Komisijas ziņojums - Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumiem 2007. gadā [SEC(2008) 2380] /* COM/2008/0519 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 18.8.2008 COM(2008) 519 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumiem 2007. gadā [SEC(2008) 2380] KOMISIJAS ZIŅOJUMS Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumiem 2007 . gadā (Dokuments attiecas uz EEZ) 1. Ievads Šajā gada ziņojumā apskatītas 2007. gada norises un pasākumi. Tas sagatavots atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 173. pantam[1]. Ziņojumam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments, kurā sniegta detalizētāka informācija un statistikas dati. Galvenajās nodaļās ir apskatīti 2007. gadā veiktie pasākumi un sasniegtie rezultāti, kā arī norises pētniecības un tehnoloģiju attīstības (PTA) jomā Eiropas Savienības dalībvalstīs. 2. NORISES POLITIKā — EIROPAS PēTNIECīBAS TELPA (EPT) Pētniecība un plašākā mērā zināšanu trīsstūris (pētniecība, izglītība un jauninājumi) ir atjauninātās Lisabonas stratēģijas stūrakmens. Eiropas pētniecības politika sasniedza vispārējos 2007. gada mērķus pēc jaunā EPT attīstībai sniegtā impulsa un Septīto pamatprogrammu (EK un Euratom ) veiksmīgas īstenošanas pirmā gada . ES pētniecības politikas vidēja termiņa un ilgtermiņa mērķi ir tiekšanās pēc izcilības pētniecībā, Eiropas pētniecības sistēmas efektivitātes un produktivitātes celšana, EPT atvērtības un pievilcības veicināšana, kā arī stratēģiskās partnerības veidošana ar dalībvalstīm, starptautiski sadarbojoties zinātnes un tehnoloģiju jomā, un tuvākas attiecības pētniecības jomā ar kaimiņvalstīm. Komisijas galvenā politikas iniciatīva pētniecības jomā 2007. gadā bija Zaļās grāmatas “Eiropas Pētniecības telpa: jaunas perspektīvas” [2] pieņemšana. Tā uzsāka plašas institucionālas un publiskas debates Eiropas Savienības un plašākā mērogā par iespējamajiem pasākumiem, lai paātrinātu atvērtas, konkurētspējīgas un pievilcīgas Eiropas Pētniecības telpas[3] izveidi. 2007. gada oktobrī Lisabonā Eiropas Komisija un Portugāle, būdama ES prezidējošā valsts, kopīgi organizēja galveno ieinteresēto personu tikšanos, lai apspriestu dažādās EPT dimensijas. Kā uzsvērts Zaļajā grāmatā, apspriešanās un publiskās debates bija spēcīgs atbalsts politisko iniciatīvu izveidei visās EPT jomās. Rezultātus pilnībā ņēma vērā, izstrādājot un sagatavojot piecas galvenās 2008. gadā plānotās EPT iniciatīvas: 1) Eiropas partnerība pētniekiem; 2) regulējums, kas palīdzētu dalībvalstīm noteikt un izstrādāt kopīgas pētniecības programmas pēc brīvprātības un “mainīgās ģeometrijas” principa; 3) piemērots tiesiskais regulējums, kas veicinātu Eiropas pētniecības infrastruktūru izveidošanu un darbību; 4) stratēģisks Eiropas mēroga regulējums starptautiskai sadarbībai zinātnes un tehnoloģiju jomā; 5) Komisijas ieteikums un “rīcības kodekss” intelektuālā īpašuma tiesību pārvaldībai sabiedriskās pētniecības institūcijās. Par EPT nozīmīgumu liecina arī fakti par pētniecības stāvokli Eiropā, kas atrodami ES publikācijā zinātnes un tehnoloģiju jomā “Key figures 2007” (“Galvenie skaitļi 2007. gadā”)[4]. Šie dati uzsver nepieciešamību veikt stingrākus pasākumus, lai pārvarētu vispārējo stagnāciju P&A izdevumos (1,84 % no IKP 2005. un 2006. gadā) un lai tuvotos “Barselonas mērķim”, proti, līdz 2010. gadam pētniecībai atvēlētajiem izdevumiem jāsasniedz 3 % no IKP. Lielākās bažas vēl joprojām ir saistītas ar zinātnes cilvēkresursu ilgtspējību, īpaši daudzās dalībvalstīs vērojamās pētniecības darbaspēka pakāpeniskas novecošanās dēļ. ES-27 apmēram 35 % augsti kvalificētu darbinieku zinātnes un tehnoloģiju jomā 2006. gadā bija 45–64 gadus veci, salīdzinot ar 31 % 25–34 gadu vecumā. Cita ievērojama globālās ainas iezīme ir ASV spēja piesaistīt talantīgus pētniekus no visas pasaules. 