ar ko paredz noteikumus par to, kā Savienības tirgū darīt pieejamas konkrētas ar atmežošanu un meža degradāciju saistītas preces un izstrādājumus, kā arī par to eksportu no Savienības un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 995/2010

Attiecībā uz to praktisko mijiedarbību precēm un izstrādājumiem, kas ietilpst abu tiesību aktu darbības jomā, piemēros prasības attiecībā uz vispārēju piekļuvi tirgum un atjaunojamo energoresursu uzskaiti. Šīs prasības ir saderīgas un cita citu pastiprina. Konkrēti sertifikācijas sistēmu gadījumā attiecībā uz zemu netiešās zemes izmantošanas maiņas (ILUC) risku atbilstīgi Komisijas Regulai (ES) 2019/807, ar kuru papildina Direktīvu (ES) 2018/2001, “attiecībā uz to, kā identificēt izejvielas, kas rada augstu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku un kam konstatēta būtiska produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums, un kā sertificēt biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas, kas rada zemu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku”, šīs sertifikācijas sistēmas var izmantot arī tirgus dalībnieki un tirgotāji savu pienācīgo pārbaužu sistēmu ietvaros informācijas iegūšanai, kā noteikts šajā regulā, lai izpildītu dažas no šīs regulas 9. pantā noteiktajām izsekojamības un informācijas prasībām. Tāpat kā jebkuras citas sertifikācijas sistēmas gadījumā to izmantošana neskar tirgus dalībnieku un tirgotāju juridisko atbildību un pienācīgas pārbaudes pienākumu saskaņā ar šo regulu.

Plānots, ka SCG iniciatīvā ietvertais pienācīgas pārbaudes pienākums attieksies uz vairākiem lieliem ES uzņēmumiem dažādās nozarēs (piemērojot mērķētāku režīmu atsevišķiem vidējiem uzņēmumiem), un ir paredzēts, ka tas attieksies arī uz uzņēmumiem ārpus ES. Likumdošanas iniciatīvai par atmežošanu ir ļoti konkrēts mērķis ierobežot ar atmežošanu saistītu izstrādājumu laišanu ES tirgū, un tās prasības noteiktās jomās būs konkrētākas salīdzinājumā ar vispārējiem pienākumiem SCG iniciatīvas ietvaros. Tā ietver arī aizliegumu, ko piemēros visiem tirgus dalībniekiem, kuri laiž tirgū attiecīgos izstrādājumus, tostarp ES un ārpus ES esošajiem uzņēmumiem, neatkarīgi no to juridiskās formas un lieluma. Gadījumos, kad SCG iniciatīvas prasības pārsniedz atmežošanas regulas prasības, tās piemēro kopā.

2019. gada paziņojumā ir noteikts vispārējais mērķis aizsargāt un uzlabot esošo mežu, jo īpaši pirmatnējo mežu, veselību un palielināt ilgtspējīgu, bioloģiski daudzveidīgu mežu platības visā pasaulē. Eiropas zaļā kursa kontekstā gan ES Biodaudzveidības stratēģijā 2030. gadam, gan stratēģijā “No lauka līdz galdam” šis tiesību akta priekšlikums un citi pasākumi, kas paredzēti, lai izvairītos no tādu izstrādājumu laišanas ES tirgū, kas iegūti ar atmežošanu un meža degradāciju saistītās piegādes ķēdēs, vai lai līdz minimumam samazinātu minēto izstrādājumu laišanu ES tirgū, raksturoti kā svarīgi to mērķu sasniegšanai. Citas nozīmīgas iniciatīvas ir, piemēram, paziņojums “Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem”.

Spēkā esošais ES tiesiskais regulējums atmežošanas jautājumu risina tikai daļēji. 2003. gada Rīcības plāns ES meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai (FLEGT) veido galveno ES politiku pret nelikumīgu mežizstrādi un ar to saistīto tirdzniecību. Lai gan FLEGT rīcības plānā uzmanība pievērsta nelikumīgai mežizstrādei un ar to saistītajai tirdzniecībai, tajā nav aplūkota atmežošana kā tāda. FLEGT rīcības plāna galvenais elements ir brīvprātīga sistēma ar mērķi nodrošināt, ka no valstīm, kuras piekrīt piedalīties šajā sistēmā, ES tiek importēti tikai likumīgi iegūti kokmateriāli. Šīs sistēmas iekšējais ES tiesiskais regulējums ir regula par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (FLEGT regula), ar ko izveidota licencēšanas sistēma, kura ir FLEGT brīvprātīgo partnerattiecību nolīgumu (BPN) pamatā. Vēl viens būtisks FLEGT rīcības plāna elements ir ES Kokmateriālu regula (EUTR), kurā noteikts aizliegums laist ES tirgū nelikumīgi iegūtus kokmateriālus un koksnes izstrādājumus, kā arī paredzēti pienākumi tirgus dalībniekiem, kuri kokmateriālus laiž tirgū pirmo reizi. Gan FLEGT regulai, gan EUTR ir veikta atbilstības pārbaude, un arī šajā regulā izklāstītie politikas risinājumi ir balstīti uz atbilstības pārbaudes konstatējumiem.

Šim risinājumam būtu arī jāveicina ES intervences konkrēto mērķu sasniegšana, proti, radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem, kuri darbojas ES tirgū; līdz minimumam samazināt to izstrādājumu patēriņu, kas iegūti ar atmežošanu vai meža degradāciju saistītās piegādes ķēdēs; un ES pieaugošais pieprasījums pēc legālām un neatmežojošām precēm un izstrādājumiem un to tirdzniecība. Mazajiem lauksaimniekiem, kuri ražo attiecīgās preces, var būt grūtības pielāgoties. Paredzams, ka visu šo faktoru ietekme tiks samazināta līdz ierosinātajam 2020. gada beigu datumam, jo lielākā daļa šobrīd tirdzniecībā esošo izstrādājumu tiktu iegūti no zemes, kur ražošana uzsākta pirms 2020. gada.

Sākotnējā dzīvotspējas pārbaudē, kas tika veikta sagatavošanās ietekmes novērtējuma ietvaros, kopumā tika apsvērti 17 politikas pasākumi. Šis sākotnējais iespējamo pasākumu saraksts aptvēra plašu iespējamo intervences veidu klāstu, tostarp gan regulatīvus, gan neregulatīvus instrumentus. Dzīvotspējas pārbaudē katrs politikas pasākums tika vērtēts pēc vairākiem kritērijiem, piemēram, juridiskā, tehniskā, politiskā īstenojamība un proporcionalitāte, to iespējamā lietderība un efektivitāte, kā arī atgriezeniskā saite, kas saņemta no ieinteresētajām personām, ES dalībvalstīm un trešām valstīm.

