Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets /* COM/2012/0668 final - 2012/0319 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Pamatojums un mērķi Ar visām zvejas iespēju regulām zivju ieguve no krājumiem jāierobežo līdz apjomam, kas ir saderīgs ar kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķiem. Šajā sakarībā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku ir noteikti mērķi, kuri jāiestrādā ikgadējos priekšlikumos par nozvejas un zvejas piepūles ierobežojumiem, proti, nodrošināt Savienības zvejniecības ilgtspēju vides, ekonomiskajā un sociālajā aspektā. Galvenā pazīme, kas raksturo ikgadējās zvejas iespēju regulas, ir to īsais piemērošanas termiņš. Tam galvenokārt ir vēsturiski iemesli, kas saistīti ar veidu, kā KZP ir paredzēts kopīgi izmantot jūras telpu un sadalīt tās resursus Savienības dalībvalstu flotēm. Ir svarīgi saglabāt to, lai viens no KZP balstiem arī turpmāk būtu ikgadēja vienošanās Savienības mērogā. Tomēr tas nebūt netraucē pārvaldībā ieviest ilgtermiņa pieeju. Savienība ir daudz sasniegusi šajā ziņā, un galvenajiem komerciālas nozīmes krājumiem tagad ir izstrādāti daudzgadu pārvaldības plāni. Tie jāievēro, nosakot gada KPN un maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli. Darbības joma Šis priekšlikums attiecas uz zvejas iespējām, kuras ir pieejamas Savienības kuģiem Savienības ūdeņos un ārpus tiem un trešo valstu kuģiem, kas zvejo Savienības ūdeņos, un kuras izriet no lēmumiem, kas pieņemti daudzpusējos vai divpusējos forumos. Gatavojoties starptautiskām sarunām, Savienība izstrādā nostāju, pamatojoties uz zinātniskajiem ieteikumiem un Savienības politikas mērķiem, kurus tāpat piemēro iekšējiem lēmumiem. Šādu sarunu rezultāts nozīmē, ka Savienība piekrīt uzņemties saistības pret trešām personām. Attiecībā uz šādu lēmumu iestrādāšanu Savienības tiesību aktos, Savienībai būtībā nav rīcības brīvības, izņemot kvotu iekšējo sadalīšanu starp dalībvalstīm. Tās sadalot dalībvalstīm, piemēro relatīvas stabilitātes principu. Tādējādi pašreizējais priekšlikums aptver: · kopīgus krājumus, t. i., krājumus, kurus pārvalda kopā ar Norvēģiju Ziemeļjūrā un Skagerakā vai saskaņā ar piekrastes valstu nolīgumiem, kas saistīti ar NEAFC, · krājumus, ar kuru kvotām notiek ierasta apmaiņa vai par kuriem ir potenciāla interese veikt kvotu apmaiņu: krājumus, kurus nepārvalda kopīgi, bet uz kuriem attiecas (vai varētu attiekties) ikgadēja kvotu apmaiņa starp Savienību un Norvēģiju un/vai citām trešām valstīm, · piezvejas sugas jūrasmēles un jūras zeltplekstes zvejniecībās, pat ja kvotu apmaiņa nenotiek. Iemesls ir konsekvence, virzoties uz vairāksugu zvejniecību pārvaldību, · zvejas iespējas, kuras izriet no vienošanās, kas panākta reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO). Tomēr lielākā daļa no šā priekšlikuma aptvertajām zvejas iespējam ir norādītas kā “pm” (pro memoria). Tas ir saistīts ar to, ka: – ieteikums par dažiem krājumiem nebūs pieejams laikā, kad priekšlikumu paredzēts pieņemt, vai – konkrēti nozvejas ierobežojumi un citi ieteikumi no Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO), Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu aizsardzības komisijas (CCAMLR), Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas (NEAFC), Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencijas (WCPFC) un Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) tiks saņemti pēc šo organizāciju gadskārtējām sanāksmēm, vai – par krājumiem Grenlandes ūdeņos, kā arī krājumiem, kurus pārvalda kopīgi vai ar kuru kvotām veic apmaiņu ar Norvēģiju un citām trešām valstīm, dati vēl nav pieejami, jo turpinās apspriešanās, kuras ar minētajām valstīm beigsies 2012. gada novembrī un decembrī. Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Ierosinātie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķiem un noteikumiem un atbilst Savienības ilgtspējīgas attīstības politikai. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA REZULTĀTI Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Komisija ir ievērojusi vadlīnijas, kas izklāstītas tās paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Kā uzlabot konsultēšanos Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā” (COM(2006) 246 galīgā redakcija), kurā noteikti iepriekšējas sagatavošanās (front-loading) procesa principi. Turklāt Komisija 2012. gada septembrī ieinteresētajām personām organizēja pasākumu, kurā tika izklāstīti un apspriesti zinātniskā ieteikuma rezultāti un tā galvenā ietekme. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Attiecībā uz izmantoto metodiku Komisija apspriedās ar divām galvenajām ekspertu organizācijām: ICES, kas ir neatkarīga zinātniska organizācija, un ZZTEK. ICES ieteikums balstās uz ieteikumu pamatsistēmu, kuru izstrādājuši tās zinātnieki un kuru izmanto saskaņā ar saprašanās memorandu, kas noslēgts ar Komisiju. ZZTEK sniedz savu ieteikumu, pamatojoties uz darba uzdevumu, kuru tā saņem no Komisijas. Pēc tam, kad Komisija ir oficiāli pieņēmusi visus ZZTEK ziņojumus, tie ir pieejami Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Visi ICES ziņojumi ir pieejami ICES tīmekļa vietnē. Ietekmes novērtējums Ar šo priekšlikumu būtībā transponē pasākumus, par kuriem panākta vienošanās starptautiskā līmenī. Visi elementi, kas ir svarīgi, lai novērtētu zvejas iespēju potenciālo ietekmi, tiek izskatīti to starptautisko sarunu sagatavošanas un vešanas posmā, kurās ar trešām personām vienojas par Savienības zvejas iespējām. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkts. Savienības pienākumi saistībā ar ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu izriet no Regulas (EK) Nr. 2371/2002 2. pantā noteiktajiem pienākumiem. Ierosināto pasākumu kopsavilkums Lai sasniegtu KZP mērķi, proti, vides, ekonomiskajā un sociālajā ziņā ilgtspējīgu zvejniecību, priekšlikumā ir noteikti nozvejas un zvejas piepūles limiti, kas piemērojami Savienības zvejniecībām un starptautiskām zvejniecībām, kurās iesaistīti Savienības kuģi. Piemērošana Noteikumi priekšlikuma jomā ir piemērojami līdz 2013. gada 31. decembrim, izņemot dažus noteikumus par zvejas piepūles ierobežojumiem, kuri ir piemērojami līdz 2014. gada 31. janvārim, un dažas KPN ar specifisku sezonālo ciklu (piemēram, moivas KPN Grenlandes ūdeņos). Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts Līguma 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ: KZP ir vienota politika. Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padomei ir jāparedz pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. Ar ierosināto Padomes regulu dalībvalstīm iedala zvejas iespējas. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 3. punktu, dalībvalstis var pēc saviem ieskatiem šādas iespējas sadalīt starp reģioniem vai operatoriem. Tāpēc dalībvalstis var brīvi operēt ar lēmumiem, kas saistīti ar to izvēlēto sociāli ekonomisko modeli, lai izmantotu tām iedalītās zvejas iespējas. Priekšlikums dalībvalstīm neuzliek jaunas finansiālas saistības. Padome katru gadu pieņem šādu regulu, un tās īstenošanai jau ir paredzēti publiskā un privātā sektora līdzekļi. Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. 5. PAPILDU INFORMĀCIJA Vienkāršošana Priekšlikumā paredzēta publiskā sektora (Savienības vai valsts) iestāžu administratīvo procedūru vienkāršošana, jo īpaši attiecībā uz prasībām par zvejas piepūles pārvaldību. Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība Priekšlikums attiecas uz ikgadējo regulu 2013. gadam, tāpēc pārskatīšanas klauzula tajā nav ietverta. Sīkāks priekšlikuma skaidrojums Šis priekšlikums attiecas tikai uz zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un ar šīm iespējām funkcionāli saistītiem nosacījumiem. Attiecībā uz nozvejas ierobežojumiem un zvejas piepūles pārvaldību kopumā šis priekšlikums ir saskaņā ar iepriekšējas sagatavošanās procesa principiem, kas noteikti Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Kā uzlabot konsultēšanos Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā” (COM(2006) 246 galīgā redakcija) un Komisijas paziņojumā par apspriešanos par zvejas iespējām 2013. gadam (COM(2012) 278 final), kurā izklāstīts Komisijas viedoklis un plāni attiecībā uz priekšlikumiem par zvejas iespējām, kamēr vēl nav saņemti ar krājumu stāvokli saistīti zinātniskie ieteikumi 2013. gadam. Kā minēts iepriekš, priekšlikumā ir iekļauti arī nozvejas ierobežojumi, par kuriem panākta vienošanās dažās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijās. Saistībā ar zvejas piepūles pārvaldību jānorāda, ka mencu zvejniecībās kopš 2009. gada tiek piemērota uz kilovatdienām balstīta sistēma, kuru turpinās piemērot 2013. gadā. 2012/0319 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Līguma 43. panta 3. punktā paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. (2) Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[1] paredzēts, ka ir jāpieņem Savienības pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), kā arī jebkuru ieteikumu, kas saņemts no reģionālajām konsultatīvajām padomēm. (3) Padomei ir jāpieņem pasākumi par zivju krājumu vai zivju krājumu grupu zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru zivju krājumu vai zivju krājumu grupu un pienācīgi ņemtu vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002. (4) Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai attiecībā uz baltās Amerikas jūrasvēdzeles KPN un Savienības kvotas iespējamu palielinājumu NAFO 3NO apakšapgabalā, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. (5) Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai attiecībā uz to moivas kvotu pārskatīšanu, kas Savienībai pieejamas Grenlandes ūdeņos ICES V un XIV apakšapgabalā saskaņā ar Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē ar Grenlandi, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. (6) Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus dažu neilgi dzīvojošu sugu krājumu nozvejas limitu īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras pārskatīt KPN, ņemot vērā 2013. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[2]. (7) Komisijai būtu jāpieņem tūlītēji piemērojami īstenošanas akti attiecībā uz šo neilgi dzīvojošo sugu krājumu KPN pārskatīšanu, ja tas vajadzīgs pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ, kas saistīti ar Savienības nepieciešamību izpildīt tās starptautiskās saistības. (8) Attiecībā uz dažām KPN būtu jāatļauj dalībvalstīm iedalīt papildu zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Šo izmēģinājumu mērķis ir pārbaudīt nozvejas kvotu sistēmu, t. i., sistēmu, kurā visas nozvejas būtu jāizkrauj un jāuzskaita attiecībā pret kvotām, lai nepieļautu izmetumus un ar tiem saistīto citādi izmantojamu zivju resursu izšķiešanu. Nekontrolēti zivju izmetumi apdraud zivju krājumu kā sabiedriskā labuma noturību ilgtermiņā un tādējādi arī kopējās zivsaimniecības politikas mērķus. Turpretī nozvejas kvotu sistēmas jau pašos pamatos motivē zvejniekus optimizēt savu darbību nozvejas selektivitāti. Lai panāktu izmetumu racionālu pārvaldību, pilnībā dokumentētai zvejniecībai būtu jāaptver visas darbības jūrā, nevis tikai ostā izkrautā nozveja. Tāpēc nosacījumos, ar kuriem dalībvalstis iedala šādas papildu zvejas iespējas, būtu jāiekļauj pienākums nodrošināt ar sensoru sistēmu savienotu slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameru (turpmāk “CCTV sistēma”) izmantošanu. Tam būtu jānodrošina iespēja detalizēti reģistrēt visas nozvejas daļas, kas paturētas uz kuģa un kas izmestas. Sistēma, kas balstās uz novērotāju darbošanos uz kuģa reāllaikā, būtu neefektīvāka, dārgāka un mazāk uzticama. Tāpēc patlaban CCTV sistēmu izmantošana ir priekšnoteikums, lai ieviestu tādas izmetumu samazināšanas shēmas kā pilnībā dokumentētas zvejniecības. Šādas sistēmas izmantošanā būtu jāievēro prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[3]. (9) Lai nodrošinātu to, ka pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos var reāli novērtēt nozvejas kvotu sistēmas iespējas kontrolēt absolūto zvejas izraisīto zivju mirstību attiecīgajos krājumos, visas zivis, kas nozvejotas šajos izmēģinājumos, ieskaitot minimālo izkraušanas izmēru nesasniegušus īpatņus, ir jāuzskaita attiecībā pret kopējām zvejas iespējām, kas iedalītas kuģim, kurš piedalās izmēģinājumos, un zvejas darbības jāpārtrauc, kad minētais kuģis ir pilnībā izmantojis kopējās iedalītās zvejas iespējas. Turklāt ir jānovērš iedalīto zvejas iespēju nodošana starp kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos, un kuģiem, kas tajos nepiedalās. (10) KPN būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām aprindām, jo īpaši attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomju sanāksmēs. (11) Krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar šajos plānos izklāstītajiem noteikumiem. Tāpēc jūrasmēles krājumiem Ziemeļjūrā, jūras zeltplekstes krājumiem Ziemeļjūrā, mencas krājumiem Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša austrumu daļā un zilās tunzivs krājumiem Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā KPN būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes 2007. gada 11. jūnija Regulā (EK) Nr. 676/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā[4], Padomes 2008. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai[5] (turpmāk “mencas krājumu plāns”), un Padomes 2009. gada 6. aprīļa Regulu (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā[6]. (12) Krājumiem, par kuriem nav pietiekamu vai uzticamu datu, lai novērtētu to apmēru, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot piesardzīgu pieeju zvejniecību pārvaldībā, kas definēta Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta i) punktā. (13) Saskaņā ar 2. pantu Padomes 1996. gada 6. maija Regulā (EK) Nr. 847/96, ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[7], būtu jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi. (14) Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot šo sugu zvejas vispārēju aizliegumu. (15) Ievērojot Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumu, ir lietderīgi saglabāt un pārskatīt tūbīšu krājumu pārvaldības sistēmu ES ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā. (16) Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle 2013. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un 12. pantu, Padomes Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. pantu un Regulas (EK) Nr. 302/2009 5. un 9. pantu, vienlaikus ņemot vērā Padomes 2009. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 754/2009, ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas[8]. (17) Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju[9], Fēru salām[10], Grenlandi[11] un Islandi[12], Savienība ar minētajiem partneriem ir apspriedusies par zvejas tiesībām. [Apspriešanos kopsavilkums jāiekļauj pēc to norises 2012. gada beigās.] (18) Savienība ir vairāku zvejniecības organizāciju līgumslēdzēja puse, un tā piedalās arī citās organizācijās kā sadarbības partneris, kas nav līgumslēdzēja puse. Turklāt saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās aktu Savienība no Polijas pievienošanās dienas pārvalda Polijas Republikas iepriekš noslēgtos zvejniecības nolīgumus, piemēram, Konvenciju par saidas resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā. Šīs zvejniecības organizācijas ir ieteikušas 2013. gadā ieviest vairākus pasākumus, tostarp noteikt ES kuģu zvejas iespējas. Minētās zvejas iespējas būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (19) Reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas var atļaut kvotu nodošanu un apmaiņu starp līgumslēdzējām pusēm. Lai atvieglotu šādu kvotu nodošanu un apmaiņu starp Savienību un citām līgumslēdzējām pusēm, būtu jādod Komisijai iespēja pēc dalībvalstu paziņojuma saņemšanas apstiprināt kvotu nodošanu un apmaiņu starp Savienību un citām līgumslēdzējām pusēm. Būtu jāatļauj dalībvalstīm apspriesties ar citām līgumslēdzējām pusēm par kvotu nodošanu un apmaiņu un attiecīgā gadījumā ieskicēt plānotās kvotu nodošanas iespējas. Pēc apstiprināšanas Komisijai par nodošanu būtu jāpaziņo attiecīgajai organizācijai un ar īstenošanas aktiem jāpieņem no tās izrietošās zvejas iespējas. Saskaņā ar relatīvas stabilitātes principu šādai nodošanai nevajadzētu ietekmēt pašreizējo zvejas iespēju sadalījumu starp dalībvalstīm. (20) Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) 34. gadskārtējā sanāksmē 2012. gadā pieņēma virkni zvejas iespēju 2013. gadam attiecībā uz konkrētiem krājumiem NAFO konvencijas apgabala 1.–4. apakšapgabalā. Šajā sakarībā NAFO pieņēma procedūru, kādā palielina 2013. gadam noteikto baltās Amerikas jūrasvēdzeles KPN NAFO 3NO apakšapgabalā, ja ir izpildīti ar šā krājuma stāvokli saistīti konkrēti nosacījumi. NAFO līgumslēdzēja puse var paziņot NAFO izpildsekretāram, ka no baltās Amerikas jūrasvēdzeles krājuma NAFO 3NO apakšapgabalā ir reģistrētas nozvejas, kas ir lielākas par parasto nozveju uz zvejas piepūles vienību. Ja NAFO apstiprina KPN palielinājumu 2013. gada laikā, tas būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. Tāpēc Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt īstenošanas aktu, ar kuru pielāgo Savienības papildu zvejas iespējas, kas izriet no palielinājuma. (21) Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) 83. gadskārtējā sanāksmē 2012. gadā pieņēma dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs un svītrainās tunzivs saglabāšanas pasākumus. IATTC pieņēma arī Rezolūciju par okeāna baltspuru haizivs saglabāšanu. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (22) Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) gadskārtējā sanāksmē 2012. gadā [pieņemto pasākumu kopsavilkums jāiekļauj pēc gadskārtējās sanāksmes 2012. gada novembrī]. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (23) Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējā sanāksmē 2012. gadā negrozīja savus pasākumus attiecībā uz zvejas iespējām, kas patlaban noteiktas Savienības tiesību aktos. Patlaban piemērojamie IOTC pieņemtie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (24) Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) pirmā gadskārtējā sanāksme notiks no 2013. gada 28. janvāra līdz 1. februārim. Kamēr šāda sanāksme nav notikusi, ir lietderīgi saglabāt pašreizējos pagaidu pasākumus, kas ieviesti ar Regulu (ES) Nr. 44/2012. (25) Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) gadskārtējā sanāksmē 2012. gadā [pieņemto pasākumu kopsavilkums jāiekļauj pēc gadskārtējās sanāksmes 2012. gada oktobrī]. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (26) Ņemot vērā ICES jaunākos zinātniskos ieteikumus un ievērojot starptautiskās saistības Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības konvencijas (NEAFC) kontekstā, ir jāierobežo konkrētu dziļūdens sugu zvejas piepūle. (27) Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) 9. gadskārtējā sanāksmē 2012. gadā [pasākumu kopsavilkums jāiekļauj pēc gadskārtējās sanāksmes 2012. gada decembrī]. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (28) Konvencijas par saidas resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā Puses gadskārtējā sanāksmē 2012. gadā negrozīja tās pasākumus attiecībā uz zvejas iespējām. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (29) Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu aizsardzības komisijas (CCAMLR) Puses gadskārtējā sanāksmē 2012. gadā [pasākumu kopsavilkums jāiekļauj pēc gadskārtējās sanāksmes 2012. gada oktobrī un novembrī]. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (30) Attiecīgās RZPO gada beigās vienojas par dažiem starptautiskiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo Savienības zvejas iespējas, un tie kļūst piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpēc ir lietderīgi noteikumus, ar kuriem šādus pasākumus ievieš Savienības tiesību aktos, piemērot ar atpakaļejošu spēku. Konkrētāk, tā kā CCAMLR (Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu aizsardzības komisija) konvencijas apgabalā zvejas sezona ilgst no 1. decembra līdz 30. novembrim, un tāpēc konkrētas zvejas iespējas vai aizliegumi CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteikti laikposmam, kas sākas 2011. gada 1. decembrī, ir lietderīgi šīs regulas attiecīgos noteikumus piemērot no minētā datuma. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskars tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas apgabalā. (31) Uz šajā regulā noteiktajām zvejas iespējām, kas pieejamas ES kuģiem, attiecas Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem[13], un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus par nozveju no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. (32) Lai izvairītos no zvejas darbību pārtraukšanas un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztiku, šī regula būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus attiecībā uz zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. februāra, un īpašus noteikumus konkrētos reģionos, kuriem būtu jāparedz īpašs piemērošanas datums, kā norādīts 28. apsvērumā. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. (33) Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I SADAĻA PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS 1. pants Priekšmets 1. Ar šo regulu nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets. 2. Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver: a) nozvejas limitus 2013. gadam un, ja tā norādīts šajā regulā, 2014. gadam; b) zvejas piepūles limitus laikposmam no 2013. gada 1. februāra līdz 2014. gada 31. janvārim; c) dažu krājumu zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā laikposmam no 2012. gada 1. decembra līdz 2013. gada 30. novembrim un d) dažu krājumu zvejas iespējas IATTC konvencijas apgabalā 28. pantā noteiktajos laikposmos 2013. gadā un, ja tā norādīts šajā regulā, 2014. gadā. 2. pants Darbības joma Šo regulu piemēro: a) ES kuģiem un b) trešo valstu kuģiem ES ūdeņos. 3. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: a) “ES kuģis” ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā; b) “trešās valsts kuģis” ir trešās valsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts trešā valstī; c) “ES ūdeņi” ir ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, izņemot Līguma II pielikumā uzskaitītajām aizjūras zemēm un teritorijām piegulošos ūdeņus; d) “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra zivju krājuma un izkraut; e) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij; f) “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā; g) “linuma acs izmērs” ir zvejas rīku linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 517/2008[14]. 