Komisijas 2015. gada jūnija rīcības plānā godīgai un efektīvai nodokļu iekasēšanai izklāstīta virkne pasākumu uzņēmuma ienākuma nodokļa iekasēšanas modernizēšanai ES. Ar rīcības plānu tika izveidots pamats daudzvirzienu ES pieejai, ar ko apkarot agresīvu nodokļu plānošanu un režīmus, kas to veicina, tajā pašā laikā līdz minimumam samazinot risku, ka tiek veikta nepamatota dubulta nodokļu iekasēšana. Darbs noris jau pie daudzām darbībām, nemaz nerunājot par to, ka tiek gatavots priekšlikums, lai atjaunotu kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB), ko Komisija plāno iesniegt līdz gada beigām, lai uzlabotu vidi uzņēmumiem vienotā tirgū, tajā pašā laikā samazinot valstu sistēmu neatbilstību, ko šobrīd izmanto agresīvo nodokļu plānotāji.

Komisija 2016. gada aprīlī ierosināja, ka katrai starptautiskai uzņēmumu grupai, kuras apgrozījums pārsniedz EUR 750 miljonus un kura darbojas ES, būtu tiešsaistē jāpublicē konkrēts datu kopums saistībā ar nodokļiem. Šiem uzņēmumiem jāpublisko informācija par katru ES valsti atsevišķi, kā arī par tām nodokļu judikatūrām, kas neievēro labas pārvaldības standartus nodokļu jomā. Apkopoti rādītāji būs jāsniedz arī par darbībām pārējā pasaulē. Šie noteikumi palielinās lielo starptautisko uzņēmumu grupu pārskatatbildību nodokļu jautājumos, ļaujot iedzīvotājiem rūpīgāk izvērtēt, kur nonāk to nodokļi, un veicinot nodokļu samaksu tur, kur tiek gūta peļņa, vienlaikus saglabājot konkurētspēju un izvairoties no sloga mazākiem uzņēmumiem. Eiropas Parlaments un Padome ir aicināti ātri izskatīt šo priekšlikumu.

Tāpat Eiropas Savienība uzlabo pārredzamību sabiedrībai. Pēc finanšu krīzes bankām tika noteiktas stingras prasības attiecībā uz pārredzamību. Saskaņā ar Kapitāla prasību direktīvu finanšu iestādēm jāpublisko galvenā informācija par to darbību, nodokļiem, peļņu un valsts subsīdijām katrā no valstīm gan ES, gan ārpus tās. Tāpat saskaņā ar Grāmatvedības direktīvu lieliem ieguves un mežizstrādes uzņēmumiem ir pienākums sniegt pārskatu par katru valsti.

Pirmais solis ceļā uz taisnīgāku un efektīvāku nodokļu iekasēšanu bija padarīt nodokļu iekasēšanu Eiropā pārredzamāku. Pēc diviem vērienīgiem Komisijas priekšlikumiem par pārredzamību, dalībvalstis nesen ir piekritušas palielināt atklātību un sadarbību starp savām nodokļu iestādēm un intensīvāk pārbaudīt uzņēmumu pārrobežu nodokļu praksi. No 2017. gada visas dalībvalstis sistemātiski veiks savstarpēju automātisku informācijas apmaiņu par saviem pārrobežu nodokļu nolēmumiem. Turklāt 2016. gada martā dalībvalstis vienojās, ka to nodokļu iestādes nodokļu vajadzībām veiks automātisku pārskatu informācijas apmaiņu par starptautisku uzņēmumu grupu darbību par katru valsti atsevišķi. Šīs jaunās tiesību aktu prasības ievērojami uzlabos dalībvalstu spēju aizsargāt savas nodokļu bāzes un apkarot nodokļu apiešanas shēmas.

Minētie priekšlikumi, kas ļauj nodokļu iestādēm piekļūt uzlabotai valsts faktisko īpašumtiesību informācijai, ievērojami uzlabos nodokļu iestāžu spēju vērsties pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu. Tomēr, lai efektīvi risinātu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, būs nepieciešama turpmāka darbība, proti, pārrobežu līmenī nekavējoties piemērot faktisko īpašumtiesību pārredzamību.

