ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ES iedzīvotāji neatkarīgi no tā, vai viņi ir pilsētu un lauku iedzīvotāji, gūst labumu no dažādām ES rīcībpolitikām un iniciatīvām, kas atbalsta pilsētu teritoriju ilgtspējīgu attīstību. Lai panāktu šādu ietekmi, vajadzīga reāla, efektīva koordinācija starp dažādiem administratīviem līmeņiem un pāri administratīvajām robežām un sistemātiska reģionālo un vietējo iestāžu iesaistīšana pilsētvides kvalitāti ietekmējošu rīcībpolitiku plānošanā, formulēšanā un izstrādē. To nodrošināt palīdzētu uzlaboti koordinācijas mehānismi valsts un reģionālā līmenī, kas ierosināti saskaņā ar vienoto stratēģisko satvaru nākamajā plānošanas periodā, un “pilsētu attīstības platformas” izveide, kas arī piesaistītu vairāk ieinteresēto personu grupu un plašu sabiedrību viņus ietekmējošu lēmumu pieņemšanā. Vietējās un reģionālās iestādes gūs labumu arī no turpmākas rīku izstrādes, ar ko racionalizē vides datu vākšanu un pārvaldību un veicina informācijas un labākās prakses apmaiņu, kā arī no pūliņiem uzlabot vides tiesību aktu īstenošanu Savienības, valstu un vietējā līmenī. Tas ir saskaņā ar “Rio +20” augstākā līmeņa sanāksmē izteikto apņemšanos veicināt integrētu pieeju ilgtspējīgu pilsētu un apdzīvotu vietu plānošanā, būvēšanā un pārvaldē. Integrēta pieeja pilsētu teritoriju plānošanā, kurā ir pilnībā ņemti vērā ilgtermiņa vides apsvērumi un ekonomiskās un sociālās problēmas, ir ļoti svarīga, lai nodrošinātu, ka pilsētas ir ilgtspējīga, efektīva un veselīga vieta dzīvošanai un darbam.

ES iedzīvotāji neatkarīgi no tā, vai viņi ir pilsētu un lauku iedzīvotāji, gūst labumu no dažādām ES rīcībpolitikām un iniciatīvām, kas atbalsta pilsētu teritoriju ilgtspējīgu attīstību. Lai panāktu šādu ietekmi, vajadzīga reāla, efektīva koordinācija starp dažādiem administratīviem līmeņiem un pāri administratīvajām robežām un sistemātiska reģionālo un vietējo iestāžu iesaistīšana pilsētvides kvalitāti ietekmējošu rīcībpolitiku plānošanā, formulēšanā un izstrādē. To nodrošināt palīdzētu uzlaboti koordinācijas mehānismi valsts un reģionālā līmenī, kas ierosināti saskaņā ar vienoto stratēģisko satvaru nākamajā plānošanas periodā, un “pilsētu attīstības platformas” izveide, kas arī piesaistītu vairāk ieinteresēto personu grupu un plašu sabiedrību viņus ietekmējošu lēmumu pieņemšanā. Vietējās un reģionālās iestādes gūs varētu gūt labumu arī no turpmākas rīku izstrādes, ar ko racionalizē vides datu vākšanu un pārvaldību un veicina informācijas un labākās prakses apmaiņu, kā arī no pūliņiem uzlabot vides tiesību aktu īstenošanu Savienības, valstu un vietējā līmenī. Tas ir saskaņā ar “Rio +20” augstākā līmeņa sanāksmē izteikto apņemšanos veicināt integrētu pieeju ilgtspējīgu pilsētu un apdzīvotu vietu plānošanā, būvēšanā un pārvaldē. Integrēta pieeja pilsētu teritoriju plānošanā, kurā ir pilnībā ņemti vērā ilgtermiņa vides apsvērumi un ekonomiskās, un sociālās un teritoriālās problēmas, ir ļoti svarīga, lai nodrošinātu, ka pilsētas ir ilgtspējīga, efektīva un veselīga vieta dzīvošanai un darbam.
9.

norāda uz pretrunu, kas var rasties saistībā ar valsts atbalsta vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (VTNP) iekļaušanu reģionālā atbalsta intensitātes maksimālās robežvērtības aprēķināšanā, jo a priori tiek uzskatīts, ka VTNP atbilst līgumam un vienlaikus var pretendēt uz līdzfinansējumu no struktūrfondiem (4). Šāda iekļaušana var atturēt dalībvalstis no VTNP paredzētā valsts atbalsta finansēšanas. Tāpēc aicina Komisiju atteikties no valsts atbalsta vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem iekļaušanas reģionālā atbalsta intensitātes maksimālās robežvērtības aprēķināšanā;
20.

