Par priekšlikumu tika paziņots Komisijas Paziņojumā par tieslietu sistēmu digitalizāciju ES kā par daļu no plašākas iniciatīvas, kuras mērķis ir nodrošināt drošu elektronisku saziņu un informācijas un dokumentu apmaiņu starp tiesām, valstu iestādēm un tieslietu un iekšlietu aģentūrām. Saskaņā ar minēto paziņojumu tā ir balstīta uz e-CODEX kā zelta standartu drošai digitālajai saziņai pārrobežu tiesvedībā. Šis paziņojums, kas ir ietverts tieslietu sistēmu digitalizācijas paketē, kopā ar iniciatīvu par pārrobežu tiesu iestāžu sadarbības digitalizāciju un iniciatīvu par kopējo izmeklēšanas grupu sadarbības platformu ir viens no priekšlikumiem, kas uzskaitīti Komisijas 2021. gada darba plāna sadaļā “Jauns impulss Eiropas demokrātijai”.

Praktiski un juridiski izaicinājumi pastāv arī attiecībā uz sadarbību ar trešo valstu sadarbības prokuroriem (Liaison Prosecutor, LP). Pirms Eurojust regulas stāšanās spēkā Eurojust noslēdza sadarbības nolīgumus ar 12 trešām valstīm. Šajos nolīgumos ir ietverti noteikumi par datu apmaiņu, datu aizsardzības garantijām un praktisko sadarbību. Lai atvieglotu sadarbību, saskaņā ar šiem nolīgumiem ir atļauts norīkot LP darbam aģentūrā Eurojust. Šie LP strādā plecu pie pleca ar saviem kolēģiem no ES dalībvalstīm un sniedz atbalstu pārrobežu izmeklēšanā, kurā iesaistītas viņu pārstāvētās valstis, saskaņā ar piemērojamajiem sadarbības nolīgumiem. Taču Eurojust regulā šie LP vai to piekļuve CMS vispār nav minēta. Tāpēc pašlaik nav skaidrs, kā ar trešo valstu LP var efektīvi un droši apmainīties ar datiem, ieskaitot personas datus, saskaņā ar Eurojust regulu.

Papildu problēmas pastāv saistībā ar datiem, ko valstu iestādes kopīgo ar Eurojust. Pašlaik Eurojust bieži nesaņem no valsts iestādēm datus, kas nepieciešami, lai pārbaudītu informāciju par terorisma lietām saskaņā ar Padomes Lēmumu 2005/671/TI un par smagiem noziegumiem saskaņā ar Eurojust regulas 21. pantu. Tam ir daudzi iemesli. Pirmkārt, Padomes Lēmums 2005/671/TI nav pietiekami precīzs, jo bija paredzēts, ka tam būs daudz plašāka darbības joma. Lai gan tajā ir sniegti daži norādījumi par to, kāda veida informācija dalībvalstīm jānosūta Eurojust, tie tomēr nav pietiekami precīzi. Turklāt bieži vien informācija netiek kopīgota drošu sakaru kanālu trūkuma un administratīvā sloga dēļ, ko rada informācijas manuāla izgūšana, jo strukturētāka un labāk automatizēta datu apmaiņa nav iespējama bez turpmākas digitalizācijas.

Viens no galvenajiem Eurojust darba aspektiem šajā jomā ir Eiropas Tiesu iestāžu pretterorisma reģistrs (Counter-Terrorism Register, CTR). CTR tika ieviests 2019. gada septembrī, pamatojoties uz Padomes Lēmumu 2005/671/TI. CTR vajadzībām dalībvalstis sniedz informāciju par to jurisdikcijā notiekošajiem tiesvedības procesiem saistībā ar teroristu nodarījumiem. Šie dati tiek glabāti un salīdzināti Eurojust informācijas apstrādes sistēmā — Eurojust lietu pārvaldības sistēmā (case management system, CMS) — tāpat kā operatīvie dati, kas saistīti ar notiekošajām Eurojust atbalstītajām tiesu iestāžu sadarbības lietām. Mērķis ir identificēt iespējamās saiknes starp terorisma apkarošanas tiesvedības procesiem un no tiem izrietošās iespējamās koordinācijas vajadzības. Pamatojoties uz pētījuma Cross-border Digital Criminal Justice (Pārrobežu digitālās krimināltiesības) rezultātiem, CTR darbības uzlabošana tika noteikta par vienu no galvenajām Eiropas krimināltiesību prioritātēm.

