Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. februāra Regulas (EK) Nr. 450/2003 īstenošanu attiecībā uz darbaspēka izmaksu izdeksu (DII) /* COM/2009/0033 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 3.2.2009 COM(2009) 33 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. februāra Regulas (EK) Nr. 450/2003 īstenošanu attiecībā uz darbaspēka izmaksu izdeksu (DII) 1. Ievads Darbaspēka izmaksas ir nozīmīgs īsa un vidēja termiņa tautsaimniecības izaugsmes izvērtējuma faktors. Tādēļ Komisija un Eiropas Centrālā banka uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi savlaicīgi izveidot darbaspēka izmaksu indeksu Eiropas Savienībai un euro zonai, lai novērtētu inflācijas spiedienu, ko varētu izraisīt pārmaiņas darba tirgū. Darbaspēka izmaksu indekss turklāt ir nepieciešams sociālajiem partneriem sarunās par algām un pašai Komisijai, lai uzraudzītu darbaspēka izmaksu īstermiņa pārmaiņas. Darbaspēka izmaksu indekss ir viens no galvenajiem Eiropas ekonomiskajiem rādītājiem ( PEEI )[1]. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. februāra Regulu (EK) Nr. 450/2003 par darbaspēka izmaksu indeksu (DII) Kopienā izveido vienotu sistēmu salīdzināmu darbaspēka izmaksu indeksu iegūšanai un pārsūtīšanai (OV L 69, 13.3.2003., 1. lpp.). Komisija ( Eurostat ) publicē ceturkšņa ziņu izlaidumus par darbaspēka izmaksu indeksu[2]. Komisija 2003. gada jūlijā pieņēma īstenošanas Regulu (EK) Nr. 1216/2003 (OV L 169, 8.7.2003., 37. lpp.), ar ko detalizētāk noteica indeksa pārsūtīšanas kārtību, veicamās īpašās (sezonālās) korekcijas un valstu kvalitātes ziņojumu saturu. Kopš pēdējā, 2006. gada, ziņojuma Eiropas Parlamentam un Padomei[3] ir pieņemta jauna Komisijas 2007. gada 1. marta Regula (EK) Nr. 224/2007 (OV L 64, 2.3.2007., 23. lpp.). Ar to groza 2003. gada īstenošanas regulu un paplašina darbaspēka izmaksu indeksa darbības jomu, attiecinot to uz visām saimnieciskajām darbībām NACE 1. red. L, M, N un O sadaļās. Šis paplašinājums nozīmē ārpustirgus pakalpojumu iekļaušanu, kas veido lielu daļu no šīm sadaļām un kuriem salīdzinājumā ar tirgus pakalpojumiem var būt atšķirīga dinamika. Regulas (EK) Nr. 450/2003 13. pantā noteikts, ka par šīs regulas īstenošanu ik pēc diviem gadiem iesniedz ziņojumus. Šajos ziņojumos jo īpaši ir jāizvērtē nosūtīto DII datu rindu un retrospektīvo datu kvalitāte. Valsts ikgadējo kvalitātes ziņojumu sniegšana ir prasīta minētās regulas 8. panta 2. punktā. Īstenošanas regulas (Regula (EK) Nr. 1216/2003) I pielikumā ir aprakstīta darbaspēka izmaksu indeksa kvalitāte, ievērojot šādus aspektus: atbilstība, precizitāte, savlaicīgums un punktualitāte, pieejamība un skaidrība, salīdzināmība, saskaņotība un pilnīgums. Attiecībā uz salīdzināmību un pilnīgumu ir panākti ievērojami rezultāti, tādēļ šajā ziņojumā pievērsīsies galvenokārt precizitātei, savlaicīgumam un saskaņotībai. Nav ziņots par nelieliem trūkumiem, kavējot nosūtīšanu, jo tie parasti ir pārejoši. Šā ziņojuma pielikumā norādīti to dalībvalstu paredzamie uzlabošanas pasākumi, kas ir sniegušas šo informāciju. 