LV Briselē, 16.7.2009 COM(2009) 363 galīgā redakcija 2009/ 0108 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un Direktīvas 2004/67/EK atcelšanu {SEC(2009) 977} {SEC(2009) 978} {SEC(2009) 979} {SEC(2009) 980} PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Priekšlikuma konteksts Komisija ierosina regulu, ar ko tiks atcelta spēkā esošā Direktīva 2004/67/EK par pasākumiem, lai nodrošinātu dabasgāzes piegādes drošību [1]. Šī direktīva vairs nav piemērota, ņemot vērā pieaugošo atkarību no gāzes importa un ar piegādi un tranzītu saistīto risku palielināšanos trešās valstīs, kā arī gāzes plūsmas pieaugumu un iekšējā gāzes tirgus attīstību Kopienā. Reaģējot uz Krievijas un Ukrainas gāzes krīzi 2009. gada janvārī, kas izraisīja nepieredzētus caur Ukrainu Kopienā ienākošās gāzes piegādes traucējumus, Eiropas Padome un Eiropas Parlaments aicināja jo drīzāk pārskatīt spēkā esošo direktīvu. Nevar izslēgt nopietnu gāzes piegādes traucējumu atkārtošanās iespēju, un to, ka traucējumi var būt sagaidāmi tuvākā nākotnē. Tāpēc Kopienai jāsagatavojas turpmākiem gāzes piegādes traucējumiem. Janvāra krīze parādīja, ka skaidrāk jādefinē gāzes nozares, dalībvalstu un Kopienas iestāžu pienākumi, lai risinātu ar gāzes piegādes traucējumiem saistītās problēmas īstermiņā un nodrošinātu vajadzīgo infrastruktūru ilgtermiņā. Mācība, kas gūta no krīzes, ir tāda, ka, lai pasākumi būti saskaņoti un efektīvi, tiem jābūt laicīgi sagatavotiem un saskaņotiem Kopienas mērogā. Ierosinātā regula atbilst Eiropas Savienības mērķiem, jo īpaši tiem, kas attiecas uz funkcionējoša iekšējā gāzes tirgus izveidi un energoapgādes drošību. 2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums Sabiedriskā apspriešana 2008. gada 13. novembrī Komisija publicēja paziņojumu par spēkā esošās direktīvas īstenošanu (COM(2008) 769). Pēc paziņojuma publicēšanas sekoja sabiedriskā apspriešana, kurā piedalījās ieinteresētās personas (dalībvalstis, nozares pārstāvji, regulatori un iedzīvotāji) un kas ilga no 2008. gada novembrim līdz 2009. gada martam. Turklāt Gāzes koordinācijas grupas sanāksmju laikā, kurās ar Eiropas asociāciju starpniecību (Eurogas, OGP, GIE, IFIEC, BEUC, Eurelectric) piedalījās dalībvalstu, gāzes nozares un patērētāju pārstāvji un kas noritēja 23. februārī, 2. aprīlī un 13. maijā, tika detalizēti apspriesti pārskatītie tiesību akti gāzes piegādes drošības jomā. 2009. gada 12. janvārī un 2009. gada 19. februārī dalībvalstis pauda savu nostāju Enerģētikas padomē, un vairākas dalībvalstis Komisijai pēc tam rakstveidā nosūtīja savus novērojumus. Ietekmes novērtējums Ietekmes novērtējumā aplūkoti pieci politikas varianti, proti, 1) netiek īstenoti jauni Kopienas mēroga pasākumi; 2) labāka Direktīvas 2004/67/EK īstenošana; 3) brīvprātīgi nozares pasākumi; 4) direktīvas pārskatīšana; 5) jauna regula. Saistībā ar 1. un 2. variantu Komisija veica novērtējumu par spēkā esošās direktīvas īstenošanu. Tajā secināts, ka spēkā esošā direktīva nav piemērota, ņemot vērā pieaugošo atkarību no gāzes importa un ar piegādi un tranzītu saistīto risku palielināšanos trešās valstīs, kā arī pieaugošo gāzes plūsmu un iekšējā gāzes tirgus attīstību Kopienā. 3. varianta galvenā nepilnība ir tā, ka nav iespējams garantēt visu dalībnieku konsekventu iesaistīšanos. Turklāt papildu iespējas aizsargāt piegādes drošību ne vienmēr nosaka tirgus dzinuļi. Attiecībā uz 4. un 5. variantu (juridiska instrumenta izvēle) Komisija uzskata, ka salīdzinājumā ar direktīvu regula ir daudz piemērotāks instruments vairāku iemeslu dēļ. Regula ir tieši piemērojama kompetentajām iestādēm dalībvalstīs, dabasgāzes uzņēmumiem un patērētājiem; tai nav vajadzīga ilgstošu transponēšana; tā nodrošina standartu un pienākumu skaidrību un saskaņotību visā Kopienā un tā tieši nosaka Kopienas iestāžu iesaistīšanos. 3. Priekšlikuma juridiskie aspekti Juridiskais pamats Priekšlikuma juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pants. Priekšlikuma galvenais mērķis ir palielināt gāzes piegādes drošību, stimulējot ieguldīt līdzekļus vajadzīgajos starpsavienojumos, lai atbilstu N-1 rādītājam, kā arī divvirziena plūsmas sistēmās. Šie starpsavienojumi ir vajadzīgi arī pareizai iekšējā gāzes tirgus darbībai. Regulā uzsvars ir likts uz iekšējā gāzes tirgus lomu gāzes piegādes drošības garantēšanai. Noteikumi ir vērsti uz to, lai dabasgāzes uzņēmumi patērētājiem varētu piegādāt gāzi visā Kopienā, cik ilgi vien iespējams, un bez ierobežojumiem valsts mērogā. Regula ļauj izmantot pasākumus, kuri nav balstīti uz tirgus principiem un par kuriem izlēmusi kompetentā iestāde, taču tikai kā galējo līdzekli ārkārtas situācijās, kad ir izsmelti visi uz tirgu principiem balstītie pasākumi un gāzes uzņēmumi vairs nespēj risināt ar piegādes traucējumiem saistītās problēmas. Arī Komisijai ir lielāka nozīme, lai nodrošinātu, ka iekšējais tirgus darbojas, cik ilgi vien iespējams, un ka valsts mērogā izlemtie pasākumi ir saderīgi ar šo principu. Subsidiaritātes princips Priekšlikuma mērķis ir stiprināt Kopienas drošību piegādes jomā. Veidojot iekšējo enerģētikas tirgu, un kā to ilustrēja gāzes piegādes traucējumi 2009. gada janvārī, gāzes piegādes drošība ir problēma, kas Kopienas dimensijā kļūst aizvien nozīmīgāka, tāpēc attaisno Kopienas iestāžu, jo īpaši Komisijas, iesaistīšanos. Kopienas mēroga ārkārtas situācijā Komisija ir visatbilstošākā, lai koordinētu dalībvalstu kompetento iestāžu darbības un sekmētu dialogu ar trešām valstīm. Lai nepieļautu gāzes piegādes traucējumus un sagatavotos tiem, piegādes drošību vislabāk garantē liels, savstarpēji labi savienots un konkurētspējīgs iekšējais tirgus, kas piedāvā dažādus piegādes avotus un ceļus un kliedē piegādes traucējumu ietekmi uz atsevišķām dalībvalstīm vai piegādes uzņēmumiem. Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu; tas paredz tikai to, kas vajadzīgs, lai sasniegtu minētos mērķus. Dalībvalstis joprojām būs atbildīgas par piegādes drošību savā valstī un tās varēs elastīgi izvēlēties kārtību un instrumentus, lai nodrošinātu piegādes drošību, ņemot vērā konkrētos valsts apstākļus gāzes jomā. 4. Ietekme uz budžetu Priekšlikumam būs ierobežota ietekme uz Kopienas budžetu, konkrētāk, lai segtu izmaksas par Gāzes koordinācijas grupas sanāksmēm; (iesaistīšanas gadījumā) izmaksas saistībā ar uzraudzības darba grupu, kas var tikt nosūtīta gāzes plūsmas uzraudzībai un ziņošanai Kopienā un ārpus tās. 2009/xxxx (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un Direktīvas 2004/67/EK atcelšanu (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [2], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [4], rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru [5], tā kā: (1) Dabasgāze (turpmāk „gāze”) ir nozīmīgs elements Kopienas energoapgādē, kas atbilst vienai ceturtdaļai no primārās energoapgādes un ko galvenokārt izmanto elektroenerģijas ražošanai, apkurei, kā izejvielu rūpniecībā un degvielu transporta nozarē. (2) Pēdējo desmit gadu laikā Eiropā ir strauji pieaudzis gāzes patēriņš. Samazinoties iekšzemes ieguves apjomiem, gāzes imports pieauga vēl straujāk, palielinot atkarību no importētās gāzes un liekot pievērst uzmanību piegādes drošības aspektiem. (3) Ar Padomes Direktīvu 2004/67/EK pirmo reizi tika izveidots Kopienas līmeņa tiesiskais regulējums, lai aizsargātu dabasgāzes piegādes drošību un sekmētu iekšējā gāzes tirgus pareizu