/* COM/2010/0577 galīgā redakcija */ BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 9 PROJEKTS 2010. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM III iedaļa – Komisija





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 13.10.2010 COM(2010) 577 galīgā redakcija BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 9 PROJEKTS 2010. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀMIII iedaļa – Komisija (iesniegusi Komisija) BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 9 PROJEKTS2010. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀMIII iedaļa – Komisija Ņemot vērā: - Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, - Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[1], un jo īpaši tās 37. pantu, - Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējo budžetu, kas pieņemts 2009. gada 17. decembrī[2], - budžeta grozījumu Nr. 1/2010, kas pieņemts 2010. gada 19. maijā[3], - budžeta grozījumu Nr. 2/2010, kas pieņemts 2010. gada 16. jūnijā[4], - budžeta grozījumu Nr. 3/2010 (daļēji atbilst bijušajam budžeta grozījuma Nr. 2/2010[5] projektam), kas pieņemts 2010. gada 7. septembrī, - budžeta grozījumu Nr. 4/2010 (bijušais budžeta grozījuma projekts Nr. 5/2010[6]), kas pieņemts 2010. gada 21. septembrī, - budžeta grozījumu Nr. 5/2010 (bijušais budžeta grozījuma projekts Nr. 7/2010[7]), kas pieņemts 2010. gada 22. septembrī, - budžeta grozījumu Nr. 2/2010[8], 3/2010[9], 6/2010[10] un 8/2010[11] projektus, Eiropas Komisija ar šo iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai 2010. gada budžeta grozījuma Nr. 9 projektu. IZMAIŅAS IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU KOPSAVILKUMĀ PA IEDAĻĀM Izmaiņas ieņēmumu un izdevumu kopsavilkumā pa iedaļām ir pieejamas EUR-Lex tīmekļa vietnē ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm ). Izmaiņas ieņēmumu un izdevumu kopsavilkumā pa iedaļām angļu valodā informācijas nolūkos ir pievienotas šim dokumentam kā budžeta pielikums. SATURS 1. Ievads 1 2. ES Solidaritātes fonda mobilizēšana 1 2.1. Madeiras sala Portugālē: zemes nogruvumi un plūdi 1 2.2. Francija: vētra "Ksintija" 1 3. Finansējums 1 4. Kopsavilkuma tabula pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām 1 1. IEVADS 2010. gada budžeta grozījuma Nr.9 projekts (BGP) ietver šādus elementus. - ES Solidaritātes fonda mobilizēšanu EUR 66,9 miljonu apmērā saistību un maksājumu apropriācijās seku dēļ, ko izraisīja nogruvumi un lielie plūdi Madeiras salā, Portugālē un vētra "Ksintija" Francijā. - Atbilstošu maksājumu apropriāciju samazinājumu EUR 66,9 miljonu apmērā 06 04 14 03. pozīcijā – Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam – Jūras vēja energotīklu sistēma Eiropā. 2. ES Solidaritātes fonda mobilizēšana 2.1. Madeiras sala Portugālē: zemes nogruvumi un plūdi 2010. gada februārī neparasti spēcīgas lietusgāzes Madeiras salā izraisīja zemes nogruvumus un lielus plūdus, tādējādi radot būtisku kaitējumu publiskai un privātai infrastruktūrai, uzņēmumiem un lauksaimniecībai. Tādēļ Portugāle iesniedza pieteikumu finansiālas palīdzības saņemšanai no Eiropas Savienības Solidaritātes fonda. Komisijas dienesti rūpīgi izvērtēja pieteikumu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 [12]un jo īpaši tās 2., 3. un 4. pantu. Vērtējuma būtiskākās atziņas kopumā ir šādas. 