KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par Zemes novērošanas satelītdatu izplatīšanu komerciālos nolūkos /* SWD/2014/0184 final */





KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par Zemes novērošanas satelītdatu izplatīšanu komerciālos nolūkos Atruna: Šis kopsavilkums ir saistošs tikai Komisijas dienestiem, kas iesaistīti tā sagatavošanā, un neskar Komisijas turpmāko lēmumu galīgo redakciju. 1. Problēmas izklāsts (a) Vispārīga informācija Šajā ietekmes novērtējumā aplūkoti šķēršļi tirgus attīstībai, kuri radušies tāpēc, ka ES dalībvalstis pašreizējā situācijā augstas izšķirtspējas satelītdatus (AISD) regulē atšķirīgi, kā arī risinājumi, kā šie šķēršļi brīvai satelītdatu apritei būtu novēršami, vienlaikus respektējot drošības intereses. Apspriežoties ar ieinteresēto aprindu pārstāvjiem, tostarp datu tālākpārdevējiem, kā arī papildvērtības pakalpojumu (VAS) sniedzējiem, noskaidrojās, ka pašreizējos apstākļos kavēklis AISD tirgus attīstībai ir pārredzamības, prognozējamības un vienādas attieksmes trūkums, kura cēlonis ir neviendabīgais tiesiskais regulējums, ko dalībvalstīs piemēro attiecībā uz AISD. Pašlaik vienots AISD kopējais tirgus nepastāv. (b) Uzņēmumi, kurus pašreizējā situācija ietekmē visvairāk Datu sniedzēji: lai arī datu sniedzēji tirgus pilnveidošanos uztver kā iespēju, pārredzamāks regulējums, kas atļautu citiem uzņēmumiem ienākt datu sniegšanas uzņēmēju vidē, varētu būt apdraudējums. Tomēr, no otras puses, datu sniedzēju uzņēmējdarbību negatīvi ietekmē gan pastāvošie, gan apslēptie regulatīvie šķēršļi, jo šie šķēršļi parādās tieši tad, kad datu sniedzēji izplata AISD datu tālākpārdevējiem un VAS. Datu tālākpārdevēji/VAS: viņu uzņēmējdarbību ierobežo sekas tam, ka AISD piemērotais regulatīvais satvars nav viengabalains, kas ierobežo AISD brīvu apriti. No tālākpārdevējiem un VAS pārliecinošais vairākums (99 %) ir MVU un it sevišķi mikrouzņēmumi, kuri savas elastības dēļ atrodas vislabākajās pozīcijās, lai, pamatodamies uz jēldatiem, nāktu klajā ar inovācijām un piedāvātu plašu pakalpojumu un produktu klāstu, kuru pamatā būtu AISD. Galalietotāji-uzņēmumi: galalietotājus-uzņēmumus visvairāk ietekmē ierobežojumi, ar kuriem saskaras datu tālākpārdevēji aspektos, kas saistīti ar AISD (savlaicīgu) pieejamību. (c) Publiskas iejaukšanās nepieciešamība Trīs dalībvalstis (t. i., Vācija, Francija un Itālija) līdz šim ir izstrādājušas gan civilā lietojuma, gan divējāda lietojuma satelītsistēmas, kas spēj ģenerēt AISD, un ir izveidojušas tādu regulatīvo vidi, kas ļauj potenciāli sensitīvus datus izplatīt komerctirgū. Tomēr, tā kā trūkst konsekventas pieejas, šiem atsevišķajiem regulējumiem ir trūkumi, un tie atšķiras; tas, savukārt, ierobežo AISD tirgus attīstību. Vismaz vēl divas valstis — Apvienotā Karaliste un Spānija — AISD tehnoloģiskās spējas veidos vistuvākajā nākotnē. Citas valstis, iespējams, sekos šim piemēram. Tā kā to dalībvalstu skaits, kam ir AISD spējas, pieaug, arvien neviengabalaināku regulatīvo satvaru parādīšanās, visticamāk, saasinās iepriekš