EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 15.11.2011 
SEC(2011) 1359 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
Pavaddokuments dokumentiem 
Paziņojums "Atv ērtas un drošas Eiropas izveide - iekšlietu budžets 2014.-2020. gadam"
 
Priekšlikums regulai, ar ko izveido Patv ēruma un migr ācijas fondu 
 
Priekšlikums regulai, ar ko Iekš ējās drošības fonda ietvaros  izveido finansi ālā atbalsta 
instrumentu policijas sadarb ībai, noziedz ības novēršanai un apkarošanai un kr īžu 
pārvarēšanai 
 
Priekšlikums regulai, ar ko Iekš ējās drošības fonda ietvaros  izveido finansi ālā atbalsta 
instrumentu ārējām robežām un vīzām 
 
Priekšlikums regulai, ar ko paredz visp ārīgus noteikumus Patv ēruma un migr ācijas 
fondam un finansi ālā atbalsta instrumentu policijas sadarb ībai, noziedz ības novēršanai 
un apkarošanai un kr īžu pārvarēšanai 
 
{COM(2011) 749 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1358 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV 1. IEVADS  
Iekšlietu politikas virzienu noz īme pēdējo gadu laik ā ir pastāvīgi palielin ājusies. Šo politikas 
virzienu m ērķis ir izveidot telpu bez iekš ējām robežām, kur ES pilso ņi un trešo valstu 
valstspieder īgie varētu ieceļot, pārvietoties, dz īvot un str ādāt, bagātinot ar jaun ām idejām, 
kapitālu, kompetenci un inov ācijām vai aizpildot br īvās vietas valstu darba tirgos, turkl āt ar 
pārliecību, ka vi ņu tiesības tiks piln ībā ievērotas un vi ņu drošība – garant ēta. Šā mērķa 
sasniegšanai b ūtiska ir sadarb ība ar valst īm ārpus ES un starptautiskaj ām organiz ācijām. 
2. PROBLĒMAS DEFIN ĪCIJA 
2.1. Politikas uzdevumi 
Nākamās daudzgadu finanšu sh ēmas laikā (2014.–2020. gad ā) ES saskarsies ar b ūtiskiem 
uzdevumiem iekšlietu jom ā. Paredzams, ka patv ēruma jom ā saglabāsies faktori, kas liek 
personām meklēt patvērumu un starptautisku aizsardz ību ES, piem ēram, kari, repres īvi režīmi 
un politiska nestabilit āte. Patvēruma vai noteikta veida starptautiskas aizsardz ības meklētāju 
plūsmas var iev ērojami sv ārstīties, un to sast āvā var būt daudzas daž ādas grupas ar atš ķirīgām 
vajadzībām un motiv āciju. Darbam ar š īm plūsmām dalībvalstīm būs nepieciešami iev ērojami 
līdzekļi un spējas, un dažas valstis to ģeogrāfiskā novietojuma d ēļ uzņems neproporcion āli 
lielu skaitu patv ēruma mekl ētāju. 
Likumīgi uzturošas trešo valstu valstspieder īgo integr ācija ir ES galven ā problēma. 
Integrācijas trūkums var rad īt sociālas grūtības, kuru risin āšanas izmaksas b ūs jāsedz visai 
sabiedrībai kopum ā. Labāka integr ācija ļauj legālajiem migrantiem akt īvi piedal īties 
uzņēmējas valsts sabiedriskaj ā dzīvē un pal īdzēt ES ekonomikai risin āt pašreiz ējās 
demogrāfiskās problēmas. Paredzams, ka leg ālo migrantu iepl ūšana pakāpeniski palielin āsies, 
jo īpaši darbasp ēka migrācijas jomā. Tādēļ ir paredzams, ka pieaugs ar ī vajadzība pēc trešo 
valstu valstspieder īgo integrācijas. 
Ģeogrāfiskā novietojuma vai pievilc īga ekonomisk ā profila d ēļ dažas dal ībvalstis uz ņem 
nesamērīgi lielu skaitu nelikum īgo migrantu. Nelikum īga ieceļošana dārgi izmaks ā ne tikai 
galamērķa dalībvalstīm, bet arī pašiem migrantiem. Iesp ējams, ka jaunu nelikum īgo migrantu 
skaits samazin āsies, lai gan nav paredzams, ka esošo nelikum īgo migrantu daudzums ES 
būtiski mazin āsies, pat ja iev ērojami uzlabotos nelikum īgo migrantu atkl āšana un izraid īšana. 
Līdz ar to ir paredzams, ka atgriešanas p ārvaldība joprojām radīs problēmas. 
Efektīva, iedarb īga un droša rob ežkontrole ir b ūtiska, lai nodrošin ātu personu br īvu 
pārvietošanos ES teritorij ā, kā arī iekšējās drošības uzturēšanu. Dal ībvalstīm ir ļoti atšķirīgs 
ārējās robežas garums un robežš ķērsošanas punktu skaits un veids. T ādēļ dažas dal ībvalstis 
sedz nesam ērīgi lielu da ļu saistīto izmaksu. T ā kā personas ar der īgu vīzu vai uztur ēšanās 
atļauju var br īvi pārvietoties Šengenas zon ā, dalībvalstis ir ieinteres ētas piemērot vienotus 
standartus. Paredzams, ka pieaugs robežš ķērsošanas gad ījumu skaits, k ā arī ES robežu 
pārvaldības problēmas. 
Organizētā noziedzība dažādās izpausm ēs, terorisms un citi ar droš ību saistīti riski (tostarp to 
novērtēšana un p ārvaldība) rada ES b ūtiskas probl ēmas. Paredzams, ka kop ējais noziedz ības 
līmenis joproj ām būs stabils, ta ču noziedz īgo nodarījumu veids main īsies un noziedznieki 
sāks izmantot jaun ās tehnolo ģijas. Paredzams, ka var palielin āties pārrobežu un organiz ētā 
 
