Komisijas paziņojums Eiropas parlamentam un Padomei - Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2009.-2010. gadā {SEC(2009) 1333} {SEC(2009) 1334} {SEC(2009) 1335} {SEC(2009) 1336} {SEC(2009) 1337} {SEC(2009) 1338} {SEC(2009) 1339} {SEC(2009) 1340} /* COM/2009/0533 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 14.10.2009 COM(2009) 533 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2009.-2010. gadā {SEC(2009) 1333}{SEC(2009) 1334}{SEC(2009) 1335}{SEC(2009) 1336}{SEC(2009) 1337}{SEC(2009) 1338}{SEC(2009) 1339}{SEC(2009) 1340} KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2009.-2010. gadā IEVADS ES piektā paplašināšanās kārta palīdzēja konsolidēt demokrātiju un tiesiskumu Eiropā. Tā vairoja ekonomiskās iespējas un palielināja ES nozīmi tādu globālu uzdevumu risināšanā kā klimata pārmaiņas, konkurētspēja un finanšu tirgu regulēšana un uzraudzība. Pēdējos piecos gados paplašinātā ES ir apliecinājusi savu spēju strādāt kopīgi, lai atrisinātu svarīgas problēmas. Paplašināšanās ir viens no visefektīvākajiem ES ārējās politikas instrumentiem. Pašreizējais Eiropas Savienības paplašināšanās process norit dziļas un plašas lejupslīdes apstākļos. Krīze ietekmēja gan ES, gan paplašināšanās valstis. Tajā pašā laikā ES saņēma trīs jaunus dalības pieteikumus no Melnkalnes (2008. gada decembrī), Albānijas (2009. gada aprīlī) un Islandes (2009. gada jūlijā). Šie pieteikumi vēl skaidrāk apliecina ES piesaistes spēju un nozīmi stabilitātes, drošības un labklājības veicināšanā. Reformu virzība paplašināšanās valstīs ļāva tām iziet pievienošanās procesa secīgos posmus. Pievienošanās sarunas ar Horvātiju tuvojas noslēguma posmam. Pievienošanās sarunas ar Turciju ir nonākušas sarežģītākā posmā, kas nosaka vajadzību pēc jauna stimula reformām. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ir panākusi ievērojamu progresu svarīgāko problēmu risināšanā. Komisija gatavo atzinumu par Melnkalnes pieteikumu dalībai. Tā arī gatavo atzinumu par Islandes pieteikumu. Komisija sagatavos atzinumu par Albānijas pieteikumu, tiklīdz to pieprasīs Padome. Visām attiecīgajām Rietumbalkānu valstīm turpmāks progress nodrošinās kandidātvalstu statusu, tiklīdz tās būs apliecinājušas savu gatavību. Lai gan atšķirīgā mērā, Rietumbalkānu valstīm un Turcijai vēl ir jāveic ievērojams darbs, lai izpildītu noteiktos kritērijus un nosacījumus. Reformu gaita bieži ir lēna. Spriedzi palielina starptautiskā ekonomikas krīze. Vairākos gadījumos pievienošanās procesu nelabvēlīgi ietekmē divpusējie jautājumi. Ņemot vērā šīs problēmas, atjaunotais konsenss par paplašināšanos, kā tika apstiprināts Eiropadomes 2006. gada decembra sanāksmē, turpina nodrošināt turpmāko virzību. Šīs politikas pamatā ir saistību saskaņošanas principi, taisnīgi un stingri nosacījumi, laba saziņa ar sabiedrību apvienojumā ar ES spēju integrēt jaunas dalībvalstis. ES ir uzlabojusi paplašināšanās procesa kvalitāti. Konkrēti, tagad jau agrīnā posmā lielāku uzmanību pievērš tiesiskumam un labai pārvaldībai. Pievienošanās process nodrošina spēcīgu stimulu politiskajām un ekonomiskajām reformām. ES ir stratēģiski ieinteresēta saglabāt šā procesa dinamiku, balstoties uz pieņemtajiem principiem un nosacījumiem. ES paplašināšanās politika ļauj rūpīgi pārvaldīt kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu tuvināšanās procesu ES atbilstoši to politisko un ekonomikas reformu norisei, kā arī to spējai uzņemties dalības saistības saskaņā ar Kopenhāgenas kritērijiem. Rietumbalkānos joprojām svarīga ir reģionālā sadarbība, kas ir stabilizācijas un asociācijas procesa galvenais elements. Ar Lisabonas līgumu tiek veikta paplašinātās Savienības iestāžu reforma, ļaujot tai pielāgot savus politikas virzienus straujajām pārmaiņām pasaulē. Īpaši saistībā ar paplašināšanos Līgums nodrošinās institucionālo sistēmu, kam jāļauj Savienības iestādēm veikt netraucētu pielāgošanos, tiklīdz ES ir pievienojusies jauna dalībvalsts, un grozīs pievienošanās procedūru, saskaņā ar kuru par pieteikumiem dalībai tiks informēts Eiropas Parlaments un valstu parlamenti. Bezvīzu režīms ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni un Serbiju, ko ieviesīs 2010. gada sākumā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, parādīs, ka reformas dod taustāmu labumu pilsoņiem. Komisija līdz 2010. gada vidum iesniegs līdzīgus priekšlikumus attiecībā uz Albāniju un Bosniju un Hercegovinu, ja šīs valstis izpildīs paredzētos nosacījumus. Saistībā ar Kipras jautājumu Kipras grieķu un Kipras turku kopienas līderi Apvienoto Nāciju Organizācijas aizgādnībā ir uzsākuši izšķirošo posmu sarunās par visaptverošu noregulējumu. Komisija atbalsta viņu centienus un sniedz tehniskas konsultācijas jautājumos, kuri ir ES kompetencē. Šajā paziņojumā aprakstīti gūtie panākumi un lielākās problēmas, ar kurām saskārās valstis, kas iesaistītas paplašināšanās procesā. Tajā izklāstīta Komisijas pieeja šo valstu centienu virzībai un atbalstam nākamajā gadā. Turklāt tam pievienotā dokumentā Komisija iezīmē virzienu Kosovai[1], lai veicinātu progresu ceļā uz integrāciju ES atbilstoši šā reģiona Eiropas perspektīvai. GALVENIE JAUTāJUMI Šajā iedaļā tiek pievērsta uzmanība galvenajiem jautājumiem, kas ietekmē paplašināšanās procesu. Izmantojot paplašināšanās politiku, ES var palīdzēt risināt šos jautājumus, bet galvenā atbildība tomēr arī turpmāk jāuzņemas attiecīgajām valstīm. Ekonomikas krīze Lai gan atšķirīgā mērā, globālā ekonomikas lejupslīde ir ietekmējusi Rietumbalkānu valstu un Turcijas ekonomiku. ES, koordinējot savu darbību ar starptautiskajām finanšu institūcijām (SFI), palīdz paplašināšanās valstīm mazināt krīzes ietekmi un nodrošināt ceļu uz stabilu atveseļošanos. Kopš 2008. gada otrā pusgada, kad samazinājās pieprasījums pēc eksporta, tiešie ārvalstu ieguldījumi un pārrobežu aizdevumu apjoms, Rietumbalkānos un Turcijā ir krasi sarukusi saimnieciskā darbība. Visās valstīs pasliktinājās fiskālā situācija. Sāka vēl vairāk pieaugt bezdarbs, kas vairākās valstīs jau tā bija augsts. Ekonomikas lejupslīde Rietumbalkānos un Turcijā 2009. gadā ir tādos pašos apmēros kā vidēji ES, bet nav tik krasa kā visvairāk skartajās ES dalībvalstīs. Tomēr makroekonomiskā situācija visās valstīs joprojām ir nestabila. Rietumbalkānu valstīm ir ierobežotas iespējas reaģēt uz krīzi ar stingru vietējo makroekonomikas politiku. Iepriekšējās fiskālās nostājas, aizdevumu un ķīlu, kas izsniegtas ārvalstu valūtās, un lielās ārējās nelīdzsvarotības dēļ diezgan problemātiski ir monetārās un fiskālās politikas pasākumi. Šajos apstākļos reakcija uz krīzi lielākajā daļā reģiona valstu kopumā ir bijusi atbilstoša, lai gan dažos gadījumos sākotnēji netika atzīta problēmas nopietnība. ES pievienošanās perspektīva palīdzēja saglabāt uzticēšanos Rietumbalkānu reģiona valstu ekonomikai nesenajā nestabilitātes periodā nodrošināja pamatu ekonomikas politikas virzieniem. Tajā pašā laikā dažas paplašināšanās valstis spēja izmantot priekšrocības, ko nodrošināja strukturālās reformas, kas tika ieviestas pēdējos gados un palīdzēja mazināt krīzes ietekmi. Uzlabots regulējums finanšu jomā, piemēram, Horvātijā un Turcijā, veicināja banku nozares stabilitāti un elastīgumu. Serbija un Bosnija un Hercegovina saņēma SVF atbalstu, jo iepriekšējās ekspansīvās politikas dēļ paplašinājās abu šo valstu ārējā nelīdzsvarotība un īpaši tika skartas publiskās finanses. Turpinās krīzes izvēršanās paplašināšanās valstīs, īpaši tās ietekme uz reālo ekonomiku, tostarp nodarbinātību un sociālo situāciju. Atveseļošanās prasīs laiku, jo paredzams, ka saimnieciskā darbība galvenajās tirdzniecības partnervalstīs atsāksies pavisam lēni. Kapitāla ieplūde vietējā pieprasījuma stimulēšanai visdrīzāk saglabāsies neievērojama. Tika veikti īstermiņa pasākumi, lai mazinātu krīzes sociālo ietekmi uz sabiedrības visneaizsargātākajām daļām. Vidējā termiņā ir ļoti svarīgi nodrošināt pareizu fiskālo politiku, liekot uzsvaru uz efektīvākiem un iedarbīgākiem publiskā sektora izdevumiem un ieguldījumiem. Lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar strukturālo bezdarbu un aizsargātu mazāk aizsargātās iedzīvotāju grupas, ir vajadzīga nodarbinātības politika un sociālās aizsardzības pasākumi. Reaģējot uz krīzi, ir jāņem vērā vajadzība pēc ilgstpējīgas attīstības un problēmas, ko rada klimata pārmaiņas, un jāpiešķir prioritāte pasākumiem, kas vērsti uz to, lai radītu drošu un ilgtspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. Ar ES saistītās reformas vairo konkurētspēju un atvērtību un tādu tiesisko regulējumu, kas veicina tirdzniecību un ieguldījumus. Lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi, ir būtiski veikt pasākumus tiesiskuma konsolidācijai, tostarp korupcijas apkarošanai. Attiecībā uz ES atbalstu pirmspievienošanās palīdzība ir plānota tā, lai atbalstītu banku nozari, infrastruktūras projektus, MVU un darba vietu radīšanu, tostarp lauku rajonos. Šai nolūkā no Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta ( IPA ) dotāciju veidā ir piešķirti 200 miljoni eiro, ko līdzfinansē ar SFI aizdevumiem un kas ļaus palielināt ieguldījumus vismaz par 1 miljardu eiro. Komisija ierosināja samazināt līdzfinansējuma prasības saņēmējvalstīm, kurām sniedz IPA palīdzību. Izmantojot IPA , Komisija sniedza tiešu budžeta atbalstu Serbijai, lai mazinātu finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi. Papildus tam Komisija ierosināja Padomei apstiprināt makrofinansiālo palīdzību Serbijai aizdevuma veidā 200 miljonu eiro apmērā. Šādas iespējas vajadzības gadījumā ir pieejamas arī pārējām valstīm. Abos gadījumos finansiālā palīdzība ietver nosacījumus, tostarp vienošanos ar SVF par stabilu makroekonomisko politiku. Komisija cieši sadarbojas ar SFI, kuras ir apņēmušās palielināt aizdevumus Rietumbalkānu valstīm un Turcijai, kuri 2009. gadā pārsniegs 5 miljardus eiro. Tiesiskums Rietumbalkānu valstis un Turcija joprojām saskaras ar lielām problēmām, kas saistītas ar tiesiskumu, īpaši ar cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību. Šie jautājumi ir svarīgi funkcionējošas demokrātijas un ekonomikas nodrošināšanai un lielā mērā nosaka pievienošanās procesu ES. Tie arī dažkārt nelabvēlīgi ietekmē sabiedrības uztveri par paplašināšanos ES. Paplašināšanās valstīs tiek veikts ievērojams darbs šo problēmu risināšanā. Komisija arī turpmāk izmantos visu paplašināšanās procesa potenciālu, lai atbalstītu šo darbu un stingri uzraudzītu tā rezultātus. Daudzos reģiona apvidos valda korupcija, kas ietekmē pilsoņu ikdienas dzīvi un uzņēmējdarbības vidi. Jomas, kurām jāpievērš īpaša uzmanība, ir publiskais iepirkums un privatizācija, tiesu iestādes, politisko partiju finansēšana un pārredzamība valsts pārvaldē un valdībā. Svarīgi ir nodrošināt, lai būtu neatkarīgas un objektīvas tiesu iestādes un prokurori, kas specializējušies cīņā pret korupciju un ar to saistītiem noziegumiem, tāpat arī izveidot nepolitizētu un profesionālu policiju un pārvaldi. Tādās jomās kā publiskais iepirkums, intelektuālā īpašuma tiesības, finanšu kontrole, revīzija un krāpšanas apkarošana ir vajadzīgi labi sagatavoti tiesību akti un efektīva īstenošana. Jāveic papildu darbs cīņā pret organizēto noziedzību, kas joprojām ir problēma visā reģionā. Tiesībaizsardzības aģentūrām būs jākļūst efektīvākām un jāsadarbojas, lai uzveiktu starptautiskās noziedzīgās organizācijas. Saskaņā ar atjaunoto konsensu par paplašināšanos un ņemot vērā piektās paplašināšanās kārtas pieredzi, tiesiskums ir viena no galvenajām prioritātēm, kurai attiecīgajām valstīm ir jāpievēršas pievienošanās procesa agrīnā posmā. Ar ES palīdzību ir panākts neliels progress efektīvu tiesību aktu ieviešanā un struktūru izveidē cīņai pret korupciju un organizēto noziedzību, bet ir vajadzīga tiesību aktu stingra īstenošana un piemērošana, lai gūtu reālus rezultātus. Tiesu iestāžu un tiesībaizsardzības nostiprināšanai IPA palīdzības ietvaros 2009. gadā ir piešķirti aptuveni 80 miljoni eiro. Komisija kopā ar dalībvalstu ekspertiem veica salīdzinošo novērtējumu par tiesu iestādēm un cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību kandidātvalstīs, un šis darbs kļūs intensīvāks. Kritēriju izmantošana pievienošanās sarunās un dialogā par vīzu režīma liberalizāciju ir sniegusi stimulus reformām. Komisija turpināja atbalstīt tiesu iestāžu, policijas un prokuroru reģionālo sadarbību cīņā pret organizēto noziedzību un korupciju. Rietumbalkānu valstīm ir jāpastiprina tiesu iestāžu sadarbība reģionā, lai nodrošinātu savu tiesu sistēmu efektīvu darbību. Šajā sakarā īpaši svarīgi ir risināt problēmu, kas saistīta ar nesodāmību par kara noziegumiem un