P6_TA(2005)0322
Telev īzija bez robe žām
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par Direkt īvas 89/552/EEK “Telev īzija bez robe žām”, kas groz īta ar
Direkt īvu 97/36/EK, 4. un 5. panta piem ērošanu 2001. –2002. gad ā(2004/2236(INI))
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērāPadomes Direkt īvu 89/552/EEK (1989. gada 3. oktobris) par da žutādu televīzijas raid ījumu
veidošanas un apraides noteikumu koordin ēšanu, kas ietverti dal ībvalstu normat īvajos un administrat ī-
vajos aktos (1), un kas ir groz īta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 97/36/EK (1997. gada
30. jūnijs) (2) (turpmākk o pā—“Direktīva”),
—ņemot vērāKomisijas r īkotās sabiedrisk ās domas aptaujas rezult ātus par Direkt īvas 4. un 5. panta pie-
mērošanu,
—ņemot vērāEiropas Padomes 1989. gada Eiropas Konvenciju par p ārrobežu televīziju,
—ņemot vērāEiropas Padomes Rezol ūciju par kult ūras daudzveid ību un pla šsaziņas līdzekļu plurālismu
globalizācijas laikmet ā, ko pieņēma 2005. gada 10. –11. mart āKijevā(Ukrainā) notikušajā7. Eiropas
Ministru konferenc ēpar plašsaziņas līdzekļu politiku.
—ņemot vērāKomisijas pazi ņojumu par Eiropas reglament ējošās politikas n ākotni audiovizu ālajājomā
(KOM(2003)0784),
—ņemot vērāKomisijas pazi ņojumu par Kopienas audiovizu ālās politikas principiem un pamatnost ādnēm
digitālo tehnolo ģiju laikā(KOM(1999)0657),
—ņemot vērāEK līguma 151. un 157. pantu, Eiropas Savien ības Pamatties ību hartu un EK l īgumam pie-
vienoto Protokolu par valsts apraides sist ēmu dalībvalstīs,
—ņemot vērātā2003. gada 4. septembra rezol ūciju par “Televīziju bez robe žām”(3),
—ņemot vērātā2001. gada 4. oktobra rezol ūciju par tre šo Komisijas pazi ņojumu Padomei, Eiropas Parla-
mentam un Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai, kur šattiecas uz Direkt īvas 89/552/EEK “Televīzija
bez robe žām”(4) piemērošanu,
—ņemot vērātā2002. gada 2. j ūlija rezol ūciju par Komisijas pazi ņojumu, kas attiecas uz da žiem
juridiskiem aspektiem saist ībāar kinematogr āfijas un cita veida audiovizu ālajiem darbiem (5),
—ņemot vērātā2004. gada 12. febru āra nostāju attiecībāuz Eiropas Parlamenta un Padomes l ēmuma
priekšlikumu, ar kuru groza Padomes L ēmumu 2000/821/EK (2000. gada 20. decembris) par Eiropas
audiovizu ālo darbu izstr ādes, izplat īšanas un populariz ēšanas veicin āšanas programmas īstenošanu (6),
—ņemot vērātā2002. gada 26. septembra rezol ūciju par Eiropas Savien ības rīcības plānu veiksm īgai digi-
tālās televīzijas ievie šanai Eirop ā(7),
—ņemot vērāReglamenta 45. pantu,
—ņemot vērāKultūras un izgl ītības komitejas zi ņojumu (A6-0202/2005),
(1) OV L 298, 17.10.1989., 23. lpp.
(2) OV L 202, 30.7.1997., 60. lpp.
(3) OV C 76 E, 25.3.2004., 453. lpp.
(4) OV C 87 E, 11.4.2002., 221. lpp.
(5) OV C 271 E, 12.11.2003., 176. lpp.
(6) OV C 97 E, 22.4.2004., 603. lpp.
