Komisijas dienestu darba dokuments - Pavaddokuments Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva par Kopienā reģistrētu smago kravas transportlīdzekļu modernizēšanu, aprīkojot tos ar spoguļiem Ietekmes novērtējuma kopsavilkums {COM(2006)570} /* SEC/2006/1239 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 5.10.2006 SEC(2006) 1239 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Pavaddokuments Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVApar Kopienā reģistrētu smago kravas transportlīdzekļu modernizēšanu, aprīkojot tos ar spoguļiemIetekmes novērtējuma kopsavilkums{COM(2006)570} 1. PROBLēMAS BūTīBA UN MēRķIS Ļoti daudzus satiksmes negadījumus izraisa lielu transportlīdzekļu vadītāji, kas neievēro, ka viņu transportlīdzekļa tuvumā vai līdzās tam atrodas citi satiksmes dalībnieki. Šie negadījumi bieži saistīti ar virziena maiņu krustojumos, mezglos vai apļveida krustojumos, kad autovadītāji nepamana citus satiksmes dalībniekus t.s. neredzamajā zonā, kas veidojas to transportlīdzekļu tiešā tuvumā. Tiek lēsts, ka Eiropas Savienībā šādos negadījumos ik gadus iet bojā vairāk nekā 400 cilvēku. Vairums šādos negadījumos cietušo ir gājēji vai divriteņu transportlīdzekļu vadītāji, kas pieder pie sevišķi neaizsargātiem satiksmes dalībniekiem. Eiropas likumdevējs ir pievērsis uzmanību šim jautājumam. 2003. gadā Eiropas Parlaments un Padome pieņēma Direktīvu 2003/97/EK par netiešās redzamības ierīcēm[1]. Saskaņā ar šo direktīvu 2006. gadā jauniem transportlīdzekļu tipiem un attiecīgi 2007. gadā jauniem transportlīdzekļiem dalībvalstu iestādes var piešķirt apstiprinājumu tikai tad, ja tie aprīkoti ar spoguļiem un citām netiešās redzamības sistēmām, kas atbilst noteiktām prasībām, lai samazinātu transportlīdzekļu neredzamās zonas. Direktīva 2003/97/EK nesen tika grozīta, paredzot, ka ar platleņķa un tuvās redzamības spoguļiem jāaprīko transportlīdzekļi, kuru masa ir virs 3,5 tonnām līdzšinējo 7,5 tonnu vietā[2]. Ņemot vērā smago kravas transportlīdzekļu (SKT) darbmūžu, jauno tiesību aktu ietekme ilgākā laika posmā ir visnotaļ ierobežota. ES-25 smago kravas automobiļu parkā (> 3,5 tonnas) ietilpst gandrīz 5 miljoni transportlīdzekļu. Ik gadus ES teritorijā tiek reģistrēti nedaudz vairāk kā 300 000 jaunu smago kravas transportlīdzekļu. Tas nozīmē, ka, sākot ar 2007. gadu, 16 gadu laikā (t.i., līdz 2023. gadam) smago kravas transportlīdzekļu parks nomainīsies pilnībā. Šīs direktīvas mērķis ir uzlabot esošo smago kravas transportlīdzekļu netiešās redzamības lauku un tādējādi palīdzēt glābt dzīvības uz Eiropas ceļiem. Tā kā esošo smago kravas transportlīdzekļu netiešās redzamības lauka uzlabošana saistīta ar jau apstiprinātas un juridiski atļautas sistēmas tehniskiem pārveidojumiem, īpaša uzmanība pievērsta modernizēšanas tehniskajām iespējām un ekonomiskajai efektivitātei. 2. DAžāDU POLITIKAS VARIANTU IZMAKSAS UN IEGUVUMI Komisijas dienesti 2004. gadā veica izmaksu un ieguvumu izpēti[3] par smago kravas transportlīdzekļu, vieglo kravas transportlīdzekļu (VKT) un autobusu modernizēšanu, aprīkojot tos ar spoguļiem/kamerām, kas uzlabo to netiešās redzamības lauku. Scenārijs: ES-25, laika posms: 2006.