EIROPAS KOMISIJA Briselē, 14.12.2021 COM(2021) 790 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI



















par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regula (EK) Nr. 1185/2009 attiecībā uz statistiku par pesticīdiem























1.Ievads 1.1.Vispārīga informācija Ar Regulu (EK) Nr. 1185/2009 (“regula”) ir izveidots kopējs pamats attiecībā uz Eiropas statistiku par pesticīdiem. Tā aptver statistiku par pesticīdu tirgvedību (“pesticīdu tirdzniecības statistika”) un statistiku par pesticīdu izmantošanu lauksaimniecībā. Saskaņā ar regulas 7. pantu Komisijai reizi piecos gados ir jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par tās īstenošanu. Šajā ziņojumā īpaši novērtē nosūtīto datu kvalitāti, izmantotās datu vākšanas metodes un slogu, ko tas rada uzņēmumiem, lauku saimniecībām un valstu pārvaldes iestādēm. Tajā arī apskata, cik lielā mērā šī statistika ir lietderīga pesticīdu ilgtspējīgas izmantošanas stratēģijas īstenošanā, jo īpaši regulas 1. pantā noteikto mērķu sasniegšanā. Tajā ietver priekšlikumus datu kvalitātes un datu vākšanas metožu turpmākai uzlabošanai, kas savukārt palīdz uzlabot datu tvērumu un salīdzināmību un samazina slogu uzņēmumiem, lauku saimniecībām un valstu pārvaldes iestādēm. Eiropas statistika par pesticīdiem ir īpaši izmantojama Direktīvas 2009/128/EK 4. un 15. panta mērķiem. Turklāt regulai ir cieša saikne ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, jo īpaši tās 67. pantu, kas nosaka konkrētus ziņošanas un informācijas glabāšanas pienākumus attiecībā uz pesticīdu laišanu tirgū un izmantošanu. Šis ir otrais ziņojums par regulas īstenošanu, un tas aptver 2015.–2019. pārskata gadu gan attiecībā uz pesticīdu tirdzniecību, gan pesticīdu izmantošanu lauksaimniecībā. Pirmais ziņojums, ko pieņēma 2017. gadā, aptvēra 2011.–2014. pārskata gadu attiecībā uz pesticīdu tirdzniecību un 2010.–2014. pārskata gadu attiecībā uz pesticīdu izmantošanu lauksaimniecībā. 1.2.Norises ES līmenī kopš pēdējā ziņojuma 2019. gada maijā tika pieņemta Komisijas Direktīva (ES) 2019/782 , ar ko izveido saskaņotus riska indikatorus, lai novērtētu pesticīdu izmantošanas risku tendences. Ar šo direktīvu izveido saskaņotus riska indikatorus, kas minēti Direktīvas 2009/128/EK 15. panta 1. punktā. Saskaņoto riska indikatoru Nr. 1 (SRI 1), ar ko mēra pesticīdu izmantojumu un radīto risku, Eurostat aprēķina, izmantojot pesticīdu tirdzniecības statistikas datus, kuri savākti saskaņā ar regulu, un Komisijas direktīvā noteiktās grupas un bīstamības svērumu. Komisija 2020. gada maijā pieņēma stratēģiju “No lauka līdz galdam. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā”. Šīs stratēģijas mērķis ir paātrināt pāreju uz ilgtspējīgu pārtikas sistēmu. Tajā iekļauts mērķis līdz 2030. gadam par 50 % samazināt ķīmisko pesticīdu vispārējo lietošanu un risku un par 50 % samazināt bīstamāku pesticīdu lietošanu. Stratēģijas rīcības plānā Komisija ierosināja pārskatīt regulu, lai novērstu datu trūkumu un pastiprinātu uz pierādījumiem pamatotas rīcībpolitikas veidošanu. Revīzijas palāta 2020. gada februārī publicēja ziņojumu “Augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīga lietošana”, kurā novērtēts, vai Komisijas un dalībvalstu pasākumi ir mazinājuši ar augu aizsardzības līdzekļu (AAL) lietošanu saistīto risku un vai attiecīgie tiesību akti nodrošinājuši efektīvus stimulus, lai samazinātu atkarību no AAL. Ziņojumā bija iekļauti vairāki ieteikumi Komisijai par pesticīdu statistiku, proti: ·uzlabot piekļuvi statistikai par AAL; ·atcelt ierobežojošās prasības attiecībā uz AAL statistikas datu apkopošanu (regulas 3. panta 4. punkts), lai varētu publicēt noderīgāku statistiku (piemēram, datus par AAL ar zemu riska pakāpi un aktīvām vielām ar specifiskām īpašībām); ·precizēt, uzlabot un saskaņot prasības attiecībā uz ES statistiku par AAL izmantošanu lauksaimniecībā (regulas II pielikums), lai to padarītu pieejamāku, salīdzināmāku un noderīgāku (izpildes termiņš: 2023. gads). Juridiskais instruments, kas izvēlēts vajadzīgo uzlabojumu veikšanai ir tiesību akta priekšlikums Regulai par statistiku par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi (SAIO), ko Komisija pieņēma 2021. gada 2. februārī. Šis priekšlikums aptver lauksaimniecības statistiku par kultūrām, dzīvniekiem un lauksaimniecības produktu cenām, barības vielām un bioloģisko ražošanu, kā arī augu aizsardzības līdzekļu tirdzniecību un izmantošanu lauksaimniecībā. Tam stājoties spēkā, regula tiks atcelta. 2.Tvērums un saturs Saskaņā ar regulas 2. panta a) punktu “pesticīdi” attiecas uz augu aizsardzības līdzekļiem (AAL), kā definēts Regulas (EK) Nr. 1107/2009 2. panta 1. punktā, vai biocīdiem produktiem, ko izmanto kā AAL, kā definēts Direktīvas 98/8/EK 2. panta 1. punktā. Tie sagrupēti šādās kategorijās: ·fungicīdi un baktericīdi; ·herbicīdi, zāles un sūnu iznīcinātāji; ·insekticīdi un akaricīdi; ·moluskicīdi;

·augu augšanas regulatori; ·citi augu aizsardzības līdzekļi. Darbīgo vielu saraksts attiecībā uz 2016. pārskata gadu tika atjaunināts ar Komisijas Regulu (ES) 2017/269. Datu apkopojumā iekļautas vielas, kas apstiprinātas laikposmā no 2011. gada līdz 2016. gadam, bet dažas vielas klasificētas atšķirīgi (piemēram, no galvenās grupas “Insekticīdi un akaricīdi” pārvietotas uz grupu “Citi augu aizsardzības līdzekļi” vai no pēdējās minētās galvenās grupas pārvietotas uz grupu “Fungicīdi un baktericīdi”). Tas radīja pārtraukumu laikrindā. Komisija (Eurostat) un dalībvalstis strādā, lai izveidotu saskaņotu datu kopu laika griezumā. Regulā noteikts, ka dalībvalstīm ik gadu jānosūta Komisijai (Eurostat) statistikas dati par katru gadu tirgū laistajiem pesticīdiem (pesticīdu tirdzniecības statistika). Turklāt tām jāsniedz statistikas dati par lauksaimniecībā izmantotajiem pesticīdiem par piecu gadu laikposmiem. Šis ziņojums attiecas uz datiem un kvalitātes ziņojumiem, kas nosūtīti par 2015.–2019. (ieskaitot) pārskata gadu. No regulas noteikumiem izriet divi būtiski trūkumi. Regulas prasības par datu summēšanu (3. panta 4. punkts) nosaka, ka nav publicējami nekādi darbīgo vielu līmeņa dati. Tas ļoti ietekmē datu pieejamību. Vēl viens būtisks trūkums attiecībā uz pašreizējo datu vākšanu ir tas, ka pesticīdu izmantošanas dati nav saskaņoti, proti, dalībvalstis var brīvi izvēlēties pārskata gadu piecu gadu laikposmā (2015.