LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 10.8.2004 
COM(2004) 547 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI 
par apspriežu uzs ākšanu ar Kotdivu āru, piemērojot Koton ū nolīguma 96. pantu 
 
LV 2   LV 1. 2003. gada 24. janv ārī Markusī parakstītais Miera nol īgums paredz noteikt u skaitu saist ību, 
ko valstis uz ņēmušās, lai nodrošin ātu miera un stabilit ātes atjaunošanu, kas beigtos ar 
ticamām, atklātām un pārredzamām vēlēšanām 2005. gada beig ās. Šīs saistības attiecas uz 
dažādām jomām, ko paredz b ūtiski elementi, kas min ēti Kotonū nolīguma 9. un 96. pant ā, 
attiecībā uz cilvēktiesībām, demokr ātijas principiem un tiesisku valsti. 
Runā, ko Eiropas Komisijas priekšs ēdētājs teica 2003. gada 26. janv āra Parīzes-Klēberas 
valstu un vald ību vadītāju konferenc ē, kuras laik ā starptautisk ā sabiedrība ratificēja Markus ī 
nolīgumu, ko ANO Droš ības padome ofici āli atzina sav ā 2003. gada 4. febru āra rezolūcijā 
Nr. 1464, vi ņš apstiprin āja savas instit ūcijas spēju „mobilizēt resursus, kas Kotdivu ārai būs 
nepieciešami, lai atjaunotu stabiltit āti un ekonomisk ās attīstības iespējas”, bet ar stingru 
noteikumu, ka Markus ī pieņemtās, Parīzes-Klēberas konferenc ē svinīgi pasludin ātās saistības 
„tiks efekt īvi realizētas, un ka miers, stabilit āte un droš ība tiks atjaunotas uz ilgu laiku, strikti 
ievērojot cilvēktiesības”.  Savā runā Eiropas Savien ības prezidents izteica l īdzīgu koment āru 
attiecībā uz nepieciešam ību Kotdivu ārā klātesošajiem sp ēkiem ievērot Markus ī pieņemtās 
saistības.  
 2. Attiecībā uz cilvēktiesībām, pēc smagās politiski milit ārās krīzes, kas šaj ā valstī pastāv 
kopš 2002. gada 19. septembra, Eiropas Savien ība ir paudusi satraukumu par vardarb ības 
pieaugumu vien ā vai otrā konflikta pus ē, galvenok ārt līdz Markus ī Nolīguma parakst īšanai 
2003. gada 24. janv ārī. 
 Vairākās deklarācijās, ko Eiropas Savien ība public ējusi kopš konflikta s ākuma, ir paustas 
raizes par cilv ēktiesību situāciju Kotdivu ārā. 2002. gada 21. oktobra deklar ācijā Eiropas 
Savienība apsveica uguns p ārtraukšanu, tom ēr pauda satraukumu par cilv ēktiesību 
pārkāpumiem. Sav ā 2002. gada 15. novembra deklar ācijā Eiropas Savien ība aicināja parakst īt 
miera līgumu un nosod īja novērotos cilv ēktiesību pārkāpumus, ko ilustr ēja doktora Benu ā 
Dakurī-Tablī [Benoît Dacoury-Tabley ] slepkav ība. Vēlāk pēc masu kapu atkl āšanas 
2002. gada 17. decembr ī Eiropas Savien ība atkal nosod īja šajā valstī pieļautos cilv ēktiesību 
pārkāpumus. 
 Pēc tam situ ācija uzlaboj ās līdz brīdim, kad tika noslepkavots žurn ālists Žans El ēns [Jean 
Hélène ], ko Eiropas Savien ība nosodīja 2003. gada 27. oktobra deklar ācijā, pēc kuras vald ība 
pārņēma savā kontrolē drošības spēkus. Pēc dažu m ēnešu pārtraukuma Eiropas Savien ība 
savā 2004. gada 25. marta deklar ācijā izteica nož ēlu par vardarb ības uzliesmojumu 
Kotdivuārā, un 2004. gada 8. apr īļa deklarācijā tika izteikta nož ēla par 25. marta notikumiem 
un pausts satraukums par citiem smagiem cilv ēktiesību pārkāpumiem turpm ākajās dienās, kā 
arī par vietējo un ārzemju pilso ņu drošību. 
Turklāt secinājumi pēc Komisijas īpašā paziņojuma par ANO veikto izmekl ēšanu par 
2004. gada 25. marta notikumiem, kas publiskoti 2004. gada 13. maij ā, ir visai pam ācoši: 
„Tas, kas notika 25. un 26. mart ā, bija nevain īgu civiliedz īvotāju masveida slepkav ība, kuras 
laikā tika pieļauti smagi cilv ēktiesību pārkāpumi. Šī izmeklēšana atkl āja, ka šos notikumus 
rūpīgi izplānoja un izpild īja drošības spēki, proti, policija, žandarm ērija, armija, k ā arī īpašo 
uzdevumu vien ības un, tā saucamie, paral ēlie spēki valsts augst āko amatpersonu vad ībā un 
atbildībā”. Saskaņā ar paziņojumu „ir 120 nogalin ātie, 274 ievainotie un 20 pazuduši bez 
vēsts”. 
Kopš tā laika ir notikuši v ēl citi satraucoši notikumi sakar ā ar cilvēktiesībām. Kanādas franču 
žurnālista Gija-Andr ē Kīfera [ Guy-André Kieffer ] pazušana piektdien ā, 2004. gada 16. apr īlī, 
kam sekoja „rietumnieku med ības” Abidžanas iel ās 7. jūnijā, kuru laik ā vairākiem desmitiem 
 
