2.Komisija Savienības finanšu iemaksu Lietuvai dara pieejamu pa daļām saskaņā ar pielikumu. 289 145 365 EUR tiek darīti pieejami kā priekšfinansējuma maksājums, kas atbilst 13 % no finanšu iemaksas. Priekšfinansējumu un daļas Komisija var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Maksājuma lielums ir atkarīgs no finansējuma pieejamības.

1.Savienība Lietuvai neatmaksājama atbalsta veidā dara pieejamu finanšu iemaksu, kuras summa ir 2 224 195 119 EUR. Tiek darīti pieejami 2 091 774 090 EUR, par kuriem juridiskas saistības ir jāuzņemas līdz 2022. gada 31. decembrim. Ja Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktā paredzētajā atjaunināšanā Lietuvai aprēķinātā summa ir vienāda ar šo summu vai pārsniedz to, tiek darīti pieejami vēl 132 421 029 EUR, par kuriem juridiskas saistības ir jāuzņemas no 2023. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim.

(44)Plāns sniedz ieguldījumu šādos pārrobežu un vairākvalstu projektos (MCP): Genome Europe, Via Baltica un Rail Baltica 5G koridori. Dažus no minētajiem projektiem finansē arī citas programmas, piemēram, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments un struktūrfondi.

(41)Lietuvas atveseļošanas un noturības plāns ir saskanīgs, un tajā ir paredzētas konsekventas un savstarpēji pastiprinošas reformas un investīcijas, kā arī sinerģija starp dažādiem komponentiem. Plānam ir stratēģisks un konsekvents redzējums, kas atspoguļo saskanīgumu katra komponenta ietvaros, starp dažādu komponentu mērķiem un starp atsevišķām reformām un investīcijām dažādos komponentos. Visi septiņi komponenti ir saskanīgi ar to mērķiem, ar investīciju un reformu struktūru un tajā ziņā, ka tie labi demonstrē savu tematisko saskari un savstarpējās saiknes. Komponenti viens otru pastiprina, it īpaši zaļās pārkārtošanās un digitālās pārveides komponentu gadījumā. Plāns ir arī saderīgs ar valsts progresa plānu un valdības programmu.

(39)Cita starpā tādēļ, ka ir būtiski manījusies ES struktūrfondu pārvaldības un kontroles sistēma, plāna iesniegšanas brīdī vēl nebija ieviesti konkrēti revīzijas un kontroles elementi, un tāpēc tie jāpabeidz laikus. Tas attiecas uz to lēmumu pieņemšanu, ar kuriem nosaka vadības, administrācijas un revīzijas iestāžu juridiskās pilnvaras, revīzijas stratēģijas pieņemšanu un tāda īpaša IT rīka (IS2021) darbībspējas nodrošināšanu un darbības uzsākšanu, kas ir vajadzīgs, lai izpildītu Regulas (ES) 2021/241 attiecīgās prasības. Attiecībā uz pēdējo – plānā ir iekļauts atskaites punkts konkrēto prasību izpildes uzraudzībai, un tas būtu jāpabeidz līdz pirmā maksājuma pieprasījuma iesniegšanas brīdim.

(37)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta j) apakšpunktā un V pielikuma 2.10. punktā, atveseļošanas un noturības plānā ierosinātie pasākumi un šajā lēmumā paredzētie papildu pasākumi pienācīgi (reitings “A”) ļaus novērst, atklāt un izbeigt korupciju, krāpšanu un interešu konfliktus minētajā regulā paredzēto līdzekļu izmantošanā, un ir gaidāms, ka pasākumi pārliecinoši novērsīs dubultu finansēšanu no minētās regulas un citām Savienības programmām. Minētais neskar to citu instrumentu un rīku piemērošanu, kuru mērķis ir veicināt un nodrošināt atbilstību Savienības tiesību aktiem, tostarp korupcijas, krāpšanas un interešu konfliktu novēršanai, atklāšanai un izbeigšanai un Savienības finanšu aizsardzībai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2020/2092.

(33)Finanšu ministrijai vajadzētu būt vadošajai iestādei, kas koordinē plāna īstenošanu un uzraudzību, un tai vajadzētu būt galvenajam kontaktpunktam saziņai ar Komisiju. Centrālajai projektu vadības aģentūrai vajadzētu būt plāna administrējošai iestādei, kas novērtē un atlasa projektus un nodrošina to atbilstību projektu līgumiem un valsts un Savienības tiesību aktiem. Nozaru ministrijām un to kontrolē esošajām iestādēm galvenokārt būtu jāatbild par atskaites punktu un mērķrādītāju īstenošanu un ziņošanu par to. Uzraudzības rādītāji ir atbilstīgi, pieņemami un stabili. Tie pienācīgi atspoguļo plāna vispārējā vērienīguma pakāpi un ir reālistiski. Atskaites punktu un mērķrādītāju sadalījums pa plāna īstenošanas laikposmu ir nedaudz nevienmērīgs, un konstatējama pasākumu atlikšana tuvāk 2026. gadam. Atskaites punkti un mērķrādītāji attiecas arī uz jau pabeigtiem pasākumiem, kas ir atbalsttiesīgi saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 17. panta 2. punktu. Minēto atskaites punktu un mērķrādītāju apmierinoša izpilde laika gaitā ir nepieciešama, lai pamatotu izmaksas pieprasījumu.

(26)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta f) apakšpunktā un V pielikuma 2.6. punktā, atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kas lielā mērā (reitings “A”) sekmē digitālo pārkārtošanos vai palīdz risināt no minētās pārkārtošanas izrietošās problēmas. Digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi atbilst 31,5 % no plāna kopējā piešķīruma, kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 VII pielikumā minēto metodiku.

(25)Pateicoties tam, ka tiks veikti plānā ietvertie pasākumi un it īpaši investīcijas, kuru mērķis ir paātrināt ēku renovāciju, paredzams, ka līdz 2026. gadam tiks panākts primārās enerģijas ietaupījums 215 GWh apmērā, kas varētu nozīmēt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu par 21 500 tonnām CO2 ekvivalenta. Minēto ietaupījumu papildina enerģijas un siltumnīcefekta gāzu emisiju ietaupījums, kas sagaidāms no piesārņojošo transportlīdzekļu aizstāšanas ar bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļiem; šos pasākumus papildina vajadzīgās alternatīvās degvielas ražošanas un uzlādes/uzpildes infrastruktūras izveide. Turklāt līdz 2023. gadam būtu jāpieņem aprites ekonomikas rīcības plāns, lai līdz 2035. gadam nodrošinātu Lietuvas pāreju uz aprites ekonomiku. Gaidāms, ka atveseļošanas un noturības plānā ietvertie pasākumi palīdzēs sasniegt Lietuvas klimata un enerģētikas mērķrādītājus 2030. un 2050. gadam.

(22)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta e) apakšpunktā un V pielikuma 2.5. punktā, atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kas lielā mērā (reitings “A”) sekmē zaļo pārkārtošanos, tostarp bioloģisko daudzveidību, vai palīdz risināt no minētās pārkārtošanās izrietošās problēmas. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi atbilst 37,8 % no plāna kopējā piešķīruma, kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 VI pielikumā minēto metodiku. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 17. pantu atveseļošanas un noturības plāns atbilst informācijai, kas ietverta nacionālajā enerģētikas un klimata plānā 2021.–2030. gadam.

(21)Plānā īpaša uzmanība ir veltīta pasākumiem, kuru ietekme uz vides mērķiem rūpīgi jāpārbauda. Zaļajā komponentā īpaša uzmanība ir pievērsta ilgtspējīgai mobilitātei, proti, ir paredzēta reforma “Pārvietošanās bez vides piesārņošanas”. Minētajā reformā it īpaši ir plānots atbalsts, lai attīstītu atjaunojamās degvielas (piemēram, biometāna un otrās paaudzes šķidrās biodegvielas) nozari un izveidotu šo alternatīvo degvielu uzpildes stacijas. Minētās investīcijas, iespējams, varētu kaitēt vairākiem vides mērķiem, piemēram, klimata pārmaiņu mazināšanai, gaisa piesārņojuma novēršanai un kontrolei, kā arī bioloģiskajai daudzveidībai. Šāda situācija būtu jānovērš, paredzot prasību, saskaņā ar kuru biometāna gāzi vai biodegvielu ražo tikai no izejvielām, kas uzskaitītas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2018/2001 IX pielikumā, un ka galaprodukts atbilst minētās direktīvas un saistīto īstenošanas un deleģēto aktu noteikumiem. Ražotājiem būtu jāiesniedz sertifikāti, kuros apliecināta viņu ražojumu ilgtspēja. Turklāt Lietuva sniedza garantijas (kas atkārtoti apstiprinātas attiecīgajā mērķrādītājā) par to, ka transportlīdzekļos, kuri atbalstīti saskaņā ar atveseļošanas un noturības plānu, būtu jāizmanto tikai biodegvielas, bioloģiski šķidrās degvielas un biomasas degvielas, kas atbilst Direktīvas (ES) 2018/2001 prasībām, un ka laika gaitā būtu jāpalielina biodegvielu īpatsvars valsts degvielu struktūrā. Būtu jāizveido sistēma atjaunojamās degvielas vienību uzskaitei, lai reģistrētu transporta nozarei piegādātos biometāna gāzes un citu atjaunojamo degvielu daudzumus, atbilstīgi kuriem operatoriem būtu jāiegūst sertifikāti, kuri atbilst paredzamajam atjaunojamās degvielas izmantojumam. Visbeidzot, Likumā par alternatīvajām degvielām ir noteiktas jaunas prasības degvielas ražotājiem.

(15)Turpmāka konverģence vēl aizvien ir Lietuvas prioritāte, un tās panākšanai ir jāsamazina reģionālās atšķirības, jānovērš kvalificēta darbaspēka trūkums un jārisina ar nelielām investīcijām saistītās problēmas, tostarp pētniecībā un izstrādē. Lietuvas uzņēmējdarbības vide būtu jāuzlabo ar reformām un investīcijām, kuru mērķis ir uzlabot nodokļu iekasēšanu un nodokļu sistēmas efektivitāti un digitalizēt publisko sektoru. Plāna mērķis ir uzlabot visos līmeņos izglītības un apmācības kvalitāti un palielināt līdzdalības rādītājus pieaugušo izglītības jomā, lai uzlabotu prasmju pārvaldību. Paredzams, ka reformas un investīcijas augstākās izglītības, profesionālās izglītības un apmācības sistēmās palīdzēs šīm sistēmām labāk reaģēt uz zaļo un digitālo pārkārtošanos darba tirgū un sociālajā politikā. Sagaidāms, ka to aģentūru konsolidācija, kuras atbild par inovācijas veicināšanu, palīdzēs padarīt pētniecības un inovācijas politiku efektīvāku. Reģionālās atšķirības un augstu nabadzības un sociālās atstumtības risku paredzēts novērst, veicot reformas, kuru mērķis ir uzlabot minimālā ienākumu atbalsta adekvātumu un nodokļu un pabalstu sistēmas pārdales spēju un panākt uzlabojumus ilgtermiņa aprūpē, kā arī īstenojot pasākumus, lai uzlabotu veselības aprūpes sistēmas kvalitāti un pieejamību. Arī politika, ar ko tiek atbalstīta valsts digitālā pārveide un zaļā pārkārtošanās (piemēram, ļoti augstas veiktspējas tīklu izvēršanas turpmāka īstenošana, atbalsts atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai un uzkrāšanai un piesārņojošo transportlīdzekļu aizstāšana ar bezemisiju transportlīdzekļiem), zināmā mērā palīdz novērst ievērojamas reģionālās atšķirības. Pamatojoties uz to, ir paredzams, ka plāns ilgtspējīgā veidā būtiski veicinās Lietuvas ekonomikas izaugsmes potenciālu.

(11)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma 2.2. punktā, gaidāms, ka atveseļošanas un noturības plāns palīdzēs efektīvi risināt visas tās problēmas vai ievērojamu to problēmu daļu (reitings “A”), kuras ir konstatētas attiecīgajos konkrētajai valstij adresētajos ieteikumos, ieskaitot to fiskālos aspektus, vai problēmas, kuras ir konstatētas citos atbilstīgos dokumentos, ko Komisija ir oficiāli pieņēmusi Eiropas pusgada kontekstā.

(8)Plānā ietverti pasākumi, kas sniedz ieguldījumu visos sešos pīlāros, un katrs no septiņiem plāna komponentiem attiecas uz vienu vai vairākiem pīlāriem. Šāda pieeja palīdz nodrošināt to, ka katrs pīlārs tiek visaptveroši un saskaņoti īstenots. Vienlaikus plānā ir ietverts viens komponents, kas īpaši paredzēts zaļās pārkārtošanās panākšanai, un viens cits – digitālās pārkārtošanās panākšanai. Zaļā mērķa sasniegšanu ir paredzēts atbalstīt, palielinot vietēji ražotu atjaunojamo energoresursu apmēru, veicinot ilgtspējīgu transportu, īstenojot zaļā publiskā iepirkuma pasākumus un renovējot ēkas nolūkā sekmēt ilgtspējīgu pilsētvidi, tādējādi veicinot siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu. Paredzams, ka digitālos mērķus sasniegt palīdzēs investīcijas un reformas, kas vērstas uz publiskā sektora, uzņēmumu un industriālo ekosistēmu digitalizāciju, kā arī uz digitālo prasmju līmeņa uzlabošanu un 5G ieviešanas veicināšanu.

(6)Dalībvalstu atveseļošanas un noturības plānu īstenošana veidos koordinētus investīciju un reformu centienus visā Savienībā. Pateicoties koordinētai un vienlaicīgai šo reformu un investīciju veikšanai un pārrobežu projektu īstenošanai, minētās reformas un investīcijas savstarpēji pastiprinās viena otru un radīs pozitīvu blakusietekmi visā Savienībā. Tāpēc aptuveni viena trešdaļa no ietekmes, kāda mehānismam būs uz dalībvalstu izaugsmi un darbvietu izveidi, būs blakusietekme no citām dalībvalstīm.