2. Vispārīgi rezultāti kopš iepriekšējā ziņojuma Kopš pēdējā ziņojuma 2006. gadā ir sasniegti ievērojami rezultāti, īpaši darbaspēka izmaksu indeksa (DII) vispārējās pieejamības un kvalitātes ziņā. Vispār datu pārskatīšanas apjoms par iepriekšējiem periodiem ir samazinājies, un ir samazinājies indeksa nepastāvīgums. Retrospektīvie dati, kuri daudzos gadījumos nebija pieejami 2006. gadā, pa šo laiku ir saņemti no visām dalībvalstīm. Abas jaunās dalībvalstis (Bulgārija un Rumānija) ir varējušas iesniegt DII saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 450/2003 izklāstītajiem kvalitātes standartiem. Tagad visas ES dalībvalstis ir ieviesušas DII un datus Komisijai ( Eurostat ) sniedz regulāri, ievērojot obligātos termiņus (ar dažiem izņēmumiem). Visu dalībvalstu DII pieejamība ļauj veidot Eiropas Savienības summāros rādītājus, un ir iespējams pietiekami precīzi salīdzināt darba stundas izmaksu pārmaiņas dalībvalstīs. Tomēr ir vairāki kvalitātes jautājumi, pie kuriem dažām dalībvalstīm vēl jāstrādā, lai pabeigtu harmonizācijas procesu. Šos jautājumus aplūkosim tālāk. Dalībvalstis ir nodrošinājušas vajadzīgos instrumentus DII sagatavošanai, un Komisija ( Eurostat ) ir saglabājusi un pilnveidojusi sistēmu, kas ļauj savlaicīgi saņemt, pārbaudīt, rīkoties ar darbaspēka izmaksu indeksa datiem, uzkrāt un izplatīt tos. Šie procesi sāka pilnībā darboties 2005. gadā, un tos pastāvīgi pārskata un atjaunina. 2. 1. NACE 1. red. L, M, N un O sadaļu iekļaušana un pāreja uz Nace 2. red. Ar 2007. gada 1. marta Regulu (EK) Nr. 224/2007 (OV L 64, 2.3.2007., 23. lpp.) ir paplašināta DII darbības joma, to attiecinot arī uz ārpustirgus pakalpojumiem. Kopš 2007. gada pirmā ceturkšņa Eurostat katru ceturksni jānosūta NACE L līdz O sadaļu DII dati, kas nav sezonāli izlīdzināti. Tiklīdz par dalībvalsti ir pieejami četru gadu dati, ir jānosūta rindas, kuras ir izlīdzinātas pēc darba dienu skaita un sezonāli. Pašlaik šos datus, tostarp datus, kas izlīdzināti pēc darba dienu skaita un sezonāli, nosūta visas dalībvalstis, uz kurām neattiecas izņēmums. Izņēmums Beļģijai, Dānijai, Grieķijai, Spānijai, Francijai, Īrijai, Itālijai, Kiprai, Luksemburgai, Maltai, Austrijai, Somijai un Zviedrijai beigsies dienā, kad jāsniedz 2009. gada pirmā ceturkšņa dati. No tā brīža visu dalībvalstu datu rindās jāiekļauj NACE 1. red. L līdz O sadaļu dati. Vienlaikus uz DII attieksies 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006 (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.) attiecībā uz klasifikācijas maiņu no NACE 1. red uz NACE 2. red. 2009. gada pirmajā ceturksnī sniegtie dati jau būs kodēti saskaņā ar NACE 2. red. Komisija ( Eurostat ) pēc šīs saimniecisko darbību klasifikācijas maiņas ir īstenojusi nepieciešamās datu sagatavošanas vides izmaiņas, un Komisija uzrauga rezultātus dalībvalstīs attiecībā uz veicamo klasifikācijas maiņas īstenošanu. Lai sagatavotu vienmērīgu pāreju uz jauno klasifikāciju, 2007. gadā tika organizēta mācību grupa, kuras vienīgais mērķis bija NACE 2. red. ieviešana dalībvalstīs. Otra mācību grupa, kura pārraudzīja īstenošanas rezultātus un bija apspriežu forums, sanāca 2008. gada novembrī. 