PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Biorūpniecības kopuzņēmums (“kopuzņēmums BBI”) ir struktūra, kurai uzticēts īstenot publiskā un privātā sektora partnerību, un tā locekļi ir, no vienas puses, Savienība, ko pārstāv Komisija, un, no otras puses, Biorūpniecības konsorcijs (“BIC”). Kopuzņēmums BBI ar Padomes Regulu (ES) Nr. 560/2014 (“Padomes regula”) ir izveidots uz laikposmu līdz 2024. gada 31. decembrim, lai īstenotu kopīgo tehnoloģiju ierosmi biorūpniecības jomā (“kopuzņēmuma BBI ierosme”). Kopuzņēmuma BBI statūti (“statūti”) ir izklāstīti Regulas (ES) Nr. 560/2014 pielikumā.

Saskaņā ar Padomes regulas 3. pantu Savienības ieguldījumam kopuzņēmumā BBI administratīvo un darbības izmaksu segšanai vajadzētu būt līdz EUR 975 miljoniem. Šis ieguldījums tiktu sadalīts šādi:

– finansiālais ieguldījums ne vairāk kā EUR 29,25 miljonu apmērā kopuzņēmuma BBI administratīvo izmaksu segšanai un

– finansiālais ieguldījums vismaz EUR 945,75 miljonu apmērā kopuzņēmuma BBI darbības izmaksu segšanai4 (turpmāk “ES ieguldījums”).

Saskaņā ar Padomes regulas 4. pantu kopuzņēmuma BBI vai tā sastāvā esošo vienību ieguldījumam kopuzņēmuma BBI ierosmes administratīvo un darbības izmaksu segšanai vajadzētu būt vismaz EUR 2730 miljoniem. Šis ieguldījums tiktu sadalīts šādi:

– finansiālais ieguldījums ne vairāk kā EUR 29,25 miljonu apmērā kopuzņēmuma BBI administratīvo izmaksu segšanai,

– finansiālais ieguldījums vismaz EUR 182,5 miljonu apmērā kopuzņēmuma BBI darbības izmaksu segšanai,

– ieguldījumi natūrā, kuru apmērs nav noteikts, netiešo darbību īstenošanai (minēti arī kā “ieguldījumi natūrā darbības izmaksu segšanai”, turpmāk “INDI”) un

– ieguldījumi natūrā vismaz EUR 1755 miljonu apmērā papildu pasākumu īstenošanai (turpmāk “INPP”).

Pašreizējais grozījuma priekšlikums attiecas uz Padomes Regulai (ES) Nr. 560/2014 pievienoto statūtu 12. panta 3. punkta b) apakšpunktā un 12. panta 4. punktā minētā finansiālā ieguldījuma juridisko specifiku.

Statūtu 12. panta 3. punkta b) apakšpunktā un 12. panta 4. punktā noteikts, ka finansiālais ieguldījums vismaz EUR 182,5 miljonu apmērā, kas paredzēts darbības izmaksu segšanai, BIC būtu jāveic līdz 2024. gada 31. decembrim. Turklāt no statūtu 12. panta 3. punkta b) apakšpunkta, skatot to kopā ar 12. panta 5. punktu, izriet, ka BIC finansiālais ieguldījums būtu jāiekļauj kopuzņēmuma BBI budžetā (programmas līmenī). Patiešām, saskaņā ar statūtu 12. panta 5. punktu locekļu finansiālais ieguldījums darbības izmaksu segšanai veido kopuzņēmuma BBI resursus, kas jāiekļauj tā budžetā. Un saskaņā ar statūtu 12. panta 3. punkta b) apakšpunktu daļa no kopuzņēmuma BBI darbības izmaksām jāsedz no to locekļu finansiālā ieguldījuma, kas nav Savienība. Pēdējais noteikums neattiecas uz vienībām, kuras ir to locekļu sastāvā, kas nav Savienība, kuras piedalās kopuzņēmuma BBI finansēto netiešo darbību īstenošanā un kuras šādās netiešās darbībās varētu sniegt tiešu finansiālu ieguldījumu (projekta līmenī).

Tiesību akta finanšu pārskata, kas pievienots 2013. gada 10. jūlija Priekšlikumam Padomes regulai par biorūpniecības kopuzņēmumu, 3.2.5. apakšiedaļā noteikts, ka likumdevējs paredzējis darbības izmaksu segšanai kopuzņēmuma BBI budžetā no nozares gadā saņemt finansiālo ieguldījumu EUR 17,5 miljonu apmērā.

BIC ir atzinis savu pienākumu līdz 2014. gada 31. decembrim veikt finansiālo ieguldījumu vismaz EUR 182,5 miljonu apmērā, taču tam ir radušās problēmas saistībā ar maksāšanas kārtību. Daudziem BIC locekļiem finansiālais ieguldījums programmas līmenī ir komerciāli neizdevīgs, jo nenodrošina garantētas priekšrocības (piemēram, projektu rezultātus un saistītās intelektuālā īpašuma tiesības) un varētu radīt priekšrocības konkurentiem, kas piedalās kopuzņēmuma BBI finansētajos projektos. Tāpēc BIC ir ierosinājis alternatīvu finansiālā ieguldījuma veikšanas kārtību: iespēju saviem locekļiem veikt finansiālo ieguldījumu tieši, projekta līmenī. Šāda ieguldījuma veikšanas kārtība sekmētu BIC locekļu finansiālo līdzdalību, jo tā viņi varētu izmantot tos projekta rezultātus, kuri ir paredzēti tikai projekta dalībniekiem.