LV 3   LV noziedzība, un tā kļūs sarežģītāka un starptautisk āka. Daži noziedz īgo nodar ījumu veidi, 
piemēram, krāpšana, nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizācija un kibernoziegumi, var pieaugt. 
Kaut arī pastāvīgie dalībvalstu centieni un ES likumdošanas pas ākumi var samazin āt teroristu 
aktivitātes, terorisma draudu transnacion ālā būtība joprojām ir aktuāla, un ir maz izredžu, ka 
paredzam ā nākotnē šis apdraud ējums būtiski mazin āsies. 
Nesenie notikumi pie Grie ķijas un Turcijas robežas un Vidusj ūras reģiona dienvidda ļā arī 
pierāda to, cik svar īgi ir ES izstr ādāt visaptverošu nost āju migrācijas jautājumos, kas attiektos 
uz dažādiem aspektiem, piem ēram, pastiprin ātu robežu p ārvaldību un Šengenas regul ējumu, 
labākiem risin ājumiem leg ālai migrācijai, paraugprakses integr ācijas jaut ājumos lab āku 
izplatīšanu, nostiprin ātu kopīgo Eiropas patv ēruma sistēmu un strat ēģiskāku pieeju attiec ībām 
ar trešām valstīm migrācijas jautājumos. 
2.2. Pašreizējie finanšu instrumenti iekšlietu jom ā pienācīgi nerisina n ākotnes 
vajadzības un priorit ātes 
Kaut arī pašreizējie finanšu instrumenti iekšlietu jom ā kopumā ir uzskat āmi par tādiem, kas 
ļauj sasniegt m ērķus un darbojas efekt īvi, tie piln ībā nerisina iepriekš min ētās problēmas. 
Vispārīgā solidaritātes un migr ācijas plūsmu pārvaldības programma (dal īta pārvaldība) 
Eiropas B ēgļu fondam nepietiek l īdzekļu, lai pien ācīgi atbalst ītu visaptverošu ES 
pārvietošanas politiku un stimul ētu dalībvalstis piedal īties pārvietošanas oper ācijās, 
izmantojot galvojumus. Tas ar ī neparedz nek ādus papildu finansi ālos stimulus, lai ES iekšien ē 
pārvietotu starptautisk ās aizsardz ības saņēmējus („pārvietošanu”). 
Eiropas Trešo valstu valstspieder īgo integrācijas fonds risina integr ācijas jautājumus, atbalstot 
valstu strat ēģijas. Tom ēr ir paredzams, ka vajadz ība pēc spēju stiprin āšanas valstu l īmenī 
samazināsies, jo dažas integr ācijas probl ēmas efekt īvāk tiek risin ātas reģionālā un vietējā 
līmenī, t. i., līmenī, kas tuv āks indivīdam. Efekt īvāk jāizmanto ar ī īpašie pas ākumi un 
jāpievēršas migrantu grup ām, kuras nevar viegli sa sniegt ar parastajiem pa ņēmieniem. 
Eiropas Atgriešan ās fonds pašlaik neatbalsta pirmsizraid īšanas uz ņemšanas/aiztur ēšanas 
apstākļus un visp ārīgos pasākumus nelikum īgās migrācijas mazin āšanai. 
Ārējo robežu fonds nevar sniegt atbalstu pas ākumiem, kuri paredz kontrol ēt pārvietošanās 
brīvību (iekšzem ē) un papildina pas ākumus nelikum īgas ieceļošanas nov ēršanai, dokumentu 
pārvaldības (uztur ēšanās atļauju datub āzes) uzlabošanai un dokumentu viltošanas nov ēršanai. 
Tas arī neatbalsta iest āžu sadarb ību un saišu veidošanu starp daž ādām tiesībaizsardz ības 
iestādēm, tostarp t ām, kas str ādā ES teritorijas iekšien ē. 
Vispārējā programma „Drošība un brīvību garant ēšana” (centraliz ēta tieša pārvaldība) 
Īpašās programmas ISEC  (Noziedz ības novēršana un c īņa pret noziedz ību) un CIPS  (Terora 
aktu un citu ar droš ību saistītu risku profilakse, gatav ība tiem un to seku p ārvarēšana) 
neatbalsta ties ībaizsardz ības aprīkojuma test ēšanu un valid ēšanu, lai mazin ātu plaisu starp 
izpēti un tehnolo ģiju izstrādi un operat īvo īstenošanu/s ērijveida piem ērošanu, vai 
tiesībaizsardz ības iestāžu struktur ālo spēju stiprin āšanu, iep ērkot aprīkojumu, piem ēram, 
atklāšanas ierīces un IT sist ēmas. Ir sarež ģīti finansēt noteiktas darb ības, piem ēram, kopīgās 
izmeklēšanas grupas vai jaun ākos politikas virzienus, kam nepieciešama liel āka elastība, 
piemēram, krīzes pārvaldībā. 
 
