavošanās darba un apmaiņas ar ieinteresētajām pusēm rezultāti liecina, ka progresīvu tehnoloģiju eksperimenti un izmēģinājumi reālajā vidē ir būtisks elements, lai tehnoloģiju nonāktu tirgū, un ir daļa no inovācijas ķēdes, kurā Eiropas AI sistēmai nepieciešams ievērojams atbalsts, lai saglabātu konkurētspēju pasaulē. Perifērdatošanas mākslīgā intelekta TEF ir īpaša nozīme AI izcilības ekosistēmā. Perifērdatošanas AI kā aparatūras tehnoloģija sniedz skaidras priekšrocības: tas nodrošina reāllaika darbības, kā arī priekšrocības datu drošības un privātuma un enerģijas patēriņa ziņā. Perifērdatošanas mākslīgā intelekta TEF kā Eiropas platformas mērķis ir ļaut jebkura lieluma uzņēmumiem veikt testēšanu un eksperimentus ar novatoriskiem AI komponentiem, kuru pamatā ir modernas mazstrāvas datošanas tehnoloģijas, piemēram, neiromorfiskā datošana. Ņemot vērā ES pašreizējo atkarību no datošanas tehnoloģijām, nepieciešamo pusvadītāju iekārtu augstās izmaksas un ilgtermiņa ieguldījumu nepieciešamību, perifērdatošanas mākslīgā intelekta TEF ir nepieciešama, lai novērstu finansējuma trūkumu tādā pakāpē, lai Eiropas uzņēmumi varētu piekļūt mazstrāvas AI datošanas aparatūrai. Citiem vārdiem, perifērdatošanas mākslīgā intelekta TEF nodrošinās Eiropai izcilības ekosistēmu, kas kalpos kā būtisks instruments, lai panāktu tehnoloģisko līderību AI jomā. Lai TEF ieņemtu centrālu lomu AI sistēmā, tai jābūt viegli lietojamai, jāvar darboties reālos apstākļos, cieši jāiesaista galalietotāji un jābūt pieejamai izmantošanai izstrādātājiem visā privātajā un publiskajā sektorā, jo īpaši MVU. Turklāt, lai radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un nodrošinātu nediskriminējošu piekļuvi tirgum, ir būtiska efektīva TEF un datu telpu mijiedarbība. To varētu panākt, piemēram, apvienojot datu telpas un TEF kopējo interešu jomās. TEF ir svarīga loma AI tehnoloģiju noturības, uzticamības un drošības testēšanā – tā ļauj pārbaudīt, vai šīs tehnoloģijas var atbilst saistībām, kas noteiktas AI regulā. Visbeidzot, TEF projektiem vajadzētu mijiedarboties ar paralēlām iniciatīvām Eiropas platformā “AI pēc pieprasījuma”. Digitālās inovācijas centri

Lai palīdzētu Eiropas uzņēmumiem (īpaši MVU) maksimāli izmantot jaunās tehnoloģijas, Komisija 2016. gadā uzsāka Eiropas rūpniecības digitalizācijas iniciatīvu. Viens no šīs iniciatīvas pīlāriem ir izveidot un atbalstīt digitālās inovācijas centrus (DIH), kas nodrošina piekļuvi tehniskajai zinātībai un eksperimentu iespējām, lai uzņēmumi pirms ieguldīšanas varētu veikt testēšanu. DIH piedāvā arī inovācijas pakalpojumus, piemēram, konsultācijas par finansējumu, kā arī apmācību un prasmju pilnveidi, kas uzņēmumiem nepieciešama sekmīgai digitālajai pārveidei. Dalībvalstis un reģioni ir veikuši ieguldījumus digitālās inovācijas centros, un Komisija (caur programmas “Apvārsnis 2020” 2019. un 2020. gada projektiem) ir piešķīrusi vairāk nekā 200 miljonus EUR digitālās inovācijas centru tīklošanai. Aptuveni puse no šā finansējuma bija saistīta ar inovācijām ar AI saistītās jomās, ieskaitot robotiku un lielos datus, un īpašas darbības tika īstenotas attiecībā uz reģioniem ar nelielu DIH skaitu. Programmas “Apvārsnis 2020” projektu ietvaros finansējums parasti tiek piešķirts pēc kaskādes principa, izsludinot atklātus uzaicinājumus MVU, lai ļautu tiem piedalīties novatoriskos eksperimentos kopā ar DIH pārrobežu kontekstā. Eiropas Revīzijas palāta novērtēja šo Eiropas rūpniecības digitalizācijas iniciatīvas dimensiju un ieteica Komisijai, sadarbojoties ar dalībvalstīm, veikt turpmākus pasākumus DIH finansēšanai un pārraudzībai. Sniedzot atbalstu saskaņā ar programmu “Digitālā Eiropa”, tiks izskatīti Revīzijas palātas novērojumi. Apzīmējums “Eiropas digitālās inovācijas centri (EDIH)” tiek ieviests, lai iezīmētu atšķirību no iepriekšējās pieejas, kas finansēta saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020”. ES un dalībvalstis ieguldīs 1,5 miljardus EUR, lai izveidotu aptuveni 200 centru tīklu, aptverot visus Eiropas reģionus. Dotācijas jāizmanto, lai uzlabotu izvēlēto EDIH iespējas sniegt pakalpojumus MVU un publiskajam sektoram. Šo EDIH atlase un finansēšana ir dalībvalstu un Komisijas kopīga darbība. EDIH stimulēs AI, HPC, kiberdrošības un citu ciparsignālu tehnoloģiju plašu izmantošanu rūpniecībā (it īpaši MVU) un publiskā sektora organizācijās Eiropā. Tie arī atbalstīs minētās organizācijas ciparsignālu tehnoloģiju izmantošanā, lai uzlabotu to procesu un produktu ilgtspēju, jo īpaši attiecībā uz enerģijas patēriņu un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu. Centri nodrošinās plašu ģeogrāfisko pārklājumu, un tiem būs gan vietējās, gan Eiropas mēroga funkcijas. EDIH izmantos rīkus un resursus, kurus padara pieejamus platforma “AI pēc pieprasījuma”, un tie kalpos kā TEF ietekmes vairotāji: EDIH palīdzēs uzņēmumiem, kuriem tas nepieciešams, izmantot attiecīgo TEF, lai ieviestu jaunos produktus un pakalpojumus un sagatavotu tos tirgum. Platforma “AI pēc pieprasījuma” Eiropas platforma “AI pēc pieprasījuma” un sistēmas iniciatīva tika sākta 2019. gadā un tiek finansēta no programmas “Apvārsnis 2020”. Tā apvieno AI jomas ieinteresētās puses un resursus, tādējādi pārvarot neviengabalainību un paātrinot uz AI balstītu inovāciju (pētniecība, produkti, risinājumi). Paredzēts, ka izstrādes procesā esošā platforma darbojas kā Eiropas mākslīgā intelekta tirgus virzītājspēks, nodrošinot kritisko resursu masu, kopienas sadarbības efektu un strauju attīstību un izaugsmi. Sistēmas konsolidācijas darbības tika uzsāktas 2021. gada janvārī, lai piesaistītu lielākas lietotāju kopienas, jo īpaši no netehnoloģiju nozarēm, un atvieglotu platformas resursu izmantošanu un ieviešanu. Perspektīva Lai pārnestu inovācijas no laboratorijas uz tirgu, kas savukārt nodrošinātu AI tehnoloģiju plašu ieviešanu un izvēršanu, Komisija kopā ar dalībvalstīm: -līdzfinansēs testēšanas un eksperimentēšanas infrastruktūru saskaņā ar programmu “Digitālā Eiropa”, lai nodrošinātu kopēju, ļoti specializētu resursu koplietošanai Eiropas līmenī un veicinātu uzticama AI ātru izvēršanu un plašāku ieviešanu visā Eiropā. Šajā kontekstā: -pirmie uzaicinājumi (2021.