Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir ES garantiju attiecībā uz zaudējumiem no finansēšanas darījumiem, ar kuriem atbalsta ieguldījumu projektus ārpus Savienības /* COM/2013/0293 final - 2013/0152 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Eiropas Savienība piešķir budžeta garantiju Eiropas Investīciju bankai (EIB), kas sedz valsts un politiskos riskus saistībā ar finansēšanas darījumiem, kurus EIB veic ārpus Savienības, lai atbalstītu Savienības ārpolitikas mērķus. ES garantija EIB ārējiem darījumiem ir efektīvs veids, kā apvienot ES budžeta līdzekļus, nodrošinot Garantiju fondu ārējai darbībai, ar EIB pašu resursiem. Turklāt EIB finansē ieguldījumu kategorijas darījumus ārpus Savienības, pašai uzņemoties risku, kā arī darbības, ko veic saskaņā ar īpašu mandātu, piemēram, ĀKK valstīs. Vajadzība iegūt ES budžeta garantiju EIB ārējiem darījumiem izriet no bankas statūtos paredzētā pienākuma nodrošināt atbilstošu drošību visām tās aizdevumu operācijām un, skatoties plašāk ‑ arī no nepieciešamības nodrošināt EIB kredītspēju, neapdraudot tās uzdevumu sekmēt ES dalībvalstu stabilu attīstību. Minētā ES garantija ir bijis galvenais instruments, ar kuru nodrošina savietojamību starp EIB finanšu struktūru, kurai ir ievērojami lielāks saistību īpatsvars, nekā citām starptautiskām finanšu iestādēm (SFI), un ievērojami augstāku aizdošanas risku trešām valstīm, ņemot vērā vajadzību izvairīties no bankas AAA reitinga pasliktināšanās, vienlaicīgi ierobežojot EIB kapitāla patēriņu. Lai gan nesen apstiprinātā EIB kapitāla palielināšana ļautu palielināt EIB spēju aizdot ES iekšienē, EIB ārējai darbībai būtu jāpaliek netraucētai. Kopējā darbības joma un vispārīgie nosacījumi attiecībā uz ES garantijas segumu EIB ārējām darbībām ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumos. Jaunākais lēmums, kas attiecas uz EIB finansēšanas darījumiem ārpus Savienības laikposmam no 2007. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. decembrim, tika pieņemts ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Lēmumu Nr. 1080/2011/ES[1] (“pašreizējais lēmums”). Pašreizējā lēmuma 16. pants paredz Komisijai iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par ES garantijas piešķiršanu saskaņā ar nākamo finanšu shēmu. Šajā kontekstā pašreizējā lēmuma 40. apsvērumā paredzētas konkrētas prasības: “Iesniedzot savu priekšlikumu par ES garantiju saskaņā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu, Komisija būtu jāaicina jo īpaši izskatīt – ciešā sadarbībā ar EIB un ņemot vērā ietekmi, ko rada Garantiju fonda finansējums, – ES garantijas maksimālo apjomu, potenciāli tiesīgo valstu sarakstu un EIB iespēju nodrošināt mikrokredītu finansējumu un citus instrumentu veidus. Komisijai un EIB būtu arī jāpēta iespējas nākotnē uzlabot sinerģiju starp finansēšanu, izmantojot IPA, ENPI, DCI, EIDHR un Stabilitātes instrumentu, un EIB ārējo darbību mandātu.” Ierosinātais jaunais lēmums attieksies uz ES garantiju EIB ārējās finansēšanas darījumiem attiecībā uz laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS Komisija ir veikusi ietekmes novērtējumu (IN)[2], kas pievienots šim priekšlikumam. Tika izskatīti šādi politikas risinājumi: · jaunu ES budžeta garantiju nepiešķir nevienam no jaunajiem EIB darījumiem ārpus Savienības (risinājums 0); · pamatscenārijs, nemainot spēkā esošo ES garantiju, kas joprojām būtu piemērojama nākamā mandāta laikā, t.i., līdz 2020. gada 31. decembrim (1. risinājums); · esošā mandāta pašreizējā režīma pielāgošana ar grozījumiem, kas atbilst jaunajam politikas kontekstam. Ir formulēti trīs apakšrisinājumi: – 2.1. apakšrisinājums (CLOSE), ar ko groza pilnvarojuma ģeogrāfisko darbības jomu, lai koncentrētu ES garantijas izmantošanu tuvākajos reģionos, kas robežojas ar Savienību, izslēdzot Āziju, Latīņameriku un Dienvidāfriku no ģeogrāfiskās darbības jomas, kā arī attiecinot garantiju uz visiem mikrofinansēšanas darījumiem, ievērojami palielinot finansējumu klimata pārmaiņu jomā un izstrādājot valsts ikgadējos stratēģijas dokumentus; – 2.2. apakšrisinājums (MICRO), ar kuru tiek saglabāta pašreizējā ģeogrāfiskā darbības joma, piešķirot mikrofinansēšanas mandātu, uz kuru attiecinātu vispārējo ES garantiju, nosakot mērķus attiecībā uz klimata pārmaiņu seku mazināšanas finansējumu reģionālā finansējuma kontekstā, kā arī atjauninot reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes saskaņā ar ES ārējo finanšu instrumentu provizorisko daudzgadu plānošanu; – 2.3. apakšrisinājums (FOCUS), ar kuru mandāta galvenā uzmanība pievērsta saņēmējiem ar mazāku kredītvērtību, mikrofinansēšanas darījumiem saglabājoties tādiem, kas nevar būt nepārprotami atbalsttiesīgi, nosakot vispārējās parakstīšanas mērķi kopā ar kontroles sistēmu, kas ļauj uzraudzīt absolūto un relatīvo siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumu visos EIB projektos, kurus atbalsta saskaņā ar mandātu, kā arī atjauninot reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes saskaņā ar ES ārējo finanšu instrumentu provizorisko daudzgadu plānošanu. · sniegt garantiju citām Eiropas finanšu iestādēm, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu dažādos finansējuma apvienošanas mehānismos (risinājums 3). Minētie risinājumi radītu šādu galveno ietekmi: Īstenojot 0 risinājumu, EIB pārtrauktu savu darbību vairākās valstīs, kas ievērojami palielinātu finansēšanas izmaksas ieguldījumu projektiem šajās valstīs. Tas netiek uzskatīts par politiski vēlamu risinājumu, jo īpaši saistībā ar pasaules ekonomikas krīzi, kas tikai pastiprina vajadzību veikt lielus ieguldījumus. Šķiet, ir svarīgi turpināt saglabāt pietiekamu ieguldījumu plūsmu uz valstīm ārpus Savienības. 1. risinājums neatbilstu jaunajam politikas kontekstam. Tika atzīts, ka 2.3. apakšrisinājums (FOCUS) radītu lielāku pozitīvo ietekmi un būtu vēlamāks, nekā citi analizētie apakšrisinājumi (MICRO un CLOSE), jo īpaši saistībā ar budžeta ietekmi, saskaņotību un papildināmību attiecībā uz Savienības politikas jomām un instrumentiem. Izvēloties 3. risinājumu, uz ES garantijas piešķiršanu varētu pretendēt citas iestādes, tādējādi samazinot EIB garantēto aizdevumu daļu, kas varētu negatīvi ietekmēt ES rīcības redzamību, ņemot vērā EIB institucionālo statusu ES. Turklāt ES budžetam būtu jāuzņemas papildu neparedzēto izdevumu saistības par finansēšanas darījumiem, ko veic citas finanšu iestādes, kas tiešā veidā nav daļa no ES institucionālās sistēmas, un tām nav tie paši akcionāri. Visbeidzot, pārējām iestādēm pašām ir sava stratēģija, kura saskaņota ar to attiecīgajām vadības struktūrām, kas varētu mazināt ar garantijas palīdzību iegūto Savienības ietekmi. Tāpēc vēlamais risinājums ir 2.3. apakšrisinājums (FOCUS). Ietekmes novērtējuma (IN) pamatā bija neoficiāla viedokļu apmaiņa ar galvenajām ārējām ieinteresētajām personām, tostarp dalībvalstu pārstāvjiem un galvenajiem iesaistīto NVO pārstāvjiem, kas tika īstenota, organizējot sanāksmes un seminārus 2012. gada jūnijā un oktobrī, lai apzinātu attiecīgos viedokļus. Jo īpaši viedokļu apmaiņa notika par šajā ziņojumā norādītajām problēmām, kā arī par plānotajiem risinājumiem to novēršanai. IN ziņojums tika sagatavots, ņemot vērā arī plašas apspriedes ar galvenajām ieinteresētajām personām (tām, uz kurām attiecas šis lēmums, kas iesaistītas tā īstenošanā un likumdevējiem), kas notika saistībā ar mandāta 2007. līdz 2013. gadam pārskatīšanu, un noslēdzās 2011. gada beigās. Visas šīs apspriedes un neoficiāla viedokļu apmaiņa bija pietiekams pamats, lai formulētu ārējo ieinteresēto personu viedokli. Informācija par šo apspriežu galvenajiem rezultātiem ir iekļauta IN ziņojumā. Pēc pirmā pieprasījuma iesniegt IN ziņojuma projektu atkārtoti IN padome par to 2013. gada 29. janvārī sniedza pozitīvu atzinumu. IN padome pieprasīja iesniegt papildu skaidrojumus par starpposma pārskata ieteikumu īstenošanas stāvokli un EIB lomu ES ārējās darbības finansēšanā un citu dalībnieku darbības papildināmībā, kā arī papildus uzlabot IN un iespējamo risinājumu salīdzinājumu, un sniegt sīkāku informāciju par ieinteresēto personu viedokli. Ziņojums tika attiecīgi koriģēts. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam tiek balstīts uz divkāršu juridisko pamatu, t.i., Līguma par Eiropas Savienības darbību 209. un 212. pantu. Jo īpaši tā 209. panta 3. punkts saistībā ar 208. pantu paredz, ka EIB atbilstīgi tās statūtiem palīdz īstenot pasākumus, kas nepieciešami Savienības attīstības sadarbības politikas mērķu sasniegšanai. Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo ES garantija ir sevi pierādījusi kā efektīvu līdzekli, lai segtu politiska rakstura un valsts riskus saistībā ar EIB ārējiem darījumiem, kas veikti Savienības ārējās politikas atbalstam. ES jaunās garantijas mandāts 2014. — 2020. gadam ļaus turpināt pastāvošo efektīvo un ekonomiski izdevīgo praksi. Ciktāl tas iespējams un ir lietderīgi, tiesību akta priekšlikuma projektā izmantots saskaņotais formulējums, par ko panākta vienošanās iestāžu sarunās un kas atspoguļots Lēmumā 1080/2011/ES. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Garantiju fonds ārējai darbībai (“Garantiju fonds” jeb “GF”), kas izveidots ar Padomes 2009. gada 25. maija Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai[3], sniedz likviditātes nodrošinājumu Savienības budžetam saistībā ar iespējamiem zaudējumiem, kas rodas EIB finansēšanas darījumos un citās ES ārējās darbībās, t.i., saistībā ar makrofinansiālo atbalstu un Euratom aizdevumiem. EIB mandātu veido vairāk nekā 90 % no portfeļa, ko sedz GF. Garantiju fondā no ES budžeta veic vienu maksājumu gadā. GF finansēšanas mehānisms, kas vērsts uz to, lai uzturētu GF 9 % līmenī no neatmaksāto aizdevumu summas, de facto ierobežo EIB ārējā mandāta apjomu, ko sedz ES budžeta garantija. Ārējā novērtējumā par GF darbību, kas veikts 2010. gadā, secināts, ka 9 % finansējuma likme ir uzskatāma par atbilstošu. Piedāvātā kopējā maksimālā summa ir saderīga ar to finansējuma apjomu, kas paredzēts Eiropas Komisijas sniegtajā tehniskajā ieguldījumā sarunās par atsevišķām programmām nākamās daudzgadu finanšu shēmas īstenošanai, ko Komisija nosūtīja 2013. gada 27. martā (EUR 1,193 miljardi finanšu shēmai 2014. — 2020. gadam pašreizējās cenās), un tā aprēķināta, balstoties uz paredzamajiem garantēto aizdevumu izmaksas un atmaksāšanas modeļiem. Tiesību akta priekšlikums paredz EIB finansēšanas darījumiem ar ES garantiju noteikt maksimālo pieļaujamo summu EUR 28 miljardu apmērā attiecībā uz laikposmu no 2014. līdz 2020. gadam. Šī maksimālā summa ir sadalīta divās daļās: i) fiksēta maksimāli pieļaujamā summa EUR 25 miljardu apmērā; un ii) izvēles papildu summa EUR 3 miljardu apmērā. Lēmumu par izvēles papildu summas izmantošanu pilnībā vai daļēji un tās reģionālo sadalījumu pieņems saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pēc starpposma pārskata. Maksimālās summas pieļaujamā apjoma samazinājums salīdzinājumā ar pašreizējo lēmumu ir saistīts ar budžeta ierobežojumiem attiecībā uz finansējuma apjomu Garantiju fonda budžeta pozīcijā saskaņā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu, un tas nav saistīts ar šīs shēmas īstenošanu un efektivitāti vai apgūšanas spējas apsvērumiem. Ietekme uz budžetu, kas saistīta ar Garantiju fonda finansējumu, tostarp tam pamatā esošiem pieņēmumiem, kā arī ES garantijas pārvaldē iesaistītajiem cilvēkresursiem un administratīvajiem resursiem, ir izklāstīta priekšlikumam pievienotajā finanšu pārskatā. 