Ņemot to vērā, Padomes Lēmums 2005/671/TI paredz, ka dalībvalstīm jāapkopo visa vajadzīgā informācija attiecībā uz kriminālizmeklēšanu, kas saistīta ar teroristu nodarījumiem, kuri ietekmē vai var ietekmēt divas vai vairākas dalībvalstis, un no tās izrietošā informācija un jānosūta tā Eiropolam. Turklāt dalībvalstīm jāapkopo visa vajadzīgā informācija par kriminālvajāšanu un notiesāšanu par teroristu nodarījumiem, kas ietekmē vai var ietekmēt divas vai vairākas dalībvalstis, un jānosūta tā Eurojust. Katrai dalībvalstij arī jādara pieejama visa vajadzīgā informācija, ko apkopojušas tās kompetentās iestādes par kriminālprocesiem saistībā ar teroristu nodarījumiem. Šī informācija ir ātri jādara pieejama kompetentajām iestādēm citā dalībvalstī, kur šo informāciju varētu izmantot, lai novērstu, atklātu, izmeklētu teroristu nodarījumus vai veiktu kriminālvajāšanu par tiem.

Kas attiecas uz grozījumiem Padomes Lēmumā 2005/671/TI par atsauču uz Eurojust izņemšanu, šie grozījumi izriet tikai no grozījumiem, kuri attiecas uz Eurojust regulu. Tāpēc arī to pamatā var būt LESD 85. pants.

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir apstrādāt personas datus tiesībaizsardzības nolūkos un Eurojust atbalsta darbībās, priekšlikums akcentē nepieciešamību nodrošināt pilnīgu atbilstību Pamattiesību hartā noteiktajām pamattiesībām. Tās ietver tiesības uz personas datu aizsardzību un tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību. Tas ir īpaši svarīgi, jo priekšlikums attiecas arī uz sensitīvu personas datu apstrādi saistībā ar kriminālizmeklēšanu un notiesājošiem spriedumiem, kā arī biometrisko datu apstrādi. Tā kā viens no priekšlikuma galvenajiem mērķiem ir nodrošināt, ka Eurojust spēj noteikt saiknes starp terorisma izmeklēšanas procesiem, un tas ir iespējams tikai tad, ja Eurojust saņem pietiekamu informāciju, jāpalielina aģentūrai Eurojust nosūtīto datu apjoms. Attiecībā uz šiem datiem jāievieš pietiekami drošības pasākumi. Tie ietver stingru mērķa ierobežojumu, jo īpaši attiecībā uz biometriskajiem datiem. Droša(-u) sakaru kanāla(-u) un jaunās modernizētās CMS izmantošana veicinās Eurojust apstrādāto datu labāku aizsardzību. Izstrādājot CMS, uzmanība tiks pievērsta datu aizsardzībai pēc noklusējuma un integrēti. Turklāt netiks mainīts pamatprincips, ka datus kontrolē valstu pārstāvji un valstu kompetentās iestādes. Pievienotajā dienestu darba dokumentā ir detalizētāk izvērtēta priekšlikuma ietekme uz pamattiesībām un aizsardzības pasākumi.

Visbeidzot, ar 1. panta 6. punktu tiek veikti attiecīgi grozījumi Eurojust regulas 25. pantā, kas izriet no tehniskās informācijas svītrošanas no Eurojust regulas 23. panta.