–2022. gadā) būs vērsti uz šādām noteiktām nozarēm: ražošana, veselība, lauksaimniecības pārtika, viedās kopienas un perifērdatošanas AI. Paredzētais budžets katrai nozarei būs aptuveni 20–75 miljoni EUR, -2021.–2022. gadā atlasīs tīklu ar līdz 210 EDIH visos Eiropas reģionos. Saistībā ar AI ir paredzētas šādas konkrētas darbības: -vismaz viens EDIH ar AI zinātību katrā dalībvalstī. EDIH tīkls dalīsies paraugpraksē un efektīvi sadarbosies savā starpā (balstoties uz mākslīgā intelekta DIH tīkla ieteikumiem), lai sniegtu vislabāko atbalstu MVU un publiskā sektora organizācijām visā Eiropā, un -EDIH tīkls cieši sadarbosies ar platformu “AI pēc pieprasījuma”, TEF un datu telpām, un tie popularizēs šo infrastruktūru izmantošanu visā Eiropā esošu MVU vidū. Tas veicinās resursu izplatīšanu un ļaus uzņēmumiem eksperimentēt ar AI, -2021. gadā un turpmāk konsolidēs platformu “AI pēc pieprasījuma”, kas ir rūpniecības nozarei un publiskajam sektoram nepieciešamo AI resursu kopums Eiropā, lai tā varētu: -kļūt par galveno Eiropas AI resursu tirgu, nodrošināt ērtu un ātru piekļuvi AI rīkiem, kurus pēc tam vietējā līmenī izplatīs EDIH vai tos tieši izmantos lietotāju nozare (īpaši MVU) vai publiskais sektors, un -sadarboties ar attiecīgām valstu un Eiropas iniciatīvām, lai kļūtu par centrālo AI instrumentu kopumu Eiropā ikvienam, kurš meklē AI zinātību, tehnoloģijas, pakalpojumus un programmatūru. Komisija aicina dalībvalstis: -piešķirt vienādu finansējuma daļu TEF projektiem, kurus Komisija izvēlējusies ar neatkarīgu ekspertu palīdzību, -noteikt attiecīgās jaunās prioritātes papildu TEF ārpus pašreizējām lauksaimniecības pārtikas, ražošanas, veselības aprūpes un viedo kopienu nozarēm. Iespējamās jaunās nozares varētu būt, piemēram, mobilitāte, valsts pārvalde vai zaļā pārkārtošanās, -pilnībā izmantot ANM, kā arī kohēzijas politikas programmu piedāvātās iespējas, lai finansētu vairāk (E)DIH un TEF, tādējādi tuvinot inovācijas nonākšanai tirgū, un -atbalstīt vietējo, reģionālo un/vai valstu AI tirgu izveidi mijiedarbībai un paraugprakses apmaiņai, kā arī veicināt paplašināšanu pāri robežām, izmantojot Eiropas platformu “AI pēc pieprasījuma” (centrālais AI instrumentu kopums un tirgus), EDIH un iniciatīvu Startup Europe.

7.Finansēt un izvērst novatoriskas idejas un risinājumus AI jomā Šajā iedaļā galvenā uzmanība tiek pievērsta atbalsta pasākumiem, īpaši koncentrējoties uz jaunuzņēmumiem, augošiem uzņēmumiem un citiem maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas izstrādā AI tehnoloģijas. Programma InvestEU un ANM piedāvā būtiskus resursus, lai stiprinātu finanšu instrumentu izmantošanu. Pārskats par īstenotajām darbībām Lai atbalstītu jaunuzņēmumus un MVU gan to sākumposmā, gan paplašināšanas posmā, Komisija ir ieviesusi AI/blokķēdes ieguldījumu shēmu un tās atbalsta programmu . Izmēģinājuma projekta mērķis ir uzlabot piekļuvi kapitāla finansējumam novatoriskiem un paaugstināta riska AI un blokķēdes jaunuzņēmumiem un MVU, nodrošinot plašu ģeogrāfisko pārklājumu ES, tostarp aptverot mazāk attīstītus tirgus. Tas nodrošina resursus ieguldījumiem riska kapitāla fondos un līdzieguldījumiem dalībvalstu nacionālajām attīstību veicinošajām bankām. Sākotnēji piešķirot 100 miljonus EUR no programmas “Apvārsnis 2020”, tiek lēsts, ka fonda kopējais ieguldījumu apjoms sasniedz 700 miljonus EUR . Īpašā atbalsta programma darbosies no 2020. līdz 2022. gadam. 2020. gada decembrī Eiropas Investīciju bankas grupa (EIB grupa) ieviesa arī jaunu līdzieguldījumu mehānismu līdz 150 miljonu EUR apmērā, lai veiktu ieguldījumus līdzās Eiropas Investīciju fonda (EIF) atbalsta līdzekļiem un atbalstītu AI uzņēmumu izaugsmi visā Eiropā. Eiropas Inovācijas padome (EIC) atbalsta AI jaunuzņēmumus, kas izstrādā un izvērš transformatīvas AI tehnoloģijas un revolucionāras inovācijas. Kopš izmēģinājuma posma sākuma EIC ir atbalstījusi daudz AI inovāciju ļoti dažādās zinātnes jomās, sākot no biozinātnēm, pārtikas un lauksaimniecības līdz enerģētikai un videstīgām tehnoloģijām. Inovāciju izstrādei no pētniecības projektiem EIC izmēģinājuma programma Pathfinder piedāvā dotācijas, lai veicinātu sadarbības, starpdisciplināras inovācijas, kas saistītas ar zinātnes iedvesmotām un radikāli jaunām nākotnes tehnoloģijām. EIC instruments Accelerator atbalsta jaunuzņēmumu paplašināšanu un ienākšanu tirgū, izmantojot finansēšanas iespējas un paātrināšanas pakalpojumus. EIC atbalsts ir pieejams visiem MVU ar pilnīgi jaunām idejām, kuru pamatā ir biznesa plāns tirgojamu inovācijas risinājumu ieviešanai ar mērķi tos paplašināt. Izmēģinājuma posmā (2018–2020) EIC piešķīra 160 miljonus EUR dotāciju veidā un 91 miljonu EUR tiešu kapitāla ieguldījumu veidā novatoriskiem jaunuzņēmumiem un projektiem, kas saistīti ar tiešu vai papildu AI tehnoloģiju pētniecību. 