Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei - Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra darbības infekcijas slimību jomā : pozitīvie rezultāti kopš centra dibināšanas, plānotie pasākumi un resursu vajadzības {SEC(2008) 2792} /* COM/2008/0741 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 13.11.2008 COM(2008) 741 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra darbības infekcijas slimību jomā ― pozitīvie rezultāti kopš centra dibināšanas, plānotie pasākumi un resursu vajadzības {SEC(2008) 2792} KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra darbības infekcijas slimību jomā ― pozitīvie rezultāti kopš centra dibināšanas, plānotie pasākumi un resursu vajadzības Ievads Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs ( ECDC ) ir Eiropas Savienības (ES) aģentūra, kuras uzdevums ir uzraudzīt un novērtēt infekcijas slimību radītos draudus cilvēka veselībai, kā arī informēt par tiem. Centrs atrodas Stokholmā un sāka darbību 2005. gada maijā. Sabiedrības veselība ES galvenokārt ir dalībvalstu kompetencē, savukārt ECDC atbalsta Eiropas valstu slimību kontroles aģentūru darbu. Centrs vāc informāciju par epidēmijām visā pasaulē un atbalsta ES ātrās reaģēšanas sistēmu, kas paredzēta infekcijas slimību uzliesmojumu gadījumiem. Tā sagatavo ES mēroga statistiku un analīzi par nozīmīgākajām infekcijas slimībām. Kad ātrās reaģēšanas sistēma konstatē ES nozīmes slimības uzliesmojumu vai statistikā ir konstatēta satraucoša tendence, ECDC strauji sagatavo novērtējumu par sabiedrības veselības apdraudējuma pakāpi Eiropā. Ja rodas jautājumi, kuru risināšanā ir vajadzīgs ES mēroga zinātniskas konsultācijas, ECDC apkopo zināšanas un ekspertu viedokļus no visas Eiropas, lai tās sagatavotu. Pēc dalībvalsts pieprasījuma ECDC var nosūtīt ekspertus, lai atbalstītu tās valstu iestādes uz vietas, kas nodarbojas ar slimības uzliesmojumu. Veicot visus pasākumus, ECDC cieši sadarbojas ar Eiropas Komisiju, dalībvalstīm un citiem partneriem, piemēram, Pasaules veselības organizāciju (PVO), lai novērstu un kontrolētu slimības un informētu Eiropas sabiedrības veselības speciālistus un sabiedrību par saviem konstatējumiem. ECDC darbības neatkarīga novērtējuma rezultāti liecina, ka galvenās ieinteresētās personas, proti, Komisija un dalībvalstis, augstu vērtē centra sniegtos pakalpojumus un uzskata, ka tas dod ievērojamu ieguldījumu cīņā pret infekcijas slimībām. Tomēr centrs joprojām ir savas attīstības sākumposmā. Pamatpakalpojumi, ko tas sniedz, ir noderīgi, tomēr tie neapmierina visas ieinteresēto personu vajadzības. Piemēram, ir jāpieliek lielākas pūles, lai uzlabotu ES slimību uzraudzības datu kvalitāti un salīdzināmību. ECDC darbs pie dalībvalstu sabiedrības veselības jaudas izveides prasa konsolidāciju un attīstību, turklāt ekspertu atbalsts, ko tas patlaban var piedāvāt atsevišķām valstu iestādēm, ir diezgan ierobežots. Daudz arī jādara, lai izveidotu zināšanu bāzi par efektīviem profilakses pasākumiem pret infekcijas slimībām. 2007. gadā ECDC valde, kurā darbojas visu dalībvalstu, Eiropas Komisijas un Eiropas Parlamenta pārstāvji, pieņēma centra stratēģisku daudzgadu programmu līdz 2013. gadam[1], kurā izklāstīti gaidāmie sasniegumi līdz 2013. gadam un vajadzīgie resursi. Lai gan līdzekļi, kas pieprasīti šai programmai, ir ievērojami, tie jāaplūko gan infekciju slimību ekonomiskās ietekmes kontekstā, gan aplūkojot ietekmi uz cilvēkiem. Efektīva ES mēroga sadarbība var palīdzēt uzlabot slimību profilaksi un kontroles pasākumus Eiropā, sagatavoties lielām epidēmijām un nodrošināt to, ka regulārāki uzliesmojumi tiek strauji apkaroti. Tāpēc ES mēroga jaudas stiprināšana šajā jomā ir vērtīgs ieguldījums. 1. Šā paziņojuma mērķis Šis paziņojums kopā ar pievienoto finanšu pārskatu paredzēts, lai sniegtu pārskatu par to, ko ECDC ir paveicis pirmajos trijos darbības gados, un ieskicētu nākotnes attīstības plānus. Paziņojumā uzmanība pievērsta šādiem jautājumiem. - ECDC stratēģiskajā daudzgadu programmā (2007―2013) noteiktās prioritātes, lai centrs varētu izpildīt savus uzdevumus, proti, nostiprināt Eiropas aizsardzību pret infekcijas slimībām - Finanšu plāni 2007.