LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 21.9.2005 
COM(2004)173 gal īgā redakcija/4 
2004/0055(COD) 
ADDENDUM 2 
Concerne les versions linguistiques des 
nouveaux Etats membres 
 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
PAR Eiropas maks ājuma rīkojuma izveidi 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. IEVADS  UN PRIEKŠV ĒSTURE 
1.1. Ievads 
Stājoties spēkā Amsterdamas L īgumam, Eiropas Savien ība izvirzīja sev mērķi pakāpeniski 
izveidot br īvības, drošības un tiesiskuma telpu, cita starp ā pieņemot pasākumus attiec ībā uz 
tiesu iestāžu sadarb ību civilliet ās. Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 65. panta 
c) apakšpunktu šajos pas ākumos jāiekļauj pasākumi, kas likvid ē šķēršļus labai civil ās 
tiesvedības darbībai, vajadz ības gadījumā sekmējot dalībvalstīs piemērojamo civilprocesu ālo 
normu savstarp ēju atbilstību. 
Padomes un Komisijas V īnes Rīcības plāns, ko Padome pie ņēma 1998. gad ā1, aicināja 
identificēt, kādi civilprocesa noteikumi ir steidzami j ātuvina, lai Eiropas pilso ņiem atvieglotu 
piekļuvi tiesai, un p ārbaudīt papildu pas ākumu izstr ādāšanu, lai uzlabotu civilprocesu ālo 
normu sader ību. 
Eiropadomes 1999. gada Tamperes san āksmes secin ājumi2 aicināja Padomi un Komisiju 
sagatavot jaunus ties ību aktus par tiem civilprocesa elementiem, kas ir instruments, lai 
uzlabotu tiesu iest āžu sadarb ību un uzlabotu tiesu pieejam ību. Naudas maks ājumu rīkojumi 
tika īpaši iekļauti to jaut ājumu sarakst ā, kam jānodrošina š ādas iniciat īvas tieslietu jom ā. 
Komisijas un Padomes vienot ā programma par pas ākumiem, lai īstenotu savstarp ējās 
atzīšanas principu l ēmumiem civilliet ās un komercliet ās, kuru Padome pie ņēma 2000. gada 
30. novembr ī3 , kā vienu no Kopienas priorit ātēm uzsvēra exequatur  atcelšanu neapstr īdētiem 
lēmumiem. Programm ā, kas ir izteikti koncentr ēta uz to, lai atvieglotu spriedumu atz īšanu un 
izpildi, ar ī tiek veikta atsauce uz procesu ālo tiesību tuvināšanu kā tādu līdztekus pas ākumu, 
kas dažās jomās varētu būt priekšnoteikums v ēlamajam progresam, pak āpeniski atsakoties no 
jebkādas exequatur  procedūras. Dokument ā ir arī uzsvērts, ka daž ās jomās, jo īpaši attiec ībā 
uz neapstr īdamu pras ījumu atgūšanu, exequatur  atcelšana var ētu notikt t ādā veidā, ka tiek 
izveidots īsts Eiropas maks ājuma rīkojums, kuru ieg ūst kādā Kopienas ietvaros noteikt ā īpašā, 
vienotā vai saska ņotā procedūrā4. Tomēr ir jāuzsver, ka, lai gan exequatur  atcelšana un 
procesuālo tiesību saskaņošana ir apvienotas iepriekš min ētajā programmas fragment ā, tie 
tomēr ir divi daž ādi jautājumu loki. Pirm ā no tām paredz l ēmuma pie ņemšanu, un t ā attiecas 
izpildes pan ākšanu cit ā dalībvalstī, savukārt otrā attiecas uz tiesas pieejam ību, lai ieg ūtu 
lēmumu neatkar īgi no tā, vai tas ir izpild āms ārzemēs. Šie jaut ājumi atšķiras pēc savas 
būtības, un tiem var piev ērsties neatkar īgi un nesaist īti, kā liecina Tamperes san āksmes 
prezidentūras secinājumi, kuros apskat īti abi jaut ājumi, tos savstarp ēji nesaistot. 
Komisija ir nol ēmusi sasniegt abus m ērķus - no vienas puses, savstarp ēju neapstr īdamu 
prasījumu atzīšanu un, no otras puses, īpašas proced ūras izveidi l ēmumu pan ākšanai par 
                                                 
1  OV C 19, 23.1.1999., 1. lpp., 41. punkta d) apakšpunkts. 
2 San āksmes prezident ūras secinājumu 38. punkts. 
3 OV C 12, 15.1.2000., 1. lpp. 
4 Programmas II ieda ļas A daļas 2. punkta b) apakšpunkts. Lai gan šaj ā iedaļā netiek min ēta maksājuma 
rīkojuma proced ūra (ne arī kāda cita īpaša proced ūra), III ieda ļas A daļā pēdējā atsauce uz priekšlikumu 
par Eiropas izpildes r īkojumu neapstr īdētām prasībām pirmaj ā īstenošanas posm ā liecina par to, ka 
saskaņošana šajās jomās tika paredz ēta jo īpaši neapstr īdamu pras ījumu atgūšanai. 
 
LV 3   LV neapstrīdamām prasībām – ar diviem daž ādiem juridiskiem l īdzekļiem. Šīs divēju mērķu 
stratēģijas rezult ātā neradīsies risks par jomu p ārklāšanos vai pretrun ām starp abiem 
projektiem, jo to robežas ir skaidri noteiktas, stingri preciz ējot to posmus attiec īgi pirms 
izpildāma lēmuma pie ņemšanas (maks ājuma rīkojuma proced ūras izveidošana) un p ēc tās 
(atzīšana un izpilde). Gluži otr ādi – šādai pieejai ir vair ākas nozīmīgas priekšroc ības attiec ībā 
pret tādu juridisko iniciat īvu, kas apvieno abus aspektus. Piem ēram, tā pieļauj plašāku jomu, 
lai piemērotu exequatur  atcelšanu, attiecinot to ne vien uz l ēmumiem, kas pie ņemti kādā 
konkrētā procesā, bet arī uz visiem izsniegtajiem nol ēmumiem, par kuriem ir pier ādāms, ka 
nepastāv nekādi strīdi par par āda dabu un apjomu. 
Komisija 2002. gada apr īlī iesniedza priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko iz veido Eiropas 
izpildes r īkojumu neapstr īdētiem pras ījumiem5 , kurā paredz likvid ēt starpposma pas ākumus 
visiem izpild āmajiem dokumentiem par neapstr īdamām prasībām, saistot to oblig āti ar 
nosacījumu par vair āku minim ālo proced ūras standartu iev ērošanu attiec ībā uz dokumentu 
piegādi. Iesniegtais priekšli kums ir iepriekš izkl āstītās stratēģijas otrais posms. 
1.2. Za ļā grāmata par Eiropas maks ājuma rīkojuma proced ūru un par pas ākumiem 
prāvu vienkāršošanai un pa ātrināšanai maza apm ēra prasībām 
Pirms šā priekšlikuma pie ņemšanas notika gan dal ībvalstu, gan visu pilsonisk ās sabiedrības 
ieinteresēto personu grupu plaša m ēroga konsult ācijas. Zaļajā grāmatā par Eiropas maks ājuma 
rīkojuma proced ūru un par pas ākumiem nelielu pras ību prāvu vienk āršošanai un 
paātrināšanai, ko Komisija iesn iedza 2002. gada 20. decembr ī6 , tika sniegts p ārskats pār 
pastāvošajiem mode ļiem, kādi ir maks ājumu rīkojuma proced ūrām saskaņā ar dalībvalstu 
tiesību aktiem. Taj ā, balstoties uz sal īdzinošiem p ētījumiem par to, k ā dalībvalstis rīkojas ar 
attiecīgajiem proced ūras jautājumiem, tika formul ēti daudzi jaut ājumi, kas skar Eiropas 
dokumenta v ēlamo jomu un īpašības. Pašus svar īgākos pamatjaut ājumus, kas tika izvirz īti 
Zaļajā grāmatā, varētu apkopot š ādi. 
– Vai Eiropas dokumentam par maks ājuma rīkojuma proced ūru ir jābūt piemērojamam 
vienīgi pārrobežu gad ījumos vai ar ī tīri iekšzemes pr āvām? 
– Kāda veida pras ību gadījumā jābūt pieejamam Eiropas maks ājuma rīkojumam? Vai 
piemērošanas jomai ir j āaprobežojas vien īgi ar sodanaudas pras ījumiem, un 
apstiprinošas atbildes gad ījumā, vai ir j āizslēdz jebkādas tālākas sodanaudas 
prasījumu apakškategorijas? 
– Vai ir nepieciešami īpaši noteikumi attiec ībā uz starptautisku jurisdikciju vai pat uz 
jurisdikcijas attiecin āšanu dalībvalstu ietvaros? 
– Vai Eiropas maks ājuma rīkojuma proced ūrā ir jāpieprasa iesniegt dokument ālus 
pierādījumus, ko pievieno pras ībai lietā un kā rezultātā tiesa kopsumm ā izskata so 
prasību, vai ar ī izpildāma lēmuma pie ņemšanai pietiek ar vienk āršu prasības aprakstu 
un to, lai nepast āvētu iebildumi? 
– Vai atbild ētājam jābūt iespējai apstrīdēt prasību un nodrošin āt pāreju uz parastu 
procesu vienu vai divas reizes? 
                                                 
5 KOM (2002) 159 gal īgais, OV C 2003 E, 27.8.2002., 86. lpp. 
6 KOM(2002) 746 gal īgais. 
 
LV 4   LV Komisija sa ņēma apmēram 60 atbildes no dal ībvalstīm un ieinteres ētajām person ām, kas 
pārstāv darījumu, pat ērētāju un profesion ālu juristu aprindas. Šaj ās atbildēs attiecībā uz Zaļo 
grāmatu, kuras turpin āja apspriest atkl ātā uzklausīšanā, ko Komisija r īkoja 2003. gada 
26. jūnijā, atklājās, ka Eiropas maks ājuma rīkojuma proced ūras izveide ir jau vienpr ātīgi 
izlemts solis ce ļā uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. 
Eiropas Parlaments sav ā rezolūcijā par Zaļo grāmatu7 silti apsveica Komisijas iniciat īvu. Tas 
atgādināja Eiropadomes Tamperes san āksmes paredz ēto politisko m ērķi noteikt kop īgus 
Eiropas noteikumus par neapstr īdamu par ādu ātru un efekt īvu atgūšanu un uzsv ēra to, cik 
neizmērojami liela ir š ā projekta noz īme visiem uz ņēmējiem, kuri ir ieinteres ēti iekšējā tirgus 
pareizā darbībā. Parlamenta atzinums liel ā mērā sakrīt ar šo ierosin ājumu, piem ēram, attiec ībā 
uz to, ka par piem ērotu instrumentu izv ēlas regulu, un uz faktu, ka Eiropas maks ājuma 
rīkojuma proced ūrai ir jābūt alternatīvai attiecībā pret tām proced ūrām, kas past āv saskaņā ar 
dalībvalstu ties ību aktiem.  
Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komiteja sav ā atzinumā par Zaļo grāmatu8 atbalstīja 
Komisijas ierosmi uzs ākt pārrunas šaj ā jautājumā. Tā uzskatīja ātras, efekt īvas un taisn īgas 
maksājuma rīkojuma proced ūras ieviešanu par galveno pamatties ību elementu, lai piek ļūtu 
tiesai, un aicin āja Komisiju iesniegt ties ību akta projektu, lai izve idotu standarta Eiropas 
procedūru. 
Atsauksmes par reakciju uz s īki izklāstītajiem jaut ājumiem Za ļajā grāmatā un veidu, k ādā tās 
tika ņemtas vērā, sagatavojot šo priekšlikumu, tiks sniegtas š ā paskaidrojuma raksta 
turpmākajās daļās, jo īpaši piezīmēs par konkr ētajiem pantiem. 
2. M ĒRĶI UN DARBĪBAS  JOMA 
2.1. Visp ārējais mērķis 
2.1.1. Noz īme, kāda ir efekt īvam mehānismam, lai atg ūtu neapstr īdamas pras ības 
Prakse ir apstiprin ājusi, ka dal ībvalstīs ievērojamai tiesas procesu da ļai autoritat īva objekt īva 
lēmuma ieg ūšana par gal īgiem jaut ājumiem vai ties ību normām nav galvenais uzdevums. Tas 
pamazām no izņēmuma pārvēršas par ikdienas likumsakar ību, ka, lai gan ir pier ādāma 
jebkāda strīda neesība, kreditoram ir j āvēršas tiesā pēc izpildāma dokumenta, kas vi ņam ļauj 
iekasēt prasījumu piespiedu izpild ē, jo parādnieks vienk ārši nevēlas vai nesp ēj to izpild īt. 
Komisija 2000. gad ā uzsāka pētījumu par īpašām proced ūrām, kādas ir dal ībvalstīs maza 
apjoma pras ījumiem. Anket ā, kuru šaj ā sakarībā izplatīja dalībvalstīm, bija ar ī jautājumi par 
prasījumiem, kas netiek apstr īdēti. Dalībvalstu atbild ēs atklājās, ka tur, kur ir pieejami piln īgi 
statistikas dati, neapstr īdamo pras ību procentu ālais daudzums ir diapazon ā no apmēram 50 % 
un vairāk līdz 80 % visu gad ījumu, ar kuriem nodarbojas parast ās zemākās pakāpes civilās 
tiesvedības tiesas9. 
                                                 
7 V ēl nav public ēts. 
8 EESK 742/2003, pie ņemts 2003. gada 18. j ūnijā. 
9 Evelyne Serverin (Directeur de recherche au CNRS IDHE-ENS CACHAN), Des Procedures de 
traitement judiciares des demandes de faible importance ou non contestées dans les droits des Etats-
Membres de l’Union Européenne, Cachan 2001 , 30. lpp. 
 