3. Atbilstības novērtējums (LīDZ 2008. GADA SEPTEMBRIM) 3.1. PāRSKATS Šādas dalībvalstis ir veikušas visus vajadzīgos pasākumus, lai pilnībā izpildītu regulas prasības: Beļģija, Bulgārija, Čehija, Dānija, Vācija, Igaunija, Spānija, Francija, Itālija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Slovākija un Apvienotā Karaliste. Arī Nīderlande datu sniegšanas periodā sniedza atbilstīgas kvalitātes datus, lai gan visos ceturkšņos ar pārlieku lielu kavēšanos, tātad Nīderlande neizpildīja regulā noteikto savlaicīguma prasību. Ungārija, Somija un Zviedrija datus sniedza regulāri, bet atšķirīgā mērā neievēroja DII definīcijas, kā sīkāk paskaidrots tālāk. Arī Īrija neizpildīja DII precizitātes prasību pilnībā un turklāt nav savlaicīgi sniegusi datus par visiem 2008. gada ceturkšņiem. Grieķija un Austrija ir savlaicīgi sniegusi datus par lielāko daļu datu sniegšanas perioda, bet pašlaik pārskata DII kvalitātes apsvērumu dēļ. Kopumā, salīdzinot ar 2006. gada ziņojumā aprakstīto situāciju, kad bija nopietnākas kvalitātes problēmas un joprojām trūka vairāku retrospektīvo datu rindu, kā arī rindu, kas izlīdzinātas pēc darba dienu skaita un sezonāli, tagad vērojami labāki rezultāti. 3.2. Kvalitātes trūkumu apraksts 3.2.1. Precizitāte Precizitātes problēma var būt saistīta ar vairākiem DII aspektiem. Vispār tā rodas empīrisko datu trūkumu dēļ un var izraisīt DII rindu izteiktu nepastāvīgumu. Turklāt neprecīzi dati var pilnībā neatbilst citu dalībvalstu datiem, un tā rezultātā var rasties neatbilsmes starp DII datiem un citiem datu avotiem, kas attiecas uz līdzīgiem aspektiem (piemēram, darba stundas atlīdzības pārmaiņas). Vispār zināmas precizitātes problēmas tiek apspriestas attiecīgajās dalībvalstīs gada kvalitātes ziņojumā, un Komisija (Eurostat) uzrauga labāku datu avotu nodrošināšanā gūtos vai plānotos rezultātus. Pašlaik precizitātes problēma skar sešas dalībvalstis. Īrijas, Ungārijas, Somijas un Zviedrijas rīcībā pašlaik nav atbilstošu empīrisko datu, kas ļautu tām pilnībā izpildīt regulas prasības[4]. Grieķijas sniegtie DII dati uzrāda neizskaidrojamas izaugsmes rādītājus, kas neatbilst darba tirgus pārmaiņām. Austrija ir pārtraukusi datu sniegšanu to pašu iemeslu dēļ un pašlaik noskaidro šo kvalitātes problēmu iemeslus. Īrija. Izmantotā mērvienība ir apmaksātās darba stundas, nevis nostrādātās stundas. Indeksā nav iekļauti neregulārie maksājumi. Tas varētu mainīties, tiklīdz visām saimnieciskajām darbībām tiks izmantots jaunais datu avots (plānots 2009. gadā). Turklāt rindas neattiecas uz visiem darbiniekiem, bet rūpniecības (NACE C, D un E) un būvniecības (NACE F) nozarē aptver vienīgi uzņēmumus ar 10 vai vairāk darbiniekiem. Pakalpojumu nozarēs (NACE G, H, I, K) pakalpojumos ir ietverti uzņēmumi ar pieciem vai vairāk darbiniekiem, bet NACE J (finanšu starpniecība) attiecas vienīgi uz banku darbību, apdrošināšanu un hipotekārā kredīta iestādēm. Grieķija. DII rindu izteikts nepastāvīgums un apjomīgas pārskatīšanas. Līdz šim izteiktajam nepastāvīgumam nav rasts izskaidrojums. Turklāt gada kvalitātes ziņojums nav iesniegts ne 2007., ne 2008. gadā; 2006. gadā nosūtītais ziņojums ir pārāk īss, lai ļautu izdarīt secinājumus attiecībā uz precizitātes problēmu iemesliem. Ungārija. Dati attiecas uz privātiem uzņēmumiem, kas nodarbina vismaz 5 cilvēkus, un visu lielumu valdības organizācijām. Austrija. 