Šajā paziņojumā ir izklāstīta jauna pieeja tieslietu sistēmu digitalizācijai, kuras pamatā ir “rīkkopa” — visaptverošs juridisku, finanšu un IT instrumentu kopums, ko izmantos dažādie mūsu tieslietu sistēmu dalībnieki atbilstoši to vajadzībām.

Tāpēc, lai tiesvedībā pilnvērtīgi izmantotu digitālo tehnoloģiju sniegtās iespējas, šim paziņojumam ir divi mērķi: valstu līmenī tā mērķis ir sniegt turpmāku atbalstu dalībvalstīm to centienos virzīt nacionālās tieslietu sistēmas uz digitālo laikmetu, uzlabojot dažādu valsts tiesu iestāžu sadarbību un digitālo tehnoloģiju ieviešanu tajās, no kā labumu gūtu gan iedzīvotāji, gan uzņēmumi; Eiropas līmenī tā mērķis ir vēl vairāk uzlabot kompetento tiesu iestāžu pārrobežu sadarbību. Tas jo īpaši attiecas uz sabiedrisko justīcijas pakalpojumu turpmāku digitalizāciju, drošas un kvalitatīvas distances saziņas tehnoloģijas (videokonferenču) izmantošanas veicināšanu, valstu datubāžu un reģistru starpsavienojuma izveides atvieglošanu un drošu elektronisku nosūtīšanas kanālu izmantošanas starp kompetentajām iestādēm veicināšanu.

Ņemot to vērā, ir svarīgi, lai Eiropas Savienība tieslietu sistēmu digitalizāciju veiktu iespējami ātri. Kaut arī daudz kas jau ir paveikts, vēl ir daudz darāmā gan valstu, gan Eiropas līmenī, lai vēl vairāk nostiprinātu tieslietu sistēmu noturību un uzlabotu to spēju strādāt tiešsaistē. Komisijas pieredze e-pārvaldes jomā liecina, ka digitālā pārveide ir tieslietu sistēmu strukturālo reformu aspekts, kam vajadzētu pozitīvi ietekmēt šīs sistēmas. Saistībā ar šādām reformām procesi un sistēmas, kas tās atbalsta, jāizstrādā, ņemot vērā pilsoņu un uzņēmumu vajadzības.

No vienas puses, Covid-19 pandēmija ir uzsvērusi nepieciešamību Eiropas Savienībā paātrināt valstu reformas ar mērķi digitalizēt lietu izskatīšanu tiesu iestādēs, informācijas un dokumentu apmaiņu ar pusēm un advokātiem, kā arī ikvienam nodrošināt pastāvīgu un vieglu tiesu iestāžu pieejamību. Tādējādi tā ir devusi papildu stimulu dalībvalstu centieniem savās tieslietu sistēmās optimāli izmantot informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) rīkus. No otras puses, būtiskā ietekme uz valstu tieslietu sistēmu darbību ir arī negatīvi ietekmējusi ES tiesu iestāžu pārrobežu sadarbību, daudzos gadījumos radot kavējumus un šķēršļus privātpersonām un uzņēmumiem attiecībā uz tiesu iestāžu pieejamību.

Komisija attiecībā uz noteiktiem ES tiesību aktiem jau ir ierosinājusi jaunu pieeju digitalizācijai. 2018. gada 31. maijā tā ierosināja grozījumus regulā par dokumentu izsniegšanu un regulā par pierādījumu iegūšanu. Ar šīm regulām citstarp izveido tiesisko regulējumu saziņai starp valstu iestādēm saistībā ar pārrobežu sadarbību. Komisijas ietekmes novērtējumi skaidri parādīja, ka pašreizējai sadarbībai, kuras pamatā ir papīra formāta dokumentu apmaiņa, ir vairākas nepilnības, kas negatīvi ietekmē tiesvedības izmaksas un efektivitāti. Lai nodrošinātu procedūru atbilstību arvien digitalizētākā pasaulē, ar ierosinātajiem grozījumiem paredz, ka standarta veids, kā īstenot saziņu un dokumentu apmaiņu, ir elektroniska nosūtīšana. 2019. gada jūnijā ES pieņēma pārstrukturēšanas un otrās iespējas direktīvu, kas ļauj glābt grūtībās nonākušus pastāvētspējīgus uzņēmumus un godīgām, bet bankrotējušām fiziskām personām dot otro iespēju. Viens no tās mērķiem ir pakāpeniski digitalizēt maksātnespējas procedūras, kas palīdzēs samazināt to izmaksas un ilgumu.

Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM) mērķis tiešām ir atbalstīt valstu investīcijas un reformas, kas ir nepieciešamas ilgtspējīgai atlabšanai. Tādēļ, izstrādājot norādes, kuru mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm sagatavot un iesniegt to atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu Atveseļošanas un noturības mehānismu, Komisija ir uzsvērusi, ka tieslietu nozares digitālā pārveide ir viena no jomām, kurās dalībvalstis tiek īpaši mudinātas veikt reformas un investīcijas. Šajā sakarā valstu iniciatīvas var ieskaitīt Atveseļošanas un noturības mehānismā noteiktā 20 % digitālo izdevumu mērķa sasniegšanā, lai īstenotu “digitālajam laikmetam gatavu Eiropu”.

Mašīnmācīšanās gadījumā neobjektīvu rezultātu un iespējamas sieviešu un noteiktām grupām piederošu personu, piemēram, personu, kas cēlušās no etniskām vai rasu minoritātēm, diskriminācijas risks ir liels, un tas ir jānovērš. Tāpēc īpaša uzmanība būtu jāpievērš izmantoto apmācības datu kvalitātei, tostarp to reprezentativitātei un nozīmei attiecībā uz paredzētā lietojuma mērķi un kontekstu, kā arī tam, kā šādas sistēmas tiek projektētas un izstrādātas, lai nodrošinātu, ka tās var izmantot, pilnībā ievērojot pamattiesības. Noteiktu MI lietojumprogrammu nepārredzamība var radīt problēmas attiecībā uz nepieciešamību pamatot lēmumus, tiesas procesā iesaistīto pušu procesuālo tiesību vienlīdzību un citiem principiem. Ir nepieciešami atbilstoši drošības pasākumi, lai garantētu pamattiesību, ieskaitot tiesību uz vienlīdzīgu attieksmi un datu aizsardzību, aizsardzību un nodrošinātu, ka MI rīku attīstība notiek atbildīgi un ir vērsta uz cilvēkiem un ka tos izmanto tad, kad tas ir piemēroti.

·noteikt digitālās saziņas pamatā esošās IT sistēmas vispārējo arhitektūru, lai nodrošinātu, ka valstu IT sistēmas ir sadarbspējīgas un spēj savstarpēji sazināties.

E-pierādījumu digitālās apmaiņas sistēma (eEDES) ir IT rīks, ar kura palīdzību dalībvalstu iestādes var droši un digitāli apmainīties ar Eiropas izmeklēšanas rīkojumiem, savstarpējas tiesiskās palīdzības pieprasījumiem un saistītajiem pierādījumiem. Pašlaik iestādes nosūta pieprasījumus un saņem pierādījumus, izmantojot (lēnus) pasta pakalpojumus vai elektroniskus līdzekļus, kas ne vienmēr garantē vajadzīgo drošības līmeni. Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka pārrobežu kriminālizmeklēšanās ir arvien lielāka nepieciešamība ātri nodrošināt e-pierādījumus, dalībvalstis aicināja izveidot drošu platformu. E-pierādījumu digitālās apmaiņas sistēma ir izstrādāta, lai tieši uzlabotu pašreizējo sadarbības procedūru efektivitāti un ātrumu, vienlaikus nodrošinot datu apmaiņas drošību un ļaujot pārbaudīt nosūtīto dokumentu autentiskumu un integritāti. Turklāt tā ir izstrādāta tā, lai būtu sadarbspējīga ar valstu lietu pārvaldības sistēmām. Lai radītu īstu ES pievienoto vērtību, visām dalībvalstīm vajadzētu ātri izveidot savienojumu ar eEDES.