5. IZVĒLES ELEMENTI Pamatojoties uz ietekmes novērtējuma rezultātiem, šā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt to, ka ES garantija EIB ārējam finansējumam tiek saglabāta nākamajā finanšu plānā 2014. — 2020. gadam, vienlaikus izdarot dažas izmaiņas: • Pastiprināti iekļaut mandāta ģeogrāfiskās darbības jomā mazāk kredītspējīgus saņēmējus, attiecībā uz kuriem garantijas piešķiršana rada visaugstāko pievienoto vērtību. • Pastiprināt mandāta klimata pārmaiņu dimensiju, lai stimulētu EIB darījumus šajā Savienības ārējās darbības svarīgajā nozarē, nosakot vispārējās parakstīšanas mērķi kopā ar kontroles sistēmu, kas ļauj uzraudzīt absolūto un relatīvo siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumu visos EIB projektos, kurus atbalsta saskaņā ar mandātu. • Labāk saskaņot EIB finansējumu ar Savienības politiku un pastiprināt saskaņotību un papildināmību ar ES instrumentiem, lai savlaicīgi un veiksmīgāk atspoguļotu politikas attīstību, nodrošinot reģionālo tehniskās darbības pamatnostādņu atjaunināšanu saskaņā ar ES ārējo finanšu instrumentu provizorisko daudzgadu plānošanu. Sīkāks priekšlikuma galveno elementu skaidrojums Ar priekšlikuma 1. pantu ES garantija tiek pagarināta uz nākamā finanšu plāna 2014. — 2020. gadam darbības laiku ar iespēju to pagarināt uz sešiem mēnešiem, lai nodrošinātu EIB finansēšanas darījumu nepārtrauktību. Saskaņā ar pašreizējo lēmumu ES garantijas maksimālais segums ir 65 % no EIB neatmaksāto faktiski izsniegto summu un saistīto summu (piemēram, procenti, komisijas nauda un citas iespējamās maksas, kas ar garantiju segtajiem subjektiem jāmaksā EIB atbilstoši aizdevuma vai garantijas nolīgumam) kopējā apjoma. Šajā pantā tiek uzsvērts, ka, piešķirot finansējumu, ko sedz ES garantija, EIB ne tikai piemēro savus noteikumus un kārtību, bet arī garantijas segumam paredz nosacījumu, ka EIB finansējums jāizmanto Savienības ārējās politikas mērķu atbalstam. Salīdzinot ar pašreizējo lēmumu, priekšlikumā skaidri precizēts, ka ES budžeta garantija sedz aizdevumus, aizdevumu garantijas un parāda kapitāla tirgus instrumentus, kas izsniegti ieguldījumu projektu vajadzībām. Priekšlikuma 2. pantā noteikts maksimālais apjoms EIB finansējumam ar ES garantiju (fiksētais un izvēles maksimālais apjoms). Reģionālie pieļaujamie apjomi, ievērojot fiksēto maksimāli pieļaujamo summu, ir norādīti ierosinātā lēmuma I pielikumā. Priekšlikuma 3. pantā noteikti vispārīgie mērķi un principi, kas jāievēro EIB finansēšanas darījumos ar ES garantiju. Šie vispārīgie mērķi ir vietējā privātā sektora attīstība (jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi), sociālās, vides un ekonomikas infrastruktūras attīstība, kā arī klimata pārmaiņu seku mazināšana un pielāgošanās tām. Laikposmā, uz ko attiecas jaunais lēmums, darījumiem saistībā ar klimata pārmaiņām būtu jāatbilst vidēji vismaz 25 % no kopējiem EIB finansēšanas darījumiem. EIB ir pienākums sadarbībā ar Komisiju un pēc sabiedriskās apspriešanas atjaunināt tās klimata pārmaiņu stratēģiju šajā jomā. Reģionālā integrācija būs visu EIB finansēšanas darbību pamatmērķis. Turklāt EIB finansējumam ir netieši jāveicina Savienības attīstības mērķu sasniegšana. Priekšlikuma 4. pantā ir norādīts uz to valstu sarakstiem, uz kurām attiecas priekšlikums, un noteikta to iespējamā un faktiskā atbilstība. Līdzīgi kā pašreiz spēkā esošajā lēmumā, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai aktivizētu vai apturētu faktiskās tiesības saņemt EIB finansējumu ar ES garantiju attiecībā uz valstīm, kas ir minētas kā potenciāli tiesīgas saņemt atbalstu, bet šo valstu saraksta grozīšanai vajadzīgs atsevišķs likumdevēja lēmums. Priekšlikuma 4. pantā arī paredzēts apturēt maksājumus pašreizējiem EIB finansēšanas darījumiem, kurus sedz vispārējā garantija, ja ir apturētas tiesības saņemt atbalstu. Salīdzinot ar pašreiz spēkā esošo lēmumu, ir noteiktas Mjanmas tiesības saņemt EIB finansējumu ar ES garantiju. Tas atspoguļo panākto progresu Savienības attiecībās ar šo valsti. Sīkāks pamatojums ES garantijas paplašināšanai, attiecinot to uz EIB finansējuma piešķiršanu Mjanmai, ir iekļauts ietekmes novērtējuma pielikumā, kas pievienots šim priekšlikumam. Tajā ir ņemts vērā šīs valsts politiskais stāvoklis un divpusējās attiecības ar Savienību, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas situācija, kā arī makroekonomiskā situācija un ieguldījumu vajadzības. Priekšlikuma 8. pantā ir noteikta ES garantijas būtība, kas sedz politiska rakstura un valsts riskus EIB finansēšanas darījumu ietvaros. Tas arī paredz, ka ES garantija, piemērojot atbilstīgu metodi, vairāk jāizmanto tajos EIB finansēšanas darījumos, kuros ES garantija nodrošina ievērojamus finansiālus ieguvumus. Šādas metodes mērķis būtu nodrošināt, ka ES garantijas segums tiek izmantots saņēmējiem maksimāli izdevīgā veidā, piemēram, valstīm un darījumiem, kuriem ir grūti piesaistīt finansējumu no kapitāla tirgus ar pieņemamiem nosacījumiem, kamēr ieguldījumu kategorijas valstis vai aizņēmēji var piekļūt mehānismiem, kuros pati EIB uzņemas risku. Priekšlikuma 18. pants paredz sagatavot starpposma pārskatu par mandāta īstenošanu līdz 2017. gada 31. decembrim, pamatojoties uz ārējo novērtējumu. I pielikumā noteikti mandāta reģionālie maksimālā finansējuma apmēri, ievērojot fiksēto maksimāli pieļaujamo summu. II pielikumā ir iekļauts saraksts, kurā minēti potenciāli tiesīgie reģioni un valstis. III pielikumā ir iekļauts saraksts, kurā minēti tiesīgie reģioni un valstis. IV pielikumā iekļauts reģionālās politikas satvars, kurā EIB darbojas ārpus Savienības. 2013/0152 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir ES garantiju attiecībā uz zaudējumiem no finansēšanas darījumiem, ar kuriem atbalsta ieguldījumu projektus ārpus Savienības EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. un 212. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Papildus tās galvenajam uzdevumam — finansēt ieguldījumus Savienībā ‑ Eiropas Investīciju banka (EIB) veic finansēšanas darījumus ārpus Savienības, atbalstot Savienības ārpolitiku. Tādējādi ir iespējams ārējiem reģioniem pieejamos Savienības budžeta līdzekļus papildināt ar EIB finansiālajām iespējām par labu trešām mērķa valstīm. Veicot šādus finansēšanas darījumus, EIB palīdz īstenot Savienības vispārējos principus un politikas mērķus. (2) Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 209. panta 3. punkts saistībā ar tā 208. pantu paredz, ka EIB atbilstīgi tās statūtiem palīdz īstenot pasākumus, kas nepieciešami Savienības attīstības sadarbības politikas mērķu sasniegšanai. (3) Lai atbalstītu Savienības ārējo darbību un lai nodrošinātu EIB iespēju finansēt ieguldījumus ārpus Savienības, neskarot EIB kredītspēju, lielākajā daļā tās darījumu ārpus Savienības ir izmantota ES budžeta garantija (“ES garantija”), ko pārvalda Komisija. (4) Pēdējā ES garantija EIB finansēšanas darījumiem, kas parakstīti laikposmā no 2007. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. decembrim, tika noteikta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Lēmumu Nr. 1080/2011/ES, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir ES garantiju zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem un aizdevumu garantijām projektiem ārpus Savienības un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 633/2009/EK[4]. Būtu jāparedz ES garantija EIB finansēšanas darījumiem ārpus Eiropas Savienības, atbalstot Savienības politiku, 2014. — 2020. gada daudzgadu finanšu shēmai. (5) Būtu jānosaka saraksts ar tām valstīm, kas ir potenciāli tiesīgas saņemt EIB finansējumu ar ES garantiju. Ir lietderīgi noteikt arī to valstu sarakstu, kas faktiski ir tiesīgas saņemt EIB finansējumu ar ES garantiju. (6) Mjanma būtu jāiekļauj abos sarakstos, ievērojot jaunākās attīstības tendences, kas ļāva Savienībai atvērt jaunu lappusi tās attiecībās ar Mjanmu, kā arī lai atbalstītu šajā valstī notiekošās politiskās un ekonomiskās reformas. (7) Lai atspoguļotu ar politiku saistītus būtiskus notikumus, atbilstīgi būtu jāpārskata saraksts ar valstīm, kuras faktiski ir tiesīgas piedalīties EIB finansēšanas darījumos ar ES garantiju, un Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz grozījumiem šā lēmuma III pielikumā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. (8) Lai ņemtu vērā Garantiju fonda faktisko finansēšanas vajadzību iespējamās izmaiņas saskaņā ar Padomes 2009. gada 25. maija Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai[5], ES garantijas maksimālā pieļaujamā summa būtu jāsadala kā fiksētā maksimāli pieļaujamā summa EUR 25 miljardu apmērā un izvēles papildu summa EUR 3 miljardu apmērā (9) Summām, kuras sedz ES garantija katrā reģionā, arī turpmāk vajadzētu atspoguļot maksimālos apjomus, ko EIB var finansēt ar ES garantiju, bet ne mērķlielumus, kas EIB ir jāsasniedz. Minētie maksimālie apjomi būtu jāizvērtē šā lēmuma starpposma pārskatā. (10) Lai uzlabotu EIB ārējo finansēšanas darbību saskaņotību un nodrošinātu, ka tās ir vairāk vērstas uz ES politikas atbalstīšanu, un lai saņēmēji gūtu maksimālu labumu, Lēmumā Nr. 1080/2011/ES ir noteikti EIB finansēšanas darījumu vispārīgie mērķi visiem tiesīgajiem reģioniem un valstīm, t.i., vietējā privātā sektora attīstība, jo īpaši atbalstot mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), sociālā un ekonomikas infrastruktūra un klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām, balstoties uz EIB salīdzinoši stiprajām pusēm jomās, kurās tā sevi ir sekmīgi pierādījusi. Minētie mērķi šajā lēmumā būtu jāsaglabā. (11) Uzlabotai finanšu pieejamībai MVU, tostarp Savienības MVU, kas veic ieguldījumus reģionos, uz kuriem attiecas šis lēmums, var būt svarīga loma ekonomikas attīstības sekmēšanā un cīņā ar bezdarbu. Lai efektīvi palīdzētu MVU, EIB būtu jāsadarbojas ar vietējām finanšu starpniecības iestādēm valstīs, kas ir tiesīgas pretendēt uz finansējumu, jo sevišķi lai nodrošinātu, ka daļa no finansiālajiem guvumiem nonāk pie to klientiem un rada pievienoto vērtību salīdzinājumā ar citiem finansējuma avotiem. (12) ES garantijas segums, kas attiecas vienīgi uz valsts vai politiska rakstura riskiem, pats par sevi nav pietiekams, lai nodrošinātu vērā ņemamu EIB darbību mikrofinansējuma iegūšanas atbalstam. Tādēļ šāda darbība attiecīgā gadījumā ir jāveic, ņemot vērā budžeta līdzekļus, kas pieejami saskaņā ar citiem instrumentiem. (13) EIB būtu jāturpina finansēt ieguldījumu projektus sociālajā, vides un ekonomikas infrastruktūras jomā, un tai būtu jāapsver iespēja aktivizēt savu darbību, lai atbalstītu veselības un izglītības infrastruktūru, ja šādai rīcībai ir skaidra pievienotā vērtība. (14) EIB būtu jāturpina arī finansēt ieguldījumu projektus, atbalstot klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām, lai vēl vairāk sekmētu Savienības klimata mērķu īstenošanu pasaules mērogā. (15) Tajās jomās, uz ko attiecas vispārīgie mērķi, par EIB finansēšanas darījumu pamatmērķi būtu jānosaka valstu savstarpējā reģionālā integrācija, jo īpaši ekonomiskā integrācija starp pirmspievienošanās valstīm, kaimiņattiecību valstīm un Savienību. Minētajās jomās EIB būtu jāspēj atbalstīt partnervalstis, izmantojot Savienības uzņēmumu tiešos ārvalstu ieguldījumus, kas veicina tehnoloģiju un zināšanu nodošanu, nodrošinot, ka ieguldījumu padziļinātas izpētes veikšanas laikā pietiekama uzmanība ir pievērsta tam, lai mazinātu risku, ka EIB finansēšanas darījumi rada negatīvu ietekmi uz nodarbinātību Savienībā. EIB būtu arī jāmudina atbalstīt Savienības uzņēmumu tiešos ārvalstu ieguldījumus partnervalstīs, pašai uzņemoties risku. (16) Praktiskus pasākumus, kas nodrošina saikni starp ES garantijas vispārējiem mērķiem un to īstenošanu, izklāsta reģionālajās tehniskās darbības pamatnostādnēs. Šādām pamatnostādnēm būtu jāatbilst plašākam Savienības reģionālās politikas regulējumam. Reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes būtu jāpārskata un jāatjaunina pēc tam, kad ir pārskatīts šis lēmums, lai pielāgotos izmaiņām Savienības ārpolitikā un prioritātēs. (17) Saskaņā ar EIB statūtu 19. pantu pieprasījumi, kas iesniegti tieši EIB attiecībā uz to, lai EIB finansēšanas darījumus veiktu saskaņā ar šo lēmumu, jāiesniedz Komisijai atzinuma sniegšanai par atbilstību attiecīgajiem ES