ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
6.

norāda, ka nodarbinātības iespēju trūkums, korupcija, dezinformācija, valsts nozagšanas elementi, nevienlīdzība, ārvalstu iejaukšanās no tādu nedemokrātisku režīmu puses kā Krievija un Ķīna un lēnais pievienošanās process ES ir to faktoru vidū, kas padara Rietumbalkānu sabiedrību neaizsargātu pret organizēto noziedzību; mudina gan Rietumbalkānu valstu iestādes, gan to starptautiskos partnerus, tostarp ES, pastiprināt centienus šo problēmu risināšanā, jo tās sekmē nestabilitāti, iedragā integrāciju un kavē demokrātisku un ekonomikas attīstību;
5.

pauž bažas par to, ka, lai gan nemateriālie aktīvi ir viens no visvērtīgākajiem aktīviem, tikai daži Eiropas MVU to apzinās un gūst labumu no sava IĪ, kad tie mēģina iegūt finansējumu; tādēļ atzinīgi vērtē izziņoto Eiropas IĪ informācijas centra izveidi kā vienu no daudzajiem pasākumiem, kas nodrošinās, ka Eiropa turpina gūt labumu no to zināšanu vērtības, ko mūsu uzņēmumi pastāvīgi rada, attīsta un kopīgo, un ka tie ir aprīkoti ar nepieciešamajiem instrumentiem un informāciju vai aktīvāk pārvalda šos aktīvus; uzsver, ka funkcionālie modeļi nodrošina ātru un lētu tehnisko izgudrojumu aizsardzību un ir ļoti pievilcīgi MVU; tādēļ mudina dalībvalstis, kuras vēl nepiedāvā šo instrumentu, to izveidot un aicina Komisiju apsvērt iespēju ieviest ES līmeņa funkcionālo modeļu aizsardzību, kas pašlaik nav pieejama;
—

ņemot vērā 2021. gada Teksasas Senāta likumprojektu Nr. 8 (SB8) “Relating to abortion, including abortions after detection of an unborn child’s heartbeat; authorizing a private civil right of action” (“Attiecībā uz abortiem, tai skaitā abortiem pēc nedzimuša bērna sirdspukstu noteikšanas: atļauja celt civiltiesisku prasību”),
G.

tā kā, lai gan oficiālais stimuls izvēlēties metodes, kurās neizmanto dzīvniekus, ir unikāls ES, pastāv birokrātiski šķēršļi to akceptēšanai, to izmantošana netiek pienācīgi nodrošināta un finansējums to izstrādei joprojām ir nepietiekams;
—

ņemot vērā 2019. gada 9. augusta ziņojumu “Ex ante and ex post evaluation study of the Fisheries Partnership Agreement between the European Union and Greenland” (Ex ante un ex post novērtējuma pētījums par Eiropas Savienības un Grenlandes partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē),
18.

aicina dalībvalstis palielināt valstu budžetus, kas paredzēti pētniecībai un inovācijai; šajā sakarībā pauž gandarījumu par to, ka Padome 2020. gada 1. decembra Padomes secinājumos atkārtoti apstiprināja ieguldījumu mērķi 3 % apmērā no IKP; pauž nožēlu par to, ka šajos secinājumos Padome nav apņēmusies sasniegt ierosināto ieguldījumu mērķi 1,25 % apmērā no IKP publiskajam finansējumam pētniecībai un inovācijai;
—

ņemot vērā EDSO 2020. gada 26. oktobra publikāciju “Two Schools under One Roof: The Most Visible Example of Discrimination in Education in Bosnia and Herzegovina” (“Divas skolas zem viena jumta: visuzskatāmākais diskriminācijas piemērs izglītībā Bosnijā un Hercegovinā”),
S.

tā kā cilvēku spējas pielāgoties klimata pārmaiņām lielā mērā ir saistītas ar viņu piekļuvi cilvēka pamattiesībām un to ekosistēmu veselību, no kurām ir atkarīga viņu iztika un labbūtība; tā kā pasākumi, lai mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām, piemēram, piekļuve dabas resursiem, tādiem kā zeme, ūdeņi un meži, un to izmantošana, kā arī cilvēku pārvietošana, var arī nelabvēlīgi ietekmēt cilvēktiesību ievērošanu; tā kā jaunattīstības valstis un reģioni segs aptuveni 75-80 % no klimata pārmaiņu izmaksām saskaņā ar 2019. gada 17. jūlija ziņojumu par klimata pārmaiņām un nabadzību, ko sniedzis ANO īpašais referents galējas nabadzības un cilvēktiesību jautājumos;
21.