1. Pieteikumu Komisija saņēma 2010. gada 20. aprīlī noteikto 10 nedēļu laikā pēc pirmajiem 2010. gada 20. februārī reģistrētajiem postījumiem. Pēc Komisijas dienestu lūguma 2010. gada 15. jūlijā tika sniegta papildu informācija, kas vajadzīga, lai novērtētu šo pieteikumu. 2. Tā ir dabas izraisīta katastrofa. Portugāles iestādes novērtēja, ka kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 1, 080 miljardi. Tas ir 0,68 % no Portugāles nacionālā kopienākuma. 3. Tā kā novērtētā tiešo zaudējumu kopējā summa pārsniedz Portugālei piemērojamo robežu – 0,6% no NKI – Solidaritātes fonda mobilizēšanai, katastrofu klasificēja kā "lielu dabas katastrofu", un tādējādi uz to attiecas Regulas (EK) Nr. 2012/2002 piemērošanas galvenā joma. Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats finansiālās palīdzības summas aprēķināšanai. Finansiālo palīdzību var izmantot tikai būtiskiem avārijas darbiem, kā noteikts regulas 3. pantā. 4. Plūdi izraisīja nopietnus postījumus un bojājumus. Tas galvenokārt attiecās uz hidroloģijas jomu. Tiek lēsts, ka bojāti 130 km upju un mazāku ūdensteču ūdensceļi, kas ir 45 % no kopējā zaudējumu apmēra. Nopietnus zaudējumus cieta arī ceļi, tilti, komunālais tīkls un infrastruktūra, privāti mājokļi un īpašums. No aptuveni 800 ēkām puse tika pilnībā nopostīta, un vairāk nekā 700 cilvēku vajadzēja izmitināt pagaidu mājokļos. Uzņēmumiem un lauksaimniecībai nodarītie tiešie zaudējumi bija aptuveni EUR 122 miljoni. Plūdu izraisītās sekas bija īpaši smagas, jo Madeiras galvaspilsētas Funšalas centrs bija stipri nopostīts un tās ostas rajons pēc sakārtošanas darbiem, kuros vajadzēja nostiprināt vairākus tūkstošus kubikmetru drupu, bija pilnībā jāatjauno. Lai gan saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2012/2002 noteikumiem par "lielām katastrofām" Madeiras atrašanās uz salas un tās nošķirtība nav kritērijs, to tomēr nevar neievērot, vērtējot katastrofas sekas uz tautsaimniecību. 5. Tiek lēsts, ka darbu izmaksas, ko sedz atbilstoši 3. panta 2. punktam Regulā (EK) Nr. 2012/2002, ir EUR 165,24 miljoni, un tās ir iedalītas 4 kategorijās. A) tūlītēja infrastruktūras atjaunošana, lai tā būtu darba kārtībā, B) pagaidu izmitināšana un glābšanas dienesti, C) aizsardzības infrastruktūras un tūlītēja kultūras mantojuma aizsardzība un D) sakārtošanas darbi katastrofas skartajos reģionos/zonās. 6. Skartais reģions ir tiesīgs saņemt atbalstu kā "Pakāpeniskās pārejas reģions" saskaņā ar 2007.-2013. gada struktūrfondiem. Portugāles iestādes paziņoja, ka tās pēta iespēju finansēt daļu no rekonstrukcijas darbiem, kas neietilpst avārijas darbu darbības jomā, izmantojot attiecīgās struktūrfondu līdzfinansētās darba programmas. 7. Attiecībā uz zaudējumu segšanu no apdrošinātāju puses Portugāles iestādes norādīja, ka pieteikuma iesniegšanas brīdī tām nebija iespējams noteikt iespējamo apdrošināšanas segumu attiecināmām izmaksām. Ja šāds segums ir, minētas darbības nebūs tiesīgas saņemt finansējumu no Solidaritātes fonda. Iepriekšminēto iemeslu dēļ tiek ierosināts pieņemt Portugāles iesniegto pieteikumu saistībā ar plūdu postījumiem Madeirā 2010. gada februārī, kas kvalificējama kā "liela katastrofa", un attiecīgi ierosināt Solidaritātes fonda mobilizēšanu. 