ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Zvejniecībās, kas izmanto bentiskos krājumus Vidusjūras rietumu daļā, ir divas būtiskas problēmas — liela pārzveja un neefektīvs tiesiskais regulējums. Par galveno pārzvejas cēloni ir noteikts zvejas kapacitātes pārmērīgs izmantojums (t. i., liels kuģu skaits un liela zvejas piepūle). Tajā pašā laikā pašreizējais tiesiskais regulējums ir neefektīvs, jo tā piemērošanas joma ir ierobežota, īstenošana ir lēna un nepietiekama un trūkst ieinteresēto personu līdzdalības. Abas šīs problēmas ir tieši vai netieši izraisījušas bentisko krājumu satraucošo stāvokli (proti, vairāk nekā 80 % novērtēto krājumu tiek pārzvejoti un dažu pārzvejoto krājumu biomasa ir ļoti maza, kas norāda uz to, ka pastāv liela krājumu izsīkšanas varbūtība), sociālekonomisko ietekmi uz zvejniekiem un zvejas sektoru un ietekmi uz jūras vidi. Iepriekš aprakstītās problēmas ietekmē galvenokārt zvejniekus, kuri zvejo no bentiskajiem krājumiem Vidusjūras rietumu daļā, proti, ES flotes no Itālijas, Francijas un Spānijas. Saskaņā ar ES zivsaimniecības datu vākšanas sistēmā paziņotajiem datiem šī iniciatīva varētu ietekmēt aptuveni 13 000 kuģu.
Balansēšanas mehānismi nav tikai tīri tehniskas dabas jautājums par sistēmas stabilitātes nodrošināšanu — tiem ir arī būtiska ietekme uz komerciju un līdz ar to uz konkurenci. Kad PSO iejaucas, lai sabalansētu pieprasījumu un piedāvājumu, tie bieži sastopas ar nepietiekamu konkurenci balansēšanas pakalpojumu starpā, jo balansa panākšanai ir pieejami tikai nedaudzi piegādātāji. Konkurences trūkums skaidrojams ar to, kā tiek noteiktas balansēšanas enerģijas cenas, un ar to, ka netiek pietiekami izmantotas pārrobežu pārvades jaudas (t. i., nacionālie balansēšanas tirgi ir sadrumstaloti). Vēl šodien Eiropā pastāv lielas atšķirības starp balansēšanas enerģijas cenām, bet nav iedarbīgu noteikumu, kas dotu iespēju balansēšanas vajadzībām efektīvi izmantot pārrobežu pārvades jaudas. Pašreizējās metodes, ar kurām aktivizē balansēšanas enerģiju, tīkla potenciālu neizmanto pilnā mērā, un pieejamas jaudas paliek neizmantotas. Pašreizējās balansēšanas enerģijas cenas ne vienmēr pienācīgi atspoguļo deficītu un atalgo elastību.
Sagaidāms, ka vēlamo risinājumu ieviešanai attiecībā uz pilnvarām, pārvaldību un finansējumu nebūs negatīvas ietekmes uz ES budžetu. Tas ir tāpēc, ka ierosinātā finansējuma metodika ievēro robežvērtības, kas noteiktas pašreizējā DFS, vienlaikus ļaujot EUI iegūt tām nepieciešamo papildu finansējumu no privātā sektora. Turklāt tieša uzraudzība tiks finansēta ar maksām, ko iekasē tieši no tieši uzraudzītajām vienībām. Attiecībā uz pārējo EUI esošo pilnvaru intensīvāka izmantošana un iespējamās jaunas netiešas uzraudzības pilnvaras radīs EUI darbību augstākas izmaksas, kas savukārt būtu jākompensē ar izmaksu ietaupījumiem no efektīvākas uzraudzības.

