[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 10.3.2008 COM(2008) 138 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko groza Lēmumu 2005/321/EK, ar kuru noslēdz apspriežu procedūru ar Gvinejas Republiku saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Eiropas Savienība (ES) 2004. gada martā nolēma uzsākt apspriedes ar Gvineju saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu. Iepriekšējo gadu laikā tika novērota demokrātiskā klimata pastāvīga pasliktināšanās, kas uzskatāma par nolīguma 9. pantā noteikto būtisko elementu neievērošanu. Tāpat Eiropas Savienībai šajā laikā radīja bažas cilvēktiesību un pamatbrīvību neievērošana, kā arī labas administratīvās, politiskās, ekonomiskās un finanšu pārvaldības trūkums. Apspriežu uzsākšanas sanāksmē 2004. gada 20. jūlijā valdība iesniedza memorandu, kurā tika aprakstītas tās saistības un īpaša uzmanība pievērsta politiskā dialoga aspektiem, vēlēšanu komisijai, plašsaziņas līdzekļu liberalizācijai, tiesiskuma nostiprināšanai un makroekonomikas pārvaldībai. Apspriedes tika pabeigtas 2005. gadā, pamatojoties uz Gvinejas valdības saistībām. Padomes 2005. gada 14. aprīļa secinājumos tika atzīts, ka dažas saistības ir pamats cerīgām iniciatīvām, tomēr vēl ir jāīsteno vairāki svarīgi pasākumi, jo īpaši saistībā ar politisko dialogu ar opozīciju. Pēc apspriedēm, ņemot vērā šajā fāzē izpildītās saistības un pasākumus, kuri vēl jāīsteno, tika nolemts veikt atbilstīgus pasākumus Kotonū nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunkta nozīmē. Šis lēmums zaudēs spēku 2008. gada 14. aprīlī. Tomēr līdz 2006. gada vidum politiskā dialoga attīstība bija lēna un panāktie rezultāti neviendabīgi. Dialogs pat tika apturēts pēc 2005. gada decembra pašvaldību vēlēšanām, ko raksturoja trūkumi un nelikumības, kuru rezultātā opozīcija zaudēja uzticību saviem sarunu partneriem. Tomēr, sākot ar 2006. gada jūliju, diskusijas starp dažādiem politiskajiem spēkiem kļuva intensīvākas, un līdz 2006. gada beigām tajās izdevās panākt konsensu par vēlēšanu sistēmu un darbības nosacījumiem parlamenta vēlēšanām, kas sākotnēji bija paredzētas 2007. gada jūnijā. Valdība vienlaikus apņēmās iesniegt likumprojektus nacionālajai asamblejai. Turklāt 2006. gada augustā stājās spēkā plašsaziņas līdzekļu liberalizācija, kad tika atļautas pirmās privāto raidstaciju pārraides. Ņemot vērā šajās jomās sasniegto progresu, 2006. gada decembra beigās ES nolēma nodot Gvinejas rīcībā 9. EAF A finanšu shēmu (85,8 miljoni euro). Vienlaikus iedzīvotāju dzīves apstākļu pasliktināšanās, kas jau 2006. gadā izraisīja divus ģenerālstreikus, 2007. gada janvārī un februārī radīja jaunu streiku kustību, ko pastiprināja viena no prezidenta līdzgaitnieku atbrīvošana no cietuma. Streika laikā notika jauni cilvēktiesību pārkāpumi (un tādējādi netika ievēroti Kotonū nolīguma 9. panta būtiski elementi), tostarp drošības spēku un armijas vardarbīgas represijas pret mierīgām demonstrācijām. Janvārī un februārī notikušo iedzīvotāju nemieru un to vardarbīgas apspiešanas rezultātā bija 137 līdz 183 bojā gājušie un vairāk nekā 1500 ievainoto. Tika iznīcinātas vienas privātās raidstacijas iekārtas, vēl viena raidstacija bija spiesta pārtraukt raidīšanu draudu rezultātā. Sakarā ar strauju pārvaldības novājināšanos valstī politisko spēku prasības ātri vien pārsniedza arodbiedrību prasību jomu, un daļēju politisku reakciju bija iespējams panākt tikai ar nolīgumu starp valdību un arodbiedrībām pēc