LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 372/9

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2012/C 372/13

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“PLÁTANO DE CANARIAS”

EK Nr.: ES-PGI-0005-0867-11.03.2011

AĢIN ( X ) CVN ( )

1. Nosaukums:

“Plátano de Canarias”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Spānija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde (AĢIN) “Plátano de Canarias” attiecas uz “Musa acuminata”Colla (AAA) sugas “Cavendish” varietātes banāniem, kurus audzē Kanāriju salās un kurus pēc sagatavošanas un iepakošanas paredzēts lietot uzturā svaigus.

Banāna mizas krāsa variē no zaļas novākšanas laikā līdz spilgti dzeltenai, kad tie nonāk pie patērētāja, savukārt mīkstuma krāsa ir no ziloņkaula un krēmīgas nokrāsas līdz dzeltenai.

Taču banānu “Plátano de Canarias” raksturīgā īpatnība ir plankumiņi uz mizas, kuri ir kļuvuši par šo banānu pazīšanas zīmi un vienu no produkta pazīmēm, kas patērētājam ļauj to atpazīt.

Banānos “Plátano de Canarias” aktīvi darbojas fermenti polifenoloksidāze un peroksidāze, kas veicina oksidēšanos, kura izraisa mizas sabrūnēšanu. Šī īpatnība izpaužas nogatavošanās procesā – parādās brūnie plankumiņi uz mizas, un tā kļūst jutīgāka pret mehānisku iedarbību. Brūnie plankumi uz mizas ir banānu “Plátano de Canarias” atšķirības zīme, tie ir “slaveni ar plankumiem”.

Banāns “Plátano de Canarias” ir garenas formas, ar izteiktu izliekumu, pie stublāja auglis sašaurinās.

Obligāto kalibrēšanu veic pēc augļa garuma un šķērsgriezuma, minimālais lielums ir attiecīgi 14 cm un 27 mm.

Banāna “Plátano de Canarias” nozīmīgākie ķīmiskie raksturlielumi:

— cietes saturs ir no 5 līdz 8,

— kopējais cukuru saturs ir vairāk par 10, no tiem lielākā daļa ir saharoze.

Kopējais cietes un cukura saturs izteikts gramos uz 100 gramiem gatava mīkstuma.

Zemais cietes saturs un augstais cukuru saturs ir ar AĢIN aizsargātā produkta īpašās pazīmes.

Rezumējot iepriekš teikto, banāna “Plátano de Canarias” atšķirību veido galvenokārt šādi elementi:

— izteikti salda garša, kuras pamatā ir augstais cukuru saturs un zemais cietes saturs,

— intensīvs raksturīgs aromāts (“impacto plátano” – spāņu val.), ko rada augstais izoamila acetāta un heksilbutirāta saturs: 3-metilbutils jeb izoamila acetāts tiek uzskatīts par elementu, kas piešķir banānam raksturīgo intensīvo aromātu. Kā liecina līdz šim veiktie pētījumi, šīs sastāvdaļas koncentrācija banānos “Plátano de Canarias” ir krietni lielāka nekā citas izcelsmes banānos. Attiecīgi banāns “Plátano de Canarias” satur sastāvdaļas, piemēram, heksilbutirātu, kas ietekmē arī tā raksturīgo aromātu. Taču šī sastāvdaļa nenozīmīgos daudzumos ir atrodama arī citas izcelsmes banānos,

— tumšie plankumiņi uz banāna mizas, kas rodas no tā, ka tiem raksturīga ļoti aktīva fermentu polifenoloksidāzes un peroksidāzes darbība, kura veicina oksidēšanās reakcijas, kas izraisa mizas sabrūnēšanu.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

—

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Banānu “Plátano de Canarias” audzēšana jāveic noteiktā ģeogrāfiskajā apgabalā, uz kuru attiecas aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde.

Tomēr ar AĢIN aizsargāto banānu nogatavošanās un iepakošanas process var norisināties ārpus noteiktā ģeogrāfiskā apgabala.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

Nav īpašu noteikumu attiecībā uz banāniem “Plátano de Canarias”.

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

AĢIN “Plátano de Canarias” jābūt skaidri uzdrukātai uz iepakojuma kopā ar AĢIN un Eiropas Savienības logotipiem un citu vispārīga rakstura informāciju, kas ir prasīta saskaņā ar tiesību aktiem.

AĢIN “Plátano de Canarias” logotips ar tam raksturīgajām detaļām ir reproducēts šeit:

— Pantone 295 (zils) – fona ovāls.

