Publiskās pārvaldes sistēmu datu un pakalpojumu atvēršana savstarpējai piekļuvei gan vienas valsts robežās, gan pāri tām uzlabos to darbības efektivitāti un atvieglos uzņēmumu un iedzīvotāju brīvu pārvienošanos. Digitālā vide iedzīvotāju ikdienā ieņem aizvien svarīgāku vietu, tāpēc arī no publiskās pārvaldes tie gaida efektīvāku darbību. Lietotāji vēlas saprast, kā konkrēts pakalpojums darbojas, un gaida lielāku pārredzamību. Turklāt lielāka atvērtība un ieinteresēto personu iesaistīšana lēmumu pieņemšanā valsts pārvaldes sistēmas padarīs uzticamākas un pārskatatbildīgākas. Tāpat publiskā sektora datu un pakalpojumu atvēršana trešām personām, pilnīgi ievērojot tiesisko regulējumu, kas attiecas uz personas datu un privātās dzīves aizsardzību, var sekmēt izaugsmi un konkurētspēju.

Būtisks sadarbspējas priekšnoteikums ir dalībvalstu gatavība izmantot atvērtus pakalpojumus un tehniskos elementus (piemēram, e-ID, e-parakstu, e-piegādi un e-rēķinu). Šo pakalpojumu pieejamību pašlaik nodrošina Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) finansējums, taču ir svarīgi to pieejamību un ilgtspēju garantēt arī neatkarīgi no šīs finansēšanas programmas. Tāpēc Komisija pavērs ceļu uz šo pakalpojumu ilgtspēju laikā pēc 2020. gada.

Pārvaldes iestādes, publiskās iestādes, uzņēmumi un lietotāji paši vislabāk zina, kas tiem vajadzīgs. Sistēmu un tehnoloģiju, decentralizētu vai centrālu pieeju izvēlei vajadzētu būt atkarīgai tikai no to izvēles un vajadzībām; vienlaikus pilnīgi jāievēro saskaņotās sadarbspējas prasības.

Kas attiecas uz pašas Komisijas digitalizēšanos, Komisija savus datus publicēs ES Atvērto datu portālā (no kurienes tie nokļūs Eiropas Atvērto datu portālā), attiecīgos gadījumos kopīgos un atkārtoti izmantos operacionālos pamatelementus, piemēram, Digitālo pakalpojumu infrastruktūras (DPI), un izmantos pārskatīto EIF. Tiešsaistes saziņā ar ārējām ieinteresētajām personām Komisija pakāpeniski ieviesīs "digitalitāti pēc noklusējuma", izmantojot eIDAS pakalpojumus (2018. gadā), e-rēķinus (2018. gadā) un e-iepirkumu (2019. gadā). Lai mazinātu administratīvo slogu, Komisija saziņā ar piegādātājiem un dotāciju saņēmējiem turklāt pakāpeniski ieviesīs vienreizējas iesniegšanas principu un izskatīs iespēju šo principu attiecināt arī uz citām ieinteresētajām personām. Komisija izvērtēs, kāds iespaids būtu nepārmantošanas principa ieviešanai publiskās pārvaldes iestādēs (nepārmantošanas princips paredz IT sistēmas un tehnoloģijas ik pēc noteikta laika atjaunināt, lai neatpaliktu no vides pastāvīgās mainības un tehnoloģiju attīstības).

Darbības Iecerētais termiņš 6.Komisija izmantos kopējus pamatelementus, piemēram, EISI DPI, un ievēros EIF. Tā pakāpeniski sāks ievērot tādus principus kā "digitalitāte pēc noklusējuma" un vienreizējas iesniegšanas princips, sāks izmantot e-rēķinus un e-iepirkumu, kā arī izvērtēs nepārmantošanas principa iespējamu ieviešanu. 2016–2019

Ar papildu iniciatīvām varētu censties samazināt administratīvo slogu un palielināt publiskās pārvaldes iestāžu efektivitāti un rezultativitāti — panākot, ka digitālie publiskie pakalpojumi ir balstīti uz vajadzībām un ērti lietojami, vai vienus un tos pašus datus un pakalpojumus izmantojot vairākās publiskās pārvaldes sistēmās (vienlaikus ievērojot datu aizsardzības un privātās dzīves aizsardzības noteikumus).