2021. gadā EIC piešķir vairāk nekā 1 miljardu EUR dotāciju un kapitāla veidā jaunuzņēmumiem un MVU, koncentrējoties uz progresīvām tehnoloģijām. Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT) atbalsta vairākas iniciatīvas, lai virzītu uz priekšu AI inovāciju, sagatavotu sabiedrību AI radītajām pārmaiņām un izglītotu jaunu AI novatoru paaudzi. 2019. un 2020. gadā tas AI darbībām piešķīra vairāk nekā 22 miljonus EUR. Kopienas EIT Digital un EIT Health īsteno lielāko daļu ar AI saistīto projektu. EIT kopiena šobrīd atbalsta 120 Eiropas agrīna posma līdz vidusposma jaunuzņēmumus, kas strādā AI jomā, un jau ir ieguldījusi vairāk nekā 3 miljonus EUR šajos uzņēmumos. 2021. gada janvārī EIT un EIC apvienoja spēkus, lai paātrinātu atbalstu ļoti novatoriskiem jaunuzņēmumiem, kā arī koordinētu centienus atbalstīt sievietes novatores un novatorus no mazāk pārstāvētiem reģioniem . EIC un EIT mērķis ir arī dalīties ar datiem un izlūkdatiem par novatoriskiem jaunuzņēmumiem un viņu atbalstītiem MVU, tostarp novērtēt sasniegto ietekmi. Perspektīva Komisija ar dalībvalstu atbalstu: -tieksies stiprināt atbalstu un finansējumu AI/blokķēdes ieguldījumu izmēģinājuma shēmai un atbalsta programmai. Pēc izmēģinājuma shēmas panākumiem un lielās intereses par to programma InvestEU 2021.–2027. gadā ar EIB grupas un valstu attīstību veicinošo banku palīdzību turpinās nodrošināt atbalsta ieguldījumus AI/blokķēdē, lai piesaistītu privātos ieguldījumus, -pilnībā īstenos EIC atbalstu programmas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros un atbalstīs revolucionāru inovāciju, galveno uzmanību pievēršot antropocentriskam AI. Tas tiks paveikts, kombinējot atklātus un uz problēmām balstītus uzaicinājumus nodrošināt finansējumu. EIC programma Pathfinder Challenge 2021. gadā būs vērsta uz AI izpratnes pētniecību, savukārt EIC programma Accelerator Challenge veicinās stratēģiskās ciparsignālu tehnoloģijas un veselības aprūpes tehnoloģijas, ieskaitot AI izmantošanu medicīnā. Turklāt tiks uzsākta iniciatīva Women TechEU, lai atbalstītu progresīvo tehnoloģiju jaunuzņēmumus, kurus dibinājušas un vada sievietes, -izmantojot iniciatīvas Startup Europe un Innovation Radar, ar valstu centru un programmas “Apvārsnis Eiropa” palīdzību stimulēs AI jaunuzņēmumus, kas vēlas paplašināties, un apmierinās MVU, kuri sāk digitālo pārveidi, pieprasījumu pēc AI zinātības. Programmas “Digitālā Eiropa” ietvaros finansētie EDIH tiks izmantoti, lai izveidotu tirgu un organizētu saderības noteikšanas pasākumus tehnoloģiju piegādātājiem un partnerībām, -sekmēs informācijas, zinātības un paraugprakses apmaiņu starp vietējiem, reģionālajiem un valstu AI jaunuzņēmumiem Eiropas līmenī (iesaistot MVU, jaunuzņēmumus un citas attiecīgās ieinteresētās puses), izmantojot PPP mākslīgā intelekta, datu un robotikas jautājumos, EDIH, platformu “AI pēc pieprasījuma” (centrālais AI instrumentu kopums un tirgus) un iniciatīvu Startup Europe, un -veiks pasākumus, lai atvieglotu atvērto datu pieejamību un piekļuvi datiem MVU. Dalībvalstis tiek aicinātas: -atbalstīt AI jomas jaunuzņēmumus un augošos uzņēmumus, palīdzot tiem piekļūt finansējumam to izaugsmei, kā arī atbalstīt MVU to digitālajā pārveidē, ieviešot AI tehnoloģijas. Ar nosacījumu, ka tiek izpildīti ANM mērķi un nosacījumi, dalībvalstis var izmantot ANM finansējumu, lai izveidotu ieguldījumus finanšu instrumentu veidā (piem., garantijas, aizdevumu, pašu kapitāla un riska kapitāla instrumentu un īpašu ieguldījumu mehānismu izveide). Dalībvalstīm ir arī iespēja ieguldīt līdz 4 % no to atveseļošanās un noturības plānu kopējā piešķīruma savā InvestEU nodalījumā. III.Nodrošināt, ka AI darbojas cilvēku labā un dod labumu sabiedrībai

AI sistēmas, ko arvien vairāk izmanto veselības aprūpes, lauksaimniecības, izglītības, nodarbinātības, infrastruktūras apsaimniekošanas, enerģētikas, transporta un loģistikas, kosmosa, publisko pakalpojumu, drošības, klimata pārmaiņu un pielāgošanās tām jomā, var palīdzēt atrisināt sarežģītas problēmas sabiedrības interesēs. Veiksmīga AI izstrāde un ieviešana veicina ES ekonomisko izaugsmi un globālo konkurētspēju un nodrošina ievērojamus ieguvumus mūsu sabiedrībai un videi. Tomēr daži AI izmantošanas veidi var apdraudēt ES tiesību aktos aizsargātās tiesības un izraisīt jaunas ar drošumu un drošību saistītas bažas , un ietekmēt darba tirgus. 2020. gada Baltajā grāmatā par AI Komisija ierosināja Eiropas pieeju mākslīgajam intelektam, kas pamatojas uz izcilības ekosistēmu un uzticēšanās ekosistēmu mākslīgā intelekta jomā . 8.Atbalstīt talantus un uzlabot plaukstošas AI ekosistēmas nodrošināšanai nepieciešamo prasmju piedāvājumu Pārskats par īstenotajām darbībām 2018. gada koordinētajā plānā kā viena no galvenajām problēmām AI izstrādē Eiropā tika noteikts ievērojamais un pastāvīgais IKT prasmju trūkums. Līdz ar AI tirgus attīstību un AI tehnoloģiju ieviešanu ir nepieciešams nodrošināt AI produktu un pakalpojumu pieejamību un ieviešanu. Šim nolūkam Es būtu jāsekmē plašu datošanas prasmju apguve un jāpadziļina visu pilsoņu izpratne par AI. Globālās konkurētspējas saglabāšanai ES ir nepieciešami dažādu jomu profesionāļi ar specializētām AI prasmēm, piemēram, datu modelēšanā, arhitektūrā un semantikā, kas ļautu saglabāt spēcīgu pozīciju AI pētniecībā un veicināt AI sistēmu izstrādi un ieviešanu. Tikpat svarīgas ir netehniskas AI prasmes. Ikviena cilvēka datošanas un AI prasmju uzlabošana ir nepieciešama arī tam, lai novērstu darba tirgus polarizāciju un iespējamo nevienlīdzības pieaugumu valstīs un to starpā. 