Lai nodrošinātu, ka Eurojust var pildīt savu lomu sadarbībā ar trešām valstīm, ar priekšlikuma 1. panta 1. punktu Eurojust regulas 3. panta 5. punkts ir precizēts, nosakot, ka Eurojust var atbalstīt arī lietas starp vienu dalībvalsti un trešo valsti vai vienu dalībvalsti un starptautisku organizāciju. Otrais no minētajiem gadījumiem jo īpaši attiecas uz iespējamu sadarbību ar Interpolu vai Starptautisko Krimināltiesu, piemēram, kad runa ir par pierādījumiem no kaujaslauka.

Ar 1. panta 10. punktu tiek grozīts Eurojust regulas 80. pants. Tas ietver pārejas noteikumus, ņemot vērā, ka paies zināms laiks, līdz būs izveidota nepieciešamā tehniskā infrastruktūra.

Ar 1. panta 11. punktu tiek ieviests jauns III pielikums, kurā noteikta informācija, kas jānosūta aģentūrai Eurojust saskaņā ar Eurojust regulas 21.a pantu. Saraksts ietver biometriskos datus, pirkstu nospiedumus un fotogrāfijas, lai nodrošinātu aizdomās turēto personu uzticamu identifikāciju, ņemot vērā burtciparu informācijas neuzticamību, jo īpaši attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem. Terorisma tiesvedībā fotogrāfija bieži vien ir vienīgā saikne ar aizdomās turētajām personām izmeklēšanas posmā, tāpēc būtu jāiekļauj arī sejas atpazīšana. Šī informācija būtu jāsniedz tikai tad, ja valsts tiesu iestādēm tai ir piekļuve.

Ar 2. pantu Padomes Lēmumā 2005/671/TI tiek grozīti tālāk minētie punkti.

Lai precizētu attiecības starp Padomes Lēmumu 2005/671/TI un Eurojust regulu, no Padomes lēmuma ir izslēgtas atsauces uz Eurojust. Ierosinātās regulas 2. panta 1. punkts, 2. panta 2. punkta a) un c) apakšpunkts no lēmuma svītro 1. panta c) punktu un 2. panta 2. un 5. punktu. Ar priekšlikuma 2. panta 2. punkta b) apakšpunktu no lēmuma 2. panta 3. punkta tiek svītrota atsauce uz Eurojust.

2021/0393 (COD)

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

ar ko attiecībā uz digitālu informācijas apmaiņu terorisma lietās groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1727 un Padomes Lēmumu 2005/671/TI

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 85. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

(1)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1727 ir izveidota Eurojust un noteikti tās uzdevumi, kompetence un funkcijas.

(2)Padomes Lēmumā 2005/671/TI ir noteikts, ka terorisma apkarošanā ir būtiski iegūt pēc iespējas pilnīgāku un jaunāku informāciju. Tas uzliek par pienākumu dalībvalstu kompetentajām iestādēm sniegt Eurojust informāciju par kriminālvajāšanu un notiesāšanu par teroristu nodarījumiem, kas ietekmē vai var ietekmēt divas vai vairākas dalībvalstis.

(3)Neatbilstības Lēmuma 2005/671/TI interpretācijā izraisa to, ka informācija netiek kopīgota īstajā laikā, netiek kopīgota atbilstošā informācija vai informācija netiek kopīgota vispār. Aģentūrai Eurojust jāsaņem pietiekama informācija, lai identificētu saiknes starp pārrobežu izmeklēšanas procesiem.

(4)Saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1727 svarīgs Eurojust uzdevums ir palīdzēt dalībvalstu kompetentajām iestādēm nodrošināt vislabāko iespējamo izmeklēšanas un kriminālvajāšanas procesu koordināciju, ieskaitot saikņu identificēšanu. Tā ļauj Eurojust izmantot proaktīvāku pieeju un sniegt labākus pakalpojumus dalībvalstīm, piemēram, ierosinot sākt izmeklēšanu, nosakot koordinācijas vajadzības, iespējamos ne bis in idem gadījumus un atšķirības kriminālvajāšanā.