uzsver, ka ir nepieciešams panākt līdzsvaru starp MI sistēmu attīstību un to izmantošanu izglītības, kultūras un audiovizuālajā nozarē, no vienas puses, un pasākumiem, lai nodrošinātu konkurenci un konkurētspēju tirgū MI uzņēmumiem šajās nozarēs, no otras puses; šajā sakarā uzsver nepieciešamību mudināt uzņēmumus investēt šajās nozarēs izmantojamo MI sistēmu inovācijā, vienlaikus nodrošinot arī to, ka tie, kas piedāvā šādas lietotnes, neiegūst tirgus monopolu; uzsver, ka MI ir jādara plaši pieejams kultūras un radošajām nozarēm un industrijām ( CCSI ) visā Eiropā, lai saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un godīgu konkurenci visām ieinteresētajām personām un dalībniekiem Eiropā; aicina Komisiju un dalībvalstis, pieņemot lēmumus konkurences politikas jomā, tostarp attiecībā uz apvienošanos, lielāku uzmanību pievērst datu un algoritmu nozīmei tirgus varas koncentrācijā;
apgalvo, ka no ES digitālās nodevas gūtie ieņēmumi būs daļa no jaunu pašu resursu groza, kura radītie ieņēmumi būs pietiekami, lai ar ES budžeta palīdzību segtu vismaz gaidāmās ar ES Atveseļošanas instrumenta dotāciju komponentu saistītās atmaksāšanas izmaksas (pamatsummu un procentus) — kas laikposmā no 2028. līdz 2058. gadam tiek lēstas vidēji aptuveni 15 miljardu EUR apmērā gadā un lielākais 29,25 miljardu EUR apmērā gadā —, vienlaikus izvairoties no ES programmām paredzētu izdevumu samazināšanas; atzīmē, ka attiecīgie ieņēmumi tiek lēsti robežās no vairākiem miljardiem euro līdz pat vairākiem desmitiem miljardu euro, kas būs atkarīgs no virknes faktoru, tostarp no precīzas nodokļu bāzes definīcijas, ar nodokli apliekamās vienības, nodokļa uzlikšanas vietas, nodokļa aprēķināšanas, nodokļa likmes, kā arī no ekonomiskās izaugsmes līmeņa attiecīgajās nozarēs;
9.

uzsver — lai īstenotu tiesības saņemt informāciju, uzņēmumiem ir jāsniedz informācija kodolīgā, pārredzamā, saprotamā un viegli pieejamā veidā un, izstrādājot paziņojumus par datu aizsardzību, ir jāizvairās no juridiskas pieejas; pauž bažas par to, ka daži uzņēmumi joprojām nepilda pienākumus, kas paredzēti VDAR 12. panta 1. punktā, un nesniedz visu vajadzīgo EDAK ieteikto informāciju, nenorādot arī vienības, ar kurām tie koplieto datus; atgādina, ka pienākums sniegt vienkāršu un pieejamu informāciju sevišķi stingri ir jāievēro gadījumos, kad iesaistīti bērni; pauž bažas par to, ka datu subjektu piekļuves mehānismi ļoti bieži pienācīgi nedarbojas; norāda, ka cilvēki bieži vien nespēj panākt, ka interneta platformas viņiem atklāj savus uz uzvedību balstītos profilus; pauž bažas par to, ka uzņēmumi pārāk bieži neņem vērā to, ka atvasinātie dati arī ir personas dati un arī tiem ir jāpiemēro visi VDAR paredzētie aizsardzības pasākumi;
14.