2020. gada Eiropas uzņēmumu apsekojuma rezultāti liecina, ka viens no galvenajiem šķēršļiem, ar ko Eiropas uzņēmumi saskaras, ieviešot AI tehnoloģijas, ir tādu darbinieku pieejamība, kuriem ir adekvātas AI prasmes. Līdzīgi Komisijas Kopīgā pētniecības centra analīze liecina, ka digitālo prasmju pilnveidošana, izpratnes veidošana par AI visos izglītības līmeņos, mūžizglītības programmas un specializētas AI prasmes ir nepieciešamas, lai ikvienu sagatavotu AI virzītām pārmaiņām, uzturētu spēcīgu ES pozīciju AI pētniecībā un veicinātu AI sistēmu izstrādi un ieviešanu. Visas dalībvalstis, kas pieņēmušas savu AI stratēģiju, ir tajā integrējušas prasmju dimensiju, kā ierosināts 2018. gada koordinētajā plānā. Valsts stratēģijā ierosinātie pasākumi ietver, piemēram, formālās izglītības sistēmu reformas ar mērķi ieviest vai stiprināt analītiski algoritmiskās domāšanas, datošanas un AI pamatu mācīšanu pamatskolā vai vidusskolā, kā arī iniciatīvas mūžizglītības un pārkvalifikācijas politikas pielāgošanai . Šajā kontekstā ANM arī piedāvā neparastu iespēju atbalstīt digitālo prasmju pilnveidošanu, tostarp AI jomā, visos (formālās un ikdienējās) izglītības un apmācības līmeņos kā būtisku elementu digitālā mērķa 20 % sasniegšanai. Kā daļa no Atveseļošanas un noturības mehānisma mērķiem digitālo prasmju apguve visos līmeņos ir nosacījums tam, lai nodrošinātu, ka visi eiropieši var līdzdarboties sabiedrībā un izmantot digitālās pārveides priekšrocības. Tādēļ 2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģijā Komisija ierosina pamatiniciatīvu pārkvalifikācijas un kvalifikācijas celšanas jomā ar mērķi veicināt investīcijas un reformas, ko dalībvalstis var veikt, lai uzlabotu digitālās prasmes, arī AI jomā, kā arī izglītošanu un profesionālo apmācību jebkādā vecumā. 2020. gada septembrī Komisija pieņēma jaunu Digitālās izglītības rīcības plānu 2021.–2027. gadam. Rīcības plānā konkrētas darbības AI prasmju uzlabošanai ir integrētas plašākā digitālo prasmju veicināšanas kontekstā. Komisija ir atbalstījusi arī ES programmēšanas nedēļu – brīvprātīgo vadītu kustību, kura analītiski algoritmisko domāšanu, programmēšanu, robotiku, darbošanos ar datortehniku, datorzinātni, AI un digitālās prasmes padara pieejamas iespējami vairāk cilvēkiem . 2020. gada beigās ar mērķi atbalstīt dalībvalstu centienus palielināt specializētās izglītības piedāvājumu AI jomā Komisija piešķīra kopumā 6,5 miljonu EUR dotācijas četriem augstskolu tīkliem, MVU un AI izcilības centriem teicamu maģistra programmu AI jomā īstenošanai. Izraudzītajiem tīkliem ar ES finansējuma atbalstu dažādās dalībvalstīs kopīgi jāizstrādā un jāīsteno augstas kvalitātes praktiskas maģistra programmas, īpaši koncentrējoties uz antropocentrisku AI, AI lietojumu valsts pārvaldē un AI veselības aprūpei. Visām šīm programmām būtu jāietver arī AI ētikas kursi, un daļa satura (tulkota visās ES valodās) būtu jādara pieejama tiešsaistē Digitālo prasmju un darbvietu platformā . Perspektīva Komisija veiks šādus pasākumus: -Digitālās izglītības rīcības plānā 2021.–2027. gadam plānoto darbību ietvaros -atbalstīs stažēšanos digitālajās jomās, papildus studentiem attiecinot to uz profesionālās izglītības audzēkņiem un mācībspēkiem, pastiprināti koncentrējoties uz AI prasmēm un pievēršot īpašu uzmanību nediskriminēšanas un dzimumu līdztiesības principam, un -izstrādās ētikas vadlīnijas par AI un datu izmantošanu pedagogu izglītošanā un sagatavošanā un atbalstīs pētniecību un inovāciju šajā jomā programmas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros. Šī darbība balstīties uz Mākslīgā intelekta augsta līmeņa ekspertu grupas darbu ētikas vadlīniju jomā. Vadlīnijas papildinās pētnieku un studentu apmācības programma par AI ētiskajiem aspektiem, un tās ietvers mērķi, ka 45 % apmācības pasākumu dalībnieku būs sievietes, -atbalstīs jaunu prasmju apzināšanas izstrādi 2020. gada jūlija Prasmju programmas ietvaros, tostarp reģionālā un nozaru līmenī. Konkrētāk, pamatojoties uz Cedefop paveikto (projekts Skills-OVATE) un izmantojot AI tehnoloģiju lielo datu analīzei, no darba sludinājumiem izgūs reāllaika informāciju par pašreizējo un turpmāko prasmju pieprasījumu. Šajā kontekstā jāizveido pastāvīgs tiešsaistes rīks reāllaika informācijas publicēšanai, kuru varēs izmantot visas ieinteresētās personas, -atbalstīs iniciatīvas AI specializēto augstākās izglītības programmu savstarpējās atzīšanas veicināšanai ES, -programmas “Digitālā Eiropa” ietvaros atbalstīs pasākumus, tostarp specializētu izglītības programmu, moduļu un īstermiņa apmācības kursu izstrādi un īstenošanu galvenajās spēju jomās, tostarp ar mērķi nodrošināt, ka dažādu nozaru profesionāļi kļūst par ciparsignālu tehnoloģiju izmantošanas lietpratējiem. Uzaicinājums iesniegt specializēto programmu priekšlikumus tiks izsludināts 2021. gada pirmajā vai otrajā ceturksnī un īstermiņa apmācības kursiem – 2022. gada pirmajā ceturksnī. Visas pieejamās iespējas un rīki digitālo prasmju pilnveidošanai tiks demonstrēti Digitālo prasmju un darbvietu platformā,