E-CODEX ir galvenais rīks, ar kuru paredzēts izveidot sadarbspējīgu, drošu un decentralizētu saziņas tīklu starp valstu IT sistēmām pārrobežu civillietās un krimināllietās. E-CODEX ir programmatūras pakotne, kas nodrošina savienojuma izveidi starp valstu sistēmām, ļaujot lietotājiem (piemēram, tiesu iestādēm, praktizējošiem juristiem un sabiedrības locekļiem) ātri un droši nosūtīt un saņemt dokumentus, juridiskas veidlapas, pierādījumus un citu informāciju. E-CODEX jau izmanto e-pierādījumu digitālās apmaiņas sistēmā (eEDES) un noteiktos izmēģinājuma projektos. Turklāt to ir paredzēts izmantot kā pamatu decentralizētai IT sistēmai, kuru plānots izveidot saistībā ar jauno Regulu par dokumentu izsniegšanu un Regulu par pierādījumu iegūšanu.

Dalībvalstīm būtu prioritāri jāstrādā pie elektronisko reģistru un datubāžu izveides. Elektroniskajās datubāzēs informācija ir viegli aplūkojama, to izmantošana ļauj ietaupīt laiku un samazina izmaksas lietotājiem, un tās ir noturīgas pret tādām krīzēm kā Covid-19 izraisītā krīze. Datubāžu un reģistru digitalizācija ir priekšnoteikums, lai varētu izveidot to ES mēroga starpsavienojumu, tādējādi dodot labumu pārrobežu lietotājiem un atbalstot vienoto tirgu. Vienotās digitālās vārtejas regulā ir prasīta būtisku dzīves notikumu un procedūru lietotājsaskarnes pilnīga digitalizācija pārrobežu lietotāju vajadzībām. Turklāt starpsavienojumi atvieglo mērķtiecīgu meklēšanu vairākās valstīs vienlaikus un tādējādi samazina krāpšanas risku.

Lai citstarp uzlabotu pārredzamību, ES tiesību aktu vienveidīgu piemērošanu un sadarbspējīgu IT sistēmu veidošanu, ir nepieciešams arī nodrošināt piekļuvi valstu tiesu judikatūrai mašīnlasāmā formā. Lai atvieglotu precīzu atsauču ievietošanu uz tiesu spriedumiem, ir izstrādāts Eiropas judikatūras identifikators (ECLI) — vienots identifikators, kas visām dalībvalstīm un ES tiesām izmanto vienādu, atpazīstamu formātu. Komisija apsvērs veidus, kā popularizēt ECLI izmantošanu un, iespējams, to noteikt par obligātu.

Dalībvalstis kopš 2012. gada aprīļa apmainās ar sodāmības reģistru informāciju, izmantojot Komisijas nodrošināto references īstenošanas programmatūru. Šī pieeja tika pastiprināta 2019. gada aprīlī, kad tika pieņemta Regula, ar ko izveido centralizētu sistēmu (ECRIS-TCN) tādu dalībvalstu identificēšanai, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem. Līdzīgi informācijas apmaiņa starp iestādēm un piekļuve daudzvalodu informācijai tiek veicināta, izmantojot Uzņēmējdarbības reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu (BRIS), kas nodrošina piekļuvi vairāk nekā 20 miljoniem ES sabiedrību ar ierobežotu atbildību, un Maksātnespējas reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu (IRI). Ar Direktīvu (ES) 2019/1151 un Direktīvu (ES) 2019/2121 tiek ieviestas jaunas prasības attiecībā uz uzņēmējdarbības reģistru digitalizāciju un informācijas sniegšanu starp uzņēmējdarbības reģistriem un sabiedrībai, izmantojot BRIS. Zemes reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu (LRI) izmēģina neliels skaits dalībvalstu, taču, lai varētu izmantot visu tās potenciālu, to vajadzētu ieviest visā ES. Direktīvā (ES) 2015/849 ir prasīts dalībvalstīm savstarpēji savienot to nacionālos faktisko īpašnieku reģistrus. Faktisko īpašnieku reģistru savstarpējās savienojamības sistēma (BORIS) darbosies kā centralizēts visas saistītās informācijas meklēšanas pakalpojums. Tas palīdzēs uzlabot informācijas par faktiskajiem īpašniekiem pārredzamību, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai.