citiem smagiem noziegumiem. Šai nolūkā valstīm ir jāpārskata pašreizējie ierobežojumi tiesiskajā regulējumā par savu valstspiederīgo izdošanu un tiesvedības nodošanu. Komisija turpinās atbalstīt partnervalstis cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību. Tomēr efektīvus un noturīgus rezultātus var sasniegt vienīgi tad, ja ir vajadzīgā politiskā griba un attiecīgo valstu iestādes ir patiesi gatavas iesaistīties. Komisija stingri uzraudzīs panākto progresu, īpašu uzmanību pievēršot rezultātiem. Lielākajā daļā paplašināšanās valstu joprojām problemātisks jautājums ir vārda brīvība. Kopumā, lai gan ir ieviesti tiesiskā regulējuma galvenie elementi vārda brīvības un plašsaziņas līdzekļu brīvības aizsardzībai, nopietnas bažas izraisa nevajadzīgs politisks spiediens uz plašsaziņas līdzekļiem un draudu un fizisku uzbrukumu pieaugošais skaits žurnālistiem, kā arī tas, ka ir saglabājušies daži juridiski šķēršļi. Šie jautājumi ir steidzami jārisina. Divpusējie jautājumi Paplašināšanās procesu arvien vairāk ietekmē divpusējie jautājumi, tostarp jautājumi par robežām. Attiecīgajām pusēm ir jāatrisina šie jautājumi, un tie nedrīkst kavēt pievienošanās procesu. Pārskata periodā jautājums par robežām starp Slovēniju un Horvātiju aizkavēja pievienošanās sarunas ar Horvātiju. Pamatnoteikumos sarunām ar Horvātiju un Turciju, kuriem piekrita visas dalībvalstis, noteikts, ka ES sagaida no kandidātvalstīm, ka tās atrisinās jebkādus robežu strīdus atbilstīgi mierīgas domstarpību izšķiršanas principam saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas statūtiem, tostarp vajadzības gadījumā saskaņā ar Starptautiskās tiesas praksi. Stabilizācijas un asociācijas procesa sastāvdaļa ir arī savstarpēji pieņemamu risinājumu rašana un līgumu noslēgšana ar kaimiņvalstīm par vēl neatrisinātiem jautājumiem. Komisija sagaida, ka visas iesaistītās puses pieliks visas pūles, lai saskaņā ar šīm prasībām atrisinātu vēl neatrisinātos divpusējos jautājumus ar saviem kaimiņiem. Vajadzības gadījumā pēc iesaistīto pušu pieprasījuma Komisija ir gatava sniegt atbalstu risinājumu meklējumos. Rosinoša ir principiālā vienošanās Starptautiskajā tiesā starp Horvātiju un Melnkalni par robežu demarkācijas jautājuma atrisināšanu Prevlakā. Visām pusēm, kas iesaistītas minētajos divpusējos strīdos, ir pienākums rast risinājumus labu kaimiņattiecību garā un paturot prātā ES vispārīgās intereses. Tas pastiprinās atjaunotā konsensa par paplašināšanos efektivitāti, apstiprinot, ka jebkuras valsts virzību uz ES nosaka tās reformu gaita. Reģionālā sadarbība Pēdējos gados ir panākts ievērojams progress reģionālajā sadarbībā Dienvidaustrumeiropā, un reģions ir uzņēmies lielāku atbildību par šo procesu. Tomēr reģionālā sadarbība nenorit tik labi, kā vajadzētu. Reģionālo sadarbību nelabvēlīgi ietekmē divpusējie strīdi un domstarpības saistībā ar Kosovu. Jāuzlabo arī reģionālo struktūru efektivitāte un iniciatīvas. Par šķērsli reģionālajai sadarbībai kļūst domstarpības par Kosovas dalību reģionālajās sanāksmēs, iniciatīvās un nolīgumos. Ja nemainīsies pašreizējā prakse, varētu tikt apdraudēta tādu svarīgu struktūru normāla darbība kā Centrāleiropas brīvās tirdzniecības nolīgums (CBTN), Reģionālās sadarbības padome (RSP) vai Reģionālā valsts pārvaldes skola ( ReSPA ). Komisija uzstājīgi aicina visas iesaistītas puses rast praktiskus un pragmatiskus risinājumus, lai nodrošinātu visaptverošu reģionālo sadarbību, neskarot atšķirīgās nostājas jautājumā par statusu. Reģionālās sadarbības īstenošanas rezultātus visos paplašināšanās procesa posmos vērtē atkarībā no stabilizācijas un asociācijas procesa noteikumu izpildes. Dienvidaustrumeiropas sadarbības procesa ( SEECP ) aizsegā RSP vairāk nekā gadu darbojas kā reģionālais Stabilitātes pakta saistību pārņēmējs. RSP tagad jāpastiprina centieni, lai nodrošinātu konkrētus rezultātus. RSP ir stratēģiska loma reģionālās sadarbības attīstīšanā un reģionālo darbību un struktūru vajadzību apzināšanā un risināšanā. Tai arī ir noteikta loma Kopienas palīdzības plānošanā saistībā ar reģionālo sadarbību. Komisija atbalsta RSP darbu un laikposmā no 2008. līdz 2010. gadam finansē trešdaļu no tās Sekretariāta budžeta. Komisija ir iesaistījusies dialogā ar RSP Sekretariātu par šīs organizācijas prioritātēm, tās darbības uzlabošanu un turpmāko attīstību. Tā arī pēta turpmākās palīdzības iespējas un kā šo palīdzību labāk izmantot, lai uzlabotu RSP efektivitāti. Reģionālā tirdzniecība ir īpaši nozīmīga Rietumbalkānu ekonomiskajā attīstībā un saskaņas atjaunošanā. Tā arī var dot ieguldījumu ekonomikas krīzes radīto seku novēršanā. Svarīga loma ir reģionālās brīvās tirdzniecības zonai, kas izveidota ar CBTN starpniecību. CBTN ietvaros sekmīgi noritēja sarunas par turpmākiem svarīgiem pasākumiem tirdzniecības liberalizācijā, īpaši lauksaimniecības preču tirdzniecībā, bet tie vēl nav spēkā; tajā pašā laikā norit darbs pie tehnisko šķēršļu atcelšanas tirdzniecībai. Ir stājušies spēkā nosacījumi par diagonālo kumulāciju starp ES un dažām Rietumbalkānu valstīm, pastiprinot reģionālās tirdzniecības integrāciju. Tomēr pastāv risks, ka domstarpību dēļ jautājumā par Kosovas statusu, kas jau tagad kavē protokola pieņemšanu par lauksaimniecības preču tirdzniecības liberalizāciju, varētu tikt paralizēta CBTN darbība. Pieaug starptautiskās krīzes radītais protekcionisma spiediens, kā rezultātā tiek pieņemti daži pasākumi, kas ir pretrunā līgumsaistībām. Šai tendencei ir jāpretojas un šādi pārkāpumi jānovērš. Reģionālajā sadarbībā ir gūti panākumi enerģētikas un transporta jomā. Enerģētikas kopiena sekmē enerģētikas nozares reformu un uzlabo piegādes drošību reģionā, vienlaikus integrējot reģionu Kopienas enerģijas tirgū. Turpinās sarunas par Transporta kopienas izveidi starp ES un Rietumbalkāniem, un tās būtu jāpabeidz līdz šā gada beigām. Nolīgums par Eiropas Kopējo gaisa telpu ( ECAA ) veicina gaisa satiksmes palielināšanos starp ES un Rietumbalkānu valstīm un pakāpeniski integrē tās ES gaisa transporta iekšējā tirgū. Intensīvāk norit reģionālā sadarbība vides un tieslietu un iekšlietu jomā. Reģionālā valsts pārvaldes skola ( ReSPA ) ir aktivizējusi mācību darbu. Lai šī skola varētu pilnībā darboties, prioritārā kārtā jāratificē starptautiskais nolīgums, ar kuru tai piešķir juridiskas personas statusu. Saistībā ar Ļubļanas procesu Komisija atbalsta kultūras mantojuma atjaunošanu, kas ir svarīgs saskaņas atjaunošanas līdzeklis, kurš veicina arī vietējās ekonomikas attīstību. Gaidāmajā ministru konferencē, kura notiks Ļubļanā 2009. gada novembrī, Komisija sekmēs turpmākus atjaunošanas pasākumus. Atbilstīgi Eiropadomes 2009. gada jūnija secinājumiem Komisija līdz 2010. gada beigām sagatavos ES stratēģiju Donavas reģionam. Šajā darbā cieši iesaistīsies paplašināšanās valstis, kā arī attiecīgās organizācijas. Attiecībā uz Melnās jūras reģionu Turcija ir apņēmusies īstenot sadarbību šajā reģionā un piedalās Melnās jūras reģiona sinerģijā. Komisija atbalsta Turcijas dalību Melnās jūras baseina valstu sadarbības programmā Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumenta (EKPI) ietvaros. Komisija turpinās atbalstīt reģionālās sadarbības pasākumus un struktūras Rietumbalkānos, tostarp plašāk iesaistot šo reģionu vairāku saņēmēju programmas IPA plānošanā un programmu veidošanā. PIRMSPIEVIENOšANāS INSTRUMENTI – GALVENO PRIORITāšU RISINāšANA Bezvīzu režīma ieviešana ceļošanai Atbilstoši Saloniku darba kārtības saistībām vīzu režīma liberalizācijas process Rietumbalkānu valstīm ir nonācis izšķirošajā fāzē. Nolīgumi par vīzu režīma atvieglošanu un atpakaļuzņemšanas nolīgumi kopš 2008. gada janvāra ir īstenoti ar visām attiecīgajām valstīm. Plāni, kas 2008. gadā katrai no valstīm pieņemti saistībā ar dialogu par vīzu režīma liberalizāciju, bija sekmīgs stimuls reformu paātrināšanai attiecīgajās jomās, konkrēti, dokumentu drošības, robežu un migrācijas pārvaldības jomā un cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību. Ņemot vērā katras valsts gūtos panākumus attiecīgo kritēriju izpildē, lai liberalizētu vīzu režīmu, Komisija 2009. gada jūlijā ierosināja noteikt bezvīzu režīmu Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, Melnkalnei un Serbijai. Bezvīzu režīma noteikšana līdz 2010. gada sākumam būs svarīgs ieguldījums cilvēku savstarpējo kontaktu veidošanā, apliecinot attiecīgo valstu pilsoņiem, ka reformas, kas saistītas ar Eiropas perspektīvu, dod praktiskas priekšrocības. Komisija līdz 2010. gada vidum iesniegs priekšlikumus attiecībā uz Albāniju un Bosniju un Hercegovinu, ja šīs valstis būs izpildījušas paredzētos noteikumus. Pētījumā par Kosovu, kurš jāpieņem kopā ar šo paziņojumu, Komisija ierosina turpināt vīzu režīma atvieglošanu un uzsākt līdzīgu procesu attiecībā uz Kosovu ar mērķi panākt vīzu režīma liberalizāciju, kad būs veiktas vajadzīgās reformas un izpildīti nosacījumi. Pirmspievienošanās sagatavošanas darba kvalitātes nodrošināšana Lai uzlabotu šā procesa kvalitāti, tika veikts pastāvīgs darbs atjaunota konsensa par paplašināšanos ietvaros. Stingrie kritēriji, kas bija noteikti kā nosacījums sarunu nodaļu atvēršanai un slēgšanai, apliecināja sevi kā iedarbīgu līdzekli, lai nodrošinātu spēkā esošo līgumsaistību izpildi un virzītu sarežģītās ekonomiskās, tiesiskās un administratīvās reformas valstīs, ar kurām notiek sarunas, tādējādi palīdzot tām veikt sākotnējo sagatavošanās darbu, lai pievienotos. Tiek gatavots pētījums par Horvātijas pievienošanās ES finansiālo ietekmi. Turpmākajos atzinumos par pieteikumiem dalībai tiks ietverts pieteikuma iesniedzējas valsts pievienošanās ietekmes paredzamais novērtējums uz galvenajām ES politikas jomām. Lai uzraudzītu progresu, norit intensīvs politisks dialogs ar šīm valstīm, par galvenajiem atsauces dokumentiem izmantojot partnerības. Saistībā ar krīzi ekonomiskais dialogs kļuva vēl intensīvāks. No otras puses, paplašināšanās valstīm ir jānodrošina, lai pēc nepieciešamajām konsultācijām ar ieinteresētajam personām tiktu rūpīgi sagatavoti un pareizi īstenoti jauni tiesību akti. Lai sekmētu acquis efektīvu īstenošanu, ir vajadzīgs neatkarīgs, uz rezultātiem balstīts civildienests. Pilsoņu un valstu pārvalžu tuvināšana ES Pilsoniskās sabiedrības organizāciju plašāka līdzdalība nostiprina demokrātijas kvalitāti un veicina saskaņas atjaunošanu. To iesaistīšanās reformās, ko veic paplašināšanās valstīs, palīdz saglabāt sabiedrības atbalstu pievienošanās procesam un paaugstina tā kvalitāti. Īstenojot IPA pilsoniskās sabiedrības mehānismu, Komisija finansēja tehniskā atbalsta biroju izveidi visās saņēmējvalstīs un arvien lielāku skaitu ES iestāžu īstermiņa apmeklējumu, kā arī aptuveni 800 cilvēku piedalīšanos semināros Rietumbalkānos un Turcijā. Komisija turpinās atbalstīt pilsoniskās sabiedrības partnerības, piešķirot prioritāti tādām nozarēm kā kultūra, mazākumtautības un uzņēmējdarbības apvienības. Piedalīšanās Kopienas programmās un aģentūru darbā ir palīdzējusi tuvināt ES partnervalstu iestādes un pilsoņus. Komisija ir palielinājusi atbalstu Kopienas aģentūrām, lai sagatavotu dalībai pievienošanās valstis. Pēc tam, kad tika ieviestas lielākas iespējas Kopienas līdzfinansējumam, potenciālās kandidātvalstis iesaistījās jaunās programmās. Komisija turpinās atbalstīt partnervalstis vajadzīgo spēju un resursu veidošanā, lai nodrošinātu sekmīgu dalību Kopienas programmās un aģentūru darbā. Atbilstoši orientācijai uz pārvaldības pamatjautājumiem Komisija arī turpmāk veltīs pastiprinātu uzmanību tam, vai pastāv profesionāla un funkcionējoša valsts pārvalde. Tā turpinās sekmēt paraugprakses un speciālo zināšanu apmaiņu starp valstīm valsts pārvaldes reformu jomā. Šai nolūkā tā izmantos visus pieejamos instrumentus, tostarp mērķsadarbības, TAIEX un SIGMA [2] pasākumus, un pastiprinās kontaktus ar citām starptautiskajām organizācijām un valstu, reģionālajām un Eiropas valsts pārvaldes mācību iestādēm. Atbalsts paplašināšanās valstīm, sniedzot finansiālo palīdzību Arī 2009. gadā palīdzību Rietumbalkāniem un Turcijai sniedza ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta starpniecību. Šim nolūkam 2009. gadā tiks piešķirti 1,5 miljardi eiro. Īpašs uzsvars tiek likts uz valsts veidošanu, labu pārvaldību, tiesiskumu un pilsoniskas sabiedrības izveidi. Ar IPA turpināja atbalstīt pārrobežu sadarbību un ilgtspējīgu attīstību pierobežas zonās, tādējādi sekmējot saskaņas atjaunošanu un labas kaimiņattiecības, kā arī sagatavošanas darbu, lai pievienotos ES. Komisija turpinās orientēt palīdzību tā, lai atbalstītu pirmspievienošanās sagatavošanas darbu, balstoties uz partnerības prioritātēm. Kandidātvalstis ir guvušas panākumus līdzekļu decentralizētā pārvaldībā. Decentralizācijas process ir labi pavirzījies uz priekšu Horvātijā un Turcijā, un abām valstīm ir jāvelta darbs tam, lai izpildītu visus ar šo procesu saistītos nosacījumus. Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā tika panākta IPA reģionālās attīstības un cilvēkresursu komponenšu decentralizācija, bet ir jāiegulda lielāks darbs, pirms iespējama turpmāka decentralizācija. Komisija turpina sniegt vajadzīgo atbalstu kandidātvalstīm, lai palīdzētu tām izpildīt ES līdzekļu decentralizētas pārvaldības prasības, par mērķi izvirzot arī reģionālo, cilvēkresursu un lauku attīstību. Citās paplašināšanās valstīs Komisijas delegācijas, kuras visas pēc Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras slēgšanas darbojas pilnā apmērā, ir atbildīgas par ES palīdzības īstenošanu un darbu ar saņēmējiem, lai nodrošinātu, ka EK palīdzība tiek izmantota efektīvi un iedarbīgi. Decentralizēta palīdzība joprojām ir vidēja termiņa mērķis, īpaši lai sagatavotos kohēzijas politikas instrumentu izmantošanai nākotnē. Komisija atbalsta nozaru stratēģiju attīstību saņēmējvalstīs, lai sekmētu stratēģiskāku, uz programmām balstītu pieeju palīdzības sniegšanai un palīdzētu uzlabot atbalsta iedarbīgumu. Kā noteikts IPA regulā, Komisija pastiprināja līdzekļu devēju koordinācijas procesu, iesaistot tajā ES dalībvalstis, SFI un citus līdzekļu devējus. Tas nozīmē prioritāšu noteikšanu un koordināciju un praktiskās īstenošanas regulāru uzraudzību. Komisija, SFI partneri un dalībvalstis galīgajā versijā izstrādā nosacījumus Rietumbalkānu ieguldījumu sistēmas (RIS) izveidei. Tas ir svarīgs pasākums, kas atvieglos atbalstu ieguldījumiem infrastruktūrā, MVU un energoefektivitātē. Tā mērķis ir apvienot Komisijas, SFI partneru, dalībvalstu un citu līdzekļu devēju līdzekļus un piesaistīt šos dotāciju resursus starptautisko finanšu institūciju aizdevumiem, lai finansētu prioritārus projektus attiecīgajās nozarēs. Šim nolūkam Komisija ir paredzējusi dotācijām vairāk nekā 100 miljonus eiro, tādējādi kļūstot par vislielāko ieguldītāju. Kopumā turpmākajos gados RIS jāpiesaista aizdevumi par summu vairāk nekā 1 miljarda eiro apmērā. Sadarbība klimata pārmaiņu jomā ES pastiprinās regulāro dialogu par klimata pārmaiņām ar kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, īpaši izmantojot nākotnē paredzēto Pievienošanās reģionālo vides tīklu ( RENA ). Komisija sagaida, ka visas paplašināšanās valstis atbalstīs ES mērķi Kopenhāgenas konferencē 2009. gada beigās panākt vērienīgu un visaptverošu vienošanos. Pēdējos gados Komisija dotācijās ir piešķīrusi 120 miljonus eiro SFI mehānismiem, kas energoefektivitātes projektiem piesaistīs ieguldījumus aptuveni 600 miljonu eiro apmērā, tādējādi palīdzot Rietumbalkānu valstīm un Turcijai samazināt siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas. Komisija paplašināšanās valstīs turpinās atbalstīt iniciatīvas, kas saistītas ar klimata pārmaiņām. Informēšana par paplašināšanos Labāka saziņa ar sabiedrību ir svarīgs atjaunotā konsensa par paplašināšanos princips. Lai ES paplašināšanās process būtu sekmīgs, ir svarīgi uzklausīt pilsoņus un kliedēt to bažas un risināt jautājumus. ES sabiedrisko domu par turpmāku paplašināšanos ietekmē iepriekšējo paplašināšanos uztvere. ES piektās paplašināšanās kārtas piektajā gadadienā Komisija iesniedza pētījumu par tās ekonomiskajiem sasniegumiem un uzdevumiem, kurā tika novērtēts, ka paplašināšanās ir veicinājusi izaugsmi un nostiprinājusi ES lomu pasaules ekonomikā. Komisija atbalsta informētu sabiedrisku diskusiju par tās ietekmi un organizēja virkni pasākumu, atzīmējot piektās paplašināšanās kārtas gadadienu, kas vienlaikus bija arī Berlīnes mūra krišanas 20. gadadiena. Tā ir izveidojusi īpašu tīmekļa vietni un izdevusi audiovizuālus materiālus. Būtisks ES paplašināšanās politikas mērķis joprojām ir sabiedrības atbalsta nodrošināšana, un Komisija arī turpmāk īstenos aktīvu komunikācijas politiku šajā jomā. Tā īpaši atbalstīs un papildinās darbu, ko veic dalībvalstis, kam šajā sakarā tām ir būtiska atbildība, kā arī partnervalstu centienus, un orientēs informēšanas pasākumus uz viedokļa veidotājiem, īpaši uz pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā arī uz jaunatni. Īpašs darbs tiks veikts, lai Eiropas Savienībā sekmētu informētību par paplašināšanās partneru kultūru un dzīvesveidu. PROGRESS PAPLAšINāšANāS VALSTīS UN PROGRAMMA 2009. UN 2010. GADAM Kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu virzība uz ES Pagājušajā gadā, reģionam gūstot panākumus (lai gan nevienmērīgus) reformu jomā un noteikto kritēriju un nosacījumu izpildē, Rietumbalkānu valstis ir tuvinājušās dalībai ES. Būtisks progress tika panākts vīzu režīma liberalizācijā, kā rezultātā Komisija 2009. gada jūlijā izteica priekšlikumu atcelt vīzu režīmu Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, Melnkalnei un Serbijai. Tika paplašināts Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu tīkls. No šā reģiona valstīm tika saņemti divi dalības pieteikumi. Visām attiecīgajām Rietumbalkānu valstīm turpmāks progress nodrošinās kandidātvalstu statusu, tiklīdz tās būs apliecinājušas savu gatavību. Būtisks elements katras valsts ceļā uz dalību ES ir apmierinoši sasniegumi SAN saistību, tostarp ar tirdzniecību saistītu nosacījumu, izpildē. Turpmākajā iedaļā sniegts apkopojums par progresu un noteikta paplašināšanās valstu programma 2009. un 2010. gadam. Horvātija Horvātijā turpinājās progress svarīgu politisko reformu īstenošanā. Horvātija turpina pildīt politiskos kritērijus un ir guvusi panākumus vairumā jomu, tostarp veikusi intensīvāku darbu tiesiskuma jomā. Pievienošanās partnerības prioritātes kopumā ir izpildītas. Paziņojumā Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2008.-2009. gadā [3] Komisija iepazīstināja ar indikatīvu plānu pievienošanās sarunu pēdējā posma sasniegšanai. Šis plāns veicināja Horvātijas centienus izpildīt kritērijus nodaļu atvēršanai un slēgšanai atbilstoši tajā paredzētajam indikatīvajam grafikam. Kavēšanās, kas atsevišķās jomās notika Horvātijā, nozīmē, ka dažu nodaļu nosacījumu izpilde nav noritējusi atbilstoši plānam. Tomēr sagatavošanas darbs visās jomās ir pavirzījies uz priekšu tā, ka tehniskās sarunas jau tuvojas noslēguma posmam. Horvātiju spēcīgi ietekmēja ekonomikas krīze, bet šo ietekmi mazināja banku nozares elastīgums un stabilās ārvalstu valūtas rezerves. Lai palielinātu tās konkurētspēju, būtisks faktors būs pastiprinātas strukturālās reformas un uzticamas vidēja termiņa fiskālās stratēģijas pieņemšana. Pievienošanās sarunu virzību kavēja jautājums par robežām starp Slovēniju un Horvātiju, un tādējādi līdz 2009. gada oktobrim nebija iespējams atvērt vai slēgt ievērojamu skaitu nodaļu, lai gan tehniski darbs pie tām jau bija pabeigts. Komisija sniedza veicināšanas pakalpojumus, lai atrisinātu šo strīdu, kam arī turpmāk ir jāpaliek divpusējam jautājumam. Pēdējos sešos mēnešos Komisija ar triju prezidējošo valstu atbalstu veica intensīvu darbu, kā rezultātā 2009. gada septembrī tika panākta politiska vienošanās starp abām pusēm. Komisija atzinīgi vērtē pēdējā laikā panākto progresu, kas pievienošanās konferencē oktobrī ļāva atvērt vai provizoriski slēgt ievērojamu skaitu nodaļu. Divpusējie jautājumi nedrīkst kavēt pievienošanās sarunu norisi. Horvātijai būs jāpaātrina reformas tiesu iestāžu un pamattiesību jomā, īpaši attiecībā uz tiesu iestāžu neatkarību un darba efektivitāti, cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību, mazākumtautību tiesībām, tostarp bēgļu atgriešanos un kara noziegumu iztiesāšanu. Īpaša uzmanība jāvelta valsts pārvaldes reformai. Horvātijai arī jānodrošina, ka tās valdība veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atrisinātu jautājumu par ICTY piekļuvi svarīgiem dokumentiem. Komisija gatavo finanšu dokumentu kopumu, lai Horvātija varētu pievienoties ES. Horvātijai jāpastiprina centieni, lai izstrādātu vajadzīgos tiesību aktus Kopienas finanšu instrumentu pārvaldībai un kontrolei. Komisija iesaka Padomei izveidot ad hoc tehnisko darba grupu pievienošanās līguma projekta izstrādei, balstoties uz tekstiem, ko sagatavojusi Komisija. Ja Horvātija savlaicīgi izpildīs visus atlikušos kritērijus, pievienošanās sarunas, tostarp par iespējamiem pārejas noteikumiem, varētu tikt pabeigtas nākamajā gadā. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika Kopš tika pieņemts Komisijas atzinums[4] un 2005. gadā piešķirts kandidātvalsts statuss, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ir konsolidējusi demokrātijas darbību un nodrošinājusi iestāžu stabilitāti, garantējot tiesiskumu un pamattiesību ievērošanu. Šis darbs ir jāturpina. Valsts būtībā ir izpildījusi pievienošanās partnerības galvenās prioritātes[5]. Prezidenta un pašvaldību vēlēšanu norise 2009. gada martā un aprīlī atbilda lielākajai daļai starptautisko standartu. Parlamenta darbība ir uzlabojusies, īpaši ieviešot parlamenta procedūras noteikumus un jaunu likumu par parlamentu. Tika īstenots likums par policiju, īpaši līdz ar reģionālo un vietējo policijas komandieru iecelšanu, un, pieņemot likumu par iekšlietām, tika turpināta policijas reforma. Tiesu sistēmas reformas likumdošanas daļa ir izveidota, jaunās tiesas un tiesu iestādes darbojas, un ir uzlabojusies vispārīgā efektivitāte. Labi panākumi tika gūti korupcijas apkarošanā, saucot pie atbildības augsta līmeņa lietās, tiesiskā regulējuma nostiprināšanā, īpaši pieņemot grozīto likumu par politisko partiju finansēšanu un nostiprinot korupcijas apkarošanas iestāžu resursus. Lai nostiprinātu Civildienesta aģentūras autoritāti, tika grozīts civildienesta likums, un tas ir vēl viens solis ceļā uz karjeras sistēmu, kas balstīta uz rezultātiem. Nodarbinātības jomā ir paātrināti aktīvā darba tirgus pasākumi un uzlabota uzņēmējdarbības vide, tostarp nostiprinot regulēšanas aģentūras. Valsts pilda Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā ietvertās saistības. Pamatojoties uz minēto, Komisija oktobrī izteica priekšlikumu pariet uz asociācijas otro posmu saskaņā ar SAN 5. pantu. Valsti skāra ekonomikas krīze, bet izaugsmes palēnināšanos mazināja banku nozares stabilitāte un privātā patēriņa noturīgums. Pareiza fiskālā politika un strukturālā bezdarba jautājumu risināšana uzlabotu ekonomikas konkurētspēju. Ar Grieķiju joprojām nav atrisināts jautājums par valsts nosaukumu. Valsts piedalās sarunās, kas norit ANO aizgādnībā, lai atrisinātu šo jautājumu. Ir jāvairās veikt tādas darbības un sniegt paziņojumus, kas var negatīvi ietekmēt labas kaimiņattiecības. Aktuāls ir jautājums par to, kā uzturēt labas kaimiņattiecības, tostarp vienoties un ANO aizgādnībā rast abpusēji pieņemamu risinājumu jautājumā par valsts nosaukumu. Melnkalne Melnkalnē turpinājās politiskās reformas, un parlamenta vēlēšanas, kas notika 2009. gada martā, atbilda gandrīz visiem starptautiskajiem standartiem, tomēr atlikušie trūkumi ir jānovērš. Neliels progress tika panākts attiecībā uz tiesu iestāžu reformu. Pagaidu nolīguma īstenošana kopumā norit netraucēti. Melnkalni skāra ekonomikas krīze, bet tas ietekmi mazināja tas, ka bija laba tūrisma sezona, un krīzes pārvarēšanas pasākumi. Lai vairotu konkurētspēju, ir būtiski turpināt strukturālās reformas. Melnkalne iesniedza pieteikumu dalībai ES 2008. gada decembrī, un 2009. gada aprīlī Padome aicināja Komisiju sniegt atzinumu. Norit darbs pie atzinuma sagatavošanas. Melnkalnei būs jāparāda konkrēti rezultāti attiecībā uz tiesiskuma konsolidāciju, īpaši attiecībā uz tiesu iestāžu reformu un korupcijas apkarošanu. Vēl ir jānostiprina administratīvās un tiesībaizsardzības spējas. Albānija Albānijā guva panākumus svarīgāko politisko reformu īstenošanā. Parlamenta vēlēšanas, kas notika 2009. gada jūnijā, noritēja saskaņā ar lielāko daļu starptautisko standartu, bet ir jāveic turpmāks darbs, lai novērstu konstatētos trūkumus. Stabilizācijas un asociācijas nolīguma īstenošana, kurš stājās spēkā šogad, kopumā norit gludi. Ekonomikas krīze Albāniju līdz šim ir skārusi ļoti nedaudz. Lai nodrošinātu valsts konkurētspēju, ir būtiski turpināt strukturālās reformas un modernizēt infrastruktūru. Albānija iesniedza pieteikumu dalībai ES 2009. gada aprīlī. Padome 2009. gada jūlijā paziņoja, ka tā atkārtoti izskatīs Albānijas dalības pieteikumu tad, kad valstī būs izveidota vēlēšanu procedūra. Komisija sāks darbu pie atzinuma sagatavošanas, tiklīdz saņems Padomes uzaicinājumu. Albānijai ir jāpanāk progress, īpaši attiecībā uz tiesiskumu un, konkrēti, korupcijas apkarošanu, kā arī valsts iestāžu pareizu darbību, īpaši tiesu