2.2. Francija: vētra "Ksintija" Lielākajā Francijas daļā 2010. gada februārī plosījās vētra "Ksintija", bet visvairāk tā nopostīja Piejūras Šarantas un Vandejas departamentu, kas atrodas Atlantijas okeāna piekrastē. Vētrā gāja bojā 53 cilvēki un gandrīz 80 tika ievainoti. Tās rezultātā applūda plašas teritorijas, tostarp arī apdzīvotas vietas. Vētra nodarīja nopietnus postījumus dambjiem un aizsprostiem, publiskai un privātai infrastruktūrai, ceļu un dzelzceļu tīklam, lauksaimniecībai un uzņēmumiem. Šā iemesla dēļ Francija iesniedza pieteikumu finansiālas palīdzības saņemšanai no Eiropas Savienības Solidaritātes fonda. Komisijas dienesti rūpīgi izvērtēja pieteikumu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 [13]un jo īpaši tās 2., 3. un 4. pantu. Vērtējuma būtiskākās atziņas kopumā ir šādas. 8. Pieteikumu Komisija saņēma 2010. gada 7. maijā noteikto 10 nedēļu laikā pēc pirmajiem 2010. gada 27. februārī reģistrētajiem postījumiem. Francijas iestādes 24. jūnijā un 20. jūlijā iesniedza divas papildu lietas, kurās sīkāk novērtēti postījumi un katastrofas ietekme uz tautsaimniecību. 9. Tā bija dabas izraisīta katastrofa, un tādejādi uz to attiecas Solidaritātes fonda piemērošana. 10. Tā kā šī katastrofa attiecas uz lielāko Francijas daļu un tiek lēsts, ka kopējie zaudējumi ir EUR 2,4 miljardi, Francijas iestādes ierobežoja savu pieteikumu tikai uz diviem visvairāk skartajiem reģioniem, proti, Piejūras Šarantas un Vandejas departamentu Atlantijas okeāna piekrastē. 11. Francijas iestādes novērtēja, ka dabas katastrofas izraisītie kopējie tiešie zaudējumi attiecīgajā teritorijā ir EUR 1 425,43 miljoni. Šī summa ir 41,12 % no parastās 2010. gadā Francijai piemērojamās robežas Solidaritātes fonda mobilizēšanai, kas ir EUR 3 466,57 miljoni (t.i., EUR 3 miljardi 2002. gada cenās). Absolūtā izteiksmē tas ir otrs lielākais zaudējums no visiem Solidaritātes fonda pieteikumiem reģionālās katastrofas gadījumā. 12. Tā kā kopējais zaudējumu apmērs ir mazāks par parasto robežu, pieteikumu pārbaudīja, pamatojoties uz tā saukto "ārkārtējās reģionālās katastrofas" kritēriju, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 2012/2002 2. panta 2. punkta pēdējā daļā, kurā ietverti nosacījumi palīdzības saņemšanai no Solidaritātes fonda "ārkārtējos apstākļos". Atbilstoši šiem kritērijiem reģions var saņemt palīdzību no fonda tikai tad, ja šo reģionu ir skārusi ārkārtēja katastrofa; galvenokārt tas attiecas uz dabas katastrofām, kas skar lielu daļu tā iedzīvotāju un kam ir ievērojama un ilgstoša ietekme uz dzīves apstākļiem un ekonomisko stabilitāti reģionā. Regulā paredzēts īpašu uzmanību pievērst attāliem un izolētiem reģioniem, tādiem kā salas un tālākie reģioni, kas definēti LESD 349. pantā. Attiecīgais reģions pie šīs kategorijas nepieder. Regulā paredzēts, ka ar "vislielāko precizitāti" jāpārbauda pieteikumi, kas iesniegti saskaņā ar "ārkārtējās reģionālās katastrofas" kritēriju. 