LV 3   LV cilvēku uzbruka ekstr ēmie „jaunie patrioti”. P ēc tam 2004. gada 25. j ūnijā kāds 
nekontrol ējams Kotdivu āras armijas p ārstāvis nogalin āja franču karavīru no „Opération 
Liconre” . Un 2004. gada 28. j ūnijā Abidžanas ce ļa malā tika atrasts miris 23. j ūnijā 
ekstrēmistiskās studentu feder ācijas FESCI  nolaupītais Kotdivu āras Revolucion ārās 
komunistisk ās partijas (PCRCI) jauniešu l īderis, tieslietu st udents Habibs Dodo [ Habib 
Dodo ], kurš bija ievietots mais ā ar cilpu ap kaklu. 
Visbeidzot, run ājot par Markus ī nolīgumā paredzēto Nacion ālās Cilvēktiesību komisijas 
izveidošanu, kas ar likumu tika pie ņemta parlamenta ārkārtas sesij ā 2004. gada apr īlī, 
jāatzīmē, ka tas nav noticis saska ņā ar Markus ī nolīgumā paredzēto. Patieš ām, Komisijas 
sastāvā nav iekļautas trīs „Forces Nouvelles”  kustības, kas parakst īja Markus ī nolīgumu, kura 
VI pielikuma 1. punkts paredz, ka „Komisijas sast āvā jāietilpst visu partiju deleg ātiem”. 
3. Runājot par demokr ātijas principiem, v ēl viens svar īgs Koton ū nolīguma elements ir 
konstatētās novirzes no Markus ī pieņemto saist ību ievērošanas. 
Īpaši lielu satraukumu izraisa iesp ēja organiz ēt 2005. gada v ēlēšanas atbilst īgos apstākļos. 
Ņemot vērā kavēšanos ar Markus ī nolīguma piem ērošanu, vairs neb ūs iespējams piem ērot I 
un II pielikumu par identifik āciju un v ēlēšanu sarakstiem. Prezidenta v ēlēšanu sarež ģīto 
jautājumu apsv ēršana, kas noteik ta III pielikum ā, arī ir ievērojami aizkav ējusies. 
  