iestāžu neatkarību. Vēl ir jānostiprina administratīvās un tiesībaizsardzības spējas. Bosnija un Hercegovina Bosnijā un Hercegovinā Pagaidu nolīguma īstenošana kopumā noritēja apmierinoši. Tomēr šīs valsts panākumi galveno reformu īstenošanā joprojām ir ļoti nelieli. Vietējais politiskais klimats ir pasliktinājies, un turpinājās problēmas, kas saistītas ar iestāžu pareizu darbību, kā arī ar musinošiem izteikumiem. Nav pilnībā izpildītas prasības par netraucētu pāreju no Augstā pārstāvja biroja uz pastiprinātu ES klātbūtni valstī. Šajā sakarā ES piekrita biroja un ES Īpašā pārstāvja pilnvaru nostiprināšanas pasākumiem un apsver divkāršas sistēmas izveidi, kurā - saskaņā ar Līgumiem un ievērojot iestāžu līdzsvaru - būtu apvienots Īpašā pārstāvja un Komisijas delegācijas vadītāja amats. Bosnijai un Hercegovinai nekavējoties jāpaātrina svarīgākās reformas. Lai nodrošinātu progresu, ir vajadzīgs vienots valsts vadītāju skatījums attiecībā uz vispārīgo virzību un politiskā griba izpildīt Eiropas integrācijas prasības Bosnijai un Hercegovinai arī jāizpilda nosacījumi, kas paredzēti, lai varētu slēgt Augstā pārstāvja biroju. Kamēr nebūs slēgts Augstā pārstāvja birojs, Eiropas Savienība nevarēs izskatīt Bosnijas un Hercegovinas dalības pieteikumu. Pirms Komisija var ieteikt kandidātvalsts statusa piešķiršanu, Bosnijai un Hercegovinai būs jāveic konstitucionālās sistēmas reforma, lai tās iestādes varētu efektīvi darboties. Īpaši šai valstij būs jāspēj pieņemt, īstenot un piemērot ES tiesību aktus un noteikumus. Komisija aicina Bosniju un Hercegovinu bez turpmākas kavēšanās veikt vajadzīgos konstitucionālos grozījumus. Komisija ir gatava atbalstīt Bosnijas un Hercegovinas centienus, lai panāktu tās konstitūcijas attīstību un īstenotu citas svarīgas reformas, kas ļautu valstij pavirzīties uz priekšu asociācijas procesā. Bosniju un Hercegovinu smagi skāra ekonomikas krīze, un tā lūdza finansiālu palīdzību SVF. Valstij jāatsāk ekonomikas strukturālās reformas un jānodrošina publisko finanšu stabilitāte. Serbija Serbija ir apliecinājusi apņēmīgu tuvināties ES, gūstot panākumus Pagaidu nolīgumā ar ES ietverto noteikumu īstenošanā un atbilstoši Eiropas standartiem uzsākot svarīgākās politiskās reformas. Serbija arī ir centusies īstenot vērienīgu programmu integrācijai Eiropā. Serbijai ir administratīvie resursi, lai gūtu būtiskus panākumus virzībā uz ES. Tie ir jāizmanto, lai paātrinātu reformu programmu, kas nodrošinās konkrētus rezultātus tādās prioritārās jomās kā tiesiskuma nostiprināšana. Serbiju smagi skāra ekonomikas krīze, un tā lūdza finansiālu palīdzību SVF un ES. Valstij jāpaātrina ekonomiskās reformas un jānodrošina publisko finanšu ilgtspēja. Turpināja uzlaboties sadarbība ar Starptautisko kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai ( ICTY ), bet Ratko Mladić un Goran Hadžić , pret kuriem tika celta apsūdzība, joprojām atrodas brīvībā. Ņemot vērā ilgstošo sadarbību ar ICTY un Serbijas atjaunoto apņēmību iesaistīties Eiropas integrācijas procesā, Komisija uzskata, ka ES ir pienācis laiks īstenot Pagaidu nolīgumu. Serbijai ir jāapliecina konstruktīvāka attieksme pret Kosovas dalību reģionālajā tirdzniecībā un sadarbībā. Tika sākta sadarbība ar tiesiskuma misiju EULEX , bet šie centieni vēl ir jāpastiprina, īpaši attiecībā uz EULEX operāciju Kosovas ziemeļos. Kosova Kosovā tika saglabāta stabilitāte, taču situācija joprojām ir nedroša. Pēc starptautisko dalībnieku klātbūtnes pārstrukturēšanas visā Kosovā tika izvērsta un pilnībā darbojas ES tiesiskuma misija EULEX . Valsts iestādes atviegloja EULEX izvēršanu Kosovā. Bažas izraisa nesen notikušie incidenti, kuru rezultātā tika nodarīts kaitējums EULEX īpašumam. Kosovai jānodrošina pastāvīgs atbalsts EULEX darbam. Kosova kļuva par SVF un Pasaules bankas dalībnieci. Kosova ir pieņēmusi dažus svarīgus tiesību aktus. Kosovai joprojām ir būtiskas problēmas, tostarp tiesiskuma nodrošināšana, cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību, administratīvo spēju nostiprināšana, serbu un citu mazākumtautību aizsardzība un dialoga pastiprināšana un saskaņas atjaunošana starp kopienām. ES mudina Kosovas serbus piedalīties Kosovas iestāžu darbā un pašvaldību vēlēšanās, kuras notiks novembrī. Kosovai jāieņem konstruktīva nostāja pret reģionālo sadarbību, tostarp attiecībā uz līdzdalību reģionālajā tirdzniecībā. Pēc 2008. gada līdzekļu devēju konferences Kosova saņem ievērojami lielāku finansiālo palīdzību. IPA ietvaros laikposmā no 2007. līdz 2011. gadam Kosovai ir paredzēti gandrīz 500 miljoni eiro. Kosovu mēreni skāra ekonomikas krīze. Ir svarīgi, lai Kosovas iestādes pildītu saistības attiecībā uz fiskālo disciplīnu, valsts izdevumu pārvaldību un ekonomikas un sociālās politikas reformu. ES atbalsta Kosovas ekonomisko un sociālo attīstību, sniedzot skaidru Eiropas perspektīvu atbilstoši reģiona Eiropas perspektīvai. Kosovas iedzīvotāju labklājībai un reģiona stabilitātei kopumā ir būtiski uzlabot dzīves apstākļus. Ņemot vērā minēto un saskaņā ar 2008. gada paplašināšanās stratēģiju un Padomes 2008. gada decembra secinājumiem, Komisija līdztekus šim stratēģijas dokumentam ir apstiprinājusi paziņojumu „Kosova* – Eiropas perspektīvas īstenošana”. Šajā pētījumā apzināti Kopienas instrumenti, ko ES var izmantot, lai veicinātu Kosovas politisko un sociālekonomisko attīstību. Konkrēti, Komisija ierosina strukturētu pieeju, lai tuvinātu Kosovas pilsoņus ES, tostarp izmantojot dialogu par vīzu jautājumiem, lai perspektīvā liberalizētu vīzu režīmu. Komisija turklāt ierosina pagarināt autonomo tirdzniecības pasākumu piemērošanas termiņu un, tiklīdz Kosova būs izpildījusi attiecīgās prasības, savlaicīgi ierosinās direktīvas sarunām par tirdzniecības nolīgumu. Turcija Turcija turpināja paust apņēmību piedalīties ES pievienošanās procesā. Ir notikušas brīvas un godīgas pašvaldību vēlēšanas. Tika veikti pozitīvi pasākumi tiesu iestāžu jomā, kur tika pieņemta tiesu iestāžu reformas stratēģija un rīcības plāns, attiecībās starp civilajām un militārajām aprindām un kultūras tiesību jomā. Konkrēti, parlaments grozīja tiesību aktus, lai miera apstākļos civilajām tiesām ļautu izskatīt militārpersonu lietas. Valdība ir sākusi plašu sabiedrisku apspriešanu nolūkā risināt kurdu jautājumu, un sabiedriskā televīzija nodrošina kanālu, kas pilnībā raida kurdu valodā. Attiecībā uz pievienošanās sarunām ir atvērtas papildu nodaļas. Turcija pieņēma valsts programmu acquis pieņemšanai. Galvenā sarunu vadītāja iecelšanai, kas būs nodarbināts uz pilnu slodzi, vajadzētu palīdzēt racionalizēt valdības centienus attiecībā uz reformām, kas saistītas ar ES. Tas ir īpaši svarīgi, pievienošanās sarunām nonākot sarežģītākā fāzē, kad Turcijai jāpaātrina kritēriju izpildes centieni, lai varētu panākt turpmāku progresu jaunu nodaļu atvēršanā. Turciju smagi skāra ekonomikas krīze, bet tās ietekmi mazināja banku nozares elastīgums un krīzes pārvarēšanas pasākumi. Strukturālo reformu turpināšana apvienojumā ar piesardzīgu fiskālo politiku ir būtiska, lai turpinātu vairot tās konkurētspēju. Izmeklēšanas rezultātā attiecībā uz varbūtējo noziedzīgo tīklu Ergenekon tika celtas nopietnas apsūdzības krimināllietā, kurā iesaistītas militārpersonas un nacionālistu aprindas. Šī lieta ir iespēja Turcijai nostiprināt pārliecību par tās demokrātisko iestāžu pareizu darbību un tiesiskumu. Svarīgi, ka ar to saistītajā tiesvedībā tiek pilnībā ievērots pienācīgs tiesas process, īpaši apsūdzēto tiesības. Pienācis laiks ievērojami paātrināt reformu gaitu. Saglabājas bažas vairākās jomās, tostarp attiecībā uz vārda brīvību, preses brīvību, reliģijas brīvību, arodbiedrību tiesībām, civilo kontroli pār militāro jomu un sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību. Jāiegulda daudz lielāks darbs, lai novērstu to personu nesodāmību, kas iesaistītas spīdzināšanā un ļaunprātīgā attieksmē. Valdības iniciatīvai kurdu jautājumā jāvainagojas ar konkrētiem pasākumiem, kas Turcijas pilsoņiem neatkarīgi no to izcelsmes garantē pilnas tiesības un brīvības un ievērojami uzlabo situāciju dienvidaustrumos. Labāks dialogs starp politiskajām partijām labvēlīgi ietekmēs reformu procesu, tostarp darbu pie konstitucionālās reformas. Turcija izteica atbalstu sarunu turpināšanai ANO aizgādnībā starp Kipras grieķu un Kipras turku kopienu līderiem, lai panāktu visaptverošu Kipras problēmas risinājumu. Tomēr nav panākts progress divpusējo attiecību normalizēšanā ar Kipras Republiku. Turcija nav pilnībā ieviesusi Asociācijas nolīguma papildprotokolu un nav novērsusi visus šķēršļus preču brīvai apritei, tostarp ierobežojumus tiešajiem transporta sakariem ar Kipru. Turcijai nekavējoties jāizpilda savas saistības pilnībā un bez diskriminācijas īstenot papildprotokolu un panākt progresu divpusējo attiecību normalizēšanā ar Kipras Republiku. ES turpinās sekot līdzi panākumiem un saskaņā ar Padomes 2006. gada 11. decembra secinājumiem novērtēs progresu jautājumos, uz kuriem attiecas 2005. gada 21. septembra deklarācija. Grieķija iesniedza ievērojamu skaitu formālu sūdzību par pastāvīgiem tās gaisa telpas pārkāpumiem, ko veic Turcija, tostarp lidojumiem pār Grieķijas salām. Joprojām svarīgs jautājums ir labas kaimiņattiecības. Turcijai ir svarīga loma reģiona drošībā un dialoga veicināšanā starp civilizācijām. Turcija ir uzņēmusies iniciatīvas, lai sekmētu stabilizāciju Dienvidkaukāzā, Tuvajos Austrumos un citos reģionos. Tā piedalās vairākās ES miera uzturēšanas misijās. Tika pieliktas ievērojamas diplomātiskas pūles, lai normalizētu attiecības ar Armēniju, un to rezultātā 2009. gada oktobrī notika vēsturiskā protokolu parakstīšana par attiecību normalizēšanu. Svarīgi, lai abas valstis ātri ratificētu šos protokolus. Turcija 2009. gada jūlijā parakstīja starpvaldību nolīgumu par Nabuko gāzesvadu. Šis projekts ir svarīgs stratēģisks solis ceļā uz ciešāku sadarbību enerģētikas jomā starp ES un Turciju un citām reģiona valstīm, kā arī uz enerģijas avotu diversifikāciju. Viena no augstākajām ES enerģijas drošības prioritātēm joprojām ir savlaicīgi pabeigt dienvidu gāzes transporta koridora izveidi, jo īpaši ātri īstenojot starpvaldību nolīgumu par Nabuko gāzesvadu. ES pievienošanās process ir spēcīgs stimuls Turcijai īstenot reformas, nostiprināt demokrātiju un cilvēktiesības un turpināt modernizāciju valstī. Reformu gaita Turcijā joprojām ir galvenais apsvērums, no kura ir atkarīga šā procesa virzība. Islande Islande iesniedza pieteikumu dalībai ES 2009. gada 16. jūlijā, un 27. jūlijā Padome aicināja Komisiju sagatavot atzinumu. Islandes pietikums tiks vērtēts saskaņā ar Līgumā paredzētajiem principiem, kritērijiem, kas tika definēti Eiropadomes 1993. gada sanāksmē Kopenhāgenā, kā arī Eiropadomes 2006. gada decembra sanāksmes secinājumiem par atjaunoto konsensu par paplašināšanos, kurā paredzēti stingri un taisnīgi nosacījumi, kas balstīti uz valsts pašas sasniegumiem. Islandē ir labi iesakņojusies demokrātija. Valsti smagi skāra globālā ekonomikas un finanšu krīze. Būdama Eiropas Ekonomikas zonas dalībniece, tā ir lielā mērā integrējusies iekšējā tirgū. Tā ir arī Šengenas zonas dalībniece. Islande ir svarīgs ES partneris saistībā ar Ziemeļu dimensiju un ņemot vērā Arktikas reģiona politikas veidošanu. Komisija savā atzinumā ņems vērā šos elementus. Islandes panākumi EEZ līguma saistību īstenošanā būs Komisijas veiktā novērtējuma būtisks elements. Komisija gatavo IPA regulas grozījumu, lai kā saņēmējvalsti iekļautu Islandi. SECINāJUMI UN IETEIKUMI Pamatojoties uz iepriekš sniegto analīzi, Komisija izvirza šādus secinājumus un ieteikumus . 1. Pievienošanās process nodrošina spēcīgu stimulu politiskām un ekonomikas reformām paplašināšanās valstīs un nostiprina mieru un stabilitāti Eiropā. ES ir ieinteresēta saglabāt paplašināšanās procesa dinamiku, balstoties uz pieņemtajiem principiem un nosacījumiem un atjaunoto konsensu par paplašināšanos. 2. Paplašināšanās valstīm neizdevās izvairīties no globālās ekonomikas lejupslīdes ietekmes. ES palīdz tām mazināt krīzes ietekmi un veikt sagatavošanas darbu, lai panāktu stabilu atveseļošanos. Tam pamatā ir reformu, kas saistītas ar ES, īstenošana. 3. Viens no svarīgākajiem jautājumiem, kas joprojām jārisina paplašināšanās valstīm, ir tiesiskums, īpaši cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību, kā arī administratīvo resursu nostiprināšana. Komisija arī turpmāk izmantos visus paplašināšanās procesa instrumentus, lai atbalstītu šo valstu centienus. Steidzami jārisina problēmas, kas ietekmē vārda un plašsaziņas līdzekļu brīvību. 