Attiecībā uz FLEGT regulu atbilstības pārbaude ir apstiprinājusi FLEGT brīvprātīgo partnerattiecību nolīgumu (BPN) sasniegumus attiecībā uz ieinteresēto personu pastiprinātu līdzdalību un uzlabotām mežu pārvaldības sistēmām partnervalstīs, vienlaikus izceļot vairākus tās trūkumus. Tajā arī norādīts, ka pastāv ierobežoti pierādījumi tam, ka BPN kopumā ir sekmējuši nelikumīgas mežizstrādes samazināšanos. Lai gan atbilstīgi šai regulai izveidotā ES sistēma būtu efektīvs līdzeklis ES tirgus dalībnieku atbilstības nodrošināšanas izmaksu samazināšanā, galvenais instruments tās darbības nodrošināšanai, proti, BPN, nav sniedzis gaidītos rezultātus. Viena no galvenajām problēmām saistībā ar FLEGT regulu ir fakts, ka galvenie ES tirdzniecības partneri nav izrādījuši interesi iesaistīties BPN procesos, kā rezultātā funkcionējoša BPN sistēma attiecas tikai uz 3 % no kokmateriālu importa uz ES. Vairāk nekā 15 gadus pēc tam, kad 2003. gadā FLEGT rīcības plānā tika likts pamats šiem procesiem, tikai vienā no 15 valstīm, ar kurām ES ir iesaistījusies BPN procesā, ir izveidota funkcionējoša FLEGT licencēšanas sistēma un tikai viena valsts no 10 lielākajiem ES kokmateriālu tirdzniecības partneriem ir iesaistījusies BPN procesā.

Šā panta 2. punktā ir precizēta šīs regulas piemērošana rationae temporis, nosakot, ka to nepiemēro attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, kas laisti Savienības tirgū vai eksportēti no tā un ir ražoti pirms 36. pantā paredzētās spēkā stāšanās dienas.

Regulas izveidei un ieviešanai pirmajos piecos darbības gados (provizoriskais plāns no 2023. līdz 2027. gadam) paredzētais kopējais budžets ir 16 519 000 EUR. Tas ietver budžetu 6 650 000 EUR apmērā daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 7. izdevumu kategorijā cilvēkresursiem (pieci papildu darbinieki ENV ĢD, kas ievieš šo regulu un nodrošina starptautisko sadarbību, divi papildu darbinieki INTPA ĢD saistītajai sadarbībai un attīstībai un 1 darbinieks TAXUD ĢD muitas pienākumu izpildei) un citiem administratīvajiem izdevumiem. Šeit ietilpst arī budžets 9 869 000 EUR apmērā DFS 3. izdevumu kategorijā. Pēdējais ir saistīts ar atbalstu dažādiem īstenošanas uzdevumiem, kas saistīti ar tiesību normām un ko veiks Komisijas dienesti laikposmā no 2022. līdz 2027. gadam, tostarp ar iepirkumiem un iespējamu administratīvu vienošanos.

Priekšlikumā ir ietverta informācijas un saziņas sistēma (29. pants), kas dos iespēju elektroniski apstrādāt informāciju gan starp kompetentajām iestādēm, gan starp iestādēm un uzņēmējiem. Šī sistēma atvieglos un standartizēs tirgus dalībnieku pienākumus un to izpildes panākšanu no kompetento iestāžu puses.

Lai gan pienācīgas pārbaudes procedūru ieviešana (un nepieciešamības gadījumā piegādes ķēžu maiņa) var sagādāt lielākus izaicinājumus MVU, pienācīgas pārbaudes prasība apvienojumā ar salīdzinošo novērtēšanu ļautu tirgus dalībniekiem, kas ir MVU, un tirgotājiem gūt labumu no zemākām vienkāršotas pienācīgas pārbaudes izmaksām, izvēloties izstrādājumus no zema riska piegādes ķēdēm.

Paredzams, ka šī regula radīs vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem, kuri darbojas ES tirgū. Paredzams, ka ražotāji, kuri īsteno ilgtspējīgāku ražošanu un pārredzamas piegādes ķēdes, iegūs lielāku ES tirgus daļu un cels savu konkurētspēju salīdzinājumā ar ražotājiem, kuri izraisa atmežošanu, neatkarīgi no to lieluma. Galvenais pienācīgas pārbaudes pienākumu izmaksu cēlonis ir piegādes ķēžu sarežģītība un riski, kas saistīti ar ieguves valsti, ne uzņēmuma lielums.

Pirms attiecīgo preču un izstrādājumu laišanas ES tirgū vai pirms eksportēšanas no ES tirgus ir jāveic pienācīga pārbaude. Ja riska novērtējuma secinājums ir tāds, ka neatbilstīgu preču vai izstrādājumu nonākšanas ES tirgū risks nav nenozīmīgs, tirgus dalībniekam ir jāīsteno atbilstoši riska mazināšanas pasākumi, lai samazinātu riska līmeni līdz nenozīmīgam. Ja nav piekļuves piemērojamiem tiesību aktiem vai citai būtiskai informācijai, risku nav iespējams pilnībā novērtēt un tādējādi to nevar samazināt līdz nenozīmīgam. Ja riska līmeni nevar samazināt līdz nenozīmīgam, tirgus dalībnieks attiecīgās preces vai izstrādājumus nelaiž ES tirgū [10. panta 1. punkts].

Regulas 8. pantā ir izklāstīta pienācīgas pārbaudes procedūra, kas uzliek pienākumu tirgus dalībniekiem saskaņā ar 4. panta 1. punktu un tirgotājiem, kuri nav MVU, saskaņā ar 6. panta 5. punktu. Jebkurai pienācīgas pārbaudes procedūrai jānodrošina, lai risks, ka neatbilstīgas attiecīgās preces vai izstrādājumi tiek laisti ES tirgū vai eksportēti no tā, ir nenozīmīgs. Lai to izdarītu, tirgus dalībnieki un tirgotāji, kuri nav MVU, vāc visu būtisko informāciju (kā norādīts 9. pantā) — pienācīgas pārbaudes procesa pirmais solis. Pamatojoties uz šo informāciju, tie nosaka un novērtē risku, kas saistīts ar attiecīgo preču un izstrādājumu iespējamu neatbilstību šīs regulas prasībām [10. panta 1.–4. punkts un 10. panta 6. punkts] — pienācīgas pārbaudes procesa otrais solis. Vajadzības gadījumā tie veic atbilstošus pasākumus šādu risku samazināšanai līdz nenozīmīgam līmenim [10. panta 5. punkts] — pienācīgas pārbaudes procesa trešais solis.

Un otrādi — uz lielajiem tirgotājiem, kuri nav MVU, attiecas tādi paši pienākumi kā uz tirgus dalībniekiem (5. punkts). Līdz ar to lielajiem tirgotājiem ir jāiesniedz pienācīgas pārbaudes paziņojums atbilstīgi 4. pantam, tādējādi uzņemoties atbildību par attiecīgās preces vai izstrādājuma atbilstību šai regulai. Turklāt uz tiem attiecas tāda pati pienācīgas pārbaudes procedūra kā uz tirgus dalībniekiem: papildus informācijas apkopošanai tie veic riska novērtējumu saskaņā ar attiecīgo pantu un, ja nepieciešams, riska mazināšanas pasākumus atbilstīgi 10. pantam. Tirgotāji, kuri ir MVU, ir atbrīvoti no šī pienākuma. Tāpat uz lielajiem tirgotājiem attiecas tādas pašas tirgus dalībnieku pārbaudes, kā paredzēts 15. pantā, savukārt uz tirgotājiem, kuri ir MVU, attiecas 16. pantā minētās pārbaudes.

