LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 25.09.2006 
COM(2006) 543 gal īgā redakcija 
2006/0170 (COD)   
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
par piesārņojuma integr ētu novēršanu un kontroli 
 
 
(Kodificēta versija) 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. Tautu Eiropas kontekst ā Komisija pieš ķir lielu noz īmi Kopienas ties ību 
vienkāršošanai un skaidrošanai, lai t ās padarītu skaidr ākas un pieejam ākas 
parastajam pilsonim, t ādējādi sniedzot vi ņam jaunas iesp ējas un izdev ību izmantot 
tam piešķirtās īpašās tiesības. 
Šo mērķi nevar sasniegt kam ēr daudzie noteikumi, kas tikuši groz īti vairākas reizes, 
bieži diezgan b ūtiski, paliek izkais īti, tādā veidā, ka tie jāmeklē daļēji oriģinālajā 
dokument ā un daļēji vēlākajos grozošajos dokumentos. T ādējādi, lai identific ētu 
šībrīža noteikumus, ir vajadz īgs nozīmīgs pētījums, kas sal īdzina daž ādus 
instrumentus. 
Šajā sakarā to noteikumu kodifik ācija, kas bieži tikuši groz īti, ir arī svarīga, lai 
Kopienas ties ības būtu skaidras un caurskat āmas. 
2. T ādējādi, Komisija 1987. gada 1. apr īlī nolēma1 sniegt r īkojumus saviem 
darbiniekiem, ka visiem ties ību aktiem j ābūt kodificētiem ne vēlāk kā pēc desmit 
grozījumiem, uzsverot, ka š ī ir minim ālā prasība un ka strukt ūrām jācenšas kodific ēt 
pat īsākos laika posmos tekstus par kuriem t ās ir atbild īgas, lai nodrošin ātu, ka 
Kopienas noteikumi ir skai dri un viegli saprotami.  
3. Edinburgas Eiropadomes (1992. g. decembris) prezident ūras secin ājumi to 
apstiprināja2, uzsverot kodifik ācijas nozīmi, jo tā nodrošina piem ērojamo ties ību 
skaidrību attiec ībā uz to, k ādas tiesības attiec īgam jaut ājumam piem ērojamas 
attiecīgajā laikā. 
Kodifikācija jāveic pilnīgā atbilstībā parastajai Kopienas likumdošanas proced ūrai. 
Ņemot vērā to, ka nek ādas izmai ņas pēc būtības nevar tikt veikta s dokumentos, kurus 
skar kodifik ācija, Eiropas Parlaments, Pa dome un Komisija ir nol ēmuši ar 
1994. gada 20. decembra Starpinstit ūciju vienošanos, ka var izmantot pasteidzin ātu 
procedūru kodifik ācijas dokumentu pa ātrinātai pieņemšanai.  
4. Š ī priekšlikuma m ērķis ir uz ņemties Padomes 1996. gada 24. septembra 
Direktīvas 96/61/EK par pies ārņojuma integr ētu novēršanu un kontroli3 kodifikāciju. 
Jaunā direktīva pārņems dažādos tajā ietvertos aktus4; šis priekšlikums piln ībā 
saglabā kodificēto aktu saturu un l īdz ar to tikai apkopo tos ar t ādiem form āliem 
grozījumiem , ko prasa pats kodifik ācijas pasākums. 
5. Kodifik ācijas priekšlikums tika izstr ādāts pamatojoties uz iepriekš ēju 
Direktīvas 96/61/EK un t ās grozošo aktu konsolid āciju visās oficiālajās valodās, ko 
veica Eiropas Kopienu Ofici ālo publik āciju birojs ar datu apstr ādes sistēmas 
palīdzību. Ja pantiem ir pieš ķirti jauni numuri, atbilst ību veco un jauno numuru 
starpā parāda tabulā, kas atrodas kodific ētās direktīvas VII pielikum ā. 
                                                 
1 KOM(87) 868 PV. 
2 Skat. Secin ājumu A da ļas 3. pielikumu. 
3 Izstr ādāts atbilstīgi Komisijas Pazi ņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei – Acquis communautaire  
kodifikācija, KOM(2001) 645 gal īgs. 
4 Skat. š ī priekšlikuma VI pielikuma A da ļu. 
 
LV 3   LV  
Ð 96/61/EK (piel āgots) 
2006/0170 (COD) 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
par piesārņojuma integr ētu novēršanu un kontroli 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PARLAMENTS UN PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu, un jo īpaši tā ⌦ 175. ⌫ panta 1. punktu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, 
ņemot vērā Eiropas ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu1, 
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu2, 
saskaņā ar Līguma ar L īguma ⌦ 251. ⌫ pantā paredzēto procedūru3, 
tā kā: 
 
Ð 
(1) Padomes 1996. gada 24. septembra Direkt īva 96/61/EK par pies ārņojuma integr ētu 
novēršanu un kontroli4 ir vairākas reizes b ūtiski groz īta5. Skaidrības un praktisku 
iemeslu d ēļ minētā direktīva ir jākodificē. 
                                                 
1 OV C […], […], […]. 
2 OV C […], […], […]. 
3 OV C […], […], […]. 
4 OV L 257, 10.10.1996., 26. lpp. Direkt īva, kurā jaunākie grozījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (EK) Nr. 166/2006 (OV L 33, 4.2.2006., 1. lpp.). 
5 Skat. VI pielikuma A da ļu. 
 
LV 4   LV  
Ð 96/61/EK 1. apsv ērums 
(2) Līguma 174. pant ā izklāstītajos Kopienas vides politikas m ērķos un principos ietilpst 
jo īpaši pies ārņojuma nov ēršana, samazin āšana un, cik iesp ējams, izskaušana, 
piešķirot priorit āti intervencei t ā avotā, un nodrošinot p ārdomātu dabas resursu 
pārvaldību, ievērojot principu — ‘maks ā piesārņotājs’ — un pies ārņojuma nov ēršanas 
principu. 
 
Ð 96/61/EK 2. apsv ērums 
(3) Piektaj ā rīcības programm ā vides jom ā, kuras visp ārējos pamatprincipus Padome un 
dalībvalstu vald ību pārstāvji Padomes san āksmē apstiprin āja 1993. gada 1. febru āra 
Rezolūcijā par Kopienas politikas un r īcības programmu attiec ībā uz vidi un notur īgu 
attīstību6, noteikta priorit āte piesārņojuma integr ētai kontrolei, kurai ir svar īga nozīme 
virzībā uz noturīgāka līdzsvara pan ākšanu starp cilv ēku darbību un soci āli ekonomisko 
attīstību, no vienas puses, un dabas resursiem un to atjaunošan ās spēju, no otras puses. 
 
Ð 96/61/EK 3. apsv ērums 
(4) Lai īstenotu integr ēto pieeju pies ārņojuma samazin āšanai, vajadz īga rīcība Kopienas 
līmenī, lai izdar ītu grozījumus un papildin ājumus esošajos Kopienas ties ību aktos, kas 
attiecas uz r ūpniecības iekārtu radītā piesārņojuma nov ēršanu un kontroli. 
 
Ð 96/61/EK 4. apsv ērums 
(5) Ar Padomes 1984. gada 28. j ūnija Direkt īvu 84/360/EEK par r ūpniecisku iek ārtu 
radītā gaisa pies ārņojuma apkarošanu7 ieviesti visp ārēji principi, saska ņā ar kuriem 
pirms tādu rūpniecisku iek ārtu ekspluat ācijas vai b ūtiskas pārveidošanas, kuras var 
radīt gaisa pies ārņojumu, jāsaņem atļauja. 
 
Ð 96/61/EK 5. apsv ērums 
(pielāgots) 
(6) Ar ⌦ Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. febru āra ⌫ 
Direktīvu ⌦ 2006/11/EK ⌫ par piesārņojumu, ko rada dažas b īstamas vielas, kuras 
                                                 
6 OV C 138, 17.5.1993., 1. lpp. 
7 OV L 188, 16.7.1984., 20. lpp. Direkt īva, kā grozīta ar Direkt īvu 91/692/EEK (OV L 377, 31.12.1991., 
48. lpp.). 
 
LV 5   LV novada Kopienas ūdens vidē ⌦ 8 ⌫, ieviesta pras ība saņemt atļauju minēto vielu 
novadīšanai. 
 
Ð 96/61/EK 6. apsv ērums 
(7) Lai gan past āv Kopienas ties ību akti par gaisa pies ārņojuma apkarošanu un par to, lai 
novērstu vai samazin ātu bīstamo vielu novad īšanu ūdenī, nav līdzvērtīgu Kopienas 
tiesību aktu, kuri v ērsti uz to, lai nov ērstu vai samazin ātu piesārņojuma emisijas 
augsnē. 
 
Ð 96/61/EK 7. apsv ērums 
(8) Atš ķirīgas pieejas emisiju samazin āšanai gais ā, ūdenī un augsn ē var veicin āt 
piesārņojuma pārnesi no vienas dabas vides cit ā, nevis vides aizsardz ību kopum ā. 
 
Ð 96/61/EK 8. apsv ērums 
(9) Integr ētas pieejas m ērķis piesārņojuma samazin āšanā ir iespējami piln īgi novērst 
emisijas gais ā, ūdenī vai augsn ē, ņemot vērā atkritumu apsaimniekošanu, un, ja t āda 
nav iespējama, samazin āt emisijas, lai sasniegtu augstu vides aizsardz ības līmeni 
kopumā. 
 
Ð 96/61/EK 9. apsv ērums 
(pielāgots) 
(10) Šaj ā direktīvā ⌦ būtu jānosaka ⌫ piesārņojuma integr ētas novēršanas un kontroles 
vispārēji principi. Taj ā ⌦ būtu jānosaka ⌫ pasākumi, kas vajadz īgi piesārņojuma 
integrētai novēršanai un kontrolei, lai sasn iegtu augstu vides aizsardz ības līmeni 
kopumā. Integrētai pieejai pies ārņojuma samazin āšanai ⌦ būtu jāveicina ⌫ 
noturīgas attīstības principa piem ērošanu. 
 
Ð 96/61/EK 10. apsv ērums 
(pielāgots) 
(11) Šīs direkt īvas noteikumus b ūtu jāpiemēro, neierobežojot Padomes 
⌦ 1985. gada 27. j ūnija ⌫ Direktīvu 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un priv ātu 
projektu ietekmes uz vidi nov ērtējumu9. Gadījumos, kad at ļauju pieš ķiršanā jāņem 
                                                 
8 OV L ⌦ 64, 4.3.2006., 52. lpp ⌫. 
9 OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp. Direkt īva, kurā jaunākie grozījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta un 
Padomes Direkt īvu 2003/35/EK (OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp.). 
 
LV 6   LV vērā informācija vai secin ājumi, kas ieg ūti, minēto direktīvu piemērojot, šī šai 
direktīvai nebūtu jāietekmē Direktīvas 85/337/EEK īstenošana. 
 
Ð 96/61/EK 11. apsv ērums 
(pielāgots) 
(12) Dal ībvalstīm būtu jāveic pasākumi, kas vajadz īgi, lai nodrošin ātu, ka ⌦ šajā 
direktīvā ⌫ minēto rūpniecisko darb ību veicēji ievēro konkr ētu pamatpras ību 
vispārējos principus. Šim nol ūkam būtu pietekami, ja kompetent ās iestādes šos 
vispārējos principus ņemtu vērā, nosakot at ļauju izsniegšanas nosac ījumus. 
 