4. pants Zvejas zonas Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas: a) ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 218/2009[15] III pielikumā; b) “Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā; c) “Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai; d) CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 216/2009[16] II pielikumā; e) NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 217/2009[17] III pielikumā; f) “SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību[18]; g) “ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Starptautiskajā konvencijā par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā[19]; h) “CCAMLR (Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu aizsardzības komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 601/2004[20] 2. panta a) punktā; i) “IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada Konvenciju[21]; j) “IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi[22]; k) “SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir tāljūras ģeogrāfiskais apgabals uz dienvidiem no 10o ziemeļu platuma paralēles, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, uz austrumiem no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā[23], un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošiem apgabaliem; l) “WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā[24]; m) “Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir tāljūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums. II SADAĻA ES KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS I nodaļa Vispārīgi noteikumi 5. pants KPN un tās sadalījums 1. ES kuģu KPN ES ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, šādas KPN sadalījums starp dalībvalstīm un, attiecīgā gadījumā, ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā. 2. ES kuģiem I pielikumā noteikto KPN robežās ir atļauts zvejot ūdeņos, kas ir Fēru salu, Grenlandes, Islandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 14. pantā un III pielikumā un Regulā (EK) Nr. 1006/2008[25] izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus. 3. Moivas kvotas, kuras Savienībai ir pieejamas Grenlandes ūdeņos ICES V un XIV apakšapgabalā, Komisija pārskata, pamatojoties uz KPN un tās iedalījumu Savienībai, ko noteikusi Grenlande saskaņā ar Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses, un šā nolīguma protokolu. 4. Ņemot vērā 2013. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju, Komisija ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto procedūru, var pārskatīt KPN, kvotas un īpašos nosacījumus, kas I pielikumā noteikti šādiem krājumiem: a) tūbīšu krājumam un ar to saistītajai piezvejai ES ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā saskaņā ar šīs regulas IIB pielikumu; b) Esmarka mencas krājumam un ar to saistītajai piezvejai ICES IIIa apakšapgabalā un ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā; un c) brētliņas krājumam un ar to saistītajai piezvejai ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā. 5. Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ saistībā ar Savienības pienākumu pildīt savas starptautiskās saistības Komisija ar tūlītēji piemērojamiem īstenošanas aktiem saskaņā ar 39. panta 3. punktā minēto procedūru pārskata KPN, kas I pielikumā noteikta šā panta 4. punktā minētajiem krājumiem. Minētie tiesību akti paliek spēkā šīs regulas piemērošanas laikā un katrā ziņā ne ilgāk kā līdz 2013. gada 31. decembrim. 6. pants Papildus iedalītas zvejas iespējas kuģiem, kuri piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos 6. Attiecībā uz dažiem krājumiem dalībvalsts var iedalīt papildu zvejas iespējas tās karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Šie krājumi ir norādīti I pielikumā. 7. Papildu zvejas iespējas, ko dalībvalsts var tās karoga kuģiem iedalīt attiecībā uz konkrētu krājumu, nepārsniedz vispārējo limitu, kas noteikts I pielikumā kā procentuālā daļa no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. 8. Papildu zvejas iespējas kuģim iedala saskaņā ar šādiem nosacījumiem: a) kuģis izmanto ar sensoru sistēmu savienotas slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameras (turpmāk “CCTV sistēma”), kas reģistrē visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa; b) papildu zvejas iespējas, kas iedalītas konkrētam kuģim, kurš piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, nepārsniedz šādus limitus: (1) 75 % no attiecīgā krājuma nozvejas izmetumiem, ko attiecīgā dalībvalsts aprēķinājusi kuģu tipam, pie kura pieder konkrētais kuģis, kam iedalītas papildu zvejas iespējas, (2) 30 % no konkrētā kuģa zvejas iespējām, kas tam bija pieejamas pirms piedalīšanās izmēģinājumos; c) visas kuģa gūtās nozvejas no krājuma, uz kuru attiecas iedalītās papildu zvejas iespējas, ieskaitot zivis, kas nav sasniegušas Regulas (EK) Nr. 850/98 XII pielikumā noteikto minimālo izkraušanas izmēru, uzskaita attiecībā pret konkrētā kuģa zvejas iespējām, kas tam pieejamas kopā ar visām papildu zvejas iespējām, kas iedalītas saskaņā ar šo pantu; d) tiklīdz zvejas iespējas, kas konkrētam kuģim iedalītas zvejai no konkrēta krājuma, ir pilnībā izmantotas, attiecīgais kuģis pārtrauc visas zvejas darbības attiecīgajā KPN apgabalā; e) attiecībā uz krājumiem, kuriem var piemērot šo pantu, konkrētam kuģim iedalītās zvejas iespējas vai to daļu nav atļauts nodot starp kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, un kuģiem, kas šādos izmēģinājumos nepiedalās. 9. Neatkarīgi no 3. punkta b) apakšpunkta 1) punkta dalībvalsts izņēmuma kārtā tās karoga kuģim drīkst iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras pārsniedz 75 % no attiecīgā krājuma nozvejas izmetumiem, kas aprēķināti kuģu tipam, pie kura pieder konkrētais kuģis, kam iedalītas papildu zvejas iespējas, ja: a) attiecīgajam kuģu tipam aprēķināto krājuma nozvejas izmetumu īpatsvars ir mazāks par 10 %; b) attiecīgā kuģu tipa iekļaušana ir svarīga, lai novērtētu CCTV sistēmas potenciālo izmantošanu kontroles vajadzībām; c) attiecībā uz visiem kuģiem, kuri piedalās izmēģinājumos, nav pārsniegts vispārējais limits 75 % no aprēķinātajiem krājuma nozvejas izmetumiem. 10. Tiktāl, cik saistībā ar ierakstiem, kas iegūti saskaņā ar 3. punkta a) apakšpunktu, ir vajadzīga personas datu apstrāde tādā nozīmē, kā noteikts Direktīvā 95/46/EK, šādu datu apstrādei piemēro minēto direktīvu. 11. Ja dalībvalsts atklāj, ka kuģis, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, neievēro 3. punktā minētos nosacījumus, tā tūlīt atsauc minētajam kuģim iedalītās papildu zvejas iespējas un aizliedz tam piedalīties šajos izmēģinājumos atlikušajā 2013. gada laikposmā. 12. Pirms 1.−6. punktā minēto papildu zvejas iespēju iedalīšanas dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju: a) saraksts ar tās karoga kuģiem, kuri piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos; b) uz minētajiem kuģiem uzstādīto attālās elektroniskās novērošanas sistēmu specifikācijas; c) to zvejas rīku kapacitāte, veids un specifikācijas, kurus izmanto minētie kuģi; d) aprēķinātie izmetumi katram kuģu tipam, kas piedalās izmēģinājumos; e) tās nozvejas apjoms, kuru no krājuma, uz ko attiecas minētā KPN, 2012. gadā ieguvuši kuģi, kas piedalās izmēģinājumos. 13. Lai uzraudzītu 3. punkta b) apakšpunkta 1) punkta īstenošanu, Komisija var prasīt ikvienai dalībvalstij, kura izmanto šo pantu, iesniegt izvērtēšanai zinātniskā padomdevējā struktūrā novērtējumu par katra tipa kuģu radītajiem izmetumiem. Ja nav novērtējuma, kurš apstiprinātu šādus izmetumus, attiecīgā dalībvalsts veic piemērotus pasākumus, kas vajadzīgi minētā punkta ievērošanai, un par tiem informē Komisiju. 7. pants Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikta KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja: a) nozveju ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai b) nozveja ir daļa no ES kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā ES kvota nav pilnībā apgūta. 8. pants Zvejas piepūles limiti No 2013. gada 1. februāra līdz 2014. gada 31. janvārim konkrētu mencas, jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu pārvaldībai piemēro IIA pielikumā noteiktos zvejas piepūles pasākumus: a) Skagerakā; b) ICES IIIa rajona daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā; c) ICES IV apakšapgabalā; d) ES ūdeņos ICES IIa rajonā un e) ICES VIId rajonā. 9. pants Nozvejas un zvejas piepūles limiti dziļūdens zvejai 1. Grenlandes paltusam piemēro Regulas (EK) Nr. 2347/2002[26] 3. panta 1. punktu, kurā noteikta prasība, ka kuģim jābūt dziļūdens zvejas atļaujai. Minētajā pantā izklāstītos nosacījumus piemēro Grenlandes paltusu zvejošanai, paturēšanai uz kuģa, pārkraušanai citā kuģī un izkraušanai. 2. Dalībvalstis nodrošina to, lai 2013. gadā zvejas piepūle, kas izteikta ārpus ostas pavadītās kilovatdienās, kuģiem, kuriem ir Regulas (EK) Nr. 2347/2002 3. panta 1. punktā minētās dziļūdens zvejas atļaujas, nepārsniegtu 65 % no gada vidējās zvejas piepūles, kuru attiecīgās dalībvalsts kuģi īstenoja 2003. gadā reisos, par kuriem bija izdotas dziļūdens zvejas atļaujas vai kuros tika nozvejotas minētās regulas I un II pielikumā norādīto dziļūdens sugu zivis. Šo punktu piemēro tikai zvejas reisiem, kuros nozvejoti vairāk nekā 100 kg dziļūdens sugu īpatņu, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas. 10. pants Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu 1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar: a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu; b) zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 4. punktu; c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; e) atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105., 106. un 107. pantu. 2. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzības KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi. 11. pants Slēgtā zvejas sezona 1. Porkupīnas sēklī laikā no 2013. gada 1. maija līdz 31. jūlijam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu īpatņus – brosmi, zilo jūraslīdaku un jūraslīdaku. 2. Šā panta īstenošanas vajadzībām Porkupīnas sēklis ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: Punkts || Ģeogrāfiskais platums || Ģeogrāfiskais garums 1 || 52° 27' N || 12° 19' W 2 || 52° 40' N || 12° 30' W 3 || 52° 47' N || 12° 39,600' W 4 || 52° 47' N || 12° 56' W 5 || 52° 13,5' N || 13° 53,830' W 6 || 51° 22' N || 14° 24' W 7 || 51° 22' N || 14° 03' W 8 || 52° 10' N || 13° 25' W 9 || 52° 32' N || 13° 07,500' W 10 || 52° 43' N || 12° 55' W 11 || 52° 43' N || 12° 43' W 12 || 52° 38,800' N || 12° 37' W 13 || 52° 27' N || 12° 23' W 14 || 52° 27' N || 12° 19' W 3. Atkāpjoties no 1. punkta, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu ir atļauts tranzītā šķērsot Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa minētajā punktā norādītās sugas. 12. pants Aizliegumi 1. ES kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis: a) milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) ES ūdeņos; b) siļķu haizivs (Lamma nasus) visos ūdeņos, izņemot tad, ja Regulas (ES) Nr. …/2013[27] [28] I pielikuma B daļā paredzēts citādi; c) eņģeļhaizivs (Squatina squatina) ES ūdeņos; d) parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā; e) cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā; f) ģitārrajas (Rhinobatidae) ES ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā; g) divragainā velnraja (Manta birostris) visos ūdeņos. 