Regulas 4. pantā ir noteikti tirgus dalībnieku pienākumi saskaņā ar šo regulu. Tajā aprakstīta pienācīgas pārbaudes procedūra, un tādējādi tas kalpo kā vispārīgs noteikums tirgus dalībnieku pienākumiem. Panta 1. punkts uzliek tirgus dalībniekiem pienākumu veikt visu attiecīgo preču un izstrādājumu pienācīgu pārbaudi, lai nodrošinātu to atbilstību 3. panta a) un b) apakšpunktā noteiktajam aizliegumam, un iesniegt pienācīgas pārbaudes paziņojumu pirms to laišanas Savienības tirgū vai eksportēšanas no tā. Pienācīgas pārbaudes paziņojumā ietveramā obligātā informācija ir izklāstīta II pielikumā.

Panta c) apakšpunktā ietvertais aizliegums papildina citus aizliegumus, radot vispārēju pienākumu iesniegt pienācīgas pārbaudes paziņojumus, laižot tirgū attiecīgās preces un izstrādājumus. Šis aizliegums nodrošina, ka tirgus dalībnieki apzinās savus pienācīgas pārbaudes pienākumus un atturēsies no pienācīgas pārbaudes procedūru izlaišanas. Pamatojoties uz EUTR pieredzi, šī prasība atvieglos izpildes panākšanu un vajadzības gadījumā juridisku darbību veikšanu šādu pakāpumu novēršanai vai sankciju piemērošanai.

Neatmežošanas definīcijas izveide ir viens no galvenajiem ierosinātās regulas jauninājumiem attiecībā uz ES Kokmateriālu regulu. Ietekmes novērtējuma rezultāti liecina, ka, nosakot vienotas prasības izstrādājumiem un precēm neatkarīgi no to ražotājvalsts, gaidāms, ka celsies politikas intervences lietderība, novēršot ar likumīgu atmežošanu saistītās nepilnības un atvieglojot īstenošanu ar attālinātās uzraudzības starpniecību. Turklāt ir gaidāms, ka neatmežošanas definīcija novērsīs nepareizu stimulu radīšanu partnervalstīm, kurām pretējā gadījumā varētu būt kārdinājums pazemināt vides standartus, lai sekmētu savu izstrādājumu piekļuvi ES, ja priekšlikumā tiktu noteikta tikai likumības kontrole.

Neatkarīgi no tā, cik nozīmīgas ir pārbaudes, kuras tiek veiktas saskaņā ar to riskā balstīto plānu, 11. punktā ir paskaidrots, ka kompetentās iestādes veic arī pārbaudes ārpus šādu plānu tvēruma, ja to rīcībā ir pierādījumi vai cita būtiska informācija par iespējamu neatbilstību šai regulai.

Saskaņā ar 6. punktu kompetentajām iestādēm ir nekavējoties jārīkojas, ja riska analīze uzrāda, ka konkrētām precēm un izstrādājumiem ir augsts neatbilstības risks. Šāda rīcība var ietvert pagaidu pasākumus, lai apturētu preču un izstrādājumu laišanu tirgū vai darīšanu pieejamu tajā. Ja preces tiek ievestas Savienības tirgū vai izvestas no tā un tiklīdz ir ieviesta 26. panta 1. punktā noteiktā elektroniskā saskarne, kompetentās iestādes var pieprasīt muitas dienestiem apturēt augsta riska preču laišanu brīvā apgrozībā vai to eksportu.

Regulas 14. pantā ir noteikti vispārēji kompetento iestāžu pienākumi saskaņā ar šo regulu. Tā 1. un 2. punktā ir noteikts kompetento iestāžu galvenais pienākums veikt tirgus dalībnieku un tirgotāju pārbaudes, lai novērtētu to atbilstību pienācīgas pārbaudes prasībām, kā arī lai konstatētu, vai attiecīgās preces un izstrādājumi, kas ir laisti vai darīti pieejami Savienības tirgū vai eksportēti no tā, atbilst šai regulai. Panta 3. punktā ir atsauce uz riskā balstītu plānu, kas ir galvenais instruments, pēc kura kompetentās iestādes vadās, veicot pārbaudes. Pārbaužu plānos jāiekļauj riska kritēriji pienācīgas pārbaudes paziņojumu riska analīzes veikšanai. Plāni regulāri jāpārskata, ņemot vērā to īstenošanas rezultātus. Tirgus dalībniekiem un tirgotājiem ar konsekventu atbilstības sasniegumu būtu jāpiemēro retākas pārbaudes.

Regulas 12. pantā ir aprakstīti pienākumi, kas izriet no attiecīgo preču un izstrādājumu ieguves no valsts vai tās daļām, kuras ir novērtētas kā zema riska valsts / tās daļas atbilstīgi valstu salīdzinošajai novērtēšanai, kā izklāstīts 4. nodaļā. Ja saskaņā ar salīdzinošo novērtējumu ražotājvalsts vai tās daļas ir atzītas par zema riska valsti / tās daļām, uz tirgus dalībniekiem joprojām attiecas 9. pantā paredzētais pienākums — pienācīgas pārbaudes procedūras 1. solis, proti, vākt informāciju, dokumentus un datus, kas apliecina attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstību šīs regulas 3. pantam. Tomēr viņi ir atbrīvoti no pienācīgas pārbaudes procesa otrā un trešā soļa, t. i., riska novērtēšanas un riska mazināšanas, kā aprakstīts 10. pantā. Tāpēc šajā gadījumā tirgus dalībniekiem principā nav pienākuma pierādīt, ka neatbilstības risks ir nenozīmīgs.

Panta 2. punktā noteikts, ka kompetentās iestādes ir atbildīgas par šīs regulas ievērošanas pārbaudēm, tostarp attiecībā uz precēm un izstrādājumiem, ko ieved Savienībā vai izved no tās. Šeit arī precizēta mijiedarbība ar Regulas (ES) 952/2013 un Regulas (ES) 2019/1020 nosacījumiem. Panta 3. punktā ir noteikta muitas pamata funkcija, proti, kontrolēt to attiecīgo preču un izstrādājumu pareizu deklarēšanu, ko ieved Savienības tirgū vai izved no tā.

Tāpēc 2. punktā ir sniegts valstu tiesību sistēmās nosakāmo sankciju saraksts. Šajā sarakstā ir iekļauti naudas sodi, attiecīgo preču un izstrādājumu konfiskācija, kā arī ieņēmumu konfiskācija, attiecīgo saimniecisko darbību apturēšana vai aizliegšana un izslēgšana no publisko iepirkumu procedūrām, ko piemēro tirgus dalībniekiem un tirgotājiem, kuri pārkāpuši šo regulu. Dalībvalstu tiesību aktos ir jāparedz mainīgs naudas sodu apmērs atkarībā no šo regulu pārkāpušā tirgus dalībnieka vai tirgotāja gada apgrozījuma. Tas ir īpaši svarīgi, lai atturētu lielos tirgus dalībniekus un tirgotājus, kas nav MVU, no šīs regulas noteikumu pārkāpšanas. Tādējādi tas atbilst mērķim noteikt iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas.