Ð 96/61/EK 12. apsv ērums 
(pielāgots) 
(13) Daži noteikumi, kas pie ņemti saska ņā ar šo direkt īvu, esošaj ām ražošanas iek ārtām 
jāpiemēro pēc ⌦ 2007. gada 30. oktobra ⌫, bet visi p ārējie jāpiemēro no 
⌦ 1999. gada 30. oktobra ⌫. 
 
Ð 96/61/EK 13. apsv ērums 
(pielāgots) 
(14) Tāpēc ar pies ārņojumu saist īto problēmu efekt īvākai risināšanai operatoriem sav ā 
darbībā jāņem vērā vides aspekti. Par šiem aspektiem j āinformē kompetent ā iestāde 
vai iestādes, lai tās pirms at ļauju piešķiršanas var p ārliecināties par to, ka noteikti visi 
attiecīgie piesārņojuma nov ēršanas vai kontroles pas ākumi. Iev ērojamu piem ērošanas 
procedūru atšķirību dēļ var tikt nodrošin āts atšķirīgs vides aizsardz ības un sabiedr ības 
informētības līmenis. Tāpēc pieteikumos at ļauju izsniegšanai saska ņā ar šo direkt īvu 
jāiekļauj minim ālais datu kopums. 
 
Ð 96/61/EK 14. apsv ērums 
(15) Piln īga atļauju izsniegšanas proced ūras un nosac ījumu saska ņošana kompetento 
iestāžu starpā būtu jārada iesp ēju sasniegt augst āko faktiski iesp ējamo aizsardz ības 
līmeni vidē kopumā. 
 
Ð 96/61/EK 15. apsv ērums 
(pielāgots) 
(16) Kompetentajai iest ādei vai iest ādē būtu jāpiešķir atļaujas vai j āizdara tajās grozījumus 
tikai pēc tam, kad ⌦ izsktrādāti ⌫ pasākumi gaisa, ūdens un sauszemes vides 
aizsardzības integr ētai aizsardz ībai. 
 
LV 7   LV  
Ð 96/61/EK 16. apsv ērums 
(17) At ļaujā būtu jānosaka visi pas ākumi, kas vajadz īgi atļaujas izsniegšanas nosac ījumu 
izpildei, lai t ādējādi sasniegtu augstu vides aizsardz ības līmeni kopum ā. Neierobežojot 
atļauju izsniegšanas proced ūru, minētajiem pas ākumiem var noteikt visp ārīgas 
saistošas pras ības. 
 
Ð 96/61/EK 17. apsv ērums 
(18) Emisijas robežv ērtības, parametri vai tiem ekvivalenti tehniski pas ākumi jānosaka, 
ņemot vērā labākās pieejam ās metodes, nenor ādot kādu konkr ētu metodi vai 
tehnoloģiju un ņemot vērā attiecīgās iekārtas tehniskos parametrus, t ās atrašanās vietu 
un vietējos vides apst ākļus. Visos gad ījumos atļaujas izsniegšanas nosac ījumos būtu 
jāparedz noteikumi par to, k ā samazināt piesārņojumu liel ā attālumā un pārrobežu 
piesārņojumu, un tiem j ānodrošina augsts vides aizsardz ības līmenis kopum ā. 
 
Ð 96/61/EK 18. apsv ērums 
(19) Dal ībvalstis nosaka, k ā vajadzības gadījumā ņemami vērā attiecīgo iekārtu tehniskie 
parametri, to atrašan ās vieta un viet ējie vides apst ākļi. 
 
Ð 96/61/EK 19. apsv ērums 
(20) Gad ījumos, kad vides kvalit ātes standarts nosaka nepieciešam ību izvirzīt stingrākus 
nosacījumus nek ā tie, kurus iesp ējams nodrošin āt ar labākajām pieejam ām metodēm, 
atļaujās jo īpaši būtu jāparedz papildu nosac ījumi, neierobežojot citus pas ākumus, 
kurus var veikt vides kvalit ātes standartu izpildei. 
 
Ð 96/61/EK 20. apsv ērums 
(21) Jo īpaši ņemot vērā tehnikas att īstību, labākās pieejam ās metodes ar laiku main ās, 
kompetentaj ām iestādēm būtu jāseko šādai attīstībai vai būtu jābūt par to inform ētām. 
 
Ð 96/61/EK 21. apsv ērums 
(pielāgots) 
(22) Iek ārtu izmaiņas var būt piesārņojuma cēlonis. Kompetentajai iest ādei vai iest ādēm 
tāpēc būtu jābūt informētām par vis ām izmaiņām, kuras var ietekm ēt vidi. Iek ārtas 
būtiskai pārveidošanai pirms tam j āsaņem atļauja saska ņā ar šo direkt īvu. 
 
LV 8   LV  
Ð 96/61/EK 22. apsv ērums 
(23) At ļaujas izsniegšanas nosac ījumi būtu regulāri jāpārskata, un, ja vajadz īgs, arī 
jāatjaunina. Konkr ētos apstākļos tie noteikti b ūtu jāpārbauda. 
 
Ð 2003/35/EK 3. apsv ērums 
(24) Efekt īvai sabiedr ības līdzdalībai lēmumu pie ņemšanā būtu jādod iespēja sabiedr ībai 
paust un l ēmumu pie ņēmējam ņemt vērā viedokļus un bažas, kas var b ūt saistītas ar 
minētajiem lēmumiem, t ādējādi palielinot politisko atbild ību un lēmumu pie ņemšanas 
procesa p ārredzamību un sekm ējot sabiedr ības inform ētību vides jaut ājumos un 
atbalstu pie ņemtajiem l ēmumiem. 
 
Ð 2003/35/EK 4. apsv ērums 
(25) Līdzdalība, tostarp apvien ību, organiz āciju un grupu, jo īpaši nevalstisko vides 
aizsardzības organiz āciju līdzdalība, attiecīgi jāveicina, inter alia  uzlabojot sabiedr ības 
izglītotību vides jaut ājumos. 
 
Ð 2003/35/EK 5. un 6. apsv ērumi 
(pielāgots) 
(26) Kopiena 1998. gada 25. j ūnijā parakstīja ANO/EEK Konvenciju par pieeju 
informācijai, sabiedr ības dalību lēmumu pie ņemšanā un iespēju griezties ties ās saistībā 
ar vides jaut ājumiem ("Orh ūsas konvencija"). Viens no Orh ūsas konvencijas m ērķiem 
ir vēlme garant ēt tiesības uz sabiedr ības dalību ar vidi saist ītu lēmumu pie ņemšanā, lai 
palīdzētu aizsarg āt personu ties ības dzīvot veselībai un labkl ājībai piemērotā vidē. 
 
Ð 96/61/EK 24. apsv ērums 
(27) Svar īgāko emisiju un to avotu uzskai tes izveidošanu var uzskat īt par būtisku 
instrumentu, kas jo īpaši dod iesp ēju Kopien ā salīdzināt darbības, kuras rada 
piesārņojumu. Š ādu uzskaiti ar regulat īvās komitejas pal īdzību būtu jāsagatavo 
Komisija. 
 
Ð 96/61/EK 25. apsv ērums 
(28) Inform ācijas sagatavošanai un t ās apmaiņai Kopienas l īmenī jautājumos, kas attiecas 
uz labākajām pieejamaj ām metod ēm, būtu jāveicina tehnolo ģisko trauc ējumu 
pārvarēšanu Kopien ā, būtu jāveicina Kopien ā izmantoto robežv ērtību un metožu 
izplatību visā pasaulē, un būtu jāpalīdz dalībvalstīm efektīvi īstenot šo direkt īvu. 
 
LV 9   LV  
Ð 96/61/EK 26. apsv ērums 
(29) Regul āri būtu jāsagatavo zi ņojumi par š īs direktīvas īstenošanu un efektivit āti. 
 
Ð 96/61/EK 27. apsv ērums 
(30) Šī direktīva attiecas uz iek ārtām, attiecībā uz kurām pastāv vērā ņemama iesp ēja radīt 
piesārņojumu un l īdz ar to ar ī pārrobežu pies ārņojumu. Starpvalstu apspriedes b ūtu 
jāorganizē tajos gad ījumos, kad tiek iesniegti pieteikumi at ļauju saņemšanai t ādām 
jaunām iekārtām vai būtiskām iekārtu izmaiņām, kas var ētu būtiski pasliktin āt vides 
stāvokli. Pieteikumiem, kas attiecas uz š ādiem priekšlikumiem vai b ūtiskām 
izmaiņām, būtu jābūt pieejamiem sabiedr ībai visās dalībvalstīs, kuras var ētu ietekm ēt 
šie priekšlikumi vai izmai ņas. 
 
Ð 96/61/EK 28. apsv ērums 
(pielāgots) 
(31) Kopienas l īmenī var identific ēt vajadzību noteikt emisijas robežv ērtības dažiem 
iekārtu veidiem un pies ārņojošām vielām, uz kur ām attiecas š ī direktīva. ⌦ Eiropas 
Parlamentam un Padomei š ādas⌫ emisijas robežv ērtības būtu jānosaka atbilst īgi 
Līguma noteikumiem. 
 
Ð 96/61/EK 29. apsv ērums 
(32) Šīs direktīvas noteikumus b ūtu jāpiemēro, neierobežojot Kopienas noteikumus par 
drošību un vesel ības aizsardz ību darbā. 
 
Ð  
(33) Šīs direktīvas īstenošanai vajadz īgie pasākumi būtu jāpieņem saska ņā ar 
Padomes 1999. gada 28. j ūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai 
piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas k ārtību10. 
(34) Šī direktīva nedrīkst skart dal ībvalstu pien ākumus attiec ībā uz termi ņiem Direkt īvas 
transponēšanai nacion ālajās tiesībās, kā izklāstīts VI pielikuma B da ļā, 
                                                 
10 OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. L ēmums, kā grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 
11. lpp.). 
 
LV 10   LV  
Ð 96/61/EK 
IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKT ĪVU. 
1. pants 
Mērķis un darb ības joma 
Šīs direktīvas mērķis ir panākt tāda piesārņojuma integr ētu novēršanu un kontroli, ko rada 
I pielikum ā minētās darbības. Tā nosaka pas ākumus, kas paredz ēti, lai nov ērstu vai — 
gadījumos, kad nov ēršana nav iesp ējama — samazin ātu tās emisijas gais ā, ūdenī un zemē, 
kuras rodas no iepriekš min ētajām darbībām, tostarp ar ī pasākumus, kas attiecas uz 
atkritumiem, lai sasniegtu augstu vides aizsardz ības līmeni kopum ā, neierobežojot 
Direktīvas 85/337/EEK noteikumus un citus attiec īgus Kopienas noteikumus. 
 
