Stratēģiskajā komunikācijā būtu pilnībā jāizmanto sociālo mediju instrumenti, kā arī tradicionālie audiovizuālie un interneta plašsaziņas līdzekļi. Eiropas Ārējās darbības dienestam, balstoties uz Austrumu un Arābu stratēģiskās komunikācijas operatīvo grupu darbībām, būtu labāk jāizmanto valodnieki, kuri tekoši pārvalda attiecīgās valodas, kas nav ES valodas, un sociālo mediju speciālisti, kuri var pārraudzīt informāciju no trešām valstīm un nodrošināt mērķtiecīgu komunikāciju, lai reaģētu uz dezinformāciju. Turklāt dalībvalstīm būtu jāizstrādā koordinētas stratēģiskās komunikācijas mehānismi, kuru mērķis, lai atmaskotu hibrīddraudus, ir palīdzēt atklāt dezinformācijas avotus un cīnīties pret to.

ES hibrīddraudu analīzes vienības vienotajā fokusā būs to hibrīddraudu analīze, kurus konstatējis Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) ES Izlūkdatu analīzes centrs (ES INTCEN). Šī analīzes vienība saņemtu, analizētu un apmainītos ar klasificētu un publiskos avotos atrodamu informāciju, kas konkrēti skar ar hibrīddraudiem saistītus rādītājus un brīdinājumus, kuri saņemti no dažādām ieinteresētajām personām EĀDD paspārnē (tostarp ES delegācijām), Komisijas (un ES aģentūrām) un dalībvalstīm. Saziņā ar līdzīgām struktūrām, kuras jau tagad darbojas ES un valstu līmenī, analīzes vienība izvērtētu ārējos hibrīddraudu aspektus, kas ietekmē ES un tās kaimiņvalstis, lai tādējādi ātri analizētu attiecīgos incidentus un informētu ES stratēģisko lēmumu pieņemšanas procesos iesaistītos dalībniekus, tostarp sniedzot ieguldījumu ES līmenī veiktajos drošības riska novērtējumos. Analīzes vienības analītiskie rezultāti tiktu apstrādāti un izmantoti saskaņā ar Eiropas Savienības klasificētas informācijas un datu aizsardzības noteikumiem. Vienībai būtu jāsazinās ar struktūrām, kas jau tagad darbojas ES un valstu līmenī. Dalībvalstīm būtu jāizveido valsts kontaktpunkti, kas ir saistīti ar ES hibrīddraudu analīzes vienību. Arī personāls, kas strādā Eiropas Savienībā un ārpus tās (tostarp uz ES delegācijām, operācijām un misijām nosūtītie darbinieki), kā arī dalībvalstīs, būtu jāapmāca atpazīt pirmās hibrīddraudu pazīmes.

Hibrīddraudu mērķis ir izmantot valsts vājās vietas, un bieži ar tiem tiek mēģināts sagraut demokrātijas pamatvērtības un brīvības. Vispirms Augstā pārstāve un Komisija sadarbosies ar dalībvalstīm, lai uzlabotu situācijas apzināšanos, uzraugot un novērtējot riskus, kas varētu apdraudēt ES vājās vietas. Komisija pašlaik izstrādā drošības riska novērtējuma metodes, lai palīdzētu informēt lēmumu pieņēmējus un sekmētu uz riska balstītas politikas veidošanu dažādās jomās, sākot no aviācijas drošības līdz teroristu finansēšanai un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai. Turklāt dalībvalstīm būtu lietderīgi veikt pētījumu, kurā ir apzinātas pret hibrīddraudiem neaizsargātās jomas. Tā mērķis būtu apzināt hibrīddraudu rādītājus, iekļaut tos agrīnās brīdināšanas un esošajos riska novērtējuma mehānismos un vajadzības gadījumā apmainīties ar tiem.

Ierosinātā rīcība koncentrējas uz šādiem elementiem: informētības uzlabošana, izturētspējas veidošana, krīzes nepieļaušana, reaģēšana uz to un atgūšanās no tās.

Ņemot vērā to, ka arī NATO veic pasākumus hibrīddraudu apkarošanai un Ārlietu padome ierosināja pastiprināt sadarbību un koordināciju šajā jomā, dažu priekšlikumu nolūks ir uzlabot ES un NATO sadarbību hibrīddraudu apkarošanā.

