Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz mērinstrumentu pieejamību tirgū /* COM/2011/0769 galīgā redakcija - 2011/0353 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Priekšlikuma konteksts Vispārējais konteksts, priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums tiek iesniegts, īstenojot 2008. gadā pieņemto “preču tiesību aktu kopumu”. Tas ir daļa no to priekšlikumu kopuma, ar kuriem desmit produktu direktīvas pielāgo Lēmumam Nr. 768/2008/EK, ar ko izveido produktu tirdzniecības vienotu sistēmu. Savienības (ES) saskaņošanas tiesību akti, kas nodrošina produktu brīvu apriti, ir devuši ievērojamu ieguldījumu vienotā tirgus izveidē un darbībā. To pamatā ir augsta aizsardzības pakāpe, un tie nodrošina uzņēmējiem līdzekļus, kuri ļauj pierādīt atbilstību, tā nodrošinot brīvu apriti un attiecīgi uzticību produktiem. Direktīva 2004/22/EK ir minēto Savienības saskaņošanas tiesību aktu piemērs, un tā nodrošina mērinstrumentu brīvu apriti. Tajā ir izklāstītas pamatprasības, kurām mērinstrumentiem ir jāatbilst, lai tos darītu pieejamus ES tirgū. Ražotājiem ir jāpierāda, ka mērinstruments ir projektēts un ražots atbilstīgi pamatprasībām, un jāuzliek CE zīme un M metroloģiskais papildmarķējums. Pieredze, kas gūta, īstenojot Savienības saskaņošanas tiesību aktus dažādās nozarēs, liecina, ka, īstenojot un izpildot šos tiesību aktus, ir daži trūkumi un neatbilstības, kas izraisa: 1) neatbilstīgu vai bīstamu produktu klātbūtni tirgū un tādējādi zināmu uzticības trūkumu CE zīmei; 2) neizdevīgus konkurences apstākļus uzņēmējiem, kas ievēro tiesību aktus, pretstatā tiem, kuri minētos noteikumus apiet; 3) nevienlīdzīgu attieksmi pret neatbilstīgajiem produktiem un konkurences traucējumus uzņēmējiem atšķirīgas izpildes prakses dēļ; 4) atšķirīgu praksi, kā valsts iestādes izraugās atbilstības novērtēšanas struktūras; 5) problēmas, kas saistītas ar konkrētu paziņoto struktūru kvalitāti. Turklāt normatīvā vide kļūst aizvien sarežģītāka, jo bieži vairāki tiesību akti vienlaikus attiecas uz vienu produktu. Šo tiesību aktu savstarpējas neatbilstības dēļ uzņēmējiem un iestādēm kļūst aizvien sarežģītāk pareizi interpretēt un piemērot minētos tiesību aktus. Lai Savienības saskaņošanas tiesību aktos novērstu šos horizontālos trūkumus, kuri konstatēti vairākās rūpniecības nozarēs, 2008. gadā, pieņemot preču tiesību aktu kopumu, tika pieņemts jaunais tiesiskais regulējums. Tā mērķis ir nostiprināt un pabeigt spēkā esošos noteikumus un uzlabot to piemērošanas un izpildes praktiskos aspektus. Jaunajā tiesiskajā regulējumā (JTR) ietilpst divi savstarpēji papildinoši instrumenti: Regula (EK) Nr. 765/2008 par akreditāciju un tirgus uzraudzību un Lēmums Nr. 768/2008/EK par produktu tirdzniecības vienotas sistēmas izveidi. JTR regula ieviesa noteikumus par akreditāciju (instrumentu, ar ko novērtēt atbilstības novērtēšanas struktūru kompetenci) un prasības attiecībā uz trešo valstu produktu tirgus uzraudzības un kontroles organizēšanu un veikšanu. No 2010. gada 1. janvāra šos noteikumus tieši piemēro visās dalībvalstīs. JTR lēmums izveido kopēju ES satvaru saskaņošanas tiesību aktiem par produktiem. Šajā satvarā ietilpst noteikumi, kurus parasti izmanto ES tiesību aktos par produktiem (piem., definīcijas, uzņēmēju pienākumi, paziņotās struktūras, drošības mehānismi u. c.). Minētie kopējie noteikumi ir pastiprināti, lai nodrošinātu direktīvu efektīvāku piemērošanu un izpildi praksē. Ieviesti jauni elementi, kā, piemēram, importētāju pienākumi, kas ļauj ievērojami uzlabot produktu drošumu tirgū. JTR lēmuma un JTR regulas noteikumi vieni otrus papildina, un tie ir cieši saistīti. JTR lēmumā noteikti attiecīgie uzņēmēju un paziņoto struktūru pienākumi, atļaujot tirgus uzraudzības iestādēm un iestādēm, kas atbild par paziņotajām struktūrām, pienācīgi veikt uzdevumus, kas tām noteikti ar JTR regulu, un nodrošināt to, lai tiktu efektīvi un saskaņoti īstenoti ES tiesību akti par produktiem. Tomēr pretēji JTR regulai JTR lēmuma noteikumi nav tieši piemērojami. Lai nodrošinātu, ka visas ekonomikas nozares, uz kurām attiecas Savienības saskaņošanas tiesību akti, iegūst no JTR uzlabojumiem, JTR lēmuma noteikumi jāintegrē spēkā esošajos tiesību aktos par produktiem. Pētījums, kas tika veikts pēc preču tiesību aktu kopuma pieņemšanas 2008. gadā, liecina, ka lielākā daļa Savienības saskaņošanas tiesību aktu par produktiem, ir jāpārskata nākamo triju gadu laikā ne tikai tādēļ, lai risinātu problēmas, kas novērotas visās nozarēs, bet arī ar atsevišķām nozarēm saistītu iemeslu dēļ. Ikvienā šādā pārskatīšanā tiktu automātiski iekļauta to tiesību aktu pielāgošana, kas skar JTR lēmumu, jo Parlaments, Padome un Komisija ir apņēmušies izmantot tā noteikumus, cik iespējams turpmākajos tiesību aktos par produktiem, lai veicinātu iespējami lielu regulējuma saskanību. Vairākām citām Savienības saskaņošanas direktīvām, tostarp Direktīvai 2004/22/EK, minētajā periodā nav paredzēta pārskatīšana atsevišķas nozares problēmu dēļ. Lai nodrošinātu, ka šajās nozarēs tomēr tiek risinātas problēmas, kas saistītas ar neatbilstību un paziņotajām struktūrām, un kopējās produktu normatīvās vides saskanības labad tika nolemts pielāgotās direktīvas apvienot JTR lēmuma noteikumu kopumā. Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Šī iniciatīva atbilst Vienotā tirgus aktam[1], kurā uzsvērta nepieciešamība atjaunot uzticību produktu kvalitātei tirgū un pastiprinātas tirgus uzraudzības svarīgums. Turklāt tā atbalsta Komisijas politiku labāka regulējuma un normatīvās vides vienkāršošanas jomā. 2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Direktīvas 2004/22/EK pielāgošana JTR lēmumam tika apspriesta ar dalībvalstu ekspertiem, kuri atbild par šīs direktīvas īstenošanu, un ar citām ieinteresētajām pusēm, kā arī divpusējās sanāksmēs ar nozaru asociācijām. No 2010. gada jūnija līdz oktobrim tika rīkota sabiedriska apspriešana, kas aptvēra visas nozares, kuras skar minētā iniciatīva. Tajā izmantoja četras konkrētai mērķauditorijai adresētas anketas: uzņēmējiem, iestādēm, paziņotajām struktūrām un lietotājiem. Komisijas dienesti saņēma 300 aizpildītu anketu. Rezultāti publicēti http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/regulatory-policies-common-rules-for-products/new-legislative-framework/index_en.htm Papildus vispārējai apspriešanai īpaši apspriedās ar MVU. 2010. gada maijā un jūnijā Eiropas biznesa atbalsta tīklā notika apspriešanās ar 603 MVU. Rezultāti pieejami http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/files/new-legislative-framework/smes_statistics_en.pdf Apspriešanā iniciatīvai tika plaši pausts atbalsts. Vienprātīgi atzīts, ka jāuzlabo tirgus uzraudzība un paziņoto struktūru novērtēšanas un uzraudzības sistēma. Iestādes to pilnībā atbalsta, jo tādējādi tiktu stiprināta pašreizējā sistēma un uzlabota sadarbība ES līmenī. Nozare gaida vienlīdzīgākus konkurences noteikumus, kas panākami, efektīvāk vēršoties pret produktiem, kuri neatbilst tiesību aktiem, kā arī saskaņojot un tādējādi vienkāršojot tiesību aktus. Par dažiem pienākumiem, kas tomēr ir nepieciešami, lai tirgus uzraudzību padarītu efektīvāku, izteiktas zināmas bažas. Šie pasākumi nozarei neradīs būtiskas izmaksas, turklāt labākas tirgus uzraudzības radītie ieguvumi daudzkārt atsvērs izmaksas. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Šim tiesību aktu kopumam paredzētais ietekmes novērtējums lielākoties pamatojas uz jaunajam tiesiskajam regulējumam veikto ietekmes novērtējumu. Papildus ekspertu atzinumu pieprasīšanai un analīzei šajā kontekstā, notika arī apspriešanās ar nozaru ekspertiem un ieinteresēto personu grupām, kā arī horizontālajiem ekspertiem, kas darbojas tehniskās saskaņošanas, atbilstības novērtēšanas, akreditācijas un tirgus uzraudzības jomā. Tika izmantoti arī neatkarīgi ārējie eksperti, lai iegūtu pamatdatus par mērinstrumentu nozari. Šie ārējie eksperti novērtējuma ziņojumā[2] ir aplēsuši, ka Direktīva 2004/22/EK attiecas uz aptuveni 345 miljoniem mērinstrumentu (MI) vienību, kuras katru gadu pārdod Eiropas tirgū ar kopējo pārdošanas rezultātā iegūto apgrozījumu EUR 3,25 miljardi. Novērtējums liecina, ka tirgus uzraudzības kvalitāte šai nozarei ir svarīgs aspekts un ka tā ir joma, kurā iestādēm pēc pašu iestāžu atzinuma vēl nesen ir bijusi ierobežota nozīme. Turklāt paziņoto struktūru starpā ir konstatētas nekonsekvences saistībā ar minētās direktīvas prasību un citu norādījumu interpretēšanu, ka arī atšķirīgas darba iespējas. Vēlāk veiktā sabiedriskā apspriešana[3] liecināja, ka Direktīvas 2004/22/EK novērtēšanu var uzskatīt par pabeigtu attiecībā uz novērtēšanas daļu un ka ieinteresētās personas tās analīzi kopumā atbalsta. Ar tirgus uzraudzību un paziņoto struktūru kvalitāti saistītie trūkumi daļēji tiks novērsti, veicot Direktīvas 2004/22/EK pielāgošanu JTR lēmumam. Ietekmes novērtējums Pamatojoties uz savākto informāciju, Komisija veica ietekmes novērtējumu, kurā izskatīja un salīdzināja trīs variantus. 1. variants — līdzšinējā situācija bez pārmaiņām Šis variants neparedz pārmaiņas pašlaik spēkā esošajās direktīvās, un tā pamatā ir tikai konkrēti uzlabojumi, ko varētu gaidīt no JTR regulas. 2. variants — saskaņošana ar JTR lēmumu, izmantojot neleģislatīvus pasākumus 2. variants izvērtē iespējamību veicināt brīvprātīgu JTR lēmuma noteikumu saskaņošanu, piemēram, noformējot tos kā labāko praksi vadlīniju dokumentos. 3. variants – saskaņošana ar JTR lēmumu, izmantojot leģislatīvus pasākumus Šis variants nozīmē integrēt JTR lēmuma noteikumus spēkā esošajās direktīvās. Tika konstatēts, ka vislabākais ir 3. variants, jo: – tas vecinās tādu uzņēmumu un paziņoto struktūru konkurētspēju, kuri godprātīgi pilda pienākumus, pretstatā tiem, kas sistēmu izmanto krāpnieciski, – tādējādi, nodrošinot vienādu attieksmi pret visiem uzņēmējiem, proti, importētājiem, izplatītājiem un paziņotajām struktūrām, tiks uzlabota iekšējā tirgus darbība, – tas nerada ievērojamas izmaksas uzņēmējiem un paziņotajām struktūrām, paredzams, ka tiem, kuri jau darbojas atbildīgi, neradīsies papildu izmaksas vai arī tās būs nelielas, – tas uzskatāms par efektīvāku nekā 2. variants, tā kā 2. variants nav realizējams, tad reāla pozitīva ietekme ir maz ticama, – 1. un 2. variants nerisina problēmu, kas saistīta ar regulējuma nekonsekvenci, tāpēc normatīvā vide netiktu vienkāršota. 3. Priekšlikuma galvenie elementi 3.1. Horizontālas definīcijas Ar šo priekšlikumu tiek izmainītas vairākas saskaņotas definīcijas terminiem, kurus parasti izmanto visos Savienības saskaņošanas tiesību aktos, lai saskaņotu to nozīmi visos tiesību aktos minētajā jomā. 3.2. Uzņēmēju pienākumi un izsekojamības prasības Ar šo priekšlikumu tiek skaidrāk noteikti ražotāju un pilnvaroto pārstāvju pienākumi un tiek ieviesti pienākumi importētājiem un izplatītājiem. Importētājiem jāpārbauda, vai ražotājs ir veicis piemērojamo atbilstības novērtēšanas procedūru un ir sagatavojos tehnisko dokumentāciju. Viņiem arī jāpārliecinās, vai ražotājs šo tehnisko dokumentāciju pēc pieprasījuma var darīt pieejamu iestādēm. Turklāt importētājiem jāpārbauda, vai mērinstrumenti ir pareizi marķēti un tiem pievienotas instrukcijas un attiecīgā informācija. Viņiem jāglabā atbilstības deklarācijas kopija un jānorāda savs nosaukums un adrese uz produkta, vai, ja tas nav iespējams, uz iepakojuma vai pievienotajā dokumentācijā. Izplatītājiem jāpārbauda, vai mērinstrumentiem ir uzlikta CE zīme, vai uz tā ir norādīts ražotāja un – attiecīgā gadījumā – importētāja nosaukums un vai tam ir pievienota vajadzīgā dokumentācija un instrukcijas. Importētājiem un izplatītājiem jāsadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm un attiecīgi jārīkojas, ja tie ir piegādājuši neatbilstīgus mērinstrumentus. Visiem uzņēmējiem tiek noteikti pastiprināti pienākumi saistībā ar izsekojamību. Uz mērinstrumentiem jānorāda ražotāja nosaukums, adrese un numurs, kas ļauj identificēt un saistīt mērinstrumentu ar tā tehnisko dokumentāciju. Uz mērinstrumenta, to importējot, jānorāda arī importētāja nosaukums un adrese. Turklāt katram uzņēmējam jāspēj iestādēm konkrēti norādīt, kurš uzņēmējs tam ir piegādājis vai kuram uzņēmējam tas ir piegādājis mērinstrumentu. 