13. Viens no Regulas (EK) 2012/2002 nosacījumiem Solidaritātes fonda ārkārtas mobilizēšanai ir tāds, ka katastrofa ir skārusi lielāko daļu tā reģiona iedzīvotāju, uz kuru attiecas pieteikums. Attiecīgajā teritorijā, uz kuru pamatojas Francijas pieteikums, ir saistīts reģions, kurā ietilpst 46 administratīvie piekrastes rajoni Šarantas un Vandejas departamentā. Turklāt šajā reģionā ietilpst nelielas Larošelas un Rošforas aglomerācijas administratīvās daļas. Attiecīgo teritoriju apdzīvo 101 336 iedzīvotāji, kurus, spriežot pēc pieteikuma, vētra ir dziļi skārusi. Pieteikumā vispusīgi atspoguļots, kā postījumi ir ietekmējuši iedzīvotājus. Šī ietekme ir izpaudusies kā personiski zaudējumi, saimnieciskās darbības pārtraukšana, galveno komunālo iekārtu un telekomunikāciju darbības pārtraukšana, satiksmes traucējumi, utt. Daudz mājokļu bija applūdināti un izpostīti. Dzelzceļa, ceļa un prāmju satiksme bija pārtraukta, tāpat bija traucēta fiksēto un mobilo tālruņu līniju darbība. Dambji, krasta aizsardzības vaļņi un infrastruktūra bija nopietni bojāta. Tika ziņots par lieliem lauksaimniecības zemju un austeru audzētavu postījumiem. Spriežot pēc sniegtās informācijas, šī dabas katastrofa skāra lielāko daļu iedzīvotāju. 14. Attiecībā uz prasību apliecināt to, ka minētā katastrofa ir atstājusi lielu un ilgstošu ietekmi uz dzīves apstākļiem un ekonomisko stabilitāti reģionā, pieteikumā galvenokārt uzsvērta negatīvā ietekme uz lauksaimniecību, jo jūras ūdens applūdināja aptuveni 32 000 ha lauksaimniecības zemes, kā rezultātā augsnē uzkrājās sāls un tādēļ vairākus gadus jārēķinās ražas zaudējumiem. Lieli zaudējumi nodarīti austeru un divvāku gliemju ieguvei, kas ir lielākā Francijā, kas skāra aptuveni 1050 audzētājus, no kuriem daudziem draud bankrots. Postījumi negatīvi ietekmējuši arī tautsaimnieciski nozīmīgo tūrisma nozari; nopostītas pludmales, piekrastes aprīkojums, kempingi un izīrēšanai paredzētas pārvietojamās mājas, kā arī samazinājies rezervēto vietu skaits. Sagaidāms, ka tūrisma nozares kumulatīvie zaudējumi pārsniegs viena gada ieņēmumus. Tāpat pieteikumā atsaucas uz pastāvīgo iedzīvotāju nedrošību un neaizsargātību, dzīvojot tuvu jūrai, īpaši tādēļ, ka vēl pilnībā nav atjaunotas pretplūdu aizsardzības sistēmas. Nepieciešamība atjaunot pretplūdu aizsardzības sistēmu aptuveni 200 km garumā prasīs nopietnu celtniecības darbu vairāku gadu garumā. Turklāt vajadzība ieguldīt ar plūdiem saistītos pasākumos atņems vietējām pašvaldībām līdzekļus, kas negatīvi ietekmēs pakalpojumu piedāvājumu iedzīvotajiem. Kopumā ņemot, galvenās reģiona tautsaimniecības nozares – tūrisms, lauksaimniecība un austeru audzēšana – nepārprotami ir cietušas no vētras izraisītajām sekām. Lai gan divi šā reģiona ekonomikas centri – Larošela un Rošfora – vētrā cieta relatīvi maz, iekšzemes lauku teritorijas ekonomikā to nozīme ir ierobežota, un tie nespēs kompensēt iepriekš minētos destabilizācijas faktorus. 