Kaut arī hibrīddraudu definīcijas atšķiras un tām arī turpmāk jābūt elastīgām, lai reaģētu uz hibrīddraudu mainīgo raksturu, šāda veida apdraudējums aptver piespiedu un graujošu darbību, tradicionālu un netradicionālu (t. i., diplomātisku, militāru, ekonomisku, tehnoloģisku) metožu apvienojumu, ko koordinēti var izmantot valsts vai nevalstiski dalībnieki, lai panāktu konkrētus mērķus, bet nepārkāpjot oficiāli pieteikta kara robežu. Uzsvars parasti tiek likts uz to, lai izmantotu mērķa objekta vājās vietas un radītu neskaidrību nolūkā kavēt lēmumu pieņemšanas procesus. Mehānismi hibrīddraudu piemērošanai var būt masīvas dezinformācijas kampaņas, kuru ietvaros tiek izmantoti sociālie mediji, lai kontrolētu politikas debates vai radikalizētu, vervētu un virzītu marionetes.

Pēdējos gados ir būtiski mainījusies drošības situācija Eiropas Savienībā. Būtiski draudi mieram un stabilitātei ES austrumu un dienvidu kaimiņvalstīs joprojām izceļ to, ka Savienībai jāpielāgo un jāpalielina savas spējas būt par drošības garantu, spēcīgu uzsvaru liekot uz ciešām saiknēm starp ārējo un iekšējo drošību. Daudzu pašreizējo miera, drošības un labklājības apdraudējumu iemesls ir nestabilitāte ES tuvākajās kaimiņvalstīs un draudu mainīgie veidi. Savās „Politikas pamatnostādnēs” Eiropas Komisijas priekšsēdētājs Žans Klods Junkers 2014. gadā uzsvēra nepieciešamību „panākt to, ka Eiropa ir spēcīgāka drošības un aizsardzības jautājumos,” un efektīvāk nekā līdz šim apvienot Eiropas un valsts līmeņa instrumentus. Turklāt pēc Ārlietu padomes 2015. gada 18. maija aicinājuma Augstā pārstāve ciešā sadarbībā ar Komisijas dienestiem un Eiropas Aizsardzības aģentūru (EEA) un, apspriežoties ar ES dalībvalstīm, uzsāka darbu nolūkā nākt klajā ar šo kopējo satvaru, kurā ietverti īstenojami priekšlikumi, lai palīdzētu novērst hibrīda veida apdraudējumu un veicinātu ES un dalībvalstu, kā arī partneru izturētspēju. Eiropadome 2015. gada jūnijā atgādināja, ka ir jāmobilizē ES instrumenti, lai palīdzētu vērsties pret hibrīddraudiem.

3.3.Izcilības centrs „hibrīddraudu apkarošanai”

Balstoties uz dažu dalībvalstu un partnerorganizāciju pieredzi, daudznacionāls institūts vai šādu institūtu tīkls varētu darboties kā izcilības centrs hibrīddraudu novēršanai. Šāds centrs varētu koncentrēties uz izpēti par to, kā hibrīdstratēģijas tiek piemērotas, un tas varētu sekmēt jaunu koncepciju un tehnoloģiju izstrādi privātajā sektorā un nozarē, lai tādējādi palīdzētu dalībvalstīm veidot izturētspēju. Minētā izpēte varētu palīdzēt saskaņot ES un valsts līmeņa politiku, doktrīnas un koncepcijas un nodrošināt to, ka lēmumu pieņemšanā var ņemt vērā ar hibrīddraudiem saistīto sarežģītību un neskaidrību. Šādam centram būtu jāizstrādā programmas pētniecības veicināšanai un pasākumi, kas ļautu rast praktiskus risinājumus esošajām problēmām, kuru iemesls ir hibrīddraudi. Šāda centra spēks būtu atkarīgs no speciālajām zināšanām, ko uzkrājuši centra daudznacionālie un starpnozaru dalībnieki, kas pārstāv civilo un militāro, kā arī privāto sektoru un akadēmiskās aprindas.