Dažādu lielumu uzņēmumiem vajadzētu gūt labumu no integrētākiem finanšu tirgiem, kas piedāvās labākas iespējas ieguldījumiem, finansējumam un riska pārvaldībai, un no drošuma un stabilitātes, ko integrētāka uzraudzība piedāvā integrētiem tirgiem. Turklāt kā nodokļu maksātājiem tiem vajadzētu gūt labumu no zemākām izmaksām, ko EUI no vispārējiem nodokļu maksātājiem iekasēs mazākā mērā. Attiecībā uz maziem un vidējiem finanšu pakalpojumu sniedzējiem iemaksas un maksas tiks sadalītas proporcionāli to darbību apjomam.
Politikas iespējas (PO) atšķiras pēc intervences līmeņa, no salīdzinoši zema līdz augstam. PO1 svarīgākie pasākumi ir esošo noteikumu vienkāršošana, to attiecināšana uz autobusiem / tālsatiksmes autobusiem un saistībā ar nediskriminācijas noteikumiem — uz vieglajiem transportlīdzekļiem. PO2 pamatā ir PO1, un tā paredz ieviest maksas diferenciāciju atkarībā no CO2 emisijām, nosakot pakāpenisku atteikšanos no uzlīmēm attiecībā uz smagdarba transportlīdzekļiem (SDT) (smagajiem kravas transportlīdzekļiem (SKT) un autobusiem / tālsatiksmes autobusiem) un vienlaikus stimulējot maksas iekasēšanu, pamatojoties uz nobraukto attālumu. PO3 ir divi varianti, un tā paredz papildu pasākumus, kuri attiecas uz vieglajiem pasažieru automobiļiem un vieglajiem kravas automobiļiem un paredz risināt starppilsētu satiksmes sastrēgumu problēmu (3.a un 3.b) un mazināt CO2 un piesārņojošo vielu emisijas, diferencējot autoceļu nodevas un lietošanas maksas attiecībā uz vieglajiem transportlīdzekļiem (PO3.b). PO4 paredz pakāpeniski atteikties no uzlīmēm attiecībā uz visiem transportlīdzekļiem un padarīt obligātu maksas par ārējām izmaksām iekasēšanu no SDT. PO3.b ir vispiemērotākā iespēja. PO4 būtu efektīvāka mērķu sasniegšanai, taču tā rada lielākas izmaksas. Ja par to pieņem politisku lēmumu, dažus PO4 pasākumus var pievienot PO3.b, paredzot pietiekami ilgu ieviešanas periodu, lai varētu pakāpeniski pielāgoties un sadalīt izmaksas.
attiecībā uz maternitātes atvaļinājumu — neleģislatīvi pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot to pašlaik spēkā esošo tiesību aktu izpildi, kas attiecas uz aizsardzību pret atlaišanu, palielināt informētību par grūtnieču atlaišanu un sniegt rīcībpolitiskus norādījumus, kā veicināt sekmīgu pāreju no maternitātes atvaļinājuma uz nodarbinātību (arī attiecībā uz zīdīšanai paredzētām telpām un darba pārtraukumiem),