2004. gadā 25 % no 400 000 ārvalstu zinātnes un tehnoloģijas darbinieku ASV bija no ES. 2007. gadā tika aktīvi turpināti pasākumi ES pētnieku mobilitātes un karjeras attīstības stratēģijas ietvaros. Tika tālāk attīstīta Eiropas Pētniecības telpas iniciatīva ( ERA-Link ), lai apvienotu ārpus Eiropas esošo Eiropas pētnieku kopienas (sākotnēji 2006. gadā ASV un 2007. gadā arī Japānā), turklāt gandrīz 700 pētniecības organizāciju brīvprātīgi parakstīja Eiropas hartu un Rīcības kodeksu pētnieku pieņemšanai darbā. Līdztekus Komisija un dalībvalstis ir strādājušas pie atjaunotas un spēcīgākas partnerības pētnieku labākai sagatavošanai, profesionālās izaugsmes iespējām un lielākai mobilitātei. Vēl viena prioritāte ir izcilības sasniegšana gan privāti, gan publiski finansētā pētniecībā, jo tas ir ļoti būtiski Eiropas konkurētspējai. Šajā sakarā Komisija 2007. gada aprīlī pieņēma paziņojumu “Uzlabot zināšanu nodošanu starp pētniecības iestādēm un nozaru pārstāvjiem Eiropā”[5]. Šajā paziņojumā un tam pievienotajās vadlīnijās sniegti praktiski ieteikumi sabiedriskām pētniecības institūcijām, kā uzlabot intelektuālā īpašuma pārvaldību un izmantošanu, īpaši attiecībā uz sadarbību ar nozarēm. 2007. gada jūnija Eiropadomē tika atzinīgi novērtēta Eiropas hartas iniciatīva par sabiedrisko pētniecības institūciju un universitāšu intelektuālā īpašuma izmantošanu ( IP-Charter ), lai uzlabotu zināšanu pārnesi starp pētniecību un nozarēm[6]. 3. ES PēTNIECīBAS UN TEHNOLOģIJAS ATTīSTīBAS PASāKUMI 3.1. Sasniegumi politikā Lai sekmīgi veidotu Eiropas Pētniecības telpu, samazinātu ES pētniecības pasākumu sadrumstalotību un veicinātu jauninājumu izstrādi, EPT kontekstā un Septītās pamatprogrammas ietvaros ir uzsāktas vairākas iniciatīvas . Komisija pieņēma paziņojumu “Pētniecība un jauninājumi Eiropas reģionu konkurētspējai” [7], lai izvērtētu ES pētniecības un jauninājumu finansējuma avotu iespējamo sinerģiju un šķēršļus, kas mēdz rasties tās sasniegšanā. Paziņojumā tika izteikts aicinājums uzlabot koordināciju starp dalībvalstīm un reģioniem fondu sagatavošanā un izmantošanā un izplatīt detalizētāku informāciju par pieejamo finansējumu un sinerģijām, sagatavojot praktisku ceļvedi finansējuma jautājumos. Komisija nāca klajā arī ar Paziņojumu par publisko iepirkumu pirmskomercializācijas posmā [8], kura mērķis bija stimulēt publisko iepirkumu pētniecības un jauninājumu jomā un veicināt izpratni par iespēju veikt iepirkumus P&A jomā tā, lai tiktu ievēroti attiecīgie noteikumi un neveidotos valsts atbalsts. Eiropas Filantropijas un pētniecības finansējuma forums ( European Forum on Philanthropy and Research Funding ) tika izveidots kā platforma, lai izpētītu papildu iespējas pētniecības finansēšanai un apmainītos ar pieredzi par pētniecības filantropisku finansēšanu[9]. Kā īpašu ieguldījumu EPT var minēt specifisko kodolsintēzes enerģijas jomu. Šajā sfērā galvenā pētniecības un tehnoloģiju attīstības politikas iniciatīva ir Starptautiskais kodoltermiskais eksperimentālais reaktors ( ITER )[10]. Svarīgākais pavērsiena punkts tika sasniegts 2007. gada oktobrī, kad stājās spēkā ITER nolīgums pēc tam, kad to bija ratificējušas visas septiņas puses ( Euratom , Ķīna, ASV, Indija, Japāna, Koreja un Krievija). Euratom ir bijusi nozīmīga loma ITER starptautiskās organizācijas dibināšanā, sniedzot finansiālu, organizatorisku un personāla atbalstu. 