LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 17.10.2008 
SEC(2008) 2616  
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
  
Pavaddokuments 
 
priekšlikumam 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI, 
  
ar ko nosaka pien ākumus tirgus dal ībniekiem, kas laiž koksni un koksnes izstr ādājumus 
Kopienas tirg ū 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
Ziņojums par papildu iesp ējām apkarot nelikum īgu mežizstr ādi 
  
{COM(2008) 644 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2615}  
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
  
Pavaddokuments 
 
priekšlikumam 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI, 
  
ar ko nosaka pien ākumus tirgus dal ībniekiem, kas laiž koksni un koksnes izstr ādājumus 
Kopienas tirg ū 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS
 
 
Ziņojums par papildu iesp ējām apkarot nelikum īgu mežizstr ādi 
Vadošais ģenerāldirektorāts: ENV ĢD  
Citi iesaist ītie dienesti: DEV, AGRI, ENTR, SJ, SG, TRADE, MARKT  
 
Programmas pl āns: 2007/ENV+/023  
Šis ziņojums ir saistošs tikai Komisijas dienestiem, kas iesaist īti tā sagatavošan ā; ziņojuma 
teksts sagatavots k ā pamats piez īmēm un neskar Komisijas turpm āko lēmumu gal īgo 
redakciju. 
 
LV 3   LV KOPSAVILKUMS 
Šajā ziņojumā izklāstītas turpm ākas politikas veidošanas vai ties ību aktu izstr ādes iespējas 
attiecībā uz pasākumiem, kas saist īti ar nelikum īgas mežizstr ādes rezult ātā iegūtas koksnes un 
koksnes izstr ādājumu non ākšanu ES tirg ū.  
Eiropas Kopienas politika attiec ībā uz nelikum īgu mežizstr ādi un ar to saist īto tirdzniec ību 
tika izklāstīta Rīcības plānā meža ties ību aktu ieviešanai, p ārvaldībai un tirdzniec ībai 
(FLEGT ), kurā paredzēti vairāki pasākumi, lai nodrošin āto to, ka ES import ētā koksne un 
koksnes izstr ādājumi ir ieg ūti likumīgi vai ražoti no likum īgi izstrādātas koksnes.  
Viens no galvenajiem r īcības plānā ierosinātajiem pas ākumiem ir licenc ēšanas sist ēma, kuras 
mērķis ir nepie ļaut nelikum īgu mežizstr ādi un ar to saist ītu tirdzniec ību Eiropas Savien ībā 
(ES). Licenc ēšanas sist ēmu paredz ēts ieviest k ā daļu no brīvprātīgiem partnerattiec ību 
nolīgumiem ( VPA), par kuriem tiek risin ātas sarunas ar vair ākām valstīm. 
VPA pieeju uzskata par daudzsološu, ta ču ir atzīts, ka tās iespējas nav bezgal īgas. Tāpēc ES 
FLEGT  rīcības plānā paredzēts izvērtēt papildu pas ākumus, kas var ētu sekmēt ES centienus 
izskaust nelikum īgi izstrādātas koksnes un koksnes izstr ādājumu importu ES tirg ū. Ir 
apzinātas piecas iesp ējas, salīdzinājumā ar pamata scen āriju, proti, pašreiz ējās FLEGT  VPA 
pieejas turpin āšanu. 
(1) FLEGT  VPA pieejas paplašin āšana 
(2) Brīvprātīgu privātā sektora pas ākumu turpm āka veicināšana 
(3) Pasākumi robežkontroles punktos, lai nepie ļautu nelikum īgi izstrādātas koksnes 
importu 
(4) Aizliegums laist ES tirg ū nelikumīgi izstrādātu koksni 
• 4.a variants: ties ību akti, ar kuriem ai zliedz tirgot un tur ēt īpašumā koksni un koksnes 
izstrādājumus, kas ieg ūti, pārkāpjot izcelsmes valsts ties ību aktus (t. i., t ās valsts ties ību 
aktus, kuros koksne ieg ūta) 
• 4.b variants: ties ību akti, kuros noteikts, ka tirg ū drīkst laist tikai likum īgi iegūtu koksni un 
koksnes izstr ādājumus 
(5) Tiesību akti, kuros paredz ēts, ka visiem koksnes tirgot ājiem jāveic likum ības 
pārbaude, lai nodrošin ātu, ka viņi tirgo tikai likum īgi izstrādātu koksni  
Ziņojumā aplūkota nelikum īgas mežizstr ādes probl ēma un tās radītais būtiskais kait ējums 
ekonomik ā (ieņēmumu zaud ējumi trešās valstīs vai negod īga konkurence nozar ē), zaudējumi 
sociālajā un vides jom ā (mežu un biolo ģiskās daudzveid ības izzušana, citi vides ietekm ējumi). 
Turklāt ziņojumā sniegts p ārskats par koksnes un koksnes izstr ādājumu ražošanu pasaul ē un 
ES, kā arī dati par tirdzniec ību pasaul ē un importu ES. Taj ā aptuveni nov ērtēts nelikum īgi 
izstrādātas koksnes (nav ieg ūta atbilstīgi piemērojamiem ties ību aktiem) un t ās tirdzniec ības 
īpatsvars.  
Ir izvērtēts, kā dažādās politikas iesp ējas iespaidotu nelikum īgu mežizstr ādi ES valst īs un 
trešās valstīs, kā arī analizēta to ietekme ekonomik ā (jo īpaši ietekme uz valsts sektora 
 