Ð 96/61/EK (piel āgots) 
2. pants 
Definīcijas 
Šajā direktīvā ⌦ piemēro šādas definīcijas ⌫ : 
(1) ’viela’ ir ķīmiskais elements un t ā savienojumi, iz ņemot radioakt īvas vielas Padomes 
Direktīvas ⌦ 96/29/Euratom ⌫11 nozīmē un ģenētiski modific ētus organismus 
[Padomes Direkt īvas 90/219/EEK12] un ⌦ Eiropas Parlamenta un Padomes ⌫ 
Direktīvas ⌦ 2001/18/EK ⌫13 nozīmē; 
 
Ð 96/61/EK 
(2) ’pies ārņojums’ ir cilv ēka darbības izrais īta vielu, vibr ācijas, siltuma vai trokš ņa tieša 
vai netieša novad īšana gaisā, ūdenī vai zemē, kam var b ūt kaitīga ietekme uz cilv ēka 
veselību vai vides kvalit āti, kas var rad īt kaitējumu īpašumam vai saboj āt vai trauc ēt 
vides pievilc ību un citus likum īgus vides izmantošanas veidus; 
                                                 
11 OV L 159, 29.6.1996., 1. lpp. 
12 [OV L 117, 8.5.1990., 1. lpp.] 
13 OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp. 
 
LV 11   LV (3) ’iek ārta’ ir stacion āra tehniska vien ība, kurā tiek veikta viena vai vair ākas tādas 
darbības, kas uzskait ītas I pielikum ā, kā arī visas citas darb ības, kuras ir tieši tehniski 
saistītas ar darb ībām, kas tiek veiktas attiec īgajā objektā, un kurām varētu būt 
ietekme uz emisij ām un pies ārņojumu; 
 
Ð 96/61/EK (piel āgots) 
(4) ’esoša iek ārta’ ir iek ārta, kura tiek ekspluat ēta, vai saska ņā ar tiesību aktiem, kas ir 
spēkā pirms ⌦ 1999. gada 30. oktobra ⌫, iekārta, par kuru sa ņemta atļauja, vai ar ī 
iekārta, par kuru saska ņā ar kompetent ās iestādes viedokli j āiesniedz pilns 
pieprasījums atļaujas saņemšanai, ar noteikumu, ka attiec īgā iekārta nodota 
ekspluatācijā ne vēlāk kā ⌦ 2000. gada 30. oktobr ī ⌫; 
(5) ’emisija’ ir tieša vai netieša vielu, vibr āciju, siltuma vai trokš ņa novadīšana no 
iekārtas punktveida vai dif ūza avota gais ā, ūdenī vai zemē; 
(6) ’emisijas robežv ērtības’ ir masa, kas izteikta ar dažiem īpašiem parametriem, 
koncentrācija un/vai emisijas l īmenis, ko nedr īkst pārsniegt kādā laika period ā vai 
vairākos laika periodos; emisijas robežv ērtības var noteikt ar ī konkrētām vielu 
grupām, saimēm vai veidiem, jo īpaši III pielikum ā uzskaitītajām vielām; 
vielām noteikt ās emisijas robežv ērtības parasti attiecas uz punktu, kur ā notiek 
emisija no iek ārtām, emisijas noteikšan ā neņemot vērā atšķaidījumu; attiec ībā uz 
netiešu nopl ūdi ūdenī, nosakot attiec īgās iekārtas emisijas robežv ērtības, var ņemt 
vērā ūdens attīrīšanas iek ārtu darbību, ja videi kopum ā tiek garant ēts ekvivalents 
aizsardzības līmenis un ja tas nerada vides pies ārņojuma līmeņa paaugstin āšanos, 
⌦ neskarot ⌫ Direktīvu ⌦ 2006/11/EK ⌫ vai direkt īvas, ar kur ām tā tiek 
īstenota; 
(7) ’vides kvalit ātes standarts’ ir to pras ību kopums, kuras saska ņā ar Kopienas ties ību 
aktiem attiec īgajā laikā jāievēro konkrētajā vidē vai attiec īgā tās daļā; 
(8) ’kompetent ā iestāde’ ir iest āde vai iest ādes, vai ar ī organizācijas, kuras saska ņā ar 
dalībvalstu ties ību normām ir atbild īgas par to saist ību izpildi, kuras izriet no š īs 
direktīvas; 
(9) ’at ļauja’ ir rakstisks l ēmums vai t ā daļa (vai vair āki šādi lēmumi), ar kuru tiek dota 
atļauja ekspluat ēt iekārtu vai tās daļu, ievērojot konkr ētus nosac ījumus, kas garant ē, 
ka iekārta atbilst šaj ā direktīvā noteiktaj ām prasībām. Atļauja var attiekties uz vienu 
vai vairākām iekārtām vai to da ļām, kas atrodas vien ā un tajā pašā vietā un kam ir 
viens un tas pats operators; 
(10) ’izmai ņas iekārtas ekspluat ācijā’ ir tādas iekārtas īpašību vai darb ības veida izmai ņas 
vai paplašin āšana, kas var ietekm ēt vidi; 
 
LV 12   LV  
Ð 96/61/EK 
Î1 2003/35/EK 4. pants, 
1. punkts, a) apakšpunkts 
(11) ’b ūtiskas izmai ņas’ ir tādas izmai ņas iekārtas ekspluat ācijā, kuras pēc kompetent ās 
iestādes atzinuma var b ūtiski nelabv ēlīgi ietekm ēt cilvēkus vai vidi; Î1 šajā 
definīcijā visas izmai ņas kādā darbībā vai tās paplašin āšanu uzskata par b ūtisku, ja 
šīs izmaiņas vai paplašin ājums pats atbilst robežv ērtībām, ja tādas noteiktas 
I pielikum ā;  
(12) ’lab ākās pieejam ās metodes’ ir efekt īvākais un piln īgākais darbību un ekspluat ācijas 
metožu izstr ādes posms, kur ā tiek parādīta konkrēto metožu faktisk ā piemērotība 
tam, lai princip ā noteiktu pamatus emisijas robežv ērtībām, kas paredz ētas, lai 
novērstu un — gad ījumos, kad nov ēršana ir neiesp ējama — visp ār samazin ātu 
emisijas un ietekmi uz vidi kopum ā: 
(a) ’metodes’ ietver gan izmantoto tehnolo ģiju, gan risin ājumus, kas attiecas uz 
iekārtas uzb ūvi, uzstādīšanu, apkopi, ekspluat āciju un ekspluat ācijas 
pārtraukšanu; 
(b) ’pieejam ās metodes’ ir t ās metodes, kuras ir izstr ādātas tiktāl, ka ir ieviešamas 
attiecīgajā ražošanas nozar ē, ievērojot ekonomiski pamatotus un tehniski 
piemērotus nosac ījumus, ņemot vērā izmaksas un priekšroc ības neatkar īgi no 
tā, vai metodes tiek iz mantotas vai nodrošin ātas konkrētajā dalībvalstī, ja tās ir 
operatoram pietiekami pieejamas; 
(c) ’lab ākās’ ir tādas, kas ir visefekt īvākās, lai sasniegtu augstu vides visp ārējās 
aizsardzības līmeni kopum ā; 
nosakot lab ākās pieejam ās metodes, īpašība uzman ība jāpievērš IV pielikum ā 
uzskaitītajiem apsv ērumiem; 
(13) ’operators’ ir fiziska va i juridiska persona, kas ekspluat ē vai kontrol ē iekārtu, vai — 
gadījumos, kad to paredz valstu ties ību akti — persona, kurai dele ģētas noteicošas 
ekonomiskas pilnvaras attiec ībā uz iekārtas tehnisku darb ību; 
 
Ð 2003/35/EK 4. apsv ērums 
1. punkts, b) apakšpunkts 
(14) ’sabiedr ība’ ir viena vai vair ākas fiziskas vai juridiskas personas un – saska ņā ar 
attiecīgās valsts ties ību aktiem vai praksi – to apvien ības, organiz ācijas vai grupas; 
(15) ’attiec īgā sabiedrības daļa’ ir sabiedr ības daļa, kuru ietekm ē vai var ietekm ēt, vai 
kura ir ieinteres ēta lēmuma pie ņemšanā par atļaujas izsniegšanu vai atjaunin āšanu 
vai par at ļaujas pieš ķiršanas nosac ījumiem; piem ērojot šo defin īciju, uzskata, ka 
nevalstisk ās organiz ācijas, kuras c īnās par vides aizsardz ību un atbilst vis ām 
attiecīgās valsts ties ību aktu pras ībām, ir ieinteres ētas. 
 
LV 13   LV  
Ð 96/61/EK (piel āgots) 
3. pants 
Vispārīgie principi, kuri reglament ē operatoru pamatsaist ības 
1. Dalībvalstis veic pas ākumus, kas vajadz īgi, lai noteiktu, ka kompetent ās iestādes nodrošina, 
lai iekārtas tiek ekspluat ētas tā, ka: 
(a) tiek veikti visi vajadz īgie prevent īvie pasākumi pies ārņojuma nov ēršanai, jo īpaši, 
izmantojot lab ākās pieejam ās metodes; 
(b) nerodas b ūtisks piesārņojums; 
(c) saska ņā ar ⌦ Eiropas Parlamenta un Padomes ⌫ Direktīvu ⌦ 2006/12/EK14 ⌫ 
nerodas atkritumi; gad ījumos, kad atkritumi rodas, tie tiek p ārstrādāti, vai — 
gadījumos, kad p ārstrāde ir tehniski un ekonomiski neiesp ējama — apglab āti tā, lai 
tiktu novērsta vai samazin āta jebkāda ietekme uz vidi; 
(d) ener ģija tiek izmantota efekt īvi; 
(e) tiek veikti pas ākumi, kas vajadz īgi negadījumu nov ēršanai un to seku ierobežošanai; 
(f) p ēc darbības pilnīgas izbeigšanas tiek veikti pas ākumi, kas vajadz īgi piesārņojuma 
riska novēršanai un iek ārtas ekspluat ācijas vietas sak ārtošanai atbilst īgā stāvoklī. 
2. Saskaņā ar šo pantu dal ībvalstis nodrošina, ka to kompetent ās iestādes, nosakot at ļaujas 
nosacījumus, ņem vērā 1. punktā noteiktos visp ārīgos principus. 
4. pants 
Atļaujas jaun ām iekārtām 
Dalībvalstis veic visus vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu, ka jaunas iek ārtas netiek 
ekspluatētas, ja nav sa ņemta atļauja, kas pieš ķirta saska ņā a r  š o  d i r e k t īvu, neierobežojot 
izņēmumus, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvā 2001/80/EK15. 
                                                 
14 OV L ⌦ 114, 27.4.2006., 9. lpp ⌫. 
15 OV L 309, 27.11.2001., 1. lpp. 
 
LV 14   LV 5. pants 
Prasības atļauju izsniegšanai esoš ām iekārtām 
1. Dalībvalstis veic vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu, ka to kompetent ās iestādes, 
izmantojot at ļaujas saska ņā ar 6. un 8. pantu vai attiec īgā gadījumā pārskatot un vajadz ības 
gadījumā atjauninot nosac ījumus, pan āk, ka esoš ās iekārtas tiek ekspluat ētas saskaņā ar 3., 7., 
9., 10. un 13. pant ā, 14. panta a) un b) apakšpunktos, k ā arī 15. panta 2. punkt ā noteiktaj ām 
prasībām, ⌦ ne vēlāk kā no 2007. gada 30. oktobra ⌫ neierobežojot īpašus Kopienas 
tiesību aktus. 
2. Dalībvalstis veic pas ākumus, kas vajadz īgi, lai piem ērotu 1., 2., 11., 12. panta, 14. panta 
c) apakšpunkta, 15. panta 1., un  3. punkta, 16. un 17. panta, k ā arī 18. panta 2. punkta 
noteikumus attiec ībā uz esošaj ām iekārtām no ⌦ 1999. gada 30. oktobra ⌫. 
 
