/* COM/2011/0591 galīgā redakcija - 2011/0252 (NLE) */ Priekšlikums PADOMES LĒMUMS ar ko pieņem nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz priekšlikumiem izdarīt grozījumus Konvencijas par savvaļas dzīvnieku migrējošo sugu aizsardzību I un II papildinājumā līgumslēdzēju pušu konferences desmitajā sanāksmē





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Konvencijas par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību (pazīstama arī kā CMS jeb Bonnas konvencija) mērķis ir aizsargāt migrējošās sugas visā to sauszemes, jūras un gaisa areālā. Šī konvencija ir starpvalstu līgums , kurš noslēgts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmas aizgādībā un kura mērķis ir aizsargāt savvaļas dzīvniekus un to dabiskos biotopus pasaules mērogā. Eiropas Savienība ir CMS līgumslēdzēja puse kopš 1983. gada 1. novembra[1]. 2. Aizsargājamās migrējošās sugas ir uzskaitītas Konvencijas I papildinājumā (apdraudētās sugas) un II papildinājumā (sugas, kurām jāpiemēro nolīgumi). 3. Līgumslēdzēju pušu konference ir Konvencijas lēmējinstitūcija, kura ir pilnvarota novērtēt migrējošo sugu aizsardzības statusu un pēc tam grozīt Konvencijas I un II papildinājumu. 4. Saskaņā ar Konvencijas XI pantu grozījumu priekšlikumus var ierosināt ikviena līgumslēdzēja puse. Papildinājumu grozījums attiecībā uz visām pusēm stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc pušu konferences sanāksmes, kurā ticis pieņemts grozījums, izņemot tās puses, kuras paredz atrunu. 5. Šīs konvencijas līgumslēdzēju pušu konferences desmitā sanāksme notiks Bergenā (Norvēģijā) 2011. gada 20.–25. novembrī. Konvencijas līgumslēdzējas puses šai sanāksmei iesniedza priekšlikumus piemērot aizsardzību vairākām vēl neaizsargātām dzīvnieku sugām, izdarot grozījumus Konvencijas I un II papildinājumā. 6. Ar diviem grozījumu priekšlikumiem klajā nāca Eiropas Savienība, saskaņā ar Padomes lēmuma prasību iesniedzot tos Konvencijas sekretariātam[2]. Jau bija konstatēts, ka šie priekšlikumi ir saskaņā ar Putnu direktīvas[3] un Regulas par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību[4], mērķiem. Tāpēc Savienībai vajadzētu aktīvi atbalstīt šo pašas iesniegto priekšlikumu pieņemšanu. 7. Citas Konvencijas līgumslēdzējas puses iesniedza sešus priekšlikumus I un II papildinājuma grozījumiem. Neviens no šiem priekšlikumiem attiecībā uz putnu un zīdītāju sugām neparedz nekādas izmaiņas Savienības tiesību aktos. Lai īstenotu priekšlikumu attiecībā uz zivju sugu Manta birostris un garantētu šīs sugas aizsardzību, būtu vajadzīgi grozījumi Savienības tiesību aktos par zvejas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku. Savienībai būtu jāatbalsta šie priekšlikumi, pamatojoties uz šādiem apsvērumiem: 1) minēto sugu iekļaušana ir zinātniski pamatota; 2) tie veicina iekšējo un ārējo pasākumu konsekvenci; un 3) Savienība ir uzņēmusies saistības sadarboties starptautiskā līmenī bioloģiskās daudzveidības aizsardzības jomā. 8. Tāpēc Padomei ir jāpieņem lēmums, lai izveidotu nostāju, kas attiecībā uz grozījumu priekšlikumiem jāpieņem Savienības vārdā līgumslēdzēju pušu konferences desmitajā sanāksmē. 2011/0252 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS ar ko pieņem nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz priekšlikumiem izdarīt grozījumus Konvencijas par savvaļas dzīvnieku migrējošo sugu aizsardzību I un II papildinājumā līgumslēdzēju pušu konferences desmitajā sanāksmē EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[5], tā kā: 1. Eiropas Savienība ir līgumslēdzēja puse Konvencijā par savvaļas dzīvnieku migrējošo sugu aizsardzību[6], tāpēc tā var iesniegt priekšlikumus grozīt Konvencijas papildinājumus, kuros uzskaitītas aizsargājamās sugas. 2. Līgumslēdzēju pušu konference ir Konvencijas lēmējinstitūcija, un tai piešķirtās pilnvaras ietver tiesības novērtēt migrējošo sugu aizsardzības statusu un pēc tam pārskatīt Konvencijas I un II papildinājumu. 