Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA, ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1138/2011, ar kuru piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Indijas, Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes alifātisko spirtu un to maisījumu importam /* COM/2012/0690 final - 2012/0325 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā antidempinga procedūrā par konkrētu Indijas, Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes alifātisko spirtu un to maisījumu importu piemēro Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”). Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Galīgie pasākumi tika noteikti ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1138/2011 (OV L 293, 11.11.2011., 1. lpp.). Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Neattiecas. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja izmeklēšanas laikā aizstāvēt savas intereses saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Ierosināto pasākumu kopsavilkums Pievienotais Padomes Regulas priekšlikums ir iesniegts, ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas jaunāko spriedumu par Padomes apelācijas sūdzību, ar ko skaidro tiesību akta konkrētā punkta interpretāciju. Ņemot vērā šo spriedumu, uzskata, ka ir lietderīgi atkārtoti aprēķināt dempinga starpību vienam Indonēzijas uzņēmumam, kas cēla prasību tiesā par to pašu tiesību akta punktu, un ņemot vērā to, ka šā uzņēmuma faktiskie apstākļi ir līdzīgi iepriekšējā tiesas lietā iesaistītā uzņēmuma apstākļiem. Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis. Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. 2012/0325 (NLE) Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA, ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1138/2011, ar kuru piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Indijas, Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes alifātisko spirtu un to maisījumu importam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: (1) Komisija 2010. gada augustā ar paziņojumu par procedūras sākšanu, kas publicēts 2010. gada 13. augustā[2], sāka procedūru attiecībā uz Indijas, Indonēzijas un Malaizijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes konkrētu alifātisko spirtu un to maisījumu (“FOH”) importu. (2) Komisija 2011. gada maijā ar Regulu (ES) Nr. 446/2011[3] (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu par Indijas, Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes FOH importu, un 2011. gada novembrī ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1138/2011[4] (“galīgā maksājuma regula”) tika noteikts galīgais antidempinga maksājums par šādu importu. (3) PT Ecogreen Oleochemicals (Indonēzijas FOH ražotājs eksportētājs), Ecogreen Oleochemicals (Singapūra) Pte. Ltd un Ecogreen Oleochemicals GmbH (turpmāk kopā “Ecogreen”) 2012. gada 21. janvārī cēla prasību (lieta T-28/12) Vispārējā tiesā atcelt galīgā maksājuma regulu, ciktāl tā attiecas uz antidempinga maksājumu, kas noteikts Ecogreen. Ecogreen apstrīdēja atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam piemēroto korekciju tā eksporta cenai, lai salīdzinātu šo eksporta cenu ar uzņēmuma normālo vērtību. (4) Tiesa 2012. gada 16. februārī pasludināja spriedumu apvienotajās lietās C‑191/09 P un C‑200/09 P Eiropas Savienības Padome un Eiropas Komisija pret Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) un Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT). Tiesa noraidīja apelācijas sūdzības un Vispārējās tiesas sprieduma pretapelācijas sūdzības lietā T-249/06 Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) un Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) pret Eiropas Savienības Padomi. Vispārējā tiesa atcēla Regulas 954/2006 1. pantu attiecībā uz Interpipe NTRP VAT, cita starpā pamatojoties uz acīmredzamu kļūdu vērtējumā, veicot korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, un citu iemeslu dēļ attiecībā uz Interpipe Niko Tube ZAT. (5) Ņemot vērā to, ka Ecogreen faktiskie apstākļi, kas attiecas uz korekciju atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, ir līdzīgi Interpipe NTRP VAT faktiskajiem apstākļiem, jo īpaši attiecībā uz šādu faktoru kombināciju: tiešo pārdevumu apjoms uz trešajām valstīm mazāks par 8 % [1–5 %] no visiem eksporta pārdevumiem; tirgotājs un ražotājs eksportētājs ir kopīgā īpašumā/pakļauti kopīgai kontrolei; tirgotāja un ražotāja eksportētāja uzdevumu raksturs; tādēļ uzskata, ka ir lietderīgi pārrēķināt Ecogreen dempinga starpību, neveicot korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, un attiecīgi grozīt galīgā maksājuma regulu. B. JAUNS KONSTATĒJUMU NOVĒRTĒJUMS, PAMATOJOTIES UZ VISPĀRĒJĀS TIESAS SPRIEDUMU (6) Atrēķinot korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, dempinga starpība, kas noteikta attiecībā uz Ecogreen un izteikta procentos no CIF importa cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir mazāka par 2 %, tādēļ to saskaņā ar pamatregulas 9. panta 3. punktu klasificē de minimis. Ņemot vērā iepriekš minēto, izmeklēšana attiecībā uz Ecogreen būtu jāizbeidz, neieviešot pasākumus. (7) Tāda dempinga starpība visiem uzņēmumiem Indonēzijā (izņemot citu ražotāju eksportētāju ar individuālo dempinga starpību), ko balstīja uz starpību, kas noteikta Indonēzijas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, ar lielāko dempinga starpību, būtu jāpārskata, lai ņemtu vērā Ecogreen pārrēķināto dempinga starpību. C. IZPAUŠANA (8) Ieinteresētās personas tika informētas par priekšlikumu pārskatīt antidempinga maksājumu likmes divos informācijas izpaušanas dokumentos, kas attiecīgi nosūtīti 2012. gada 13. jūnijā (pirmais) un 25. septembrī (otrais). Pēc katras informācijas izpaušanas saskaņā ar pamatregulas noteikumiem visām ieinteresētajām personām deva iespēju noteiktā termiņā paust viedokļus. (9) Par 13. jūnijā nosūtīto informācijas izpaušanas dokumentu tika saņemti komentāri no P.T. Musim Mas (PTMM) — otrā ražotāja eksportētāja Indonēzijā —, viena ražotāja Savienībā un viena ražotāja eksportētāja Malaizijā. PTMM arī lūdza iespēju tikt uzklausītam Komisijas dienestos, un šāda iespēja tika nodrošināta. (10) PTMM, kuram arī veica korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, apgalvoja, ka, ievērojot Tiesas spriedumu apvienotajās lietās C‑191/09 P un C‑200/09 P, būtu jāpārrēķina tā dempinga starpība — līdzīgi kā tas izdarīts attiecībā uz Ecogreen —, nepiemērojot korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, jo, ja noteikts, ka ražotājs eksportētājs un tirgotājs ir viena ekonomiskā vienība, korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam nedrīkst veikt. Uzņēmums arī apgalvoja, ka pierādījumi par korekcijas nepieciešamību jāsniedz iestādēm; PTMM gadījumā tās šādus pierādījumus neesot sniegušas. Turklāt PTMM apgalvoja, ka tā apstākļi ir identiski Ecogreen apstākļiem, un ka atšķirīgā attieksme tādējādi radītu diskrimināciju. (11) Attiecībā uz PTMM komentāriem, jāņem vērā, ka no Tiesas sprieduma apvienotajās lietās C‑191/09 P un C‑200/09 P neizriet, ka korekciju atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam nedrīkst veikt, tiklīdz ir noteikta viena ekonomiskā vienība. Korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam PTMM gadījumā uzskata par pamatotu, kā skaidrots galīgā maksājuma regulā, saziņā ar uzņēmumu un še turpmāk. (12) Abu Indonēzijas ražotāju eksportētāju apstākļos ir vairākas atšķirības, jo īpaši attiecībā uz šādu punktu kombināciju: ražotāja tiešo eksporta pārdevumu līmenis; tirgotāju darbību un funkciju nozīmīgums saistībā ar ražojumiem, kuru avots ir nesaistītajos uzņēmumos; esošais līgums starp tirgotāju un ražotāju, saskaņā ar kuru tirgotājam būtu jāsaņem komisija par eksporta pārdevumiem. Ņemot vērā atšķirības divu uzņēmumu apstākļos, apgalvojums par diskrimināciju ir noraidāms. (13) Jāņem vērā, ka PTMM arī ir cēlis prasību (lieta T-26/12) Vispārējā tiesā par galīgā maksājuma regulas atcelšanu, ciktāl tas attiecas uz antidempinga maksājumu attiecībā uz PTMM. (14) Viens ražotājs eksportētājs Malaizijā apgalvoja, ka Ecogreen starpības pārrēķins, neveicot korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, neesot atbalstīts spriedumā apvienotajās lietās C‑191/09 P un C‑200/09 P vai ar tajos ietvertajiem faktiem. Tas norādīja, ka Vispārējā tiesa lietā T-249/06 ir atklājusi acīmredzamu kļūdu vērtējumā, piemērojot pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu, ciktāl Padome veica korekciju eksporta cenai, ko noteica Sepco sakarā ar darījumiem attiecībā uz cauruļvadiem, ko ražojis Interpipe NTRP VAT, bet ne cauruļvadiem, ko ražojis Interpipe Niko Tube ZAT. Līdz ar to Ecogreen faktiskie apstākļi vienlaikus nevar būt līdzīgi Interpipe NTRP VAT un Interpipe Niko Tube ZAT apstākļiem, jo šo uzņēmumu stāvoklis esot atšķirīgs. (15) Šo apgalvojumu pieņēma. Tik tiešām Ecogreen stāvoklis ir līdzīgs Interpipe NTRP VAT stāvoklim. Šis konstatējums pamato vajadzību veikt atbilstīgus pasākumus, lai pārrēķinātu Ecogreen dempinga starpību, neveicot korekciju atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam. (16) Vēl jo vairāk Malaizijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Ecogreen stāvoklis, kā aprakstīts galīgā maksājuma regulā, nav arī līdzīgs Interpipe NTRP VAT stāvoklim. Atkārtoti novērtējot Ecogreen konkrētos faktiskos apstākļus, tomēr tiek uzskatīts, ka tie ir pietiekami līdzīgi Interpipe NTRP VAT apstākļiem, jo šāda kontrole, kā to noteikusi Vispārējā tiesa Interpipe NTRP VAT gadījumā, novērtējot, vai uzņēmums, kas veic šīs pārdošanas darbības, ir ražotāja eksportētāja kontrolē vai pakļauts kopīgai kontrolei, tika konstatēta arī attiecībā uz Ecogreen, un kopā ar vairākiem citiem faktoriem, kā norādīts 4. apsvērumā, ļauj izdarīt secinājumu, ka korekciju atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam nebūtu vajadzējis veikt. (17) Tas pats Malaizijas ražotājs eksportētājs, piedāvājot alternatīvu savam argumentam par līdzībām starp Ecogreen stāvokli un lietu T-249/06, apgalvoja, ka informācijas izpaušanas dokumentā, kas nosūtīts 13. jūnijā, nebija sniegti pietiekami plaši skaidrojumi, un ka būtu jāizpauž papildu informācija par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, balstoties uz kuriem pamatoja Ecogreen pārrēķinu. Viens Savienības ražotājs arī komentēja, ka abi 8. apsvēruma minētie informācijas izpaušanas dokumenti esot nepietiekami plaši izvērsti, un apgalvoja, ka tam esot liegtas tiesības uz aizstāvību. (18) Šajā sakarā jāatgādina, ka konkrētie dati par atsevišķiem uzņēmumiem, kas ir konfidenciāli pēc būtības, nevar tikt izpausti trešajām personām. Tomēr par Ecogreen faktisko apstākļu veidu, kas ir līdzīgs Interpipe NTRP VAT apstākļu veidam (sk. 5. apsvērumu), ieinteresētās personas tika informētas 13. jūnijā un 25. septembrī; saskaņā ar pamatregulas noteikumiem tika dots laiks, kurā tās varēja paust viedokli. (19) Atbildot uz 25. septembrī nosūtīto otro informācijas izpaušanas dokumentu, ieinteresētās personas galvenokārt atkārtoja apgalvojumus, kas pausti atbildēs uz pirmo informācijas izpaušanas dokumentu, ko nosūtīja 13. jūnijā. (20) PTMM plašāk izklāstīja savus komentārus, kas balstījās uz pamatapgalvojumu par to, ka vienas ekonomiskās vienības pastāvēšana starp PTMM un tā tirgotāju izslēdzot korekciju atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam; turklāt iestādes pārietu no vienas ekonomiskās vienības principa, ko izklāstījusi Tiesa, uz funkcionālo pieeju, saskaņā ar kuru būtu vajadzīga saistītā tirgotāja funkciju analīze. (21) Jāņem vērā, ka šis jautājums ir par tiesību akta punktu, kas ir izskatīšanā esošās lietas priekšmets. (22) Turklāt PTMM apgalvoja, ka argumenti iepriekš minētajā 12. apsvērumā nav pārliecinoši un pietiekami, lai attiecīgi nošķirtu starp Ecogreen un PTMM apstākļiem. (23) Šajā sakarā atliek vien minēt, ka, ievērojot iedibināto judikatūru, atšķirīgā attieksme pret uzņēmumiem, kas nav vienādā situācijā, nav diskriminācija[5]. Ņemot vērā iepriekš minēto, katra lieta tika vērtēta atsevišķi saskaņā ar konstatējumiem lietā T-249/09 un apvienotajās lietās C‑191/09 P un C‑200/09 P. (24) Pirmais arguments — ražotāja tiešo eksporta pārdevumu līmenis. PTMM informēja, ka tam nav mārketinga un pārdošanas nodaļas, un apgalvoja, ka visi Indonēzijas ražotāja (nevis saistītā tirgotāja) veiktie tiešie pārdevumi pilnībā atbilda juridiskajām prasībām. Mārketinga un pārdošanas funkcijas pildīja tā tirgotājs Singapūrā. Šā iemesla dēļ PTMM apgalvoja, ka šis arguments nepamato ne korekciju atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, nedz nošķiršanu, kas izdarīta starp PTMM, no vienas puses, un Interpipe NTRP VAT, no otras puses. (25) Pamatregulas 2. panta 10. punktā paredzēts, ka starp eksporta cenu un normālo vērtību veic taisnīgu salīdzināšanu, izmantojot vienādu tirdzniecības līmeni, kā arī pienācīgu uzmanību pievēršot atšķirībām, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Ja normālā vērtība un eksporta cena nav salīdzināmas tādā formā, kādas tās ir noteiktas [nav salīdzināmas šādā veidā], katrā konkrētā gadījumā pēc būtības [atsevišķi] izdara korekcijas, ņemot vērā faktorus [atšķirības faktoros], par kuriem apgalvo un kuri norāda, ka tie ietekmē cenas un līdz ar to cenu salīdzināmību. (26) Pamatojoties uz šo, un kā norādīts pagaidu regulas 38. apsvērumā, korekcijas cita starpā par atšķirībām komisijās starp eksporta pārdevumu cenām un iekšzemes cenām sākotnējās izmeklēšanās uzskatīja par pamatotām, ņemot vērā atšķirības tirdzniecības kanālos starp eksporta pārdevumiem uz Eiropas Savienību un iekšzemes pārdevumiem. (27) PTMM sniegtie argumenti nav pretrunā pirmajam argumentam, proti, ka PTMM veikto tiešo eksporta pārdevumu līmenis ir augstāks par Interpipe NTRP līmeni un ka šis fakts nošķir PTMM no Ecogreen. Vēl jo vairāk, ņemot vērā tiešo eksporta pārdevumu līmeni, var secināt tikai to, ka PTMM eksporta pārdevumus veica ne tikai tā saistītais tirgotājs Singapūrā, bet arī Indonēzijā. (28) Otrais arguments: tirgotāju darbību un funkciju nozīmīgums saistībā ar ražojumiem, kuru avots ir nesaistītajos uzņēmumos. PTMM gan nenoliedza, ka ar to saistītais tirgotājs bija iesaistīts darbībās ar dažādiem no palmu eļļas iegūtajiem produktiem, tomēr norādīja, ka šis arguments ir kļūdains, jo tas attiecas uz darbībām, kas nav ietvertas sākotnējās izmeklēšanas darbības jomā. (29) Lai novērtētu, vai tirgotājs Vispārējās tiesas sprieduma nozīmē Lietā T-249/06 neuzņemas iekšējās tirdzniecības nodaļas funkcijas, bet tādas funkcijas, kas līdzīgas aģenta funkcijām, kurš darbojas uz komisijas pamata, tirgotāja darbības vērtējamas, ievērojot ekonomiskās reālijas. Ir līdzības saistībā ar tirgotāja funkcijām, kas attiecas uz attiecīgo ražojumu, un pārējiem tirgotajiem ražojumiem. To apstiprina fakts, ka, kā izklāstīts iepriekš 30. un 31. apsvērumā, attiecības starp PTMM un ar to saistīto tirgotāju, ieskaitot tirgotāja funkcijas, saistībā ar lielāko daļu ražojumu vai pat visiem ražojumiem — tostarp attiecīgo ražojumu — reglamentē viens vienīgs līgums, kurā netiek nošķirts starp ražojumiem. Jāatzīmē, ka tirgotāja vispārējās darbības tika lielā mērā balstītas uz piegādēm, kuru izcelsme bija nesaistītajos uzņēmumos. Tādējādi tirgotāja funkcijas ir līdzīgas aģenta funkcijām, kas darbojas uz komisijas pamata. (30) Trešais arguments: esošais līgums starp tirgotāju un ražotāju, saskaņā ar kuru tirgotājam būtu jāsaņem komisija par eksporta pārdevumiem. PTMM apgalvoja, ka šis līgums esot satvarvienošanās, kurā