Sagatavojot šo jauno stratēģiju, Komisija ir uzmanīgi uzklausījusi ieinteresētās personas un plašāku sabiedrību. Proti, Komisija veica Eirobarometra aptauju par sabiedrības informētību par Hartu, kas atklāja, ka cilvēkiem nav pietiekamu zināšanu par tiesībām, kas viņiem paredzētas Hartā, un ka viņi vēlētos saņemt plašāku informāciju, tostarp par to, kur vērsties, lai izmantotu tiesiskās aizsardzības līdzekļus. Apspriešanu gaitā tika konstatēta nepieciešamība noteikt veidus, kā atbalstīt Hartas īstenošanā iesaistītās personas, lai nodrošinātu Hartas prasmīgu piemērošanu visu interesēs.

Pēdējo desmit gadu laikā Harta ir lielākā mērā veicinājusi cilvēku pamattiesības un to aizsardzību ES. Saistībā ar Hartu ir ierosināti jauni ES tiesību akti, kas tieši aizsargā un veicina dažus svarīgākos tiesību aspektus. Galvenie piemēri ir jaunie noteikumi par datu aizsardzību, dzimumu līdztiesību, trauksmes cēlēju aizsardzību, tiesībām uz taisnīgu tiesu un aizstāvību un par noziedzīgā nodarījumā cietušo tiesībām. ES Tiesas (“Tiesa”) judikatūra, kurā piesaukta Harta, ir ievērojami palielinājusies daudzās politikas jomās . ES Pamattiesību aģentūra ir izveidojusies par uzticamu ES struktūru, kas sniedz salīdzināmus datus un analīzi par pamattiesībām, lai atbalstītu ES iestāžu un dalībvalstu darbu. Eiropas Savienībā ir ievērojami pieaudzis arī neatkarīgu valsts cilvēktiesību iestāžu un struktūru skaits, kas ir stingrs pamats indivīdu tiesību īstenošanai praksē.

Harta attiecas uz ES iestādēm visās to darbības jomās. Eiropas Komisijas 2010. gada stratēģijā Pamattiesību hartas efektīvai īstenošanai Eiropas Savienībā ir uzsvērts, cik svarīga nozīme ir ES priekšzīmei, un izklāstīts, kā Komisija plāno nodrošināt to, ka ES pilnībā ievēro Hartu.. Hartas noteikumi attiecas arī uz dalībvalstīm, kad tās īsteno ES tiesību aktus, un stratēģijā ir pausta Komisijas apņemšanās izmantot visus tās rīcībā esošos līdzekļus, lai nodrošinātu atbilstību.

Pirms 20 gadiem izsludinātā un kopš 2009. gada juridiski saistošā ES Pamattiesību harta (“Harta”) bija būtisks solis ceļā uz Eiropas integrāciju. Tā jēgpilnā veidā atkārtoti apstiprināja, ka ES pamatā ir pamattiesības, demokrātija un tiesiskums. Šīs vērtības ir cieši saistītas. Pamattiesības cilvēku dzīvē var būt efektīvas tikai tādā sabiedrībā, kurā neatkarīgas tiesas garantē to aizsardzību un kur var notikt atklātas un informētas demokrātiskas debates, sabiedrībā ar neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem un aktīvu pilsonisko sabiedrību.

Saskaņošana — apspriešanas arī atklāja, cik svarīga ir sadarbība un saziņa starp dažādiem valdības līmeņiem, ar ES iestādēm, kā arī ar tiesību aizstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Šajā saistībā Komisija mudina dalībvalstis izveidot Hartas kontaktpunktu, lai veicinātu ar Hartu saistītās informācijas plūsmu un labākās prakses apmaiņu un koordinētu spēju veidošanas centienus valstī. Kontaktpunkts varētu arī nodot informāciju ES iestādēm un nodot no tām saņemto informāciju.

Novēršana — Komisija piešķir lielu nozīmi tās dialogam ar dalībvalstīm un ir gatava atbalstīt dalībvalstis ES tiesību aktu efektīvā transponēšanā un īstenošanā . Regulārs dialogs ar dalībvalstīm un tiesībaizsardzības iestādēm ir būtisks, lai apmainītos ar prakses piemēriem un apspriestu jautājumus, kas attiecas uz Hartu un ar to saistīto ES tiesību aktu īstenošanu un izpildi. Tas ļauj jau agrīnā posmā atrisināt visas iespējamās neatbilstības problēmas.

