Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula attiecībā uz statistiku par augu aizsardzības līdzekļiem {SEC(2006) 1623} {SEC(2006) 1624} /* COM/2006/0778 galīgā redakcija - COD 2006/0258 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 11.12.2006 COM(2006) 778 galīgā redakcija 2006/0258 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA attiecībā uz statistiku par augu aizsardzības līdzekļiem (iesniegusi Komisija){SEC(2006) 1623}{SEC(2006) 1624} PASKAIDROJUMA RAKSTS 1) PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma pamatojums un mērķi Lai uzraudzītu riskus, kas saistīti ar pesticīdu izmantošanu, īpaši vides riskus, kuri saistīti ar augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu, vajadzīgi piemēroti rādītāji; tāpēc dalībvalstis, Eiropas Komisija un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) ir veikusi sākotnējus pētījumus, lai izstrādātu šādus rādītājus. Riska rādītāju aprēķināšana ir iespējama, vienīgi pamatojoties uz piemērotiem datiem, piemēram, datiem par pesticīdu izmantošanu, bet eksperti ir pauduši šaubas par šādu datu pieejamību, pārredzamību, adekvātumu un ticamību. Ar Lēmumu 1600/2002/EK, ar ko pieņem Sesto Kopienas vides rīcības programmu (6VRP), Eiropas Parlaments un Padome atzina, ka jāturpina samazināt pesticīdu ietekmi uz cilvēku veselību un vidi, īpaši lauksaimniecībā izmantojamo augu aizsardzības līdzekļu ietekmi. Eiropas Parlaments un Padome uzsvēra nepieciešamību panākt, lai pesticīdu izmantošana kļūtu ilgtspējīgāka, un aicināja kopumā ievērojami samazināt riskus un izmantot pesticīdus tā, lai tas atbilst vajadzīgajai kultūru aizsardzībai. Paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai „Virzība uz tematisku stratēģiju par pesticīdu ilgtspējīgu izmantošanu”[1] Komisija atzina, ka vajadzīga detalizēta, saskaņota un atjaunināta statistika Kopienas līmenī par pesticīdu tirdzniecību un izmantošanu, un ierosināja divu gadu laikā pēc tematiskās stratēģijas pieņemšanas noteikt attiecīgas obligātas prasības, šādi konsolidējot pašreizējo datu vākšanas darbu par pesticīdu izmantošanu. Nosakot, ka dati vācami obligāti, galvenais šīs regulas mērķis ir nodrošināt to, ka visās dalībvalstīs tiek vākti salīdzināmi dati un ir iespējams aprēķināt saskaņotus riska rādītājus un noteikt panākumus, kādi gūti, tiecoties pēc ilgtspējīgākas augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas visā Kopienā. 1.2. Vispārīgais konteksts Saistībā ar 6VRP tematiskā stratēģija par pesticīdu ilgtspējīgu izmantošanu paredzēta, lai samazinātu pesticīdu ietekmi uz cilvēku veselību un vidi un lai panāktu pesticīdu ilgtspējīgāku izmantošanu un ievērojamu risku samazināšanu kopumā, vienlaikus nodrošinot vajadzīgo kultūru aizsardzību. Spēkā esošo tiesību aktu pamats galvenokārt vērsts uz pesticīdu izmantošanas sākuma un beigu fāzi, proti, uz atļauju izsniegšanu augu aizsardzības līdzekļu laišanai tirgū un to atlieku kontrolei partikā un barībā, tāpēc tematiskā stratēģija ir izstrādāta tā, lai papildinātu spēkā esošo tiesību aktu pamatu, centrā izvirzot augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas fāzi. Viens no skaidri paustiem tematiskās stratēģijas mērķiem ir izveidot pārredzamu sistēmu, lai sniegtu ziņojumus un uzraudzītu panākumus, ieskaitot piemērotu rādītāju izstrādi. Šajā nolūkā Komisija ierosināja divu gadu laikā pēc tematiskās stratēģijas pieņemšanas noteikt attiecīgas obligātas prasības, šādi konsolidējot pašreizējo datu vākšanas darbu par pesticīdu izmantošanu. Vienlaikus Komisija ir pārskatījusi spēkā esošos tiesību aktus par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un pesticīdu atliekām, pārbaudījusi un ierosinājusi virkni pasākumu tematiskās stratēģijas atbalstam un atbalstījusi pētījumu programmu, lai izstrādātu saskaņotu rādītāju kopumu par pesticīdu radītajiem vides riskiem (HAIR ). Salīdzinoši jauno biocīdu jomas tiesību aktu[2] ietekme izpaudīsies tikai pēc 2006. gada, kad tiks pabeigts pirmais novērtējums par darbīgo vielu izmantošanu biocīdos produktos, tāpēc pašlaik ne Komisijai, ne vairākumam dalībvalstu nav pietiekamu zināšanu vai pieredzes, lai ierosinātu turpmākus pasākumus attiecībā uz biocīdiem. Tādējādi tematiskās stratēģijas un priekšlikuma piemērošanas joma ir ierobežota un attiecas tikai uz augu aizsardzības līdzekļiem. Tomēr abu dokumentu piemērošanas jomu nākotnē var paplašināt, ja tiks uzskatīts, ka biocīdu jomā ir vajadzīgi līdzīgi pasākumi. 1.3. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK[3]. Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu[4], īpaši I pielikuma A daļas 9. punkts, ar ko pārtikas uzņēmējdarbībā iesaistītajiem tirgus dalībniekiem, kas ražo vai novāc augu produktus, nosaka glabāt dokumentus par augu aizsardzības līdzekļu un biocīdu jebkāda veida izmantošanu. Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā[5]. Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū[6]; pašlaik šī direktīva tiek pārskatīta[7]. 1.4. Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Vispārīgajā 6VRP kontekstā šī regula attiecībā uz statistiku par augu aizsardzības līdzekļiem ir jāuzskata par Komisijas ierosinātās tematiskās stratēģijas nozīmīgu daļu; tajā iekļauti dažādi pasākumi attiecībā uz praktiskiem pesticīdu izmantošanas aspektiem un regulārāku datu vākšanu par pesticīdiem[8]. Šīs stratēģijas pamats ir Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva, ar ko nosaka Kopienas pamatprincipus pesticīdu ilgstspējīgas lietošanas nodrošināšanai[9]. Lai pabeigtu šo tiesību aktu kopumu, Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei ir iesniegusi priekšlikumu par Direktīvas 91/414/EEK pārskatīšanu. 2) APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS 2.1 Apspriešanās ar ieinteresētajām personām 2.1.1. Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Paziņojumā „Virzība uz tematisku stratēģiju par pesticīdu ilgtspējīgu izmantošanu” ierosinātie dažādie pasākumi tika publiski plaši apspriesti, sākot ar apspriešanos ar ieinteresētajām personām no 2002. gada jūlija līdz decembrim. Eiropas iestāžu viedokli pieprasīja 2003. gada aprīlī. Pēc tam no 2004. gada decembra līdz 2005. gada janvārim tika organizēta plaša apspriešanās internetā; tajā apsprieda ziņojumu par dažādu ierosināto pasākumu ietekmes novērtējumu. Visbeidzot, izmantojot atklātu apspriešanos internetā no 2005. gada 17. marta līdz 12. maijam, Komisija saņēma 1772 atbildes. Rezultāti ir pieejami tīmekļa vietnē http://europa.eu.int/comm/environment/ppps/home.htm. Par īpašiem pasākumiem attiecībā uz statistiku par pesticīdiem no 2004. gada septembra līdz 2006. gada maijam notika apspriešanās ar dalībvalstīm Statistikas programmu komitejā (SPK) un tās pesticīdu statistikas ekspertu grupā. 2.1.2. Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Apspriežot tematisko stratēģiju, Eiropas Parlaments uzsvēra nepieciešamību vākt datus saskaņotā veidā un nodrošināt to, ka informācija par katru darbīgo vielu ir publiski pieejama. Lai atbalstītu piemērotu rādītāju izstrādi, ņemot vērā īpašos augu aizsardzības līdzekļu riskus un valstu risku samazināšanas pasākumus, Padome mudināja Komisiju izstrādāt sistēmu, lai varētu apkopot salīdzināmu statistiku par augu aizsardzības līdzekļiem. Saskaņā ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas viedokli lietotāju sniegtajai informācijai ir jābūt tādai, lai tie uzskata, ka ir vērtīgi vākt šo informāciju, raugoties no ražošanas aspekta. Citu ieinteresēto personu vidū rūpniecības pārstāvji un lauksaimnieki pauda bažas par to, ka slogs un administratīvās pūles, kas jāiegulda pārāk plašā obligātu datu vākšanas sistēmā, iespējams, nav attaisnojamas ar ieguvumiem, ko sniedz šie dati. NVO, kas darbojas vides jomā, pieprasīja, lai pesticīdu izplatītājiem un lietotājiem noteiktu obligātu grāmatvedību. Visas pārējās ieinteresētās personas atbalstīja rādītāju izstrādi kā nepieciešamu instrumentu, ar ko mērīt panākumus. Priekšlikumi attiecībā uz datu vākšanu par pesticīdu tirdzniecību un izmantošanu saņēma plašu sabiedrības atbalstu. Apspriežoties par ierosināto regulu, kopumā dalībvalstis atzina vajadzību pēc saskaņotākas statistikas par pesticīdu izmantošanu. Vienlaikus tās uzsvēra nepieciešamību vērst uzmanību uz to, lai panāktu saskaņotus rezultātus, un to, ka tām ir jānodrošina maksimāla elastība, vācot prasīto informāciju. Tika uzsvērts arī tas, ka jaunam administratīvajam slogam jābūt minimālam un prioritātes jānosaka atbilstoši ierobežotajiem pieejamajiem resursiem. Jaunas statistikas prasības iespējami jālīdzsvaro ar ierobežojumiem citās jomās. Turklāt tika apšaubīts, vai ir atbilstoši un lietderīgi nosūtīt Komisijai dalībvalstu datus par pesticīdu izmantošanu papildus ziņojumiem par dalībvalstu rīcības plāniem ar riska novērtējumiem, kuru pamatā ir saskaņoti rādītāji. Tika atbalstīta dalībvalstu iesaiste regulas īstenošanā un kvalitātes kritēriju noteikšanā ar Statistikas programmu komitejas starpniecību. 2.2. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana 2.2.1. Zinātnes nozares un specializācijas jomas Komisijas priekšlikuma pamatā lielā mērā ir pesticīdu statistikas ekspertu grupas atzinums. Priekšlikuma pamatā ir arī pieredze, kas gūta 30 izmēģinājuma projektos, kuri veikti no 1999. līdz 2004. gadam tehniskā rīcības plāna ietvaros, lai uzlabotu lauksaimniecības statistiku ( TAPAS ), un 10 projektos, kuri 2005. gadā veikti jaunajās dalībvalstīs un pievienošanās valstīs ar 2002. gada PHARE Daudzvalstu programmas starpniecību, kas paredzēta sadarbības īstenošanai statistikas jomā. 2.2.2. Izmantotās metodes Kopējo statistikas vākšanas noteikumu definīcijas pamatā ir „Pamatnostādnes par statistikas vākšanu attiecībā uz pesticīdu izmantošanu lauksaimniecībā un dārzkopībā”; šīs pamatnostādnes izstrādājusi pesticīdu statistikas ekspertu grupa, Komisija tās publicējusi 2002. gadā un pēc tam tās pielāgotas, ņemot vērā pieredzi, kas gūta TAPAS un PHARE izmēģinājuma projektos. 2.2.3. Galvenās organizācijas un eksperti, kuriem pieprasīja atzinumus Statistikas programmu komiteja ir pilnvarojusi pesticīdu statistikas ekspertu grupu, kurā ietilpst dalībvalstu statistikas iestāžu, lauksaimniecības, vides vai sabiedrības veselības ministriju, augu aizsardzības dienestu vai augu aizsardzības pētniecības centru pārstāvji. 2.2.4. Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Šis priekslikums vairākas reizes ir apspriests ar pesticīdu statistikas ekspertu grupu, un tajā iekļauta lielākā daļa šīs grupas ieteikumu, kuru galvenais mērķis ir nodrošināt saskaņotu un salīdzināmu datu vākšanu, nodrošinot dalībvalstīm pietiekamu elastību un garantējot to, ka šī statistika kalpos tematiskās stratēģijas mērķu sasniegšanai. 2.2.5. Zinātniskā pamatojuma pakāpe Augsto šā priekšlikuma zinātniskā pamatojuma pakāpi nodrošina tas, ka priekšlikuma izstrādē ir piedalījušies gan eksperti augu aizsardzības līdzekļu jomā, gan statistiķi. 2.2.6. Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Visi sanāksmju dokumenti, kā arī pamatnostādnes un saskaņotās anketas ir brīvi pieejamas CIRCA tīmekļa vietnē http://forum.europa.eu.int/Public/irc/dsis/pip/library. 2.3. Ietekmes novērtējums Šādas politikas iespējas attiecībā uz datu vākšanu par pesticīdu tirdzniecību un izmantošanu tika pārbaudītas tematiskās stratēģijas ietekmes novērtējumā, ko pabeidza 2004. gada novembrī: 1. iespēja. Datu vākšana par izmantošanu ir obligāta rūpniecībai un izplatītājiem un brīvprātīga profesionālajiem lietotājiem. 2. iespēja. Obligāta datu vākšana par tirdzniecību un izmantošanu un Kopienas atbilstības programmas izveide. 3. iespēja. Ieteikums vākt datus par izmantošanu no izplatītājiem un lietotājiem. 4. iespēja. Nekāda rīcība. Salīdzinot dažādās iespējas, tika noskaidrots, ka neto ekonomiskā ietekme svārstītos no 0 milj. euro gadā (nekādas rīcības iespēja) līdz 0–7 milj. euro gadā (3. iespēja), 1–12 milj. euro gadā (1. iespēja) un 3–15 milj. euro gadā (2. iespēja). 1. un 2. iespējā sociālā ietekme un jaunu darbavietu radīšanas izredzes bija vienādas. Galvenā 1. un 2. iespējas atšķirība bija iegūto datu kvalitāte. 2. iespēja patiesi vislabāk atbilst tematiskās stratēģijas mērķim izveidot datu paziņošanas sistēmu, lai novērtētu tā riska pakāpi, kas saistīts ar pesticīdu izmantošanu. Pamatojoties uz to, ka izrietošā ekonomiskā ietekme, kas novērtēta, balstoties uz gadījumu pētījumiem nedaudzās dalībvalstīs, būs mērena un precīzu un ticamu datu vākšanu par augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu varētu veikt ātri un rentabli, visbeidzot tika ieteikts obligāti vākt datus par tirdzniecību un izmantošanu, vienlaikus izveidojot Kopienas atbilstības programmu. Kopējā tādas obligātas datu vākšanas neto finansiālā ietekme, kurai raksturīga augsta precizitātes pakāpe Kopienas līmenī, tiek novērtēta 15 milj. euro apmērā gadā. Šis pasākums visvairāk varētu ietekmēt iestādes (9 milj. euro gadā papildu slogs); vienlaikus papildu izmaksas rūpniecībai saistībā ar detalizētāku datu vākšanu par tirdzniecību varētu sasniegt 2 milj. euro gadā. Ekonomiskā ietekme uz lietotājiem (lielākoties lauksaimnieki) tiek novērtēta 4 milj. euro apmērā gadā, jo obligāta datu vākšana nozīmēs, ka tiem būs jādod ievērojams ieguldījums. Komisija veica darba programmā paredzēto ietekmes novērtējumu; ziņojums ir pieejams tīmekļa vietnē http://europa.eu.int/comm/environment/ppps/home.htm. 3) PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI 3.1. Ierosināto pasākumu kopsavilkums Lai izveidotu pārredzamu ziņojumu sniegšanas un uzraudzības sistēmu par gūtajiem panākumiem stratēģijas mērķu sasniegšanā, ieskaitot piemērotu rādītāju izstrādi, jāveicina un jāsaskaņo pašreizējās datu vākšanas un ziņojumu sniegšanas sistēmas, kā arī jārada tām juridisks pamats. Ar ierosināto regulu tiks radīts juridisks pamats un paredzēti saskaņoti noteikumi, lai vāktu un izplatītu datus attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un izmantošanu. Jo īpaši tajā sniegti norādījumi dalībvalstīm par to, - ka dati jāvāc regulāri (katru gadu par laišanu tirgū; reizi piecos gados par izmantošanu); - kā vākt datus; datus var vākt ar reprezentatīviem apsekojumiem, ar stastistiskām novērtējuma procedūrām, pamatojoties uz ekspertu atzinumiem vai modeļiem, pieprasot, lai augu aizsardzības līdzekļu izplatīšanas ķēde un profesionālie lietotāji sniedz ziņojumus, izmantojot administratīvus avotus vai kombinējot šos līdzekļus; - kā nosūtīt datus Komisijai. Turklāt ar regulu Komisijai tiek uzticēts veikt uzdevumus, lai pielāgotu dažus tehniskus aspektus un noteiktu kvalitātes novērtēšanas kritērijus un datu nosūtīšanas formātu. 