tāpēc atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir iecerējusi atbalstīt pilsētu pārvalžu darbinieku mācīšanos no kolēģiem, lai vietēji politikas veidotāji varētu nodot citiem un salīdzināt pieredzi, kas uzkrāta tādā jomā kā kultūras ietekme uz pilsētu sociālo un ekonomisko atdzimšanu. RK tomēr rosina uz kultūru un radošumu raudzīties plašāk, šajos procesos iesaistot reģionu iestādes, iedzīvotājus, uzņēmumus un bezpeļņas organizācijas. Viens no mehānismiem, ko varētu izmantot, ir Comenius Regio partnerības – pasākumi, kuru mērķis ir atbalstīt izglītības attīstību vietējā līmenī; līdzīgus pasākumus varētu īstenot arī saistībā ar kultūru un radošajām nozarēm;
—

atcerēties, ka vietējās pašvaldības pašas ir produktu un pakalpojumu patērētājas, un tāpēc pašvaldībām — kā to uzsver arī pašas pašvaldības — ir vajadzīga droša sistēma, lai aizsargātu to intereses un to vietējo kopienu intereses, ko pašvaldības pārstāv un kas bieži sniedz ieguldījumu to budžetā;
21.

ierosina Eiropas Komisijas ieteiktajā darbībā “Valstu daudznozaru tiesībaizsardzības vienību izveidošana” (C. prioritātes Nr. 1) dalībvalstīm atļaut vietējo un reģionālo pašvaldību darbiniekiem piedalīties to valsts līmeņa daudznozaru tiesībaizsardzības vienību darbā, kuras tiks izveidotas saskaņā ar stratēģiju. Komiteja arī aicina pastiprināt sadarbību ar vietējā līmeņa partneriem un starp dažādu ES dalībvalstu reģionālajiem policijas spēkiem, apmācot vietējos policijas darbiniekus atpazīt un apkarot cilvēku tirdzniecību, it īpaši reģionos, kur tā ir bieža parādība. Būtu lietderīgi konsultācijās pirms šādu vienību izveidošanas aktīvi iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības vai tās pārstāvošās apvienības valsts (vai reģionālajā) līmenī, jo šādā veidā tiktu izveidoti arī saziņas kanāli starp vietējo, reģionālo un valsts līmeni;
1. Dalībvalstis izveido, izmanto un cenšas pastāvīgi uzlabot valsts uzskaites sistēmas, ar ko novērtē šīs regulas I pielikumā minēto siltumnīcefekta gāzu antropogēnās emisijas no avotiem un to piesaisti un nodrošina siltumnīcefekta gāzu uzskaites laicīgumu, pārredzamību, precizitāti, konsekvenci, salīdzināmību un pilnīgumu.

1. Dalībvalstis izveido, izmanto un cenšas pastāvīgi uzlabot valsts uzskaites sistēmas, ar ko novērtē šīs regulas I pielikumā minēto siltumnīcefekta gāzu antropogēnās emisijas no avotiem un to piesaisti un nodrošina siltumnīcefekta gāzu uzskaites laicīgumu, pārredzamību, precizitāti, konsekvenci, salīdzināmību un pilnīgumu.

2. Dalībvalstis nodrošina, ka to kompetentajām uzskaites iestādēm ir piekļuve un ka to valsts uzskaites sistēma nodrošina, ka to kompetentajām iestādēm ir piekļuve:
60 % no atbilstīgajām izmaksām attiecībā uz 2. punkta a) apakšpunktā minētajām darbībām. Tādu dalībvalstu gadījumā, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 90 % no Savienības vidējā rādītāja, finansiālais ieguldījums ir līdz 80 % no atbilstīgajām izmaksām. Īpaša lietderīguma gadījumos finansiālais ieguldījums 2. punkta a) apakšpunktā minētajām darbībām visu dalībvalstu kompetentajām iestādēm vai trešām valstīm, kas piedalās Programmā, var būt līdz 80 % apmērā no atbilstīgajām izmaksām.

