LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 2.3.2011 
SEC(2011) 243 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS IETEIKUMS PADOMEI 
par nolīguma apstiprin āšanu par sadarb ību starp Eiropas Atomener ģijas kopienu 
(Euratom ) un Austr ālijas vald ību kodolener ģijas izmantošan ā mierīgiem nolūkiem 
LV 2   LV KOMISIJAS IETEIKUMS PADOMEI 
par nolīguma apstiprin āšanu par sadarb ību starp Eiropas Atomener ģijas kopienu 
(Euratom ) un Austr ālijas vald ību kodolener ģijas izmantošan ā mierīgiem nolūkiem 
A. PASKAIDROJUMA  RAKSTS 
1. I EVADS  
Pašlaik ir sp ēkā Euratom  un Austr ālijas nolīgums, kas beigsies 2012. gada s ākumā. Tā kā 
Austrālija ir viens no galvenajiem ur āna piegādātājiem ES kodolsp ēkstaciju operatoriem, ir 
nepieciešams saglab āt nolīgumu, lai attiec ībām šajā jomā nodrošin ātu stabilu juridisko 
pamatu. 
Pašreizējā nolīguma darb ības joma aprobežo jas ar kodolmateri ālu nodošanu no Austr ālijas 
Eiropas Atomener ģijas kopienai. T āpēc saskaņā ar norādījumiem, kas apspriesti ar Padomi, 
Komisija ir paplašin ājusi nolīguma darb ības jomu, iek ļaujot materi ālu, iekārtu un tehnolo ģiju 
nodošanu. 
Lai gan daž ām ES dal ībvalstīm ir divpus ēji līgumi ar Austr āliju, šis Euratom  līgums 
nodrošina vienl īdzīgu attieksmi pret vis ām dalībvalstīm un to operatoriem un samazina 
nepieciešam ību pēc daudziem divpus ējiem nolīgumiem starp Austr āliju un atseviš ķām ES 
dalībvalstīm. 
Nolīgums paredz plašu sadarb ību kodolener ģijas izmantošan ā mierīgiem nol ūkiem, un 
izveido politisk ās, tehnisk ās un rūpnieciskās sadarbības vispārēju sistēmu. Tas gan pušu 
valdībām — Austr ālijas un Kopienas vald ībai — gan nozares operatoriem sniegs juridisku 
pamatu, kas veicin ās sadarbību šajā jomā. 
2. N OLĪGUMA NOZ ĪME 
Euratom  intereses parakst īt šo nolīgumu pamatojas uz to, ka Austr ālija ir viens no Euratom  
galvenajiem dabisk ā urāna piegādātājiem. Sekm ējot tirdzniec ību kodolener ģētikas jom ā, tiek 
īstenota Kopienas ener ģijas nodrošin āšanas un ener ģijas avotu daž ādošanas politika. Šo 
nolīgumu nosl ēgt ir svarīgi galvenok ārt komerci ālu apsvērumu dēļ. Austrālija ir pasaules treš ā 
lielākā urāna ražotāja, kuras ražošanas jauda ir apm ēram 8000 t U/gad ā (19 % no pasaules 
urāna produkcijas). Austr ālijas urāna rezerves ir pasaul ē lielākās — 23 % no kop ējā apjoma.  
Ražošana un eksports gad ā vidēji ir 10 000 tonnas ur āna oksīda (8500 t U) gad ā. 
Austrālijas urānu pārdod tikai izmantošanai elektrostacij ās un tiek īstenoti droš ības pasākumi, 
lai to nodrošin ātu. Austr ālija ir Kodoliero ču neizplat īšanas līguma (KNL) dal ībniece kā 
bezkodoliero ču valsts. Droš ības pasākumu nol īgums saska ņā ar KNL st ājās spēkā 1974. gad ā 
un Austrālija bija pirm ā valsts pasaul ē, kas 1998. gad ā īstenoja tā papildprotokolu. Papildus 
šīm starptautiskaj ām vienošan ās Austrālija pieprasa klientu valst īm, lai tās būtu noslēgušas 
kodolener ģijas sadarb ības nolīgumu ar Austr āliju.  
LV 3   LV Turklāt šā līguma nosl ēgšana apliecin ātu Austrālijas, Kopienas un Eiropas Savien ības 
dalībvalstu vald ību saistības attiec ībā uz droš ību un eksporta kontroli, k ā arī fiziskās 
aizsardzības pastiprin āšanu un stingru piem ērošanu. 
3. N OLĪGUMA VISP ĀRĒJĀ SHĒMA 
Nolīguma mērķis ir Euratom  un Austr ālijas sadarb ība kodolener ģijas izmantošan ā mierīgos 
nolūkos. Sadarb ības joma (III pants) galvenok ārt ietver kodoldroš ību, kodolmateri ālu piegādi, 
tehnoloģiju nodošanu, iek ārtu pārvietošanu un aizsardz ību pret radi āciju, drošības pasākumus, 
radioizotopu izmantošanu. Pašreiz ējais nolīgums pamatojas uz 1981. gada nol īgumu, kas 
attiecās tikai uz kodolmateri ālu nodošanu no Austr ālijas Euratom.  Pārskatītajam nolīgumam ir 
divvirzienu raksturs. 
Tā aktualiz ācijai jāpārskata novecojušie noteikumi un, cikt āl iespējams, jākonsolidē 
pamatteksts ar t ā pielikumiem un pievienoto v ēstuļu apmaiņu. Tika saglab āti esošajā 
nolīgumā un vēstuļu apmaiņā starp Austr ālijas vald ību un Eiropas Atomener ģijas kopienu 
paredzētie patlaban sp ēkā esošie noteikumi par neizplat īšanu, kodoldroš ības pasākumiem, 
fizisko aizsardz ību, pārvietošanu un t ālākpārvietošanu, k ā arī noteikumi par konsult ācijām un 
administr ēšanas kārtību, konfidencialit āti un strīdu izšķiršanu. 
Lai tiktu iev ērotas abu nol īguma pušu v ēlmes attiec ībā uz tā jomas paplašin āšanu un ņemtu 
vērā tādus jaunākos notikumus k ā Kopienas paplašin āšanās, jaunajā nolīgumā iekļauj arī 
papildu noteikumus, ko attiec īgās Euratom  dalībvalstis un Austr ālijas vald ība uzskata par 
svarīgiem. 
Attiecībā uz strukt ūru, nolīgumā turpmāk precizē priekšmetus, uz kuriem attiecas šis 
nolīgums (IV pants) — daž āda veida kodolmateri āli un citi materi āli — un s īki apraksta 
kodolmateri ālu, ar kodolener ģiju nesaist ītu materi ālu un iek ārtu tirdzniec ības kārtību 
(VI pants). Nol īgumā ir vair āki noteikumi, ar ko paredz krit ērijus kodolmateri ālu 
pārvietošanai un konfliktsitu āciju risin āšanas iesp ējas. Tiek uzsv ērts, ka kodolmateri āli ir 
jāizmanto mier īgiem nol ūkiem un saska ņā ar attiec īgajiem nol īgumiem par droš ības 
pasākumiem (Kopien ā, Euratom  drošības pasākumi atbilstoši Euratom  nolīgumam, k ā arī 
SAEA droš ības pasākumu nol īgumiem un to papildu protokoliem1). Kodolmateri ālu 
transportam j ābūt saskaņā ar Starptautisk ās konvencijas par kodolmateri ālu fizisku 
aizsardzību2 noteikumiem.  