aprakstītās problēmas. AISD kontrole ir vajadzīga drošības apsvērumu dēļ. Dalībvalstis, kurām ir jurisdikcija augstas izšķirtspējas satelītsistēmu jomā, ir izveidojušas atšķirīgus regulatīvos satvarus AISD kontrolei, kuri negatīvi ietekmē AISD tirgus attīstību un var arī izraisīt trūkumus drošības jomā. Valda vienprātība par to, ka publiska iejaukšanās ES līmenī, kuras mērķis būtu dažu minēto regulatīvo satvaru pamataspektu satuvināšana, varētu šīs problēmas mazināt. 2. Subsidiaritātes analīze Nosauktās problēmas liek šķēršļus ES iekšējā tirgus izveidei satelītdatu jomā. Apspriežu rezultātā ir secināts, ka šobrīd AISD iekšējais tirgus nepastāv. ES rīcības pamats ir LESD 114. pants, kurā ir runa par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu, lai sasniegtu LESD 26. panta mērķus, respektīvi, iekšējā tirgus pienācīgu darbību. Šādu juridiskā pamata izvēli — LESD 114. pantu — pamato nepieciešamība norobežot AISD iekšējo tirgu un nodrošināt uz satelītdatiem balstītu produktu un pakalpojumu brīvu apriti visā ES. Savienības rīcība, kas plānota un aprakstīta šajā ziņojumā, atbilst arī subsidiaritātes principam šādu iemeslu pēc: – ar valsts mēroga iniciatīvu neizdosies nodrošināt konsekventu tiesisko regulējumu satelītdatu izplatīšanai. Konsekventu satvaru var izveidot vienīgi ar saskaņotiem dalībvalstu pasākumiem ES paspārnē vai rīcību ES līmenī; – ES pieeja ir vienīgais līdzeklis, ar kuru izdosies nodrošināt, lai privātie uzņēmumi, kas piedalās vērtības veidošanās ķēdē, varētu gūt labumu no iespējām, ko piedāvā ES iekšējais tirgus, izveidojot pārredzamu, prognozējamu un taisnīgu tiesisko regulējumu, kas garantē brīvas aprites principu. Apsvērtie risinājumi, kuru pamatā ir elastīga pieeja, kas paredz, ka tiek sastatīti vienīgi vissvarīgākie regulatīvie elementi, nepārsniedz to, kas absolūti nepieciešams, lai sasniegtu šīs ierosmes mērķus. Tāpēc var apstiprināt, ka iniciatīva atbilst arī proporcionalitātes principam. 3. Mērķi Šīs ierosmes vispārējais politiskais mērķis ir sekmēt Zemes novērošanas (ZN) tirgus Eiropā, jo īpaši pakalpojumu tirgu, nolūkā stimulēt ES ZN sektora konkurētspēju un to uzņēmumu konkurētspēju Eiropā, kas izmanto ZN datus. Konkrētāk, tā ir iecerēta, lai atvieglinātu AISD izplatīšanu Eiropā, vienlaikus pilnā mērā aizsargājot drošības intereses, lai izveidotu uzticamāku piekļuvi AISD, kā arī laba un pietiekama līmeņa informētību jautājumos par AISD pieejamību VAS/datu tālākpārdevējiem un klientiem-uzņēmumiem, kā arī lai atvieglinātu konkurenci datu sniedzēju līmenī. Šie mērķi izvirzīti, lai stimulētu AISD iekšējo tirgu. Darbības mērķis ir izveidot pamatelementus, kas vajadzīgi, lai atraisītu pilnu AISD komerciālo potenciālo un it īpaši lai atvieglinātu AISD izplatīšanu un pieeju šādiem datiem, kas tiktu panākts: – ieviešot vienotu AISD definīciju, precizējot, kuri satelītdati varētu attiekties uz drošību un kurus uzņēmumi var uzreiz tiešā veidā izmantot; – ieviešot vienotus standartus attiecībā uz pārredzamību, prognozējamību/tiesisko noteiktību un vienlīdzīgu attieksmi un – ieviešot vienotus standartus attiecībā uz iedarbīgumu un uzņēmumiem draudzīgu ieviešanu, jo īpaši ciktāl ir runa par to, kādas procedūras jāievēro. 