60 % no atbilstīgajām izmaksām attiecībā uz 2. punkta a) apakšpunktā minētajām darbībām. Tādu dalībvalstu gadījumā, kuru uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 90 % no Savienības vidējā rādītāja, finansiālais ieguldījums ir līdz 80 % no atbilstīgajām izmaksām. Īpaša lietderīguma gadījumos šādas struktūras var saņemt finansiālu ieguldījumu līdz 80 % apmērā no atbilstīgajām izmaksām; Īpaša lietderīguma gadījumos finansiālais ieguldījums 2. punkta a) apakšpunktā minētajām darbībām visu dalībvalstu kompetentajām iestādēm vai trešām valstīm, kas piedalās Programmā, var būt līdz 80 % apmērā no atbilstīgajām izmaksām.
12.

atzinīgi vērtē energoefektivitātes pienākuma shēmu ieviešanu, jo īpaši pasākumus, lai nodrošinātu, ka visi enerģijas sadales uzņēmumi panāk ikgadēju enerģijas ietaupījumu, kas ir līdzvērtīgs 1,5 % no pārdotās enerģijas apjoma (3); Komiteja atgādina, ka energoefektivitātes pienākuma shēmu ieviešanā ir svarīgi ņemt vērā subsidiaritātes principu; Komiteja pauž nožēlu a. par dalībvalstīm doto iespēju ierosināt alternatīvus pasākumus, kas varētu privātā sektora pienākumus pārvirzīt uz publisko sektoru un radīt papildu slodzi nodokļu maksātājiem; b. ka direktīvā nav pievērsta uzmanība galvenajai problēmai, kā stimulēt energosadales un mazumtirdzniecības uzņēmumus samazināt enerģijas tirdzniecību katru gadu par 1,5 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu; un ka noteikums par to, ka dalībvalstis var “iekļaut prasības ar sociālu mērķi to noteiktajiem ietaupījumu pienākumiem” (direktīvas 6. panta 5.a punkts) nebūs pietiekams, lai aizsargātu visnabadzīgākos iedzīvotājus no enerģijas cenu turpmākiem paaugstinājumiem; c. ka energoefektivitātes pienākuma shēmas ietvaros dalībvalstīm vēlākais līdz 2013. gada 1. janvārim jāpaziņo par alternatīvajiem pasākumiem, ko tās plāno pieņemt, lai panāktu enerģijas ietaupījumu tiešo patērētāju vidū. Komiteja pauž bažas, ka minētie pasākumi to pašreizējā definīcijā ļauj apiet energoefektivitātes pienākuma shēmām izvirzīto mērķi;
32.

izsaka nožēlu par to, ka enerģētikas stratēģijā laikposmam no 2011. gada līdz 2020. gadam trūkst jaunu, konkrētu saistību attiecībā uz finansējumu, kas paredzēts vietējā un reģionālā līmeņa ieguldījumiem ilgtspējīgā enerģētikā, neraugoties uz to, ka Komisija ir uzsvērusi vietējo un reģionālo pašvaldību lomu;
15.

pauž īpašas bažas par to, ka palielinās sevišķi migrantu sociālā atstumtība, samazinās darba ekonomiskā vērtība un līdz ar to palielinās tā saukto nabadzīgu strādājošo skaits. Komiteja uzsver, ka palielinās bezdarba risks un līdz ar to nabadzības riskam, kam ir pakļauti cilvēki, kuri vecāki par 50 gadiem, un samazinās nodarbinātības iespējas cilvēkiem ar invaliditāti, palielinās nevienlīdzība ieņēmumu sadalē un paplašinās ar to saistītā relatīvā un absolūtā nabadzība. Komiteja uzskata, ka spiedīgi ekonomiskie apstākļi ierobežo piekļuvi ne vien materiālajām, bet arī kultūras un sociālajām iespējām, kas ir būtiski līdzekļi, lai pilnībā attīstītu un īstenotu indivīda potenciālu; šajā sakarā aicina lielā mērā izmantot ESF, tostarp saskaņā ar tādām stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvām kā “Jaunu prasmju un darbavietu programma” un “Eiropas platforma cīņai pret nabadzību”;
26.