Turklāt ar nolīgumu tiek atg ādināti kodolmateri ālu brīvas kustības principi Kopien ā. 
Intelektuālā īpašuma jaut ājumi (IX pants) ir s īki atrunāti, kā arī informācijas apmai ņas 
noteikumi (X pants). Lai nodrošin ātu netrauc ētu nolīguma īstenošanu, tiek ieviests īpašs pants 
par apspriešanos un str īdu izšķiršanu (XV pants), ja rastos jaut ājumi par nol īguma pareizu 
piemērošanu. S ākotnējais nolīguma termi ņš būs 30 gadi, t.i., atspogu ļojot 1981. gada 
nolīgumu (XVIII pants). 
                                                 
1 INFCIRC/540. 
2 INFCIRC/274/Rev.l. 
LV 4   LV B. IETEIKUMS 
Komisija uzskata, ka Eiropas Atomener ģijas kopienas un Austr ālijas vald ības nolīgums par 
sadarbību kodolener ģijas izmantošan ā mierīgiem nolūkiem, kura pie ņemšana ir ierosin āta, 
– atbilst ar Padomes 2010. gada 9. j ūnija Lēmumu dotajiem sarunu nor ādījumiem; 
– atbilst pašreiz ējā nolīguma vienk āršošanas, atjaunin āšanas un paplašin āšanas mērķiem; 
– apstiprina abu pušu nep ārprotamu ap ņemšanos neizplat īt kodoliero čus un pan ākt augsta 
līmeņa kodoldroš ību, lai garant ētu kodolener ģijas izmantošanu mier īgos un drošos 
nolūkos; 
– atbilst Kopienas politikai attiec ībā uz enerģijas piegādes nodrošin āšanu; 
– vēl vairāk stiprinās ļoti labas attiec ības starp ES un Austr āliju enerģētikas politikas 
sadarbības jomā. 
Tādēļ Komisija iesaka Padomei saska ņā ar Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas 
līguma 101. panta otro da ļu apstiprin āt pielikum ā iekļauto Eiropas Atomener ģijas kopienas un 
Austrālijas valdības nolīgumu par sadarb ību kodolener ģijas izmantošan ā mierīgos nolūkos. 
LV 5   LV PIELIKUMS  
NOLĪGUMS STARP AUSTR ĀLIJAS VALD ĪBU UN 
EIROPAS ATOMENER ĢIJAS KOPIENU ( EURATOM ) PAR SADARB ĪBU 
KODOLENER ĢIJAS IZMANTOŠAN Ā MIERĪGIEM NOL ŪKIEM 
Austrālijas valdība un Eiropas Atomener ģijas kopiena ( Euratom ), še turpm āk — „Kopiena”, 
VĒLOTIES veicin āt savu sadarb ību jautājumos par kodolener ģijas izmantošanu mierm īlīgiem 
mērķiem; 
ŅEMOT V ĒRĀ, ka nolīgums starp Austr ālijas valdību un Eiropas Atomener ģijas kopienu par 
kodolmateri ālu nodošanu no Austr ālijas uz Eiropas Atomener ģijas kopienu, kas nosl ēgts 
Briselē 1981. gada 21. septembr ī, ir ar ierobežotu darb ības jomu un beidzas 2012. gad ā;  
NO JAUNA APSTIPRINOT Austr ālijas valdības, Kopienas un t ās dalībvalstu vald ību stingro 
apņemšanos attiec ībā uz kodoliero ču neizplat īšanu, ieskaitot saist īto drošības pasākumu un 
eksporta kontroles rež īmu stiprin āšanu un efekt īvu pielietošanu, saska ņā ar kuriem b ūtu jāveic 
sadarbība kodolener ģijas mierīgas izmantošanas jom ā starp Austr āliju un Kopienu; 
ATKĀRTOTI APSTIPRINOT Austr ālijas valdības, Kopienas un dal ībvalstu vald ību atbalstu 
Starptautisk ās atomener ģijas aģentūras (turpm āk "SAEA") m ērķiem un tās drošības pasākumu 
sistēmai; 
ATKĀRTOTI APSTIPRINOT Austr ālijas vald ības, Kopienas un t ās dalībvalstu stingro 
apņemšanos iev ērot Konvencijas par kodolmateri ālu fizisku aizsardz ību noteikumus, kura 
noslēgta Ņujorkā un Vīnē 1980. gada 3. mart ā un kopum ā stājās spēkā 1987. gada 8. febru ārī 
un attiecībā uz Austrāliju — 1987. gada 22. oktobr ī; 
TĀ KĀ Austrālija un visas Kopienas dal ībvalstis ir Kodoliero ču neizplat īšanas līguma 
dalībnieces, kas nosl ēgts Vašington ā, London ā un Maskav ā 1968. gada 1. j ūlijā un stājās 
spēkā 1970. gada 5. mart ā, turpmāk "KNL"; 
ATZĪMĒJOT, ka kodoldroš ības pasākumus piem ēro visās Kopienas dal ībvalstīs saskaņā ar 
Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas līgumu (turpm āk "Euratom  līgums") un 
atbilstoši nol īgumiem par kodoldroš ības pasākumiem, kas nosl ēgti starp Kopienu, t ās 
dalībvalstīm un SAEA; 
IEVĒROJOT, ka Austr ālijas un visu Kopienas dal ībvalstu vald ības ir Kodolmateri ālu 
piegādātāju grupas dal ībnieces; 
IEVĒROJOT, ka j āņem vērā saistības, ko visu Kopienas dal ībvalstu vald ības un Austr ālija 
uzņēmusies Kodolmateri ālu piegādātāju grupā; 
ATZĪSTOT kodolmateri ālu, iekārtu, ar kodolener ģijas izmantošanu nesaist ītu materi ālu un 
tehnoloģiju brīvas aprites principu Kopien ā; 
LV 6   LV PIEKRĪTOT, ka nol īgums ir saska ņā ar Eiropas Savien ības un Austr ālijas vald ību 
starptautiskaj ām saistībām saskaņā ar Pasaules tirdzniec ības organiz ācijas nolīgumiem; 
ATKĀRTOJOT Austr ālijas un Kopienas dal ībvalstu vald ību saistības pret to divpus ējiem 
nolīgumiem par mier īgu kodolener ģijas izmantošanu, 
IR VIENOJUŠ ĀS ŠĀDI. 