LV 5   LV Uzņēmējiem Eiropas Savien ībā ir sevišķi svarīgi, lai tiktu ātri atgūti tādi nesegtie par ādi, kuru 
tiesiskais pamatojums netiek apšaub īts, un tas ir īpaši nozīmīgi pareizai iekš ējā tirgus 
darbībai. Tiesību sistēma, kas negarant ē kreditoriem piek ļuvi ātrai neapstr īdamo pras ījumu 
nokārtošanai, var atv ēlēt debitoriem, kam ir neatmaks āti parādi, zināmu nesod āmības pakāpi 
un tādējādi pamudin āt uz maks ājumu kav ēšanu, lai g ūtu no tā labumu10. Kavēti maksājumi ir 
viens no galvenajiem maks ātnespējas iemesliem, kas apdraud uz ņēmumu – jo īpaši mazo un 
vidējo uzņēmumu – dz īvotspēju, un tas izraisa daudzu da rbavietu zudumu. Nepieciešam ība 
iesaistīties ilgstoš ā, sarežgītā un dārgā tiesas proces ā pat neapstr īdamu par ādu atgūšanai 
neizbēgami pasliktina šo kait īgo ietekmi uz tautsaimniec ību. 
Šī situācija liek mekl ēt dalībvalstu ties ību sistēmām daudzpus īgu risinājumu. Ir k ļuvis svarīgi 
pēc iespējas agrākā procesa stadij ā nodalīt lietas, kas ir lietas p ēc būtības, un tādas, kurās 
nepastāv reāls tiesiskais str īds. Lai gan š āda diferenc ēšana ir vajadz īga, arī tas vēl nav 
pietiekošs nosac ījums, lai ties ām iedalītie līdzekļi tiktu izmantoti efekt īvi. Tā ļauj tiesām 
koncentrēt uzmanību uz prāvām strīdīgos jautājumos un izties āt tās saprātīgā termiņā. Tomēr 
šo vēlamo rezult ātu var sasniegt tika i tad, ja ir pieejama ātra un efekt īva proced ūra 
neapstrīdētiem pras ījumiem un t ā atslogo tiesu iest ādes, kas ir oblig āti jādara, lai nov ērstu 
ievērojamus neizpild ītos apjomus. T ādējādi, ja to lietu skaits, kas nav p ēc būtības, kā teikts 
šeit iepriekš, b ūtu neliels, tad noteicoša is faktors visas tiesisk ās sistēmas rezult ātiem kopum ā 
ir tādu procesu ālo tiesību pastāvēšana, kas nodrošina to efekt īvu izskatīšanu.  
2.1.2. Maks ājuma rīkojuma proced ūras noteikšana 
Visas dal ībvalstis, raugoties no savas valstist ās perspekt īvas un rīkojoties savu procesu ālo 
sistēmu un trad īciju ietvaros, cenšas nov ērst to, ka neapstr īdamu pras ību atgūšana masveid ā 
notiek caur to ties ām. Nav jābrīnās, ka rastie risin ājumi daudz ējādā ziņā savstarpēji atšķiras 
gan no tehnisk ā viedokļa, gan p ēc rezultativit ātes pakāpes. Daž ās dalībvalstīs galvenie 
procesuālie instrumenti, lai nok ārtotu neapstr īdamas pras ības, ir aizmuguriski tais īti 
spriedumi, īpašas summ āras proced ūras parast ā civilprocesa strukt ūrā vai pat pagaidu 
pasākumi, kas ir š ķietami gal īgi, jo praks ē tiem reti seko galvenie procesi. 
Tomēr vairumā dalībvalstu īpaša maks ājuma rīkojuma proced ūra ir apliecin ājusi sevi par jo 
īpaši vērtīgu instrumentu, lai nodrošin ātu ātru un izmaksu zi ņā efektīvu tādu prasījumu 
atgūšanu, kas nav juridisku str īdu objekts. Šobr īd pašlaik vienpadsmit dal ībvalstīm (Austrija, 
Beļģija, Somija, Francija, V ācija, Grie ķija, Itālija, Luksmeburga, Portug āle, Spānija un 
Zviedrija) š āda proced ūra ir neat ņemama sast āvdaļa to civillietu procesu ālo tiesību sistēmā, 
un pazīstamākie piemēri tam ir Francijas injunction de payer  un Vācijas Mahnverfahren . 
Būtībā pēdējos gados bij ām liecinieki tam, k ā maksājuma rīkojumi tika ieviesti div ās 
dalībvalstīs (Spānija un Portug āle), kuras pirms tam nevar ēja saviem kreditoriem pied āvāt 
šāda veida izpild āmu spriedumu. Š āda notikumu virz ība apliecina to, ka vis ā Eiropas 
Savienībā pieaug atzin ība par šāda veida proced ūru. 
Dalībvalstīs pieejam ās maksājuma rīkojuma proced ūras ievērojami vari ējas attiec ībā uz 
tādiem izšķirošiem aspektiem k ā piemērošanas joma, piekrit ība izdot r īkojumu vai pras ības 
pēc formas un satura, lai ieg ūtu labvēlīgu lēmumu. Neraugoties uz š īm atšķirībām starp 
                                                 
10 Komisija, pamatojoties uz p ētījumu rezult ātiem, ko p ēc Komisijas piepras ījuma veica 1994. gad ā 
(‘European Late Payment Survey ’ – Intrum Justitia ), savā paziņojumā Padomei un Eiropas 
Parlamentam „Par efektivit ātes uzlabošanu spriedumu sa ņemšanā un izpild ē Eiropas Savien ībā” 
novērtēja, ka visā Eiropas Savien ībā apzināti kavētu maksājumu procents ir apm ēram 35 %, OV C 33, 
31.1.1998., 3. lpp., 38. punkts. 
 
LV 6   LV pastāvošajiem ties ību sistēmu modeļiem, tiem visiem ir š ādas kopīgas rakstur īgās iezīmes, kas 
var kalpot par elementu, lai noteiktu maks ājuma rīkojuma proced ūru. 
Pēc prasītāja pieteikuma tiesa vai cita kompetent ā institūcija pieņem lēmumu par pras ību 
jautājumā ex parte , t.i., tā, ka atbild ētājam iepriekš nav nek ādas iespējas piedal īties. Šo 
lēmumu nog ādā atbildētājam kopā ar norādījumu pak ļauties rīkojumam vai apstr īdēt prasību 
noteiktā termiņā. Ja atbild ētājs nerīkojas nevien ā no šiem abiem veidiem, maks ājuma 
rīkojums kļūst izpildāms piespiedu k ārtā. Vienīgi tad, ja vi ņš iesniedz iebildumu, lietu p ārvērš 
parastā procesā. Tādējādi, pretēji parastajiem proced ūras noteikumiem, izties āšanas procesa 
uzsākšanas slogs gulstas uz maks ājuma rīkojuma adres āta pleciem. Š ī atbildības pārnese, kuru 
franciski sauc „ inversion du contentieux” , apvienojum ā ar atbildētāja tiesību aizsardz ību, kas 
izpaužas ka iesp ēja novērst izpild āma dokumenta rašanos, veido maks ājuma rīkojuma 
procedūras galveno elementu. 
2.2. Darb ības joma 
2.2.1. Nepieciešam ība rīkoties Kopienas m ērogā 
Tas šķiet acīmredzami, ka t ādu parastu civilprocesu ilgums un izmaksas, kas nav piem ēroti 
prasībām, kur nepast āv tiesisks str īds, pat vēl nesamērīgāk pieaug liet ās, kas satur p ārrobežu 
elementus. Citu dal ībvalstu ties ību sistēmu nepārzināšana un no t ā izrietošā vajadzība 
konsultēties ar juristu, laikietilp īgā tiesas dokumentu nog āde pusēm citā dalībvalstī, nekā tā, 
kurā notiek process, un ar tulkošanu saist ītās izmaksas ir tikai paši paman āmākie faktori, kas 
sarežģī kreditoru dz īvi pārrobežu pras ību gadījumā. Šīs problēmas neatņemami piem īt katrā 
pārrobežu tiesved ībā neatkarīgi no tā, vai pras ībai ir apstr īdams raksturs. Tom ēr kontrasts 
starp ātru atgūšanas proced ūru, kas pieejama vien īgi iekšējām tiesas pr āvām, un aizkav ēšanos 
un izmaks ām, kuras rodas, ja pušu uztur ēšanās vieta ir daž ādās dalībvalstīs, sasniedz 
nepieļaujamu apm ēru, ja attiec īgo prasību atbildētājs pat nav apstr īdējis. Šī situācija sniedz 
priekšrocības debitoriem, kam ir nesamaks āti parādi, pārrobežu attiec ībās un var attur ēt 
uzņēmējus no darb ības jomas paplašin āšanas ārpus to dal ībvalsts, t ādējādi ierobežojot 
tirdznieciskos dar ījumus dal ībvalstu starp ā. Pat efekt īvas nacion ālās proced ūras esība 
neapstrīdamu par ādu atgūšanai katr ā dalībvalstī – tāls mērķis, raugoties no pašreiz ējās 
situācijas, kad pat taj ās dalībvalstīs, kuras paz īst maksājuma rīkojuma proced ūru, tā bieži ir 
nepieejama vai praktiski neizpild āma, ja atbild ētāja dzīvesvieta atrodas ārzemēs – nebūtu 
pilnīgi noteikti izš ķirošs uzlabojums, jo dzi ļas atšķirības starp š ādām proced ūrām un to 
nepārzināšana ir b ūtisks šķērslis, lai taj ās nokārtotu pārrobežu lietas. Vienots Eiropas 
maksājuma rīkojums tikai p ēc ilgāka laika var ēs nodrošin āt vieglāku piekļuvi efektīvai tiesu 
varai. 
2.2.2. Priekšlikuma joma 
Šeit izkl āstīto iemeslu d ēļ vajadzība pēc vienotas Eiropas proced ūras, kādā atgūst 
neapstrīdamus pras ījumus, ir visredzam ākā attiecībā uz pārrobežu pr āvām. Tomēr Komisija to 
uzskatītu ne vien par nepiem ērotu, bet pat par neprodukt īvu - aprobežot š īs procedūras 
piemērošanas jomu vien īgi ar pārrobežu liet ām. 
Eiropas Ekonomikas kopienas dibin āšanas līguma 65. pant ā Kopienai tiek pieš ķirta 
likumdev ējvara attiec ībā uz tiesu iest āžu sadarb ību pārrobežu civilliet ās, ciktāl tas vajadz īgs 
iekšējā tirgus pien ācīgas darbības nodrošin āšanai. Kaut ar ī pārrobežu paz īmju pastāvēšana ir 
priekšnosac ījums tam, lai lieta b ūtu piekrit īga Kopienas kompetencei, tas nenoz īmē to, ka 
noteikumi, kurus var pie ņemt uz šā pamata, var attiekties vien īgi uz pārrobežu pr āvām, t.i., uz 
 
