Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par pieredzi, kas gūta, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regulu (EK) Nr. 1365/2006 par statistiku attiecībā uz preču pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem /* COM/2010/0064 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 1.3.2010 COM(2010)64 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par pieredzi, kas gūta, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regulu (EK) Nr. 1365/2006 par statistiku attiecībā uz preču pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par pieredzi, kas gūta, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regulu (EK) Nr. 1365/2006 par statistiku attiecībā uz preču pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem SATURS KOPSAVILKUMS 3 1. IEVADS 3 1.1. PRIEKŠVĒSTURE UN MĒRĶI 3 1.2. POLITIKAS KONTEKSTS 4 1.3. ĪSTENOŠANAS NOTEIKUMI 4 1.4. DALĪBVALSTU UN CITU VALSTU APTVERAMĪBA 5 2. REGULAS ĪSTENOŠANA 5 2.1. KONSTATĒTĀS PROBLĒMAS 5 2.1.1. Atbilstība juridiskajām saistībām 5 2.1.2. Ziņotāju valstu slogs saistībā ar īstenošanu un regulāru datu sniegšanu 7 2.1.3. Datu vākšanas, apkopošanas un validēšanas process 7 2.1.4. Metodikas jautājumi 7 2.2. REZULTĀTI 8 2.2.1. Datu nosūtīšana un validēšana 8 2.2.2. Metodiskās vadlīnijas 8 2.2.3. Datu izplatīšana 8 3. SECINĀJUMI 9 3.1. ĪSTERMIŅA SASNIEGUMI 10 3.2. ILGTERMIŅA SASNIEGUMI 10 TABULU RĀDĪTĀJS 1. tabula. Regulas prasību ievērošana. Datu kopu sniegšana gadu dalījumā 6 2. tabula. Kravu pārvadājumi pa iekšējiem ūdensceļiem valstu dalījumā. 2008. gada dati un izaugsme 2007.―2008. gadā. 9 KOPSAVILKUMS Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1365/2006 par statistiku attiecībā uz preču pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem[1] 8. pantā paredzēts, ka Komisijai, apspriežoties ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju (bijušo Statistikas programmu komiteju), līdz 2009. gada 15. oktobrim jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par regulas īstenošanu. Šis ziņojums sagatavots, lai izpildītu minēto prasību. Šajā ziņojumā atspoguļota tiesību akta priekšvēsture, mērķi un politikas konteksts. Tajā aplūkoti jautājumi saistībā ar tā īstenošanu un aprakstīti galvenie rezultāti. Nobeiguma nodaļā ir izklāstīti secinājumi un iespējamie sasniegumi nākotnē. Pateicoties regulai, ieguva sīkāku informāciju par Eiropas kravas transportu iekšējo ūdensceļu dalījumā un uzlaboja datu kvalitāti un savlaicīgumu. Dalībvalstis ir centušās izpildīt regulas prasības, un lielākā daļa dalībvalstu visus prasītos datus sniedz noteiktajos termiņos. 1. IEVADS 1.1. PRIEKŠVĒSTURE UN MĒRĶI Datus par precēm, kas pārvadātas pa iekšējiem ūdensceļiem, sāka vākt 1982. gadā atbilstoši Padomes Direktīvai 80/1119/EEK. Iepriekšējai direktīvai bija vairāki trūkumi, kas neļāva pienācīgi uzraudzīt šo transporta veidu. Ar Regulu (EK) Nr. 1365/2006 šie trūkumi tika novērsti un paredzēti kopīgi noteikumi par iekšējo ūdensceļu pārvadājumu statistiku. Regula tika sagatavota ar nolūku sniegt Komisijai, citām ES iestādēm, valstu valdībām un sabiedrībai salīdzināmus, ticamus, saskaņotus, regulārus un visaptverošus statistikas datus par preču pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem Eiropas Savienībā. Regulas (EK) Nr. 1365/2006 galveno prasību kopsavilkums ir šāds: - tikai tām