I pants 
Definīcijas 
Ja nav nor ādīts citādi, šajā nolīgumā: 
1. "blakusprodukti" ir speci āls skaldmateri āls, ko ieg ūst vienā vai vairākos procesos, 
neatkarīgi vai pēc kārtas, vai n ē, no kodolmateri āliem, kas nos ūtīti saskaņā ar šo 
nolīgumu; 
2. "kompetent ā iestāde" ir: 
– no Austr ālijas vald ības puses Austr ālijas Kodoldroš ības un neizplat īšanas 
birojs ( Australian Safeguards and Non-Proliferation Office ), 
– no Kopienas puses — Eiropas Komisija,  
vai tāda cita iest āde, par kuru attiec īgā puse jebkur ā laikā var būt rakstiski 
informējusi otru pusi; 
3. "iekārtas" ir priekšmeti, kas min ēti SAEA dokumenta INFCIRC/254/Rev.9/Part 1 
B pielikuma 1., 3., 4., 5., 6. un 7. ieda ļā;  
4. “intelektu ālais īpašums” noz īme ir tāda, kā norādīts 1967. gada 14. j ūlijā Stokholm ā 
noslēgtās Pasaules Intelektu ālā īpašuma organiz ācijas izveidošanas konvencijas, kas 
grozīta 1979. gada 28. septembr ī, 2. pantā, un tajā var ietvert citus tematus saska ņā ar 
pušu vienošanos;  
5. "milit āri mērķi" ietver, bet neaprobežojas ar kodolener ģijas tiešu milit āru 
izmantošanu, piem ēram, kodoliero čus vai citu kodolspr ādzienierīces (ieskaitot izp ēti 
un izstrādi vai tritija ražošanu, ko izmanto š ādos kodoliero čos un cit ās 
kodolsprādziena ier īcēs), militāros kodoldzin ējus, munīciju, tostarp noplicin ātā urāna 
munīciju, milit āros kodolener ģijas raķešu dzinējus vai milit ārus kodolreaktorus, bet 
neietver netiešu izmantošanu, piem ēram, elektroener ģijas piegādi militārajai bāzei no 
civilā elektrotīkla vai radioizotopu ražošanu, ko izmanto diagnozes noteikšanai 
militārā slimnīcā; 
6. "ar kodolener ģiju nesaist īti materiāli" ir: 
– deiterijs, smagais ūdens (deiterija oks īds) vai jebkurš cits de iterija savienojums, 
kurā deiterija attiec ība pret ūdeņradi pārsniedz 1:5000, izmantošanai 
kodolreaktor ā, kā tas ir noteikts SAEA dokume nta INFCIRC/254/Rev.9/Part 1 
(Vadlīnijas par kodolmateri ālu pārvietošanu) B pielikuma 1.1. punkt ā, 
LV 7   LV – kodolkvalit ātes grafīts grafīts izmantošanai kodolreaktor ā, kas defin ēts SAEA 
dokumenta INFCIRC/254/Rev.9/Part 1 (Vadl īnijas par kodolmateri ālu 
pārvietošanu) B pielikuma 1.1. punkt ā, un kura t īrības pakāpe ir augst āka par 
5 daļām uz miljonu bora ekvivalenta un kura bl īvums lielāks par 1,50 gramiem 
uz kubikcentimetru; 
7. "kodolmateri āls" ir izejmateri āls vai īpašs skaldmateri āls, kurš defin ēts XX pant ā 
SAEA stat ūtos, kas nosl ēgti Apvienoto N āciju Organiz ācijas galvenaj ā mītnē 
1956. gada 23. oktobr ī un kas st ājās spēkā 1957. gada 29. j ūlijā (turpmāk SAEA 
statūti). Jebkāds SAEA valdes l ēmums saska ņā ar SAEA stat ūtu XX pantu par to 
materiālu saraksta groz ījumiem, kurus uzskata par "izejmateri āliem" vai " īpašiem 
skaldmateri āliem", ir sp ēkā attiecībā uz šo nol īgumu tikai tad, ja abas š ā nolīguma 
puses ir viena otru rakstiski inform ējušās par lēmuma pie ņemšanu;  
8. "Puses "ir Austr ālijas valdība, no vienas puses, un Kopiena, no otras puses.  
"Kopiena" noz īmē: 
– juridiska persona, kas izveidota saska ņā ar Euratom  līgumu, kā arī 
– teritorijas, uz kur ām attiecas Euratom  līgums; 
9. “personas” noz īmē jebkuru fizisku personu, uz ņēmumu vai citu organiz āciju, kuras 
darbību regul ē atbilstošie likumi un noteikumi pušu attiec īgajā teritoriālajā 
jurisdikcij ā, taču neietver š ā nolīguma puses; 
10. "tehnolo ģija" ir ar noz īmi, kas defin ēta SAEA dokumenta 
INFCIRC/254/Rev.9/Part 1 (Vadl īnijas par kodolmateri ālu pārvietošanu) 
A pielikum ā. 
II pants 
Mērķis 
Šā nolīguma mērķis ir nodrošin āt sadarbības sistēmu starp pus ēm mierīgā kodolener ģijas 
izmantošan ā, pamatojoties uz savstarp ēju labumu un savstarp īgumu un neierobežojot katras 
puses attiec īgās kompetences. 
III pants 
Sadarbības joma 
1. Kodolmateri ālus, iekārtas, ar kodolener ģijas izmantošanu nesaist ītus materi ālus, vai 
kodolmateri ālus, kas rodas k ā blakusprodukti, dr īkst izmantot tikai mierm īlīgiem 
nolūkiem un tos nedr īkst izmantot nek ādos militāros nolūkos. 
2. Saskaņā ar nolīgumu starp pus ēm paredzētā sadarbība var ietvert, inter alia: 
a) kodolmateri ālu, ar kodolener ģijas izmantošanu nesaist ītu materiālu un iekārtu 
piegādes; 
LV 8   LV b) tehnolo ģiju nodošanu, tostarp t ādas inform ācijas sniegšanu, kas attiecas uz šo 
pantu, ar nosac ījumu, ka atseviš ķas Kopienas dal ībvalstis ir izteikušas v ēlmi 
veikt šādu nodošanu saska ņā ar šo nolīgumu; 
c) iekārtu nodošanu, kuras puses ir nor ādījušas kā iekārtas, kas projekt ētas, 
būvētas, vai kuru ekspluat ācija notiek, pamatojoties uz inform āciju, kas ieg ūta 
no otras puses un kas nor ādīšanas laik ā ir vienas puses jurisdikcij ā;  
d) iekārtu un aparat ūras iegādi; 
e) piek ļuvi iekārtu un aparat ūras izmantošanai; 
f) lietot ās degvielas un radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanu, 
g) kodoldroš ību un aizsardz ību pret joniz ējošo starojumu; 
h) droš ības pasākumus, kodolmateri ālu un kodoliek ārtu fizisko apsardzi; 
i) radioizotopu un joniz ējošā starojuma izmantošanu lauksaimniec ībā, rūpniecībā 
un medicīnā; 
j) urāna resursu ģeoloģisko un ģeofizikālo izpēti, apgūšanu, ieguvi, turpm āku 
pārstrādi un izmantošanu; 
k) ar kodolmateri āliem saist ītu kriminālistiku; 
l) kodolener ģijas mierīgas izmantošanas juridiskos aspektus; k ā arī 
m) citas jomas, kuras attiecas uz š ā nolīguma jomu, cikt āl tās ietver pušu attiec īgās 
programmas. 
3. Sadarbība ietver ar ī tādas kodolp ētniecības un izstr ādes darbības, kas interes ē abas 
puses, saska ņā ar papildu noteikumiem, par ko puses vienojuš ās. 
4. Šā panta 2. punkt ā minēto sadarbību var īstenot šādās formās: 
a) simpoziju un semin āru organiz ācija; 
b) kop īgu projektu un kopuz ņēmumu izveides organiz ācija; 
c) divpus ēju darba grupu izveide, lai īstenotu kop īgus projektus; 
d) kodoldegvielas cikla pakal pojumu sniegšana, tostarp ur āna pārstrādei un 
bagātināšanai ar izotopiem; 
e) tirdzniec ība un komerci ālā sadarbība, kas attiecas uz kodoldegvielas ciklu; 
f) rūpniecības iekārtu un rūpniecības tehnolo ģiju nodošana; k ā arī 
g) citas sadarb ības formas, kuras puses var noteikt rakstiski. 
