Pielikuma papildinājums Komisijas paziņojumam Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai - Kravu pārvadājumu loģistika Eiropā - Ilgtspējīgas mobilitātes izšķirošais faktors - Ietekmes novērtējuma kopsavilkums - Jautājumi pārdomām {COM(2006) 336 galīgā redakcija} {SEC(2006) 818} /* SEC/2006/0820 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 28.6.2006 SEC(2006) 820 Pielikuma papildinājums Komisijas paziņojumam Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Kravu pārvadājumu loģistika Eiropā – ilgtspējīgas mobilitātes izšķirošais faktors Ietekmes novērtējuma kopsavilkums – Jautājumi pārdomām {COM(2006) 336 galīgā redakcija}{SEC(2006) 818} Ietekmes novērtējuma kopsavilkums Šis ziņojums ir tikai tā sagatavošanā iesaistīto Komisijas dienestu viedoklis un neietekmē neviena Komisijas lēmuma galīgo redakciju. 1. Problēma Eiropas transporta sistēmas organizācija un darbība nav optimāla. Sistēmas efektivitāte un tās integrācija vēl nav tik mūsdienīga, kā varētu būt. Kravu pārvadājumu apjoma straujais pieaugums ar tā izraisīto satiksmes pārslogotību, negadījumiem, troksni un piesārņojumu ir viena no risināmajām ekonomikas, sociālajām un vides problēmām. Bez tam pārvadājumu ar vienu un vairākiem transporta veidiem efektīva plānošana, vadība un kontrole, izmantojot loģistikas risinājumus, nav pietiekami izstrādāta, lai pilnībā īstenotu komodalitātes[1] mērķus. Kravu pārvadājumiem jādod lielāks ieguldījums Eiropas konkurētspējas uzturēšanā un palielināšanā. Nepieciešami mūsdienīgi loģistikas risinājumi, lai, veicot mazāku pārvadājumu skaitu, pārvadātu vairāk kravu. Lai gan dažu pēdējo gadu laikā ir vērojams pārvadājumu pieaugums pa dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem, tas tomēr vēl nav pietiekams. Sistēmā ciešāk jāiekļauj kravu pārvadājumi ar gaisa transportu. Piekrastes pārvadājumi attīstās, tomēr ne tik strauji, kā tas varētu notikt. Jāpaplašina dziļjūras kuģniecība un tās savienojumi ar iekšzemes ūdensceļiem. 2. Problēmas ietekme Šie jautājumi skar visus. Autopārvadājumi bez mūsdienīgas loģistikas plānošanas rada tādas problēmas kā lieki braucieni un braucieni bez kravas, nepilnīgi piekrauti transporta līdzekļi, pārslogotība, negadījumi, troksnis un vides piesārņojums, un šīs problēmas skar iedzīvotājus un uzņēmumus. Lai izveidotu sauszemes infrastruktūru, ir jāveic arī rūpīga zemes izmantošanas plānošana. Transporta loģistikas nozare ir svarīga darba vietu nodrošināšanai, un ES 25 valstīs tajā nodarbināti aptuveni 7,5 miljoni strādājošo. Politiķu ieinteresētība jautājuma risināšanā arī ir acīmredzama. Ja transporta sistēmu neizmanto vislabākajā iespējamā veidā, cieš Eiropas konkurētspēja un labklājība. Vēl nav īstenota transporta veidu savstarpēja papildināmība optimālā transporta sistēmā. 3. Problēmas paredzamā attīstība Ja netiks veikti jauni pasākumi, dažādi transporta veidi Eiropas transporta sistēmā turpinās attīstīties dažādos virzienos un netiks panākta pietiekama sinerģija. Dažu gadu laikā infrastruktūras resursi var tikt izsmelti, un tad ciestu Eiropas transporta sistēma. 