dalībvalstīm, kurās kopējais gadā (pa iekšējiem ūdensceļiem) pārvadātais preču apjoms pārsniedz vienu miljonu tonnu, jāsniedz prasītie dati; - novērošanas periods ir ceturksnis un gads; lai samazinātu dalībvalstu slogu, neprasa mēneša datus; - ierobežota datu vākšana ir noteikta tām dalībvalstīm, kurās neveic starptautiskus vai tranzīta pārvadājumus pa iekšējiem ūdensceļiem, bet kurās kopējais preču apjoms, ko gadā pārvadā pa iekšējiem ūdensceļiem, veicot iekšzemes pārvadājumus, pārsniedz vienu miljonu tonnu; - kuģu veidu klasifikācija ir vienkāršota, un ir ieviesta jauna informācijas aile, lai nošķirtu kuģus un konteinerus ar kravu/bez kravas; - datus par kravu vāc arī par konteineru pārvadājumiem; - ģeogrāfiskie izcelsmes/galamērķa dati jāsniedz NUTS 2 līmenī. 1.2. POLITIKAS KONTEKSTS Pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem ir liela nozīme (aptuveni 5 līdz 6 % tonnkilometros) Eiropas iekšējos preču pārvadājumos. Pārvadājumus pa iekšējiem ūdensceļiem Eiropā raksturo šādas galvenās iezīmes: - plaša ūdensceļu tīkla pieejamība (vairāk nekā 37 000 km); 20 dalībvalstīm ir iekšējie ūdensceļi, un 12 no tām ir savstarpēji saistīts ūdensceļu tīkls; - uzticamība, drošums un maza ietekme uz vidi; - liela drošuma pakāpe; tas ir īpaši svarīgi attiecībā uz bīstamu preču pārvadājumiem; - augsta energoefektivitāte; enerģijas patēriņš uz tonnkilometru ir aptuveni 17 % no autotransporta un 50 % no dzelzceļa transporta enerģijas patēriņa. Iekšējiem ūdensceļiem ir ievērojams īpatsvara kāpuma potenciāls; tas ir īpaši svarīgi, ņemot vērā biežos sastrēgumus un jaudas problēmas, kas raksturīgas citiem transporta veidiem. Vairāk attīstot iekšējo ūdensceļu pārvadājumus, var samazināt sastrēgumus pārslogotajā ceļu tīklā blīvi apdzīvotās teritorijās. Lai izstrādātu kopīgu transporta politiku, vajadzīgas iespējami pilnīgas zināšanas par apjomu un situāciju iekšējo ūdensceļu pārvadājumu nozarē. Baltajā grāmatā “Eiropas transporta politika 2010. gadam ― laiks pieņemt lēmumu”[2] noteikts kopīgās transporta politikas mērķis, proti, nodrošināt eiropiešus ar efektīvām transporta sistēmām. Šis mērķis ir saglabāts baltās grāmatas vidusposma pārskatā[3], lai gan tajā tas vairāk vērsts uz ilgtspējīgas mobilitātes nodrošināšanu Eiropā. Kopienas iekšējo ūdensceļu statistiku izmanto, plānojot, uzraugot un novērtējot ES transporta politiku, kā arī citu jomu ES politiku, piemēram, iekšējā tirgus darbību. Turklāt datu vākšana palīdz popularizēt pārvadājumus pa iekšējiem ūdensceļiem un iekļaut tos intermodālā loģistikas ķēdē. 1.3. ĪSTENOŠANAS NOTEIKUMI Regulas (EK) Nr. 1365/2006 īstenošana ir uzticēta Komisijai, un to veic, izmantojot 9. un 10. pantā paredzēto komitoloģijas procedūru. Eurostat izmantoja šo procedūru, lai pieņemtu noteikumu kopumu par dažādiem īstenošanas aspektiem. Noteikumi kā Komisijas regulas tika pieņemti pēc tam, kad bija noteikušas konsultācijas ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju. Līdz šim ir pieņemtas divas Komisijas īstenošanas regulas. Komisijas Regulā 425/2007[4] nodrošināts visaptverošs īstenošanas noteikumu kopums, tostarp izsmeļošs definīciju saraksts, paskaidrojumi un norādījumi par datu sniegšanu. Turklāt tajā sīki aprakstīti prasītie dati un nosūtīšanas veids. Komisijas Regula 1304/2007[5] galvenokārt paredzēta, lai noteiktu NST 2007 par vienīgo pārvadāto preču klasifikāciju. 1.4. DALĪBVALSTU UN CITU VALSTU APTVERAMĪBA Regula (EK) Nr. 1365/2006 uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Tā nav jātransponē dalībvalstu tiesību aktos. Atbilstoši regulas prasībām datus sniedz 13 dalībvalstis (BE, BG, CZ, DE, FR, LU, HU, NL, AT, PL, RO, SK un UK). Regulas 2. pantā teikts, ka Apvienotā Karaliste sniedz tikai ierobežotus datus. Lai gan regulā nav prasīts, trīs dalībvalstis (FI, IT un LT) datus sniedz brīvprātīgi. Turklāt sešas dalībvalstis (BE, BG, CZ, LU, HU un RO) brīvprātīgi sniedz arī izvēles datus (kuģu satiksme, bīstamu preču pārvadājumi un nelaimes gadījumu skaits). Kā kandidātvalsts Horvātija sniedza ceturkšņa datus un samazināto datu kopu E1 par 2007. pārskata gadu. Par 2008. pārskata gadu Horvātija sniedza visus regulā prasītos datus un brīvprātīgi arī datus par bīstamām precēm. 2. REGULAS ĪSTENOŠANA 2.1. KONSTATĒTĀS PROBLĒMAS 2.1.1. Atbilstība juridiskajām saistībām Attiecīgajā periodā ir panākta lielāka atbilstība regulā definētajām datu sniegšanas saistībām. Visas dalībvalstis sniedza visas obligātās datu kopas, un tikai dažos gadījumos regulā noteiktais termiņš netika ievērots. Lielākoties kavēšanās bija saistīta ar jaunu procedūru ieviešanu, lai izpildītu regulas prasības, un gaidāms, ka tuvākajā nākotnē tā tiks novērsta. 1. tabulā ir atspoguļota datu sniegšana 2007.―2008. gadā datu kopu un periodiskuma dalījumā. Datu kopa D1 un D2 ir sniedzama par ceturksni, savukārt visas pārējās datu kopas ir sniedzamas par gadu. 1. tabula. Regulas prasību ievērošana. Datu kopu sniegšana gadu dalījumā 2007 | 2008 | Ik ceturksni | Ik gadu | Ik ceturksni | Ik gadu | 2008 | Izaugsme 2007 – 2008 | 2008 | Izaugsme 2007 – 2008 | Beļģija | 130 350 | -3,2 % | 8 746 | -2,9 % | Bulgārija (5) | 10 956 | +65,4 % | 2 890 | +185,9 % | Čehija | 752 | -34,1 % | 28 | -23,7 % | Dānija | - | - | - | - | Vācija | 245 674 | -1,3 % | 64 056 | -1,0 % | Igaunija | - | - | - | - | Īrija | - | - | - | - | Grieķija | - | - | - | - | Spānija | - | - | - | - | Francija | 72 807 | -4,2 % | 8 910 | -3,2 % | Itālija (1) | : | - | : | - | Kipra | - | - | - | - | Latvija | - | - | - | - | Lietuva (1) | 146 | +15,7 % | 12 | +16,1 % | Luksemburga | 10 984 | +9,9 % | 367 | +6,6 % | Ungārija | 8 829 | +5,0 % | 2 250 | +1,7 % | Malta | - | - | - | - | Nīderlande (2) | 333 202 | -3,8 % | 44 979 | -1,9 % | Austrija | 11 209 | -7,4 % | 2 359 | -9,2 % | Polija | 6 101 | -5,3 % | 277 | +9,7 % | Portugāle | - | - | - | - | Rumānija | 30 295 | +3,0 % | 8 687 | +6,0 % | Slovēnija | - | - | - | - | Slovākija | 8 371 | +4,5 % | 1 101 | +9,7 % | Somija (1) | 335 | -28,9 % | 80 | -20,9 % | Zviedrija | - | - | - | - | Apvienotā Karaliste (3) | 3 415 | -3,6 % | 149 | -8,3 % | ES-27 (2)(4) | 511 442 | -2,7 % | 144 891 | +0,1 % | Horvātija (1) | 880 | -40,0 % | 79 | -27,9 % | (1) | Brīvprātīga datu sniegšana. | (2) | Novērtējumi un pagaidu dati. | (3) | Jāsniedz tikai ikgadējā datu kopa E1. | (4) | Lai aprēķinātu izaugsmes rādītāju, nav ņemti vērā 2007. gada Itālijas dati. | (5) | Attiecīgais pieaugums izskaidrojams ar to, ka Bulgārija 2008. gadā sāka sniegt tranzīta datus. | : | Nav pieejams. | - | Nepiemēro. | 3. SECINĀJUMI Kopumā Regulas (EK) Nr. 1365/2006 īstenošanā gūto pieredzi un sasniegtos rezultātus var uzskatīt par veiksmīgiem. Regulas pieņemšana, paveiktais darbs un piešķirtie