3.2. Juridiskais pamats Līguma 285. pantā izklāstīts Kopienas statistikas juridiskais pamats. Padome, rīkojoties saskaņā ar koplēmuma procedūru, pieņem pasākumus statistikas apkopošanai, ja tas ir vajadzīgs Kopienas darbību veikšanai. Šajā pantā izklāstītas prasības Kopienas statistikas apkopošanai, un tajā paredzēta atbilstība taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, rentabilitātes un statistikas konfidencialitātes standartiem. 3.3. Subsidiaritātes princips Dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt ierosinātā pasākuma mērķus, proti, Kopienas statistikas apkopošanu par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un izmantošanu. Tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī, pamatojoties uz Kopienas tiesību aktu, jo tikai Komisija var koordinēt nepieciešamo statistikas informācijas saskaņošanu Kopienas mērogā, savukārt dalībvalstis var organizēt datu vākšanu un salīdzināmas statistikas apkopošanu par augu aizsardzības līdzekļiem. Tāpēc Kopiena var pieņemt šos pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. 3.4. Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ. Atbilstīgi proporcionalitātes principam šī regula aprobežojas tikai ar minimālām prasībām, lai sasniegtu minēto mērķi, un nepārsniedz to, kas vajadzīgs šā mērķa sasniegšanai. Īpaši pirmajā īstenošanas posmā būs izmaksu pieaugums un galvenokārt tajās valstīs, kuras pašlaik neveic apsekojumus par augu aizsardzības līdzekļiem, vai tajās valstīs, kurām būs jāpielāgo apsekojumi, lai izpildītu juridiskās prasības. Tomēr šī ietekme tika ierobežota, rūpīgi sagatavojoties un ņemot vērā rentabilitātes principu un likumdošanas pasākumu īstenošanu; jo īpaši šī regula nodrošina dalībvalstīm lielu elastību, izvēloties instrumentus (ieskaitot administratīvos datus un ekspertu novērtējumus) un plānojot datu vākšanas laiku. Tas rada dalībvalstīm iespēju ņemt vērā valsts prasības vai ievērot īpašas valsts intereses. Tematiskās stratēģijas ietekmes novērtējumā norādīts, ka obligāta datu vākšana, kurai piemīt augsta precizitātes pakāpe, ir veids, lai panāktu optimālus rezultātus datu salīdzināmības un sinerģijas ziņā (maksimāls izmaksu ietaupījums), jo visos informācijas vākšanas līmeņos tiks piemēroti vienādi priekšraksti. 3.5. Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Ir vispārēji atzīts, ka EP un Padomes regula ir piemērots instruments lielākajai daļai statistikas pasākumu, kuri precīzi un vienveidīgi jāpiemēro visā Kopienā. Priekšroka dodama nevis direktīvai, bet regulai kā pamata tiesību aktam, jo tajā pretēji direktīvai paredz vienādus noteikumus visā Kopienā, neļaujot dalībvalstīm tos piemērot nepilnīgi un izlases veidā un neļaujot izvēlēties formu un metodes, lai sasniegtu mērķus. Turklāt regula ir tieši piemērojama; tas nozīmē, ka tā nav jātransponē valsts tiesību aktos, šādi izvairoties no novēlojumiem, kas saistīti ar direktīvu transponēšanu valstu tiesību aktos, un tiek panākts labāks un atrāks regulējums. Priekšlikums ir iekļauts Komisijas darba un likumdošanas programmā ar atsauci 2006/ESTAT/006. 4) IETEKME UZ BUDŽETU Statistikas pasākumi par augu aizsardzības līdzekļiem tiks finansēti ar Kopienas statistikas programmu no 2003. līdz 2007. gadam (Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2367/2002/EK) un turpmāko Kopienas statistikas programmu no 2008. līdz 2012. gadam. 5) EIROPAS EKONOMIKAS ZONA Šis tiesību akta priekšlikums attiecas uz Eiropas Ekonomikas zonu, un tāpēc tas jāpiemēro EEZ. 2006/0258 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA attiecībā uz statistiku par augu aizsardzības līdzekļiem (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[10], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[11], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[12], saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru, tā kā: 1. Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. jūlija Lēmumā 1600/2002/EK, ar ko pieņem Sesto Kopienas vides rīcības programmu[13], tika atzīts, ka jāturpina samazināt pesticīdu, īpaši lauksaimniecībā izmantojamo augu aizsardzības līdzekļu, ietekmi uz cilvēku veselību un vidi. Lēmumā uzsvērta nepieciešamība panākt to, lai pesticīdu izmantošana kļūtu ilgtspējīgāka, un aicināts kopumā ievērojami samazināt riskus un izmantot pesticīdus tā, lai tas atbilstu vajadzīgajai kultūru aizsardzībai. 2. Paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai „Virzība uz tematisku stratēģiju par pesticīdu ilgtspējīgu izmantošanu”[14] Komisija atzina, ka vajadzīga detalizēta, saskaņota un atjaunināta statistika Kopienas līmenī par pesticīdu tirdzniecību un izmantošanu. Šāda statistika ir vajadzīga, lai novērtētu Eiropas Savienības politiku ilgtspējīgas attīstības jomā un lai aprēķinātu attiecīgos rādītājus par veselības un vides risku, kas saistīts ar pesticīdu izmantošanu. 3. Saskaņota un salīdzināma Kopienas statistika par pesticīdu tirdzniecību un izmantošanu ir būtiska Kopienas tiesību aktu un politikas izstrādei un uzraudzībai saistībā ar tematisko stratēģiju par pesticīdu ilgtspējīgu izmantošanu. 4. Salīdzinoši jaunās Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvas 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū[15] ietekme izpaudīsies tikai pēc 2006. gada, kad tiks pabeigts pirmais novērtējums par darbīgo vielu izmantošanu biocīdos produktos, tāpēc pašlaik ne Komisijai, ne vairākumam dalībvalstu nav pietiekamu zināšanu vai pieredzes, lai ierosinātu turpmākus pasākumus attiecībā uz biocīdiem. Tāpēc šīs regulas piemērošanas joma aprobežojas ar augu aizsardzības līdzekļiem, uz kuriem attiecas Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū[16]; šajā jomā jau ir gūta liela datu vākšanas pieredze. Ja nepieciešams, piemērošanas jomu vēlāk var paplašināt, lai iekļautu biocīdus. 5. Komisijas daudzu gadu pieredze ar datu vākšanu par augu aizsardzības līdzekļu tirdzniecību un izmantošanu ir pierādījusi, ka Kopienas līmenī vajadzīga saskaņota metodika, lai vāktu statistiku gan no izplatīšanas ķēdes, gan lietotājiem. Turklāt, ņemot vērā mērķi aprēķināt precīzus riska rādītājus saskaņā ar mērķiem, kas paredzēti tematiskajā stratēģijā par pesticīdu ilgstspējīgu izmantošanu, statistika jāprecizē līdz darbīgo vielu līmenim. 