LV 7   LV gadījumiem, kam piem īt konkrētas pārrobežu paz īmes. Tā būtu pārāk šaura š ā noteikuma 
interpretēšana, kādu neparedz t ā teksts. Apzin āta atvērtāku jēdzienu izmantošana liet ām ar 
pārrobežu elementiem 65. panta īpašajā kontekstā pieļauj zināmu elastīgumu, pie ņemot tādus 
tiesību aktus, kas reglament ē ne tikai p ārrobežu izties āšanu, jo īpaši, ja kop ējam 
instrumentam, kas aptver gan p ārrobežu, gan viet ējos gadījumus, piem īt būtiska loma iekš ējā 
tirgus darb ībā. Pēdējā še minētā prasība ir izpild īta, ievērojot to, cik iekš ējam tirgum 
ekonomiski noz īmīga ir efekt īva proced ūra, lai atg ūtu neapstr īdamus par ādus, un milz īgo 
atšķirību izlīdzināšana starp nacion ālajām sistēmām , kā izklāstīts šeit iepriekš (2.1.1.) un 
tālāk šajā sadaļā. Šādos apstākļos paredz ētos tiesību aktus pietiekoši raksturo p ārrobežu 
elements, un 65. pants pie ļauj šādus tiesību aktus, kas ir paredz ēti nevis tikai p ārrobežu tiesas 
prāvām in concreto , bet gan ir br īvi lietojami ar ī tīri iekšējās situācijās; šajā kontekstā ir arī 
jāņem vērā, ka instrumentu piem ēros fakultat īvi. Eiropas maks ājuma rīkojuma proced ūras 
fakultatīvā daba un t ā nozīme dalībvalstīm sīkāk izklāstīta šeit tālāk (2.2.3.). 
Turklāt atšķirt „pārrobežu” scen ārijus no „iekš ējiem” scen ārijiem ir daudz gr ūtāk, nekā tas 
varētu šķist no pirm ā acu uzmetiena, un tas neizb ēgami satur ētu subjekt īvisma elementu. 
Piemēram, ja divas Francij ā dzīvojošas personas cieš V ācijā satiksmes negad ījumā un 
Francijā piedalās tiesvedībā attiecībā uz bojājumiem - vai t ā ir tīri iekšēja situācija, jo abas 
puses un tiesa atrodas vien ā un tajā pašā dalībvalstī, vai arī tas pārsniedz attiec īgās valsts 
jomu sakar ā ar saistību ar citu dal ībvalsti, kuras jurisdikcij ā tiesa var ētu uzklaus īt lietu, ja 
prasītājs vēlētos ierosin āt lietu tur ? Ja izv ēlētos pirmo alternat īvu, tad tas izv ērstos par lietas 
pārrobežu dabas noliegšanu vien īgi pēc prasītāja subjekt īvas izvēles; atkarībā no šā lēmuma, 
kurā tiesā vērsties, vienu un to pašu situ āciju var uzskat īt vai nu par t ādu, kam piem īt 
starptautisks aspekts, vai par t īri iekšēju lietu, neraugoties uz to, ka past āv aspekti, kas to 
saista ar div ām dalībvalstīm. Savuk ārt katrs gad ījums, kas satur faktorus, kuri saista ar vair āk 
nekā vienu dal ībvalsti, b ūtu uzskatāms par lietu ar p ārrobežu elementiem. Tom ēr visupirms 
jau nenov ēršami būtu sarežģīti noteikt, kas uzskat āms par pietiekoši savienojošu faktoru. Vai 
kādas dalībvalsts, kura nav t ā valsts, kur ā notiek tiesa, materi ālo tiesību piemērojamība būtu 
uzskatāma par pietiekamu š ādas saiknes nodibin āšanai? Turkl āt Eiropas maks ājuma rīkojums 
ar savu izteikto m ērķi paātrināt un vienk āršot neapstr īdamu pras ījumu atg ūšanu nešķiet 
piemērotākā procedūra tādu komplic ētu jautājumu izskat īšanai kā iepriekš izlemjami 
jautājumi attiec ībā uz kāda pieteikuma piem ērotību. 
Šīs neskaidr ības kopā ar iespēju, ka ikvienam spriedumam var b ūt pārrobežu daba, ja tas ir 
jāpiemēro kādā citā dalībvalstī, liek pārdomāt tos krit ērijus, ar kuru pal īdzību atšķiramas 
„iekšējas” lietas no „p ārrobežu” liet ām. 
Turklāt specifiskaj ā kontekst ā, ko veido neapstr īdamu pras ījumu atg ūšanas proced ūra, 
ierobežošana l īdz pārrobežu situ ācijām radītu nevēlamas politiskas un ekonomiskas sekas. 
Pirmkārt, uzņēmēju piekļuve mehānismiem, kuros rezult ātu līmeņi ievērojami atš ķiras, izraisa 
konkurences izkrop ļošanu iekš ējā tirgū, neraugoties uz to, vai dal ībnieki atrodas daž ādās 
dalībvalstīs vai vien ā un tajā pašā dalībvalstī. Līdzīgi, pateicoties š ādas proced ūras 
pieejamībai, uzņēmums, kura liel ākā daļa klientu atrodas ārzemēs, varētu gūt ievērojamas 
priekšrocības pār konkurentu, kas atrodas taj ā pat dalībvalstī un kura dar ījumi galvenok ārt 
notiek iekšzem ē.  Turkl āt dalībvalstīs, kas pašlaik nenodrošina īpaši efekt īvu metodi 
neapstrīdamu par ādu atgūšanai, gan kreditoriem, gan debitoriem b ūs politiski sarež ģīti 
paskaidrot, k ādēļ uz tām tām pārobežu situ āciju gadījumā attiecas vai ir pieejams efekt īvāks 
mehānisms nek ā iekšzemes situ āciju gadījumā. Lielākā daļa komentāru par Za ļo grāmatu, ko 
iesnieguši uz ņēmēji vai iest ādes kas tos p ārstāv, kā arī Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu 
komitejas atzinums apstiprina, ka nepieciešama gan p ārobežu, gan viet ējām situācijām 
vispārēji piemērojama Eiropas maks ājuma rīkojuma proced ūra. 
 
LV 8   LV 2.2.3. Subsidiarit āte un proporcionalit āte 
Ir pilnīgi skaidrs, ka š ā priekšlikuma m ērķi izveidot vienotu Eiropas proced ūru ātrai izpild āma 
lēmuma pan ākšanai attiec ībā uz prasījumu, kuras pamatojums nav apstr īdēts – dalībvalstis 
pašas nesp ēj sekmīgi īstenot, jo t ās nevar garant ēt piemērojamo normu l īdzvērtību visā 
Kopienā. Tādēļ šo mērķi var īstenot tikai Kopienas l īmenī.  
Šis priekšlikums piln ībā atbilst proporcionalit ātes principam, kur ā ir stingri noteikts 
nepieciešamais š ā mērķa sasniegšanai. Šaj ā sakarā ir īpaši būtiski uzsv ērt izvēlētā juridiskā 
instrumenta (regulas) kombin ācijas ar Eiropas maks ājuma rīkojuma proced ūras fakultat īvo 
raksturu iedarb ību salīdzinājumā ar dalībvalstu valstu procesu ālajām tiesībām. Šeit pied āvātā 
regula tikai uzliek dal ībvalstīm pienākumu padar īt pieejamu Eiropas atg ūšanas meh ānismu kā 
papildu instrumentu, vienlaic īgi nodrošinot proced ūras vienādību un tiešu piem ērojamību. 
Dalībvalstīm nav jāatsakās no to esošajiem ties ību aktiem par maks ājuma rīkojumiem vai 
jebkurām citām proced ūrām neapstr īdamu par ādu atgūšanai, ne ar ī jāpielāgo tie Kopienas 
tiesībām.  Tādējādi šis regulas priekšlikums, kas ar ī turpmāk pieļauj dalībvalstu viet ējo 
noteikumu izmantošanu vienlaic īgi ar Eiropas maks ājuma rīkojuma noteikumiem, daudz 
mazāk skar to procesu ālās sistēmas kā direktīva, kas pras ītu attiecīgo valstu ties ību aktu 
piemērošanu saska ņā ar šajā instrument ā noteiktaj ām prasībām. Būtībā šī likumdošanas 
tehnika nodrošina neapstr īdamu pras ījumu atgūšanas minim ālo efektivit ātes līmeni, pie ļaujot 
labākas vietējās sistēmas izmantošanu, ja k āda no dalībvalstīm tādu ir izveidojusi. Visbeidzot, 
kreditori var ēs izvēlēties kuru no proced ūrām tie uzskata par lab āku vai ērtāku, pie kam 
pēdējais kritērijs ir jo īpaši nozīmīgs tiem kas darbojas vair ākās dalībvalstīs un, pateicoties 
vienotam Eiropas maks ājuma rīkojumam, tiem nav nepieciešams iepaz īties ar procesu ālajām 
tiesībām katrā no šīm valstīm.  Visbeidzot, ir j āpatur prātā, ka pēc definīcijas maks ājuma 
rīkojuma proced ūra ir īpaši piem ērota subsidiarit ātes un proporcionalit ātes principu 
ievērošanai, jo š āda veida proced ūra nav cieši savstarp ēji saistīta ar citiem, civilprocesu 
regulējošiem noteikumiem, bet dr īzāk ir atseviš ķa nodaļa.  Vienīgi, ja maks ājuma rīkojuma 
procedūra beidzas ar pras ītāja iebildumiem, var p āriet uz parastu civilprocesu . T ādēļ Eiropas 
maksājuma rīkojuma ieviešana nerada nepieciešam ību vēl vairāk tuvināt attiecīgo valstu 
procesuālās tiesības un tādējādi nodrošina iejaukšan ās ierobežošanu attiec īgo valstu ties ību 
aktos līdz absolūtam minimumam. 
3. PIEZ ĪMES PAR ATSEVIŠ ĶIEM PANTIEM 
1. pants – Darb ības joma 
Vispārējās piemērošanas jomas, kas nor ādītas 1. punkt ā attiecas tikai uz civilliet ām un 
komercliet ām un sakr īt ar 2000. gada 22. decembra Padomes Regulu (EK) Nr. 44/2001 par 
jurisdikciju un spriedumu atz īšanu un izpildi civilliet ās un komercliet ās.  
Ar 2. punktu tiek izsl ēgti daži, ar civilliet ām un komercliet ām saistīti, prasību veidi. Īpašuma 
tiesības, kas izriet no laul ības un līdzīgām attiecībām (piem., re ģistrētas partner ības) netiek 
iekļautas, jo bieži vien tiesa, saist ībā ar ģimenes ties ībām, ir spiesta p ārbaudīt faktus pēc savas 
iniciatīvas un tādējādi nevar samierin āties ar iztr ūkstošajiem atbild ētāja iebildumiem un 
prasītāja apgalvojumiem. Saska ņā ar Regulu Nr. 44/2001 jaut ājumi saist ībā ar maksātnespēju 
un sociālo nodrošin āšanu neietilpt piem ērošanas jom ā. Izņemot šos jaut ājumus, Komisija 
uzskata, ka nav iemesla neiek ļaut piemērošanas jom ā pārējās prasības. Jau pati specializ ēto 
tiesu vai tribun ālu jurisdikcija (piem., darba str īdu tribun āla, prasībām, kas saist ītas ar 
nodarbinātību), nevis parasto civilo tiesved ību, nesatur p ārliecinošus mot īvus maks ājuma 
 
LV 9   LV rīkojuma proced ūras nepieļaušanai. Piespiedu iemesli, kas var ētu būt par cēloni proced ūras 
piemērošanas papildu ierobežojumiem pras ības rakstura vai juridisk ā pamata d ēļ, nav 
konstatēti. Gluži pret ēji, jebkuri š āda veida ierobežojumi neizb ēgami rad īs sarežģītas 
problēmas saist ībā ar robežu noteikšanu likum īgu un nelikum īgu prasībām.  Visbeidzot, 
saskaņā ar lielāko koment āru daļu par Za ļo grāmatu, šis priekšlikums nenosaka augš ējo 
robežu, līdz kurai, saist ībā ar maksājuma rīkojuma proced ūru, var pieteikt pras ības, jo starp 
attiecīgās prasības materi ālo vērtību un pras ības apstr īdamo vai neapstr īdamo raksturu 
nepastāv nekāda saistība, kas rad ītu nepieciešam ību noteikt proced ūras pieejam ības 
ierobežojumus par l īdzekļu atgūšanu zem k ādas konkr ētas robežas.  Pat ja tiek apgalvots, ka, 
pieaugot pras ījuma vērtībai, paaugstin ās varbūtība, ka palielin ās strīdīgu procesu skaits, tas 
tomēr nav iemesls augš ējās robežas noteikšanai, jo kreditoram ir j āizlemj, vai past āv iespēja 
celt iebildumus, un vai t ādēļ ir vērts izmantot maks ājuma rīkojuma proced ūru, vai ar ī ir 
jārēķinās ar prasījumu;  ja t ā tas nav, vi ņš nekavējoties ierosin ās parastu procesu. 
Atšķirības starp š ā priekšlikuma un Regulas Nr. 44/2001 piem ērošanas jomas iz ņēmumu 
sarakstiem ir izskaidrojamas ar to, ka tie p ārvalda daž ādas nozares, kam nepieciešamas piln īgi 
atšķirīgas pieejas un atš ķirīgs skatījums. Šis pagaidu projekts ir koncentr ēts uz proced ūras 
noteikumiem un pras ībām saistībā ar izpild āma lēmuma pan ākšanu un neapskata Regul ā 
Nr. 44/2001 izkl āstītos jautājumus. Taj ā nav plašāk apskatīta maksājuma rīkojuma proced ūras 
starptautisk ā tiesvedība, jo pras ītāja un atbild ētāja intereses Regul ā Nr. 44/2001 ir taisn īgi 
līdzsvarotas, t ā kā nepastāv nekāda vajadz ība atkāpties no šiem noteikumiem un ieviest īpašu 
tiesvedības režīmu Eiropas maks ājuma rīkojumam.  Jaut ājumi par atz īšanu un izpildi k ādā 
citā dalībvalstī, izņemot to, kuras tiesa ir izdevusi maks ājuma rīkojumu, tiks risin āti vienīgi 
saskaņā ar Regulu Nr. 44/2001, k ā arī saskaņā ar topoš ās regulas par Eiropas izpildes 
rīkojumu neapstr īdētiem pras ījumiem sp ēkā stāšanos. Tādēļ ir pašsaprotami, ka apsv ērumi, 
kuru rezult ātā dažu veidu pras ības vai proced ūras, no kur ām dažas pat att āli nav bijušas 
saistītas ar pras ījumiem skaidr ā naudā, ir izņemtas no Regulas Nr. 44/2001 darb ības jomas, š ā 
priekšlikuma kontekst ā ir mazsvar īgi vai pat aplami.  
2. pants - Eiropas maks ājuma rīkojuma proced ūra 
1. punkts ierobežo Eiropas maks ājuma rīkojuma proced ūras piemērojamību līdz likvidētu un 
maksājamu finansi ālo prasījumu piedzi ņai.  Tādējādi tā nav izmantojama pras ījumiem skaidr ā 
naudā, kurus nevar izteikt ar konkr ētas summas starpniec ību (piem ēram, nemateri ālu 
zaudējumu gad ījumos) un pras ījumiem, kas uzliek pien ākumu rīkoties vai attur ēties no rīcības 
kādā konkrētā gadījumā, piemēram, īpašuma nodošanas, restit ūcijas vai izlikšanas gad ījumā.  
Teorētiski neapstr īdētu prasījumu identific ēšanas pamatprincipu var ētu izmantot ar ī citiem 
prasību veidiem ne tikai pras ījumiem skaidr ā naudā, un patieš ām dažās dalībvalstīs attiecībā 
uz nefinansi āliem prasījumiem tas jau ir noticis.  K ā to apstiprina atgriezenisk ā saite attiec ībā 
uz Zaļo grāmatu, tom ēr pastāv vienotība, ka šīs citas pras ības, kas sast āda tikai nelielu 
procentu no vis ām šīs procedūras ietvaros apskat ītajām prasībām, jebkur ā gadījumā ir daudz 
mazāk piemērotas standartiz ētai apstrādei.  Piem ēram, vien nepieciešam ība noformul ēt 
prasību tā, lai būtu ievērotas izpild āmā dokumenta precizit ātes prasības, vismaz 
nespeciālistam juridiskajos jaut ājumos bieži vien rad īs nepārvaramus š ķēršļus, kas savuk ārt 
izraisītu lielas iesniegumu da ļas noraid ījumu vai ties ām radītu neproporcion āli lielu darba 
apjomu. 
2. punktā ir uzsvērta Eiropas maks ājuma rīkojuma fakultat īvais raksturs. Kreditors p ēc saviem 
ieskatiem var izlemt vai tas v ēlas uzturēt prasību saskaņā ar šī priekšlikuma darb ības jomu, 
 