darbību arī piegādes traucējumu gadījumā. Ar to tika izveidota Gāzes koordinācijas grupa, kas ir bijusi noderīga, apmainoties ar informāciju un nosakot dalībvalstu, Komisijas, gāzes nozares un patērētāju kopējās darbības. Energoapgādes drošības ekspertu tīkls (NESCO), ko Eiropas Padome apstiprināja 2006. gada decembrī, ir uzlabojis iespējas apkopot informāciju un nodrošinājis laicīgas brīdināšanas iespējas attiecībā uz potenciāliem draudiem energoapgādes drošības jomā. Jaunie tiesību akti par iekšējo enerģētikas tirgu, ko Padome pieņēma 2009. gada jūnijā, ir nozīmīgs solis, lai pabeigtu iekšējā enerģētikas tirgus izveidi, un tajos ir noteikts skaidrs mērķis uzlabot Kopienas drošību energoapgādes jomā. (4) Tomēr atbilstīgi pašreizējiem gāzes piegādes drošības pasākumiem, kas veikti Kopienas mērogā, dalībvalstīm joprojām ir liela rīcības brīvība attiecībā uz pasākumu izvēli. Ja ir apdraudēta kādas dalībvalsts piegādes drošība, pastāv skaidrs risks, ka šīs dalībvalsts vienpusēji izstrādātie pasākumi var apdraudēt iekšējā gāzes tirgus pareizu darbību. Nesen gūtā pieredze ir parādījusi, ka šāds risks pastāv. Lai iekšējais gāzes tirgus varētu darboties arī piegādes traucējumu gadījumā, atbildes reakcijai uz piegādes krīzi jābūt saskaņotākai gan attiecībā uz preventīvajiem pasākumiem, gan reaģējot uz konkrētiem piegādes traucējumiem. (5) Gāzes piegādes ceļiem un avotiem jābūt tādiem, kas uzlabo piegādes drošību Kopienā un dalībvalstīs atsevišķi. Nākotnē piegādes drošība būs atkarīga no izmaiņām izmantotās enerģijas veidos, attīstības gaitas ieguves jomā Kopienā un trešās valstīs, kas apgādā Kopienu, ieguldījumiem uzglabāšanas sistēmās un piegādes ceļos Kopienā un ārpus tās, tostarp sašķidrinātās dabasgāzes iekārtās. (6) Būtiski gāzes piegādes traucējumi Kopienā var ietekmēt visas dalībvalstis un Enerģētikas kopienas līguma līgumslēdzējas puses un radīt smagus kaitējumus Kopienas ekonomikai. Gāzes piegādes traucējumi var būtiski ietekmēt arī sabiedrību, jo īpaši mazāk aizsargātas patērētāju grupas. (7) 2008. gada decembra ziņojumā par Eiropas drošības stratēģijas īstenošanu ir norādīts, ka pieaugošā atkarība no importētās enerģijas ir ievērojams papildu risks Kopienas drošībai energoapgādes jomā un uzsvērts, ka energoapgādes drošība ir viena no jaunajām problēmām drošības politikā. Iekšējais gāzes tirgus ir centrālais elements, lai palielinātu energoapgādes drošību Kopienā un samazinātu piegādes traucējumu radīto nelabvēlīgo ietekmi atsevišķās dalībvalstīs. (8) Darbības kļūme lielākajā kopējā gāzes infrastruktūrā vai gāzes piegādes avotā, tā dēvētais N-1 princips, ir reālistisks scenārijs. Šādas infrastruktūras vai piegādes avota darbības kļūmi var izmantot par kritēriju tam, ko dalībvalstīm būtu jāspēj kompensēt, un tas ir derīgs izejas punkts, lai garantētu gāzes piegādes drošību. (9) Piemērota gāzes infrastruktūra dalībvalstī un Kopienā ir svarīgs elements piegādes traucējumu rezultātā radīto problēmu risināšanai. Kopīgiem obligātajiem kritērijiem gāzes piegādes drošības jomā jānodrošina vienlīdzīgi apstākļi attiecībā uz gāzes piegādes drošību un būtiski jāmotivē izveidot vajadzīgo infrastruktūru un uzlabot sagatavotību krīzes gadījumos. Pasākumiem pieprasījuma jomā, piemēram, kurināmā aizstāšanai, var būt liela nozīme, rūpējoties par energoapgādes drošību, ja tos var ātri piemērot un ja ar to palīdzību var būtiski samazināt pieprasījumu, reaģējot uz piegādes traucējumiem. (10) Aktīvi jāatbalsta ieguldījumi jaunas gāzes infrastruktūras izveidē. Ar ieguldījumu palīdzību jāuzlabo gāzes piegādes drošība, vienlaikus nodrošinot dabasgāzes iekšējā tirgus pareizu darbību. Ja ieguldījumiem infrastruktūrā ir pārrobežu raksturs, cieši jāiesaista Energoregulatoru sadarbības aģentūra (ACER), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../…, un gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls (ENTSO-G), lai labāk ņemtu vērā pārrobežu jautājumus. (11) Lai palīdzētu dalībvalstīm finansēt vajadzīgos ieguldījumus vietējā ieguves rūpniecībā un infrastruktūrā, ir pieejami dažādi Kopienas finansējuma avoti, piemēram, Eiropas Investīciju bankas aizdevumi un garantijas vai finansējums no reģionālajiem fondiem, struktūrfondiem un kohēzijas fondiem. Eiropas Investīciju banka, kā arī Kopienas ārējie instrumenti, piemēram, ENPI, IPA un DCI, var arī palīdzēt finansēt pasākumus trešās valstīs, lai uzlabotu energoapgādes drošību. (12) Šai regulai jābūt tādai, kas piegādes traucējumu gadījumā ļauj dabasgāzes uzņēmumiem un patērētājiem pēc iespējas ilgāk paļauties uz tirgus mehānismiem. Turklāt tajā jāparedz ārkārtas mehānismi, kurus izmanto, kad tirgus vairs nespēj atbilstoši reaģēt uz gāzes piegādes traucējumiem. Pat ārkārtas situācijā jādod priekšroka instrumentiem, kas balstīti uz tirgus principiem, lai mazinātu piegādes traucējumu radīto ietekmi. (13) Pēc trešā iekšējās enerģētikas tirgus dokumentu kopuma [6] pieņemšanas gāzes nozarē tiks ieviesti jauni noteikumi, kuros precīzi noteikta dalībvalstu, regulatoru, pārvades sistēmu operatoru un ACER loma un pienākumi, kā arī uzlabota tirgus pārredzamība tā pareizas darbības un piegādes drošības nolūkā. (14) Iekšējā gāzes tirgus izveide un efektīva konkurence šajā tirgū sniedz augstākā līmeņa piegādes drošību visām dalībvalstīm, ja tirgum ļauj pilnībā darboties piegādes traucējumu gadījumā, kas ietekmē Kopienas daļu, neatkarīgi no traucējumu iemesla. Šim nolūkam ir vajadzīga visaptveroša un efektīva vienota pieeja piegādes drošības jautājumiem, jo īpaši izmantojot pārredzamu un nediskriminējošu politiku, kas ir saderīga ar tirgus prasībām, izvairoties no tirgus izkropļošanas un tirgus reakcijas ierobežošanas traucējumu gadījumā. (15) Tāpēc izšķiroša nozīme ir precīzai visu dabasgāzes uzņēmumu un kompetento iestāžu lomu un pienākumu definīcijai, lai iekšējais tirgus turpinātu darboties pareizi, jo īpaši piegādes traucējumu un krīzes gadījumos. (16) Jādefinē pietiekami saskaņoti piegādes drošības standarti, kuri attiecas vismaz uz 2009. gada janvāra situāciju, ņemot vērā atšķirības dalībvalstīs un neradot nepamatotu un nesamērīgu slogu dabasgāzes uzņēmumiem, tostarp jauniem tirgus dalībniekiem un maziem uzņēmumiem. (17) Tirgus pareizai darbībai ir svarīgi, lai dabasgāzes uzņēmumi laicīgi veiktu ieguldījumus vietējā ieguves rūpniecībā un infrastruktūrā, piemēram, starpsavienojumos, iekārtās, kas nodrošina fizisku divvirzienu plūsmu cauruļvados, uzglabāšanas sistēmās un sašķidrinātās dabasgāzes regazifikācijas iekārtās, ņemot vērā iespējamos piegādes traucējumus, piemēram, tādus, kādi tika novēroti 2009. gada janvārī. (18) Ir svarīgi, lai gāzes piegāde tiktu saglabāta īpaši mājsaimniecībām, kā arī citiem aizsargātajiem patērētājiem, piemēram, skolām un slimnīcām, gadījumos, kad tirgus nespēj turpināt to apgādi. Ir būtiski, lai krīzes gadījumā veicamie pasākumi tiktu definēti pirms krīzes iestāšanās. (19) Lai ievērotu piegādes drošības pienākumus, pastāv plaša instrumentu izvēle. Šie instrumenti vajadzības gadījumā jāizmanto valsts, reģionālā un Kopienas kontekstā, lai nodrošinātu, ka tiek panākts saskaņots un izmaksu ziņā izdevīgs rezultāts. (20) Piegādes drošības aspekti ieguldījumu ilgtermiņa plānošanā saistībā ar pārrobežu iespējām un citu infrastruktūru, kas nodrošina sistēmas spēju garantēt piegādes drošību ilgtermiņā un atbilst pamatotām prasībām, ir izskatīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā .../…/EK [par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu] [7]. Piegādes drošības standartu ievērošanai var būt vajadzīgs pārejas periods, lai ļautu veikt vajadzīgos ieguldījumus. Tīkla attīstības desmit gadu plāns, ko izstrādāja ENTSO-G un uzraudzīja ACER, ir galvenais instruments Kopienas mērogā vajadzīgo ieguldījumu identificēšanai. (21) Kā Gāzes koordinācijas grupas locekļiem ENTSO-G un ACER jābūt pilnībā iesaistītiem Kopienas mēroga sadarbības un sarunu procesā. (22) Lai nodrošinātu augstākā līmeņa gatavību piegādes traucējumu gadījumā, visiem dabasgāzes uzņēmumiem kopā ar kompetentajām iestādēm ir jāizveido ārkārtas rīcības plāni. Šādiem plāniem jābūt savstarpēji saskaņotiem. Tajos jāņem vērā labākā prakse esošajos plānos un skaidri jādefinē visu attiecīgo dabasgāzes uzņēmumu un kompetento iestāžu loma un pienākumi. Vajadzības gadījumā un iespēju robežās jāizveido kopīgi reģionālā mēroga ārkārtas rīcības plāni. (23) Lai stiprinātu dalībvalstu solidaritāti Kopienas mēroga ārkārtas situācijā un jo īpaši lai atbalstītu dalībvalstis, kuru ģeogrāfiskie un ģeoloģiskie apstākļi ir mazāk labvēlīgi, dalībvalstīm ir jāizstrādā īpaši pasākumi solidaritātes veicināšanai, tostarp tirdzniecības nolīgumi starp dabasgāzes uzņēmumiem, kompensācijas mehānismi, gāzes eksporta palielināšana vai plūsmas palielināšana no uzglabāšanas sistēmām. Solidaritātes pasākumi var būt īpaši piemēroti dalībvalstīm, kurām Komisija iesaka izveidot kopīgus reģionāla mēroga preventīvas rīcības plānus vai ārkārtas rīcības plānus. (24) Turklāt Eiropas solidaritātei vajadzības gadījumā jāizpaužas kā Kopienas un dalībvalstu sniegtai palīdzībai civilās aizsardzības jomā. Šādas palīdzības sniegšana jāatvieglo un jākoordinē, izmantojot Kopienas Civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2007/779/EK, Euratom [8]. (25) Šī regula neietekmē dalībvalstu suverēnās tiesības pār to dabas resursiem. (26) Padomes 2008. gada 8. decembra Direktīva 2008/114/EK par to, lai apzinātu un noteiktu Eiropas Kritiskās infrastruktūras un novērtētu vajadzību uzlabot to aizsardzību [9], paredz procesu ar mērķi uzlabot izraudzīto Eiropas kritisko infrastruktūru, tostarp vairāku gāzes infrastruktūru, drošību Kopienā. Direktīva 2008/114/EK kopā ar šo regulu palīdz izveidot visaptverošu pieeju Kopienas drošībai energoapgādes jomā. (27) Ārkārtas rīcības plāni regulāri jāatjaunina un jāpublicē. Tiem ir jābūt zinātniski recenzētiem un pārbaudītiem. (28) Gāzes koordinācijas grupai, kas izveidota ar 2004. gada 26. aprīļa Direktīvu 2004/67/EK par pasākumiem, lai nodrošinātu dabasgāzes piegādes drošību [10], jābūt Komisijas padomdevējai, lai sekmētu piegādes drošības pasākumu koordinēšanu Kopienas mēroga ārkārtas situācijā. Turklāt tai ir jāuzrauga, vai pasākumi, kas jāveic saskaņā ar šo regulu, ir atbilstīgi un piemēroti. (29) Šīs regulas mērķis ir dabasgāzes uzņēmumiem un dalībvalstu kompetentajām iestādēm uzticēt iekšējā gāzes tirgus efektīvas darbības nodrošināšanu, cik ilgi vien iespējams piegādes traucējumu gadījumā, pirms kompetentās iestādes veic pasākumus, lai rastu risinājumu situācijā, kad tirgus vairs nespēj nodrošināt vajadzīgo gāzes piegādi. Šiem ārkārtas pasākumiem pilnībā jāatbilst Kopienas noteikumiem un par tiem jāpaziņo Komisijai. (30) Tā kā gāzes piegāde no trešām valstīm ir nozīmīgs elements Kopienas drošībai gāzes piegādes jomā, Komisijai jāsaskaņo darbības attiecībā uz trešām valstīm, kopā ar ieguves un tranzīta valstīm izstrādājot noteikumus krīzes situācijas pārvarēšanai un nemainīgas gāzes plūsmas nodrošināšanai uz Kopienu. Komisijai jābūt tiesīgai nosūtīt darba grupu uzraudzīt gāzes plūsmu krīzes situācijās Kopienā un, apspriežoties ar iesaistītajām trešām valstīm, ārpus tās un, ja krīze izveidojas dēļ sarežģījumiem trešās valstīs, darboties kā starpniecei un veicinātājai. (31) 2009. gada februārī Enerģētikas padome secināja, ka pārredzamība un uzticamība jāpalielina, nodrošinot mērķtiecīgu informācijas apmaiņu starp Komisiju un dalībvalstīm par attiecībām ar trešām valstīm enerģētikas jomā, tostarp ilgtermiņa piegādes noteikumiem, vienlaikus saglabājot komerciāli svarīgu informāciju. (32) Tā kā rīcības mērķus nodrošināt gāzes piegādes drošību Kopienā nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un to rīcības mēroga vai ietekmes dēļ var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz tikai tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. (33) Direktīva 2004/67/EK ir jāatceļ, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Priekšmets Šajā regulā ir noteikti pasākumi gāzes piegādes drošības aizsardzībai, lai garantētu pareizu un nepārtrauktu iekšējā gāzes tirgus darbību, paredzot pienākumu skaidru definīciju un noteikšanu un atbildes pasākumu saskaņošanu dalībvalstu un Kopienas mērogā attiecībā uz preventīviem pasākumiem un pretpasākumiem saistībā ar konkrētiem piegādes traucējumiem. 2. pants Definīcijas Šajā regulā izmanto Direktīvas 2009/xxx/EK [11] („Gāzes direktīva”) un Regulas 2009/xxx/EK [12] („Aģentūras regula”) definīcijas. Izmanto arī šādas definīcijas: (1) „aizsargātie patērētāji” ir visi mājsaimniecības patērētāji, kas jau ir pieslēgti gāzes sadales tīklam, un, ja attiecīgā dalībvalsts tā izlemj, tie var būt arī mazie un vidējie uzņēmumi, skolas un slimnīcas ar nosacījumu, ka tie jau ir pieslēgti gāzes sadales tīklam; (2) „kompetentā iestāde” ir dalībvalstu izraudzīta valsts regulatīvā iestāde vai valsts iestāde, kas ir atbildīga par gāzes piegādes drošību. Tas neskar dalībvalstu izvēli uzticēt dažus šajā regulā paredzētos uzdevumus iestādēm, kas nav kompetentā iestāde. Šos uzdevumus veic kompetentās iestādes uzraudzībā un norāda 4. pantā minētajos plānos. 3. pants Atbildība par gāzes piegādes drošību 1. Gāzes piegādes drošība ir dabasgāzes uzņēmumu, dalībvalstu kompetento iestāžu, rūpniecisko gāzes patērētāju un Komisijas uzdevums to attiecīgās atbildības jomā. Tam ir vajadzīga cieša minēto dalībnieku sadarbība. 2. Katra dalībvalsts izraugās kompetento iestādi, kas ir atbildīga par šajā regulā paredzēto gāzes piegādes drošības pasākumu īstenošanu. Šie pasākumi ietver riska novērtēšanu, ko veic ik pēc diviem gadiem, preventīvas rīcības plānu un ārkārtas rīcības plānu izveidi un nepārtrauktu gāzes piegādes drošības uzraudzību valsts mērogā. Kompetentās iestādes savstarpēji sadarbojas, lai nepieļautu piegādes traucējumus un mazinātu kaitējumus piegādes traucējumu gadījumā. 3. Katra dalībvalsts paziņo Komisijai izraudzītās kompetentās iestādes nosaukumu vēlākais līdz [2010. gada 30. jūnijam; 3 mēneši no regulas stāšanās spēkā]. 4. Komisija ar Gāzes koordinācijas grupas starpniecību Kopienas mērogā saskaņo kompetento iestāžu darbības, jo īpaši Kopienas mēroga ārkārtas situācijā. 5. Pasākumi piegādes drošības aizsardzībai ir skaidri definēti, pārredzami, proporcionāli, nediskriminējoši, pārbaudāmi un nedrīkst nepamatoti kropļot konkurenci vai traucēt pareizai iekšējā tirgus darbībai. 4. pants Preventīvas rīcības plāna un ārkārtas rīcības plāna izveide 1. Vēlākais līdz [2011. gada 31. martam; 12 mēneši pēc regulas stāšanās spēkā] kompetentā iestāde pēc apspriešanās ar dabasgāzes uzņēmumiem, attiecīgajām organizācijām, kas pārstāv mājsaimniecības un rūpniecisko patērētāju intereses, un regulatīvo iestādi, ja tā nav kompetentā iestāde, izveido: a) preventīvas rīcības plānu, kurā norādīti pasākumi identificēto risku mazināšanai; un b) ārkārtas rīcības plānu, kurā norādīti pasākumi gāzes piegādes traucējumu radītās ietekmes mazināšanai. 2. Pirms šo plānu pieņemšanas kompetentās iestādes apmainās ar informāciju un apspriežas savā starpā un ar Komisiju, lai nodrošinātu, ka plāni un pasākumi ir savstarpēji saskaņoti attiecīgajā reģionālajā mērogā. Šajās apspriedēs tiek izskatīti vismaz jautājumi par starpsavienojumiem, pārrobežu piegādi un uzglabāšanu un fiziskām iespējām transportēt gāzi abos virzienos. 3. Šā panta 2. punktā minētā procesa laikā Komisija var ieteikt, kādā reģionālā mērogā notiks informācijas apmaiņa un apspriedes. Turklāt Komisija pēc apspriešanās ar gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu (ENTSO-G) un Energoregulatoru sadarbības aģentūru (ACER) var ieteikt izveidot kopīgu plānu reģionālā līmenī. 4. Turklāt dalībvalstis atsevišķu valsts plānu vietā vai papildus tiem var izlemt izveidot kopīgus reģionāla mēroga plānus. 5. Kompetentā iestāde bez kavēšanās publicē plānus, tostarp grozītos plānus, saskaņā ar 6. punktu, un paziņo par tiem Komisijai. 6. Sešu mēnešu laikā pēc tam, kad kompetentās iestādes ir paziņojušas plānus, Komisija novērtē visu dalībvalstu plānus. Komisija apspriež šos plānus ar ENTSO-G, ACER, Gāzes koordinācijas grupu un citām iesaistītajām aprindām. Ja Komisija uzskata, ka kāds plāns nav efektīvs, lai mazinātu riska novērtējumā identificētos riskus, vai neatbilst citu dalībvalstu riska scenārijiem vai plāniem, vai neatbilst šīs regulas vai citu Kopienas tiesību aktu noteikumiem, tā pieprasa pārskatīt plānu. 2 mēnešu laikā pēc Komisijas prasības paziņošanas attiecīgā kompetentā iestāde plānā veic grozījumus un nosūta grozīto plānu Komisijai, vai paskaidro, kāpēc tā nepiekrīt prasībai. Šādā gadījumā Komisija var grozīt vai atsaukt prasību. Ja 2 mēnešu laikā Komisija izlemj negrozīt vai neatsaukt prasību, kompetentā iestāde izpilda Komisijas prasību 3 mēnešu laikā pēc Komisijas lēmuma paziņošanas. 5. pants Preventīvas rīcības plāna saturs 1. Preventīvas rīcības plānā iekļauj: a) pasākumus infrastruktūras un piegādes standartu ievērošanai atbilstīgi 6. un 7. pantam; šajos pasākumos ietilpst vismaz plānošana ievērot N-1 standartu, daudzumus un jaudu, kas vajadzīga, lai apgādātu aizsargātos patērētājus noteiktos liela pieprasījuma periodos, pasākumus pieprasījuma jomā un dabasgāzes uzņēmumiem un citām attiecīgajām iestādēm noteiktos pienākumus; b) riska novērtējumu atbilstīgi 8. pantam; c) preventīvus pasākumus identificēto risku novēršanai; d) informāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. 2. Preventīvas rīcības plāns, jo īpaši darbības infrastruktūras standarta ievērošanai atbilstīgi 6. pantam, balstās uz tīkla attīstības desmit gadu plānu, kas jāizstrādā ENTSO-G, un ir saskaņotas ar šo plānu [13]. 3. Preventīvas rīcības plānā ņem vērā ekonomisko efektivitāti, ietekmi uz iekšējā enerģētikas tirgus darbību un vidi. 4. Preventīvās rīcības plānu atjaunina ik pēc diviem gadiem. 6. pants Infrastruktūras standarts 1. Vēlākais līdz [2014. gada 31. martam; 3 gadi pēc regulas stāšanās spēkā] kompetentā iestāde nodrošina, ka gadījumā, ja rodas traucējumi lielākajā gāzes piegādes infrastruktūrā, pārējā infrastruktūra (N-1) spēj piegādāt vajadzīgo gāzes daudzumu, lai apmierinātu kopējo gāzes pieprasījumu aprēķinātajā platībā sešdesmit dienu aukstākajā periodā, kad ir ārkārtīgi liels gāzes pieprasījums un ko statistiski novēro ik pēc divdesmit gadiem. 2. Pēc 4. panta 3. punktā minētā ieteikuma vai 4. panta 4. punktā minētajā situācijā 1. punktā izklāstīto pienākumu var izpildīt reģionālā mērogā. N-1 standartu uzskata par ievērotu arī tad, ja kompetentā iestāde 5. pantā minētajā preventīvas rīcības plānā ir uzskatāmi parādījusi, ka piegādes traucējumus var pietiekami un laicīgi kompensēt ar pasākumiem pieprasījuma jomā. 3. N-1 standarta aprēķināšanai izmanto I pielikumā norādīto metodi. Tajā ņem vērā tīkla konfigurāciju un faktisko gāzes plūsmu, kā arī ražošanas un uzglabāšanas iespējas. Vajadzības gadījumā aprēķināto platību, kas minēta I pielikumā, paplašina līdz attiecīgajam reģionālajam mērogam. 4. Katra kompetentā iestāde Komisijai nekavējoties paziņo par N-1 standarta neievērošanu. 5. Pārvades sistēmu operatoriem divu gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā jānodrošina pastāvīga fiziskā jauda transportēt gāzi abos virzienos visos starpsavienojumos, izņemot gadījumus, kad pēc kompetentās iestādes pieprasījuma Komisija nolemj, ka divvirzienu plūsmas jaudas palielināšana neuzlabos dalībvalstu piegādes drošību. Mainoties apstākļiem, šāds lēmums var tikt pārskatīts. Divvirzienu plūsmas jaudas apmēru sasniedz izmaksu ziņā izdevīgākajā veidā un ņem vērā vismaz to jaudu, kas vajadzīga, lai ievērotu 7. pantā minēto piegādes standartu. Šo divu gadu laikā gāzes pārvades sistēmas operators pielāgo pārvades sistēmas darbību kopumā, lai nodrošinātu divvirzienu gāzes plūsmu. 6. Dalībvalstis nodrošina, ka jauna pārvades infrastruktūra ar pietiekamu ieplūdes un izplūdes punktu skaita palīdzību garantē piegādes drošību, un sniedz atbalstu labi savienotas infrastruktūras izveidē. 7. Valstu regulatīvās iestādes, apstiprinot tarifus saskaņā ar Direktīvas […/…EK] 41. panta 8. punktu, ņem vērā izmaksas, kas vajadzīgas, lai ievērotu N-1 standartu un nodrošinātu pastāvīgu fizisku jaudu transportēt gāzi abos virzienos. Ja izmaksas rodas vairākās dalībvalstīs, visu attiecīgo dalībvalstu regulatīvās iestādes kopīgi izlemj par izmaksu sadali. Piemēro Regulas (EK) Nr. …/… 8. panta 1. punktu. 7. pants Piegādes standarts 1. Kompetentā iestāde veic pasākumus, lai nodrošinātu gāzes piegādi dalībvalsts aizsargātajiem patērētājiem šādos gadījumos: a) ārkārtīgi zemas temperatūras septiņu dienu aukstākajā periodā, ko statistiski novēro reizi divdesmit gados; kā arī b) kad ārkārtīgi liels gāzes pieprasījums ilgst sešdesmit dienas aukstākajos ziemas periodos, ko statistiski novēro ik pēc divdesmit gadiem. 2. Kompetentā iestāde veic pasākumus, lai nodrošinātu gāzes piegādi aizsargātajiem patērētājiem sešdesmit dienu periodā, kā arī ārkārtas stāvokļa gadījumā atbilstīgi 9. panta 2. punktam. Kompetentā iestāde cenšas saglabāt piegādi aizsargātajiem patērētājiem, cik ilgi vien vajadzīgs. 3. Dabasgāzes uzņēmumiem atbilstīgi 1. un 2. punktam noteiktie pienākumi par piegādes standarta ievērošanu ir nediskriminējoši un nerada nesamērīgu slogu jauniem tirgus dalībniekiem un maziem uzņēmumiem. 4. Kompetentā iestāde ļauj dabasgāzes uzņēmumiem ievērot šos kritērijus reģionālā vai Kopienas mērogā un nepieprasa, lai šie standarti tiktu ievēroti, pamatojoties uz infrastruktūru, kas atrodas tikai tās teritorijā. 5. Kompetentā iestāde nodrošina, ka nosacījumi par piegādi aizsargātajiem klientiem tiek izveidoti, neskarot pareizu iekšējā gāzes tirgus darbību, un par tādu cenu, kas atbilst preces tirgus vērtībai. 8. pants Riska novērtējums 1. Līdz [2010. gada 30. septembrim; 6 mēneši pēc regulas stāšanās spēkā] katra kompetentā iestāde pilnībā novērtē riskus, kas ietekmē gāzes piegādes drošību savā dalībvalstī, a) izmantojot 6. un 7. pantā norādītos standartus; b) ņemot vērā visus attiecīgos valsts un reģionālos apstākļus; c) izstrādājot dažādus sevišķi liela pieprasījuma un piegādes traucējumu scenārijus, piemēram, galvenās pārvades infrastruktūras, uzglabāšanas sistēmu, sašķidrinātās dabasgāzes termināļu darbības kļūme un piegādes traucējumi no trešo valstu piegādātājiem; d) identificējot risku mijiedarbību un saistību ar citām dalībvalstīm. 2. Dabasgāzes uzņēmumi, attiecīgās organizācijas, kas pārstāv mājsaimniecības un rūpniecisko patērētāju intereses, un regulatīvā iestāde, ja tā nav kompetentā iestāde, sadarbojas un sniedz riska novērtēšanai vajadzīgo informāciju. 3. Riska novērtēšanu atkārto ik pēc diviem gadiem līdz attiecīgā gada 30. septembrim. 9. pants Ārkārtas rīcības plāns un krīzes stāvokļi 1. Ārkārtas rīcības plānam ir jāatbilst šādiem kritērijiem: (1) to izstrādā, balstoties uz krīzes stāvokļiem, kas norādīti 2. punktā; (2) tajā definē dabasgāzes uzņēmumu un rūpniecisko patērētāju lomu un pienākumus, un to sadarbību ar kompetento iestādi un vajadzības gadījumā regulatīvo iestādi; (3) tajā definē kompetentās iestādes lomu un pienākumus; (4) tajā ir minētas detalizētas procedūras, kas jāievēro attiecīgā krīzes stāvokļa gadījumā, tostarp attiecīgās shēmas par informācijas plūsmām; (5) plānā ir norādīta persona vai grupa, kas atbild par riska pārvaldību, un definēta tās loma; (6) tajā ir identificēta II pielikumā uzskaitīto pasākumu, kas balstīti uz tirgus principiem, lietderība, saskaroties ar trauksmes stāvokļa situāciju un ārkārtas stāvokļa situāciju; (7) tajā ir identificēta to pasākumu lietderība, kas nav balstīti uz tirgus principiem (III pielikums) un kas paredzēti vai tiks piemēroti ārkārtas stāvokļa situācijā, un izvērtēts tas, cik lielā mērā krīzes pārvarēšanai ir jāizmanto pasākumi, kas nav balstīti uz tirgus principiem, izvērtēta to ietekme un definētas procedūras pasākumu īstenošanai; (8) tajā ir raksturoti mehānismi, ko izmanto, lai sadarbotos ar citām dalībvalstīm saistībā ar katru krīzes stāvokli; (9) tajā ir precizētas ziņošanas saistības, kas noteiktas dabasgāzes uzņēmumiem trauksmes un ārkārtas stāvokļa situācijā; (10) tajā ir uzskaitītas iepriekšēji noteiktas darbības gāzes piegādes nodrošināšanai ārkārtas situācijā, tostarp kompensācijas mehānismi un tirdzniecības nolīgumi starp šādās darbībās iesaistītajiem. Šādas darbības var būt pārrobežu nolīgumi starp dalībvalstīm un/vai dabasgāzes uzņēmumiem. 2. Trīs galvenie krīzes stāvokļi ir šādi: (1) savlaicīgas brīdināšanas stāvoklis (savlaicīga brīdināšana): ja ir pieejama konkrēta, nopietna un ticama informācija, kas, iespējams, iegūta ar savlaicīgas brīdināšanas mehānisma palīdzību, par to, ka var izveidoties situācija, kas pasliktinās piegādes apstākļus; (2) trauksmes stāvoklis (trauksme): kad novēro piegādes traucējumus vai ārkārtīgi lielu pieprasījumu, taču tirgus joprojām spēj tikt galā ar situāciju bez kompetentās iestādes iesaistīšanās; (3) ārkārtas stāvoklis (ārkārta): kad novēro ārkārtīgi lielu pieprasījumu vai piegādes traucējumus lielākajā infrastruktūrā vai avotā un pastāv pilnībā iespējams risks, ka, izmantojot tikai tos instrumentus, kas balstīti uz tirgus principiem, piegādes standartu attiecībā uz aizsargātajiem patērētājiem vairs nav iespējams ievērot. 3. Ārkārtas rīcības plānā paredz, ka pārrobežu piekļuve uzglabāšanas sistēmām tiek saglabāta arī ārkārtas stāvokļa gadījumā. Ārkārtas rīcības plānā neparedz pasākumus, kas nepamatoti ierobežo gāzes plūsmu pāri valstu robežām. 4. Kompetentā iestāde nekavējoties informē Komisiju un sniedz vajadzīgo informāciju, kad tā izsludina kādu no krīzes stāvokļiem. Ārkārtas stāvokļa gadījumā, kad ES vai dalībvalstīm var lūgt palīdzību, attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde nekavējoties informē Komisijas Civilās aizsardzības uzraudzības un informācijas centru. 5. Ja kompetentā iestāde izsludina ārkārtas stāvokli, tā veic iepriekš noteiktas darbības atbilstīgi ārkārtas rīcības plānam un nekavējoties informē Komisiju, jo īpaši par tām darbībām, ko tā gatavojas veikt saskaņā ar 9. panta 1. punktu. Komisija var sasaukt Gāzes koordinācijas grupas sanāksmi. 6. Komisija vienas nedēļas laikā pārbauda to, vai ārkārtas stāvokļa izsludināšana ir pamatota un vai tā nerada nesamērīgu slogu dabasgāzes uzņēmumiem un iekšējā tirgus darbībai. Konkrētāk, Komisija var aicināt kompetento iestādi grozīt pasākumus, kas rada nesamērīgu slogu dabasgāzes uzņēmumiem, un atsaukt paziņojumu par ārkārtas stāvokli, ja Komisija uzskata, ka tas vairs nav pamatots. 10. pants Kopienas mēroga ārkārtas pasākumi 1. Komisija var izsludināt Kopienas mēroga ārkārtas stāvokli pēc vienas kompetentās iestādes pieprasījuma vai ja Kopiena zaudē vairāk nekā 10 % no ikdienas gāzes importa no trešām valstīm atbilstīgi ENTSO-G aprēķiniem. Tā izsludina Kopienas mēroga ārkārtas stāvokli, ja vairākas kompetentās iestādes ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli pēc 9. panta 6. punktā minētās pārbaudes veikšanas. Tā var izsludināt Kopienas mēroga ārkārtas stāvokli attiecībā uz īpaši skartiem ģeogrāfiskajiem reģioniem, kurā ietilpst vairākas dalībvalstis. 2. Komisija sasauc Gāzes koordinācijas grupas sanāksmi, tiklīdz tā ir izsludinājusi Kopienas mēroga ārkārtas stāvokli. 3. Kopienas mēroga ārkārtas stāvokļa gadījumā Komisija koordinē kompetento iestāžu darbības. Konkrētāk, Komisija nodrošina informācijas apmaiņu, nodrošina dalībvalsts vai reģionālā mēroga pasākumu saskaņotību un efektivitāti saistībā ar Kopienas mēroga ārkārtas stāvokli un koordinē darbības saistībā ar trešām valstīm. Komisija var sasaukt krīzes pārvaldības grupas sanāksmi, kurā piedalās nozares pārstāvji un dalībvalstis, uz kurām attiecas ārkārtas stāvoklis. 4. Ja Komisija uzskata, ka Kopienas mēroga ārkārtas stāvokļa gadījumā kompetentās iestādes vai dabasgāzes uzņēmumu veiktie pasākumi ir nepiemēroti ārkārtas stāvokļa risināšanai vai ka tie nopietni apdraud situāciju citā dalībvalstī, Komisija pieprasa kompetentai iestādei vai dabasgāzes uzņēmumam mainīt pasākumus. Trīs dienu laikā pēc Komisijas prasības paziņošanas attiecīgā kompetentā iestāde maina pasākumus un paziņo par to Komisijai vai paskaidro, kāpēc tā nepiekrīt prasībai. Šādā gadījumā Komisija var grozīt vai atsaukt prasību. Ja trīs dienu laikā Komisija izlemj negrozīt vai neatsaukt prasību, kompetentā iestāde bez kavēšanās izpilda Komisijas prasību. 5. Kompetentā iestāde vai dabasgāzes uzņēmumi neievieš pasākumus, kas kādā brīdi varētu ierobežot gāzes plūsmu iekšējā tirgū. 6. Kopienas mēroga ārkārtas stāvokļa gadījumā dalībvalstis nodrošina, ka tiek saglabāta pārrobežu piekļuve uzglabāšanas sistēmām, un neievieš juridiskus noteikumus, kas varētu nepamatoti ierobežot gāzes plūsmu uz skartajiem tirgiem. 7. Komisija izveido pastāvīgu rezerves sarakstu attiecībā uz uzraudzības darba grupu, kurā ir nozares eksperti un Komisijas pārstāvji. Uzraudzības darba grupas sanāksmi var sasaukt vajadzības gadījumā, un tā uzrauga un ziņo par gāzes plūsmu Kopienā un ārpus tās, sadarbojoties ar piegādes un tranzīta valstīm. 8. Kompetentā iestāde Komisijas Civilās aizsardzības uzraudzības un informācijas centram sniedz informāciju par nepieciešamo palīdzību. Civilās aizsardzības uzraudzības un informācijas centrs novērtē vispārējo situāciju un informē par palīdzību, kas jāsniedz visvairāk skartajām dalībvalstīm un vajadzības gadījumā arī trešām valstīm. 11. pants Gāzes koordinācijas grupa 1. Gāzes koordinācijas grupu izveido, lai atvieglotu to pasākumu koordinēšanu, kas attiecas uz piegādes drošību. Grupā ir kompetento iestāžu, ACER, ENTSO-G pārstāvji un attiecīgo nozari un attiecīgos patērētājus pārstāvošas organizācijas. Komisija pieņem lēmumu par grupas sastāvu, nodrošinot Komisijas pārstāvniecību, un vada grupas sanāksmes. Grupa pieņem savu reglamentu. 2. Gāzes koordinācijas grupa palīdz Komisijai, jo īpaši jautājumos, kas saistīti ar: a) gāzes piegādes drošību ikdienā un jo īpaši ārkārtas stāvokļa gadījumā; b) informāciju, kas attiecas uz gāzes piegādes drošību valsts, reģionālā un Kopienas mērogā; c) labāko praksi un iespējamām vadlīnijām visiem iesaistītajiem dalībniekiem; d) piegādes drošības līmeni, kritērijiem un metožu novērtējumiem; e) valsts, reģiona un Kopienas scenārijiem un sagatavotības pārbaudīšanu; f) pasākumu koordinēšanu ārkārtas stāvokļa risināšanai Kopienā, valstīs, kas noslēgušas Enerģētikas kopienas līgumu, un ar trešām valstīm; g) plānu īstenošanu; h) palīdzību, kas nepieciešama visvairāk skartajām dalībvalstīm. 3. Komisija regulāri sasauc Gāzes koordinācijas grupas sanāksmes. 12. pants Informācijas apmaiņa 1. Ārkārtas stāvokļa laikā kompetentās iestādes rīcībā ik dienu jābūt jo īpaši šādai informācijai: a) par ikdienas gāzes pieprasījuma un piegādes prognozēm turpmākajām trim dienām; b) par gāzes plūsmu stundā visos pārrobežu ieplūdes un izplūdes punktos, kā arī visos punktos, kas savieno ieguves sistēmu ar tīklu, uzglabāšanas sistēmu, sašķidrinātās dabasgāzes plūsmu miljonos m3 dienā; c) par periodu, kas izteikts dienās, kura laikā ir iespējams nodrošināt gāzes piegādi aizsargātajiem patērētājiem. 2. Kopienas mēroga ārkārtas stāvokļa gadījumā Komisijai ir tiesības pieprasīt, lai kompetentā iestāde nekavējoši sniedz vismaz: a) informāciju, kas norādīta 1. punktā; b) informāciju par pasākumiem, ko kompetentā iestāde plāno veikt un jau īstenojusi, lai mazinātu ārkārtas stāvokli, un to efektivitāti; c) informāciju par prasībām pēc papildu pasākumiem, kas jāveic citām kompetentajām iestādēm; d) informāciju par pasākumiem, kas īstenoti pēc citu kompetento iestāžu pieprasījuma. 3. Kompetentās iestādes un Komisija ievēro konfidencialitāti attiecībā uz komerciāli svarīgu informāciju. 4. Kompetentā iestāde Komisijai nosūta informāciju par ārkārtas rīcības plāna īstenošanu un veiktajiem pasākumiem. 5. Pēc ārkārtas stāvokļa pārvarēšanas kompetentā iestāde Komisijai bez kavēšanās iesniedz detalizētu novērtējumu par ārkārtas stāvokli un īstenoto pasākumu efektivitāti, tostarp novērtējumu par ārkārtas stāvokļa ekonomisko ietekmi, kurināmā maiņas ietekmi emisiju izteiksmē, ietekmi uz elektroenerģijas nozari un par palīdzību, kas sniegta un/vai saņemta no Kopienas un dalībvalstīm. 6. Vēlākais līdz [2010. gada 30. septembrim; 6 mēneši pēc regulas stāšanās spēkā], lai Komisija varētu novērtēt situāciju piegādes drošības jomā Kopienas mērogā: a) dalībvalstis Komisijai nosūta spēkā esošos starpvaldību nolīgumus, kas noslēgti ar trešām valstīm un kuriem ir ietekme uz gāzes infrastruktūras attīstību un piegādi; pirms jaunu starpvaldību nolīgumu slēgšanas dalībvalstis apspriežas ar Komisiju, lai novērtētu nolīgumu atbilstību tiesību aktiem, kas attiecas uz iekšējo tirgu; b) dabasgāzes uzņēmumi Komisijai paziņo šādu informāciju par līgumiem, kas noslēgti ar piegādātājiem no trešām valstīm: - līgumu termiņi un pagarināšanas noteikumi, - līgumā norādītais kopējais ikgadējais daudzums un vidējais daudzums mēnesī, - elastīgums attiecībā uz līgumā norādītajiem daudzumiem, tostarp noteikumi par garantētā pirkuma („take-or-pay”) saistībām, - līgumā norādītie piegādes punkti. 13. pants Gāzes piegādes drošības uzraudzība un ziņošana 1. Papildus uzraudzības un ziņošanas pienākumiem, kas paredzēti Gāzes direktīvas 5. pantā, kompetentā iestāde publicē un līdz katra gada 31. jūlijam nosūta Komisijai ziņojumu, kurā iekļauta šāda informācija: a) N-1 rādītāja aprēķini un dati, kas vajadzīgi aprēķinu veikšanai, sasniegtais attiecībā uz ieguldījumiem, kas vajadzīgi, lai ievērotu N-1 standartu, sarežģījumi, kas konkrētajai valstij radušies, īstenojot jaunus alternatīvus risinājumus; b) gāzes piegādes importa līgumos norādītie ikgadējie daudzumi, ilgums un piegādes valsts; c) katra ieplūdes un izplūdes punkta maksimālā starpsavienojuma jauda virzienā uz gāzes sistēmām un no tām; d) galvenie aspekti attiecīgajos starpvaldību nolīgumos, kas noslēgti ar trešām valstīm. 2. Kompetentās iestādes un Komisija ievēro konfidencialitāti attiecībā uz komerciāli svarīgu informāciju. 14. pants Uzraudzība Komisija pēc paziņoto plānu novērtēšanas un apspriešanās ar Gāzes koordinācijas grupu izdara secinājumus par varbūtējām iespējām uzlabot piegādes drošību Kopienas līmenī un ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas īstenošanu līdz […]. Vajadzības gadījumā ziņojumā iekļauj ieteikumus par šīs regulas uzlabojumiem. 15. pants Atcelšana Direktīva 2004/67/EK ir atcelta. 16. pants Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs I PIELIKUMS — N-1 RĀDĪTĀJA APRĒĶINĀŠANA 1. N-1 rādītāja aprēķināšana N-1 rādītājs raksturo gāzes infrastruktūras spēju piegādāt gāzi maksimālā pieprasījuma laikā aprēķinātajā platībā, ja rodas traucējumi lielākajā infrastruktūrā. „Aprēķinātā platība” ir ģeogrāfiska platība, kurai aprēķināta N-1 rādītāja piemērošana. Lielākās infrastruktūras darbības traucējumu gadījumā visas pārējās pieejamās gāzes piegādes infrastruktūras tehniskajai jaudai [14] jābūt vismaz līdzvērtīgai aprēķinātās platības kopējam gāzes pieprasījumam sešdesmit dienu aukstākajā periodā, kad ir ārkārtīgi liels gāzes pieprasījums un ko statistiski novēro ik pēc divdesmit gadiem. N-1 rādītājam (skatīt aprēķina formulu) jābūt vismaz vienādam ar 100 %. ……………………….IPm+Pm+Sm+LNGm – Im -Tout N-1[%] = --------------------------------------------- * 100, N-1 ≥ 100% ……………………………………….Dmax Definīcijas, ko izmanto N-1 rādītāja aprēķināšanā. Ar piegādi saistītās definīcijas IPm – importētās gāzes cauruļvadu maksimālā tehniskā jauda (miljonos m3 dienā) ir to gāzesvadu maksimālās tehniskās jaudas summa, pa kuriem piegādā gāzi aprēķinātajai platībai. Pm – maksimālā ieguves jauda (miljonos m3 dienā) ir maksimālā iespējamā ieguves ātruma summa aprēķinātajā platībā no visām gāzes ieguves rūpniecības iekārtām, ņemot vērā kritiskos elementus, piemēram, gāzes atguvi; Sm – daudzums (miljonos m3 dienā), kuru iespējams piegādāt krīzes gadījumā, ir visu uzglabāšanas sistēmu maksimālais atdeves ātrums aprēķinātajā platībā, ko ir iespējams saglabāt katrā no traucējumu perioda sešdesmit dienām. Šo ātrumu ir iespējams noteikt, kombinējot dažādu uzglabāšanas sistēmu atdeves ātrumus, ko izmanto sešdesmit dienu periodā. LNGm – maksimālā sašķidrinātās dabasgāzes iekārtas jauda (miljonos m3 dienā) ir visu sašķidrinātās dabasgāzes termināļu maksimāli iespējamās jaudas summa attiecībā uz dabasgāzes sašķidrināšanu vai SDG importēšanu, izņemšanu, papildpakalpojumiem, uzglabāšanai uz laiku un regazifikācijai, ņemot vērā kritiskos elementus, piemēram, kuģu jaudu un uzglabāšanas jaudu un tehniskās iespējas palaist gāzi sistēmā, piegādājot gāzi aprēķinātajai platībai 60 dienu periodā. Im – lielākās gāzes infrastruktūras jauda (miljonos m3 dienā), kas aprēķināto platību apgādā ar lielāko daļu gāzes. Ja aprēķinātajā platībā pastāv iespējas pārvadīt gāzi no vairākiem gāzes vadiem vai ieplūdes punktiem un ja tā nav lielākā infrastruktūra (Ipm ≠ Im), skaitītājā jāatskaita arī pārējās