LV 4   LV 2.3. Iekšlietu politiku ārējā dimensija nav pien ācīgi atbalst īta 
Esošās ārējās palīdzības programmas nav paredz ētas iekšlietu politiku ārējās dimensijas 
atbalstam, bet galvenok ārt tam, lai finans ētu citus m ērķus, jo īpaši paplašin āšanās, attīstības 
un kaimiņattiecību politiku ar m ērķi apmierin āt saņēmējas valsts vajadz ības. Kaut ar ī šāda 
palīdzība būtu jāsaglabā, ES acīmredzami pietr ūkst ietekmes sviru, lai ES var ētu sekot sav ām 
politikas priorit ātēm un tās īstenot, kā arī parūpēties par ES tiešaj ām interes ēm, piemēram, 
migrācijas plūsmu pārvaldību un droš ību. 
Šo probl ēmu padzi ļina fakts, ka iekšlietu finanšu programmu pašreiz ējā paaudze ar ī 
nepievēršas ārējai dimensijai. Kaut ar ī pašlaik ir iesp ējams finansi āli atbalstīt dažas darb ības 
trešās valstīs, jo īpaši, lai nodrošin ātu finansējuma teritori ālo nepārtrauktību, sākot to ES 
teritorijā un turpinot treš ās valstīs, šīs darbības ir ļoti ierobežotas. Finans ējums ir 
nepietiekams sarun ām par atpaka ļuzņemšanas nol īgumiem un to īstenošanai, mobilit ātes 
partnerībām un reģionālās aizsardz ības programm ām, lai sniegtu pal īdzību trešām valstīm, 
uzlabojot to robežu p ārvaldību, vai lai sadarbotos ar treš ām valstīm tādās jomās kā cilvēku, 
narkotiku un iero ču tirdzniec ība, starptautisko noziedznieku t īklu likvid ēšana, terorisma un 
citu ar droš ību saistītu risku nov ēršana. 
2.4. Izpildu meh ānismu operat īvie ierobežojumi iekšlietu jom ā 
Četriem dal ītās pārvaldības fondiem katram ir savs juridiskais pamats un īstenošanas 
noteikumi. Tas izraisa ieguld ītā darba dubl ēšanos un noteikumu atk ārtošanos, t ā savukārt 
radot papildu darba slodzi, atš ķirīgu interpret āciju risku un paaugstin ātu kļūdas iespējamību. 
Fondi apvieno daudzgadu sh ēmu ar ikgad ējo programmu veidošanu, un tas ir sarež ģīti, 
laikietilpīgi un grūti pārvaldāmi. Attiec ībā uz finanšu p ārvaldību un vad ības un kontroles 
sistēmām tie ir līdzīgi, kaut ar ī atšķiras no citiem fondiem, kam ar ī ir dalītā pārvalde, jo īpaši 
no struktūrfondiem, un tas rada apjukumu. 
Dotācijas, ko pieš ķir tiešās pārvaldības projektiem ( ISEC  un CIPS ), kopumā ir nelielas, t āpēc 
tās nevar izmantot strat ēģiskiem m ērķiem, turkl āt rodas līdzekļu neizlietošanas probl ēma. Tā 
kā atbilstības noteikumi ir sarež ģīti, salīdzinoši augsts ir visp ārējais kļūdas rādītājs izmaksu 
pieprasījumos, ko iesniedz gala sa ņēmēji, tādēļ ir nepieciešami pastiprin āti ex-ante  un ex-post  
kontroles pas ākumi, radot lielu administrat īvā darba slodzi. Ar ī dotāciju piepras īšanas process 
ir pārāk ilgs, ne ļaujot ties ībaizsardz ības iestādēm ātri noorganiz ēt operācijas, rea ģējot uz 
jauniem apdraud ējumiem. 
Nesenie notikumi Vidusj ūras reģiona dienvidda ļā apliecināja to, cik svar īgas ES ir sp ējas ātri 
un efektīvi reaģēt krīzes situācijās. Pašreiz ējais ārkārtas reaģēšanas meh ānisms attiecas tikai 
uz krīzēm saistībā ar patvēruma mekl ēšanu, un tas nesp ēj ātri un efekt īvi reaģēt krīzes 
situācijās. Arī pieejamais finans ējums ir pārāk mazs. 
3. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
3.1. ES tiesības rīkoties 
ES tiesības rīkoties iekšlietu jom ā galvenok ārt ir atvasin ātas no L īguma par Eiropas 
Savienības darbību (LESD) V sada ļu, jo īpaši uz LESD 77. panta 2. punktu, 78. panta 
2. punktu, 79. panta 2. un 4. punktu, 82. panta 1. punktu, 84. pantu un 87. panta 2. punktu. Sadarbību ar treš ām valstīm un starptautisk ām organiz ācijām regulē LESD 212. panta 
3. punkts. 
 
LV 5   LV 3.2. Subsidiarit āte 
Uzdevumus, ar ko ES saskaras iekšlietu jom ā, dalībvalstis nevar atrisin āt tikai saviem 
spēkiem vien. Migr ācijas plūsmu regul ēšanai, ES ārējo robežu p ārvaldībai un ES droš ībai 
dalībvalstīm ir jāiegulda lieli l īdzekļi un jāattīsta būtiskas sp ējas. ES finans ējums ir 
mehānisms, kas iedz īvina solidarit ātes principa finansi ālās sekas un ļauj taisnīgi sadalīt 
atbildību starp dal ībvalstīm, un bez t ā dažām valstīm būtu nesam ērīgi liels slogs, ko rada 
garas robežas vai migr ācijas uzpl ūdi. Uzlabota operat īvā sadarbība, kas paredz apvienot 
līdzekļus, sekm ē apjomrad ītus ietaup ījumus un siner ģiju, tādējādi nodrošinot sabiedrisko 
līdzekļu efektīvāku izmantošanu un pastiprinot solidarit āti un savstarp ēju uzticēšanos starp 
dalībvalstīm. ES finans ējums var rad īt arī ietekmes sviras, kas nepieciešamas trešo valstu 
pārliecināšanai sadarboties ar ES jaut ājumos, kuri liel ākoties attiecas uz ES un dal ībvalstīm. 
4. MĒRĶI 
Paziņojums „Budžets strat ēģijai „Eiropa 2020””1 informēja par divu fondu izveidi. 
Fonds  Mērķis Budžets 
2011. gada cen ās 
(miljonos euro)  
Migrācijas un patv ēruma 
fonds Atbalsts pas ākumiem saist ībā ar patvērumu un migr āciju, 
trešo valstu valstspieder īgo integrācija un atgriešan ās 3,433  
Iekšējās drošības fonds  Finansiāla palīdzība iniciat īvām ārējo robežu un iekš ējās 
drošības jomās 4,113  
Minēto fondu visp ārīgie un konkr ētie mērķi 
Vispārīgie mērķi Konkrētie mērķi 
Atvieglot leg ālo migrāciju uz ES, iev ērojot dalībvalstu ekonomisk ās 
un sociālās vajadzības, un atbalst īt likumīgi uzturošos trešo valstu 
valstspieder īgo integrāciju 
Atbalstīt kopīgās Eiropas patv ēruma sistēmas izveidi  
Samazināt nelikum īgo migrāciju un sekm ēt labprātīgu atgriešanos  Veicināt migrācijas plūsmu uz ES 
efektīvu pārvaldību jomās ar 
maksimālu ES pievienoto v ērtību, jo 
īpaši balstoties uz solidarit āti, kopīgu 
atbildību un sadarb ību ar trešām 
valstīm 
Atbalstīt ES migr ācijas politikas ārējos aspektus  
Nostiprin āt ES ārējās robežas  
Atvieglot mobilit āti pāri ES ārējām robežām 
Samazināt organiz ētās noziedz ības, terorisma un citu ar droš ību 
saistītu apdraud ējumu risku, palielin āt to atkl āšanu un sekm īgu 
kriminālvajāšanu Veicināt ES iekšējo drošību, balstoties 
uz ārējo robežu p ārvaldību un 
tiesībaizsardz ību, tostarp pastiprinot 
gatavību un reaģēšanas pasākumus, ko 
vislabāk atbalstīt ar ES finanšu 
līdzekļiem, jo īpaši attiec ībā uz 
transnacion ālo sadarbību, 
apjomrad ītiem ietaup ījumiem, valsts 
un privātām partner ībām un sadarb ību 
ar trešām valstīm Atbalstīt ES iekšējās drošības politikas ārējos aspektus  
                                                 