Panta 2. punktā ir izklāstīti iespējamie korektīvie pasākumi, kas tirgus dalībniekam vai tirgotājam jāveic. Šis noteikums īpaši izriet no Tirgus uzraudzības regulas 16. panta; saskaņā ar minētās regulas 3. pantu “atsaukšana” ir “jebkāds pasākums, kura mērķis ir saņemt atpakaļ produktu, kas jau darīts pieejams tiešajam lietotājam”; savukārt “izņemšana” ir “jebkāds pasākums, kas paredzēts, lai novērstu, ka produkts no piegādes ķēdes tiek darīts pieejams tirgū”;

Kompetentās iestādes nodrošina, ka to ikgadējās pārbaudes aptver vismaz 15 % tirgus dalībnieku, kā arī 15 % attiecīgo preču un izstrādājumu daudzuma, kas ražoti augsta riska valstīs vai to daļās.

Ja attiecīgās preces un izstrādājumi ir iegūti valstī vai tās daļās, kas ir novērtētas kā augsta riska valsts / tās daļas saskaņā ar 5. nodaļā izklāstīto valstu salīdzinošās novērtēšanas sistēmu, attiecīgās kompetentās iestādes veic to pastiprinātu pārbaudi. Atšķirībā no 12. panta 20. pants nenosaka atšķirīgu pienācīgas pārbaudes pienākumu kopumu tirgus dalībniekiem vai tirgotājiem.

Pamatotas bažas attiecas arī uz tirgus dalībniekiem un tirgotājiem. Šīs regulas 4. panta 6. punktā noteikts, ka tirgus dalībniekam, kurš, balstoties uz pamatotām bažām, ir informēts par attiecīgās preces vai izstrādājuma neatbilstību, ir pienākums nekavējoties informēt tās valsts attiecīgo kompetento iestādi, kurā izstrādājums tiek laists tirgū vai no kuras tas tiek eksportēts. Tas pats pienākums attiecas uz tirgotājiem neatkarīgi no to lieluma [6. panta 4. un 5. punkts]. Regulas 10. panta 2. punkta i) apakšpunktā arī noteikts, ka pamatotas bažas ir jāņem vērā kā riska novērtēšanas kritērijs.

Komisija, pieņemot Komisijas īstenošanas aktus, publiskos valsts riska kategoriju un vajadzības gadījumā atjauninās sarakstu, kad tas būs nepieciešams, ja tas nepieciešams jaunu zinātnisku pierādījumu dēļ. Tirgus dalībnieku un dalībvalstu kompetento iestāžu pienākumi ir dažādoti atkarībā no riska līmeņa ražotājvalstī vai tās daļās, paredzot vienkāršotas pienācīgas pārbaudes pienākumus tirgus dalībniekiem, kuri iegūst preces no zema riska valstīm vai to daļām (12. pants), un pastiprinātu pārbaudi kompetentajām iestādēm, kas veic to attiecīgo preču un izstrādājumu pārbaudes, kuri ražoti augsta riska valstīs vai to daļās (20. pants).

Izmantojot salīdzinošās novērtēšanas sistēmu, Komisija novērtēs risku, ka valstu vai to daļu ražotās attiecīgas preces un izstrādājumi neatbilst neatmežošanas prasībai. Salīdzinošās novērtēšanas sistēma katrai valstij vai tās daļām piešķirs vienu no trim iespējamiem riska līmeņiem: zems, standarta vai augsts risks. Regulas spēkā stāšanās brīdī visām valstīm tiks noteikts standarta riska līmenis. Novērtējums tiks veikts, pamatojoties uz 2. punktā izklāstītajiem kritērijiem.

ar ko paredz noteikumus par to, kā Savienības tirgū darīt pieejamas konkrētas ar atmežošanu un meža degradāciju saistītas preces un izstrādājumus, kā arī par to eksportu no Savienības un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 995/2010

Šo regulu piemēro no tās spēkā stāšanās dienas. Taču 2. punktā noteikts, ka 3.–12., 14.–22., 24., 29. un 30. pantu piemēro no brīža, kad pagājuši 12 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Savukārt 3. punkts nosaka, ka tirgus dalībniekiem, kas ir mikrouzņēmumi, kuri dibināti līdz 2020. gada 31. decembrim, šos pantus piemēro no brīža, kad pagājuši 24 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā, izņemot izstrādājumus, uz kuriem attiecas Regulas (ES) Nr. 995/2010 (EUTR) pielikums.

Panta 4. un 5. punkts attiecas uz piekļuvi informācijas sistēmai. Tirgus dalībniekiem un tirgotājiem, kā arī kompetentajām iestādēm šīs regulas ieviešanas nolūkiem ir pieejama centrālā datubāze, kuras sīkāka informācija būs atkarīga no to pienākumiem. Plašākai sabiedrībai arī nodrošina piekļuvi datiem anonimizētā veidā.

(16)Ar šo regulu būtu jāreaģē arī uz Ņujorkas deklarāciju par mežiem, juridiski nesaistošu politisko deklarāciju, kurā ir apstiprināts globāls laika grafiks ar mērķi līdz 2020. gadam uz pusi samazināt dabisko mežu zudumu, un jācenšas to pilnībā apturēt līdz 2030. gadam. Deklarāciju apstiprināja desmitiem valdību, daudzi no pasaules lielākajiem uzņēmumiem, kā arī ietekmīgas pilsoniskās sabiedrības un pirmiedzīvotāju organizācijas. Tajā arī izteikts aicinājums privātajam sektoram izpildīt mērķi ne vēlāk kā līdz 2020. gadam novērst atmežošanu lauksaimniecības preču, piemēram, palmu eļļas, sojas, papīra un liellopu gaļas izstrādājumu ražošanā, taču šis mērķis netika sasniegts. Regulai papildus būtu jāveicina Apvienoto Nāciju Organizācijas “Mežu stratēģiskais plāns 2017.–2030. gadam”, kura 1. globālais meža mērķis ir novērst meža platības samazināšanos visā pasaulē, izmantojot mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, tostarp aizsardzību, atjaunošanu, apmežošanu un atkārtotu apmežošanu, kā arī palielināt centienus novērst meža degradāciju un palielināt mežu sniegto ieguldījumu klimata pārmaiņu mazināšanā.

