Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Somijas pieteikums EGF/2013/001 FI/Nokia) /* COM/2013/0707 final */





PASKAIDROJUMA RAKSTS Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[1] 28. punktā paredzēta Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda (EGF) izmantošana, ņemot vērā elastības mehānismu, ar nosacījumu, ka maksimālais ikgadējais apjoms finanšu shēmas attiecīgās kategorijās nedrīkst pārsniegt EUR 500 miljonus. EGF ieguldījumiem piemērojamie noteikumi ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi[2]. Somija 2013. gada 1. februārī iesniedza pieteikumu EGF/2013/001 FI/Nokia, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF pēc darbinieku atlaišanas no darba uzņēmumā Nokia plc, Nokia Siemens Networks un 30 ar tiem saistītajos apakšuzņēmumos Somijā. Pēc šā pieteikuma rūpīgas pārbaudes Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantu ir secinājusi, ka regulā noteiktie finansiālā ieguldījuma saņemšanas nosacījumi ir izpildīti. PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS UN ANALĪZE Pamatdati || EGF reģistrācijas Nr. || EGF/2013/001 Dalībvalsts || Somija 2. pants || a) Galvenais uzņēmums || Nokia plc Meitasuzņēmumi, piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumi || 31 Pārskata periods || 1.8.2012. – 30.11.2012. Datums, kad sāk sniegt individualizētos pakalpojumus || 1.8.2012. Pieteikuma iesniegšanas datums || 1.2.2013. Atlaisto darbinieku skaits pārskata periodā || 2863 Atlaisto darbinieku skaits pirms un pēc pārskata perioda || 1646 Kopējais to atlaisto darbinieku skaits, kuri ir tiesīgi saņemt atbalstu || 4509 Atlaisto darbinieku skaits, kuri varētu piedalīties pasākumos || 3719 Izdevumi par individualizētajiem pakalpojumiem (EUR) || 18 830 000 Izdevumi par EGF īstenošanu[3] (EUR) || 790 000 Izdevumi par EGF īstenošanu (%) || 4,03 Kopējais budžets (EUR) || 19 620 000 EGF ieguldījums (50 %) (EUR) || 9 810 000 1. Pieteikums tika iesniegts Komisijai 2013. gada 1. februārī, un līdz 2013. gada 21. augustam tika iesniegta papildu informācija. 2. Pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 2. panta a) punkta nosacījumiem par EGF izmantošanu, un tas tika iesniegts minētās regulas 5. pantā paredzēto 10 nedēļu laikā. Saikne starp atlaišanas gadījumiem un nozīmīgām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos globalizācijas ietekmē 3. Lai pierādītu saikni starp darbinieku atlaišanu un nozīmīgām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos globalizācijas ietekmē, Somija apgalvo, ka pašreizējās grūtības uzņēmumos Nokia, Nokia Siemens Networks, gandrīz visos apakšuzņēmumos un skartajos reģionos sākās 2011. gada februārī. Tolaik Nokia paziņoja par ievērojamām uzņēmuma stratēģijas pārmaiņām un uzsāka plašu sadarbību ar Microsoft attiecībā uz Microsoft Windows Phone kā primārās viedtālruņa operētājsistēmas izmantošanu, līdz 2016. gada beigām saglabājot savu Symbian operētājsistēmu kā zemākas cenas tālruņu programmatūras platformu. Tostarp ievērojami samazinājies pieprasījums pēc Symbian tālruņiem, tāpēc tiek pārtrauktas Symbian sistēmas izstrādes un uzturēšanas darbības. 4. Nolūks bija saglabāt Nokia Salo rūpnīcas darbību, vienlaikus samazinot uzņēmuma personālu par aptuveni 12 % birojos visā pasaulē. Tāpēc tika slēgta Rumānijas rūpnīca Klujā (2011. gada septembrī), par kuru tika iesniegts cits EGF pieteikums. Arī Nokia Siemens Networks paziņoja par vērienīgu darbinieku skaita samazināšanu (2011. gada novembrī). 2012. gada 22. martā tika paziņots par atlaišanu Nokia Salo, kas skāra 1000 darbiniekus no kopējā 1700 darbinieku skaita. Somija iesniedza pieteikumu EGF/2012/006 FI/Nokia Salo šo darbinieku atbalstam, piebilstot, ka ir jau ieplānoti turpmāki atlaišanas gadījumi, un tiks gatavots vēl viens Somijas pieteikums saistībā ar nākamo darbinieku atlaišanas vilni no paša uzņēmuma Nokia un tā apakšuzņēmējiem. 