Īpašais ziņojums Vai ES ieguldījumu un 
veicināšanas atbalsts vīna 
nozarē ir labi pārvaldīts 
un vai ir pierādīti tā 
rezultāti ES vīnu 
konkurētspējas jomāLV 2014  Nr. 09
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PAL ĀTA 
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352  4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu ).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2014. gads
ISBN 978-92-872-0313-7
doi:10.2865/70498
© Eiropas Savienība, 2014. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
LV 2014  Nr. 09
Īpašais ziņojums Vai ES ieguldījumu un 
veicināšanas atbalsts vīna 
nozarē ir labi pārvaldīts 
un vai ir pierādīti tā 
rezultāti ES vīnu 
konkurētspējas jomā
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)
02
 Saturs
Punkts
 Saīsinājumi
 Glosārijs
I–IX  Kopsavilkums
1–11  Ievads
1–11  Vīna nozare Eiropas Savienībā
12–15  Revīzijas tvērums un pieeja
16–80  Apsvērumi
16–34  I daļa. Vai ieguldījumu pasākums vīna tirgus kopējās organizācijas kontekstā ir pienācīgi izplānots 
un īstenots, ievērojot saimnieciskuma principu?
18–21  Nav pierādīta vajadzība pēc papildu ieguldījumu pasākumiem vīna tirgus kopējā organizācijā…
22–25  … un vīna tirgus kopējās organizācijas ieguldījumi dažās dalībvalstīs kavējās vai bija ierobežoti…
26–29  Apmeklētās dalībvalstis sniedz ierobežotu pārliecību par to, ka ir atbalstīti tikai finansiāli dzīvotspējīgi 
projekti…
30–34  … un neveic projektu izmaksu pamatotības sistemātisku vērtēšanu
35–64  II daļa. Vai veicināšanas pasākums ir pienācīgi izplānots un lietderīgi īstenots?
37–42  Veicināšanas atbalsts ir piešķirts arī lieliem uzņēmumiem ar jau stabilu reputāciju un eksporta tradīcijām…
43–47  … kuri būtu īstenojuši veicināšanas darbības arī bez atbalsta no publiskā sektora līdzekļiem (liekais 
atbalsts)
48–51  Līdz 2013. gadam neskaidra attiecināmo izdevumu definīcija
03 Saturs
52–54  Dalībvalstis ne vienmēr pārbauda, vai nav notikusi finansējuma nelikumīga dublēšanās
55–64  Nepietiekama revīzijas izsekojamība neļauj apmeklēto dalībvalstu kontroles mehānismiem efektīvi 
nodrošināt to, ka veicināšanas darbības notiek un ka tās ir attiecināmas
65–80  III daļa. Vai pasākumu ietekme ir pienācīgi pierādīta?
65–70  Pasākumu uzraudzība un vērtēšana koncentrējās uz tiešajiem rezultātiem un finansiālo īstenošanu, bet vēl 
nav pietiekamas informācijas par sasniegtajiem rezultātiem
71–73  Tirgus kopējās organizācijas ieguldījumu ietekme nav viegli nošķirama no lauku attīstības ieguldījumu 
ietekmes…
74–75  Palielinājies dalībvalstu vīna eksports uz trešām valstīm…
76–80  …taču grūti noteikt, kādā mērā tas ir tieši saistāms ar veicināšanas pasākumu
81–90  Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums Piegāžu bilance ES-27 līmenī. Galvenie posteņi
 II pielikums  Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 Xb pielikums 
 Komisijas atbildes
04
 Saīsinājumi
ACVN : aizsargāts cilmes vietas nosaukums
AĢIN : aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde
ELFLA : Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai
ELGF : Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds
ERAF : Eiropas Reģionālās attīstības fonds
ES: Eiropas Savienība
ES-27 : Eiropas Savienības 27 dalībvalstis
ha: hektārs
hl: hektolitrs
USD : ASV dolārs
VAP : valsts atbalsta programma
Vīna TKO : vīna tirgus kopējā organizācija
05
 Glosārijs
Blakusproduktu destilācija : atbalsts, ko sniedz brīvprātīgai vai obligātai vīndarības blakusproduktu (vīnogu 
čagu un vīna nogulšņu) destilācijai, kura notiek saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Padomes Regulas (EK) 
Nr. 1234/2007 XVb pielikuma D daļā.
Citi vīni : vīni, uz kuriem nav attiecināmi veicināšanas pasākumi, piemēram, galda vīni, kuriem nav norādīta vīnogu 
šķirne.
Dzeramā alkohola destilācijas pasākums : atbalsts ražotājiem par vīnu, kas destilēts dzeramajā alkoholā, un to 
varēja piešķirt līdz 2012. gada 31. jūlijam kā atbalstu par hektāru.
Efektivitāte : princips, kas saistīts ar konkrētu nosprausto mērķu un paredzēto rezultātu sasniegšanu.
Eksporta kompensācijas : Kopējās lauksaimniecības politikas ietvaros Eiropas Savienība nosaka minimālos cenu 
līmeņus noteiktiem lauksaimniecības produktiem. Šie minimālie cenu līmeņi daudzos gadījumos ir augstāki nekā 
to pašu produktu pasaules cenas. Kad lauksaimniecības produktus eksportē uz trešām valstīm (t. i., ārpus ES), 
ir jāveido pāreja starp ES cenu līmeni un pasaules tirgus cenu līmeni. Šī pāreja tiek izveidota, eksportētājiem 
izmaksājot eksporta kompensācijas. Eksporta kompensācijas mainās laika gaitā, atkarībā no ražošanas nozares un 
tajā saražotajiem produktiem.
Ieguldījumu pasākums : atbalsts, ko piešķir par tādiem materiāliem vai nemateriāliem ieguldījumiem ražošanas 
iekārtās, vīna darītavas infrastruktūrā un vīna tirdzniecībā, kuri uzlabo uzņēmumu darbību kopumā un attiecas uz 
kādu no turpmāk minētajiem gadījumiem: a) Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIb pielikumā minēto produktu 
ražošana vai tirdzniecība; b) jaunu produktu, procesu un tehnoloģiju attīstīšana saistībā ar produktiem, kuri minēti 
XIb pielikumā.
Izaršanas piemaksa : atbalsts, ko sniedz vīnogulāju audzētājiem par pilnīgu visu vīnogulāju izaršanu zemes gabalā 
vai saimniecībā.
Koncentrēta vīnogu misa : nekaramelizēta vīnogu misa, kas iegūta, daļēji dehidrējot vīnogu misu, ko veic ar 
jebkuru atļautu metodi, izņemot tiešu karsēšanu.
Kopējie fondi : tie sniedz palīdzību ražotājiem, kuri grib apdrošināties pret tirgus svārstībām. Kopienas atbalstu 
kopējo fondu izveidošanai var piešķirt kā īslaicīgu degresīvu atbalstu, lai segtu fondu administratīvās izmaksas. Šo 
pasākumu neviena dalībvalsts nebija izvēlējusies.
Krīzes destilācija : atbalsts, kuru garantēja līdz 2012. gada 31. jūlijam par brīvprātīgu vai obligātu vīna pārpalikumu 
destilāciju, par ko lemj dalībvalstis pamatotos krīzes gadījumos, lai samazinātu vai likvidētu pārpalikumu un 
vienlaikus nodrošinātu piegāžu nepārtrauktību no vienas ražas līdz nākamajai.
Lauku attīstības programma : dokuments, ko sagatavojusi dalībvalsts vai reģions un ko apstiprinājusi Komisija, lai 
plānotu lauku attīstības politikas īstenošanu.
06 Glosārijs
Liekais atbalsts : gadījumi, kad subsidēto projektu varēja pilnīgi vai daļēji īstenot bez dotācijas atbalsta.
Lietderība : princips, kas saistīts ar vislabāko attiecību starp izmantotajiem resursiem un iegūtajiem rezultātiem.
Pareiza finanšu pārvaldība : saskaņā ar 27. pantu Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam 
budžetam  (“Finanšu regula” (OV L 248, 16.9.2002.)), pareizas finanšu pārvaldības jēdzienu veido saimnieciskuma, 
lietderības un efektivitātes principi.
Plānošanas periods : valsts atbalsta programmas sagatavo piecu gadu laikposmam. Pirmais plānošanas periods ir 
2009.–2013. gads, un otrais ir 2014.–2018. gads.
Priekšlaicīga ražas novākšana : nenogatavojušos vīnogu ķekaru pilnīga iznīcināšana vai nolasīšana, tādējādi 
samazinot attiecīgās platības ražu līdz nullei. Atbalstu par priekšlaicīgu ražas novākšanu var piešķirt kā 
kompensāciju, veicot vienotas likmes maksājumu par hektāru, un maksājuma apjoms jānosaka attiecīgajai 
dalībvalstij.
Ražas apdrošināšanas pasākums : atbalsts, kas paredzēts, lai saglabātu ražotāju ienākumus, ja tos ietekmējušas 
dabas katastrofas, nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi, slimības vai kaitēkļu invāzijas.
Saimnieciskums : princips, kas attiecas uz noteikta iznākuma vai rezultātu sasniegšanu ar viszemākajām izmaksām.
Valsts atbalsta programma / valstij piešķirtais finansējums : dalībvalstis, kurās ražo vīnu, izmanto ES vīna tirgus 
kopējās organizācijas līdzekļus, lai ar valsts atbalsta programmu starpniecību finansētu īpašus atbalsta pasākumus, 
ar kuriem palīdz vīna nozarei (Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.i pants). Dalībvalstis iesniedz Komisijai piecgadu 
atbalsta programmas, kurās ietverti pasākumi saskaņā ar vīna nozares regulējumu (Regulas (EK) Nr. 1234/2007 
103.k pants).
Vienas šķirnes vīnogu vīns : vīni bez ģeogrāfiskām norādēm, kuriem ar konkrētiem nosacījumiem ir atļauts minēt 
vīnogu šķirni. Šie vīni ir attiecināmi veicināšanas pasākumam.
07 Glosārijs
Vienotā maksājuma shēma : atbalsta shēma, kas aizstāj lielāko daļu iepriekšējo tiešā atbalsta maksājumu; šajā 
shēmā atbalsts ir atsaistīts no ražošanas pienākuma. Atbalstu izmaksā pilnībā ar nosacījumu, ka lauksaimnieki uztur 
visu zemi labā lauksaimniecības un vides stāvoklī (LLVS) un ievēro obligātās pārvaldības prasības (OPP), tā dēvētās 
savstarpējās atbilstības prasības. Dalībvalstis var sniegt atbalstu vīnogulāju audzētājiem, piešķirot tiem tiesības 
uz maksājumu Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III sadaļas 3. nodaļas nozīmē saskaņā ar minētās regulas VII pielikuma 
O punktu.
Veicināšanas pasākums : atbalsts, kas attiecas uz Kopienas vīnu informācijas vai noieta veicināšanas pasākumiem. 
Veicināšanas pasākums attiecas uz vīniem ar aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem vai aizsargātām ģeogrāfiskās 
izcelsmes norādēm, vai vīniem ar vīnogu šķirnes norādi. Šie pasākumi var būt tikai: a) sabiedrisko attiecību, 
veicināšanas vai reklāmas pasākumi; b) dalība starptautiski nozīmīgos pasākumos, gadatirgos vai izstādēs; 
c) informatīvi pasākumi; d) jaunu tirgu izpēte, kas vajadzīga jaunu noieta tirgu apgūšanai, un e) pētījumi, lai 
novērtētu veicināšanas un informācijas pasākumu rezultātus. Kopienas ieguldījums noieta veicināšanas pasākumos 
nepārsniedz 50 % no attiecināmajiem izdevumiem (Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.p pants).
Vīna dārzu pārstrukturēšanas un pārveidošanas pasākumi : pārstrukturēšanas un pārveidošanas atbalstā drīkst 
ietvert tikai vienu vai vairākus šādus pasākumus: a) šķirņu konversiju, tostarp izmantojot uzpotēšanu; b) vīna dārzu 
vietas maiņu; c) vīna dārzu apsaimniekošanas paņēmienu uzlabošanu. To vīna dārzu parasta atjaunošana, kuriem 
beidzies dabīgais dzīves cikls, nav uzskatāma par pārstrukturēšanas un pārveidošanas pasākumu. Atbalstu par vīna 
dārzu pārstrukturēšanu un pārveidošanu var piešķirt tikai turpmāk minētajos veidos: a) kompensācija ražotājiem par 
ienākumu zaudējumu pasākuma ieviešanas dēļ; b) ieguldījums pārstrukturēšanas un pārveidošanas izmaksās.
Vīna gads : vīnkopības produktu ražošanas gads (saskaņā ar aprakstu Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I pielikuma 
XII daļā). Tas sākas katra gada 1. augustā un beidzas nākamā gada 31. jūlijā.
08
 Kopsavilkums
I
Eiropas Savienība (ES) ir pasaulē lielākā vīna ražotāja. 
Padome 2008. gadā ieviesa vīna tirgus kopējās orga -
nizācijas (TKO) reformu, kuras mērķis bija galvenokārt 
stiprināt ES vīna ražotāju konkurētspēju un līdzsvarot 
piedāvājumu un pieprasījumu, jo piedāvājums pār -
sniedza pieprasījumu un ilgstoši pastāvēja strukturāli 
pārpalikumi. Šīs reformas galvenie finanšu instrumenti 
ietvēra pagaidu izaršanas shēmu un valsts atbalsta 
programmu izveidi, proti, dalībvalstis izvēlas starp 
11 pieejamiem pasākumiem tos, kas ir vispiemērotākie 
to konkrētajiem apstākļiem.
II
Iepriekšējā revīzijā1 Palāta aptvēra vīnogulāju izaršanu, 
kuras galvenais mērķis bija līdzsvarot piedāvājumu 
un pieprasījumu. Šajā revīzijā Palāta pārbaudīja, vai 
ES ieguldījumu un veicināšanas atbalsts vīna nozarē 
ir labi pārvaldīts un vai ir pierādīti tā rezultāti ES vīnu 
konkurētspējas jomā. Palāta secina, ka ieguldījumu un 
veicināšanas atbalsta pārvaldību vīna nozarē pirmajos 
gados, ko aptver revīzija, negatīvi ietekmēja plāno -
šanas un īstenošanas nepilnības, kas aprakstītas šajā 
ziņojumā, un ietekme uz ES vīnu konkurētspēju ne 
vienmēr bija pierādīta.
III
Nav pierādīta vajadzība pēc papildu ieguldījumu 
pasākuma tieši vīna nozarei, jo tas jau eksistē lauku 
attīstības politikā. Šis papildu pasākums rada sarežģī -
jumus un administratīvus šķēršļus un dažās dalībval -
stīs aizkavēja attiecināmo ieguldījumu īstenošanu vai 
pārmērīgi ierobežoja to jomu. Revīzijas laikā lielu daļu 
dalībvalstu sākotnējo piešķīrumu investīcijas pasāku -
mam bija jāpārdala citiem valsts atbalsta programmu 
pasākumiem.
1 Īpašais ziņojums Nr. 7/2012 “Vīna tirgus kopīgās organizācijas reforma: 
līdzšinējie sasniegumi” ( http://eca.europa.eu ).IV
Turklāt ieguldījumu pasākums nebija īstenots, pienā -
cīgi ņemot vērā saimnieciskuma principu. Lielākā daļa 
revidēto dalībvalstu nebija nodrošinājušas, lai atbal -
stu saņemtu tikai dzīvotspējīgi projekti, un tas rada 
pārtēriņa risku, jo projekta izmaksu pamatotība netika 
sistemātiski novērtēta.
V
Tā vietā, lai iegūtu jaunus tirgus vai atgūtu vecos, vei -
cināšanas darbības bieži vien piemēroja tirgu konso -
lidēšanai. Neraugoties uz to, ka bija iecerēts atbalstīt 
mazos un vidējos uzņēmumus, tika finansēti arī lielie 
uzņēmumi.
VI
Īstenojot veicināšanas pasākumu, dalībvalstis nebija 
pietiekami selektīvas. Konkrēti, Palāta konstatēja 
nepārprotamus gadījumus, kad saņēmēji būtu varējuši 
segt veicināšanas pasākumu izmaksas arī bez ES atbal -
sta. Turklāt veicināšanas darbību izmaksas, pieskaitā -
mās izmaksas un īstenotājstruktūru izmaksas nebija 
pietiekami pamatotas: apliecinošo dokumentu bija 
maz vai arī tie bija nepilnīgi. Tas neļauj dalībvalstīm 
veikt efektīvas dokumentu pārbaudes, lai nodroši -
nātu to, ka veicināšanas darbības notiek un ka tās ir 
attiecināmas.
VII
Pieejamo līdzekļu budžetu, ko dalībvalstis atvēlējušas 
veicināšanas pasākumam, 2014.–2018. gada plānoša -
nas periodā ir paredzēts palielināt vairāk nekā divas 
reizes, salīdzinot ar iepriekšējā plānošanas periodā 
izlietotajiem līdzekļiem2. Ņemot vērā tās grūtības, kas 
dalībvalstīm radās jau ar 2009.–2013. gada budžeta 
izlietojumu, kas sākotnēji bija paredzēts veicināšanas 
darbībām, pastāv risks, ka 2014.–2018. gada budžets ir 
pārāk liels, un tas apdraud pareizas finanšu pārvaldī -
bas principus.
2 Veicināšanas pasākumam 2009.–2013. gada periodā izlietoja 
522 miljonus  EUR. 2014.–2018. gada plānošanas periodā dalībvalstis 
piešķīra 1156 miljonus EUR veicināšanas pasākumam (ES-27). Tas 
nozīmē palielinājumu par 121 % salīdzinājumā ar iepriekšējā periodā 
izlietotajiem līdzekļiem.
Kopsavilkums 09
VIII
Komisija un revidētās dalībvalstis vēl nesagatavo 
pietiekami būtisku informāciju, lai parādītu tiešos 
rezultātus, kas saistāmi ar pasākumiem. Attiecībā uz 
ieguldījumu pasākumu vīna tirgus kopējās organizāci -
jas ieguldījumu ietekme nav viegli nošķirama no lauku 
attīstības ieguldījumiem. Attiecībā uz veicināšanas 
pasākumu izmantotie rezultātu rādītāji ietver daudzus 
mainīgos, kas ir ārpus veicināšanas darbību ietekmes. 
Attiecīgi šo pasākuma rezultāti vēl nav pierādīti.
IX
Uz šo apsvērumu pamata Palāta ir sagatavojusi turp -
māk minētos ieteikumus.
Attiecībā uz ieguldījumu pasākumu –
a) lai racionalizētu atbalsta shēmu, Komisijai jāuz -
rauga līdzekļu absorbcija, jāanalizē vajadzība 
pēc šāda pasākuma un jāizvērtē, vai vīna nozarei 
salīdzinājumā ar citām lauksaimniecības nozarēm 
ir vajadzīgs papildu ieguldījumu atbalsts;
b) dalībvalstīm jāmazina apdraudējums saimniecisku -
ma principam, regulāri vērtējot projektu izmaksu 
pamatotību un pieteikumu iesniedzēju finansiālo 
dzīvotspēju. Šo izvērtējumu rezultātiem jābūt 
pienācīgi dokumentētiem. Komisijai jāpanāk, lai 
dalībvalstis efektīvi piemēro šīs pārbaudes.
Attiecībā uz veicināšanas pasākumu –
a) ar piemērojamo regulu jānosaka, ka atsevišķi sa -
ņēmēji nedrīkst katrā plānošanas periodā veicinā -
šanas programmu iesniegt vienās un tajās pašās 
valstīs. Komisijai arī jāierobežo pasākuma tvērums 
attiecībā uz kādas konkrētas markas reklāmu un 
vairāk jāakcentē mazo un vidējo uzņēmumu iesais -
tīšanās veicināšanas pasākumā;b) nolūkā pēc iespējas samazināt liekā atbalsta risku 
Komisijai jānodrošina, lai dalībvalstis savās atlases 
procedūrās prasītu no saņēmējiem skaidri pierādīt, 
ka tiem ir vajadzīgs ES atbalsts, un lai parastas dar -
bības izmaksas netiktu finansētas no ES budžeta;
c) Komisijai jānodrošina, lai papildu izmaksas – tādas 
kā īstenotājstruktūru izmaksas un pieskaitāmās 
izmaksas – ir pienācīgi pamatotas un lai tās nepār -
sniedz maksimālo procentuālo daļu no kopējām 
izmaksām;
d) dalībvalstīm ir jānodrošina pietiekama revīzijas 
taka, kas saista katru veicināšanas atbalsta gadī -
jumu ar konkrētām un pienācīgi dokumentētām 
darbībām;
e) Komisijai jāprasa, lai dalībvalstis pamatīgāk no -
vērtē veicināšanas projektu rezultātus. Konkrēti, 
veicināšanas darbību rezultāti jāizvērtē drīzāk 
saņēmēju līmenī nekā attiecībā pret visu ES vīna 
nozari. Lai novērtētu un apkopotu veicināšanas 
darbību rezultātus, dalībvalstīm labāk jāizmanto 
ziņojumi, ko veicināšanas darbību beigās sagata -
vo saņēmēji. f) pēc tam, kad pagājis pietieka -
mi ilgs laiks, Komisijai jāizanalizē, kā budžets, kas 
2014.–2018. gada periodam piešķirts valsts atbalsta 
programmām, atbilst ES vīna nozares vajadzībām 
un dalībvalstu absorbcijas spējai. Pamatojoties uz 
šo analīzi, Komisijai vajadzības gadījumā jāpielāgo 
budžets, lai nodrošinātu, ka tas stimulē dalībvalstis 
efektīvāk piemērot šos pasākumus.
10
 Ievads
Vīna nozare Eiropas 
Savienībā
01 
Eiropas Savienība ir pasaulē lielā -
kā vīna ražotāja. ES audzē aptuveni 
3 miljonus ha vīnogulāju un iegūst 
apmēram 158 miljonus hl vīna gadā. 
Gada vidējais patēriņš ES ir apmēram 
127 miljoni hl3. 2011./2012. vīna gadā 
uz trešām valstīm eksportēja apmē -
ram 23 miljonus hl vīna, bet importēja 
14 miljonus hl; atbilstošā tirgus vērtība 
attiecīgi ir 8,6  miljardi  EUR un 2,4  mil -
jardi  EUR4 (sk. vīna piegāžu bilanci 
I pielikumā ).
02 
2005. gadā, kad Komisija sāka gata -
voties tirgus kopējās organizācijas 
(TKO) reformai, saskaņā ar aplēsi vīna 
ražošanas strukturālais pārpalikums 
bija 18,5 miljoni hl.
03 
Paziņojumā Padomei un Eiropas 
Parlamentam5 Komisija ziņoja, ka 
arvien pieaugošais līdzsvara zudums 
starp piedāvājumu un pieprasījumu 
bija galvenais TKO reformas iemesls. 
2007. gadā Komisija publicēja ietekmes 
novērtējumu6, kurā izvērtēja stāvokli 
ES vīna nozarē. Šis ietekmes novērtē -
jums apstiprināja, ka tirgus līdzsvars ir 
traucēts un ka tirgus nav ilgtspējīgs, un 
ka ES vīnu konkurētspēja ir samazinā -
jusies salīdzinājumā ar ārpus ES ražota -
jiem vīniem.04 
Vīna tirgus kopējo organizāciju refor -
mēja 2008. gadā ar Padomes Regulu 
(EK) Nr. 479/20087. Saskaņā ar ietekmes 
novērtējumu divi no galvenajiem vīna 
TKO reformas iemesliem bija:
 —stiprināt Eiropas vīnu konkurētspē -
ju un
 —uzlabot līdzsvaru starp piedāvāju -
mu un pieprasījumu.
05 
Kopš 2008. gada 1. augusta tirgus 
intervences pasākumus, tādus kā desti -
lācija, eksporta kompensācijas un uz -
glabāšanas pasākumi, pamazām sama -
zināja un 2012. gada 31. jūlijā pilnībā 
pārtrauca8. Tirgus intervences izdevu -
mi samazinājās no 364 miljoniem EUR 
gadā, kā tas bija līdz vīna TKO reformas 
īstenošanai (2007./2008. g.), līdz nullei 
2012./2013. gadā.3 Vīna piegāžu bilance – 
vidējais pēdējos piecos vīna 
gados (no 2007./2008. g. līdz 
2011./2012. g.), Eurostat .
4 Datu avots: Eurostat COMEXT  
datubāze, 2013. gada 24. jūlija 
izraksts.
5 COM(2006) 319 galīgā 
redakcija, 22.6.2006.
6 SEC(2007) 893 galīgā redakcija, 
4.6. 20 07.
7 Padomes 2008. gada 29. aprīļa 
Regula (EK) Nr. 479/2008 
par vīna tirgus kopējo 
organizāciju, ar ko groza 
Regulas (EK) Nr. 1493/1999, 
(EK) Nr. 1782/2003, (EK) 
Nr. 1290/2005, (EK) 
Nr. 3/2008 un atceļ 
Regulas (EEK) Nr. 2392/86 
un (EK) Nr. 1493/1999 
(OV L 148, 6.6.2008., 1. lpp.). 
