LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 2010.7.12 
SEC(2010) 835 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
Pavaddokuments, kas pievienots 
  
Priekšlikumam 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA …/…/ES 
 
par noguld ījumu garantiju sist ēmām [pārstrādāta versija] 
  
un 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMAM 
EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
 
Direktīvas 94/19/EK par noguld ījumu garantiju sist ēmām pārskatīšana 
  
COM(2010) 368 
COM(2010) 369 
SEC(2010) 834  
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
 
Pavaddokuments, kas pievienots 
  
Priekšlikumam 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA …/…/ES 
 
par noguld ījumu garantiju sist ēmām [pārstrādāta versija] 
  
un 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMAM 
EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
 
Direktīvas 94/19/EK par noguld ījumu garantiju sist ēmām pārskatīšana 
  
 
LV 3   LV 1. IEVADS 
Nevienai — ne stabilai, ne gr ūtībās nonākušai — bankai nav pietiekami daudz likv īdu 
līdzekļu, lai nekav ējoties izmaks ātu visus noguld ījumus vai to liel āko daļu. Tādēļ bankas ir 
pakļautas naudas masveida iz ņemšanas riskam gad ījumā, ja noguld ītāji uzskata, ka vi ņu 
noguldījumi nav droši un visi vienlaikus m ēģina tos iz ņemt. Kopš 1994. gada 
Direktīva 94/19/EK par noguld ījumu garantiju sist ēmām (NGS) nodrošina, lai vis ās ES 
dalībvalstīs būtu paredz ētas drošības garantijas noguld ītājiem. Bankas sl ēgšanas gad ījumā 
NGS noguld ītājiem atmaks ā noguldījumus līdz noteiktam seguma l īmenim. Pašreiz ējā NGS 
sistēma ir sadrumstalota: ES ir apm ēram 40 NGS, kuras aptver daž ādas noguld ītāju grupas un 
nodrošina noguld ījumu segumu atš ķirīgā līmenī, un paredz bank ām dažādus finanšu 
pienākumus. Turkl āt ir pierādījies, ka finansi ālas spriedzes laik ā sistēmām trūkst finans ējuma. 
Šīs sadrumstalot ās sistēmas trūkumi rosin āja Eiropas Parlamentu un Padomi piepras īt 
pamatīgu NGS direkt īvas pārstrādāšanu. Šis p ārstrādātais tiesību akts ir da ļa no dokumentu 
kopuma par finanšu nozares kompens ācijas sistēmām, pie kur ām pieder NGS, apdrošin āšanas 
garantiju sist ēmas un ieguld ītāju kompens ācijas sistēmas. 
2. PROBLĒMAS IZKLĀSTS 
2.1. Seguma l īmeņa un piem ērojuma atš ķirības 
Ar Direkt īvu 94/19/EK pie ņemtās “minimālās saskaņošanas” pieejas rezult ātā ES tika noteikts 
ļoti atšķirīgs seguma l īmenis (no 50 000 euro daž ās dalībvalstīs līdz 103 291 euro It ālijā). No 
vienas puses, seguma l īmeņa nekoordin ēta palielin āšana visā ES nesen ās finanšu kr īzes laikā 
bija iemesls tam, k āpēc noguldītāji ātri pārvietoja naudu uz bank ām valstīs, kurās bija lielākas 
noguldījumu garantijas, un t ā rezultātā spriedzes apst ākļos samazin ājās banku likvidit āte. No 
otras puses, stabilit ātes apstākļos sadrumstalot ā tirgū noguldītāji joprojām var izv ēlēties 
lielāko noguld ījumu aizsardz ību, nevis lab āko produktu, potenci āli kropļojot konkurenci 
iekšējā tirgū. 
Patlaban dal ībvalstis var izsl ēgt no aizsardz ības jomas daudzus noguldītāju veidus. Jo īpaši 
svarīgi tas ir 20 miljoniem mazo un vid ējo uzņēmumu (MVU), kas veido 99,8 % no visiem 
uzņēmumiem ES un kuru uztic ēšanās ir izšķirīgs finansi ālās stabilitātes faktors. T āpat arī 
pastāv ievērojamas atš ķirības tajā, kurus noguldījumus  sedz NGS (piem ēram, attiec ībā uz 
noguldījumiem val ūtā, kas nav ES dal ībvalstu val ūta, struktur ētiem produktiem un par āda 
vērtspapīriem). Izmaksu var aizkav ēt arī laikietilp īga atbilstības pārbaude. 
2.2. Nepiem ērota izmaksas k ārtība un inform ācija noguld ītājiem 
Patlaban atmaks ājums noguld ītājam ir j āveic trīs mēnešu laik ā pēc bankas darb ības 
pārtraukšanas. No 2010. gada beig ām šis termi ņš jāsamazina l īdz četrām sešām nedēļām. Šāds 
termiņa ierobežojums joproj ām var izrais īt naudas masveida iz ņemšanu no bank ām, jo 
daudziem noguld ītājiem neb ūs pietiekami daudz l īdzekļu, lai samaks ātu savus ikdienas 
izdevumus (p ārtika, rēķini utt.) vair āk nekā tikai dažas dienas. 
Jebkādi sarežģījumi pirms izmaksas procesa un t ā laikā (tostarp pien ācīgas inform ācijas 
trūkums noguld ītājiem) mazina noguld ītāju uzticēšanos. Tāpat arī noguldītāji var baid īties 
 
