par to, kā īsteno Regulu (EK) Nr. 1921/2006, kas attiecas uz statistikas datu sniegšanu par dalībvalstīs izkrautajiem zvejniecības produktiem

Beļģija — Par datu vākšanu atbild Jūras zvejniecības dienests, kas ir Lauksaimniecības un zivsaimniecības politikas nodaļas struktūrvienība. Galvenais informācijas avots ir pārdošanas kvītis, un no trīs galvenajām izsoles vietām (Zēbrigē, Ostendē un Nivportā) tās tiek iesniegtas elektroniskā veidā tajā pašā dienā. Izņēmums ir pārdošanas dati par maziem kuģiem, jo tie var pārdot nozvejoto tieši iedzīvotājiem Ostendē (nevis izsolē), tomēr tiem piemēro prasību ziņot Ostendes izsolei par svaru un cenām. Zvejas žurnāli tiek nosūtīti 48 stundu laikā, un tos izmanto, lai pārdotos apjomus un zvejas darbību attiecinātu uz dažādiem zvejas apgabaliem (nozīmīgākie apgabali ir Ziemeļjūra un Austrumu kanāls).

Administratīvie dati ir galvenais informācijas avots statistiskai par izkraušanu, jo gandrīz visas valstis vāc zvejas žurnālus, pārdošanas kvītis un izkraušanas, pārkraušanas un pārņemšanas deklarācijas. Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 404/2011 to kuģu kapteiņiem, kuru kuģu garums pārsniedz 10 m, par savām darbībām jāuztur zvejas žurnāli un jāiesniedz reģistrētā informācija iespējami drīz — 24 stundu laikā, pat ja nekas nav nozvejots. Zvejas žurnālos norāda datus, ko kapteiņi reģistrē kuģa darbības laikā, un nozvejas dzīvsvara aplēsi. Jo īpaši tie noder, lai nozveju attiecinātu uz zvejas apgabaliem, aprēķinātu zvejas darbību un veiktu kontrolpārbaudi ar citiem datu avotiem. Attiecībā uz kuģiem, kuru garums nesasniedz 10 m, dalībvalstis izmanto veidlapas (piem., nozvejas ziņojumus un zvejas žurnālus), pārdošanas kvītis vai izlases veida metodes, lai uzraudzītu zvejas darbību.

Saskaņā ar izkraušanas regulu dalībvalstis un EEZ valstis iesniedz statistikas datus reizi gadā, sešu mēnešu laikā pēc pārskata kalendārā gada beigām. Tām piemēro prasību sniegt datus par kopējiem daudzumiem un vienības vērtībām zvejniecības produktiem, ko to teritorijā izkrauj ES un EBTA kuģi. Datus dala pēc: i) tā zvejas kuģa karoga valsts, kurš veic izkraušanu (atbilstīgi kodiem izkraušanas regulas II pielikumā), ii) produktu sagatavošanas veida (minētās regulas III pielikums) un iii) produktu paredzētā izmantojuma (minētās regulas IV pielikums).

„Komisija līdz 2010. gada 19. janvārim un pēc tam reizi trīs gados iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei izvērtējuma ziņojumu par statistikas datiem, kas apkopoti saskaņā ar šo regulu, un jo īpaši par to atbilstību un kvalitāti. Ziņojumā analizē arī datu savākšanai un apstrādei izveidotās sistēmas rentabilitāti un norāda labāko praksi, kas ļauj samazināt dalībvalstu darba apjomu un paaugstināt statistikas datu lietderību un kvalitāti.ˮ

par to, kā īsteno Regulu (EK) Nr. 1921/2006, kas attiecas uz statistikas datu sniegšanu par dalībvalstīs izkrautajiem zvejniecības produktiem

Bulgārija — Par izkraušanas datiem atbild Valsts Zivsaimniecības un akvakultūras aģentūra. Dati tiek apkopoti no administratīviem avotiem: ikvienai personai, kas veic komerciālu zveju, piemēro prasību iesniegt zvejas žurnālus un izkraušanas deklarācijas (pat ja kuģa garums nesasniedz 10 m), un ikvienai personai, kas veic zivju pirmo pārdošanu, piemēro prasību iesniegt pārdošanas kvītis, no kurām tiek iegūta informācija par cenu. Valsts Zivsaimniecības un akvakultūras aģentūra saņemtie zvejas žurnāli un pārdošanas kvītis tiek reģistrēti sistēmā 15 dienu laikā pēc to iesniegšanas. Bulgārijas kuģi zvejo tikai Melnajā jūrā.