6. Tematiskās stratēģijas par pesticīdu ilgtspējīgu izmantošanu ietekmes novērtējumā tika novērtētas dažādas datu vākšanas iespējas, un obligāta datu vākšana tika ieteikta kā labākā iespēja, jo tā ātri un rentabli ļautu izstrādāt precīzus un ticamus datus par augu aizsardzības līdzekļu ražošanu, izplatīšanu un izmantošanu. 7. Šajā regulā paredzētie pasākumi statistikas apkopošanai ir vajadzīgi, lai veiktu Kopienas darbības. Atsevišķi dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt ierosinātā pasākuma mērķus, proti, izveidot pamatu Kopienas statistikas apkopošanai par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un izmantošanu, tāpēc vajadzīgie pasākumi jāpieņem Kopienas līmenī saskaņā ar subsidiaritātes principu. Šie pasākumi paredz vienīgi to, kas nepieciešams šo mērķu sasniegšanai. 8. Padomes 1997. gada 17. februāra Regulā (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku[17] noteikts pamatprincipu kopums šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem. Īpaši tajā prasīta atbilstība taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, rentabilitātes un statistikas konfidencialitātes standartiem. 9. Tādu datu konfidencialitātes nepieciešamo aizsardzību, kuriem ir komerciāla vērtība, tostarp nodrošina, tos pirms statistikas publicēšanas pienācīgi summējot. 10. Lai nodrošinātu salīdzināmus rezultātus, statistiku par augu aizsardzības līdzekļiem apkopo norādītajā dalījumā, piemērotā formā un noteiktā laika periodā pēc pārskata gada beigām, kā noteikts šīs regulas pielikumos. 11. Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[18]. 12. Konkrēti Komisijai jāpiešķir pilnvaras, lai noteiktu kvalitātes novērtēšanas kritērijus, pieņemtu īpašas definīcijas un pielāgotu pielikumus. Šie vispārējie pasākumi, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus vai papildināt šo regulu, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus, jāpieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas paredzēta Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā. 13. Ir notikusi apspriešanās ar Statistikas programmu komiteju (SPK), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom[19], IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Priekšmets un darbības joma 1. Šajā regulā izveidots pamats, lai varētu apkopot Kopienas statistiku par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un izmantošanu. 2. Statistikas priekšmets ir - tirgū laisto augu aizsardzības līdzekļu gada daudzums saskaņā ar I pielikumu; - lauksaimniecībā izmantoto augu aizsardzības līdzekļu gada daudzums saskaņā ar II pielikumu. 2. pants Definīcijas Šajā regulā ir spēkā šādas definīcijas: a) „augu aizsardzības līdzeklis” ir augu aizsardzības līdzeklis, kā definēts grozītās Direktīvas 91/414/EK 2. panta 1. punktā; b) „viela” ir viela, kā definēts grozītās Direktīvas 91/414/EK 2. panta 3. punktā, ieskaitot darbīgās vielas, drošinātājvielas un sinerģistus; c) „laišana tirgū” ir laišana tirgū, kā definēts grozītās Direktīvas 91/414/EK 2. panta 10. punktā; d) „piegādātājs” ir ikviena fiziska vai juridiska persona, kurai ir „atļauja” laist tirgū augu aizsardzības līdzekļus, kā definēts grozītās Direktīvas 91/414/EK 2. panta 11. punktā; e) „izmantošana lauksaimniecībā” ir tāda augu aizsardzības līdzekļu visu veidu izmantošana savām vai trešās personas vajadzībām, kas tieši vai netieši saistīta ar augu produktu ražošanu lauku saimniecības saimnieciskajai darbībai; f) „profesionāls lietotājs” ir ikviena fiziska vai juridiska persona, kas izmanto pesticīdus savā profesionālajā darbībā, tostarp ir operatori, tehniķi, darbinieki, pašnodarbinātie lauksaimniecībā un citās nozarēs, kā definēts 3. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā, ar ko izveido Kopienas rīcības pamatu, lai panāktu pesticīdu ilgstspējīgu izmantošanu[20]; g) „lauku saimniecība" ir lauku saimniecība, kā definēts Padomes 1988. gada 29. februāra Regulā (EEK) Nr. 571/88 par Kopienas lauku saimniecību struktūras apsekojumu organizēšanu[21]. 3. pants Datu vākšana, nosūtīšana un apstrāde 1. Dalībvalstis vāc I un II pielikumā norādīto pazīmju specifikācijai vajadzīgos datus, izmantojot - apsekojumus, - piegādātājiem noteikto pienākumu sniegt ziņojumus par tirgū laistajiem augu aizsardzības līdzekļiem; var izmantot atšķirīgas atļaujas profesionāliem lietotājiem un pārējiem lietotājiem, - profesionālajiem lietotājiem noteikto pienākumu sniegt ziņojumus, pamatojoties uz uzskaiti par izmantotajiem augu aizsardzības līdzekļiem, - administratīvus avotus vai - šo līdzekļu kombināciju, ieskaitot statistiskās novērtējumu procedūras, pamatojoties uz ekspertu slēdzieniem vai modeļiem. 2. Dalībvalstis nosūta Komisijai statistikas rezultātus, ieskaitot konfidenciālos datus, saskaņā ar plāniem un ar regularitāti, kas norādīta I un II pielikumā. Datus iesniedz, tos klasificējot, kā norādīts III pielikumā. 3. Dalībvalstis datus nosūta elektroniski un atbilstošā tehniskā formātā, kas Komisijai jāpieņem saskaņā ar 5. panta 2. punktā minēto procedūru. 4. Dalībvalstis izstrādā ziņojumus par statistikas kvalitāti, kā teikts I un II pielikumā. 5. Komisija saskaņā ar 5. panta 3. punktā minēto procedūru nosaka kvalitātes novērtēšanas kritērijus. 6. Ja nepieciešams konfidencialitātes apsvērumu dēļ, pirms publicēšanas Komisija datus summē saskaņā ar līdzekļu ķīmisko vielu klasēm vai kategorijām, kā norādīts III pielikumā. 4. pants Īstenošanas pasākumi 14. Šādus pasākumus, kas vajadzīgi šīs regulas īstenošanai, tostarp pasākumus, ņemot vērā ekonomisko un tehnisko attīstību, pieņem saskaņā ar 5. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru: a) datu nosūtīšanai piemērota tehniskā formāta pieņemšana (3. panta 3. punkts); b) to kvalitātes ziņojumu formāta un satura definēšana, kurus iesniedz dalībvalstis (I un II pielikuma 6. iedaļa). 15. Šādus pasākumus pieņem saskaņā ar 5. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru: a) kvalitātes novērtēšanas kritēriju noteikšana (3. panta 5. punkts); b) jēdziena „apstrādātās kultūras platība” un „kultūras sezona” definēšana; jēdzieni minēti II pielikuma attiecīgi 2. un 4. iedaļā; c) I un II pielikuma 3. iedaļā norādīto specifikāciju pielāgošana ziņojumu sniegšanas mērvienībām; d) iekļaujamo vielu saraksta un to klasifikācijas pielāgošana līdzekļu kategorijās un ķīmisko vielu klasēs, kā norādīts III pielikumā. 5. pants Komitejas procedūra 1. Komisijai palīdz Statistikas programmu komiteja. 2. Ja atsaucas uz šo punktu, piemēro regulatīvo procedūru, kas izklāstīta Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantā, ņemot vērā šā lēmuma 8. panta noteikumus. Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais laika posms ir trīs mēneši. 