2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. 13. pants Datu nosūtīšana Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus. II nodaļa Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos 14. pants Zvejas atļaujas 1. Maksimālais zvejas atļauju skaits ES kuģiem, kuri zvejo trešās valsts ūdeņos, ir noteikts III pielikumā. 2. Ja, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (“veic apmaiņu”) zvejas apgabalos, kas noteikti III pielikumā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts III pielikumā. III nodaļa Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos 15. pants Kvotu nodošana 1. Ja reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju noteikumos ir paredzēta kvotu nodošana un apmaiņa, Komisija pēc dalībvalstu paziņojuma saņemšanas apstiprina kvotu nodošanu un apmaiņu ar citām minēto organizāciju līgumslēdzējām pusēm. Pēc apstiprināšanas Komisija saskaņā ar minētās organizācijas noteikumiem nosūta attiecīgās organizācijas sekretariātam paziņojumu par šādu kvotu nodošanu vai apmaiņu. 2. Pirms 1. punktā minētā paziņojuma dalībvalstis var apspriest kvotu nodošanu un apmaiņu ar citām līgumslēdzējām pusēm un attiecīgā gadījumā ieskicēt plānotās kvotu nodošanas iespējas. 3. Pēc apstiprināšanas un paziņošanas Komisija groza attiecīgās kvotas ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto procedūru. 4. Iedalītās zvejas iespējas, kas izriet no šādas kvotu apmaiņas ar citām reģionālu zvejniecības pārvaldības organizāciju līgumslēdzējām pusēm, saskaņā ar relatīvas stabilitātes principu neietekmē pašreizējo zvejas iespēju sadalījumu starp dalībvalstīm. 1. iedaļa ICCAT konvencijas apgabals 16. pants Zilo tunzivju zvejas kapacitātes, audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi 1. To ES laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 1. punktu. 2. To ES piekrastes amatierzvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 2. punktu. 3. To ES kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 3. punktu. 4. To zvejas kuģu skaitu un kopējo kapacitāti, izteiktu kā bruto tilpību, kuriem atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 4. punktu. 5. To zivju krātiņveida lamatu skaitu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 5. punktu. 6. Zilo tunzivju audzēšanas kapacitāti, nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 6. punktu. 17. pants Papildu nosacījumi ID pielikumā iedalītajām zilās tunzivs kvotām Papildus Regulas (EK) Nr. 302/2009 7. panta 2. punktā paredzētajam aizlieguma periodam zilo tunzivju zveja ar riņķvadu Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir aizliegta no 2013. gada 15. aprīļa līdz 15. maijam. 18. pants Zveja atpūtas un sporta nolūkā Dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu kvotu zilo tunzivju zvejai atpūtas un sporta nolūkā. 19. pants Haizivis 1. Nevienā zvejā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut lielacu lapshaizivju (Alopias superciliosus) liemeņa daļu vai visu liemeni. 2. Aizliegts veikt Alopias ģints lapshaizivju specializēto zveju. 3. Saistībā ar zveju ICCAT konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo) āmurzivju liemeņa daļu vai visu liemeni. 4. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut jebkādā zvejā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļu vai visu liemeni. 5. Aizliegts paturēt uz kuģa jebkādā zvejā nozvejotas zīdainās haizivis (Carcharhinus falciformis). 2. iedaļa CCAMLR konvencijas apgabals 20. pants Aizliegumi un nozvejas limiti 1. Specializētā zveja, kurā iegūst V pielikuma A daļā norādīto sugu zivis, minētajā pielikumā norādītajās zonās un laikposmos ir aizliegta. 2. Izpētes zvejai V pielikuma B daļā norādītajos apakšapgabalos piemēro minētajā daļā noteikto KPN un piezvejas limitus. 21. pants Izpētes zveja 1. Tikai tās dalībvalstis, kas ir CCAMLR komisijas locekles, 2013. gadā var piedalīties Dissostichus spp. izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Ja šāda dalībvalsts plāno piedalīties šādā zvejā, tā katrā ziņā ne vēlāk kā 2013. gada 1. jūnijā par to paziņo CCAMLR Sekretariātam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu. 2. Attiecībā uz FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalu, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonu KPN un piezvejas limiti katrā apakšapgabalā un rajonā un šo limitu sadalījums starp maza apjoma pētniecības vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts V pielikuma B daļā. Zveju katrā SSRU beidz, kad paziņotā nozveja sasniedz noteikto KPN, un attiecīgo SSRU slēdz zvejai līdz sezonas beigām. 3. Zveju veic pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā, lai iegūtu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejas potenciālu un izvairītos no nozvejas un zvejas piepūles pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 m. 22. pants Krilu zveja 2013./2014. gada zvejas sezonā 1. Krilu (Euphausia superba) zveju CCAMLR konvencijas apgabalā 2013./2014. gada zvejas sezonā drīkst veikt tikai dalībvalstis, kas ir CCAMLR komisijas locekles. Ja šāda dalībvalsts plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, tā katrā ziņā ne vēlāk kā 2013. gada 1. jūnijā paziņo CCAMLR Sekretariātam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 5.a pantu un Komisijai: a) par saviem plāniem zvejot krilus, ziņošanai izmantojot V pielikuma C daļā paredzēto veidlapu; b) par zvejas rīku konfigurāciju, ziņošanai izmantojot V pielikuma D daļā paredzēto veidlapu. 2. Paziņojumā, kas minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju piedalīties krilu zvejā. 3. Dalībvalsts, kura plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, par savu nodomu paziņo tikai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri paziņojuma nosūtīšanas laikā ir tās karoga kuģi, vai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri ir citas CCAMLR locekles karoga kuģi un par kuriem ir sagaidāms, ka zvejas laikā tie būs minētās dalībvalsts karoga kuģi. 4. Dalībvalstīm ir tiesības atļaut piedalīties krilu zvejā kuģiem, par ko CCAMLR Sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu, ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai nepārvaramas varas apstākļu dēļ. Šādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis tūlīt informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju un sniedz: a) pilnīgas ziņas par plānoto(-ajiem) aizstājējkuģi(-iem), tostarp Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju; b) izsmeļošu ziņojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas. 5. Dalībvalstis neatļauj piedalīties krilu zvejā kuģiem, kas ir iekļauti kādā no CCAMLR nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas (NNN zvejas) kuģu sarakstiem. 3. iedaļa IOTC konvencijas apgabals 23. pants Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC konvencijas apgabalā 1. Maksimālais ES kuģu skaits, kuri zvejo tropiskās tunzivis IOTC konvencijas apgabalā, un atbilstošā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, ir noteikta VI pielikuma 1. punktā. 2. Maksimālais ES kuģu skaits, kuri zvejo zobenzivis (Xiphias gladius) un garspuru tunzivis (Thunnus alalunga) IOTC konvencijas apgabalā, un atbilstošā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto ietilpība, ir noteikta VI pielikuma 2. punktā. 3. Kuģus, kas darbojas vienā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz citu zvejniecību, ja tās spēj pierādīt Komisijai, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle. 4. Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā dalībvalsts pārliecinās par to, ka nododamie kuģi ir iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas reģionālas tunzivju zvejniecības organizācijas kuģu reģistrā. Turklāt zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RZPO iekļāvusi NNN zvejas darbībās iesaistīto kuģu (NNN kuģu) sarakstā. 5. Lai ņemtu vērā IOTC iesniegto attīstības plānu īstenošanu, dalībvalstis drīkst palielināt savu zvejas kapacitāti virs 1. un 2. punktā norādītā maksimuma, nepārsniedzot minētajos plānos noteiktos limitus. 24. pants Haizivis 1. Nevienā zvejā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut visu sugu Alopiidae dzimtas lapshaizivju īpatņu liemeņa daļu vai visu liemeni. 2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. 4. iedaļa SPRFMO konvencijas apgabals 25. pants Pelaģiskā zveja – kapacitātes limits Dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā aktīvi veica pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, minētajā apgabalā ierobežo kopējo bruto tilpību sava karoga kuģiem, kuri 2013. gadā zvejo no pelaģiskajiem krājumiem, līdz kopējai bruto tilpībai 78 610 tā, lai nodrošinātu pelaģisko zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu Klusā okeāna dienvidu daļā. 26. pants Pelaģiskā zveja – KPN 1. Tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, kā norādīts 25. pantā, drīkst šajā apgabalā zvejot no pelaģiskajiem krājumiem saskaņā ar IJ pielikumā noteikto KPN. 2. Dalībvalstis reizi mēnesī paziņo Komisijai to kuģu vārdus un parametrus, tostarp bruto tilpību, kas peld ar to karogu un ir iesaistījušies šajā pantā minētajā zvejā. 3. Lai uzraudzītu šajā pantā minēto zveju, dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša piecpadsmitajam datumam nosūta Komisijai tālākai pārsūtīšanai SPRFMO Pagaidu sekretariātam kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS) reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un, attiecīgā gadījumā, datus par kuģu ienākšanu ostās. 27. pants Grunts zveja Dalībvalstis, kurām laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim reģistrēta grunts zvejas piepūle vai nozveja SPRFMO konvencijas apgabalā, zvejas piepūli vai nozveju: a) samazina līdz vidējam nozvejas apjomam vai piepūles parametriem minētajā periodā un b) veic tikai tajās SPRFMO konvencijas daļās, kurās grunts zveja veikta kādā no iepriekšējām zvejas sezonām. 5. iedaļa IATTC konvencijas apgabals 28. pants Zveja ar riņķvadu 1. Kuģiem ir aizliegts ar riņķvadu zvejot dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares), lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis): a) no 2013. gada 29. jūlija līdz 28. septembrim vai no 2013. gada 18. novembra līdz 2014. gada 18. janvārim apgabalā, ko norobežo: – Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija, – 150º rietumu garuma meridiāns, – 40º ziemeļu platuma paralēle, – 40º dienvidu platuma paralēle; (b) no 2013. gada 29. septembra līdz 29. oktobrim apgabalā, ko norobežo: – 96º rietumu garuma meridiāns, – 110º rietumu garuma meridiāns, – 4º ziemeļu platuma paralēle, – 3º dienvidu platuma paralēle. 2. Attiecīgās dalībvalstis līdz 2013. gada 1. aprīlim paziņo Komisijai, kuru no 1. punktā minētajiem zvejas lieguma laikposmiem tās izvēlējušās. Izvēlētajā laikposmā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, 1. punktā noteiktajos apgabalos pārtrauc zveju ar riņķvadu. 3. Uz kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, svītrainās tunzivis un lielacu tunzivis. 