LV 4   LV attiecīgajām reglament ēšanas izmaks ām, privātā sektora izmaks ām un tirdzniec ību gan ES 
valstīs, gan treš ās valstīs), sociālajā jomā (nodarbin ātība, citi soci ālie faktori) un vides jom ā. 
Pieņemot, ka pas ākumus īsteno efekt īvi, visliel ākie panākumi nelikum īgas mežizstr ādes 
apkarošan ā būtu 4.a, 4.b un 5. iesp ējai. Likum ības kontroles vien ības izmaksas (euro/m3) 
visās iespējās ir samērā zemas, atš ķirības ir saist ītas ar daž ādiem īstenošanas pas ākumiem 
(piemēram, var paredz ēt vai neparedz ēt trešās personas veiktu verifik āciju). Īstenojot 4.b 
iespēju, kurā plānots aizliegt nelikum īgi iegūtas koksnes laišanu ES tirg ū, īpaši augstas 
izmaksas b ūtu privātajam sektoram, savuk ārt visaugst ākās reglament ēšanas izmaksas ir 
3. iespējā. 
Ziņojumā norādīts, ka visefekt īvākā no visām izvērtētajām iespējām būtu pēdējā, proti, 
5. iespēja “likum ības pārbaude”, kas izstr ādāta, apvienojot 2. iesp ējas (brīvprātīgi privātā 
sektora pas ākumi) un 4.a un 4.b iesp ējas (īsteno, paredzot vajadz ību sniegt pietiekamus 
pierādījumus) pozit īvos elementus. To īstenojot, tiktu samazin āts nelikum īgas mežizstr ādes 
apjoms, ta ču netiktu ieviesta d ārga sistem ātiskas kontroles sist ēma un rad ītas būtiskas 
īstenošanas probl ēmas, kas var ētu rasties, izv ēloties dažas citas iesp ējas (jo īpaši 4.a un 
4.b iespēju). Tā kalpotu ar ī kā stimuls ieg ādāties koksni no valst īm, ar kurām noslēgti FLEGT  
brīvprātīgi partnerattiec ību nolīgumi, vai koksni, kuras ieguvei izdotas der īgas CITES  
(Konvencija par starptautisko tirdzniec ību ar apdraud ētajām sugām) atļaujas, jo t ādējādi 
iesaistītajiem tirgus dal ībniekiem un eksport ētājvalstīm tiktu nodrošin āta augstas pak āpes 
tiesiskā noteiktība.