EIROPAS KOMISIJA Briselē, 30.11.2015 COM(2015) 591 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Ziņojums par Regulas (ES) Nr. 1029/2012, ar ko Pakistānai ievieš ārkārtas autonomās tirdzniecības preferences, darbību un ietekmi



KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Ziņojums par Regulas (ES) Nr. 1029/2012, ar ko Pakistānai ievieš ārkārtas autonomās tirdzniecības preferences, darbību un ietekmi 1. Ievads Reaģējot uz postošajiem plūdiem, kuri 2010. gadā, laikā no jūlija līdz septembrim, skāra lielu daļu Pakistānas, Eiropadome savā deklarācijā par Pakistānu, kas tika pievienota tās 2010. gada 16. septembra secinājumiem, nolēma pilnvarot ministrus steidzami panākt vienošanos par visaptverošu īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa pasākumu kopumu, kas palīdzētu Pakistānai atveseļoties un veicinātu turpmāku attīstību, tostarp tajā iekļaujot vērienīgus tirdzniecības pasākumus, kas ir būtiski ekonomikas atveseļošanai un izaugsmei. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1029/2012, ar ko Pakistānai ievieš ārkārtas autonomās tirdzniecības preferences (turpmāk „regula”), Pakistānai tika piešķirtas tirdzniecības preferences saistībā ar 75 produktiem. Šīs tirdzniecības preferences nozīmē, ka 49 produktus var importēt ES bez nodokļiem vai kvantitatīviem ierobežojumiem (šie produkti uzskaitīti regulas I pielikumā) un 26 produktus var importēt ar nulles nodokli, ievērojot kvantitatīvus ierobežojumus, t. i., ievērojot tarifa kvotas (šie produkti uzskaitīti regulas II pielikumā). 2. Metodika Analīze par ietekmi uz tirdzniecību ir galvenokārt balstīta uz to, kā ir attīstījies tādu no Pakistānas Eiropas Savienībā importēto produktu apjoms, kuriem piemēro autonomās tirdzniecības preferences. Kaut gan preferences tika piešķirtas uz laiku no 2012. gada 15. novembra līdz 2013. gada 31. decembrim, analīze ir koncentrēta uz 2013. kalendāro gadu, veicot salīdzinājumu ar vidējo importa apjomu trijos iepriekšējos gados (2010., 2011. un 2012. gadā). Datu pieejamības un vieglākas datu salīdzināmības dēļ dati attiecas uz 27 ES dalībvalstīm (turpmāk „ES27ˮ), jo Horvātija pievienojās ES 2013. gada 1. jūlijā. Tāpat datu pieejamības, ticamības un salīdzināmības dēļ analīzes pamatā esošie dati mērīti vērtības, nevis daudzuma izteiksmē. Dati par produktiem, kas no Pakistānas importēti Eiropas Savienībā, galvenokārt iegūti no Eurostat (COMEXT). Analīzi par ietekmi uz ES tautsaimniecību un darbavietām galvenokārt pamato dati par ražošanu un nodarbinātību, kuru pamatā cita starpā ir Eurostat Prodcom dati (NACE 2. red.). Analīze ir arī galvenokārt koncentrēta uz tekstilpreču un apģērbu nozarēm, jo tieši šajās nozarēs ir visvairāk produktu, kuriem piemēro autonomās tirdzniecības preferences. Turpmāk tekstā, runājot par autonomajām tirdzniecības preferencēm, izmantots saīsinājums „ATPˮ un, runājot par produktiem, uz kuriem attiecas regula, — apzīmējums „ATP pozīcijasˮ vai „ATP produktiˮ, vai pēc nepieciešamības apzīmējumi „I pielikumā minētie produktiˮ un „II pielikumā minētie produktiˮ. Gan tabulās, gan tekstā ir atsauce galvenokārt uz produkta kombinētās nomenklatūras (KN) kodu. Produkta apraksts saistībā ar KN kodiem pieejams attiecīgajā regulas pielikumā.



