EIROPAS KOMISIJA Strasbūrā, 5.7.2016 COM(2016) 446 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI

2015. gada ES budžeta pārvaldības un izpildes gada ziņojums



Saturs Ievads 1. iedaļa Izpilde un rezultāti 1.1. Izpilde Junkera vadītajā Komisijā 1.2. Pārskats par progresu 1.3. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai ( 1.A budžeta izdevumu kategorija) 1.3.1. 2014.-2020. gada programmu īstenošana 1.3.2. 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmas programmu rezultāti 1.4. Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija (1.B izdevumu kategorija) 1.4.1. 2014.–2020. gada programmu īstenošana 1.4.2. 2007.–2013. gada programmu rezultāti 1.5. Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi (2. izdevumu kategorija) 1.5.1. Informācijas īstenošana par 2014.–2020. gada programmām 1.5.2. 2007.–2013. gada programmu rezultāti 1.6. Drošība un pilsonība (3. izdevumu kategorija) 1.6.1. 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas programmu īstenošana

1.6.2. 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmas programmu rezultāti 1.7. Globālā Eiropa (4. izdevumu kategorija) 1.7.1. 2014.–2020. gada programmu īstenošana 1.7.2. 2007.–2013. gada programmu rezultāti Secinājumi par darbības rādītājiem un rezultātiem Pārvaldības sasniegumi 2.1. Iekšējās kontroles mērķu sasniegšana 2.1.1. Likumības un pareizības risku pārvaldība — riskam pakļautā summa slēgšanas laikā 2.1.2. Kontroles izmaksu lietderība un vienkāršošana 2.1.3. Krāpšanas apkarošanas stratēģijas 2.2. Pārvaldības ticamības deklarācijas 2.3. Ticamības līmenis, kas iegūts, pamatojoties uz Iekšējā revīzijas dienesta (IRD) paveikto darbu 2.4. Turpmākās darbības saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanas un ārējās revīzijas ieteikumiem Secinājums par pārvaldības sasniegumiem



Ievads ES budžets paver iespēju eiropiešiem, kopīgi rīkojoties, risināt kopīgās problēmas Eiropas un starptautiskā līmenī. ES budžetu, kas veido aptuveni 1 % no ES nacionālā kopienākuma un 2 % no publiskajiem izdevumiem ES, izmanto kopā ar valstu budžetiem un citiem politikas un reglamentējošiem instrumentiem Eiropas līmenī, lai palīdzētu Savienībai sasniegt tās stratēģiskos mērķus. Jo īpaši tas sekmē to, ka tiek īstenotas Komisijas priekšsēdētāja Ž. K. Junkera izklāstītās politiskās prioritātes. Šīs prioritātes atspoguļo galvenās problēmas, ar kurām saskaras Eiropas ekonomika un sabiedrība, un ir atsauces punkts visām Komisijas darbībām. Tās lielā mērā papildina 2010. gadā sākto nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju "Eiropa 2020", ar ko noteica vairākus galvenos mērķus, kas sasniedzami līdz 2020. gadam attiecībā uz nodarbinātību, pētniecību un izstrādi, klimata pārmaiņām un enerģiju, izglītību, nabadzību un sociālo atstumtību. Šie kopīgie mērķi veido plānu rīcībai Eiropas un arī valsts līmenī, un tos iestrādā dalībvalstīm paredzētajās vadlīnijās Eiropas pusgada ietvaros.

Daudzgadu finanšu shēma 2014.-2020. gadam un saistītās finanšu programmas tika izstrādātas, lai atbalstītu stratēģijā "Eiropa 2020" noteikto mērķu īstenošanu. Lai pastiprinātu saikni starp izdevumiem un politiskajiem mērķiem, daudzgadu finanšu shēma 2014.-2020. gadam ietver visaptverošu izpildes rādītāju kopumu. Pateicoties minētajiem rādītājiem, ir iespējams izmērīt progresu katrā programmā attiecībā uz rezultātiem un ieguldījumu galīgajā iznākumā, un ietekmi uz ekonomikas izaugsmi un Eiropas iedzīvotāju labklājību. 2015. gada ES budžeta pārvaldības un izpildes gada ziņojumā ir apvienoti divi iepriekšējie ziņojumi: izvērtēšanas ziņojums, kas sagatavots, ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 318. pantu, un kopsavilkuma ziņojums, kā noteikts Finanšu regulas 66. panta 9. punktā. Apkopojot informāciju par ES budžeta izpildi un pārvaldību, izvērtēšanas ziņojumā ir sniegts visaptverošs pārskats par to, kā ES budžets atbalsta Savienības politiskās prioritātes, un par to, kā Komisija veicina izpildes kultūru un nodrošina budžeta pārvaldības augstākos standartus. Tā kā tajā ir ietverts atbilstības un rezultātu novērtējums, ziņojums ir svarīga daļa no Komisijas ieguldījuma gada budžeta izpildes apstiprināšanas procesā. ES budžets 2015. gadā – veicināt politikas īstenošanu un reaģēšanu uz krīzēm Komisija 2015. gadā panāca ievērojamu progresu attiecībā uz desmit politiskajām prioritātēm, kas noteiktas Komisijas priekšsēdētāja Ž. K. Junkera politiskajās pamatnostādnēs. EUR 315 miljardu Investīciju plāns Eiropai sniedz tik ļoti nepieciešamo atbalstu ieguldījumam darbvietās un izaugsmē. Turklāt, pateicoties galvenajiem stratēģiskajiem priekšlikumiem tādās jomās kā Enerģētikas savienība, kapitāla tirgu savienība un digitālais vienotais tirgus, ir izstrādāts redzējums dziļākam, atvērtākam iekšējam tirgum un lielākai ekonomikas dinamikai. Komisija 2015. gadā arī ātri un visaptveroši reaģēja uz daudzām problēmām, ar ko saskārās Eiropas ekonomika un sabiedrība: pašreizējā bēgļu krīze; teroristu uzbrukumi un nestabilitāte Eiropas kaimiņvalstīs; augsts bezdarba līmenis un gausa ekonomikas atveseļošanās; finansiālā nestabilitāte Grieķijā un ietekme uz ekonomiku, ko radīja Krievijas noteiktais aizliegums attiecībā uz lauksaimniecības un pārstrādātās pārtikas eksportu. Šis problemātiskais konteksts ietekmēja to, kā 2015. gadā tika izpildīts ES budžets. Lai risinātu šīs apjomīgās problēmas, bija nepieciešamas gan politikas iniciatīvas, gan ES budžeta stratēģiska izmantošana. Saskaņā ar politiskajām prioritātēm ES budžetā par prioritāru tika noteikta līdzekļu palielināšana ieguldījumam nodarbinātības, izaugsmes un investīciju jomā. "Apvārsnis 2020" programmu veiksmīga īstenošana, līdzekļu pārnešana, lai finansētu finanšu instrumentus, ar ko sniedz finansējumu MVU, maksājumu paātrināšana, lai atbalstītu Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu, Erasmus+ programmas mobilizēšana, Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un solidaritātes paketes izveidošana, cenšoties atvieglot lauksaimnieku situāciju, norāda uz to, kā budžets tika ātri un efektīvi saplānots, lai atbalstītu politiskās prioritātes. Bēgļu krīze rada ES vēl nepieredzētas problēmas. Lai arī ir skaidrs, ka bēgļu krīzi nevarēs atrisināt ar papildu finanšu līdzekļu piešķiršanu vien un turklāt ES spēs sniegt tikai nelielu ieguldījumu, apmierinot globālās finansiālās vajadzībasm šajā jomā, neapšaubāmi ir nepieciešama stratēģiska pieeja finansējumam, to papildinot ar ES rīcībā esošajiem politikas instrumentiem. ES atbilde uz bēgļu krīzi ir nepārprotams piemērs tam, kā ES budžets tika izmantots daudzveidīgas atbildes ietvaros uz ļoti nopietnu problēmu. 2015. gadā Komisija nāca klajā ar Eiropas programmu migrācijas jomā, izklāstot visaptverošu plānu nolūkā samazināt stimulus nelikumīgai migrācijai, glābt dzīvības un aizsargāt ES ārējās robežas. Ar to ir paredzēts izstrādāt spēcīgu kopējo patvēruma politiku un jaunu politiku likumīgas migrācijas jomā. Komisija arī nāca klajā ar Eiropas programmu drošības jomā kā pamatu Savienības sadarbībai un kopīgai rīcībai drošības jomā nākamajos piecos gados, par mērķi izvirzot patiesas ES iekšējās drošības telpas izveidi. Finansējumu bēgļu krīzes risināšanai palielināja par 50 % līdz EUR 3,7 miljardiem 2015. gadā un līdz vairāk nekā EUR 10 miljardiem 2015.-2016. gada periodam. Papildu finansējums stiprināja Triton un Poseidon operācijas Vidusjūrā, kā arī Frontex, EASO un Eiropola spējas. Tas ietver arī ārkārtas pasākumus Savienības teritorijā un atbalsta bēgļu pārcelšanas mehānisma izveidi tālu no priekšposteņa dalībvalstīm. Trīskāršojot finansējumu savām jūras patruļām Vidusjūras centrālās un austrumu daļas migrācijas ceļos, ES panāca to, ka 2015. gadā tika izglābtas vairāk nekā 252 000 dzīvības un līdz 2016. gada vidum – vēl 100 000 dzīvības. Tā arī divkāršoja savus centienus, lai cīnītos pret kontrabandu un likvidētu cilvēku tirdzniecības grupas. Papildus darbībām, kas vērstas uz ienākošajām bēgļu plūsmām, ES budžets arī tika izmantots, lai novērstu migrācijas pamatiemeslus, sniedzot neatliekamu humāno palīdzību Sīrijai, Irākai un citām kaimiņvalstīm (Turcijai, Libānai, Jordānijai); izveidojot divus jaunus investīciju fondus un finansēšanas mehānismu, lai nodrošinātu sistēmu darbību īstenošanai uz vietas. Reaģējot uz Sīrijas krīzi, Eiropas Savienības Reģionālais trasta fonds, kam no ES budžeta piešķirti EUR 570 miljoni, sniegs visaptverošu un pastiprinātu atbalstu Sīrijas krīzei reģionālā mērogā. Tiks veltīta uzmanība Sīrijas bēgļu noturībai un agrīnas atjaunošanas vajadzībām kaimiņvalstīs, kā arī uzņēmējās kopienās un valstu pārvaldēs. Tāpat Komisija ir izveidojusi ”Ārkārtas trasta fondu stabilitātes nodrošināšanai", kas nosaka nelikumīgas migrācijas un personu pārvietošanas pamatiemeslus Āfrikā. Šo trasta fondu finansē no ES budžeta EUR 1,8 miljardu apmērā un no Eiropas Attīstības fonda, kā arī ar ES dalībvalstu un citu līdzekļu devēju ieguldījumu. ES Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā izveidoja, piešķirot kopā EUR 3 miljardus, lai atbalstītu bēgļus Turcijā un to uzņēmējās kopienās. EUR 1 miljardu no šīs palīdzības finansēs no ES budžeta. Ar mehānismu piešķir dotācijas un citu finansiālo atbalstu no 2016. gada 1. janvāra.

Pateicoties stingrai īstenošanas uzraudzībai, būtiskiem pārvietošanas centieniem un pozitīviem notikumiem attiecībā uz ieņēmumiem, papildu izdevumiem 2015. gadā nebija nepieciešams pieprasīt dalībvalstīm pašu resursus. 2015. gada budžets tika pilnībā īstenots un atgriezts ilgtspējīgā pozīcijā, pateicoties no iepriekšējā plānošanas perioda uzkrājušos neizpildīto maksājumu pakāpeniskai izpildei, saskaņā ar maksājumu plānu, par kuru vienojusies Padome un Eiropas Parlaments. Tomēr, tā kā ES budžeta vajadzības nepārtraukti pieaug, būs svarīgi nodrošināt, ka ir pieejams pienācīgs finansējums politisko prioritāšu atbalstam turpmākajos gados un to, ka budžets ir pietiekami elastīgs, lai reaģētu uz neparedzētiem notikumiem. Gada pārvaldības un izpildes ziņojuma struktūra Ziņojuma 1. iedaļā ir sniegts kopsavilkums par ES budžeta izpildi, pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem datiem par rezultātiem, kas gūti ES budžetā līdz 2015. gada beigām. Šajā ziņojumā ir izmantota informācija no gada darbības ziņojumiem, kurus sagatavojuši Komisijas dienesti; programmu paziņojumiem, kas ir daļa no budžeta priekšlikuma 2017. gadam, un citiem avotiem, piemēram novērtējumiem un īstenošanas ziņojumiem par ES programmām. Šajā ziņojumā ir sniegts kopsavilkums, turpretim detalizēti pārskata ziņojumi par programmu mērķiem un rādītāju progresu, kas izmērīti, izmantojot kritērijus un mērķus, ir pieejami gada darbības ziņojumos un programmu paziņojumos. Lai arī ziņojums attiecas uz 2015. pārskata gadu, tajā ir izmantoti jaunākie pieejamie dati, kuri reizēm attiecas uz iepriekšējiem pārskata gadiem. Attiecībā uz katru budžeta pozīciju ziņojumā ir sniegta izpildes informācija par progresu 2014.-2020. gada DFS programmās un jaunākie pieejamie dati par 2007.-2013. gada DFS programmu rezultātiem. Pēc Eiropas Parlamenta un Eiropas Revīzijas palātas pieprasījuma ziņojumā arī ir ietvertas saiknes ar stratēģiju "Eiropa 2020" un sniegti konkrēti piemēri ES finansējuma pievienotajai vērtībai. Ziņojumā ir arī ietverti citi ar izdevumiem nesaistītu politikas instrumentu galvenie veidi, kas izmantoti kopā ar izdevumu programmām, lai atbalstītu Savienības vispārējās prioritātes. Šajā iedaļā ir arī aprakstīts pašreizējais darbs Komisijā saistībā ar uz rezultātiem vērstu ES budžetu – plaša iniciatīva, kas izstrādāta, lai nodrošinātu to, ka ES budžets tiek izmantots maksimāli efektīvi nolūkā sniegt rezultātus ES pilsoņiem.



2. iedaļā ir aprakstīta Komisijas veiktā ES budžeta pārvaldība 2015. gadā. Ziņošana par pārvaldības rezultātiem balstās uz Komisijas dienestu gada darbības ziņojumiem, kuros ir sīki aprakstīti iekšējās kontroles vides un saistītie jautājumi. Gadījumos, kad ar problēmām saskārās gada laikā, ziņojumā aprakstīts, kā Komisijas dienesti risināja šos problēmjautājumus. Šajā iedaļā ir apkopota informācija par iekšējās kontroles mērķu sasniegšanu; likumības un pareizības risku pārvaldību; kontroles izmaksu lietderību un krāpšanas apkarošanas stratēģijām. Secinājumi iedaļas beigās, kas izdarīti, pamatojoties uz pārvaldības ticamības deklarācijām, kas saņemtas no visiem dienestiem, un iekšējās revīzijas darba rezultātā gūto ticamību, ļauj Komisijai, pieņemot šo ziņojumu, uzņemties vispārējo politisko atbildību par ES 2015. gada budžeta pārvaldību.



1. iedaļa Izpilde un rezultāti 1.1. Izpilde Junkera vadītajā Komisijā Saistībā ar budžeta disciplīnu un konkurējošajiem pieprasījumiem no ES budžeta, ir nepieciešams veltīt lielu vērību izpildei un rezultātu gūšanai uz vietas. Šajā nolūkā 2015. gadā tika maksimāli izmantots DFS pieejamais elastīgums, tostarp ievērojama pārdalīšana, lai pieejamos līdzekļus novirzītu uz vissteidzamākajām prioritātēm, vienlaikus turpinot nodrošināt stabilu sistēmu ilgtermiņa investīcijām.