2007. gadā tika nodibināts arī Eiropas kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām, kas pazīstams kā Fusion for Energy . Tas atrodas Barselonā un pārvaldīs ES ieguldījumu ITER . Ar Komisijas 2007. gada 2. februāra lēmumu (2007/134/EK) [11] Septītās pamatprogrammas ietvaros tika nodibināta Eiropas Pētniecības padome (EPP). EPP ir viens no svarīgākajiem Septītās pamatprogrammas jaunumiem, jo nodrošina individuālu zinātnieku un zinātnieku komandu atbalstu pasaules līmeņa zinātnei, un tā būs pirmā Eiropas finanšu aģentūra progresīvai pētniecībai visās zināšanu jomās, sākot ar humanitārajām un sociālajām zinātnēm un beidzot ar zinātnēm par dzīvību, dabaszinātnēm un inženierzinātnēm. Vēl viena iniciatīva, kas ir daļa no plašas pētniecības politikas stratēģijas, ir Eiropas Tehnoloģiju platformu (ETP) koordinācija . Patlaban tiek veidotas 34 no tām. ETP ir pastiprināti strādājušas, lai īstenotu Stratēģiskās pētniecības programmas, meklējot dažādus finansējuma avotus, ieskaitot valsts finansējumu. Komisija ETP līderiem organizēja divus seminārus, kas ļāva nozaru pārstāvjiem apmainīties ar pieredzi un saņemt jaunāko informāciju par ES politikas iniciatīvām saistībā ar to darbu. Citi būtiski Septītajā pamatprogrammā ietverti jauninājumi ir Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas (KTI). Tās nodrošina jaunu partnerību veidošanos starp publiskā un privātā sektora finansētām pētniecībā iesaistītām organizācijām. Septītajā pamatprogrammā ir noteiktas pirmās sešas pētniecības jomas KTI uzsākšanai. Pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, Padome 2007. gada 20. decembrī pieņēma četrus tiesību aktu priekšlikumus. Tie ir “Novatorisko zāļu ierosme”, ARTEMIS (iegulto datorsistēmu jomā), Clean Sky un ENIAC (nanoelektronikas jomā)[12]. Komisija 2007. gadā iesniedza arī priekšlikumu par Kurināmā elementu un ūdeņraža KTI, kuru paredzēts pieņemt 2008. gadā. Lai gan KTI pēc būtības ir ilgtermiņa publiskā un privātā sektora partnerība rūpnieciskajā pētniecībā, tā sauktās 169. panta iniciatīvas ir izstrādātas ar mērķi veicināt nacionālo pētniecības programmu integrāciju. Septītās pamatprogrammas ietvaros 2007. gadā tika apzinātas četras iniciatīvas, un par divām no tām, proti, AAL (integrētai automatizētai dzīves videi) un EUROSTARs (pētniecībā iesaistītiem MVU), Padome un Eiropas Parlaments, iespējams, pieņems koplēmumu līdz 2008. gada vasarai. Vēl viena interesanta Septītās pamatprogrammas iniciatīva ir Riska dalīšanas finanšu mehānisms . Tas ir jauns EK un Eiropas Investīciju bankas (EIB) kopīgi izveidots mehānisms, kas nodrošina aizdevumus pētniecības, tehnoloģiju attīstības, demonstrējumu un jauninājumu pasākumiem, kuri saistīti ar lielu risku. Riska dalīšanas finanšu mehānisma darbība tika uzsākta 2007. gada 5. jūnijā, un pirmais līgums tika parakstīts 2007. gada 10. jūlijā. Turklāt Septītās pamatprogrammas ietvaros ir uzsākta plaša starptautiska sadarbība , ļaujot dažādās īpašajās programmās piedalīties trešām valstīm, ietverot gan ģeogrāfisko, gan tematisko mērķteritoriju izvēli. 