-programmas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros atbalstīs AI izcilības centru tīklus (kā daļu no AI “bākuguns centra”). Cita starpā centri veiks šādus uzdevumus: -pētīs iespējas saglabāt talantu caur ciešāku sadarbību ar nozari un publiskā sektora iestādēm, un -izstrādās doktorantūras programmas un AI moduļus, kurus varēs integrēt maģistra programmās, kas nav saistītas ar IKT izglītību, -finansēs doktorantūras tīklus, pēcdoktorantūras stipendijas un personāla apmaiņas sadarbības projektus AI jomā Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību ietvaros. Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus individuālām stipendijām un Inovatīvo apmācību tīkliem (pārdēvēti par pēcdoktorantūras stipendijām un doktorantūras tīkliem) plānoti 2021. gada otrajā ceturksnī. Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus pētniecības un inovācijas jomas personāla apmaiņas projektiem (pārdēvēta par personāla apmaiņu) un COFUND plānoti 2022. gada pēdējā ceturksnī, un -veicinās dzimumu līdztiesību caur programmu “Apvārsnis Eiropa”, tostarp projektos, kas saistīti ar AI. Dzimumu līdztiesības aspektu integrēšana pētniecības un inovācijas saturā ir kļuvusi par standarta prasību visā programmā. No 2022. gada tiks ieviests jauns atbilstības kritērijs piekļuvei “Apvāršņa Eiropas” finansējumam. Publiskām iestādēm, pētniecības organizācijām un augstākās izglītības iestādēm būs pienākums izstrādāt dzimumu līdztiesības plānu visiem programmas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros finansētajiem projektiem. Dalībvalstis tiek aicinātas: -sadarbībā ar sociālajiem partneriem uzlabot un īstenot prasmju dimensiju savās valstu AI stratēģijās sadarbībā ar sociālajiem partneriem, piemēram, ar mērķi: -veicināt skolēnu, studentu un pedagogu analītiski algoritmiskās domāšanas attīstīšanu formālajā, ikdienējā un neformālajā izglītībā visos līmeņos un atbalstīt specializētas iniciatīvas, kuras mudina jauniešus izvēlēties AI mācību priekšmetus un karjeras veidošanu ar to saistītajās jomās, piemēram, robotikā, -izveidot informācijas programmas skolotājiem par AI iekļaušanu skolu programmās gan attiecībā uz IKT prasmēm, gan plašākā kontekstā, -palielināt apmācības pieejamību AI jomā, cita starpā finansējot AI moduļus humanitāro un sociālo zinātņu maģistra programmās, mūžizglītībā, tiesnešu, juristu un amatpersonu apmācībā, kā arī netehniskās jomās iesaistītu cilvēku pārkvalifikācijā saistībā ar AI pamatiem un AI ietekmi uz viņu darbības jomu, un -testēt, novērtēt un, ja rezultāti ir veiksmīgi, atbalstīt AI izglītības tehnoloģiju īstenošanu pamatizglītībā un vidējā izglītībā ar mērķi apmierināt individuālas mācīšanās vajadzības (piem., kognitīva, uz AI balstīta apmācība), -apmainīties ar paraugpraksi par to, kā integrēt AI vispārējā izglītībā un citās specializētajās programmās (piem., veselības aprūpē, tieslietās, sociālajās zinātnēs, uzņēmējdarbībā) un kā veicināt gan vispārīgas, gan specializētas zināšanas par AI mūžizglītībā, -īstenot pasākumus un apmainīties ar paraugpraksi ar mērķi vairot iekļaušanu un daudzveidību, t. i., sekmēt līdzsvarotas AI komandas un piesaistīt talantus AI izglītībai, jo īpaši pēcdoktorantūras studijām un apmācībai, kā arī AI tehnoloģiju izstrādei, un -pēc iespējas labāk izmantot ANM piedāvāto unikālo iespēju finansēt vērienīgas kvalifikācijas celšanas un pārkvalifikācijas iniciatīvas, kas minētas iepriekš. 9.Izstrādāt politikas satvaru, kas nodrošinātu uzticēšanos AI sistēmām Uzticēšanās ir būtiska AI tehnoloģiju ieviešanas veicināšanai. Eiropiska pieeja AI, kā ierosināts 2020. gada Baltajā grāmatā par mākslīgo intelektu, “tiecas veicināt Eiropas inovācijas spējas AI jomā, vienlaikus atbalstot ētiska un uzticama AI izstrādi un ieviešanu visā ES ekonomikā. AI jādarbojas cilvēku labā un vispārības labumam” . Ņemot vērā AI tehnoloģiju ievērojamo sociālo un vidisko ietekmi, antropocentriska pieeja to izstrādei un izmantošanai, ES vērtību un pamattiesību (piem., nediskriminēšana, privātums un datu aizsardzība) aizsardzība un ilgtspējīga un efektīva resursu izmantošana ir vieni no galvenajiem principiem Eiropas pieejā. Pārskats par īstenotajām darbībām Komisija ir pielikusi ievērojamas pūles zinātības mobilizēšanai, apspriedēm ar plašu ieinteresēto personu loku (ieskaitot sociālos partnerus, nevalstiskās organizācijas, nozari, akadēmiskās aprindas, reģionālās iestādes un dalībvalstis) un politikas pasākumu izstrādei ar nolūku veicināt uzticēšanos AI. Konkrētāk, darbības uzticēšanās veicināšanai ir koncentrējušās uz jautājumiem saistībā ar ētiku, drošumu, pamattiesībām, tostarp tiesībām uz nediskriminēšanu, atbildību, tiesisko regulējumu, inovāciju, konkurenci un intelektuālo īpašumu (IP). Koncentrējoties uz ētikas un AI tehnoloģiju pamatjautājumiem, Komisija ir izveidojusi Mākslīgā intelekta augsta līmeņa ekspertu grupu (AI ALEG) un sekmējusi tās darbu. Grupa ir izstrādājusi divus galvenos nodevumus: Ētikas vadlīnijas uzticamam mākslīgajam intelektam un uzticama AI novērtēšanas sarakstu (ALTAI) . Ētikas vadlīnijās noteikti galvenie principi un prasības uzticamam AI , un novērtēšanas saraksts radīja darbības sistēmu, kas atbalsta ētikas vadlīniju piemērošanu no AI izstrādātāju un lietotāju puses. AI ALEG darbs ir aizsācis nozīmīgas debates par Eiropas skatījumu un pieeju AI politikai un devis ieguldījumu AI tiesiskā regulējuma izstrādē.

