PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.Priekšlikuma priekšmets

Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā saistībā ar paredzēto Apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanu attiecībā uz grozījumiem EEZ līguma EEZ līguma IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi).

2.Priekšlikuma konteksts

2.1.EEZ līgums

Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) pilsoņiem un uzņēmējiem Eiropas Ekonomikas zonas iekšējā tirgū garantē vienādas tiesības un pienākumus. Tas paredz visās 30 EEZ valstīs, tostarp ES dalībvalstīs, Norvēģijā, Islandē un Lihtenšteinā, ieviest ES tiesību aktus, kas reglamentē četras pamatbrīvības. Turklāt EEZ līgums attiecas uz sadarbību citās svarīgās jomās, piemēram, pētniecības un izstrādes, izglītības, sociālās politikas, vides, patērētāju aizsardzības, tūrisma un kultūras jomā, kuras kopā dēvē par horizontālās un papildu politikas jomām. EEZ līgums stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī. Savienība kopā ar tās dalībvalstīm ir EEZ līguma puse.

2.2.EEZ Apvienotā komiteja

EEZ Apvienotā komiteja ir atbildīga par EEZ līguma pārvaldību. Tā ir forums viedokļu apmaiņai saistībā ar EEZ līguma darbību. Tajā lēmumus pieņem vienprātīgi, un tie ir saistoši pusēm. Par EEZ jautājumu koordinēšanu no ES puses atbild Eiropas Komisijas Ģenerālsekretariāts.

2.3.Paredzētais EEZ Apvienotās komitejas akts

EEZ Apvienotā komiteja ir paredzējusi pieņemt EEZ Apvienotās komitejas lēmumu (“paredzētais akts”) attiecībā uz grozījumiem EEZ līguma IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Regula (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 tika iekļauta EEZ līgumā ar EEZ Apvienotās komitejas 2019. gada 8. februāra Lēmumu Nr. 18/2019 un ir minēta EEZ līguma IX pielikuma 31.bf punktā.

EEZ līguma IX pielikuma 31.bf punkta c) pielāgojums piešķir Lihtenšteinai atkāpi, saskaņā ar kuru tā var atļaut trešo valstu centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (“CVD”), kas jau sniedz Regulas (ES) Nr. 909/2014 25. panta 2. punktā minētos pakalpojumus finanšu starpniekiem Lihtenšteinā vai kas jau ir nodibinājuši filiāli Lihtenšteinā, turpināt sniegt šādus pakalpojumus ne ilgāk kā piecus gadus pēc EEZ Apvienotās komitejas 2019. gada 8. februāra Lēmuma Nr. 18/2019 spēkā stāšanās dienas.

Paredzētā akta mērķis ir, pamatojoties uz Lihtenšteinas pieprasījumu, EEZ līguma IX pielikuma 31.bf punkta c) apakšpunktā noteikto atkāpi pagarināt ilgāk par 2024. gada 8. februāri uz atkāpes piemērošanas termiņu, kam nevajadzētu pārsniegt 7 gadus no EEZ Apvienotās komitejas lēmuma spēkā stāšanās dienas [kas paredzēta 2023. gada februārī]. Tādējādi paredzētais akts ļautu trešo valstu CVD, kas jau sniedz Regulas (ES) Nr. 909/2014 25. panta 2. punktā minētos pakalpojumus finanšu starpniekiem Lihtenšteinā vai kas jau ir nodibinājuši filiāli Lihtenšteinā, turpināt sniegt šādus pakalpojumus uz laiku, kas nepārsniedz septiņus gadus pēc paredzētā akta spēkā stāšanās dienas. Tomēr priekšlikuma projektā ir arī precizēts, ka EEZ līguma IX pielikuma 31.bf punkta c) pielāgojums ir jāpārskata, ja minētajā laikposmā tiek grozīts Regulas (ES) Nr. 909/2014 25. vai 69. pants.

Paredzētais akts būs pusēm saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

2.4.Citi elementi

Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

Lihtenšteinas situācija (3. panta c) punkta) pielāgojums)

Lihtenšteinu un Šveici cieši saista vairāki līgumi, to skaitā jo īpaši 1923. gada muitas līgums un 1980. gada monetārais līgums, kurā noteikts, ka Lihtenšteina (kas Šveices franku par oficiālo valūtu izmanto jau kopš 1921. gada) tiek iekļauta Šveices valūtas zonā. Finanšu pakalpojumu nozarē monetārais līgums paredz dažu Šveices juridisko un administratīvo noteikumu tiešu piemērojamību (skatīt monetārā līguma pielikumus). Tādēļ noteiktiem finanšu starpniekiem (piemēram, bankām, ieguldījumu uzņēmumiem) ir jāievēro Šveices valsts bankas (Swiss National Bank) ziņošanas prasības, lai tā varētu īstenot monetāro politiku. Pateicoties kopējai ekonomikas un valūtas zonai, starp abām valstīm vēsturiski ir radušās ciešas ekonomiskās saites, kas turpināja pastāvēt arī pēc Lihtenšteinas pievienošanās EEZ līgumam.

Šo iemeslu dēļ Lihtenšteinas finanšu tirgus ir pilnībā integrēts Šveices finanšu tirgus infrastruktūrās un lielā mērā ir atkarīgs no tām. Jebkurš pašreizējās struktūras traucējums var radīt problēmas Lihtenšteinas finanšu tirgus dalībniekiem. Tāpēc 3. panta c) punkta pielāgojums nosaka, ka trešo valstu centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem, kas jau sniedz CVDR regulas 25. panta 2. punktā minētos pakalpojumus finanšu starpniekiem Lihtenšteinā vai kas jau ir nodibinājuši filiāli Lihtenšteinā, var atļaut turpināt sniegt 25. panta 2. punktā minētos pakalpojumus uz laiku, kas nepārsniedz 7 gadus pēc pievienotā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta spēkā stāšanās dienas. Tomēr priekšlikuma projektā ir arī precizēts, ka EEZ līguma IX pielikuma 31.bf punkta c) pielāgojums ir jāpārskata, ja minētajā laikposmā tiek grozīts Regulas (ES) Nr. 909/2014 25. vai 69. pants.