LV 10   LV piemērojot Eiropas maks ājuma rīkojuma proced ūru, vai saīsināto vai parasto proced ūru, kas ir 
piejama saska ņā ar tās dalībvalsts ties ību aktiem, kur ā notiek tiesa. . 
3. pants - Pieteikums Eiropas maks ājuma rīkojumam 
Šajā pantā ir norādīti dati, kas j āiekļauj Eiropas maks ājuma rīkojuma pieteikum ā attiecībā uz 
procesa pušu identifik āciju, pras ības aprakstu un t ās pamatojumu. Šaj ā pantā norādītās 
prasības lielākoties ir pašsaprotamas. 
Jāuzsver, ka šis priekš likums neparedz dokument āla pierādījuma uzr ādīšanu kā 
priekšnosac ījumu Eiropas maks ājuma rīkojumam. Izv ērtējot atbildes par Za ļo grāmatu, par 
divu esošo maks ājuma rīkojuma proced ūru modeļu būtiskākajām atšķirībām (Zaļajā grāmatā 
sauktas par “pier ādījumu“ un “bezpier ādījumu” mode ļiem), Komisija secin āja, ka šāds 
nosacījums ievērojami palielin ātu risku vienoti piem ērot regulu attiec ībā uz dokumentu 
veidiem, kas uzzsakt āmi par apmierinošu pras ījuma pier ādījumu.  Bez tam daudz svar īgāk ir 
ņemt vērā, ka vienīgais iesniegumam pievienot ā rakstiskā pierādījuma mērķis ir kalpot par 
pamatu pras ības pamatojuma kopsavilkumam, k ā to nosaka t ās dalībvalsts ties ību akti, kas 
seko “pier ādījuma” modelim. Šis priekšlikums neparedz pras ījuma pamatojuma 
sistemātiskāku un visaptverošu p ārbaudi vai izv ērtēšanu kopum ā.   
Drīzāk gan Komisija ir centusies rast risin ājumu, kas apvienotu “bezpier ādījumu” maks ājuma 
rīkojuma priekšroc ības attiec ībā uz proced ūras vienkāršību un efektivit āti, ievērojot pras ītāja 
tiesību atbilstošu aizsardz ību. Pēdējam mērķim ir paredz ēta 2. punkta e) apakšpunkt ā 
iesniedzējam ietvert ā prasība nevis faktiski iesniegt, bet vismaz aprakst īt kādu pierādījumu, 
uz ko tas var ētu balstīties parast ā procesā, ja prasība ir apstr īdama.  Šis priekšnosac ījums, kas 
ļauj iesniedz ējam izmantot ne tikai dokumentus, bet ar ī atsaukties uz visiem at ļautajiem 
pierādījumiem, neuzliekot tam par pien ākumu iesniegt visaptverošu pier ādījumu sarakstu, 
rada form ālu nosacījumu Eiropas maks ājuma rīkojuma izsniegšanai, ko ir viegli p ārbaudīt. 
Saskaņā ar 2. punkta e) apakšpunktu, pras ītājam tiesai ir j āiesniedz pras ījuma apraksts.  Šis 
apraksts var b ūt un tam b ūtu jābūt īsam un konkr ētam, tomēr tajā ir jāpaskaidro pušu tiesisk ās 
attiecības, konkr ētā prasījuma pamatojums un t ā lielums, k ā arī saikne starp pras ījumu un 
piedāvātajiem pier ādījumiem.   
Kā alternatīvu parakstam rokrakst ā 3. punkts pie ļauj elektronisko parakstu, ja saska ņā ar 
Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 13. decembra Direkt īvu 1999/93/EK par 
Kopienas elektronisko parakstu sist ēmu, tas ir saist īts tikai un vien īgi ar parakst ītāju un spēj 
identificēt to, ja tas ir rad īts ar tādiem līdzekļiem, ko vienm ēr var kontrol ēt tikai un vien īgi 
parakstītājs, un, ja tas ir saist īts ar attiec īgajiem datiem t ādā veidā, ka jebkādas vēlākas to 
pārmaiņas ir atklājamas. Šis nosac ījums, kas atk ārtoti sastopams ar ī citās priekšlikuma da ļās, 
atspoguļo vispārējo vēlmi atļaut proced ūrā izmantot autom ātisko datu apstr ādi un elektronisko 
saziņu, pie nosac ījuma, ka pušu ties ības tiek atbilstoši aizsarg ātas.    
4. pants – Pras ības Eiropas maks ājuma rīkojuma izdošanai 
Šā panta 1. punkt ā ietverts piln īgs un visaptverošs pras ību saraksts Eiropas maks ājuma 
rīkojuma izsniegšanai, kuru izpildi p ārbauda tiesa, ja iesniegts pieteikums  Šaj ā pārbaudē 
jāietver, bet t ā nedrīkst pārsniegt: 
– procedūras piemērošanas jomu, k ā tas izklāstīts 1. un 2. pant ā,  kā arī, 
 
LV 11   LV – pieteikuma form ālās prasības, kā tas izklāstīts 1. un 2. pant ā. 
Papildus šiem jaut ājumiem, kas j āpārbauda amata d ēļ, prasītāja pienākums ir nov ērtēt, 
pamatojoties uz pieteikum ā sniegto inform āciju, kas ļauj tam skaidri identific ēt pret to celto 
prasījumu un t ās pamatojumu, un izlemt, vai šo pras ību apstrīdēt vai samierin āties ar to.  
Pēdējā minētajā gadījumā nav cita pamatota iemesla, lai pras ītājam atteiktu labv ēlīgu 
lēmumu. 
Neuzliekot pien ākumus, 2. punkts ļauj tiesai zin āmu brīvību atgriezt pieteikumu pras ītājam, 
lai dotu tam iesp ēju novērst sava piepras ījuma nepiln ības, ja tas nav izpild ījis visas 3. pant ā 
norādītās formālās prasības, un, ja k ļūda šķiet viegli nov ēršama, piem ēram, nav aizpild īta 
pieteikuma veidlapas oblig ātā aile.  Š ā nosacījuma nol ūks nekādā gadījumā nav kav ēt 
procedūras ātru un efekt īvu administr ēšanu.    Saska ņā ar 5. pantu noraid ījuma gad ījumā 
prasītājs saglabā tiesības turpin āt panākt prasības izpildi parast ā procesā. 
5. pants - Pieteikuma noraid īšana 
Lai saglab ātu proced ūras vienk āršību un vienot ību, un, lai nepie ļautu tās sadalīšanos div ās 
atsevišķās procedūrās, 1. punkta galvenais m ērķis ir preciz ēt, ka tiesa, ja ir izpild ītas 4. panta 
prasības, var vien īgi nodrošin āt maksājuma rīkojumu piln ā apmērā vai arī noraidīt to pilnībā. 
Tādējādi, ja pieteikums tikai da ļēji atbilst šiem nosac ījumiem, tas j ānoraida piln ībā. Lai 
izvairītos no šādas noraid īšanas, ja tas neš ķiet lietder īgi, tiesa var izmantot 4. panta 2. punkt ā 
norādītās izvēles tiesības.   
Atbilstoši koment āriem par Za ļo grāmatu un past āvošajām valstu maks ājuma rīkojuma 
procedūrām, 3. punkts paredz, ka pieteikuma noraid īšanai nepiem īt res iudicata  raksturs.  Š ī 
procedūra ir tikai papildus meh ānisms kreditoram, kas pie ļauj, ka pras ība netiks apstr īdēta.  Ja 
šis pieņēmums izr ādījies kļūdains un atbild ētājs ceļ iebildumus, p āreja uz str īdīgu procesu ir 
automātiska  Tom ēr ir jābūt iespējai turpināt panākt prasības izpildi parasta civilprocesa ce ļā, 
ja pieteikums ir noraid īts saskaņā ar 1. punktu, iemeslu d ēļ, kas parasti nav saist īti ar prasības 
pamatojumu bet gan ar form āliem vai procedur ālāliem apstākļiem, piem ēram, šīs procedūras 
pielietojuma jomu.  Iesp ējas turpin āt uzturēt prasību loģiskās sekas ir, ka nav nepieciešama 
apelācija pret pieteikuma noraid īšanu, kas proced ūrai būtu nevajadz īgs šķērslis. 
6. pants - Eiropas maks ājuma pazi ņojums 
Šajā priekšlikum ā ietverta „divpak āpju” maks ājuma rīkojuma proced ūras kārtība, jo tiesas 
izdotais dokuments labv ēlīga lēmuma gad ījumā attiecībā uz piemērošanu vēl pats par sevi nav 
maksājuma rīkojums, kura izpild āmības nosac ījums ir pazi ņojuma iesniegšanas termi ņa 
izbeigšan ās, bet gan pazi ņojums par maks ājumu, ar kuru atbild ētāju informē par prasījumu, kā 
arī par viņa procesu ālām tiesībām un pien ākumiem, ieskaitot izpild āmā maksājuma rīkojuma 
potenciālo piesūtīšanu, ja vi ņam neizdosies apstr īdēt prasījumu. Tom ēr ir jāatceras, ka 
dalībvalstīs, kurās piemēro „vienas pak āpes” modeli, kopum ā nav nov ēršama tiesas otr ā 
iesaistīšanās, lai pārbaudītu, ka pras ījumam nav izvirz īti iebildumi un lai pievienotu izpildes 
noteikumu ( formule exécutoire ). Gadījumos, k ā šajā priekšlikum ā, otrajā pakāpē netiek 
paredzēta prasījuma pārbaude, bet maks ājuma rīkojums tiek izdots autom ātiski, ja nav 
iesniegts aizst āvības paziņojums, un proced ūras efektivit ātes atšķirības ir liel ā mērā 
nebūtiskas. Galven ā priekšroc ība ir atseviš ķa lēmuma esība, uz ko attiecas p ārsūdzība un kas 
parasti nav paredz ēts dalībvalstīs, kuras izv ēlējušās „vienas pak āpes” proced ūru, bet ko 
 
LV 12   LV Komisija uzskata par vajadz īgu Eiropas maks ājuma kontekst ā, kā turpmāk izskaidrots 
11. panta piez īmēs. 
Paziņojums par Eiropas maks ājumu pēc satura ir identisks pieteikuma veidlapai, kas ir 
papildināta ar inform āciju par š ī dokumenta noz īmīgumu, kura, k ā paredzēts 3. un 4. punkt ā, 
ir izklāstīta saredzam ā vietā un ir viegli saprotama ar ī tādiem saņēmējiem, kas nep ārzina 
juridiskos jaut ājumus. Ir j āveic vajadz īgie praktiskie pas ākumi, lai to inform āciju, kas ietverta 
pieteikum ā, automātiski pievienotu pazi ņojumam par maks ājumu un visbeidzot – 
maksājumam. Papildus inform ācijai, kas paredz ēta atbildētājam, ir j ābūt neatņemamai 
paziņojuma sast āvdaļai, nevis tikai t ā pielikumam, lai nov ērstu jebkuru potenci ālu kļūdas 
iespēju, kas var izrais īt procesuālas grūtības. 
 Priekšlikum ā nav ietverti īpaši noteikumi attiec ībā uz izsniegšanu saist ībā ar maks ājuma 
paziņojumu atbild ētājam, tāpēc uz to attiecas valsts ties ību akti un attiec īgā gadījumā – 
Padomes 2000. gada 29. maija Regula 1348/2000 par tiesas un ārpustiesas civillietu un 
komerclietu dokumentu izsn iegšanu Eiropas Savien ības dalībvalstīs. Tomēr 2. punkt ā ir 
paredzēts nosacījums, ka izsniegšanas metodes, kur ās netiek pras īts debitora personisks 
saņemšanas apliecin ājums, nav pie ņemamas š ī priekšlikuma m ērķiem, ja nav zin āma debitora 
adrese.  Trīs nedēļu ilgais pras ījuma apstr īdēšanas laika posms tiek uzskat īts par nepieciešamu, lai 
noteiktu, vai persona v ēlas aizstāvēties atbilstoši dal ībvalstu ties ību aktiem. T ā kā 7. pantā 
izklāstītā aizstāvības paziņojuma iesniegšana ir vienk ārša, šim laika interv ālam ir jābūt 
pietiekošam gan p ārrobežu, gan t īri iekšzemes situ ācijās. 
Mērķis 5. punktam ir nodrošin āt, lai neviens kreditors netiktu attur ēts no maks ājuma rīkojuma 
procedūras izmantošanas, lai ar ī pamatos t ā tiek uzskat īta par atbilstošu, d ēļ apsvēruma, ka 
prasījumu ierobežos noilguma noteikumi, ja vien vi ņš noilgumam paredz ēto laiku 
nepārtrauks, ierosinot parastu civilprocesu. T ā šajā civilās tiesvedības konkr ētajā gadījumā 
maksājuma pazi ņojumam pieš ķir statusu, kas l īdzvērtīgs izsaukumam uz tiesu. 
7. pants – Aizst āvības paziņojums 
Saskaņā ar Eiropas maks ājuma rīkojuma proced ūras filozofiju, kas koncentr ējas uz bezstr īdus 
prasījumiem un izpild āmu lēmumu pieg ādi attiecībā uz tām, vienlaic īgi atturoties no 
prasījuma pamatojuma p ārbaudes, šaj ā pantā pieņemama aizst āvības paziņojuma pras ības ir 
noteiktas l īdz obligātam minimumam. Atbild ētājam ir tikai noteikt ā termiņā nepārprotami 
jāpaziņo tiesai rakstiski vai noteiktos apst ākļos – elektroniski, ka vi ņš ar jebk ādiem 
nosacījumiem v ēlas apstr īdēt prasījumu piln ībā vai da ļēji. Nav vajadz īgi sīkāki 
paskaidrojumi; faktisko un juridisko argumentu, k ā arī pierādījumu uzrādīšanu var atlikt l īdz 
izrietošajiem parastajiem tiesas procesiem. Atbild ētājs var izmantot standarta atbildes 
veidlapu, kura vi ņam piegādāta kopā ar maksājuma pazi ņojumu, bet tas nav oblig āti. 
8. pants – Aizst āvības paziņojuma sekas  
Šis nosac ījums paredz, ka ar pie ņemamu aizst āvības paziņojumu autom ātiski tiek izbeigta 
maksājuma rīkojuma proced ūra un lieta p āriet parast ā civiltiesved ībā bez īpaša šādas 
izbeigšanas piepras ījuma. Tā pamatā ir pieņēmums, ka parasti kreditori, kuri pieprasa 
maksājuma rīkojumu, šo proced ūru izvēlas, jo sagaida, ka pras ījums paliks neapstr īdēts, bet 
vajadzības gadījumā varēs turpināt lietas izskat īšanu parastaj ā tiesas proces ā. Tomēr 1. punkt ā 
 