reglamentē transfertcenas starp saistītajām personām, lai ievērotu Indonēzijā/Singapūrā piemērojamās nodokļu pamatnostādnes un starptautiski atzītas pamatnostādnes par transfertcenu noteikšanu. (31) Tas fakts, ka šo vienošanos var arī izmantot, lai aprēķinātu cenas saskaņā ar tirgus apstākļiem atbilstoši piemērojamām nodokļu pamatnostādnēm, nav pretrunā konstatējumam, ka saskaņā ar līgumu tirgotājs saņēmis komisiju kā fiksēto uzcenojumu tikai par tā starptautiskajām un mārketinga pārdošanas darbībām. Faktiski vien vienošanās nosaukums un tās nosacījumi pamato konstatējumu, ka līgums bija paredzēts, lai reglamentētu attiecības starp PTMM un tirgotāju, un ka tas neaprobežojās tikai ar transfertcenu noteikšanu vai nodokļu jautājumiem. Tādējādi šis līgums ir netiešs pierādījums tam, ka tirgotāja funkcijas ir līdzīgas tāda aģenta funkcijām, kas darbojas uz komisijas pamata. (32) Iepriekš izklāstītie argumenti liecina, ka iestādes ir ievērojušas pierādījumu standartu, kas paredzēts iedibinātajā judikatūrā[6]: tās balsta savus konstatējumus uz tiešiem vai vismaz netiešiem pierādījumiem. Kas attiecas uz PTMM, tad, ievērojot iepriekš izklāstītos iemeslus, atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam veiktā korekcija eksporta cenai ir pamatota; tādēļ būtu jāsaglabā pašreizējais antidempinga maksājuma līmenis. D. SECINĀJUMS (33) Ņemot vērā iepriekš minēto, maksājuma likmes, kas piemērojamas Ecogreen un visiem pārējiem uzņēmumiem Indonēzijā (izņemot P.T. Musim Mas), būtu jāgroza. Grozītās likmes būtu jāpiemēro retrospektīvi no Regulas (ES) Nr. 1138/2011 spēkā stāšanās dienas, arī attiecībā uz visu importu, kuram no 2011. gada 12. maija līdz 2011. gada 11. novembrim piemēroja pagaidu maksājumus. Attiecīgi saskaņā ar Īstenošanas regulas Nr. 1138/2011 (tās sākotnējā redakcijā) 1. pantu samaksāto vai iegrāmatoto galīgo antidempinga maksājumu un pagaidu antidempinga maksājumus, kas galīgi iekasēti saskaņā ar minētās regulas (tās sākotnējā redakcijā) 2. pantu, pārsniedzot maksājuma likmi, kas norādīta Īstenošanas regulas Nr. 1138/2011 1. panta 2. punktā (jaunākie grozījumi saskaņā ar šo regulu), būtu jāatmaksā vai jāatbrīvo no tiem. Maksājumu atmaksāšana vai atbrīvošana no tiem būtu jāpieprasa valsts muitas iestādēm saskaņā ar tiesību aktiem, kas piemērojami muitas jomā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ierakstu par Indonēziju Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1138/2011 1. panta 2. punktā aizstāj ar šādu: “Valsts || Uzņēmums || Galīgais antidempinga maksājums (EUR par tonnu neto) || Taric papildu kods Indonēzija || P.T. Ecogreen Oleochemicals Batam, Kabil, Batam P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara || 0,00 45,63 || B111 B112 Visi pārējie uzņēmumi || 45,63 || B999” 2. pants Saskaņā ar Padomes Īstenošanas regulas Nr. 1138/2011 (tās sākotnējā redakcijā) 1. pantu samaksāto vai iegrāmatoto maksājumu summas un pagaidu maksājumu summas, kas galīgi iekasētas saskaņā ar minētās regulas (tās sākotnējā redakcijā) 2. pantu un kas pārsniedz summas, kuras noteiktas ar šīs regulas 1. pantu, būtu jāatmaksā vai jāatbrīvo no tām. Pieprasījumu veikt atmaksu vai atbrīvot no maksājuma iesniedz valsts muitas dienestiem saskaņā ar tiesību aktiem, kas piemērojami muitas jomā. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2011. gada 12. novembra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs […] [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp. [2] OV C 219, 13.8.2010., 12. lpp. [3] OV L 122, 11.5.2011., 47. lpp. [4] OV L 293, 11.11.2011., 1. lpp. [5] Lieta C-248/04, Koninklijke Cooperatie Cosun [2006] ECR I-10211, 72. punkts un lieta C-303/05 Advocaten voor de Wereld [2007] ECR I-3633, 56. punkts. Lieta C-372/06 Asda Stores Ltd pret Commissioners of Her Majesty’s Revenue and Customs, [2007] ECR I-11223, 62. punkts. [6] T 249/06, 180. un 181. punkts.