EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 9.11.2011 
SEC(2011) 1318 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA PĀRSKATS 
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI, 
 
ar ko izveido muitas un nodok ļu nozares darb ības programmu Eiropas Savien ībā 2014.-
2020. gadam (FISCUS) un atce ļ Lēmumus Nr. 1482/2007/EK un 624/2007/EK 
{COM(2011) 706 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1317 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV I DAĻA: MUITA  
1. PROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
Pasaules ekonomikai rakstur īgas pārmaiņas, kuru ietekm ē muitas iest ādēm parādās jaunas 
problēmas. Muitas savien ībai un tās atbalsta instrumentiem j āpielāgojas šīm pārmaiņām. 
Pirmā problēma: muitas iest ādes pakļautas spiedienam apstr ādāt arvien liel ākus 
tirdzniec ības apjomus, un t ām ir grūti piemērot pasākumus, lai l īdzsvarotu veicamo 
pienākumu atvieglošanu un kontroli. 
Starptautisk ā tirdzniec ība 2010. gada vid ū sasniedza pirmskr īzes līmeni, un t ās izaugsme 
varētu turpin āties. To pamato sūtījumu un muitas deklar āciju skaita  nepārprotams 
pieaugums . 
Globalizācijas ietekm ē ES paļaujas uz citu valstu pieaugošo ieguld ījumu tās ražošan ā. Jauni 
uzņēmējdarbības mode ļi, piemēram, e-tirdzniec ība un e-uz ņēmējdarbība, maina tirdzniec ības 
būtību un palielina uz ņēmējdarbības sarež ģītību. Šādām pārmaiņām vajadz īgi atbilst īgi 
muitas kontroles pas ākumi . 
Otrā problēma: nepilnības prasm ēs, kompetenc ē, resursos, pieredz ē un lab ākajā 
darbības praks ē. 
Muitas iest ādēm ir nozīmīga loma dzīvības, vesel ības un vides aizsardz ībā. Tā kā šādu 
pasākumu skaits un noz īme ir palielin ājusies, muitas iest ādēm jāveic konkr ēti 
papilduzdevumi. 
Publiskais piepras ījums pēc drošības ir pieaudzis. Saist ībā ar iekšējās drošības konkr ētajām 
politikām muitām izveidojies ievērojams veicamo drošuma un droš ības pasākumu 
saraksts . Muitas iest ādes saskaras ar to, cik sarež ģīti ir strādāt kopā ar daudz ām citām 
iestādēm un strukt ūrām, un spiedienu ieg ādāties un lietot speci ālās tehniskās iekārtas. 
Patlaban ab ās minētajās jomās muitas iest ādēm bieži nav nepieciešamo prasmju, resursu un 
pieredzes min ēto uzdevumu efekt īvai veikšanai. 
Trešā problēma: ES politikas tiek ne konsekventi un neefekt īvi piemērotas drošuma un 
drošības kontekst ā. 
Ņemot vērā pastāvīgo moderniz āciju, muitas iest āžu atbildība par ES ties ību aktu īstenošanu 
drošuma un drošības jomā ne vienm ēr ir tieši sader īga ar pastāvošajiem procesiem un 
procedūrām. Tas apgr ūtina tiesību aktu īstenošanu un rada nekonsekventu un neefekt īvu 
praksi. 
Ceturtā problēma: trūkumi 27 ES muitas iest āžu veiktaj ā ES tiesību aktu vienotaj ā 
īstenošanā. 
Līdz šim ir bijis gr ūti vienoti īstenot muitas ties ību aktus un darba metodes . Tas, ka past āv 
27 atseviš ķi procesi un proced ūras, bieži nav efekt īvi un krop ļo konkurenci. Tiek 
apdraudētas Savienības finansiālās intereses  un kav ēta sabiedrības aizsardz ība. 
 
LV 2   LV Likumdev ēju atbilde uz š īm problēmām bija moderniz ētā Kopienas Muitas kodeksa1 un 
lēmuma par elektronisko muitu2 pieņemšana 2008. gad ā. 
Piektā problēma: grūtības vienoti ieviest savstarp ēji saistītas IT sist ēmas.  
Kaut gan dal ībvalstu p ārvaldes iest ādēm ir pieeja drošiem Eiropas m ēroga tīkliem 
(CCN /CSI3), kas nodrošina atbalstu svar īgākajām „e-muitas” sist ēmām, muitas savien ība 
saskaras ar t ādām problēmām kā sadarbsp ēja un pārmērīga sarežģītība. Uzņēmumiem 
jāpievienojas vair ākām sistēmām dalībvalstīs, kurās tiek veiktas muitas darb ības. Tādējādi 
palielinās administrat īvais slogs un izmaksas atbilst ības nodrošin āšanai. Informācijas 
apmaiņai ar treš ām valstīm arī nepieciešams att īstīt drošus un konsekventus IT risin ājumus 
ES mērogā. 
Sestā problēma: lielāks un arvien smag āks slogs daž ām ES muitas iest ādēm īstenot 
politiku Savien ības interes ēs. 
Slogs, kādu dalībvalstīm rada kontroles darb ības attiec ībā uz drošumu un droš ību, ir atšķirīgs. 
Nelīdzsvarotība ir īpaši izteikta t ādās jomās kā ieguldījumi infrastrukt ūras kapacit ātes 
veidošanā un tehnolo ģijā. 
2. MĒRĶI 
Vispārīgais mērķis: atbalstīt ES muitu, pastiprinot sadarb ību starp iesaist ītajām dalībvalstīm, 
to muitas p ārvaldes iest ādēm, ierēdņiem un cit ām nozīmīgām ieinteres ētajām personām. 
Konkrētie mērķi ir šādi: 
1) atbalstīt ES muitas centienus atvieglot likum īgu tirdzniec ību, automatiz ējot un 
paātrinot muitas procesus (saist ībā ar pirmo, trešo, ceturto un piekto probl ēmu); 
2) atbalstīt ES muitas darbu, s tiprinot Eiropas uz ņēmumu konkur ētspēju un nodrošinot 
iedzīvotāju drošumu un droš ību, kā arī aizsargājot vidi (saist ībā ar otro, trešo, ceturto, 
piekto un sesto probl ēmu); 
3) atbalstīt ES muitas darbu, aizsarg ājot ES un dal ībvalstu finansi ālās un ekonomikas 
intereses (saist ībā ar ceturto, piekto un sesto probl ēmu); 
4) atbalstīt ES tiesību aktu un iniciat īvu sagatavošanu, īstenošanu un piem ērošanu, lai 
stiprinātu ES muitas iedarb īgumu, efektivit āti un vienot ību (saistībā ar pirmo, otro, 
trešo, ceturto, piekto un sesto probl ēmu). 
Darbības mērķi ir šādi: 
1) noteikt, att īstīt un piem ērot labāko darbības praksi vis ās muitas procesu jom ās; 
2) atbalst īt elektronisku muitas vidi vis ā Eiropā; 
                                                 
