Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju, pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību /* COM/2006/0775 galīgā redakcija - COD 2006/0005 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 6.12.2006 COM(2006) 775 galīgā redakcija 2006/0005 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju, pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību 2006/0005 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAMatbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļaipar Padomes kopējo nostāju, pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību (Teksts ar EEA nozīmi) 1. INFORMĀCIJAI Datums, kad priekšlikums iesniegts Eiropas Parlamentam un Padomei (dokuments COM(2006) 15 galīgā redakcija – 2006/0005 COD): | 18.1.2006. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma datums: | 17.5.2006. | Eiropas Parlamenta atzinuma datums (pirmais lasījums): | 13.6.2006. | Kopējās nostājas pieņemšanas datums: | 23.11.2006. | 2. KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS Ierosinātās direktīvas mērķis ir samazināt un pārvaldīt apdraudējumus, ko plūdi rada cilvēka veselībai, videi, infrastruktūrai un īpašumiem. Tajā ieteikta trīspakāpju pieeja, kurā paredzēta sākotnēja plūdu riska novērtēšana, lai noteiktu teritorijas, kurās pastāv būtisks plūdu risks, un tad plūdu riska kartēšana un plūdu riska pārvaldības plāna izstrāde attiecīgajiem upju baseina apgabaliem, tostarp piekrastes zonām. Visos posmos tiks nodrošināta sadarbība attiecībā uz upju baseiniem, kas atrodas vairāku dalībvalstu un trešo valstu teritorijā, saskaņošana ar Ūdens pamatdirektīvu (2000/60/EK) un sabiedrības iesaistīšanās. Ierosinātā direktīva paredz ievērojamu elastīgumu, dodot dalībvalstīm iespēju noteikt nepieciešamo aizsardzības līmeni, pasākumus, kas jāveic, lai sasniegtu šo aizsardzības līmeni, un grafiku, kādā tiek ieviesti plūdu riska pārvaldības plāni. 3. KOMENTĀRI PAR KOPĒJO NOSTĀJU 3.1 Vispārīgi komentāri Komisija pilnīgi vai principā pieņēma 59 (tostarp viens atsevišķs balsojums) no 76 grozījumiem, ko pirmajā lasījumā ierosināja Eiropas Parlaments. 35 no šiem 59 grozījumiem ir iekļauti kopējā nostājā. Komisija pieņēma visus grozījumus, ar kuriem sīkāk paskaidrota saistība ar Direktīvu 2000/60/EK, uzsvērti klimata pārmaiņu apsvērumi un pašreizējo instrumentu izmantošana. Komisija noraidīja jo īpaši tos grozījumus, kas ierobežo direktīvas piemērošanu, attiecinot to tikai uz plūdiem īpašu iemeslu dēļ, tos, kas paredz pārāk detalizētas prasības vai var radīt juridisku nenoteiktību. 3.2 Sīkāki komentāri 3.2.1 Komisijas pieņemtie un kopējā nostājā pilnībā vai daļēji iekļautie Parlamenta grozījumi Kopējā nostājā tika iekļauti šādi grozījumi: 1 . (nosaukums), 2., 11., 16., 25 . (apsvērumi), 26., 28., 29., 30., 32., 33., 39., 40., 52., 66 . un 86 . (panti). Lai gan 6 ., 8 . un 12 . grozījumā paredzētais solidaritātes princips saistībā ar starptautiskiem upju baseiniem ir atspoguļots kopējās nostājas apsvērumos, konkrētie apsvērumi par kompensējošu apgabalu atrašanu (6. grozījums) un upes nepastāvīgu pārvaldību kā paaugstināta riska cēloni (8. grozījums) nav iekļauti kopējā nostājā. 7 . un 10 . grozījums principā ir iekļauts ar īsu atsauci uz klimata pārmaiņām 2. apsvērumā. Daļēji iekļautais 38 . grozījums (5. pants) paredz sākotnējā plūdu riska novērtējumā obligāti ņemt vērā „paredzamo zemes izmantošanu un klimata pārmaiņas". Tas nav iekļauts kopējā nostājā. Daļēji iekļautajā 20 . grozījumā arī uzsvērta sabiedrības iesaistīšanās nozīme. 