3. Regulas darbība — tarifa kvotas pārvaldība

Uz II pielikumā minētajiem produktiem attiecas tarifa kvotas (TK), kas atbilstoši regulas 3. pantam tiek pārvaldītas saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a, 308.b un 308.c pantu. Pielikuma 10. tabulā parādīta tarifa kvotas piemērošana. Piešķirto kvotu 2013. gadā aizpildīja vai gandrīz aizpildīja septiņas tarifa pozīcijas: 22071000, 41079210, 61033200, 61099020, 61159500, 62046231 un 64039993. Šajās septiņās tarifa pozīcijās, izņemot 22071000, kopējais importa apjoms pārsniedza TK, tomēr pārsniedzošais imports (t. i., imports, kas pārsniedza kvotu) tika ievests ES, piemērojot vislielākās labvēlības tarifa (VLT) vai vispārējās preferenču shēmas (VPS) nodokli. Tarifa pozīcijai 64039993 piemērojot beznodokļu importu, piešķirtā TK tika pavisam nedaudz pārsniegta par 1,5 tonnām jeb 0,06 % no TK. Vidējā svērtā TK tika piemērota 11,3 % līmenī 2012. gadā (laikā no 15. novembra līdz 31. decembrim) un 76,8 % līmenī 2013. gadā. 4. Regulas ietekme 4.1. Ietekme uz tirdzniecību Kopumā Pakistāna ierindojas 47. vietā starp ES tirdzniecības partnervalstīm vispārējās tirdzniecības izteiksmē, 44. vietā importa izteiksmē un 51. vietā starp eksporta partnervalstīm. Turpmāk 1. attēlā atspoguļota divpusējās tirdzniecības attīstība pēdējos desmit gados, kas kopumā bijusi pozitīva. Laikā no 2005. gada līdz 2009. gadam tirdzniecībā ar ES bija neliels pārpalikums, bet 2010. gadā izveidojās deficīts. Turpmāk 1. tabulā parādīts no Pakistānas ES27 importēto produktu kopējais apjoms gan saistībā ar ATP produktiem, gan visiem pārējiem produktiem (t. i., kopējais imports, no kura atskaitīts imports, kam piemēro ATP). No Pakistānas Eiropas Savienībā importētie ATP produkti veidoja EUR 1,5 miljardus 2013. gadā, un salīdzinājumā ar vidējo rādītāju 2010.–2012. gadā summa palielinājās par EUR 348 miljoniem jeb 31,5 %. Tā kā ATP produktu imports Eiropas Savienībā veidoja aptuveni 33 % no kopējā importa no Pakistānas, var teikt, ka imports, kam piemēroja ATP, ievērojami veicināja kopējo importu no Pakistānas — 2013. gadā tas palielinājās par 9,4 % (visu pārējo produktu imports, izņemot ATP produktu importu, palielinājās tikai par 1,1 %). Kopējā no Pakistānas Eiropas Savienībā importēto ATP produktu klāstā I pielikumā minētie produkti un II pielikumā minētie produkti bija gandrīz vienādās daļās. II pielikumā minēto produktu importa palielinājums vidēji bija nedaudz lielāks (34 %) nekā I pielikumā minēto produktu importa palielinājums (29 %), un tas galvenokārt bija saistīts ar viena II pielikumā minētā produkta (22071000, nedenaturēts etilspirts) importa ievērojamu palielināšanos. Ja šo produktu neņem vērā, tad II pielikumā minēto produktu imports vidēji palielinājās par 25 %. 1. tabula. ES27 imports no Pakistānas (tūkstošos EUR) Vidēji 2010.–2012. gadā 2013. gadā Pārmaiņas, EUR Pārmaiņas, % ATP pozīcijas, % no kopējā importa, 2010.–2012. gadā ATP pozīcijas, % no kopējā importa, 2013. gadā Kopējais visu produktu imports 4052 937 4433 584 380 647 9,4 % ATP produktu imports 1107 696 1456 242 348 546 31,5 % 27,3 % 32,8 % I pielikumā minētie produkti 561 415 723 787 162 373 28,9 % 13,9 % 16,3 % II pielikumā minētie produkti 546 282 732 455 186 173 34,1 % 13,5 % 16,5 % Visi pārējie produkti 2945 241 2977 342 32 101 1,1 % Avots: aprēķini, kuru pamatā ir Eurostat Comext dati. Turpmāk 2. tabulā apkopota ATP izmantošana, t. i., tādu produktu imports, kuriem faktiski tika piešķirtas ATP un piemēroti citi tarifa režīmi. Dati liecina, ka vidēji aptuveni 65 % produktu, kas tika importēti ATP pozīcijās, tika piešķirtas ATP. Tādu produktu imports, kuriem tika piemērotas ATP, veidoja EUR 942 miljonus jeb 21 % no kopējā ES importa no Pakistānas 2013. gadā. 2. tabula. No Pakistānas ES27 importētie ATP produkti saskaņā ar dažādiem tarifa režīmiem (tūkstošos EUR) Vidēji 2010.–2012. gadā 2013. gadā Tāda importa daļa, kam piemēroja ATP, 2013. gadā Daļa kopējā importā 2013. gadā Kopējais imports ATP pozīcijās 1107 696 1456 242 Piemērojot ATP 21 0321 942 374 64,7 % 21,3 % Piemērojot VPS 1024 628 353 499 24,3 % 8,0 % Piemērojot VLT 76 058 160 369 11,0 % 3,6 % 1 Attiecas tikai uz ATP, kas piešķirtas uz laiku no 2012. gada 15. novembra līdz 31. decembrim. Avots: aprēķini, kuru pamatā ir Eurostat Comext dati.

