LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 10.3.2015. 
COM(2015) 128 final 
2013/0224 (COD) 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, 
 
ko izstrādā atbilstīgi Līguma par Eiropas Savien ības darbību 294. panta 6. punktam, 
 
par 
Padomes nost āju pirmaj ā lasījumā attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulas 
par jūras transporta oglek ļa dioksīda emisiju monitoringu, pazi ņošanu un verifik āciju 
un par groz ījumiem Regul ā (ES) Nr. 525/2013 pie ņemšanu  
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
 
 
LV 2   LV 2013/0224 (COD) 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, 
 
ko izstrādā atbilstīgi Līguma par Eiropas Savien ības darbību 294. panta 6. punktam, 
 
par 
Padomes nost āju pirmaj ā lasījumā attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulas 
par jūras transporta oglek ļa dioksīda emisiju monitoringu, pazi ņošanu un verifik āciju 
un par groz ījumiem Regul ā (ES) Nr. 525/2013 pie ņemšanu  
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
1. Priekšv ēsture 
Datums, kad priekšlikums nos ūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei  
(dokuments COM (2013) 480 final – 2013/0224 COD):  2013. gada 28. j ūnijs 
Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinuma datums:  2013. gada 16. oktobris  
Eiropas Parlamenta nost ājas datums (pirmais las ījums):  2014. gada 16. apr īlis  
Grozītā priekšlikuma nos ūtīšanas datums:  neattiecas  
Padomes nost ājas pieņemšanas datums:  2015. gada 5. marts  
2. Komisijas priekšlikuma m ērķis 
Ar Komisijas priekšlikumu tiek izveidots ES m ēroga tiesiskais regul ējums, kā tiks ievākti un 
publicēti verificēti ikgadējie dati par CO 2 emisijām no lieliem ku ģiem (bruto tonn āža lielāka 
par 5000 t), kas izmanto ES ostas, neatkar īgi no tā, kur šie ku ģi reģistrēti. Šis ir pirmais posms 
ES stratēģijā, kuras m ērķis ir samazin āt jūras transporta siltumn īcefekta g āzu emisijas, k ā 
izklāstīts 2013. gada j ūnijā pieņemtajā Komisijas pazi ņojumā1; bez tam tas b ūs vērtīgs 
arguments debat ēs, kas pašlaik risin ās Starptautiskaj ā Jūrniecības organiz ācijā (SJO). 
Saskaņā ar šo priekšlikumu izveidojam ās monitoringa, zi ņošanas un verifik ācijas sistēmas 
galvenie elementi ir š ādi. 
(a) Darbības joma: MZV noteikumus piem ēro kuģiem, kuru bruto tonn āža ir virs 5000 t 
un kuri piest āj dalībvalstu jurisdikcij ā esošās ostās. Noteikumi neattiecas uz maziem 
emitētājiem (mazi un vid ēja lieluma ku ģi, kuru bruto tonn āža nesasniedz 5000 t), kas 
veido 40 % no flotes, ta ču rada tikai 10 % no kop ējām emisijām. 
(b) Noteikumi neattiecas uz daž ām kuģu kategorij ām: karaku ģiem, zvejas un zivju 
apstrādes kuģiem, koka ku ģiem un nekomerci āli izmantotiem vald ības kuģiem. 
(c) Saskaņā ar starptautisko j ūras tiesību principiem MZV noteikumi tiek 
nediskrimin ējoši piem ēroti visiem ku ģiem, kas piest āj ES ostās, lai ar k ādu karogu 
tie kuģotu. 
                                                 
1 Komisijas pazi ņojums "Jūras transporta izrais īto emisiju integr ēšana ES siltumn īcefekta gāzu emisijas 
samazināšanas politik ā", COM (2013) 479 final. 
 