17. 24., 31., 37., 41., 55 . un 71 . grozījumā paredzēts izmantot pašreizējos instrumentus, un šie grozījumi kopējā nostājā principā ir iekļauti ( 13. pants ). Taču Eiropas Parlamenta ierosinātās prasības, kas paredz, ka pašreizējiem vērtējumiem, kartēm un plāniem ir jāatbilst attiecīgajiem direktīvas pantiem, ir stingrākas par kopējā nostājā noteiktajiem ekvivalences kritērijiem. Kopējā nostājā ir pagarināts termiņš, līdz kuram šos instrumentus var uzskatīt par atbilstošiem saistībā ar šo pantu – 2012. gada 12. decembris –, bet 71. grozījums paredz spēkā stāšanās dienu. Lai gan 35 . un 60 . grozījuma daļas (indentiska redakcija) par izmaksām un ieguvumiem ir atspoguļotas kopējā nostājā ( 7. pants ), šie grozījumi paredz arī izmaksu segšanu un vides un resursu izmaksu internalizāciju, ko Komisija pieņem ar nosacījumu, ka tā atbilst izmaksu segšanas principiem un procedūrām, kas tiek piemērotas Direktīvā 2000/60/EK. 46 . un 48 . grozījums būtiski precizē plūdu riska karšu saturu, un var uzskatīt, ka šie grozījumi kopējā nostājā ir iekļauti ( 6. panta 5. punkta d) apakšpunkts ). Daļēji iekļauts kopējā nostājā ir 49 . apsvērums ( 6. panta 5. punkta c) apakšpunkts ) attiecībā uz koncentrēšanos uz konkrētiem piesārņojuma avotiem un konkrētiem vides kaitējumu riska apgabaliem, nevis potenciālo vides kaitējumu un ekonomisko zaudējumu aprēķinu. Taču kopējā nostājā nav iekļauti visi grozījumā paredzētie piesārņojuma avoti, konkrēti izkliedētie piesārņojuma avoti un mazākas iekārtas, kas nav minētas Direktīvā 91/61/EK par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli. Grozījumā paredzēta arī prasība ņemt vērā apdraudējumu sauszemes ekosistēmām, kas kopējā nostājā nav iekļauta. Lai gan kopējā nostājā ietvertas palieņu zonu kā dabiskas plūdu aiztures vai buferzonas nozīmes apraksts un plūdu izplatīšanās ceļi, 54. grozījums plūdu riska pārvaldības plānu papildina ar detalizētu applūšanas procesu analīzi un ilgtermiņa attīstību ( 7. pants ). To jāskata saistībā ar Padomes ieviestajiem vienkāršojumiem sākotnējā plūdu riska novērtējumā ( 4. pants ). Lai gan kopējā nostājā saglabātas 56 . grozījuma daļas par pārrobežu sadarbību, konkrētā prasība plūdu riska pārvaldības plānus ( IV nodaļa ) gatavot ciešā sadarbībā ar vietējām un reģionālām iestādēm un saskaņot palieņu izmantošanu cilvēku vajadzībām ar noteikto plūdu risku nav iekļauta. Taču Komisija atbalsta šā panta redakciju kopējā nostājā attiecībā uz nestrukturāliem pasākumiem un plūdu iespējamības mazināšanu. Lai gan 61 . grozījuma pirmās daļas gars kopējā nostājā galvenokārt ir saglabāts ( 7. panta 4. punkts ), „ citi pasākumi ”, kas var palielināt plūdu risku upes augštecē vai lejtecē, nav iekļauti. Lai gan 64 . grozījuma gars kopējā nostājā ir saglabāts ( 8. pants ), grozījumā arī noteikts, ka attiecībā uz trešām valstīm šīs direktīvas īstenošanai var izmantot starptautiskus nolīgumus . 68 . grozījums, kas uzsver visas saistības saskaņā ar Orhūsas konvenciju, tostarp attiecībā uz sabiedrības iesaistīšanos, kopējā nostājā principā ir atspoguļots ( 10. pants ), taču attiecīgajā nosaukumā sabiedrības iesaistīšanās aizstāta ar sabiedrisko apspriešanu. 3.2.2 Komisijas pieņemtie Parlamenta grozījumi, kas nav iekļauti kopējā nostājā Apsvērumu 3 . un 4 . grozījums paredz sīkāk izklāstītus apsvērumus par vides risku un paaugstināta plūdu riska cēloņiem, jo īpaši minot cilvēku ietekmētus faktorus, konkrēti klimata pārmaiņas . 