4. Divpusējie jautājumi nedrīkst kavēt pievienošanās procesu. Divpusējie strīdi ir jārisina attiecīgajām pusēm, kas tajos iesaistītas un kurām ir pienākums rast risinājumus labu kaimiņattiecību garā un paturot prātā ES vispārīgās intereses. 5. Reģiona valstīm uzņemoties lielāku atbildību par šo procesu, ir uzlabojusies reģionālā sadarbība Dienvidaustrumeiropā. Tomēr reģionālo struktūru efektivitāte un iniciatīvas ir jāuzlabo. Domstarpības attiecībā uz Kosovu[6] nedrīkst radīt šķēršļus reģionālajai sadarbībai. 6. Bezvīzu režīms ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni un Serbiju, ko, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, ieviesīs 2010. gada sākumā, parādīs, ka reformas dod praktiskas priekšrocības pilsoņiem. Komisija līdz 2010. gada vidum iesniegs priekšlikumus attiecībā uz Albāniju un Bosniju un Hercegovinu, ja šīs valstis būs izpildījušas vadlīnijās paredzētos nosacījumus. Lai palīdzētu Kosovai veidot dzīvotspējīgas ekonomikas struktūras, ir būtiska personu brīva pārvietošanās un cilvēku apmaiņa, īpaši jauniešu un studentu apmaiņa. Ņemot to vērā, jāturpina sekmēt vīzu režīma atvieglošanu un attiecībā uz Kosovu jāuzsāk process, lai perspektīvā liberalizētu vīzu režīmu, tiklīdz būs veiktas vajadzīgās reformas un izpildīti nosacījumi. 7. Horvātija ir guvusi labus panākumus pievienošanās sarunās noteikto kritēriju izpildē. Šis progress tika atzīmēts pievienošanās konferencē 2009. gada oktobrī, kura notika pēc 2009. gada septembrī panāktās politiskās vienošanās starp Slovēniju un Horvātiju par robežjautājuma risināšanu. Tas bija nozīmīgs solis uz priekšu, kas deva jaunu impulsu pievienošanās sarunām. Horvātijai jāturpina reformu centieni, īpaši tādās jomās kā tiesu iestāžu un valsts pārvaldes reforma, cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību, mazākumtautību tiesības, tostarp bēgļu atgriešanās, un kara noziegumu iztiesāšana. Horvātijai ir jāatrisina jautājums par ICTY piekļuvi dokumentiem. Ja Horvātija izpildīs visus atlikušos nosacījumus, pievienošanās sarunas varētu tikt pabeigtas nākamajā gadā. 8. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika būtībā ir izpildījusi pievienošanās partnerības galvenās prioritātes. Pamatojoties uz minēto un ņemot vērā vispārējo progresu reformu īstenošanā, Komisija uzskata, ka valsts ir pietiekamā mērā izpildījusi Eiropadomes 1993. gada Kopenhāgenas sanāksmē un Stabilizācijas un asociācijas procesā noteiktos kritērijus. Valsts ir pietuvinājusies tam, lai kļūtu par funkcionējošu tirgus ekonomiku, un guvusi panākumus vairākās jomās, kas saistītas ar tās spēju uzņemties dalības pienākumus.Ņemot vērā šos apsvērumus un Eiropadomes 2005. gada decembra un 2006. gada decembra sanāksmju secinājumus, Komisija iesaka sākt sarunas ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par pievienošanos Eiropas Savienībai.Vēl arvien ir aktuāls jautājums par to, kā uzturēt labas kaimiņattiecības, tostarp vienoties un ANO aizgādnībā rast abpusēji pieņemamu risinājumu jautājumā par valsts nosaukumu. 9. Melnkalne iesniedza pieteikumu dalībai ES 2008. gada decembrī, un 2009. gada aprīlī Padome aicināja Komisiju sniegt atzinumu. Parlamenta vēlēšanas atbilda gandrīz visiem starptautiskajiem standartiem, bet vēl ir jānovērš daži trūkumi. Melnkalnei joprojām svarīgs uzdevums ir administratīvo spēju nostiprināšana un tiesiskuma konsolidācija. 10. Albānija iesniedza pieteikumu dalībai ES 2009. gada aprīlī, un Komisija sagatavos savu atzinumu, tiklīdz to pieprasīs Padome. Parlamenta vēlēšanas atbilda lielākai daļai starptautiskajiem standartiem, bet turpmākajās vēlēšanās vēl ir jānovērš daži trūkumi. Joprojām svarīgs uzdevums ir nostiprināt tiesiskumu un valsts iestāžu pareizu darbību. 11. Bosnijai un Hercegovinai nekavējoties jāpaātrina svarīgākās reformas. Lai nodrošinātu progresu, ir vajadzīgs vienots valsts vadītāju skatījums attiecībā uz vispārīgo virzību un politiskā griba izpildīt Eiropas integrācijas prasības. Bosnijai un Hercegovinai arī jāizpilda nosacījumi, kas paredzēti, lai varētu slēgt Augstā pārstāvja biroju. Kamēr nebūs slēgts Augstā pārstāvja birojs, Eiropas Savienība nevarēs izskatīt Bosnijas un Hercegovinas dalības pieteikumu. Pirms Komisija varēs ieteikt kandidātvalsts statusa piešķiršanu, Bosnijai un Hercegovinai būs jāveic konstitucionālās sistēmas reforma, lai tās iestādes varētu efektīvi darboties. Īpaši šai valstij būs jāspēj pieņemt, īstenot un piemērot ES tiesību aktus un noteikumus. 12. Serbija ir apliecinājusi apņēmību integrēties ES, gūstot panākumus Pagaidu nolīgumā ar ES ietverto noteikumu īstenošanā un veicot svarīgākās politiskās reformas atbilstoši Eiropas standartiem. Ņemot vērā Serbijas ilgstošo sadarbību ar ICTY un tās atjaunoto apņēmību iesaistīties Eiropas integrācijas procesā, Komisija uzskata, ka ES ir pienācis laiks īstenot Pagaidu nolīgumu. Joprojām svarīgi nostiprināt tiesiskumu un paātrināt ekonomikas reformas. Serbijai ir jāapliecina konstruktīvāka attieksme pret Kosovas dalību reģionālajā tirdzniecībā un sadarbībā. Tika sākta sadarbība ar tiesiskuma misiju EULEX , bet ir vajadzīgs turpmāks darbs, īpaši attiecībā uz EULEX operāciju Kosovas ziemeļos. 13. Kosovā tika saglabāta stabilitāte, taču situācija joprojām ir nedroša. Visā Kosovā tika izvērsta un pilnībā darbojas ES tiesiskuma misija EULEX . Kosovai ir svarīgi uzdevumi, tostarp tiesiskuma nodrošināšana, cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību, administratīvo spēju nostiprināšana, serbu un citu mazākumtautību aizsardzība un dialoga pastiprināšana un saskaņas atjaunošana starp kopienām. Kosovai jāieņem konstruktīva nostāja pret reģionālo sadarbību un pastāvīga atbalsta nodrošināšanu EULEX darbam. Komisija ierosina veidus, kā izmantot Kopienas instrumentus, lai veicinātu Kosovas sociālekonomisko attīstību, īpaši tādās jomās kā vīzas un tirdzniecība, un lai saskaņā ar reģiona Eiropas perspektīvu virzītos uz integrāciju ES atbilstoši stabilizācijas un asociācijas procesam. Tirdzniecības jomā Komisija ierosina pagarināt autonomo tirdzniecības pasākumu piemērošanas termiņu un, tiklīdz Kosova būs izpildījusi attiecīgās prasības, savlaicīgi ierosinās direktīvas sarunām par tirdzniecības nolīgumu. 14. Turcijai jāturpina atjaunotie politisko reformu centieni, kas jau ir uzsākti. Pievienošanās sarunas ir nonākušas sarežģītākā stadijā, kas nosaka, ka Turcijai jāpaātrina darbs, lai izpildītu attiecīgos nosacījumus. ES pievienošanās process ir spēcīgs stimuls Turcijai nostiprināt demokrātiju un cilvēktiesības, turpināt modernizāciju valstī un tuvināt to ES. Turcijai ir svarīga loma reģiona drošībā, energoapgādē un dialoga veicināšanā starp civilizācijām. Tika pieliktas ievērojamas diplomātiskas pūles, lai normalizētu attiecības ar Armēniju, un to rezultātā 2009. gada oktobrī notika vēsturiskā protokolu parakstīšana par attiecību normalizēšanu. Turcijai jānodrošina Asociācijas nolīguma papildprotokola pilnīgu un nediskriminējošu īstenošanu un panāktu progresu attiecību noregulēšanā ar Kipras Republiku. ES turpinās sekot līdzi panākumiem un saskaņā ar Padomes 2006. gada 11. decembra secinājumiem novērtēs progresu jautājumos, uz kuriem attiecas 2005. gada 21. septembra deklarācija. Joprojām svarīgs jautājums ir labas kaimiņattiecības. 15. Saistībā ar Kipras jautājumu Kipras grieķu un Kipras turku kopienas līderi Apvienoto Nāciju Organizācijas aizgādnībā ir uzsākuši izšķirošo posmu sarunās par visaptverošu noregulējumu. Komisija atbalsta viņu centienus un sniedz tehniskas konsultācijas jautājumos, kuri ir ES kompetencē. Tā aicina abu pušu līderus pastiprināt centienus, lai iespējami ātrāk sekmīgi noslēgtu sarunas, un Turcijai veikt konkrētu ieguldījumu, lai panāktu šādu visaptverošu noregulējumu Kipras jautājumā. 16. Islande ir iesniegusi pieteikumu dalībai ES, un Komisija gatavo Padomes pieprasīto atzinumu. Islandes pietikums tiks vērtēts saskaņā ar Līgumā paredzētajiem principiem un kritērijiem, kas tika definēti Eiropadomes 1993. gada sanāksmē Kopenhāgenā, kā arī Eiropadomes 2006. gada decembra sanāksmes secinājumiem par atjaunoto konsensu par paplašināšanos. Būdama Eiropas Ekonomikas zonas un Šengenas zonas dalībniece, Islande ir dziļi integrējusies ES vairākās jomās. 17. Paplašināšanās procesam ļoti svarīgs ir sabiedrības atbalsts. Dalībvalstu, partnervalstu un ES iestādēm ir svarīgi veicināt sabiedrības izpratni par ES paplašināšanās politiku. PIELIKUMS Secinājumi par Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Horvātiju, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni, Serbiju, Kosovu[7] un Turciju Albānija Aprīlī stājās spēkā Stabilizācijas un asociācijas nolīgums (SAN), un tā īstenošana kopumā norit gludi. Albānija turpināja gūt panākumus politisko kritēriju ievērošanā, kā to paredz Eiropas partnerība. Jūnijā notikušās parlamenta vēlēšanas EDSO/DICB novērtēja kā atbilstošas lielākai daļai starptautisko standartu, bet ir vajadzīgs turpmāks darbs, lai ņemtu vērā ieteikumus nākamajās vēlēšanās. Reāls progress panākts vēlētāju reģistrācijā un tiesiskajā regulējumā, bet tika konstatēti trūkumi balsu skaitīšanas procedūrās. Tika pabeigta vēlēšanu sistēmas reforma un savlaicīgi pirms vēlēšanām pieņemts jauns vēlēšanu likums. Pamatojoties uz jauno civilstāvokļa aktu reģistru, tika sagatavoti pilnveidoti vēlēšanu saraksti, tādējādi lielā mērā izpildot šo svarīgo Eiropas partnerības prioritāti. Kopumā tika pabeigta personas apliecību izsniegšana, lai dotu iespēju balsot pilsoņiem, kuriem nav pases. Vēlēšanu periodā tomēr pasliktinājās dialoga kultūra starp galvenajām politiskajām partijām. Jāpanāk, lai tiktu atjaunots politiskais dialogs, kas ir svarīga Eiropas partnerības prioritāte. Neliels progress ir panākts demokrātijas un tiesiskuma nostiprināšanā. Vispārējās vēlēšanu reformas ietvaros kopumā tika izpildīti ieteikumi, ko EDSO/DICB sniedza pēc iepriekšējām vēlēšanām. Parlaments pieņēma vairākus svarīgus tiesību aktus, lai tuvinātu ES acquis . Tomēr dialoga kultūru aizēnoja partiju politiskās programmas, un tika aizkavētas svarīgas reformas. Albānija ir panākusi zināmu progresu valdības struktūru nostiprināšanā, lai koordinētu integrāciju Eiropā. Tomēr vēl ir jānostiprina resursi un stratēģiskā plānošana. Valsts pārvaldes jomā turpinājās iecelšana amatos, pārkāpjot civildienesta likumu – galvenokārt izmantojot pagaidu līgumus. Pārredzamības un atbildības trūkums saistībā ar iecelšanu amatos joprojām ir svarīga Eiropas partnerības prioritāte, kas jārisina. Vajadzīgs ievērojams darbs, lai izveidotu neatkarīgu, efektīvu un uz rezultātiem balstītu civildienestu, kas būtu brīvs no politiskas iejaukšanās. Lai gūtu panākumus, būs svarīgi pilnībā īstenot civildienesta likumu, nostiprināt valsts pārvaldes iestāžu resursus un īstenot valsts pārvaldes reformas stratēģiju. Nenozīmīgs progress panākts tiesu sistēmas reformu jomā. Tika izveidota privāto tiesu izpildītāju sistēma. Tomēr visaptveroša tiesu iestāžu reformas stratēģija vēl nav pieņemta. Lustrācijas likums tika pieņemts ar vienkāršu balsu vairākumu parlamentā - bez vispusīgas apspriešanas un konsensa. Konstitucionālā tiesa pēc tam apturēja lustrācijas likuma īstenošanu. Juridiskais pamats tiesu sistēmas reformai nav izveidots. Vēl nav pieņemti būtiski tiesību akti par Augstākās tiesas un administratīvo tiesu darbību. Nav novērsta kavēšanās lietu izskatīšanā, un tiesu infrastruktūra joprojām ir neatbilstoša. Joprojām nopietnas bažas izraisa izpildvaras mēģinājumi ierobežot tiesu iestāžu neatkarību. Tika apšaubīta tiesu iestāžu objektivitāte saistībā ar izskatīšanas atlikšanu procesuālu iemeslu dēļ augsta līmeņa lietās, piemēram, Gerdecas lietā. Kopumā tiesu sistēma joprojām darbojās vāji, un vēl ir daudz darāmā, lai, nodrošinot tās neatkarību, pārredzamību un efektivitāti, izpildītu šo svarīgo Eiropas partnerības prioritāti. Valdība turpināja centienus novērst un apkarot korupciju . Tika uzsākta korupcijas apkarošanas stratēģijas un rīcības plāna īstenošana, kas ir Eiropas partnerības svarīga prioritāte. Tika ieviesti tiesību akti, kas nosaka, ka publiskajā iepirkumā jāizmanto tiešsaistes elektroniskās procedūras. Tika veikts darbs, lai palielinātu pārredzamību dažās nozarēs, piemēram, izglītībā. Tās ir pozitīvas norises. Tomēr daudzās jomās joprojām pastāv korupcija, un tā ir īpaši nopietna problēma. Lai iznīdētu joprojām dominējošo nesodāmības kultūru, ir vajadzīga lielāka politiskā griba, tostarp attiecībā uz augsta līmeņa lietām. Kopumā ir jāturpina nostiprināt institucionālo kārtību un koordināciju starp aģentūrām korupcijas apkarošanā. Joprojām ir jāveic liels darbs visos šā jautājuma aspektos, arī attiecībā uz tiesisko atbildību un politisko partiju finansējuma pārredzamību. Neliels