Kipra — Zivsaimniecības un jūras pētniecības departaments (kas ir Zemkopības, lauku attīstības un vides ministrijas struktūrvienība) atbild par datu vākšanu saistībā ar nozveju un izkraušanu. Kuģiem, kuru garums nesasniedz 10 m, piemēro prasību iesniegt gan pārdošanas čekus, gan pārdošanas kvītis (ja zvejnieki pārdod izkrautās zivis tieši pircējiem) un izkraušanas deklarācijas. Zvejas žurnāli papīra dokumentu veidā tiek vākti par kuģiem, kuru garums ir no 10 m līdz 12 m, bet kuģi, kuru garums pārsniedz 12 m, ir aprīkoti ar VMS un izmanto ar to saistīto elektronisko pārskatu sniegšanas sistēmu (ERS) pārdošanas aktu ziņojumiem. Patlaban dažādi datu avoti nav savstarpēji sasaistīti un dati tiek glabāti dažādās datubāzēs. Ir skaidrs, ka ir nepieciešama integrēta sistēma un attiecīgi tehniskā palīdzība šādas sistēmas izstrādei. Kipras kuģi zvejo Vidusjūras centrālajā un austrumu daļā.

Dānija — Par izkraušanu atbild Dānijas AgriFish aģentūra, kas ir pakļauta Vides un pārtikas ministrijai. Pirmajiem pircējiem jābūt reģistrētiem un jāiesniedz pārdošanas kvītis. Vairākums lielāko zivju pircēju iesniedz pārdošanas kvītis tiešsaistē reizi dienā. Visiem Dānijas kuģiem piemēro prasību aizpildīt zvejas žurnālus (kuģiem, kuru garums pārsniedz 12 m, jābūt elektroniskiem zvejas žurnāliem). Kuģiem, kuru garums nesasniedz 10 m, var piemērot atbrīvojumu no pienākuma uzturēt zvejas žurnālu, ja zvejnieki parakstījuši „deklarāciju par zvejas apgabalu”. ERS ir pilnībā ieviesta, un kuģiem, kuru garums pārsniedz 12 m, piemēro prasību izmantot VMS. Dānijas kuģi galvenokārt zvejo Ziemeļjūrā. Dati tiek ņemti no administratīviem avotiem, bet saskaņā ar vienošanos ar valsts statistikas biroju tie tiek vispirms „iesaldētiˮ un tikai tad tiek apkopoti un nosūtīti Eurostat.

Vācija — Par izkraušanas datiem atbild Federālā Lauksaimniecības un pārtikas iestāde. Dati tiek vākti no administratīviem avotiem, izmantojot zvejas žurnālus. Informācija par produktu kvalitāti, sagatavošanas veidu un cenu tiek iegūta no izkraušanas deklarācijām un pārdošanas kvītīm. Vācijas kuģi zvejo galvenokārt rietumos esošos ūdeņos, Ziemeļjūrā, Baltijas jūrā, Grenlandes un Norvēģijas ūdeņos.

Igaunija — Datu vākšanā ir iesaistīta Lauku lietu ministrija, valsts statistikas birojs, Vides ministrija un Vides inspekcija. Valsts statistikas birojs un Lauku lietu ministrija atbild par datu rediģēšanu un sūtīšanu. Dati tiek iegūti no administratīviem avotiem, tostarp zvejas žurnāliem, izkraušanas deklarācijām, pārdošanas kvītīm un pārkraušanas un transportēšanas dokumentiem. Kuģiem, kuru garums nesasniedz 12 m vai kuru garums nesasniedz 15 m un kuri zvejo tikai Igaunijas teritoriālajos ūdeņos, jāaizpilda valsts zvejas žurnāls papīra dokumenta veidā. Kuģiem, kuru garums pārsniedz 12 m, piemēro prasību iesniegt zvejas žurnālus, izmantojot ERS. Pirmajiem pircējiem piemēro prasību pārdošanas kvītis iesniegt elektroniski Lauku lietu ministrijai. Igaunijas kuģi zvejo Baltijas jūrā, Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļā un iekšējos ūdeņos.

Īrija — Par izkraušanas datiem atbild tikai Jūras zvejniecības aizsardzības iestāde. Dati par nozveju tiek iegūti no elektroniskiem zvejas žurnāliem, ja kuģa garums pārsniedz 10 m, un pārdošanas kvītīm, ja kuģa garums nesasniedz 10 m. Īrijas kuģi zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā.