4. Šā panta 3. punktu nepiemēro šādos gadījumos: a) ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ, vai b) pēdējā zvejas rīku iemetienā zvejas reisā, ja vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis. 5. IATTC konvencijas apgabalā ir aizliegts zvejot okeāna baltspuru haizivis (Carcharhinus longimanus) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai, pārdot vai izkraut šajā apgabalā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju liemeņa daļu vai visu liemeni. 6. Nejauši nozvejotiem 5. punktā minētās sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž ūdenī kuģu operatori, kuri turklāt: a) reģistrē atlaisto īpatņu skaitu, norādot stāvokli (beigti vai dzīvi); b) paziņo a) apakšpunktā minēto informāciju dalībvalstīm, kuru valstspiederīgie viņi ir. Dalībvalstis šo informāciju nosūta Komisijai līdz 2013. gada 31. janvārim. 6. iedaļa SEAFO konvencijas apgabals 29. pants Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja: – raju dzimtas zivis (Rajidae), – dzelkņu haizivs (Squalus acanthias), – laternhaizivs (Etmopterus bigelowi), – īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus), – lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps), – gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus), – kaķhaizivs (Apristurus manis), – samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus), – Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis. 7. iedaļa WCPFC konvencijas apgabals 30. pants Lielacu tunzivju, dzeltenspuru tunzivju, svītraino tunzivju un garspuru tunzivju zvejas piepūles limiti Dalībvalstis nodrošina to, ka lielacu tunzivju (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivju (Thunnus albacares), svītraino tunzivju (Katsuwonus pelamis) un garspuru tunzivju (Thunnus alalunga) kopējā zvejas piepūle WCPFC konvencijas apgabalā nepārsniedz zvejas piepūli, kas paredzēta partnerattiecību nolīgumos zivsaimniecības nozarē, kuri noslēgti starp Savienību un minētā reģiona piekrastes valstīm. 31. pants Slēgtais apgabals zvejai ar ZPI 1. Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu un izmanto zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), no 2013. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2013. gada 30. septembra plkst. 24.00 ir aizliegts veikt zvejas darbības WCPFC konvencijas apgabala daļā starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma. Šajā laikposmā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, drīkst iesaistīties zvejas darbībās tikai tad, ja uz tiem atrodas novērotājs, kas uzrauga, lai kuģis nekādā gadījumā: a) neizmantotu ZPI vai līdzvērtīgu elektronisku ierīci; b) nezvejotu zivju barus, izmantojot ZPI. 2. Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis. 3. Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos: a) zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetienā, ja kuģī nav pietiekami daudz vietas visām zivīm; b) ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ vai c) ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība. 32. pants Apgabali, kas slēgti zvejai ar riņķvadu Lielacu tunzivju un dzeltenspuru tunzivju zveja ar riņķvadu ir aizliegta šādos tāljūras apgabalos: a) starptautiskie ūdeņi, kurus norobežo Indonēzijas, Palau, Mikronēzijas un Papua-Jaungvinejas EEZ robežas; b) starptautiskie ūdeņi, kurus norobežo Mikronēzijas, Māršala salu, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Zālamana salu un Papua-Jaungvinejas (EEZ) robežas. 33. pants To ES kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivis Maksimālais ES kuģu skaits, kam atļauts zvejot zobenzivis (Xiphias gladius) WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, ir norādīts VII pielikumā. 8. iedaļa Beringa jūra 34. pants Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos Mintaja (Theragra chalcogramma) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta. 9. iedaļa NAFO konvencijas apgabals 35. pants Baltās Amerikas jūrasvēdzeles KPN palielinājums Ja NAFO saskaņā ar savām procedūrām palielina baltās Amerikas jūrasvēdzeles krājuma KPN, Komisija ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto procedūru var pārskatīt baltās Amerikas jūrasvēdzeles krājuma KPN un kvotas NAFO 3NO apakšapgabalā. III SADAĻA TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS ES ŪDEŅOS 36. pants KPN Norvēģijas karoga zvejas kuģiem un Fēru salās reģistrētiem zvejas kuģiem ir atļauts gūt nozveju ES ūdeņos, nepārsniedzot šīs regulas I pielikumā noteikto KPN un ievērojot šajā regulā un Regulas (EK) Nr. 1006/2008 III nodaļā izklāstītos nosacījumus. 37. pants Zvejas atļaujas 1. Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo ES ūdeņos, ir noteikts VIII pielikumā. 2. Zivis no krājumiem, kam ir noteikta KPN, nepatur uz kuģa un neizkrauj, ja vien nozveju nav guvuši tādas trešās valsts kuģi, kam ir kvota, kura nav pilnībā apgūta. 38. pants Aizliegumi 1. Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis: a) milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) ES ūdeņos; b) eņģeļhaizivs (Squatina squatina) ES ūdeņos; c) parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā; d) cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā; e) siļķu haizivs (Lamna nasus) ES ūdeņos; f) ģitārrajas (Rhinobatidae) ES ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā; g) divragainā velnraja (Manta birostris) ES ūdeņos. 2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. IV SADAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 39. pants Komiteju procedūra 1 Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. 3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu. 40. pants Stāšanās spēkā un piemērošana Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2013. gada 1. janvāra. Tomēr 8. pantu piemēro no 2013. gada 1. februāra. Noteikumus par zvejas iespējām, kas attiecībā uz CCAMLR konvencijas apgabalu izklāstīti 20., 21. un 22. pantā un IE un V pielikumā, piemēro no tajos norādītajiem datumiem. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs PIELIKUMU SARAKSTS I PIELIKUMS: KPN, kas piemērojama ES kuģiem apgabalos, kuros noteikta KPN, pa sugām un apgabaliem IA PIELIKUMS: Skageraks, Kategats, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV apakšapgabals, ES ūdeņi CECAF apgabalā IB PIELIKUMS: Ziemeļaustrumu Atlantija un Grenlande, ICES I, II, V, XII un XIV apakšapgabals un Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā IC PIELIKUMS: Ziemeļrietumu Atlantija – NAFO konvencijas apgabals ID PIELIKUMS: Tālu migrējošas zivis – visi apgabali IE PIELIKUMS: Antarktika – CCAMLR konvencijas apgabals IF PIELIKUMS: Dienvidaustrumu Atlantija – SEAFO konvencijas apgabals IG PIELIKUMS: Dienvidu tunzivis – visi apgabali IH PIELIKUMS: WCPFC konvencijas apgabals IJ PIELIKUMS: SPRFMO konvencijas apgabals IIA PIELIKUMS: Kuģu zvejas piepūle saistībā ar konkrētu mencas, jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu pārvaldību Skagerakā, ICES IIIa rajona daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, ICES IV apakšapgabalā, ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES VIId rajonā IIB PIELIKUMS: Zvejas iespējas kuģiem, kas zvejo tūbītes ICES IIa, IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā III PIELIKUMS: Zvejas atļauju maksimālais skaits ES kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos IV PIELIKUMS: ICCAT konvencijas apgabals V PIELIKUMS: CCAMLR konvencijas apgabals VI PIELIKUMS: IOTC konvencijas apgabals VII PIELIKUMS: WCPFC konvencijas apgabals VIII PIELIKUMS: Zvejas atļauju kvantitatīvie limiti trešo valstu kuģiem, kas zvejo ES ūdeņos I PIELIKUMS KPN, KAS PIEMĒROJAMA ES KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTA KPN, PA SUGĀM UN APGABALIEM IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IH un IJ pielikuma tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un, attiecīgā gadījumā, ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Uz visām šajā pielikumā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši tās 33. un 34. pantā izklāstītie noteikumi. Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi. Katra apgabala zivju krājumi nosaukti sugas latīņu valodas nosaukumu alfabētiskā secībā. Šīs regulas īstenošanas vajadzībām turpmāk sniegta atbilstības tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem. Zinātniskais nosaukums || Trīsburtu kods || Vispārpieņemtais nosaukums Amblyraja radiata || RJR || Ērkšķu raja Ammodytes spp. || SAN || Tūbītes Argentina silus || ARU || Ziemeļatlantijas argentīna Beryx spp. || ALF || Beriksas Brosme brosme || USK || Brosme Caproidae || BOR || Kaproīdas Centrophorus squamosus || GUQ || Pelēkā īsraga haizivs Centroscymnus coelolepis || CYO || Baltacu haizivs Chaceon spp. || CGE || Sarkanie dziļūdens krabji Champsocephalus gunnari || ANI || Antarktikas leduszivs Chionoecetes spp. || PCR || Karaliskie krabji Clupea harengus || HER || Siļķe Coryphaenoides rupestris || RNG || Strupdeguna garaste Dalatias licha || SCK || Melnā haizivs Deania calcea || DCA || Gardeguna spurainā haizivs Dipturus batis || RJB || Parastā raja Dissostichus eleginoides || TOP || Patagonijas ilkņzivs Dissostichus mawsoni || TOA || Antarktikas ilkņzivs Engraulis encrasicolus || ANE || Eiropas anšovs Etmopterus princeps || ETR || Lielā laternhaizivs Etmopterus pusillus || ETP || Gludā laternhaizivs Euphausia superba || KRI || Krils Gadus morhua || COD || Menca Galeorhinus galeus || GAG || Bara haizivs Glyptocephalus cynoglossus || WIT || Sarkanā plekste Hippoglossoides platessoides || PLA || Rietumatlantijas plekste Hippoglossus hippoglossus || HAL || Atlantijas paltuss Hoplostethus atlanticus || ORY || Atlantijas lielgalvis Illex illecebrosus || SQI || Īsspuru kalmārs Lamna nasus || POR || Siļķu haizivs Lepidonotothen squamifrons || NOS || Pelēkā nototēnija Lepidorhombus spp. || LEZ || Megrimi Raja circularis || RJI || Smilšu raja Raja fullonica || RJF || Šagrēnādas raja Leucoraja naevus || RJN || Dzegužraja Limanda ferruginea || YEL || Dzeltenastes plekste Limanda limanda || DAB || Limanda Lophiidae || ANF || Jūrasvelni Macrourus spp. || GRV || Makrūrzivis Makaira nigricans || BUM || Atlantijas zilais marlīns Mallotus villosus || CAP || Moiva Manta birostris || RMB || Divragainā velnraja Martialia hyadesi || SQS || Dienvidatlantijas kalmārs Melanogrammus aeglefinus || HAD || Pikša Merlangius merlangus || WHG || Merlangs Merluccius merluccius || HKE || Heks Micromesistius poutassou || WHB || Putasu Microstomus kitt || LEM || Mazmutes plekste Molva dypterygia || BLI || Zilā jūraslīdaka Molva molva || LIN || Jūraslīdaka Nephrops norvegicus || NEP || Norvēģijas omārs Pandalus borealis || PRA || Ziemeļu garnele Paralomis spp. || PAI || Krabji Penaeus spp. || PEN || Penaeus garneles Platichthys flesus || FLE || Plekste Pleuronectes platessa || PLE || Jūras zeltplekste Pleuronectiformes || FLX || Plekstveidīgās zivis Pollachius pollachius || POL || Pollaks Pollachius virens || POK || Saida Psetta maxima || TUR || Akmeņplekste Raja brachyura || RJH || Blondā raja Raja clavata || RJC || Dzeloņainā raja Raja (Dipturus) nidarosiensis || JAD || Norvēģijas raja Raja microocellata || RJE || Sīkacu raja Raja montagui || RJM || Plankumainā raja Raja undulata || RJU || Cirtainā raja Rajiformes || SRX || Rajveidīgās zivis Reinhardtius hippoglossoides || GHL || Grenlandes paltuss Raja alba || RJA || Baltā raja Scomber scombrus || MAC || Makrele Scophthalmus rhombus || BLL || Gludais rombs Sebastes spp. || RED || Sarkanasari Solea solea || SOL || Parastā jūrasmēle Solea spp. || SOO || Jūrasmēles Sprattus sprattus || SPR || Brētliņa Squalus acanthias || DGS || Dzelkņu haizivs Tetrapturus albidus || WHM || Baltais marlīns Thunnus maccoyii || SBF || Dienvidu tunzivs Thunnus obesus || BET || Lielacu tunzivs Thunnus thynnus || BFT || Zilā tunzivs Trachurus murphyi || CJM || Stavrida Trachurus spp. || JAX || Stavridas Trisopterus esmarkii || NOP || Esmarka menca Urophycis tenuis || HKW || Baltā Amerikas jūrasvēdzele Xiphias gladius || SWO || Zobenzivs Turpmākā salīdzinošā tabula, kurā norādīti vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos. Beriksas || ALF || Beryx spp. Rietumatlantijas plekste || PLA || Hippoglossoides platessoides Eiropas anšovs || ANE || Engraulis encrasicolus Jūrasvelni || ANF || Lophiidae Antarktikas leduszivs || ANI || Champsocephalus gunnari Antarktikas ilkņzivs || TOA || Dissostichus mawsoni Atlantijas paltuss || HAL || Hippoglossus hippoglossus Lielacu tunzivs || BET || Thunnus obesus Gardeguna spurainā haizivs || DCA || Deania calcea Blondā raja || RJH || Raja brachyura Zilā jūraslīdaka || BLI || Molva dypterygia Atlantijas zilais marlīns || BUM || Makaira nigricans Putasu || WHB || Micromesistius poutassou Zilā tunzivs || BFT || Thunnus thynnus Kaproīdas || BOR || Caproidae Gludais rombs || BLL || Scophthalmus rhombus Moiva || CAP || Mallotus villosus Menca || COD || Gadus morhua Limanda || DAB || Limanda limanda Parastā raja || RJB || Dipturus batis Parastā jūrasmēle || SOL || Solea solea Krabji || PAI || Paralomis spp. Dzegužraja || RJN || Leucoraja naevus Sarkanie dziļūdens krabji || CGE || Chaceon spp. Plekste || FLE || Platichthys flesus Plekstveidīgās zivis || FLX || Pleuronectiformes Divragainā velnraja || RMB || Manta birostris Lielā laternhaizivs || ETR || Etmopterus princeps Ziemeļatlantijas argentīna || ARU || Argentina silus Grenlandes paltuss || GHL || Reinhardtius hippoglossoides Makrūrzivis || GRV || Macrourus spp. Pelēkā nototēnija || NOS || Lepidonotothen squamifrons Pikša || HAD || Melanogrammus aeglefinus Heks || HKE || Merluccius merluccius Siļķe || HER || Clupea harengus Stavridas || JAX || Trachurus spp. Stavrida || CJM || Trachurus murphyi Melnā haizivs || SCK || Dalatias licha Krils || KRI || Euphausia superba Pelēkā īsraga haizivs || GUQ || Centrophorus squamosus Mazmutes plekste || LEM || Microstomus kitt Jūraslīdaka || LIN || Molva molva Makrele || MAC || Scomber scombrus Megrimi || LEZ || Lepidorhombus spp. Ziemeļu garnele || PRA || Pandalus borealis Norvēģijas omārs || NEP || Nephrops norvegicus Esmarka menca || NOP || Trisopterus esmarkii Norvēģijas raja || JAD || Raja (Dipturus) nidarosiensis Atlantijas lielgalvis || ORY || Hoplostethus atlanticus Patagonijas ilkņzivs || TOP || Dissostichus eleginoides Penaeus garneles || PEN || Penaeus spp. Jūras zeltplekste || PLE || Pleuronectes platessa Pollaks || POL || Pollachius pollachius Siļķu haizivs || POR || Lamna nasus Baltacu haizivs || CYO || Centroscymnus coelolepis Sarkanasari || RED || Sebastes spp. Strupdeguna garaste || RNG || Coryphaenoides rupestris Saida || POK || Pollachius virens Tūbītes || SAN || Ammodytes spp. Smilšu raja || RJI || Raja circularis Šagrēnādas raja || RJF || Raja fullonica Īsspuru kalmārs || SQI || Illex illecebrosus Rajveidīgās zivis || SRX || Rajiformes Sīkacu raja || RJE || Raja microocellata Gludā laternhaizivs || ETP || Etmopterus pusillus Karaliskie krabji || PCR || Chionoecetes spp. Jūrasmēles || SOO || Solea spp. Dienvidu tunzivs || SBF || Thunnus maccoyii Plankumainā raja || RJM || Raja montagui Brētliņa || SPR || Sprattus sprattus Dzelkņu haizivs || DGS || Squalus acanthias Dienvidatlantijas kalmārs || SQS || Martialia hyadesi Ērkšķu raja || RJR || Amblyraja radiata Zobenzivs || SWO || Xiphias gladius Dzeloņainā raja || RJC || Raja clavata Bara haizivs || GAG || Galeorhinus galeus Akmeņplekste || TUR || Psetta maxima Brosme || USK || Brosme brosme Cirtainā raja || RJU || Raja undulata Baltā Amerikas jūrasvēdzele || HKW || Urophycis tenuis Baltais marlīns || WHM || Tetrapturus albidus Baltā raja || RJA || Raja alba Merlangs || WHG || Merlangius merlangus Sarkanā plekste || WIT || Glyptocephalus cynoglossus Dzeltenastes plekste || YEL || Limanda ferruginea IA PIELIKUMS SKAGERAKS, KATEGATS, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII UN XIV APAKŠAPGABALS, ES ŪDEŅI CECAF APGABALĀ Suga: || Tūbītes Ammodytes spp. || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā (SAN/04-N.) || Dānija || pm || || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || Apvienotā Karaliste || pm || || Savienība || pm || || || || || KPN || Nepiemēro || || || Suga: || Tūbītes un saistītās piezvejas sugas Ammodytes spp. || Zona: || ES ūdeņi IIa, IIIa un IV zonā(1) || Dānija || pm || (2) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || Apvienotā Karaliste || pm || (2) || Vācija || pm || (2) || Zviedrija || pm || (2) || Savienība || pm || || Norvēģija || pm || || || || || KPN || pm || || (1) Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras salas un Fūlas. (2) Vismaz 98 % no izkrāvumiem, kurus uzskaita attiecībā pret šo kvotu, ir jābūt tūbītēm. Limandas, makreles un merlanga piezveja ir jāuzskaita attiecībā pret atlikušajiem 2 % no kvotas (OTH/*2A3A4). || Īpašs nosacījums || Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti IIB pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: Zona: ES ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos(1) || || 1 || 2 || 3 || 4 || 5 || 6 || 7 || || (SAN/234_1) || (SAN/234_2) || (SAN/234_3) || (SAN/234_4) || (SAN/234_5) || (SAN/234_6) || (SAN/234_7) || Dānija || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Apvienotā Karaliste || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Vācija || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Zviedrija || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Savienība || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Norvēģija || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || || || || || || || || || Kopā || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || (1) Var tikt pārskatīta saskaņā ar šīs regulas 5. panta 4. punktu. Suga: || Brosme Brosme brosme || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi I, II un XIV zonā (USK/1214EI) Vācija || pm || (1) || Analītiskā KPN Francija || pm || (1) Apvienotā Karaliste || pm || (1) Citi || pm || (1) Savienība || pm || (1) || pm || KPN || pm || (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Suga: || Brosme Brosme brosme || Zona: || ES ūdeņi IV zonā (USK/04-C.) Dānija || pm || || Analītiskā KPN Vācija || pm || Francija || pm || Zviedrija || pm || Apvienotā Karaliste || pm || Citi || pm || (1) Savienība || pm || || pm || KPN || pm || (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Suga: || Brosme Brosme brosme || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā (USK/567EI.) Vācija || pm || || Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. Spānija || pm || Francija || pm || Īrija || pm || Apvienotā Karaliste || pm || Citi || pm || (1) Savienība || pm || Norvēģija || pm || (2) (3) (4) || pm || KPN || pm || (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2) Jāzvejo ES ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā (USK/*24X7C). (3) Īpašs nosacījums: no tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja Vb, VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt pm tonnas (OTH/*5B67-). (4) Ieskaitot jūraslīdakas. Norvēģijai iedalītās kvotas jūraslīdaku nozvejai ir pm tonnas (LIN/*5B67-) un brosmju nozvejai pm tonnas (USK/*5B67-), tās ir savstarpēji aizstājamas līdz pm tonnām, un tās zvejo tikai ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā. Suga: || Brosme Brosme brosme || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā (USK/04-N.) Beļģija || pm || || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija || pm || Vācija || pm || Francija || pm || Nīderlande || pm || Apvienotā Karaliste || pm || Savienība || pm || || || KPN || Nepiemēro || Suga: || Siļķe(1) Clupea harengus || Zona: || IIIa (HER/03A.) Dānija || pm || (2) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Vācija || pm || (2) Zviedrija || pm || (2) Savienība || pm || (2) || || KPN || pm || (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šā apjoma drīkst zvejot ES ūdeņos IV zonā (HER/*04-C.). Suga: || Siļķe(1) Clupea harengus || Zona: || ES un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30' N (HER/4AB.) Dānija || pm || || Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Vācija || pm || Francija || pm || Nīderlande || pm || Zviedrija || pm || Apvienotā Karaliste || pm || Savienība || pm || Norvēģija || pm || (2) || || KPN || pm || (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. Dalībvalstīm ir jāinformē Komisija, atsevišķi norādot IVa zonā (HER/04A.) un IVb zonā (HER/04B.) nozvejotu siļķu izkrāvumus. (2) Līdz pm tonnām no šā daudzuma drīkst nozvejot ES ūdeņos IVa un IVb zonā (HER/*4AB-C.). Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no KPN Norvēģijas daļas. Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: || Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/*04N-) || Savienība || pm Suga: || Siļķe(1) Clupea harengus || Zona: || Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/04-N.) Zviedrija || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Savienība || pm || || || KPN || pm || (1) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotu. Suga: || Siļķe(1) Clupea harengus || Zona: || IIIa (HER/03A-BC) Dānija || pm || || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Vācija || pm || Zviedrija || pm || Savienība || pm || || || KPN || pm || (1) Vienīgi to siļķu izkrāvumiem, kas iegūtas kā piezveja ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm. Suga: || Siļķe(1) Clupea harengus || Zona: || IV, VIId zona un ES ūdeņi IIa zonā (HER/2A47DX) Beļģija || pm || || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija || pm || Vācija || pm || Francija || pm || Nīderlande || pm || Zviedrija || pm || Apvienotā Karaliste || pm || Savienība || pm || || || KPN || pm || (1) Vienīgi to siļķu izkrāvumiem, kas iegūtas kā piezveja ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm. Suga: || Siļķe(1) Clupea harengus || Zona: || IVc, VIId(2) (HER/4CXB7D) Beļģija || pm || (3) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija || pm || (3) Vācija || pm || (3) Francija || pm || (3) Nīderlande || pm || (3) Apvienotā Karaliste || pm || (3) Savienība || pm || || || KPN || pm || (1) Vienīgi to siļķu izkrāvumiem, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Izņemot Blekvoteras krājumu: siļķes krājums Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko norobežo loksodroma, kura novilkta taisni uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51° 56' N, 1° 19,1' E) līdz platumam 51° 33' N un no šā punkta taisni uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā. (3) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šīs kvotas drīkst nozvejot IVb zonā (HER/*04B.). Suga: || Siļķe Clupea harengus || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā(1) (HER/5B6ANB) Vācija || pm || || Analītiskā KPN Francija || pm || Īrija || pm || Nīderlande || pm || Apvienotā Karaliste || pm || Savienība || pm || || pm || KPN || pm || (1) Siļķes krājums ICES VIa zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 7° W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 55° N platuma paralēles, vai atrodas uz rietumiem no 7°W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 56° platuma paralēles, izņemot Klaidu. Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || Skageraks (COD/03AN.) Beļģija || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija || pm || (1) Vācija || pm || (1) Nīderlande || pm || (1) Zviedrija || pm || (1) Savienība || pm || || || KPN || pm || (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 6. pantā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no minētajai dalībvalstij iedalītās kvotas. Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || IV; ES ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (COD/2A3AX4) Beļģija || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija || pm || (1) Vācija || pm || (1) Francija || pm || (1) Nīderlande || pm || (1) Zviedrija || pm || (1) Apvienotā Karaliste || pm || (1) Savienība || pm || Norvēģija || pm || (2) || || KPN || pm || (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 6. pantā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no minētajai dalībvalstij iedalītās kvotas. (2) Drīkst nozvejot ES ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no KPN Norvēģijas daļas. Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā (COD/*04N-) || Savienība || pm Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (COD/04-N.) Zviedrija || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Savienība || pm || || || KPN || Nepiemēro || (1) Pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotu. Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || VIId (COD/07D.) Beļģija || pm || (1) || Analītiskā KPN Francija || pm || (1) Nīderlande || pm || (1) Apvienotā Karaliste || pm || (1) Savienība || pm || || || KPN || pm || (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 6. pantā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no minētajai dalībvalstij iedalītās kvotas. Suga: || Limanda un plekste Limanda limanda un Platichthys flesus || Zona: || ES ūdeņi IIa un IV zonā (DAB/2AC4-C) limandai; (FLE/2AC4-C) plekstei Beļģija || pm || || Piesardzības KPN Dānija || pm || Vācija || pm || Francija || pm || Nīderlande || pm || Zviedrija || pm || Apvienotā Karaliste || pm || Savienība || pm || || || KPN || pm || Suga: || Jūrasvelni Lophiidae || Zona: || ES ūdeņi IIa un IV zonā (ANF/2AC4-C) || Beļģija || pm || (1) || Analītiskā KPN || Dānija || pm || (1) || Vācija || pm || (1) || Francija || pm || (1) || Nīderlande || pm || (1) || Zviedrija || pm || (1) || Apvienotā Karaliste || pm || (1) || Savienība || pm || (1) || || || || KPN || pm || || (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot VI zonā, ES un starptautiskajos ūdeņos Vb zonā; starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā (ANF/*56-14). || || Suga: || Jūrasvelni Lophiidae || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā (ANF/04-N.) || Beļģija || pm || || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || Dānija || pm || || Vācija || pm || || Nīderlande || pm || || Apvienotā Karaliste || pm || || Savienība || pm || || || || || KPN || Nepiemēro || || || Suga: || Pikša Melanogrammus aeglefinus || Zona: || IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (HAD/3A/BCD) || Beļģija || pm || || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || Dānija || pm || || Vācija || pm || || Nīderlande || pm || || Zviedrija || pm || || Savienība || pm || || || || || KPN || pm || || || Suga: || Pikša Melanogrammus aeglefinus || Zona: || IV; ES ūdeņi IIa zonā (HAD/2AC4.) || Beļģija || pm || || Analītiskā KPN . || Dānija || pm || || Vācija || pm || || Francija || pm || || Nīderlande || pm || || Zviedrija || pm || || Apvienotā Karaliste || pm || || Savienība || pm || || Norvēģija || pm || || || || || KPN || pm || || || Īpašs nosacījums || Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: || || Norvēģijas ūdeņi IV zonā (HAD/*04N-) || || || Savienība || pm || || || || Suga: || Pikša Melanogrammus aeglefinus || Zona: || Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HAD/04-N.) || Zviedrija || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || Savienība || pm || || || || || KPN || Nepiemēro || || (1) Mencas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotu. || || Suga: || Pikša Melanogrammus aeglefinus || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi VIb, XII un XIV zonā (HAD/6B1214) || Beļģija || pm || || Analītiskā KPN || Vācija || pm || || Francija || pm || || Īrija || pm || || Apvienotā Karaliste || pm || || Savienība || pm || || || || || KPN || pm || || || Suga: || Merlangs Merlangius merlangus || Zona: || IIIa (WHG/03A.) || Dānija || pm || || Piesardzības KPN || Nīderlande || pm || || Zviedrija || pm || || Savienība || pm || || || || || KPN || pm || || || Suga: || Merlangs Merlangius merlangus || Zona: || IV; ES ūdeņi IIa zonā (WHG/2AC4.) || Beļģija || pm || || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || Dānija || pm || || Vācija || pm || || Francija || pm || || Nīderlande || pm || || Zviedrija || pm || || Apvienotā Karaliste || pm || || Savienība || pm || || Norvēģija || pm || (1) || || || || KPN || pm || || (1) Drīkst nozvejot ES ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no KPN Norvēģijas daļas. || Īpašs nosacījums || Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: || || Norvēģijas ūdeņi IV zonā (WHG/*04N-) || || Savienība || pm || || || Suga: || Merlangs un pollaks Merlangius merlangus un Pollachius pollachius || Zona: || Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (WHG/04-N.) merlangam; (POL/04-N.) pollakam || Zviedrija || pm || (1) || Piesardzības KPN. || Savienība || pm || || || || || KPN || Nepiemēro || || (1) Mencas, pikšas un saidas piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotu. || || Suga: || Putasu Micromesistius poutassou || Zona: || Norvēģijas ūdeņi II un IV zonā (WHB/24-N.) || Dānija || pm || || Analītiskā KPN || Apvienotā Karaliste || pm || || Savienība || pm || || || || || KPN || pm || || || Suga: || Putasu Micromesistius poutassou || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā (WHB/1X14) || Dānija || pm || (1) || Analītiskā KPN . || Vācija || pm || (1) || Spānija || pm || (1) (2) || Francija || pm || (1) || Īrija || pm || (1) || Nīderlande || pm || (1) || Portugāle || pm || (1) (2) || Zviedrija || pm || (1) || Apvienotā Karaliste || pm || (1) || Savienība || pm || (1) || Norvēģija || pm || || KPN || pm || || (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 68 % drīkst nozvejot Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM1). (2) Šo kvotu drīkst pārcelt uz VIIIc, IX un X zonu; ES ūdeņiem CECAF 34.1.1. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. || Suga: || Putasu Micromesistius poutassou || Zona: || VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHB/8C3411) Spānija || pm || || Analītiskā KPN Portugāle || pm || Savienība || pm || (1) || || KPN || pm || (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 68 % drīkst nozvejot Norvēģijas EEZ vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM2). || Suga: || Putasu Micromesistius poutassou || Zona: || ES ūdeņi II, IVa, V, VI zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un VII zonā uz rietumiem no 12° W (WHB/24A567) || Norvēģija || pm || (1) (2) || Analītiskā KPN || || || || KPN || pm || || (1) Jāuzskaita attiecībā pret Norvēģijas nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu. (2) Īpašs nosacījums: nozveja IV zonā nedrīkst pārsniegt pm tonnas, t. i., 25 % no Norvēģijas piekļuves kvotas. || || Suga: || Mazmutes plekste un sarkanā plekste Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus || Zona: || ES ūdeņi IIa un IV zonā (LEM/2AC4-C) mazmutes plekstei; (WIT/2AC4-C) sarkanajai plekstei || Beļģija || pm || || Piesardzības KPN || Dānija || pm || || Vācija || pm || || Francija || pm || || Nīderlande || pm || || Zviedrija || pm || || Apvienotā Karaliste || pm || || Savienība || pm || || || || || KPN || pm || || || Suga: || Zilā jūraslīdaka Molva dypterygia || Zona: || ES ūdeņi un starptautiskie ūdeņi Vb, VI, VII zonā (BLI/5B67-)(3) || Vācija || pm || || Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. || Igaunija || pm || || Spānija || pm || || Francija || pm || || Īrija || pm || || Lietuva || pm || || Polija || pm || || Apvienotā Karaliste || pm || || Citi || pm || (1) || Savienība || pm || || Norvēģija || pm || (2) || || || || KPN || pm || || (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2) Jāzvejo ES ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā (BLI/*24X7C). (3) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1288/2009[29] 1. pantu un Regulas (EK) Nr. 43/2009[30] III pielikuma 7. punktu piemēro īpašus noteikumus. || || Suga: || Jūraslīdaka Molva molva || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi I un II zonā (LIN/1/2.) || Dānija || pm || || Analītiskā KPN || Vācija || pm || || Francija || pm || || Apvienotā Karaliste || pm || || Citi || pm || (1) || Savienība || pm || || || || || KPN || pm || || (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. || || Suga: || Jūraslīdaka Molva molva || Zona: || ES ūdeņi IV zonā (LIN/04-C.) || Beļģija || pm || || Analītiskā KPN || Dānija || pm || || Vācija || pm || || Francija || pm || || Nīderlande || pm || || Zviedrija || pm || || Apvienotā Karaliste || pm || || Savienība || pm || || || || || KPN || pm || || Suga: || Jūraslīdaka Molva molva || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi V zonā (LIN/05.) Beļģija || pm || || Piesardzības KPN Dānija || pm || Vācija || pm || Francija || pm || Apvienotā Karaliste || pm || Savienība || pm || || || KPN || pm || Suga: || Jūraslīdaka Molva molva || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā (LIN/6X14.) Beļģija || pm || || Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. Dānija || pm || Vācija || pm || Spānija || pm || Francija || pm || Īrija || pm || Portugāle || pm || Apvienotā Karaliste || pm || Savienība || pm || Norvēģija || pm || (1) (2) || || KPN || pm || (1) Īpašs nosacījums: no tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt pm tonnas (OTH/*6X14.). (2) Ieskaitot brosmes. Norvēģijai iedalītās kvotas jūraslīdakas nozvejai ir pm tonnas un brosmes nozvejai pm tonnas; tās ir savstarpēji aizstājamas līdz pm tonnām, un tās drīkst zvejot tikai ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā. Suga: || Jūraslīdaka Molva molva || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā (LIN/04-N.) Beļģija || pm || || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija || pm || Vācija || pm || Francija || pm || Nīderlande || pm || Apvienotā Karaliste || pm || Savienība || pm || || || KPN || Nepiemēro || Suga: || Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus || Zona: || IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (NEP/3A/BCD) Dānija || pm || || Analītiskā KPN Vācija || pm || Zviedrija || pm || Savienība || pm || || || KPN || pm || Suga: || Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā (NEP/04-N.) Dānija || pm || || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Vācija || pm || Apvienotā Karaliste || pm || Savienība || pm || || || KPN || Nepiemēro || Suga: || Ziemeļu garnele Pandalus borealis || Zona: || IIIa (PRA/03A.) Dānija || pm || || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || Zviedrija || pm || || Savienība || pm || || || || || KPN || pm || || || Suga: || Ziemeļu garnele Pandalus borealis || Zona: || ES ūdeņi IIa un IV zonā (PRA/2AC4-C) || Dānija || pm || || Analītiskā KPN || Nīderlande || pm || || Zviedrija || pm || || Apvienotā Karaliste || pm || || Savienība || pm || || || || || KPN || pm || || || Suga: || Ziemeļu garnele Pandalus borealis || Zona: || Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (PRA/04-N.) || Dānija || pm || || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || Zviedrija || pm || (1) || Savienība || pm || || || || || KPN || Nepiemēro || || (1) Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotu. || || Suga: || Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa || Zona: || Skageraks (PLE/03AN.) || Beļģija || pm || || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || Dānija || pm || || Vācija || pm || || Nīderlande || pm || || Zviedrija || pm || || Savienība || pm || || || || || KPN || pm || || || Suga: || Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa || Zona: || Kategats (PLE/03AS.) || Dānija || pm || || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || Vācija || pm || || Zviedrija || pm || || Savienība || pm || || || || || KPN || pm || || || Suga: || Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa || Zona: || IV; ES ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (PLE/2A3AX4) || Beļģija || pm || || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || Dānija || pm || || Vācija || pm || || Francija || pm || || Nīderlande || pm || || Apvienotā Karaliste || pm || || Savienība || pm || || Norvēģija || pm || || || || || KPN || pm || || || Īpašs nosacījums || Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: || || Norvēģijas ūdeņi IV zonā (PLE/*04N-) || || || Savienība || pm || || || || Suga: || Saida Pollachius virens || Zona: || IIIa un IV; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.−32. apakšrajonā (POK/2A34.) || Beļģija || pm || || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || Dānija || pm || || Vācija || pm || || Francija || pm || || Nīderlande || pm || || Zviedrija || pm || || Apvienotā Karaliste || pm || || Savienība || pm || || Norvēģija || pm || (1) || || || || KPN || pm || || (1) Drīkst nozvejot tikai ES ūdeņos IV un IIIa zonā (POK/*3A4-C). Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no KPN Norvēģijas daļas. || || Suga: || Saida Pollachius virens || Zona: || VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā (POK/56-14) || Vācija || pm || || Analītiskā KPN || Francija || pm || || Īrija || pm || || Apvienotā Karaliste || pm || || Savienība || pm || || Norvēģija || pm || (1) || || || || KPN || pm || || || || || || (1) Jāzvejo uz ziemeļiem no 56° 30' N. || || Suga: || Saida Pollachius virens || Zona: || Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (POK/04-N.) || Zviedrija || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || Savienība || pm || || || || || KPN || Nepiemēro || || (1) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotu. || || Suga: || Akmeņplekste un gludais rombs Psetta maxima un Scophthalmus rhombus || Zona: || ES ūdeņi IIa un IV zonā (2) (TUR/2AC4-C) akmeņplekstei; (BLL/2AC4-C) gludajam rombam || Beļģija || pm || || Piesardzības KPN || Dānija || pm || || Vācija || pm || || Francija || pm || || Nīderlande || pm || || Zviedrija || pm || || Apvienotā Karaliste || pm || || Savienība || pm || || || || || KPN || pm || || || Suga: || Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides || Zona: || ES ūdeņi IIa un IV zonā; ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā (GHL/2A-C46) || Dānija || pm || || Analītiskā KPN || Vācija || pm || || Igaunija || pm || || Spānija || pm || || Francija || pm || || Īrija || pm || || Lietuva || pm || || Polija || pm || || Apvienotā Karaliste || pm || || Savienība || pm || || Norvēģija || pm || (1) || KPN || pm || || (1) Jānozvejo ES ūdeņos IIa un VI zonā. Šo daudzumu VI zonā drīkst nozvejot tikai ar āķu jedām (GHL/*2A6-C). || || Suga: || Makrele Scomber scombrus || Zona: || IIIa un IV; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.−32. apakšrajonā (MAC/2A34.) || Beļģija || pm || (3) || Analītiskā KPN . || Dānija || pm || (3) || Vācija || pm || (3) || Francija || pm || (3) || Nīderlande || pm || (3) || Zviedrija || pm || (1) (2) (3) || Apvienotā Karaliste || pm || (3) || Savienība || pm || (1) (3) || Norvēģija || pm || (4) || || || || KPN || Nepiemēro || || (1) Īpašs nosacījums: ieskaitot pm tonnas, kas jānozvejo Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° N (MAC/*04N-). (2) Zvejojot Norvēģijas ūdeņos, mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotām. (3) Drīkst nozvejot arī Norvēģijas ūdeņos IVa zonā (MAC/*4AN.). (4) Jāatskaita no KPN Norvēģijas daļas (piekļuves kvota). Šis apjoms ietver Ziemeļjūras KPN Norvēģijas daļu pm tonnu apmērā. Šo kvotu drīkst apgūt tikai IVa zonā (MAC/*04A.), izņemot pm tonnas, ko drīkst nozvejot IIIa zonā (MAC/*03A.). || Īpašs nosacījums || Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: || || IIIa (MAC/*03A.) || IIIa un IVbc (MAC/*3A4BC) || IVb (MAC/*04B.) || IVc (MAC/*04C.) || VI zona, starptautiskie ūdeņi IIa zonā, no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. martam un 2013. gada decembrī (MAC/*2A6.) || Dānija || pm || pm || pm || pm || pm || Francija || pm || pm || pm || pm || pm || Nīderlande || pm || pm || pm || pm || pm || Zviedrija || pm || pm || pm || pm || pm || Apvienotā Karaliste || pm || pm || pm || pm || pm || Norvēģija || pm || pm || pm || pm || pm || || || Suga: || Makrele Scomber scombrus || Zona: || VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa XII un XIV zonā (MAC/2CX14-) Vācija || pm || || Analītiskā KPN . Spānija || pm || Igaunija || pm || Francija || pm || Īrija || pm || Latvija || pm || Lietuva || pm || Nīderlande || pm || Polija || pm || Apvienotā Karaliste || pm || Savienība || pm || Norvēģija || pm || (1) (2) || || KPN || Nepiemēro || (1) Drīkst nozvejot IIa zonā, VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30' N, IVa, VIId, VIIe, VIIf un VIIh zonā (MAC/*AX7H). (2) Piekļuves kvotas papildu pm tonnas Norvēģija drīkst nozvejot uz ziemeļiem no 56° 30' N, un tās ir jāuzskaita attiecībā pret tās nozvejas limitu (MAC/*N6530). Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās un laikposmos drīkst nozvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem: || ES un Norvēģijas ūdeņi IVa zonā (MAC/*04A-EN) No 2013. gada 1. janvāra līdz 15. februārim un no 2013. gada 1. septembra līdz 31. decembrim || Norvēģijas ūdeņi IIa zonā (MAC/*2AN-) Vācija || pm || || pm || Francija || pm || || pm || Īrija || pm || || pm || Nīderlande || pm || || pm || Apvienotā Karaliste || pm || || pm || Savienība || pm || || pm || Suga: || Makrele Scomber scombrus || Zona: || VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (MAC/8C3411) Spānija || pm || (1) || Analītiskā KPN . Francija || pm || (1) Portugāle || pm || (1) Savienība || pm || || || KPN || Nepiemēro || (1) Īpašs nosacījums: daudzumus, kas paredzēti apmaiņai ar citām dalībvalstīm, drīkst nozvejot VIIIa, VIIIb un VIIId zonā (MAC/*8ABD.). Tomēr daudzumi, ko apmaiņai nodevusi Spānija, Portugāle vai Francija un kas jānozvejo VIIIa, VIIIb un VIIId zonā, nedrīkst pārsniegt 25 % no nododošās dalībvalsts kvotas. Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: || VIIIb (MAC/*08B.) || Spānija || pm || Francija || pm || Portugāle || pm || Suga: || Makrele Scomber scombrus || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IIa un IVa zonā (MAC/2A4A-N.) Dānija || pm || (1) (2) || Analītiskā KPN . Savienība || pm || (1) (2) || || KPN || Nepiemēro || (1) Par nozveju, kas iegūta IIa zonā (MAC/*02A) un IVa zonā (MAC/*4A.), ziņo atsevišķi. Suga: || Parastā jūrasmēle Solea solea || Zona: || ES ūdeņi II un IV zonā (SOL/24-C.) Beļģija || pm || || Analītiskā KPN Dānija || pm || Vācija || pm || Francija || pm || Nīderlande || pm || Apvienotā Karaliste || pm || Savienība || pm || Norvēģija || pm || (1) || || KPN || pm || (1) Drīkst nozvejot tikai ES ūdeņos IV zonā (SOL/*04-C.). Suga: || Brētliņa un saistītās piezvejas sugas Sprattus sprattus || Zona: || IIIa (SPR/03A.) Dānija || pm || (1) || Piesardzības KPN Vācija || pm || (1) Zviedrija || pm || (1) Savienība || pm || || || KPN || pm || (1) Vismaz 95 % izkrāvumu, kurus uzskaita attiecībā pret šo kvotu, ir jābūt brētliņām. Limandas, merlanga un pikšas piezveja jāuzskaita attiecībā pret atlikušajiem 5 % no kvotas (OTH/*03A.). Suga: || Brētliņa un saistītās piezvejas sugas Sprattus sprattus || Zona: || ES ūdeņi IIa un IV zonā (SPR/2AC4-C) Beļģija || pm || (4) || Piesardzības KPN Dānija || pm || (4) Vācija || pm || (4) Francija || pm || (4) Nīderlande || pm || (4) Zviedrija || pm || (1) (4) Apvienotā Karaliste || pm || (4) Savienība || pm || Norvēģija || pm || (2) || || KPN || pm || (3) (1) Ieskaitot tūbītes. (2) Drīkst nozvejot tikai ES ūdeņos IV zonā (SPR/*04-C.). (3) Var tikt pārskatīta saskaņā ar šīs regulas 5. panta 4. punktu. (4) Vismaz 98 % izkrāvumu, kurus uzskaita attiecībā pret šo kvotu, ir jābūt brētliņām. Limandas un merlanga piezveja jāuzskaita attiecībā pret atlikušajiem 2 % no kvotas (OTH/*2AC4C). Suga: || Stavridas un saistītās piezvejas sugas Trachurus spp. || Zona: || ES ūdeņi IVb, IVc un VIId zonā (JAX/4BC7D) Beļģija || pm || (3) || Piesardzības KPN Dānija || pm || (3) Vācija || pm || (1) (3) Spānija || pm || (3) Francija || pm || (1) (3) Īrija || pm || (3) Nīderlande || pm || (1) (3) Portugāle || pm || (3) Zviedrija || pm || (3) Apvienotā Karaliste || pm || (1) (3) Savienība || pm || Norvēģija || pm || (2) || || KPN || pm || (1) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas, kas apgūta VIId rajonā, drīkst uzskaitīt kā tādus, kas nozvejoti saskaņā ar šādu zonu kvotu: ES ūdeņi IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (JAX/*2A-14). (2) Drīkst nozvejot tikai ES ūdeņos IV zonā (JAX/*04-C.). (3) Vismaz 95 % izkrāvumu, kurus uzskaita attiecībā pret šo kvotu, ir jābūt stavridām. Kaproīdu, pikšas, merlanga un makreles piezveja ir jāuzskaita attiecībā pret atlikušajiem 5 % no kvotas (OTH/*4BC7D). Suga: || Stavridas un saistītās piezvejas sugas Trachurus spp. || Zona: || ES ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (JAX/2A-14) Dānija || pm || (1) (3) || Analītiskā KPN Vācija || pm || (1) (2) (3) Spānija || pm || (3) Francija || pm || (1) (2) (3) Īrija || pm || (1) (3) Nīderlande || pm || (1) (2) (3) Portugāle || pm || (3) Zviedrija || pm || (1) (3) Apvienotā Karaliste || pm || (1) (2) (3) Savienība || pm || || || KPN || pm || (1) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas, kas nozvejoti ES ūdeņos IIa vai IVa zonā līdz 2013. gada 30. jūnijam, drīkst uzskaitīt kā tādus, kas nozvejoti saskaņā kvotu, kura attiecas uz ES ūdeņiem IVb, IVc un VIId zonā (JAX/*4BC7D). (2) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt VIId zonā (JAX