15. Tiek lēsts, ka darbu izmaksas, ko sedz atbilstoši 3. panta 2. punktam Regulā (EK) Nr. 2012/2002, ir EUR 473 842 miljoni, un tās ir iedalītas 4 kategorijās. A) tūlītēja infrastruktūras atjaunošana, lai tā būtu darba kārtībā, B) pagaidu izmitināšana un glābšanas dienesti, C) aizsardzības infrastruktūras un D) sakārtošanas darbi katastrofas skartajos reģionos/zonās. 16. Skartie reģioni ir tiesīgi saņemt atbalstu kā "Konkurētspējas un nodarbinātības mērķa reģioni" saskaņā ar 2007.-2013. gada struktūrfondiem. 17. Francijas iestādes norādīja, ka apdrošināšana nesedz attiecināmās izmaksas. Iepriekšminēto iemeslu dēļ tiek ierosināts pieņemt Francijas iesniegto pieteikumu saistībā ar vētras "Ksintija" nodarītajiem postījumiem, kas kvalificējami kā "ārkārtēja reģionāla katastrofa", un ierosināt Solidaritātes fonda mobilizēšanu. 3. Finansējums Kopējais pieejamais Solidaritātes fonda gada budžets ir EUR 1 miljards. Tā kā solidaritāte bija galvenais pamatojums Fonda izveidei, Komisija uzskata, ka Fonda atbalstam vajadzētu būt progresīvam. Tas nozīmē, ka atbilstoši iepriekšējai praksei zaudējumu daļa, kas pārsniedz robežu (0,6 % no NKI vai 3 miljardi euro 2002. gada cenās, ņemot vērā to summu, kura ir mazākā), ir pamatā lielākai atbalsta intensitātei nekā zaudējumiem līdz šai robežai. Agrāk pielietotā likme, lai noteiktu piešķīrumus lielām katastrofām, ir 2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem, kas ir zem Fonda mobilizēšanas robežas, un 6 %, kuri ir virs robežas. Solidaritātes fonda atbalsta aprēķināšanas metodika ir izklāstīta 2002.–2003. gada pārskatā par Solidaritātes fondu, un to apstiprināja Padome un Eiropas Parlaments. Šajos gadījumos ir ierosināts izmantot tās pašas procentu likmes un piešķirt šādas atbalsta summas. (EUR) | Tiešie zaudējumi | Robeža | Summa, pamatojoties uz 2,5 % | Summa, pamatojoties uz 6 % | Ierosinātā atbalsta kopējā summa | Portugāle - 2010. gada plūdi Madeiras salā | 1 080 000 000 | 958 406 000 | 23 960 150 | 7 295 640 | Kopā | 31 255 790 | (EUR) | Tiešie zaudējumi | Robeža | Summa, pamatojoties uz 2,5 % | Summa, pamatojoties uz 6 % | Ierosinātā atbalsta kopējā summa | Francija - 2010. gada vētra "Ksintija" | 1 425 430 000 | 3 466 573 000 | 35 635 750 | - | Kopā | 35 635 750 | Pēc šīs kompensācijas summas izmaksas paliks vismaz 25 % Eiropas Savienības Solidaritātes fonda līdzekļu, kas būs pieejami piešķīrumiem gada pēdējā ceturksnī, kā tas noteikts Regulas (EK) 2012/2002 4. panta 2. punktā. Šajā posmā, gaidāmās vajadzības 06 04 14 03. pozīcijā – Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam – Jūras vēja energotīklu sistēma Eiropā – ir tādas, ka maksājumu apropriācijas EUR 66 891 540 apmērā var pārvietot uz 13 06 01. pozīciju, lai segtu attiecīgās vajadzības saistībā ar ES Solidaritātes fonda mobilizēšanu. Par šādu situāciju 06 04 14 03. budžeta postenī jau tika ziņots Budžeta prognožu brīdinājuma paziņojumā 2010. gada jūnijā[14] , un tas neietekmēs programmas galīgo īstenošanu. 