Ar citām iniciatīvām varētu līdztekus esošajiem kopīgajiem pamatelementiem izstrādāt jaunus, atbalstīt to plašu ieviešanos un pamudināt izmantot mākoņa, datu un skaitļošanas infrastruktūras un tajās dalīties. Ja būtu pieejama atbilstoša infrastruktūra, ar iniciatīvām varētu veicināt arī lielo datu un lietiskā interneta izmantošanu tādās jomās kā datu ziņā intensīvi pakalpojumi un pierādījumos balstīta politikas veidošana, īstenošana un izpildes nodrošināšana. Kopīga mākoņa infrastruktūra, kurā varētu mitināt e-pārvaldes pakalpojumus, varētu palīdzēt gūt ievērojamus apjomradītus ietaupījumus, saīsināt laiku līdz to reālai ieviešanai, kā arī atvērt lietošanai publiskās pārvaldes sistēmu datus un pakalpojumus. Eiropas mākoņdatošanas iniciatīva nodrošinās infrastruktūru zinātnes vajadzībām, bet to piedāvās arī publiskās pārvaldes sistēmām, dodot piekļuvi vēl nepieredzētai datu un skaitļošanas jaudai un līdz ar to labākiem pakalpojumiem visos līmeņos (no pašvaldību līmeņa līdz valsts un ES līmenim).

3.2.Pārrobežu mobilitāte ar sadarbspējīgiem digitālajiem publiskajiem pakalpojumiem

ES vienotais tirgus nevar efektīvi funkcionēt bez pārrobežu digitālajiem publiskajiem pakalpojumiem. Šādi pakalpojumi atvieglo piekļuvi tirgiem, palielina uzticēšanos vienotajam tirgum un stimulē konkurenci šajā tirgū. Pārvaldes iestādēm būtu uzņēmumiem jāpalīdz vienotajā tirgū darboties pāri robežām, jāvienkāršo ES darījumdarbības un uzņēmumu tiesību aktos paredzētā piekļuve informācijai un uzņēmumiem jādod iespēja sākt nodarboties ar darījumdarbību, paplašināties un darboties citās dalībvalstīs, izmantojot pilncikla publiskos e-pakalpojumus.

Lai virzītos uz šo rīcībpolitisko prioritāšu īstenošanu, šajā rīcības plānā ir iekļautas vairākas konkrētas darbības, kuru mērķis ir radīt darījumdarbībai labvēlīgas pārrobežu publiskās pārvaldes sistēmas un atvieglot iedzīvotāju pārvietošanos.

Pašlaik ar vienoto tirgu saistītā informācija, padomi, problēmu risināšanas mehānismi, kontaktpunkti un procedūras darbojas nevis kā viens vesels, bet gan izkaisīti, nepilnīgi, nepietiekami savienoti un ne vienmēr ērti lietotājiem — gan ES, gan valstu līmenī. Tāpēc lietotājiem ir grūti atrast vajadzīgo informāciju un palīdzību. Tāpēc Komisija ierosinās izveidot vienotu digitālo vārteju, kuras pamatā būs jau esošie portāli, kontaktpunkti un tīkli, paplašinot, uzlabojot un racionalizējot visus informācijas, palīdzības un problēmu risināšanas pakalpojumus, kas vajadzīgi efektīvai pārrobežu darbībai, un dodot lietotājiem iespēju visbiežākās valstu procedūras pilnīgi izpildīt tiesšaistē.

Eiropas e-tiesiskuma portālu Komisija padarīs par vienas pieturas aģentūru, kurā var iegūt informāciju par Eiropas tieslietām un piekļūt tiesu procedūrām dalībvalstīs. 2016. gadā darboties sāks rīki tiešai saziņai starp iedzīvotājiem un tiesām citās dalībvalstīs (e-CODEX) un tiks ieviesta Eiropas judikatūras identifikatora (ECLI) meklētājprogramma. Turpmāka attīstība noritēs saskaņā ar Eiropas e-tiesiskuma daudzgadu rīcības plānu 2014.–2018. gadam.

Komisija turpinās sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt obligātu visu dalībvalstu uzņēmējdarbības reģistru starpsavienojumu, lai, izmantojot Eiropas e-tiesiskuma portālu, varētu piekļūt noteiktai informācijai par dalībvalstīs reģistrētiem uzņēmumiem un nodrošināt, ka visi attiecīgie ES uzņēmējdarbības reģistri var cits ar citu elektroniski sazināties droši un neapdraudēti. Pārredzamība un atjauninātā informācija par uzņēmumiem vairos uzticēšanos vienotajam tirgum un samazinās slogu uzņēmumiem.

Lai uzlabotu pārredzamību un juridisko noteiktību iekšējā tirgū, Komisija turpinās attīstīt elektronisku maksātnespējas reģistru starpsavienojumu. Regulā 2015/848 noteikts, ka dalībvalstīm savi iekšējie elektroniskie maksātnespējas elektroniskie reģistri jāizveido līdz 2018. gadam, savukārt maksātnespējas reģistru starpsavienojuma izveide paredzēta 2019. gadā. Tas būs pieejams Eiropas e-tiesiskuma portālā.