LV 3   LV (d) Reisi no ES ost ām un uz t ām: no 2018. gada 1. janv āra kuģiem būs jāveic CO 2 
emisiju un citu b ūtisku efektivit ātes parametru monitorings ES iekš ējos reisos (reisos 
starp piest āšanas ostām, kas ir dal ībvalstu jurisdikcij ā), ienākošajos reisos (reisi no 
pēdējās aizrobežu piest āšanas ostas uz pirmo piest āšanas ostu, kas ir k ādas 
dalībvalsts jurisdikcij ā) un izejošajos reisos (reisi no piest āšanas ostas, kas ir k ādas 
dalībvalsts jurisdikcij ā, uz nākamo aizrobežu piest āšanas ostu). 
(e) Monitoringa, zi ņošanas un verifik ācijas pras ības attiecin ātas arī uz kuģu emisijām 
ostās, lai veicin ātu, ka tiek izmantotas krast ā pieejamās emisiju samazin āšanas 
tehnoloģijas. 
(f) Tiks izmantoti jau pieejamie dati no ku ģu žurnāliem, diennakts zi ņojumiem un 
degvielas pieg ādes pavaddokumentiem. 
(g) Pēc monitoringa b ūs vajadzīga datu neatkar īga verifik ācija, un p ēc tam apkopotus 
datus ik gadus pazi ņos Komisijai un ku ģa karoga valstij. 
(h) Komisija par katru ku ģi paziņos verific ētos apkoptos datus, tostarp gan par CO 2 
emisijām, gan efektivit ātes parametriem. 
(i) Daži uzdevumi — galvenok ārt saistībā ar pien ākumu izpildes datub āzi — tiks 
uzticēti Eiropas J ūras drošības aģentūrai (EMSA) saska ņā ar tās dibināšanas regulu.  
(j) Dalībvalstīm, kas izpildi nodrošina vai nu k ā karoga valstis, vai k ā ostas valstis 
(izmantojot ostas valsts kontroli (19. panta 2. punkts) vai inspekcijas tieši MZV kontekstā (19. panta 3. punkts)), ir j āpārliecinās, ka uz ku ģiem, kas piest āj to 
jurisdikcij ā esošās ostās, ir derīgs atbilstības dokuments, un vajadz ības gadījumā ir 
jāpiemēro attiecīgas sankcijas. 
(k) Saikne ar starptautiskaj ām norisēm, proti, regula ir j āpārskata un ir j āierosina/jāievieš 
attiecī
gi grozījumi atkar ībā no tā, kādas vienošan ās panāktas starptautisk ā līmenī, jo 
īpaši SJO. 
3. Koment āri par Padomes nost āju 
3.1. Visp ārīgas piezīmes par Padomes nost āju 
Komisija uzskata, ka neofici ālajās sarunās ir izdevies sagatavot sabalans ētu tiesību aktu, kur ā 
rasti apmierinoši risin ājumi vairākiem svar īgiem jaut ājumiem, piem ēram, par regulas darb ības 
jomu, par kravu monitoringu un zi ņošanu, par datu  konfidencialit āti un inform ācijas 
pārredzamību, par izpildes pas ākumiem. T āpēc Komisija ir gatava atbalst īt šo sarunu 
iznākumu, kas atspogu ļojas Padomes nost ājā. 
Tomēr Komisija n āk klajā ar deklar āciju par to, ka Padome ir  izmantojusi Regulas (EK) 
Nr. 182/2011 5. panta 4. punkt ā paredzēto iespēju (klauzula par atzinuma nesniegšanu) 
attiecībā uz īstenošanas aktiem. Komisija pret to neiebilst, tom ēr ir cieši p ārliecināta, ka šī 
noteikuma izmantošana ir j āpamato, t āpēc šī paziņojuma pielikum ā ir iekļāvusi attiec īgu 
deklarāciju. 
3.2. Eiropas Parlamenta pirmaj ā lasījumā ierosinātie grozījumi (kopsavilkums) 
Padome vair ākus EP ierosin ātos grozījumus nav konkr ēti apskatījusi. Komisijas viedoklis par 
šiem EP groz ījumiem izkl āstīts turpmāk.  
EP pirmaj ā lasījumā ierosinātie būtiskākie grozījumi ir šādi. 
(a) Iekļauta visp ārīgāka atsauce uz "siltumn īcefekta g āzu emisij ām", nevis "CO 2 
emisijām" (1., 9., 10., 12., 17., 21., 23., 24., 29. un 31. groz.). Komisija groz ījumu 
 