1 COM (2011) 500 gal īgā redakcija – I un II da ļa, 2011. gada 29. j ūnijs. 
 
LV 6   LV Šo konkr ēto politikas m ērķu sasniegšan ā pienācīga vērība būtu jāpievērš arī vispārējam 
horizontālajam vienk āršošanas m ērķim un jo īpaši turpm āko fondu elast īgumam, ātrai 
finansējuma izmaksai kr īžu gadījumos un administrat īvā darba slodzes samazin āšanai. 
5. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
A uzdevums – finans ēšanas priorit ātes 
A.1. risin ājums – 2013. gad ā turpināt finansējuma izmaksu (status quo) . 
A.2. risin ājums – izmaksāt finansējumu vidējā 2007.–2013. gada l īmenī. 
A.3. risin ājums – ieviest abos fondos ārējās dimensijas komponenti, lai treš ās valstīs vai 
saistībā ar tām finansētu pasākumus, kas galvenok ārt atbilst ES interes ēm un mērķiem, kam ir 
tieša ietekme ES un t ās dalībvalstīs un kas nodrošina to, ka tiek turpin ātas ES teritorij ā 
īstenotās darbības. Šis finans ējums nav paredz ēts tādu darbību atbalstam, kas ir v ērstas uz 
attīstību, un tas atbilst īgā gadījumā papildinās finansiālo palīdzību, ko sniedz ar ES ārējās 
palīdzības instrumenta starpniec ību. Finans ējuma samazin āšana visās politikas jom ās, bet ar 
lielāku vērienu tajās jomās, kur atbalsts ārējo pasākumu pievienot ā vērtība un to ietekme ir 
paredzama liel āka. 
B uzdevums – dal ītā pārvaldība 
B.1. risin ājums – kopīga daudzgadu sh ēma atbilstoši visp ārīgi definētajām politiskaj ām 
prioritātēm, kas noteiktas ES strat ēģiskajās pamatnost ādnēs attiecībā uz valsts ikgad ējām 
programm ām (status quo) . 
B.2. risin ājums – tikai daudzgadu programmu veidošana t āpat kā struktūrfondiem.  
B.3. risin ājums – augstākā līmeņa politikas dialogs iekšlietu jom ā, pievēršoties iekšlietu 
mērķiem un finans ējumam atseviš ķās dalībvalstīs, lai atbalst ītu šo valstu daudzgadu 
programmu izstr ādi un uzraudz ību saskaņā ar ES priorit ātēm. 
C uzdevums – centraliz ētā pārvaldība (tieša un netieša) 
C.1. risin ājums – dažādu dotāciju izmaksa un iepirkumi, lai sniegtu finansi ālu atbalstu 
transnacion āliem projektiem un nevalstiskiem dal ībniekiem, sekm ētu politikai atbilstošus 
pasākumus un iepirktu pakalpojumus (status quo) . 
C.2. risin ājums – iepirkumi tikai centraliz ētā pārvaldībā un dotāciju izmaksas p ārtraukšana.  
C.3. risin ājums – uzlabota un daž ādota centraliz ētā pārvaldība, slēdzot ieguld ījuma 
nolīgumus ar starptautiskaj ām organiz ācijām, veidojot sist ēmiskas partner ības ar pilsonisko 
sabiedrību un dele ģējot konkr ētus uzdevumus esošaj ām aģentūrām (netieš ā pārvaldība). 
Neliels skaits dot āciju joproj ām tiktu pieš ķirts konkursa k ārtībā. Iepirkumi tiktu saglab āti. 
D uzdevums – ārkārtas reaģēšanas meh ānisms 
D.1. risin ājums –  pašreizējais ārkārtas reaģēšanas meh ānisms, pamatojoties uz dal īto 
pārvaldību patvēruma jom ā un neietverot citas ar migr āciju vai droš ību saistītas krīzes (status 
quo). 
 