–2019. gads) un to kultūru sarakstu, kuras tās uzskata par raksturīgām savas valsts apstākļiem. 2.1.Tvērums 2.1.1.Pesticīdu tirdzniecības statistika Saskaņā ar regulu ES dalībvalstīm, Islandei un Norvēģijai ir pienākums nosūtīt pesticīdu tirdzniecības statistiku līdz N + 1. gada 30. decembrim, bet valsts kvalitātes ziņojumus — līdz N + 2. gada 31. martam. Šveice, Melnkalne un Turcija datus un kvalitātes ziņojumus nosūta brīvprātīgi. 2.1.2.Statistika par pesticīdu izmantošanu lauksaimniecībā Saskaņā ar regulu ES dalībvalstīm, Islandei un Norvēģijai (šeit minētajiem nolūkiem kopā dēvētas par “dalībvalstīm”) 12 mēnešu laikā pēc katra piecu gadu laikposma beigām ir pienākums nosūtīt datus un kvalitātes ziņojumus par pesticīdu izmantošanu lauksaimniecībā attiecībā uz izvēlētām kultūrām. Otrais piecu gadu laikposms beidzās 2019. gada 30. decembrī, un valstīm bija jānosūta dati un kvalitātes ziņojumi līdz 2020. gada 30. decembrim. Izraudzītajām kultūrām jāpārstāv dalībvalstī audzētās kultūras un izmantotās vielas. Pārskata periods ir laikposms, kurš nepārsniedz 12 mēnešus, kad tiek veikti visi augu aizsardzības pasākumi, kas tieši vai netieši saistīti ar attiecīgo kultūru. 2.2.Datu vākšanas metodes un avoti Saskaņā ar regulu dalībvalstis var izmantot dažādus līdzekļus vajadzīgo datu vākšanai. Dalībvalstis var izmantot apsekojumus, informāciju attiecībā uz pesticīdu laišanu tirgū un izmantošanu, kas izriet no pienākumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 67. pantu, administratīvos avotus vai šo līdzekļu kombināciju, tostarp statistiskās novērtēšanas procedūras, kas pamatojas uz ekspertu secinājumiem vai modeļiem. 2.2.1.Pesticīdu tirdzniecības statistika Attiecībā uz lielāko daļu dalībvalstu pamatā esošie primārie dati par pesticīdu tirdzniecību ir iegūti no administratīviem avotiem, kuriem ziņošana ir obligāta, proti, Regulas (ES) Nr. 1107/2009 67. panta 3. punkts paredz, ka atļauju turētājiem jāsniedz dalībvalstu kompetentajām iestādēm visi dati, kas attiecas uz augu aizsardzības līdzekļu pārdošanas apjomu saskaņā ar ES tiesību aktiem, kuri attiecas uz augu aizsardzības līdzekļu statistiku. Dažas valstis izmanto citus datu avotus, piemēram, skaitīšanu un (izlases) apsekojumus vai administratīvo un citu avotu kombināciju. Vairāk informācijas par valstu praksi var atrast valstu kvalitātes ziņojumos. 2.2.2.Statistika par pesticīdu izmantošanu lauksaimniecībā Statistika par pesticīdu izmantošanu lauksaimniecībā parasti ir pamatota ar lauksaimnieku statistikas apsekojumiem. Dažās valstīs skaitīšana tiek veikta tikai attiecībā uz saimniecībām, kuru platība pārsniedz noteiktu hektāru robežvērtību, vai pamatojoties uz paredzamo saimniecības apgrozījumu. Tikai izņēmuma gadījumos tiek izmantotas citas datu vākšanas metodes: divas valstis izmanto esošos administratīvos datus par pesticīdu izmantošanu, divas valstis izmanto lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla (FADN) datus, divas valstis ekstrapolē izmantošanu no pesticīdu tirdzniecības datiem, un viena valsts izmanto zinātnisku