Turpmāk 3. tabulā parādīts no citām pasaules valstīm (ārpus ES27) un valstīm, kurām piešķirtas līdzīgas tirdzniecības preferences (valstīm, kam piešķirts nulles nodoklis saskaņā ar ES vispārējo preferenču shēmu), Eiropas Savienībā importēto produktu apjoms. Dati liecina, ka ATP pozīciju imports no Pakistānas vidēji uzrādījis labākus rādītājus nekā kopējais ES imports no citām pasaules valstīm, bet iekasētā maksa bija mazāka nekā importam no valstīm, kurām piešķirtas līdzīgas tirdzniecības preferences. Vienīgais iespējamais izskaidrojums tam, kāpēc strauji palielinājās imports no valstīm, kam piešķirta nulles VPS (66,2 %), ir reformētie ES noteikumi par izcelsmi saistībā ar VPS (spēkā no 2011. gada 1. janvāra), kuri ievērojami mīkstina režīmu ar vismazāk attīstītajām valstīm, tostarp saistībā ar tekstilprecēm un apģērbu. Palielinājums galvenokārt izveidojās saistībā ar Bangladešu, un tas veidoja aptuveni 65 % no importa no valstīm, kam piešķirta nulles VPS. 3. tabula. ES27 imports no citām pasaules valstīm un valstīm, kam piešķirta nulles VPS (tūkstošos EUR) Vidēji 2010.–2012. gadā 2013. gadā Pārmaiņas Pakistānas daļa 2010.–2012. gadā Pakistānas daļa 2013. gadā No citām pasaules valstīm Kopējais imports 1530 617 750 1520 363 786 -0,7 % 0,3 % 0,3 % Visu ATP pozīciju imports 17 431 666 18 238 834 4,6 % 6,4 % 8,0 % I pielikumā minētie produkti 11 164 767 11 718 469 5,0 % 5,0 % 6,2 % II pielikumā minētie produkti 6266 899 6520 365 4,0 % 8,7 % 11,2 % Valstis, kam piešķirta nulles VPS Visu ATP pozīciju imports 994,127 1652,269 66,2 % I pielikumā minētie produkti 188,428 333,394 76,9 % II pielikumā minētie produkti 805,699 1318,875 63,7 % Avots: aprēķini, kuru pamatā ir Eurostat Comext dati. Pielikuma 11.–13. tabulā sniegts sīkāks dalījums (pa sadaļām un pozīcijām) importam, kam piemēro ATP. Dati šajās tabulās kopā ar iepriekš minētajiem datiem liecina par turpmāk izklāstīto. Pakistānas daļa kopējā ES importā no citām pasaules valstīm nemainījās un bija 0,3 %. Pakistānas vispārējā daļa visu ATP produktu ES importā palielinājās no 6,4 % līdz 8 % (skatīt 3. tabulu). Pirms ATP ieviešanas Pakistānas daļa importā jau bija ievērojama saistībā ar noteiktiem produktiem: sešiem produktiem, kuriem piemēroja ATP, importa daļa pārsniedza 50 % (skatīt 6. tabulu). 2013. gadā desmit produktiem, kuriem piemēroja ATP, daļa importā pārsniedza 50 %. Nedenaturēts etilspirts (22071000) ir produkts, kura imports palielinājies visvairāk (441 %), un to galvenokārt var skaidrot tādējādi, ka šim produktam parasti nepiemēro VPS un tā VLT nodoklis ir EUR 19 par hektolitru (skatīt 11. un 12. tabulu pielikumā). Nedenaturēta etilspirta imports no Pakistānas, kam piemēro ATP, bija ierobežots tarifa kvotas dēļ. Saistībā ar ķīmiskajiem pavedieniem (54. nodaļa) arī bija vērojams ievērojams pieaugums par 85 %, tomēr šis pieaugums bija tikai 1,7 % no tādu produktu vērtības, kuru importam piemēro ATP (skatīt 13. tabulu pielikumā). Saskaņā ar 13. tabulu kokvilna (52. nodaļa) veido vislielāko daļu vērtības izteiksmē kopējā importā, kam piemēro ATP, — tās reģistrētais pieaugums importā ir 28,8 %. Jāņem vērā, ka saistībā ar kokvilnu un kokvilnas produktiem Pakistāna ir otrs lielākais piegādātājs uz ES aiz Turcijas. Apģērbi (61. un 62. nodaļa) kopā veido aptuveni 34 % no importa no Pakistānas, kam piemēro ATP, un šajās nodaļās palielinājums bija attiecīgi 37,4 % un 49,8 %. Citu tekstilizstrādājumu (63. nodaļa) daļa ATP produktu ES importā palielinājās par 6,8%. Atsevišķām tarifa pozīcijām, kam piemēroja ATP (īpaši skatīt 12. tabulu pielikumā), bija vērojama tāda pati tendence kā ES importam no citām valstīm, un vairākumā gadījumu importam no Pakistānas bija labāki vai sliktāki rādītāji atkarībā no tā, vai imports palielinājās vai samazinājās. Divdesmit septiņām tarifa pozīcijām imports palielinājās par vairāk nekā 40 %, un no tām 10 pozīcijām par vairāk nekā 80 %, savukārt 18 pozīcijām imports samazinājās, un no tām 12 pozīcijām samazinājums pārsniedza 20 %. Saskaņā ar 12. tabulu imports palielinājās galvenokārt 52. nodaļas („Kokvilna”) un 61. nodaļas („Adīti apģērbi”) produktiem. Tajā pašā laikā dažu kokvilnas izstrādājumu importā bija vērojams vislielākais samazinājums. Samazinājās arī vairākuma 63. nodaļas („Citi tekstilizstrādājumi”) produktu imports. Saskaņā ar aplēsēm kopējie ES neiegūtie tarifa ieņēmumi no ATP ir EUR 84,6 miljoni. Desmit visvairāk importētie ATP produkti importa vērtības izteiksmē veidoja 62 % no neiekasētajiem tarifa ieņēmumiem. 4.2. Ietekme uz ražošanu un darbavietām ES Šajā sadaļā aplūkota iespējamā ietekme, kādu ATP piemērošana rada ES tautsaimniecībai un ko primāri mēra ES ražošanas izteiksmē. Analīzes pamatā ir Eurostat Prodcom dati par apstrādes rūpniecību ES, kas saskaņā ar aplēsēm atbilst ATP produktu ražošanai. Tomēr Prodcom dati nav pilnīgi (piem., par dažām dalībvalstīm sīki izstrādāti dati ir konfidenciāli), turklāt kombinētās nomenklatūras kodi astoņu ciparu līmenī ne vienmēr atbilst viencipara NACE kodiem, tādējādi turpmāk minētie skaitļi tiek uzskatīti tikai par indikatīviem un sniegti apkopotā veidā. Turpmāk 4. tabulā rādīta ražošana (pārdoto ražojumu vērtība) un nodarbinātība (kopskaits) apstrādes rūpniecībā ES27 2013. gadā kopumā (NACE C.10–C.32 sadaļa), tekstilrūpniecībā (NACE C.13 un C.20.60 sadaļa), apģērbu ražošanā (NACE C.14 sadaļa) un ādas un ādas izstrādājumu, tostarp apavu (NACE C.15 sadaļa), ražošanā. Var uzskatīt, ka ražošanas daļa trīs apakšsadaļās attiecībā pret kopējo ražošanu ir ierobežotāka, bet svarīgāka ir nodarbinātības daļa.





