PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Komisija 2019. gada 11. decembra paziņojumā nosprauda Eiropas zaļo kursu Eiropas Savienībai un tās iedzīvotājiem. Šis paziņojums no jauna apliecina Komisijas apņēmību risināt ar klimatu un vidi saistītās problēmas, kas ir mūsu paaudzes virsuzdevums. Tā ir jauna izaugsmes stratēģija, kas tiecas Savienību pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā samazinātos līdz nullei un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa. Eiropas zaļais kurss ir stūrakmens šīs Komisijas stratēģijai virzībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas 2030. gada programmas un ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu. Mērķi līdz 2050. gadam panākt Eiropas Savienības klimatneitralitāti apstiprināja Eiropadome 2019. gada 12. decembra secinājumos un Eiropas Parlaments 2020. gada 15. janvāra rezolūcijā.

Eiropas zaļais kurss jo īpaši aicina paātrināt pāreju uz ilgtspējīgu un viedu mobilitāti, jo transports rada ceturtdaļu Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju un to īpatsvars turpina augt. Lai panāktu klimatneitralitāti, transporta radītās emisijas līdz 2050. gadam jāsamazina par 90 %. Visiem transporta veidiem būs jādod sava artava šajā samazinājumā. Eiropas zaļā kursa satvarā Komisija paziņoja par ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģiju, kas jāpieņem 2020. gadā un kas risinās šo problēmu un pievērsīsies visiem emisiju avotiem. Līdztekus citām iecerētajām darbībām būtu jāpanāk, ka būtisku daļu no 75 % iekšzemes kravu, ko patlaban pārvadā pa autoceļiem, nākotnē pārvadās pa dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem.

Dzelzceļam kā vienam no videi draudzīgākajiem un energoefektīvākajiem transporta veidiem ir jāatvēl nozīmīga vieta straujākā transporta emisiju samazinājumā. Dzelzceļš lielākoties ir elektrificēts un rada daudz mazāk CO2 emisiju nekā līdzīgi pārvadājumi pa autoceļiem vai ar gaisa transportu. Tas ir arī vienīgais transporta veids, kura radītās CO2 emisijas kopš 1990. gada gandrīz pastāvīgi samazinājušās, neraugoties uz pārvadājumu apjoma pieaugumu: 2016. gadā tas veidoja tikai 0,5 % no visu transporta veidu radītajām CO2 emisijām. Turklāt, neraugoties uz to, ka dzelzceļa transports veido tikai 2 % no kopējā Savienības enerģijas patēriņa transporta nozarē, 2016. gadā pa dzelzceļu tika veikti 11,2 % no visiem kravu un 6,6 % no visiem pasažieru pārvadājumiem. No 1990. gada līdz 2016. gadam ir samazinājies dzelzceļa enerģijas patēriņš, un arvien vairāk tiek izmantoti atjaunojamie energoresursi.

Lai gan dzelzceļa pasažieru pārvadājumu īpatsvars Savienības sauszemes transporta pārvadājumos laikposmā no 2007. gada līdz 2016. gadam ir palielinājies no 7,0 % līdz 7,6 %, dzelzceļa kravu pārvadājumu īpatsvars Savienības sauszemes kravu pārvadājumos kopš maksimumpunkta (19 %) sasniegšanas 2011. gadā ir samazinājies līdz 16,65 % 2017. gadā. Patiesi vienotas Eiropas dzelzceļa telpas izveidi joprojām kavē daudzi šķēršļi, tostarp nepieciešamība līdz minimumam samazināt troksni. Šo šķēršļu pārvarēšana apvienojumā ar izmaksu samazināšanu un straujāku inovāciju ļautu dzelzceļam pilnībā īstenot savu potenciālu. Tāpēc dzelzceļam vajadzīgs lielāks atbalsts, lai tas piesaistītu vairāk ceļotāju un uzņēmumu kā transporta veids, kas apmierina to vajadzības gan ikdienas braucienos, gan tālākos ceļos. Turklāt lielāks pa dzelzceļu pārvadāto pasažieru un kravu īpatsvars palīdzēs samazināt sastrēgumus un cilvēku veselībai bīstamās emisijas, jo īpaši gaisa piesārņojumu.

Priekšlikums pasludināt 2021. gadu par Eiropas Dzelzceļa gadu izstrādāts nolūkā popularizēt dzelzceļa transportu atbilstīgi Komisijas paziņojumā par Eiropas zaļo kursu nospraustajiem mērķiem, tostarp ilgtspējīgas un viedas mobilitātes jomā. Ar visā Eiropā notiekošiem projektiem, debatēm, pasākumiem, izstādēm un iniciatīvām Eiropas Dzelzceļa gadā iedzīvotājus, uzņēmumus un iestādes plašāk iepazīstinās ar dzelzceļu kā pievilcīgu un ilgtspējīgu transporta veidu braucieniem pa visu Eiropu, uzsverot tam piemītošo inovativitāti un Savienības mēroga dimensiju. Ar īpašiem pasākumiem un informatīvajām kampaņām uzrunājot ne tikai dzelzceļa nozares pārstāvjus, bet visu sabiedrību, Eiropas Dzelzceļa gads ļaus pārliecināt plašāku iedzīvotāju un uzņēmumu loku izmantot dzelzceļu.