uzsver, ka Covid-19 pandēmija ir parādījusi, ka ne visi izglītojamie var piekļūt digitālajai izglītībai, tālmācībai un mācībām tiešsaistē un tādējādi gūt labumu no tām; norāda, ka starp dalībvalstīm un dalībvalstu iekšienē pastāv atšķirības, kas nesamērīgi ietekmē cilvēkus no nelabvēlīgas vides un attālos vai lauku apvidos dzīvojošus cilvēkus; pauž nožēlu par pastāvīgo digitālo plaisu Savienībā; pauž nožēlu par to, ka dažās dalībvalstīs centieni nodrošināt piekļuvi kvalitatīvai digitālajai izglītībai ir bijuši neveiksmīgi, jo pārāk daudziem skolēniem nav bijis piekļuves izglītībai vairākus mēnešus; piekrīt Komisijas veiktajai analīzei, ka ātrs un uzticams internets un kvalitatīvs digitālais aprīkojums izglītības iestādēs, neformālā vidē un mājās ir efektīvas digitālās izglītības priekšnoteikumi; norāda, ka līdz ar to dažas dalībvalstis ir pavirzījušās daudz tālāk digitālās infrastruktūras un aprīkojuma un līdz ar to arī digitālās izglītības risinājumu nodrošināšanā; uzsver nepieciešamību novērst digitālo plaisu kā absolūtu prioritāti un uzskata, ka publiskā un privātā sektora partnerības, kuru pamatā ir izglītības iestāžu vajadzības, var paātrināt risinājumu īstenošanu;
—

ņemot vērā UNHCR2006. gada 7. aprīļa vadlīnijas par starptautisko aizsardzību “The application of Article 1A(2) of the 1951 Convention and/or 1967 Protocol relating to the Status of Refugees to victims of trafficking and persons at risk of being traffickedUNHCR” (“1951. gada konvencijas 1.A panta 2. punkta un/vai Protokola par bēgļa statusu piemērošana cilvēku tirdzniecības upuriem un personām, kam draud cilvēku tirdzniecība”),
B.

tā kā Būvizstrādājumu regulas (BIR) mērķis ir novērst tehniskos šķēršļus būvizstrādājumu tirdzniecībai, lai veicinātu to brīvu apriti iekšējā tirgū, vienlaikus nodrošinot, ka šie izstrādājumi ir piemēroti paredzētajam lietojumam un atbilst deklarētajām ekspluatācijas īpašībām, ņemot vērā veselības, drošības un vides aspektus, kas saistīti ar to izmantošanu, neatkarīgi no tā, kur tie ražoti;
7.

pieņem zināšanai Eurofound konstatējumus par to, ka varbūtība, ka cilvēki, kuri regulāri strādā no mājām, strādās ilgāk par vajadzīgajām maksimālajām 48 stundām nedēļā, ir vairāk kā divtik liela un pastāv risks, ka viņu atpūtas laiks starp darba dienām varētu būt mazāks par Savienības tiesību aktos noteiktajām nepieciešamajām 11 stundām, salīdzinājumā ar personām, kuras strādā darba devēja telpās; uzsver, ka gandrīz 30 % šādu tāldarbinieku dara zināmu, ka katru dienu vai vairākas reizes nedēļā strādā brīvajā laikā, kamēr brīvajā laikā strādā mazāk nekā 5 % “biroja” darbinieku, un ka tāldarbiniekiem var nākties biežāk strādāt neregulāras stundas; uzsver, ka Savienībā pieaug to darba no mājām veicēju skaits, kuri informē par ilgu darba laiku vai nespēju izmantot ārpusdarba laiku; papildus tam konstatē varbūtību, ka regulārie tāldarbinieki biežāk ziņos par darba izraisītu stresu un vairāk cietīs no miega traucējumiem, stresa un digitālo ekrānu gaismas iedarbības, un konstatē, ka ietekme uz tāldarbinieku un “ļoti mobilo” darba ņēmēju veselību izpaužas arī kā galvassāpes, acu spriedze, nogurums, trauksme un balsta un kustību aparāta traucējumi; atzīst, ka regulāra darba no mājām veicēji var ciest arī fiziski, jo darba vietas, kas mājās ir izveidotas ad hoc , kā arī klēpjdatori un pārējās IKT iekārtas ergonomiskajiem standartiem var neatbilst; aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot pētniecību un datu vākšanu un veikt šo problēmu detalizētu novērtējumu; uzsver, ka šo jautājumu risināšanas nozīme palielinās, ņemot vērā tāldarba prognozēto pieaugumu ilgtermiņā;
36.

