Paskaidrojumi: Ierosinām sadalīt projektu klasi A divās daļās, lai skaidri nošķirtu CCUS projektus pašus par sevi (kuriem tiklab enerģētikas nozarē, kā ražošanā var būt daudz pieteikumu un kurus esam pārcēluši uz jauno projektu klasi D) un projektus, kas vērsti uz elektroenerģijas ražošanu no fosilajiem kurināmajiem (iesakām tos visus apvienot šajā jaunajā projektu klasē B). Eiropas Savienība iepriekš ir vērsusi uzmanību uz to, ka šajā sadaļā ir jāatjaunina pašreizējie standarti, bet pagaidām mēs varam vienoties, ka šis jautājums tiks risināts vēlākā diskusiju posmā

Transportēšanā no uztveršanas ietaises uz iesūknēšanas punktu radušās CO2 noplūdes nepārsniedz 0,5 % no transportētā CO2 masas

[Standarti regulāri jāpārskata. To varētu atzīmēt kā daļu no vispārējas pārskatīšanas klauzulas.]

Amonjaku ražo no tīrā ūdeņraža, kurš ražots saskaņā ar šajā papildinājumā noteiktajiem standartiem, vai atgūst no notekūdeņiem

[Standarti regulāri jāpārskata. To varētu atzīmēt kā daļu no vispārējas pārskatīšanas klauzulas.]

a) dzelzs un tērauds, ja SEG emisijas, no kurām atskaitīts to emisiju daudzums, kuras attiecinātas uz atlikumgāzu radīšanu, nepārsniedz šādas vērtības dažādos ražošanas procesa posmos:

b) cements no pelēkā klinkera vai alternatīva hidrauliskā saistviela, kur īpatnējās SEG emisijas no klinkera un cementa vai alternatīvās saistvielas ražošanas ir zemākas par 0,469 tCO2e uz tonnu saražotā cementa vai alternatīvās saistvielas;

2. TIPS. Mazemisiju ūdenstransports

Mazemisiju ūdens kuģi

Klimata pārmaiņu mazināšanā galvenais ir pāreja uz tādām flotēm, kas nerada nekādas vai rada mazas tiešās izpūtēja CO2 emisijas

Pasažieru pārvadājumiem pa iekšzemes ūdensceļiem: hibrīdkuģi un duālās degvielas kuģi, kuri vismaz 50 % no to normālai ekspluatācijai nepieciešamās enerģijas iegūst vai nu no degvielas, kas nerada nekādas tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas, vai kurus uzlādē no elektrotīkla Kravas pārvadājumiem pa iekšzemes ūdensceļiem: kuģu tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas uz tonnkilometru, aprēķinātas (vai, ja runa ir par jauniem kuģiem, aplēstas), izmantojot Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) izstrādāto energoefektivitātes darbības rādītāju (EEOI), ir par 50 % mazākas nekā CO2 emisiju vidējā atsauces vērtība, kas noteikta lielas noslodzes transportlīdzekļiem, pamatojoties uz starptautiski vai jebkādi citādi atzītu standartu Jūras un piekrastes ūdeņos izmantotajiem kravas un pasažieru kuģiem, kā arī kuģiem, kas paredzēti ostas operācijām, palīgdarbībām un specializētām operācijām: hibrīdkuģi un duālās degvielas kuģi, kuri vismaz 25 % no to normālai ekspluatācijai jūrā vai ostās nepieciešamās enerģijas iegūst vai nu no degvielas, kas nerada nekādas tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas, vai kurus uzlādē no elektrotīkla; vai kuģi, kuru projektētās energoefektivitātes indeksa (EEDI) vērtība ir par 10 % zemāka, nekā paredzēts EEDI prasībās, ja kuģus var darbināt ar degvielu, kas nerada nekādas tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas, vai ar degvielu no atjaunojamiem energoresursiem Darīt iespējamu modālo pārvirzi no sauszemes uz ūdens ceļiem: ja kuģus izmanto tikai tādu piekrastes un tuvsatiksmes pakalpojumu sniegšanai, kuru mērķis ir pašlaik pa sauszemi transportēto kravu modālā pārvirze uz jūras transportu, ir pietiekami, ja kuģu tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas, kas aprēķinātas, izmantojot SJO EEDI, ir par 50 % mazākas nekā atsauces CO2 emisiju vidējā vērtība, kura, pamatojoties uz starptautiski vai jebkādi citādi atzītu standartu, noteikta lielas noslodzes transportlīdzekļiem [Šā tipa projektus ierosinām pārskatīt 2025. gadā. To varētu atzīmēt kā daļu no vispārējas pārskatīšanas klauzulas.]