LV 7   LV D.2. risin ājums – pašreizējā ārkārtas reaģēšanas meh ānisma uzlabošana, pak ļaujot to 
centralizētai pārvaldībai un attiecinot uz cit ām ar migr āciju vai droš ību saistītām krīzēm. 
Ārkārtas pasākumu ilgums tiktu pagarin āts no pašreiz ējiem 6 l īdz 18 m ēnešiem, un 
atbildīgajam komis āram tiktu pieš ķirtas pilnvaras apstiprin āt ārkārtas pasākumu tēriņus dažu 
dienu laik ā pēc ārkārtas situācijas rašan ās. 
D.3. risin ājums – D.2. risinājumā paredzētais mehānisms tiktu attiecin āts uz migr ācijas jomu, 
bet ne uz iekš ējo drošību. Iekšējā drošība tiktu iek ļauta ES Solidarit ātes fonda piem ērošanas 
jomā. 
6. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
A uzdevums – finans ēšanas priorit ātes 
A.1. risin ājums – l īdzekļu izmaks āšana 2013. gad ā (status quo) . Dalībvalstu patv ēruma 
sistēmām būs grūtāk atbilstoši regul ēt sarežģītās un svārstīgās migrācijas plūsmas. Daž ām 
dalībvalstīm nāktos segt nesam ērīgas izmaksas saist ībā ar bēgļu un patv ēruma mekl ētāju 
uzņemšanu. Nepietiktu l īdzekļu pārvietošanas oper ācijām vai papildu atbalstam dal ībvalstīm, 
kam jāizjūt īpaši spēcīgs spiediens uz šo valstu patv ēruma sist ēmām. Dalībvalstis turpin ātu 
izstrādāt valsts/re ģionāla līmeņa integrācijas strat ēģijas vai nostiprin āt jau esoš ās stratēģijas. 
Tas uzlabos trešo valstu valstspieder īgo integrāciju un tādējādi labvēlīgi ietekm ētu sociālo 
kohēziju un ES ekonomiku, tom ēr laika gait ā varētu samazin āties spēju attīstīšanas 
finansējuma pievienot ā vērtība. Turpin ātu uzlaboties atgriešanas procesa p ārvaldības spējas, 
taču atbalsts tiktu pieš ķirts aiztur ēšanas/uzņemšanas sp ēju attīstīšanai. Kaut ar ī dalībvalstis 
būtu labāk aprīkotas liela skaita nelikum īgo migrantu atpaka ļnosūtīšanai, laika gait ā varētu 
samazināties turpm ākās/papildu sp ēju attīstīšanas pievienot ā vērtība. To dal ībvalstu centieni, 
kas veic robežkontroles uzdevumus visas ES v ārdā un interes ēs, tiktu sistem ātiski atbalst īti no 
ES budžeta, š ādi ļaujot konkr ēti izpausties solidarit ātes un dal ītās atbildības principiem. Jaunu 
tehnoloģiju izmantošana uzlabotu robežu droš ību un rad ītu labvēlīgu ietekmi uz ekonomiku, 
jo veicinātu inovācijas, atvieglotu bona fide  ceļotāju ceļošanu uz ES un no t ās. Konsekvent āka 
ES finans ējuma izmantošana konsul ārajai sadarb ībai vīzu jautājumos un atbalsts viet ējiem 
robežšķērsošanas meh ānismiem konkr ētos robežas posmos rad ītu efektivit ātes ieguvumus, 
tādējādi labvēlīgi ietekm ējot ES ekonomiku. EUROSUR  izveide ar ī ļautu samazin āt 
nelikumīgo migrāciju, pārrobežu noziedz ību un migrantu boj āeju jūrā. Iekšējās drošības 
jomas galven ās prioritātes tiktu finansi āli stimulētas. Paredzams, ka tas uzlabotu ES droš ību 
ilgtermiņā, lai gan joproj ām būtu sarežģīti finansēt kopīgo izmekl ēšanas grupu veiktos 
pasākumus vai jaun ākos politikas virzienus, piem ēram, ārkārtas palīdzību un kr īzes 
pārvaldību, kur elast ībai ir liela noz īme. Iekšlietu politiku ārējā dimensija netiktu ņemta vērā, 
un sekas jau ir izskaidrotas iepriekš. 
A.2. risin ājums – finans ējuma izmaksa vid ējā 2007.–2013. gada l īmenī. Uzlabotos 
patvēruma sniegšanas standarti, un dal ībvalstis var ētu regulēt sarežģītās un svārstīgās 
migrācijas plūsmas, kā arī novērst nesam ērīgu spiedienu uz patv ēruma sist ēmām. Tomēr 
netiktu pietiekami atbalst īta ES p ārvietošanas sh ēmas izveide, un dal ībvalstis netiktu 
stimulētas piedal īties starptautisk ās aizsardz ības saņēmēju pārvietošanā ES iekšien ē. 
Paredzams, ka likum īgi uzturošos trešo valstu valstspieder īgo integrācijas ietekme b ūs līdzīga 
A.1. risin ājuma radītajai ietekmei.  Mazāks ES atbalsts nelikum īgo migrantu atgriešanai var ētu 
samazināt atgriešan ās gadījumu skaitu un palielin āt ES paliekošo nelikum īgo migrantu skaitu. 
Dalībvalstis var sadarboties divpus ēji ar citām valstīm, kam ir l īdzīgas problēmas, vai tieši ar 
trešām valstīm, lai noteikt ā mērā varētu ietekm ēt migrantu skaitu n ākotnē, un tas var novirz īt 
 
LV 8   LV un palielin āt šīs plūsmas uz cit ām dalībvalstīm. Paredzams, ka pasliktin āsies to nelikum īgo 
imigrantu situ ācija, kurus bieži nodarbina ēnu ekonomik ā. Mazāks finansējums ārējo robežu 
pārvaldībai liks nov ērsties no visp ārējiem spēju attīstīšanas centieniem un piev ērsties 
konkrētiem projektiem, piem ēram, EUROSUR  ieviešanai un/vai jaunu IT sist ēmu izstrādei. 
Tas ļautu saglab āt robežu droš ības pašreiz ējo līmeni, tom ēr ar to nepietiktu, lai var ētu atbalstīt 
priekšstatu par robežkontroli k ā „sabiedrisku pakalpojum u”. Paplašinot finansi ālo atbalstu 
praktiskās sadarbības nostiprin āšanai starp ties ībaizsardz ības iestādēm, dalībvalstis var ētu 
efektīvāk apkarot daž ādu veidu smagos noziedz īgos nodar ījumus un organiz ētos noziedz ību. 
Iekšlietu politiku ārējā dimensija liel ākoties paliktu nerisin āta. Tādējādi ES nevar ētu palielin āt 
ietekmi uz treš ām valstīm, lai mudin ātu tās sadarboties ar ES jaut ājumos, kas attiecas uz ES 
un dalībvalstīm, bet var ētu nebūt prioritāri pašām trešām valstīm (atpaka ļuzņemšana, 
nelikumīgās migrācijas apkarošana, robežu p ārvaldības nostiprin āšana utt.). 
A.3. risin ājums – līdzekļu pārdale ar ārējās dimensijas komponenti. Uzlabotos patv ēruma 
sniegšanas standarti, un ES un dal ībvalstis var ētu regulēt sarežģītās un svārstīgās migrācijas 
plūsmas, kā arī novērst nesam ērīgu spiedienu uz valstu patv ēruma sniegšanas sist ēmām, 
izveidot ES p ārvietošanas sh ēmu un rad īt papildu finansi ālos stimulus starptautisk ās 
aizsardzības saņēmēju pārvietošanai ES iekšien ē. Reģionālās aizsardz ības programmas 
izlīdzinātu slogu, kas gulstas uz š īm valstīm, un ļautu to taisn īgi sadalīt starp ES un 
dalībvalstīm, atrodot ilgtsp ējīgus risinājumus ar starptautisk ās bēgļu aizsardz ības sistēmas 
palīdzību. Paredzams, ka p āreja uz atbalstu konkr ētākām stratēģijām, kas paredz ētas trešo 
valstu valstspieder īgo integr ācijas veicin āšanai viet ējā līmenī un ko īstenos galvenok ārt 
vietējās vai reģionālās iestādes un nevalstiskie dal ībnieki, labv ēlīgi ietekm ēs sociālo kohēziju 
un ES ekonomiku kopum ā, kā arī konkrēti uzlabos trešo valstu valstspieder īgo nodarbin ātības 
iespējas. Plašāks atbalsts Mobilit ātes partner ību ieviešanai, ko papildina padzi ļināta ES 
sadarbība ar starptautiskaj ām organiz ācijām, palīdzētu uzlabot operat īvo sinerģiju un 
palielinātu efektivit āti. Atgriešanas oper āciju pārveidošana par br īvprātīgas atgriešan ās 
atbalstu, reintegr ācijas pasākumi un dal ībvalstu aiztur ēšanas spēju uzlabošana b ūtiski uzlabos 
lietu pārvaldības kvalit āti dalībvalstīs, ļaus dalībvalstīm piedāvāt līdzekļus, kas nodrošin ās 
būtiskus repatri ācijas stimulus visiem potenci ālajiem repatriantiem un ļaus pilnībā ievērot 
abus savstarp ēji saistītos principus par priekšroku br īvprātīgai atgriešan ās īstenošanai saska ņā 
ar ES standartiem un hum ānu un cie ņas pilnu attieksmi pret visiem potenci ālajiem 
repatriantiem.  Atbalsts atpaka ļuzņemšanas nol īgumu īstenošanai b ūtiski uzlabotu nelikum īgās 
migrācijas apkarošanu. Apvienot ā ietekme, ko rad īs ES pārvietošanas sh ēma, Reģionālās 
aizsardzības programmas, Mobilit ātes partner ības un atpaka ļuzņemšanas nol īgumi, var ētu 
mazināt vajadzību pēc ārkārtas finans ējuma pēkšņam migrācijas spiedienam, vajadz ību pēc 
starptautisk ās aizsardz ības izcelsmes valst īs un dal ībvalstīs, nelikum īgas ieceļošanas ES 
gadījumu skaitu un vajadz ību pēc atgriešan ās operāciju finans ējuma. Paredzams, ka ietekme 
uz ārējām robežām būs tāda pati kā 1. risinājumā paredzētā ietekme, ta ču ārējās dimensijas 
komponente un efekt īvāka sadarb ība starp Frontex  un trešām valstīm robežu p ārvaldības 
jautājumos var ētu paaugstin āt nelikum īgo migrantu atkl āšanas rādītājus vai nov ērst viņu 
ieceļošanu ES. Iekš ējās drošības jomas galven ās prioritātes tiktu īstenotas, t ādējādi uzlabojot 
ES drošību ilgtermi ņā. Atbalsts iekš ējās drošības politiku ārējai dimensijai palielin ātu izpratni 
par drošības apdraud ējumiem, kas rodas treš ās valstīs. Kopā ar sadarb ību ar šīm valstīm citās 
jomās, piemēram, migr ācijas pārvaldībā, paaugstin ātos to iejaukšan ās pasākumu efektivit āte, 
kuru mērķis ir novērst un atkl āt potenciālos teroristu un organiz ētās noziedzības draudus. 
B uzdevums – dal ītā pārvaldība 
B.1. risin ājums – status quo . Ikgadējo programmu ar ī turpmāka saglab āšana daudzgadu 
shēmas ietvaros ļautu izvēlēties un īstenot pas ākumus, kas vair āk atbilst jaunaj ām ES 
 