2009. gada augustā šo regulu 
atcēla, un vīna TKO iekļāva 
vienotā TKO, kuru izveidoja 
ar Padomes 2007. gada 
22. oktobra Regulu (EK) 
Nr. 1234/2007, ar ko izveido 
lauksaimniecības tirgu kopīgu 
organizāciju un paredz 
īpašus noteikumus dažiem 
lauksaimniecības produktiem 
(OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.).
8 Saglabājās tikai 
blakusproduktu destilācija, 
jo tās mērķis ir nodrošināt 
kvalitatīvu vīnu ražošanu un 
vidi saudzējošu vīna ražošanu.
11 Ievads
06 
Reformētās vīna TKO galvenie finan -
sēšanas instrumenti 2009.–2013. gada 
plānošanas periodam ir
a) brīvprātīga vīna dārzu izaršana, ku -
ras mērķis bija pielāgot vīna nozari 
tirgus apstākļiem, ļaujot uz visiem 
laikiem likvidēt mazāk konkurēt -
spējīgos vīna dārzus. Šī shēma bei -
dza pastāvēt 2010./2011. vīna gadā. 
Saskaņā ar šo shēmu ir izarti vīna 
dārzi 161 166 ha platībā. Šai shēmai 
bija atvēlēti aptuveni 1025 miljo -
ni EUR no ES līdzekļiem;
b) valsts atbalsta programmas (VAP) 
jeb valstīm piešķirtais finansējums, 
kas ir īpašs budžets, kurš pieejams 
dalībvalstij, lai izstrādātu piecga -
du atbalsta programmu, ko veido 
vairāki pasākumi, kuri jāizraugās 
no pieejamo 11 pasākumu sarak -
sta9. Šādas atbalsta programmas 
iesniedz apstiprināšanai Komisijā. 
18 dalībvalstis saņēma gada bu -
džetu savām valsts atbalsta prog -
rammām. Pirmajam piecu gadu 
plānošanas periodam kopējais bu -
džets ir 5,3  miljardi  EUR. Atbilstošo 
gada budžetu sadalījums dalībval -
stīm ir parādīts II pielikumā ;
c) summu pārnešana10 uz esošām 
lauku attīstības programmām, lai 
palielinātu lauku attīstības atbalstu 
vīna ražošanas reģionos.07 
Izņemot vienotā maksājuma shēmu11, 
finansiāli vissvarīgākie pasākumi, 
kurus dalībvalstis ieviesa savās valsts 
atbalsta programmās 2009.–2013. gada 
plānošanas periodā, bija vīna dārzu 
pārstrukturēšana un šķirņu konversija 
(43 % no VAP budžeta, t. i., vairāk nekā 
2 miljardi EUR piecu gadu periodā), 
noieta veicināšana un ieguldījumi 
(šie divi pasākumi katrs atbilst 10 % 
no VAP budžeta, t. i., attiecīgi 522 un 
518 miljoni EUR) (sk.  1. grafiku ). Šo 
triju pasākumu mērķis bija paaugstināt 
vīna nozares konkurētspēju un atspo -
guļot nodomu saskaņā ar jauno vīna 
TKO pārslēgties no tirgus intervences 
pasākumiem uz pasākumiem, kas 
orientēti uz tirgu.9 Šie pasākumi ir: vīna dārzu 
pārstrukturēšana un 
pārveidošana, priekšlaicīga 
ražas novākšana, kopējie 
fondi, ražas apdrošināšana, 
vienotā maksājuma 
shēma, noieta veicināšana, 
ieguldījumi, blakusproduktu 
destilācija, kā arī trīs pagaidu 
pasākumi, kas beidza pastāvēt 
2012. gada 31. jūlijā (dzeramā 
alkohola destilācija, krīzes 
destilācija un koncentrētas 
vīnogu misas izmantošana).
10 Summas, kas noteiktas 
Regulas (EK) Nr. 1234/2007 
190.a panta 2. punktā, 
pamatojoties uz agrākajiem 
izdevumiem saskaņā ar 
Padomes 1999. gada 17. maija 
Regulu (EK) Nr. 1493/1999 
par vīna tirgus kopīgo 
organizāciju (OV L 179, 
14.7.1999., 1. lpp.) intervences 
pasākumiem, lai regulētu 
tirgus, kā minēts 3. panta 
1. punkta b) apakšpunktā 
Padomes 2005. gada 21. jūnija 
Regulā (EK) Nr. 1290/2005 
par kopējās lauksaimniecības 
politikas finansēšanu 
(OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.).
11 Vienotā maksājumu shēma 
ir viens no pasākumiem, 
kas pieejams VAP , bet nevar 
uzskatīt, ka tā tieši sekmē 
vīna nozares konkurētspējas 
paaugstināšanos. Piešķīrumi 
šim pasākumam 2009.–
2013. gada laikposmā ir 
510 miljoni  EUR.
12 Ievads
08 
Ieguldījumu pasākumu veido atbalsts, 
kas piešķirts materiāliem vai nema -
teriāliem ieguldījumiem pārstrādes 
iekārtās, vīndarītavas infrastruktūrā un 
vīna tirgošanā. Atbalsta mērķis ir uzla -
bot uzņēmuma vispārējo sniegumu12. 
Dalībvalstīm ir jāformulē attiecināmas 
ieguldījumu darbības. Maksimālā 
atbalsta likme ir 40 %13 no attiecinā -
majām ieguldījumu izmaksām, kuras 
Palātas atlasītajos projektos svārstījās 
no EUR 6000 jaunai skrūvējamo korķu 
ierīcei līdz 10,3 miljoniem EUR jauna 
kooperatīva būvniecībai un aprī -
košanai, lai tajā apvienotu vairākus 
kooperatīvus.12 Regulas (EK) Nr. 1234/2007 
103.u pants.
13 Cita atbalsta likme: 50 % – 
reģionos, kas klasificēti kā 
konverģences reģioni saskaņā 
ar Padomes 2006. gada 
11. jūlija Regulu (EK) 
Nr. 1083/2006, ar ko nosaka 
vispārējus noteikumus par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Sociālo fondu 
un Kohēzijas fondu un atceļ 
Regulu (EK) Nr. 1260/1999 
(OV L 210, 31.7.2006., 
25. lpp.), 75 % – attālākajos 
reģionos saskaņā ar Padomes 
2006. gada 30. janvāra 
Regulu (EK) Nr. 247/2006, ar 
ko ievieš īpašus pasākumus 
lauksaimniecības jomā 
attālākajiem Eiropas 
Savienības reģioniem 
(OV L 42, 14.2.2006., 1. lpp.), 
vai 65 % – nelielajās Egejas 
jūras salās saskaņā ar Padomes 
2006. gada 18. septembra 
Regulu (EK) Nr. 1405/2006, ar 
ko nosaka īpašus pasākumus 
lauksaimniecībā par labu 
Egejas jūras nelielajām salām 
un ar ko groza Regulu (EK) 
Nr. 1782/2003 (OV L 265, 
26.9.2006., 1. lpp.). 1. grafiksVAP galveno pasākumu proporcionāls iedalījums (2009.–2013. gada plānošanas 
periods)
Pārstrukturēšana – 43 %
Veicināšanas pasākumi – 10 %Citi* – 14 %
Vienotā maksājuma shēma – 10 % 
Ieguldījumi – 10 %Slēgtie pasākumi** – 13 %
* Blakusproduktu destilācija, ražas apdrošināšana, priekšlaicīga ražas novākšana, pašreizējie plāni saskaņā ar Regulu Nr. 1493/1999.
** Kopš 2012./2013. vīna gada slēgtie pasākumi:  dzeramā alkohola un krīzes destilācija un atbalsts koncentrētas vīnogu misas izmantošanai.
Avots:  Komisija – dalībvalstu iesūtītā finanšu tabula, 2013. gada oktobris.
13 Ievads
09 
Veicināšanas pasākumu veido atbalsts 
“Kopienas vīnu informācijas vai veici -
nāšanas pasākumiem trešās valstīs, tā -
dējādi uzlabojot šo vīnu konkurētspēju 
šajās valstīs”14. Šajā pasākumā ietilpst:
 —sabiedriskās attiecības, veicināša -
nas vai reklāmas pasākumi, kas īpaši 
izgaismo Kopienas produktu priekš -
rocības, sevišķi saistībā ar kvalitāti, 
pārtikas drošumu vai nekaitīgumu 
videi;
 —dalība starptautiskas nozīmes pasā -
kumos, gadatirgos vai izstādēs;
 —informācijas kampaņas, it īpaši 
par Kopienas sistēmām, kas ietver 
cilmes vietas nosaukumus, ģeogrā -
fiskās izcelsmes norādes un biolo -
ģisko ražošanu;
 —jaunu tirgu izpēte, kas nepiecieša -
ma tirgus noieta paplašināšanai;
 —pētījumi, lai novērtētu informā -
cijas un veicināšanas pasākumu 
rezultātus15.10 
Maksimālā atbalsta likme veicināšanas 
pasākumiem ir 50 % no attiecināma -
jiem izdevumiem, kas Palātas atlasīta -
jos projektos svārstījās no EUR 30 000 
sabiedrisko attiecību darbībām līdz 
32,6 miljoniem EUR pilnam veicinā -
šanas darbību klāstam, kā aprakstīts 
iepriekšējā punktā.
11 
VAP ietvaros īstenotos ieguldījumu un 
veicināšanas pasākumus dalīti pārval -
da Komisija un dalībvalstis. Tas nozīmē, 
ka kopumā par pasākumu pārvaldību 
atbild Komisija, bet īstenošana ir uzti -
cēta dalībvalstīm. Tādējādi ar ieguldī -
jumu un veicināšanas pasākumu īste -
nošanu un saistītās kontroles sistēmas 
lielā mērā pārvalda dalībvalstis16. Šo 
pasākumu galasaņēmējiem ir jāievēro 
nosacījumi, kas paredzēti ES un valstu/
reģionu tiesību aktos.14 Balstoties uz Padomes 
2007. gada 17. decembra 
Regulu (EK) Nr. 3/2008 par 
informācijas un veicināšanas 
pasākumiem attiecībā 
uz lauksaimniecības 
produktiem iekšējā tirgū 
un trešās valstīs (OV L 3, 
5.1.2008., 1. lpp.), Komisija 
var tieši piešķirt atbalstu 
informācijas kampaņām 
par Eiropas Savienības vīnu 
klasifikācijas sistēmu. Šādas 
vispārīgas informācijas 
kampaņas atšķiras no īpašā 
atbalsta pasākumiem, kas 
aprakstīti šajā ziņojumā. 
2013. gada 21. novembrī 
Komisija ierosināja atcelt 
un aizstāt Regulu (EK) 
Nr. 3/2008. Saskaņā ar šo 
ierosinājumu atbalstam jābūt 
pieejamam tāda informācijas 
un veicināšanas pasākuma 
īstenošanai, kas saista vīnu 
ar citiem lauksaimniecības 
produktiem, ievērojot 
nosacījumu, ka atbalsts nav 
piešķirts saskaņā ar citiem 
ES pasākumiem.
15 Regulas (EK) Nr. 1234/2007 
103.p pants.
16 76. pants Komisijas 2008. gada 
27. jūnija Regulā (EK) 
Nr. 555/2008, ar ko nosaka 
sīki izstrādātus īstenošanas 
noteikumus Padomes Regulai 
(EK) Nr. 479/2008 par vīna 
tirgus kopējo organizāciju 
attiecībā uz atbalsta 
programmām, tirdzniecību 
ar trešām valstīm, ražošanas 
potenciālu un kontroli vīna 
nozarē (OV L 170, 30.6.2008., 
1. lpp.), ar ko īsteno Padomes 
pamatregulu par vīna TKO, 
noteikts: “Neskarot šīs regulas 
vai citu Kopienas tiesību aktu 
īpašos noteikumus, dalībvalstis 
ievieš vajadzīgās pārbaudes 
un pasākumus, lai nodrošinātu 
Regulas (EK) Nr. 479/2008 
un šīs regulas pareizu 
piemērošanu. Tie ir iedarbīgi, 
samērīgi un preventīvi un 
tādējādi nodrošina Kopienas 
finansiālo interešu pienācīgu 
aizsardzību.”
14
 Revīzijas tvērums  
un pieeja
12 
Jaunākais īpašais ziņojums, ko Palāta 
sagatavoja par vīna TKO, tika publicēts 
2012. gadā17. Ziņojumā aptvertas divas 
finansiāli vissvarīgākās vīna TKO re -
formas atbalsta shēmas – vīnogulāju 
izaršana un vīna dārzu pārstrukturē -
šana un šķirņu konversija – un pētīts, 
kāds ir to konkrētais devums pieprasī -
juma un piedāvājuma līdzsvarošanai 
ES vīna tirgū, kas bija viens no diviem 
galvenajiem šās reformas mērķiem 
(sk. 4. punktu). Lai pabeigtu revīziju 
par vīna TKO reformu, Palāta centās 
aptvert galvenos konkurētspējas stipri -
nāšanas pasākumus, kurus dalībvalstis 
bija atlasījušas savās VAP: ieguldīju -
mi un veicināšana. Revīzijā meklēja 
atbildi uz turpmāk minēto jautājumu: 
“Vai ES ieguldījumu un veicināšanas 
atbalsts vīna nozarē ir labi pārvaldīts 
un vai ir pierādīti tā rezultāti ES vīnu 
konkurētspējas jomā?”
13 
Revīzijā vērtēja, vai ieguldījumu un 
veicināšanas pasākumi bija pienācīgi 
izplānoti. Palāta vērtēja arī to, vai ir 
pieejami uzraudzības un novērtēša -
nas dati, lai izsvērtu, vai Komisija un 
dalībvalstis ir lietderīgi sasniegušas 
plānotos rezultātus. Attiecībā uz iegul -
dījumu pasākumu Palāta jau revidēja 
līdzīgu ieguldījumu pasākumu lietde -
rību lauku attīstības politikas ietva -
ros18. Tādējādi Palāta koncentrējās uz 
aspektiem, kas saistīti ar šā pasākuma 
saimnieciskumu, tādiem kā atbalstīto 
ieguldījumu finansiālā dzīvotspēja un 
izmaksu pamatotība. Šis revīzijas tvē -
rums ir atspoguļots turpmāk uzskaitī -
tajos galvenajos apakšjautājumos:a) Vai ieguldījumu pasākums 
vīna TKO kontekstā ir pienācīgi 
izplānots un īstenots, ievērojot 
saimnieciskuma principu?
b) Vai veicināšanas pasākums ir 
pienācīgi izplānots un lietderīgi 
īstenots?
c) Vai pasākumu ietekme ir pienācīgi 
pierādīta?
14 
Revīzijā pārbaudīja projektus, kuri 
bija finansēti no 2008./2009. līdz 
2010./2011. vīna gadam, t. i., aptvēra 
pirmos trīs reformas īstenošanas ga -
dus. Palāta apmeklēja attiecīgos Komi -
sijas dienestus un turpmāk uzskaitītās 
dalībvalstis un reģionus: Austriju, Akvi -
tānijas un Langdokas- Rusijonas reģio -
nus Francijā, Lacio un Veneto reģionus 
Itālijā, Portugāli un Katalonijas reģionu 
Spānijā. Piecām apmeklētajām dalīb -
valstīm bija atvēlēti attiecīgi 95 % un 
82 % no izdevumiem par veicināšanas 
un ieguldījumu pasākumiem pirmajā 
plānošanas periodā (2009.–2013. g.).17 Īpašais ziņojums Nr. 7/2012 
(http://eca.europa.eu ).
18 Īpašais ziņojums Nr. 7/2012, 
1/2013 un 6/2013 ( http://eca.
europa.eu ).
15 Revīzijas tvērums un pieeja 
15 
Uz vietas kopumā apmeklēja 37 at -
balsta saņēmējus, 23 saistībā ar 
veicināšanas projektiem, 11 saistībā ar 
ieguldījumu projektiem un 3 saistībā 
ar veicināšanas un ieguldījumu pro -
jektiem. Turklāt dokumentu pārbaudei 
bija atlasīti 73 projekti. Kopā analizēja 
113 projektus (79 veicināšanas un 
34 ieguldījumu projektus)19. Parauga 
atlase balstījās uz projektu būtiskumu 
un saņēmēja veidu tā, lai atlasītie pro -
jekti būtu tipiski attiecīgās dalībvalsts 
finansētajiem projektiem.19 Analizēja vairāk veicināšanas 
projektu nekā ieguldījumu 
projektu, jo divās atlasītajās 
dalībvalstīs ieguldījumu 
pasākuma īstenošana kavējās, 
bet viena dalībvalsts bija 
nolēmusi šo pasākumu 
neīstenot.
16
 Apsvērumi
I daļa. Vai ieguldījumu 
pasākums vīna tirgus 
kopējās organizācijas 
kontekstā ir pienācīgi 
izplānots un īstenots, 
ievērojot saimnieciskuma 
principu?
16 
Pareizas finanšu pārvaldības nodro -
šināšanai būtisks ir labs plānojums. 
Ieguldījumu pasākums piešķir publisko 
atbalstu tādiem uzņēmumiem, kuri ir 
tiesīgi saņemt ES finansējumu arī lauku 
attīstības politikas ietvaros. Lai plāno -
jums būtu labs, vīna TKO pasākumam 
ir jāatbilst labi identificētai vajadzībai, 
kas ar jau pastāvošajiem pasākumiem 
netiek risināta. Tam nav jārada arī 
nevajadzīgs administratīvais slogs 
īstenotājiestādēm.
17 
Lai īstenotu ieguldījumu pasākumus, 
pienācīgi ievērojot saimnieciskuma 
principu, dalībvalstīm jāievieš adminis -
tratīvas pārbaudes un procedūras, lai 
nodrošinātu, ka
a) atbalstu piešķir finansiāli dzīvot -
spējīgiem projektiem, proti, lai 
izvairītos no valsts finansējuma 
izšķiešanas projektiem, kuri jau 
iepriekš ir lemti neveiksmei, 
dalībvalstīm, veicot samērīgas 
projektu dzīvotspējas pārbaudes, 
ir jāanalizē pieteikumu iesniedzēju 
finansiālā stāvokļa stabilitāte, un 
šai analīzei jābūt dokumentētai;
b) saņēmēja deklarētajām projekta iz -
maksām jābūt pamatotām. Šī pār -
baude jāveic, izmantojot atbilstošu 
novērtēšanas sistēmu, piemēram, 
standarta izmaksas, vairāku piedā -
vājumu salīdzināšanu vai novērtē -
šanas komitejas iesaistīšanu.Nav pierādīta vajadzība pēc 
papildu ieguldījumu pasā -
kumiem vīna tirgus kopējā 
organizācijā…
18 
Neraugoties uz ieguldījumu pasākuma 
īpašo piemērojumu vīna nozarei (nevis 
vispārīgu piemērojumu visām lauk -
saimniecības nozarēm), šis pasākums 
saskaņā ar vīna TKO būtībā aptver 
to pašu jomu, ko lauku attīstības 
ieguldījumu atbalsta 121. pasākums 
(“Lauku saimniecību modernizācija”) 
un 123. pasākums (“Lauksaimniecības 
un mežsaimniecības produktu pievie -
notās vērtības radīšana”). Turklāt, kā 
parādīts 1. izcēlumā , pasākuma mērķis 
saskaņā ar vīna TKO ir tas pats, kas 
abiem ieguldījumu pasākumiem lauku 
attīstības ietvaros.
19 
Līdz ar jauno vīna TKO vairāk lauku 
attīstības atbalsta ir pieejams vīna 
ražošanas reģioniem, jo ir palielinātas 
budžeta apropriācijas lauku attīstības 
programmām šajos reģionos. Saskaņā 
ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 Xc pieli -
kumu, sākot no 2011. gada, palielinā -
jums ir 121,4 miljons EUR21 gadā.20 Padomes 2005. gada 
20. septembra Regula (EK) 
Nr. 1698/2005 par atbalstu 
lauku attīstībai no Eiropas 
Lauksaimniecības fonda lauku 
attīstībai (ELFLA) (OV L 277, 
21.10.2005., 1. lpp.).
17 Apsvērumi
20 
Deviņas dalībvalstis (Čehijas Repub -
lika, Vācija, Spānija, Francija, Itālija, 
Kipra, Ungārija, Austrija un Slovākija) 
2009.–2013. gada periodam iekļāva 
ieguldījumu pasākumu savās VAP , bet 
deviņas dalībvalstis (Bulgārija, Grieķija, 
Lietuva, Luksemburga, Malta, Portu -
gāle, Rumānija, Slovēnija un Apvieno -
tā Karaliste) to nedarīja22. Portugāle 
nolēma neiekļaut ieguldījumu pasā -
kumu savā VAP , uzskatot, ka jau lauku 
attīstības programmas sniedz pienācī -
gu atbalstu: tiešām 2007.–2013. gada 
lauku attīstības plānošanas periodā 
Portugāles vīna nozarei patiešām bija 
piešķirti 13,5 % no kopējā budžeta 
abiem lauku attīstības ieguldījumu 
atbalsta pasākumiem.21 
Palāta uzskata, ka nav redzama ie -
mesla, kāpēc īpaši vīna nozarei būtu 
vajadzīgs papildu ieguldījumu atbalsts, 
jo šāds atbalsts jau bija pieejams 
visām lauksaimniecības nozarēm lauku 
attīstības politikas ietvaros un budžeta 
apropriācijas lauku attīstības atbalstam 
vīna ražošanas reģioniem bija palieli -
nātas (sk. 19. punktu). Lēmumu piešķirt 
papildu atbalstu nepamato ne pētī -
jums, ne analīze.22 Lietuva visu valstij piešķirto 
summu atvēlēja veicināšanai. 
Luksemburga (no 
2009./2010. gada), Malta un 
Apvienotā Karaliste visu valstij 
piešķirto summu atvēlēja 
vienotā maksājuma shēmai.Ieguldījumu pasākumiem vīna TKO un lauku attīstības ietvaros ir viens un tas pats 
mērķis
a) ieguldījumu pasākums saskaņā ar vīna TKO (Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.u panta 1. punkts): “Atbalstu var 
piešķirt par tādiem materiāliem vai nemateriāliem ieguldījumiem ražošanas iekārtās, vīna darītavas infra -
struktūrā un vīna tirdzniecībā, kuri uzlabo uzņēmumu darbību kopumā ”…
b) 121. pasākums lauku attīstības ietvaros (Regulas (EK) Nr. 1698/2005 26. panta 1. punkts20): “Šīs regulas 
20. panta b) punkta i) apakšpunktā paredzēto atbalstu piešķir materiālām un nemateriālām investīcijām, 
kas: a)  uzlabo lauku saimniecības vispārējo darbību ”…
c) 123. pasākums lauku attīstības ietvaros (Regulas (EK) Nr. 1698/2005 28. panta 1. punkts): “Šīs regulas 
20. panta b) punkta iii) apakšpunktā paredzēto atbalstu piešķir materiālām un nemateriālām investīcijām, 
kas: a)  uzlabo uzņēmuma vispārējo darbību ”…
21 2009. un 2010. gadam šie budžeta līdzekļu pārskaitījumi attiecīgi bija 40,5 un 80,9 miljoni EUR.1. izcēlums
18 Apsvērumi
… un vīna tirgus kopējās 
organizācijas ieguldījumi 
dažās dalībvalstīs kavējās vai 
bija ierobežoti…
22 
Tā kā vīna TKO un lauku attīstības 
ieguldījumu pasākumi, sākot no 
2008./2009. vīna gada, notika para -
lēli, bija līdz minimumam jāsamazina 
dubulta finansējuma risks. Tādēļ tika 
prasīts, lai dalībvalstis TKO pasāku -
mu ietvaros finansētu darbības, kas 
atšķiras no lauku attīstības programmu 
finansētajām darbībām23. Nepiecie -
šamība izstrādāt nošķīrumu starp ļoti 
līdzīgiem pasākumiem un ievērot to 
(īpaši nošķīrumu starp lauku attīstības 
123. pasākumu un vīna TKO ieguldīju -
mu pasākumu) palielināja administra -
tīvo slogu dalībvalstīm, kurām pirms 
TKO ieguldījumu pasākuma īstenoša -
nas nu bija jāgroza savas jau eksistējo -
šās lauku attīstības programmas.
23 
Itālijā un Spānijā prasība izstrādāt 
iepriekš minēto nošķīrumu ievērojami 
aizkavēja vīna TKO ieguldījumu pasā -
kuma īstenošanu24. Šajās dalībvalstīs 
lauku attīstības programmas pārvalda 
reģionālā līmenī, un tā sauktais nošķī -
rums bija jāizstrādā katram reģionam. 
Vīna TKO ieguldījumu pasākuma 
īstenošana aizkavējās uz trim gadiem. 