pētījumu, kura pamatā ir pesticīdu atlieku daudzums gruntsūdeņu monitoringa stacijās. Dažos gadījumos informācija tiek vākta, izmantojot elektroniskus līdzekļus, piemēram, tiešsaistes apsekojumus vai lauku saimniecību pārvaldības programmatūru. Tomēr vairākas valstis norādīja, ka elektroniskos līdzekļus nevarēja izmantot. Galvenās metodes, ko valstis izmanto datu vākšanā, ir papīra anketas (7 valstis), tiešās intervijas (6 valstis), kā arī telefonintervijas un elektroniskas anketas (4 valstis katrai metodei) vai metožu kombinācija. Citas metodes ir digitāli ieraksti, ko lietotāji veic, izmantojot tīmekļvietnes, tieša pastāvīga piekļuve datiem datubāzēs, datorizētas telefonintervijas un datorizētas intervijas tīmeklī. Vairāk informācijas par valstu praksi var atrast valstu kvalitātes ziņojumos. 2.3.Nosūtīto datu kvalitāte Dalībvalstis ir atbildīgas par pesticīdu statistikas kvalitāti, savukārt Komisija (Eurostat) veic vajadzīgos pasākumus, lai atklātu kļūdas saņemtajos datos. Dalībvalstis nosūta informāciju par visām darbīgajām vielām un visiem kodu saraksta summētajiem rādītājiem, tostarp konfidenciālus datus, izmantojot vienoto ievades punktu (EDAMIS portālu) un ievērojot pieprasīto datņu struktūru un ierakstu formātu. Datu nosūtīšanas tehniskajās procedūrās piemēro augstu standartizācijas līmeni. Komisija (Eurostat) uztur uzticamu IT sistēmu datu saņemšanai, validēšanai un apstrādei un veic vairāku veidu datu pārbaudes, proti, katras valsts ziņojuma anketas pilnīguma un konsekvences pārbaudi, pesticīdu apjomu summēto rādītāju pārbaudi un laikrindu pārbaudi attiecībā uz attīstību laika griezumā. Pirms statistikas izplatīšanas Komisija (Eurostat) veic arī manuālas sekundārās konfidencialitātes pārbaudes un aicina valstis nosūtīt pārskatītus datus, ja tiek atklātas kļūdas.

2.3.1.Pesticīdu tirdzniecības statistika Vairums dalībvalstu turpināja savlaicīgi sniegt savas datu kopas un labi sadarbojās, kad bija vajadzīgas turpmākas pārbaudes vai labojumi. Attiecībā uz precizitāti, ticamību un salīdzināmību — vairums valstu apstiprināja, ka to primārie pesticīdu tirdzniecības dati ir savākti no atļauju turētājiem. Tās uzskatīja, ka šo avotu sniegto datu kvalitāte kopumā ir laba. Dalībvalstis ziņoja, ka savu datu statistiskās kvalitātes nodrošināšanai tās veikušas tādus pasākumus kā daudzuma datu salīdzināšana ar iepriekšējā gada datiem, salīdzināšana ar ārējiem datu avotiem, deklarēto daudzumu un produktu ticamības kontrole, nestandarta un trūkstošo daudzumu kontrole un izlases veida pārbaudes. Tās arī ziņoja, ka piemēro Eiropas Statistikas prakses kodeksa noteikumus. 2.3.2.Statistika par pesticīdu izmantošanu lauksaimniecībā Lielākā daļa valstu savas datu kopas iesniedza savlaicīgi un ātri reaģēja uz papildu pārbaužu un/vai labojumu pieprasījumiem. Viena valsts sniedza datus vairākus mēnešus vēlāk. Attiecībā uz precizitāti, ticamību un salīdzināmību vairums dalībvalstu uzskatīja, ka iesniegto datu kvalitāte ir laba. Lielākā daļa valstu uzskata, ka datu kvalitāte kopš pirmā ziņojuma publicēšanas 2017. gadā nav mainījusies. Sešas valstis ziņoja par vispārēju statistikas datu