KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI

Eiropas Attīstības fonda 2021. gada pārskati

(2022/C 400/01)

SATURA RĀDĪTĀJS

PĀRSKATU APLIECINĀŠANA 2

EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE 3

EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI 8

EAF FINANŠU PĀRSKATI 10

EAF KONSOLIDĒTO ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI 52

ES TRASTA FONDA “BÊKOU” 2021. GADA FINANŠU PĀRSKATI 53

ESTF ĀFRIKAI 2021. GADA FINANŠU PĀRSKATI 60

KONSOLIDĒTIE EAF UN ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI 68

EAF ZIŅOJUMS PAR FINANSIĀLO ĪSTENOŠANU 73

GADA ĪSTENOŠANAS ZIŅOJUMS – EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI 99

PĀRSKATU APLIECINĀŠANA

Eiropas Attīstības fonda 2021. gada pārskati ir sagatavoti saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fonda finanšu regulas X sadaļu un grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm, kas izklāstīti šo finanšu pārskatu skaidrojumos.

Atzīstu savu atbildību par Eiropas Attīstības fonda gada pārskatu sagatavošanu un izklāstu saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fonda finanšu regulas 18. pantu.

Esmu saņēmusi visu informāciju, kas vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Attīstības fonda aktīvi un saistības, kā arī budžeta izpilde, no kredītrīkotāja un EIB, kas ir apliecinājuši tās ticamību.

Ar šo es apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un uz pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām pārskatu apstiprināšanai, man ir pietiekama pārliecība, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Attīstības fonda finanšu stāvokli.

Grāmatvede Rosa ALDEA BUSQUETS

EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE

1. PAMATINFORMĀCIJA

Eiropas Savienībai (turpmāk “ES”) ir sadarbības attiecības ar daudzām jaunattīstības valstīm. Šādu attiecību galvenais nolūks ir veicināt ekonomikas, sociālās jomas un vides attīstību, un galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un izskaušana ilgtermiņā, sniedzot saņēmējvalstīm attīstības palīdzību un tehnisko palīdzību. Lai to sasniegtu, ES kopā ar partnervalstīm izstrādā sadarbības stratēģijas un piesaista finanšu resursus to īstenošanai. Šie ES resursi, kas piešķirti attīstības sadarbībai, tiek iegūti no šādiem trīs avotiem:

— ES budžets,

— Eiropas Attīstības fonds,

— Eiropas Investīciju banka.

Līdz 2021. gadam Eiropas Attīstības fonds (turpmāk “EAF”) bija galvenais instruments atbalsta sniegšanai attīstības sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (turpmāk “ĀKK”) valstīm un aizjūras zemēm un teritorijām (turpmāk “AZT”).

EAF netiek finansēts no ES budžeta. To izveido ar iekšēju nolīgumu starp Padomē esošajiem dalībvalstu pārstāvjiem, un to pārvalda īpaša komiteja. Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) atbild par to operāciju finansiālo īstenošanu, kuras veic ar EAF līdzekļiem. Eiropas Investīciju banka (turpmāk “EIB”) pārvalda ieguldījumu mehānismu.

Katru EAF izveido uz apmēram pieciem gadiem, un to reglamentē atsevišķa finanšu regula, kurā noteikta prasība sagatavot konkrētus finanšu pārskatus. Šie finanšu pārskati tiek sagatavoti arī apkopotā veidā, lai sniegtu vispārēju ieskatu par to resursu finanšu stāvokli, par kuriem ir atbildīga Komisija.

Iekšējo nolīgumu, ar ko izveido 11. EAF, iesaistītās dalībvalstis parakstīja Padomes sanāksmē 2013. gada jūnijā (1). Nolīgums stājās spēkā 2015. gada 1. martā.

Padome 2018. gadā pieņēma Finanšu regulu, kas piemērojama 11. EAF (2). Ar šo jauno dokumentu tika atcelta iepriekšējā regula, un tas ir piemērojams operācijām, ko finansē no iepriekšējiem EAF, neskarot esošās juridiskās saistības. Šo regulu nepiemēro iepriekšējos EAF paredzētajam ieguldījumu mehānismam.

ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma ietvaros tika izveidots ieguldījumu mehānisms, ko pārvalda EIB un ko izmanto, lai atbalstītu privātā sektora attīstību ĀKK valstīs, finansējot galvenokārt, bet ne tikai, privātos ieguldījumus. Mehānisms ir izstrādāts kā atjaunojams fonds, lai atmaksātās aizdevumu summas varētu atkal ieguldīt citās operācijās, tādējādi nodrošinot pašatjaunojošu un finansiāli neatkarīgu mehānismu. Tā kā ieguldījumu mehānismu nepārvalda Komisija, tas nav konsolidēts gada pārskatu pirmajā daļā – EAF finanšu pārskatos un saistītajā ziņojumā par finansiālo īstenošanu. Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati ir iekļauti kā atsevišķa gada pārskatu daļa (II daļa), lai sniegtu pilnīgu priekšstatu par EAF palīdzību attīstības jomā.

2. KĀ FINANSĒ EAF?

Padome 2013. gada 2. decembrī pieņēma Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3). Šajā saistībā tika izlemts, ka ģeogrāfisko sadarbību ar ĀKK valstīm neintegrēs ES budžetā, bet to turpinās finansēt, izmantojot esošos starpvaldību EAF.

ES budžetu izstrādā uz gadu, un tas atbilst budžeta gada pārskata principam, t. i., izdevumus un ieņēmumus plāno un apstiprina uz vienu gadu. Atšķirībā no ES budžeta EAF darbība ir daudzgadīga. Katrs EAF ir kopējs fonds, kuru izmanto attīstības sadarbības īstenošanai laika posmā, kas parasti ilgst piecus gadus. Tā kā resursus piešķir uz vairākiem gadiem, piešķirtos līdzekļus var izmantot visā EAF periodā. Tas, ka budžets neatbilst gada pārskata principam, ir atspoguļots budžeta ziņojumā, kur EAF budžeta izpilde tiek vērtēta attiecībā pret kopējiem līdzekļiem.

EAF līdzekļi ir ES dalībvalstu ad hoc iemaksas. Apmēram reizi piecos gados dalībvalstu pārstāvji tiekas starpvaldību līmenī, lai lemtu par kopējo summu, ko piešķirs fondam, un lai pārraudzītu tā īstenošanu.

Komisija fondu pārvalda saskaņā ar Savienības politiku attīstības sadarbības jomā. Tā kā dalībvalstīm ir pašām sava attīstības veicināšanas un atbalsta politika papildus Savienības mēroga politikai, dalībvalstīm jāsaskaņo sava politika ar ES, lai nodrošinātu, ka tās papildina viena otru.

Papildus iepriekš minētajām iemaksām dalībvalstis var iesaistīties līdzfinansēšanas pasākumos vai veikt brīvprātīgas finanšu iemaksas EAF.

3. EAF DARBĪBAS PĒC 2020. GADA 31. DECEMBRA

Līdz ar turpināmības klauzulas stāšanos spēkā 2020. gada 31. decembrī 11. EAF ir sasniedzis savu pēdējo posmu. Šī klauzula nosaka saistību uzņemšanās pēdējo datumu, kas nozīmē, ka kopš 2021. gada 11. EAF ietvaros vairs nevar parakstīt finansēšanas nolīgumus. Tomēr konkrēti līgumi par esošajiem finansēšanas nolīgumiem joprojām tiks parakstīti līdz 2023. gada 31. decembrim (par revīziju un izvērtēšanu – arī pēc šā datuma). Turklāt Eiropas Attīstības fonda finansētie projekti, kas būs iesākušies, turpināsies līdz to pilnīgai pabeigšanai.

Jaunajā daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam ES sadarbība ar ĀKK valstīm ir integrēta Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentā “Eiropa pasaulē”. Savukārt uz sadarbību ar AZT pašlaik attiecas Lēmums par aizjūras asociāciju (AAL). Tas nozīmē, ka līdz 2021. gadam EAF programmas finansēja no brīvprātīgām ES dalībvalstu iemaksām, savukārt no 2021. gada attīstības programmas tiks finansētas no ES budžeta. Tas nozīmē arī to, ka attīstības programmu finansēšana jāapstiprina Eiropas Parlamentam un ka darījumiem jāatbilst ES finanšu noteikumiem tāpat kā citām ES finansētām programmām.

4. GADA BEIGU PĀRSKATI

4.1. GADA PĀRSKATI

Saskaņā ar EAF finanšu regulas 18. panta 3. punktu EAF finanšu pārskatus sagatavo, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem, kas, savukārt, balstīti uz starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS). Šos Komisijas grāmatveža pieņemtos grāmatvedības noteikumus piemēro visās ES iestādēs un struktūrās, lai ieviestu vienotu grāmatvedības, novērtēšanas un pārskatu sagatavošanas noteikumu kopumu, tādējādi saskaņojot finanšu pārskatu sagatavošanas procesu. Minētos ES grāmatvedības noteikumus piemēro arī EAF, vienlaikus ņemot vērā tā darbību specifiku.

EAF gada pārskatu sagatavošana ir uzticēta Komisijas grāmatvedei, kas ir EAF grāmatvede un nodrošina, ka EAF gada pārskati sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par EAF finanšu stāvokli.

Gada pārskatu struktūra ir šāda:

I daļa – Komisijas pārvaldītie līdzekļi:

i) EAF finanšu pārskati un skaidrojumi;

ii) EAF konsolidēto ES trasta fondu finanšu pārskati;

iii) EAF un ES trasta fondu konsolidētie finanšu pārskati;

iv) ziņojums par EAF finansiālo īstenošanu;

II daļa – gada īstenošanas ziņojums: EIB pārvaldītie līdzekļi:

i) ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati.

Daļā “EAF konsolidēto ES trasta fondu finanšu pārskati” ir iekļauti šādu divu EAF ietvaros izveidotu trasta fondu finanšu pārskati: ES trasta fonds “Bêkou” (skatīt iedaļu “ES trasta fonda “Bêkou” finanšu pārskati”) un ES trasta fonds Āfrikai (skatīt iedaļu “ES trasta fonda Āfrikai finanšu pārskati”). Trasta fondu atsevišķos finanšu pārskatus sagatavo Komisijas grāmatveža pārraudzībā, un privāts revidents veic to ārēju revīziju. Trasta fondu skaitļi, kas ietverti šajos gada pārskatos, ir provizoriski.

Komisijai EAF gada pārskati jāpieņem ne vēlāk kā bilances datumam sekojošā gada 31. jūlijā un jāiesniedz tie Eiropas Parlamentam un Padomei, kam jāpieņem lēmums par izpildes apstiprināšanu.

5. REVĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

5.1. REVĪZIJA

EAF gada pārskatus revidē tā ārējais revidents – Eiropas Revīzijas palāta (turpmāk “ERP”), kas sagatavo gada ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.2. IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

Izpildes apstiprinājums ir galīgais kontroles mehānisms attiecībā uz EAF finansiālo īstenošanu konkrētā finanšu gadā. Pēc revīzijas veikšanas un gada pārskatu pabeigšanas Padomei jāsniedz ieteikums, un Eiropas Parlamentam pēc tam jāpieņem lēmums par to, vai apstiprināt Komisijai EAF finansiālo īstenošanu konkrētā finanšu gadā. Minētā lēmuma pamatā ir ERP veiktā pārskatu pārbaude un tās gada ziņojums (kurā ietilpst oficiālā ticamības deklarācija), kā arī Komisijas atbildes uz budžeta izpildes apstiprinātājiestādes jautājumiem un papildu informācijas pieprasījumiem.

BŪTISKĀKĀ INFORMĀCIJA PAR FINANSIĀLO ĪSTENOŠANU 2021. GADĀ

Neto summa, tikai 10. un 11. EAF.

Budžeta izpilde

2021. gadu iezīmēja divi notikumi. 2021. gads bija pirmais gads pēc tam, kad 2020. gada 31. decembrī iestājās turpināmības klauzulas termiņš attiecībā uz 11. EAF. Tāpēc 2021. gadā vairs neuzņēmās jaunas vispārējas saistības attiecībā uz 11. EAF projektiem. Papildus tam 2021. gadā 10. un 11. EAF finansiālo īstenošanu attiecībā uz līgumiem (individuālās saistības – 2,118 miljardi EUR) un maksājumiem (3,393 miljardi EUR) ietekmēja ieilgusī Covid-19 krīze.

Visu Eiropas Attīstības fondu ietvaros veikto maksājumu kopējā bruto summa (3,435 miljardi EUR) ir 91 % no dalībvalstīm nospraustā 3,763 miljardu EUR mērķa. Ieilgušās Covid-19 situācijas dēļ 50 % delegāciju Subsahāras Āfrikā nesasniedza savu minimālo prognozēto maksājumu mērķi (90 %). Visvairāk tas skāra Madagaskaru, kas gandrīz pilnīgi slēdza savas robežas, kā rezultātā bija ļoti grūti turpināt izpildi tā, kā bija sākotnēji paredzēts; Čadu un Gambiju tāpēc, ka izpilde tika apturēta vai aizkavējās; Etiopiju, Gvineju un Mali, kur politiskās krīzes smagi skāra operācijas un atstāja lielu ietekmi uz prognozētajiem budžeta atbalsta maksājumiem. Ar Covid-19 saistītie ierobežojumi ietekmēja izpildi arī Klusā okeāna un Karību jūras reģionā. Fidži un Haiti ekonomiskās, sociālās un politiskās situācijas pasliktināšanās radītā negatīvā blakusietekme postoši ietekmēja infrastruktūras projektu.

Darbību ietekme finanšu pārskatos

Iepriekš minēto darbību ietekme finanšu pārskatos vislabāk ir redzama, aplūkojot šādas pozīcijas:

— priekšfinansējums (skatīt 2.2. skaidrojumu) – samazinājums par 101 miljonu EUR, lielākoties tāpēc, ka tika veikts mazāk avansa maksājumu, kā iemesls bija noslēgto līgumu skaita samazinājums (3,670 miljardi EUR 2020. gadā salīdzinājumā ar 2,118 miljardiem EUR 2021. gadā). Šo samazinājumu galvenokārt veicināja problēmas, ko radīja Covid-19 pandēmijas turpināšanās un ģeopolitiskas krīzes. Ievērojami samazinoties priekšfinansējumam un citiem maksājumiem (skatīt 2.5. skaidrojumu), par 266 miljoniem EUR palielinājās nauda un naudas ekvivalenti,

— tā kā nepabeigto līgumu skaits 2021. gada beigās bija daudz mazāks, kā cēlonis bija gan EAF apmēra samazināšana, gan arī negatīvā ietekme, ko uz jaunu līgumu parakstīšanu atstāja Covid-19 krīzes turpināšanās un ģeopolitiskas krīzes, ievērojami, par 519 miljoniem EUR, samazinājās uzkrātie izdevumi (skatīt 2.8. skaidrojumu),

— atbalsta instrumentu izdevumi (skatīt 3.3. skaidrojumu) – atbalsta instrumentu izdevumu samazināšanos kopumā par 1,743 miljardiem EUR izraisīja dažādu faktoru kombinācija. No vienas puses, ar Covid-19 pandēmiju saistītie sarežģītie apstākļi un nestabilā ģeopolitiskā situācija vairākās valstīs 2021. gadā kavēja EAF darbību īstenošanu. No otras puses, 10. un iepriekšējo EAF ietvaros veikto darbību apmēra samazinājums atbilst minēto EAF apmēra samazināšanai, kā rezultātā sarūk minēto EAF ietvaros noslēgto nepabeigto līgumu skaits.