LV 4   LV pieņem daļēji. EP pirm ā lasījuma atzinum ā vairākās vietās vārdi "CO 2 emisijas" 
aizstāti ar "siltumn īcefekta g āzu emisij ām", lai uzsv ērtu, ka laika gait ā būs jārisina 
jautājums arī par citām jūras transporta rad ītajām emisijām, ne tikai CO 2. Komisija 
uzskata, ka ierosin ātajai regulai j ābūt vērstai pirm ām kārtām uz CO 2, jo tieši CO 2 ir 
visnozīmīgākā jūrniecības sektor ā emitētā SEG. Tom ēr, tā kā regulas darb ības joma 
mainīta netiek, ir pie ņemams nedaudz visp ārīgāks formul ējums, kas par ādās EP 
grozījumos. Ar ī Padomes variant ā, tāpat kā Komisijas priekšlikum ā, regula aptver 
tikai CO 2 emisijas, tom ēr apsvērumos ir izmantots visp ārīgāks formul ējums attiec ībā 
uz SEG emisij ām un gaisa pies ārņotājiem (1.a apsv ērums (jauns) un citi). 
(b) Zvejas un zivju apstr ādes kuģu iekļaušana MZV sist ēmā (26. groz.). Komisija 
grozījumu noraida.  EP vēlas MZV sist ēmā iekļaut "zvejas un zivju apstr ādes 
kuģus", ko priekšlikum ā paredzēts sistēmā neiekļaut. Komisija uzskata, ka šo 
kategoriju ku ģu radīto emisiju daudzums ir nenoz īmīgs un ka b ūtu problem ātiski 
nodrošināt noteikumu iev ērošanu. Padome beigu beig ās šīs kategorijas regul ā 
neiekļāva, kā jau bija paredz ēts Komisijas priekšlikum ā.  
(c) Atvieglotu MZV monitoringa pras ību attiecin āšana uz ku ģiem, kas dodas tikai 
ES reisos un veic vair ākus reisus dien ā: "tuvsatiksmes ku ģošanas rež īms" 
(58. groz.). Komisija groz ījumu pie ņem daļēji. EP ierosina no pien ākuma veikt 
monitoringu katr ā reisā atbrīvot kuģus, kas dodas tikai braucienos pa ES un veic 
vairākus reisus dien ā (piemēram, prāmjus). M ērķis ir optimiz ēt monitoringa 
pienākumus ku ģiem, kas katru dienu veic daudzus, iesp ējams, līdzīgus reisus. Lai 
nepieļautu, ka t ādos gadījumos monitorings rada nesam ērīgi lielu apgr ūtinājumu, 
netiks izvirz īta stingra pras ība, ka monitorings "par katr u reisu" ir nepieciešams 
procesa posms, kam ēr vien saglab ājas pienākums ik gadus zi ņot par emisij ām. 