Ð 96/61/EK 
6. pants 
Pieteikumi at ļauju saņemšanai 
1. Dalībvalstis veic visus vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu, ka kompetentajai iest ādei 
iesniegtaj ā pieteikum ā atļaujas saņemšanai aprakst īta: 
(a) iek ārta un tās darbības; 
(b) izejvielas un pal īgmateriāli, citas iek ārtā izmantot ās vai taj ā iegūtās vielas un 
enerģija; 
(c) iek ārtas emisiju avoti; 
(d) apst ākļi iekārtas uzstādīšanas viet ā; 
(e) no iek ārtas katrā dabas vides da ļā prognozējamo emisiju raksturs un daudzumi, k ā arī 
emisiju būtiskākā ietekme uz vidi; 
(f) paredz ētā tehnoloģija un pārējās metodes, lai nov ērstu vai — gad ījumos, kad tas nav 
iespējams — samazin ātu emisijas no iek ārtas; 
(g) vajadz ības gadījumā pasākumi atkritumu rašan ās novēršanai iek ārtā vai iekārtā 
radušos atkritumu p ārstrādei; 
(h) papildu pas ākumi, kas paredz ēti, lai tiktu iev ēroti operatora pamatsaist ību vispārējie 
principi, kuri noteikti 3. pant ā; 
(i) pl ānotie pasākumi emisiju monitoringam vid ē; 
 
LV 15   LV  
Ð 2003/35/EK 4. pants, 2. punkts 
(j) kopsavilkums par galvenaj ām alternat īvām, ja tādas ir, kuras iesniedz ējs ir izvērtējis. 
 
Ð 96/61/EK 
Pieteikum ā atļaujas saņemšanai iek ļauj arī a) līdz j) apakšpunktos min ētās informācijas 
netehnisku kopsavilkumu. 
2. Ja inform ācija, kas sniegta saska ņā ar Direkt īvā 85/337/EEK noteiktaj ām prasībām, vai 
drošības pārskats, kurš sagatavots saska ņā ar Padomes Direkt īvu 96/82/EK16, vai cita 
informācija, kas sniegta, iev ērojot citus ties ību aktus, atbilst šaj ā pantā noteiktaj ām prasībām, 
to var iek ļaut pieteikum ā vai pievienot pieteikumam. 
7. pants 
Integrētā pieeja at ļauju izsniegšanai 
Dalībvalstis veic vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu, ka gad ījumos, ja at ļauju izsniegšan ā 
iesaistītas vairākas kompetent ās iestādes, atļaujas izsniegšanas nosac ījumi un proced ūras ir 
pilnīgi saskaņotas, lai garant ētu visu šaj ā procedūrā kompetento iest āžu efektīvu integr ētu 
pieeju. 
8. pants 
Lēmumi 
Neierobežojot citas valstu vai Kopienas ties ību aktos noteikt ās prasības, kompetent ā iestāde 
piešķir atļauju, kur ā ir norādīti nosacījumi, kas garant ē, ka iekārta atbilst š īs direktīvas 
prasībām, vai, ja tas t ā nav, atsak ās piešķirt atļauju. 
Visās piešķirtajās un groz ītajās atļaujās jāiekļauj sīkas ziņas par šaj ā direktīvā minētajiem 
gaisa, ūdens un sauszemes vides aizsardz ības noteikumiem. 
9. pants 
Atļaujas izsniegšanas nosac ījumi 
1. Dalībvalstis nodrošina, ka at ļaujā iekļauti visi pas ākumi, kas vajadz īgi 3. un 10. pant ā 
noteikto pras ību ievērošanai attiec ībā uz atļauju izsniegšanu, lai sa sniegtu augstu vides 
aizsardzības līmeni kopum ā, aizsargājot gaisu, ūdeni un zemi. 
                                                 
16 OV L 10, 14.1.1997., 13. lpp. 
 
LV 16   LV 2. Attiecībā uz jaunām iekārtām vai gad ījumos, kad tiek veiktas b ūtiskas izmai ņas, uz kur ām 
attiecas Direkt īvas 85/337/EEK 4. pants, pieš ķirot atļaujas, jāņem vērā visa saska ņā ar 
minētās direktīvas 5., 6. un 7. pantu ieg ūtā informācija vai izdar ītie secinājumi. 
3. Atļaujā iekļauj piesārņojošu vielu emisijas robežv ērtības, jo īpaši to, kuras uzskait ītas 
III pielikum ā un varētu tikt emit ētas no konkr ētās iekārtas ievērojamā daudzum ā, ņemot vērā 
to raksturu un pies ārņojuma pārneses iesp ējas no vienas dabas vides da ļas (gaisa, ūdens vai 
zemes) cit ā. Vajadzības gadījumā atļaujā iekļauj atbilstošas pras ības, kuras nodrošina augsnes 
un grunts ūdeņu aizsardz ību un pas ākumus iek ārtā radušos atkritumu apsaimniekošanai. 
Attiecīgā gadījumā robežvērtības var papildin āt vai aizst āt ar tām ekvivalentiem parametriem 
vai tehniskiem pas ākumiem. 
Iekārtām, kuras min ētas I pielikuma 6.6. punkt ā, saskaņā ar šo punktu noteiktaj ās emisijas 
robežvērtībās ņem vērā praktiskus apsv ērumus par attiec īgā veida iek ārtām. 
 
Ð 2003/87/EK 26. pants 
(pielāgots) 
Ja siltumn īcas efektu izraisošo g āzu emisijas no iek ārtas ir noteiktas Eiropas Parlamenta un 
Padomes Direkt īvas 2003/87/EK17 ⌦ I pielikum ā ⌫, saistībā ar iekārtā veicamaj ām 
darbībām, atļaujā neietver attiec īgās gāzes tiešās emisijas robežv ērtības, ja vien tas nav 
nepieciešams, lai nerastos noz īmīgs vietējais piesārņojums. 
Saistībā ar darb ībām, kas min ētas Direkt īvas 2003/87/EK I pielikum ā, dalībvalstis var 
izvēlēties neizvirz īt prasības attiec ībā uz energoefektivit āti sadedzin āšanas iekārtām un citām 
iekārtām objektā, kuras emit ē oglekļa dioksīdu. 
Nepieciešam ības gadījumā kompetent ās iestādes atļauju attiec īgi groza. 
⌦ Trešā, ceturtā un piekt ā daļa neattiecas uz ⌫ iekārtām, kurām uz laiku nepiem ēro 
siltumnīcas efektu izraisošo g āzu emisijas kvotu Kopienas tirdzniec ības sistēmu saska ņā ar 
Direktīvas 2003/87/EK 27. pantu. 
 
Ð 96/61/EK 
4. Neierobežojot 10. panta noteikumus, emisijas robežv ērtības, ekvivalenti parametri vai 
tehniski pas ākumi, kas min ēti 3. punkt ā, jānosaka, pamatojoties uz lab ākajām pieejam ām 
metodēm, nenorādot kādas konkr ētas metodes vai īpašu tehnolo ģiju, bet ņemot vērā attiecīgās 
iekārtas tehniskos parametrus, t ās atrašan ās vietu un viet ējos vides apst ākļus. Jebkur ā 
gadījumā atļaujas izsniegšanas nosac ījumos jāparedz noteikumi, kas pal īdz samazin āt 
piesārņojumu liel ā attālumā vai pārrobežu pies ārņojumu, k ā arī nodrošina augstu vides 
aizsardzības līmeni kopum ā. 
                                                 
17 OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp. 
 
LV 17   LV 5. Atļaujā norāda piemērotas nopl ūdes monitoringa pras ības, norādot mērījumu metodes un 
biežumu, nov ērtēšanas proced ūru un pien ākumu sniegt kompetentajai iest ādei datus, kas 
vajadzīgi atļaujas izsniegšanas nosac ījumu ievērošanas pārbaudei. 
Attiecībā uz iekārtām, kuras min ētas I pielikuma 6.6. punkt ā, šajā punktā minētajos 
pasākumos var ņemt vērā izmaksas un priekšroc ības. 
6. Atļaujās norāda pasākumus, kuri attiecas uz citiem nosac ījumiem, kas nav parastie darb ības 
nosacījumi. Tādējādi gadījumos, kad past āv risks, ka var tikt ietekm ēts vides st āvoklis, 
jāparedz attiec īgs noteikums gad ījumiem, kad iek ārta tiek palaista, rodas nopl ūdes, darbības 
traucējumi, notiek iek ārtas īslaicīga apstādināšana vai ekspluat ācijas pilnīga izbeigšana. 
 
Ð 96/61/EK (piel āgots) 
Atļaujā var iekļaut arī pagaidu atk āpes no 4. punkt ā noteiktaj ām prasībām, ja kompetent ās 
iestādes apstiprin ātais sanācijas plāns nodrošina, ka š īs prasības tiks iev ērotas sešus m ēnešus, 
un gadījumos, kad projekts nodrošina pies ārņojuma samazin āšanos. 
7. Atļaujās šīs direktīvas prasību ievērošanai var iek ļaut citus š ādus īpašus nosac ījumus pēc 
dalībvalsts vai kompetent ās iestādes ieskatiem. 
8. Neierobežojot pien ākumu ieviest at ļaujas izsniegšanas proced ūru saskaņā ar šo direkt īvu, 
dalībvalstis visp ārīgos saistošos noteikumos var paredz ēt konkrētas prasības attiec ībā uz 
konkrētiem iekārtu veidiem, tos neiek ļaujot individu ālajos atļaujas izsniegšanas nosac ījumos, 
ar noteikumu, ka tiek nodrošin āta integrēta pieeja un ekvivalents un augsts vides aizsardz ības 
līmenis kopum ā. 
10. pants 
Labākās pieejam ās metodes un vides kvalit ātes standarti 
Gadījumos, kad vides kvalit ātes standarts nosaka nepieciešam ību izvirz īt stingrākus 
nosacījumus nek ā tie, ko iesp ējams nodrošin āt ar labākajām pieejam ām metodēm, atļaujās jo 
īpaši jāparedz papildu nosac ījumi, neierobežojot citus pas ākumus, kurus var ētu veikt vides 
kvalitātes standartu izpildei. 
11. pants 
Labāko pieejamo metožu izmai ņas 
Dalībvalstis nodrošina, ka kompetent ā iestāde seko lab āko pieejamo metožu izmai ņām vai ir 
par tām informēta. 
 
