par to, kā piemēro Padomes 2016. gada 12. maija Īstenošanas lēmumu, ar ko izklāsta ieteikumu par iekšējo robežu pagaidu kontroli ārkārtas apstākļos, kas apdraud Šengenas zonas vispārējo darbību

Komisija 2016. gada 9. septembrī nosūtīja vēstuli ar lūgumu sniegt papildu informāciju par veikto kontroli un tās rezultātiem, uz kuru Austrija atbildēja 2016. gada 13. septembrī. Austrija iesniedza informāciju par to personu kopējo skaitu, kurām pēc kontroles atteikta ieceļošana (233), un saņemto patvēruma pieteikumu kopējo skaitu (12 584) laikā no 2016. gada 31. augusta līdz 16. maijam.

Austrijas federālais iekšlietu ministrs 2016. gada 16. augustā rakstiski informēja Komisiju par to, ka robežkontroles īstenošana pie attiecīgajiem sauszemes robežas posmiem notiek saskaņā ar Padomes ieteikumu. Austrija 2016. gada 9. septembrī apstiprināja, ka visas pārbaudes tiek veiktas nepieciešamajā apjomā, to tvērums, biežums, vieta un laiks nepārsniedz nepieciešamo un tās ir pielāgotas apdraudējuma līmenim. Austrija arī apstiprināja, ka tādējādi lielākoties ir izdevies neierobežot personu brīvu pārvietošanos un preču brīvu apriti.

Pirmais ziņojums no Austrijas iestādēm par to, kā tiek piemērots ieteikums, netika iesniegts noteiktajā termiņā (2016. gada 16. jūlijā), tādēļ Komisija 2016. gada 12. augustā nosūtīja Austrijai atgādinājumu.

Komisija 2016. gada 13. maijā saņēma paziņojumu no Austrijas iestādēm, kuras informēja, ka Austrija īstenos Padomes ieteikumu un no 2016. gada 16. maija līdz 2016. gada 12. novembrim saglabās robežkontroli pie Austrijas sauszemes iekšējās robežas posmiem ar Ungāriju un ar Slovēniju atbilstoši ieteikumam.

Visas piecas attiecīgās Šengenas dalībvalstis ir pagarinājušas robežkontroli konkrētos savu iekšējo robežu posmos, kas norādīti Padomes ieteikumā, un ir attiecīgi par to informējušas pārējās dalībvalstis, Eiropas Parlamentu un Komisiju.

Šis ziņojums neskar lēmumu par to, vai pēc ieteikumā paredzētā sešu mēnešu perioda beigām ieteikt pašreizējās iekšējo robežu pagaidu kontroles pagarināšanu.

Šajā ziņojumā ir ietverti Komisijas secinājumi pēc uzraudzības par to, kā tiek veikta pašreizējā iekšējo robežu pagaidu kontrole, kā paredzēts Padomes ieteikumā. Ziņojumā uzsvars ir likts uz to, vai iepriekš minēto Šengenas dalībvalstu veiktā atjaunotā kontrole pie iekšējām robežām nav pārsniegusi to, kas noteikti ir nepieciešams, un ir samērīga, ņemot vērā nopietno apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai un iekšējai drošībai, ko rada to neatbilstīgo migrantu sekundārās kustības, kuri ieceļo caur Grieķiju un var pārvietoties uz citām Šengenas dalībvalstīm. Ziņojumā arī tiek analizēts, vai apstākļi ir mainījušies tā, ka būtu nepieciešams pielāgot Padomes ieteikumu.

Ieteikumā ir norādīts, ka Komisija uzraudzīs ieteikuma piemērošanu un iesniegs ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei pēc četriem mēnešiem, sākot no minētā ieteikuma pieņemšanas dienas.

Saskaņā ar ieteikumu atjaunotajai robežkontrolei jābūt mērķtiecīgai, un tās tvērums, biežums, vieta un laiks nedrīkst pārsniegt to, kas ir noteikti nepieciešams, lai reaģētu uz nopietno apdraudējumu un aizsargātu sabiedrisko kārtību un iekšējo drošību.

Minētais ieteikums ir adresēts piecām dalībvalstīm (Austrijai, Vācijai, Dānijai, Zviedrijai un Norvēģijai), kuras visvairāk skārušas neatbilstīgo migrantu plūsmas, kas ierodas no Grieķijas saistībā ar līdz šim nepieredzēto migrācijas un bēgļu krīzi, kas sākās 2015. gadā. Saskaņā ar ieteikumu šīm piecām Šengenas dalībvalstīm tika atļauts saglabāt samērīgu pagaidu robežkontroli konkrētos savu iekšējo robežu posmos uz laiku, kas nepārsniedz sešus mēnešus, sākot no ieteikuma pieņemšanas dienas.