(7) OV C 273 E, 14.11.2003., 311. lpp.17.8.2006. LV C 193 E/117 Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis
Otrdiena, 2005. gada 6. septembris
A. tākāLisabonas strat ēģijas mērķis ir veicin āt jaunievedumus Eiropas r ūpniecībāun padar īt Eiropas Savie-
nību par pasaul ēkonkurētspējīgāko un dinamisk āko uz zin āšanām balstīto ekonomiku,
B. tākāaudiovizu ālajai nozarei ir rakstur īgi gan tehnolo ģiskie jaunievedumi, gan ar īietekme uz soci ālo
jomu, ekonomiku un kult ūru,
C. tākāviena no ES priorit ātēm ir aizst āvēt Pasaules Tirdzniec ības organiz ācijā(PTO) kult ūras prečuīpašo
raksturu, tostarp audiovizu ālajānozarē; izsakot no žēlu, ka Komisija nav sekojusi šai pamatnost ādnei,
piedāvājot piemērot audiovizu ālajai nozarei direkt īvu, kas attiecas uz pakalpojumiem iek šējātirgū,
D. tākāgan Eiropas, gan neatkar īgo ražotāju darbu apritei ir noteico šāloma kult ūras daudzveid ības, vārda
brīvības un plur ālisma veicin āšanā,
E. tākāDirektīvā, kas tika izstr ādāta atbilst īgi vienot ātirgus principiem, vair ākjāņem vērācentieni, kas
saistīti ar tiesisku un pilsonisku Kopienas telpu un politisku savien ību,
F. tākāDirektīva ir mor āli novecojusi, strauji att īstoties jaun ām tehnolo ģijām, kas neierobe žotāpiedāvā-
jumāstrauji ien āk Eiropas Savien ības audiovizu ālajānozarē, Direktīvas noteikumus j āpielāgo tehnolo ģiju
attīstībai,
G. tākāDirektīvas piem ērošana atrodas dal ībvalstu un to kompetento iest āžu atbildības sfērā, bet Komisi-
jas galvenais uzdevums ir nov ērtēšana un uzraudz ība, kurāir jāiesaista ar īEiropas Parlaments, dal īb-
valstu parlamenti, dal ībvalstu p ārvaldes iest ādes un sabiedrisk ādoma,
H. tākāDirektīva ir bijusi viegli piel āgojama,ļaujot piem ērot noteikumus dal ībvalstīs un nodro šināt audi-
ovizuālās nozares pa šregulāciju, un tai ir bijusi noz īmīga loma oblig āto prasību izveid ē,
I. izsakot ba žas par to, ka da žās dalībvalstīs nepietiekami piem ēro un ne ņem vērādažus Direkt īvas notei-
kumus (par kvot ām, reklāmu utt.), jo nav atbilst īgas uzraudz ības,
J. tākā, paplašinoties pakalpojumu pied āvājumam un tam k ļūstot daudzveid īgākam, jāseko, lai visiem
būtu atbilst īgas iespējas tam piek ļūt.
Direkt īvas 4. un 5. panta piem ērošana
1. secina, ka iepriek šminētajāKomisijas pazi ņojumāpar Eiropas reglament ējošās politikas n ākotni audi-
ovizuālajājomāir uzsvērti pozitīvie rezult āti un ka gandr īz visur ir v ērojams pl ānoto Eiropas darbu pieau-
gums; pie ņem zināšanai, ka Eiropas darbu un neatkar īgo ražotāju darbu apraides kvotas kopum āir ievēro-
tas; atzīmē, ka Komisija uzskata Direkt īvas izvirz ītos mērķus par sasniegtiem, tom ēr mudina dal ībvalstis
vairāk atbalstīt Eiropas un neatkar īgo ražotāju programmu izplat īšanu;
2. izsaka no žēlu, ka sestaj āKomisijas zi ņojumāpar 4. un 5. panta īstenošanu (KOM(2004)0524) izp ētī-
tajālaika posm āneatkarīgo ražojumu proporcija samazin ājusies par 3,48 % četru gadu laik ā(ziņojumā
7. lappuse);
3. atzīmē,kāto norāda neatkar īgu revīziju secin ājumi, ka gr ūti sniegt prec īzu situācijas nov ērtējumu