11. EGN izmaiņu ietekme finanšu pārskatos

2021. gada 1. janvārī saskaņā ar ES 11. grāmatvedības noteikumā ieviestajām izmaiņām (skatīt 1. skaidrojumu par grāmatvedības politiku) EAF finanšu aktīvi tika pārkvalificēti no pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem par finanšu aktīviem patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (FVSD). Abos gadījumos finanšu aktīvi tiek novērtēti to patiesajā vērtībā, tāpēc uzskaites vērtības ir salīdzināmas. Attiecīgā patiesās vērtības rezerves summa ir pārvietota uz uzkrāto pārpalikumu/deficītu. Šī pārkvalificēšana nekādi nav ietekmējusi EAF neto aktīvus (skatīt pārskatu par neto aktīvu izmaiņām).

EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI

SATURA RĀDĪTĀJS

EAF FINANŠU PĀRSKATI 10

EAF BILANCE 11

EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 12

EAF NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 13

PĀRSKATS PAR EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM 14

KATRA EAF BILANCE 15

KATRA EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 17

PĀRSKATS PAR KATRA EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM 18

SKAIDROJUMI PAR EAF FINANŠU PĀRSKATIEM 21

EAF KONSOLIDĒTO ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI 52

ES TRASTA FONDA “BÊKOU” 2021. GADA FINANŠU PĀRSKATI 53

BILANCE 58

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 59

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 59

ESTF ĀFRIKAI 2021. GADA FINANŠU PĀRSKATI 60

BILANCE 66

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 67

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 67

KONSOLIDĒTIE EAF UN ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI 68

KONSOLIDĒTĀ BILANCE 69

KONSOLIDĒTAIS FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 70

KONSOLIDĒTAIS NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 71

KONSOLIDĒTAIS PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM 72

EAF ZIŅOJUMS PAR FINANSIĀLO ĪSTENOŠANU 73

EAF FINANŠU PĀRSKATI (4)

EAF BILANCE

miljoni EUR Skaidrojums 31.12.2021. 31.12.2020. ILGTERMIŅA AKTĪVI Finanšu aktīvi 2.1 39 33 Priekšfinansējums 2.2 671 870 Iemaksas trasta fondā 2.3 382 394 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi 4 3 1 096 1 300 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 2.2 1 453 1 355 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 2.4 35 140 Nauda un naudas ekvivalenti 2.5 994 728 2 481 2 223 AKTĪVI KOPĀ 3 577 3 523 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Finanšu saistības 2.6 (7) (2) (7) (2) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.7 (501) (615) Uzkrātie izdevumi 2.8 (1 008 ) (1 527 ) (1 509 ) (2 143 ) SAISTĪBAS KOPĀ (1 516 ) (2 145 ) NETO AKTĪVI 2 061 1 379 KAPITĀLS UN REZERVES Patiesās vērtības rezerve 2.9 — (5) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls 2.10 62 643 58 986 Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla 2.10 2 252 2 252 No iepriekšējiem gadiem pārvietotais saimnieciskās darbības rezultāts (59 860 ) (55 111 ) Gada saimnieciskās darbības rezultāts (2 974 ) (4 744 ) NETO AKTĪVI 2 061 1 379





EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

miljoni EUR Skaidrojums 2021 2020 IEŅĒMUMI Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.1 Atgūšanas darbības 27 92 27 92 Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.2 Finanšu ieņēmumi (26) 6 Citi ieņēmumi 74 37 48 43 Ieņēmumi kopā 75 135 IZDEVUMI Atbalsta instrumenti 3.3 (2 864 ) (4 607 ) Līdzfinansējuma izdevumi 3.4 (19) (53) Finansējuma izmaksas 3.5 (20) (21) Citi izdevumi 3.6 (145) (197) Izdevumi kopā (3 049 ) (4 878 ) GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS (2 974 ) (4 744 )





EAF NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

miljoni EUR Skaidrojums 2021 2020 Gada saimnieciskās darbības rezultāts (2 974 ) (4 744 ) Pamatdarbības Kapitāla palielinājums – iemaksas (neto) 3 657 4 177 Iemaksu trasta fondā (palielinājums)/samazinājums 12 (127) Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums 101 (29) Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums 105 (17) Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) 5 (17) Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) (114) 99 Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums) (519) 209 Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas — (3) Investīciju darbības Neatvasināto finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (palielinājums)/samazinājums (*1) (7) 2 NETO NAUDAS PLŪSMA 266 (452) Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) 266 (451) Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā 2.5 728 1 179 Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās 2.5 994 728





PĀRSKATS PAR EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM

miljoni EUR Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A) – (B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Patiesās vērtības rezerve (F) Neto aktīvi kopā (C) + (D) + (E) + (F) ATLIKUMS 31.12.2019. 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948 Patiesās vērtības pārmaiņas (3) (3) Kapitāla palielinājums – iemaksas (223) (4 400 ) 4 177 — — 4 177 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — — (4 744 ) — (4 744 ) ATLIKUMS 31.12.2020. 73 041 14 055 58 986 (59 854 ) 2 252 (5) 1 379 Pārskatītā 11. EGN ietekme (5) 5 — ATLIKUMS 1.1.2021. 73 041 14 055 58 986 (59 860 ) 2 252 — 1 379 Kapitāla palielinājums – iemaksas (43) (3 700 ) 3 657 — — 3 657 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — — (2 974 ) — (2 974 ) ATLIKUMS 31.12.2021. 72 998 10 355 62 643 (62 834 ) 2 252 — 2 061





KATRA EAF BILANCE

miljoni EUR 31.12.2021. 31.12.2020. Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā ILGTERMIŅA AKTĪVI Finanšu aktīvi 2.1 — — (2) 41 39 — — (2) 35 33 Priekšfinansējums 2.2 — — 219 452 671 — 3 292 575 870 Iemaksas trasta fondā 2.3 — 31 9 341 382 — 29 9 355 394 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi — — — 4 4 — — — 3 3 — 31 226 839 1 096 — 33 299 969 1 300 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 2.2 — 14 353 1 085 1 453 0 9 341 1 005 1 355 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 2.4 180 (314) 1 296 (1 127 ) 35 181 (177) 1 723 (1 586 ) 140 EAF savstarpējie konti 181 (316) 1 279 (1 144 ) — 181 (246) 1 663 (1 598 ) — Nauda un naudas ekvivalenti 2.5 — — — 994 994 — — — 728 728 361 (615) 2 928 (192) 2 481 362 (414) 3 726 (1 451 ) 2 223 AKTĪVI KOPĀ 361 (584) 3 154 646 3 577 362 (381) 4 025 (483) 3 523 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Finanšu saistības 2.6 — — — (7) (7) — — — (2) (2) — — — (7) (7) — — — (2) (2) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.7 — (0) (27) (473) (501) — (1) (62) (554) (615) Uzkrātie izdevumi 2.8 — (6) (110) (892) (1 008 ) — (67) (217) (1 244 ) (1 527 ) — (6) (138) (1 365 ) (1 509 ) — (67) (279) (1 798 ) (2 143 ) SAISTĪBAS KOPĀ — (6) (138) (1 372 ) (1 516 ) — (67) (279) (1 800 ) (2 145 ) NETO AKTĪVI 361 (591) 3 016 (725) 2 061 362 (448) 3 747 (2 282 ) 1 379 Patiesās vērtības rezerves 2.9 — — — — — — — (2) (4) (5) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls 2.10 12 164 10 492 20 960 19 027 62 643 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986 Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF 2.10 (2 512 ) 2 018 101 394 — (2 512 ) 2 041 188 283 — No iepriekšējiem gadiem pārvietotais saimnieciskās darbības rezultāts (10 098 ) (14 404 ) (19 065 ) (16 293 ) (59 860 ) (10 098 ) (14 440 ) (18 606 ) (11 966 ) (55 111 ) Gada saimnieciskās darbības rezultāts (1) (6) (260) (2 708 ) (2 974 ) — 36 (457) (4 324 ) (4 744 ) NETO AKTĪVI 180 (274) 1 737 419 2 061 181 (203) 2 084 (683) 1 379





KATRA EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

miljoni EUR 2021 2020 Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā IEŅĒMUMI Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.1 Atgūšanas darbības — — 1 26 27 (1) 5 69 19 92 — — 1 26 27 (1) 5 69 19 92 Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.2 Finanšu ieņēmumi — 0 (22) (4) (26) — 5 1 1 6 Citi ieņēmumi — 5 14 55 74 — 5 18 13 37 — 5 (8) 51 48 — 10 19 13 43 Ieņēmumi kopā — 5 (7) 78 75 (1) 15 88 32 135 IZDEVUMI Atbalsta instrumenti 3.3 — (7) (214) (2 644 ) (2 864 ) — 34 (462) (4 179 ) (4 607 ) Līdzfinansējuma izdevumi 3.4 — — — (19) (19) — — (41) (12) (53) Finansējuma izmaksas 3.5 — 7 (23) (3) (20) 1 (3) (16) (4) (21) Citi izdevumi 3.6 — (11) (16) (119) (145) — (9) (25) (162) (197) Izdevumi kopā — (12) (252) (2 785 ) (3 049 ) 1 21 (545) (4 356 ) (4 878 ) GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS — (8) (259) (2 708 ) (2 974 ) — 36 (457) (4 324 ) (4 744 )

PĀRSKATS PAR KATRA EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM

miljoni EUR 8. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A) – (B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Neto aktīvi kopā (C) + (D) + (E) + (F) ATLIKUMS 31.12.2019. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183 Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā — (2) (2) ATLIKUMS 31.12.2020. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 512 ) 181 Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā — — — ATLIKUMS 31.12.2021. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 512 ) 181





miljoni EUR 9. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A) – (B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Neto aktīvi kopā (C) + (D) + (E) + (F) ATLIKUMS 31.12.2019. 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53 Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā — — — Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā — (69) (69) Atmaksājumi dalībvalstīm (223) (223) (223) Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — ATLIKUMS 31.12.2020. 10 550 15 10 535 (14 440 ) 1 625 2 041 (203) Kapitāla palielinājums – iemaksas — — — Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā — (23) (23) Atmaksājumi dalībvalstīm (43) (43) (43) Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (6) — (6) ATLIKUMS 31.12.2021. 10 507 15 10 492 (14 410 ) 1 625 2 018 (274)





miljoni EUR 10. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A) – (B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Patiesās vērtības rezerve (G) Neto aktīvi kopā (C) + (D) + (E) + (F) ATLIKUMS 31.12.2019. 20 960 — 20 960 (18 606 ) 265 2 618 Pārvietojumi uz 8. un 9. EAF un no tiem — 71 71 Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā — (147) (147) Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (457) (457) ATLIKUMS 31.12.2020. 20 960 — 20 960 (19 063 ) 188 (2) 2 084 Pārskatītā 11. EGN ietekme (2) 2 — ATLIKUMS 1.1.2020. 20 960 — 20 960 (19 065 ) 188 — 2 084 Pārvietojumi uz 8. un 9. EAF un no tiem — 23 23 Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā — (110) (110) Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (260) (260) ATLIKUMS 31.12.2021. 20 960 — 20 960 (19 324 ) 101 — 1 737





miljoni EUR 11. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A) – (B) Uzkrātās rezerves (D) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Patiesās vērtības rezerve (G) Neto aktīvi kopā (C) + (D) + (E) + (F) + (G) ATLIKUMS 31.12.2019. 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) 136 (2) (905) Patiesās vērtības pārmaiņas — (2) (2) Kapitāla palielinājums – iemaksas (4 400 ) 4 400 147 4 547 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (4 324 ) — (4 324 ) ATLIKUMS 31.12.2020. 29 367 14 040 15 327 (16 290 ) 283 (4) (683) Pārskatītā 11. EGN ietekme (4) 4 — ATLIKUMS 1.1.2020. 29 367 14 040 15 327 (16 294 ) 283 — (683) Kapitāla palielinājums – iemaksas (3 700 ) 3 700 110 3 810 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (2 708 ) — (2 708 ) ATLIKUMS 31.12.2021. 29 367 10 340 19 027 (19 002 ) 394 — 419

SKAIDROJUMI PAR EAF FINANŠU PĀRSKATIEM (5)

1. NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1. GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam ieinteresēto personu lokam noderīgu informāciju par subjekta finansiālo stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām.

Vispārējie apsvērumi (jeb grāmatvedības principi), kas jāievēro, sagatavojot finanšu pārskatus, ir izklāstīti ES grāmatvedības 1. noteikumā “Finanšu pārskati” un ir tādi paši kā 1. SPSGS aprakstītie: skaidrs izklāsts, uzkrāšanas princips, darbības turpināšana, izklāsta konsekvence, būtiskums, apkopošana, ieskaits un salīdzināma informācija. Finanšu pārskatu kvalitatīvie rādītāji ir būtiskums, patiesa atspoguļošana (uzticamība), saprotamība, savlaicīgums, salīdzināmība un pārbaudāmība.

1.2. SAGATAVOŠANAS PAMATS

1.2.1. Pārskata periods

Finanšu pārskati tiek sniegti ik gadu. Grāmatvedības gads sākas 1. janvārī un beidzas 31. decembrī.

1.2.2. Valūta un konvertēšanas bāze

Gada pārskatus sniedz miljonos euro, jo euro ir ES funkcionālā valūta. Darījumus ārvalstu valūtā pārrēķina euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā. Guvumus un zaudējumus no ārvalstu valūtas maiņas, kas radušies ārvalstu valūtas darījumu norēķinos un pārrēķinot ārvalstu valūtā izteiktus monetāros aktīvus un saistības atbilstoši valūtas kursam gada beigās, norāda finanšu darbības rezultātu pārskatā. Atšķirīgas konvertācijas metodes tiek piemērotas materiālajiem pamatlīdzekļiem un nemateriālajiem aktīviem, kuriem saglabājas vērtība euro to iegādes datumā.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību atlikumus gada beigās pārrēķina euro pēc 31. decembrī spēkā esošā Eiropas Centrālās bankas (ECB) valūtas kursa.

