Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 89/04)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANU

“Gros Plant du Pays nantais”

Atsauces numurs: PDO-FR-A0275-AM01

Paziņojuma datums: 2019. gada 24. decembris.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Ģeogrāfiskais apgabals

Redakcionālas izmaiņas: jaunajā administratīvo vienību sarakstā ir ņemta vērā teritoriju apvienošana un citas administratīvā zonējuma izmaiņas, kuras notikušas pēc specifikācijas apstiprināšanas. Lai palielinātu juridisko noteiktību, minētajam sarakstam pievienota atsauce uz oficiālā administratīvi teritoriālo vienību klasifikatora spēkā esošo redakciju, ko katru gadu publicē INSEE.

Visbeidzot, lai uzlabotu sabiedrības informētību, ir pievienota norāde par ģeogrāfisko apgabalu raksturojošo kartogrāfisko dokumentu pieejamību INAO tīmekļa vietnē.

Turklāt ģeogrāfiskais apgabals tiek pārskatīts, tāpēc:

— tiek iekļautas trīs komūnas (La Boissière-du-Doré, Saint-Fiacre-sur-Maine un Saint-Hilaire-de-Loulay), jo visās šajās komūnās ražošanas tradīcijas un vīnogulāji ir tādi, kas ļauj pretendēt uz kontrolēto cilmes vietas nosaukumu,

— tiek izslēgtas 14 komūnas (Saint-Rémy-en-Mauges, Le Marillais, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Germain-sur-Moine, Le Pellerin, Rouans, Vue, Machecoul, Saint-Etienne-de-Mer-Morte, Saint-Même-le-Tenu, Pornic, Cheix-en-Retz, Touvois un Bouguenais), pēc vīndārza sašaurināšanas atstājot tikai tās vietas, kurās notiek kvalitatīva vīnkopība.

Vienotais dokuments tiek atbilstoši grozīts attiecībā uz noteikto ģeogrāfisko apgabalu.

2. Noteiktais zemesgabalu apgabals

Noteiktais zemesgabalu apgabals tiek grozīts šādi:

— vārds “noteiktais” tiek aizstāts ar vārdu “ražošanas”,

— tiek pievienoti datumi 2017. gada 3. maijs un 2018. gada 15. novembris,

— noteikumi par zemesgabalu identificēšanu tiek atcelti.

Grozījuma pamatā ir pāreja no zemesgabalu identificēšanas procedūras uz zemesgabalu noteikšanas procedūru.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

3. Tiešās apkaimes apgabals

1. nodaļas IV iedaļas 3. punktā komūnu saraksts tiek aizstāts ar šādu sarakstu:

— Loire-Atlantique departamentā: Boussay, Chaumes-en-Retz (tikai attiecībā uz Arthon-en-Retz deleģētās komūnas teritoriju), Couffé, Ligné, Loireauxence (tikai attiecībā uz Varadesdeleģētās komūnas teritoriju), La Marne, Mésanger, Paulx un Rezé;

— Maine-et-Loire departamentā: Beaupréau-en-Mauges (tikai attiecībā uz Gesté deleģētās komūnas teritoriju) un Montrevault-sur-Èvre (tikai attiecībā uz La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet un Le Puiset-Doré deleģēto komūnu teritoriju).

Grozījumā tiek ņemta vērā vairāku komūnu iekļaušana ģeogrāfiskajā apgabalā, kā arī komūnu apvienošana.

Tāpēc vienotais dokuments tiek grozīts attiecībā uz papildu nosacījumiem.

4. Stādījumu biezība

Punktā par stādījumu biezību:

— skaits “6 500” tiek aizstāts ar skaitu “5 000”,

— skaitlis “1,5” tiek aizstāts ar skaitli “2,2”,

— vārdi “lielāks par vai vienāds ar 1 metru” tiek aizstāti ar vārdiem “no 0,9 metriem līdz 1,1 metriem”.

Šā grozījuma mērķis ir ņemt vērā izmaiņas vīnkopības aprīkojumā un metodēs. Rindstarpu paplašināšana sekmēs agroekoloģiskās prakses ieviešanu, piemēram, rindstarpu nopļaušanu un izaršanu, fitosanitāro apstrādi ar rekuperācijas paneļiem, kā arī darbības, kurām paredzētais vīnkopības standarta aprīkojums ir projektēts divu metru atstatumam starp rindām. Šāds vīnogulāju kopšanas veids pietiekami labi atbilst ražības un kvalitātes līmenim, kāds ir vēlams ar šo ACVN apzīmētajam (svaigajam, vieglajam un skābenajam) vīnam.