EIROPAS KOMISIJA Briselē, 2.7.2021 COM(2021) 386 final PIELIKUMS

dokumentam Priekšlikums Padomes īstenošanas lēmumam par Lietuvas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu {SWD(2021) 187 final}



PIELIKUMS 1. IEDAĻA. ATVESEĻOŠANAS UN NOTURĪBAS PLĀNĀ PAREDZĒTĀS REFORMAS UN INVESTĪCIJAS 1.Reformu un investīciju apraksts A. KOMPONENTS NR. 1 Noturīga un nākotnes prasībām atbilstoša veselības sistēma Lietuvas atveseļošanas un noturības plāna komponents palīdz risināt problēmas, kas saistītas ar veselības aprūpes sistēmas noturību, kvalitāti, piekļūstamību un efektivitāti. Šīs problēmas jo īpaši saasināja Covid-19 pandēmijas izraisītā krīze. Komponents ietver reformu un investīciju kopumu, kas saistīts ar: 1) veselības aprūpes pakalpojumu kvalitātes un pieejamības uzlabošana un inovācijas veicināšana, 2) ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu uzlabošana un 3) veselības aprūpes sistēmas noturības stiprināšana ārkārtas situācijās. Reformu jomā tās ir vērstas uz turpmāku pāreju uz ambulatoro aprūpi, slimnīcu tīkla reorganizāciju, veselības aprūpes digitalizāciju, veselības aprūpes speciālistu darba apstākļu uzlabošanu, veselības aprūpes darbinieku trūkumu un prasmēm, veselības aprūpes kvalitātes uzlabošanas pasākumu ieviešanu, profilakses pasākumu pastiprināšanu un ilgtermiņa aprūpes pieejamības uzlabošanu, veselības aprūpes finansēšanas veidu reformu, lai samazinātu atkarību no iemaksām, kas saistītas ar nodarbinātību. Attiecībā uz ieguldījumiem plānā ir iekļauti mērķtiecīgi pasākumi, lai izveidotu progresīvu terapiju centru, izveidotu veselības aprūpes speciālistu kompetences platformu, digitalizētu veselības aprūpes sistēmu, izstrādātu integrētu veselības aprūpes kvalitātes novērtēšanas modeli, izveidotu ilgtermiņa aprūpes dienas aprūpes centrus un mobilās komandas. Lai palielinātu veselības aprūpes pakalpojumu efektīvu sniegšanu ārkārtas situācijās veselības jomā un stiprinātu veselības aprūpes sistēmas noturību, ir paredzēti ieguldījumi, lai modernizētu veselības aprūpes iestāžu infrastruktūru nolūkā pielāgot darbu ārkārtas un krīzes situācijās. Paredzams, ka komponentā iekļautie pasākumi risinās dažas problēmas, kas uzsvērtas konkrētai valstij adresētajā ieteikumā par veselības aprūpes sistēmas noturības stiprināšanu un veselības aprūpes pakalpojumu pieejamības un kvalitātes uzlabošanu (konkrētai valstij adresēts ieteikums 2020. gadam), kā arī veselības aprūpes sistēmas kvalitātes, pieņemamības un efektivitātes palielināšanu (konkrētai valstij adresēts ieteikums 2019. gadam). Paredzams, ka neviens pasākums šajā komponentā nenodarīs būtisku kaitējumu vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar Tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodari būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01). A.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts A.1.1. Reforma Nr. 1: Veselības aprūpes pakalpojumu kvalitātes un pieejamības uzlabošana un inovācijas veicināšana Reformas mērķis ir uzlabot veselības aprūpes kvalitāti un pieejamību, galveno uzmanību pievēršot primārās aprūpes stiprināšanai, specializētai ambulatorajai aprūpei, veselības nozares digitalizācijai un inovācijai. Jo īpaši paredzētie pasākumi ir vērsti uz primārās veselības aprūpes nozīmes stiprināšanu, inovatīvu un zinātniski pamatotu sabiedrības veselības aprūpes pakalpojumu izstrādi, izcilības centru tīkla un personīgās veselības aprūpes iestāžu tīkla izveidi, pamatojoties uz reģionālās sadarbības modeli, kas veselības aprūpes sistēmu pārorientē no stacionārās aprūpes uz ambulatoro aprūpi, veselības resursu plānošanas un prasmju pilnveidošanas procesu uzlabošanu, veselības aprūpes sistēmas digitalizāciju, veselības aprūpes sistēmas darbības uzraudzību un veselības aprūpes sistēmas finansēšanas modeļa uzlabošanu. Šo reformu papildina 11 apakšpasākumi: (1) Tiesiskais regulējums, kas reglamentē neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumu organizēšanu, pārvaldību un sniegšanu (1. apakšpasākums); (2) Tādas digitālās veselības sistēmas izstrāde, kas atvieglo veselības datu otrreizēju izmantošanu (2. apakšpasākums); (3) Ģimenes medicīnas attīstības rīcības plāns 2016.–2025. gadam (3. apakšpasākums); (4) Sabiedrības veselības aprūpes pamatpakalpojumu sniegšanas modeļa izveide (4. apakšpasākums); (5) Uzlabot veselības aprūpes speciālistu darba apstākļus un profesionālo kvalifikāciju. (5. apakšpasākums); (6) Personiskās veselības aprūpes iestāžu tīkla izveide, pamatojoties uz reģionālās sadarbības modeli (6. apakšpasākums); (7) Uzlaboto terapiju centra izveide (7. apakšpasākums); (8) Reprezentatīva references genoma datu krājuma izveide veselības projektā “Genome Europe” (8. apakšpasākums); (9) Veselības aprūpes speciālistu kompetences platformas izveide (9. apakšpasākums); (10) veselības aprūpes kvalitātes novērtēšanas modeļa izstrāde (10. apakšpasākums); (11) Veselības aprūpes nozares digitalizācija (11. apakšpasākums). A.1.1.1. Apakšpasākums Nr. 1: Tiesiskais regulējums, kas reglamentē neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumu organizēšanu, pārvaldību un sniegšanu Šā apakšpasākuma mērķis ir pieņemt tiesību aktus par neatliekamās medicīniskās palīdzības dienestiem un ar tiem saistītos tiesību aktus, ar ko izveido centralizētu modeli neatliekamās medicīniskās palīdzības organizēšanai, integrējot neatliekamās medicīniskās palīdzības nosūtīšanas centrus vienotā Ārkārtas reaģēšanas centra sistēmā. Apakšpasākumu pabeidz līdz 2022. gada 31. decembrim. A.1.1.2. Apakšpasākums Nr. 2: Digitālās veselības sistēmas izstrāde, kas atvieglo veselības datu otrreizēju izmantošanu Šā apakšpasākuma mērķis ir pieņemt tiesību aktus par veselības datu sekundāro izmantošanu. Šajā sakarā sagatavo veselības aprūpes sistēmas informācijas resursu kartēšanu un veic informācijas sistēmu brieduma analīzi, novērtējot tās integritāti ar citām informācijas sistēmām. Pamatojoties uz to, resursus optimizē, veicinot koordinētu, kvalitatīvu un sadarbspējīgu IT veselības aprūpes sistēmu. Īsteno rīcības plānu digitālās veselības sistēmas izstrādei. Apakšpasākumu pabeidz līdz 2022. gada 30. septembrim. A.1.1.3. Apakšpasākums Nr. 3: Ģimenes medicīnas attīstības rīcības plāns 2016.–2025. gadam

Šā apakšpasākuma mērķis ir pieņemt atjauninātu rīcības plānu par ģimenes medicīnas attīstību 2016.–2025. gadam. Veselības ministrijas pieņemtais rīcības plāns ļaus ģimenes ārstiem efektīvāk koncentrēties uz pacientiem un pacientiem, lai piekļūtu plašākam veselības aprūpes klāstam. Apspriežas ar sociālajiem partneriem. Apakšpasākumu pabeidz līdz 2022. gada 31. decembrim. A.1.1.4. Apakšpasākums Nr. 4: Sabiedrības veselības aprūpes pamatpakalpojumu sniegšanas modeļa izveide Šā apakšpasākuma mērķis ir pieņemt tiesību aktus par sabiedrības veselības aprūpes pamatpakalpojumu sniegšanas modeli, paredzot vienlīdzīgus nosacījumus nepieciešamo un augstas kvalitātes pakalpojumu saņemšanai visām sabiedrības grupām, jo īpaši neaizsargātām un sociāli atstumtām personām. Veic iedzīvotāju veselības un veselības aprūpes nevienlīdzības analīzi un norāda uz konkrētām grupām. Novērtē sabiedrības veselības aprūpes pakalpojumu pieprasījumu un piedāvājumu katrā grupā. Ar veselības ministra rīkojumu tiek izveidots un apstiprināts valsts veselības aprūpes pamatpakalpojumu saraksts, kvalitātes kritēriji, pienākumi, uzraudzības mehānisms. Apakšpasākumu pabeidz līdz 2023. gada 31. martam. A.1.1.5. Apakšpasākums Nr. 5: Veselības aprūpes speciālistu darba apstākļu un profesionālās kvalifikācijas uzlabošana Šā apakšpasākuma mērķis ir pieņemt tiesību aktus par veselības aprūpes speciālistu darba apstākļu un profesionālās kvalifikācijas uzlabošanu. Izvērtē un pieņem lēmumus par valsts finansiālo spēju izpildīt nolīguma projekta noteikumus. Turklāt ar veselības ministra rīkojumu tiek sagatavots un apstiprināts rīcības plāns ārstu psihoemocionālā stāvokļa uzlabošanai. Izveido darba grupu, lai izstrādātu mehānismu veselības aprūpes speciālistu apmācībai darba vietā. Apakšpasākumu pabeidz līdz 2023. gada 30. jūnijam. A.1.1.6. Apakšpasākums Nr. 6: Personiskās veselības aprūpes iestāžu tīkla izveide, pamatojoties uz reģionālās sadarbības modeli Šā apakšpasākuma mērķis ir pieņemt tiesību aktus par personīgās veselības aprūpes iestāžu tīkla izveidi un regulēšanu, pamatojoties uz izcilības un reģionālās sadarbības centru modeli. Izstrādā personīgās veselības aprūpes iestāžu tīkla izveides principus un kritērijus un izveido personīgās veselības aprūpes iestāžu un izcilības centru sadarbības mehānismu. Pieņem valdības lēmumu par regulatīvajiem, investīciju un komunikācijas pasākumiem, kas vajadzīgi, lai izveidotu ilgtspējīgu veselības aprūpes iestāžu tīklu. Apakšpasākumu pabeidz līdz 2023. gada 30. septembrim. A.1.1.7. Apakšpasākums Nr. 7: Uzlaboto terapiju centra izveide Šā apakšpasākuma mērķis ir izveidot Uzlaboto terapiju centru, lai nodrošinātu inovatīvu, progresīvu terapiju pieejamību un uzlabotu veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāti. Projektā paredzēts paplašināt Viļņas Universitātes slimnīcu, lai izstrādātu un ražotu uzlabotas terapijas zāles. Investīcijas ietver infrastruktūras paplašināšanu, medicīniskā aprīkojuma iegādi un profesionālo attīstību. Uzlaboto terapiju centrs ir pilnībā integrēts Viļņas Universitātes slimnīcas darbībā. Apakšpasākumu pabeidz līdz 2024. gada 31. decembrim. A.1.1.8. Apakšpasākums Nr. 8: Reprezentatīva references genoma datu krājuma izveide veselības projektā “Genome Europe” Šā apakšpasākuma mērķis ir pabeigt secības testus, lai Lietuva varētu piedalīties ES pārrobežu veselības projektā “Genoma Eiropa”. Jo īpaši ieguldījumi projektā “Apsekojums cilvēka genoma sekvencēšanai reprezentatīvā izlasē no Lietuvas iedzīvotāju kopskaita” veido reprezentatīvu Lietuvas iedzīvotāju genoma atsauces datu apkopojumu. Tās mērķis ir stiprināt Lietuvas ģenētisko pētniecību, lai atvieglotu šo datu drošu salīdzināšanu un analīzi projekta ietvaros. Apakšpasākumu pabeidz līdz 2026. gada 31. martam. A.1.1.9. Apakšpasākums Nr. 9: Veselības aprūpes speciālistu kompetences platformas izveide Šā apakšpasākuma mērķis ir izveidot veselības aprūpes speciālistu kompetences platformu, kas izmantojama veselības aprūpes speciālistu prasmju apzināšanai, uzraudzībai un vadīšanai. Tā reģistrē veselības aprūpes speciālistu licences saskaņā ar attiecīgajiem reglamentējošiem noteikumiem un saistībā ar Veselības aprūpes un farmācijas profesionālās prakses licencēšanas reģistru. Apakšpasākumu pabeidz līdz 2026. gada 31. martam.

A.1.1.10. Apakšpasākums Nr. 10: Veselības aprūpes kvalitātes novērtēšanas modeļa izstrāde Šā apakšpasākuma mērķis ir izstrādāt integrētu veselības aprūpes kvalitātes novērtēšanas modeli un pacientu atsauksmju rīku. Modelis ir novērtēt valsts veselības iestāžu, primārās aprūpes centru un slimnīcu sniegto veselības aprūpes pakalpojumu efektivitāti un kvalitāti un izveidot sistēmu veselības aprūpes iestāžu darbības rezultātu salīdzināšanai. Apakšpasākumu pabeidz līdz 2024. gada 30. jūnijam. A.1.1.11. Apakšpasākums Nr. 11: Veselības aprūpes nozares digitalizācija Šā apakšpasākuma mērķis ir integrēt dažādus veselības informācijas resursus sistēmā, kas balstīta uz vienotiem principiem, un modernizēt elektroniskos veselības elementus. Tas ietver pacientu e-veselības ierakstu izstrādi un individuālo veselības pakalpojumu digitalizāciju, telemedicīnas un digitālo risinājumu izstrādi infekcijas slimību uzraudzībai un analītisku datu apstrādei, lielo datu un mākslīgā intelekta izstrādi, kā arī veselības datu apmaiņu. Investīcijas veicinās dažādus daudzvalstu projektus, kas saistīti ar veselības datu, e-recepšu un pacientu kopsavilkuma pārrobežu apmaiņu, Eiropas references tīkliem (ERT) un citām starptautiskām tīklu struktūrām, projektiem, kuru mērķis ir izveidot efektīvu, sadarbspējīgu un drošu pārrobežu platformu elektroniskai veselības karšu apmaiņai X-e-veselības jomā, lai pārietu uz kopīgo datu apmaiņas sistēmu un izveidotu vienotu Eiropas veselības datu telpu. Ieguldījumu mērķis ir uzlabot veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību, kvalitāti un resursefektivitāti un veicināt digitāli integrētu veselības aprūpes sistēmu. Apakšpasākumu pabeidz līdz 2025. gada 31. decembrim. A.1.2. Reforma Nr. 2. “Ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu sniegšana” Reformas mērķis ir uzlabot integrētu sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību, izstrādājot un īstenojot ilgtspējīgu ilgtermiņa aprūpes modeli. Izstrādā rīcības plānu ilgtermiņa aprūpes speciālistu apmācībai, pārkvalifikācijai un kvalifikācijas celšanai, un plāns, lai nodrošinātu infrastruktūru, kas nepieciešama ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu sniegšanai katras pašvaldības un reģiona līmenī, nodrošina, ka optimāli tiek izmantota esošā veselības un sociālās aizsardzības infrastruktūra un pašvaldību un nevalstisko organizāciju resursi. Attiecībā uz katru reģionu veic resursu analīzi institucionālai, kopienā balstītai un mājās balstītai ilgtermiņa aprūpei un sāk darboties jauns ilgtermiņa aprūpes sniegšanas modelis. Šo reformu papildina 2 apakšpasākumi: (1) Ilgtermiņa aprūpes modeļa pieņemšana (1. apakšpasākums); (2) Cilvēkresursu un infrastruktūras jaudas palielināšana ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu sniegšanai (2. apakšpasākums). A.1.2.1. Apakšpasākums Nr. 1: Ilgtermiņa aprūpes modeļa pieņemšana Šā apakšpasākuma mērķis ir pieņemt tiesību aktus, kas reglamentē ilgtermiņa aprūpes modeļa īstenošanu. Jāizstrādā sociālās un personīgās veselības aprūpes nodrošināšanas un finansēšanas modelis, tādējādi izveidojot vienas pieturas aģentūru ilgtermiņa aprūpes sniegšanai. Veic padziļinātu analīzi, lai noteiktu modeli ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu sniegšanai. Apakšpasākumu pabeidz līdz 2024. gada 31. martam. A.1.2.2. Apakšpasākums Nr. 2: Cilvēkresursu un infrastruktūras jaudas palielināšana ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu sniegšanai Šā apakšpasākuma mērķis ir izveidot 10 specializētus ilgtermiņa aprūpes dienas centrus, kuros pacientiem ir pieejami integrēti veselības aprūpes un sociālie pakalpojumi un kopienas mēroga pasākumi. Nodrošina aprīkojumu un transportlīdzekļus, kas vajadzīgi ambulatorās ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu attīstībai, kā arī 90 pārvietojamo vienību vajadzībām nepieciešamos cilvēkresursus. Vismaz 1000 profesionāļus apmāca par aprūpētājiem mājās, tostarp mobilo komandu personālu un personālu izveidotajos dienas centros. Lai gan specializēto dienas centru atrašanās vieta ir pilsētās, mobilās grupas veido visā valstī, īpašu uzmanību pievēršot lauku pašvaldībām. Apakšpasākumu pabeidz līdz 2026. gada 31. martam. A.1.3. Reforma Nr. 3. “Sistēmiska veselības aprūpes sistēmas noturības uzlabošana, lai risinātu ārkārtas situācijas” Reformas mērķis ir nodrošināt līdzsvarotu, drošu un efektīvu veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanu ārkārtas situācijās, uzlabojot sadarbību starp veselības aprūpes iestādēm un pielāgojot infrastruktūru ārkārtas situācijām. Šai reformai ir pievienoti trīs apakšpasākumi: (1) Rīcības plāns sadarbības uzlabošanai starp veselības aprūpes iestādēm un infrastruktūras modernizācijai ārkārtas situācijās. (1. apakšpasākums); (2) Zināšanu centru modernizācija infekcijas slimību kopā (2. apakšpasākums); (3) Ārkārtas dienestu un reanimācijas vienību modernizācija reģionālajās slimnīcās (3. apakšpasākums). A.1.3.1. Apakšpasākums Nr. 1: Rīcības plāns, lai uzlabotu sadarbību starp veselības aprūpes iestādēm un modernizētu infrastruktūru ārkārtas situācijām Šā apakšpasākuma mērķis ir pieņemt rīcības plānu sadarbības uzlabošanai starp veselības aprūpes iestādēm un infrastruktūras modernizācijai ārkārtas situācijās. Tajā iekļauj prasības veselības aprūpes iestādēm nodrošināt to sagatavotību un sistēmas reaģēšanas efektivitāti ārkārtas situācijās. Izveido priekšnosacījumus efektīvākai sadarbībai ar pieejamajiem cilvēkresursiem. Veic novērtējumu par veselības aprūpes iestāžu gatavību ārkārtas situācijām.