Euro valūtas kurss

Valūta 31.12.2021. 31.12.2020. Valūta 31.12.2021. 31.12.2020. BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,5969 4,5597 CZK 26,8580 26,2420 RON 4,9490 4,8683 DKK 7,4364 7,4409 SEK 10,2503 10,0343 GBP 0,84028 0,8990 CHF 1,0331 1,0802 HRK 7,5156 7,5519 JPY 130,3800 126,4900 HUF 369,1900 363,8900 USD 1,1326 1,2271

1.2.3. Aplēšu izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ir ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, kuri izdarīti, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskās aplēses cita starpā ietver darbinieku pabalstu saistību summas, finanšu risku saistībā ar debitoru parādiem un summas, kas uzrādītas skaidrojumos par finanšu instrumentiem, vērtības samazinājuma atskaitījumus finanšu aktīviem amortizētajās izmaksās un finanšu garantiju līgumu saistībām, uzkrātos ieņēmumus un izdevumus, uzkrājumus, nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu vērtības samazinājuma pakāpi, krājumu neto pārdošanas vērtību un iespējamos aktīvus un saistības. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm.

Pamatotas aplēses ir būtiska finanšu pārskatu sagatavošanas sastāvdaļa un nemazina to uzticamību. Aplēse var būt jāpārskata, ja mainās apstākļi, uz kuriem aplēse ir balstīta, vai arī ja ir iegūta jauna informācija vai lielāka pieredze. Pēc būtības aplēses pārskatīšana neattiecas uz iepriekšējiem periodiem un nav kļūdas korekcija. Izmaiņas grāmatvedības aplēsēs tiek atzītas tā perioda pārpalikumā vai deficītā, kurā tās top zināmas.

1.2.4. Jaunu un pārskatītu Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumu (EGN) piemērošana

Pārskatīti EGN, kas ir spēkā periodiem, kuri sākās 2021. gada 1. janvārī vai vēlāk

2020. gadā grāmatvedis pieņēma pārskatīto 11. EGN “Finanšu instrumenti”, kas obligāti jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra. Pārskatītais 11. EGN ir balstīts uz jauno 41. SPSGS “Finanšu instrumenti”, grozīto 28. SPSGS “Finanšu instrumenti: informācijas atklāšana un sniegšana” un grozīto 30. SPSGS “Finanšu instrumenti: informācijas atklāšana”, kas tika izdoti 2018. gada augustā. Ar to tiek noteikti finanšu pārskatu sniegšanas principi attiecībā uz finanšu aktīviem un finanšu saistībām. Saskaņā ar pārskatītā 11. EGN pārejas noteikumiem subjekts uzskaita atšķirības no sākotnējās piemērošanas 2021. gada 1. janvārī. Pārskatītais 11. EGN neprasa atkārtoti sniegt pārskatu par iepriekšējiem periodiem. Tāpēc šajos pārskatos atspoguļotie finanšu aktīvi, finanšu saistības, ar komerciālu apmaiņu saistītie debitoru parādi un procentu ieņēmumi/izdevumi 2020. gada 31. decembrī ir uzskaitīti saskaņā ar grāmatvedības politiku, kas norādīta subjekta 2020. gada finanšu pārskatos.

Izmaiņas, kas izriet no pārskatītā 11. EGN piemērošanas

Jauni finanšu aktīvu klasificēšanas un novērtēšanas principi

Ar pārskatīto 11. EGN tiek ieviesta uz principiem balstīta pieeja finanšu aktīvu klasificēšanai, un tajā ir prasīts izmantot divus kritērijus: modelis, ko subjekts izmanto savu finanšu aktīvu pārvaldībai, un minēto aktīvu līgumiskās naudas plūsmas iezīmes. Atkarībā no šiem kritērijiem finanšu aktīvus klasificē šādās kategorijās: “finanšu aktīvi, kas novērtēti amortizētajās izmaksās (AC)”, “finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu neto aktīvos / pašu kapitālā (FVNA)” un “finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (FVSD)”.

Pēc jauno kritēriju piemērošanas visi kapitālieguldījumi un ieguldījumi parāda vērtspapīros tika pārklasificēti no “pārdošanai pieejamiem aktīviem” par finanšu aktīviem, kas novērtēti FVSD. Ar tiem saistītā patiesās vērtības rezerve tika neto aktīvu ietvaros pārklasificēta par uzkrāto pārpalikumu vai deficītu.

Jauns vērtības samazināšanās modelis

Iepriekšējais vērtības samazināšanās modelis bija balstīts uz radītajiem zaudējumiem, taču ar pārskatīto 11. EGN ir ieviests uz nākotni vērsts vērtības samazināšanās modelis, kura pamatā ir paredzamie kredītzaudējumi (PKZ) visā finanšu aktīva darbības laikā. PKZ tiek ņemti vērā iespējamie saistību neizpildes gadījumi un finanšu aktīvu kredītkvalitātes izmaiņas. Jaunais vērtības samazināšanās modelis attiecas uz visiem finanšu aktīviem, ko novērtē AC vai FVNA, kā arī uz aizdevumu saistībām un finanšu garantiju līgumiem.

Finanšu garantiju uzskaite

Pārskatītajā 11. EGN ir noteikts, ka finanšu garantiju uzskaites prasības jāpiemēro visiem finanšu garantiju līgumiem. Finanšu garantiju saistību novērtējums balstās uz garantijas patieso vērtību sākotnējās atzīšanas brīdī un garantēto parādu portfeļa paredzamo kredītzaudējumu attīstības.

1.3. BILANCE

1.3.1. Finanšu aktīvi

Klasifikācija sākotnējās atzīšanas brīdī

Finanšu instrumentu klasifikāciju nosaka, kad tiek veikta to sākotnējā atzīšana. Atkarībā no pārvaldības modeļa un aktīva līgumiskās naudas plūsmas iezīmēm finanšu aktīvus var klasificēt trīs kategorijās: “finanšu aktīvi, kas novērtēti amortizētajās izmaksās (AC)”, “finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu neto aktīvos / pašu kapitālā (FVNA)” un “finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (FVSD)”.

i) Finanšu aktīvi, kas novērtēti amortizētajās izmaksās

Finanšu aktīvi, kas novērtēti amortizētajās izmaksās, ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas atbilst diviem nosacījumiem: 1) subjekts tos tur, lai iekasētu līgumiskās naudas plūsmas; 2) konkrētās dienās ir tādas līgumiskas naudas plūsmas, ko veido vienīgi pamatsummas un procentu maksājumi par nenomaksāto pamatsummu.

Šī kategorija ietver:

— naudu un naudas ekvivalentus,

— aizdevumus (ieskaitot termiņnoguldījumus, kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par trīs mēnešiem),

— ar komerciālu apmaiņu saistītus debitoru parādus.

Finanšu aktīvi, kas novērtēti amortizētajās izmaksās, ir ietverti apgrozāmajos līdzekļos, ja vien to termiņš nav ilgāks par 12 mēnešiem, skaitot no pārskata datuma.

ii) Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu neto aktīvos / pašu kapitālā

Šiem neatvasinātajiem finanšu aktīviem ir tādas līgumiskas naudas plūsmas, ko veido tikai pamatsummas un procentu maksājumi par nenomaksāto pamatsummu. Turklāt to pārvaldības modelis paredz, ka šos finanšu aktīvus tur, gan lai iekasētu līgumiskās naudas plūsmas, gan lai finanšu aktīvus pārdotu.

Šīs kategorijas aktīvi tiek klasificēti kā apgrozāmie līdzekļi, ja tos plāno realizēt 12 mēnešu laikā no pārskata datuma.

Subjektam 2021. gada 31. decembrī šādu aktīvu nav.

iii) Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Subjekts klasificē atvasinātos instrumentus un kapitālieguldījumus kā novērtētus FVSD, jo līgumiskās naudas plūsmas sastāv ne tikai no pamatsummas un procentu maksājumiem par pamatsummu.

Subjekts kā novērtētus FVSD klasificē arī tā turētos parāda vērtspapīrus, jo parāda vērtspapīru portfeļus pārvalda un novērtē, pamatojoties uz portfeļa patieso vērtību.

Šīs kategorijas aktīvi tiek klasificēti kā apgrozāmie līdzekļi, ja tos plāno realizēt 12 mēnešu laikā no pārskata datuma.

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Tādu finanšu aktīvu pirkšanu, kuri novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, atzīst darījuma datumā, kas ir datums, kurā subjekts apņemas pirkt aktīvu. Naudas ekvivalenti un aizdevumi tiek atzīti, kad naudu nogulda finanšu iestādē vai izmaksā aizņēmējiem.

Finanšu aktīvus sākotnēji novērtē patiesajā vērtībā. Visiem finanšu aktīviem, kurus neuzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, darījuma izmaksas pieskaita patiesajai vērtībai, veicot sākotnējo atzīšanu. Finanšu aktīviem, kurus uzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, darījuma izmaksas tiek ierakstītas izdevumos finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Veicot sākotnējo atzīšanu, par finanšu aktīva patieso vērtību parasti uzskata darījuma cenu, izņemot gadījumus, kad darījums neatbilst nesaistītu pušu darījuma principam, t. i., tas ir veikts bez atlīdzības vai par nominālu atlīdzību publiskās politikas nolūkos. Tad starpība starp finanšu instrumenta patieso vērtību un darījuma cenu ir ar komerciālu apmaiņu nesaistīts komponents, kuru atzīst kā izdevumus finanšu darbības rezultātu pārskatā. Tādā gadījumā finanšu aktīva patieso vērtību atvasina no pašreizējiem tirgus darījumiem ar tieši līdzvērtīgu instrumentu. Ja instrumentam nav aktīva tirgus, patieso vērtību iegūst ar vērtēšanas paņēmienu, kurā tiek izmantoti pieejamie dati no novērojamiem tirgiem.

Turpmāka novērtēšana

Finanšu aktīvi, kas novērtēti amortizētajās izmaksās, pēc tam vērtē amortizētajās izmaksās, izmantojot faktisko procentu metodi.

Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā pēc tam novērtē patiesajā vērtībā. Guvumus un zaudējumus no patiesās vērtības izmaiņām (ieskaitot tos, kas rodas no ārvalstu valūtas pārrēķināšanas un saņemtajiem procentiem), ietver finanšu darbības rezultātu pārskatā periodā, kurā tie rodas.

Patiesā vērtība turpmākā novērtēšanā

Aktīvos tirgos kotētu investīciju patiesās vērtības pamatā ir pašreizējās piedāvātās cenas. Ja finanšu aktīvam ir neaktīvs tirgus (kā arī nekotētiem vērtspapīriem un ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem), ES nosaka patieso vērtību, izmantojot vērtēšanas paņēmienus. Var izmantot nesenus nesaistītu pušu darījumus, atsauces uz citiem būtībā līdzīgiem instrumentiem, diskontētu naudas plūsmu analīzi, iespējas līgumu cenu noteikšanas modeļus un citus vērtēšanas paņēmienus, kurus parasti izmanto tirgus dalībnieki.

Investīcijas riska kapitāla fondos, kam nav kotētas tirgus cenas aktīvā tirgū, tiek novērtētas attiecināmajā neto aktīvu vērtībā, ko uzskata par to patiesās vērtības ekvivalentu.

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

Finanšu aktīviem, kas novērtēti amortizētajās izmaksās un patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu neto aktīvos / pašu kapitālā, ES atzīst un novērtē zaudējumus no vērtības samazināšanās, kas izriet no paredzamajiem kredītzaudējumiem.

Paredzamie kredītzaudējumi (PKZ) ir starpības starp līgumiskajām naudas plūsmām un naudas plūsmām, ko ES paredz saņemt, pašreizējā vērtība. PKZ balstās uz saprātīgu un pierādāmu informāciju, kas ir pieejama pārskata datumā bez pārliekām izmaksām vai pūlēm.

Amortizētajās izmaksās novērtētu aktīvu uzskaites vērtību samazina par zaudējumu no vērtības samazināšanās summu, ko atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Ja nākamajā periodā zaudējumu no vērtības samazināšanās summa samazinās, iepriekš atzītos zaudējumus no vērtības samazināšanās apvērš finanšu darbības rezultātu pārskatā.

a) Debitoru parādi

Subjekts novērtē zaudējumus no vērtības samazināšanās kā PKZ visā darbības laikā summu, izmantojot praktiskus paņēmienus (piem., rezerves matricu).

b) Nauda un naudas ekvivalenti

Subjektam ir nauda un naudas ekvivalenti bankas norēķinu kontos un termiņnoguldījumi ar termiņu līdz trim mēnešiem. Nauda tiek turēta bankās ar ļoti augstu kredītreitingu, tāpēc saistību neizpildes iespējamība ir ļoti maza. Ņemot vērā īso termiņu un saistību neizpildes mazo iespējamību, paredzamie naudas un naudas ekvivalentu kredītzaudējumi ir niecīgi. Tāpēc naudas ekvivalentiem vērtības samazinājuma atskaitījums netiek atzīts.

c) Aizdevumi

PKZ novērtēšanai tiek izmantots trīs pakāpju modelis, kur tiek ņemti vērā saistību neizpildes gadījumi visā finanšu aktīva darbības laikā, kuriem piešķirts svērums atkarībā no to iespējamības, un kredītriska izmaiņas kopš finanšu aktīva iniciēšanas. Aizdevumu iniciēšanas diena ir neatsaucamu aizdošanas saistību uzņemšanās diena.

Ja kopš iniciēšanas kredītrisks nav būtiski pieaudzis (“1. pakāpe”), zaudējumi no vērtības samazināšanās ir PKZ, kas izriet no iespējamiem saistību nepildīšanas gadījumiem nākamajos 12 mēnešos, skaitot no pārskata dienas (“12 mēnešu PKZ”). Ja kopš iniciēšanas kredītrisks ir būtiski pieaudzis (“2. pakāpe”) vai ja ir objektīvi pierādījumi par kredītvērtības samazinājumu (“3. pakāpe”), zaudējumi no vērtības samazināšanās ir vienādi ar PKZ, kas izriet no iespējamiem saistību nepildīšanas gadījumiem visā finanšu aktīva darbības laikā (“PKZ visā darbības laikā”).

Atzīšanas pārtraukšana

Finanšu instrumentu atzīšanu pārtrauc, kad tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem ir beigušās vai subjekts būtībā ir nodevis citai personai visus riskus un ieguvumus, kas izriet no īpašumtiesībām. Ja tiek pārdoti finanšu aktīvi ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, šo pārdošanu atzīst to tirdzniecības dienā.