Tāpēc vienotais dokuments tiek grozīts attiecībā uz vīnkopības metodi.

5. Vīnogulāju kopšana

Punktā par piesiešanas noteikumiem tiek norādīts, ka lapotnes augstums ir vismaz:

— 0,6 reizes lielāks par atstatumu starp rindām, ja šis attālums ir mazāks par vai vienāds ar 1,5 metriem,

— 0,65 reizes lielāks par atstatumu starp rindām, ja šis attālums ir lielāks par 1,5 metriem.

Lapotnes augstumu mēra no lapotnes apakšējās robežas, kas atrodas vismaz 0,3 metrus virs zemes, līdz apgriešanas augšējai robežai.

Attiecīgais grozījums izriet no stādījumu biezības grozījuma un ļauj saglabāt nemainīgu samēru starp lapām un augļiem (SECV/PR).

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

6. Termiskā apstrāde

Tiek svītrots aizliegums izmantot vīna termisko apstrādi, ja nepieciešamā temperatūra pārsniedz 40 °C. Grozījuma mērķis ir nodrošināt vīndariem visus iespējamos tehniskos līdzekļus, lai varētu novērst sekas, ko rada sliktās ražas gadi ar raksturīgajām organoleptiskajām izmaiņām, kas dod “zemes pelējuma piegaršu”[Goût Moisi Terreux]. Ir pierādīts, ka misas karsēšanas metode, ko dēvē par termovinifikāciju, masas zuduma un iztvaikošanas izteiksmē vīnam kaitē daudz mazāk nekā mezoporo vīndarības ogļu izmantošana.

Tāpēc vienotais dokuments tiek grozīts attiecībā uz īpašajām vīndarības metodēm.

7. Fasēšana

Vīniem ar norādi “uz nogulsnēm”[sur lies] fasēšanas perioda beigas no 30. novembra tiek pārceltas uz 31. decembri. Grozījums ļauj par vienu mēnesi pagarināt fasēšanas periodu vīniem ar norādi “uz nogulsnēm”, lai šādi optimizētu šīs kategorijas vīnu tirdzniecības periodu, nezaudējot norādei atbilstošo vīna svaigumu.

Tāpēc vienotais dokuments tiek grozīts attiecībā uz papildu nosacījumiem.

8. Vīnu aprite

Ir svītrots 1. nodaļas IX iedaļas 5. punkta b) apakšpunkts attiecībā uz datumu, no kura atļauta vīnu laišana apritē starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

9. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne tiek pārskatīta, lai atjauninātu attiecīgo komūnu skaitu (69 komūnas, nevis 92). Attiecībā uz saikni tiek paskaidrots, ka stādījumu biezība ir vidēja vai paaugstināta.

Tiek svītrota atsauce uz Pornic piejūras kūrortu un izlabots Bourgneuf komūnas nosaukums (svītrojot vārdus “en Retz”).

Tāpēc vienotais dokuments tiek grozīts attiecībā uz saikni ar ģeogrāfisko apgabalu.

10. Pārejas pasākums

— 1. punkts tiek aizstāts ar šādu punktu: “Ievērojot pārējos šīs specifikācijas noteikumus, attiecībā uz ražu, kura iegūta zemesgabalos, kas izslēgti no kontrolētajam cilmes vietas nosaukumam noteiktā zemesgabalu apgabala un identificēti pēc to kadastrālās atsauces un platības, kontrolēto cilmes vietas nosaukumu drīkst turpināt izmantot, līdz tajos iestādītie vīnkoki tiek izarti, taču ne ilgāk kā:

— līdz 2021. gada ražai (ieskaitot) attiecībā uz komūnām, kurām noteikto zemesgabalu apgabalu Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūts apstiprinājis kompetentās valsts komitejas sanāksmēs 1996. gada 21. maijā un 2000. gada 25. maijā,

— līdz 2031. gada ražai (ieskaitot) attiecībā uz komūnām, kurām noteikto zemesgabalu apgabalu Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūts apstiprinājis kompetentās valsts komitejas sanāksmē 2017. gada 3. maijā”.