Principā Komisija atbalsta š ādu atvieglotu rež īmu, kas dod iesp ēju panākt līdzsvaru 
starp nepieciešam ību kuģa ikgadējos ziņojumus pamatot ar prec īziem, uz ku ģa 
pieejamiem datiem, un administrat īvo slogu, kas rastos konkr ēta veida satiksmei vai 
specifiskos, objekt īvi definētos apstākļos. Padome akcept ēja EP priekšlikumu, tom ēr 
deva priekšroku noteikt gad ā saskaņā ar grafiku pl ānoto reisu limitu, lai operatoriem 
sniegtu liel āku tiesisko noteikt ību. 
(d) Parametru "p ārvadātā krava" un "p ārvadāšanas darbs" sv ītrošana no 
monitoringa datiem un saist ītajiem energoefektivit ātes aprēķiniem (29., 30., 43., 
53.-55., 59., 73., 91. un 93. groz.). Komisija groz ījumu noraida.  EP ierosin āja 
svītrot parametru "p ārvadātā krava" un saist ītos operacion ālos energoefektivit ātes 
aprēķinus, kuru pamat ā ir "pārvadāšanas darbs". Padomes variant ā šie monitoringa 
parametri ir saglab āti, kā ierosināts Komisijas priekšlikum ā.  
(e) Stingrākas pras ības par tehnisko efektivit āti, proti, sertific ēts projekt ētās 
energoefektivit ātes indekss (EEDI) vajadz īgs arī esošajiem ku ģiem (61. un 
71. groz.). Komisija groz ījumu noraida.  Lai kompens ētu to, ka ir sv ītrots kravas 
parametrs un v ājināts noteikums par operacion ālo efektivit āti, EP ierosin āja noteikt, 
ka EEDI sertifik ācija ir nepieciešama vis ām tām MZV sist ēmā ietilpstošaj ām kuģu 
kategorijām, kurām EEDI visp ār tiek piem ērots. Padome nav main ījusi Komisijas 
ieteikto EEDI tv ērumu, proti, pras ība attiecas tikai uz jauniem ku ģiem (kas uzb ūvēti 
vai remont ēti pēc 2013. gada).  
(f) Monitoringa pl ānā un emisiju zi ņojumos iek ļautās informācijas papildin āšana 
ar kuģa "ledus klasi" un inform āciju par ku ģošanu bargos ziemas apst ākļos 
(33., 40., 44., 60. un 70. groz.). Komisija groz ījumu pie ņem. EP ierosina virkni 
grozījumu, kuru m ērķis ir nodrošin āt, ka "ledus klase" (kas nor āda, vai ku ģis ir īpaši 
 