1.3.2. Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam izsniegtu naudas avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laikposmā, kas noteikts konkrētajā līgumā, lēmumā, nolīgumā vai tiesību pamataktā. Apgrozāmos līdzekļus jeb avansu izmanto mērķim, kuram tas piešķirts, nolīgumā noteiktajā periodā vai arī atmaksā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmi izdevumi, viņa pienākums ir atdot izmaksāto priekšfinansējumu subjektam. Tāpēc, tā kā subjekts saglabā kontroli pār priekšfinansējumu un ir tiesīgs saņemt atmaksu par neattiecināmo daļu, attiecīgo summu atzīst par aktīviem.

Priekšfinansējumu sākotnēji atzīst bilancē, kad naudu pārved saņēmējam. To novērtē piešķirtās atlīdzības summā. Nākamajos periodos priekšfinansējumu novērtē summā, kura sākotnēji atzīta bilancē un no kuras atskaitīti attiecināmie izdevumi (arī aplēstās summas, ja tas ir nepieciešams), kas radušies perioda laikā.

1.3.3. Debitoru parādi un atgūstamās summas

Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem ar komerciālu apmaiņu saistīti un nesaistīti darījumi ir jāuzrāda atsevišķi. Lai atšķirtu abas šīs kategorijas, jēdzienu “debitoru parādi” lieto attiecībā uz darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu, savukārt attiecībā uz darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, t. i., kad ES saņem vērtību no cita subjekta, nesniedzot pretī aptuveni tādu pašu vērtību, lieto jēdzienu “atgūstamās summas” (piemēram, no dalībvalstīm atgūstamās summas saistībā ar pašu resursiem).

Atgūstamās summas no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu, atbilst finanšu instrumentu definīcijai. Subjekts tos ir klasificējis kā finanšu aktīvus, kas novērtēti amortizētajās izmaksās, un tos attiecīgi novērtējis.

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, uzskaita patiesajā vērtībā iegādes dienā, atskaitot norakstāmo vērtības samazinājuma summu. Norakstāmo vērtības samazinājumu nosaka, ja ir objektīvi pierādījumi, ka subjekts nespēs iekasēt visas tam pienākošās summas atbilstīgi atgūstamo summu sākotnējiem nosacījumiem. Norakstāmā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu. Norakstīto summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

1.3.4. Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti ir finanšu aktīvi, kas novērtēti amortizētajās izmaksās, un tie ir nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankās vai noguldījumi bankās ar īsu brīdinājuma termiņu par izņemšanu un citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti, kuru sākotnējais termiņš nepārsniedz trīs mēnešus.

1.3.5. Kreditoru parādi

Kreditoru parādos ir iekļautas summas, kas saistītas ar darījumiem, kuri saistīti ar komerciālu apmaiņu, piemēram, preču un pakalpojumu pirkšanu, un ar darījumiem, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, piemēram, saņemtajiem izmaksu prasījumiem no dotāciju vai cita ES finansējuma, vai priekšfinansējuma saņēmējiem (skatīt 1.4.1. skaidrojumu).

Ja saņēmējiem tiek izsniegtas dotācijas vai cits finansējums, izmaksu prasījumus ieraksta kā kreditoru parādus par pieprasīto summu brīdī, kad tiek saņemts izmaksu prasījums. Pēc attiecināmo izmaksu pārbaudes un apstiprināšanas kreditoru parādu vērtība ir apstiprinātā un attiecināmā summa.

Kreditoru parādus, kas izriet no preču un pakalpojumu iegādes, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu. Atbilstošos izdevumus ieraksta uzskaitē, kad subjekts ir saņēmis un pieņēmis piegādes vai pakalpojumus.

1.3.6. Finanšu saistības

Finanšu saistības tiek klasificētas kā finanšu saistības, kas novērtētas amortizētajās izmaksās, finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā vai finanšu garantiju līgumu saistības.

Finanšu saistības, kas novērtētas amortizētajās izmaksās, sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, ieskaitot radušās darījuma izmaksas, un pēc tam tās uzskaita amortizētajās izmaksās, izmantojot efektīvo procentu metodi. To atzīšanu finanšu stāvokļa pārskatā pārtrauc tad un tikai tad, ja saistības ir izpildītas, no tām ir piešķirts atbrīvojums, tās ir atceltas vai ir beidzies to termiņš.

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā ietver atvasinātos instrumentus, kuru patiesā vērtība ir negatīva. Ja garantijas līgumā ir noteikts, ka subjektam ir jāveic maksājumi finanšu instrumentu cenu vai ārvalstu valūtu kursa izmaiņu dēļ, garantijas līgums ir atvasināts instruments. Tos uzskaita tāpat kā finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā.

Subjekts atzīst finanšu garantijas līguma saistības, kad tas noslēdz līgumu, saskaņā ar kuru ir jāveic noteikti maksājumi, lai garantijas turētājam atlīdzinātu zaudējumus, kas tam radušies, jo konkrēts debitors nav laikus veicis maksājumu saskaņā ar parāda instrumenta sākotnējiem vai mainītajiem noteikumiem. Finanšu garantijas līguma saistības sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā.

Turpmākais novērtējums ir atkarīgs no finanšu garantijas radītā kredītriska izmaiņām. Ja kredītrisks būtiski nepalielinās (“1. pakāpe”), finanšu garantijas saistības novērtē kā paredzamos 12 mēnešu kredītzaudējumus vai sākotnēji atzīto summu, no kā attiecīgā gadījumā atņem uzkrāto amortizāciju, – atkarībā no tā, kura no šīm summām ir lielāka. Ja kredītrisks būtiski palielinās (“2. pakāpe”), finanšu garantijas saistības novērtē kā paredzamos kredītzaudējumus visā darbības laikā vai sākotnēji atzīto summu, no kā attiecīgā gadījumā atņem uzkrāto amortizāciju, – atkarībā no tā, kura no šīm summām ir lielāka.

Finanšu saistības klasificē kā ilgtermiņa saistības, izņemot gadījumus, kad to termiņš ir īsāks par 12 mēnešiem pēc bilances datuma. Finanšu garantiju līgumus klasificē kā īstermiņa saistības, ja vien subjektam nav beznosacījuma tiesību atlikt saistību nokārtošanu vismaz 12 mēnešus pēc pārskata datuma.

1.3.7. Uzkrātie un nākamo periodu ieņēmumi un izdevumi

Darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Gada beigās, ja rēķins vēl nav izrakstīts, bet pakalpojums ir sniegts, subjekts ir veicis piegādes vai pastāv līgumiska vienošanās (piemēram, atsaucoties uz līgumu), uzkrātie ieņēmumi tiek atzīti finanšu pārskatos. Savukārt, ja gada beigās rēķins ir ticis izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai sagādātās preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo pārskata periodu un atzīst nākamajā pārskata periodā.

Arī izdevumus uzskaita periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātie izdevumi tiek atzīti, par pamatu izmantojot attiecīgā perioda pārskaitījuma saistību summas aplēsi. Uzkrātos izdevumus aprēķina saskaņā ar sīki izstrādātām darbības un praktiskām pamatnostādnēm, ko izdod grāmatvedis. To mērķis ir nodrošināt, ka finanšu pārskatos tiek patiesi atspoguļotas ekonomiskās un citas parādības, kuras tiem ir jāparāda. Pēc analoģijas, ja ir veikts avansa maksājums par pakalpojumiem vai precēm, kas vēl nav saņemti, izdevumi tiek attiecināti uz nākamo periodu un atzīti nākamajā pārskata periodā.

1.4. FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

1.4.1. Ieņēmumi

Ieņēmumi ir saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciāla bruto ieplūde, ko subjekts ir saņēmis vai saņems; tas ir neto aktīvu pieaugums, izņemot pieaugumu, kas saistīts ar īpašnieku iemaksām.

Atkarībā no pamatā esošo darījumu rakstura finanšu darbības rezultātu pārskatā izdala turpmāk norādītos ieņēmumu veidus.

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, ir nodokļi un pārvedumi, jo pārvedējs nodod līdzekļus saņēmējam subjektam, bet saņēmējs subjekts tieši nenodrošina pretī aptuveni tādu pašu vērtību. Pārvedumi ir nākotnes saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciāla ieplūde no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, izņemot nodokļus. Attiecībā uz ES subjektiem pārvedumi galvenokārt ietver līdzekļus, kas saņemti no Komisijas (piemēram, līdzsvarojošā subsīdija tradicionālajām aģentūrām, darbības subsīdija iemaksu nolīgumiem).

Subjekts atzīst aktīvu attiecībā uz pārvedumiem, kad subjekts pagātnes notikuma (pārveduma) rezultātā kontrolē resursus un plāno saņemt nākotnes saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu no šiem resursiem un kad ir iespējams ticami novērtēt patieso vērtību. Par aktīvu atzītu resursu (t. i., naudas) ieplūdi no darījuma, kas nav saistīts ar komerciālu apmaiņu, arī atzīst kā ieņēmumus, ja vien subjektam attiecībā uz šādu pārvedumu nav pašreizēja pienākuma (nosacījuma), kurš ir jāizpilda, pirms ieņēmumus var atzīt. Līdz brīdim, kad nosacījums ir izpildīts, ieņēmumi tiek attiecināti uz nākamo periodu un atzīti kā saistības.

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no preču un pakalpojumu pārdošanas tiek atzīti, kad pircējam tiek nodoti nozīmīgie riski un ieguvumi, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības pakāpi pārskata datumā.

a) Procentu ieņēmumi un izdevumi

Procentu ieņēmumus un izdevumus no finanšu aktīviem un finanšu saistībām, kas novērtēti amortizētajās izmaksās, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Tā ir metode finanšu aktīva vai finanšu saistību amortizēto izmaksu aprēķināšanai un procentu ieņēmumu vai procentu izdevumu sadalei attiecīgajā periodā.

b) Ieņēmumi no dividendēm

Ieņēmumus no dividendēm un līdzīgiem sadalītiem ieņēmumiem atzīst tad, kad stājas spēkā tiesības saņemt maksājumu.

c) Ieņēmumi un izdevumi no finanšu aktīviem patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Te ir runa par šo finanšu aktīvu patiesās vērtības pieaugumu (ieņēmumiem) un patiesās vērtības zudumu (izdevumiem), ieskaitot tos, kas izriet no ārvalstu valūtas pārrēķināšanas. Attiecībā uz procentus pelnošiem finanšu aktīviem šie ieņēmumi un izdevumi iekļauj arī procentus.

d) Ieņēmumi no finanšu garantiju līgumiem

Ieņēmumus no finanšu garantiju līgumiem (garantijas prēmiju) atzīst visā tajā laikā, kurā subjekts ir gatavs kompensēt finanšu garantijas līguma turētājam kredītzaudējumus, kas tam var rasties.

1.4.2. Izdevumi

Izdevumi ir saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciāla samazinājums pārskata periodā kā aktīvu aizplūde vai patēriņš vai tādu saistību uzņemšanās, kuru rezultātā samazinās neto aktīvi. Tajos tiek iekļauti gan ar komerciālu apmaiņu saistītu, gan nesaistītu darījumu izdevumi.

Ar komerciālu apmaiņu saistītu darījumu izdevumus, ko rada preču un pakalpojumu pirkšana, atzīst, kad piegādes ir veiktas un subjekts tās ir pieņēmis. Tos novērtē sākotnējā rēķinā norādītās summas apmērā. Turklāt bilances datumā izdevumus par pakalpojumiem, kas sniegti periodā, par kuru rēķins vēl nav saņemts vai apstiprināts, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu izdevumi attiecas uz pārvedumiem saņēmējiem, un tiem var būt trīs veidi: prasījuma tiesību apmierināšana, pārvedumi saskaņā ar līgumu un diskrecionāras dotācijas, iemaksas un ziedojumi. Pārvedumus atzīst kā izdevumus tajā periodā, kad bijuši notikumi, kuru dēļ pārvedums radies, ja vien šāda veida pārvedumu pieļauj noteikumi vai ir parakstīts līgums, ar ko atļauj pārvedumu; ja saņēmējs ir izpildījis attiecināmības kritērijus, ja tādi ir noteikti; un summu var ticami novērtēt.

Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu prasījums un tas atbilst atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus attiecināmās summas apmērā. Gada beigās aplēš saņēmējiem pienākošos attiecināmos izdevumus, kuri radušies, bet par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un ieraksta kā uzkrātos izdevumus.

1.5. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN SAISTĪBAS

1.5.1. Iespējamie aktīvi

Iespējamie aktīvi ir tie iespējamie aktīvi, kuri izriet no pagātnes notikumiem un kuru esība tiks apstiprināta tikai, iestājoties vai neiestājoties vienam vai vairākiem neskaidriem nākotnes notikumiem, kas pilnībā nav subjekta kontrolē. Iespējamu aktīvu uzrāda pārskatos, ja saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciāla ieplūde ir ticama.

1.5.2. Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir vai nu iespējami pienākumi, kuru esība tiks apstiprināta tikai, iestājoties vai neiestājoties vienam vai vairākiem neskaidriem nākotnes notikumiem, kas pilnībā nav subjekta kontrolē, vai pašreizējs pienākums, ja nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga tādu resursu aizplūde, kas ietver saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu.

Iespējamās saistības rodas arī tajos retajos apstākļos, kad pastāv pašreizējs pienākums, bet to nevar pietiekami ticami novērtēt.

Iespējamās saistības netiek atzītas pārskatos. Tās uzrāda, ja vien saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūdes iespējamība nav niecīga.

1.6. FONDU KAPITĀLS

EAF dalībvalstis veic iemaksas fondā EAF programmu īstenošanai, kā noteikts katra EAF iekšējā nolīgumā. Saskaņā ar piemērojamo juridisko pamatu par kapitāla pieprasījumiem, t. i., finansējuma pieprasījumiem par konkrētu gadu N, izlemj ar Padomes lēmumu gadā N – 1, saņemamos līdzekļus skaidri piešķirot noteiktiem nākotnes periodiem.

Iemaksas atbilst kritērijiem attiecībā uz īpašnieku iemaksām (1. EGN), tāpēc tās EAF finanšu pārskatos uzrāda kā fondu kapitālu. Fondu kapitāls ir kopējā iemaksu summa, kas jāsaņem no EAF dalībvalstīm. Tā kā nepieprasītais fondu kapitāls tiek tieši atskaitīts no kopējā fondu kapitāla (skatīt pārskatu par neto aktīvu izmaiņām), bilancē atzīst tikai pieprasīto fondu kapitālu.

Tā kā saskaņotās iemaksas piešķir noteiktiem pārskata periodiem un EAF tiesībpamatotais prasījums pret EAF dalībvalstīm rodas tikai šajos periodos, visas avansā saņemtās summas atzīst kā nākamo periodu kapitāla iemaksas pozīcijā “Kreditoru parādi”, nevis kā pieprasīto kapitālu.