Direktīvas noteikumu piem ērošanas un interpret ēšanas meto žubūtisku atšķirību dēļ; iesaka Komisijai saga-
tavot un nodot dal ībvalstīm vienotu anketu, kas ļautu iegūt salīdzināmus rezult ātus; uzsver vajadz ību stei-
dzami izanaliz ēt jauno dal ībvalstu rezult ātus; ierosina, lai šajāvienotajāanketābūtu ietverti ar īdati par
pakalpojumiem cilv ēkiem arīpašām vajadz ībām;
4. uzsver, ka konsekvent āks rādītājs, lai noteiktu atbilst ību 5. pantam, b ūtu 10 % kvotas piem ērošana
vērtībai (nevis uz krit ērijiem atbilsto šām stund ām), kas ļautu izvair īties arīno neatbilst ībām dalībvalstīs
attiecībāuz to, kas uzskat āms par krit ērijiem atbilsto šam stund ām;C 193 E/118 LV 17.8.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis
Otrdiena, 2005. gada 6. septembris
5. izsaka no žēlu, ka da žas dalībvalstis ne vienm ēr iesniedz pras īto inform āciju, joīpaši datus par satel īt-
televīzijas un/vai kabe ļtelevīzijas kan āliem, kas bie ži netiek min ēti valstu zi ņojumos; uzskata, ka Komisijai
jāraugās, lai dal ībvalstis izpilda saist ības, un ka tai vajadz ētu darīt vairāk, nekātikai uzsv ērt dalībvalstu
pienākumu sniegt inform āciju par vis ām to kompetenc ēesošām televīzijas programm ām; prasa, lai Komisija
un atbild īgās valstu iest ādes piem ēro noteiktas sankcijas, ja past āvīgi netiek iev ēroti attiec īgie noteikumi vai
pienākums sniegt inform āciju;
6. izsaka no žēlu, ka da žās dalībvalstīs kvotu piem ērošanu aprēķina attiec ībāuz raidorganiz ācijām, nevis
televīzijas kan āliem, kas ir direkt īvas noteikumu p ārkāpums;šāds pārkāpums ir īpaši izteikts dal ībvalstīs,
kurās ir liels raidorganiz ācijuīpatsvars;
7. prasa, lai dal ībvalstīm atstāto rīcības brīvību 4. panta piem ērošanākompens ētu vismaz ar dal ībvalstu
pienākumu sniegt zi ņas par prec īziem un p ārredzamiem valstu r ādītājiem;
8. uzskata, ka var ētu izvairīties no at šķirīgāmjēdzienu “Eiropas darbs ”,“neatkarīgais ražotājs”interpretā-
cijām dalībvalstīs, ja Komisija, p ārskatot Direkt īvu, sniegtu prec īzāku definīciju jēdzieniem “Eiropas darbs ”,
“neatkarīgais ražotājs”un“tematiskie kan āli”, turklāt uzskata, ka tas veicin ās lielāku juridisko noteikt ību
Direktīvas piem ērošanā;
9. atzīmē, ka Eiropas darbu kvotas galvenok ārt aizpilda attiec īgāvalstīradīti darbi, un atbalsta br īvprātī-
gas ierosmes papildus kvot āmārpus Eiropas rad ītiem darbiem;
10. uzsver, cik svar īgi ir atbalst īt programmu MEDIA , kuras izveides un atjauno šanas mērķis ir un paliek
neatkarīgo ražotāju, kāarīmazo un vid ējo uzņēmumu atbalsts;
11. uzsver, cik svar īgi ir stiprin ātšo programmu k āgalveno Eiropas audiovizu ālās politikas instrumentu,
ar kura pal īdzību tiek nodro šināta profesion ālāapmācība un atbalsts kinematogr āfijas darbu izplat īšanai,
demonstr ēšanai un apritei; iedro šina dalībvalstis atv ērt savu izgl ītības sistēmu zināšanām par Eiropas kine-
matogrāfijas mantojumu un Eiropas tautu valod ām, kultūru, gaumi, v ēsturi un pieredzi;
12. atg ādina, cik svar īga ir Eiropas valstu kopra žojuma darbu aprite un vienotas tirgved ības stratēģijas;