1 2008. gada 23. apr īļa Regula (EK) Nr. 450/2008; OV L 145, 4.6.2008. 
2 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janv āra Lēmums Nr. 70/2008/EK par elektronisku 
muitas un tirdzniec ības vidi 
3 CCN /CSI = Common Communication Network , Common System Interface  
 
LV 3   LV 3) apmain īties ar inform āciju un ekspertu zin āšanām, lai atbalst ītu muitas kontroles 
organizāciju; 
4) veicin āt muitas sadarb ību ES un ar treš ām valstīm, kā arī sadarbību starp muitas un 
citām valdības iestādēm un trešām personām; 
5) izveidot kop īgas darbības/komandas konkr ētu darbības uzdevumu kop īgai veikšanai; 
6) atbalst īt saskaņotu ES Muitas savien ības  moderniz ācijas procesu; 
7) nodrošin āt un uzraudz īt pareizu izpratni par ES ties ību aktiem un politiku un to 
saskaņotu piemērošanu; 
8) pastiprin āt prasmes un kompetenci; 
9) nodrošin āt atbilstīgu infrastrukt ūru, ņemot vērā pienākumu nodrošin āt uzraudzību un 
veikt kontroli. 
2.1. ES intervences nepieciešam ība 
Tā kā muitas savien ība ir ekskluz īvā ES kompetenc ē, dalībvalstis ipso facto  ir vienojuš ās, ka 
muitas jom ā darbības labāk var tikt īstenotas ES m ērogā. ES tiesiskais regul ējums viens pats 
pietiekami nenodrošina muitas savien ības pienācīgu darbību. Muitas programm ā noteiktie 
atbalsta pas ākumi  nodrošina ES muitas ties ību aktu konver ģenci un saska ņotu 
piemērošanu. Turkl āt daudzas darb ības muitas jom ā ir pārrobežu darb ības, tādēļ atsevišķas 
dalībvalstis tās nevar efekt īvi veikt. 
Solidaritāte un kop īga atbild ība ir muitas savien ības finans ēšanas pamatprincipi. ES 
intervence ir nepieciešama ES publisk ā labuma saglab āšanai, ja ES „piepras ījumu” 
(piemēram, attiec ībā uz droš ību) nevar atbilst īgi apmierin āt ar noteiktas dal ībvalsts 
„piedāvājumu”. ES darb ība izpaužas k ā kopīgs finans ējums tehniskās kapacit ātes 
veidošanai . 
2.2. ES pievienot ā vērtība 
Turpinot izmantot programmas „Muita 2013” sp ēcīgos punktus, programmas „Muita 2020” 
galvenā ES pievienot ā vērtība ir tādi konkrēti rezultāti ar Eiropas m ēroga ietekmi, kurus 
atsevišķas dalībvalstis nevar ētu vienlīdz efektīvi un iedarb īgi nodrošin āt. Programma: 
a) veicinās dalībvalstu muitas p ārvaldes iest āžu darba efektivitāti un nodrošin ās 
apjomrad ītus ietaup ījumus; 
b) nodrošinās ES Muitas savien ības efekt īvu un vienotu darb ību, veidojot t īklus, labākās 
prakses siner ģiju, resursu un platformu apvienošanu sadarb ības un uztic ēšanās attīstīšanai 
starp pārvaldes iest ādēm. 
Tādējādi ES atrodas lab ākā situācijā, lai rīkotos , veicinot muitas savien ības politiku. 
3. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Ietekmes nov ērtējumā izanalizēti pieci risin ājumi. 
 
LV 4   LV 3.1. Pirmais risin ājums: bāzes scenārijs Status Quo  
Saskaņā ar bāzes scenāriju tiek turpin āta programma „Muita 2013”, nemainot finans ējumu, 
mērķus vai pieejamos instrumentus. Atbilst īgi šim scen ārijam programma nodrošin ās atbalstu 
tādām pašām darbībām un instrumentiem k ā iepriekš. 
3.2. Otrais risin ājums: liel āks atbalsts ES tiesiskajam pien ākumam, piem ēram, 
moderniz ētais muitas kodekss (MMK) 
Šā risinājuma pamat ā ir bāzes scenārijs, un tas piev ēršas no jaun ās ES muitas vides izrietoš ām 
jaunām vajadzībām. Otrais risin ājums lielā mērā vērsts uz 2., 4., 5., 6. un 8. darb ības mērķa 
sasniegšanu. 
Saskaņā ar šo risin ājumu tiek pie ņemts, ka pašreiz ējo Eiropas inform ācijas sistēmu darbība 
turpinās un tiek izv ērstas jaunas sist ēmas atbilst īgi ES muitas ties ību aktiem, pak āpeniski 
ieviešot kopīgi attīstītu IT modeli un moderniz ējot pārvaldību, arhitekt ūru un tehnolo ģiju. 
Šis risinājums pievieno inovatīvus kopīgas darb ības instrumentus min ēto mērķu labākai 
sasniegšanai. Tiek pl ānots racionaliz ēt sadarbību E S  u n  a r ī ar starptautiskiem partneriem, 
pastiprinot kop ēju apmācību un izveidojot ES eksp ertu komandas. Šis risin ājums nodrošina 
atbalstu kopīgai darb ībai, iesaistot  muitas un citas iest ādes un pastiprinot kopēju riska 
pārvaldību jomās, kas nav saist ītas ar fisk ālajiem jaut ājumiem. 
Otrais politikas risin ājums nodrošin ās lielāku ietekmi , jo salīdzinājumā ar pirmo risin ājumu 
tas sniegs atbalstu visiem nor ādītajiem mērķiem un taj ā iekļauti noteikumi par sadarbības 
pastiprin āšanu (IT un cilv ēkresursu jom ā). 
3.3. Trešais risin ājums: otrais risin ājums ar finansi ālu atbalstu tehnisk ās 
kapacitātes veidošanai 
Saskaņā ar šo risin ājumu otrais risin ājums tiek papildin āts ar finansiāla atbalsta sh ēmu, kas 
ļauj dalībvalstīm lūgt atbalstu visu veidu iek ārtu iegādei kontroles darb ību atbalst īšanai, lai 
apmierinātu piepras ījumu paātrināt un optimiz ēt kontroli jauno tehnolo ģiju kontekst ā. 
Salīdzinājumā ar otro risin ājumu šim risin ājumam nepieciešams iev ērojami palielin āt budžetu. 
3.4. Ceturtais risin ājums: otrais risin ājums ar maksim āli lielu kop īgo IT vidi 
Saskaņā ar šo risin ājumu tiek ierosin āts uzlabot  Eiropas IT sist ēmu kopīgo attīstīšanu un 
darbību. Šis risin ājums nodrošin ās atbalstu, pal īdzot valsts iest ādēm attīstīt un izvērst 
sistēmas Eiropas m ēroga elektronisk ās muitas videi un uz ņēmumiem pievienoties š īm 
sistēmām. 
Salīdzinājumā ar otro risin ājumu ceturtais risin ājums ļauj muitai plaš āk izmantot sp ēju kopīgi 
attīstīt visas darb ības jomas. Šis risin ājums piev ēršas tādām problēmām kā savstarp ēji 
savienotu IT sist ēmu ieviešana muitas proced ūru atbilstīgākai paātrināšanai. 
3.5. Piektais risin ājums: programmas izbeigšana 
Saskaņā ar šo risin ājumu muitas programma tiek izbeigta, un tas noz īmē, ka netiek pieš ķirts 
finansējums ne pašreiz ējo, ne jaunu Eiropas m ēroga IT sist ēmu izmantošanai kop īgām 
darbībām vai kop īgām apmācībām. 
 
