Projekts es UN Norvēģijas Asociācijas Padomes Lēmums ar ko groza nolīguma 3. protokolu par „noteiktas izcelsmes produktu” jēdziena definīciju un administratīvās sadarbības metodēm - Kopienas kopējās nostājas projekts /* SEC/2004/1434 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 29.11.2004 SEC(2004) 1434 galīgā redakcija Projekts ES UN NORVĒĢIJAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS ar ko groza nolīguma 3. protokolu par „noteiktas izcelsmes produktu” jēdziena definīciju un administratīvās sadarbības metodēm - Kopienas kopējās nostājas projekts -(iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Starp Kopienu un Bulgāriju, Poliju, Ungāriju, Čehiju, Slovākiju, Rumāniju, Lietuvu, Latviju, Igauniju, Slovēniju, Islandi, Norvēģiju un Šveici (ieskaitot Lihtenšteinu) 1997. gadā tika ievesta izcelsmes diagonālā kumulācijas sistēma, kuru 1999. gadā attiecināja arī uz Turciju. 2. Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības ministru sanāksmē Toledo 2002. gada martā tika panākta vienošanās paplašināt Eiropas izcelsmes kumulācijas sistēmu attiecībā uz Vidusjūras reģiona partnervalstīm, kas bija Barselonas procesa turpmākais pasākums, kuru aizsāka ar 1995. gada 27. un 28. novembrī pieņemto Barselonas Deklarāciju. 3. Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības ministru sanāksmē Palermo 2003. gada 7. jūlijā ministri apstiprināja jauno protokolu par izcelsmes noteikumiem, ar kuru ļauts paplašināt Eiropas izcelsmes kumulācijas sistēmu, iekļaujot tajā Vidusjūras reģiona valstis. Tāpat ministri aicināja iesaistītās partnervalstis jauno protokolu iekļaut nolīgumos. 4. Īpaši svarīgi ir ne tikai citādi formulēt pantus par kumulāciju , bet arī ieviest jaunus noteikumus par izcelsmes sertifikāciju, saskaņot noteikumus par muitas nodokļu atmaksas vai atbrīvojuma no tiem aizliegumu, kā arī prasības, kas izklāstītas protokolos par nenoteiktas izcelsmes materiālu pārstrādi, lai tie iegūtu noteiktas izcelsmes statusu, un izdarīt grozījumus, lai noteikumi visos protokolos būtu vienādi. 5. Vēlāk 2003. gada 28. novembra EK un Farēru salu un Dānijas Apvienotās komitejas rezultātā radās priekšlikums Eiropas un Vidusjūras reģiona izcelsmes kumulācijas sistēmā iekļaut arī Farēru salas. 6. Tā kā zudušas atšķirības tarifu atvieglojumos, ko Kopiena piešķīrusi , no vienas puses, Turcijai, un, no otras puses, tās citiem Eiropas partneriem, ir priekšlikums priekšrocības no Eiropas un Vidusjūras reģiona izcelsmes kumulācijas sistēmas ļaut piešķirt arī Turcijas izcelsmes lauksaimniecības produktiem. 7. Lai ieviestu Eiropas un Vidusjūras reģiona izcelsmes kumulācijas sistēmu, Kopienai attiecīgi jāaizstāj ar citiem protokoli par izcelsmes noteikumiem, kas pievienoti brīvās tirdzniecības nolīgumiem ar šādām valstīm: Bulgāriju, Rumāniju, Islandi, Norvēģiju, Šveici, Farēru salām, Turciju, Alžīriju, Ēģipti, Izraēlu, Jordāniju, Libānu, Maroku, Sīriju, Tunisiju un Palestīnas pašpārvaldes Rietumkrastu un Gazas joslu, kā arī Nolīguma par Eiropas Ekonomikas zonu protokolu par izcelsmes noteikumiem. Saistībā ar Sīriju, Eiropas un Vidusjūras reģiona protokols par izcelsmes noteikumiem ir iekļauts Eiropas un Vidusjūras reģiona nolīgumā, ko pašreiz vēl apspriež. 8. Tāpēc Padomei tiek lūgts apstiprināt Kopienas nostāju saistībā ar izcelsmes kumulācijas sistēmas paplašināšanu attiecībā uz Vidusjūras reģiona partnervalstīm un paziņot to iestādēm, kas minētas katrā no attiecīgajiem nolīgumiem. Attiecībā uz Alžīriju ir priekšlikums atlikt Kopienas nostājas paziņošanu ES un Alžīrijas Asociācijas padomei, līdz stāsies spēkā 2002. gada 22. aprīlī Valensijā parakstītā Eiropas un Vidusjūras reģiona nolīguma tirdzniecības noteikumi. Saskaņā ar Eiropas Savienības paziņojumu ES un Izraēlas Asociācijas padomes ceturtajā sanāksmē 2003. gada 17. un 18. novembrī, Kopienas nostāja jādara zināma ES un Izraēlas Asociācijas padomei tikai pēc ES un Izraēlas divpusējo jautājumu par izcelsmes noteikumiem atrisināšanas. Projekts ES UN NORVĒĢIJAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS ar ko groza nolīguma 3. protokolu par „noteiktas izcelsmes produktu” jēdziena definīciju un administratīvās sadarbības metodēm APVIENOTĀ KOMITEJA, ņemot vērā nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Norvēģijas Karalistes, no otras puses[?], še turpmāk „nolīgums”, ko parakstīja Briselē 1973. gada 14. maijā, un jo īpaši tā 3. protokola 38. pantu, tā kā: (1) Pašreizējais nolīguma protokols paredz kumulatīvo izcelsmi starp Kopienu un Norvēģiju, Bulgāriju, Islandi, Rumāniju un Šveici (ieskaitot Lihtenšteinu). (2) Ir vēlama kumulatīvas sistēmas paplašināšana, lai varētu izmantot materiālus, kuru izcelsme ir Kopienā, Bulgārijā, Rumānijā, Islandē, Norvēģijā, Šveicē (ieskaitot Lihtenšteinu), Farēru salās, Turcijā vai jebkurā citā valstī, kas ir Eiropas un Vidusjūras valstu partnerības dalībniece, pamatojoties uz Barselonas deklarāciju, ko pieņēma Eiropas un Vidusjūras konferencē, kas notika 1995. gada 27. un 28. novembrī[?], lai attīstītu tirgu un sekmētu reģionālo integrāciju. (3) Lai īstenotu paplašināto kumulatīvo sistēmu tikai to valstu starpā, kas ir izpildījušas vajadzīgos nosacījumus, un lai izvairītos no muitas nodokļu apiešanas, ir jāievieš jauni noteikumi par izcelsmes sertificēšanu. (4) Preces tranzītā vai noliktavā dienā, kad šo lēmumu piemēro, ir jāparedz pārejas noteikumos, lai tās gūtu labumu no paplašinātās kumulatīvās sistēmas. (5) Ir vajadzīgi daži tehniski grozījumi, lai labotu neprecizitātes tekstā dažādu valodu variantos. (6) Tādēļ, lai nolīgums pienācīgi darbotos un lai vienkāršotu lietotāju un muitas pārvalžu darbu, jaunajā protokola tekstā ir lietderīgi ietvert visus attiecīgos noteikumus, IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU. 1. pants Nolīguma 3. protokolu par „noteiktas izcelsmes produktu” jēdziena definīciju un administratīvās sadarbības metodēm aizstāj ar šeit pievienoto tekstu kopā ar attiecīgajām kopīgajām deklarācijām. 2. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Tas ir piemērojams no mēneša pirmās dienas pēc tā pieņemšanas dienas. […], Apvienotās komitejas vārdā – priekšsēdētājs LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT 1. LEGAL BASIS Article 133 of the Treaty 2. TITLE OF THE MEASURE Proposal for an amendment to the definition of the concept of ‘originating products’ and methods of administrative co-operation set out in the protocols to the agreements between the EU and Bulgaria, Romania, Iceland, Norway, Switzerland, the Faroe Islands, Turkey, Algeria, Egypt, Israel, Jordan, Lebanon, Morocco, Tunisia and Palestinian Authority of the West Bank and Gaza Strip as well as the protocol on rules of origin attached to the European Economic Area Agreement. 3. OBJECTIVE To extend the system of pan-European cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands. 4. FINANCIAL IMPLICATIONS As the extension of the system of cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands is without any implication on the tariff concessions granted by the agreements, the proposal does not have any financial implications. 3. PROTOKOLS PAR IZCELSMES PRODUKTU JĒDZIENA DEFINĪCIJU UNADMINISTRATĪVAJĀM SADARBĪBAS METODĒM SATURS I SADAĻA VISPĀRĒJIE NOSACĪJUMI 1. pants Definīcijas II SADAĻA IZCELSMES PRODUKTU JĒDZIENA DEFINĪCIJA 2. pants Vispārīgie nosacījumi 3. pants Kumulācija Kopienā 4. pants Kumulācija Norvēģijā 5. pants Pilnībā iegūti produkti 6. pants Pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti produkti 7. pants Nepietiekama apstrāde vai pārstrāde 8. pants Kvalifikācijas vienība 9. pants Piederumi, rezerves daļas un rīki 10. pants Komplekti 11. pants Neitrālie elementi III SADAĻA TERITORIĀLAS PRASĪBAS 12. pants Teritoriālais princips 13. pants Tiešie pārvadājumi 14. pants Izstādes IV SADAĻA NODOKĻU ATMAKSA VAI ATBRĪVOJUMS NO NODOKĻIEM 15. pants Nodokļu atmaksas vai atbrīvojuma no nodokļiem aizliegums V SADAĻA IZCELSMES APLIECINĀJUMI 16. pants Vispārīgi nosacījumi 17. pants Preču aprites sertifikāta EUR.1 vai EUR.MED izsniegšanas kārtība 18. pants Preču aprites sertifikāta EUR.1 vai EUR.MED izsniegšana retrospektīvi 19. pants Preču aprites sertifikāta EUR.1 vai EUR.MED dublikāta izsniegšana 20. pants Preču aprites sertifikātu EUR.1 vai EUR.MED izsniegšana uz iepriekš izsniegtu vai sagatavotu izcelsmes apliecinājumu pamata. 21. pants Grāmatvedības segregācija 22. pants Nosacījumi faktūrrēķina-deklarācijas vai faktūrrēķina-deklarācijas EUR.MED sagatavošanai 23. pants Atzītais eksportētājs 24. pants Izcelsmes apliecinājumu spēkā esamība 25. pants Izcelsmes apliecinājumu iesniegšana 26. pants Importēšana pa daļām 27. pants Atbrīvojums no izcelsmes apliecinājumiem 28. pants Apstiprinoši dokumenti 29. pants Izcelsmes apliecinājumu un apstiprinošu dokumentu uzglabāšana 30. pants Neatbilstības un formālas kļūdas 31. pants Summas, kas izteiktas eiro VI SADAĻA ADMINISTRATĪVĀS SADARBĪBAS PASĀKUMI 32. pants Savstarpēja palīdzība 33. pants Izcelsmes apliecinājumu pārbaude 34. pants Strīdu izšķiršana 35. pants Sodi 36. pants Brīvās zonas VII SADAĻA SEŪTA UN MELIĻA 37. pants Protokola piemērošana 38. pants Īpaši nosacījumi VIII SADAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 39. pants Protokola grozījumi 40. pants Pārejas noteikumi par preču tranzītu un uzglabāšanu Pielikumu saraksts I pielikums: Ievada piezīmes par II pielikuma sarakstu II pielikums: Nepieciešamo apstrādes vai pārstrādes veidu saraksts, ko piemērojot neizcelsmes materiāliem, ražotie produkti iegūst izcelsmes statusu III a pielikums: Preču aprites sertifikāta EUR.1 paraugs un preču aprites sertifikāta EUR.1 pieteikums III b pielikums: Preču aprites sertifikāta EUR.MED paraugs un Preču aprites sertifikāta EUR.MED pieteikums IV a pielikums: Faktūrrēķina-deklarācijas teksts IV b pielikums: Faktūrrēķina-deklarācijas EUR.MED teksts Kopīgās deklarācijas Kopīgā deklarācija attiecībā uz Andoras Firstisti Kopīgā deklarācija attiecībā uz Sanmarīno Republiku I SADAĻAVISPĀRĒJIE NOSACĪJUMI 1. pants Definīcijas Šajā protokolā: (a) 'ražošana' ir jebkāda veida apstrāde vai pārstrāde, tai skaitā salikšana vai citas īpašas operācijas; (b) 'materiāls' ir jebkura sastāvdaļa, izejviela, daļa utt., ko izmanto produkta izgatavošanā; (c) 'produkts' ir izgatavojamais produkts pat, ja to vēlāk paredz izmantot citās ražošanas operācijās; (d) 'preces' ir gan materiāli, gan produkti; (e) 'muitas vērtība' ir vērtība, ko nosaka saskaņā ar VII pantu 1994. gada Nolīgumā par Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (PTO Nolīgums par muitas vērtējumu); (f) ’ EXW cena’ ir cena par produktu, kas piegādāts tā ražotāja telpās Kopienā vai Norvēģijā, kurš veica pēdējo apstrādi vai pārstrādi, ar noteikumu, ka cenā ir ietverta izmantoto materiālu vērtība, atņemot jebkurus iekšējos nodokļus, kuri var tikt vai tiek atmaksāti, kad iegūto produktu eksportē; (g) ‘materiālu vērtība’ ir izmantoto neizcelsmes materiālu muitas vērtība importēšanas laikā vai arī, ja tā nav zināma un to nevar noskaidrot, pirmā noskaidrotā cena, ko par materiāliem maksāja Kopienā vai Norvēģijā; (h) ‘izcelsmes materiālu vērtība’ ir tādu materiālu vērtība, kuri ir definēti g) apakšpunktā, ko piemēro mutatis mutandis ; (i) ‘pievienotā vērtība’ ir produkta EXW cena, no kuras atņemta katra tā ražošanā izmantotā materiāla vērtība, kuru izgatavo citā valstī saskaņā ar 3. un 4. pantu, kuram ir piemērojama kumulācija, vai gadījumā, ja muitas vērtība nav zināma vai to nevar noskaidrot, tā ir pirmā noskaidrotā cena, kas maksāta par materiāliem Kopienā vai Norvēģijā; (j) 'nodaļas' un 'virsraksti' ir nodaļas un virsraksti (četrciparu kodus), ko izmanto nomenklatūrā, kura veido Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu, šajā protokolā turpmāk ‘Harmonizētā sistēma’ vai ‘HS’; (k) 'klasificēts' attiecas uz produktu vai materiālu klasificēšanu zem īpašiem virsrakstiem; (l) 'sūtījums' ir produkti, kurus vai nu vienlaicīgi nosūta kāds eksportētājs preču saņēmējam, vai arī nosūta ar kopīgu transportēšanas dokumentu, kurš ietver preču piegādi no eksportētāja preču saņēmējam, vai arī šāda dokumenta trūkuma gadījumā – kopīgu faktūrrēķinu. (m) 'teritorijas’ ir arī teritoriālie ūdeņi. II SADAĻANOTEIKTAS IZCELSMES PRODUKTU JĒDZIENA DEFINĪCIJA 2. pants Vispārīgie nosacījumi 1. Lai īstenotu šo nolīgumu, šādi produkti jāuzskata par izgatavotiem Kopienā: (a) produkti, kuri pilnībā iegūti Kopienā saskaņā ar 5. pantu; (b) tie Kopienā iegūtie produkti, kuru ražošanā izmantotie materiāli nav pilnībā iegūti Kopienā, ar noteikumu, ka šādi materiāli ir pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti Kopienā saskaņā ar 6. pantu; (c) preces, kuras izgatavotas Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ) saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līguma 4. protokolu. 