atgādina, ka ES jauno tiesību aktu ietekme uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām izriet gan no Eiropas Parlamenta un Padomes grozījumiem, gan Eiropas Komisijas sākotnējā priekšlikuma. Komiteja rosina abas pirmās iestādes visā likumdošanas procesā pievērst vairāk uzmanības arī to pieņemto lēmumu teritoriālajai ietekmei un aicina izmantot Komitejas īpašās zināšanas šajā jomā. Komiteja uzskata, ka būtu jāapzina konkrētās iespējas šādai RK ex ante un ex post sadarbībai ar Eiropas Parlamentu un Padomi saistībā ar ietekmes novērtējumiem, subsidiaritātes principa ievērošanas kontroli un ES tiesību aktu īstenošanu;
39.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija īpašu uzmanību veltījusi pamatprasmju attīstīšanai, un uzskata — lai integrētu neaizsargātās un riska grupas, tostarp imigrantus, ļoti svarīgi ir attīstīt lasīt, rakstīt un rēķināt prasmi un citas pamatprasmes, kā arī IT lietošanas un valodu prasmes, jo īpaši ņemot vērā to, ka aptuveni 20 % ES iedzīvotāju ir vāja lasītprasme un rakstītprasme (6);
36.

atbalsta Eiropas Komisijas nostāju, ka dalībvalstīm no 2013. gada vismaz 50 % ienākumu no emisijas tiesību izsoles būtu jāvelta klimata problēmas risināšanai ar pielāgošanās pasākumiem. Komiteja uzskata, ka pielāgošanās un ietekmes mazināšanas mērķiem paredzētie līdzekļi jāpiešķir arī atkarībā no vietējām un reģionālajām īpatnībām. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām vajadzēs ievērojamus finanšu līdzekļus, un vietējā un reģionālā mēroga projektiem piešķiramo līdzekļu procentuālais īpatsvars būtu ievērojami jāpalielina, jo īpaši īstermiņā;
20.

uzsver, ka jāiegūst visas pasaules patērētāju uzticēšanās ES ĢN sistēmai. Patērētājiem neapšaubāmi jābūt labāk informētiem par minēto sistēmu būtību, to intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu starptautiskā mērogā un par to, kā tās faktiski ir saistītas ar reģionālajām kopienām, tādēļ ir ļoti svarīgi uzsākt patērētāju informēšanas kampaņas, to organizēšanai piešķirot īpašu finansējumu. Eiropas Savienības dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) 510/06 13. panta 1. punktu oficiāli veiks pasākumus, kas vajadzīgi, lai to teritorijā novērstu ACN un AĢN nosaukumu nelikumīgu lietošanu;
5.

un — jāvienkāršo muitas procedūras saistībā ar jūras pārvadājumiem, īpaši starp dažādām ES ostām; — jāievieš vienota Eiropas atļauja vilcienu vadītājiem, lai kvalificēti darbinieki varētu vieglāk strādāt jebkurā ES valstī, izmantojot dažādas sistēmas un aprīkojumu; — lai varētu nodrošināt vienlīdzīgus konkurences nosacījumus, svarīgi ir nodrošināt vienlīdzību likuma priekšā. Ar regulu par braukšanas laiku un atpūtas laiku ES ir noteikts vienots regulējums neatkarīgi no tā, no kuras valsts ir transporta uzņēmums. Tomēr iespējas vērsties pret minētās regulas pārkāpējiem atšķiras atkarībā no tā, vai pārkāpums ir izdarīts tajā pašā valstī, kurā transportlīdzeklis reģistrēts un kurā autovadītājs dzīvo, vai arī citā valstī. Komisijas priekšlikums direktīvai, ar ko veicina ceļu satiksmes drošības noteikumu pārrobežu izpildi, attiecas uz gadījumiem, kad ir pārsniegts pieļaujamais braukšanas ātrums, kad transportlīdzekli vada reibumā, netiek lietota drošības josta, vai kad brauc pie sarkanās gaismas. Arī braukšanas laika un atpūtas laika noteikumu pārkāpumi būtu jāuzskata par vienu no jautājumiem, ko risina ar satiksmes noteikumu pārkāpumu sodīšanas jomā notiekošas pārrobežu sadarbības palīdzību; — jāpanāk atbilstība punktualitātes noteikumiem, īpaši, UIRR (Starptautiskā autoceļu un dzelzceļa kombinētā transporta uzņēmumu apvienība) noteikumiem; — noteikumi par vilcienu vadītāju pārnakšņošanu citā valstī ir nelabvēlīgi pārvadātājiem no nomaļām valstīm, ja tiem jāveic gari starptautiski pārvadājumi. Tādēļ būtu jāpārskata darba tiesību akti, lai nodrošinātu pārvadātājiem no nomaļām valstīm tādas pašas iespējas veikt starptautiskus dzelzceļa pārvadājumus kā pārvadātājiem no Centrāleiropas valstīm; — ES būtu jāpievērš īpaša uzmanība pieaugušajam noziedzības un terorisma draudu līmenim, kas vērojams kravu pārvadājumu pa autoceļiem un dzelzceļu nozarē. Būtu jāattīsta dalībvalstu organizēta sadarbība, un ES šajā sakarā ir svarīga loma. Lai paaugstinātu drošību, svarīgi izveidot drošākas atpūtas zonas, īpaši Eiropas transporta tīkla (TEN-T) tuvumā; — jāmazina satiksmes sastrēgumi, izveidojot izdevīgākus dzelzceļa maršrutus un — jāpaaugstina pakalpojumu kvalitāte kopumā un jāievieš nozares labas rīcības kodekss, tādējādi cenšoties vairot lietotāju uzticību; — svarīgi ir arī tas, lai ES pievērstu uzmanību ar kravu pārvadājumiem pa autoceļiem saistītajai noziedzībai. Ir vispārzināms, ka autoceļu malās esošajās stāvvietās bieža parādība ir tabakas un alkohola kontrabanda un to nelikumīga tirdzniecība. Lai minēto problēmu novērstu, ir vajadzīga starptautiska sadarbība, kas būtu jāuzsāk un jākoordinē Eiropas Savienībai; — jānostiprina iekšējo ūdensceļu transporta konkurētspēja; — kopā ar vietējām pārvaldes iestādēm jāattīsta noturīgs ūdensceļu un ostu tīkls, savienojot esošos tīklus un ķēdes; — iekšējo ūdensceļu transportā jāsekmē inovācija; — par mērķi jāizvirza droši un ilgtspējīgi iekšējo ūdensceļu pārvadājumi;
—