atzīmē,k amūsu audiovizu ālo telpu vair āk izmanto Amerikas Savienoto Valstu producenti nek āpaši eiro-
pieši, kuri tom ēr ir produkt īvākie dokument ālo un mākslas filmu jom ā, jo nav integr ētas un globaliz ētas
Eiropas industrijas; uzskata, ka nel īdzsvarota audiovizu ālo darbu aprite var ētu radīt draudus kult ūras dažā-
dībai;
13. uzskata, lai Eiropas audiovizu ālānozare sp ētu sacensties ar Amerikas Savienoto Valstu audiovizu ālo
nozari, Eiropas ra žotāju centieniem vair ākjābūtvērstiem uz savu darbu rekl āmu;
14. vēršKomisijas uzman ību uz to, ka, ņemot vērāfilmu ražotāju grupu uzbr ūkošo politiku Eiropas
tirgū, noteikti j āatbalsta filmas ar izteikti eiropeisku saturu un j āveicinašāda satura att īstība, piesaistot
finanšulīdzekļus;
15. atg ādina, cik svar īgi ir nodro šināt piekļuvi pēc iespējas lielākam Eiropas Savien ības pilso ņu skaitam
pēc iespējas vairāk valodāstādiem Eiropas telev īzijas kan āliem kāARTE unEURONEWS vai citāmlīdzīgām
ierosmēm; aicina Komisiju un dal ībvalstis atbalst īt informēšanu un izplat īšanu Eiropas l īmenīattiecībāuz
Eiropas kult ūras notikumiem, paredzot ar īizplatīšanas veidus cilv ēkiem ar īpašām vajadz ībām (t.i., audio
aprakstu, subtitrus un surdotulkojumu);
16. uzsver, ka ļoti liela noz īme ir kvalitat īvas analīzes meto žu izveido šanai attiec ībāuz Eiropas audiovi-
zuālo produktu kult ūras saturu, un atg ādina RTD pamatprogrammas noz īmīgumu.17.8.2006. LV C 193 E/119 Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis
Otrdiena, 2005. gada 6. septembris
Direkt īvas p ārskat īšana
17. vēlas atzīmēt, ka audiovizu ālānozare sniedz ieguld ījumu tehnolo ģijas attīstībāun ekonomikas pieau-
gumā,kāarījaunu darba vietu rad īšanā; uzskata, ka t āir arīsvarīgs līdzeklis, lai nodro šinātu vienot ātirgus
darbību; uzskata, ka tai turkl āt ir liela noz īme demokr ātijas attīstībā, ja vien past āv ieguldījuma un viedok ļu
daudzveid ība, plurālisms un kult ūras dažādība; uzskata, ka j āparedz noteikumi, kas aizsarg ātu attēla neaiz-
skaramību, joīpaši, lai saglab ātu pilsonisk ās demokr ātiskāsvērtības un vārda un viedok ļab rīvību;
18. apstiprina, ka Eiropas audiovizu ālās nozares modelim ir j ābalstāsu zs pēcīgu, neatkar īgu un plur ālu
valsts dienestu, no vienas puses, un dinamisku, k āarītikpat plur ālu komerci ālo sektoru, no otras puses, un
abi veicina tie šo un netie šo nodarbin ātību; uzskata, ka no šīmodeļa ilglaicības ir atkar īga dzīvotspējīga un
kvalitatīva jaunrade un ka Eiropas Savien ības pilso ņu tiesību nodro šināšanai ir vajadz īgs juridiskais pamats;
19. uzsver, ka piln īga sabiedr ības piekļuve kvalitat īvam saturam tehnolo ģisko pārmaiņu kontekst āun
aizvien konkur ētspējīgākāun globaliz ētākāvidēkļūst vēl svarīgāka; uzskata, ka publiskie radioapraides
pakalpojumi ir ļoti svarīgi, lai demokr ātiskāveidāietekmētu demokr ātisku uzskatu veido šanos, iepaz īstinātu
ar kultūru daudzveid ību un nodro šinātušīs daudzveid ības pastāvēšanu, ir jānodrošina, laišiem pakalpoju-