uzsver, ka 5G infrastruktūra ir Eiropas stratēģiskās noturības elements; aicina Komisiju izstrādāt plānu, kā attīstīt Eiropas 5G un pakāpeniski atteikties no 5G tehnoloģijas, ko izstrādājušas trešās valstis, kuras neatzīst Eiropas vērtības un standartus; mudina Komisiju stingri noteikt, ka savienojamības projekti ar trešām valstīm ir atkarīgi no tehnoloģijas ētiskas izmantošanas gan iekšzemē, gan ārvalstīs; atzinīgi vērtē programmas “Digitālā Eiropa” noteikumus par kiberdrošību attiecībā uz konkursa procedūru; atbalsta 5G rīkkopas pieejas iekļaušanu digitālās savienojamības veicināšanā, ņemot vērā tās eksteritoriālas izmantošanas iespējas; mudina Komisiju strādāt pie tā, lai ES starptautisko mobilo sakaru viesabonēšanas nolīgumus replicētu saistībā ar savienojamības partneriem; atzinīgi vērtē Nākamās paaudzes interneta iniciatīvu un ieguldījumus digitālās infrastruktūras projektos, piemēram, dziļjūras kabeļa projektā Eiropas saiknes veidošanā ar Latīņameriku; iesaka Komisijai noteikt reālās vajadzības mērķtiecīgai digitālās oficiālās attīstības palīdzībai; ierosina Komisijai veicināt 6G attīstības sadarbību ar valstīm, kam ir līdzīga nostāja, uzskatot to par pamatprojektu;
—

ņemot vērā Komisijas projekta “Projections of Economic impacts of climate change in Sectors of the EU based on bottom-up Analysis” (Prognozes par klimata pārmaiņu ietekmi uz ekonomiku ES nozarēs, pamatojoties uz augšupēju analīzi) (PESETA) ziņojumus, jo īpaši 2018. un 2020. gada ziņojumus par PESETA III un IV,
17.

uzsver, ka dezinformācija, it sevišķi kad to pastiprina jaunās tehnoloģijas, piemēram, mākslīgais intelekts un dziļviltošana, neatkarīgi no tā, vai to izmanto valstiski vai nevalstiski aktori, var apdraudēt demokrātiju un drošību; aicina Komisiju iekļaut dezinformācijas apkarošanu mūsu Drošības savienības stratēģijā, arī piešķirot atbilstīgu finansējumu; atzīmē Eiropas Demokrātijas rīcības plānu, kurā dezinformācijas problēma risināta kā iespējams iekšējās drošības apdraudējums; atgādina informētības vairošanas kampaņu nozīmi, lai informētu iedzīvotājus par to, ka tiek izmantoti šādi dezinformācijas paņēmieni;
6.

stingri mudina Polijas parlamentu un iestādes atturēties no jebkādiem turpmākiem mēģinājumiem ierobežot seksuālās un reproduktīvās veselības jomu un ar to saistītās tiesības, jo šādi pasākumi ir pretrunā starptautiskajos tiesību aktos cilvēktiesību jomā noteiktajam principam, kas nepieļauj tiesību normas ar atpakaļvērstu spēku ( principle of non-retrogression ); nelokāmi apstiprina, ka seksuālās un reproduktīvās veselības un ar to saistīto tiesību noliegšana ir dzimumu vardarbības veids; aicina Polijas iestādes veikt pasākumus, lai pilnībā īstenotu ECT pasludinātos spriedumus lietās pret Poliju, kuros ir nolemts, ka ierobežojošie tiesību akti abortu jomā pārkāpj sieviešu cilvēktiesības; uzsver, ka netraucētai un savlaicīgai piekļuvei reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumiem un sieviešu reproduktīvās autonomijas ievērošanai un lēmumu pieņemšanas tiesību garantēšanai ir izšķiroša nozīme, lai aizsargātu sieviešu cilvēktiesības un dzimumu līdztiesību;
11.

uzskata, ka ātra atgriešanās pie pilnībā funkcionējošas Šengenas zonas ir ārkārtīgi svarīga un ir atkarīga gan no dalībvalstu politiskās gribas, gan no to apņemšanās koordinēt pasākumus saskaņā ar Šengenas acquis ; atgādina, ka būtu jāizvairās no nekoordinētas divpusējas rīcības, kuras rezultātā, iespējams, lieki būtu ierobežota mobilitāte un brīva pārvietošanās; atzīmē, ka Šengenas nākotnes stratēģija ir viena no galvenajām Komisijas iniciatīvām 2021. gadam; atgādina, ka ir pat vairāk nekā vēlams pabeigt Šengenas zonas veidošanu, jo tas garantēs, ka ES acquis nodrošinātie ieguvumi ir vienlīdz pieejami visiem ES iedzīvotājiem; atkārtoti aicina Komisiju un dalībvalstis pēc iespējas ātrāk sagatavot ārkārtas rīcības plānus, kas būtu īstenojami turpmāku ar Covid-19 izplatību saistītu uzliesmojumu gadījumā, tā nepieļaujot, ka pagaidu robežkontrole kļūst par vidējā termiņā daļēji pastāvīgu robežkontroli;
18.