LV 13   LV prasītājam paredz ēta iespēja pieteikum ā norādīt, ka viņš vēlas tiesas pr āvu izbeigt, ja 
atbildētājs iesniedz aizst āvības paziņojumu. Šādu piepras ījumu var iesniegt, ja p ēc prasītāja 
ieskatiem konkr ētā prasījuma vērtība ir par zemu, lai attaisnotu ar str īdīgā prasījuma parasto 
tiesas procesu saist īto darbu un izmaksas. 
Mērķis 2. punktam ir preciz ēt, vai tehniskie aspekti īstenojamai p ārejai uz parasto tiesas 
procesu atbilst ES dal ībvalstu foruma ties ību aktiem. 
9. pants – Eiropas maks ājuma rīkojums 
Ja atbildētājs ir pieņēmis prasījumu vai nav sp ējis to apstr īdēt pilnībā vai daļēji laika 
ierobežojuma d ēļ, maksājuma rīkojumu tiesa pieg ādā pēc sava ierosin ājuma, tas ir, bez 
prasītāja atsevišķa pieprasījuma.  
Šis noteikums strukt ūras ziņā atbilst 6. pantam attiec ībā uz maksājuma pazi ņojumu cikt āl tas 
attiecas uz pieg ādes un atbild ētāja inform ēšanas noteikumiem, lai gan šoreiz saist ībā ar 
iebilduma pazi ņojumu aizst āvības paziņojuma viet ā.  
10. pants - Eiropas maks ājuma rīkojuma izpild āmība 
Šajā pantā paredzēts, ka pieg ādāts Eiropas maks ājuma rīkojums ir izpild āms bez droš ības 
nodrošināšanas, neskatoties uz atbild ētājam vēl palikušo iesp ēju iesniegt iebildumu un kas, 
iespējams, ir rezerv ēta. Tas, ka atbild ētājs ir izv ēlējies nenoprotest ēt prasību, pilnībā 
apzinoties š ādas rīcības sekas, dod pietiekamu pamatu prima facie novērtējumam, ka 
prasījums ir un paliks neapstr īdēts un tāpēc tā izpildāmība netiks ierobežota. 
Saskaņā ar 2. punktu š ī priekšlikuma m ērķis nav ietekm ēt dalībvalstu likumu piem ērošanu, ne 
arī ieviest atseviš ķu pilnībā izstrādātu likumu kopumu maks ājuma rīkojuma proced ūrai. 
Izpildāmības formālo priekšnoteikumu s īks izklāsts, kā arī tās apturēšanas vai ierobežošanas 
nosacījumi paliek valsts jurisdikcij ā. Tas ietver, piem ēram, iebilduma pazi ņojuma par 
izpildāmību iesniegšanas sekas.  
11. pants – Iebildums par Eiropas maks ājuma rīkojumu 
Prasības iebilduma pazi ņojuma iesniegšanai sakr īt ar pras ībām attiecībā uz aizst āvības 
paziņojumu. Tādēļ var atsaukties uz piez īmēm 7. pantam. 
Komisija ir p ārliecināta, ka šī priekšlikuma īpašā kontekstā atbildētājam ir jādod otra iesp ēja 
apstrīdēt prasījumu un uzs ākt pāreju uz parasto tiesas procesu pa t tad, ja neskatoties uz to, ka 
tiesa maks ājuma pazi ņojumā ir inform ējusi viņu par viņa tiesībām un pien ākumiem, vi ņš nav 
paziņojis par savu nodomu aizst āvēties. Neatgriezenisks gal īgais lēmums tiks pie ņemts 
gadījumā, lai noteiktu p ārāk smagas sankcijas, jo īpaši salīdzinājumā ar atteikšanas 
spriedumiem, kurus pie ņem līdzīgā situācijā, t.i., pēc tam, kas atbild ētājs ir uzaicin āts uz 
uzklausīšanu un ir inform ēts par neierašan ās sekām attiecībā uz aizstāvību, kā arī par to ka 
viņam ir iesp ēja spriedumu p ārsūdzēt vai izmantot citu tiesisk ās aizsardz ības līdzekli. Šo 
apsvērumu vēl vairāk pastiprina fakts, ka pret ēji dalībvalstu vair ākuma sist ēmām, kuras 
zināmas kā „vienas pak āpes” maks ājuma rīkojuma proced ūra un neparedz Eiropas maks ājuma 
rīkojuma turpm āku pārsūdzību, tajā nav paredz ēta labi pamatota pras ījuma rakstura visp ārēja 
 
LV 14   LV izvērtēšana kopum ā. Šī procedūras vienk āršošana tās efektivit ātes interes ēs, tātad prasītāja 
interesēs, garantē līdzsvaru ar ties ībām izmantot tiesisk ās aizsardz ības līdzekli. 
4. punktā ietverts papildu nodrošin ājums atbild ētājam, ko Komisija uzskata par īpaši svarīgu, 
jo šajā priekšlikum ā nav īpašu dokumentu pieg ādes noteikumu. Sarun ās par regulu, ar kuru 
izveido Eiropas izpildes r īkojumu neapstr īdētiem pras ījumiem, tika uzskat īts par oblig ātu 
atbildētājam nodrošin āt iespēju apstrīdēt spriedumu neatkar īgi no pārsūdzēšanas termi ņa, ja 
–  bijusi izmantota pieg ādes metode, kur ā viņš personīgi neapliecina dokumenta sa ņemšanu, 
un konkr ētais dokuments nav vi ņu sasniedzis t ādējādi, ka vi ņam nebija iesp ējams 
sagatavoties savai aizst āvībai, vai 
– viņa aizstāvību ir novērsuši nepārvarami iemesli vai ārkārtīgi apstākļi. 
Noteikums, kas attiec as uz iepriekš min ēto regulu, ir main īts un piem ērots šī priekšlikuma 
kontekstam.  
12. pants – Iebilduma pazi ņojuma iesniegšanas sekas 
Ciktāl tas attiecas uz p āreju uz parasto tiesas procesu, šaj ā pantā tiek atkārtoti 8. pant ā 
paredzētie aizstāvības paziņojuma seku noteikumi. Tas neietekm ē pāreju uz parasto tiesas 
procesu, ja atbild ētājs agrāk vai vēlāk proced ūras gaitā izvēlas apstr īdēt prasījumu. 
Maksājuma pazi ņojuma un maks ājuma rīkojuma statusa atš ķirība ir pēdējā dokumenta 
izpildāmība. Jautājums par izpild āmību ir izklāstīts 10. pant ā. 
Skaidrojums 3. pant ā nosaka, ka aizst āvības paziņojumu, kas tiesu sasniedz v ēlāk par 
maksājuma rīkojuma izdošanu, bet pirms iebilduma pazi ņojuma termi ņa izbeigšan ās, uzskata 
par iebilduma pazi ņojumu, jo ar to skaidri tiek pausts nodoms aizst āvēties. 
13. pants – Juridisk ā pārstāvība 
Saskaņā ar šī priekšlikuma m ērķi kreditoriem nodrošin āt vienkāršu un izmaksu zi ņā efektīvu 
mehānismu neapstr īdēto prasījumu piedzi ņai rastos pretruna, ja šo proced ūru izmantošan ā 
būtu nepieciešama jurista p ārstāvība. Pirmk ārt, prasības maks ājuma rīkojuma pieteikuma 
iesniegšanai un, v ēl jo vair āk, prasījuma apstr īdēšanai ir pietiekoši vienk ārša, lai b ūtu 
nepieciešama profesion āla jurista kompetence. Otrk ārt, juridisk ā pārstāvība neizb ēgami 
paaugstin ās procedūras izmaksas. Lai ar ī juridisko konsult āciju mekl ēšana, protams, ir 
iespējama tiem, kas to uzskata par noder īgu, tā nav jānosaka par oblig ātu. Kā noteikts 
2. punktā skaidrojuma nol ūkā šis noteikums attiecas tikai uz pašu maks ājuma rīkojuma 
procedūru, bet ne uz parasto civilo proced ūru, kas tiek uzs ākta gadījumā, ja tiek iesniegts 
iebilduma pazi ņojums. 
14. pants - Izdevumi 
Kreditorus var attur ēt no šīs procedūras izmantošanas, ja atbild ētāja iebilduma gad ījumā viņi 
riskēs ar to, ka tiesas izdevumi b ūs augstāki nekā izvēloties tūlītēju parasto tiesas procesu. T ā 
paša iemesla d ēļ neliekas pamatoti uzlikt augst ākus tiesas izdevumus atbild ētājam tikai t āpēc, 
ka prasītājs vispirms izv ēlas mēģināt, lai arī nesekm īgi, iegūt lēmumu vienk āršotas 
procedūras kārtībā.  
 
LV 15   LV Šajā pantā ir noteikts iepriekš ējas maks ājuma rīkojuma proced ūras neitralit ātes princips 
parastā tiesas procesa tiesas izdevumu kopapjoma izteiksm ē, atstājot dalībvalstīm izlemt, k ā 
nodrošināt šā principa iev ērošanu. Viens iesp ējams risin ājums var ētu būt izdevumu par 
maksājuma rīkojuma proced ūru absorbēšana, ja tādi ir, tiem, kuri ierosina parasto proced ūru. 
15. pants – Attiec ības ar valstu procesu ālajām tiesībām 
Vairākos šī priekšlikuma pantos attiec ībā uz proced ūras specifiskiem aspektiem ir izdar īta 
atsauce uz valstu ties ību aktiem. Lai izvair ītos no jebk ādiem potenci āliem pārpratumiem, šaj ā 
noteikum ā skaidri paredz ēts, ka visi procesu ālie jautājumi, kuri nav atrun āti priekšlikum ā un 
kuriem valstu ties ību aktu piem ērošana nav nep ārprotami noteikta, tiek izskat īti pēc tās 
dalībvalsts ties ību aktiem, kur ā notiek Eiropas maks ājuma rīkojuma proced ūra.  
16. pants - Inform ācija par tiesu jurisdikciju 
Šī noteikuma m ērķis ir atvieglot pieeju inform ācijai par ties ām, kurās pilsoņiem jāiesniedz 
Eiropas maks ājuma rīkojuma pieteikums. Pazi ņojumā Komisijai dal ībvalstīm jānorāda, kuru 
kategoriju tiesu jurisdikcij ā ir šī procedūra, piemēram, zem āko vai augst āko instan ču tiesās 
tajās dalībvalstīs, kur ir š āds iedalījums. Daž ās dalībvalstīs var būt nepieciešams citu starp ā 
uzskaitīt vairāk par vienas kategorijas ties ām, ja par noteiktiem pras ījumiem atbild specializ ēti 
tribunāli (piemēram, darba str īdu tribunāli prasījumiem, kuri izriet no darba l īgumiem). Š ī būs 
arī iespēja norādīt, vai teritori ālās jurisdikcijas visp ārīgie noteikumi attiecin āmi uz šo 
procedūru (sīki neizskaidrojot šos noteikumus) vai ar ī ir paredz ēts īpašs noteikums, t āds kā, 
piemēram, kādas tiesas vai vair āku tiesu iz ņēmuma piekrit ība.  
Komisija šo inform āciju vispiem ērotākā veidā publiskos, ieskaitot t ās ievietošanu internet ā, 
iespējams, pašreiz īstenojamā projekta Eiropas Tiesu atlanta civilliet ās ietvarā, datu bāzi, 
kura, kā paredzēts, nodrošin ās lietotājdraudzīgu pieeju vis ās oficiālajās Eiropas Savien ības 
valodās. 
17. un 18. pants – Ieviešanas noteikumi un komiteja 
Regulā Nr. 44/2001 paredz ētā padomdev ēja komiteja ir min ēta 18. pant ā, kura, kā noteikts 
17. pantā, Komisijai pal īdzēs ieviešan ā, proti, veidlapas paraugu atjaunin āšanā vai tehnisku 
izmaiņu veikšan ā tajās. Komiteja san āks tikai gad ījumos, kad b ūs vajadzīgas šādas izmai ņas. 
 
