LV    LV  EIROPAS KOPIENU KOMISIJA  
Briselē, 19.7.2005 
COM(2005) 327 gal īgā redakcija 
 
ZAĻĀ GRĀMATA 
Hipotekārais kred īts ES 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV SATURA R ĀDĪTĀJS 
IEVADS ......................................................................................................................... ............ 3 
I – KOMISIJAS INTERVENCES PAMATOT ĪBAS IZV ĒRTĒŠANA ................................... 5 
II – PATĒRĒTĀJU AIZSARDZ ĪBA......................................................................................... 8 
Informācija ........................................................................................................................... ...... 8 
Ieteikumu sniegšana un kred īta starpniec ība.............................................................................. 8 
Pirmstermi ņa atmaksa ................................................................................................................ 9 
Efektīvā gada izmaksu procentu likme ( APRC )....................................................................... 10 
Pārmērīgi augstas procentu likmes ierobežošanas noteikumi un procentu likmju atš ķirības .. 10 
Kredītlīgumi ........................................................................................................................... .. 11 
Izpilde un tiesisk ā pārsūdzība .................................................................................................. 11 
III – JURIDISKIE JAUT ĀJUMI ............................................................................................. 12 
Piemērojamie likumi ................................................................................................................ 1 2 
Klientu kred ītspēja ................................................................................................................... 12 
Īpašuma nov ērtēšana ................................................................................................................ 13 
Piespiedu p ārdošanas proced ūras ............................................................................................. 13 
Nodokļi ……........................................................................................................................... . 14 
IV – HIPOTEK ĀRAIS NODROŠIN ĀJUMS.......................................................................... 15 
Zemes reģistri.......................................................................................................................... . 15 
Eirohipot ēka ............................................................................................................................. 15 
V – HIPOTEK ĀRĀ KREDĪTA FINANS ĒJUMS................................................................... 16 
I PIELIKUMS – ATBILDE UZ DISKUSIJU GRUPAS VISP ĀRĒJIEM IETEIKUMIEM.......  
II PIELIKUMS– DISKUSIJU GRUPAS VISP ĀRĒJO IETEIKUMU TEKSTS......................... 
III PIELIKUMS– GLOS ĀRIJS ...................................................................................................
 
LV 3   LV ZAĻĀ GRĀMATA 
Hipotekārais kred īts ES 
 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
IEVADS  
(1) Šī Zaļā grāmata ir tā procesa galven ā daļa, kas aizs ākts ar mērķi izvērtēt Komisijas 
intervenci ES m ājokļiem paredz ēto hipotek āro kredītu tirgos. Cits ļoti svarīgs šā 
izvērtējuma procesa aspekts ir Komisijas finans ēts pētījums par min ēto tirgu 
turpmākās integrācijas izmaks ām un priekšroc ībām.1 Konsultāciju process nosl ēgsies 
2005. gada decembr ī ar viedok ļu uzklaus īšanu. 
(2) Jautājuma par Komisijas intervenci ES hipotek āro kredītu tirgos izskat īšana ir 
galvenais aspekts, kas saist īts ar Komisijas ap ņemšanos sasniegt Lisabonas strat ēģijas 
mērķi veicināt ES konkur ētspēju.2 Tas ir visu finanšu pakalpojumu, jo īpaši finanšu 
pakalpojumu priv ātklientiem un uz ņēmējiem, integr ācijai paredz ētās Komisijas 
politikas ļoti svarīgs elements.3 Efektīvāks un konkur ētspējīgāks hipotek āro kredītu 
tirgus, ko rad ītu lielāka integr ācija, varētu sekmēt ES ekonomikas izaugsmi. Tas 
varētu atvieglot darbasp ēka mobilit āti un maksim āli uzlabot ES pat ērētāju pieeju 
nekustam ā īpašuma akt īviem un, ja vajadz īgs, veicin āt ilgtermi ņa drošību sabiedr ības 
straujās novecošan ās kontekst ā. 
(3) Neskarot š īs Zaļās grāmatas īstenošanas p ārraudzību, Komisija piln ībā apzinās 
hipotekārās kreditēšanas lielo lomu un t ās ietekmi uz ES ekonomiku. Bet šaj ā 
konsultāciju procesa stadij ā vēl ir pāragri pieņemt konkr ētus lēmumus par Komisijas 
intervences pamatot ību, nemaz jau nerun ājot par vispiem ērotāko līdzekļu izvēli. 
Skaidrs ir tas, ka jebkura darb ība, ko Komisija var ētu veikt, lai integr ētu šos tirgus, 
būtu vērsta uz to, lai padar ītu tos efekt īvākus un konkur ētspējīgākus visu lab ā. To 
varētu panākt, ierobežojot š ķēršļus hipotek āro kredītu piepras ījumam un 
piedāvājumam vis ā ES un sekm ējot tirgu atbilst ību, produktu daudzveid ību un cenu 
konverģenci. Komisija augstu v ērtē tās priekšroc ības, kādas piem īt likvidākam 
finansējuma tirgum, kas pamatojas uz m ūsdienīgiem un elast īgiem finans ēšanas 
paņēmieniem un produktiem. T ā apzinās tādu jaunu produktu par ādīšanos kā, 
piemēram, hipotekāri nodrošin āti patēriņa kredīti (equity release )*, kas būtu rūpīgi 
jāizvērtē gan attiec ībā uz to rad īto iespējamo risku pat ērētājiem, gan to sp ēju piedāvāt 
jaunus finans ēšanas avotus ES pilso ņiem, īpaši ņemot vērā nepieciešam ību risināt 
pensijas finans ēšanas probl ēmas, kuras tagad ējai paaudzei un n ākamajām neizbēgami 
nāksies risin āt. Visbeidzot, Komisija apzin ās, ka hipotek āro kredītu tirgus ietekm ē ES 
                                                 
* Visi v ārdi un termini kursīvā ir definēti III pielikumam pievienotaj ā glosārijā. 
1 Šis p ētījums tiks public ēts 2005. gada august ā Iekšējā tirgus un pakalpojumu ģenerāldirektorāta tīmekļa 
vietnē:  
http://europa.eu.int/comm/internal_market/finservices-retail/index_en.htm . 
2 KOM (2005) 24. Str ādāsim kopā izaugsmei un darbavietu rad īšanai: Jauns Lisabonas strat ēģijas 
iesākums. 
3 KOM (2005) 177. Za ļā grāmata par finanšu pakalpojumu politiku (2005. l īdz 2010. g.). 
 
LV 4   LV pilsoņu labklājību. Jautājumam par m ājokļiem un kred ītiem ir ļoti būtiska soci ālā un 
cilvēciskā dimensija, kas ietver t ādu aspektu k ā pārmērīgas parādsaistības. Šis aspekts 
ir pienācīgi jāņem vērā, izstrādājot jebkuru politiku šaj ā jomā.4  
(4) Komisija r ūpīgi izskat īs visus konsult āciju procesa laik ā saņemtos koment ārus. 
Komisija ierosin ās darbības pēc konsult āciju rezult ātu saņemšanas tikai tad, ja 
pierādīsies, ka Komisijai ir j āiejaucas ES m ājokļu iegādei paredz ēto hipotek āro kredītu 
tirgos, t.i., ja intervences iesp ējamie ieguvumi sp ēs atsvērt šādas intervences 
sagaidāmās izmaksas. Par vis ām nākotnē paredzētajām iniciatīvām, kurām nav oblig āti 
jābūt reglament ējoša rakstura iniciat īvām, varētu paziņot Baltajā grāmatā, kas apkopos 
konsultāciju rezult ātus un izn āks 2006. gad ā. Šo iniciat īvu ietekme b ūtu rūpīgi 
jāizvērtē. 
(5) Atbildes uz šo Za ļo grāmatu jānosūta līdz 2005. gada 30. novembrim uz š ādu tīmekļa 
vietnes adresi: markt-mortgage-consu ltation@cec.eu.int. Atbildes tiks dar ītas 
pieejamas Komisijas t īmekļa vietnē, ja vien nep ārprotami netiks l ūgts pretējais. 
                                                 
4 Papildu inform ācijai skat īt Komisijas  nabadzības un soci ālās atstumt ības politiku: 
http://europa.eu.int/comm/employment_social/social_inclusion/index_en.htm . 
 