5 . grozījums (apsvērums) par vertikālās koordinācijas nozīmi (valsts, reģionālās un vietējās iestādes) nav ietverts kopējā nostājā. Lai gan saglabāta atsauce uz Pamattiesību hartu ( 19. apsvērums ), 9 . grozījumsa paredz arī atsauci uz Padomes 2004. gada 14. oktobra secinājumiem, jo īpaši paaugstinātu plūdu risku klimata pārmaiņu dēļ. Šī atsauce kopējā nostājā nav iekļauta. 13 . grozījumā izklāstīta plūdu riska pārvaldības integrācijas nozīme citās ES politikas jomās. 15 . grozījums paredz apsvērumu par zema plūdu riska apgabaliem kā potenciāliem plūdu mazināšanas apgabaliem ; taču kopējā nostājā minētas teritorijas, kas spēj aizturēt plūdus ( 7. pants ). 18 . grozījumā uzsvērts, ka plānos jāņem vērā ar plūdiem saistītais potenciālais vides piesārņojums . 19 . un 21 . grozījumā izklāstīta sīka tehniska informācija par plūdu prognozēšanu . 34 . grozījums galvenokārt attiecas uz augsnes iegrimšanas apsvēršanu, veicot sākotnējo plūdu riska novērtējumu. 36 . grozījumā ierosināts sākotnējā plūdu riska novērtējumā ietvert pašreizējo mākslīgi izveidoto struktūru efektivitātes vērtējumu ( 4. pants ). 58 . grozījumā paredzēts plūdu riska pārvaldības plānos ietvert glābšanas darbu un plūdu seku novēršanas pasākumus , kas savukārt nozīmē, ka šīs direktīvas plūdu riska pārvaldības cikls tiek papildināts ar pārskatīšanas daļu. 62 . grozījumā paredzēta ziņošanas prasība attiecībā uz īstenošanas grafiku izmaiņām upju baseinos, kas atrodas vairāku dalībvalstu teritorijā, 6 gadu laikposmā starp plūdu riska pārvaldības plāniem. Atsevišķais balsojums par 13. pantu (kopējās nostājas 9. pants) palielina saskaņotību un integrāciju starp ierosināto direktīvu un Direktīvu 2000/60/EK , bet Padomes kopējā nostājā prasības ir ierobežotas, svītrojot ciešas koordinācijas prasību un piedāvājot izvēles iespējas ( 9. pants, 16. apsvērums ). 69 . grozījumu par sabiedrības informēšanu kā daļu no gatavības pasākumiem bija paredzēts iekļaut sabiedrības iesaistīšanās pantā, taču Komisija uzskata, ka to var iekļaut arī plūdu riska pārvaldības plānos ( 7. pants ). 73 . grozījums paredz, ka Komisija regulārajā ziņojumā par īstenošanu ietver ziņojumu par klimata pārmaiņu ietekmi . 74 . grozījums ievieš prasību prioritizēt iespējamos pasākumus atkarībā no to iespējas vienkāršot īstenošanu saistībā ar Direktīvas 2000/60/EK mērķiem (kas jau ir spēkā un ietekmē plūdu riska pārvaldes lēmumu pieņemšanu). 3.2.3 Komisijas noraidītie Parlamenta grozījumi, kas iekļauti kopējā nostājā Pamatojoties uz subsidiaritātes principu vai dublēšanos ar citām saistībām, Komisija noraidīja 44 . grozījumu (par erozijas riska apgabalu kartēšanu), 57 . grozījumu (daļu par nestrukturāliem pasākumiem), 59 . grozījumu (iekļauts kopējās nostājas pielikumā kā piemēri citiem tiesību aktiem, kuru atbilstošo pasākumu kopsavilkums jāietver plūdu riska pārvaldības plānos) un 65 . grozījumu (par starptautisku upju baseinu apgabalu koordināciju). Taču ņemot vērā kopējo nostāju kopumā, Komisija var pieņemt šos grozījumus tādā formā, kā tie iestrādāti kopējā nostājā. 3.2.4 Komisijas noraidītie Parlamenta grozījumi, kas nav iekļauti kopējā nostājā 14., 23., 27., 42., 43., 47., 50., 51., 53., 63., 70., 72., 75. un 85 . grozījumu noraidīja gan Komisija, gan Padome. 