Vācija 2016. gada 13. maijā paziņoja Komisijai, ka tā īstenos Padomes ieteikumu un līdz 2016. gada 12. novembrim saglabās robežkontroli pie attiecīgajiem sauszemes iekšējās robežas posmiem.

Pirmais ziņojums no Vācijas iestādēm par to, kā tiek piemērots ieteikums, netika iesniegts noteiktajā termiņā (2016. gada 12. jūlijā), tādēļ Komisija 2016. gada 12. augustā nosūtīja Vācijai atgādinājumu.

Komisija 2016. gada 23. augustā saņēma pirmo vēstuli no Vācijas iestādēm, kurā tās informēja par lielāku skaitu kontrabandas darbību pārveidotas un pastiprinātas robežu pārvaldības dēļ Rietumbalkānu maršrutā. Vācija it īpaši ziņoja par aptuveni 115 000 trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri laikā no 2016. gada janvāra līdz jūlijam ir atklāti pie Vācijas sauszemes robežas ar Austriju un neatbilst ieceļošanas nosacījumiem, kas noteikti Šengenas Robežu kodeksa 6. pantā.

Vācijas iestādes paskaidroja, ka ir ieviesta kontroles sistēma, kuras ietvaros pārmaiņus tiek veikta stacionāra un mobila kontrole. Vācijas iestādes informēja, ka valsts un citu Šengenas dalībvalstu policijas un robežkontroles iestāžu starpā ir laba sadarbība, kas nodrošina, ka ietekme uz pārrobežu satiksmi ir ierobežota līdz nepieciešamajam absolūtajam minimumam, un garantē arī ceļu satiksmes drošību kontroles laikā. Vācijas iestādes arī apstiprināja, ka tiek regulāri pārbaudīts minēto pārbaužu apjoms un intensitāte, un tās joprojām ir ierobežotas līdz vajadzīgajam līmenim.

Komisija 2016. gada 12. septembrī nosūtīja vēstuli ar lūgumu sniegt papildu informāciju par veikto kontroli un tās rezultātiem, uz kuru Vācija atbildēja 2016. gada 14. septembrī. Vācija iesniedza informāciju par to personu kopējo skaitu, kurām laikā no 2016. gada 12. maija līdz 31. jūlijam pēc kontroles atteikta ieceļošana (3077), un par patvēruma pieteikumu kopējo skaitu (12 584), kas saņemti laikā no 2016. gada 12. maija līdz 31. augustam.

Dānija

Dānija 2016. gada 1. jūnijā paziņoja, ka tā īstenos Padomes 12. maija ieteikumu un līdz 2016. gada 12. novembrim saglabās iekšējo robežkontroli visās Dānijas ostās, kurās ir prāmju satiksme ar Vāciju, un pie Dānijas sauszemes robežas ar Vāciju.

Pirmais ziņojums no Dānijas iestādēm par to, kā tiek piemērots ieteikums, netika iesniegts noteiktajā termiņā (2016. gada 12. jūlijā), tādēļ Komisija 2016. gada 12. augustā nosūtīja Dānijai atgādinājumu. Dānijas valdība 2016. gada 7. septembrī informēja Komisiju, ka pašreizējā robežkontrole pie robežas ar Vāciju ir uzskatāma par samērīgu attiecībā uz tās tvērumu, biežumu, vietu un laiku un nepārsniedz to, kas ir noteikti nepieciešams, lai reaģētu uz nopietno apdraudējumu un aizsargātu sabiedrisko kārtību un iekšējo drošību Dānijā. Dānijas valdība arī informēja, ka tā uzskata, ka šajā posmā nav pamata pakāpeniski izbeigt vai samazināt esošo robežkontroli pie robežas ar Vāciju.

Komisija 2016. gada 12. septembrī vēlreiz sazinājās ar Dānijas iestādēm un lūdza sniegt papildu informāciju par veikto kontroli un tās rezultātiem, uz ko Dānija atbildēja 2016. gada 14. septembrī. Dānija par laiku no 2016. gada 12. maija līdz 11. septembrim iesniedza informāciju par pārbaudīto personu kopējo skaitu (1 074 406), to personu kopējo skaitu, kurām pēc kontroles atteikta ieceļošana (1088), un saņemto patvēruma pieteikumu kopējo skaitu (1489), norādot, cik no tiem ir iesniegti pie iekšējām robežām, kur notiek kontrole (747).