2007. gada uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus piedalījās organizācijas no vairāk nekā 130 trešām valstīm. Turklāt asociācijas instrumentu parakstīšana ar Šveici, Izraēlu, EEZ/EBTA valstīm (Īslandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju), Turciju, Serbiju, Horvātiju, Bijušo Dienvidslāvijas Republiku Maķedoniju un Albāniju pārskata periodā iezīmēja iespaidīgu EPT paplašināšanos, kurā zinātnieki no 37 valstīm, piedaloties Septītās pamatprogrammas pētniecības projektos, tiek nodrošinātas vienlīdzīgas tiesības un pienākumi. Turklāt zinātnes un tehnoloģiju sadarbības nolīguma atjaunošana ar Indiju un sarunu uzsākšana par zinātnes un tehnoloģiju sadarbības nolīguma noslēgšanu ar Jaunzēlandi skaidri norāda uz EK nodomu vēl plašāk atvērt pasaulei savu pētniecības telpu. Nozīmīgs sasniegums Eiropas līmenī bija 2007. gada 23. novembrī panāktā politiskā vienošanās par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (ETI)[13] izveidi, kuras mērķis ir uzlabot visu zināšanu trīsstūra daļu — izglītības, pētniecības un jauninājumu — integrāciju. Tā pavēra ceļu pieņemšanas procedūras noslēgšanai un turpmākai rīcībai, izvēloties ETI atrašanās vietu, ieceļot valdi, paredzot finansēšanas nosacījumus un pirmajās Zināšanu un inovāciju kopienās apskatāmo tēmu loku. Kā noslēdzošais un visbūtiskākais jāmin fakts, ka pētniecība tagad ir stabili iekļauta paplašinātajā Lisabonas stratēģijā. Komisija 2007. gada decembra Stratēģiskajā ziņojumā secināja, ka jāidentificē nepieciešamās darbības, lai sasniegtu noteikto investīciju mērķi 3 % apmērā, un tas jāiestrādā nacionālajās reformu programmās. 3.2. Pamatprogrammu īstenošana Septītā Pamatprogramma ar kopējo budžetu vairāk nekā 50 miljardu euro apmērā ( EURATOM Septītā pamatprogrammas budžets 5 gadiem ir 2,7 miljardi euro) ir galvenais instruments, lai reaģētu uz Eiropas vajadzībām darbavietu, konkurētspējas, ilgtspējīgas attīstības kontekstā, apmierinātu citu Kopienas politikas virzienu vajadzības pētniecības jomā un saglabātu vadošās pozīcijas globālajā zināšanu ekonomikā. Septītās pamatprogrammas budžets , salīdzinot ar iepriekšējo Pamatprogrammu, ir būtiski pieaudzis (2007. gada cenās — par 63 %), tādējādi atspoguļojot pētniecības augsto prioritāti ES līmenī. Septīto pamatprogrammu sāka īstenot 2007. gadā. Publicētajos 54 uzaicinājumos tika saņemti vairāk nekā 23 000 priekšlikumu, un tie piesaistīja lielu interesentu skaitu (110 101). Pēc atlases procedūras finansējums tika piešķirts 2854 priekšlikumiem (iesaistot apmēram 19 541 dalībnieku). Desmit programmā “Sadarbība” noteiktās tēmas atspoguļo galvenās zināšanu un tehnoloģiju jomas, kurās pētniecības izcilība ir īpaši svarīga, lai uzlabotu Eiropas spēju risināt nākotnes problēmas sociālajā, ekonomiskajā, sabiedrības veselības, vides un rūpniecības jomā. 2007. gadā kopumā tika iesniegti 8030 priekšlikumi, un finansējumu saņēma vairāk nekā 1000 no tiem. Attiecībā uz programmu “Idejas” EPP pirmais oficiālais darbības gads raksturojams ar vadības un organizatorisko struktūru izveidi, kā arī ar pirmā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus “Starting Grants” organizēšanu, kas paredzēts pētnieku atbalstam karjeras sākumposmā. Pirmajā uzaicinājumā tika iesniegti 9167 priekšlikumi, tā parādot lielo interesi par šo jauno iniciatīvu. Finansējums piešķirts gandrīz 300 priekšlik umiem. Programma “Cilvēki” atbalsta virkni darbību, lai veicinātu pētnieku sagatavošanu un tīklu veidošanu, profesionālās izaugsmes iespējas, mūžizglītību un nozaru un akadēmisko aprindu partnerību. 