Eiropas Komisija novērtēja BIC iesniegto priekšlikumu, pārbaudot, vai (un kādā mērā) BIC iespējamās grūtības izpildīt pienākumu veikt finansiālo ieguldījumu kopuzņēmumā BBI ietekmē Savienības intereses. Vispirms Eiropas Komisija būtu varējusi vienkārši noraidīt BIC apsvērumus ar pamatojumu, ka Komisija nav tiesīga īstenot kopuzņēmuma privāto locekļu intereses, ka tiesiskā regulējuma prasības ir jāpilda obligāti un ka to neizpildes gadījumā tiktu piemērotas Padomes regulā paredzētās sankcijas. Tomēr šāda rīcība negatīvi ietekmētu kopuzņēmuma BBI mērķi, proti, veikt pasākumus, sadarbojoties visās biovērtību ķēdēs iesaistītajām ieinteresētajām personām, tostarp MVU, pētniecības un tehnoloģiju centriem, kā arī augstskolām. Tāpēc Komisijas dienesti nolēma izvēlēties proaktīvu pieeju un sāka šā jautājuma padziļinātu novērtējumu, nosakot labākos iespējamos turpmākos pasākumus, kurus tā varētu veikt. Novērtējumā tika analizēti iespējamie leģislatīvie un neleģislatīvie pasākumi un tika secināts, ka tiesiskajā regulējumā ir jāveic formālas izmaiņas.

Lai nodrošinātu, ka minētās izmaiņas neietekmē Padomes regulas sākotnējos mērķus, Eiropas Komisijas dienesti noteica, kādus mērķus ir paredzēts sasniegt, pildot finansiālā ieguldījuma pienākumu: 1) izmantojot saistības, ko uzņēmies privātais loceklis, nodrošināt minimālo privāto finansiālo ieguldījumu kopuzņēmuma BBI ierosmes darbības izmaksu segšanai; 2) nodrošināt Savienības ieguldījuma minimālo sviras efektu; un – kam ir ļoti svarīga nozīme – 3) atbalstīt bioekonomikas nozares izveidi, nodrošinot finansējumu pētniecības un inovācijas darbībām (“PID”) šajā jomā. Attiecībā uz pirmo mērķi finansiālā ieguldījuma saistības uzņēmās galvenokārt mežsaimniecības nozares BIC locekļi, kas savas uzņēmējdarbības modeļa dēļ nevar radīt INDI un kopuzņēmumā BBI var piedalīties tikai finansiāli. Attiecībā uz trešo mērķi EUR 150 miljoni (no paredzētā BIC finansiālā ieguldījuma EUR 182,5 miljonu apmērā) bija paredzēti ieguldīšanai PID (kur galvenie atbalsta saņēmēji ir akadēmiskās aprindas un MVU).

Ņemot vērā finansiālā ieguldījuma pienākuma izpildes pamatojumu, Eiropas Komisijas dienesti ir strādājuši pie tā, lai noteiktu, kāda varētu būt finansiālā ieguldījuma veikšanas iespējamā kārtība. Šajā ziņā konstruktīva nozīme bija Padomes regulas un citu kopuzņēmumu tiesisko regulējumu salīdzinošajai analīzei. Locekļu, kas nav Savienība, finansiālais ieguldījums bija noteikts tikai regulā, ar ko izveido kopuzņēmumu “2. ierosme inovatīvu zāļu jomā” (“IMI2”). Regulā par kopuzņēmumu IMI2 nav paredzēts finansiāla ieguldījuma pienākums, lai gan regulā par kopuzņēmumu BBI tāds ir noteikts. Locekļi, kas nav Savienība, to var veikt brīvprātīgi. Šo finansiālo ieguldījumu kopuzņēmumā IMI2 var veikt gan programmas, gan projekta līmenī. Turklāt jāpiezīmē, ka programmas līmenī iemaksas IMI2 faktiski veic fondi un labdarības organizācijas, kas pēc būtības darbojas kā publiskie finansētāji (piemēram, Bill & Melinda Gates Foundation, Welcome Trust), savukārt EFPIA sastāvā esošās vienības vai ar tām saistītie subjekti (kopuzņēmumā IMI2 tie atbilst BIC locekļiem) veic finansiālus ieguldījumus projekta līmenī. Tāpēc pēc šīs salīdzinošās analīzes tika secināts: 1) prasība par finansiālo ieguldījumu programmas līmenī ir noteikta tikai kopuzņēmumam BBI; 2) kopuzņēmuma BBI pašreizējais modelis ir piemērots sadarbības paplašināšanai ar fondiem un labdarības organizācijām; un, jo īpaši, 3) kopuzņēmuma BBI satvars būtu jāpielāgo tā, lai tas sadarbotos arī ar komercuzņēmumiem.