(14)Savienība importējusi un patērējusi vienu trešdaļu no pasaulē tirgotajiem lauksaimniecības produktiem, kuriem ir saistība ar atmežošanu laikā no 1990. līdz 2008. gadam. Šajā laikposmā Savienības patēriņš izraisīja 10 % no globālās atmežošanas, kam ir saistība ar preču ražošanu vai pakalpojumu nodrošināšanu. Pat ja ES patēriņa relatīvā daļa samazinās, ES patēriņš ir nesamērīgi liels atmežošanas veicinātājs. Tāpēc Savienībai būtu jārīkojas, lai līdz minimumam samazinātu globālo atmežošanu un meža degradāciju, ko veicina konkrētu preču un izstrādājumu patēriņš, un tādējādi jācenšas samazināt tās izraisītās siltumnīcefekta gāzu emisijas un globālās biodaudzveidības izzušanu, kā arī veicināt ilgtspējīgas ražošanas un patēriņa modeļus Savienībā un pasaulē. Lai Savienības politikai būtu vēl lielāka ietekme, tai vajadzētu būt vērstai uz pasaules tirgu, ne tikai uz Savienības piegādes ķēdēm. Šajā ziņā svarīgas ir partnerības un efektīva starptautiskā sadarbība ar ražotājvalstīm un patērētājvalstīm.

(13)Lauksaimniecības paplašināšanās izraisa gandrīz 90 % no globālās atmežošanas, un vairāk nekā puse no mežu zudumiem ir saistīta ar mežu pārveidošanu aramzemē, savukārt ar ganāmpulku ganīšanu ir saistīti gandrīz 40 % mežu zuduma.

(9)Komisija 2019. gadā pieņēma vairākas iniciatīvas globālās vides krīzes risināšanai, tostarp īpašas darbības atmežošanas jomā. Savā paziņojumā “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus” Komisija kā prioritāti noteica samazināt Savienības patēriņa pēdu uz zemes un veicināt tādu izstrādājumu patēriņu Savienībā, kas iegūti no neatmežojošām piegādes ķēdēm. Komisija 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” izklāstīja jaunu izaugsmes stratēģiju, kas tiecas ES pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā samazinātos līdz nullei, ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa un neviens cilvēks un neviena vieta netiktu neatstāti novārtā. Tā mērķis ir arī aizsargāt, saglabāt un stiprināt Savienības dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju un nākamo paaudžu veselību un labbūtību no vidiskiem apdraudējumiem un ietekmes. Turklāt Eiropas zaļā kursa mērķis ir nodrošināt iedzīvotājiem un nākamajām paaudzēm svaigu gaisu, tīru ūdeni, veselīgu augsni un biodaudzveidību. Šajā nolūkā “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam”, stratēģija “No lauka līdz galdam”, “ES meža stratēģija”, “ES nulles piesārņojuma rīcības plāns” un citas attiecīgās stratēģijas, kas izstrādātas saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, vēl vairāk uzsver mežu aizsardzības un noturības pasākumu nozīmi. Jo īpaši “ES Biodaudzveidības stratēģijas” mērķis ir aizsargāt dabu un novērst ekosistēmu degradāciju. Visbeidzot, “ES Bioekonomikas stratēģija” veicina vides un ekosistēmu aizsardzību, vienlaikus risinot pieaugošo pieprasījumu pēc pārtikas, barības, enerģijas, materiāliem un izstrādājumiem un meklējot jaunus ražošanas un patēriņa veidus.

(5)Biodaudzveidība ir būtiska ekosistēmu un to pakalpojumu noturībai gan vietējā, gan globālā līmenī. Vairāk nekā puse no pasaules iekšzemes kopprodukta ir atkarīga no dabas un tās sniegtajiem pakalpojumiem. Visas trīs galvenās ekonomikas nozares — būvniecība, lauksaimniecība, pārtika un dzērieni — ir ļoti atkarīgas no dabas. Biodaudzveidības izzušana rada draudus ilgtspējīgiem ūdens cikliem un mūsu pārtikas sistēmām, tādējādi apdraudot mūsu nodrošinātību ar pārtiku un uzturu. Vairāk nekā 75 % no pasaules pārtikas kultūraugu veidiem apputeksnē dzīvnieki. Turklāt vairākas rūpniecības nozares ir atkarīgas no ģenētiskās daudzveidības un ekosistēmas sniegtajiem pakalpojumiem, kas ir būtisks ieguldījums ražošanā, jo īpaši zāļu ražošanā.

(2)Atmežošana un meža degradācija norisinās satraucošā ātrumā. Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija lēš, ka laikā no 1990. līdz 2020. gadam visā pasaulē ir zaudēti 420 miljoni hektāru meža — aptuveni 10 % no atlikušajiem mežiem pasaulē un platība, kas ir lielāka par Eiropas Savienību. Savukārt atmežošana un meža degradācija ir nozīmīgi globālās sasilšanas un biodaudzveidības izzušanas veicinātāji — divas svarīgākās mūsdienu vides problēmas. Tomēr katru gadu pasaule turpina zaudēt 10 miljonus hektāru meža.

(1)Meži nodrošina daudzus dažādus vides, ekonomikas un sociālus labumus, tostarp izstrādājumus no kokmateriāliem un meža nekoksnes produktiem, kā arī cilvēcei izšķiroši svarīgus vides pakalpojumus, jo tajos atrodas lielākā daļa Zemes sauszemes biodaudzveidības. Tie uztur ekosistēmas funkcijas, palīdz aizsargāt klimata sistēmu, nodrošina tīru gaisu, un tiem ir būtiska nozīme ūdeņu un augsnes attīrīšanā, kā arī ūdens uzkrāšanā. Turklāt meži nodrošina iztiku un ienākumus aptuveni vienai trešdaļai pasaules iedzīvotāju, un to iznīcināšana nopietni ietekmē iztiku visneaizsargātākajiem cilvēkiem, tostarp pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām, kas lielā mērā ir atkarīgi no mežu ekosistēmām. Atmežošana un meža degradācija samazina arī būtiskus oglekļa piesaistītājus un palielina tādu jaunu slimību iespējamību, kas izplatās no dzīvniekiem uz cilvēkiem.

(32)Lai stiprinātu Savienības ieguldījumu atmežošanas un meža degradācijas apturēšanā un nodrošinātu, ka preces un izstrādājumi no piegādes ķēdēm, kas saistītas ar atmežošanu un meža degradāciju, netiek laisti Savienības tirgū, attiecīgās preces un izstrādājumi nebūtu jālaiž vai jādara pieejami Savienības tirgū, nedz arī jāeksportē no Savienības tirgus, izņemot gadījumus, kad tie atbilst neatmežošanas prasībai un ir ražoti saskaņā ar attiecīgajiem ražotājvalsts tiesību aktiem. Lai apstiprinātu, ka tas tā ir, tiem vienmēr jāpievieno pienācīgas pārbaudes paziņojums.