1.7. LĪDZFINANSĒJUMS

Saņemtās līdzfinansējuma iemaksas atbilst kritērijiem, kas raksturo ieņēmumus no darījumiem, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, ar nosacījumiem, un tās uzrāda kā kreditoru parādus dalībvalstīm, trešām valstīm un citiem. EAF tiek prasīts izlietot šīs iemaksas pakalpojumu sniegšanai trešām personām, citādi šie aktīvi (saņemtās iemaksas) ir jāatmaksā. Neizmaksātie kreditoru parādi, kas saistīti ar līdzfinansēšanas nolīgumiem, ir saņemtās līdzfinansējuma iemaksas, no kurām atskaita izdevumus, kas radušies saistībā ar projektu. Ietekmes uz neto aktīviem nav.

Izdevumus, kas saistīti ar līdzfinansējuma projektiem, atzīst pēc to rašanās. Attiecīgo iemaksu summu atzīst kā pamatdarbības ieņēmumus, un tā nekādi neietekmē gada saimnieciskās darbības rezultātu.

2. BILANCES SKAIDROJUMI

AKTĪVI

2.1. FINANŠU AKTĪVI

Finanšu aktīvs ir aktīvs, kas ir:

a) nauda;

b) cita subjekta pašu kapitāla instruments;

c) līgumiskās tiesības saņemt naudu vai citus finanšu aktīvus no cita subjekta vai savstarpēji apmainīt finanšu aktīvus vai finanšu saistības ar citu subjektu ar nosacījumiem, kas subjektam varētu būt labvēlīgi; vai

d) līgums, par kuru norēķināsies vai var norēķināties ar paša subjekta pašu kapitāla instrumentiem.

Finanšu aktīvus iedala šādās kategorijās: “finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā”, “aizdevumi un debitoru parādi”, “līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi” un “pārdošanai pieejami finanšu aktīvi”. Finanšu instrumentu klasifikāciju nosaka, veicot sākotnējo atzīšanu, un pārvērtē katrā bilances datumā.

EAF finanšu aktīvi ietver finanšu aktīvus, kas novērtēti FVSD, un aizdevumus, un tie ir šādi:

miljoni EUR 31.12.2021. 31.12.2020. Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (FVSD) 38 — Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi — 32 Aizdevumi 1 1 Kopā 39 33

Finanšu aktīvus, kas novērtēti FVSD, 38 miljonu EUR apmērā veido kapitālieguldījumi divās galvenajās jomās: atjaunīgā ilgtspējīgā enerģijā, izmantojot mehānismu Climate Investor One, iniciatīvu ElectriFI un Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fondu (GEEREF), un iekļaujoša mazo lauksaimnieku un lauku MVU finansējuma veicināšanā, izmantojot fondu ABC FUND.

1 miljons EUR attiecas tikai uz aizdevumu, kas izsniegts ElectriFI – ieguldījumu mehānismam, kurš finansē agrīnā posmā esošus un mazus projektus, kas vērsti uz piekļuvi elektroenerģijai un elektroenerģijas ražošanu no ilgtspējīgiem energoresursiem jaunietekmes tirgos. Tas aptver visu pasauli, īpašu uzmanību pievēršot Subsahāras Āfrikai.

2.2. PRIEKŠFINANSĒJUMS

Daudzos līgumos ir paredzēti avansa maksājumi pirms darbu sākšanas, piegādes veikšanas vai pakalpojumu sniegšanas. Dažkārt līgumu maksājumu grafikos ir paredzēti maksājumi, pamatojoties uz izpildes ziņojumiem. Priekšfinansējuma maksājumus parasti veic tās valsts vai teritorijas valūtā, kurā projektu īsteno.

Atkarībā no priekšfinansējuma izlietojuma laika to uzrāda kā īstermiņa vai ilgtermiņa priekšfinansējumu. Izlietojums tiek noteikts projekta pamatā esošajā nolīgumā. Ja priekšfinansējumu paredzēts izlietot ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc pārskata datuma, to uzrāda kā īstermiņa priekšfinansējumu. Tā kā daudzi no EAF projektiem pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, attiecīgajiem avansa maksājumiem jābūt pieejamiem periodā, kas ilgāks par vienu gadu. Tāpēc dažas priekšfinansējuma summas uzrāda kā ilgtermiņa aktīvus.

miljoni EUR Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021. 31.12.2020. Ilgtermiņa priekšfinansējums 2.2.1 — — 219 452 671 870 Īstermiņa priekšfinansējums 2.2.2 — 14 353 1 085 1 453 1 355 Kopā — 14 572 1 537 2 123 2 225

2021. gads bija pirmais gads pēc 11. EAF turpināmības klauzulas stāšanās spēkā. Tas nozīmē, ka kopš 2021. gada 1. janvāra vairs nevarēja uzņemties jaunas vispārējās saistības. Turklāt ieilgusī Covid-19 krīze aizvien vairāk apgrūtināja budžeta izpildi vairākām delegācijām, īpaši Madagaskarā, Čadā un Gambijā. Tas līdztekus politiskajām krīzēm, kas bija vērojamas citās teritorijās, piemēram, Etiopijā, Gvinejā un Mali, noveda pie parakstīto individuālo saistību apjoma samazināšanās un tādējādi arī 11. EAF priekšfinansējuma sarukuma – tas samazinājās no 1,583 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 1,537 miljardiem EUR 2021. gadā.

10. EAF priekšfinansējuma samazinājums no 633 miljoniem EUR 2020. gadā līdz 572 miljoniem EUR 2021. gadā ir EAF normālā dzīves cikla sekas. 10. EAF pakāpeniskās izbeigšanas rezultātā daudzi līgumi tika pabeigti un slēgti. Attiecīgi saņēmējiem veikto priekšfinansējuma maksājumu apjoms samazinājās, savukārt priekšfinansējuma ieskaits palielinājās.

2020. gadā kā īstermiņa priekšfinansējums bija uzrādīti 3 miljoni EUR, kas tagad ir klasificēti kā ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi, kuri saistīti ar finanšu instrumentiem.

2.2.1. Ilgtermiņa priekšfinansējums pa pārvaldības režīmiem

miljoni EUR 31.12.2021. 31.12.2020. Tieša pārvaldība Īsteno: Komisija 72 139 ES izpildaģentūras 8 8 ES delegācijas 15 25 95 171 Netieša pārvaldība Īsteno: EIB un EIF 230 266 starptautiskas organizācijas 278 343 privāttiesību subjekti, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus 12 28 publisko tiesību subjekti 40 49 trešās valstis 14 11 ES struktūras un publiskā un privātā sektora partnerības 1 1 575 698 Kopā 671 870

2.2.2. Īstermiņa priekšfinansējums

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021. 31.12.2020. Priekšfinansējums (bruto) — 24 970 4 717 5 711 5 097 Veikts ieskaits, veicot periodizāciju — (10) (617) (3 632 ) (4 258 ) (3 742 ) Kopā — 14 353 1 085 1 453 1 355

2.2.3. Īstermiņa priekšfinansējums pa pārvaldības režīmiem

miljoni EUR 31.12.2021. 31.12.2020. Tieša pārvaldība Īsteno: Komisija 61 (40) ES izpildaģentūras 11 14 ES delegācijas 159 206 231 180 Netieša pārvaldība Īsteno: EIB un EIF 160 224 starptautiskas organizācijas 642 572 privāttiesību subjekti, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus 109 73 publisko tiesību subjekti 119 146 trešās valstis 190 155 ES struktūras un publiskā un privātā sektora partnerības 1 4 1 221 1 175 Kopā 1 453 1 355

2.2.4. Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Garantiju ņem, lai nodrošinātu priekšfinansējumu, un to atbrīvo, kad ir apmaksāts projekta pēdējais prasījums.

miljoni EUR 31.12.2021. 31.12.2020. Priekšfinansējuma garantijas 44 49

Lielākā daļa priekšfinansējuma tiek izmaksāta netiešas pārvaldības režīmā. Šajā gadījumā garantijas saņēmējs ir nevis EAF, bet līgumslēdzēja iestāde. Lai gan EAF nav saņēmējs, minētās garantijas nodrošina tā aktīvus. 2021. gadā minēto garantiju summa bija 764 miljoni EUR.

2.3. IEMAKSAS TRASTA FONDĀ

Šajā pozīcijā tiek norādīta summa, kas samaksāta kā iemaksas ES trasta fondā Āfrikai un ES trasta fondā “Bêkou”. No iemaksām tiek atskaitītas trasta fondiem radušās un uz EAF attiecināmās izmaksas.

Iemaksas trasta fondā EAF veic tiešās pārvaldības režīmā.

miljoni EUR Neto iemaksa 31.12.2020. 2021. gadā veiktās iemaksas TF neto izdevumu piešķīrums 2021. gadā Neto iemaksas 31.12.2021. Āfrika 385 627 (631) 381 “Bêkou” 9 7 (15) 1 Kopā 394 634 (646) 382

Iemaksu samazinājuma (no 800 miljoniem EUR 2020. gadā līdz 634 miljoniem EUR 2021. gadā) cēlonis ir trasta fonda izdevumu sarukums, kā cēlonis, savukārt, ir Covid-19 pandēmijas turpināšanās un drošības situācijas pasliktināšanās vairākos reģionos, kā rezultātā trasta fondu darbības 2021. gadā bija apgrūtinātas.

2.4. AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTAS ATGŪSTAMĀS SUMMAS UN AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTI DEBITORU PARĀDI

Ar komerciālu apmaiņu saistīti darījumi ir darījumi, kuros subjekts saņem aktīvus, pakalpojumus vai saistību dzēšanu un otrai pusei apmaiņā tieši sniedz aptuveni tādu pašu vērtību (galvenokārt preču, pakalpojumu vai aktīvu izmantošanas veidā). Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti darījumi ir darījumi, kuros subjekts vai nu saņem vērtību no cita subjekta, tieši nesniedzot apmaiņā aptuveni tādu pašu vērtību, vai sniedz vērtību citam subjektam, apmaiņā tieši nesaņemot aptuveni tādu pašu vērtību.

miljoni EUR Skaidrojums 31.12.2021. 31.12.2020. Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu 2.4.1 26 48 Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu 2.4.2 9 92 Kopā 35 140

2.4.1. Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021. 31.12.2020. Dalībvalstis — — — — — — Klienti — 4 47 5 56 61 Publisko tiesību subjekti — 7 17 2 25 27 Trešās valstis — 1 4 1 6 4 Norakstītā summa — (9) (51) (5) (66) (49) Konti iekšējiem norēķiniem ar ES iestādēm — — — 5 5 4 Kopā — 2 16 8 26 48

2.4.2. Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021. 31.12.2020. Uzkrātie ienākumi — — (1) — — 88 EAF savstarpējie konti 181 (316) 1 279 (1 144 ) — — Citi — — — 9 9 4 Kopā 181 (316) 1 278 (1 136 ) 9 92

2021. gadā uzkrātie ienākumi samazinājās galvenokārt tāpēc, ka beidzās parāda atvieglošanas projekts ar Pasaules Banku, kuram 2020. gada beigās vēl nebija nomaksāta summa 62,6 miljonu EUR apmērā, kas 2021. gadā tika izlīdzināta. Papildus tam uzkrātie procenti 2020. gadā ietvēra arī 18 miljonus EUR, kas bija saistīti ar ES un Āfrikas infrastruktūras projektu. Sīkākā analīzē tika secināts, ka šie procenti nepienākas EAF, tāpēc 2021. gadā šie procenti netika iekasēti (skatīt 3.2. skaidrojumu).

Efektivitātes labad vienotā kase, kas aptver visus EAF, ir piešķirta 11. EAF; tā rezultātā tiek veiktas operācijas starp dažādajiem EAF, kuras tiek līdzsvarotas EAF savstarpējos kontos starp dažādajām EAF bilancēm.

EAF savstarpējie konti tiek uzrādīti tikai atsevišķajos EAF. EAF savstarpējo kontu kopsumma ir nulle.

Pozīcijā “Citi” ir ietverti divi finanšu instrumentu debitoru parādi: 4 miljonu EUR debitoru parāds no Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonda (GEEREF) un vēl viens 4 miljonu EUR debitoru parāds no mehānisma Climate Investor One.

2.5. NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI (6)

Nauda un naudas ekvivalenti ir finanšu instrumenti, un tie ir nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankās vai noguldījumi bankās ar īsu brīdinājuma termiņu par izņemšanu (piemēram, norēķinu konti un krājkonti) un citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti, kuru sākotnējais termiņš nepārsniedz trīs mēnešus.

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021. 31.12.2020. Speciālie konti Centrālās bankas — — — 795 795 693 — — — 795 795 693 Norēķinu konti Komercbankas — — — 165 165 8 Nauda, kas pieder pie finanšu instrumentiem — — — 34 34 27 — — — 199 199 35 Kopā — — — 994 994 728

Naudas un naudas ekvivalentu pieaugums par 266 miljoniem EUR galvenokārt skaidrojams ar maksājumu samazinājumu, kā cēlonis ir papildu problēmas, kuras radījusi ieilgusī Covid-19 pandēmija un dažādas politiskās krīzes. Tas saskan ar izdevumu samazinājumu (skatīt 3.3. skaidrojumu) un priekšfinansējuma samazinājumu (skatīt 2.2. skaidrojumu). EAF neto maksājumi 2021. gadā bija 3,323 miljardi EUR salīdzinājumā ar rekordlielajiem 4,605 miljardu EUR maksājumiem 2020. gadā.

Tāpat kā iepriekšējos gados un lai ierobežotu darījumu partnera risku, centrālo banku kontos tiek turēts vairāk naudas nekā komercbankās (skatīt 5.1. skaidrojumu).

SAISTĪBAS

2.6. FINANŠU SAISTĪBAS

2.6.1. Finanšu uzkrājumi

Šie uzkrājumi atbilst aplēstajiem zaudējumiem, kuri radīsies saistībā ar garantijām, kas piešķirtas saskaņā ar dažādiem finanšu instrumentiem, kur pilnvarotie subjekti ir tiesīgi izsniegt garantijas savā vārdā, bet EAF uzdevumā un EAF uzņemas risku. Ar garantijām saistītais EAF finanšu risks ir ierobežots, un pakāpeniski tiek uzkrāti finanšu aktīvi, lai segtu garantiju pieprasījumus nākotnē.

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021. 31.12.2020. Finanšu garantiju saistības — — — 1 1 —

1 miljons EUR ir aplēstie zaudējumi saistībā ar garantiju, kas sniegta saskaņā ar 8 miljonus EUR vērto finanšu instrumentu Euritz (skatīt 3.2.1. skaidrojumu).