4. Subsidiaritāte un proporcionalitāte Kravu pārvadājumu loģistikas veicināšanas politika pamatojas uz Līguma 71. panta 1. punktu un 80. panta 2. punktu. Atsevišķu valstu politika ne vienmēr sekmē savstarpēji izmantojamus transporta risinājumus, kas Eiropā vajadzīgi optimālai sadarbībai telpā bez robežām. Vēlamos rezultātus var sasniegt tikai Eiropas Komisijai kopīgi ar dalībvalstu un nozares pārstāvjiem strādājot, lai izveidotu saskaņotu pamatsistēmu, kas aptvertu visu Eiropu. Individuālos pasākumus, kas varētu izrietēt no Eiropas kopējās pieejas kravu pārvadājumu loģistikas problēmu risinājumam, no subsidiaritātes un proporcionalitātes viedokļa jāpārbauda katru atsevišķi. Joma, kurā Eiropa varētu piedāvāt pievienoto vērtību papildus valsts pieejai, bez šaubām, ir atšķirības starp valsts mērogā veiktiem pasākumiem, tādiem kā ceļu tīkla pārvaldība, izmantojot automatizētas transporta sistēmas, jo šādas atšķirības var radīt šķēršļus preču un pakalpojumu brīvai apritei. 5. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Komisija 2006. gada februārī publicēja konsultāciju dokumentu par vairākveidu pārvadājumu loģistiku[2] un saņēma vairāk nekā 100 atsauksmes no dalībvalstīm un ieinteresētajām personām. Komisija 2006. gada aprīlī sarīkoja konsultatīvu semināru, kurā piedalījās apmēram 70 dalībnieki. Šo konsultāciju rezultātā atklājās, ka ir ievērojams atbalsts pamatstratēģijas izveidei, ko Komisija ierosināja konsultāciju dokumentā. Ievērojams atbalsts izteikts arī konsultāciju dokumentā izklāstītajai pieejai attiecībā uz kvalitātes nodrošināšanu. Tomēr sertifikācijas shēmu skaita palielināšanās izpelnījās zināmu kritiku. Plašs vispārējs atbalsts tika skaidri izteikts saistībā ar atsevišķiem ierosinātajiem pasākumiem (kvalitātes apliecinājums, atbildība vairākveidu pārvadājumos un dialogs starp ieinteresētajām personām, dalībvalstīm un Komisiju). 6. Vispārīgie politikas mērķi Eiropas transporta sistēmas efektivitāte un resursu izmantojums ir jāoptimizē. Eiropā nepieciešama efektīva kravu pārvadājumu loģistika, kas apvieno visu transporta veidu priekšrocības, lai uzturētu un paaugstinātu Eiropas konkurētspēju un labklājību atbilstīgi Lisabonas programmai un baltās grāmatas par Eiropas transporta politiku vidusposma pārskatam. Vispārīgo politikas mērķu gaidāmais rezultāts ir Eiropas transporta sistēmas optimizācija un efektivitātes paaugstināšana nolūkā samazināt iepriekš minētās nelabvēlīgās tendences. Loģistika ir neatsverams līdzeklis šo mērķu īstenošanai. Bez tam loģistika uzlabo kohēziju un saikni ar nomaļiem apgabaliem un salām. Loģistikas efektivitāte var arī palīdzēt novērst atsevišķas tendences, piemēram, darba vietu pārvietošanu ārpus ES. Par transportu atbildīgās valstu iestādes arvien vairāk meklē iespējamās alternatīvas savu valstu transporta sistēmu labākai pārvaldībai. Tomēr vienotā tirgus integritātes nodrošināšanai ir svarīgi, lai valstīs rastie risinājumi visā ES netiktu izstrādāti un īstenoti atšķirīgi. 