4. Politikas varianti Šajā ietekmes novērtējumā — papildus pamatscenārijam — ir ieskicēti trīs politikas varianti, ar kuriem varētu sasniegt izvirzītos mērķus, izveidojot tiesisko regulējumu augstas izšķirtspējas Zemes novērošanas datu apstrādei un izplatīšanai Eiropas Savienībā: 1. variants: Pamatscenārijs 2. variants: Ieteikumi un vadlīnijas (atklāta koordinācijas metode — AKM) 3. variants: Pamata tiesību akts 4. variants: Izvērsts tiesību akts 1. variants nozīmētu, ka vienots satvars netiek izveidots, un, pieaugot to dalībvalstu skaitam, kam būs AISD spēja un kas ieviesīs pašas savu valsts regulējumu, rezultāts būs arvien lielāka fragmentācija. 2. variantu — atklātu koordinācijas metodi — varētu izmantot, lai koordinētu valstu politikas AISD jomā un lai sasniegtu kopējos mērķus. Ar šo politisko risinājumu censtos izveidot konsekventu AISD tiesisko regulējumu dalībvalstīs, bet Komisija uzņemtos koordinatora funkcijas. Tomēr šis process varētu izrādīties pārāk lēns konkrētu rezultātu īstenošanā. Līdzīgus rezultātus iespējams sasniegt arī ar Komisijas formulētu ieteikumu, kas varētu arī izrietēt no AKM, pat ja apspriešanās laikā pārliecinošs dalībvalstu vairākums skaidri paziņoja, ka tās netic šā risinājuma iedarbībai drošības apsvērumu pēc, uzsverot, ka gadījumā, ja savstarpējības princips tiktu pārkāpts, nav noteiktas nekādas garantijas. Minēto iemeslu dēļ Komisijas ieteikums no apsvērtajiem variantiem tika svītrots. 3. variants ietver leģislatīvu ES līmeņa pasākumu, kura mērķis ir tuvināt to valsts regulatīvo satvaru galvenos elementus, ko piemēro attiecībā uz AISD izplatīšanu. Šī leģislatīvā rīcība ietvertu: – vienotu tehnisko parametru izveidi AISD definējumam; – kopēju kritēriju izstrādi iepriekšējas verifikācijas procedūrai, kurus sīkāk precizēs dalībvalstis, lai noteiktu, vai uz AISD jāattiecina atļaujas piešķiršanas procedūra; – konkrētu standartu definēšanu atļauju piešķiršanas procedūras sakarā; – AISD brīvas aprites principa ieviešanu, paredzot, ka augstas izšķirtspējas satelītdati, kad cita ES dalībvalsts tos izplata pirmo reizi, tiks kontrolēti saskaņā ar piemērojamajām procedūrām, ievērojot iepriekšējās verifikācijas/atļaujas piešķiršanas darbības jomu. 4. varianta pamatā ir tādi paši elementi kā 3. varianta gadījumā, bet tas ietver arī vienotu kritēriju izveidi AISD sniedzēju licencēšanai (licenču izdevēji būtu valsts iestādes). Vienotie kritēriji būtu šādi: – tehniskie un organizatoriska rakstura pasākumi, kas būtu ieviesti, lai liegtu nesankcionētām trešām pusēm piekļūt iekārtām, ko izmanto tādu datu uztveršanai, apstrādei un uzglabāšanai, ko ģenerējusi augstas veiktspējas Zemes tālzondēšanas sistēma; – pasākumi, kas pasargātu no AISD netīšās izpaušanas nesankcionētām personām, kad datu sniedzējs pārsūta datus starp dažādām iekārtām, kas atrodas tā kontrolē, vai citam datu sniedzējam; – pasākumi, kas ļauj garantēt to datu izplatīšanas drošību, kurus ģenerējusi augstas veiktspējas Zemes tālzondēsanas sistēma; – prasības attiecībā uz drošības pielaidi personālam, kam pieejamas AISD uztveršanā, apstrādē, uzglabāšanā un piegādē izmantotās vadības iekārtas. 