LV 5   LV 4. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Ietekmes nov ērtējuma atsauces punkts ir b āzes scenārijs. Ikviena risin ājuma prim ārā ietekme 
ir saistīta ar valsts iest āžu darbību, bet tiek noteikta ar ī risinājumu sekund ārā ietekme uz 
uzņēmumiem un pat ērētājiem. 
4.1. Pirmais risin ājums: bāzes scenārijs Status Quo  
Saskaņā ar šo scen āriju strauj ā muitas savien ības izveide, ņemot vērā jaunās problēmas un 
jaunās īstenošanas pras ības saistībā ar turpm ākiem ES ties ību aktiem, ir ierobežota un rad īs 
nopietnas probl ēmas. 
Nepārorientējot mērķus, nenodrošinot jaunus pap ildinstrumentus un nepalielinot 
finansējumu, muitas programma nevar ēs turpmāk atbilstīgi reaģēt uz probl ēmām. 
Bāzes scenārijā joprojām netiek piev ērsta atbilst īga uzman ība jaunajam politikas kontekstam 
un pašreiz ējiem trūkumiem ES ties ību aktu interpret ēšanā un ieviešan ā, kā arī nesaskaņotajām 
procedūrām. 
Bāzes scenārijs nenodrošina  efektīvu IT pieeju un neveicina ne muitas sadarb ību, ne resursu, 
ekspertu zin āšanu un prasmju apkopošanu, lai nodrošin ātu atbalstu dal ībvalstīm to darb ības 
uzdevumu veikšan ā. 
Problēmas, ar kādām saskaras muita, var ētu tikai saasināties, turpinot status quo  
programmu. Tas ietekm ētu ES budžetu (ekonomikas ietekme) un nopietni ietekm ētu ES, tās 
iedzīvotāju un vides droš ību un drošumu. 
4.2. Otrais risin ājums: liel āks atbalsts ES tiesiskajam pien ākumam, piem ēram, 
moderniz ētais muitas kodekss (MMK) 
Šis risinājums nodrošin ās atbalstu, pal īdzot dalībvalstu muitas iest ādēm aizsargāt ES un 
dalībvalstu finansi ālās un ekonomikas intereses , izmantojot cieš āku muitas sadarb ību. 
Efektīva muitas nodevu iekas ēšana tieši ietekm ēs ES budžetu un valstu budžetus. Netieš ā 
ietekme attieksies uz ien ākumu sadali un publisk ā labuma rad īšanu. 
Apjomrad īti ietaupījumi, kas izriet no uzlabot ās TEIT  sistēmu kopīgās attīstīšanas,  
samazinās izmaksas  dalībvalstu vald ībām. IT kop īga attīstīšana ietekm ēs arī saskarnes 
saskaņošanu tirdzniec ībā. Likumīga tirdzniec ība tiks veicin āta, paātrinot automatiz ētās 
muitas proced ūras un kontroles pas ākumus. Samazinoties administrat īvajam slogam, 
veidosies plaš āka ietekme uz ekonomikas dal ībnieku un pat ērētāju izmaks ām. Spēcīgāka 
sadarbība veicinās finansiālo interešu lab āku aizsardz ību4. 
Pastiprinot sadarb ību starp muitas un cit ām iestādēm, tiks nodrošin āts atbalsts tiesību aktu 
efektīvai, iedarbīgai un vienotai ieviešanai , piemēram, attiec ībā uz ES import ēto produktu 
drošumu vai saist ībā ar intelektu ālā īpašuma ties ībām. Optimiz ējot sadarb ību, tiks nov ērsti 
trūkumi pieg ādes ķēdes aizsardz ībā. Attīstot vispārēji priorit āras kontroles jomas , tiks 
nodrošināts atbalsts ES robežu atbilst īgai pārvaldībai, palīdzot aizsargāt iedzīvotājus un vidi 
no starptautisk ās tirdzniec ības radītajiem riskiem . 
                                                 
4 Budžeta ģenerāldirektorāta tematisks zi ņojums par muitas kontroles strat ēģiju dalībvalstīs, ņemot vērā 
tradicionālo pašu līdzekļu kontroli. 
 