7. Ietekmes analīze Šajā ietekmes novērtējumā izskatītas dažādu politisko risinājumu iespējas kravu pārvadājumu loģistikas attīstības veicināšanai Eiropā. Īsumā izklāstītās iespējas ir: - „nerīkoties” un neveikt pasākumus kravu pārvadājumu loģistikas pamatstratēģijas izveidei Eiropā, bet turpināt strādāt tāpat kā līdz šim, - „rīkoties” , lai izveidotu kravu pārvadājumu loģistikas pamatstratēģiju Eiropā. Šajā stratēģijā varētu izmantot mazāk stingrus pasākumus vai saskaņoti apvienot mazāk stingrus pasākumus ar tiesību aktiem. Šīs iespējas novērtētas salīdzinājumā ar sākotnējo situāciju (stabila, neitrāla iespēja), t.i., stāvoklis 2006. gadā līdz iespējamam jaunam pasākumam. Ietekmes novērtēšanas kritēriji ir: pozitīva, mēreni pozitīva, neitrāla, mēreni negatīva un negatīva. Paredzamais laikposms ir no īslaicīga līdz vidēji ilgam (līdz 5 gadiem). 7.1. Vispārīgās pieejas vispārējā ietekme („rīkoties” salīdzinājumā ar „nerīkoties”) Ietekmes kopsavilkuma tabula | Ekonomiskā ietekme | Sociālā ietekme | Ietekme uz vidi | Nerīkoties | Mēreni negatīva | Drīzāk mēreni negatīva | Mēreni negatīva | Rīkoties | Pozitīva | Mēreni pozitīva | Mēreni pozitīva | 7.2. Konsultācijās ar ieinteresētajām personām noteikto iespējamo darbības jomu īpašā ietekme 7.2.1. Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT) Ietekmes kopsavilkuma tabula | Ekonomiskā ietekme | Sociālā ietekme | Ietekme uz vidi | Nerīkoties | Drīzāk mēreni pozitīva | Neitrāla | Drīzāk mēreni pozitīva | Iespēja „rīkoties” šajā jomā | Pozitīva | Drīzāk mēreni pozitīva | Mēreni pozitīva | 7.2.2. Apmācība loģistikas jomā Ietekmes kopsavilkuma tabula | Ekonomiskā ietekme | Sociālā ietekme | Ietekme uz vidi | Nerīkoties | Mēreni pozitīva | Drīzāk mēreni pozitīva | Drīzāk mēreni pozitīva | Iespēja „rīkoties” šajā jomā | Pozitīva | Mēreni pozitīva | Mēreni pozitīva | 7.2.3. Vājo posmu noteikšana dialogā ar kravu pārvadājumu loģistikas nozares pārstāvjiem Ietekmes kopsavilkuma tabula | Ekonomiskā ietekme | Sociālā ietekme | Ietekme uz vidi | Nerīkoties | Mēreni negatīva | Drīzāk mēreni negatīva | Mēreni negatīva | Iespēja „rīkoties” šajā jomā | Pozitīva | Drīzāk mēreni pozitīva | Mēreni pozitīva | 7.2.4. Statistika Ietekmes kopsavilkuma tabula | Ekonomiskā ietekme | Sociālā ietekme | Ietekme uz vidi | Nerīkoties | No neitrālas līdz mēreni negatīvai | Neitrāla | Neitrāla | Iespēja „rīkoties” šajā jomā | Drīzāk mēreni pozitīva | Drīzāk mēreni pozitīva | Drīzāk mēreni pozitīva | 7.3. Izvēles iespēju klasifikācija Apkopotās ietekmes 50 % veido vispārējā ietekme (7.1. nodaļa) un 50 % – iespējamo darbības jomu īpašā ietekme (7.2. nodaļa). IZVĒLES IESPĒJU KLASIFIKĀCIJA | Apkopotā ietekme kopā | Nerīkoties | Drīzāk mēreni negatīva | Rīkoties, lai izveidotu kravu pārvadājumu loģistikas pamatstratēģiju | No mēreni pozitīvas līdz pozitīvai | 7.4. Vēlamā iespēja Vēlamā iespēja ir uzsākt apspriešanu, pieņemot paziņojumu, kas ir pirmais posms virzībā uz iespējamo kravu pārvadājumu loģistikas pamatstratēģijas izveidi vēlākā laikposmā. 