tiesību aktiem un politikai. Ja Komisija sniedz negatīvu atzinumu par EIB finansēšanas darījumu saskaņā ar 19. pantā noteikto procedūru, tad uz attiecīgo darījumu ES budžeta garantija neattiecas. (18) Lai gan EIB priekšrocība joprojām ir tās darbība investīciju bankas statusā, EIB finansēšanas darījumiem būtu jāsekmē Savienības ārējo darbību regulējošo pamatprincipu ievērošana, kā to paredz Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pants attiecībā uz demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību veicināšanu un konsolidāciju, kā arī to starptautisko nolīgumu vides jomā īstenošanu, kuros Savienība ir līgumslēdzēja puse. Jo īpaši attiecībā uz jaunattīstības valstīm EIB finansēšanas darījumiem būtu jāveicina to ilgtspējīga ekonomiskā, sociālā un vides attīstība, īpaši visvairāk atpalikušo valstu attīstība, to vienmērīga un pakāpeniska integrācija pasaules ekonomikā, nabadzības apkarošana, kā arī to mērķu ievērošana, ko Savienība apstiprinājusi saistībā ar ANO un citām kompetentām starptautiskām organizācijām. Dodot ieguldījumu to pasākumu īstenošanā, kas nepieciešami, lai pavirzītu uz priekšu Savienības attīstības sadarbības politikas mērķus saskaņā ar Līguma 209. panta 3. punktu, EIB būtu jācenšas netieši atbalstīt ANO 2015. gada Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu visos reģionos, kuros tā darbojas. (19) EIB darbībai saskaņā ar šo lēmumu būtu jāatbalsta Komisijas ierosinātā pārmaiņu programma un jābūt saskaņotai ar attiecīgajiem principiem Eiropas Konsensā attīstības jomā un palīdzības efektivitātes principiem, kas izklāstīti 2005. gada Parīzes deklarācijā, 2008. gada Akras rīcības programmā un 2011. gada Pusanas partnerības nolīgumā. Turklāt šī darbība būtu jāsaskaņo ar ES stratēģisko satvaru un rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā, ko Padome pieņēma 2012. gada 25. jūnijā, un starptautiskiem nolīgumiem vides jomā, tostarp ar saistībām attiecībā uz bioloģisko daudzveidību. Tas būtu jāīsteno, veicot vairākus konkrētus pasākumus, jo īpaši palielinot EIB spēju novērtēt ieguldījumu projektu vides, sociālos un attīstības aspektus, tostarp cilvēktiesību ievērošanas un ar konfliktiem saistītus riskus, kā arī veicinot vietēja līmeņa apspriedes ar valsts sektora iestādēm un pilsonisko sabiedrību. Šajā kontekstā EIB būtu jāīsteno un turpmāk jāattīsta tās rezultātu novērtēšanas sistēma (RNS), kas nodrošina sīki izstrādātu darbības rādītāju kopumu, mērot EIB finanšu darījumu ekonomisko, vides, sociālo un attīstības ietekmi visā attiecīgā ieguldījuma izmantošanas ciklā. RNS īstenošana būtu jāizvērtē šā lēmuma starpposma pārskatā. Veicot ieguldījumu projekta padziļinātu izpēti, EIB būtu – ja vajadzīgs un atbilstīgi Savienības sociālajiem un vides principiem – jāpieprasa, lai ieguldījumu projekta virzītājs veic vietēja līmeņa apspriedes un publisko to rezultātus. EIB finansēšanas nolīgumos, kuros iesaistīti valsts dalībnieki, būtu skaidri jāparedz iespēja apturēt maksājumus gadījumā, ja saskaņā ar šo lēmumu tiek atceltas valsts, kurā ieguldījumu projektu īsteno, tiesības saņemt EIB finansējumu. (20) Būtu jānodrošina, ka visos līmeņos – no sākotnējās stratēģiskās plānošanas līdz pat ieguldījumu projekta praktiskai īstenošanai – EIB ārējās finansēšanas darījumi atbilst Savienības ārpolitikai un šajā lēmumā noteiktajiem vispārējiem mērķiem, kā arī sekmē to īstenošanu. Lai palielinātu Savienības ārējās darbības saskaņotību, būtu jāturpina stiprināt politisko un stratēģisko dialogu starp Komisiju un EIB, iekļaujot Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD). Lai uzlabotu sadarbību un savlaicīgu informācijas apmaiņu operatīvā līmenī starp Komisiju un EIB, būtu jāturpina piemērot saprašanās memorandu, kas jāpārskata 2013. gadā. Īpaša nozīme ir viedokļu apmaiņai starp Komisiju un EIB, attiecīgā gadījumā iekļaujot EĀDD, plānošanas dokumentu sagatavošanas procesa sākumā, lai maksimāli veicinātu šo Savienības struktūru darbības sinerģiju. Būtu jāpastiprina arī sadarbība attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu un konfliktu novēršanas jautājumiem. (21) Savienības ārējās attiecības būtu jāatbalsta, no 2014. gada izmantojot jaunus instrumentus, tostarp “jumta regulu”, ar ko paredz kopīgus noteikumus un procedūras Savienības ārējās darbības instrumentu īstenošanai[6]. Lai attiecīgajos reģionos palielinātu visa Savienības sniegtā atbalsta saskaņotību, būtu jāizmanto iespējas EIB finansējumu pēc vajadzības un atbilstīgā veidā apvienot ar Savienības budžeta resursiem, izmantojot finanšu instrumentus, kas minēti VIII sadaļā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu[7], un tehnisko palīdzību projektu sagatavošanā un īstenošanā, kas paredzēta pirmspievienošanās palīdzības instrumentā II (PPI II)[8], Eiropas Kaimiņattiecību instrumentā (EKI)[9], Attīstības sadarbības instrumentā (ASI)[10], Partnerības instrumentā sadarbībai ar trešām valstīm[11], Instrumentā demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē[12], Stabilitātes instrumentā[13] un Instrumentā sadarbībai kodoldrošības jomā[14]. Saskaņā ar Lēmumu Nr. 1080/2011/ES Komisija izveidoja ES platformu ārējās sadarbības apvienošanai, lai optimizētu to mehānismu darbību, kuru mērķis ir kombinēti izmantot piešķīrumus un aizdevumus ārpus Savienības. (22) Finansēšanas darījumos ārpus Savienības, kas ietilpst šā lēmuma darbības jomā, EIB būtu jācenšas vēl vairāk stiprināt koordināciju un sadarbību ar Eiropas un starptautiskām finanšu iestādēm, jo īpaši tām, kuras piedalās ES platformā ārējās sadarbības apvienošanai. Šī sadarbība attiecīgā gadījumā ietver sadarbību, ievērojot konkrētu nozaru prasības un savstarpēju paļāvību attiecībā uz procedūrām, kā arī kopīga līdzfinansējuma izmantojumu un līdzdalību pasaules mēroga iniciatīvās, piemēram, tādās, ar kurām veicina atbalsta koordināciju un efektivitāti. Šādas koordinācijas un sadarbības mērķis būtu līdz minimumam samazināt izmaksu iespējamo ievērojamo pieaugumu un darbību nevajadzīgu pārklāšanos. Trīspusējo Saprašanās memorandu starp Komisiju, EIB grupu un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku (ERAB) par sadarbību ārpus Savienības, ļaujot EIB grupai un ERAB darboties papildinošā veidā, paļaujoties uz to attiecīgajām salīdzinošajām priekšrocībām, atjaunināja 2012. gadā, lai atspoguļotu ERAB ģeogrāfiskās darbības jomas paplašināšanu uz Vidusjūras reģionu, un to būtu jāturpina piemērot. Šajā lēmumā izklāstītie principi būtu jāpiemēro arī tad, kad EIB finansējums tiek piešķirts, izmantojot sadarbības nolīgumus ar citām Eiropas un starptautiskām finanšu iestādēm. (23) EIB būtu jārosina plašāk īstenot un dažādot tās darījumus ārpus Savienības, neizmantojot ES garantiju, lai tādējādi varētu koncentrēt ES garantijas izmantošanu valstīs un projektos ar sliktu piekļuvi tirgum, ņemot vērā parāda ilgtspējīguma apsvērumus, un kur ES garantijas izmantojumam būtu lielāka pievienotā vērtība. Tādēļ ‑ un vienmēr ar mērķi atbalstīt Savienības ārpolitikas mērķus – EIB būtu jārosina izsniegt aizdevumus, pašai uzņemoties risku, tostarp veicinot Savienības ekonomiskās intereses, tādās valstīs un ieguldījumu projektos, kam atbilstoši EIB novērtējumam ir pietiekama kredītspēja, kā arī ņemot vērā EIB spēju uzņemties risku. (24) EIB būtu jāpaplašina piedāvāto inovatīvo finanšu instrumentu klāsts, tostarp vairāk pievēršot uzmanību garantiju instrumentu izstrādei. Turklāt EIB būtu aktīvi jāpiedalās riska dalīšanas instrumentos un parāda kapitāla tirgus finansēšanā projektiem, kas rada stabilu un paredzamu naudas plūsmu. Jo īpaši tai būtu jāapsver iespēja atbalstīt parāda kapitāla tirgus instrumentus, kas izveidoti vai piešķirti ieguldījumu projekta vajadzībām, ko īsteno valstīs, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu. Turklāt EIB būtu jāpalielina aizdevumu izsniegšana vietējā valūtā un jāemitē vērtspapīri vietējos tirgos ar noteikumu, ka saņēmējas valstis ievieš nepieciešamās strukturālās reformas, jo īpaši finanšu nozarē, kā arī veic citus pasākumus EIB darbību sekmēšanai. (25) EIB finansēšanas darījumiem, atbalstot Savienības ārpolitiku, arī turpmāk būtu jāatbilst pareizas banku darbības praksei. EIB finansēšanas darījumi arī turpmāk būtu pārvaldāmi saskaņā ar EIB noteikumiem un kārtību, tostarp ar atbilstīgiem kontroles pasākumiem un atbilstību EIB paziņojumam par sociālajiem un vides standartiem, kā arī saskaņā ar attiecīgiem noteikumiem un procedūrām attiecībā uz Revīzijas palātu un Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF). Īstenojot finansēšanas darījumus, EIB būtu pienācīgi jāīsteno sava politika attiecībā uz vāji regulētām vai sadarbībā neieinteresētām jurisdikcijām, lai sekmētu starptautisko cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. (26) EIB būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka, finansējot darījumus, uz kuriem attiecas ES garantija, Eiropas Savienības finanšu intereses tiek aizsargātas, īstenojot profilakses pasākumus pret krāpšanu, korupciju un ikvienu citu nelikumīgu darbību, un ka OLAF ir tiesības veikt pārbaudes uz vietas un inspekcijas līdzekļu saņēmēju telpās. IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants ES garantija 1. Savienība piešķir Eiropas Investīciju bankai (EIB) budžeta garantiju finansēšanas darījumiem, kas veikti ārpus Savienības (“ES garantija”). ES garantija tiek piešķirta kā vispārēja garantija maksājumiem, ko EIB nav saņēmusi, bet kas tai pienākas saistībā ar aizdevumiem, aizdevumu garantijām un parāda kapitāla tirgus instrumentiem, kuri piešķirti vai izveidoti tādu EIB ieguldījumu projektu vajadzībām, kuriem šādu garantiju var piešķirt saskaņā ar 2. punktu. 2. ES garantiju var piešķirt EIB aizdevumiem, aizdevumu garantijas un parāda kapitāla tirgus instrumenti, kas tiek piešķirti vai izveidoti ieguldījumu projektu vajadzībām, kurus īsteno tiesīgās valstīs saskaņā ar EIB noteikumiem un procedūrām, un sekmējot attiecīgo Savienības ārpolitikas mērķu sasniegšanu, ja EIB finansējums ir piešķirts saskaņā ar parakstītu līgumu, kura darbības laiks nav beidzies un kurš nav atcelts (“EIB finansēšanas darījumi”). 3. ES garantijas maksimālais segums ir 65 % no EIB finansēšanas darījumiem piešķirtās un garantētās kopsummas, atņemot atmaksātās summas un pieskaitot visas saistītās summas. 4. ES garantija sedz EIB finansēšanas darījumus, kas parakstīti laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. 5. Ja pēc 4. punktā minētā laikposma beigām Eiropas Parlaments un Padome nav pieņēmuši lēmumu, ar ko EIB piešķir jaunu ES garantiju zaudējumu segšanai finansēšanas darījumos ārpus Savienības, minēto laikposmu automātiski pagarina par sešiem mēnešiem. 2. pants EIB finansēšanas darījumu, kam piešķirta ES garantija, maksimālais apjoms 1. Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam EIB finansēšanas darījumu, kam piešķirta ES garantija, maksimālais apjoms nepārsniedz EUR 28 000 000 000. No maksimālā apjoma atņem anulētās summas. Šī maksimālā summa ir sadalīta šādi: a) fiksēta maksimāli pieļaujamā summa EUR 25 000 000 000; b) izvēles papildu summa EUR 3 000 000 000. Lēmumu par b) apakšpunktā minētās summas izmantošanu pilnībā vai daļēji un tās reģionālo sadalījumu pieņem pēc starpposma pārskata saskaņā ar 18. pantu. 2. Fiksēto maksimāli pieļaujamo summu, kas minēta 1. punkta a) apakšpunktā, sadala reģionālos maksimālajos apjomos un apakšapjomos, kā tas ir norādīts I pielikumā. Ievērojot reģionālos pieļaujamos apjomus, EIB pakāpeniski nodrošina līdzsvarotu sadalījumu pa valstīm tajos reģionos, uz kuriem attiecas ES garantija. 3. pants Vispārīgie mērķi un principi 1. ES garantiju piešķir tikai EIB finansēšanas darījumiem, kas atbalsta jebkuru no šādiem vispārīgajiem mērķiem: a) vietējā privātā sektora attīstība, jo īpaši atbalsts MVU; b) sociālās, vides un ekonomikas infrastruktūras attīstība; c) klimata pārmaiņu seku mazināšana un pielāgošanās tām. 2. Finansēšanas darījumiem, ko EIB veic saskaņā ar šo lēmumu, jāveicina Savienības ārējo darbību regulējošo vispārīgo principu ievērošana, kā minēts LES 21. pantā, un to starptautisko nolīgumu īstenošana vides jomā, kuru līgumslēdzēja puse ir Savienība. 