3.3. Saskaņotie standarti Nodrošinot atbilstību saskaņotajiem standartiem, tiek izdarīts pieņēmums par atbilstību pamatprasībām. Komisija 2011. gada 1. jūnijā pieņēma priekšlikumu regulai par Eiropas standartizāciju[4], kurā izklāstīts horizontālais Eiropas standartizācijas tiesiskais regulējums. Turklāt minētās regulas priekšlikumā cita starpā ir iekļauti noteikumi par Komisijas sagatavotajiem standartizācijas pieprasījumiem Eiropas standartizācijas organizācijām, par procedūru, kā celt iebildumus pret saskaņotajiem standartiem, un par ieinteresēto personu līdzdalību standartizācijas procesā. Tāpēc tiesiskās noteiktības labad Direktīvas 2004/22/EK noteikumi, kuri attiecas uz šiem pašiem jautājumiem, no šā priekšlikuma ir svītroti. Noteikums, ar kuru paredz atbilstību saskaņotajiem standartiem, ir grozīts, lai precizētu pieņēmuma par atbilstību apjomu gadījumos, kad standarti tikai daļēji aptver pamatprasības. 3.4. Atbilstības novērtēšana un CE zīme Direktīvā 2004/22/EK ir atlasītas pienācīgas atbilstības novērtēšanas procedūras, kuras ražotājiem jāpiemēro, lai pierādītu, ka viņu mērinstrumenti atbilst pamatprasībām. Ar šo priekšlikumu procedūras pielāgo to atjauninātajām redakcijām, kas izklāstītas JTR lēmumā. Tajā tiek saglabāti arī konkrēti nozarei raksturīgi elementi, kas jau ir paredzēti Direktīvā 2004/22/EK, piemēram, obligātā metroloģiskā M zīme, ko uzliek papildus CE zīmei. CE zīmes vispārējie principi ir izklāstīti Regulas (EK) Nr. 765/2008 30. pantā, turpretim sīki izstrādāti noteikumi par CE zīmes un M zīmes uzlikšanu mērinstrumentiem ir ietverti šajā priekšlikumā. 3.5. Paziņotās struktūras Ar šo priekšlikumu tiek izvirzīti stingrāki paziņošanas kritēriji paziņotajām struktūrām. Tajā precizēts, ka arī filiālēm vai apakšlīgumu slēdzējiem jāievēro paziņošanas prasības. Tiek ieviestas konkrētas prasības paziņojošām iestādēm, un tiek pārskatīta paziņoto struktūru paziņošanas procedūra. Paziņotās struktūras kompetence jāpierāda ar akreditācijas sertifikātu. Ja, novērtējot paziņotās struktūras kompetenci, nav izmantota akreditācija, paziņojumā jāietver dokumentācija, kurā izklāstīts, kā ir notikusi minētās struktūras kompetences novērtēšana. Dalībvalstīm būs iespēja iebilst pret paziņošanu. 3.6. Tirgus uzraudzība un drošības klauzulas procedūra Ar šo priekšlikumu tiek pārskatīta spēkā esošā drošības klauzulas procedūra. Ar to tiek ieviests informācijas apmaiņas posms starp dalībvalstīm un noteikti pasākumi, kas attiecīgajām iestādēm jāveic, ja tiek konstatēts neatbilstīgs mērinstruments. Īsta drošības klauzulas procedūra, kuras rezultātā Komisijas līmenī tiek pieņemts lēmums, vai pasākums ir vai nav pamatots, tiek sākta tikai tad, ja kāda dalībvalsts iebilst pret pasākumu, kas veikts attiecībā uz kādu mērinstrumentu. Ja domstarpību par veikto ierobežojošo pasākumu nav, visām dalībvalstīm savā teritorijā attiecīgi jārīkojas. 3.7. Komitoloģija un deleģētie akti Noteikumi par Mērinstrumentu komitejas darbību ir pielāgoti jaunajiem noteikumiem par deleģētajiem aktiem, kas izklāstīti Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantā, un jaunajiem noteikumi par īstenošanas aktiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[5]. 4. Priekšlikuma juridiskie elementi Juridiskais pamats Priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants. Subsidiaritātes princips Iekšējais tirgus ir Savienības un dalībvalstu kopējā kompetencē. Subsidiaritātes principu ņem vērā jo īpaši saistībā ar jaunpievienotajiem noteikumiem, kuru mērķis ir efektīvāk izpildīt Direktīvu 2004/22/EK, proti, saistībā ar importētāja un izplatītāja pienākumiem, izsekojamības noteikumiem, paziņoto struktūru novērtēšanas un paziņošanas noteikumiem, un ciešākas sadarbības pienākumiem pārskatītās tirgus uzraudzības un drošības procedūru kontekstā. Pieredze, kas gūta, izpildot tiesību aktus, rāda, ka dalībvalstu līmenī veikto pasākumu rezultātā ir radušās atšķirīgas pieejas un atšķirīga attieksme pret uzņēmējiem ES, un tas apdraud šīs direktīvas mērķa sasniegšanu. Ja pasākumi problēmu risināšanai tiek veikti dalībvalstu līmenī, tas var apgrūtināt preču brīvu apriti. Turklāt rīcība dalībvalstu līmenī attiecas uz kompetenci tikai attiecīgās dalībvalsts teritorijā. Tā kā starptautiskā tirdzniecība arvien paplašinās, pastāvīgi pieaug pārrobežu darījumu skaits. Ar saskaņotu darbību ES līmenī iespējams daudz labāk sasniegt izvirzītos mērķus, un tā jo īpaši padarīs efektīvāku tirgus uzraudzību. Tātad ir jārīkojas ES līmenī. Direktīvu nekonsekvenci var atrisināt vienīgi ES likumdevējs. Proporcionalitāte Saskaņā ar proporcionalitātes principu ierosinātie grozījumi paredz vienīgi to, kas ir nepieciešams izvirzīto mērķu sasniegšanai. Jaunie vai grozītie pienākumi nozarei (proti, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, vai pārvaldes iestādēm) neradīs nevajadzīgu slogu un izmaksas. Ja tika konstatēts, ka grozījumiem ir negatīva ietekme, attiecīgā varianta ietekmes analīze palīdzēja rast visproporcionālāko risinājumu konstatētajām problēmām. Virkne grozījumu vērsti uz to, lai uzlabotu spēkā esošās direktīvas skaidrību, neieviešot jaunas prasības, kuras radītu papildu izmaksas. Izmantotā likumdošanas metode Veicot pielāgošanu JTR lēmumam, vairāki Direktīvas 2004/22/EK noteikumi ir būtiski jāgroza. Lai nodrošinātu grozītā teksta lasāmību, ir izvēlēta tāda pārstrādāšanas metode, kas atbilst 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumam par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu[6]. Direktīvā 2004/22/EK ir izdarīti grozījumi saistībā ar definīcijas, uzņēmēju pienākumus, pieņēmumu par atbilstību, ko nodrošina saskaņotie standarti, atbilstības deklarāciju, CE zīmi, paziņotās struktūras, drošības klauzulas procedūru un atbilstības novērtēšanas procedūras. Šis priekšlikums neizmaina Direktīvas 2004/22/EK darbības jomu un pamatprasības. 5. Ietekme uz budžetu Šis priekšlikums neietekmē ES budžetu. 6. Papildu informācija Spēkā esošo tiesību aktu atcelšana Pieņemot šo priekšlikumu, tiks atcelta Direktīva 2004/22/EK. Eiropas Ekonomikas zona Priekšlikums attiecas uz EEZ, tāpēc tā piemērošanas jomā jāiekļauj Eiropas Ekonomikas zona. ê 2004/22/EK (pielāgots) 2011/0353 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz mērinstrumentu pieejamību tirgū (Pārstrādātā redakcija) (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas Llīgumu Ö par Eiropas Savienības darbību Õ un jo īpaši tā 95 Ö 114. Õ pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[7], saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: ê 2004/22/EK 1. apsvērums (pielāgots) Uz dažiem mērinstrumentiem attiecas īpašās direktīvas, kas pieņemtas, pamatojoties uz Padomes 1971. gada 26. jūlija Direktīvu 71/316/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kopīgiem noteikumiem, ko piemēro metroloģiskās kontroles mērinstrumentiem un metodēm[8]. Tehniski novecojušās īpašās direktīvas ir jāatceļ un jāaizstāj ar atsevišķu direktīvu, kas atbilst Padomes 1985. gada 7. maija Rezolūcijai par jaunu pieeju tehniskai saskaņošanai un standartiem[9]. ò jauns (1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/22/EK par mērinstrumentiem[10] ir vairākkārt būtiski grozīta. Skaidrības labad tā ir jāpārstrādā, jo ir paredzēts izdarīt vēl citus grozījumus. (2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula Nr. 765/2008/EK (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93[11], nosaka atbilstības novērtēšanas struktūru akreditācijas noteikumus, paredz tirgus uzraudzības sistēmu produktiem un trešo valstu produktu kontrolei un nosaka vispārīgus principus attiecībā uz CE zīmi. (3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Lēmumā Nr. 768/2008/EK par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 93/465/EEK[12] nosaka vispārējo principu un atsauces noteikumu kopīgo sistēmu, kuru paredzēts piemērot, tiesību aktos saskaņojot produktu tirdzniecības nosacījumus, lai nodrošinātu saskaņotu pamatu šo tiesību aktu pārskatīšanai vai pārstrādāšanai. Tāpēc Direktīva 2004/22/EK būtu jāpielāgo šim lēmumam. ê 2004/22/EK 2. apsvērums (4) Precīzus un viegli pārbaudāmus mērinstrumentus var izmantot dažādu mērījumu veikšanai. Ja šie mērījumi skar sabiedrības intereses, sabiedrības veselības aizsardzību, valsts drošību un sabiedrisko kārtību, vides aizsardzību, patērētāju tiesību aizsardzību, nodokļu un nodevu iekasēšanu, kā arī godīgu tirdzniecību, kas daudzējādā ziņā tieši vai netieši ietekmē pilsoņu ikdienas dzīvi, var paredzēt, ka ir jāizmanto reglamentēti mērinstrumenti. ê 2004/22/EK 3. apsvērums (pielāgots) (5) Reglamentētā metroloģiskā kontrole nedrīkst radīt šķēršļus brīvai mērinstrumentu apritei. Atbilstošajiem noteikumiem jābūt vienādiem visās dalībvalstīs, un atbilstības pierādījumiem jābūt atzītiem visā Kopienā Ö Savienībā Õ. ê 2004/22/EK 4. apsvērums (6) Reglamentētā metroloģiskā kontrole paredz atbilstību noteiktām mērīšanas veiktspējas prasībām. Mērinstrumentiem piemērojamām mērīšanas veiktspējas prasībām ir jānodrošina augsts aizsardzības līmenis. Atbilstības novērtēšanas mērķis ir panākt augstu ticamības līmeni. ê 2004/22/EK 5. apsvērums (7) Reglamentētā metroloģiskā kontrole parasti jāievieš dalībvalstīm. Ja reglamentētā metroloģiskā kontrole ir noteikta, drīkst izmantot tikai tos mērinstrumentus, kas atbilst kopīgām mērīšanas veiktspējas prasībām. ê 2004/22/EK 6. apsvērums (pielāgots) (8) Ar šo Ddirektīvu Ö 2004/22/EK Õ ieviestais brīvās izvēles princips kas ļauj dalībvalstīm izmantot savas izvēles tiesības, lemjot par to, vai reglamentēt Ö paredzēt Õ šīs direktīvās darbības jomā iekļauto ierīču izmantošanu, ir piemērojams tikai tiktāl, ciktāl tas neveicina negodīgu konkurenci. ê 2004/22/EK 7. apsvērums Īpaši jānorāda ražotāju pienākumi saistībā ar šīs direktīvas prasību izpildi. ê 2004/22/EK 8. apsvērums (pielāgots) (9) Mērinstrumentu mērīšanas veiktspēja ir īpaši jutīga pret vidi, jo īpaši pret elektromagnētisko vidi. Mērinstrumentu noturībai pret elektromagnētiskajiem traucējumiem Ö vajadzētu būt Õ ir šīs direktīvas neatņemamai daļai, tādēļ turpmāk nav piemērojamas prasības attiecībā uz noturību, kas iekļautas Padomes 1989. gada 3. maija Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīvā 89/336/EEK 2004/108/EK par to, kā tuvināt dalībvalstu tiesību aktus, kas attiecas uz elektromagnētisko savietojamību, un par Direktīvas 89/336/EEK[13] atcelšanu. ê 2004/22/EK 17. apsvērums (pielāgots) ð jauns (10) ð Lai nodrošinātu mērinstrumentu brīvu apriti Savienībā, ï Dalībvalstis nedrīkst kavēt tādu mērinstrumentu laišanu tirgū un/vai nodošanu ekspluatācijā, kam ir CE atbilstības marķējums Ö zīme Õ un metroloģiskais papildmarķējums saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem. ê 22/2004 18. apsvērums (pielāgots) (11) Dalībvalstīm būtu jāveic attiecīgie pasākumi, lai nepieļautu prasībām neatbilstošu mērinstrumentu laišanu tirgū un/vai nodošanu ekspluatācijā. Tāpēc, lai sasniegtu šo mērķi visā Kopienā Ö Savienībā Õ, ir vajadzīga atbilstoša sadarbība starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm. ò jauns (12) Lai nodrošinātu augstu sabiedrības interešu aizsardzības līmeni, piemēram, lietotāju veselību, drošību un aizsardzību, kā arī lai garantētu taisnīgu konkurenci Savienības tirgū, uzņēmējiem būtu jāatbild par mērinstrumentu atbilstību, ņemot vērā viņu attiecīgos uzdevumus piegādes ķēdē. (13) Visiem uzņēmējiem, kas veido piegādes un izplatīšanas ķēdi, būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka tirgū tiek darīti pieejami tikai tādi mērinstrumenti, kas atbilst šai direktīvai. Jāparedz skaidra un samērīga pienākumu sadale atbilstīgi katra uzņēmēja lomai piegādes un izplatīšanas procesā. (14) Ražotājs sīki pārzina produkta izstrādes un ražošanas procesu, tāpēc viņš var vislabāk veikt pilnīgu atbilstības novērtēšanas procedūru. Tādēļ atbilstības novērtēšanai arī turpmāk vajadzētu būt vienīgi ražotāja pienākumam. (15) Jānodrošina, lai mērinstrumenti no trešām valstīm, kuri nokļūst Savienības tirgū, atbilstu visām šīs direktīvas prasībām un jo īpaši lai ražotāji šiem mērinstrumentiem būtu veikuši atbilstīgas novērtēšanas procedūras. Tādēļ būtu jāparedz, ka importētājiem ir jāpārliecinās, vai mērinstrumenti, ko viņi laiž tirgū, atbilst šīs direktīvas prasībām, un ka tie nelaiž tirgū mērinstrumentus, kuri šādām prasībām neatbilst vai kuri rada apdraudējumu. Būtu arī jāparedz, ka importētāji pārliecinās, vai ir veiktas atbilstības novērtēšanas procedūras un vai produkta marķējums un ražotāja sagatavotā dokumentācija ir pieejama uzraudzības iestādēm pārbaudes veikšanai. (16) Izplatītājs dara mērinstrumentu pieejamu tirgū pēc tam, kad ražotājs vai importētājs ir šo mērinstrumentu laidis tirgū, un izplatītājam būtu jārīkojas pietiekami piesardzīgi, lai nodrošinātu, ka viņa apiešanās ar mērinstrumentu