Arodbiedrības vēlējās, lai tiktu pieņemti ES līmeņa tiesību akti par paternitātes atvaļinājumu un aprūpētāja atvaļinājumu, pagarināts maternitātes atvaļinājums, palielināta par to piešķirtā samaksa un pastiprināta ar to saistītā aizsardzība pret atlaišanu, nodrošinātas tiesības pieprasīt elastīgu darba režīmu un lai Vecāku atvaļinājuma direktīva tiktu grozīta, pagarinot atvaļinājumu un otram vecākam nenododamo laikposmu, kā arī ieviešot atvaļinājuma naudu par to. Darba devēju organizācijas neatbalsta turpmāku leģislatīvu ES rīcību. Eiropas Parlaments ir aicinājis pagarināt vecāku atvaļinājumu un ieviest atvaļinājuma naudu par to, kā arī ieviest paternitātes atvaļinājumu un aprūpētāja atvaļinājumu. Arī daudzas citas ieinteresētās personas ir aicinājušas pastiprināt leģislatīvu un neleģislatīvu ES rīcību darba un privātās dzīves līdzsvara jomā.
Pašreizējais tiesiskais regulējums par noziedzīgi iegūtu aktīvu atgūšanu Eiropas Savienībā nenodrošina iedarbīgu reakciju uz problēmu, ka noziedznieki savus aktīvus slēpj citās dalībvalstīs. Citās dalībvalstīs ir izpildīti tikai nedaudzi līdzekļu iesaldēšanas rīkojumi un konfiskācijas rīkojumi. Līdz ar to Eiropas Savienībā noziedzīgi iegūti aktīvi tiek iesaldēti un konfiscēti pārāk mazā apmērā, tādējādi dodot noziedzniekiem iespēju gūt labumu no saviem noziedzīgi iegūtajiem līdzekļiem. Ir apzināti vairāki iemesli, kādēļ abi pamatlēmumi tiek izmantoti tikai ierobežotā apmērā. Viena no galvenajām problēmām ir tā, ka abi esošie savstarpējās atzīšanas instrumenti neaptver daudzus iesaldēšanas rīkojumu un konfiskācijas rīkojumu veidus, kas var tikt pieņemti valsts mērogā (it īpaši attiecībā uz konfiskāciju bez notiesājoša sprieduma, paplašinātu konfiskāciju un konfiskāciju, ko piemēro trešai personai). Turklāt pašreizējās procedūras un apliecības ir nevajadzīgi sarežģīti un neefektīvi. Esošajiem instrumentiem piemīt arī tāda problēma, ka tie neietver normas par cietušiem piešķiramu kompensāciju vai restitūciju.
Apspriešanas procesā un pierādījumu izskatīšanā radās dilemma: — no vienas puses, daudz ieinteresēto personu uzskata, ka bioenerģijas (kurai ir liela nozīme fosilā kurināmā aizstāšanā) turpmāko attīstību kavē sabiedrības šaubas par to, kādus ieguvumus videi rada daži biomasas lietojumi enerģijas ieguvē, — no otras puses, zinātniskie pierādījumi skaidri liecina, ka to, kā biomasas izmantošana enerģijas ieguvē kopumā ietekmē siltumnīcefekta gāzu emisijas un bioloģisko daudzveidību, nav iespējams novērtēt vai garantēt ar vispārīgām prasībām, jo to nosaka pārāk daudz mainīgo lielumu, tāpēc tā drīzāk būtu jāizpēta katrā gadījumā atsevišķi saistībā ar konkrētu vietu. Tādējādi ES mērogā nav iespējams droši nošķirt ilgtspējīgus un neilgtspējīgus siltumapgādē un elektroapgādē izmantojamās bioenerģijas avotus un noteikt šo šķīrumu tiesību aktos. Tā vietā ar vienu neregulatīvu un četrām regulatīvām iespējām ir paredzēts pievērsties iepriekš minēto problēmu un risku dzinējspēkiem. Pamatscenārijs (1. iespēja) pamatojas uz risinājumu iekļaušanu citos klimata un enerģētikas politikas satvara laikposmam līdz 2030. gadam elementos un citos pašreizējos politikas virzienos. Tā kā ar šiem politikas virzieniem tiktu panākta diezgan liela ietekme bez īpaša papildu regulējuma, šī iespēja būtu visefektīvākā pieeja, jo ar to varētu vislabāk panākt līdzsvaru starp rezultātiem un administratīvo slogu; tomēr tad, ja prakse, kas saasina minētās problēmas, attīstītos vairāk, nekā konstatēts modelēšanas darbā, šī iespēja nesniegtu nekādas tiesiskās garantijas. Šis ir svarīgs apsvērums, ņemot vērā to, cik liela nenoteiktība apvij biomasas turpmāko attīstību, tostarp tirdzniecības modeļus un sākvielu izvēli. Četras papildu politikas iespējas piedāvā virkni aizsargpasākumu pret noteiktajiem riskiem, lai gan tieši biomasas ietekme uz klimatu (“biogēnais ogleklis”) ir īpaši grūti risināma problēma. Ņemot to vērā, Komisijas dienesti nespēja izvēlēties politikas iespēju, kura būtu nepārprotami vēlamāka par pārējām.
Tas rada situāciju, kad dalībvalstīm ir atļauts piemērot samazinātas PVN likmes vai pat zemākas likmes nekā 5 % (īpaši samazinātas un nulles likmes) noteiktām drukātām publikācijām, vienlaikus piemērojot PVN pamatlikmi e-publikācijām. Rezultātā PVN režīms e-publikācijām ir ievērojami mazāk labvēlīgs salīdzinājumā ar drukātām publikācijām. Turklāt, ņemot vērā vairākas atkāpes no PVN direktīvas, tikai 10 no 28 dalībvalstīm var piemērot īpaši samazinātas vai nulles likmes noteiktām drukātām publikācijām, bet citām dalībvalstīm nav tādas pašas iespējas.

Padomes Direktīva 2006/112/EK (PVN direktīva) ir skaidri noteikts, ka elektroniski sniegti pakalpojumi, tostarp elektroniski piegādātas grāmatas, laikraksti un periodiski izdevumi (“e-publikācijas”), ir izslēgtas no samazinātu PVN likmju piemērošanas jomas, bet dalībvalstis var piemērot samazinātu PVN likmi grāmatām, laikrakstiem un periodiskiem izdevumiem visa veida fiziskā formātā.

Dalībvalstīm ir pienākums nodrošināt atbilstību PVN direktīvai, un PVN direktīva liedz dalībvalstīm piešķirt elektroniski sniegtām publikācijām tādas pašas PVN likmes, kuras pašlaik piemēro drukātām publikācijām. To apstiprināja EST 2015. gada 5. marta spriedumā C-479/13 un spriedumā C-502/13. Tiesa skaidri paziņoja, ka saskaņā ar spēkā esošo PVN direktīvu dalībvalstis nevar piemērot samazinātu PVN likmi e-grāmatām, un tāpēc PVN direktīvas interpretācija vien vai ieteikuma tiesību iniciatīvas nevar labot šo situāciju. Tāpēc, lai risinātu šo problēmu, ir nepieciešama ES līmeņa likumdošanas iniciatīva nolūkā grozīt PVN direktīvu.

1. iespēja ļautu dalībvalstīm piemērot samazinātas likmes e-publikācijām un 19 no 28 dalībvalstīm saskaņot PVN likmes publikācijām. Saskaņā ar 2. iespēju, kas ļautu dalībvalstīm piemērot arī samazinātas un nulles likmes e-publikācijām, visas 28 dalībvalstis varētu saskaņot PVN likmes publikācijām. Izvēlētajai 2. iespējai ir papildu priekšrocība, ka tā pilnībā saskan ar rīcības plānu PVN jomā, proti, ka izņēmumi (īpaši samazinātas un nulles likmes), kas ir pieejami tikai dažām dalībvalstīm, būtu jāpiešķir visām dalībvalstīm galīgajā PVN režīmā.
Pirms krīzes vērtspapīrošanas tirgus bija viens no Eiropas ekonomikas finansējuma avotiem; tā apjoms ik gadu pieauga. Krīzes laikā šis tirgus darbojās labi, un tajā radītie zaudējumi bija nenozīmīgi mazi. Taču pēc krīzes tā reputāciju smagi iedragāja notikumi un prakse, kas tika īstenota citviet pasaulē, galvenokārt ASV. Šīs reputācijas ietekme atspoguļojas ieguldītāju viedoklī par ES vērtspapīrošanas augsto riska pakāpi, kā arī vērtspapīrošanu reglamentējošie noteikumi, kas ir tikuši pielāgoti galvenokārt ASV tirgos radītajiem zaudējumiem. Tā kā šie zaudējumi vairākkārt pārsniedza ES vērtspapīrošanas zaudējumus, minētie reglamentējošie noteikumi Eiropas tirgus dalībniekus nostāda salīdzinoši neizdevīgākā stāvoklī. Reputācijas un reglamentējošo noteikumu ietekmē ES vērtspapīrošanas tirgus darbība ir apstājusies. Tādējādi ir zaudēts viens no ES ekonomikas finansējuma avotiem. Ja netiek izmantota vērtspapīrošana, banku spēja pārdot aktīvus ir ierobežota. Līdz ar to pašreizējā nepieciešamība samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru bieži vien liek bankām samazināt savu bilanci, ierobežojot kreditēšanas apjomu. Eiropas kontekstā, kur 80 % finanšu starpniecības notiek caur bankām, tam ir būtiska ietekme uz izaugsmi. Atlabšana bez kredītlīdzekļu izmantošanas ir ieilgusi, un tas palēnina izaugsmi un jaunu darbvietu radīšanu.
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 19.7.2006 
SEC(2006) 965 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pielikums  
 
 
Komisijas pazi ņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei par trešo valstu pilso ņu 
nelegālās imigrācijas apkarošanas politikas priorit ātēm 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
{COM(2006) 402 gal īgā redakcija} 
{SEC(2006) 964} 
{SEC(2006) 1010}  
 
   
Vadošais ģenerāldirektor āts: Tiesiskuma, br īvības un droš ības ģenerāldirektorāts 
Darba programmas nor āde: 2006/JLS/005 
 
LV 2   LV KOPSAVILKUMS  
Nelegālā imigrācija jo īpaši rada izaicinājumu ES Eiropas kop ējās un dal ībvalstu 
imigrācijas politikas uzticam ības aspekt ā. Tādēļ Padome un Komisija p ēdējos gados ir 
atkārtoti uzsvērušas, cik svar īgi ir neleg ālās imigrācijas apkarošanas pas ākumi.  
Ņemot vērā izaicinājuma mērogu, ir izmantota daudzpus ēja pieeja , aptverot visus migr ācijas 
jomas aspektus, to vid ū: sadarbība ar treš ām valstīm, robežu droš ība, cilvēku tirdzniec ība, 
dokumentu drošums, neleg ālā nodarbin ātība, regulariz āciju un repatri ācijas politika. 
Identificētās problēmas ir šādas: pastāvīgs spiediens, ko rada neleg āla ieceļošana Eiropas 
Savienībā, nelīdzsvarots neleg ālo imigrantu sadal ījums dalībvalstu vid ū, humanit ārās krīzes, 
nelegālo imigrantu ekspluat ācija un pamudin ājuma faktori izcelsmes valst īs. Šajā sadaļā skarti 
arī subsidiarit ātes jautājumi. 
Ņemot vērā šīs problēmas, galvenie ES politikas m ērķi ir samazin āt nelegālās imigrācijas 
apmērus, vienlaic īgi ievērojot pamatties ības; novērst humanit ārās krīzes, kā arī mazināt ar 
nelegālo imigrāciju saistītās kriminālās darbības.  
Lai novērtētu, kā sasniegt šos m ērķus, ir izdibinātas vairākas iespējas dažādās darbības 
jomās. Šīs iespējas ir nov ērtētas, apsverot iespējamo ietekmi  uz nelegālo imigrāciju un ar to 
saistītām krimin ālām darbībām; ietekmi uz pamatties ībām; ES mēroga politisko ietekmi; k ā 
arī ietekmi uz treš ām valstīm, kuras ir izcelsmes un tranz īta valstis. Sam ērīguma dēļ šajā 
posmā ir sniegts s ākotnējs novērtējums. 
Attiecīgi tika izvēlēti pasākumi , kuri, piln īgi respekt ējot pamatties ības, ir efektīvi 
izmantojami , lai sasniegtu m ērķi ierobežot neleg ālo imigrāciju un krimin ālā tīkla iespējas, 
tam gūstot peļņu no neleg ālās imigrācijas, kā arī ir reāli sagaidāms, ka tie tiks ieviesti īsā 
vai vidējā termiņā.  
Tajās jomās, kur bija j āizdara izv ēle vairāku iespēju vidū, tika izv ēlētas šādas. Ārējās 
robežas: pastiprināta biometrisko datu izmantošana (2. izv ēle); ceļošanas un identit ātes 
dokumentu drošums: kopēju vadlīniju izstr āde (2. iesp ēja); nelegālās nodarbin āšanas 
ierobežošana:  mērķtiecīga vēršanās pret neleg āli mītošo trešo valstu pilso ņu nodarbin ātību 
(2. iespēja); regulariz ācijas:  regulariz āciju ietekmes izp ēte (2. iesp ēja); repatriācijas 
politika:  turpmāka sadarb ības pastiprin āšana (2. iesp ēja); pārvadātāja atbild ība un 
veicinošo darb ību apkarošana:  pieņemto pasākumu nov ērtējums (2. iesp ēja).
Projekts EEZ Apvienotās Komitejas lēmums ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav ietvertas četrās pamatbrīvībās - Kopienas kopējās nostājas projekts /* SEC/2005/0459 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 13.4.2005 SEC(2005) 459 galīgā redakcija Projekts EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav ietvertas četrās pamatbrīvībās - Kopienas kopējās nostājas projekts -(iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. EEZ līguma 31. protokolā ir iekļauti konkrēti noteikumi par Kopienas un EEZ EBTA valstu sadarbību ārpus četrām pamatbrīvībām. 2. Pievienotais EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts paredz grozīt 31. protokolu, lai paplašinātu sadarbību izglītības jomā. Tas nodrošina sadarbības satvaru un izklāsta kārtību, kādā EEZ EBTA valstis iesaistās Kopienas programmās un darbībās no 2005. gada 1. janvāra, iekļaujot: - 32004 D 2241: Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Lēmumu Nr. 2241/2004/EK par vienotu Kopienas sistēmu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai (Europass). 3. Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94 par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma šādiem lēmumiem izstrādā Kopienas nostāju. 4. EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts ir iesniegts apstiprināšanai Padomē, pēc kuras Komisija ierosinās Kopienas nostāju. Projekts EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav ietvertas četrās pamatbrīvībās EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk tekstā - „Līgums”, un jo īpaši tā 86. un 98. pantu, tā kā (1) Līguma 31. protokols tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas … Lēmumu Nr. …/….[1]. (2) Ir lietderīgi paplašināt Līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Lēmumu Nr. 2241/2004/EK par vienotu Kopienas sistēmu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai (Europass)[2]. (3) Tādēļ jāgroza līguma 31. protokols, lai šī paplašinātā sadarbība varētu sākties 2005. gada 1. janvārī, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU: 1. pants Līguma 31. protokola 4. panta 2.k punktam pievieno šādu ievilkumu: „- 32004 D 2241: Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Lēmums Nr. 2241/2004/EK par vienotu Kopienas sistēmu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai (Europass) (OV L 390, 31.12.2004., 6. lpp.).” 2. pants Šis lēmums stājas spēkā vienu dienu pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas EEZ Apvienotajai komitejai saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu*. To piemēro no 2005. gada 1. janvāra. 3. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā. Briselē, […] EEZ Apvienotās komitejas vārdā – priekšsēdētājs EEZ Apvienotās komitejas sekretāri [1] OV L … [2] OV L 390, 31.12.2004., 6. lpp. * [Konstitucionālās prasības ir norādītas.] [Konstitucionālās prasības nav norādītas.]
Projekts EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS ar kuru groza līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav saistītas ar četrām pamatbrīvībām - Kopienas kopējās nostājas projekts -

(iesniegusi Komisija)

EXPLANATORY MEMORANDUM

1. Protocol 31 to the EEA Agreement contains specific provisions on the cooperation between the Community and the EEA EFTA States outside the four freedoms.

2. The attached draft Decision of the EEA Joint Committee aims to modify Protocol 31 to extend the cooperation of the Contracting Parties to the Agreement in the field of culture and to include the following:

32004 D 0626: Decision No 626/2004/EC of the European Parliament and of the Council of 31 March 2004, amending Decision No 508/2000/EC establishing the Culture 2000 programme.

3. Article 1.3(b) of Council Regulation (EC) No 2894/94 concerning the arrangements for implementing the EEA Agreement envisages that the Council establish the Community position for such Decisions on a proposal from the Commission.

4. The draft decision of the EEA Joint Committee is submitted for the approval of the Council, after which the Commission will put forward the position of the Community in the EEA Joint Committee at the earliest possible occasion.

Projekts EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS ar kuru groza līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav saistītas ar četrām pamatbrīvībām

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar kuru pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk tekstā - "līgums", un jo īpasi tā 86. un 98. pantu,

tā kā:

(1) Līguma 31. protokols tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas ... Lēmumu Nr. .../... [1].

[1] OV C [...], [...], p. [...].

(2) Ir ieteicams paplasināt līguma Līgumslēdzēju pusu sadarbību, attiecinot to arī uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Lēmumu Nr. 626/2004/EK, ar kuru groza Lēmumu Nr. 508/2000/EK, ar ko izveido programmu "Kultūra 2000" [2].

[2] OV L 99, 3.4.2004., 3. lpp.

(3) Tādēļ jāgroza līguma 31. protokols, lai sī paplasinātā sadarbība varētu sākties 2005. gada 1. janvārī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU:

1. pants

Līguma 31. protokola 13. panta 4. punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 508/2000/EK) ceturtajam ievilkumam pievieno sādu tekstu:

,kurs grozīts ar:

- 32004 D 0626: Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Lēmums Nr. 626/2004/EK (OV L 99, 3.4.2004., 3.lpp.)".

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā vienu dienu pēc pēdējā paziņojuma iesniegsanas EEZ Apvienotajai komitejai saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu [3].

[3] [Konstitucionālas prasības nav norādītas.] [Norādītas konstitucionālas prasības.]

To piemēro no 2005. gada 1. janvāra.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstnesa EEZ iedaļā un EEZ papildsērijā.

Briselē,

EEZ Apvienotās komitejas vārdā --

priekssēdētājs

EEZ Apvienotās komitejas sekretāri
Turpmākie pasākumi ·Eiropas Ārējās darbības dienests un Komisija sadarbosies savās attiecīgajās kompetenču jomās, lai nodibinātu strukturētāku sadarbību stratēģiskās komunikācijas jomā nolūkā cīnīties ar dezinformāciju, kas nāk no ES un no teritorijām ārpus tās, un kavēt naidīgas dezinformācijas veidošanu un hibrīdiejaukšanos no ārvalstu valdību puses. ·Komisija rudenī kopā ar dalībvalstīm un attiecīgajām ieinteresētajām personām organizēs augsta līmeņa pasākumus, tostarp pamattiesību kolokviju, kas veltīts demokrātijai, lai veicinātu labāko praksi un vadlīnijas par kiberdraudu un dezinformācijas draudu vēlēšanu procesā novēršanu un mazināšanu, kā arī reaģēšanu uz tiem. ·Augstā pārstāve un Komisija izskatīs veidus, kā ar instrumentiem un resursiem labāk atbalstīt trīs stratēģiskās komunikācijas operatīvo grupu veikto darbu ar mērķi nodrošināt, ka ES centieni ir pietiekami plaši, lai risinātu naidīgu dalībnieku īstenotās dezinformācijas kampaņas.
Sadarbībai ar ES pētniecības un inovācijas pamatprogrammām (“Apvārsnis 2020” 2020. gadam) un tās partnerībām (piemēram, EDCTP) ir bijusi būtiska nozīme, lai nodrošinātu sinerģiju starp dažādiem finansēšanas instrumentiem.

Migrācija un palīdzība bēgļiem un pārvietotām personām

Tā kā visā pasaulē piespiedu kārtā pārvietoti vairāk nekā 82,4 miljoni cilvēku, ES turpināja sniegt humāno palīdzību neaizsargātiem pārvietotiem iedzīvotājiem visā pasaulē. Palīdzība tika sniegta galvenajās bēgļu mītnes valstīs (piemēram, Bangladešā, Kolumbijā, Etiopijā, Irānā, Kenijā, Libānā, Peru, Turcijā, Ugandā), kā arī valstīs, kuras skārusi iekšējā pārvietošana (piemēram, Kolumbijā, Kongo Demokrātiskajā Republikā, Dienvidsudānā, Sīrijā). Palīdzība dzīvības glābšanai un aizsardzība tika sniegta arī neaizsargātiem migrantiem galvenajos migrācijas maršrutos Centrālamerikā, Lībijā un Jemenā.

ES Migrācijas un patvēruma paktu Komisija pieņēma 2020. gada septembrī. Tika uzsāktas vai nostiprinātas īpaši pielāgotas partnerības migrācijas jomā ar vairākām Āfrikas un Āzijas valstīm.

2020. gadā tika apstiprinātas jaunas programmas 561 miljona EUR vērtībā no ES Ārkārtas trasta fonda Āfrikai (ESTF Āfrikai) Āfrikas ragam, Čadas ezeram, Ziemeļāfrikai un Sāhelas reģionam, palīdzot nodrošināt drošu, aizsargātu, likumīgu un sakārtotu migrāciju no reģioniem, uz tiem un to iekšienē.