LV 5   LV I – KOMISIJAS INTERVENCES PAMATOT ĪBAS IZV ĒRTĒŠANA  
(6) ES hipotek āro kredītu tirgi ir b ūtisks visu ES dal ībvalstu kop ējās ekonomikas aspekts. 
2004. gada beig ās mājokļiem paredz ētie neatmaks ātie hipotek ārie aizdevumi veidoja 
40% no ES IKP. 
(7) Hipotekāro kredītu tirgus ir viens no vissarež ģītākajiem tirgus veidiem, kur ā iesaistīti 
patērētāji. Hipotek āro darījumu „vērtību ķēde” var ietvert daž ādas specializ ācijas 
tirgus dal ībniekus katr ā posmā. Viena ES pat ērētāja vienas m ājas pirkum ā var tikt 
iesaistīti hipotek āro darījumu m ākleri, produktu pakešu sagatavot āji, 
specializētie/nespecializ ētie aizdev ēji, vērtspapīru un ķīlu zīmju emitenti un pirc ēji 
(tostarp glob ālie ieguld ītāji), apdrošin ātāji un pat valsts a ģentūras. ES hipotek āro 
kredītu tirgu loma nesen ās pagātnes, pašreiz ējo un nākotnes ekonomisko apst ākļu 
kontekstā nav pārspīlēta.  
(8) Lielākajai daļai ES pilso ņu mājas pirkums ir liel ākais finansi ālais ieguld ījums viņu 
mūžā. Parasti m ājas pirkumam nepieciešams aizdevums, kas sedz da ļu no tās cenas. 
Šādus aizdevumus parasti, bet ne vienm ēr nodrošina ar hipot ēku. Šis par āds varētu būt 
vissvarīgākās ilgtermi ņa finanšu saist ības lielākajai daļai ES mājsaimniec ību. Tas 
nozīmē, ka nekustam ā īpašuma kapit āls (equity ) var būt nozīmīgs aktīvs, kuru 
iespējams izmantot pat ēriņa vajadzību vai vecuma pensijas finans ēšanai. Tādējādi 
hipotekārā parāda līmenim un par ādlīguma raksturlielumiem var b ūt tieša ietekme uz 
monetārās politikas īstenošanu un saimniecisko darb ību kopum ā. Piemēram, 
līgumierobežojumi vai l īgumsodi attiec ībā uz parāda pirmstermi ņa atmaksu var 
aizkavēt izmaiņas procentu likm ēs un šādos apstākļos kavēt refinans ēšanu. Šī saistība 
starp makroekonomiku un hipotek āro parādu ir ļoti būtiska, īpaši elast īgos hipotek āro 
kredītu tirgos, jo pat vismaz ākās izmaiņas procentu likm ēs var būtiski iespaidot 
mājsaimniec ību budžetu un pirktsp ēju. Tas var j ūtami ietekm ēt debitoru finansi ālo 
stāvokli, radot rezonanses efektu, kas var b ūt gan pozit īvs, gan negat īvs, attiecībā uz 
debitoru izdevumu un akt īvu līmeni.  
(9) Pēdējos gados liel ākā daļa ES hipotek āro kredītu tirgu ir strauji paplašin ājušies. 
Daudzās dalībvalstīs neatmaks āto hipotek āro parādu līmenis šobr īd, vēsturiskā aspektā 
vērtējot, ir ļoti augsts sal īdzinājumā ar IKP vai m ājsaimniec ību reāli izmantojamajiem 
ienākumiem. Hipotek ārās kredit ēšanas pieaugumu ir veicin ājuši gan 
makroekonomiskie faktori (piem ēram, procentu likmju samazin āšanās un ievērojams 
cenu kāpums mājām dažās valstīs), gan struktur ālās izmaiņas (piemēram, pieaugoš ā 
liberalizācija un integr ācija ES finanšu tirgos). Bet ir  skaidri redzams, ka hipotek āro 
kredītu tirgi, neatkar īgi no atseviš ķām kopējām iezīmēm, joprojām ir ļoti atšķirīgi. Tas 
attiecas gan uz to relat īvo lielumu, gan izaugsmi. Produktu veidi, aizdevumu ņēmēju 
profili, izplat īšanas strukt ūras, aizdevumu termi ņi, namīpašumu cenas un finans ēšanas 
mehānismi ievērojami atš ķiras.  
(10) Šīs atšķirības hipotek āro kredītu un nekustamo īpašumu tirgos atspogu ļo dalībvalstu 
attieksmi pret regul ējumu, to ekonomikas v ēsturi un kult ūrvēsturiskos faktorus. 
Atšķirības rezult ātos ir saist ītas ar tādiem faktoriem k ā tieša vald ības intervence 
nekustamo īpašumu tirgos (piem., izmantojot fisk ālos stimulus ieg ādāties 
namīpašumus), uzraudz ības noteikumi (piem., reglament ējoši ierobežojumi aizdevuma 
summas un aizdevuma nodrošin ājuma vērtības attiec ībai), konkurences l īmenis 
 
LV 6   LV hipotekāro kredītu tirgos, nekustamo īpašumu nomas tirgus nosac ījumi (tostarp soci ālo 
mājokļu pieejam ība) un iesp ējamais hipotek ārās kreditēšanas risks (jo īpaši izmaksas 
un laiks, kas vajadz īgs, lai realiz ētu nodrošin ājuma vērtību saistību nepild īšanas 
gadījumā). 
(11) Daudzi ārējie avoti5 un Komisijas pašreiz ējās konsultācijas apstiprina uzskatu, ka šie 
tirgi nav ļoti integr ēti, jo īpaši attiec ībā uz pieejamo produktu kl āstu un pārrobežu 
hipotekāro darbību, bet cenu atš ķirības (starp ība) jau tagad ir sam ērā nelielas. 
Nesenajā pētījumā6 tika secin āts, ka šie tirgi bija individu āli tirgi ar sav ām īpatnībām 
un ekonomiskajiem virz ītājspēkiem. Tika atz īmēta arī nelielā saistība starp tiem valsts 
tirgus dal ībniekiem sākotnējos un otrreizējos tirgos, kas nav glob ālie ieguld ītāji 
hipotekārajās ķīlu zīmēs un ar hipot ēkām nodrošin ātos vērtspapīros. Tiešo p ārrobežu 
pārdevumu l īmenis ir zems, proti, maz āks par 1% no vis ām mājokļu hipotek ārās 
kreditēšanas darb ībām kopā,7 un pārsvarā skar tikai br īvdienu pavad īšanai paredz ēto 
māju pirkumus vai iepirkumus pierobežu apgaba los, un tie abi ir nišas tirgus sektori.  
(12) Kādas ir šādas integr ācijas iespējamās priekšroc ības? Komisijas ārējām organiz ācijām 
uzticētais pētījums, izmantojot attiec īgus kvantitat īvus rādītājus, sniegs p ārskatu par 
šīm iespējamajām priekšroc ībām, kas ir uzsv ērtas jau visos p ārējos ziņojumos un 
pētījumos.8 Zemākas kopējās hipotekārā vai mājokļa aizdevuma izmaksas var ētu būt 
galvenā iespējamā priekšroc ība. Uzlabota kvalit āte papildu produktiem (piem., 
hipotēkas apdrošin āšanas paraugproduktiem), k ā arī hipotek ārā kredīta 
pamatproduktiem (piem., hipotekāri nodrošin āto patēriņa kredītu produktiem  un 
elastīgām hipotēkām) arī ir viena no iesp ējamajām priekšroc ībām. Komisija izr āda 
lielu interesi par š ādu jaunu novatorisku produktu izstr ādi (tie šobr īd ir tikai daž ās 
dalībvalstīs) un piln ībā apzinās to, ka šādu jaunu produktu izstr āde jāveic, vienlaic īgi 
nodrošinot augstu pat ērētāju tiesību aizsardz ības līmeni. Cita ļoti svarīga priekšroc ība 
varētu būt iespēja apkalpot liel āku skaitu aiz ņēmēju, tostarp tos, kas šobr īd tiek 
izstumti no daudziem ES hipotek āro kredītu tirgiem, piem ēram, sekund āros 
aizņēmējus (t.i., tos, kuriem kred ītvērtējums ir zems vai nepiln īgs). Tāpat kā citu 
finanšu pakalpojumu sektoru integr ācijas gad ījumā, noteikti ir iesp ējams uzlabot 
apjomrad ītus ietaup ījumus. P ārrobežu diversifik ācija un kapitāla tirgu  un 
apdrošināšanas tirgu pastiprin āta izmantošana ar ī mazinātu kredītrisku. Visbeidzot, ir 
iespējams uzlabot kapit āla efektivit āti, tas ir, kapit āla iespējas pārvietoties uz tiem 
tirgiem, kuriem tas ir visvair āk vajadzīgs un kuros t ā klātbūtne visvair āk atmaksājas.  
                                                 
5 Hipot ēkārā kredīta diskusiju grupas zi ņojums „ES hipotek āro kredītu tirgu integr ācija”, Iekš ējā tirgus 
ģenerāldirektorāts, 2004. gada decembris ; „Eiropas finansi ālā integrācija: Progress un izredzes”, 
Eiropas Komisija, 2004. gads; Mercer Oliver Wyman , „Pētījums par Eiropas hipotek āro kredītu tirgu 
finansiālo integrāciju” ( Study on the Financial Integration of European Mortgage Markets ), ko 
sponsorējusi Eiropas hipotek ārā federācija, 2003. gads;  „Starptautisk ās tendences m ājokļu 
īpašumties ībās un hipotek ārajās finansēs” (International Trends in Housing Tenure and Mortgage 
Finance ), Hipotek āro kreditoru padome ( Council of Mortgage Lenders ), 2004. gads; Mercer Oliver 
Wyman , „Risks un finans ējums Eiropas m ājokļu hipotēku jomā” (Risk and Funding in European 
Residential Mortgages ), ko sponsor ējusi Hipot ēku apdrošin ātāju asociācija ( Mortgage Insurance Trade 
Association (MITA )), 2005. gada apr īlis. 
6 Mercer Oliver Wyman , „Pētījums par Eiropas hipotek āro kredītu tirgu finansi ālo integrāciju” ( Study on 
the Financial Integration of European Mortgage Markets ), ko sponsor ējusi Eiropas hipotek ārā 
federācija, 2003. gads.  
7 Eurobarometer  ziņojums, 2004. gads. 
8 Skat īt 5. zemsv ītras piezīmi. 
 
LV 7   LV (13) Jautājuma par Komisijas intervenci ES hipotek āro kredītu tirgos izskat īšanas kontekst ā 
Komisija ir izanaliz ējusi Hipot ēkārā kredīta diskusiju grupas 48 ieteikumus, kurus t ā 
sagatavoja 2003. gada mart ā, lai izvērtētu šķēršļus ES hipotek āro kredītu tirgu tālākai 
integrācijai un izteiktu savus ierosin ājumus par probl ēmas risin ājuma veidiem.9 Šie 
ieteikumi liel ākoties attiecas uz jaut ājumiem, kas saist īti ar ES hipotek āro kredītu tirgu 
integrāciju. Komisija ir ap ņēmusies ņemt šos ieteikumus v ērā, ierosinot visus 
turpmākos pasākumus nākotnē. Bet ir skaidrs, ka ne visiem šiem ieteikumiem b ūs 
nepieciešams tas pats r īcības plāns un ka daži no tiem b ūs rūpīgi jāizpēta, pirms tiek 
pieņemti konkr ēti lēmumi.  
(14) Komisija piekr īt Hipotek ārā kredīta diskusiju grupas viedoklim, ka ES hipotek āro 
kredītu tirgu integr ācija rada vajadz ību risināt problēmas šādās četrās atšķirīgās, bet 
savstarpēji saistītās jomās: patērētāju aizsardz ība, juridiskie jaut ājumi, nodrošinājums 
un finans ējums. Šī Zaļā grāmata apskata visas š īs četras jomas. Komisija aicina 
ieinteresētās puses izteikt savus viedok ļus par šaj ā Zaļajā grāmatā iekļautajiem 
jautājumiem, k ā arī par visiem p ārējiem jautājumiem, kas ir svar īgi saistībā ar ES 
hipotekāro kredītu tirgu liel āku integr āciju un efektivit āti, kā arī to priorit āšu 
noteikšanu. 
                                                 
9 http://europa.eu.int/comm/internal_market/finservices-retail/docs/home-loans/2004-report-
integration_en.pdf  
 
LV 8   LV II – PATĒRĒTĀJU AIZSARDZ ĪBA 
Informācija 
(15) Hipotekāro darījumu kontekst ā informācijas sniegšana ir svar īgs jautājums, ņemot 
vērā šo darījumu sarež ģītību, relatīvi lielās izmaksas un ilgumu. Inform ācijas 
asimetrijas pak āpe starp vid ējo aizņēmēju un aizdev ēju ir neizb ēgama. Šaj ā sakarā ir 
svarīgi nodrošin āt aizņēmēju ar attiec īga līmeņa informāciju, kas ir nepieciešama 
kompetenta l ēmuma pie ņemšanai, veid ā un laikā, kad šādas inform ācijas sniegšana ir 
visefektīvākā.  
(16) Rīcības kodekss10 ir izstrādāts, izmantojot Eiropas standartiz ētās informācijas lapu 
(ESIS ) – precedentu pirms l īguma nosl ēgšanas sniedzam ās inform ācijas 
standartiz ēšanai ES l īmenī. Komisija uzs āka Kodeksa p ārskatīšanu, tostarp ārējo 
pētījumu,11 kas norādīja uz to, ka t ā īstenošana šaj ā laikā nebija apmierinoša. Komisija 
galīgo lēmumu par Kodeksu pie ņems pēc konsult āciju rezult ātu saņemšanas. Bet 
pagaidām jārisina šādi jautājumi: 
• Vai Rīcības kodekss b ūtu jāaizstāj ar saistošiem ties ību aktiem, vai tam j āpaliek 
brīvprātīgam?  
• Kāda inform ācija būtu sniedzama pat ērētājiem? Jāatrod pien ācīgs līdzsvars starp 
informācijas nepietiekam ību un inform ācijas pārpilnību. 
• Komisija uzskata, ka ir ļoti būtiski nodrošin āt, lai inform ācija pirms l īguma 
noslēgšanas tiktu sniegta jau taj ā periodā, kad pat ērētājs vēl tikai mekl ē un 
salīdzina pied āvājumus. Vai ir iesp ējams piem ērot visām dalībvalstīm vienotus 
nosacījumus par š ā perioda ilgumu, ņemot vērā atšķirības to trad īcijās un tiesību 
aktos?  
• Vai inform ācijas sniegšanas rež īms būtu piemērojams tikai aizdev ējiem vai ar ī 
citām iesaist ītajām person ām, piemēram, mākleriem? K ā var nodrošin āt šādu 
(saistošu/br īvprātīgu) režīmu ievērošanu?  
Ieteikumu sniegšana un kred īta starpniec ība 
(17) Hipotēkas ir kompleksi produkti ar augstu v ērtību. Padoms par hipot ēkām tiek lūgts 
daudz biež āk nekā par daudziem citiem finanšu produktiem. Daž āda veida 
patērētājiem var b ūt dažāda veida pras ības aizdev ējiem, kā arī dažāda veida attiec ības 
ar tiem.  
(18) Komisija apzin ās iespējamās sekas, ko var izrais īt obligāto ieteikumu sniegšana par 
produkta cenu (izmantojot tiešo maksu vai netiešo ietekmi uz produkta cenu) un 
                                                 
10 C (2001) 477. Br īvprātīgais rīcības kodekss par inform ācijas sniegšanu pirms m ājokļu aizdevumu 
līgumu nosl ēgšanas. 
11 „Uzraugot „Br īvprātīgā rīcības kodeksa par inform ācijas sniegšanu pirms m ājokļu aizdevumu l īgumu 
noslēgšanas” īstenošanu un efektivit āti” , Finanšu pakalpojumu instit ūts, 2003. gads.  
http://europa.eu.int/comm/internal_market/finservices-retail/docs/home-loans/home-loans-final-
report_en.pdf . 
 
LV 9   LV iespējamo juridisko risku aizdev ējiem. Bet t ā apzinās arī to svarīgo lomu, k āda var būt 
atbilstīga ieteikuma sniegšanai pat ērētājam, palielinot t ā uzticību un nov ēršot tādu 
problēmu kā pārmērīgas parādsaistības. 
• Vai ieteikumi pat ērētājam būtu sniedzami oblig āti, vai pēc izvēles? 
• Vai nosac ījumi būtu piemērojami ikvienam faktiski sniegtam ieteikumam, 
neatkarīgi no tā, vai tas sniegts pien ākuma dēļ vai pēc brīvas izvēles (piem., 
ieteikumu standardi, sankc ijas par noteikumu neiev ērošanu, iepriekš ēja 
informācija par maks ām, konsultanta lomu un re ģistrēšanu pastāvīgā informācijas 
nesējā)? 
(19) Kredīta starpniec ība nesen tika akcent ēta kā joma, ko Komisija īpaši rūpīgi 
pārbaudīs.12 Šis jautājums tiks risin āts horizont ālā līmenī, un ieinteres ētās puses tiks 
aicinātas savlaic īgi sniegt ieteikumus. 
Pirmstermi ņa atmaksa 
(20) Aizdevuma pirmstermi ņa atmaksa ir svar īgs hipotek ārā kredīta darījuma aspekts. Gari 
hipotekāro līgumu termi ņi un būtiskas izmai ņas noteikumos (piem., izmai ņas procentu 
likmē) šo līgumu darb ības laikā var stimul ēt patērētāju meklēt iespējas izbeigt 
kredītlīgumu pirms t ā darbības termi ņa beigām. Maksa par pirmstermi ņa atmaksu ir 
cena, kas pat ērētājam jāmaksā par kredītlīguma izbeigšanu pirms termi ņa.  
(21) Pirmstermi ņa atmaksas rež īmi dalībvalstīs ievērojami atš ķiras. Dažās šis režīms tiek 
stingri regul ēts, bet cit ās tas ir priv āto līgumtiesību jautājums, kas skar pat ērētāju un 
aizdevēju, turklāt patērētājam ir dota tikai izv ēle starp daž āda veida standartl īgumiem 
un hipotēkām pretstat ā reālai iespējai apspriest individu ālus noteikumus. Maksa par 
pirmstermi ņa atmaksu parasti tiek piem ērota nemain īgas procentu likmes 
hipotekārajiem produktiem, aizsarg ājot patērētājus pret procentu likmes izmai ņām un 
nosakot maksu par atk āpēm paredz ētajā līguma darb ības period ā. Tiek uzskat īts, ka 
maksas par pirmstermi ņa atmaksu atspogu ļo to, ka finans ējuma strukt ūras ir 
sakārtotas, lai nodrošin ātu piedāvāto produktu pieejam ību, un ka t ām ir tieša ietekme 
uz konkurenci un produktu daž ādību un pieejam ību. Šīs maksas ietekm ē 
makroekonomisko izmai ņu īstenošanu, proti, t ās nosaka, vai, cik liel ā mērā un kā 
izmaiņas pamatlikm ē var ietekm ēt hipotekāros debitorus.  
(22) Komisija uzskata, ka noteikts konsekvences l īmenis pirmstermi ņa atmaksas jom ā, 
īpaši attiec ībā uz maksu piem ērošanu, var ētu veicin āt integrāciju. Bet k ā šādu 
integrāciju varētu sasniegt, neietekm ējot negatīvi finansējuma strukt ūras un produktu 
izvēles klāstu vai nepiem ērojot patērētājiem nesam ērīgus sodus? R ūpīgi jāizanalizē 
šādi jautājumi: 
                                                 
12 Skat īt 3. zemsv ītras piezīmi. 
 
LV 10   LV • Vai pirmstermi ņa atmaksai b ūtu jābūt juridiskām tiesībām, vai arī tai jānotiek pēc 
brīvas izvēles? Ja pirmstermi ņa atmaksa ir ties ības, vai pat ērētajam būtu 
jānodrošina ar ī iespēja atteikties no š īm tiesībām? Kādos gadījumos? Vai š īm 
tiesībām būtu jāpiemēro kompens ācija maksas veid ā? 
• Kā šāda maksa (izmantojot ties ības vai līgumā paredzētās izvēles iespējas) būtu 
jāaprēķina? Vai b ūtu jānosaka maksim ālā robeža, k ā tas ir atseviš ķās dalībvalstīs? 
• Kā būtu jāinformē patērētājs par pirmstermi ņa atmaksu? Vai šeit past āv arī kādas 
patērētāju izglītošanas iesp ējas?  
Gada procentu likme 
(23) Hipotekārā aizdevuma gada procentu likme  (annual percentage rate (APR))  ir vēl 
viens būtisks faktors, kura ietekme saglab āsies visā līguma darb ības laikā. Hipotekārās 
gada procentu likmes apr ēķināšanas metodes un izmaksu elementi, kas ietilpst š ādā 
aprēķinā, dalībvalstīs atšķiras, tāpēc tos ir gr ūti salīdzināt.  
(24) Ņemot vērā šādu kred ītlīgumu īpašo raksturu sal īdzinājumā ar pat ēriņa 
kredītlīgumiem, b ūtu jānodrošina š ā jautājuma atbilst īga risināšana. Tā ir joma, kur 
noteikta standartiz ācijas pakāpe varētu veicināt tirgus integr āciju. Bet rodas daudzi 
jautājumi: 
• Kāds ir gada procentu likmes m ērķis? Inform ācija? Salīdzinājums? Abi? 
• Vai ir vajadz īgs ES standarts, kas attiecas gan uz apr ēķināšanas metodi, gan 
izmaksu elementiem? 
• Ja „jā”, kādi izmaksu elementu veidi b ūtu jāiekļauj ES standart ā?  
• Komija aicina ieinteres ētās puses izteikt savus viedok ļus attiecībā uz atseviš ķi 
sniegtu inform āciju par vis ām izmaks ām, kas nav nor ādītas gada procentu likm ē, 
(APR) un gada procentu likmes ( APR) ietekmi uz konkr ētiem noteikumiem, 
piemēram, aizdevuma izmaks ām vienā mēnesī vai kopējām izmaks ām. 
(25) Visi lēmumi šaj ā jomā tiks pieņemti, pien ācīgi ņemot vērā pasākumus, kas tiks veikti 
patēriņa kredītu jomā.  
Pārmērīgi augstas procentu likmes ierobežo šanas noteikumi un procentu likmju 
atšķirības  
(26) Dažās dalībvalstīs ir likum īgi noteiktas procentu likmes maksim ālās robežas, kas bieži 
tiek sauktas par „p ārmērīgi augstas procentu likmes ierobežošanas noteikumiem” 
(usury rules ), kuru m ērķis ir nepie ļaut pārmērīgi augstas procentu likmes. Komisija ir 
atturējusies no intervences šaj ā jomā, jo šis jaut ājums ir saist īts ar svarīgiem soci āliem 
apsvērumiem.  
• Kā pārmērīgi augstas procentu likmes ierobežošanas noteikumi ietekm ē tirgus 
integrāciju (tostarp jebkuru saist ību ar tādiem produktiem k ā hipotek āri 
nodrošināti patēriņa kredīti un hipotēkas apdrošin āšana)? 
 
LV 11   LV • Vai šis jaut ājums būtu jāpēta plašākā kontekstā, ne tikai saist ībā ar hipotēkām?  
(27) Kas attiecas uz procentu likmes atš ķirībām noteiktaj ām maksim ālajām robežām, 
Komisija joproj ām ir pārliecināta par to apjomu, cikt āl tās var aizkav ēt tirgus 
integrāciju vai konkr ētu finanšu strukt ūru attīstību.  
(28) Visbeidzot, Komisija atz īmē, ka dažas dal ībvalstis uzliek ierobežojumus salikto 
procentu likmju piem ērošanai.  
• Vai šādi ierobežojumi aizkav ē tirgus integr āciju? 
• Kāda varētu būt to ietekme uz t ādu konkr ētu produktu att īstību kā hipotekāri 
nodrošināti patēriņa kredīti? 
Kredītlīgumi 
(29) Līguma noteikumu standartiz ācija, kā ieteica Diskusiju grupa, j āizvērtē Komisijas 
ierosinātās Eiropas l īgumtiesību iniciat īvas plašākā kontekst ā.13 Standartiz āciju var 
panākt, izmantojot vai nu klasisko saska ņošanu, vai t ā saukto 26. rež īmu. Savuk ārt 
26. režīmu varētu ieviest, izmantojot juridisku pa pildinstrumentu, kas darbotos paral ēli 
valsts likumiem, bet neaizst ātu tos, un b ūtu pieejams l īgumslēdzējām pusēm kā 
alternatīva. Komisija ir ap ņēmusies izp ētīt 26. režīma koncepcijas b ūtību savā 
nesenajā Zaļajā grāmatā par finanšu pakalpojumu politiku.14 
Komisija aicina ieinteres ētās puses izteikt savus viedok ļus par hipotek āro aizdevumu 
līgumu standartiz ācijas priekšroc ībām, izmantojot, piem ēram, 26. rež īma 
instrumentu. 
Izpilde un tiesisk ā pārsūdzība 
(30) Komisija patur pr ātā, ka tradicion ālais tiesisk ās pārsūdzības process liel ākajai daļai 
patērētāju var būt salīdzinoši garš un d ārgs. Tā uzskata, ka jebkuriem alternat īvajiem 
pārsūdzēšanas līdzekļiem (piem ēram, starpniec ībai, arbitr āžai) jābūt neatkarīgiem un 
efektīviem, lai pat ērētāji varētu tiem uztic ēties, jo īpaši pārrobežu kontekst ā. Komisija 
jau strādā pie tā, lai veicin ātu starpniec ības izmantošanu, ierosinot izstr ādāt Direktīvu 
par starpniec ības aspektiem civilliet ās un komercliet ās.15 
• Vai Komisijai j āapsver iesp ēja uzlikt par pien ākumu dal ībvalstīm nodrošin āt 
šādus alternat īvos pārsūdzības līdzekļus arī hipotekāro kredītu jomā?  
• Komisija aicina ieinteres ētās puses izteikt savus viedok ļus par to, k ā uzlabot esošo 
alternatīvo pārsūdzības sistēmu atbilst ību, jo īpaši hipotek āro kredītu jomā.  
                                                 
13 KOM (2004) 651. Eiropas l īgumtiesības un  acquis pārskatīšana: turpm ākā virzība. 
14 Sk. 3. zemsv ītras piezīmi. 
15 KOM (2004) 718 gal īgais. Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direkt īvai par atseviš ķiem 
starpniecības aspektiem civilliet ās un komercliet ās. 
 
LV 12   LV III – JURIDISKIE JAUT ĀJUMI  
Piemērojamie likumi 
(31) 1980. gada Romas konvencija, kas regul ē līgumiem, tostarp ar ī hipotekāro aizdevumu 
līgumiem, piem ērojamo likumu noteikšanu, šobr īd tiek pārskatīta ar mērķi pārveidot to 
ES regulā. Komisija uzskata pa r ieteicamu un lietder īgu šā procesa kontekst ā risināt 
visus jaut ājumus, kas saist īti ar likumu piem ērošanu līgumiem, tostarp ar ī hipotekāro 
aizdevumu l īgumiem. 
(32) Šobrīd pastāv vismaz tr īs iespējamie tālākie risinājumi:  
• Paredzēt jaunajā regulā īpašu režīmu par hipotek āro aizdevumu l īgumiem 
piemērojamajiem likumiem. Tas var ētu ietvert hipotek āro aizdevumu l īgumiem 
piemērojamo likumu saska ņošanu ar likumiem, kas piem ērojami nodrošinājuma  
līgumiem. 
• Turpināt piemērot vispārīgos principus hipotek āro aizdevumu l īgumiem t ādā 
veidā, kādā tie ir spēkā šobrīd Romas konvencij ā, kas praktiski noz īmētu to, ka 
līgumslēdzēji var brīvi izlemt, k ādu likumu piem ērot saviem l īgumiem, iev ērojot 
– atseviš ķos gadījumos – pat ērētāja pastāvīgās dzīvesvietas valsts oblig ātos 
noteikumus.  
• Nepiemērot patērētāja hipotek ārā aizdevuma l īgumam pat ērētāju aizsardz ības 
obligātos noteikumus, ja daži nosac ījumi jau ir izpild īti, piemēram, ir nodrošin āts 
augsts pat ērētāju aizsardz ības līmenis ES l īmenī. 
(33) Kas attiecas uz nodrošinājumam  piemērojamo likumu, Komisija neredz nevienu  a 
priori iemeslu, k ādēļ būtu jāatsakās no vispāratzītā principa, ka piem ērojams tās valsts 
likums, kur ā atrodas īpašums. 
Klienta kred ītspēja 
(34) Klienta kred ītspējas, t.i., ar klientu saist ītā kredītriska, nov ērtējums ir b ūtisks 
hipotekārā kredīta darījuma aspekts, un tas var ētu ļaut samazin āt riska kapit ālu, kas 
saistīts ar aizdev ēja riska nov ērtējuma augst ākiem līmeņiem. Šī ir joma, kur datu 
aizsardzībai ir ļoti liela noz īme.  
(35) Dalībvalstīm ir dažādi režīmi attiecībā uz kredītspējas datubāzes datu apkopošanu un 
pieeju šīm datubāzēm: publiski un priv āti, centraliz ēti un decentraliz ēti, pozitīvi un 
negatīvi (tikai noklus ējumi). 
(36) Var gadīties, ka, izmantojot starp aizdev ējiem nosl ēgto datu apmai ņas vienošanos, 
kāds tirgus dal ībnieks tiek izsl ēgts veidā, kas kvalific ējams kā ES tiesību aktu 
pārkāpums. Turkl āt var gad īties, ka pieejas nosac ījumi faktiski diskrimin ē ārvalstu 
aizdevējus (piem., dal ības vai parakst īšanās maksu likmes, kas nav rentablas 
aizdevējiem, kuri nepiek ļūst datubāzei tikpat bieži k ā valsts aizdev ēji, vai 
savstarpīguma noteikumi, kas prasa attiec īgu datu iesniegšanu k ā priekšnoteikumu 
piekļuvei). 
 
LV 13   LV Ievērojot to pašu pieeju, k āda tiek piem ērota patēriņa kredītam, Komisija uzskata, ka 
viena no priorit ātēm varētu būt nodrošin āt pārrobežu piek ļuvi datub āzēm bez 
diskrimin ācijas. Komisija aicina ieinteres ētās puses izteikt savus viedok ļus par šo 
jautājumu. 
Īpašuma nov ērtēšana 
(37) Īpašuma nov ērtēšana ir galvenais hipotek ārā kredīta darījuma aspekts, un veids, k ādā 
to veic, var tieši ietekm ēt kredīta specifiku, finans ējumu un kred ītam piem ērojamos 
uzraudzības noteikumus. Aizdev ējiem, patērētājiem un ieguld ītājiem ir jābūt pilnīgi 
pārliecinātiem par nov ērtētāja kvalifik ācijas un nov ērtējuma procesa atbilst īgumu, kā 
arī par šajā procesā iegūtajiem skait ļiem. 
(38) Novērtēšanas trad īcijas dalībvalstīs atšķiras. Pašlaik darbojas vair āki starptautiskie 
novērtēšanas rež īmi.16 Komisija uzskata, ka var ētu veicin āt novērtēšanas 
salīdzināmību, lai nodrošin ātu to, ka š āda daudzveid ība, kas var ētu būt saistīta ar 
unikālām vajadz ībām vietējos mājokļu tirgos, nekav ē kreditēšanas vai finans ējuma 
nodrošināšanas pārrobežu darb ības. To ac īmredzot var pan ākt vienota standarta 
iestāde, bet konkur ējošu un savstarp ēji atzītu standartu l īdzāspastāvēšana varētu 
īstenot to pašu m ērķi. 
• Kādas ir vienota ES standarta priekšroc ības gan attiec ībā uz nov ērtējuma 
procesiem, gan nov ērtētājiem? 
• Kādas ir Komisijas r īcības priekšroc ības, cenšoties nodrošin āt valsts nov ērtējuma 
standartu savstarp ēju atzīšanu? 
Piespiedu p ārdošanas proced ūra 
(39) Garantija , kas kalpo k ā nodrošinājums , ir galvenais hipotek āro kredītu darījumu 
aspekts, kas dod iesp ēju apķīlāt ieķīlāto mantu un realiz ēt šo garantiju , piem., ar 
ieķīlātā īpašuma piespiedu p ārdošanas starpniec ību.  
(40) Piespiedu p ārdošanas proced ūras dalībvalstīs būtiski atšķiras gan ilguma, gan izmaksu 
ziņā. Komisija konstat ē dalībvalstu m ājokļu un soci ālās politikas savstarp ējo 
mijiedarb ību, kā arī piespiedu p ārdošanas proced ūras sarežģīto kontekstu, ko ietekm ē 
daudzi un daž ādi faktori, piem ēram, dalībvalstu ties ību akti, civilprocess un tiesu 
iestāžu tradīcijas. 
(41) Komisijai ir bažas, ka š āda daudzveid ība var kav ēt pārrobežu darb ību un palielin āt 
hipotekārā kredīta cenu. Š āda daudzveid ība princip ā var tieši ietekm ēt finansējuma 
struktūras, īpaši kavējot pārrobežu hipotek ārā nodrošinājuma kopējo uzkrājumu 
veidošanos. 
(42) Tomēr Komisija apzin ās grūtības, ko rada m ērķis panākt ievērojamus uzlabojumus 
visos piespiedu p ārdošanas proced ūras aspektos ar saistošu ES noteikumu 
starpniecību. 
                                                 
16 Sk. 28. zemsv ītras piezīmi Diskusiju grupas zi ņojumā. 
 
LV 14   LV Komisija aicina ieinteres ētās puses izteikt viedok ļus par šādu pakāpenisku p āreju 
piespiedu p ārdošanas proced ūras pilnveidošanas veicin āšanai: pirmk ārt, apkopot 
informāciju par š īs procedūras izmaks ām un ilgumu vis ās dalībvalstīs un tās 
efektivitāti, aizsarg ājot visu iesaist īto pušu intereses; otrk ārt, iesniegt šo inform āciju 
regulāri atjaunin āmas tabulas veid ā un, ja t ā ilgtermi ņā izrādīsies neefekt īva, 
ierosināt stingrākus pasākumus. 
Nodokļi 
(43) Komisija v ēršas pret valsts hipotek āro nodokļu noteikumiem, kas neatbilst ES ties ību 
aktiem. I pielikums sniedz inform āciju par t ādiem iesp ējamiem p ārkāpumiem k ā, 
piemēram, atteikšan ās atskaitīt nodokļus par ārvalstu aizdev ējiem samaks ātajiem 
procentiem gad ījumos, kad viet ējiem aizdev ējiem samaks ātie procenti b ūtu atskaitāmi, 
un lielāku nodokļu piemērošana šādiem procentu maks ājumiem.  
Komisija aicina ieinteres ētās puses sniegt inform āciju par š ādiem vai citiem 
līdzīgiem nodok ļu šķēršļiem pārrobežu hipotek āro aizdevumu izsniegšanai, kas 
varētu būt ES tiesību aktos paredz ēto brīvību pārkāpums.  
 
LV 15   LV IV – HIPOTEK ĀRAIS NODROŠIN ĀJUMS  
Zemes re ģistri 
(44) Zemes re ģistri reģistrē un zināmā mērā ļauj noteikt likum īgās īpašumties ības. Pastāv 
bažas, ka š ādi reģistri ne vienm ēr precīzi atspogu ļo visus apgr ūtinājumus, kas var ētu 
skart īpašumties ības. To satura un darb ības izpratne, k ā arī ērta piekļuve tiem ir ļoti 
svarīgs faktors, nodrošinot jebkura veida p ārrobežu hipotek ārās kreditēšanas darb ības 
(tostarp finans ējumu). 
(45) To Komisija jau ir atzinusi, finans ējot EULIS  (Eiropas zemes inform ācijas dienesta) 
projekta eksperiment ālo fāzi,17 kas šobr īd jau ir nosl ēgusies un kuras m ērķis bija 
sekmēt sadarbību starp re ģistru īpašniekiem un kontrolieriem un veicin āt pārrobežu 
pieeju šiem re ģistriem. 
(46) Komisija šaub ās, vai tai b ūtu jāturpina akt īvi piedal īties ar finans ējumu šaj ās 
iniciatīvās. Ņemot vērā to, ka šos re ģistrus izmanto aizdev ēji un ieguld ītāji, tie būtu 
tieši ieinteres ēti sekmēt šādas iniciat īvas un veikt ieguld ījumus šo re ģistru sakārtošanā. 
Pirms turpm āko izvērtējumu veikšanas Komisija aicina ieinteres ētās puses sniegt 
komentārus par visiem šiem jaut ājumiem.  
Eirohipot ēka 
(47) Ideja par eirohipot ēku nav jauna. Tas ir m ēģinājums radīt ES instrumentu aizdevumu 
nodrošināšanai  ar īpašumu, tas ir hipotek ārajam nodrošinājumam , kuru ir iesp ējams 
elastīgi izmantot. Š īs idejas atbalst ītāji apgalvo, ka t ās galvenais aspekts – hipotek ārā 
nodrošinājuma un hipotek ārā kredīta savstarp ējās saistības („atkar ības”) mazin āšana – 
sekmētu hipotēku nodibin āšanu un p ārvedamību, tādējādi labvēlīgi ietekm ējot 
hipotekārā kredīta tirgu kopum ā, jo īpaši tā finansējumu. 
(48) Komisija ir inform ēta par tirgus dal ībnieku un akad ēmiķu vadītiem projektiem ar 
mērķi izstrādāt konstrukt īvu eirohipot ēkas modeli 26. rež īma form ā.18 Komisija 
pārskatīs veidu, k ādā šīs iniciatīvas paredz risin āt tādu sarežģītu jautājumu, kas turkl āt 
skar daudzas citas saist ītās jomas, k ā īpašumties ības un līgumtiesības. 
Komisija aicina ieinteres ētās puses izteikt viedok ļus par eirohipot ēkas īstenošanas 
iespējām un vēlamību. Katrā ziņā tā sagaidīs pašreizējo iniciatīvu rezultātus un ņems 
tos vērā, izvērtējot šā jautājuma aspektus.  
                                                 
17 Sīkāku inform āciju skatīt www.eulis.org . 
18 Piem ēram, Pamatnost ādnes eirohipot ēkai ( Basic Guidelines for a Eurohypothec ), Hipotek ārā kredīta 
fonds ( Mortgage Credit Foundation ), Varšava, 2005. gads. 
 
LV 16   LV V – HIPOTEK ĀRĀ KREDĪTA FINANS ĒJUMS  
(49) ES hipotek āro tirgu finans ēšanas meh ānismi ir daž ādi. Tādiem īpašiem instrumentiem 
kā segtām obligācijām un ar hipotēkām nodrošin ātiem vērtspapīriem ir svarīga loma 
gan Viseiropas, gan valsts kontekst ā (piemēram, Apvienot ās Karalistes ar hipot ēkām 
nodrošinātie vērtspapīri, Dānijas segt ās obligācijas un V ācijas Pfandbriefe ). 
(50) Daudzi dal ībnieki, jo īpaši Hipotek ārā kredīta diskusiju grupa, ir izteikuši viedokli, ka 
ES hipotek āro tirgu turpm āku integrāciju varētu veicināt Viseiropas finans ējuma tirgus 
veidošanās.  
(51) Komisija sliecas piekrist šim viedoklim. Bet šis viedoklis v ēl ir padzi ļināti jāpēta. 
Viseiropas finans ēšanas meh ānismi var nodrošin āt iespēju attīstīt finansējuma avotus, 
nostiprināt tirgus likvidit āti un veicin āt risku diversifik āciju kopum ā. Aizdevumu 
finansējuma otrreizējo tirgu tālāka integrācija ir saist īta ar sākotnējo tirgu integr āciju. 
Galvenais aspekts, kas skar abas š īs jomas, ir hipotek āro aizdevumu p ārvedamība. 
• Komisija pl āno izveidot ad hoc  ieinteres ēto personu darba grupu, lai izp ētītu 
hipotekāro kred ītu finans ēšanas pas ākumu (s ākotnējo un otrreiz ējo) 
nepieciešam ību un šo pas ākumu raksturu.  
• Tā ir ieinteres ēta izvērtēt, cik lielā mērā Viseiropas hipotek ārā finansējuma tirgu 
var veicin āt tirgus vad ītas iniciat īvas, piem., dokument ācijas standarti un 
pārrobežu finans ēšanas darb ībās izmantojamo mode ļu definīcijas.  
(52) Diskusiju grupa un citi avoti prognoz ē izaugsmi tiem hipotek āro aizdevumu 
finansēšanas meh ānismiem, kas nebalst ās uz noguld ījumiem.  
Šajā ziņā Komisija v ēlas dzirdēt viedokļus par to, vai hipotek ārajai kredit ēšanai būtu 
jābūt darbībai, kuru veic tikai kred ītiestādes, vai ar ī šādu darbību noteiktos 
gadījumos var ētu veikt iest ādes, kas nepiesaista noguld ījumus vai atmaks ājamas 
summas un kas t ādēļ neietilpst ES „kred ītiestādes” defin īcijā, un līdz ar to t ām nav 
piemērojami attiec īgie uzraudz ības noteikumi.  
 
LV 17   LV ANNEX I – RESPONSE TO GENERA L FORUM GROUP RECOMMENDATIONS  
This Annex contains the Commission’s views on issues addressed in the Forum Group 
Report, which do not fall within the scope of the four areas covered by the Green Paper. 
Definition of cross-border lending 
(1) The Commission is not clear as to why this definition is needed. It assumes that it 
would be useful for the purpose of measur ing integration. Th e Commission considers 
that there is cross-border le nding whenever a service crosses a border, be it through 
free provision of services, through an establis hment (branch or subsidiary) or via an 
agent. 
Research on the costs and bene fits of further integration 
(2) The Commission has already recognised the me rits of such a course of action. It has 
commissioned an independent study on the costs and benefits  of further integration of 
the EU mortgage credit markets. This st udy has delivered interim results, which have 
been taken into account in the formulation of  this Green Paper. Th e final study will be 
published by the Commission in August 2005.19 
On-line guide on mortgage lending 
(3) Such a project would be very time and re sources consuming. Moreover, it would not 
seem to be the Commission’ s role to provide information and indeed guidance on 
complex legal issues on which there ca n be conflicting views. However, the 
Commission will ensure that any useful information on mortgage credit (such as studies, reports etc.) available to it, and which can be publicised, is placed on its 
website. 
Exclusion of all secured loans from th e Consumer Credit Directive proposal 
(4) It is intended that all loans secured on pr operty by a mortgage or a similar surety, 
regardless of their purpose,  will be excluded from the Commission proposal for a 
Directive on Consumer Credit. Therefore, su ch loans will be covered by any initiatives 
resulting from the process of which this Green Paper forms part. 
Legislative consistency, especially in  relation to information requirements 
(5) Consistency in regulation is one of the major themes in the post FSAP era, as 
illustrated in the recent Green Paper on Financial Services Policy
20 which highlights 
rationalisation of information requirements in EU legislation as  an issue to be 
addressed. The Commission has launched wo rk on a Common Frame of Reference in 
the area of European Contract law.21 Its purpose is to ensure  increased consistency 
within the existing and future contract la w related acquis, including on information 
requirements. 
                                                 
19 See footnote 1 in the body of the Green Paper. 
20 See footnote 3 in the body of the Green Paper. 
21 See footnote 13 in the body of the Green Paper. 
 
LV 18   LV Banking Services 
Branches 
(6) Banking services can be provided on the basi s of a harmonised framework establishing 
equal conditions of treatment for domestic and foreign EU credit institutions. The Commission takes action if such provisions  are contravened. Any instances of unequal 
treatment in this regard should be reported to it. 
Representative Offices (7) As far as the Commission is aware, there ar e no barriers to the establishment of purely 
representative offices. However, repres entative offices cannot conduct banking 
business. If they do, they fall within the regulation of branches, on which see 
paragraph 6 above. 
Tax 
(8) Member States are free to determine thei r own rules on mortgage taxation, in the 
absence of any harmonisation in this ar ea. The Commission has no plans to propose 
such harmonisation. However, when designing mortgage taxation rules, Member States have to respect their obligations under EU law, and the Commission will take 
action where it believes that EU law is infringed. 
Higher taxation of forei gn mortgage providers 
(9) Since the publication of the Forum Gr oup Report, the Commission has launched an 
infringement procedure c oncerning national rules which tax outbound mortgage 
interest payments more heavily than domestic mortgage interest payments. 
(10) In the case at issue, no withholding tax is le vied on interest paid to resident financial 
institutions. The interest they receive is su bject to national corporate income tax. This 
means that domestic providers pay tax on th e net interest they receive, that is, the 
interest they receive minus th e interest they paid to acqui re the necessary capital. By 
contrast, non-resident financial instituti ons are subject to a withholding tax on the 
gross amount of the interest due. The wit hholding tax on outbound interest payments 
may be considerably higher than the cor poration tax on domestic interest payments. 
(11) The Commission is of the opinion that such national rules restrict  foreign financial 
institutions from offering their services  in the Member State concerned, and the 
Commission does not see a justification for su ch rules. They therefore appear to be 
contrary to Articles 49 a nd 56 of the Treaty (and th e corresponding EEA Treaty 
provisions) on the freedom to provide serv ices and the free movement of capital. 
Deductibility of mortgage interest (12) Another issue is the tax deductibility of mo rtgage interest payments. A number of 
Member States allow their residents to who lly or partially deduct mortgage interest 
payments from their taxable income. It should not make a difference whether the 
mortgage interest is paid to a domestic provi der or to a provider established in another 
Member State, as this would be contrary to  Articles 49 and 56 of the Treaty (see Case 
C-484/93 of 14 November 1995 and Ca se C-478/98 of 26 September 2000). 
 
LV 19   LV Internet 
(13) Physical presence and/or written processes are still prevalent in mortgage credit 
transactions. The Internet tends to be used mainly for seeking information and 
compare products. There is little if any actual contracting on-line in most Member 
States. However, as far as the Commi ssion is aware, the provisions of the E-
Commerce Directive22 and related legislation have addr essed the main legal barriers to 
concluding such contracts on-line. 
                                                 
22 Directive 2000/31/EC of 8 June 2000, OJ L178 of 17.7.2000 p.1. 
 
LV 20   LV ANNEX II – TEXT OF FORUM GR OUP REPORT RECOMMENDATIONS  
INTRODUCTION 
1. The Commission should adopt a definition of  cross-border lending and monitor it 
with statistical data. 
CONSUMER  CONFIDENCE  
Common Recommendations 
2. There should be Commission funded research  on the costs and benefits of further 
integration of the mortgage credit market. 
3. Provision of the kind of information curre ntly provided by means of the European 
Standardised Information Sheet creat ed by the Code of Conduct should be 
encouraged by the Commission and at a stag e which facilitates use and comparison 
of such information. 
4. Consumer Representatives and most  Industry Representatives advocate 
harmonisation by the Commission of Early Repayment Fees. There is divergence on 
the nature of such harm onisation. For further deta ils see Recommendations 10 
and 18. 
5. There should be harmonisat ion by the Commission of th e Annual Percentage Rate 
Charge (APRC), in relation to both the method of calculation and the basis of 
calculation. There is divergen ce on the nature of such harmonisation. For further 
details see Recommendations 11 and 16. 
6. There should be Commission funded rese arch on the value from a consumer 
perspective of pre-contractual informati on of the kind provided by the European 
Standardised Information Sheet cr eated by the Code of Conduct. 
7. The Commission should create and maintain an on-line guide on the main legal and 
other issues on cross-bo rder mortgage lending. 
Specific Consumer Representative Recommendations 
8. The Commission should encourage efforts to produce a standardised format for 
mortgage loan contracts. 
9. The Commission should introduce binding c onsumer protection rules for mortgage 
loan contracts on a minimum harmonisation basis, set at the hi ghest level, covering 
the following areas: 
• Duty to give ‘best possible advice’. The demands and needs of consumers and the 
underlying reason for all mortgage credit advice given to consumers regardless of 
source (including branches and intermedia ries) should be specified to consumers 
on a durable medium. 
• The right of the consumer to redr ess (judicial and extra-judicial). 
 
LV 21   LV • The provision of pre-contract ual summarised information at  the earliest stage of 
contact between the consumer and the lender or intermediary showing in a 
standardised European Sta ndardised Information Sheet type format: commission 
charges, administration or handling char ges, total amount borrowed and payable 
(including APRC, calculation rate, com pound period, operati on of variable 
interest rates and total inte rest payable), the cost of  bundled products (direct and 
the impact on interest), form of product, the exposure period and cost of the Early 
Repayment Fee (including worked exampl es of the charge) and amortisation 
tables. 
10. The Commission should ensure that consumer s are afforded the right to terminate a 
mortgage agreement at any time and in a ny circumstances. Any charge levied on the 
consumer seeking to exercise this right mu st be: (a) appropriate in length of exposure 
(i.e. Early Repayment Fee charged beyond the first few years of the agreement must 
not be allowed); (b) calculated in a fair an d objective manner to reflect the cost (if 
any) incurred by the lender in the wholesale markets an d subject to a statutory 
ceiling; and (c) clearly indi cated in the pre-contract ual summary document using 
worked examples. 
11. There should be harmonisat ion by the Commission of th e Annual Percentage Rate 
Charge, in relation to both the method of calculation and the basis of calculation. Consumer Representatives favour  a broad definition includin g all associated charges, 
and minimum harmonisation. 
12. The Commission should ensure that redr ess and enforcement mechanisms/binding 
rules offer consumers a minimum equivale nt protection throughout the EU, at the 
very least at the highest le vel currently in existence. 
Specific Industry Representative Recommendations 
13. The Commission is invited to exclude all secured loans from the Consumer Credit 
Directive proposal, in line with the European Parliament First Reading, to ensure that 
mortgages are not subject to two separate legal regimes. 
14. In those jurisdictions which have binding rules on pre-contractual information for 
mortgage credit offers, the Commission shoul d ensure that such rules are aligned 
with the European Standardised Information Sheet format, so that only one set of rules apply. 
15. The Commission should ensure that the Code  of Conduct continues to be maintained, 
in its current form of self-regulation. In any event, before any further assessment of its operation, the methodology for such a ssessment should be discussed by all 
stakeholders. 
16. The Commission should harmonise the Annual Percentage Rate Charge, in relation 
to both the method of calculation and the basis of calculation. Industry 
Representatives favour a narrow definition rest ricted to costs levied by the lender for 
its benefit at the time of the granti ng of the loan, and full harmonisation. 
17. The Commission should ensure that legally enforceable caps on interest rates and on 
the variation of interest rates are removed. 
 
LV 22   LV 18. The Commission should ensure that lega lly enforceable caps on Early Repayment 
Fees are removed. There is support amongst some Industry Representatives for a proposal that there should be full harmonisa tion of the conditions for exercising the 
right of early repayment, especially for fixe d interest rate loans, and limitation of that 
right to circumstances invol ving sale of the property, unemployment or death. All 
Industry Representatives advocate that le nders should be enti tled to ask for full 
compensation of losses (especially those linked to funding) and costs resulting from the early repayment. 
LEGAL  ISSUES  
19. The Commission should ensure that the appli cable (substantive) law for the mortgage 
deed and any related security agreement is  the law of the Member State where the 
property is located (lex rei sitae). 
20. Industry Representatives advocate that the Commission should ensure that the 
applicable law for the mortgage loan contra ct is defined by a general conflict of law 
rule based upon the principle of free c hoice. The Rome Convention should be 
amended accordingly, provided that certain  essential standards are met. Member 
States should no longer be able  to seek to impose any a dditional national consumer 
protection rules to cross-border mortgage loan contracts. For further details see 
Recommendations 13–18 on Consumer Confidence. 
21. Consumer Representatives do not agree with Recommendati on 20 that the applicable 
law for the mortgage loan contract should be  defined by a general conflict of law rule 
based on the principle of free choice and acco rdingly reject the proposal for such an 
amendment of the Rome C onvention. Instead they reco mmend the retention of the 
specific rules on consumer protections c ontained within the Rome Convention and 
advocate the additional protection describe d in Recommendations 8–12 on Consumer 
Confidence. 
22. The Commission should implement a s hort-term solution consisting of: 
• collecting information on existing credit databases in all Member States; 
• promoting the development of a Memo randum of Understanding between the 
owners/controllers of such databases, to facilitate access to national databases by 
foreign lenders on the same conditions as  the access offered to domestic lenders 
and to facilitate data comparability; and 
• developing a project to assess the effectiveness of the Memorandum of 
Understanding during a pilot phase of 3–5 years. 
23. The Commission should consider how to encourage Member States to develop 
positive (client indebtedness) as well as negative (level of default(s)) databases, taking into account the costs and benefits of such databases. 
24. Industry Representatives advocate that the Commission should ensure that a financial 
institution which lends cr oss border is allowed to: 
 
LV 23   LV • accept valuations prepared according to internationally recognised valuation 
standards of its choice, without being subject to additional national conditions; 
and 
• instruct any valuation pr actitioner who is a member of an internationally 
recognised valuation body to carry out th e valuation, without being subject to 
additional national conditions. 
25. Industry Representatives advocate that the Commission should ensure that a financial 
institution which lends cross border, and th e valuer based in the country where the 
property is located, are able to accept mandatory regulations for standards or 
practitioners prevailing in either of thei r respective countries (mutual recognition of 
regulations). 
26. Consumer Representatives advocate instead that the Commission should ensure that 
neutral international valuation standards prevail, or that there exists a single 
valuation standard ensuring comparability. 
27. The Commission should recommend that hi gh standards of valuation be made 
mandatory and that all valuation reports s hould consider core ri sk related criteria 
such as those recommended by the Europ ean Mortgage Federation (set out in 
Annex IV of the Forum Group Report) where applicable. 
28. The Commission should first: 
• Perform an evaluation exercise of for ced sales procedures within one year. 
• Thereafter, monitor the func tioning of forced sales proc edures and assess results 
every three years. These results should be presented in the form of an official EU 
scoreboard on duration and cost of forced sale procedures in every Member State 
and lead to Commission advi ce/action for improvements. 
29. Thereafter, if necessary, the Commission shoul d promote measures to ensure that the 
duration of a forced sale procedure shoul d not exceed a specified term, for example 
two years after the first step in  the forced sale procedure. 
COLLATERAL  ISSUES  
30. The Commission should ensure that: 
• all charges affecting real estate must be re gistered in a Public Register in order to 
be binding on and take effect against th ird parties, regardless of their nature; 
• the creation, modification or  extinction of a charge on real property shall become 
effective vis-à-vis third parties only at the point of registra tion in the Public 
Register; and 
• registered charges on real property in rela tion to the same estate shall rank in the 
order of priority disclose d in the Public Register. 
31. For filings of applications for registra tion/notification, the Commission should allow 
Member States to decide that priority be  determined according to the time at which 
 
LV 24   LV the application was received (n ot actual registration). In this scenario, the Member 
State should ensure that filings of applica tions must be register ed or rejected by the 
Public Register in th e order of receipt. 
32. The Commission should ensure that Public Registers make all relevant information 
available to all parties or  their representatives. 
33. The Commission should ensure that Member  States provide that the responsible 
Public Register certifying authority should have state indemnity. In the event that 
such responsibility is delegated to a th ird party, such party shall be covered by 
appropriate professional liability insurance for an adequate sum. 
34. The Commission should ensure that Member  States do not maintain or institute 
additional ‘legalisation’/’vali dation’ requirements, for authentic instruments formally 
drawn up in other Member States. 
35. More generally, the Commission should pr ovide financial support to the EULIS 
initiative, to enable and encour age its expansion across the EU. 
36. The Commission should ensure that links be tween mortgage debt s and the collateral 
security are made more flexible. In countri es where there is an existing requirement 
for strong accessoriness between the loan and the collateral, this should be replaced by an accessoriness agreement in the form of a private agreement between the lender 
and the owner of the mortgaged property. The relationship between the loan and the 
collateral can be dealt with in such a way as to allow it to be tailored to fit the needs of the parties. 
37. The Commission should ensure that Memb er States allow the lender or any 
beneficiary of a charge on real property, to appoint a representative (Mortgage 
Register Representative) vi s-à-vis the Public Register . His/her position should be 
disclosed on the Register and not have any effect on the legal framework of the 
Register. He/she should be entitled: 
• to establish any abstract of title; 
• to consent to a change in the respective ra nking of charges over the real estate in 
question and to grant preferential rights be tween beneficiaries as shall be deemed 
appropriate; 
• to consent to, apply and file a ny registrations a nd notifications; 
• to consent to any change or transfer of the charge on behalf of (and in the name 
of) the owner of the charge; and 
• to act on behalf of the owner of the ch arge in relation to the discharge or 
cancellation of the charge. 
38. The Commission should explore the concept of the Euromortgage, for example by 
way of a study, to assess its potential to  promote EU mortgage credit markets 
integration. 
 
LV 25   LV 39. The Commission should encourage Member St ates to increase the transferability of 
mortgages by introducing pan-Europ ean Security Trust instruments. 
DISTRIBUTION  ISSUES  
40. The Commission should assess and ensure eq ual treatment of local banks and foreign 
banks on the basis of the same business, same risks, and same rules principle. 
41. The Commission should revise the legislat ion covering cross-border services and 
establishment of branches to include the establishment of representative offices, in order to ensure that there are no disproporti onate barriers to the establishment of such 
offices. 
42. The Commission should introduce a su pervisory system for independent 
intermediaries along the following principles : registration with a competent authority 
in the home Member State; possession of  appropriate profe ssional knowledge and 
ability (to be determined by home Member  State including requirement that the 
intermediary to be ’fit and proper’); posse ssion of professional  indemnity insurance 
and a complaint/redress scheme in line with requirements for other intermediaries to ensure consistency. In addition, Consumer Representatives advocated that under such 
a system there should be declaration at the outset of the relationship between 
consumer and intermediary of all payments  including every comm ission/fee, and that 
records should be kept of any information/ advice given to consumers. In the context 
of this Recommendation, Consumer Representa tives pointed to the need to consider 
their Recommendation 9, in particular, with its reference to a ‘best advice’ standard. 
43. The Commission should review what mortga ge transaction acti ons require written 
processes and/or a physical presence generally and review money laundering 
legislation in particular, to  address current legal barrier s to greater Internet use. 
44. The Commission should ensure consistency, especially in relation to information 
requirements, between different directives  affecting financial services products. 
FINANCE  
45. The Commission should harmonise legislati on regarding segregation of assets, in 
order to ensure equal access to securitisation for originators located in different 
jurisdictions. 
46. The Commission should enact legislation that  recognises the legal separateness of a 
securitisation vehicle from an origin ator of assets in the event of the 
insolvency/bankruptcy of such an originator, even if the securitisa tion vehicle is part 
of the same group of companies as the originator. 
47. The Commission should investigat e and address tax distortions,  in order to ensure the 
removal of differences in fiscal trea tment between local and foreign lenders. 
48. The Commission should investig ate and address national le gislation which prevents 
or hinders the pooling of mort gage collateral from differen t issuers based in different 
jurisdictions. 
 
LV 26   LV ANNEX III – GLOSSARY  
This glossary is not intended to constitute a conclusive Commission endorsed definition 
of the terms contained within it. The defini tions have been provided by the European 
Mortgage Federation. They are attached to this Green Paper simply by way of an 
illustration of some technical terms used within it. 
Annual Percentage Rate (APR) 
A standardised method of calculating the cost of  a mortgage stated as  a yearly rate, which 
includes items such as interest, mortgage insu rance, and certain point s of credit costs. 
Bond 
Traditionally, a written uncondition al promise to pay a specific principal sum at a determined 
future date and interest at a fixed or dete rminable rate on fixed dates. Increasingly, the 
promise to pay has become conditional and the principal, interest an d payment dates have 
become contingent in re al world instruments. 
Capital Markets 
The markets for corporate equity  and intermediate- or l ong-term debt securities. 
Collateral 
The property, or other assets, that are being se cured against a loan to ensure repayment of 
debt. 
Covered Bond 
Covered bonds are on balance sheet debt instru ments secured by a cover pool of mortgage 
loans (property as collateral ) or public-sector debt to whic h investors have a preferential 
claim in the event of the issuer’s default. As  they remain on the issu er’s balance sheet, the 
bonds  benefit from the additional security of the issuing institution’s own funds and from 
restrictive legal regulation of the issuing credit institutions. 
Equity 
Shareholder equity is the value of shares he ld. A house owner's equity is the value of the 
house minus any unpaid home-purchase loan. Negative equity occurs when the house is worth less than the debt on it. 
Equity Release 
Equity Release is a mechanism to turn the cash  value of a house into a stream of income and 
capital payments. 
Equity Release Loans 
Secured (mortgage) loans taken out for consumption purposes. 
 
LV 27   LV Foreclosure 
The legal process by which a borro wer in default under a mortgage is deprived of his or her 
interest in the mortgaged property. This usua lly involves a forced sale of the property at 
public auction with the pro ceeds of the sale being app lied to the mortgage debt. 
Loan-to-value (LTV) Ratio 
The ratio of the mortgage loan amount to the property’s appraised valu e or selling price, 
whichever is less. For example, if the property’s appraised value or selling price is EUR 100 000 and the mortgage amount is EUR 80 000, the house has an 80% LTV. 
Mortgage Backed Security 
Debt instruments collateralized by residential, commerci al, or industrial real  estate mortgages. 
Mortgage Bond 
A corporate or other entity's debt security  secured by a mortgage li en against certain real 
property of the issuer . See definition for “ covered bond ”. 
Primary Mortgage Market 
A mortgage market in which loans are originated and consisting of lenders such as 
commercial banks, savings- and loan asso ciations and mutual savings banks. 
Secondary Mortgage Market 
A market where mortgage originators may se ll them, freeing up funds for continued lending 
and distributes mortgage funds nationally from money-rich to money poor areas. 
Secured Loan 
A loan that is backed by collateral . 
Security 
Something given, deposited, or pledged to ma ke secure the fulfilment of an obligation, 
usually the repayment of a debt.