Šāds centrs varētu cieši sadarboties ar esošajiem ES un NATO izcilības centriem, lai izmantotu tās atziņas par hibrīddraudiem, kuras gūtas kiberaizsardzības, stratēģiskās komunikācijas, civilmilitārās sadarbības, enerģētikas un krīzes situāciju reaģēšanas jomā.

4. darbība. Dalībvalstis tiek aicinātas apsvērt izcilības centra „hibrīddraudu apkarošanai” izveidi.

4.ES reakcijas nodrošināšana – izturētspējas veidošana

Izturētspēja ir spēja izturēt spriedzi un atgūties vēl spēcīgākam. Efektīvai hibrīddraudu apkarošanai ir jānovērš svarīgākās infrastruktūras, piegādes ķēžu un sabiedrības iespējamās vājās vietas. Izmantojot ES instrumentus un politikas jomas, var ES līmenī palielināt infrastruktūras izturētspēju.

4.1.Kritiskās infrastruktūras aizsardzība

Ir svarīgi aizsargāt kritisko infrastruktūru (piemēram, energoapgādes ķēdes, transportu), jo netradicionāls hibrīddraudu izteicēju uzbrukums jebkuram viegli pieejamam mērķim varētu nopietni satricināt ekonomiku vai sabiedrību. Lai nodrošinātu kritiskās infrastruktūras aizsardzību, Eiropas programmā kritiskās infrastruktūras aizsardzībai (EPCIP) ir paredzēta visa veida apdraudējumus aptveroša starpnozaru sistēmiska pieeja, kura pievēršas savstarpējai atkarībai un kuras pamatā ir pasākumu īstenošana novēršanas, sagatavotības un reaģēšanas darbplūsmās. Ar direktīvu par Eiropas kritisko infrastruktūru tiek izveidota procedūra Eiropas kritiskās infrastruktūras (EKI) apzināšanai un noteikšanai un paredzēta kopīga pieeja, kā novērtēt vajadzību uzlabot šīs infrastruktūras aizsardzību. Jo īpaši būtu jāatsāk darbs saskaņā ar minēto direktīvu, lai stiprinātu tās kritiskās infrastruktūras izturētspēju, kas saistīta ar transportu (piemēram, ES galvenās lidostas un tirdzniecības ostas). Komisija izvērtēs, vai jāizstrādā kopīgi instrumenti (tostarp rādītāji), ar kuriem visās attiecīgajās nozarēs uzlabo kritiskās infrastruktūras izturētspēju hibrīddraudu gadījumā.

5. darbība. Komisija sadarbībā dalībvalstīm un ieinteresētajām personām apzinās kopīgus instrumentus, tostarp rādītājus, lai attiecīgajās nozarēs uzlabotu kritiskās infrastruktūras aizsardzību un izturētspēju hibrīddraudu gadījumā.

4.1.1.Enerģētikas tīkli

Netraucēta elektroenerģijas ražošana un piegāde ir ļoti svarīga Eiropas Savienībai, un ievērojami elektroapgādes pārtraukumi varētu nodarīt kaitējumu. Būtisks hibrīddraudu apkarošanas elements ir turpmāka ES enerģijas avotu, piegādātāju un maršrutu dažādošana nolūkā panākt drošāku un noturīgāku enerģijas piegādi. Komisija arī veic ES spēkstaciju riska un drošības novērtējumus („noturības testi”). Lai nodrošinātu enerģijas piegādes dažādošanu, norit intensīvāks darbs Enerģētikas savienības stratēģijas kontekstā, piemēram, gāze no Kaspijas jūras reģiona var sasniegt Eiropu pa Dienvidu gāzes koridoru, un Ziemeļeiropā tiek veidoti sašķidrinātas gāzes mezgli ar vairākiem piegādātājiem. Šim piemēram vajadzētu sekot Centrāleiropā un Austrumeiropā, kā arī Vidusjūras reģionā, kur tiek projektēts gāzes mezgls . Pozitīva ietekme šā mērķa sasniegšanā būs arī augošajam sašķidrinātas dabasgāzes tirgum.