―2013. gadam - Atsevišķi centra novērtējuma elementi (novērtējumu veica ārēji speciālisti) - Centra Eiropas pievienotā vērtība pirmajos darbības gados 2. Pašreizējais uzdevums Saskaņā ar Regulu (EK) 851/2004, ar ko tika izveidots ECDC , “Centra uzdevums ir identificēt un novērtēt pašreizējos un jaunus infekcijas slimību radītus draudus cilvēka veselībai, kā arī informēt par tiem. Ja notiek nezināmas izcelsmes slimības uzliesmojums, kas var izplatīties Kopienā vai līdz tai, centram jābūt tiesīgam rīkoties pēc savas ierosmes, līdz tiek noskaidrots slimības uzliesmojuma avots, un pēc tam sadarbībā ar attiecīgajām kompetentajām iestādēm attiecīgi valsts vai Kopienas līmenī”. 3. Galvenie sasniegumi (2005―2007) Pārskats Slimības uzraudzības un ātrās ziņošanas jomā ir svarīgi apzināties, ka ECDC izmanto jau pirms tā izveides ieviestās sistēmas. Pirmie tīkli, kas bija paredzēti Eiropas mēroga informācijas iegūšanai par infekcijas slimībām ( HIV/AIDS un tuberkulozi), tika izveidoti vairāk nekā desmit gadus pirms centra izveides. Līdz 2005. gadam, kad ECDC sāka darbu, kopā bija 17 īpaši uzraudzības tīkli ( DSN ), kas vāca datus par dažādām slimībām vai slimību grupām. Katram tīklam bija sava struktūra, ziņošanas sistēma un datubāzes. Viens no galvenajiem uzdevumiem sākumposmā bija integrētākas sistēmas izveide, ar ko iegūt ES mēroga datus par infekcijas slimībām. ECDC pakāpeniski pārņēma šo tīklu funkcijas un radīja tā saucamo “vienu iestādi”, kur apkopoti ES mēroga dati. Ātrās ziņošanas jomā ECDC kopš 2007. gada Eiropas Komisijas vārdā uztur ES ātrās ziņošanas un reaģēšanas sistēmu veselības apdraudējumu jomā ( EWRS ). Šī drošā sistēma ļauj dalībvalstu veselības iestādēm apmainīties ar ziņojumiem par slimību uzliesmojumiem, kuri varētu izplatīties pāri robežām. Jau pirms vairākiem gadiem bija izveidota jauda, lai analizētu epidemioloģisko informāciju, kas iegūta no plašsaziņas līdzekļiem un citiem neoficiāliem avotiem visā pasaulē, kā arī jauda, kas ļāva strauji analizēt konstatētos apdraudējumus, savukārt tagad ECDC palielina šo jaudu. ECDC spējas sagatavot riska novērtējumus un ekspertu atzinumus, lai informētu ES mēroga lēmumu pieņēmējus, ir jauns virziens Eiropas veselības drošībā. 2003. gadā, kad par problēmu pasaules un ES valstu mērogā kļuva SARS , nebija izveidots mehānisms, lai sagatavotu kopīgu apdraudējuma novērtējumu Eiropai vai sniegtu konsultācijas par vajadzīgo reakciju. Valstīm bija atšķirīgs viedoklis par tādiem jautājumiem kā par to, vai cilvēki, kas iebrauc ES no slimības skartajam valstīm, jāizmeklē, lai noteiktu SARS , un vai ES iedzīvotājiem jāiesaka nedoties uz Tālajiem Austrumiem. Kopīga ES nostāja par šādiem jautājumiem ir svarīga, jo, ņemot vērā atvērtās ES valstu robežas, to cilvēku izmeklēšana, kas ierodas ES, var būt efektīva tikai tad, ja to dara visas dalībvalstis. Centrā nav izveidota jauda un sistēmas, lai reaģētu uz ārkārtējām situācijām, taču ECDC sadarbojas ar Komisiju un dalībvalstīm, lai uzlabotu ES gatavību epidēmijām un nostiprinātu tā vispārējās profilakses un kontroles sistēmas, kas izmantojamas cīņā pret galvenajām infekcijas slimībām, kas apdraud cilvēka veselību. Gatavības nodrošināšana un zināšanu bāzes uzlabošana sabiedrības veselības jomā ir jauni pasākumi ES mērogā. Pirms tika nodibināts ECDC , sabiedrības veselības ekspertu apmācību finansēja no ES Sabiedrības veselības programmas līdzekļiem, savukārt ECDC ievērojami paplašināja šo jaudas izveides funkciju. Centra uzdevums ir noteikt svarīgus trūkumus sabiedrības veselības zināšanās, kuras balstītas uz pierādījumiem; tas regulāri notiek ar ECDC sagatavotajām zinātniskajām konsultācijām un zinātniskajiem atzinumiem. Lai apmierinātu vajadzības pēc pētniecības sabiedrības veselības jomā, centrs cieši sadarbojas ar ĢD SANCO (un tā veselības programmu) un ĢD RTD (galvenokārt ar pamatprogrammu). Koordinēšana ar ĢD SANCO ietver formālas sanāksmes, kurās piedalās ECDC un SANCO C3 pārstāvji, lai, izmantojot videokonferences, kas notiek reizi divos mēnešos, apmainītos ar informāciju par darba