2008. gada septembrī datu sniegšana nepārliecinošo un nepastāvīgo rezultātu dēļ tika pārtraukta. Somija. Dati attiecas tikai uz pilna laika darbiniekiem. Darbaspēka izmaksas pa ceturkšņiem kopš 2005. gada pirmā ceturkšņa mēra pēc parastā darba laika izpeļņas izmaiņām. Lai aprēķinātu darbaspēka izmaksu indeksa gada izmaiņas, izmantoja darbaspēka apsekojumus, izpeļņas struktūras statistiku un nacionālo kontu datus. Kopumā vairākos DII izveidošanai izmantojamos avotos ir ievērojama kavēšanās — līdz pat 2 gadiem. Tādēļ pašlaik darbaspēka izmaksu indeksa pielietojumā Somijā pilnībā un ar vēlamo precizitāti nav ņemta vērā stundu darbaspēka izmaksu īstermiņa attīstība, un apjomīgā pārskatīšana ierobežo tā pielietojamību. Zviedrija. Neregulārās prēmijas nav iekļautas darbaspēka izmaksu mērījumos. Dati attiecas tikai uz privāto sektoru. 3.2.2. Savlaicīgums Vēl vairāk kopš iepriekšējā ziņojuma 2006. gadā ir uzlabojies savlaicīgums. Neskatoties uz to, vairāku iemeslu dēļ dažos ceturkšņos vairākas dalībvalstis nav laikā sniegušas DII (70 dienas pēc pārskata ceturkšņa). Savlaicīgums ir ārkārtīgi svarīgs, jo datu sniegšanas kavējumi nozīmē to, ka ES un euro zonas summārajiem rādītājiem jāizmanto aplēses. Tas var izraisīt nevajadzīgi apjomīgas pārskatīšanas. Tālāk minētas tās dalībvalstis, kas ir iesniegušas datus tik vēlu (> t+75), ka tos nevarēja iekļaut Komisijas ceturkšņa ziņu izlaidumā, un šajā ceturksnī publicētajiem ES un euro zonas summārajiem rādītājiem bija jāizmanto attiecīgo valstu DII vērtību ekstrapolācijas. Beļģija. Datu sniegšanas periodā trīs gadījumos neiesniedza datus laikā. Pēc situācijas uzlabošanās salīdzinājumā ar 2006. gadu vairāki ārkārtas faktori izraisīja DII sniegšanas kavējumu 2008. gada datu sniegšanas perioda pirmajā pusē. Datus par 2008. gada trešo pārskata ceturksni plānots iesniegt laikā. Kipra, Itālija, Luksemburga. Vienā gadījumā neiesniedza datus laikā. Tam par iemeslu nav strukturāla datu iegūšanas problēma, tādēļ šī ir uzskatāma par izņēmuma gadījuma neatbilsmi. Īrija. Trīs gadījumos neiesniedza datus laikā. Uzskatāms, ka datu sniegšanu neatsāks pirms 2009. gada. Grieķija. Trīs gadījumos neiesniedza datus laikā. Tam par iemeslu nav strukturāla datu iegūšanas problēma, tādēļ šī ir uzskatāma par izņēmuma gadījuma neatbilsmi. Nīderlande. Liela neatbilsme 2007. gadā. Datu sniegšanas periodā piecus ceturkšņus dati tika sniegti ar lieliem kavējumiem. Tomēr pārskata ceturksnī 2008Q1 tika atsākta datu savlaicīga sniegšana. Austrija. Datu sniegšanas periodā trīs gadījumos datus neiesniedza laikā kvalitātes problēmu un datu neizskaidrojama nepastāvīguma dēļ. Pārskata ceturksnī 2008Q4 ir plānots atsākt datu savlaicīgu sniegšanu. 3.2.3. Saskaņotība Gada kvalitātes ziņojumā dalībvalstīm ir jāsalīdzina DII izaugsmes rādītāji ar nacionālo kontu rādītājiem par darba stundas atlīdzības pārmaiņām (definīcija ESA95). Abas datu krātuves izmanto vienu un to pašu jēdzienu ar nelielām atšķirībām definīcijā, turklāt DII ir pieejama sīkāka detalizācija, kas parasti saistīta ar citu vai papildu resursu izmantošanu. Tādēļ pilnīga saskaņotība nav iespējama. Neskatoties uz to izaugsmes rādītāju izmaiņas ir līdzīgas, un tās ir salīdzināmas, tātad tas liecina, ka DII datu kvalitāte ir salīdzināma ar nacionālo kontu datu kvalitāti. Tādējādi saskaņotības pakāpe ir labs DII datu kvalitātes rādītājs. Visas dalībvalstis nesagatavo ceturkšņa datus par darba stundas atlīdzības pārmaiņām (nacionālo kontu dati), tādēļ pilnīgs saskaņotības pārskats nav pieejams. Nākamais