5. Ietekmes novērtējums Atšķirībā no 1. varianta 2., 3. un 4. varianta mērķis ir ieviest visā Eiropā konsekventu un skaidru AISD tiesisko regulējumu, kura pamatā būtu vairāki pamatelementi, bet atšķirtos izvēlētā instrumenta veids, kā arī paredzētās ES iejaukšanās vēriens. Tomēr tie nav vienādi iedarbīguma un rezultativitātes, kā arī administratīvā sloga un īstenošanas grafika ziņā. 2.–4. variantam būtu pozitīva ekonomiska ietekme, jo ar tiem saistītos augstāks pārredzamības, tiesiskās noteiktības un uzņēmējdarbības prognozējamības līmenis. Tie pozitīvi ietekmētu uzņēmumu dibināšanu un uzņēmējdarbības veikšanu, stimulējot AISD iekšējā tirgus veidošanos, pastiprinot ES uzņēmumu konkurētspēju attiecībā pret trešo valstu konkurentiem, kas ir īpaši svarīgs jautājums visdelikātākajam AISD uzņēmējdarbības sektoram — MVU/mikrouzņēmumiem. Līdztekus tiešam darbvietu skaita pieaugumam datu tālākpārdevēju/papildvērtības pakalpojumu (VAS) un datu sniegšanas uzņēmumos, augstākas pakalpojumu kvalitātes un konkurētspējīgāku cenu rezultātā darbvietu skaita papildu pieaugums ir iespējams citos vērtības veidošanās ķēdes līmeņos (piemēram, AISD lietotājos-uzņēmumos, satelītu ražošanas un ekspluatācijas uzņēmumos). Turklāt ir paredzams netiešs papildu darbvietu pieaugums, jo 1 jaunas darbvietas radīšana kosmosa nozarē izraisa 5 jaunu darbvietu veidošanos citos sektoros. Cits aspekts, kas būtu īpaši jāuzsver ietekmes ziņā, ir tas, cik liela ir konsekventas AISD politikas nozīme uzlabojumiem tajās politikas jomās, kurās tiek plaši izmantoti AISD produkti un pakalpojumi, piemēram, drošības un aizsardzības jomā, vietējā un reģionālajā plānošanā, vides un klimata monitoringā vai ārkārtas dienestos. Viens no piemēriem, kas tika apspriests, bija šāds: nozīmīgu daļu AISD produktu un pakalpojumu izmanto vides monitoringā. Tāpēc jebkuri šo pakalpojumu kvalitātes uzlabojumi sekmētu, piemēram, to vērienīgo mērķu sasniegšanu, kurus ES ir izvirzījusi klimata pārmaiņu jomā, pasaules mērogā piedāvājot precīzu un izmaksu ziņā efektīvu siltumnīcefekta gāzu un biomasas monitoringu. Pareiza AISD iekšējā tirgus darbība pozitīvi ietekmēs arī tādu datu pieejamību, ko var izmantot citos sociāli cildināmos nolūkos, tādos kā izglītības vai pētniecības lietojumi. Turpmāk dotā tabula tika sagatavota, lai sniegtu īsu kopsavilkumu par to, kāda konkrēti ir dažādo politikas variantu ietekme: || Ekonomiskā ietekme || Administratīvās izmaksas/slogs || Stratēģiskā un politiskā ietekme || Sociālā ietekme 1. variants: Pamatscenārijs || Šķēršļi nozares ekonomiskajai attīstībai, kurus rada: - pārredzamības trūkums; - šķēršļi tirdzniecībai; - uzņēmējdarbības prognozējamības trūkums; - konkurētspējas trūkums. || Papildu administratīvais slogs neveidojas. || Atšķirīgām pieejām var būt negatīva ietekme uz drošību. || Darbvietu radīšanas potenciāls nav pilnībā izmantots. Ierobežota datu pieejamība izmantojumam un lietojumiem. 