2020. gada februārī Komisija publicēja Balto grāmatu par mākslīgo intelektu un Ziņojumu par mākslīgo intelektu, lietu internetu un robotiku drošuma un atbildības aspektā. Baltajā grāmatā un ziņojumā ir aprakstīts stratēģiskais skatījums un priekšlikums iespējamam ES tiesiskajam regulējumam AI jomā. Attiecībā uz ES regulējumu Komisija ierosināja koncentrēties uz trīs savstarpēji saistītiem jautājumiem: horizontālā tiesiskā regulējuma izstrāde AI jomā, koncentrējoties uz drošuma un pamattiesību jautājumiem; atbildības jautājumi saistībā ar AI un esošo ar drošumu saistīto nozares tiesību aktu pārskatīšana nepieciešamības gadījumā. Komisijas darba programmā norādīts, ka Komisija plāno ierosināt minētās likumdošanas darbības 2021. gadā. 2020. gada 16. decembrī Komisija un Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos pieņēma ES kiberdrošības stratēģiju digitālajai desmitgadei, kurā izklāstīts, kā ES aizsargās savus iedzīvotājus, uzņēmumus un iestādes no kiberdraudiem un kā tā veicinās starptautisko sadarbību un virzīs globāla un atvērta interneta nodrošināšanu. Turklāt konkrētu ar AI saistītu kiberdrošības apdraudējumu risināšanai Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra (ENISA) izveidoja daudzdisciplīnu Speciālo ekspertu grupu kiberdrošības AI jautājumos. Savā Intelektuālā īpašuma (IP) rīcības plānā Komisija uzsvēra dažas no problēmām, ko AI sistēmas rada attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām Pieejamie pierādījumi liecina, ka ES IP satvars lielā mērā ir piemērots ar AI palīdzību radītu iznākumu raisīto problēmu risināšanai. Tomēr joprojām ir iespējami uzlabojumi un turpmāka saskaņošana. IP rīcības plānā ierosināta rīcība noteiktos jautājumos, it īpaši ieinteresēto personu iesaistē un pierādījumu vākšanā politikas veidošanas vajadzībām. Debates par uzticēšanās jautājumiem un regulējumu cita starpā koncentrējās uz inovācijas jautājumu, t. i., kā izstrādāt tādu politisko regulējumu, kurš veicinās, nevis slāpēs inovāciju, tādējādi uzlabojot Eiropas konkurētspēju. Attiecīgi dinamiskas regulatīvās pieejas izstrādāšanai Komisija ir plaši konsultējusies gan attiecībā uz tiesiskā regulējuma formas izvēli, gan saturu. Galvenās gūtās mācības ir šādas: ES pieejai vajadzētu būt antropocentriskai, uz risku orientētai, samērīgai un dinamiskai. Viens no elementiem inovāciju sekmējošas normatīvās vides izveidošanai, ko ierosināja dažādas ieinteresētās personas, ir “regulatīvās smilškastes”. Būtībā “regulatīvās smilškastes” politiskajam regulējumam nodrošina eksperimentēšanai piemērotus apstākļus un ļauj ātrāk izvērtēt valsts iejaukšanās ietekmi. Komisijas saņemtās atsauksmes liecina par plašu atbalstu “regulatīvajām smilškastēm”, vairākas jau ir izveidotas dalībvalstīs, un citu veidošana tiek apspriesta dažādās nozarēs. Perspektīva Komisija veiks šādus pasākumus: -2021. gadā ierosinās likumdošanas darbības horizontāla regulējuma izveidošanai AI jomā, koncentrējoties uz drošuma un pamattiesību ievērošanas jautājumiem, kas saistīti tieši ar AI tehnoloģijām, -ierosinātajā regulējumā ir noteikta AI definīcija, tas ir balstīts uz risku (t. i., definē, kas ir “augsta riska” AI) un nosaka obligātas prasības augsta riska AI sistēmām. Tāpat regulējumā ir ierosināts pārvaldes mehānisms, kas ietver gan atbilstības iepriekšēju novērtēšanu, gan atbilstības un izpildes pēcākas uzraudzības sistēmu. Ārpus augsta riska kategorijas uz visiem AI sistēmu nodrošinātājiem attiecas esošie tiesību akti un pārredzamības prasības, un nodrošinātāji var papildus izvēlēties piemērot brīvprātīgas, nesaistošas pašregulējuma sistēmas, piemēram, rīcības kodeksus, -2022. gadā ierosinās ES pasākumus atbildības regulējuma pielāgošanai jauno tehnoloģiju, tostarp AI, radītajām problēmām ar mērķi nodrošināt, ka cietušajiem, kuriem jauno tehnoloģiju darbības rezultātā nodarīts kaitējums dzīvībai, veselībai vai mantai, ir pieejama tāda pati kompensācija kā citu tehnoloģiju darbības rezultātā cietušajiem. Tas varētu ietvert Produktatbildības direktīvas pārskatīšanu un tiesību akta priekšlikumu attiecībā uz atbildību dažu AI sistēmu gadījumā. Jebkādi jauni vai grozīti noteikumi esošajos tiesību aktos ņems vērā citus pastāvošos ES tiesību aktus, kā arī ierosināto AI horizontālo regulējumu, -2021. gadā un turpmākajos gados nepieciešamības gadījumā ierosinās esošo nozaru tiesību aktu drošuma jomā pārskatīšanu, ieskaitot mērķtiecīgus pielāgojumus “Mašīnu direktīvā”, Produktu vispārējās drošības direktīvā, Radioiekārtu direktīvā un saskaņotajos tiesību aktos produktu jomā, kuri atbilst Jaunā tiesiskā regulējuma horizontālajiem noteikumiem . Jebkādi jauni vai grozīti noteikumi esošajos tiesību aktos ņems vērā citus pastāvošos ES tiesību aktus attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā, -turpinās cieši sadarboties ar plašu ieinteresēto personu loku un aktīvi tās iesaistīt ALTAI popularizēšanā nozaru kontekstā un konkrētās piemērošanas un īstenošanas jomās. Turpmākas darbības var būt vērstas, piemēram, uz rādītāju un paņēmienu izstrādi ar nolūku novērtēt un uzraudzīt AI sistēmu ietekmi uz vides un sociālo labklājību, iekļaušanu un daudzveidību, kā arī uz pasākumu īstenošanu uzticama AI nodrošināšanai publiskajā iepirkumā. Programmas “Apvārsnis Eiropa” un “Digitālā Eiropa” varētu finansēt mehānismus iepriekš minēto iniciatīvu atbalstam, ko dalībvalstis varētu papildus atbalstīt caur ANM, -2021. gadā organizēs dialogu ar ieinteresētajām personām nozarē un citām IP un jauno tehnoloģiju jautājumos ieinteresētajām personām, -turpinās stiprināt sadarbību ar ES aģentūrām un citām attiecīgajām ES struktūrām, kuras darbojas AI jomā, -sadarbosies ar Eiropas standartu noteikšanas organizācijām, pamatojoties uz pašreizējo standartizācijas pasākumu un no ierosinātā tiesiskā regulējuma izrietošo prasību apzināšanu, un -pētīs iespēju izveidot valsts, reģionālos vai nozaru drošības operāciju centrus, kā noteikts jaunajā ES kiberdrošības stratēģijā, iespējams, īstenojot tos kā daudzvalstu projektu. Minētie centri, kuru darbībā AI tiks izmantots, lai uzlabotu ļaunprātīgu darbību atklāšanu un dinamiski apgūtu drošības apdraudējumu mainīgo ainu, veidos ES “kiberdrošības vairogu”, kurš spēs pietiekami agri konstatēt kiberuzbrukuma pazīmes un ļaus proaktīvi rīkoties, uzlabojot kopīgo gatavību riskiem un reakciju valstu un ES līmenī. Komisija un dalībvalstis veiks šādus pasākumus: -sadarbosies un saskaņos centienus nodrošināt savlaicīgu un netraucētu ES tiesiskā regulējuma īstenošanu AI jomā. Konkrētas darbības, kas jānosaka un jāsāk saskaņā ar pieņemtajiem tiesību aktiem, var ietvert, piemēram, spēju veidošanas iniciatīvas kompetentajās valsts iestādēs un pieteiktajās struktūrās, kuras atbildēs par atbilstības ierpriekšēju novērtēšanu dažu augsta riska AI sistēmu gadījumā un vadlīniju un rīku kopumu izstrādi, minētos pasākumus provizoriski plānots veikt no 2022. gada, -arī 2021. gadā un turpmākajos gados turpinās sadarboties ar Eiropas standartizācijas organizācijām un visām attiecīgajām ieinteresētajām personām ar mērķi nodrošināt savlaicīgu to saskaņoto standartu pieņemšanu, kuri nepieciešami tiesiskajā regulējumā noteikto prasību un pienākumu īstenošanai. Minēto papildu standartu izstrādi var pamatot, piemēram, uz standartizācijas pieprasījumiem, kurus izdod Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1025/2012 10. pantu, un -2021.–2022. gadā analizēs testēšanas un eksperimentēšanas infrastruktūras (TEF), Eiropas Digitālās inovācijas centru (EDIH) un platformas “AI pēc pieprasījuma” izmantošanas iespējas ar nolūku palīdzēt jau izveidotajām valsts iestādēm AI tehnoloģiju novērtēšanā un sertificēšanā.