2007. gadā tika iesniegti 4195 priekšlik umi, no kuriem vairāk nekā 1000 saņēma finansējumu. Programmas “Iespējas” mērķis ir nodrošināt iespējami labākos resursus un apstākļus Eiropas zinātnieku aprindām. Kopumā dažādiem programmas pasākumiem tika iesniegti 1753 priekšlik umi, no kuriem apmēram 300 saņēma finansējumu. Euratom Septītajā pamatprogrammā tika iesniegti 57 priekšlik umi saistībā ar kodolskaldīšanu un aizsardzību pret radiāciju, 15 no tiem tika piešķirts finansējums. Visbeidzot, runājot par Sestās pamatprogrammas īstenošanu , 2007. gadā tika parakstīti vēl 975 līgumi, kaut arī Sestā pamatprogramma tika noslēgta 2006. gada beigās. 4. NORISES DALīBVALSTīS UN ATVēRTāS KOORDINāCIJAS METODES PIEMēROšANA 4.1. Atvērtā koordinācijas metode Barselonas mērķu sasniegšanai Atvērtā koordinācijas metode P&A jomā tika ieviesta saskaņā ar 3 % darbības plānu[14]. Pēc pozitīvajiem rezultātiem pirmajos divos ciklos (2003–2006), 2006. gada oktobrī Komiteja zinātniskās un tehniskās pētniecības jautājumos ( CREST ) uzsāka trešo ciklu. Tika izveidotas CREST darba grupas, lai koordinētu Pamatprogrammu un struktūrfondus, P&A internacionalizēšanu, politikas virzienu integrāciju un P&A pakalpojumu sfērā. Galvenais notikums trešajā atvērtās koordinācijas metodes piemērošanas ciklā bija CREST sanāksme ģenerāldirektoru līmenī 2007. gada 6. jūlijā. Tā bija veltīta diskusijai par paveikto 3 % mērķa sasniegšanā un rīcības prioritātēm EPT izveidē. 2007. gada decembrī sākās ceturtais cikls, kura uzmanības centrā bija universitātes, nozaru vadīti kompetences centri, P&A internacionalizācija un politikas virzienu integrācijas salīdzinošās vērtēšanas turpinājums (to veica Austrija un Bulgārija). Papildus darbam CREST darba grupās, CREST organizē ikgadējas savstarpējas mācības, kas balstās uz nacionālajām reformu programmām atjauninātās Lisabonas stratēģijas kontekstā. 2007. gadā galvenā uzmanība tika pievērsta panākumiem publiskā un privātā sektora P&A investīciju mērķa sasniegšanai, šķēršļiem sabiedriskā pētniecības sektora reformām, kā arī stratēģijām un sarežģījumiem, atverot nacionālās pētniecības sistēmas EPT telpai. Lai atbalstītu nelielu dalībvalstu grupu un/vai to reģionu savstarpēju zināšanu apguvi un politikas koordinācijas pasākumus konkrētos šīs valstis interesējošos politikas jautājumos, tika izveidota atvērtas koordinācijas metodes tīkla ( OMC-NET ) shēma. 2007. gada septembrī tika izsludināts jauns uzaicinājums iesniegt priekšlikumus. 4.2. Tendences publiskā un privātā sektora investīcijās pētniecībā P&A intensitāte Tāpat kā 2005. gadā, arī 2006. gadā ES-27 kopējie izdevumi pētniecībai un attīstībai sasniedza 1,84 % no IKP. Kopš 2000. gada ES-27 P&A intensitāte ir svārstījusies nelielā viena decimālskaitļa amplitūdā: no 1,79 % 1996.–1998. gadā līdz 1,88 % 2002. gadā. P&A intensitātes stagnācija ES-27 līmenī slēpj daudz dinamiskāku un atšķirīgāku ainu dalībvalstīs. Dalībvalstis ar zemāku P&A intensitāti (jaunās dalībvalstis, Grieķija, Portugāle, Itālija, Spānija, Īrija) visumā ir uzrādījušas būtisku P&A intensitātes pieaugumu (dažās valstīs, īpaši pēc 2003. gada, šis pieaugums ir vērā ņemams), izņēmums ir Polija, Bulgārija, Slovākija un Grieķija, kas atpaliek aizvien vairāk. Ņemot vērā to, ka būtisku P&A intensitātes pieaugumu ir vieglāk sasniegt no ļoti zemiem, jaunajām dalībvalstīm raksturīgiem līmeņiem vai no relatīvi zemiem līmeņiem, kas vērojami, piemēram, Īrijā un Spānijā, šie piemēri liecina, ka P&A intensitāte var uzlaboties pat spēcīga IKP pieauguma apstākļos. No dalībvalstīm ar augstāku intensitāti P&A jomā progresēt ir izdevies tikai Austrijai un nedaudz mazāk arī Dānijai. P&A intensitāte Zviedrijā un Somijā jau ir virs 3 %, bet turpina saglabāties zem pašu noteiktā 4 % mērķa. Tādējādi P&A intensitātes pieaugums gandrīz vienmēr ir vērojams dalībvalstīs ar mazāku P&A intensitāti. Tāpēc ES-27 valstīs progresu augstāku P&A intensitātes līmeņu sasniegšanā lielākoties virza savstarpējas panākšanas princips. 