uzsver, ka ir svarīgi pilnībā īstenot digitālā vienotā tirgus stratēģiju, lai uzlabotu nepersondatu pieejamību un savienojamību ES; uzsver, ka Eiropas datu stratēģijai ir jānodrošina līdzsvars starp datu plūsmas veicināšanu, plašāku piekļuvi datiem, to izmantošanu un koplietošanu, no vienas puses, un IĪT un komercnoslēpumu aizsardzība, no otras puses, vienlaikus ievērojot datu aizsardzības un privātuma noteikumus; uzsver, ka šajā sakarībā ir jānovērtē, vai Savienības noteikumi par intelektuālo īpašumu ir piemērots instruments, lai aizsargātu datus, tostarp nozaru datus, kas vajadzīgi MI izstrādei, atgādinot, ka strukturētus datus, piemēram, datubāzes, kad tos aizsargā intelektuālā īpašuma tiesības, parasti nevar uzskatīt par datiem; uzskata, ka būtu jāsniedz visaptveroša informācija par to datu izmantošanu, kurus aizsargā intelektuālais īpašums, jo īpaši saistībā ar attiecībām starp platformām un uzņēmumiem; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izveidot vienotu Eiropas datu telpu;
—

ņemot vērā Starptautiskās Migrācijas organizācijas (IOM) 2020. gada 15. septembra paziņojumu “Urgent Action Needed to Address Conditions in Detention in Kingdom of Saudi Arabia: IOM Director General” (Steidzmi jārīkojas, lai pievērstos apcietinājumu situācijai Saūda Arābijas Karalistē. IOM ģenerāldirektors),
ap)

stingri pieprasīt, lai ar EIB, ERAB, Pasaules banku, ANO un citu starptautisku organizāciju starpniecību īstenotās atbalsta programmas arī būtu atkarīgas no cilvēktiesību un demokrātijas situācijas uzlabošanas un no starptautisko kodoldrošības standartu ievērošanas; ņemt vērā un risināt situāciju, ka pašlaik programmās, ko Baltkrievijas valsts struktūras īsteno sadarbībā ar šīm starptautiskajām organizācijām, parasti to pārvaldes struktūrās nav iekļautas neatkarīgas ieinteresētās personas, kas ne tikai liek apšaubīt šādu programmu sasniegumus, bet arī veicina to, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas tiek izstumtas no ES sadarbības struktūras, tās aizstājot ar valstij piederošām publiskā sektora organizācijām (valdības organizētajām nevalstiskajām organizācijām jeb VONVO;
O.

tā kā saskaņā ar Ķīmisko ieroču konvenciju jebkuru personas noindēšanas mēģinājumu, izmantojot neiroparalītisku vielu, uzskata par ķīmisko ieroču izmantošanu, un tā kā ķīmisko ieroču izmantošana — neatkarīgi no tā, kas un kādos apstākļos to dara, — ir nopietns starptautisko tiesību un starptautisko cilvēktiesību standartu pārkāpums; tā kā pēc tam, kad šim nolūkam vienprātīgi tika pieņemti divi priekšlikumi, no kuriem vienu ierosināja Krievijas Federācija, “Novičok” iekļāva Ķīmisko ieroču konvencijas kontrolējamo vielu sarakstā un tādēļ uz to attiecas visstingrākās Konvencijā paredzētās kontroles pamatnostādnes;
—

ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (1), Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (2), Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (3), tostarp padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA), un Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (4),
5.