5. Sadarbību īpašās jomās, kas izkl āstīta šā panta 2. punkt ā, ja nepieciešams, var īstenot 
ar vienošanos starp Austr ālijas juridisku personu un Kopienas juridisku personu, par 
LV 9   LV kuru attiec īgās kompetent ās iestādes paziņo otrai kompetentajai iest ādei, kas attiec īgi 
atļaut īstenot šādu sadarb ību. Jebkura š āda vienošan ās ietver noteikumus, kas attiecas 
uz intelektu ālā īpašuma ties ību aizsardz ību, kur šādas tiesības pastāv vai rodas. 
IV pants 
Nolīguma priekšmets 
1. Šo nolīgumu piem ēro attiecībā uz: 
a) kodolmateri āliem, ar kodolener ģijas izmantošanu nesaist ītiem materi āliem, vai 
iekārtām, kas nodotas starp pus ēm vai to attiec īgajām personām vai nu tieši, vai 
caur trešo valsti. 
 Šādi ar kodolener ģijas izmantošanu nesaist īti materi āli, vai iek ārtas tiek 
pakļautas šim nol īgumam p ēc tā spēkā stāšanās saņēmējas puses teritori ālajā 
jurisdikcij ā. piegādātāja puse pazi ņo saņēmējai pusei par paredz ēto nodošanu 
un saņēmēja puse rakstiski apstiprina, ka š ādi priekšmeti tiks glab āti saskaņā ar 
šo nolīgumu; sa ņēmējs, ja tas nav sa ņēmēja puse, b ūs pilnvarota persona 
saņēmējas puses teritori ālajā jurisdikcij ā; 
b) visa veida kodolmateri āliem, kas ieg ūti, izmantojot ķīmiskus, fizik ālus 
procesus vai izotopu separ āciju, ar nosac ījumu, ka š ādā veidā iegūtu 
kodolmateri ālu daudzumu attiecina tikai uz š ā nolīguma darb ības jomu t ādā 
pašā mērā kā kodolmateri ālu daudzumu, kas izmantots t ā izgatavošanai un kas 
saskaņā ar šo nol īgumu ietver kop ējo šādā veidā izmantoto kodolmateri ālu 
daudzumu;  
c) visu pak āpju kodolmateri āliem, kas ražoti apstarojot ar neitroniem, ar 
nosacījumu, ka š ādā veidā ražotu kodolmateri ālu daudzumu attiecina tikai uz 
šā nolīguma darb ības jomu t ādā pašā mērā kā kodolmateri ālu daudzumu, uz 
kuru attiecas šis nol īgums un kurš izmantots t ā ražošanā, un veicina ražošanu;  
d) kodolmateri āli, kas ražoti, apstr ādāti vai lietoti iek ārtās, ja: 
 i) ar kodolener ģijas izmantošanu nesaist īti materi āli, uz ko attiecas šis 
nolīgums, galvenok ārt vai piln ībā attiecas uz kodolmateri ālu ražošanu, apstr ādi 
vai izmantošanu; un 
 ii) iek ārtas3, uz ko attiecas šis nol īgums, galvenok ārt vai piln ībā attiecas uz 
kodolmateri ālu ražošanu, apstr ādi vai izmantošanu; un 
 iii) iek ārtas3 piegādātāja puse p ēc apspriešan ās ar saņēmēju pusi ir nor ādījusi 
kā projektētas, konstru ētas vai izmantotas, pamatojoties uz t ādu tehnolo ģiju 
izmantošanu, kas nodotas saska ņā ar šo nolīgumu; 
e) kodolmateri āli, uz kuriem attiecas nol īgums par kodolmateri ālu pārvadājumiem 
no Austr ālijas uz Eiropas Atomener ģijas kopienu, kas nosl ēgts Brisel ē 
1981. gada 21. septembr ī; 
                                                 
3 Š ā panta nol ūkos iekārtas aprobežojas ar dokumenta INFCIRC/254/Rev.9/Part 1 B pielikuma 1.1., 3., 
4., 5., 6., 7. punkt ā minētajām, bet neietver to sast āvdaļas. 
LV 10   LV f) kodolmateri āli, uz kuriem tika p ārvesti no Kopienas dal ībvalstīm uz Austr āliju 
saskaņā ar divpus ējiem nolīgumiem, un par kuriem ir pazi ņots Kopienai laik ā, 
kad šis nol īgums stājas spēkā; 
g) kodolmateri āli, kas kodolener ģijas ražošanas nol ūkos atgūti no rūdas vai 
koncentrātiem, izņemot urāna rūdas koncentr āta, un ko nodod starp pus ēm tiešā 
veidā vai caur trešo vals ti, un par kuru atg ūšanu ir pazi ņots nosūtītājai pusei, ka 
tie attiecas uz nol īgumu4.  
2. Kodolmateri āli, ar kodolener ģijas izmantošanu nesaist īti materiāli vai iek ārtas, kas 
minētas šā panta 1. punkt ā, turpina b ūt pakļauti šī nolīguma noteikumiem l īdz, 
saskaņā ar administrat īvās vienošan ās procedūrām, tiek nolemts, ka: 
a) šāds priekšmets ir j āpārved atpaka ļ ārpus saņēmējas puses jurisdikcijas saska ņā 
ar šā nolīguma VII panta 5. un 6. punktu; 
b) kodolmateri āli vairs nav lietojami nevienai kodoldarb ībai, kas ir b ūtiska no 
drošības pasākumu viedok ļa, kā norādīts VII panta 1. punkt ā, vai tie ir k ļuvuši 
praktiski neatg ūstami. Lai noteiktu, vai kodolmateri āli, uz kuriem attiecas šis 
nolīgums, vairs nav izmantojami, vai ir praktiski neatg ūstami pārstrādāšanai 
tādā formā, kas izmantojama darb ībai kodolener ģijas jomā, kas ir b ūtiska no 
aizsardzības pasākumu viedok ļa, abas puses pie ņem SAEA l ēmumu saska ņā ar 
noteikumiem par attiec īgo drošības pasākumu līgumu, kura l īgumslēdzēja puse 
ir SAEA; 
c) ar kodolener ģijas izmantošanu nesaist īti materi āli un iek ārtas vairs nav 
izmantojamas kodolener ģijas mērķiem; vai 
d) puses savstarp ēji vienojas, ka uz tiem vairs nav j āattiecina šis nol īgums. 
3. Tehnoloģiju nodošanu šis nol īgums aptver attiec ībā uz Kopienas dal ībvalstīm, kas 
izteikušas v ēlmi veikt š ādu nodošanu saska ņā ar šo nol īgumu, izmantojot rakstisku 
attiecīgās dalībvalsts pazi ņojumu Eiropas Komisijai. Pirms katras nodošanas ir 
jāsniedz iepriekš ējs paziņojums starp attiec īgo dalībvalsti(-īm) un Eiropas Komisiju, 
no vienas puses, un Austr ālijas valdību, no otras puses. 