— Pantone 347 (zaļš) – banāna apmale un banānkoka lapas.

— Pantone 109 (dzeltens) – banāna attēla fons.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Ar AĢIN “Plátano de Canarias” aizsargāto banānu audzēšanas ģeogrāfiskais apgabals ietver visas Kanāriju salu arhipelāga lauksaimniecības zemes, kas atrodas augstāk nekā 500 metru virs jūras līmeņa.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Kanāriju salu arhipelāgs atrodas iepretim Āfrikas ziemeļrietumu krastam, starp koordinātām 27° 37′ un 29° 25′ ziemeļu platuma. Šis ģeogrāfiskais stāvoklis kopā ar pasāta vējiem un auksto Kanāriju straumi veido mitru subtropu klimatu, kam raksturīgas mērenas temperatūras un reti nokrišņi.

Vidējā temperatūra Kanāriju salās ir samērā vienmērīga visu gadu. Piekrastē vidējā gaisa temperatūra ir aptuveni 20 °C, taču novērojama izteikta temperatūras samazināšanās un diennakts temperatūras svārstību pieaugums, palielinoties augstumam.

Ar mērenām temperatūrām un mitrajiem vējiem, kuri sasniedz salas, ir saistīta auga lēnā attīstība un ilgāks augļa nogatavošanās periods, kas ievērojami ietekmē “Plátano de Canarias” raksturīgās īpašības.

5.2. Produkta specifika:

Banāni, uz kuriem attiecas AĢIN “Plátano de Canarias”, ir gareni, ar izteiktu izliekumu, vismaz 14 cm gari un vismaz 27 mm plati šķērsgriezumā, tiem ir izteikti salda garša un brūni plankumiņi uz mizas.

Brūnie plankumiņi ir banānu “identitātes” zīme un galvenā īpašība, kas ļauj patērētājiem atpazīt banānus “Plátano de Canarias”.

Tehniski šo plankumiņu veidošanos izraisa dažu specifisku fermentu darbība, īpaša nozīme to vidū ir polifenoloksidāzei un peroksidāzei.

Pētījums, kurš tika veikts, lai pamatotu AĢIN “Plátano de Canarias” atzīšanas pieteikumu, satur salīdzinošus datus par banānu “Plátano de Canarias” un citas izcelsmes banānu parametriem. Ir acīmredzams, ka peroksidāzes un polifenoloksidāzes darbība banānos “Plátano de Canarias” ir daudz aktīvāka nekā citas izcelsmes banānos. Tāpēc šie plankumiņi uz banāniem “Plátano de Canarias” ir daudz vairāk izteikti nekā uz citiem banāniem, un plankumiņi ir kļuvuši par “Plátano de Canarias” pazīšanas zīmi.

Šajā pētījumā, kurš ir pievienots pieteikumam par AĢIN piešķiršanu “Plátano de Canarias”, tika aplūkota arī produkta īpatnība no uzturvērtības viedokļa. Visaptveroši izanalizējot uzturvielas, kas atrodamas banānos “Plátano de Canarias” un citas izcelsmes banānos, tika konstatētas ievērojamas atšķirības – “Plátano de Canarias” satur mazāk cietes un vairāk ūdenī šķīstošu cukuru, kas banāna garšu padara saldāku. Turklāt šajos banānos ir augstāks kālija un fosfora saturs un zemāks nātrija un kalcija saturs nekā citas izcelsmes banānos. Šīs nozīmīgās atšķirības liecina, ka banāni “Plátano de Canarias” atšķiras no citos pasaules apgabalos audzētajiem banāniem. (Forster et al. 2002).

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Pieteikums attiecībā uz aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes piešķiršanu “Plátano de Canarias” pamatojas uz produkta kvalitāti, kā arī uz tā reputāciju un nosaukuma atpazīstamību. Savukārt “Plátano de Canarias” raksturīgais audzēšanas veids ir veidojies vēsturisku, dabas un cilvēka faktoru apvienojuma ietekmē.

Salu arhipelāgs atrodas iepretim Āfrikas ziemeļrietumu krastam, starp koordinātām 27° 37′ un 29° 25′ ziemeļu platuma. Šāds ģeogrāfiskais stāvoklis nosaka klimata īpatnības – šeit ir mitrs subtropu klimats, kam raksturīgas mērenas temperatūras un reti nokrišņi.