kvalitātes uzlabošanos. Tikai viena valsts ziņoja, ka datu salīdzināmība ir pasliktinājusies. Ar pesticīdiem apstrādāto platību nav viegli summēt, jo darbīgās vielas ir jāapkopo ķīmisko vielu klasēs. Ja darbīgās vielas, kas pieder pie vienas un tās pašas ķīmisko vielu klases vai grupas, izmanto tajā pašā fiziskajā platībā, pareizu šīs platības summēšanu, neveicot divkāršu uzskaiti, var veikt tikai tad, ja tas ņemts vērā, izstrādājot apsekojumu. Vairāk nekā puse valstu nevar garantēt, ka ir izslēgta ar pesticīdiem apstrādāto kultūru platību divkārša uzskaite, un tas ierobežo iespējas izplatīt datus par apstrādātajām platībām. Šīs platības var summēt tikai valsts statistikas iestādes, jo ir vajadzīga detalizēta zemesgabalu līmeņa informācija. 3.Atbilstība — statistikas datu lietderība un izplatīšana Eurostat savā izplatīšanas datubāzē publicē divas datu kopas par pesticīdu statistiku, proti, attiecībā uz tirdzniecību un pesticīdu izmantošanu lauksaimniecībā. Regulas prasības par datu summēšanu (3. panta 4. punkts) paredz, ka Komisija (Eurostat) nevar publicēt nekādus datus par darbīgajām vielām. Ņemot vērā datu summēšanas prasības un sarežģītos konfidencialitātes jautājumus, Komisija (Eurostat) sākotnēji izplatīja tikai statistiku par tādu pesticīdu tirdzniecību, kuri iekļauti augstākajā hierarhijas līmenī, kā noteikts regulas III pielikumā, proti, “galvenajās grupās” (izplatīta kopš 2013. gada). Nākamais hierarhijas līmenis “līdzekļu kategorija” tika pievienots 2018. gadā, bet “ķīmisko vielu klase” — 2021. gadā. Tāpēc datu pieejamība kopš iepriekšējā pārskata perioda ir uzlabojusies. Publicēto pesticīdu statistiku joprojām ietekmē konfidencialitātes ierobežojumi. Tie ir saistīti ar Regulā (EK) Nr. 223/2009 noteikto statistisko konfidencialitāti un attiecas uz datiem, kas ļauj tieši vai netieši identificēt statistiskās vienības, tādējādi atklājot individuālu informāciju. Statistiskās konfidencialitātes ietekme ir dažāda, un tā ir atkarīga no dalībvalsts, pesticīdu veida un gada. Tas saistīts ar pesticīdu ražošanas un lauksaimniecības struktūru valstī. Par laikposmu no 2011. gada līdz 2019. gadam konfidenciāli ir dati par mazāk nekā 1 % no kopējā pārdotā apjoma. Vairākas dalībvalstis izplatīja pesticīdu tirdzniecības statistiku valsts mērogā, nepiemērojot nekādu konfidencialitāti. Komisija (Eurostat) atvieglo piekļuvi valstu statistikai, Eiropas metadatu datnes pielikumā nodrošinot saites uz valstu statistiku par pesticīdiem. Statistiku par pesticīdu izmantošanu lauksaimniecībā ir ļoti grūti publicēt summēšanas prasību, pārskata gadu un kultūru saskaņošanas trūkuma un “apstrādātās platības” jēdziena dēļ, proti: ·regulā noteikts, ka katrai valstij ir jāaptver izraudzītas kultūras un saistītās darbīgās vielas, kas raksturo to lauksaimniecību, nevis visas valstī izmantotās kultūras un pesticīdi. Vienā pārskata gadā vienas valsts paziņoto kultūru skaits ir no 2 līdz 51. Kopā apsekotas aptuveni 150 dažādas kultūras . Lai uzlabotu datu salīdzināmību attiecībā uz 2020.–2024. gada pārskata periodu, Komisija (Eurostat) ir sagatavojusi kultūru saskaņošanas priekšlikumu. Tomēr dalībvalstis var izlemt, vai tās šo priekšlikumu vēlas ievērot; ·valstis var izvēlēties pārskata gadu regulā noteiktajā piecu gadu laikposmā. Dažas valstis sniedza datus par vienu no pieciem pārskata gadiem, citas ziņoja par visiem pieciem pārskata gadiem (dažādas kultūras);