nelabvēlīgi neietekmē mērinstrumenta atbilstību. (17) Laižot mērinstrumentu tirgū, katram importētājam uz mērinstrumenta būtu jānorāda savs nosaukums un adrese saziņai. Gadījumos, kad produkta izmērs vai raksturs to neatļauj, būtu jāparedz izņēmumi. Tas ietver arī gadījumu, kad importētājam būtu jāatver iepakojums, lai uz produkta norādītu savu nosaukumu un adresi. (18) Ikviens uzņēmējs, kurš vai nu laiž tirgū kādu mērinstrumentu ar savu vārdu vai preču zīmi, vai izmaina mērinstrumentu tā, ka izmaiņas varētu ietekmēt atbilstību šīs direktīvas prasībām, būtu jāuzskata par ražotāju, un viņam būtu jāuzņemas ražotāja pienākumi. (19) Tā kā izplatītāji un importētāji darbojas tirgus vidē, tiem būtu jāiesaistās tirgus uzraudzības uzdevumos, ko veic kompetentās valsts iestādes, un tiem vajadzētu būt gataviem aktīvi līdzdarboties, sniedzot minētajām iestādēm visu vajadzīgo informāciju par attiecīgo mērinstrumentu. (20) Nodrošinot mērinstrumenta izsekojamību visā piegādes ķēdē, tirgus uzraudzība kļūst vienkāršāka un efektīvāka. Efektīva izsekojamības sistēma atvieglina tirgus uzraudzības iestāžu uzdevumu atrast uzņēmējus, kas neatbilstīgus mērinstrumentus darījuši pieejamus tirgū. ê 2004/22/EK 9. apsvērums (pielāgots) ð jauns (21) Kopienas tiesību aktos ir jānosaka Ö Šajā direktīvā būtu jāparedz tikai Õ tādas pamatprasības, vēlams, mērīšanas veiktspējas prasības, kas nekavē tehnikas attīstību. Noteikumiem par tehnisku šķēršļu novēršanu tirdzniecībā ir jāpamatojas uz Padomes 1985. gada 7. maija Rezolūciju par jaunu pieeju tehniskai saskaņošanai un standartiem. ðLai būtu vieglāk novērtēt atbilstību minētajām prasībām, jāparedz pieņēmums par to mērinstrumentu atbilstību, kuri atbilst saskaņotajiem standartiem, kuri pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. [../..] (…..) par Eiropas standartizāciju un grozījumiem Padomes Direktīvās 89/686/EEK un 93/15/EEK, un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/105/EK un 2009/23/EK[14], ar mērķi formulēt sīki izstrādātas šo prasību tehniskās specifikācijas. ï ò jauns (22) Regulā (ES) Nr. […/…] [par Eiropas standartizāciju] paredz procedūru, kā celt iebildumus pret saskaņotajiem standartiem, ja standarti tikai daļēji atbilst šīs direktīvas prasībām. ê 2004/22/EK 12. apsvērums (pielāgots) (23) Tehniskās un mērīšanas veiktspējas specifikācijas starptautiski saskaņotajos normatīvajos dokumentos var daļēji vai pilnībā atbilst šajā direktīvā noteiktajām pamatprasībām. Šādos gadījumos šos starptautiski saskaņotos normatīvos dokumentus var Ö būtu jāatļauj Õ izmantot saskaņoto standartu vietā, kas noteiktos apstākļos nodrošina atbilstības prezumpciju. ê 2004/22/EK 13. apsvērums (24) Atbilstību šajā direktīvā noteiktajām pamatprasībām var nodrošināt arī specifikācijas, kas nav iekļautas kādā Eiropas tehniskajā standartā vai starptautiski saskaņotajā normatīvajā dokumentā. Tāpēc Eiropas tehnisko standartu vai starptautiski saskaņotu normatīvo dokumentu izmantošanai nav jābūt obligātai. ò jauns (25) Lai uzņēmēji varētu pierādīt un kompetentās iestādes nodrošināt, ka mērinstrumenti, kas ir darīti pieejami tirgū, atbilst pamatprasībām, jāparedz atbilstības novērtēšanas procedūras. Lēmumā Nr. 768/2008/EK paredzēti atbilstības novērtēšanas procedūru moduļi, kas ietver procedūras pieaugošā stingrības pakāpē, kuras ir proporcionālas apdraudējuma līmenim un nepieciešamajam drošuma līmenim. Lai nodrošinātu saskaņotību starp nozarēm un izvairītos no ad hoc gadījumiem, atbilstības novērtēšanas procedūras būtu jāizvēlas no minētajiem moduļiem; Tomēr šie moduļi ir jāpielāgo, lai atspoguļotu konkrētus metodoloģiskās kontroles aspektus. ê 2004/22/EK 14. apsvērums (pielāgots) (26) Veicot kompleksa daļu atbilstības novērtēšanu, ir Ö būtu Õ jāievēro šī direktīvas noteikumi. Ja kompleksa daļas pārdod atsevišķi un neatkarīgi no mērinstrumenta, atbilstības novērtēšana jāveic neatkarīgi no atbilstošā mērinstrumenta novērtēšanas. ê 2004/22/EK 15. apsvērums (27) Metroloģijā notiek nepārtraukta attīstība, kas var radīt jaunas prasības attiecībā uz atbilstības novērtēšanu. Tāpēc katrai mērījumu un, ja vajag, kompleksa daļas kategorijai ir jāparedz attiecīga procedūra vai iespēja izvēlēties starp vairākām vienlīdz stingrām procedūrām. Noteiktās procedūras atbilst Padomes 1993. gada 22. jūlija Lēmumam 93/465/EEK par atbilstības novērtēšanas procedūru dažādo posmu moduļiem, ko paredzēts izmantot tehniskas saskaņošanas direktīvās, un noteikumiem par to, kā piestiprināt un izmantot CE atbilstības marķējumu. Var gadīties, ka šiem moduļiem tomēr jāparedz izņēmumi, pielāgojoties konkrētām metroloģiskās kontroles īpatnībām. Jānodrošina iespēja piestiprināt CE atbilstības marķējumu ražošanas gaitā. ò jauns (28) Ražotājiem būtu jāsagatavo ES atbilstības deklarācija, kur sniedz sīki izstrādātu informāciju par mērinstrumenta atbilstību šīs direktīvas un citu attiecīgo Savienības saskaņoto tiesību aktu prasībām. (29) CE zīme un metroloģiskais papildmarķējums, kas norāda mērinstrumenta atbilstību, ir redzamais rezultāts veselam procesam, kas plašākā nozīmē ietver arī atbilstības novērtēšanu. Vispārīgie principi, kas reglamentē CE zīmi un tās saistību ar citiem marķējumiem, ir noteikti Regulā (EK) Nr. 765/2008. CE zīmes un metroloģiskā papildmarķējuma uzlikšanas noteikumi būtu jānosaka šajā direktīvā. ê 2004/22/EK 10. apsvērums (pielāgots) ð jauns (30) Ņemot vērā atšķirīgos klimatiskos apstākļus un patērētāju tiesību aizsardzības līmeņa atšķirības, kādas ir katrā valstī, pamatprasības var izraisīt vides vai precizitātes klases noteikšanu Ö ir jānosaka Õ ð kā pamatprasības ï. ê 2004/22/EK 11. apsvērums Lai varētu vieglāk pierādīt atbilstību pamatprasībām un veicināt atbilstības pārbaudi, būtu vēlams izstrādāt saskaņotus standartus. Šādus saskaņotus standartus izstrādā privāto tiesību subjekti, un tiem jābūt juridiski nesaistošās redakcijās. Šajā nolūkā Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN), Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komiteja (CENELEC) un Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts (ETSI) ir atzīti par tām kompetentajām struktūrām, kas pieņem saskaņotus standartus saskaņā ar 1984. gada 13. novembrī parakstītajām vispārējām pamatnostādnēm Komisijas un Eiropas standartizācijas struktūru sadarbībai. ò jauns (31) Šajā direktīvā noteiktās atbilstības novērtēšanas procedūras paredz to atbilstības novērtēšanas struktūru iesaistīšanos, kuras dalībvalstis paziņojušas Komisijai. ê 2004/22/EK 16. apsvērums (pielāgots) Nemitīgā metroloģijas attīstība un ieinteresēto personu bažas sakarā ar sertifikāciju aktualizē vajadzību nodrošināt vienotas atbilstības novērtēšanas procedūras rūpniecības ražojumiem, kā to paredz Padomes 2003. gada 10. novembrī pieņemtā rezolūcija[15]. ò jauns (32) Pieredze liecina, ka Direktīvā 2004/22/EK noteiktie kritēriji, kuriem atbilstības novērtēšanas struktūrām jāatbilst, lai tās paziņotu Komisijai, nav pietiekami, lai nodrošinātu paziņoto struktūru vienlīdz augsta līmeņa darbību visā Savienībā. Tomēr ir svarīgi, lai visas paziņotās struktūras veiktu savas funkcijas vienādā līmenī un taisnīgas konkurences apstākļos. Tādēļ jānosaka obligātās prasības atbilstības novērtēšanas struktūrām, kuras vēlas tikt paziņotas, lai varētu sniegt atbilstības novērtēšanas pakalpojumus. Šajās prasībās ir jāņem vērā pastāvīgā metroloģijas tehnoloģiju attīstība. (33) Lai nodrošinātu saskaņotu mērinstrumentu atbilstības novērtēšanas kvalitātes līmeni, ir arī svarīgi noteikt prasības paziņojošajām iestādēm un citām struktūrām, kas piedalās paziņoto struktūru novērtēšanā, paziņošanā un uzraudzībā. (34) Ja atbilstības novērtēšanas struktūra pierāda atbilstību kritērijiem, kas noteikti saskaņotajos standartos, būtu jāpieņem, ka tā atbilst atbilstīgajām prasībām, kuras noteiktas šajā direktīvā. (35) Šajā direktīvā izveidotā sistēma jāpapildina ar akreditācijas sistēmu, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 765/2008. Akreditācija ir svarīgs līdzeklis, kā verificēt atbilstības novērtēšanas struktūru kompetenci, tāpēc tā arī būtu jāizmanto paziņošanā. (36) Regulā (EK) Nr. 765/2008 paredzētā pārredzamā akreditācija, kas nodrošina atbilstības sertifikātu vajadzīgo uzticamību, valsts publiskā sektora iestādēm visā Savienībā būtu jāuzskata par vēlamāko līdzekli, kā pierādīt atbilstības novērtēšanas struktūru tehnisko kompetenci. Tomēr valstu iestādes var uzskatīt, ka tām ir piemēroti līdzekļi, ar ko pašām veikt novērtēšanu. Šādos gadījumos, lai nodrošinātu citu valsts iestāžu veiktās novērtēšanas pienācīgu ticamības līmeni, valsts iestādēm būtu jāiesniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm vajadzīgie dokumentārie pierādījumi, ka izvērtētās atbilstības novērtēšanas struktūras atbilst attiecīgajām normatīvajām prasībām. (37) Atbilstības novērtēšanas struktūras bieži piešķir apakšlīgumus par kādām to darbības daļām saistībā ar atbilstības novērtēšanu vai izmanto filiāles. Lai nodrošinātu aizsardzības līmeni, kāds nepieciešams Savienības tirgū laižamajiem mērinstrumentiem, ir ļoti svarīgi, lai atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanai apakšlīgumu slēdzēji un filiāles atbilstu tādām pašām prasībām, kādām paziņotās struktūras. Tādēļ ir svarīgi, lai paziņojamo struktūru kompetences un snieguma novērtēšana un jau paziņoto struktūru uzraudzība attiektos arī uz darbībām, kuras veic apakšlīgumu slēdzēji un filiāles. (38) Jāpalielina paziņošanas procedūras efektivitāte un pārredzamība, un jo īpaši tā jāpielāgo jaunajām tehnoloģijām, lai paziņošanu varētu veikt elektroniski. (39) Paziņotās struktūras var piedāvāt savus pakalpojumus visā Savienībā, tāpēc ir lietderīgi dot dalībvalstīm un Komisijai iespēju iebilst pret paziņoto struktūru. Tādēļ ir svarīgi noteikt laikposmu, kurā var novērst visas šaubas vai bažas par atbilstības novērtēšanas struktūru kompetenci, pirms tās sāk darboties kā paziņotās struktūras. ê 22/2004 17. apsvērums (pielāgots) Dalībvalstis nedrīkst kavēt tādu mērinstrumentu laišanu tirgū un/vai nodošanu ekspluatācijā, kam ir CE atbilstības marķējums un metroloģiskais papildmarķējums saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem. ê 22/2004 18. apsvērums Dalībvalstīm būtu jāveic attiecīgie pasākumi, lai nepieļautu prasībām neatbilstošu mērinstrumentu laišanu tirgū un/vai nodošanu ekspluatācijā. Tālab, lai sasniegtu šo mērķi visā Kopienā, ir vajadzīga atbilstoša sadarbība starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm. ò jauns (40) Konkurētspējai ir svarīgi, lai paziņotās struktūras piemērotu atbilstības novērtēšanas procedūras, neradot lieku apgrūtinājumu uzņēmējiem. Tā paša iemesla dēļ un lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret uzņēmējiem, jānodrošina konsekventa atbilstības novērtēšanas procedūru tehniskā piemērošana. Vislabāk to var panākt ar atbilstīgu koordinēšanu un sadarbību starp paziņotajām struktūrām. (41) Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību, jāprecizē, ka Regulas (EK) Nr. 765/2008 noteikumi par Savienības tirgus uzraudzību un kontroli attiecībā uz produktiem, kas nokļūst Savienības tirgū, attiecas uz mērinstrumentiem. (42) Direktīvā 2004/22/EK jau ir paredzēta drošības procedūra, kas ļauj Komisijai pārbaudīt, vai ir pamatots dalībvalsts veiktais pasākums attiecībā uz mērinstrumentu, kurus tā uzskata par neatbilstīgiem. Lai uzlabotu pārredzamību un samazinātu procedūras laiku, jāuzlabo esošā drošības klauzulas procedūra, lai padarītu to efektīvāku un lai tajā izmantotu dalībvalstīm pieejamās zināšanas. (43) Pašreizējā sistēma būtu jāpapildina ar procedūru, kas ļauj ieinteresētajām personām saņemt informāciju par pasākumiem, kurus paredzēts veikt attiecībā uz mērinstrumentiem, kas rada apdraudējumu sabiedrības interešu aizsardzības aspektiem, uz kuriem attiecas šī direktīva. Tai būtu arī jāļauj tirgus uzraudzības iestādēm sadarbībā ar attiecīgajiem uzņēmējiem savlaicīgāk rīkoties saistībā ar šādiem mērinstrumentiem. (44) Ja dalībvalstis un Komisija vienojas par kādas dalībvalsts veiktā drošības pasākuma pamatotību, Komisijai turpmāk nebūtu jāiesaistās, izņemot gadījumus, kad neatbilstības iemesls var būt saskaņotā standarta trūkumi. ê 2004/22/EK 19. apsvērums Ražotāji jāinformē par to, kāpēc ir pieņemts nelabvēlīgs lēmums par viņu ražojumiem, un par pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem. ê 2004/22/EK 20. apsvērums Jāparedz pieņemams pārejas laiks, kurā ražotājiem ir iespēja izmantot savas tiesības, kas tika piešķirtas pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā. ê 2004/22/EK 21. apsvērums (45) Valsts specifikācijas saistībā ar attiecīgajām spēkā esošajām valsts prasībām nedrīkst būt pretrunā šīs direktīvas noteikumiem par “nodošanu ekspluatācijā”. ê 2004/22/EK 22. apsvērums (pielāgots) Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi ir jānosaka saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, kurā noteiktas procedūras Komisijai piešķirto izpildpilnvaru īstenošanai[16]. ê 2004/22/EK 23. apsvērums Mērinstrumentu komitejas darbībā jāparedz arī apspriedes ar ieinteresēto personu pārstāvjiem. ê 2004/22/EK 24. apsvērums (pielāgots) Tādēļ ir jāatceļ Direktīva 71/318/EEK, 71/319/EEK, 71/348/EEK, 73/362/EEK, 75/33/EEK, ciktāl tās attiecas uz šīs direktīvas MI-001 pielikumā minētajiem skaitītājiem, kā arī Direktīva 75/410/EEK, 76/891/EEK, 77/95/EEK, 77/313/EEK, 78/1031/EEK un 79/830/EEK, ò jauns (46) Jāparedz pārejas pasākumi, kas ļautu darīt pieejamus tirgū un nodot ekspluatācijā mērinstrumentus, kas jau ir laisti tirgū saskaņā ar Direktīvu 2004/22/EK. (47) Dalībvalstīm būtu jāparedz noteikumi par sankcijām, kas piemērojamas valsts noteikumu, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, pārkāpumiem, un jānodrošina to īstenošana. Sankcijām vajadzētu būt efektīvām, samērīgām un preventīvām. (48) Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[17]. (49) Pārbaudes procedūra būtu jāizmanto attiecībā uz īstenošanas lēmumiem par iebildumiem pret starptautiski saskaņotiem normatīviem dokumentiem, uz kuriem atsauces jau ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja Komisija šos iebildumus uzskata par pamatotiem, ņemot vērā, ka šādi lēmumi var ietekmēt pieņēmumu par atbilstību piemērojamajām pamatprasībām. (50) Lai ņemtu vērā metroloģijas tehnoloģiju attīstību, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz grozījumiem īpašajos mērinstrumentu pielikumos. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija savā sagatavošanas darbā rīkotu attiecīgas apspriedes, tostarp apspriedes ar ekspertiem. (51) Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, vajadzētu nodrošināt, ka attiecīgos dokumentus vienlaikus, bez kavēšanās un pienācīgā veidā nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. (52) Tā kā šīs direktīvas mērķi — proti, nodrošināt, ka tirgū pieejamie mērinstrumenti atbilst prasībām, kuras nodrošina augstu veselības un drošības aizsardzības līmeni un citas sabiedrības intereses, uz kurām attiecas šī direktīva, garantējot iekšējā tirgus darbību, — nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstu līmenī, un tādējādi rīcības mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī direktīva nepārsniedz minētā mērķa sasniegšanai vajadzīgo. (53) Pienākums transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos būtu jāattiecina tikai uz tiem noteikumiem, kuri, salīdzinot ar iepriekšējām direktīvām, paredz būtiskus grozījumus. Pienākums transponēt noteikumus, kas nav grozīti, izriet no iepriekšējām direktīvām. (54) Šī direktīva nedrīkstētu skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz XIII pielikuma B daļā noteiktajiem termiņiem direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos un tās piemērošanai, ê 2004/22/EK (pielāgots) ð jauns IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU. 1. NODAĻA Ö VISPĀRĪGI NOTEIKUMI Õ 31. pants Mērķis Ö Priekšmets Õ Šajā direktīvā ir noteiktas prasības, kurām Ö mērinstrumentiem Õ jāatbilst 1. pantā minētajām ierīcēm un sistēmām, lai tos varētu laist ð darīt pieejamus ï tirgū un/vai nodot ekspluatācijā 23. panta 1. punktā minēto Ö mērīšanas Õ uzdevumu veikšanai. 12. pants Darbības joma 1. Šī direktīva attiecas uz Ö mērinstrumentiem Õ ierīcēm un sistēmām, kuri mērfunkcija ir noteikta Ö definēti Õ īpašajā mērinstrumentu III līdz XII pielikumāos Ö (še turpmāk “īpašie mērinstrumentu pielikumi”) Õ, proti, uz ūdens skaitītājiem (MI-001), gāzes skaitītājiem un tilpuma korektoriem (MI-002), aktīvās elektroenerģijas skaitītājiem (MI-003), siltumenerģijas skaitītājiem (MI-004), mērsistēmām nepārtrauktai un dinamiskai šķidrumu daudzuma mērīšanai, kas nav ūdens (MI-005), automātiskajiem svariem (MI-006), taksometriem (MI-007), materiālajiem mēriem (MI-008), dimensiālo mērījumu mērinstrumentiem (MI-009) un izplūdes gāzu analizatoriem (MI-010). ê 2004/22/EK (pielāgots) 2. Šī ir īpašā direktīva, kurā noteiktas prasības attiecībā uz elektromagnētisko noturību Direktīvas 2004/108/EK 89/336/EEK 21. panta 24. punkta izpratnē. Paliek spēkā Direktīvas 2004/108/EK 89/336/EEK prasības attiecībā uz Ö emisijām Õ elektromagnētisko starojumu. ê 2004/22/EK (pielāgots) 23. pants Ö Brīvās izvēles princips Õ 1. Dalībvalstis var noteikt 1. pantā minēto mērinstrumentu izmantošanu mērījumiem, kas skar sabiedrības intereses, sabiedrības veselības aizsardzību, valsts drošību un sabiedrisko kārtību, vides aizsardzību, patērētāju tiesību aizsardzību, nodokļu un nodevu iekasēšanu un godīgu tirdzniecību, ja tās uzskata to par pamatotu. ê 2004/22/EK 2. Ja dalībvalstis neparedz šādu izmantošanu, tās sniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm savas rīcības pamatojumu. ê 2004/22/EK (pielāgots) 4. pants Definīcijas Šajā Direktīvā Ö lieto šādas definīcijas Õ: ê 2004/22/EK (pielāgots) 1a) “mērinstruments” ir jebkura ierīce vai sistēma, kuras mērfunkcija ir minēta 1. un 32. panta 1. punktā; 2b) “kompleksa daļa” ir specializētajos pielikumos atsevišķi minēta tehniskā ierīce, kas funkcionē patstāvīgi un ir ietverta mērinstrumentā kopā ar citām kompleksa daļām, kas ir saderīgas ar to, vai kopā ar mērinstrumentu, kas ir saderīgs ar to; 3c) “reglamentētā metroloģiskā kontrole” ir tādu mērinstrumenta izmantošanas jomā paredzēto mērījumu kontrole, kas skar sabiedrības intereses, sabiedrības veselības aizsardzību, valsts drošību un sabiedrisko kārtību, vides aizsardzību, nodokļu un nodevu iekasēšanu, patērētāju tiesību aizsardzību un godīgu tirdzniecību; ê 2004/22/EK (pielāgots) 4i) “normatīvais dokuments” ir dokuments, kurā ir tehniskās specifikācijas, ko apstiprinājusi Ö Starptautiskā reglamentētās metroloģijas organizācija (še turpmāk “OIML”) Õ Organisation Internationale de Métrologie Légale (OIML), ievērojot 16. panta 1. punktā izvirzīto kārtību; 5e) “laist tirgū” nozīmē Ö mērinstrumentu Õ Ö pirmo Õ reizi darīt pieejamu Kopienā Ö Savienības tirgū Õ tiešajam lietotājam paredzētas ierīces pirmreizēja nogādāšana Kopienā, saņemot par to atlīdzību, vai bez maksas; ò jauns 6) “darīt pieejamu tirgū” ir par samaksu vai bez maksas piegādāt kādu mērinstrumentu izplatīšanai vai izmantošanai Savienības tirgū, veicot komercdarbību; ê 2004/22/EK 7f)“nodošana ekspluatācijā” ir tiešajam lietotājam paredzētas ierīces pirmreizēja izmantošana tai paredzētajiem mērķiem; ê 2004/22/EK (pielāgots) ð jauns 8d) “ražotājs” ir Ö jebkura Õ fiziska vai juridiska persona, ð kas ražo mērinstrumentu vai liek ï kas atbild par mērinstrumentu ð izgatavot vai ražot un ï atbilstību šīs direktīvas prasībām ð tirgo minēto mērinstrumentu ï ar savu vārdu vai preču zīmi laižot to tirgū un/vai Ö nodod Õ to nododot ekspluatācijā saviem mērķiem; ê 2004/22/EK (pielāgots) 9g)“pilnvarotais pārstāvis” ir Ö jebkura Savienībā Õ Kopienā reģistrēta fiziska vai juridiska persona, Ö kura ir saņēmusi rakstisku Õ ražotāja Ö pilnvaru Õ rakstveidā pilnvarojis, lai rīkoties tā vārdā Ö attiecībā uz Õ noteiktiem uzdevumiem šīs direktīvas izpratnē; ò jauns 10) “importētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un laiž Savienības tirgū kādas trešās valsts mērinstrumentus; 11) “izplatītājs” ir jebkura tāda fiziska vai juridiska persona piegādes ķēdē, kas nav ražotājs vai importētājs un kas dara mērinstrumentu pieejamu tirgū; 12) “uzņēmēji” ir ražotājs, pilnvarotais pārstāvis, importētājs un izplatītājs; 13) “tehniskās specifikācijas” ir dokuments, kurā noteiktas tehniskās prasības, kurām mērinstrumentiem ir jāatbilst; ê 2004/22/EK ð jauns 14h) “saskaņots standarts” ir ð saskaņotais standarts, kas definēts 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā Regulā (ES) Nr. [../..] [par Eiropas standartizāciju] ï tehniskā specifikācija, ko pēc Komisijas pieprasījuma ir pieņēmusi CEN, CENELEC vai ETSI, vai arī divas vai visas šīs organizācijas kopā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīvu 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā, kā arī informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā[18], un kas sagatavota, ievērojot Komisijas un Eiropas standartizācijas organizāciju apstiprinātās vispārējās pamatnostādnes; ò jauns 15) “akreditācija” ir akreditācija, kā definēts Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta 10. punktā; 16) “valsts akreditācijas struktūra” ir valsts akreditācijas struktūra, kā definēts Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta 11. punktā; 17) “atbilstības novērtēšana” ir process, kurā pierāda, vai ir ievērotas ar mērinstrumentu saistītās prasības; 18) “atbilstības novērtēšanas struktūra” ir struktūra, kas veic atbilstības novērtēšanas darbības, tostarp kalibrēšanu, testēšanu, sertificēšanu un inspekciju; 19) “atsaukšana” ir ikviens pasākums, kura mērķis ir saņemt atpakaļ mērinstrumentu, kas jau ir bijis pieejams tiešajam patērētajam; 20) “izņemšana” ir ikviens pasākums, kas paredzēts, lai novērstu, ka mērinstruments no piegādes ķēdes tiek darītas pieejamas tirgū; 21) “CE zīme” ir zīme, ar ko ražotājs norāda, ka mērinstruments atbilst piemērojamajām prasībām, kuras izklāstītas Savienības saskaņošanas tiesību aktos attiecībā uz tās uzlikšanu; 22) “Savienības saskaņošanas tiesību akti” ir visi Savienības tiesību akti, ar ko saskaņo produktu tirdzniecības nosacījumus. ê 2004/22/EK 5. pants Piemērojamība kompleksa daļām ê 2004/22/EK (pielāgots) Ja ir īpaši pielikumi, kuros noteiktas pamatprasības attiecībā uz kompleksa daļām, šādām kompleksa daļām šo direktīvu noteikumus piemēro ar attiecīgajām izmaiņām. ê 2004/22/EK Nosakot kompleksa daļu un mērinstrumentu atbilstību prasībām, tos var novērtēt atsevišķi un neatkarīgi vienu no otra. 6. pants Pamatprasības un atbilstības novērtēšana ê 2004/22/EK (pielāgots) 1. Mērinstruments atbilst I pielikumā un attiecīgajā īpašajā mērinstrumentu pielikumā noteiktajām Ö izklāstītajām Õ pamatprasībām. ê 2004/22/EK ð jauns Ja tas ir vajadzīgs pareizai mērinstrumenta lietošanai, dalībvalstis var paredzēt, ka I pielikuma 9. punktā vai attiecīgajos īpašajos mērinstrumentu pielikumos minētā informācija ir jānodrošina tās dalībvalsts valsts valodā(-s), kurā šis mērinstruments laists ð tiek darīts pieejams ï tirgū. 2. Mērinstrumenta atbilstību pamatprasībām novērtē saskaņā ar 9. pantu. ê 2004/22/EK (pielāgots) 87. pants Laišana Ö Darīt pieejamu Õ tirgū un nodošana ekspluatācijā ê 2004/22/EK (pielāgots) ð jauns 1. Dalībvalstis, atsaucoties uz šo direktīvu, nedrīkst kavēt tādu mērinstrumentu laišanu ð pieejamību ï tirgū un/vai nodošanu ekspluatācijā, ja tie ir nodrošināti ar CE Ö zīmi Õ atbilstības marķējumu un metroloģisko papildmarķējumu saskaņā ar 723. pantu. 2. Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tirgū laiž ð dara pieejamus ï un/vai ekspluatācijā nodod tikai tādus mērinstrumentus, kas atbilst šīs direktīvas prasībām. ê 2004/22/EK (pielāgots) 3. Dalībvalsts var pieprasīt, ka mērinstrumentam ir jāatbilst tādiem ekspluatācijā nodošanas noteikumiem, kas izriet no vietējiem klimatiskajiem apstākļiem. Šajā gadījumā dalībvalsts izraugās augšējo un apakšējo temperatūras robežu pēc I pielikuma 1. tabulas un turklāt var norādīt nosacījumus attiecībā uz mitrumu (mitruma kondensācija ir pieļaujama vai nav), kā arī paredzēto atrašanās vietu (ārpus telpas vai telpā). ê 2004/22/EK 4. Ja mērinstrumentam ir noteiktas vairākas precizitātes klases: a) īpašajoso mērinstrumentu pielikumos sadaļā “Nodošana ekspluatācijā” var norādīt, kādai jābūt precizitātes klasei konkrētiem pielietojumiem; b) pārējos gadījumos dalībvalsts var noteikt, kura no paredzētajām precizitātes klasēm der katram konkrētam pielietojumam, ja tās teritorijā ir atļautas visas precizitātes klases. ê 2004/22/EK (pielāgots) ð jauns Gan a), gan b) apakšpunktā minētajos gadījumos saimnieks Ö īpašnieks Õ var pēc savas izvēles izmantot augstākas precizitātes klases mērinstrumentu. 