Īpatnējie klimatiskie apstākļi Kanāriju salās ir saistīti ar to atrašanos Atlantijas okeānā, tieši uz subtropu joslas ass un rietumos no Āfrikas kontinenta. Klimatu zonā, kurā atrodas arhipelāgs, veido divu faktoru kopumu mijiedarbība, kuri darbojas dažādos līmeņos. No vienas puses, salas ietekmē atmosfēras dinamika, kas ir raksturīga subtropu platuma grādiem, un, no otras puses, fakts, ka salās lielākoties ir nelīdzens reljefs, tās apskalo auksta okeāna straume un tās atrodas tuvu kontinentam.

Kas attiecas uz banānu “Plátano de Canarias” audzēšanu, Kanāriju salu atrašanās vieta vienlaikus ir gan tās ģeogrāfiskā robeža, gan klimatiskā robeža, jo šis augs prasa pietiekami siltas temperatūras – no 25 °C līdz 27 °C, jo banānkoks nīkuļo, kad temperatūra noslīd līdz 16 °C, bet 14 °C tas vairs neaug.

Banānkoka attīstības ciklu nosaka ikdienas temperatūras pakāpeniska celšanās augstāk par 14 °C, attiecīgi auga lēnā attīstība salīdzinājumā ar kultūrām tropu apgabalos ir izskaidrojama ar mērenām temperatūrām un mitriem vējiem, kas sasniedz salas.

Ilgāks augšanas laiks un tāpēc arī ilgāks augļa nogatavošanās posms (kopumā līdz pat trim papildu mēnešiem) nosaka banāna “Plátano de Canarias” atšķirīgās īpašības, proti, zemo cietes saturu un augsto cukuru saturu ar saharozes pārsvaru.

Šie apstākļi ietekmē arī fermentu darbību banānos “Plátano de Canarias”, kurai ir ļoti liela nozīme – tā paātrina reakcijas, kuras ietekmē mizas sabrūnēšanu. Šī darbība izraisa brūnu plankumiņu parādīšanos uz mizas, kuri ir banānu “Plátano de Canarias” atšķirības zīme, jo tie ir “slaveni ar plankumiem”.

Banānu “Plátano de Canarias” raksturīgās īpašības ir ievērojami ietekmējuši tādi vides faktori kā gaisma, temperatūra, ūdens, augsne, relatīvais mitrums, vējš u. c. Visi šie faktori iespaido auga fizioloģisko attīstību un piešķir tam jau iepriekš aprakstītās īpatnības.

Kanāriju salu ģeogrāfiskais stāvoklis attiecībā pret kontinentālo tirgu stipri saīsina banānu “Plátano de Canarias” transportēšanas ilgumu salīdzinājumā ar citas izcelsmes banānu transportēšanas ilgumu; tas ļauj novākt gatavākus augļus un tā panākt labākas to organoleptiskās īpašības un piedāvāt patērētājiem augstākas kvalitātes produktu.

Nosaukuma “Plátano de Canarias” reputācija un atpazīstamība vēsturiski ir novērtēta ar daudzām atsaucēm presē, literatūrā u. c., no kurām dažas minētas turpmāk.

Laikraksts “La Vanguardia”1921. gada 25. maijā, 11. lpp.: “[..] Valdībai tiek prasīts izmantot ietekmi uz Vācijas valdību, lai tā atļautu Kanāriju salu banānus importēt Vācijā, kas jau mēnešiem ir aizliegts [..]”

Laikraksts “La Vanguardia”1930. gada 24. jūnijā, 32. lpp.: “Matosa kungs, kurš zina banānu audzēšanas nozīmi Kanāriju salās, apsolīja, ka šīs taisnīgās lietas risinājumu labad viņš izmantos visus līdzekļus, kas ir viņa ministrijas rīcībā.”

Laikraksts “La Vanguardia”1970. gada 21. novembrī, 8. lpp.: “Ir atsāktas Kanāriju salu banānu popularizēšanas kampaņas.”

Tirgus pētījumā, ko 2002. gadā veica Lauksaimniecības, zivsaimniecības un pārtikas ministrija par banānu tirgu Spānijā un Portugālē, tika izdarīti secinājumi, kas arī liecina par nosaukuma “Plátano de Canarias” atpazīstamību un reputāciju; no pētījuma izriet, ka šos banānus augstu vērtē vairākums patērētāju neatkarīgi no dzimuma, vecuma, sociālās piederības un dzīvesvietas un ka viņu apziņā tie spontāni un tieši saistās ar Kanāriju salām.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

http://www.gobiernodecanarias.org/boc/2011/025/005.html

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.