miem, tai skait āarījaunajiem pakalpojumiem, b ūtu vienlīdzīgas piekļuves iesp ējas tirgum;
20. uzskata, lai ņemtu vērāstrukturālās izmaiņas, ir jāpārskata Direkt īva; uzskata, ka šīpārskatīšana
nedrīkst apšaubīt Direktīvas pamatprincipus —Eiropas p ārraižub rīvu apriti, br īvu piekļuvi nozīmīgiem
pasākumiem, Eiropas darbu un jaunu neatkar īgo ražojumu veicin āšanu, nepilngad īgo un sabiedrisk āskārtī-
bas aizsardz ību, patērētāju tiesību aizsardz ību, atbildes ties ības—šie paši principi j āpiemēro jaunajiem
apstākļiem, neaizmirstot par vajadz ību nodro šināt kvalitāti un nozares ekonomisko dz īvotspēju;
21. iesaka izstr ādāt drošības klauzulu, lai prec īzi noteiktu dal ībvalstu pilnvaru iev ērošanu kultūras un
plašsaziņas līdzekļu jomā;
22. uzskata, ka, p ārskatot Direkt īvu, jānodrošina jaunu tehnolo ģiju un pakalpojumu att īstība, lai sekm ētu
Eiropas ekonomikas pieaugumu saska ņāar Lisabonas strat ēģiju;
23. pie ņem zināšanai, ka Komisija jau vair ākus gadus apsprie žas ar sabiedr ību par jaunas direkt īvas saga-
tavošanu, kuru t āparedz iesniegt 2005. gada beig ās; ir saņēmis inform āciju, ka Padomes Lielbrit ānijas pre-
zidentūra Liverp ūlēorganizēs konferenci par Direkt īvas pārskatīšanu; prasa, lai Eiropas Parlaments tiktu
pilnīgi iesaistīts visos darba posmos;
24. izsaka ba žas, ka, run ājot par tik noz īmīgu tēmu, debat ēs un konsult ācijās tiks dota priek šroka eko-
nomiskiem apsv ērumiem un starpvald ību attiecībām; apzin ās, ka viens pats tirgus neatrisin ās problēmas un
ka iestādēmi rjāreaģēuz eiropie šu izteiktaj āmb ažām par telev īzijas kult ūras pārraižu saturu;
25. aicina Komisiju nodro šināt, lai neatkar īgie ražotāji spētu saglab āt ar saviem darbiem saist ītās tiesības
un lai viņiem viegl āk nodrošinātu intelektu ālo tiesību aizsardz ību, uzlabojot vi ņu iespējas piesaist ītp r i vātus
ieguldījumus;
26. izsaka ba žas par spiedienu, kas tiek izdar īts, lai m īkstinātušai nozarei piem ērojamās tiesību aktu
prasības, un atg ādina, ka Direkt īva ieviesa vien īgi obligātās prasības, kam joproj ām nav izdevies aptur ēt
raidījumu kvalit ātes pazemin āšanos;
27. atz īmēreklāmas lomu da žu vispārēju televīziju finans ēšanāun tās ietekmi uz programmu strukt ūru;
atzīmē, ka, neskatoties uz to pantu piem ērošanu, kuri attiecas uz rekl āmu raidlaika ilgumu, da žās valstīs
joprojām ir lielas probl ēmas strikti nodal īt reklāmu no raid ījumu satura, kas kait ēdarbu kult ūras vērtībai;C 193 E/120 LV 17.8.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis
Otrdiena, 2005. gada 6. septembris
28. uzst āj, ka skaidri j ānosaka rekl āmu saturs un rekl āmām piemērojamie noteikumi, jo īpaši attiecībāuz
alkohola rekl āmām, kuras kait īgi ietekm ēbērnus un viegli iespaidojamas personas; atg ādina, ka audiovizu ālās
nozares politik ānepilngad īgo aizsardz ībai jābūt svarīgākajam m ērķim un pamatprincipam, ko vajadz ētu
papildus attiecin āta rīuz sabiedr ībai paredz ētajiem audiovizu ālajiem pakalpojumiem;
29. tāpēc uzstāj, ka jāsaglabānoteikumi, kas ierobe žo iespējas izvietot rekl āmas pauzes audiovizu ālajos
darbos.
