2009
STRUKTŪRPASĀKUMU IZDEVUMU 
EFEKTIVITĀTE NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANĀ  
1994.1999. UN 2000.2006. GADA 
PROGRAMMU POSMĀEIROPAS 
REVĪZIJAS PALĀTA
Īpašais ziņojums  Nr. 3PILSĒTU AGLOMERĀCIJU NOTEKŪDEŅI UN TO DŪŅAS VAR IETEKMĒT 
EIROPAS EZERU, UPJU, PIEKRASTES ŪDEŅU, GRUNTSŪDEŅU UN AUGSNES KVALITĀTI. TĀPĒC EIROPAS SAVIENĪBA IR PIEŅĒMUSI VAIRĀKAS DIREKTĪVAS, KĀ ARĪ LĪDZFINANSĒJUSI KOMUNĀLO NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTU BŪVNIECĪBU. ŠAJĀ ZIŅOJUMĀ PALĀTA ANALIZĒ, VAI ES LĪDZFINANSĒTĀS ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTAS PIENĀCĪGI ATTĪRA NOTEKŪDEŅUS UN VAI ŠO IEKĀRTU SARAŽOTĀS DŪŅAS TIEK PAREIZI IZVIETOTAS. ZIŅOJUMĀ IR APSKATĪTA ARĪ KOMISIJAS LOMA.
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA
ISSN 18310877
LV
QJ-AB-09-003-LV-C
ISBN 978-92-9207-254-4
ld904920_LV_coverBT.indd   1 20/05/09   9:22:00
Kā saņemt ES izdevumus
Maksas izdevumi:
• iepērkoties EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
• grāmatnīcās, norādot nosaukumu, izdevēju un/vai ISBN numuru;•  tieši sazinoties ar vienu no mūsu pārdošanas punktiem. Informāciju saziņai 
varat iegūt šādā interneta adresē: http://bookshop.europa.eu vai sūtot faksu uz +352 2929-42758.
Bezmaksas izdevumi:• izmantojot EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
•  Eiropas Komisijas pārstāvniecībās un delegācijās. Informāciju saziņai varat iegūt 
šādā interneta adresē: http://ec.europa.eu vai sūtot faksu uz +352 2929-42758.
ld904920_LV_coverBT.indd   2 20/05/09   9:22:01
STRUKTŪRPASĀKUMU 
IZDEVUMU EFEKTIVITĀTE NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANĀ 1994.1999. UN 2000.2006. GADA PROGRAMMU POSMĀĪpašais ziņojums  Nr. 3   2009
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA(saskaņā ar EK Līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)
ld904920_LV_insideBT.indd   1 20/05/09   9:24:29
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā2
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA
12, rue Alcide De Gasperi
L-1615 Luxembourg
Tālrunis +352 4398-45410
Fakss +352 4398-46430
E-pasts: euraud@eca.europa.eu
Internets: http://www.eca.europa.eu
Īpašais ziņojums  Nr. 3   2009
Liela daļa papildu informācijas par Eiropas Savienību ir pieejama internetā. 
Tai var piekļūt, izmantojot Europa  serveri (http://europa.eu).
Kataloga dati ir atrodami šīs publikācijas beigās.
Luksemburga: Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs, 2009. gads.
ISBN 978-92-9207-254-4
© Eiropas Kopienas, 2009. gads.
Pārpublicēšanas gadījumā atsauce uz avotu ir obligāta.
Printed in Belgium
ld904920_LV_insideBT.indd   2 20/05/09   9:24:30
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā3
SATURS
Punkts
  GLOSĀRIJS
IX  KOPSAVILKUMS
1.14.   IEVADS
1.4.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR VIDI
5.13.   ES ĪSTENOTĀ PĀRVALDĪBA UN SNIEGTAIS LĪDZFINANSĒJUMS
14.  AGLOMERĀCIJU NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS APJOMA RĀDĪTĀJS
15.19.   REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
20.56.   APSVĒRUMI
20.28.   VAI ES LĪDZFINANSĒTO ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTU DARBĪBAS LĪMENIS NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANĀ IR PIETIEKAMS?
20.21.  VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA
22.  LIELĀKĀ DAĻA ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTU DARBOJĀS AR PIETIEKAMU JAUDU…23.  … BET VAIRĀKAS ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTAS NE TUVU NEDARBOJĀS AR PILNU JAUDU…24.  … UN VIENAS ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTAS JAUDA BIJA NEPIETIEKAMA25.26.  LIELĀKĀ DAĻA ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTU RAŽOJA ES PRASĪBĀM ATBILSTOŠU EFLUENTU
27.28.  EFLUENTA KVALITĀTES UZRAUDZĪBA  KOPUMĀ PIEŅEMAMI REZULTATĪVIE RĀDĪTĀJI, BET IESPĒJAMI UZLABOJUMI
29.38.   VAI PAREIZI IZLIETO ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTU SARAŽOTĀS DŪŅAS?
29.30.  VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA
31.33.  DIVĀS TREŠDAĻĀS REVIDĒTO ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTU NOTEKŪDEŅU DŪŅAS IZVIETOJA SASKAŅĀ 
AR ES IETEIKTO PRAKSI
34.  APMIERINOŠI REZULTĀTI SAISTĪBĀ AR NOTEKŪDEŅU DŪŅU DIREKTĪVAS PRASĪBĀM
35.36.  DIREKTĪVAS PĀRSKATĪŠANA?
37.38.  DŪŅU IZVIETOŠANAS UZRAUDZĪBA  IESPĒJAS VEIKT UZLABOJUMUS 
IEKĀRTĀS UN DALĪBVALSTU UZRAUDZĪBAS STRUKTŪRĀS
39.56.   VAI KOMISIJA PILDA SAVU LOMU?
39.40.  VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA
41.45.  VAJADZĪGA KONSEKVENCE PROJEKTU IZSKATĪŠANĀ46.48.  LABĀK JĀUZRAUGA IZNĀKUMS49.56.  VAIRĀK JĀIEVĒRO ES VIDES PRINCIPI
57.66.   SECINĀJUMI UN IETEIKUMI
58.60.   NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANA
61.63.   NOTEKŪDEŅU DŪŅU ATTĪRĪŠANA UN IZVIETOŠANA
64.66.   KOMISIJAS LOMAS EFEKTIVITĀTE
  PIELIKUMS. KOMUNĀLO NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS VIDE
  KOMISIJAS ATBILDES
ld904920_LV_insideBT.indd   3 20/05/09   9:24:30
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā
ld904920_LV_insideBT.indd   4 20/05/09   9:24:30
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā5
GLOSĀRIJS
Aglomerācija : teritorija, kurā iedzīvotāju un/vai saimnieciskās darbības koncentrācija ir 
pietiekama, lai komunālos notekūdeņus savāktu un novirzītu uz notekūdeņu attīrīšanas 
iekārtām vai galīgās novadīšanas vietu.
Cilvēka ekvivalents (c.e.) : skaitļos izteikts notekūdeņu piesārņojuma rādītājs, kas atbilst 
“ekvivalentu” cilvēku skaitam, kas piesārņotu notekūdeņus tādā pašā pakāpē. Viens c.e. atbilst viena cilvēka radītam notekūdeņu piesārņojuma daudzumam.
Darbības programma : Komisijas apstiprināts dokuments, kurā izklāstīts saskanīgu priori-
tāšu kopums un daudzgadu pasākumi. Prioritātes var īstenot, piesaistot vienu vai vairākus struktūrfondus vai arī citus finanšu instrumentus un Eiropas Investīciju banku.
Direktīva par komunālo notekūdeņu attīrīšanu : Padomes 1991. gada 21. maija Direktīva 
91/271/EEK par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp.).
Efektivitāte : attiecības rādītājs starp sasniegtajiem rezultātiem un izvirzītajiem mērķiem.
Efluents jeb novadītie ūdeņi : attīrīti notekūdeņi, kurus novada upju baseinu ūdeņos.
Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) : finanšu instruments, kas izveidots, lai veicinātu 
ES reģionu ekonomisko un sociālo kohēziju. ERAF pasākumus galvenokārt īsteno kā darbības programmas, kurās ietilpst daudz projektu.
Eitrofikācija : ūdens bagātināšana ar barības vielām, it īpaši slāpekļa un fosfora savienoju-
miem, veicinot paātrinātu aļģu augšanu, kā rezultātā samazinās skābekļa līmenis ūdenī un izzūd vietējie ūdensaugi, zivis un citi ūdens dzīvnieki.
Jutīga zona : ūdenstilpe vai tās daļa, kurai draud eitrofikācija. Pareiza jutīgu zonu apzīmē-
šana ir ļoti svarīga, jo tā norāda, kāds notekūdeņu attīrīšanas veids jāizmanto, lai samazinātu vielas, kas izraisa eitrofikāciju. No jutīgām zonām jālikvidē slāpeklis un/ vai fosfors.
Kohēzijas fonds : finanšu instruments, kas izstrādāts, lai stiprinātu ekonomisko un sociālo 
kohēziju, finansējot vides un transporta projektus dalībvalstīs, kurās IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks kā 90 % no Kopienas vidējā rādītāja. Kohēzijas fondu vispirms ieviesa Spānijā, Grie-ķijā, Īrijā un Portugālē. Kopš 2004. gada 1. janvāra Īrija vairs nav tiesīga saņemt atbalstu.
ld904920_LV_insideBT.indd   5 20/05/09   9:24:30
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā6
Komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtas : infrastruktūra, kas nodrošina vairākus attī-
rīšanas procesus, lai piesārņojuma līmeni saņemtajiem aglomerāciju komunālajiem notek-ūdeņiem samazinātu līdz pieņemamam līmenim, pirms šos ūdeņus novada saņemošajos 
ūdeņos.
Neatkarīgas pārbaudes : neatkarīgu iestāžu veiktas pārbaudes (valsts, reģionālā vai upju 
baseina līmenī), lai uzraudzītu novadītā ūdens kvalitāti un dūņu un augsnes sastāvu to izvietošanas vietā.
Normālas zonas : ūdenstilpe vai tās daļa, kurai nedraud eitrofikācija.
Notekūdeņu dūņu direktīva : Padomes 1986. gada 12. jūnija Direktīva 86/278/EEK par vides, 
jo īpaši augsnes, aizsardzību, lauksaimniecībā, izmantojot notekūdeņu dūņas (OV L 181, 4.7.1986., 6. lpp.).
Otrreizējā attīrīšana : bioloģiskā fāze, kurā notekūdeņus apstrādā, lai novērstu bioloģiski 
noārdāmu iesārņojumu.
Pašpārbaudes : iekšējā kontrole, kuru ikdienas ekspluatācijā regulāri veic komunālo notek-
ūdeņu attīrīšanas iekārtu apsaimniekotājs, lai uzraudzītu izplūstošā ūdens kvalitāti un dūņu sastāvu.
Piesardzības princips : piesardzības princips nosaka: ja darbība vai politika var radīt nopietnu 
vai neatgriezenisku kaitējumu sabiedrībai vai videi un zinātnieku aprindās nav vienprātības 
par to, vai netiks nodarīts kaitējums, pierādīšanas pienākums ir darbības atbalstītājiem. 
Dažās tiesību sistēmās, piemēram, Eiropas Savienības tiesību aktos, piesardzības princips ir arī vispārējs un obligāts tiesību princips.
Programmu posms : daudzgadu sistēma, ar kuru saskaņā plāno un īsteno struktūrfondu un 
Kohēzijas fonda izdevumus.
Sākotnējā attīrīšana : mehāniskā fāze, kurā notiek lielu mehānisku daļu atdalīšana no 
notekūdeņiem.
Struktūrpasākumi : šajā ziņojumā Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Kohēzijas 
fonda pasākumi.
ld904920_LV_insideBT.indd   6 20/05/09   9:24:31
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā7
Terciārā apstrāde : bioloģiskā/ķīmiskā fāze, kuru vajadzības gadījumā, ja ir eitrofikācijas 
risks, piemēro, lai samazinātu piesārņotāju koncentrāciju attīrītajos notekūdeņos pirms to izvadīšanas saņemošajos ūdeņos.
Ūdens pamatdirektīva : Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 
2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).
Upju baseins : zemes platība, no kuras visi virszemes noteces ūdeņi caur secīgiem strautiem, 
upēm un, iespējams, ezeriem, ieplūst jūrā pie vienas grīvas, ietekas vai deltas.
ld904920_LV_insideBT.indd   7 20/05/09   9:24:31
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā8
KOPSAVILKUMS
I.
Pilsētu aglomerāciju notekūdeņi un to dūņas 
var ietekmēt Eiropas ezeru, upju, piekrastes ūdeņu, augsnes un gruntsūdeņu kvalitāti.  Tāpēc Eiropas Savienība ir pieņēmusi vairā-
kas direktīvas, kā arī, izmantojot Kohēzijas fondu un 
ERAF, līdzfinansējusi komunālo  
notekūdeņu attīrīšanas iekārtu būvniecību. Līdz ar to ir būtiski palielinājusies tā pilsētu iedzīvotāju daļa, kurai ir pieejama notek-
ūdeņu attīrīšana.
II.
Palāta revidēja attīrīšanas iekārtas, kuras  
finansētas no Kohēzijas fonda un ERAF  
1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog-rammu posmā Spānijā, Portugālē, Grieķijā un 
Īrijā — valstīs, kurās tika tērēta lielākā daļa 
šai jomai piešķirto līdzekļu. Šajā ziņojumā  
sniegtie revīzijas secinājumi ir balstīti uz  pārvaldības un kontroles sistēmu pārbaudi 
Komisijā un 73 attīrīšanas iekārtu darbības novērtējumu. Turklāt revīzijā apskatīja arī  
notekūdeņu dūņu izvietošanu (dūņas vei-
dojas kā notekūdeņu attīrīšanas blakuspro-dukts) un Komisijas lomu ar notekūdeņiem saistīto jautājumu risināšanā.
III.
Palāta secināja, ka struktūrpasākumi ir  kopumā sekmējuši notekūdeņu attīrīšanas  uzlabošanos četrās revidētajās dalībvalstīs.
IV.
Struktūrpasākumu līdzfinansētās attīrīšanas 
iekārtas kopumā darbojās pienācīgi, tomēr 
dažas no tām nedarbojās ar pilnu jaudu,  
un dažkārt efluenta kvalitāte neatbilda ES  prasībām.
ld904920_LV_insideBT.indd   8 20/05/09   9:24:31
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā9
V.
Palāta konstatēja, ka vairāk uzmanības bija 
jāpievērš tam, lai nodrošinātu, ka attīrīšanas iekārtas ir pareizi savienotas ar cauruļvadu sistēmu un ka rūpnieciskie notekūdeņi, kas 
nonāk iekārtās, ir sākotnēji apstrādāti atbil-stīgi prasībām.