3. Reģionālā integrācija valstu starpā, tostarp ekonomiskā integrācija starp pirmspievienošanās valstīm, kaimiņattiecību valstīm un Savienību, ir EIB finansēšanas darījumu pamatmērķis jomās, ko aptver šā panta 1. punktā uzskaitītie vispārīgie mērķi. 4. EIB finansēšanas darījumiem jaunattīstības valstīs, kas noteiktas Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) oficiālās attīstības palīdzības (OAP) saņēmēju sarakstā, ir netieši jāpalīdz sasniegt LESD 208. pantā minētos Savienības politikas mērķus attīstības sadarbībā. 5. EIB finansēšanas darījumos, ar kuriem atbalsta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktos mērķus, var paredzēt atbalstu ieguldījumu projektiem, kurus īsteno MVU no ES. 6. EIB finansēšanas darījumiem, ar kuriem atbalsta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktos mērķus, ir jāatbalsta ieguldījumu projekti tādās jomās kā transports, enerģētika, tostarp atjaunojamā enerģija, energosistēmu pārveidošana, ļaujot pāriet uz zemākas oglekļa intensitātes emisiju tehnoloģijām un degvielu, energoapgādes drošība un enerģētikas infrastruktūra, tostarp gāzes ražošanai un transportēšanai uz ES enerģijas tirgu, vides infrastruktūra, tostarp ūdens, sanitārijas un “zaļā infrastruktūra”, informācijas un komunikācijas tehnoloģija, tostarp telekomunikāciju un platjoslas tīkla infrastruktūra, veselības aizsardzība un izglītība. 7. EIB finansēšanas darījumiem, ar kuriem atbalsta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktos mērķus, ir jāatbalsta ieguldījumu projekti, kuri paredzēti, lai mazinātu klimata pārmaiņu radītās sekas un pielāgotos tām, un kas sekmē ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām vispārējā mērķa sasniegšanu, jo īpaši projekti, kas paredzēti, lai nepieļautu siltumnīcefekta gāzu emisiju rašanos vai tās samazinātu atjaunojamo energoresursu jomās, energoefektivitātes un ilgtspējīga transporta jomās, vai palielinātu apdraudētāko valstu, nozaru un kopienu spējas pielāgoties nelabvēlīgajām klimata pārmaiņu sekām. Laikposmā, uz ko attiecas šis lēmums, šo darījumu apjomiem jābūt vismaz 25 % apmērā no kopējiem EIB finansēšanas darījumiem. 8. Saskaņā ar Savienības un starptautiskajiem mērķiem klimata pārmaiņu jomā EIB sadarbībā ar Komisiju un pēc publiskas apspriešanas līdz 2016. gada beigām atjaunina savu klimata pārmaiņu stratēģiju attiecībā uz EIB finansēšanas darījumiem. 4. pants Valstis, uz kurām attiecas lēmums 1. To valstu saraksts, kuras ir potenciāli tiesīgas saņemt EIB finansējumu ar ES garantiju, ir iekļauts II pielikumā. To valstu saraksts, kuras ir tiesīgas saņemt EIB finansējumu ar ES garantiju, ir iekļauts III pielikumā, un tajā var būt ietvertas tikai II pielikumā uzskatītās valstis. 2. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 17. pantu, lai grozītu III pielikumu. Komisijas lēmumi ir balstīti uz vispārēju ekonomisko un politisko novērtējumu, tostarp demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību aspektiem, kā arī attiecīgajām Eiropas Parlamenta rezolūcijām un Padomes lēmumiem un secinājumiem. 3. Deleģētie akti, ar kuriem groza III pielikumu, neietekmē ES garantijas segumu EIB finansēšanas darījumiem, kas parakstīti pirms minēto deleģēto aktu stāšanās spēkā, ievērojot 4. punktu. 4. Maksājumus par EIB finansēšanas darījumiem, kurus sedz 8. panta 1. punktā minētā vispārējā garantija, neveic valstīs, kas nav minētas III pielikumā. 5. ES garantija sedz tikai tos EIB finansēšanas darījumus, kas tiek veikti tiesīgās valstīs, kuras noslēgušas pamatnolīgumu ar EIB, kurā noteikti juridiskie nosacījumi, saskaņā ar kuriem veicami šādi darījumi. 6. ES garantija nesedz EIB finansēšanas darījumus konkrētā valstī, ar ko nolīgums par šiem darījumiem ir parakstīts pēc šīs valsts pievienošanās Savienībai. 5. pants EIB finansēšanas darījumu ieguldījums Savienības politikas īstenošanā 1. Komisija kopā ar EIB atjaunina spēkā esošās reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes attiecībā uz EIB finansēšanas darījumiem viena gada laikā pēc šā lēmuma pieņemšanas. Reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes atbilst vispārējam Savienības reģionālās politikas regulējumam, kas izklāstīts IV pielikumā. Jo īpaši reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes nodrošina, lai EIB finansējums saskaņā ar šo lēmumu papildinātu Savienības attiecīgās palīdzības politikas jomas, programmas un instrumentus konkrētajos reģionos. Atjauninot šīs pamatnostādnes, Komisija un EIB ņem vērā attiecīgās Eiropas Parlamenta rezolūcijas un Padomes lēmumus un secinājumus. Attiecīgā gadījumā tiek veikta apspriešanās ar EĀDD par politikas jautājumiem. Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei atjauninātās pamatnostādnes, tiklīdz tās ir sagatavotas. Ievērojot reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes, EIB izstrādā attiecīgas finansēšanas stratēģijas un nodrošina to īstenošanu. Reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes pārskata pēc 18. pantā minētās pārskatīšanas. 2. Uz EIB finansēšanas darījumu neattiecas ES garantija, ja Komisija par šādu darījumu sniedz negatīvu atzinumu saskaņā ar EIB statūtu 19. pantā noteikto procedūru. 6. pants Sadarbība ar Komisiju un EĀDD 1. Arī turpmāk palielina EIB ārējo darbību saskanību ar Savienības ārpolitikas mērķiem, lai maksimāli palielinātu sinerģiju starp EIB finansēšanas darījumiem un Savienības budžeta resursiem, jo īpaši atjauninot 5. pantā minētās reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes, kā arī īstenojot regulāru un sistemātisku dialogu un savlaicīgu informācijas apmaiņu par: a) Komisijas un/vai EĀDD attiecīgā gadījumā sagatavotiem stratēģijas dokumentiem, piemēram, valstu un reģionu stratēģijas dokumentiem, provizoriskām programmām, rīcības plāniem un pirmspievienošanās dokumentiem; b) EIB stratēģiskās plānošanas dokumentiem un potenciālajiem ieguldījumu projektu sarakstiem; c) citiem politikas un darbības aspektiem. 2. Sadarbību īsteno, pamatojoties uz atsevišķu pieeju katram reģionam, tostarp ES delegāciju līmenī, un ņemot vērā EIB lomu, kā arī Savienības politiku katrā reģionā. 7. pants Sadarbība ar citām Eiropas un starptautiskām finanšu iestādēm 1. Attiecīgos gadījumos EIB finansēšanas darījumus veic, sadarbojoties ar citām Eiropas un starptautiskām finanšu iestādēm, lai pēc iespējas palielinātu sinerģijas, sadarbību un efektivitāti, kopīgi izstrādātu inovatīvus finanšu instrumentus, nodrošinātu piesardzīgu un saprātīgu riska dalījumu un saskanīgus nosacījumus ieguldījumu projektiem un nozarēm, un lai samazinātu izmaksu iespējamo dublēšanos un nevajadzīgu pārklāšanos. 2. Šā panta 1. punktā minēto sadarbību veicina ar koordināciju starp Komisiju, EIB un galvenajām Eiropas un starptautiskām finanšu iestādēm, kuras darbojas konkrētos reģionos, un ko attiecīgā gadījumā īsteno, ņemot vērā saprašanās memorandu vai citus Savienības reģionālās sadarbības regulējumus. 8. pants ES garantijas segums un noteikumi 1. Attiecībā uz EIB finansēšanas darījumiem, kas ir noslēgti ar kādu valsti vai ko garantē kāda valsts, un citiem EIB finansēšanas darījumiem, kas ir noslēgti ar reģionu vai vietējām pašvaldībām vai valsts īpašumā un/vai kontrolē esošiem uzņēmumiem vai iestādēm, ja šādiem EIB finansēšanas darījumiem ir dots attiecīgs EIB kredītriska novērtējums, kurā ņemts vērā kredītriska stāvoklis attiecīgajā valstī, ES garantija attiecas uz visiem maksājumiem, ko EIB nav saņēmusi, bet kas tai pienākas (turpmāk “vispārējā garantija”). 2. Piemērojot šā panta 1. punktu, Palestīnu pārstāv Palestīniešu pašpārvalde, un Kosovu[15] pārstāv Kosovas valdība. 3. Attiecībā uz EIB finansēšanas darījumiem, kas nav minēti 1. punktā, un EIB finansēšanas darījumiem, kas ietver parāda kapitāla tirgus instrumentus, ES garantija sedz visus maksājumus, ko EIB nav saņēmusi, bet kas tai pienākas, ja tos nesaņem tāpēc, ka ir īstenojies viens no šādiem politiskiem riskiem (“politiska riska garantija”): a) valūtas nepārvešana; b) īpašuma ekspropriācija; c) karš vai pilsoņu nemieri; d) tiesiskuma neievērošana, laužot līgumu. 4. EIB finansēšanas darījumi ir galvenokārt vērsti uz ieguldījumu projektiem, kuros ES garantija nodrošina ievērojamu finanšu pievienoto vērtību atbilstoši EIB kredītriska novērtējumam. 5. Komisija un EIB nolīgumā, kas minēts 13. pantā, norāda metodi, ar kuras palīdzību EIB attiecībā uz savu ārējo darbību nosaka darījumus, ko finansē saskaņā ar šo lēmumu, un darījumus, ko finansē, EIB pašai uzņemoties risku. Šīs metodes pamatā ir EIB novērtētā EIB finansēšanas darījumu kredītspēja, reģioni un maksimālie apjomi, kā noteikts I pielikumā, darījumu partnera veids (valsts, reģionāls, kā noteikts 1. punktā, vai privāts), EIB spēja uzņemties risku un citi attiecīgi kritēriji, tostarp ES garantijas pievienotā vērtība. 6. Es grantijas izmantošanas gadījumā Savienība pārņem visas EIB attiecīgās tiesības attiecībā uz ikvienu pienākumu, kas saistīts ar tās finanšu darījumiem, saskaņā ar 13. pantā minēto nolīgumu. 9. pants EIB īstenotā ieguldījumu projektu novērtēšana un uzraudzība 1. EIB veic pilnu padziļinātu izpēti un attiecīgos gadījumos, atbilstīgi Savienības sociālajiem un vides principiem pieprasa attiecīgu vietēja līmeņa sabiedrisko apspriešanu par attīstības aspektiem ieguldījumu projektos, kurus sedz ES garantija. Attiecīgos gadījumos novērtējumu saskaņā ar šā punkta pirmo daļu veic arī par to, kā, izmantojot tehnisko palīdzību, visā projekta ciklā vairot EIB finansējuma saņēmēju spējas. EIB noteikumi un kārtība ietver arī nepieciešamos noteikumus par ieguldījumu projektu ietekmes novērtēšanu vides un sociālā jomā un par tādu aspektu novērtēšanu, kas saistīti ar cilvēktiesībām un konfliktu novēršanu, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar šo lēmumu atbalstu saņem tikai ekonomiskā, finansiālā, vides un sociālā ziņā ilgtspējīgi ieguldījumu projekti. 2. Papildus ex-ante novērtējumam par attīstības aspektiem EIB uzrauga finansēšanas darījumu īstenošanu. Jo īpaši tā prasa projekta virzītājiem veikt padziļinātu uzraudzību projekta īstenošanas laikā līdz tā pabeigšanai, inter alia saistībā ar projekta ietekmi uz attīstību, vidi un cilvēktiesību ievērošanu. EIB pārbauda projekta virzītāju sniegto informāciju. 3. EIB uzrauga arī starpniecības darbību īstenošanu un finanšu starpnieku darbību MVU atbalstam. 