Vairāki ierosinātie grozījumi tieši vērsti uz to trūkumu novēršanu, kas atklājās nesen medijos nopludinātajā informācijā un kas ļāva līdzekļus slēpt ārzonā, lai izvairītos no nodokļa iekasēšanas.

Neraugoties uz šo svarīgo attīstību, Komisija ir pārliecināta, ka vēl ir daudz darāmā cīņā pret nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Jaunākie plašsaziņas līdzekļu atklājumi parādīja, kā slepena līdzdalība un finanšu struktūras joprojām tiek izmantoti, lai slēptu ienākumus un aktīvus ārzonā, bieži vien izmantojot lietpratīgas konsultācijas. Lai gan ir konkrētas struktūras, kuru nolūks varētu būt likumīgs, dažas darbības var būt tādas, kas atbalsta korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un izvairīšanos no nodokļu maksāšanu.

ES jau sen ir sapratne par to, cik svarīga ir administratīva sadarbība starp nodokļu iestādēm, vēršoties pret nodokļu ļaunprātīgu izmantošanu. Automātiskā informācijas apmaiņa starp nodokļu iestādēm ir viens no ES spēcīgākajiem instrumentiem šajā jomā. Šī pārrobežu informācijas apmaiņa nesen ir paplašināta, lai nodokļu vajadzībām aptvertu visus finanšu kontus, nodokļu nolēmumus un informāciju par starptautisku uzņēmumu grupu darbību.

Ņemot vērā situāciju, kas tika atspoguļota nesenajos plašsaziņas līdzekļu atklājumos, ir pamatots iemesls vēl vairāk paplašināt administratīvo sadarbību starp nodokļu iestādēm, lai aptvertu informāciju par faktiskajām īpašumtiesībām gan ES, gan visā pasaulē. Nodrošinot nodokļu iestādēm tiešu piekļuvi detalizētai citu dalībvalstu informācijai par faktiskajām īpašumtiesībām, tiks ievērojami uzlabota to spēja mērķtiecīgi novērst riskus, kas saistīti ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu.

ES līmenī visas ES dalībvalstis ir piekritušas piedalīties izmēģinājuma projektā, ko sāka Apvienotā Karaliste, Vācija, Spānija, Itālija un Francija, lai veiktu informācijas apmaiņu par uzņēmumu un trastu galīgajiem faktiskajiem īpašniekiem . Tādējādi tiktu dabiski paplašināti pārredzamības noteikumi, kas jau ir iestrādāti ES tiesību aktos, un šodien iesniegtie priekšlikumi, kas ļauj nodokļu iestādēm saņemt pilnīgu piekļuvi faktisko īpašumtiesību informācijai. Iespējams, ka automātisko faktisko īpašumtiesību informācijas apmaiņu varētu integrēt saistošajā nodokļu pārredzamības satvarā, kas jau pastāv ES. Starptautiskā līmenī G20 ir atkārtoti noteikusi augstu prioritāti starptautiskai finanšu pārredzamībai.

2016. gada aprīlī tā aicināja ESAO un FATF līdz oktobrim ierosināt jaunu globālas pārredzamības standartu attiecībā uz faktiskajām īpašumtiesībām. Komisija atzinīgi vērtē šo iniciatīvu, kas nodrošinās nodokļu iestādēm piekļuvi svarīgai informācijai, lai atklātu sarežģītas un slēptas ārzonu shēmas visā pasaulē. Komisija sniegs visu iespējamo atbalstu, lai izstrādātu jauno globālo pārredzamības standartu. Tiklīdz būs pieejama sīkāka informācija par to, kā tiks īstenota jaunā globālā iniciatīva, Komisija analizēs to, izvērtējot iespēju sasaistīt dalībvalstu faktisko īpašumtiesību reģistrus.

Komisija ir sākusi pētīt piemērotāko regulējumu, ar kuru varētu īstenot automātisko faktisko īpašumtiesību informācijas apmaiņu ES līmenī, lai nodrošinātu, ka nodokļu iestādēm ir atjaunināta un uzticama informācija par uzņēmumiem un trastiem ārvalstīs, kas, iespējams, varētu būt būtiski no nodokļu piemērošanas viedokļa. Komisija rudenī iesniegs dalībvalstīm šā jautājuma pirmo analīzi un pēc tam, pamatojoties uz gūto informāciju, noteiks piemērotas tālākas darbības.