LV 18   LV 12. pants 
Operatoru veikt ās izmaiņas iekārtās 
1. Dalībvalstis veic pas ākumus, kas vajadz īgi, lai nodrošin ātu, ka operators inform ē 
kompetent ās iestādes par ⌦ jebkādām plānotajām⌫ ekspluat ācijas izmai ņām. Attiec īgā 
gadījumā kompetent ās iestādes atjaunina at ļaujas vai at ļaujas izsniegšanas nosac ījumus. 
2. Dalībvalstis veic vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu, ka operatora pl ānotās būtiskās 
izmaiņas ⌦ tiek veiktas ⌫ tikai pēc tam, kad ir izsniegta at ļauja saska ņā ar šo direkt īvu. 
Pieteikum ā atļaujas saņemšanai un kompetent ās iestādes lēmumā jānorāda tās iekārtu daļas un 
tie 6. pant ā minētie aspekti, kurus var skart attiec īgās izmaiņas. Mutatis mutandis  piemēro 
3. panta, 6. l īdz 10. panta, 15. panta 1., 2. un 3. punkta noteikumus. 
13. pants 
Atļaujas izsniegšanas nosac ījumu pārskatīšana un atjaunin āšana, ko veic kompetent ā 
iestāde 
1. Dalībvalstis veic vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu, ka kompetent ās iestādes regulāri 
pārskata un vajadz ības gadījumā atjaunina at ļaujas izsniegšanas nosac ījumus. 
2. Pārskatīšana jāveic visos gad ījumos, kad: 
(a) iek ārtas radītais piesārņojums ir tik b ūtisks, ka j āpārskata atļaujā noteiktās esošās 
emisijas robežv ērtības vai ar ī atļaujā jāiekļauj jaunas attiec īgas robežv ērtības; 
(b) sakar ā ar būtiskām izmaiņām labākajās pieejamaj ās metodēs, ir iesp ējams bez 
pārmērīgi augstām izmaks ām ievērojami samazin āt emisijas; 
(c) procesa vai darb ības ekspluat ācijas droš ībai jāizmanto citas metodes; 
(d) to nosaka jaunie Kopi enas vai valsts ties ību aktu noteikumi. 
14. pants 
Atļaujas izsniegšanas nosac ījumu ievērošana 
Dalībvalstis veic vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu, ka 
(a) iek ārtu ekspluat ācijas laikā to operatori iev ēro atļaujas izsniegšanas nosac ījumus; 
(b) operatori regul āri informē kompetento iest ādi par nopl ūžu monitoringa rezult ātiem 
un nekavējoties ziņo par starpgad ījumu vai negad ījumu, kuram ir b ūtiska ietekme uz 
vidi; 
(c) iek ārtu operatori kompetent ās iestādes pārstāvjiem sniedz pal īdzību, kas tiem 
vajadzīga, lai veiktu iek ārtu pārbaudes, ņemtu paraugus un v āktu inform āciju, kura 
tiem vajadz īga, pildot pien ākumus saska ņā ar šo direkt īvu. 
 
LV 19   LV 15. pants 
Pieeja inform ācijai un sabiedr ības iesaist īšanās atļauju izsniegšanas proced ūrā 
 
Ð 2003/35/EK 4. pants, 3. punkts, 
a) apakšpunkts (piel āgots) 
1. Dalībvalstis nodrošina, ka attiec īgajai sabiedr ības daļai laikus tiek dotas re ālas iespējas 
piedalīties proced ūrā, kas skar: 
(a) at ļaujas izsniegšanu jaunai iek ārtai; 
(b) at ļaujas izsniegšanu ⌦ par jebkuru ⌫ būtisku izmai ņu; 
(c) at ļaujas vai at ļaujas nosac ījumu atjaunin āšanu iek ārtām saskaņā ar 13. panta 
2. punkta a) apakšpunktu. 
Šādas līdzdalības gadījumā piemēro proced ūru, kas izkl āstīta V pielikum ā. 
 
Ð 96/61/EK (piel āgots) 
2. Sabiedr ībai ⌦ dara pieejamus ⌫ noplūžu monitoringa rezult ātus, kuri ir kompetento 
iestāžu rīcībā un kuri vajadz īgi saskaņā ar 9. pant ā minētajiem at ļaujas izsniegšanas 
nosacījumiem. 
3. 1. un 2. punktu piem ēro, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvas 2003/4/EK18 
4. panta 1. un 2. punkt ā noteiktos ierobežojumus. 
 
Ð 2003/35/EK 4. pants, 3. punkts, 
b) apakšpunkts 
4. Pēc lēmuma pie ņemšanas kompetent ā iestāde saskaņā ar attiec īgo proced ūru inform ē 
sabiedrību un dara tai pieejamu š ādu inform āciju: 
a) l ēmuma saturs, tostarp at ļaujas kopija un visu nosac ījumu un at ļaujas vēlāku 
atjauninājumu kopija; un 
b) p ēc attiecīgās sabiedr ības daļas pausto bažu un viedok ļu izpētes – iemesli un 
apsvērumi, kas ir š ā lēmuma pamat ā, tostarp inform ācija par sabiedr ības līdzdalības 
procesu. 
                                                 
18 OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp. 
 
LV 20   LV  
Ð 2003/35/EK 4. pants, 4. punkts 
(pielāgots) 
16. pants 
Iespēja vērsties ties ās 
1. Dalībvalstis nodrošina, ka saska ņā ar ⌦ konkrētās ⌫ valsts ties ību sistēmu attiec īgās 
sabiedrības daļas locekļiem ir iesp ēja pārskatīšanas kārtībā ierosināt lietu ties ā vai citā ar 
likumu noteikt ā neatkarīgā un objekt īvā struktūrā, lai apstr īdētu tādu lēmumu, darb ību vai 
bezdarbību būtības vai procesu ālo likumību, uz kuru attiecas š īs direktīvas noteikumi par 
sabiedrības līdzdalību ⌦ , ja ⌫ 
a) ⌦ tie ⌫ ir pietiekami ieinteres ēti vai, 
b) ja dal ībvalsts administrat īvi procesu ālajās tiesībās tas paredz ēts kā priekšnoteikums – 
kuru tiesības ir aizskartas. 
2. Dalībvalstis nosaka, kur ā stadijā minētos lēmumus, darb ības vai bezdarb ību var apstr īdēt. 
3. Dalībvalstis nosaka, kas tieši uzskat āms par pietiekamu ieinteres ētību un ties ību 
aizskārumu, paturot pr ātā mērķi – nodrošin āt attiecīgajai sabiedr ības daļai tiesas pieejam ību. 
Tālab 1. punkta a) apakšpunkta sakar ā jebkuras min ētajām prasībām atbilstošas nevalstisk ās 
organizācijas ⌦ , kas veicina vides aizsardz ību un atbilst vis ām attiecīgās valsts ties ību aktu 
prasībām ⌫ interesi uzskata par pietiekamu.  
1. punkta b) apakšpunkta m ērķiem, uzskata ar ī, ka šādām organiz ācijām ir tiesības, kuras var 
tikt aizskartas. 
4. Šā panta noteikumi neliedz  lietu nodot iepriekš ējai izskatīšanai administrat īvā iestādē, un – 
ja valsts ties ību aktos ir š āda prasība – tie neietekm ē prasību pirms tiesu p ārskatīšanas 
procedūras piemērošanas izmantot visas iesp ējas administrat īvajā pārskatīšanas proced ūrā. 
Visām šīm procedūrām jābūt godīgām, taisnīgām, laicīgām un ne p ārmērīgi dārgām. 
5. Lai veicin ātu šā panta noteikumu efektivit āti, dalībvalstis nodrošina, ka sabiedr ībai ir 
pieejama praktiska inform ācija par piek ļuvi administrat īvajām un tiesu p ārskatīšanas 
procedūrām. 
 
LV 21   LV  
Ð 96/61/EK (piel āgots) 
17. pants 
Informācijas apmai ņa 
1. Inform ācijas apmai ņai dalībvalstis veic pas ākumus, kas vajadz īgi, lai reizi trijos gados un 
pirmoreiz ⌦ pirms 2001. gada 30. apr īļa, ⌫ nosūtītu Komisijai pieejamos reprezentat īvos 
datus par robežv ērtībām, kuras konkr ētiem darb ību veidiem noteiktas saska ņā ar I pielikumu, 
un, attiec īgā gadījumā, ziņas par lab ākajām pieejam ām metodēm, ar kur ām tās ir iegūtas, 
ievērojot jo īpaši 9. panta noteikumus. Turpm āk dati jāpapildina saska ņā ar šā panta 3. punkt ā 
noteikto proced ūru. 
2. Komisija organiz ē informācijas apmai ņu starp dal ībvalstīm un ieinteres ētajām nozarēm par 
labākajām pieejam ām metodēm, attiecīgo monitoringu un to pilnveidošanu.  
Reizi trijos gados Komisija public ē informācijas apmai ņas rezultātus. 
3. Ziņojumus par š īs direktīvas īstenošanu un t ās efektivit āti salīdzinājumā ar citiem Kopienas 
dokumentiem par vidi izveido saska ņā ar Padomes Direkt īvas 91/692/EEK19 6. ⌦ panta 
2. punktā ⌫ minēto proced ūru. Komisija ⌦ šos ⌫ ziņojumus iesniedz ⌦ Eiropas 
Parlamentam un Padomei ⌫, vajadzības gadījumā pievienojot attiec īgus priekšlikumus. 
4. Dalībvalstis izveido vai izraug ās iestādi vai iest ādes, kuras ir atbild īgas par inform ācijas 
apmaiņu saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu, un attiec īgi informē Komisiju. 
18. pants 
Pārrobežu ietekme 
 
Ð 2003/35/EK 4. pants, 5. punkts, 
a) apakšpunkts 
1. Ja dal ībvalsts apzin ās, ka iek ārtas ekspluat ācija var b ūtiski negat īvi ietekm ēt vidi cit ā 
dalībvalstī, vai ja dal ībvalsts, kuru min ētās iekārtas ekspluat ācija var b ūtiski ietekm ēt, to 
pieprasa, tad dal ībvalsts, kur ā tika iesniegts pieteikums at ļaujas saņemšanai atbilst īgi 
4. pantam vai 12. panta 2. punktam, tai paš ā laikā, kad tā informē savus iedz īvotājus, 
minētajai otrai dal ībvalstij nos ūta visu inform āciju, kas j āsniedz vai j ādara pieejama saska ņā 
ar V pielikumu. Š āda inform ācija ir pamats vis ām abu dal ībvalstu apspried ēm, kas vajadz īgas 
divpusējām attiecībām un ko veic, iev ērojot savstarp ējības un līdztiesības principus. 
                                                 
19 OV L 377, 31.12.1991., 48. lpp. 
 
LV 22   LV  
Ð 96/61/EK 
2. Divpus ējās attiecībās dalībvalstis nodrošin a, lai 1. punkt ā minētajos gad ījumos tās 
dalībvalsts sabiedr ībai, kuras teritorij ā iespējama nelabv ēlīga ietekme uz vidi, noteiktu laiku 
būtu pieejami ar ī pieteikumi at ļauju izsniegšanai, un lai tai ir ties ības paust viedokli pirms 
kompetent ā iestāde ir pieņēmusi lēmumu. 
 
Ð 2003/35/EK 4. pants, 5. punkts, 
b) apakšpunkts 
3. Visu atbilst īgi 1. un 2. punktam notikušo apspriežu rezult āti jāņem vērā, kad kompetent ā 
iestāde pieņem lēmumu par iesniegto pieteikumu. 
4. Kompetent ā iestāde visas dal ībvalstis, ar kur ām notikusi apspriešan ās atbilstīgi 1. punktam, 
informē par pieteikuma sakar ā pieņemto lēmumu un nos ūta tām 15. panta 4. punkt ā paredzēto 
informāciju. Šīs dalībvalstis veic vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu, ka min ēto 
informāciju piem ērotā veidā dara pieejamu attiec īgajai sabiedr ības daļai šo valstu teritorij ā. 
 