Šā grozījuma mērķis ir pakāpeniski pielāgot vīndārzu.

Pārejas pasākums attiecībā uz vīnogulāju kopšanas režīmu tiek svītrots.

Pārejas pasākums attiecībā uz vīndārzā izmantotajām vīnogulāju šķirnēm tiek izmainīts, lai vārdus “specifikācijas apstiprināšanas dienā” aizstātu ar datumu “2011. gada 16. novembrī”.

Šie grozījumi vienoto dokumentu neietekmē.

11. Marķēšanas noteikums

XII iedaļā tiek pievienots šāds apakšpunkts: “c) Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā drīkst norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, ar nosacījumu, ka:

— tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta,

— šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā.

Kadastrā reģistrētās apdzīvotās vietas nosaukumu uzdrukā ar rakstzīmēm, kuru lielums ne augstumā, ne platumā, ne rakstzīmju stila ziņā nepārsniedz pusi no to rakstzīmju lieluma, ar kādām atveidots kontrolētais cilmes vietas nosaukums. To norāda tajā pašā redzamības laukā, kur kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.”

Tāpēc vienotais dokuments tiek grozīts attiecībā uz papildu nosacījumiem.

12. Paziņošanas pienākumi

Nosaukuma izmantošanas pieprasījumu iesniegšanas termiņš no 15. decembra tiek pārcelts uz 31. decembri.

Redakcionālas izmaiņas tiek veiktas arī II nodaļas I iedaļas 2. punktā un II nodaļas II iedaļas 2. punktā.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

13. Galvenie pārbaudāmie parametri

3. nodaļa ir pārskatīta, lai galveno pārbaudāmo parametru redakciju saskaņotu ar Nantes reģiona specifikācijām.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

“Gros Plant du Pays nantais”

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīni

4. Vīna vai vīnu apraksts

Tie ir sausi, nedzirkstoši baltvīni.

Vīniem ir šādas īpašības:

— minimālā dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 9 %,

— maksimālais fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs ir 4 grami uz litru,

— gaistošo skābju maksimālais saturs ir 10 miliekvivalenti uz litru,

— pēc bagātināšanas maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija ir 11 %.

Kopējais skābuma saturs, kopējais sēra dioksīda saturs un kopējā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija vīniem ir tāda, kā noteikts Kopienas tiesiskajā regulējumā. Tie ir sausi, nedzirkstoši baltvīni.

Tiem ir izteikti gaiši dzeltens ietērps, kas jauniem vīniem dažkārt iekrāsots ar zaļiem lāsumiem.

Vīnu garšas līdzsvars ir skābens, un kopumā dominē svaigums un vieglums.

Pēc smaržas tiem piemīt smalki, pārsvarā augļu vai ziedu, aromāti, ko bieži papildina jodēta smarža.

Vispārīgie analītiskie parametri Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābuma saturs Maksimālais gaistošais skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru) Kopējais maksimālais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

a. Galvenās vīndarības metodes

Audzēšanas prakse

Vīnogulāju stādījumu minimālā biezība ir 5 000 vīnkoku uz hektāru.

Rindstarpu attālums nedrīkst būt lielāks par 2,2 metriem, bet atstatums starp vienas rindas vīnkokiem ir no 0,9 līdz 1,1 metriem.

Vīnogulājus, uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk par 14 vīnstīgu pumpuriem, apgriež:

— vai nu īsi (vainagu veidojot Ruajā [Royat] kordona, kausveida vai vēdekļveida formā),

— vai arī pēc vienkāršās Gijo [Guyot] metodes.

Apgriešana ir jāpabeidz pirms pumpuru izplaukšanas jeb Eihorna [Eichhorn] un Lorenca [Lorentz] skalas 5. posma.

Augļu aizmešanās posmā auglīgo skaits gadā uz katru vīnkoku ir mazāks par vai vienāds ar 12.

Īpašā vīndarības metode

Novāktās vīnogu ražas termiska apstrāde temperatūrā, kas nepārsniedz -5 °C, ir aizliegta.

Pēc bagātināšanas kopējā spirta tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 11 %.

Papildus iepriekš minētajiem noteikumiem vīndarības praksē attiecībā uz vīniem tiek ievēroti arī pienākumi, kas noteikti Kopienas tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā [code rural et de la pêche maritime].

b. Maksimālā ražība

75 hektolitri no hektāra.