5. Šis ir nākamais pieteikums, lai atbalstītu atlikušos Nokia Salo darbiniekus, Nokia darbiniekus citās valsts daļās (galvenokārt Espo, Tamperē un Oulu) un tā ietekmē notikušo darbinieku atlaišanas gadījumus uzņēmumā Nokia Siemens Networks un 30 citos apakšuzņēmumos dažādos Somijas reģionos. Rūpnīca Salo pilsētā tikmēr ir pilnībā slēgta, kas nozīmē vēl 900 darbavietu zudumu. Tika pārtraukta arī plaša produktu izstrādes programma, kas izraisīja darbavietu likvidēšanu Oulu un Tamperē, kā arī Salo Produktu izstrādes centrā (Salo Product Development Centre). Minētās slēgšanas rezultātā notika darbavietu skaita samazināšana atbalsta funkciju jomā, kas visvairāk ietekmējis Espo. 6. Galvenais darbinieku atlaišanas iemesls ir nozares darbības funkciju pārcelšana uz trešām valstīm ārpus Eiropas. Mobilo tālruņu montāža, ko iepriekš veica rūpnīcās Salo un Klujā, ir pārcelta uz Āziju (Ķīnu, Dienvidkoreju, Indiju un Vjetnamu, kur tiks atklāta jauna Nokia rūpnīca). Komplektējošo daļu ražošana un apakšuzņēmumiem uzticētā ražošana jau ir pārcelta ārpus Eiropas. Ņemot vērā ražošanas attīstības virzienu, gan projektēšana, gan ražojuma izstrāde ir pārcelta uz ārvalstīm. 7. Ar montāžas darbību pārcelšanu uz Āziju bija paredzēts panākt ātrāku ierīču iekļaušanu tirgū. Strādājot tuvāk apakšuzņēmējiem, Nokia var ātrāk ieviest tirgū jauninājumus un uzlabot konkurētspēju. Nokia zaudē savu vietu tās svarīgākajos tirgos Ķīnā un Indijā, kuros vairāki uzņēmumi, kas ražo lētus tālruņus, palielina savas tirgus daļas. Attiecībā uz pamata mobilo tālruņu modeļiem Nokia tirgus daļa samazinājās no 33 % (2010. gadā) līdz 24 % (2011. gadā), un šī lejupslīde turpinājās arī 2012. gadā. Attiecībā uz viedtālruņiem Apple un Samsung ir izspieduši Nokia no lielākās daļas tirgu. Tādējādi 2012. gada 2. ceturksnī Nokia tirgus daļa bija 6,6 % (lejup no 38 % 2010. gada sākumā), bet Apple tirgus daļa bija 16,9 % un Samsung 32,6 %[4]. 8. Izaugsmes periodā elektronikas un elektrotehnikas nozare nodrošināja darbu vairāk nekā 60 000 cilvēku Somijā, bet līdz 2012. gada beigām šis skaitlis samazinājās līdz 50 000. Vienlaikus šīs nozares uzņēmumu meitasuzņēmumu darbinieku skaits trešās valstīs palielinājās, skaidri liecinot par funkciju pārvietošanu jo īpaši uz Āziju. Personāls Somijā Personāls meitasuzņēmumos ārvalstīs 9. Līdz šim par mobilo tālruņu nozari ir iesniegti vairāki EGF pieteikumi, kuri visi balstīti uz tirdzniecības globalizāciju. Šis ir ceturtais pieteikums, kas iesniegts attiecībā uz Nokia atlaistajiem darbiniekiem; trīs iepriekšējie attiecās uz bijušajiem Nokia darbiniekiem Vācijā, Rumānijā un Somijā. Atlaišanas gadījumu skaita noteikšana un atbilstība 2. panta a) punkta kritērijiem 10. Somija šo pieteikumu iesniedza saskaņā ar intervences kritērijiem, kas noteikti 2. panta a) punktā Regulā (EK) Nr. 1927/2006, kurā paredzēti vismaz 500 atlaišanas gadījumi četru mēnešu laikā uzņēmumā, kas atrodas dalībvalstī, ieskaitot darbiniekus, kuri atlaisti piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos. 11. Pieteikumā minēti 4509 atlaišanas gadījumi uzņēmumā Nokia plc, tā meitasuzņēmumā Nokia Siemens Networks un 30 piegādes uzņēmumos un apakšuzņēmumos, no kuriem 2863 reģistrēti četru mēnešu pārskata periodā no 2012. gada 1. augusta līdz 2012. gada 30. novembrim un vēl 1646 – pirms un pēc pārskata perioda, kas saistīti ar to pašu kolektīvās atlaišanas procedūru. Visi uzņēmuma Nokia 2544 atlaišanas gadījumi tika aprēķināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 2. panta otrās daļas pirmo ievilkumu, bet no tiem darbiniekiem, kas atlaisti meitasuzņēmumā un apakšuzņēmumos, 496 tika aprēķināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 2. panta otrās daļas pirmo ievilkumo un atlikušie 1469 – saskaņā ar minētās daļas otro ievilkumu. Paskaidrojums par minēto atlaišanas gadījumu neparedzēto raksturu 12. Somijas iestādes apgalvo, ka darbinieku atlaišana Salo rūpnīcā bija neparedzēta, jo rūpnīca nepārprotami bija izņēmuma statusā, kad uzņēmums Nokia paziņoja par vērienīgu darbinieku skaita samazināšanu Somijā 2011. gada februārī. Tolaik bija plānots, ka Salo rūpnīcā, izmantojot Windows Phone platformu, tiks ražoti viedtālruņi. 13. 2011. gada novembra beigās, kad paziņoja par rūpnīcas slēgšanu Klujā (Rumānijā), Nokia arī paziņoja, ka Salo rūpnīcas loma tiek pārskatīta un gaidāms, ka 2012. gadā iespējams tiks atlaista daļa darbinieku. 2012. gada 22. martā tika paziņots par 1000 Salo rūpnīcas darbinieku atlaišanu, kas veicama līdz jūnija beigām. 