progress turpinājās cilvēktiesību un mazākumtautību aizsardzības jomā, kur tiesiskais regulējums kopumā ir izveidots. Tomēr ir jāturpina darbs, lai uzlabotu spēkā esošo tiesību aktu piemērošanu vairākās jomās. Pilsoņu un politisko tiesību jomā tika veikti pasākumi, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar ļaunprātīgu izturēšanos pirmstiesas apcietinājuma vietās. Uzcelti jauni cietumi un pirmstiesas apcietinājuma centri nepilngadīgajiem un garīgās veselības pacientiem. Darbojas probācijas sistēma. Tomēr joprojām nopietnas bažas izraisa apcietinājuma vietu zemie standarti, ko vēl pasliktina pārblīvētība, īpaši vecākos cietumos. Vajadzīgs turpmāks darbs cilvēktiesību aizsardzības jomā un sabiedrības aizstāvja ieteikumu īstenošanā. Attiecībā uz tiesu pieejamību joprojām bažas izraisa jautājums par juridiskās palīdzības pieejamību neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām un dažām mazākumtautībām. Izveidots tiesiskais regulējums, lai aizsargātu vārda brīvību . Tomēr tika izdarīts spiediens uz dažiem plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzējiem, tostarp to izraidīšana no valdībai piederošām telpām. Nav izstrādāts tiesiskais regulējums par plašsaziņas līdzekļu politiku, un nav īstenoti spēkā esošie tiesību akti. Vajadzīgs ievērojams darbs, lai izveidotu tiesisko regulējumu, uzlabotu plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pārredzamību un nostiprinātu sabiedriskās apraides regulatora neatkarību. Pulcēšanās brīvības un reliģiskās pārliecības brīvības ievērošana joprojām tiek ievērota apmierinoši. Valdība paātrināja centienus, lai sniegtu atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai . Tika veikts darbs, lai pilsonisko sabiedrību iesaistītu svarīgāko tiesību aktu sagatavošanā. Tomēr vēl ir jāpastiprina pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalība politikas veidošanā. Ekonomisko un sociālo tiesību jomā progress bija neliels. Ir gūti zināmi panākumi sieviešu tiesību nostiprināšanā. Vēlēšanu likumā ir ietverta 30 % dzimumu kvota, ko jūnijā notikušajās vēlēšanās piemēroja lielākā daļa politisko partiju. Tika izveidota Nacionālā padome dzimumu līdztiesības jautājumos. Tomēr vēl nav pilnībā īstenoti spēkā esošie tiesību akti sieviešu aizsardzībai pret visu veidu vardarbības izpausmēm. Joprojām nopietnas bažas rada sadzīves vardarbība. Turpinājās progress bērnu tiesību jomā. Palielinājās alternatīvu sodu piemērošana nepilngadīgajiem. Tomēr ir vajadzīgs papildu darbs, lai atrisinātu jautājumus, kas saistīti ar bērnu darba izmantošanu un skolu pametēju skaita samazināšanu, īpaši romu bērnu vidū. Atbalsta mehānismi sociāli neaizsargātajiem iedzīvotājiem un invalīdiem joprojām ir ierobežoti. Labāk jākoordinē valdības aģentūru darbs. Vajadzīgs turpmāks darbs, lai nostiprinātu strādājošo un arodbiedrību tiesības . Sociālā dialoga attīstību joprojām kavē progresa trūkums darba likumdošanas grozīšanā. Turklāt nav pieņemti tiesību akti diskriminācijas apkarošanai. Ir gūti panākumi īpašuma tiesību konsolidācijā, kas ir viena no svarīgākajām Eiropas partnerības prioritātēm. Visā valstī ir izveidotas zemes novērtēšanas kartes, kas ir vajadzīgas, lai izmaksātu kompensācijas bijušajiem īpašniekiem. Tomēr visos šā jautājuma apsektos ir jāiegulda daudz lielāks darbs. Neatrisinātie īpašumu jautājumi joprojām kavē funkcionējoša zemes tirgus izveidi, neļauj ārvalstu ieguldījumiem sasniegt savu potenciālu un paver iespējas korupcijai. Šajā jomā svarīgi būs pieņemt visaptverošu stratēģiju, kas pievēršas juridiskiem un institucionāliem jautājumiem. Turpinājās progress mazākumtautību aizsardzības jomā. Tika pieliktas pūles, lai pieņemtu darbā policijā personas, kas pieder pie mazākumtautībām. Tomēr ir jāpaātrina Eiropas Padomes vispārējās konvencijas īstenošana. Joprojām trūkst precīzu datu par mazākumtautībām. Šā jautājuma risināšanā svarīga loma būs nākamajai tautas skaitīšanai, ievērojot starptautiskos standartus par datu aizsardzību. Jāturpina izstrādāt un precizēt tiesisko regulējumu mazākumtautību aizsardzības jomā, lai visas mazākumtautības varētu pilnībā baudīt savas kultūras tiesības. Ir veikti daži pasākumi, lai uzlabotu romu stāvokli, bet romu integrācijas stratēģijas īstenošana norit lēni. Romu mazākumtautībai joprojām ir ļoti grūti dzīves apstākļi, un tā tiek diskriminēta. Reģionālo jautājumu un starptautisko saistību jomā Albānijai joprojām bija konstruktīva loma reģionālās stabilitātes uzturēšanā un labu attiecību veidošanā ar citām Rietumbalkānu valstīm un ES kaimiņvalstīm. Valsts aktīvi piedalījās reģionālajā sadarbībā, tostarp Dienvidaustrumu Eiropas sadarbības procesā (DAESP), Reģionālās sadarbības padomes (RSP) darbā un Centrāleiropas brīvās tirdzniecības nolīgumā (CEBTN). Saglabājās labas divpusējās attiecības ar citam paplašināšanās valstīm un kaimiņos esošajām ES dalībvalstīm. Saistībā ar Starptautisko krimināltiesu divpusējais imunitātes nolīgums ar Amerikas Savienotajām Valstīm neatbilst attiecīgajām ES kopējām nostājām un pamatprincipiem. Albānijai jāpielāgojas ES nostājai. Starptautiskās finanšu un ekonomikas krīzes apstākļos Albānijas ekonomikā saglabājās makroekonomiskā stabilitāte. Visu 2008. gadu turpinājās ekonomiskā izaugsme, bet, samazinoties eksportam, naudas pārvedumiem un aizdevumu pieaugumam, 2009. gadā tā palēninājās. Monetārā politika bija stabila, un tika saglabāta cenu stabilitāte. Tomēr ekspansīvas fiskālās politikas dēļ, lai gan tā ietvēra tik ļoti vajadzīgos ceļu tīkla būvdarbus, radās liels budžeta deficīts. Trūkumi tiesiskuma jomā, zemais infrastruktūras līmenis un ēnu ekonomika joprojām rada problēmas ekonomikas attīstībai un uzņēmējdarbības videi. Attiecībā uz ekonomiskajiem kritērijiem Albānija guva labus panākumus ceļā uz funkcionējošu tirgus ekonomiku. Lai tā varētu vidējā termiņā pārvarēt konkurences spiedienu un noturēties pret tirgus spēkiem Eiropas Savienībā, Albānijai ir jānostiprina tiesiskā sistēma, jāveic tās reforma un jānovērš trūkumi infrastruktūrā un cilvēku kapitāla jomā. Reaģējot uz starptautisko krīzi, valdība izmantoja visus monetāros un fiskālos instrumentus, kā arī regulējošos pasākumus. Nozīmīgais kapitāla pieplūdums, ko daļēji radīja privatizācijas procesa paātrināšanās, bija vairāk nekā pietiekams, lai finansētu tekošā konta deficītu. Turpinot īstenot nodokļu administrācijas reformu, tika paplašināta nodokļu bāze un palielināta nodokļu vispārējā atbilstība, un tas palīdzēja samazināt ēnu ekonomikas daļu. Pateicoties nodokļu efektīvākai iekasēšanai, radās pārpalikums sākotnējā budžeta bilancē un 2008. gadā uzlabojās politiku spektrs. Tautsaimniecībā tika vēl vairāk samazinātas valsts īpašumtiesības, īpaši enerģētikas un telekomunikāciju nozarē. Tika vēl vairāk atvieglota ieiešana tirgū, un tirgus dalībnieki guva priekšrocības, ko radīja uzlaboti īpašumu un aizdevumu reģistri. Sarežģītā starptautiskajā vidē banku nozare saglabāja labu kapitalizācijas līmeni un likviditāti. Liela mēroga būvdarbu rezultātā tika uzlabots ceļu tīkls. Tomēr vēlēšanu periodā īstenotās ekspansīvās fiskālās politikas dēļ 2008. gadā radās liels budžeta deficīts, un 2009. gadā prognozētais deficīts joprojām ir liels. Vajadzīgs papildu darbs publisko finanšu konsolidācijā. Joprojām netiek izmantotas bankrota procedūras. Vājās administratīvās spējas nelabvēlīgi ietekmē tiesiskās sistēmas autoritāti un tās akceptu. Joprojām plaši izplatītas ir neformālas līgumu piemērošanas metodes, apejot tiesisko sistēmu. Neatrisinātie īpašumu jautājumi joprojām kavē funkcionējoša zemes tirgus izveidi un neļauj ieguldījumiem sasniegt iespējamo līmeni. Joprojām liela problēma ir ēnu ekonomika. Bezdarba līmenis joprojām ir augsts. Vajadzīga būtiska izglītības sistēmas reforma. Joprojām ir vāji attīstīta transporta infrastruktūra, un sakarā ar to, ka netiek diversificēta ražošana un ir vājas starpsavienojumu jaudas, pilnībā netiek nodrošināta elektroapgādes drošība. Albānija ir guvusi panākumus tiesību aktu, politikas un spēju pielāgošanā Eiropas standartiem . Lielākajā daļā jomu ir panākts labs, lai gan nevienmērīgs progress. Tas turpinājās tādās jomās kā preču brīva aprite, enerģētika un MVU politika. Citās jomās, piemēram, intelektuālā īpašuma tiesību, audiovizuālās politikas, lauksaimniecības un veterinārās/fitosanitārās kontroles jomā progress bija neliels. Kopumā ir vajadzīgs papildu darbs, lai uzlabotu administratīvās spējas un pastiprinātu tiesību aktu efektīvu īstenošanu. Ir gūti panākumi dažās iekšējā tirgus jomās. Attiecībā uz preču brīvu apriti turpinājās labs progress Eiropas standartu pieņemšanā un akreditācijas un metroloģijas jomā. Tomēr jānostiprina īstenošanas spējas. Pārskatot regulējumu par darbību ārvalstu valūtas jomā, tika uzlabots tiesiskais regulējums attiecībā uz kapitāla apriti. Līdz ar konsultatīvo un lēmumu pieņemšanas struktūru izveidi uzlabojās tiesiskais regulējums patērētāju aizsardzības jomā. Turpinājās progress muitas datorizācijā un infrastruktūras izveidē, bet ir vajadzīga turpmāka tuvināšana Eiropas standartiem un administratīvo spēju nostiprināšana. Muitas ierēdņiem nav civildienesta ierēdņu statusa. Tika gūti pastāvīgi panākumi nodokļu jomā. Uzlabojās nodokļu administrācijas darbs, un tuvojas nobeigumam nodokļu iestāžu datorizācija. Tomēr kopumā nodokļu iekasēšana joprojām ir zemā līmenī. Lietotu automašīnu un iespieddarbu aplikšana ar nodokļiem neatbilst Stabilizācijas un asociācijas nolīguma saistībām. Turpinājās progress konkurences jomā – gan pretmonopolu, gan valsts atbalsta sfērā. Tiesiskais regulējums kopumā atbilst acquis , bet ir vajadzīgs papildu darbs, lai to īstenotu. Neliels progress vērojams publiskā iepirkuma jomā. Plašāk tiek izmantotas elektroniskās procedūras; tās attiecina uz lielāko daļu publiskā iepirkuma līgumu. Tomēr joprojām nav veikta tiesību aktu tuvināšana attiecībā uz koncesijām, komunālajiem pakalpojumiem un pārskatīšanas procedūrām. Publiskā iepirkuma aģentūras spējas ir uzlabojušās, bet tās vēl ir jānostiprina. Neliels progress tika panākts intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesību jomā. Palielinājās par pārkāpumiem tiesā ierosināto lietu skaits. Tomēr vēl ir nepieciešams ievērojams turpmāks darbs. Īstenošana joprojām ir zemā līmenī, tāpat arī patentu un autortiesību aizsardzības biroju spējas un tiesu iestāžu pieredze un kvalifikācija. Nenozīmīgs progress panākts sociālās politikas un nodarbinātības jomā. Palielinājās sociālās aizsardzības budžets un tika apstiprināta arodveselības un darba drošības stratēģija. Tomēr arodveselības un darba drošības standarti joprojām ir zemi un darba inspekcijas spējas – vājas. Turpinājās tiesību aktu tuvināšana ES standartiem dažās sabiedrības veselības jomās . Tomēr administratīvās spējas joprojām ir vājas. Neliels progress tika panākts attiecībā uz Eiropas standartiem izglītības un pētniecības politikas jomā. Var ziņot par panākumiem dažās sektorpolitikas jomās. Attiecībā uz rūpniecību un MVU tika gūti labi panākumi, īstenojot Eiropas Mazo uzņēmumu hartu. Neliels progress tika panākts lauksaimniecībā attiecībā uz tiesisko un institucionālo regulējumu, bet joprojām pastāv strukturālas nepilnības. Laboratoriju resursi tika uzlaboti pārtikas nekaitīguma , veterinārās un fitosanitārās politikas jomā, bet atbilstība ES standartiem joprojām ir zemā līmenī un kavē Albānijas eksporta iespēju īstenošanu. Turpinājās progress zivsaimniecības jomā attiecībā uz horizontālajiem tiesību aktiem, inspekciju un starptautisko sadarbību. Tomēr nozvejas un izkraušanas kontrole joprojām ir vāja. Attiecībā uz vidi vērojami daži uzlabojumi atkritumu apsaimniekošanas un dabas aizsardzības jomā. Tomēr jāturpina nostiprināt politikas veidošanas spējas un īstenošanu un piemērošanu. Attiecībā uz transportu uzlabojās tiesiskais regulējums gaisa transporta un jūras transporta nozarēs. Tomēr kopumā ir vajadzīgi būtiski uzlabojumi. Tika panākts progress enerģētikas nozarē. Tika privatizēts elektroenerģijas apgādes uzņēmuma sadales atzars. Tiek veikti pasākumi, lai uzlabotu elektroenerģijas ražošanas un starpsavienojumu iespējas. Tomēr enerģētikas nozare joprojām ir vāja. Vēl arvien nav noteiktības attiecībā uz elektroenerģijas piegādes drošību. Jāturpina darbs, lai samazinātu zudumus un palielinātu rēķinu apmaksu. Samērā neliels progress vērojams informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu jomā. Turpinājās tirgus liberalizācija elektronisko sakaru jomā, bet to joprojām kavē tas, ka nav instrumentu, kas aizsargā konkurenci. Administratīvās spējas vēl arvien ir vājas, īpaši Regulēšanas aģentūras padomē. Samērā neliels progress tika