5. Dalībvalstis neliedz tirdzniecības izstādēs, citās izstādēs, skatēs u.tml. Ö vai līdzīgos pasākumos Õ izstādīt mērinstrumentus, kas neatbilst šīs direktīvas prasībām, ja vien ir par to neatbilstību skaidri informē redzama zīme, kura norāda, ka tos nedrīkst laist ð darīt pieejamus ï tirgū un/vai nodot ekspluatācijā, kamēr netiks panākta to atbilstība prasībām. ò jauns 2. NODAĻA UZŅĒMĒJU PIENĀKUMI 8. pants [Lēmuma 768/2008/EK R2. pants] Ražotāju pienākumi 1. Laižot savus mērinstrumentus tirgū un/vai laižot tos ekspluatācijā, ražotāji nodrošina, lai tie būtu izstrādāti un ražoti saskaņā ar I pielikumā un īpašajos mērinstrumentu pielikumos izklāstītajām pamatprasībām. 2. Ražotāji sagatavo 19. pantā minēto nepieciešamo tehnisko dokumentāciju un veic 18. pantā minēto attiecīgo atbilstības novērtēšanas procedūru vai nodrošina tās veikšanu. Ja šajā procedūrā ir pierādīts, ka mērinstruments atbilst piemērojamajām šīs direktīvas prasībām, ražotāji sagatavo ES atbilstības deklarāciju un uzliek CE zīmi un metroloģisko papildmarķējumu. 3. Ražotāji 10 gadus pēc mērinstrumenta laišanas tirgū glabā tehnisko dokumentāciju un ES atbilstības deklarāciju. 4. Ražotāji nodrošina, lai būtu procedūras, kā nodrošināt pastāvīgu atbilstību sērijveida ražošanā. Pienācīgi ņem vērā mērinstrumenta izstrādes vai raksturlielumu izmaiņas, kā arī izmaiņas saskaņotajos standartos, normatīvajos dokumentos vai tehniskajās specifikācijās, atsaucoties uz kurām deklarēta mērinstrumenta atbilstība. Ja to uzskata par lietderīgu saistībā ar mērinstrumenta darbību, ražotāji veic tirgū pieejamo mērinstrumentu paraugu testēšanu, izmeklē un, ja vajadzīgs, veic sūdzību, neatbilstīgu mērinstrumentu un atsauktu mērinstrumentu reģistrāciju, kā arī pastāvīgi informē par šo uzraudzību izplatītājus. 5. Ražotāji nodrošina, lai uz to mērinstrumenta būtu modeļa, partijas vai sērijas numurs vai cits identifikācijas elements vai, ja mērinstrumenta izmērs vai raksturs to neļauj, ka vajadzīgā informācija ir sniegta uz iepakojuma vai mērinstrumentam pievienotajā dokumentā. 6. Ražotāji uz mērinstrumentiem norāda savu nosaukumu, reģistrēto komercnosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un adresi, kur ar tiem var sazināties, vai, ja tas nav iespējams, to norāda uz iepakojuma vai mērinstrumentam pievienotajā dokumentā. Norādītā adrese ir vienīgais kontaktpunkts, ko var izmantot saziņai ar ražotāju. 7. Ražotāji nodrošina, lai to mērinstrumentiem saskaņā ar I pielikuma 9.3. punktu ir pievienotas instrukcijas un informācija tiešajiem patērētājiem saprotamā valodā, par ko lemj attiecīgā dalībvalsts. 8. Ražotāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka mērinstruments, kuru tie ir laiduši tirgū, neatbilst šīs direktīvas prasībām, nekavējoties veic koriģējošos pasākumus, kas nepieciešami, lai panāktu mērinstrumenta atbilstību vai arī vajadzības gadījumā lai to izņemtu no tirgus vai atsauktu to. Turklāt, ja mērinstruments rada apdraudējumu, ražotāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi mērinstrumentu darījuši pieejamu, norādot sīku informāciju jo īpaši par neatbilstību un veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem. 9. Pēc pamatota kompetentās valsts iestādes pieprasījuma ražotāji tai saprotamā valodā sniedz visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu mērinstrumenta atbilstību. Viņi pēc šīs iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to visos pasākumos, kas tiek veikti, lai nepieļautu apdraudējumus, ko var radīt mērinstrumenti, kurus viņi laiduši tirgū. 9. pants [Lēmuma 768/2008/EK R3. pants] Pilnvarotie pārstāvji 1. Ražotājs ar rakstisku pilnvaru var iecelt pilnvaroto pārstāvi. Pilnvarotā pārstāvja pilnvarās neietilpst 8. panta 1. punktā noteiktie pienākumi un tehniskās dokumentācijas sagatavošana. 2. Pilnvarotais pārstāvis veic uzdevumus, kas noteikti no ražotāja saņemtajā pilnvarā. Ar pilnvaru pilnvarotajam pārstāvim atļauj veikt vismaz šādus pienākumus: a) 10 gadus pēc mērinstrumenta laišanas tirgū glabāt valsts uzraudzības iestādēm pieejamu ES atbilstības deklarāciju un tehnisko dokumentāciju; b) pēc pamatota kompetentās valsts iestādes pieprasījuma sniegt šai iestādei visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu mērinstrumenta atbilstību; c) pēc kompetento valsts iestāžu pieprasījuma sadarboties ar tām visos pasākumos, kas tiek veikti, lai nepieļautu apdraudējumus, ko var radīt mērinstrumenti, uz kuriem attiecas viņu pilnvaras. 10. pants [Lēmuma 768/2008/EK R4. pants] Importētāju pienākumi 1. Importētāji laiž Savienības tirgū tikai atbilstīgus mērinstrumentus. 2. Pirms mērinstrumenta laišanas tirgū un/vai nodošanas ekspluatācijā importētāji nodrošina, lai ražotājs būtu veicis pienācīgo atbilstības novērtēšanas procedūru. Viņi nodrošina, lai ražotājs būtu sagatavojis tehnisko dokumentāciju, lai mērinstrumentam būtu CE zīme un metroloģiskais papildmarķējums un tam būtu pievienoti vajadzīgie dokumenti, un lai ražotājs būtu izpildījis 8. panta 5. un 6. punktā noteiktās prasības. Ja importētājs uzskata vai viņam ir iemesls uzskatīt, ka mērinstruments neatbilst I pielikumā un īpašajos mērinstrumentu pielikumos izklāstītajām pamatprasībām, viņš nelaiž mērinstrumentu tirgū, līdz nav panākta atbilstība. Turklāt, ja mērinstruments rada apdraudējumu, importētājs par to informē ražotāju un tirgus uzraudzības iestādes. 3. Importētāji uz mērinstrumentiem norāda savu nosaukumu, reģistrēto komercnosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un adresi, kur ar tiem var sazināties, vai, ja tas nav iespējams, to norāda uz iepakojuma vai mērinstrumentam pievienotajā dokumentā saskaņā ar I pielikuma 9.2. punktu. 4. Importētāji nodrošina, lai to mērinstrumentiem saskaņā ar I pielikuma 9.3. punktu ir pievienotas instrukcijas un informācija tiešajiem patērētājiem saprotamā valodā, par ko lemj attiecīgā dalībvalsts. 5. Importētāji nodrošina, lai laikā, kad tie ir atbildīgi par mērinstrumentu, tā uzglabāšanas un pārvadāšanas apstākļi negatīvi neietekmētu tā atbilstību I pielikumā un attiecīgajos īpašajos mērinstrumentu pielikumos izklāstītajām prasībām. 6. Ja to uzskata par lietderīgu saistībā ar mērinstrumenta darbību, importētāji veic tirgū laisto mērinstrumentu paraugu testēšanu, izmeklē un, ja vajadzīgs, veic sūdzību, neatbilstīgu mērinstrumentu un atsauktu mērinstrumentu reģistrāciju, kā arī pastāvīgi informē par šo uzraudzību izplatītājus. 7. Importētāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka mērinstruments, kuru tie ir laiduši tirgū, neatbilst šīs direktīvas prasībām, nekavējoties veic koriģējošos pasākumus, lai panāktu mērinstrumenta atbilstību vai arī vajadzības gadījumā lai to izņemtu no tirgus vai atsauktu to. Turklāt, ja mērinstruments rada apdraudējumu, importētāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi mērinstrumentu darījuši pieejamu, norādot sīku informāciju jo īpaši par neatbilstību un veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem. 8. Importētāji 10 gadus pēc mērinstrumenta laišanas tirgū glabā tirgus uzraudzības iestādēm pieejamu ES atbilstības deklarācijas kopiju un nodrošina, lai šīm iestādēm pēc pieprasījuma būtu pieejama tehniskā dokumentācija. 9. Pēc pamatota kompetentās valsts iestādes pieprasījuma importētāji tai saprotamā valodā sniedz visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu mērinstrumenta atbilstību. Viņi pēc šīs iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to visos pasākumos, kas tiek veikti, lai nepieļautu apdraudējumus, ko var radīt mērinstrumenti, kurus viņi laiduši tirgū. 11. pants [Lēmuma 768/2008/EK R5. pants] Izplatītāju pienākumi 1. Darot mērinstrumentu pieejamu tirgū un/vai nododot to ekspluatācijā, izplatītāji pietiekami rūpīgi ievēro šīs direktīvas prasības. 2. Pirms mērinstruments tiek darīts pieejams tirgū un/vai nodots ekspluatācijā, izplatītāji pārliecinās, vai aparātam ir CE zīme un metroloģiskais papildmarķējums un vai tam ir pievienoti vajadzīgie dokumenti, instrukcijas un cita I. pielikuma 9.3. punktā minētā informācija tās dalībvalsts tiešajiem patērētājiem saprotamā valodā, kurā mērinstruments tiks darīts pieejams tirgū un/vai nodots ekspluatācijā, un vai ražotājs un importētājs ir izpildījis 8. panta 5. un 6. punktā un 10. panta 3. punktā noteiktās prasības. Ja izplatītājs uzskata vai viņam ir iemesls uzskatīt, ka mērinstruments neatbilst I pielikumā un īpašajos mērinstrumentu pielikumos izklāstītajām pamatprasībām, viņš nedara mērinstrumentu pieejamu tirgū vai nenodod to ekspluatācijā, līdz nav panākta atbilstība. Turklāt, ja mērinstruments rada apdraudējumu, izplatītājs par to informē ražotāju vai importētāju, kā arī tirgus uzraudzības iestādes. 3. Izplatītāji nodrošina, lai laikā, kad tie ir atbildīgi par mērinstrumentu, tā uzglabāšanas un pārvadāšanas apstākļi negatīvi neietekmētu tā atbilstību I pielikumā un attiecīgajos īpašajos mērinstrumentu pielikumos izklāstītajām pamatprasībām. 4. Izplatītāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka mērinstruments, kuru tie ir darījuši pieejamu tirgū vai nodevuši ekspluatācijai, neatbilst šīs direktīvas prasībām, pārliecinās, vai ir veikti koriģējošie pasākumi, kas nepieciešami, lai panāktu mērinstrumentu atbilstību vai arī vajadzības gadījumā lai to izņemtu no tirgus vai atsauktu to. Turklāt, ja mērinstruments rada apdraudējumu, izplatītāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi mērinstrumentu darījuši pieejamu, norādot sīku informāciju jo īpaši par neatbilstību un veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem. 5. Pēc pamatota kompetentās valsts iestādes pieprasījuma izplatītāji sniedz tai visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu mērinstrumenta atbilstību. Viņi pēc šīs iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to visos pasākumos, kas tiek veikti, lai nepieļautu apdraudējumus, ko rada mērinstrumenti, kurus viņi darījuši pieejamus tirgū. 12. pants [Lēmuma 768/2008/EK R6. pants] Gadījumi, kad ražotāju pienākumus piemēro importētājiem un izplatītājiem Importētāju vai izplatītāju šajā direktīvā uzskata par ražotāju, un viņam ir tādi paši pienākumi kā ražotājam, uz kuru attiecas 8. pants, ja viņš laiž tirgū kādu mērinstrumentu ar savu vārdu vai preču zīmi vai maina jau tirgū laistu mērinstrumentu tā, ka izmaiņas var ietekmēt atbilstību šīs direktīvas prasībām. 13. pants [Lēmuma 768/2008/EK R7. pants] Uzņēmēju identifikācija Pēc pieprasījuma uzņēmēji tirgus uzraudzības iestādēm 10 gadus sniedz šādu informāciju: a) informāciju par ikvienu uzņēmēju, kas tiem piegādājis mērinstrumentu; b) informāciju par ikvienu uzņēmēju, kuram tie piegādājuši mērinstrumentu. Uzņēmēji spēj uzrādīt pirmajā daļā minēto informāciju 10 gadus pēc tam, kad mērinstruments tiem piegādāts, un 10 gadus pēc tam, kad tie piegādājuši attiecīgo mērinstrumentu. ê 2004/22/EK (pielāgots) 3. NODAĻA Ö MĒRINSTRUMENTU ATBILSTĪBA Õ 1314. pants [Lēmuma 768/2008/EK R8. pants] Saskaņotie standarti un normatīvie dokumenti Ö Pieņēmums par atbilstību Õ ê 2004/22/EK 1. Dalībvalstis uzskata, ka mērinstruments atbilst I pielikumā un attiecīgajos īpašajos–mērinstrumentu pielikumos minētajām pamatprasībām, ja tas atbilst tādu valsts standartu normām, kurās ir īstenots šim mērinstrumentam paredzētais Eiropas saskaņotais standarts, un šīs normas atbilst saskaņotajām Eiropas standarta normām, norādes uz kuru ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā. Ja mērinstruments tikai daļēji atbilst pirmajā daļā minēto valsts standartu normām, dalībvalstis uzskata, ka ir izpildītas pamatprasības, kas ir atbilstošas tādu valsts standartu normām, kurām atbilst šis mērinstruments. Dalībvalstis publicē norādes uz valsts standartiem, kas minēti pirmajā daļā. 2. Dalībvalstis uzskata, ka mērinstruments atbilst I pielikumā un attiecīgajos īpašajos–instrumentu pielikumos minētajām pamatprasībām, ja tas atbilst tādu 16. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto normatīvo dokumentu un sarakstu attiecīgajām daļām, norādes uz kurām ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā. Ja mērinstruments tikai daļēji atbilst pirmajā daļā minētajam normatīvajam dokumentam, dalībvalstis uzskata, ka ir izpildītas pamatprasības, kas atbilst tādām normatīvajām sastāvdaļām, kurām atbilst šis mērinstruments. Dalībvalstis publicē norādes uz normatīvajiem dokumentiem, kas minēti pirmajā daļā. ò jauns 1. Tiek pieņemts, ka mērinstrumenti, kuri atbilst saskaņotajiem standartiem vai to daļām, atsauces uz kuriem ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, atbilst I pielikumā un attiecīgajos īpašajos mērinstrumentu pielikumos izklāstītajām pamatprasībām, uz kurām attiecas minētie standarti vai to daļas. 