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Visi ražošanas posmi notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, kas apstiprināts Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūta kompetentās valsts komitejas sanāksmē 2018. gada 20. jūnijā. Dienā, kad kompetentā valsts komiteja apstiprināja šo specifikāciju, minētais apgabals, pamatojoties uz 2018. gada oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru, aptvēra šādu komūnu teritoriju

— Loire-Atlantique departamentā: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, Bouaye, Brains, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz (tikai attiecībā uz Chéméré deleģētās komūnas teritoriju), La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, La Limouzinière, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mauves-sur-Loire, Monnières, Montbert, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de- Grand-Lieu, Les Sorinières, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne un Villeneuve-en-Retz;

— Maine-et-Loire departamentā: Mauges-sur-Loire (tikai attiecībā uz La Chapelle-Saint-Florent deleģētās komūnas teritoriju), Montrevault-sur-Èvre (tikai attiecībā uz La Chaussaire deleģētās komūnas teritoriju), Orée d’Anjou un Sèvremoine (tikai attiecībā uz Saint-Crespin-sur-Moine un Tillières deleģēto komūnu teritoriju);

— Vendée departamentā: Cugand, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay un Saint-Philbert-de-Bouaine.

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

“Montils B”

“Colombard B”

“Folle blanche B”

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Apraksts par dabas faktoriem, kas nodrošina saikni

Ģeogrāfiskā apgabala reljefu caurvij blīvs upju tīkls, kas izvietojies uz dienvidiem un austrumiem no Nantes [Nantes] pilsētas. Nantes reģions stiepjas no Možas [Mauges] kalnu pakājes austrumos līdz Atlantijas okeāna piekrastei rietumos un no Luāras krastiem ziemeļos līdz Vandejas līdzenumiem dienvidos, un reģiona ainavu nosaka ar vīnogulājiem apstādīto pakalnu un ieleju mija. Vīnogulāji ir iestādīti lielākoties uz pakalniem un nogāzēs, kas atrodas ap Granljē [Grandlieu] ezeru un tā ietekām, kā arī Gulēna [Goulaine] purva un Luāras ielejas nogāzēs. Šis ģeogrāfiskais apgabals atrodas lielā Luāras ielejas vīndārza vistālākajā rietumu galā un sastāv no 69 komūnām, kas ietilpst Atlantijas Luāras, Meinas un Luāras un Vandejas departamentos.

Ģeogrāfiskais apgabals ir izvietots uz sena un kompleksa ģeoloģiskā pamata, kur plutoniskās formācijas (granīti, gabross) sastopamas jauktā veidā ar metamorfiskajiem iežiem (gneiss, vizlas slānekļi, amfibolīti un eklogīti), ko vietām klāj terciāra smilts un grants nogulumi. Šie dažādie ieži, nonākot erozijas stāvoklī, bieži vien izveido skābas augsnes, kas bagātas ar raupjiem elementiem (smiltīm, oļiem un granti), ir veselīgas un labi aerētas, ar pietiekamu dabisko noteci, bet nav pārāk auglīgas, un to ūdens rezerves ir mērenas. Attiecībā uz izmantojamību jāteic, ka vīnogu ražas novākšanai noteikto zemesgabalu apgabalu stingri ierobežo stāvāko pauguru nogāzes ar seklām un smilšainām augsnēm.

Nantes reģiona klimatā jūtama okeāna ietekme, un tās iespiešanos ievērojami atvieglo Luāras grīva. Klimatu raksturo nelielas temperatūras svārstības gada laikā. Ziemas ir īpaši maigas, un pavasaros tas veicina agru augsnes sasilšanu. Pateicoties jūras piekrastes vējam, kas samazina karstuma viļņu biežumu un intensitāti, vasarās temperatūras saglabājas zemas. Lietus ir salīdzinoši vienmērīgi sadalīts pa visu gadu, tomēr vasarās ir izteikts nokrišņu deficīts. Šajos platuma grādos ir daudz saulainu dienu.