Apakšpasākumu pabeidz līdz 2023. gada 31. martam. A.1.3.2. Apakšpasākums Nr. 2: Zināšanu centru modernizācija infekcijas slimību klasteros Šā apakšpasākuma mērķis ir modernizēt un paplašināt infekcijas slimību kopas izcilības centrus piecās slimnīcās, kas atrodas lielākajās pilsētās, tostarp Viļņā, Kauņā, Klaipēdā, Šauļos un Paņevežā, pielāgojoties ārkārtas un krīzes situācijām. Investīcijas ietver ēku renovāciju, pielāgošanu, telpu rekonstrukciju un atjaunošanu, kā arī medicīniskā un laboratorijas aprīkojuma iegādi, lai nodrošinātu augstas kvalitātes un drošus diagnostikas un ārstēšanas pakalpojumus infekcijas slimību gadījumā par pieņemamu cenu. Kopumā ieguldījumi slimnīcu infrastruktūrā palīdzēs reorganizēt neatliekamās medicīniskās palīdzības dienestus, lai nodrošinātu, ka iedzīvotājiem tiek sniegta nepieciešamā un savlaicīga medicīniskā palīdzība. Tā arī nodrošina spēju ārstēt infekcijas slimības, nepalielinot kopējo ārstniecisko un ilgtermiņa aprūpes gultu skaitu valsts līmenī. Apakšpasākumu pabeidz līdz 2024. gada 31. decembrim. A.1.3.3. Apakšpasākums Nr. 3: Neatliekamās palīdzības dienestu un reanimācijas vienību modernizācija reģionālajās slimnīcās Šā apakšpasākuma mērķis ir modernizēt neatliekamās palīdzības, reanimācijas un intensīvās terapijas medicīniskās vienības septiņās slimnīcās/traumas slimnīcās Viļņā, Kauņā, Alitā, Marijampolē, Utenā, Telšos un Tauraģē. Ieguldījumi ietver neatliekamās medicīniskās palīdzības vienību rekonstrukciju un modernizāciju un nepieciešamā medicīniskā aprīkojuma nodrošināšanu. Apakšpasākumu pabeidz līdz 2024. gada 31. decembrim. A.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks Nr. Pasākums (reforma vai investīcija) Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums Kvalitātes rādītāji