8. Uzraudzība un vērtēšana 8.1. Progresa galvenie rādītāji Progresa galvenais rādītājs būs kravu pārvadājumu loģistikas rīcības plāna izstrāde 2007. gadā. Ja ir izveidoti statistikas rādītāji, loģistikas attīstības tempu var mērīt, ar dažādiem pārvadājumu veidiem veiktos kilometrus salīdzinot ar attiecīgajiem tonnkilometriem. Dažādu pārvadājumu veidu pieauguma savstarpējs salīdzinājums arī var būt rādītājs, jo īpaši attiecībā uz vairākveidu pārvadājumiem. Cits ticams rādītājs varētu būt tas, cik nozīmīga ir loģistika dalībvalstu transporta politikā. Bez tam jāņem vērā arī tas, kuriem loģistikas risinājumiem priekšroku dod nozares pārstāvji un attiecīgās Eiropas sociālo partneru organizācijas. Vēl viens rādītājs varētu būt vispārējā attieksme pret ES pasākumiem loģistikas jomā. Var vērtēt arī turpmāku šķēršļu atklāšanu kravu pārvadājumu loģistikas jomā un iespējamo risinājumu meklējumus. 8.2. Uzraudzības un vērtēšanas turpmākie galvenie virzieni Komisija apspriedīsies ar Eiropas iestādēm un ieinteresētajām personām par jomām, kurās ES rīcība varētu dot pievienoto vērtību kravu pārvadājumu loģistikas nozarei. Komisija arī sekos situācijas attīstībai dalībvalstīs un nozarē. Šā darba veikšanai noderīga varētu būt kravu pārvadājumu loģistikas koordinācijas centru grupas plānotā izveide. Situācijas atkārtotai novērtēšanai zīmīgs notikums būs kravu pārvadājumu loģistikas rīcības plāna paredzamā izstrāde 2007. gadā. Jautājumi pārdomām Kravu pārvadājumu loģistika ir piegādes ķēdes neatņemama daļa. Lai gan loģistika ir uzņēmējdarbība, ES jānodrošina labvēlīga vide loģistikas efektivitātei, jauninājumiem un izaugsmei Eiropā. Šādā nolūkā jāizstrādā visaptveroša ES pamatstratēģija ar attiecīgām prioritātēm. Šādas stratēģijas mērķis nav vairākveidu pārvadājumi paši par sevi, bet gan kā daļa no optimizētas Eiropas transporta sistēmas. Tiem jānodrošina līdzvērtīgi nosacījumi, lai konkurētu ar pārvadājumiem, ko veic ar vienu transporta veidu. Vairākveidu pārvadājumi jāvienkāršo, jāveicina un jāpopularizē. Komisijas paziņojumā norādītas pirmās četras darbības jomas, kas noteiktas konsultācijās ar ieinteresētajām personām no 2006. gada februāra līdz aprīlim[3], un vairākas citas iniciatīvas saistībā ar kravu pārvadājumu loģistiku. Komisija uzsāk diskusiju par vairākiem elementiem un uzdod jautājumu par jomām, kurās ES varētu dot pievienoto vērtību kravu pārvadājumu loģistikas nozares attīstībai. 1. Loģistikai un transporta politikai jābūt ciešāk saistītām. Tam jānotiek ne tikai Eiropas, bet arī valstu mērogā, pieņemot lēmumus transporta politikas jomā, piemēram, infrastruktūras jaudas un pārvaldības jomā. Labāk jāizmanto pieejamie resursi, uzturot iekšējā tirgus integritāti. 2. Ieinteresētās personas uzskata, ka darbs informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) jomā jāuzsāk, standartizējot komunikāciju starp administratīvajām iestādēm un nozari. Šajā jomā jau tiek strādāts (piemēram, vienota administratīvā dokumenta un vienotas iestādes izveide). Jāveic turpmāki pasākumi, cita starpā, lai izstrādātu kopēju ziņojumapmaiņu (piemēram, izmantojot XML ), uzlabotu elektronisko uzraudzības un izsekošanas sistēmu saderību un izveidotu Eiropas kopējo jūras telpu sakariem starp kuģiem un krastu. Stratēģijā jānosaka ES pasākumu darbības joma un pirmie veicamie posmi. 