4.2. attēlā redzams katras dalībvalsts progress laikposmā no 2000. līdz 2006. gadam (pelēkās joslas) attiecībā pret vēl paveicamo, lai sasniegtu valstu noteiktos mērķus (zilās joslas). [pic] Avots: Pētniecības ĢD | Dati: Eurostat, dalībvalstis | Piezīmes: (*) IT, PT, UK: 2005. g.; AT, FI: 2007. g. | (1) IT, PT, UK: 2000.–2005. g., AT, FI: 2000.–2007. g.; EL, SE: 2001.–2006. g.; HU, MT: 2004.–2006. g. | (2) IT, PT: 2005.–2010. g.; UK: 2005.–2013. g.; FR: 2006.–2012. g.; EL: 2006.–2015. g.; AT: 2007.–2010. g.; FI:2007.–2011. g. | (3) ES-27 neietver BG. | (4) IE : P&A intensitātes mērķi 2010. gadam aprēķināja Pētniecības ĢD. | (5) BG nav noteikusi P&A intensitātes mērķi. | Dalībvalstu ar mazāku P&A intensitāti centieni panākt citai citu un Austrijā un Dānijā sasniegtais pieaugums īpaši neiespaido ES-27 kopējo P&A intensitāti, ņemot vērā šo valstu IKP nelielo daļu ES-27 kopējā IKP. Turpretī veco dalībvalstu bloks, ieskaitot Franciju, Apvienoto Karalisti, Vāciju un Itāliju, kas kopā veido vērā ņemamu ES IKP daļu, nav varējis palielināt savu P&A intensitāti[15]. Tā rezultātā ES-27 progress 3 % mērķa sasniegšanā līdz šim ir bijis neliels. Jānorāda, ka pat tad, ja visas dalībvalstis 2010. gadā sasniegtu savus mērķus, ES-27 P&A intensitāte 2010. gadā būtu 2,51 %, kas ir mazāk nekā Eiropas līmenī noteiktais mērķis 3 % apmērā. Citiem vārdiem sakot, dalībvalstu noteiktie mērķi nav pietiekami augsti, lai 2010. gadā sasniegtu ES kopējo 3 % mērķi. Finansējuma avoti 2005. gadā[16] valdību kopējie izdevumi pētniecībai un attīstībai sasniedza 0,63 % no IKP, savukārt uzņēmumu izdevumi — 1 % no IKP, ārvalstu finansējums — 0,16 % no IKP un finansējums no citiem iekšzemes avotiem (privātām bezpeļņas organizācijām un augstākās izglītības iestādēm) — 0,04 % no IKP. Apkopotie statistikas dati nepiedāvā ārvalstu finansējuma avotu sadalījumu pa publiskā un privātā sektora avotiem, tāpēc nav iespējams precīzi noteikt publiskā un privātā finansējuma avotu proporciju. Kopš 2000. gada lielākā daļa dalībvalstu (17) ir palielinājušas savu valdību tiešo atbalstu P&A (valdības P&A finansējums procentos no IKP). Tas liecina par valdību apņemšanos sasniegt augstākus P&A intensitātes līmeņus. Šis pieaugums ir īpaši izteikts lielākajā daļā līdz šim atpaliekošo dalībvalstu. Tomēr jāatzīmē arī valdību paveiktais P&A tiešā finansējuma jomā dalībvalstīs ar vidēju vai nemainīgu P&A intensitātes līmeni (Francijā, Beļģijā, Apvienotajā Karalistē un Nīderlandē), īpaši Francijā. Tomēr progresu nedaudz kavē uzņēmumu P&A finansējuma intensitātes kritums šajās valstīs. Uzņēmumu atbalsta intensitāte P&A (uzņēmumu P&A finansējums procentos no IKP) ir pieaugusi gandrīz tikai dalībvalstīs ar zemu vai ļoti zemu intensitāti (Igaunija, Latvija, Kipra, Portugāle, Ungārija, Čehija, Spānija, Slovēnija, Lietuva, Bulgārija). Valstīs ar augstu uzņēmumu atbalstu P&A, piemēram, Zviedrijā, Somijā, Vācijā un Dānijā, uzņēmumu atbalsta intensitāte P&A ir vai nu samazinājusies (Zviedrija) vai saglabājusies nemainīgā līmenī. Vienīgais izņēmums ir Austrija. Tas pats attiecas uz valstīm ar vidēju uzņēmumu atbalstu P&A (Apvienotā