līdzekļi, lai izveidotu vajadzīgās struktūras gan valstu, gan Eurostat līmenī, ļāva strauji sagatavot salīdzināmus un kvalitatīvus rezultātus. Lai gan vēl ir neatrisinātas problēmas, īpaši attiecībā uz sniegto datu kopu salīdzināmību, pilnību un savlaicīgumu, datu sniegšana divos sekojošajos gados ir uzlabojusies. Lielākā daļa jautājumu saistībā ar regulas interpretēšanu, datu vākšanu, apkopošanu, nosūtīšanu un validēšanu ir risināta. Pateicoties regulai, pieejams vairāk informācijas par nozari un samazināts ziņotāju valstu slogs. Rezultātus, kas gūti attiecībā uz datu izmantošanu, var nekavējoties piemērot politikas veidošanā jo īpaši saistībā ar iekšējo ūdensceļu pārvadājumu politikas izstrādi, īstenošanu un uzraudzību valstu un ES līmenī. Datu izplatīšana, izmantojot dažādus publiskos līdzekļus, ir atvieglojusi visa procesa pārskatāmību un palīdzējusi gūt atdevi no ieguldītajiem resursiem. 3.1. ĪSTERMIŅA SASNIEGUMI Īsā laikposmā (viens līdz divi gadi) ir jāpievēršas šādiem jautājumiem. - Vēl vairāk jāuzlabo atsevišķu elementu datu kvalitāte. Ziņotājām valstīm jāsamazina atšķirības, kas tika noteiktas pārbaudēs, izmantojot t.s. spoguļmetodi, un jāuzlabo datu sniegšana par tranzīta pārvadājumiem. Šajā jomā rezultāti gūstami, pilnveidojot ziņotāju valstu sadarbību. - Horvātijas pievienošanās ES. Eurostat palīdzēs šai kandidātvalstij izpildīt ES tiesību aktu prasības par iekšējo ūdensceļu pārvadājumu statistiku. 3.2. ILGTERMIŅA SASNIEGUMI Lai gan Regula 1365/2007 ir pieņemta salīdzinoši nesen, jau tagad var konstatēt dažus iespējamus uzlabojumus. - Savākto datu kvalitāte varētu uzlaboties, pateicoties pakāpeniskai Eiropas reģistra ieviešanai par iekšējo ūdensceļu kuģiem un intensīvākai Upju informācijas dienestu izmantošanai. - Var apsvērt jaunu vai detalizētāku mainīgo lielumu vākšanu atkarībā no datu lietotāju vajadzībām un iespējamā respondentu sloga. Īpaši svarīgi ir šādi divi aspekti: turpmāka datu sniegšanas paplašināšana par “bīstamu preču pārvadājumiem” un detalizēta līmeņa datu vākšana par “preču veidiem” (klasifikācija NST 2007). - Statistikas ģeogrāfiskā aptvēruma paplašināšana, ņemot vērā iespējamu ES paplašināšanos un brīvprātīgu tādu valstu iesaistīšanos, kuras neietilpst ES, un/vai starptautisku organizāciju iesaistīšanos, pamatojoties uz sadarbības nolīgumiem. [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regula (EK) Nr. 1365/2006 par statistiku attiecībā uz preču pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem (OV L 264, 25.9.2006., 1. lpp.). [2] COM(2001) 370, 12.9.2001. [3] COM(2006) 314, 22.6.2006. “Eiropas dinamisma saglabāšana – Ilgtspējīga attīstība mūsu kontinentā. Eiropas Komisijas 2001. gadā publicētās Transporta Baltās grāmatas vidusposma pārskats”. [4] Komisijas 2007. gada 19. aprīļa Regula (EK) Nr. 425/2007, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1365/2006 par statistiku attiecībā uz preču pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem (OV L 103, 20.4.2007., 26. lpp.). [5] Komisijas 2007. gada 7. novembra Regula (EK) Nr. 1304/2007, ar ko groza Padomes Direktīvu 95/64/EK, Padomes Regulu (EK) Nr. 1172/98, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 91/2003 un (EK) Nr. 1365/2006 attiecībā uz NST 2007, kuru nosaka par vienīgo atsevišķos transporta veidos pārvadāto preču klasifikāciju (OV L 290, 8.11.2007., 14. lpp.).