LV 5   LV būvēts kuģošanai jūrā ar ledus veidojumiem) ietilpst pamatinform ācijā, kas jāpaziņo 
MZV ietvaros. Padome ir saglab ājusi EP galveno ideju, ta ču noteikusi, ka š āda 
ziņošana ir br īvprātīga. 
(g) Atsauce uz Direkt īvu 2003/4/EK par vides inform ācijas pieejam ību sabiedr ībai 
(69. groz.). Komisija groz ījumu noraida.  Tā kā EP bija bažas, ka ar MZV ietvaros 
ievāktajiem datiem var tikt izpausta komerci āli aizsarg āta inform ācija, EP 
dokument ā iestrādāja atsauci uz sp ēkā esošajiem ES ties ību aktiem par vides 
informācijas pieejam ību (proti, Direkt īvu 2003/4/EK par inform ācijas pieejam ību), 
kas ir piem ērojami tikai dal ībvalstīm. Komisija uzskata, ka parasti no ikgad ējiem 
apkoptajiem MZV datiem nav iesp ējams iegūt ziņas par komercnosl ēpumiem; tom ēr 
Komisija ir gatava zin āmā mērā piekāpties, proti, nov ērtēt, vai konkr ētā gadījumā un 
īpašu apst ākļu dēļ varētu būt apdraud ētas likum īgas komerci ālas intereses. Padome 
EP ierosin ājumu ir p ārformulējusi kā atsauci uz Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par to, 
kā ES iestādēm un strukt ūrām jāpiemēro noteikumu par pieeju vides inform ācijai 
(Orhūsas regula), kur ā ir klauzula, kas paredz, ka komerci ālu interešu aizsardz ība ir 
jāsamēro ar inform ācijas izpaušanu sabiedr ības interes ēs. 
(h) Komisijai pieš ķirto dele ģēto aktu pie ņemšanas pilnvaru autom ātiska 
pagarināšana (24. panta 1. punkts). Komisija groz ījumu pie ņem. 
EP ierosina pilnvaras Komisijai pieš ķirt uz piecu gadu laikposmu un dele ģēšanu 
automātiski pagarin āt uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien EP vai Padome 
neiebilst pret š ādu pagarin ājumu. Komisija var piekrist š ādai klauzulai, kas faktiski ir 
standarta formul ējums. Arī Padome ir patur ējusi autom ātiskās pagarināšanas parasto 
formulējumu.  
(i) Izvērtējums reizi divos gados par t ādām emisij ām un to sek ām, kas nav CO 2 
emisijas (82. groz.). Komisija groz ījumu pie ņem. EP ierosin āja Komisijai uztic ēt 
jaunu pien ākumu saska ņā ar Monitoringa meh ānismu regulu (MMR) — reizi divos 
gados izv ērtēt jūras transporta nozares kop ējo ietekmi uz pasaules klimatu, tostarp 
saistībā ar emisij ām, kas nav CO 2 emisijas. Komisija var ētu EP priekšlikumu 
pieņemt, ja tas tiktu formul ēts citādi. Padome idejiski ir saglab ājusi EP ierosin ājumu, 
taču formulējusi to šādi: šis pien ākums jāpilda reizi divos gados, kad Komisija 
saskaņā ar 21. panta 3. punktu sagatavo visp ārējo ziņojumu par pazi ņotajām MZV 
emisijām. 
3.3. Jaunie noteikumi, ko ievies usi Padome, un Komisijas nost āja šajā sakarā. 
Padome tekst ā ir iekļāvusi vair ākas izmai ņas, kas priekšlikumu b ūtiski nevājina, un ar ī 
vairākus jaunus noteikumus, kam Komisija  var piekrist. Šie noteikumi ir š ādi. 
(a) Atvieglots rež īms "tuvsatiksmes ku ģošanai" (9. panta 2. punkts — jauns). 
Padome ir iek ļāvusi jaunus noteikumus, kas paredz: ku ģi, kuri dodas tikai reisos, kas 
ietilpst priekšlikuma darb ības jomā, un kuri gad ā saskaņā ar grafiku veic vair āk nekā 
300 reisu, var izmantot atbr īvojumu no pien ākuma par katru reisu veikt monitoringu 
(9. panta 2. punkts — jauns). Padomes formul ējums ir ļoti līdzīgs EP ierosin ātajam 
grozījumam (58. groz.), un Komisija var piekrist š ādam atvieglotam rež īmam, kā tas 
aprakstīts Padomes tekst ā (kas nodrošina liel āku tiesisko noteikt ību, jo ir skaidri 
noteikts gada limits). Ku ģiem (piem ēram, prāmjiem), kas dodas ļoti daudzos 
potenciāli līdzīgos reisos, kuri ietilpst  tikai MZV regulas darb ības jomā, nav katr ā 
ziņā jāveic monitorings katr ā reisā, jo verific ētājs var izmantot citus dokumentus un 
uz kuģa pieejamos datus (piem ēram, DDP), lai nov ērtētu, kā ir aprēķināti ikgadējie 
dati par CO 2 emisijām un degvielas pat ēriņu. Tāpēc šis nav procesa posms, bez kura 
nevar iztikt, lai ku ģis varētu izpildīt gada zi ņošanas pien ākumu saska ņā ar MZV 
 