Priekšsēdētājs Junkers savu pilnvaru sākumā nāca klajā ar savu redzējumu: "Nepietiek vien ar to, ka nauda tiek saprātīgi piešķirta. Mums būs jāpanāk vairāk, izmantojot mazāk līdzekļu. Mums ir jāpanāk budžeta maksimāla atdeve un nauda jātērē saprātīgi. […] Cilvēki vēlas, lai mēs sasniegtu rezultātus. Viņi arī vēlas zināt, kā mēs izlietojam nodokļu maksātāju naudu." Iniciatīva "Uz rezultātiem vērsts ES budžets" (BFOR), ko 2015. gadā sāka priekšsēdētāja vietniece Georgijeva, ir izstrādāta, lai izpildītu šo apņemšanos. Tās pamatā ir pašreizējā uz izpildi balstītā budžeta plānošanas sistēma, lai veicinātu jaunu līdzsvaru starp atbilstību un izpildi, finansējuma apgūšanu un programmas rezultātiem. "Koncentrēšanās, ātrums un rezultāti" ir vadošie principi vairākām iniciatīvam, kuras attiecas uz četrām jomām: noteikt, kurās jomās būtu jāiegulda ES budžets, lai veicinātu galvenās prioritātes un īstenotu vairākus mērķus, izmantojot nepieciešamo ātras rīcības spēju un elastīgumu; uzlabot to, kā tiks ieguldīts ES budžets, lai palielinātu līdzekļu piesaisti, vairāk izmantojot finanšu instrumentus, vienkāršošanu un samērīgas izmaksu ziņā efektīvas kontroles; atspoguļot, kā tiek novērtēta ES budžeta īstenošana un izpilde, lai īstenotu racionalizētu un reālistisku izpildes sistēmu, tostarp ziņojot par likumību un pareizību, un rezultātiem; nodrošināt efektīvu komunikāciju, kas plašākai sabiedrībai sniedz viegli pieejamu un saprotamu informāciju par ES budžetā gūtajiem rezultātiem, kā arī produktīvu ieinteresēto personu dialogu, tostarp ekspertu un politisko diskusiju par uz izpildi balstītu budžeta plānošanu un tai veltīto ikgadējo konferenci. Viens no piemēriem par to, kā iedzīvotājiem labāk darīt zināmus budžeta rezultātus, ir īpašs instruments tīmeklī par ES rezultātiem, ar ko nāca klajā priekšsēdētāja vietniece Kristalīna Georgijeva 2015. gada septembrī gada konferencē par uz rezultātiem vērstu budžetu. Tajā sniegti piemēri tam, kā ES budžets tiek izmantots, parādot, kā tas praksē ietekmē ES finansētus projektus Eiropā un ārpus tās dažādās finansējuma jomās. Lai arī uz izpildi balstīta budžeta plānošanas kārtības pamatā ir nepārtraukts progress, jau 2015. gadā tika ieviesti konkrēti uzlabojumi Komisijas stratēģiskās plānošanas un programmu izstrādes ciklā, kā arī budžeta procedūrā. Minētās izmaiņas uzlabo izpildes plānošanu, uzraudzību un ziņošanu attiecībā uz Komisijas darbībām un visām izdevumu programmām. Notiek darbs, lai pārskatītu izpildes rādītājus, kas noteikti programmām, ko finansē no ES budžeta. Šis pārskats ļaus atlasīt vispiemērotākos rādītājus, kā pamatā ir uzticami pierādījumi, lai izmērītu mērķu sasniegšanā gūto progresu un sniegtu skaidrāku un visaptverošāku informāciju par izpildi ES gada budžeta sagatavošanai. Pārējie uzlabojumi būs redzami ziņojumos par 2016. gadu. Viens piemērs ir daudzgadu stratēģiskā plāna ieviešana katram Komisijas dienestam, balstoties uz kopīgajiem vispārējiem mērķiem, kas ietver Ž. K. Junkera vadītās Komisijas desmit politiskās prioritātes, un ar ko atbalsta stratēģijas "Eiropas 2020" mērķus un Līgumā noteiktos pienākumus. Pareizas finanšu pārvaldības jomā progress tika sasniegts rādītāju mērīšanā, lai novērtētu kontroļu izmaksu lietderību, kā arī riskam pakļautās summas katrā politikas jomā. Šajā procesā Komisija arī izmanto Iekšējās revīzijas dienesta (IRD) darbu un ieteikumus. Saskaņā ar savu metodoloģiju un paraugpraksi IRD izpildei ir piegājis netieši, tas ir, veicot novērtējumu par to, vai un kādā veidā vadība ir izveidojusi kontroles sistēmas, lai izmērītu savu darbību izpildi (lietderību un efektivitāti). Lai palīdzētu Komisijai ievērot tās metodoloģiju un paraugpraksi, IRD veica vairākas lietderības revīzijas 2015. gadā, izvērtējot, kā Komisijas dienesti pārvalda, uzrauga un ziņo par konkrētiem mērķiem, kas ir to kontrolē un kurus var sasniegt ar to iegūtajiem iznākumiem un darbībām, un kā tie pārvalda, uzrauga un ziņo par ES politikas izpildi.

--- Šis jaunais pārvaldības un izpildes gada ziņojums atspoguļo šo jauno Komisijas pieeju ziņošanai par lietderību. Tas ir arī piemērs tam, kā Komisija pilda saistības racionalizēt ziņošanu par budžeta izpildi. Šis ziņojums ir daļa no integrēta ziņojumu kopuma, ar ko papildina budžeta izpildes apstiprināšanas procesu. Turpmākajās iedaļās ir sniegti jaunākie pieejami pierādījumi par rezultātiem, kas sasniegti, izmantojot ES budžetu. Iedaļas sākumā ir sniegts kopsavilkums par progresu, īstenojot stratēģijas "Eiropa 2020" mērķus, un pēc tam ietverta informācija par 2014.-2020. gada programmu īstenošanu un 2007.-2013. gada programmu rezultātiem. 1.2. Pārskats par progresu Lai sasniegtu tās mērķi par gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi, stratēģijas "Eiropa 2020" pamatā ir pieci galvenie mērķi nodarbinātības, pētniecības un izstrādes, klimata un enerģētikas, izglītības, kā arī nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas jomā. Katra dalībvalsts galvenos mērķus iestrādā valsts mērķos. Lai arī dalībvalstis ir galvenokārt atbildīgas par minēto mērķu progresu valsts līmenī, ES budžets veicina galveno mērķu sasniegšanu ES līmenī. Stratēģijas "Eiropa 2020" galvenos mērķus uzrauga Komisija, izmantojot deviņus rādītājus. Informāciju par progresu attiecībā uz šiem rādītājiem regulāri atjaunina un publicē Eurostat tīmekļa vietnē. Diagrammā apkopoti jaunākie pieejamie dati par desmit rādītājiem. Tajā attēlots kopš 2008. gada gūtais progress un turpmāk paveicamais, lai sasniegtu attiecīgos stratēģijas "Eiropa 2020" mērķus. Ar vides mērķiem un izglītību saistītie rādītāji norāda uz progresu attiecībā pret galvenajiem mērķiem. Turpretim nodarbinātības, pētniecības un izstrādes, kā arī nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas jomā, jāpieliek vēl lielāki pūliņi. 1. diagramma. Stratēģijas "Eiropa 2020" galvenie mērķi ES budžets ir arī svarīgs instruments, lai atbalstītu transversālo politikas mērķu sasniegšanu, piemēram, klimata politikas un bioloģiskās daudzveidības jomā. Lai risinātu ar klimata pasākumiem saistītos problēmjautājumus un rastu nepieciešamās investīcijas, ES nolēma, ka 2014.–2020. gadā vismaz 20 % no ES budžeta jeb EUR 180 miljardi būtu jānovirza ar klimata pārmaiņām saistītajiem pasākumiem. Lai sasniegtu šo rezultātu, visās ES lielākajās izdevumu programmās tiek integrēti klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumi, jo īpaši kohēzijas politikā, reģionālajā attīstībā, enerģētikā, transportā, pētniecībā un inovācijā, kopējā lauksaimniecības politikā, kā arī ES attīstības politikā. Sākot no 2014. gada budžeta projekta, aplēses par izdevumiem, kas saistīti ar klimatu, tiek uzraudzītas katru gadu saskaņā ar metodi, kuras pamatā ir "Rio politikas rādītāji". 2015. gadā kopējais ieguldījums klimata optimizācijā tika lēsts aptuveni 17 % apmērā, un 2016. gadā tam būtu jāsasniedz 22 %. Līdzīgi kā ar klimata pasākumu integrēšanu citās politikas jomās, ar bioloģisko daudzveidību saistīto izdevumu uzraudzības procedūrā lēsa, ka 7 % no 2015. gada budžeta un 9 % no 2016. gada budžeta tiks piešķirti, lai ierobežotu un pavērstu pretējā virzienā bioloģiskās daudzveidības samazināšanos ES, sniedzot būtisku ieguldījumu stratēģijas "Eiropa 2020" ilgtspējīgas izaugsmes mērķu sasniegšanā. Turpmākajās iedaļās ir aprakstītas saiknes starp 2014.-2020. gada DFS programmu un stratēģijas "Eiropa 2020" mērķiem. Attiecībā uz budžeta pozīcijām, kas ir vistiešāk saistītas ar stratēģiju "Eiropa 2020" (1.A, 1.B un 2), ziņojumi par 2007.-2013. gada programmu sasniegumiem ir arī strukturēti, ņemot vērā stratēģijas "Eiropa 2020" prioritātes, pēc iespējas vairāk parādot ES budžeta ieguldījumu minētās stratēģijas mērķu sasniegšanā.

2. diagramma. 2015. gada ES budžets pa budžeta pozīcijām ES budžets 2015. gadā sasniedza EUR 162 273 miljardus. Aptuveni puse no tā (48 % jeb EUR 78 miljardi) tika piešķirti 1. izdevumu kategorijā ”Gudra un iekļaujoša izaugsme”, kas sadalīti starp 1.A izdevumu kategoriju "Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai" (10,8 %) un 1.B izdevumu kategoriju "Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija" (37,2 %). 2. izdevumu kategorija "Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi" bija otrā lielākā budžeta joma, veidojot 39,4 %. 1.3. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai ( 1.A budžeta izdevumu kategorija) 2015. gadā programmām "Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai" (1.A izdevumu kategorijas saistības) tika piešķirti EUR 17,55 miljardi. Tas ir 10,8 % no kopējiem gada budžeta izdevumiem. Galvenās programmas budžeta izdevumu kategorijā "Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai ir šādas: pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis 2020”; apjomīgi infrastruktūras projekti (Galileo, Starptautiskais eksperimentālais kodoltermiskais reaktors (ITER), Copernicus); Erasmus+ programma, no kuras finansē darbības izglītības, mācību, jaunatnes un sporta jomā; Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI), no kura finansē savstarpējos savienojumus Eiropas transporta, enerģētikas un IKT tīklos; kā arī jaunais Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF), kas ir daļa no Eiropas Investīciju plāna.



Komisijas prioritātes Šajā budžeta izdevumu kategorijā ietvertās programmas veicina galvenokārt Ž. K. Junkera vadītās Komisijas prioritātes "Darbvietas, izaugsme un ieguldījumi", "Digitālais vienotais tirgus", "Enerģētikas savienība un klimats" un "Ciešāka un taisnīgāka ekonomiskā un monetārā savienība". Tās veicina stratēģijas "Eiropa 2020" prioritātes attiecībā uz gudru un ilgtspējīgu izaugsmi un integrējošu izaugsmi, galvenokārt, veicinot darbvietu izveidi un nodarbinātību programmas "Apvārsnis 2020" (Septītās pētniecības pamatprogrammas (FP7) pēctece) un Erasmus+ ietvaros.

3. diagramma. Attēlā pa kreisi: 1.A izdevumu kategorijas īpatsvars visā 2015. gada budžetā. / pa labi: galvenās programmas, kas 2015. gadā finansētas 1.A izdevumu kategorijā. Kategorija "Citas programmas" cita starpā ietver Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (EASI), Muita un Fiscalis. Kategorija "Apjomīgi infrastruktūras projekti" cita starpā ietver Galileo, Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienestu (EGNOS). Copernicus, ITER. Visi skaitļi miljonos EUR. 1.3.1. 2014.-2020. gada programmu īstenošana Kopš jaunās DFS ieviešanas daudzas 1.A izdevumu kategorijā iekļauto programmu īstenošanas funkcijas patlaban veic aģentūras (izpildaģentūras vai valsts aģentūras un dažos gadījumos decentralizētas aģentūras), kopuzņēmumi, 185. panta iniciatīvas vai Eiropas Investīciju banka (attiecībā uz finanšu instrumentiem). Pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis 2020” Programmas "Apvārsnis 2020" darba programma 2014.-2015. gadam tika pilnībā īstenota. Līdz 2015. gada beigām tika publicēti 198 uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus un tika saņemti 78 268 priekšlikumi. No minētajiem priekšlikumiem 10 658 tika ievietoti galvenajā vai rezerves sarakstā. Vidējais sekmīgas projektu finansēšanas rādītājs bija 14 %, kas nozīmē, ka pārāk lielais iesniegto projektu skaits aizvien ir augsts un norāda uz augsto pieprasījumu pēc ES finansējuma šajā jomā. Galileo, Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests (EGNOS), Copernicus 2015. gadā tika paātrināta Galileo satelītu izmantošana, tos sekmīgi palaižot trīs reizes un izmantojot sešus papildu satelītus. Līdz 2015. gada decembrim palaisto satelītu kopskaits bija divkāršojies līdz 12, no kuriem deviņi darbojas, līdz ar ko ir uzstādīts vērā ņemams izmantošanas temps satelītu navigācijas pasaulē. Lidostu skaits, kurās izmanto EGNOS spējas, palielinājās no 150 (2014) līdz 174 (2015). Turpinājās sadarbības nolīguma īstenošana ar Ukrainu, darot pieejamus EUR 5 miljonus no Kaimiņattiecību instrumenta EGNOS attīstībai Ukrainā. 2015. gadā Copernicus turpināja attīstību, kļūstot par pilnībā funkcionālu zemes novērošanas programmu, 2015. gada 22. jūnijā tika veiksmīgi palaists Sentinel-2A, kas sistēmu papildināja ar optiskās attēlveidošanas spēju. Satelīta dati no Copernicus raidīja, piemēram, agrīnu brīdinājumu par plūdiem Apvienotajā Karalistē un Īrijā 2015. gadā, un palīdzēja novērtēt Afganistāna notikušās zemestrīces sekas. Starptautiskais eksperimentālais kodoltermiskais reaktors (ITER) ITER organizācija ir parakstījusi kopā 104 no 139 iepirkuma līgumiem par ITER reaktora būvniecības dažādām darba paketēm. Tas veido 90,5 % no projekta kopējās vērtības natūrā. Tas nozīmē, ka būtiska daļa no ITER darbības patlaban ir atkarīga no ITER dalībniekiem, kas piegādās ITER sastāvdaļas. Eiropas kopuzņēmums ITER (F4E), kas ir atbildīgs par ES ieguldījuma sniegšanu ITER organizācijai, ir parakstījis lielāko daļu apjomīgu līgumu (vairāk nekā EUR 100 miljonu vērtībā). 2015. gada 31. decembrī F4E bija parakstījis 766 ar pamatdarbību saistīto iepirkumu līgumus un 145 dotāciju līgumus par kopējo vērtību EUR 2,8 miljardu vērtībā (vērtība 2008. gadā). Tomēr projekts saskaras ar problēmām, jo īpaši kavēšanās, risks, ka tiks pārsniegtas izmaksas, un vispārējā pārvaldība. Daudzi riski ir saistīti ar projekta būtību, kas neattiecas tikai uz pašreizējo kodolsintēzes tehnoloģijas attīstības līmeni, un ar sarežģīto pārvaldības struktūru. Rīcības plānu par uzlabojumu, kurā arī ietverti Eiropas Parlamenta un Revīzijas palātas ziņojumos par 2013. gada budžeta apstiprināšanas procedūru iekļautie novērojumi, 2015. gada martā apstiprināja F4E valde, un pašlaik norit tā īstenošana.