(atskaites punktiem) Kvantitatīvie rādītāji

(mērķiem) Orientējošs pabeigšanas grafiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts un skaidra definīcija Vienība Bāze Mērķis Ceturksnis Gads 1 A.1.1. Pakalpojumu kvalitātes un pieejamības uzlabošana un inovācijas veicināšana A.1.1.1. Tiesiskais regulējums, kas reglamentē neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumu organizēšanu, pārvaldību un sniegšanu Atskaites punkts Tiesību aktu par neatliekamās medicīniskās palīdzības dienestiem un ar tiem saistīto tiesību aktu stāšanās spēkā Spēkā stājušās tiesību normas N/a N/a N/a 4. cet. 2022 Neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumu organizēšanu, vadību un sniegšanu reglamentē Likums par neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumiem un ar to saistītie tiesību akti, piemēram, Likums par veselības aprūpes iestādēm, Likums par Ārkārtas reaģēšanas centru, sekundārais likums, kurā noteiktas prasības neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumu sniegšanai, maksāšanas kārtība. 2 A.1.1. Pakalpojumu kvalitātes un pieejamības uzlabošana un inovācijas veicināšana A.1.1.2. Digitālās veselības sistēmas izstrāde, kas atvieglo veselības datu otrreizēju izmantošanu Atskaites punkts Tiesību aktu par veselības datu sekundāro izmantošanu stāšanās spēkā Spēkā stājušās tiesību normas N/a N/a N/a 3. cet. 2022 Tiesību akti par veselības datu sekundāru izmantošanu un īstenošanas noteikumi par kārtību, kādā izsniedz atļaujas datu otrreizējai izmantošanai, veselības datu sagatavošana sekundārai lietošanai, veselības datu apstrādes izmaksu atlīdzināšana, ko veic veselības datu kontrolieri valdības pilnvarotā iestādē, i) rada nosacījumus veselības datu efektīvai un drošai sekundārai izmantošanai sabiedrības interešu vajadzībām (pētniecība, eksperimentālā izstrāde un inovācija, izglītība un apmācība, zināšanu pārvaldība veselības jomā, veselības politikas veidošana, statistika), ii) nodrošina saskaņotus digitālās veselības aizsardzības un sekundārās veselības aizsardzības pasākumus un iii) reglamentē izglītības un apmācības jomu. 3 A.1.1. Pakalpojumu kvalitātes un pieejamības uzlabošana un inovācijas veicināšana A.1.1.3. Ģimenes medicīnas attīstības rīcības plāns 2016.–2025. gadam Atskaites punkts Atjauninātā Ģimenes medicīnas attīstības rīcības plāna 2016.–2025. gadam pieņemšana Veselības ministrija pieņem Ģimenes medicīnas attīstības rīcības plānu N/a N/a N/a 4. cet. 2022 Veselības ministrija izstrādā un apstiprina Ģimenes medicīnas attīstības rīcības plānu 2016.–2025. gadam. Rīcības plānā nosaka ģimenes ārsta funkcijas, kas nav tieši saistītas ar veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanu; un pārdalīt pienākumus starp ģimenes ārstiem un citiem medicīnas darbiniekiem (medmāsām, vecmātēm, aprūpes asistentiem, dzīvesveida profesionāļiem, sociālajiem darbiniekiem vai fizioterapeitiem). 4 A.1.1. Pakalpojumu kvalitātes un pieejamības uzlabošana un inovācijas veicināšana A.1.1.4. Sabiedrības veselības aprūpes pamatpakalpojumu sniegšanas modeļa izveide Atskaites punkts Stājas spēkā sabiedrības veselības pakalpojumu sniegšanas pamatmodelis, kas paredz vienlīdzīgus nosacījumus nepieciešamo un augstas kvalitātes pakalpojumu saņemšanai visām sabiedrības grupām, jo īpaši neaizsargātām un sociāli atstumtām grupām Spēkā stājušās tiesību normas N/a N/a N/a 1. cet. 2023 Sabiedrības veselības pamatpakalpojumu sniegšanas modelis izveido pamata sarakstu ar valsts veselības aprūpes pakalpojumiem, tostarp veselības veicināšanu un slimību profilaksi, kvalitātes kritērijiem, pakalpojumu uzraudzības mehānismu, kā arī veselības aprūpes pakalpojumiem mērķa grupām, jo īpaši neaizsargātām un sociāli atstumtām personām. Nepieciešamos un kvalitatīvos pakalpojumus sniedz visās pašvaldībās vienlīdzīgi. 5 A.1.1. Pakalpojumu kvalitātes un pieejamības uzlabošana un inovācijas veicināšana A.1.1.5. Veselības aprūpes speciālistu darba apstākļu un profesionālās kvalifikācijas uzlabošana Atskaites punkts Tiesību aktu par veselības aprūpes speciālistu darba apstākļu un profesionālās kvalifikācijas uzlabošanu stāšanās spēkā Spēkā stājušās tiesību normas N/a N/a N/a 2. cet. 2023 Tiesību aktos, kuru mērķis ir uzlabot veselības aprūpes speciālistu darba apstākļus un profesionālo kvalifikāciju, ietver noteikumus par algu regulēšanu, darba slodzi, pasākumus ārstu psihoemocionālā stāvokļa uzlabošanai un veselības aprūpes speciālistu profesionālās apmācības mehānismu. 6 A.1.1. Pakalpojumu kvalitātes un pieejamības uzlabošana un inovācijas veicināšana A.1.1.6. Personiskās veselības aprūpes iestāžu tīkla izveide, pamatojoties uz reģionālās sadarbības modeli Atskaites punkts Tiesību aktu par personīgās veselības aprūpes iestāžu tīkla izveidi un regulēšanu stāšanās spēkā, pamatojoties uz izcilības un reģionālās sadarbības centru modeli Spēkā stājušās tiesību normas N/a N/a N/a 3. cet. 2023 Tiesību aktos, kas reglamentē individuālo veselības aprūpes iestāžu tīklu, pamatojoties uz izcilības centru un reģionālās sadarbības modeli, nosaka principus un kritērijus, lai izveidotu personīgās veselības aprūpes iestāžu tīklu un mehānismu sadarbībai starp individuālās veselības aprūpes iestādēm un izcilības centriem. 7 A.1.1. Pakalpojumu kvalitātes un pieejamības uzlabošana un inovācijas veicināšana A.1.1.7. Uzlaboto terapiju centra izveide Atskaites punkts Uzlabotas terapijas centra izveide Uzlabotas terapijas centra izveide N/a N/a N/a 4. cet. 2024 Uzlabotas terapijas centra izveide ļauj sagatavot uzlabotas terapijas zāles un nodrošina inovatīvus šūnu terapijas pakalpojumus iedzīvotājiem visā valstī. Jāpabeidz uzlabotas terapijas centra infrastruktūras projektēšana un būvdarbi, jāiegādājas un jāuzstāda medicīniskais/laboratorijas aprīkojums, jāiegādājas un jāuzstāda IT iekārtas un mēbeles, jāīsteno metodiskie norādījumi, jāpabeidz profesionālā pilnveides apmācība un jāsaņem nepieciešamās ekspluatācijas licences. 8 A.1.1. Pakalpojumu kvalitātes un pieejamības uzlabošana un inovācijas veicināšana A.1.1.8. Reprezentatīva references genoma datu krājuma izveide veselības projektā “Genome Europe” Mērķis Sekvencēšanas testu skaits, kas veikti visam cilvēka genomam N/a Skaits 0 750 2. cet. 2025 Pabeigto sekvencēšanas testu skaits, kas Lietuvai ļauj piedalīties ES pārrobežu projekta “Genome Europe” īstenošanā, ir vismaz 750. Lietuvas iestādes, kas piedalās projektā, ir aprīkotas ar laboratoriju un datoraprīkojumu, kas nepieciešams valsts genomikas atsauces datu izstrādei. Izveido ilgtspējīgu un vienotu valsts genomikas medicīnas infrastruktūru. Mērķis ir saistīts ar genoma pētniecības tiesiskā regulējuma pieņemšanu un šīs informācijas apmaiņu ar ES valstīm. 9 A.1.1. Pakalpojumu kvalitātes un pieejamības uzlabošana un inovācijas veicināšana A.1.1.8. Reprezentatīva references genoma datu krājuma izveide veselības projektā “Genome Europe” Mērķis Sekvencēšanas testu skaits, kas veikti visam cilvēka genomam N/a Skaits 750 1570 1. cet. 2026 Pabeigto sekvencēšanas testu skaits, kas Lietuvai ļauj piedalīties ES pārrobežu projekta “Genome Europe” īstenošanā, ir vismaz 1570. Lietuvas iestādes, kas piedalās projektā, ir aprīkotas ar laboratoriju un datoraprīkojumu, kas nepieciešams valsts genomikas atsauces datu izstrādei. Izveido ilgtspējīgu un vienotu valsts genomikas medicīnas infrastruktūru. Mērķis ir saistīts ar genoma pētniecības tiesiskā regulējuma pieņemšanu un šīs informācijas apmaiņu ar ES valstīm. 10 A.1.1. Pakalpojumu kvalitātes un pieejamības uzlabošana un inovācijas veicināšana A.1.1.9. Veselības aprūpes speciālistu kompetences platformas izveide Atskaites punkts Veselības aprūpes speciālistu kompetences platformas izveide Veselības aprūpes speciālistu kompetences platformas izveide N/a N/a N/a 4. cet. 2023 Tiek izveidota veselības aprūpes speciālistu kompetences platforma, kas ietver kārtību, kā identificēt, uzraudzīt, plānot un pārvaldīt veselības aprūpes speciālistus, piemēram, ārstus, medmāsas, sabiedrības veselību, farmācijas speciālistu prasmju attīstību (pārkvalifikācija un kvalifikācijas celšana). Platforma glabā ierakstus par veselības aprūpes speciālistu licencēm, un tā ir piesaistīta Veselības aprūpes un farmācijas profesionālās prakses licencēšanas reģistram. Veselības aprūpes iestādes uzrauga un plāno speciālistu profesionālo attīstību, uzrauga valstu veselības aprūpes sniedzēju un valsts veselības aprūpes iestāžu speciālistu kvalifikācijas celšanu un pārkvalifikāciju. 11 A.1.1. Pakalpojumu kvalitātes un pieejamības uzlabošana un inovācijas veicināšana A.1.1.10. Veselības aprūpes kvalitātes novērtēšanas modeļa izstrāde Mērķis To veselības aprūpes iestāžu īpatsvars, kas iekļautas Lietuvas valsts veselības aprūpes sistēmas displeja panelī, pamatojoties uz darbības rādītāju kopumu % (procentos) 0 100 2. cet. 2024 Veselības aizsardzības sistēmas displeja panelī iekļauto veselības aprūpes iestāžu īpatsvaru, pamatojoties uz darbības rādītāju kopumu, uzrauga Veselības ministrija un Veselības ministrijas Valsts veselības aprūpes akreditācijas aģentūra. Ievieš IT rīku valsts, pašvaldību un veselības aprūpes līmenī sniegto veselības pakalpojumu kvalitātes uzraudzībai. It uzraudzības rīks ļauj novērtēt vispārējās valsts veselības aprūpes sistēmas kvalitāti, kā arī atsevišķu pašvaldību un veselības aprūpes iestāžu kvalitāti, salīdzināt rādītāju vērtības ar mērķvērtībām valsts, pašvaldību un veselības aprūpes iestāžu līmenī, salīdzināt visu veselības aprūpes iestāžu darbības saskaņā ar izvēlētajiem rādītājiem. Pamatojoties uz pārraudzītu informāciju, pieņem lēmumus par tādu ieguldījumu plānošanu, kuru mērķis ir uzlabot veselības aprūpes sistēmas kvalitāti. 12 A.1.1. Pakalpojumu kvalitātes un pieejamības uzlabošana un inovācijas veicināšana A.1.1.11. Veselības aprūpes nozares digitalizācija Mērķis To valsts iedzīvotāju īpatsvars, kuri sniedz ar veselības aprūpi saistītus elektroniskus pakalpojumus N/a % (procentos) 30 60 4. cet. 2025 To Lietuvas iedzīvotāju īpatsvars, kuri attiecīgos veselības aprūpes pakalpojumus saņem elektroniski. Šie pakalpojumi ietver ambulatoros apmeklējumus, elektroniskas receptes, bērna dzimšanas apliecības izsniegšanu, medicīniskās nāves apliecības izsniegšanu, autovadītāju medicīnisko pārbaudi, konsultēšanas, pētniecības, ārstēšanas, diagnostikas testu un vakcinācijas reģistrus. Mērķa sasniegšana ir tieši saistīta ar informācijas sistēmas izveidi, kas integrēta Valsts uzņēmumu reģistru centra izveidotajā Elektroniskās veselības aprūpes pakalpojumu un sadarbības infrastruktūras informācijas sistēmā (ESPBI IS). Esošo LNKC informācijas sistēmu integrē ESPBI IS un ļauj LNKC IS apmainīties ar tīmekļa pakalpojumu dokumentiem ar citu ES valstu kontaktpunktiem. 13 A.1.1. Pakalpojumu kvalitātes un pieejamības uzlabošana un inovācijas veicināšana A.1.1.11. Veselības aprūpes nozares digitalizācija Mērķis Ambulatoro un stacionāro individuālās veselības aprūpes iestāžu īpatsvars, kas izmanto e-veselības produktus N/a % (procentos) 50 70 4. cet. 2025 Stacionāro un ambulatoro individuālās veselības aprūpes iestāžu īpatsvars, kas izmanto e-veselības produktus, palielināsies no 50 % līdz 70 %. Iestādes pielāgo savus iekšējos procesus un informācijas sistēmas un pārvaldītos datus saskaņā ar Veselības ministra rīkojumu Nr. V-657 “Par elektronisko veselības aprūpes pakalpojumu un sadarbības infrastruktūras informācijas sistēmas izmantošanas procedūras apraksta apstiprināšanu” un Veselības aprūpes pakalpojumu un sadarbības infrastruktūras informācijas sistēmā (ESBPI IS). 14 A.1.1. Pakalpojumu kvalitātes un pieejamības uzlabošana un inovācijas veicināšana A.1.1.11. Veselības aprūpes nozares digitalizācija Mērķis To veselības aprūpes speciālistu īpatsvars, kuru licence ir reģistrēta un tiek digitāli uzraudzīta % (procentos) 0 50 1. cet. 2026 To valsts veselības aprūpes speciālistu īpatsvars, kuru licenci reģistrē un digitāli uzrauga IT sistēmā. Veselības aprūpes valsts akreditācijas aģentūra uzrauga veselības aprūpes speciālistu un iestāžu atbilstību licences nosacījumiem. 15 A.1.2. Ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu reforma A.1.2.1. Ilgtermiņa aprūpes modeļa pieņemšana Atskaites punkts Tādu tiesību aktu stāšanās spēkā, kas reglamentē ilgtermiņa aprūpes modeļa īstenošanu Spēkā stājušās tiesību normas N/a N/a N/a 1. cet. 2024 Tiesību akti, kas reglamentē ilgtermiņa aprūpes modeļa īstenošanu, ietver ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu jēdzienu, pakalpojumu sniegšanas prasības, ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu administrēšanu, skaidru pakalpojumu administrēšanas funkciju piešķiršanu konkrētām iestādēm, nosaka pamatprasības attiecīgajām struktūrām sniegt ilgtermiņa aprūpes pakalpojumus un nosaka ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu finansēšanas principus un mehānismus. 16 A.1.2. Ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu reforma A.1.2.2. Cilvēkresursu un infrastruktūras jaudas palielināšana ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu sniegšanai Mērķis To ilgtermiņa aprūpes pacientu īpatsvars, kuri saņem ambulatoros ilgtermiņa aprūpes pakalpojumus (%) N/a % (procentos) 5 30 2. cet. 2025 To Lietuvas ilgtermiņa aprūpes pacientu īpatsvars, kuri saņem attiecīgos pakalpojumus mājās un/vai dienas centros, palielinās līdz 30 %. Mērķa sasniegšana ir tieši saistīta ar deviņdesmit speciālistu grupu izveidi, kas sniedz ambulatoros pakalpojumus iedzīvotāju mājās, desmit specializētu dienas aprūpes centru izveidi pilsētās, lai nodrošinātu integrētākus ilgtermiņa aprūpes pakalpojumus, un apmācību vismaz 1000 ilgtermiņa aprūpes speciālistiem. Rādītāju uzrauga Veselības ministrija. 17 A.1.2. Ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu reforma A.1.2.2. Cilvēkresursu un infrastruktūras jaudas palielināšana ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu sniegšanai Mērķis To ilgtermiņa aprūpes pacientu īpatsvars, kuri saņem ambulatoros ilgtermiņa aprūpes pakalpojumus (%) N/a % (procentos) 30 60 1. cet. 2026 To Lietuvas ilgtermiņa aprūpes pacientu īpatsvars, kuri saņem attiecīgos pakalpojumus mājās un/vai dienas centros, palielinās līdz 60 %. Mērķa sasniegšana ir tieši saistīta ar deviņdesmit speciālistu grupu izveidi, kas sniedz ambulatoros pakalpojumus iedzīvotāju mājās, desmit specializētu dienas aprūpes centru izveidi pilsētās, lai nodrošinātu integrētākus ilgtermiņa aprūpes pakalpojumus, un apmācību vismaz 1000 ilgtermiņa aprūpes speciālistiem. Rādītāju uzrauga Veselības ministrija. 18 A.1.3. Sistēmiska veselības aprūpes sistēmas noturības uzlabošana attiecībā uz darbu ārkārtas situācijās A.1.3.1. Rīcības plāns, lai uzlabotu sadarbību starp veselības aprūpes iestādēm un modernizētu infrastruktūru ārkārtas situācijām Atskaites punkts Rīcības plāna stāšanās spēkā, lai uzlabotu sadarbību starp veselības aprūpes iestādēm un modernizētu infrastruktūru ārkārtas situācijām Veselības ministrijas pieņemtais rīcības plāns sadarbībai starp veselības aprūpes iestādēm un infrastruktūras modernizācijai ārkārtas situācijās N/a N/a N/a 1. cet. 2023 Rīcības plānā, lai uzlabotu sadarbību starp veselības aprūpes iestādēm un pielāgotu infrastruktūru ārkārtas situācijām, ietver prasības par veselības aprūpes iestāžu sagatavotību ārkārtas situācijām un cilvēkresursu efektīvu izmantošanu. 19 A.1.3. Sistēmiska veselības aprūpes sistēmas noturības uzlabošana attiecībā uz darbu ārkārtas situācijās A.1.3.2. Zināšanu centru modernizācija infekcijas slimību klasteros Mērķis Modernizētu veselības aprūpes iestāžu skaits, kas ietver ekspertīzes centrus infekcijas slimību kopā Skaits 0 5 4. cet. 2024 Ieguldījumus izmanto, lai modernizētu infrastruktūru pieciem infekcijas slimību klasteru centriem, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu bīstamu infekciju diagnostikas un ārstēšanas efektivitāti, kvalitāti un drošumu. Nodrošina, ka kopējais ārstniecisko un ilgtermiņa aprūpes gultu skaits valsts līmenī nepalielinās. Uzskata, ka mērķis ir sasniegts pēc šādām darbībām: (i) ir noteiktas atjauninātas prasības infekcijas slimību un uzņemšanas nodaļām; (ii) īstenotos ieguldījumu projektus modernizētām veselības aprūpes iestādēm, tostarp speciālo zināšanu centriem infekcijas slimību klasteros. 20 A.1.3. Sistēmiska veselības aprūpes sistēmas noturības uzlabošana attiecībā uz darbu ārkārtas situācijās A.1.3.3. Neatliekamās palīdzības dienestu un reanimācijas vienību modernizācija reģionālajās slimnīcās Mērķis Modernizētu veselības aprūpes iestāžu skaits slimnīcu neatliekamās palīdzības, reanimācijas un intensīvās terapijas nodaļās Skaits 0 7 4. cet. 2024 Ieguldījumus izmanto, lai modernizētu neatliekamās palīdzības dienestus un reanimācijas (intensīvās aprūpes) vienības septiņās reģionālā līmeņa slimnīcās, lai nodrošinātu iestāžu gatavību sniegt kvalitatīvus un drošus pakalpojumus ārkārtas situācijās. Uzskata, ka mērķis ir sasniegts pēc šādām darbībām: (i) atjauninātas prasības avārijas dienestu darbībai; (ii) atjauninātas prasības attiecībā uz reanimācijas un intensīvās terapijas nodaļām; (iii) īstenoti ieguldījumu projekti modernizētām veselības aprūpes iestādēm slimnīcu neatliekamās palīdzības, reanimācijas un intensīvās terapijas nodaļās. B. KOMPONENTS NR. 2 Lietuvas zaļā pārveide Lietuvas atveseļošanas un noturības plāna komponents palīdz risināt problēmas, kas saistītas ar zaļo pārkārtošanos, un jo īpaši nepieciešamību samazināt SEG emisijas, tostarp transporta nozarē, palielināt ēku un transporta energoefektivitāti, uzlabot resursefektivitāti un veicināt SEG absorbciju, izmantojot dabā rodamus risinājumus. Komponents paredz attīstīt atkrastes vēja elektrostaciju un ar to saistīto infrastruktūru, atbalstīt atkrastes atjaunojamās enerģijas (AES) spēkstaciju (saules un vēja spēkstaciju) būvniecību uz sauszemes (saules un vēja spēkstacijas uz sauszemes), individuālas uzglabāšanas iekārtas un atjaunojamo energoresursu energokopienu izveidi, kā arī citas elektroenerģijas uzglabāšanas infrastruktūras uzstādīšanu, kas paredzēta publiskai izmantošanai pirmajā laikposmā. Attiecībā uz mobilitāti galvenie pasākumi ietver atbalstu piesārņojošu autotransporta līdzekļu aizstāšanai publiskajā sektorā un uzņēmumos ar “tīriem” transportlīdzekļiem, lai uzlabotu sabiedriskā transporta pakalpojumu kvalitāti un pievilcību, modernizējot sabiedriskā transporta transportlīdzekļus ar bezemisiju vai mazemisiju transportlīdzekļiem, izveidojot uzlādes/uzpildīšanas infrastruktūru visu veidu “tīriem” transportlīdzekļiem, kuros izmanto alternatīvas degvielas, un attīstītu alternatīvo degvielu nozares (biometāns, otrās paaudzes šķidrā biodegviela, ūdeņradis). Attiecībā uz energoefektivitāti to plānots sasniegt ar ēku renovācijas paketēm un standartiem, pašvaldību attīstības plāniem, ilgtspējīgas pilsētu attīstības metodoloģijām un rajonu renovācijas projektiem, veicinot tādu būvizstrādājumu un pakalpojumu piegādi, kas paātrina ēku renovāciju un finansējumu renovācijai. Lai atjaunotu degradēto mitrāju spēju absorbēt un uzkrāt SEG, ir paredzēta šo mitrāju atjaunošanas reforma, kuras rezultātā pēc plāna īstenošanas tiks atjaunoti 8000 ha šādu zemju. Visbeidzot, resursu izmantošanas efektivitāti virza uz priekšu, pieņemot aprites ekonomikas rīcības plānu, kurā noteiks virzību uz resursu ziņā efektīvāku Lietuvu līdz 2035. gadam. Komponenta atbalstā iekļautie pasākumi, kas attiecas uz konkrētai valstij adresēto ieteikumu galveno uzmanību pievērst ar investīcijām saistītai ekonomikas politikai attiecībā uz energoefektivitāti un resursu efektīvu izmantošanu, ilgtspējīgu transportu un energotīklu starpsavienojumiem (CDR3 2019). Paredzams, ka neviens pasākums šajā komponentā būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar DNSH tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). Sagaidāms arī, ka, ja atbalstu sniedz jebkurai iekārtai, uz kuru attiecas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS), ar ETS darbībām jāpanāk, ka siltumnīcefekta gāzu emisijas ir zemākas par attiecīgajām ETS līmeņatzīmēm .



B1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts B.1.1. Reforma Nr. 1. “Ilgtspējīgāka elektroenerģija, kas saražota valstī” Reformas mērķis ir veicināt no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas elektroenerģijas ražošanu, pārvadi un patēriņu, uzlabojot institucionālos un juridiskos mehānismus un nodrošinot stimulus investīcijām uzņēmumiem un iedzīvotājiem. Šīs reformas mērķis jo īpaši ir: (i) līdz 2030. gadam palielināt elektroenerģijas ražošanu no AER līdz vismaz 7 TWh, kas nodrošina, ka AER saražo 50 % no kopējā valsts elektroenerģijas patēriņa; (ii) palielināt vietējās elektroenerģijas ražošanas jaudas; (iii) veicināt elektroenerģijas ražošanai no AER vajadzīgo jaudu attīstību, atbalstot ekonomiski visefektīvākās tehnoloģijas; (iv) elektroenerģijas ražotāju, kas izmanto AER, pakāpenisku integrāciju tirgū; (v) nodrošināt minimālo finansiālo slogu elektroenerģijas patērētājiem; (vi) nodrošināt, ka netiek diskriminēti importētās elektroenerģijas ražotāji, un ļaut citām dalībvalstīm izmantot atbalsta mehānismu, kas ieviests ar likumprojektu “Enerģija no atjaunojamiem energoresursiem”; (vii) nodrošināt to spēkstaciju demontāžu, kuras pārtraukušas darbību; (viii) nodrošina, ka elektroenerģija netiek ražota par negatīvām cenām; (ix) radīt piemērotus apstākļus ražojošajiem patērētājiem un atjaunojamo energoresursu kopienām.