2012. gada 14. jūnijā Nokia paziņoja par turpmāku 3700 darbinieku atlaišanu Somijā, kas tostarp skāra 850 darba ņēmējus Salo mobilo tālruņu rūpnīcā un tās atbalsta funkcijās. Turklāt tiktu ievērojami samazināts Device un Services darbinieku skaits. Tika paziņots arī par rūpnīcas slēgšanu, kas noveda pie papildu atlaišanas gadījumiem Ulmē (Vācijā) un Barnabijā (Burnaby, Kanādā). Pēc gadu iepriekš sniegtajiem solījumiem un ņemot vērā to, ka Salo bija pirmā Nokia ražošanas rūpnīca, kurā veica produktu izstrādes darbības, un vieta, kur Nokia parasti uzsāka jaunu un svarīgu tālruņu modeļu montāžu un montāžas apguves procesu, tas viss bija neparedzēti. Turklāt ievērojama darbinieku skaita samazināšana Somijā jau bija notikusi, un citas šāda mēroga samazināšanas nebija gaidāmas. Uzņēmumu, kuros atlaida darbiniekus, un darbinieku, kuriem paredzēta palīdzība, noteikšana 14. Pieteikums attiecas uz 4509 atlaišanas gadījumiem, no kuriem 2544 notika pašā Nokia, 1965 tā meitasuzņēmumā Nokia Siemens Networks un citos tā piegādes uzņēmumos un un apakšuzņēmumos. No minētā kopējā skaita 3719 darbinieki varētu piedalīties EGF līdzfinansētajos pasākumos. Uzņēmumi, kuros tika atlaisti darbinieki: Uzņēmums || Atlaistie darbinieki pārskata periodā || Atlaisto darbinieku skaits pirms un pēc pārskata perioda Nokia plc || 2348 || 196 Nokia Siemens Networks || 23 || 644 Accenture || || 263 Are || 14 || Autobar Finland || 3 || Barona || 2 || Cencorp || || 13 Crelint || 35 || DHL Global Forwarding || 5 || DHL Supply Chain || 75 || 31 Digia || || 69 Flander || || 2 Foxconn || 14 || 102 Infocare || 35 || 3 ISS Palvelut || 15 || Ixonos || 14 || 9 Lionbridge || 1 || Life-on Mobile Corporation || 25 || 1 Logica Suomi || 158 || Mehiläinen || 1 || Mitron || 4 || Neusoft Mobile Solutions || || 17 Nice-business Solutions Finland || 3 || 6 Relacom || 6 || 18 RR Donneley || 10 || Saloteam || 4 || Sasken || 15 || Sodexo || 21 || ST-Ericsson || || 56 Teleca Finland || 10 || 17 Tieto || || 199 Turvatiimi || 22 || Kopā || 2863 || 1646 15. To 3719 darbinieku iedalījums, kuri varētu piedalīties pasākumos: Kategorija || Skaits || Procenti Vīrieši || 2338 || 62,87 Sievietes || 1381 || 37,13 ES pilsoņi || 3525 || 94,78 Personas, kas nav ES pilsoņi || 194 || 5,22 Vecumā no 15 līdz 24 gadiem || 30 || 0,81 Vecumā no 25 līdz 54 gadiem || 3302 || 88,79 Vecumā no 55 līdz 64 gadiem || 385 || 10,35 Vecāki par 64 gadiem || 2 || 0,05 16. Starp darbiniekiem, kuri varētu piedalīties pasākumos, ir 38 darbinieki ar ilgstošām veselības problēmām vai invaliditāti. 17. To 3719 darbinieku, kuri varētu piedalīties pasākumos, iedalījums pa profesionālajām kategorijām: Kategorija || Skaits || Procenti Likumdevēji, augstākās amatpersonas un vadītāji || 464 || 12,48 Vecākie speciālisti || 2070 || 55,66 Speciālisti || 256 || 6,88 Kalpotāji || 74 || 1,99 Pakalpojumu nozares darbinieki un veikalu un tirdzniecības darbinieki || 40 || 1,08 Kvalificēti strādnieki un amatnieki || 62 || 1,67 Iekārtu un mašīnu operatori un izstrādājumu montieri || 537 || 14,44 Vienkāršās profesijas || 216 || 5,81 18. Somija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 7. pantu ir apliecinājusi, ka tiek piemērota dzimumu līdztiesības un nediskriminēšanas politika un ka to turpinās piemērot arī turpmāk dažādajos īstenošanas posmos jo īpaši saistībā ar piekļuvi EGF. Attiecīgās teritorijas, tās iestāžu un ieinteresēto personu raksturojums 19. Darbinieku atlaišana ir ietekmējusi vairākus Somijas reģionus, trīs no kuriem (Somijas dienvidrietumu reģions, Ūsimā un Pirkanmā) atrodas valsts dienvidos un vēl viens (Ziemeļu Ostrobotnija) – ziemeļos. Somijas dienvidrietumu reģions ir cietis vissmagāk – 1050 atlaistie darbinieki uzņēmumā Nokia un vēl 360 atlaistie darbinieki apakšuzņēmumos. Šajā reģionā atrodas Salo, kas jau cietusi no iepriekšējiem atlaišanas viļņiem uzņēmumā Nokia. 20. Salo ietilpst Somijas dienvidrietumu reģionā, kas ir viens no nozīmīgākajiem eksporta reģioniem valstī (vairāk nekā 60 % no reģiona rūpniecības produkcijas tiek eksportēti). Reģions ieguva ļoti produktīva reģiona statusu pagājušā gadsimta deviņdesmitajos gados līdz ar Nokia straujo izaugsmi, kas tolaik veidojās par pasaules vadošo mobilo tālruņu ražotāju. Kad Nokia pozīcija pavājinājās un sākās globālā finanšu un ekonomikas krīze, nodarbinātības un ražošanas situācija Salo pasliktinājās, un šis reģions cieta vairāk nekā citi Somijas reģioni. Salo apgabala ekonomiskā struktūra kopš pagājušā gadsimta deviņdesmitajiem gadiem ir bijusi ārkārtīgi specializēta – informācijas un sakaru nozare 2008. gadā veidoja vairāk nekā 50 % no pievienotās vērtības. Somijas dienvidrietumu reģionā mērķgrupā ietilpst vairāk mazkvalificēta darbaspēka nekā citos reģionos. Viņi tiek virzīti uz apmācību iespējām tādās jomās kā veselības aizsardzība un sociālā joma, transports un loģistika, pakalpojumi, piemēram, mājokļi, ēdināšanas nozare un drošība, finanšu vadība; IT atjaunināšana jo īpaši spēļu nozarē un uzņēmējdarbības prasmes. 