atgādina, ka paziņoto krāpniecisko pārkāpumu skaits un ar tiem saistītās summas nav tiešs rādītājs par tādas krāpšanas līmeni, kas skar ES budžetu vai konkrētās dalībvalsts budžetu; norāda, ka nav skaidrs, par cik krāpnieciskiem pārkāpumiem katru gadu nav paziņojusi Komisija un jo īpaši dalībvalstis; norāda, ka tas Parlamentam traucē izdarīt noderīgus secinājumus par Komisijas krāpšanas apkarošanas pasākumu efektivitāti; tādēļ aicina Komisiju izstrādāt metodiku, lai uzlabotu uzticamību un sniegtu precīzākas aplēses par krāpšanas apmēru ES; norāda, ka krāpnieciski pārkāpumi skāra 0,71 % no 2018. gada maksājumiem un 0,65 % no 2018. gadā iekasēto tradicionālo pašu resursu bruto summas; turklāt norāda, ka ar krāpšanu nesaistīti pārkāpumi skāra 0,58 % no 2018. gada maksājumiem un 1,78 % no 2018. gadā iekasēto tradicionālo pašu resursu bruto summas;
J.

tā kā sieviešu dzimumorgānu kropļošana nereti nav nošķirama no citiem dzimumu nevienlīdzības jautājumiem un ir tikai viens no daudziem sieviešu tiesību pārkāpumiem, piemēram, meiteņu nepietiekama piekļuve izglītībai, tostarp visaptverošai seksuālajai izglītībai, sieviešu nodarbinātības iespēju trūkums, nespēja iegūt īpašumu vai to mantot, piespiedu vai agrīnas bērnu laulības, seksuāla un fiziska vardarbība un kvalitatīvas veselības aprūpes trūkums, tostarp nepietiekami pakalpojumi seksuālās un reproduktīvās veselības un ar to saistīto tiesību jomā;
—

ņemot vērā 2002. gada Durbanas deklarāciju un rīcības programmu un ar to saistītos turpmākos pasākumus, kā arī ANO īpašā referenta ziņojumu par rasisma, rasu diskriminācijas, ksenofobijas un ar to saistītās neiecietības mūsdienu izpausmēm cīņā pret rasismu, rasu diskrimināciju, ksenofobiju un ar to saistīto neiecietību,
1.

pauž solidaritāti ar Nikaragvas iedzīvotājiem un nosoda visas Nikaragvas valdības represīvās darbības, jo īpaši to izraisītos nāves gadījumus, vārda, pulcēšanās un demonstrāciju brīvības vispārīgos ierobežojumus, nevalstisko organizāciju un pilsoniskās sabiedrības pasludināšanu par nelikumīgām, starptautisko organizāciju izraidīšanu no valsts, plašsaziņas līdzekļu slēgšanu un uzbrukumiem tiem, tiesību uz informāciju ierobežojumus un studentu izslēgšanu no augstskolām;
5.

uzsver, ka Parlaments nesniegs piekrišanu attiecībā uz DFS, ja nebūs panākta vienošanās par ES pašu resursu sistēmas reformu, tostarp par tāda jauna pašu resursu groza ieviešanu, kurš ir labāk saskaņots ar galvenajām ES politikas prioritātēm un stimulē progresu to īstenošanā; atgādina, ka jaunu pašu resursu veidu ieviešanas mērķis ir ne tikai mazināt uz NKI balstīto iemaksu pārsvaru, bet arī nodrošināt ES izdevumu atbilstošu finansēšanu nākamajā DFS; atkārtoti apstiprina savu starpposma ziņojumā par DFS izklāstīto nostāju attiecībā uz potenciālo jauno pašu resursu veidu (kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze, digitālo pakalpojumu aplikšana ar nodokli, finanšu darījumu nodoklis, ienākumi no emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas, plastmasas nodoklis un ar oglekļa cenas pielāgošanu uz robežas saistītais mehānisms) sarakstu, jebkādu atlaižu un korekciju atcelšanu, uz PVN balstīto pašu resursu vienkāršošanu, no muitas nodokļa summas ieturamo valsts iekasēšanas izmaksu samazināšanu un citu ieņēmumu, ko gūst no soda naudas un dažādas veida maksas, iekļaušana ES budžetā;
27.