Programma Erasmus+ Kopš 2014. gada Erasmus+ programma ir apvienojusi septiņas iepriekšējās programmas un ietvērusi jaunas darbības izglītības apmaiņas jomā. 2014.-2015. gadā vairāk nekā miljons cilvēku piedalījās 18 000 ES finansētās darbībās ar elastīgākiem mobilitātes noteikumiem, kas labāk atspoguļo studentu vajadzību un diplomu struktūru attīstību (Boloņas process) visā Eiropā. Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (CEF) 2015. gadā EUR 12,8 miljardi tika piešķirti 263 transporta projektiem, izmantojot dotāciju līgumus, kas parakstīti 2015. gadā, saskaņā ar 2014. gada CEF uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. CEF finansējums ir piesaistījis investīcijas kopā EUR 28,3 miljardu apmērā, apvienojot ES ieguldījumu ar reģionālajiem un dalībvalstu budžetiem, kā arī aizdevumiem no Eiropas Investīciju bankas (EIB). Saskaņā ar 2015. gadā publicētajiem diviem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus CEF enerģētikai, EUR 366 miljoni tika piešķirti 35 projektiem pētījumiem un būvdarbiem. Lielākā daļa atbalsta tika novirzīta projektiem Baltijas jūras reģionā, kā arī Centrālaustrumu un Dienvidaustrumu Eiropā, lai risinātu piegādes jautājumu drošību šajās Eiropas daļās. Visu izvēlēto projektu mērķis ir palielināt enerģētikas drošību un samazināt dalībvalstu izolāciju no ES mēroga enerģētikas tīkliem. To mērķis ir palīdzēt pabeigt Eiropas enerģijas tirgus izveidi un elektroenerģijas tīklā integrēt atjaunojamos energoresursus. Tiek plānots, ka CEF finanšu instrumenti izmantos aptuveni EUR 2 miljardu laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam. Šajā nolūkā CEF Parāda instrumenta deleģēšanas nolīgums CEF Parāda instrumenta īstenošanai ar Eiropas Investīciju banku tika parakstīts 2015. gada 22. jūlijā. Pateicoties šim svarīgajam notikumam, Parāda instruments sāka darboties, izmantojot pieredzi, kas gūta ar instrumentiem laikposmā no 2007.-2013. gadam, piemēram, Aizdevuma garantijas instruments Eiropas transporta tīkla projektiem (LGTT) un projektu obligāciju iniciatīvas (PBI) izmēģinājuma posmā. Darba plānus, ko ierosinājuši Eiropas koordinatori deviņiem pamattīkla koridoriem, kas noteikti TEN-T regulā, attiecīgās dalībvalstis apstiprināja 2015. gada maijā un oficiāli prezentēja Eiropas transporta dienās Rīgā, 2015. gada jūnijā. Pamatojoties uz iepriekšminēto, katram koridoram ir noteiktas prioritātes, un tā rezultātā tika izlemts par darbībām, piemēram, pētījumiem, būvdarbiem un pārvaldības pasākumiem. Izaugsmes un nodarbinātības pakts: Kā projektu obligāciju iniciatīvas (PBI) izmēģinājuma posms palīdzēja piesaistīt papildu finansējumu svarīgiem infrastruktūras projektiem Lai papildus stimulētu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, ES valstu vai valdību vadītāji 2012. gada jūnijā pieņēma Izaugsmes un nodarbinātības paktu. Pakta ietvaros viena no darbībām bija projektu obligāciju iniciatīvas sākšana. Projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājuma posma ārējā izvērtējumā, ko pabeidza 2015. gada decembrī, novērtēja vairākus infrastruktūras projektus, kurus atbalsta ar projektu obligāciju kredītkvalitātes uzlabojumu risinājumu laikposmā no 2012. gada un 2015. gada jūlijam, un secināja, ka projektu obligāciju iniciatīva reaģēja uz skaidri noteiktu tirgus nepilnību, nodrošinot produktu, kas mazināja galvenos riskus, kuri ir saistīti ar infrastruktūras projektiem, kurus īsteno institucionālie ieguldītāji. Šajā ziņā projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājums veicināja lielāku privātā sektora iesaisti lielu projektu ilgtermiņa kapitāla tirgus finansēšanā tādās jomās kā Eiropas transporta tīkli, Eiropas enerģētikas tīkli, IKT un platjosla. Turklāt riska dalīšanas kārtība starp Eiropas Komisiju un EIB, kā arī ES sniegtais ieguldījums bija svarīgs, lai attīstītu iniciatīvu, ļautu EIB veikt riskantākus un apjomīgākus darījumus un paplašināt ieguldītāju bāzi. Turklāt novērtējumā tika uzsvērts, ka piesaistīto līdzekļu apjoms piecu projektu obligāciju kredītkvalitātes uzlabojumu darījumos 2015. gada 31. jūlijā (tas ir, novērtējuma pēdējā diena) ar pieejamo ES ieguldījumu bija 12,9, savukārt visu projektu obligāciju kredītkvalitātes uzlabošanas darījumi, kas bija jāslēdz ar esošo ES budžeta atbalstu, bija 18,6 (EUR 4270 miljoni kapitāla izmaksās, kas dalīts ar EUR 230 miljoniem ES budžeta ieguldījuma), kas pilnībā atbilst plānotajam. 2016. gada pirmajos trīs mēnešos ar ES budžeta atbalstu tika parakstīti vēl divi projektu obligāciju kredītkvalitātes uzlabojumu darījumi, kā rezultātā kopējais darījumu skaits, kuri parakstīti saskaņā ar projektu obligāciju iniciatīvu (tostarp darījumi, ko EIB finansēja, uzņemoties pašu risku) pieauga līdz 10. Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programma (COSME)

2015. gadā sākotnējās finansēšanas mehānisms, kas ieviests Aizdevumu garantiju fondam (LGF) COSME ietvaros, bija vēl nozīmīgāks ieguldījums riskantāku MVU darījumu finansēšanai salīdzinājumā ar scenāriju bez ESIF garantijas – (parakstīti 18 garantijas nolīgumi par juridiskajām saistībām EUR 163 miljonu apmērā). Sagaidāms, ka jo īpaši jaunizveidoti uzņēmumi un mazāki MVU, kam ir grūtības piekļūt finansējumam, gūs labumu no uzlabotā Aizdevumu garantiju fonda. 2015. gada 30.septembrī vairāk nekā 30 000 MVU jau bija saņēmuši finansējumu kopā vairāk nekā EUR 700 miljonu apmērā. 2015. gada 31. decembrī vairāk nekā 51 000 MVU jau bija saņēmuši finansējumu gandrīz EUR 1300 miljonu apmērā saskaņā ar uzlaboto COSME Aizdevumu garantiju fondu. Aptuveni 450 000 MVU ir saņēmuši pakalpojumus, izmantojot Eiropas Biznesa atbalsta tīklu, sākot no informācijas par ES jautājumiem, beidzot ar specializētiem konsultāciju pakalpojumiem vai partnerības sekmēšanas pakalpojumiem starp MVU, izmantojot uzņēmumu komandējumus un partneru meklēšanas pasākumus. Mērķis ir palielināt MVU konkurētspēju un to inovācijas spējas, nodarbinot 3000 tīkla darbiniekus visos ES reģionos un 35 valstīs ārpus ES. 625 iesaistītās organizācijas sniedza specializētas konsultācijas 60 000 MVU par piekļuvi finansējumam, intelektuālā īpašuma tiesībām, uzņēmējdarbības un tehnoloģijas pārskatiem un resursu izmantošanas efektivitāti. Aptuveni 22 000 MVU piedalījās partneru meklēšanas pasākumos. Minēto darbību rezultātā tika panākti 3190 īpaši sasniegumi, par ko ziņoja uzņēmumi, un gūti sekmīgi rezultāti. "Erasmus jaunajiem uzņēmējiem" sniedz jauniem vai topošajiem uzņēmējiem iespēju mācīties no pieredzējušiem uzņēmējiem, kuriem ir nelieli uzņēmumi citās valstīs. Līdz šim ir reģistrēti gandrīz 12 000 uzņēmēju profili un izveidotas 3900 partnerības, kas ietver 7700 uzņēmējus. Investīciju plāns Eiropai Galvenā Komisijas prioritāte 2015. gadā bija sagatavot īstenošanai Investīciju plānu Eiropai, ko sāka 2014. gadā. Finansējuma mobilizēšana Investīciju plāna stūrakmens ir Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF), ko pārvalda EIB grupa. 2016. gada maija beigās EIB grupa apstiprināja ESIF projektus par kopējo investīciju vērtību aptuveni EUR 100 miljardu apmērā, ko piešķīra no ESIF EUR 9,3 miljardu atbalsta finansējuma infrastruktūras un inovācijas ieguldījumiem, un EUR 3,5 miljardu apmērā par labu MVU, kas ir pierādījums, ka instruments tika veiksmīgi izmantots. Ietekmes pilnu apmēru uz ekonomiku varēs visaptveroši novērtēt tikai pēc tam, kad iniciatīvas īstenošana būs pilnībā pabeigta. Komisija 2016. gada maijā iesniedza savu pirmo ziņojumu par ESIF garantiju fonda pārvaldību 2015. gadā, kā tas pieprasīts saskaņā ar juridisko pamatu. Investīciju atbalstīšana reālajā ekonomikā 2015. gadā arī tika pielikti ievērojami pūliņi, lai sagatavotu īstenošanai divus galvenos instrumentus, kas Investīciju plānu padara viegli pieejamu projektu īstenotājiem: 2015. gada 1. septembrī sāka darboties Eiropas Investīciju konsultāciju centrs (EIKC) un 2016. gada 1. jūnijā – Eiropas Investīciju projektu portāls (EIPP). Eiropas Investīciju konsultāciju centrs (EIKC) piedāvā projektu īstenotājiem vienotu piekļuves punktu tehniskajai palīdzībai, vadlīnijas un konsultācijas. 2016. gada maijā tas bija izskatījis vairāk nekā 160 prasības. EIB un Eiropas Komisija cieši sadarbojās ar valsts attīstības veicinātāju banku (VAVB) pamatgrupu un sagatavoja saprašanās memorandu par iespējamo sadarbību starp EIKC un VAVB. 2016. gada maija beigās saprašanās memorandu bija parakstījušas 18 VAVB no 16 dalībvalstīm. Eiropas Investīciju projektu portāls (EIPP), ko izstrādājusi Komisija, ir sabiedrībai pieejams tīmekļa portāls, kas ļauj ES bāzētiem projektu īstenotājiem vairot savu projektu atpazīstamību potenciālajiem starptautiskajiem investoriem. Investīcijām labvēlīgas vides izveide Lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un finansēšanas noteikumus, investīciju plānā ir paredzēts progress virzībā uz Digitālo vienoto tirgu, Enerģētikas savienību un kapitāla tirgus savienību. Kopš krīzes kā privāto, tā publisko investīciju attīstība dažādās valstīs ir bijusi atšķirīga. Joprojām nav novērsti regulatīvie un neregulatīvie šķēršļi ieguldījumam. Minēto problēmu noteikšana un novēršana attiecībā uz investīciju ir daļa no pūliņiem, lai uzlabotu pamatnosacījumus un novērstu birokrātiju un regulatīvos šķēršļus. Komisija iesaistās strukturētā dialogā ar dalībvalstīm, lai palīdzētu novērst šos valsts šķēršļus investīcijām saistībā ar Eiropas pusgadu. Atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU)

MVU Garantiju mehānisms (SMEG), kurā no ES budžeta piešķirti EUR 649,90 miljoni, stimulēja EUR 20,7 miljardu MVU finansējumu 381 592 MVU un tika izsniegti 463 295 aizdevumi. Sasniegtais sviras efekts SMEG mehānismam ir 38,6.



Straujas izaugsmes un inovatīvu MVU mehānisma (GIF) ietvaros EUR 555 miljoni ES līdzekļu ir ieguldīti riska kapitāla fondos, ka rezultātā gūtais finansējums bija gandrīz EUR 3,12 miljardi 437 atbilstošajiem ieguldījumu saņēmējiem (MVU). Sasniegtais sviras efekts GIF ir aptuveni 5,6. Šādiem MVU ir lielāks pārdošanas, aktīvu un nodarbinātības pieaugums nekā uzņēmumiem, kurus neatbalsta kapitāla vai riska kapitāla fondi, un ir arī mazāka iespēja, ka tie neizpildīs saistības salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem. 1.3.2. 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmas programmu rezultāti Īstenošanas aspekti Septītās pētniecības pamatprogrammas (FP7) nesen pabeigtajā ex post novērtējumā norādīts, ka programmas septiņu gadu darbības laikā tika pabeigti 487 konkursi, kuros tika saņemti gandrīz 136 000 atbilstīgu piedāvājumu. Tika finansēti aptuveni 25 000 projekti, iesaistot vairāk nekā 134 000 dalībniekus no 170 dažādām valstīm. Kopumā piedalījās aptuveni 29 000 organizācijas, no kurām aptuveni 70 % bija jaunpienācējas. MVU veidoja vairāk nekā 50 % no visām nozares organizācijām, kas piedalījās dotāciju līgumos. Turklāt Septītā pētniecības pamatprogramma būtiski veicināja Junkera Komisijas prioritāti "ES kā globāli nozīmīga dalībniece", piedaloties vairāk nekā 7800 dalībniekiem no neasociētajām trešajām valstīm, kas saņēma no Eiropas Komisijas vairāk nekā 700 miljonus euro. Salīdzinājumā ar Sesto pētniecības pamatprogrammu FP7 vienkāršošanas pasākumi palīdzēja dalībniekiem ietaupīt vairāk nekā EUR 550 miljonus. Pētniecības izpildaģentūras (REA), kas pārvalda lielu daļu programmas "Apvārsnis 2020", novērtējumā atklāja, ka tās darbības faktiskās izmaksas laikposmā no 2012. līdz 2015. gadam bija par EUR 34,8 miljoniem (15 %) mazākas par sākotnējo aprēķinu saistībā ar izmaksu ietaupījumiem attiecībā uz darbiniekiem un infrastruktūras izdevumiem. Faktiskie ietaupījumi, ko radīja programmas deleģēšana REA, bija par 24 % lielāki par sākotnējām aplēsēm (EUR 53,4 miljoni salīdzinājumā ar EUR 43,1 miljonu). Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras (ERCEA), kas pārvalda Eiropas Pētniecības padomi (EPP), kas ir daļa no programmas "Apvārsnis 2020", faktisko izmaksu analīze 2012.-2015. gadā bija par EUR 20,6 miljoniem (12 %) mazāka nekā sākotnējās aplēses saistībā ar izmaksu ietaupījumiem par pieskaitāmajām izmaksām, turpretim faktiskās ar darbiniekiem saistītās izmaksas pārsniedza aplēses 2014.-2015. gadam. Faktiskie ietaupījumi, ko radīja programmas deleģēšana ERCEA, bija nedaudz lielāki par sākotnējām aplēsēm (EUR 46,5 miljoni salīdzinājumā ar EUR 44,6 miljoniem). 2014. gada janvārī TEN-T izpildaģentūra kļuva par Inovācijas un tīklu izpildaģentūru (INEA), kas cita starpā atbild par Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta programmas daļu īstenošanu (transports, enerģija un telesakari) un par programmas "Apvārsnis 2020" ar transportu un enerģētiku saistītām programmām. Par laikposmu no 2011.-2013. gadam veiktajā ex post novērtējuma pētījumā pierādīja, ka aģentūra bija visrentablākā iespēja, kas pieejama TEN-T programmas īstenošanai. Šī iespēja radīja ietaupījumus ES budžetā EUR 8,8 miljonu apmērā salīdzinājumā ar to, cik būtu izmaksājusi programmas iekšējā īstenošana. Politikas sasniegumu sekmēšana Gudra izaugsme