2. Lai īstenotu šo nolīgumu, šādus produktus uzskata par izgatavotiem Norvēģijā: (a) produktus, kuri pilnībā iegūti Norvēģijā saskaņā ar 5. pantu; (b) tos Norvēģijā iegūtos produktus, kuru ražošanā izmantoti materiāli, kas nav pilnībā iegūti Norvēģijā, ar noteikumu, ka šādi materiāli ir pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti Norvēģijā saskaņā ar 6. pantu. (c) preces, kuras izgatavotas Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ) saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līguma 4. protokolu. 3. pants Kumulācija Kopienā 1. Neskarot 2. panta 1. punkta nosacījumus, produkti jāuzskata par izgatavotiem Kopienā, ja šādi produkti tajā ir iegūti, pievienojot materiālus, kas iegūti Bulgārijā, Šveicē (tai skaitā arī Lihtenšteinā)[?], Islandē, Norvēģijā, Rumānijā, Turcijā vai Kopienās, ar noteikumu, ka Kopienu veiktā apstrāde vai pārstrāde neatbilst darbībām, kas minētas 7. pantā. Šādiem materiāliem nav nepieciešams veikt apstrādi vai pārstrādi. 2. Neskarot 2. panta 1. punkta nosacījumus, produkti jāuzskata par izgatavotiem Kopienā, ja šādi produkti tajā ir iegūti, pievienojot Farēru salās vai jebkurā citā valstī, kura ir Eiropas un Vidusjūras baseina sabiedrotais partneris, bet ne Turcijā [?] izgatavotus materiālus, saskaņā ar Barselonas deklarāciju, kas pieņemta 1995. gada 27. un 28. novembrī Eiropas un Vidusjūras baseina konferencē, ar noteikumu, ka Kopienas veiktā apstrāde vai pārstrāde neatbilst 7. pantā minētajām darbībām. Šādiem materiāliem nav nepieciešams veikt apstrādi vai pārstrādi. 3. Ja Kopienā veiktā apstrāde vai pārstrāde neatbilst 7. pantā minētajām darbībām, iegūtais produkts jāuzskata par izgatavotu Kopienā tikai tādā gadījumā, ja pievienotā vērtība ir lielāka nekā to materiālu vērtība, kuri izmantoti ražošanā jebkurā citā valstī, kas minēta 1. un 2. punktā. Ja tas tā nav, tad iegūtais produkts jāuzskata par izgatavotu valstī, kurai ir visaugstākā rūpniecībā izmantoto izcelsmes materiālu vērtība Kopienā. 4. Produkti, kas izgatavoti vienā no valstīm, kuras minētas 1. un 2. punktā, kuri netiek pakļauti apstrādei vai pārstrādei Kopienā, saglabā savu izcelsmi, ja tos eksportē vienā no šīm valstīm. 5. Šajā punktā noteikto kumulāciju var izmantot tikai tad, ja: (a) valstīm, kuras ir attiecīgas izcelsmes statusa iegūšanā, un saņēmēja valstij ir piemērojams preferenciālas tirdzniecības nolīgums saskaņā ar Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXIV pantu; (b) materiāliem un produktiem iegūstot izcelsmes statusu, tika piemēroti izcelsmes noteikumi, kas identiski tiem, kuri ietverti šajā protokolā; un (c) paziņojumi, kas norāda nepieciešamo prasību kumulācijas pielietošanai, tiek publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijās) un Norvēģijā saskaņā ar to noteikto kārtību Kumulāciju, kas paredzēta šajā pantā, jielieto sākot no datuma, kas norādīts paziņojumā, ko publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijās). Kopiena, proti Eiropas Kopienu Komisija, Norvēģiju informē par nolīguma noteikumiem, tai skaitā tā spēkā stāšanās datumiem un atbilstošajiem izcelsmes noteikumiem, kuri jāpiemēro valstīs, kas minētas 3. un 4. pantā. 4. pants Kumulācija Norvēģijā 1. Neskarot 2. panta 2. punkta nosacījumus, produkti jāuzskata par izgatavotiem Norvēģijā, ja šādi produkti tajā ir iegūti, pievienojot materiālus, kas iegūti Bulgārijā, Šveicē (tai skaitā arī Lihtenšteinā)[?], Islandē, Norvēģijā, Rumānijā, Turcijā vai Kopienās, ar noteikumu, ka Norvēģijā veiktā apstrāde vai pārstrāde neatbilst darbībām, kas minētas 7. pantā. Šādiem materiāliem nav nepieciešams veikt apstrādi vai pārstrādi. 2. Neskarot 2. panta 2. punkta nosacījumus, produkti jāuzskata par izgatavotiem Norvēģijā, ja šādi produkti tajā ir iegūti, pievienojot materiālus, kas izgatavoti Farēru salās vai jebkurā citā valstī, kura ir Eiropas un Vidusjūras baseina sabiedrotais partneris, izņemot Turciju [?], saskaņā ar Barselonas deklarāciju, kas pieņemta 1995. gada 27. un 28. novembrī Eiropas un Vidusjūras baseina konferencē, ar noteikumu, ka Norvēģijā veiktā apstrāde vai pārstrāde neatbilst darbībām, kas minētas 7. pantā. Šādiem materiāliem nav nepieciešams veikt apstrādi vai pārstrādi. 3. Ja Norvēģijā veiktā apstrāde vai pārstrāde neatbilst darbībām, kas minētas 7. pantā, tad iegūtais produkts jāuzskata par izgatavotu Norvēģijā tikai tad, ja pievienotā vērtība ir lielāka nekā to materiālu vērtība, kuri izmantoti ražošanā jebkurā citā no valstīm, kas minētas 1. un 2. punktā. Ja tas tā nav, tad iegūtais produkts jāuzskata par izgatavotu valstī, kurai ir visaugstākā rūpniecībā izmantoto izcelsmes materiālu vērtība Norvēģijā. 4. Produkti, kas izgatavoti vienā no valstīm, kas minētas 1. un 2. punktā, kuri netiek pakļauti apstrādei vai pārstrādei Norvēģijā, saglabā savu izcelsmi, ja tos eksportē vienā no šīm valstīm. 5. Šajā punktā paredzēto kumulāciju var izmantot tikai tad, ja: (a) valstīm, kuras ir attiecīgas izcelsmes statusa iegūšanā, un saņēmēja valstij ir piemērojams preferenciālas tirdzniecības nolīgums saskaņā ar Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXIV pantu; (b) materiāliem un produktiem iegūstot izcelsmes statusu, tika piemēroti izcelsmes noteikumi, kas identiski tiem, kuri ietverti šajā protokolā; un (c) paziņojumi, kas norāda nepieciešamo prasību kumulācijas pielietošanai, tiek publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijās) un Norvēģijā saskaņā ar noteikto kārtību. Kumulāciju, kas paredzēta šajā pantā, jielieto sākot no datuma, kas norādīts paziņojumā, ko publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijās). Kopiena, ar Eiropas Kopienu Komisijas palīdzību, Norvēģiju informē par nolīguma noteikumiem, tai skaitā tā spēkā stāšanās datumiem un atbilstošajiem izcelsmes noteikumiem, kuri jāpiemēro valstīs, kas minētas 1. un 2. punktā. 5. pants Pilnībā iegūti produkti 1. Šādi produkti jāuzskata par pilnībā iegūtiem Kopienā vai Norvēģijā: (a) minerālprodukti, ko iegūst no zemes vai jūras dzelmes; (b) šeit novākti dārzeņi; (c) dzīvi dzīvnieki, kuri te ir dzimuši un auguši; (d) produkti, ko iegūst no te audzētiem dzīvniekiem; (e) produkti, ko iegūst šeit zvejā un medībās; (f) jūras zvejas produkti un produkti, ko, piemērojot savus kuģus, iegūst no jūras ārpus Kopienas un Norvēģijas teritoriālajiem ūdeņiem; (g) produkti, ko izgatavo ārvalstīs uz zivju pārstrādes kuģiem tikai no produktiem, kas minēti f) apakšpunktā; (h) šeit savākti lietotie izstrādājumi, kas piemēroti izejvielu atjaunošanai, tai skaitā lietotas riepas atjaunošanai vai kā atkritumi; (i) atkritumi un atgriezumi, kas radušies rūpniecisko darbību rezultātā; (j) produkti, kas iegūti no jūras gultnes vai jūras zemaugsnes ārpus to teritoriālajiem ūdeņiem, ar noteikumu, ka tiem ir vienīgās tiesības apstrādāt šo jūras gultni un jūras zemaugsni; (k) tur izgatavotās preces ir no produktiem, kas minēti a) līdz j) apakšpunktos. 2. Termini ‘savi kuģi’ un ‘savi zivju pārstrādes kuģi’, kas minēti 1. punkta f) un g) apakšpunktā, ir attiecināmi tikai uz kuģiem un zivju pārstrādes kuģiem: (a) kuri ir reģistrēti vai pierakstīti Kopienas dalībvalstīs vai Norvēģijā; (b) kuri peld ar Kopienas dalībvalstu vai Norvēģijas karogu; (c) no kuriem vismaz 50 % pieder Kopienas dalībvalstu vai Norvēģijas valsts piederīgajiem, vai arī uzņēmumam, kura galvenais birojs atrodas kādā no šīm valstīm, kura vadītājs vai vadītāji, direktoru padomes priekšsēdētājs vai uzraudzības padome, kā arī šādu padomju lielākā locekļu daļa ir Kopienas dalībvalstu vai Norvēģijas valsts piederīgie, un turklāt personālsabiedrību vai sabiedrību ar ierobežotu atbildību gadījumā vismaz puse no kapitāla pieder šīm valstīm, valsts iestādēm vai šo valstu piederīgajiem; (d) kuru kapteinis un virsnieki ir Kopienas dalībvalstu vai Norvēģijas valsts piederīgie; un (e) kuru apkalpi veido vismaz 75 % Kopienas dalībvalstu vai Norvēģijas valsts piederīgie. 6. pants Pietiekami apstrādāti produkti 1. 2. panta nolūkos produkti, kuri nav pilnībā iegūti, tiek uzskatīti par pietiekami apstrādātiem , ja izpildīti II pielikuma sarakstā minētie nosacījumi. Iepriekš minētie nosacījumi attiecībā uz visiem nolīgumā iekļautajiem produktiem nosaka to apstrādi un pārstrādi, kas jāveic neizcelsmes materiāliem, ko izmanto ražošanā, un tie attiecas tikai uz šādiem materiāliem. Tātad, ja produktu, kurš ir ieguvis izcelsmes statusu, izpildoties nosacījumiem, kas minēti sarakstā, izmanto cita produkta ražošanā, nosacījumi attiecībā uz produktu, kura ražošanā izmantots neizcelsmes produkts, neattiecas uz pašu neizcelsmes produktu un nav jāņem vērā tas, ka šī produkta ražošanā tika izmantoti neizcelsmes materiāli. 2. Neskarot 1. punktu, tos neizcelsmes materiālus, kurus saskaņā ar sarakstā minētiem nosacījumiem nedrīkst izmantot produktu ražošanā, tomēr var izmantot, ja: (a) to kopējā vērtība nepārsniedz 10 % no ražotāja cenas; (b) piemērojot šo punktu, netiek pārsniegta neviena no neizcelsmes materiālu maksimālo vērtību sarakstā noteiktajām procentuālajām attiecībām. Šo punktu nepiemēro produktiem, kuri ietverti Harmonizētās sistēmas 50.- 63. nodaļā. 3. 1. un 2. punkts jāpiemēro atbilstoši 7. panta nosacījumiem. 7. pants Nepietiekama apstrāde un pārstrāde 1. Neskarot 2. punktu, šādas darbības uzskata par nepietiekamu apstrādi vai pārstrādi, lai piešķirtu izcelsmes produkta statusu, neskarot to, vai 6. panta prasības ir vai nav izpildītas: (a) saglabāšanas darbības, lai nodrošinātu, ka prece saglabā labu stāvokli transportēšanas un uzglabāšanas laikā; (b) iesaiņojumu sadalīšana un apkopošana; (c) mazgāšana, tīrīšana, putekļu noņemšana; oksīdi, eļļa, krāsa un citi segumi; (d) tekstilizstrādājumu gludināšana vai presēšanas; (e) vienkāršas krāsošanas un spodrināšanas operācijas; (f) mizošana, daļēja vai pilnīga balināšana, spodrināšana un graudaugu un rīsu glazēšana; (g) darbības saistībā ar cukura krāsošanu un cukura gabaliņu veidošanu; (h) augļu, riekstu un dārzeņu mizošana, kauliņu izņemšana un lobīšana; (i) asināšana, vienkārša trīšana vai griešana; (j) sijāšana, šķirošana, klasificēšana, šķirošana pēc kvalitātes, saskaņošana (tai skaitā priekšmetu komplektu veidošana); (k) vienkārša iepildīšana pudelēs, bundžās, flakonos, maisos, kastēs, kārbās, piestiprināšana pie kartītēm vai plāksnēm un visas pārējās vienkāršās iepakošanas darbības; (l) zīmju, etiķešu, logo un citu atpazīšanas zīmju piestiprināšana vai drukāšana uz produktiem vai to iesaiņojumiem; (m) vienkārša produktu sajaukšana, neskarot to, vai tie ir vai nav atšķirīgi; (n) vienkārša priekšmetu daļu salikšana, lai izgatavotu veselu priekšmetu vai priekšmetu sadalīšana daļās; (o) divu vai vairāku darbību apvienošana, kas minētas (a) līdz (n) punktos; (p) dzīvnieku kaušana. 2. Nosakot, vai produktam veiktā apstrāde un pārstrāde 1. punkta nozīmē ir vai nav uzskatāma par nepietiekamu, visas darbības, ko ar attiecīgajiem produktiem veic vai nu Kopienā, vai Norvēģijā, jāapskata kopā. 8. pants Kvalifikācijas vienība 1. Kvalifikācijas vienība šī protokola noteikumu piemērošanai ir attiecīgais produkts, kuru uzskata par pamatvienību, nosakot klasifikāciju pēc Harmonizētās sistēmas nomenklatūras. Tas nozīmē, ka: (a) ja produkts, kas sastāv no izstrādājumu grupas vai kopuma, tiek klasificēts saskaņā ar Harmonizēto sistēmu kā viens nosaukums, tad kvalifikācijas vienību veido vesels produkts; (b) ja sūtījums sastāv no vairākiem vienādiem produktiem, kas klasificēti zem viena Harmonizētās sistēmas virsraksta, tad katrs produkts jāapskata atsevišķi, piemērojot šī protokola nosacījumus. 2. Ja saskaņā ar Harmonizētās sistēmas 5. vispārīgo noteikumu iepakojums klasifikācijas nolūkos ir iekļauts produktā, tad tas ir jāņem vērā, nosakot izcelsmi. 9. pants Piederumi, rezerves daļas un rīki Piederumi, rezerves daļas un rīki, ko nosūta kopā ar aprīkojuma, iekārtu, ierīču vai transportlīdzekļu daļām, kas ir iekārtu sastāvdaļas un tādēļ ir iekļauti cenā, vai par kuriem nav izrakstīts atsevišķs rēķins, jāuzskata par minētā aprīkojuma, iekārtu, ierīču vai transportlīdzekļu daļām. 10. pants Komplekti Komplekti saskaņā ar Harmonizētās sistēmas 3. vispārīgo noteikumu jāuzskata par izcelsmes produktiem, ja visas to sastāvdaļas ir izcelsmes produkti. Tomēr, ja komplekts ir veidots no izcelsmes produktiem un neizcelsmes produktiem, tad komplektu kopumā jāuzskata par izcelsmes produktu, ar noteikumu, ka neizcelsmes produktu vērtība nepārsniedz 15 % no komplekta EXW cenas. 