Ņemot vērā arvien pieaugošo ES tiesību aktu kopumu, palielinās arī to lietu un jomu skaits, kurās Harta tiek piemērota. Par to liecina Tiesas judikatūra par tiesību uz efektīvu tiesiskās aizsardzības īstenošanu tādās jomās kā nodokļu sistēma, patvērums un migrācija, tiesu iestāžu neatkarība vai vienlīdzīga attieksme nodarbinātības jomā . Tiesa arī nesen atsaucās uz tiesībām uz īpašumu, lai stiprinātu ārvalstu ieguldītāju aizsardzību iekšējā tirgū .

ES vērtību un pamattiesību veicināšana ir arī svarīga daļa no ES īstenotā darba pasaules mērogā. ES izmantotajiem pamattiesību jautājumu iekšējiem risinājumiem ir būtiska nozīme tās attiecībās ar trešām valstīm divpusējā, reģionālā un daudzpusējā līmenī. Tā kā globāli ir jūtams arvien lielāks spiediens uz demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesībām, cilvēktiesību aizsardzība un atbalsts demokrātijai visā pasaulē ir būtiskas ES ārējās darbības prioritātes. ES īsteno stingru un saskaņotu pieeju starp savu iekšējo pamattiesību politiku un to, kā tā iekļauj cilvēktiesību jautājumus darbā ar ārējiem partneriem, kā norādīts jaunajā Rīcības plānā cilvēktiesību un demokrātijas jomā un Dzimumu līdztiesības rīcības plānā III, kā arī saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem. ES veicina cilvēktiesību ievērošanu arī ar savu tirdzniecības politiku.

- sākot no 2021. gada, iesniegs gada ziņojumu par Hartas piemērošanu, kurā tiks aplūkota Hartas ietekme uz situāciju dalībvalstīs konkrētās politikas jomās;

Sākot ar 2021. gadu, Komisija iesniegs jaunu gada ziņojumu par Hartas piemērošanu ES, kurā atšķirībā no iepriekšējiem Komisijas ziņojumiem par Hartu tiks rūpīgāk aplūkota Hartas piemērošana dalībvalstīs un kas Komisijai sniegs plašāku priekšstatu, lai varētu novērtēt valstu tiesību atbilstību ES tiesību aktiem. Ziņojumā tiks izmantota tematiska pieeja, koncentrējoties uz stratēģiskas nozīmes jomām, ko reglamentē ES tiesību akti. Kopā ar gada ziņojumu par tiesiskumu jaunais gada ziņojums par Hartu veicinās pamatvērtību turpmāku saglabāšanu ES.

Izpilde — Komisija kā Līgumu uzraudzītāja nodrošina, ka valstu tiesību akti atbilst ES tiesību aktiem, lai cilvēki varētu aizstāvēt savas tiesības, tostarp pamattiesības, un gūt pilnīgu labumu no ES tiesību aktiem. Komisija atkārtoti apstiprina savu apņemšanos uzraudzīt Hartas un ar to saistīto ES tiesību aktu piemērošanu, stiprināt dialogu ar dalībvalstīm un vajadzības gadījumā ierosināt pārkāpumu procedūras. Tā turpinās rūpīgi uzraudzīt gadījumus, kad dalībvalsts, īstenojot ES tiesību aktus, sistēmiski nepiemēro Hartu.

Saskaņā ar jaunajam plānošanas periodam piemērojamajiem noteikumiem uzraudzības komitejās būtu jāiekļauj pamattiesību struktūras, lai palīdzētu novērtēt atbilstību Hartai. Ņemot vērā valsts cilvēktiesību iestāžu(NHRI) neatkarīgo statusu un pieredzi iestāžu uzraudzībā un konsultēšanā, to uzdevums būtu nodrošināt, ka ES finansētās programmas tiek izstrādātas un īstenotas saskaņā ar Hartu. .

- pasākumi, lai nodrošinātu, ka KNR fondu atbalstītās programmas un to īstenošana atbilst attiecīgajiem Hartas noteikumiem. Šajos pasākumos dalībvalstīm, piemēram, jānosaka to dažādo iestāžu un struktūru funkcija un uzdevumi, kuras nodrošina programmu atbilstību Hartai, un jāizskaidro, kā, īstenojot programmas, tiks pārbaudīta atbilstība Hartai;

Komisija nesen ir veikusi pasākumus, lai palīdzētu dalībvalstīm nodrošināt to, ka tās īsteno ES finansētas programmas saskaņā ar attiecīgajiem Hartas noteikumiem. Jo īpaši tās priekšlikumā par Kopīgo noteikumu regulu (KNR), ar ko paredz noteikumus nākamajam ES budžetam 2021.–2027. gadam, ir ietverts “veicinošais nosacījums” attiecībā uz Hartu. Konkrēti tas nozīmē, ka visās programmās, ko atbalsta ES fondi, uz kuriem attiecas KNR (“KNR fondi”), ir jābūt efektīviem mehānismiem, lai nodrošinātu to atbilstību Hartai no to ieviešanas līdz pat to īstenošanai .