Karaliste, Nīderlande, Beļģija, Luksemburga un Francija). Visas šīs dalībvalstis nav varējušas palielināt P&A paredzētā uzņēmumu atbalsta intensitāti. P&A atvēlētā uzņēmumu finansējuma palielināšanu ES pirmām kārtām var virzīt savstarpējas panākšanas princips. Investīcijas no struktūrfondiem ir ietvertas attiecīgajā Eurostat statistikas informācijā, un ir svarīgi pieminēt kohēzijas politikas ieguldījumu P&A investīciju intensitātē jaunajās dalībvalstīs. Vidējais struktūrfondu ieguldījums laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam bija 157,4 miljoni euro, kas gadā piesaistīja vidēji 69,6 miljonu euro lielas valsts investīcijas. Sagaidāms, ka laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam šīs investīcijas desmit jaunajās dalībvalstīs pieaugs vidēji līdz 2,7 miljardiem euro gadā (2,9 miljardiem euro, ieskaitot Rumāniju un Bulgāriju). 4.3. Tendences pētniecības politikā 2007. gadā valstu P&A politika turpināja veidoties kā daļa no sarežģītā politikas virzienu kopuma. Lai ietekmētu galvenos ekonomikas izaugsmes dzinējspēkus, dalībvalstis veidoja politiku kopumu, izstrādājot jaunas stratēģijas, aptverot dažādas ministrijas vai mainot P&A politikas institucionālos uzstādījumus, piemēram, veicot ar pētniecību, izglītību, nodarbinātību, tirdzniecību un ražošanu saistīto ministriju apvienošanu. P&A politikas reformas līdz šim ir veidotas gandrīz tikai no atsevišķu valstu perspektīvas. Tomēr ņemot vērā, ka P&A sistēmas ir aizvien vairāk savstarpēji saistītas, ir svarīgi, lai valsts politikas veidotāji politikas izstrādē nepārprotami ņemtu vērā Eiropas perspektīvu, lai maksimāli palielinātu ieguvumus no sinerģijas un labvēlīgu ietekmi citās jomās. Tas uzlabos nacionālo sistēmu efektivitāti un EPT iniciatīvas kontekstā dos būtisku ieguldījumu ES pētniecības sistēmas attīstībā kopumā, lai tā būtu konkurētspējīga dalībniece pasaules mēroga norisēs. Komisijas 2007. gada Stratēģiskajā ziņojumā īpaši uzsvērta valsts mērogā īstenotu pētniecības pasākumu Eiropas dimensija. Tiek sagaidīts, ka dalībvalstis nacionālajās reformu programmās ziņos par to, kādu ieguldījumu to stratēģijas dos Eiropas Pētniecības telpai. Dalībvalstis turpina īpašu uzmanību pievērst sabiedriskās pētniecības kvalitātes uzlabošanai. Šajā sakarā vairākās dalībvalstīs notiek pētniecības veicēju institucionāla restrukturizācija, ko galvenokārt rosinājusi nepieciešamība nodrošināt, lai attiecīgajās valstīs veiktā sabiedriskā pētniecība atbilstu augstākajiem standartiem pasaules līmenī. Lai veicinātu privātās investīcijas P&A, valdību galvenais instruments joprojām paliek nodokļu stimuli P&A uzņēmumiem. Pēdējos gados liels skaits ES valstu ieviesa fiskālos stimulus, savukārt citas valstis nostiprināja jau esošās shēmas. Dalībvalstīs, kurās vēl nav šādu shēmu, piemēram, Vācijā, Somijā un Zviedrijā, pieaug interese tās ieviest, lai stimulētu P&A mazajos un vidējos uzņēmumos un sekmētu sabiedriskās pētniecības iestāžu un nozaru sadarbību. Fiskālie P&A stimuli darba ņēmēju sociālās apdrošināšanas iemaksu jomā pastāv Francijā, Beļģijā, Nīderlandē un Spānijā. Tajā pašā kontekstā var uzskatāmi redzēt kohēzijas politikas pieaugošo lomu P&A finansēšanā, īpaši dažās jaunajās dalībvalstīs. Pētniecībai un jauninājumiem atvēlēto struktūrfondu efektīvs izlietojums ir nozīmīga iespēja daudzām valstīm ar joprojām zemu finansējuma līmeni. 