2. Tiek pieņemts, ka mērinstrumenti, kuri atbilst normatīvajiem dokumentiem vai to daļām, atsauces uz kuriem ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, atbilst I pielikumā un attiecīgajos īpašajos mērinstrumentu pielikumos izklāstītajām pamatprasībām, uz kurām attiecas minētie normatīvie dokumenti vai to daļas. ê 2004/22/EK (pielāgots) 3. Ražotājs var izvēlēties jebkuru tehnisku risinājumu, kas atbilst I pielikumā un attiecīgajā īpašajā mērinstrumentu III—XII pielikumā (MI-001 līdz MI-010) minētajām pamatprasībām. Lai nodrošinātu Ö pieņēmumu par atbilstību Õ atbilstības prezumpciju, ražotājam turklāt pareizi jāizmanto risinājumi, kas norādīti attiecīgajos saskaņotajos Eiropas standartos vai 1. un 2. punktā minētajos normatīvajos dokumentos un sarakstu atbilstīgajās daļās. ê 2004/22/EK (pielāgots) 4. Dalībvalstis uzskata, ka ir veiktas attiecīgās pārbaudes saskaņā ar 1019. panta 3. punkta i) punktu, ja attiecīgā pārbaužu Ö testēšanas Õ programma ir izpildīta saskaņā ar attiecīgajiem 1., 2. unlīdz 3. punktā minētajiem dokumentiem un pārbaužu Ö testēšanas Õ rezultāti nodrošina pamatprasību izpildi. ò jauns [15. pants] [Ja saskaņotais standarts atbilst prasībām, uz kurām tas attiecas un kuras ir izklāstītas I pielikumā un attiecīgajos īpašajos mērinstrumentu pielikumos vai 28. pantā, Komisija publicē atsauces uz minēto standartu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.] ê 2004/22/EK (pielāgots) ð jauns 16. pants Mērinstrumentu komitejas funkcijas Ö Normatīvo dokumentu norāžu publicēšana Õ 1. ð Ja normatīvais dokuments atbilst prasībām, uz kurām tas attiecas un kuras ir izklāstītas I pielikumā un attiecīgajos īpašajos mērinstrumentu pielikumos, Komisija var ï Pēc dalībvalsts pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas Komisija, ievērojot 15. panta 2. punktā minēto procedūru, var veikt jebkurus atbilstošus pasākumus, lai: a) apzinātu OIML izstrādātos normatīvos dokumentus un atsevišķā sarakstā norādītu šo dokumentu daļas, kuru ievērošana ļauj pieņemt, ka ir izpildītas attiecīgās šīs direktīvas pamatprasības; b) publicēt norādes uz Ö minēto Õ normatīvo dokumentu Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā a) apakšpunktā un sarakstu. ê 2004/22/EK (pielāgots) 17. pants Ö Normatīvo dokumentu publicēto norāžu atsaukšana Õ 3. Ja dalībvalsts vai Komisija uzskata, ka normatīvais dokuments, norādes uz kuru saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C sērijā, pilnībā neatbilst I pielikumā vai attiecīgajos īpašajos mērinstrumentu pielikumos Ö izklāstītajām Õ minētajām pamatprasībām Ö , uz kurām attiecīgais normatīvais dokuments attiecas, Õ šī dalībvalsts vai Komisija Ö pieņem lēmumu par to, Õ nodod šo jautājumu izskatīšanai Mērinstrumentu komitejā, pamatojot savu rīcību. Komisija saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto procedūru informē dalībvalstis par to, vai ir jāsauc vai nav norādes uz attiecīgo normatīvo dokumentu Ö no Õ , kuras publicētas Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša ir jāatsauc. ò jauns Minētos lēmumus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 46. panta 2. punktā. ê 2004/22/EK (pielāgots) 918. pants Atbilstības novērtēšanas Ö procedūras Õ ê 2004/22/EK Pēc ražotāja izvēles mērinstrumenta atbilstību attiecīgajām pamatprasībām novērtē pēc vienas no atbilstības novērtēšanas procedūrām, kas uzskaitītas īpašajā mērinstrumentu pielikumā. Vajadzības gadījumā ražotājs nodrošina tehnisko dokumentāciju konkrētiem mērinstrumentiem vai mērinstrumentu grupām atbilstoši 10. pantā noteiktajam. ê 2004/22/EK (pielāgots) Atbilstības novērtēšanas procedūras moduļi ir aprakstīti Ö izklāstītas Õ A līdz H1 II pielikumā. ê 2004/22/EK (pielāgots) Dokumentu sagatavošanu un saraksti saistībāsakarā ar atbilstības novērtēšanu veic tās dalībvalsts valsts valodā(-ās), kurā atrodas Ö paziņotā struktūra Õ pilnvarotā iestāde, kas veic atbilstības novērtēšanu, vai šai iestādē noteiktā valodā. 1019. pants Tehniskā dokumentācija 1. Tehniskajā dokumentācijā saprotamā veidā jāizskaidro mērinstrumenta konstrukcija, ražošana un darbība, lai ir iespējams novērtēt tā atbilstību attiecīgajām šīs direktīvas prasībām. ê 2004/22/EK (pielāgots) 2. Tehniskā dokumentācija Ö ir Õ jābūt izstrādāta pietiekami sīki, lai Ö tā atbilstu šādām prasībām Õ: ê 2004/22/EK a) tajā būtu metroloģisko raksturlielumu definīcija;, ê 2004/22/EK (pielāgots) b) nodrošinātu ražoto mērinstrumentu metroloģisko rādītāju reproducējamību, ja tie ir pareizi noregulēti, izmantojot šim mērķim paredzētos līdzekļus, un; c) nodrošinātu mērinstrumentu integritāti. 3. Tehniskajā dokumentācijā, ciktāl tas attiecas uz mērinstrumenta un/vai tā Ö tipa Õ modeļa novērtējumu un identifikāciju, ietver Ö ir šāda informācija Õ: ê 2004/22/EK a) mērinstrumenta vispārējs apraksts; b) projekta skices, ražošanas rasējumi un detaļu, komplektu daļu, strāvas slēgumu u.tml. shēmas; c) ražošanas procedūras, kas nodrošina atbilstīgu produkciju; d) vajadzības gadījumā, elektronisko ierīču apraksts kopā ar rasējumiem, diagrammām, plūsmkartēm, kas satur informāciju par loģisko un vispārējo programmatūru, to raksturlielumiem un darbībām; e) apraksti un paskaidrojumi, kas vajadzīgi labākai b), c) un d) apakšpunkta, kā arī mērinstrumenta darbības izpratnei; f) tādu pilnībā vai daļēji piemēroto standartu un/vai normatīvo dokumentu saraksts, kuri minēti 1314. pantā; g) to risinājumu apraksts, kas apstiprināti, lai panāktu pamatprasību izpildi, ja nepiemēro 1314. pantā minētos standartus un/vai normatīvus; h) izstrādes aprēķinu, pārbaužu u.tml. rezultāti; ê 2004/22/EK (pielāgots) i) vajadzības gadījumā, attiecīgo Ö testu Õ pārbaužu rezultāti, kas apliecina, ka mērinstrumenti un/vai to Ö tips Õ modelis atbilst: ê 2004/22/EK – šīs direktīvas prasībām deklarētajos nominālajos darbības apstākļos un paredzētajos vides traucējumos, – noturīguma specifikācijām, kas noteiktas gāzes, ūdens un siltumenerģijas skaitītājiem, kā arī citu šķidrumu, kas nav ūdens, skaitītājiem; ê 2004/22/EK (pielāgots) j) tādu mērinstrumentu Ö ES Õ EK Ö tipa Õ modeļa pārbaudes sertifikāti vai Ö ES Õ EK Ö projekta Õ konstrukcijas pārbaudes sertifikāti, kuru daļas ir identiskas konstrukcijā izmantojamajām. ê 2004/22/EK 4. Ražotājs ir jānorāda plombu un marķējumu atrašanās vietas. 5. Vajadzības gadījumā ražotājs ir jānorāda saskarņu un kompleksa daļu savietojamības nosacījumus. ê 2004/22/EK 11. pants Paziņošana 1. Dalībvalstis paziņo pārējām dalībvalstīm un Komisijai savā jurisdikcijā esošās struktūras, kuras tās izraudzījušas veikt uzdevumus, kas attiecas uz 9. pantā minētajiem atbilstības novērtēšanas moduļiem, norādot identifikācijas numurus, ko tām piešķīrusi Komisija saskaņā ar šā panta 4. punktu, kādu mērinstrumentu veidu(-us) katra izraudzītā struktūra pārzina, kā arī, vajadzības gadījumā, mērinstrumentu precizitātes klasi, mērījumu diapazonu, mērīšanas tehnoloģiju un citus mērinstrumenta raksturlielumus, kas ierobežo paziņojumā noteikto jomu. 2. Dalībvalstis izraugās šādas struktūras, ievērojot 12. pantā noteiktos kritērijus. Uzskata, ka attiecīgajiem kritērijiem atbilst struktūras, kuras atbilst tādiem noteiktajiem kritērijiem valsts standartos, kas transponē atbilstošos saskaņotos standartus un norādes uz kuriem ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Dalībvalstis publicē norādes uz šiem valsts standartiem. 3. Dalībvalsts, kas ir paziņojusi par attiecīgu struktūru: – nodrošina to, ka šī struktūra arī turpmāk atbilst 12. pantā norādītajiem kritērijiem, – atsauc savu paziņojumu, ja atklājas, ka šī struktūra vairs neatbilst minētajiem kritērijiem. Tā uzreiz informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par šādu paziņojuma atsaukšanu. 4. Katrai struktūrai pirms tās izziņošanas Komisija piešķir identifikācijas numuru. Komisija publicē pilnvaroto struktūru sarakstu Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un nodrošina saraksta pastāvīgu atjaunināšanu, tajā iekļaujot arī informāciju par 1. punktā minēto pilnvarojuma jomu. 12. pants Izraudzīto struktūru atbilstības kritēriji Dalībvalstis piemēro šādus kritērijus, izraugoties struktūras saskaņā ar 11. panta 1. punktu: 1. Izraudzītā struktūra, tās direktors un darbinieki, kas iesaistīti atbilstības novērtēšanā, nedrīkst būt pārbaudāmo mērinstrumentu projektētāji, ražotāji, piegādātāji, uzstādītāji un lietotāji vai šo personu pilnvarotie pārstāvji. Viņi arī nedrīkst tieši iesaistīties mērinstrumentu projektēšanā, ražošanā, tirdzniecībā un apkopes pakalpojumos vai pārstāvēt šajās darbībās iesaistītās personas. Iepriekšējais kritērijs tomēr nekādā veidā neaizliedz tehniskas informācijas apmaiņas iespēju starp ražotāju un izraudzīto struktūru atbilstības novērtēšanas gaitā. 2. Izraudzītā struktūra, tās direktors un darbinieki, kas iesaistīti atbilstības novērtēšanā, nedrīkst būt pakļauti nekādai ietekmei un pamudināšanai, jo īpaši materiālajai stimulēšanai, kas var ietekmēt viņu vērtējumus vai atbilstības novērtēšanas rezultātus, it sevišķi no tām personām vai personu grupām, kuras ir ieinteresētas novērtēšanas rezultātos. 3. Atbilstības novērtēšana jāveic ar visaugstāko profesionālo godīgumu un nepieciešamo kompetenci metroloģijas jomā. Ja izraudzītā struktūra slēdz apakšlīgumus par īpašu uzdevumu veikšanu, tai vispirms jāpārliecinās, ka apakšuzņēmējs atbilst šīs direktīvas un jo īpaši šā panta prasībām. Saskaņā ar šo direktīvu pilnvarotās iestādes rīcībā ir attiecīgie dokumenti, kas apliecina apakšuzņēmēja kvalifikāciju un kuros sniegts novērtējums viņa veiktajam darbam, un ko saglabā izraudzītā struktūra. 4. Izraudzītajai struktūrai jānodrošina tai uzticēto atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšana neatkarīgi no tā, vai šos uzdevumus tā veic pati vai tos veic kāds cits tās uzdevumā, tai uzņemoties atbildību par šiem uzdevumiem. Tās rīcībā jābūt vajadzīgajiem darbiniekiem un vajadzīgajam aprīkojumam, kas ļauj pienācīgi veikt tehniskos un administratīvos uzdevumus atbilstības novērtēšanas gaitā. 5. Izraudzītās struktūras personālam: – jābūt ieguvušam labu tehnisko un arodizglītību, kas ļauj veikt visus izraudzītajai struktūrai uzticētos atbilstības novērtēšanas uzdevumus; – nepieciešamas pietiekamas zināšanas par veicamajos uzdevumos piemērojamajiem noteikumiem un atbilstoša pieredze šādu uzdevumu veikšanā; – nepieciešamas vajadzīgās prasmes, noformējot sertifikātus, protokolus un ziņojumus, kas apliecina, ka pārbaudes ir notikušas. 6. Izraudzītās struktūras direktoram un personālam jābūt objektīvam. Izraudzītās struktūras saņemtā atlīdzība nedrīkst būt atkarīga no tās veicamo uzdevumu rezultātiem. Izraudzītās struktūras direktora un personāla saņemtā atlīdzība nedrīkst būt atkarīga no paveikto uzdevumu skaita un to rezultātiem. 7. Izraudzītā struktūra veic civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu, ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem civiltiesisko atbildību neuzņemas attiecīgā dalībvalsts. 8. Izraudzītās struktūras direktors un personāls ir pienākums ievērot dienesta noslēpumus saistībā ar informāciju, kas iegūta, pildot pienākumus saskaņā ar šo direktīvu; šī prasība neattiecas uz dalībvalsts pilnvarotāju iestādi. 14. pants Pastāvīgā komiteja Ja dalībvalsts vai Komisija uzskata, ka 13. panta 1. punktā minētais saskaņotais Eiropas standarts pilnībā nenodrošina I pielikumā un attiecīgajos īpašajos–mērinstrumentu pielikumos minēto pamatprasību izpildi, dalībvalsts vai Komisija nodod šā jautājuma izskatīšanu Pastāvīgajā komitejā, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 98/34/EK 5. pantu, pamatojot savu rīcību. Komiteja nekavējoties sniedz savu atzinumu. Pamatojoties uz komitejas atzinumu, Komisija informē dalībvalstis par to, vai ir jāatsauc tās publicētās norādes uz valsts standartiem, kas minētas 13. panta 1. punkta trešajā daļā. ò jauns 20. pants [Lēmuma 768/2008/EK R10. pants] ES atbilstības deklarācija 1. ES atbilstības deklarācija norāda, ka ir pierādīta atbilstība I pielikumā un attiecīgajos īpašajos mērinstrumentu pielikumos izklāstītajām pamatprasībām. 2. ES atbilstības deklarācija atbilst Lēmuma Nr. 768/2008/EK III pielikumā sniegtā parauga struktūrai, tajā ir elementi, kas norādīti šīs direktīvas II pielikumā dotajos attiecīgajos moduļos, un to pastāvīgi atjaunina. Tā tiek tulkota valodā vai valodās, ko nosaka dalībvalsts, kurā mērinstrumentu laiž tirgū vai dara pieejamu. 3. Ja uz mērinstrumentu attiecas vairāk nekā viens Savienības tiesību akts, kurš prasa ES atbilstības deklarāciju, tiek sagatavota vienota ES atbilstības deklarācija attiecībā uz visiem šādiem Savienības tiesību aktiem. Šajā deklarācijā ir norādīti attiecīgie akti ar publikāciju atsaucēm. 