4. Kopsavilkuma tabula pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām 2010. gada finanšu shēma Kategorija/apakškategorija | 2010. gada finanšu shēma | 2010. gada budžets (ieskaitot BGP Nr. 1 - 8/2010) | BGP Nr.9/2010 | 2010. gada budžets (ieskaitot BGP Nr. 1 - 9/2010) | |SA |MA |SA |MA |SA |MA |SA |MA | | 1. ILGTSPĒJĪGA IZAUGSME | | | | | | | | | | 1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai |14 167 000 000 | |14 861 853 253 |11 342 270 803 | |-66 891 540 |14 861 853 253 |11 275 379 263 | |1.b Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai |49 388 000 000 | |49 387 592 092 |36 371 862 500 | | |49 387 592 092 |36 371 862 500 | | Kopā | 63 555 000 000 | |64 249 445 345 |47 714 133 303 | |-66 891 540 |64 249 445 345 |47 647 241 763 | | Rezerve[15] | | |-194 445 345 | | | |-194 445 345 | | | 2. DABAS RESURSU SAGLABĀŠANA UN PĀRVALDĪBA | | | | | | | | | | Tostarp ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi |47 146 000 000 | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | Kopā | 59 955 000 000 | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | Rezerve | | |456 166 698 | | | |456 166 698 | | | 3. PILSONISKUMS, BRĪVĪBA, DROŠĪBA UN TIESISKUMS | | | | | | | | | | 3.a Brīvība, drošība un tiesiskums |1 025 000 000 | |1 006 487 370 |738 570 370 | | |1 006 487 370 |738 570 370 | |3.b Pilsoniskums |668 000 000 | |681 022 500 |672 410 000 |+66 891 540 |+66 891 540 |747 914 040 |739 301 540 | | Kopā | 1 693 000 000 | |1 687 509 870 |1 410 980 370 |+66 891 540 |+66 891 540 |1 754 401 410 |1 477 871 910 | | Rezerve[16] | | |18 512 630 | | | |18 512 630 | | | 4. ES – GLOBĀLO PROCESU DALĪBNIECE[17] | 7 893 000 000 | | 8 160 182 000 |7 787 695 183 | | | 8 160 182 000 |7 787 695 183 | | Rezerve | | | -18 300 000 | | | | -18 300 000 | | | 5. ADMINISTRĀCIJA[18] | 7 882 000 000 | |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | Rezerve | | | 43 495 215 | | | | 43 495 215 | | | KOPĀ | 140 978 000 000 |134 289 000 000 |141 514 475 302 |122 966 449 450 |+66 891 540 |0 |141 581 366 842 |122 966 449 450 | | Rezerve | | | 518 729 198 |11 651 432 550 | | |518 729 198 |11 718 324 090 | | [1] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [2] OV L 64, 12.3.2010. [3] OV L 183, 16.7.2010. [4] OV L 206, 6.8.2010. [5] COM(2010)108. [6] COM(2010)320. [7] COM(2010)383. [8] COM(2010)108. [9] COM(2010)149. [10] COM(2010)315. [11] COM(2010)533. [12] Padomes 2002. gada 11. novembra Regula (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp. [13] Padomes 2002. gada 11. novembra Regula (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp. [14] SEC(2010)767/2 [15] Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGPF) nav ietverts 1.a izdevumu kategorijas rezerves aprēķinā (500 miljoni euro). 195 miljonus euro, kas pārsniedz maksimālo robežu, finansē, izmantojot elastības fondu. [16] Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) summa ir iekļauta papildus attiecīgajām izdevumu kategorijām saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu (OV C 139, 14.6.2006.). [17] 2010. gada 4. izdevumu kategorijas rezervē nav ņemtas vērā apropriācijas, kas saistītas ar rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos (248,9 miljoni euro). [18] Lai aprēķinātu 5. izdevumu kategorijas maksimālās robežas rezervi, ir ņemta vērā 1. zemsvītras piezīme 2007.–2013. gada finanšu shēmā par summu 80 miljonu euro apmērā personāla iemaksām pensiju shēmā.