VI.
Attiecībā uz notekūdeņu dūņām Palāta seci-
nāja, ka vairākums līdzfinansēto attīrīšanas 
iekārtu četrās revidētajās dalībvalstīs dūņas izvieto saskaņā ar ES ieteiktajām atkārtotas 
izmantošanas metodēm; tomēr nedaudzās  
iekārtās bija izvēlētas mazāk ilgtspējīgas  
metodes bez atkārtotas dūņu izmantoša-nas. Palāta arī secināja, ka ir iespējams uzla-
bot dažus dūņu izvietošanas uzraudzības  
aspektus.
VII.
Šobrīd spēkā esošā Notekūdeņu dūņu direk-
tīva ir pieņemta 1986. gadā, un tāpēc tajā  nav iekļauti kopš tā laika šajā jomā panāktie sasniegumi. Direktīvas pārskatīšanā jāņem  
vērā visas piedāvāto jauno pasākumu izmak-
sas un ieguvumi, kā arī iespējamā ietekme  uz citām ES politikas jomām.
VIII.
Saistībā ar Komisijas lomu Palāta uzskata,  ka iespējama lielāka konsekvence dotāciju  pieprasījumu izskatīšanā; to varētu veicināt, 
izstrādājot iekšējas vadlīnijas un novērtē-
šanas procesā izmantojamas pārbaudes  
lapas.KOPSAVILKUMS
IX.
Palāta arī norādīja, ka, izskatot nobeiguma 
ziņojumus, pirms atlikušo atbalsta līdzekļu izmaksāšanas Komisijai ir labāk jāuzrauga  projektu iznākums. Jāveic pienācīga pēc-
pārbaude un attiecīgi jārīkojas gadījumos,  kad nav sniegta prasītā informācija vai nav 
sasniegti paredzētie mērķi.
X.
Visbeidzot, Palāta uzskata, ka, lai ūdens-
tilpēs saglabātu labu ekoloģisko stāvokli,  ir jāliek lielāks uzsvars uz tādiem ES vides  aizsardzības principiem kā “maksā piesār-
ņotājs” un piesārņojuma samazināšana tā  
rašanās vietā.
ld904920_LV_insideBT.indd   9 20/05/09   9:24:31
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā10
1 Eiropas Kopienas 
dibināšanas līguma konsolidētās 
redakcijas 174. pants 
(OV C 325, 24.12.2002., 1. lpp.). 
2 Padomes Direktīva 91/271/EEK. 
3 Direktīvas 91/271/EEK 14. pants. 
4 Padomes Direktīva 86/278/EEK. 
5 Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīva 2000/60/EK. IEVADS
VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR VIDI
 1.  Saskaņā ar Līgumu Kopiena palīdz saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides 
kvalitāti, pamatojoties uz piesardzības principu, preventīvās darbības 
principu un uz principu, ka videi nodarīts kaitējums jālabo, pirmām 
kārtām novēršot tā cēloni, kā arī pamatojoties uz principu, ka maksā piesārņotājs
1.
 2.  Pilsētu aglomerāciju notekūdeņi un to dūņas var ietekmēt Eiropas ezeru, 
upju, piekrastes ūdeņu, gruntsūdeņu, kā arī augsnes kvalitāti. Galve-nie ES tiesību akti šajā jomā ir šādi:
Direktīva par komunālo notekūdeņu attīrīšanu a) 2, kurā prasīts, lai 
dalībvalstis nodrošinātu, ka visām aglomerācijām ir komunālo  
notekūdeņu kanalizācijas sistēmas; atkarībā no aglomerāciju lie-
luma termiņš ir līdz 2000. gada 31. decembrim vai 2005. gada  31. decembrim; jutīgās zonās notekūdeņiem jāveic vismaz otr-reizējā attīrīšana un terciārā apstrāde. Pienācīgas komunālo  
notekūdeņu attīrīšanas mērķis ir uzraudzīt un samazināt līdz  pieņemamam līmenim organiskos un neorganiskos piesārņotā-
jus, tostarp tos, kuri var izraisīt tuvumā atrodošos ūdenstilpju  eitrofikāciju vai radīt risku cilvēkiem, kas regulāri peldas šajos  
ūdeņos; Direktīvā arī paredzēta notekūdeņu attīrīšanas rezultātā izveidojušos dūņu otrreizēja izmantošana
3;
Notekūdeņu dūņu direktīva b) 4, kurā konkretizēti dūņu un augsnes 
parauga ņemšanas un analīzes noteikumi un noteikti smago metālu 
koncentrācijas un gada laikā augsnē ievadāmā maksimāli pieļau-jamā smago metālu daudzuma ierobežojumi. Direktīvas mērķis ir regulēt un veicināt notekūdeņu dūņu izmantošanu lauksaimnie-cībā tā, lai nepieļautu kaitīgu iedarbību uz veģetāciju, dzīvniekiem un cilvēkiem;
Ūdens pamatdirektīva c) 
5, kas attiecas uz upju baseinu ūdeņu un to 
ekosistēmu kvalitātes aizsardzību un monitoringu. Šajā direktīvā 
prasīts līdz 2006. gadam izveidot klasifikācijas sistēmas un moni-
toringa tīklu, 2009. gadā publicēt upju baseinu apsaimniekošanas plānus un līdz 2015. gadam obligāti sasniegt vides aizsardzības 
mērķus.
ld904920_LV_insideBT.indd   10 20/05/09   9:24:31
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā11
6 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2002. gada 22. jūlija 
Lēmums Nr. 1600/2002/EK, 
ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu 
(OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.). 
7 Eiropas Kopienas dibināšanas 
līguma konsolidētās redakcijas 5. pants paredz, ka “rīkojas vienīgi 
tad, ja dalībvalstis nespēj pilnībā 
sasniegt paredzētās darbības 
mērķus un ja paredzētās darbības 
apjoma vai rezultātu dēļ tie vieglāk 
sasniedzami Kopienas līmenī”.  3.  Īss pārskats par notekūdeņu attīrīšanas un dūņu izmantošanas procesu 
kopā ar paskaidrojumiem pielikumā  ir sniegts diagrammā “Komunālo 
notekūdeņu attīrīšanas vide”.
 4.  Saskaņā ar “Sesto Kopienas vides rīcības programmu”6 notekūdeņu apsaim-
niekošana 2002.–2012. gada posmā ir viena no ES prioritātēm.
ES ĪSTENOTĀ PĀRVALDĪBA 
UN SNIEGTAIS LĪDZFINANSĒJUMS
 5.  Vides aizsardzība ir dalībvalstu un Kopienas dalītās kompetences joma, 
un tāpēc Kopienas rīcībai ir jāatbilst subsidiaritātes principam7.
 6.  Ar vidi saistītās direktīvas attiecas uz visu Eiropas Savienību. Lai panāktu 
atbilstību šo direktīvu prasībām, var būt vajadzība īstenot dažādus ieguldījumu projektus atkarībā no tā, kādu notekūdeņu attīrīšanas  līmeni nosaka vides stāvoklis ūdenstilpēs, kurās efluents izplūst, un 
kāda veida iekārtas ir vajadzīgas (sūkņu stacijas, dūņu žāvētāji un citas). 
Šo ieguldījumu projektu summa var būt mazāka par 10 miljoniem EUR mazā aglomerācijā, bet lielpilsētās tā var pārsniegt 200 miljonus EUR; izmaksas uz vienu iedzīvotāju samazinās līdz ar iekārtu lieluma palie-
lināšanos apjomradītu ietaupījumu dēļ (sk. 1. izcēlumu ).
PALĀTAS APMEKLĒTO LĪDZFINANSĒTO PROJEKTU PIEMĒRI
Spānijā no Kohēzijas fonda līdzﬁ  nansēja projektu, lai apkalpotu četrus ciematus, kuros dzīvo 10 000 iedzīvotāju. 
Projektā ietilpa komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtas, kurās veic otrreizējo attīrīšanu un terciāro apstrādi, 
18 kilometri cauruļvadu un sešas sūkņu stacijas. Projekta izmaksas bija 5,5 miljoni EUR, no kuriem 4,3 miljoni EUR 
bija ES dotācija.
Portugālē no Kohēzijas fonda līdzﬁ  nansēja jaunas attīrīšanas iekārtas, kuru izmaksas bija 22,8 miljoni EUR. Šīs 
iekārtas, kuras bija paredzētas 250 000 iedzīvotāju apkalpošanai un kurās plānoja veikt otrreizējo attīrīšanu un ūdens dezinfekciju, saņēma ES dotāciju 19,4 miljonu EUR apmērā.
Grieķijā pilsētai ar 3,7 miljoniem iedzīvotāju no Kohēzijas fonda līdzﬁ  nansēja attīrīšanas iekārtas nozīmīgu moder-
nizāciju — no vienkāršas sākotnējās attīrīšanas uz otrreizējo attīrīšanu un terciāro apstrādi. Projekta izmaksas bija 202,2 miljoni EUR, ES dotācija — 135,0 miljoni EUR.1. IZCĒLUMS
ld904920_LV_insideBT.indd   11 20/05/09   9:24:31
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā12
 7.  Attīrīšanas iekārtu celtniecības izmaksas ir atbilstīgas, lai pretendētu uz 
struktūrpasākumu atbalstu. Pirmā mērķa reģionos dotācijas var sasniegt 
85 % no izmaksām8. ES finansiālais atbalsts 2000.–2006. gada posmā9 
bija 10,6 miljardi EUR, no šiem izdevumiem vairāk nekā 50 % attiecās uz četrām dalībvalstīm (Spāniju, Portugāli, Grieķiju un Īriju). Budžetā paredzētie līdzekļi 2007.–2013. gada posmam ir 13,9 miljardi EUR, no šīs summas jaunajām 12 ES dalībvalstīm — 9,1 miljardi EUR.
 8.  Divi Eiropas Komisijas ģenerāldirektorāti — Vides ģenerāldirektorāts 
(ĢD ENV ) un Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts (ĢD REGIO ) —  
pilda nozīmīgu lomu notekūdeņu attīrīšanas un notekūdeņu dūņu  apstrādes projektu apstiprināšanā un pēcpārbaudē.
 9.  ĢD ENV  atbild par ES vides politiku notekūdeņu attīrīšanas jomā. Šim 
ģenerāldirektorātam ir jāveic attīrīšanas iekārtu darbības pēcpārbau-des attiecībā uz izplūstošā ūdens kvalitāti un dūņu izvietošanu, kā arī vajadzības gadījumā jāsāk pārkāpumu procedūras.
 10.  ĢD REGIO  ir atbildīgs par ES budžetu reģionālās politikas jomā, kur pār-
valdība ir dalīta ar dalībvalstīm. Attīrīšanas iekārtas saskaņā ar šo  politiku līdzfinansē, izmantojot divus finanšu instrumentus — Kohē-zijas fondu un ERAF
10.
 11.  Komisija pārbauda visus dalībvalstu iesniegtos projektu pieteikumus 
līdzekļu saņemšanai no Kohēzijas fonda un galvenos ERAF projektu pieteikumus
11, lai nodrošinātu, ka tie ir pareizi aizpildīti un atbilst  
ES direktīvām. Komisijas izstrādātajā Kohēzijas fonda rokasgrāmatā 2000.–2006. gadam ir sniegtas metodiskas norādes, kuru nolūks ir  
palīdzēt dalībvalstīm iesniegt atbalsta pieprasījumus. ĢD REGIO  uzde-
vums ir izvērtēt atsevišķu finansējamo projektu kvalitāti, vajadzības 
gadījumā tas var konsultēties ar citiem ģenerāldirektorātiem (jo īpaši 
ĢD ENV ).8 Pirmais mērķis veicina to 
reģionu attīstību un strukturālo 
pielāgošanu, kuros attīstība 
bija lēnāka par vidējo rādītāju (NKI uz iedzīvotāju zemāks nekā 
75 % no ES vidējā rādītāja). Uz 
1. mērķi attiecās divas trešdaļas 
struktūrfondu darbību un 
gandrīz 20 % visu ES iedzīvotāju. 2000.–2006. gada programmu 
posmā maksimālais dotācijas 
līmenis šajos reģionos bija 75 % 
ERAF projektiem un 85 % — 
Kohēzijas fonda projektiem. 
9 Informācija par 1994.–1999. gada 
posmu Komisijā nav pieejama, jo 
dati par ERAF par šo posmu bija 
pieejami tikai dalībvalstu līmenī. 
10 Attīrīšanas iekārtu 
līdzfinansēšana kandidātvalstīs bija 
apstiprināta arī Pirmspievienošanās 
struktūrpolitikas programmā 
(ISPA ). Pēc pievienošanās šos 
projektus pārveidoja par Kohēzijas 
fonda projektiem. 
11 1994.–1999. gada programmu 
posmā galvenie projekti bija tie, 
kuru kopējās izmaksas, ko ņem 
vērā, nosakot Kopienas atbalsta 
summu, pamatā pārsniedza 
25 miljonus ECU infrastruktūras 
ieguldījumiem un 15 miljonus ECU 
ražošanas ieguldījumiem. 
2000.–2006. gada programmu 
posmā galveno projektu 
definīcija aptvēra projektus, 
“kuru kopējās izmaksas, ko ņem vērā, nosakot fondu ieguldījumu, 
pārsniedz 50 miljonus EUR”. 
2007.–2013. gada posmā vides 
projektu slieksnis ir 25 miljoni EUR. 
ld904920_LV_insideBT.indd   12 20/05/09   9:24:31
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā13
 12.  Lēmumā par projekta līdzfinansējumu ir noteikta dotācijas summa un 
izpildāmie nosacījumi. Lai saņemtu atlikušo dotācijas summu pēc  
Kohēzijas fonda projektu pabeigšanas, saņēmējam ir jāiesniedz nobei-guma ziņojums, kurā aprakstīts paveiktais darbs un sniegts sākotnējais 
novērtējums par to, vai ir sasniegti paredzētie rezultāti
12. Regulā nav 
prasības iesniegt īpašus nobeiguma ziņojumus par galvenajiem ERAF 
projektiem, taču ziņojumos par darbības programmām, kurās ietilpst 
galvenie projekti, ir jāiekļauj atsevišķa nodaļa par šiem projektiem.
 13.  Attiecībā uz citiem ERAF projektiem Komisijas loma aprobežojas ar 
darbības programmu, nevis atsevišķu projektu novērtēšanu un  apstiprināšanu.