4. Sagatavojot ES atbilstības deklarāciju, ražotājs uzņemas atbildību par mērinstrumenta atbilstību. ê 2004/22/EK (pielāgots) 721. pants Atbilstības Ö zīme Õ marķējums 1. ParUz mērinstrumenta atbilstību visiem šīs direktīvas noteikumiem norāda tā CE atbilstības marķējums Ö zīme Õ un metroloģiskais papildmarķējums, kas norādīts 1722. pantā. 2. CE atbilstības marķējumu un metroloģisko papildmarķējumu piestiprina ražotājs vai to dara citi, viņam par to uzņemoties atbildību. Šos marķējumus var piestiprināt mērinstrumenta ražošanas gaitā, ja tam ir pamatojums. ê 2004/22/EK 3. Mērinstrumentus aizliegts marķēt ar tāda satura un/vai formas marķējumu, ko trešās personas var sajaukt ar CE atbilstības marķējumu un metroloģisko papildmarķējumu. Mērinstrumentiem drīkst būt jebkurš cits marķējums, ja vien tas netraucē ieraudzīt un izlasīt CE atbilstības marķējumu un metroloģisko papildmarķējumu. 4. Ja uz mērinstrumentu attiecas pasākumi, ko veic saskaņā ar citām direktīvām, kuras citu iemeslu dēļ paredz tam piestiprināt CE atbilstības marķējumu, šajā marķējumā ir jānorāda, ka attiecīgais mērinstruments atbilst arī šo pārējo direktīvu prasībām. Šajā gadījumā direktīvās paredzētajos dokumentos, uzrakstos vai norādījumos, kas pievienoti mērinstrumentam, jābūt norādei uz minēto direktīvu publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 17. pants Marķējums 1. CE atbilstības marķējums, kas minēts 7. pantā, ir “CE” simbols, kurš atveidots saskaņā ar Lēmuma 93/465/EEK pielikuma I.B daļas d) apakšpunktā iekļauto skici. CE atbilstības marķējuma augstumam jābūt vismaz 5 mm. ê 2004/22/EK (pielāgots) 2. Metroloģiskais papildmarķējums ir lielais burts “M” un marķējuma piestiprināšanas gada divi pēdējie cipari, kas atrodas taisnstūra iekšpusē. Taisnstūra augstums ir vienāds ar CE atbilstības marķējuma augstumu. Metroloģiskais papildmarķējums ir tūlīt aiz CE atbilstības marķējuma. ê 2004/22/EK 3. Attiecīgās 11. pantā minētās pilnvarotās iestādes identifikācijas numurs, ja to paredz atbilstības novērtēšanas procedūra, ir tieši aiz CE atbilstības marķējuma un metroloģiskā papildmarķējuma. ê 2004/22/EK (pielāgots) 4. Ja mērinstrumentā ir vairākas ierīces, kas darbojas kopā, bet nav uzskatāmas par kompleksa daļām, marķējumi jāpiestiprina pie mērinstrumenta galvenās ierīces. ê 2004/22/EK Ja mērinstruments ir pārāk mazs vai pārāk jūtīgs, lai pie tā piestiprinātu CE atbilstības marķējumu un metroloģisko papildmarķējumu, tad marķējumam jābūt uz iepakojuma, ja tāds ir, vai šajā direktīvā paredzētajos pavaddokumentos. 5. CE atbilstības marķējumam un metroloģiskajam papildmarķējumam jābūt neizdzēšamam. Attiecīgās paziņotās struktūras identifikācijas numurs ir neizdzēšams vai tāds, ko nevar izmainīt, to nesabojājot. Visiem marķējumiem jābūt skaidri redzamiem vai viegli atrodamiem. ò jauns 22. pants [Lēmuma 768/2008/EK R11. pants] CE zīmes un metroloģiskā papildmarķējuma vispārējie principi Uz CE zīmi attiecas vispārējie principi, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 765/2008 30. pantā. ê 2004/22/EK (pielāgots) 17.2. Metroloģiskais papildmarķējums ir lielais burts “M” un marķējuma piestiprināšanas gada divi pēdējie cipari, kas atrodas taisnstūra iekšpusē. Taisnstūra augstums ir vienāds ar CE atbilstības marķējuma Ö zīmes Õ augstumu. Metroloģiskais papildmarķējums ir tūlīt aiz CE atbilstības marķējuma. ò jauns 23. pants [Lēmuma 768/2008/EK R12. pants] CE zīmes un metroloģiskā papildmarķējuma uzlikšanas noteikumi 1. CE zīmi un metroloģisko papildmarķējumu redzami, salasāmi un neizdzēšami uzliek mērinstrumentam vai iekļauj tā datu plāksnē. Ja mērinstrumenta īpatnību dēļ tas nav iespējams vai pamatots, zīmi uzliek uz iepakojuma un norāda pavaddokumentos, ja attiecīgajos tiesību aktos šādi dokumenti ir paredzēti. ê 2004/22/EK 4.2. Ja mērinstrumentā ir vairākas ierīces, kas darbojas kopā, bet nav uzskatāmas par kompleksa daļām, marķējumus jāpiestiprina pie mērinstrumenta galvenās ierīces. ò jauns 3. CE zīmi un metroloģisko papildmarķējumu uzliek pirms mērinstrumenta laišanas tirgū. ê 2004/22/EK (pielāgots) 2.4. CE atbilstības marķējumu Ö zīmi Õ un metroloģisko papildmarķējumu piestiprina ražotājs vai to dara citi, viņam par to uzņemoties atbildību. Šos marķējumus var Ö uzlikt Õ piestiprināt mērinstrumenta ražošanas gaitā, ja tam ir pamatojums. 5. Metroloģiskais papildmarķējums ir tūlīt aiz CE Ö zīmes Õ atbilstības marķējuma. ò jauns CE zīmei un metroloģiskajam papildmarķējumam seko paziņotās struktūras identifikācijas numurs, ja šī struktūra piedalās ražošanas kontroles posmā. Paziņotās struktūras identifikācijas numuru piestiprina pati struktūra, vai pēc tās norādījuma to piestiprina ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis. 6. Aiz CE zīmes, metroloģiskā papildmarķējuma un vajadzības gadījumā aiz 5. punktā minētā identifikācijas numura var norādīt piktogrammu vai kādu citu zīmi par īpašu apdraudējumu vai izmantojumu. Attiecīgās paziņotās struktūras identifikācijas numurs ir neizdzēšams vai tāds, ko nevar izmainīt, to nesabojājot. 4. NODAĻA ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANAS STRUKTŪRU PAZIŅOŠANA 24. pants [Lēmuma 768/2008/EK R13. pants] Paziņošana 1. Dalībvalstis paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm struktūras, kas pilnvarotas veikt trešo personu atbilstības novērtēšanas uzdevumus, uz kuriem attiecas šī direktīva. Šajā paziņojumā ir informācija par mērinstrumenta(-u) veidu(-iem), par kuriem katra struktūra ir paziņota, un attiecīgajā gadījumā mērinstrumentu precizitātes klasi, mērījumu diapazonu, mērīšanas tehnoloģiju un citus mērinstrumenta raksturlielumus, kas ierobežo paziņojumā noteikto jomu. ê 2004/22/EK (pielāgots) 2. Ja dalībvalsts nav pieņēmusi attiecīgus tiesību aktus par 23. pantā minētajiem uzdevumiem, tā patur tiesības izraudzīties un paizziņot struktūru, kas veiks uzdevumus saistībā ar konkrētu mērinstrumentu. ò jauns 25. pants [Lēmuma 768/2008/EK R14. pants] Paziņojošās iestādes 1. Dalībvalstis izraugās paziņojošo iestādi, kas ir atbildīga par to novērtēšanas procedūru izveidi un veikšanu, kuras nepieciešamas, lai novērtētu un paziņotu atbilstības novērtēšanas struktūras un uzraudzītu paziņotās struktūras, tostarp to atbilstību 30. panta noteikumiem. 2. Dalībvalstis var nolemt, ka 1. punktā minēto novērtēšanu un uzraudzību veic valsts akreditācijas struktūra Regulas (EK) Nr. 765/2008 nozīmē un saskaņā ar to. 3. Ja paziņojošā iestāde deleģē vai kā citādi uztic veikt 1. punktā minēto novērtēšanu, paziņošanu vai uzraudzīšanu struktūrai, kura nav valsts iestāde, šī struktūra ir juridiska persona un mutatis mutandis atbilst 26. panta 1. līdz 6. punktā noteiktajām prasībām. Turklāt minētā struktūra ir spējīga uzņemties saistības, kas izriet no tās darbībām. 4. Paziņojošā iestāde uzņemas pilnu atbildību par 3. punktā minētās struktūras darbību. 26. pants [Lēmuma 768/2008/EK R15. pants] Prasības paziņojošajām iestādēm 1. Paziņojošo iestādi izveido tā, lai nebūtu nekādu interešu konfliktu ar atbilstības novērtēšanas struktūrām. 2. Paziņojošā iestāde ir veidota un darbojas tā, lai nodrošinātu tās darbības objektivitāti un taisnīgumu. 3. Paziņojošā iestāde ir veidota tā, lai visus lēmumus par atbilstības novērtēšanas struktūras paziņošanu pieņemtu kompetentas personas, kas nav tās pašas personas, kuras veikušas novērtēšanu. 4. Paziņojošā iestāde nepiedāvā un neveic nekādas darbības, ko veic atbilstības novērtēšanas struktūras, kā arī nesniedz konsultāciju pakalpojumus komerciālā nolūkā vai par konkurētspējīgu samaksu. 5. Paziņojošā iestāde nodrošina iegūtās informācijas konfidencialitāti. 6. Paziņojošajai iestādei ir pietiekams skaits kompetentu darbinieku tās pienākumu pienācīgai izpildei. 27. pants [Lēmuma 768/2008/EK R16. pants] Paziņojošo iestāžu informēšanas pienākums Dalībvalstis informē Komisiju par atbilstības novērtēšanas struktūru novērtēšanas un paziņošanas procedūrām un paziņoto struktūru uzraudzības procedūrām savās valstīs, kā arī par visām izmaiņām šajā informācijā. Komisija dara šo informāciju publiski pieejamu. 28. pants [Lēmuma 768/2008/EK R17. pants] Prasības paziņotajām struktūrām 1. Paziņošanas nolūkā atbilstības novērtēšanas struktūra atbilst 2. līdz 11. punktā noteiktajām prasībām. 2. Atbilstības novērtēšanas struktūru izveido saskaņā ar valsts tiesību aktiem, un tā ir juridiska persona. 3. Atbilstības novērtēšanas struktūra ir trešā persona, kas ir neatkarīga no organizācijas vai mērinstrumenta, kuru tā novērtē. Struktūru, kas pieder uzņēmumu apvienībai vai profesionālai federācijai, kura pārstāv uzņēmumus, kas iesaistīti novērtējamo mērinstrumentu izstrādē, ražošanā, piegādē, uzstādīšanā, lietošanā vai apkopē, var uzskatīt par šādu struktūru, ja ir pierādīta tās neatkarība un interešu konflikta neesība. 4. Atbilstības novērtēšanas struktūra, tās augstākā vadība un darbinieki, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu, nav vērtējamo mērinstrumentu izstrādātāji, ražotāji, piegādātāji, uzstādītāji, pircēji, īpašnieki, lietotāji vai apkopes veicēji, ne arī to pilnvarotie pārstāvji. Tas neliedz izmantot novērtētos mērinstrumentus, kas ir nepieciešami atbilstības novērtēšanas struktūras darbībai, vai izmantot šādus mērinstrumentus personīgām vajadzībām. Atbilstības novērtēšanas struktūra, tās augstākā vadība un darbinieki, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas uzdevumiem, nav tieši saistīti ar šo mērinstrumentu izstrādi, ražošanu vai konstruēšanu, tirdzniecību, uzstādīšanu, lietošanu vai apkopi, kā arī nepārstāv šajās darbībās iesaistītās personas. Tie neiesaistās darbībās, kas var būt pretrunā to lēmuma neatkarībai vai integritātei attiecībā uz tām novērtēšanas darbībām, par kurām tās ir paziņotas. Tas jo īpaši attiecas uz konsultāciju pakalpojumiem. Tomēr ar otro daļu netiek izslēgta iespēja atbilstības novērtēšanas nolūkā veikt apmaiņu ar tehnisko informāciju starp ražotāju un attiecīgo struktūru. Atbilstības novērtēšanas struktūras nodrošina, lai to filiāļu vai apakšlīgumu slēdzēju darbības neietekmētu atbilstības novērtēšanas darbību konfidencialitāti, objektivitāti vai taisnīgumu. 5. Atbilstības novērtēšanas struktūras un to darbinieki veic atbilstības novērtēšanas darbības ar visaugstāko profesionālo integritāti un vajadzīgo tehnisko kompetenci konkrētajā jomā bez spiediena un pamudinājumiem, jo īpaši finansiāla rakstura, kas varētu ietekmēt viņu lēmumu vai atbilstības novērtēšanas darbību rezultātus, īpaši attiecībā uz personām vai personu grupām, kuras ir ieinteresētas šo darbību rezultātos. 6. Atbilstības novērtēšanas struktūra ir spējīga veikt visus atbilstības novērtēšanas uzdevumus, kuri tai noteikti 24. pantā un saistībā ar kuriem tā ir paziņota, neatkarīgi no tā, vai šos uzdevumus veic pati atbilstības novērtēšanas struktūra, vai tie tiek veikti tās vārdā un uz tās atbildību. Atbilstības novērtēšanas struktūras rīcībā vienmēr un par visām atbilstības novērtēšanas procedūrām un mērinstrumentu veidiem un kategorijām, ar ko saistībā tā ir paziņota, ir nepieciešamie: a) darbinieki ar tehniskām zināšanām un pietiekamu un atbilstīgu pieredzi, lai veiktu atbilstības novērtēšanas uzdevumus; b) to procedūru apraksti, ar kurām saskaņā veic atbilstības novērtēšanu, nodrošinot pārredzamību un šo procedūru reproducējamības iespēju. Tai ir izstrādāta pienācīga politika un procedūras, ar ko uzdevumi, ko tā veic kā paziņotā struktūra, ir nodalīti no pārējās darbības; c) procedūras to darbību veikšanai, kurās pienācīgi ņem vērā uzņēmuma lielumu, nozari, kurā tas darbojas, struktūru, attiecīgās mērinstrumentu tehnoloģijas sarežģītības pakāpi un to, vai ražošanas process ir masveidīgs vai sērijveida. Tai ir līdzekļi, kas nepieciešami, lai pienācīgi veiktu tehniskos un administratīvos uzdevumus, kas saistīti ar atbilstības novērtēšanas darbībām, un ir piekļuve visam nepieciešamajam aprīkojumam un iekārtām. 7. Darbiniekiem, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas darbību veikšanu, ir: a) pamatīga tehniskā un profesionālā apmācība, kas aptver visu atbilstības novērtēšanas darbību jomu, par ko atbilstības novērtēšanas struktūra ir tikusi paziņota; b) pietiekamas zināšanas par prasībām attiecībā uz veicamo novērtēšanu un atbilstīgas pilnvaras veikt šo novērtēšanu; c) atbilstīgas zināšanas un sapratne par I pielikumā un attiecīgajos īpašajos mērinstrumentu pielikumos izklāstītajām pamatprasībām, piemērojamajiem saskaņotajiem standartiem un normatīvajiem dokumentiem un attiecīgajiem noteikumiem Savienības saskaņošanas tiesību aktos un valstu tiesību aktos; d) spēja sagatavot sertifikātus, dokumentāciju un ziņojumus, kuros ir pierādīts, ka novērtēšana ir veikta. 