30. uzsver, ka, p ārskatot Direkt īvu, ir jāļauj noteikt juridiskos pien ākumus un stingru politisko gribu, lasi
nodrošinātu striktu nodal ījumu starp redakcion ālo un māksliniecisko saturu, no vienas puses, un komercre-
klāmu, no otras puses;
31. prasa, lai p ārskatītajāDirektīvādalībvalstīm un to atbild īgajām iestādēm tiktu noteikti efekt īvāki veidi,
kānodrošināt tiesību aktu iev ērošanu un to izpildes uzraudz ību, kāarīpiemērot paredz ētās sankcijas, kas jo
īpaši attiecas uz kvotu un rekl āmas noteikumu neiev ērošanu;
32. secina, ka digitaliz ācija un mijiedarb ība sniedz iesp ējas nozarei un pat ērētājiem, bet pla šāka izvēle vēl
nenozīmēne augstāku kvalit āti, ne vair āk Eiropas darbu; atz īmē, ka pastāv risks divu ātrumu audiovizu ālās
jomas att īstībai;
33. atz īmē, ka parādījušies jauni telev īzijas veidi, piem ēram ADSL kabeļtelevīzija, Interneta telev īzija un
mobilo telefonu telev īzija; uzskata, lai izvair ītos no konkurences trauc ējumiem starp da žādiem pašreiz pie-
ejamiem telev īzijas veidiem, p ārskatot Direkt īvu, jāprecizētās piemērošana jaunajiem telev īzijas veidiem;
34. apstiprina, ka, papla šinot Direkt īvas piem ērošanu, tas nedr īkst vājināt Eiropas modeli, kas balst āsu z
brīvu apriti, augstu kvalit āti, publisko pakalpojumu, sabiedr ības interes ēm un eiropeisk āmvērtībām;
35. uzsver nepiecie šamību pieņemt Eiropas Savien ības tiesību aktus p ēc iespējas neatkar īgākus no
audiovizu ālajām tehnolo ģijām; prasa, lai šie tiesību akti skaidri noteiktu, ka sabiedrisko pakalpojumu snie-
dzēji var izmantot visas jaun ās tehnolo ģijas, piem ēram, Internetu un WAP pakalpojumus, k āarīvisus plaš-
saziņas līdzekļus, ja vien tas nep ārkāpj iekšējātirgus noteikumus;
36.ņemot vērājaunos tehnolo ģijas sasniegumus, piem ēram, konver ģences un digitaliz ācijas attīstību,
izsaka gandar ījumu par Komisijas izteikto priek šlikumu papla šinātpārskatāmās Direktīvas piem ērošanu
visiem pakalpojumiem, balstoties uz pak āpeniskas regul ēšanas principu;
37. uzskata, ka gad ījumā,j atās piemērošanu jomu papla šina attiec ībāuz jaunajiem pakalpojumiem,
Direktīvai jāparedz, ka šie pakalpojumi cita starp āievēro Eiropas darbu un Eiropas neatkar īgo ražojumu
veicināšanas principus; apzinoties, ka 4. un 5. pant āparedzētākārtība attiecībāuz ierastajiem pakalpoju-
miem nav piel āgota jaunajiem pakalpojumiem, aicina Komisiju paredz ēt saistības attiec ībāuz ieguld ījumu
(ražošana vai ieg āde), eiropeiska satura pied āvājumu un piek ļuvišim piedāvājumam;
38. uzskata, ka kult ūras daudzveid ības nodro šināšanai jāparedz pas ākumi Eiropas darbu reklam ēšanai ar
tādu jaunu pakalpojumu, k āvideo pēc piepras ījuma pal īdzību;
39. uzsver steidzamu vajadz ību,ņemot vērādigitālās tehnolo ģijas, būtiski groz ītlīdzšinējos Kopienas
tiesību aktos ietverto nost āju, kas pamatota uz satura un “infrastrukt ūras”nodalīšanu;
40. uzsver vajadz ību, no vienas puses, pastiprin āttāduārpuskopienas telev īzijas kan ālu kontroli, kas ir
dalībvalstu kompetenc ēsaskaņāar Direkt īvas 2. pantu un kas p ārraida programmas, kuras mudina uz rasu
un reliģijas naidu, un no otras puses, uzlabot dal ībvalstu darb ību saskaņošanušajājomā;17.8.2006. LV C 193 E/121 Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis
Otrdiena, 2005. gada 6. septembris
41. pieprasa, lai tiktu piev ērstaīpaša uzman ība to personu piek ļuvei programm ām, kurām ir dzirdes vai
redzes trauc ējumi; ierosina dal ībvalstīm katru gadu Komisijai iesniegt datus par t ādu programmu procen-
tuālo daudzumu, kuras sniedz atbalsta pakalpojumus cilv ēkiem ar īpašām vajadz ībām (t.i., subtitrus, audio
aprakstus un surdotulkojumu) valsts un priv ātos televīzijas kan ālos; izstr ādāt valsts r īcības projektus, lai
palielinātušo pakalpojumu pieejam ību un telev īzijas iekārtām vieglākļautu nodro šināt piekļuvi tiem;
42. lūdz Padomei un Komisijai attiec ībāuz inform ācijas sabiedr ību izveidot un īstenot izgl ītojošas pro-
grammas pla šsaziņas līdzekļos, lai veicin ātu ES pilso ņu aktivitāti un atbild ību.