4. tabula. Ražošana un nodarbinātība apstrādes rūpniecībā ES27 2013. gadā (tūkstošos) Ražošana apstrādes rūpniecībā Nodarbinātība apstrādes rūpniecībā Vērtība (EUR) Daļa kopējā ražošanā Skaits Daļa kopējā nodarbinātībā Kopā 4807 491 596 31 537 Tekstilrūpniecība 67 574 110 1,4 % 688 2,2 % Apģērbu ražošana 33 111 472 0,7 % 1176 3,7 % Ādas un ādas izstrādājumu ražošana 33 338 444 0,7 % 451 1,4 % Avots: aprēķini, kuru pamatā ir Eurostat Prodcom dati un dati par nodarbinātību. 5. tabulā parādītas pārmaiņas ražošanā un nodarbinātībā apstrādes rūpniecībā ES27 salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu par laikposmu 2010.–2013. gads. Lai gan 2013. gadā ražošana ES27 palielinājās visās trīs apakšsadaļās, nodarbinātība samazinājās, izņemot sadaļā „Āda un ādas izstrādājumiˮ. Sīkāks dalījums par ražošanu ES, kas saskaņā ar aplēsēm atbilst ATP produktu ražošanai, sniegts pielikuma 14. tabulā. Līdzīgs dalījums par nodarbinātību nevar tikt sniegts, jo dati par nodarbinātību ir pieejami tikai NACE divciparu nodaļu līmenī. 5. tabula. Pārmaiņas ražošanā un nodarbinātībā apstrādes rūpniecībā ES27 2010.–2013. gadā Ražošana Nodarbinātība 2011.–2010. gads 2012.–2011. gads 2013.–2012. gads 2011.–2010. gads 2012.–2011. gads 2013.–2012. gads Kopā 8,6 % 1,2 % 1,2 % -0,1 % -1,4 % -1,4 % Tekstilrūpniecība 6,8 % -1,3 % 1,5 % -0,9 % -2,2 % -2,6 % Apģērbu ražošana -2,1 % 1,2 % 6,0 % -4,4 % -2,9 % -4,5 % Ādas un ādas izstrādājumu ražošana 17,2 % -3,3 % 8,6 % 2,2 % 1,2 % 0,2 % Avots: Eurostat Prodcom dati un dati par nodarbinātību. Turpmāk 6. tabulā parādīts ES tirgus (ražošana ES27, kam pieskaitīts kopējais valstīs ārpus ES27 veiktais imports un no kā atskaitīts kopējais eksports uz valstīm ārpus ES27), un saskaņā ar aplēsēm tas atbilst ATP produktiem dažādās KN nodaļās, uz kuriem attiecas regula, un tāda importa no Pakistānas daļa, kam piemēro ATP. 6. tabula. Tirgus ES27 saistībā ar ATP produktiem un importa no Pakistānas daļa dalījumā pa KN nodaļām KN nodaļa Tirgus ES27 saistībā ar ATP produktiem (miljardos EUR) Imports no Pakistānas, kam piemēro ATP, kā ES tirgus daļa 2010. 2011. 2012. 2013. 2010. 2011. 2012. 2013. 07 Ēdami dārzeņi 157 148 159 169 2,7 % 3,2 % 6,9 % 3,6 % 22 Dzērieni, alkoholiski šķidrumi un etiķis 2,255 2,639 3,124 3,178 0,1 % 0,7 % 0,3 % 1,7 % 41 Jēlādas un āda 1,214 1,547 1,186 1,400 1,3 % 1,4 % 1,7 % 1,6 % 42 Ādas izstrādājumi 486 523 466 473 15,4 % 16,8 % 19,3 % 20,2 % 52 Kokvilna 2,796 3,260 2,801 3,142 10,5 % 11,5 % 9,7 % 12,8 % 54 Ķīmiskie pavedieni 1,456 1,851 1,906 1,599 1,0 % 0,7 % 0,6 % 1,6 % 55 Ķīmiskās štāpeļšķiedras 578 706 613 616 8,1 % 7,7 % 7,4 % 11,2 % 61 Adīti vai tamborēti apģērbi 14,471 14,917 14,407 14,566 1,1 % 1,3 % 1,3 % 1,7 % 62 Apģērbi, kas nav adīti vai tamborēti 4,327 4,434 3,790 3,906 3,4 % 3,9 % 4,6 % 6,3 % 63 Citādi gatavie tekstilizstrādājumi 6,826 7,120 5,108 5,134 3,3 % 3,5 % 