8. Tiek garantēta atbilstības novērtēšanas struktūru, to augstākā līmeņa vadības un novērtēšanā iesaistīto darbinieku objektivitāte. Atalgojums, ko saņem atbilstības novērtēšanas struktūras augstākā līmeņa vadība un novērtēšanā iesaistītie darbinieki, nav atkarīgs no veikto novērtējumu skaita vai to rezultātiem. 9. Atbilstības novērtēšanas struktūras nokārto civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu, ja vien atbildību neuzņemas valsts saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai ja dalībvalsts pati nav tieši atbildīga par atbilstības novērtēšanu. 10. Atbilstības novērtēšanas struktūras darbinieki neizpauž dienesta noslēpumus attiecībā uz visu informāciju, kas iegūta, veicot savus pienākumus, uz kuriem attiecas 24. pants vai valstu tiesību aktu noteikumi, kuri to īsteno, izņemot attiecībā uz tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā darbības tiek veiktas. Īpašumtiesības ir aizsargātas. 11. Atbilstības novērtēšanas struktūras nodrošina, lai darbinieki, kas veic novērtēšanu, būtu informēti par attiecīgajām standartizācijas darbībām un saskaņā ar attiecīgajiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem izveidotās paziņoto struktūru koordinācijas grupas darbībām, vai pašas piedalās šo darbību veikšanā un piemēro kā pamatnostādnes šīs darba grupas administratīvos lēmumus un sagatavotos dokumentus. 29. pants [Lēmuma 768/2008/EK R18. pants] Pieņēmums par atbilstību Ja atbilstības novērtēšanas struktūra demonstrē savu atbilstību kritērijiem, kas noteikti attiecīgajos saskaņotajos standartos vai to daļās, uz kuriem atsauces publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, to uzskata par atbilstīgu 28. pantā izklāstītajām prasībām, ciktāl piemērojamie saskaņotie standarti attiecas uz šīm prasībām. 30. pants [Lēmuma 768/2008/EK R20. pants] Paziņoto struktūru filiāles un apakšlīgumu slēgšana 1. Ja paziņotā struktūra slēdz apakšlīgumus par konkrētu uzdevumu veikšanu saistībā ar atbilstības novērtēšanu vai izmanto filiāli, tā pārliecinās, ka apakšlīguma slēdzējs vai filiāle atbilst 28. panta prasībām, un attiecīgi informē paziņojošo iestādi. 2. Paziņotās struktūras uzņemas pilnu atbildību par apakšlīgumu slēdzēju vai filiāļu darbību neatkarīgi no tā, kur tie veic uzņēmējdarbību. 3. Par darbībām var slēgt apakšlīgumu vai tās var veikt filiāle tikai tad, ja klients tam piekrīt. 4. Paziņotās struktūras glabā paziņojošajai iestādei pieejamus attiecīgos dokumentus par apakšuzņēmēja vai filiāles kvalifikāciju novērtēšanu un to veikto darbu atbilstīgi 24. pantam. 31. pants [Lēmuma 768/2008/EK R22. pants] Paziņošanas pieteikums 1. Atbilstības novērtēšanas struktūra iesniedz paziņošanas pieteikumu paziņojošajai iestādei tajā dalībvalstī, kur tā veic uzņēmējdarbību. 2. Pieteikumam pievieno aprakstu par atbilstības novērtēšanas darbībām, atbilstības novērtēšanas moduli vai moduļiem un mērinstrumentu vai mērinstrumentiem, par ko struktūra paziņo sevi par kompetentu, kā arī akreditācijas sertifikātu, ja tāds ir, ko izdevusi valsts akreditācijas struktūra, apliecinot, ka atbilstības novērtēšanas struktūra atbilst 28. pantā noteiktajām prasībām. 3. Ja attiecīgajai atbilstības novērtēšanas struktūrai nav akreditācijas sertifikāta, tā paziņojošajai iestādei iesniedz visus dokumentāros pierādījumus, kas nepieciešami, lai apstiprinātu, atzītu un regulāri uzraudzītu tās atbilstību 28. panta prasībām. 32. pants [Lēmuma 768/2008/EK R23. pants] Paziņošanas procedūra 1. Paziņojošās iestādes var paziņot tikai tās atbilstības novērtēšanas struktūras, kuras atbilst 28. panta prasībām. 2. Tās paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm, izmantojot Komisijas izveidoto un pārvaldīto elektronisko paziņošanas sistēmu. 3. Paziņojumā iekļauj sīku informāciju par atbilstības novērtēšanas darbībām, atbilstības novērtēšanas moduli vai moduļiem, attiecīgo mērinstrumentu vai mērinstrumentiem un attiecīgo kompetences apliecinājumu. 4. Ja paziņošana ir veikta, neizmantojot 31. panta 2. punktā minēto akreditācijas sertifikātu, paziņojošā iestāde iesniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm dokumentārus pierādījumus, kuri apliecina atbilstības novērtēšanas struktūras kompetenci un veiktos pasākumus, tādējādi nodrošinot, ka minētā struktūra tiek regulāri uzraudzīta un ka tā joprojām atbilst 28. panta prasībām. 5. Attiecīgā struktūra drīkst veikt paziņotās struktūras darbības tikai tad, ja Komisija vai pārējās dalībvalstis nav cēlušas iebildumus divu nedēļu laikā no paziņošanas, ja izmanto akreditācijas sertifikātu, vai divu mēnešu laikā no paziņošanas, ja neizmanto akreditācijas procedūru. Šajā direktīvā tikai šādu struktūru uzskata par paziņoto struktūru. 6. Komisijai un pārējām dalībvalstīm paziņo par attiecīgām turpmākām izmaiņām paziņojumā. 33. pants [Lēmuma 768/2008/EK R24. pants] Paziņoto struktūru identifikācijas numuri un saraksti 1. Komisija katrai paziņotajai struktūrai piešķir identifikācijas numuru. Tā piešķir tikai vienu šādu numuru arī tad, ja struktūra ir paziņota atbilstīgi vairākiem Savienības tiesību aktiem. 2. Komisija dara publiski pieejamu to struktūru sarakstu, kas paziņotas saskaņā ar šo direktīvu, tostarp tām piešķirtos identifikācijas numurus un darbības, attiecībā uz kurām tās ir paziņotas. Komisija nodrošina minētā saraksta atjaunināšanu. 34. pants [Lēmuma 768/2008/EK R25. pants] Izmaiņas paziņojumā 1. Ja paziņojošā iestāde ir noskaidrojusi vai ir tikusi informēta, ka paziņotā struktūra vairs neatbilst 28. pantā noteiktajām prasībām vai nepilda savus pienākumus, paziņojošā iestāde attiecīgi ierobežo, aptur vai anulē paziņojumu, ņemot vērā to, kādā mērā attiecīgā struktūra nav spējusi nodrošināt atbilstību prasībām vai pildīt savus pienākumus. Tā nekavējoties par to attiecīgi informē Komisiju un pārējās dalībvalstis. 2. Ja paziņojums ir ierobežots, apturēts vai anulēts vai ja paziņotā struktūra ir beigusi darbību, paziņotāja dalībvalsts veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētās struktūras dokumentus vai nu apstrādā cita paziņotā struktūra, vai arī tie pēc pieprasījuma ir pieejami atbildīgajām paziņojošajām un tirgus uzraudzības iestādēm. 35. pants [Lēmuma 768/2008/EK R26. pants] Paziņoto struktūru kompetences apšaubīšana 1. Komisija izmeklē visus gadījumus, kad tai ir radušās šaubas vai tai ir ziņots par šaubām attiecībā uz kādas paziņotās struktūras kompetenci vai tās spēju pastāvīgi izpildīt prasības un pienākumus, kuri uz to attiecas. 2. Paziņotāja dalībvalsts pēc pieprasījuma sniedz Komisijai visu informāciju saistībā ar attiecīgās struktūras paziņojuma pamatojumu vai tās kompetences saglabāšanu. 3. Komisija nodrošina, lai visa aizsargājamā informācija, kas saņemta izmeklēšanas gaitā, tiktu apstrādāta kā konfidenciāla informācija. 4. Ja Komisija noskaidro, ka paziņotā struktūra neatbilst vai vairs neatbilst paziņošanas prasībām, tā par to informē paziņotāju dalībvalsti un lūdz tai veikt nepieciešamos koriģējošos pasākumus, vajadzības gadījumā arī paziņojuma atsaukšanu. 36. pants [Lēmuma 768/2008/EK R27. pants] Paziņoto struktūru pienākumi to darbības laikā 1. Paziņotās struktūras veic atbilstības novērtēšanu saskaņā ar II pielikumā paredzētajām atbilstības novērtēšanas procedūrām. 2. Atbilstības novērtēšanu veic samērīgi, neradot lieku slogu uzņēmējiem. Atbilstības novērtēšanas struktūras īsteno savu darbību, pienācīgi ņemot vērā uzņēmuma lielumu, nozari, kurā tas darbojas, struktūru, attiecīgās mērinstrumenta tehnoloģijas sarežģītības pakāpi un to, vai ražošanas process ir masveidīgs vai sērijveida. To darot, tās tomēr ievēro tādu stingrību un aizsardzības līmeni, kāds vajadzīgs, lai mērinstruments atbilstu šīs direktīvas noteikumiem. 3. Ja paziņotā struktūra atklāj, ka ražotājs nav izpildījis I pielikumā un attiecīgajos īpašajos mērinstrumentu pielikumos vai atbilstīgajos saskaņotajos standartos, normatīvajos dokumentos vai tehniskajās specifikācijās izklāstītās prasības, tā pieprasa, lai ražotājs veiktu attiecīgus koriģējošos pasākumus, un neizdod atbilstības sertifikātu. 4. Ja, uzraugot atbilstību pēc sertifikāta izdošanas, paziņotā struktūra konstatē, ka kāds mērinstruments vairs nav atbilstīgs, tā pieprasa, lai ražotājs veiktu attiecīgus koriģējošos pasākumus, un vajadzības gadījumā aptur vai anulē sertifikātu. 5. Ja koriģējošie pasākumi netiek veikti vai nedod vēlamo rezultātu, paziņotā struktūra attiecīgi ierobežo, aptur vai anulē sertifikātus. 37. pants Paziņoto struktūru lēmumu pārsūdzība Dalībvalstis nodrošina, lai būtu pieejama pārsūdzības procedūra attiecībā uz paziņotās struktūras lēmumiem. 38. pants [Lēmuma 768/2008/EK R28. pants] Paziņoto struktūru pienākums sniegt informāciju 1. Paziņotās struktūras informē paziņojošo iestādi par: a) sertifikātu atteikšanu, ierobežošanu, apturēšanu vai anulēšanu; b) apstākļiem, kas ietekmē paziņojuma darbības jomu un nosacījumus; c) informācijas pieprasījumiem par atbilstības novērtēšanas darbībām, ko tās saņēmušas no tirgus uzraudzības iestādēm; d) pēc pieprasījuma par atbilstības novērtēšanas darbībām, kas veiktas paziņošanas darbības jomā, un visām citām veiktajām darbībām, tostarp pārrobežu darbībām un apakšuzņēmēja līgumu slēgšanu — pēc pieprasījuma. 2. Paziņotās struktūras sniedz pārējām struktūrām, kas paziņotas atbilstīgi šai direktīvai un kas veic līdzīgas atbilstības novērtēšanas darbības, kuras aptver tos pašus mērinstrumentus, attiecīgu informāciju par jautājumiem saistībā ar negatīviem un – pēc pieprasījuma – arī pozitīviem atbilstības novērtēšanas rezultātiem. 39. pants [Lēmuma 768/2008/EK R29. pants] Pieredzes apmaiņa Komisija organizē pieredzes apmaiņu starp dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par paziņošanas politiku. 40. pants [Lēmuma 768/2008/EK R30. pants] Paziņoto struktūru koordinācija Komisija nodrošina, lai tiktu izveidota attiecīga koordinācija un sadarbība starp struktūrām, kas paziņotas saskaņā ar šo direktīvu, un lai tā pienācīgi tiktu īstenota nozares vai starpnozaru paziņoto struktūru grupas vai grupu veidā. Dalībvalstis nodrošina, lai to paziņotās struktūras tieši vai ar ieceltu pārstāvju palīdzību piedalītos šīs grupas vai grupu darbā. ê 2004/22/EK (pielāgots) 5. NODAĻA Ö SAVIENĪBAS TIRGUS UZRAUDZĪBA, SAVIENĪBAS TIRGŪ IEVASTO MĒRINSTRUMENTU KONTROLE UN DROŠĪBAS PROCEDŪRAS Õ ê 2004/22/EK 18. pants Tirgus uzraudzība un administratīvā sadarbība 1. Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka mērinstrumenti, uz kuriem attiecas reglamentētā metroloģiskā kontrole, bet kuri nav atbilstoši šajā direktīvā paredzētajiem noteikumiem, netiek laisti tirgū vai nodoti ekspluatācijā. 2. Dalībvalstu kompetentās iestādes savstarpēji palīdz cita citai veikt tirgus uzraudzības pienākumus. Konkrēti kompetentās iestādes apmainās ar: – informāciju par to, cik lielā mērā mērinstrumenti, ko tās pārbauda, un iegūtie pārbaužu rezultāti atbilst šīs direktīvas noteikumiem, – pilnvaroto iestāžu izdotajiem EK modeļa pārbaudes un EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātiem un pielikumiem, kā arī to papildinājumiem, grozījumiem un jau iepriekš izdoto sertifikātu atsaukumiem, – pilnvaroto iestāžu izdotajiem kvalitātes nodrošināšanas sistēmas apstiprinājumiem un ar informāciju par apstiprinājumu atteikšanas vai atsaukšanas gadījumiem, – pilnvaroto iestāžu sagatavotajiem novērtējumiem, ja to pieprasa citas iestādes. 3. Dalībvalstis nodrošina to, ka pilnvarotajām iestādēm ir pieejama visa vajadzīgā informācija par šiem sertifikātiem un kvalitātes nodrošināšanas sistēmas apstiprinājumiem. 4. Katra dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par to, kura kompetentā iestāde ir izraudzīta šādai informācijas apmaiņai. ò jauns 41. pants Savienības tirgus uzraudzība un to mērinstrumentu kontrole, kuri nokļūst Savienības tirgū Mērinstrumentiem piemēro Regulas (EK) Nr. 765/2008 15. panta 3. punktu un 16. līdz 29. pantu. 42. pants [Lēmuma 768/2008/EK R31. pants] Procedūra darbībām ar mērinstrumentiem, kuri rada apdraudējumu valsts līmenī 1. Ja kādas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādes ir veikušas pasākumus atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 765/2008 20. pantam vai ja tām ir pietiekams iemesls uzskatīt, ka mērinstruments, uz kuru attiecas šī direktīva, rada apdraudējumu sabiedrības interešu aizsardzības aspektiem, uz ko attie