11. pants Neitrālie elementi Nosakot produkta izcelsmi neņem vērā šādu ražošanā izmantoto līdzekļu izcelsmi: (a) enerģija un kurināmais; (b) rūpnīca un iekārtas; (c) darbgaldi un aprīkojums; (d) preces, kuras netiks izmantotas un kuras nav plānots izmantot gala produkta sastāvā. III SADAĻATERITORIĀLAS PRASĪBAS 12. pants Teritoriālais princips 1. Neskarot 2. panta 1. punkta c) apakšpunkta, 3. un 4. panta un šī panta 3. punkta noteikumus, izcelsmes statusa iegūšanas nosacījumi, kas noteikti II sadaļā, Kopienā vai Norvēģijā ir piemērojami bez izņēmuma. 2. Neskarot 3. un 4. panta noteikumus, ja izcelsmes preces, ko eksportēja no Kopienas vai Norvēģijas uz citu valsti, tiek reeksportētas, tad tās uzskata par neizcelsmes precēm, ja vien muitas iestādēm nepierāda, ka: (a) tās preces, kuras reeksportē, ir tās pašas, kuras eksportēja; un (b) preces netika pakļautas nekādām operācijām, neskaitot operācijas ar nolūku saglabāt preces labā stāvoklī, atrodoties attiecīgajā valstī vai eksportēšanas laikā. 3. Izcelsmes statusa iegūšanu saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti II sadaļā, neietekmē no Kopienas vai Norvēģijas eksportētu materiālu apstrāde vai pārstrāde ārpus Kopienas vai Norvēģijas un tālāka šo produktu atpakaļievešana ar nosacījumu, ka: (a) minētie materiāli ir pilnībā iegūti Kopienā vai Norvēģijā, vai arī tie pirms eksportēšanas ir bijuši pakļauti apstrādes vai pārstrādes operācijām, kas neatbilst 7. pantā uzskaitītajām operācijām; un (b) ja muitas iestādēm var pierādīt, ka: i) reimportētās preces ir iegūtas, apstrādājot vai pārstrādājot eksportētos materiālus; un ii) kopējā pievienotā vērtība, kas iegūta ārpus Kopienas vai Norvēģijas, piemērojot šī panta nosacījumus, nepārsniedz 10 % no tā gala produkta EXW cenas, kura izcelsmes statusu vēlas noteikt. 4. 3. punkta nolūkos izcelsmes statusa iegūšanas nosacījumus, kas minēti II sadaļā, nepiemēro apstrādei vai pārstrādei, kas veikta ārpus Kopienas vai Norvēģijas. Tomēr, ja II pielikuma sarakstā ir noteikums, kas paredz galaproduktu izcelsmes statusa noteikšanā pielietot visu tam pievienoto neizcelsmes materiālu maksimālo vērtību, tad to neizcelsmes materiālu kopējā vērtība, kas pievienoti galaproduktam attiecīgās puses teritorijā, saskaitot to kopā ar kopējo pievienoto vērtību, kas, piemērojot šī panta nosacījumus, radusies ārpus Kopienas vai Norvēģijas, nedrīkst pārsniegt noteikto procentu likmi. 5. Lai piemērotu 3. un 4.punkta nosacījumus, ‘kopējā pievienotā vērtība’ apzīmē visas izmaksas, kas radušās ārpus Kopienas vai Norvēģijas, tai skaitā arī pievienoto materiālu vērtību. 6. 3. un 4. punkta nosacījumus nedrīkst piemērot produktiem, kuri neatbilst nosacījumiem, kas minēti II pielikuma sarakstā, vai kuri uzskatāmi par pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem tikai tad, ja piemēro 6. panta 2. punktā noteikto vispārīgo izņēmumu. 7. 3. un 4. punkta nosacījumus nedrīkst piemērot Harmonizētās sistēmas 50.- 63. nodaļā minētajiem produktiem. 8. Jebkāda veida apstrāde vai pārstrāde, kas atbilst šī panta nosacījumiem un ko veic ārpus Kopienas vai Norvēģijas, jāveic saskaņā ar izvešanas pārstrādei režīma noteikumiem vai līdzīgu režīmu noteikumiem . 13. pants Tiešie pārvadājumi 1. Priekšrocību režīms, kas noteikts nolīgumā, piemērojams tikai tiem produktiem, kas atbilst šī protokola prasībām un kurus transportē tieši starp Kopienu un Norvēģijas vai caur valstu, kas minētas 3. un 4. pantā, teritorijām, uz kurām attiecas kumulācija. Tomēr sūtot produktus, kas veido vienu sūtījumu, caur citām teritorijām, tās šajās teritorijās vajadzības gadījumā var pārkraut vai novietot pagaidu uzglabāšanā, ar noteikumu, ka preču pārkraušanu vai pagaidu uzglabāšanu tranzītvalstī vai uzglabāšanas valstī veic muitas iestāžu kontrolē, kā arī ja tās netiek pakļautas citām operācijām, izņemot izkraušanu vai citas darbības ar nolūku saglabāt preces labā stāvoklī. Izcelsmes produktus var transportēt pa cauruļvadiem, kuri šķērso teritoriju, kas nav Kopienas vai Norvēģijas teritorija. 2. Pierādījumi, ka 1. punktā minētie nosacījumi ir izpildīti, ko iesniedz importētājvalsts muitas iestādēm, ir šādi. (a) vienots transportēšanas dokuments, kas pierāda transportēšanu no eksportētājvalsts caur tranzītvalsti vai (b) tranzītvalsts muitas iestādes izsniegts sertifikāts, kurā norādīti: (i) precīzs produkta raksturojums; (ii) produktu izkraušanas un pārkraušanas datums un, attiecīgā gadījumā, kuģu vai citu izmantoto transportlīdzekļu nosaukumi; un (iii) nosacījumi, ar kādiem produkti uzglabāti tranzītvalstī vai (c) ja to trūkst, tad jebkuri citi apliecinoši dokumenti. 14. pants Izstādes 1. Izcelsmes produkti, ko nosūta uz izstādi valstī, kas nav minēta 3. un 4. pantā un kurā nepiemēro kumulāciju, gadījumā, ja tos pēc izstādes pārdod un tie tiek importēti Kopienā vai Norvēģijā, tos importējot gūst labumu saskaņā ar šī nolīguma nosacījumiem, ja muitas iestādēm pierāda, ka: (a) eksportētājs nosūtīja šos produktus no Kopienas vai Norvēģijas uz valsti, kurā notika izstāde un tie tika izstādīti; (b) eksportētājs produktus pārdeva vai kā savādāk no tiem atbrīvojās, nododot tos kādai Kopienas vai Norvēģijas personai; (c) produktus izstādes laikā vai tūlīt pēc tās nosūtīja tās valsts personai, kurā tie tika izstādīti; un (d) produktus kopš nosūtīšanas brīža uz izstādi neizmantoja citiem mērķiem kā vien izstādīšanai. 2. Izcelsmes apliecinājumu izsniedz vai izgatavo saskaņā ar V sadaļas nosacījumiem un parastā veidā iesniedz importētājvalsts muitas iestādēm. Uz tā norāda izstādes nosaukumu un adresi. Vajadzības gadījumā var pieprasīt papildu dokumentus par apstākļiem, kādos produktus izstādīs. 3. 1. punktu piemēro jebkādai tirdzniecības, rūpniecības, lauksaimniecības vai amatniecības izstādei, gadatirgum vai līdzīgai publiskai izrādei, kura netiek organizēta privātiem mērķiem veikalu vai uzņēmumu telpās ar mērķi pārdot ārzemju produktus un kuras laikā produkti paliek muitas kontrolē. IV SADAĻANODOKĻU ATMAKSA VAI ATBRĪVOJUMS NO NODOKĻIEM 15. pants Nodokļu atmaksas vai atbrīvojuma no nodokļiem aizliegums 1. (a) Tie neizcelsmes materiāli, kas ir izmantoti izcelsmes produktu ražošanā Kopienā, Norvēģijā vai kādā citā 3. un 4. pantā minētajā valstī, kuriem izcelsmes apliecinājumi ir izsniegti vai izgatavoti saskaņā ar V sadaļas nosacījumiem, nevar saņemt jebkāda veida nodokļu atmaksu vai atbrīvojumu no nodokļiem Kopienā vai Norvēģijā. (b) Produkti, kuri uzskaitīti Harmonizētās sistēmas 3. nodaļā pozīcijās 1604 un 1605, un kuri izgatavoti Kopienā saskaņā ar 2. panta 1. punkta c) apakšpunktu un kuriem izcelsmes apliecinājumi ir izsniegti vai izgatavoti saskaņā ar V sadaļas nosacījumiem, nevar saņemt nekāda veida nodokļu atmaksu vai atbrīvojumu no nodokļiem Kopienā. 2. 1. punktā minēto aizliegumu piemēro jebkādiem pasākumiem attiecībā uz daļēju vai pilnīgu muitas nodokļu vai maksu atmaksu, atbrīvojumu vai nemaksāšanu, to ar līdzvērtīgu efektu piemēro Kopienā vai Norvēģijā gan materiāliem, kurus izmanto ražošanā, gan produktiem, kas uzskaitīti iepriekšminētajā 1. punkta b) apakšpunktā, ja šāda nodokļu atmaksa, atbrīvojums vai nemaksāšana tieši vai netieši piemērojama, kad no minētajiem materiāliem iegūtie produkti tiek eksportēti, un nevis, kad tos izmanto vietējām vajadzībām. 3. Produktus, kurus skar izcelsmes apliecinājumi, eksportētājiem jābūt gataviem jebkurā laikā pēc muitas iestāžu prasības iesniegt visus nepieciešamos dokumentus, lai pierādītu, ka nekāda atmaksa netika attiecībā uz to neizcelsmes materiāliem, kas izmantoti attiecīgā produkta ražošanā, un ka visi muitas nodokļi un maksas, kas attiecīgi piemērojami šādiem materiāliem, ir faktiski nomaksāti. 4. 1. līdz 3. punkta nosacījumi jāpiemēro arī iesaiņojumam 8. panta 2. punkta nozīmē, piederumiem, rezerves daļām un rīkiem 9. panta nozīmē un produktiem, kas minēti 10. pantā, ja šie izstrādājumi ir neizcelsmes produkti. 5. 1. līdz 4. punkta nosacījumus piemēro tikai tiem materiāliem, kuru veids ir noteikts nolīgumā. Turklāt, tie neaizkavē saskaņā ar nolīguma nosacījumiem piemērot eksporta atmaksas sistēmu lauksaimniecības produktiem. V SADAĻAIZCELSMES APLIECINĀJUMI 16. pants Vispārīgi nosacījumi 1. Produkti, kas izgatavoti Kopienā un ko importē Norvēģijā, un produkti, kas izgatavoti Norvēģijā un ko importē Kopienā, saņem atvieglojumus saskaņā ar nolīgumu, iesniedzot vienu no šādiem izcelsmes apliecinājumiem: (a) preču aprites sertifikāts EUR.1, kura paraugs pievienots III a pielikumā; (b) preču aprites sertifikāts EUR.MED, kura paraugs pievienots III b pielikumā; (c) 22. panta 1. punktā minētajos gadījumos – deklarācija, turpmāk „faktūrrēķins- deklarācija” vai ”faktūrrēķins-deklarācija EUR.MED”, kuru eksportētājs iesniedz faktūrrēķina, piegādes pavadzīmes vai cita komercdokumenta veidā, kurš raksturo produktus pietiekoši sīki, lai tos varētu identificēt; faktūrrēķinu-deklarāciju tekstu paraugi atrodami IV pielikuma a un b daļā. 2. Neskarot 1. punktu, izcelsmes produkti šī protokola nozīmē 27. pantā minētajos gadījumos saņem atvieglojumus saskaņā ar nolīgumu bez iepriekšminēto dokumentu iesniegšanas. 17. pants Preču aprites sertifikāta EUR.1 vai EUR.MED izsniegšanas kārtība 1. Preču aprites sertifikātu EUR.1 vai EUR.MED izsniedz eksportētājvalsts muitas iestādes, pamatojoties uz eksportētāja rakstisku iesniegumu vai uz eksportētāja pilnvarota pārstāvja, kas rīkojas eksportētāja vārdā, rakstisku iesniegumu. 2. Šim nolūkam eksportētājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis aizpilda preču aprites sertifikāta EUR.1 vai EUR.MED un iesnieguma veidlapu, kuras paraugs pievienots III a un b pielikumā. Šīs veidlapas aizpilda vienā no valodām, kurā šis nolīgums ir sagatavots un saskaņā ar eksportētājvalsts vietējiem likumiem. Aizpildot ar roku, lieto tinti un raksta ar drukātiem burtiem. Produkta aprakstu ieraksta īpaši šim mērķim paredzētajā ailē, neatstājot nevienu tukšu līniju. Ja aile nav pilnībā aizpildīta, zem pēdējās apraksta rindiņas novelk horizontālu līnija, bet tukšās līnijas pārsvītro. 3. Eksportētājam, kurš piesakās preču aprites sertifikāta EUR.1 vai EUR.MED saņemšanai, jābūt gatavam jebkurā laikā pēc eksportētājvalsts, kurā preču aprites sertifikāts EUR.1 vai EUR.MED ir sagatavots, muitas iestāžu prasības iesniegt visus nepieciešamos dokumentus, kas apliecina produkta izcelsmes statusu, kā arī apliecina visu citu šī protokola prasību izpildi. 4. Neskarot 5. punktu, šādos gadījumos preču aprites sertifikātu EUR.1 izsniedz Kopienas dalībvalstu un Norvēģijas muitas iestādes: - ja attiecīgos produktus var uzskatīt par izgatavotiem Kopienā, Norvēģijā vai 3. panta 1. punktā un 4. panta 1. punktā minētajās valstīs, kurās kumulācija ir piemērojama, nepiemērojot to materiālu kumulāciju, kuri ir izgatavoti kādā citā 3. panta 2. punktā un 4. panta 2. punktā minētajā valstī, un ja tie izpilda pārējās protokola prasības; - ja attiecīgos produktus var uzskatīt par 3. panta 2. punktā un 4. panta 2. punktā minētās valsts izcelsmes produktiem, kurā ir piemērojama kumulācija, nepiemērojot to materiālu kumulāciju, kuri ir izgatavoti vienā no 3. un 4. pantā minētajās valstīs, un ja tie atbilst pārējām šī protokola prasībām, ar noteikumu, ka preču aprites sertifikāts EUR.MED vai faktūrrēķins-deklarācija EUR.MED ir izsniegta izcelsmes valstī. 5. Preču aprites sertifikātu EUR.MED izsniedz Kopienas dalībvalstu vai Norvēģijas muitas iestādes, ja attiecīgos produktus var uzskatīt par izgatavotiem Kopienā, Norvēģijā vai kādā citā 3. un 4. pantā minētajā valstī, kurā piemērojama kumulācija, ja tie atbilst šī protokola prasībām un ja: - kumulāciju piemēroja kādas citas 3. panta 2. punktā un 4. panta 2. punktā minētās valsts izcelsmes materiāliem vai - produktus kumulācijas kontekstā var izmantot kā izejvielas produktu ražošanai, lai eksportētu uz kādu no 3. panta 2. punktā un 4. panta 2. punktā minētajām valstīm, vai - produktus var reeksportēt no saņēmējvalsts uz kādu no valstīm, kas minētas 3. panta 2. punktā un 4. panta 2. punktā. 6. Preču aprites sertifikāta EUR.MED 7. ailē jābūt vienai no šādām frāzēm angļu valodā: - ja izcelsme iegūta, piemērojot to materiālu kumulāciju, kuru izcelsme ir vienā vai vairākās 3. un 4. pantā minētajās valstīs 'CUMULATION APPLIED WITH ……' (valsts/valstu nosaukums) - ja izcelsme iegūta nepiemērojot to materiālu kumulāciju, kuru izcelsme ir vienā vai vairākās 3. un 4. pantā minētajās valstīs: 'NO CUMULATION APPLIED' 7. Muitas iestādes, kuras izsniedz preču aprites sertifikātu EUR.1 vai EUR.MED, veic visus nepieciešamos pasākumus, lai pārbaudītu produktu izcelsmes statusu un citu šajā protokolā minēto prasību izpildi. Tādēļ tām ir tiesības pieprasīt jebkādus pierādījumus un veikt jebkādu eksportētāja grāmatvedības dokumentu vai jebkādu citu pārbaudi, kuru uzskata par nepieciešamu. Tās pārbauda, lai 2. punktā minētās veidlapas ir pareizi aizpildītas. Jo īpaši tās pārbauda, vai produktu raksturošanai paredzētā aile ir aizpildīta tā, lai nepieļautu negodīgu rīcību. 