Ð 96/61/EK (piel āgots) 
19. pants 
Emisijas robežv ērtības Kopien ā 
1. ⌦ Gadījumos, kad ⌫, pamatojoties jo īpaši uz 17. pant ā noteikto inform ācijas apmai ņu, 
tiek identific ēta vajadz ība pēc rīcības Kopienas l īmenī, ⌦ Eiropas Parlaments un ⌫ 
Padome, p ēc Komisijas priekšlikuma, ⌦ nosaka emisijas robežv ērtības ⌫ saskaņā ar 
Līgumā noteikto proced ūru: 
(a) I pielikum ā uzskaitītajiem iek ārtu veidiem, iz ņemot atkritumu apglab āšanas 
poligonus, uz kuriem attiecas min ētā pielikuma 5.1 un 5.4 punkts, 
 un (b) III pielikum ā minētajām piesārņojošām vielām; 
2. Ja nav t ādu Komisijas emisijas robežv ērtību, kas noteiktas saska ņā
 ar šo direkt īvu, tad 
I pielikum ā uzskaitītajām iekārtām par minim ālajām emisijas robežv ērtībām, ievērojot šo 
direktīvu, jāizmanto attiec īgās emisijas robežv ērtības, kuras noteiktas II pielikum ā minētajās 
direktīvās un citos Kopienas ties ību aktos. 
 
LV 23   LV 3. Neskarot š īs direktīvas prasības, tehnisk ās prasības attiec ībā uz atkritumu apglab āšanas 
poligoniem, uz kuriem attiecas I pielikuma 5.1 un 5.4 punkts, ⌦ir noteiktas 
Padomes Direkt īvā 1999/31/EK20. ⌫ 
 
Ð 1882/2003 3. pants un 
III pielikum ā 61. punkts 
(pielāgots) 
20. pants 
Komiteja 
1. Komisijai pal īdz komiteja. 
2. Ja ir atsauce uz šo pantu, piem ēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā minētā 
lēmuma 8. panta noteikumus. 
Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punkt ā noteiktais termi ņš ir trīs mēneši. 
3. Komiteja pie ņem savu reglamentu. 
 
Ð 96/61/EK (piel āgots) 
21. pants 
Pārejas noteikumi 
1. Kamēr kompetent ās iestādes vēl nav īstenojušas š īs direktīvas 5. pant ā noteiktos 
pasākumus, attiec ībā uz esošaj ām iekārtām, saistībā ar darbībām, kas uzskait ītas I pielikum ā, 
piemēro Direkt īvas 84/360/EEK, Direkt īvas ⌦ 2006/11/EK 4., ⌫ 5. panta, 6. panta 
⌦ 2 ⌫. punkta noteikumus un notei kumus, kuri attiecas uz at ļauju izsniegšanas sist ēmu II 
pielikumā uzskaitītajās direktīvās, neskarot Direkt īvā 2001/80/EK paredz ētos izņēmumus. 
2. 1. punkt ā minēto direktīvu attiecīgie noteikumi par at ļauju izsniegšanas sist ēmu neattiecas 
uz iekārtām, kuras ⌦ 1999. gada 30. oktobr ī ⌫ attiecībā uz I pielikum ā minētajām 
darbībām ir jaunas. 
3. Direktīvu 84/360/EEK ⌦atceļ 2007. gada 30. oktobr ī ⌫. 
Vajadzības gadījumā pēc Komisijas priekšlikuma ⌦ Eiropas Parlaments un/vai ⌫ Padome 
izdara groz ījumus II pielikum ā minēto direktīvu attiecīgajos noteikumos, lai t ās pielāgotu šīs 
direktīvas prasībām līdz ⌦ 2007. gada 30. oktobrim ⌫. 
                                                 
20 OV L 182, 16.7.1999., 1. lpp. 
 
LV 24   LV 22. pants 
⌦ Paziņojums  ⌫ 
Dalībvalstis dara Komisijai zin āmus to ties ību aktu svar īgākos noteikumus, ko t ās pieņēmušas 
jomā, uz kuru attiecas š ī direktīva. 
 
Ð  
23. pants 
Direktīvu 96/61/EK, k ā tā grozīta ar aktiem, k ā izklāstīts VI pielikuma A da ļā, atceļ, neskarot 
dalībvalstu pien ākumus attiec ībā uz termiņiem direkt īvas transpon ēšanai nacion ālajās tiesībās, 
kā izklāstīts VI pielikuma B da ļā. 
Atsauces uz atcelto direkt īvu uzskata par atsauc ēm uz šo direkt īvu un lasa saska ņā ar 
atbilstības tabulu, kas atrodas VII pielikum ā. 
 
Ð 96/61/EK 
24. pants 
Šī direktīva stājas spēkā divdesmitaj ā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības 
Oficiālajā Vēstnesī. 
25. pants 
Šī direktīva ir adres ēta dalībvalstīm. 
Briselē,  
Eiropas Parlamenta v ārdā Padomes v ārdā 
priekšsēdētājs priekšs ēdētājs 
[…]  
 
LV 25   LV I PIELIKUMS  
DIREKT ĪVAS 1. PANT Ā MINĒTO RŪPNIECISKO DARB ĪBU VEIDI 
1. Š ī direktīva neattiecas uz iek ārtām vai iek ārtu daļām, kuras izmanto jaunu produktu 
un procesu p ētniecībai, izstrādei un test ēšanai. 
2. Turpm āk norādītās robežvērtības visum ā attiecas uz ražošanas jaud ām vai apjomiem. 
Gadījumos, kad viens operators vien ā iekārtā vai vien ā teritorijā veic vair ākas 
darbības, kuras iek ļautas vien ā apakšpoz īcijā, šādu darbību jaudas ir j āsaskaita. 
1. E NERĢĒTIKAS NOZARES  
 
Ð 96/61/EK (piel āgots) 
1.1. Sadedzin āšanas iekārtas ar nomin ālo siltumsp ēju virs 50 MW; 
1.2. Miner āleļļas un gāzes pārstrādes rūpnīcas; 
1.3. Koksa kr āsnis; 
1.4. Akme ņogļu gazifikācijas un šķidrināšanas iekārtas. 
2. M ETĀLU RAŽOŠANA UN P ĀRSTRĀDE 
2.1. Met āla rūdu (ieskaitot s ēra rūdu) apdedzin āšanas vai sa ķepināšanas iekārtas. 
2.2. Čuguna vai t ērauda ražošanas iek ārtas (pirm ējā vai otrējā kausēšana), tostarp liešanas 
iekārtas, kuru jauda ir liel āka par 2,5 tonn ām stundā; 
2.3. Melno met ālu pārstrādes iekārtas: 
a) karst ās velmētavas ar jaudu, kas liel āka par 20 tonn ām neapstr ādāta tērauda 
stundā; 
b) kaltuves ar āmuriem, kuru ener ģija ir liel āka par 50 kilodžouliem uz vienu 
āmuru, ja pat ērētā siltumspēja ir lielāka par 20 MW; 
c) met āla aizsargp ārklājumu uzkaus ēšana ar jaudu, kas liel āka par 2 tonn ām 
neapstrādāta tērauda stund ā; 
2.4. Melno met ālu lietuves ar ražošanas jaudu, kas liel āka par 20 tonn ām dienā; 
2.5. Iek ārtas 
a) neatt īrītu krāsaino met ālu ražošanai no r ūdas, koncentr ātiem vai otrreiz ējām 
izejvielām metalur ģiskos, ķīmiskos vai elektrol ītiskos procesos; 
 
LV 26   LV b) krāsaino met ālu kausēšanai, tostarp le ģēšanai, ieskaitot re ģenerētus produktus 
(rafinēšana, liešana u.c.) ar kaus ēšanas jaudu, kas svinam un kadmijam ir 
lielāka par 4 tonn ām dienā, bet visiem p ārējiem met āliem — liel āka par 
20 tonnām dienā; 
2.6. Iek ārtas metālu un plastmasu virsmas elektrol ītiskai vai ķīmiskai apstr ādei, ja 
apstrādes tvertņu tilpums ir liel āks par 30 m3. 
3. M INERĀLU RŪPNIECĪBA 
3.1. Iek ārtas cementa klinkera ražošanai rot ācijas krāsnīs ar ražošanas jaudu, kura liel āka 
par 500 tonn ām dienā, vai kaļķa ražošanai rot ācijas krāsnīs ar ražošanas jaudu, kas 
lielāka par 50 tonn ām dienā, vai citu veidu kr āsnīs, kuru jauda ir liel āka par 
50 tonnām dienā; 
3.2. Iek ārtas azbesta ražošanai un t ādu izstrādājumu ražošanai, kuru pamat ā ir azbests; 
3.3. T ādas iekārtas stikla ražošanai, iekaitot stiklš ķiedras ražošanu, kuru kaus ēšanas jauda 
ir lielāka par 20 tonn ām dienā; 
3.4. T ādas iekārtas miner ālvielu kaus ēšanai, iekaitot miner ālšķiedru ražošanu, kuru 
kausēšanas jauda ir liel āka par 20 tonn ām dienā; 
3.5. T ādas iekārtas keramikas izstr ādājumu ražošanai, tos apdedzinot, — jo īpaši 
dakstiņu, ķieģeļu, ugunsiztur īgo ķieģeļu, flīžu, keramikas izstr ādājumu vai porcel āna 
izstrādājumu ražošanai, kuru ražošanas jauda ir liel āka par 75 tonn ām dienā un/vai 
krāsns ietilpība lielāka par 4 m3, un krāsns krāvuma blīvums lielāks par 300 kg/m3. 
4. ĶĪMISKĀ RŪPNIECĪBA 
 Ražošana attiec ībā uz šajā iedaļā iekļautajiem darb ības veidiem ir r ūpnieciska 
ražošana, ķīmiski pārstrādājot 4.1 līdz 4.6 punkt ā uzskaitītās vielas vai vielu grupas 
4.1. Ķīmiskās iekārtas pamata organisko ķīmisko vielu ražošanai, piem ēram: 
a) parasto og ļūdeņražu (line āru vai ciklisku, pies ātinātu vai nepies ātinātu, 
alifātisku vai arom ātisku) ieg ūšanai; 
b) skābekli saturošu og ļūdeņražu, piem ēram, spirtu, aldeh īdu, ketonu, 
karbonskābju, esteru, acet ātu, ēteru, peroks īdu, epoks īdsveķu iegūšanai; 
c) sēru saturošu og ļūdeņražu iegūšanai; 
d) slāpekli saturošu og ļūdeņražu, piem ēram, amīnu, amīdu, nitrozosavienojumu, 
nitrosavienojumu vai nitr ātsavienojumu, nitrilu, cian ātu, izocian ātu iegūšanai; 
e) fosforu saturošu og ļūdeņražu iegūšanai; 
f) halog ēnogļūdeņražu iegūšanai; 
g) met ālorganisko savienojumu ieg ūšanai; 
 