4. EIB izveido visaptverošu kontroles sistēmu, lai uzraudzītu relatīvo un absolūto siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu nozīmīgos EIB finansēšanas darījumos, ja emisiju līmenis ir ievērojams un ir pieejami dati. 10. pants Ikgadēja ziņošana un uzskaite 1. Komisija katru gadu ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par EIB finansēšanas darījumiem, kas veikti saskaņā ar šo lēmumu. Ziņojumā iekļauj: (a) novērtējumu par EIB finansēšanas darījumiem, iedalot pa projektiem, nozarēm, valstīm un reģioniem; (b) novērtējumu par 8. panta 5. punktā minētās metodes piemērošanu; (c) novērtējumu par EIB finansēšanas darījumu pievienoto vērtību un attīstības ietekmi kopumā un to ieguldījumu Savienības ārpolitikas un stratēģisko mērķu sasniegšanā, ņemot vērā 5. pantā minētās reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes; (d) novērtējumu par finansiālām priekšrocībām, kas kopumā nodoti EIB finansēšanas darījumu saņēmējiem; (e) novērtējumu par EIB finansēšanas darījumu kvalitāti, jo īpaši par to, kādā mērā EIB, veicot finansēto ieguldījumu projektu padziļinātu izpēti un uzraudzību, ir ņēmusi vērā vides un sociālo ilgtspēju; (f) informāciju par ES garantijas izmantošanu; (g) informāciju par saskaņā ar šo lēmumu piešķirtā finansējuma apjomu klimata pārmaiņu seku mazināšanai un bioloģiskajai daudzveidībai; visu būtisko ieguldījumu, kā noteikts 3. pantā minētajā EIB klimata pārmaiņu stratēģijā, ietekmi uz absolūto un relatīvo siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, kā arī par novērtēto projektu skaitu, kuros izvērtēts klimata pārmaiņu risks; (h) aprakstu par sadarbību ar Komisiju un citām Eiropas un starptautiskām finanšu iestādēm, tostarp līdzfinansējuma jomā. Ziņojumā jo īpaši iekļauj Savienības finanšu resursu un citu Eiropas un starptautisko finanšu iestāžu resursu sadalījumu, kas izmantoti kopā ar EIB finansējumu, tādējādi sniedzot pārskatu par kopējiem ieguldījumiem, kuri atbalstīti ar EIB finansēšanas darījumiem, kas veikti saskaņā ar šo lēmumu. Ziņojumā iekļauj informāciju arī par jaunu saprašanās memorandu noslēgšanu starp EIB un citām Eiropas vai starptautiskām finanšu iestādēm, kam ir ietekme uz EIB finansēšanas darījumiem, kas veikti saskaņā ar šo lēmumu; (i) informāciju par turpmāko rīcību saistībā ar to, kā tiek īstenots saprašanās memorands starp EIB un Eiropas Ombudu, ciktāl minētais memorands skar EIB finansēšanas darījumus, uz kuriem attiecas šis lēmums; 2. Lai sagatavotu 1. punktā minēto Komisijas ziņojumu, EIB iesniedz Komisijai ikgadējus ziņojumus par EIB finansēšanas darījumiem, kas veikti saskaņā ar šo lēmumu, ietverot visus vajadzīgos elementus, kas ļauj Komisijai ziņot saskaņā ar 1. punktu. EIB var arī sniegt Komisijai papildu informāciju, kas var būt noderīga Padomei un Eiropas Parlamentam, lai gūtu visaptverošu priekšstatu par EIB ārējo darbību. 3. Par katru EIB finansēšanas darījumu EIB sniedz Komisijai statistisko, finanšu un grāmatvedības informāciju, kā arī jebkādu citu papildu informāciju, kas nepieciešama, lai Komisija izpildītu ziņošanas pienākumus vai Revīzijas palātas pieprasījumus, un revidenta apstiprinājumu par EIB finansēšanas darījumu neatmaksātajām summām. EIB iesniedz Komisijai arī visus citus vajadzīgos dokumentus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu[16]. 4. Lai Komisija varētu vest uzskaiti un ziņot par riskiem, ko sedz ES garantija, EIB sniedz Komisijai EIB riska novērtējumu un klasifikācijas informāciju par EIB finansēšanas darījumiem. 5. EIB vismaz reizi gadā iesniedz Komisijai provizorisko daudzgadu programmu par plānoto EIB noslēgto finansēšanas darījumu apjomu, lai nodrošinātu EIB prognozētā finansējuma atbilstību šajā lēmumā paredzētajiem maksimālajiem apjomiem, un lai Komisija varētu nodrošināt atbilstošu budžeta plānošanu attiecībā uz Garantiju fonda finansējumu[17]. Komisija šo prognozi ņem vērā, sagatavojot budžeta projektu. 6. EIB turpina iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai visus tās neatkarīgos novērtējuma ziņojumus, kuros izvērtēti saskaņā ar šo lēmumu un citiem ārējās darbības mandātiem veikto konkrēto EIB darbību praktiskie rezultāti. 7. EIB sniedz 2. līdz 6. punktā minēto informāciju uz sava rēķina. 11. pants Informācijas publiskošana 1. Saskaņā ar savu pārredzamības politiku EIB savā tīmekļa vietnē dara publiski pieejamu informāciju, kas attiecas uz: (a) visiem EIB finansēšanas darījumiem, kas veikti saskaņā ar šo lēmumu, jo īpaši norādot, vai ieguldījumu projektam ir piešķirta ES garantija; (b) ja vien nav jāpiemēro konfidencialitātes prasības ‑ visiem saprašanās memorandiem starp EIB un citām Eiropas vai starptautiskām finanšu iestādēm, kam ir ietekme uz EIB finansēšanas darījumiem, kas veikti saskaņā ar šo lēmumu. 2. Komisija savā tīmekļa vietnē dara publiski pieejamu informāciju par visiem līdzekļu atgūšanas gadījumiem saskaņā ar 14. pantā minēto nolīgumu, ja vien nav jāpiemēro konfidencialitātes prasības. 12. pants Sadarbībā neieinteresētas jurisdikcijas Īstenojot savus finansēšanas darījumus, EIB nepieļauj nekādas darbības, ko veic nelikumīgiem mērķiem, tostarp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, terorisma finansēšanu, krāpšanos ar nodokļiem un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, korupciju un krāpšanu, kas skar ES finanšu intereses. Jo īpaši EIB nepiedalās nekādos finansēšanas darījumos, ko tiesīgā valstī īsteno ar citas, sadarbībā neieinteresētas jurisdikcijas starpniecību, kuru par tādu ir atzinusi ESAO, Finanšu darījumu darba grupa vai citas attiecīgas starptautiskās organizācijas. 13. pants Garantijas nolīgums Komisija un EIB noslēdz garantijas nolīgumu, kurā ir sīki izklāstīti noteikumi un procedūras attiecībā uz ES garantiju, kā noteikts 8. pantā, un attiecīgi informē Eiropas Parlamentu un Padomi. 14. pants Komisijas veikto maksājumu atgūšana 1. Ja Komisija veic jebkādus maksājumus saskaņā ar ES garantiju, EIB Komisijas vārdā veic prasījumu atgūšanu par samaksātajām summām. 2. Vēlākais 13. pantā minētā garantijas nolīguma parakstīšanas dienā Komisija un EIB paraksta atsevišķu nolīgumu, kurā ir sīki izklāstīti noteikumi un procedūras prasījumu atgūšanai. 15. pants Revīzijas palātas veikta revīzija Revīzijas palāta veic revīziju attiecībā uz ES garantiju, un attiecībā uz tiem maksājumiem un atgūtajiem līdzekļiem saskaņā ar minēto garantiju, kuri ir attiecināmi uz Savienības vispārējo budžetu. 16. pants Krāpšanas apkarošanas pasākumi 1. EIB nekavējoties informē OLAF, ja projekta, uz kuru attiecas ES garantija, jebkurā sagatavošanas, īstenošanas vai noslēgšanas posmā EIB konstatē iespējamu krāpšanu, korupciju vai citu nelikumīgu darbību, kas var ietekmēt ES finanšu intereses. 2. OLAF var veikt izmeklēšanas, tostarp pārbaudes uz vietas un inspekcijas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1073/1999, Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Regulā (EK, Euratom) Nr. 2988/95 ar mērķi aizsargāt Eiropas Savienības finanšu intereses, lai konstatētu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses saistībā ar jebkuru no finansēšanas darījumiem. 17. pants Deleģēšanas īstenošana 1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2. Šā lēmuma 4. pantā minētās deleģēto aktu pieņemšanas pilnvaras Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku. 3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 4. pantā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. 4. Tiklīdz tā pieņem deleģēto aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 5. Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar 4. pantu, stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā pēc Eiropas Parlamenta un Padomes informēšanas par šo aktu nav saņemti iebildumi no Eiropas Parlamenta vai Padomes vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu lēmumu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. 18. pants Starpposma pārskats Līdz 2017. gada 31. decembrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma ziņojumu, kurā novērtē šā lēmuma īstenošanu pirmajos gados, attiecīgā gadījumā pievienojot priekšlikumu tā grozīšanai. Ziņojumu izstrādā, pamatojoties uz ārējo novērtējumu un ieguldījumu no EIB. 19. pants Nobeiguma ziņojums Līdz 2021. gada 31. decembrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei nobeiguma ziņojumu par šā lēmuma piemērošanu. 20. pants Stāšanās spēkā Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs I PIELIKUMS Reģionālie maksimālie apjomi A. Pirmspievienošanās valstis: EUR 8 400 000 000; B. Kaimiņattiecību un partnerattiecību valstis: EUR 12 400 000 000, iedalot šādos provizoriskos apakšapjomos: i) Vidusjūras reģiona valstis: EUR 8 400 000 000; ii) Austrumeiropa, Dienvidkaukāzs un Krievija: EUR 4 000 000 000; C. Āzija un Latīņamerika: EUR 3 600 000 000, iedalot šādos provizoriskos apakšapjomos: i) Latīņamerika: EUR 2 150 000 000; ii) Āzija: EUR 1 200 000 000; iii) Vidusāzija: EUR 250 000 000. D. Dienvidāfrika: EUR 600 000 000. Nepārsniedzot kopējo fiksēto maksimāli pieļaujamo summu, EIB attiecīgā gadījumā lūdz Komisijai piekrist pārvietot reģionos summas, kas nepārsniedz 20 % no apakšreģioniem noteiktā maksimālā apjoma, kā arī pārvietot no viena reģiona uz citu summas, kas nepārsniedz 10 % no reģioniem noteiktā maksimālā apjoma. II PIELIKUMS POTENCIĀLI TIESĪGIE REĢIONI UN VALSTIS A. Pirmspievienošanās valstis 1. Kandidātvalstis Islande, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Melnkalne, Serbija, Turcija 2. Potenciālās kandidātvalstis Albānija, Bosnija un Hercegovina, Kosova B. Kaimiņattiecību un partnerattiecību valstis 1. Vidusjūras reģiona valstis Alžīrija, Ēģipte, Izraēla, Jordānija, Libāna, Lībija, Maroka, Palestīna, Sīrija, Tunisija. 2. Austrumeiropa, Dienvidkaukāza valstis un Krievija Austrumeiropa: Baltkrievija, Moldovas Republika, Ukraina Dienvidkaukāza valstis: Armēnija, Azerbaidžāna, Gruzija Krievija C. Āzija un Latīņamerika 1. Latīņamerika Argentīna, Bolīvija, Brazīlija, Čīle, Ekvadora, Gvatemala, Hondurasa, Kolumbija, Kostarika, Kuba, Meksika, Nikaragva, Panama, Paragvaja, Peru, Salvadora, Urugvaja, Venecuēla 2. Āzija Afganistāna, Bangladeša, Bruneja, Butāna, Dienvidkoreja, Filipīnas, Indija, Indonēzija, Irāka, Jemena, Kambodža, Ķīna (tostarp Honkongas un Makao īpašie administratīvie reģioni), Laosa, Malaizija, Maldivu salas, Mjanma, Mongolija, Nepāla, Pakistāna, Singapūra, Šrilanka, Taivāna, Taizeme, Vjetnama 3. Vidusāzija Kazahstāna, Kirgizstāna, Tadžikistāna, Turkmenistāna, Uzbekistāna D. Dienvidāfrika Dienvidāfrikas Republika III PIELIKUMS TIESĪGIE REĢIONI UN VALSTIS A. Pirmspievienošanās valstis 1. Kandidātvalstis Islande, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Melnkalne, Serbija, Turcija 2. Potenciālās kandidātvalstis Albānija, Bosnija un Hercegovina, Kosova B. Kaimiņattiecību un partnerattiecību valstis 1. Vidusjūras reģiona valstis Alžīrija, Ēģipte, Izraēla, Jordānija, Libāna, Lībija, Maroka, Palestīna, Tunisija. 2. Austrumeiropa, Dienvidkaukāza valstis un Krievija Austrumeiropa: Moldovas Republika, Ukraina Dienvidkaukāza valstis: Armēnija, Azerbaidžāna, Gruzija Krievija C. Āzija un Latīņamerika 1. Latīņamerika Argentīna, Bolīvija, Brazīlija, Čīle, Ekvadora, Gvatemala, Hondurasa, Kolumbija, Kostarika, Meksika, Nikaragva, Panama, Paragvaja, Peru, Salvadora, Urugvaja, Venecuēla 2. Āzija Bangladeša, Bruneja, Dienvidkoreja, Filipīnas, Indija, Indonēzija, Irāka, Jemena, Kambodža, Ķīna (tostarp Honkongas un Makao īpašie administratīvie reģioni), Laosa, Malaizija, Maldivu salas, Mjanma, Mongolija, Nepāla, Pakistāna, Singapūra, Šrilanka, Taizeme, Vjetnama 3. Centrālāzija Kazahstāna, Kirgizstāna, Tadžikistāna, Turkmenistāna, Uzbekistāna D. Dienvidāfrika Dienvidāfrikas Republika IV PIELIKUMS REĢIONĀLĀS POLITIKAS REGULĒJUMS EIB darbību partnervalstīs, kas piedalās pirmspievienošanās procesā, īsteno saskaņā ar pievienošanās partnerattiecību un Eiropas partnerattiecību regulējumu, kurā norādītas prioritātes kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, lai sekmīgi tuvinātos Savienībai, un kurā noteikts pamats Savienības palīdzībai. Stabilizācijas un asociācijas process ir politiskais pamats Savienības attiecībām ar Rietumbalkānu valstīm. Tas ir balstīts uz progresīvām partnerattiecībām, kurās Savienība piedāvā tirdzniecības koncesijas, ekonomisko un finansiālo palīdzību un līgumattiecības, izmantojot stabilizācijas un asociācijas nolīgumus. Pirmspievienošanās finansiālā palīdzība sekmē kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu sagatavošanos saistībām un uzdevumiem, kas saistīti ar dalību Savienībā. Ar šo palīdzību tiek atbalstīts reformu process, tostarp sagatavošanās darbi iespējamai dalībai Savienībā. Tās uzmanības centrā ir iestāžu veidošana, tiesību aktu saskaņošana ar Savienības acquis, sagatavošanās Savienības politikas un instrumentu izmantošanai, un tādu pasākumu veicināšana, ar ko sekmē ekonomisko konverģenci. EIB darbību kaimiņattiecību valstīs īsteno saskaņā ar jauno Eiropas kaimiņattiecību politiku “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs”, ko pieņēma 2011. gada 25. maijā, un Padomes secinājumiem, ko pieņēma 2011. gada 20. jūnijā, kuros jo īpaši aicināts sniegt