LV 9   LV prioritātēm. Kaut ar ī ikgadējo programmu skaita samazin āšana par aptuveni 50 % l īdz 
apmēram 392 ir uzskat āma par uzlabojumu, sist ēma joproj ām paliks sarež ģīta, laikietilp īga un 
grūti pārvaldāma, ar lielu administrat īvā darba slodzi. Sl ēgšanas proced ūra nebūtu arī 
savienojama ar k ārtību, kas paredz ēta Finanšu regulas p ārskatītājā redakcijā.  
B.2. risin ājums – daudzgadu programmu veidošana. Tā kā kopumā ir jāpārvalda aptuveni 
56 daudzgadu programmas, b ūtiski samazin ātos Komisijas un dal ībvalstu administrat īvā 
darba slodze. Programmu veidošana tiktu saska ņota ar citiem dal ītās pārvaldības 
instrumentiem, palielinot saska ņotību un skaidr ību attiec ībā uz visām ieinteres ētajām 
personām. Lai gan daudzgadu programmu veidošana nodrošina liel āku elastību, tā pienācīgi 
nerisina iekšlietu jomas īpatnības. 
B.3. risin ājums – daudzgadu programmu ve idošana ar politisko dialogu. Tā kā kopumā ir 
jāpārvalda aptuveni 56 daudzgadu programmas, b ūtiski samazin ātos Komisijas un dal ībvalstu 
administrat īvā darba slodze. Augst ākā līmeņa politiskais dialogs ļautu izstr ādāt vairāk uz 
rezultātiem vērstu pieeju. T ā kā šāda pieeja apvienotu vienk āršošanu ar uz rezult ātiem balst ītu 
programmu veidošanu, t ā būtu būtisks uzlabojums, sal īdzinot ar status quo . 
C uzdevums – centraliz ētā pārvaldība (tieša un netieša) 
C.1. risin ājums – status quo . Lielas summas tiktu izdotas centraliz ētā pārvaldībā, jo īpaši 
iekšējās drošības jomā. Necenšoties vienk āršot noteikumus un pamatproced ūras, palielin ātos 
administrat īvā darba slodze gan Komisijai, gan gala sa ņēmējiem, un tas var ētu radīt 
paaugstin ātu kļūdu rašanās risku. 
C.2. risin ājums – tikai iepirkums. Nebūtu nepieciešami l īdzekļi dotāciju izmantošanas 
pārvaldībai. Tom ēr nebūtu arī iespējams atbalst īt politiski nepieciešamus inovat īvus 
pasākumus, veicin āt transnacion ālo sadarbību vai atbalst īt un nostiprin āt pilsonisko sabiedr ību. 
Neuzlabotos ar ī ES spējas ātri un efekt īvi reaģēt krīžu gadījumos. 
C.3. risin ājums – uzlabota un daž ādota centraliz ētā pārvaldība. Dotācijas, ko liel ākā daļa 
attiecīgo nozares dal ībnieku izmantos efekt īvāk un lietder īgāk, sekm ēs politiski 
nepieciešamas darb ības. Kaut ar ī sākotnēji tas varētu nedaudz palielin āt administrat īvā darba 
slodzi, ilgtermi ņā uzlabotos attiec ības ar galvenaj ām ieinteres ētajām person ām un mazin ātos 
vispārējā darba slodze. R īkojot atkl ātus konkursus tikai atseviš ķos gadījumos, samazin ātos arī 
administrat īvā darba slodze. Paredzams, ka konkr ētu uzdevumu izpildes dele ģēšana iekšlietu 
aģentūrām, tostarp treš ās valstīs, uzlabos siner ģiju un saska ņotību. 
D uzdevums – ārkārtas reaģēšanas meh ānisms 
D.1. risin ājums – status quo . ES nespētu ātri un efekt īvi reaģēt uz krīzēm patvēruma jom ā 
vai reaģēt uz citām ar migr āciju vai droš ību saistītām krīzēm. 
D.2. risin ājums – uzlabots meh ānisms un attiecin āšana uz cit ām ar migr āciju vai 
drošību saistītām krīzēm. ES varētu ātri un efekt īvi reaģēt uz krīzēm migrācijas (kas nav 
saistītas ar patv ērumu) jom ā un ar droš ību saistītām krīzēm. Iejaukšan ās būtu efektīvāka, jo 
ārkārtas finans ējumam var ētu izvēlēties atbilstoš āko īstenošanas partneri, ārkārtas 
finansējumu varētu izmaks āt ātrāk un varētu pagarin āt ārkārtas pasākumu ilgumu, lai piln īgāk 
apmierinātu pastāvīgās vajadzības, ko rada š ī ārkārtas iejaukšan ās. 
D.3. risin ājums – uzlabots meh ānisms, kas attiecin āts uz citām ar migr āciju saist ītām 
krīzēm, un droš ības jautājumu pārcelšana uz ES Solidarit ātes fondu. Ietekme b ūtu tāda 
 
LV 10   LV pati, kā aprakstīts attiecībā uz D.2. risin ājumu. Cilv ēku izraisītu drošības krīžu iekļaušana ES 
Solidaritātes fonda piem ērošanas jom ā nevarētu radīt būtisku administrat īvā darba slodzes 
ietaupījumu, un t ā varētu izraisīt ES Solidarit ātes fonda noz īmes zaud ēšanu, ko nevar ētu 
atbalstīt Padome. 
7. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
7.1. Risinājumu salīdzinošā analīze 
A problēma – finans ēšanas priorit ātes 
A.1. un A.2. risin ājumi neparedz īpašu finans ēšanas komponenti iekšli etu politikas virzienu 
ārējai dimensijai. Kaut ar ī tādējādi lielāks finansējums ir pieejams min ēto politikas virzienu 
„iekšējiem” aspektiem, šis finans ējums netiek noteikti izmantots tur, kur tas rad ītu lielāku 
ietekmi. Turpretim iespaid īgas ārējās dimensijas komponentes iek ļaušana abos fondos 
A.3. risin ājuma gad ījumā radītu būtisku „prevent īvu” ietekmi uz visiem iekšlietu jomas 
politikas virzieniem un t ādējādi varētu samazin āt vispārējo finansējuma līmeni, kas vajadz īgs 
šo politikas virzienu iekš ējiem aspektiem. T ā arī nodrošin ātu labāku ES interešu aizsardz ību 
ārpus ES teritorijas, jo īpaši atbalstot darb ības, kas s āktas ES un tiek turpin ātas trešās valstīs. 
Tā ļautu ES ne tikai nov ērst migrācijas plūsmu, organiz ētās noziedz ības un terorisma rad ītās 
sekas, bet ar ī veikt prevent īvas darbības trešās valstīs. Labvēlīgās šādu darbību sekas var ētu 
būt tādu personu skaita samazin āšanās, kurām nepieciešams patv ērums vai citi starptautisk ās 
aizsardzības veidi, k ā arī to nelikum īgo migrantu skaita samazin āšanās, kuri šķērso ES ārējās 
robežas, un p ārrobežu noziedz ības samazin āšanās, piemēram, attiec ībā uz cilvēku, narkotiku 
un ieroču tirdzniec ību. Plašāka sadarb ība ar treš ām valstīm ļautu arī labāk pārvaldīt 
legālo/darbasp ēka imigrāciju un tādējādi labāk novērst darbasp ēka trūkumu ES valst īs. 
B problēma – dalītā pārvaldība 
B.1. risinājums (status quo)  ļoti negatīvi ietekm ētu administrat īvā darba slodzi un neatbilstu 
dalībvalstu pras ībām pēc vienkāršošanas. P āreja uz daudzgadu programmu veidošanu, ko 
piedāvā B.2. risin ājums, būtiski uzlabotu status quo , jo tā samazinātu to programmu skaitu, 
kas jāpārvalda Komisijai un dal ībvalstīm. Pielīdzināšana citiem ES instrumentiem, kam ar ī 
piemēro dalīto pārvaldību, palielin ātu arī saskaņotību un skaidr ību visām ieinteres ētajām 
personām. Kaut ar ī B.2. risin ājums pied āvā lielāku elastību, tas neatrisin ātu pastāvīgo 
vajadzību reaģēt uz main īgajām situācijām dalībvalstīs un treš ās valstīs, kas ir rakstur īga 
iekšlietu jomai. Politiskais dialogs, ko pied āvā B.3. risin ājums, apmierin ātu šo vajadz ību un 
ļautu ieviest vair āk uz rezult ātiem vērstu dalīto pārvaldību. Paredzams ar ī, ka pēc pirmajiem 
diviem gadiem, kad vecie un jaunie instrumenti p ārklāsies, izveidosies elast īgāka pieeja 
programmu veidošanai un b ūtiski samazin āsies visu ieinteres ēto personu darba slodze. 
C problēma – centraliz ētā pārvaldība (tieša un netieša) 
No trim pied āvātajiem risin ājumiem, kas saist īti ar centraliz ētās pārvaldības ieviešanu, 
C.1. risinājums (status quo)  ir vismaz āk pieņemams, jo tas maz ietekm ē vai nemaz neietekm ē 
administrat īvā darba slodzes vienk āršošanu vai samazin āšanu. Šajā ziņā C.2. risin ājums (tikai 
iepirkums) b ūtu vērtējams kā būtisks uzlabojums, kaut ar ī tas nemaz neparedz ētu iespēju 
atbalstīt politiski nepieciešamus pas ākumus, stimul ēt transnacion ālo sadarb ību un sniegt 
atbalstu pilsoniskajai sabiedr ībai ar dot āciju palīdzību. Tā kā C.3. risin ājums atgriežas pie 
pamatpartner ībām, ieguld ījumu nol īgumiem, netieš ās pārvaldības un atkl ātu konkursu 
 