Ierosinātā darbība Kas veic? Kad? Atbalsts dalībvalstīm, izstrādājot un plašāk izmantojot kopīgus rīkus pārrobežu sadarbības civillietās, komerclietās un krimināllietās digitalizācijai (balstoties uz darbu, kas saistīts ar eEDES) Komisija Līdz 2024. gadam

3.6. Digitālā krimināljustīcija

Ņemot vērā arvien pieaugošos draudus drošībai un straujās tehnoloģiskās pārmaiņas, ir būtiski modernizēt digitālos rīkus tiesu iestāžu sadarbībai un informācijas apmaiņai kriminālizmeklēšanās un kriminālprocesos visā ES. TI aģentūrām un tādām struktūrām kā EPPO, Eurojust un Eiropolam ir jābūt pienācīgi aprīkotām, lai varētu veikt savus pienākumus, sadarboties savā starpā un ar dalībvalstu iestādēm, kā arī nodrošināt koordināciju krimināltiesību jomā.

Par steidzamākajiem krimināltiesību jomā veicamajiem pasākumiem ir atzīti šādi pasākumi:

·pastāv plaša vienprātība par nepieciešamību modernizēt Eurojust lietu pārvaldības sistēmu (CMS). Saistībā ar to būs jānodrošina finansiāls atbalsts. Komisija centīsies atbalstīt Eurojust šajā darbā, tostarp ar programmas “Digitālā Eiropa” starpniecību;

·savienojumi, kas darbojas saskaņā ar principu “informācija ir / nav atrasta” un savieno Eurojust, Eiropola un EPPO lietu pārvaldības sistēmas, nodrošinās, ka šīs organizācijas vienmēr ir informētas par jebkādām saiknēm starp izmeklēšanām vai kriminālvajāšanām, kuras tās veic saskaņā ar savām attiecīgajām pilnvarām. Šie starpsavienojumi, kas šīm organizācijām ļaus noskaidrot, vai to rīcībā esošā informācija “ir atrasta” citu ES aģentūru un struktūru sistēmās, jau ir paredzēti lielākajā daļā attiecīgo tiesību aktu, ar kuriem izveido šīs organizācijas — tagad būtiski ir nodrošināt, ka šie starpsavienojumi darbojas, kā tiesību aktos paredzēts. Turklāt pašlaik nav noteikumu par saitēm, kas darbojas saskaņā ar principu “informācija ir / nav atrasta” un savieno EPPO un Eiropolu. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Eiropola tiesiskais regulējums. Komisija šim jautājumam pievērsīsies savā priekšlikumā par Eiropola pilnvaru stiprināšanu, kas tiks iesniegts 2020. gada decembrī.