3. Vispirms jāatklāj konkrēti šķēršļi kravu pārvadājumu loģistikas attīstībai, un tikai tad var meklēt risinājumus to novēršanai. Sekojot veiksmīgajam piemēram, ko rādīja „vājo posmu noteikšanas uzdevums” piekrastes pārvadājumu jomā, ieinteresētās personas uzskata, ka līdzīgs uzdevums kravu pārvadājumu loģistikas nozarē būtu nepārprotama pievienotā vērtība. 4. Loģistikas speciālistu un cita ar loģistikas plūsmām strādājoša personāla apmācībai noteikti piešķirama prioritāte. Savstarpēji atzīta apmācību sertifikāta izveide dotu pievienoto vērtību personām, uzņēmējsabiedrībām un sabiedrībai kopumā. 5. Eiropā jāatzīst loģistikas pakalpojumu un uzņēmējsabiedrību kvalitāte. Nepieciešami salīdzinoši rādītāji, lai novērtētu kvalitāti un izcilai loģistikas kvalitātei dotu Eiropas mēroga apliecinājumu, vienlaikus samazinot attiecīgo administratīvo slogu līdz minimumam. 6. „Modulārā koncepcija”, ko autopārvadājumos ieviesa 1996. gadā[4], ļautu ar vienu transportlīdzekli pārvadāt par 50 % vairāk kravu[5]. Šīs koncepcijas izmantošana atsevišķās valstu pārvadājumu operācijās ļautu izmantot garākus transportlīdzekļus un kravas, nekā kopumā noteikts direktīvā. Būtu noderīgi tagad nopietni izvērtēt šīs modulārās koncepcijas izmantošanu Eiropā. 7. Jāveicina kombinēto loģistikas termināļu attīstība, jo tie ir būtiski Eiropas transporta tīkla galveno maģistrāļu starpsavienojuma punkti. Šajos termināļos jāievieš mūsdienīgi tehnoloģiskie risinājumi un jāveido kvalitatīvi infrastruktūras savienojumi. Tiem jāspēj piesaistīt jaunus privātos ieguldījumus un radīt jaunas darba vietas. 8. Globalizācijas rezultātā palielinās pārvadājumu apjoms un līdz ar to pārslogotība pārkraušanas iekārtās, piemēram, ostās un lidostās, un to iekšzemes savienojumos. Iespējas būvēt jaunu infrastruktūru ir ierobežotas. Jāpalielina mezgla punktu efektivitāte un vienmērīgāk jāsadala infrastruktūras noslodze. Lai risinātu šīs arvien pieaugošās problēmas, jāpēta iespējas veidot jauna līmeņa sadarbību un noslodzes sadalījumu starp pārvadājumu veidiem un pārkraušanas iekārtām. [1] „Komodalitāte” ir transporta veidu efektīva izmantošana Eiropas transporta sistēmā, gan atsevišķi, gan vairākveidu apvienojumā, lai panāktu resursu optimālu un ilgtspējīgu lietošanu. [2] www.ec.europa.eu/comm/transport/logistics/consultations/index_en.htm. [3] 1) Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT), 2) apmācība, 3) vājo posmu noteikšana un novēršana un 4) statistika. [4] 4. panta 4. punkts Padomes 1996. gada 25. jūlija Direktīvā 96/53/EK, ar kuru paredz noteiktu Kopienā izmantotu transportlīdzekļu maksimālos pieļaujamos gabarītus iekšzemes un starptautiskajos autopārvadājumos, kā arī šo transportlīdzekļu maksimālo pieļaujamo masu starptautiskajos autopārvadājumos (OV L 235, 17.9.1996., 59. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2002/7/EK (OV L 67, 9.3.2002., 47. lpp.). [5] Tādu pašu kravu apjomu var pārvadāt ar 30 % mazāk transportlīdzekļu, sakabinot parastās puspiekabes un piekabes, lai veidotu garākus transportlīdzekļus. Tas mazinātu ceļu pārslogotību un samazinātu enerģijas izmantojumu un CO2 emisijas par 15 % uz katru pārvadāto tonnu. Modulārā transportlīdzekļa garums var būt 25,25 m, bet parastā autovilciena un posmainā transportlīdzekļa garums ir attiecīgi 18,75 m un 16,50 m.