LV 6   LV Muitas iest ādes efektīvāk īstenos muitas r īcību un ES sadarb ību tādās jomās kā noziegumi 
pret vidi, atkritumu nelikum īga aprite, ķīmiskās vielas vai dz īvnieku un augu vesel ības tiesību 
akti. 
4.3. Trešais risin ājums: otrais risin ājums ar finansi ālu atbalstu tehnisk ās 
kapacitātes veidošanai 
Palielinoties dal ībvalstu tehniskaj ām iespējām, uzlabosies kontrole jom ās, kuras neattiecas uz 
fiskālajiem jaut ājumiem, un attiec īgi ES iedzīvotāji būs labāk aizsarg āti produktu 
drošuma un vesel ības ziņā. Šis risin ājums arī turpmāk pastiprin ās ES un dal ībvalstu 
finansiālo un ekonomikas interešu aizsardz ību, samazinās konkurences krop ļojumus 
uzņēmumiem un ļaus ātrāk un optim ālāk kontrolēt tirdzniec ību visā ES. 
Sadales ietekme , nodrošinot atbalstu kontroles iek ārtām, ir būtiska, jo dal ībvalstis, kuras 
atrodas pie ES ārējām robež ām, veic liel ākus ieguld ījumus sal īdzinājumā ar citām 
dalībvalstīm. 
4.4. Ceturtais risin ājums: otrais risin ājums ar maksim āli lielu kop ējo IT vidi 
Saskaņā ar šo risin ājumu tiks pan ākts visliel ākais apjomrad ītais ietaup ījums , jo IT resursi 
tiks izmantoti piln ībā integrētā veidā. Dalībvalstīm, kuras izmanto kop ējās sistēmas, būs par 
60–80 % maz āk darba, atjauninot sist ēmas, un par 30 % maz āk darba, nodrošinot sist ēmu 
atbalstu. Dal ībvalstīm, kuras izv ēlēsies neizmantot kop ējās sistēmas, neb ūs mazāk darba, 
atjauninot sist ēmas, bet par 30 % samazin āsies darbs, nodrošinot sist ēmu atbalstu5. 
Ieviešot inovat īvas tehnolo ģijas, tiks samazinātas uzņēmumu izmaksas . Jo vair āk 
dalībvalstu str ādās ar vienu un to pašu IT lietojumprogrammu, jo saskaņotāki būs muitas 
procesi  un ekonomikas dal ībniekiem veidosies tieši labumi. 
Saskaņā ar šo risin ājumu jaun ā IT vide nodrošin ās pilnu pakalpojumu kl āstu muitas 
iestādēm un uzņēmumiem . 
4.5. Piektais risin ājums: programmas izbeigšana 
Šis risinājums negatīvi ietekm ēs muitas p ārvaldes iest āžu atbildību attiecībā uz ES muitas 
tiesību aktu īstenošanu . 
Samazināsies iespējas novērst un konstat ēt krāpšanu , un laika gait ā šādas iespējas arvien 
pasliktināsies. ES un dal ībvalstīm radīsies zaud ējumi saist ībā ar ES nodok ļu un maksu 
iekasēšanu. 
Varētu veidoties liel ākas atšķirības muitas ties ību aktu interpret ēšanā, ja nebūs apmaiņas ar 
labāko praksi, kop ēju apmācību vai nor ādījumu un netiks veikta digit ālās informācijas 
apmaiņa. Rezult ātā veidosies atšķirīga pieeja tirgot ājiem  un nepietiekam ā mērā notiks 
cīņa pret nelikum īgu tirdzniec ību, kas negat īvi ietekm ēs konkurenci, izaugsmi un 
nodarbinātību. 
Patērētāji un iedzīvotāji ES nebūs pietiekami aizsarg āti pret drošuma un droš ības riskiem . 
Kontroles standarts neb ūs pastāvīgs, palielin āsies iespējas meklēt "labākās muitas" iek ļūšanai 
ES vai izk ļūšanai no t ās. Būs grūtāk apkarot noziedz īgas darbības. 
                                                 
5 MMK un eMuitas IT ģenerālplāns, 1. atkārtojums, Glob ālā novērtējuma pētījuma dokuments, 53. lpp. 
 
LV 7   LV 5. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Otrais risin ājums ir vēlamākais risinājums, un tas iek ļaujas nākamajā daudzgadu finanšu sh ēmā6. 
Kritēriji Efektivitāte mērķu sasniegšan ā un ietekmes nodrošin āšanā Iedarbīgums Atbilstība Citi Vispārējais 
novērtējums 
 
1. mērķis 
2. mērķis 
3. mērķis 
4. mērķis 
5. mērķis 
6. mērķis 
7. mērķis 
8. mērķis 
9. mērķis 
Orientēšanās uz 
rezultātu 
Iedarbīguma 
ieguvumi/ solidaritāte 
Atbilstība citām 
ES iniciat īvām 
Iekļaujas 
budžetā 
stratēģijai 
„Eiropa 2020” 
Pieņemamība 
dalībvalstīm Risinājumu 
novērtējums 
Pirmais 
risinājums: 
bāzes scenārijs 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 J ā VID ĒJA 0 
Otrais risin ājums:
lielāks atbalsts ES 
tiesiskajam 
pienākumam, 
piem., MMK + ++ 
(inovatīvs= 
jaunas IT 
sistēmas + 
kopīga 
attīstīšana) + ++ +++  
(inovatīvs 
= ES 
ekspertu 
komandas) + + +++ 
(inovatīvs=
spēcīgāka 
apmācība) 0 +++ ++ ++ J ā AUGSTA +++ 
= 
VĒLAMAIS 
RISINĀJUMS 
Trešais risin ājums:
otrais risin ājums 
ar tehnisk ās 
kapacitātes 
veidošanu + ++ 
(kā otrajā 
risinājumā) + ++ +++ 
(kā otrajā 
risinājumā) + + +++ 
(kā otrajā 
risinājumā) +++ 
(jauns) +++ +++ -  
(pārklājas 
ar citiem 
ES 
fondiem) Jā AUGSTA ++ 
Ceturtais 
risinājums: otrais 
risinājums ar + +++ 
(kā otrajā 
risinājumā + + ++ +++ 
(kā otrajā 
risinājumā) + + +++ 
(kā otrajā 
risinājumā) 0 +++ +++ ++ N ē ZEMA ++ 
                                                 
6 COM(2011) 500 gal īgā redakcija, 2011. gada 29. j ūnijs, Budžets strat ēģijai „Eiropa 2020” 
 
LV 8   LV maksimāli lielu 
kopējo IT vidi pilnībā 
kopējs) 
Piektais 
risinājums: 
nav programmas --- --- --- --- --- --- --- --- 0 nepiem
ēro ZEMA 0 nepiem ēr
o ZEMA --- 
 