lielāku atbalstu partnervalstīm, kas apņēmušās veidot demokrātisku sabiedrību un veikt reformas saskaņā ar “vairāk par vairāk” un “savstarpējās pārskatatbildības” principiem, un kuros iekļauts politikas stratēģiskais satvars ES attiecībām ar kaimiņvalstīm. Saistībā ar šo sadarbību EIB finansējums saskaņā ar šo lēmumu būs vērsts arī uz iekļaujošu izaugsmi veicinošu politiku un darba vietu izveidi, uzlabojot sociālo stabilitāti atbilstīgi uz stimuliem balstītai pieejai, kas sekmē Savienības ārējās politikas mērķu sasniegšanu, tostarp attiecībā uz migrācijas jautājumiem. Lai sasniegtu šos mērķus, Savienība un tās partnervalstis īsteno kopīgi saskaņotus divpusējus rīcības plānus, kuros noteikts prioritāšu kopums, tostarp prioritātes saistībā ar politikas, drošības, tirdzniecības, ekonomikas, vides un sociālajiem jautājumiem, kā arī transporta un enerģētikas tīklu integrāciju. Savienība Vidusjūrai, Austrumu partnerība, Melnās jūras reģiona sinerģija, Savienības stratēģija Donavas reģionam, un Savienības stratēģija Baltijas jūras reģionam ir daudzpusējas un reģionālas iniciatīvas, kuru mērķis ir sekmēt sadarbību starp Savienību un kaimiņattiecību attiecīgo partnervalstu grupu, kam ir kopīgas problēmas un/vai ģeogrāfiskā vide. Savienība Vidusjūrai plāno atsākt Eiropas un Vidusjūras reģiona integrācijas procesu, visās Vidusjūras piekrastes valstīs atbalstot savstarpēju ekonomikas, sociālo un vides attīstību, un atbalsta sociālekonomiskās attīstības uzlabošanu, solidaritāti, reģionālo integrāciju, ilgtspējīgu attīstību un zināšanu uzkrāšanu, uzsverot vajadzību paplašināt finansiālo sadarbību, lai sniegtu atbalstu reģionāliem un starpvalstu projektiem. Savienība Vidusjūrai jo īpaši atbalsta jūrasceļu attīstību un autoceļu būvi, Vidusjūras atsārņošanu, Vidusjūras reģiona Saules enerģijas izmantošanas plānu, iniciatīvu ekonomiskās aktivitātes veicināšanai Vidusjūras reģionā, civilās aizsardzības iniciatīvas un Eiropas un Vidusjūras reģiona universitāti. Savienības stratēģija Baltijas jūras reģionam sekmē ilgtspējīgu vides attīstību un optimālu ekonomikas un sociālo attīstību Baltijas jūras reģionā. Savienības stratēģija Donavas reģionam jo īpaši veicina transporta attīstību, enerģētikas saiknes un drošību, ilgtspējīgu vides un sociālekonomisko attīstību Donavas reģionā. Austrumu partnerības mērķis ir radīt nepieciešamos apstākļus, lai paātrinātu politisku saišu iedibināšanu un sekmētu ekonomikas integrāciju starp Savienību un Austrumu partnervalstīm. Krievijas Federācija un Savienība ir izveidojušas plašu stratēģisko partnerību (nošķirama no Eiropas kaimiņattiecību politikas), saskaņā ar kuru tiek veidotas kopējās telpas un plāni. Daudzpusējā līmenī to papildina Ziemeļu dimensija, kas nodrošina regulējumu sadarbībai starp Savienību, Krieviju, Norvēģiju un Islandi (Baltkrievija, Kanāda un ASV attiecībā uz Ziemeļu dimensiju ir novērotājas). EIB darbību Latīņamerikā īsteno saskaņā ar Savienības, Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu stratēģisko partnerību. Kā tas ir uzsvērts 2009. gada septembra Komisijas paziņojumā “Eiropas Savienība un Latīņamerika: globālo procesu dalībnieku partnerība”, Savienības prioritātes sadarbībai attiecībā uz Latīņameriku ir reģionālās integrācijas sekmēšana un nabadzības un sociālās nevienlīdzības izskaušana, lai veicinātu ilgtspējīgu ekonomikas un sociālo attīstību. Šo politikas mērķu īstenošana tiks veicināta, ņemot vērā Latīņamerikas valstu dažādo attīstības līmeni. Abu reģionu kopējo interešu jomās veidos divpusēju dialogu un sadarbību, tostarp par vidi, klimata pārmaiņām un katastrofu riska mazināšanu, kā arī par enerģētiku, zinātni, pētniecību, augstāko izglītību, tehnoloģiju un inovāciju. EIB tiek aicināta aktīvi darboties Āzijā, jo īpaši nabadzīgākajās valstīs. Šajā neviendabīgajā reģionā Savienība stiprina savas stratēģiskās partnerības ar Ķīnu un Indiju un risina sarunas par jauniem partnerības un brīvās tirdzniecības nolīgumiem ar Dienvidaustrumāzijas valstīm. Vienlaikus sadarbība attīstības jomā joprojām ir prioritāte Savienības attiecībās ar Āziju. Savienības attīstības stratēģija Āzijas reģionā ir vērsta uz nabadzības izskaušanu, atbalstot plašu, ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, veicinot labvēlīgu vidi un apstākļus reģionālai tirdzniecībai un integrācijai, uzlabojot pārvaldību, palielinot politisko un sociālo stabilitāti, kā arī atbalstot 2015. gada Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu. Tiek kopīgi īstenoti politikas mērķi, lai risinātu kopīgas problēmas, piemēram, saistībā ar klimata pārmaiņām, ilgtspējīgu attīstību, drošību un stabilitāti, pārvaldību un cilvēktiesībām, kā arī dabas un cilvēka radītu katastrofu novēršanu un reaģēšanu uz tām. Savienības stratēģija jaunām partnerattiecībām ar Vidusāziju, ko Eiropadome pieņēma 2007. gada jūnijā, ir stiprinājusi reģionālu un divpusēju dialogu un Savienības sadarbību ar Vidusāzijas valstīm reģionam svarīgos jautājumos, kas saistīti, piemēram, ar nabadzības mazināšanu, ilgtspējīgu attīstību un stabilitāti. Stratēģijas īstenošanas rezultātā ir panākts būtisks progress cilvēktiesību, tiesiskuma, labas pārvaldības, demokrātijas, izglītības, ekonomikas attīstības, tirdzniecības un ieguldījumu, enerģētikas un transporta un vides politikas jomās. EIB darbību Dienvidāfrikā īsteno saskaņā ar ES Valsts stratēģijas dokumentu Dienvidāfrikai. Galvenās minētajā stratēģijas dokumentā noteiktās jomas ir darba vietu radīšana un pakalpojumu sniegšanas un sociālās kohēzijas spēju pilnveidošana. EIB darbības Dienvidāfrikā ir veiktas, papildinot ES attīstības sadarbības programmu, t. i., EIB koncentrējoties uz atbalstu privātajam sektoram un ieguldījumiem infrastruktūras un sociālo pakalpojumu paplašināšanā (mājokļi, elektroapgāde, dzeramā ūdens attīrīšana un pašvaldību infrastruktūra). ES Valsts stratēģijas dokumenta Dienvidāfrikai starpposma pārskatā, ko sagatavoja laikposmā no 2009. līdz 2010. gadam, ir sniegts priekšlikums darbības klimata pārmaiņu jomā papildināt ar pasākumiem, kas atbalsta “zaļu” darba vietu izveidi. Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ar EIB darbību plānots papildinošā veidā atbalstīt ES ārējās sadarbības politiku, programmas un instrumentus, turpinot pastiprināti pievērst uzmanību ES un Dienvidāfrikas galvenajām prioritātēm, lai sekmētu taisnīgu un ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, veicinātu darba vietu radīšanu un spēju veidošanu, kā arī atbalstītu ilgtspējīgu pakalpojumu sniegšanu un taisnīgu piekļuvi pamata infrastruktūrai un pakalpojumiem. TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem . TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir ES garantiju attiecībā uz zaudējumiem no finansēšanas darījumiem, ar kuriem atbalsta ieguldījumu projektus ārpus Savienības. 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[18] Politikas joma: 01 sadaļa — Ekonomika un finanses ABB darbības joma: Starptautiskie ekonomikas un finanšu jautājumi 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[19] X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Vispārīgais mērķis EIB darbībai ārpus Savienības saskaņā ar ārējās darbības mandātu ir atbalstīt Savienības ārpolitiku, finansējot attiecīgos ieguldījumu projektus partnervalstīs, kuros izmantota ES budžeta garantija apvienojumā ar EIB pašas resursiem. Izmantojot savus finansēšanas darījumus ar ES garantiju ārpus Savienības, EIB būtu jāatbalsta Savienības partnervalstu ekonomiskā, sociālā un vides ilgtspējīga attīstība, kā arī to partnerība ar Savienību. Vispārējie mērķi, kurus jācenšas sasniegt ar EIB finansēšanas darījumiem saskaņā ar mandātu, ir šādi: a) vietējā privātā sektora attīstība, jo īpaši atbalsts MVU; b) sociālās, vides un ekonomikas infrastruktūras attīstība; c) klimata pārmaiņu seku mazināšana un pielāgošanās tām. 1.4.2. Konkrētie ABM mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais ABM mērķis Nr. 2: “Stiprināt ES ietekmi, ārējo pārstāvību un tādu sadarbību ar EIB un ERAB, kā arī citām starptautiskajām finanšu iestādēm un ekonomikas forumiem, kas vērsta uz konverģences palielināšanu starp šo iestāžu stratēģijām un darbībām un ES ārējam prioritātēm”. Attiecīgās ABM/ABB darbības 01.03. sadaļa — Starptautiskie ekonomikas un finanšu jautājumi 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Saistībā ar šo priekšlikumu tika veikts ietekmes novērtējums. Priekšlikuma galvenā ietekme ir novērtēta ietekmes novērtējuma ziņojumā. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Lai novērtētu EIB darbības rezultātus un ietekmi, EIB ir izstrādājusi sistēmu, izmantojot rādītāju kopuma uzraudzību. Ar “rezultātu novērtēšanas sistēmu (RNS)[20] uzlabo ex-ante novērtējumu par paredzamajiem projekta rezultātiem un sekmē EIB spēju ziņot par faktiski sasniegtajiem rezultātiem. RNS sistēmas mērķis ir parādīt, kā EIB aizdevumi palīdz sasniegt rezultātus, kuri nodrošina rezultātus un laika gaitā rada ietekmi, kas atbilst bankas mandātā noteiktajiem mērķiem. Turklāt priekšlikuma konkrēto un darbības mērķu sasniegšanu uzraudzīs, izmantojot pamatrādītājus, kā minēts 2.1. apakšpunktā. Attiecībā uz finansējumu projektiem, kas popularizē klimata politikas pasākumus, atbalsta tiesības uz darbībām, kuras saistītas ar klimata pārmaiņu seku mazināšanu, būtu precizējamas saistībā ar pieņemtiem kritērijiem, kas izstrādāti, pamatojoties uz pašreizējām EIB definīcijām (un, ja vajadzīgs, tās konkretizējot), lai uzraudzītu klimata pārmaiņu seku mazināšanas izdevumus (piemēram, ieviešot kritērijus, kas saistīti ar siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, vajadzības gadījumā uzlabojot definīcijas attiecībā uz energoefektivitāti un pielāgošanos), ko varētu izmantot arī pārraudzības posmā, lai “iedarbinātu” Rio marķieru vai līdzīgu sistēmu, ko Komisija ierosinājusi ar mērķi uzraudzīt ES budžeta izmantošanu saskaņā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu. Līdztekus EIB būtu jāturpina izstrādāt metodoloģiju ar mērķi novērtēt klimata risku, lai attiecībā uz visiem attiecīgajiem darījumiem stiprinātu noturību pret klimata pārmaiņām, kā arī integrētu oglekļa cenas noteikšanu ekonomikas izmaksu un ieguvumu analīzē. Attiecīgo nozaru politikas jomās būtu arī jāuzlabo ierobežojoši noteikumi par tiesībām saņemt atbalstu un kritēriji attiecībā uz projektiem, kas saistīti ar lielām oglekļa dioksīda emisijām. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Lēmuma Nr. 1080/2011/ES 16. pantā noteikts, ka Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par ES garantijas piešķiršanu saskaņā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu (2014.‑2020. gads). Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 1080/2011/ES ES garantija sedz EIB finansēšanas darījumus, kas parakstīti laikposmā no 2007. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. decembrim. Tāpēc līdz pašreizējā mandāta darbības beigām jāpieņem jauns lēmums saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru[21]. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība EIB finansēšanas darījumi ārpus Savienības ir ļoti uzskatāms un efektīvs instruments Savienības ārējās darbības atbalstam. Galvenie ieguvumi no EIB intervences šādās valstīs, neskaitot finansiālo ieguldījumu, ir speciālo zināšanu un pieredzes nodošana projektu virzītājiem un ES vides, sociālo un iepirkumu standartu piemērošana finansētajiem ieguldījumu projektiem. Papildus iepriekšminētajiem ieguvumiem EIB galīgajiem saņēmējiem konkurētspējīgu procentu likmju veidā pilnībā nodod finansiālās priekšrocības, kas izriet no ES garantijas un pievilcīgajām EIB finansēšanas izmaksām. Mandāts ar ES garantijas segumu nodrošina vajadzīgo Savienības politisko un finansiālo atbalstu valstīm un ieguldījumu projektiem, kuri to paaugstinātā riska dēļ parasti nebūtu atbilstīgi EIB pamatnostādnēm un kritērijiem. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Šā lēmuma ietekmes novērtējumā (IN) ņemta vērā pieredze, kas gūta, ieviešot iepriekšējos mandātus. Jaunā tiesību akta priekšlikuma mērķis ir risināt IN ziņojumā minētās problēmas. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem EIB finansēšanas darījumi papildinās saskaņā ar ārējās palīdzības instrumentiem veiktos pasākumus. Lai iegūtu vēl lielāku atbalstu Savienības ārpolitikai katrā konkrētajā reģionā, tiks pastiprināta saikne starp EIB prioritātēm un Savienības politiku. Tas tiks panākts, izveidojot un starpposmā atjauninot reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes, kas nodrošinās stingrāku pamatu dialogam un sadarbībai starp EIB un Komisiju. Attiecīgos gadījumos EIB finansēšanas darījumus var lietderīgi apvienot ar ES budžeta resursiem, šim mērķim izmantojot līdzfinansējuma dotācijas, riska kapitālu, riska dalīšanu vai tehnisko palīdzību projektu sagatavošanā un īstenošanā vai tiesiskā un normatīvā regulējuma uzlabošanā. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme x Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva – x Priekšlikums/iniciatīva spēkā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. EIB var parakstīt EIB finansēšanas darījumus no 2014. līdz 2020. gadam. Ir iespējams pagarinājums uz sešiem mēnešiem, ja 2020. gada beigās Eiropas Parlaments un Padome nebūs pieņēmuši lēmumu paredzēt jaunu ES garantiju EIB finansēšanas darījumiem ārpus Savienības. – x Finansiālā ietekme no 2014. gada līdz nenoteiktam laikam Kopējo darbības ilgumu un tās finansiālo ietekmi noteiks EIB noslēgto finansēšanas darījumu termiņš. Galīgā ietekme būs atkarīga no garantijas pieprasījumu un līdzekļu atgūšanas summas (turpmāk sk. arī 3.2.2. punktu). ¨ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva – Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG., – pēc kura turpinās normāla darbība. 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi[22] X Tieša pārvaldība, ko īsteno Komisija Piezīmes Saskaņā ar esošajiem noteikumiem priekšlikums paredz, ka EIB finansē ieguldījumu projektus saskaņā ar saviem noteikumiem un procedūrām. Komisija ir atbildīga par ES garantijas tiešu pārvaldību. EIB un Komisija noslēdz garantijas un līdzekļu atgūšanas nolīgumus, kuros nosaka sīki izstrādātus noteikumus un procedūras attiecībā uz ierosinātā lēmuma ieviešanu. 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi EIB finansēšanas darījumus ar ES garantiju pārvaldīs EIB atbilstoši tās noteikumiem un procedūrām, tostarp attiecīgiem revīzijas, kontroles un uzraudzības pasākumiem. Turklāt EIB Direktoru padome, kurā Komisiju pārstāv direktors un direktora aizstājējs, apstiprina katru EIB finansēšanas darījumu un uzrauga, vai EIB tiek pārvaldīta saskaņā ar statūtiem un valdes noteiktajām vispārējām vadlīnijām. Pašreizējā trīspusējā Komisijas, Revīzijas palātas un EIB 2003. gada oktobra nolīgumā (attiecībā uz kuru bija panākta vienošanās to pagarināt par četriem gadiem 2007. gadā un vēlreiz arī 2011. gadā) iekļauti sīki izstrādāti noteikumi, atbilstoši kuriem Revīzijas palātai jāveic revīzija par EIB veiktajiem finansēšanas darījumiem ar ES garantiju. Priekšlikums paredz sniegt regulārus ziņojumus ‑ tāpat kā noteikts Lēmumā Nr. 1080/2011/ES. Komisija ik gadu sniegs ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā EIB īsteno mandātu. Ziņojot par rezultātiem, tiks izmantots attiecīgs rādītāju apkopojums par visu portfeli, ja tas ir iespējams, vai arī par konkrēto nozari. Šos rādītājus mērīs visā projekta ciklā, veicot novērtējumu un uzraudzību līdz brīdim, kad projekts būs pilnībā īstenots – tiklīdz ir izmērāmi pirmie attīstības rezultāti ‑ parasti līdz trim gadiem pēc projekta pabeigšanas. Tos pēc iespējas izmantos arī ex post novērtējumā. Šiem rādītājiem būtu jāattiecas uz šādām jomām: i) parakstītais aizdevumu apjoms pa reģioniem, ii) izmaksātās summas pa reģioniem, iii) progress attiecībā uz darbības līdzsvarotas sadales sasniegšanu pa valstīm, iv) darbības sadalījums dažādiem mērķiem, v) ar klimata pārmaiņām saistīto aizdevumu apjoms attiecībā pret mērķa finansējumu un ietekme uz relatīvo un absolūto siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, vi) projektu skaits, kuros izvērtēts klimata pārmaiņu risks, vii) darījumu, kas apvienoti ar ES dotācijām, skaits un apmērs, un viii) darījumu, kuros iekļauts citu starptautisko finanšu institūciju līdzfinansējums, skaits un apmērs. Turklāt EIB sniedz Komisijai statistiskos, finanšu un grāmatvedības datus par katru finansēšanas darījumu, uz kuru attiecas ES garantija, kuri Komisijai nepieciešami, lai veiktu izpildītu savus ziņošanas pienākumus vai atbildētu uz Revīzijas palātas pieprasījumiem, kā arī revidenta apstiprinājumu par neatmaksātajām summām finansēšanas darījumos, uz kuriem attiecas ES garantija. Starpposma pārskatu veiks pēc trīs gadiem no mandāta sākuma. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski ES budžeta risks ir saistīts ar budžeta garantiju, ko Savienība sniegusi EIB tās darījumiem trešās valstīs. Šī garantija nodrošina visaptverošu segumu visiem maksājumiem, ko EIB nav saņēmusi saskaņā ar valsts un reģionālajiem darījumiem, un tikai politiskā riska segumu darījumiem, kuros risks ir dalīts starp Komisiju un EIB. Jebkurā gadījumā ES garantijas maksimālais segums ir 65 % no aizdevumu un garantiju kopsummas, atskaitot atmaksātās summas un pieskaitot visas saistītās summas. Budžeta iegrāmatojumu (“p.m.”), kas atspoguļo budžeta garantiju EIB aizdevumiem trešām valstīm, izmantotu vienīgi tad, ja EIB faktiski pieprasītu garantiju, kuru Garantiju fonds nevar pilnībā segt. Lai gan iespēja, ka budžetu izmantos šādi (t. i., pārsniedzot Garantiju fonda summu, kas 2012. gada 31. decembrī bija EUR 2,002 miljonu apmērā), ir ļoti niecīga, tomēr komentāri attiecībā uz budžeta pozīciju atspoguļo finansējuma vajadzības, kas var rasties, ja EIB pieprasa maksājumu par tādu saistību neizpildi, uz kurām attiecas ES garantija. 2012. gadā un 2013. gada sākumā no Garantiju fonda bija jāsedz aizdevumi saistību neizpildes gadījumā Sīrijā. Ikgadējos Komisijas ziņojumos Eiropas Parlamentam un Padomei par vispārējā budžeta garantijām tiek analizēti valsts riska rādītāji, kas parāda saistību neizpildes gadījumu riska attīstību. Ziņojumā sniegta informācija par riska kvantitatīvajiem aspektiem, ko sedz ES budžets. Tomēr riska kvalitāte ir atkarīga no darījuma veida un aizņēmēja stāvokļa. Riska novērtējums šajā ziņojumā tiek pamatots ar informāciju par ekonomikas un finanšu stāvokli, reitingiem un citiem zināmiem faktiem par valstīm, kuras saņēmušas garantētos aizdevumus. 2.2.2. Paredzētās kontroles metodes Komisija ir atbildīga par ES garantijas pārvaldību. EIB finansēšanas darījumi saistībā ar ierosināto lēmumu tiks veikti saskaņā ar EIB standarta reglamentu un pareizas banku darbības praksi. EIB un Komisija noslēdz nolīgumu, kurš nosaka sīki izstrādātus noteikumus un procedūras attiecībā uz ierosinātā lēmuma ieviešanu. Sk. arī 2.1. punktu. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi EIB ir galvenā atbildīgā par krāpšanas apkarošanas pasākumu pieņemšanu, proti, piemērojot EIB finanšu darījumiem dokumentu “EIB politika korupcijas, krāpšanas, slepenu vienošanos, piespiešanas, naudas atmazgāšanas un terorisma finansējuma novēršanai un izskaušanai Eiropas Investīcijas bankas darbībās”, kas patlaban tiek pārskatīts. EIB 2010. gada decembrī ir formulējusi pieeju attiecībā uz vāji regulētām, nepārredzamām un sadarbībā neieinteresētām jurisdikcijām. Turklāt lēmuma 17. pants paredz īstenot krāpšanas apkarošanas pasākumus. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · Esošās budžeta izdevumu pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs [Apraksts ………………………………….] || Dif./nedif. ([23]) || no EBTA valstīm[24] || no kandidātvalstīm[25] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē 4 || 01.0305 ES garantija EIB aizdevumiem un aizdevumu garantijām darījumiem trešās valstīs 01.0306 Garantiju fonda finansējums || Dif./ Nedif. || NAV NAV || NAV NAV || NAV NAV || NAV NAV 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem Miljonos EUR Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Numurs || 4. izdevumu kategorija ĢD: ECFIN || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018-2020 || KOPĀ  Darbības apropriācijas || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs 01 0305 || Saistības || (1) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. Maksājumi || (2) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. Budžeta pozīcijas numurs 01 0306 || Saistības || 1a) || 58,482 || 239,759 || 272,664 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1192,569 Maksājumi || 2a) || 58,482 || 239,759 || 272,664 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1192,569 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[26] || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs 01 0306 || || (3) || 0 || 0 || 0.5 || 0. || 0 || 0 || 0 || 0,5 ECFIN ĢD apropriācijas KOPĀ || Saistības || = 1 + 1a + 3 || 58,482 || 239,759 || 273,164 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1193,069 || Maksājumi || = 2 + 2a +3 || 58,482 || 239,759 || 273,164 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1193,069  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 58,482 || 239,759 || 272,664399 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1192,569 Maksājumi || (5) || 58,482 || 239,759 || 272,664 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1192,569  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || 0 || 0 || 0.5 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0,5 Daudzgadu finanšu shēmas 4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas ‑ KOPĀ || Saistības || =4+ 6 || 58,482 || 239,759 || 273,164 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1193,069 Maksājumi || =5+ 6 || 58,482 || 239,759 || 273,164 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1193,069 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || “Administratīvie izdevumi” Miljonos EUR || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018-2020 || KOPĀ ĢD: ECFIN ||  Cilvēkresursi || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,419  Citi administratīvie izdevumi || || || || || || || || KOPĀ — ECFIN ĢD || Apropriācijas || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,419 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas ‑ KOPĀ || (Kopējās saistības = Kopējie maksājumi || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,419 Miljonos EUR || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018-2020 || KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 1. līdz 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas ‑ KOPĀ || Saistības || 59,399 || 240,676 || 274,081 || 199,956 || 178,972 || 160,667 || 85,737 || 1199,488 Maksājumi || 59,399 || 240,676 || 274,081 || 199,956 || 178,972 || 160,667 || 85,737 || 1199,488 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas – x Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā: Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ò || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018-2020 || KOPĀ REZULTĀTI Rezultāta veids[27] || Rezultātu vidējās izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Kopējais rezultātu skaits || Kopējās izmaksas KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[28]… || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || Starpsumma — konkrētais mērķis Nr.1 || || || || || || || || || || || || || || || || KONKRĒTAIS MĒRĶIS NR.2 “Stiprināt ES ietekmi, ārējo pārstāvību un tādu sadarbību ar EIB un ERAB, kā arī citām starptautiskajām finanšu iestādēm un ekonomikas forumiem, kas vērsta uz konverģences palielināšanu starp šo iestāžu stratēģijām un darbībām un ES ārējam prioritātēm” || || || || || || || || || || || || || || || || Rezultāts || || || 1 || 58,482 || 1 || 239,759 || 1 || 272,664 || 1 || 199,039 || 1 || 178,055 || 1 || 159,750 || 1 || 84,820 || 7 || 1192,569 Starpsumma — konkrētais mērķis Nr.2 || || || || || || || || || || || || || || || || KOPĒJĀS IZMAKSAS || || 58,482 || || 239,759 || || 272,664 || || 199,039 || || 178,055 || || 159,750 || || 84,820 || || 1192,569 Paredzamo ietekmi uz darbības apropriācijām var apkopot šādi: • 01 0305 — “EK garantija EIB aizdevumiem un aizdevumu garantijām attiecībā uz darījumiem trešās valstīs” Budžeta iegrāmatojums (“p.m.”), kas atspoguļo budžeta garantiju EIB aizdevumiem trešām valstīm, tiks izmantots vienīgi tad, ja faktiski tiks pieprasīta garantija, kuru Garantiju fonds nevar pilnībā segt. • 01 0306 — “Garantiju fonda finansējums” Garantiju fonds ārējām darbībām ir jāfinansē saskaņā ar Garantiju fonda regulu (Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 480/2009). Saskaņā ar šo regulu aizdevumi tiek finansēti, balstoties uz neatmaksāto summu gada beigās. Finansējama summu aprēķina “n” gada sākumā kā starpību starp mērķsummu (9 % no neatmaksātās summas) un fonda neto aktīviem “n-1” gada beigās. Šo finansējuma summu “n” gadā ieraksta “n +1” gada provizoriskajā budžetā un faktiski iemaksā vienā darījumā “n +1” gada sākumā no budžeta pozīcijas 01 0306. Garantiju fonds sedz arī makrofinansiālo palīdzību un Euratom aizdevumus, kas neietilpst ierosinātā lēmuma darbības jomā. Tādējādi, nosakot plānotās budžeta vajadzības, ir ņemti vērā esošie parakstītie darījumi, kā arī iespējamie jaunie darījumi šo divu darbību ietvaros. Faktiskās gada vajadzības Garantiju fonda finansējumam 2014.