V pants 
Bagātināšana  
Pirms jebk ādu kodolmateri ālu, uz ko attiecas šis nol īgums, bag ātināšanas līdz divdesmit (20) 
procentiem vai vair āk izotopu U 235, j āiegūst abu pušu rakstiska  piekrišana un j āinformē 
SAEA. Šaj ā piekrišan ā apraksta nosac ījumus, ar k ādiem urāns, kas bag ātināts līdz divdesmit 
(20) procentiem vai vair āk, var tikt izmantots. Puses var vienoties, k ā atvieglot šo nosac ījumu 
īstenošanu. 
                                                 
4 Jā šādi kodolmateri āli neatbilst vis ām VII pant ā minētajām prasībām, tad šādus materi ālus neizmanto 
līdz puses apspriežas un izlemj par droš ības pasākumiem un veicamajiem fizisk ās aizsardz ības 
pasākumiem. 
LV 11   LV VI pants 
Kodolmateri ālu, ar kodolener ģijas izmantošanu nesaist ītu materi ālu un iekārtu 
tirdzniec ība 
1. Jebkādu kodolmateri ālu, ar kodolener ģijas izmantošanu nesaist ītu materi ālu vai 
iekārtu pārvietošanu, ko veic atbilst īgi sadarb ības pasākumiem, izdara saska ņā ar 
attiecīgajām VII pant ā uzskaitītajām Kopienas, t ās dalībvalstu un Austr ālijas 
starptautiskaj ām saistībām attiec ībā uz kodolener ģijas izmantošanu mier īgos 
nolūkos. 
2. Puses tādā apjomā, cik tas ir iesp ējams, pal īdz viena otrai kodolmateri ālu, ar 
kodolener ģijas izmantošanu nesaist īta materiāla un iekārtu iepirkumos, ko veic k āda 
puse vai personas Kopienas vai Austr ālijas valdības jurisdikcij ā. 
3. Šajā nolīgumā paredzētās sadarbības turpin āšana atkar īga no kodolmateri ālu, ar 
kodolener ģijas izmantošanu nesaist ītu materiālu un iekārtu savstarp ēji apmierinošas 
drošības pasākumu un kontroles sist ēmas piem ērošanas, ko izveidojusi Kopiena 
saskaņā ar Euratom l īgumu un no droš ības un kontroles sist ēmas, ko izveidojusi 
Austrālijas valdība. 
4. Šā nolīguma noteikumus neizmanto, lai trauc ētu kodolmateri ālu, ar kodolener ģijas 
izmantošanu nesaist īta materi āla, iekārtu un tehnolo ģiju brīvu apriti Kopienas 
teritorijā. 
5. Kodolmateri ālu pārvadājumi un attiec īgie pakalpojumi j āveic saska ņā ar taisnīgiem 
tirdzniecības nosac ījumiem. Š ā punkta īstenošana neierobežo Euratom l īgumu un t ā 
atvasinātos tiesību aktus, k ā arī Austrālijas normat īvos aktus. 
6. Papildus VII panta 5. un 6. punkta notei kumiem visus priekšmetus, uz kuriem 
attiecas šis pants, ārpus pušu jurisdikcijas atk ārtoti pārvieto vien īgi saskaņā ar 
saistībām, ko atseviš ķas Kopienas dal ībvalstis un Austr ālijas vald ība uzņēmušās 
kodolmateri ālu piegādātājvalstu grup ā, kura zin āma kā Kodolmateri ālu piegādātāju 
grupa. Atk ārtoti pārvietojot jebk ādus priekšmetus, uz kuriem attiecas šis nol īgums, jo 
īpaši piem ēro vadlīnijas par kodolmateri ālu pārvietošanu, kas izkl āstītas SAEA 
dokument ā INFCIRC/254/Rev. 9/Part 1. 
VII pants 
Kodolmateri āli, uz kuriem attiecas nol īgums  
1. Kodolmateri āli, uz kuriem attiecas šis nol īgums, pak ļauti šādiem nosac ījumiem: 
a) Kopien ā — Euratom  drošības pasākumi atbilstoši Euratom  līgumam un SAEA 
drošības pasākumi atbilstoši š ādiem attiec īgajiem nol īgumiem par droš ības 
pasākumiem, kurus var p ārskatīt un aizstāt saskaņā ar neizplat īšanas līgumu: 
i) Nol īgums starp Kopienas dal ībvalstīm, kuru r īcībā nav kodoliero ču, 
Euratom  un SAEA, kas nosl ēgts Brisel ē 1973. gada 5. apr īlī un kas st ājās 
spēkā 1977. gada 21. febru ārī (publicēts kā IAEA INFCIRC/193), 
LV 12   LV ii) Nol īgums starp Francij u, Eiropas Atomener ģijas kopienu un 
Starptautisko Atomener ģijas aģentūru, kas nosl ēgts 1978. gad ā un kas 
stājās spēkā 1981. gada 12. septembr ī (public ēts kā IAEA 
INFCIRC/290), 
iii) Nol īgums starp Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienoto Karalisti, 
Eiropas Atomener ģijas kopienu un Starptautisko Atomener ģijas aģentūru 
par droš ības pasākumu piem ērošanu Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas 
Apvienotaj ā Karalistē saistībā ar Līgumu par kodoliero ču neizplat īšanu, 
kas noslēgts Vīnē 1976. gada 6. septembr ī un kas st ājās spēkā 1978. gada 
14. august ā (publicēts kā IAEA INFCIRC/263),  
iv) papildu protokoli, kas nosl ēgti 1998. gada 22. septembr ī un kas st ājās 
spēkā 2004. gada 30. apr īlī, pamatojoties uz SAEA INFCIRC/540 
(labots) (Pastiprin āta drošības pasākumu sist ēma, II daļa); 
b) Austr ālijā — SAEA droš ības pasākumiem saska ņā ar nolīgumu starp Austr āliju 
un Starptautisko Atomener ģijas aģentūru par droš ības pasākumu piem ērošanu 
saistībā ar Līgumu par kodoliero ču neizplat īšanu, kas st ājās spēkā 1974. gada 
10. jūlijā (IAEA INFCIRC/217), ko papildina papildus protokols nol īgumam 
starp Austr āliju un Starptautisko Atomener ģijas aģentūru par droš ības 
pasākumu piem ērošanu saist ībā ar Kodoliero ču neizplat īšanas līgumu, kas 
noslēgts Vīnē 1997. gada 23. septembr ī un kas st ājas spēkā 1998. gada 
12. decembr ī (publicēts kā IAEA INFCIRC/217/Add.1). 
2. Gadījumā, ja kādu iemeslu d ēļ Kopienā vai Austr ālijā pārtrauc piem ērot vai aptur 
kādu no šā panta 1. punkt ā minētajiem nol īgumiem ar SAEA, attiec īgā puse ar SAEA 
noslēdz nolīgumu, kas nodrošina efektivit āti un pārklājumu līdzvērtīgu tam, kas 
noteikts š ā punkta 1.punkta a) vai b) apakšpunkt ā minētajos nolīgumos par droš ības 
pasākumiem, vai, ja tas nav iesp ējams, 
a) Kopiena, cikt āl tas attiecas uz Kopienu, piem ēro uz Euratom  drošības 
pasākumu sist ēmu balstītus drošības pasākumus, kas nodrošina efektivit āti un 
pārklājumu līdzvērtīgu tam, kas noteikts š ā panta 1. punkta b) apakšpunkt ā, 
vai, ja tas nav iesp ējams, 
b) puses nosl ēdz vienošanos par droš ības pasākumu piem ērošanu, kas nodrošina 
efektivitāti un pārklājumu līdzvērtīgu tam, kas noteikts š ā panta 1. punkta a) 
vai b) apakšpunkt ā minētajos nolīgumos par droš ības pasākumiem. 