 
LV 9   LV II DAĻA: FISCALIS  
1. PROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
Valstu nodok ļu iestādes arvien vair āk kļūst par Eiropas integr ācijas procesa virz ības 
„upuriem”: l īdz ar vair ākkārtēju paplašin āšanos, vienot ā tirgus izveidi un vienot ās Eiropas 
valūtas ieviešanu eurozon ā ievērojami samazin ājušies ekonomikas p ārrobežu dar ījumu 
kādreizējie riski un izmaksas. T ādējādi relatīvā izteiksm ē pieaug atš ķirību nozīme nodok ļu 
režīmos. 
Līdz ar pārrobežu dar ījumu  eksponenci ālo pieaugumu , vairākkārtēju ES paplašin āšanos un 
arvien pieaugošo valstu nodok ļu noteikumu sarež ģītību 27 jurisdikcij ās kļūst arvien 
problemātiskāk nodrošin āt iedarbīgu un efekt īvu pieeju p ārrobežu dar ījumiem, kuriem 
piemēro nodok ļu tiesību aktus. ( Pirmā problēma: ES nodok ļu tiesību aktu atš ķirīgā 
piemērošana un ieviešana.)  
Pārrobežu kr āpšanas apkarošana joproj ām rada lielas bažas, lai gan p ēdējā laikā panākti 
uzlabojumi. Tiek visp ārīgi pieņemts, ka kr āpšanas līmenis strauji pieaugs, ja nodok ļu iestādes 
neveiks koordin ētu darbību. ( Otrā problēma: neatbilst īga reakcija uz nodok ļu nemaks āšanu, 
nodokļu apiešanu un izvair īšanos no nodok ļu maksāšanas.) 
Informāciju par prec ēm ES, kuras apliekamas ar  nodokli, vairs nevar ieg ūt, veicot kontroli pie 
iekšējām robežām. Tādējādi valstu nodok ļu iestādes paļaujas uz drošiem ES inform ācijas 
tīkliem, kuros notiek inform ācijas apmai ņa un kuriem var paredz ēt turpmāku paplašin āšanos, 
ņemot vērā pieaugoš ās tirdzniec ības plūsmas un ties ību aktu p ārmaiņas ne tikai iekš ējā tirgū, 
bet arī saistībā ar trešām valstīm7. (Trešā problēma: spiediens uz valstu nodok ļu pārvaldes 
iestādēm veikt drošu un ātru apmai ņu ar arvien liel ākiem datu un inform ācijas apjomiem.) 
Efektīva nodok ļu sistēma nodrošina ilgtsp ējīgus ieņēmumus, tan ī pašā laikā tā negatīvi 
neietekmē izaugsmi un nodarbin ātību. Patlaban past āv pārāk daudzi š ķēršļi nodokļu jomā, 
kuru dēļ pārrobežu darb ības ir sarež ģītas, savuk ārt iedzīvotāji saskaras ar gr ūtībām, lai ieg ūtu 
informāciju vai piepras ītu nodokļu atvieglojumus no ārvalstu nodok ļu pārvaldes iest ādēm8. 
(Ceturtā problēma: liels administrat īvais slogs nodok ļu maksātājiem un nodok ļu pārvaldes 
iestādēm.) 
Tehnikas progress liel ā mērā mainījis pārrobežu dar ījumu pamat ā esošās tehnoloģijas. Tom ēr 
tehnikas progress valsts p ārvaldes iest ādēs parasti ir l ēnāks nekā privātajā sektorā. Mainīgā 
nodokļu vide palielina nepieciešam ību pēc efektīviem un iedarb īgiem e-p ārvaldes 
pakalpojumiem . (Piektā problēma: lēnāks tehnikas progress valsts sektor ā.) 
2. MĒRĶI 
Ņemot vērā problēmas, kas noteiktas turpm ākajai desmitgadei, programmas „ Fiscalis 2013” 
pašreizējie mērķi joprojām ir spēkā, bet tie j āpārorientē, uzsverot kr āpšanas apkarošanu un 
pielāgošanos main īgajai nodok ļu videi. Turkl āt jaunajai programmai j āpievieno divi jauni 
mērķi: administrat īvā sloga samazin āšana nodok ļu pārvaldes iest ādēm un nodok ļu 
                                                 
7 Turpat. 
8 Pazi ņojums par p ārrobežu nodok ļu šķēršļu novēršanu ES pilso ņiem; COM(2010) 769 gal īgā redakcija. 
 
LV 10   LV maksātājiem (gan fizisk ām person ām, gan uz ņēmumiem) un sadarb ības pastiprin āšana ar 
trešām valstīm un trešām personām. 
Vispārīgs programmas m ērķis būs uzlabot nodok ļu sistēmu pienācīgu darbību iekšējā tirgū, 
pastiprinot sadarb ību un palielinot atbalstu ES nodok ļu politikai starp iesaist ītajām 
dalībvalstīm, šo valstu nodok ļu pārvaldes iest ādēm un attiec īgajām iesaistītajām personām. 
Konkrētie mērķi būs šādi: 
1) veicināt ES nodok ļu tiesību aktu konsekventu piem ērošanu un ieviešanu; 
2) nodrošināt sadarbības sistēmu, kas veicina ES nodok ļu politikas koordin ētu un 
konsekventu piem ērošanu un ieviešanu; 
3) veicināt efektīvu un iedarb īgu inform ācijas apmai ņu un administrat īvo sadarb ību; 
4) dot ieguld ījumu administrat īvā sloga samazin āšanā nodokļu pārvaldes iest ādēm un 
nodokļu maksātājiem; 
5) pastiprināt sadarbību ar trešām valstīm un trešām personām; 
6) stiprināt nodokļu pārvaldes iest āžu administrat īvo kapacit āti un palielin āt to 
efektivitāti. 
ES intervences nepieciešam ība 
Nodokļu politika liel ākoties ir valsts kompetenc ē esoša politikas joma. Tom ēr nevar uzskat īt, 
ka ierosin ātā programma ir nodok ļu politikas pas ākums valsts kompetenc ē. Programmas 
mērķis ir uzlabot sadarb ību starp nodok ļu pārvaldes iest ādēm un nodrošin āt instrumentus 
sadarbības uzlabošanai un m ērķu sasniegšanai. T ādējādi ierosin ātais pasākums nep ārprotami 
ir iekšējā tirgus atbalsta pas ākums atbilst īgi LESD 114. pantam, un tas ļauj uzlabot daž ādu 
nodokļu sistēmu darbību iekšējā tirgū. 
Rīcība ES mērogā, nevis atseviš ķās valstīs, ir nepieciešama š ādu iemeslu d ēļ: 
– nav pietiekami pie ņemt tiesību aktus Eiropas m ērogā, kā pašu par sevi pie ņemot, ka 
šādi tiesību akti tiks īstenoti raiti un pret ējā gadījumā pietiks ar p ārkāpuma 
procedūru. Lai efekt īvi ieviestu ES un valstu nodok ļu tiesību aktus, nepieciešama 
sadarbība un koordin ācija Eirop ā. Izmantojot daž ādas programmas „ Fiscalis ”, 
Komisija un dal ībvalstis izveidojušas notur īgas attiecības, kuru pamat ā ir uzticēšanās, 
un tādējādi tās var nodrošin āt norādes un vad ību; 
– konstatētās problēmas var risin āt, ja Komisija īsteno vad ību un dal ībvalstis tiek 
aicinātas skatīties tālāk par savām administrat īvo teritoriju robež ām. 
2.1. ES pievienot ā vērtība 
No ekonomikas viedok ļa rīcība ES mērogā ir daudz efekt īvāka. Savstarp ēji savienojot valstu 
muitas un nodok ļu pārvaldes iest ādes, izmantojot aptuveni 5000 savienošanas punktus, tiks 
nodrošināta iespēja valsts p ārvaldes iest ādēm pievienoties vienu reiz i, nevis 26 reizes, lai 
apmainītos ar inform āciju. 
 