LV 27   LV h) galveno plastmasas materi ālu (polim ēri, sintētiskās šķiedras un celulozes 
šķiedras) ieg ūšanai; 
i) sint ētiskā kaučuka iegūšanai; 
j) krāsvielu un pigmentu ieg ūšanai; 
k) virsmas akt īvo vielu ieg ūšanai; 
4.2. Ķīmiskās iekārtas pamata neorganisko ķīmisko vielu ražošanai, piem ēram: 
a) tādu gāzu iegūšanai kā amonjaks, hlors vai hlor ūdeņradis, fluors vai 
fluorūdeņradis, oglek ļa oksīdi, sēra savienojumi, sl āpekļa oksīdi, ūdeņradis, 
sēra dioksīds, karbonilhlor īds; 
b) tādu skābju iegūšanai kā hromsk ābe, fluor ūdeņražskābe, fosforsk ābe, 
slāpekļskābe, hlorūdeņražskābe, sērskābe, oleums, s ērpaskābes; 
c) tādu bāzu iegūšanai kā amonija hidroks īds, kālija hidroks īds, nātrija hidroks īds; 
d) tādu sāļu iegūšanai kā amonija hlor īds, kālija hlorāts, kālija karbon āts, nātrija 
karbonāts, perbor āts, sudraba nitr āts; 
e) nemet ālu, metālu oksīdu vai citu neorganisku savienojumu, piem ēram, kalcija 
karbīda, silīcija, silīcija karbīda iegūšanai; 
4.3. Ķīmiskās iekārtas fosforu, sl āpekli vai k āliju saturošu m ēslošanas l īdzekļu (vienkāršo 
vai kombin ēto minerālmēslu) ražošanai; 
4.4. Ķīmiskās iekārtas augu aizsardz ības līdzekļu un biocīdu ražošanai; 
4.5. Iek ārtas pamata farmaceitisku prepar ātu ražošanai ķīmiskos vai biolo ģiskos 
procesos; 
4.6. Ķīmiskās iekārtas sprāgstvielu ražošanai. 
5. A TKRITUMU APSAIMNIEKOŠANA  
 ⌦ Neskarot Direkt īvas 2006/12/EK 11. ⌫ pantu un Padomes 
⌦ 1991. gada 12. decembra ⌫ Direkt īvas 91/689/EEK par b īstamajiem 
atkritumiem1 ⌦ 3. pantu⌫ : 
5.1. T ādas iekārtas bīstamo atkritumu apglab āšanai vai re ģenerācijai, kā noteikts sarakst ā, 
kas minēts Direktīvas 91/689/EEK 1. panta 4. punkt ā, Direktīvas ⌦ 2006/12/EK ⌫ 
II. A un II. B ⌦ pielikumos ⌫ (darbības R1, R5, R6, R8 un R9), k ā arī Padomes 
Direktīvā 75/439/EEK2, kuru jauda ir liel āka par 10 tonn ām dienā; 
                                                 
1 OV L 377, 31.12.1991., 20. lpp. 
2 OV L 194, 25.7.1975., 23. lpp. 
 
LV 28   LV 5.2. Sadz īves ⌦ jaukto ⌫ atkritumu sadedzin āšanas iek ārtas, kuras note iktas Eiropas 
Parlamenta un Padomes Direkt īvā 2000/76/EK3 un kuru jauda ir liel āka par 3 tonn ām 
stundā; 
5.3. T ādas iek ārtas neb īstamo atkritumu apglab āšanai, k ā noteikts 
Direktīvas ⌦ 2006/12/EK ⌫ II. A pielikuma D8 un D9 poz īcijā, kuru jauda ir 
lielāka par 50 tonn ām dienā. 
5.4. Atkritumu poligoni, kuros dien ā apglabā vairāk par 10 tonn ām un kuru kop ējā 
ietilpība ir lielāka par 25 000 tonnu, iz ņemot inerto atkritumu poligonus. 
6. C ITAS DARB ĪBAS 
6.1. R ūpnieciskas iek ārtas šādu izstrādājumu ražošanai: 
a) celulozes ražošanai no koksnes vai citiem š ķiedrainiem materi āliem; 
b) pap īra un kartona ražošanai ar ražošanas jaudu, kas p ārsniedz 20 tonnas dien ā; 
6.2. Š ķiedru vai tekstilmateri ālu priekšapstr ādes (piem ēram, mazg āšanas, balin āšanas, 
merserizācijas) vai to kr āsošanas iek ārtas, kuru p ārstrādes jauda ir liel āka par 
10 tonnām dienā; 
6.3. T ādas iekārtas ādu miecēšanai, kuru p ārstrādes jauda ir liel āka par 12 tonn ām gatavo 
izstrādājumu dien ā; 
6.4. a) Kautuves ar lieme ņu ražošanas jaudu, kas liel āka par 50 tonn ām dienā; 
b) Apstr ādes un pārstrādes iekārtas pārtikas produktu ražošanai no: 
– dzīvnieku izcelsmes izejviel ām (izņemot pienu) ar gatav ās produkcijas 
ražošanas jaudu, kas liel āka par 75 tonn ām dienā, 
– augu izcelsmes izejviel ām ar gatav ās produkcijas ražošanas jaudu, kas 
lielāka par 300 tonn ām dienā (vidēji ceturksn ī); 
c) Piena apstr ādes un pārstrādes iekārtas, kurās pieņem vairāk nekā 200 tonnas 
piena dien ā (vidēji gadā); 
6.5. T ādas iekārtas dzīvnieku līķu un dzīvnieku izcelsmes atkritumu apglab āšanai vai 
pārstrādei, kuru jauda liel āka par 10 tonn ām dienā 
6.6. Iek ārtas intens īvai putnu vai c ūku audzēšanai ar vair āk nekā: 
a) 40 000 viet ām mājputniem; 
b) 2 000 viet ām gaļas cūkām (virs 30 kg), vai 
c) 750 viet ām sivēnmātēm; 
                                                 
3 OV L 332, 28.12.2000, 91. lpp. 
 
LV 29   LV 6.7. T ādas iekārtas vielu, objektu vai produktu virsmas apstr ādei, izmantojot organiskos 
šķīdinātājus — jo īpaši apret ēšanai, iespiešanai, p ārklāšanai, attaukošanai, 
impregnēšanai, līmēšanai, apdruk āšanai, tīrīšanai vai pies ūcināšanai — kuru jauda ir 
lielāka par 150 kg stund ā vai lielāka par 200 tonn ām gadā 
6.8. Iek ārtas ogles (ciet ās ogles) vai elektrograf īta ražošanai, izmantojot sadedzin āšanu 
vai grafitiz āciju 
_____________ 
 
LV 30   LV II PIELIKUMS  
DIREKT ĪVAS 19. PANTA 2. ⌦ UN 3. ⌫ PUNKTĀ UN 21. PANT Ā MINĒTO 
DIREKT ĪVU SARAKSTS 
1. Padomes 1987. gada 19. marta Direkt īva 87/217/EEK par vides pies ārņojuma ar 
azbestu nov ēršanu un samazin āšanu 
2. Padomes 1982. gada 22. marta Direkt īva 82/176/EEK par robežv ērtībām un 
kvalitātes mērķiem attiec ībā uz dzīvsudraba emisiju s ārmu met ālu hlorīdu 
elektrolīzes rūpniecībā 
3. Padomes 1983. gada 26. septembra Direkt īva 83/513/EEK par robežv ērtībām un 
kvalitātes mērķiem attiec ībā uz kadmija emisij ām 
4. Padomes 1984. gada 8. marta Direkt īva 84/156/EEK par robežv ērtībām un kvalit ātes 
mērķiem attiec ībā uz dzīvsudraba emisij ām nozarēs, kas nav s ārmu metālu hlorīdu 
elektrolīze 
5. Padomes 1984. gada 9. oktobra Direkt īva 84/491/EEK par robežv ērtībām un 
kvalitātes mērķiem attiec ībā uz heksahlorcikloheks āna emisijām 
6. Padomes 1986. gada 12. j ūnija Direkt īva 86/280/EEK par emisiju robežv ērtībām un 
kvalitātes mērķiem attiec ībā uz daž ām bīstamām vielām, kas iek ļautas 
Direktīvas 76/464/EEK pielikuma I sarakst ā 
7. Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 4. decembra Direkt īva 2000/76/EK par 
atkritumu sadedzin āšanu 
8. Padomes 1992. gada 15. decembra Direkt īva 92/112/EEK par proced ūrām tādu 
programmu saska ņošanai, kuras paredz ētas, lai samazin ātu un galīgi likvidētu titāna 
dioksīda rūpniecības radīto piesārņojumu. 
9. Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direkt īva 2001/80/EK par 
ierobežojumiem attiec ībā uz dažu pies ārņojošo vielu emisiju gais ā no lielām 
sadedzināšanas iekārtām 
10. Eiropas Parlamenta un Pa domes 2006. gada 15. febru āra Direktīva 2006/11/EK par 
piesārņojumu, ko rada dažas b īstamas vielas, kuras novada Kopienas ūdens vidē 
11. Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. apr īļa Direktīva 2006/12/EK par 
atkritumiem 
12. Padomes 1975. gada 16. j ūnija Direkt īva 75/439/EK par atkritume ļļu apglabāšanu 
13. Padomes 1991. gada 12. decembra Direkt īva 91/689/EEK par b īstamajiem 
atkritumiem 
 
LV 31   LV  
Ð 96/61/EK (piel āgots) 
14. ⌦ Padomes 1999. gada 26. apr īļa Direkt īva 1999/31/EK par atkritumu 
poligoniem ⌫ 
_____________ 
 
LV 32   LV  
Ð 96/61/EK (piel āgots) 
III PIELIKUMS  
ORIENT ĒJOŠS TO GALVENO PIES ĀRŅOJOŠO VIELU SARAKSTS, KURAS 
JĀŅEM VĒRĀ, JA TĀS ATTIECAS UZ EMISIJAS ROBEŽV ĒRTĪBU 
NOTEIKŠANU 
GAISS 
1. S ēra dioksīds un citi s ēra savienojumi 
2. Sl āpekļa oksīdi un citi sl āpekļa savienojumi 
3. Oglek ļa oksīds 
4. Gaistoši organiskie savienojumi 5. Met āli un to savienojumi 
6. Putek ļi 
7. Azbests (suspend ētas daļiņas, šķiedra) 
8. Hlors un t ā savienojumi 
9. Fluors un t ā savienojumi 
10. Ars ēns un tā savienojumi 
11. Cian īdi 
12. Vielas un prepar āti, kuru kancerog ēnās vai mutag ēnās īpašības vai īpašības, kuras var 
ietekmēt reprodukt īvo funkciju, darbojotie s caur gaisu, ir pier ā
dītas 
13. Polihlordibenzodioks īni un polihlordibenzofur āni 
ŪDENS 
1. Halog ēnorganiski savienojumi un vielas, kuras š ādus savienojumus var veidot ūdens 
vidē 
2. Fosfororganiskie savienojumi 3. Alvorganiskie savienojumi 4. Vielas un prepar āti, kuru kancerog ēnās vai mutag ēnās īpašības vai īpašības, kuras var 
ietekmēt reprodukt īvo funkciju, ūdens vidē vai caur to ir pier ādītas 
 
LV 33   LV 5. Stabili og ļūdeņraži un stabilas bioakumul ējamas organiskas toksiskas vielas 
6. Cian īdi 
7. Met āli un to savienojumi 
8. Ars ēns un tā savienojumi 
9. Bioc īdi un augu aizsardz ības līdzekļi 
10. Vielu suspensijas 11. Vielas, kuras veicina eitrofik āciju (īpaši nitrāti un fosfāti) 
12. Vielas, kur ām ir nelabv ēlīga ietekme uz sk ābekļa līdzsvaru (un kura s var noteikt, 
izmantojot t ādus parametrus k ā BSP, ĶSP u.c.) 
_____________ 
 