Itālijā iztērēja tikai 44 % no sākotnēji 
plānotās summas.24 
Turklāt nošķīrums starp darbībām, 
kuras ir attiecināmas saskaņā ar 
dažādiem pasākumiem, ļoti ierobe -
žoja TKO pasākuma tvērumu Spānijā. 
Lai gan lauku attīstības ieguldījumu 
pasākumu saturs nebija mainījies, uz 
vīna TKO atbalstu varēja pretendēt 
tikai tie ieguldījumi, kurus spāņu saņē -
mēji bija veikuši ES, bet ārpus Spānijas 
valsts robežām. Rezultātā Spānija izlie -
toja tikai EUR 295 000 vienam iesnieg -
tajam projektam, lai gan sākotnēji bija 
plānots visā 2009.–2013. gada posmā 
izlietot 148 miljonus EUR.
25 
Austrijā un Francijā nošķīrumu izstrā -
dāja centralizēti, un ieguldījumu pasā -
kums bez kādas kavēšanās tika īstenots 
jau 2008./2009. vīna gadā.
Apmeklētās dalībvalstis 
sniedz ierobežotu pārlie -
cību par to, ka ir atbalstīti 
tikai finansiāli dzīvotspējīgi 
projekti…
26 
Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.u panta 
2. punktā noteikts, ka “atbalstu nepie -
šķir uzņēmumiem, kam ir grūtības25”. 
Tomēr nedrošs uzņēmuma finansiālais 
stāvoklis, kuru dotācijas prasīšanas 
laikā neuzskata par grūtībām, var 
apdraudēt šāda uzņēmuma iesniegta 
projekta dzīvotspēju. Pašreizējos tiesī -
bu aktos nav skaidri prasīts, lai dalīb -
valstis veiktu dzīvotspējas pārbaudes 
pirms atbalsta piešķiršanas.23 Regulas (EK) Nr. 555/2008 
20. panta 2. punkts: “Noteiktai 
dalībvalstij vai reģionam 
atbalstu saskaņā ar Regulas 
(EK) Nr. 479/2008 15. pantu 
valsts atbalsta programmas 
ietvaros atbilstīgi minētās 
regulas II sadaļai nepiešķir 
nevienai darbībai, kam 
atbilstīgi Regulai (EK) 
Nr. 1698/2005 ir paredzēts 
atbalsts attiecīgās dalībvalsts 
vai reģiona lauku attīstības 
programmas ietvaros.”
24 2012. gada 10. decembra 
COM(2012) 737 galīgās 
redakcijas 4.3. daļā teikts: 
“Norobežojuma problēmas 
ar līdzīgiem pasākumiem 
lauku attīstības programmās 
ir izraisījušas kavējumus šā 
pasākuma īstenošanā, jo īpaši 
Itālijā un Spānijā.”
25 Kopienas pamatnostādnes 
par valsts atbalstu 
grūtībās nonākušu 
uzņēmumu glābšanai 
un pārstrukturēšanai: 
“Uzņēmums ir nonācis 
grūtībās, ja tas nespēj ar 
saviem vai svešiem finanšu 
līdzekļiem, ko tā rīcībā nodod 
tā īpašnieki/kapitāla daļu 
turētāji vai kreditori, nosegt 
zaudējumus, kas īsā vai vidējā 
termiņā droši novedīs pie 
uzņēmuma ekonomiskās 
iznīcināšanas, ja neiejauksies 
valsts.”
19 Apsvērumi
27 
Komisija nav sniegusi nekādus norādī -
jumus dalībvalstīm par projektu atlases 
procedūrām saistībā ar ieguldījumu 
pasākumu. Revīzijā konstatēja, ka no 
četrām apmeklētajām dalībvalstīm, 
kuras īstenoja ieguldījumu pasākumu, 
tikai viens Itālijas reģions (Veneto) 
veica jēgpilnas dzīvotspējas pārbau -
des, tostarp apstiprinājumpārbau -
des par saņēmēju finansiālo stāvokli 
(sk.  2. izcēlumu ). Itālijas Lacio reģionā 
piemēroja mazāk izvērstu vērtēšanas 
sistēmu, kas balstījās uz salīdzinājumu 
starp atbalsta prasītāja gada pārska -
tiem par gadu pirms ieguldījuma un 
ieguldījuma plānoto ietekmi uz pārska -
tiem gadā pēc ieguldījuma.28 
Austrijā un Francijā atlases procedūras 
balstījās uz principu izskatīt pieteiku -
mus rindas kārtībā. Lai gan grūtībās 
nonākuši uzņēmumi nebija attiecinā -
mi, neizstrādāto atlases procedūru dēļ 
nebija pārliecības, ka no visiem attieci -
nāmajiem projektiem ir atbalstīti tikai 
dzīvotspējīgie (sk.  2. izcēlumu ).
Dzīvotspējas pārbaudes. Labas un nepilnīgas prakses piemēri
Itālijā Veneto reģionā bija izklāstīti atlases kritēriji, tostarp datorizēts rīks plānoto ieguldījumu rezultātu 
vērtēšanai, pamatojoties uz saņēmēja sniegtajiem saimnieciskajiem datiem. Atbalstāmi bija tikai ekonomisku 
stabilitāti apliecinājuši projekti, t. i., dzīvotnespējīgie projekti tika automātiski izslēgti.
Austrijā Palāta atklāja ieguldījumu projektu, ar kuru 2009. gadā bija piešķirts atbalsts automatizētas pudeļu 
pildīšanas līnijas iegādei kādam kooperatīvam, kuru pašlaik likvidē. Nebija atlases kritēriju, kas ļautu noteikt to, 
ka šā kooperatīva projekts nebūs ilgtspējīgs, ņemot vērā kooperatīva finansiālo stāvokli. Atbalstu šim koopera -
tīvam apstiprināja, kaut arī pirms ieguldījuma gada rezultāti bija negatīvi, kapitāls bija sarucis un vismaz kopš 
2006. gada kooperatīvu pameta arvien vairāk dalībnieku.2. izcēlums
29 
Spānijā atlases procedūrās ietilpa 
projekta dzīvotspējas un saņēmēja 
finansiālā stāvokļa novērtējums. Tomēr 
projekta atlasīšanai nebija noteikts 
minimālais vajadzīgais vērtējums.
20 Apsvērumi
… un neveic projektu 
izmaksu pamatotības siste -
mātisku vērtēšanu
30 
Dalībvalstīm būtu jāpārbauda projek -
tu pieteikumi, lai nodrošinātu, ka no 
ES līdzekļiem atlīdzināmās izmaksas ir 
pamatotas, tostarp pieteikumos norā -
dītās izmaksas jāsalīdzina ar standarta 
izmaksām un dažādiem iesniegtajiem 
piedāvājumiem, lai pasākuma mērķis 
tiktu sasniegts par saprātīgām izmak -
sām26, t. i., lietderīgi. Revīzijā vērtēja, 
vai dalībvalstis ir ieviesušas oficiāli 
apstiprinātu sistēmu izmaksu pamato -
tības novērtēšanai.
31 
Revīzijā konstatēja, ka tikai divas no 
četrām apmeklētajām dalībvalstīm, 
kuras īstenoja ieguldījumu pasākumu, 
piemēroja šādas procedūras. Itālijā 
(Veneto un Lacio) un Spānijā izmaksu 
pamatotību vērtē, pirms pieteikuma 
apstiprināšanas piemērojot oficiāli 
apstiprinātas procedūras. Konkrēti, 
pieteikumu iesniedzējiem ir noteikta 
prasība saistībā ar to ieguldījumu dar -
bībām iesniegt trīs dažādus piedāvāju -
mus, starp kuriem ir izdarīta izvēle. Šīs 
izvēles pamatotību var novērtēt ārējs 
vērtētājs.
32 
Tomēr Itālijas iestāžu (Veneto un Lacio) 
veikto izmaksu pamatotības novēr -
tējumu mazināja fakts, ka koka mucu 
pirkums vīna nogatavināšanai bija 
uzskatīts par attiecināmām ieguldīju -
mu izmaksām, lai gan parasti mucas ir 
jānomaina ik pēc trim gadiem. Francijā 
un Austrijā šādi ieguldījumi nebija uz -
skatīti par attiecināmām darbībām.33 
Lai gan jaunākajās pamatnostādnēs27 
Komisija mucu iepirkumu uzskata par 
potenciāli attiecināmu ieguldījumu, 
noteikumi paredz, ka ieguldījums ilgst 
vismaz piecus gadus28. Tā kā mucas 
parasti izmanto tikai trīs gadus, to 
iegāde neatbilst ES prasībām. Turklāt 
šāda ieguldījuma ierobežotais eksplua -
tācijas laiks rada ievērojamu risku, ka 
mucas tiek pirktas, lai nomainītu jau 
esošās, nevis lai iegūtu lielāku tilpumu 
vīna nogatavināšanai.
34 
Francijā un Austrijā nebija oficiālu 
procedūru izmaksu pamatotības 
novērtēšanai. Novērtējums balstījās 
uz pieteikumu izskatītāju pieredzi un 
zināšanām. Attiecīgi Palāta neatrada 
pierādījumus, ka šīs dalībvalstis būtu 
regulāri vērtējušas projektu izmaksu 
pamatotību. Turklāt nebija pienākuma 
iesniegt dažādus piedāvājumus no po -
tenciālajiem pakalpojumu sniedzējiem.26 24. panta 2. punkts Komisijas 
2011. gada 27. janvāra Regulā 
(ES) Nr. 65/2011, ar ko nosaka 
sīki izstrādātus noteikumus, 
lai īstenotu Padomes Regulu 
(EK) Nr. 1698/2005 attiecībā 
uz pārbaudes kārtību, kā 
arī savstarpējo atbilstību 
saistībā ar lauku attīstības 
atbalsta pasākumiem (OV L 25, 
28.1.2011., 8. lpp.), darīja 
pieejamus TKO ieguldījumus 
ar Regulas (EK) Nr. 555/2008 
77. panta 5. punktu ar 
nosacījumu, ka: “[atbalsta 
pieteikumu administratīvajās 
pārbaudēs jo īpaši pārbauda]: 
pieteikumā deklarēto 
izmaksu pamatotību, 
ko novērtē, izmantojot 
piemērotu novērtēšanas 
sistēmu, piemēram, 
standarta izmaksas, dažādu 
piedāvājumu salīdzināšanu 
vai novērtēšanas komitejas 
iesaistīšanu”.
27 Pamatnostādnes valsts 
atbalsta programmu 
īstenošanai vīna nozarē 
saskaņā ar Regulu (EK) 
Nr. 1234/2007 un 
Regulu (EK) Nr. 555/2008, 
2013. gada 25. februāris.
28 Saskaņā ar 72. pantu Regulā 
(EK) Nr. 1698/2005, uz 
kuru attiecas Regulas (EK) 
Nr. 1234/2007 103.u pants.
21 Apsvērumi
II daļa. Vai veicināšanas 
pasākums ir pienācīgi 
izplānots un lietderīgi 
īstenots?
35 
Veicināšanas darbības “attiecas uz 
vīniem ar aizsargātiem cilmes vietas 
nosaukumiem vai aizsargātām ģeogrā -
fiskās izcelsmes norādēm vai vīniem 
ar vīnogu šķirnes norādi”29. Visi pārē -
jie vīni veicināšanas pasākumam nav 
attiecināmi.
36 
Lai pasākums būtu pienācīgi izplānots 
un lietderīgi īstenots, tam jābūt
 —mērķtiecīgi adresētam saņēmējiem, 
kam vajadzīgas valsts subsīdijas, 
lai sasniegtu pasākuma mērķus, 
kuri ir – stiprināt ES kvalitatīvo vīnu 
reputāciju, atgūt vecos tirgus un 
iegūt jaunus30;
 —tādam, kas dot priekšroku mikro -
uzņēmumiem, maziem un vidējiem 
uzņēmumiem (MVU)31;
 —īstenotiem tādā veidā, lai nodro -
šinātu pietiekamu revīzijas taku, 
kas ļauj pierādīt, ka veicināšanas 
darbības ir notikušas un ir bijušas 
attiecināmas.Veicināšanas atbalsts ir 
piešķirts arī lieliem uzņēmu -
miem ar jau stabilu reputā -
ciju un eksporta tradīcijām...
37 
Lai gan likumdevējs bija noteicis, ka 
priekšroka dodama MVU, visās apmek -
lētajās dalībvalstīs, izņemot Austriju, 
veicināšanas atbalsts bija piešķirts 
lielām vīndarītavām ar ilgu eksporta 
pieredzi32. Dažas no tām vietējie part -
neri jau pārstāvēja trešās valstīs vai arī 
tām bija savi izplatītāji un komerctīkli. 
Nav acīmredzamas vajadzības atbal -
stīt šādus uzņēmumus no ES budžeta 
(sk.  3. izcēlumu ). Turklāt ES atbalsta 
pieejamība šādiem nolūkiem mudina 
šos uzņēmumus proporcionāli samazi -
nāt viņu pašu finansējumu veicināša -
nas pasākumiem.
38 
Šajā sakarā Palāta uzskata, ka saskaņā 
ar vīna TKO veicināšanas pasākumu sa -
ņemtās dotācijas nav lietderīgi izman -
totas, lai stiprinātu ES vīnu reputāciju 
vai lai iegūtu jaunus tirgus vai atgūtu 
vecos. Dotācijas, kas piešķirtas lieliem 
uzņēmumiem, kuri šajos tirgos jau ir 
labi nostiprinājušies, drīzāk aizsargā 
vai konsolidē esošās tirgus daļas. Šādos 
gadījumos, kad klātbūtnes konsolidē -
šana attiecīgos tirgos ir nepārtraukti 
vajadzīga, lai paliktu un parādītu 
sevi tirgū, ES ieguldījums tāda veida 
pielietojumā būtībā kļūst par daļēju 
uzņēmuma pamatdarbības izdevumu 
subsīdiju.29 Regulas (EK) Nr. 1234/2007 
103.p panta 2. punkts.
30 Regulas (EK) Nr. 479/2008 
5. apsvērums.
31 Regulas (EK) Nr. 555/2008 
4. pantā teikts: “Priekšroka 
dodama mikrouzņēmumiem, 
mazajiem un vidējiem 
uzņēmumiem (..)”.
32 Dažiem no Spānijā, 
Francijā, Itālijā un Portugālē 
revidētajiem saņēmējiem 
jau bija trešo valstu tirgos 
nodibināti meitasuzņēmumi, 
kas nodarbojās ar realizācijas 
jautājumiem jau pirms 
TKO finansējuma. Spānijā 
divi lieli saņēmēji īstenoja 
veicināšanas pasākumu valstīs, 
kurās tie tirgojās jau vairāk 
nekā 60 gadus.
22 Apsvērumi
39 
To apstiprina fakts, ka šādi lieli saņē -
mēji gadu pēc gada prasa veicināšanas 
subsīdijas darbībām vienos un tajos 
pašos trešās valsts tirgos, piemēram, 
Amerikas Savienotajās Valstīs, kas 
visbiežāk ir šo pasākumu adresāts33. 
Tādējādi nevar uzskatīt, ka šādu vei -
cināšanas pasākumu mērķis ir atvērt 
jaunu tirgu vai atgūt daļas jau esošajos 
tirgos.40 
Kad stājās spēkā Regula Nr. 555/2008, 
veicināšanas atbalstu nevarēja piešķirt 
vienam saņēmējam vienā trešā valstī 
ilgāk nekā trīs gadus. Tomēr šī regula 
pēc tam tika divreiz grozīta, katru reizi 
dodot lielākas iespējas tiem pašiem 
saņēmējiem gūt labumu no atbalsta 
ilgāku laiku. Pirmais grozījums deva 
iespēju vienu reizi pagarināt veici -
nāšanas programmas par laikposmu 
ne ilgāku par diviem gadiem34. Otrais 
grozījums deva iespēju saņēmējiem 
no iepriekšējā plānošanas perioda 
atkal saņemt atbalstu tajā pašā trešā 
valstī35 ilgākais piecus gadus. Tādējādi 
saņēmēji var saņemt dotācijas vei -
cināšanas darbībām vienā tirgū visu 
2009.–2013. gada plānošanas periodu 
un atjaunināt tās nākamajos plāno -
šanas periodos (2014.–2018. gadā un 
turpmāk).33 COM(2011) 774 galīgā 
redakcija, 18.11.2011., 11. lpp.
34 1. panta 1. punkts Komisijas 
2010. gada 1. septembra 
Regulā (ES) Nr. 772/2010, ar 
kuru groza Padomes Regulu 
(EK) Nr. 555/2008, ar ko nosaka 
sīki izstrādātus īstenošanas 
noteikumus Padomes Regulai 
(EK) Nr. 479/2008 par vīna tirgus 
kopējo organizāciju attiecībā 
uz atbalsta programmām, 
tirdzniecību ar trešām valstīm, 
ražošanas potenciālu un 
kontroli vīna nozarē (OV L 232, 
2.9.2010., 1. lpp.).
35 1. panta 2. punkta 
a) apakšpunktā Komisijas 
2013. gada 8. marta Īstenošanas 
regulā (ES) Nr. 202/2013, 
ar ko groza Regulu (EK) 
Nr. 555/2008 attiecībā 
uz atbalsta programmu 
iesniegšanu vīna nozarē un 
tirdzniecību ar trešām valstīm 
(OV L 67, 9.3.2013., 10. lpp.), 
teikts, ka “katrā programmu 
posmā atbalsts veicināšanas 
un informācijas pasākumiem 
ilgst ne vairāk kā trīs gadus 
konkrētajam saņēmējam 
konkrētā trešā valstī; tomēr 
vajadzības gadījumā to 
var atjaunot vienu reizi par 
laikposmu, kas ilgst ne vairāk kā 
divus gadus.”Piemēri gadījumiem, kad veicināšanas dotācijas bija piešķirtas zināmiem un lieliem 
vīna ražotājiem
Subsidētās veicināšanas darbības šampanietim
No 2009. gada līdz 2012. gadam 2,4 miljonus EUR no ES finansējuma izlietoja, lai sponsorētu šampanieša ražo -
tāju veicināšanas darbības. Aizsargātā cilmes vietas nosaukuma “šampanietis” (“ champagne ”) reputācija ir sen 
jau nostiprinājusies.
Spānijā (Katalonijā) pie sešiem saņēmējiem nonāca 88 % no kopējā 2009.–2011. gadam apstiprinātā 
finansējuma
Spānijā (Katalonijā) nepārprotama priekšroka, piešķirot veicināšanas atbalstu, tiek dota saņēmējiem, kuriem 
jau ir spēcīga starptautiska pārstāvība un eksporta pieredze. Rezultātā lielākā daļa 2009.–2011. gadam atvēlētā 
veicināšanas finansējuma bija piešķirta dažiem lieliem uzņēmumiem. Šajā laikposmā 79 pieprasījuma iesnie -
dzējiem piešķīra kopumā 15,2 miljonus EUR lielu atbalstu. No šī summas 88 % jeb 13,4 miljonus EUR piešķīra 
sešiem pieprasījuma iesniedzējiem, kas bija uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kurās (katrā no tām) strādāja 
vairāk nekā 750 cilvēki un kuru gada apgrozījums pārsniedza 200 miljonus EUR (šādi uzņēmumi nav tiesīgi 
saņemt ieguldījumu pasākuma atbalstu).3. izcēlums
23 Apsvērumi
41 
Palāta uzskata, ka abi grozījumi deva 
stimulu veicināšanas darbībām, lai kon -
solidētu tirgus, bet tas nav ES tiesību 
aktos noteiktais mērķis (sk. 38. punktu).
42 
Turklāt reklāmas pasākumi, ar kuriem 
atbalsta jau nostiprinājušos komerciālu 
zīmolu, no finansējuma nav izslēgti. 
Palāta konstatēja daudzus gadījumus, 
kad ES finansējums vienkārši aizstāja 
reklāmas izdevumus, ko iepriekš sedza 
uzņēmumi. Palāta uzskata, ka stabilam 
komerciālam zīmolam sniegts atbalsts, 
ar kuru ES finansējums tikai aizstāj 
iepriekšējo paša uzņēmuma komercfi -
nansējumu, neatbilst pasākuma sākot -
nējam mērķim, kas paredz atbalstīt vīna 
tirgu, nevis jau nostiprinājušos zīmolus 
(sk. arī 44. punktu).
… kuri būtu īstenojuši vei -
cināšanas darbības arī bez 
atbalsta no publiskā sektora 
līdzekļiem (liekais atbalsts)
43 
2009.–2013. gada plānošanas periodā 
veicināšanas projektu finansēšanai 
paredzētās summas bija lielākas nekā 
atbalsta pieprasījums. Apstākļos, kad 
veicināšanas pasākumam ir piešķir -
ti pietiekami līdzekļi, dalībvalstīm ir 
tendence atbalstīt visus attiecināmos 
projektus, nevis piemērot stingras 
atlases procedūras, lai nodrošinātu, 
ka tikai labākie no attiecināmajiem projektiem saņem atbalstu no publiskā 
sektora līdzekļiem. Šajā sakarā revidenti 
konstatēja, ka neviena no revidētajām 
dalībvalstīm nepārbaudīja, vai atbalsta 
pieprasītājam publiskais atbalsts ir vaja -
dzīgs. Ja dotācijas piešķir saņēmējiem, 
kuri būtu veikuši ieguldījumu veicināša -
nas darbībās arī bez dotētā finansējuma 
(tā sauktais liekais atbalsts), samazinās 
ES līdzekļu lietderība, jo veicināšanas 
pasākumu mērķu sasniegšanai publiskā 
sektora līdzekļu izdevumi nav vajadzīgi.
44 
Četrās no piecām revidētajām dalīb -
valstīm revidenti konstatēja nepār -
protamus liekā atbalsta gadījumus. 
Piemērā, kas dots tabulā , parādīts, kāds 
bija veicināšanas budžets saņēmējiem 
no Francijas, Austrijas un Portugāles 
2007. un 2008. gadā (pirms vīna TKO 
īstenošanas) un 2009.–2011. gadā 
(vīna TKO veicināšanas īstenošana). Re -
videnti konstatēja, ka šajos gadījumos 
ES līdzekļi ir aizstājuši ievērojamu daļu 
no veicināšanas izmaksām, kas uzņēmu -
mam bija radušās iepriekš. Portugāles 
saņēmēja izdevumi 2008. gadā bija 
1,2 miljoni EUR, turpretī 2009. gadā viņa 
paša budžeta izdevumi samazinājās 
līdz 0,3 miljoniem EUR, un vēl 0,3 miljo -
nus EUR finansēja ES. Līdzīga tendence 
bija vērojama attiecībā uz Austrijas 
un Francijas saņēmējiem. Tas parāda, 
ka ES finansējums aizstāja ievērojamu 
daļu no līdzekļiem, kurus uzņēmums 
izlietoja iepriekš, nevis palielināja ko -
pējos veicināšanas pasākumu izdevu -
mus. Komisijas revīzijas dienesti savos 
revīzijas ziņojumos ir jau norādījuši uz 
šo parādību.
24 Apsvērumi
45 
Palāta konstatēja arī vairākus gadīju -
mus, kad ES dotācijas sedza iekšējās 
izmaksas, kuras bija radušās jau pirms 
veicināšanas pasākuma ieviešanas. 
Piemēram, Spānijā finansēja algu iz -
maksas36 darbiniekiem, kurus saņēmējs 
algoja, lai tie vadītu noieta veicināšanu 
trešās valstīs, tieši tajā pašā amatā kopš 
2002. gada. Turklāt izmaksu postenī 
“Ilgstoši komercnorīkojumi”37 iekšējās 
izmaksas, ko būtu vajadzējis segt saņē -
mējam, tādas kā biroja noma, medicī -
niskā apdrošināšana un divas papildu 
algas, tika uzskatītas par attiecināmām 
izmaksām.46 
Tādos gadījumos, kad ES subsīdija 
aizstāj daļu no kārtējām veicināšanas 
izmaksām vai noder, lai segtu izde -
vumus, kas saņēmējam būtu tāpat 
radušies, Palāta uzskata, ka no ES bu -
džeta iekasētie izdevumi ir nepārpro -
tams liekais atbalsts, un tādējādi tas ir 
nelietderīgs ES līdzekļu izlietojums.36 Šis saņēmējs par 
2008./2009. vīna gadu 
iesniedza “algu izmaksas” par 
EUR 90 761.
37 EUR 55 515 par 
2008./2009. vīna gadu.TabulaES līdzekļi dažiem saņēmējiem daļēji aizstāj līdzšinējos veicināšanas izdevumus
Saņēmēja 
izcelsmes valstsMērķa valstsVeicināšanas pasākumu 
budžets (EUR)20 07.  g . 2008. g. 2009. g. 2010. g. 2011. g.