programmām un uzraudzību. Koordinācija ar DĢ RTD tiek nodrošināta, pateicoties ECDC direktora dalībai ĢD RTD padomdevēju padomē (galvenokārt lai ĢD RTD publicētajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus ņemtu vērā ECDC ekspertu noteiktās vajadzības attiecībā uz pētniecību sabiedrības veselības jomā). Turklāt Komisijas un ECDC pārstāvji bieži sazinās saistībā ar virkni iniciatīvu, kā arī gadījumos, kad jāapspriež pētniecība; divi pēdējie piemēri bija sanāksme par vajadzību pēc jauniem tuberkulozes diagnostikas instrumentiem un sanāksme par vajadzību pēc pētījumiem par gripas pārnešanu. Izmantojot šos formālos un neformālos mehānismus, ECDC mērķis ir radīt sinerģiju un nepieļaut pārklāšanos ar citām Kopienas finansētām programmām tā darbības jomā. Centra novērtēšana Centra novērtēšana, izmantojot ārējus ekspertus , tika pasūtīta atklātā uzaicinājumā iesniegt piedāvājumus 2007. gada maijā, lai novērtētu a) iespējamo vajadzību paplašināt centra darbības jomu un iekļaut citas attiecīgas Kopienas mēroga darbības sabiedrības veselības jomā, īpaši veselības uzraudzību, un b) grafiku, kad tiks veiktas turpmākas šādas pārskatīšanas (Regulas 851/2004/EK 31. pants). Nobeiguma ziņojumu[2] valdei iesniedza 2008. gada septembrī. Vērtētāji secināja, ka “ ECDC ir darbojies labi, ņemot vērā to, ka tas sācis darbu tikai pirms diviem gadiem”. Ziņojumā secināts, ka “ ECDC pastāvēšana uzskatāma par pamatotu un ka tas var sākt padziļināt savas darbības ”, un apstiprināts, ka “ centrs ir devis ievērojamu ieguldījumu cīņā pret infekcijas slimībām, veiksmīgi izveidojies kā neatkarīgs izcilas zinātniskās kompetences centrs, ieinteresētās personas to uzskata par pievienoto vērtību, kas sniedz galvenokārt ļoti noderīgu informāciju un nodrošina kontaktus, un ka tas ir iekarojis vietu starptautiskā mērogā ”. Turklāt vērtētāji noteica virkni jautājumu, kuri jārisina, proti, tā ir turpmākas sadarbības izveide apdraudējumu komunikācijas jomā starp dažādajiem iesaistītajiem dalībniekiem, kā arī Komisijas, ECDC un dalībvalstu funkciju un atbildības precizēšana apdraudējumu novērtēšanā un vadībā. Turklāt ārējie vērtētāji ieteica ECDC turpināt uzlabot efektivitāti, jo īpaši turpināt attīstīt vadības informācijas sistēmas, uzlabot koordināciju starp funkcionālajam vienībām un horizontālajām konkrētām slimībām veltītām programmām un labāk definēt darba procedūras. Attiecībā uz iespējamu aģentūras pilnvaru mainīšanu, ārējo ekspertu veiktās novērtēšanas ziņojumā secināts, ka ECDC jāpievēršas pašreizējo uzdevumu konsolidācijai, dodot iespēju centram sākt jaunas darbības pašreizējo pilnvaru robežās. 4. Uzdevumi (2007―2013) Izpildīt uzdevumus, īstenojot stratēģisko daudzgadu programmu Saskaņā ar ECDC dibināšanas regulas 14. panta 5. punkta d) apakšpunktu centra valde 2007. gada jūnijā pieņēma stratēģisko daudzgadu programmu (2007―2013), kas ir pamats, lai īstenotu pilnvarās definētos uzdevumus. Attiecīgi tika izstrādāta centra 2007. un 2008. gada darba programma. Situācijas analīze par infekcijas slimībām ES, ko veica pirmā gada epidemioloģiskā ziņojuma kontekstā, deva iespēju centram noteikt galvenos Eiropas uzdevumus. Daudzgadu stratēģijā mēģināja tiem pievērsties. Tika noteikti septiņi darbības mērķi. Darbu veiks virknē prioritāru pasākumu. Šajā tabulā apkopotas galvenās stratēģiskās daudzgadu programmas virzieni un to atbilstība pašreizējai ECDC darbības struktūrai. ECDC SDDP (2007―2013) mērķi | ECDC struktūra (un atsauces uz dibināšanas regulu) | Līdz 2013. gadam | 1. ECDC būs devis ievērojamu ieguldījumu zināšanu bāzes izveidē par infekcijas slimībām un to ietekmi uz veselību, noteicošajiem pamatfaktoriem, profilakses un kontroles metodēm un pazīmēm; tas uzlabo profilakses un kontroles programmu iedarbīgumu. | Konkrētām slimībām veltītas programmas: a. elpošanas ceļu infekcijas (gripa un tuberkuloze); b. seksuāli transmisīvās slimības, tostarp HIV un vīrusi, ko pārnēsā ar asinīm; c. slimības, ko pārnēsā ar pārtiku un ūdeni, un zoonozes; d. jaunas un vektoru pārnēsātas slimības; e. ar vakcinēšanu novēršamas slimības; f. antibakteriālā rezistence un ar