·ar pesticīdiem apstrādāto platību nav viegli summēt, jo darbīgās vielas ir jāapkopo ķīmisko vielu klasēs, kā minēts 2.3.2. iedaļā. Visi minētie faktori būtiski ierobežo datu par pesticīdu izmantošanu lauksaimniecībā salīdzināmību un lietderību. 2019. gadā Komisija (Eurostat) publicēja pētījumu par datiem, kas attiecas uz pesticīdu izmantošanu lauksaimniecībā. Šajā pētījumā tika apkopoti galvenie datu vākšanas rezultāti un problēmas. 2020. gadā tika publicēta piecu gadu laikposma datu kopa par 2010.–2014. gadu, un 2021. gadā tika pievienota datu kopa par 2015.–2019. gadu. No sākuma šajā datu kopā bija ietverti visi trīs hierarhijas līmeņi, proti, galvenā grupa, līdzekļu kategorija un ķīmisko vielu klase. Dati par apstrādātajām platībām (hektāriem) attiecībā uz pirmo piecu gadu laikposmu vispār nebija izplatāmi, jo nevarēja izslēgt divkāršu uzskaiti. Attiecībā uz otro piecu gadu laikposmu varēja izplatīt tikai tos datus par apstrādātajām platībām, kuri saņemti no valstīm, kas varēja garantēt, ka platība uzskaitīta tikai vienu reizi (11 valstis). Attiecībā uz visām pārējām valstīm ir izplatīts tikai pesticīdu daudzums (kilogramos). Mikrobioloģisko pesticīdu datu publicēšanu apgrūtina paziņojamā vienība (darbīgās vielas kilogrami), jo nav saskaņota veida, kādā mikrobioloģiskajiem pesticīdiem piemērotākās vienības (kolonijas veidojošās vienības (KVV) vai starptautiskās vienības (SV)) pārvērst kilogramos. Šo pārvēršanas problēmu dēļ izplatītajos datos nav iekļautas mikrobioloģiskās vielas (tirdzniecība vai izmantošana lauksaimniecībā). Tas ierobežo iespējas uzraudzīt šo darbīgo vielu izmantošanu. Pamatojoties uz pesticīdu tirdzniecības statistiku un ievērojot pienākumus, kas noteikti Direktīvas 2009/128/EK 15. panta 1. punktā un Komisijas Direktīvā (ES) 2019/782, Komisija aprēķināja un publicēja saskaņoto riska indikatoru Nr. 1. Šos statistikas datus izmanto arī, lai uzraudzītu stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķus attiecībā uz ķīmisko pesticīdu vispārējās lietošanas un riska samazināšanu un bīstamāku pesticīdu lietošanas samazināšanu. Galvenie pesticīdu statistikas lietotāji Eiropas Komisijā ir Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāts, Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts, Vides ģenerāldirektorāts un Kopīgais pētniecības centrs. Citi pesticīdu statistikas lietotāji ir valsts iestādes, pētnieki, uzņēmējdarbības sektors, NVO, studenti un sabiedrība. Šo statistiku kopā ar citiem attiecīgiem datiem izmanto, lai novērtētu progresu augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas radītā riska samazināšanā. Datu lietotāji ir vairākkārt norādījuši, ka vajadzīgs vairāk pieejamu datu, t. i.: ·dati par darbīgajām vielām pesticīdos, kas paredzēti tirdzniecībai un izmantošanai lauksaimniecībā; ·saskaņoti un biežāk apkopoti dati par pesticīdu izmantošanu lauksaimniecībā: tās pašas kultūras un ikgadēja datu vākšana; un ·detalizētāki telpiskie (reģionālie) dati par izmantošanu lauksaimniecībā. Komisija strādā, lai uzlabotu minēto datu pieejamību un kvalitāti (sīkāku informāciju sk. 5. iedaļā). 