(27)Regulai būtu jāattiecas uz tām precēm, kuru patēriņš Savienībā ir visnozīmīgākais attiecībā uz globālās atmežošanas un meža degradācijas veicināšanu un attiecībā uz kurām Savienības politikas intervence varētu sniegt vislielāko labumu pret tirdzniecības vienības vērtību. Ietekmes novērtējuma atbalsta pētījuma ietvaros tika veikts plašs zinātniskās literatūras apskats, proti, tādu primāro avotu apskats, kuros novērtēta ES patēriņa ietekme uz globālo atmežošanu un šī pēda sasaistīta ar konkrētām precēm, un minētais apskats tika pārbaudīts, apspriežoties ar ieinteresētajām personām. Šī procesa rezultātā tika iesniegts pirmais astoņu preču saraksts. Koksne tika tieši iekļauta piemērošanas jomā, jo uz to jau attiecās EUTR. Pēc tam preču saraksts tika vēl vairāk samazināts, izmantojot ietekmes novērtējuma efektivitātes analīzi. Šajā efektivitātes analīzē tika salīdzināti ar ES patēriņu saistītās atmežošanas hektāri, kā aplēsts nesenā pētījumā, katrai no šīm precēm, izmantojot to ES importa vidējo vērtību. Saskaņā ar efektivitātes analīzē izmantoto pētījumu lielāko daļu no ES izraisītās atmežošanas rada sešas no astoņām šajā pētījuma dokumentā analizētajām precēm: palmu eļļa (33,95 %), soja (32,83 %), koksne (8,62 %), kakao (7,54 %), kafija (7,01 %) un liellopu gaļa (5,01 %).

(24)Pieejamie ziņojumi apstiprina, ka ievērojama daļa notiekošās atmežošanas ir likumīga saskaņā ar ražotājvalsts tiesību aktiem. Nesenā ziņojumā minēts, ka no 2013. līdz 2019. gadam aptuveni 30 % atmežošanas, kas paredzēta komerciālai lauksaimniecībai tropu valstīs, bija likumīga. Pieejamie dati parasti ir vērsti uz valstīm ar vāju pārvaldību — nelikumīgās atmežošanas globālā daļa varētu būt mazāka, taču tā jau tagad sniedz skaidrus datus, kas liecina par to, ka atmežošana, kas ir likumīga ražotājvalstī, mazina politikas pasākumu lietderību.

(23)Spēkā esošais ES tiesiskais regulējums ir vērsts uz nelikumīgas mežizstrādes un ar to saistītās tirdzniecības apkarošanu, un tas tiešā veidā neattiecas uz atmežošanu. To veido Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus, un Padomes Regula (EK) Nr. 2173/2005 par meža tiesību aktu ieviešanas, pārvaldības un tirdzniecības licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Kopienā. Abas regulas tika izvērtētas atbilstības pārbaudē, kurā tika konstatēts, ka, lai gan tiesību aktiem ir bijusi pozitīva ietekme uz mežu pārvaldību, abu regulu mērķi — proti, ierobežot nelikumīgu mežizstrādi un ar to saistīto tirdzniecību, kā arī samazināt nelikumīgi iegūtu kokmateriālu patēriņu ES — nav izpildīti, un tika secināts, ka koncentrēšanās tikai uz kokmateriālu likumību nav pietiekami, lai sasniegtu izvirzītos mērķus.

(22)Vēl viens svarīgs paziņojumā izklāstītais pasākums ir ES atmežošanas, meža degradācijas, pasaules meža seguma izmaiņu un saistīto cēloņu novērotavas (“ES novērotava”) izveide, ko Komisija uzsāka, lai labāk uzraudzītu pasaules meža seguma izmaiņas un saistītos cēloņus. Turklāt, pamatojoties uz jau esošajiem uzraudzības instrumentiem, tostarp Copernicus produktiem, ES novērotava atvieglos publiskām iestādēm, patērētājiem un uzņēmumiem piekļuvi informācijai par piegādes ķēdēm, nodrošinot viegli saprotamus datus un informāciju, kas saista atmežošanu, meža degradāciju un izmaiņas pasaules meža segumā ar ES pieprasījumu pēc precēm un izstrādājumiem un to tirdzniecību. Tādējādi ES novērotava tiešā veidā atbalstīs šīs regulas īstenošanu, sniedzot zinātniskus pierādījumus par globālo atmežošanu un meža degradāciju un ar to saistīto tirdzniecību. ES novērotava cieši sadarbosies ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, pētniecības institūtiem un trešām valstīm.

(40)Atbildība par šīs regulas izpildes panākšanu būtu jāuzņemas dalībvalstīm, un to kompetentajām iestādēm būtu jānodrošina pilnīga atbilstība šai regulai. Vienotu šīs regulas piemērošanu attiecībā uz attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, ko ieved Savienības tirgū vai izved no tā, var panākt, tikai sistemātiski apmainoties ar informāciju un savstarpēji sadarbojoties kompetentajām iestādēm, muitas dienestiem un Komisijai.

(41)Šīs regulas rezultatīva un efektīva īstenošana un izpildes panākšana ir būtiska, lai sasniegtu tās mērķus. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāizveido un jāpārvalda informācijas sistēma, lai palīdzētu tirgus dalībniekiem un kompetentajām iestādēm sniegt vajadzīgo informāciju par tirgū laistajām attiecīgajām precēm un izstrādājumiem un piekļūt tai. Tirgus dalībniekiem pienācīgas pārbaudes paziņojumi jāiesniedz informācijas sistēmā. Informācijas sistēmai vajadzētu būt pieejamai kompetentajām iestādēm un muitas dienestiem, lai atvieglotu to pienākumu izpildi saskaņā ar šo regulu. Informācijas sistēmai vajadzētu būt pieejamai arī plašākai sabiedrībai, anonimizētos datus nodrošinot atvērtā un mašīnlasāmā formātā saskaņā ar Savienības atvērto datu politiku.

(42)Attiecībā uz attiecīgajām precēm, ko ieved Savienības tirgū vai izved no tā, kompetentajām iestādēm ir uzdots pārbaudīt attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstību šajā regulā noteiktajiem pienākumiem, savukārt muitas uzdevums ir nodrošināt, ka atsauci uz pienācīgas pārbaudes paziņojumu attiecīgā gadījumā dara pieejamu muitas deklarācijā un papildus no brīža, kad tiks ieviesta elektroniskā saskarne informācijas apmaiņai starp muitas dienestiem un kompetentajām iestādēm, lai pārbaudītu pienācīgas pārbaudes paziņojuma statusu pēc sākotnējās riska analīzes, ko veikušas kompetentās iestādes informācijas sistēmā, un attiecīgi rīkotos (t. i., apturēt vai atteikt preces vai izstrādājumu, ja tas tiek pieprasīts ar statusu informācijas sistēmā). Šī īpašā kontroles organizācija atceļ Regulas (ES) 2019/1020 VII nodaļas piemērošanu, ciktāl tas attiecas uz šīs regulas piemērošanu un izpildes panākšanu.

(43)Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka kompetentajām iestādēm vienmēr ir pieejami pietiekami finanšu resursi to pienācīgai nodrošināšanai ar personālu un aprīkojumu. Efektīvas pārbaudes prasa lielus resursus, un katrā konkrētā brīdī būtu jānodrošina stabili resursi tādā līmenī, kāds atbilst izpildes panākšanas vajadzībām. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai papildināt publisko finansējumu, prasot attiecīgajiem uzņēmējiem atlīdzināt izmaksas, kas radušās, veicot pārbaudes saistībā ar attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, kuriem tika konstatēta neatbilstība.