uzsver, ka nelegālā imigrācija un legālā imigrācija ir savstarpēji saistītas un ka legālās imigrācijas politikas izstrādē par vienu no galvenajiem jautājumiem jāuzskata nelegālās imigrācijas apkarošana. No vienas puses, konsekventi un saskaņoti jāapkaro nelegālā imigrācija, lai efektīvi izskaustu bieži vien labi organizētas noziedzīgas struktūras. No otras puses, jārada legālas imigrācijas iespējas tad, ja ir vērojams darbaspēka trūkums vai arī gadījumos, kad galvenais mērķis ir zināšanu apmaiņa un nodošana, kā arī imigrantu kvalifikācijas paaugstināšana noteiktā uzturēšanās periodā.
—

uzskata, ka ir jāsniedz skaidrāks vēstījums iespējamām kandidātvalstīm par to, kā tās var pievienoties ES. Valstis uzņemot individuāli, būtu iespējams veicināt entuziasmu un motivāciju paātrināt kopējo procesu. Sekmēm, ko valstis guvušas, panākot atbilstību ES izvirzītajiem kritērijiem, jābūt izšķirīgam faktoram, no kura atkarīgs to pievienošanās ātrums;
37.

iesaka tīmekļa vietnē Europa ietvert īpašu lapu par vietējo un reģionālo pašvaldību lomu Eiropas lēmumu pieņemšanas procesā, kas parādītu, ka apmēram 75 % no Eiropas tiesību aktiem tiek īstenoti vietējā vai reģionālā līmenī; iekļaut minētajā lapā saiti uz Reģionu komitejas tīmekļa vietni un uz to Eiropas vai valstu apvienību, vietējo un reģionālo pašvaldību tīmekļa vietnēm, kuras to vēlas;
1.