2021. gads ir Savienības dzelzceļa politikai svarīgs gads. Tas būs pirmais pilnais gads, kad visā ES tiks īstenoti noteikumi, par kuriem panākta vienošanās ceturtās dzelzceļa tiesību aktu paketes ietvaros, proti, noteikumi par iekšzemes pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanu un izmaksu un administratīvā sloga samazināšanu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas darbojas ES teritorijā. Sabiedrības interese par dzelzceļa transportu, tostarp nakts vilcieniem, vairākās dalībvalstīs pieaug, un par to liecina arī #DiscoverEU popularitāte. Turklāt starptautiskais mākslas festivāls “Europalia” 2021. gadā pievērsīsies dzelzceļa ietekmei uz mākslu un akcentēs dzelzceļa kā spēcīga sociālo, ekonomisko un rūpniecisko pārmaiņu virzītājspēka nozīmi. Tāpēc 2021. gads tiek uzskatīts par šai iniciatīvai ļoti piemērotu laiku.

Tāpat kā visos iepriekšējos Eiropas gados, galvenais mērķis ir vairot informētību par problēmām un iespējām un uzsvērt Savienības lomu kopīgu risinājumu popularizēšanā. Eiropas Dzelzceļa gada mērķis ir veicināt un atbalstīt Savienības, dalībvalstu, reģionālo un vietējo iestāžu un citu organizāciju centienus palielināt dzelzceļa pasažieru un kravu pārvadājumu īpatsvaru. Uzrunājot plašu sabiedrību, jo sevišķi jauniešus, Eiropas gadā būtu īpaši jāpopularizē dzelzceļš kā ilgtspējīgs, inovatīvs un drošs transporta veids. Tajā būtu jāakcentē arī Eiropas dzelzceļa pārrobežu dimensija, kas tuvina iedzīvotājus, ļauj tiem iepazīt Savienību visā tās daudzveidībā, veicina kohēziju un palīdz integrēt Savienības iekšējo tirgu. Tam būtu arī jāpalielina dzelzceļa nozares devums Savienības ekonomikā, rūpniecībā un sabiedrībā kopumā un jāstiprina dzelzceļa kā svarīga elementa loma attiecībās starp Savienību un trešām valstīm, jo īpaši Rietumbalkānu valstīm.

•Saskanība ar spēkā esošajiem politikas noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Kā jau iepriekš minēts, Eiropas Dzelzceļa gads popularizēs dzelzceļa transportu atbilstīgi Komisijas paziņojumā par Eiropas zaļo kursu nospraustajiem mērķiem, tostarp ilgtspējīgas un viedas mobilitātes jomā. Tas balstīsies arī uz pašreizējām ar dzelzceļu saistītajām iniciatīvām un rīcībpolitikām, tādām kā iekšzemes pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršana un izmaksu un administratīvā sloga samazināšana dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas darbojas Savienības teritorijā. Tāpat kā citos Eiropas gados pasākumi ietvers informācijas un popularizēšanas kampaņas, pasākumus, projektus un iniciatīvas Savienības, valsts, reģiona un pašvaldības līmenī. To nolūks ir paust galveno vēstījumu un izplatīt informāciju par labas prakses piemēriem.

Eiropas gads būs iespēja mudināt dalībvalstu iestādes un nozares pārstāvjus sadarboties dzelzceļa transporta popularizēšanai. Tiks darīts viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka Eiropas gadā rīkotie pasākumi tiek pielāgoti katras dalībvalsts vajadzībām un apstākļiem. Tādēļ katra dalībvalsts tiek lūgta iecelt nacionālo koordinatoru, kas atbildēs par tās dalību Eiropas Dzelzceļa gadā. Tiks izveidota Eiropas koordinācijas grupa, kurā būs nacionālo koordinatoru pārstāvji. Komisija rīkos nacionālo koordinatoru sanāksmes, lai koordinētu Eiropas gada norisi un dalītos informācijā par tā īstenošanu valstu un Savienības līmenī.

•Saskanība ar pārējiem Savienības politikas virzieniem

Eiropas Dzelzceļa gadam ir saiknes ar citām Savienības politikas jomām, piemēram, reģionālo attīstību, rūpniecības konkurētspēju, ilgtspējīgu tūrismu, inovāciju, nodarbinātību, izglītību, jaunatnes lietām, kultūru un vajadzību personām ar invaliditāti nodrošināt piekļūstamību, kā arī ar Savienības attiecībām ar tās kaimiņvalstīm. Tas uzsvērs Eiropas dzelzceļa pārrobežu dimensiju, kas ļauj ilgtspējīgi un ar nākotnē vērstu skatu veikt preču pārvadājumus, doties ceļojumos, iepazīt un satuvināt Eiropu. Dažas Eiropas gada darbības, iespējams, varētu finansēt no esošajām Savienības programmām, tādām kā “Apvārsnis Eiropa”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, Savienības strukturālie un investīciju fondi, “Radošā Eiropa”, “Erasmus+”, “DiscoverEU” vai “Eiropa pilsoņiem”.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

•Juridiskais pamats

Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 91. pants. LESD 91. pantā ir paredzēts, ka Eiropas Parlaments un Padome, ņemdami vērā transporta nozares īpatnības, pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru paredz attiecīgus noteikumus LESD 90. panta īstenošanai. LESD 90. pantā ir noteikts, ka Līgumu mērķus īsteno ar kopēju transporta politiku. Šā priekšlikuma galvenais mērķis ir veicināt dzelzceļa pasažieru un kravu pārvadājumu īpatsvara pieaugumu. Tādējādi šis mērķis ietilpst LESD 91. panta darbības jomā.

•Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)