8. Preču aprites sertifikāta EUR.1 vai EUR.MED izsniegšanas datums jānorāda sertifikāta 11. ailē. 9. Preču aprites sertifikātu EUR.1 vai EUR.MED izsniedz muitas iestādes un nodod to eksportētājiem, tiklīdz eksportēšana ir veikta vai nodrošināta. 18. pants Preču aprites sertifikāta EUR.1 vai EUR.MED izsniegšana retrospektīvi 1. Neskarot 17. panta 9. punktu, preču aprites sertifikātu EUR.1 vai EUR.MED ārkārtas gadījumā var izsniegt pēc attiecīgo produktu eksportēšanas, ja: (a) eksportēšanas laikā to neizsniedza kļūdas, netīšas paviršības vai sevišķu apstākļu dēļ; vai (b) muitas iestādēm pierāda, ka preču aprites sertifikāts EUR.1 vai EUR.MED tika izsniegts, bet to nepieņēma importēšanas laikā tehnisku iemeslu dēļ. 2. Neskarot 17. panta 9. punktu, preču aprites sertifikātu EUR.MED var izsniegt attiecīgo produktu eksportēšanas, kuriem eksportēšanas laikā tika izsniegts preču aprites sertifikāts EUR.1, ja muitas iestādēm pierāda, ka ir izpildīti 17. panta 5. punkta nosacījumi. 3. Lai īstenotu 1. un 2. punktu, eksportētājam savā iesniegumā jānorāda to produktu eksportēšanas vieta un datums, uz kuriem attiecas preču aprites sertifikāts EUR.1 vai EUR.MED , kā arī jāmin šīs prasības iemesli. 4. Muitas iestādes var izsniegt preču aprites sertifikātu EUR.1 vai EUR.MED retrospektīvi tikai pēc tam, kad ir apstiprināts tas, ka sniegtā informācija eksportētāja iesniegumā atbilst konkrētajai lietai. 5. Preču aprites sertifikātos EUR.1 vai EUR.MED, ko izsniedz retrospektīvi, jābūt šādai muitas iestādes atzīmei angļu valodā: 'ISSUED RETROSPECTIVELY' Preču aprites sertifikātā EUR.MED, ko izsniedz retrospektīvi, piemērojot 2. punktu, jābūt šādai muitas iestādes atzīmei angļu valodā: 'ISSUED RETROSPECTIVELY (Original EUR.1 No ………. [izsniegšanas datums un vieta]' 6. Muitas iestādes atzīmi, kas minēta 5. punktā, ieraksta preču aprites sertifikāta EUR.1 vai EUR.MED 7. ailē. 19. pants Preču aprites sertifikāta EUR.1 vai EUR.MED dublikāta izsniegšana 1. Preču aprites sertifikāta EUR.1 vai EUR.MED zādzības, pazaudēšanas vai iznīcināšanas gadījumā eksportētājs var griezties muitas iestādēs, kuras uz viņu rīcībā esošo eksporta dokumentu pamata izsniegs dublikātu. 2. Šādā veidā izsniegtos dublikātos jābūt muitas iestādes atzīmei angļu valodā: 'DUPLICATE' 3. Muitas iestādes atzīmi, kas minēta 2. punktā, ieraksta preču aprites sertifikāta EUR.1 vai EUR.MED dublikāta 7. ailē. 4. Dublikāts, kurā norāda oriģinālā preču aprites sertifikāta EUR.1 vai EUR.MED izsniegšanas datumu, ir spēkā no šī datuma. 20. pants Preču aprites sertifikātu EUR.1 vai EUR.MED izsniegšana uz iepriekš izsniegtu vai sagatavotu izcelsmes apliecinājumu pamata Kad izcelsmes produkti ir pakļauti muitas iestādes pārbaudēm Kopienā vai Norvēģijā, tās nodrošina iespēju aizstāt izcelsmes apliecinājuma oriģināleksemplāru ar vienu vai vairākiem preču aprites sertifikātiem EUR.1 vai EUR.MED, lai visus vai daļu no šiem produktiem nosūtītu ārpus Kopienas vai Norvēģijas; EUR.1 vai EUR.MED aizstājējsertifikātu(-s) izsniedz tā muitas iestāde, kuras kontrolē produkti atrodas. 21. pants Grāmatvedības segregācija 1. Ja atsevišķu izcelsmes materiālu vai neizcelsmes materiālu krājumu, kas ir identiski un aizstājami, veidošana rada lielus izdevumus vai materiālās grūtības, muitas iestādes pēc attiecīgo personu rakstiska lūguma var atļaut tā saukto ‘grāmatvedības segregācijas’ metodi, lai pārvaldītu šādus krājumus. 2. Šai metodei jānodrošina, ka noteiktā atsauces periodā iegūto produktu skaits, kurus var uzskatīt par ‘izcelsmes produktiem’, ir tāds pats kā gadījumā, ja būtu pielietota fiziska krājumu segregācija. 3. Muitas iestādes var sniegt šādu atļauju atbilstošu apstākļu gadījumā. 4. Pielietojot šo metodi, grāmatvedības uzskati veic, pamatojoties uz vispārīgajiem grāmatvedības uzskaites principiem, ko piemēro tajā valstī, kurā produkts ir ražots. 5. Šī atvieglojuma saņēmējs var sagatavot vai pieprasīt izcelsmes apliecinājumus par to produktu daudzumu, kurus uzskata par izcelsmes produktiem. Pēc muitas iestāžu prasības saņēmējam jāsniedz paskaidrojums , kā šis daudzums tiek uzskatīts. 6. Muitas iestādes uzrauga atļaujas izmantošanu, tās atļauju var atņemt jebkurā laikā, ja saņēmējs izmanto atļauju nepiemērotā veidā vai nepilda citas šī protokola prasības. 22. pants Nosacījumi faktūrrēķina-deklarācijas vai faktūrrēķina-deklarācijas EUR.MED sagatavošanai 1. Faktūrrēķinu-deklarāciju vai faktūrrēķinu-deklarāciju EUR.MED saskaņā ar 16. panta 1. punkta c) apakšpunktu var sagatavot: (a) atzītais eksportētājs saskaņā ar 23. pantu , vai (b) jebkurš eksportētājs jebkuram sūtījumam, kas sastāv no viena vai vairākiem iepakojumiem, kuros atrodas izcelsmes produkti, kuru kopējā vērtība nepārsniedz 6000 EUR. 2. Neskarot 3. punktu, faktūrrēķinu-deklarāciju var sagatavot šādos gadījumos: - ja attiecīgie produkti uzskatāmi par izgatavotiem Kopienā, Norvēģijā vai 3. panta 1. punkta un 4. panta 1. punktā minētajā valstī, kurā var piemērot kumulāciju, nepiemērojot to materiālu kumulāciju, kuri ir izgatavoti kādā no 3. panta 2. punktā un 4. panta 2. punktā minētajām valstīm, un ja tie atbilst citām šī protokola prasībām; - ja attiecīgie produkti uzskatāmi par izgatavotiem kādā no 3. un 4. pantā minētajām valstīm, kurā kumulācija ir piemērojama, nepiemērojot to materiālu kumulāciju, kuri izgatavoti kādā 3. un 4. pantā minētajā valstī, un ja tie atbilst citām protokola prasībām, ar noteikumu, ka EUR.MED sertifikāts un faktūrrēķins-deklarācija EUR.MED ir izsniegti izcelsmes valstī. 3. Faktūrrēķinu-deklarāciju EUR.MED var sagatavot, ja attiecīgie produkti, kuriem piemēro kumulāciju, uzskatāmi par izgatavotiem Kopienā, Norvēģijā vai kādā citā no valstīm, kas minētas 3. un 4. pantā, ja tie atbilst citām šī protokola prasībām un: - kumulāciju piemēro attiecībā uz materiāliem, kas izgatavoti kādā no 3. panta 2. punktā un 4. panta 2. punktā minētajām valstīm, vai - produktus kumulācijas kontekstā var izmantot kā izejvielas produktu izgatavošanai, kurus eksportēs uz kādu valsti, kas minēta 3. panta 2. punktā un 4. panta 2. punktā, vai - produktus var reeksportēt no saņēmējvalsts uz kādu valsti, kas minēta 3. panta 2. punktā un 4. panta 2. punktā. 4. Faktūrrēķinā-deklarācijā EUR.MED jābūt vienai no šādām atzīmēm angļu valodā: - ja izcelsmi iegūst, piemērojot to materiālu kumulāciju, kuri izgatavoti vienā vai vairākās 3. un 4. pantā minētajās valstīs: 'CUMULATION APPLIED WITH ……' (valsts/valstu nosaukums) - ja izcelsmi iegūst, nepiemērojot to materiālu kumulāciju, kuri izgatavoti vienā vai vairākās 3. un 4. pantā minētajās valstīs: 'NO CUMULATION APPLIED' 5. Eksportētājam, kurš sagatavo faktūrrēķinu-deklarāciju vai faktūrrēķinu-deklarāciju EUR.MED, jābūt gatavam jebkurā laikā pēc eksportētājvalsts muitas iestāžu prasības iesniegt visus nepieciešamos dokumentus, lai pierādītu produkta izcelsmes statusu, kā arī atbilsmi citām šī protokola prasībām. 6. Faktūrrēķinu-deklarāciju vai faktūrrēķinu-deklarāciju EUR.MED eksportētājs sagatavo, uz faktūrrēķina, piegādes pavadzīmes vai cita komercdokumenta uzrakstot, uzspiežot ar zīmogu vai uzdrukājot apliecinājumu, kuras teksta paraugs pievienoti IV pielikuma a un b daļā, izmantojot vienu no valodām, kas noteiktas šajā pielikumā, un saskaņā ar eksportētājvalsts vietējiem likumiem. Ja deklarāciju aizpilda ar roku, tad raksta ar tinti un drukātiem burtiem. 7. Faktūrrēķinā-deklarācijā un faktūrrēķinā-deklarācijā EUR.MED jābūt eksportētāja paraksta oriģinālam. Tomēr atzītam eksportētājam 23. panta nozīmē nav obligāti jāparaksta šāda deklarācija, ar noteikumu, ka eksportētājs pret muitas iestādēm uzņemas saistības, rakstiski apliecinot, ka viņš uzņemas pilnu atbildību par jebkuru faktūrrēķinu-deklarāciju, kurā viņš ir minēts kā dokumenta parakstītājs. 8. Faktūrrēķinu-deklarāciju vai faktūrrēķinu-deklarāciju EUR.MED var sagatavot eksportētājs eksportēšanas laikā vai pēc eksportēšanas, ar noteikumu, ka šo deklarāciju importētājvalstij uzrāda ne vēlāk kā 2 gadu laikā pēc attiecīgo produktu importēšanas. 23. pants Atzītais eksportētājs 1. Eksportētājvalsts muitas iestādes var pilnvarot jebkuru eksportētāju, turpmāk „atzītais eksportētājs”, kurš bieži veic produktu pārvadājumus saskaņā ar šo nolīgumu, sagatavot faktūrrēķinus-deklarācijas vai faktūrrēķinus-deklarācijas EUR.MED neatkarīgi no attiecīgo produktu vērtības. Eksportētājam, kurš lūdz šāda statusa piešķiršanu, muitas iestādēm jāsniedz visas garantijas, kas nepieciešamas, lai apliecinātu produkta izcelsmes statusu, kā arī, lai izpildītu visas šī protokola prasības. 2. Muitas iestādes var piešķirt atzītā eksportētāja statusu, pamatojoties uz jebkuriem apstākļiem, kurus uzskata par atbilstošiem. 3. Muitas iestādes atzītajam eksportētājam piešķir muitas atļaujas numuru, kuru jāuzrāda faktūrrēķinā-deklarācijā vai faktūrrēķinā-deklarācijā EUR.MED. 4. Muitas iestādes kontrolē atzītā eksportētāja atļaujas izmantošanu. 5. Muitas iestādes var atņemt atļauju jebkurā laikā. Atļauju var atņemt, ja atzītais eksportētājs vairs nenodrošina 1. punktā minētās garantijas, nepilda 2. punktā minētos nosacījumus vai kā savādāk izmanto atļauju nepiemērotā veidā. 24. pants Izcelsmes apliecinājumu spēkā esamība 1. Izcelsmes apliecinājums ir derīgs četrus mēnešus pēc tā izsniegšanas datuma eksportētājvalstī, un tas šajā laika posmā ir jāiesniedz importētājvalstī. 2. Izcelsmes apliecinājumus, kuri ir iesniegti importētājvalsts muitas iestādēm pēc 1. punktā noteiktā termiņa beigām, var pieņemt, lai piemērotu priekšrocību principu, ja šie dokumenti netika iesniegti līdz termiņa beigām ārkārtas iemeslu dēļ. 3. Citos novēlotas iesniegšanas gadījumos importētājvalsts muitas iestādes var pieņemt izcelsmes apliecinājumus, ja atbilstošie produkti ir iesniegti laicīgi. 25. pants Izcelsmes apliecinājuma iesniegšana Izcelsmes apliecinājumus iesniedz importētājvalsts muitas iestādēm saskaņā ar kārtību, kas noteikta attiecīgajā valstī. Minētās iestādes var pieprasīt izcelsmes apliecinājuma tulkojumu, kā arī var pieprasīt importa deklarāciju un importētāja rakstisku apliecinājumu, ka produkti atbilst šī nolīguma īstenošanai nepieciešamajiem nosacījumiem. 26. pants Importēšana pa daļām Ja pēc importētāja lūguma un atbilstoši importētājvalsts muitas iestāžu noteikumiem demontēti vai izjaukti produkti saskaņā ar Harmonizētās sistēmas 2. vispārīgā noteikuma a) daļas XVI un XVII nodaļām vai saskaņā ar Harmonizētās sistēmas 7308 un 9406 pozīcijām tiek importēti pa daļām, šādu produktu vienīgo izcelsmes apliecinājumu iesniedz muitas iestādēm pirmās daļas importēšanas laikā. 27. pants Atbrīvojumi no izcelsmes apliecinājuma 1. Produktus nelielu sūtījumu veidā, ko viena privātpersona sūta otrai vai kuri veido daļu no ceļotāja personīgās bagāžas, uzskata par izcelsmes produktiem un tiem nepiemēro izcelsmes apliecinājumus, ar noteikumu, ka šādi produkti netiek importēti ar mērķi tos pārdot un ka tie ir deklarēti kā tādi, kas atbilst šī protokola prasībām, un ja nav šaubu par šo deklarāciju patiesumu. Gadījumā, ja šie produkti tiek sūtīti pa pastu, šo deklarāciju var veikt uz muitas deklarācijas CN 22/CN 23 vai uz dokumentam pievienotas papīra lapas. 2. Importi, ko veic laiku pa laikam un kas sastāv tikai no produktiem, kurus izmanto saņēmējs, ceļotājs vai tā ģimenes locekļi personīgām vajadzībām, nav jāuzskata par importu, kas paredzēts tirdzniecībai, ja to var acīmredzami konstatēt no produktu klāsta un daudzuma. 3. Turklāt šo produktu kopējā vērtība mazu sūtījumu gadījumā nedrīkst pārsniegt 500 EUR vai ceļotāja bagāžas gadījumā – 1200 EUR. 28. pants Apstiprinoši dokumenti Dokumenti, kas minēti 17. panta 3. punktā un 22. panta 5. punktā, kurus izmanto, lai pierādītu, ka preču aprites sertifikātā EUR.1 vai EUR.MED, faktūrrēķinā-deklarācijā vai faktūrrēķinā-deklarācijā EUR.MED iekļautie produkti ir uzskatāmi par Kopienas, Norvēģijas vai kādas 3. un 4. pantā minētās valsts izcelsmes produktiem, atbilst visām citām šī protokola prasībām, inter alia var būt šādi: (a) tieši pierādījumi par eksportētāja vai piegādātāja veiktām darbībām, lai iegūtu attiecīgās preces īpašumtiesības, piemēram, rēķini vai grāmatvedības dokumenti; (b) dokumenti, kas apliecina izmantoto materiālu izcelsmes statusu, kas izsniegti vai sagatavoti Kopienā vai Norvēģijā, ja šos dokumentus paredz vietējie likumi; (c) dokumenti, kas pierāda, ka materiālu apstrāde un pārstrāde veikta Kopienā vai Norvēģijā, ja šos dokumentus paredz vietējie likumi; (d) preču aprites sertifikāti EUR. 1 vai EUR.MED, faktūrrēķini-deklarācijas vai faktūrrēķini-deklarācijas EUR.MED, kuri apliecina izmantotā materiāla izcelsmes statusu, kas izsniegti vai sagatavoti Kopienā vai Norvēģijā saskaņā ar šo protokolu vai arī kādā citā 3. un 4. pantā minētajā valstī, saskaņā ar izcelsmes noteikumiem, kuri ir identiski šī protokola noteikumiem. (e) atbilstoši pierādījumi, attiecībā uz apstrādi un pārstrādi, kas veikta ārpus Kopienas vai Norvēģijas, piemērojot 12. pantu, pierādot, ka šī panta prasības ir izpildītas. 