Tie ir tikai daži piemēri tam, ko mēs zinām par MI spēju daudz paveikt dažādās nozarēs, sākot no enerģētikas un beidzot ar izglītību, no finanšu pakalpojumiem līdz būvniecībai. Turpmākajos desmit gados parādīsies vēl citi neskaitāmi piemēri, kurus šodien nevaram pat iztēloties.

Šajā paziņojumā izklāstīta Eiropas iniciatīva MI jomā, kuras mērķis ir:

·palielināt ES tehnoloģisko un rūpniecisko jaudu un ieviest MI visās ekonomikas nozarēs gan privātajā, gan publiskajā sektorā. Tas sevī ietver investīcijas pētniecībā un inovācijās un labāku piekļuvi datiem;

·gatavoties sociāli ekonomiskām pārmaiņām, ko rada MI, mudinot modernizēt izglītību un apmācības sistēmu, rūpējoties par talantiem, plānojot izmaiņas darba tirgū, atbalstot statusa maiņu darba tirgū un sociālās aizsardzības sistēmas pielāgošanu;

·nodrošināt atbilstīgu ētisko un juridisko satvaru, kurš balstīts uz Savienības vērtībām un ir saskaņā ar ES Pamattiesību hartu. Tas sevī ietver turpmākus norādījumus par pastāvošajiem produktatbildības noteikumiem, sīki izstrādātu analīzi par jaunām problēmām, kā arī sadarbību ar ieinteresētajām personām, izmantojot Eiropas MI aliansi, lai izstrādātu ētikas vadlīnijas MI jomā.

Lai veiktu visus šos pasākumus, jāapvieno spēki. Izmantojot šajā paziņojumā noteikto pieeju un sadarbības deklarāciju, ko 24 dalībvalstis parakstīja 2018. gada 10. aprīlī, Komisija kopīgi ar dalībvalstīm izstrādās koordinētu plānu MI jomā. Diskusija notiks Eiropā pastāvošas platformas ietvaros, kuru veido valstu iniciatīvas rūpniecības digitalizācijai, lai līdz 2018. gada beigām vienotos par plānu. Galvenie mērķi ir pēc iespējas palielināt investīciju radīto ietekmi ES un valstu līmenī, veicināt sinerģiju un sadarbību ES, apmainīties ar paraugpraksi un kopīgi formulēt turpmāko ceļu, lai nodrošinātu, ka ES var konkurēt pasaulē.

Turpmākajās nedēļās Komisija sagatavos paziņojumu par satīklotās un automatizētās mobilitātes nākotni Eiropā un paziņojumu par nākotnes centieniem Eiropā pētniecības un inovāciju jomā. MI būs šo iniciatīvu svarīgākais elements.

2.ES pozīcija konkurētspējīgā starptautiskajā vidē

Visvairāk attīstītās valstis atzīst, ka MI būtība maina spēles noteikumus, un tām ir atšķirīgas pieejas MI, kas atspoguļo katras attiecīgās valsts politisko, ekonomikas, kultūras un sociālo sistēmu.

ASV valdība 2016. gadā iepazīstināja ar savu MI stratēģiju un investēja aptuveni 970 miljonus euro neklasificētā MI pētniecībā. Saskaņā ar Ķīnas “Nākamās paaudzes mākslīgā intelekta izstrādes plānu” valsts mērķis ir līdz 2030. gadam kļūt par globālo līderi, un tā veic milzīgas investīcijas. Citas valstis, piem., Japāna un Kanāda, arī ir pieņēmušas MI stratēģiju.

ASV un Ķīnā lieli uzņēmumi veic ievērojamas investīcijas MI un izmanto datus lielos apjomos.

Kopumā privāto investīciju ziņā MI jomā Eiropa atpaliek — 2016. gadā kopējās investīcijas Eiropā bija 2,4–3,2 miljardi euro salīdzinājumā ar 6,5–9,7 miljardiem euro Āzijā un 12,1–18,6 miljardiem Ziemeļamerikā.

Tādēļ ES ir svarīgi turpināt strādāt, lai izveidotu vidi, kas veicina investīcijas, un izmantot publisko finansējumu privāto investīciju līdzsvarošanai. Šim nolūkam ES jāsaglabā un par pamatu jāizmanto savi resursi.