veselības aprūpi saistītas infekcijas. Lēmuma 2119/98/EK 2. pants | 2. ECDC būs infekcijas slimību uzraudzības centrs Eiropas Savienībā un nozīmīgs atsauces punkts dalībvalstu uzraudzības sistēmu nostiprināšanai. | Uzraudzība (5. un 11. pants) | 3. ECDC kā izcilas zinātniskās kompetences un vadošas iestādes reputācija būs labi nostiprinājusies sabiedrības veselības jomas partneru apziņā, un Komisijai, Eiropas Parlamentam, dalībvalstīm un to iedzīvotājiem ECDC būs nozīmīgākais resursu avots, kur iegūt zinātnisku informāciju un konsultācijas par infekcijas slimībām. | Zinātniskās konsultācijas (6. pants) | 4. ECDC būs atsauces centrs Eiropas Savienībā saistībā ar infekcijas slimību noteikšanu, novērtēšanu, izmeklēšanu un koordinētu reakciju uz šo slimību radītiem apdraudējumiem, tostarp apdraudējumiem saistībā ar tīšu bioloģisku slimības izraisītāju izplatīšanu, un nezināmas izcelsmes slimībām. | Sagatavotība un reaģēšana (8. un 10. pants) | 5. Līdz 2013. gadam ECDC būs galvenais atsauces centrs Eiropas Savienībā saistībā ar jaudas nostiprināšanu un izveidi, izmantojot apmācību par infekcijas slimību un nezināmas izcelsmes slimību profilaksi un kontroli. | Apmācība (9. pants) | 6. Līdz 2013. gadam ECDC sagatavotā informācija būs galvenais Eiropas avots, kurā būs pieejama nozīmīga un neatkarīga zinātniska un tehniska informācija šajā jomā, un tas būs atsauces centrs Eiropas Savienībā saistībā ar riska komunikāciju par infekcijas slimībām. | Komunikācija par veselības jomu (11. un 12. pants) | 7. ECDC būs strukturēta sadarbības programma infekcijas slimību jomā ar visām dalībvalstīm, Komisiju un citām attiecīgām Eiropas Savienības aģentūrām, un tas strādās ciešā partnerībā ar PVO un citiem izraudzītiem partneriem reģionālā un globālā mērogā. | Partnerība (4., 5., 10. un 12. pants) | 8. Centram būs nodrošināta vadība, vadošā loma, racionāla pārvaldība, organizācija un veicināta tā izcilā kompetence, sniedzot pakalpojumus un atvieglojot centra operatīvā darba veikšanu ar mērķi nodrošināt, ka tiek pienācīgi pārvaldīti cilvēkresursi, finanšu resursi un izveidota laba darba vide. | Direkcija un administrācija | Plānotie prioritārie pasākumi un attiecīgā vajadzība pēc darbiniekiem Galvenais ECDC attīstības uzdevums ir nodrošināt kompetenci visās 55 slimību jomās, par kurām ECDC ir atbildīgs, un kas patlaban vēl nav nodrošināta. Tāpēc liela daļa papildu cilvēkresursu ir paredzēta programmām par konkrētām slimībām; vienlaikus funkcionālo vienību jaudas palielināšana vērsta uz kompetences palielināšanu slimību jomās. Turklāt ECDC uzdevumu veikšanai vajadzīga īpaša kompetence, galvenokārt vajadzīgi ārsti; tas pamato priekšlikumus par attiecīgajām amata kategorijām[3] un tehnisko un administratīvo atbalstu, lai tie pilnībā varētu pievērsties savam speciālistu darbam. Darba slodzes rādītāji 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | % pārmaiņas 2008./2010. gadā | Darbinieku skaita palielināšana 2008./2010. gadā | 1. mērķis (programmas attiecībā uz konkrētām slimībām) | 89%(a) | ES konkrētām slimībām veltītu plānu (DSP) skaits (esošie) | 0 | 1 | 2 | 5 | 400 % | DSP* un valstu stiprināšanas atbalsta iniciatīvu skaits | 3 | 7 | 14 | 18 | 157 % | Valstu apmeklējumu skaits | 4 | 7 | 10 | 15 | 114 % | DSP norādījumu dokumenti | 3 | 5 | 9 | 12 | 140 % | *Programmas attiecībā uz konkrētām slimībām | a) 16 papildu darbinieki, lai to skaits sasniegtu 34, ieskaitot galvenokārt vecākos ekspertus antibakteriālās rezistences, leģionellu uzraudzības, pārtikas un ūdens pārnēsāto slimību un gripas jomā, kas noteiktas par prioritātēm, kurās jāveido vai jānostiprina jauda | 2. mērķis (uzraudzība) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 45 %(b) | TESSy* atbalsts/dalībvalstu apmācība | 0 | 215 | 150 | 150 | -30 %** | Vairāk informācijas par slimībām, par kurām ziņots, izmantojot TESSy (47 slimības) | 8 | 12 | 18 | 27 | 125 % | Ziņojumu skaits | 2 | 4 | 8 | 11 | 175% | Ekspertu sanāksmju skaits | 14 | 17 | 28 | 28 | 65 % | (koordinācijas grupas, uzraudzības darba grupas) | *TESSy: Eiropas Uzraudzības sistēma | **Pamats ir 2008. gads, kad