21. Ūsimā reģionā atrodas Somijas galvaspilsēta Helsinki. Kaut arī Helsinku reģions ir viens no Somijas visstraujāk augošajiem reģioniem, tas nav spējis izvairīties no globālās finanšu un ekonomikas krīzes sekām. Rūpniecības apgrozījums 2009. gadā kritās par 29 %, un arī tirdzniecība strauji samazinājās. Tajā pašā laikā nenodarbinātu darba meklētāju skaits palielinājās par gandrīz pusi salīdzinājumā ar stāvokli 2008. gadā. Lai gan 2010. gadā ekonomiskās izredzes sāka stabilizēties, 2012. gadā tās atkal kļuva drūmākas. Espo pilsētā, kur ir reģistrēts Nokia galvenais birojs, 91 % no rūpniecības apgrozījuma 2010. gadā bija saistīts ar elektronikas nozari, no kā lielāko daļu veidoja uzņēmums Nokia un tā apakšuzņēmēji. Ūsimā reģionā vairumam mērķgrupas dalībnieku ir akadēmiskā izglītība. Mērķis ir virzīt viņus uz izglītības atjaunināšanu savā darbības jomā. IT nozarē pastāv darbaspēka trūkums spēļu nozarē – gan darbinieku, gan vadītāju līmenī. Tāpēc šai nozarei ir pievērsta īpaša uzmanība attiecībā uz EGF pasākumiem Ūsimā reģionā. 22. Pirkanmā reģions, Somijas rietumos, ir viens no nozīmīgākajiem eksporta reģioniem. Būdams būtisks kultūras, izglītības un pakalpojumu centrs, tas saviem iedzīvotājiem ir sniedzis labākas nodarbinātības iespējas nekā nomaļākie valsts reģioni. Reģions daudz cieta no globālās finanšu un ekonomikas krīzes un tagad no tās izrietošie darbinieku atlaišanas gadījumi uzņēmumā Nokia, kuru skaits reģionā tiek lēsts aptuveni 1000. Pirkanmā reģionā 80 % mērķgrupas dalībnieku ir akadēmiskā izglītība. Mērķis ir integrēt mērķgrupas labās IT zināšanas galvenajās nozarēs, kurās gaidāma izaugsme, piemēram, bio/ ekoloģiskie produkti, vides un veselības tehnoloģijas, atjaunojamā enerģija un viedas iekārtas. 23. Ziemeļu Ostrobotnija un reģionāla galvaspilsēta Oulu ir svarīgākais finanšu, izglītības un kultūras centrs Somijas ziemeļu daļā. Kopš pagājušā gadsimta deviņdesmitajiem gadiem šis reģions, pateicoties uzņēmumam Nokia, ir kļuvis par starptautisku inovāciju centru. Tas spējis piesaistīt jauniešus izglītības meklējumos un starptautiskus speciālistus darba meklējumos. Reģions ir arī būtisks sauszemes, jūras un gaisa transporta mezgls, un tas varēs izmantot priekšrocības, ko sniedz pilsētvides paplašināšanās 2013. gada sākumā, kad tam tika pievienotas vairākas apkārtējās pilsētās. Ziemeļu Ostrobotnijas reģiona mērķis ir izmantot mērķgrupas dalībnieku pieredzi un zināšanas tādās augošās nozarēs kā labklājības nozare, vide, biotehnoloģijas un kultūras nozares. Turklāt gaidāms, ka radīsies jauni IT uzņēmumi. 24. Ieinteresētās personas visos attiecīgajos reģionos ir ekonomiskās attīstības, transporta un vides centri, reģionālās nodarbinātības un ekonomiskās attīstības biroji, kā arī pilsētu pārvaldes iestādes. Turklāt katrā reģionā ir savas koordinācijas grupas, kas risina ar strukturālām pārmaiņām saistītus jautājumus un kuras tiks iesaistītas piemērošanas īstenošanā. Atlaišanas gaidāmā ietekme uz nodarbinātību vietējā, reģionālajā vai valsts mērogā 25. Saskaņā ar Nodarbinātības un ekonomikas ministrijas datiem kopējais cilvēku skaits, kuri Somijā 2012. gadā meklē darbu IKT jomā (tostarp pēdējā darbinieku atlaišana uzņēmumā Nokia un tā apakšuzņēmumos) ir aptuveni 7700 cilvēku. Minētais ievērojamais skaits rada ievērojamas problēmas, jo īpaši attiecībā uz darba meklētājiem, kas vecāki par 45 gadiem (jo tiek uzskatīts, ka viņu zināšanas ir novecojušas), un augstskolu absolventiem, kuri meklē savu pirmo darbu. 26. Šajā pieteikumā minētās darbinieku atlaišanas pēkšņums un tās apjoms rada turpmākas grūtības ne tikai pašiem darbiniekiem, bet arī apdzīvotām vietām, kurās atrodas uzņēmuma Nokia telpas, kā arī Somijas ekonomikai kopumā. Nokia un Nokia Siemens Networks kopā nodrošināja apmēram vienu piekto daļu no visām darbavietām Somijas IKT nozarē. Nokia grupas (Nokia un Nokia Siemens Networks) daļa Somijas IKP 2000. gadā bija 4 %; līdz 2011. gadam tā bija samazinājusies līdz 0,6 %, un turpināja sarukt 2012. gadā. 27. Klāstera Nokia daļa no visa privātā sektora ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā Somijā agrāk veidoja vairāk nekā pusi. Ņemot vērā minētos atlaišanas gadījumus, paredzams, ka ieguldījumu būs uz pusi mazāk un ka Somija zaudēs EUR 1 miljardu no pētniecības un izstrādes ieguldījumiem. 