AGLOMERĀCIJU NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS 
APJOMA RĀDĪTĀJS
 14.  Daļēji tāpēc, ka stājusies spēkā Direktīva par komunālo notekūdeņu 
attīrīšanu un bijis nozīmīgs ES finansiālais atbalsts13, ir būtiski pie-
audzis tās pilsētu iedzīvotāju daļas īpatsvars, kurai ir pieejama otr-
reizējā un terciārā  notekūdeņu attīrīšana (sk. definīciju pielikumā ). 
Tas jo īpaši vērojams četrās dalībvalstīs, kuras saņēma vairāk nekā  50 % ES finansējuma komunālo notekūdeņu attīrīšanas īstenošanai 2000.–2006. gada programmu posmā ( 1. un 2. tabula ).12 Padomes 1994. gada 16. maija 
Regula (EK) Nr. 1164/94 par 
Kohēzijas fonda izveidi 
(OV L 130, 25.5.1994., 1. lpp.), kura grozīta ar Regulu (EK) 
Nr. 1265/1999 
(OV L 161, 26.6.1999., 62. lpp.). 
13 Četrās apmeklētajās dalībvalstīs 
ES nodrošināja vairāk nekā 50 % 
finanšu līdzekļu, kas bija vajadzīgi 
komunālo notekūdeņu attīrīšanas 
īstenošanai.
ld904920_LV_insideBT.indd   13 20/05/09   9:24:32
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā14
PILSĒTU AGLOMERĀCIJU TĀS IEDZĪVOTĀJU PROCENTUĀLĀS DAĻAS DINAMIKA, 
KURAI PIEEJAMAS ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTAS, KURĀS VEIC OTRREIZĒJO ATTĪRĪŠANU
Dalībvalsts1994.–1999. gada programmu 
posma sākums2000.–2006. gada programmu 
posma beigas
Īrija120 % (1994) 87 % (2006)
Spānija241 % (1995) 77 % (2005)
Portugāle332 % (1994) 80 % (2006)
Grieķija4< 20 % (1994) 85 % (2005)
1 Vides aizsardzības aģentūra [ Environmental Protection Agency ], Office of Environmental 
Enforcement, Urban Waste Water Discharges in Ireland  — pārskati par 2002.–2003. un 
2004.–2005. gadu. 2006. gada datus sniedza  Department of Environment, Heritage and Local 
Government .
2 Saistībā ar 1995. gada datiem ziņojums sagatavots saskaņā ar 16. pantu Direktīvā par 
komunālo notekūdeņu attīrīšanu, Spānija to nosūtīja Komisijai (2004. gada oktobrī). Aplēses par 2005. gadu saņemtas no Vides ministrijas.
3 Ūdens apgādes un notekūdeņu attīrīšanas stratēģiskais plāns (2007.–2013. g.).
4 Vides ministrija, Centrālās ūdens apgādes aģentūras aplēses.1. TABULA
PILSĒTU AGLOMERĀCIJU JUTĪGU ZONU TĀS IEDZĪVOTĀJU PROCENTUĀLĀS 
DAĻAS DINAMIKA, KURAI PIEEJAMAS ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTAS, KURĀS VEIC OTRREIZĒJO UN TERCIĀLO ATTĪRĪŠANU
Dalībvalsts1994.–1999. gada programmu 
posma sākums (1995)12000.–2006. gada programmu 
posma beigas
Īrija 2 % 8 % (2006)2
Spānija 3 % 84 % (2005)3
Portugāle 0 % 63 % (2005)4
Grieķija 6 % 55 % (2006)5
1 ESAO vides dati (2006. gada apkopojums).
2 Par 2006. gadu Vides aizsardzības aģentūra [ Environmental Protection Agency ] un par 
2009. gadu Vides ministrija [ Department of Environment ] ir lēsušas, ka procentuālais 
īpatsvars pieaugs līdz 80 %.
3 Vides ministrija.
4 Instituto da Água I. P. (INAG I. P.)  lēš, ka 2008. gadā īpatsvars pieaugs līdz 78 %.
5 Vides ministrija, Centrālā ūdens apgādes aģentūra. Līdz 2007. gadam īpatsvars pieauga 
līdz 97 %.2. TABULA
ld904920_LV_insideBT.indd   14 20/05/09   9:24:32
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā15
REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
 15.  Revīzijas galvenais mērķis bija novērtēt struktūrpasākumu izdevumu 
efektivitāti notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada 
programmu posmā.
 16.  Revīzijā Palāta skatīja šādus jautājumus:
Vai ES līdzfinansēto attīrīšanas iekārtu darbība notekūdeņu attī- a) 
rīšanā ir pietiekama?
Vai pareizi izlieto attīrīšanas iekārtu saražotās dūņas? b) 
Vai Komisija pilda savu lomu projektu atlasē, iznākuma uzrau- c) 
dzībā (analizējot nobeiguma ziņojumus) un vides principu  
veicināšanā?
 17.  Revīziju veica Eiropas Komisijā un četrās dalībvalstīs — Spānijā, Portugālē, 
Grieķijā un Īrijā. Kopējie Kopienas izdevumi notekūdeņu attīrīšanas projektiem šajās dalībvalstīs 1994.–1999. gadā bija 5,2 miljardi EUR, 
bet 2000.–2006. gadā — 5,9 miljardi EUR. Revīziju veica no 2007. gada 
maija līdz 2008. gada martam.
 18.  Revīzija bija balstīta uz revīzijas paraugā atlasīto 73 līdzfinansētu  
attīrīšanas iekārtu darbības novērtējumu attiecīgajos programmas  
posmos.
 19.  Palāta pārbaudīja Komisijas procedūras projektu apstiprināšanai, uzrau-
dzībai un pēcpārbaudei. Dalībvalstīs Palāta intervēja pārstāvjus no dažādām vietējām, reģionālām un valsts iestādēm, kuras bija atbil-
dīgas par attīrīšanas iekārtu plānošanu, atlasi, darbību un uzrau-
dzību. Palātas revidenti kopā ar neatkarīgiem ekspertiem attīrīšanas 
iekārtu darbības, uzturēšanas un kontroles jomā apmeklēja 26 pro-
jektus ( 3. tabula ). Saistībā ar pārējām 47 attīrīšanas iekārtām veica 
dokumentu pārbaudes. Lai noteiktu un salīdzinātu standartus un  
labāko praksi attiecīgajā jomā, tika caurlūkoti dažu tādu valstu stan-
darti, kuras nav ES dalībvalstis (ASV, Šveice, Kanāda, Austrālija un  
Japāna).
ld904920_LV_insideBT.indd   15 20/05/09   9:24:32
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā16
PALĀTAS REVĪZIJAS LAIKĀ APMEKLĒTĀS NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS 
IEKĀRTAS PĒC ATRAŠANĀS VIETAS UN FINANSĒJUMA AVOTA
Kohēzijas fonds ERAF Kopā
Spānija 516
Portugāle 516
Grieķija 606
Īrija 628
Kopā 22 4 263. TABULA
ld904920_LV_insideBT.indd   16 20/05/09   9:24:32
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā17
VAI ES LĪDZFINANSĒTO ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTU 
DARBĪBAS LĪMENIS NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANĀ IR PIETIEKAMS?
VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA
 20.  Mājsaimniecību un sākotnēji apstrādātu rūpniecisko notekūdeņu attī-
rīšanas nolūks ir samazināt piesārņotāju saturu līdz pieņemamam  
līmenim, kādu saņemošie ūdeņi var droši absorbēt. Efluenta kvalitāti 
uzrauga, pārbaudot ūdens paraugus.
 21.  Palāta pārbaudīja,
vai attīrīšanas iekārtas darbojās ar pietiekamu jaudu; a) 
vai saražotā efluenta kvalitāte bija pietiekama; b) 
vai attīrīšanas iekārtu darbība bija pietiekami uzraudzīta. c) 
LIELĀKĀ DAĻA ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTU DARBOJĀS 
AR PIETIEKAMU JAUDU…
 22.  No apmeklētajām 26 attīrīšanas iekārtām 18 darbojās ar pietiekamu jaudu, 
to izmantošanas rādītājs pārsniedza 50 %. Šajos gadījumos mājsaim-niecību un rūpniecisko lietotāju savienojums ar attīrīšanas iekārtām bija pietiekams.
… BET VAIRĀKAS ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTAS NE TUVU 
NEDARBOJĀS AR PILNU JAUDU…
 23.  Iekārtas, kuru izmantošanas rādītājs ir zemāks par 50 %, uzskata par 
nepietiekami izmantotām. Palātas paraugā šādas iekārtas bija septi-
ņas, un to nepietiekamam izmantojumam ir šādi iemesli14:APSVĒRUMI
14 Divas attīrīšanas iekārtas 
darbojās ar 35 % jaudu, četras — 
ar aptuveni 40 % jaudu un viena — 
ar 45 % jaudu. 
ld904920_LV_insideBT.indd   17 20/05/09   9:24:32
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā18
seši no septiņiem nepietiekamas izmantošanas gadījumiem bija a) 
saistīti ar to, ka bija problēmas tīkla pabeigšanā un daudzām māj-saimniecībām un rūpnieciskajiem lietotājiem nebija savienojuma ar attīrīšanas iekārtām, kaut gan iekārtas darbojās jau piecus gadus 
vai ilgāk. Tā rezultātā netika attīrīti visi attiecīgajā teritorijā sara-žotie notekūdeņi;
cita iekārta darbojās ar zemāku jaudu nekā plānots tāpēc, ka lik- b) 
vidēja vietējo rūpniecību, un tā rezultātā krasi samazinājās attī-rīšanai saņemtā ūdens daudzums.
… UN VIENAS ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTAS JAUDA 
BIJA NEPIETIEKAMA
 24.  Viena iekārta darbojās ar pilnu jaudu negaidīti straujas ekonomiskās 
izaugsmes dēļ attiecīgajā reģionā. Līdz ar to Palātas apmeklējuma  laikā attīrīšanas iekārtai nebija pietiekami liela jauda, lai pār-strādātu visus notekūdeņus. Iekārtas paplašināšana ir paredzēta  
2009.–2010. gadā, taču pagaidām tā nespēj pienācīgi attīrīt visus  saņemtos notekūdeņus.
LIELĀKĀ DAĻA ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTU RAŽOJA 
ES PRASĪBĀM ATBILSTOŠU EFLUENTU
 25.  Palāta novērtēja revīzijai atlasīto 73 attīrīšanas iekārtu izvadītā ūdens kva-
litāti salīdzinājumā ar prasībām Direktīvā par komunālo notekūdeņu 
attīrīšanu15. Direktīvu savukārt salīdzināja ar spēkā esošo regulējumu 
valstīs, kuras nav ES dalībvalstis un kurās ir līdzīgs ekonomiskās un sociālās attīstības līmenis. Izvadītā ūdens kvalitāte 64 gadījumos  
atbilda ES prasībām, un rezultāti ir apkopoti 4. tabulā .15 Padomes Direktīva 91/271/
EEK, I pielikums, 1. un 2. tabulā 
noteiktas prasības par izplūdēm nepieciešamajam bioloģiskā 
skābekļa daudzumam (BSD5), 
ķīmiskā skābekļa daudzumam 
(COD ), kopējām suspendētajām 
daļiņām ( TSS) normālās zonās 
un arī jutīgās zonās, kopējam 
fosforam ( TP) un/vai kopējam 
slāpeklim ( TN) (sk. Pielikumu ). 
ld904920_LV_insideBT.indd   18 20/05/09   9:24:32
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā19
REVĪZIJAS PARAUGĀ IEKĻAUTO ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTU DARBĪBAS 
REZULTĀTI NO ES EFLUENTA KVALITĀTES PRASĪBU VIEDOKĻA
Revidētās 
attīrīšanas iekārtasSkaidri atbilst 
ES prasībāmAtbilstība ES 
prasībām ir uz robežasNeatbilst ES 
prasībām
Spānija 19 9 7 3
Īrija 18 12 5 1
Portugāle 18 8 6 4
Grieķija 18 12 5 1
Kopā 73 41 23 9
% 100 % 56,2 % 31,5 % 12,3 %4. TABULA
ES PRASĪBĀM ATBILSTOŠU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTU PIEMĒRI1.4. ATTĒLS  
1. attēls. Psyttalia attīrīšanas iekārta Grieķijā. 2. attēls. Febros  attīrīšanas iekārta Portugālē.
3. attēls. León  attīrīšanas iekārta Spānijā. 4. attēls. Drogheda  attīrīšanas iekārta Īrijā.
ld904920_LV_insideBT.indd   19 20/05/09   9:24:33
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā20
 26.  Kā norādīts 4. tabulā , deviņos gadījumos izvadītā ūdens kvalitāte neat-
bilda ES prasībām, un tika konstatētas šādas problēmas:
lai izvairītos no problēmām attīrīšanas iekārtas darbībā, rūpnie- a) 
ciskie notekūdeņi pirms tos ievadīšanas pašvaldības cauruļvadu 
sistēmā parasti ir jāattīra. Četrās attīrīšanas iekārtās, kuras neat-
bilda ES prasībām, galvenās problēmas radās tāpēc, ka ūdens, kas 
tajās ieplūda no rūpnieciskajiem avotiem, nebija iepriekš pilnībā 
attīrīts, un dažos gadījumos apsaimniekotāji nebija informēti par saņemto rūpniecisko notekūdeņu sastāvu (sk. 2. izcēlumu );
dažas attīrīšanas iekārtas apsaimniekoja vietējās iestādes, kurām b) 
trūka pietiekamu resursu un zināšanu un kuras nebija ieviesušas mehānismus, kas nodrošinātu informētību par labāko praksi;
citos gadījumos vājas darbības iemesls bija attiecīgu iekārtu  c) 
trūkuma dēļ nepietiekami aizvāktas barības vielas, kas veicināja 
eitrofikāciju.
RŪPNIECISKO NOTEKŪDEŅU NEPIETIEKAMAS SĀKOTNĒJĀS APSTRĀDES PIEMĒRI
Spānijā divu attīrīšanas iekārtu apsaimniekotāji no tām trim iekārtām, kuras neatbilda standartiem, savos ikmē-
neša darbības pārskatos atzīmēja, ka rūpnieciskie ražotāji šajās iekārtās ievadīja neattīrītus notekūdeņus un tas 
negatīvi ietekmēja iekārtu darbības rezultātus. Vienā no šīm divām iekārtām 74 no 93 paškontroles gadījumiem 
2006. gadā novirze no ierobežojumiem, kas noteikti Direktīvā par komunālo notekūdeņu attīrīšanu, bija vairāk 
nekā 100 %.