panākts audiovizuālās politikas jomā. Vajadzīgs turpmāks darbs, lai īstenotu plašsaziņas līdzekļu reformas rīcības plānu. Mērens progress tika panākts attiecībā uz finanšu kontroli , bet jāturpina nostiprināt tiesisko regulējumu un īstenošanas spējas. Turpinājās progress statistikas jomā. Tiesiskuma, brīvības un drošības jomā ir panākts progress lielākajā daļā aspektu, bet tas ir nevienmērīgs. Vīzu režīma liberalizācijas dialoga ietvaros ir veikti pasākumi, lai izpildītu vīžu režīma liberalizācijas ceļvedī noteiktos kritērijus, un ieviestas svarīgas reformas tiesiskuma, brīvības un drošības jomā. Turpinājās progress vīzu politikas jomā. Tika veikti pasākumi, lai izpildītu vīžu režīma liberalizācijas ceļvedī noteiktos kritērijus. Spēkā stājās likums par ārvalstniekiem, un tika pieņemti īstenošanas tiesību akti. Sāka darboties ticams iedzīvotāju reģistrs un adrešu sistēma, un tika izsniegtas personas apliecības. Tika paātrināta biometrisko pasu izsniegšana. Tomēr ir vajadzīgs papildu darbs, lai nodrošinātu atbilstību Eiropas standartiem. Turpinājās atpakaļuzņemšanas nolīguma īstenošana starp Eiropas Kopienu un Albāniju. Neliels progress tika panākts robežu pārvaldības jomā . Turpinājās robežu pārvaldības integrētās stratēģijas īstenošana. Tomēr ir vajadzīgs papildu darbs, lai efektīvi īstenotu koordināciju starp aģentūrām un nodrošinātu atbilstošas mācības, cilvēkresursus un aprīkojumu robežposteņos. Vēl nav efektīvi īstenots likums par robežkontroli. Jāpastiprina pārrobežu sadarbība. Labi panākumi vērojami patvēruma jomā. Tika pieņemts likums par patvērumu. Tomēr vēl ir jāpieņem virkne īstenošanas pasākumu, lai pabeigtu tiesiskā regulējuma izveidi. Turpinājās progress migrācijas jomā. Norit migrācijas valsts stratēģijas īstenošana. Vajadzīgs papildu darbs nelegālās migrācijas apkarošanā. Mēreni panākumi tika gūti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanā. Uzlabojās tiesiskais regulējums un administratīvās spējas. Tomēr ir jānostiprina izmeklēšanas resursi un līdzekļu konfiskācijas izpildes spējas. Sadarbība starp policiju un tiesu iestādēm joprojām ir vāja. Samērā neliels progress panākts narkotiku apkarošanā. Rezultāti šajā jomā joprojām ir neapmierinoši, un īpaši jāpastiprina sadarbība starp aģentūrām. Joprojām nopietnas bažas rada narkotiku kontrabanda. Īstenojot jauno likumu par policiju, neliels progress tika panākts policijas darbības jomā. Tika veikti daži uzlabojumi personāla nodrošināšanā. Tomēr vajadzīgs turpmāks darbs, lai palielinātu izmeklēšanas spējas, nostiprinātu sadarbību ar prokuratūru un uzlabotu cilvēkresursu vadību. Vēl ir jānostiprina policijas vadība, darbinieku skaits, mācības un iekšējās kontroles struktūras. Vajadzīgs papildu darbs, lai izveidotu ticamu noziedzības statistiku. Turpinājās samērā neliels progress cīņā pret organizēto noziedzību , kas joprojām izraisa nopietnas bažas. Tika veikti pasākumi, lai uzlabotu liecinieku aizsardzību, bet tie ir nepietiekami. Ir uzlabojusies sadarbība ar Interpolu, kā rezultātā tika izsniegti vairāki starptautiski apcietināšanas orderi. Tomēr organizētās noziedzības apkarošanas centienus apdraud korupcija, vājā liecinieku aizsardzība un kriminālpolicijas informācijas nepietiekama izmantošana. Izmeklēšanu efektivitāti turpināja mazināt apgrūtinātā sadarbība starp policiju un prokuroriem. Neliels progress vērojams cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā. Sāka darboties tiešsaistes datubāze par cietušajiem. Uzlabojās cilvēku tirdzniecības apkarošanas koordinācijas aģentūras un valstu jautājumu nodošanas mehānisma administratīvās spējas. Tomēr, lai īstenotu cilvēku tirdzniecības apkarošanas stratēģiju, īpaši attiecībā uz cietušo aizsardzību, ir vajadzīgi papildu resursi un labāka koordinācija starp aģentūrām. Albānija joprojām ir cilvēku tirdzniecības izcelsmes valsts. Pieaug sieviešu un bērnu iekšējā tirdzniecība. Turpinājās progress personas datu aizsardzības jomā. Izveidots tiesiskais regulējums un apstiprināta neatkarīga datu uzraudzības iestāde. Tomēr ir jānodrošina atbilstoši resursi, tostarp mācības, lai varētu efektīvi strādāt datu aizsardzības komisārs. Vajadzīgs turpmāks darbs, lai nodrošinātu spēkā esošo tiesību aktu pareizu īstenošanu un nostiprinātu administratīvos resursus. Bosnija un Hercegovina Bosnija un Hercegovina guva ļoti nelielus panākumus politisko kritēr iju izpildē. Vietējais politiskais klimats ir pasliktinājies, un turpinājās problēmas, kas saistītas ar iestāžu pareizu darbību un musinošiem izteikumiem. Reformu īstenošana noritēja lēni, jo trūka konsensa un politiskās gribas un bija sarežģīta iestāžu sistēma. Lai panāktu turpmāku progresu ceļā uz dalību Eiropas Savienībā, joprojām būtisks ir politisko līderu kopīgs skatījums uz valsts virzību un par galvenajām reformām, kas saistītas ar ES. Svarīgi ir sasniegt mērķus un izpildīt nosacījumus, kas izvirzīti Augstā pārstāvja biroja slēgšanai[8]. Kamēr nebūs slēgts Augstā pārstāvja birojs, Eiropas Savienība nevarēs izskatīt šīs valsts pieteikumu dalībai ES. Pirms Komisija var ieteikt kandidātvalsts statusa piešķiršanu, Bosnijai un Hercegovinai jāveic konstitucionālās sistēmas reforma, lai tās iestādes varētu efektīvi darboties. Šai nolūkā valsts politiskie līderi piedalās kopīgā ES un ASV iniciatīvā, kas tika uzsākta 8. un 9. oktobrī Sarajevā. Tas tagad ir jāpārvērš konkrētos rezultātos, kas ļaus Bosnijai un Hercegovinai atsākt virzību uz ES, veicot konstitucionālas izmaiņas un izmantojot atjaunotu vietējo konsensu. Demokrātijas un tiesiskuma jomā panākts nenozīmīgs progress funkcionālāku un efektīvāku valsts struktūru izveidē un konstitucionālās reformas īstenošanā, kas ir viena no galvenajām Eiropas partnerības prioritātēm. Lai regulētu Brčko rajona statusu, pirmo reizi tika grozīta Bosnijas un Hercegovinas konstitūcija, un tas bija svarīgs pavērsiens un solis uz priekšu. Tomēr Augstajam pārstāvim nesen nācās izmantot savas izpildu pilnvaras, lai nodrošinātu progresu ar mērķi izbeigt rajona starptautisko uzraudzību. Bosnijas un Hercegovinas pārvaldes sistēma joprojām ir saistīta ar starptautisku klātbūtni. Valsts ir guvusi zināmus panākumus ceļā uz prasību izpildi, lai varētu slēgt Augstā pārstāvja biroju un pāriet uz pastiprinātu ES klātbūtni. Tomēr procesu kavēja nepietiekama politiskā apņemšanās. Tagad ir vajadzīga steidzama rīcība, lai izpildītu atlikušos mērķus, proti, sadalīt īpašumus starp valsti un pārējiem valdības līmeņiem, atrisināt jautājumu par aizsardzības jomas īpašumiem un nodrošināt valstī stabilu un konstruktīvu politisko vidi. Bija vērojami trūkumi valsts līmeņa izpildvaras un likumdevēju struktūru darbībā. Bosnijas un Hercegovinas parlamenta darbu vēl arvien kavē neatbilstoši tehniskie un cilvēkresursi, un sadarbība ar Ministru padomi un administratīvo vienību parlamentiem joprojām bija neapmierinoša. Ar integrāciju Eiropā saistīto tiesību aktu skaits, ko pieņēma parlaments, bija neliels. Iekšējā politiskā spriedze un sadrumstalotība un koordinācijas trūkums politikas veidošanā ietekmēja visu līmeņu valdības iestāžu darbu. Iestādes bieži vien nespēja ātri iecelt augsta līmeņa amatpersonas. Eiropas integrācijas direktorāta darbu traucēja vispārīgais politiskais klimats un tas, ka pārskata perioda lielākajā daļā nebija direktora. Tika veikti sagatavošanas pasākumi 2011. gada tautas skaitīšanai, bet nav pieņemts valsts līmeņa likums par tautas skaitīšanu, kas ir būtisks šajā procesā. Neliels progress panākts valsts pārvaldes jomā, bet ir vajadzīgs pastāvīgs darbs. Lai gan lēni, tomēr tiek īstenota valsts pārvaldes reformu stratēģija, kas ir svarīga Eiropas partnerības prioritāte. Darbojas fonds, kas izveidots valsts pārvaldes reformu atbalstam, un tiek īstenoti vairāki projekti. Tomēr ir jāuzlabo sadarbība starp dažādajām administratīvajām vienībām valstī. Joprojām ir vajadzīgi neatlaidīgi centieni, lai novērstu politisku iejaukšanos, ierobežotu etniskās identitātes un politiskās piederības nozīmi, ieceļot amatos, un izveidotu profesionālu un efektīvu civildienestu, balstoties uz darba izpildes kvalitāti un kompetenci. Tika iecelti valsts līmeņa ombudi, bet administratīvo vienību nevēlēšanās dēļ likvidēt pašreizējos administratīva līmeņa birojus, tie vēl pilnībā nedarbojas. Bosnija un Hercegovina panāca samērā nelielu progresu tiesu sistēmas pilnveidošanā. Tika pieņemti jauni tiesību akti un veikti daži pasākumi, lai samazinātu neiztiesāto lietu skaitu. Tika panākts progress tiesu nodrošināšanā ar atbilstošu informācijas tehnoloģiju. Tomēr tieslietu nozares attīstības valsts stratēģijas kara noziegumu valsts stratēģijas īstenošana noritēja neapmierinoši un ir jāpaātrina. Lielākie šķēršļi šajā jomā joprojām ir sarežģītais tiesiskais regulējums, tiesu sistēmas sadrumstalotība un vienota budžeta trūkums. Joprojām bieži notiek politiska iejaukšanās. Nopietns trūkums ir tas, ka nav augstākās tiesas ar valsts mēroga jurisdikciju. Pastāv problēmas vajāšanā par organizēto noziedzību. Bosnijas un Hercegovinas politiskās autoritātes neapmierināja tiesu iestāžu prasību pagarināt starptautisko tiesnešu un prokuroru pilnvaras. Kara noziegumu iztiesāšana valsts tiesā kopumā bija apmierinoša, bet tā ir jāuzlabo administratīvajās vienībās un kantonos. Ir jāpalielina tiesu sistēmas neatkarība, atbildība un efektivitāte. Serbijas Republikas iestādes arvien vairāk apšaubīja valsts līmeņa policijas un tiesu aģentūru darbības likumību, jurisdikciju un kompetenci to teritorijā. Tas ir nopietns iemesls bažām. Bosnija un Hercegovina ir panākusi pavisam nelielu progresu cīņā pret korupciju , kas joprojām pastāv daudzās jomās un ir nopietna problēma. Tika pieņemta jauna stratēģija un rīcības plāns 2009.-2014. gadam, bet 2006.-2009. gada stratēģiskā pamata īstenošana bija neapmierinoša. Nenozīmīgs progress panākts valstu grupas pret korupciju ( GRECO ) sniegto ieteikumu izpildē. Joprojām vērojami trūkumi saukšanā pie atbildības, un notiesājošu spriedumu skaits ir ļoti neliels. Bosnijai un Hercegovinai jāpastiprina gatavība un apņēmīga rīcība korupcijas apkarošanā. Samērā neliels progress panākts attiecībā uz cilvēktiesībām un mazākumtautību aizsardzību . Bosnija un Hercegovina ir ratificējusi svarīgākās starptautiskās cilvēktiesību konvencijas, bet ir vajadzīgi neatlaidīgi centieni, lai nodrošinātu labāku īstenošanu. Jāuzlabo vietējo nolēmumu, tostarp Bosnijas un Hercegovinas Konstitucionālās tiesas nolēmumu, izpilde. Steidzami - līdz 2010. gada vēlēšanām un pirms Stabilizācijas un asociācijas nolīguma (SAN) spēkā stāšanās - jānovērš neatbilstības starp Bosnijas un Hercegovinas konstitucionālo regulējumu un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju. Civiltiesības un politiskās tiesības kopumā tika ievērotas. Neliels progress tika panākts attiecībā uz vienotu praksi kriminālo sankciju piemērošanā starp valsti un administratīvajam vienībām. Tika pieņemts valsts līmeņa likums par juridisko palīdzību kriminālprocesos. Tomēr jāuzlabo tiesu pieejamība civillietās un krimināllietās un jānodrošina vienlīdzība likuma priekšā. Joprojām bažas rada ļaunprātīga izturēšanās pret aizturētajām personām. Ievērojami kavējas valsts mēroga cietuma celtniecība. Valsts un administratīvo vienību konstitūcijās paredzēta vārda brīvība un plašsaziņas līdzekļu brīvība, biedrošanās un pulcēšanās brīvība un reliģiskās pārliecības brīvība . Tomēr ir labāk jāīsteno spēkā esošie tiesību akti. Pieaudzis gadījumu skaits, kuros ir aizdomas par žurnālistu vajāšanu. Pieaug plašsaziņas līdzekļu etniskā orientācija. Valsts apraides reformas īstenošanu, kas ir svarīga Eiropas partnerības prioritāte, kavē tiesiskā regulējuma nepietiekama saskaņošana un lēna īstenošana, īpaši Federācijā. Izpildvarai ir jāveic turpmāks darbs, lai pastiprinātu dialogu ar pilsonisko sabiedrību un atbalstītu tās attīstību. Iestādēm jānodrošina, ka finansējuma piešķiršanu nevalstiskām organizācijām veic objektīvi un pārredzami. Ekonomisko un sociālo tiesību jomā panāktais progress bija samērā neliels. Bosnijas un Hercegovinas tiesiskajā regulējumā paredzēti noteikumi ekonomisko un sociālo tiesību aizsardzībai, bet kopumā īstenošana joprojām ir zemā līmenī. Tika pieņemts valsts līmeņa likums par diskriminācijas novēršanu, bet tā darbības joma ir diezgan ierobežota. Joprojām vajadzīgi neatlaidīgi centieni attiecībā uz sieviešu aizsardzību pret visu veidu vardarbību. Attiecībā uz bērniem nav novērstas problēmas veselības aizsardzības, sociālās aizsardzības izglītības jomā un saistībā ar sadzīves vardarbību. Nepilnības sociālās labklājības sistēmās negatīvi ietekmē visneaizsargātāko iedzīvotāju grupu , tostarp garīgi