LV 16   LV 2004/0055(COD) 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
PAR Eiropas maks ājuma rīkojuma izveidi 
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 61. panta c) apakšpunktu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu 11, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu12, 
saskaņā ar Līguma 251. pant ā noteikto proced ūru 13, 
tā kā: 
(1) Kopiena ir izvirz ījusi sev m ērķi uzturēt un attīstīt brīvības, drošības un tiesiskuma 
telpu, kur ā nodrošin āta personu br īva kustība. Šajā nolūkā Kopienai cita starp ā ir 
jāpieņem pasākumi attiec ībā uz tiesu iest āžu sadarb ību civilliet ās, kuri vajadz īgi, lai 
nodrošinātu atbilstīgu iekšējā tirgus darb ību. 
(2) Eiropadomes 1999. gada Tamperes san āksmē Padome un Komisija (15-16.10.1999) 
tika aicin āta sagatavot jaunus ties ību aktus par tiem civilprocesa elementiem, kas ir 
instruments, lai uzlabotu tiesu iest āžu sadarb ību un uzlabotu tiesu pieejam ību un šaj ā 
kontekstā tika izdar īta īpaša atsauce uz naudas maks ājumu rīkojumu.  
(3) Padome 2000. gada 30. novembr ī pieņēma Komisijas un Padome s vienoto programmu 
par pasākumiem, lai īstenotu savstarp ējās atzīšanas principu l ēmumiem civilliet ās un 
komercliet ās 14. Programm ā paredzēta īpašas, vienotas vai saska ņotas proced ūras 
iespēja tiesas nol ēmumu ieg ūšanai, kas Kopien ā noteikti īpašās jomās, ieskaitot 
neapstrīdētus prasījumus. 
(4) Komisija 2002. gada 20. decembr ī pieņēma Zaļo grāmatu par Eiropas maks ājuma 
rīkojuma proced ūru un par pas ākumiem nelielu pras ību prāvu vienk āršošanai un 
paātrināšanai. Ar Za ļo grāmatu tika aizs āktas pārrunas par vienotas vai saska ņotas 
Eiropas proced ūras iespējamiem m ērķiem un paz īmēm neapstr īdētu prasījumu 
piedziņai. 
                                                 
11 OV C , , . lpp. 
12 OV C , , . lpp. 
13 OV C , , . lpp. 
14 OV C 12, 15.1.2005., 1. lpp. 
 
LV 17   LV (5) Ātra un efekt īva nesegto par ādu piedzi ņa, ko neskar nek ādas juridiskas pretrunas, ir 
sevišķi svarīga uzņēmējiem Eiropas Savien ībā, jo kavēti maksājumi ir galvenais 
iemesls maks ātnespējai, kas apdraud uz ņēmumu dz īvotspēju, jo īpaši mazo un vid ējo 
uzņēmumu, kā arī izraisa daudzu darba vietu zaud ējumu. 
(6) Kam ēr dalībvalstis cenšas risin āt jautājumu par masveida nesegto par ādu piedzi ņu, 
lielākai daļai valstu izmantojot vienk āršotu maks ājuma rīkojumu, gan valstu ties ību 
aktu saturs, gan iekš ējo proced ūru izpilde iev ērojami vari ē. Turklāt pašreizējās 
procedūras bieži ir vai nu nepie ņemamas vai nepielietojamas p ārrobežu situ ācijās. 
(7) No t ā izrietošie š ķēršļi efektīvas tiesas pieejam ībai, konkr ēti pārrobežu gad ījumos, un 
konkurences trauc ējumi iekš ējā tirgū dēļ kreditoriem pieejamo procesu ālo līdzekļu 
darbības nelīdzsvarotības dažādās dalībvalstīs rada vajadz ību pēc Kopienas ties ību 
aktiem, kuros b ūtu garant ēti līdzvērtīgi konkurences apst ākļi kreditoriem un 
debitoriem vis ā Eiropas Savien ībā. 
(8) Eiropas maks ājuma rīkojuma proced ūra nav paredz ēta pašreiz ējo valstu likumos 
noteikto neapstr īdēto prasījumu piedzi ņas mehānismu aizst āšanai vai saska ņošanai, bet 
tā ir papildu izv ēles iespēja kreditoram, kurš var izmantot ar ī valsts likum ā paredzēto 
procedūru. 
(9) Eiropas maks ājuma rīkojuma proced ūrai ir jābūt pieejamai visu civilo finansi ālo 
prasījumu gad ījumos, kā līgumos paredz ēto, tā arī neparedz ēto, izņemot attiec ībā uz 
īpašuma ties ībām, kuru pamat ā ir laulības vai līdzīgas attiec ības, kad pat iebildumu 
atteikšanas gad ījumā tiesas nevar balst īties uz pras ītāja pieņēmumiem, bet t ām ir 
jāpārbauda fakti p ēc sava ierosin ājuma. Proced ūru nevar ierobežot l īdz prasījumiem, 
kas ir zem k ādas noteiktas augš ējās robežas. Tom ēr to nevar piem ērot prasījumiem, 
kuri vēl nav atmaks ājami pieteikuma iesniegšanas laik ā un jo īpaši periodiskiem 
maksājumiem n ākotnē. 
(10) Šīs procedūras pamat ā vislielākajā mērā ir jābūt veidlapu paraugu izmantošanai sazi ņā 
starp tiesu un pus ēm, lai veicin ātu tās administr ēšanu un ļautu izmantot autom ātisko 
datu apstr ādi. 
(11) Eiropas maks ājuma rīkojuma pieteikum ā, atbildētājam jānodrošina inform ācija, kas ir 
pietiekoša, lai skaidri noteiktu pras ību un tās pamatojumu, lai atbild ētājam būtu 
iespējams, pamatojoties uz pietiekamu inform āciju, izdar īt izvēli prasījumu apstr īdēt 
vai atstāt to neapstr īdētu. Šajā kontekst ā atbildētājam ir oblig āti jāmin kāds 
pierādījums, uz kura vi ņš var balst īties, lai apliecin ātu savu pie ņēmumu pareiz ību bez 
faktiskas dokument āru pierādījumu iesniegšanas ties ā. 
(12) Tiesai ir j āpiegādā Eiropas maks ājuma pazi ņojums pēc atbilstības novērtēšanas regul ā 
izklāstītajām formālajām prasībām. Tai ir j āatturas no jebk ādas konkr ētā prasījuma 
kvalitāšu pārbaudes. 
(13) Eiropas maks ājuma pazi ņojumā jāinformē atbildētājs par iesp ējām vai nu pras ītājam 
samaksāt nenosegto par ādu vai ar ī iesniegt aizst āvības paziņojumu, ja vi ņš vēlas 
apstrīdēt prasījumu trīs nedēļu termiņā. Papildus pilnai inform ācijai par pras ījumu, ko 
iesniedzis pras ītājs, atbildētājs ir jāinformē par paziņojuma tiesisko noz īmīgumu un jo 
īpaši par sek ām, kādas radīsies, ja pras ījumu neapstr īdēs. 
 
LV 18   LV (14) Ar noteikt ā termiņā piereģistrētu aizstāvības paziņojumu jāizbeidz Eiropas maks ājuma 
procedūra un jānotiek autom ātiskai pārejai uz parasto civilprocesu, ja vien pras ītājs 
tādā gadījumā nav noteikti piepras ījis tiesas procesu p ārtraukt. 
(15) Ja Eiropas maks ājuma rīkojums izdodams bez aizst āvības paziņojuma, tas ir 
nekavējoties izpild āms attiecībā uz atbild ētāju.  Uz to attiecas iebildumi, kam b ūtībā 
jārada tādas pašas sekas k ā aizstāvības paziņojumam. Ja nav iesniegts iebildumu 
paziņojums, maks ājuma rīkojumam j ābūt tādā pašā statusā kā galīgam spriedumam, ko 
pasludina parast ā civilproces ā. 
(16) Šī regula neietekm ē Padomes 2000. gada 22. decembra  Regulas (EK) Nr. 44/2001 par 
jurisdikciju un spriedumu atz īšanu un izpildi civilliet ās un komercliet ās 15 vai 
Padomes 2000. gada 29. maija Regula s (EK) Nr. 1348/2000 par tiesas un ārpustiesas 
civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu Eiropas Savien ības dalībvalstīs 
piemērošanu 16. 
(17) Tā kā šīs regulas m ērķi, proti, izveidot vienotu, ātru un efekt īvu mehānismu, lai atg ūtu 
neapstrīdētus prasījumus skaidr ā naudā visā Eiropas Savien ībā, dalībvalstis nevar 
pienācīgi īstenot, un min ētās rīcības mērogu un seku d ēļ šo mērķi labāk var sasniegt 
Kopienas l īmenī, Kopiena var noteikt pas ākumus saska ņā ar subsidiarit ātes principu, 
kas noteikts L īguma 5. pant ā.  Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalit ātes 
principu, š ī regula nosaka tikai to, kas vajadz īgs minēto mērķu sasniegšanai. Jo īpaši tā 
līdz minimumam ierobežo iejaukšanos valstu procesu ālajās tiesībās, jo tā neaizstāj. 
iekšzemes vienk āršotās procedūras, bet gan sniedz papildus iesp ēju. 
(18) Šī regula respekt ē pamatties ības un iev ēro principus, kas jo īpaši ir atz īti Eiropas 
Savienības Pamatties ību hartā, kā Kopienas ties ību vispārīgos principus. Š ī direktīva 
jo īpaši piln ībā nodrošina ties ības uz taisn īgu tiesu, kas atz ītas minētās hartas 
47. pantā. 
(19) Šīs regulas īstenošanai veicamie pas ākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 
28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai pieš ķirto ieviešanas pilnvaru 
īstenošanas k ārtību 17.  
(20) Saska ņā ar 1. un 2. pantu Eiropas Savien ības un Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 
pielikuma Protokol ā par Apvienot ā Karalistes un Īrijas pozīciju Apvienot ā Karaliste 
un Īrija nav piedal ījusies min ētās regulas pie ņemšanā, un tās pieņemšana tām nav 
saistoša.]/[Saska ņā ar 3. pantu Eiropas Savien ības un Eiropas Kopienas dibin āšanas 
līguma pielikuma Protokol ā par Apvienot ās Karalistes un Īrijas poz īciju, tās ir 
paziņojušas savu v ēlmi piedal īties šīs regulas pie ņemšanā un piemērošanā.] 
(21) Saska ņā ar 1. un 2. pantu Eiropas Savien ības un Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 
pielikuma Protokol ā par Dānijas poz īciju Dānija nav piedal ījusies min ētās regulas 
pieņemšanā, un tās pieņemšana tai nav saistoša, 
                                                 
15 OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp. 
16 OV L 160, 30.6.2000., 37. lpp. 
17 OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. 
 
LV 19   LV IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 
1. pants 
Darbības joma 
1. Šo regulu piem ēro civilliet ās un komercliet ās jebkura veida ties ās vai tribun ālos. To 
nepiemēro, jo īpaši, attiec ībā uz nodok ļiem, muitas un administrat īvām lietām. 
2. Eiropas maks ājuma rīkojuma proced ūru nepiem ēro: 
(a) ties ībās uz īpašumu, kas izriet no laul ības vai līdzīgām attiecībām; 
(b) bankrota, ar maks ātnespējīgu uzņēmumu vai citu ju ridisko personu darb ības 
izbeigšanu saist ītās procedūrās, tiesas r īkojumos, mierizl īgumos un l īdzīgās 
procedūrās; 
(c) soci ālā nodrošinājuma jom ā. 
3. Š īs regulas nol ūkiem jēdzienā „tiesa” ietilpst ar ī „Zviedrijas tiesu izpild ītāju iestāde” 
(kronofogdemyndighet ). 
4. Š īs regulas nol ūkiem jēdziens „dal ībvalsts” noz īmē dalībvalstis, iz ņemot Dāniju. 
[Apvienoto Karalisti, Īriju] 
2. pants 
Eiropas maks ājuma rīkojuma proced ūra 
1. Ar šo regulu tiek noteikta Eiropas maks ājuma rīkojuma proced ūra neapstr īdētu 
noteikta apm ēra finansi ālu prasījumu iekas ēšanai, kuriem maks ājuma termi ņš 
iestājies līdz brīdim, kad iesniegts pieteikums Eiropas maks ājuma rīkojumam. 
2. Nekas kreditoram neliedz realiz ēt savu pras ījumu 1. punkta noz īmē, izmantojot citu 
procedūru, kas pieejama saska ņā ar dalībvalsts ties ību aktiem, gan parastaj ā, gan 
saīsinātajā tiesas proced ūrā. 
3.pants 
Pieteikums Eiropas maks ājuma rīkojumam 
1. Pieteikums Eiropas maks ājuma rīkojumam izdar āms, izmantojot 1. pielikum ā 
pievienoto veidlapu. 
2. Pieteikum ā norāda: 
(a) pušu nosaukumus (v ārdus) un adreses, un tiesu, kur ā iesniegts pieteikums, 
 
LV 20   LV (b) pras ījuma summu; 
(c) ja par pras ījuma summu tiek pras īti procenti, procentu likmi un laika periodu, 
par kuru tiek piepras īti procenti, iz ņemot, ja saska ņā ar dalībvalsts ties ību 
aktiem, kuras ties ā iesniegts pieteikums, pamatpar ādam likum īgie procenti tiek 
pievienoti bez īpaša pieteikuma; 
(d) strīda priekšmetu, iek ļaujot strīda un, attiec īgos gadījumos, procentu pamat ā 
esošo apst ākļu, īsu aprakstu; 
(e) vismaz viena pier ādīšanas līdzekļa aprakstu, kas pras ījuma pamatojumam 
varētu tikt izmantots parastaj ā civilproces ā. 
3. Pieteikumu pras ītājs vai tā pārstāvis paraksta ar roku vai progres īvo elektronisko 
parakstu saska ņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 13. decembra 
Direktīvas (1999/93/EK) par Kopienas pamatnost ādnēm par elektroniskajiem 
parakstiem 2. panta 2. punktu.  
4. pants 
Prasības Eiropas maks ājuma rīkojuma izdošanai 
1. Pieteikumu izskatoš ā tiesa pārbauda, vai izpild ītas 1., 2. un 3. pant ā noteiktās 
prasības. 
2. Ja tiesa uzskata, ka pieteikums noraid āms, jo nav izpild ītas 3. pant ā noteiktās 
prasības, tā pieteicējam var dot iesp ēju pieteikumu papildin āt vai labot. 
5. pants 
Pieteikuma noraid īšana 
1. Tiesa pieteikumu noraida piln ībā, ja attiec ībā uz strīdīgo prasījumu vai t ā daļu nav 
izpildītas 4. panta noteikt ās prasības. 
2. L ēmums par Eiropas maks ājuma rīkojuma noraid īšanu nav p ārsūdzams. 
3. Pieteikuma noraid īšana neatņem pieteic ējam tiesības attiec ībā uz šo pras ījumu uzsākt 
parasto tiesas proced ūru. 
6. pants 
Eiropas maks ājuma pazi ņojums 
1. Ja izpild ītas 4. pant ā noteiktās prasības, tiesa izdod Eiropas maks ājuma pazi ņojumu, 
izmantojot 2. pielikum ā pievienoto veidlapu. 
 