Portugālē divās no četrām attīrīšanas iekārtām, kuras neatbilda ES prasībām, rūpnieciskie ražotāji ievadīja notek-
ūdeņus tieši pašvaldības cauruļvadu sistēmā, neveicot pienācīgu sākotnējo apstrādi. Apsaimniekotāji bija infor-mēti par stāvokli, un tas arī bija aprakstīts ziņojumā, kuru sagatavoja neatkarīga struktūra, kuras uzdevums bija uzraudzīt attīrīšanas iekārtas darbību.2. IZCĒLUMS
ld904920_LV_insideBT.indd   20 20/05/09   9:24:35
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā21
16 Direktīvas 91/271/EEK 
I.D pielikums. 
17 Direktīva 86/278/EEK un 
Direktīva 91/271/EEK. EFLUENTA KVALITĀTES UZRAUDZĪBA  KOPUMĀ PIEŅEMAMI 
REZULTATĪVIE RĀDĪTĀJI, BET IESPĒJAMI UZLABOJUMI
 27.  Apmeklētajās 26 attīrīšanas iekārtās apsaimniekotāju veiktās paškontro-
les kopumā atbilda standartiem, kas noteikti Direktīvā par komunālo 
notekūdeņu attīrīšanu attiecībā uz to biežumu un parauga ņemša-
nas metodēm. Tomēr konstatēja dažas nepilnības, sevišķi mazākos  uzņēmumos:
vienā gadījumā paškontroles neveica pietiekami bieži (2006. gadā a) 
bija veiktas piecas paškontroles, taču prasība bija veikt  
12 paškontroles);
trijos gadījumos parauga ņemšanas metode neatbilda direktīvas b) 
prasībām (bija izmantota vienreizēja parauga ņemšana, kaut arī direktīvā bija prasība savākt uzkrātos paraugus 24 stundu laikā 
vai paraugus proporcionāli plūsmai).
 28.  Revīzijā papildus direktīvas prasībām konstatēja vairākus labas prakses 
gadījumus:
to attīrīšanas iekārtu apsaimniekotāji, kuru jauda bija virs  a) 
50 000 c.e., veica vairāk paškontroļu nekā direktīvā prasītās 24 rei-
zes16. Apmeklētajās 14 iekārtās gada laikā ņemto paraugu skaits 
bija no 38 līdz 365;
trijās no četrām apmeklētajām dalībvalstīm darbojās izplūdes  b) 
licenču sistēma, kas noteica izvadītā ūdens prasības katrā attīrī-
šanas iekārtā (tomēr dažas apmeklētās attīrīšanas iekārtas šajās valstīs darbojās bez licencēm, vai arī to termiņš bija beidzies).  Ceturtā dalībvalsts sāka licencēšanas sistēmu 2008. gadā.
VAI PAREIZI IZLIETO ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTU 
SARAŽOTĀS DŪŅAS?
VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA
 29.  Notekūdeņu attīrīšanas rezultātā tiek izvadīts efluents un saražotas 
notekūdeņu dūņas. ES mudina tās izmantot kā mēslošanas līdzekli17, 
jo attīrītas notekūdeņu dūņas ir labs fosfora, slāpekļa un kālija avots. Šāda dūņu izmantošana ir ekonomiski pamatota lauksaimniekiem, jo tiek lietderīgi izmantoti pieejamie resursi, kas ir arī labvēlīgi augsnei. 
Tomēr notekūdeņu dūņās var būt arī kaitīgi piesārņotāji, kuri jāsa-
glabā pieļaujamā līmenī, lai dūņu izmantošana vai izvietošana būtu 
droša.
ld904920_LV_insideBT.indd   21 20/05/09   9:24:35
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā22
18 Padomes 1975. gada 
15. jūlija Direktīva 75/442/EEK 
par atkritumiem (OV L 194, 25.7.1975., 39. lpp.). 
REVĪZIJAS PARAUGĀ IEKĻAUTO ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTU SARAŽOTO 
NOTEKŪDEŅU DŪŅU IZVIETOŠANA
ES ieteiktās atkārtotas 
izmantošanas metodesMetodes bez atkārtotas izmantošanas
Kopā
Iestrādā-
šana zemēSadedzinā-
šanaPašvaldību 
atkritumu 
poligoniAttīrīšanas 
iekārtā uz 
vietasCitas
Spānija 1 6 0201 1 9
Īrija 1 7 0100 1 8
Portugāle 1 4 0130 1 8
Grieķija 01 1 4 21 1 8
Kopā 4 711 85 27 35. TABULA 30.  Palāta pārbaudīja,
vai dūņas izvietoja droši un vai ES veicināja a) 18 to atkārtotu izman-
tošanu lauksaimniecībā un enerģijas ražošanā, tās sadedzinot,  
ņemot vērā to, ka izvietošana pašvaldību atkritumu poligonos arī ir 
pieņemama, taču tiek uzskatīta par vismazāk ilgtspējīgo metodi;
vai lauksaimniecībā izmantotajās dūņās un augsnē bija drošs atse- b) 
višķu par bīstamām uzskatīto vielu līmenis;
vai uzraudzība darbojošās iekārtās un dalībvalstīs sniedza pietie- c) 
kamu pārliecību par to, ka notekūdeņu dūņas ir izvietotas droši.
DIVĀS TREŠDAĻĀS REVIDĒTO ATTĪRĪŠANAS 
IEKĀRTU NOTEKŪDEŅU DŪŅAS IZVIETOJA SASKAŅĀ AR ES IETEIKTO PRAKSI
 31.  No revīzijas paraugā atlasītajām 73 attīrīšanas iekārtām tās, kuras izman-
toja ES ieteiktās atkārtotas izmantošanas metodes, iedalījās šādi:  47 izvēlējās lauksaimniecību, bet viena — enerģijas ražošanu, dūņas 
sadedzinot (sk. 5. tabulu ).
ld904920_LV_insideBT.indd   22 20/05/09   9:24:35
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā23
NOTEKŪDEŅU DŪŅU IZVIETOŠANAS PIEMĒRI5.6. ATTĒLS
5. attēls. ES atbalstīta atkārtotas dūņu izmantošanas 
prakse lauksaimniecības zemēs.6. attēls. Slikta prakse: dūņu uzglabāšana uz vietas 
apmeklētajā attīrīšanas iekārtā. 32.  Metodes bez atkārtotas izmantošanas izmantoja pārējās 25 attīrīšanas 
iekārtās dažādu iemeslu dēļ:
kaut arī Grieķija šobrīd izstrādā valsts plānu notekūdeņu dūņu  a) 
izvietošanai, revīzijas laikā netika īstenots ne valsts, ne reģionā-
lais plāns, un 14 no 18 revidētajām Grieķijas attīrīšanas iekārtām 
notekūdeņu dūņas izvietoja pašvaldību atkritumu poligonos;
dažām attīrīšanas iekārtām Grieķijā un Portugālē nav dzīvotspē- b) 
jīgas dūņu izvietošanas stratēģijas, tas it sevišķi attiecas uz paš-valdību apsaimniekotām iekārtām. Tā rezultātā dūņas uzglabā uz vietas, un vienā gadījumā tās izgāza pamestās raktuvēs. Vienā  
lielā attīrīšanas iekārtā Grieķijā nebija spēkā esoša līguma par  dūņu izvietošanu, un tādēļ 13 450 tonnu dūņu katru gadu tika  
uzglabātas uz vietas ( 6. attēls ).
ld904920_LV_insideBT.indd   23 20/05/09   9:24:35
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā24
ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTU NOTEKŪDEŅU DŪŅU ATKĀRTOTAS 
IZMANTOŠANAS PROCENTUĀLĀ ĪPATSVARA DINAMIKAS NOVĒRTĒJUMSSASKAŅĀ AR ES IETEIKTO PRAKSI
1
Dalībvalsts1994.–1999. gada 
programmu posma sākums2000.–2006. gada 
programmu posma beigasAtkārtotas izmantošanas 
metode
Īrija 12 % / 15 % (1994) 76 % / 83 % (2005) Lauksaimniecība / visa zeme
Spānija 46 % (1997) 66 % (2003) Lauksaimniecība
Portugāle 30 % (1995) 42 % (2005) Lauksaimniecība
Grieķija 0 % (1997)0 % (2005) / 50 % 
(2007. g. vidus)2 Enerģija (sadedzināšana)
1 Ziņojumi par notekūdeņu dūņām, kurus dalībvalstis sagatavo saskaņā ar Notekūdeņu dūņu direktīvas 17. pantu.
2 Aplēse. Vides ministrija.6. TABULA 33.  Caurskatot datus par notekūdeņu dūņu izvietošanu apmeklētajās dalīb-
valstīs, Palāta norādīja, ka notekūdeņu dūņu atkārtota izmantošana ir būtiski palielinājusies, kā to mudina ES ( 6. tabula  un 3. izcēlums ).
PIEMĒRS TAM, KĀ VIENA DALĪBVALSTS VEICINĀJA ES IETEIKTU PRAKSI
Īrijas sasniegumi daļēji ir saistīti ar to, ka tā īstenoja Notekūdeņu dūņu direktīvu, izstrādājot un piemērojot vad-
līnijas, kurās bija norādīta labākā prakse notekūdeņu dūņu attīrīšanā un izvietošanā. Vienā no vadlīnijām bija akcentēta efektīvu dūņu apsaimniekošanas plānu sagatavošana vietējām pašvaldību iestādēm, taču divās citās bija 
apskatīta droša dūņu izvietošana lauksaimniecības zemēs, tostarp bija iekļauta prasība katram lauksaimniekam 
izmantot “barības vielu pārzināšanas plānu”.3. IZCĒLUMS
ld904920_LV_insideBT.indd   24 20/05/09   9:24:36
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā25
NOTEKŪDEŅU DŪŅU CITU SAVIENOJUMU PĀRBAUŽU PARAUGI
Trīs no astoņām apmeklētajām attīrīšanas iekārtām Īrijā periodiski veica ﬂ  uorīda, arsēna, selēna un magnija satura 
pārbaudes. Dažās iekārtās pārbaudīja arī policiklisko aromātisko ogļūdeņražu ( PAHs ) un polihlorēto bifenilu 
(PCB ) saturu.
Portugālē kopš 2006. gada ir jāpārbauda organisko savienojumu un dioksīnu saturs dūņās, ko ražo attīrīšanas 
iekārtas, kurās ieplūst rūpnieciskie notekūdeņi. To veica četrās no sešām apmeklētajām attīrīšanas iekārtām.4. IZCĒLUMSAPMIERINOŠI REZULTĀTI SAISTĪBĀ AR NOTEKŪDEŅU 
DŪŅU DIREKTĪVAS PRASĪBĀM
 34.  Uz vietas trīs dalībvalstīs revidētajās attīrīšanas iekārtās, kur dūņas iestrā-
dāja zemē, laboratorijas pārbaudes, kurās noteica smago metālu kon-
centrāciju notekūdeņu dūņās un augsnē pirms dūņu pielietošanas,  
liecināja, ka rezultāti atbilst maksimāli pieļaujamajām robežvērtībām Notekūdeņu dūņu direktīvā. Pārbaudes veica arī citiem savienoju-miem, piemēram, polihlorētajiem bifeniliem ( PCB ), kaut arī tas nebija 
prasīts direktīvā (sk. 4. izcēlumu ).
DIREKTĪVAS PĀRSKATĪŠANA?
 35.  Lai gan Palāta konstatēja, ka Notekūdeņu dūņu direktīvas prasības ir 
ievērotas apmierinoši, tomēr, tā kā šobrīd spēkā esošā direktīva ir  pieņemta 1986. gadā, tajā nav ņemta vērā turpmāka dūņu attīrīšanas un izvietošanas paņēmienu un metožu attīstība. Piemēram, direktīvā 
nav prasības pārbaudīt organisko piesārņotāju, tādu kā PCB , saturu vai 
tādus patogēnus kā E. coli , tomēr dažu ES dalībvalstu tiesību aktos ir 
noteikti organisko piesārņotāju maksimāli pieļaujamie koncentrācijas 
līmeņi, un dažas valstis, kas nav ES dalībvalstis, ir ieviesušas standar-tus, kuru nolūks ir samazināt dūņās esošo patogēnu kaitīgo ietekmi. Direktīvā nav arī minēti citi populāri veidi saistībā ar iestrādi zemē, 
piemēram, mežsaimniecība.
ld904920_LV_insideBT.indd   25 20/05/09   9:24:36
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā26
 36.  Ja pārskatīšanu atzīst par vajadzīgu, dažādu vielu jaunās robežvērtī-
bas varētu būt stingrākas nekā tās, kuras noteiktas pašreizējā direk-tīvā. Tomēr citos gadījumos, ņemot vērā pētniecību, kas veikta kopš 1986. gada, kad direktīva tika pieņemta, iespējams, ka atsevišķas  
robežvērtības, kuras agrāk uzskatīja par piesardzīgām, varētu sama-zināt. Iespējams, ka būs arī jāierosina pārbaudes piesārņotājiem, kas 
nav minēti pašreizējā direktīvā.
DŪŅU IZVIETOŠANAS UZRAUDZĪBA  IESPĒJAS 
VEIKT UZLABOJUMUS IEKĀRTĀS UN DALĪBVALSTU UZRAUDZĪBAS STRUKTŪRĀS
 37.  Caurskatot paraugā iekļauto iekārtu dūņu kvalitātes pārbaudes un reģis-
trāciju, Palāta pārliecinājās, ka paraugu ņemšanas biežums un paraugu ņemšanas metožu izvēle notekūdeņu dūņu pārbaudei kopumā atbilda 
Notekūdeņu dūņu direktīvas prasībām, kaut arī konstatēja dažas nepil-
nības saistībā ar veikto pārbaužu skaitu.
 38.  Dalībvalstīs Palāta konstatēja, ka
dažādu līmeņu iestādes, kuras bija atbildīgas par notekūdeņu dūņu a) 
uzraudzību, bieži nespēja sniegt informāciju par saražoto dūņu 
apjomu, to sastāvu vai izvietošanu;
tā kā par dūņu izvietošanu lauksaimniecībā un ārpus tās dažkārt b) 
bija atbildīgas dažādas struktūrvienības, trūka pārskata pār stā-vokli katrā attīrīšanas iekārtā kopumā.
VAI KOMISIJA PILDA SAVU LOMU?
VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA
 39.  ES līdzfinansēto notekūdeņu attīrīšanas projektu apstiprināšanā un 
pēcpārbaudē ir iesaistīti divi Eiropas Komisijas ģenerāldirektorāti:  
ĢD REGIO un ĢD ENV.  Komisijas loma un lēmumu pieņemšanas pro-
cess Kohēzijas fonda un ERAF lielo projektu dotāciju pieprasījumu  
izvērtēšanā attiecas uz individuāliem projektiem, taču mazākiem ERAF 
projektiem Komisijas intervence noris darbības programmas līmenī (8.–13. punkts).
ld904920_LV_insideBT.indd   26 20/05/09   9:24:36
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā27
 40.  Saistībā ar Kohēzijas fonda un ERAF lielajiem projektiem Palāta pār-
baudīja, vai Komisija
konsekventi pārbaudīja ar vidi saistīto informāciju dotāciju  a) 
pieprasījumos;
pirms dotācijas atlikušās daļas izmaksāšanas pārbaudīja apstipri- b) 
nāto projektu sasniegtos rezultātus;
pārliecinājās par to, vai dalībvalstis piemēroja ES vides princi- c) 
pus, ka piesārņojums jāsamazina tā rašanās vietā un ka jāmaksā piesārņotājam.
VAJADZĪGA KONSEKVENCE PROJEKTU IZSKATĪŠANĀ
 41.  Lai Komisija varētu nodrošināt, ka visus dotāciju pieprasījumus izskata 
vienlīdzīgi un ir aptverti visi pieprasījumu aspekti, ir ļoti svarīgi, lai būtu atbilstīga un sistemātiski piemērota sistēma, kurā ietilpst iek-šējas vadlīnijas un pārbaudes saraksti. Revīzijā Palāta konstatēja, ka 
šādu vadlīniju un pārbaudes sarakstu nav.
 42.  Komisijas 2000.–2006. gada Kohēzijas fonda ceļvedī bija paredzēti zināmi 
galvenie dokumenti un informācija, kas jāiekļauj dotāciju pieprasīju-
mos. Palātas pārbaudītajos pieprasījumos šāda informācija ne vienmēr bija iekļauta, un ar pārbaudes sarakstu palīdzību to varēja novērst.
 43.  Uz vietas apmeklēto un no Kohēzijas fonda līdzfinansēto 22 attīrīšanas 
iekārtu pārbaudē Palāta konstatēja, ka
kaut arī gandrīz visos pieprasījumos un Komisijas lēmumos ir  a) 
iekļauti izvadītā ūdens kvalitātes un attīrāmo notekūdeņu apjoma mērķi, tajos ir maz informācijas par notekūdeņu dūņu izvietošanas raksturu (tā bija minēta tikai astoņos atbalsta pieprasījumos un 
sešos dotāciju piešķiršanas lēmumos) vai notekūdeņu dūņu kva-litāti (minēta tikai divos atbalsta pieprasījumos un vienā dotāciju 
piešķiršanas lēmumā);
gandrīz visos atbalsta pieprasījumos un attiecīgajos Komisijas  b) 
lēmumos nebija skaitļos izteiktu saņemošo ūdeņu kvalitātes rezul-
tatīvo rādītāju (tas apstiprinājās Komisijai veikto ex post  pārbaužu 
konstatējumos).
ld904920_LV_insideBT.indd   27 20/05/09   9:24:36
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā28
19 Jaunākos piemērus Palāta 
minēja Īpašajā ziņojums 
Nr. 1/2008 par procedūrām, 
ko piemēroja 1994.–1999. gada 
un 2000.–2006. gada lielo 
ieguldījumu projektu ex ante  un 
ex post  vērtēšanā 
(OV C 81, 1.4.2008., 1. lpp.).  44.  Palāta ir norādījusi, ka novērtējumu par to, vai projektu mērķi ir sasniegti, 
var ietekmēt nepilnības atbalsta pieprasījumos, it īpaši saistībā ar  
gaidāmo ietekmi un rādītājiem19.
 45.  Stingrāka projektu pārbaude pieteikumu posmā būtu varējusi atklāt un 
palīdzēt atrisināt zināmas problēmas, kuras konstatēja revīzijā:
nepietiekama attīrīšanas iekārtu kvalitāte jutīgās zonās, jo trūka a) 
pienācīgu barības vielu aizvākšanas iekārtu (26. punkts);
neatbilstīga dūņu izvietošana, dažas lielas attīrīšanas iekārts  b) 
dūņas uzkrāja uz vietas (32. punkts).
LABĀK JĀUZRAUGA IZNĀKUMS
 46.  Pirms Kohēzijas fonda projektu dotācijas atlikušās daļas izmaksas Komi-
sijā ir jāiesniedz nobeiguma ziņojums, kurā konkrēti novērtēts, vai ir sasniegti paredzētie rezultāti. Ja nobeiguma ziņojumu nenosūta  
Komisijai 18 mēnešu laikā pēc galīgā datuma dotāciju piešķiršanas 
lēmumā, atlikusī maksājuma daļa saskaņā ar attiecīgajiem ES tiesību 
aktiem ir jāanulē.
 47.  Revidējot no Kohēzijas fonda līdzfinansēto un uz vietas apmeklēto 22 attī-
rīšanas iekārtu nobeiguma ziņojumus, Palāta atzīmēja, ka tikai sešos 
nobeiguma ziņojumos bija iekļauti dati par izvadītā ūdens kvalitāti, 
tikai vienā —dati par ūdens kvalitātes mērījumu uzlabošanos un tikai 
trijos bija norādīta notekūdeņu dūņu izvietošanas metode.
 48.  Palāta secina, ka Komisija nevar pienācīgi novērtēt nobeiguma ziņo-
jumus, ja tās rīcībā nav būtiskas un nozīmīgas informācijas, kāda  
minēta 47. punktā. Ņemot vērā šādu informācijas trūkumu, atlikušās 
maksājuma daļas atlikšana vai anulēšana notiks tikai ziņojuma neie-
sniegšanas gadījumā, nevis pēc tam, kad būs izvērtēts, vai ir faktiski 
sasniegti paredzētie rezultāti.
ld904920_LV_insideBT.indd   28 20/05/09   9:24:37
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā29
20 Labs ekoloģiskais stāvoklis ir 
definēts Ūdens pamatdirektīvā, 
tā pamatā ir trīs rādītāju grupas: 
bioloģiskie kvalitātes rādītāji, 
hidromorfoloģiskie kvalitātes 
rādītāji un fizikālķīmiskie kvalitātes 
rādītāji (2. pants un V pielikums). 
21 Komisijas ziņojums Padomei 
un Eiropas Parlamentam 
saskaņā ar 16. pantu Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulā (EK) 
Nr. 648/2004 par mazgāšanas 
līdzekļiem, attiecībā uz fosfātu 
izmantošanu / COM(2007) 234 
galīgā redakcija, Brisele, 
2007. gada 4. maijs. 
22 ES Vides ģenerāldirektorāts, 
Final Report on Phosphates and 
Alternative Detergent Builders 
[Nobeiguma ziņojums par 
fosfātiem un alternatīvām 
mazgāšanas līdzekļu sastāvdaļām] /
WRc Ref: UC 4011 / 2002. gada 
jūnijs, 120, 121. un 125. lpp., ANO 
Attīstības programmas / Globālā 
vides fonda ziņojums par Donavas 
upi un MARE/HELCOM Baltijas jūras 
projekts. 
23 Bulgāriju un Rumāniju neiekļāva 
šajā pētījumā. 
24 Komisija ziņoja, ka divās valstīs, 
kuras no ES bija saņēmušas lielas 
atbalsta summas notekūdeņu 
attīrīšanas investīciju atbalstam un 
kuras šajā revīzija tika apmeklētas, 
mazāk nekā 50 % veļas mazgāšanas 
līdzekļu nesaturēja fosfātus. VAIRĀK JĀIEVĒRO ES VIDES PRINCIPI
 49.  Lai saglabātu ūdenstilpes labā ekoloģiskā stāvoklī20, ne tikai apmierinoši 
jāattīra notekūdeņi atsevišķā iekārtā, bet arī jāpiemēro ES vides prin-cipi, ka piesārņojums jāsamazina tā rašanās vietā un piesārņotājam jāmaksā.
 50.  Komisijas ziņojums apstiprina21, ka divi galvenie saldūdeņu eitrofikāci-
jas avoti pilsētu aglomerācijās ir fosfātus saturoši veļas mazgāšanas 
līdzekļi un cilvēku vielmaiņas atkritumi. Bažas par fosfātus saturošu 
veļas mazgāšanas līdzekļu ietekmi ir likušas vairākumam dalībvalstu 
pāriet pie mazgāšanas līdzekļiem, kas nesatur fosfātus.
 51.  Citos ziņojumos22 secināts, ka noteikumi par terciāro apstrādi vien var 
nebūt pietiekami, lai izvairītos no eitrofikācijas, ja nenotiek atteik-
šanās no fosfātus saturošiem mazgāšanas līdzekļiem.
 52.  Komisija pētīja iespējamos ieguvumus, kādus dalībvalstu videi dotu šāda 
atteikšanās no fosfātus saturošiem mazgāšanas līdzekļiem, un seci-
nāja, ka 24 no 25 pētījumā23 iekļautajām valstīm gūtu dažādas pakāpes 
labumu24. Faktori, kurus ņēma vērā katrai dalībvalstij, bija tādi kā  
mazgāšanas līdzekļu fosfātu ikgadējais patēriņš, noteikumi par ūdens terciāro apstrādi un bažas par eitrofikāciju.
 53.  Komisija ir atzinusi vajadzību pēc pienācīgas rīcības un 50. punktā minē-
tajā ziņojumā ir informējusi, ka, ja tam ir pamatojums, tiks pieņemts 
lēmums par fosfātu ierobežojumiem mazgājamajos līdzekļos, un, ja to 
uzskatīs par piemērotu, sekos ietekmes novērtējums un tiesību aktu priekšlikuma iesniegšana.
 54.  Saistībā ar principu, ka maksā piesārņotājs, Ūdens pamatdirektīvā ir 
prasīts līdz 2010. gadam nodrošināt to, ka ūdens cenu politika sti-
mulē lietotājus izmantot ūdens resursus lietderīgi un segt darbības 
izmaksas.
ld904920_LV_insideBT.indd   29 20/05/09   9:24:37
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā30
 55.  Izvērtējot dotācijas pieprasījumu, Komisijai ir jāpārbauda atbilstība prin-
cipam, ka maksā piesārņotājs, un tas var ietekmēt piešķirtā atbalsta 
koeficientu25. Tomēr nav sniegti īpaši standarti, pēc kuriem varētu  
novērtēt pieprasījumā piedāvātās tarifu likmes. Palāta atzīmēja, ka tarifu likmes nekad nebija iekļautas piešķiršanas lēmumā un bieži tās nebija iekļautas arī nobeiguma ziņojumos, tāpēc bija grūti novērtēt finansiālo ilgtspēju.
 56.  Pārbaudot tarifus, kuri bija piemēroti apmeklētajās iekārtās, Palāta pār-
liecinājās, ka tie pārsvarā bija pārāk zemi, lai segtu darbības izmaksas 
(sk. 5. izcēlumu ).25 EK ĢD  Regio “Kohēzijas 
fonda 2000.–2006. gada 
procedūru rokasgrāmata” 
(2006.–2009. gada redakcija), 
21. lpp.
APMEKLĒTO ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTO PIEMĒROTO TARIFU PIEMĒRI
Tariﬁ  , kurus piemēroja attīrīšanas iekārtās Spānijā, Portugālē un Grieķijā, ievērojami atšķīrās (piem., vairāk nekā 
20 m3 ūdens tarifs svārstījās no 0,079 EUR/m3 līdz 1,17 EUR/m3).
Īrijā vietējiem lietotājiem nav tieši jāmaksā par ūdens un notekūdeņu attīrīšanas pakalpojumiem, taču ir jāmaksā 
tirdzniecības un rūpnieciskajiem ūdens un notekūdeņu attīrīšanas pakalpojumu lietotājiem.5. IZCĒLUMS
ld904920_LV_insideBT.indd   30 20/05/09   9:24:37
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā31
SECINĀJUMI 
UN IETEIKUMI
 57.  Palāta kopumā secina, ka struktūrpasākumi ir veicinājuši notekūdeņu 
attīrīšanas uzlabošanos četrās revidētajās dalībvalstīs.
NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANA
 58.  Attiecībā uz notekūdeņu attīrīšanas iekārtu darbības rezultātiem Palāta 
konstatēja, ka kopumā struktūrpasākumu līdzfinansētās iekārtas dar-bojas pienācīgi (22. un 25. punkts).
 59.  Tomēr
Palāta konstatēja, ka septiņu iekārtu jauda no 26 pārbaudītajām a) 
iekārtām bija nepietiekami izmantota, jo sešos gadījumos poten-
ciālajiem lietotājiem — mājsaimniecībām un rūpnieciskajiem lie-
totājiem — nebija savienojuma ar attīrīšanas iekārtām, bet vienā gadījumā bija likvidēta vietējā ražošana (23.un 24. punkts);
deviņos no 73 gadījumiem izvadītā ūdens kvalitāte neatbilda ES b) 
prasībām, jo rūpnieciskie notekūdeņi pirms to ievadīšanas cauruļ-
vadu sistēmā nebija pienācīgi attīrīti, dažām vietējām iestādēm trūka zināšanu un jutīgās zonās nebija atbilstīgu iekārtu vai teh-noloģiju (26. punkts).
60. TĀPĒC PALĀTA IESAKA
dalībvalstīm nodrošināt, lai tiktu pietiekami pārdomāts jaunu attī- a) 
rīšanas iekārtu savienojums ar cauruļvadu sistēmu;
dalībvalstīm pievērst lielāku uzmanību rūpniecisko notekūdeņu pie- b) 
nācīgai sākotnējai apstrādei un veicināt labākās prakses izplatību 
starp apsaimniekotājiem, lai uzlabotu izvadītā ūdens kvalitāti.
ld904920_LV_insideBT.indd   31 20/05/09   9:24:37
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā32
NOTEKŪDEŅU DŪŅU ATTĪRĪŠANA UN IZVIETOŠANA
 61.  Saistībā ar iekārtu notekūdeņu dūņu attīrīšanu un izvietošanu Palāta 
konstatēja, ka divās trešdaļās no struktūrpasākumiem līdzfinansēto attīrīšanas iekārtu notekūdeņu dūņas, kuras rodas notekūdeņu attīrī-šanas rezultātā, izmantoja atkārtoti saskaņā ar metodēm, kas ieteiktas 
ES direktīvās; gandrīz visās iekārtās priekšroku deva atkārtotai dūņu 
izmantošanai lauksaimniecības zemē (31. punkts).