LV 4   LV noguldīt naudu cit ās dalībvalstīs, ja viņi nezina, k ā darbojas citas NGS vai k ādi ir izmaksas 
nosacījumi. 
Cits problem ātisks jaut ājums ir iesp ēja izmantot noguld ījumus, lai segtu noguld ītāju 
neizpildītās saistības (piem ēram, hipotek āros maks ājumus) taj ā pašā bankā vai iesniegtu 
pretprasījumus pret noguld ītāju (piemēram, par visu hipotek ārā aizdevuma summu), kas 
patlaban ir at ļauts 22 dal ībvalstīs. Tas var samazin āt vai galējā gadījumā izslēgt izmaksas no 
NGS. Tādēļ tas var rosin āt noguldītājus masveid ā izņemt naudu no bank ām, lai piln ībā atgūtu 
savus noguld ījumus. Turkl āt saistību noteikšana un to sal īdzināšana ar noguld ījumiem ir 
laikietilpīga un var aizkav ēt izmaksu. 
2.3. Nepietiekams NGS finans ējums 
Šobrīd 21 dalībvalstī bankas veic regul āras iemaksas avans ā (ex ante) , bet sešās dalībvalstīs 
bankas veic iemaksas tikai p ēc darbības pārtraukšanas (ex post) . Maksim ālie NGS pieejamie 
resursi ir no 27 miljoniem euro l īdz 8,1 miljardam euro, savuk ārt segto noguld ījumu apjoms 
ES ir apm ēram 5,7 triljoni euro. T ā rezultātā dažām NGS ir nepietiekams finans ējums, un t ās 
nevarētu pārvarēt pat vidēji lielas bankas darb ības pārtraukšanu. Ja NGS finans ējums nav 
pietiekams, atmaks ājumus noguld ītājiem var veikt p ēc ilgstošas kav ēšanās vai nevar veikt 
vispār. 
Tikai ex-post  finansējums vien ir ļoti ciklisks, jo t ā dēļ spriedzes laik ā mazinās banku 
likviditāte, kas var izrais īt negatīvas sekas ekonomik ā (piemēram, bankas var ierobežot 
kreditēšanu). Turkl āt bankas, kuras neveic ex-ante  iemaksas, var g ūt ieņēmumus no š ādiem 
līdzekļiem, un tas veido konkur ētspējas priekšroc ību salīdzinājumā ar to konkurentiem 
dalībvalstīs, kurās NGS finans ē ex-ante  kārtībā. 
Turklāt iemaksu apr ēķinos neņem vērā banku riskus. Bankas, kas nev ēlas uzņemties risku, to 
var vērtēt kā faktoru, kas nelabv ēlīgi ietekm ē konkurētspēju un neveicina pareizu riska 
pārvaldību. Tas var ar ī padarīt finanšu sist ēmu neaizsarg ātāku un sekm ēt negatīvu atlasi 
(adverse selection ). 
2.4. Ierobežota p ārrobežu sadarb ība starp NGS 
Sadrumstalot ība visā ES izraisa nevienm ērīgu riska sadal ījumu, proti, NGS ar maz ākiem 
resursiem bankas darb ības pārtraukšana skars smag āk nekā NGS ar liel ākiem resursiem, un to 
pastiprina sist ēmu savstarp ējās solidarit ātes trūkums. Ja NGS neb ūs pietiekamu finanšu 
resursu, b ūs jāiesaistās nodokļu maksātājiem. 
Lēmumu par to, vai j āglābj banka vai j āizmanto NGS, parasti pie ņem banku uzraudz ītāji. 
Tādēļ NGS sadrumstalot ība nenodrošina stimulus uzraudz ītājiem rast risin ājumu visu banku 
grupas noguld ītāju interes ēs un ņemt vērā potenciālo ietekmi uz finanšu stabilit āti visās 
iesaistītajās dalībvalstīs. 
2.5. NGS ierobežotas pilnvaras 
Banku krīzes pārvaldības pilnvaras ir sadal ītas starp daž ādām iestādēm (uzraudz ītāji, centrālās 
bankas, vald ības, tiesu iest ādes un — 11 dal ībvalstīs — NGS) un atš ķiras katrā konkrētajā 
valstī. Tas padara banku kr īzes pārrobežu noregul ējumu neefekt īvu. Tādu NGS izmaks ājamie 
līdzekļi, kurām ir banku noregul ējuma pilnvaras, nav aizsarg āti, lai tos neizmantotu banku 
noregulējuma mērķiem. Tas var trauc ēt to galven ās funkcijas izpildi, proti, nodrošin āt 
noguldījumu ātru izmaksu bankas darb ības pārtraukšanas gad ījumā. 
 
LV 5   LV Patlaban no direkt īvas prasībām ir atbrīvotas savstarp ējas un brīvprātīgas NGS. Noguld ītājiem 
nereti nav nek ādu prasījumu pret š ādām sistēmām, un tas var padar īt tos neaizsarg ātākus, ja 
šādas sistēmas nesp ēj atrisināt darbības pārtraukšanu un bankrot ējusī banka nav t ādas NGS 
dalībniece, uz kuru attiecas direkt īva. 
3. SUBSIDIARIT ĀTE 
Tikai ES r īcība vai nodrošin āt to, ka bank ām, kuras darbojas vair āk nekā vienā dalībvalstī, 
piemēro vienādas prasības attiec ībā uz NGS, garant ējot vienādus konkurences noteikumus, 
nepieļaujot nepamatotas atbilst ības izmaksas saist ībā ar pārrobežu darb ībām un tādējādi 
veicinot turpm āku vienot ā tirgus integr ēšanu. Dal ībvalstis vienas pašas nevar pan ākt 
saskaņošanu daudz ās jomās (piemēram, segums, izmaksa, finans ējums), jo tas prasa saska ņot 
daudzus atš ķirīgus noteikumus, kas past āv valstu ties ību sistēmās, tādēļ ES līmenī to var 
panākt sekmīgāk. Tas ir atz īts NGS direkt īvās1. 
4. M ĒRĶI 
Direktīvā iekļautie galvenie m ērķi ir uztur ēt finanšu stabilit āti, novēršot naudas masveida 
izņemšanu no bank ām, un aizsarg āt noguldītāju labklājību. Papildus ir j āatbalsta tādi iekšējā 
tirgus principi k ā vienādu konkurences noteikumu nodrošin āšana ES bank ām, un nedr īkst 
ierobežot banku br īvību lemt par to, vai t ās vēlas tieši darboties k ādā citā dalībvalstī, vai arī 
dibināt filiāles vai meitasuz ņēmumus. 
5. V ĒLAMĀS POLITIKAS  IESPĒJAS  UN TO GAIDĀMĀ IETEKME 
Ņemot vērā pierādīto minim ālas saska ņošanas neefektivit āti noguld ītāju labklājības 
aizsardzībai un neatbilst ību Līguma mērķim nodrošin āt pienācīgu iekšējā tirgus darb ību, ir 
izvēlēta maksim ālas saska ņošanas pieeja, lai izveidotu vien ādus konkurences noteikumus 
visām dalībvalstīm. 
5.1. Seguma l īmenis un piem ērojums 
Saglabājot pašreiz ējo pieeju, t. i., fiks ētu seguma l īmeni 100 000 euro apm ērā, kuru no 
2010. gada beig ām piemēros visās dalībvalstīs, salīdzinājumā ar seguma samazin āšanu vai 
palielināšanu tiks nodrošin āts būtisks progress liel ākas noguld ījumu aizsardz ības izpratn ē, 
vienlaikus izvairo ties no banku un noguld ītāju izmaksu nesam ērīga pieauguma. Sal īdzinājumā 
ar pirmskr īzes periodu tas palielin ātu segto noguld ījumu apjomu  no 61 % l īdz 72 % atbilst īgo 
noguldījumu un segto noguld ījumu skaitu  no 89 % l īdz 95 % atbilst īgo noguld ījumu. Šķiet, ka 
100 000 euro ir vislab ākais risin ājums; rentabilit ātes ieguvumi, nosakot seguma l īmeni virs 
100 000 euro, ir ļoti nelieli. 
Tomēr, ņemot vērā vajadzību nodrošin āt piemērotu segumu konkr ētos dzīves notikumos un 
pašreizējās mājokļu cenas, var ētu būt pamatoti apsv ērt lielāku seguma l īmeni tā sauktajiem 
pagaidu lieliem noguld ījuma atlikumiem ( temporary high deposit balances ), kuri rodas dažu 
konkrētu dzīves notikumu rezult ātā un darījumos ar nekustamo īpašumu. Taj ā pašā laikā 
atbrīvojumi no fiks ētā seguma l īmeņa varētu kavēt netraucētu un savlaic īgu izmaksas procesu. 
Turklāt tie varētu ietekm ēt iekšējo tirgu, ja noguld ītāji izvēlētos banku ar lab āko noguld ījumu 
                                                 
1 Direkt īvas 2009/14/EK 17. apsv ērums un Direkt īvas 94/19/EK apsv ērumi (bez numer ācijas). 
 
LV 6   LV aizsardzību, nevis piem ērotāko produktu. Šos riskus ir iesp ējams mazin āt, ja šādam 
noguldījumu segumam nosaka konkr ētu periodu, kur ā tas ir piem ērojams. 
Attiecībā uz noguld ītāju atbilst ību ir konstat ēts, ka visefekt īvākais risin ājums vien ādu 
konkurences noteikumu nodrošin āšanai ir seguma piem ērojuma piln īga saska ņošana. 
Izslēdzot finanšu instit ūcijas, tiktu ņemts vērā tām garantētais nenoz īmīgais līdzekļu apjoms. 
Iestāžu izslēgšana šķiet rentabla, jo t ās var viegli piek ļūt citiem finanšu resursiem. Visu 
uzņēmumu noguld ījumu segšana (t. i., ietverot atlikušos 1,3 % uz ņēmumu papildus jau 
iekļautajiem mazajiem un mikrouz ņēmumiem, kas veido 98,7 % visu ES uz ņēmumu) 
ietaupītu ievērojamus resursus un laiku, kas vajadz īgs, lai pārbaudītu uzņēmumu lielumu 
izmaksas procesa laik ā. Tas iev ērojami pa ātrinātu izmaksu un palielin ātu noguld ītāju 
uzticēšanos NGS. 
NGS būtu jāsedz arī noguldījumi to valstu val ūtās, kas nav ES dal ībvalstis, atš ķirībā no 
parāda vērtspapīriem un struktur ētiem produktiem, kas nav piln ībā atmaksājami. Tādējādi 
bankas, kuras emit ē obligācijas, neb ūs labvēlīgākā situācijā nekā emitenti, kas nav bankas. 
Tāpat arī tas samazin ās izmaksas kav ēšanos un atbilst ības pārbaudes administrat īvās 
izmaksas, vienlaikus tikai m ēreni palielinot banku iemaksas NGS. 
5.2. Izmaksas termi ņš, nosacījumi un inform ācija noguld ītājiem 
Lai uzturētu noguld ītāju uzticēšanos un nepie ļautu naudas masveida iz ņemšanu no bank ām, ir 
būtiski jāsamazina izmaksas termi ņš, vēlams, līdz septiņām kalendārajām dienām (pēc pārejas 
perioda). Tik īss izmaksas termi ņš būs iespējams, tikai iev ērojot vair ākus nosac ījumus, t. i., 
nosakot dažus pien ākumus uzraudz ītājiem (NGS agr īna iesaist īšana, oblig āti tās informējot 
par iespējamu bankas bankrotu), NGS (noguld ījumu izmaksa p ēc NGS iniciat īvas, negaidot 
noguldītāju iesniegumu) un bank ām (atbilst īgo noguld ījumu mar ķēšana, “vienota klienta 
profila” sagatavošana par katru klientu). P ēdējais pasākums radīs vienreiz ējas administrat īvās 
izmaksas vis ā ES apmēram 1,2 miljardus euro gad ā piecu gadu laik ā. Šīs izmaksas piln ībā 
kompensēs iegūtā noguldītāju uzticēšanās, kas samazin ās varbūtību, ka nauda tiek masveid ā 
izņemta no bank ām, un veicin ās finansiālo stabilit āti. Šīs izmaksas var b ūtiski samazin āt, ja 
atbilstības kritēriji tiks radik āli vienkāršoti. 
Kas attiecas uz izmaksas nosac ījumiem, ieskaita p ārtraukšana p ārliecinās noguldītājus ar 
lielām saistībām masveid ā nedoties uz sav ām bankām izņemt noguld ījumus. Tas ar ī efektīvi 
saīsinās izmaksas laiku. 
NGS var uztic ēties tikai t ādi noguld ītāji, kuri ir pien ācīgi inform ēti par galvenajiem 
noguldījumu aizsardz ības aspektiem (seguma l īmenis / piem ērojums, izmaksas termi ņš, NGS 
kontaktinform ācija utt.). To var ētu nodrošin āt, izmantojot veidlapu, kura noguld ītājam ir 
jāapliecina ar parakstu pirms naudas noguld īšanas bank ā, un iekļaujot oblig ātu atsauci uz 
NGS konta izrakstos un rekl āmas materi ālos, ja segums attiecas uz konkr ēto produktu. Š ādu 
pasākumu izmaksas b ūs nenozīmīgas. 
Ja NGS regul āri publiskos inform āciju (piem ēram, ex-ante  finansējums, ex-post  iespējas, 
regulāru spriedzes p ārbaužu rezult āti), ar pavisam neliel ām izmaks ām tiks pan ākta 
pārredzamība un uztic ēšanās. 
 
LV 7   LV 5.3. Finans ējuma meh ānismi un apjomi 
Ex-ante  finansējums ir daudz efekt īvāks pretciklisko iez īmju dēļ (vislielākās izmaksas 
bankām tas rada labv ēlīgos apstākļos), tālab to vajadz ētu izmantot visvair āk (piemēram, 
¾ kopējā finansējuma), vajadz ības gadījumā atbalstot ar ex-post  finansējumu (piem ēram, 
¼ finansējuma). NGS var at ļaut aizņemties līdzekļus, taču tas nav oblig āti jāsaskaņo. 
NGS finans ējuma mērķapjoma noteikšana nodrošin ātu sistēmu uzticam ību un spēju pārvarēt 
vidēji lielas bankas darb ības pārtraukšanu. Visrentabl ākais mērķapjoms kop ējam NGS 
finansējumam ir 2 % atbilst īgo noguld ījumu, kas j āsasniedz 10 gadu laik ā. Pēc šā perioda 
NGS Eiropas Savien ībā būs daudz lab āks finansējums nekā patlaban. Taj ās būs uzkrātas ex-
ante iemaksas apm ēram 150 miljardu euro apm ērā, un vajadz ības gadījumā tās varēs pieprasīt 
veikt ex-post  iemaksas 50 miljardu euro apm ērā (salīdzinājumā ar kopējo ex-ante  un ex-post  
finansējumu 23 miljardu euro apm ērā 2008. gad ā). Tas pras ītu no bank ām apmēram četras vai 
piecas reizes liel ākas iemaksas NGS  nekā šobrīd un stabilit ātes laikā samazinātu banku pe ļņu 
par apmēram 2,5 %. Noguld ītājiem tas noz īmētu noguld ījumu procentu likmju maksim ālo 
samazinājumu par maz āk nekā 0,1 % vai nor ēķinu konta apkalpošanas maksas pieaugumu par 
mazāk nekā 7 euro gad ā uz vienu kontu. Šis scen ārijs būs daudz rentabl āks nekā citi analiz ētie 
scenāriji, jo daudz augst āks mērķapjoms (kas b ūtu pietiekams, lai segtu vienas no 
10 lielākajām bankām darbības pārtraukšanu dal ībvalstī) samazin ātu banku rentabilit āti par 
30 % (vai pat vair āk par 40 % kr īzes situācijā). Tā būs arī daudz efekt īvāka iespēja, jo maz āks 
mērķapjoms (pamatojoties uz vid ējo NGS izmaksu) ne ļautu sistēmām segt vid ēja lieluma 
bankas darb ības pārtraukšanu. 
Turklāt daudz saska ņotāka pieeja banku iemaks ām, kuru veido uz risku balst īti elementi, 
palīdzētu labāk atspogu ļot atseviš ķu banku riska īpatnības un nodrošin ātu stimulus darboties 
saskaņā ar maz āk riskantu uz ņēmējdarbības modeli. Vis ām dalībvalstīm oblig ātu 
pamatrādītāju kopuma un v ēl viena fakultat īva papildr ādītāju kopuma izstr āde nodrošin ātu 
pakāpenisku saska ņošanu, nov ēršot neplānotas izmaksas saist ībā ar pielāgošanos. 
5.4. NGS pilnvaras 
Prasība, ka NGS finans ējumu princip ā var izmantot tikai noguld ījumu izmaksai 
noguldītājiem, ir efekt īvs un rentabls risin ājums, lai nodrošin ātu, ka NGS finans ējumu nevar 
izlietot banku noregul ējuma pasākumiem neapdrošin ātu kreditoru lab ā. Tomēr, lai neliegtu 
noguldītājiem iesp ēju izmantot priekšroc ības, kuras sniedz banku noregul ējuma pas ākumi, 
(piemēram, noguld ījumu pārvešana uz stabilu banku) b ūtu lietder īgi atļaut izmantot NGS  
finansējumu noregul ējuma vajadz ībām tikai tādā apmērā, kāds ir nepieciešams, lai izmaks ātu 
segtos noguld ījumus. Zin āmā mērā dalībvalstis var ētu arī atļaut NGS izmantot finansi ālos 
līdzekļus, lai nov ērstu bankas bankrotu, nenosakot ierobežojumu, ka t ās drīkst finans ēt tikai 
noguldījumu pārvedumu. Ja NGS b ūtu vēl plašākas pilnvaras, kas ap tvertu ne tikai banku 
noregulējumu, bet ar ī agrīnus intervences pas ākumus (piem ēram, rekapitaliz āciju, likvidit ātes 
palīdzību, garantijas utt.), š īm pilnvar ām būtu vajadz īgs adekv āts finans ējums. Tas 
izskaidrojams ar to, ka banku noregul ējums ir alternat īva noguld ījumu izmaksai, savuk ārt 
agrīna intervence ne vienm ēr novērš izmaksu. Tom ēr, lai nepie ļautu situācijas, kur ās NGS 
līdzekļus varētu izmantot k ā būtiskus resursus intervences pas ākumam, kas cit ādi būtu grūti 
īstenojams, tos var ētu atļaut izmantot š ādiem nolūkiem, paredzot dažus ierobežojumus. 
Daudz efekt īvāks risinājums būtu aizsarg āt NGS finans ējumu, lai to nevar ētu izmantot 
nekādiem citiem m ērķiem kā tikai izmaksai, un piepras īt, lai visām NGS b ūtu nodrošin āti 
pietiekami l īdzekļi šādam uzdevumam. Tom ēr šāds risinājums neb ūs rentabls. Bank ām tas 
 
LV 8   LV izmaksātu no 121 l īdz 352 miljardiem euro, un nav skaidrs, vai ieguvumi noguld ītāju 
uzticības un finansi ālās stabilitātes izpratn ē kompens ēs šīs izmaksas. Turkl āt šķiet, ka šī 
iespēja nesaskan ar Komisijas uzs ākto darbu attiec ībā uz banku noregul ējumu, lai paredz ētu 
obligātas banku noregul ējuma pilnvaras vis ām NGS. 
Savstarpēju un br īvprātīgu garantiju sist ēmu iekļaušana NGS faktiski nodrošin ātu 
noguldītājiem bank ās, kuras pievienojas š ādām sistēmām, vienādas tiesības un tādu pašu 
paļāvību kā citiem noguld ītājiem. Paredzams, ka banku izmaksas kompens ēs ieguvumi, kurus 
nodrošinās noguldītāju uzticības palielin āšanās. 
5.5. P ārrobežu sadarb ība starp NGS un Eiropas Savien ības mēroga  NGS 
Lai atvieglotu izmaksu p ārrobežu situ ācijās, uzņēmējas valsts NGS vajadz ētu darboties k ā 
vienotam kontaktpunktam attiec ībā uz noguld ītājiem filiālēs citā dalībvalstī. Tās nodrošin ātu 
noguldītājiem inform āciju uzņēmējas valsts valod ā. Uzņēmējas valsts NGS vajadz ētu rīkoties 
kā informācijas starpniekam un maks ājumu aģentam attiec ībā uz mītnes valsts NGS. M ītnes 
valsts NGS administrat īvās izmaksas b ūs nenozīmīgas salīdzinājumā ar iegūto noguld ītāju 
uzticību. 
Vēl viena iesp ēja uzlabot p ārrobežu sadarb ību starp NGS ir t īkla izveide (ES m ēroga NGS 
sistēma) un savstarp ējās aizņemšanās mehānisma izveide. Tas noz īmē, ka gadījumā, ja kādas 
NGS finansi ālās iespējas būtu izsmeltas, t ā varētu aizņemties naudu no cit ām sistēmām. Lai 
aizdevuma ņēmējai NGS nodrošin ātu papildu l īdzekļus 0,5 % apm ērā no atbilst īgajiem 
noguldījumiem (l īdzvērtīgi 5.3. punkt ā minētajām ex-post  iemaksām, proti, viena ceturt ā daļa 
no 2 %), vis ām NGS vajadz ētu aizdot tikai l īdz 0,08 % atbilst īgo noguld ījumu, t. i., apm ēram 
1/25 daļu no finans ējuma mērķapjoma. Tas ir efekt īvs un lietprat īgs risinājums. 
To var uzskat īt par pirmo soli, tiecoties n ākotnē izveidot ES m ēroga NGS, k ā rezultātā gadā 
ietaupītās administrat īvās izmaksas b ūtu apmēram 40 miljoni euro. Š ī ideja, š ķiet, ir 
ekonomiski efekt īvākais risin ājums NGS tirgus sadrumstalot ībai, taču ir daži juridiski 
jautājumi, kas b ūtu jāizpēta sīkāk. Ierosin ājums par ES m ēroga NGS ir ilgtermi ņa projekts, un 
tajā ir jāņem vērā panākumi un virz ība saistībā ar jauno uzraudz ības režīmu ES, k ā arī 
sasniegumi banku noregul ējuma jom ā. 