LV 21   LV 2. Eiropas maks ājuma pazi ņojumu izsniedz atbild ētājam. Ja atbild ētāja adrese nav droši 
zināma, nav pie ļaujams izmantot izsniegšanas metodi, kur ā atbildētājs personiski 
neapliecina, ka sa ņēmis paziņojumu. 
3. Pazi ņojumā atbildētajam nor āda viņa izvēles iespējas 
(a) samaks āt prasītājam pras īto summu, ieskaitot piepras ītos procentus un 
izmaksas, un iesniegt tiesai pazi ņojumu par samaksu, vai 
(b) iesniegt aizst āvības paziņojumu par pras ījumu vai t ā daļu, 
kas jānogādā tiesā triju ned ēļu laikā, sākot no dienas, kad tam izsniegts Eiropas 
maksājuma pazi ņojums saska ņā ar dalībvalsts ties ību aktiem, kur ā tas izsniegts. 
4. Pazi ņojumā atbildētāju informē, ka  
(a) tiesa pirms pazi ņojuma izdošanas nav p ārbaudījusi prasījuma pamatojumu 
(b) tiesa pie ņems piespiedu k ārtā izpildāmu lēmumu, iz ņemot gad ījumus, ja 
3. punkta noteiktaj ā termiņā saņems aizstāvības paziņojumu vai pazi ņojumu, ar 
ko atbildētājs informē tiesu, ka pras ījums samaks āts. 
5. Noilguma termi ņa pārtraukuma noteikšanas nol ūkiem Eiropas maks ājuma 
paziņojums tiek uzskat īts par līdzvērtīgu izsaukumam uz tiesu parastaj ā civilproces ā. 
7. pants 
Aizstāvības paziņojums 
1. Atbild ētājs var iesniegt aizst āvības paziņojumu vai nu izmantojot 2. pielikum ā 
pievienoto atbildes veidlapu, kas vi ņam tiek nog ādāta kopā ar paziņojumu, vai cit ādi. 
2. Atbild ētājs paziņojumā skaidri nor āda, vai tas str īdīgo prasījumu apstr īd pilnībā vai 
daļēji. Tam nav j ānorāda prasījuma apstr īdēšanas iemesli. 
3. Aizst āvības paziņojumu atbild ētājs vai tā pārstāvis paraksta ar roku vai progres īvo 
elektronisko parakstu saska ņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 
13. decembra Direkt īvas (1999/93/EK) par Kopienas nost ādnēm par elektroniskajiem 
parakstiem 2. panta 2. punktu. 
8. pants 
Aizstāvības paziņojuma sekas 
1. Ja aizst āvības pazi ņojums ir iesniegts 6. panta 3. punkt ā noteiktaj ā termiņā, 
procedūra tiek turpin āta saskaņa ar parast ā civilprocesa noteikumiem, iz ņemot, ja 
prasītājs pieteikum ā skaidri piepras ījis šādā gadījumā procesu izbeigt. 
 
LV 22   LV 2. P āreju uz parasto civilprocesu 1. punkta noz īmē regulē tās dalībvalsts ties ību akti, 
kurā izdots Eiropas maks ājuma pazi ņojums. 
9. pants 
Eiropas maks ājuma rīkojums 
1. Ja 6. panta 3. punkt ā noteiktaj ā termiņā nav iesniegts aizst āvības paziņojums vai 
paziņojums par samaksu, tiesa, izmantojot 3. pielikum ā pievienoto veidlapu, p ēc 
savas iniciat īvas izdod Eiropas maks ājuma rīkojumu. 
2. Eiropas maks ājuma rīkojumu izsniedz atbild ētājam. Ja atbild ētāja adrese nav droši 
zināma, nav pie ļaujams izmantot izsniegšanas metodi, kur ā atbildētājs personiski 
neapliecina, ka sa ņēmis rīkojumu. 
3. Eiropas maks ājuma rīkojumā atbildētājs tiek inform ēts, ka tas par Eiropas 
maksājuma rīkojumu var iesniegt iebilduma pazi ņojumu, kas j ānogādā tiesā, kura 
izdevusi r īkojumu, triju ned ēļu laikā, sākot no dienas, kad tam izsniegts Eiropas 
maksājuma rīkojums saska ņā ar dalībvalsts ties ību aktiem, kur ā tas izsniegts. 
10. pants 
Eiropas maks ājuma rīkojuma izpild āmība 
1. Eiropas maks ājuma rīkojuma izpildei nav nepieciešams nodrošin ājums. 
2. Neskarot 1. punktu, r īkojuma izpildes, aptur ēšanas vai noilguma noteikumi, jo īpaši, 
ja saskaņā ar 11. pantu iesniegts iebilduma pazi ņojums, apl ūkojami saska ņā ar tās 
dalībvalsts ties ību aktiem, kur ā izdots rīkojums. 
11. pants 
Iebildums par Eiropas maks ājuma rīkojumu 
1. Atbild ētājs par Eiropas maks ājuma rīkojumu var iesniegt iebilduma pazi ņojumu vai 
nu izmantojot 3. pielikum ā pievienoto atbildes veidlapu, kas vi ņam tiek nog ādāta 
kopā ar Eiropas maks ājuma rīkojumu, vai cit ādi. 
2. Atbild ētājs aizstāvības paziņojumā skaidri nor āda, vai tas str īdīgo prasījumu apstr īd 
pilnībā vai daļēji, un pēdējā gadījumā tas norāda, kuru pras ījuma daļu tas apstr īd. 
Tam nav j ānorāda prasījuma apstr īdēšanas iemesli. 
3. Iebilduma pazi ņojumu atbild ētājs vai tā pārstāvis paraksta ar roku vai progres īvo 
elektronisko parakstu saska ņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 
13. decembra Direkt īvas (1999/93/EK) par Kopienas nost ādnēm par elektroniskajiem 
parakstiem 2. panta 2. punktu. 
 
LV 23   LV 4. P ēc 9. panta 3. punkt ā noteiktā termiņa izbeigšan ās, ievērojot ties ību aktu 
noteikumus dal ībvalstī, kurā izdots maks ājuma rīkojums un par to pazi ņots Komisijai 
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes ___. gada ___. 
________________Regulas Nr. _____/___/EK, ar ko ieviests Eiropas neapstr īdēto 
prasījumu izpildes r īkojums, (19.A) pantu, par ādniekam ir ties ības piepras īt 
maksājuma rīkojuma pārskatīšanu, ja  
a) (i) maks ājuma rīkojums tika izsniegts, izmantojot metodi, kur ā tas 
personīgi neapliecina, ka sa ņēmis rīkojumu, un 
(ii) rīkojums netika izsniegts savlaic īgi vai tika izsniegts t ādējādi, ka 
parādniekam nebija iesp ējams aizst āvēties un š ī neiespējamība nebija 
parādnieka vainas d ēļ, 
vai b) parādnieks nevar ēja iebilst pras ījumam nep ārvaramas varas apst ākļu dēļ vai 
sakarā ar ārkārtējiem apstākļiem, kuri neiest ājās viņa vainas d ēļ, 
 ja vien katr ā no šiem gad ījumiem par ādnieks rīkojas nekav ējoties. 
12. pants 
Iebilduma pazi ņojuma iesniegšanas sekas 
1. Ja iebildumu pazi ņojums ir iesniegts 9. panta 3. punkt ā noteiktaj ā termiņā, procedūra 
tiek turpin āta saskaņā ar parast ā civilprocesa noteikumiem, iz ņemot, ja pras ītājs 
pieteikum ā skaidri piepras ījis šādā gadījumā procesu izbeigt.  
2. P āreju uz parasto civilprocesu 1. punkta noz īmē regulē tās dalībvalsts ties ību akti, 
kurā izdots Eiropas maks ājuma rīkojums. 
3. Ja aizst āvības paziņojums iesniegts p ēc 6. panta 3. punkt ā noteiktā termiņa, taču 
9. panta 3. punkt ā minētajā termiņā, tam ir tādas pašas sekas, k ā iesniedzot iebilduma 
paziņojumu. 
13. pants 
Juridiskā pārstāvība 
1. Šajos gad ījumos nav nepieciešams, ka personu p ārstāv jurists vai cits ties ību 
speciālists: 
(a) pras ītājam attiec ībā uz Eiropas maks ājuma rīkojuma pieteikumu, 
(b) atbild ētājam attiec ībā uz aizstāvības paziņojumu vai iebilduma pazi ņojumu par 
Eiropas maks ājuma rīkojumu. 
 
LV 24   LV 2. Nepieciešam ība darboties caur p ārstāvi parast ā civilproces ā, kas notiek p ēc 
aizstāvības paziņojuma vai iebilduma pazi ņojuma par Eiropas maks ājuma rīkojumu 
iesniegšanas, izskat āma pēc tās valsts likumiem, kur ā notiek šis process. 
14. pants 
Izdevumi 
Kombinētie tiesu izdevumi par Eiropas maks ājuma rīkojuma proced ūru un parasto 
civilprocesu, kas seko, ja  tiek iesniegts aizst āvības paziņojums vai iebilduma pazi ņojums par 
Eiropas maks ājuma rīkojumu, nedr īkst pārsniegt parast ā civilprocesa tiesu izdevumus, pirms 
kura nav notikusi Eiropas maks ājuma rīkojuma proced ūra. 
15. pants 
Attiecības ar valstu procesu ālajām tiesībām 
Visi procesu ālie jautājumi, kuri īpaši nav atrun āti Regulā, tiek izskat īti pēc tās dalībvalsts 
tiesību aktiem, kur ā notiek Eiropas maks ājuma rīkojuma proced ūra. 
16. pants 
Informācija par tiesu jurisdikciju 
1. L īdz 2005. gada 1. j ūlijam dalībvalstis pazi ņo Komisijai, kur ām tiesām ir Eiropas 
maksājuma rīkojuma izdošanas jurisdikcija. Dal ībvalstis inform ē Komisiju par 
jebkurām vēlākām izmaiņām šajā informācijā. 
2. Komisija public ē un, ja nepieciešams, atjaunina dal ībvalstu saska ņā ar 1. punktu 
iesniegto inform āciju. 
17. pants 
Ieviešanas noteikumi 
Pielikumā pievienot ās veidlapas atjaunin āmas vai groz āmas saska ņā ar 18. pant ā noteikto 
konsultāciju proced ūru. 
18. pants 
Komiteja 
1. Komisijai pal īdz komiteja, kas paredz ēta Padomes Regulas (EK) Nr. 44/2001 
75. pantā. 
 