LV 11   LV Citi stūrakmeņi ir darbības, kuru rezult ātā nodokļu jomā iesaistītie ierēdņi apmainās ar labāko 
praksi un m ācās cits no cita. Efektivit āte tiek pan ākta, kad programmas ietvar ā Komisija 
darbojas k ā rīcības starpnieks  starp iesaist ītajām dalībvalstīm, nodrošinot siner ģiju starp 
darbībām, jo tādējādi dalībvalstis tiek atbr īvotas no nepieciešam ības katrai att īstīt savu 
instrumentu kopumu un darb a metodes un netiek zaud ēta sistemātiskā ieviešana ES m ērogā. 
Programmas ieinteres ētās personas apstiprin ājušas, ka bez programm ā noteiktās sadarbības 
shēmas vairums darb ību, kas bija nepieciešamas progresa pan ākšanai nodok ļu sadarbības 
jomā, vispār nebūtu veiktas vai b ūtu veiktas daudz v ēlāk un/vai ar liel ākām izmaks ām un ne 
tik optimāliem rezult ātiem.9  
3. POLITIKAS RISIN ĀJUMU RAKSTUROJUMS  
Ņemot vērā vispārējo politikas kontekstu un nodok ļu politikas probl ēmas nākamajā 
desmitgad ē, apvērti vairāki politikas risin ājumi. 
3.1. Pirmais risin ājums: bāzes scenārijs Status Quo  
Saskaņā ar ietekmes nov ērtējuma bāzes scenāriju tiek turpin āta programma „ Fiscalis 2013”, 
nemainot finans ējumu, mērķus vai instrumentus. Šaj ā risinājumā programma „ Fiscalis ” netiek 
pielāgota main īgajai ekonomikas un tehnolo ģiju videi un nenodrošina papildu orient āciju uz 
krāpšanas apkarošanu, administrat īvā sloga samazin āšanu uzņēmumiem un nodok ļu pārvaldes 
iestādēm un spēcīgāku sadarb ību ar trešām valstīm un trešām personām. 
Šim risin ājumam ir nemain īgs budžets, un tas vien īgi nodrošin ās IT sist ēmu darbības 
nepārtrauktību līdz 2013. gadam. Šaj ā risinājumā jāizvēlas priorit ātes starp risin āmajiem 
jautājumiem. B āzes scenārijā nav paredz ēts ieviest starpposma p ārskatīšanas laik ā ierosinātos 
uzlabojumus10.  
3.2. Otrais risin ājums: uzlabot b āzes scenāriju 
Saskaņā ar šo risin ājumu tiek turpin āts bāzes scenārijs, bet tiks piel āgoti konkr ētie mērķi, lai 
programma var ētu pievērsties visām problēmu aprakst ā konstatētajām problēmām. 
Šim politikas risin ājumam ir tikai nedaudz liel āks budžets. Tas noz īmē, ka šajā risinājumā 
jāizvēlas priorit ātes starp risin āmajiem jaut ājumiem un tas nodrošin ās atbalstu tikai nodok ļu 
pārvaldes iest ādēm pašreiz ējās politikas kontekst ā. Šī risinājuma darb ības jomā netiks 
iekļautas jaunas politikas iniciat īvas. Izņēmumi var ētu būt iniciatīvas, kurām ir neliela ietekme 
uz budžetu, kas noz īmē, ka programmas atbalsts var b ūt ierobežots un var attiekties tikai uz 
dažām kopīgām darbībām. Saskaņā ar šo risin ājumu tiks ieviesti ieinteres ēto personu izteiktie 
ierosinājumi par uzlabojumiem11, ņemot vērā to nelielo iete kmi uz budžetu. 
3.3. Trešais risin ājums: uzlabot un veicin āt jaunas politikas 
Trešais politikas risin ājums nodrošin ās stabilu sist ēmu nodok ļu jomā problēmu risināšanai 
turpmākajā desmitgad ē. Šis risin ājums ne tikai ietver otro risin ājumu, bet ar ī paplašina 
sadarbību, ietverot jaunas jomas, kuras izri et no jaunas politikas. Šim politikas risin ājumam ir 
ievērojami liel āks budžets sal īdzinājumā ar pašreiz ējo programmu. Šis risin ājums nodrošin ās 
                                                 
9 RAMBOLL , Programmas „ Fiscalis 2013” starpposma nov ērtējums, 396.–424. punkts. 
10 RAMBOLL , Programmas „ Fiscalis 2013” starpposma nov ērtējums, 268.–328. punkts. 
11 Turpat, 268.–328. punkts. 
 
