Pašreizējam ziņojumam ir divkāršs mērķis. Pirmkārt, tajā novērtēta četru MRS īstenošana šajā rosinošajā ekonomiskajā kontekstā, kas, iespējams, palīdzēja valstīm uzlabot to ilgtermiņa stratēģiskās sadarbības pieeju. Otrkārt, ziņojumā izskatīts jautājums par MRS iespējamo attīstību, ņemot vērā regulu projektus pēc 2020. gada.

EUSAIR mehānisma kontaktpunkts sniedz atbalstu stratēģijas galvenajiem īstenotājiem to uzdevumu veikšanā.

EUSDR arī palīdz veicināt sadarbību starp ES un Moldovu un Ukrainu, kas tagad ir pilnībā integrētas Donavas starpvalstu programmā. Ukrainas (Donavas krastu reģioni) un Moldovas dalība ar EUSDR saistītajā kopīgajā darbā būtiski pieauga 2016.–2018. gadā, sekmējot to asociācijas nolīgumu īstenošanu ar ES.

Rietumbalkānu valstu dalība EUSDR un EUSAIR ievērojami palīdz veicināt to integrāciju ES. Četru EUSAIR ES dalībvalstu (Horvātija, Grieķija, Itālija, Slovēnija) Padomei iesniegtais lūgums iekļaut bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku stratēģijā ir reāls solis šajā virzienā.

Ungārijas prezidentūras laikā 2017. gadā EUSDR ikgadējais forums pulcēja ieinteresētās personas no Donavas reģiona enerģētikas, transporta un vides jomā. Iesaistītās 14 valstis izdeva kopīgu paziņojumu . EUSDR forums, kas notika 2018. gadā Sofijā, pievērsās ekonomikas izaugsmei, ko veicina tūrisms un kultūra.

Sadarbība ar citām MRS var radīt pievienoto vērtību, un ir jāturpina pētīt tās iespējas. Zināma sadarbība jau ir īstenota, jo īpaši starp EUSBSR un EUSDR, savukārt EUSAIR partneri apsver sadarbību ar citām MRS, lai izmantotu to pieredzi (piemēram, ar EUSDR saistībā ar mobilitāti un transporta organizācijām vai EUSALP saistībā a zaļajiem koridoriem un zaļās infrastruktūras projektiem).

Makroreģionālo projektu īstenošanai piesaistītās ESI fondu atbalsta summas ir detalizēti izklāstītas par katru stratēģiju pievienotajā SWD. Tomēr programmas iestāžu sniegtie skaitļi ne vienmēr ir pilnībā salīdzināmi, un tie ir jāizmanto piesardzīgi. Piemēram, dažas iestādes uzskata, ka viss programmas budžets atbalsta konkrētu stratēģijas mērķi, jo tas attiecas uz to pašu politikas jomu (piemēram, vidi), lai gan finansētajiem projektiem ne vienmēr ir makroreģionāla ietekme. Tādēļ Komisijas dienestu darba dokumentā ir nolemts ņemt vērā tikai tās summas, kas atbalsta atsevišķus projektus, nevis visu programmas budžetu (izņemot starpvalstu programmas, kas atbilst konkrētai MRS).

Pamatojoties uz 2017. gada ESI fondu programmu īstenošanas ziņojumos apkopoto informāciju, ar programmām tika uzsākti septiņi MRS uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus: divi — Baltijas reģionā, trīs — Donavas reģionā un divi — Adrijas un Jonijas jūras reģionā. To programmu skaits, kuras ieguldīja ES līdzekļus MRS, Baltijas reģionā ir 29, Donavas reģionā — 14, Adrijas un Jonijas jūras reģionā — 4, Alpu reģionā — 4. Tas liecina par to, ka MRS prioritāšu iekļaušana ES programmās ir tieši saistīta ar stratēģiju senumu.

Daži labas prakses piemēri no pašreizējām ESI fondu programmām: mērķtiecīgi uzaicinājumi, papildu punkti makroreģionālas nozīmes projektiem, tiešais atbalsts stratēģiskajiem projektiem un MRS pārstāvju dalība programmu uzraudzības komitejās.

Tās ir teritoriālās uzraudzības sistēmas, kas pielāgotas katram no četriem makroreģioniem un kas uzrauga situāciju reģionālās attīstības jomā, izmantojot iepriekš noteiktus teritoriālos rādītājus. Uzraudzības sistēma ir paredzēta, lai atspoguļotu politikas mērķu sasniegšanu. Tas nodrošinās izpratni par makroreģiona teritoriālajām struktūrām un tendencēm.

Vide un klimata pārmaiņas

Vides resursu saglabāšana ir ieguvums visai sabiedrībai un kopīga prioritāte visām četrām MRS. Šajā saistībā MRS ir svarīgi instrumenti, kas izmantojami, lai risinātu dažādus jautājumus (piemēram, piesārņojumu, aizsardzību pret plūdiem, klimata pārmaiņas un bioloģisko daudzveidību) un atbalstītu attiecīgo ES tiesību aktu īstenošanu.

Lai gan Komisija 2018. gada janvārī pieņēma pirmo Eiropas mēroga stratēģiju attiecībā uz plastmasas izstrādājumiem, EUSBSR jau bija paveikusi nozīmīgu darbu, risinot jautājumu par jūrā izmestiem plastmasas atkritumiem (piemēram, projekts BLASTIC ). HELCOM 2018. gada marta ministru sanāksmes secinājumos atzīts, ka EUSBSR kopīgu interešu projekti ir palīdzējuši īstenot Baltijas jūras rīcības plānu.

