PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) koordinē smagu pārrobežu noziegumu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu Eiropā un ārpus tās. Eurojust kā Eiropas Savienības centrs tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās atbalsta valstu izmeklēšanas un kriminālvajāšanas iestādes saistībā ar smagiem noziegumiem, ar kuriem Eurojust ir kompetenta nodarboties saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1727 (“Eurojust regula”). Eurojust ir kompetenta nodarboties cita starpā ar genocīda, noziegumu pret cilvēci un kara noziegumu (kopā saukti arī par “galvenajiem starptautiskajiem noziegumiem”) izmeklēšanu.

2022. gada 24. februārī Krievija sāka militāru agresiju pret Ukrainu. Ir pamatots iemesls uzskatīt, ka Ukrainā ir tikuši un joprojām tiek izdarīti kara noziegumi un noziegumi pret cilvēci. Starptautiskās Krimināltiesas prokurors 2022. gada 2. martā paziņoja, ka ir sācis izmeklēšanu par situāciju Ukrainā. Arī prokuratūras vairākās dalībvalstīs, kā arī Ukrainā ir sākušas izmeklēt galvenos starptautiskos noziegumus, un Eurojust atbalsta un koordinē šīs izmeklēšanas. Eurojust ir specializēta zinātība un pieredze, lai atbalstītu galveno starptautisko noziegumu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu, tostarp veicinot kopējo izmeklēšanas grupu (KIG) darbības, piemēram, grupas, ko saistībā ar pašreizējo karadarbību izveidojušas dažas dalībvalstis un Ukraina. Eurojust sadarbojas arī ar Starptautiskās Krimināltiesas prokuroru.

Valsts iestādes vāc pierādījumus par starptautiskajiem noziegumiem, kas varētu būt izdarīti Ukrainā. Ņemot vērā notiekošo karadarbību, pierādījumus nevar droši glabāt Ukrainā, tāpēc Savienībai ir steidzami jānodrošina rezerves kopija / uzglabāšanas vieta. Tādējādi, lai koordinētu dalībvalstu pašlaik īstenotos centienus vākt pierādījumus, ir ātri jāizveido centralizēta glabātava, kurā varētu glabāt Savienības aģentūru un struktūru, kā arī valsts un starptautisko iestāžu vai trešo personu, piemēram, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, savāktos pierādījumus. Tomēr, lai gan Eurojust regulā ir paredzēts, ka Eurojust atbalsta dalībvalstu rīcību smagu noziegumu izmeklēšanā un kriminālvajāšanā, tajā nav nepārprotami noteikts, ka Eurojust ir atļauts vākt, saglabāt un analizēt šādus pierādījumus šajā nolūkā.

Lai veiktu savus uzdevumus, Eurojust ir izveidojusi lietu pārvaldības sistēmu, kas ietver nepersondatus un personas datus, kuri minēti Eurojust regulas II pielikumā. Lietu pārvaldības sistēmas galvenais mērķis ir atbalstīt tādu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu pārvaldību un koordināciju, kurās Eurojust sniedz palīdzību. Eurojust regulā lietu pārvaldības sistēmas uzbūve ietver tikai pagaidu darba datnes, kuru mērķis ir atbalstīt aktuālo lietu uzraudzību, un indeksu. Personas datu apstrāde ārpus lietu pārvaldības sistēmas ir aizliegta. Koordinējot un atbalstot izmeklēšanu un kriminālvajāšanu, Eurojust var uz laiku uzglabāt pierādījumus un apmainīties ar tiem saskaņā ar regulā izklāstītajiem noteikumiem.

Komisija jau ir ierosinājusi uzlabot Eurojust lietu pārvaldības sistēmas pašreizējo struktūru attiecībā uz Eurojust darbībām saistībā ar teroristu nodarījumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem. Komisija 2021. gada 1. decembrī pieņēma priekšlikumu uzlabot Eiropas Tiesu iestāžu terorisma apkarošanas reģistra darbību Eurojust. Minētā priekšlikuma ietvaros ir paredzēts modernizēt lietu pārvaldības sistēmu un digitalizēt informācijas apmaiņu starp valstu kompetentajām iestādēm un Eurojust.

Nesenie notikumi saistībā ar Krievijas agresiju pret Ukrainu ir vēl vairāk apliecinājuši, ka steidzami jāpilnveido Eurojust pašreizējā lietu pārvaldības sistēma. Pašreizējā Eurojust datu apstrādes struktūra neļauj Eurojust vākt, saglabāt un analizēt pierādījumus, kas saistīti ar galvenajiem starptautiskajiem noziegumiem, tostarp tiem, kas, visticamāk, tiek izdarīti Ukrainā, ņemot vērā notikumu mērogu un pierādījumu lielo apjomu, kas jāglabā šādu noziegumu izdarīšanas gadījumā.

Ņemot vērā iepriekš minēto, šā priekšlikuma mērķis ir ļaut Eurojust vākt, saglabāt un analizēt pierādījumus saistībā ar genocīdu, noziegumiem pret cilvēci, kara noziegumiem un saistītiem noziedzīgiem nodarījumiem un, ja tas ir nepieciešami un lietderīgi, nodrošināt to apmaiņu vai citādi darīt tos pieejamus kompetentām valstu vai starptautiskām tiesu iestādēm. Pierādījumu vākšana nenozīmē, ka Eurojust tiek piešķirta izpildfunkcija kā izmeklēšanas iestādei, uz kuru neattiektos Eurojust pilnvaras, bet gan ir paredzēta, lai nodrošinātu, ka Eurojust var saņemt un centralizēti uzglabāt pierādījumus no dažādiem avotiem. Šādi rīkojoties, Eurojust var efektīvāk atbalstīt lietu veidošanas darbu valstu un starptautiskā izmeklēšanā un sniegt papildu atbalstu kompetentajiem prokuratūras dienestiem. Šajā nolūkā šis priekšlikums paredz izveidot automatizētu datu pārvaldības un glabāšanas sistēmu atsevišķi no lietu pārvaldības sistēmas. Ņemot vērā attiecīgo personas datu sensitīvo raksturu, to apstrādei, tostarp vākšanai, saglabāšanai, analīzei un apmaiņai, ir jāatbilst visaugstākajiem datu aizsardzības un kiberdrošības standartiem.

Būtiski pierādījumi par galvenajiem starptautiskajiem noziegumiem parasti ir pieejami arī audioierakstu, videoierakstu un fotogrāfiju veidā. Lai pierādītu šo noziegumu izdarīšanu, noderīgi var būt arī satelītattēli. Šā iemesla dēļ šā priekšlikuma mērķis ir arī paplašināt to datu kategorijas, kurus Eurojust var likumīgi apstrādāt, iekļaujot tajās arī video un audio ierakstus, kā arī satelītattēlus un jebkurus attiecīgas fotogrāfijas. Lai valstu un starptautiskās tiesu iestādes varētu saņemt pilnvērtīgu Eurojust atbalstu notiekošajā galveno starptautisko noziegumu izmeklēšanā saistībā ar agresiju pret Ukrainu, ir steidzami jāievieš šajā priekšlikumā paredzētie Eurojust regulas grozījumi.