tika ieviesta TESSy, tāpēc bija vairāk apmācību pasākumu | b) 10 papildu darbinieku, lai to skaits sasniegtu 32, kas vajadzīgi, lai palielinātu koordinēšanas jaudu un uzlabotu speciālās zināšanas ar mērķi nodrošināt visu tīklu nodošanu ECDC; lielākoties datu pārvaldības un vispārējās uzraudzības ekspertu amata vietas | 3. mērķis (zinātniskās konsultācijas) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 59 %(c) | Dalībvalstīm sniegto zinātnisko atzinumu un norādījumu skaits | 10 | 12 | 14 | 20 | 67 % | Pēc Komisijas/EP pieprasījuma ātri sniegto konsultāciju skaits | 8 | 20 | 30 | 30 | 50 % | Ziņu/atjauninājumu skaits ar kritiskiem zinātniskiem atzinumiem | 50 | 75 | 120 | 150 | 100% | Ekspertu sanāksmju skaits | 7 | 10 | 25 | 35 | 250 % | Nedēļas stundu skaits, kas veltītas zinātniskam atbalstam | 100 | 150 | 180 | 200 | 33 % | c) 10 papildu darbinieku, lai to skaits sasniegtu 27, kas vajadzīgi, lai sagatavotu zinātniskas konsultācijas, paplašinātu darba apjomu, aptverot infekcijas slimību vides faktorus (klimata pārmaiņas), palielinātu ekonomisko jaudu un veiktu ar slimībām saistīto darbu, visas darba programmas galvenās jomas | 4. mērķis (sagatavotība un reaģēšana) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 57 %(b) | Uzraudzītie apdraudējumi | 168 | 300 | 350 | 400 | 33 % | Reģistrētie ziņu atjauninājumi | 1 360 | 2 400 | 2 800 | 3 200 | 33 % | Novērtētie apdraudējumi | 142 | 250 | 300 | 330 | 32 % | Apdraudējumi, uz kuriem vajadzīga īpaša reakcija | 66 | 110 | 130 | 150 | 36 % | Apdraudējumu novērtējumi, kas izplatīti EWRS/tīmekļa vietnē | 9 | 16 | 18 | 20 | 25 % | d) 8 papildu darbinieki, lai to skaits sasniegtu 22, galvenokārt lai uzlabotu sagatavotību un reaģēšanas jaudu; kompetences izveide bioloģiskā terorisma apkarošanas jomā, apdraudējumu noteikšanas jaudas uzlabošana un visaptveroša tās nodrošināšana visās dalībvalstīs | 5. mērķis (apmācība) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 33 %(b) | EPIET programmas dalībnieku skaits (Eiropas Intervences epidemioloģijas apmācības programma) | 18 | 19 | 22 | 27 | 42 % | Dalībvalstu dalībnieki | 185 | 280 | 320 | 400 | 43 % | Apmācību nedēļu skaits | 15 | 20 | 23 | 26 | 30 % | e) 2 papildu darbinieki, lai to skaits sasniegtu 8 un varētu palielināt apmācību jaudu | 6. mērķis (komunikācija par veselības jomu) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 67 % (f) | Starptautisku sanāksmju skaits | 4 | 6 | 7 | 75 % | Eurosurveillance abonentu skaits | 10 256 | 14 300 | 16 000 | 17 500 | 22 % | Eurosurveillance publicēto rakstu skaits | 254 | 310 | 335 | 360 | 16 % | Tīmekļa vienumu skaits | 2 484 | 3 500 | 10 000 | 15 000 | 329 % | Daudzvalodu vienumu skaits tīmeklī | 0 | 400 | 2.000 | 3.000 | 650 % | Sabiedrības veselības informācijas kampaņas rīkkopu skaits | 1 | 2 | 3 | 3 | 50 % | Informācijas stendu skaits zinātniskās sanāksmēs | 9 | 18 | 25 | 30 | 67 % | Preses paziņojumu skaits | 40 | 45 | 50 | 60 | 33 % | Multivides ziņu/tīmekļa apraižu skaits | 7 | 5 | 8 | 12 | 140 % | f) 10 papildu darbinieki, lai to skaits sasniegtu 25, kas vajadzīgi, lai veicinātu komunikāciju par veselības jomu (to atzina arī ārējie vērtētāji), nodrošinot efektīvu komunikāciju, pārņemšanu dalībvalstīs un sniedzot informāciju plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai; eksperti zinātniskajā komunikācijā, tīmekļa pakalpojumos, redaktori | 7. mērķis (partnerības) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 50 % (g) | Kompetento sadarbības iestāžu skaits | 75 | 85 | 90 | 95 | 12 % | Sanāksmes/videokonferences ar Komisiju/EP/ES iestādēm | 52 | 65 | 77 | 82 | 26 % | Sanāksmes/videokonferences ar PTO | 18 | 24 | 30 | 30 | 25 % | Sanāksmes/videokonferences ar kandidātvalstīm | 0 | 10 | 18 | 24 | 140 % | g) 2 papildu darbinieki, lai to skaits sasniegtu 6, kuri vajadzīgi, lai tiktu galā ar palielināto darba slodzi, kas saistīta ar kompetento iestāžu izveidi un vajadzību veicināt sakarus ar ES iestādēm, tostarp kaimiņattiecību politikas jomā | 8. mērķis (iekšējs) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 35 % (h) | 8. mērķa radītāji drīzāk ir