pieņem zināšanai AK valdības lēmumu pašreizējos apstākļos neizvirzīt komisāra amata kandidātu nākamajai Eiropas Komisijai, nedz arī no 2019. gada 1. septembra sūtīt AK pārstāvjus uz noteiktām ES sanāksmēm; uzsver, ka tas neietekmēs ES iestāžu spēju netraucēti darboties, un no jauna apstiprina Eiropas Parlamenta nostāju, ka Eiropas Parlamenta deputāti no AK arī turpmāk būs EP deputāti ar visām tiesībām un pienākumiem līdz AK izstāšanās brīdim; atgādina, ka laikā, kamēr AK vēl arvien ir dalībvalsts, tā var izmantot visas tiesības un uz to attiecas visi pienākumi saskaņā ar līgumiem, tostarp lojālas sadarbības princips;
18.

pauž nožēlu, ka VPS sistēma nav radījusi nekādas pārmaiņas, it sevišķi 29 “Viss, izņemot ieročus” saņēmējvalstīs, un dažos gadījumos pat ir izraisījusi šo valstu eksporta diversifikācijas profilu pasliktināšanos produktu līmenī; pauž nožēlu arī par to, ka tā nav pietiekami sekmējusi ekonomikas diversifikāciju; prasa veikt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu eksporta diversifikāciju no VPS valstīm; pauž nožēlu par to, ka saņēmējvalstu diversifikācijas iespējas, šķiet, ir mazinājusi atceltā kumulācijas iespēja ar valstīm, uz kurām vairs neattiecas VPS sistēma, jo tās vairs nevar izmantot uz VPS saņēmējiem attiecinātos izcelsmes noteikumus; stingri prasa no jauna ieviest šo iespēju, it sevišķi visneaizsargātākajām valstīm; norāda uz ievērojamu eksporta diversifikācijas samazināšanos visos standarta VPS režīma saņēmējvalstu nozaru līmeņos; aicina Komisiju apsvērt iespēju reformēt un paplašināt regulas aptverto produktu sarakstu, jo īpaši attiecībā uz pusfabrikātiem un gataviem produktiem, un vajadzības gadījumā atvieglot izcelsmes noteikumus visneaizsargātākajām valstīm; turklāt mudina VPS saņēmējvalstis ieviest efektīvus pasākumus, kas būtu vērsti uz produktu diversifikācijas veicināšanu; šajā sakarībā uzsver, ka ir jārada piekļuve zināšanām un tehnoloģijām, lai ļautu diversificēt produktus, tā nodrošinot eksporta ilgtspējīgumu globālās konkurences apstākļos, jo īpaši Eiropā;
2.

pauž bažas par reformu tempa ievērojamo palēnināšanos abu pušu domstarpību un ļoti agri aizsāktās stipri polarizētās priekšvēlēšanu kampaņas dēļ; uzsver, ka Bosnijas un Hercegovinas iestāžu paustā apņēmība tuvināties Eiropai ir jāpapildina ar tādu konsekventu reformu īstenošanu, kuru pamatā ir reformu programma un kuras rada konkrētus ieguvumus iedzīvotājiem neatkarīgi no to etniskās un reliģiskās piederības; pauž nožēlu par to, ka nav panākts nekāds būtisks progress, izņemot to, ka ir pieņemtas valsts mēroga stratēģijas vides, lauku attīstības un enerģētikas jomā un daži būtiski reformu pasākumi, piemēram, likuma par akcīzes nodokli grozījumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu SVF un ERAB finansējumu;
—

ņemot vērā Parlamenta 2018. gada septembra pētījumu “Air Quality and urban traffic in the EU: best practices, and possible solutions” [Gaisa kvalitāte un satiksme Eiropas Savienības pilsētās — labākā prakse un iespējamie risinājumi] (10),
9.

pauž nožēlu par to, ka lielāko daļu dokumentu par likumdošanas procedūrām Padome nepublicē proaktīvi un tādējādi liedz iedzīvotājiem uzzināt, kuri dokumenti tiešām eksistē, un ierobežo viņu tiesības prasīt publisku piekļuvi dokumentiem; pauž nožēlu par to, ka Padomes sniegtā pieejamā informācija par normatīvajiem dokumentiem ir meklējama reģistrā, kas nav pilnīgs un lietotājdraudzīgs; aicina Padomi savā publiskajā reģistrā uzskaitīt visus dokumentus, kas saistīti ar leģislatīvajām procedūrām, neatkarīgi no to formāta un klasifikācijas; šajā sakarā norāda uz Komisijas, Parlamenta un Padomes centieniem izveidot kopīgu leģislatīvo procedūru datubāzi un uzsver, ka visas trīs iestādes ir atbildīgas par strauju šā darba izpildi;