pārskats ir balstīts uz 2007. gada kvalitātes ziņojumiem. Vācija, Malta. Saskaņotība ir ļoti laba, jo DII avots ir nacionālie konti. Bulgārija, Kipra, Čehija, Dānija, Igaunija, Francija, Lietuva, Luksemburga, Polija, Rumānija, Slovēnija. Saskaņotības pakāpe ir pietiekama. Izaugsmes rādītāju apzīmējumi parasti sakrīt, un izaugsmes rādītāji ir līdzīgi. Somija. Slikta saskaņotība, lielas neatbilstības abu avotu izaugsmes rādītājos. Šīs neatbilstības var izskaidrot ar DII precizitātes problēmām, kas sīkāk aprakstītas iepriekš. Beļģija, Spānija, Grieķija, Itālija, Latvija, Nīderlande, Portugāle, Zviedrija, Slovēnija, Slovākija, Apvienotā Karaliste. Ceturkšņa nacionālo kontu dati nav pieejami vai kvalitātes ziņojumā nav aprakstīti. 4. Secinājumi Kopumā atbilstība regulai kopš pēdējā ziņojuma 2006. gadā ir uzlabojusies. Visas dalībvalstis ir turpinājušas veltīt līdzekļus īstenošanas pasākumiem, lai indeksu rindas būtu salīdzināmākas un savlaicīgākas. Tādējādi noteikti ir uzlabojusies vispārējā kvalitāte un datu noderīgums. Visas trūkstošās retrospektīvo datu rindas, kā arī trūkstošās rindas, kas izlīdzinātas pēc darba dienu skaita un sezonāli, pa šo laiku ir saņemtas. Datu sniegšanas savlaicīgums ir uzlabojies, un ir samazinājies to dalībvalstu skaits, kurām ir precizitātes problēmas. Tomēr deviņām dalībvalstīm joprojām ir trūkumi vienā vai vairākos DII kvalitātes aspektos. Trim dalībvalstīm šo trūkumu vienīgais iemesls ir ārkārtas datu sniegšanas kavējums, tādēļ trūkumi ir pārejoši. Sešām dalībvalstīm ir nopietnākas problēmas kvalitātes precizitātes aspektā. Salīdzinot ar 2006. gadu, kad 10 dalībvalstis ziņoja par precizitātes problēmām, situācija ir uzlabojusies. Komisija ( Eurostat ) ir aicinājusi dalībvalstis veltīt vēl vairāk pūļu uzlabojumiem. Komisija pastāvīgi uzraudzīs atlikušās neatbilstības un kvalitātes problēmas, izmantojot nosūtītos datus un valstu cita veida dokumentāciju. Ja nebūs panākts pienācīgs progress ar vēlamajiem un plānotajiem uzlabojumiem, notiks saziņa ar attiecīgajām valstu iestādēm, un Komisija veiks nepieciešamos pasākumus, lai panāktu atbilstību. PIELIKUMS Informācija par turpmākiem valsts veicamiem uzlabošanas pasākumiem Īrija Īrija īsteno stratēģiju, lai uzlabotu informācijas aptvērumu par izpeļņu un darbaspēka izmaksām. Viena tās sastāvdaļa ir jauns ceturkšņa apsekojums — izpeļņas, darba stundu un nodarbinātības izmaksu apsekojums ( EHECS ). Šis apsekojums sniegs salīdzināmus un savlaicīgus datus par darbaspēka izmaksām visās tautsaimniecības nozarēs un plašāk un konsekventāk izvērtēs izpeļņu un nodarbinātību dažādās nozarēs. Tas attieksies uz uzņēmumiem, kuros nodarbināti trīs vai vairāk cilvēki. Apsekojumā būs apkopoti dati par algām, darba devēju sociālajām iemaksām, citām ar algu nesaistītām izmaksām un visā ceturksnī nostrādātajām stundām. Paplašinot aptvērumu, lai iekļautu minētās ar algu nesaistītās izmaksas, kas parasti nav iekļautas izpeļņā, apsekojumā varēs labāk atspoguļot nodarbinātības izmaksas un konkurences spiedienu. Apsekojuma galvenais rezultāts ir indekss par darbaspēka izmaksām nostrādātajā stundā, un apsekojums ir veidots, lai uzraudzītu darbaspēka izmaksu īstermiņa izmaiņas. Ievērojot apsekojumā prasīto sadalījumu, būs iespējams regulāri izplatīt informāciju par