3. Palielināt agresīvu nodokļu plānošanas nodrošinātāju un veicinātāju uzraudzību

Nesenie plašsaziņas līdzekļu atklājumi ir cēluši gaismā konkrētu finanšu starpnieku un konsultantu darbības, palīdzot klientiem slēpt naudu ārzonā. Lai gan dažu sarežģītu darījumu un korporatīvu struktūru nolūks var būt pavisam likumīgs, citas ārzonas darbības varētu būt mazāk attaisnojamas vai pat nelikumīgas. ES līmenī ir veiktas jau vairākas svarīgas darbības, lai novērstu to, ka uzņēmumi un fiziskas personas izmanto mākslīgas vai slēptas ārzonu struktūras, lai apietu nodokļus vai izvairītos no to maksāšanas. Tās ietver jaunus pārredzamības noteikumus attiecībā uz finanšu kontiem , ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikumus nodokļu apiešanas novēršanas direktīvā , stabilu finanšu nozares tiesisko regulējumu ES un ierosinātos grozījumus ceturtajā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvā. Tomēr izrādās, ka ir pamatots iemesls ieviest papildu pasākumus — vai nu izmantojot horizontālus vai nozaru noteikumus —, kuri būtu īpaši vērsti uz tiem, kas veicina izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas shēmas vai tās nodrošina. Tas palīdzētu kompetentajām iestādēm identificēt un apturēt šādas darbības agrīnā posmā un novērst trūkumus tiesību aktos, kas to pieļauj. Tam būtu arī preventīva ietekme uz tiem, kas aktīvi veicina un izmanto agresīvu nodokļu plānošanu.

ESAO BEPS (12. darbībā) ieteikts, ka valstīm būtu jāpieprasa nodokļu maksātājiem un nodokļu plānošanas shēmu veicinātājiem (nodokļu konsultantiem, juridiskajiem konsultantiem, finanšu iestādēm u. c.) publiskot informāciju par jebkuru agresīvu nodokļu plānošanas shēmu, ko tie izmanto vai veicina. Dažas dalībvalstis valsts līmenī jau ir ieviesušas šādas obligātas publiskošanas sistēmas, bet citas atrodas to apspriešanas procesā. Tomēr, ņemot vērā agresīvas nodokļu plānošanas pārrobežu būtību, valsts mēroga sistēmām var būt tikai ļoti ierobežota ietekme. Padome 2016. gada maijā aicināja Komisiju “apsvērt likumdošanas iniciatīvas attiecībā uz noteikumiem par obligātu informācijas publiskošanu, ņemot par paraugu ESAO BEPS 12. darbību, lai ieviestu efektīvākus šķēršļus starpniekiem, kuri palīdz shēmās saistībā ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas vai nodokļu apiešanu.” Tas saskan ar Eiropas Parlamenta atkārtoto aicinājumu piemērot stingrākus pasākumus pret tiem, kas veicina un nodrošina shēmas saistībā ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

Komisija noskaidros labāko veidu, kā palielināt uzraudzību un nodrošināt, ka tiem, kas veicina un īsteno agresīvas nodokļu plānošanas shēmas, tiek piemēroti efektīvi nozīmīgi šķēršļi . Tas, piemēram, varētu ietvert lielāku šādu shēmu pārredzamību attiecībā uz nodokļu iestādēm. Ar šādu mērķi Komisija līdz 2016. gada rudenim sāks sabiedrisko apspriešanu, lai apkopotu informāciju par piemērotāko pieeju. Vienlaikus Komisija cieši sadarbosies ar ESAO un citiem starptautiskiem partneriem par iespējamu globālu pieeju lielākai konsultantu darbības pārskatāmībai, kas būtu stingrāka nekā BEPS ieteikums (12. darbība).

4. Veicināt augstākus labas pārvaldības standartus nodokļu jomā visā pasaulē

ES pasākumi, lai novērstu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, ir būtiski rīki, kas palīdz aizsargāt dalībvalstu nodokļu bāzes, nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem un veicināt godīgāku un konkurētspējīgāku vidi vienotājā tirgū. Tomēr, ņemot vērā nodokļu ļaunprātīgas izmantošanas globālo mērogu, ir svarīgi starptautiskā līmenī veikt darbības, kas vērstas pret nepārredzamām sistēmām un agresīvu nodokļu plānošanu.