Grieķija — Administratīvos datus par vidējām izkraušanas cenām un vērtībām vāc Ražošanas, enerģētikas un vides atjaunošanas ministrija. Dati tiek sūtīti valsts statistiskas birojam, kas tos rediģē un apstrādā. Datus par nozveju vāc valsts statistikas birojs, izmantojot mēneša statistikas apsekojumus. Apssekojumā iekļauts pilnas skaitīšanas apsekojums par aizjūras zvejas darbību (kuģiem, kas zvejo Vidusatlantijas austrumdaļā), un izlases veida apsekojums par zvejas darbību atklātā jūrā un piekrastes ūdeņos kuģiem, kas zvejo Vidusjūrā. Viena posma stratificētu nejaušas izlases datu metode tiek izmantota tādēļ, ka pastāv liels informācijas nesniegšanas īpatsvars (50 %). Nav iekļauta tādu kuģu nozveja, kuru dzinēju jauda ir mazāka par 20 zirgspēkiem. Ražošanas, enerģētikas un vides atjaunošanas ministrija sūta datus Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorātam (ĢD MARE), bet valsts statistikas birojs datus sūta Eurostat.

Spānija — Par izkraušanas datiem atbild Zivsaimniecības ģenerālsekretariāts un Statistikas apakšģenerāldirektorāts (tie ir Zemkopības, pārtikas un vides ministrijas struktūrvienības). Zivsaimniecības ģenerālsekretariāts sūta datus ĢD MARE, savukārt Statistikas apakšģenerāldirektorāts sūta datus Eurostat. Dati tiek iegūti no statistikas par jūras zivsaimniecības nozveju un izkraušanu. Šajā statistikā tiek apkopota informācija no izkraušanu un pārkraušanas deklarācijām (kuģiem, kuru garums pārsniedz 10 m), pirmās pārdošanas kvītīm, kopējo atļauto nozveju (TAC) un kvotām, un zivju ražotāju organizāciju sniegtā informācija. ĢD MARE tiek sūtīti tikai administratīvi dati, savukārt birojam Eurostat sūtītie dati pirms tam tiek statistiski apstrādāti. Spānijas kuģi zvejo visos ES regulējuma aptvertajos zvejas apgabalos un arī citos reģionos.

Francija — Par datu vākšanu vispārīgi atbild Jūras zivsaimniecības un akvakultūras direktorāts. Zivsaimniecības un akvakultūras statistikas birojs, kas darbojas Jūras zivsaimniecības un akvakultūras direktorāta pakļautībā, atbild par datu rediģēšanu un sūtīšanu Komisijai. Valsts aģentūra FranceAgriMer atbild par pārdošanas kvīšu apkopošanu un papīra deklarāciju ievadīšanu sistēmā. Jūras zivsaimniecības un akvakultūras direktorāts saņem no Pētniecības un attīstības institūta datus par tropu tunzivju zvejniecību. Labu aptvērumu par zvejniecību Atlantijas okeānā nodrošina administratīvi avoti (zvejas žurnāli, izkraušanas deklarācijas un pārdošanas kvītis, kā arī VMS dati). Nepilnīgos administratīvos datus attiecībā uz Vidusjūru un aizjūras teritorijām papildina izlases veida apsekojumos iegūtie dati, tomēr tie vēl netiek iekļauti datos, kas tiek sūtīti Eurostat. Francija ziņojusi, ka problēmas ir saistītas ar trūkstošiem vai kļūdainiem primārajiem datiem, un atzinusi nepieciešamību uzlabot datu kvalitāti. Gandrīz 80 % no visas nozvejas ir Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā. Citi svarīgi zvejas apgabali ir Indijas okeāna rietumdaļa, Vidusatlantijas austrumdaļa un Vidusjūra.

Horvātija — Par izkraušanas datiem atbild Zemkopības ministrijas Zivsaimniecības direktorāts. Administratīvie dati tiek vākti, izmantojot zvejas žurnālus un izkraušanas deklarācijas (traleriem un kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, kā arī kuģiem, kuru garums pārsniedz 10 m), nozvejas ziņojumus (kuģiem, kuru garums nesasniedz 10 m), VMS (kuģiem, kuru garums pārsniedz 15 m) un pārdošanas kvītis par svaigām zivīm. Horvātijas kuģi zvejo Adrijas jūras ziemeļdaļā un centrālajā daļā.