LV 12   LV gan IT sist ēmu darbības nepārtrauktību, gan ikvienas t ādas jaunas IT sist ēmas darb ības 
uzsākšanu, kas b ūs nepieciešama atbilst īgi jaunām tiesību aktu iniciat īvām. 
3.4. Ceturtais risin ājums: programma netiek turpin āta 
Saskaņā ar šo politikas risin ājumu programma „ Fiscalis ” tiek izbeigta. 2014. gad ā netiks 
uzsākts programmas turpin ājums un netiks pieš ķirts finans ējums pašreiz ējo Eiropas IT 
sistēmu atbalstam, kop īgu darbību veidošanai vai apm ācību organiz ēšanai nodok ļu sistēmu 
darbībai ES. 
4. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Tika izmantoti š ādi novērtējuma krit ēriji: efektivit āte, iedarb īgums un atbilst ība citām ES 
iniciatīvām, arī katra risin ājuma pie ņemamība dalībvalstīm, jo politikas risin ājumi tieši 
ietekmē nodokļu iestādes iesaist ītajās dalībvalstīs. Tiek noteikta ar ī netiešā ietekme. 
Ņemot vērā risinājumu būtību, netiek gaid īta tieša ietekme uz vidi . Netieša ietekme uz vidi 
attiecas uz pap īra dokumentu apjoma un ener ģijas patēriņa samazin āšanu. Ietekme uz MVU  ir 
saistīta ar tādas situācijas izveidi, kas ļautu samazin āt administrat īvo slogu uz ņēmumiem, un 
kā tāda šī ietekme ir ar ī netieša, un to rada citi stimuli. 
Sociālā ietekme  arī ir netieša ietekme, jo programma izveido sist ēmu nodok ļu pārvaldes 
iestāžu atbalstam, lai tiktu uzlabota nodok ļu iekasēšana un netieši tiktu rad īta labāka 
ienākumu sadale. Tom ēr arī attiecībā uz šo programma ir ti kai viens no stimuliem š ādas 
ietekmes rad īšanai. 
4.1. Pirmais risin ājums: bāzes scenārijs 
Šis politikas risin ājums nevarēs pievērsties vis ām probl ēmām, ar k ādām saskaras 
nodokļu pārvaldes iest ādes, un tas nenodrošin ās līdzekļus, lai sal īdzinājumā ar pašreiz ējo 
situāciju uzlabotu sadarb ību un apmai ņu ar labāko praksi starp nodok ļu pārvaldes iest ādēm. 
Bāzes scenārijs nemain īs trūkumus attiec ībā uz atšķirībām, kas rodas, dal ībvalstīm izmantojot 
IT sistēmas nodok ļu jomā, lielākām nodokļu iekasēšanas izmaks ām vai liel āku administrat īvo 
slogu nodok ļu maksātājiem12.  
Tā kā netiks palielin āts budžets, b āzes scenārijs nodrošina tikai atbalstu nodok ļu pārvaldes 
iestādēm pašreiz ējās politikas kontekst ā. Saskaņā a r  š o  r i s i n ājumu jāizvēlas risināmās 
prioritātes, un šā risinājuma darb ības jomā netiek ietvertas jaunas politikas iniciat īvas. 
Šis risinājums vien īgi nodrošin ās IT sistēmu darbības nepārtrauktību līdz 2013. gadam, un tas 
nesamazin ās atšķirības IT sist ēmu izmantošan ā nodokļu jomā, īpaši attiec ībā uz dažādām 
saskarnēm sistēmu gala lietot ājiem un sist ēmu atšķirīgu ieviešanu. 
Šis risinājums neparedz ieviest starpposma nov ērtējumā izteiktos ierosin ājumus13, piemēram, 
sistemātiskāk pastiprin āt sadarbību, un optimiz ēt ekspertu izmantošanu darb ības līmenī 
dalībvalstīs14. 
                                                 
12   RAMBOLL , Programmas „ Fiscalis 2013” starpposma nov ērtējums, 359. punkts. 
13 Veicot starpposma nov ērtējumu, notika programmas „ Fiscalis 2013” komitejas apa ļā galda san āksme 
un jūnijā tika organiz ēts seminārs. 
 
LV 13   LV 4.2. Otrais risin ājums: uzlabot b āzes scenāriju 
Tā kā šis risinājums apvieno lab āku efektivit āti un plaš ākus mērķus, tas dod jaunu stimulu 
sadarbībai nodok ļu jomā nākamajā desmitgad ē un nodrošina atbalstu integr ētai, koordin ētai 
un konsekventai nodok ļu politikas īstenošanai. P ārmaiņas instrumentos un liel āks mērķu 
kopums ļaus nodok ļu pārvaldes iest ādēm atbilstīgi risināt problēmu formul ējumā konstatētās 
problēmas. 
Šis politikas risin ājums piel āgos mērķus vajadz ībām, orientējoties uz mainīgo nodok ļu vidi, 
administrat īvā sloga samazin āšanu  nodokļu pārvaldes iest ādēm un nodok ļu maksātājiem15 
un pastiprin ātu sadarbību ar treš ām valstīm un treš ām person ām. Pamatojoties uz VIES  
pieredzi t īklā, šis risin ājums nodrošin ās līdzekļus, kas veicin ās administrat īvā sloga 
samazināšanu nodok ļu maksātājiem un nodok ļu iekasēšanas izmaksu samazin āšanu nodok ļu 
pārvaldes iest ādēm. 
Krāpšanas apkarošana tiks stiprin āta, nodrošinot sist ēmu koordin ācijas veicin āšanai un ES 
nodokļu politikas konsekvent ākai piem ērošanai un īstenošanai. Pamat ā būs, piemēram, 
Eurofisc  uzkrātā pieredze, kas var rad īt jaunus darb ības laukus kontroles jom ā. 
Tāpat kā bāzes risinājumā, arī otrajā risinājumā budžeta l īdzekļi ir vienīgie, kas nodrošina 
atbalstu nodok ļu pārvaldes iest ādēm pašreiz ējās politikas kontekst ā. Šā risinājuma darb ības 
jomā netiks ietvertas jaunas politikas iniciat īvas. 
Risinājums nodrošin ās pašreizējo IT sistēmu nepārtrauktu darb ību un dažu ne p ārāk nozīmīgu 
tehnisku sal āgojumu veikšanu. T ādējādi veidosies iesp ēja attīstīt kopējas specifik ācijas un 
piedāvāt kopējus pakalpojumus īsākā sistēmu izvēršanas laik ā. Tādu jaunu IT sist ēmu 
darbības uzsākšana, kas nepieciešamas saist ībā ar jaunu politiku un ir saist ītas ar 
ievērojamiem izdevumiem, tiks vai nu atlikta uz vair ākiem gadiem, vai ar ī netiks atbalst īta. 
4.3. Trešais risin ājums: uzlabot un veicin āt jaunas politikas vajadz ības 
Atbilstīgi šim politikas risin ājumam nodok ļu pārvaldes iest ādēm ES tiks nodrošin āta 
sadarbība pilnā apjomā, lai uzlabotu nodok ļu sistēmu darbību iekšējā tirgū un atbalst ītu ES 
nodokļu politikas att īstību. Šis risin ājums plaš ākā mērogā un īsākā laikā ievieš nepieciešamos 
efektivitātes uzlabojumus un piev ēršas visiem m ērķiem, jo nav nepieciešam ības noteikt 
prioritātes un noteikt t ādu darbības jomu, kur ā varētu iekļaut jaunas sadarb ības jomas. Jaunas 
IT sistēmas, kas nepieciešamas atbilst īgi jaunām politik ām, var att īstīt pēc nepieciešam ības 
noteiktajā laikā. Pamatojoties uz iepriekš ējo programmu pieredzi, š āda risinājuma īstenošanai 
nepieciešams iev ērojami palielināt budžetu  salīdzinājumā ar bāzes scenāriju. Ņemot vērā 
pašreizējās ekonomikas gr ūtības, budžeta ierobežojumus un nep ārprotamos sign ālus no daž ām 
dalībvalstīm, šī risinājuma pieņemamība tiek vērtēta kā zema. Uz šo risin ājumu arī neattiecas 
dokumenta „Budžets strat ēģijai „Eiropa 2020”” noteikumi16. 
4.4. Ceturtā iespēja: programma netiek turpin āta 
Saskaņā ar šo scen āriju programma netiks turpin āta un ES finans ējums netiks nodrošin āts ne 
IT instrumentiem, ne kop īgām darbībām vai apm ācībām. Sadarb ība nodok ļu jomā būs 
nopietni apdraud ēta, un tas negat īvi ietekm ēs sadarbības iedarb īgumu un efektivit āti nodokļu 
                                                                                                                                                         