Pirmkārt, ir būtiski aizkav ējusies vēlētāju skaita noteikšana, ko īsteno uzņēmējsabiedrība 
SITEL: tā ir uzsākta tikai 2004. gada j ūnijā un vienīgi zonās, ko kontrol ē valdība. Runājot par 
Nacionālo uzraudz ības un identifik ācijas komisiju (CNSI), kas dibin āta 2004. gada janv ārī 
saskaņā ar Markus ī nolīgumu, lai uzraudz ītu 2001. gad ā izveidotā Nacionālās Identifik ācijas 
biroja darbu, kas ir vien īgā organizācija ar ties ībām izsniegt person ību apliecinošus 
dokumentus, šai komisijai l īdz šim br īdim nav pieš ķirti nekādi finanšu l īdzekļi. Tikai 
2004. gada j ūlija sākumā beidzot tika nolemts pieš ķirt šai komisijai nelielu pabalstu. T āpēc 
vairs nav tehniski iesp ējams veikt v ēlēšanu sarakstu p ārveidošanu finansi ālu iemeslu d ēļ: šie 
abi uzdevumi ir j āveic atdal īti viens no otra, pašreiz ējā stadijā nezinot, uz k ādas uzskaites 
pamata, k ādu pašreiz ējā vēlēšanu komisija paredz ējusi veikt divu m ēnešu laik ā (no 
2005. gada janv āra vidus l īdz marta vidum), šo uzdevumu var ēs izpildīt, ja līdz šim nek āda 
identifikācija nav veikta. 
Turklāt, pilsonības likuma groz ījumu projekts v ēl nav pie ņemts: tas ir tikai iesniegts 
izskatīšanai Nacion ālajā asamblej ā 2004. gada j ūnijā. 
Visbeidzot, 2004. gada 3. ma ija likums par identifik āciju, kas tika pie ņemts aprīļa ārkārtas 
sesijā, izvirza ļoti nopietnu probl ēmu: kā faktiski izriet no š ā likuma 3. panta 5. punkta, tad 
nacionālās identifik ācijas kart ē tiks nor ādīts, vai pilson ība ir kopš dzimšanas, vai ieg ūta 
vēlāk - naturaliz ācijas procesa rezult ātā. Šāda norāde, kuras lietder ība nav pier ādīta, var 
izraisīt dažādus nekontrol ējamus pas ākumus. T ā potenciāli ietver milz īgu risku, k ā to jau ir 
apliecinājuši nesenie tra ģiskie notikumi cit ās valstīs. 
Otrkārt, runājot par v ēlēšanu režīmu, arī tā pārveidošana ir iev ērojami aizkav ējusies. 
Likumprojekts, ar kuru tiek main īts neatkar īgās vēlēšanu komisijas sast āvs, kas izveidota 
2001. gad ā un kurai ir izš ķiroša loma, jo uz t ās gulstas visa atbild ība par v ēlēšanu un 
referendumu organiz ēšanu, tika ierakst īts Nacion ālās Asamblejas k ārtējās sēdes dienask ārtībā 
tikai 2004. gada 28. apr īlī. Diskusijas laik ā deputāti, kas ir pret Markus ī nolīgumu, vēlreiz 
atgriezās pie neatkar īgās vēlēšanu komisijas sast āva jautājuma, kad vald ības iesniegtais 
 
LV 4   LV dokuments jau bija sast ādīts, saskaņā ar Markus ī nolīguma vadl īnijām, iekļaujot tajā visu 
Kotdivuāras politisko spektru. 24. j ūnijā teritorijas administr ācijas ministrs uzskat īja par 
vajadzīgu labāk izņemt šī dokumenta apspriešanu no dienas k ārtības, nevis pie ļaut, lai par to 
tiktu balsots necien īgā veidā, kā tas bija noticis apr īlī, ievēlot iepriekšmin ēto Nacion ālo 
Cilvēktiesību komisiju. Attiec ībā uz neatkar īgo vēlēšanu komisiju, FPI cer ēja iespaidot 
"Forces Nouvelles"  iekļaušanu centr ālajā struktūrā pēc atbruņošanās, un turkl āt vēlējās lai to 
klātbūtne ar laiku tiktu ierobežota. 
Bez tam ar ī jautājums par Konstitucion ālās padomes sast āvu, kurai ir iev ērojama loma 
vēlēšanu noris ē, jo tieši Padome pie ņem lēmumus par str īdīgiem jaut ājumiem v ēlēšanu sakar ā 
un izsludina v ēlēšanu rezult ātus, var k ļūt problem ātisks. ANO ģenerālsekretariāts savā 
2004. gada 6. janv āra paziņojumā Drošības padomei pats izvirz īja jautājumu par Padomes 
locekļu nominēšanu 2003. gada august ā. Padome sast āv no asto ņiem locek ļiem: iepriekš ējā 
Republikas prezidenta, trim locek ļiem, ko izvirza Padomes priekšs ēdētājs un Nacion ālā 
asambleja, un trim locek ļiem, ko izvirza Republikas prezidents, kurš izvirza ar ī Padomes 
priekšsēdētāju. Nomin ēšana, kas tika veikta 2003. gada august ā, netika apspriesta ar partij ām, 
pretēji Markus ī nolīgumu garam, kuros, tiesa gan, Konstitucion ālā padome nav min ēta. 
Apstākļi, kādos šī nominēšana notika, liek baid īties, ka nav izsl ēgts, ka šī Padome, iesp ējams, 
pieņems apšaub āmus lēmumus, tādus, kādus 2000. gad ā pieņēma Augst ākā tiesa, kas p ēc tam 
vairākas reizes tika aizst āta ar citām instanc ēm, tai skait ā Konstitucion ālo padomi. 
Tāpat arī ANO v ēl nav veikusi detaliz ētu vēlēšanu budžeta nov ērtējumu, jo ieilguš ās 
politiskās blokādes dēļ nav varējusi izsūtīt savu misiju, kurai bija j āveic šis darbs. 
Treškārt, attiecībā uz ārkārtīgi delikāto jautājumu par republikas prezidenta iev ēlēšanu 
vislielākās šaubas rada Markus ī pieņemto saist ību ievērošana. Ir pamats uzskat īt, ka par 
Konstitūcijas 35. panta groz īšanu, saska ņā ar Konstit ūcijas 126. pantu ir j ārīko referendums, 
bet paredz ētie grozījumi vēl nav iesniegti Nacion ālajā asamblej ā, kurai, saska ņā ar 
Konstitūcijas 125. pantu, vispirms ar divu trešda ļu balsu vair ākumu ir j ānobalso par 
grozījumu tekstu, pirms š ā likuma sakar ā tiek izsludin āts referendums. 
4. Runājot par tiesisku valsti, v ēl viens svar īgs Koton ū nolīguma elements, kas rada 
problēmas, ir fakts, ka valstij, š ķiet, trūkst juridisku l īdzekļu, lai pārvarētu grūtības, kas 
radušās sakarā ar revīziju kakao nozar ē, kuras finans ējumu nacion ālās vienotības valdība 
2003. gad ā pieprasīja no Eiropas Savien ības. 
Pirmais rev īzijas posms tika pabeigts pag ājušā gada ruden ī, par ko tika sast ādīts pagaidu 
ziņojums 2003. gada 9. oktobr ī. Šajā ziņojumā nebija aptverti visi  atskaites noteikumu 
aspekti, sav āktā informācija bija nepiln īga, sakarā ar sadarb ības trūkumu un dažu strukt ūru 
atteikumu pak ļauties audita pras ībām: paziņojumā uzsvērts, ka divas pašas noz īmīgākās 
resursu uzkr āšanas instit ūcijas atteic ās sadarboties ar šo rev īziju. 
 Šis pagaidu zi ņojums atkl āja zināmu skaitu probl ēmu, starp kur ām: 
– neskaidrības nozares institucion ālajā plānā, kuras raduš ās no juridisko formu daž ādības, 
kas izveidojuš ās četrās struktūrās, kuras 1999. gad ā aizstāja CAISTAB. Četras 
organizācijas: ARCC (Kafijas un kakao kontroles a ģentūra), BCC (Kafijas un kakao birža), 
FDPCC (Kafijas un kakao kooperat īvu attīstības un veicin āšanas fonds) un FRC (Kakao 
kontroles fonds), turkl āt vairākas ministrijas un starpmin istriju komiteja, kas turpm āk būs 
tiesīgas vadīt un reglament ēt šo sektoru; 
– neiespējamība pārraudzīt finanšu pl ūsmas, ņemot vērā datus par maks ājumu 
nepietiekam ību un/vai neesam ību, kas FDPCC b ūtu jāiemaksā Rezerves fond ā (kura rīcībā, 
 
LV 5   LV saskaņā ar pagaidu zi ņojumu, vajadz ētu būt vairāk nekā 100 miljardiem FCFA, kuru 
izmantojums v ēl ir jānosaka); 
– iekasēto līdzekļu un to izlietojuma atbilst ība: grūtības iegūt informāciju neļāva revidentiem 
sniegt atbildi uz šo b ūtisko jautājumu; 
– sektoram noteikto atvilkumu l īmeņa paaugstin āšana: 2001. gad ā diskusiju laik ā ar līdzekļu 
devējiem, īpaši ar Pasaules Banku un Starptautisko val ūtas fondu, tika noteikts, ka 
atvilkumu kopums nedr īkst pārsniegt 30 %, no kuriem 20 % nodok ļiem un 10 % maksai 
par ekspluat āciju: pagaidu zi ņojumā konstatēts, ka atvilkumi kopum ā veido apm ēram 
37 %. 
 
Pēc pagaidu zi ņojuma sa ņemšanas l īdzekļu devēji 2003. gada novembr ī nosūtīja vēstuli 
premjerministram, ar kuru tik ās 2004. gada janv ārī, lai vēlreiz pārliecinātu viņu par 
nepieciešam ību īstenot rev īzijas otro posmu un nekav ējoties veikt aizsardz ības pasākumus, 
kas minēti pagaidu zi ņojumā. 
 Valdība izvirz īja priekšpl ānā šo četru organiz āciju „priv āto statusu”, kas kav ēja valsti 
piespiest ats ākt šo organiz āciju finanšu pl ūsmu revīziju. Sav ā atgādnē līdzekļu devēji 
akcentēja, ka: 
- visi atvilkumi tika noteikti ar ministrijas dekr ētu, nevis balstoties uz br īvprātīgiem 
ieguldījumiem no lauksaimnieku puses; 
- katrā administr ācijas padom ē vai vadības padom ē jābūt vienam valsts komis āram, kura 
uzdevums ir uzraudz īt noteikumu iev ērošanu, konsult ēt puses un saska ņot viedok ļus atšķirību 
gadījumā. 
 
Līdz šai dienai otrais rev īzijas posms nav uzs ākts, jo organiz ācijas ir atk ārtoti atteikuš ās 
pielaist revidentus, kaut  gan Komisija gan Abidžan ā, gan Brisel ē nepārtraukti m ēģina 
pārliecināt Kotdivu āras varas iest ādes par nepieciešam ību novest rev īziju līdz galam. Brisel ē 
Komisija vair ākkārt ir aktualiz ējusi šo jaut ājumu augst ākajā līmenī, īpaši tiekoties ar 
lauksaimniec ības ministru 2004. gada 13. febru ārī, ar premjerministru – 2004. gada 
25. februārī un ar nacion ālās samierin āšanas ministru – 2004. gada 29. j ūnijā. 
Izskatās, ka šo organiz āciju atkārtoto atteikšanos veikt rev īziju nav iesp ējams sodīt tiesiskā 
ceļā. Šāda tiesisku l īdzekļu neesamība liecina par tiesiskuma principu neiev ērošanu. 
 