4.Izmaksas un slogs 4.1.Izmaksas Valstu statistikas iestādes un citas statistikas iestādes ir aprēķinājušas, ka vispārējās gada izmaksas attiecībā uz datu vākšanu par pesticīdu tirdzniecību un pesticīdu izmantošanu lauksaimniecībā 23 ES dalībvalstīm un Norvēģijai ir aptuveni 4,7 miljoni EUR. Turklāt tās ietver aptuveni 43 cilvēku darba ieguldījumu (pilnslodzes ekvivalentos). Vidējais rādītājs katrai valstij ir 53 000 EUR un vienam pilnslodzes ekvivalentam atbilstīgs darbaspēks. Lielākajā daļā valstu ziņotās izmaksas un darbaspēks ir diezgan ierobežots. 4.2.Slogs Slogs respondentiem (atļaujas turētājiem — saistībā ar pesticīdu tirdzniecību, bet lauku saimniecībām un citiem profesionāliem lietotājiem, kas darbojas lauksaimniecības sektorā, — saistībā ar pesticīdu izmantošanu lauksaimniecībā) un valstu pārvaldes iestādēm ir dažāds un atkarīgs no izvēlētās datu vākšanas metodes. Valstis ziņoja, ka iestādēm un respondentiem radītais slogs saistībā ar pesticīdu tirdzniecības datu vākšanu ir salīdzinoši neliels, jo atļaujas turētājiem ir administratīva atbildība ziņot kompetentajām iestādēm par visu tirgū laisto darbīgo vielu tirdzniecību. Vairumā gadījumu statistika ir šā administratīvā procesa blakusprodukts. Citāda situācija ir attiecībā uz pesticīdu izmantošanu lauksaimniecībā, proti, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 visiem profesionālajiem lietotājiem jāglabā informācija par izmantotajiem pesticīdiem. Būtībā šai informācijai vajadzētu būt pieejamai pēc pieprasījuma. Tomēr vairāku iemeslu dēļ tās izmantošana statistikai ir ļoti sarežģīta, proti, informācija tiek glabāta lauku saimniecības līmenī; informācija reti ir saskaņota; informāciju var glabāt jebkādā formā (papīra vai elektroniskā). Tāpēc lielākā daļa valstu statistikas iestāžu ir izvēlējusies organizēt statistikas apsekojumu. Valstis, kas izmantoja statistikas apsekojumus, ziņoja par dažāda līmeņa slogu respondentiem — sākot no dažām minūtēm (mazas lauku saimniecības, kuras izmanto ziņošanu elektroniskā veidā) līdz trim stundām (lielākas lauku saimniecības, kas izmanto anketas papīra formā). Pat valstīs, kas veic statistikas apsekojumus, papildu slogs respondentiem ir samērīgs, jo profesionālajiem lietotājiem jebkurā gadījumā ir pienākums glabāt informāciju par izmantotajiem pesticīdiem. Septiņās valstīs, kurās izmanto administratīvos ierakstus par pesticīdu izmantošanu, FADN datus, ekspertu aprēķinus vai zinātnisko modelēšanu, respondentiem papildu sloga nav. Salīdzinot ar pirmo piecu gadu laikposmu, vairākas valstis slogu ir samazinājušas, izmantojot dažādus pasākumus, piemēram, lietotājiem draudzīgākas anketas (6), datu vienkāršāku nosūtīšanu (5), mazāk apsekoto mainīgo lielumu (3), savākto datu vairākkārtēju izmantošanu (3), citus (3). Astoņas valstis ziņoja, ka kopš iepriekšējā kvalitātes ziņojuma (pirms 5 gadiem) nav piemērojušas nekādus pasākumus, lai slogu samazinātu.