4,6 % 4,9 % 64 Apavi 9,317 9,871 9,630 9,889 0,3 % 0,3 % 0,3 % 0,3 % Avots: aprēķini, kuru pamatā ir Eurostat Comext un Prodcom dati. Ir grūti nošķirt iespējamo ietekmi, kādu rada imports no Pakistānas, kam piemēro ATP, un ietekmi no vairākiem citiem faktoriem, kuri var ietekmēt ražošanu, nodarbinātību un tirgus ES, piem., vāja tautsaimniecības attīstība vairākās ES dalībvalstīs, valūtas maiņas kurss, uzņēmējdarbības cikli, patērētāju uzticēšanās, procentu likmes u. c. Tādēļ ir grūti izdarīt skaidrus secinājumus par to, vai no Pakistānas Eiropas Savienībā importētie produkti, kam piemēro ATP, ir ietekmējuši ražošanu un nodarbinātību ES, jo īpaši konkrētās nozarēs vai saistībā ar noteiktiem produktiem. Tomēr var uzskatīt, ka imports no Pakistānas, kam piemēro ATP, var negatīvi ietekmēt ražošanu ES, ja ir spēkā turpmāk minētie kritēriji: bija vērojams liels no Pakistānas Eiropas Savienībā importēto ATP produktu pieaugums; ATP produktu importa no Pakistānas daļa ES tirgū strauji palielinājās, un šāda importa daļa ES tirgū ir liela; ražošanā ES bija vērojama negatīva izaugsme; tika konstatēta liela tādas ražošanas ES daļa, kas ir tieši saistīta ar importu, kam piemēro ATP. Turpmāk 7. tabulā parādīti šie faktori kopā KN divciparu sadaļu līmenī (apzīmējums „ATP produktu ražošana ES” attiecas uz ražošanu ES, kas ir saistīta ar ATP produktiem). Nešķiet, ka skaitļi 7. tabulā varētu kalpot par pamatu skaidriem secinājumiem, jo neviena sadaļa neatbilst visiem kritērijiem. Ņemot vērā tendences saistībā ar ķīmiskajiem pavedieniem (54. nodaļa), ķīmiskajām štāpeļšķiedrām (55. nodaļa) un apģērbiem, kas nav adīti vai tamborēti (62. nodaļa), var uzskatīt, ka ATP produktu imports no Pakistānas ievērojami palielinās un ražošana ES samazinās. Tomēr 54. nodaļas produktu importa, kam piemēro ATP, tirgus daļa ir ierobežota. Saistībā ar 55. un 62. nodaļu ietekmētās ražošanas ES daļa ir ierobežota, un, kaut gan salīdzinājumā ar 2012. gadu 2013. gadā zināmā mērā palielinājās tāda importa daļa ES tirgū, kam piemēro ATP, palielinājums uzskatāms par mērenu.

Saistībā ar 42. nodaļu „Ādas izstrādājumi” ražošanā ES bija vērojams samazinājums un ES tirgū bija vērojama salīdzinoši liela tāda importa daļa, kam piemēro ATP. Tomēr 42. nodaļas ATP produktu importa palielināšanos var uzskatīt par mazāk nozīmīgu (imports, kam piemēro ATP, bija ierobežots tarifa kvotas dēļ). Vispārīgs secinājums: imports no Pakistānas, kam piemēro ATP, tikai ierobežotā mērā ietekmē ražošanu ES. Imports, kam piemēro ATP, varētu ietekmēt lielāku konkurenci starp importētājiem ES tirgū, īpaši tajās produktu sadaļās, kurās Pakistāna jau ir viens no lielākajiem piegādātājiem uz ES. Tomēr šāda iespējamā ietekme uz konkurenci starp importētājiem jāskata attiecībā uz ietekmi, kas ir saistīta ar ietekmi, ko rada daudz nozīmīgāks importa palielinājums no valstīm, kam piešķirta nulles VPS.



7. tabula. Pārmaiņas saistībā ar importu, tirgu un ražošanu un importa, tirgus un ražošanas daļas saistībā ar ATP produktiem KN nodaļa Pārmaiņas importā no Pakistānas, kam piemēro ATP, 2013.–2012. gadā Importa no Pakistānas, kam piemēro ATP, daļa ES tirgū 2012. gadā Importa no Pakistānas, kam piemēro ATP, daļa ES tirgū 2013. gadā Pārmaiņas ražošanā ES 2013.–2012. gadā ES saražoto ATP produktu daļa dalījumā pa NACE sadaļām 2013. gadā 07 Ēdami dārzeņi -10,0 % 6,9 % 3,6 % 8,3 % 22 Dzērieni, alkoholiski šķidrumi un etiķis 441,3 % 0,3 % 1,7 % -2,6 % 41 Jēlādas un āda 12,7 % 1,7 % 1,6 % 10,9 % 9,2 % 42 Ādas izstrādājumi 13,2 % 19,3 % 20,2 % -8,3 % 0,8 % 52 Kokvilna 28,8 % 9,7 % 12,8 % 2,7 % 3,3 % 54 Ķīmiskie pavedieni 85,0 % 0,6 % 1,6 % -20,8 % 1,8 % 55 Ķīmiskās štāpeļšķiedras 40,9 % 7,4 % 11,2 % -3,2 % 0,7 % 61 Adīti vai tamborēti apģērbi 37,4 % 1,3 % 1,7 % 7,2 % 12,5 % 62 Apģērbi, kas nav adīti vai tamborēti 49,8 % 4,6 % 6,3 % -22,9 % 3,8 % 63 Citādi gatavie tekstilizstrādājumi 6,8 % 4,6 % 4,9 % -0,2 % 11,0 % 64 Apavi 14,0 % 0,3 % 0,3 % 7,0 % 60,7 % Avots: aprēķini, kuru pamatā ir Eurostat Comext un Prodcom dati. 4.3. Ietekme uz darbavietām, nabadzību un ilgtspējīgu attīstību Pakistānā Musonu lietus izraisītos plūdus, kas skāra Pakistānu 2010. gadā, laikā no jūlija līdz septembrim, var uzskatīt par briesmīgāko dabas katastrofu valsts vēsturē. Saskaņā ar ANO avotiem plūdi ietekmēja aptuveni 20 miljonus valsts iedzīvotāju un 20 % no Pakistānas sauszemes teritorijas, kas atbilst vismaz 160 000 km2 (Bulgārijas un Slovākijas teritorija kopā), un gandrīz 12 miljoniem iedzīvotāju steidzami bija nepieciešama humānā palīdzība. Saskaņā ar Pasaules Bankas, Āzijas Attīstības bankas un Pakistānas valdības sagatavoto dokumentu par katastrofas radīto vajadzību sākotnējo novērtējumu (Preliminary Damage Needs Assessment jeb DNA) plūdi radīja tiešus un netiešus zaudējumus USD 10 miljardu apmērā un nepieciešamās izmaksas vispārējai katastrofas seku novēršanai un atjaunošanai ir USD 8,7–10,8 miljardi (kas ir attiecīgi 5,8 % no IKP un 4,5–5,3 % no IKP). Ja atjaunošanas izmaksas tiktu sadalītas trīs gados un tās segtu tikai Pakistānas valdība, to attiecība pret 2010.–2011. gada valsts budžetu būtu aptuveni 8–11 % no kopējiem izdevumiem. Lauksaimniecības nozare tika skarta vissmagāk, un saskaņā ar aplēsēm šajā nozarē zaudējumi bija 50 % no visām kaitējumu radītājām izmaksām. Jo īpaši zaudējumi bija rīsa un kokvilnas ražošanā (vissmagāk skartās provinces Sinda (Sindh) un Pendžāba (Punjab) nodrošināja gandrīz 100 % no Pakistānā saražotās kokvilnas). Saskaņā ar DNA rūpniecības nozare nebija nozīmīgi tieši skarta. Tomēr varēja gaidīt, ka rūpniecības nozari diezgan ievērojami ietekmēs kokvilnas, cukurniedru un citu lauksaimniecības augu ražas zaudēšana. Varēja gaidīt, ka tekstilrūpniecības nozare, kas nodrošina aptuveni trešo daļu no pievienotās vērtības apstrādes rūpniecībā, saskarsies ar akūtu izejvielu deficītu, jo tika zaudēti 2 miljoni ķīpu kokvilnas. Saskaņā ar DNA novērtējumu par Pakistānas ekonomiku kopumā 2010. gada plūdiem bija ievērojami negatīva ietekme uz reālā IKP izaugsmes tempu, inflāciju, fiskālo deficītu un maksājumu bilanci. Jau pirms plūdiem bija pastiprinātas bažas par Pakistānas tautsaimniecības veselīgumu, jo pēc pārciestajiem ārējiem un iekšējiem satricinājumiem 2007./2008. gadā bija vērojami centieni atgūt stabilitāti (skatīt 8. tabulu). 8. tabula. Pakistānas tautsaimniecības izaugsmes tempi (procentos, jūlijā pret jūniju) Daļa IKP 2009.–2010. 2010.–2011. 2011.–2012. 2012.–2013. 2013.–2014. IKP 2,6 3,6 3,8 3,7 4,0 Lauksaimniecība 21,2 0,2 2,0 3,6 2,7 2,7 Kokvilnas tīrīšana 0,6 7,3 -8,5 13,8 -2,9 -1,3 Rūpniecība 20,4 3,4 4,5 2,6 4,5 3,6 Apstrādes rūpniecība 13,4 1,4 2,5 2,1 4,6 4,5 Pakalpojumi 58,4 3,2 3,9 4,4 5,1 4,4 Avots: Pakistānas Statistikas pārvalde, Pakistānas ekonomikas apskats par 2014.–2015. gadu.