Šai reformai ir pievienoti trīs apakšpasākumi: (1) Sagatavošanās darbi atkrastes vējparka un ar to saistītās infrastruktūras attīstīšanai (1. apakšpasākums); (2) Atbalsts sauszemes AER iekārtu (saules un vēja enerģijas) un atsevišķu uzglabāšanas iekārtu būvniecībai (2. apakšpasākums); (3) Citas elektroenerģijas uzglabāšanas infrastruktūras ierīkošana (3. apakšpasākums). B.1.1.1. apakšpasākums Nr. 1: Sagatavošanās darbi jūras vēja spēkstacijas un ar to saistītās infrastruktūras attīstībai Šā apakšpasākuma mērķis ir veikt sagatavošanas darbus jūras vēja elektrostaciju attīstībai. Apakšpasākumā iekļauj: (i) jūras vēja elektrostaciju ietekmes uz vidi novērtējums; (ii) vēja ātruma un citu parametru mērījumi; (iii) pētījumi par jūras dibenu teritorijā, kas paredzēta jūras vēja spēkstaciju attīstīšanai un savienojumiem ar sauszemes tīkliem; (iv) konsultāciju pakalpojumi jūras vēja savienošanai ar sauszemes energotīkliem; (v) pētījumi par infrastruktūras īstenošanu un jūras vēja spēkstacijas pieslēguma noteikšanu krasta elektrotīklam un jūras apakšstacijas atrašanās vietai; (vi) teritoriālās plānošanas dokumentu sagatavošana, pieņemšana un īstenošana attiecībā uz jūras vēja enerģijas pieslēgumu sauszemes tīklam; un vi) tehnisko specifikāciju sagatavošana, lai noslēgtu līgumu par pieslēgumu sauszemes tīklam. Apakšpasākumu pabeidz līdz 2023. gada 31. decembrim. B.1.1.2. apakšpasākums Nr. 2: Atbalsts sauszemes atjaunojamo energoresursu staciju (saules un vēja enerģijas) un individuālo glabātavu būvniecībai Šā apakšpasākuma mērķis ir sniegt atbalstu AER ražošanas un uzglabāšanas iekārtām un savienot atjaunojamo energoresursu energokopienas. Apakšpasākumā iekļauj atbalstu, ko sniedz juridiskām personām, lauksaimniekiem un atjaunojamo energoresursu energokopienām sauszemes saules un vēja spēkstaciju iegādei un uzstādīšanai un uzglabāšanai, prioritāti piešķirot pašpatēriņam, lauku saimniecību vai ekonomiskajām vajadzībām. Atbalsta saņēmējiem ir iespēja pārdot elektroenerģiju atpakaļ elektrotīklā. Atbalstu sniedz konkursa procedūrā, priekšroku dodot atjaunojamo energoresursu energokopienām. Ieguldījuma rezultātā vismaz 302 MW papildu elektroenerģijas ražošanas jaudas no AER, no kuriem vismaz 271,8 MW sastāv no saules elektrostacijām (tostarp 4 MW saules spēkstacijas Utenas reģionā) un vismaz 30,1 MW sauszemes vēja spēkstacijām, kā arī atsevišķām elektroenerģijas uzglabāšanas iekārtām vismaz 15,2 MWh apmērā. Apakšpasākumu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. B.1.1.3. apakšpasākums Nr. 3: Citas elektroenerģijas uzglabāšanas infrastruktūras ierīkošana Šā apakšpasākuma mērķis ir nodrošināt Lietuvas elektroenerģijas sistēmas drošību, stabilitāti un gatavību izolētu darbu veikšanai pirms tās starpsavienojuma ar kontinentālās Eiropas elektrotīkliem. Apakšpasākums ietver atbalstu četru enerģijas uzkrāšanas iekārtu uzstādīšanai, no kurām katra ir 50 MW, kas nodrošina sintētisko inerci, reaģējot uz frekvences izmaiņām, tīklu pārslodzes vadību, kas nepieciešama, lai integrētu 100 % no elektroenerģijas, kas saražota no AER. Apakšpasākumu pabeidz līdz 2022. gada 31. decembrim. B.1.2. Reforma Nr. 2. “Pārvietošanās bez vides piesārņošanas” Šīs reformas mērķis ir ievērojami samazināt SEG emisijas, pakāpeniski likvidējot vispiesārņojošākos autotransporta līdzekļus (privātos, sabiedriskos, komerciālos, sabiedriskos transportlīdzekļus un kravu autoparkus) pilsētās un reģionos un palielinot atjaunojamo energoresursu īpatsvaru transporta nozarē. Reformas īstenošana sāksies 2021. gadā, kad Seimā tiks pieņemts Alternatīvo degvielu likums. To turpina, pieņemot un stājoties spēkā tiesiskajam regulējumam, ar ko nosaka energoefektivitātes un vides aizsardzības prasības autotransporta līdzekļu iegādei un gadījumos, kad tās ir obligātas. Šis regulējums stājas spēkā līdz 2021. gada 31. decembrim. Izveido Ilgtspējīgas mobilitātes fondu, kas konkrētos noteiktos gadījumos sniedz atbalstu “tīro” transportlīdzekļu iegādei un izmantošanai, kā arī alternatīvo degvielu infrastruktūras uzstādīšanai, modernizācijai un attīstībai šiem transportlīdzekļiem. Fondu izmanto arī, lai atbalstītu ar iekšdedzes motoru darbināmu transportlīdzekļu izmantošanas ierobežojumus, izņemot bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļus. Atbalstu sniedz mērķtiecīgā un nepārtrauktā veidā vismaz līdz 2030. gadam. Fonds sāk darboties līdz 2022. gada 31. martam. Papildus piesārņojošu transportlīdzekļu nomaiņai reforma arī aizstāj ceļu lietošanas maksu, ko transportlīdzekļu īpašnieki maksā lietošanas laikā, ar e-ceļa nodevu. Paredzams, ka nobraukto ceļu nodevu sistēma mudinās transportlīdzekļu īpašniekus/apsaimniekotājus izmantot videi draudzīgākus transportlīdzekļus, kā arī racionalizēt savu ceļa maršrutu plānošanu un optimizāciju, jo ceļa nodevas apmēru nosaka brauciena ilgums. Tiesību akti, ar kuriem ievieš elektronisko nodevu, stājas spēkā līdz 2023. gada 31. martam. Attiecībā uz sabiedrisko transportu papildus piesārņojošu sabiedriskā transporta transportlīdzekļu nomaiņai starppilsētu transporta sistēmas reforma pārskata un optimizē esošo tālsatiksmes tīklu, saskaņo autobusu maršrutus ar dzelzceļa maršrutiem un vietējo transporta sistēmu, nodrošinot savienojumus starp reģionālajiem mezgliem. Tiesību aktu grozījumus, ar kuriem īsteno šo reformu, pieņem līdz 2024. gada 31. decembrim. Šo reformu papildina četri apakšpasākumi: (1) atbalsts “tīro” transportlīdzekļu iegādei, ko veic publiskais sektors un uzņēmumi (1. apakšpasākums); (2) Atbalsts “tīro” sabiedriskā transporta līdzekļu iegādei (2. apakšpasākums); (3) Transportlīdzekļa uzlādes/uzpildīšanas infrastruktūras uzstādīšana (3. apakšpasākums); un (4) atbalsts AER degvielu (biometāna gāzes, otrās paaudzes šķidrās biodegvielas transportam un videi nekaitīga ūdeņraža) vietējās ražošanas palielināšanai (apakšpasākums Nr. 4). B.1.2.1. Apakšpasākums Nr. 1: Atbalsts “tīro” transportlīdzekļu iegādei, ko veic publiskais sektors un uzņēmumi Šā apakšpasākuma mērķis ir samazināt piesārņojošu transportlīdzekļu skaitu, lai veicinātu ilgtspējīgu mobilitāti un līdz ar to samazinātu gaisa piesārņojumu pilsētvidē. Saskaņā ar šo apakšpasākumu atbalstu sniedz vieglo automobiļu, mikroautobusu, autobusu, kravas automobiļu un smago kravas transportlīdzekļu iegādei šādās kategorijās un daudzumos: - Vieglie transportlīdzekļi (M1 vai N1 klase) – nulles emisijas (piemēram, elektriskie vai ūdeņraža), prioritāte piešķirta transportlīdzekļiem pilsētas pasažieru un loģistikas pakalpojumiem, kopā 22 500 vienības;

- Lielas noslodzes transportlīdzekļi (N2 vai N3 klase) – nulles emisijas un mazas emisijas, kā definēts Regulā 2019/1242 (elektroenerģija, ūdeņradis, biogāze, kas ražota no RED II prasībām atbilstošām izejvielām), kopā 500 vienības, no kurām 200 elektriskās vai ūdeņraža un 300 biometāna; - Zemas grīdas un augstas grīdas mikroautobusi un autobusi (M2 vai M3 klase) – nulles emisijas (piemēram, elektriskās, ūdeņraža), kopā 450 vienības; - Augstas grīdas autobusi (M3 klase) – ar biometānu darbināmi autobusi, kas ražoti no RED II prasībām atbilstošām izejvielām, kopā 50. Attiecībā uz transportlīdzekļiem, ko darbina ar biometānu, paredzams, ka šis pasākums neradīs būtisku kaitējumu vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā pasākuma aprakstu un atveseļošanas un noturības plānā noteiktos riska mazināšanas pasākumus saskaņā ar DNSH tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). Jo īpaši lielas noslodzes transportlīdzekļi un augstas grīdas autobusi ir bezemisiju vai mazemisiju vai darbināmi tikai ar biometānu, kas atbilst Direktīvā 2018/2001 (RED II direktīva) noteiktajiem kritērijiem. Biodegvielas un biometāna gāzes un biodegvielas ražotājiem ir jāiesniedz sertifikāti (ilgtspējas apliecinājums), ko izdevuši neatkarīgi vērtētāji, kā paredzēts Direktīvā 2018/2001. Turklāt jānodrošina, ka transportlīdzekļi, kas saņem atbalstu saskaņā ar Lietuvas plānu, izmanto tikai RED II prasībām atbilstošas biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas. Visbeidzot, atjaunojamo energoresursu degvielu līmenis valsts energoresursu struktūrā pakāpeniski palielinās arī tāpēc, ka degvielas piegādātājiem ir pienākums degvielu sajaukt ar biodegvielu, kas saskaņā ar Alternatīvo degvielu likumu, kurš stājas spēkā 2021. gada 30. jūnijā, 2030. gadā sasniegs 16,8 %. Izveido atjaunojamās degvielas uzskaites vienību sistēmu, lai reģistrētu transporta nozarei piegādātās biometāna gāzes un citu atjaunojamo energoresursu degvielas daudzumus un sertifikātus, kas izsniegti ražotājiem, lai tie varētu izpildīt savas RES degvielas piegādes saistības, tādējādi nodrošinot saražotā biometāna un citu AER degvielu patēriņu. Sistēma sāk darboties līdz 2021. gada 31. decembrim. Visi šie elementi kopā nodrošina, ka saražotā biodegviela un biogāze tiek patērēta transporta nozarē, un aizstāj līdzvērtīgu fosilā kurināmā daļu. Saskaņā ar šo apakšpasākumu atbalstu sniedz arī, lai atbalstītu elektrisko autobusu ražošanu (montāžu) Lietuvā. Šā atbalsta rezultātā ražo vismaz 25 elektrisko autobusu vienības. Lai nodrošinātu, ka pasākums atbilst tehniskajiem norādījumiem “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), juridiskais nolīgums starp Lietuvu un pilnvaroto struktūru vai finanšu starpnieku, kas atbildīgs par finanšu instrumentu, un turpmākā finanšu instrumenta ieguldījumu politika: I.pieprasīt piemērot Komisijas tehniskos norādījumus par ilgtspējas pārbaudi fondam InvestEU; un II.izslēgt no atbilstības šādu darbību un aktīvu sarakstu: (i) darbības un aktīvi, kas saistīti ar fosilo kurināmo, tostarp pakārtota izmantošana5; (ii) darbības un aktīvi saskaņā ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS), lai nodrošinātu prognozētās siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas nav zemākas par attiecīgajām līmeņatzīmēm6; (iii) darbības un aktīvi, kas saistīti ar atkritumu poligoniem, sadedzināšanas iekārtām7 un mehāniski bioloģiskās apstrādes iekārtām8; un iv) darbības un aktīvi, ja atkritumu ilgtermiņa apglabāšana var radīt kaitējumu videi; un III.pieprasīt pilnvarotajai vienībai vai finanšu starpniekam pārbaudīt projektu atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā attiecībā uz visiem darījumiem, tostarp tiem, kas atbrīvoti no ilgtspējas pārbaudes. Apakšpasākumu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. B.1.2.2. Apakšpasākums Nr. 2: Atbalsts bezemisiju sabiedriskā transporta transportlīdzekļu iegādei Ieguldījumu mērķis ir padarīt sabiedrisko transportu videi draudzīgāku, aizstājot piesārņojošus transportlīdzekļus ar tīrākiem transportlīdzekļiem un tādējādi samazinot emisijas un palielinot sabiedriskā transporta pievilcību. Saskaņā ar šo apakšpasākumu veic šādus pasākumus: 1) esošā tālsatiksmes tīkla pārskatīšana un optimizācija, lai autobusu maršrutus saskaņotu ar dzelzceļa maršrutiem un vietējo transporta sistēmu, kas nodrošina savienojumu starp reģionālajiem mezgliem (pabeigs līdz 2024. gada 31. decembrim); un 2) atbalsts, kas sniegts pašvaldību pārvaldes iestādēm un fiziskām un juridiskām personām, kuras sniedz sabiedriskā transporta pakalpojumus (gan attiecībā uz pašvaldībām, kuras nav izstrādājušas un īstenojušas ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānus (SUMP) 2014.–2020. gada finanšu periodā), lai iegādātos 230 jaunus bezemisiju autobusus (M2 un M3 klase). Apakšpasākumu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. B.1.2.3. Apakšpasākums Nr. 3: Transportlīdzekļa uzlādes/alternatīvās degvielas uzpildes infrastruktūras uzstādīšana Šā apakšpasākuma mērķis ir izveidot optimālu publiskās, daļēji publiskās un privātās uzlādes un alternatīvās degvielas uzpildes infrastruktūras tīklu, lai radītu labvēlīgus apstākļus uzņēmumiem un iedzīvotājiem tīru transportlīdzekļu ekspluatācijai. Saskaņā ar šo apakšpasākumu veic šādus pasākumus: (1) darbojas publisko un daļēji publisko elektrotransportlīdzekļu uzlādes/uzpildīšanas punktu informācijas sistēma (līdz 2022. gada 31. martam); un 2) atbalsts, kas sniegts uzņēmumiem un fiziskām personām un pašvaldībām, kuras nav izstrādājušas un īstenojušas IPMP 2014.–2020. gada finanšu periodā, lai izveidotu un sāktu darboties: - Publiskie un daļēji publiskie elektrotransportlīdzekļu uzlādes punkti fiziskām/juridiskām personām uz (pilsētās un tuvu valsts ceļiem) – 4840 publiskās un kopā 400 daļēji publiskas vienības; - Publiskā ļoti lielas jaudas uzlādes infrastruktūra lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem un autobusiem – kopā 10 vienības; - Publiskās saspiestās biogāzes stacijas (pielāgotas biometānam) – kopā 30 vienības; - Publiskās ūdeņraža uzpildes stacijas – kopā 4 vienības; - Privāti uzlādes punkti mājsaimniecībās, dzīvokļu novietnēs, darba vietās – kopā 53 200 vienību.

