Valsts atbalsta modernizācijas (VAM) iniciatīvas ietvaros valsts atbalsta noteikumi ir tikuši pārstrādāti. Šī iniciatīva palīdz dalībvalstīm labāk orientēt atbalsta pasākumus uz ekonomikas izaugsmi, darbvietu radīšanu un sociālo kohēziju. VAM ietvaros Komisija stiprina savu partnerību ar dalībvalstīm jauno noteikumu īstenošanā, jo ir palielināta to atbildība — tās var piešķirt atbalstu, par to iepriekš neinformējot Komisiju.

ESIF atbalstītajam projektu finansējumam, ko piešķir EIB, valsts atbalsta noteikumus nepiemēro. Tomēr projekti var arī saņemt finansiālu atbalstu (līdzfinansējumu) no dalībvalstīm (tajā skaitā no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem), uz kuru valsts atbalsta noteikumi attiecas. Šis finansējums, ja tas netiek sniegts atbilstoši tirgus noteikumiem, ir jāapstiprina Komisijai. Lai atbalstītu ESIF, Komisija dalībvalstu līdzfinansējumu izskata prioritārā kārtā. Valsts atbalsta noteikumi ir cieši saistīti ar Investīciju plāna mērķi novērst tirgus nepilnības un piesaistīt privātos ieguldījumus. Valsts atbalsta kontrole nodrošina, ka publisko investīciju projekti risina reālas vajadzības, kontrolē to izmaksas un garantē, ka publiskais finansējums projektu īstenošanai patiešām ir nepieciešams.

Eiropas ekonomika lēnām atgūstas pēc nesenās ekonomikas un finanšu krīzes. Lai izveidotu stabilu pamatu ilgtspējīgai izaugsmei un kvalitatīvu darbvietu radīšanai, ES jāatjauno tās ieguldījumu līmenis, sevišķi stratēģiskajās jomās, piemēram, pētniecībā, izstrādē un inovācijā. Eiropas nākotnei būtu jo īpaši jābalstās uz inovāciju. Konkurences politika var palīdzēt to sasniegt, radot ieguldījumiem un inovācijai labvēlīgu vidi.

Konkurences politika palīdz nodrošināt tirgu efektivitāti un atvērtību. Eiropas patērētājiem tas nozīmē labākus tirgus rezultātus, piemēram, zemākas cenas, kvalitatīvākas preces un pakalpojumus, kā arī plašākas izvēles iespējas. Papildus tam veselīga konkurence sniedz uzņēmumiem taisnīgas iespējas veikt uzņēmējdarbību un sasniegt savus komerciālos mērķus, kas savukārt veicina izaugsmi, darbvietu radīšanu un pārticību. Ja uzņēmumi spēj savstarpēji konkurēt paši saviem spēkiem, gan uzņēmumi, gan mājsaimniecības gūst labumu no plaša kvalitatīvu, novatorisku preču un pakalpojumu klāsta par konkurētspējīgām cenām. Lielāka konkurence turklāt mudina uzņēmumus veikt ieguldījumus un kļūt efektīvākiem. Šo efektivitātes pieaugumu pēc tam izjūt arī tautsaimniecība kopumā. Konkurences politikas galīgais mērķis ir likt tirgiem darboties labāk, tādējādi dodot labumu mājsaimniecībām un uzņēmumiem.

Komisijai ir bažas par to, ka šādi noteikumi varētu izjaukt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un mazināt konkurenci tirgū par sliktu patērētājiem, tādējādi apgrūtinot citu e-grāmatu izplatītāju iespējas konkurēt ar Amazon, izstrādājot jaunus un novatoriskus produktus un pakalpojumus. Ja šī rīcība apstiprināsies, tā pārkāptu ES pretmonopola noteikumus, kas aizliedz dominējošā stāvokļa tirgū ļaunprātīgu izmantošanu un ierobežojošu uzņēmējdarbības praksi. Komisijas mērķis ir nodrošināt veselīgu starpplatformu konkurenci un raudzīties, lai tirgus dalībnieki ļaunprātīgi neizmantotu savu stāvokli ar mērķi panākt tādus līgumu noteikumus, kas varētu būt šķērslis inovācijai tirgū.