- uzraudzības komitejās iekļaut pamattiesību struktūras.





2 - Sniegt iespējas pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tiesību aizstāvjiem un tieslietu speciālistiem

2.1. Aizsargāt un atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas un tiesību aizstāvjus

Atbalstoša vide

Pilsoniskās sabiedrības organizācijas un tiesību aizstāvji ir ārkārtīgi nozīmīgi veselīgai demokrātijai un sabiedrībai, kurā cilvēki var izmantot savas pamattiesības. Tās ir svarīgas iesaistītās puses Hartas izpildes ķēdē. Tām ir liela nozīme, veicinot informētību par Hartu un tās izmantošanu, kā arī vērtību kultūru, pamatojoties uz tiesiskumu, demokrātiju un pamattiesībām.

Tomēr tās arvien biežāk saskaras ar šķēršļiem, kas ietver regulējošus ierobežojumus un grūtības piekļūt finansējumam. Tiesa lietā par tiesību aktiem, kas ierobežo pilsoniskās sabiedrības organizāciju finansēšanu no ārvalstīm, atzina, ka tiesības uz biedrošanās brīvību ir viens no demokrātiskas un plurālistiskas sabiedrības pamatelementiem, jo tā dod pilsoņiem iespēju kopīgi darboties kopēju interešu jomās un tādējādi veicina sabiedriskās dzīves pienācīgu darbību. Tiesa lēma, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas “varētu veikt savu darbību un darboties bez neattaisnojamas iejaukšanās no valsts puses”.

Dažās dalībvalstīs nomelnošanas kampaņas negatīvi ietekmē sabiedrisko domu un ietekmē pilsoniskās sabiedrības uzticamību un leģitimitāti. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas un cilvēktiesību aktīvisti dažās ES valstīs saskaras ar fiziskiem un mutiskiem uzbrukumiem, iebiedēšanu un aizskarošu izturēšanos, tostarp ļaunprātīgām tiesvedībām (stratēģiska tiesvedība pret sabiedrības līdzdalību — SLAPP), vardarbību un naidīgiem izteikumiem tiešsaistē un bezsaistē. Pilsoniskās sabiedrības organizācijām un tiesību aizstāvjiem jāspēj bez bailēm darboties atbalstošā vidē.

üKomisija: - rīkosies pret pasākumiem, kas pārkāpj ES tiesību aktus, tostarp Hartu, un ietekmē pilsoniskās sabiedrības organizācijas; - veicinās atbalstošu vidi pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jo īpaši, izmantojot Pilsoņu, līdztiesības, tiesību un vērtību programmas jauno sadaļu “Savienības vērtības”. üKomisija aicina dalībvalstis: - veicināt atbalstošu un drošu vidi pilsoniskās sabiedrības organizācijām un tiesību aizstāvjiem savā valstī, tostarp vietējā līmenī.

Spēcīgas un neatkarīgas valsts cilvēktiesību iestādes

Spēcīgas un efektīvas valsts cilvēktiesību iestādes (“NHRI”) ir ārkārtīgi svarīgs posms starp valdību un pilsonisko sabiedrību, jo tās novērš “aizsardzības plaisu” starp personu tiesībām un valsts atbildību. To vispārējais uzdevums ir novērst diskrimināciju visās tās izpausmēs un veicināt visu pamattiesību aizsardzību . NHRI uzrauga hartas piemērošanu, īstenošanu un veicināšanu uz vietas, sniedz informāciju un atbalstu personām, kas cietušas no pamattiesību pārkāpumiem, un sadarbojas ar valstu iestādēm, lai uzlabotu Hartas izmantošanu šajās iestādēs un to informētību par Hartu.

Trijās dalībvalstīs nav NHRI, divās nav akreditētu NHRI, un sešās nav Apvienoto Nāciju Organizācijas Parīzes principiem atbilstošu NHRI ar A statusu.

2020. gada ziņojumā par tiesiskumu ir uzsvērts, cik nozīmīgas ir neatkarīgas NHRI kā daļa no valstu līdzsvara un atsvara sistēmām. Eiropas Nacionālo cilvēktiesību iestāžu tīkls (ENNHRI) ar Komisijas atbalstu var palīdzēt dalībvalstīm izveidot un veicināt Parīzes principiem atbilstošas NHRI ar A statusu.