29. pants Izcelsmes apliecinājuma, piegādātāja deklarācijas un apstiprinošu dokumentu uzglabāšana 1. Eksportētājs, kurš pieprasījis izsniegt preču aprites sertifikātu EUR.1 vai EUR.MED, vismaz trīs gadus uzglabā 17. panta 3. punktā minētos dokumentus. 2. Eksportētājs, kurš sagatavo faktūrrēķinu-deklarāciju vai faktūrrēķinu-deklarāciju EUR.MED, šīs deklarācijas kopiju un 22. panta 5. punktā minētos dokumentus uzglabā vismaz trīs gadus. 3. Eksportētājvalsts muitas iestādes, izsniedzot preču aprites sertifikātu EUR. 1 vai EUR.MED, 17. panta 2. punktā minētā iesnieguma veidlapa uzglabā vismaz trīs gadus. 4. Importētājvalsts muitas iestādes vismaz trīs gadus uzglabā tām iesniegtos preču aprites sertifikātus EUR. 1 un EUR.MED, faktūrrēķinus-deklarācijas un faktūrrēķinus-deklarācijas EUR.MED. 30. pants Neatbilstības un formālas kļūdas 1. Nelielu neatbilstību atklāšana starp izcelsmes apliecinājumā sniegto informāciju un informāciju dokumentos, kurus iesniedz muitas iestādei, lai nokārtotu formalitātes saistībā ar produktu importēšanu, nepadara izcelsmes apliecinājumu par spēkā neesošu ipso facto , ja noteiktajā kārtībā ir atzīts, ka šis dokuments atbilst iesniegtajiem produktiem. 2. Acīmredzamām formālām kļūdām, piemēram pareizrakstības kļūdām, izcelsmes apliecinājumā nevajadzētu būt par pamatu dokumenta nepieņemšanai, ja šīs kļūdas nerada šaubas par dokumentā izteikto apgalvojumu patiesumu. 31.pants Summas, kas izteiktas eiro 1. 22. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 27. panta 3. punkta nosacījumu piemērošanas gadījumā, ja rēķins par produktiem ir citā valūtā un nevis eiro, katru gadu katrā no šīm valstīm nosaka eiro valūtā izteikto summu ekvivalentus Kopienas dalībvalstu, Norvēģijas vai citu 3. un 4. pantā minēto valstu nacionālajās valūtās. 2. Sūtījumam piemēro 22. panta 1. punkta b) apakšpunkta vai 27. panta 3. punkta nosacījumus, atsaucoties uz valūtu, kurā faktūrrēķins ir sagatavots saskaņā ar attiecīgās valsts fiksēto summu. 3. Summas, kas izteikta jebkurā dalībvalsts valūtā ekvivalentu eiro iegūst, piemērojot pirmās oktobra mēneša darba dienas valūtas kursu. Summas jāpaziņo Eiropas Kopienu Komisijai līdz 15. oktobrim un tās jāpiemēro, sākot no nākamā gada 1. janvāra. Eiropas Kopienu Komisija paziņo fiksētās summas visām attiecīgajām valstīm. 4. Valsts, izsakot summu nacionālajā valūtā var noapaļot to uz augšu vai uz leju. Noapaļotā summa nedrīkst atšķirties par vairāk kā 5% no summas, kas iegūta valūtas konversijas rezultātā. Valsts var saglabāt nemainīgu tās eiro izteiktās summas ekvivalentu nacionālajā valūtā, ja, veicot 3. punktā paredzēto ikgada korekciju, šīs summas konversijas rezultāta pieaugums pirms noapaļošanas ir mazāks par 15 % nacionālajā valūtā. Nacionālās valūtas ekvivalents var palikt nemainīgs, ja konversijas rezultātā rastos samazinājums šī ekvivalenta vērtībā. 5. Summas, kas izteiktas eiro, pēc Kopienas vai Norvēģijas lūguma pārskata Apvienotā komiteja. Veicot šo pārskatīšanu, Apvienotā komiteja apsver vēlamo sasniedzamo ietekmi noteiktā laika periodā. Šajā nolūkā tā var nolemt mainīt eiro izteiktās summas. VI SADAĻAADMINISTRATĪVĀS SADARBĪBAS PASĀKUMI 32. pants Savstarpējā palīdzība 1. Kopienas dalībvalstu un Norvēģijas muitas iestādes ar Eiropas Kopienu Komisijas palīdzību viena otrai iesniedz zīmogu nospiedumu paraugus, kurus muitas iestādes izmanto, izsniedzot preču aprites sertifikātus EUR. 1 un EUR.MED, un muitas iestāžu adreses, kuras ir atbildīgas par šo sertifikātu, faktūrrēķinu-deklarāciju, faktūrrēķinu-deklarāciju EUR.MED un tajās sniegtās informācijas patiesuma kontroli. 2. Lai nodrošinātu šī protokola pareizu piemērošanu, Kopiena un Norvēģija ar kompetento muitas iestāžu palīdzību palīdz viena otrai veikt preču aprites sertifikātu EUR. 1 un EUR.MED, faktūrrēķinu-deklarāciju, faktūrrēķinu-deklarāciju EUR.MED autentiskums un šajos dokumentos sniegtās informācijas patiesuma kontroli. 33. pants Izcelsmes apliecinājumu pārbaude 1. Turpmākas izcelsmes apliecinājumu pārbaudes veic pēkšņi vai tad, ja importētājvalsts muitas iestādēm ir radušās pamatotas bažas par šādu dokumentu autentiskumu, attiecīgo produktu izcelsmes statusu vai citu šajā protokolā minēto prasību izpildi. 2. Lai īstenotu 1. punkta nosacījumus, importētājvalsts muitas iestādes atdod eksportētājvalsts muitas iestādēm preču aprites sertifikātu EUR. 1 vai EUR.MED un faktūrrēķinu, ja tāds ir iesniegts, faktūrrēķinu-deklarāciju vai faktūrrēķinu-deklarāciju EUR.MED vai šo dokumentu kopijas, vajadzības gadījumā saņemot informāciju par izmeklēšanas iemesliem. Pārbaudes prasībai pievieno jebkādus dokumentus un informāciju, kas liecina, ka izcelsmes apliecinājumā sniegtie dati ir nepareizi. 3. Pārbaudi veic eksportētājvalsts muitas iestādes. Tādēļ tām ir tiesības pieprasīt pierādījumus un veikt pārbaudi eksportētāja rēķinos vai arī veikt kādu citu nepieciešamu pārbaudi. 4. Ja importētājvalsts muitas iestādes nolemj pārtraukt priekšrocību režīma piemērošanu attiecīgajiem produktiem uz laiku, līdz tiek saņemti pārbaudes rezultāti, importētājam piedāvā iespēju izlaist produktus, pirms tos pakļauj piesardzības pasākumiem. 5. Muitas iestādes, kuras pieprasa pārbaudi, pēc iespējas ātrāk tiek informētas par šīs pārbaudes rezultātiem. Šiem rezultātiem skaidri jāparāda, vai dokumenti ir autentiski, vai attiecīgos produktus var uzskatīt par Kopienas, Norvēģijas vai kādas citas 3. un 4. pantā minētās valsts izcelsmes produktiem un vai tie atbilst citām šī produkta prasībām. 6. Ja pamatotu šaubu gadījumā desmit mēnešu laikā no pārbaudes pieprasīšanas dienas nav saņemta atbilde vai arī, ja atbildē netiek sniegta pietiekama informācija, lai noteiktu apstrīdamā dokumenta autentiskumu vai produkta patieso izcelsmi, tās muitas iestādes, kuras iesniedza prasību, izņemot ārkārtas gadījumus, pārtrauc piemērot priekšrocību režīmu. 34. pants Strīdu izšķiršana Ja saistībā ar 33. panta pārbaudes procedūrām starp tām muitas iestādēm, kuras pieprasīja pārbaudi un tām, kuras ir atbildīgas par pārbaudi, rodas nesaskaņas, kuras nevar atrisināt mierīgā ceļā vai arī, ja tās pieprasa šī protokola skaidrojumus, lietas izskatīšanu nodod Apvienotā komitejai. Visi strīda gadījumi starp importētāju un importētājvalsts muitas iestādēm piekrīt attiecīgās valsts likumdošanai. 35. pants Sodi Sodus piemēro jebkurai personai, kura iesniedz dokumentu vai ir izraisījusi tāda dokumenta iesniegšanu, kurā iekļauta nepatiesa informācija ar nolūku iegūt priekšrocību režīmu attiecība uz produktiem. 36. pants Brīvās zonas 1. Kopiena un Norvēģija nodrošina visas nepieciešamās procedūras, lai garantētu, ka transportējot caur attiecīgās valsts brīvo zonu produktus, ko tirgo, piemērojot izcelsmes apliecinājumu, tie netiek aizstāti ar citām precēm un ka tos nepakļauj citām darbībām kā vien tādām, kas ir to saglabāšanas nolūkā. 2. 1. punktā ietvertais izņēmums nosaka, ka Kopienas vai Norvēģijas izcelsmes produktus importējot brīvajā zonā, piemērojot izcelsmes apliecinājumu, un tur apstrādājot, attiecīgās iestādes pēc eksportētāja pieprasījuma izsniedz jaunu preču aprites sertifikātu EUR.1 vai EUR.MED, ar noteikumu, ka veiktā apstrāde un pārstrāde ir saskaņā ar šī protokola nosacījumiem. VII SADAĻASEŪTA UN MELIĻA 37. pants Protokola piemērošana 1. Termins „Kopiena”, kas lietots 2. pantā, neietver Seūtu un Meliļu. 2. Importējot Norvēģijas izcelsmes produktus Seūtā un Meliļā, tos pakļauj tādam pašam muitas režīmam, kāds piemērojams Kopienas izcelsmes produktiem saskaņā ar 2. protokolu Portugāles un Spānijas Karalistes pievienošanās aktā Eiropas Kopienai. Norvēģija garantē Seūtas un Meliļas izcelsmes produktu importam saskaņā ar nolīgumu to pašu muitas režīmu kā tiem Kopienas izcelsmes produktiem, kurus importē no Kopienas. 3. Lai 2. punktu piemērotu Seūtas un Meliļas izcelsmes produktiem, šo protokolu mutatis mutandis piemēro ar īpašiem nosacījumiem, kas noteikti 38. pantā. 38. pants Īpaši nosacījumi 1. Ar nosacījumu, ka tie ir transportēti tieši saskaņā ar 13. panta nosacījumiem, šos var uzskatīt par: (1) Seūtas un Meliļas izcelsmes produktiem: (a) produkti, kas pilnībā iegūti Seūtā un Meliļā; (b) produkti, kas iegūti Seūtā un Meliļā un kuru ražošanā izmantoti produkti, kas nav minēti a) apakšpunktā, ar noteikumu, ka: (i) minētie produkti ir pienācīgi apstrādāti un pārstrādāti 6. panta nozīmē vai arī, ka (ii) šie produkti ir Norvēģijas vai Kopienas izcelsmes, ar noteikumu, ka tiem ir veikta apstrāde un pārstrāde, kas neatbilst 7. pantā minētajām darbībām. (2) Norvēģijas izcelsmes produktiem: (a) produkti, kas pilnībā iegūti Norvēģijā; (b) produkti, kas iegūti Norvēģijā un kuru ražošanā izmantoti produkti, kas nav minēti a) apakšpunktā, ar noteikumu, ka: (i) minētajiem produktiem 6. panta nozīmē ir veikta pienācīga apstrāde un pārstrāde; vai arī, ka (ii) šie produkti ir Seūtas un Meliļas vai Kopienas izcelsmes, ar noteikumu, ka tiem ir veikta apstrāde un pārstrāde, kas neatbilst 7. pantā minētajiem darbībām. 2. Seūtu un Meliļu uzskata par vienotu teritoriju. 3. Eksportētājs vai viņa pilnvarota persona ieraksta frāzi ”Norvēģija” un „Seūta un Meliļa” preču aprites sertifikāta EUR. 1 un EUR.MED, faktūrrēķina-deklarācijas vai faktūrrēķina-deklarācijas EUR.MED 2. ailē. Turklāt, ja produkti ir Seūtas un Meliļas izcelsmes, tad tas jānorāda preču aprites sertifikāta EUR. 1 un EUR.MED, faktūrrēķina-deklarācijas vai faktūrrēķina-deklarācijas EUR.MED 4. ailē. 4. Spānijas muitas iestādes ir atbildīgas par šī protokola piemērošanu Seūtā un Meliļā . VIII SADAĻANOBEIGUMA NOTEIKUMI 39. pants Protokola grozījumi Apvienotā komiteja var lemt grozīt šī protokola noteikumus. 40. pants Pārejas noteikumi par preču tranzītu un uzglabāšanu Šī nolīguma noteikumus var piemērot precēm, kas atbilst šī protokola noteikumiem un kas šī protokola spēkā stāšanās dienā ir vai nu ceļā vai pagaidu uzglabāšanā Kopienas vai Norvēģijas muitas noliktavās vai brīvajās zonās, ja importētājvalsts muitas iestādēs četru mēnešu laikā no attiecīgās dienas iesniedz eksportētājvalsts muitas iestādēs retrospektīvi izsniegtu preču aprites sertifikātu EUR. 1 vai EUR.MED, kā arī dokumentus, kuri norāda, ka preces ir transportētas tieši saskaņā ar 13. panta nosacījumiem. I PIELIKUMSievada piezīmes sarakstam ii pielikumā 1. piezīme: Sarakstā izklāstīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem visus produktus uzskata par pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem protokola 6. panta nozīmē. 2. piezīme: 2.1. Saraksta pirmajās divās ailēs ir aprakstīti iegūtie produkti. Pirmajā ailē ir Harmonizētās sistēmas pozīcijas vai nodaļas numurs, bet otrajā ailē - preču apraksti, kādi tie ir šīs sistēmas attiecīgajā pozīcijā vai nodaļā. Saraksta 3. vai 4. ailē ir noteikumi attiecībā uz katru pirmajās divās ailēs atrodamajiem ierakstiem. Ja pirms ieraksta pirmajā ailē ir “ex” zīme, tas nozīmē, ka 3. vai 4. ailes noteikumi attiecas tikai uz 2. ailē doto pozīcijas daļu. 2.2. Ja 1. ailē ir sagrupēti vairāki pozīciju numuri, vai arī nodaļas numurs, un tāpēc produktu apraksts 2. ailē ir vispārināts, tad 3. un 4. ailes noteikumi attiecas uz visiem produktiem, kas Harmonizētajā sistēmā klasificēti attiecīgās nodaļas pozīcijās vai visās 1. ailē uzskaitītajās pozīcijās. 2.3. Ja sarakstā dažādi noteikumi attiecas uz dažādiem kādas pozīcijas produktiem, tad katrā ievilkumā ir tās pozīcijas daļas apraksts, uz ko attiecas 3. vai 4. ailes noteikumi. 2.4. Ja ieraksts abās pirmajās ailēs ir precizēts 3. un 4. ailē, tad izvedējs var izvēlēties, vai piemērot 3. ailes vai 4. ailes noteikums. Ja 4. ailē izcelsmes noteikums nav ierakstīts, tad jāpiemēro 3. ailes noteikumi. 3. piezīme: 3.1. Attiecībā uz produktiem, kas ieguvuši noteiktas izcelsmes statusu un kurus izmanto citu izstrādājumu ražošanā, 6. panta noteikumus piemēro neatkarīgi no tā, vai minētais statuss iegūts rūpnīcā, kurā izstrādājumus izmanto, vai arī citā rūpnīcā līgumslēdzējas puses valstī. Piemēram, motors, kas ietilpst pozīcijā 8407, par kuru noteikumā ir teikts, ka izmantoto materiālu bez noteiktas izcelsmes vērtība nedrīkst pārsniegt 40 % no produkta ražotāja cenas, izgatavo no „Pārējiem leģētiem tēraudiem, kas iepriekš apstrādāti kaļot”, kas ietilpst pozīcijā ex 7224. Ja kalšanā Kopienā izmantots lietnis bez noteiktas izcelsmes, tad kalums jau ir ieguvis noteiktu izcelsmi, pamatojoties uz noteikumu sarakstā, kas attiecas uz pozīciju ex 7224. Tādā gadījumā, aprēķinot motora vērtību, kalumu var uzskatīt par noteiktas izcelsmes kalumu neatkarīgi no tā, vai kalums izgatavots tajā pašā rūpnīcā, kur motors, vai citā Kopienas rūpnīcā. Tādējādi, aprēķinot vērtību materiāliem bez noteiktas izcelsmes, neņem vērā lietņa bez noteiktas izcelsmes vērtību. 