Portugāle ASVSaņēmēja veicināšanas 
pasākumu izdevumi 910 200 1 164 900 323 866 304 305 304 200
ES finansējuma saistības 
apstiprinātajā pieteikumā0 0 323 866 304 305 304 200
Kopā 910 200 1 164 900 647 732 608 610 608 400
Francija ASVSaņēmēja veicināšanas 
pasākumu izdevumi 1 045 000 1 186 000 725 000 743 500 797 500
ES finansējuma saistības 
apstiprinātajā pieteikumā 0 0 725 000 743 500 797 500
Kopā 1 045 000 1 186 000 1 450 000 1 487 000 1 595 000
AustrijaASV
ŠveiceSaņēmēja veicināšanas 
pasākumu izdevumi 26 983 54 278 58 442 46 143 25 993
Izmaksātais ES finansējums 0 0 0 8 215 25 064
Kopā 26 983 54 278 58 442 54 358 51 057
25 Apsvērumi
47 
Kā paskaidrots iepriekš, tā kā veicinā -
šanas pasākumiem pieejamā summa, 
ko piešķīra dalībvalstis, bija lielāka par 
faktisko pieprasījumu, dalībvalstīm 
nebija stimula piemērot efektīvas 
atlases procedūras. Neraugoties uz 
grūtībām, kas radās ar samazinātā pie -
šķīruma izlietošanu 2009.–2013. gada 
laikposmā38, nākamajam plānošanas 
periodam (2014.–2018. g.) paredzē -
tais piešķīrums ir palielināts un tas ir 
1161 miljons EUR39, lai gan nav veikta 
nekāda analīze, kas parādītu, ka tas jā -
palielina. Ņemot vērā visus iepriekšējos 
punktos aprakstītos līdzekļu nelietde -
rīgas izlietošanas gadījumus, Palāta 
uzskata, ka līdz ar šim pasākumam 
pieejamo līdzekļu pārpilnību ievēroja -
mi palielinās risks, ka šie līdzekļi netiks 
lietderīgi izlietoti.
Līdz 2013. gadam neskaidra 
neattiecināmo izdevumu 
definīcija
48 
Attiecināmie izdevumi nebija definēti 
ne Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ne Re -
gulā (EK) Nr. 555/2008. Tas, ka tiesību 
aktos nebija attiecināmo izdevumu 
definīcijas, noveda pie neskaidrības un 
nestabilitātes valstu noteikumos par šā 
pasākuma piemērošanu. Bija vajadzīgs 
pielāgošanās posms, kura laikā valstu 
tiesību aktos izdarīja vairākus paskai -
drojumus un grozījumus40. Līdz ar to 
dalībvalstīs ir izveidojusies atšķirīga 
prakse. Dažās dalībvalstīs dažādas kon -
troles struktūras ir atšķirīgi interpretē -
jušas attiecināmo izdevumu jēdzienu.49 
Nesen tika grozīta Regula (EK) 
Nr. 555/200841, lai paskaidrotu dažus 
attiecināmo izdevumu aspektus. Šis 
grozījums paredz, ka personāla izmak -
sas ir attiecināmas. Tomēr 13. pants 
Regulā (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās 
lauksaimniecības politikas finansēšanu 
nosaka, ka “Fonds nesedz izdevumus, 
kas ir saistīti ar dalībvalstu un ELGF 
atbalsta saņēmēju administratīvajām 
un personāla izmaksām”. Regulas (EK) 
Nr. 555/2008 noteikumi, kas regla -
mentē pasākumu, tādējādi ir skaidrā 
pretrunā ar attiecīgo Regulu (EK) 
Nr. 1290/2005.
50 
Personāla izmaksām nav jābūt attie -
cināmām, jo to attiecināmība veicina 
lieko atbalstu (sk. 45. punktu).
51 
Jaunākās Komisijas pamatnostādnes42, 
kaut arī tās nav juridiski saistošas43, 
paskaidro atsevišķus punktus attiecībā 
uz attiecināmiem izdevumiem.38 2008. gada jūnijā pirmais 
piešķīrums veicināšanas 
pasākumam dalībvalstīm 
to valsts atbalsta 
programmās bija gandrīz 
830 miljoni EUR. 2013. gada 
oktobrī šo piešķīrumu 
samazināja par 37 %, 
t. i., līdz 522 miljoniem EUR. 
Visas dalībvalstis (izņemot 
Rumāniju), kuras izvēlējās 
īstenot veicināšanas 
pasākumu, samazināja 
savus 2008. gadam plānotos 
līdzekļus, un tie bija jāpārdala 
citiem pasākumiem.
39 Saskaņā ar dalībvalstu VAP, 
kas nosūtītas Komisijai 
2013. gada augustā (ES-28).
40 Piemēram, Francijā ir publicēti 
vismaz astoņi juridiski teksti 
par veicināšanas pasākuma 
īstenošanu.
41 Komisijas 2013. gada 31. jūlija 
Īstenošanas regula (ES) 
Nr. 752/2013 par Regulas (EK) 
Nr. 555/2008 grozījumiem 
attiecībā uz valsts atbalsta 
programmām un tirdzniecību 
ar trešām valstīm vīna nozarē 
(OV L 210, 6.8.2013., 17. lpp.).
42 Pamatnostādnes valsts 
atbalsta īstenošanai vīna 
nozarē saskaņā ar Regulu 
(EK) Nr. 1234/2007 un Regulu 
(EK) Nr. 555/2008. Vīna noieta 
veicināšana trešo valstu tirgos, 
2013. gada 26. aprīlis.
43 Pamatnostādņu pirmajā lapā ir 
atruna: “Šo norādījumu mērķis 
ir palīdzēt dalībvalstīm. Tie 
ir sniegti vienīgi informatīvā 
nolūkā, un ar to saturu nav 
paredzēts aizstāt nevienu no 
piemērojamiem juridiskiem 
avotiem vai, vajadzības 
gadījumā, juridiska eksperta 
padomu.”
26 Apsvērumi
Dalībvalstis ne vienmēr 
pārbauda, vai nav notikusi 
finansējuma nelikumīga 
dublēšanās
52 
Dalībvalstīm jānodrošina, ka ir pare -
dzētas pārbaudes, lai novērstu pasā -
kumu nelikumīgu dubultu finansēšanu 
saskaņā ar vīna TKO un citām Kopienas 
vai valsts shēmām.
53 
Portugālē četri no sešiem apmeklē -
tajiem saņēmējiem guva labumu no 
ES atbalsta – gan no vīna TKO, gan no 
Eiropas Reģionālās attīstības fon -
da (ERAF) līdzekļiem. Lai gan Palāta 
nekonstatēja dubulta finansējuma 
gadījumus, tā kā nav pierādījumu par 
to, ka Portugāles vadošās iestādes 
būtu veikušas sasaistu pārbaudes ar 
ERAF izdevumiem, pastāv risks izmak -
sāt dubultu finansējumu par vieniem 
un tiem pašiem izdevumiem no diviem 
ES avotiem.54 
Dažās dalībvalstīs tas, ka vienlaikus pa -
stāv vairākas valsts/reģionālās finansē -
šanas iespējas vīnu reklamēšanai trešās 
valstīs, nenodrošina ES vīna nozares 
veicināšanas atbalsta pārredzamību. 
Lai gan Francijā ir izstrādāta valsts 
tiesību aktu sistēma, kas izslēdz citu at -
balsta veidu kombinēšanu ar vīna TKO 
atbalstu, dubultā finansējuma risks nav 
pienācīgi pārvaldīts. Faktiski Palāta 
konstatēja dubulta finansējuma gadī -
jumus (sk.  4. izcēlumu ).
Dubulta finansējuma piemērs – Francijā atbalsts izmaksāts gan no ES, gan no valsts 
atbalsta shēmas
Saņēmējs par vienu un to pašu veicināšanas darbību saņēma EUR 2000 no ES vīna TKO un EUR 4250 no valsts 
atbalsta shēmas. Kaut arī summa nav liela, šis gadījums pierāda, ka Francijas iestādes pienācīgi nepārbauda 
nelikumīga dubulta finansējuma risku.4. izcēlums
27 Apsvērumi
Nepietiekama revīzijas izse -
kojamība neļauj apmeklēto 
dalībvalstu kontroles mehā -
nismiem efektīvi nodro -
šināt to, ka veicināšanas 
darbības notiek un ka tās ir 
attiecināmas
55 
Kontroles mehānismiem jābūt iedar -
bīgiem, samērīgiem un preventīviem 
un tādējādi jānodrošina Kopienas 
finansiālo interešu pienācīga aizsardzī -
ba. Pretēji ieguldījumu pasākumam, 
ES juridiskais regulējums skaidri ne -
prasa uz vietas pārbaudīt veicināšanas 
pasākumus, bet uzsver, ka kontroles 
mehānismiem jābūt iedarbīgiem un 
preventīviem44.
56 
No piecām apmeklētajām dalībvalstīm 
tikai Itālija veicināšanas darbību laikā 
veic pārbaudes uz vietas trešās valstīs. 
Pārējās dalībvalstis veicināšanas dar -
bības trešās valstīs nekontrolē. Spānija 
veic pārbaudes uz vietas tikai savā 
teritorijā veicināšanas pasākumam 
“Informācija ceļo (žurnālisti, importētā -
ji, tirgus koordinatori utt. ) uz vietu, kur 
tiek ražots vīns”.57 
Daudzām veicināšanas darbībām, pie -
mēram, vīnu degustācijai, ir pārejošs 
un netverams raksturs tādā nozīmē, 
ka nepaliek fiziskas pēdas, ko varētu 
pārbaudīt pēc tam. Tā kā pārbaudes 
uz vietas nenotiek, ļoti svarīga ir rūpīgi 
izstrādāta revīzijas taka, kas ļauj pilnībā 
sasaistīt konkrētu veicināšanas darbību 
ar atbilstošajiem rēķiniem.
58 
Spānijā, Francijā, Itālijā un Austrijā 
revidenti konstatēja, ka pārbaudītajos 
rēķinos bieži vien trūka pietiekami sīku 
ziņu par to, kādas veicināšanas darbī -
bas ir īstenotas. Parasti šādos rēķinos 
tika minēts vispārīgs veicināšanas lī -
gums vai īstenotā darbība, nesniedzot 
sīkākas ziņas par dažādajiem izdevumu 
posteņiem saistībā ar veicināšanas 
darbībām.
59 
Itālijā daži veicināšanas pakalpojumu 
sniedzēji sistemātiski iesniedza šādus 
vispārīgus rēķinus, nepievienojot 
apliecinošus dokumentus, kas ļautu 
izsekot deklarēto izdevumu saistībai 
ar konkrētām veicināšanas darbībām 
(sk.  5. izcēlumu ).44 Regulas (EK) Nr. 555/2008 
76. pants: “Dalībvalstis ievieš 
vajadzīgās pārbaudes un 
pasākumus, lai nodrošinātu 
Regulas (EK) Nr. 479/2008 
un šīs regulas pareizu 
piemērošanu. Tie ir iedarbīgi, 
samērīgi un preventīvi un 
tādējādi nodrošina Kopienas 
finansiālo interešu pienācīgu 
aizsardzību.”
Vispārīgs rēķins bez jebkādiem citiem apliecinošiem dokumentiem atlīdzināts no 
ES līdzekļiem
Itālijā rēķinā bija šāda informācija: “Itālijas vīnu noieta veicināšanas programma: no 2011. gada februāra līdz 
aprīlim – USD 482 743,47”, tas bija iesniegts atbalsta maksājumam, un 50 % bija atlīdzināti no ES līdzekļiem. 
Par rēķinā iekļauto summu nebija sniegtas nekādas sīkākas ziņas vai apliecinoši dokumenti, piemēram, rēķinu 
kopijas par atsevišķiem izdevumu posteņiem, kas būtu radušies noieta veicināšanas īstenošanas laikā.5. izcēlums
28 Apsvērumi
60 
Francijā 2009.–2013. gada plānoša -
nas periodā veicināšanas pasākuma 
saņēmēji varēja iesniegt maksājumu 
deklarācijas, pamatojoties uz rēķinu 
kopsavilkuma tabulu, ko apstiprinājusi 
revidentu sabiedrība (nebija vajadzīgi 
deklarāciju pamatojoši rēķini). Rēķinu 
kopsavilkuma tabulas neapliecina 
izdevumu attiecināmību, un tajās 
sniegtā informācija nav pietiekami 
detalizēta, lai ļautu pienācīgi pārbaudīt 
deklarāciju. Minētajos apstākļos admi -
nistratīvās pārbaudes, kas balstās uz 
šādām kopsavilkuma tabulām, nevar 
būt efektīvas. Tas ievērojami palielina 
neattiecināmu izdevumu finansēšanas 
risku no vīna TKO līdzekļiem.61 
Revīzijas apmeklējuma laikā Francijā 
Palāta konstatēja vairākus neattieci -
nāmus rēķinus, kuri bija iekļauti šādās 
tabulās un finansēti no vīna TKO 
līdzekļiem (sk.  6. izcēlumu ).
Vīna noieta veicināšana – VIP biļetes uz Roland Garros  tenisa čempionātu – 50 % 
finansēti no ES līdzekļiem
Viena saņēmēja rēķinu kopsavilkuma tabulā summa par EUR 3405 bija klasificēta kā “Informācija ceļo (žurnā -
listi, importētāji, tirgus koordinatori utt.) uz vietu, kur tiek ražots vīns”. Pamatojoties uz rēķinu kopsavilkuma 
tabulu, franču iestādes uzskatīja šo summu par attiecināmiem izdevumiem. 50 % no tās, t. i., EUR 1703 finansē -
ja no ES līdzekļiem.
Patiesībā deklarētā summa atbilst rēķinam par trim VIP biļetēm uz franču atklāto tenisa čempionātu Roland 
Garros  stadionā, un to nevar uzskatīt par vīna noieta veicināšanu.6. izcēlums
62 
Pieminēšanas vērts piemērs, kad 
saņēmēji nav pietiekami pamatojuši 
izmaksas, ir saistīts ar tā sauktajām īs -
tenotājstruktūrām. Saņēmēji var iecelt 
īstenotājstruktūru, kas organizē un 
koordinē to veicināšanas pasākumus. 
Īstenotājstruktūras palīdz saņēmējam 
īstenot pasākumu, un to izdevumi ir attiecināmi Itālijā, Portugālē un Rumā -
nijā. Šajās dalībvalstīs īstenotājstruktū -
rām bieži vien maksā, pamatojoties uz 
vienotu likmi (% no veicināšanas dar -
bību kopējām izmaksām) un neprasot 
pienācīgus apliecinošos dokumentus 
par sniegtajiem pakalpojumiem.
29 Apsvērumi
Īstenotājstruktūru maksas un pieskaitāmās izmaksas kopā sasniedz EUR 268 110 
gadā
Itālijā vienai saņēmēja īstenotājstruktūrai bija samaksāti EUR 208 530, nesaņemot izvērstu sniegtā pakalpo -
juma aprakstu, t. i., 7 % no veicināšanas izmaksām, kuras kādam veicināšanas projektam bija 3 miljoni EUR 
(2009./2010. vīna gads). Šajā konkrētajā gadījumā veicināšanas darbības īstenoja pats saņēmējs. Turklāt saņē -
mējs par pieskaitāmajām izmaksām arī saņēma EUR 59 580 (2 % no veicināšanas izmaksām). Palāta uzskata, ka 
tajos gadījumos, kad veicināšanas darbības īsteno tikai saņēmējs, atlīdzība īstenotājstruktūrai ir nepamatotas 
un pārmērīgas izmaksas.63 
Rumānijā šādu īstenotājstruktūru 
izmantošana ir obligāta. Maksa par šo 
struktūru pakalpojumiem ir attieci -
nāma atbilstoši vienotai likmei – 13 % 
no projekta kopējiem izdevumiem, 
un nav jāsniedz nekādi apliecinoši 
dokumenti par sniegto pakalpojumu. 
No 2009. gada līdz 2012. gadam noieta 
veicināšanai Rumānija izlietoja 1,5 mil -
jonus EUR no ES līdzekļiem, no šīs sum -
mas aptuveni EUR 200 000 izmaksāja 
īstenotājstruktūrām. Arī Portugālē un 
Itālijā īstenotājstruktūras var saņemt 
līdz 13 % no veicināšanas darbību 
izmaksām.64 
Pieskaitāmās izmaksas, īpaši tās, kas 
definētas kā “koordinācijas, adminis -
trācijas un pārvaldības izmaksas”, ir 
attiecināmas visās apmeklētajās da -
lībvalstīs, izņemot Austriju. 2013. gadā 
Komisija atļāva45 pieskaitāmās izmak -
sas līdz 4 % no projekta īstenošanas 
faktiskajām izmaksām. Atsevišķu 
pieskaitāmo izmaksu (piemēram, ko -
ordinēšanas, pārvaldības utt.) raksturs 
vismaz daļēji ir tāds pats kā darbības, 
ko veic īstenotājstruktūras, sagatavojot 
un īstenojot veicināšanas darbības.45 Regula (ES) Nr. 752/2013, ar 
kuru Komisijas Regulā (EK) 
Nr. 555/2008 ievieš 5.a panta 
2. punktu.7. izcēlums
30 Apsvērumi
III daļa. Vai pasākumu 
ietekme ir pienācīgi 
pierādīta?
Pasākumu uzraudzība un 
vērtēšana koncentrējās uz 
tiešajiem rezultātiem un 
finansiālo īstenošanu, bet 
vēl nav pietiekamas infor -
mācijas par sasniegtajiem 
rezultātiem
65 
Publiskā atbalsta pasākuma pienācīga 
pārvaldība, pirmkārt, prasa, lai pasāku -
ma mērķi ir konkrēti un lai tie ir izteikti 
skaitļos46. Regulāra attiecīgā ieguldī -
juma, tiešo rezultātu un koprezultātu 
pārbaude arī ir būtiska, lai iegūtu 
atjauninātu informāciju par to, vai 
pasākums noris, kā plānots. Būtu jāveic 
arī periodiski atbalsta novērtējumi un 
cita starpā būtu jāizmanto uzraudzības 
procesā iegūtā informācija. Tikai ar 
būtiskas un ticamas uzraudzības un 
vērtēšanas informācijas starpniecību 
Komisija un dalībvalstis spēs pierādīt, 
ko tās ir sasniegušas ar publisko līdzek -
ļu palīdzību.
66 
Palāta vērtēja, vai piecu revidēto 
dalībvalstu VAP bija ietverti pienācīgi 
mērķi un galvenie ieguldījumu, tiešo 
rezultātu un koprezultātu rādītāji, 
kas ļauj uzraudzīt un novērtēt mērķu 
sasniegšanu.67 
Neviena no apmeklētajām dalībval -
stīm savās valsts atbalsta program -
mās 2009.–2013. gada plānošanas 
periodam nebija iestrādājusi skaitļos 
izteiktus mērķus ieguldījumu pasā -
kumam. Veicināšanas pasākumam 
no visām apmeklētajām dalībvalstīm 
tikai Austrija, Spānija un Portugāle 
bija izvirzījušas dažus skaitļos izteiktus 
mērķus par lielāku vīna eksportu uz 
trešām valstīm47. Tas, ka nav kopīgu 
skaitļos izteiktu mērķu, kurus noteica 
ex ante , rada grūtības valstu iestādēm 
izveidot pienācīgus instrumentus, kas 
ļautu izmērīt veicināšanas un ieguldī -
jumu pasākumu ietekmi. Turklāt tas 
traucē konsolidēt šo pasākumu ietekmi 
ES līmenī.
68 
Attiecībā uz ieguldījumu un veicināša -
nas pasākumu rādītājiem gada pār -
skatos, ko dalībvalstis nosūtīja Komisi -
jai48, ir sniegtas sīkākas ziņas tikai par 
ieguldījumiem, tiešajiem rezultātiem 
un budžeta izpildes aspektiem. Tie -
šām, šie ziņojumi liecina, ka šo aspektu 
uzraudzība ir kopumā visaptveroša 
(finansēto saņēmēju skaits, izlietotie 
līdzekļi, ieguldījumu veids vai īsteno -
tās veicināšanas darbības), bet trūkst 
informācijas par sasniegtajiem rezul -
tātiem. Līdzīgi ir ar informāciju ES lī -
menī, kuru publicē Komisija49, – nav 
izmantoti nekādi rezultatīvie rādītāji, 
lai novērtētu vīna TKO pasākumu 
ietekmi. Turklāt attiecībā uz veicinā -
šanu vienīgie rezultāti tās pārvaldības 
plānā attiecas vai nu uz ieguldījumu, 
vai uz tiešajiem rezultātiem, piemēram, 
attiecīgi “Noieta veicināšanas daļa vīna 
nozarē saskaņā ar valsts atbalsta prog -
rammām” vai “Valsts atbalsta program -
mu (VAP) izpildes līmenis un lietderīgs 
izmantojums vīna nozarē”50.46 Regulas (EK) Nr. 1234/2007 
103.l pantā noteikts: “Atbalsta 
programmās ir šādi elementi: 
a) ierosināto pasākumu 
apraksts un to kvantitatīvie 
mērķi”.(..); f) kritēriji un 
kvantitatīvie rādītāji, kas 
izmantojami uzraudzībai.”
47 Plānošanas perioda beigās 
palielinājums par 25 % 
Austrijā, palielinājums 
par 767 000 hl un 
537,7 miljoniem EUR Spānijā 
un Portugālē 2012. gadam – 
sasniegts 1 miljons hl 
(250 miljonu EUR vērtībā) 
eksportam uz trešām valstīm.
48 188.a pants Regulā (EK) 
Nr. 1234/2007: “Ik gadu, 
pirmoreiz 2010. gada 1. martā, 
dalībvalstis līdz 1. martam 
iesniedz Komisijai ziņojumu 
par to pasākumu īstenošanu.
(..), kas paredzēti dalībvalstu 
atbalsta programmās.”
49 COM(2012) 737  final un 
COM(2011) 774 galīgā 
redakcija.
50 Lauksaimniecības un lauku 
attīstības ģenerāldirektorāta 
2013. gada pārvaldības plāns.
31 Apsvērumi
69 
Apmeklētās dalībvalstis no saņēmē -
jiem prasa, lai pēc subsidēto veicināša -
nas darbību īstenošanas tie iesniegtu 
darbības pārskatu saņēmēju līmenī. 
Kaut arī šo pārskatu kvalitāte ievēro -
jami atšķiras, faktiski tos neizmanto 
(piemēram, lai analizētu un apkopotu 
datus) veicināšanas projektu ietekmes 
novērtēšanai. Nav visaptverošas infor -
mācijas par pasākuma rezultātiem un 
ietekmi. Faktiski revidenti konstatēja, 
ka tikai dažos valsts līmeņa novērtēju -
ma ziņojumos51 vai pētījumos dalīb -
valstis sniedza atsevišķas norādes par 
rezultātiem, kas iegūti, pateicoties ie -
guldījumu un veicināšanas atbalstam.
70 
Konkrētāk ieguldījumu rezultātus 
vērtēja Francija un Vācija, analizējot 
“vīna tirdzniecības tendences tilpuma 
un vērtības aspektā”. Itālija izmantoja 
tādu rādītāju kā “to uzņēmumu skaits, 
kuri ievieš jaunus produktu ražošanas 
procesus un/vai metodes”. Neaplūko -
jot šādu rezultatīvo rādītāju būtiskumu 
un ticamību, Palāta konstatēja, ka 
ieguldījumu atbalsta dublēšanās no 
vīna TKO un lauku attīstības līdzekļiem 
(sk. 18. punktu un 1. izcēlumu ) neļauj 
viennozīmīgi saistīt paziņotos rezultā -
tus ar vīna TKO atbalstu (sk. nākamo 
iedaļu). Veicināšanas atbalsta rezultāti 
tiek mērīti ar “vīna eksportu uz trešām 
valstīm, kam veicināšanas pasāku -
mi adresēti”. Palāta uzskata, ka šāds 
rādītājs ir pārāk vispārīgs, neaprobežo -
jas tikai ar pasākuma saņēmējiem un 
aptver vairākus mainīgus lielumus, kas 
skar visu vīna nozari un kas lielākoties 
ir ārpus veicināšanas darbību ietekmes 
(sk. 74.–80. punktu).Tirgus kopējās organizā -
cijas ieguldījumu ietekme 
nav viegli nošķirama no 
lauku attīstības ieguldījumu 
ietekmes...
71 
Kā jau minēts 1. izcēlumā , ieguldī -
jumu pasākuma mērķis saskaņā ar 
vīna TKO ir tāds pats kā abiem iegul -
dījumu pasākumiem lauku attīstības 
ietvaros. Turklāt kopējais finansējuma 
apmērs abiem lauku attīstības pasāku -
miem vīna nozarē dažās dalībvalstīs ir 
salīdzināms ar ieguldījumu pasākuma 
apmēru vīna TKO52.
72 
Ieguldījumu pasākumu līdzāspastā -
vēšana divu dažādu shēmu ietvaros 
īpaši apgrūtina vīna TKO ieguldījumu 
rezultātu vērtēšanu. 55 % no revīzijai 
atlasītajiem saņēmējiem ir guvuši labu -
mu no abu shēmu – gan vīna TKO, gan 
lauku attīstības – ieguldījumu atbalsta. 