45 . grozījums (izteiksmes labojums) dublē kopējās nostājas tekstu. Papildus pieņemamiem redakcionāliem grozījumiem 22 . grozījumā ( 17. apsvērums ), kopējā nostājā nav pieņemtas izmaiņas saistībā ar Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 7. punkta piemērošanu par pretrunīgām tiesībām. Šo grozījumu noraida arī Komisija, jo minētās direktīvas noteikumi jau ir pietiekami skaidri. 3.2.5 Padomes papildu izmaiņas priekšlikumā Kopējā nostājā ir vairākas izmaiņas, salīdzinot ar Komisijas sākotnējo priekšlikumu. Attiecībā uz teksta izklāstu vairāki sākotnējā priekšlikuma panti ir apvienoti, un apsvērumi ir vienkāršoti. Taču visi Komisijas sākotnējā priekšlikuma būtiskie elementi ir saglabāti. Attiecībā uz saturu svarīgākās kopējās nostājas izmaiņas, kas nebija ietvertas sākotnējā priekšlikumā un Parlamenta grozījumos, attiecas uz saskaņotāku sākotnējo plūdu riska novērtējumu, intensīvāku starptautisko sadarbību un mazāku koordināciju ar Direktīvu 2000/60/EK. Direktīvas aptverto plūdu veidu ierobežojums plūdu definīcijā. Kopējā nostājā iekļauts izsmeļošs plūdu veidu saraksts, uz kuriem attiecas direktīva, kā arī norādīta iespēja izslēgt no direktīvas piemērošanas jomas kanalizācijas sistēmu plūdus ( 2. panta 1. punkts, 9. apsvērums ). Mazākas apsaimniekošanas vienības nekā upju baseinu apgabali . Kopējā nostājā noteikts, ka arī piekrastes teritorijas un atsevišķus upju baseinus var izmantot kā apsaimniekošanas vienības ( 3. panta 2. punkts, 16. apsvērums ). Sākotnējās plūdu riska novērtēšanas saskaņošana un klimata pārmaiņu apsvērumu iekļaušana . Kopējā nostājā sākotnējā plūdu riska novērtēšana ir saskaņota un vienkāršota, jo īpaši attiecībā uz plūdu potenciālā apmēra un seku novērtējumu un fatoriem, kas maina plūdu riskus ( 4. panta 2. punkts ). Tostarp paredzēti klimata pārmaiņu apsvērumi, kuru ietekmi samazina tiesības tos nepiemērot līdz sākotnējās plūdu riska novērtēšanas pirmajai pārskatīšanai 2018. gadā ( 14. pants, 14. apsvērums ). No otras puses, Eiropas Parlaments atbalsta Komisijas mērķus klimata pārmaiņu jomā un papildus ierosina sīkākas prasības sākotnējā plūdu riska novērtēšanā. Komisija var pieņemt kopējā nostājā paredzēto klimata pārmaiņu apsvērumu atlikšanu, tikai ņemot vērā kopējo kompromisu, taču tā pievieno Padomes secinājumiem paziņojumu, ka iedzīvotāji sagaida atbilstoši novērtētu un risinātu klimata pārmaiņu ietekmi uz plūdu risku. Laika grafiks . Kopējā nostājā mainīts termiņš, līdz kuram jāpabeidz sākotnējā plūdu riska izvērtēšana – 2012. gada 22. decembris, nevis 3 gadi pēc direktīvas stāšanās spēkā ( 4. panta 3. punkts ). Sadarbība starptautiskos upju baseinu apgabalos . Kopējā nostājā šīs prasības ir stingrākas visās trīs direktīvas pakāpēs: sākotnējā plūdu riska novērtēšanā ( 4. panta 2. punkts un 5. panta 2. punkts ), plūdu kartēs ( 6. panta 2. punkts ) un saistībā ar plūdu riska pārvaldības plāniem ( 7. panta 4. punkts un 8. pants ). Kartes : ierobežotas prasības karšu dažādiem iespējamības scenārijiem atkarībā no plūdu veida . Kopējā nostājā iekļauta iespēja kartes gatavot tikai par mazākās iespējamības scenāriju (ārkārtas scenāriju) attiecībā uz gruntsūdeņu plūdiem ( 6. panta 7. punkts ) un piekrastes teritoriju plūdiem, ja ir ieviesti pietiekami aizsardzības pasākumi ( 6. panta 6. punkts ). Lielas varbūtības plūdu kartēšana (mazāk ekstremāls scenārijs) kopējā nostājā arī nav obligāta ( 6. panta 3. punkta c) apakšpunkts ). Pie citām ieviestām izmaiņām pieder