2015. gadā ex post novērtējumā par FP7 tika ziņots par 12 149 pabeigtiem FP7 projektiem (kas veido aptuveni 50 % no kopējiem FP7 projektiem). Lai arī vēl ir pāragri veikt galīgo novērtējumu par FP7 ietekmi uz tirgu, novērtējumā lēsta netieša ietekme uz ekonomiku EUR 500 miljardu apmērā 25 gadu laikā vai aptuveni EUR 20 miljardi katru gadu papildu iekšzemes kopproduktā. Lēsts, ka īstermiņa sviras efekta un ilgtermiņa daudzkāršojošās ietekmes rezultātā katrs FP7 iztērētais euro radīja aptuveni EUR 11, tieši un netieši ietekmējot ekonomiku inovāciju, jauno tehnoloģiju un produktu veidā. FP7 ex post novērtējumā ziņots par 1700 patentu pieteikumiem un vairāk nekā 7400 komerciālās izmantošanas gadījumiem FP7 projektu rezultātā. Lai arī vairāk puse no FP7 projektiem vēl tiek īstenota, prognozē, ka turpmākajos gados to ietekme pieaugs. Saskaņā ar FP7 atbalstītie projekti ir ieguvuši augstāko tehnoloģiju gatavības līmeni, kas ir rādītājs, lai novērtētu to vēlmi pēc inovācijas, salīdzinājumā ar FP6 iesaistītajām organizācijām. Kopienas inovācijas apsekojuma analīzē parādīts, ka bija lielāka iespēja, ka inovatīvi uzņēmumi, ko atbalstīja FP7, ieviesa jaunu produktu, procesu vai tirgū jaunas pakalpojumu inovācijas un ieguva lielāku apgrozījuma daļu no inovācijas nekā tie uzņēmumi, kurus FP7 neatbalstīja. Līdzīgi hipotētiskā analīzē, novērtējot patenta pieteikumu vidējo skaitu uz pētnieku, norādīts, ka vidēji pētnieki organizācijās, kas piedalās FP7, piesakās patentiem biežāk nekā pētnieki organizācijās, kas nepiedalās ES pamatprogrammās. FP7 bija jo īpaši efektīva, nostiprinot zinātnisko izcilību. Līdz šim FP7 projekti ir radījuši 170 000 publikācijas. No tām 54 % ir brīvi pieejamas. FP7 publikāciju daļa visbiežāk citēto publikāciju sarakstā veido vidēji 3,6 %. Šī daļa ir 2,8, 2 un 3,6 reizes lielāka nekā attiecīgi ES, ASV un pasaules vidējais rādītājs. Publikāciju skaits visatzītākajos zinātniskajos laikrakstos, kas atzīst ERC finansējumu, un fakts, ka ERC finansējums tika piešķirts 11 Nobela prēmijas laureātiem un 5 Fields Medallists matemātiķiem, ir pierādījums ERC zinātniskajai izcilībai. Vairāk nekā 13000 MVU piedalījās FP7 un saņēma EUR 6,4 miljardus. Tas krietni vien pārsniedz FP7 sadarbības programmā Padomes un Eiropas Parlamenta FP7 sākumā noteikto finansējuma mērķi (15 %) MVU. Ekonometrisko analīžu rezultāti liecina, ka Septītajā pamatprogrammā piedalījušos MVU nodarbinātības izaugsme un pamatdarbības ieņēmumi ir par 38 % augstāki nekā kontrolgrupai. ES pievienotās vērtības piemērs Saskaņā ar respondentu viedokli tiešsaistes apspriedē ar ieinteresētajām personām par FP7 ex post novērtēšanu Eiropas problēmu risināšana, izmantojot pētniecību Eiropā, ir viena no trīs vissvarīgākajām jomām, kurā tiek pausta Eiropas pievienotā vērtība, salīdzinājumā ar dalībvalstu darbībām (paralēli pieaugošajai konkurencei pētniecībā un uzlabojot pētnieku mobilitāti). Saskaņā ar programmu "Apvārsnis 2020", kas ir FP7 pēctece, Eiropas Komisija ievieš vairākas balvas saistībā ar sabiedrības problēmu risinājumiem. Šīs "Apvāršņa" balvas ir naudas atlīdzība tiem, kas visefektīvāk atrisinās konkrētu problēmu. Tās ir stimuls inovācijai. Tās nosaka mērķi, bet ne to, kam vajadzētu būt novatoram vai kā būtu jāsasniedz mērķis. 2014. gadā Vācijas biofarmācijas uzņēmums CureVac GmbH ieguva inovācijas balvu un saņēma 2 miljonus euro par progresu ceļā uz jaunu tehnoloģiju, kas saglabā dzīvību glābjošas vakcīnas jebkurā vides temperatūrā, tādējādi pārvarot vienu no vislielākajiem šķēršļiem, lai vakcīnas izmantotu jaunattīstības valstīs. 2015. gadā minētā balva piesaistīta papildu privāto ieguldījumu pētniecībā, kad Bila un Melindas Geitu fonds paziņoja par EUR 46 miljonu ieguldījumu CureVac, lai paatrinātu to inovatīvās vakcīnas tehnoloģijas attīstību un vairāku vakcīnu ražošanu pret infekcijas slimībām. Saskaņā ar Septītās pamatprogrammas Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām (MSCA) pētniekiem tika piešķirtas vairāk nekā 50 000 stipendijas (tostarp 10 000 doktorantu kandidātiem). Šīs stipendijas tika piešķirtas 148 dažādu tautību pārstāvjiem 86 valstīs visā pasaulē, padarot MSCA par FP7 visstarptautiskāko daļu. MSCA veicināja to, ka vislabākie pētnieki paliek Eiropā, jo gandrīz 34 % stipendiātu bija trešo valstu valstspiederīgie un 46 % pētnieku, kas ieradās ES no rūpnieciski attīstītajām valstīm, palika Eiropā pēc to MSCA stipendijas saņemšanas beigām (lai gan nav iespējams izmērīt programmas tiešu ietekmi). Apsekojuma rezultāti norāda uz to, ka aptuveni 80 % MSCA stipendiātu atzina, ka šī stipendija uzlaboja viņu karjeras izredzes, kas liecina par to, ka stipendiāti atzinīgi novērtēja to, ka programmas atbalsts veicināja viņu zinātniskās karjeras attīstību. Ilgtspējīga izaugsme Programma "Saprātīga enerģija Eiropai" (IEE) ir sniegusi taustāmus rezultātus: kopš 2007. gada IEE projekti ir snieguši atjaunojamās enerģijas ekvivalentu 7 miljonu iedzīvotāju gada elektroenerģijas patēriņam, ietaupījuši primāro enerģiju, kas līdzvērtīga vairāk nekā 2 miljonu mājsaimniecību gada elektroenerģijas patēriņam un sagaidāms, ka piesaistīs ilgtspējīgas enerģētikas ieguldījumu vairāk nekā EUR 4 miljardu apmērā. No pašreizējiem primārajiem gada energoietaupījumiem provizoriskais aplēstais rādītājs liecina par to, ka tiem būtu jāpārsniedz 312 000 tonnas naftas ekvivalenta (toe) gadā. IEE programmas rezultāti bija svarīgi vairāk nekā 40 miljonus cilvēku visā ES.

Novērtējumā tika uzsvērts, ka paredzamais vidējais sviras faktors attiecībā uz ekoinovācijas projektiem ir aptuveni 20 (EUR 1 publiskā ieguldījuma rada 20 reizes lielāku bruto ieņēmumu sviras koeficientu 2 gadus pēc tam, kad projekts ir beidzies), vidēji radot neto nodarbinātību aptuveni 8 personām (pilna laika) uz vienu projektu. Konvertējot naudas izteiksmē, kopējā globālā vides un ekonomiskā ieguvuma vērtība no CIP (Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma) Ekoinovācijas iniciatīvas tiek lēsta vairāk nekā EUR 1,6 miljardu vērtībā 5 gadu laikposmā. Padarīt enerģiju drošāku, pieejamāku un ilgtspējīgāku Eiropas Savienība 2015. gadu sāka ar apņemšanos saviem pilsoņiem un uzņēmumiem darīt pieejamu drošu un cenas ziņā pieņemamu enerģiju, turklāt vēršoties arī pret klimata pārmaiņu cēloņiem. Februārī tā iedzīvināja Enerģētikas savienību, lai palīdzētu patērētājiem taupīt naudu un enerģiju, palīdzētu atbalstīt vidi, veicinātu konkurētspējīgu enerģētikas tirgu un garantētu piegādes drošību. Jūlijā tika publiskoti vairāki ar to saistīti priekšlikumi, kas paredzēja pārskatīt ES emisiju tirdzniecības sistēmu, padarīt skaidrāku energoefektivitātes marķējumu un sniegt izdevīgāku piedāvājumu patērētājiem. Komisija atklāja arī sabiedrisku apspriešanos par jauno elektroenerģijas tirgus modeli. Februārī Komisija nāca klajā ar paziņojumu, kā visās dalībvalstīs līdz 2020. gadam īstenot elektrotīklu starpsavienojumu mērķrādītāju 10 % apmērā. Līdz 2015. gada beigām jau bija atklāti vairāki starpsavienojumu projekti, kas ziemeļos Baltijas valstis, dienvidos Ibērijas pussalu, kā arī Maltu savienoja ar pārējo ES teritoriju. Septembrī Komisija pieņēma jauno stratēģisko plānu attiecībā uz energotehnoloģijām (SET plāns). Tā mērķis ir paātrināt mazoglekļa tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu un palielināt sadarbību starp dalībvalstīm. Novembrī Komisija izdeva pirmo Enerģētikas savienības stāvokļa apskatu, kas iepazīstināja ar to, kas sasniegts pēc Enerģētikas savienības pamatstratēģijas pieņemšanas. Tomēr tās īstenošanā vēl darāms daudz, un 2016. gads būs ļoti svarīgs gads rezultātu sasniegšanā. Eiropas Savienībai turklāt bija ļoti nozīmīga loma procesā, kura iznākumā decembrī Parīzē 195 valstis pirmoreiz pasaulē noslēdza visaptverošu un juridiski saistošu vienošanos par klimata jautājumiem. Vienošanās rezultātā tika izstrādāts globāls rīcības plāns, kas ļauj pasaulei novērst bīstamās klimata pārmaiņas, ierobežojot globālo sasilšanu un to saglabājot ievērojami zemāku par 2 °C. Nolīgums arī nepārprotami signalizē investoriem, uzņēmumiem un politikas veidotājiem, ka globālas pārejas kurss uz tīru enerģiju nemainīsies un ka no piesārņojošā fosilā kurināmā jāpārorientējas uz citiem resursiem. Integrējoša izaugsme Septītās pamatprogrammas ex-post novērtējumā parādīts, ka, lai arī FP7 netika īpaši izveidota tāpēc, lai radītu darbvietas, šī programma tieši radīs 130 000 vakances zinātniekiem 10 gadu laikā un netieši – 160 000 papildu darbvietas vairāk nekā 25 gadu laikposmā. Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības (MSCA) ir uzlabojušas nodarbinātību, karjeras attīstības iespējas un pētnieku mobilitāti Eiropā un ārpus tās. 95 % no MSCA stipendiātiem bija nodarbināti divus gadus pēc savas stipendijas termiņa beigām. FP7 veicināja pētnieku pieņemšanu darbā ilgākā termiņā, jo liela daļa no pētniekiem (43 %), kas pieņemti uz pagaidu laiku konkrētiem projektiem, tika nodarbināti saņēmējās pētnieku komandās pēc projekta beigām. Viens no diviem Eiropas universitātes absolventiem, kas mācās vai stažējas ārzemēs, piedalās Erasmus. Tika pierādīts, ka Erasmus programma palielina nodarbinātības iespējas par 45 % salīdzinājumā ar absolventu, kas mobilitāti neizmanto. Tika konstatēts, ka 83 % gadījumu studenti no Austrumeiropas, visticamāk, nesaskārās ar ilgtermiņa bezdarbu, ja tie bija piedalījušies Erasmus. Aptauja, kas veikta programmas Erasmus jaunajiem uzņēmējiem dalībnieku starpā, liecina par to, ka vairāk nekā trešā daļa no potenciālajiem uzņēmējiem, kuri piedalījās, faktiski sāka uzņēmējdarbību, un divas trešdaļas no iesaistītajiem pieredzējušiem uzņēmējiem guva jaunas idejas vai tehniskās zināšanas, atklāja jaunus tirgus un palielināja savu apgrozījumu.



1.4. Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija (1.B izdevumu kategorija) Programmām 1.B izdevumu kategorijā 2015. gadā piešķīra EUR 60,4 miljardus, kas ir 37,2 % no kopējiem 2015. gada budžeta izdevumiem. 4. diagramma. Attēlā pa kreisi: galvenās programmas, kas 2015. gadā finansētas 1.B. izdevumu kategorijā. Kategorija "Citas programmas" cita starpā ietver programmas "Tālākie un mazapdzīvotie reģioni" un "Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām" / pa labi 1.B izdevumu kategorijas īpatsvars visā 2015. gada budžetā. Visi skaitļi miljonos EUR. Daudzgadu finanšu shēmas 1.B izdevumu kategorija attiecas uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Kohēzijas fondu (KF), Eiropas Sociālo fondu (ESF), tostarp Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu (JNI) (īpašo papildu piešķīrumu), un Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām (FEAD). Visas šīs programmas īsteno saskaņā ar dalīto pārvaldību. Komisijas prioritātes ERAF, KF un ESF veido ES kohēzijas politiku, kuras budžets laikposmam no 2014 līdz 2020. gadam ir EUR 351,8 miljardi, kas ir vissvarīgākais ES ieguldījumu instruments stratēģijas "Eiropa 2020" mērķu īstenošanai, atbalstot izaugsmi un darbvietu radīšanu ES līmenī un strukturālās reformas valsts līmenī. Kohēzijas politikas intervences sekmē Ž. K. Junkera vadītās Komisijas vairāku prioritāšu sasniegšanu, jo īpaši "Darbvietas, izaugsme un ieguldījumi", "Digitālais vienotais tirgus" un "Enerģētikas savienība un klimats". Kohēzijas politika arī veicina iekšējā tirgus attīstību, kā arī vairākas darbības, kas attiecas uz atbildi uz bēgļu krīzi un migrācijas politiku. Reformētā kohēzijas politika 2014.-2020. gadam ir pilnībā saskaņota ar stratēģiju "Eiropa 2020" attiecībā uz gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi. Kohēzijas finansējums veido vairāk nekā 60 % no publiskā ieguldījuma budžeta daudzās dalībvalstīs un tam joprojām bija svarīga loma ilgtermiņa investīciju stratēģiju atbalstīšanā. Kā kohēzijas politika veicina konkrētai valstij adresētu ieteikumu īstenošanu Saskaņā ar juridisko satvaru, kas attiecas uz Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESIF), ESIF līdzfinansētās programmas laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam attiecas uz visiem konkrētai valstij adresētajiem ieteikumiem saistībā ar Eiropas pusgadu. Darbības programmas ir cieši saskaņotas ar iepriekšējiem katrai valstij adresētiem ieteikumiem un to apstiprināšana bija atkarīga no vairāku reformu īstenošanas (ex ante nosacījumi), lai sekmētu ESIF izmantošanu un efektivitāti. Šī reformētās kohēzijas politikas neapšaubāmā integrācija jaunajā ES ekonomikas pārvaldībā DFS laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam palīdz palielināt politikas reaģēšanas spējas mainīgos ekonomikas apstākļos un saskaroties ar jaunām nelīdzsvarotībām. Lai arī Komisijas galvenie pūliņi bija saistīti ar sarunu par 2014.-2020. gada programmu veiksmīgu finalizēšanu, Komisija 2015. gadā arī īstenoja mērķtiecīgas darbības, kuru mērķis ir risināt katrai valstij raksturīgas grūtības, un palielināt dalībvalstu spēju efektīvi pabeigt to 2007.-2013. gada programmas. 1.4.1. 2014.–2020. gada programmu īstenošana Līdz 2015. gada beigām Komisija bija pieņēmusi visas 2014.-2020. gada kohēzijas politikas darbības programmas, ļaujot sākt visas programmas īstenot praksē. Ieviestie uzlabojumi laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam nodrošina, ka programmas būs vairāk orientētas uz rezultātiem, sasaistot ieguldījumu vajadzības ar specifiskiem uzdevumiem un prioritātes ar atbilstošiem rādītājiem un mērķiem attiecībā uz iznākumiem un rezultātiem. Katrai programmai ir izpildes sistēma, pēc kura tiks izvērtēts sasniegtais. Tas padara pārredzamu ziņošanu un progresa novērtējumu par programmas mērķiem par iespējamu.