Apakšpasākumu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. B.1.2.4. Apakšpasākums Nr. 4: Atbalsts AER degvielu nozares attīstībai (biometāna gāze, otrās paaudzes šķidrās biodegvielas transportam un vidi saudzējošs ūdeņradis) Šo ieguldījumu mērķis ir radīt atjaunojamo degvielu piedāvājumu un veicināt tās izmantošanu transporta nozarē. Saskaņā ar šo apakšpasākumu veic šādus pasākumus: (1) Atbalstu sniedz, lai izveidotu un sāktu darboties biometāna gāzes ražošanas iekārtu ar kopējo jaudu 27,1 MW (līdz 2026. gada 30. jūnijam); (2) atbalsts, kas sniegts, lai attīstītu otrās paaudzes biodegvielas nozares jaudu ar perspektīvu panākt šķidrās otrās paaudzes biodegvielu jaudu 12,4 kilotonnas naftas ekvivalenta (līdz 2024. gada 31. decembrim); un 3) atbalsts zaļā ūdeņraža ražošanas uzsākšanai un izmantošanai no atjaunojamiem enerģijas avotiem, kā rezultātā līdz 2026. gada 30. jūnijam tiek saražots kopumā 1 680 000 m³ zaļā ūdeņraža (560 000 m³ gadā). Attiecībā uz biometāna gāzes un otrās paaudzes biodegvielas izstrādi sagaidāms, ka šis apakšpasākums būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākuma aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar DNSH tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). Jo īpaši šis ieguldījums atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2018/2001 (RED II) noteikumiem, un biodegvielas un biometāna gāzi, ko piegādā uzpildes punktiem, ražo tikai no barības krājumiem, kuri klasificēti kā atkritumi vai atliekas (izejvielas Direktīvas 2018/2001 IX pielikumā), un tos neražo no pārtikas un barības kultūraugiem. Apakšpasākumu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. B.1.3. Reforma Nr. 3. “Ēku renovācijas paātrināšana un ilgtspējīga pilsētvide” Reformas mērķis ir palielināt ēku renovācijas procesa tempu, izmantojot ēku digitalizētas sērijveida renovācijas priekšrocības, paplašinot integrēto pieeju dzīves videi, t. sk. ēku piemērošanu personu ar invaliditāti vajadzībām, un veicinot klimatam un videi draudzīgu būvniecības nozares un produktu pārveidi. Reformai ir četri apakšpasākumi: (1) ēku renovācijas pasākumu kopumu un standartu atjaunināšana un testēšana praksē, kā arī ilgtspējīgu pilsētu attīstības metodikas izstrāde (1. apakšpasākums); (2) rīku izveide, lai atvieglotu ēku renovācijas koordinēšanu un tehnisko palīdzību (2. apakšpasākums); (3) Veicināt tādu būvizstrādājumu un pakalpojumu piedāvājumu, kas paātrina ēku renovāciju (3. apakšpasākums); un (4) atbalsts ēku ātrākai renovācijai saskaņā ar jaunākajiem ēku renovācijas standartiem (4. apakšpasākums). B.1.3.1. Apakšpasākums Nr. 1: Ēku renovācijas pasākumu kopumu un standartu atjaunināšana un testēšana praksē, kā arī metodikas izstrāde ilgtspējīgu pilsētu attīstībai Šā apakšpasākuma mērķis ir veikt nepieciešamās regulatīvās izmaiņas, lai paātrinātu ēku renovāciju un veicinātu reģionu zaļināšanu. Saskaņā ar šo apakšpasākumu īsteno vairākas regulējuma izmaiņas un izmēģinājuma projektus ēku energoefektivitātes uzlabošanai. Attiecībā uz regulatīvajām izmaiņām pieņem un stājas spēkā: a) Lietuvas Republikas rezolūcija, ar ko apstiprina ēku renovācijas ilgtermiņa stratēģijas īstenošanas plānu, kurā paredzēts likumdošanas plāns, lai paātrinātu objektu pārveidošanu un esošo ēku pārveidošanu, ņemot vērā Bauhaus iniciatīvu, un formalizētu ēku informācijas modelēšanas (BIM) paņēmienu izmantošanu, rajona renovācijas iniciatīvu un investīciju projektu plānu; b) grozījumi Būvniecības tehniskajos noteikumos “Ēku energoefektivitātes projektēšana un sertificēšana”, kas leģitimizē atjaunotās ēkas energoefektivitātes klasi vismaz B klasē; c) grozījumi Būvniecības tehniskajos noteikumos “Design of Wooden Structures”; d) ilgtspējīgas pilsētu attīstības pamatnostādnes. Šie tiesību akti stājas spēkā līdz 2023. gada 31. martam. Vairāku zaļās renovācijas izmēģinājuma projektu rezultātā tiek renovēti vismaz 22 000 m² eksperimentālo ēku ar mērķi panākt vismaz 30-60 % primārās enerģijas patēriņa samazinājumu, kā noteikts Komisijas Ieteikumā (ES) 2019/786 par ēku renovāciju. Apakšpasākumu pabeidz līdz 2025. gada 30. septembrim. B.1.3.2. Apakšpasākums Nr. 2: Instrumenti ēku renovācijas koordinācijas un tehniskās palīdzības veicināšanai Šā apakšpasākuma mērķis ir radīt instrumentus ēku renovācijas koordinācijas un tehniskās palīdzības veicināšanai. Apakšpasākums ietver kompetenču centra izveidi ēku renovācijai (līdz 2022. gada 31. decembrim) un trīs šādus digitālos rīkus: 1) digitālie metodoloģiskie rīki (ieguldījumu projektu sagatavošanai, standarta tehniskās specifikācijas projektēšanai un līgumdarbiem) zaļo un inovatīvo energoefektivitātes pasākumu plānošanai atjaunotajās ēkās;

2) divu informācijas sistēmu darbības uzsākšana un pakalpojumu sniegšana ēku datu un ēku renovācijas projektu administrēšanai. Apakšpasākumu pabeidz līdz 2025. gada 30. septembrim. B.1.3.3. Apakšpasākums Nr. 3: Veicināt tādu būvizstrādājumu un pakalpojumu piedāvājumu, kas paātrina ēku renovāciju Šā apakšpasākuma mērķis ir izveidot vietējo tirgu standartizētu modulāru struktūru ražošanai no organiskajiem materiāliem un sniegt atbalstu uzņēmumiem, lai palielinātu to koksnes inženiertehnisko materiālu un būvkomponentu ražošanas jaudu, ko izmanto ēku zaļai renovācijai. Saskaņā ar šo apakšpasākumu atbalstu sniedz maziem un vidējiem uzņēmumiem būvniecības nozarē, kokrūpniecībā un apstrādes rūpniecībā. Šā atbalsta rezultātā sāk darboties tādu modulāru struktūru ražošanas līnijas, kas iegūtas no organisko materiālu ražošanas, kuru jauda ir 750 000 m² gadā. Apakšpasākumu pabeidz līdz 2024. gada 31. decembrim. B.1.3.4. Apakšpasākums Nr. 4: Atbalsts ēku ātrākai renovācijai saskaņā ar jaunākajiem ēku renovācijas standartiem Šā apakšpasākuma mērķis ir sniegt atbalstu 30 % apmērā no renovācijas darbiem ēku īpašniekiem, kuri ir renovējuši ēkas (iegūstot energoefektivitātes A vai B klasi), saskaņā ar jaunajiem renovācijas principiem. Šā atbalsta rezultātā atjauno vismaz 1 290 000 m² no 860 daudzdzīvokļu ēkām, lai panāktu vismaz 30-60 % primārās enerģijas patēriņa samazinājumu, kā noteikts Komisijas Ieteikumā (ES) 2019/786 par ēku renovāciju, izmantojot zaļās renovācijas (ilgtspējīgas, inovatīvas, ātrākas A-B) principus vai pasākumus, kas nav modulāru struktūru izmantošana, lai sasniegtu A energoefektivitātes klasi. Apakšpasākumu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. B.1.4. Ieguldījums Nr. 4: “Siltumnīcefekta gāzu absorbcijas spējas palielināšana” Šo ieguldījumu mērķis ir samazināt SEG emisijas no nosusinātām un noplicinātām kūdrājiem, atjaunojot attiecīgās teritorijas un tādējādi radot labvēlīgus apstākļus šo dzīvotņu bioloģiskajai daudzveidībai un palielinot SEG piesaistījumus, vienlaikus veicot noteiktas ierobežotas saimnieciskās darbības. Saskaņā ar šiem ieguldījumiem izstrādā un īsteno pasākumus, lai atjaunotu ūdens līmeni, atjaunotu labus lauksaimniecības un vides apstākļus un vajadzības gadījumā ieviestu monitoringa sistēmu. Lai radītu vismazāko negatīvo ietekmi uz atjaunoto dzīvotni, ir nepieciešams regulēt ūdens režīmu, tāpēc ir jāizstrādā un attiecīgi jāuzstāda īpašas hidrotehniskās struktūras, piemēram, regulējamas robežvērtības, lai ļautu lauksaimniekiem pašiem regulēt ūdens līmeni apsaimniekotajā teritorijā, saglabājot gada vidējo ūdens līmeni atbilstoši kūdras augsnes virsmai, t. i., ne dziļāk par 10-20 cm – attiecīgajiem dalībniekiem jāsaņem konsultācijas un apmācība. Pēc ieguldījuma pabeigšanas tiek sagaidīts, ka pieteikuma iesniedzēji izpildīs savas pašreizējās saistības attiecībā uz reciklētu kūdrāju uzturēšanu, jaunajā plānošanas periodā saņemot kompensācijas maksājumus saskaņā ar pasākumu, kas paredzēts Lietuvas Lauksaimniecības un lauku attīstības stratēģiskajā plānā 2023.–2027. gadam. Attiecīgajās teritorijās var atļaut saimnieciskas darbības, kas nelabvēlīgi neietekmē atjaunoto mitrāju saglabāšanu. Saimnieciskās darbības izvēli veic katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā apgabala īpatnības un ar to saistītos vides ierobežojumus. Saskaņā ar šo ieguldījumu veic: 1) regulatīvās izmaiņas, lai īstenotu valsts sistēmu bojāto kūdrāju identificēšanai un vēlāk apsaimniekotu atjaunotos kūdrājus (līdz 2022. gada 30. septembrim); un 2) atbalsts, kas sniegts, lai atjaunotu 8000 ha kūdrāju. Ieguldījumu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. B.1.5. Reforma Nr. 5: “Ceļā uz aprites ekonomiku” Reformas mērķis ir izstrādāt pilnvērtīgu aprites ekonomikas modeli, iesaistot visas ieinteresētās personas, nodrošinot aprites principus un atkritumu rašanās novēršanu rūpniecības nozarē, paplašinot otrreizējo izejvielu ražošanu un izmantošanu, palielinot materiālu un resursu efektivitāti, veicinot ilgtspējīgu dizainu un zaļo inovāciju, nodrošinot produktu ilgtspēju, ilgizturību, remontu un atjaunošanu. Reformas rezultātā tiek pieņemts un stājas spēkā rīcības plāns Lietuvas pārejai uz aprites ekonomiku līdz 2035. gadam. Rīcības plānā galvenā uzmanība ir pievērsta atkritumu rašanās novēršanai, reciklēšanai, produktu izstrādei un otrreizējo izejvielu izmantošanai, digitalizācijai, zaļās inovācijas veicināšanai, kā arī uzlabotam tiesiskajam regulējumam un fiskāliem pasākumiem, kas veicina ilgtermiņa ieguvumus, nevis īstermiņa risinājumiem un rezultātiem, lai resursi atkal nonāktu apritē. Mērķis ir nodrošināt sistēmisku institucionālu pieeju aprites ekonomikai un ciešu sadarbību starp iesaistītajām iestādēm. Reformu pabeidz līdz 2023. gada 31. martam. B.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks Nr. Pasākums (reforma vai investīcija) Atskaites punkts/ Mērķis Nosaukums Kvalitātes rādītāji (atskaites punktiem) Kvantitatīvie rādītāji