–2020. / izmaksu un ieguvumu samērs | Sānu redzamības lauks | Priekšējais redzamības lauks | Kameras, nevis spoguļi | 0,6 | 0,1 | 0,1 | Palielinātas spoguļu izmaksas + (50 %) | 2,7 | 0,2 | 0,3 | Konstantie mirstības rādītāji | 5,5 | 0,5 | 0,6 | Glābto dzīvību skaita pieaugums par 10 % (nepilnīgi dati) | 5,3 | 0,4 | 0,6 | Tikai pilsētu zonas | 2,3 | 0,2 | 0,3 | Vērtības iepriekšminētajā matricā ir izmaksu un ieguvumu samērs katrā gadījumā, pamatojoties uz šādiem statistikas datiem, aplēsēm un pieņēmumiem: ES-25 transportlīdzekļu parks 2003. gadā | SKT | VKT | Autobusi | Transportlīdzekļu skaits [miljonos] | 4,7 | 22,5 | 0,7 | Tiek lēsts, ka modernizēšana, uzstādot sānu un frontālos spoguļus, izmaksātu 150 euro par spoguli, savukārt kameru sistēmas uzstādīšana izmaksātu aptuveni 1000 euro. Aplēse par glābto dzīvību skaitu laika posmā no 2006. līdz 2020. gadam, iedalot pēc transportlīdzekļa kategorijas un redzamības lauka (priekšējais vai sānu redzamības lauks) | SKT | VKT | Autobusi | Sānu redzamības lauks | 1313 | 626 | 27 | Priekšējais redzamības lauks | 200 | 137 | 14 | Izmaksu un ieguvumu samērs vieglo kravas transportlīdzekļu vai autobusu aprīkošanai ar spoguļiem vai kamerām jebkurā gadījumā ir mazāks par 1 — ieguvumi ir mazāki par izmaksām. Smagajiem kravas transportlīdzekļiem izmaksu un ieguvumu samērs ir lielāks par 1 attiecībā uz netiešās redzamības sānu lauku. Tikai SKT aprīkojot ar sānu skata spoguļiem, negadījumu skaita samazināšanas potenciāls ir ievērojami lielāks nekā visu citu scenāriju potenciāls, kopā ņemot: 1,313 pret 1,003. Īstenojot pirmo scenāriju, būtu jāaprīko aptuveni 4 miljoni transportlīdzekļu, savukārt īstenojot pārējos scenārijus, nāktos aprīkot vairāk nekā 25 miljonus transportlīdzekļu. Tādējādi, izvērtējot politikas variantus, ņemts vērā tikai scenārijs attiecībā uz SKT sānu redzamības lauku. 1. variants. Politika nemainās — „nedarīt neko”. Variants „nedarīt neko” nozīmē palaist garām izdevību glābt dzīvības, izmantojot vienkāršu un ne pārmēru dārgu pasākumu. Modernizēšanu vērts veikt tikai tad, ja tā tiek pabeigta pirms visa smago kravas transportlīdzekļu parka nomaiņas ar transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar spoguļiem saskaņā ar Direktīvu 2003/97/EK. Var lēst, ka tas notiks pēc 2020. gada. Modernizēšanas direktīvas ietekme ir ierobežota laikā un mazinās gadu no gada. 2. variants. Visas Direktīvas 2003/97/EK prasības attiecībā uz sānu redzamības lauku attiecināt uz visiem smagajiem kravas transportlīdzekļiem (> 3,5 tonnas). Visu Direktīvas 2003/97/EK prasību attiecībā uz sānu redzamības lauku piemērošana visiem smagajiem kravas transportlīdzekļiem (> 3,5 tonnas) ir izdevīga izmaksu ziņā. Izmaksu un ieguvumu samērs ir 4,1 vai nedaudz mazāks, ja noteikumi stājas spēkā 2008. gadā, kas ir lielisks rādītājs. Dažas dalībvalstis plāno modernizēšanu padarīt par obligātu valsts mērogā. Tomēr individuāli risinājumi būtu pretrunā ar transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu sistēmu un tādējādi radītu šķēršļus kopējam tirgum. Tas nozīmē, ka par modernizēšanas saistībām var vienoties tikai Kopienas mērogā. Brīvprātīgas vienošanās šķiet nereālas. Nevienā no dalībvalstīm, kurās jau uzsākta modernizēšana (NL, BE, DK), tas netika darīts, balstoties uz brīvprātīgu vienošanos. 