LV 25   LV 2. Ja ir nor āde uz šo pantu, piem ēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā 
tā 8. panta noteikumus. 
19. pants 
Stāšanās spēkā 
Šī regula stājas spēkā 2006. gada 1. janv ārī. 
Šī regula uzliek saist ības kopum ā un ir tieši piem ērojama vis ās dalībvalstīs saskaņā ar Eiropas 
Kopienas dibin āšanas līgumu. 
Briselē, 
Eiropas Parlamenta v ārdā - Padomes v ārdā - 
priekšsēdētājs priekšs ēdētājs 
 
LV 26   LV 1. PIELIKUMS  
PIETEIKUMS EIROPAS MAKS ĀJUMA R ĪKOJUMAM 
1. Tiesa 
1.1. Nosaukums: 
1.2. Adrese: 
2. Prasītājs 
2.1. Nosaukums: 
2.2. Adrese: 
3. Prasītāja pārstāvis 
3.1. Vārds: 
3.2. Adrese: 4. Atbildētājs 
4.1. Nosaukums: 
4.2. Adrese: 5. Prasība 
5.1. Pamatsumma (neskaitot procentus un izmaksas): 
5.2. Naudas vien ība: □ EUR
 
□ Zviedrijas krona 
□ [Sterli ņu mārciņa] 
6. Procenti 6.1 Procentu likme (apr ēķina pamatsummai l īdz samaks āšanas brīdim) 
6.1.1 %      □ 
6.1.2 % virs ECB pamatlikmes   □ 
6.1.3 Oblig ātā procentu likme   □ 
6.2 Procenti j āiekasē no: 
7. Izmaksas (summas taj ās pašās naudas vien ībās kā 5.2. punkt ā) 
7.1 Izmaksas attiec ībā uz šo proced ūru 
7.1.1 Pieteikuma maksa: 
7.1.2 Pras ītāja pārstāvja maksa: 
 
LV 27   LV 7.1.3 Citi (paskaidrot): 
7.2 Pirmstiesas izmaksas (paskaidrot): 
7.3 Kopējās prasītās izmaksas: 
8. Prasība attiecas uz 
8.1 Pārdošanas l īgumu    □  8.6 L īgumu par pakalpojumiem - cits
 □ 
8.2 Nomas ( īres) līgumu – nekustamais īpašums □  8.7 Aiz ņēmumu/garantiju  □ 
8.3 Nomas l īgumu – kustamais īpašums  □  8.8 Bojājumiem – satiksmes negad ījums □ 
8.4 Apdrošin āšanas līgumu   □  8.9 Boj ājumiem - cits  □ 
8.5 Līgumu par pakalpojumiem – elektroener ģija, 
gāze, ūdensapgāde, telefons   □  8.10 Citi    □ 
9. Īss galvenās prasības pamata apraksts: 
10. Īss prasītās procentu likmes pamata apraksts: 
10.1 Oblig ātā p r o c e n t u  l i k m e          □ 
10.2 Procentu likme, par kuru puses vienojuš ās        □ 
10.3 Prasītāja izsniegt ā aizdevuma procentu likme vismaz galven ās prasības apmērā   □ 
10.4 Cits (paskaidrot): 
11. Īss apraksta attiec ībā uz apsvērumiem par labu starptautiskai tiesved ībai, ja atbild ētāja dzīvesvieta nav taj ā 
dalībvalstī, kuras ties ās iesniegta pras ība: 
12. Pierādījumi 
Saīsinājumi:  DE: dokument āls pierādījums TE: liecinieku liec ība  EX: ekspertu liec ība 
IN: objekta vai vietas apskate OT: citi  
 Pier ādījuma veids  Pied āvātā pierādījuma apraksts 
12.1 12.2 
12.3 
13.  Ja atbild ētājs iesniedz aizst āvības argumentu izkl āstu vai iebildumus, izskat īšanu pārtrauc  □ 
(ATGĀDINĀJUMS: JA AUGST ĀK NORĀDĪTAIS KVADR ĀTS NAV IEZ ĪMĒTS 
AR ĶEKSĪTI, TAD AIZST ĀVĪBAS ARGUMENTU IZKL ĀSTA VAI IEBILDUMU 
IESNIEGŠANAS GAD ĪJUMĀ AUTOM ĀTISKI NOTIEK P ĀREJA UZ PARASTO 
CIVILO TIESVED ĪBU) 
14. Prasītāja/viņa pārstāvja paraksts 
 
LV 28   LV 2. PIELIKUMS  
EIROPAS PAZI ŅOJUMS PAR MAKS ĀJUMU 
Atsauce: 
1. Izdev ēja tiesa: 
 Adrese:  Tālr./fakss/e-adrese: 
2. SVAR ĪGS PAZI ŅOJUMS ATBILD ĒTĀJAM: 
Ar šo pazi ņojumu pras ītājs Jums pieprasa samaks āt zemāk norādīto summu. J ūs varat 
izvēlēties 
– vai nu samaks āt prasītājam pilnu summu, kas nor ādīta zemāk, ieskaitot 
procentus un maksas, un iesniegt tiesai pazi ņojumu par samaks āšanu, 
– vai arī, ja gatavojaties apstr īdēt prasību, iesniegt izdev ējā tiesā aizstāvības 
argumentu izkl āstu 
trīs nedēļu laikā kopš šā paziņojuma sa ņemšanas. 
Lai ievērotu iesniegšanas termi ņu, aizstāvības argumentu izkl āsts vai pazi ņojums par 
samaksāšanu ir jānogādā tiesā pirms tā izbeigšan ās. 
Jūs varat izmantot šim pazi ņojumam pievienoto standarta atbildes veidlapu, bet t ās 
lietošana nav oblig āta. 
Izdevēja tiesa pirms š ā paziņojuma izdošanas nav p ārbaudījusi prasības pamatojumu. 
Tomēr, ja noteiktaj ā termiņā netiks iesniegts pazi ņojums par samaks āšanu vai 
aizstāvības argumentu izkl āsta dokuments, nekav ējoties uz bez iepriekš ēja brīdinājuma 
tiks izdots Eiropas maks ājuma rīkojums, kuru var v ērst pret Jums. Maks ājuma 
rīkojuma izdošanu var nov ērst vienīgi ar aizst āvības argumentu izkl āsta dokumentu vai 
paziņojumu par samaks āšanu.  
3. Prasītājs 
3.1. Nosaukums: 
3.2. Adrese: 
4. Prasītāja pārstāvis 
4.1. Nosaukums: 4.2. Adrese: 
5. Atbildētājs 
 
LV 29   LV 5.1. Nosaukums: 
5.2. Adrese: 
6. Prasība 
6.1. Pamatsumma (neskaitot procentus un izmaksas): 6.2. Naudas vien ība: □ EUR
 
□ Zviedrijas krona 
□ [Sterli ņu mārciņa] 
7. Procenti 
7.1 Procentu likme (apr ēķina pamatsummai l īdz samaks āšanas brīdim) 
7 . 1 . 1   %       □ 
7.1.2  % virs ECB pamatlikmes    □ 
7.1.3  Oblig ātā procentu likme    □ 
7.2 Procenti j āiekasē no: 
8. Izmaksas (summas taj ās pašās naudas vien ībās kā 6.2. punkt ā) 
8.1 Izmaksas attiec ībā uz šo proced ūru 
8.1.1 Pieteikuma maksa: 
8.1.2. Pras ītāja pārstāvja maksa: 
8.1.3 Citi (paskaidrot): 8.2 Pirmstiesas izmaksas (paskaidrot): 
8.3 Kopējās prasītās izmaksas: 
9. Prasība attiecas uz 
9.1 Pārdošanas l īgumu    □ 9.6 L īgumu par pakalpojumiem - cits □
 
9.2 Nomas ( īres) līgumu – nekustamais īpašums □ 9.7 Aiz ņēmumu/garantiju   □ 
9.3 Nomas l īgumu – kustamais īpašums  □ 9.8 Boj ājumiem – satiksmes negad ījums □ 
9.4 Apdrošin āšanas līgumu   □ 9.9 Boj ājumiem - cits   □ 
9.5 Līgumu par pakalpojumiem – elektroener ģija, 
gāze, ūdensapgāde, telefons   □ 9.10 Citi     □ 
10. Īss galvenās prasības pamata apraksts: 
11. Īss prasītās procentu likmes pamata apraksts: 
11.1 Oblig ātā p r o c e n t u  l i k m e          □ 
 
LV 30   LV 11.2 Procentu likme, par kuru puses vienojuš ās        □ 
11.3 Prasītāja izsniegt ā aizdevuma procentu likme vismaz galven ās prasības apmērā   □ 
11.4 Cits (paskaidrot): 
12. Īss apraksta attiec ībā uz apsvērumiem par labu starptautiskai tiesved ībai, ja atbild ētāja dzīvesvieta nav taj ā 
dalībvalstī, kuras ties ās iesniegta pras ība: 
13. Pierādījumi 
Saīsinājumi:  DE: dokument āls pierādījums TE: liecinieku liec ība  EX: ekspertu liec ība 
IN: objekta vai vietas apskate OT: citi  
 Pier ādījuma veids  Pied āvātā pierādījuma apraksts 
13.1 
13.2 
13.3  
      ( … ) ,     d a t u m s  
      Paraksts un/vai z īmogs 
 
LV 31   LV ATBILDES VEIDLAPA – EIROPAS PAZI ŅOJUMS PAR MAKS ĀJUMU  
Atsauce: 
1. Pras ība, kas izkl āstīta Eiropas pazi ņojumā par maks ājumu, ir pamatota; esmu 
samaksāj i s           □ 
2. Ar šo iesniedzu aizst āvības argumentu izkl āstu, kas attiecas uz visu pras ību kopum ā □ 
3. Ar šo iesniedzu aizst āvības argumentu izkl āstu, kas attiecas uz š ādām daļām 
 3.1 galvenaj ā prasībā:         □ 
3.2 attiec ībā uz procentiem:       □ 
 3.3 attiec ībā uz izmaks ām :        □ 
4. Atbildētāja/viņa pārstāvja paraksts: 
 
LV 32   LV 3. PIELIKUMS  
EIROPAS MAKS ĀJUMA R ĪKOJUMS 
Atsauce: 
1. Izdev ēja tiesa: 
 Adrese:  Tālr./fakss/e-adrese: 
2. SVAR ĪGS PAZI ŅOJUMS ATBILD ĒTĀJAM: 
Ar šo lēmumu tiesa Jums izsaka r īkojumu samaks āt prasītājam pilnu summu, kas 
norādīta zemāk, ieskaitot procentus un maksas. Pras ītājam ir ties ības uz šo saist ību 
piespiedu izpildi nekav ējoties.  
Trīs nedēļu
 laikā kopš rīkojuma sa ņemšanas J ūs varat iesniegt pazi ņojumu par 
starplaik ā veikto maks ājumu vai apstr īdēt maksājuma rīkojumu, iesniedzot izdev ējā 
tiesā iebildumu dokumentu. 
Lai ievērotu iesniegšanas termi ņu, iebildumu dokuments vai pazi ņojums par 
samaksāšanu ir jānogādā tiesā pirms tā izbeigšan ās. 
Jūs varat izmantot šim maks ājuma rīkojumam pievienoto standarta atbildes veidlapu, 
bet tās lietošana nav oblig āta. 
Ja noteiktaj ā termiņā netiks iesniegts pazi ņojums par samaks āšanu vai iebildumu 
dokuments, Eiropas maks ājuma rīkojums ieg ūs galīgā lēmuma sp ēku un vairs neb ūs 
apstrīdams. 
3. Prasītājs 
3.1. Nosaukums: 
3.2. Adrese: 4. Prasītāja pārstāvis 
4.1. Nosaukums: 
4.2. Adrese: 
5. Atbildētājs 
5.1. Nosaukums: 5.2. Adrese: 
6. Prasība 
6.1. Pamatsumma (neskaitot procentus un izmaksas): 
 
LV 33   LV 6.2. Naudas vien ība: □ EUR  
□ Zviedrijas krona 
□ [Sterli ņu mārciņa] 
7. Procenti 7.1 Procentu likme (apr ēķina pamatsummai l īdz samaks āšanas brīdim) 
7 . 1 . 1   %       □ 
7.1.2  % virs ECB pamatlikmes    □ 
7.1.3  Oblig ātā procentu likme    □ 
7.2 Procenti j āiekasē no: 
8. Izmaksas (summas taj ās pašās naudas vien ībās kā 6.2. punkt ā) 
8.1 Izmaksas attiec ībā uz šo proced ūru 
8.1.1 Pieteikuma maksa: 8.1.2. Pras ītāja pārstāvja maksa: 
8.1.3 Citi (paskaidrot): 
8.2 Pirmstiesas izmaksas (paskaidrot): 8.3 Kopējās prasītās izmaksas: 
9. Prasība attiecas uz 
9.1 Pārdošanas l īgumu    □ 9.6 L īgumu par pakalpojumiem - cits □
 
9.2 Nomas ( īres) līgumu – nekustamais īpašums □ 9.7 Aiz ņēmumu/garantiju   □ 
9.3 Nomas l īgumu – kustamais īpašums  □ 9.8 Boj ājumiem – satiksmes negad ījums □ 
9.4 Apdrošin āšanas līgumu   □ 9.9 Boj ājumiem - cits   □ 
9.5 Līgumu par pakalpojumiem – elektroener ģija, 
gāze, ūdensapgāde, telefons   □ 9.10 Citi     □ 
10. Īss galvenās prasības pamata apraksts: 
11. Īss prasītās procentu likmes pamata apraksts: 
11.1 Oblig ātā p r o c e n t u  l i k m e          □ 
11.2 Procentu likme, par kuru puses vienojuš ās        □ 
11.3 Prasītāja izsniegt ā aizdevuma procentu likme vismaz galven ās prasības apmērā   □ 
11.4 Cits (paskaidrot): 
 
LV 34   LV 12. Īss apraksta attiec ībā uz apsvērumiem par labu starptautiskai tiesved ībai, ja atbild ētāja dzīvesvieta nav taj ā 
dalībvalstī, kuras ties ās iesniegta pras ība: 
13. Pierādījumi 
Saīsinājumi:  DE: dokument āls pierādījums TE: liecinieku liec ība  EX: ekspertu liec ība 
IN: objekta vai vietas apskate OT: citi  
 Pier ādījuma veids  Pied āvātā pierādījuma apraksts 
13.1 13.2 
13.3 
      ( … ) ,     d a t u m s  
      Paraksts un/vai z īmogs 
 
LV 35   LV ATBILDES VEIDLAPA - EIROPAS MAKS ĀJUMA R ĪKOJUMS  
Atsauce: 
1. Pras ība, kas izkl āstīta Eiropas maks ājuma rīkojumā, ir pamatota; starplaik ā esmu 
samaksāj i s         □ 
2. Ar šo iesniedzu iebildumu, kas attiecas uz visu pras ību kopum ā □ 
3. Ar šo iesniedzu iebildumu, kas attiecas uz š ādām daļām 
 3.1 galvenaj ā prasībā:       □ 
3.2 attiec ībā uz procentiem:     □ 
 3.3 attiec ībā uz izmaks ām :      □ 
4. Atbildētāja/viņa pārstāvja paraksts: