·Pasaules mēroga cīņa pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu prasa izlēmīgu rīcību. Covid-19 pandēmija ir pamudinājusi uz vēl nebijušu rīcību valstu un Savienības līmenī, lai atbalstītu dalībvalstu ekonomiku un veicinātu tās atveseļošanu. Tas ietver valsts iejaukšanos, lai nodrošinātu tādu uzņēmumu likviditāti un piekļuvi finansēm, uz ievērojamu daļu no kuriem attiecas Savienības noteikumi par valsts atbalstu. ES saraksts ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas (“ES saraksts ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas”), ir paredzēts tāpēc, lai novērstu draudus ES dalībvalstu nodokļu bāzei. Šajā kontekstā Komisija izvirza ieteikumu dalībvalstīm sniegt savu finansiālo atbalstu uzņēmumiem Savienībā ar noteikumu, ka tiem nav saiknes ar jurisdikcijām, kas ietvertas minētajā ES sarakstā.

Tomēr nodokļu saistību izpildes izmaksas ES joprojām ir augstas. Jo īpaši mums būtu jāatbalsta jauni un novatoriski uzņēmumi, kuriem administratīvā sarežģītība sagādā vairāk problēmu nekā lieliem starptautiskiem uzņēmumiem. Saistību izpildes izmaksas mazajiem uzņēmumiem parasti ir daudz augstākas nekā lielajiem . Aplēstās nodokļu saistību izpildes izmaksas lieliem uzņēmumiem ir aptuveni 2 % no samaksātajiem nodokļiem, turpretī MVU šīs aplēses ir aptuveni 30 % no samaksātajiem nodokļiem . Turklāt sarežģītība, ko izraisa 27 atšķirīgu nodokļu sistēmu daudzveidīgums, ne vien rada nepilnības, kas paver iespējas ļaunprātīgi izmantot nodokļu režīmu, bet arī nenoteiktību godīgiem nodokļu maksātājiem, kuri gluži vienkārši tiek pārslogoti un tādēļ neapzināti pārkāpj noteikumus.

ES ir panākusi progresu arī nodokļu sistēmas vienkāršošanā. Ir ieviesti jauni noteikumi, lai nodrošinātu, ka tiešo nodokļu uzlikšanas jomā ātrāk un efektīvāk tiek risināti nodokļu strīdi, kas radušies par to, kā tiek interpretēti vai piemēroti dalībvalstu noslēgtie savstarpējie nolīgumi un konvencijas, ar ko novērš nodokļu dubulto uzlikšanu . Pieņemtā PVN jomas e-komercijas pakete ir novērsusi vienu no būtiskākajiem šķēršļiem mazajiem uzņēmumiem, kas veic pārrobežu tirdzniecību. Uzņēmumi, kas pārdod preces tiešsaistē patērētājiem, savas PVN saistības ES var kārtot, izmantojot viegli lietojamu tiešsaistes portālu savā valodā.

Tomēr krāpšana nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas joprojām apdraud valsts finanšu sistēmas stabilitāti. Tika lēsts, ka ieņēmumu zaudējumu apmērs ES, ko rada fizisku personu starptautiska izvairīšanās no nodokļu maksāšanas saistībā ar iedzīvotāju ienākuma nodokli, nodokļiem par ienākumu no kapitāla, īpašuma un mantojuma nodokļiem, 2016. gadā ir 46 miljardi EUR . PVN iztrūkums (t. i., starpība starp prognozētajiem PVN ieņēmumiem un faktiski iekasētajiem PVN ieņēmumiem) 2017. gadā tika lēsts 137 miljardu EUR apmērā, no kuriem pārrobežu krāpšana PVN jomā veidoja 50 miljardus EUR . Komisija 2018. gadā nāca klajā ar būtisku ES iekšējās tirdzniecības PVN sistēmas reformu. Ja tiktu pieņemts šis priekšlikums par galīgo PVN sistēmu un atcelti atbrīvojumi preču piegādēm Kopienas iekšienē, tas palīdzētu samazināt šo iztrūkumu un atvieglot saistību izpildi. Saskaņā ar vairākām aplēsēm ES katru gadu uzņēmumu ienākuma nodokļa apiešanas apmērs ir vairāk nekā 35 miljardi EUR . Šis ievērojamais zaudēto ieņēmumu apjoms ir vēl lielāka problēma, ņemot vērā to, ka Covid-19 radītā ekonomiskā ietekme nenovēršami novedīs pie būtiski zemākiem nodokļu ieņēmumiem. Turklāt krāpšana PVN jomā dažos gadījumos ir saistīta arī ar krāpšanu muitas nodokļu jomā. Nodokļu ieņēmumu zaudējumi grauj taisnīgu sloga sadali starp nodokļu maksātājiem, kā arī taisnīgas valstu iemaksas ES budžetā. Gandrīz 75 % eiropiešu pieprasa vairāk rīcības ES līmenī cīņai pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas .

Ar PVN jomas e- komercijas paketi , kas būs jāpiemēro no 2021. gada, tika atcelts atbrīvojums no PVN attiecībā uz tādu preču importu, kuru vērtība ir zem 22 EUR, nosakot pienākumu maksāt PVN par visām ES importētajām precēm, un tādējādi tiks samazinātas krāpšanas iespējas. Ir pastiprināti arī administratīvās sadarbības instrumenti PVN jomā: Eurofisc pēc savas iniciatīvas tagad var sadarboties un veikt informācijas apmaiņu ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Eiropolu; nodokļu iestādes un muitas dienesti var apmainīties ar informāciju par importu, kam piemēro PVN, un krāpšanu muitas jomā , kā arī organizēt kopīgas revīzijas, kuru administratīvajā izmeklēšanā aktīvi piedalās ārvalstu nodokļu amatpersonas.

Pēdējos gados ES ir koncentrējusi savus centienus cīņai pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pārredzamības stiprināšanai. Vairākas likumdošanas iniciatīvas, tostarp revolucionāri pārredzamības un dalībvalstu sadarbības projekti, kā vēl nekad ir apgrūtinājuši nodokļu maksātājiem nodokļu apiešanu un izvairīšanos no tiem. Kā piemērus var minēt Nodokļu apiešanas novēršanas direktīvu , Komisijas Ieteikumu par pasākumu īstenošanu pret nodokļu nolīgumu ļaunprātīgu izmantošanu, kā arī nodokļu nolēmumu pārskatāmības noteikumus un prakses, ka nodokļu iestādes apmainās ar pārskatiem par katru valsti, ieviešanu .

Efektīva ziņošana balstās uz nodokļu maksātāju brīvprātīgu saistību izpildi. Nodokļu administrācijas paļaujas, ka nodokļu maksātāji tām sniegs pareizu informāciju par saviem apliekamajiem ienākumiem un iekasējamības gadījumiem. Ziņošanas efektivitāti var uzlabot darbības, kas vērstas uz brīvprātīgas saistību izpildes veicināšanu un saglabāšanu, kā arī nodokļu iestāžu, no vienas puses, un nodokļu maksātāju, no otras puses, savstarpējās uzticēšanās palielināšanu.

2.Viena no sešām galvenajām Komisijas prioritātēm ir “digitālajam laikmetam gatava Eiropa”. Konkrētāk, valsts pārvaldes modernizācija ir viens no Komisijas e-pārvaldes rīcības plāna mērķiem . Lai sasniegtu šo mērķi, svarīgi ir nodrošināt nodokļu maksātāju datu efektīvu izmantošanu, kas pilnībā atbilstu ES datu aizsardzības noteikumiem. Kā rāda nesenais Komisijas izvērtējums par administratīvo sadarbību tiešo nodokļu uzlikšanas jomā, joprojām pastāv iespējas uzlabot nodokļu datu kvalitāti un to izmantošanu . Komisija īstenos izmēģinājuma projektu, lai izvērtētu, kuru(-us) digitālo(-os) risinājumu(-us) un kā var izmantot, lai Savienības līmenī nodrošinātu datu labāku izmantošanu, radītu jaunus digitālos pakalpojumus nodokļu maksātājiem un labāk atbalstītu nodokļu administrāciju darbu. Komisija publicēs Komisijas dienestu darba dokumentu ar pārskatu par izmēģinājuma projekta secinājumiem un ieteikumiem.

Pirmais solis, lai pārliecinātos, ka nodokļu maksātāji taisnīgi maksā savu daļu, ir to efektīva un lietderīga reģistrācija . Eiropas Savienībā nodokļu maksātājus identificē pēc to nodokļa maksātāja identifikācijas numura (NMIN) . Nodokļu maksātājus, kam jāmaksā PVN, identificē pēc PVN identifikācijas numura. Datubāzes, kurās ir nodokļu maksātāju dati, ir pastāvīgi jāatjaunina: nodokļu maksātājiem ir jāsniedz nodokļu iestādēm visi nepieciešamie dati. Ja radušās kāds izmaiņas (piem., nodokļu maksātājs pavisam pārceļas uz citu dalībvalsti), reģistrācijas informācija ir jāpielāgo.

Šajā ziņojumā ir paredzēta jauna, līdzsvarota pieeja, apvienojot pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas vērstas darbības ar pasākumiem, kas atvieglo dzīvi godīgiem nodokļu maksātājiem. Šīs pieejas centrā ir nodokļu maksātājs. Tādēļ rīcības plānā paredzētās dažādās darbības ir strukturētas atbilstīgi ceļam, ko veic nodokļu maksātājs. Dažādos šā ceļa starpposmos ar tiem saistītās darbības tiek aprakstītas kā turpmākais darbs, kas ES ir jāpaveic, lai sasniegtu divkāršo mērķi — cīnīties pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un padarīt nodokļu sistēmu vienkāršu un viegli īstenojamu.

Svarīgs nodokļu sistēmas procesa posms ir maksājamā nodokļa samaksa. Nodokļu maksātājiem savi nodokļi ir jāsamaksā savlaicīgi un pilnībā. Lielākā daļa nodokļu maksātāju tā arī rīkojas, labprātīgi samaksājot tiem noteiktos nodokļus. Lai nodrošinātu, ka maksājumi tiek veikti maksimāli efektīvi, nodokļu administrācijām būtu jāpaplašina nodokļu maksātājiem pieejamo elektronisko maksāšanas veidu loks. Piemēram, dažās dalībvalstīs vairākus nodokļus var samaksāt, izmantojot arī viedtālruņa lietotni.

E-pakalpojumiem un atvieglojumiem ir jābūt pieejamiem arī uzņēmumiem, kuriem ir jāmaksā PVN, kā arī darba devējiem vai citiem pārstāvjiem un starpniekiem, kas maksā nodokļus nodokļu maksātāju vārdā. Maksājumu vienkāršība jo īpaši ir svarīga mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuru saistību izpildes relatīvās izmaksas bieži ir nesamērīgi augstākas .

Lai panāktu saistību labāku izpildi nodokļu nomaksas jomā, nodokļu administrācijām ir jāizmanto jauni veidi, kā kontaktēties ar nodokļu maksātājiem, piemēram, izmantojot uz uzvedību vērstu pieeju vai sadarbīgu saistību izpildi.

Maksājamā nodokļa summai jau sākotnēji ir jābūt pareizai, lai izvairītos no tā, ka nodokļu maksātājiem ir jāpieprasa un jāgaida atmaksa. Šāda atmaksa prasa daudz laika un bieži ir krāpšanas mērķis. Ja ir paredzēts veikt atmaksu, nodokļu administrācijai ar to ir jātiek galā, cik ātri vien iespējams, lai izvairītos no tā, ka nodokļu maksātājiem ir ilgi jāgaida un jāsaskaras ar naudas plūsmas problēmām.