Attiecībā uz kodolmateriāliem un kodoliekārtām Komisija atbalsta visaugstāko drošības standartu izstrādi un pieņemšanu, tādējādi stiprinot izturētspēju. Komisija mudina konsekventi transponēt un īstenot Kodoldrošības direktīvu, kurā izklāstīti noteikumi par avāriju novēršanu un avāriju seku mazināšanu, un Drošības pamatstandartu direktīvā paredzētos noteikumus par starptautisko sadarbību (jo īpaši starp kaimiņos esošām dalībvalstīm un ar kaimiņvalstīm) attiecībā uz gatavību avārijas situācijām un reaģēšanu uz tām.

6. darbība. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm atbalstīs centienus dažādot enerģijas avotus un veicināt drošības un drošuma standartus, lai palielinātu kodolinfrastruktūras izturētspēju.

4.1.2. Transporta un piegādes ķēžu drošība

Transports ir ļoti būtisks Savienības darbībai. Hibrīduzbrukumiem transporta infrastruktūrai (piemēram, lidostām, ceļu infrastruktūrai, ostām un dzelzceļam) var būt nopietnas sekas, kas izraisa traucējumus transporta un piegādes ķēdēs. Īstenojot tiesību aktus attiecībā uz aviācijas un jūras satiksmes drošību, Komisija veic regulāras pārbaudes, un Komisijas darba sauszemes transporta drošības jomā mērķis ir novērst jaunos hibrīddraudus. Šajā kontekstā tiek apspriests ES regulējums saskaņā ar pārskatīto Aviācijas drošības regulu, kas ir daļa no Aviācijas stratēģijas Eiropai. Turklāt jūras drošības apdraudējumiem pievēršas Eiropas Savienības Jūras drošības stratēģija un tās rīcības plāns. Šis rīcības plāns ļauj Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm visaptveroši risināt jūras drošības problēmas, tostarp apkarot hibrīddraudus, īstenojot starpnozaru sadarbību starp civilajiem un militārajiem dalībniekiem ar mērķi aizsargāt kuģniecībai svarīgo infrastruktūru, globālo piegādes ķēdi, jūras tirdzniecību, kā arī dabas un enerģijas jūras resursus. Starptautiskās piegādes ķēdes drošībai pievēršas arī Eiropas Savienības muitas riska pārvaldības stratēģija un rīcības plāns.

7. darbība. Komisija uzraudzīs jaunos apdraudējumus visā transporta nozarē un vajadzības gadījumā atjauninās tiesību aktus. Īstenojot ES Jūras drošības stratēģiju un ES Muitas riska pārvaldības stratēģiju un rīcības plānu, Komisija un Augstā pārstāve (to attiecīgās kompetences ietvaros) sadarbībā ar dalībvalstīm izvērtēs veidus, kā reaģēt uz hibrīddraudiem, jo īpaši tiem, kuri skar kritisko infrastruktūru transporta jomā.

4.1.3. Kosmoss

Hibrīddraudu mērķis varētu būt kosmosa infrastruktūra, izraisot sekas daudzās nozarēs. Eiropas Savienība ir izstrādājusi kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības atbalsta sistēmu, lai izveidotu dalībvalstīm piederošo resursu tīklu ar nolūku sniegt identificētiem lietotājiem (dalībvalstīm, ES iestādēm, kosmosa kuģu īpašniekiem un operatoriem un civilās aizsardzības iestādēm) kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības pakalpojumus. Saistībā ar gaidāmo Eiropas kosmosa stratēģiju Komisija izpētīs minētās sistēmas turpmāku izstrādi, lai pārraudzītu hibrīddraudus kosmosa infrastruktūrai.

Satelītsakari (SatComs) ir ļoti būtiski resursi krīžu pārvarēšanas, reaģēšanas uz katastrofām, policijas, robežuzraudzības un krasta apsardzes jomā. Tie ir pamats liela mēroga infrastruktūrai, piemēram, transporta, kosmosa vai tālvadības gaisa kuģu sistēmām. Atbilstīgi Eiropadomes aicinājumam sagatavot nākamās paaudzes valdības satelītsakarus (GovSatCom) Komisija sadarbībā ar Eiropas Aizsardzības aģentūru gaidāmās kosmosa stratēģijas un Eiropas aizsardzības rīcības plāna kontekstā izvērtē veidus, kā apvienot pieprasījumu.