Uzlabojot digitālo rīku izmantošanu ar darījumdarbības tiesībām saistītu prasību ievērošanā visā uzņēmuma dzīves ciklā, uzņēmumiem kļūtu pieejami vienkāršāki un mazāk apgrūtinoši risinājumi. Līdztekus priekšlikumam par viena dalībnieka sabiedrībām Komisija kādā iniciatīvā (kā minēts Vienotā tirgus stratēģijā) apdomās, kādos vēl citos veidos varētu sekmēt digitālo risinājumu izmantošanu visā uzņēmuma dzīves ciklā, it sevišķi tiešsaistes reģistrācijas procedūrās un uzņēmuma dokumentu un informācijas elektroniskajā aizpildē uzņēmējdarbības reģistros, arī pārrobežu kontekstā.

Lai samazinātu administratīvo slogu — vienu no galvenajiem šķēršļiem, ar kuriem uzņēmumi saskaras, darbojoties pārrobežu līmenī, Komisija ierosinās tiesību aktus, ar kuriem Vienotais elektroniskais reģistrācijas un PVN maksāšanas instruments tiks attiecināts uz uzņēmumiem, kas tiešsaistē patērētājiem pārdod fiziskas preces pāri robežām.

Kā izziņots DVT stratēģijā, 2016. gadā ar dalībvalstu līdzdalību tiks sākts liela mēroga pilotprojekts vienreizējas iesniegšanas principa attiecināšanā uz uzņēmumu un pārvaldes iestāžu saziņu pārrobežu līmenī.

Turklāt Komisija izveidos vienotu Eiropas kontaktpunktu, kas būs paredzēts vienreizējas iesniegšanas principa piemērošanai ziņošanai jūras transporta jomā. Plašākā kontekstā Komisija strādā pie visu transporta veidu transporta dokumentu digitalizācijas un cenšas panākt, lai publiskās iestādes tos pieņemtu.

Darbības Komisija Iecerētais termiņš 7.iesniegs priekšlikumu par vienotu digitālo vārteju 2017 8.padarīs Eiropas e-tiesiskuma portālu par vienas pieturas aģentūru, kurā var iegūt informāciju par Eiropas tieslietām 2016 9.sadarbībā ar dalībvalstīm izveidos obligātu visu dalībvalstu uzņēmējdarbības reģistru starpsavienojumu 2017 10.vēl tālāk attīstīs elektronisku maksātnespējas reģistru starpsavienojumu 2019 11.nāks klajā ar iniciatīvu, kas sekmētu digitālu risinājumu izmantošanu visā uzņēmuma dzīves ciklā 2017 12.nāks klajā ar priekšlikumu tiesību aktam, ar ko paplašinātu Vienoto elektronisko reģistrācijas un PVN maksāšanas instrumentu 2016 13.sāks pilotprojektu par vienreizējas iesniegšanas principa piemērošanu darījumdarbībai 2016 14.izveidos vienotu kontaktpunktu ziņošanai jūras transporta nozarē un digitalizēs transporta dokumentus 2018

Atbalstot iedzīvotāju pārrobežu mobilitāti, Komisija izveidos sociālā nodrošinājuma informācijas elektronisko apmaiņu (EESSI), darot iespējamu starpsavienojumu starp sociālās nodrošināšanas iestādēm elektronisko datu apmaiņai starp 32 valstīm. EESSI mērķis ir stiprināt iedzīvotāju tiesību aizsardzību, nodrošinot apmaiņu ar personas sociālā nodrošinājuma informāciju starp ES dalībvalstu kompetentajām pārvaldes iestādēm.

Komisija turpinās attīstīt Eiropas darba mobilitātes portālu EURES, piedāvājot vairāk pakalpojumu darba meklētājiem un darba devējiem un palielinot integrāciju starp publisko nodarbinātības dienestu sistēmām un portālu, arī apmainoties ar darba meklētāju profiliem (CV). Tas veicinās darba meklētāju mobilitāti Eiropas Savienībā.

Komisija atbalstīs dalībvalstis tādu e-veselības pakalpojumu izstrādē, kas cita starpā ļaus pārrobežu līmenī apmainīties ar e-receptēm, balstoties uz e-veselības tīkla pieņemtajām e-recepšu vadlīnijām, kā arī telemedicīnas un teleuzraudzības risinājumu izstrādē, it sevišķi tālab, lai Eiropas references tīkli varētu sekmīgi nodrošināt ārstēšanu. Tā turklāt e-veselības tīklam palīdzēs izstrādāt ziņojumu un vadlīnijas par iedzīvotāju elektronisko piekļuvi saviem veselības datiem.