ilgstošām sarunām, kurās kā starpnieki piedalījās Gvinejas reliģiskie līderi un Rietumāfrikas Valstu Ekonomikas Kopiena. Jaunais premjerministrs Lansana Kouyaté tika iecelts februāra beigās, un viņa valdība (kuras locekļi nav piedalījušies iepriekšējo valdību darbā) beidzot uzsāka darbu marta beigās. Jaunās izpildvaras prioritātes ir: (i) neatkarīgas un uzticamas tiesu varas veicināšana; (ii) makroekonomiskā līdzsvara atjaunošana; (iii) infrastruktūru un sociālo pamatpakalpojumu attīstība; un (iv) labas pārvaldības veicināšana. Deviņus mēnešus pēc Kouyaté nākšanas pie varas sabiedrības noskaņojums ir nomākts salīdzinājumā ar eiforiju, kas pavadīja viņa iecelšanu amatā. Kaut arī inflācija ir samazinājusies un valūtas kurss ir paaugstinājies, kas deva ieguldījumu kopā ar Starptautisko valūtas fondu īstenotās trīsgadu programmas pabeigšanā, sākotnējā entuziasma vietā ir vērojamas šaubas par Kouyaté valdības spēju un gribu pārvarēt Conté sistēmas trūkumus. Izpildvaras vadītājs vēl aizvien ir prezidents. Viņa pilnvaras garantē konstitūcija, un viņš paraksta visus dekrētus, tādējādi viņam ir viegli iespējams paralizēt valdības darbību. Premjerministra amats nav paredzēts konstitūcijā, un viņam ir tikai deleģētas pilnvaras. Šā iemesla dēļ premjerministru var vienkārši atbrīvot no amata ar prezidenta dekrētu, kā jau tas pagātnē ir noticis vairākas reizes. Prezidenta nepietiekamais atbalsts premjerministra darbībai un iedzīvotāju pieaugošā neapmierinātība ir satraucoši faktori, kas draud izraisīt jaunu plaša mēroga krīzi (tik tikko izdevās izvairīties no ģenerālstreika 10. janvārī). Parlamenta vēlēšanas, kas sākotnēji bija paredzētas 2007. gada jūnijā, tika atceltas vairākas reizes, un līdz šim brīdim vēl nav noteikts oficiāls vēlēšanu datums. Prezidents Conté 28. novembrī parakstīja dekrētu par Nacionālās neatkarīgās vēlēšanu komisijas ( CENI ) izveidošanu, un CENI tika iecelti 25 locekļi. Par CENI priekšsēdētāju ievēlēja pilsoniskās sabiedrības aktīvistu Ben Sékou Sylla . Šī struktūra, kas ir nepieciešama nākamo parlamenta vēlēšanu labai organizācijai, ļauj uzsākt vēlētāju saraksta sastādīšanu, kas iezīmē vēlēšanu procesa sākumu. Šo pasākumu rezultātā ir paredzams, ka vēlēšanas notiks ātrākais 2008. gada rudenī. Noteiktais 36 mēnešu pārraudzības periods automātiski beigsies 2008. gada 14. aprīlī. Ir svarīgi pieņemt lēmumu par iespēju pagarināt Padomes lēmumu, ņemot vērā nestabilo situāciju Gvinejā un atliktās vēlēšanas. Pārraudzības perioda pagarināšana līdz vēlēšanu organizēšanai ir uzskatāma par atbilstīgu Padomes lēmuma būtībai. Brīvas un pārskatāmas parlamenta vēlēšanas būtu ideāls noslēgums 96. pantā paredzētajai procedūrai un atbilstīgajiem pasākumiem. Gvinejas iestāžu rīcība liecina, ka kopumā ir uzņemts pozitīvs virziens. Iedzīvotāju nemieri 2007. gada janvārī un februārī neļāva, cita starpā, ievērot sākotnēji paredzētos termiņus, tomēr pateicoties pašreizējiem centieniem, iespējams prognozēt šo saistību izpildi 12 mēnešu laikā. Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus un ievērojot Kotonū nolīguma 9. un 96. pantu, Komisija ierosina Padomei pagarināt Padomes 2005. gada 14. aprīļa lēmuma darbības laiku par 12 mēnešiem un pieņemt šo lēmumu. Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko groza Lēmumu 2005/321/EK, ar kuru noslēdz apspriežu procedūru ar Gvinejas Republiku saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā[1], un pārskatīto nolīgumu, kas parakstīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā[2], un jo īpaši tā 96. pantu, ņemot vērā Iekšējo nolīgumu starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem Padomes sanāksmē par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu[3], un jo īpaši tā 3. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Padomes 2005. gada 14. aprīļa Lēmumam 2005/321/EK, ar kuru noslēdz apspriežu procedūru ar Gvinejas Republiku saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu[4], paredzēts 36 mēnešu darbības laiks, skaitot no pieņemšanas dienas, lai pārraudzītu atbilstošo pasākumu izpildi. (2) Pēc šā pārraudzības perioda ir redzams, ka vairākas saistības ir izpildītas un par svarīgākajām no atlikušajām saistībām ir uzsāktas konkrētas iniciatīvas. Tomēr vēl ir jāīsteno vairāki svarīgi pasākumi attiecībā uz Kotonū nolīguma būtiskajiem elementiem, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Lēmuma 2005/321/EK, ar kuru noslēdz apspriežu procedūru ar Gvinejas Republiku saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu, spēkā esamības termiņu pagarina par 12 mēnešiem. To regulāri pārskatīs reizi sešos mēnešos. 2. pants Pasākumi, kas ar Lēmumu 2005/321/EK ir pieņemti kā atbilstīgi pasākumi, kas paredzēti Kotonū nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunktā, paliek nemainīgi. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS Gvinejas Republikas valdības vadītājam premjerministram Godātais premjerministra kungs! Eiropas Savienība piešķir lielu nozīmi Kotonū nolīguma 9. panta noteikumiem. Cilvēktiesību, demokrātijas principu un tiesiskuma ievērošana, kas ir pamatā ĀKK un ES partnerattiecībām, ir minētā nolīguma būtiski elementi un līdz ar to mūsu attiecību pamats. Eiropas Savienība 2004. gadā uzskatīja, ka Gvinejas politiskajā situācijā notika šo būtisko elementu pārkāpšana, un 2004. gada jūlijā sāka apspriedes saskaņā ar nolīguma 96. pantu. Šajās apspriedēs tika pieņemti secinājumi, ko līdzšinējā sarakstē 2005. gada 14. aprīlī paziņoja valdības vadītājam. Attiecīgajiem pasākumiem bija paredzēts 36 mēnešus ilgs pārraudzības periods, kas beidzas 2008. gada 14. aprīlī. Šajā laikā notika pastiprināts politiskais dialogs, turklāt tā gaitā 2005. gada maijā, 2006. gada februārī un 2007. gada maijā notika Padomes un Komisijas trīs kopīgi īstenoti pārbaudes apmeklējumi, savukārt 2006. gada oktobrī notika komisāra Mišela vizīte. Eiropas Savienība, ņemot vērā sasniegto, 2006. gada decembra beigās nolēma nodot Gvinejas rīcībā 9. EAF A finanšu shēmu 85,8 miljonu euro apmērā. Gvinejas iestāžu rīcība liecina, ka kopumā ir uzņemts pozitīvs virziens. Tomēr viena no svarīgākajām Gvinejas valdības saistībām – organizēt parlamenta vēlēšanas un noteikt to datumu – vēl nav izpildīta. Pašreizējā notikumu attīstība ļauj prognozēt, ka šīs saistības tiks izpildītas 12 mēnešu laikā. Novērtēdama pozitīvo dinamiku, kas attīstījusies Gvinejā, kā arī vēl veicamo darbu, Eiropas Savienība ir nolēmusi pagarināt 2005. gada 14. aprīļa lēmuma pārraudzības periodu līdz 48 mēnešiem, lai Gvinejas iestādēm dotu iespēju izpildīt visas saistības, ko valsts ir uzņēmusies. Paliek spēkā attiecīgie pasākumi, kas tika paziņoti mūsu 2005. gada 14. aprīļa vēstulē. Ar cieņu Briselē, Komisijas vārdā — Padomes vārdā — [1] OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp. [2] OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp. [3] OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp. [4] OV L 104, 23.4.2005., 33. lpp.