3. Fiziskās aizsardz ības pasākumus vienm ēr piemēro tādā līmenī, kas atbilst vismaz 
tiem krit ērijiem, kas noteikti C pielikum ā SAEA dokumentam INFCIRC 
/254/Rev.9/Part 1 (Vadl īnijas par kodolmateri ālu pārvietošanu). Papildus šim 
dokumentam, attiec īgi Kopienas dal ībvalstis, Eiropas Ko misija un Austr ālija, 
piemērojot fizisk ās aizsardz ības pasākumus, atsaucas uz sav ām saistībām saskaņā ar 
Kodolmateri ālu fiziskās aizsardz ības konvenciju, kas nosl ēgta 1980. gada 3. mart ā, 
ietverot visus groz ījumus, kas ir sp ēkā katras puses teritorij ā, un SAEA 
INFCIRC/225/Rev.4 ieteikumi ar labojumiem (Kodolmateri ālu fiziskā aizsardzība). 
Uz transport ēšanu attiecas Starptautisk ā konvencija par kodolmateri ālu fizisko 
aizsardzību, kas nosl ēgta 1980. gada 3. mart ā, ieskaitot groz ījumus, kas ir sp ēkā 
LV 13   LV katras puses teritorij ā, un SAEA radioakt īvu materi ālu drošas p ārvadāšanas 
noteikumus (SAEA Droš ības standartu s ērija Nr. TS-R-1). 
4. Uz kodoldroš ību un radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanu attiecas Konvencija par 
kodoldroš ību, kas nosl ēgta Vīnē 1994. gada 17. j ūnijā un kas st ājās spēkā 1996. gada 
24. oktobr ī (IAEA INFCIRC/449), Kop ējā lietotās kodoldegvielas un radioakt īvo 
atkritumu drošas p ārvaldības konvencija, kas nosl ēgta Vīnē 1997. gada 5. septembr ī 
un kas st ājās spēkā 2001. gada 18. j ūnijā (IAEA INFCIRC/546), Konvencija par 
palīdzību situācijā, kad notikusi kodolkatastrofa vai radiolo ģiska avārija, kas nosl ēgta 
Vīnē 1986. gada 26. septembr ī un kas st ājās spēkā 1987. gada 26. febru ārī (IAEA 
INFCIRC/336), Konvencija par kodolnegad ījumu operat īvu izziņošanu, kas nosl ēgta 
Vīnē 1986. gada 26. septembr ī un kas st ājās spēkā 1986. gada 27. oktobr ī (IAEA 
INFCIRC/335). 
5. Kodolmateri ālus, uz kuriem attiecas šis nol īgums, nenodod ārpus saņēmējas puses 
teritoriālās jurisdikcijas bez pieg ādātājas puses iepriekš ējas rakstiskas piekrišanas, 
izņemot saska ņā ar šā panta 6. punktu. 
6. Līdz ar šā nolīguma stāšanos spēkā puses apmain ās ar to trešo valstu sarakstiem, uz 
kurām saskaņā ar šā panta 5. punktu otrai pusei ir at ļauta tālāknodošana. Katra puse 
paziņo otrai pusei par sava treš o valstu saraksta izmai ņām.  
LV 14   LV VIII pants 
Pārstrāde 
Puses ir devušas savu piekrišanu t ādas kodoldegvielas p ārstrādei, kurā ir kodolmateri āli, uz ko 
attiecas šis nol īgums, ar nosac ījumu, ka š āda pārstrāde notiek saska ņā ar nosacījumiem, kas 
izklāstīti A pielikum ā. 
IX pants 
Intelektu ālais īpašums 
Puses nodrošina š ā nolīguma ietvaros rad ītā intelektu ālā īpašuma un nodot ās tehnolo ģijas 
atbilstošu un efekt īvu aizsardz ību saskaņā ar dokument āri noteiktu vienošanos starp pus ēm un 
attiecīgajiem starptautiskajiem nol īgumiem, likumiem un noteikumiem, kas ir sp ēkā 
Austrālijā un Eiropas Savien ībā, Kopienā vai to dal ībvalstīs. 
X pants 
Informācijas apmai ņa 
1. a) Puses var nodot viena ot rai un Kopienas vai Austr ālijas vald ības jurisdikcij ā 
esošām person ām viņu rīcībā esošo inform āciju par jaut ājumiem, uz ko attiecas šis 
nolīgums; 
b) inform ācija, kas sa ņemta no treš ās personas saska ņā ar noteikumiem, kas 
nepieļauj šādu inform ēšanu, tiek izsl ēgta no šā nolīguma darb ības jomas; 
c) inform āciju, par kuru pieg ādātāja puse uzskata, ka tai ir komerci āla vērtība, 
sniedz tikai saska ņā ar noteikumiem un nosac ījumiem, ko nor āda puses; 
2. a) Puses veicina un atvieglo inform ācijas apmai ņu starp person ām, kuras ir 
Austrālijas vald ības jurisdikcij ā, no vienas puses, un person ām Kopien ā, no otras 
puses, par jaut ājumiem, ko ietver š ā nolīguma darb ības joma; 
b) inform ācija, kas pieder š īm person ām, ir sniedzama tikai ar to piekrišanu un 
saskaņā ar noteikumiem un nosac ījumiem, ko nor āda šīs personas; 
3. Puses veic visus atbilst īgos piesardz ības pasākumus, lai saglab ātu konfidencialit āti 
informācijai, kas sa ņemta šā nolīguma darb ības rezult ātā. 
XI pants 
Nolīguma īstenošana 
1. Šā nolīguma noteikumus ievieš godpr ātīgi tādā veidā, lai izvair ītos no trauc ēšanas, 
kavēšanas vai nepiem ērotas iejaukšan ās kodolener ģijas izmantošanas darb ībās 
Austrālijā un Kopien ā un lai nodrošin ātu atbilstību apdom īgas pārvaldības praksei, 
kas nepieciešama ekonomiskai un drošai kodolener ģijas izmantošanas darb ību 
pārvaldībai. 
LV 15   LV 2. Šā nolīguma noteikumi nav izmantojami, lai ieg ūtu komerci ālas vai rūpnieciskas 
priekšrocības vai kav ētu pušu vai pilnvaroto personu viet ējo vai starptautisko 
komerciālo vai rūpniecisko interešu īstenošanu, k ā arī lai kavētu pušu vai Kopienas 
dalībvalstu vald ību kodolener ģijas politikas īstenošanu, trauc ētu mierīgu un ar 
sprādzienierīcēm nesaist ītu kodolener ģijas izmantošanas veicin āšanu, trauc ētu 
saskaņā a r  š o  n o l īgumu noteikto priekšmetu vai priekšmetu apriti, par kuriem tiek 
paziņots saskaņā ar šo nol īgumu, vai nu pušu attiec īgajā teritoriālajā jurisdikcij ā vai 
starp Austr ālijas valdību un Kopienu. 
3. Tādu kodolmateri ālu, uz kuriem attiecas šis nol īgums, uzskaite tiks balst īta uz 
kodolmateri ālu aizstājamības un kodolmateri ālu proporcionalit ātes un līdzvērtības 
principa, k ā noteikts š ā nolīguma XII panta da ļā par administrat īvo kārtību. 
4. Visi grozījumi SAEA informat īvajos apk ārtrakstos, kuri min ēti šā nolīguma I, IV, VI 
un VII pant ā, saskaņā a r  š o  n o l īgumu ir sp ēkā tikai tad, kad Puses ir pa 
diplomātiskajiem kan āliem rakstiski inform ējušas viena otru, ka t ās pieņem šādu 
grozījumu. 
XII pants 
Administrat īvie pasākumi 
1. Abu pušu kompetent ās iestādes īsteno administrat īvus pasākumus, lai nodrošin ātu 
efektīvu šā nolīguma saist ību izpildīšanu. 
2. Administrat īvs pasākums, kas īstenots saska ņā ar šī panta 1. punktu, var tikt groz īts 
pēc kompetento iest āžu savstarp ējas rakstiskas vienošan ās. 
XIII pants 
Piemērojamie ties ību akti 
1. Sadarbība, ko paredz šis nol īgums, notiek saska ņā ar Austrālijā un Eiropas Savien ībā 
spēkā esošajiem ties ību aktiem, k ā arī ar starptautiskajiem nol īgumiem, kurus 
noslēgušas puses. Kopienas gad ījumā piemērojamos ties ību aktos ietilpst Euratom  
līgums un t ā sekundārie tiesību akti. 
2. Katra puse ir atbild īga otras priekš ā, lai nodrošin ātu, ka šā nolīguma noteikumus 
pieņem un izpilda Austr ālijā visi tās valsts uz ņēmumi un visas t ās jurisdikcij ā esošās 
personas, un Kopien ā visas Kopienas personas, kur ām piešķirta atļauja saska ņā ar šo 
nolīgumu. 
LV 16   LV XIV pants 
Neatbilst ība 
1. Ja kāda no pus ēm vai Kopienas dal ībvalsts pārkāpj šā nolīguma būtisku noteikumu, 
otra puse, iesniedzot rakstisku pazi ņojumu par p ārkāpumu, var piln ībā vai daļēji 
apturēt vai izbeigt šaj ā nolīgumā paredzēto sadarbību.  
2. Pirms kāda no pus ēm šādi rīkojas, puses apspriežas, lai pan āktu lēmumu par to, k ādi 
korektīvie pasākumi ir j āveic, un ja tie j āveic, tad par grafiku, k ādā šie pasākumi 
jāveic.  
3. Jārīkojas saska ņā ar šā panta 1. punktu ir tikai tad, ja termi ņā, ko nosaka puses, nav 
īstenoti nolemtie pas ākumi vai, ja nevar atrast risin ājumu pēc saprātīga laika 
paiešanas. Šajos gad ījumos pieg ādātājai pusei ir ties ības piepras īt atpaka ļ 
kodolmateri ālus, uz kuriem attiecas šis nol īgums. 
4. Ja Kopienas dal ībvalsts, kurai nav kodoliero ču, vai Austr ālija deton ē 
kodolsprādziena ier īci, piemēro iepriekšmin ētos noteikumus. 
XV pants 
Apspriešan ās un šķīrējtiesa 
1. Pēc jebkuras puses piepras ījuma pušu p ārstāvji tiekas, ja vaja g apspriesties par 
jautājumiem, kas izriet no š ā nolīguma piem ērošanas, p ārraudzīt tā darbību un 
apspriest sadarb ības pasākumus papildus tiem, kas paredz ēti šajā nolīgumā. Šādas 
apspriešan ās var arī notikt ar ī vēstuļu apmaiņas formā. Jo īpaši puses apspriežas 
pirms uzs ākt jaunus bag ātināšanas vai p ārstrādes projektus, kas saist īti ar 
kodolmateri āliem, uz ko attiecas šis nol īgums. 
2. Visas domstarp ības, kas rodas, interpret ējot vai piem ērojot šo nol īgumu, un ko nevar 
izšķirt sarunu ce ļā vai pus ēm vienojoties cit ādi, pēc vienas vai otras puses 
pieprasījuma iesniedz š ķīrējtiesas tribun ālam, kurā ir trīs šķīrējtiesneši. Katra puse 
izrauga vienu š ķīrējtiesnesi, un š ādi izraudz ītie šķīrējtiesneši par priekšs ēdētāju ievēl 
trešo, kas nav nevienas puses valstspieder īgais. Ja tr īsdesmit dienu laik ā no dienas, 
kad iesniegts š ķīrējtiesas piepras ījums, kāda no pus ēm nav izraudz ījusi šķīrējtiesnesi, 
otra strīdā iesaistītā puse var piepras īt, lai šķīrējtiesnesi pusei, kura to nav 
izraudzījusies, iece ļ Starptautisk ās Tiesas priekšs ēdētājs. Ja trīsdesmit dienu laik ā pēc 
tam, kad puses izraudz ījušas vai iec ēlušas šķīrējtiesnešus, nav izv ēlēts trešais 
šķīrējtiesnesis, jebkura puse var piepras īt, lai Starptautisk ās tiesas priekšs ēdētājs ieceļ 
trešo šķīrējtiesnesi. Š ķīrējtiesas tribun āla locekļu vairākums nodrošina kvorumu, un 
visus lēmumus pie ņe m  a r  v i s u  š ķīrējtiesas tribun āla locekļu balsu vair ākumu. 
Šķīrējtiesas procesu nosaka tribun āls. Tribun āla lēmumi ir saistoši pus ēm. 
Šķīrējtiesnešu atalgojumu nosaka t āpat, kā Starptautisk ās Tiesas ad hoc tiesnešiem. 
3. Strīdu izšķiršanas m ērķiem izmanto š ā nolīguma tekstu ang ļu valodā. 
XVI pants 
Papildu noteikumi 
LV 17   LV Jebkura divpus ēja spēkā esoša nol īguma kodolener ģijas jomā noteikumi starp Austr āliju un 
Kopienas dal ībvalstīm uzskatāmi par papildin ājumu šim nol īgumam un vajadz ības gadījumā 
tos aizstāj ar šā nolīguma noteikumiem. 
XVII pants 
Grozījumi  
1. Pēc vienas puses piepras ījuma puses apspriežas par iesp ējamiem š ā nolīguma 
grozījumiem, jo īpaši ņemot vērā starptautiskus jaunin ājumus attiec ībā uz drošības 
pasākumiem, kas saist īti ar kodolener ģiju. 
2. Šo nolīgumu var groz īt, ja puses piekr īt. 
3. Visi groz ījumi stājas spēkā dienā, ko norāda puses, apmainoties ar diplom ātiskām 
notām starp pus ēm. 
4. Šā nolīguma pielikums ir neat ņemama šā nolīguma daļa, un to var groz īt saskaņā ar 
šo pantu. 
XVIII pants 
Stāšanās spēkā un darbības ilgums 
1. Šis nolīgums stājas spēkā, kad puses viena otrai ir rakstiski pazi ņojušas, ka to 
attiecīgās iekšējās procedūras, kas nepieciešamas, lai nol īgums stātos spēkā, ir 
pabeigtas. Šis nol īgums stājas spēkā dienā, kad puses ir viena otrai nos ūtījušas 
pēdējo rakstisko pazi ņojumu, ka t ās ir pabeigušas iekš ējās proced ūras, kas 
vajadzīgas, lai nol īgums stātos spēkā. 
2. Šis nolīgums sākotnēji ir spēkā trīsdesmit gadus. P ēc tam šo nol īgumu autom ātiski 
atjauno uz papildu desmit gadu gariem periodiem, ja vien vismaz sešus m ēnešus 
pirms šāda papildu perioda termi ņa beigām puse nepazi ņo otrai pusei par savu 
nodomu nol īgumu izbeigt. 
3. Neskarot š ā nolīguma vai jebkuras sadarb ības pārtraukšanu, izbeigšanu vai termi ņa 
beigas jebk āda iemesla d ēļ, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XI, XII un XIII panta 
saistības paliek sp ēkā tik ilgi, kam ēr kodolmateri āli, ar kodolener ģijas izmantošanu 
nesaistīti materiāli vai iek ārtas, kas saska ņā ar šiem pantiem paliek otras puses 
teritorijā vai tās jurisdikcij ā vai kontrol ē jebkurā vietā, vai līdz brīdim, kad puses 
saskaņā ar IV panta noteikumiem savstarp ēji nosaka, ka š ādi kodolmateri āli vairs nav 
izmantojami, vai ir praktiski neatg ūstami pārstrādei tādā veidā, kuru var izmantot 
jebkādai darbībai kodolener ģijas jomā, kas ir būtiska no droš ības pasākumu viedok ļa. 
4. Šis nolīgums aizst āj: 
a) nolīgumu starp Austr ālijas vald ību un Eiropas Atomener ģijas kopienu par 
kodolmateri ālu pārvadājumiem no Austr ālijas uz Eiropas Atomener ģijas 
kopienu, kas nosl ēgts Brisel ē 1981. gada 21. septembr ī; 
b) 1981. gada 21. septembra notu apmai ņu, kas veido izpildes rež īmu, kas attiecas 
uz starptautisku saist ību apmai ņu pie nol īguma starp Austr ālijas vald ību un 
LV 18   LV Eiropas Atomener ģijas kopienu ( EURATOM ) par kodolmateri ālu pārvietošanu, 
kas noslēgts Brisel ē 1993. gada 8. septembr ī; 
c) 1981. gada 21. septembra notu apmai ņu, kas veido izpildes rež īmu, kas attiecas 
uz plutonija p ārvietošanu pie nol īguma starp Austr ālijas vald ību un Eiropas 
Atomener ģijas kopienu ( EURATOM ) par kodolmateri ālu pārvietošanu, kas 
noslēgts Brisel ē 1993. gada 8. septembr ī; kā arī 
d) notu apmai ņu, kas veido izpildes rež īmu starp Austr ālijas vald ību un Eiropas 
Atomener ģijas kopienu ( EURATOM ), kas attiecas uz plutonija p ārvietošanu 
saskaņā ar nol īgumu starp Austr ālijas vald ību un EURATOM  par 
kodolmateri ālu pārvietošanu no Austr ālijas uz EURATOM  un pievienoto 
1981. gada 21. septembra pavadv ēstuli Nr. 2 un 1993. gada 8. septembra 
izpildes rež īmu, kas attiecas uz plutonija p ārvietošanu. 
Sagatavots divos eksempl āros …………………. ang ļu, bulgāru, čehu, dāņu, holandiešu, 
igauņu, franču, grieķu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, po ļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, 
slovēņu, somu, sp āņu, ungāru, vācu un zviedru valod ā, visi teksti ir vienl īdz autentiski. 
TO APLIECINOT, attiec īgi pilnvarot ās personas, kas apakš ā parakstījušās, ir parakst ījušas šo 
nolīgumu. 
Eiropas Atomener ģijas Kopienas v ārdā: Austr ālijas valdības vārdā 
[paraksts] [paraksts] 
LV 19   LV A PIELIKUMS 
PĀRSTRĀDE 
Tā kā nolīguma VIII pants paredz, ka kodolmateri ālus, uz kuriem attiecas šis nol īgums, var 
atkārtoti pārstrādāt tikai saska ņā ar nosacījumiem, kas noteikti šai pielikum ā. 
Līgumslēdzējas puses, 
atzīstot, ka plutonija izdal īšana, uzglab āšana, pārvadāšana un izmantošana prasa īpašus 
pasākumus, lai samazin ātu kodoliero ču izplatīšanas risku, 
atzīstot pārstrādes nozīmīgumu saist ībā ar efekt īvu enerģijas izmantošanu, to materi ālu 
apsaimniekošanu, kas ir lietot ās degvielas sast āvā, vai saist ībā ar citiem mierm īlīgiem 
nolūkiem, arī pētniecību, 
vēloties prognoz ējami un praktiski īstenot nosac ījumus, kas izkl āstīti šajā pielikum ā, ņemot 
vērā gan apņemšanos ar ī turpmāk nodrošin āt neizplat īšanas mērķu turpināšanu, gan pušu 
kodoldegvielas cikla programmas ilgtermi ņa vajadzības, 
apņemoties turpin āt atbalstīt starptautisko droš ības pasākumu attīstību un citus pas ākumus 
attiecībā uz pārstrādi un plutoniju, ietverot pas ākumus, kas veicina izplat īšanas aizkav ēšanu 
un efektīvu fizisko aizsardz ību, 
ir vienojuš ās par turpm āko. 
1. pants 
Kodolmateri ālus, uz kuriem attiecas šis nol īgums, var p ārstrādāt saskaņā ar turpm āk 
minētajiem noteikumiem: 
a) pārstrāde notiek ener ģijas izmantošanas vai materi ālu, kas ir izmantotas 
degvielas sast āvā, pārvaldības nolūkos, saska ņā ar kodoldegvielas cikla 
programmu, kas savstarp ēji noteikta, apspriežoties kompetentaj ām iestādēm; 
b) visu pied āvāto kodoldegvielas cikla progra mmu apraksts, ietverot s īkas ziņas 
par politiku, tiesisko un regulat īvo sistēmu, kas attiecas uz p ārstrādi un 
plutonija uzglab āšanu, izmantošanu un transport u, nodrošina puse, kura paredz 
šādas darbības; 
c) izdal īto plutoniju uzglab ā un izmanto saska ņā ar kodoldegvielas cikla 
programmu, kas min ēta a) apakšpunkt ā; kā arī 
d) izdal ītā plutonija atk ārtota pārstrāde un izmantošana citiem mierm īlīgiem 
nolūkiem, tostarp p ētniecībai, notiek tikai saska ņā ar nosacījumiem, kurus p ēc 
šā pielikuma 2. pant ā minētās apspriešan ās puses pie ņem, rakstiski vienojoties. 
LV 20   LV 2. pants 
Apspriešan ās pušu starp ā notiek 40 dienu laik ā no pretējās puses pras ības saņemšanas: 
a) lai p ārskatītu šā pielikuma noteikumu darb ību; 
b) lai izskat ītu kodoldegvielas cikla programmas groz ījumus, kura min ēta šā 
pielikuma1. pant ā; 
c) lai apsv ērtu uzlabojumus starptautiskajos droš ības pasākumos un cit ās 
kontroles metod ēs, arī jaunu un visp ārpieņemtu starptautisko metožu 
izveidošanu, kas ir b ūtiskas atk ārtotai pārstrādei un plutonijam; vai 
d) lai apsv ērtu ierosin ājumus izdal īta plutonija atk ārtotai pārstrādei, izmantošanai 
un transport ēšanai un citiem mierm īlīgiem nolūkiem, ietverot p ētniecību.