14 DELOITTE , Alternat īvas sadarb ībai nodok ļu jomā, 39. lpp. 
15 Turpat, 17.–18. lpp. 
16 COM(2011) 500 gal īgā redakcija, 2011. gada 29. j ūnijs. 
 
LV 14   LV jomā. Dalībvalstīm būs jāmeklē alternatīvas, lai aizst ātu programmas virz īto sadarb ību.17 
Digitālās informācijas apmai ņa starp nodok ļu pārvaldes iest ādēm būs apgrūtināta un saist īta ar 
lielām izmaks ām. Neveicot kop īgas darb ības, apmai ņa ar lab āko praksi var ētu notikt 
sadrumstaloti un b ūt saistīta ar lielām izmaks ām, un, nekoordin ējot apmācību programmas, 
tiks veikts divk āršs darbs. Paredzams, ka palielin āsies pašreiz ējās atšķirības starp dal ībvalstu 
veikto nodok ļu darbību iedarbīgumu un efektivit āti. 
4.5. Programmas ietekme uz ekonomiku 
Programma pozit īvi ietekm ēs ekonomiku, jo t ā atbalsta darb ības, kuru m ērķis ir samazin āt 
administrat īvo slogu. Jau b āzes risinājumā automatiz ācijai ir pozit īva ietekme. Otraj ā un 
trešajā risinājumā šī ietekme tiek stiprin āta un administrat īvā sloga samazin āšana ir 
nepārprotami noteikta.   
Programma nodrošina sist ēmu, kuras ietvaros nodok ļu pārvaldes iest ādes var lab āk iekasēt 
nodokļus, samazin āt krāpšanos ar nodok ļiem un izvair īšanos no nodok ļu maksāšanas, un t ā 
nodrošina lab ākus pakalpojumus un zem ākas izmaksas atbilst ības nodrošin āšanai, kā arī 
pastiprina nodok ļu pārvaldes iest āžu efektivit āti un palielina ie ņēmumus18. Paredzams, ka šo 
ietekmi pastiprin ās orientācija uz kr āpšanas apkarošanu atbilst īgi otrajam un trešajam 
risinājumam. Samazinot nodok ļu tiesību aktu atš ķirīgo interpret āciju, programma samazina 
negodīgu konkurenci un iesp ējami nepamatotu dubulto aplikša nu ar nodokli, ar ko saskaras 
nodokļu maksātāji. 
4.6. Vēlamākais risin ājums 
Dažādo risinājumu ietekme no ietekm īguma, efektivit ātes un pie ņemamības viedok ļa 
apkopota 1. tabul ā. Ietekmes nov ērtēšanas rezult ātā izveidots š āds ieteikums: 
vēlamākais risinājums ir otrais politikas risin ājums: uzlabot b āzes scenāriju. 
Otrais risin ājums ir v ēlams, neņemot vērā zemāku vērtējumu tā efektivitātei, jo tas ir daudz 
pieņemamāks dalībvalstīm. Risinājums iekļaujas nākamajā daudzgadu finanšu sh ēmā19. 
                                                 
17 DELOITTE , Dažādu scenāriju analīze attiecībā uz sadarb ību nodokļu jomā, 47.–52. lpp. 
18 DELOITTE , Alternat īvas sadarb ībai nodok ļu jomā, 21.–22. lpp. 
19 COM(2011) 500 gal īgā redakcija, 2011. gada 29. j ūnijs, Budžets strat ēģijai „Eiropa 2020”. 
 
LV 15   LV 1. tabula. Risin ājumu salīdzinājumu apkopojums 
Kritēriji Efektivitāte un būtiskums Iedarbīgums Atbilstība Citi Vispārējais 
novērtējums 
  
1. konkrētais mērķis 
2. konkrētais mērķis 
3. konkrētais mērķis 
4. konkrētais mērķis 
5. konkrētais mērķis 
6. konkrētais mērķis 
Turpmākas politikas 
Orientēšanās uz 
rezultātu 
Iedarbīguma 
ieguvumi 
Atbilstība citām ES 
iniciatīvām 
Iekļaujas budžet ā 
stratēģijai 
„Eiropa 2020” 
Pieņemamība 
dalībvalstīm Risinājumu 
novērtējums 
Pirmais 
risinājums: 
bāzes scenārijs 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 J ā VID ĒJA 0 
Otrais 
risinājums:  
uzlabot b āzes 
risinājumu ++ 0 ++ 0 + ++ 0 ++ + ++ J ā AUGSTA +++ 
= 
VĒLAMAIS 
RISINĀJUMS 
Trešais 
risinājums: 
uzlabot un 
veicināt jaunu 
politiku  +++ ++ +++ ++ ++ +++ + ++ +++ ++ N ē ZEMA ++ 
Ceturtais 
risinājums:  
nav 
programmas -- -- -- -- -- -- 0 nepiemēr
o ZEMA ZEMA nepiem ēro ZEMA -- 
 
Apzīmējumu skaidrojums. Nor ādītās ietekmes apm ērs salīdzinājumā ar bāzes scenāriju:  
+++ izteikti pozit īvs, ++ drīzāk pozitīvs, + pozit īvs, 0 kā bāzes scenārijā, - negatīvs, -- drīzāk negatīvs, --- izteikti negat īvs. 
 
LV 16   LV Avots: TAXUD ĢD