2.6.2. Līdzfinansējuma kreditoru parādi

Līdzfinansējuma kreditoru parādi ir līdzekļi, ko EAF saņem saistībā ar līdzfinansēšanas līgumiem. EAF šīs iemaksas ir jāizlieto, lai sniegtu saskaņotus pakalpojumus trešām personām, un neizlietotie līdzekļi jāatdod atpakaļ ieguldītājiem. No līdzfinansējuma summu izlietojuma laika ir atkarīgs, vai līdzfinansējumu uzrāda kā īstermiņa vai ilgtermiņa līdzfinansējumu.

Gada beigās veic katra līdzfinansējuma kreditoru parāda novērtējumu, un visas summas, ko, visticamāk, neizlietos nākamajos 12 mēnešos, uzskata par ilgtermiņa līdzfinansējuma kreditoru parādiem. Īstermiņa summas ir norādītas 2.7.2. skaidrojumā.

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021. 31.12.2020. Ilgtermiņa līdzfinansējuma kreditoru parādi — — — 6 6 2 Īstermiņa līdzfinansējuma kreditoru parādi — — (3) 38 35 42 Kopā — — (3) 44 41 44

2.7. KREDITORU PARĀDI

Kreditoru parādi ir saistības samaksāt par saņemtām precēm vai sniegtiem pakalpojumiem, par ko – atšķirībā no uzkrātajiem izdevumiem – ir jau izrakstīts rēķins vai ir oficiāla vienošanās ar piegādātāju. Kreditoru parādi var būt saistīti gan ar darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu (piemēram, preču un pakalpojumu pirkšanu), gan ar darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu (piemēram, izmaksu prasījumiem no dotāciju, priekšfinansējuma vai cita ES finansējuma saņēmējiem).

miljoni EUR Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021. 31.12.2020. Īstermiņa kreditoru parādi 2.7.1 — — 33 230 263 345 Dažādi kreditoru parādi 2.7.2 — — (5) 243 238 270 Kopā — — 27 473 501 615

2.7.1. Īstermiņa kreditoru parādi

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021. 31.12.2020. Piegādātāji — — 25 47 72 141 Dalībvalstis — — — 3 3 — Trešās valstis — — — 158 158 189 Publisko tiesību subjekti — — (11) 61 51 100 Iestādes un aģentūras — — — 4 4 — Citi īstermiņa kreditoru parādi — — 18 (44) (25) (85) Kopā — — 33 230 263 345

Kreditoru parādi lielā mērā ietver izmaksu pārskatus, ko EAF saņem saistībā ar saņēmējiem piešķirtajām dotācijām. Tos reģistrē izmaksu pārskata saņemšanas brīdī par visu tajā norādīto summu. Pēc attiecināmības pārbaudes saņēmējiem tiek izmaksātas tikai attiecināmās summas. Gada beigās tiek analizēti nenokārtotie izmaksu prasījumi, un aplēstās attiecināmās summas saistībā ar šiem izmaksu prasījumiem tiek atzītas finanšu darbības rezultātu pārskatā. Aplēstās neattiecināmās summas tiek uzrādītas kā citi īstermiņa kreditoru parādi.

Kreditoru parādos trešām valstīm ir iekļauts 60 miljonus EUR liels budžeta atbalsts Etiopijai, kas valstī valdošās situācijas dēļ kopš 2020. gada novembra ir apturēts.

Kreditoru parādu samazinājums, jo īpaši attiecībā uz piegādātājiem un trešām valstīm, radās tāpēc, ka ir samazinājies to rēķinu apjoms, kas pirms gada beigām vēl nebija apstiprināti un samaksāti.

2.7.2. Dažādi kreditoru parādi

miljoni EUR Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021. 31.12.2020. Līdzfinansējuma kreditoru parādi 2.6.2 — — (3) 38 35 42 Nākamo periodu kapitāla iemaksas 2.7.2.1 — — — 199 199 223 Citi dažādi kreditoru parādi — — (2) 6 4 5 Kopā — — (5) 243 238 270

2.7.2.1. Nākamo periodu kapitāla iemaksas

Nākamo periodu kapitāla iemaksas 43 miljonu EUR apmērā attiecas uz atmaksu dalībvalstīm no atceltiem vai neizlietotiem līdzekļiem projektos, kas īstenoti 8. un 9. EAF ietvaros (skatīt 2.10.1. skaidrojumu). Dalībvalstis piekrita, ka atmaksai tiek veikts ieskaits pret iemaksām no 11. EAF pirmā uzaicinājuma pieteikties iemaksām laikā 2022. gadā.

Līdztekus atmaksai vēl 156 miljoni EUR attiecas uz 2022. gada pirmo maksājumu, ko Apvienotā Karaliste samaksājusi avansā. Saskaņā ar Izstāšanās līguma 152. pantu Apvienotā Karaliste paliek EAF puse, līdz tiks slēgts 11. EAF un visi iepriekšējie neslēgtie EAF, un šajā ziņā uzņemas tādas pašas saistības kā dalībvalstis (skatīt 2.10.1. skaidrojumu).

2.8. UZKRĀTIE IZDEVUMI

Uzkrātie izdevumi ir saistības samaksāt par saņemtām precēm vai sniegtiem pakalpojumiem, par ko – atšķirībā no kreditoru parādiem – vēl nav izrakstīts rēķins vai vēl nav oficiālas vienošanās ar piegādātāju. Uzkrātos izdevumus aprēķina, pamatojoties uz neizpildīto budžeta saistību summu gada beigās. Aplēsto uzkrāto izdevumu daļa, kas saistīta ar izmaksāto priekšfinansējumu, ir ierakstīta kā priekšfinansējuma summu samazinājums.

Darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Ja gada beigās rēķins ir izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo pārskata periodu un atzīst nākamajā pārskata periodā.

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021. 31.12.2020. Uzkrātie izdevumi — 6 110 891 1 007 1 526 Citi uzkrājumi un nākamo periodu maksājumi — — — 1 1 1 Kopā — 6 110 892 1 008 1 527

Uzkrātie izdevumi ietver aplēstos pamatdarbības izdevumus, kas saistīti ar vēl nepabeigtiem un jau pabeigtiem līgumiem, gadījumos, kad nav apstiprinātu izmaksu prasījumu; saņēmējiem radušies attiecināmie izdevumi ir aplēsti, izmantojot vislabāko pieejamo informāciju. Aplēsto uzkrāto izdevumu daļa, kas saistīta ar izmaksāto priekšfinansējumu, ir ierakstīta kā priekšfinansējuma summu samazinājums (skatīt 2.2 above. skaidrojumu).

Uzkrāto izdevumu samazinājuma galvenais cēlonis ir uzkrāto izdevumu samazinājums 11. EAF (2020. gadā – 1,244 miljardi EUR) un 10. EAF (2019. gadā – 217 miljoni EUR). Tas atbilst EAF dzīves ciklam un pamatā esošo nepabeigto līgumu skaitam – 11. EAF īstenošanas aktivitāte sasniedza augstāko punktu 2020. gadā, reaģējot uz gaidāmo turpināmības klauzulas stāšanos spēkā 2020. gada 31. decembrī. Turklāt problēmas, ko radīja Covid-19 pandēmijas turpināšanās un politiskas krīzes vairākās teritorijās, apgrūtināja EAF darbību īstenošanu, kā rezultātā 2021. gadā parakstīto individuālo līgumu skaits samazinājās. Tāpēc 2021. gada beigās bija daudz mazāk nepabeigtu līgumu, attiecībā uz kuriem bija jāaplēš un jāuzkrāj izdevumi, nekā 2020. gadā (skatīt arī 2.2. skaidrojumu).

NETO AKTĪVI

2.9. PATIESĀS VĒRTĪBAS REZERVE

miljoni EUR 31.12.2021. 31.12.2020. Patiesās vērtības rezerve — 5

11. EGN pārskatīšanas rezultātā patiesās vērtības rezerve ir pārvietota uz uzkrāto pārpalikumu/deficītu (skatīt 2.1. skaidrojumu).

2.10. FONDU KAPITĀLS

EAF dalībvalstis veic iemaksas fondā EAF programmu īstenošanai, kā noteikts katra EAF iekšējā nolīgumā. Saskaņā ar piemērojamo juridisko pamatu par kapitāla pieprasījumiem, t. i., finansējuma pieprasījumiem par konkrētu gadu N, izlemj ar Padomes lēmumu gadā N – 1, saņemamos līdzekļus skaidri piešķirot noteiktiem nākotnes periodiem.

Iemaksas atbilst kritērijiem attiecībā uz īpašnieku iemaksām (1. EGN), tāpēc tās EAF finanšu pārskatos uzrāda kā fondu kapitālu. Fondu kapitāls ir kopējā iemaksu summa, kas jāsaņem no EAF dalībvalstīm. Tā kā nepieprasītais fondu kapitāls tiek atskaitīts no kopējā fondu kapitāla (skatīt pārskatu par neto aktīvu izmaiņām), bilancē atzīst tikai pieprasīto fondu kapitālu.

Tā kā saskaņotās iemaksas piešķir noteiktiem pārskata periodiem un EAF tiesībpamatotais prasījums pret EAF dalībvalstīm rodas tikai šajos periodos, visas avansā saņemtās summas atzīst kā nākamo periodu kapitāla iemaksas pozīcijā “Kreditoru parādi”, nevis kā pieprasīto kapitālu.

2.10.1. Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā Fondu kapitāls 12 164 10 550 20 960 29 367 73 041 Nepieprasītais fondu kapitāls — (15) — (14 040 ) (14 055 ) Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2020. 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986 Fondu kapitāls 12 164 10 507 20 960 29 367 72 998 Nepieprasītais fondu kapitāls — (15) — (10 340 ) (10 355 ) Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2021. 12 164 10 492 20 960 19 027 62 643

Nepieprasītie līdzekļi ir summas, kas vēl nav pieprasītas no dalībvalstīm. Pieprasītais fondu kapitāls ir piešķīrumi, ko EAF ir pieprasījis un ko dalībvalstis pārvedušas uz kases kontiem (skatīt 2.10.2. skaidrojumu turpmāk tekstā).

Ar Padomes Lēmumu (ES) 2021/1941 (7) 8. un 9. EAF iekšējos nolīgumos noteiktās dalībvalstu iemaksas tika attiecīgi samazinātas par summu 43 miljonu EUR apmērā no 8. un 9. EAF līdzekļiem, par kuriem saistības ir atceltas. Tā kā 8. EAF līdzekļi, par kuriem saistības ir atceltas, jau ir pārvietoti uz pārējiem EAF, no 9. EAF kapitāla tika atskaitīti 43 miljoni EUR. Atmaksājumiem, kas rodas no šā samazinājuma, ir veikts ieskaits pret papildu līdzekļu pieprasījumu 11. EAF ietvaros. Atmaksa faktiski tiks izmantota 2022. gada pirmajai iemaksai, ar ko ir skaidrojams nākamo periodu kapitāls 43 miljonu EUR apmērā (skatīt 2.7.2.1. skaidrojumu).

Lai gan Apvienotā Karaliste joprojām ir EAF dalībniece līdz visu programmu slēgšanai, saskaņā ar Izstāšanās līguma 153. pantu tās daļu 8., 9. un 10. EAF līdzekļos, par kuriem saistību uzņemšanās nav notikusi vai saistības ir atceltas, nevar izmantot atkārtoti.

2.10.2. Pieprasītais un nepieprasītais fondu kapitāls: dalībvalstis un AK

miljoni EUR Iemaksas 11. EAF % Nepieprasītais kapitāls 31.12.2020. 2021. gadā pieprasītais kapitāls Nepieprasītais kapitāls 31.12.2021. Austrija 2,40 337 (89) 248 Beļģija 3,25 456 (120) 336 Bulgārija 0,22 31 (8) 23 Horvātija 0,23 32 (8) 23 Kipra 0,11 16 (4) 12 Čehijas Republika 0,80 112 (30) 83 Dānija 1,98 278 (73) 205 Igaunija 0,09 12 (3) 9 Somija 1,51 212 (56) 156 Francija 17,81 2 501 (659) 1 842 Vācija 20,58 2 889 (761) 2 128 Grieķija 1,51 212 (56) 156 Ungārija 0,61 86 (23) 64 Īrija 0,94 132 (35) 97 Itālija 12,53 1 759 (464) 1 296 Latvija 0,12 16 (4) 12 Lietuva 0,18 25 (7) 19 Luksemburga 0,26 36 (9) 26 Malta 0,04 5 (1) 4 Nīderlande 4,78 671 (177) 494 Polija 2,01 282 (74) 208 Portugāle 1,20 168 (44) 124 Rumānija 0,72 101 (27) 74 Slovākija 0,38 53 (14) 39 Slovēnija 0,22 32 (8) 23 Spānija 7,93 1 114 (294) 820 Zviedrija 2,94 413 (109) 304 Apvienotā Karaliste 14,68 2 061 (543) 1 518 Kopā 100,00 14 040 (3 700 ) 10 340

Tā kā viss 8., 9. un 10. EAF kapitāls tika pieprasīts un saņemts iepriekšējos gados, 2021. gadā pieprasītā summa 3,700 miljardu EUR apmērā ir saistīta tikai ar 11. EAF.

2.10.3. Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021. 31.12.2020. No slēgtajiem EAF pārvietotie līdzekļi 627 1 625 — — 2 252 2 252

Šajā pozīcijā ir ietverti resursi, kas pārvietoti no slēgtiem EAF uz 8. un 9. EAF.

2.10.4. Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā Atlikums 31.12.2019. (2 510 ) 2 109 265 136 — Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF (2) (69) 71 — — Atcelto summu pārvietojums uz 11. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF — — (147) 147 — Atlikums 31.12.2020. (2 512 ) 2 041 188 283 — Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF — (23) 23 — — Atcelto summu pārvietojums uz 11. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF — — (110) 110 — Atlikums 31.12.2021. (2 512 ) 2 018 101 394 —

Šī pozīcija ietver resursus, kas pārvietoti starp aktīvajiem EAF.

Kopš Kotonū nolīguma stāšanās spēkā visi iepriekšējo aktīvo EAF neiztērētie līdzekļi pēc saistību atcelšanas tiek pārvietoti uz jaunāko atvērto EAF. No citiem EAF pārvietotie resursi palielina saņēmējfonda apropriācijas un samazina nosūtītājfonda apropriācijas. Saistības par līdzekļiem, kas pārvietoti uz 10. un 11. EAF darbības rezervi, var uzņemties tikai īpašos apstākļos, kas paredzēti iekšējos nolīgumos.

3. SKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU

IEŅĒMUMI

miljoni EUR Skaidrojums 2021 2020 Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.1 27 92 Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.2 48 43 Kopā 75 135

3.1. IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, attiecas uz darījumiem, kuros pārvedējs nodod resursus saņēmējam subjektam, bet saņēmējs subjekts tieši nenodrošina pretī aptuveni tādu pašu vērtību. Šajā pozīcijā galvenokārt ietilpst summas, kas saņemtas no Komisijas attiecīgajā gadā, un atgūtie pamatdarbības izdevumi.

miljoni EUR Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2021 2020 Izdevumu atgūšana — 1 — 7 8 39 Līdzfinansējuma ieņēmumi 3.1.1 — — — 19 19 53 Kopā — 1 — 26 27 92

Kopējie ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, samazinājās par 65 miljoniem EUR, atgriežoties normālā līmenī pēc 2020. gadā piedzīvotā lielā pieauguma (2019. gadā – 28 miljoni EUR). 2020. gadā EAF ietvaros īstenoto darbību apjoms pieauga, reaģējot uz turpināmības klauzulas gaidāmo spēkā stāšanos 2020. gada 31. decembrī, un tā rezultātā pieauga līdzfinansējuma ieņēmumi.

Atgūto izdevumu samazinājums lielākoties skaidrojams ar to, ka 2021. gadā tika izdots mazāk atgūšanas rīkojumu nekā 2020. gadā.

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, var tikt šādi sadalīti pa pārvaldības režīmiem:

miljoni EUR 2021 2020 Tieša pārvaldība Īsteno: Komisija 1 2 ES delegācijas 7 11 8 13 Netieša pārvaldība Īsteno: trešās valstis 27 42 publisko tiesību subjekti (13) 13 starptautiskas organizācijas 3 17 privāttiesību subjekti, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus 2 7 19 79 Kopā 27 92

3.1.1. Līdzfinansējuma ieņēmumi

Saņemtās līdzfinansējuma iemaksas atbilst kritērijiem, kas raksturo ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumus ar nosacījumiem, un tādējādi tām nebūtu jāietekmē finanšu darbības rezultātu pārskats, kad tās saņem. Saņemtās iemaksas saglabājas pie saistībām (skatīt 2.6.2. un 2.7.2. skaidrojumu), līdz ar ziedotajiem līdzekļiem saistītie nosacījumi ir izpildīti, t. i., ir radušies attiecināmie izdevumi (skatīt 3.4. skaidrojumu). Atbilstošo summu tad atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā kā ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumus no līdzfinansējuma. Attiecīgi gada saimnieciskās darbības rezultāts nemainās.

3.2. IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

Ieņēmumi no darījumiem un notikumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu, attiecas uz šādu veidu darījumiem: pakalpojumu sniegšana, preču pārdošana un gadījumi, kad subjekta aktīvus lieto citi, kā rezultātā subjekts saņem procentus, autoratlīdzības un dividendes.

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2021 2020 Finanšu ieņēmumi — — (22) (4) (26) 6 Citi ieņēmumi — 5 14 55 74 37 Kopā — 5 (8) 51 48 43

Finanšu ieņēmumi ir negatīvi, jo pagājušā gada aplēstie ieņēmumi bija lielāki nekā šā gada aplēstās summas. Aplēšu samazinājumam ir vairāki cēloņi. Pirmkārt, sīkākā analīzē tika secināts, ka procenti no ES un Āfrikas infrastruktūras projekta (18 miljoni EUR), kas pagājušogad bija iekļauti uzkrātajos finanšu ieņēmumos, ir daļa no iemaksām trasta fondā un nepienākas EAF. Otrkārt, uzkrātie procenti par novēlotiem uz atgūšanas rīkojumu pamata veiktajiem maksājumiem bija par 8 miljoniem EUR mazāki nekā iepriekšējā gadā.

Citi ieņēmumi attiecas galvenokārt uz guvumu no ārvalstu valūtas maiņas. Atbilstošos zaudējumus no ārvalstu valūtas maiņas ieraksta citos izdevumos (skatīt 3.6. skaidrojumu).

IZDEVUMI

Šajā pozīcijā iekļauj izdevumus, kas radušies saistībā ar operatīvajām darbībām.

3.3. ATBALSTA INSTRUMENTI

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2021 2020 Plānojamais atbalsts — (4) (19) 1 268 1 244 2 889 Makroekonomiskais atbalsts — 7 — — 7 (8) Nozaru politika — (2) — (2) (5) 3 Iekšējie ĀKK projekti — — 228 724 951 1 019 Ārkārtas palīdzība — 6 7 (6) 6 19 Citas atbalsta programmas — — — (1) (1) — Institucionālais atbalsts — — (1) 15 14 13 Iemaksas trasta fondos — — — 646 646 673 Kopā — 7 214 2 644 2 864 4 607

EAF pamatdarbības izdevumi attiecas uz dažādiem atbalsta instrumentiem un izpaužas dažādos veidos atkarībā no tā, kā tiek izmaksāti un pārvaldīti naudas līdzekļi.

2021. gadā pamatdarbības izdevumi ievērojami samazinājās – par 1,743 miljardiem EUR –, un tā galvenais cēlonis bija izdevumu sarukums gan 11. EAF (no 4,179 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 2,644 miljardiem EUR 2021. gadā), gan 10. EAF (no 462 miljoniem EUR 2020. gadā līdz 214 miljoniem EUR 2021. gadā). Šo sarukumu izraisīja Covid-19 pandēmija apvienojumā ar vairākās teritorijās vērojamajām politiskajām krīzēm, kas palēnināja un apgrūtināja īstenošanu minētajā gadā, īpaši delegācijās (skatīt 2.4. skaidrojumu). Turklāt 2020. gadā 11. EAF izdevumi bija ārkārtīgi lieli – 2021. gada 31. decembrī gaidāmās turpināmības klauzulas spēkā stāšanās dēļ krasi pieauga noslēgto līgumu un veikto maksājumu skaits.

10. EAF izdevumu izmaiņas atbilst EAF dzīves ciklam un ir saistītas arī ar nepabeigto līgumu skaita izmaiņām. 2021. gadā tika pabeigts un slēgts daudz līgumu, kas bija noslēgti 10. un iepriekšējo EAF ietvaros, kā rezultātā minēto EAF ietvaros radās mazāk izdevumu. Patiesībā 10. EAF ietvaros noslēgto un vēl nepabeigto līgumu skaits gada beigās bija par 33 % mazāks nekā 2020. gadā.

11. EAF izdevumu samazinājuma galvenais cēlonis ir samazinājums šādās trīs jomās:

1) plānojamais atbalsts (2,889 miljardi EUR 2020. gadā salīdzinājumā ar 1,244 miljardiem EUR 2021. gadā);

2) ĀKK iekšējie projekti (1,019 miljardi EUR 2020. gadā salīdzinājumā ar 951 miljonu EUR 2021. gadā) un

3) iemaksas trasta fondos (673 miljoni EUR 2020. gadā salīdzinājumā ar 646 miljoniem EUR 2021. gadā).

3.4. LĪDZFINANSĒJUMA IZDEVUMI

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2021 2020 Līdzfinansējums — — — 19 19 53

Šajā pozīcijā iekļauti izdevumi, kas 2021. gadā radās saistībā ar līdzfinansēšanas projektiem. Jāņem vērā, ka radušies izdevumi ietver ar periodizāciju saistītās aplēstās summas (un attiecīgi ar iepriekšējo gadu saistīto aplēsto summu apvērses).

Kā norādīts iepriekš, 2020. gads bija neparasts gads, jo stājās spēkā turpināmības klauzula, kā rezultātā īstenošanas apmērs krasi palielinājās. Līdzfinansējuma summa 2021. gadā vairāk atbilst parastajam līdzfinansējuma apmēram (2019. gadā – 14 miljoni EUR) (skatīt 2.3. skaidrojumu).

Atbilstoši grāmatvedības noteikumiem par līdzfinansējumu summām, kas izveidojās, nebija nekādas ietekmes uz gada rezultātu, jo tās tika atzītas gan līdzfinansējuma izdevumos, gan līdzfinansējuma ieņēmumos (3.1.1. skaidrojums).

Atbalsta instrumenti un līdzfinansējuma izdevumi pa pārvaldības veidiem

miljoni EUR 2021 2020 Tieša pārvaldība Īsteno: Komisija 168 168 ES izpildaģentūras 4 14 trasta fondi (515) 19 ES delegācijas 658 1 969 315 2 170 Netieša pārvaldība Īsteno: EIB un EIF 113 (67) starptautiskas organizācijas 1 053 1 268 privāttiesību subjekti, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus 204 243 publisko tiesību subjekti 212 248 trešās valstis 983 795 ES struktūras ar publiskā un privātā sektora partnerību 3 2 2 568 2 490 Kopā 2 883 4 660

3.5. FINANSĒJUMA IZMAKSAS

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2021 2020 Neto zaudējumi, kas radušies no aizdevumu un debitoru parādu vērtības samazināšanās — — — 1 1 — Zaudējumi no finanšu aktīviem vai saistībām, kas novērtēti FVSD — — — 1 1 — Atgūstamo summu daļēja norakstīšana — (7) 23 1 17 21 Kopā — (7) 23 3 20 21

2021. gada 31. decembrī neto nerealizētie zaudējumi no aizdevumu vērtības samazināšanās bija 1 miljons EUR.

1 miljonu EUR lielie finanšu izdevumi par finanšu aktīviem, kas novērtēti FVSD, ir saistīti galvenokārt ar valūtas kursa starpībām, procentiem un patiesās vērtības izmaiņām, īpaši attiecībā uz fondu ABC FUND.

9. EAF negatīvā summa pozīcijā “Atgūstamo summu daļēja norakstīšana” galvenokārt skaidrojama ar pagājušā gada slēgšanas iegrāmatojumu apvērsi. 2020. gadā aplēstie izdevumi par neatgūstamām summām, kas izriet no ilgi (vairāk nekā divus gadus) neizpildītiem atgūšanas rīkojumiem, bankrota un atbrīvojumiem no saistībām, bija lielāki nekā 2021. gadā.

3.6. CITI IZDEVUMI

Šajā pozīcijā ietilpst administratīvi izdevumi, piemēram, izdevumi par ārējiem ar IT nesaistītiem pakalpojumiem, operatīvās nomas izdevumi, komunikācijas un publikāciju izdevumi, apmācības izmaksas utt.

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2021 2020 Administratīvie un IT izdevumi — — 4 94 98 120 Realizētie zaudējumi no debitoru parādiem — 6 0 0 7 4 Zaudējumi no valūtas maiņas — 5 11 25 41 72 Kopā — 11 16 119 145 197

Pozīcija “Administratīvie un IT izdevumi” ietver summas, ar ko, balstoties uz EAF iekšējo nolīgumu, kurš noslēgts ar Komisiju, sedz administratīvos izdevumus, kuri rodas gan galvenajai mītnei, gan delegācijām saistībā ar EAF programmu pārvaldību. Tā dēvētie atbalsta izdevumi attiecas galvenokārt uz projektu sagatavošanas, pēcpārbaudes, pārraudzības un novērtēšanas izdevumiem, kā arī izdevumiem par datortīkliem, tehnisko palīdzību, finanšu pārvaldību un prognozēšanu utt.

Samazinājumu šajā pozīcijā ir radījis administratīvo un IT izdevumu samazinājums (2020. gadā – 120 miljoni EUR) apvienojumā ar to izdevumu samazinājumu, kas saistīti ar zaudējumiem no valūtas maiņas (2020. gadā – 72 miljoni EUR).

Lielais ar valūtas maiņu saistīto zaudējumu samazinājums galvenokārt radies tāpēc, ka, pārvērtējot naudas atlikumus 2021. gada 31. decembrī, samazinājās nerealizētie zaudējumi.

4. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN SAISTĪBAS UN CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

4.1. IESPĒJAMIE AKTĪVI

Iespējamie aktīvi ir tie iespējamie aktīvi, kuri izriet no pagātnes notikumiem un kuru esība tiks apstiprināta tikai, iestājoties vai neiestājoties vienam vai vairākiem neskaidriem nākotnes notikumiem, kas pilnībā nav subjekta kontrolē.

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021. 31.12.2020. Priekšfinansējuma garantijas — — 3 — 44 49 Izpildes garantijas — 7 3 — 11 12 Ieturēšanas garantijas — 5 3 — 9 9 Kopā — 13 6 — 20 21

Priekšfinansējuma garantijas, izmaksājot avansa maksājumus, atsevišķos gadījumos pieprasa no saņēmējiem, kas nav dalībvalstis.

Izpildes garantijas tiek pieprasītas, lai nodrošinātu, ka EAF finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas noteikti to līgumos ar EAF.

Ieturēšanas garantijas attiecas tikai uz līgumiem par darbu izpildi. Parasti tiek ieturēti 10 % no starpposma maksājumiem saņēmējiem, lai nodrošinātu, ka darbuzņēmēji izpilda savus pienākumus. Šīs ieturētās summas atspoguļo kā maksājamās summas. Ja to apstiprina līgumslēdzēja iestāde, darbuzņēmējs var tā vietā iesniegt ieturēšanas garantiju, kas aizstāj no starpposma maksājumiem ieturētās summas. Šīs saņemtās garantijas atspoguļo kā iespējamos aktīvus.

Ja līgumi tiek pārvaldīti netiešās pārvaldības režīmā, garantijas pieder līgumslēdzējai iestādei, kas nav EAF, un EAF tās nenorāda (skatīt 2.2.4. skaidrojumu).

4.2. IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

Iespējamās saistības ir vai nu iespējami pienākumi, kuri izriet no pagātnes notikumiem un kuru esība tiks apstiprināta tikai, iestājoties vai neiestājoties vienam vai vairākiem neskaidriem nākotnes notikumiem, kas pilnībā nav subjekta kontrolē, vai pašreizēji pienākumi, ja tie izriet no pagātnes notikumiem un ja resursu aizplūdes iespējamība nav ticama vai nav iespējams ticami novērtēt summu.

4.2.1. Piešķirtās garantijas

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021. 31.12.2020. Piešķirtās garantijas — — — (7) (7) (3)

Iepriekšējā tabulā ir parādīts, cik lielā mērā iespējamie nākotnes maksājumi, kas saistīti ar EIB grupai vai citām finanšu iestādēm piešķirtajām garantijām, ietekmē EAF. Summas ir norādītas, atskaitot finanšu uzkrājumus un finanšu saistības, kas atzītas attiecībā uz minētajām programmām.

Norādītie 7 miljoni EUR attiecas tikai uz garantiju, kas sniegta saistībā ar finanšu instrumentu Euritz.

4.3. CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

4.3.1. Neizpildītas saistības, kas vēl nav ierakstītas izdevumos

Turpmāk minētā summa ir budžeta neizpildītās saistības jeb RAL (“reste à liquider”), no kurām atskaitītas saistītās summas, kas iekļautas kā izdevumi finanšu darbības rezultātu pārskatā. Budžeta RAL ir summa, kas raksturo saistības, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai kuras vēl nav atceltas. Tā ir parasta parādība saistībā ar daudzgadu programmām.