 62.  Tomēr
neilgtspējīgas metodes bez atkārtotas dūņu izmantošanas,  a) 
piemēram, uzglabāšanu uz vietas, īstenoja 25 no 73 iekārtām  (32. punkts);
trijās no četrām dalībvalstīm attiecīgās iestādes par dažām iekār- b) 
tām nespēja sniegt informāciju par saražoto dūņu apjomu, to  sastāvu vai izvietošanu (38. punkts);
kaut arī Palāta konstatēja, ka Notekūdeņu dūņu direktīvas prasī- c) 
bas ir ievērotas, ES tiesību aktos nav ņemta vērā attīstība dūņu attīrīšanā un izvietošanā kopš 1986. gada; dažas valstis tomēr ir 
ieviesušas stingrākus standartus (35. un 36. punkts).
63. PALĀTA IESAKA
dalībvalstīm pirms līdzfinansējuma projekta iesniegšanas nodroši- a) 
nāt, lai komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtām būtu izstrādāta notekūdeņu dūņu izvietošanas stratēģija;
dalībvalstīm nodrošināt, lai to datubāzēs par notekūdeņu dūņām b) 
būtu iekļauta informācija par katrā iekārtā saražoto dūņu daudzumu, 
to saturu un izvietošanas metodi;
Komisijai izvērtēt, vai tagad ir piemērots laiks pārskatīt Notekūdeņu c) 
dūņu direktīvu. Pārskatīšanas gadījumā jāņem vērā jaunu pasākumu 
ierosināšanas izmaksas un ieguvumi, kā arī jāsaglabā līdzsvars ar 
citām ES politikas jomām.
ld904920_LV_insideBT.indd   32 20/05/09   9:24:37
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā33
KOMISIJAS LOMAS EFEKTIVITĀTE
 64.  Attiecībā uz Komisijas lomu Kohēzijas fonda projektu un ERAF lielo pro-
jektu apstiprināšanā un pēcpārbaudē Palāta konstatēja šādas nozī-mīgas nepilnības:
Komisija apstiprināja projektus, kuru atbalsta pieprasījumos nebija a) 
iekļauta svarīga informācija, kas bija prasīta Kohēzijas fonda ceļ-
vedī (piem., rezultatīvie mērķi attiecībā uz dūņu izvietošanu un saņemošo ūdeņu kvalitāti). Šāda informācija atvieglo sasniegto rezultātu novērtēšanu, kas jāiekļauj projekta nobeiguma ziņojumā (41.–45. punkts);
atsevišķu Kohēzijas fonda projektu nobeiguma ziņojumos bieži  b) 
nav iekļauti rezultāti par izvadīto ūdeņu un saņemošo ūdeņu kva-
litāti, kā arī notekūdeņu dūņu izvietošanas kvalitāti un raksturu. 
Bez šādas informācijas Komisija nevar pienācīgi novērtēt nobei-
guma ziņojumus pirms atlikušās maksājuma daļas izmaksāšanas 
(46.–48. punkts).
 65.  Saistībā ar to, kā Komisija ievēro ES vides principus, Palāta konstatēja, ka
vairākos pētījumos ir norādīti iespējamie ieguvumi videi, pārejot a) 
uz mazgāšanas līdzekļiem, kuri nesatur fosfātus. Šā jautājuma  izvērtējums jāturpina līdzsvarot ar pienācīgu izmaksu un iegu-vumu analīzi (50.–53. punkts);
Komisija ne vienmēr ir pietiekami ņēmusi vērā principu, ka maksā b) 
piesārņotājs, jo Palātas pārbaudē konstatēja, ka piemērotie tarifi 
pārsvarā bija pārāk zemi, lai segtu darbības izmaksas. Turklāt tarifu 
likmes bieži nebija iekļautas nobeiguma ziņojumos, tāpēc bija  
grūti novērtēt finansiālo ilgtspēju (54.–56. punkts).
ld904920_LV_insideBT.indd   33 20/05/09   9:24:37
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā34
66. TĀPĒC PALĀTA IESAKA KOMISIJAI
prasīt, lai dotāciju pieprasījumos būtu iekļauta informācija, kas  a) 
ļauj noteikt rezultatīvos mērķus tādās jomās kā izvadītā ūdens kva-
litāte, saņemošo ūdenstilpju kvalitāte, attīrāmā ūdens daudzums un paredzētā dūņu izvietošanas metode. Šī informācija regulāri  
jāpārbauda projekta novērtēšanas procesa gaitā. To atvieglotu  
atbilstīgu iekšēju vadlīniju un pārbaudes sarakstu izstrāde doku-mentāro pārbaužu veicējiem;
mudināt dalībvalstis projektu līmenī novērtēt atbalsta piepra- b) 
sījumā paredzēto rezultātu sasniegšanu un ņemt vērā to, ka  
2007.–2013. gada posmā nobeiguma ziņojumi par Kohēzijas fonda 
projektiem un ERAF lielajiem projektiem Komisijai nav jāiesniedz;
izmantojot izmaksu un ieguvumu analīzi ES iedzīvotājiem, novērtēt, c) 
vai ir attaisnojama turpmāka atteikšanās no fosfātus saturošiem  mazgāšanas līdzekļiem;
nodrošināt, lai atbalsta pieprasījumu apstiprināšanas posmā tiktu d) 
ņemta vērā attīrīšanas iekārtu projektu finansiālā ilgtspēja un pie-
nācīga uzmanība tiktu pievērsta tādai svarīgai informācijai kā pie-
dāvātie tarifi.
  Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2009. gada 18. un 19. marta sēdē 
Luksemburgā.
  Revīzijas palātas vārdā −
priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da Silva Caldeira
ld904920_LV_insideBT.indd   34 20/05/09   9:24:38
/g38/g68/g88/g85/g88/g442/g89/g68/g71/g86/g3/g69/g460/g89/g81/g76/g72/g70/g431/g69/g68/g86/g3/g86/g87/g68/g71/g76/g77/g407
/g46/g82/g80/g88/g81/g407/g79/g82/g3/g81/g82/g87/g72/g78/g460/g71/g72/g444/g88/g3/g68/g87/g87/g431/g85/g431/g227/g68/g81/g68/g86
/g3/g76/g72/g78/g407/g85/g87/g68/g20/g17/g3/g54/g407/g78/g82/g87/g81/g413/g77/g407
/g11/g80/g72/g75/g407/g81/g76/g86/g78/g407/g12/g3
/g68/g87/g87/g431/g85/g431/g227/g68/g81/g68/g3/g21/g17/g3/g51/g76/g85/g80/g85/g72/g76/g93/g413/g77/g407
/g11/g80/g72/g75/g407/g81/g76/g86/g78/g407/g12/g3
/g68/g87/g87/g431/g85/g431/g227/g68/g81/g68/g22/g17/g3/g50/g87/g85/g85/g72/g76/g93/g413/g77/g407/g3/g11/g69/g76/g82/g79/g82/g423/g76/g86/g78/g407/g12/g3/g3/g68/g87/g87/g431/g85/g431/g227/g68/g81/g68/g49/g72/g68/g87/g87/g431/g85/g431/g87/g88/g3/g18/g3/g71/g68/g442/g413/g77/g76/g3
/g68/g87/g87/g431/g85/g431/g87/g88/g3
/g81/g82/g87/g72/g78/g460/g71/g72/g444/g88/g3
/g76/g72/g89/g68/g71/g72/g3/g78/g82/g80/g88/g81/g407/g79/g82/g3
/g81/g82/g87/g72/g78/g460/g71/g72/g444/g88/g3
/g68/g87/g87/g431/g85/g431/g227/g68/g81/g68/g86
/g3/g76/g72/g78/g407/g85/g87/g407
 /g56/g51/g40/g36/g87/g87/g431/g85/g431/g87/g76/g3
/g81/g82/g87/g72/g78/g460/g71/g72/g444/g76
/g39/g460/g444/g88/g3/g68/g83/g86/g87/g85/g407/g71/g72/g3/g11/g229/g407/g89/g413/g227/g68/g81/g68/g12 /g83/g76/g85/g80/g86/g3/g76/g93/g89/g76/g72/g87/g82/g227/g68/g81/g68/g86
/g23/g17/g3/g55/g72/g85/g70/g76/g407/g85/g407/g3/g11/g69/g76/g82/g79/g82/g423/g76/g86/g78/g407/g18/g439/g431/g80/g76/g86/g78/g407/g12/g3
/g88/g81/g3/g78/g89/g68/g85/g87/g407/g85/g407/g3/g11/g56/g57/g12/g3/g68/g87/g87/g431/g85/g431/g227/g68/g81/g68/g3
/g49/g72/g68/g87/g87/g431/g85/g431/g87/g76/g3/g81/g82/g87/g72/g78/g460/g71/g72/g444/g76
/g47/g76/g72/g78/g407/g86/g3/g71/g460/g444/g68/g86/g39/g460/g444/g88/g3/g87/g85/g68/g81/g86/g83/g82/g85/g87/g413/g227/g68/g81/g68
/g37/g68/g85/g431/g69/g68/g86/g3
/g89/g76/g72/g79/g88/g3
/g79/g76/g78/g89/g76/g71/g413/g227/g68/g81/g68
/g36/g83/g86/g87/g85/g407/g71/g72/g3/g68/g85/g3
/g88/g79/g87/g85/g68/g89/g76/g82/g79/g72/g87/g82/g3
/g86/g87/g68/g85/g82/g77/g88/g80/g88
/g41/g76/g79/g87/g85/g413/g227/g68/g81/g68
/g36/g87/g87/g431/g85/g431/g227/g68/g81/g68/g3
/g81/g82/g3/g86/g80/g76/g79/g87/g431/g80/g3
/g88/g81/g3/g72/g442/g442/g68/g86/g53/g44/g57/g40/g53
/g39/g460/g444/g88/g3/g68/g87/g78/g407/g85/g87/g82/g87/g68/g3
/g76/g93/g80/g68/g81/g87/g82/g227/g68/g81/g68/g15/g3/g87/g407/g86/g3
/g86/g68/g71/g72/g71/g93/g76/g81/g82/g87
/g44/g93/g89/g76/g72/g87/g82/g227/g68/g81/g68/g3
/g68/g87/g78/g85/g76/g87/g88/g80/g88/g3/g83/g82/g79/g76/g74/g82/g81/g82/g86/g39/g460/g444/g88/g3/g68/g87/g78/g407/g85/g87/g82/g87/g68/g3/g76/g93/g80/g68/g81/g87/g82/g227/g68/g81/g68/g3
/g79/g68/g88/g78/g86/g68/g76/g80/g81/g76/g72/g70/g431/g69/g407/g49/g72/g83/g68/g85/g72/g76/g93/g76/g3/g79/g76/g72/g87/g82/g87/g68/g3/g80/g413/g86/g79/g82/g77/g88/g80/g68/g3
/g81/g82/g83/g79/g460/g71/g72/g3/g88/g83/g413
/g46/g89/g68/g79/g76/g87/g407/g87/g72/g86/g3/g78/g82/g81/g87/g85/g82/g79/g72/g86/g3/g83/g407/g85/g69/g68/g88/g71/g72/g49/g72/g83/g76/g72/g89/g76/g72/g81/g82/g87/g68/g3/g68/g74/g79/g82/g80/g72/g85/g407/g70/g76/g77/g68/g15/g3/g78/g68/g86/g3
/g76/g72/g83/g79/g88/g71/g76/g81/g68/g3/g81/g82/g87/g72/g78/g460/g71/g72/g444/g88/g86/g3/g87/g76/g72/g227/g76/g3/g88/g83/g413/g51/g76/g72/g89/g76/g72/g81/g82/g87/g68/g3/g68/g74/g79/g82/g80/g72/g85/g407/g70/g76/g77/g68
/g11/g51/g76/g72/g81/g407/g70/g431/g74/g76/g3/g86/g407/g78/g82/g87/g81/g413/g77/g76/g3/g68/g87/g87/g431/g85/g431/g87/g88/g12/g3
/g81/g82/g87/g72/g78/g460/g71/g72/g444/g88/g3/g76/g93/g89/g68/g71/g72/g3/g11/g78/g82/g80/g88/g81/g407/g79/g82/g3
/g70/g68/g88/g85/g88/g442/g89/g68/g71/g88/g3/g86/g76/g86/g87/g413/g80/g407/g12/g42/g68/g81/g407/g80/g83/g88/g79/g78/g86
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā35
KOMUNĀLO NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS VIDEPIELIKUMS
ld904920_LV_insideBT.indd   35 20/05/09   9:24:38
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā36
PIELIKUMS
DIAGRAMMAS PAPILDPIEZĪMES
NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS DAŽĀDI POSMI
Notekūdeņus savāc ar komunālo cauruļvadu sistēmas palīdzību, un 
tos novada komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtā, kurā notek-
ūdeņus attīra vairākos posmos pirms to izvadīšanas upes baseina ūdensceļos.
Notekūdeņu sākotnējā attīrīšana
Šajā mehāniskajā posmā notiek lielāko atkritumu gabalu atdalīšana ar sietu (piem., papīra, plastmasas ...), kā arī smilšu un eļļas atda-līšana ar citu procesu palīdzību.
Notekūdeņu pirmreizējā attīrīšana
Šajā mehāniskajā posmā no notekūdeņiem atdala lielas daļas, kuras 
nogulsnējas rezervuāra apakšā. Pēc tam šīs daļiņas noskrāpē un  
kā notekūdeņu dūņas novada turpmākai attīrīšanai un atkārtotai 
izmantošanai.
Notekūdeņu otrreizējā attīrīšana
Šajā bioloģiskajā posmā notekūdeņus attīra, lai likvidētu bioloģiski 
noārdāmus organiskos piesārņotājus, tos mēra kā BSD5, COD  un 
TSS koncentrācijas līmeni (sk. kvalitātes rādītājus).
Visizplatītākais otrreizējās attīrīšanas veids ir attīrošo mikroor-
ganismu izmantošana; tie sadala un patērē bioloģiski noārdāmo  
notekūdeņu saturu. Tā rezultātā savukārt notiek dūņu atdalīšana un savākšana — līdzīgi, kā tas aprakstīts saistībā ar notekūdeņu pirmreizējās attīrīšana posmu.
Notekūdeņu terciārā attīrīšana
Šo bioloģisko/ķīmisko posmu vajadzības gadījumā piemēro, lai  
samazinātu barības vielu koncentrācijas līmeni attīrītajos notek-
ūdeņos pirms to izvadīšanas upju baseinu ūdensceļos, ja pastāv  eitrofikācijas risks.
ld904920_LV_insideBT.indd   36 20/05/09   9:24:41
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā37
Eitrofikāciju izraisa paātrināta aļģu augšana, kuru veicina barības 
vielas, kā rezultātā samazinās skābekļa līmenis ūdenī un izzūd vie-tējie ūdensaugi, zivis un citi ūdens dzīvnieki.
Divas galvenās barības vielas, kas izraisa eitrofikāciju, ir fosfors (attie-
cībā uz saldūdeņiem) un slāpeklis (attiecībā uz sālsūdeņiem).
Notekūdeņu kvartārā attīrīšana
Šo starošanas posmu piemēro vajadzības gadījumā, lai likvidētu  
baktērijas ( E. coli ), kuras var būt kaitīgas cilvēkiem, kuri izmanto 
tuvējos ūdeņus, parasti peldoties. Šī attīrīšana parasti ietver attīrīto notekūdeņu dezinfekciju, izmantojot ultravioleto gaismu.
Notekūdeņu dūņu apstrāde
Notekūdeņu dūņas parasti atūdeņo līdz 20 % ūdens satura dubļu veidā, tās sauc par biodūņām un pirms nosūtīšanas izvietošanai  tās var turpināt atūdeņot līdz 1 % ūdens satura sausu granulu jeb 
biofert  veidā.
Biodūņas un biofert var iestrādāt zemē, ja netiek pārsniegts pie-
sārņotāju līmenis. Turklāt biofert var atkārtoti izmantot enerģijas 
ražošanā, to sadedzinot.
Notekūdeņu dūņu direktīvā prasīts arī periodiski pārbaudīt lauk-
saimniecības augsni, lai pirms notekūdeņu dūņu iestrādes pārlieci-
nātos, vai smago metālu koncentrācija ir pieļaujama.
ES DIREKTĪVĀS PRASĪTIE KVALITĀTES 
KONTROLES PARAMETRI
Attīrīti notekūdeņi (Direktīva par komunālo notekūdeņu attīrīšanu)
Pirms attīrīto notekūdeņu izvadīšanas no komunālo notekūdeņu 
attīrīšanas iekārtas upju baseinu saņemošajos ūdeņos pārbauda  
šādus parametrus:
ld904920_LV_insideBT.indd   37 20/05/09   9:24:41
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā38
Nepieciešamais bioloģiskā skābekļa daudzums (BSD)
Mikroorganismu patērētā skābekļa daudzums, lai likvidētu ūdenī 
esošas bioloģiski noārdāmas organiskās vielas un minerālvielas.  
BSD5 parasti izmanto, lai mērītu skābekļa patēriņu mg O2/l pēc pie-
cām dienām. Jo augstāka ir BSD5 vērtība, jo vairāk skābekļa patērē 
mikroorganismi un jo lielāks ir piesārņojums.
Ķīmiskā skābekļa daudzums ( COD )
Skābekļa daudzums, kuru patērē, lai ķīmiski oksidētu ūdenī esošas 
organiskās vielas un minerālvielas. Tāpēc COD  ietilpst gan bioloģiski 
noārdāmas vielas, kuras raksturo BSD5, gan bioloģiski nenoārdāmas vielas, kuras oksidējas. Arī šo rādītāju izsaka mg O
2/l.
Kopējās suspendētās daļiņas ( TSS)
To ūdenī suspendēto minerālvielu un organisko vielu daļiņu dau-
dzums, kuras var uztvert ar poraino filtru. Arī šo rādītāju izsaka mg/l.
Kopējais slāpeklis ( TN) un kopējais fosfors ( TP)
Eitrofikācijas apjoms, tostarp ūdenī esošās barības vielas. Arī šo 
rādītāju izsaka mg/l.
Attīrītās notekūdeņu dūņas (Notekūdeņu dūņu direktīva)
Pirms dūņu iestrādes lauksaimniecības zemē pārbauda šādu smago 
metālu koncentrācijas līmeni sausnē, izteiktu mg/kg:
kadmija, vara, niķeļa, svina, cinka, dzīvsudraba un hroma.
Upju baseinu ūdens kvalitāte (Ūdens pamatdirektīva)
Eiropas Savienība ir izstrādājusi modernas pārbaudes un uzrau-
dzības klasifikāciju un uzraudzības sistēmas, kuras ļauj klasificēt 
dalībvalstu ūdeņus piecos ekoloģiskā statusa līmeņos, no kuriem 
divi — labs un augsts — atbilst ES tīra ūdens politikas mērķiem.
ld904920_LV_insideBT.indd   38 20/05/09   9:24:41
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā39
KOMISIJAS 
ATBILDES
KOPSAVILKUMS
III.
Komisija uzsver, ka notekūdeņu attīrīšana  
bija viena no galvenajām Kohēzijas fonda un 
ERAF ieguldījumu prioritātēm četrās pārbau-
dītajās dalībvalstīs.
IV.
Nepilnīgu attīrīšanas iekārtu izmantošanu  dažkārt izraisa notekūdeņu sistēmu izbūves aizkavēšanās, kas ir saistīta ar tādām būtis-
kām saimnieciskās darbības izmaiņām, kuras 
nav iespējams prognozēt. Turklāt projekti  var attiekties uz notekūdeņu avotu attīrī-šanu, pārsniedzot Direktīvā par komunālo  
notekūdeņu attīrīšanu noteiktās prasības.  
Šādos gadījumos uz nākotni orientētais attī-rīšanas iekārtu plānojums var būt rentabls, bet tā rezultātā īstermiņā attīrīšanas iekārtas var darboties ar nepilnu jaudu.
V.
Komisija piekrīt, ka ieguldījumi šajā nozarē 
ir veicami atbilstoši ilgtermiņa plānošanai  
vietējā un reģionālā līmenī un ka finansē-
šanai būtu izmantojami kohēzijas politikai  
atvēlētie līdzekļi, papildinot tos ar finansē-
jumu no citiem avotiem.
VI.
Notekūdeņu dūņu atkārtotu izmantošanu  
bieži ierobežo dūņu kvalitāte, ģeogrāfiskie 
apstākļi vai ekonomiskie apsvērumi.
VII.
Komisija pašlaik pārskata Notekūdeņu dūņu 
direktīvu, pamatojoties uz variantu visaptve-
rošu ietekmes novērtējumu un to izmaksu un ieguvumu novērtējumu.
ld904920_LV_insideBT.indd   39 20/05/09   9:24:41
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā40
VIII.
Dalībvalstis uzņemas galveno atbildību par 
projektu atlasi, īstenošanu un uzraudzību.
Komisija 2007. –2013. gada periodam ir  
izstrādājusi pārbaudes sarakstu iekšējai lie-tošanai, ko piemēro, izvērtējot lielus ūdens un notekūdeņu apsaimniekošanas projektus, 
lai novērtētu to atbilstību tiesību aktiem un politikai vides aizsardzības jomā. Tomēr paš-
laik Komisija lemj tikai par lieliem projek-
tiem (par tādiem šīs nozares projektiem, kas 
pārsniedz 25 miljonus euro).
IX.
Pirms maksājuma veikšanas Kohēzijas fon-dam vai lielam projektam Komisija cenšas  pārbaudīt, vai ir izpildīti finansējuma saņem-
šanas nosacījumi, un vajadzības gadījumā  
pieprasa no saņēmēja papildu skaidrojumu. 
Komisija apsvērs, kā vislabāk īstenot Palātas ieteikumus.
2007.–2013. gadā apstiprinātajiem projek-
tiem notekūdeņu nozarē Komisija savos  
līdzfinansējuma lēmumos norāda vairākus  
rezultātu rādītājus (piemēram, attīrīšanas  
līmeni, iekārtas jaudu).
X.
Komisija 2000.–2006. gadā centās ieviest  
principu ”piesārņotājs maksā”, publicējot  
indikatīvu dokumentu par šā principa pie-
mērošanu kohēzijas politikā. Tā uzsvēra  šā elementa nozīmību un pieprasīja dalīb-
valstīm nodrošināt šā principa stingrāku  piemērošanu. No 2010. gada principu ”pie-sārņotājs maksā” piemēros saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu.IEVADS
2.c)Jānorāda, ka Ūdens pamatdirektīvas notei-kumi nebija piemērojami pārbaudītajiem pro-
jektiem un periodam (1994.–2006. gads).
Šos noteikumus piemēros pēc 2009. gada  
sagatavotajiem projektiem.
8.
Komisija atgādina, ka dalībvalstis uzņemas galveno atbildību par projektu atlasi, īste-nošanu un uzraudzību.
9.
Komisija regulāri pārbauda atbilstību Direk-tīvai par komunālo notekūdeņu attīrīšanu.  
Četros īstenošanas ziņojumos, kurus Komi-
sija izdeva līdz 2007. gada beigām, iekļautas 
pret dalībvalstīm — tostarp pārbaudītajām dalībvalstīm — uzsāktās horizontālās pārkā-
puma procedūras un Eiropas Kopienu Tiesas 
spriedumi.
11.–12.
Pašreizējais regulējums nosaka, ka  
2007.–2013. gadā Komisija ir tiesīga novēr-
tēt un apstiprināt tikai lielos projektus  (vides aizsardzības projektus, kas pārsniedz 
25 miljonus euro), kurus līdzfinansē Kohēzi-jas fonds vai ERAF. Šiem projektiem netiks 
sagatavoti Komisijas apstiprināmi nobei-
guma ziņojumi.
Pārbaudāmajā laika posmā Komisija izvēr-
tēja tikai to dalībvalstu iesniegto projektu  kvalitāti, kas bija Kohēzijas fonda projekti  un lieli ERAF projekti.
ld904920_LV_insideBT.indd   40 20/05/09   9:24:41
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā41
Abos periodos Komisijas izvērtē sociālos un 
ekonomiskos faktorus, projekta saskanību  un konsekvenci, gatavības un īstenojamī-bas pakāpi, izmantojot tādas metodes kā  
izmaksu un ieguvumu analīze un iekšējās  atdeves koeficients. Komisija veic galīgo  
izvērtēšanu, pamatojoties uz faktu, ka pro-
jekts ir īstenojams un atbilst sākotnējam  lēmumam. Līdzfinansēto attīrīšanas iekārtu atbilstīgu darbību pēc projekta apstiprinā-šanas nevērtē kohēzijas politikas kontekstā, bet to regulē vispārīgie Kopienas tiesību  akti.
APSVĒRUMI
23.Nepilnīgu attīrīšanas iekārtu izmantošanu  dažkārt izraisa notekūdeņu sistēmu izbūves 
aizkavēšanās, kas ir saistīta ar tādām būtis-
kām saimnieciskās darbības izmaiņām, kuras nav iespējams prognozēt. Turklāt projekti  
var attiekties uz notekūdeņu avotu attīrī-
šanu, pārsniedzot Direktīvas prasības. Šādos gadījumos uz nākotni orientētais attīrīšanas iekārtu plānojums var būt rentabls, bet tā  rezultātā īstermiņā attīrīšanas iekārtas var  
darboties ar nepilnu jaudu.
Komisija piekrīt, ka ieguldījumi šajā nozarē 
ir veicami atbilstoši ilgtermiņa plānošanai  
vietējā un reģionālā līmenī un ka finansē-
šanai būtu izmantojami kohēzijas politikai  
atvēlētie līdzekļi, papildinot tos ar finansē-
jumu no citiem avotiem.
24.
Neprognozēta izaugsme vai sociālie un eko-
nomiskie faktori šajā konkrētajā reģionā ir  starp tiem riskiem, kas var ietekmēt projektu 
izstrādi.
25.
Kopumā līdzfinansētās notekūdeņu attīrī-šanas iekārtas ir uzlabojušas notekūdeņu  apsaimniekošanu attiecīgajos reģionos un  
mazinājušas to ietekmi uz vidi.26.
Komisija ņem vērā šos faktus un turpinās  apkopot informāciju. Tomēr tā uzsver, ka  
dalībvalstis ir atbildīgas par attīrīšanas  iekārtu darbību un to atbilstību Kopienas  tiesību aktiem.
a)
Rūpniecisko notekūdeņu sākotnējā attīrīšana 
jānodrošina, uzsākot komunālo notekūdeņu 
attīrīšanas iekārtu ekspluatāciju. Līdz ar to pieteikšanās posmā, kad Komisija izvērtē  projektu, finansējuma saņēmējam ir jāap-liecina, ka rūpnieciskajiem notekūdeņiem ir 
nodrošināta pareiza sākotnējā attīrīšana vai 
ka ir sagatavots rīcības plāns šā jautājuma  risinājumam.
Rūpniecisko notekūdeņu izvadīšanai jāpie-
mēro arī atļauju piešķiršanas procedūra, kā 
to pēc būtības nosaka Direktīva par komu-nālo notekūdeņu attīrīšanu (11. pants).
b)
Lai uzlabotu saņēmēju darbības spējas, pro-
jektos var iekļaut tehnisko palīdzību.
c)
Komisija ir aktīvi ieviesusi prasību par barības 
vielu izņemšanu, gan informējot (2003. gada 3. jūlija vēstule dalībvalstīm), gan uzsākot  pārkāpuma procedūras (par neatbilstošu  
izplūstošā ūdens kvalitāti attīrīšanas iekār-tās un/vai par neatbilstošām jutīgo teritoriju norādēm), kā rezultātā ir sagatavoti Eiropas 
Kopienu Tiesas spriedumi (skatīt 2007. gada 
Īstenošanas ziņojumu).
27.
a)Komisija ir pieprasījusi attīrīšanas iekārtu  uzraudzības un darbības rezultātu datus, lai sagatavotu Direktīvas par komunālo notek-ūdeņu attīrīšanu 5. Īstenošanas ziņojumu.
ld904920_LV_insideBT.indd   41 20/05/09   9:24:42
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā42
32.
Notekūdeņu dūņu atkārtotu izmantošanu  bieži ierobežo dūņu kvalitāte, ģeogrāfiskie apstākļi vai ekonomiskie apsvērumi.
a)
Pārbaudes laikā konstatēto notekūdeņu dūņu 
izvadīšanu pašvaldību atkritumu poligonos Komisija skaidro ar nozaru neieinteresētību atkārtotā dūņu izmantošanā un sabiedrības reakciju.
b)
Grieķijā Komisija nodrošina līdzfinansējumu 
lielas attīrīšanas iekārtas paplašināšanas un 
izbūves pabeigšanas projektam. Tas ietver  
dūņu žāvēšanas iekārtu izbūvi izžāvēto dūņu 
turpmākai izmantošanai. Projektu apstipri-nāja 2006. gadā, un to pabeigs 2009. gada  beigās.
34.
Attiecībā uz notekūdeņu dūņu kvalitātes pār-
baudēm atbilstīgi Notekūdeņu dūņu direktī-
vas prasībām ir norādīts, ka dažās dalībvalstīs 
noteiktie maksimālie ierobežojumi ir zemāki 
nekā direktīvā. Atkarībā no kanalizācijas sis-
tēmā izvadīto notekūdeņu veida (piem., rūp-nieciskie notekūdeņi) var būt nepieciešams pārbaudīt papildu parametrus.
35.
Komisija pašlaik pārskata 1986. gada Notek-
ūdeņu dūņu direktīvu, pamatojoties uz vari-antu visaptverošu ietekmes novērtējumu un to izmaksu un ieguvumu novērtējumu.
Aptuvenais grafiks ir šāds: 2009. gadā —  
iespējamo likumdošanas izmaiņu ietekmes  novērtējuma sagatavošana; 2010. gadā —  iespējamo likumdošanas priekšlikumu  pieņemšana.36.
Notekūdeņu dūņu direktīvas pārskatīšanas  
ietekmes novērtējumā jāņem vērā ar notek-
ūdeņu dūņu izkliedēšanu uz zemes saistītie 
vides, ekonomiskie un sociālie riski. Galve-
nokārt tiks apsvērtas iespējas noteikt stin-grākas robežvērtības smagajiem metāliem  un papildu robežvērtības — organiskajiem 
un citiem piesārņotājiem.
39.
Komisija atsaucas uz savām 8., 9. un 12. pun-ktā sniegtajām atbildēm.
41.
Komisija 2007. –2013. gada periodam ir  
izstrādājusi pārbaudes sarakstu iekšējai lie-
tošanai, ko piemēro, izvērtējot lielus ūdens un notekūdeņu apsaimniekošanas projektus, lai novērtētu to atbilstību tiesību aktiem un politikai vides aizsardzības jomā.
42.
Norādījumi un pārbaudes saraksts lieliem  
projektiem dalībvalstīm nav saistoši, bet  
tikai orientējoši.
2007.–2013. gada periodā Komisija organizē 
regulāras iekšējas mācības par ūdens un  notekūdeņu apsaimniekošanas projektiem.
43.
a)
2007.–2013. gada periodā projektu finan-
sējuma saņēmējiem pieteikumā ir jānorāda dūņu galamērķis, kas ietver dūņu kvalitā-tes un daudzuma sākotnēju novērtējumu.  Tomēr, veicot ieguldījumus jaunās nozarēs, ne vienmēr iespējams detalizēti zināt notek-ūdeņu dūņu kvalitāti.
ld904920_LV_insideBT.indd   42 20/05/09   9:24:42
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā43
b)
Pārbaudāmajā periodā (1994.–2006. gads) ES līmenī ūdens kvalitātes rezultatīvie rādītāji bija noteikti tikai atsevišķām ūdens kategori-
jām (piemēram, dzeramā ūdens ieguvei, peld-vietu ūdenim). Līdz ar to 2000.–2006. gada 
Kohēzijas fonda rokasgrāmatā ietvertos rādī-
tājus nevarēja piemērot visiem projektiem. Visaptverošus rezultatīvos rādītājus ieviesa tikai ar Ūdens pamatdirektīvu, nosakot, ka  mērķi ir jāformulē līdz 2009. gada decembrim un tie principā ir jāsasniedz līdz 2015. gada decembrim.
45.
Komisija uzsver, ka tai nav ne tiesiska pamata, 
ne nepieciešamo resursu, lai vēl detalizētāk 
novērtētu projektu pieteikumus.
a)
Komisija vairākas reizes ir vērsusies Eiropas Kopienu Tiesā ar prasībām pret dalībvalstīm, 
tostarp pret četrām pārbaudītajām dalīb-
valstīm, par neatbilstošu izplūstošā ūdens  
kvalitāti attīrīšanas iekārtās un/vai vai par  
neatbilstošām jutīgo teritoriju norādēm un 
turpinās to darīt.
b)
Attiecībā uz neatbilstošu dūņu savākšanu  lielā attīrīšanas iekārtā Grieķijā Komisija  
bija informēta par šo problēmu un pieprasīja 
attiecīgajai dalībvalstij izstrādāt risinājumu, kas tika īstenots ar Komisijas atbalstu (skatīt 32.b punktu).
47.
Komisija veic galīgo izvērtēšanu, pamato-joties uz faktu, ka projekts ir īstenojams un atbilst sākotnējam lēmumam. Līdzfinansēto attīrīšanas iekārtu atbilstīgu darbību pēc  projekta apstiprināšanas kohēzijas politi-
kas kontekstā nevērtē. Turklāt dalībvalstīm nav noteikta juridiska prasība regulāri sniegt informāciju par izplūstošā un saņemtā ūdens 
kvalitāti un notekūdeņu dūņu kvalitāti un  savākšanas veidu.48.
Nesen ieviestajam IT rīkam jāvienkāršo pare-dzētā slēgšanas procedūra un jāpadara tā  pārredzamāka. Pārbaudi veic, izvērtējot  katru gadījumu atsevišķi, īpaši, ja projekta 
īstenošanas gaitā radušās grūtības. Atlikušās 
maksājuma daļas atlikšana vai atcelšana ir  
iespējama arī pēc tam, kad Komisija ir saņē-musi un izanalizējusi nobeiguma ziņojumu.
49.
Komisija atsaucas uz 43.b un 55. punktā  
sniegtajiem komentāriem.
53.
Pašlaik Komisija apsver nepieciešamību pār-
skatīt uz mazgāšanas līdzekļiem attiecinā-
mos tiesību aktus, pamatojoties uz variantu 
visaptverošu ietekmes un to izmaksu un  
ieguvumu novērtējumu.
55.
Komisija 2000.–2006. gadā centās ieviest  
principu ”piesārņotājs maksā”, publicējot  
indikatīvu dokumentu par šā principa piemē-
rošanu un norādes par izmaksu un ieguvumu 
analīzi (2000. gads). Šo pasākumu rezultātā dalībvalstīm bija jānodrošina principa ”pie-sārņotājs maksā” un izmaksu segšanas prin-cipu stingrāka piemērošana. No 2010. gada 
šos principus piemēros saskaņā ar Ūdens  pamatdirektīvu.
ld904920_LV_insideBT.indd   43 20/05/09   9:24:42
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā44
SECINĀJUMI 
UN IETEIKUMI
59.
a)
Nepilnīgu attīrīšanas iekārtu izmantošanu  
dažkārt izraisa notekūdeņu sistēmu izbūves aizkavēšanās, kas ir saistīta ar tādām būtis-kām saimnieciskās darbības izmaiņām, kuras 
nav iespējams prognozēt. Turklāt projekti  var attiekties uz notekūdeņu avotu attīrī-šanu, pārsniedzot Direktīvas prasības. Šādos gadījumos uz nākotni orientētais attīrīšanas 
iekārtu plānojums var būt rentabls, bet tā  rezultātā īstermiņā attīrīšanas iekārtas var  darboties ar nepilnu jaudu.
b)
Komisija uzsver, ka dalībvalstis ir atbildīgas 
par attīrīšanas iekārtu darbību un to atbil-
stību Kopienas tiesību aktiem. Komisija vai-rākas reizes ir vērsusies Eiropas Kopienu  
Tiesā ar prasībām pret dalībvalstīm, tostarp 
pret četrām pārbaudītajām dalībvalstīm,  
par neatbilstošu izplūstošā ūdens kvalitāti 
attīrīšanas iekārtās un/vai par neatbilsto-šām jutīgo teritoriju norādēm un turpinās  to darīt.
60.
a)
Komisija piekrīt, ka ieguldījumi šajā nozarē ir veicami atbilstoši ilgtermiņa plānošanai  vietējā un reģionālā līmenī un ka finansēša-nai izmantojami kohēzijas politikai atvēlētie 
līdzekļi, kas jāpapildina ar finansējumu no  citiem avotiem.
b)
Rūpniecisko notekūdeņu izvadīšanu regu-
lējošie tiesiskie instrumenti pēc būtības ir  
ietverti Direktīvā par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (11. pantā), un dalībvalstīm tie  jāpiemēro.62.
a)Notekūdeņu dūņu atkārtotu izmantošanu  bieži ierobežo dūņu kvalitāte, ģeogrāfiskie 
apstākļi vai ekonomiskie apsvērumi.
63.
a)
Komisija piekrīt, ka šīs nozares projektos  
jānorāda notekūdeņu dūņu apsaimniekoša-
nas stratēģija. Jaunajos 2007.–2013. gada  
periodā iesniegtajos projektos pārbauda arī 
šo elementu.
b)
2007. gadā dalībvalstīm lūdza iesniegt ar  
notekūdeņu dūņu ražošanu saistītos datus, 
lai sagatavotu Direktīvas par komunālo  notekūdeņu attīrīšanu 5. Īstenošanas ziņo-
jumu. Ziņošanas prasība ir veicinājusi datu-
bāzu izveidi dalībvalstīs.
c)
Komisija pašlaik pārskata Notekūdeņu dūņu 
direktīvu, pamatojoties uz variantu visaptve-
rošu ietekmes novērtējumu un to izmaksu un ieguvumu novērtējumu.
64.
Komisija atgādina, ka dalībvalstis uzņemas galveno atbildību par projektu atlasi, īste-nošanu un uzraudzību.
a)
Komisijai nav ne tiesiska pamata, ne nepie-ciešamo resursu, lai veiktu detalizētu novēr-tēšanu. Tomēr 2007.–2013. gada periodam ir noteikta lielo projektu izvērtēšanas kārtība, 
un projektu līdzfinansējumu nepiešķir, ja  nav izpildīts prasību minimums (piemēram, iesniegta informācija par dūņu apsaimnie-košanas stratēģiju). Šim nolūkam izmanto  
pārbaudes sarakstus un īpašas mācības.
ld904920_LV_insideBT.indd   44 20/05/09   9:24:42
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā45
b)
2007.–2013. gada periodā saistībā ar Kohēzi-jas fonda vai ERAF līdzfinansējumu Komisija atsevišķus lēmumus pieņems tikai par lieliem 
komunālo notekūdeņu attīrīšanas projek-tiem. Kopumā Komisija vairs neiesaistīsies  
lielo projektu īstenošanā un pabeigšanā tik 
detalizēti kā iepriekš.
65.
b)Komisija 2000.–2006. gadā centās ieviest  principu ”piesārņotājs maksā”, publicējot  indikatīvu dokumentu par šā principa pie-
mērošanu un uzsverot tā nozīmību Kohēzijas 
politikas vadlīnijās. Izmaksu un ieguvumu  analīzes norādes (2002. gads) sniedza dalīb-valstīm informāciju arī par izmaksu segša-nas pilnveidošanu. Tomēr šīs norādes nebija juridiski saistošas un Komisija varēja tikai  
aicināt dalībvalstis nodrošināt stingrāku  piemērošanu.
66.
a)
Komisija 2007. –2013. gada periodam ir  
izstrādājusi pārbaudes sarakstu iekšējai lie-
tošanai, ko piemēro, izvērtējot lielus ūdens 
un notekūdeņu apsaimniekošanas projektus, lai novērtētu to atbilstību tiesību aktiem un politikai vides aizsardzības jomā, tostarp  
vērtējot izvadītā ūdens kvalitāti un dūņu  
apsaimniekošanu. Turklāt Komisija savos  
projektu līdzfinansējuma lēmumos norāda  vairākus rezultātu rādītājus (piemēram, attī-rīšanas līmeni, iekārtas jaudu).c)
Komisija pašlaik apsver nepieciešamību pār-
skatīt uz mazgāšanas līdzekļiem attiecinā-mos tiesību aktus, pamatojoties uz variantu visaptverošu ietekmes un to izmaksu un  ieguvumu novērtējumu.
d)
Jaunajās ieguldījumu projektu izmaksu un  
ieguvumu analīzes norādēs (2008. gada  jūnijs) ir uzsvērta principa ”piesārņotājs  
maksā” centrālā nozīme, kā arī kopējo  izmaksu segšana notekūdeņu projektiem.  Pašlaik tās papildina Ūdens pamatdirektīvas prasības, kas līdz 2010. gadam nodrošinās  
pilnveidotu ūdens cenu politiku, pamatojo-ties uz izmaksu segšanas principiem.
ld904920_LV_insideBT.indd   45 20/05/09   9:24:42
ld904920_LV_insideBT.indd   46 20/05/09   9:24:42
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 — Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada prog rammu posmā47
Eiropas Revīzijas palāta
Īpašais ziņojums Nr. 3/2009
Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada programmu posmā
Luksemburga: Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs
2009 — 45 lpp. — 21 x 29,7 cm
ISBN 978-92-9207-254-4
ld904920_LV_insideBT.indd   47 20/05/09   9:24:43
ld904920_LV_insideBT.indd   48 20/05/09   9:24:43
Kā saņemt ES izdevumus
Maksas izdevumi:
• iepērkoties EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
• grāmatnīcās, norādot nosaukumu, izdevēju un/vai ISBN numuru;•  tieši sazinoties ar vienu no mūsu pārdošanas punktiem. Informāciju saziņai 
varat iegūt šādā interneta adresē: http://bookshop.europa.eu vai sūtot faksu uz +352 2929-42758.
Bezmaksas izdevumi:• izmantojot EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
•  Eiropas Komisijas pārstāvniecībās un delegācijās. Informāciju saziņai varat iegūt 
šādā interneta adresē: http://ec.europa.eu vai sūtot faksu uz +352 2929-42758.
ld904920_LV_coverBT.indd   2 20/05/09   9:22:01
2009
STRUKTŪRPASĀKUMU IZDEVUMU 
EFEKTIVITĀTE NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANĀ  
1994.1999. UN 2000.2006. GADA 
PROGRAMMU POSMĀEIROPAS 
REVĪZIJAS PALĀTA
Īpašais ziņojums  Nr. 3PILSĒTU AGLOMERĀCIJU NOTEKŪDEŅI UN TO DŪŅAS VAR IETEKMĒT 
EIROPAS EZERU, UPJU, PIEKRASTES ŪDEŅU, GRUNTSŪDEŅU UN AUGSNES KVALITĀTI. TĀPĒC EIROPAS SAVIENĪBA IR PIEŅĒMUSI VAIRĀKAS DIREKTĪVAS, KĀ ARĪ LĪDZFINANSĒJUSI KOMUNĀLO NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTU BŪVNIECĪBU. ŠAJĀ ZIŅOJUMĀ PALĀTA ANALIZĒ, VAI ES LĪDZFINANSĒTĀS ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTAS PIENĀCĪGI ATTĪRA NOTEKŪDEŅUS UN VAI ŠO IEKĀRTU SARAŽOTĀS DŪŅAS TIEK PAREIZI IZVIETOTAS. ZIŅOJUMĀ IR APSKATĪTA ARĪ KOMISIJAS LOMA.
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA
ISSN 18310877
LV
QJ-AB-09-003-LV-C
ISBN 978-92-9207-254-4
ld904920_LV_coverBT.indd   1 20/05/09   9:22:00