Eiropā atrodas pasaules vadošie pētnieki MI jomā un arī uzņēmēji inovāciju jomā un progresīvo tehnoloģiju jaunuzņēmumi (kas izveidoti uz zinātniska atklājuma vai inženierijas pamata). ES ir spēcīga rūpniecība, kas saražo vairāk nekā ceturto daļu no pasaules rūpniecisko un profesionālo pakalpojumu robotu skaita (piem., precīzās lauksaimniecības, drošības, veselības aprūpes, loģistikas vajadzībām), un ES ieņem vadošo vietu ražošanā, veselības aprūpē, transportā un kosmosa tehnoloģiju jomā, un visas minētās nozares arvien vairāk izmanto MI. Eiropai ir arī svarīga loma, izstrādājot un izmantojot platformas, kas sniedz pakalpojumus uzņēmumiem un organizācijām (uzņēmumu darījumi ar uzņēmumiem), lietojumprogrammas virzībai uz “viedo uzņēmumu” un e-pārvaldi.

Viena no svarīgākajām ES problēmām konkurētspējas saglabāšanai ir nodrošināt, ka MI tehnoloģijas tiek ieviestas visās ekonomikas nozarēs. Eiropas rūpniecība nevar kavēties. Tikai viena daļa Eiropas uzņēmumu jau ir ieviesuši digitālās tehnoloģijas. Šī tendence ir īpaši aktuāla maziem un vidējiem uzņēmumiem. 2017. gadā 25 % no lieliem ES uzņēmumiem un 10 % no maziem un vidējiem uzņēmumiem izmantoja lielo datu analīzi. Tikai viens no pieciem maziem un vidējiem uzņēmumiem bija augstā līmenī digitalizēts, un vienai trešajai daļai no visa darbaspēka arvien trūkst digitālo pamatprasmju. Tajā pašā laikā tiek plaši atzīts, ka MI ieviešana dod labumu. Piemēram, 2018. gada Digitalizācijas rezultātu apkopojums liecina, ka uzņēmumi lauksaimniecības pārtikas un būvniecības nozarēs, kas jau izmanto MI, apstiprina pozitīvo ietekmi, ieejot jaunos tirgos, uzlabojot produktus un pakalpojumus un iegūstot jaunus klientus.

Ar ES finansēto projektu palīdzību izstrādāts, piem.: ·automātisks lauksaimniecības transportlīdzeklis, kas var mehāniski izravēt nezāles, samazinot pesticīdu nepieciešamību; ·automaģistrāles izmēģinājuma projekts, kurā tiek izmantots MI un lietu internets, lai sniegtu ieteikumus drošai braukšanai un samazinātu ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaitu; ·robotiska ortoprotēze, lai atjaunotu mobilitāti personām ar amputētiem locekļiem; ·roboti, kas veic monotonus automobiļu rūpnīcu darbinieku uzdevumus un uzlabo ražošanas procesa efektivitāti.

ES centieni līdz šim: izveidots pamats pēc iespējas plašai MI izmantošanai

MI parādās ES pētniecības un izstrādes pamatprogrammās kopš 2004. gada, īpaši robottehnikas jomā. Investīcijas ir palielinājušās un sasniedz 700 miljonus euro 2014.–2020. gadā, ko papildina privātās investīcijas 2,1 miljarda euro apmērā publiskās un privātās partnerības ietvaros robottehnikas jomā. Šie centieni ievērojami veicinājuši Eiropas vadošo lomu robottehnikas jomā.

Kopumā laikā no 2014. gada līdz 2017. gadam pētniecības un inovācijas programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros ar MI saistītā pētniecībā un inovācijā, tostarp lielos datos, veselības aprūpē, rehabilitācijā, transportā un kosmosa izpētē, ieguldīts aptuveni 1,1 miljards euro.

Turklāt Komisija sākusi lielas iniciatīvas, kas ir svarīgas MI. Tās attiecas uz efektīvāku elektronisko komponentu un sistēmu izstrādi, piem., mikroshēmas, kas īpaši izveidotas MI darbību veikšanai (neiromorfiskās mikroshēmas); pasaules līmeņa augstas izšķirtspējas datori, kā arī pamatprojekti kvantu tehnoloģijas un cilvēka smadzeņu kartēšanas jomā.

3.Turpmākā rīcība: ES iniciatīva MI jomā

3.1. ES tehnoloģiskās un rūpnieciskās jaudas palielināšana un MI ieviešana dažādās ekonomikas nozarēs