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021. 31.12.2020. Neizpildītas saistības, kas vēl nav ierakstītas izdevumos — 21 408 5 926 6 355 7 224

RAL samazinājums lielākoties skaidrojams ar budžeta RAL samazinājumu – to kopsumma bija 7,993 miljardi EUR (2020. gadā – 9,286 miljardi EUR). Šo samazinājumu galvenokārt izraisīja tas, ka minētajā gadā tika parakstīts mazāk individuālo saistību, jo bija radušās jaunas problēmas, kas apgrūtināja īstenošanu, īpaši delegācijās (skatīt 2.2. skaidrojumu).

5. FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA

Turpmākā informācija par EAF finanšu riska pārvaldību attiecas uz kases operācijām, ko Komisija veikusi EAF vārdā, lai izmantotu tā resursus.

5.1. RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA UN RISKA IEROBEŽOŠANAS DARBĪBAS

Kases operāciju pārvaldības noteikumi un principi ir izklāstīti 11. EAF finanšu regulā un iekšējā nolīgumā.

Saskaņā ar iepriekš minēto regulu ir piemērojami turpmāk minētie galvenie principi.

a) Dalībvalstis veic EAF iemaksas, ieskaitot tās speciālos kontos, kas atvērti katras dalībvalsts emisijas bankā vai dalībvalsts norādītā finanšu iestādē. Iemaksu summas tiek paturētas šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad jāveic EAF maksājumi.

b) Dalībvalstis veic EAF iemaksas euro valūtā, savukārt EAF maksājumi tiek veikti euro un citās valūtās.

c) Bankas kontos, ko Komisija atvērusi EAF vārdā, nedrīkst pieļaut pārtēriņu.

Papildus speciālajiem kontiem Komisija EAF vārdā atver citus banku kontus finanšu iestādēs (centrālajās bankās un komercbankās), lai veiktu maksājumus un saņemtu ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā.

Kases un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz mūsdienīgām informācijas sistēmām. Tiek piemērotas īpašas procedūras, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu nošķiršanu saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem.

Kases un maksājumu operāciju pārvaldību reglamentē rakstveida pamatnostādņu un procedūru kopums, kuru mērķis ir ierobežot darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tās attiecas uz dažādām darbības jomām, un atbilstība pamatnostādnēm un procedūrām tiek regulāri pārbaudīta.

5.2. VALŪTAS RISKS

Valūtas riska ietekme uz EAF gada beigās – neto pozīcija

miljoni EUR 31.12.2021. 31.12.2020. USD DKK EUR Cita Kopā USD DKK EUR Cita Kopā Finanšu aktīvi Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi — — — — — 2 31 — 33 Finanšu aktīvi, kas novērtēti FVSD (*2) 8 — 30 — 39 — — — — Debitoru parādi (*3) — — 8 — 8 65 — 69 6 140 Nauda un naudas ekvivalenti 3 — 991 — 994 2 — 726 — 728 11 — 1 029 — 1 040 69 — 826 6 901 Finanšu saistības Kreditoru parādi (*4) — — — — — (16) (6) (605) 10 (617) — — — — — (16) (6) (605) 10 (617) Kopā 11 — 1 029 — 1 040 53 (6) 221 16 284

5.3. PROCENTU LIKMJU RISKS

EAF neaizņemas naudu, tāpēc tas nav pakļauts procentu likmju riskam.

Procenti tiek uzkrāti par atlikumiem tā dažādajos banku kontos. Tāpēc Komisija EAF vārdā ir ieviesusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka saņemtie procenti regulāri atspoguļo tirgus procentu likmes, kā arī to iespējamās svārstības.

Katra dalībvalsts veic iemaksas EAF budžetā speciālā kontā, kas atvērts tās norādītā finanšu iestādē. Tā kā patlaban dažiem no šiem kontiem piemērotā atlīdzība var būt negatīva, tiek izmantotas naudas pārvaldības procedūras, lai pēc iespējas samazinātu atlikumu attiecīgajos kontos. Turklāt saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2016/888 (8) jebkādu negatīvu atlīdzību šajos kontos sedz attiecīgā dalībvalsts.

Par komercbanku kontos turētajiem diennakts atlikumiem atlīdzība tiek izmaksāta katru dienu. Atlīdzība par šādu kontu atlikumiem balstās uz mainīgām tirgus likmēm, kam piemēro līgumā noteiktu peļņas normu (pozitīvu vai negatīvu). Procenti lielākajai daļai kontu tiek aprēķināti, pamatojoties uz tirgus atsauces likmi, un tos koriģē, lai atspoguļotu jebkādas šīs likmes svārstības. Rezultātā EAF neuzņemas risku, ka par tā atlikumiem varētu piešķirt atlīdzību atbilstoši tādām likmēm, kas ir zemākas par tirgus likmēm.

5.4. KREDĪTRISKS (DARĪJUMU PARTNERA RISKS)

Maksimālais kredītrisks

Finanšu aktīviem pārskatā iekļautās summas ir neto uzskaites vērtības, un tās atspoguļo EAF kredītrisku pārskata perioda beigās.

miljoni EUR 31.12.2021. Finanšu aktīvi Aizdevumi 1 Nauda un naudas ekvivalenti 994 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi (*5) 8 Piešķirtās garantijas Finanšu garantiju līgumi 8 Kopā 31.12.2021. 1 011

Finanšu instrumentu aizdevumi: kredītkvalitāte

miljoni EUR 31.12.2021. 1. pakāpe 2. pakāpe 3. pakāpe POCI Kopā Kredītreitings Augstākā un augsta kategorija — — — — — Augšējā vidējā kategorija — — — — — Apakšējā vidējā kategorija — — — — — Spekulatīvā kategorija un saistību neizpildes kategorija — — 3 — 3 Bruto uzskaites vērtība — — 3 — 3 Atņemot zaudējumu atskaitījumu — — 2 — 2 Neto uzskaites vērtība — — 1 — 1

Nauda un naudas ekvivalenti: kredītkvalitāte

miljoni EUR 31.12.2021. Kredītreitings Augstākā un augsta kategorija 751 Augšējā vidējā kategorija 241 Apakšējā vidējā kategorija 2 Spekulatīvā kategorija un saistību neizpildes kategorija — Bruto uzskaites vērtība 994 Atņemot zaudējumu atskaitījumu — Neto uzskaites vērtība 994

Debitoru parādi: kredītkvalitāte

miljoni EUR 31.12.2021. Termiņš nav pienācis Kavēts Kavēts Kavēts Kavēts Kopā 0–30 dienas 31–90 dienas 91 diena–1 gads >1 gads Bruto uzskaites vērtība 8 — — — — 8 Atņemot zaudējumu atskaitījumu — — — — — — Neto uzskaites vērtība 8 — — — — 8

Balstoties uz analīzi, kas veikta ar komerciālu apmaiņu saistītajiem debitoru parādiem, un lai pārietu uz atjaunināto 11. EGN, 1.1.2021. nav grāmatojamu vērtības samazinājuma korekciju attiecībā uz debitoru parādiem, kas atzīti EAF 2021. gada pārskatos.

Finanšu aktīvi, kas novērtēti FVSD: kredītkvalitāte

2021. gadā finanšu aktīvi, kas novērtēti FVSD un iekļauti šajos finanšu pārskatos, attiecas uz kapitālieguldījumiem, kas nav pakļauti kredītriskam (skatīt 2.1. skaidrojumu).

2020. gada pārskatos publicētā informācija par kredītrisku

Informatīvos nolūkos turpmāk uzrādīta 2020. gada pārskatos iekļautā informācija par kredītrisku.

Finanšu aktīvi, kuru termiņš nav kavēts un kuru vērtība nav samazinājusies

miljoni EUR Kopā Termiņš nav kavēts, un vērtība nav samazinājusies Kavēts termiņš, bet vērtība nav samazinājusies < 1 gads 1–5 gadi > 5 adi Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 140 124 7 9 — Kopā 31.12.2020. 140 124 7 9 —

Finanšu aktīvi pa riska kategorijām

miljoni EUR 31.12.2020. Debitoru parādi Nauda Kopā Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu Augstākā un augsta kategorija 9 372 381 Augšējā vidējā kategorija — 211 211 Apakšējā vidējā kategorija — 145 145 Spekulatīvā kategorija — — — 9 728 737 Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga 1. grupa (debitori bez saistību neizpildes pagātnē) 131 — 131 2. grupa (debitori ar saistību neizpildi pagātnē) — — — Kopā 131 — 131 Kopā 140 728 868

5.5. LIKVIDITĀTES RISKS

Finanšu saistību termiņu analīze pa atlikušajiem līgumā noteiktajiem termiņiem

Finanšu saistības un debitoru parādi šajā pozīcijā tiek uzrādīti uzskaites vērtībās, kas iegūtas no bilances.

miljoni EUR < 1 gads 1–5 gadi > 5 gadi Kopā Finanšu saistības 31.12.2021. 501 6 — 508 Finanšu saistības 31.12.2020. 615 2 — 617

EAF piemērojamie budžeta principi nodrošina, ka kopējie budžeta perioda naudas līdzekļi vienmēr ir pietiekami, lai izpildītu maksājumus. Dalībvalstu kopējās iemaksas patiešām atbilst maksājumu apropriāciju kopējai summai attiecīgajā budžeta periodā.

Tomēr dalībvalstis gada iemaksas EAF veic trīs daļās, turpretī maksājumiem piemīt sezonalitāte.

Lai nodrošinātu vienmēr pietiekamus kases finanšu līdzekļus katrā mēnesī veicamo maksājumu segšanai, starp Komisijas kasi un attiecīgajām kredītrīkotājām struktūrvienībām notiek regulāra informācijas apmaiņa par kases stāvokli.

Turklāt attiecībā uz EAF kases operācijām automatizēti naudas pārvaldības instrumenti nodrošina, ka katru dienu visos EAF banku kontos ir pietiekama likviditāte.

6. INFORMĀCIJA PAR SAISTĪTAJĀM PUSĒM

EAF saistītās puses ir ES trasta fonds “Bêkou”, ES trasta fonds Āfrikai un Eiropas Komisija. Tā kā darījumi starp šiem subjektiem notiek EAF parasto darbību ietvaros, tad atbilstīgi ES grāmatvedības noteikumiem nav jāievēro īpašas prasības, sniedzot informāciju par šādiem darījumiem.

EAF nav atsevišķas vadības, jo to vada Komisija. ES galvenās vadības, tostarp Komisijas, prasījuma tiesības ir uzrādītas Eiropas Savienības konsolidētajos gada pārskatos 7.2. pozīcijā “Augstākajiem vadītājiem piešķirtās summas”.

7. NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA

Ukraina

Saskaņā ar 19. ES grāmatvedības noteikumu “Notikumi pēc bilances datuma” karš Ukrainā, kas sākās 2022. gada februārī, ir notikums, kas neprasa korekcijas, tāpēc šajos finanšu pārskatos paziņotajos skaitļos par 2021. gada 31. decembri nekādas korekcijas nav jāveic. Nākamajos pārskata periodos karš var ietekmēt dažu aktīvu un saistību atzīšanu un novērtējumu bilancē un arī dažu tādu ieņēmumu un izdevumu atzīšanu un novērtējumu, kuri atzīti finanšu darbības rezultātu pārskatā. Ņemot vērā šo finanšu pārskatu sagatavošanas laikā zināmos faktus un valdošos apstākļus, īpaši situācijas mainīgumu, Ukrainā notiekošā kara finansiālo ietekmi uz EAF nevar ticami aplēst.

Šo pārskatu nosūtīšanas dienā EAF grāmatvede nebija uzzinājusi un viņai nebija paziņots par citiem būtiskiem jautājumiem, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā. Gada pārskati un attiecīgie skaidrojumi ir sagatavoti, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota iepriekš tekstā.

8. SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTA UN BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTA SASKAŅOŠANA

Gada saimnieciskās darbības rezultātu aprēķina, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības principiem. Tomēr budžeta izpildes rezultāta pamatā ir naudas plūsmas grāmatvedības noteikumi. Tā kā saimnieciskās darbības rezultātu un budžeta izpildes rezultātu nosaka tie paši pamatā esošie operacionālie darījumi, lietderīgs kontroles pasākums ir pārbaude, vai tie ir saskaņojami. Šī saskaņošana ir atspoguļota nākamajā tabulā, izceļot būtiskākās saskaņošanas summas, kas sadalītas starp ieņēmumu un izdevumu posteņiem. Tabulas skaidrojumos ir sniegta papildu informācija par galveno saskaņošanas posteņu veidu.

miljoni EUR 2021 2020 GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS (2 974 ) (4 744 ) Ieņēmumi Prasījuma tiesības, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu — (2) Kārtējā gadā konstatētās prasījuma tiesības, kuru summas vēl nav iekasētas (6) (23) Iepriekšējos gados konstatētās prasījuma tiesības, kuru summas iekasētas kārtējā gadā 20 13 Ieņēmumi, kas samazina patēriņu 13 61 Uzkrātie ieņēmumi (neto) (69) (33) Cits — — Izdevumi Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti 111 119 Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā (741) (817) Priekšfinansējuma neto ietekme (295) (281) Uzkrātie izdevumi (neto) 539 1 102 GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS (3 401 ) (4 604 )

8.1. SASKAŅOŠANAS POSTEŅI – IEŅĒMUMI

Finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par prasījuma tiesībām, kuras konstatētas attiecīgā gada laikā, un summām, kuras iekasētas par iepriekšējos gados konstatētajām prasījuma tiesībām.

Prasījuma tiesības, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu, ieraksta saimnieciskās darbības rezultātā, bet no budžeta viedokļa tās nevar uzskatīt par ieņēmumiem, jo iekasēto summu pārvieto uz rezervēm un par to nevar uzņemties jaunas saistības bez Padomes lēmuma.

Kārtējā gadā konstatētās, bet vēl neiekasētās prasījuma tiesības saskaņošanas nolūkā jāatskaita no saimnieciskās darbības rezultāta, jo tās nav daļa no budžeta ieņēmumiem. Turpretī iepriekšējos gados konstatētās un kārtējā gadā iekasētās prasījuma tiesības saskaņošanas nolūkā jāpieskaita saimnieciskās darbības rezultātam.

Pozīcija “Priekšfinansējuma neto ietekme” attiecas uz priekšfinansējuma ieskaitu ar summām, kas atgūtas no saņēmējiem. Šie naudas ieņēmumi ir budžeta ieņēmumi, tomēr tiem nav ietekmes uz saimnieciskās darbības re