2015. gada beigās dalībvalstis jau bija atlasījušas vairāk nekā 100 000 projektus. Paziņojums "Ieguldījumi darbvietās un izaugsmē – maksimāla ESIF fondu ieguldījuma izmantošana", ar ko Komisija nāca klajā 2015. gada decembrī, sniedz labu pārskatu par ESIF ieguldījumiem, kas plānoti 2014.-2020. gada plānošanas periodam, un par to gaidāmajiem rezultātiem. Kopumā tiek lēsts, ka pozitīvu ietekmi salīdzinājumā ar status quo tieši radīs 2014.-2020. gada ESIF programmu īstenošana, jo īpaši attiecībā uz IKP izaugsmi, un tā turpināsies arī pēc šīs īstenošanas beigām. Plānotā ietekme ir jo īpaši svarīga ES-13 dalībvalstīm, kurās ESIF veido lielu daļu no publiskā ieguldījuma. Sagaidāms, ka minētajām dalībvalstīm starpība salīdzinājumā ar status quo palielināsies līdz +2,7 % īstenošanas beigās, konsekventi saglabājoties virs 2 % vismaz 10 gadus pēc 2020. gada. Informācija par īstenošanu un rezultātiem tiks jo īpaši sniegta ikgadējos Gada īstenošanas ziņojumos par ERAF, KF un ESF programmām un to cieši uzraudzīs Komisija. Dalībvalstīm pirmie gada īstenošanas ziņojumi ir jāiesniedz 2016. gada jūnijā. Īstenošanas priekšnoteikumi Ex ante nosacījumi ir viens no galvenajiem jaunajiem reformētās kohēzijas politikas elementiem, kuras mērķis ir palielināt fondu efektivitāti. Tie veido pamatnosacījumus, lai ieguldījumi būtu efektīvi un tiktu izpildīti nekavējoties – vēlākais īstenošanas pirmajos gados. Lai gan aptuveni 75 % visu ex ante nosacījumu bija izpildīti, līdz programmas tika apstiprinātas, apmēram 750 nebija izpildīti (piemēram, transporta ģenerālplāni, kas ir transporta ieguldījumu pamatā). Par rīcības plāniem tika panākta vienošanās ar Komisiju attiecībā uz to izpildi ne vēlāk kā 2016. gada beigās. Minēto rīcības plānu īstenošanā tika novērota zināma kavēšanās: no 470 rīcības plāniem, ko sākotnēji bija plānots pabeigt līdz 2015. gada beigām, 2015. gadā tika pabeigti 142 rīcības plāni kopā ar 3 rīcības plāniem, kas plānoti 2016. gadam. Komisija uzmanīgi uzrauga rīcības plānu stāvokli, kas saistīti ar ex ante nosacījumu izpildi, un turpinās to darīt visu 2016. gadu. Izraudzīšanās ir vēl viens reformētās Kohēzijas politikas jauns elements, kura mērķis ir pastiprināt ticamību, pieprasot no dalībvalstīm atbildību saskaņā ar subsidiaritātes principu. Tas ir process, ar ko dalībvalstis izraugās iestādes, kas būs atbildīgas par programmu pārvaldību un kontroli, nodrošinot, ka ir pienācīgi ieviestas atbilstīgas sistēmas no konkrētā laikposma sākuma. Tiklīdz process ir pabeigts, programmas var sākt iesniegt maksājumu pieprasījumus Komisijai. Dalībvalstis izraudzījās pirmās iestādes 2015. gadā. 2015. gada beigās dalībvalstis bija paziņojušas Komisijai par programmu iestāžu iecelšanu 20 % apmērā ESF, ERAF un KF programmām, lēnākā tempā salīdzinājumā ar sākotnējo grafiku. Komisija tomēr sniedz atbalstu dalībvalstīm, lai tām palīdzētu pārvarēt grūtības, ar kurām tās saskārušās. Īpašs atbalsts Grieķijai Kā daļa no pasākumiem, kas veikti, lai palīdzētu Grieķijai, tika panākta vienošanās par pirmsfinansējuma palielinājumu strukturālajiem fondiem 2014.-2020. gada plānošanas perioda ietvaros, līdz ar 100 % ES finansēšanas likmi atbilstīgiem izdevumiem, un agrīnu izmaksu atlikušajiem 5 % 2007.-2013. gada programmām. Kumulatīvā ietekme bija EUR 2 miljardi (puse 2015. gadā un puse 2016. gadā). Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva (JNI) Attiecībā uz Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu (JNI) pirmajā uzraudzības datu kopumā, ko 2015. gada aprīlī iesniedza dalībvalstis (sākuma datums 2014. gada beigās), tiek ziņots par kopumā aptuveni 138 000 dalībniekiem. Galvenā konstatētā problēma bija publiskā finansējuma trūkums, lai virzītu JNI darbības. Šā iemesla dēļ Komisija ierosināja palielināt JIN priekšfinansējumu līdz 30 % 2015. gadā, lai atvieglotu sākotnējo pasākumu finansēšanu. Šis priekšfinansējums tika izmaksāts no ES 2015. gada budžeta. Turpmāka aptauja un intervijas ar pārvaldības iestādēm 2015. gadā liecina, ka JIN īstenošana ir sākusies visatbilstīgākajās dalībvalstīs. Sākot no 2015. gada novembra, 10 dalībvalstis ziņoja, ka tās ir jau apņēmušās finansēt 75 % vai vairāk konkrētām darbībām no to JIN paredzētā budžeta. Kopumā 20 dalībvalstīm, kas īsteno JIN, 2015. gada decembrī atbalstam izraudzīto darbību kopējās izmaksas bija EUR 3,3 miljardi, un par EUR 380 miljoniem paziņoja saņēmēji. Saskaņā ar to pašu pētījumu līdz 2015. gada novembrim lielākas dalībvalstis un/vai JIN galvenās saņēmējas katra bija iesaistījušas tūkstošiem jauniešu – Itālija (aptuveni 375 000, ar kuriem tā sazinājusies vai kas jau piedalās pasākumos), Portugāle (100 000), Grieķija (32 000), Francija (32 000) un Ungārija (16 000).

MVU iniciatīva Attiecībā uz MVU iniciatīvu ir sākta praktiska īstenošana, kas ir Komisijas un EIB grupas (Eiropas Investīciju banka un Eiropas Investīciju fonds) kopīgs finanšu instruments, kura mērķis ir stimulēt MVU finansējumu, sniedzot izsniedzošajām finanšu iestādēm daļēju riska segumu MVU aizdevumu portfeļiem. Attiecīgie produkti, kas ir saistoši gan bankām, gan MVU, var būt ārkārtīgi efektīvi, lai ātrā un efektīvā veidā palielinātu aizdevumu apjomu reālajai ekonomikai, izveidotu darbvietas un stimulētu ekonomisko izaugsmi. Īstenošana jau ir sākusies vairākās dalībvalstīs (Bulgārijā, Spānijā, Maltā), un dažas pārējās (tostarp Rumānija, Itālija un Somija) ir paudušas savu nodomu pievienoties. Darbvietu izveide un darba tirgus apstākļu uzlabošana Papildus atbalstam, ko sniedz ES budžets un īpašas programmas, Komisija arī veicināja darbvietu izveides un nodarbinātības situāciju ES, īstenojot vairākas iniciatīvas. -Tika izstrādāts jauns Eiropas Jaunatnes pakts, kura mērķis bija izveidot 10 000 uzņēmējdarbības apguves partnerības un vismaz 100 000 jaunas māceklības, stažēšanās un iesācēju darbvietas līdz 2017. gada beigām. -Sociālais dialogs tika atjaunināts, sociālajiem partneriem vairākās nozarēs cenšoties labāk risināt ekonomiskās un sociālās problēmas, ar ko saskārās Eiropa. -Komisija ierosināja Eiropas Pieejamības aktu, lai uzlabotu iekšējā tirgus darbību attiecībā uz pieejamiem produktiem un pakalpojumiem, kas izstrādāti personām ar invaliditāti, atceļot un novēršot šķēršļus to iespējai brīvi pārvietoties. -Darba mobilitātes un sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācija ir bijušas vienas no Komisijas galvenajām darbībām, lai uzlabotu Eiropas darba tirgu. EURES, Eiropas Darbvietu mobilitātes portāls ļauj darba ņēmējiem viegli piekļūt datu bāzei par brīvajām darbvietām no visu dalībvalstu valsts nodarbinātības dienestiem un piemeklēt tās atbilstoši saviem darba pieteikumiem tiešsaistē. 2015. gadā EURES tika stiprināts un atjaunināts, kļūstot par visiem pieejamu atjauninātu mobilitātes rīku, kas izmanto jaunākās IT tehnoloģijas. -Progress tika panākts, novērtējot ES tiesību aktus taisnīgu un drošu darba apstākļu jomā. Drīzumā tiks pabeigts visaptverošs novērtējums par acquis, ko veido 24 direktīvas, darba drošības un veselības jomā. Šis novērtējums ietilpst Komisijas Normatīvās atbilstības un izpildes programmā (REFIT), kuras mērķis ir vienkāršota, skaidrāka un stabilāka regulatīvā sistēma, ar ko atbalsta izaugsmi un darbvietu izveidi. 1.4.2. 2007.–2013. gada programmu rezultāti Īstenošanas aspekti Kopumā 440 darbības programmas (322 ERAF-KF un 119 ESF) guva labumu no Kohēzijas politikas finansējuma 2007.-2013. gada plānošanas periodā, kam piešķirtā budžeta kopsumma bija EUR 346,5 miljardi. Vairākumā dalībvalstu īstenošana sasniedza apmierinošus līmeņus 2015. gada beigās attiecībā uz trim kohēzijas politikas fondiem (80,2 %, vienlaikus neietverot vēl neizmaksātās prasības), un neliela kavēšanās bija vērojama tikai Rumānijā, Itālijā un Horvātijā. Vispārējais ESF izpildes līmenis visās dalībvalstīs 2015. gada beigās sasniedza 80,5 %. ESF apgūšanas līmenis valstīs ar viszemākajiem rezultātiem pārsniedza 65 %, izņemot Horvātiju (52,3 %) un Rumāniju (51,1 %). Attiecībā uz ERAF un KF 2015. gadā vēl vairāk paātrinājās izpildes ritms, kopējam izpildes līmenim sasniedzot 80 % (izņemot neizpildītās prasības visās dalībvalstīs), un kavējumi bija tikai Rumānijā, Itālijā un Horvātijā. Šo kavējumu ietekmi vēl var mazināt, jo izdevumus, kas saistīti ar finanšu instrumentiem, vēl var iesniegt, un attiecināmības periods Horvātijai ilgst līdz 2016. gada beigām.

Pieejamās uzraudzības informācijas analīze attiecībā uz projektu atlasi, kā arī informācija, kas ietverta gada īstenošanas ziņojumos, ko programmu iestādes iesniegušas 2015. gada jūnijā, norāda uz to, ka vairākums no 2007.-2013. gada kohēzijas politikas darbības programmām ir uz pareizā ceļa. Līdz 2015. gada rudenim ar ERAF-KF visās dalībvalstīs tika atbalstīti vairāk nekā 760 000 projekti. Lielāka uzmanība izpildei Saskaņā ar Komisijas lielāku uzmanību izpildei un kā daļa no izmēģinājuma projekta, ko Komisija sāka 2014. gadā, 2015. gadā atkal tika veikta pārskatīšana par visu 322 ERAF-KF programmu izpildi. Izpilde tika uzskatīta par labu vai pieņemamu 91 % programmu un sliktu vai nepietiekamu - 9 %. Tas norāda uz pozitīvu attīstību salīdzinājumā ar situāciju, kāda bija novērtējumos par 2014. gada iepriekšējo izpildi (saskaņā ar kuru 12 % programmu bija uzskatāmas par apdraudētām). Jo īpaši programmu izpilde uzlabojās attiecībā uz pārvaldības un kontroles jautājumiem, projektu atlasi un finanšu instrumentiem, kā rezultātā notika ātrāka īstenošana, kopējam ERAF-KF izpildes līmenim visām dalībvalstīm 2015. gada beigās palielinoties līdz 87 %. Tomēr finansēšanas vadības instrumentu īstenošana aizvien ir lēnāka, nekā sākotnēji plānots, no kopējiem EUR 17,06 miljardiem finanšu instrumentos līdz 2014. gada beigām vēl nebija izmaksāti EUR 1,04 miljardi.



Ieguldījums politikas mērķu sasniegšanā Lai arī ERAF-KF un ESF ex post novērtējumi vēl ir jāfinalizē līdz 2016. gada vidum, paziņoto kohēzijas politikas sasniegumu līdz 2014. gadam pamatā galvenokārt ir jaunākā pieejamā informācija par uzraudzību, kas iegūta no gada īstenošanas ziņojumiem, ko dalībvalstis iesniedza 2015. gadā. Daži pierādījumi, kas iegūti no jau pabeigtajām notiekošā 2007.-2013. gada ERAF-KF ex post novērtējuma tematiskajām daļām (t.i., energoefektivitāte publiskajās un rūpnieciskajās ēkās, vide, transports un uzņēmumu atbalsts), ir pievienoti piezīmēm attiecībā uz politikas sasniegumiem, kas izklāstīti turpmākajās iedaļās. Plašāki secinājumi par izpildi tiks sniegti nākamā gada ziņojumā. Gudra izaugsme (ERAF un ESF) Gudras izaugsmes jomā rezultātus sniedz gan finanšu līdzekļu mobilizēšana, gan ieguldījumu nosacījumu uzlabošanas veicināšana. Programmas palielina darbvietu skaitu, izaugsmi un ieguldījumus visā Eiropā, vienlaikus veltot uzmanību vismazāk attīstītajām jomām un nozarēm, kurās ir izaugsmes potenciāls. Vairāk nekā 36 000 projekti tika līdzfinansēti visā ES, lai atbalstītu sadarbību starp uzņēmumiem un pētniecības centriem līdz 2014. gadam. Dažas valstis guva labus rezultātus, lielā mērā pārsniedzot sākotnējos mērķus (Apvienotā Karaliste); citās dalībvalstīs (piemēram, Polijā, Beļģijā vai Austrijā) sadarbība starp publisko sektoru un privāto sektoru aizvien ir zemāka par mērķos noteikto, bet tiek pielikti ilgtspējīgi pūliņi, lai veicinātu šo svarīgo sadarbību. ES pievienotās vērtības piemērs

ERAF atbalsta pievienotā vērtība ir dalībvalstu nodrošināšana ar papildu finanšu atbalstu izaugsmi veicinošiem ieguldījumiem spēcīgu fiskālās konsolidācijas ierobežojumu vidē. Šo ieguldījumu radītā ekonomiskā darbība rada īstermiņa ietekmi uz IKP (paredzēts, ka ES-12 valstīs IKP palielināsies par 2,7 % gadā no 2007. līdz 2016. gadam), kā arī ilgtermiņa ietekmi (kas materializējas tikai ilgtermiņā), pateicoties strukturāliem uzlabojumiem ES ekonomikās. Sekmīga ERAF ieguldījuma piemērs ir līdzdalības fonda izveide 2013. gadā aptuveni EUR 16 miljonu apmērā Spānijas reģionā Extremadura, kas tika apgūts mazāk nekā divos mēnešos un tā rezultātā tika divkāršots līdz EUR 30 miljoniem. Aizdevumi MVU izaugsmei un inovācijai ir veicinājuši privāto ieguldījumu tirgus paplašināšanos vienīgajā Spānijas reģionā, kas atbilst mazāk attīstīta reģiona statusam (konverģences reģions). Līdz šim no šī atbalsta labumu ir guvuši vairāk nekā 600 MVU. Būtiski veiksmes faktori ir partnerība starp Eiropas Investīciju fondu un reģionālo valdību un pamatīgs reģionālā tirgus ex ante novērtējums, kā rezultātā tika izveidots īpašs finanšu instruments. Pamatojoties uz šo pieredzi, Extremadura ir sniegusi ieguldījumu EUR 75 miljonu apmērā no tās reģionālā ERAF piešķīruma 2014.-2020. gada Spānijas MVU iniciatīvai.



Ar ERAF finansējumu tika īstenoti gandrīz 95 000 pētniecības un attīstības projekti. Tā rezultātā tika izveidotas vairāk nekā 40 000 pilna laika vakances pētniekiem līdz 2014. gadam, pārsniedzot vispārējo mērķi, kas bija 33 500 darbvietas. Par stabilu progresu jo īpaši tiek ziņots Polijā, kur līdz 2014. gadam tika izveidotas gandrīz 5000 vakances pētniekiem. Pateicoties ERAF ieguldījumam, jo īpaši mazāk attīstītos reģionos, platjoslas pārklājums pēdējos gados ES ir būtiski palielinājies. Līdz 2014. gadam ERAF atbalsta rezultātā pieeju platjoslai ir guvušas vairāk nekā 8 miljoni papildu mājsaimniecību. Par būtiskiem sasniegumiem ir ziņots Grieķijā (līdz 2014. gadam platjoslas pārklājuma paplašināšana 800 000 papildu iedzīvotājiem) un Slovēnijā, kur platjoslas pieeju ieguva vēl vairāk nekā 70 000 iedzīvotāju, pateicoties līdz 2014. gadam veiktajiem ieguldījumiem. Dažas dalībvalstis aizvien saskaras ar īpašām problēmām, samazinot atšķirību starp reģioniem, kuriem ir pieeja modernajām informācijas un komunikācijas tehnoloģijām, un tiem, kuriem tās nav vai kuriem ir tikai ierobežota pieeja tām. Šī problēma tiks risināta, veicot papildu ieguldījumus laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam. Līdz 2014. gadam tika izveidotas vairāk nekā 825 000 darbvietas, pateicoties ERAF ieguldījumu atbalstam MVU. Minētās intervences bija svarīgas krīzes seku novēršanā pēdējos gados. Turklāt ERAF atbalstīja vairāk nekā 120 000 jaunu uzņēmumu izveidi visā ES. Provizoriskie rezultāti par uzņēmumu atbalsta (MVU, lieli uzņēmumi, finanšu instrumenti) darba paketēm pašreizējā ERAF-KF 2007.-2013. gada ex post novērtējumā liecina par to, ka ERAF atbalstīja vismaz 246 000 MVU (neskaitot netiešo atbalstu), piešķīrumus saņēma jo īpaši mikrouzņēmumi. Atbalsts veido aptuveni EUR 47,5 miljardus jeb 16 % no kopējiem ERAF piešķīrumiem. Tika identificēti trīs galvenie labumi: uzlabojums atbalstīto struktūru ekonomiskajā izpildē (neraugoties uz vispārīgo ekonomikas lejupslīdi); uzlabojums inovācijā, pateicoties ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā, un attieksmes izmaiņas. Ievērojami mazāka atbalsta daļa (aptuveni EUR 6 miljardi) tika piešķirta aptuveni 3700 lielākiem uzņēmumiem, un daudzi no tiem tikai nelielā mērā pārsniedz MVU robežšķirtni. Vairākums atbalstīto projektu sasniedza savus mērķus, piemēram, palielināts privātais ieguldījums, uzlabota uzņēmumu produktivitāte vai papildu darbvietas. Tomēr novērtējumos apgalvots, ka reģioniem un dalībvalstīm vajadzētu koncentrēt savu atbalstu netiešu labumu ieguvei, piemēram, lielāku uzņēmumu saistīšanai ar vietējo piegādes ķēdi. Šāds atbalsts ir daudzsološs, jo tas var sekmēt ieguldījumu un darbvietu ilgtspējību reģionā. Attiecībā uz ESF tā ex post novērtējuma provizoriskie rezultāti norādīja uz to, ka cilvēkkapitāla jomā ESF veicināja zinātnes un tehnoloģijas sistēmas attīstību un konsolidāciju (izmantojot finanšu atbalstu un vadlīnijas pētniecības un inovācijas jomā). ESF arī palīdzēja palielināt spēju veidošanu pētniecībā, kā arī piesaistīt papildu cilvēkresursus pētniecībai un veicināt nodarbinātību. Attiecībā uz augstākās izglītības kvalitāti ESF sekmēja izmaiņas sistēmas līmenī, piemēram, studiju programmu uzlabojums, darbinieku mācības un e-mācību izmantošana. Ilgtspējīga izaugsme (ERAF un KF) Atjaunojamo energoresursu ražošanas papildu kapacitāte, ko tieši radīja ERAF-KF atbalstītās darbības, par kurām ziņoja dalībvalstis 2014. gada beigās, ir tuvu 4 000 MW, kas ir palielinājums par vairāk nekā 1 200 MW salīdzinājumā ar 2013. gadu.

Turklāt ir īstenots daudz projektu, lai palielinātu daudzdzīvokļu māju un sabiedrisko ēku energoefektivitāti, jo īpaši ES-12 valstīs, kur šo abu veidu ēkas patērē ļoti daudz enerģijas. Ziņots, ka šo intervenču rezultātā siltumnīcefekta gāzu emisijas bija 475 592 kt CO2 un ekvivalentu 2014. gada beigās. Pašreizējā ERAF-KF ex post novērtējumā par pabeigto darba paketi sabiedrisko un dzīvojamo ēku energoefektivitātes jomā tika norādīts, ka, lai arī 2007.-2013. gada plānošanas periodā tika sasniegti panākumi, tos tikai daļēji reģistrē programmu uzraudzības sistēmas. Tā kā rādītāji netika izstrādāti standartizētā veidā, nebija iespējams gūt stabilas un konsekventas liecības. Tomēr var salīdzināt sasniegumus dažādās programmās attiecībā uz diviem visbiežāk izmantotajiem rezultātu rādītājiem, proti, "enerģijas patēriņa samazinājums" un "siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana": līdz 2013. gadam (tas ir, divus gadus līdz programmu pabeigšanai 2015. gada beigās) pārskatītās programmas sasniedza 2 904 GWh enerģijas samazinājumu gadā un 1454 kilotonnas CO2 siltimnīcefekta gāzu emisijas samazinājumu ekvivalentu, citstarp arī energoefektivitātes uzlabošanas intervenču rezultātā. Riska novēršanas jomā ar ERAF-KF palīdzību 2014. gada beigās tika panākta labāka aizsardzība pret dabas radītiem riskiem attiecībā uz aptuveni 20 miljoniem plūdu riskam pakļautiem un 30 miljoniem mežu ugunsgrēkiem pakļautiem cilvēkiem. Lai arī mērķu sasniegšana dzeramā ūdens un notekūdeņu attīrīšanas jomā aizvien ir 38 % no plānotā, dalībvalstis ziņoja par ievērojamiem uzlabojumiem: absolūtos skaitļos 2014. gada beigās vēl būtiski palielinājās to iedzīvotāju skaits, kuri guva labumu no ūdensapgādes (vairāk nekā 1,7 miljoni) un notekūdeņu attīrīšanas projektiem (vairāk nekā 1,2 miljoni) salīdzinājumā ar 2013. gadu. Pašreizējā ERAF-KF vides darba paketes ex post novērtējumā norādīts, ka daudzās ES-13 un ES-15 dienvidu dalībvalstīs Kohēzijas politika ir viens no galvenajiem publiskā finansējuma avotiem un līdz ar to lielā mērā sekmēja ES ūdens un notekūdeņu jomā noteiktos mērķus. Daudzas no šīm valstīm ir panākušas ievērojamu progresu: atkritumu apsaimniekošanas jomā pārstrādes līmenis palielinājās gandrīz visās ES-13 dalībvalstīs; ūdens apsaimniekošanas jomā ERAF un Kohēzijas fonds uzlaboja dzeramā ūdens piegādi vismaz 4 miljoniem ES iedzīvotāju un sekmēja notekūdeņu labāku attīrīšanu vairāk nekā 7 miljoniem ES iedzīvotāju. Turklāt novērtējumā secināts, ka finanšu analīze, ko veica, lai sagatavotu pārskatītos galvenos projektus (t.i., ieguldījumi vairāk nekā EUR 50 miljonu apmērā) par ūdens un atkritumu apsaimniekošanu, bija stabils pamats minēto vides projektu finanšu ilgtspējībai. Par progresu 2014. gada beigās salīdzinājumā ar 2013. gadu dalībvalstis ziņoja arī transporta jomā, kur īpaši pūliņi tika veltīti intervencēm, kurās saskārās ar lielākām grūtībām nekā iepriekšējos gados, piemēram, jaunu ceļu būvniecība (tostarp TEN) un dzelzceļu rekonstrukcija. Visievērojamākais progress tika reģistrēts ceļu rekonstrukcijas jomā (tika reģistrēta rekonstrukcija vairāk nekā 30 000 km garumā 2014. gada beigās salīdzinājumā ar aptuveni 20 000 km 2013. gada beigās). Progress arī tika panākts tradicionāli lēnāk progresējošā jomā – dzelzceļu rekonstrukcijā – līdz 2014. gada beigām tika rekonstruēti gandrīz 4000 km salīdzinājumā ar tikai nedaudz vairāk nekā 3000 km 2013. gada beigās. Pašreizējā ERAF-KF ex post novērtējumā par darba paketi transporta jomā provizoriskie rezultāti norāda uz to, ka apmierinot to reģionu vajadzības, kur transporta infrastruktūra bija nepietiekami attīstīta, Kohēzijas politikas atbalsts sekmēja labāku savienojamību dalībvalstīs un to starpā. Tas arī sekmēja uzlabojumus veidā, kādā tiek plānotas intervences transporta jomā (t.i., attīstot transporta stratēģijas) un kā tās tiek sagatavotas (uzlabojot pieteikumu kvalitāti ES atbalstam lieliem ieguldījumiem transporta jomā, kas pārsniedz EUR 50 miljonus), vienlaikus iedrošinot dalībvalstis veltīt lielāku uzmanību ilgtspējīgam transportam saskaņā ar ES stratēģiskajiem dokumentiem. Integrējoša izaugsme (ERAF un ESF) Šajā jomā ERAF un ESF strādā kopā, ieguldot gan infrastruktūrā, gan cilvēkkapitālā izglītības un mācību jomā, aktīvā darba tirgus politikā un iekļaujot neizdevīgākos apstākļos esošās iedzīvotāju grupas darba tirgū un sabiedrībā. ESF ex post novērtējuma provizoriskie rezultāti liecina par to, ka ESF atbalsts programmai Piekļuve nodarbinātībai nodrošināja 12 % no valsts aktīva darba tirgus politikas (ALMP) finansējuma visā ES. Dažos Konverģences reģionos (ES-12 un dienvidu dalībvalstīs, piemēram, Grieķijā), ievērojamu daļu ALMP dalībnieku finansēja, izmantojot ESF. Novērtējumā arī uzsvērts labs līdzsvars starp ESF intervencēm, Eiropas pusgada ietvaros sagatavotajiem katrai valstij adresētiem ieteikumiem un stratēģiju "Eiropa 2020". Piemēram, ESF sekmēja valsts nodarbinātības dienestu reformu vairākās dalībvalstīs, stiprinot to spēju izstrādāt un īstenot programmas un/vai palielinot to spējas.

ESF ieguldījumi cilvēkkapitālā ietvēra intervences, kuru mērķis bija attīstīt dažādu mērķgrupu spējas, uzlabojot izglītības kvalitāti, mācību sistēmas un uzņēmumu spēju pielāgoties. Mazāk attīstītie reģioni ("konverģences reģioni") varētu īstenot plašāku darbību kopumu (salīdzinājumā ar attīstītākiem "reģionālās konkurētspējas" reģioniem) mūžizglītības, izglītības un mācību sistēmu reformu jomā, kā arī cilvēkresursu attīstībā pētniecības un inovācijas jomā. 2013. gada beigās ESF ieguldījums sniedza būtiskus papildresursus (EUR 51 miljards, tostarp valsts līdzfinansējums), kas sekmēja stratēģiju "Eiropa 2020" un izglītības un apmācības stratēģijas un saistītos katrai valstij adresētos ieteikumus, kā arī nodrošināja rezultātus vismaz 21 miljona apmērā (46 % no visām līdzdalībām), kas izteikti kā kvalifikācijas (13 %), nodarbinātība (8 %) un uzlabotas prasmes vai kompetences vai "citi pozitīvi rezultāti" (25 %). Sociālās iekļaušanas jomā ESF intervences deva iespēju dalībvalstīm papildināt esošās sociālās iekļaušanas darbības un atbalstīt lielāku skaitu dalībnieku, kas citādi nebūtu bijis iespējams, īpaši ņemot vērā ekonomikas lejupslīdi. EUR 11,5 miljardi (tostarp valsts līdzfinansējums) tika piešķirti sociālajai iekļaušanai. Līdz 2013. gada beigām vismaz 1,3 miljoni dalībnieku, kas bija iedalīti sociālās iekļaušanas prioritārajos virzienos, bija dabūjuši darbu, ieguvuši kvalifikāciju vai sasnieguši cita veida pozitīvus rezultātus. Tas neietver "elastīgos" rezultātus (piemēram, pašapziņas palielināšanu, veselības stāvokļa uzlabojumus, aktīvāku iesaisti pilsoniskajā sabiedrībā un aktīvāku darba meklēšanu), ko dalībvalstīs reģistrēja tikai retumis. ESF atbalsts arī ļāva dalībvalstīm piedāvāt īpaši izstrādātus pakalpojumus konkrētām mērķgrupām, kam pretējā gadījumā būtu bijuši pieejami tikai pamatpakalpojumi, kas nav pielāgoti to konkrētajām (un bieži vien intensīvākām) vajadzībām. Kopumā līdz 2014. gada beigām tika reģistrēts 98,2 miljoni līdzdalību ESF intervencēs visos ESF politikas virzienos. Attiecībā uz iznākumiem programma ir panākusi savu mērķi dot labumu vismaz tik daudz dalībniekiem, cik iepriekšējā plānošanas periodā. Attiecībā uz rezultātiem un saistībā ar ierobežojumiem uzraudzības un ziņošanas sistēmās 2007.-2013. gada periodā apkopoto rezultātu rādītāji sniedz tikai daļēju pārskatu. Norādīts, ka vismaz 8,9 miljoni dalībnieku tiek nodarbināti nekavējoties vai kādu laiku pēc intervences, savukārt vismaz 8,5 miljoni dalībnieku ieguva kvalifikāciju/sertifikātu vai sekmīgi pabeidza mācību kursu. Papildus 12,8 miljoni dalībnieku ziņoja par citiem pozitīviem rezultātiem, piemēram, uzlabotas prasmes un kompetences. Vispārējo ex post novērtējumu un dalībvalstu veikto novērtējumu var uzskatīt par pozitīvu, lai gan pārsvarā tas ir balstīts uz kvalitatīviem pierādījumiem saistībā ar trūkumiem uzraudzības sistēmās un ļoti ierobežoto skaitu hipotētisku ietekmes novērtējumu. Attiecībā uz ERAF ieguldījumi izglītības un bērnu aprūpes infrastruktūrā turpina ievērojami progresēt, un ir pabeigti vairāk nekā 30 000 projekti, kas ietver ieguldījumu izglītības iestādēs, lai celtu jaunas skolas vai koledžas vai lai modernizētu un no jauna aprīkotu esošās. Tās gandrīz pilnībā atradās mazāk attīstītajos ("konverģences") reģionos un par tām galvenokārt ziņoja viena dalībvalsts (Itālija). Pārējās dalībvalstis arī veica šādas darbības, bet neizmantoja rādītāju, kas mēra atbalstītās infrastruktūras kapacitāti; tas kavēja uzticamu apkopotu ziņošanu par to cilvēku skaitu, kas gūst labumu no šīs infrastruktūras ES līmenī.



1.5. Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi (2. izdevumu kategorija) 2. izdevumu kategorijā 2015. gadā piešķīra EUR 63,9 miljardus, kas ir 39,4 % no kopējiem 2015. gada budžeta izdevumiem. 2. izdevumu kategorija ietver kopējās lauksaimniecības politikas divus pīlārus: I pīlāru veido tirgus atbalsta pasākumi un tiešie maksājumi, ko finansē no Eiropas Lauksamniecības garantiju fonda (ELGF); un II pīlārs ietver atbalstu lauku attīstībai, ko finansē Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA). Izdevumu kategorija arī ietver Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF), kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) starptautisko dimensiju [t.i., reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) un ilgtspējīgas zivsaimniecības nolīgumus], kā arī darbības klimata un vides jomā, izmantojot Vides un klimata pasākumu programmu (LIFE). Komisijas prioritātes Šīs izdevumu kategorijas darbības veicina Komisijas prioritāšu "darbvietas, izaugsme un investīcijas", "Enerģētikas savienība un klimats" un zināmā mērā prioritātes "digitālais vienotais tirgus" īstenošanu. Tās arī veicina stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu ilgtspējīgas izaugsmes jomā ar saiknēm arī uz gudru un integrējošu izaugsmi, ņemot vērā ieguldījumus darbvietu izveidē un inovācijā. 5. diagramma. Attēlā pa kreisi: galvenās programmas, kas 2015. gadā finansētas 2.A izdevumu kategorijā /pa labi: 2.A izdevumu kategorijas īpatsvars visā 2015. gada budžetā. Visi skaitļi miljonos EUR.



Komisijas rīcība, lai novērstu lauksaimniecības krīzi Komisija rīkojās divos veidos, lai nodrošinātu nepieciešamo tirgus stabilizāciju, jo piena un cūkgaļas nozares skāra Krievijas aizliegums importam no ES. Tā sākumā piešķīra atbalstu privātai uzglabāšanai, lai samazinātu tirgus piedāvājumu. Otrajā rīcības posmā tā veica tiešo maksājumu izmaksu un ieviesa dažādu citu konkrētu pasākumu solidaritātes paketi, atvieglojot lauksaimnieku naudas plūsmu. Tika pieņemti konkrēti pagaidu atbalsta pasākumi, lai atbalstītu lauksaimniekus, kurus skāris Krievijas aizliegums attiecībā uz augļiem un dārzeņiem, sasniedzot EUR 219,3 miljonus, savukārt piena nozarē papildu atbalsta pasākumi bija EUR 54,3 miljoni. Turklāt veicināšanas pasākumi trešās valstīs tika pastiprināti, kas budžetu ietekmēja EUR 3 miljonu apmērā 2015. gadā (lielākas summas – 2016. un 2017. gadā).

2015. gadā tika aizsāktas iniciatīvas, atbalstot lauksaimniecības tirgus un uzlabojot piegādes ķēdi. Tās ietver: -tirgus informācijas izplatīšanu, izmantojot "tirgus pārskatus". Tas padarīs tirgus pārredzamākus un palīdzēs tirgus dalībniekiem pieņemt lēmumus, kuru pamatā ir plašāka informācija; -sākt vai atkārtoti sākt forumus analīzēm, piemēram, Lauksaimniecības tirgu jautājumu darba grupa (kas nodarbojas ar tādiem jautājumiem kā tirgus pārredzamība, negodīgas tirdzniecības prakses apkarošana un pieeja finanšu instrumentiem un nākotnes līgumu tirgiem) un augsta līmeņa forums par pārtikas apgādes ķēdes labāku darbību. 1.5.1. Informācijas īstenošana par 2014.–2020. gada programmām Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) Attiecībā uz ELGF notiek tiešo maksājumu lauksaimniekiem finansēšana un tiek veikti ar tirgu saistīti izdevumi, kas ir DFS 2014.-2020. gadam īstenošana pirmajos gados. Tirgu kopīgās organizācijas (TKO) nozarei paredzēta atbalsta programmas darbojas un atrodas dažādos to attiecīgajos darbības posmos. Tika pieņemti papildu tirgus atbalsta pasākumi, piemēram, atbalsts privātai uzglabāšanai konkrētiem piena produktiem un augļu un dārzeņu izņemšanas shēmām no tirdzniecības, reaģējot uz Krievijas importa aizliegumu konkrētiem ES lauksaimniecības produktiem un tirgu lejupslīdi piena un gaļas nozarēs. Šie pasākumi sniedza tik ļoti nepieciešamo atbalstu skartajiem ražotājiem dalībvalstīs un palīdzēja atgūt līdzsvaru attiecīgajās nozarēs. Eiropas lauksaimniecībai izdevās atrast alternatīvus tirgus Savienības iekšienē un ārvalstīs (jo īpaši Āzijā), kā to uzrāda tirdzniecības statistika: neraugoties uz Krievijas tirgus zaudēšanu, ES lauksaimniecības produktu kopējā eksporta vērtība palielinājās par 6 % 12 mēnešos pēc aizlieguma stāšanās spēkā 2014. gada augustā. ES eksportētāji guva ievērojamu peļņu ASV (+19 %) un Ķīnā (+39 %) papildus citiem tirgiem. Pirmajos 2015. gada deviņos mēnešos salīdzinājumā ar tādu pašu laikposmu iepriekšējā gadā ES vīna eksporta apjomi palielinājās par EUR 660 miljoniem (10,3 %). Šo panākumu pamatā bija nozarei paredzēts programmas atbalsts veicināšanai trešajās valstīs, kā arī ieguldījumiem vīna dārzos un apstrādes un tirdzniecības iekārtās. Attiecībā uz tiešiem maksājumiem 2015. gada finanšu gadā ELGF turpināja finansēt pirms reformas izveidotās shēmas, bet tika ieviesti arī 2013. gada kopīgās lauksaimniecības politikas īpaši elementi, tostarp atbalsta līmeņu konverģence starp dalībvalstīm. Pārvaldes līmenī Komisija kopš 2014. gada palīdzēja dalībvalstīm, sagatavojot un īstenojot tiešos maksājumus, piemēram, izstrādājot vadlīnijas vai apspriežoties ekspertu grupu sanāksmēs. Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) Attiecībā uz ELFLA ir pieņemtas visas 118 lauku attīstības programmas. Komisija negaida, ka kavēšanās programmu apstiprināšanā (pēdējās programmas tika apstiprinātas 2015. gada decembrī) ietekmēs spēju sasniegt programmu mērķus un ar tiem saistītos mērķrādītājus. 2015. gada 31. decembrī tika piešķirti aptuveni EUR 23,5 miljardi. Tas veido 24 % no kopējā ELFLA finansējuma 2014.-2020. gadam. Attiecībā uz maksājumiem dalībvalstu pieprasījumi, kas saņemti līdz 2015. gada beigām, sasniedza kopumā EUR 3,77 miljardus, kas joprojām ir 4 % no kopējām saistībām, atspoguļojot nepieciešamību paātrināt īstenošanu turpmākajos gados. Lielāka uzmanība vienkāršošanai 2015. gada sākumā Komisija sāka liela apjoma vienkāršošanu, aptverot visus tiesību aktus lauksaimniecības jomā. Līdz 2015. gada beigām tika veikti vairāki tiesību aktu grozījumi, piemēram: -termiņa pagarinājums atbalsta pieteikumiem; -lielāks elastīgums attiecībā uz brīvprātīgu saistītu atbalstu;

-maksājumi gados jauniem lauksaimniekiem; kā arī -administratīvā sloga samazināšana saņēmējiem un dalībvalstu pārvaldēm, vienkāršojot integrēto administrācijas un kontroles sistēmu (IAKS), piemēram, preventīvu provizorisku kontrolpārbaužu ieviešana un dažādi uzlabojumi vadlīnijās, jo īpaši attiecībā uz tiešajiem maksājumiem, kas saistīti ar ekoloģiski nozīmīgu platību īstenošanu. Tiek vienkāršoti arī noteikumi par administratīvajām sankcijām, kuras veic saskaņā ar IACS. Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) Attiecībā uz EJZF, EJZF regulas vēla pieņemšana (2014. gada maijā) pagarināja sarunu procesu ar dalībvalstīm, kas tika noslēgts 2015. gada decembrī. Komisija patlaban ir pieņēmusi visas 27 EJZF darbību programmas. Lai nodrošinātu īstenošanas vienmērīgu sākšanu, Komisija pieņēma vairākus īstenošanas un deleģētos aktus. Tā arī sniedza norādījumus dalībvalstīm EJZF komitejas sanāksmēs un EJZF ekspertu grupas sanāksmēs, koncentrējoties jo īpaši uz jauniem elementiem EJZF. 2015. gada beigās kopā bija spēkā 14 protokoli, kas pievienoti ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem ar trešām valstīm salīdzinājumā ar 10 protokoliem 2013. gadā un 13 protokoliem 2014. gadā. 2015. gadā tika veiksmīgi pabeigtas sarunas par protokolu atjaunošanu ar Grenlandi un Mauritāniju, kā arī par jauniem ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem ar Libēriju un Kuka Salām. Tajā pašā laikā tika pārtraukti ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi ar Mozambiku un Kiribati, beidzoties to pēdējo protokolu termiņiem.



Vides un klimata pasākumu programma (LIFE) Notiek LIFE programmas īstenošana. Tika veiksmīgi ieviesti jaunie piešķīrumu veidi (integrēta, tehniskā palīdzība, spēju veidošana un sagatavošanas projekti), ko ieviesa ar LIFE regulu, kā arī publicēti saistītie uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus. Augstais projektu pieprasījumu līmenis, kuri bija vērsti uz rīcību klimata jomā un integrētiem projektiem, apstiprināja, ka ar LIFE programmu ieviestie jaunie elementi tika uztverti ļoti atzinīgi. 2014. gadā un 2015. gadā pēc pirmajiem diviem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus tika saņemti vairāk nekā 300 projektu pieteikumi, kuros galvenā uzmanība tika veltīta rīcības mērķiem klimata jomā. Tāpat kā attiecībā uz integrētajiem projektiem 2015. gadā LIFE sniedza EUR 63,8 miljonu atbalstu sešiem integrētiem projektiem, kas finansēti LIFE programmas ietvaros vides jomā: tie sekmēs vairāk nekā EUR 1,4 miljardu papildu finansējuma koordinētu izmantošanu, kas saņemts no ELFLA, ERAF, valsts un privātajiem fondiem. Vairākus politikas sasniegumus 7. vides rīcības programmas ietveros arī atbalstīja ar zinātnisku, tehnisku un loģistikas atbalstu, ko finansēja no LIFE programmas, piemēram darbības, kas saistītas ar Aprites ekonomikas tiesību aktu kopuma izstrādi un pieņemšanu, kā arī sagatavošanas darbs un loģistikas atbalsts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (COP 21) konferencei, kā rezultātā tika panākta vēsturē pirmā vispārējā juridiski saistoša globāla vienošanās. 1.5.2. 2007.–2013. gada programmu rezultāti Īstenošanas aspekti ELGF (Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds) tiešie maksājumi saskaņā ar agrāko režīmu pirms 2013. gada KLP reformas tika sekmīgi īstenoti ar atbalsta aprēķināšanu un piešķiršanu, ko savlaicīgi veica dalībvalstu pārvaldes iestādes.

Attiecībā uz lauku attīstību (ELFLA) visā 2007.—2013. gada periodā tika veiktas vairākas koriģējošas izmaiņas atsevišķu dalībvalstu programmās. Izmaiņas attiecas uz tādiem aspektiem kā pārmaiņas finanšu piešķīrumu sadalījumā starp pasākumiem, paredzēto saņēmēju un atbilstības kritēriju pielāgošana. Tas palīdzēja risināt problēmu saistībā ar zemu finanšu apgūšanas līmeni pirmajos īstenošanas gados, kā arī dažas neparedzētas problēmas, kas radās sakarā ar ekonomikas vai plašāka politikas konteksta pārmaiņām. Galīgais apgūšanas līmenis laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam patlaban tiek lēsts 98 % apmērā. Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF; EJZF priekštecis) nodrošināja finansējumu zivsaimniecības nozarē un piekrastes kopienām, lai palīdzētu tām uzturēt ekonomisko un ekoloģisko ilgtspēju. Līdz 2015. gada 31. maijam bija piešķirti 90,8 % EZF līdzekļu. Izdevumu saistības, ko dalībvalstis bija uzņēmušās no 2007. gada līdz 2015. gada 31. maijam, sasniedza EUR 3,91 miljardus 134 689 darbībām. Tajā pašā periodā ieguldījumi zivsaimniecības un akvakultūras nozarē sasniedza EUR 9,27 miljardus — 42 % ir EZF finansējums, 26 % — nacionālais publiskais ieguldījums, savukārt 32 % — privātais finansējums. Pasākumi zivsaimniecības apvidu ilgtspējīgai attīstībai ir progresējuši, sasniedzot vairāk nekā 11 % no kopējām EZF izdevumu saistībām. Par sviras efektu jānorāda, ka katrs ar EZF atbalstu piešķirtais euro rada piešķirto valsts atbalsta finansējumu EUR 1,37 apmērā (+ 2,2 % salīdzinājumā ar 2014. gada 31. maiju), no kā EUR 0,75 ir privātais finansējums un EUR 0,62 — nacionālais publiskais ieguldījums. 2015. gadā partnerattiecību nolīgumu ilgtspējīgas zivsaimniecības nozarē (SFPA) darbība tika novērtēta saistībā ar plašāku novērtējumu, kas aptver dažādus finansiālos pasākumus saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku. Novērtējumā tika secināts, ka SFPA tiek pārvaldīti saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem. Ņemot vērā analīzi par piekļuves izmaksām, ko maksā citi trešo valstu kuģi saskaņā ar privātiem nolīgumiem, un maksām, ko maksā kuģu īpašnieki, piekļuves maksas, par kurām ES ir panākusi vienošanos, tika vērtētas kā izdevīgas un efektīvas kuģu īpašniekiem salīdzinājumā ar izkrautās nozvejas vērtību. Novērtējums liecināja, ka tunzivju nolīgumi ir izdevīgāki par dažādu sugu zvejas nolīgumiem. Attiecībā uz LIFE+ dotāciju projekti veidoja 81 % no programmas daudzgadu budžeta EUR 2,1 miljarda apmērā. Visam laikposmam summa sasniedza EUR 1,7 miljardus, un tika piesaistīti finanšu resursi (EUR 1,8 miljardi), kas vairāk nekā divkārt pārsniedz ES finansējumu. Ieguldījums politikas mērķu sasniegšanā Ņemot vērā to, ka ex post novērtējumi par 2007. — 2013. gada lauku attīstības programmām un EZF vēl nav pabeigti, turpmāk minētie sasniegumi galvenokārt pamatojas uz jaunāko pieejamo uzraudzības informāciju par šīm programmām. Gudra izaugsme Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam KLP radīja ievērojamu pozitīvu ietekmi uz lauksaimniecības nozares dzīvotspēju, piedāvājot nozarei īpaši paredzētu finansējumu, lai uzlabotu tās darbību. ES lauksaimniecības nozare laikposmā no 2005. līdz 2014. gadam palielināja kopējo faktoru ražīgumu par 0,7 % gadā (ES-13 dalībvalstis — par 1,7 % gadā), kas skaidri apliecināja, ka ražošanas faktori tiek izmantoti efektīvāk. Lauku attīstības finansējums nodrošināja atbalstu zināšanu uzkrāšanai, ieguldījumiem, dažāda veida sadarbībai un inovācijai. Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam ELFLA atbalstīja 430 000 lauku saimniecību modernizācijas projektu, darbības uzsākšanas atbalstu 165 000 jauno lauksaimnieku, 385 000 lauksaimnieku dalību kvalitātes shēmās un vairāk nekā 5 miljonus mācību dienu lauksaimniekiem. Lauku attīstības pasākumi palīdzēja arī izveidot vai attīstīt 70 000 mikrouzņēmumu (nelauksaimniecisku mikrouzņēmumu). ELFLA finansējums atbalstīja arī labāku piekļuvi platjoslas tehnoloģijai un/vai IKT 8 miljoniem lauku iedzīvotāju. Piekļuve nākamās paaudzes tīkliem laukos līdz 2014. gada beigām sasniedza 25 % — no mazāk nekā 20 % 2013. gadā.

Lai gan finanšu instrumentu izmantošana 2007.–2013. gada lauku attīstības programmās joprojām bija mērena (EUR 364 miljonu finansējums no 16 lauku attīstības programmām 7 dalībvalstīs), daži rezultāti bija daudzsološi. Piemēram, no 2010. līdz 2014. gadam garantiju fonds, kas darbojās Rumānijā un tika finansēts ar lauku attīstības politikas palīdzību, atviegloja pieeju aizdevumiem EUR 265 miljonu apmērā, sniedzot tikai EUR 116 miljonus kā nodrošinājumu 1040 garantiju veidā. Ilgtspējīga izaugsme Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam vairāk nekā 80 % no kopīgajiem KLP maksājumiem bija saistīti ar lauksaimnieku atbilstību pamatstandartiem attiecībā uz vidi (kā arī pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku un augu veselību un dzīvnieku labturību). Turklāt, atbalstot lauksaimniekus, ELGF novērsa to, ka tiek izmantota kaitīga intensīvas darbības prakse. Lauksaimniecības (izņemot augsnes) radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas laikā no 2001. līdz 2012. gadam turpināja stabili samazināties ar gada vidējo samazinājuma rādītāju 0,7 %, tādējādi palīdzot sasniegt mērķi samazināt CO2 emisijas. Saskaņā ar lauku attīstības programmām tika veikti dažāda veida platībatkarīgie maksājumi, lai veicinātu tādu pārvaldības praksi gan lauksaimniecības, gan mežsaimniecības nozarē, kam, kā pierādīts, ir pozitīva ietekme uz bioloģisko daudzveidību, augsni, ūdeni un gaisu. 2007. līdz 2013. gada plānošanas periodā platība saskaņā ar agrovides shēmām tika paplašināta līdz 47 miljoniem ha, kas veidoja vairāk nekā 25 % no ES-27 valstu lauksaimniecībā izmantotās zemes platības 2013. gadā. Konkrēti — atbalsts, kas saņemts no lauksaimniekiem, lai pārietu uz bioloģisko lauksaimniecību, aptvēra 7,7 miljonus hektāru. Tam visam bija būtiska nozīme ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanā ES lauksaimniecībā. Attiecībā uz EZF dalībvalstis 2007.–2013. gadā aktīvi izmantoja ekspluatācijas pārtraukšanas instrumentu saskaņā ar EZF, lai pielāgotu zvejas apjomus pieejamajiem resursiem. Daudzas dalībvalstis savos ziņojumos par flotes jaudu 2013. gadā paziņoja, ka zvejas flotes ir līdzsvarā ar izmantotajiem krājumiem, lai gan joprojām saglabājas jaudas pārpalikums, īpaši Vidusjūras reģionā. Komisijas 2015. gada ziņojumā par EZF līdzekļu apguvi apstiprināta EZF atbalsta pakāpeniska samazināšana flotes pasākumiem (zvejas pastāvīga un pagaidu pārtraukšana) un pastāvīgais atbalsts videi nekaitīgākām zvejas metodēm, kas ir veicinājušas aizvien lielāku tādu krājumu skaita pieaugumu, kas zvejoti, ievērojot maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY), proti, no 27 2014. gadā līdz 39 2015. gadā. LIFE+ palīdzēja palielināt informētību un sabiedrības līdzdalību ES vides politikas un tiesību aktu īstenošanā, kā arī uzlabot labu pārvaldību šajā jomā. Programma bija efektīvs rīks, lai veicinātu, ka tiek īstenotas prioritātes, kas noteiktas 6. Vides rīcības programmā (6. VRP). Programmas novērtējumi apstiprināja, ka LIFE+ ir bijis “veiksmīgs instruments ar nozīmīgu ES pievienoto vērtību”. Vairāk nekā divdesmit īstenošanas gados un papildus “kvantitatīvi noteiktajiem ieguvumiem — aptuveni EUR 600 miljoniem gadā” LIFE ir sekmējusi šādas darbības: uzlabota zemes saglabāšana un atjaunošana aptuveni 4,7 miljoni hektāru platībā; uzlabota ūdens kvalitāte apmēram 3 miljonu hektāru platībā; veselīgāka gaisa kvalitāte apmēram 12 miljoniem cilvēku; aptuveni 300 000 tonnu atkritumu rašanās novēršana un vēl 1 miljona tonnu pārstrāde; 1,13 miljoni tonnu CO2 emisiju samazinājums gadā. ES pievienotās vērtības piemērs LIFE programma darbojas kā platforma paraugprakses apmaiņai un zināšanu apmaiņai, dodot iespēju dalībniekiem visā ES mācīties no citu dalībnieku pieredzes. Vairāk nekā 25 % no LIFE dabas aizsardzības pasākumu rezultātiem tika paziņoti un izplatīti visā ES. Piemērs šādai sekmīgai zināšanu apmaiņai ir Elia projekts, kura mērķis ir izveidot “zaļos” koridorus, kas bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas nolūkā ir pieejami zem augstsprieguma gaisvadu elektropārvades līnijām mežos, vienlaikus samazinot ikgadējās uzturēšanas izmaksas elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoriem. Pateicoties šim projektam, tika atjaunoti 155 km (775 ha) Beļģijā un 31 km (155 ha) Francijā. Abās valstīs saglabāšanas pasākumos piedalījās 732 ieinteresētās personas no 28 ieinteresēto personu grupām ilgtermiņa pārvaldībā. Izmaksu un ieguvumu analīze parādīja, ka ikgadējās uzturēšanas izmaksas tika samazinātas par koeficientu robežās no 2,5 līdz 5 un ar ienākumu no sākotnējiem ieguldījumiem jau pēc 3–9 gadiem. Gaidāms, ka operators Beļģijā, izmantojot savu budžetu, pēc LIFE projekta termiņa izvērsīs šo pieeju vēl 600 km garumā zem gaisvadu elektropārvades līnijām, cerot gadā ietaupīt apmēram EUR 1 miljonu. Pasākumi, kas īstenoti saskaņā ar šo projektu, ir piemērojami vairāk nekā 75 000 km garumā visā ES.

Integrējoša izaugsme Tiešo maksājumu un tirgus pasākumu apvienošana palīdzēja ierobežot darbvietu un produkcijas apjoma samazināšanos. Lauku apvidos 2014. gadā nodarbinātības līmenis pieauga līdz 63,3 %. Tas bija svarīgi, ņemot vērā ES 11 miljonus lauku saimniecību, tajās nodarbinātos 22 miljonus regulāro strādājošo un tos, kas bija saistīti ar lauksaimniecību, proti, pārtikas pārstrādes, pārtikas mazumtirdzniecības un citās piegādes vai pakārtotās nozarēs (kopā veidojot nozari ar gandrīz 44 miljoniem darbvietu). KLP arī veicināja līdzsvarotu teritoriālo attīstību ES, izmantojot lauku attīstības pasākumus, ar ko atbalstīja gandrīz 53 000 darbību, uzlabojot pamatpakalpojumus lauku apvidos (piemēram, transports; elektroenerģija; mājsaimniecības apkope) laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam. Attiecībā uz EZF nesen veiktā pētījumā aplēsts, ka Zivsaimniecības vietējās rīcības grupas (ZVRG) ir radījušas vismaz 7300 darbvietas, savukārt vēl 12 500 darbvietu saglabāšanas izmaksas tiek lēstas EUR 32 000 par darbvietu, kas radīta vai saglabāta, un ar EZF atbalstu ir izveidoti vairāk nekā 200 jaunu uzņēmumu. Saskaņā ar 2015. gadā pabeigtu novērtējumu SFPA pasākumi izrādījās efektīvi, ņemot vērā ekonomiskos ieguvumus ES un trešo valstu flotēm. SFPA atbalstīja nodarbinātību aptuveni 2500 ES valstspiederīgo gadījumā, kuri strādāja uz ES kuģiem daudzos ES piekrastes reģionos, visvairāk — Spānijas reģionos (Andalūzijā, Galisijā, Baskuzemē un Kanāriju salās), Latvijā un Lietuvā, Francijas reģionos (Bretaņā un Reinjonā) un Pomožes (Pomorskie) reģionā Polijā. Taču tika konstatēts, ka ar FPA saistītu darbvietu radīšanu reģionos, piemēram, Andalūzijā un Kanāriju salās, novērtējuma periodā (2007–2013) negatīvi ietekmēja zvejas iespēju samazināšana saskaņā ar dažādu sugu zvejas nolīgumiem Rietumāfrikā. 1.6. Drošība un pilsonība (3. izdevumu kategorija) ES budžeta 3. izdevumu kategorijā tiek apvienotas vairākas programmas (EUR 2,5 miljardu apmērā, kas ir 1,6 % no kopējā ES 2015. gada budžeta), ar ko atbalsta steidzamu politisku problēmu risināšanu tādās jomās kā drošība, patvērums, migrācija un integrācija, veselība, patērētāju aizsardzība, kultūra un dialogs ar pilsoņiem. Finansējums ir paredzēts projektiem, kuros ES sadarbība rada ievērojamu efektivitātes pieaugumu. 6. diagramma. Attēlā pa kreisi: galvenās programmas, kas 2015. gadā finansētas 3. izdevumu kategorijā./Attēlā pa labi: 3. izdevumu kategorijas īpatsvars visā 2015. gada budžetā. Visi rādītāji miljonos EUR. Uz šo budžeta daļu šogad bija īpašs spiediens sakarā ar bēgļu krīzi. Aģentūras, piemēram, Frontex, EASO un Eiropols, tika nostiprinātas, trīskāršojot sākotnēji piešķirto summu programmas “Triton” un “Poseidon” darbībām Vidusjūrā un piešķirot papildu palīdzību, lai izveidotu “karstos punktus”. Ārkārtas pasākumi Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondā (AMIF) un Iekšējās drošības fondā (ISF) tika ievērojami nostiprināti (EUR +130 miljoni), lai palīdzētu priekšposteņa dalībvalstīm, piemēram, Grieķijai un Itālijai. Turklāt tika nodrošināti EUR 25 miljoni, lai finansētu mītnesvietas maiņas shēmu.



Komisijas prioritātes Ar budžeta 3. izdevumu kategorijā iekļautajām programmām galvenokārt tiek veicinātas Ž. K. Junkera vadītās Komisijas prioritātes “Tiesiskums un pamattiesības” un “Migrācija”. Neraugoties uz mazo pieejamo budžetu, šīs programmas veicina stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu. Piemēram, ar veselības programmu tiek finansētas darbības, kas saistītas ar labu veselību vecumdienās (gudras izaugsmes priekšnoteikums) un nevienlīdzības novēršanu veselības jomā (integrējošās izaugsmes galvenais elements), savukārt Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds veicina integrējošu izaugsmi, finansējot projektus par trešo valstu valstspiederīgo integrāciju.

1.6.1. 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas programmu īstenošana Drošības, patvēruma, migrācijas un integrācijas jomā dalībvalstis ir sākušas īstenošanas darbības, kuras atbalsta AMIF un ISF, kā izklāstīts valstu programmās. Abi fondi ir būtiski finansējuma avoti, kas paredzēti, lai risinātu bēgļu krīzes jautājumus, un pārsvarā tie tiek īstenoti saskaņā ar dalīto pārvaldību. 2015. gadā ir panākts ievērojams progress sākotnējā posmā. Tika pieņemtas visas dalībvalstu 54 nacionālās daudzgadu programmas; tajās izklāstīts, kā dalībvalsts plāno sasniegt fonda mērķus. Pārējās četras programmas Šengenas asociētajām valstīm saskaņā ar ISF tiks apstiprinātas pēc divpusēju nolīgumu noslēgšanas ar šīm valstīm. Notiek arī process, kas vajadzīgs, lai izraudzītos atbildīgo iestādi par fondu pārvaldību (tas ir līdzekļu izmaksas priekšnoteikums). 2015. gada beigās tikai četrām dalībvalstīm joprojām bija jāizraugās atbildīgā iestāde. Pēc šiem pasākumiem 2015. gadā sākās darbības, lai uzraudzītu fondu īstenošanu uz vietas. Dalībvalstis 2016. gada martā iesniedza savus pirmos gada īstenošanas ziņojumus. Neraugoties uz to, ka novēloti tika pieņemts AMIF un ISF juridiskais pamats, un ņemot vērā bēgļu krīzi un nesenos ar drošību saistītos notikumus