Reaģējot uz plūdiem, ES galvenokārt sniedza humāno palīdzību. Šajā jomā ES bija lielākais humānās palīdzības sniedzējs krīzes situācijā, un tās saistības pārsniedza EUR 423 miljonus (EUR 150 miljoni bija no ES budžeta, un EUR 273 miljonus nodrošināja dalībvalstis). ES arī ierosināja piešķirt sākotnēju atveseļošanas paketi, kas atbilstu Eiropadomes 2010. gada 16. septembra secinājumiem, lai nodrošinātu turpmākus pasākumus saistībā ar jau sniegtajiem ļoti nozīmīgajiem humānās palīdzības pasākumiem. Tomēr Pakistānas valdība informēja starptautisko sabiedrību, tostarp ES, ka tā nolēmusi uzņemties pilnu atbildību par valsts atveseļošanos un atjaunošanu pēcplūdu periodā. Eiropas Komisija sniedza ne tikai humāno palīdzību, bet arī piešķīra summu EUR 225 miljonu apmērā attīstības sadarbībai, kas bija daļa no daudzgadu indikatīvās programmas Pakistānai 2011.–2013. gadam. Tā bija koncentrēta uz lauku attīstību un izglītību. Šo programmu ietvaros pēc iespējas tika ņemtas vērā un pamatotas plūdu radītās sekas, panākot vienošanos ar Pakistānas valdību. Saistībā ar šo ATP mērķis bija sniegt atbalstu Pakistānas tautsaimniecības atveseļošanai vidējā līdz ilgā termiņā, nodrošinot papildu eksportu no Pakistānas uz ES. Iespējamā norāde par to, cik šāds papildu eksports izmaksātu ES budžetam, ir EUR 84,6 miljoni neiegūtu tarifa ieņēmumu veidā. Turpmāk 9. tabulā sniegti daži tautsaimniecības un tautas attīstības rādītāji par Pakistānu salīdzinājumā ar Dienvidāzijas valstīm un valstīm ar vidēji zemiem ienākumiem (LMIC). Ir redzams, ka Pakistānas gadījumā vairākums rādītāju liecina par pareizu virzību, tomēr valsts atpaliek no citām kaimiņvalstīm Dienvidāzijas reģionā un citām LMIC. Tas pats attiecas uz Pakistānas tautas attīstības indeksu, kas 2013. gadā bija 0,537, ierindojot valsti zemas tautas attīstības valstu grupā, jo vidējais rādītājs Dienvidāzijas valstīs ir 0,588. Kopumā tautas attīstības indeksa izteiksmē Pakistāna 183 valstu vidū ir 146. vietā. 9. tabula. Attīstības rādītāji par Pakistānu, Dienvidāzijas valstīm un LMIC Pakistāna Dienvidāzijas valstis LMIC 2010. 2013. 2010. 2013. 2010. 2013. IKP izaugsme (% gadā) 1,6 4,4 9,1 6,6 7,6 5,8 IKP uz vienu iedzīvotāju (2005. gada salīdzināmās cenās, USD) 748 790 940 1077 1139 1273 IKP uz vienu iedzīvotāju izaugsme (% gadā) -0,2 2,7 7,7 5,2 6,0 4,3 NKI uz vienu iedzīvotāju, PPP (2011. gada salīdzināmās cenās, visās pasaules valstīs, USD) 4380,2 4679,9 4259,1 4866,0 5239,6 5859,0 Tirdzniecība (% no IKP) 32,9 33,1 46,3 50,7 56,9 58,4 Ārvalstu tiešās investīcijas, pozitīvais saldo (% no IKP) 1,1 0,6 1,5 1,4 2,2 2,1 Iedzīvotāju skaita pieaugums (% gadā) 1,8 1,7 1,3 1,3 1,5 1,5 Jaundzimušo vidējais paredzamais mūža ilgums, kopā (gadi) 66,1 66,6 66,1 66,9 65,7 66,4 Rakstpratības līmenis, visi pieaugušie (% no tādu iedzīvotāju skaita, kam ir 15 gadu un vairāk) 55,4 61,4 70,6 Nabadzības līmenis, kas ir USD 1,25 dienā (PPP) (% no iedzīvotāju skaita) 12,7 29,0 25,2 Nabadzības līmenis, kas ir USD 2 dienā (PPP) (% no iedzīvotāju skaita) 50,7 64,7 54,5 Pamatskolas beidzēju līmenis, kopā (% no attiecīgās vecuma grupas) 66,9 73,1 90,5 91,2 Skolēnu skaits, pamatskolās (% no bruto skaita) 94,8 92,1 110,4 105,7 Avots: Pasaules Banka, Pasaules attīstības rādītāji Saistībā tieši ar nodarbinātību jaunākajā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) apskatā „Pienācīgas kvalitātes nodarbinātība valstu griezumā — Pakistāna” (Decent Work Country Profile for Pakistan) sniegts plašs pārskats (ciktāl to atļauj pieejamie dati) par situāciju un tendencēm Pakistānā saistībā ar 10 pārbaudītajiem pienācīgas kvalitātes nodarbinātības rādītājiem. Pakistānā 2001.