ļoti atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu par “Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos”. Tajā vispirms raksturota kultūras svarīgā nozīme integrācijas procesā un secināts, ka vajadzīgi atbilstoši instrumenti, kas ļautu Eiropas kultūras bagātībai un daudzveidībai izpausties visā pilnībā, lai gan ES, gan ārpus tās robežām sasniegtu “stratēģiskos mērķus — labklājību, solidaritāti un drošību”. Tādēļ nepieciešama visu kultūras politikas īstenošanā iesaistīto pušu ciešāka sadarbība, iesaistot pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus un attiecīgos sadarbības tīklus. Izstrādājot jaunu Eiropas darba kārtību kultūrai globalizācijas apstākļos, arvien lielāka nozīme ir reģionu un vietējai kultūras politikai. Globalizācijas ietekmē no jauna jāatgriežas pie idejas par “reģionu Eiropu”. Tas īpaši attiecas uz Eiropas Savienībā spēkā esošo subsidiaritātes principu, kura pamatā ir ideja, ka kultūras attīstībai jānotiek iedzīvotājiem vistuvākajā līmenī — pilsētās un reģionos. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir īpaši svarīga nozīme kultūras veicināšanā un attīstībā attiecīgajā teritorijā, it īpaši tādās jomās kā kultūras mantojuma saglabāšana un mākslinieciskās jaunrades veicināšana, kā arī finansējot un atbalstot kultūras iestādes un iniciatīvas, vispārējo izglītību un apmācību, rīkojot festivālus un kultūras saietus. Kultūras jomā, it īpaši pārrobežu reģionos, notiekošās sadarbības kvalitātei un intensitātei ir īpaša nozīme Eiropas integrācijas procesā, jo īpaši laikā, kad jārisina globālu pārbaudījumu laikā;
2.1.4

Citi ļoti interesanti instrumenti, ko varētu izmantot “sviras efekta” palielināšanai, ir instrumenti, kas izriet no struktūrfondu iesaistīšanas uzņēmumiem, jo īpaši MVU, paredzētajos finansēšanas tehnikas instrumentos, kā, piemēram, riska kapitāla fondi, garantiju fondi, aizdevumu fondi un pilsētu attīstības fondi. Daudzos atbalsta reģionos, izmantojot struktūrfondus, jau ir gūta bagāta pieredze saistībā ar minētajiem atbalsta instrumentiem, jo īpaši riska kapitāla finansējuma jomā. Tas pats attiecas uz to apgrozības fondu struktūru, kas arī pēc atbalstam paredzētā laika var sniegt ieguldījumu reģionālajā attīstībā. Šajā sakarā iniciatīvas JEREMIE, JASPERS un JESSICA ir atzinīgi vērtējamas un to veicinātāju vidū ir Eiropas Investīciju banka (EIB) un Eiropas Investīciju fonds (EIF), kuriem varētu būt svarīga nozīme šāda veida pasākumu īstenošanā.
Lidostu galvenais uzdevums un komercdarbība ir nodrošināt pakalpojumus gaisa kuģiem no to nolaišanās līdz pacelšanās brīdim, kā arī pasažieru un kravu apkalpošanu, lai gaisa pārvadātāji varētu sniegt gaisa pārvadājumu pakalpojumus. Šai nolūkā lidostas piedāvā virkni aprīkojuma un pakalpojumu, kas ir saistīti ar gaisa kuģu darbību, pasažieru apkalpošanu un kravu apstrādi un kuru izmaksas pamatā sedz no lidostu nodevām.

Lidostu galvenais uzdevums un komercdarbība ir nodrošināt pakalpojumus gaisa kuģiem no to nolaišanās līdz pacelšanās brīdim, kā arī pasažieru un kravu apkalpošanu, lai gaisa pārvadātāji varētu sniegt gaisa pārvadājumu pakalpojumus. Šai nolūkā lidostas piedāvā virkni aprīkojuma un pakalpojumu, kas ir saistīti ar gaisa kuģu darbību, pasažieru apkalpošanu un kravu apstrādi un kuru izmaksas pamatā sedz no lidostu nodevām , bet ne obligāti tikai no tām .
1.8

atzīst arī to, ka pesticīdu nozare ir svarīgs darba devējs ES, jo šajā nozarē kopumā ir aptuveni 26 000 darbavietu; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar ietekmes novērtējumu, īstenojot tematisko stratēģiju, minētajā nozarē tiks izveidotas vēl 3 000 darbavietu un lauksaimniecības nozarē tiks papildus iegūti vismaz 380 miljoni EUR, kā arī atzinīgi vērtē to, ka tematiskā stratēģija kopumā atbilst Lisabonas stratēģijas mērķiem;
15. pants Pagaidu apcietinājuma nosacījumi 2. Pagaidu apcietinājumu īsteno speciālās pagaidu apcietinājuma telpās. Ja dalībvalsts nespēj nodrošināt uzturēšanos speciālā pagaidu apcietinājuma telpā un ir spiesta izmantot brīvības atņemšanas iestādes telpas, tā nodrošina, ka pagaidu apcietinājumā esošie trešo valstu pilsoņi pastāvīgi ir fiziski nošķirti no parastajiem ieslodzītajiem. Īpaša uzmanība ir jāpievērš mazāk aizsargātu personu stāvoklim. Dalībvalstis nodrošina, ka nepilngadīgie netiek turēti pagaidu apcietinājumā parastās brīvības atņemšanas iestādes telpās. Nepavadītus nepilngadīgos nošķir no pieaugušajiem, ja netiek uzskatīts, ka bērna interesēs ir to nedarīt.