(44)Šī regula neskar citus Savienības tiesību aktus par precēm un izstrādājumiem, ko ieved Savienības tirgū vai izved no tā, jo īpaši Savienības Muitas kodeksa noteikumus attiecībā uz muitas dienestu pilnvarām un muitas kontroli. Būtu jāatgādina importētājiem, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 220., 254., 256., 257. un 258. pantā ir paredzēts, ka produktiem, ko ieved Savienības tirgū un kam vajadzīga turpmāka pārstrāde, piemēro attiecīgo muitas procedūru, kura ļauj veikt šādu pārstrādi. Kopumā laišana brīvā apgrozībā vai eksports nebūtu jāuzskata par pierādījumu atbilstībai Savienības tiesību aktiem, jo šāda laišana ne vienmēr ietver pilnīgu atbilstības kontroli.

(45)Lai optimizētu un atslogotu kontroles procesu attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, ko ieved Savienības tirgū vai izved no tā, ir jāizveido elektroniskas saskarnes, kas nodrošina datu automātisku pārsūtīšanu starp muitas sistēmām un kompetento iestāžu informācijas sistēmu. ES vienloga sistēmas vide muitas vajadzībām ir loģiska iespēja šādu datu pārsūtīšanas nodrošināšanai. Saskarnēm jābūt ļoti automatizētām un viegli lietojamām, un muitas dienestu papildu slogs būtu jāierobežo. Turklāt, ņemot vērā ierobežotās atšķirības starp datiem, kas attiecīgi jādeklarē muitas deklarācijā un pienācīgas pārbaudes paziņojumā, ir lietderīgi ierosināt arī pieeju “no uzņēmuma līdz valdībai”, saskaņā ar kuru tirgotāji un uzņēmēji dara pieejamu attiecīgās preces vai izstrādājuma pienācīgas pārbaudes paziņojumu, izmantojot valsts vienloga sistēmas vidi muitas vajadzībām, un šis paziņojums tiek automātiski nosūtīts uz kompetento iestāžu izmantoto informācijas sistēmu. Muitas dienestiem un kompetentajām iestādēm būtu jāpalīdz noteikt nosūtāmos datus un jebkuras citas tehniskās prasības.

(46)Risks, ka neatbilstīgas preces un izstrādājumi tiks laisti Savienības tirgū, atšķiras atkarībā no preces un izstrādājuma, kā arī no to izcelsmes valsts un ražotājvalsts. Tirgus dalībniekiem, kuri iegūst preces un izstrādājumus no valstīm vai to daļām, kurās ir zems risks audzēt, ievākt vai ražot attiecīgās preces, kas pārkāpj šo regulu, būtu jāuzliek mazāk pienākumu, tādējādi samazinot atbilstības nodrošināšanas izmaksas un administratīvo slogu. Preces un izstrādājumi no augsta riska valstīm vai to daļām būtu jāpakļauj pastiprinātai kompetento iestāžu pārbaudei.

(47)Šā iemesla dēļ Komisijai būtu jānovērtē atmežošanas un meža degradācijas risks valsts vai tās daļu līmenī, pamatojoties uz virkni kritēriju, kas atspoguļo gan kvantitatīvus, objektīvus un starptautiski atzītus datus, gan norādes, ka valstis aktīvi iesaistās cīņā pret atmežošanu un meža degradāciju. Šai salīdzinošās novērtēšanas informācijai būtu jānodrošina, ka tirgus dalībniekiem ir vieglāk Savienībā veikt pienācīgu pārbaudi un kompetentajām iestādēm ir vieglāk uzraudzīt un nodrošināt atbilstību, vienlaikus arī motivējot ražotājvalstis palielināt savu lauksaimnieciskās ražošanas sistēmu ilgtspēju un samazināt atmežošanas radīto ietekmi. Tam vajadzētu palīdzēt padarīt piegādes ķēdes pārredzamākas un ilgtspējīgākas. Šai salīdzinošās novērtēšanas sistēmai vajadzētu būt balstītai uz trīs līmeņu valstu klasifikāciju, saskaņā ar kuru tās jāuzskata par zema, standarta vai augsta riska valstīm. Lai nodrošinātu pienācīgu pārredzamību un skaidrību, Komisijai jo īpaši būtu jādara publiski pieejami salīdzinošajai novērtēšanai izmantotie dati, ierosinātās klasifikācijas maiņas iemesli un attiecīgās valsts atbilde. Attiecīgajām precēm un izstrādājumiem no zema riska valstīm vai valstu daļām, kas noteiktas kā zema riska daļas, tirgus dalībniekiem būtu jāļauj piemērot vienkāršotu pienācīgu pārbaudi, savukārt kompetentajām iestādēm būtu jāpiemēro pastiprināta pārbaude attiecīgajām precēm un izstrādājumiem no augsta riska valstīm vai to daļām, kas noteiktas kā augsta riska valstis vai daļas. Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt īstenošanas pasākumus, lai noteiktu valstis vai to daļas, kurās ir zems vai augsts risks ražot attiecīgas preces un izstrādājumus, kas neatbilst šai regulai.

(48)Kompetentajām iestādēm būtu regulāri jāpārbauda tirgus dalībnieki un tirgotāji, lai pārliecinātos, ka tie faktiski pilda šajā regulā noteiktos pienākumus. Turklāt kompetentajām iestādēm būtu jāveic pārbaudes, ja to rīcībā ir būtiska informācija un pamatojoties uz to, tostarp trešo personu uzrādītām pamatotām bažām. Lai aptvertu visas attiecīgās preces un izstrādājumus, attiecīgos tirgus dalībniekus un tirgotājus un to preču un izstrādājumu tirgus daļas apjomus, būtu jāpiemēro divējāda pieeja. Tādējādi kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda noteikta tirgus dalībnieku un tirgotāju procentuālā daļa, vienlaikus aptverot arī attiecīgo preču un izstrādājumu konkrētu procentuālo daļu. Šādām procentuālajām daļām vajadzētu būt lielākām attiecīgajām precēm un izstrādājumiem no augsta riska valstīm vai to daļām.

(49)Tirgus dalībnieku un tirgotāju pārbaudēm, ko veic kompetentās iestādes, būtu jāaptver pienācīgu pārbaužu sistēmas un attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstība šīs regulas noteikumiem. Pārbaudes būtu jāpamato ar riskā balstītu veikto pārbaužu plānu. Plānā būtu jāiekļauj riska kritēriji, kas ļauj kompetentajām iestādēm veikt tirgus dalībnieku un tirgotāju iesniegto pienācīgas pārbaudes paziņojumu riska analīzi. Nosakot riska kritērijus, būtu jāņem vērā atmežošanas risks, kas saistīts ar attiecīgajām precēm un izstrādājumiem ražotājvalstī, tas, kāda ir līdzšinējā tirgus dalībnieku un tirgotāju atbilstība šajā regulā noteiktajiem pienākumiem, un visa cita kompetentajām iestādēm pieejamā būtiskā informācija. Pienācīgas pārbaudes paziņojumu riska analīzei būtu jāļauj kompetentajām iestādēm identificēt tirgus dalībniekus, tirgotājus un attiecīgās preces un izstrādājumus, kas jāpārbauda,​un tā būtu jāveic, izmantojot elektroniskas datu apstrādes metodes informācijas sistēmā, kurā tiek apkopoti pienācīgas pārbaudes paziņojumi.

