LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 3.12.2008 
SEC(2008) 2909 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
Pavaddokuments   
 
priekšlikumam 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
 
par astoņu metrolo ģijas direkt īvu atcelšanu 
 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums 
  
{COM(2008) 801 final} 
 
{SEC(2008)2910} 
 
{SEC(2008)2968} 
LV 2   LV Šis ietekmes nov ērtējums attiecas uz asto ņu metrolo ģijas "vecās pieejas" direkt īvu atcelšanu 
un vajadz ības gadījumā uz Direkt īvas 2004/22/EK par m ērinstrumentiem darb ības jomas 
paplašināšanu. Šis jaut ājums iek ļauts Komisijas likumdošanas un darba programm ā 
2008. gadam (ENTR/015).  
Priekšlikums attiecas uz asto ņām metrolo ģijas direkt īvām šādās 6 nozarēs:  
- aukstā ūdens skait ītāji neattīrītam ūdenim (Direkt īva 75/33/EEK);  
- spirta skait ītāji un spirta tabulas (Direkt īva 75/765/EEK un 75/766/EEK);  
- vidējas precizit ātes atsvari un atsvari, kuru precizit āte ir liel āka par vid ējo 
(Direktīva 71/317/EEK un 74/148/EEK); 
- transportl īdzekļu riepu spiediena m ērītāji (Direkt īva 86/217/EEK);  
- graudu standartmasa (Direkt īva 71/347/EEK);  
- kuģu tilpņu kalibrēšana (Direkt īva 71/349/EEK). 
Minētās direktīvas, izņemot vienu, ir t ā saucamās izvēles direkt īvas. Dalībvalstīm jāatzīst 
katrā direktīvā aprakstītie instrumenti, un tas bija lietder īgi 70. gados, kad tirdzniec ība bija 
apgrūtināta dalībvalstu atš ķirīgo noteikumu d ēļ. Papildus direkt īvu piemērošanai dal ībvalstis 
drīkst saglab āt valsts ties ību aktus, kuros ietvertas tehnisk ās specifik ācijas.  
Saskaņā ar 1995. gada PTO L īgumu par TBT dal ībvalstīm, kuras izv ēlas savu regul ējumu, ir 
pienākums pamatot ties ību aktus uz starptautiskajiem standartiem. T ādēļ valstu ties ību aktu 
pamatā būs starptautiskie standar ti, kas bieži vien ir ar ī transponēti Eiropas standartos. Turkl āt 
Eiropas Kopienu Tiesas judikat ūra lietā "Cassis de Dijon " aizliedz nesam ērojamas valsts 
prasības un nosaka par pien ākumu savstarp ēji atzīt ražojumus, kas likum īgi pārdoti citās 
dalībvalstīs. Turklāt kopš 1993. gada WELMEC  tipa apstiprin ājuma nol īgums ir pamats 
starpvaldību sadarb ībai īpaši attiec ībā uz nesaska ņotu mērinstrumentu atbilst ības novērtējuma 
savstarpēju atzīšanu, pamatojoties uz starptautiskiem standartiem. 
Saskaņā ar Komisijas pieeju vienk āršošanai (COM(2005)535) visp ārējais mērķis ir vienk āršot 
Eiropas ties ību aktu kopumu, atce ļot novecojušus ties ību aktus, kuriem ir neliela praktiska 
ietekme vai t ādas nav un t ādēļ tie ir kļuvuši nepiem ēroti. Īpašais mērķis ir vienk āršot ES 
acquis  jomās, uz kurām attiecas asto ņas "vecās pieejas" direkt īvas par metrolo ģiju, saglab ājot 
mērinstrumentu br īvu apriti iekš ējā tirgū un nekav ējot tehnolo ģiju attīstību.  
Sabiedriskajai apspriešanai nodotaj ā dokument ā iekļautajos galvenajos jaut ājumos Komisijas 
dienesti pied āvāja trīs risinājumus. 
1. risinājums. "Vec ās pieejas" direkt īvas papildu valstu noteikumiem (pašreiz ējā situācija). 
Neveicot jaunus pas ākumus ES l īmenī, vecās direktīvas pastāvētu, līdz tehnikas att īstība 
pilnībā pārņemtu tehnolo ģijas specifik ācijas. Ir sagaid āms, ka tirgus turpin ās ātri 
paplašināties, lai ietvertu t ādus ražojumus, kas ir att īstītāki tehnolo ģijas ziņā un uz kuriem 
vairs neattiecas vec ās direktīvas. 
2. risinājums ir atcelt "vec ās pieejas" direkt īvas, neieviešot izmai ņas Direkt īvā 2004/22/EK 
par mērinstrumentiem. Valstu noteikumi aizvien var palikt sp ēkā. Saskaņā ar šo risin ājumu 
mērinstrumentu br īva aprite iekš ējā tirgū nešaubīgi pamatosies uz savstarp ējas atzīšanas 
principu un horizont ālajiem ties ību aktiem, ar ko noteiks t ā pareizu darb ību. Spēkā esošais 
WELMEC  tipa apstiprin ājuma nolīgums ir pamats valsts atbilst ības novērtējuma savstarp ējai 
atzīšanai. Saska ņā ar saistībām PTO L īgumā par TBT dal ībvalstīm tiesību akti būs jāpamato 