Itālija — Par izkraušanas datiem atbild Zemkopības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrija, Valsts pētniecības padome un ITAFISHSTAT (valsts konsorcijs zivsaimniecības statistikas izstrādes jomā). Valsts pētniecības padome un ITAFISHSTAT veic izlases veida apsekojumu ar vairākiem mainīgajiem lielumiem par zvejas darbību Vidusjūrā, kuras metodikas aspekti tika noteikti sadarbībā ar valsts statistikas biroju. Kuģi, kam ir atļauts zvejot zilo tunzivi, ir izslēgti no izlases un sniedz datus Zemkopības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijai, izmantojot zvejas žurnālus. Skaitīšanas dati par zvejniecību Vidusatlantijas austrumdaļā un Indijas okeāna rietumdaļā, ko iepriekš sniedza valsts statistikas birojs, vairs netiek sniegti. Iepriekšējā ziņojuma sagatavošanas laikā Itālija ierosināja mainīt šādu datu vākšanas metodi, lai novērstu problēmu, kas ir ļoti zems atbilžu sniegšanas līmenis. Tomēr līdz šim izmaiņas nav veiktas.

Latvija — Valsts vides dienests, kas ir Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas pakļautībā, atbild par tādu datu vākšanu, kuri attiecas uz izkraušanu un pirmās pārdošanas kvītīm, kā arī datu apkopošanu par Baltijas jūru un Rīgas jūras līci. Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts arī ir iesaistīts gan šādu datu, gan datu par zvejniecību atklātā jūrā Atlantijas okeānā vākšanā un apstrādē. Turklāt institūts sniedz Zemkopības ministrijas Zivsaimniecības departamentam datus apkopošanai. Centrālā statistikas pārvalde vispārīgi atbild par datu kvalitāti, savukārt Valsts vides dienests un Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts arī nodrošina datu kvalitāti savas kompetences jomās. Zivsaimniecības departaments atbild par datu galīgo kontrolpārbaudi un iesniegšanu Komisijai. Dati ir no administratīviem avotiem, tostarp zvejas žurnāliem, pārdošanas kvītīm un izkraušanas deklarācijām. Visi zvejas kuģi, kuru garums pārsniedz 12 m, izmanto ERS un ir aprīkoti ar VMS. Centrālā statistikas pārvalde vāc datus par nozveju vērtības un zivju sugu izteiksmē un veic to kontrolpārbaudi, izmantojot Zivsaimniecības departamenta administratīvos datus. Latvijas kuģi zvejo Baltijas jūrā un Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā, kā arī Vidusatlantijas austrumdaļā.

Lietuva — Par datu vākšanu atbild Zemkopības ministrijas Zivsaimniecības departaments. Galvenie datu avoti ir zvejas žurnāli, pārdošanas kvītis un izkraušanas deklarācijas. Lietuvā tiek izmantota integrēta automatizēta sistēma, lai apstrādātu un validētu izkraušanas datus. Lietuvas kuģi zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu un ziemeļrietumu daļā, Vidusatlantijas austrumdaļā un Klusā okeāna dienviddaļā.

Malta — Par datu vākšanu atbild Zivsaimniecības un akvakultūras departaments, kas ir Ilgtspējīgas attīstības, vides un klimata pārmaiņu ministrijas struktūrvienība. Valsts statistikas birojs sūta datus Eurostat, bet Zivsaimniecības un akvakultūras departaments sūta datus ĢD MARE. Kuģiem, kuru garums pārsniedz 10 m, piemēro skaitīšanas pieeju, datu vākšanai izmantojot kuģu žurnālus un pārdošanas vaučerus. Dati par kuģiem, kuru garums nesasniedz 10 m, tiek vākti, izmantojot maza apjoma izlases veida apsekojumu ar vairākiem mainīgajiem lielumiem. Maltas kuģi zvejo Vidusjūrā.

Nīderlande — Nīderlandes Uzņēmumu aģentūras Zivsaimniecības departaments atbild par datu vākšanu no Nīderlandes Pārtikas un patēriņa preču nekaitīguma iestādes, un tad nepieciešamie dati tiek sūtīti ĢD MARE. Valsts statistikas birojs atbild par datu rediģēšanu un iesniegšanu Eurostat. Dati par zvejas žurnāliem, pārdošanas kvītīm un nozveju tiek iegūti no Zivsaimniecības reģistrācijas un informācijas sistēmas, kuru uztur Patēriņa preču nekaitīguma iestāde. Nīderlandes kuģi zvejo Vidusatlantijas ziemeļaustrumu un austrumdaļā un Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā.