3.2. Saraksta attiecīgajā noteikumā norādīts minimālais apstrādes vai pārstrādes apjoms, un lielāks apstrādes vai pārstrādes apjoms arī piešķir noteiktu izcelsmi, un savukārt, ja veiktā apstrāde vai pārstrāde nav pietiekama, noteiktas izcelsmes statusu nepiešķir. Tātad, ja noteikumā paredzēts, ka noteiktā apstrādes posmā var izmantot materiālus bez noteiktas izcelsmes, tad šādus materiālus atļauts izmantot arī iepriekšējos posmos, bet nav atļauts izmantot vēlākos posmos. 3.3. Neskarot 3.2. piezīmi, ja noteikumā paredzēta „ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem”, tad var izmantot visu pozīciju materiālus (arī materiālus, kas ir paša izstrādājuma pozīcijā un ir ar tādu pašu aprakstu), tomēr jāievēro visi īpašie ierobežojumi, kas noteikumā varētu būt ietverti. Tomēr izteiciens „ražošana no visu pozīciju materiāliem, ieskaitot pārējos materiālus, kas minēti pozīcijā …” vai „ražošana no visu pozīciju materiāliem, ieskaitot pārējos materiālus, kas minēti tajā pašā pozīcijā” nozīmē, ka var izmantot tikai visus materiālus, kas klasificēti jebkurā pozīcijā, izņemot tos, kura apraksts ir tāds pats, kā saraksta 2. ailē dotā izstrādājuma apraksts. 3.4. Ja kādā noteikumā sarakstā norādīts, ka produktu var ražot no vairāk nekā viena materiāla, tas nozīmē, ka var izmantot vienu vai vairākus materiālus. Tas nenozīmē, ka jāizmanto visi materiāli. Piemēram, noteikumā par audumiem, kas ietilpst pozīcijā 5208 līdz 5212, noteikts, ka var izmantot dabiskās šķiedras un kopā ar citiem materiāliem var izmantot arī ķīmiskos materiālus. Tas nenozīmē, ka jāizmanto abi materiāli; var izmantot vienu vai otru materiālu vai abus materiālus. 3.5. Ja noteikumā sarakstā norādīts, ka produkts jāražo no konkrēta materiāla, tad šis nosacījums acīmredzot neliedz izmantot citus materiālus, kas to īpašību dēļ nevar atbilst šim noteikumam. (Skatīt arī 6.2. piezīmi saistībā ar tekstilmateriāliem.) Piemēram, noteikums par gataviem pārtikas produktiem, uz ko attiecas pozīcija 1904, aizliedz izmantot graudaugus un to pārstrādes produktus, tomēr tas nenozīmē, ka nedrīkst izmantot minerālsāļus, ķīmiskās un citas piedevas, kas nav graudaugu produkti. Tomēr tas neattiecas uz ražojumiem, kurus nevar izgatavot no konkrētiem sarakstā norādītiem materiāliem, tomēr var izgatavot no līdzīgiem materiāliem iepriekšējos ražošanas posmos. Piemēram, gadījumā, ja kādu apģērbu, uz ko attiecas ex 62. nodaļa, izgatavo no neaustiem materiāliem, ja attiecīgās šķiras preču ražošanā atļauts izmantot tikai pavedienus bez noteiktas izcelsmes, nav iespējams sākt ražošanu no neaustas drēbes pat tad, ja neaustu drēbi parasti nevar izgatavot no pavedieniem. Šādos gadījumos izejmateriāla stadijai parasti vajadzētu būt pirmspavediena, t.i., šķiedras stadijā. 3.6. Ja kādā saraksta noteikumā paredzēti divi procentuālie daudzumi attiecībā uz vērtību tiem materiāliem bez noteiktas izcelsmes, kurus var izmantot, tad šos procentuālos daudzumus nedrīkst saskaitīt. Citiem vārdiem sakot, visu izmantoto materiālu bez noteiktas izcelsmes kopējā vērtība nedrīkst pārsniegt augstāko procentos izteikto vērtību. Turklāt nedrīkst pārsniegt arī atsevišķos procentuālos daudzumus, kas attiecas uz konkrētiem materiāliem. 4. piezīme: 4.1. Sarakstā izmantotais termins „dabiskās šķiedras” attiecas uz šķiedrām, kas nav mākslīgās vai sintētiskās šķiedras. Šo terminu attiecina tikai uz pirmsvērpšanas stadijām, tostarp atlikām, un, ja vien nav noteikts citādi, arī šķiedrām, kas ir kārstas, ķemmētas vai citādi apstrādātas, bet nav vērptas. 4.2. Termins „dabiskās šķiedras” ietver astrus, kas minēti pozīcijā 0503, zīdu, kas minēts pozīcijās 5002 un 5003, kā arī vilnas šķiedras un smalkus vai rupjus dzīvnieku matus, kas minēti pozīcijās 5101-5105, kokvilnas šķiedras, kas minētas pozīcijās 5201-5203, kā arī pārējās augu šķiedras, kas minētas pozīcijās 5301-5305. 4.3. Terminus „tekstilmasa”, „ķīmiski materiāli” un „materiāli papīra ražošanai” sarakstā izmanto, lai aprakstītu materiālus, kas nav klasificēti 50.-63. nodaļā un kurus var izmantot mākslīgu, sintētisku vai papīra šķiedru vai pavedienu ražošanai. 4.4. Terminu „ķīmiskās štāpeļšķiedras” sarakstā izmanto, atsaucoties uz sintētisku vai mākslīgu pavedienu grīsti, štāpeļšķiedrām vai atlikām, kas minētas pozīcijās 5501 līdz 5507. 5. piezīme: 5.1. Ja pie kāda produkta sarakstā ir atsauce uz šo piezīmi, tad 3. ailes noteikumi neattiecas ne uz vienu tekstila pamatmateriālu, ko izmanto konkrētā produkta ražošanā, ja kopā tie veido 10 % vai mazāk no visu izmantoto tekstila pamatmateriālu kopējā svara. (Skatīt arī 5.3. un 5.4. piezīmi.) 5.2. Tomēr piezīmes 5.1. punktā minēto pielaidi var piemērot tikai jauktiem produktiem, kas izgatavoti no diviem vai vairākiem tekstila pamatmateriāliem. Tekstila pamatmateriāli ir šādi: - zīds, - vilna, - rupja spalva, - smalka spalva, - astri, - kokvilna, - izejvielas papīra ražošanai un papīrs, - lini, - kaņepāji, - džuta un citas lūksnes tekstilšķiedras, - sizals un citas Agave ģints augu tekstilšķiedras, - kokosšķiedra, abakas, rāmijas un citu augu tekstilšķiedras, - sintētiski ķīmiskie pavedieni, - mākslīgi ķīmiskie pavedieni, - strāvu vadoši pavedieni, - sintētiskas ķīmiskās štāpeļšķiedras no polipropilēna, - sintētiskas ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliestera, - sintētiskas ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliamīda, - sintētiskas ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliakrilnitrila, - sintētiskas ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliimīda, - sintētiskas ķīmiskās štāpeļšķiedras no politetrafluoretilēna, - sintētiskas ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliestera, - sintētiskas ķīmiskās štāpeļšķiedras no polivinilhlorī, - citas sintētiskas ķīmiskās štāpeļšķiedras, - mākslīgas ķīmiskās štāpeļšķiedras no viskozes, - citas mākslīgās ķīmiskās štāpeļšķiedras, - pavedieni, kas izgatavoti no poliuretāna ar elastīgiem poliētera segmentiem, ar pozamentu vai bez tā, - pavedieni, kas izgatavoti no poliuretāna ar elastīgiem poliestera segmentiem, ar pozamentu vai bez tā, - produkti, kas iekļauti pozīcijā 5605 (metalizēti pavedieni), kuros iestrādāta lente ar alumīnija folijas pildījumu vai ar plastmasas kārtas pildījumu, ar alumīnija pulvera segumu vai bez tā un kas nepārsniedz 5 mm, kas ir iestiprināta ar caurspīdīgu vai krāsainu līmi starp divām plastmasas kārtām, - citi produkti, kas ietilpst pozīcijā 5605. Piemēram, pavedieni, kas ietilpst pozīcijā 5205 un ir izgatavoti no 5203. pozīcijas kokvilnas šķiedrām un 5506. pozīcijas sintētiskām štāpeļšķiedrām, ir jaukti pavedieni. Tāpēc tās sintētiskās stāpeļšķiedras bez noteiktas izcelsmes, kas neatbilst izcelsmes noteikumiem (kuri paredz izgatavošanu no ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas), var izmantot, ja to kopējā masa nepārsniedz 10 % no pavedienu masas. Piemēram, vilnas audums, kas ietilpst pozīcijā 5112 un ir izgatavots no 5107. pozīcijas vilnas dzijas un 5509. pozīcijas sintētiskiem pavedieniem no štāpeļšķiedrām, ir jaukts audums. Tāpēc sintētiskus pavedienus, kas neatbilst izcelsmes noteikumiem (kuri paredz izgatavošanu no ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas), vai vilnas pavedienus, kas neatbilst izcelsmes noteikumiem (kuri paredz izgatavošanu no dabiskām šķiedrām, kas nav kārstas vai ķemmētas, vai citādi sagatavotas vērpšanai), vai abus pavedienus kopā var izmantot, ja to kopējais svars audumā nepārsniedz 10 %. Piemēram, audumi ar šūtām plūksnām, kas minēti pozīcijā 5802 un kurus izgatavo no kokvilnas pavedieniem, kas minēti pozīcijā 5205, un no kokvilnas audumiem, kas minēti pozīcijā 5210, ir jaukti produkti tikai tad, ja kokvilnas audums pats par sevi ir jaukts audums, kas izgatavots no divās atsevišķās pozīcijās klasificētiem pavedieniem, vai arī, ja izmantotie kokvilnas pavedieni ir jaukti pavedieni. Piemēram, ja konkrētais audums ar šūtām plūksnām ir izgatavots no kokvilnas pavedieniem, kas minēti pozīcijā 5205, un no sintētiska auduma, kas minēts pozīcijā 5407, izmantotie pavedieni acīmredzot ir divi atsevišķi tekstila pamatmateriāli, un tādējādi audums ar izšūtām plūksnām ir jaukts produkts. 5.3. Attiecībā uz produktiem, kuros ietilpst „poliuretāna pavedieni ar elastīgiem poliētera segmentiem, ar pozamentu vai bez tā”, šī pielaide attiecīgajam pavedienam ir 20 %. 5.4. Attiecībā uz produktiem, kuros ietilpst “lente ar alumīnija folijas pildījumu vai ar plastmasas kārtas pildījumu, ar alumīnija pulvera segumu vai bez tā, kas nepārsniedz 5 mm, kas iestiprināta ar caurspīdīgu vai krāsainu līmi starp divām plastmasas kārtām”, šī pielaide attiecīgajai lentai ir 30 %. 6. piezīme: 6.1. Ja pie kāda produkta sarakstā ir atsauce uz šo piezīmi, tad tekstilmateriālus (izņemot oderes un starpoderes), kas neatbilst 3. ailes noteikumam par attiecīgiem gatavajiem produktiem, var izmantot ar nosacījumu, ka tie ir iekļauti citā pozīcijā nekā produkts un ka to vērtība nepārsniedz 8 % no produkta ražotāja cenas. 6.2. Neskarot 6.3. piezīmi, materiālus, kas nav klasificēti 50. līdz 63. nodaļā, var brīvi izmantot tekstilproduktu ražošanā neatkarīgi no tā, vai tajos ir vai nav tekstilmateriāli. Piemēram, ja saraksta noteikums paredz, ka konkrētā tekstilizstrādājumā (piemēram, biksēs) jāizmanto pavedieni, tad tas neliedz izmantot metāla izstrādājumus, piemēram, pogas, jo pogas nav klasificētas 50.- 63. nodaļā. Šā paša iemesla dēļ nav liegts izmantot rāvējslēdzējus, pat ja rāvējslēdzējos parasti ietilpst tekstilmateriāli. 6.3. Ja piemēro procentuālo attiecību noteikumu, to materiālu vērtība, kas nav klasificēti 50.-63. nodaļā, ir jāņem vērā, aprēķinot to materiālu iekļauto vērtību, kam nav izcelsmes. 7. piezīme: 7.1. „Īpašie procesi” pozīcijās ex 2707, 2713-2715, ex 2901, ex 2902 un ex 3403 ir šādi: (a) vakuumdestilēšana; (b) sekundārā pārtvaice ar ļoti rūpīgu frakcionēšanu; (c) krekings; (d) reformēšana; (e) ekstrakcija ar selektīviem šķīdinātājiem; (f) process, kas ietver visas šīs darbības: apstrādi ar koncentrētu sērskābi, oleumu vai sēra anhidrīdu, neitralizēšanu ar sārmainiem reaģentiem, atkrāsošanu (balināšana) un attīrīšanu ar dabiskām aktīvām zemēm, aktivētām zemēm, aktivēto ogli vai boksītu; (g) polimerizācija; (h) alkilēšana; (i) izomerizācija. 7.2. „Īpašie procesi” pozīcijā 2710, 2711 un 2712 ir šādi: (a) vakuumdestilēšana; (b) sekundārā pārtvaice ar ļoti rūpīgu frakcionēšanu; (c) krekings; (d) reformēšana; (e) ekstrakcija ar selektīviem šķīdinātājiem; (f) process, kas ietver visas šīs darbības: apstrādi ar koncentrētu sērskābi, oleumu vai sēra anhidrīdu, neitralizēšanu ar sārmainiem reaģentiem, atkrāsošanu (balināšana) un attīrīšanu ar dabiskām aktīvām zemēm, aktivētām zemēm, aktivēto ogli vai boksītu; (g) polimerizācija; (h) alkilēšana; (ij) izomerizācija. (k) tikai attiecībā uz pozīcijā ex 2710 minēto smago dīzeļdegvielu: atsērošana ar ūdeņradi, samazinot sēra saturu apstrādājamos produktos vismaz par 85 % (ASTM D 1266-59 T metode); (l) tikai attiecībā uz pozīcijas 2710 produktiem deparafinēšana ar jebkuru paņēmienu, izņemot filtrāciju; (m) tikai attiecībā uz pozīcijā ex 2710 minēto smago dīzeļdegvielu, apstrāde ar ūdeņradi vairāk nekā 20 bar spiedienā un temperatūrā, kas ir lielāka par 250 °C, izmantojot katalizatoru, kas nav atsērošanas katalizators, ūdeņradim darbojoties kā aktīvajam ķīmiskās reakcijas elementam. Pozīcijā ex 2710 minēto smēreļļu turpmāka apstrāde ar ūdeņradi (piemēram, hidroattīrīšana vai atkrāsošana), konkrēti, krāsas vai stabilitātes uzlabošanai, tomēr nepieder pie īpašiem procesiem; (n) tikai attiecībā uz pozīcijā ex 2710 minēto šķidro kurināmo atmosfēras pārtvaice, ja mazāk nekā 30 % šo produktu tilpuma pārtvaicējas, ieskaitot zudumus, 300 °C temperatūrā, izmantojot metodi ASTM D 86; (o) tikai attiecībā uz pozīcijā ex 2710 ietverto smago dīzeļdegvielu, izņemot gāzeļļas un šķidro kurināmo, apstrāde ar augstfrekvences elektrisko izlādi. (p) tikai attiecībā uz neapstrādātiem produktiem (izņemot vazelīnu, ozokerītu, lignītvasku vai kūdras vasku, parafīnu, kas pēc svara satur mazāk kā 0,75 % eļļas) pozīcijā ex 2712, attīrīšana no eļļas ar frakcionētu kristalizāciju. 