Ir jāuzlabo Padomes lēmums par informācijas apmaiņu un sadarbību attiecībā uz teroristu nodarījumiem un Eurojust pretterorisma reģistrs. Šis Padomes lēmums ir viens no nedaudzajiem instrumentiem, kas dalībvalstīm prasa sniegt informāciju Eiropolam un Eurojust par to pretterorisma lietām, tāpēc tas ir stūrakmens šo aģentūru darbā, lai dalībvalstīm palīdzētu cīnīties pret terorismu. Lai palielinātu ieguvumus, visām iesaistītajām pusēm ir jāvienojas par to, kāda informācija jāsniedz un kādā procedūras posmā tas jādara. Vienlaikus ir jānodrošina datu aizsardzība un datu drošība saskaņā ar Tiesībaizsardzības direktīvu, un Eurojust pretterorisma reģistrs ir drošā veidā jāintegrē tās tiesiskajā un tehniskajā regulējumā. Šajā nolūkā Komisija nāks klajā ar tiesību akta priekšlikumu par informācijas apmaiņu attiecībā uz digitālām pārrobežu terorisma lietām un noteiks potenciālus turpmākus Eurojust datu apstrādes sistēmas uzlabojumus.

Kopējas izmeklēšanas grupas (KIG) izveide ir plaši atzīta par vienu no efektīvākajiem veidiem, kā īstenot pārrobežu izmeklēšanu. KIG apvieno izmeklētājus un prokurorus no dalībvalstīm un trešajām valstīm, un vajadzības tām atbalstu sniedz Eiropols un Eurojust. To efektivitāti varētu vēl vairāk uzlabot, nodrošinot īpašu IT vidi, kas būtu individuāli pielāgota to vajadzībām. Tādējādi tiktu atvieglota un paātrināta sadarbība, kas savukārt nodrošinātu KIG efektīvāku izveidi un darbu, piemēram, izmantojot saziņas un dokumentu / pierādījumu glabāšanas un apmaiņas rīkus. Komisija plāno sagatavot priekšlikumu regulai par KIG sadarbības platformu.

Turklāt būtu jāpielāgo pārrobežu digitālā datu apmaiņa, lai nodrošinātu lielapjoma datņu apmaiņu.

Tiesu iestāžu darbiniekiem būtu jāspēj identificēt un sasaistīt lietas. Gan tiesībaizsardzības, gan tiesu iestādēm ir jāspēj noskaidrot, vai par attiecīgo fizisko personu jau ir sākta izmeklēšana vai kriminālvajāšana citā valstī. Attiecībā uz tādu problēmu risināšanu, kas saistītas ar lielapjoma datņu apmaiņu (sk. iepriekš), pētījumā par pārrobežu digitālo krimināljustīciju ir ierosināti centralizēti un decentralizēti risinājumi, kuru pamatā ir šobrīd pieejamie daļējie risinājumi. Jebkādas darbības šajā sakarā ir jāveic, pilnībā ievērojot piemērojamos noteikumus par personas datu aizsardzību.

Ierosinātā darbība Kas veic? Kad? Jaunas Eurojust lietu pārvaldības sistēmas izveide saskaņā ar programmu “Digitālā Eiropa” Komisija/Eurojust 2021. gada 1. cet. Tehniskas darba grupas izveide, kurā darbosies Komisija un TI jomas dalībnieki, lai atbalstītu tāda mehānisma ieviešanu starp attiecīgajām aģentūrām, kas darbojas saskaņā ar principu “informācija ir / nav atrasta” Komisija, Eurojust, Eiropols, EPPO, OLAF 2021. gada 1. cet. Noteikuma par EPPO un Eiropola starpsavienojumu, kas darbojas saskaņā ar principu “informācija ir / nav atrasta”, iekļaušana Eiropola tiesiskajā regulējumā (vēl jāapstiprina) Komisija 2020. gada 4. cet. Tiesību akta priekšlikums par informācijas apmaiņu attiecībā uz digitālām pārrobežu terorisma lietām (sk. Komisijas darba programmu 2021. gadam) Komisija 2021. gada 4. cet. Priekšlikums regulai par KIG sadarbības platformu (sk. Komisijas darba programmu 2021. gadam) Komisija 2021. gada 4. cet. Projekts par lielapjoma datņu koplietošanu un pārrobežu mehānisma lietu pārbaudei tiesu iestādēs izveidi Komisija 2021. gadā

3.7. Mana e-tiesiskuma telpa

Vairākās dalībvalstīs tiesu un valsts pārvaldes iestādes fiziskām personām jau piedāvā elektronisku piekļuvi dažādiem to piedāvātiem pakalpojumiem, piemēram, (izziņas par nesodāmību, ko iesniedz, piesakoties darbā, izziņas par civilstāvokli, dzimšanas apliecības vai testamenta) apliecinātas kopijas sagatavošana.