(mērķiem) Orientējošs pabeigšanas grafiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts un skaidra definīcija Vienība Bāze Mērķis Ceturksnis Gads 21 B – 1.1. Ilgtspējīgāka elektroenerģija, kas saražota valstī Atskaites punkts Tiesību aktu stāšanās spēkā, lai uzlabotu institucionālos un juridiskos mehānismus, lai veicinātu no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas elektroenerģijas ražošanu, pārvadi un patēriņu Likuma norma, kas norāda uz stāšanos spēkā 4. cet. 2021 Stājas spēkā grozījumi likumā “Par enerģiju no atjaunojamiem energoresursiem”, Elektroenerģijas likumā un Enerģētikas likumā (atkrastes un sauszemes). Šajos tiesību aktos nosaka, ka valsts iestāde – Lietuvas Enerģētikas aģentūra – konsultējas un sniedz metodoloģisku palīdzību jautājumos, kas saistīti ar darbībām elektroenerģijas nozarē, tādējādi atvieglojot pieteikumu iesniedzēju procesus un nodrošinot savlaicīgu informācijas sniegšanu. Šie akti arī: - reglamentēt nosacījumus izsoles uzvarētājiem pārdot elektroenerģiju saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem, jo tas ieguldītājiem sniegtu lielāku skaidrību par to, kā darboties tirgū; - noteikt ilgtermiņa atjaunojamās enerģijas mērķus visām nozarēm, t. i., noteikt valsts ilgtermiņa mērķus likumdošanas līmenī un radīt noteiktību ieguldītājiem attiecībā uz AER attīstību; - izveidot jauna veida atļaujas – atļauju modernizēt (rekonstruēt) spēkstaciju vai elektroenerģijas ražošanas iekārtu, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/2001 par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu. 22 B – 1.1. Ilgtspējīgāka elektroenerģija, kas saražota valstī – B.1.1.1. Sagatavošanas pasākumi atkrastes vēja enerģijas infrastruktūras attīstībai Atskaites punkts Jūras vēja elektrostaciju un infrastruktūras ierīkošanas sagatavošanas darbu veikšana un pabeigšana Sagatavošanas darbu pabeigšana, ko veic attiecīgās iestādes 4. cet. 2023 Veic šādus izpētes un konsultāciju pakalpojumus: 1) pētījumu par infrastruktūras īstenošanu: tehniskie risinājumi, tehnoloģijas, infrastruktūras uzstādīšanas vērtība, izmaksu un ieguvumu analīze. 2) atkrastes vējparka savienojums ar sauszemes maršrutu un apakšstacijas atrašanās vietas identifikācija. 3) jūras vēja parka ietekmes uz vidi novērtējums. 4) vēja ātruma un citu parametru mērījumu pētījums. 5) Jūras dibena apsekošana teritorijā, kas izraudzīta jūras vējparka attīstīšanai. 6) jūras gultnes apsekojumi, lai savienotu jūras vēja ģeneratoru parku ar zemi. 7) konsultāciju pakalpojumi jūras vēja parka savienojumam ar sauszemes elektrotīklu. 8) Sagatavoti teritoriālās plānošanas dokumenti jūras vēja parka savienojumam ar sauszemes elektrotīklu. 9) ir ieviesti teritoriālās plānošanas dokumenti jūras vēja parka savienojumam ar sauszemes elektrotīklu. 10) sagatavotas tehniskās specifikācijas jūras vēja parka savienojumam ar sauszemes elektrotīklu. Visu pētījumu, mērījumu un apsekojumu rezultātus izmanto atkrastes vējparka projektēšanai un tā pieslēgšanai sauszemes tīklam. 23 B – 1.1. Ilgtspējīgāka elektroenerģija, kas saražota valstī – B.1.1.2. Atbalsts sauszemes AER staciju (saules un vēja enerģijas) un individuālo glabātavu būvniecībai Mērķis Jaunas AER elektroenerģijas ražošanas jaudas (MW) izveide MW 0 220 1. cet. 2025 Ir nodotas 220 MW saules un vēja enerģijas ražošanas jaudas. 24 B – 1.1. Ilgtspējīgāka elektroenerģija, kas saražota valstī – B.1.1.2. Atbalsts sauszemes AER staciju (saules un vēja enerģijas) un individuālo glabātavu būvniecībai Mērķis Jaunas elektroenerģijas ražošanas jaudas radīšana no atjaunojamiem energoresursiem (MW) MW 220 302 2. cet. 2026 302 MW saules un vēja enerģijas ražošanas jauda ir nodota ekspluatācijā. 25 B.1.1. Noturīgāka elektroenerģija, kas saražota valstī – B.1.1.2. Atbalsts sauszemes AER staciju (saules un vēja enerģijas) un atsevišķu uzglabāšanas objektu būvniecībai Mērķis Jaunas (individuālas) no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas elektroenerģijas uzglabāšanas jaudas izveide (MWh) MWh 0 7,6 1. cet. 2025 7,6 MWh (atsevišķu) enerģijas uzkrātuvju ir pieslēgtas spēkstacijai un nodotas ekspluatācijā. 26 B.1.1. Noturīgāka elektroenerģija, kas saražota valstī – B.1.1.2. Atbalsts sauszemes AER staciju (saules un vēja enerģijas) un atsevišķu uzglabāšanas objektu būvniecībai Mērķis Jaunas (individuālas) no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas elektroenerģijas uzglabāšanas jaudas izveide (MWh) MWh 7,6 15 2. cet. 2026 15 MWh (atsevišķu) enerģijas uzkrātuvju ir pieslēgtas spēkstacijai un nodotas ekspluatācijā. 27 B.1.1 Ilgtspējīgāka elektroenerģija, kas saražota valstī - B.1.1.3 Citas elektroenerģijas uzglabāšanas infrastruktūras uzstādīšana Mērķis Jaunu elektroenerģijas uzkrātuvju uzstādītā jauda (MW) MW 0 200 4. cet. 2022 Četru enerģijas uzglabāšanas iekārtu, no kurām katra ir 50 MW, ekspluatācija. 28 B.1.2. Pārvietošana, nepiesārņojot vidi Atskaites punkts Stājas spēkā tiesiskais regulējums, ar ko izveido procedūru, lai noteiktu energoefektivitātes un vides aizsardzības prasības autotransporta līdzekļu iegādei un gadījumos, kad tās ir obligātas Spēkā stājušās tiesību normas 4. cet. 2021 Stājas spēkā tiesību akti, kas nosaka energoefektivitātes un vides aizsardzības prasības un gadījumus, kad tās ir obligātas M1, N1, N2, N3, M2 un M3 kategorijas autotransporta līdzekļiem, un ko izmanto, lai aprēķinātu šo transportlīdzekļu darbmūža ietekmi uz enerģētiku un vidi. 29 B.1.2. Pārvietošana, nepiesārņojot vidi Atskaites punkts Ir izveidots un darbojas ilgtspējīgas mobilitātes fonds, no kura finansē alternatīvo degvielu un transportlīdzekļu infrastruktūras attīstību Noteikums nolīgumā/rīkojumā par stāšanos spēkā 1. cet. 2022 Ir izveidots un darbojas ilgtspējīgas mobilitātes fonds. Fondu izveido, lai mērķtiecīgā un pastāvīgā veidā – vismaz līdz 2030. gadam – finansētu “tīro” transportlīdzekļu iegādi un izmantošanu, alternatīvo degvielu infrastruktūras uzstādīšanu, modernizāciju un/vai attīstību transportlīdzekļiem. Fondu izmanto arī tam, lai atbalstītu ierobežojumu noteikšanu ar iekšdedzes motoru darbināmu transportlīdzekļu izmantošanai, izņemot bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļus. 30 B – 1.2 Pārvietošana, nepiesārņojot vidi Atskaites punkts Tādu tiesību aktu stāšanās spēkā, ar kuriem ievieš ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmu, pamatojoties uz principiem “lietotājs maksā” un “piesārņotājs maksā” Spēkā stājušās tiesību normas 1. cet. 2023 Stājas spēkā tiesību akti, ar kuriem ievieš ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmu, kuras pamatā ir princips “lietotājs maksā” un “piesārņotājs maksā”. Ceļa nodevu, ko transportlīdzekļu turētāji maksā par laikposmu, kurā tiek izmantota ceļu infrastruktūra, pārveido par nodevu, ko maksā par ceļa nobraukumu (e-nodeva). 31 B. 1.2. Pārvietošanās, nepiesārņojot vidi – B.1.2.1. Atbalsts “tīro” transportlīdzekļu iegādei, ko veic publiskais sektors un uzņēmumi Mērķis Lietuvā iegādāto un reģistrēto “tīro” transportlīdzekļu skaits Skaits 11750 2. cet. 2025 Lietuvā iegādāto un reģistrēto papildu “tīro” transportlīdzekļu skaits, kuri saņēmuši valsts subsīdijas, kas piešķirtas pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus: a) vismaz 11 250 bezemisiju (elektriski) vieglie transportlīdzekļi (M1 vai N1 klase); b) vismaz 100 bezemisiju (elektriskie, ūdeņraža) lielas noslodzes transportlīdzekļi (N2 klase); c) vismaz 150 mazemisiju, kā definēts Regulā 2019/1242 (biometāns, kas ražots no RED II prasībām atbilstošām izejvielām), lielas noslodzes transportlīdzekļiem (N2 vai N3 klase); d) vismaz 225 nulles emisijas (elektriskie, ūdeņraža) zemas grīdas un augstas grīdas mikroautobusi un autobusi (M2 un M3 klase); e) vismaz 25 autobusi ar augstu grīdu, kuros izmanto biometānu, kas ražots no RED II prasībām atbilstošām izejvielām. Lai izpildītu Tehniskos norādījumus “Nenodarīt būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), transportlīdzekļus, ko darbina ar biometānu, darbina tikai ar biometānu, kas atbilst Direktīvā 2018/2001 (RED II direktīva) noteiktajiem kritērijiem. 32 B. 1.2. Pārvietošanās, nepiesārņojot vidi – B.1.2.1. Atbalsts “tīro” transportlīdzekļu iegādei, ko veic publiskais sektors un uzņēmumi Mērķis Lietuvā iegādāto un reģistrēto “tīro” transportlīdzekļu skaits Skaits 11750 23500 2. cet. 2026 Lietuvā iegādāto un reģistrēto “tīro” transportlīdzekļu skaits, kuri saņēmuši valsts subsīdijas, kas piešķirtas pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus: a) vismaz 22 500 bezemisiju (elektriski) vieglie transportlīdzekļi (M1 vai N1 klase); b) vismaz 200 bezemisiju (elektriskie, ūdeņraža) lielas noslodzes transportlīdzekļi (N2 klase); c) vismaz 300 mazemisiju, kā definēts Regulā 2019/1242 (biometāns, kas ražots no RED II prasībām atbilstošām izejvielām), lielas noslodzes transportlīdzekļi (N2 vai N3 klase); d) vismaz 450 nulles emisijas (elektriskie, ūdeņraža) zemas grīdas un augstas grīdas mikroautobusi un autobusi (M2 un M3 klase); e) vismaz 50 augstas grīdas autobusiem, kuros izmanto biometānu, kas ražots no RED II prasībām atbilstošām izejvielām. Lai izpildītu Tehniskos norādījumus “Nenodarīt būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), transportlīdzekļus, ko darbina ar biometānu, darbina tikai ar biometānu, kas atbilst Direktīvā 2018/2001 (RED II direktīva) noteiktajiem kritērijiem. Izveido atjaunojamās degvielas uzskaites vienību sistēmu, lai reģistrētu transporta nozarei piegādāto biometāna gāzes un citu atjaunojamo degvielu daudzumus, saskaņā ar kuriem operatori iegūst sertifikātus, kas atbilst paredzamajam atjaunojamo energoresursu degvielas izmantojumam. 33 B. 1.2. Pārvietošanās, nepiesārņojot vidi – B.1.2.1. Atbalsts “tīro” transportlīdzekļu iegādei, ko veic publiskais sektors un uzņēmumi Mērķis Lietuvā saražoto (samontēto) elektrisko autobusu skaits Skaits 0 25 2. cet. 2026 Lietuvā saražoti (samontēti) vismaz 25 elektriskie autobusi. Atlases kritēriji nodrošina atbilstību Tehniskajām vadlīnijām “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01) par atbalstītajiem darījumiem saskaņā ar šo pasākumu, izmantojot ilgtspējas pārbaudi, izslēgšanas sarakstu un prasību par atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. 34 B – 1.2. Pārvietošana, nepiesārņojot vidi – B.1.2.2. Atbalsts bezemisiju sabiedriskā transporta transportlīdzekļu iegādei Atskaites punkts Starppilsētu mobilitātes sistēmas reformas stāšanās spēkā Reforma stājas spēkā 4. cet. 2024 Stājas spēkā starppilsētu regulējuma reforma, ar kuru pārskata un optimizē esošo tālsatiksmes tīklu, saskaņo autobusu maršrutus ar dzelzceļa maršrutiem un vietējo transporta sistēmu, kas nodrošina savienojumus starp reģionālajiem mezgliem. 35 B – 1.2. Pārvietošana, nepiesārņojot vidi – B.1.2.2. Atbalsts bezemisiju sabiedriskā transporta transportlīdzekļu iegādei Mērķis Sabiedriskā transporta elektrotransportlīdzekļu (autobusu) piegāde Skaits 0 115 2. cet. 2025 115 (M2 un M3 klases) zemsprieguma elektrisko autobusu piegāde sabiedriskā transporta operatoriem pilsētu un piepilsētu teritorijās. 36 B – 1.2. Pārvietošana, nepiesārņojot vidi – B.1.2.2. Atbalsts bezemisiju sabiedriskā transporta transportlīdzekļu iegādei Mērķis Sabiedriskā transporta elektrotransportlīdzekļu (autobusu) piegāde Skaits 115 230 2. cet. 2026 230 (M2 un M3 klases) elektroautobusu ar zemu grīdu piegāde sabiedriskā transporta operatoriem pilsētu un piepilsētu teritorijās. 37 B – 1.2. Pārvietošana, nepiesārņojot vidi – B.1.2.3. Transportlīdzekļa uzlādes/alternatīvās degvielas uzpildes infrastruktūras uzstādīšana Atskaites punkts Publisko un daļēji publisko elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu informācijas sistēmas darbības uzsākšana Publisko un daļēji publisko elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu informācijas sistēmas darbības uzsākšana 1. cet. 2022 Sāk darboties informācijas sistēma, kas:

1. Norāda un reģistrē publisko un daļēji publisko elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu un to operatoru unikālos identifikācijas kodus.

2. Nodrošināt reāllaika statiskos/dinamiskos datus no publiskām un daļēji publiskām uzlādes stacijām Lietuvā darbināmiem elektrotransportlīdzekļiem. 38 B – 1.2. Pārvietošana, nepiesārņojot vidi – B.1.2.3. Transportlīdzekļa uzlādes/alternatīvās degvielas uzpildes infrastruktūras uzstādīšana Mērķis Sabiedrisko un daļēji publisko uzlādes punktu un ļoti augstas jaudas uzlādes staciju nodošana ekspluatācijā kravu pārvadājumiem un autobusiem Skaits 2625 2. cet. 2025 Publiskie un daļēji publiskie elektrotransportlīdzekļi, uzlādes punkti un ļoti augstas jaudas uzlādes stacijas kravas/autobusiem, kas uzstādīti un darbojas, tostarp: a) vismaz 2620 elektrotransportlīdzekļu uzlādes punkti vieglajiem automobiļiem; b) vismaz 5 ļoti augstas jaudas uzlādes stacijas kravas/autobusiem; Elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu veidi jaudas un pieejamības ziņā ir noteikti Alternatīvo degvielu likumā (2. panta 12., 16., 17., 18., 26., 27., 32. punkts). 39 B – 1.2. Pārvietošana, nepiesārņojot vidi – B.1.2.3. Transportlīdzekļa uzlādes/alternatīvās degvielas uzpildes infrastruktūras uzstādīšana Mērķis Sabiedrisko un daļēji publisko uzlādes punktu un ļoti augstas jaudas uzlādes staciju nodošana ekspluatācijā kravu pārvadājumiem un autobusiem Skaits 2625 5250 2. cet. 2026 Publiskie un daļēji publiskie elektrotransportlīdzekļi, uzlādes punkti un ļoti augstas jaudas uzlādes stacijas kravas/autobusiem, kas uzstādīti un darbojas, tostarp: a) vismaz 5240 elektrotransportlīdzekļu uzlādes punkti vieglajiem automobiļiem; b) vismaz 10 ļoti augstas jaudas uzlādes stacijas kravas/autobusiem; Elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu veidi jaudas un pieejamības ziņā ir noteikti Alternatīvo degvielu likumā (2. panta 12., 16., 17., 18., 26., 27., 32. punkts). 40 B – 1.2. Pārvietošana, nepiesārņojot vidi – B.1.2.3. Transportlīdzekļa uzlādes/alternatīvās degvielas uzpildes infrastruktūras uzstādīšana Mērķis Privātu uzlādes punktu pakalpojuma uzsākšana mājsaimniecībās, dzīvokļu novietnēs, darba vietās Skaits 0 26600 1. cet. 2025 Visā īstenošanas periodā mājsaimniecībās, daudzdzīvokļu māju pagalmos, darba vietās ierīko vismaz 26600 privātu elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktus, un tie sāk darboties mājsaimniecībās, daudzdzīvokļu māju pagalmos un darba vietās. 41 B – 1.2. Pārvietošana, nepiesārņojot vidi – B.1.2.3. Transportlīdzekļa uzlādes/alternatīvās degvielas uzpildes infrastruktūras uzstādīšana Mērķis Privātu uzlādes punktu pakalpojuma uzsākšana mājsaimniecībās, dzīvokļu novietnēs, darba vietās Skaits 26600 53200 1. cet. 2026 Visā īstenošanas periodā mājsaimniecībās, daudzdzīvokļu māju pagalmos, darba vietās ierīko vismaz 53200 privātu elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktus, un tie sāk darboties mājsaimniecībās, daudzdzīvokļu māju pagalmos un darba vietās.

42 B – 1.2. Pārvietošana, nepiesārņojot vidi – B.1.2.3. Transportlīdzekļa uzlādes/alternatīvās degvielas uzpildes infrastruktūras uzstādīšana Mērķis Sabiedrisko saspiestās biogāzes un ūdeņraža staciju pakalpojuma nodošana ekspluatācijā Skaits 0 34 2. cet. 2026 34 saspiestas biogāzes un ūdeņraža staciju darbināšana un pakalpojumu sniegšana: a) vismaz 30 vienības saspiestai biogāzei; b) vismaz četras ūdeņraža iekārtas. 43 B – 1.2. Pārvietošana, nepiesārņojot vidi – B.1.2.3. Transportlīdzekļa uzlādes/alternatīvās degvielas uzpildes infrastruktūras uzstādīšana Atskaites punkts Rīcības plāna pieņemšana, lai integrētu elektriskās uzlādes infrastruktūras tīklu Pieņemtais rīcības plāns par elektriskās uzlādes infrastruktūru 4. cet. 2021 Rīcības plāna pieņemšana, kurā nosaka prioritāros attīstības virzienus un nosaka prasības elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu uzstādīšanai, lai nodrošinātu maksimāli efektīvu elektrotransportlīdzekļu uzlādes infrastruktūras attīstību. 44 B – 1.2. Pārvietošana, nepiesārņojot vidi – B.1.2.4. Atbalsts AER degvielu nozares attīstībai (biometāna gāze, otrās paaudzes šķidrās biodegvielas transportam un vidi saudzējošs ūdeņradis) Atskaites punkts Atjaunojamās transporta degvielas uzskaites vienību IT sistēmas ieviešana Darbojas it uzskaites vienību sistēma atjaunojamo energoresursu kurināmajam 4. cet. 2021 Lai nodrošinātu biometāna gāzes patēriņa līmeni transporta nozarē, izveido piemērotu IT platformu, lai reģistrētu biometāna gāzes un citu atjaunojamo degvielu daudzumus, kas piegādāti transporta nozarei, un sertifikātus, kas izsniegti ražotājiem, kuriem iegūto gāzi izmantos degvielas saistību izpildei. 45 B – 1.2. Pārvietošana, nepiesārņojot vidi – B.1.2.4. Atbalsts AER degvielu nozares attīstībai (biometāna gāze, otrās paaudzes šķidrās biodegvielas transportam un vidi saudzējošs ūdeņradis) Mērķis Jauno biometāna gāzes ražošanas iekārtu uzstādītā kopējā jauda, MW MW 0 27.1 4. cet. 2025 Sāk ekspluatēt jaunu biometāna gāzes ražošanas iekārtu jaudu vismaz 27,1 MW. Uzstādīto jaudu uzskata par darbspējīgu, pamatojoties uz biometāna gāzes ražošanas jaudas pieslēgšanu dabasgāzes tīklam un gāzes pārvades sistēmas operatora sniegto informāciju. Lai izpildītu Tehniskos norādījumus “Nenodarīt būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), biometānu ražo no barības krājumiem, kas uzskaitīti Atjaunojamo energoresursu direktīvas IX pielikumā. 46 B – 1.2. Pārvietošana, nepiesārņojot vidi – B.1.2.4. Atbalsts AER degvielu nozares attīstībai (biometāna gāze, otrās paaudzes šķidrās biodegvielas transportam un vidi saudzējošs ūdeņradis) Mērķis Gadā papildu šķidrās otrās paaudzes biodegvielas ražošana kilotonnas naftas ekvivalenta 0 12.4 4. cet. 2025 Papildu 12,4 kilotonnas naftas ekvivalenta šķidras otrās paaudzes biodegvielas tiek ražotas, izmantojot uzstādīto ražošanas jaudu. Gada produkcijas apjomu novērtē vienu gadu pēc ražošanas sākuma 2024. gada 31. decembrī. 47 B – 1.2. Pārvietošana, nepiesārņojot vidi – B.1.2.4. Atbalsts AER degvielu nozares attīstībai (biometāna gāze, otrās paaudzes šķidrās biodegvielas transportam un vidi saudzējošs ūdeņradis) Mērķis Kopējais saražotā “zaļā ūdeņraža” daudzums m³ 0 1680 000 2. cet. 2026 Pēc papildu jaunas jaudas attīstīšanas ūdeņraža gāzes ražošanai no atjaunojamiem enerģijas avotiem līdz 2026. gada 30. jūnijam kopumā ir saražoti 1 680 000 m³ zaļā ūdeņraža gāzes (gada 560 000 m³ gadā).

48 B.1.3. Ēku renovācijas paātrināšana un ilgtspējīga pilsētvide – B.1.3.1. Ēku renovācijas pasākumu kopumu un standartu atjaunināšana un testēšana praksē, kā arī metodikas izstrāde ilgtspējīgu pilsētu attīstībai Atskaites punkts Stājas spēkā šādi tiesību akti: a) ilgtermiņa ēku renovācijas stratēģijas īstenošanas plānu, b) grozījumi Būvniecības tehniskajos noteikumos “Ēku energoefektivitātes projektēšana un sertificēšana”, kas apstiprināti ar 2016. gada 11. novembra vides ministra Rīkojumu Nr. D1-754 c) ilgtspējīgas pilsētu attīstības pamatnostādnes, kas apstiprinātas ar Lietuvas parlamenta rezolūciju d) Grozījumi Būvniecības tehniskajos noteikumos CTR 2.05.07:2005 “Koka konstrukciju projektēšana”, kas apstiprināti ar vides ministra 2005-02-10 Rīkojumu Nr. D1-79 Spēkā stājušās tiesību normas 1. cet. 2023 Ir apstiprināti un stājušies spēkā šādi tiesību akti: 1. Ēku renovācijas ilgtermiņa stratēģijas īstenošanas plāns, kas paredz: 1.1. likumdošanas plāns, lai paātrinātu dzīvojamo teritoriju pārveidi, ņemot vērā Bauhaus iniciatīvu, lai formalizētu ēku informācijas modelēšanas (BIM) paņēmienu izmantošanu, kā arī novērtētu iespējamos modeļus esošo ēku pārveidošanai, rekonstrukcijai vai renovācijai; 1.2. Ieteikumi ceturkšņa renovācijas projektu sagatavošanai.



2. Grozītie Būvniecības tehniskie noteikumi “Ēku energoefektivitātes projektēšana un sertificēšana”, kas 2016. g 11. novembrī apstiprināti ar vides ministra Rīkojumu Nr. D1-754, ar kuriem atjaunotās ēkas energoefektivitātes klase ir leģitimēta no 01.01.2023., vismaz B.



3. Ilgtspējīgas pilsētu attīstības pamatnostādnes, kurās noteikti rādītāji ilgtspējīgām pilsētām un to aprēķināšanas metodika. 5. Grozījumi Būvniecības tehniskajos noteikumos CTR 2.05.07:2005 “Koka konstrukciju projektēšana”, kas apstiprināti ar vides ministra 2005-02-10 Rīkojumu Nr. D1-79, paplašinot koka būvizstrādājumu izmantošanu daudzfunkcionālās ēkās. 49 B.1.3. Ēku renovācijas paātrināšana un ilgtspējīga pilsētvide – B.1.3.1. Ēku renovācijas pasākumu kopumu un standartu atjaunināšana un testēšana praksē, kā arī metodikas izstrāde ilgtspējīgu pilsētu attīstībai Mērķis Atjaunoto demonstrācijas ēku platība, kuras mērķis ir samazināt vidēji vismaz 30 % primārās enerģijas patēriņa, kā noteikts Komisijas Ieteikumā (ES) 2019/786 par ēku renovāciju M2 0 22.000 3. cet. 2025 Zaļās renovācijas demonstrējumu projektu pabeigšana (8 ēkas ar kopējo platību 22 000 m²): - 4 sabiedriskās ēkas, piemēram, vairākās vietās (piemēram, skolā, bērnudārzā, administratīvā ēkā) (16 000 m² = 4x4000) - un 4 daudzdzīvokļu ēkas (6000 m² = 4x1500), Renovācija samazina vidēji vismaz 30 % primārās enerģijas patēriņa, kā noteikts Komisijas Ieteikumā (ES) 2019/786 par ēku renovāciju, izmantojot jaunas, rūpnieciski ražotas siltumizolācijas sistēmas no organiskajām izejvielām, kā arī ēku informācijas modelēšanas (BIM) tehnoloģijas, kas apvieno visus būvniecības procesus (projektēšanu, būvniecību, ražošanu, loģistiku, saliekamo būvkonstrukciju uzstādīšanu uz vietas, apkopi un kvalitātes kontroli), ēkas dzīves cikla virtuālu modelēšanu attiecībā pret tuvāko apkārtējo vidi (e). 50 B.1.3. Ēku renovācijas paātrināšana un ilgtspējīga pilsētvide – B.1.3.2. Instrumenti ēku renovācijas koordinācijas un tehniskās palīdzības veicināšanai Atskaites punkts Ir izveidots un darbojas Ēku renovācijas kompetences centrs Spēkā stājušās tiesību normas 4. cet. 2022 1. Vides projektu vadības aģentūras nolikums, ar ko nosaka daudzdzīvokļu ēku renovācijas (modernizācijas) programmas administrēšanas funkcijas, kā arī dažādu avotu finansējuma administrēšanu, ko pašlaik veic Mājokļu energoefektivitātes aģentūra, kurā grozījumi izdarīti ar vides ministra rīkojumu, kas pieņemts un stājies spēkā. 2. Darbojas Ēku renovācijas kompetences centra vienas pieturas aģentūra (EPMA nodaļa) (ir aizpildīti 50 % no brīvajām amata vietām Kompetenču centrā). 51 B.1.3. Ēku renovācijas paātrināšana un ilgtspējīga pilsētvide – B.1.3.2. Instrumenti ēku renovācijas koordinācijas un tehniskās palīdzības veicināšanai Mērķis Trīs informācijas sistēmu darbības uzsākšana un pakalpojumu sniegšana ēku renovācijas projektēšanai, renovācijas projektu administrēšanai un Lietuvas Ēku datu bankai Skaits 0 3 3. cet. 2025 Pilnībā darbojas šādas trīs informācijas sistēmas: 1. Digitāls metodoloģiskais instruments, lai plānotu videi nekaitīgus un inovatīvus energoefektivitātes pasākumus atjaunotās ēkās; 2. Ēku renovācijas projektu administrācijas informācijas sistēma; 3. Lietuvas Ēku datu banka. 52 B.1.3. Ēku renovācijas paātrināšana un ilgtspējīga pilsētvide – B.1.3.3. Veicināt tādu būvizstrādājumu un pakalpojumu piedāvājumu, kas paātrina ēku renovāciju Mērķis Modulāru konstrukciju ražošanas jauda no organiskajiem materiāliem m² gadā) 0 750.000 4. cet. 2024 Darbojošās jaunās modulāro konstrukciju ražošanas līnijas no organiskiem materiāliem, kuru jauda ir 750 000 m² gadā. 53 B.1.3. Ēku renovācijas paātrināšana un ilgtspējīga pilsētvide – B.1.3.4. Atbalsts ēku ātrākai renovācijai saskaņā ar jaunākajiem ēku renovācijas standartiem Mērķis Renovēto daudzdzīvokļu ēku platība M2 0 300 000 2. cet. 2025 Ēku paātrinātā renovācija samazina vidēji vismaz 30 % primārās enerģijas patēriņa, kā definēts Komisijas Ieteikumā (ES) 2019/786 par ēku renovāciju un zaļās renovācijas (ilgtspējīgas, inovatīvas, ātrākas A-B klases) principu vai pasākumu izmantošanu, izņemot modulāru konstrukciju izmantošanu (A klase), renovēto daudzdzīvokļu ēku kopskaits ir 860 un to platība ir 1 290 000 m². 54 B.1.3. Ēku renovācijas paātrināšana un ilgtspējīga pilsētvide – B.1.3.4. Atbalsts ēku ātrākai renovācijai saskaņā ar jaunākajiem ēku renovācijas standartiem Mērķis Renovēto daudzdzīvokļu ēku platība M2 300000 1290.000 2. cet. 2026 Ēku paātrinātai renovācijai ir jāsamazina vidēji vismaz 30 % primārās enerģijas patēriņa, kā noteikts Komisijas Ieteikumā (ES) 2019/786 par ēku renovāciju un zaļās renovācijas (ilgtspējīgas, inovatīvas, ātrākas A-B klases) principu vai pasākumu izmantošanu, izņemot modulāru konstrukciju izmantošanu (A klase), renovēto daudzdzīvokļu ēku kopskaits ir 860 un to platība ir 1 290 000 m². 55 B.1.4. SEG absorbcijas spējas palielināšana Mērķis Atjaunota kūdrāju teritorija Ha 0 5000 4. cet. 2024 Atjauno vismaz 5000 ha kūdrāju platības. 56 B.1.4. SEG absorbcijas spējas palielināšana Mērķis Atjaunota kūdrāju teritorija Ha 5000 8000 2. cet. 2026 Atjauno vismaz 8000 ha kūdrāju platības. 57 B.1.4. SEG absorbcijas spējas palielināšana Atskaites punkts Stājās spēkā tiesību akti, kas reglamentē mitrāju (mitrāju) atjaunošanu un to turpmāku aizsardzību un ilgtspējīgu izmantošanu. Spēkā stājušās tiesību normas 3. cet. 2022 Stājās spēkā tiesību akti, kas reglamentē mitrāju (mitrāju) atjaunošanu un to turpmāku aizsardzību un ilgtspējīgu izmantošanu. 58 B.1.5. Ceļā uz aprites ekonomiku Atskaites punkts Stāšanās spēkā Rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku Spēkā stājušās tiesību normas 1. cet. 2023 Stājas spēkā valdības rezolūcija, ar ko apstiprina Lietuvas rīcības plānu pārejai uz aprites ekonomiku līdz 2035. gadam, kas izstrādāts, iesaistot ieinteresētās iestādes un sociālekonomiskos partnerus, lai iesaistītu visas attiecīgās iestādes un koordinētu aprites ekonomikas īstenošanu un attīstību valstī.





C. KOMPONENTS NR. 3: Digitālā pārveide izaugsmei Lietuvas Atveseļošanas un noturības plāna komponents pievēršas vairākiem digitālās pārveides aspektiem – digitālajai savienojamībai, tostarp digitālajai plaisai starp pilsētām un laukiem, publiskā un privātā sektora digitalizācijai un digitālajām prasmēm. Komponents ietver pasākumus, kuru mērķis ir veicināt 5G izvēršanu, turpināt attīstīt šķiedrmateriālu infrastruktūru lauku un attālos apgabalos un veicināt savienojamības inovāciju. Turklāt būtisku reformu un investīciju mērķis ir digitalizēt publisko sektoru. Ir paredzēta digitālo prasmju veicināšana bērniem, darba ņēmējiem un vecāka gadagājuma iedzīvotājiem, kā arī pasākumi IT darbinieku trūkuma novēršanai darba tirgū. Turklāt komponents paredz ieguldījumus, lai veicinātu progresīvu digitālo tehnoloģiju ieviešanu privātajā sektorā, jo īpaši attiecībā uz zinātnes un uzņēmējdarbības sadarbību inovatīvu tehnoloģiju jomā un kultūras nozares digitalizāciju. Kopumā komponents ietver piecus pasākumus (trīs reformas un divas investīcijas). Komponents attiecas uz konkrētai valstij adresēto ieteikumu veicināt investīcijas digitālajā pārejā, jo īpaši attiecībā uz augstas veiktspējas platjoslas pārklājumu un ieviešanu (valsts īpašais ieteikums Nr. 3 2020). Turklāt gaidāms, ka komponents veicinās ražīguma pieaugumu, tostarp palielinot publisko ieguldījumu efektivitāti (Valsts īpašais ieteikums Nr. 3 2019), jo tas ietver pasākumus publiskā sektora digitalizācijai, kam būs ilgstoša pozitīva ietekme uz valsts pārvaldes darbību un produktivitāti. Komponenta pasākumi arī daļēji risina problēmas, kas saistītas ar tehnoloģisko inovāciju mazos un vidējos uzņēmumos (Valsts īpašais ieteikums Nr. 3 2020). Kopumā digitālās pārkārtošanās pared