5.6. Visp ārējā ietekme uz ieinteres ētajām person ām 
Galvenais ieguvums no iepriekšmin ētajām politikas iesp ējām ir gaid āmais lielais noguld ītāju 
uzticības pieaugums, ko nodrošin ās augstāks seguma l īmenis, ātrāka izmaksa, stabils NGS 
finansējums utt. Tas ļaus noguld ītājiem gūt pārliecību, ka viņu noguldījumi ir droši un — pat 
ja viņu banka p ārtrauks darb ību — viņi varēs atgūt līdz 100 000 euro. Tas neizb ēgami ir 
saistīts ar ievērojami liel ākām banku iemaks ām, kas savuk ārt samazin ās banku darb ības 
peļņu, taču tas ir pamatnosac ījums, lai rad ītu NGS ar pietiekamu finans ējumu. Kop ējā 
ietekme uz bank ām, kas izriet no v ēlamajām politikas iesp ējām attiecībā uz seguma l īmeni un 
piemērojumu, saska ņotu pieeju NGS finans ēšanai un ātrāku izmaksu, ir š āda: banku darb ības 
peļņas samazin ājums par vid ēji 4 % ES m ērogā pirmo piecu gadu laik ā un samazin ājums par 
2,5 % nākamajos piecos gados (vai attiec īgi 7,5 % un 6 % kr īzes apstākļos, kad tiek veiktas 
arī ex-post  iemaksas). Dažas bankas var m ēģināt “pārnest” šīs izmaksas uz noguld ītājiem, 
taču pat visslikt ākajā gadījumā (pieņemot, ka visas bankas izmaksas tiek “p ārnestas” uz 
noguldītājiem, kas konkurences apst ākļos ir maz ticams) visp ārējai ietekmei desmit gadu laik ā 
nevajadzētu pārsniegt noguld ījumu procentu likmju samazin ājumu par 0,1 % vai nor ēķinu 
konta apkalpošanas maksas pieaugumu par apm ēram 7 euro gad ā uz vienu kontu (vai 
 
LV 9   LV 10−12 euro kr īzes apstākļos). Noguld ītāji gūs labumu no liel ākas konkurences vien ādu 
konkurences noteikumu rezult ātā, un visas ieinteres ētās personas g ūs labumu no visp ārējas 
finansiālās stabilitātes, kuru, k ā paredzams, veicin ās ierosinātā NGS reforma.  
6. UZRAUDZ ĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 
Ikviena jauna NGS jom ā pieņemta ES ties ību akta transpon ēšana tiks uzraudz īta saskaņā ar 
Līgumu. Tā kā bankas darb ības pārtraukšana nav prognoz ējama, NGS darb ību nevar regul āri 
uzraudzīt, pamatojoties uz r īcību saistībā ar reālu bankas darb ības pārtraukšanu. Tom ēr 
regulāras NGS spriedzes p ārbaudes par ādītu, vai tās vismaz teor ētiski spēj izpildīt tiesību aktu 
prasības. Tos var veikt k ā daļu no salīdzinošā novērtējuma, kuru īsteno Eiropas noguld ījumu 
apdrošinātāju forums (EFDI)  un ierosin ātā Eiropas Banku iest āde (EBI )2. 
                                                 
2 Sk. COM(2009)501.