stundas izpeļņu ar un bez prēmijām un attiecībā uz plašām profesiju grupām. EHECS apsekojums ir sagatavots tā, lai atbilstu valsts standartiem un ES prasībām, un, kad tas būs pilnībā gatavs un izmantojams, Īrija varēs sniegt DII datus, kas pilnībā atbildīs Regulai (EK) Nr. 450/2003. Jaunais EHECS apsekojums nozīmēs arī to, ka nākotnē nebūs nepieciešams veikt specializētu četru gadu Darba izmaksu apsekojumu ( LCS ). EHECS apsekojums beigās aizstās visus īstermiņa izpeļņas apsekojumus, ko pašlaik veic Centrālais statistikas birojs ( CSO ). EHECS aizsāka 2005. gadā attiecībā uz rūpniecības un finanšu nozarēm. Dati par šīm ir pieejami, un tos pašlaik izmanto DII. Datu vākšanas apjoms ir paplašināts, lai aptvertu nozarēm tagad valsti, pašvaldības un tirdzniecību. Līdz 2009. gadam EHECS aptvers gandrīz visas tautsaimniecības un privāto pakalpojumu nozares (NACE C līdz O). Grieķija Komisija aicināja Grieķiju nekavējoties veikt uzlabojošus pasākumus attiecībā uz DII precizitātes jautājumiem. Grieķijai ir jāsniedz informācija par pasākumiem, ko tā plāno veikt. Nīderlande Datu sniegšanas periodā Nīderlandē ir mainījies DII datu avots. Ceturkšņa aplēse iepriekš bija balstīta uz sākotnējām atbildēm nodarbinātības un algu ceturkšņa apsekojumā. Tagad ceturkšņa apsekojums ir aizstāts ar ik mēnesi atjauninātu nodarbinātības, algu un pabalstu reģistru. Lai gan sākumā 2007. un 2008. gadā šā jaunā reģistra izmantošana izraisīja lielus datu sniegšanas kavējumus, uzskata, ka ilgtermiņā ar šā reģistra izmantošanu panāks ātrāku atbilsmi gala aplēsēm, proti, ievērojami samazinot Nīderlandes DII rādītāju pārskatīšanu. Sākot no 2008. gada otra ceturkšņa datus sniegs regulā noteiktajā termiņā. Austrija Austrijas DII ir uzsākta visaptveroša kvalitātes uzlabošanas programma. DII sagatavošanā izmanto vairākus dažādas kvalitātes datu avotus un statistikas vienības, tādēļ joprojām turpinās darbs, lai noteiktu pastāvošo neatbilstību iemeslus. Šie pasākumi ietver datu apstrādes metožu un datu avotu izvērtējumu, kā arī izvērtējumu par atbilstību regulai. DII sagatavošanu plānots atsākt 2008. gada 4. ceturksnī, un trūkstošo retrospektīvo datu sniegšanu paredzēts atsākt 2009. gada martā. Somija Somijas Darbaspēka izmaksu indeksa sagatavošanas modelis ir balstīts uz datiem no dažādiem statistikas avotiem. Indeksa precizitāte ar katru pārskatīšanu arvien uzlabojas, jo vairāki statistikas avoti ir pieejami vienīgi pēc kāda laika. 2005. gadā Somijas Statistika uzsāka projektu, lai īstenotu jaunu DII sagatavošanas modeli, kura pamatā ir tieša primāro datu vākšana no uzņēmumiem katru ceturksni. Veicot šos pasākumus, Somijai no 2009. gada būtu jāspēj panākt pilnīgu atbilsmi DII reglamentējumam. Zviedrija Sākot ar datiem, kas attiecas uz 2009. gada pirmo ceturksni, Zviedrijas iesniegtajos datos būs ietvertas neregulārās prēmijas un valsts un pašvaldības joma. Tad Zviedrija pilnībā izpildīs DII regulējuma prasības. [1] Eurostat timekļa vietne: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/ [2] Ceturkšņa ziņu izlaidumus publicē datumos, kas noteikti izlaidumu kalendārā; abus datumus var atrast Eurostat tīmekļa vietnē. [3] COM(2006) 801 galīgā redakcija, 14.12.2006. [4] Skatīt pielikumu par plānotajiem pasākumiem attiecībā uz Īriju, Somiju un Zviedriju.