precizējumi, ka kartes gatavo atbilstošā mērogā, plūdu riska kartēs norāda plūdu apmēru, un kā plūdu riska kartēs aprakstīt ekonomiskās darbības zaudējumus un kaitējumu videi. Plūdu riska pārvaldības plāni . Kopējā nostāja paredz iespēju upes baseina apgabalam sagatavot vairāk nekā vienu plūdu riska pārvaldības plānu, ja tos saskaņo upju baseina apgabala mērogā ( 7. un 8. pants ). Ir noteiktas īpašas sadarbības prasības attiecībā uz starptautiskiem apakšbaseiniem. Nostājā paredzēts noteikt „plūdu riska pārvaldības mērķus”, nevis vēlamo „aizsardzības līmeni”, tādējādi atzīstot, ka nav iespējams garantēt konkrētu aizsardzības līmeni, ņemot vērā neparedzamus dabas riskus, pie kuriem pieder arī plūdi. Ieviesta iespēja palielināt risku upes augštecē vai lejtecē, ja attiecīgās valstis ir savstarpēji vienojušās ( 7. panta 4. punkts ). Kopējā nostājā ir ietverti vairāki precizējumi par plūdu riska pārvaldības plānu nozīmi ( 7. pants ) (sasaiste ar kartēm III nodaļā, īpaša uzmanība ostu infrastruktūras un navigācijas aizsardzībai, noteikums, ka īpaši jākoncentrējas uz plūdu prognozēšanu un agrīnās brīdināšanas sistēmām kā gatavības elementam, un skaidri noteikta iespēja izmantot kontrolētus plūdus dažās teritorijās, lai samazinātu kopējo risku); šie precizējumi nemaina ierosinātās direktīvas būtiskās daļas. Ieviešanas pasākumi un grozījumi . Kopējā nostājā ieviests termiņš, līdz kuram jānosaka tehniskie formāti ziņojumiem Komisijai – divus gadus pirms attiecīgā termiņa. Ierobežota iespējamā direktīvas pielāgošana zinātnes un tehnikas attīstībai – var pielāgot tikai pielikumu, izmantojot komitejas procedūru ( 11. pants ). Atbilstības tabula . Kopējā nostājā pārvietota prasība transponējot sniegt atbilstības tabulu ( no 17. panta uz 22. apsvērumu ). Pielikumā iekļauta prasība aprakstīt izmaksu un ieguvumu analīzi, kas izmantota kopīgu upju baseinu pasākumiem, ziņojums par īstenošanas pārraudzības pasākumiem un daži precizējumi par plāna sastāvdaļām. 4. SECINĀJUMI Komisija uzskata, ka Padomes vienbalsīgi pieņemtā nostāja ietver uzlabojumus attiecībā uz plūdu riska pārvaldības plāniem un starptautisko sadarbību un tāpēc ir atbalstāma. Komisija atzīst, ka, atliekot potenciālās attīstības apsvērumu, tostarp klimata pārmaiņu, ievērošanu sākotnējā plūdu riska novērtējumā, saglabājas neatrisinātas problēmas, turklāt ir grozītas saskaņošanas prasības ar Direktīvu 2000/60/EK. Komisija ir sagatavojusi divus paziņojumus iekļaušanai Padomes protokolā (sk. pielikumu). PIELIKUMS 1. Komisijas deklarācija par klimata pārmaiņām Komisija pauž nožēlu, ka kopējā nostājā nav teksta, kas garantētu to, lai tiktu pienācīgi izvērtēts un ņemts vērā, kā klimata pārmaiņas ietekmē plūdu risku.. Komisija tomēr cer un grib ticēt, ka dalībvalstis ņems vērā klimata pārmaiņu ietekmi. Mūsu pilsoņi neizprastu jebkādu citādu nostāju.. 2. Komisijas deklarācija par atbilstības tabulu (17. pants, agrākais 19. pants) Komisija vēlas vērst uzmanību priekšlikumam, ko tā iesniedza atbilstīgi Iestāžu nolīguma par labāku reglamentāciju mērķiem, attiecībā uz dalībvalstu sastādītām tabulām, kurās atspoguļotu atbilstību starp direktīvu un to pieņemtajiem transponēšanas pasākumiem, lai Komisijai ļautu pārbaudīt valsts pasākumu atbilstību Kopienas tiesību aktu noteikumiem.. Komisija neiebildīs pret Padomes kopējo nostāju. Tomēr tā cer, ka šo jautājumu, kas ir horizontāla līmeņa jautājums, iestādes izskatīs kopīgi.