3. variants. Visiem SKT (> 3,5 tonnas) piemērot diferencētas prasības attiecībā uz sānu redzamības lauku, pamatojoties uz Direktīvu 2003/97/EK. Vairāk nekā 50 % no smagajiem kravas transportlīdzekļiem, kas pārvietojas pa Eiropas ceļiem, ir iespējams nomainīt vecos spoguļus ar jauniem, kas atbilst Direktīvai 2003/97/EK un aptver vajadzīgo netiešās redzamības lauku. Vēl 25 % var aprīkot ar jauniem spoguļiem, ja prasības par modernizēšanu saistībā ar redzamības lauku tiek nedaudz samazinātas (>99 %). Šādos gadījumos aprīkošanas izmaksas parasti nepārsniedz 150 euro. Lielāko daļu no atlikušajiem 20–25 % var aprīkot ar jauniem spoguļiem par lielākām, tomēr saprātīgām izmaksām. Dažos gadījumos (< 10 %), jo īpaši tad, ja spoguļu nomaiņa paredz būtiskas izmaiņas kabīnes konstrukcijā vai nav pieejami prasībām atbilstoši spoguļi, ir atļauts uzstādīt papildu ierīces, lai aptvertu vismaz Direktīvā 2003/97/EK norādīto redzamības zonu. Šīs sistēmas jāapstiprina pārbaudes iestādēm. 3. IETEKMES ANALīZE 3.1. Sociālā ietekme Tiek lēsts, ka, īstenojot priekšlikumu, ceļu satiksmes negadījumos tiks glābtas aptuveni 1200 dzīvības, kas no sabiedrisko izmaksu viedokļa ir aptuveni 2,4 miljardu euro liels ietaupījums. Tas galvenokārt attiecas uz mazāk aizsargātiem satiksmes dalībniekiem, t.i., gājējiem, velosipēdistiem un motociklistiem. Turklāt netiešās redzamības lauka paplašināšanu kopumā atzinīgi novērtējuši arī autovadītāji. Viņi labi apzinās, ka esošais redzamības lauks ir ierobežots, un justos drošāk, ja redzamības lauks būtu labāks. Kravas automobiļu vadītāji zina par risku, ko rada to transportlīdzekļu neredzamās zonas, un labāki līdzekļi šo draudu novēršanai uzlabotu viņu darba vidi. Tas attiecas arī uz kravas automobiļu īpašniekiem. Vairums īpašnieku būtu gatavi veikt modernizāciju ar mērenām izmaksām. Neredzamo zonu labāks aptvērums faktiski ir arī arodveselības un darba drošības jautājums. Mazinoties negadījumu skaitam, kuros iesaistīti konkrēta autoparka transportlīdzekļi, samazinās darbības izmaksas saistībā ar dīkstāvi un apdrošināšanas prēmijām. Īpašnieku galvenās bažas saistībā ar modernizēšanu ir tādas, ka tehniskās problēmas saistībā ar kravas automobiļu modernizēšanu, aprīkojot tos ar spoguļiem, radītu ievērojamas papildu izmaksas. 3.2. Ekonomiskā ietekme Direktīva tieši ietekmē pārvadājumu uzņēmumus. Kravas automobiļu īpašniekiem jāmaksā par pasākumu, kas nāk par labu galvenokārt citiem satiksmes dalībniekiem. Tomēr, tā kā priekšrocības rodas arī pārvadātājiem, var pieņemt, ka vairums pārvadājumu uzņēmumu ir gatavi maksāt zināmu summu par šo uzlabojumu, ja vien šīs izmaksas ir samērīgas un nerada traucējumus tirgū. Strikti piemērojot prasības par jauniem spoguļiem, atsevišķos gadījumos rastos ievērojamas izmaksas. Kaut arī lielo vairumu kravas automobiļu var aprīkot ar sistēmām, kas jau pieejamas tirgū un nemaksā vairāk par 150 euro, dažos gadījumos var rasties lielākas izmaksas. Ļoti nedaudzos gadījumos, lai uzstādītu lielākus spoguļus, var nākties mainīt kabīnes konstrukciju lielāku vēja slodžu dēļ. Jo īpaši šādos atsevišķos gadījumos pārbaudes iestādēm jābūt elastīgām un jāakceptē izņēmuma risinājumi par samērīgām izmaksām. Šāda elastīga pieeja atsevišķos gadījumos vajadzīga arī tālab, lai novērstu tirgus traucējumus. Faktiski viena no galvenajām Eiropas kravas autopārvadājumu nozares iezīmēm ir mazo uzņēmumu pārsvars. Ja vienam no šiem uzņēmumiem ir trīs viena tipa kravas automobiļi, kuru kabīnes konstrukcija modernizēšanas nolūkā jāpārveido, un uzņēmumam par katru kravas automobili jāmaksā 1500 euro, savukārt visu konkurējošo uzņēmumu izmaksas ir tikai 150 euro par automobili, tā ir liela starpība. 