10.Popularizēt pasaulē ES ieceri par ilgtspējīgu un uzticamu AI Eiropas vadošās pozīcijas nostiprināšana pasaulē un antropocentriska, ilgtspējīga, droša, iekļaujoša un uzticama AI izstrādes veicināšana turpinās balstīties uz darbībām, kas veiktas kopš 2018. gada koordinētā plāna pieņemšanas. Saskaņā ar Kopīgo paziņojumu par ES ieguldījuma stiprināšanu uz noteikumiem balstītā multilaterālismā, un kā noteikts Komisijas paziņojumā “Digitālais kompass līdz 2030. gadam – Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā”, starptautiskā dimensija ir svarīgāka nekā jebkad agrāk. Tādu jauno tehnoloģiju kā AI ietekme sniedzas pāri robežām, un uz to ir jāreaģē globālā līmenī. ES veicinās vērienīgus globālos noteikumus un standartus, tostarp sadarbības stiprināšanu ar līdzīgi domājošām valstīm un plašāku dažādu ieinteresēto personu kopienu, Eiropas komandas garā ar mērķi atbalstīt antropocentrisku un uz noteikumiem balstītu pieeju attiecībā uz AI. Lai tā būtu iedarbīga, ES pieeja arī turpmāk pamatosies uz proaktīvu pieeju dažādās starptautiskās struktūrās ar mērķi veidot pēc iespējas spēcīgāku koalīciju starp valstīm, kuras vieno vēlme veidot regulatīvus drošības elementus un demokrātisku pārvaldi, kas dod labumu sabiedrībai. Tajā pašā laikā ES vērsīsies pie partneriem un meklēs kopīgu pamatu katrā jautājumā atsevišķi ar nolūku izmantot plašās iespējas, ko piedāvā AI, un risināt ar to saistītās problēmas. Pārskats par īstenotajām darbībām AI jautājumus risina tādas starptautiskas struktūras kā Apvienoto Nāciju Organizācija (ANO), ANO Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija (UNESCO), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO), Eiropas Padome, G7 un G20. Starptautiskās standartizācijas organizācijas, piemēram, Starptautiskā standartizācijas organizācija (ISO) un Elektronikas un elektrotehnikas inženieru institūts (IEEE), ir iesaistītas dažādos standartizācijas pasākumos AI jomā. 2018. gada koordinētajā plānā uzsvērts, ka AI izstrāde gūtu labumu no starptautiskas sadarbības, jo īpaši starp attīstītākajām valstīm, kurās ir spēcīga pētniecība un inovācija un investīcijas AI, un tajā uzsvērti arī starptautisko standartu izveidošanas radītie ieguvumi AI izvēršanas un akceptēšanas ziņā. ES sadarbība ar starptautiskajām struktūrām ir apliecinājusi savu iedarbīgumu ar AI saistīto risku un ļaunprātīgas izmantošanas noteikšanā. ES aktīvi piedalās globālajā dialogā un popularizē Eiropas ieceri par uzticamu AI pasaules līmenī; tālāk minēti piemēri. -ES ir viena no 2020. gada jūlijā sāktās Globālās partnerības mākslīgā intelekta jomā (GPAI) dibinātājām, un tā ir spēcīgi pārstāvēta visās četrās darba grupās šādos tematos: datu pārvaldība; atbildīgs AI (ieskaitot pandēmijas pārvarēšanas apakšgrupu); darbs nākotnē; komercializācija un inovācija. -ES sniedz būtisku ieguldījumu arī ESAO darbā AI jautājumos, iesaistoties ONE AI ekspertu grupā un sadarbojoties AI uzraudzības programmas ietvaros valstu AI stratēģiju apkopošanā un publicēšanā. -2020. gada septembrī Komisija sāka apjomīgu ārpolitikas instrumenta projektu ar mērķi sadarboties ar starptautiskajiem partneriem regulējuma un ētikas jautājumos un veicināt uzticama AI atbildīgu izstrādi pasaules līmenī. -Divējāda lietojuma preču regulas pārskatīšana ļaus ES noteikt jaunus noteikumus, kas ieviesīs lielāku pārskatatbildību un pārredzamību divējāda lietojuma preču tirdzniecībā, palīdzot nodrošināt Eiropā radīta AI ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu. -ES uztur divpusēju strukturētu dialogu citu starpā ar Kanādu un Japānu. ES un Japānas apvienotās komitejas AI jautājumos pirmā sanāksme notika 2020. gada novembrī, un tikušas apspriestas pastiprinātas sadarbības iespējas ar Kanādu AI jautājumos. Darbs ir sākts arī pie apvienotās darba grupas AI jautājumos ar Indiju, un plānots sākt diskusijas arī ar Austrāliju un Singapūru. -Dialogs ar ASV par uzticama AI izstrādi un ieviešanu turpinās. Komisija un Augstais pārstāvis ir kopīgi izklāstījuši savus mērķus jaunai, uz nākotni vērstai transatlantiskajai programmai, tostarp ciparsignālu tehnoloģiju un citu tehnoloģiju jautājumos. Komisija ir jo īpaši ierosina izveidot ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomi. Konkrētāk, Komisija strādās pie nolīguma noslēgšanas ar ASV AI jautājumos. Ir vairāki kanāli diskusijām ar ASV pārstāvjiem (piem., ES un ASV Informācijas sabiedrības dialogs) un dažādas institūcijas/domnīcas. -ES turpina atbalstīt starptautisko standartizācijas iestāžu darbu kopīgu standartu noteikšanai AI globālajā pārvaldē. Šim nolūkam Komisija aktīvi iesaistās notiekošajās diskusijās ar vadošajām standartizācijas organizācijām, piemēram, ISO un IEEE, ar mērķi apmainīties ar paraugpraksi un popularizēt savu ieceri par atbildīgu AI izstrādi un ieviešanu visā pasaulē. -Komisija ir piedalījusies arī Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas (WIPO) AI un IP jautājumu sabiedriskajā apspriešanā un turpina aktīvi piedalīties WIPO diskusijās. Perspektīva ES pastiprinās savus divpusējos un daudzpusējos centienus atbalstīt vienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšanu uzticamai un ētiskai AI izmantošanai globālā līmenī, jo īpaši pamatojoties uz spēcīgu transatlantisko sadarbību, bet arī veidojot plašāku koalīciju ar līdzīgi domājošiem partneriem. Komisija veiks šādus pasākumus: -turpinās piedalīties starptautiskās, daudzpusējās un divpusējās diskusijās par uzticamu AI un sekmēt un atbalstīt tās, pamatojoties uz atvērtu, uz vērtībām balstītu pieeju, un veicināt ES pieeju attiecībā uz AI globālajā līmenī, t. i., caur regulatīvo sadarbību, stratēģisku saziņu un publisko diplomātiju, -veicinās globālu AI standartu noteikšanu ciešā sadarbībā ar starptautiskajiem partneriem un turpinās piedalīties WIPO darbā AI un IP tiesību jomā, un