Šādi pakalpojumi ļauj ietaupīt laiku, tiem var piekļūt no jebkuras vietas, un tie ir pieejami pat sarežģītās situācijās, piemēram, Covid-19 pandēmijas laikā. Tomēr fiziskām personām un uzņēmumiem bieži vien nav pilnīgas informācijas par šādiem pakalpojumiem. Turklāt, neraugoties uz publiskā sektora struktūru pienākumu darīt savas tīmekļa vietnes un saturu pieejamu personām ar invaliditāti, realitātē daudzas šādas personas joprojām saskaras ar šķēršļiem to izmantošanai. Tāpēc Komisija uzskata, ka būtu jāizveido “Mana e-tiesiskuma telpa”, kas būtu kā sākumpunkts ar saitēm uz pieejamajiem valstu pakalpojumiem. Šai telpai vajadzētu būt daļai no e-tiesiskuma portāla, un tā būtu jāpārvalda ciešā sadarbībā ar visām dalībvalstīm. Šis rīks attiektos tikai uz tādiem tiesas dokumentiem, kurus ir atļauts skatīt un/vai iegūt fiziskai personai vai tās likumīgam pārstāvim. Ar to nevajadzētu nodrošināt piekļuvi visiem ar konkrēto personu saistītajiem tiesas dokumentiem, it īpaši tiem, ko izmanto kriminālprocesā, kur jānodrošina līdzsvars starp izmeklēšanas konfidencialitāti, aizdomās turamās personas / atbildētāja tiesībām uz informāciju un cietušā tiesībām uz informāciju un aizsardzību, un dokumentiem, uz ko attiecas ES tiesību aktos paredzēti īpaši noteikumi.

Pirmais solis varētu būt visaptverošas saišu kolekcijas publicēšana e-tiesiskuma portālā, lai atvieglotu piekļuvi pieejamajiem valstu elektroniskajiem pakalpojumiem, ko sniedz tiesu iestādes un attiecīgās valsts pārvaldes iestādes. Pēc tam varētu apsvērt iespēju šo rīku ciešāk saistīt ar valstu sistēmām, lai fiziskas personas un uzņēmumi varētu iesniegt pieprasījumus un saņemt dokumentus tieši e-tiesiskuma portālā. Šādā veidā tiktu nodrošināta vienveidīga lietotāju pieredze visās ES oficiālajās valodās pretstatā valstu sistēmām, kas bieži ir pieejamas tikai valsts valodā(-s). Šā rīka mērķis nebūtu aizstāt valstu sistēmas, kas jau ir vai vēl tiks izstrādātas.

Turklāt ar rīku “Mana e-tiesiskuma telpa” būtu jāveicina tiesu iestāžu pieejamība ES pārrobežu procedūrās, jo īpaši attiecībā uz Eiropas procedūru maza apmēra prasībām un Eiropas maksājumu rīkojumiem. Tādējādi fiziskām personām, uzņēmumiem un to likumīgajiem pārstāvjiem tiktu nodrošināts ES līmeņa piekļuves punkts, izmantojot kuru, tie varētu elektroniski iesniegt prasības un ērti sazināties ar valstu kompetentajām iestādēm. Tas varētu palīdzēt novērst praktiskos šķēršļus attiecībā uz attiecīgo instrumentu lietotājdraudzīgumu un piemērošanas ātrumu; pašlaik prasības parasti tiek nosūtītas pa pastu, kas ir riskanti un kam raksturīga kavēšanās.