28. Vēl viena liela problēma ir tas, ka apakšuzņēmēji bija specializējušies uz piegādi uzņēmumam Nokia un nav meklējuši paši savus noieta tirgus un nav izstrādājuši stratēģijas. Sakarā ar slēgšanu tās būs jāizstrādā un jāpaveic ātri, ja vien šie uzņēmumi vēlas izdzīvot. Saskaņota individualizēto pakalpojumu pakete, kas jāfinansē, un tās paredzamo izmaksu sadalījums, tostarp tās papildināmība ar struktūrfondu finansētiem pasākumiem 29. Somija plāno trīs veidu pasākumus atlaistajiem darbiniekiem, uz kuriem attiecas šis pieteikums: i) palīdzēt tiem atrast jaunu darbu, ii) palīdzēt tiem uzsākt uzņēmējdarbību un iii) nodrošināt apmācību vai izglītību. Visi šie pasākumi kopā veido saskaņoto individualizēto pakalpojumu paketi un ir paredzēti, lai atlaistos darbiniekus no jauna iekļautu darba tirgū. – Izaugsmes veicināšanas pasākumi un citi sagatavošanās pasākumi. Bezdarbniekiem tiek sniegta palīdzība darba meklēšanas tehniku izvēlē, izmantojot konsultāciju un norādes, iespējas apmeklēt nodarbinātības izstādes, palīdzība darba pieteikuma un CV sagatavošanā. Šo pakalpojumu parasti sniedz dažāda lieluma grupām. Atkarībā no grupas lieluma tiks nodrošinātas no 5 līdz 20 dienu ilgas mācības. Grupām tiek sniegta arī sīki izstrādāta profesionālā orientācija, koncentrējoties uz sadarbību un darba praksi. Šāda apmācība var ilgt līdz 40 dienām. Indivīdus vai grupas var nodrošināt ar darbaudzinātāju, kas var darboties kā partneris darba meklējumos un kā mentors gan darba devējiem, gan darba ņēmējiem jauna darba sākumposmā. Katrs darba meklētājs šādu palīdzību var saņemt līdz 50 stundu apjomā. – Darba ņēmēji var izmantot arī virkni ekspertu novērtējumu. Tie var būt, piemēram, personas darbaspēju novērtējums, tostarp ar veselību saistīti aspekti, potenciālā darbinieka kompetenču un profesionālo iemaņu vai uzņēmējdarbības prasmju novērtējums. – Darba meklētājiem var piedāvāt iespēju veikt apmācību izmēģinājumu, kur tie var pārbaudīt savas spējas vairākās pētījumu jomās apmācību izmēģinājuma periodā – aptuveni 10 dienas. Viņi var izmēģināt arī uzņēmējdarbību, darbojoties grupā, kur tiek apspriestas un izstrādātas uzņēmējdarbības idejas, vai arī strādāt pie uzņēmējdarbības idejas, ko iesniegusi kāda cita persona. Skolotājs tiek nodrošināts 8 līdz 12 dienas. Ja ideja ir pabeigta un pārbaudīta, jaunais uzņēmējs to var izmēģināt uz laiku līdz 6 mēnešiem, saņemot šajā laikposmā vēl 4 līdz 6 dienu kontaktapmācības. – Apmācība un pārkvalifikācija. Šo apmācību pasākumu mērķis ir iegūt pamata vai arodkvalifikāciju kādā nozarē ar augstu nodarbinātības līmeni; nepārtraukta apmācība ir lietderīga, lai stiprinātu pašreizējo kompetenci, un norādes/sagatavošanas darba tirgus apmācības ir pieejamas personām, kurām nav nākotnes karjeras plānu. Apmācība ir pielāgota mērķgrupai, un kursos var būt iekļauta, piemēram, IKT nozares kompetenču paplašināšana, projektu, kvalitātes un finanšu pārvaldība, kā arī uzņēmējdarbības prasmju attīstīšana un pilnveidošana. Lielākā daļa profesionālā darba tirgus mācības ir paredzētas kvalifikācijas iegūšanai; ja ir konkrēti priekšnosacījumi, iespējama augstākās izglītības iegūšana. – Būs pieejamas MVU attīstības mācības; tas apvieno MVU attīstības vajadzības ar īpaši apmācītu bezdarbnieku kompetencēm. Šādu mācību mērķis ir nodrošināt apmācību dalībniekiem praktisko izpratni par to, kā darbojas MVU, un sniegt viņiem prasmes, kas nepieciešamas strādāšanai ar peļņu uzņēmumā, kā arī kompetences, lai varētu šādu uzņēmumu attīstīt. Apmācību dalībnieki apgūs zināšanas par uzņēmējdarbības procesiem un gūs izpratni par kvalitātes nozīmi uzņēmuma darbībā. – Uzņēmējdarbības veicināšana un pakalpojumi jauniem uzņēmējiem. Protomo ir vide, kas veicina inovāciju, ļaujot dalībniekiem izvērst idejas tā, lai varētu izveidot prototipus, strādāt komandās ar izmēģinājuma projektiem, izstrādāt jaunu veidu produktus un pakalpojumus un dibināt jaunus uzņēmumus ar jaunām darbavietām. Protomo ir vieta, kur satiekas jaunas idejas un inovatīvi cilvēki. Patlaban Ūsimā pārstrādātās koncepcijas Protomo mērķis ir vēl vairāk pazemināt slieksni kļūšanai par uzņēmēju. – Koncepcija Protomo darbojas kā atbilstošas jomas meklēšanas dienests jaunajiem uzņēmējiem. Protomo