-pastiprinās centienus divpusējās viedokļu apmaiņās ar trešām valstīm caur strukturētiem dialogiem un kopīgām iniciatīvām AI jomā. Tas ietvers tādus kopīgus projektus kā programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros ES finansēto ES un Japānas AI projektu viedas ražošanas jomā. Dalībvalstis un ES veiks šādus pasākumus: -turpinās savus starptautiskos informatīvos centienus AI jomā un nodrošinās konsekventus Eiropas vēstījumus pasaulei par uzticamu AI. Papildus tam Savienība turpinās ieguldīt savu zinātību un īpaši tam paredzētus finanšu resursus AI jautājumu nostiprināšanai diplomātijā un attīstības politikā, īpaši koncentrējoties uz valstīm Vidusjūras dienvidos un Āfriku, un -veicinās paraugprakses apmaiņu starp globālajiem partneriem AI lietojumu novērtēšanai, testēšanai un regulēšanai. IV.Veidot stratēģisku līderību nozarēs ar lielu ietekmi Papildus horizontālajām darbībām koordinētā plāna 2021. gada pārskatītajā versijā ierosinātas septiņas nozaru rīcības jomas. Lai kopīgās darbības AI jomā labāk saskaņotu ar Eiropas zaļo kursu un Covid-19 pandēmijas pārvarēšanas pasākumiem, pārskatītajā versijā ierosinātas darbības vides un veselības jomā. Šī kopīgo darbību saskaņošana un pastiprināšana ir nepieciešama, lai sniegtu ieguldījumu sistēmiskās pārmaiņās un sekmētu ES apņemšanos “zaļināt ekonomiku”. AI rīki un lietojumi, piemēram, “Zemes digitālais dvīnis”, būs nepieciešami, lai ES varētu sasniegt savus mērķus attiecībā uz klimatneitralitāti, kopumā zemāku resursu patēriņu, lielāku efektivitāti un ilgtspējīgāku ES saskaņā ar ANO Programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM). Cīņā ar Covid-19 AI ir parādījis savu daudzveidību, piemēram, palīdzot analizēt datortomogrāfijas attēlus (ar mērķi konstatēt agrīnas infekcijas pazīmes) un sniedzot ieguldījumu vakcīnu izstrādē . Pandēmija ir izgaismojusi arī to, cik būtiski ir jauni, digitāli strādāšanas veidi un sadarbība starp dalībvalstīm ekonomikas un sabiedrības interesēs. Lai pielāgotos tirgus attīstībai un dalībvalstīs notiekošajām darbībām, pārskatītajā plānā ierosinātas arī kopīgas darbības robotikas, publiskās pārvaldes, mobilitātes, iekšlietu un lauksaimniecības jomā. 11.Izmantot AI klimata un vides jomā Kopīgu darbību pamatojums ES mērķis ir līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzes par vismaz 55 %un līdz 2050. gadam kļūt klimatneitrālai. Klimatam un videi draudzīgu AI risinājumu izstrādei un plašai ieviešanai ir liels potenciāls palīdzēt sasniegt šos vērienīgos mērķus. Tas ir uzsvērts nesenajos Vides padomes secinājumos, kuros izcelta AI loma Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanā. Secinājumos uzsvērts, ka ir svarīgi koncentrēties uz AI iespējamo tiešo un netiešo negatīvo ietekmi uz vidi, dalībvalstis ir mudinātas dalīties pieredzē un gūtajās mācībās, un Komisija ir aicināta izstrādāt rādītājus un standartus attiecībā uz digitalizācijas negatīvo ietekmi. 2021. gada martā 24 dalībvalstis, Norvēģija un Islande parakstīja deklarāciju ar mērķi paātrināt zaļo ciparsignālu tehnoloģiju izmantošanu vides labā, t. i., veicinot energoefektīvu algoritmu izstrādi un izmantošanu. Papildus siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai AI varētu palīdzēt arī padarīt pārkārtošanos uz tīru enerģiju cenas ziņā pieejamāku, pieņemamāku un apritīgāku. Tas palīdzētu arī enerģijas, transporta un sakaru tīklu savienojamības optimizācijā un vides un klimata problēmu risināšanā, ieskaitot atkritumu apsaimniekošanu un atkalizmantošanu, vienreizlietojamus plastmasas izstrādājumus, dabas resursu noplicināšanu, ūdens un gaisa piesārņojumu, pielāgošanos klimata pārmaiņām un biodaudzveidības samazināšanos. Šajā kontekstā AI tehnoloģijas varētu galvenokārt sekmēt zaļā kursa mērķu sasniegšanu caur četriem galvenajiem kanāliem: -pāreja uz aprites ekonomiku, piemēram, padarot ražošanas procesus efektīvākus un mazāk resursietilpīgus un energoietilpīgus, -energosistēmas labāka strukturēšana, integrēšana un apsaimniekošana un iespēju nodrošināšana uzņēmumiem, publiskā sektora iestādēm un iedzīvotājiem izvēlēties ilgtspējīgākos un efektīvākos enerģijas risinājumus, -ēku, lauksaimniecības un ražošanas dekarbonizācija, efektīvāka transporta plūsmu pārvaldība visos transporta veidos – autotransportā, dzelzceļa transportā un gaisa transportā, tādējādi samazinot sastrēgumus, veicinot intermodalitāti un sekmējot elektrisku bezvadītāja transportlīdzekļu ieviešanu sabiedriskajā un privātajā transportā, un -tādu pavisam jaunu risinājumu ieviešana, kuri nebija iespējami, izm