Šajā jautājumā ES stingri atbalsta ESAO centienus visā pasaulē nodrošināt augstāku labas pārvaldības standartu īstenošanu nodokļu jomā, gan izmantojot BEPS īstenošanas visaptverošu satvaru, gan pasaules foruma darbu, kas tiek veikts, lai pārraudzītu nodokļu pārredzamību. ES, izmantojot saistošus tiesību aktus, ir ātri īstenojusi jauno globālo standartu automātiskai finanšu kontu informācijas apmaiņai (kopējais ziņošanas standarts), kā arī galvenos BEPS pasākumus. Tādējādi tā rāda piemēru starptautiskai labai pārvaldībai nodokļu jomā. Šobrīd augsta prioritāte ir nodrošināt, lai ES starptautiskie partneri arī īstenotu šos augstākos standartus labākai pārvaldībai nodokļu jomā, un ES jāpastiprina spiediens globālajos forumos — jo īpaši G20 —, lai to sasniegtu.

Komisija 2016. gada janvārī iesniedza Ārējo stratēģiju faktiskai nodokļu uzlikšanai , lai nodrošinātu saskaņotu ES pieeju labas pārvaldības nodokļu jomā veicināšanai visā pasaulē. Šajā stratēģijā Komisija izklāstīja vairākus rīkus, ar kuriem veicināt labu pārvaldību visā pasaulē, tostarp izmantojot līgumus ar trešām valstīm un palīdzot jaunattīstības valstīm sasniegt labas pārvaldības standartus nodokļu jomā. Lai risinātu problēmu ar valstīm, kas atsakās ievērot labas pārvaldības standartus nodokļu jomā, Komisija ierosināja sākt jaunu ES saraksta veidošanas procesu. Tas ir saskanīgs ar Eiropas Parlamenta aicinājumiem izveidot ES sarakstu ar nodokļu jurisdikcijām, kas nesadarbojas. Kopējā ES saraksta pamatā būs skaidri, objektīvi un starptautiski pamatojami kritēriji, stingrs pārbaudes process un atvērts dialogs ar šīm trešām valstīm. ES finanšu ministri atbalstīja saraksta veidošanas procesu ECOFIN sanāksmē 2016. gada maijā un aicināja pirmo ES sarakstu sagatavot 2017. gadā. Tāpat viņi lūdza Rīcības kodeksa jautājumu grupai (uzņēmējdarbības nodokļi) apsvērt piemērotus pretpasākumus, ko pievienot sarakstam.

Kopējam ES sarakstam būtu jākalpo kā svarīgam preventīvam līdzeklim, vēršoties pret valstīm, kas atsakās pievienoties globālajai virzībai uz godīgāku un pārredzamāku nodokļu iekasēšanu. Turklāt nesenais G20 aicinājums izveidot starptautisku to jurisdikciju sarakstu, kuras nesadarbojas, dod papildu vērtību ES saraksta veidošanas procesam. Kopējais ES saraksts var kalpot kā projekts nākamajam starptautiskajam sarakstam, ar nosacījumu, ka tā pamatā būs starptautiski pieņemti standarti.

Lai veicinātu ātru ES saraksta izveidi, Komisija beidz veikt visu trešo valstu iepriekšēju novērtēšanu, lai noteiktu ar tām saistīto iespējamo risku dalībvalstu nodokļu bāzu samazināšanai. Līdz vasarai tā iesniegs šīs analīzes rezultātus Rīcības kodeksa jautājumu grupai (uzņēmējdarbības nodokļi). Pamatojoties uz tiem, dalībvalstis varēs ātri identificēt trešās valstis, ko tās vēlas tālāk pārbaudīt, ņemot vērā labu pārvaldību nodokļu jomā, un sākt dialogu ar atsevišķām jurisdikcijām līdz 2016. gada beigām. Tāpat Komisija cieši sadarbosies ar ESAO, lai izstrādātu vērienīgu un efektīvu to jurisdikciju starptautisku sarakstu, kuras nesadarbojas.

5. Uzlabot ziņotāju aizsardzību