Pat pieņemot, ka abi ieguldījumi ir 
sekmējuši rezultātu kopējo pieaugu -
mu, nav iespējams noteikt, kāda šī 
rezultātu pieauguma daļa attiecas uz 
katru no ieguldījumu pasākumiem 
(sk.  8. izcēlumu ).
73 
ādējādi ir grūti novērtēt tieši vīna TKO 
pasākuma ietekmi un līdz ar to – pasā -
kuma efektivitāti.51 Regulas (EK) Nr. 555/2008 
V pielikums.
52 Piemēram, Austrijā no 
2009. gada līdz 2012. gadam 
ieguldījumos vīna nozarē 
lauku attīstības ietvaros 
izlietoja 20,6 miljonus EUR, un 
21 miljonu EUR izlietoja vīna 
TKO pasākumiem.
32 Apsvērumi
Franču saņēmējs, kurš guva labumu no ieguldījumu atbalsta gan lauku attīstības, 
gan vīna TKO ietvaros 2009./2010. un 2010./2011. vīna gadā
Atbalsta veids Ieguldījums Attiecināmās izmaksas (EUR) ES līdzfinansējums (EUR)
Vīna TKOVīna ražošanas iekārta (piemē -
ram, tvertnes)694 279 277 711
Lauku attīstības 
123.  pasākumsAutomatizēta pudeļu pildīšanas 
līnija un uzglabāšanas aprīkojums1 863 483 372 69753 
53 Bija arī reģionālais atbalsts EUR 372 697 apmērā.
Šie ieguldījumi viens otru papildina.
No 2008. gada līdz 2011. gadam uzņēmuma rezultāti kopumā uzlabojās – palielinājās apgrozījums un neto 
ienākumi. Nav iespējams saistīt šā palielinājuma daļu ar katru no ieguldījumiem.8. izcēlums
Palielinājies dalībvalstu vīna 
eksports uz trešām valstīm…
74 
Kopš 2009. gada vīna eksports no 
ES uz trešām valstīm ir būtiski palieli -
nājies, 2012. gadā sasniedzot visu laiku 
augstāko rādītāju – 23 miljonus hl un 
8,9 miljardus EUR vērtības izteiksmē 
(sk.  2.a un 2.b  grafikus ).75 
Kā parādīts 2.a grafikā , no 2005. gada 
līdz 2008. gadam ES-27 vīna eksports 
palielinājās par 28 % un no 2009. gada 
līdz 2012. gadam – veicināšanas pasā -
kuma īstenošanas laikā – vīna eksports 
palielinājās vēl par 64 %. Šis palielinā -
jums sakrita ar veicināšanas pasākumu 
ieviešanu. 2.b grafikā  attēlota arī 
tendence, kas rāda, ka vīna eksports 
uz trešām valstīm piedāvā potenciāli 
lielāku noietu ES vīniem. Šāda pozitīva 
evolūcija iekšējā ES vīnu tirdzniecībā 
ir maz ticama, jo iekšējais tirgus jau ir 
piesātināts (neliels potenciāls saglabā -
jas dalībvalstīs, kuras vīnu importē).
33 Apsvērumi
… taču grūti noteikt, kādā 
mērā tas ir tieši saistāms ar 
veicināšanas pasākumu
76 
Tomēr novēroto palielinājumu nevar 
viennozīmīgi saistīt ar veicināšanas 
pasākumu. ES-27 vīna eksportu tieši 
ietekmē arī vairāki ārēji faktori, proti, 
patērētāju pirktspējas pieaugums 
trešās valstīs, izmaiņas starptautiskajos 
tirdzniecības nosacījumos, vīna ražo -
šana trešās valstīs. Tādējādi, kā jau tas 
minēts vairākos Komisijas ziņojumos54, 
nav iespējams noteikt, kādā mērā 
pastāv cēloņsakarība starp pasākumu 
un eksporta rezultātiem dalībvalstu un 
ES līmenī.77 
Pašreizējo vīna eksporta pieaugumu 
galvenokārt veido dažas valstis, piemē -
ram, Ķīna55, kur vīna patēriņš nesenajā 
pagātnē ir ievērojami pieaudzis. 3.a un 
3.b grafikos  parādīts, ka no 2007. gada 
līdz 2012. gadam Ķīnas vīna patēriņš ir 
pieaudzis par 3,9 miljoniem hl un ES-27 
vīna eksports uz Ķīnu ir palielinājies 
par 2,2 miljoniem hl. Tas vedina domāt, 
ka ES-27 eksporta uz Ķīnu attīstību 
būtiski ietekmēja tādi ārēji faktori kā 
ekonomikas izaugsme un patērētāju 
pirktspējas pieaugums šajā valstī. Vīna 
patēriņa pieaugums ir vērojams arī bez 
veicināšanas.2.a grafiks un 2.b grafiksES-27 vīna eksports uz trešām valstīm 
un Amerikas Savienotajām Valstīm 
(miljardos EUR)ES-27 vīna eksports uz galvenajām tre -
šām valstīm (miljonos EUR)
0246810
2005. g. 2006. g. 2007. g. 2008. g. 2009. g. 2010. g. 2011. g. 2012. g.Miljardi EUR  
Trešās valstis
ASV02004006008001 000
2007. g.2008. g.2009. g.2010. g.2011. g.2012. g.Miljoni EUR
Šveice 
Kanāda
JapānaKrievija
Ķīna
Avots:  Eurostat, COMEXT  (Ārējās tirdzniecības statistikas) datubāze, 2013. gada 26. jūlija izraksts.
54 SEC(2011) 1371 galīgā 
redakcija.  
Nobeiguma ziņojums 
“Evaluation des mesures 
appliquées au secteur vinicole 
dans le cadre de la Politique 
Agricole Commune ” [“Vīna 
nozarei piemērojamo 
pasākumu vērtējums Kopējās 
lauksaimniecības politikas 
ietvaros”], 2012. gada 
oktobris ( http://ec.europa.eu/
agriculture ).
55 No 2009. gada līdz 
2012. gadam eksports no 
ES-27 uz Ķīnu ir pieaudzis par 
280 % (vērtības izteiksmē).
34 Apsvērumi
78 
Turklāt, lai gan absolūtā izteiksmē 
eksports ir pieaudzis, ES-27 eksportētie 
vīni ir zaudējuši tirgus daļas galvena -
jās trešās valstīs, kurām bija adresētas 
veicināšanas darbības (sk.  4. grafiku ). Tikai Šveicē un Japānā no ES-27 im -
portēto vīnu tirgus daļa bija palielinā -
jusies. Komisijai ir jāanalizē šis tirgus 
daļas zaudējums.3.a grafiks un 3.b grafiks 4. grafiksVīna patēriņš Ķīnā
ES-27 daļa (%) lielāko tirdzniecības partneru importā1 Prognoze.
Avots:  Statistiskais ziņojums par vīnkopības kultūru pasaulē, Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija ( OIV). ES-27 vīnu eksports, Eurostat 
COMEXT  datubāze, 2013. gada 17. septembra izraksts.
Avots:  ANO  COMTRADE  datubāze, 2013. gada 20. septembra izraksts.ES-27 vīna eksports uz Ķīnu
13 00014 00015 00016 00017 00018 000
2007. g.2008. g.2009. g.2010. g.2011. g.2012. g.11 000 hl
020406080100
ASV Ķīna Japāna Meksika Kanāda Krievija Šveice
2007. g. 2012. g.05001 0001 5002 0002 5003 000
2007. g. 2008. g. 2009. g. 2010. g. 2011. g. 2012. g.1 000 hl
35 Apsvērumi
79 
Saskaņā ar 103.p panta 2. punktu 
Regulā (EK) Nr. 1234/2007 pasākums 
neattiecas uz visiem vīniem. Tādi vīni 
kā galda vīni bez vīnogu šķirnes no -
rādes nav attiecināmi (sk. 35. punktu). 
Ja veicināšanas pasākums ir efektīvs, 
tad attiecināmo ES-27 vīnu eksportam 
uz trešām valstīm jābūt labākam nekā 
citiem vīniem.80 
Tomēr vērtības izteiksmē attiecināmo 
vīnu eksporta rezultāti nav izteikti 
labāki nekā citiem vīniem. Attiecināmo 
vīnu gada pieauguma likme 2012. gadā 
ir 14,8 % un sasniegtā eksporta vērtība 
ir 8059 miljoni EUR (t. i., 15,4 miljo -
ni hl), bet neattiecināmo vīnu (pārējo 
vīnu) pieauguma likme 2012. gadā ir 
14,5 % 56 un sasniegtā eksporta vērtība 
ir 806 miljoni EUR (t. i., 7,1 miljoni hl) 
(sk.  5. grafiku ). Šis salīdzinājums, kurā 
attiecināmo vīnu līdzīgais eksporta 
pieaugums ir pretstatīts neattiecināmo 
vīnu eksporta pieaugumam veicināša -
nas pasākuma ietvaros, norāda uz to, 
ka eksporta tendences spēcīgi ietekmē 
citi faktori.5. grafiksES vīnu eksporta pieaugums uz trešām  
valstīm (vērtības izteiksmē) (2010. g. = 100)
Avots:  Eurostat  COMEXT  datubāze, 2013. gada 25. jūlija izraksts.100105110115120125130135
2010. g. 2011. g. 2012. g.
Attiecināmie vīni (ACVN, AĢIN,
vienas šķirnes vīnogu vīni)
citi vīni56 Vidējā gada pieauguma likme 
vērtības izteiksmē ES-27 
eksportam uz trešām valstīm 
2010.–2012. gadā, COMEXT  
datubāze.
36
 Secinājumi  
un ieteikumi
81 
Vīna TKO reformas ietvaros dalībvalstis 
var izmantot ES budžetu, lai finansētu 
ieguldījumu un veicināšanas projektus, 
kuru mērķis ir palielināt ES vīna ražotā -
ju konkurētspēju.
82 
Revīzijā meklēja atbildi uz jautājumu: 
“Vai ES ieguldījumu un veicināšanas 
atbalsts vīna nozarē ir labi pārvaldīts 
un vai ir pierādīti tā rezultāti ES vīnu 
konkurētspējas jomā?” Palāta secina, 
ka ieguldījumu un veicināšanas atbal -
sta pārvaldību vīna nozarē pirmajos 
gados, ko aptver revīzija, negatīvi 
ietekmēja plānošanas un īstenošanas 
nepilnības, kas aprakstītas šajā ziņoju -
mā, un ietekme uz ES vīnu konkurēt -
spēju ne vienmēr bija pierādīta.
83 
Revīzijā konstatēja, ka ieguldījumu 
pasākums nav pienācīgi izplānots, jo 
vispirms nav pierādītas vajadzības pēc 
papildu ieguldījumu pasākuma tieši 
vīna nozarei, jo tas jau eksistē lauku 
attīstības politikā. Ierosināto papildu 
vajadzību pastāvēšana vīnu nozarē nav 
pamatota ne ar izpēti, ne ar analīzi.84 
Šis papildu ieguldījumu pasākums ir 
sarežģījumu avots un rada adminis -
tratīvus šķēršļus, piemēram, mākslīgu 
nošķīrumu, kas jāizveido starp abiem 
ieguldījumu atbalsta veidiem. Dažās 
dalībvalstīs tādēļ īstenošana aizka -
vējās vai arī attiecināmo ieguldījumu 
tvērums bija pārlieku ierobežots 
(sk. 18.–25. punktu).
1. ieteikums
Lai racionalizētu atbalsta shēmu, 
Komisijai jāuzrauga līdzekļu absorbcija, 
jāanalizē vajadzība pēc šāda pasākuma 
un jāizvērtē, vai vīna nozarei salīdzi -
nājumā ar citām lauksaimniecības 
nozarēm ir vajadzīgs papildu ieguldīju -
mu atbalsts.
85 
Ieguldījumu pasākums vīna TKO kon -
tekstā nebija īstenots, pienācīgi ievē -
rojot saimnieciskuma principu. Lielākā 
daļa revidēto dalībvalstu nenodroši -
nāja to, ka atbalstu piešķir tikai dzīvot -
spējīgiem projektiem (26.–29. pants). 
Pastāv pārtēriņa risks, jo projektu 
izmaksu pamatotība netiek regulāri 
novērtēta pirms atbalsta piešķiršanas 
(30.–34. pants).
37 Secinājumi un ieteikumi 
2. ieteikums
Dalībvalstīm jāmazina apdraudējums 
saimnieciskuma principam, regulāri 
vērtējot projektu izmaksu pamatotī -
bu. Šā izvērtējuma rezultātiem jābūt 
pienācīgi dokumentētiem. Ja iespē -
jams, ir jāizstrādā salīdzinošie rādītāji 
kopējām izmaksu pozīcijām, lai atvieg -
lotu izmaksu novērtējumu projektu 
priekšlikumos.
Dalībvalstīm jāveic projektu dzīvotspē -
jas pārbaudes, lai novērtētu, cik labs ir 
pieteikuma iesniedzēja finansiālais stā -
voklis, un šāda analīze ir jādokumentē.
Komisijai jānodrošina, ka dalībvalstis 
ievieš efektīvas sistēmas, lai pārbau -
dītu izmaksu pamatotību un projektu 
finansiālās dzīvotspējas izredzes.
86 
Revidenti konstatēja, ka veicināšanas 
pasākums nav pienācīgi izplānots un 
lietderīgi īstenots. Tā vietā, lai iegūtu 
jaunus tirgus vai atgūtu vecos, veici -
nāšanas darbības bieži vien izmantoja 
tirgu konsolidēšanai. Vīna ražotājam, 
kas plāno saglabāt savu tirgus daļu, 
tirgus konsolidēšana ir pastāvīga 
vajadzība. Rodas jautājums, vai šādām 
veicināšanas darbībām ir paliekošas 
sekas arī tad, ja nepamatoti paļaujas uz 
to, ka ES atbalsts turpināsies. Turklāt 
atbalsts stabila komerciāla zīmola 
reklāmai neatbilst pasākuma sākotnē -
jam mērķim, kas paredz atbalstīt vīna 
tirgu, nevis jau nostiprinājušos zīmolus 
(37.–42. punkts).3. ieteikums
a) Ar piemērojamo regulu jānosaka, 
ka atsevišķi saņēmēji nedrīkst katra 
plānošanas perioda veicināšanas 
programmu iesniegt vienās un 
tajās pašās valstīs.
b) Komisijai arī jāierobežo pasākuma 
tvērums attiecībā uz kādas konkrē -
tas markas reklāmu, lai nepieļautu, 
ka ar ES finansējumu aizstāj saņē -
mēja pamatdarbības izdevumus, 
un vairāk jāakcentē mazo un vidējo 
uzņēmumu iesaistīšanās veicināša -
nas pasākumā.
87 
Veicināšanas darbībām pieejamais 
budžets bija lielāks nekā pieprasījums, 
un tādēļ dalībvalstis neveica pietieka -
mi stingru atlasi, īstenojot pasākumu. 
It īpaši, tās regulāri nepārbaudīja, vai 
pieteikumu iesniedzējiem ir pierādā -
ma vajadzība pēc atbalsta no publiskā 
sektora līdzekļiem. Turklāt, neraugoties 
uz to, ka bija iecerēts atbalstīt mazos 
un vidējos uzņēmumus, tika finansēti 
arī lielie uzņēmumi. Rezultātā revi -
denti konstatēja nepārprotamus liekā 
atbalsta gadījumus, kad veicināšanas 
atbalsts sedza parastas pamatdarbību 
izmaksas, kuras saņēmējam būtu radu -
šās parastā darbību gaitā bez ES atbal -
sta (43.–51. punkts).
38 Secinājumi un ieteikumi 
4. ieteikums
Nolūkā pēc iespējas samazināt liekā 
atbalsta risku, Komisijai jānodrošina, lai 
dalībvalstis savās atlases procedūrās 
prasītu no saņēmējiem skaidri pierādīt, 
ka tiem ir vajadzīgs ES atbalsts, un lai 
parastas darbības izmaksas no ES bu -
džeta netiktu finansētas.
88 
Veicināšanas darbību izmaksas, 
pieskaitāmās izmaksas un īstenotāj -
struktūru izmaksas nebija pietiekami 
pamatotas: apliecinošo dokumentu 
bija maz vai arī tie bija nepilnīgi. Ja 
nenotiek pārbaudes uz vietas, nepil -
nīgi apliecinošie dokumenti neļauj 
dalībvalstīm veikt efektīvas dokumen -
tu pārbaudes, lai nodrošinātu to, ka 
veicināšanas darbības notiek un ka tās 
ir attiecināmas. Turklāt dalībvalstis ne -
bija pienācīgi samazinājušas risku, ka 
viena un tā pati veicināšanas darbība 
saņem nelikumīgu dubultu finansēju -
mu (52.–64. punkts).
5. ieteikums
a) Komisijai jānodrošina, lai papildu 
izmaksas – tādas kā īstenotājstruk -
tūru izmaksas un pieskaitāmās 
izmaksas – ir pienācīgi pamatotas 
un lai tās nepārsniedz maksimā -
lo procentuālo daļu no kopējām 
izmaksām.
b) Dalībvalstīm ir jānodrošina pietie -
kama revīzijas taka, kas saista katru 
veicināšanas atbalsta gadījumu ar 
konkrētām un pienācīgi dokumen -
tētām darbībām. Tām arī regulāri 
jāpārbauda, vai citi ES un valsts 
finansēšanas avoti nesniedz neliku -
mīgu dubultu finansējumu vienai 
un tai pašai veicināšanas darbībai.89 
Turklāt nav pierādīti pasākumu re -
zultāti attiecībā uz ES vīnu konkurēt -
spējas stiprināšanu. Informācija par 
pasākumu ieguldījumu, tiešo rezultātu 
un finansiālās īstenošanas uzraudzī -
bu un vērtēšanu ir pienācīga. Tomēr 
Komisijas un dalībvalstu sagatavotā 
informācija nav pietiekama, lai parā -
dītu tiešos rezultātus, kas saistāmi ar 
pasākumiem. Attiecībā uz ieguldīju -
mu pasākumu, kur vīna TKO atbalsts 
kombinējas ar lauku attīstības iegul -
dījumiem, nav iespējams atsevišķi 
izdalīt vīna tirgus kopējās organizācijas 
rezultātus. Attiecībā uz veicināšanas 
pasākumu izmantotie rezultātu rādītāji 
ietver daudzus mainīgos, kas ir ār -
pus veicināšanas darbību ietekmes 
(65.–80. punkts).
6. ieteikums
Komisijai jāprasa, lai dalībvalstis 
pamatīgāk novērtē veicināšanas 
projektu rezultātus. Konkrēti, veici -
nāšanas pasākumu rezultāti jāizvērtē 
drīzāk saņēmēju līmenī nekā attiecībā 
pret visu ES vīna nozari. Lai novērtētu 
un apkopotu veicināšanas darbību 
rezultātus, dalībvalstīm labāk jāizman -
to ziņojumi, ko veicināšanas darbību 
beigās sagatavo saņēmēji.
39 Secinājumi un ieteikumi 
90 
Visbeidzot, pieejamo līdzekļu budžetu, 
ko dalībvalstis atvēlējušas veicināšanas 
pasākumam, 2014.–2018. gada plāno -
šanas periodā ir paredzēts palielināt 
vairāk nekā divas reizes, salīdzinot 
ar iepriekšējā plānošanas periodā 
izlietotajiem līdzekļiem57. Ņemot vērā 
grūtības, kas dalībvalstīm radās jau ar 
pašreizējā budžeta izlietojumu vei -
cināšanas darbībām, pastāv risks, ka 
2014.–2018. gada budžets ir pārāk liels, 
un tas apdraud pareizas finanšu pār -
valdības principus (43. un 47. punkts).7. ieteikums
Pēc tam, kad pagājis pietiekami ilgs 
laiks, Komisijai jāizanalizē, kā bu -
džets, kas 2014.–2018. gada periodam 
piešķirts valsts atbalsta programmām, 
atbilst ES vīna nozares vajadzībām un 
dalībvalstu absorbcijas spējai. Pama -
tojoties uz šo analīzi, Komisijai vaja -
dzības gadījumā jāpielāgo budžets, lai 
nodrošinātu, ka tas stimulē dalībvalstis 
efektīvāk piemērot šos pasākumus.57 Veicināšanas pasākumam 
2009.–2013. gada periodā 
izlietoja 522 miljonus EUR. 
2014.–2018. gada plānošanas 
periodā dalībvalstis 
piešķīra 1156 miljonus EUR 
veicināšanas pasākumam 
(ES-27). Tas nozīmē 
palielinājumu par 121 % 
salīdzinājumā ar iepriekšējā 
periodā izlietotajiem 
līdzekļiem.
Šo ziņojumu 2014. gada 9. aprīļa sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
I apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas locekle Rasa BUDBERGYTĖ .
Revīzijas palātas vārdā –
priekšsēdētājs 
Vítor  Manuel  da SILVA  CALDEIRA

40
 Pielikumi I pielikumsPiegāžu bilance ES-27 līmenī. Galvenie posteņi
1 000 hl
2005./06. g. 2006./07. g. 2007./08. g. 2008./09. g. 2009./10. g. 2010./11. g. 2011./12. g.
Izmantojamā produkcija 171 015 174 483 159 416 160 154 160 208 153 121 156 845
Galīgie krājumi 173 359 167 578 168 314 170 776 167 441 162 444 159 304
Bruto patēriņš cilvēku vajadzībām 138 255 134 541 130 354 127 086 127 417 121 290 127 886
Destilācijas kopā130 663 30 452 15 890 19 606 19 982 16 339 17 413
Vīna eksports uz trešām valstīm 15 547 19 633 17 763 15 829 18 802 21 968 23 352
Vīna imports no trešām valstīm 13 279 13 993 13 672 13 985 15 039 14 961 14 895
1 Krīzes destilācija, dzeramā alkohola un blakusproduktu destilācija un ar īpašiem nosaukumiem apzīmēto brendiju destilācija (piemēram, 
konjaks).
Avots:  Eurostat , vīna piegāžu bilance, 2013. gada 25. septembra datu izraksts.
41 Pielikumi
Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 Xb pielikums
Xb pielikums  
Budžets atbalsta programmām  
(atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.n panta 1. punktam)
(tūkstošos EUR)
Budžeta gads 2009. g. 2010. g. 2011. g. 2012. g. 2013. g. sākot no 2014. g.
BG 15 608 21 234 22 022 27 077 26 742 26 762
CZ 2 979 4 076 4 217 5 217 5 151 5 155
DE 22 891 30 963 32 190 39 341 38 867 38 895
EL 14 286 19 167 19 840 24 237 23 945 23 963
ES 213 820 284 219 279 038 358 000 352 774 353 081
FR 171 909 226 814 224 055 284 299 280 311 280 545
IT1238 223 298 263 294 135 341 174 336 736 336 997
CY 2 749 3 704 3 801 4 689 4 643 4 646
LT 30 37 45 45 45 45
LU 344 467 485 595 587 588
HU 16 816 23 014 23 809 29 455 29 081 29 103
MT 232 318 329 407 401 402
AT 8 038 10 888 11 313 13 846 13 678 13 688
PT 37 802 51 627 53 457 65 989 65 160 65 208
RO 42 100 42 100 42 100 42 100 42 100 42 100
SI 3 522 3 770 3 937 5 119 5 041 5 045
SK 2 938 4 022 4 160 5 147 5 082 5 085
UK 0 61 67 124 120 120
1  Regulas (EK) Nr. 1782/2003 VIII pielikumā Itālijai noteiktais maksimālais apmērs 2008., 2009. un 2010. gadam ir samazināts par 
20 miljoniem EUR, un šīs summas ir iekļautas Itālijas budžeta summās 2009., 2010. un 2011. gadam, kā parādīts šajā tabulā.II pielikums
42
(1) Stratēģiskais motīvs: vīna nozares atbalsta program -
mas ir paredzētas nozares konkurētspējas palielinā -
šanai, bet lauku atbalsta programmas ir paredzētas 
lauku teritoriju ilgtspējīgas attīstības nodrošināša -
nai. Vīna nozares atbalsta prioritātes var nepārklāties 
ar tām, kas noteiktas lauku attīstības politikai. Vīna 
nozares atbalsta programma garantē šai nozarei 
tiešu piešķīrumu no Kopienas ieguldījumu budžeta.
(2) Finanšu motīvs: saskaņā ar vīna nozares atbalsta 
programmām dalībvalstīm nav jāveic finanšu, valsts 
vai reģionālas iemaksas.
Kopumā ir atzīts, ka produkta veicināšana ir svarīga, 
lai palielinātu pārdošanas apjomus un atvērtu jau -
nus tirgus, kaut arī šo ietekmi ir grūti izmērīt.