3.3. Cita ietekme — administratīvās izmaksas Saistībā ar transportlīdzekļu modernizēšanu vislielākā problēma ir pārbaudīt, vai visi attiecīgie kravas automobiļi, ko skar šis noteikums, ir aprīkoti ar vajadzīgajiem spoguļiem. 1. Iespējams, transportlīdzekļa tips ir apstiprināts saskaņā ar Direktīvu 71/127/EK un tās turpmākajiem grozījumiem. Vairumā gadījumu plašāks redzamības lauks, kas paredzēts šajā direktīvas priekšlikumā, nozīmē, ka jāuzstāda spoguļi ar lielāku izliekumu, kas ir atļauts saskaņā ar Direktīvu 2003/97/EK, taču nav atļauts vecākās direktīvās. Dažās dalībvalstīs, kravas automobilim nomainot spoguļus, tas vairs neatbilst sākotnējam apstiprinātajam tipam, ja netiek apstiprināts arī jauno spoguļu tips. Šajā kontekstā Vācijas valdība ir radusi risinājumu — atļaut mainīt spoguļus, ja vien tie atbilst Direktīvai 2003/97/EK. Patiesībā dažām dalībvalstīm, transponējot šo direktīvu, būtu jārod risinājums šai problēmai. 2. Pašlaik spoguļiem piešķirts tipa apstiprinājums kā komplektam, un apstiprinājuma zīme parasti atrodas uz spoguļa korpusa, nevis stikla. Uz rezerves stikliem nav jābūt nekādai apstiprinājuma zīmei, un tie nav jāapstiprina. Tādēļ, ja netiek mainīts viss spoguļu komplekts, apstiprinājuma zīme uz korpusa vēl aizvien norādīs uz veco direktīvu, savukārt uz stikla nebūs nekādu atzīmju, kas apliecinātu atbilstību jaunajām prasībām. Dalībvalstīm jāparedz attiecīga procedūra, lai pārbaudes iestādes varētu pārbaudīt, vai spogulis atbilst modernizēšanas prasībām. Parasti atbilstību varētu pierādīt ar stiklu ražotāja izsniegtu apliecību. 3. Attiecībā uz lielāko daļu transportlīdzekļu spoguļu atbilstību šim tiesību aktam var pārbaudīt bez lielām izmaksām. Tomēr transportlīdzekļi, ko nevar aprīkot ar jauniem spoguļu stikliem vai jauniem spoguļiem par samērīgām izmaksām, jāaprīko ar alternatīvām ierīcēm. Šie transportlīdzekļi pārbaudes iestādei jāapstiprina atsevišķi. Pārbaudes iestādes apkopos pieredzi saistībā ar attiecīgajām sistēmām dažādiem transportlīdzekļu tipiem, un tām jāapmainās ar informāciju par iespējamiem tehniskajiem risinājumiem, kas ir apstiprināti. Nīderlandē jau ir sagatavoti šādi saraksti, un tas var atvieglot individuālo apstiprināšanu, tādējādi arī būtiski samazinot apstiprināšanas izmaksas. 4. UZRAUDZīBA UN NOVēRTēšANA Šīs direktīvas transponēšana dalībvalstu tiesību aktos tiks uzraudzīta. Bez tam, izmantojot izmaksu un ieguvumu analīzes metodes, kas apkopotas 4. nodaļā, ir iespējams uzraudzīt šīs direktīvas ietekmi: ja prasība par transportlīdzekļu modernizēšanu ir sekmīga, vajadzētu jūtami mazināties to gājēju/velosipēdistu skaitam, kas gājuši bojā negadījumos, kuros iesaistīti smagie kravas transportlīdzekļi, kas veic labo pagriezienu (UK un IE — kreiso pagriezienu). Šie dati pieejami Komisijas negadījumu datubāzē CARE . [1] OV L 25, 29.1.2004., 1. lpp. [2] OV L 75, 22.3.2005., 33. lpp. Komisijas 2005. gada 29. marta Direktīva 2005/27/EK, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/97/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz netiešās redzamības ierīču un ar tām aprīkotu transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu, lai pielāgotu to tehnikas attīstībai. [3] Jacobs , 2004.