3. Saskaņā ar Konvencijas XI pantu papildinājumu grozījums attiecībā uz visām pusēm stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc pušu konferences sanāksmes, kurā ticis pieņemts grozījums, izņemot tās puses, kuras paredz atrunu. 4. Gatavojoties līgumslēdzēju pušu konferences desmitajai sanāksmei, kas notiks Bergenā (Norvēģijā) 2011. gada 20.–25. novembrī, Savienība paziņoja Konvencijas sekretariātam priekšlikumus[7] I papildinājuma grozījumam, saskaņā ar kuru papildinājumā tiktu iekļautas sugas Falco cherrug un Falco vespertinus. 5. Arī citas Konvencijas līgumslēdzējas puses iesniedza priekšlikumus piemērot aizsardzību vairākām vēl neaizsargātām dzīvnieku sugām, izdarot grozījumus Konvencijas I un II papildinājumā. 6. ES būtu jāatbalsta šie priekšlikumi, jo tie ir zinātniski pamatoti un ir saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un Savienības saistībām sadarboties starptautiskā līmenī bioloģiskās daudzveidības aizsardzības jomā atbilstīgi ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību[8] 5. pantam, kā arī saskaņā ar līgumslēdzēju pušu konferences lēmumiem, jo īpaši ar desmitajā sanāksmē pieņemto globālo mērķi līdz 2020. gadam novērst apdraudēto sugu izzušanu un uzlabot un nostiprināt to aizsardzības statusu — jo īpaši attiecībā uz sugām, kuru stāvoklis ir visvairāk pasliktinājies. 7. Neviens no grozījumu priekšlikumiem attiecībā uz putnu vai zīdītāju sugām neradītu nepieciešamību grozīt Savienības tiesību aktus. 8. Lai īstenotu priekšlikumu attiecībā uz zivju sugu Manta birostris un garantētu šīs sugas aizsardzību, būtu vajadzīgi grozījumi Savienības tiesību aktos par zvejas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku. 9. Ciktāl Konvencija par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību ir gan Savienības, gan dalībvalstu kompetencē, Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu cieši sadarboties Konvencijas papildinājumu grozījumu pieņemšanai, lai nodrošinātu Savienības vienotu starptautisko pārstāvību, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. Vienīgais pants Konvencijas par savvaļas dzīvnieku migrējošo sugu aizsardzību līgumslēdzēju pušu konferences desmitajā sanāksmē Komisija pauž šādu Kopienas nostāju attiecībā uz priekšlikumiem veikt grozījumus Konvencijas I un II papildinājumā: 10. ar šo Komisija tiek pilnvarota atbalstīt šādu sugu iekļaušanu I papildinājumā: 11. Falco cherrug , 12. Falco vespertinus; 13. Numenius madagascariensis; 14. Numenius tahitiensis; 15. Manta birostris; 16. ar šo Komisija tiek pilnvarota atbalstīt šādu sugu iekļaušanu II papildinājumā: 17. Ovis ammon; 18. Dolichonyx oryzivorus; 19. Manta birostris. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [..] [1] Padomes 1982. gada 24. jūnija Lēmums 82/461/EEK, ar ko noslēdz Konvenciju par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību, OV L 210, 24.6.1982., 10. lpp. [2] Padomes Lēmums, ar ko pilnvaro Eiropas Komisiju Eiropas Savienības vārdā iesniegt priekšlikumu par grozījumu Konvencijas par savvaļas dzīvnieku migrējošo sugu aizsardzību I papildinājumā Konvencijas Pušu konferences desmitajā sanāksmē (pieņemts 2011. gada 23. jūnijā rakstiskā procedūrā) (dok. 11078/11 ENV 432). [3] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīva 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.). [4] 1996. gada 9. decembra Regula (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību, OV L 61, 3.3.1997., 1. lpp. [5] OV C […], […], […]. lpp. [6] Padomes 1982. gada 24. jūnija Lēmums 82/461/EEK, ar ko noslēdz Konvenciju par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību, OV L 210, 24.6.1982., 10. lpp. [7] Priekšlikumi, kas pieņemti ar Padomes Lēmumu, ar ko pilnvaro Eiropas Komisiju Eiropas Savienības vārdā iesniegt priekšlikumu par grozījumu Konvencijas par savvaļas dzīvnieku migrējošo sugu aizsardzību I papildinājumā Konvencijas pušu konferences desmitajā sanāksmē (pieņemts 2011. gada 23. jūnijā rakstiskā procedūrā) (dok. 11078/11 ENV 432). [8] Padomes 1993. gada 25. oktobra Lēmums 93/626/EEK, kas attiecas uz Konvencijas par bioloģisko daudzveidību noslēgšanu, OV L 309, 13.12.1993., 1. lpp.