Apraksts par cilvēkfaktoriem, kas nodrošina saikni

Pārmantojis ļoti senas vīnkopības tradīcijas, Nantes reģiona vīndārzs viduslaikos bija viens no lielākajiem visā Francijā. Sākot no XVI gadsimta, holandiešu tirgotāju iespaidā vīnkopji pievērsās spirta dedzināšanai. Pēc tam izplatījās un vietējās vīnogu šķirnes nomāca pie Šarantas [charentais] šķirņu grupas piederīgā “Folle blanche B”, kas izslavēta ar no tās saražotā spirta kvalitāti. Nantes reģiona dabas apstākļos šī vīnogu šķirne ir apliecinājusi savu piemērotību baltvīna ražošanai. Nosaukums “Gros Plant” šo Francijas rietumdaļā lielu popularitāti iemantojušo vīnu apzīmēšanai rakstos pirmoreiz parādījās 1732. gadā. XIX gadsimta vidū, kaut arī spirta dedzināšana Nantes reģionā bija pieklususi, “Gros Plant” vīndārzs joprojām aizņēma 20 000 hektāru.

Pēc filokseras uzliesmojuma izraisītās krīzes līdzās vīnogulāju šķirnei “Folle blanche B” mazākā apjomā sāka stādīt arī divas citas Šarantas izcelsmes vīnogu šķirnes, proti, “Montils B” un “Colombard B”. Lai kontrolētu šo dabiski auglīgo augu spēku, ražotāji pieņēma stingrus noteikumus — vidēja vai paaugstināta stādījumu biezība, vīnogulāju īsā apgriešana un stingri ierobežojumi attiecībā uz auglīgo zaru skaitu. Šai ražošanai paredzētos zemesgabalus viņi izvēlējās, ņemot vērā to piemērotību agrai vīnogu nobriešanai, nelielās ūdens rezerves un vājāko auglību. Līdz ar ražības samazināšanos uzlabojās vīnu kvalitāte. Pateicoties reklāmai, kuru piekopa 1948. gadā izveidotā Bakha brālība Bretvins, un 1951. gadā izveidotās pirmās šā nosaukuma aizsardzības arodbiedrības centieniem, ar 1954. gada 26. februāra lēmumu “Gros Plant du Pays nantais” tika atzīts par ierobežota audzēšanas apgabala augstākās kvalitātes vīna nosaukumu [appellation d’origine vin délimité de qualité supérieure]. Pēc tam šie vīni kļuva slaveni visas valsts mērogā.

Lai varētu ražot bagātīgākus un sarežģītākus vīnus, vīndari apstiprināja īpašu tehnisko vīndarības metodi, “Nantes metodi”, kas paredz vīnus nenolejot izturēt uz smalkajām vīndarības nogulsnēm vismaz vienu ziemu, — šī zinātība radusies no vīndaru ieraduma labākā vīna mucu paturēt ģimenes svētku atzīmēšanai nākamā gada pavasarī un vīnu tajā atstāt uz nogulsnēm. Šāda vīndarības metode vīnam piešķir piesātinātību un sulīgumu, to bagātinot, it īpaši ar monoproteīniem un citām sastāvdaļām, kas rodas rauga šūnu sieniņu autolīzē. Turklāt šī metode, kas paredz neveikt nekādas manipulācijas ar vīniem un turēt tos ar oglekļa dioksīdu piesātinātā atmosfērā, stingri ierobežojot oksidēšanos un gaistošo savienojumu izdalīšanos, ļauj spirta fermentācijas gaitā veidojušos aromātus saglabāt līdz pavasarim un vēl ilgāk. Noteikumi, kas īpaši attiecas uz tradicionālo norādi “uz nogulsnēm”, tika izstrādāti 1977. gadā, un saskaņā ar tiem, lai ierobežotu vīna noliešanu no nogulsnēm un dekantēšanu, no 1994. gada vīnus pudelēs pilda vīndarīšanas pagrabos.

2009. gadā kontrolētā cilmes vietas nosaukuma vīndārzs aizņēma gandrīz 1 500 hektāru lielu platību, ko izmantoja 600 ražotāji, lai gadā saražotu aptuveni 100 000 hektolitrus vīnu, un no tiem vairāk nekā trešdaļu apzīmēja ar norādi “uz nogulsnēm”. Kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Gros Plant du Pays nantais” vīni ir nedzirkstoši baltvīni. Tiem ir izteikti gaiši dzeltens ietērps, kas jauniem vīniem dažkārt iekrāsots ar zaļiem lāsumiem. Vīnu garšas līdzsvars ir skābens, un kopumā dominē svaigums un vieglums. Pēc smaržas tiem piemīt smalki, pārsvarā augļu vai ziedu, aromāti, ko bieži papildina jodēta smarža.

