LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 9.6.2004 
COM(2004) 416 gal īgā redakcija 
Volume I 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM UN EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI 
“Eiropas Vides un vesel ības rīcības plāns 2004. – 2010. gadam” 
{SEC(2004) 729 } 
 
LV 2   LV KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM UN EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI 
“Eiropas Vides un vesel ības rīcības plāns 2004. – 2010. gadam” 
SATURS 
Labāka veselība labākā vidē – nākotnē risināms jautājums ................................................ 4 
Rīcības plāna izcelsme ............................................................................................................... 4 
Rīcības plāna galvenie elementi................................................................................................. 5 
Kā rīcības plāns tiks ieviests?..................................................................................................... 8 
Starptautiskais l īmenis – Budapeštas Ministru konference par vidi un vesel ību ....................... 8 
TEHNISKIE PIELIKUMI 
I PIELIKUMS ............................................................................................................................  
Pasākumi 2004. – 2010. gadam .................................................................................................  
Informācijas aprites uzlabošana, izstr ādājot integrētu vides un vesel ības inform āciju................  
Zināšanu trūkuma kompens ēšana, veicinot vides un vesel ības izpēti un nosakot jaun ās 
problēmas. ......................................................................................................................  
Atbilde: politiku p ārskatīšana un sazi ņas uzlabošana ..................................................................  
Problēmu apzināšana, riska pazi ņošana, apm ācības un izgl ītība .................................................  
Riska samazin āšanas politikas izskat īšana un piel āgošana ..........................................................  
II PIELIKUMS: KONSULT ĀCIJU PROCESS  : to organiz āciju saraksts, ar kur ām ir 
notikušas apspriedes R īcības plāna ietvaros.................................................................................  
Rīcības plāna ietvaros organiz ēto sanāksmju saraksts .................................................................  
III PIELIKUMS: GALVENO PAS ĀKUMU GRUPU IEVIEŠANAS TERMI ŅŠ..............  
GLOSĀRIJS ...............................................................................................................................  
 
LV 3   LV LABĀKA VESEL ĪBA LABĀKĀ VIDĒ – NĀKOTNĒ RISINĀMS JAUT ĀJUMS  
 R īcības plāna izcelsme 
Laba vesel ība dažreiz ir tas, ko ikviens no mums v ēlas – sev, saviem b ērniem un 
mūsu sabiedr ībai, garant ējot lielākus ekonomiskos un soci ālos pabalstus. Tai ir 
būtiska noz īme ilgtermi ņa ekonomikas izaugsm ē un ilgtermi ņa attīstībā – arvien 
pieaug pier ādījumi, ka vesel ības izmaksas nav augstas, bet dr īzāk augstas ir 
izmaksas, kas raduš ās sliktas vesel ības rezult ātā (attiecībā uz veselības aprūpi, zālēm, 
slimības atvaļinājumu, zemu produktivit āti, invalidit āti un agru aiziešanu pensij ā) 1.  
Eiropas pilso ņi pauž bažas par vides iesp ējamo ietekmi uz vesel ību un gaida, lai 
likumdev ēji atbilstoši r īkotos. Pamatojoties uz sabiedr ības bažām un L īguma 
saistībām2, Komisija ir atbild īga par to, lai pl ānotu nelabv ēlīgas vides un vesel ības 
attiecības, lai risin ātu šīs problēmas daudz efekt īvāk. Rīcības plāna mērķis ir uzlabot 
labklājību, kā arī maksimāli palielin āt iespējamās ekonomisk ās priekšroc ības, jo 
finanšu resursu izlietojums kori ģējošām darbībām un zaud ētai produktivit ātei bieži 
vien ir liel āks nekā profilakses izmaksas. 
Kā indivīdi mēs varam izv ēlēties mūsu dzīvesveidu, t ādējādi ietekm ējot mūsu 
veselību. Tomēr mēs arī paļaujamies uz valsts iest ādēm, ka tās nodrošin ās mūs ar 
uzticamu inform āciju, uz k ā pamata balst īt mūsu lēmumus, un ka t ās aizsargās mūs 
no draudiem, kas tiek rad īti veselībai un labkl ājībai un ko m ēs nespējam kontrol ēt. 
Mēs nevaram noteikt gaisa kvalit āti, ko mēs elpojam, vai vienm ēr aizsargāt sevi pret 
piesārņojumu – dažreiz pat pirms m ēs esam dzimuši. Nesen veiktie p ētījumi par 
vides un vesel ības saistību ietver apr ēķinus, ka katru gadu apm ēram seši l īdz deviņi 
tūkstoši Francijas pils ētnieki priekšlaic īgi mirst gaisa pies ārņojuma dēļ3 un ka 
apmēram viena sest ā daļa no kopējiem bērnu slimības un nāves gadījumiem ir saist īti 
ar vides faktoriem.4 
Jo īpaši satrauc vides atst ātās sekas uz iedz īvotāju jutīgajām grupām. Stratēģijā īpaša 
uzmanība tiek piev ērsta bērniem, jo vi ņi tiek pak ļauti iedarb ībai vairāk nekā 
pieaugušie. Tagad uzdevums ir veikt pas ākumus attiec ībā uz bērnu tiesībām augt un 
dzīvot veselīgā vidē un ieviest šos pas ākumus ne tikai strat ēģijā, bet arī Konvencij ā 
par bērna tiesībām un Pasaules samit ā par ilgtsp ējīgu attīstību.  
                                                 
1 Piem ēram: kop ējais gada finansi ālā apgrūtinājums, kas Eirop ā radīts plaušu slim ību dēļ, tiek lēsts 
102 miljardu eiro apjom ā. Šo skaitli var sal īdzināt ar Īrijas IKP. Hroniska trauc ējoša plaušu slim ība 
(HTPS) ir visbiež āk konstatētā respirator ās sistēmas slimība Eiropā, katru gadu radot izdevumus 38,7 
miljardu eiro apm ērā, no kuriem 74 % (28,6 miljardi) sast āda zaudētas darba dienas. Netiešie izdevumi 
produktivit ātes zaudējumos sast āda gandrīz 3 reizes no t ām izmaks ām, kas saist ītas ar tiešo vesel ības 
aprūpi. Eiropas Balt ā grāmata par plaušu slim ībām, Eiropas Respiratorisk ā savienība (ERA) un 
Eiropas Plaušu fonds (EPF), 2003. gada novembr ī. 
2 L īguma 152. un 174. pants 
3 Francijas Vides un vesel ības drošības aģentūras 2004. gada zi ņojums 
(http:// www.affse.fr/documents/Rapport_1.pdf ) 
4 Eiropas b ērnu un pieaugušo slim ību un kait ējuma apgr ūtinājums, kas radies noteiktu vides faktoru d ēļ, 
Francesca Valent, D'Anna Little, Fabio Barbone, Giorgio Tamburlini ; PVO, Žen ēva 2004. gads 
(presē). 
 
LV 4   LV Gan nacion ālā, gan ES l īmeņa izpēte ir ievērojami uzlabojusi m ūsu zināšanas par 
saistību starp vidi un vesel ību un ir ļāvusi mums veikt pas ākumus, piem ēram, 
pakāpeniski samazinot svinu degviel ā. Tomēr vairāku vides risku atst ātās sekas uz 
veselību ir likumsakar ību kopums, kas nav labi izprasts. 
Izpēte ir svar īga, nostiprinot zin āšanu bāzi un nodrošinot konkr ētus pasākumus, ar 
kuru pal īdzību Eiropas vides un vesel ības izpētes rezult āti tiks izmantoti 
likumdošanas proces ā, lai analiz ētu un aizpild ītu nepiln ības Eiropas vides un 
veselības aktivit ātēs. Darba vides politisk ās nostādnes ietekm ē arī veselību gan darba 
vietā, gan ārpus tās. Tāpēc ir jāizstrādā noteikti punkti Kopienas strat ēģijā par 
veselību un droš ību darba viet ā5. Šo iemeslu d ēļ Komisija 2003. gada j ūnijā uzsāka 
izstrādāt vides un vesel ības stratēģiju (kas min ēta kā SCALE  iniciatīva6), iesakot 
izmantot integr ētu pieeju un nodrošin āt ciešāku sadarb ību starp vesel ības, vides un 
izpētes jomām. Tās pievienot ā vērtība ir Kopienas sist ēmas izveide, integrējot 
informāciju par vides st āvokli, ekosist ēmu un  cilvēku veselību. Tādējādi kopējā 
vides radītā ietekme uz cilv ēku veselību tiktu izv ērtēta daudz efekt īvāk, ņemot vērā 
tādas sekas k ā: kombinētās sekas, kombin ētā iedarbība un kop īgās sekas. Strat ēģijas 
galvenais m ērķis ir izstr ādāt vides un vesel ības „ iemeslu-seku sist ēmu”, kas 
nodrošinās nepieciešamo inform āciju Kopienas politikas izstr ādāšanā, pievēršot 
uzmanību avotiem un vesel ību ietekm ējošiem faktoriem. 
Ņemot vērā jautājuma plašo spektru un sarež ģītību, stratēģijā izstrādāja ilgtermi ņa 
pieeju, kas tiks ievi esta cikliski, pak āpeniski izv ēršot to līdz ar zin āšanu bāzes 
uzlabošanos. Strat ēģiju pozitīvi vērtēja Padome, Eiropas Parlaments un Eiropas 
Ekonomikas un soci ālo lietu komiteja, kas uzsv ēra nepieciešam ību izstrādāt rīcības 
plānu, kas balst īts uz pašreiz ējām politiskaj ām nostādnēm un programm ām, kā arī 
cieši sadarboties ar attiec īgajām starptautiskaj ām organiz ācijām.  
Šis rīcības plāns laika periodam no 2004. – 2010. gadam ir izstr ādāts, lai sniegtu ES 
zinātniski pamatotu inform āciju, kas nepieciešama, lai pal īdzētu 25 ES dal ībvalstīm 
samazināt konkrētu vides faktoru nelabv ēlīgo ietekmi uz vesel ību un lai nostiprin ātu 
sadarbību starp vides, vesel ības un izp ētes jomā iesaistītajām pusēm. Tajā ir ņemti 
vērā citu instit ūciju apsvērumi, nosakot ieteiktos pas ākumus. Bez tam r īcības plāns ir 
izstrādāts tā, lai tas atbilstu pašreiz ējiem tiesību aktiem re ģionālajā, nacionālajā, 
Eiropas un starptautiskaj ā līmenī, galvenok ārt PVO Eiropas vides un vesel ības 
procesam. R īcības plāna ietvaros tiek veikti pas ākumi, lai nodrošin ātu drošāku vidi 
bērniem. 
 R īcības plāna galvenie elementi 
Šis Rīcība plāns attiecas uz pirm ā cikla periodu un ir izstr ādāts ciešā sadarbībā ar 
ekspertiem no dal ībvalstīm, kā arī ar galveno iesaist īto pušu p ārstāvjiem, tostarp ar ī 
no jaunaj ām dalībvalstīm, kas ir iesaist ītas jau kopš procesa s ākuma (skat īt 
II pielikumu, lai g ūtu detaliz ētāku inform āciju par konsult āciju procesu). Taj ā ir trīs 
galvenie temati: 
                                                 
5 K ā piemēru var min ēt Padomes Direkt īvu 92/85/EEK par pas ākumu ieviešanu, lai veicin ātu drošības un 
veselības aizsardz ības darbā uzlabošanu str ādājošām grūtniecēm, sieviet ēm, kas str ādā pēcdzemdību 
periodā vai strādājošām sievietēm, kas baro b ērnu ar krūti. Minētā direktīva paredz ne tikai m ātes, bet 
arī bērna veselības aizsardz ību. 
6 Komisijas Pazi ņojums par Eiropas Vides un vesel ības stratēģiju KOM (2003) 338 gal īgais 
 
LV 5   LV • informācijas aprites uzlabošana, lai izprastu saist ību starp pies ārņojuma avotiem 
un ietekmi uz vesel ību (pasākumi no 1 – 4);  
• zināšanu trūkuma kompens ēšana, veicinot izp ēti un risinot jaun ās problēmas vides 
un veselības jomā (pasākumi no 5 - 8); 
• politisko nost ādņu pārskatīšana un sazi ņas uzlabošana (pas ākumi no 9-13). 
Līdz ar izpratnes uzlabošanos, turpm āk definēs un izstr ādās konkrētus pasākumus 
attiecībā uz politisko “reakciju”. Pirmais solis ir izv ērtēt sekas, ko rada vides faktori 
attiecībā uz vesel ības probl ēmām. Tas ietver zin āšanu un inform ācijas apriti par 
vides cēloņiem, ieskaitot pies ārņojuma avotu ce ļu uz cilvēku veselību. Uzlabojumi 
vides un vesel ības uzraudz ībā ir nepieciešami, lai nodrošin ātu, ka abas politisk ās 
nostādnes tiek atbilstoši koordin ētas. Bez tam ES likumdošanas programma izp ētes 
jomā tika pastiprin āti veikta zin ātniskā izpēte, lai analiz ētu un uzlabotu zin āšanas par 
cēloņu sakarībām starp vides faktoriem un cilv ēku veselību. Tikai tad, ja ir pieejami 
skaidri pier ādījumi, kas ir ar ī saskaņā ar piesardz ības principu7, var izstr ādāt 
atbilstošas politisk ās nostādnes, lai izskat ītu un, ja nepieciešams, labotu politisk ās 
reakcijas, un izstr ādātu jaunas nost ādnes.  
Rīcības plāna kopsavilkums var ētu būt šāds, un tas ir s īkāk izklāstīts dokument ā 
“Eiropas Vides un vesel ības rīcības plāna tehniskie pielikumi. 2004. – 2010. gads.”: 
1 – UZLABOT INFORM ĀCIJAS APRITI, att īstot integr ētu vides un vesel ības 
informāciju, lai izprastu saist ību starp pies ārņojuma avotiem un uz vesel ību 
atstātajām sekām:  
Pasākums Nr. 1: izstr ādāt vides vesel ības rādītājus. 
Pasākums Nr. 2: izstr ādāt integrētu vides uzraudz ību, ieskaitot p ārtiku, lai ļautu 
noteikt nelabv ēlīgas iedarb ības uz cilv ēkiem faktorus.  
Pasākums Nr. 3: izstr ādāt saskaņotu pieeju, lai uzraudz ītu biotopu Eirop ā.  
Pasākums Nr. 4: veicin āt sadarbību un vienotas aktivit ātes vides un vesel ības jomā. 
2 – KOMPENS ĒT ZINĀŠANU TR ŪKUMU, veicinot izp ēti vides un vesel ības 
jomā un nosakot jaun ās problēmas 
Pasākums Nr. 5: integr ēt un stiprin āt Eiropas vides un vesel ības izpēti.  
Pasākums Nr. 6: slim ību, traucējumu un iedarb ības izpēte. 
Pasākums Nr. 7: izstr ādāt metodolo ģiskas sistēmas, lai analiz ētu mijiedarb ību starp 
vidi un vesel ību.  
Pasākums Nr. 8: nodrošin āt, ka potenci ālie vides un vesel ības riski tiek noteikti un 
risināti. 
3 - ATBILDE: POLITIKU P ĀRSKATĪŠANA UN SAZI ŅAS UZLABOŠANA, 
attīstot probl ēmu apzin āšanu, riska pazi ņošanu, apm ācības un izgl ītību, lai 
sniegtu iedz īvotājiem inform āciju, kas nepieciešama, lai veiktu lab āku izvēli 
veselības jomā, un lai pārliecinātos, ka profesion āļi katrā jomā ir modri un seko l īdzi 
vides un vesel ības mijiedarb ībai. 
Pasākums Nr.9 : izstr ādāt sabiedrības veselības pasākumus un sadarb ības tīklu, 
nosakot vides un vesel ības faktorus ar sabiedr ības veselības programmas pal īdzību. 
                                                 
7 Piesardz ības principa piem ērošanas krit ēriji ir defin ēti Komisijas Pazi ņojumā KOM (2000)1 gal īgais 
 
LV 6   LV Pasākums Nr.10 : veicin āt profesion āļu apmācību un uzlabot organiz āciju kapacit āti 
vides un vesel ības jomā. 
izskatot un piem ērojot riska samazin āšanas politiku 
Pasākums Nr.11 : koordin ēt iesāktos riska samazin āšanas pas ākumus un piev ērst 
uzmanību priorit ārajām slimībām. 
Pasākums Nr.12 : uzlabot gaisa kvalit āti telpās.  
Pasākums Nr.13 : sekot elektromagn ētisko lauku att īstības pētījumiem. 
Sākotnējā perioda laik ā rīcības plānā uzmanība tiek piev ērsta galvenok ārt labākas 
izpratnes ieg ūšanai par saist ību starp vides faktoriem un respirator ās sistēmas 
slimībām, nervu sist ēmas trauc ējumiem, v ēzi un endokr īnās sistēmas darb ības 
traucējumu sek ām. Attiec ībā uz šīm vairāku cēloņu slimībām un nosac ījumiem 
pastāv rādītāji un daži s ākotnēji pierādījumi, ka vides faktoriem ir b ūtiska nozīme šo 
slimību attīstībā un saasin āšanās procesā. Lai raksturotu vi des ietekmi daudz 
precīzāk un uzman ību pievērstu svarīgākajām slimībām un nosac ījumiem šo slim ību 
grupās, ir nepieciešama prec īzāka inform ācija. Rīcības plānā tiks izstr ādātas 
mērķtiecīgas izpētes darbības, lai uzlabotu zin āšanas par attiec īgajām cēloņu 
likumsakar ībām un, taj ā pašā laikā, tiks uzlabota vesel ības uzraudz ība, lai gūtu 
labāku priekšstatu par slim ību rašanos Kopien ā.  
Cits svar īgs inform ācijas aspekts ir uzraudz īt iedarbību caur vidi, ieskaitot vides 
faktorus, kas galvenok ārt saistīt i  a r  š o  s l i m ību rašanos. Lai izstr ādātu saskaņotus 
noteikumus integr ētās iedarbības uzraudz ībai, tika veikti tr īs izmēģinājuma projekti 
attiecībā uz vielām, par kur ām jau ir pieejama inform ācija un tiek veikta uzraudz ība 
(dioksīni un PCB8, smagie met āli un endokr īnās sistēmas darb ības trauc ējumi). 
Rīcības plānā tiks izmantoti šie noteikumi, lai izv ērtētu ne tikai izm ēģinājumu 
projektos ietverto vielu, bet ar ī visu to galveno vides faktoru iedarb ību, kas saist īti ar 
vides probl ēmām. Bez tam tiks ar ī piemērota vides un p ārtikas uzraudz ība, ja tas b ūs 
nepieciešams.9 
Tiklīdz nepieciešam ā ar risku saist ītā informācija ir pieejama, priv ātpersonas vai 
valsts politikas veidot āji var pie ņemt atbilstošus riska vad ības lēmumus. Abos 
gadījumos sazi ņa un probl ēmu apzin āšana būs svarīga, nodrošinot, ka tiek pie ņemti 
labi inform ēti uz zinātni balstīti lēmumi. 
Rīcības plānā ir iestrādātas ar bērnu veselību saistītās problēmas. Uzraudz ības laikā 
tiks apskat īti svarīgākie bērnu vesel ības jautājumi, kā arī to vides faktoru ietekme, 
pret kuriem b ērni ir seviš ķi jutīgi. Izpēte jutīguma jom ā ir jo īpaši svar īga, jo 
politiskās reakcijas (nost ādnes) ir j āpielāgo bērnu vajadz ībām tajos gad ījumos, kad 
jutīgums ir seviš ķi paaugstin āts. Rīcības plāna priekšlikumi par ārējā gaisa 
piesārņojumu ir svar īgi, jo zin ātniskie pētījumi liecina, ka b ērnu vesel ību jo īpaši 
ietekmē vidē esošie tabakas d ūmi (VTD).  
Komisijas 2003. gada j ūnija paziņojumā uzsvēra reģionālās atšķirības, kas past āv 
visā Eiropā attiecībā uz vides vesel ības probl ēmām. Piemēram, ūdens izrais ītu 
                                                 
8 Polihlorbifenils 
9 Papildus visp ārējās metodolo ģijas izstrādei darba grupa izstr ādāja daudzus ieteikumus, kas saist īti ar 
šīm vielām. Tie tiks ņemti vērā Komisijas likumdošanas iniciat īvās, piemēram, dioks īna un PCB 
izmantošanas strat ēģijā (KOM (2001) 593), Endokr īno traucējumu nov ēršanas strat ēģijā (KOM (1999) 
706) un jaunaj ā Dzīvsudraba strat ēģijā. 
 
LV 7   LV slimību izplat ība un ārējo piesārņojumu ietekme ir liel āka vairākās jaunajās 
dalībvalstīs, kamēr astmas izplat ība ir lielāka citās dalībvalstīs. Daudz ir dar īts un 
joprojām tiek veikts, lai samazin ātu šīs atšķirības. Ir vērojama iev ērojama vair āku 
slimību un nāves gadījumu skaita samazin āšanās saistībā ar respirator ās sistēmas 
slimībām gaisa pies ārņojuma samazin āšanas pas ākumu rezult ātā. Rīcības plāna 
ietvaros ar ī uzlabos inform āciju un zin āšanas par pašreiz ējām atšķirībām, kas past āv 
starp reģioniem un valst īm paplašin ātajā Eiropas Savien ībā, ņemot vērā ES finans ēto 
projektu rezult ātus par emisij ām jaunaj ās dalībvalstīs (piemēram, attiec ībā uz 
dioksīniem). 
 K ā Rīcības plāns tiks ieviests? 
Lai izprastu un risin ātu ar vidi saist ītas veselības problēmas, ir nepieciešama ilgstoša 
sadarbība ar visām iesaistītajām pusēm – dalībvalstīm, nacion ālajām, reģionālajām 
un vietējām iestādēm, vides, vesel ības un izp ētes kopien ām, rūpniecības nozares 
pārstāvjiem, lauksaimniekiem un ieinteres ētajām person ām. Atbild ība progresa 
sasniegšan ā šajā sarežģītajā jomā tiek dalīta starp: 
• dalībvalstīm, kas ir atbild īgas par uzraudz ības un riska vad ības pasākumu 
ieviešanu. Bez tam t ās ir atbild īgas arī par izpēti, izglītību un apm ācībām, kas ir 
galvenais vides un vesel ības mijiedarb ības aspekts un kam ir b ūtiska noz īme, 
nodrošinot, ka rezult āti tiek sasniegti nacion ālajā līmenī, izskatīti diskusij ās ES 
līmenī un ES inform ācija tiek izplat īta nacionālajā un vietējā līmenī; 
• ieinteresētajām pusēm, kā, piemēram, rūpniecības nozarei un pilsoniskajai 
sabiedrībai, kam ir b ūtiska noz īme, īstenojot inform āciju par identific ētajiem 
draudiem prevent īvās un jaunās darbībās; 
• Komisiju, kas turpin ās iesaistīt visas galven ās ieinteres ētās puses un veicin ās 
sadarbību ES līmenī tās kompetences ietvaros, k ā arī nodibinās kontaktus ar 
Eiropas Vides a ģentūru, Eiropas P ārtikas nekait īguma iest ādi un citām svarīgām 
institūcijām. Ieinteres ētās puses tiks piln ībā iesaistītas ieviešanas proces ā ar 
konsultatīvās grupas pal īdzību (kas sast āvēs no dal ībvalstīm, ieinteres ētajām 
personām un starptautiskaj ām organiz ācijām). Ja tas b ūs nepieciešams, notur ēs 
apspriedes ar attiec īgajām zinātniskajām komitej ām un darba grup ām. Komisija 
2007. gad ā turpinās veikt ceturkš ņa vidusposma p ārskatu attiec ībā uz Rīcības 
plāna ieviešanu. Komisija ievies īs pasākumus, izmantojot pašreiz ējās iniciatīvas 
un programmas un jau piesaist ītos resursus, galvenok ārt Sabiedr ības vesel ības 
aizsardzības programmu, Sesto pamatprogrammu p ētniecības jomā un iesaist īto 
dienestu operat īvo budžetu; 
• starptautisk ām organiz ācijām, kā PVO , EDSO  un ANO  iestādes, kurām ir liela 
pieredze vides un vesel ības jautājumos. Turpm āka sadarb ība ar tām būs svarīga, 
lai nodrošin ātu, ka š īs zināšanas un pieredze tiek  izmantota turpm ākajās 
aktivitātēs. 
 Starptautiskais l īmenis – Budapeštas vald ības konference par vidi un vesel ību 
Rīcības plāns ir Komisijas sniegtais ieguld ījums Ceturtaj ā ministru konferenc ē par 
vidi un vesel ību, ko PVO 2004. gada j ūnijā organizēja Budapešt ā. Tā tika organiz ēta 
 
LV 8   LV atbilstoši Ministru deklar ācijai un B ērnu un vides r īcības plānam Eirop ā (CEHAPE ), 
kas tika izstr ādāts tā, lai to var ētu piemērot Budapešt ā.  
Komisija Budapešt ā pieņemto secin ājumu ieviešan ā turpinās aktīvi sadarboties ar 
PVO attiec ībā uz visu vides un vesel ības aspektu mijiedarb ību.