Zviedrija

Zviedrija 2016. gada 2. jūnijā paziņoja, ka tā īstenos Padomes 12. maija ieteikumu un sākot no 2016. gada 8. jūnija, saglabās robežkontroli pie attiecīgajiem iekšējās robežas posmiem, proti, pie Ēresunda tilta un Trelleborjas, Malmes un Helsingborjas ostā dienvidu reģiona policijas pārvaldē un Gēteborgas ostā rietumu reģiona policijas pārvaldē.

Zviedrija 2016. gada 11. augustā nosūtīja Komisijai pirmo ziņojumu par to, kā tiek īstenots Padomes ieteikums. Minētajā ziņojumā Zviedrija apstiprināja, ka saskaņā ar ieteikumu veiktā robežkontrole notiek, stingri ievērojot nepieciešamības un samērīguma principu attiecībā uz novērsto nopietno apdraudējumu un katra robežas posma konkrētajām īpatnībām. Zviedrija informēja, ka no visām personām, kas šķērso iekšējo robežu konkrētās robežšķērsošanas vietās, tiek pārbaudīti 10 % līdz 95 %. Turklāt Zviedrija informēja, ka dažādās vietās atšķiras arī pārbaužu biežums un intensitāte. Piemēram, pie Ēresunda tilta pārbaudes tiek veiktas cauru diennakti, jo tilts ir atvērts satiksmei 24 stundas; ostās pārbaudes notiek ikreiz, kad pienāk kuģi, un pārbaudes pamato izlūkdati. Zviedrija arī apstiprināja, ka tā regulāri pārskata kontroles veikšanas nepieciešamību, biežumu, vietu un laiku saskaņā ar Padomes ieteikumu.

Komisija 2016. gada 24. augustā lūdza Zviedrijas iestādēm papildu informāciju un datus par veikto kontroli un tās rezultātiem, uz ko Zviedrija atbildēja 2016. gada 1. un 13. septembrī. Zviedrija par laiku no 2016. gada 8. jūnija līdz augusta beigām iesniedza aprēķinu par pārbaudīto personu kopējo skaitu (3 000 000), to personu kopējo skaitu, kurām pēc kontroles atteikta ieceļošana (640), un saņemto patvēruma pieteikumu kopējo skaitu (6097), norādot, cik no tiem ir iesniegti pie iekšējām robežām, kur notiek kontrole (166).

Norvēģija

Norvēģija 2016. gada 10. jūnijā paziņoja, ka tā īstenos Padomes 12. maija ieteikumu un līdz 2016. gada 12. novembrim saglabās robežkontroli pie attiecīgajiem iekšējās robežas posmiem.

Pirmais ziņojums no Norvēģijas iestādēm par to, kā tiek piemērots ieteikums, netika iesniegts noteiktajā termiņā (2016. gada 12. jūlijā), tādēļ Komisija 2016. gada 12. augustā nosūtīja Norvēģijai atgādinājumu.

Norvēģijas iestādes 2016. gada 8. septembrī nosūtīja Komisijai prasīto ziņojumu. Norvēģija informēja, ka mērķtiecīga robežkontrole nepārsniedz to, kas ir noteikti nepieciešams, lai reaģētu uz nopietno apdraudējumu un aizsargātu sabiedrisko kārtību un iekšējo drošību. Personu pārbaudes tiek veiktas Oslo, austrumu, dienvidaustrumu un rietumu policijas pārvalžu pārziņā esošajos reģionos, kur atrodas ostas ar prāmju satiksmi uz Zviedriju, Dāniju un Vāciju. Saskaņā ar Valsts policijas direkcijas operatīvo pavēli policijas vienības vienmēr ir klāt, kad ierodas prāmji, un tiek veiktas robežpārbaudes, kas ir pielāgotas katra prāmju maršruta konkrētajai situācijai un ir balstītas uz izlūkdatiem. Norvēģija regulāri pārskata kontroles veikšanas nepieciešamību, biežumu, vietu un laiku.

Komisija 2016. gada 12. septembrī lūdza Norvēģijas iestādēm papildu informāciju un datus par veikto kontroli un tās rezultātiem, uz ko Norvēģija atbildēja 2016. gada 13. septembrī. Norvēģija par laiku no 2016. gada 12. maija līdz 11. septembrim iesniedza informāciju par to personu kopējo skaitu, kurām pēc kontroles atteikta ieceļošana (14), un saņemto patvēruma pieteikumu kopējo skaitu (1088), norādot, cik no tiem ir iesniegti pie iekšējām robežām, kur notiek kontrole (2).

3. KONSTATĒJUMI