LV 11   LV rīkošanas tikai atseviš ķos gadījumos, kad tos izpilda vispiem ērotākie dalībnieki, tas ļautu 
izveidot vair āk uz mērķi orientētu, daudzveid īgu un maz āk resursietilp īgu centraliz ētu 
pārvaldību. 
D problēma – ārkārtas reaģēšanas meh ānisms 
D.1. risin ājums (status quo)  acīmredzami neatbilst ES vajadz ībai ātri un efekt īvi reaģēt uz 
krīzēm migrācijas un droš ības jomās. Kaut ar ī D.3. risin ājums ir lab āks par D.1. risin ājumu, jo 
migrācijas jom ā tas paredz ātrāku līdzekļu izmaksāšanu centraliz ētas pārvaldības apstākļos, 
ES Solidarit ātes fonda piem ērošanas jomas paplašin āšana, ietverot kr īzes drošības jomā, 
varētu saskarties ar dal ībvalstu iebildumiem, jo past āv risks, ka noz īmi zaudētu šā instrumenta 
virsuzdevums. D.2. risin ājums arī būtu ievērojams uzlabojums, sal īdzinot ar status quo , jo tas 
ļautu ātri izmaks āt finansējumu ar migr āciju saistītos ārkārtas gadījumos, turkl āt tas paredz ētu 
īpašu reaģēšanas meh ānismu iekš ējās drošības fonda ietvaros.  
7.2. Labākais risin ājums un organizatoriskie aspekti 
Labākais risinājums būtu A.3., B.3., C.3. un D.2. risin ājumu apvienošana.  Dalītā pārvaldība 
būtu galvenā pārvaldības metode finans ējuma pieš ķiršanai iekšlietu jom ā, kaut arī centralizētā 
pārvaldība tiktu saglab āta un uzlabota transnacion ālo pasākumu, inovat īvo projektu, 
pilsoniskās sabiedr ības atbalsta gad ījumos, kā arī attiecībā u z  I T  s i s t ēmām, pētījumiem, 
pasākumiem un darb ībām ar ārējo dimensiju un/vai gad ījumos, kad nepieciešama ātra ES 
līdzekļu mobiliz ācija. Aģentūrām tiks uztic ēta konkrētu darbības uzdevumu īstenošana 
atbilstīgi to misijai un saska ņa ar to darba programm ām.  
Labāko risinājumu ievies īs pilnīgā saskaņā ar lēmumu samazin āt finanšu instrumentu skaitu 
līdz diviem, kas vair āk izcels iekšlietu jomas finans ējuma noz īmi un atvieglos to darb ību 
finansēšanu, kas pašlaik atrodas starp daž ādiem fondiem. Cita b ūtiska iezīme, kas raksturo 
iekšlietu jomas finans ējuma sistēmas nākotni, būs horizont āla instrumenta rad īšana, kas b ūs 
kopīgs abiem fondiem un kas ietv ers visus noteikumus attiec ībā uz programmu veidošanu, 
ziņošanu, finanšu p ārvaldību un kontroli. T ādējādi radīsies divas lielas priekšroc ības – 
pirmkārt, tiks nov ērsta dublēšanās un būtiski samazin āsies (citādi identisku un paral ēlu) 
noteikumu skaits abos fondos, un, otrk ārt, notiks vienk āršošana un saglab āsies konsekvence, 
jo uz visiem sa ņēmējiem attieksies vien ādi noteikumi neatkar īgi no tā, no kura instrumenta 
tiks piešķirts finans ējums, tādējādi atvieglojot izpratni par šiem fondiem un piek ļuvi tiem. 
8. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Tiks pieņemts noteikums par abu fondu starpposma p ārskatīšanu un ex-post  novērtēšanu. 
Starpposma p ārskatīšanas termi ņš netiks iepriekš noteikts, lai nodrošin ātu maksim ālu elastību. 
Lai uzraudz ītu paveikto darbu un izanaliz ētu rezultātus un ietekmi, k ādu radījuši ES izdevumi 
iekšlietu jom ā, tiks izstr ādāts rādītāju kopums, lai var ētu izsekot iekšlietu jomas finans ējuma 
izlietošanai, nov ērtējot ieguld ījumus, tiešos rezult ātus un, ja iesp ējams, arī darbības rezult ātus.