5. IESKATS NāKOTNē VISI šIE SASNIEGUMI IR BRUģēJUšI CEļU UZ 2008 . gadu, kas ir otrais Septītās pamatprogrammas īstenošanas gads, kurā gaidāmi nozīmīgi jauni notikumi saistībā ar EPT. Zaļā grāmata par EPT veicināja piecu EPT iniciatīvu plānošanu, kas ierosinātas 2008. gadā. Turklāt Slovēnijas ES prezidentūras laikā tiks uzsākts “Ļubļanas process”. Tā mērķis būs izveidot kopīgu ilgtermiņa redzējumu par EPT, ko izstrādās dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju, saņemot plašu atbalstu no ieinteresētajām personām un iedzīvotājiem. 6. SīKāKAS INFORMāCIJAS AVOTI Sīkāka informācija atrodama šim ziņojumam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā. Papildu informācija ir publiski pieejama turpmāk minētajos avotos. - Pamatprogrammas un īpašo programmu gada uzraudzības ziņojumi, kuros sniegts koncentrēts, neatkarīgs apkopojums par programmu īstenošanai veiktajiem pasākumiem un to kvalitāti. - Piecu gadu novērtējuma ziņojumi, kuros aplūkota Kopienas pētniecības pasākumu īstenošana un sasniegumi iepriekšējos piecos gados. - Ziņojumi ar galvenajiem skaitļiem, ko publicē katru gadu un kuros sniegts indikatoru kopums, lai izvērtētu Eiropas pozīciju zinātnes, tehnoloģiju un jauninājumu jomā. - Statistika par Eiropas zinātni un tehnoloģiju ( Eurostat ): statistika par P&A budžetiem, P&A izdevumiem, P&A personālu un patentiem dalībvalstīs sadalījumā pa reģioniem. - Pētījumi un analīze, kas publicēti saistībā ar Kopienas PTA programmām un kas veltīti ar programmās ietvertajām PTA jomām saistītiem jautājumiem. Lielāko daļu šo dokumentu var atrast vai pasūtīt Komisijas interneta vietnēs: - Eiropas Savienības portāls, EUROPA vietne: http://europa.eu/index_en.htm - CORDIS vietne, kurā atrodama izsmeļoša informācija par PTA Pamatprogrammu: http://cordis.europa.eu - CORDIS vietne, kurā pieejama informācija par ERAwatch :http://cordis.europa.eu/erawatch/ - Komisijas Pētniecības ģenerāldirektorāta vietne:http://ec.europa.eu/dgs/research/index_en.html - Komisijas Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ģenerāldirektorāta vietne:http://ec.europa.eu/dgs/information_society/index_en.htm - Komisijas Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta vietne:http://ec.europa.eu/enterprise/index_en.htm - Komisijas Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāta vietne:http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/index_en.html - Kopīgā pētniecības centra vietne: http://www.jrc.ec.europa.eu - Eurostat vietne: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/ [1] “Katra gada sākumā Komisija nosūta ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Ziņojums ietver informāciju par darbībām pētniecības, tehnoloģijas attīstības un rezultātu izplatīšanas jomā iepriekšējā gadā, kā arī darba programmu kārtējam gadam.” [2] COM(2007) 161, 4.4.2007. [3] http://ec.europa.eu/research/era/index_en.html [4] http://ec.europa.eu/invest-in-research/pdf/download_en/keyfigures_071030_web.pdf [5] COM(2007) 182, 4.4.2007. [6] http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/94932.pdfCOM(2007) 182, 4.4.2007. [7] COM(2007) 474, 16.8.2007. [8] COM(2007) 799, 14.12.2007. [9] http://ec.europa.eu/invest-in-research/policy/philanthropy_en.htm [10] COM(2006) 458, 14.8.2006. [11] OV L 57, 24.2.2007. [12] OV L 30, 4.2.2008. [13] OV L 97, 9.4.2008. [14] COM(2003) 226, 4.6.2003. [15] 11 dalībvalstis ar augstu vai ļoti augstu P&A intensitātes pieaugumu veido tikai 16 % no ES-27 IKP, savukārt 16 dalībvalstis ar nelielu vai negatīvu P&A intensitātes pieaugumu veido 84 % no ES-27 IKP. [16] Pēdējais gads, par kuru ir pieejams sadalījums pa finansējuma avotiem.