(50)Ja pienācīgas pārbaudes paziņojumu riska analīzē tiek atklāts augsts konkrētu attiecīgo preču un izstrādājumu neatbilstības risks, kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai veikt tūlītējus pagaidu pasākumus, lai novērstu to laišanu vai darīšanu par pieejamiem Savienības tirgū. Ja šādas attiecīgas preces un izstrādājumi tiek ievesti Savienības tirgū vai izvesti no tā, kompetentajām iestādēm būtu jāpieprasa muitas dienestiem apturēt to laišanu brīvā apgrozībā vai eksportu, lai kompetentās iestādes varētu veikt vajadzīgās pārbaudes. Šāds pieprasījums būtu jāpaziņo, izmantojot muitas un kompetento iestāžu saskarnes sistēmu. Laišanas vai darīšanas par pieejamiem Savienības tirgū apturēšana, laišana brīvā apgrozībā vai eksports būtu jāierobežo līdz trim darba dienām, izņemot gadījumus, kad kompetentajām iestādēm ir nepieciešams papildu laiks, lai novērtētu attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstību šai regulai. Tādā gadījumā kompetentajām iestādēm būtu jāveic papildu pagaidu pasākumi, lai pagarinātu apturēšanas periodu, vai jāpieprasa šāds pagarinājums muitas dienestiem gadījumā, ja attiecīgās preces un izstrādājumi tiek ievesti Savienības tirgū vai izvesti no tā.

(51)Pārbaužu plāns būtu regulāri jāatjaunina, pamatojoties uz tā īstenošanas rezultātiem. Tiem tirgus dalībniekiem, kuri uzrāda konsekventu atbilstības sasniegumu, būtu jāveic retākas pārbaudes.

(52)Lai nodrošinātu šīs regulas īstenošanu un rezultatīvu izpildes panākšanu, dalībvalstīm vajadzētu būt pilnvarām izņemt un atsaukt neatbilstīgas attiecīgās preces un izstrādājumus, kā arī veikt atbilstošus korektīvos pasākumus. Tām arī būtu jānodrošina, ka par šīs regulas pārkāpumiem, ko veic tirgus dalībnieki un tirgotāji, tiek piemērotas iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas.

(53)Ņemot vērā atmežošanas un meža degradācijas un ar to saistītās tirdzniecības starptautisko raksturu, kompetentajām iestādēm būtu jāsadarbojas savā starpā, ar dalībvalstu muitas dienestiem, ar Komisiju, kā arī ar trešo valstu administratīvajām iestādēm. Kompetentajām iestādēm būtu arī jāsadarbojas ar tām kompetentajām iestādēm, kas uzrauga un īsteno citus ES tiesību aktus, kuros ir noteiktas pienācīgas pārbaudes prasības vērtību ķēdē attiecībā uz negatīvu ietekmi uz cilvēktiesībām vai vidi.

(54)Lai gan šī regula attiecas uz atmežošanu un meža degradāciju, kā paredzēts 2019. gada paziņojumā “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus”, mežu aizsardzībai nevajadzētu izraisīt citu dabisko ekosistēmu pārveidošanu vai degradāciju. Tādas ekosistēmas kā mitrāji, savannas un kūdrāji ir ļoti nozīmīgas globālajos centienos apturēt klimata pārmaiņas, kā arī citiem ilgtspējīgas attīstības mērķiem, un to pārveidošanai vai degradācijai ir jāpievērš īpaša steidzama uzmanība. Lai to izvērtētu, Komisijai divus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jānovērtē nepieciešamība un iespēja paplašināt tās piemērošanas jomu, iekļaujot citas ekosistēmas un citas preces. Vienlaikus Komisijai, izmantojot deleģēto aktu, būtu arī jāveic šīs regulas I pielikumā uzskaitīto attiecīgo izstrādājumu pārskatīšana.

(55)Lai nodrošinātu, ka informācijas prasības, kas tirgus dalībniekiem ir jāievēro un kuras ir noteiktas šajā regulā, joprojām ir pamatotas​un atbilst zinātnes un tehnoloģiju attīstībai, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz pienācīgas pārbaudes procedūrai nepieciešamo informācijas prasību papildināšanu, informāciju un riska novērtēšanas un riska mazināšanas kritērijiem, kas tirgus dalībniekiem ir jāievēro, un preču sarakstu, kas noteikts šīs regulas I pielikumā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriedes, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriedes tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei visi dokumenti būtu jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem jābūt sistemātiskai piekļuvei Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

(56)Regula (ES) Nr. 995/2010 aizliedz Savienības tirgū laist nelikumīgi iegūtus kokmateriālus un koka izstrādājumus. Tā nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kuri laiž tirgū kokmateriālus pirmo reizi, veikt pienācīgu pārbaudi un tirgotājiem veikt izsekojamu uzskaiti par saviem piegādātājiem un klientiem. Šajā regulā būtu jāsaglabā pienākums nodrošināt Savienības tirgū laisto attiecīgo preču un izstrādājumu, tostarp koksnes un koksnes izstrādājumu, likumību un tas jāpapildina ar ilgtspējas prasību. Tādēļ minētā regula un ar to saistītā Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 607/2012 ir liekas un būtu jāatceļ.

(57)Regulā (EK) Nr. 2173/2005 ir noteiktas Savienības procedūras FLEGT licencēšanas sistēmas īstenošanai, izmantojot divpusējus brīvprātīgos partnerattiecību nolīgumus (BPN) ar kokmateriālu ražošanas valstīm. Lai izpildītu Eiropas Savienības uzņemtās divpusējās saistības un noturētu panākumus, kas sasniegti ar partnervalstīm, kurās ir ieviesta funkcionējoša sistēma (FLEGT licencēšanas posms), šajā regulā būtu jāiekļauj nosacījums deklarēt, ka koksne un koksnes izstrādājumi, uz ko attiecas FLEGT licence, atbilst šajā regulā noteiktajām likumības prasībām.

(58)Lai gan šī regula attiecas uz atmežošanu un meža degradāciju, kā paredzēts 2019. gada paziņojumā “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus”, mežu aizsardzībai nevajadzētu izraisīt citu dabisko ekosistēmu pārveidošanu vai degradāciju. Tādas ekosistēmas kā mitrāji, savannas un kūdrāji ir ļoti nozīmīgas globālajos centienos apturēt klimata pārmaiņas, kā arī citiem ilgtspējīgas attīstības mērķiem, un to pārveidošanai vai degradācijai ir jāpievērš īpaša steidzama uzmanība. Tāpēc divu gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jāveic novērtējums par nepieciešamību un iespēju paplašināt šīs regulas piemērošanas jomu, iekļaujot tajā citas ekosistēmas, kas nav meži.

(59)Ja šīs regulas nolūkiem ir jāapstrādā persondati, tas jādara saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par persondatu aizsardzību. Jebkādai persondatu apstrādei saskaņā ar šo regulu ir jāpiemēro attiecīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725.