uz starptautiskajiem standartiem. K ā alternatīvu valsts ties ību aktu viet ā dalībvalstis var 
brīvprātīgi piemērot Eiropas standartus. Vajadz ības gadījumā Komisija var pilnvarot Eiropas 
standartiz ācijas organiz ācijas atjaunin āt un izstrādāt šādus standartus.  
3. risinājums ir pievienot jaunus pielikumus attiec ībā uz katru instrumentu 
Direktīvai 2004/22/EK par m ērinstrumentiem un atcelt min ētās direktīvas. Šis risin ājums 
LV 3   LV neparedz valsts ties ību aktus, lai gan dal ībvalstis var izv ēlēties uzdevumus, attiec ībā uz 
kuriem tās vēlas paredz ēt reglament ētas metrolo ģiskās kontroles. Šo uz devumu veikšanai t ās 
var atļaut savā teritorijā izmantot tikai t ādus instrumentus, kuru atbilst ība novērtēta atbilstoši 
direktīvas pamatpras ībām. Jaunās pieejas saska ņošana paredz pamatpras ības un ļauj izmantot 
tehniskās specifik ācijas, kas atbilst š īm prasībām. Jānorāda, ka ar 2. pantu 
Direktīvā 2004/22/EK par m ērinstrumentiem dal ībvalstīm ir atļauts atteikties no pras ības par 
tādu instrumentu lietošanu to teritorij ā, kas atbilst direkt īvai, bet, izmantojot atteikšan ās 
iespēju, nav ļauts izmantot alternat īvus valsts noteikumus, un t ādējādi tas noz īmē, ka 
noteikumu nav. 
Pēc sabiedrisk ās apspriešanas un ārējā pētījuma secin āja, ka nepast āv tirdzniec ības šķēršļi 
sešās nozarēs, uz kurām attiecas asto ņas "vecās pieejas" direkt īvas. Turkl āt ir acīmredzams, 
ka direktīvas izmanto arvien ret āk un tās pilnībā ietver starptautiskie standarti. Pašreiz ējā 
situācija (1. risin ājums) nav kav ējusi tehnolo ģiju attīstību, un past āvošajos papildu valsts 
tiesību aktos ac īmredzami ir piln ībā ņemts vērā savstarp ējās atzīšanas princips un 
starptautiskie standarti. 
Šie risinājumi ir vienk āršošanas m ērķa iespējamie divi rezult āti: atcelšana (2. risin ājums) vai 
regulējuma pārskatīšana (3. risin ājums). Vienk āršošanas m ērķis tiktu sasniegts ar abiem šiem 
risinājumiem, un t ādēļ salīdzinājumam tiek pievienoti citi krit ēriji. Šķiet, ka gad ījumā, ja nav 
ziņojumu par tirdzniec ības šķēršļiem un nav citu seviš ķi svarīgu politikas vajadz ību, augstais 
aizsardzības līmenis un administrat īvās izmaksas ir vien īgā atšķirība starp šiem risin ājumiem. 
Augsta līmeņa aizsardz ība tiek nodrošin āta vai nu ar valsts ties ību aktiem, kas pamatojas uz 
starptautiskajiem standartiem (1. un 2. risin ājums), vai ar saska ņošanu (3. risin ājums). 
Turpretī, ja nepast āv valsts ties ību akti (1. un 2. risin ājums) vai dal ībvalstis atsak ās no 
prasības par saska ņotiem instrumentiem (3. risin ājums), aizsardz ība netiek garant ēta un 
administrat īvo izmaksu nav.  
Visas izmaksas ir vienl īdz lielas visiem risin ājumiem, proti, t ādu ieguvumu administrat īvās 
izmaksas, ko valsts ties ību akti sniedz attiec ībā uz aizsardz ību, ir zemas vai vid ējas, kas ir 
vienlīdzīgas ar saska ņošanas izmaks ām. Ja nav ties ību aktu, nav ar ī ieguvumu saist ībā ar 
aizsardzību un nav administrat īvo izmaksu. 
Pamatojoties uz ietekmes nov ērtējumu, neviens no risin ājumiem neg ūst prioritāti. Tā kā nav 
šķēršļu tirdzniec ībai, saska ņošana (3. risin ājums) nepied āvā tādus ieguvumus, ko nevar ētu 
panākt vai nu ar tirgu nereglament ētā vidē vai ar valsts regul ējumu, kas pamatojas uz 
starptautiskajiem standartiem, piln ībā ņemot vērā savstarp ējas atzīšanas principu. Turkl āt 
daudzas dal ībvalstis ir nor ādījušas, ka t ās varētu atteikties no saska ņošanas, ja tiek paplašin āta 
Direktīvas 2004/22/EK par m ērinstrumentiem darb ības joma, kas b ūtiski apdraud 
saskaņošanas galveno m ērķi.  
Tādēļ vienkāršošanas un subsidiarit ātes nolūkos 2. risin ājumu – atcelšana, nepaplašinot 
Direktīvas 2004/22/EK par m ērinstrumentiem darb ības jomu – var ētu uzskat īt par 
piemērotāko risinājumu.  
Šis ziņojums ir saistošs tikai Komisijas dienestiem, kas iesaist īti tā sagatavošan ā, un neskar 
Komisijas turpm āko lēmumu gal īgo redakciju.