Vīni, kurus apzīmē ar norādi “uz nogulsnēm”, mutē parasti rada līdzsvaru, kas vairāk vērsts uz piesātinātību, sarežģītāku smaržu buķeti, un tiem var piemist viegls dzirkstīgums, ko rada atlikušais oglekļa dioksīds, kas izveidojies spirta fermentācijas procesā. Lai saglabātu svaigumu, aromātu bagātību un endogēno oglekļa dioksīdu, kopšanas laikā vīnus sargā no oksidēšanās. Tā kā oglekļa dioksīda saturs ir pārāk augsts fasēšanai mīkstos konteineros, šos vīnus pilda pudelēs, un iepildīšanas laikā ir nepieciešama īpaša rūpība. Kontrolētā cilmes vietas nosaukuma vīnu oriģinalitāti nosakošo vīnogu šķirņu iekopšana Nantes reģionā ir saistīta ar Nantes ģeogrāfisko stāvokli un vēsturi. Šajā lielajā ostas pilsētā, kas atrodas pie Luāras ieteces Atlantijas okeānā, ļoti agri attīstījās aktīva vīna tirdzniecība, kura apgādāja ar vīnu Ziemeļeiropas pilsētas. Nozīmīgais tirdzniecības centrs piesaistīja daudzus tirgotājus, to vidū lielu skaitu holandiešu, kuru ietekmē vīnogu šķirne “Folle blanche B” ģeogrāfiskajā apgabalā izplatījās, vēl pirms tika iekoptas abas pārējās vīnogu šķirnes “Montils B” un “Colombard B”, kuru agronomiskie parametri ir ļoti līdzīgi.

Nantes reģiona pedoklimatiskie apstākļi ļāva no šīm vīnogu šķirnēm gatavot līdzsvarotus baltvīnus ar izsmalcinātiem aromātiem. Ģeogrāfiskā apgabala rupjgraudainās un skābās augsnes, kas izveidojušās uz granīta, gneisa, vizlas slānekļa vai smilts un grants nogulumiem, mijiedarbībā ar Nantes maigo ziemas klimatu veicina vīnogulāju veģetatīvā cikla agrīnu iesākumu un savlaicīgu vīnogu nogatavošanos. Kontrolētā cilmes vietas nosaukuma vīndārza atrašanās reģiona ziemeļu daļā un okeāna ietekme nodrošina vēsas temperatūras vasarās, palīdzot saglabāt vīnogu izsmalcināto aromātu prekursorus.

Lai izvēlētās vīnogu šķirnes pielāgotu Nantes reģiona dabas apstākļiem, ģeogrāfiskā apgabala vīndari izmantojuši labi iesakņojušos zinātību, kas pārmantota no gadsimtiem senām izsmalcinātu vīnu tirdzniecības tradīcijām. Tehniskās izvēles — gan attiecībā uz zemesgabalu atlasi pirms stādīšanas, gan attiecībā uz vīnogulāju augšanas spēka regulēšanu — ļauj maksimāli izmantot ģeogrāfiskā apgabala mazauglīgās augsnes un saules gaismas bagātību, lai iegūtu nogatavojušos un veselīgu vīnogu ražu.

Nantes vīna kopšanas metode, izturot to uz smalkajām vīndarības nogulsnēm un neveicot noliešanu, ļauj vīnā izpausties smaržu molekulām, kas radušās fermentācijas laikā. Maigais ziemas klimats veicina vīna mijiedarbību ar nogulsnēm, pastiprinot vīnu bagātīgumu. Šāda kopšana vīniem, uz kuriem attiecas norāde “uz nogulsnēm”, piešķir piesātinātību, izsmalcinātus un maigus augļu vai ziedu aromātus, kā arī nelielu dzirkstīgumu, ko izraisa atlikušais oglekļa dioksīds, kas izveidojies fermentācijas beigās. Lai saglabātu šādas kopšanas radītās priekšrocības un novērstu oksidēšanos, vīndari ir apguvuši īpašu vīna fasēšanas prasmi un iepildīšanu pudelēs veic vīndarīšanas pagrabos. Šī tradicionālā prakse, kas samazina manipulācijas ar produktu, ir nevainojami pielāgota, lai saglabātu vīnu smalkās smaržu komponentes.