2. variants: Ieteikumi un vadlīnijas[1] || Pozitīva ekonomiskā ietekme, kas veidosies, pateicoties augstākam pārredzamības, uzņēmējdarbības prognozējamības un tiesiskās noteiktības līmenim (AISD brīva aprite). Pozitīva ietekme uz uzņēmumu dibināšanu un uzņēmējdarbības veikšanu. AISD iekšējā tirgus veidošanās. || Uzņēmumiem: mazāk birokrātisko šķēršļu, ar ko nākas saskarties nozarei, un ir vajadzīgs mazāk pūliņu, lai pielāgotos valstu tiesību aktiem. Ietekme uz dalībvalstīm: nenoliedzami rastos papildu administratīvās izmaksas. || Dalībvalstis saskaņotu savus tiesību aktus, Savienības stratēģiskās intereses sekmētu šo dialogu, un uzlabotos šo interešu aizsardzības līmenis. || Nozīmīgs darbvietu radīšanas potenciāls. Labāka AISD pieejamība izmantojumam lietojumos. 3. variants: Pamata tiesību akts || Ietekme līdzīga 2. varianta ietekmei. Turklāt 3. variants var sniegt ātrākus risinājumus un salīdzinājumā ar 2. variantu tam būtu ātrāka ietekme uz tirgu (pat pieņemot, ka 2. variantam ir vislabākie rezultāti). || Uzņēmumiem ietekme būtu līdzīga 2. varianta ietekmei, rezultātus varētu izjust agrāk. Dalībvalstīm administratīvās izmaksas būtu ierobežotas sakarā ar to, ka direktīva būtu jātransponē valsts tiesību aktos. || Pozitīvā ietekme būtu sasniedzama ātrāk nekā 2. variantā, un par to būtu vairāk pārliecības. || Tāpat kā 2. variantā, tikai agrāk. 4. variants: Izvērsts tiesību akts || Tāpat kā 2. variantā, bet vairāk konkurences datu sniedzēju līmenī vērtības veidošanās ķēdes posmos. Tomēr ar vienotu, bet sarežģītu licencēšanas kritēriju izveidi saistās zināms risks, jo, tirgum attīstoties, šādi kritēriji var radīt neparedzētas administratīvās grūtības. || Uzņēmumiem mazinātos administratīvie šķēršļi gadījumā, ja darbības tiek izvērstas vairāk nekā vienā dalībvalstī. Tā kā direktīva paredzētu papildu elementu, transponēšanas izmaksas būtu lielākas nekā 3. variantā. Šis variants radītu arī papildu administratīvās izmaksas tām dalībvalstīm, kurām jāizdara pielāgojumi savos datu sniedzēju darbības kontroles mehānismos. || Tāpat kā 3. variantā. || Lielāks AISD piedāvājums stimulētu AISD izmantošanu sociālās un vides politikas īstenošanai. Vēlamais variants ir 3. variants, jo tajā ekonomiskās, stratēģiskās un sociālās priekšrocības ļoti sekmīgā veidā apvienojas ar augsta līmeņa iedarbīgumu un rezultativitāti, vienlaikus atvēlot iespējami daudz rīcības brīvības dalībvalstīm savā teritorijā kontrolēt datu sniegšanas pakalpojumus. 6. Pārraudzība un novērtējums Mērķi || Rādītāji Vispārīgais mērķis || Sekmēt ES Zemes novērošanas tirgus, it sevišķi pakalpojumu tirgus, izaugsmi. Sekmēt ES Zemes novērošanas sektora konkurētspēju. Sekmēt to uzņēmumu konkurētspēju, kas izmanto Zemes novērošanas datus. || ES Zemes novērošanas tirgus apgrozījuma attīstība. Attīstība komercdarbības veicēju skaita un lieluma ziņā. Pozitīvs/negatīvs uzņēmumu priekšstats par AISD iekšējā tirgus darbības rezultātiem. Konkrētais mērķis || Vienkāršotas iespējas veikt ar AISD izplatīšanu saistītu uzņēmējdarbību starp dalībvalstīm. Uzticamāka piekļuve AISD. Vairāk informācijas par AISD pieejamību VAS/datu tālākpārdevējiem un klientiem. Lielāka konkurence datu sniedzēju līmenī. AISD iekšējā tirgus sekmēšana. || Pastāvošo/jaunveidojošos noteikumu pārredzamības un prognozējamības līmenis. To AISD pieteikumu skaita uzraudzība, kuri beigās noraidīti drošības apsvērumu dēļ. Pastāvošo/jaunveidojošos noteikumu pārredzamības un publicitātes līmenis. Konkurentu skaits, AISD tarifi. Ar klientiem/VAS/datu tālākpārdevējiem veikto transakciju skaita uzraudzība, ņemot vērā, kur tie reģistrēti: dalībvalsts, ES, trešā valsts. Darbības mērķis || Izveidot pamatelementus, kas vajadzīgi, lai pilnībā izmantotu visu AISD komerciālo potenciālu un, galvenais, atvieglinātu to izplatīšanu un pieejamību: - par pamatu nosakot kopēju AISD jēdzienu; - vienotus pārredzamības, prognozējamības un taisnīgas attieksmes standartus; - vienotus standartus attiecībā uz iedarbīgumu un uzņēmumiem draudzīgu ieviešanu, jo īpaši attiecībā uz to, kādas procedūras jāievēro. || Izraudzītie darbības mērķi ļaus pārbaudīt, vai attiecīgie elementi ir ieviesti valstu tiesību aktos. Likumdošanas instruments ļaus regulāri uzraudzīt, kā norit ierosinātās iniciatīvas īstenošana, jo īpaši ciktāl ir runa par valstu iestāžu ieviesto procedūru darbību. Lai īstenotu šādu uzraudzību, būs nepieciešama regulāri atjaunināta informācija, ko paziņojušas (piemēram, ik gadu) valstu iestādes, iesniedzot Komisijai šādu apkopotu statistiku: – to uzņēmumu skaits, kas darbojas kā datu sniedzēji dažādās dalībvalstīs; – kopējais to datu transakciju skaits, uz kurām attiecināta verifikācijas procedūra (kas ļauj izvērtēt AISD tirgus intereses); – "nesensitīvo" un "sensitīvo" pieprasījumu procentuālā daļa, pēc kuras var spriest par iepriekšējās verifikācijas procedūras vispārējo iedarbīgumu ("sensitīvo" transakciju procentuālo daļu var izmantot kā rādītāju tam, cik efektīvi ir datu sniedzēju piemērotie filtri, un tā var norādīt, cik lielā mērā ir ņemtas vērā uzņēmumu vajadzības); – valsts mēroga, pārrobežu (ES iekšienē) un pasaules mēroga uzņēmējdarbības procentuālā daļa datu sniedzēju līmenī; – to sensitīvas izplatīšanas pieteikumu skaits, ko iesniedz turpmākai apstiprināšanai; – to gadījumu procentuālā daļa, kad pieteikumi ir noraidīti (pēc kā var spriest par to, cik lielā mērā iepriekšējās verifikācijas procedūrā ir ņemtas vērā uzņēmējdarbības vajadzības). Komisija regulāri ziņos Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā norit šīs direktīvas īstenošana, un 3 gadus pēc transponēšanas perioda beigām tiks veikts jaunā instrumenta novērtējums. Šā novērtējuma pamatā būs rādītāji, kas minēti iepriekš dotajā tabulā, un ar to noteiks, cik lielā mērā šis instruments ir izpildījis izvirzītos mērķus un vai ir nepieciešams veikt pārskatīšanu. [1] Tomēr, tā kā nav droši zināms, kāds būtu procesa iedarbīgums un rezultativitāte, izmantojot atklāto koordinācijas metodi, ekonomiskā ietekme joprojām ir neskaidra.