Komisija atzīst, ka atbalsta programmu īsteno -
šanā tika novērotas dažas izaugsmes problēmas, 
kā uzsvērts Palātas revīzijā, kas aptvēra pirmos 
trīs plānošanas perioda gadus (2009.–2013. gads). 
Tāpēc Komisija veica vairākus grozījumus Īsteno -
šanas regulā, kā arī sagatavoja pamatnostādnes, 
lai palīdzētu izskaidrot un precizēt procedūras, kas 
reglamentē programmu finansēto pasākumu atlasi, 
atbilstību, pārraudzību un kontroli. Komisija, pro -
tams, ir gatava veikt nepieciešamās izmaiņas tekstā, 
ņemot vērā saņemtās atsauksmes.Kopsavilkums
Kopīga atbilde uz I–VIII punktu
Komisija uzsver, ka vīna tirgus kopējās organizāci -
jas reforma, kuru Padome ieviesa 2008. gadā, jau ir 
sasniegusi vienu no saviem galvenajiem mērķiem, 
t. i., tirgus līdzsvara atjaunošanu; ir arī skaidrs, ka 
ir panākts ievērojams progress attiecībā uz otra 
mērķa – uzlabot vīna nozares konkurētspēju – 
sasniegšanu. Nekaitējot tirgum, ir pārtraukta 
lielapjoma destilēšana, kas tika finansēta no Eiro -
pas budžeta, un tieši reformas pasākumu rezultātā 
vērtības un apjoma ziņā ir palielinājies eksports uz 
trešām valstīm.
Turklāt Padome un Parlaments tikko ir apliecinājuši 
vīna nozares reformas derīgumu, saglabājot tās 
principus Regulā (ES) Nr. 1308/20131, ar ko izveido 
tirgu jauno kopējo organizāciju laikposmam no 
2014. līdz 2020. gadam, tādējādi parādot savu vēlmi 
dot laiku, lai pasākumu ietekme varētu maksimāli 
izpausties, vienlaikus paplašinot atbalsta prog -
rammu apakšpasākumus (jauns inovāciju pasākums, 
veicināšanas attiecināšana uz vietējam tirgum 
paredzētiem pasākumiem, pārstrukturēšanas attie -
cināšana uz pārstādīšanu augu veselības apsvērumu 
dēļ).
Vīna nozares atbalsta programmu ieguldījumi papil -
dina lauku attīstības atbalsta programmu ieguldī -
jumus. Likumdevējs ir apzināti paredzējis, ka abām 
programmām jādarbojas paralēli.
1 OV L 347, 20.12.2013.Komisijas  
atbildes
Komisijas atbildes 43
Attiecībā uz VII punktu par līdzekļu atvēlēšanu 
veicināšanas pasākumam Komisija nepiekrīt Palātas 
viedoklim, ka pastāv risks, ka dalībvalstis ir notei -
kušas pārāk lielu veicināšanas pasākuma budžetu. 
Padomes regulas finanšu pielikumā nav paredzēts 
īpašs budžets veicināšanas pasākumam. Dalībvalstis 
iesniedz savas atbalsta programmas kopā ar indika -
tīviem sadalījumiem, ko tās var mainīt divas reizes 
gadā atkarībā no norādītajām vajadzībām. Šobrīd ir 
vērts atcerēties, kādi mērķi bija Padomes 2008. gadā 
ieviestajai vīna nozares reformai: 1) atjaunot tirgus 
līdzsvaru (pilnīga izaršana 2009.–2011. gadā) un 
2) stiprināt konkurētspēju (izmantojot “strukturālus” 
pasākumus). Pirmais posms ir pabeigts, un izarša -
nas summas ekvivalents tika pārnests uz atbalsta 
programmām, kā paredzēts reformā, lai palielinātu 
summu šiem pasākumiem, kas pēc būtības ir “struk -
turālāki” nekā veicināšanas un ieguldījuma pasā -
kumi. Tādējādi tika paredzēts palielināt summas, ko 
dalībvalstis piešķīrušas pasākumiem. Kad 2013. gada 
decembrī tika ieviesta TKO reforma, Padome un 
Parlaments nevēlējās mainīt pieeju, kas bija pie -
ņemta vīna nozares reformas laikā (tostarp attiecībā 
uz budžeta piešķiršanu). Padome un Parlaments arī 
pastiprināja veicināšanas pasākumu, attiecinot to uz 
iekšējo tirgu saistībā ar pasākumiem, kas bija vērsti 
uz informāciju par atbildīgu vīna patēriņu un ACVN/
AĢIN sistēmām Savienībā.
Attiecībā uz VIII punktu par pasākumu rezultātiem 
jāpiebilst, ka vienmēr ir grūti nodalīt kādas kon -
krētas politikas sekas no faktoriem, kas ir ārpus šīs 
politikas. Taču, rūpīgi veidojot novērtēšanas meto -
diku, var izmērīt dažādu instrumentu/pasākumu 
sekas (piemēram, izmantojot statistikas datus). 
Komisija regulāri organizē politikas vispārējās ietek -
mes novērtējumu atbilstīgi Finanšu regulai (ik pēc 
6 gadiem).Attiecībā uz III punktu par abu shēmu ieguldī -
jumu nošķiršanu Komisija vēlas uzsvērt, ka tagad 
robežšķirtne ir ļoti skaidra un novērš finansējuma 
dublēšanas un smagnēja administratīvā sloga risku. 
Kavēšanās, kas tika novērota pasākumu īstenošanā 
programmas sākuma posmā, ir skaidrojama arī ar 
citiem iemesliem, piemēram, grūtībām saņemt 
banku garantijas krīzes dēļ.
Attiecībā uz IV punktu par ieguldījuma pasākumu 
saimnieciskuma principu Komisija uzsver, ka savās 
revīzijās tā pārliecinās, vai dalībvalstis ir novērtē -
jušas pasākuma izmaksu pamatotību. Atbilstīgi 
Regulas (EK) Nr. 1290/2005 noteikumiem revīzijās 
tiek pārbaudīts, vai dalībvalstis ir pieņēmušas visus 
nepieciešamos normatīvos un administratīvos aktus 
un veikušas citus pasākumus (administratīvos un 
uzraudzības), kas nepieciešami, lai nodrošinātu 
Savienības finanšu interešu pienācīgu aizsardzību. 
Šajā ziņā revīzijās tiek pārbaudīts arī, vai dalībvalstis 
ir ievērojušas pareizas finanšu pārvaldības prin -
cipus, kas cita starpā ietver izmaksu pamatotības 
novērtēšanu.
Attiecībā uz V punktu par tirgu konsolidēšanu Komi -
sija uzskata, ka viens no mērķiem, lai veicinātu vīna 
noietu trešās valstīs, ir paplašināt vīna tirgus noietu. 
To var panākt, veicot pasākumus gan iedibinātos 
tirgos, gan jaunos tirgos, gan tajos, kur ir zaudētas 
iepriekšējās pozīcijas. Ja pozīcijas tiek iegūtas jau -
nos tirgos, tās ir jākonsolidē. Kopienas tiesību akti 
to neaizliedz2; turklāt, lai gan priekšroka tiek dota 
MVU, arī lielie uzņēmumi var gūt labumu no palīdzī -
bas, jo tas ir priekšrokas, nevis atbilstības jautājums.
2 Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.p panta 1. punkts paredz, ka 
atbalsts “attiecas uz Kopienas vīnu informācijas vai noieta 
veicināšanas pasākumiem trešās valstīs, līdz ar to uzlabojot to 
konkurētspēju minētajās valstīs”.
Komisijas atbildes 44
Savās ieguldījumu pasākuma revīzijās Komi -
sija pārliecinās, vai dalībvalstis ir novērtējušas 
pasākuma izmaksu pamatotību. Atbilstīgi Regulai 
(EK) Nr. 1290/2005 revīzijās tiek pārbaudīts, vai 
dalībval  stis ir pieņēmušas visus nepieciešamos 
normatīvos un administratīvos aktus un veikušas 
citus pasākumus (administratīvos un uzraudzī -
bas), kas nepieciešami, lai nodrošinātu Savienības 
finanšu interešu pienācīgu aizsardzību. Šajā ziņā 
revīzijās tiek arī pārbaudīts, vai dalībvalstis ir 
ievērojušas pareizas finanšu pārvaldības princi -
pus, kas cita starpā ietver izmaksu pamatotības 
novērtējumu.
Vispārīgais jautājums par ieguldījumu projektu 
atlasi, īpaši attiecībā uz pārliecināšanos par 
izmaksu pamatotību un projektu dzīvotspēju 
(ex ante ), tiks skatīts TKO vadības komitejas 
sanāksmēs.
Attiecībā uz veicināšanas pasākumu
a)  Komisija uzskata, ka atkarībā no apstākļiem 
saņēmējiem var būt piekļuve pasākumam otrajā 
plānošanas periodā, piemēram, lai konsolidētu 
savu tirgus pozīciju tajā pašā trešā valstī. Lai gan 
pasākuma mērķis ir uzlabot ACVN/AĢIN vīnu un 
vienas šķirnes vīnogu vīna konkurētspēju un šis 
mērķis ir jāsasniedz, regulējums neaizliedz norā -
dīt konkrētus zīmolus. Saņēmējiem, kas sedz 50 % 
no projekta izmaksām, var būt svarīgi spēt pie -
saistīt uzmanību savam zīmolam, lai mērķa tirgi 
to atpazītu, un tādējādi palielināt tās pārdošanas 
apjomu. Turklāt Regulas (EK) Nr. 555/2008 grozī -
jumi un pamatnostādņu pieņemšana 2013. gadā 
paredz skaidrāku priekšroku MVU.
b)  Padomes Regula ļauj piešķirt atbalstu, ja veiktie 
pasākumi atbilst spēkā esošajam regulējumam. 
Regulā un pamatnostādnēs, kas minētas a) apakš -
punktā; noteiktā atlases procedūra cita starpā 
paredz novērtēt pasākumu paredzamo ietekmi 
uz pieprasījuma palielināšanu.
Komisija pārrunās ar dalībvalstīm pamatnostādņu 
pielāgošanu, lai ES finansētus veicināšanas pro -
jektus papildinātu esošās darbības un lai tādējādi 
izvairītos no nevajadzīgā atbalsta riska.IX punkts
Attiecībā uz ieguldījumu pasākumu
a)  Nesen, 2013. gada decembrī, Padome un Par -
laments ir apliecinājuši vīna nozares reformas 
derīgumu, saglabājot savus pamatnostādņu 
principus Regulā (ES) Nr. 1308/2013 par tirgu 
jauno kopējo organizāciju laikposmam no 2014. 
līdz 2020. gadam. Tādējādi abas institūcijas ir 
parādījušas savu vēlmi dot laiku, lai vīna nozares 
reformas instrumentu ietekme varētu pilnībā 
izpausties, vienlaikus paplašinot atbalsta prog -
rammu apakšpasākumu klāstu (jauns inovāciju 
pasākums, veicināšanas pasākuma attiecināšana 
uz darbībām, kas paredzētas vietējam tirgum, 
pārstrukturēšanas attiecināšana uz pārstādīšanu 
augu veselības apsvērumu dēļ).
Ciktāl tas attiecas uz līdzekļu apgūšanu, Komisija 
katru mēnesi veic to summu uzraudzību, ko saņē -
muši saņēmēji.
Atbilstīgi Horizontālās regulas Nr. 1306/2013 
110. pantam Komisija nodrošina, ka visu KLP 
instrumentu kopējo ietekmi nosaka un izvērtē 
saistībā ar KLP kopīgajiem mērķiem. Tas ietver 
KLP instrumentu saskaņotības izvērtējumu līdz 
2018. gadam (pirmie rezultāti). Šajā kontekstā 
2018. gadā Komisija pārbaudīs, kā ietvert novēr -
tējumu par pievienoto vērtību, ko rada ieguldī -
jumu atbalsts gan vīna nozares KLP , gan lauku 
attīstības ietvaros. Jāņem vērā, ka informāciju par 
politikas ietekmi var iegūt tikai pēc tam, kad ir 
pagājis pietiekami ilgs laiks.
b)  Komisija uzskata, ka šī ieteikumu daļa ir adresēta 
dalībvalstīm.
Kopienas tiesību akti paredz dalībvalstīm tiesisko 
regulējumu, lai nodrošinātu projektu nepār -
trauktību ex post  (Regulas (EK) Nr. 1234/2007 
103.u panta 5. punkts).
Komisijas atbildes 45
Trešā izmaksu un ieguvumu analīze dalībvalstīm 
jāiesniedz līdz 2017. gada 1. janvārim.
Komisija vēlētos uzsvērt, ka informācija par 
pasākumu īstenošanu (uzraudzības informācija) 
jānodala no informācijas par šo pasākumu rezul -
tātiem un ietekmi (novērtēšanas informācija). 
Novērtēšanas datus var iegūt tikai pēc tam, kad ir 
pagājis zināms laiks.
f)  Atbilstīgi Horizontālās regulas Nr. 1306/2013 
110. pantam Komisija nodrošina, ka visu KLP 
instrumentu kopējo ietekmi nosaka un izvērtē 
saistībā ar KLP kopīgajiem mērķiem. Tas ietver 
KLP instrumentu lietderības novērtēšanu līdz 
2018. gadam (pirmie rezultāti). Šajā kontekstā 
Komisija 2018. gadā pārbaudīs, kā ietvert novēr -
tējumu par to, kā tiek izmantots vīna nozares 
atbalsta shēmai piešķirtais budžets un kāda ir tā 
ietekme. Jāņem vērā, ka informāciju par politikas 
ietekmi var iegūt tikai pēc tam, kad ir pagājis 
pietiekami ilgs laiks.
Ievads
11
Finanšu regula nosaka, ka dalībvalstīm un komisijai 
jāpilda savi attiecīgie kontroles un revīzijas pie -
nākumi un jāuzņemas no tiem izrietošā atbildība. 
Īpaši, pildot īstenošanas uzdevumus, piemēram, 
īstenojot veicināšanas un ieguldījumu pasākumus, 
dalībvalstīm jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai 
aizsargātu Savienības finanšu intereses.c)  Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir ņemts vērā 
attiecībā uz plānošanas periodu no 2014. līdz 
2018. gadam.
Šis jautājums ir reglamentēts Padomes Regulas 
(ES) Nr. 1308/2013 53. panta b) apakšpunktā, 
Komisijas 2013. gada 31. jūlija Īstenošanas 
regulā (ES) Nr. 752/2013, kas papildina Komi -
sijas Regulu (EK) Nr. 555/2008 ar 5.a pantu, un 
pamatnostādnēs.
d)  Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.
e)  Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir ņemts vērā 
attiecībā uz plānošanas periodu no 2014. līdz 
2018. gadam.
Attiecībā uz jauno plānošanas periodu Komisija 
savās pamatnostādnēs ir ieteikusi rādītāju pie -
mērus, ko dalībvalstis var piedāvāt saņēmējiem, 
lai novērtētu veicināšanas pasākumu rezultātus 
atkarībā no veiktajiem pasākumiem.
Analizējot 2014.–2018. gada programmu projek -
tus, Komisija pieprasīja dalībvalstīm nodrošināt 
atbilstošus rādītājus katram pasākumam. Atbal -
sta programmas tagad ietver sadaļu, kas sniedz 
skaidrāku informāciju par uzraudzībai un novēr -
tēšanai izmantotajiem kritērijiem un kvantitatīva -
jiem rādītājiem. Dalībvalstis tika aicinātas parādīt 
saikni starp mērķiem, ko tās noteikušas katram 
pasākumam, un rādītājiem, ko izmanto, lai izmē -
rītu progresu šo mērķu sasniegšanā.
2014. gada 1. martā dalībvalstīm jāiesniedz 
atbalsta programmu otrā izmaksu un ieguvumu 
analīze3. Tajā jāietver atbilstoša informācija, lai 
analizētu pirmā plānošanas perioda (2009.–
2013. gads) programmas.
3 Pirmā izmaksu un ieguvumu analīze kļuva pieejama 
2011. gada 1. martā, tāpēc tā aptvēra tikai pirmos divus 
programmu īstenošanas gadus.
Komisijas atbildes 46
19
Summas patiešām tika novirzītas lauku attīstībai un 
tika piešķirtas programmām vīna ražošanas reģio -
nos. Taču šīs summas netika piešķirtas tieši vīna 
nozarei.
20
Rumānija ieviesa ieguldījumu pasākumu, sākot ar 
jauno plānošanas periodu (2014.–2018. gads).
21
Ņemot vērā nozares konkurētspējas problēmas, 
ko parāda lielapjoma destilēšana, kas norisinājās 
jaunās tūkstošgades sākumā, un ņemot vērā tirgus 
pasākumu pakāpenisku pārtraukšanu, Komisija 
iespēju piešķirt atbalstu ieguldījumiem uzskatīja par 
pozitīvu norisi nozarē.
Sk. arī atbildes uz 18. un 19. punktu.
22
Nozīmīgās dalībvalstīs nebija vērojama īstenošanas 
ierobežošana vai kavēšanās. Ņemot vērā abu atbal -
sta programmu pārklāšanās risku, Komisija uzska -
tīja, ka ir būtiski noteikt nošķīrumu, lai nodrošinātu 
pareizu budžeta pārvaldību un mazinātu Palātas 
vairākkārt paustās bažas.
Vadības komiteja noteica trīs veidu norobežojumus, 
kas tika piemēroti programmām: 1) norobežojums 
pēc darbības; šis norobežojums ieguva prak -
tisku piemērojumu, kad tika grozīts Regulas (EK) 
Nr. 555/2008 20. panta 2. un 3. punkts; 2) norobežo -
jums pēc finanšu saistību datuma; un 3) pasākuma 
izslēgšana vai konkrētas programmas pasākuma 
darbību daļēja izslēgšana.Apsvērumi
18
2013. gada decembrī Padome un Parlaments aplieci -
nāja vīna nozares reformas derīgumu, saglabājot 
savus principus Regulā (ES) Nr. 1308/20134 par tirgu 
jauno kopējo organizāciju, tādējādi parādot savu 
vēlmi dot laiku, lai maksimāli varētu izpausties vīna 
nozares reformas pasākumu ietekme, kas nozīmēja 
turpināt ieguldījumus saskaņā ar abām atbalsta 
shēmām.
Vīna nozares atbalsta programmu ieguldījumi 
papildina lauku attīstības programmu ieguldījumus. 
Likumdevējs ir apzināti izvēlējies, ka abām šīm prog -
rammām jādarbojas paralēli:
(1) Stratēģiskais motīvs: vīna nozares atbalsta program -
mas ir paredzētas nozares konkurētspējas palielinā -
šanai, bet lauku attīstības programmas ir paredzētas 
lauku teritoriju ilgtspējīgas attīstības nodrošināša -
nai. Vīna nozares atbalsta prioritātes var nepārklāties 
ar lauku attīstības politikai noteiktajām prioritātēm. 
Vīna nozares atbalsta programma garantē šai no -
zarei tiešu piešķīrumu no Kopienas ieguldījumu 
budžeta.
(2) Finanšu motīvs: saskaņā ar vīna nozares atbalsta 
programmām dalībvalstīm nav jāveic finanšu, valsts 
vai reģionālas iemaksas.
1. izcēlums
Sk. atbildi uz 18. punktu.
4 OV L 347, 20.12.2013.
Komisijas atbildes 47
Kopīga Komisijas atbilde uz 26. un 
27 . punktu
Padome un Parlaments, tāpat kā Komisija, ir notei -
kuši regulējumu attiecībā uz darbības ilgtspējas ex 
post  kontroli. Regulas (EK) Nr. 1234/2003 103.u panta 
5. punkts paredz, ka Regulas (EK) Nr. 1698/2005 
(lauku attīstība) 72. pants piemērojams mutatis 
mutandis  ieguldījumu atbalstam valsts atbalsta 
programmās (vīnam)5. Līdzīgs regulējums ir noteikts 
Regulas (ES) Nr. 1308/2013 50. panta 5. punktā, 
atsaucoties uz Regulas (ES) Nr. 1303/2013 71. pantu, 
kas aizstāj Regulas (EK) Nr. 1698/2005 72. pantu.
Vispārīgais jautājums par ieguldījumu projektu 
atlasi, īpaši attiecībā uz pārliecināšanos par izmaksu 
pamatotību un projektu dzīvotspēju ( ex ante ), tiks 
risināts TKO vadības komitejas sanāksmēs.
28
Princips izskatīt pieteikumus rindas kārtībā obligāti 
nenozīmē to, ka netiek veikta projektu dzīvotspē -
jas uzraudzības kontrole. Austrijas un Francijas 
atlases procedūras neliedz veikt galīgi apstiprināto 
projektu apstiprinājumpārbaudi un dzīvotspējas 
atzīšanas pārbaudi.
Ja šis jautājums nav īpaši reglamentēts Regulā 
(EK) Nr. 555/2008, ir piemērojami pareizas finanšu 
pārvaldības noteikumi (sk. arī Regulas (EK) 
Nr. 1290/2005 9. pantu).
Sk. atbildes uz 26. un 27. punktu.
5 Regulas (EK) Nr. 1698/2005 72. pants paredz, ka visiem 
finansētajiem projektiem jābūt ilgstošiem, t. i., dalībvalstij 
jānodrošina, ka piecus gadus pēc vadošās iestādes lēmuma 
piešķirt finansējumu darbība netiek būtiski pārveidota, tostarp 
netiek pārtraukta.Šie nošķīrumi sākotnēji nebija paredzēti īstenošanas 
regulā, un to noteikšana nozīmēja programmu pie -
lāgošanu abām atbalsta shēmām. Tiklīdz skaidri tika 
noteikti nošķīrumi, valstu administrāciju administra -
tīvās papildu izmaksas saruka.
23
Nošķīrumu ir grūtāk noteikt dalībvalstīs ar izteiktu 
reģionālo iedalījumu, piemēram, Spānijā un Itālijā.
Vīns tiek ražots visos Itālijas reģionos, un vīna 
nozare ir saimnieciskā, vides un sociālā ziņā sva -
rīga nozare. Katram reģionam ir savas īpatnības, 
un dažos reģionos bija grūti noteikt nošķīrumu. 
Taču tagad attiecīgajos reģionos ir noteikts deta -
lizēts nošķīrums. Šo pasākumu uzskata par vienu 
no vissvarīgākajiem konkurētspējas uzlabošanai, 
īpaši tāpēc, ka vairs nepastāv intervences pasā -
kumi. 2013. gadā šā pasākuma izdevumiem vaja -
dzētu būt 55 miljoniem EUR (17 % no šā pasākuma 
2013. gada budžeta).
Taču kavēšanos, kas bija novērojama pirmajos 
plānošanas perioda gados, var būt izraisījuši arī citi 
iemesli: grūtības saņemt banku garantijas finanšu 
krīzes dēļ vai kavēšanās ar šā pasākuma tiesiskā 
regulējuma īstenošanu valsts vai reģionālā līmenī.
Sk. atbildes uz 22. punktu.
24
Sk. atbildes uz 22. un 23. punktu.
Komisijas atbildes 48
33
Sk. atbildes uz 26. un 32. punktu.
34
Sk. atbildes uz 30. un 31. punktu.
37
Komisija uzskata, ka Padomes Regula ļauj piešķirt 
atbalstu šāda veida saņēmējiem, ja veiktie pasākumi 
atbilst Regulas nosacījumiem.
Jāuzsver arī, ka šis pasākums ir ļāvis palīdzēt dau -
dzām firmām, tostarp nozares asociācijām un 
vīnogu audzētāju kooperatīviem, kas apvieno dau -
dzus vīnogu audzētājus un vīna ražotājus.
Regulas (EK) Nr. 555/2008 grozījumi un pamatnos -
tādņu pieņemšana 2013. gadā ļauj uzlabot izmaksu 
attiecināmību, projektu atlases kvalitāti un veikto 
pasākumi īstenošanu, kontroli, uzraudzību un 
novērtējumu. Atlases procedūra paredz, piemēram, 
novērtēt pasākumu iespējamo ietekmi uz attiecīgo 
produktu pieprasījuma pieaugumu (Regulas (EK) 
Nr. 555/2008 5. panta 2. punkta c) apakšpunkts).29
Sk. atbildes uz 26.–28. punktu.
2. izcēlums
Sk. atbildes uz 26.–28. punktu.
Kopīga atbilde uz 30.–31. punktu
Dalībvalstis bieži izmanto standarta cenrāžus, kas 
atbilst konkrētu darbību tirgus cenai (piemēram, 
celtniecībā). Tā kā saņēmējs iegulda finanšu līdzek -
ļus projektā, arī viņš ir ieinteresēts saņemt zemāku 
cenu.
