LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 25.6.2008 
SEC(2008) 2099  
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
Priekšlikums Padomes regulai  
par Eiropas priv ātā uzņēmuma (SPE) stat ūtiem 
 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums 
 
{COM(2008) 396 gal īgā redakcija } 
{SEC(2008) 2098}  
 
LV 2   LV 1. I EVADS  
1.1. Proced ūras aspekti 
Eiropas priv ātā uzņēmuma (SPE) stat ūti kā vidēja termiņa pasākums (2005.-2008.) iek ļauts 
Komisijas R īcības plānā par uzņēmējdarbības tiesību moderniz ēšanu un korporat īvās 
pārvaldības uzlabošanu ES. Tie ar ī ir daļa no Vienot ā tirgus pārskata un viens no galvenajiem 
elementiem Komisijas Maz ās uzņēmējdarbības aktā, par ko pazi ņoja 2007. gada novembr ī un 
ar ko mēģina vienoto tirgu dar īt pieejamu maziem un vid ējiem uzņēmumiem (MVU). 
2005. gada decembr ī publicēja informāciju, kas ieg ūta priekšizp ētē par SPE. 2006. gada j ūnijā 
Eiropas Parlamenta Juridisko jaut ājumu komiteja r īkoja SPE atkl ātu izskatīšanu. Tā pēc savas 
iniciatīvas sniedza zi ņojumu, ko Eiropas Parlaments apstiprin āja 2007. gada febru ārī, kurā 
aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par SPE.  
Papildus div ām sabiedrisk ām apspriešan ām, kuras r īkoja laikposm ā no 2007. gada j ūlija līdz 
novembrim, Iekš ējā tirgus un pakalpojumu ģenerāldirektorāts 2008. gada mart ā organizēja 
atklātu konferenci, kur ā piedalījās eksperti no daž ādām dalībvalstīm un kur ā izskatīja 
galvenos SPE paredz ētos risinājumus. 
1.2. Zema MVU l īdzdalība iekšējā tirgū 
MVU veido vair āk nekā 99 % no uz ņēmumu skaita Eiropas Savien ībā, un tajos ir nodarbin āti 
70 % priv ātajā sektorā strādājošo. Lai ar ī MVU ir svar īga nozīme Eiropas ekonomik ā, tikai 
8 % no MVU ir iesaist īti pārrobežu tirdzniec ībā un tikai 5 % no tiem ir nodibin ājuši 
meitasuzņēmumus vai kopuz ņēmumus ārzemēs. Nesenie apsekojumi un sabiedrisk ās 
apspriešanas liecina par to, ka, lai ar ī MVU ir sp ēcīgs potenci āls izvērst darbību pārrobežu 
mērogā, tie saskaras ar juri diskiem un administrat īviem šķēršļiem, kuri kav ē to attīstību 
vienotajā tirgū.  
Galvenie juridiskie un administrat īvie šķēršļi, ar kuriem saskaras MVU, paplašinot p ārrobežu 
darbību vienotaj ā tirgū, ir šādi. 
– Ar atbilst ības nodrošin āšanu saist ītās izmaksas, ko rada uz ņēmuma dibin āšana. 
Ar atbilst ības nodrošin āšanu saist ītās izmaksas par uz ņēmuma dibin āšanu jo īpaši 
ietver reģistrācijas un juridisko konsult āciju izmaksas, nodevas par notari ālām 
darbībām un minim ālo kapitālu, kas vajadz īgs darbības uzsākšanai.  Lai arī 
prasības par minim ālo kapitālu un administrat īvajām izmaks ām ir vien ādas 
iekšzemes un ārzemju uz ņēmumu dibin ātājiem, ar augst ākām juridisko 
konsultāciju izmaks ām lielākoties saskaras uz ņēmumu dibin ātāji ārzemēs, kam ir 
jāiegūst informācija par jauniem uz ņēmumu veidiem un rež īmiem.  
– Grūtības un atbilst ības nodrošin āšanas izmaksas saist ībā ar uzņēmuma darb ību, 
kuras rada valsts ties ību aktu daž ādība. Dažādi juridiskie noteikumi par 
uzņēmumu organiz āciju un strukt ūru, uzņēmuma strukt ūras locekļiem, akcion āru 
tiesībām, akcijām, u.c., iev ērojami sad ārdzina ārzemju meitasuz ņēmumu ikdienas 
darbību salīdzinājumā ar iekšzemes meitasuz ņēmumiem. Ārzemju 
meitasuzņēmumu ikdienas darb ībā nepārtraukti vajadz īgas juridisk ās 
konsultācijas. Pat ja š ādu konsult āciju izmaksas liel ā mērā ir atkar īgas no 
 
LV 3   LV meitasuzņēmuma lieluma un sarež ģītības, trešā daļa aptaujāto uzskata, ka gad ā 
šādam nolūkam pārmaksā EUR 10 000. 
– Uzticības trūkums ārzemju juridiskaj ām formām. MVU bieži vien ir gr ūti 
darboties cit ā dalībvalstī piederības valsts uz ņēmuma form ā, un tādēļ tie izvēlas 
nodibināt meitasuz ņēmumus. Tas jo īpaši attiecas uz ES-12 dal ībvalstu MVU, 
kurās izmantotie uz ņēmumu veidi ir maz āk pazīstami sal īdzinājumā ar ES-15 
valstu uzņēmumu veidiem. Šaj ā ziņā par ievērojamu priekšroc ību uzskat āma spēja 
veikt uzņēmējdarbību, nodibinot t ādu uzņēmuma veidu, kas ir paz īstams vis ās 
dalībvalstīs un kam pieš ķir Eiropas z īmi. 
2. P AREDZAM Ā ATTĪSTĪBA UN VAJADZ ĪBA RĪKOTIES ES MĒROGĀ 
Valsts uz ņēmējdarbības tiesību aktu un uz ņēmumu veidu daž ādība, lai cik ar ī tā būtu 
nelabvēlīga uzņēmējdarbībai, gadu gait ā ir nostiprin āta dalībvalstu juridiskaj ās tradīcijās. 
Patlaban nav pamata sagaid īt, ka tas var main īties īstermiņā. Turklāt tikai rīkojoties ES 
mērogā, var izveidot tiesisko vidi, ka s ir pietiekami vienota vis ā ES, lai apmierin ātu to MVU 
praktiskās vajadzības, kuri v ēlas izmantot vienot ā tirgus priekšroc ības. 
Ja ES likumdev ējs izlemtu pie ņemt SPE stat ūtus, tiem atbilst īgs juridiskais pamats b ūtu EK 
līguma 308. pants. 
3. M ĒRĶI 
Minētā iniciatīva mēģina uzlabot MVU konkur ētspēju, sekmējot to darb ību vienotaj ā tirgū. Jo 
īpaši iniciat īvas mērķis ir nodrošin āt elastīgu uzņēmējdarbības tiesību režīmu, kas plaši 
pazīstams visā ES un kura pamat ā ir kopēji principi, kuri piel āgoti MVU īpašām vajadzībām. 
Tās mērķis ir arī samazināt atbilstības nodrošin āšanas izmaksas, kuras saist ītas ar uzņēmuma 
dibināšanu un darb ību citās dalībvalstīs. 
4. P OLITIKAS VIRZIENI  
Ietekmes nov ērtējumā piedāvāti trīs alternatīvi augsta l īmeņa politikas virzieni SPE.  
– Nedarīt neko un pa ļauties uz pašreiz ējiem ties ību aktiem un tiesu praksi . 
Pašreizējais tiesiskais regul ējums tom ēr nav piem ērots MVU īpašām vajadzībām 
un nesamazina juridiskos un administrat īvos šķēršļus, ar kuriem saskaras MVU, 
mēģinot paplašin āt darbību vienotaj ā tirgū.  
– Saskaņot dalībvalstu uz ņēmējdarbības tiesību aktus  tā, lai prasības par uz ņēmumu 
dibināšanu un darb ību būtu vienotas vis ās dalībvalstīs. Pat ja saska ņošanu veic 
ierobežotā darbības jomā, šāds risinājums liktu dal ībvalstīm veikt groz ījumus 
noteikumos, kuri gadu desmitiem ir bijuši da ļa no to nacion ālajiem 
uzņēmējdarbības tiesību aktu pamatnoteikumiem un ar kuriem veido vienu ties ību 
kopumu. Š āda būtiska valsts ties ību aktu p ārskatīšana pašlaik š ķiet politiski 
neiespējama. 
 
LV 4   LV – SE uzlabošana  un tā pielāgošana MVU vajadz ībām, bet „visiem piem ērota” 
uzņēmuma veida izveidošana padar ītu regulu par SE ārkārtīgi sarežģītu. Turklāt 
SE tiks nov ērtēts 2009. gad ā. 
Atšķirībā no iepriekš min ētajiem risin ājumiem SPE sniegtu pieeju vienotam uz ņēmuma 
veidam priv ātpersonām un uzņēmumiem neatkar īgi no to atrašan ās vietas ES. Juridiska vai 
fiziska persona var ētu nodibin āt SPE kā jaunu uz ņēmumu, vai to var ētu izveidot jau 
pastāvošais uz ņēmums, pārveidojot t ā struktūru vai apvienojoties ar citu uz ņēmumu. SPE 
varētu nodibin āt vienā dalībvalstī, un tas var ētu sniegt pakalpojumus vai darboties, izmantojot 
filiāles vai meitasuz ņēmumus savas vai citas valsts teritorij ā. Uzņēmumu grupu ar ī varētu 
pārveidot par SPE grupu (kur ā mātesuzņēmums ir SPE vai cits uz ņēmuma veids).  
Papildus Eiropas z īmei, kas saska ņā ar aptauj āto pausto viedokli sekm ētu pārrobežu 
uzņēmējdarbību, paredzams, ka SPE pied āvās vērā ņemamus izmaksu ietaup ījumus , jo tas 
būts vienots visā ES. Izmantojot t ādu pašu uz ņēmuma formu daž ādās dalībvalstīs, mazinātos 
vajadzība pēc juridisk ām konsult ācijām meitasuz ņēmumu dibin āšanai, kā arī saistītās 
izmaksas. Tiktu ar ī samazin ātas juridisk ās izmaksas, kuras saist ītas ar meitasuz ņēmumu 
ikdienas darb ību dažādās dalībvalstīs. Turklāt SPE sniegtu uz ņēmuma dibin ātājiem pilnīgu 
elastīgumu,  izvēloties uzņēmuma iekš ējo organiz āciju, kas vislab āk piemērota to vajadz ībām 
un darbībām, un tādējādi ļautu ietaupīt izmaksas . SPE var ētu piedāvāt augstu juridiskās 
noteiktības pakāpi, pēc iespējas vairāk novēršot atsauces uz valsts ties ību aktiem attiec ībā uz 
uzņēmuma veidu. Visbeidzot, SPE past āvētu dalībvalstīs paralēli valstī noteikto uz ņēmumu 
veidiem. Lai SPE iek ļautu dalībvalstu ties ību aktos, neb ūtu jāsaskaņo valsts uz ņēmējdarbības 
tiesību aktu pamatelementi, un t ādēļ šis risinājums šķiet politiski iesp ējams. 
5. SPE  PAREDZ ĒTIE APAKŠVARIANTI  
Ietekmes nov ērtējumā izskatīti SPE galveno iez īmju vairāki varianti, kuriem ir tieša ietekme 
uz SPE elast īgumu, pieejam ību, vienot ību un juridisko noteikt ību.  
5.1. Uz ņēmumi, uz kuriem attiecas SPE stat ūtu darbības joma 
Ja paredz ētu ierobežojumu par to, ka SPE j ābūt noteikta lieluma uz ņēmumam, noteikt ā brīdī 
uzņēmumiem b ūtu jāmaina uzņēmuma veids, kas ir apgr ūtinoši un d ārgi. Lai nerad ītu MVU 
nepamatotu administrat īvo slogu un izmaksas, j āparedz, ka SPE ir pieejams uz ņēmumiem, 
gan uzsākot darbību, gan att īstoties un paplašinoties. Tom ēr tāpat kā attiecībā uz valsts 
sabiedrību veidiem ar ierobežotu atbild ību, arī SPE jānosaka, ka tie nedr īkst piedāvāt savas 
akcijas publiski vai piek ļūt vērtspapīru tirgiem, jo t ādā gadījumā būtu jāparedz sīki izstrādāti 
noteikumi, jo īpaši attiec ībā uz SPE iekš ējo organiz āciju, lai aizsarg ātu akcionārus. 
5.2. Neatkar ība no valsts ties ību aktiem 
Pirmais risin ājums ir SPE, kas b ūtu pilnībā autonoms un nek ādā veidā nebūtu atkarīgs no 
valsts ties ību aktiem. Š ā risinājuma īstenošanai b ūtu pilnībā jāsaskaņo nodokļu un darba 
tiesību aktus, t ādēļ tas nav re āls.  
Otrais risin ājums ir SPE, kas b ūtu neatkar īgs no valsts uz ņēmējdarbības tiesību režīmiem. 
Šāds risinājums nodrošin ātu pietiekamu vienot ības pakāpi ES, jo uz ņēmējdarbības tiesību 
jautājumi būtu iekļauti statūtos un tādējādi būtu vienādi visā ES. Tas ar ī nodrošin ātu juridisko 
noteiktību, vienlaikus sniedzot akcion āriem lielu elast īgumu, SPE iekš ējās organiz ācijas 
noteikšan ā. 
 
LV 5   LV Trešais risin ājums ir SPE, kas liel ā mērā būtu atkarīgs no valsts uz ņēmējdarbības tiesību 
aktiem. Kaut gan š āda iespēja var būt lielā mērā pieņemama no politisk ā viedokļa, tā radītu 
atšķirīgus SPE katr ā dalībvalstī un neļautu privātpersonām un uzņēmumiem izmantot īpašas 
priekšrocības, ko sniedz vienots uz ņēmuma veids vis ā ES, jo īpaši izmaksu ietaup ījumus un 
palielinātu efektivit āti. Tādējādi netiktu izpild īti politikas m ērķi. 
5.3. Stat ūtu vienotības pakāpe 
Pirmais risin ājums būtu visaptveroši stat ūti, ar kuriem m ēģinātu regulēt gan ārējos, gan 
iekšējos SPE dar ījumus. Pat ja tas nodrošin ātu pilnīgu SPE vienot ību ES mērogā un augstu 
juridiskās noteiktības pakāpi, tas nesniegtu akcion āriem vajadz īgo elastīgumu, jo īpaši, SPE 
iekšējās organiz ācijas noteikšan ā. Mēģinājumi izveidot „visiem piem ērotus” uz ņēmuma 
statūtus visticam āk SPE stat ūtus nedarītu pievilcīgus uzņēmumiem. 
Otrs paredz ētais risin ājums ir pirm ā risinājuma pretstats, t.i., SPE stat ūti, kuros SPE 
akcionāriem pieš ķirtu pilnīgu elastīgumu stat ūtos reglament ēt visus ar uz ņēmumu saist ītos 
jautājumus, tostarp kapit ālu, kreditoru aizsardz ību vai darba ņēmēju līdzdalību. Pret š ādu 
risinājumu, kuru īstenojot, visticam āk nenodrošin ātu pietiekamu trešo personu aizsardz ību, 
noteikti ļoti iebilstu dal ībvalstis.  
Ar trešo un izv ēlēto risinājumu paredz ēts SPE stat ūtos reglament ēt galvenās SPE iez īmes 
(ierobežota atbild ība, akciju kapit āls, ieguldījumi, nosaukums) un jaut ājumus, kuri attiecas uz 
trešām person ām (kreditoru aizsardz ība, publiskums, darba ņēmēju līdzdalība), savuk ārt 
iekšējos jautājumus (kopsapulces, p ārvaldes strukt ūra) statūtos brīvi noteiktu akcion āri. Šī 
līdzsvarotā iespēja ietvertu ierobežotas atsauces uz valsts ties ību aktiem, t ādējādi nodrošinot 
ievērojamu SPE vienot ības pakāpi visā ES un juridisko noteikt ību, vienlaikus pied āvājot ļoti 
vajadzīgo elastīgumu attiec ībā uz iekšējo organiz āciju. 
5.4. P ārrobežu dimensija  
Pirmais izv ēlētais risinājums būtu padarīt SPE pieejamu visiem dibin ātājiem, neparedzot 
noteikumu par p ārrobežu darb ību. Citiem v ārdiem sakot, SPE b ūtu jākonkurē ar valsts 
uzņēmējdarbības tiesību aktos paredz ētajiem uz ņēmuma veidiem. Šo risin ājumu izv ēlējās 
tāpēc, ka tas pied āvā augstu juridisk ās noteiktības pakāpi un ļauj dibinātājiem brīvi izvēlēties 
starp SPE un valsts uz ņēmējdarbības tiesību aktos paredz ētajiem uz ņēmuma veidiem, pat ja 
no politisk ā viedokļa tas var izr ādīties mazāk pieņemams nek ā otrais risin ājums, kas paredz 
vairāk ierobežojumu. 
Otrajā risinājumā noteikts padar īt pieejamu SPE, kam j āveic pārrobežu darb ība (piem., 
akcionāri no daž ādām dalībvalstīm vai pier ādījums par p ārrobežu darb ību). Šāds SPE b ūtu 
pieņemamāks no politisk ā viedokļa, jo tajā lielāka uzman ība pievērsta tam, lai iekš ējais tirgus 
kļūtu pieejam āks. Tomēr tas pied āvātu mazāku juridisko noteikt ību, jo nep ārtraukti b ūtu 
jāpārbauda, vai tiek iev ērots noteikums par p ārrobežu darb ību. Tas ar ī ierobežotu uz ņēmēju 
izvēli attiecībā uz uzņēmumu veidiem.  
5.5. Uz ņēmuma juridisk ā adrese un t ās pārcelšana 
Pirmā iespēja, ko var ētu paredz ēt, ir nodrošin āt, ka SPE juridiskajai adresei un galvenajam 
birojam j āatrodas tās pašas dal ībvalsts teritorij ā. Tādējādi, pārceļot SPE juridisko adresi uz 
citu dalībvalsti, b ūtu jāpārceļ arī galvenais birojs. Š ī iespēja ir pretrun ā Eiropas Kopienu 
Tiesas spriedumam Centros  lietā.  
 
LV 6   LV Otrā iespēja ir ļaut SPE re ģistrēt tā juridisko adresi un galveno biroju daž ādās dalībvalstīs un 
tādējādi, pārceļot tā juridisko adresi, neb ūtu vienlaikus j āpārceļ tā galvenais birojs. 
Noteikumu par š ādu brīvību skaidri paredz ētu regulā, tādējādi nodrošinot vienot ību visā ES 
un sniedzot augstu elast īguma pak āpi uzņēmējdarbības organiz ācijā. Tā arī sasniegtu 
pietiekamu juridisk ās noteiktības pakāpi, lai gan regul ā būtu nepārprotami j ānosaka, kuras 
valsts ties ību aktus piem ēro SPE. 
Trešā izskatāmā iespēja būtu atstāt šo jautājumu SPE re ģistrācijas dalībvalsts ties ību aktu 
kompetenc ē. Izmantojot š ādu iespēju, nenodrošin ātu nekādu vienot ību, jo katr ā dalībvalstī 
būtu atšķirīgs režīms. Tā nepiedāvātu arī pietiekamu juridisko noteikt ību. Turkl āt tā nekādā 
veidā neuzlabotu pašreiz ējo situāciju un uz ņēmumu iesp ēju pārcelt to juridisko adresi no 
vienas dal ībvalsts uz citu. 
5.6. Kapit āla režīms 
Prasības par oblig āto minim ālo kapitālu veido iev ērojamu da ļu no uzņēmuma dibin āšanas 
izmaksām, un tās vairs neuzskata par atbilst īgu kreditoru aizsardz ības veidu. Turkl āt jārūpējas 
par to, lai SPE b ūtu pieejams visu ES-27 dal ībvalstu uz ņēmējiem. Tādēļ labāka iespēja šķiet 
noteikt minim ālo kapitālu EUR 1 apm ērā, kā tas noteikts Apvienot ās Karalistes „limited” vai 
Francijas SARL  uzņēmumiem. Ņemot vērā dzīves līmeņa atšķirības, ja noteiktu pras ību par 
obligāto minimālo kapitālu, kura pamat ā ir vidējais rādītājs ES-15 (€10,000-12,000) vai ES-
12 (€4,000), SPE b ūtu mazāk pieejams ES-12 dal ībvalstu uz ņēmējiem. 
5.7. Pe ļņas sadale akcion āriem 
Pirmā paredzētā iespēja ir izveidot SPE kapit āla režīmu, pamatojoties uz vienk āršotu Otro 
uzņēmējdarbības tiesību direktīvu. Pat ja š ī iespēja nodrošin ātu augstu juridisk ās noteiktības 
un vienot ības pakāpi visā ES, tā tomēr neļautu MVU b ūt elastīgiem un izr ādītos pārāk 
apgrūtinoša.  
Izvēloties otro iesp ēju, lai veiktu pe ļņas sadali akcion āriem, būtu jāveic bilances p ārbaude, 
kas ir labi zin āma visās dalībvalstīs. Šī iespēja paredz maz āku vienot ības pakāpi, jo 
akcionāriem statūtos piešķirtu lielāku brīvību, savuk ārt akcionāri varētu izmantot pietiekamu 
elastīgumu, piem ēram, attiec ībā uz kapitāla palielin ājumu vai akciju izpirkšanu.  
Trešā iespēja, t.i., kur ā apvieno bilances p ārbaudi un oblig āto likvidit ātes pārbaudi, vienlaikus 
nodrošinot liel āku aizsardz ību kreditoriem, rad ītu SPE nesam ērīgas izmaksas.  
5.8. Darba ņēmēju līdzdalība 
Pirmā paredzētā iespēja ir SPE izveidot ad-hoc  darba ņēmēju līdzdalības režīmu. Ņemot vērā 
to, ka SE stat ūtos un direkt īvā par kapit ālsabiedrību pārrobežu apvienošanos jau ir iek ļauti 
risinājumi par darba ņēmēju līdzdalību, un ar darba ņēmēju līdzdalību saistīto jautājumu 
politisko delik ātumu, no š īs iespējas ir jāatsakās. 
Otrajā iespējā noteikts, ka darba ņēmēju līdzdalība pilnībā jāatstāj tās dalībvalsts ties ību aktu 
kompetenc ē, kurā ir reģistrēta SPE juridisk ā adrese. Lai ar ī šī iespēja piedāvātu lielāku 
elastīgumu SPE, taj ā nebūtu apskat īts jautājums par darba ņēmēju līdzdalību gadījumā, ja 
uzņēmuma darb ības vietu p ārceļ uz citu valsti. Tas, ka SPE var ētu izmantot, lai izvair ītos no 
valsts darba ņēmēju līdzdalības režīmiem, var ētu SPE padar īt nepieņemamu.  
 
LV 7   LV Trešā iespēja paredz ētu uz SPE attiecin āt tās dalībvalsts darba ņēmēju līdzdalības režīmu, 
kurā tam ir re ģistrēta juridisk ā adrese, vienlaikus SPE stat ūtos iekļaujot noteikumus, kuri 
reglament ē darba ņēmēju līdzdalību gadījumā, ja SPE juridisk ā adrese tiek p ārcelta uz citu 
valsti. Sniedzot SPE vajadz īgo elastīgumu, šī iespēja vienlaikus nodrošin ātu to, ka SPE nevar 
izmantot k ā mehānismu, lai izvair ītos no darba ņēmēju līdzdalības režīmiem. 
6. N OVĒRTĒŠANA UN UZRAUDZ ĪBA 
Komisija ik gadu p ārskatīs SPE darb ības uzsākšanu dal ībvalstīs. Turklāt Komisija veiks SPE 
statūtu efektivit ātes un svar īguma nov ērtējumu, ko public ēs piecus gadus p ēc minēto statūtu 
stāšanās spēkā.