Būdams Luāras vīns, kas saražots “vistuvāk okeānam” (jo ģeogrāfiskais apgabals sniedzas līdz Burgnefas [Bourgneuf] līcim), “Gros Plant du Pays nantais” mutē atraisa skābenu garšu un parasti arī jodētus aromātus, kas lieliski sader ar vēžveidīgajiem un austerēm. Ražotāji vienmēr ir daudzinājuši šo vīnu identitātes saistību ar vietējo gastronomiju, un 1954. gadā viņi panāca ierobežota audzēšanas apgabala augstākās kvalitātes vīna nosaukuma atzīšanu. Arī mūsdienās reģiona vīndārza atrašanās piekrastē starp Bretaņu un Vandeju dod komerciālas priekšrocības, jo daudzie tūristi vasarā aktīvi veicina vīna reģiona atpazīstamību un nostiprina priekšstatu par šo vīnu kā ideālu piedevu pie jūras produktiem.

9. Būtiski papildu nosacījumi (fasēšana, marķēšana, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

pamatojoties uz 2018. gada oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru, tiešās apkaimes apgabalu, kas noteikts ar atkāpi par prasībām vīndarīšanas un vīna gatavošanas jomā un attiecībā uz tādu vīnu darīšanu, gatavošanu, kopšanu un fasēšanu, kuriem var piemērot norādi “uz nogulsnēm”, veido šādu komūnu teritorija:

— Loire-Atlantique departamentā: Boussay, Chaumes-en-Retz (tikai attiecībā uz Arthon-en-Retz deleģētās komūnas teritoriju), Couffé, Ligné, Loireauxence (tikai attiecībā uz Varadesdeleģētās komūnas teritoriju), La Marne, Mésanger, Paulx un Rezé;

— Maine-et-Loire departamentā: Beaupréau-en-Mauges (tikai attiecībā uz Gesté deleģētās komūnas teritoriju) un Montrevault-sur-Èvre (tikai attiecībā uz La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet un Le Puiset-Doré deleģēto komūnu teritoriju).

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu.

Nosacījuma apraksts:

kontrolēto cilmes vietas nosaukumu papildināt ar norādi “uz nogulsnēm” drīkst tiem vīniem, kuri atbilst attiecībā uz šo norādi specifikācijā paredzētajiem ražošanas nosacījumiem.

Kontrolēto cilmes vietas nosaukumu papildināt ar ģeogrāfisko nosaukumu “Val de Loire” drīkst saskaņā ar noteikumiem, kas specifikācijā paredzēti attiecībā uz šā ģeogrāfiskā nosaukuma lietošanu.

Ja pievieno norādi “uz nogulsnēm” vai ģeogrāfisko nosaukumu “Val de Loire”, izmantoto rakstzīmju lielums ne augstumā, ne platumā, ne rakstzīmju stila ziņā nepārsniedz to rakstzīmju lielumu, ar kādām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Vīniem, uz kuriem attiecas norāde “uz nogulsnēm”, jānorāda vīnogu ražas gads.

Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā drīkst norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, ar nosacījumu, ka:

— tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta,

— šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā.

Kadastrā reģistrētās apdzīvotās vietas nosaukumu uzdrukā ar rakstzīmēm, kuru lielums ne augstumā, ne platumā, ne rakstzīmju stila ziņā nepārsniedz pusi no to rakstzīmju lieluma, ar kādām atveidots kontrolētais cilmes vietas nosaukums. To norāda tajā pašā redzamības laukā, kur kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

fasēšana noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

lai saglabātu īpašības, kas radušās, pateicoties vīndarīšanas un vīna kopšanas metodei, it īpaši vīna svaigumu, aromātu sarežģītību un nelielo dzirkstīgumu, ko rada endogēnā oglekļa dioksīda klātbūtne, un lai ierobežotu dekantēšanu, vīnus, uz kuriem var attiecināt norādi “uz nogulsnēm”, pudelēs iepilda vīndarīšanas pagrabos, un to dara laikposmā no 1. marta līdz 31. decembrim nākamajā gadā pēc ražas novākšanas.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-347ec668-4e57-45b4-b27e-0cf1ba019400

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.