–2013. gadā bija panākts progress vairākos rādītājos, kurus varēja novērtēt, gan attiecībā uz vīriešu, gan sieviešu stāvokli. Tomēr joprojām saglabājās dzimumu atšķirība, kas dažos gadījumos bija ievērojama, un sievietes joprojām bija nelabvēlīgākā situācijā. Pielikuma 15. tabulā sniegti dati par nodarbināto skaita attīstību un nodarbināto attiecību pret iedzīvotāju skaitu (kāds ir nodarbinātības līmenis starp iedzīvotājiem darbspējīgā vecumā) Pakistānā un valsts provincēs, un tie liecina par nodarbinātības līmeņa pazemināšanos. Pielikuma 16. tabulā sniegti dati par faktisko vidējo mēnešalgu Pakistānā un valsts provincēs. Kaut gan minētā informācija sniedz ieskatu par tendencēm saistībā ar darbavietām un sociālajiem apstākļiem Pakistānā, nebija pieejami konkrētāki dati, piem., par nodarbinātību un darba samaksu tekstilrūpniecībā valsts vai provinču līmenī. Tomēr tekstilrūpniecībai ir nozīmīga loma Pakistānas tautsaimniecībā. Saskaņā ar Pakistānas Finanšu ministrijas datiem tekstilrūpniecība veido aptuveni 8 % no IKP, tās devums valsts kopējos eksporta ieņēmumos ir 50–60 %, tā veido 46 % no kopējā apstrādes rūpniecības apjoma un tajā ir nodarbināti gandrīz 38 % no visiem apstrādes rūpniecībā nodarbinātajiem. Pakistānas tautsaimniecība izrādījusies elastīga, un tajā ir vērojamas atveseļošanās pazīmes (skatīt 8. tabulu iepriekš), tomēr tai joprojām jārisina ievērojamas problēmas, ko cita starpā rada apjomīgs elektroenerģijas deficīts un nepastāvīga drošība. Tomēr ir grūti izdarīt skaidrus secinājumus par ATP iespējamo ietekmi uz izaugsmi, darbavietām un nabadzību Pakistānā. Trūkst jaunāko un būtiskāko datu, lai veiktu sīki izstrādātu analīzi. Svarīgi ir arī tas, ka būtu grūti nošķirt ietekmi uz izaugsmi, nodarbinātību un ilgtspējīgu attīstību Pakistānā, ko rada gan ATP, gan citi ārējie un iekšējie faktori. Tomēr, ņemot vērā ES daļu eksportā no Pakistānas uz citām pasaules valstīm, īpaši saistībā ar tekstilprecēm un apģērbiem, un tekstilrūpniecības salīdzinošo nozīmīgumu Pakistānas tautsaimniecībā, tostarp nodarbinātībā, ATP varētu veicināt ekonomikas atveseļošanos. To zināmā mērā apliecina tas, ka eksports no Pakistānas uz ES gan kopumā, gan galvenajās eksporta nozarēs vispirms uzrādīja atveseļošanās pazīmes pēc finanšu krīzes 2007./2008. gadā, tad strauji samazinājās vai uzrādīja stagnācijas pazīmes 2012. gadā un tad atkal atguvās 2013. gadā (skatīt 2. attēlu). 5. Secinājumi Pakistānai piešķirtās ATP bija daļa no ES pasākumu kopuma, lai palīdzētu Pakistānai īstenot atveseļošanās pasākumus īsā, vidējā un ilgā termiņā pēc postošajām sekām, ko radīja visbriesmīgākie plūdi valsts vēsturē. Šādos nepieredzētos apstākļos ATP mērķis bija uzlabot eksportu no Pakistānas, lai veicinātu tautsaimniecības attīstību turpmāk, piedāvājot laikā ierobežotu nodokļu samazinājumu galvenajām Pakistānas eksporta precēm, un šādiem pasākumiem būtu tikai ierobežota negatīva ietekme uz ES iekšējo tirgu. Ir dažas norādes, ka ir izpildīts ATP mērķis — atbalstīt Pakistānas tautsaimniecības atveseļošanos. Pieejamie dati arī norāda, ka ietekme uz ražošanu ES ir ierobežota. Tomēr ATP produktu imports no Pakistānas varēja veicināt konkurences pastiprināšanos ES tirgū, īpaši dažās nozarēs, kurās Pakistāna jau iepriekš bija bijusi viens no lielākajiem piegādātājiem ES tirgū. Tajā pašā laikā ievērojami lielāks ATP produktu imports no valstīm, kam piešķirta nulles VPS, varēja vēl nozīmīgāk ietekmēt konkurenci starp importētājiem. Tomēr nav iespējams izdarīt skaidrus secinājumus par ATP iespējamo ietekmi uz tautsaimniecību vai darbavietām ES vai darbavietu radīšanu, nabadzības izskaušanu un ilgtspējīgu attīstību Pakistānā. Tas galvenokārt ir tādēļ, ka ir grūti nošķirt, kādu ietekmi rada ATP un citi svarīgi faktori, piem., vispārējā tautsaimniecības situācija ES un Pakistānā, uzņēmējdarbības cikli, valūtas maiņas kurss, rūpniecības un nodarbinātības politika un programmas u. c. Ierobežojošs faktors ir arī tas, ka trūkst specifisku un būtisku datu, īpaši saistībā ar nodarbinātību un darba samaksu Pakistānā.