LV 6   LV regulas 10. pantu, kura piem ērošana atcelta netiek. Atbr īvojums no monitoringa katr ā 
reisā pamatojas ar ī uz apstākli, ka nav nepieciešams skaidri noš ķirt un nodal īt datus 
par katru reisu (lai nepie ļautu, ka tiek iek ļauti dati par reisiem, kas neietilpst regulas 
darbības jomā, piemēram, par reisiem starp div ām aizrobežu piest āšanas ost ām). 
Atbrīvojumu nevar ēs izmantot ku ģi, kas neatbilst abiem min ētajiem objekt īvajiem 
kritērijiem, kurus piem ēro neatkar īgi no kuģa karoga valsts.  
(b) Uzņēmumu br īvprātīgi ziņojumi, pamatojoties uz monitoringa pl ānā 
noteiktajiem krit ērijiem (10. panta 3. punkts — jauns). Padome ir ieviesusi 
jaunus noteikumus, kas ku ģiem atļauj monitor ēt un pēc tam public ēt datus par 
degvielas pat ēriņu un CO 2 emisijām saskaņā ar dažādiem kritērijiem (piem., reisi ar 
kravu/balastu). Komisija va r piekrist Padomes ierosin ājumam.  
(c) MZV inspekciju rež īms (19. panta 3. punkts). Padomes ierosin ājums ir 
dalībvalstīm uzlikt maz āk stingrus pien ākumus attiec ībā uz kuģiem, kas nav 
paziņojuši par atbilst ības dokumentu un uz ko neatti ecas citi izpildes nodrošin āšanas 
mehānismi, un kas ien āk dalībvalsts jurisdikcij ā esošā ostā. Komisija var piekrist 
Padomes formul ējumam, jo t ādējādi izpildes nodrošin āšanas meh ānismi tiek 
pieskaņoti nozarē tradicion āli piemērotajam līmenim.  
(d) Izraidīšanas rīkojums (20. panta 3. punkts ). Padome ir mazin ājusi noteikumu 
bardzību, proti, dal ībvalstis var izdot izraid īšanas rīkojumu, ja ku ģi ir pārkāpuši 
MZV pras ības "vairāk nekā divus vai vair ākus secīgus ziņošanas periodus" (nevis 
"vairāk nekā vienu zi ņošanas periodu") un "ja ar  citiem izpildes pas ākumiem nav 
izdevies pan ākt atbilst ību"). Tāpat ir pievienota atsauce uz starptautiskiem 
jūrniecības noteikumiem, ko piem ēro briesm ās esošu ku ģu gadījumā. Komisija var 
piekrist Padomes tekstam. 
(e) Dalībvalsts noteikumi par sankcij ām un sodiem un inform ācija par ties ību 
aizsardzību dalībvalstī (20. panta 3.a un 4. punkts).  20. panta 3.a punkt ā (jauns) 
paredzēta atkāpe, kas at ļauj sauszemes ieskaut ām dalībvalstīm, kam nav ku ģu, kuri 
kuģotu ar to karogu, nepild īt prasību par savas sodu un sankciju sist ēmas izveidi. 
20. panta 4. punkt ā (jauns) iek ļauta arī jauna nor āde par to, ka uz ņēmumi jāinformē 
par iespējām saņemt efekt īvu tiesību aizsardz ību pret izraid īšanas rīkojumu. 
Komisija var piekrist Padomes tekstam šajos punktos.  
(f) Gada apkopoto datu public ēšana un komerci ālās intereses, ko aizsarg ā saskaņā ar 
Regulu (EK) Nr. 1367/2006 (Orh ūsas regula), kura piem ērojama ES iest ādēm un 
struktūrām (21. panta 2.a punkts — jauns). Padome ir p ārformulējusi EP ierosin āto 
klauzulu par komerci ālo interešu aizsardz ību, proti, ir iek ļauta atsauce uz Regulu 
(EK) Nr. 1367/2006 par pieeju vides inform ācijai, kas ir ES iest āžu un strukt ūru 
rīcībā (Orhūsas regula). Komisija var piekrist Padomes tekstam. 
(g) Deleģētie akti par verifik āciju un akredit āciju un jauns III pielikums par 
elementiem, kas Komisijai šo dele ģēto aktu pie ņemšanā jāņem vērā (15. panta 
5. punkts, 16. panta 3. punkts un jaun s III pielikums). Padome ir s īkāk norādījusi, kas 
jāsatur dele ģētajiem aktiem par verifik āciju un akredit āciju, kuri s ākotnēji bija 
paredzēti Komisijas priekšlikuma 15. un 16. pant ā, proti, III pielikum ā Padome ir 
iekļāvusi saraks tu ar neb ūtiskajiem elementiem, kas j āņem vērā šo deleģēto aktu 
izstrādē. Tas palīdz skaidrāk definēt deleģēto aktu darb ības jomu, t āpēc Komisijai tas 
ir pieņemami. 
(h) Svītrots dalībvalstu pien ākums ziņot par jūras transporta emisij ām saskaņā ar 
Monitoringa meh ānismu regulu (MMR)  (26. pants). Padome ir sv ītrojusi 
 