datubāze ir tādu daudzsološu ideju krājums, kuras ierosinājuši indivīdi vai uzņēmumi reģionā. Protomo izraudzīti kuratori strādās ar mazām atlaistu darbinieku grupām un palīdzēs izmantot idejas, dibinot jaunu uzņēmumu, kas var ražot preces vai sniegt pakalpojumus, pēc kuriem, šķiet, ir pieprasījums, vai palīdzēs tām pievienoties idejas ģeneratoram un strādāt pie idejas jau esošā uzņēmumā. Protomo komanda nodrošina tehniskās iespējas un sniedz padomus šādam grupu darbam un novērtē, vai priekšlikumu var īstenot, kā arī vajadzības gadījumā piesaista nepieciešamos ekspertus. Parasti Protomo strādā ar grupām pa 4 personām, kuras apņēmušās veikt tālāku izvēlētās idejas izstrādi. – Potenciālie jaunie uzņēmēji saņem padomus, atbilstošu apmācību, konsultācijas, norādes un atbalstu, telpas un aprīkojumu visā Protomo projekta gaitā, un, ja ir izpildīti atbilstības nosacījumi, iespējams saņemt arī uzņēmējdarbības sākšanas dotāciju. Uzņēmēju iedvesmai Protomo var piedāvāt ārējos ekspertus ar īpašām zināšanām. Lai pārbaudītu un veicinātu radikālu inovāciju, kas var uzlabot un veicināt jaunu uzņēmumu dibināšanu, iespējams piesaistīt augstskolu mācībspēkus un studentus. – Neatkarīgas uzņēmējdarbības sākšanas atbalsts. Šī ir uzņēmējdarbības sākšanas dotācija, kas nodrošina ienākumus topošajam uzņēmējam līdz 18 mēnešiem pēc sākotnējās darbības uzsākšanas. Pamata pabalsts ir EUR 31,36 dienā. Tam pievieno mainīgo piemaksu, kas nevar pārsniegt 60 % no pamata pabalsta. Tiek lēsts, ka aptuveni 150 personas varēs pretendēt uz šo pabalstu un ka īstenošanas periodā tām vidēji tiks izmaksāts EUR 6000. – Mobilitātes palīdzība. Tā paredzēta gan ceļa un uzturēšanās izmaksām, kas rodas darba meklēšanas vai apmācības procesā, gan pārcelšanās izdevumiem. Iespējams, ka darba meklētāji nevarēs atrast jaunu darbu tuvākajā apkaimē, tāpēc tiem nāksies braukt uz darba intervijām un pārcelties uz jaunu dzīvesvietu ārpus ikdienā pieveicamā attāluma robežām, lai izmantotu darba piedāvājumus. Ceļa izdevumi ir aprēķināti, pamatojoties uz nobraukumu, vajadzības gadījumā saņemot atlīdzinājumu par mītnes izmaksām. Pārcelšanās izdevumus atlīdzina līdz EUR 700. – Nodarbinātības pakalpojumi pakalpojumu dienestā. Atlaisto darbinieku rīcībā ir pakalpojumu dienesti, kas rūpējas par viņiem īstenošanas posmā. Piekalpojumu dienests sākotnēji sācis darbību Nokia telpās un no paša sākuma sniedz padomu atlaišanas skartajiem darbiniekiem, nodrošinot tiem individualizētākus un padziļinātus pakalpojumus, nekā parasti spēj sniegt publisks nodarbinātības dienests. Īpaša uzmanība tiek pievērsta tam, lai nodrošinātu, ka neviens no darbiniekiem nekļūtu par ilgstošu bezdarbnieku. Pēc intensīvā sākotnējā darba pakalpojumu dienests joprojām būs pieejams darbiniekiem, kad tie turpinās piedalīties individuālajos pasākumos. – Algas subsīdijas. Tās ir pieejamas darba devējiem, kas vēlas pieņemt darbā darba ņēmējus, kuriem paredzēts atbalsts, pilnībā apzinoties, ka nodarbināmajai personai trūkst profesionālās kompetences vai kvalifikācijas, un kas vēlas nodrošināt, lai minētajiem darba ņēmējiem tiktu maksāta saprātīga alga un sniegts visāda veida atbalsts un nepieciešamā apmācība darbā, jo tie iesaistās jaunā un nepazīstamā darbā. Ilgums tiek noteikts atkarībā no darbinieka vajadzībām, un tiek lēsts, ka summa vidēji sasniegs EUR 7453 vienam darbiniekam, kas gūst labumu no šīs shēmas. – Datu iegūšanas sistēma, izmantojot uzņēmumus. Šī shēma ļauj nodarbinātības un ekonomiskās attīstības birojiem, ekonomiskās attīstības centriem un Nodarbinātības un ekonomikas ministrijai veikt telefoniskas intervijas ar uzņēmumiem un iegūt aktuālo informāciju par uzņēmumu personāla vajadzībām. Šāda informācija ļauj birojiem vadīt darbiniekus pareizajā virzienā un palīdzēt tiem izvēlēties mācību kursus. Intervijas veic centralizēti, un rezultātus sakārtotā veidā dara pieejamus dalībniekiem. 