Ministru 2017. gada maijā pieņemtajā “Joanīnas deklarācijā” ir uzsvērts, cik svarīga zilā ekonomika ir ilgtspējīgai attīstībai Adrijas un Jonijas jūras reģionā un arī jūras piesārņojuma novēršanai.

Alpu valstu un reģionu kopīgā deklarācijā par Alpu zaļo infrastruktūru (2017. gada oktobrī) norādīts, ka tiks veikti vairāki konkrēti pasākumi, lai Alpu reģions kļūtu par paraugu zaļajai infrastruktūrai.

Par EUSDR atbildīgo ministru kopīgajā deklarācijā, kas tika pieņemta 2017. gada oktobrī, ir uzsvērta tīras un saistītas mobilitātes un videi draudzīgu enerģijas risinājumu nozīme Donavas reģiona tālākajā attīstībā. Projekta JOINTISZA ietvaros notiek darbs pie pirmā integrētā Tisas upes baseina apsaimniekošanas plāna sagatavošanas, kā arī tika uzsākts civilās aizsardzības mehānisms nolūkā risināt Solotvinas sāls raktuves izraisītā Tisas upes piesārņojuma problēmu Ukrainā.

Pētniecība/inovācija un ekonomiskā attīstība

Makroreģionu ekonomiskās labklājības uzlabošana ir arī visu četru MRS pamatmērķis.

EUSBSR tika izveidots kā Eiropas Reģionālās attīstības fondu vadošo iestāžu sadarbības tīkls, kas izstrādās priekšlikumus par starpvalstu sadarbību ar mērķi palīdzēt reģioniem īstenot pārdomātas specializācijas stratēģijas, kas vērstas uz tīrām tehnoloģijām. Iniciatīvas “Cleaner Growth” ietvaros tiks īstenoti divi izmēģinājuma projekti: “Jointly Entering New Markets” un “Commercialising Forest-Based Protein — Verification and Improvement of Protein Quality”.

Turklāt “Baltic Sea Pharma” platforma nodrošina reģionālās sadarbības platformu, lai samazinātu farmaceitisko līdzekļu atliekvielu daudzumu Baltijas jūrā. Pamatojoties uz starpvalstu projektu kopu (piemēram, uzlabota notekūdeņu attīrīšana, atkritumu apsaimniekošana un iepirkumu kritēriji), platforma palīdzēs attīstīt reģionālo un Eiropas politiku attiecībā uz vidē nonākušajiem farmaceitiskajiem līdzekļiem.

Donavas reģionā Kišiņevā (Moldovā) tika izveidots centrs, kas īsteno duālās arodmācības būvniecības nozarē, pamatojoties uz publisko/privāto partnerību. Viedās specializācijas stratēģijas platforma atbalsta inovācijas stratēģiju izstrādi izmēģinājuma projektā, kas aptver Serbiju, Melnkalni, Moldovu un Ukrainu.

Attiecībā uz EUSAIR jānorāda, ka ES un Ķīnas tūrisma gads un Eiropas kultūras mantojuma 2018. gads palīdz attīstīt ilgtspējīgu tūrismu. Interreg programma Adrijas un Jonijas jūras reģionam (ADRION) atbalsta projektu “ADRION 5 senses” , kura mērķis ir izveidot kopīgu reģiona zīmola nosaukumu un reklamēt to pasaules tirgos.

EUSALP ietvaros ir uzsākti tādi projekti kā “CirculAlps” (inovāciju, ilgtspējas un aprites ekonomikas veicināšana mežsaimniecības vērtību ķēdēs Alpu reģionā) vai “AlpLinkBioECO” (bioloģiskās rūpniecības vērtību ķēžu sasaiste Alpu reģionā).

Savienojamība

Visās MRS ir īstenotas interesantas savienojamības darbības.

EUSBSR ietvaros projekts “Baltic Link” palīdz īstenot TEN-T jūras maģistrāles, un to atbalstīja TEN-T programma un Polijas Kohēzijas fonds. Tas risina trūkstošo posmu kravu pārvadājumos starp Zviedriju un Poliju un ārpus tām.

EUSDR ietvaros īstenotajā projektā “FAIRway” ekspluatācijā tika nodoti jauni mērīšanas kuģi. Jo īpaši ir uzsāktas bagarēšanas darbības Donavas upes daļā, kas veido robežu starp Bulgāriju un Rumāniju. Pirmo reizi ar Eiropas Investīciju bankas atbalstu tika veikts pārskats par īstermiņa stratēģiskajiem projektiem attiecībā uz sauszemes transportu Donavas reģionā.

Efektīvi un ilgtspējīgi transporta un enerģētikas tīkli ir priekšnoteikums Adrijas un Jonijas jūras makroreģiona ekonomiskajai un sociālajai attīstībai. EUSAIR ir izstrādāts sākotnējais saraksts ar projektiem, kas saistīti ar transporta un enerģētikas tīkliem ar īpašu makroreģionālo pievienoto vērtību.

EUSALP ietvaros ir izstrādāts projekts par loģistikas stratēģijām, kas veicinās kravu pārvadājumu novirzīšanu no autoceļiem uz dzelzceļu, optimizējot loģistikas procesus (Alpine Spider).

3. Problēmjautājumi