Tas veicina saskaņotu pieeju cilvēkiem, planētai, labklājībai, mieram un partnerībai (2030. gada programmas pieci “P” — people, planet, prosperity, peace, partnership). Primārais mērķis joprojām ir nabadzības izskaušana, vienlaikus visaptveroši integrējot ilgtspējīgas attīstības sociālo, ekonomikas un vides dimensiju. Konsenss par attīstību atkārtoti apliecina ES apņemšanos attiecībā uz politikas saskaņotību attīstībai (PCD), kas nosaka, ka politikā, kura, iespējams, varētu ietekmēt jaunattīstības valstis, ir jāņem vērā attīstības sadarbības mērķi, jo tas ir nozīmīgs ieguldījums IAM sasniegšanā partnervalstīs.

Pēc Kotonū nolīguma

Spēkā esošais Kotonū partnerattiecību nolīgums, kas noslēgts starp ES un 79 Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm, darbību beigs 2020. gadā. Nolīgums ir bijis lielākā, plašākā un ilgstošākā ģeogrāfiskā partnerība pasaulē. Tas ir palīdzējis samazināt nabadzību, palielināt stabilitāti un integrēt ĀKK valstis pasaules ekonomikā.

Pēc plašas apspriešanās 2016. gada Kopīgajā paziņojumā “Atjaunota partnerība ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna reģiona valstīm” tika noteikti pamatelementi, kas nepieciešami, lai radītu tādu spēcīgāku, atjauninātu politisko partnerību ar ĀKK valstīm, kuras pamatā ir patiesi vienlīdzīga pušu partnerība un kopīgu risinājumu rašana kopīgām problēmām.

Dzimumu līdztiesība

Kopš dibināšanas ES ir apņēmusies nodrošināt dzimumu līdztiesību, kā arī tiesības un pilnvērtīgas iespējas sievietēm un meitenēm. Dzimumu līdztiesības rīcības plāns ārējās attiecībās 2016.–2020. gadam ietver vērienīgu darbības satvaru, lai atbalstītu dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanu visos ES programmu projektos, politikā un politiskajos dialogos ar partnervalstīm, kā arī starptautiskajās sarunās un lai stiprinātu partnerību ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām. Tas aptver četras galvenās jomas: meiteņu un sieviešu fiziskās un psiholoģiskās integritātes nodrošināšanu, tostarp cīņu pret jebkādu vardarbību un kaitīgām darbībām; ekonomisko un sociālo iespēju nodrošināšanu; sieviešu ietekmes un līdzdalības pastiprināšanu un institucionālās kultūras maiņu.

Lai sasniegtu šos mērķus, 2016. gadā tika veikts sagatavošanās darbs, piemēram, valstu analītiskie pētījumi.

Dzimumu līdztiesības jautājumu integrācija Zambijā Sadarbība ar Zambiju attīstības jomā, jo īpaši Eiropas Attīstības fonda (EAF) portfeļa ietvaros, parāda labo pieredzi dzimumu līdztiesības jautājumu integrācijas nostiprināšanā un konsekventu pievēršanos dzimumu līdztiesībai dažādās programmas un pasākumos. Piemēram, uzmanība sievietēm tirgotājām lauksaimniecības nozarē, pievēršanās dzimumu līdztiesības jautājumiem valdībā un dzimumu līdztiesības jautājumu integrēšana politiskajā dialogā.

Ilgtspējīga enerģētika un klimata pārmaiņas

ES pamatiniciatīva Pasaules klimata pārmaiņu alianse (GCCA+) atjaunināja savu stratēģiju, lai atspoguļotu Parīzes klimata nolīgumu un 2030. gada programmu, un septembrī organizēja globālu mācību pasākumu Briselē, piesaistot vairāk nekā 250 dalībnieku no 45 valstīm. 2016. gadā GCCA+ apstiprināja septiņas jaunas valstu rīcības, turpinot sniegt atbalstu visneaizsargātākajām valstīm (mazo salu jaunattīstības valstīm (SIDS) un vismazāk attīstītajām valstīm (VAV)). ES un tās dalībvalstu finansējums jaunattīstības valstu atbalstam, lai samazinātu to siltumnīcefekta gāzu emisijas un cīnītos pret klimata pārmaiņu radīto ietekmi, 2016. gadā kopumā veidoja EUR 20,2 miljardus (no kuriem EUR 2,7 miljardi tika piešķirti no ES budžeta un Eiropas Attīstības fonda un EUR 1,9 miljardi — no Eiropas Investīciju bankas).

Partnerības instrumenta ietvaros ES turpināja pieņemt jaunas rīcības klimata politikas jomā ar stratēģiskajiem partneriem, piemēram, Ķīnu, Brazīliju, Meksiku un Dienvidkoreju. Šīs rīcības nostiprina ES vadošās pozīcijas pasaules mērogā klimata pārmaiņu radītās ietekmes novēršanā un atbalstā pārejai uz mazoglekļa ekonomiku.

Lauksaimnieku mācības uz lauka (farmer field schools) Malāvijā Lai risinātu ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas Malāvijā un veicinātu noturīgu lauksaimniecību, GCCA+ izveidoja lauksaimnieku mācības uz lauka ilgtspējīgas lauksaimniecības veicināšanai. Izmantojot pieeju “mācīties darot”, lauksaimnieki ir apguvuši, kā uzlabot un dažādot ražīgumu, samazinājuši augsnes degradāciju un integrējuši sociālās darbības, lai nodrošinātu kohēziju. Ar projektu tiek sniegta palīdzība 43 000 neaizsargātu personu 7200 mājsaimniecībās, kas izvietotas četros reģionos.

Eiropas Komisijas strādā, lai uzlabotu piekļuvi uzticamiem un ilgtspējīgiem energoresursiem, kas ir “zaļais” virzītājspēks izaugsmei. Īstenojot 2016. gadā pieņemtās saistības, Eiropas Komisijas mērķis ir 40 miljoniem cilvēku visā pasaulē (30 miljoniem Āfrikā) uzlabot piekļuvi elektroenerģijai, palielināt atjaunojamo energoresursu enerģijas jaudu par sešarpus gigavatiem (GW) visā pasaulē (par pieciem GW Āfrikā), kā arī līdz 2020. gadam samazināt oglekļa dioksīda emisijas par 15 miljoniem tonnu visā pasaulē (par 11 tonnām Āfrikā).

Cilvēktiesības un laba pārvaldība