30. EGF īstenošanas izdevumi, kas norādīti pieteikumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. pantu, iekļauj sagatavošanas, pārvaldības un kontroles pasākumu izdevumus, kā arī informēšanas un reklāmas pasākumu izdevumus valsts, reģionālā un vietējā mērogā. Darbinieki, kas piedalās EGF līdzfinansētos pasākumos tiks informēti par to, ka piedāvātie pakalpojumi tiek finansēti ar EGF atbalstu. Somijas iestādes plāno konferenci, kas ietvers abus Nokia pieteikumus kopā. 31. Individualizētie pakalpojumi, kurus piedāvā Somijas iestādes, ir aktīvi darba tirgus pasākumi, kas ir piemērotas rīcības, kuras definētas Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. pantā. Saskaņā ar Somijas iestāžu aplēsēm šo pakalpojumu kopējās izmaksas ir EUR 19 620 000, no kuriem izdevumi par individualizētajiem pakalpojumiem sasniedz EUR 18 830 000 un izdevumi par EGF īstenošanu ir EUR 790 000 (4,03 % no kopējās summas). Kopējais no EGF pieprasītais finansējums ir EUR 9 810 000 (50 % no kopējām izmaksām). Darbības || Aprēķinātais darbinieku skaits, kam paredzēta palīdzība || Aprēķinātās izmaksas vienam darbiniekam, kam paredzēta palīdzība (EUR) || Kopējās izmaksas (EGF un valsts līdzfinansējums) (EUR) Individualizētie pakalpojumi (Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta pirmā daļa) Izaugsmes veicināšanas pasākumi un citi sagatavošanās pasākumi || 2680 || 1076 || 2 884 000 Izglītība / apmācība un pārkvalifikācija || 1340 || 6027 || 8 076 000 Uzņēmējdarbības veicināšana (Protomo projekti utt.) || 180 || 6306 || 1 135 000 Neatkarīgas uzņēmējdarbības sākšanas atbalsts (uzņēmējdarbības sākšanas dotācija) || 150 || 6000 || 900 000 Mobilitātes palīdzība || 470 || 287 || 135 000 Nodarbinātības pakalpojumi pakalpojumu dienestā || 3719 || 215 || 800 000 Algas subsīdijas || 640 || 7453 || 4 770 000 Datu iegūšanas sistēma, izmantojot uzņēmumus || 2505 || 52 || 130 000 Individualizēto pakalpojumu starpsumma || || 18 830 000 Izdevumi par EGF īstenošanu (Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta trešā daļa) Sagatavošanas pasākumi || || 50 000 Pārvaldība || || 420 000 Informēšana un reklāma || || 300 000 Kontroles pasākumi || || 20 000 Starpsumma: izdevumi par EGF īstenošanu || || 790 000 Kopējās paredzamās izmaksas || || 19 620 000 EGF finansējums (50 % no kopējām izmaksām) || || 9 810 000 32. Somija apliecina, ka iepriekš minētie pasākumi papildina darbības, ko finansē no struktūrfondiem, un ir ieviesti pasākumi, lai novērstu dubultās finansēšanas iespējamību. Datums(-i), kad tika sākta individualizēto pakalpojumu sniegšana atlaišanas skartajiem darbiniekiem vai kad to plānots sākt 33. EGF līdzfinansējumam ierosinātos saskaņotās paketes individualizētos pakalpojumus atlaišanas skartajiem darbiniekiem Somija sāka sniegt 2012. gada 1. augustā. Tādēļ šis datums ir jebkuras palīdzības, ko varētu piešķirt no EGF, piemērošanas perioda sākums. Procedūras apspriedēm ar sociālajiem partneriem 34. Nodarbinātības un ekonomikas ministrija ir sasaukusi grupu, kas risina ar darbinieku atlaišanu no uzņēmuma Nokia saistītos jautājumus un piedalījās pieteikuma sagatavošanā, lai saņemtu EGF atbalstu. Šajā darba grupā ir pārstāvji no Somijas dienvidrietumu reģiona, Ziemeļu Ostrobotnijas, Pirkanmā un Ūsimā Ekonomiskās attīstības, transporta un vides centra, vietējiem nodarbinātības un ekonomiskās attīstības birojiem, un sociālajiem partneriem, t. i., Somijas Rūpniecības apvienību padome (piemēram, arodbiedrība Pro, Somijas Metālapstrādes darbinieku apvienība un Akadēmiskie inženieri un arhitekti Somijā) un Somijas Tehnoloģiju rūpniecības nozaru federācija ar pārstāvjiem no Nokia. 35. Nodarbinātības un ekonomiskās attīstības biroja Nodarbinātības veicināšanas komiteja darbojas vietējā līmenī. Šī komiteja darbojas kā sadarbības organizācija starp nodarbinātības un ekonomiskās attīstības biroju un darba tirgus organizācijām, pašvaldībām un citiem vietējiem dalībniekiem. Komitejas uzdevums ir, piemēram, paredzēt pārmaiņas darba tirgū un plānot pasākumus, kurus nepieciešams veikt saistībā ar šīm izmaiņām. 36. Somijas iestādes apliecināja, ka ir ievērotas valsts un ES tiesību aktos noteiktās prasības par kolektīvo atlaišanu. Informācija par darbībām, kas ir obligātas saskaņā ar valsts likumiem vai atbilst koplīgumiem 37. Attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1927/2006 6. pantā noteiktajiem kritērijiem Somijas iestādes savā pieteikumā: · apstiprināja, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizvieto pasākumus, par ko atbild uzņēmumi atbilstīgi valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem; · pierādīja, ka ar rīcību atbalsta individuālus darbiniekus un šos pasākumus neizmanto uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanai; · apstiprināja, ka atbilstīgie iepriekš minētie pasākumi netiek finansēti no citiem ES finanšu instrumentiem. · Turklāt