Polija — Par datu vākšanu atbild Zemkopības un lauku attīstības ministrijas Zivsaimniecības departaments. Dati tiek iegūti no elektroniskiem vai papīra zvejas žurnāliem un ikmēneša ziņojumiem papīra dokumentu veidā (atkarībā no kuģa lieluma), kā arī pārdošanas kvītīm. Tiek izmantota gan ERS, gan VMS, bet ERS izmanto kuģi, kuru garums pārsniedz 12 m. Polijas kuģi zvejo galvenokārt Baltijas jūrā, Vidusatlantijas austrumdaļā un Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļā.

Portugāle — Valsts statistikas birojs atbildību par oficiālās zivsaimniecības statistikas datu sagatavošanu ir deleģējis Dabas resursu, drošības un kuģniecības pakalpojumu ģenerāldirektorātam. Datu vākšanā ir iesaistīti arī pieci reģionālie direktorāti zemkopības un iekšzemes zivsaimniecības jomā un kompetentās iestādes autonomajos apgabalos. Dati tiek galvenokārt iegūti no zvejas žurnāliem, izkraušanas deklarācijām un valsts izsolēm un pārdošanas kvītīm saistībā ar svaigām un atdzesētāmzivīm. Portugāles kuģi zvejo galvenokārt Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu un rietumu daļā, Vidusatlantijas austrumdaļā, kā arī Klusajā okeānā.

Rumānija — Par datu vākšanu atbild Valsts zivsaimniecības un akvakultūras aģentūra. Datu vākšanā un kontrolpārbaudē ir iesaistīts arī Valsts jūrlietu pētniecības un izstrādes institūts, un tas arī ir līdzatbildīgs par datu iesniegšanu ĢD MARE. Dati tiek iegūti no administratīviem avotiem (zvejas žurnāliem, pārdošanas kvītīm un izkraušanas deklarācijām). VMS tiek izmantota, bet ERS vēl nav ieviesta. Datus vāc Valsts zivsaimniecības un akvakultūras aģentūras inspektori, tad Inspekcija un Jūrlietu politikas direktorāts veic to kontrolpārbaudi. Zvejas kuģi zvejo tikai tajā Melnās jūras daļā, kas atrodas Rumānijas jurisdikcijā.

Slovēnija — Par datu vākšanu kopīgi atbild Zemkopības, mežsaimniecības un pārtikas ministrija, Zivsaimniecības pētniecības institūts un valsts statistikas birojs. Dati galvenokārt ir no administratīviem avotiem. Visiem kuģiem piemēro prasību aizpildīt zvejas žurnālus un iesniegt izkraušanas deklarācijas. Datus par cenām iegūst no pārdošanas kvītīm un aptaujas anketas. Ja cenu nav (2014. gadā cenu nebija mazāk nekā 1 % no kopējā izkrautā apjoma), izdara aplēses. Zivsaimniecības pētniecības institūts pārvalda datu ievadi, apstrādi un kontroli, bet Zemkopības, mežsaimniecības un pārtikas ministrija un valsts statistikas birojs atbild par datu salīdzināmību laika gaitā, datu precīzu publicēšanu un datu sniegšanu starptautiskām organizācijām. Slovēnijas kuģi zvejo Adrijas jūrā.

Somija — Par zivsaimniecības datiem primāri atbild Valsts resursu institūts. Zemkopības un mežsaimniecības ministrija uztur reģistrus un reāllaika datubāzi par komerciālo jūras zvejniecību un arī atbild par tādu zivju sugu uzraudzību, uz kurām attiecas kvotas, un šādu datu iesniegšanu ĢD MARE. Valsts resursu institūts sniedz sīkākus datus, kuri papildina Zemkopības un mežsaimniecības ministrijas datus un kas iegūti no institūta veiktajiem apsekojumiem un ārējās informācijas. Institūts apkopo šo statistiku un iesniedz to Eurostat. Kuģiem, kuru garums pārsniedz 10 m, piemēro prasību iesniegt zvejas žurnālus, bet kuģiem, kuru garums nesasniedz 10 m, aizpilda ikmēneša piekrastes zvejniecības veidlapas (ja atbildes netiek sniegtas, tiek izdarītas aplēses par nozveju). Pirmā tādu zivju sugu pārdošana, uz kurām attiecas kvotas, ir noteikta tiesību aktos. Informāciju par tādu zivju sugu pārdošanu, uz kurām neattiecas kvotas, papildina ar apsekojumu par lielākajiem zivju vairumtirdzniecības uzņēmumiem. Somijas kuģi zvejo tikai Baltijas jūrā.