Vēl viena izmeklēšana digitālajā nozarē attiecas uz Amazon. Jūnijā Komisija sāka oficiālu pretmonopola izmeklēšanu attiecībā uz atsevišķu Amazon uzņēmējdarbības praksi e-grāmatu izplatīšanā. Izmeklēšana jo īpaši ir vērsta uz līgumu noteikumiem, kas, šķiet, aizsargā Amazon no konkurences ar citiem e-grāmatu izplatītājiem, piemēram, līgumu noteikumiem, kas tam piešķir tiesības tikt informētam par labvēlīgāku vai alternatīvu noteikumu piedāvāšanu tā konkurentiem un/vai tiesības uz noteikumiem, kuri ir vismaz tikpat labvēlīgi kā konkurentiem piedāvātie.

Komisija iepriekš ir aprakstījuši četrus bažas radošus jautājumus par Google rīcību, un iepriekš minētais iebildumu paziņojums ir saistīts ar pirmo no šiem jautājumiem (salīdzinoši pirkumi). Komisija arī aktīvi izmeklē Google rīcību saistībā ar pārējiem trim bažas radošajiem jautājumiem: konkurentu tīmekļa satura kopēšanu, reklāmas ekskluzivitāti un nepamatotiem ierobežojumiem reklāmdevējiem. Iebildumu paziņojums par salīdzinošajiem pirkumiem nekādi neietekmē par pārējiem trim jautājumiem veiktās Komisijas izmeklēšanas rezultātus.

Aprīlī Komisija nosūtīja uzņēmumam Google iebildumu paziņojumu par to, ka uzņēmums ļaunprātīgi izmanto savu dominējošo stāvokli tirgū attiecībā uz meklēšanas pakalpojumiem internetā Eiropas Ekonomikas zonā, sistemātiski augstāk ierindojot savu preču un pakalpojumu cenu salīdzināšanas produktu savās vispārējās meklēšanas rezultātu lapās. Komisija bažījas, ka lietotāji ne vienmēr redz saviem meklējumiem atbilstošākos meklēšanas rezultātus. Komisija provizoriski uzskata, ka Google rīcība pārkāpj ES pretmonopola noteikumus, jo uzņēmums ierobežo konkurenci, tādējādi kaitējot patērētājiem.

Viens no galvenajiem konkurences tiesību piemērošanas mērķiem ir veicināt to, ka visi nozares dalībnieki — kā jaundibināti, tā tirgū dominējoši uzņēmumi — nodarbojas ar inovāciju. Mērķis ir nodrošināt, ka Eiropas patērētājiem ir pieejamas iespējami plašas novatorisku produktu izvēles iespējas. Piemēram, tiešsaistes meklēšanas tirgū Komisija veic pretmonopola izmeklēšanu attiecībā uz Google darbībām.

2015. gada maijā Komisija sāka pretmonopola nozares apsekojumu e-komercijas nozarē ES. 2014. gadā aptuveni puse no visiem ES patērētājiem iepirkās tiešsaistē, tomēr tikai aptuveni 15 % no tiem tiešsaistē iepirkās pie citā ES dalībvalstī reģistrēta pārdevēja. Tas norāda, ka Eiropas Savienībā joprojām pastāv ievērojami šķēršļi pārrobežu e-komercijai. Nozares apsekojums būs jo īpaši vērsts uz potenciāliem šķēršļiem, ko uzņēmumi rada tādu preču un pakalpojumu pārrobežu tiešsaistes tirdzniecībai, kuru e-komercija ir visizplatītākā, piemēram, elektronikas, apģērbu un apavu, kā arī digitālā satura tirdzniecības jomā.

Digitālie tirgi ir arī viena no galvenajām konkurences politikas prioritātēm. Atvērti un taisnīgi digitālie tirgi veicinās inovāciju un dos labumu patērētājiem un uzņēmumiem. Digitālajam vienotajam tirgum jābūt vietai, kur visi dalībnieki — kā lieli, tā mazi — var izstrādāt novatoriskus produktus un konkurēt ar savām stiprajām pusēm. Papildus tam konkurences politika ir vērsta pret tiešsaistē pastāvošajiem šķēršļiem, kuri ierobežo interneta uzņēmumu un jaunuzņēmumu ieguldījumu horizontu un liedz uzņēmumiem, iedzīvotājiem un valdībām pilnībā izmantot digitālo rīku sniegtās iespējas.

Digitālā vienotā tirgus iedzīvināšana realitātē ir bijusi Komisijas prioritāte kopš tās pilnvaru termiņa sākuma. Digitālās ekonomikas paplašināšanās ne tikai maina pasauli un to, kā mēs dzīvojam, bet arī ir starp galvenajiem ekonomikas izaugsmes dzinējspēkiem. Plaukstošs digitālais vienotais tirgus stimulētu inovāciju, radītu jaunas darbvietas un arī jaunas iespējas Eiropas jaunuzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) sasniegt vairāk nekā 500 miljonu cilvēku lielu tirgu. Komisija ir aprēķinājusi, ka ES digitālā vienotā tirgus izveidošana, atceļot regulatīvos šķēršļus un pārejot no 28 valstu tirgiem uz vienu, mūsu ekonomikā ik gadu dotu pienesumu EUR 415 miljardu apmērā un radītu simtiem tūkstošu jaunu darbvietu.

Piemēram, aprīlī Komisija izvērtēja dotāciju GBP 50 miljonu (aptuveni EUR 71 miljona) apmērā, ko Apvienotās Karalistes iestādes bija plānojušas piešķirt kosmiskās nesējraķetes dzinēja SABRE izstrādei, un konstatēja, ka tā atbilst ES valsts atbalsta noteikumiem. SABRE ir pētniecības un izstrādes projekts, kuru veic Apvienotās Karalistes uzņēmums Reaction Engines Limited un kura mērķis ir izstrādāt dzinēju, kas būtiski samazinātu izmaksas satelītu ievadīšanai zemajā Zemes orbītā. Komisija projektu izvērtēja atbilstoši tās pētniecības, izstrādes un inovācijas valsts atbalsta nostādnēm un secināja, ka projekta pabeigšanai ar finansējumu no privātā kapitāla resursiem nepietiks. Pētniecība šajā nozarē varētu nest būtiskus tehnoloģiskos uzlabojumus, no kuriem labumu gūtu patērētāji, kas lieto produktus un pakalpojumus, kurus nodrošina zemajā Zemes orbītā esoši satelīti, piemēram, mobilos sakarus.

Komisija arī izvērtēja ierosināto Dānijas uzņēmumu Telenor un TeliaSonera apvienošanos. Komisijai bija bažas, ka apvienošanās rezultātā būtu izveidots vislielākais mobilo tīklu operators Dānijā un tādējādi būtu radīta ļoti koncentrēta tirgus struktūra, kas nozīmētu cenu pieaugumu patērētājiem un mazākus ieguldījumu stimulus. 2015. gada septembrī pēc divu tiesiskās aizsardzības līdzekļu priekšlikumu iesniegšanas, ar ko šķietami nepietika, lai novērstu bažas attiecībā uz konkurenci, puses no darījuma atteicās.

Komisija ir arī sākusi divas padziļinātas izmeklēšanas saistībā ar apvienošanās gadījumiem telesakaru nozarē. Pirmkārt, tā pēta Hutchison ierosināto Telefónica UK iegādi, lai izvērtētu, vai darījums nekaitēs konkurencei. Komisijai ir bažas, ka darījums varētu novest pie augstākām cenām, mazākām izvēles iespējām un mazākas inovācijas Apvienotās Karalistes mobilo telesakaru pakalpojumu patērētājiem. Komisija ir arī padziļināti izmeklējusi Liberty Global ierosināto BASE Belgium pārņemšanu, lai pārliecinātos, ka Beļģijas patērētāji ierosinātā darījuma rezultātā necietīs no cenu celšanās un izvēles iespēju ierobežotības.

Konkurences tiesību piemērošana ne tikai uztur telesakaru tirgu atvērtu un konkurētspējīgu, bet ir arī svarīgs līdzeklis cīņā pret ES tirgus sadrumstalotību.Konkurences politika arī papildina telesakaru tiesiskā regulējuma pārskatīšanu, kas ir viens no galvenajiem Digitālā vienotā tirgus stratēģijā paredzētajiem pasākumiem.

Efektīva konkurence telesakaru nozarē ir svarīgs ieguldījumu virzītājspēks un patērētājiem un uzņēmumiem labāku tirgus rezultātu veicinātāja. Konkurence ir dzinējspēks, kas piesaistīs ieguldījumus, lai attīstītu Eiropas iedzīvotājiem nepieciešamos ātrdarbīgos platjoslas tīklus. Patērētāji negūst labumu no paša ieguldījuma, bet gan no ieguldījuma radītās ietekmes uz tādiem konkurences aspektiem kā izvēles iespējas, kvalitāte un cena.

Komisija pārbauda, vai Google, noslēdzot pret konkurenci vērstus līgumus un/vai ļaunprātīgi izmantojot varbūtējo dominējošo stāvokli, ir prettiesiski kavējis konkurējošo mobilo ierīču operētājsistēmu, mobilo sakaru lietotņu un pakalpojumu izstrādi un piekļuvi tirgum Eiropas Ekonomikas zonā. Šī izmeklēšana ir patstāvīga un nošķirta no Komisijas veiktās izmeklēšanas attiecībā uz Google rīcību saistībā ar meklēšanu internetā.

Aprīlī Komisija sāka oficiālu procedūru pret Google, lai izmeklētu, vai uzņēmuma rīcība attiecībā uz Android nav pārkāpusi ES pretmonopola noteikumus. Android ir atvērtā pirmkoda mobilo ierīču operētājsistēma, kuru galvenokārt izstrādāja Google. Būtībā ikviens var brīvi izmantot Android un to attīstīt tālāk. Tomēr lielākā daļa viedtālruņu un planšetdatoru ražotāju izmanto Android operētājsistēmu kopā ar virkni Google patentēto lietotņu un pakalpojumu, tādēļ tiem ar Google ir jānoslēdz noteikti līgumi.

Tomēr aparatūras piegādes tirgus ir tikai viena medaļas puse — konkurencei jābūt neizkropļotai arī attiecībā uz programmatūru, ko izmanto viedtālruņos un planšetdatoros. Viedtālruņu, planšetdatoru un citu mobilo ierīču mobilās lietotnes un pakalpojumi ir atkarīgi no ierīces operētājsistēmas. Google Android ir kļuvusi par līderi starp mobilo viedierīču operētājsistēmām Eiropas Ekonomikas zonā, un Android pašlaik izmanto lielākā daļa Eiropas mobilo viedierīču.

Komisija sākotnēji uzskata, ka uzņēmums ir ļaunprātīgi izmantojis savu dominējošo stāvokli pasaules 3G (UMTS) un 4G (LTE) pamatjoslas mikroshēmojumu tirgū, tā pārkāpjot ES pretmonopola noteikumus. Pirmajā izmeklēšanā tiek pārbaudīts, vai Qualcomm nav ļaunprātīgi izmantojis savu dominējošo stāvokli tirgū, piedāvājot finansiālus stimulus lielam viedtālruņu un planšetdatoru ražotājam ar nosacījumu, ka tas savos viedtālruņos un planšetdatoros izmanto tikai Qualcomm pamatjoslas mikroshēmojumus. Šāda rīcība būtu mazinājusi ražotāja stimulu iegūt mikroshēmojumus no Qualcomm konkurentiem, un tādējādi kaitējusi konkurencei un inovācijai UMTS un LTE pamatjoslas mikroshēmojumu tirgos. Otrajā izmeklēšanā tiek pētīts, vai Qualcomm nodarbojies ar plēsonīgu cenu noteikšanu, piemērojot par pašizmaksu zemākas cenas, lai izstumtu no tirgus konkurentus.

Tādas mobilās ierīces kā viedtālruņi un planšetdatori ir Eiropas iedzīvotāju vairākuma ikdienas dzīves daļa. Eiropas mobilo sakaru lietotājiem 2015. gads bija nozīmīgs – Eiropas Parlaments un Padome pieņēma Regulu (ES) 2015/2120, ar kuru no 2017. gada 15. jūnija tiks atcelti viesabonēšanas tarifi ES. Pretmonopola tiesību piemērošanas un likumdošanas mērķis ir aizsargāt konkurenci mobilo ierīču nozarē, lai nodrošinātu pastāvīgu inovāciju par labu Eiropas patērētājiem.

Šī situācija skar Eiropas patērētājus, kuri vēlas skatīties izvēlētos maksas televīzijas kanālus neatkarīgi no tā, kur ES tie dzīvo vai ceļo. Komisija provizoriski uzskata, ka šādi noteikumi, ja vien tiem nav pārliecinoša pamatojuma, būtu uzskatāmi par to ES noteikumu pārkāpumu, ar kuriem tiek aizliegti pret konkurenci vērsti nolīgumi.

Vēl viena pretmonopola izmeklēšana attiecas uz maksas televīzijas pārrobežu pakalpojumu sniegšanu Apvienotajā Karalistē un Īrijā. Jūlijā Komisija nosūtīja iebildumu paziņojumu Sky UK un sešām lielām ASV filmu studijām: Disney, NBC Universal, Paramount Pictures, Sony, Twentieth Century Fox un Warner Bros. Izmeklēšanā, ko Komisija sāka 2014. gada janvārī, starp sešām filmu studijām un Sky UK noslēgtajos licencēšanas līgumos tika identificēti punkti, kas paredz Sky UK pienākumu bloķēt ārpus tā licencētās teritorijas (Apvienotās Karalistes un Īrijas) esošajiem patērētājiem piekļuvi filmām, kuras tiek piedāvātas tā tiešsaistes maksas televīzijas pakalpojumu vai maksas satelīttelevīzijas pakalpojumu ietvaros. Dažos līgumos arī ietverti punkti, kas paredz filmu studiju pienākumu nodrošināt, lai to licencēšanas līgumi ar citiem izplatītājiem, kas nav Sky UK, liegtu šiem izplatītājiem piedāvāt savus maksas televīzijas pakalpojumus Apvienotajā Karalistē un Īrijā.

PT Portugal ir telesakaru un multimediju operators, kas darbojas visos telesakaru segmentos Portugālē. Komisijai bija bažas, ka sākotnēji paziņotā apvienošanās samazinātu konkurenci vairākos Portugāles telesakaru tirgos. Apvienošanās rezultātā no šiem tirgiem pazustu spēcīgs konkurents, un tas Portugāles patērētājiem varētu nozīmēt cenu pieaugumu un mazāku konkurenci. Lai kliedētu šīs bažas, Altice ierosināja novērst Altice un PT Portugal darbību pārklāšanos, pārdodot tam piederošos Portugāles uzņēmumus Cabovisão un ONI. Izvērtējot ierosināto darījumu, Komisija cieši sadarbojās ar Portugāles konkurences iestādi.

Papildus tam Komisija aprīlī atļāva daudznacionālajam kabeļtelevīzijas un telesakaru uzņēmumam Altice veikt ierosināto Portugāles telesakaru uzņēmuma PT Portugal iegādi. Šā lēmuma spēkā stāšanās ir atkarīga no tā, vai Altice pildīs savas saistības pārdot savus divus Portugāles meitasuzņēmumus.

Šis nozares apsekojums ir pirmais šāds apsekojums ES valsts atbalsta jomā un aptver reprezentatīvu to dalībvalstu izlasi, kas ir ieviesušas vai apsver jaudas mehānismus, proti, Beļģiju, Dāniju, Franciju, Horvātiju, Itāliju, Īriju, Poliju, Portugāli, Spāniju, Vāciju un Zviedriju. Kaut arī nodrošināt pietiekamu elektroenerģijas piedāvājumu, lai izvairītos no elektroapgādes pārtraukumiem, ir valdību leģitīmās interesēs, konkurences politikai būtu jānodrošina, ka valsts pasākumi stimulē ieguldījumus elektroapgādē, atbilst politikas instrumentiem, kuru mērķis ir veicināt dekarbonizāciju, un nenostāda nepamatoti labākā stāvoklī konkrētus ražotājus vai tehnoloģijas.

Papildus tam minētās pamatnostādnes ir izstrādātas, lai palīdzētu ienākt tirgū novatoriskām zemu oglekļa emisiju energotehnoloģijām, valsts atbalsta sniegšanu pieļaujot tad, ja pastāv tirgus nepilnības. Pamatnostādnes arī mudina ES dalībvalstis sadarboties savā starpā un ņemt vērā elektroenerģijas piegādi no citām dalībvalstīm.

Izmantojot Pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai, Komisija veicina atjaunojamo energoresursu integrēšanu tirgū tādā veidā, kas novērstu konkurences kropļojumus. Sākot no 2016. gada, ražotājiem, kuri izmanto atjaunojamos energoresursus, elektroenerģija jāpārdod tieši tirgū. Valsts atbalstu var piešķirt tikai kā piemaksu papildus tirgus cenai. Papildus tam, sākot no 2017. gada, dalībvalstīm darbības atbalsts būs jāpiešķir iepirkuma konkursa procedūrā.

BEH ir valstij piederošais Bulgārijas enerģētikas uzņēmums. Uzņēmums ir vertikāli integrēts, proti, BEH piegādā gāzi, bet tā meitasuzņēmumu īpašumā vai kontrolē ir vietējais Bulgārijas gāzes pārvades tīkls, vienīgā Bulgārijas gāzes krātuve un galvenā cauruļvada, ko izmanto gāzes importam Bulgārijā, jauda. Komisijai ir bažas par to, ka BEH un tā meitasuzņēmumi, iespējams, ļaunprātīgi izmanto savu dominējošo stāvokli Bulgārijas gāzes tirgū, liedzot konkurentiem pieeju infrastruktūrai, kas tiem nepieciešama, lai sekmīgi konkurētu valsts gāzes piegādes tirgū. Šāda rīcība pārkāptu ES pretmonopola noteikumus un samazinātu konkurenci tirgū, kā arī pasliktinātu tirgus rezultātus skartajiem patērētājiem.

ES ir jāatsakās no ekonomikas, kas balstās uz fosilo kurināmo un izmanto vecas tehnoloģijas un novecojušus uzņēmējdarbības modeļus. Ir jāpārvar pašreizējā sadrumstalotā sistēma, kuru raksturo nesaskaņota valstu politika, tirgus šķēršļi un enerģētiski izolēti reģioni. Tāpat svarīgi ir stiprināt patērētāju pozīciju, sniedzot tiem informāciju un izvēles iespējas.

Saglabāt Eiropu ieguldījumu veikšanai pievilcīgu – apvienošanās darījumu kontrole enerģētikas nozarē

Tādās tīklu nozarēs kā enerģētikas nozare ir svarīgi novērst tādu tirgus struktūru rašanos, kas varētu kavēt efektīvu konkurenci, tādējādi mazinot stimulus ieguldīt un ieviest jauninājumus. ES uzņēmumu apvienošanās kontrole turpināja būt iedarbīgs instruments, ar ko varēja saglabāt ES enerģētikas tirgus atvērtību un nodrošināt, ka ieguldījumi noved pie labākiem tirgus rezultātiem ES uzņēmumiem un mājsaimniecībām.

Pēc padziļināta pārskata un ļoti ciešas sadarbības ar ASV Tieslietu departamenta Pretmonopola nodaļu Komisija saskaņā ar ES Apvienošanās regulu apstiprināja ASV uzņēmuma General Electric (GE) ierosināto Francijas enerģētikas uzņēmuma Alstom iegādi. Šis darījums ir labs piemērs tam, kā ES bāzētas tehnoloģijas var attīstīties un piesaistīt ārvalstu ieguldījumus.

Apstiprinājums piešķirts ar nosacījumu, ka Alstom lieljaudas gāzturbīnu, kuras galvenokārt izmanto ar gāzi darbināmās spēkstacijās, uzņēmējdarbības galvenās daļas tiks atsavinātas, tās piešķirot Itālijas uzņēmumam Ansaldo. Komisijai bija bažas, ka darījums būtu likvidējis vienu no GE galvenajiem globālajiem konkurentiem lieljaudas gāzturbīnu tirgū, kurā GE ir pasaulē lielākais ražotājs, bet Alstom ir starp pasaules līmeņa tirgus dalībniekiem. Tas nozīmētu mazāk inovācijas un augstākas cenas. Saistības, kuras piedāvā uzņemties GE, kliedē šīs bažas. Turklāt augsti attīstītu lieljaudas gāzturbīnu tehnoloģijām ir īpaši liela nozīme ar klimata pārmaiņām saistīto mērķu sasniegšanā un ES energoapgādes modernizācijā.

V.Ceļā uz dziļāku un taisnīgāku ES vienoto tirgu

Laikā, kad pieaug globalizācija, dziļākam un taisnīgākam vienotajam tirgum ir nozīmīga loma tādas spēcīgākas ES ekonomikas izveidē, kas veicina darbvietu rašanos un izaugsmi. Šā iemesla dēļ vienotā tirgus integrācijas veicināšana joprojām ir Komisijas darba kārtības prioritārais jautājums. Komisijas mērķis ir pavērt jaunas iespējas iedzīvotājiem un uzņēmumiem, ļaujot personām, precēm, pakalpojumiem un kapitālam brīvi pārvietoties vienotā tirgus robežās.

Nodokļu pārredzamības palielināšana un pret visiem taisnīga nodokļu sloga nodrošināšana

Pilnībā funkcionējošam vienotajam tirgum nepieciešams, lai visi tirgus dalībnieki — kā lieli, tā mazi, kā vietēja, tā pasaules mēroga — pienācīgi maksātu savus nodokļus. Tāpēc cīņa pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā ir viena no Ž. K. Junkera vadītās Komisijas galvenajām prioritātēm un viena no svarīgākajām iniciatīvām ES vienotā tirgus izveides sekmēšanā.

Martā Komisija publiskoja pasākumu paketi nodokļu pārredzamības jomā, kuras mērķis ir nodrošināt, ka dalībvalstu rīcībā ir tām nepieciešamā informācija, lai tās varētu aizsargāt savu nodokļu bāzi un iedarbīgi vērsties pret uzņēmumiem, kas cenšas izvairīties no nodokļu maksāšanas taisnīgā apmērā. Jūnijā šo pasākumu paketi papildināja Komisijas Rīcības plāns taisnīgai un efektīvai nodokļu uzlikšanai. Rīcības plānā ir izklāstītas vairākas iniciatīvas, ar kurām paredzēts risināt jautājumu par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, ilgtspējīgi nodrošināt nodokļu ieņēmumus un atbilstoši uzņēmējdarbības vajadzībām stiprināt vienoto tirgu. Visi šie pasākumi kopā ievērojami uzlabos uzņēmumu ienākuma nodokļu vidi ES, padarot to taisnīgāku, efektīvāku un izaugsmei labvēlīgāku.

Konkurences politikai ir nozīmīga loma šīs problēmas risināšanā. Pēc padziļinātas izmeklēšanas, kas tika sākta 2014. gada jūnijā, Komisija secināja, ka Luksemburga un Nīderlande ir piešķīrušas selektīvas nodokļu priekšrocības (nelikumīgas saskaņā ar ES valsts atbalsta noteikumiem) uzņēmumiem Fiat Finance and Trade un Starbucks. Katram no šiem uzņēmumiem ar nodokļu nolēmumu, ko izdeva attiecīgā valsts nodokļu iestāde, tika mākslīgi pazemināts uzņēmuma maksātais nodoklis. Saskaņā ar ES valsts atbalsta noteikumiem nodokļu nolēmumos nevar izmantot metodes, ar ko nosaka transfertcenas, kurām nav ekonomiska pamatojuma un kuras nepamatoti novirza peļņu, lai samazinātu uzņēmuma maksātos nodokļus, neatkarīgi no tā, cik šīs metodes būtu sarežģītas. Tas sniegtu attiecīgajam uzņēmumam negodīgas konkurences priekšrocības attiecībā pret citiem uzņēmumiem, galvenokārt MVU, kuri maksā nodokļus par faktisko peļņu, jo tie maksā tirgus cenu par izmantotajām precēm un pakalpojumiem.

Cīņa pret negodīgiem nodokļu atvieglojumiem – lēmumi Starbucks un Fiat Finance & Trade lietās Nodokļu nolēmumi kā tādi ir pilnīgi likumīgi. Tomēr Starbucks un Fiat Finance & Trade lietās ar abiem izmeklējamajiem nodokļu nolēmumiem tika apstiprinātas mākslīgas un sarežģītas metodes ar nodokli apliekamās peļņas noteikšanai. Ar šīm metodēm tiek noteiktas cenas precēm un pakalpojumiem, ko Fiat un Starbucks grupu uzņēmumi pārdod cits citam (tā dēvētās “transfertcenas”), bet šīs cenas neatbilst tirgus apstākļiem un tādējādi neatspoguļo ekonomisko realitāti. ES valsts atbalsta noteikumi paredz, ka nesaderīgs valsts atbalsts jāatgūst, lai mazinātu atbalsta radīto konkurences kropļojumu. Savos divos lēmumos Komisija ir noteikusi metodoloģiju, saskaņā ar kuru aprēķināt Fiat un Starbucks gūtās nepamatotās konkurences priekšrocības vērtību, t. i., starpību starp uzņēmuma samaksāto summu un summu, kas tam būtu bijusi jāmaksā, ja nodokļu nolēmuma nebūtu. Gan Fiat, gan Starbucks gadījumā šī summa ir aptuveni EUR 20–30 miljoni, taču precīzu atgūstamo nodokļu summu noteiks Luksemburgas un Nīderlandes nodokļu iestādes, pamatojoties uz Komisijas lēmumos noteikto metodoloģiju. Papildus tam šie uzņēmumi turpmāk vairs negūs labumu no labvēlīgāka nodokļu režīma, kas bija apstiprināts ar šiem nodokļu nolēmumiem.