15. pants Pagaidu apcietinājuma nosacījumi 2. Pagaidu apcietinājumu īsteno speciālās pagaidu apcietinājuma telpās. Ja dalībvalsts nespēj nodrošināt uzturēšanos speciālā pagaidu apcietinājuma telpā un ir spiesta izmantot brīvības atņemšanas iestādes telpas, tā nodrošina, ka pagaidu apcietinājumā esošie trešo valstu pilsoņi pastāvīgi ir fiziski nošķirti no parastajiem ieslodzītajiem. Īpaša uzmanība ir jāpievērš mazāk aizsargātu personu stāvoklim. Dalībvalst, nepilngadīgie netiek turēti pagaidu apcietinājumā parastās brīvības atņemšanas iestādes telpās. Nepavadītus nepilngadīgos nošķir no pieaugušajiem, ja netiek uzskatīts, ka bērna interesēs ir to nedarīt.
13.

KJP piedāvā visaptverošu pamatprogrammu, kas sniedz daudzas darbības iespējas. Visupirms darba programmās būtu skaidri jānosaka, kādas ir darbības, kad, kam un kādā veidā ir iespējamas; tām būtu arī jāsatur norāde par Komisijas piemērotajiem kritērijiem un tātad par to, kādas būs reālās iespējas. Komiteja darba programmu izstrādāšanas procedūras ietvaros vēlas saņemt informāciju tieši tāpat, kā to saņem Eiropas Parlaments, lai vajadzības gadījumā spētu savlaicīgi darīt zināmu savu nostāju. Arī reģionālajām valdībām ir nepieciešama pieeja programmu projektiem, lai tās varētu izteikt savu viedokli un ieteikumus, tādējādi stiprinot to lomu konkurētspējas stiprināšanā.
2.7

pieprasa, lai tiktu piešķirts valsts atbalsts pasākumiem, kas veicina jauninājumus vides aizsardzības jomā un produktivitātes uzlabojumus nolūkā paaugstināt energoefektivitāti. Minētais atbalsts no vienas puses varētu izpausties kā investīcijas, prasībās attiecībā uz inovatīvām energoefektīvām tehnoloģijām neiekļaujot prasību attiecībā uz ziņošanu par subsīdijām. No otras puses, piešķirot atbalstu vides aizsardzības pasākumiem, būtu jāņem vērā energoefektivitāte kā vispārējs kritērijs, jo šādus pasākumus galvenokārt īsteno vietējā un reģionālajā līmenī; īpaši atbalsta grupu atbrīvojumu no atbalsta energoefektivitātes veicināšanai, tomēr robežvērtībām ir jābūt vismaz tik augstām, lai samazinātu administratīvos šķēršļus un iespējamo vilcināšanos šāda veida projektu īstenošanā (5. jautājums);
1.2.5.

vēlas, lai šādi nolīgumi kļūtu par efektīvu instrumentu vietējo un reģionālo varu iekļaušanai tādā valsts stratēģisko atsauces pamatprincipu kopumā, kas atstāj reģioniem pietiekamu manevrēšanas iespēju to specifisko darbību un mērķu definēšanai, no vienas puses, un ka nolīguma vai vienošanās ar Eiropas Komisiju parakstītājiem ir jābūt attiecīgajām likumdošanas un izpildvaras pilnvarām, no otras puses,
1)

vispārējie paziņojuma mērķi ir absolūti nepieciešami elementi Lisabonas Eiropas stratēģijas īstenošanā. Eiropas zinātniskās izpētes un attīstības investīciju palielināšana līdz 3 % no IKP, no kuriem 2 % nāk no privātiem avotiem un visi saistīti ar zinātniskiem pētījumiem un attīstību, kas veicina uz zināšanām balstītu sabiedrību un ekonomiku Eiropā, ir visaptverošs uzdevums, ko iespējams īstenot vienīgi ar Savienības un dalībvalstu dalītām saistībām un saskaņotu darbību;