Lai uzlabotu nodokļu samaksas procedūru lietderību ES, Komisija veiks tālāk minētās darbības. 2020./2021. gadā: 6.Komisija nāks klajā ar ieteikumiem, kā uzlabot palīdzību nesamaksāto nodokļu piedziņā. Šajos ieteikumos uzmanība tiks pievērsta arī nepieciešamībai ievērot nodokļu maksātāju tiesības. Komisijas ziņojumā par to, kā darbojas režīms par savstarpēju palīdzību prasījumu piedziņā saistībā ar noteiktiem maksājumiem, nodokļiem un citiem pasākumiem, tika secināts, ka, lai garantētu savstarpējas piedziņas palīdzības efektivitāti un lietderīgumu, dalībvalstīm ir jānostiprina iekšējās nodokļu piedziņas sistēmas un jāizmanto pietiekami resursi piedziņas palīdzības pieprasījumu apstrādei. Tajā tika atzīts arī, ka joprojām varētu apsvērt dažādu nodokļu piedziņas palīdzības sistēmu (saskaņā ar Direktīvu 2010/24) darbības aspektu uzlabošanu. Jaunajā Komisijas ziņojumā būs ietverta informācija par turpmāko rīcību pēc minētajiem secinājumiem. 2022./2023. gadā: 7.Nodokļu maksātājiem ir skaidri un jau iepriekš jāzina, kad ir jāmaksā nodokļi. Komisija ierosinās tiesību aktus, ar kuriem tiks precizēts, kur pārrobežu nodokļu maksātāji, kas darbojas ES, tiek uzskatīti par rezidentiem nodokļu vajadzībām. Pašlaik dalībvalstis joprojām izmanto dažādus atšķirīgus kritērijus nodokļu rezidenta statusa noteikšanai, kas rada nodokļu dubultās uzlikšanas (vai nodokļu dubultās neuzlikšanas) riskus. Ar šo iniciatīvu tiks mēģināts panākt konsekventāku nodokļu rezidences noteikšanu vienotajā tirgū. 8.Uzņēmējdarbības nodokļu vides uzlabošana ir Komisijas prioritāte. Neraugoties uz laikposmā no 2016. līdz 2019. gadam veiktajām darbībām , joprojām pastāv nodokļu šķēršļi pārrobežu ieguldījumiem . Komisija iesniegs likumdošanas iniciatīvu, ar ko tiks ieviesta vienota, standartizēta ES mēroga sistēma atvieglojumu piemērošanai nodokļiem, ko ietur ienākumu izcelsmes vietā, kuru papildinās nodokļu administrāciju informācijas apmaiņas un sadarbības mehānisms. Komisija arī izvērtēs nepieciešamību pēc informācijas apmaiņas un sadarbības starp nodokļu iestādēm un finanšu tirgus uzraudzības iestādēm . Apsvērtie rīcības varianti ietvers gan likumdošanas, gan neleģislatīvu iejaukšanos, kā arī tajos tiks ņemta vērā ESAO iniciatīva līgumos paredzēto atvieglojumu un saistību izpildes uzlabošanas jomā(TRACE) . Mērķis būs, no vienas puses, būtiski samazināt nodokļu saistību izpildes izmaksas pārrobežu ieguldītājiem, un, no otras puses, — novērst izvairīšanos no nodokļu maksāšanas .

3.4. Pārbaude, uzraudzība un administratīvā sadarbība

Taisnīga nodokļu politika ir uzņēmumiem un iedzīvotājiem paredzētā Eiropas sociālā modeļa stūrakmens. Lai to saglabātu, tiek sagaidīts, ka nodokļu maksātāji savlaicīgi iesniegs nodokļu deklarācijas un samaksās nodokli. Lielākā daļa no tiem tā arī rīkojas, un nodokļu administrācijām sākumā vienmēr būtu jāprezumē godīgums un saistību izpilde. Tomēr daži nodokļu maksātāji diemžēl nerīkojas godīgi. Nodokļu administrācijām ir pienākums uzraudzīt nodokļu maksātāju nodokļu lietas, pārbaudīt tās, dažos gadījumos — veikt nodokļu revīzijas.

Pārbaudes ļauj turpināt uzticēties nodokļu sistēmas taisnīgumam, nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus nodokļu jomā, kā arī izvairīties no tā, ka godīgi nodokļu maksātāji kopumā samaksā vairāk, jo citi nodokļu maksātāji nepilda saistības un taisnīgi nemaksā savu daļu. Efektīva nodokļu kontrole var arī atturēt no turpmākas saistību neizpildes.

Lai efektīvi un lietderīgi īstenotu nodokļu kontroli, nodokļu administrācijām ir jāizmanto riska pārvaldības paņēmieni, lai labāk vērstu nodokļu kontroli uz pareizajām nodokļu maksātāju grupām. Pārbaudes būtu jābalsta uz daudzveidīgiem informācijas avotiem, jo īpaši — ja nodokļu maksātājs darbojas pāri robežām — ziņām, ko informācijas apmaiņa ļauj iegūt no citām dalībvalstīm un trešām valstīm.