7.3. Attiecībā uz pozīcijas ex 2707, 2713 – 2715, ex 2901, ex 2902 un ex 3403 produktiem vienkāršas darbības, piemēram, tīrīšana, dekantēšana, atsāļošana, ūdens atdalīšana, filtrēšana, krāsošana, marķēšana, sēra iegūšana, sajaucot izstrādājumus ar dažādu sēra saturu, kā arī jebkuru šo darbību apvienojums vai līdzīgas darbības nenodrošina noteiktu izcelsmi. II PIELIKUMS SARAKSTS AR APSTRāDES VAI PāRSTRāDES PASĀKUMIEM, KAS JāVEIC AR NENOTEIKTAS IZCELSMES MATERIāLIEM, LAI IEGŪTAIS IZSTRāDāJUMS VARēTU IEGūT NOTEIKTAS IZCELSMES STATUSU Nolīgums var neattiekties uz visiem šajā sarakstā minētajiem produktiem . Tādēļ jāskata citas nolīguma daļas. SS iedaļas Nr. | Izstrādājuma apraksts | Nenoteiktas izcelsmes materiāliem veiktā apstrāde vai pārstrāde, kas piešķir izcelsmes statusu | (1) | (2) | (3) | vai | (4) | 1. nodaļa | Dzīvi dzīvnieki | Visiem 1. nodaļā minētajiem dzīvniekiem ir jābūt noteiktas izcelsmes. | 2. nodaļa | Gaļa un pārtikā izmantojamie gaļas subprodukti | Ražošanas process, kurā visiem 1. un 2. nodaļā minētajiem izmantotajiem materiāliem ir jābūt noteiktas izcelsmes. | 3. nodaļa | Zivis un vēžveidīgie, mīkstmieši un citi ūdens bezmugurkaulnieki | Ražošanas process, kurā visiem izmantotajiem 3. nodaļā minētajiem materiāliem ir jābūt noteiktas izcelsmes. | bijusī 4. nodaļa | Piena produkti; putnu olas; dabiskais medus; citur neminētie pārtikā izmantojamie dzīvnieku valsts izstrādājumi, izņemot: | Ražošanas process, kurā visiem izmantotajiem 4. nodaļā minētajiem materiāliem ir jābūt noteiktas izcelsmes. | 0403. | Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti ar cukuru vai citiem saldinātājiem, vai aromatizētājiem, vai ar augļiem, vai kakao | Ražošanas process, kurā: - visiem 4. nodaļā minētajiem izmantotajiem materiāliem ir jābūt noteiktas izcelsmes, - izmantotajai augļu sulai, kas minēta 2009. iedaļā (izņemot ananāsu, laima vai greipfrūtu sulu) jābūt noteiktas izcelsmes, un - visu 17. nodaļā minēto izmantoto materiālu kopējā vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas. | bijusī 5. nodaļa | Citur neminēti dzīvnieku valsts izstrādājumi, izņemot: | Ražošanas process, kurā visiem 5. nodaļā minētajiem izmantotajiem materiāliem ir jābūt noteiktas izcelsmes. | bijusī 0502. | Apstrādāti cūku, mežacūku vai kuiļu sari un spalvas | Saru un spalvu tīrīšana, dezinfekcija, šķirošana un iztaisnošana. | 6. nodaļa | Veģetējoši koki un citi augi; sīpoli, saknes un tamlīdzīgas augu daļas; nogriezti ziedi un dekoratīvi zaļumi | Ražošanas process, kurā: - visiem 6. nodaļā minētajiem izmantotajiem materiāliem ir jābūt noteiktas izcelsmes, un - visu izmantoto materiālu kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas. | 7. nodaļa | Pārtikā izmantojamie dārzeņi un atsevišķas saknes un bumbuļaugi | Ražošanas process, kurā visiem 7. nodaļā minētajiem izmantotajiem materiāliem ir jābūt noteiktas izcelsmes. | (1) | (2) | (3) | vai | (4) | 8. nodaļa | Pārtikā izmantojami augļi un rieksti; citrusaugļu un ķirbjaugu mizas | Ražošanas process, kurā: - visiem izmantotajiem augļiem un riekstiem ir jābūt noteiktas izcelsmes, un - visu 17. nodaļā minēto izmantoto materiālu kopējā vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas. | bijusī 9. nodaļa | Kafija, tēja, mate un garšvielas, izņemot: | Ražošanas process, kurā visiem 9. nodaļā minētajiem izmantotajiem materiāliem ir jābūt noteiktas izcelsmes. | 0901. | Grauzdēta vai negrauzdēta kafija, ar vai bez kofeīna; kafijas pupiņu čaumalas un apvalki; kafijas atvietotāji ar jebkādu kafijas saturu | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti visu nodaļu materiāli. | 0902. | Tēja ar vai bez aromātvielām | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti visu nodaļu materiāli. | bijusī 0910. | Garšvielu maisījumi | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti visu nodaļu materiāli. | 10. nodaļa | Labības izstrādājumi | Ražošanas process, kurā visiem 10. nodaļā minētajiem izmantotajiem materiāliem ir jābūt noteiktas izcelsmes. | bijusī 11. nodaļa | Miltrūpniecības izstrādājumi; iesals; ciete; inulīns; kviešu lipeklis, izņemot: | Ražošanas process, kurā visiem izmantotajiem labības izstrādājumiem, pārtikā izmantojamajiem dārzeņiem, saknēm un bumbuļiem, kas minēti 0714. iedaļā, ir jābūt noteiktas izcelsmes. | bijusī 1106. | Milti, rupja maluma milti un pulveris no kaltētiem pākšaugu dārzeņiem, kas minēti 0713. iedaļā | 0708. iedaļā minēto pākšaugu dārzeņu žāvēšana un malšana. | 12. nodaļa | Eļļas augu sēklas un augļi; dažādi graudi, sēklas un augļi; augi, kas paredzēti izmantošanai rūpniecībā un medicīnā; salmi un lopbarība | Ražošanas process, kurā visiem 12. nodaļā minētajiem izmantotajiem materiāliem ir jābūt noteiktas izcelsmes. | 1301. | Šellaka; dabiski sveķi, sveķainas vielas, gumijas sveķi un oleosveķi (piemēram, balzāmi) | Ražošanas process, kurā visu 1301. iedaļā minēto izmantoto materiālu kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas. | 1302. | Augu sulas un ekstrakti; pektīni, pektināti un pektāti; agars un citas veida gļotas un recekļi, kas iegūti no dārzeņu izstrādājumiem; gan pārstrādātā, gan nepārstrādātā veidā: | - Pārstrādātas gļotas un recekļi, kas iegūti no dārzeņu izstrādājumiem | Ražoti no nepārstrādātām gļotām un recekļiem. | - Pārējie izstrādājumi | Ražošanas process, kurā visu izmantoto materiālu kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas. | 14. nodaļa | Augu materiāli pīšanai; augu valsts izstrādājumi, kas citur nav minēti vai minēti | Ražošanas process, kurā visiem 14. nodaļā minētajiem izmantotajiem materiāliem ir jābūt noteiktas izcelsmes. | bijusī 15. nodaļa | Dzīvnieku un augu tauki un eļļas un to šķelšanās produkti; pārtikā izmantojamie tauki; dzīvnieku un augu vaski, izņemot: | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti visās iedaļās minētie materiāli, izņemot paša izstrādājuma iedaļu. | 1501. | Cūku tauki (ieskaitot kausētus taukus) un mājputnu tauki, izņemot 1209. vai 1503. iedaļā minētos: | - No kauliem un atkritumiem iegūtie tauki | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti visās iedaļās minētie materiāli, izņemot 0203., 0206. vai 0207. iedaļā minētos materiālus vai 0506. iedaļā minētos kaulus. | - Pārējie izstrādājumi | Ražošanas process, kurā tiek izmantota cūkas gaļa vai pārtikā izmantojami cūkgaļas subprodukti, kas minēti 0203. vai 0206. iedaļā, vai mājputnu gaļa vai pārtikā izmantojamie mājputnu gaļas izstrādājumi, kas minēti 0207. iedaļā. | 1502. | Vēršu, aitu vai kazu tauki, izņemot 1503. iedaļā minētos | - No kauliem un atkritumiem iegūtie tauki | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti visās iedaļās minētie materiāli, izņemot 0201., 0202., 0204. vai 0206. iedaļā minētos materiālus vai 0506. iedaļā minētos kaulus. | - Pārējie izstrādājumi | Ražošanas process, kurā visiem 2. nodaļā minētajiem izmantotajiem materiāliem jābūt noteiktas izcelsmes. | 1504. | Zivju vai jūras zīdītāju tauki un eļļas vai to daļiņas, gan attīrītā, gan neattīrītā veidā, bet ķīmiski nepārveidotas: | - Cietās daļiņas | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti visās iedaļās minētie materiāli, ieskaitot citus materiālus, kas minēti 1504. iedaļā. | - Pārējie izstrādājumi | Ražošanas process, kurā visiem izmantotajiem 2. un 3. nodaļā minētajiem materiāliem ir jābūt noteiktas izcelsmes. | bijusī 1505. | Attīrīts lanolīns | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti nepārstrādātie vilnas tauki, kas ietilpst 1505. iedaļā. | 1506. | Pārējie dzīvnieku tauki un eļļas un to daļiņas, gan attīrītā, gan neattīrītā veidā, bet ķīmiski nepārveidotas: | - Cietās daļiņas | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti visās iedaļās minētie materiāli, ieskaitot citus materiālus, kas minēti 1506. iedaļā. | - Pārējie izstrādājumi | Ražošanas process, kurā visiem izmantotajiem 2. nodaļā minētajiem materiāliem ir jābūt noteiktas izcelsmes. | 1507. līdz 1515. | Dārzeņu eļļas un to daļiņas: | - Sojas, zemesriekstu, palmas, kopras, palmas kodola, babasū eļļa, tungeļļa un joticīta eļļa, miršu vasks un Japānas vasks, jujubas eļļas daļiņas un eļļas, kas paredzētas tehniskām vai rūpnieciskām vajadzībām, izņemot pārtikas izstrādājumu ražošanu | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti visu iedaļu materiāli, izņemot paša izstrādājuma iedaļu. | - Cietās daļiņas, izņemot jujubas eļļas cietās daļiņas | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti citi materiāli, kas minēti 1507. līdz 1515. iedaļā. | - Pārējie izstrādājumi | Ražošanas process, kurā visiem izmantotajiem dārzeņu veida materiāliem jābūt noteiktas izcelsmes. | 1516. | Dzīvnieku vai augu tauki un eļļas un to daļiņas, kas ir pilnībā vai daļēji apstrādātas ar ūdeņradi, pārestetizētas, reesterificētas vai elaidinizētas, gan attīrītā, gan neattīrītā veidā, bet tālāk neapstrādātas | Ražošanas process, kurā: - visiem izmantotajiem 2. nodaļā minētajiem materiāliem jābūt noteiktas izcelsmes, un - visiem izmantotajiem dārzeņu veida materiāliem jābūt noteiktas izcelsmes. Tomēr pieļaujama 1507., 1508., 1511. un 1513. iedaļā minēto materiālu izmantošana. | 1517. | Margarīns; pārtikā izmantojami šajā nodaļā minēti dzīvnieku vai augu tauku un eļļu vai dažādu tauku un eļļu daļiņu maisījumi vai produkti, izņemot pārtikā izmantojamos taukus un eļļas vai to daļiņas, kas minētas 1516. iedaļā | Ražošanas process, kurā: - visiem izmantotajiem 2. un 4. nodaļā minētajiem materiāliem jābūt noteiktas izcelsmes, un - visiem izmantotajiem dārzeņu veida materiāliem jābūt noteiktas izcelsmes. Tomēr pieļaujama 1507., 1508., 1511. un 1513. iedaļā minēto materiālu izmantošana. | 16. nodaļa | Gaļas, zivju vai vēžveidīgo, mīkstmiešu vai citu ūdens bezmugurkaulnieku izstrādājumi | Ražošanas process, kurā: - tiek izmantoti 1. nodaļā minētie dzīvnieki, un/ vai - visiem 3. nodaļā minētajiem izmantojamajiem materiāliem jābūt noteiktas izcelsmes. | bijusī 17. nodaļa | Cukurs un cukura konditorejas izstrādājumi, izņemot: | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti visās iedaļās minētie materiāli, izņemot paša izstrādājuma iedaļu. | bijusī 1701. | Cukurniedru vai cukurbiešu cukurs un ķīmiski tīra saharoze, cietā stāvoklī, kurai pievienotas garšvielas vai krāsvielas | Ražošanas process, kurā visu 17. nodaļā minēto izmantoto materiālu kopējā vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas. | 1702. | Pārējie cukuri, ietverot ķīmiski tīru laktozi, maltozi, glikozi un fruktozi, cietā veidā; cukura sīrupi bez garšvielām vai krāsvielām; mākslīgais medus, arī sajaukts ar dabīgo medu; karameles: | - Ķīmiski tīra maltoze un fruktoze | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti visās iedaļās minētie materiāli, ieskaitot citus materiālus, kas minēti 1702. iedaļā. | - Pārējie cukuri cietā veidā, tiem pievienotas garšvielas vai krāsvielas | Ražošanas process, kurā visu izmantoto 17. nodaļā minēto materiālu kopējā vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas. | - Pārējie izstrādājumi | Ražošanas process, kurā visiem izmantotajiem materiāliem jābūt noteiktas izcelsmes. | bijusī 1703. iedaļa | Melase, kas iegūta, ekstrahējot vai attīrot cukuru un kurai pievienotas garšvielas vai krāsvielas | Ražošanas process, kurā visu izmantoto 17. nodaļā minēto materiālu kopējā vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas. | 1704. | Konditorejas izstrādājumi no cukura (ieskaitot balto šokolādi) bez kakao piedevas | Ražošanas process, kurā: - tiek izmantoti visās iedaļās minētie materiāli, izņemot paša izstrādājuma iedaļu, un - visu izmantoto 17. nodaļā minēto materiālu kopējā vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas. | 18. nodaļa | Kakao un kakao izstrādājumi | Ražošanas process, kurā: - tiek izmantoti visās iedaļās minētie materiāli, izņemot paša izstrādājuma iedaļu, un - visu izmantoto 17. nodaļā minēto materiālu kopējā vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas. | 1901. | Iesala ekstrakts; pārtikas izstrādājumi no miltiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur vai satur mazāk nekā 40 % kakao, rēķinot uz pilnīgi attaukotas masas pamata, un kas nav minēti citur; pārtikas izstrādājumi no izejvielām, kas minētas 0401. līdz 0404. iedaļai, un kuri nesatur vai satur mazāk nekā 5 % kakao, rēķinot uz pilnīgi attaukotas masas pamata, un citur nav minēti: | - Iesala ekstrakts | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti 10. nodaļā minētie graudi. | - Pārējie izstrādājumi | Ražošanas process, kurā: - tiek izmantoti visās iedaļās minētie materiāli, izņemot paša izstrādājuma iedaļu, un - visu 17. nodaļā minēto izmantoto materiālu kopējā vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas. | 1902. | Vārīti