Somijas iestādes apstiprināja, ka ir ņemti vērā un īstenoti ieteikumi, kas izrietēja no EGF veiktās agrākas lietas EGF/2007/004/ FI/Perlos revīzijas. Pārvaldības un kontroles sistēmas 38. Somija ir informējusi Komisiju, ka finansiālo ieguldījumu pārvaldīs Nodarbinātības un ekonomikas ministrija, kura pārvalda arī ESF līdzekļus. Tā pati ministrija darbojas arī kā sertifikācijas iestāde. Pienākumi un ziņošanas saistības starp departamentiem, kas ir atbildīgi par šīm divām funkcijām, ir stingri nošķirti. Pārvaldības funkcijas attiecībā uz EGF ir uzticētas Nodarbinātības un uzņēmējdarbības departamentam, savukārt attiecībā uz ESF šīs funkcijas veiks Reģionālais departaments. Sertifikācijas funkcijas attiecībā uz abiem fondiem ir nodotas Cilvēkresursu un administrācijas vienībai. Ministrija ir sagatavojusi rokasgrāmatu, kurā precīzi noteiktas ievērojamās procedūras. Attiecībā uz revīziju, atbildīgā organizācija ir neatkarīga iekšējās revīzijas vienība, kas darbojas saskaņā ar pastāvīgo sekretāru. Uzdevumi, kas saistīti ar uzraudzību un revīziju, arī ir iekļauti abu – gan vadošās iestādes, gan sertifikācijas iestādes funkcijās. Finansējums 39. Pamatojoties uz Somijas pieteikumu, ierosinātais EGF finansējums saskaņotajai individualizēto pakalpojumu paketei (tostarp izdevumi EGF īstenošanai) ir EUR 9 810 000, kas ir 50 % no kopējām izmaksām. Komisijas ierosinātais piešķīrums no fonda ir noteikts, balstoties uz Somijas sniegto informāciju. 40. Ņemot vērā EGF finansiālā ieguldījuma maksimāli iespējamo apjomu, kas noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. panta 1. punktu, kā arī iespējas pārdalīt apropriācijas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus iepriekš minētās summas apmērā; līdzekļi piešķirami atbilstoši finanšu shēmas 1.a kategorijai. 41. Komisija, nākot klajā ar šo priekšlikumu par EGF izmantošanu, sāk vienkāršoto trīspusējo sarunu procedūru atbilstoši 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punkta prasībām, lai nodrošinātu abu budžeta lēmējinstitūcijas iestāžu vienošanos par vajadzību izmantot EGF un par nepieciešamo summu. Komisija aicina pirmo no abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm, kas atbilstīgā politiskā līmenī panāk vienošanos par EGF izmantošanas priekšlikuma projektu, informēt otru iestādi un Komisiju par tās nodomiem. Nesaskaņu gadījumā tiks sasaukta oficiāla trīspusēja sanāksme ar abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm. 42. Komisija atsevišķi iesniedz līdzekļu pārvietojuma pieprasījumu, lai tos iekļautu 2013. gada budžeta īpašajās saistību apropriācijās, kā to paredz 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punkts. Maksājumu apropriāciju avots 43. EGF budžeta pozīcijas apropriācijas tiks izmantotas, lai segtu šim pieteikumam nepieciešamo summu EUR 9 810 000 apmērā. Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Somijas pieteikums EGF/2013/001 FI/Nokia) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[5] un jo īpaši tā 28. punktu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi[6]un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[7], tā kā: (1) Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) ir izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības sistēmā, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū. (2) Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu, kas ir EUR 500 miljoni gadā. (3) Somija 2013. gada 1. februārī iesniedza pieteikumu EGF izmantošanai saistībā ar atlaišanas gadījumiem uzņēmumā Nokia plc, Nokia Siemens Networks un 30 apakšuzņēmumos un līdz 2013. gada 21. augustam iesniedza papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. panta prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu. Tādēļ Komisija ierosina piešķirt līdzekļus EUR 9 810 000 apmērā. (4) Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Somijas iesniegto pieteikumu, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF), lai piešķirtu EUR 9 810 000 saistību un maksājumu apropriācijās. 2. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [2] OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp. [3] Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta trešo daļu. [4] Tirgus izpētes uzņēmums IDC. [5] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [6] OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp. [7] OV C […], […], […].lpp.