3. Ja atsaucas uz šo punktu, piemēro regulatīvo kontroles procedūru, kas izklāstīta Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1.–4. punktā un 7. pantā, ievērojot šā lēmuma 8. panta noteikumus. 6. pants Ziņojums Reizi piecos gados Komisija iesniedz ziņojumu par regulas īstenošanu Eiropas Parlamentam un Padomei. Šajā ziņojumā jo īpaši novērtē nosūtīto datu kvalitāti, uzņēmumu administratīvo slogu un šīs statistikas lietderību saistībā ar tematisko stratēģiju par pesticīdu ilgtspējīgu izmantošanu. Pirmais ziņojums jāiesniedz līdz tā septītā kalendārā gada beigām, kas seko šīs regulas spēkā stāšanās gadam. 7. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē […] Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs […] […] I PIELIKUMS Statistika par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū 1. IEDAĻA Aptvērums Statistika aptver visas III pielikumā norādītās vielas, ko veido darbīgās vielas, drošinātājvielas un sinerģisti, kas ietverti augu aizsardzības līdzekļos, kuri tiek laisti tirgū katrā dalībvalstī. Īpašu uzmanību vērš uz to, lai izvairītos no dubultas uzskaites līdzekļa pārveides gadījumā vai ja atļauju nodod citam piegādātājam. 2. IEDAĻA Mainīgie lielumi Apkopo informāciju par tās katras III pielikumā norādītās vielas daudzumu, kura ir ietverta tirgū laistajos augu aizsardzības līdzekļos. 3. IEDAĻA Ziņojumu sniegšanas mērvienība Datus izsaka vielu kilogramos. 4. IEDAĻA Pārskata periods Pārskata periods ir kalendārais gads. 5. IEDAĻA Pirmais pārskata gads, regularitāte un rezultātu nosūtīšana 1. Pirmais pārskata periods ir otrais kalendārais gads pēc šīs regulas stāšanās spēkā. 2. Dalībvalstis sniedz datus par katru kalendāro gadu pēc pirmā pārskata perioda. 3. Komisijai datus nosūta 12 mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām. 6. IEDAĻA Kvalitātes ziņojums Dalībvalstis iesniedz Komisijai kvalitātes ziņojumu, kurā norāda - datu vākšanā izmantoto metodiku; - relevantos kvalitātes aspektus saskaņā ar datu vākšanā izmantoto metodiku; - izmantoto novērtējumu, summēto rādītāju un izslēgšanas metožu aprakstu. Ziņojumu nosūta Komisijai 15 mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām. Ziņojumā par otro pārskata gadu ietver aptuvenu novērtējumu par vielu, kas ietvertas augu aizsardzības līdzekļos, kuri laisti tirgū, lai tos izmantotu gan lauksaimniecības, gan citām vajadzībām, īpatsvaru kopējā daudzumā katrā lielajā grupā, kura norādīta III pielikumā. Šos novērtējumus atjauno reizi piecos gados. II PIELIKUMS Statistika par augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu lauksaimniecībā 1. IEDAĻA Aptvērums 1. Statistika aptver augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu lauksaimniecībā katrā dalībvalstī. 2. Katra dalībvalsts izvēlas tādu kultūru kopumu, kuras norādītas to pazīmju D, F, G un I kategorijās, kuras definētas Padomes Regulas (EEK) Nr. 571/88 pielikumā un apkopo statistiku par šīm kultūrām. Statistika aptver vismaz 75 % no kopējā to vielu daudzuma, kuras saskaņā ar novērtējumiem kvalitātes ziņojumā par I pielikuma 6. iedaļā minēto otro pārskata gadu ik gadu laistas tirgū, lai izmantotu lauksaimniecībā. 3. Statistika aptver visas III pielikumā norādītās vielas, ko veido darbīgās vielas, drošinātājvielas un sinerģisti, kas ietverti augu aizsardzības līdzekļos, kuri pārskata gadā tika izmantoti izvēlētajām kultūrām. 2. IEDAĻA Mainīgie lielumi 1. Informāciju par katras III pielikumā norādītās vielas daudzumu, kas ir ietverta augu aizsardzības līdzekļos, kuri izmantoti katrai izvēlētajai kultūrai, apkopo kopā ar kopējo kultivēto platību un ar katru vielu „apstrādātās kultūras platību”. 2. Jēdziena „apstrādātās kultūras platība” definīciju nosaka saskaņā ar 5. panta 3. punktā izklāstīto procedūru. 3. IEDAĻA Ziņojumu sniegšanas mērvienības 1. Izmantoto vielu daudzumu izsaka kilogramos. 2. Kultivētās platības un aptrādātās platības izsaka hektāros. 4. IEDAĻA Pārskata periods 1. Pārskata periods ir „kultūras sezona”, kurā tiek veikta attiecīgās kultūras audzēšanas prakse, ieskaitot visas augu aizsardzības apstrādes, kas tieši vai netieši saistītas ar šo kultūru. 2. „Kultūras sezona” ir gads, kad tika novākta raža. 3. Jēdziena „kultūras sezona” definīciju nosaka saskaņā ar 5. panta 3. punktā izklāstīto procedūru. 5. IEDAĻA Pirmais pārskata gads, regularitāte un rezultātu nosūtīšana 1. Par katru piecu gadu periodu dalībvalstis apkopo statistiku par augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu katrai izvēlētajai kultūrai pārskata periodā, kā definēts 4. iedaļā. 2. Dalībvalstis var brīvi izvēlēties pārskata periodu šajā piecu gadu periodā. Katrai izvēlētajai kultūrai var izraudzīties atšķirīgu pārskata periodu. 3. Pirmais piecu gadu periods sākas ar pirmo kalendāro gadu pēc šīs regulas spēkā stāšanās. 4. Dalībvalstis sniedz datus par katru piecu gadu periodu. 5. Datus nosūta Komisijai 12 mēnešu laikā pēc katra piecu gadu perioda beigām. 6. IEDAĻA Kvalitātes ziņojums Nosūtot rezultātus, dalībvalstis iesniedz Komisijai kvalitātes ziņojumu, kurā norāda - atlases metodikas aprakstu; - datu vākšanā izmantoto metodiku; - aptverto kultūru salīdzinošās nozīmes novērtējumu attiecībā pret kopējo izmantoto augu aizsardzības līdzekļu daudzumu; - relevantos kvalitātes aspektus saskaņā ar datu vākšanā izmantoto metodiku; - datu par piecu gadu periodā izmantotajiem augu aizsardzības līdzekļiem salīdzinājumu ar datiem par attiecīgajā piecu gadu periodā tirgū laistajiem augu aizsardzības līdzekļiem. III PIELIKUMS Harmonizētā vielu klasifikācija Sniedzot datus par augu aizsardzības līdzekļiem, dalībvalstis izmanto turpmāk norādīto vielu (ko veido darbīgās vielas, drošinātājvielas un sinerģisti) sarakstu un izmanto šādu dažādu kategoriju līdzekļu ķīmisko klasifikāciju. Ja nav oficiāla tulkojuma, vielu nosaukumi ir vispārpieņemti nosaukumi angļu valodā, kurus publicējusi Britu kultūraugu audzēšanas padome ( BCPC )[22]. Publicējot datus, Komisija izmanto to pašu klasifikāciju. Ja nepieciešams konfidenciālu datu aizsardzības nolūkā, publicē tikai summētus datus par līdzekļiem ķīmisko vielu klašu vai kategoriju dalījumā. Komisija pārskata vielu sarakstu un līdzekļu klasifikāciju ķīmisko vielu klašu un kategoriju dalījumā saskaņā ar 5. panta 3. punktā minēto procedūru un ņemot vērā pārmaiņas saistībā ar grozīto Direktīvu 91/414/EEK. Galvenās grupas | Kods | Ķīmisko vielu klase | Vielas Vispārpieņemtie nosaukumi | CAS RN[23] | CIPAC[24] | Līdzekļu kategorijas | Vispārpieņemto nosaukumu nomenklatūra | Fungicīdi un baktericīdi | FO | Neorganiskie fungicīdi | F1 | F1.1 | VARA SAVIENOJUMI | VISI VARA SAVIENOJUMI | 44 | F1.1 | VARA HIDROKSĪDS | 20427-59-2 | 44 | F1.1 | VARA OKSIHLORĪDS | 1332-40-7 | 44 | F1.1 | VARA SULFĀTS | 7758-98-7 | 44 | F1.1 | CITI VARA SĀĻI | 44 | F1.2 | NEORGANISKAIS SĒRS | SĒRS | 7704-34-9 | 18 | F1.3 | CITI NEORGANISKIE FUNGICĪDI | CITI NEORGANISKIE FUNGICĪDI | Fungicīdi, kuru pamatā