Eiropas pilsoņu iniciatīva (EPI) ir instruments, kas ļauj vienam miljonam pilsoņu aicināt Eiropas Komisiju iesniegt priekšlikumu Savienības tiesību aktam Līgumu īstenošanas nolūkos. Tā ir rīks darba kārtības noteikšanai un līdzdalībai Savienības demokrātijas izpausmēs. Noteikumi, ar kuriem tiek reglamentēta Eiropas pilsoņu iniciatīva, balstās uz Lisabonas līguma noteikumiem un tiek īstenoti ar regulu par Eiropas pilsoņu iniciatīvu, ko piemēro kopš 2012. gada 1. aprīļa. Kopš tā laika iniciatīvu organizatori ir savākuši aptuveni 9 miljonus paziņojumu par atbalstu no pilsoņiem visā Eiropas Savienībā.

EPI regulas 22. pantā ir paredzēts, ka ik pēc trīs gadiem Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas piemērošanu.

2015.–2018. gads: ceļā uz pārskatītu pilsoņu iniciatīvu

Pirmajā Komisijas ziņojumā, kas pieņemts 2015. gada 31. martā, uzskaitītas vairākas problēmas, kas izriet no EPI regulas īstenošanas tās pašreizējā formā un aptver kā tehniskos vai loģistikas aspektus, tā politiskas dabas jautājumus.

Šā ziņojuma rezultātā tika pārskatīts EPI instruments, lai apkopotu viedokļus par veidiem, kā uzlabot tā īstenošanu. Tas ietvēra konsultācijas ar galvenajām ieinteresētajām personām un sarunu partneriem, tostarp ES iestādēm un padomdevējām struktūrām, dalībvalstīm, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un EPI organizatoriem, un šo dalībnieku pienesumu. “EPI dienas”, kuras katru gadu kopš 2012. gada rīko Eiropas ekonomikas un sociālo lieto komiteja un daži pilsoniskās sabiedrības partneri, ir nodrošinājušas forumu diskusijai un viedokļiem. Citas ES iestādes un struktūras, kā arī dažādas ieinteresētās personas, arī ir veikušas savus instrumenta izvērtējumus un novērtējumus. Konkrētāk, Eiropas Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pieņēma rezolūciju, kurā tika aicināts pārskatīt regulu.

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija 2017. gada 13. septembrī pieņēma priekšlikumu jaunai regulai par pilsoņu iniciatīvu (šajā ziņojumā turpmāk – “priekšlikums”). Tā mērķis ir pilnā apmērā īstenot EPI potenciālu, padarot to organizatoriem un atbalstītājiem pieejamāku, mazāk apgrūtinošu un vieglāk lietojamu. Priekšlikumā ņemti vērā daudzie viedokļi, kas apkopoti iepriekšējo gadu laikā, kā arī piezīmes, kas saņemtas saistībā ar 2017. gadā rīkoto sabiedrisko apspriešanu par šo pārskatīšanu. Tie ir apkopoti dienestu darba dokumentā, kas pievienots priekšlikumam un kurā iekļauta arī informācija par jautājumiem saistībā ar EPI darbību, kā arī uzlabojumu iespēju analīze, kam pamatā ir Komisijas pētījumi, kas uzsākti nolūkā papildināt EPI pārskatīšanu.

Priekšlikumā uzmanība pievērsta galvenajām nepilnībām, kuras konstatētas pārskatā, proti:

·grūtības iedzīvotājiem ierosināt juridiski pieņemamas iniciatīvas – to apliecina salīdzinoši augstais reģistrācijas atteikumu skaits pirms parakstu vākšanas uzsākšanas (30 % reģistrācijas lūgumu Komisija nevarēja reģistrēt, jo ierosinātās iniciatīvas bija acīmredzami ārpus Komisijas pilnvaru jomas);

·sarežģīts un apgrūtinošs process, ar ko iniciatīvu organizatori saskaras, vācot paziņojumus par atbalstu, par ko liecina zemais sekmīgu iniciatīvu īpatsvars (t. i., tādu iniciatīvu īpatsvars, kurās vienu gadu ilgajā vākšanas posmā tiek savākts nepieciešamais parakstu skaits); piem., EPI grafika neelastīgums; atšķirīgas datu prasības parakstītājiem dažādās dalībvalstīs; sarežģīts process attiecībā uz paziņojumu par atbalstu vākšanu tiešsaistē;

·kopumā salīdzinoši ierobežota diskusija un ietekme, ko raisījušas pilsoņu iniciatīvas.

Pašreizējās tiesību sistēmas ietvaros Komisija jau ir veikusi dažādus neleģislatīvus pasākumus, lai ieviestu praktiskus uzlabojumus EPI instrumenta īstenošanā. Proti, tā ir nodrošinājusi bezmaksas mitināšanas serverus organizatoru veidotām vākšanas tiešsaistes sistēmām, pastiprināti sniegusi konsultācijas un atbalstu (potenciālajiem) organizatoriem un komunikācijas darbībām, uzlabojusi programmatūras lietotājdraudzīgumu vākšanai tiešsaistē, ko organizatori var izvēlēties izmantot, un tā ir nolēmusi attiecīgos gadījumos daļēji reģistrēt iniciatīvas.

Konkrēti, to reģistrācijas pieprasījumu īpatsvara straujo samazinājumu, kurus Komisija noraidījusi (tikai divi atteikumi no 17 ierosinātajām iniciatīvām, kas iesniegtas kopš 2015. gada aprīļa, salīdzinājumā ar 20 atteikumiem no 51 ierosinātas iniciatīvas laikposmā no 2012. gada aprīļa līdz 2015. gada martam), arī var sasaistīt ar Komisijas ieviesto praksi ļaut daļēju reģistrāciju gadījumos, kad šāda pieeja ir pamatota.

Šīs izmaiņas deva ievērojamus uzlabojumus, taču nebija saistītas ar likumdošanu. Lai nodrošinātu, ka EPI instruments ir pilnībā efektīvs un pieejams, prioritāte ir pieņemt jaunu regulu, kā norādīts Kopīgajā deklarācijā par likumdošanas prioritātēm 2018.–2019. gadam, ko 2017. gada 14. decembrī pieņēma trīs iestāžu priekšsēdētāji.

Šis ziņojums ir otrais šāda veida ziņojums un ir ļoti līdzīgs visaptverošajam izvērtējumam, kas tika veikts pirms pašreizējās EPI regulas ierosinātās pārskatīšanas. Tādējādi tas pilnveido šo neseno izvērtējumu un ietver papildu informāciju un faktus par Eiropas pilsoņu iniciatīvas īstenošanu un darbību.

Turpmākajā iedaļā aplūkota pašreizējā situācija attiecībā uz EPI procedūru, kas ietver īsu analīzi par galvenajām problēmām, ar ko saskaras EPI ieinteresētās personas. Attiecīgos gadījumos ziņojumā ir atsauces uz dažiem uzlabojumiem, kas jau ir ieviesti vai kurus Komisija ir ierosinājusi savā priekšlikumā jaunai regulai.