Decembrī Komisija sāka oficiālu izmeklēšanu par Luksemburgas nodokļu režīmu attiecībā uz McDonald’s. Tā provizoriski uzskata, ka ar Luksemburgas pieņemto nodokļu nolēmumu, iespējams, ir izdarīta selektīva atkāpe no valsts tiesību aktiem nodokļu jomā un Luksemburgas un ASV līguma par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu, sniedzot McDonald’s priekšrocības, kas nav pieejamas citiem uzņēmumiem, kuri faktiski un juridiski atrodas līdzīgā situācijā.

Komisija arī pauda bažas, ka attiecībā uz Apple Īrijā un Amazon Luksemburgā pieņemtie nodokļu nolēmumi varētu būt problemātiski no valsts atbalsta viedokļa. 2015. gada februārī tika sākta Beļģijas “virspeļņas” nolēmumu sistēmas padziļināta papildu izmeklēšana. 2016. gada 11. janvārī Komisija pieņēma negatīvu lēmumu ar rīkojumu par atbalsta atmaksāšanu, kurā secināts, ka selektīvās nodokļu priekšrocības, ko saskaņā ar virspeļņas nodokļu shēmu piešķīrusi Beļģija, ir pretrunā ES valsts atbalsta noteikumiem, un uzdots tās atgūt. Vienlaikus Komisija turpina visās ES dalībvalstīs izmeklēt pastāvošo praksi attiecībā uz nodokļu nolēmumiem.

ES valstu konkurences iestāžu padarīšana par iedarbīgākām tiesību piemērotājām

Cits būtisks aspekts patiesi vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanai uzņēmumiem vienotajā tirgū ir garantija, ka uzņēmumi var paļauties uz to, ka ES konkurences noteikumi tiks piemēroti vienādi neatkarīgi no tā, kurā ES dalībvalstī uzņēmumi darbojas. Šajā saistībā izšķirīga loma ir valstu konkurences iestādēm. Regulas (EK) Nr. 1/2003 stāšanās spēkā 2004. gadā mainīja konkurences tiesību piemērošanas situāciju, ES pretmonopola noteikumu piemērošanā līdztekus Komisijai paredzot svarīgu lomu arī valstu konkurences iestādēm un valstu tiesām. ES konkurences noteikumi tiek piemēroti tik plaši, cik to Komisijai nekad nebūtu izdevies panākt saviem spēkiem, un tas notiek daudz rūpīgāk un iedarbīgāk, nekā būtu bijis iespējams citos apstākļos.

Komisijas 2014. gada paziņojumā par Regulas (EK) Nr. 1/2003 pirmo desmitgadi bija identificētas vairākas konkrētas rīcības jomas, kurās vajadzētu palielināt valstu konkurences iestāžu pilnvaras tiesību piemērošanā un veicināt valstu sistēmu savstarpējo konverģenci. Komisija pašlaik apsver, vai valstu konkurences iestādēm pieejamo instrumentu kopumu nevarētu vēl vairāk uzlabot. 2015. gada novembrī Komisija sāka atsevišķu sabiedrisko apspriešanu, aicinot sabiedrību un ieinteresētās personas dalīties pieredzē un sniegt viedokli par potenciālu ES tiesību aktu, kura mērķis būtu vēl vairāk stiprināt valstu konkurences iestāžu tiesību piemērošanas un sodu noteikšanas instrumentus.

ES patērētāju pozīcijas stiprināšana, likvidējot karteļus

Vienotā tirgus taisnīguma, pārredzamības un atvērtības saglabāšana nāk par labu ES uzņēmumiem un dalībvalstu ekonomikai, bet vissvarīgākā tā ir Eiropas iedzīvotājiem. Acīmredzams piemērs šajā ziņā ir Komisijas darbs pret karteļiem vērsto noteikumu piemērošanā. Labi funkcionējošā vienotajā tirgū uzņēmumi tiek mudināti būt efektīvāki un radošāki par konkurentiem, kas galu galā dod labumu ES patērētājiem labāku produktu un zemāku cenu izteiksmē. Karteļi kaitē patērētājiem un ekonomikai kopumā, jo tirgus vietā cenas nosaka uzņēmumi.