ir karbamāti un ditiokarbamāti | F2 | F2.1 | KARBANILĀTA FUNGICĪDI | DIETHOFENCARB | 87130-20-9 | 513 | F2.2 | KARBAMĀTA FUNGICĪDI | PROPAMOCARB | 24579-73-5 | 399 | F2.2 | IPROVALICARB | 140923-17-7 | 620 | F2.3 | DITIOKARBAMĀTA FUNGICĪDI | MANCOZEB | 8018-01-7 | 34 | F2.3 | MANEB | 12427-38-2 | 61 | F2.3 | METIRAM | 9006-42-2 | 478 | F2.3 | PROPINEB | 12071-83-9 | 177 | F2.3 | THIRAM | 137-26-8 | 24 | F2.3 | ZIRAM | 137-30-4 | 31 | Fungicīdi, kuru pamatā ir benzimidazoli | F3 | F3.1 | BENZIMIDAZOLA FUNGICĪDI | CARBENDAZIM | 10605-21-7 | 263 | F3.1 | FUBERIDAZOLE | 3878-19-1 | 525 | F3.1 | THIABENDAZOLE | 148-79-8 | 323 | F3.1 | THIOPHANATE-METHYL | 23564-05-8 | 262 | Fungicīdi, kuru pamatā ir imidazoli un triazoli | F4 | F4.1 | KONAZOLA FUNGICĪDI | BITERTANOL | 55179-31-2 | 386 | F4.1 | BROMUCONAZOLE | 116255-48-2 | 680 | F4.1 | CYPROCONAZOLE | 94361-06-5 | 600 | F4.1 | DIFENOCONAZOLE | 119446-68-3 | 687 | F4.1 | DINICONAZOLE | 83657-24-3 | 690 | F4.1 | EPOXICONAZOLE | 106325-08-0 | 609 | F4.1 | ETRIDIAZOLE | 2593-15-9 | 518 | F4.1 | FENBUCONAZOLE | 114369-43-6 | 694 | F4.1 | FLUQUINCONAZOLE | 136426-54-5 | 474 | F4.1 | FLUSILAZOLE | 85509-19-9 | 435 | F4.1 | FLUTRIAFOL | 76674-21-0 | 436 | F4.1 | HEXACONAZOLE | 79983-71-4 | 465 | F4.1 | IMAZALIL (ENILCONAZOLE) | 58594-72-2 | 335 | F4.1 | METCONAZOLE | 125116-23-6 | 706 | F4.1 | MYCLOBUTANIL | 88671-89-0 | 442 | F4.1 | PENCONAZOLE | 66246-88-6 | 446 | F4.1 | PROPICONAZOLE | 60207-90-1 | 408 | F4.1 | TEBUCONAZOLE | 107534-96-3 | 494 | F4.1 | TETRACONAZOLE | 112281-77-3 | 726 | F4.1 | TRIADIMENOL | 55219-65-3 | 398 | F4.1 | TRICYCLAZOLE | 41814-78-2 | 547 | F4.1 | TRIFLUMIZOLE | 99387-89-0 | 730 | F4.1 | TRITICONAZOLE | 131983-72-7 | 652 | F4.2 | IMIDAZOLA FUNGICĪDI | CYAZOFAMIDE | 120116-88-3 | 653 | F4.2 | FENAMIDONE | 161326-34-7 | 650 | F4.2 | TRIAZOXIDE | 72459-58-6 | 729 | Fungicīdi, kuru pamatā ir morfolīni | F5 | F5.1 | MORFOLĪNA FUNGICĪDI | DIMETHOMORPH | 110488-70-5 | 483 | F5.1 | DODEMORPH | 1593-77-7 | 300 | F5.1 | FENPROPIMORPH | 67564-91-4 | 427 | Citi fungicīdi | F6 | F6.1 | ALIFĀTISKĀ SLĀPEKĻA FUNGICĪDI | CYMOXANIL | 57966-95-7 | 419 | F6.1 | DODINE | 2439-10-3 | 101 | F6.1 | GUAZATINE | 108173-90-6 | 361 | F6.2 | AMĪDA FUNGICĪDI | BENALAXYL | 71626-11-4 | 416 | F6.2 | BOSCALID | 188425-85-6 | 673 | F6.2 | FLUTOLANIL | 66332-96-5 | 524 | F6.2 | MEPRONIL | 55814-41-0 | 533 | F6.2 | METALAXYL | 57837-19-1 | 365 | F6.2 | METALAXYL-M | 70630-17-0 | 580 | F6.2 | PROCHLORAZ | 67747-09-5 | 407 | F6.2 | SILTHIOFAM | 175217-20-6 | 635 | F6.2 | TOLYLFLUANID | 731-27-1 | 275 | F6.2 | ZOXAMIDE | 156052-68-5 | 640 | F6.3 | ANILĪDA FUNGICĪDI | CARBOXIN | 5234-68-4 | 273 | F6.3 | FENHEXAMID | 126833-17-8 | 603 | F6.4 | ANTIBIOTISKIE FUNGICĪDI-BAKTERICĪDI | KASUGAMYCIN | 6980-18-3 | 703 | F6.4 | POLYOXINS | 11113-80-7 | 710 | F6.4 | STREPTOMYCIN | 57-92-1 | 312 | F6.5 | AROMĀTISKIE FUNGICĪDI | CHLOROTHALONIL | 1897-45-6 | 288 | F6.5 | DICLORAN | 99-30-9 | 150 | F6.6 | DIKARBOKSIMĪDA FUNGICĪDI | IPRODIONE | 36734-19-7 | 278 | F6.6 | PROCYMIDONE | 32809-16-8 | 383 | F6.7 | DINITROANILĪNA FUNGICĪDI | FLUAZINAM | 79622-59-6 | 521 | F6.8 | DINITROFENOLA FUNGICĪDI | DINOCAP | 39300-45-3 | 98 | F6.9 | FOSFORORGANISKIE FUNGICĪDI | FOSETYL | 15845-66-6 | 384 | F6.9 | TOLCLOFOS-METHYL | 57018-04-9 | 479 | F6.10 | OKSAZOLA FUNGICĪDI | HYMEXAZOL | 10004-44-1 | 528 | F6.10 | FAMOXADONE | 131807-57-3 | 594 | F6.10 | VINCLOZOLIN | 50471-44-8 | 280 | F6.11 | FENILPIROLA FUNGICĪDI | FLUDIOXONIL | 131341-86-1 | 522 | F6.12 | FTALIMĪDA FUNGICĪDI | CAPTAN | 133-06-2 | 40 | F6.12 | FOLPET | 133-07-3 | 75 | F6.13 | PIRIMIDĪNA FUNGICĪDI | BUPIRIMATE | 41483-43-6 | 261 | F6.13 | CYPRODINIL | 121552-61-2 | 511 | F6.13 | FENARIMOL | 60168-88-9 | 380 | F6.13 | MEPANIPYRIM | 110235-47-7 | 611 | F6.13 | PYRIMETHANIL | 53112-28-0 | 714 | F6.14 | HINOLĪNA FUNGICĪDI | QUINOXYFEN | 124495-18-7 | 566 | F6.14 | 8-HYDROXYQUINOLINE SULFATE | 134-31-6 | 677 | F6.15 | HINONA FUNGICĪDI | DITHIANON | 3347-22-6 | 153 | F6.16 | STROBILURĪNA FUNGICĪDI | AZOXYSTROBIN | 131860-33-8 | 571 | F6.16 | DIMOXYSTROBIN | 149961-52-4 | 739 | F6.16 | KRESOXIM-METHYL | 143390-89-0 | 568 | F6.16 | PICOXYSTROBINE | 117428-22-5 | 628 | F6.16 | PYRACLOSTROBINE | 175013-18-0 | 657 | F6.16 | TRIFLOXYSTROBINE | 141517-21-7 | 617 | F6.17 | URĪNVIELAS FUNGICĪDI | PENCYCURON | 66063-05-6 | 402 | F6.18 | NEKLASIFICĒTI FUNGICĪDI | ACIBENZOLAR | 126448-41-7 | 597 | F6.18 | BENZOIC ACID | 65-85-0 | 622 | F6.18 | DICHLOROPHEN | 97-23-4 | 325 | F6.18 | FENPROPIDIN | 67306-00-7 | 520 | F6.18 | 2-PHENYPHENOL | 90-43-7 | 246 | F6.18 | SPIROXAMINE | 118134-30-8 | 572 | F6.18 | CITI FUNGICĪDI | Herbicīdi, zāles un sūnas iznīcinātāji | H0 | Herbicīdi, kuru pamatā ir fenoksi-fitohormoni | H1 | H1.1 | FENOKSI HERBICĪDI | 2,4-D | 94-75-7 | 1 | H1.1 | 2,4-DB | 94-82-6 | 83 | H1.1 | DICHLORPROP-P | 15165-67-0 | 476 | H1.1 | MCPA | 94-74-6 | 2 | H1.1 | MCPB | 94-81-5 | 50 | H1.1 | MECOPROP | 7085-19-0 | 51 | H1.1 | MECOPROP-P | 16484-77-8 | 475 | Herbicīdi, kuru pamatā ir triazīni un triazinoni | H2 | H2.1 | METILTIOTRIAZĪNA HERBICĪDI | METHOPROTRYNE | 841-06-5 | 94 | H2.2 | TRIAZĪNA HERBICĪDI | SIMETRYN | 1014-70-6 | 179 | H2.2 | TERBUTHYLAZINE | 5915-41-3 | 234 | H2.3 | TRIAZINONA HERBICĪDI | METAMITRON | 41394-05-2 | 381 | H2.3 | METRIBUZIN | 21087-64-9 | 283 | Herbicīdi, kuru pamatā ir amīdi un anilīdi | H3 | H3.1 | AMĪDA HERBICĪDI | DIMETHENAMID | 87674-68-8 | 638 | H3.1 | FLUPOXAM | 119126-15-7 | 8158 | H3.1 | ISOXABEN | 82558-50-7 | 701 | H3.1 | NAPROPAMIDE | 15299-99-7 | 271 | H3.1 | PROPYZAMIDE | 23950-58-5 | 315 | H3.2 | ANILĪDA HERBICĪDI | DIFLUFENICAN | 83164-33-4 | 462 | H3.2 | FLORASULAM | 145701-23-1 | 616 | H3.2 | FLUFENACET | 142459-58-3 | 588 | H3.2 | METOSULAM | 139528-85-1 | 707 | H3.2 | METAZACHLOR | 67129-08-2 | 411 | H3.2 | PROPANIL | 709-98-8 | 205 | H3.3 | HLORACETANILĪDA HERBICĪDI | ACETOCHLOR | 34256-82-1 | 496 | H3.3 | ALACHLOR | 15972-60-8 | 204 | H3.3 | DIMETHACHLOR | 50563-36-5 | 688 | H3.3 | PRETILACHLOR | 51218-49-6 | 711 | H3.3 | PROPACHLOR | 1918-16-7 | 176 | Herbicīdi, kuru pamatā ir karbamāti un bis-karbamāti | H4 | H4.1 | BIS-KARBAMĀTA HERBICĪDI | CHLORPROPHAM | 101-21-3 | 43 | H4.1 | DESMEDIPHAM | 13684-56-5 | 477 | H4.1 | PHENMEDIPHAM | 13684-63-4 | 77 | H4.2 | KARBAMĀTA HERBICĪDI | ASULAM | 3337-71-1 | 240 | H4.2 | CARBETAMIDE | 16118-49-3 | 95 | Herbicīdi, kuru pamatā ir dinitroanilīna atvasinājumi | H5 | H5.1 | DINITROANILĪNA HERBICĪDI | BENFLURALIN | 1861-40-1 | 285 | H5.1 | BUTRALIN | 33629-47-9 | 504 | H5.1 | ETHALFLURALIN | 55283-68-6 | 516 | H5.1 | ORYZALIN | 19044-88-3 | 537 | H5.1 | PENDIMETHALIN | 40487-42-1 | 357 | H5.1 | TRIFLURALIN | 2582-09-8 | 183 | Herbicīdi, kuru pamatā ir urīnvielas, uracila vai sulfanilurīnvielas atvasinājumi | H6 | H6.1 | SULFANILURĪNVIELAS HERBICĪDI | AMIDOSULFURON | 120923-37-7 | 515 | H6.1 | AZIMSULFURON | 120162-55-2 | 584 | H6.1 | BENSULFURON | 99283-01-9 | 502 | H6.1 | CHLORSULFURON | 64902-72-3 | 391 | H6.1 | CINOSULFURON | 94593-91-6 | 507 | H6.1 | ETHOXYSULFURON | 126801-58-9 | 591 | H6.1 | FLAZASULFURON | 104040-78-0 | 595 | H6.1 | FLUPYRSULFURON | 150315-10-9 | 577 | H6.1 | FORAMSULFURON | 173159-57-4 | 659 | H6.1 | IMAZOSULFURON | 122548-33-8 | 590 | H6.1 | IODOSULFURON | 185119-76-0 | 634 | H6.1 | MESOSULFURON | 400852-66-6 | 663 | H6.1 | METSULFURON | 74223-64-6 | 441 | H6.1 | NICOSULFURON | 111991-09-4 | 709 | H6.1 | OXASULFURON | 144651-06-9 | 626 | H6.1 | PRIMISULFURON | 113036-87-6 | 712 | H6.1 | PROSULFURON | 94125-34-5 | 579 | H6.1 | RIMSULFURON | 122931-48-0 | 716 | H6.1 | SULFOSULFURON | 141776-32-1 | 601 | H6.1 | THIFENSULFURON | 79277-67-1 | 452 | H6.1 | TRIASULFURON | 82097-50-5 | 480 | H6.1 | TRIBENURON | 106040-48-6 | 546 | H6.1 | TRIFLUSULFURON | 135990-29-3 | 731 | H6.1 | TRITOSULFURON | 142469-14-5 | 735 | H6.2 | URACILA HERBICĪDI | LENACIL | 2164-08-1 | 163 | H6.3 | URĪNVIELAS HERBICĪDI | CHLORTOLURON | 15545-48-9 | 217 | H6.3 | DIURON | 330-54-1 | 100 | H6.3 | FLUOMETURON | 2164-17-2 | 159 | H6.3 | ISOPROTURON | 34123-59-6 | 336 | H6.3 | LINURON | 330-55-2 | 76 | H6.3 | METHABENZTHIAZURON | 18691-97-9 | 201 | H6.3 | METOBROMURON | 3060-89-7 | 168 | H6.3 | METOXURON | 19937-59-8 | 219 | Citi herbicīdi | H7 | H7.1 | ARILOKSIFENOKSI- PROPIONA HERBICĪDI | CLODINAFOP | 114420-56-3 | 683 | H7.1 | CYHALOFOP | 122008-85-9 | 596 | H7.1 | DICLOFOP | 40843-25-2 | 358 | H7.1 | FENOXAPROP-P | 113158-40-0 | 484 | H7.1 | FLUAZIFOP-P-BUTYL | 79241-46-6 | 395 | H7.1 | HALOXYFOP | 69806-34-4 | 438 | H7.1 | HALOXYFOP-R | 72619-32-0 | 526 | H7.1 | PROPAQUIZAFOP | 111479-05-1 | 713 | H7.1 | QUIZALOFOP | 76578-12-6 | 429 | H7.1 | QUIZALOFOP-P | 94051-08-8 | 641 | H7.2 | BENZOFURĀNA HERBICĪDI | ETHOFUMESATE | 26225-79-6 | 233 | H7.3 | BENZOSKĀBES HERBICĪDI | CHLORTHAL | 2136-79-0 | 328 | H7.3 | DICAMBA | 1918-00-9 | 85 | H7.4 | BIPIRIDĪLIJA HERBICĪDI | DIQUAT | 85-00-7 | 55 | H7.4 | PARAQUAT | 4685-14-7 | 56 | H7.5 | CIKLOHEKSĀNDIONA HERBICĪDI | CLETHODIM | 99129-21-2 | 508 | H7.5 | CYCLOXYDIM | 101205-02-1 | 510 | H7.5 | TEPRALOXYDIM | 149979-41-9 | 608 | H7.5 | TRALKOXYDIM | 87820-88-0 | 544 | H7.6 | DIAZĪNA HERBICĪDI | PYRIDATE | 55512-33-9 | 447 | H7.7 | DIKARBOKSIMĪDA HERBICĪDI | CINIDON-ETHYL | 142891-20-1 | 598 | H7.7 | FLUMIOXAZIN | 103361-09-7 | 578 | H7.8 | DIFENILĒTERA HERBICĪDI | ACLONIFEN | 74070-46-5 | 498 | H7.8 | BIFENOX | 42576-02-3 | 413 | H7.8 | NITROFEN | 1836-75-5 | 170 | H7.8 | OXYFLUORFEN | 42874-03-3 | 538 | H7.9 | IMIDAZOLINONA HERBICĪDI | IMAZAMETHABENZ | 100728-84-5 | 529 | H7.9 | IMAZAMOX | 114311-32-9 | 619 | H7.9 | IMAZETHAPYR | 81335-77-5 | 700 | H7.10 | NEORGANISKIE HERBICĪDI | AMMONIUM SULFAMATE | 7773-06-0 | 679 | H7.10 | CHLORATES | 7775-09-9 | 7 | H7.11 | ISOKSAZOLA HERBICĪDI | ISOXAFLUTOLE | 141112-29-0 | 575 | H7.12 | MORFAKTĪNA HERBICĪDI | FLURENOL | 467-69-6 | 304 | H7.13 | NITRILA HERBICĪDI | BROMOXYNIL | 1689-84-5 | 87 | H7.13 | DICHLOBENIL | 1194-65-6 | 73 | H7.13 | IOXYNIL | 1689-83-4 | 86 | H7.14 | FOSFORORGANISKIE HERBICĪDI | GLUFOSINATE | 51276-47-2 | 437 | H7.14 | GLYPHOSATE | 1071-83-6 | 284 | H7.15 | FENILPIRAZOLA HERBICĪDI | PYRAFLUFEN | 129630-19-9 | 605 | H7.16 | PIRIDAZINONA HERBICĪDI | CHLORIDAZON | 1698-60-8 | 111 | H7.16 | FLURTAMONE | 96525-23-4 | 569 | H7.17 | PIRIDĪNKARBOKSAMĪDA HERBICĪDI | PICOLINAFEN | 137641-05-5 | 639 | H7.18 | PIRIDĪNKARBONSKĀBES HERBICĪDI | CLOPYRALID | 1702-17-6 | 455 | H7.18 | PICLORAM | 1918-02-1 | 174 | H7.19 | PIRIDILOKSIETIĶSKĀBES HERBICĪDI | FLUROXYPYR | 69377-81-7 | 431 | H7.19 | TRICLOPYR | 55335-06-3 | 376 | H7.20 | HINOLĪNA HERBICĪDI | QUINCLORAC | 84087-01-4 | 493 | H7.20 | QUINMERAC | 90717-03-6 | 563 | H7.21 | TIADIAZĪNA HERBICĪDI | BENTAZONE | 25057-89-0 | 366 | H7.22 | TIOKARBAMĀTA HERBICĪDI | EPTC | 759-94-4 | 155 | H7.22 | MOLINATE | 2212-67-1 | 235 | H7.22 | PROSULFOCARB | 52888-80-9 | 539 | H7.22 | THIOBENCARB | 28249-77-6 | 388 | H7.22 | TRI-ALLATE | 2303-17-5 | 97 | H7.23 | TRIAZOLA HERBICĪDI | AMITROL | 61-82-5 | 90 | H7.24 | TRIAZOLINONA HERBICĪDI | CARFENTRAZONE | 128639-02-1 | 587 | H7.25 | TRIAZOLONA HERBICĪDI | PROPOXYCARBAZONE | 145026-81-9 | 655 | H7.26 | TRIKETONA HERBICĪDI | MESOTRIONE | 104206-82-8 | 625 | H7.26 | SULCOTRIONE | 99105-77-8 | 723 | H7.27 | NEKLASIFICĒTI HERBICĪDI | CLOMAZONE | 81777-89-1 | 509 | H7.27 | FLUROCHLORIDONE | 61213-25-0 | 430 | H7.27 | QUINOCLAMINE | 2797-51-5 | 648 | H7.27 | METHAZOLE | 20354-26-1 | 369 | H7.27 | OXADIARGYL | 39807-15-3 | 604 | H7.27 | OXADIAZON | 19666-30-9 | 213 | H7.27 | CITI HERBICĪDI, ZĀLES UN SŪNAS IZNĪCINĀTĀJI | Insekticīdi un akaricīdi | I0 | Insekticīdi, kuru pamatā ir piretroīdi | I1 | I1.1 | PIRETROĪDU INSEKTICĪDI | ACRINATHRIN | 101007-06-1 | 678 | I1.1 | ALPHA-CYPERMETHRIN | 67375-30-8 | 454 | I1.1 | BETA-CYFLUTHRIN | 68359-37-5 | 482 | I1.1 | BETA-CYPERMETHRIN | 65731-84-2 | 632 | I1.1 | BIFENTHRIN | 82657-04-3 | 415 | I1.1 | CYFLUTHRIN | 68359-37-5 | 385 | I1.1 | CYPERMETHRIN | 52315-07-8 | 332 | I1.1 | DELTAMETHRIN | 52918-63-5 | 333 | I1.1 | ESFENVALERATE | 66230-04-4 | 481 | I1.1 | ETOFENPROX | 80844-07-1 | 471 | I1.1 | GAMMA-CYHALOTHRIN | 76703-62-3 | 768 | I1.1 | LAMBDA-CYHALOTHRIN | 91465-08-6 | 463 | I1.1 | TAU-FLUVALINATE | 102851-06-9 | 432 | I1.1 | TEFLUTHRIN | 79538-32-2 | 451 | I1.1 | ZETA-CYPERMETHRIN | 52315-07-8 | 733 | Insekticīdi, kuru pamatā ir hlorēti ogļūdeņraži | I2 | I2.1 | HLORORGANISKIE INSEKTICĪDI | DICOFOL | 115-32-2 | 123 | I2.1 | TETRASUL | 2227-13-6 | 114 | Insekticīdi, kuru pamatā ir karbamāti un oksīma-karbamāts | I3 | I3.1 | OKSĪMA-KARBAMĀTA INSEKTICĪDI | METHOMYL | 16752-77-5 | 264 | I3.1 | OXAMYL | 23135-22-0 | 342 | I3.2 | KARBAMĀTA INSEKTICĪDI | BENFURACARB | 82560-54-1 | 501 | I3.2 | CARBARYL | 63-25-2 | 26 | I3.2 | CARBOFURAN | 1563-66-2 | 276 | I3.2 | CARBOSULFAN | 55285-14-8 | 417 | I3.2 | FENOXYCARB | 79127-80-3 | 425 | I3.2 | FORMETANATE | 22259-30-9 | 697 | I3.2 | METHIOCARB | 2032-65-7 | 165 | I3.2 | PIRIMICARB | 23103-98-2 | 231 | Insekticīdi, kuru pamatā ir organofosfāti | I4 | I4.1 | FOSFORORGANISKIE INSEKTICĪDI | AZINPHOS-METHYL | 86-50-0 | 37 | I4.1 | CADUSAFOS | 95465-99-9 | 682 | I4.1 | CHLORPYRIFOS | 2921-88-2 | 221 | I4.1 | CHLORPYRIFOS-METHYL | 5589-13-0 | 486 | I4.1 | COUMAPHOS | 56-72-4 | 121 | I4.1 | DIAZINON | 333-41-5 | 15 | I4.1 | DICHLORVOS | 62-73-7 | 11 | I4.1 | DIMETHOATE | 60-51-5 | 59 | I4.1 | ETHOPROPHOS | 13194-48-4 | 218 | I4.1 | FENAMIPHOS | 22224-92-6 | 692 | I4.1 | FENITROTHION | 122-14-5 | 35 | I4.1 | FOSTHIAZATE | 98886-44-3 | 585 | I4.1 | ISOFENPHOS | 25311-71-1 | 412 | I4.1 | MALATHION | 121-75-5 | 12 | I4.1 | METHAMIDOPHOS | 10265-92-6 | 355 | I4.1 | NALED | 300-76-5 | 195 | I4.1 | OXYDEMETON-METHYL | 301-12-2 | 171 | I4.1 | PHOSALONE | 2310-17-0 | 109 | I4.1 | PHOSMET | 732-11-6 | 318 | I4.1 | PHOXIM | 14816-18-3 | 364 | I4.1 | PIRIMIPHOS-METHYL | 29232-93-7 | 239 | I4.1 | TRICHLORFON | 52-68-6 | 68 | Insekticīdi, kuru pamatā ir bioloģiski un botāniski produkti | I5 | I5.1 | BIOLOĢISKI INSEKTICĪDI | AZADIRACHTIN | 11141-17-6 | 627 | I5.1 | NICOTINE | 54-11-5 | 8 | I5.1 | PYRETHRINS | 8003-34-7 | 32 | I5.1 | ROTENONE | 83-79-4 | 671 | Citi insekticīdi | I6 | I6.1 | ANTIBIOTISKIE INSEKTICĪDI | ABAMECTIN | 71751-41-2 | 495 | I6.1 | MILBEMECTIN | 51596-10-2 51596-11-3 | 660 | I6.1 | SPINOSAD | 168316-95-8 | 636 | I6.3 | BENZOILURĪNVIELAS INSEKTICĪDI | DIFLUBENZURON | 35367-38-5 | 339 | I6.3 | FLUFENOXURON | 101463-69-8 | 470 | I6.3 | HEXAFLUMURON | 86479-06-3 | 698 | I6.3 | LUFENURON | 103055-07-8 | 704 | I6.3 | NOVALURON | 116714-46-6 | 672 | I6.3 | TEFLUBENZURON | 83121-18-0 | 450 | I6.3 | TRIFLUMURON | 64628-44-0 | 548 | I6.4 | KARBAZĀTA INSEKTICĪDI | BIFENAZATE | 149877-41-8 | 736 | I6.5 | DIAZILHIDRAZĪNA INSEKTICĪDI | METHOXYFENOZIDE | 161050-58-4 | 656 | I6.5 | TEBUFENOZIDE | 112410-23-8 | 724 | I6.6 | INSEKTU AUGŠANAS REGULATORI | BUPROFEZIN | 69327-76-0 | 681 | I6.6 | CYROMAZINE | 66215-27-8 | 420 | I6.6 | HEXYTHIAZOX | 78587-05-0 | 439 | I6.7 | INSEKTU FEROMONI | (E,Z)-9-DODECENYL ACETATE | 35148-19-7 | 422 | I6.8 | NITROGUANIDĪNA INSEKTICĪDI | CLOTHIANIDIN | 210880-92-5 | 738 | I6.8 | THIAMETHOXAM | 153719-23-4 | 637 | I6.9 | ALVAS ORGANISKIE INSEKTICĪDI | AZOCYCLOTIN | 41083-11-8 | 404 | I6.9 | CYHEXATIN | 13121-70-5 | 289 | I6.9 | FENBUTATIN OXIDE | 13356-08-6 | 359 | I6.10 | OKSADIAZĪNA INSEKTICĪDI | INDOXACARB | 173584-44-6 | 612 | I6.11 | FENILĒTERA INSEKTICĪDI | PYRIPROXYFEN | 95737-68-1 | 715 | I6.12 | (FENIL-) PIRAZOLA INSEKTICĪDI | FENPYROXIMATE | 134098-61-6 | 695 | I6.12 | FIPRONIL | 120068-37-3 | 581 | I6.12 | TEBUFENPYRAD | 119168-77-3 | 725 | I6.13 | PIRIDĪNA INSEKTICĪDI | PYMETROZINE | 123312-89-0 | 593 | I6.14 | PIRIDILMETILAMĪNA INSEKTICĪDI | ACETAMIPRID | 135410-20-7 | 649 | I6.14 | IMIDACLOPRID | 138261-41-3 | 582 | I6.14 | THIACLOPRID | 111988-49-9 | 631 | I6.15 | SULFĪTA ESTERA INSEKTICĪDI | PROPARGITE | 2312-35-8 | 216 | I6.16 | TETRAZĪNA INSEKTICĪDI | CLOFENTEZINE | 74115-24-5 | 418 | I6.17 | TETRONIKSKĀBES INSEKTICĪDI | SPIRODICLOFEN | 148477-71-8 | 737 | I6.18 | (KARBAMOIL-) TRIAZOLA INSEKTICĪDI | TRIAZAMATE | 112143-82-5 | 728 | I6.19 | URĪNVIELAS INSEKTICĪDI | DIAFENTHIURON | 80060-09-9 | 8097 | I6.20 | NEKLASIFICĒTI INSEKTICĪDI | ETOXAZOLE | 153233-91-1 | 623 | I6.20 | FENAZAQUIN | 120928-09-8 | 693 | I6.20 | PYRIDABEN | 96489-71-3 | 583 | I6.20 | CITI INSEKTICĪDI UN AKARICĪDI | Moluskicīdi, kopā: | M0 | Moluskicīdi | M1 | M1.1 | KARBAMĀTA MOLUSKICĪDS | THIODICARB | 59669-26-0 | 543 | M1.2 | CITI MOLUSKICĪDI | FERRIC PHOSPHATE | 10045-86-0 | 629 | M1.2 | METALDEHYDE | 108-62-3 | 62 | M1.2 | CITI MOLUSKICĪDI | Augu augšanas regulatori, kopā: | PGR0 | Fizioloģiskie augu augšanas regulatori | PGR1 | PGR1.1 | FIZIOLOģISKIE AUGU AUGšANAS REGULATORI | CHLORMEQUAT | 999-81-5 | 143 | PGR1.1 | CYCLANILIDE | 113136-77-9 | 586 | PGR1.1 | DAMINOZIDE | 1596-84-5 | 330 | H7.27 | DIMETHIPIN | 55290-64-7 | 689 | PGR1.1 | DIPHENYLAMINE | 122-39-4 | 460 | PGR1.1 | ETHEPHON | 16672-87-0 | 373 | PGR1.1 | ETHOXYQUIN | 91-53-2 | 517 | PGR1.1 | FLORCHLORFENURON | 68157-60-8 | 633 | PGR1.1 | FLURPRIMIDOL | 56425-91-3 | 696 | PGR1.1 | IMAZAQUIN | 81335-37-7 | 699 | PGR1.1 | MALEIC HYDRAZIDE | 51542-52-0 | 310 | PGR1.1 | MEPIQUAT | 24307-26-4 | 440 | PGR1.1 | 1-METHYLCYCLOPROPENE | 3100-04-7 | 767 | PGR1.1 | PACLOBUTRAZOL | 76738-62-0 | 445 | PGR1.1 | PROHEXADIONE-CALCIUM | 127277-53-6 | 567 | PGR1.1 | SODIUM 5-NITROGUAIACOLATE | 67233-85-6 | 718 | PGR1.1 | SODIUM O-NITROPHENOLATE | 824-39-5 | 720 | PGR1.1 | TRINEXAPAC-ETHYL | 95266-40-3 | 8349 | Augu pretdīgšanas līdzekļi | PGR2 | PGR2.2 | PRETDĪGŠANAS LĪDZEKĻI | CARVONE | 99-49-0 | 602 | PGR2.2 | CHLORPROPHAM | 101-21-3 | 43 | Citi augu augšanas regulatori | PGR3 | PGR3.1 | CITI AUGU AUGŠANAS REGULATORI | CITI AAR | Citi augu aizsardzības līdzekļi, kopā: | ZR0 | Minerāleļļas | ZR1 | ZR1.1 | MINERĀLEĻLA | NAFTAS EĻĻAS | 64742-55-8 | 29 | Augu eļļas | ZR2 | ZR2.1 | AUGU EĻLA | DARVAS EĻĻAS | 30 | Augsnes sterilizācijas līdzekļi (ieskaitotnematicīdus) | ZR3 | ZR3.1 | METILBROMĪDS | METHYL BROMIDE | 74-83-9 | 128 | ZR3.2 | CITI AUGSNES STERILIZĀCIJAS LĪDZEKĻI | CHLOROPICRIN | 76-06-2 | 298 | ZR3.2 | DAZOMET | 533-74-4 | 146 | ZR3.2 | 1,3-DICHLOROPROPENE | 542-75-6 | 675 | ZR3.2 | METAM-SODIUM | 137-42-8 | 20 | ZR3.2 | CITI AUGSNES STERILIZĀCIJAS LĪDZEKĻI | Rodenticīdi | ZR4 | ZR4.1 | RODENTICĪDI | BRODIFACOUM | 56073-10-0 | 370 | ZR4.1 | BROMADIOLONE | 28772-56-7 | 371 | ZR4.1 | CHLORALOSE | 15879-93-3 | 249 | ZR4.1 | CHLOROPHACINONE | 3691-35-8 | 208 | ZR4.1 | COUMATETRALYL | 5836-29-3 | 189 | ZR4.1 | DIFENACOUM | 56073-07-5 | 514 | ZR4.1 | DIFETHIALONE | 104653-34-1 | 549 | ZR4.1 | FLOCOUMAFEN | 90035-08-8 | 453 | ZR4.1 | WARFARIN | 81-81-2 | 70 | ZR4.1 | CITI RODENTICĪDI | Visi pārējie augu aizsardzības līdzekļi | ZR5 | ZR5.1 | DEZINFICĒJOŠIE LĪDZEKĻI | CITI DEZINFICĒJOŠIE LĪDZEKĻI | ZR5.2 | CITI AUGU AIZSARDZĪBAS LĪDZEKĻI | CITI AAL | [pic] [1] COM(2002) 349 galīgā redakcija. [2] Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīva 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.). [3] OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp. [4] OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp. [5] OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp. [6] OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/45/EK (OV L 130, 18.5.2006., 27. lpp.). [7] COM(2006) 388 galīgā redakcija. [8] COM(2006) 372 galīgā redakcija. [9] COM(2006) 373 galīgā redakcija. [10] OV C […], […]., […]. lpp. [11] OV C […], […]., […]. lpp. [12] OV C […], […]., […]. lpp. [13] OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp. [14] COM(2002) 349 galīgā redakcija. [15] OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/50/EK (OV L 142, 30.5.2006., 6. lpp.). [16] OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/45/EK (OV L 130, 18.5.2006., 27. lpp.). [17] OV L 52, 22.2.1997., 61. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 3.10.2003., 1. lpp.) [18] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2004., 1. lpp.). [19] OV L 181, 28.6.1989., 47. lpp. [20] COM(2006) 373 galīgā redakcija. [21] OV L 56, 2.3.1988., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 143/2002 (OV L 24, 26.1.2002., 16. lpp.). [22] Britu kultūraugu audzēšanas padome (BCPC) regulāri publicē „Pesticīdu rokasgrāmatu”, pasaules mēroga krājumu par pesticīdiem, kurā iekļauti lielākās daļas ķīmisko pesticīdu vispārpieņemtie nosaukumi. Šos nosaukumus oficiāli vai provizoriski ir apstiprinājusi Starptautiskā standartizācijas organizācija ( ISO ). [23] Chemical Abstracts Service reģistrācijas numuri. [24] Starptautiskā Pesticīdu analīžu sadarbības padome.