5. Ņemot vērā visu iepriekšmin ēto, Komisija uzskata, ka saska ņā ar Koton ū nolīguma 9. un 
96. pantu ir pamats uzs ākt apspriešanos ar Kotdivu āru. 
Šādas apspriešan ās mērķis ir : 
• atgādināt par Eiropas Savien ības rūpēm par cilv ēktiesību pārkāpumiem, un uzzin āt, ko 
Kotdivuāra gatavojas uzs ākt, lai izbeigtu nesod āmības gaisotni, kas ir labv ēlīga noziegumu 
izdarīšanai, un lai ieliktu pamatus ilgstošai tiesiskuma nostiprin āšanai, īpaši likumdošanas, 
reglament ējošā un tielietu jom ā, tādējādi uzlabojot pašreiz ējo situāciju valstī; 
• akcentēt īpašo nozīmi, ko Eiropas Savien ība piešķīrusi 2005. gada v ēlēšanu organiz ēšanai 
atbilstīgos apstākļos, lai neatk ārtotos 2000. gada notikumi, ka s bija par iemeslu iepriekš ējo 
 
LV 6   LV apspriežu uzs ākšanai 2001. gada febru ārī, un uzzin āt, ko Kotdivu āra gatavojas dar īt, lai šīs 
vēlēšanas notiktu paredz ētajā laikā; 
• atgādināt par nepieciešam ību, ko Eiropas Savien ība un citi l īdzekļu devēji uzskata par 
neatliekamu, lai Kotdivu āras valsts veiktu visus pas ākumus, apliecinot savu autorit āti, kas 
sekmētu kakao nozares t ās revīzijas otrā posma veiksm īgu iznākumu, ko uzs āka pēc pašas 
pieprasījuma 2003. gad ā;  
• noteikt, vai ir pamats veikt pas ākumus saska ņā ar Koton ū nolīguma 96. pantu. 
6. Visu šo iemeslu d ēļ Komisija pied āvā Eiropas Padomei aicin āt Kotdivu āru uz apspried ēm, 
piemērojot Koton ū nolīguma 9. un 96. pantu, saska ņā ar pievienot ās vēstules projektu. 
 
LV 7   LV PIELIKUMS  
Briselē, (datums )  
 
Kotdivuāras Republikas prezidentam 
V.E. Lorānam Gbagbo kungam 
Prezidenta kanceleja 
Abidžanā 
Kotdivuārā 
PROJEKTS 
 
Jūsu Ekselence, 
prezidenta kungs,  
Eiropas Savien ība savas prezident ūras ziņojumos, k ā arī tiekoties ar augst ām Kotdivu āras 
amatperson ām politiska dialoga ietvaros, kas norisin ās ar Jūsu valsti, ir vair ākkārt paudusi 
bažas par situ āciju Kotdivu ārā. 
Eiropas Savien ība ir norūpējusies par situ āciju cilvēktiesību jomā un par Markus ī nolīguma 
piemērošanas kav ēšanās sekām attiecībā uz ticamu, atkl ātu un pārredzamu v ēlēšanu 
organizēšanas iesp ēju 2005. gad ā atbilstīgos apstākļos, un par neiesp ējamību sešu m ēnešu 
laikā turpināt Eiropas Savien ības finans ēto kafijas un kakao nozares rev īziju, kas tika uzs ākta 
2003. gad ā pēc Kotdivu āras nacion ālās vienotības valdības piepras ījuma. 
Piemērojot Koton ū nolīguma 96. pantu, man ir tas gods Ei ropas Kopienas un Eiropas 
Savienības dalībvalstu v ārdā aicināt Jūsu valsti uz apspried ēm, lai, kā to paredz Nol īgums, 
veiktu padzi ļinātu situācijas izpēti un vajadz ības gadījumā to uzlabotu. 
 
Es ierosinu uzs ākt apspriedes visdr īzākajā laikā, savstarp ēji vienojoties par datumu, Eiropas 
Padomes telp ās. 
 
Jūsu Ekselence, prezidenta kungs, l ūdzu, pieņemiet manus visdzi ļākās cieņas apliecin ājumus. 
 Padomes v ārdā Komisijas v ārdā 
Kopijas: ĀKK Vēstnieku komitejas priekšs ēdētājam 
 ĀKK valstu grupas ģenerālsekretāram