Savās ieguldījumu pasākuma revīzijās Komisija 
pārliecinās, vai dalībvalstis ir novērtējušas attie -
cīgo izmaksu pamatotību. Atbilstīgi Regulas (EK) 
Nr. 1290/2005 noteikumiem revīzijās pārbauda, vai 
dalībvalstis ir pieņēmušas visus nepieciešamos nor -
matīvos un administratīvos aktus un veikušas citus 
pasākumus (pārvaldības un kontroles), kas nepie -
ciešami, lai nodrošinātu Savienības finanšu interešu 
efektīvu aizsardzību. Šajā ziņā revīzijas arī palīdz 
pārliecināties, vai dalībvalstis ir ievērojušas pareizas 
finanšu pārvaldības principus, kas cita starpā ietver 
attiecīgo izmaksu pamatotības novērtējumu.
32
Pamatnostādnēs koka mucu pirkums ir uzskatīts par 
attiecināmu darbību.
Komisija vēlas uzsvērt, ka daudzos gadījumos ozol -
koka mucas tiek izmantotas ilgāk par trim gadiem 
un dažreiz pat līdz desmit gadiem.
Vienkārša mucu aizstāšana nav attiecināma darbība 
(Regulas (EK) Nr. 555/2008 17. pants). Patiešām, ir 
svarīgi nodalīt mucu pirkuma attiecināmību no 
mucu aizstāšanas attiecināmības. Mucas pirkums ir 
attiecināma darbība (ja muca tiek izmantota ilgāk 
par pieciem gadiem); mucu aizstāšana nav attieci -
nāma darbība.
Komisijas atbildes 49
38
Komisija nepiekrīt Palātas viedoklim.
Veicināšanas pasākuma trešās valstīs mērķi ietver 
vīna noieta palielināšanu ne tikai konsolidētos tir -
gos, bet arī jaunos tirgos vai tādos, kurās ir zaudētas 
pozīcijas. Ja tiek atvērti jauni tirgi, tie konsolidējami, 
daļēji izmantojot tirgus daļas palielināšanu. Kopie -
nas regulējums to neaizliedz6. Turklāt, lai gan priekš -
roka tiek dota maziem un vidējiem uzņēmumiem, 
arī lieli uzņēmumi var gūt labumu no atbalsta. 
Lielas firmas ir avangards7 visu Eiropas vīnu veicinā -
šanā trešās valstīs, kur mazākām firmām ir grūtāk 
uzņemties veicināšanas iniciatīvu. Piemēram, Itālijā 
lieli uzņēmumi veic pasākumus, radot pastiprinošu 
efektu ar pagaidu kopuzņēmumu palīdzību.
Regulas (EK) Nr. 555/2008 5. panta c) apakšpun -
kta grozījumiem un pamatnostādņu pieņemšanai 
2013. gadā vajadzētu ļaut uzlabot atlases kvalitāti 
un īpaši dot izteiktāku priekšroku MVU, jauniem 
saņēmējiem un saņēmējiem, kuru mērķis ir jauna 
trešā valsts8.
Sk. arī atbildi uz 37. punktu.
6 Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.p panta 1. punkts paredz, ka 
atbalsts tiek piešķirts informācijas vai veicināšanas pasākumiem 
trešās valstīs par labu Kopienas vīniem, lai uzlabotu to 
konkurētspēju attiecīgajās valstīs.
7 Attiecībā uz lielu firmu pašfinansēšanas spēju jāpatur prātā, ka 
veicināšanas centieni nav tradicionāli centieni ieguldīt produktā, 
kas atbilst rūpīgi izmērītai vajadzībai. Drīzāk veicināšanas 
kampaņu plašākā ietekme dod labumu uzņēmumiem, kas 
nav ieguldījumu veikušie uzņēmumi (uzņēmumiem, kas ražo 
produktus tajā pašā diapazonā un ar tādu pašu ģeogrāfisko 
izcelsmi). Tādējādi lielāko firmu finanšu centieni veicināt savus 
produktus dod labumu visiem, kas darbojas šajā nozarē.
8 Pamatnostādnēs īpaši ieteikts pārbaudīt projektus, izmantojot 
atlases kritēriju sistēmu, piešķirot punktus par katru atlases 
kritēriju un atlasot projektus, balstoties uz katra projekta 
novērtējumu pēc būtības. Tādējādi dalībvalstīm vajadzētu 
izvēlēties projektus, kam ir vislabākā kvalitātes/cenas attiecība, 
un vajadzētu dot priekšroku MVU, jauniem saņēmējiem un 
saņēmējiem, kas atklāj jaunu tirgu.3. izcēlums.
Sk. arī atbildi uz 37. punktu.
Subsidētās veicināšanas darbības 
šampanietim
Komisija uzskata – pat ja šampanietim ir laba 
reputācija ES un vairākās trešās valstīs, tam ir arī 
daudz konkurentu, kas kaut arī vēl nav ieguvuši 
tādu pašu statusu, tomēr palielina savu tirgus daļu, 
īpaši atsevišķos stratēģiski nozīmīgos tirgos. Turklāt 
vairākos gadījumos ekonomikas krīzes sekas var būt 
tādas, ka šampanieša vietā tiek patērēts cita veida 
dzirkstošais vīns vai līdzīgi produkti. Ja atsevišķi 
produkti būtu jāizslēdz tāpēc, ka tiem ir pietiekami 
laba reputācija, minētā reputācija būtu objektīvi 
jāizmēra attiecībā pret citu produktu reputāciju 
un būtu jāsniedz pamatojums, kāpēc tiek piešķirts 
finansējums citu šā diapazona produktu veicināša -
nai – tāda lietu kārtība radītu problēmas taisnīgas 
attieksmes ziņā.
Spānijā (Katalonijā) pie sešiem saņēmējiem 
nonāca 88 % no kopējā 2009.–2011. gadam 
apstiprinātā finansējuma
Šāda situācija ir novērota Katalonijā, kur uzmanī -
bas centrā ir liels uzņēmums, kas saņēma atbalstu 
8,1 miljona EUR apmērā (no 15,2 miljoniem EUR, kas 
tika piešķirti šim autonomajam apgabalam). Rūpīgi 
pārbaudot informāciju, ko Spānijas iestādes snie -
gušas Regulas (EK) Nr. 555/2008 VIII pielikumā un 
ko analizējuši Komisijas departamenti, konstatēts, 
ka kopējais atbalsts 61 miljona EUR apmērā Spānijā 
šajā periodā tika piešķirts 350 uzņēmumiem, tostarp 
“Consejo Regulador DOC a Rioja” un “Fundación 
Castilla la Mancha Tierra de viñedos”, kas pārstāv 
daudzus uzņēmumus.
Komisijas atbildes 50
Attiecībā uz Regulas otro grozījumu Komisija 
uzskata, ka viens un tas pats uzņēmums var saņemt 
pasākumu otrajā plānošanas periodā, īpaši, lai 
konsolidētu tirgu, ja tas ievēro Regulas nosacījumus, 
sevišķi saistībā ar attiecināmu darbību un atlasi. 
Jebkurā gadījumā šeit mēs runājam par jaunu pro -
jektu, nevis par sākotnējā projekta pagarināšanu. 
Tam jāpiemēro ad hoc  atlase.
Sk. arī atbildes uz 38. punktu un 43.–46. punktu.
41
Sk. arī atbildes uz 38.–40. punktu.
42
Lai gan pasākuma mērķis ir palielināt ACVN/AĢIN 
vīnu un vienas šķirnes vīnogu vīnu konkurētspēju 
un tas jāsasniedz, noteikumi neaizliedz konkrētu 
zīmolu norādīšanu. Saņēmējiem, kas sedz 50 % no 
projekta izmaksām, var būt svarīgi spēt piesaistīt 
uzmanību savam zīmolam, lai tas būtu atpazīstams 
mērķa tirgos, un tādējādi palielināt tā pārdošanas 
apjomu.
Sk. arī atbildi uz 37. punktu.
43
Sk. arī atbildes uz 37. punktu un 46. zemsvītras 
piezīmi.
44
Sk. arī atbildes uz 37. un 43. punktu.
Komisija pārrunās ar dalībvalstīm pamatnostādņu 
pielāgošanu, lai ES finansētus veicināšanas pro -
jektus papildinātu esošās darbības un lai tādējādi 
izvairītos no nevajadzīgā atbalsta riska.39
Informācija, ko dalībvalstis sniegušas atbilstīgi 
Regulas (EK) Nr. 555/2008 V un VIII pielikumam, 
rāda, ka kopumā saņēmēju mērķis nav tikai viens 
tirgus.
Komisijas ziņojums par veicināšanas pasākuma 
īstenošanu parāda, ka tikai 37 % no finansētajiem 
projektiem mērķē uz vienu tirgu, bet vairākums 
mērķē uz diviem līdz septiņiem dažādiem tirgiem. 
Ir novērota arī būtiska darbības koncentrēšana, 
kur 75 % darbību aptver septiņas valstis (Amerikas 
Savienotās Valstis, Ķīnu/Honkongu, Japānu, Mek -
siku, Kanādu, Krieviju un Šveici).
Amerikas Savienotās Valstis ir visbiežāk sastopamais 
darbību mērķis (22 % darbību).
Konkurence ASV tirgū ir ļoti izteikta. Tāpēc pār -
stāvība šajā tirgū firmām ir svarīga daļēji tāpēc, lai 
nodrošinātu jaunus noieta tirgus un saglabātu eso -
šos. Tām ir būtiski sekmēt savu atpazīstamību, lai 
nodrošinātu stabilas tirdzniecības plūsmas nākotnē.
Sk. arī atbildi uz 38. punktu.
40
2010. gadā tika nolemts par iespēju pagarināt 
atbalstu uz laiku, kas nepārsniedz divus gadus; šāds 
lēmums tika pieņemts pēc tam, kad dalībvalstīs un 
trešās valstīs tika novērota kavēšanās administratīvu 
formalitāšu dēļ. Šāds pagarinājums bija iespējams 
tikai pēc jau veikto darbību novērtējuma.
Komisijas atbildes 51
48
Lai noteiktu šādu pasākumu papildu parametrus, 
Komisija 2013. gadā pieņēma pamatnostādnes, 
kas palīdzētu dalībvalstīm veidot savu plānu 
2014.–2018. gadam, ņemot vērā plānošanas perioda 
pirmajos gados gūto pieredzi (sk. Palātas 4. zemsvīt -
ras piezīmi).
Sk. arī atbildes uz 37., 49. un 51. punktu.
49
Šis jautājums jau ir ņemts vērā Padomes Regulas 
(ES) Nr. 1308/2013 53. panta b) apakšpunktā, Komi -
sijas 2013. gada 31. jūlija Īstenošanas regulā (ES) 
Nr. 752/2013, kas papildina Komisijas Regulu (EK) 
Nr. 555/2008 ar 5.a pantu, un pamatnostādnēs9.
Pirms šo noteikumu pieņemšanas administratīvo 
un darbinieku izmaksu attiecināmībai 2007. gadā 
tika piemērota Lauksaimniecības ģenerāldirektora 
iekšējā interpretācija10.
50
Darbinieku izmaksas un vispārējie izdevumi ir attie -
cināmi, ja tie ir cieši saistīti ar darbību, taču tiem ir 
nepieciešams regulējums, kas faktiski jau ir radīts.
Sk. arī atbildi uz 49. punktu.
9 Regulas (EK) Nr. 1308/2013 53. panta b) apakšpunkts nosaka 
juridisko pamatu, kas pilnvaro Komisiju pieņemt deleģētus 
tiesību aktus, lai radītu noteikumus par administratīvajām un 
darbinieku izmaksām, ko var iekļaut atbalsta programmā. Regulas 
(EK) Nr. 555/2008 5.a pants nosaka parametrus darbinieku 
izmaksām un vispārējiem izdevumiem, kam jābūt cieši saistītiem 
ar attiecīgās darbības sagatavošanu, īstenošanu vai kontrolēšanu. 
2013. gadā pieņemtās pamatnostādnes precīzāk nosaka attiecīgos 
izdevumus.
10 2007. gada  1. marta  Adonis  komentārs 005778; tas norādīja, ka 
Regulas (EK) Nr. 1290/2005 13. pants kopumā ir paredzēts, lai 
neļautu ELGF uzņemties darbinieku izmaksas un administratīvos 
izdevumus, īstenojot KLP; komentārā ir arī norādīts, ka minētais 
pants nebija paredzēts, lai neļautu ELGF finansēt darbinieku 
izmaksas, kas saistītas ar konkrētu pakalpojumu sniegšanu. 
Komisija uzskata, ka tādējādi nav pretrunu.45
Sk. atbildes uz 37.–46. punktu.
Darbinieku izmaksu un vispārējo izdevumu attieci -
nāmības jautājums ir aplūkots 49. punktā.
46
Jāņem vērā, ka ir grūti izslēgt situācijas, kurās 
saņēmēji būtu veikuši šādas darbības bez ES atbal -
sta. Pasākuma mērķis ir palielināt konkurētspēju. 
Visiem ražotājiem jābūt vienādai iespējai izmantot 
pasākumu.
Sk. arī atbildes uz 43., 44. un 45. punktu.
Komisija pārrunās ar dalībvalstīm pamatnostādņu 
pielāgošanu, lai ES finansētus veicināšanas pro -
jektus papildinātu esošās darbības un lai tādējādi 
izvairītos no nevajadzīgā atbalsta riska.
47
Veicināšanas pasākumam nav īpaša piešķīruma.
Komisija vēlas norādīt, ka dalībvalstīm ir jāiesniedz 
katra pasākuma sadalījums pa summām, ņemot 
vērā savas vajadzības un gada budžetu, kas pasāku -
mam piešķirts ar Padomes un Eiropas Parlamenta 
Regulu. Šim sadalījumam pa pasākumiem ir indika -
tīvs raksturs, un dalībvalstis divas reizes gadā var 
atkārtoti koriģēt katra pasākuma summas. Tādējādi 
dalībvalstis ir tās, kas lemj, vai šo pasākumu uzskatīt 
vai neuzskatīt par prioritāru.
Sk. arī atbildi uz 43. punktu.
Komisijas atbildes 52
Lai mīkstinātu sekas, kādas rada kontroles trūkums 
trešās valstīs, Komisijas pamatnostādnes paredz 
rēķinu un dokumentu iesniegšanu kontroles 
nolūkā11.
Komisija apzinās nepieciešamību uzlabot kontroles 
kvalitāti saistībā ar šo pasākumu, īpaši izmantojot 
iespējamus pamatnostādņu grozījumus.
56
Sk. atbildi uz 55. punktu.
57
Tādu nemateriālu darbību kā vīna degustācija 
kontroles jautājums ir risināts pamatnostādnēs, kas 
tagad pieprasa, lai tiktu iesniegti rēķini un pavad -
dokumenti. Tie var būt, piemēram, fotogrāfijas, 
rakstu kopijas, dalībnieku saraksti, sertifikāti, kas 
apliecina dalību gadatirgos u. c.
Sk. arī atbildi uz 55. punktu.
11 Pamatnostādņu 8. punkts:  
 Maksājuma pieteikumiem, kas nosūtīti kompetentajai valsts 
iestādei, jāpievieno saņēmēja oriģinālais rēķins un apliecinošu 
dokumentu kopijas, kas klasificējamas pa budžeta posteņiem.  
Visi šie dokumenti jānorāda kopsavilkuma tabulā kopā ar euro  
izteiktām summām un, ja dalībvalsts neietilpst euro  zonā, arī 
tās nacionālajā valūtā izteiktām summām. Ja nepieciešams, var 
pieprasīt tulkojumus.  
Visos apliecinošajos dokumentos jānorāda šāda informācija: 
piegādātājs, sniegtais pakalpojums, detalizēti parādot tā saistību 
ar attiecīgo pasākumu, datums, summa (bez PVN) un reģistrācijas 
numurs. Tiem jāpievieno maksājuma pierādījums. Apliecinoši 
dokumenti var būt, piemēram, sertifikāts, kas apliecina dalību 
gadatirgū, fotogrāfijas, rakstu kopijas, dalībnieku saraksti 
u. c. Apakšuzņēmēju gadījumā viņu rēķinos skaidri jānorāda, uz 
kādu darbības daļu attiecas katras izmaksas. Ja ir viens rēķins, 
tas jāsadala pa darbībām un izmaksām, pretējā gadījumā jābūt 
atsevišķam rēķinam par katru darbību.  
Ja tiek veikta revīzija uz vietas telpās, kompetentajai valsts iestādei 
un Komisijas inspektoriem jābūt iespējai pārbaudīt oriģinālos 
dokumentus, kas klasificēti saskaņā ar šiem noteikumiem.51
Pamatnostādnes ir noderīgs instruments dalīb -
valstīm, jo tās īsteno veicināšanas pasākumu. Bija 
svarīgi skaidri definēt, kas ir attiecināmie izdevumi. 
Tāpēc šī definīcija ir iekļauta pamatnostādnēs. 
Jāņem vērā, ka dalībvalstis ir īpaši atzinīgi novērtē -
jušas šo dokumentu, kas papildina prezentāciju par 
2014.–2018. gada plānošanas periodu. Pamatnos -
tādņu priekšrocība ir arī tā, ka tās ir pielāgojamas 
paustajām vajadzībām, tādējādi sniedzot dalīb -
valstīm un ražotājiem lielāku drošību pasākuma 
īstenošanā.
53
Komisija šo jautājumu uzskatīja par īpaši svarīgu, 
analizējot 2014.–2018. gada programmas.
Komisija ņems vērā Palātas apsvērumus savās 
turpmākajās veicināšanas un ieguldījumu pasākumu 
revīzijās.
4. izcēlums
Komisija sekos līdzi šim jautājumam kontu mijie -
skaita procedūras ietvaros.
55
Komisija atzīst problēmu, ko uzrāda kontroles uz 
vietas trešās valstīs, lai gan Kopienas tiesību akti 
nepieprasa šādu kontroli.
Jautājums par kontroli uz vietas radās, kad jaunais 
plānošanas periods tika apspriests ar dalībvalstīm. 
Īpaši Rumānija, Itālija, Spānija un Slovākija savās 
programmās paredzēja kontroli trešās valstīs. Citas 
dalībvalstis iebilst, ka šāda veida kontroles trešās 
valstīs būs pārāk apgrūtinošas un izmaksu ziņā 
neefektīvas.
Komisijas atbildes 53
64
Pamatnostādnes paredz, ka izmaksas var uzskatīt 
par attiecināmām, ja tās jau n iekļautas citā izde -
vumu kategorijā13.
Sk. arī atbildi uz 62. un 63. punktu.
7. izcēlums
Sk. arī atbildes uz 55., 62., 63. un 64. punktu.
65
Ir svarīgi, lai būtu pieejami ticami uzraudzības dati. 
Taču ir citi informācijas avoti, piemēram, statistika 
un pētījumi. Turklāt jāpanāk līdzsvars starp politikas 
vajadzībām nepieciešamās informācijas apjomu un 
datu vākšanas radītajām administratīvajām izmak -
sām un maksām.
Komisija vēlas uzsvērt, ka informācija par pasākumu 
īstenošanu (kontroles informācija) jānodala no 
informācijas par politikas rezultātiem un ietekmi 
(informācija par novērtējumu). Informāciju par 
novērtējumu var iegūt tikai pēc tam, kad ir pagājis 
pietiekami ilgs laiks.
67
Kad dalībvalstu administrācijas 2008. gadā sagata -
voja savus programmu projektus, tās bija mācību 
procesa sākumā. Vairākas dalībvalstis ir saskārušās 
ar grūtībām, nosakot pienācīgus mērķus jaunievies -
tajiem pasākumiem. Līdz ar to pirmajā plānošanas 
periodā bieži trūka skaitļos izteiktu mērķu.
13 Pamatnostādņu 6. punkts:  
Attiecināmas izmaksas aptver tikai darbību izmaksas, ko saņēmējs 
veicis un sedzis pēc līguma spēkā stāšanās datuma un pirms tā 
termiņa beigām.  
Attiecināmās izmaksas ir attiecināmas tikai tiktāl, cik tās:  
- var pārbaudīt;  
- neietver izmaksas, kas jau iekļautas citā izdevumu kategorijā;  
- nav finansētas no cita projekta.58
Sk. atbildes uz 55. un 57. punktu.
59
Sk. atbildes uz 55. un 57. punktu.
5. izcēlums
Sk. atbildes uz 55. un 57. punktu.
60
Sk. atbildes uz 55. un 57. punktu.
6. izcēlums
Komisija sekos līdzi šim jautājumam kontu mijie -
skaita procedūras kontekstā.
Kopīga atbilde uz 62. un 63. punktu
Regulas (EK) Nr. 555/2008 5.a pants apraksta darbi -
nieku izmaksas un pieskaitāmās izmaksas (pēdējo 
ierobežojums ir 4 %), kas saņēmējiem radušās, 
sagatavojot un īstenojot darbību. Pretēji pašreizējai 
atbalsta shēmas praksei, kas noteikta Regulā (EK) 
Nr. 3/200812 attiecībā uz horizontālu veicināšanu, 
vēršanās pie īstenotājstruktūras nav nepieciešama. 
Ja šāda vēršanās faktiski notiek, attiecīgais dienests 
ir tas, par kuru jāsagatavo rēķini un pierādījuma 
dokumenti, kā tas aprakstīts pamatnostādnēs 
(sk. Palātas 56. zemsvītras piezīmi).
Rumānijā vairs nav obligāti izmantot īstenotājstruk -
tūru. Jaunie noteikumi tika ieviesti 2014.–2018. gada 
atbalsta programmā. Valsts tiesību akti tagad skaidri 
nosaka, ka saņēmējs var pats pilnībā īstenot pro -
jektu, ja tiek ievēroti zināmi nosacījumi.
Sk. arī atbildes uz 55. un 64. punktu.
12 OV L 68, 5.1.2008.
Komisijas atbildes 54
69
Attiecībā uz jauno plānošanas periodu Komisija 
pamatnostādnēs ir ieteikusi rādītāju piemērus, ko 
dalībvalstis var piedāvāt saņēmējiem, lai veicināša -
nas pasākuma rezultātus varētu novērtēt atkarībā 
no veiktajām darbībām.
Turklāt Komisija regulāri organizē novērtējumus par 
politikas vispārējo ietekmi atbilstīgi Finanšu regulai 
(ik pēc sešiem gadiem).
Sk. arī atbildi uz 67. punktu.
70
Komisija piekrīt Palātas viedoklim, ka vienmēr ir 
grūti nodalīt politikas ietekmi no tādu faktoru ietek -
mes, kas ir ārpus politikas. Taču, rūpīgi izstrādājot 
novērtējuma metodiku, var tuvināt dažādu instru -
mentu/mērījumu ietekmi (piemēram, izmantojot 
statistiku). Tomēr ir vērts atcerēties, ka vīna nozares 
reforma aplūkojama kā papildinošu pasākumu 
kopums.
Sk. arī atbildes uz 69., 72. un 75.–80. punktu.
71
Sk. atbildi uz 18. punktu.
72
Rūpīgi izstrādāts novērtējums var palīdzēt tuvināt 
dažādos līmeņos veiktu pasākumu ietekmi. Uzrau -
dzības un novērtējuma sistēma ir paredzēta, lai 
uzraudzītu pasākumu īstenošanu politikas un/vai 
programmas līmenī, nevis katra saņēmēja līmenī.
Kā minēts18. punktā, pēc būtības lauku attīstībai 
piemīt reģionu dimensija, turpretī vīna TKO piemīt 
nozares dimensija.Analizējot programmu projektus par laikposmu 
no 2014. līdz 2018. gadam, Komisija ir uzstājusi, lai 
dalībvalstis norāda atbilstošus rādītājus katram 
pasākumam. Atbalsta programmās tagad ir skaid -
rāka sadaļa par kritērijiem un kvantitatīvajiem rādī -
tājiem, ko izmanto kontrolei un novērtējumam. Šajā 
sadaļā dalībvalstis tiek aicinātas parādīt saikni starp 
mērķiem, ko tās noteikušas katram pasākumam, 
un rādītājiem, ko izmanto, lai izmērītu progresu šo 
mērķu sasniegšanā.
2014. gada 1. martā dalībvalstīm jāiesniedz 
atbalsta programmu otrā izmaksu un ieguvumu 
analīze14, kurā jāietver elementi, kas attiecas uz 
programmu analīzi pirmajā plānošanas periodā 
(2009.–2013. gads).
Trešā izmaksu un ieguvumu analīze dalībvalstīm 
jāiesniedz līdz 2017. gada 1. martam.
Sk. arī atbildi uz 65. punktu.
68
Gada pārskati ir paredzēti, lai sniegtu informāciju 
par atbalsta programmu īstenošanu. Tas nozīmē, 
ka tajos vairāk uzmanības jāpievērš informācijai un 
finanšu īstenošanai, bet mazāk – rezultātiem un 
ietekmei; patiešām, novērtējumu var veikt tikai pēc 
tam, kad ir pagājis pietiekami ilgs laiks.
Sk. arī atbildes uz 65. un 67. punktu.
14 Pirmā izmaksu un ieguvumu analīze tika iesniegta 2011. gada 
1. martā, tāpēc tā aptvēra tikai pirmos divus programmas 
īstenošanas gadus.