kvantitatīvi, nevis kvalitatīvi, un saistīti ar pienācīgu (laika un kvalitātes ziņā) darbības prasību izpildes līmeni | Tomēr šeit atspoguļoti daži rādītāji, ko var izmantot un kas ir atkarīgi no budžeta un darbinieku skaita palielināšanas. | Saistību skaits | 359 | 450 | 500 | 550 | 22 % | Maksājumu skaits | 3 885 | 5 000 | 6 500 | 7 000 | 40 % | Reģistrēto komandējumu skaits | 660 | 810 | 950 | 1.050 | 30 % | IKT palīdzības dienestā dienā saņemto pieprasījumu skaits | 15 | 35 | 50 | 55 | 57 % | Sanāksmju/semināru utt. dalībnieku skaits | 1 571 | 1 704 | 1 800 | 1 950 | 14 % | Darbā pieņemšanas interviju skaits | 470 | 390 | 390 | 290 | -26 %* | *ja ir pietiekami daudz darbinieku, mazāk darbinieku tiek pieņemti darbā, tomēr paredzēts, ka galvenā uzmanība tiks pievērsta mācīšanās un attīstības vajadzībām | h) 12 papildu amata vietas, ieskaitot ekspertus stratēģiskajā vadībā, galveno zinātnieku, ēkas pārvaldnieku, IKT, drošības un darbības nepārtrauktības speciālistus, kas vajadzīgi, lai izpildītu prasības, ko rada organizācijas izaugsme un tās darbības specifika | Resursu attīstība Nr. 2 | Uzraudzība | 13 | 22 | 10 | 32 | Nr. 3 | Zinātniskā konsultācija | 12 | 17 | 10 | 27 | Nr. 4 | Sagatavotība un reaģēšana | 11 | 14 | 8 | 22 | Nr. 5 | Apmācība | 5 | 6 | 2 | 8 | Nr. 6 | Komunikācija par veselības jomu | 7 | 15 | 10 | 25 | Nr. 7 | Partnerības | 2 | 4 | 2 | 6 | Nr. 8 (iekšējais) | Vadība, pārvaldība, administratīvie pakalpojumi | 8 20 | 8 26 | 2 10 | 10 36 | Kopā | 90 | 130 | 70 | 200 | * Pagaidu darbinieki Darbinieku skaita palielināšanas finansiālā ietekme jau ir iekļauta centra budžeta priekšlikumos. Subsīdijas apmērs, ko vēlas saņemt no Kopienas budžeta, pilnībā atbilst pašreizējiem Komisijas finanšu plāniem saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2007.―2013. gadam .” Summas miljonos euro ECDC pamatbudžets (faktiskās cenas) atbilstoši finanšu shēmai 2007.―2013. gadam Šajā tabulā atspoguļotas budžeta piešķīrumu pārmaiņas 2007.―2013. gadā. Summas tūkstošos euro 17 03 03 01 | Fakult. | Diferencētās | NĒ | JĀ | NĒ | Nr. 3b | 17 03 03 02 | Fakult. | Diferencētās | NĒ | JĀ | NĒ | Nr. 3b | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Darbības izdevumi[4] | EEZ/EBTA dalībvalstis | f | 0,604 | 0,935 | 1,000 | 1,450 | 1,500 | 1,530 | 1,550 | 8,569 | KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 28,309 | 40,235 | 50,700 | 57,850 | 59,000 | 60,230 | 61,350 | 355,719 | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu ( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu ( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā ( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma[5] noteikumi (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu) 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem ( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda 4.2. Cilvēkresursi, izteikti ar pilna laika ekvivalentu, FTE (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) — sīkāk skatīt 8.2.1. punktā Nepiemēro 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības ES ir sastopamas daudzas infekciju slimības, kas tuvākajā nākotnē turpinās apdraudēt cilvēka veselību. Personas Eiropas Savienībā tagad var pārvietoties, dzīvniekus un preces var pārvietot gandrīz pilnīgi netraucēti, tādēļ arvien vairāk ir nepieciešama/paredzama kopīga rīcība, lai novērstu slimību izplatīšanos. Lai gan uz veselības profilaksi un veselības aprūpi joprojām lielā mērā attiecas subsidiaritātes princips, ir skaidrs, ka saskaņotās pieejas papildināšanai nepieciešams tāds centrs kā ECDC . Infekciju slimības rada ciešanas iedzīvotājiem, un turklāt tās nozīmē arī ievērojamu finansiālu slogu valstu budžetiem: baktērijas, kas nepakļaujas ārstniecībai ar antibiotikām, izraisa infekcijas, kuru dēļ jāpagarina uzturēšanās laiks slimnīcā, un to ārstniecībai nepieciešamas īpašas ārstniecības procedūras; ir aplēsts, ka jaunā pandēmijas veida gripa valstīm rada zaudējumus, kas atbilst vairākiem procentu punktiem no šo valstu IKP; HIV infekcijas ārstniecība vairākās dalībvalstīs rada ievērojamas izmaksas. Ārī infekcijas slimību profilakse rada izmaksas — sešu dažādu vakcīnu, ko saņem gandrīz visi bērni Eiropas Savienībā, izmaksas ir ievērojamas. ECDC uzdevums ir palīdzēt izstrādāt labākās un rentablākās profilakses metodes un palīdzēt dalībvalstīm tās īstenot. Slimības izskaušana, kas ir galvenais mērķis, radītu milzīgus finansiālus ieguvumus, kā tas notika pirms 30 gadiem, izskaužot bakas. Lai gan daudzas slimības nav iespējams izskaust pilnībā, masalu izskaušana ES, piemēram, noteikti ir sasniedzams mērķis. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija 2003. gada priekšlikumā tika uzsvērta Kopienas iesaistīšanās pievienotā vērtība un dalībvalstu plašākas sadarbības nepieciešamība, un tā rezultātā izveidoja aģentūru. Kopš tā laika ECDC ir attaisnojis visas savas darbības jomās liktās cerības. Pievienotā vērtība, ko ECDC ieguldījums rada ES mērogā, ir visaptverošas analīzes un pārskata sniegšana par pierādījumiem, uz kuriem balstās infekcijas slimību profilakse un kontrole. Kopā ar kompetentajām iestādēm centrs apzina trūkumus un palīdz sagatavot un uzlabot sabiedrības veselības pētniecības programmu. Izmantojot saskaņotu pieeju uzraudzības koordinēšanai Eiropas mērogā, var standartizēt datu vākšanu un uzlabot rentabilitāti, nodrošinot salīdzināmus datus, ar kuriem politikas veidotājus informē par iedarbīgiem profilakses un kontroles pasākumiem. Turklāt centrs ir dalībvalstu sadarbības forums, kurā var apmainīties ar labu praksi, pamatojoties uz rīcību, kas balstās uz pierādījumiem. ECDC visai Eiropas Savienībai centralizēti sagatavo novērtējumus un vadlīnijas, kas jo īpaši nepieciešami mazām valstīm un valstīm, kuru jauda šajā jomā ir ierobežota. Centra darbs sagatavotības jomā nodrošina dalībvalstis ar jaunāko informāciju par starptautisko epidemioloģisko situāciju, un tas ar laiku var pilnībā aizstāt katrā dalībvalstī nepieciešamos dārgos ieguldījumus epidemioloģiskās pētniecības jomā. Ātri veicot sabiedrības veselības norišu izvērtējumu, ECDC var arī atvieglot koordinētu reaģēšanas pasākumu veikšanu, kas vērsti pret apdraudējumu, ar ko saskaras vairākas dalībvalstis. Gan uzraudzības, gan reaģēšanas pasākumu darba pamatā ir kopīgas ES mēroga metodes, ko apmāca dažādos kursos, kurus centrs organizē dalībvalstu valdību konkrētās jomas ekspertiem. ECDC palīdz Komisijai, veidojot aktīvu riska komunikācijas sadarbības tīklu, jo izveidojot spēcīgu sadarbības tīklu ”mierīgā laikā”, nodrošina to, ka nopietnas veselības krīzes gadījumos Eiropas un vietēja mēroga atbildes komunikācija ir savlaicīga, uzticama, viennozīmīga un autoritatīva. 5.3. Priekšlikuma mērķi, gaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji Centra darbs ir veltīts Sabiedrības veselības programmas mērķu sasniegšanai (Kopienas budžeta 1703. nodaļa). Paziņojumā ir uzsvērts, ka centra īsa un vidēja termiņa mērķi ir izklāstīti tā stratēģiskajā daudzgadu programmā 2007.—2013. gadam. 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) ( Pārvalda centralizēti ( Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija ( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot ( izpildaģentūrām ( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē ( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu ( Pārvalda dalīti vai decentralizēti ( kopā ar dalībvalstīm ( kopā ar trešām valstīm ( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Augstas kvalitātes specializētajiem pakalpojumiem, ko (izmantojot pārskatāmas procedūras) sniedz ECDC , nepieciešama rūpīga uzraudzība, kuras pamatā ir īstermiņa rezultātu rādītāji. Sistēma ir veidota tā, lai pirmkārt izvērtētu to, vai ECDC darbam ir labvēlīgi rezultāti, kas bija paredzēti stratēģiskajā daudzgadu programmā 2007.