LV 34   LV IV PIELIKUMS  
Apsvērumi, kuri parasti vai īpašos gad ījumos jāņem vērā, izvēloties 2. panta 12. punkt ā 
noteiktās labākās pieejam ās metodes, ņemot vērā pasākuma iesp ējamās izmaksas un 
priekšrocības, kā arī piesardzības un profilakses principus: 
1. Mazatkritumu tehnolo ģiju izmantošana; 
2. Maz āk kaitīgu vielu izmantošana; 
3. Procesos radušos un izlietoto vielu un, attiec īgos gadījumos, ar ī atkritumu 
reģenerācijas un p ārstrādes veicin āšana; 
4. L īdzīgi darbības procesi, iek ārtas vai metodes, kas sekm īgi izmēģinātas rūpnieciskā 
mērogā; 
5. Tehnolo ģiskie sasniegumi, izmai ņas zinātnes atziņās un atklājumos; 
6. Attiec īgo emisiju īpašības, iedarb ība un apjoms; 
7. Termi ņi jaunu vai esošo iek ārtu nodošanai ekspluat ācijā; 
8. Lab āko pieejamo metožu ieviešanai vajadz īgais laiks; 
9. Proces ā izmantojamo izejvielu (ar ī ūdens) patēriņš un īpašības, un energoefektivit āte; 
10. Nepieciešam ība novērst vai samazin āt līdz minimumam emisiju kop ējo ietekmi uz 
vidi un ietekmes uz vidi risku; 
11. Nepieciešam ība novērst negadījumus un samazin āt to nevēlamo ietekmi uz vidi; 
12. Inform ācija, kuru public ējusi Komisija, iev ērojot 17. panta 2. ⌦ punkta otro 
daļu ⌫, vai starptautisk ās organizācijas. 
_____________ 
 
LV 35   LV  
Ð 2003/35/EK 4. pants, 6. punkts 
un II pielikums (piel āgots) 
V PIELIKUMS  
SABIEDR ĪBAS LĪDZDALĪBA LĒMUMU PIE ŅEMŠANĀ 
1. P ēc iespējas agrīnākā lēmuma pie ņemšanas stadij ā vai, vēlākais, tiklīdz pamatoti 
iespējams šādu inform āciju sniegt, sabiedr ību inform ē (ar publisku pazi ņojumu vai 
citā piemērotā veidā, piemēram, elektroniskajos sabiedr ības saziņas līdzekļos, ja tie ir 
pieejami) par š ādiem jautājumiem: 
a) pieteikums at ļaujas saņemšanai vai, attiec īgi, atļaujas atjaunin āšanai vai 
piešķiršanas nosac ījumiem saska ņā ar 15. panta 1. punktu, tostarp 6. panta 
1. punktā uzskaitīto elementu apraksts; 
b) attiec īgā gadījumā – to, ka l ēmums jāpieņem pēc valsts vai p ārrobežu m ēroga 
ietekmes uz vidi nov ērtējuma vai p ēc dalībvalstu apspriešan ās saskaņā ar 
18. pantu; 
c) sīkāka inform ācija par kompetentaj ām iestādēm, kas atbild par l ēmuma 
pieņemšanu un kur ās var saņemt attiec īgu inform āciju, un kam var iesniegt 
atsauksmes vai jaut ājumus, k ā arī atsauksmju vai jaut ājumu iesniegšanas 
termiņš; 
d) iesp ējamo lēmumu būtība vai – ja iesp ējams tikai viens l ēmums – l ēmuma 
projekts; 
e) attiec īgā gadījumā – sīkākas ziņas par pieteikumu at ļaujas atjaunin āšanai vai 
atļaujas pieš ķiršanas nosac ījumiem; 
f) norāde uz attiec īgās informācijas pieejam ības laiku un vietu vai veidu; 
g) sīkākas ziņas par sabiedr ības līdzdalības pasākumiem un apspriešanos, kas 
notikusi, iev ērojot 5. punktu. 
2. Dal ībvalstis nodrošina, ka pie ņemamā termiņā attiecīgajai sabiedr ības daļai ir 
pieejami: 
a) saska ņā ar valsts ties ību aktiem – b ūtiskākie ziņojumi un ieteikumi, kurus 
kompetent ā iestāde vai iest ādes ir sa ņēmušas līdz laikam, kad attiec īgo 
sabiedrības daļu informē saskaņā ar 1. punktu; 
b) saska ņā ar noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvā 2003/4/EK 
– 1. punkt ā neminēta inform ācija, kas attiecas uz l ēmumu, kuru pie ņem 
saskaņā ar 8. pantu, un kas k ļūst pieejama tikai p ēc attiecīgās sabiedrības daļas 
informēšanas saska ņā ar 1. punktu. 
3. Attiec īgā sabiedrības daļa ir tiesīga pirms l ēmuma pie ņemšanas kompetentajai 
iestādei paust atsauksmes un viedok ļus. 
 
LV 36   LV 4. Pie ņemot lēmumu, pien ācīgi jāievēro saskaņā ar šo pielikumu notikuš ās apspriešan ās 
rezultāti. 
5. Dal ībvalstis paredz s īki izstrādātus noteikumus sabiedr ības inform ēšanai (piem ēram, 
izsūtot inform āciju pa pastu noteikt ā teritorijā vai public ējot to viet ējā laikrakstā) un 
attiecīgās sabiedr ības daļas viedok ļa apzināšanai (piem ēram, aicinot iedz īvotājus 
izteikties rakstiski vai veicot sabiedr ības aptauju). Daž ādajos lemšanas posmos 
jāparedz pie ņemami termi ņi, ar tiem atv ēlot pietiekami daudz laika sabiedr ības 
informēšanai un ļaujot attiec īgajai sabiedr ības daļai sagatavoties un efekt īvi 
piedalīties vides l ēmumu pie ņemšanā saskaņā ar šo pielikumu. 
_____________ 
 
LV 37   LV  
Ï 
VI PIELIKUMS  
A daļa 
Atceltā direktīva ar sekojošiem groz ījumiem  
(minēta 23. pant ā) 
Padomes Direkt īva 96/61/EK 
(OV L 257, 10.10.1996., 26. lpp.)  
Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīva 2003/35/EK 
(OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp.) Tikai 4. pants un II pielikums 
Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīva 2003/87/EK 
(OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.) Tikai 26. pants 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) 
Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.) Tikai III pielikuma 61. punkts 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) 
Nr. 166/2006 (OV L 33, 4.2.2006., 1. lpp.) Tikai 21. panta 2. punkts 
B daļa 
Termiņu uzskait ījums transpon ēšanai nacion ālajās tiesībās 
(minēts 23. pant ā) 
Direktīva Termi ņš transpon ēšanai 
96/61/EK 1999. gada 30. oktobris 
2003/35/EK 2005. gada 25. j ūnijs 
2003/87/EK 2003. gada 31. decembris 
_____________ 
 
LV 38   LV VII PIELIKUMS  
ATBILSTĪBAS TABULA  
Direktīva 96/61/EK Š ī direktīva 
1. pants 1. pants 
2. pants, ievadv ārdi 2. pants, ievadv ārdi 
2. pants 1.-9. punkts 2. pants, 1.-9. punkts 
2. pants, 10. punkts, a) apakšpunkts 2. pants, 10. punkts 
2. pants, 10. punkts, b) ap akšpunkts 2. pants, 11. punkts 
2. pants, 11. punkts, pirm ā daļa, ievadvārdi 2. pants, 12. punkts, pirm ā daļa, ievadvārdi 
2. pants, 11. punkts, pirm ā daļa, 
pirmais ievilkums 2. pants, 12. punkts, pirm ā daļa a) apakšpunkts 
2. pants, 11. punkts, pirm ā daļa, 
otrais ievilkums 2. pants, 12. punkts, pirm ā daļa, b) apakšpunkts
2. pants, 11. punkts, pirm ā daļa, 
trešais ievilkums 2. pants, 12. punkts, pirm ā daļa, c) apakšpunkts 
2. pants, 11. punkts, otr ā daļa 2. pants, 12. punkts, otr ā daļa 
2. pants, 12. punkts 2. pants, 13. punkts 
2. pants, 13. punkts 2. pants, 14. punkts 
2. pants, 14. punkts 2. pants, 15. punkts 
3. pants, pirm ā daļa 3. pants, 1. punkts 
3. pants, otr ā daļa 3. pants, 2. punkts 
4. pants 4. pants 
5. pants 5. pants 
6. pants, 1. punkts, pirm ā daļa, ievadvārdi 6. pants, 1. punkts, pirm ā daļa, ievadvārdi 
6. pants, 1. punkts, pirm ā daļa, pirmais l īdz 
desmitais ievilkums 6. pants, 1. punkts, pirm ā daļa, a) līdz 
j) apakšpunkts 
6. pants, 1. punkts, otr ā daļa 6. pants, 1. punkts, otr ā daļa 
6. pants, 2. punkts 6. pants, 2. punkts 
 
LV 39   LV 7. līdz 12. pants 7. l īdz 12. pants 
13. pants, 1. punkts 13. pants, 1. punkts 
13. pants, 2. punkts, ievadv ārdi 13. pants, 2. punkts, ievadv ārdi 
13. pants, 2. punkts, pirmais l īdz ceturtais 
ievilkums 13. pants, 2. punkts, a) l īdz d) apakšpunkts 
14. pants, ievadv ārdi 14. pants, ievadv ārdi 
14. pants, pirmais l īdz trešais ievilkums 14. pants, a) l īdz c) apakšpunkts 
15. pants, 1. punkts, pirm ā daļa, ievadvārdi 15. pants, 1. punkts, pirm ā daļa, ievadvārdi 
15. pants, 1. punkts, pirm ā daļa, pirmais l īdz 
trešais ievilkums 15. pants, 1. punkts, a) l īdz c) apakšpunkts 
15. pants, 1. punkts, otr ā daļa 15. pants, 1. punkts, otr ā daļa 
15. pants, 2. punkts 15. pants, 2. punkts 
15. pants, 4. punkts 15. pants, 3. punkts 
15. pants, 5. punkts 15. pants, 4. punkts 
15.a pants, pirm ā daļa, ievadv ārdi un 
nobeiguma v ārdi 16. pants, 1. punkts 
15.a pants, pirm ā daļa, a) un b) apakšpunkti 16. pants, 1. punkts, a) un b) apakšpunkti 
15.a pants, otr ā daļa 16. pants, 2. punkts 
15.a pants, treš ā daļa, pirmais un otrais 
teikums 16. pants, 3. punkts, pirm ā daļa 
15.a pants, treš ā daļa, trešais teikums 
15.a pants, ceturt ā daļa 16. pants, 3. punkts, otr ā daļa 
16. pants, 4. punkts, pirm ā daļa 
15.a pants, piekt ā daļa 16. pants, 4. punkts, otr ā daļa 
15.a pants, sest ā daļa 16. pants, 5. punkts 
16. pants 17. pants 
17. pants 18. pants 
18. pants, 1. punkts, ievadv ārdi un nobeiguma 
vārdi 19. pants, 1. punkts 
 
LV 40   LV 18. pants, 1. punkts, pirmais un otrais 
ievilkums 19. pants, 1. punkts, a) un b) apakšpunkts 
18. pants, 2. punkts, pirm ā daļa 19. pants, 2. punkts 
18. pants, 2. punkts, otr ā daļa 19. pants, 3. punkts 
19. pants 20. pants 
20. pants 21. pants 
21. pants, 1. punkts ______ 
21. pants, 2. punkts 22. pants 
_____ 23. pants 
22. pants 24. pants 
23. pants 25. pants 
I pielikums I pielikums 
II pielikums II pielikums 
III pielikums III pielikums 
IV pielikums IV pielikums 
V pielikums V pielikums 
_____ VI pielikums 
_____ VII pielikums 
_____________