aprēķinātās platības pārvades jauda. Tout – izejošās plūsmas pārvades jauda (miljonos m3 dienā) ir atlikušās tehniskās jaudas summa saistībā ar gāzes pārvadi cauri aprēķinātajai platībai lielākās infrastruktūras darbības traucējumu gadījumā. Pieprasījuma aprēķināšana Dmax – ir iespējas apgādāt aprēķināto platību ar ikdienā vajadzīgo gāzes daudzumu, kas ir saistīts ar aukstāko dienu, kurā ir ārkārtīgi liels gāzes pieprasījums un ko statistiski novēro ik pēc divdesmit gadiem. II PIELIKUMS — GĀZES PIEGĀDES DROŠĪBAS PASĀKUMI, KURI BALSTĪTI UZ TIRGUS PRINCIPIEM Izstrādājot preventīvas un ārkārtas rīcības plānus, kompetentā iestāde ņem vērā šādu orientējošu un neizsmeļošu pasākumu sarakstu. Pasākumi piegādes jomā · Lielāka ieguves elastība · Lielāka importa elastība · Komerciālās gāzes uzglabāšanas sistēmas – atdeves jauda un glabāšanā esošās gāzes tilpums · Sašķidrinātās dabasgāzes termināla jauda un maksimālā palaišanas jauda · Piegādes un ceļu dažādošana · Divvirzienu plūsma · Koordinēta nosūtīšana, ko veic pārvades sistēmas operatori · Ilgtermiņa un īstermiņa līgumi · Ieguldījumi infrastruktūrā · Līgumsaistības gāzes piegādes drošības nodrošināšanai Pasākumi pieprasījuma jomā · Pārtraucami līgumi · Kurināmā aizstāšanas iespēja – alternatīva rezerves kurināmā izmantošana rūpnieciskajās un enerģijas ražošanas iekārtās · Lielāka efektivitāte · Atjaunojamas enerģijas avotu plašāka izmantošana III PIELIKUMS — GĀZES PIEGĀDES DROŠĪBAS PASĀKUMI, KURI NAV BALSTĪTI UZ TIRGUS PRINCIPIEM Izstrādājot preventīvos un ārkārtas rīcības plānus, kompetentā iestāde ņem vērā šādu pasākumu lietderību tikai ārkārtas stāvokļa gadījumā. Pasākumi piegādes jomā · Stratēģiskā gāzes uzglabāšana · Kurināmā aizstāšana piespiedu kārtā · Alternatīva kurināmā krājumu izmantošana (piemēram, saskaņā ar pienākumu nodrošināt naftas krājumus 90 dienām) · Elektroenerģijas izmantošana, kas saražota, izmantojot citus avotus, nevis gāzi Pasākumi pieprasījuma jomā · Dažādi pasākumi pieprasījuma obligātai samazināšanai TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS Šo dokumentu pievieno kā paskaidrojuma raksta papildinājumu. Tāpēc, neietekmējot finanšu pārskata saprotamību, jācenšas neatkārtot paskaidrojuma rakstā minēto informāciju. Pirms šā pārskata aizpildīšanas lūdzam iepazīties ar attiecīgajiem norādījumiem un skaidrojumiem par turpmākajiem punktiem. 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS „Eiropas Parlamenta un Padomes regula par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem” (Darbība saistīta ar uzraudzības speciālistu komandējumiem) 2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM) Attiecīgās politikas jomas un saistītās darbības: 06: Enerģētika un transports 06 04: Tradicionālā un atjaunojamā enerģija 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex BA pozīcijas)), tostarp šādas: 06 01 01: Izdevumi, kas saistīti ar politikas jomā „Enerģētika un transports” nodarbināto personālu 06 04 03: Tradicionālās energoapgādes drošums 06 01 02: Ārštata darbinieki un citi pārvaldības izdevumi politikas jomas „Enerģētika un transports” atbalstam 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums Sākums: 2010. gads. Beigu datums nav noteikts. 3.3. Budžeta informācija (vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas) Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | 06.01.01 | Fakult. | Nedif. [15] | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 5 | 06.04.03 | Fakult. | Dif. | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 1a | 06.01.02 | Fakult. | Nedif. | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 5 | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā | Darbības izdevumi [16] | | | | | | | | | Saistību apropriācijas (SA) | 8.1 | a | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 3 | Maksājumu apropriācijas (MA) | | b | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 3 | Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi [17] | | | | | Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4 | c | | | | | | | | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | | | | | | | | Saistību apropriācijas | | a+c | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 3 | Maksājumu apropriācijas | | b+c | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 3 | Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi [18] | | | Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5 | d | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 1,464 | Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6 | e | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,9 | Kopējās orientējošās izmaksas KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | | a+c+d+e | 0,89 | 0,89 | 0,89 | 0,89 | 0,89 | 0,89 | 5,364 | KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | | b+c+d+e | 0,89 | 0,89 | 0,89 | 0,89 | 0,89 | 0,89 | 5,364 | Ziņas par līdzfinansējumu Ja priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas). miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Līdzfinansētājs | | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā | …………………… | f | | | | | | | | KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | | | | | | | | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu x Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu. Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā. Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi [19] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu). 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem x Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: NB! Visas ziņas un apsvērumi par ietekmes aprēķināšanas metodi jānorāda atsevišķā pielikumā. miljonos EUR (1 zīme aiz komata) | | Pirms darbības [Gads n-1] | | Pēc darbības | Budžeta pozīcija | Ieņēmumi | | | [Gads n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] [20] | | a) nominālie ieņēmumi | | | | | | | | | | b) ieņēmumu izmaiņas | | | | | | | | | (Precizēt katru attiecīgo budžeta ieņēmumu pozīciju; ja darbība ietekmē vairākas budžeta pozīcijas, tabulai pievieno vajadzīgo rindu skaitu.) 4.2. Cilvēkresursi, izteikti ar pilna laika ekvivalentu, FTE (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) — sīkāk skatīt 8.2.1. punktā Gada vajadzības | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā — cilvēkresursi | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI Priekšlikuma konteksts jāizklāsta paskaidrojuma rakstā. Šajā tiesību akta finanšu pārskata punktā jāiekļauj šāda papildinformācija. 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Atbilstīgi ierosinātajam Eiropas Parlamenta un Padomes regulā par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem Komisija izveido pastāvīgas uzraudzības darba grupu, kurā ir nozares speciālisti un Komisijas pārstāvji. Uzraudzības darba grupu nodarbina gāzes piegādes traucējumu vai iespējamu traucējumu gadījumā un tā uzrauga un ziņo par gāzes plūsmu Eiropas Savienībā un ārpus tās, sadarbojoties ar piegādes un tranzīta valstīm. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija 2009. gada janvāra gāzes krīze apliecināja, ka gāzes piegādes drošības problēmas nav iespējams risināt tikai ar dalībvalstu mēroga iniciatīvām. Ir vajadzīga Kopienas iesaistīšanās, lai nodrošinātu koordinētu rīcību un mazinātu krīzes ietekmi, kā arī īstenotu saskaņotas iniciatīvas attiecībā uz piegādātājiem un tranzīta valstīm. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji 2009. gada janvāra gāzes krīze arī apstiprināja, ka Kopienas rīcībā jābūt instrumentam, lai īsā laikā nodarbinātu uzraudzības grupu, kurā ir nozares eksperti, atbalsta sniegšanai Komisijas pārstāvjiem gāzes krīzes laikā. 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto metodi [21]. X Pārvalda centralizēti x Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija ٱ Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot: ٱ izpildaģentūrām ٱ Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē ٱ dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu ٱ Pārvalda dalīti vai decentralizēti ٱ kopā ar dalībvalstīm ٱ kopā ar trešām valstīm ٱ Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) Piezīmes: 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Uzraudzības grupas darbības tiks novērtētas un iekļautas ziņojumā, kuru sagatavo katru gadu. 6.2. Novērtēšana 6.2.1. Provizoriskais novērtējums Neattiecas 6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi) Neattiecas 6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums Neattiecas 7. Krāpšanas apkarošanas pasākumi Uzraudzības darbības tiks novērtētas reizi gadā un tiks sagatavots ziņojums. Uzraudzības grupas darbībām piemēro standarta krāpšanas apkarošanas pasākumus, kurus īsteno Komisija. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Mērķi, darbības un rezultāti | Rezultāta veids | Vidējās izmaksas | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ | | | | Rezultātu skaits | Kopējās izmaksas | Rezultātu skaits | Kopējās izmaksas | Rezultātu skaits | Kopējās izmaksas | Rezultātu skaits | Kopējās izmaksas | Rezultātu skaits | Kopējās izmaksas | Rezultātu skaits | Kopējās izmaksas | Rezultātu skaits | Kopējās izmaksas | DARBĪBAS MĒRĶIS Nr.1 [22] … | | | | | | | | | | | | | | | | | Darbība Nr. 1 Uzraudzības grupas komandējums | Maksājumi par speciālistu komandējumiem (provizoriski 10 komandējumi, katrs ilgst 50 dienas) | | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 50 | 2,5 | Rezultāts Nr. 1 | | | | | | | | | | | | | | | | | Rezultāts Nr. 2 | | | | | | | | | | | | | | | | | Darbība Nr. 2 …. | | | | | | | | | | | | | | | | | Rezultāts Nr. 1 | | | | | | | | | | | | | | | | | Starpsumma (mērķis Nr. 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | DARBĪBAS MĒRĶIS Nr.2 1 ……… | | | | | | | | | | | | | | | | | Darbība Nr. 1 …. | | | | | | | | | | | | | | | | | Rezultāts Nr. 1 | | | | | | | | | | | | | | | | | Starpsumma (mērķis Nr. 2) | | | | | | | | | | | | | | | | | DARBĪBAS MĒRĶIS Nr.n 1 ……… | | | | | | | | | | | | | | | | | Starpsumma (mērķis Nr. n) | | | | | | | | | | | | | | | | | KOPĀ — IZMAKSAS | | | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 50 | 2,5 | 8.2. Administratīvie izdevumi 8.2.1. Cilvēkresursu daudzums un veidi Amata veids | | Personāls, kas iesaistāms darbības pārvaldībā, izmantojot esošos un/vai papildu resursus (amata vietu skaits/ pilna laika ekvivalents) | | | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki [23](XX 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | | B*, C*/AST | | | | | | | Personāls, ko finansē [24] atbilstoši XX 01 02. pantam | | | | | | | Pārējais personāls [25], ko finansē atbilstoši XX 01 04/05. pantam | | | | | | | KOPĀ | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi Uzraudzības komandējumi dalībvalstīs un/vai trešās valstīs, ja tas nepieciešams gāzes krīzes gadījumā. Komandējumu rezultāti tiks paziņoti dalībvalstīm, norādot tos komandējumu atskaitēs, un Gāzes koordinācijas grupas sanāksmēs. 8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā) (Ja izvēlas vairākas iespējas, norādīt amata vietu skaitu saistībā ar katru no tām) x Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana) Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam 8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi) miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta pozīcija(numurs un nosaukums) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ | 1. Tehniskais un administratīvais atbalsts (tostarp attiecīgās personāla izmaksas) | | | | | | | | Izpildaģentūras [26] | | | | | | | | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | | | | | | | | - iekšējais (intra muros) | | | | | | | | - ārējais (extra muros) | | | | | | | | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | | | | | | | | 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Cilvēkresursu veids | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u. c.)(norādīt budžeta pozīciju ) | | | | | | | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu. 2 AD FTE (pilna laika ekvivalents) EUR 122 000/ierēdnis/gadā* 2= EUR 244 000 Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata) | | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5un turpmākie gadi | KOPĀ | XX 01 02 11 01 — Komandējumi | | | | | | | | XX 01 02 11 02 — Sanāksmes un konferences | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,9 | XX 01 02 11 03 — Komitejas [27] | | | | | | | | XX 01 02 11 04 — Pētījumi un konsultēšanās | | | | | | | | XX 01 02 11 05 — Informācijas sistēmas | | | | | | | | 2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | | | | | | | | 3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | | | | | | | | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,9 | Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā Regulāras Gāzes koordinācijas grupas sanāksmes, kurās tiek apspriesti ar gāzes piegādes drošību saistīti jautājumi (30 speciālisti x EUR 1000 x 5 sanāksmes). [1] OV L 127, 29.04.2004., 92. lpp. [2] OV C , , lpp. [3] OV C , , lpp. [4] OV C , , lpp. [5] OV C , , lpp. [6] OV L [7] Direktīva XXX [8] OV L 314, 1.12.2007., 9. lpp. [9] OV L 345, 23.12.2008., 75. lpp. [10] OV L 127, 29.4.2004., 92. lpp. [11] Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/xxx/Ek, ar ko groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (OV L [ ]). [12] Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru (OJ L [ ]). [13] Direktīvas XX. pants, OV L [14] 2. panta 18. punktā projektā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EC) Nr. …/… par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par Regulas (EK) Nr. 1775/2005 atcelšanu „tehniskā jauda” ir maksimāli iespējamā konstantā jauda, ko pārvades sistēmas operators var nodrošināt tīkla lietotājiem, ņemot vērā sistēmas integritāti un prasības attiecībā uz pārvades tīkla darbību. [15] Nediferencētās apropriācijas (turpmāk tekstā — nedif.). [16] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā. [17] Izdevumi, kas ietverti xx. sadaļas xx 01 04. pantā. [18] Izdevumi, kas ietverti xx 01 nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu. [19] Sk. Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [20] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu ailes. [21] Ja metodes ir vairākas, sniegt papildu informāciju šā punkta iedaļā „Piezīmes”. [22] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā [23] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [24] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [25] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā. [26] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu. [27] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder. --------------------------------------------------