LV 7   LV dalībvalstu pien ākumu MZV sist ēmas ietvaros iev ākotos datus pazi ņot saskaņā ar 
Monitoringa meh ānismu regulu (MMR). Nav katr ā ziņā nepieciešams, ka dal ībvalstis 
katru gadu pazi ņo šos datus, jo Komisija tos sa ņems tieši no uz ņēmumiem un ar ī pati 
gatavos gada zi ņojumus. T āpēc Komisija šai Padomes nost ājai var piekrist.  
(i) Parametru izveide, tostarp ar īstenošanas aktiem, lai var ētu veikt kravu 
monitoringu "pa ku ģu veidiem" (II pielikuma B da ļa). Tāpat kā Komisijas 
priekšlikum ā, arī Padomes variant ā paredzēts, ka "krava" un "p ārvadāšanas darbs" ir 
parametri, kas j āiekļauj monitoring ā un par ko ir j āziņo. Tomēr Padome ir 
ierosinājusi, ka MZV sist ēmā iekļautajiem kravas un p ārvadāšanas darba 
monitoringa parametriem j ābūt pieskaņotiem konkr ētam kuģa tipam.  II pielikuma B 
daļā ir iekļauti vairāki papildu noteikumi, kas atspogu ļo pašreizējo stāvokli ar ro-ro 
kuģu un konteinerku ģu kravas monitoringa parametriem (papildus parametriem par 
pasažieru ku ģiem, kas jau figur ēja Komisijas priekšlikum ā).  
Attiecībā uz citiem ku ģiem Padome ierosina, ka p ēc vajadzības par monitoringa 
parametriem var izmantot svaru un ap jomu, un paredz, ka Komisija ar īstenošanas 
aktiem var s īkāk noteikt un vajadz ības gadījumā pārskatīt, kā ir jāīsteno pras ība par 
kravas monitoringu. Komisija va r piekrist šai pieejai. Iek ļaut kuģiem specifiskus 
kravas monitoringa parametrus ir b ūtiski arī tāpēc, lai dotu pozit īvu impulsu 
starptautiskaj ām norisēm un panāktu progresu SJO. 
(j) Grozījums Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvā 2009/16/EK par ostas 
valsts kontroli (OVK direkt īva) (26.a pants). Pa dome ir ierosin ājusi grozīt Ostas 
valsts kontroles direkt īvas IV pielikumu, proti, saska ņā ar MZV regulu izdoto 
atbilstības dokumentu iek ļaut to dokumentu sarakst ā, kas jāpārbauda Ostas valsts 
kontroles inspektoriem OVK inspekciju gait ā. Tas atvieglotu regul ā paredzēto 
izpildes meh ānismu īstenošanu, un Komisijai tas ir pie ņemami. 
(k) Klauzula par atzinuma nesniegšanu  (25. panta 2. punkts).  Padome izmantoja 
Regulā (EK) Nr. 182/2011 paredz ēto iespēju iekļaut "klauzulu par atzinuma 
nesniegšanu" par īstenošanas aktiem, ko pie ņem saskaņā ar MZV regulu. Komisija 
nav main ījusi savu parasto nost āju: ja šādu klauzulu iek ļauj, tad, piem ēram, 
apsvērumos ir j āizskaidro, k āds ir šādas šādas iekļaušanas pamatojums. 
4. Secin ājumi 
Komisija uzskata, ka Padom ē saskaņotais teksts daudz neatš ķiras no Komisijas s ākotnējā 
priekšlikuma, lai gan ir ieviesti vair āki grozījumi, ko Komisija var atbalst īt, lai palīdzētu 
panākt vienošanos ar EP likumdošanas procesa stadij ā, kad ir jau sagatavota Padomes kop ējā 
nostāja. 
 
LV 8   LV  
DEKLAR ĀCIJA 
Komisijas deklar ācija par Regulas 20xx/xx/EK p ārskatīšanu  
 
Komisija uzsver, ka sistem ātiski izmantot Regulas (E K) Nr. 182/2011 (OV L 55, 28.2.2011., 
13. lpp.) 5. panta 4. punkta 2. da ļas b) apakšpunktu ir pretrun ā šīs regulas burtam un garam. Š ī 
norma jāizmanto tikai tad, ja ir īpaša vajadz ība atkāpties no pamatprincipa, saska ņā ar kuru, ja 
atzinums nav sniegts, Komisija dr īkst pieņemt īstenošanas akta projektu. 2. da ļas 
b) apakšpunktu, kas ir 5. panta 4. punkt ā paredzētā vispārīgā noteikuma iz ņēmums, nedr īkst 
uzskatīt par tādu, par kura izmantošanu likumdev ējs var izšķirties pēc saviem ieskatiem; tas 
jāinterpretē ar ierobežojumiem un t ātad tā izmantošana j āpamato.