Komisijas atbildes 55
77
Ķīnas tirgus ir ļoti specifisks. Patēriņš uz vienu cil -
vēku ir mazāks par 1 litru (turpretī Eiropā patēriņš uz 
vienu cilvēku ir aptuveni 30 litri). Lai gan vīna patē -
riņš pieaug, Eiropas vīni konkurē ar Austrālijas, Čīles 
un Dienvidāfrikas vīniem, kas var baudīt priekšro -
cības, ko dod preferenciālais režīms attiecībā uz 
importa tarifiem.
Sk. arī atbildes uz 39. un 75. punktu.
78
Ja nebūtu veicināšanas pasākuma, iespējams, būtu 
zaudēta vēl lielāka tirgus daļa.
Komisija ir analizējusi izredzes un pievērsusi uzma -
nību tirgus daļas zaudēšanas riskam vairākās trešās 
valstīs. Risku var radīt mazapjoma ES uzņēmumi, 
nozares segmentācija vai ierobežojumi vienas šķir -
nes vīnogu vīnam dažādās dalībvalstīs.
Eiropas vīniem jācīnās par savas tirgus daļas sagla -
bāšanu. Veicināšana ir ļoti svarīgs instruments.
Jānorāda, ka Komisija ir tikko uzsākusi pētījumu 
par Eiropas vīnu konkurētspēju trešās valstīs un ES; 
pētījumā īpaša uzmanība būs pievērsta galvena -
jiem faktoriem, kas nosaka ES vīnu konkurētspēju 
salīdzinājumā ar trešo valstu vīniem, un šķēršļiem, 
kas kavē konkurētspējas uzlabošanu.
Kopīga atbilde uz 79. un 80. punktu
Pat ja veicināšanas pasākumi tiek veikti par labu 
atsevišķu veidu vīniem, no tā netiešu labumu gūst 
visi citi vīni, jo ir vērojama pozitīva ietekme uz citu 
vīnu tēlu un patēriņu.73
Sk. atbildi uz 72. punktu.
75
Komisija apstiprina Eiropas vīnu tirdzniecības datus, 
kas parāda, kādas priekšrocības ir veicināšanas 
pasākuma turpināšanai trešās valstīs.
Tādējādi 2.a un 2.b grafiks skaidri parāda eksporta 
vērtības pieaugumu, lai gan šo tendenci būtiski 
ietekmē augstākas vīnogu un vīna cenas.
Ķīnas tirgū ES vīni konkurē ar vietējiem vīniem (83 % 
no Ķīnas patēriņa) un Čīles (atbrīvoti no muitas 
nodevām), Austrālijas un Dienvidāfrikas vīniem.
Ņemot vērā šo spēcīgo konkurenci, ir būtiski veici -
nāt Savienības vīnu noietu, lai saglabātu tirgus daļu.
76
Ir grūti nodalīt veicināšanas pasākuma ietekmi 
uz nozares konkurētspēju. Pat ja tiek optimizētas 
atlases un novērtējuma procedūras, vienmēr paliek 
zināma nenoteiktība.
Taču tas nav pietiekams iemesls, lai apšaubītu pasā -
kumu pēc būtības; pasākums ir pilnīgi pamatots, jo 
tas ir neaizstājams, ņemot vērā tirdzniecības liberali -
zāciju un lielāku konkurenci no mūsu galveno kon -
kurentu puses, piemēram, Amerikas Savienotajām 
Valstīm, kam ir valsts veicināšanas politika (budžets 
ļauj tām finansēt eksporta atbalsta pasākumus).
Taču jābūt iespējai precizēt novērtējumu, izman -
tojot rādītājus, kas ir piemēroti saņēmēja līmenī 
(sk. atbildi uz 69. punktu), un veicot pamatīgāku 
pasākuma analīzi no dalībvalstu puses.
Sk. atbildes uz 69. un 70. punktu.
Komisijas atbildes 56
83
Komisija uzskata, ka konkrēti ieguldījumu pasā -
kumi vīna nozares TKO ir svarīgi konkurētspējas 
palielināšanai.
2013. gada decembrī Padome un Parlaments apstip -
rināja 2008. gada vīna nozares reformas derīgumu, 
saglabājot savus pamatnostādņu principus Regulā 
(ES) Nr. 1308/201317 par tirgu jauno kopējo organi -
zāciju. Tādējādi Padome un Parlaments parādīja 
savu vēlmi dot vīna nozares reformas instrumen -
tiem laiku, lai pilnībā varētu izpausties to ietekme, 
tostarp saglabājot ieguldījumus abās atbalsta 
shēmās.
Sk. Komisijas atbildi uz 1. ieteikumu.
84
Ņemot vērā pārklāšanās risku starp abām atbalsta 
shēmām, Komisija ir uzskatījusi par būtisku izvei -
dot nošķīrumu (kas sākotnēji nebija paredzēts), lai 
nodrošinātu pienācīgu budžeta konservatīvismu. 
Tagad programmas ir skaidri nodalītas un vajadzētu 
varēt izvairīties no dubulta finansējuma riska.
Kavēšanos pasākuma īstenošanā pirmajos plānoša -
nas perioda gados var izskaidrot arī ar citiem fakto -
riem, piemēram, grūtībām saņemt banku garantijas 
ekonomikas krīzes dēļ.
17 OV L 347, 20.12.2013.Secinājumi un ieteikumi
82
Revīzija aptvēra 2009.–2013. gada plānošanas 
perioda pirmos trīs gadus, kad šie pasākumi tika 
uzsākti. Pēc “ieskriešanās perioda” dalībvalstis 
varēja labāk īstenot savus programmu pasākumus, 
īpaši attiecībā uz budžeta izpildi.
Komisija ir ieviesusi instrumentus, lai uzlabotu prog -
rammu pasākumu īstenošanu, uzraudzību un kon -
troli (septiņi grozījumi Regulā (EK) Nr. 555/200815, 
pamatnostādnes par pārstrukturēšanu, ieguldīju -
miem un veicināšanu trešās valstīs16).
Runājot par konkurētspēju, protams, ir grūti nodalīt 
abu šo pasākumu ietekmi uz vīna nozares konku -
rētspēju, kas ir 2008. gada vīna nozares reformas 
otrais mērķis, jo pirmais mērķis (tirgus līdzsvara 
atjaunošana) jau ir sasniegts. Nozares reforma aplū -
kojama kā papildinošu pasākumu kopums. Taču ir 
vērts pieminēt stabilo eksporta kāpumu vērtības un 
apjoma izteiksmē, globālajai konkurencei turpinot 
pieaugt un spītējot 2008. un 2009. gada lejupslīdei 
pēc ekonomikas krīzes.
15 Regula (EK) Nr. 42/2009 (OV L 16, 21.1.2009.), Regula (EK) 
Nr. 702/2009 (OV L 202, 4.8.2009.), Regula (EK) Nr. 772/2010 (OV 
L 232, 2.9.2010.), Regula (EK) Nr. 568/2012 (OV L 169, 29.6.2012.), 
Nr. 568/2012 (OV L 169, 29.6.2012.), Regula (EK) Nr. 202/2013 (OV 
L 67, 9.3.2013.) un Regula (EK) Nr. 752/2013 (OV L 2010, 6.8.2013.).
16 Pamatnostādnes par valsts atbalsta programmu īstenošanu 
vīna nozarē atbilstīgi 2013. gada 25. februāra Regulai (EK) 
Nr. 1234/2007 un 2013. gada 26. aprīļa Regulai Nr. 555/2008.
Komisijas atbildes 57
Kopienas noteikumi nodrošina dalībvalstīm regulē -
jumu, lai izvērtētu projekta ilgtspēju ex post  (Regu -
las (EK) Nr. 1234/2007 103.u panta 5. punkts).
Turklāt Komisija savās ieguldījumu pasākuma 
revīzijas misijās pārbauda, kā dalībvalstis novērtē 
izmaksu pamatotību. Saskaņā ar Regulu (EK) 
Nr. 1290/2005 revīzijas pārbauda, vai dalībvalstis 
ir pieņēmušas visus nepieciešamos normatīvos un 
administratīvos aktus un veikušas citus pasākumus 
(pārvaldības un kontroles), kas ir nepieciešami, lai 
nodrošinātu Savienības finanšu interešu pienācīgu 
aizsardzību. Šajā saistībā revīzijās arī pārbauda, 
vai dalībvalstis ievēro pareizas finanšu pārvaldības 
principus, kas cita starpā ietver izmaksu pamatotī -
bas novērtējumu.
Vispārīgais jautājums par ieguldījumu projektu 
atlasi, īpaši par izmaksu pamatotības un projektu 
dzīvotspējas pārbaudi ( ex ante ), tiks risināts vienotās 
TKO vadības komitejas sanāksmēs.
86
ES vīna nozares politikas panākumi savu mērķu 
sasniegšanā, tostarp eksporta pieaugums par 50 %, 
ir labs rādītājs, ka veicināšanas pasākuma ietekme ir 
bijusi ļoti pozitīva.
Ar veicināšanas pasākumu trešās valstīs cita starpā 
cenšas palielināt vīna noietu, ko var panākt ne 
tikai ar pasākumiem konsolidētajos tirgos, bet arī 
ar pasākumiem jaunos vai zaudētos tirgos. Ja tiek 
atvērti jauni tirgi, tie jākonsolidē. Kopienas regulē -
jums to neaizliedz18. Turklāt, lai gan priekšroka tiek 
dota MVU, arī lieli uzņēmumi var saņemt atbal -
stu, jo tas ir priekšrokas, nevis atbilstības kritērija 
jautājums.
18 Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.p panta 1. punkts paredz, 
ka “atbalsts saskaņā ar šo pantu attiecas uz Kopienas vīnu 
informācijas vai noieta veicināšanas pasākumiem trešās valstīs, 
līdz ar to uzlabojot to konkurētspēju minētajās valstīs”.1. ieteikums
Nesen, 2013. gada decembrī, Padome un Parla -
ments ir apliecinājuši vīna nozares derīgumu, 
paturot savus pamatnostādņu principus Regulā 
(ES) Nr. 1308/2013 par tirgu jauno kopējo organi -
zāciju 2014.–2020. gadam. Tādējādi Padome un 
Parlaments ir parādījuši savu vēlmi dot vīna nozares 
reformas instrumentiem laiku, lai to ietekme varētu 
pilnībā izpausties, vienlaikus paplašinot atbalsta 
programmu apakšpasākumu klāstu (jauns inovāciju 
pasākums, veicināšanas attiecināšana uz darbībām, 
kas paredzētas vietējam tirgum, pārstrukturēšanas 
attiecināšana uz pārstādīšanu augu veselības apsvē -
rumu dēļ).
Ciktāl tas attiecas uz līdzekļu apguvi, Komisija 
ik mēnesi veic uzraudzību pār saņēmēju saņem -
tajām summām. Saskaņā ar Horizontālās regu -
las 1306/2013 110. pantu Komisija nodrošinās, ka 
visu KLP instrumentu kopējā ietekme tiks mērīta un 
novērtēta saistībā ar KLP kopīgajiem mērķiem. Tas 
ietver KLP instrumentu saskaņotības novērtējumu 
līdz 2018. gadam (pirmie rezultāti). Šajā kontekstā 
Komisija pārbaudīs, kā ietvert novērtējumu par 
pievienoto vērtību, ko dod ieguldījumu atbalsts gan 
vīna nozares TKO, gan lauku attīstībai. Ir jāņem vērā, 
ka informāciju par politikas ietekmi var saņemt tikai 
pēc tam, kad ir pagājis pietiekami ilgs laiks.
85
Sk. Komisijas atbildi uz 2. ieteikumu.
2. ieteikums
Komisija uzskata, ka šī ieteikuma daļa ir adresēta 
dalībvalstīm.
Saskaņā ar subsidiaritātes un dalītās pārvaldības 
principu projektu atlase ir dalībvalstu kompe -
tencē, un Komisija nevar ex ante  novērtēt izmaksu 
pamatotību.
Komisijas atbildes 58
Komisija pārrunās ar dalībvalstīm pamatnostādņu 
pielāgošanu, lai ES finansētus veicināšanas pro -
jektus papildinātu esošās darbības un lai tādējādi 
izvairītos no nevajadzīga atbalsta riska.
87
Komisija ir pievērsusi īpašu uzmanību projektu 
atlases kvalitātes uzlabošanu jaunajam plānošanas 
periodam no 2014. līdz 2018. gadam, grozot Regulu 
(EK) Nr. 555/2008 un pieņemot pamatnostādnes 
2013. gadā.
Atlases procedūra cita starpā paredz novērtējumu 
par darbību prognozējamu ietekmi uz pieprasījuma 
pieaugumu.
Kad jaunais plānošanas periods tika apspriests ar 
dalībvalstīm, tika izvirzīts jautājums par pasākuma 
pārbaudēm uz vietas. Dažas dalībvalstis pieprasa 
šādas pārbaudes. Citas iebilst, ka šādas pārbaudes 
būs pārāk apgrūtinošas un nesamērīgas no izmaksu 
efektivitātes viedokļa.
Lai kompensētu pārbaužu neveikšanu trešās valstīs, 
Komisija pamatnostādnēs ieteica uzskaitīt rēķinus 
un dokumentus, kas iesniedzami šādu pārbaužu 
nolūkā.
Sk. arī atbildi uz 43.–51. punktu un uz 4. ieteikumu.Regulas (EK) Nr. 555/2008 grozījumi un pamatno -
stādņu pieņemšana 2013. gadā uzlabos atlases 
kvalitāti, īpaši dodot skaidrāku un efektīvāku priekš -
roku MVU, jauniem saņēmējiem un saņēmējiem, 
kuru mērķis ir jauna trešā valsts.
Regulējums neaizliedz zīmolu akcentēšanu; pasā -
kuma mērķis ir uzlabot ACVN/AĢIN vīnu un vienas 
šķirnes vīnogu vīnu konkurētspēju. Saņēmējiem, 
kas sedz 50 % no darbības izmaksām, var būt svarīgi 
spēt izcelt arī zīmolus, lai tie būtu atpazīstami mērķa 
tirgos, un tādējādi palielināt to pārdošanas apjomu.
3. ieteikums a)
Komisija uzskata, ka atkarībā no apstākļiem saņē -
mēji var piekļūt pasākumam otrajā plānošanas 
periodā, piemēram, lai konsolidētu savu tirgu tajā 
pašā trešā valstī.
Turklāt Regulas (EK) Nr. 555/2008 grozījumi un 
pamatnostādņu pieņemšana 2013. gadā uzlabo 
atlases kvalitāti, īpaši dodot skaidrāku un efektīvāku 
priekšroku MVU, jaunajiem saņēmējiem un saņēmē -
jiem, kuru mērķis ir jauna trešā valsts.
3. ieteikums b)
Lai gan pasākuma mērķis ir palielināt ACVN/AĢIN 
vīnu un vienas šķirnes vīnogu vīnu konkurētspēju 
un šis mērķis ir jāsasniedz, regulējums neaizliedz 
konkrētu zīmolu identificēšanu. Saņēmējiem, kas 
sedz 50 % no darbību izmaksām, var būt svarīgi 
spēt izcelt arī zīmolus, lai tie būtu atpazīstami mērķa 
tirgos un tādējādi tiktu palielināts to pārdošanas 
apjoms. Turklāt Regulas (EK) Nr. 555/2008 grozījumi 
un pamatnostādņu pieņemšana 2013. gadā ļauj dot 
skaidrāku priekšroku MVU.
Komisijas atbildes 59
5. ieteikums a)
Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir ņemts vērā 
attiecībā uz plānošanas periodu no 2014. līdz 
2018. gadam.
Jautājums par administratīvajām un darbinieku 
izmaksām, kas radušās saņēmējam, jau ir ņemts 
vērā Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 53. panta 
b) apakšpunktā, Komisijas 2013. gada 31. jūlija 
Īstenošanas regulā (ES) Nr. 752/2013, kas papildina 
Komisijas Regulu (EK) Nr. 555/2008 ar 5.a pantu, un 
pamatnostādnēs.
Runājot par īstenotājstruktūrām, saskaņā ar pamat -
nostādnēm izmaksas var uzskatīt par attiecināmām, 
ja tās jau nav iekļautas citā izdevumu kategorijā.
5. ieteikums b)
Šī ieteikumu daļa ir adresēta dalībvalstīm.
Pietiekamas revīzijas takas esamību pēc noklusē -
juma pārbauda “kontu mijieskaita” revīziju laikā. Ja 
regulējums paredz īpašas kontroles un ir konstatēts, 
ka revīzijas takai ir trūkumi, Komisija pieprasa kori -
ģējošus pasākumus un var piemērot finanšu korek -
ciju. Turklāt, lai kompensētu pārbaužu neveikšanu 
trešās valstīs, Komisija pamatnostādnēs ieteikts 
uzskaitīt rēķinus un dokumentus, kas iesniedzami 
šādu pārbaužu nolūkā.4. ieteikums
Padomes Regula ļauj piešķirt atbalstu, ja veiktie 
pasākumi atbilst Regulā noteiktajiem nosacījumiem. 
Regulas (EK) Nr. 555/2008 5. pantā un pamatno -
stādnēs minētā atlases procedūra cita starpā paredz 
izvērtēt pasākumu sagaidāmo ietekmi uz pieprasī -
juma pieaugumu.
Komisija pārrunās ar dalībvalstīm pamatnostādņu 
pielāgošanu, lai ES finansētus veicināšanas pro -
jektus papildinātu esošās darbības un lai tādējādi 
izvairītos no nevajadzīgā atbalsta riska.
88
Komisija atzīst problēmu, ko rada šā pasākuma 
pārbaude uz vietas trešās valstīs, pat ja Kopienas 
tiesību akti to nepieprasa.
Kad jaunais plānošanas periods tika pārrunāts ar 
dalībvalstīm, tika izvirzīts jautājums par pasākuma 
pārbaudēm uz vietas. Īpaši Rumānija, Itālija, Spānija 
un Slovākija pieprasa pārbaudes trešās valstīs. Citas 
dalībvalstis iebilst, ka šādas pārbaudes būs pārāk 
apgrūtinošas un nesamērīgas no izmaksu efektivitā -
tes viedokļa.
Lai kompensētu pārbaužu neveikšanu trešās valstīs, 
Komisija pamatnostādnēs ieteica uzskaitīt rēķinus 
un dokumentus, kas iesniedzami šādu pārbaužu 
nolūkā.
Komisija ļoti vēlas uzlabot šā pasākuma pārbaužu 
kvalitāti, īpaši ar potenciālu pamatnostādņu un 
noteikumu pielāgošanas palīdzību.
Komisijas atbildes 60
6. ieteikums
Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir ņemts vērā 
attiecībā uz 2014.–2018. gada plānošanas periodu.
Attiecībā uz jauno plānošanas periodu Komisija 
pamatnostādnēs ir ieteikusi rādītāju piemērus, ko 
dalībvalstis var piedāvāt saņēmējiem, lai novērtētu 
veicināšanas pasākuma rezultātus atkarībā no veik -
tajiem pasākumiem.
Sk. arī 89. punktu.
90
Komisija nepiekrīt Palātas uzskatam, ka pastāv risks, 
ka dalībvalstis ir noteikušas pārāk lielu veicināšanas 
budžetu. Padomes Finanšu regulas finanšu pieli -
kumā nav paredzēts īpašs veicināšanas budžets. 
Dalībvalstis iesniedz savas atbalsta programmas 
kopā ar indikatīviem sadalījumiem, ko tās var mainīt 
divreiz gadā atkarībā no paustajām vajadzībām.
Šeit ir vērts atcerēties 2008. gadā pieņemtās Pado -
mes vīna nozares reformas mērķus: 1) atjaunot tir -
gus līdzsvaru (pilnīga izaršana 2009.–2011. gadā) un 
2) uzlabot konkurētspēju (ar “strukturālu” pasākumu 
palīdzību). Pirmais posms ir pabeigts, un izaršanas 
summas ekvivalents tika attiecināts uz atbalsta 
programmām, kā paredzēts reformā, lai palielinātu 
summu tiem pasākumiem, kas pēc būtības ir “struk -
turālāki” par veicināšanas un ieguldījumu pasāku -
miem. Līdz ar to tika paredzēts palielināt summas, 
ko dalībvalstis piešķīrušas pasākumiem.89
Analizējot programmas projektus par laikposmu no 
2014. līdz 2018. gadam, Komisija uzstāja, lai dalīb -
valstis katram pasākumam piemēro atbilstošus rādī -
tājus. Atbalsta programmas tagad ietver skaidrāku 
sadaļu, kas attiecas uz kvantitatīvajiem kritērijiem 
un rādītājiem, ko izmanto uzraudzībai un novēr -
tējumam. Dalībvalstīm lūgts parādīt saikni starp 
mērķiem, ko tās noteikušas katram pasākumam, 
un rādītājiem, ko izmanto, lai izmērītu progresu šo 
mērķu sasniegšanā.
Turklāt 2014. gada 1. martā dalībvalstīm jāie -
sniedz izmaksu un ieguvumu analīze19 par atbalsta 
programmām, kam būtu jāsniedz noderīga infor -
mācija, lai analizētu pirmā plānošanas perioda 
(2009.–2013. gads) programmas. Trešā izmaksu 
un ieguvumu analīze dalībvalstīm jāiesniedz līdz 
2017. gada 1. martam.
Komisija vēlas uzsvērt, ka informācija, kas attiecas 
uz pasākumu īstenošanu (informācija par uzrau -
dzību) jānošķir no informācijas par pasākumu rezul -
tātiem un ietekmi (informācija par novērtējumu). 
Šos datus var iegūt tikai pēc tam, kad ir pagājis laiks.
Dalībvalstīm jāiesniedz secīgs novērtē -
jums par izmaksām un ieguvumiem pirms 
2017. gada 1. marta.
19 Pirmā izmaksu un ieguvumu analīze tika iesniegta 
2011. gada 1. martā un līdz ar to aptvēra tikai programmu 
īstenošanas pirmos divus gadus.
Komisijas atbildes 61
Kad 2013. gada decembrī tika pieņemta TKO 
reforma, Padome un Parlaments nevēlējās mainīt 
pamatnostādņu principus, kas tika pieņemti vīna 
nozares reformas laikā, tostarp budžeta piešķīruma 
līmenī. Padome un Parlaments turklāt pastiprināja 
veicināšanas pasākumu, atverot vietējo tirgu darbī -
bām, kuru mērķis ir informācija par atbildīgu vīna 
patēriņu un ACVN/AĢIN shēmām Savienībā.
7. ieteikums
Atbilstīgi Horizontālās Regulas Nr. 1306/2013 
110. pantam Komisija nodrošinās, ka visu KLP 
instrumentu kopējā ietekme tiek izmērīta un 
novērtēta saistībā ar KLP kopīgajiem mērķiem. Tas 
ietver KLP instrumentu lietderības novērtējumu līdz 
2018. gadam (pirmie rezultāti). Šajā kontekstā Komi -
sija 2018. gadā pārbaudīs, kā iekļaut novērtējumu 
par vīna nozares atbalsta shēmai piešķirtā budžeta 
izmantošanu un tās sekām. Jāņem vērā, ka informā -
ciju par politikas ietekmi var saņemt tikai pēc tam, 
kad ir pagājis pietiekami ilgs laiks

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
•  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop  starpniecību ( http://bookshop.europa.eu ).
•  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm ), 
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm ), 
ar Europe Direct  dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm ) 
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no  
jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
• Ar EU Bookshop  starpniecību ( http://bookshop.europa.eu ).
Maksas abonementi
•  Ar Eiropas Savienības Publikāciju biroja tirdzniecības aģentu starpniecību  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lv.htm ).
QJ-AB-14-005- LV-C ISSN 1831-0877
ES līdzekļi ir pieejami, lai atbalstītu ieguldījumus 
vīna ražošanā un lai veicinātu ES vīnu noietu 
ārpus Eiropas Savienības. Šajā ziņojumā Palāta 
aplūko jautājumu, vai atbalsts vīna nozarei ir labi 
pārvaldīts un vai tas ir uzlabojis ES vīnu 
konkurētspēju. Revīzijas laikā Palāta konstatēja, 
ka nav pierādīta vajadzība pēc ieguldījumu 
atbalsta vīna nozarei papildus atbalstam, kas jau 
ir pieejams lauku attīstības politikas ietvaros. 
Veicināšanas atbalstu bieži vien izmantoja tirgus 
daļas konsolidēšanai, nevis jaunu tirgu 
apgūšanai. Turklāt Palāta atklāja veicināšanas 
darbības, kuras būtu īstenotas arī bez publisko 
līdzekļu atbalsta. Visbeidzot, ne vienmēr bija 
pierādīts, ka palīdzība būtu ietekmējusi ES vīna 
ražotāju konkurētspēju. Palāta ir sagatavojusi 
Komisijai un dalībvalstīm ieteikumus par to, kā 
novērst šajā ziņojumā minētās nepilnības.
EIROPAS
REVĪZIJASPALĀTA