vai nevārīti, kā arī (ar gaļu un citiem produktiem) pildīti vai nepildīti makaroni, kā arī cita veida sagatavoti vai nesagatavoti makaroni, piemēram, spageti, makaroni, nūdeles, lazaņja, gnoči, ravioli, kanneloni, kuskusmakaroni: | - Kas satur ne vairāk kā 20 % gaļas, gaļas subproduktu, zivju, vēžveidīgo vai mīkstmiešu svara ziņā | Ražošanas process, kurā visiem izmantotiem graudiem un to produktiem (izņemot cietos kviešus un to izstrādājumus) jābūt noteiktai izcelsmei. | - Kas satur vairāk nekā 20 % gaļas, gaļas subproduktu, zivju, vēžveidīgo vai mīkstmiešu svara ziņā | Ražošanas process, kurā: - visiem izmantotiem graudiem un to produktiem (izņemot cietos kviešus un to izstrādājumus) jābūt noteiktai izcelsmei, un - visiem 2. un 3. nodaļā minētajiem materiāliem izmantotajiem jābūt noteiktas izcelsmes | 1903. | Tapiokas putraimi un to aizstājēji, kas pagatavoti no cietes pārslu, graudu, putraimu, kliju vai tamlīdzīgos veidos | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti visās iedaļās minētie materiāli, izņemot 1108. iedaļā minēto kartupeļu cieti. | 1904. | Pārstrādātie pārtikas izstrādājumi, kas iegūti, uzpūšot vai grauzdējot graudus vai labības produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); labības izstrādājumi (izņemot kukurūzu) graudu vai pārslu vai kādā citā pārstrādātā veidā (izņemot miltus, putraimus un rupjā maluma miltus), kas iepriekš izvārīti vai sagatavoti citā veidā un nav minēti vai minēti citur | Ražošanas process, kurā: - tiek izmantoti visās iedaļās minētie materiāli, izņemot 11. nodaļā minētos materiālus, - visiem izmatotajiem graudiem un miltiem (izņemot Zea indurata šķirnes kukurūzu un cietos kviešus un to produktiem) ir jābūt noteiktas izcelsmes un - visu izmantoto 17. nodaļā minēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas. | 1905. | Maize, konditorejas izstrādājumi, tortes, cepumi un pārējie konditorejas izstrādājumi ar vai bez kakao piedevas; dievmaize, tukšas kapsulas, kas paredzētas izmantošanai farmācijā, zīmoglaka, rīspapīrs un tamlīdzīgi izstrādājumi | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti visās iedaļās minētie materiāli, izņemot 11. nodaļā minētos materiālus. | bijusī 20. nodaļa | Dārzeņu, augļu, riekstu vai citu augu daļu izstrādājumi izņemot: | Ražošanas process, kurā visiem izmantotajiem augļiem, riekstiem vai dārzeņiem jābūt noteiktas izcelsmes. | bijusī 2001 | Jamsi, saldie kartupeļi un tamlīdzīgas pārtikā izmantojamas augu daļas, kuru svars satur 5% un vairāk cietes, un kas sagatavotas vai konservētas etiķī vai etiķskābē | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti visās iedaļās minētie materiāli, izņemot paša izstrādājuma iedaļu. | bijusī 2004 un bijusī 2005 | Kartupeļi, kas pagatavoti ēšanai, kā arī miltu vai pārslu veidā, kuri nav sagatavoti vai konservēti etiķī vai etiķskābē | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti visās iedaļās minētie materiāli, izņemot paša izstrādājuma iedaļu. | 2006. | Augļi, dārzeņi, rieksti, augļu mizas un citas augu daļas, kas ir konservētas cukurā (žāvētas, iecukurotas vai glazētas) | Ražošanas process, kurā visu izmantoto 17. nodaļā minēto materiālu kopējā vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas. | 2007. | Džemi, augļu želejas, marmelādes, augļu vai riekstu biezeņi un augļu vai riekstu pastas, kas pagatavotas vārot, gan ar, gan bez cukura vai citu saldinātāju piedevas | Ražošanas process, kurā: - tiek izmantoti visās iedaļās minētie materiāli, izņemot paša izstrādājuma iedaļu, un - visu 17. nodaļā minēto izmantoto materiālu kopējā vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas. | bijusī 2008. | - Rieksti, kas nesatur cukura vai spirta piedevu | Ražošanas process, kurā visu izmantoto noteiktas izcelsmes riekstu un eļļas augu sēklu, kas minētas 0801, 0802. un 1202. līdz 1207. iedaļā, kopējā vērtība pārsniedz 60 % no izstrādājuma ražotāja cenas. | - Zemesriekstu sviests; maisījumi, kuru pamatā ir graudi; palmu kodoli, kukurūza | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti visu iedaļu materiāli, izņemot paša izstrādājuma iedaļu. | - Pārējie saldētie izstrādājumi, kas nesatur augļus un riekstus un kas nav pagatavoti tvaicējot vai vārot ūdenī, un kuriem nav pievienots cukurs | Ražošanas process, kurā: - tiek izmantoti visās iedaļās minētie materiāli, izņemot paša izstrādājuma iedaļu, un - visu 17. nodaļā minēto izmantoto materiālu kopējā vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas. | 2009. | Dārzeņu un augļu sulas (ieskaitot nenorūgušu vīnogu vīnu), kas ir neraudzētas un nesatur spirta piedevas, gan ar, gan bez cukura vai citu saldinātāju piedevas | Ražošanas process, kurā: - tiek izmantoti visās iedaļās minētie materiāli, izņemot paša izstrādājuma iedaļu, un - visu 17. nodaļā minēto izmantoto materiālu kopējā vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas. | bijusī 21. nodaļa | Dažādi pārtikas produkti izņemot: | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti visu iedaļu materiāli, izņemot paša izstrādājuma iedaļu. | 2101. | Kafijas, tējas vai mates ekstrakti, esences un koncentrāti un uz šo ražojumu vai uz kafijas, tējas vai mates pamata sagatavoti ražojumi; grauzdēti cigoriņi un pārējie grauzdētie kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti | Ražošanas process, kurā: - tiek izmantoti visās iedaļās minētie materiāli, izņemot paša izstrādājuma iedaļu, un - visiem izmantotajiem cigoriņiem jābūt noteiktas izcelsmes. | 2103. | Mērces un produkti mērču gatavošanai; garšvielu maisījumi un piedevu maisījumi; sinepju pulveris un gatavas sinepes un galda sinepes: | - Mērces un produkti mērču gatavošanai; garšvielu maisījumi un piedevu maisījumi | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti visu iedaļu materiāliem, izņemot paša izstrādājuma iedaļu. Tomēr pieļaujama sinepju pulvera vai gatavu vai galda sinepju izmantošana. | - Sinepju pulveris un gatavas sinepes un galda sinepes | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti visu iedaļu materiāli. | bijusī 2104. | Zupas un buljoni, produkti to pagatavošanai | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti iedaļu materiāli, izņemot sagatavotus vai konservētus dārzeņus, kas minēti 2002. līdz 2005. iedaļā | 2106. | Pārtikas produkti, kas nav minēti citur | Ražošanas process, kurā: - tiek izmantoti visās iedaļās minētie materiāli, izņemot paša izstrādājuma iedaļu, un - visu 17. nodaļā minēto izmantoto materiālu kopējā vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas. | bijusī 22. nodaļa | Bezalkoholiskie un alkoholiskie dzērieni un etiķis, izņemot: | Ražošanas process, kurā: - tiek izmantoti visās iedaļās minētie materiāli, izņemot paša izstrādājuma iedaļu, un - visām vīnogām vai no vīnogām iegūtajiem produktiem jābūt noteiktas izcelsmes. | 2202. | Ūdens, ieskaitot minerālūdeni un gāzēto ūdeni, kam ir pievienots cukurs vai pārējie saldinātāji vai garšvielas, un pārējie bezalkoholiskie dzērieni, izņemot 2009. iedaļā minētās augļu vai dārzeņu sulas | Ražošanas process, kurā: - tiek izmantoti visās iedaļās minētie materiāli, izņemot paša izstrādājuma iedaļu, un - visu 17. nodaļā minēto izmantoto materiālu kopējā vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas - visai izmantotajai augļu sulai (izņemot ananāsu, laima un greipfrūta sulu) ir jābūt noteiktas izcelsmes. | 2207. | Denaturēts etilspirts ar alkohola saturu 80 % un vairāk, etilspirts un pārējie spirta izstrādājumi ar jebkādu alkohola saturu | Ražošanas process, kurā: - tiek izmantoti visās iedaļās minētie materiāli, izņemot 2207. līdz 2208. iedaļu, un - visām vīnogām vai no vīnogām iegūtajiem izstrādājumiem jābūt noteiktas izcelsmes, vai gadījumā, ja visi citi izmantotie izstrādājumi ir noteiktas izcelsmes, pieļaujama araka izmantošana līdz 5 % no tilpuma. | 2208. | Denaturēts etilspirts ar alkohola saturu līdz 80 %, spirts, liķieris un pārējie alkoholiskie dzērieni | Ražošanas process, kurā: - tiek izmantoti visās iedaļās minētie materiāli, izņemot 2207. līdz 2208. iedaļas, un - visām vīnogām vai no vīnogām iegūtajiem izstrādājumiem jābūt noteiktas izcelsmes, vai gadījumā, ja visi citi izmantotie izstrādājumi ir noteiktas izcelsmes, pieļaujama araka izmantošana līdz 5 % no tilpuma. | bijusī 23. nodaļa | Pārtikas rūpniecības atliekas un atkritumi; sagatavotā lopbarība dzīvniekiem, izņemot: | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti visu iedaļu materiāli, izņemot paša izstrādājuma iedaļu. | bijusī 2301. | Vaļa gaļas izstrādājumi; milti, granulas un citi izstrādājumi no zivīm vai vēžveidīgajiem, mīkstmiešiem vai ūdens bezmugurkaulniekiem, kas nav izmantojami pārtikā | Ražošanas process, kurā visiem 2. un 3. nodaļā minētajiem izmantotajiem materiāliem ir jābūt noteiktas izcelsmes. | bijusī 2303. | Kukurūzas cietes ražošanas atlikumi (izņemot koncentrētus graudu mērcēšanas šķidrumus) ar olbaltumvielu saturu lielāku par 40 % svara, pārrēķinot sausnā | Ražošanas process, kurā visai izmantotajai kukurūzai ir jābūt noteiktas izcelsmes. | bijusī 2306. | Lopbarības rauši un citi cietie atkritumi, kas iegūti olīveļļas ekstrakcijas rezultātā un kuros ir vairāk nekā 3 % olīveļļa | Ražošanas process, kurā visām izmantotajām olīvām ir jābūt noteiktas izcelsmes. | 2309. | Dzīvnieku barošanai izmantotie izstrādājumi | Ražošanas process, kurā: - visiem izmantotiem graudiem, cukuram vai melasēm, nenorūgušam vīnogu vīnam vai pienam jābūt noteiktas izcelsmes. - visiem 3. nodaļā minētajiem izmantotajiem materiāliem jābūt noteiktas izcelsmes. | bijusī 24. nodaļa | Tabaka un izstrādātie tabakas aizvietotāji izņemot: | Ražošanas process, kurā visiem 24. nodaļā minētajiem izmantotajiem materiāliem ir jābūt noteiktas izcelsmes. | 2402. | Cigāri, cigāri ar nogrieztiem galiem, cigarillas un cigaretes no tabakas vai tabakas atvietotājiem | Ražošanas process, kurā vismaz 70 % izmantotās, 2401. iedaļā minētās neapstrādātas tabakas vai tabakas atkritumu svaram ir jābūt noteiktas izcelsmes. | bijusī 2403 . | Smēķējamā tabaka | Ražošanas process, kurā vismaz 70 % 2401. iedaļā minētās izmantotās, neapstrādātas tabakas vai tabakas atkritumu svaram ir jābūt noteiktas izcelsmes. | bijusī 25. nodaļa | Sāls; sērs, zemes un akmens; apmešanai paredzētie materiāli, kaļķi un cements, izņemot | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti visu iedaļu materiāli, izņemot paša izstrādājuma iedaļu. | bijusī 2504. | Tīrīts un samalts dabiskais kristāliskais grafīts ar bagātinātu oglekļa saturu | Neattīrīta kristāliskā grafīta oglekļa satura bagātināšana, tīrīšana un malšana. | bijusī 2515. | Marmors, kas zāģējot vai citādā veidā sadalīts taisnstūrveida (ieskaitot kvadrātveida) blokos vai plātnēs ar biezumu līdz 25 cm | Marmora (pat jau sazāģēta) ar biezumu virs 25 cm sazāģēšana vai sadalīšana citā veidā. | bijusī 2516. | Granīts, porfīrs, bazalts, smilšakmens un pārējie akmeņi monumentiem vai celtniecībai, kas zāģējot vai citādā veidā sadalīts taisnstūrveida (ieskaitot kvadrātveida) blokos vai plātnēs ar biezumu līdz 25 cm | Akmeņu (pat jau sazāģētu) ar biezumu virs 25 cm sazāģēšana vai sadalīšana citā veidā. | bijusī 2518. | Apdedzināti dolomīti | Neapdedzinātu dolomītu apdedzināšana. | bijusī 2519. | Drupināts dabiskais magnija karbonāts (magnezīts) hermētiski noslēgtos konteineros un tīrīts vai netīrīts magnija oksīds, izņemot kausēto magnēziju vai apdedzināto saķepināto magnēziju | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti visu iedaļu materiāli, izņemot paša izstrādājuma iedaļu. Tomēr pieļaujama dabiskā magnija karbonāta (magnezīta) izmantošana. | bijusī 2520. | Īpaši stomatoloģijai sagatavotie ģipši | Ražošanas process, kurā visu izmantoto materiālu kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas. | bijusī 2524. | Dabiskās azbesta šķiedras | Ražošanas process, kurā tiek izmantots azbesta koncentrāts. | bijusī 2525. | Vizlas pulveris | Vizlas vai vizlas atlikumu malšana. | bijusī 2530. | Apdedzinātas vai pulverī pārvērstas zemes krāsas | Zemes krāsu apdedzināšana vai malšana. | 26. nodaļa | Rūdas, sārņi un pelni | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti visu iedaļu materiāli, izņemot paša izstrādājuma iedaļu. | bijusī 27. nodaļa | Minerālais kurināmais, minerāleļļas un to destilācijas produkti; bitumenvielas; minerālvaski, izņemot | Ražošanas process, kurā tiek izmantoti visu iedaļu materiāli, izņemot paša izstrādājuma iedaļu. | bijusī 2707. | Eļļas, kurās aromātisko sastāvdaļu svars pārsniedz nearomātisko sastāvdaļu svaru un kuras ir līdzīgas minerāleļļām, kas iegūtas, augstā temperatūrā destilējot akmeņogļu darvu, un no kurām vairāk nekā 65 % tilpuma tiek destilēts temperatūrā līdz 250°C (ieskait