slimo, apstākļus. Pozitīvs notikums bija pārskatītās Eiropas Sociālās hartas ratifikācija, bet ir jāuzlabo tās īstenošana. Sociālo dialogu joprojām traucē komplicētā pārvaldes sistēma un tiesību aktu sadrumstalotība visā valstī. Samērā neliels progress tika panākts kultūras tiesību un mazākumtautību tiesību jomā. Lai gan Federācijas padome vēl pilnībā nedarbojas, līdz ar tās izveidi tika pabeigta Nacionālo minoritāšu padomju tīkla veidošana. Lēnām tiek ieviesta stratēģija un rīcības plāni romu mazākumtautības atbalstam. Tomēr jāveic turpmāki pasākumi, lai īstenotu likumu par mazākumtautībām, un jāmaina valsts līmeņa konstitūcija, lai nodrošinātu mazākumtautībām piekļuvi visām politiskajām funkcijām. Joprojām problēma ir bērnu sadalījums skolās pēc tautības. Lai gan tika palielināti finanšu līdzekļi romu stratēģijas īstenošanai, šai mazākumtautībai joprojām ir ļoti grūti dzīves apstākļi, un tā tiek diskriminēta. Tas, ka nav pilsoņu reģistra, joprojām kavē viņu piekļuvi sociālajām un ekonomiskajām pamattiesībām. Attiecībā uz bēgļiem un valsts iekšienē pārvietotām personām drošības situācija saglabājās stabila, bet papildu progress to personu sociālekonomiskā stāvokļa uzlabošanā, kuras ir atgriezušās, bija neliels. Vēl ir jāpieņem valsts mēroga stratēģija, kuras mērķis ir atbalstīt atgriešanās procesu un nodrošināt Deitonas-Parīzes miera līguma VII pielikuma pareizu īstenošanu. Attiecībā uz reģionālajiem jautājumiem un starptautiskajām saistībām turpinājās Deitonas-Parīzes miera līguma īstenošana. Sadarbība ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai ( ICTY ) joprojām bija apmierinoša. Tomēr īpašu satraukumu rada Serbijas Republikas politisko līderu paziņojumi, kuros apšaubīta kara laikā notikušo civiliedzīvotāju masveida slepkavību ticamība. Bosnijai un Hercegovinai kopā ar saviem kaimiņiem ir jānovērš trūkumi, kas saistīti ar reģionālo nesodāmības problēmu, tostarp veicot pasākumus, lai noslēgtu nolīgumus par izdošanu par kara noziegumiem. Attiecībā uz Starptautisko krimināltiesu divpusējais imunitātes nolīgums ar Amerikas Savienotajām Valstīm neatbilst ES kopējām nostājām un pamatprincipiem. Valstij ir jāpielāgojas ES nostājai. Bosnija un Hercegovina turpināja aktīvi piedalīties reģionālās sadarbības iniciatīvās, tostarp Dienvidaustrumu Eiropas sadarbības procesā (DAESP) Reģionālās sadarbības padomes (RSP) darbā un Centrāleiropas brīvās tirdzniecības nolīgumā (CBTN). Bosnijas un Hercegovinas attiecības ar kaimiņvalstīm saglabājās stabilas, bet maz tika darīts, lai sekmētu saskaņas atjaunošanu un atrisinātu atlikušos jautājumus, kas ir viena no galvenajam Eiropas partnerības prioritātēm. Īpaši vēl ir atklāts jautājums attiecībā uz tirdzniecību un robežām ar kaimiņvalstīm. Ievērojama lejupslīde Bosnijas un Hercegovinas ekonomikā notika 2008. gada ceturtajā ceturksnī, kad globālā krīze sāka ietekmēt reālo ekonomiku. Šī tendence turpinājās 2009. gadā, padziļinot lejupslīdi valstī. Saglabājās ļoti augsts bezdarba līmenis. Turpināja pasliktināties publisko finanšu kvalitāte, ko galvenokārt raksturoja krass kārtējo izdevumu pieaugums. Valsts lūdza SVF programmas atbalstu, un sarunās tika panākta rezerves vienošanās uz trim gadiem. Lai gan tika panākts neliels progress ekonomikas politikas koordinācijā valsts mērogā, apņēmība veikt strukturālas reformas joprojām nebija vienmērīga visā valstī. Saistībā ar ekonomiskajiem kritērijiem Bosnija un Hercegovina guva nelielus turpmākus panākumus ceļā uz funkcionējošas tirgus ekonomikas izveidošanu. Ir apņēmīgi jāturpina ievērojami reformu centieni, lai valsts varētu ilgtermiņā izturēt konkurences spiedienu un tirgus spēku iedarbību Eiropas Savienībā. Pateicoties tam, ka centrālā banka pareizi reaģēja uz starptautiskās finanšu krīzes ietekmi, tika saglabāta finansiālā un monetārā stabilitāte. Valūtas nodrošinājuma sistēmas joprojām saglabāja ļoti augstu uzticamības pakāpi. Atbilstoši starptautiskajām cenu attīstības tendencēm ievērojami samazinājās inflācija. Samazinājās ārējā nelīdzsvarotība, un šo procesu galvenokārt virzīja tirdzniecības bilances straujā pielāgošanās. Lai gan finanšu starpniecība izvērsās lēnāk, banku nozare līdz šim ir labi pārdzīvojusi globālās krīzes ietekmi. Vērojami daži nelieli uzlabojumi uzņēmējdarbības vidē, īpaši tādās jomās kā būvatļauju izsniegšana, īpašuma nodošana, uzņēmumu reģistrācija un iziešana no tirgus. Tomēr vēl vairāk pasliktinājās publisko finanšu kvalitāte un ilgtspēja. 2008. gadā krasi pieauga kārtējie izdevumi, īpaši algu un sociālo pabalstu izdevumi, un saglabājās augsts valdības izdevumu līmenis IKP. Nav pavirzījusies uz priekšu valsts uzņēmumu pārstrukturēšana, tīkla nozaru liberalizācija un privatizāciju. Vājās ražošanas jaudas un strukturālās nepilnības – augstas sociālo iemaksu likmes, izkropļoti algu noteikšanas mehānismi, lieli un nemērķtiecīgi sociālie pabalsti un zema darbaspēka mobilitāte – turpina kavē darba vietu radīšanu un darba tirgus darbību. Saglabājas ļoti augsts bezdarba līmenis, un joprojām nopietna problēma ir ēnu ekonomika. Uzņēmējdarbības vidi turpina ietekmēt administratīvās nepilnības. Ārvalstu tiešo ieguldījumu un valsts ieguldījumu samazinājums palēnināja infrastruktūras modernizāciju. Bosnija un Hercegovina ir panākusi samērā nelielu progresu savu tiesību aktu un politikas virzienu saskaņošanā ar Eiropas standartiem . Neliels progress tika panākts tādās jomās kā transports, muita, nodokļi, izglītība un kultūra un vairākos jautājumos, kas saistīti ar tiesiskumu, brīvību un drošību. Īpašs darbs joprojām jāveic preču un pakalpojumu aprites un personu pārvietošanās, sociālās un nodarbinātības politikas, valsts atbalsta, enerģētikas un vides jomā. Pagaidu nolīguma (PN) īstenošana kopumā noritēja apmierinoši. Tomēr jāpaātrina sagatavošanas darbs, lai izpildītu PN un Stabilizācijas un asociācijas nolīguma (SAN) prasības, kas ir viena no galvenajām Eiropas partnerības prioritātēm. Jāturpina nostiprināt Bosnijas un Hercegovinas administratīvās spējas, lai panāktu stabilus rezultātus SAN īstenošanā. Valstij arī jāveic turpmāks darbs, lai savā teritorijā izveidotu pilnībā funkcionējošu vienotu ekonomikas telpu, kas ir Eiropas partnerības prasība. Bosnija un Hercegovina ir panākusi zināmu progresu saistībā ar Eiropas partnerības prioritātēm iekšējā tirgus jomās. Attiecībā uz preču brīvu apriti samērā neliels progress tika panākts standartizācijas, akreditācijas, metroloģijas un tirgus uzraudzības jomās. Jāturpina darbs, lai tiesisko regulējumu tuvinātu ES tiesību aktiem šajā jomā un attīstītu vajadzīgās administratīvās spējas. Samērā neliels progress tika panākts saistībā ar pakalpojumiem , tiesībām veikt uzņēmējdarbību un uzņēmējdarbības tiesībām . Tika saskaņoti administratīvo vienību tiesību akti par izpirkumnomu, bet valsts līmeņa uzraudzības aģentūra banku jomā vēl nav izveidota. Netiek pietiekami koordinētas administratīvo vienību likumdošanas iniciatīvas šajā jomā. Vērojamas dažas izmaiņas kapitāla brīvas aprites jomā. Serbijas Republikā pieņemti tiesību akti par ārvalstu valūtas darījumiem. Tika panākts neliels progress muitas jomā, tomēr jāuzlabo tiesību aktu saskaņošana un administratīvās spējas. Vēl nav definētas muitas stratēģijas, īpaši attiecībā uz cilvēkresursu vadību, mācībām un informācijas tehnoloģiju. Lai uzlabotu fiskālo ilgtspēju, nodokļu jomā pieņemts jauns likums par akcīzes nodokli. Attiecībā uz konkurenci Bosnija un Hercegovina ir panākusi mērenu progresu pretmonopolu jomā. Nav panākts reāls progress valsts atbalsta jomā. Nav pieņemti atbilstoši tiesību akti par valsts atbalstu un darbībā neatkarīgas valsts atbalsta iestādes izveidi. Vajadzīgs turpmāks darbs, lai visā valstī nodrošinātu publiskā iepirkuma procedūru pareizu īstenošanu. Samērā neliels progress panākts intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanā, lai gan ir ratificētas papildu starptautiskās konvencijas. Jāpabeidz tiesiskā regulējuma izveide un jāturpina piemērošanas spēju nostiprināšana šajā jomā. Nenozīmīgs progress panākts sociālās un nodarbinātības politikas un sabiedrības veselības politikas jomā. Tiesību akti sociālās un nodarbinātības politikas, ka arī sabiedrības veselības politikas jomā joprojām ir ļoti sadrumstaloti. Sadarbības trūkums starp dažādajiem valdības līmeņiem joprojām nopietni kavē vajadzīgo saskaņoto pieeju izstrādi. Neliels progress panākts attiecībā uz Eiropas standartiem izglītības un kultūras jomā. Konkrēti, Bosnija un Hercegovina ratificēja UNESCO 2005. gada Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu. Izglītības ministru konference palīdzēja nodrošināt pamata koordināciju starp valsts četrpadsmit kompetentajām ministrijām. Tomēr tiesību aktu saskaņošana administratīvo vienību un kantonu līmenī vēl nav pabeigta, un to īstenošana visā valstī bija nevienmērīga. Jāpastiprina dažādu izglītības aģentūru administratīvās spējas. Pētniecības jomā Bosnija un Hercegovina iesaistījās EK Septītajā pētniecības un attīstības pamatprogrammā, bet joprojām ir vajadzīgs ievērojams darbs attiecībā uz pētniecības spēju uzlabošanu valsts līmenī. Turpinājās sarunas par iestāšanos PTO, bet process vēl nav pabeigts. Bosnija un Hercegovina ir panākusi samērā nelielu progresu jautājumā par Eiropas standartiem vairākās nozaru politikas jomās. Nenozīmīgs progress panākts rūpniecības jomā. Vēl ir jāizstrādā visaptveroša rūpniecības politika. Attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) ir pieņemts valsts mēroga stratēģiskais pamats. Tas tagad ir jāīsteno. Neliels progress vērojams lauksaimniecības un zivsaimniecības jomā. Tika pieņemts stratēģiskais pamats lauksaimniecības un lauku attīstības saskaņošanai. Tomēr valsts līmeņa likuma par lauksaimniecību, pārtiku un lauku attīstību īstenošana noritēja lēni. Nav panākts progress valsts līmeņa Lauksaimniecības ministrijas izveidē; lauksaimniecības jomā kompetences joprojām ir administratīvo vienību līmenī. Samērā neliels progress tika panākts pārtikas nekaitīguma, veterinārās un fitosanitārās politikas jomā. Joprojām rada problēmas nepietiekamie cilvēkresursi un finanšu resursi un vājā koordinācija starp valsts un administratīvo vienību dienestiem. Bosnijas un Hercegovinas sagatavošanas darbs vides jomā joprojām ir sākotnējā posmā. Pārskata periodā vērā ņemams progress nav panākts. Nav pieņemts valsts līmeņa likums, lai izveidotu valsts mēroga tiesisko regulējumu par saskaņotu vides aizsardzību, un nav izveidota valsts līmeņa vides aģentūra. Bosnija un Hercegovina ir panākusi zināmu progresu transporta nozarē . Notikušas dažas izmaiņas attiecībā uz Eiropas transporta tīkliem un autotransporta tranzītu, bet autoceļu, dzelzceļa un iekšējo ūdensceļu nozarē progress bija samērā neliels. Bosnija un Hercegovina ir kļuvusi par Apvienotās aviācijas iestādes ( JAA ) pilntiesīgu locekli. Jāturpina darbs, lai konsekventi piemērotu nolīgumu par Eiropas kopējo gaisa telpu (EKGT). Vajadzīga turpmāka rīcība, lai pabeigtu institucionālās struktūras reorganizāciju un nodrošinātu piemērotus apstākļus tirgus atvēršanai visos transporta veidos. Nav panākts progress enerģētikas jomā. Kā Enerģētikas kopienas līgumslēdzējai pusei Bosnijai un Hercegovinai ir jāievieš attiecīgie ES tiesību akti enerģētikas jomā, bet tā ievērojami atpaliek vairākās ar enerģētiku saistītās jomās. Īpaši novēlotas ir reformas gāzes nozarē. Dažādi faktori turpina kavēt elektroenerģijas nozares attīstību. Valsts pārvades sistēmas ( TRANSCO ) darbību nopietni traucēja politiskā iejaukšanās un vājā vadība. Nav izstrādāta visaptveroša enerģētikas stratēģija. Ārkārtas situācijā ir pieejamas ļoti nelielas enerģijas rezerves. Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu jomā progress bija nepietiekams. Bosnijā un Hercegovinā nav pilnībā panākta sabiedriskās apraides tiesiskā regulējuma saskaņošana, un sabiedriskās apraides sistēmas reforma kavējās. Sakaru regulēšanas iestādes (SRI) neatkarību joprojām nopietni vājina tas, ka nav pienācīgi iecelta ģenerāldirektora un padomes. Nav atrisinātas problēmas, kas saistītas ar SRI neatkarību. Samērā neliels progress ir panākts finanšu kontroles jomā. Sagatavoti politikas dokumenti valsts un administratīvo vienību līmenī, bet tie vēl nav pieņemti. Jāveic lielāks darbs, lai uzlabotu valsts iekšējo finanšu kontroli un pēc revīzijas ziņojumiem veikto pasākumu izpildes pārbaudi. Neliels tehnisks progress panākts statistikas jomā. Tomēr sadarbība starp valsts statistikas iestādēm valsts un administratīvo vienību līmenī joprojām ir nepietiekama. Jāuzlabo statistikas veidošana un tās kvalitāte, īpašu uzmanību pievēršot valsts uzskaites datiem un statistikai galvenajās noza