AIFPD mērķi ir panākt saskaņotu uzraudzības pieeju attiecībā uz finanšu sistēmas riskiem, nodrošināt augsta līmeņa aizsardzību ieguldītājiem un veicināt ES AIF integrāciju tirgū. AIFP ir jāveic pasākumi, lai pārvaldītu risku un nodrošinātu nepieciešamo pārredzamību attiecībā uz to pārvaldīto alternatīvo ieguldījumu fondu (AIF) darbību, vienlaikus spējot pārvaldīt AIF un tirgot savus produktus profesionāliem ieguldītājiem visā Savienībā, izmantojot vienotu atļauju.

Alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku direktīva (AIFPD) tika pieņemta pēc globālās finanšu krīzes, kuras laikā atklājās globālo finanšu tirgu un to regulatīvo režīmu trūkumi. Tās rezultātā G20 valstu vadītāji vienojās par nepieciešamību stingrāk reglamentēt finanšu nozari, lai mazinātu nākotnes krīžu risku un mērogu. Tas aptvēra arī alternatīvo ieguldījumu pārvaldības sektoru, kurā bija vajadzīgs labāk nostiprināt saskaņotu uzraudzību un lielāku pārredzamību ieguldītājiem. Lai atbalstītu G20 valstu mērķus, Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija (IOSCO) publicēja riska ieguldījumu fondu uzraudzības augsta līmeņa principus, lai dotu norādījumus starptautisku standartu izstrādei šajā jomā.

Empīriskais pētījums aptvēra 15 ES dalībvalstis. Tajā ir novērtēts, vai konkrēti AIFPD noteikumi ir efektīvi, lietderīgi, saskanīgi un piemēroti un ir atbalstījuši ES pasākumus, lai sasniegtu direktīvas vispārīgos, konkrētos un darbības mērķus.

Šajā ziņojumā KPMG konstatējumi ir papildināti ar informāciju no citiem avotiem, tostarp attiecīgajiem datu atjauninājumiem un informāciju, kas iegūta dažādos Komisijas, EVTI un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) darba procesos. Tika ņemta vērā Komisijas sadarbība ar ieinteresētajām personām, tostarp valstu kompetentajām iestādēm (VKI), nozares pārstāvjiem un ieguldītāju aizsardzības asociācijām, rīkojot sabiedriskās apspriešanas, kā arī divpusējas un daudzpusējas sanāksmes. Šā ziņojuma sagatavošanā tika ņemtas vērā arī akadēmiskas un statistikas publikācijas. Piemēram, EVTI gada statistikas ziņojums par ES AIF bija īpaši noderīgs, aprakstot ES AIF tirgu. Tika ņemti vērā arī konkrētu Savienības noteikumu atsevišķi neefektivitātes piemēri.

Komisija 2019. gada 27. septembrī apspriedās ar Eiropas Vērtspapīru komitejas ekspertu grupu (EGESC), kas pārstāv dalībvalstis, lai saņemtu tehnisko un politisko atgriezenisko saiti par būtiskiem jautājumiem, kuri attiecas uz AIFPD piemērošanu un darbības jomu. EGESC locekļi tika aicināti iesniegt rakstiskus apsvērumus, un ziņojumā ir ņemta vērā EGESC locekļu nostāja.

Komisija 2019. gada 22. oktobrī iepazīstināja EVTI Ieguldījumu pārvaldības pakalpojumu pastāvīgo komiteju (IMSC) ar šā ziņojuma galvenajiem elementiem un lūdza sniegt komentārus, pamatojoties uz VKI pieredzi uzraudzības jomā.

2. AIFPD PIEMĒROŠANAS UN DARBĪBAS JOMAS NOVĒRTĒŠANA

AIFPD ir nozīmīgs kapitāla tirgu savienības (KTS) pīlārs, kas veicina uzlabotu finanšu sistēmas risku uzraudzību un pārrobežu kapitāla piesaistīšanu ieguldījumiem alternatīvajos aktīvos. AIFPD bija svarīga loma AIF iekšējā tirgus izveidē un tāda tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas stiprināšanā, kura attiecas uz AIFP darbību Savienībā. Tagad AIFP darbība ir pārredzamāka ieguldītājiem un uzraudzītājiem.

2.1. Ietekme uz AIF un AIFP

Noteiktās AIF neto aktīvu un PA vērtības liecina, ka ES AIF tirgus pastāvīgi palielinās, turklāt pastāv ievērojams AIFP pārrobežu darbības apjoms. Kopš AIFPD pieņemšanas 2011. gadā kopējo AIF neto aktīvu apjoms ir vairāk nekā divkāršojies no 2,3 triljoniem euro līdz 5,9 triljoniem euro. AIF pārrobežu izplatīšanas apjoms no 2017. gada jūnija līdz 2019. gada oktobrim pieauga gandrīz divas reizes, palielinoties no 3 % līdz 5,8 % AIF. Šajā saistībā ir apstiprināts, ka AIFP pase ir svarīgs faktors. Lielākā daļa AIFP, valsts iestāžu un institucionālo ieguldītāju, kas atbildēja uz vispārējo apsekojumu, ziņoja, ka, pateicoties AIFPD, piekļuve valstu tirgiem ir palielinājusies, lai gan 34 % arī ziņoja par ilgāku laiku līdz ienākšanai tirgū.

Šajā ziņojumā ir konstatēts, ka ES AIFP pases efektivitāti mazina pārmērīga reglamentēšana dalībvalstīs, atšķirības valstu tirdzniecības noteikumos, dažāda valstu uzraudzības iestāžu interpretācija attiecībā uz AIFPD un tās ierobežotā darbības joma. Mazākiem AIFP, kuri nevar izpildīt visas AIFPD prasības, ir jāatsakās no kapitāla piesaistīšanas citās dalībvalstīs vai jāpārvar būtiski šķēršļi, lai piekļūtu tirgum. Turklāt AIFP pase ļauj pārdot AIF produktus tikai profesionāliem ieguldītājiem, atkal ierobežojot AIFP pārrobežu darbību, jo piedāvājumi daļēji profesionāliem un privātiem ieguldītājiem var tikt veikti vienīgi saskaņā ar dažādiem (un bieži vien ierobežojošiem) valstu noteikumiem. Uz AIF izplatīšanu attiecas FITD II noteikumi, kuros ir nodalīti privātie un profesionālie ieguldītāji, tādēļ, veicot izmaiņas AIFPD paredzētajās ieguldītāju veidu definīcijās, ir jāņem vērā AIFPD mijiedarbība ar attiecīgajiem FITD II noteikumiem.