43. uzsver dal ībvalstu regulatoru darba grupas noz īmīgumu un prasa, lai Eiropas Parlaments tai tiktu
piesaistīts kānovērotājs;
44. ar m ērķi sagatavot “Eiropas jaunievedumu paktu ”, kas nodro šinātu konkurences, kvalit ātes, kultūras
un pluralit ātes līdzsvaru, pied āvārīkot Eiropas audiovizu ālo un pla šsaziņas līdzekļu gadu, apvienojot instit ū-
cijas, politisk ās partijas, pilsonisko sabiedr ību un audiovizu ālo nozari.
Plurālisms un koncentr ācija
45. izsaka satraukumu par pla šsaziņas līdzekļu horizont ālo un vertik ālo koncentr āciju dažās dalībvalstīs,
kas apdraud demokr ātiju un rada draudus kult ūras daudzveid ībai un kas var ētu veicināt audiovizu ālās noza-
res pārlieku komercializ āciju, kāarīdažu valstu ra žojumu p ārākumu par to valstu ra žojumiem, kur āsi r
mazāks valodas izplat ības areāls un vājāka ražošana; aicina Komisiju ņemt vērāiepriekšējos pētījumus par
plašsaziņas līdzekļu koncentr āciju un to īpašumtiesībām, joīpaši saistībāar neseno papla šināšanos;
46. uzsver, ka, lai nodro šinātu viedok ļu plurālismu un daudzveid ību programmu izplat īšanā, izstrādājot
Kopienas vai valstu normat īvos aktus attiec ībāuz digitaliz āciju, jāraugās, lai lielākādaļa jaunizveidoto digi-
tālāspārraides pakalpojumu nenon āktu to lielo daudznacion ālo plašsaziņas līdzekļu grupu īpašumāvai
ietekmē, kurām ir ievērojams kapit āls, un jo īpaši to, kuru intereses atrodas ārpus Eiropas Savien ības;
47. uzsver, ka ar konkurenci un konkurences likumu nepietiek, lai nodro šinātu plašsaziņas līdzekļu plu-
rālismu; uzskata, ka plur ālisms balst ās uz viedok ļu daudzveid ības atzīšanu un veicin āšanu visos pla šsaziņas
līdzekļos kāpubliskaj ā,tākomercsektor ā,kāarīuz pārvaldes iest āžu atbildību un neatkar ību;
48. izsaka ba žas par rekl āmas koncentr āciju dažās dalībvalstīs;
49. uzsver, ka Eiropas audiovizu ālātirgus sadrumstalot ība valstu tirgos nemazina pla šsaziņas līdzekļu
koncentr ācijas risku Eiropas l īmenīun ka vārda brīvības un plur ālisma ierobe žošana, kāarīdaudzveid ība,
ko izraisījusi plašsaziņas līdzekļu koncentr ācija vienādalībvalstī,a rīir riska faktori Kopienas institucion ālajai
un demokr ātiskajai k ārtībai;
50. aicina gan jaun ās, gan vec ās dalībvalstis, kur ās notiek straujas izmai ņasšajāsektorā,pārskatītu n
vajadzības gadījumāstiprināt valsts normat īvos aktus vai pas ākumus, lai ierobe žotu plašsaziņas līdzekļu
īpašumtiesību koncentr āciju un iev ērotu pārvaldes iest āžu neatkar ību; uzskata, ka j āstiprina Komisijas loma
tiesību aktu uzraudz ībā, informācijas apmai ņāun tiesību aktu sal īdzināšanā; atgādina Komisijai par t ās pie-
prasījumu izstr ādātZ aļog rāmatu par pla šsaziņas līdzekļu koncentr ācijas apm ēru Eiropā, kas izrais ītu plašas
debates par šotēmu, un par t āsvēlmi iekļaut Direkt īvāvienošanos par īpašumtiesību diversifik āciju un
plašsaziņas līdzekļu kontroli;
51. atz īmē, ka kult ūras daudzveid ība, plašsaziņas līdzekļub rīvība un plur ālisms ir svar īgākās Eiropas
audiovizu ālās nozares mode ļa sastāvdaļas,šīst rīsvērtības ir neaizst ājami nosac ījumi kult ūras apmai ņas un
demokrātijas attīstībai; uzskata, ka l īdz ar to p ārskatītajāDirektīvājāiekļauj noteikumi, ar kuriem nodro šina
un aizsarg āvārda brīvību un pla šsaziņas līdzekļu plurālismu;
*
**
52. uzdod priek šsēdētājam nosūtītšo rezolūciju Padomei un Komisijai.C 193 E/122 LV 17.8.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis
Otrdiena, 2005. gada 6. septembris