-2020. gadā galu galā būs atkarīgas no tā, kā faktiski noris aizdevumu parakstīšana, izmaksa un atmaksa trīs darbības jomās, kā arī no Garantiju fonda aktīvu attīstības. Nākamajā tabulā norādīti paredzamie ārējās darbības pasākumi, kurus Garantiju fonds sedz laikposmā no 2012. līdz 2020. gadam (parakstīto un izmaksāto aizdevumu apjoms). Ārējās darbības pasākumi, kurus sedz Garantiju fonds un Garantiju fonda aktīvi no 2012. līdz 2020. gadam (EUR milj.) || || || || || || || || || || || || || || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || || || || || || || || || || a) EIB noslēgto finansēšanas darījumu orientējošais apjoms (Jauns lēmums 2014. — 2020. gadam — kopā fiksētā maksimāli pieļaujamā summa= EUR 25 000 miljoni) || 3 959 || 4 450 || 3 600 || 3 600 || 3 600 || 3 550 || 3 500 || 3 550 || 3 550 b) EIB finanšu darījumos neatmaksātā faktiski izsniegtā summa, pamatojoties uz paredzētajiem maksājumiem un amortizāciju (iepriekšējais un jaunais lēmums) || 22 526 || 25 826 || 29 098 || 31 685 || 34 024 || 35 600 || 37 187 || 38 274 || 39 533 c) Citos darījumos neatmaksātā faktiski izsniegtā summa, pamatojoties uz paredzētajiem maksājumiem un amortizāciju (MFA + Euratom) || 573 || 1 310 || 2 187 || 2 266 || 2 336 || 2 204 || 1 725 || 1 230 || 907 d)= b) + C) || Kopā neatmaksātā faktiski izsniegtā summa, pamatojoties uz paredzētajiem maksājumiem un amortizāciju || 23 099 || 27 136 || 31 285 || 33 951 || 36 360 || 37 804 || 38 912 || 38 504 || 40 440 || || || || || || || || || || || Piezīmes: || c) Šie skaitļi ietver jaunus iespējamos makrofinansiālās palīdzības (MFP) un Euratom aizdevumus. || || || || || || || Lai gan aizdevumu apjomiem jābūt atbilstīgiem finanšu shēmā paredzētajam kopējam finansējumam, tomēr Garantiju fonda gada finansējuma vajadzības varētu atšķirties, jo tā precīzs apjoms tiks aprēķināts, pamatojoties uz kopējo neatmaksāto faktiski izsniegto summu n-2 gada beigās. Ja gada vajadzības nākamajā gadā pārsniedz attiecīgajam gadam paredzēto finansējuma apjomu, tad papildu līdzekļus piešķirs, pārdalot galvenokārt līdzekļus no finanšu instrumentiem, kuros iekļauta ģeogrāfiskā plānošana, it īpaši gadījumos, ja izmanto izvēles papildu maksimāli pieļaujamo summu. Izvēles papildu maksimāli pieļaujamās summas iespējamās izmantošanas ietekmi uz budžetu būtu jāaprēķina, pamatojoties uz atjauninātu prognozi par finansēšanas vajadzībām starpposma pārskata laikā. Paredzētajās vajadzībās 2014. līdz 2020. gadam ir ņemta vērā ietekme, kādu rada esošie pieprasījumi attiecībā uz Sīrijas neatmaksātajiem aizdevumiem 2012. gadā un 2013. gada sākumā, kā arī paredzamie pieprasījumi divu gadu laikā pēc šā priekšlikuma pieņemšanas, ja šajā laikā joprojām netiks pildītas saistības. Tomēr tajās nav ņemtas vērā izņēmuma budžeta vajadzības, piemēram, citu aizdevuma saņēmēju turpmāka iespējamā saistību nepildīšana attiecībā uz maksājumiem, vai arī korekcijas fonda aktīvu vērtējumā. Iespējamo turpmāko saistību nepildīšanu attiecībā uz maksājumiem ir ļoti grūti aprēķināt. Jāatgādina, ka saskaņā ar Garantiju fonda regulu fonda papildināšana ir obligātie izdevumi, kas saistību neparedzētas neizpildes gadījumā jāsedz no citiem 4. izdevumu kategorijā paredzētajiem resursiem. Reizi pusgadā sagatavotie Komisijas ziņojumi Eiropas Parlamentam un Padomei par vispārējā budžeta garantijām ļaut ņemt vērā maksimālos riskus, kurus sedz budžets (skat. ziņojumu [COM (2013) 211 un pievienoto dienestu darba dokumentu SWD (2013. gads) 130 — situācija 2012. gada 30. jūnijā]). 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo apropriāciju izmantošanu – x Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018-2020 || KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || || Cilvēkresursi || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,419 Citi administratīvie izdevumi || || || || || || || || Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS starpsumma || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,419 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[29] || || || || || || || || Cilvēkresursi || || || || || || || || Citi administratīvie izdevumi || || || 0.500 || || || || || Starpsumma – ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || 0,917 || 0,917 || 1,417 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,919 KOPĀ || 0,917 || 0,917 || 1,417 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,917 3.2.3.2. Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu – x Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Paredzamais apjoms izsakāms veselos skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata) || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2016. gads || 2018-2020  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 XX 01 01 02 (Delegācijas) || || || || || || || XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || || || || || || || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || || || || || || ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)[30] XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no “vispārīgajām apropriācijām”) || || || || || || || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) || || || || || || || XX 01 04 gg [31] || - galvenajā mītnē[32] || || || || || || || - delegācijās || || || || || || || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) || || || || || || || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || || || || || || || KOPĀ || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 01.03. sadaļa — “Starptautiskā ekonomika un finanses” ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Galvenie uzdevumi, kas izriet no priekšlikuma, ir šādi: - tiesību akta priekšlikuma sagatavošana; - likumdošanas procedūras uzraudzība kopā ar Eiropas Parlamentu un Padomi; - attiecības un saziņa ar EIB, jo īpaši, lai sagatavotos ziņošanai, garantijas un līdzekļu atgūšanas nolīgumu sagatavošana un kontrole, reģionālās darbības vadlīnijas, iespējamie pieprasījumi piešķirt ES garantiju; - EIB ieguldījumu projektu kontrole saistībā ar EIB statūtu 19. pantu; - ikgadējās budžeta procedūras pārvaldība un Garantiju fonda pārvaldība; - tiesību aktos noteikto ziņojumu sagatavošana. Ārštata darbinieki || 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu – x Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā. – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[33]. 3.2.5. Trešo personu iemaksas – x Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu – Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu: Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || … ietekmes atspoguļošanai iekļaut vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || Kopā Norādīt līdzfinansējuma struktūru || || || || || || || || KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas || || || || || || || || 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem – ¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus. – x Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: – ¨pašu resursus – x dažādus ieņēmumus Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[34] N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || … ietekmes ilguma atspoguļošanai iekļaut vajadzīgo aiļu skaitu (skat. 1.6. punktu) .... pants || || || || || || || || Attiecībā uz īpaši novirzāmiem dažādiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās) budžeta izdevumu pozīciju(-as). Ja Garantiju fonda līdzekļi pārsniedz tā mērķsummu, tad pārsniedzošo summu atgriež vispārējā budžeta pozīcijā. Metode, ar kuru aprēķina ietekmi uz ieņēmumiem, ir sīki aprakstīta iepriekš minētajā 3.2.2. daļā par Garantiju fonda darbības mehānismu. [1] Lēmums, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir ES garantiju zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem un aizdevumu garantijām projektiem ārpus Savienības un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 633/2009/EK (OV L 280, 27.10.2011, 1. lpp.). [2] SWD (2013) XX [3] OV L 145, 10.6.2009., 10. lpp. [4] OV L 280, 27.10.2011., 1. lpp. [5] OV L 145, 10.6.2009., 10. lpp. [6] COM(2011) 842 galīgā redakcija [7] OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp. [8] COM(2011) 838 galīgā redakcija [9] COM(2011) 839 galīgā redakcija [10] COM(2011) 840 galīgā redakcija [11] COM(2011) 843 galīgā redakcija [12] COM(2011) 844 galīgā redakcija [13] COM(2011) 845 galīgā redakcija [14] COM(2011) 841 galīgā redakcija [15] Šis apzīmējums neskar nostāju par statusu, un tas atbilst ANO DP rezolūcijai 1244/99 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju. [16] OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp. [17] Padomes 2009. gada 25. maija Regula (EK, Euratom) Nr. 480/2009, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (OV L 145, 10.6.2009., 10. lpp.). [18] ABM: Budžeta vadība pa darbības jomām, ABB: budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [19] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā. [20] http://www.eib.org/projects/cycle/monitoring/rem.htm [21] Jāatzīmē, ka gadījumā, ja, 2013. gada 31. decembrī beidzoties mandāta termiņam, Eiropas Parlaments un Padome nav pieņēmuši lēmumu, ar kuru piešķir jaunu ES garantiju EIB finansēšanas darījumiem ārpus Savienības, Lēmums Nr. 1080/2011/ES paredz, ka minēto laikposmu automātiski pagarina par sešiem mēnešiem. [22] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [23] Dif. = diferencētās apropriācijas / nedif. = nediferencētās apropriācijas [24] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [25] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [26] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [27] Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.). [28] Kā aprakstīts 1.4.2. iedaļā. “Konkrētais(-tie) mērķis(-i)…”. [29] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [30] CA = līgumdarbinieki; INT = pagaidu darbinieki (“Intérimaire”); JED = “Jeune Expert en Délégation” (jaunākie eksperti delegācijās); LA = vietējie darbinieki; SNE = valstu norīkotie eksperti. [31] Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām). [32] Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF). [33] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [34] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.