—2013. gadam. Stratēģiskās daudzgadu programmas sākumā (2008. gada martā) valdei tika iesniegti un apstiprināti konkrēti rādītāji. Tos izmantos visā periodā, lai uzraudzītu mērķu sasniegšanas gaitu, un 2013. gadā tie nodrošinās būtisku informāciju galīgajam novērtējumam par sasniegtajiem mērķiem. Šo rādītāju izstrādē izmantoja šādus principus. Katram mērķim ir viens rādītāju kopums , rādītāji ir izraudzīti tā, lai to sniegtā informācija ļautu precīzi novērtēt, vai/cik lielā mērā ir sasniegts konkrētā mērķa rezultāts. Katra kritērija formulējumam jābūt skaidram un pēc iespējas īsam. Tika pieliktas pūles, lai samazinātu kritēriju skaitu, vienlaikus saglabājot iespēju novērtēt katras jomas rezultātus. Kritēriji ir izmērāmi izpildāmā veidā un ieguldot saprātīgu darba apjomu. Katram rādītājam ir veikts ierosinātā datu avota, tā pieejamības un uzticamības novērtējums, un ECDC ir izveidojis specializētu informācijas sistēmu datu sistemātiskai vākšanai un izvērtēšanai. 2007.—2013. gada plānošanas perioda vidusposmā (proti, 2010. gadā) valde veiks darba rezultātu izvērtējumu. Daudzgadu programmas līdz 2013. gadam panākto rezultātu galīgais novērtējums tiks sagatavots tā, lai valdei būtu pieejami tā rezultāti, kad tā lems par nākamo stratēģisko daudzgadu programmu, proti, 2014.—2020. gadam. Visbeidzot, ECDC personāls katra gada beigās sistemātiski izvērtēs attiecīgā gada darba plāna rezultātus, vienlaikus izvērtējot tā pakalpojumu kvalitāti un īstenošanas procesa iedarbīgumu. Šā novērtējuma galvenās atziņas tiks iekļautas direktoru gada ziņojumā valdei. 6.2. Novērtēšana 6.2.1. Provizoriskais novērtējums Nepiemēro 6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi) Centra ārējais novērtējums tika pasūtīts 2007. gada 20. maijā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 851/2004. ”31. pants. Līdz 2007. gada 20. maijam centrs uzdod veikt savu sasniegumu neatkarīgu ārējo novērtējumu, pamatojoties uz darba uzdevumiem, ko tam uzticējusi valde, vienojoties ar Komisiju. Novērtējumā analizē: a) iespējamo vajadzību paplašināt centra kompetenci, attiecinot to arī uz citām Kopienas mēroga darbībām sabiedrības veselības aizsardzības jomā, jo īpaši uz veselības uzraudzību un b) turpmāku šādu pārskatu sniegšanas grafiku. Centrs izsludināja atklātu uzaicinājumu uz konkursu. Valdes darba grupa, vienojoties ar Komisiju, sagatavoja konkursa noteikumus. Iepriekšējos mēnešos līgumslēdzējs veica vairāk nekā 80 apspriedes ar galvenajām ieinteresētajām personām (ES iestādēm un aģentūrām, starptautiskām organizācijām, ES uzraudzības sadarbības tīkliem, valsts uzraudzības iestādēm, valsts veselības iestādēm un ECDC personālu). Secinājumi par šo pirmo ārējo novērtējumu ir atrodami http://ecdc.europa.eu/en/About_us/Key_documents/ . 6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums Centrs ik pēc pieciem gadiem pasūtīs neatkarīgu ārēju novērtējumu. 7. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMI Krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību apkarošanai šai aģentūrai bez ierobežojumiem piemēro Regulas (EK) Nr. 1037/1999 noteikumus. Uz aģentūru attiecas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgums attiecībā uz Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai ( OLAF ) veiktajām iekšējām izmeklēšanām. Lēmumos par finansēšanu un ar tiem saistītajos īstenošanas nolīgumos un instrumentos skaidri ir paredzēts, ka Revīzijas palāta un OLAF vajadzības gadījumos var uz vietas pārbaudīt aģentūras finansējuma saņēmējus un personas, kas atbild par tā piešķiršanu. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas Skatīt tabulu paziņojuma 4. punktā par ECDC mērķiem 2007.—2013. gadam. Paredzēto rezultātu pārskats pa mērķiem ir atsevišķi atrodams dienestu darba dokumentā, kurā ir sīki izklāstīta paredzētā centra tālākā pilnveidošana 2009.—2013. gada plānošanas periodā. 8.2. Administratīvie izdevumi Rīcībai nav nepieciešami Kopienas budžeta administratīvie izdevumi, un Komisija tai nepiešķir cilvēkresursus. Aģentūras administratīvos izdevumus, tostarp personāla izdevumus,, sedz no budžeta darbības pozīcijas 17 03 03 01. [1] http://ecdc.europa.eu/en/About_us/Key_documents/Documents/ECDC_MAS_.pdf [2] http://ecdc.europa.eu/en/About_us/Key_documents/..... [3] Centra pienākums ir rūpīgi dokumentēt un sīki izstrādāt turpmākos personāla plānus daudzgadu personāla politikas plānu kontekstā un pielāgot tos Komisijas pamatnostādnēm. [4] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā. [5] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.