•Īstenošanas plāni un uzraudzības, novērtēšanas un ziņošanas kārtība

Zvejas iespēju izmantojuma uzraudzība KPN un kvotu veidā ir noteikta Padomes Regulā (EK) Nr. 1224/2009.

•Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

Priekšlikumā 2017. gadam ir noteiktas konkrētu zivju krājumu vai krājumu grupu zvejas iespējas dalībvalstīm, kas zvejo Baltijas jūrā.

Pienākums izkraut nozvejas, kas gūtas konkrētās zvejniecībās, kļuva piemērojams 2015. gada 1. janvārī. Baltijas jūrā šīs zvejniecības darbojas krājumos, kuriem šajā regulā ir noteikta KPN un kvotas, proti, tā ir mazo pelaģisko sugu zvejniecība (reņģes un brētliņas krājumi), laša zvejniecība (laša krājumi), kā arī mencas zvejniecība (mencas krājumi), un šajos gadījumos minētās sugas ir zvejniecības galvenās sugas. No 2017. gada 1. janvāra uz Baltijas jūras Savienības ūdeņu zvejniecībās gūtajām visu sugu nozvejām, uz kurām attiecas nozvejas limits, t. i., arī uz sugām, kuras nav šo zvejniecību galvenās sugas, bet kam ir noteikta KPN (piem., jūras zeltplekste), attieksies izkraušanas pienākums. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 2. punktā noteikts, ka līdz ar izkraušanas pienākuma ieviešanu ierosinātajām zvejas iespējām ir jāatspoguļo pāreja no izkrautā apjoma uz nozvejoto apjomu. Šādas izmaiņas tika izdarītas 2015. gada zvejas iespēju regulā un uz iepriekš minētajiem krājumiem vairs neattiecas, izņemot jūras zeltplekstes krājumu. Jūras zeltplekstes krājuma zvejas iespējas pāreju no izkrautā apjoma uz nozvejoto apjomu atspoguļos, sākot no 2017. gada.

Jaunais daudzgadu plāns zvejniecībām Baltijas jūrā stājās spēkā 2016. gada 20. jūlijā. Kā noteikts minētajā plānā, zvejas iespējas nosaka atbilstoši plāna mērķiem, un tās atbilst plānā paredzētajam zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoma diapazonam. Ja krājuma biomasa ir mazāka par plānā noteiktajiem references rādītājiem, zvejas iespējas nosaka tādā līmenī, kas atbilst zvejas izraisītajai zivju mirstībai, un to proporcionāli samazina, ņemot vērā krājuma biomasas samazinājumu.

Zvejas iespējas būtu jānosaka arī saskaņā ar 16. panta 1. punktu (norāde uz relatīvās stabilitātes principu) un 16. panta 4. punktu (norāde uz kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un daudzgadu plānos paredzētajiem noteikumiem).

Ierosinātajos skaitļos ir ņemts vērā pašreizējais zinātniskais ieteikums un apspriešanās ar Baltijas jūras konsultatīvo padomi. Attiecīgā gadījumā, nosakot ES kvotas krājumiem, kas ir kopīgi ar Krievijas Federāciju, šo krājumu attiecīgie daudzumi ir atvilkti no ICES ieteiktajām KPN.

Dalībvalstīm iedalītā KPN un kvotas ir norādītas šīs regulas I pielikumā.

Zvejai visos piecos pelaģiskajos krājumos (četri reņģes krājumi un viens brētliņas krājums), jūras zeltplekstes un centrālā baseina laša krājumā Baltijas jūrā 2017. gadā ir jānotiek maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā (MSY), tāpēc ierosinātās KPN atbilst vai nu MSY zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoma diapazona abām daļām, kā noteikts Regulas (ES) 2016/1139 4. panta 2., 3. un 4. punktā, vai MSY pieejai, ko izmanto ICES. KPN, kas noteikta lasim Somu līcī un mencas austrumu krājumam, atbilst ICES izstrādātajai pieejai, kuru piemēro krājumiem, par kuriem pieejami ierobežoti dati. Ieteikums un KPN attiecībā uz mencas rietumu krājumu zinātniskajām iestādēm vēl jāprecizē.

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 tika ieviesti papildu nosacījumi ikgadējai KPN pārvaldībai, tostarp 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga vai analītiska KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu Padome, nosakot KPN, nolemj, kuriem krājumiem 3. un 4. pantu nepiemēro, jo īpaši pamatojoties uz šo krājumu bioloģisko stāvokli. Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu nesen tika ieviests elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tādēļ, lai izvairītos no pārmērīgas elastības, kas apdraudētu dzīvo jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principu un kavētu kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanu, būtu skaidri jānosaka, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu piemēro tikai tad, ja dalībvalstis neizmanto ikgadējo elastību, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā.

2016/0260 (NLE)

Priekšlikums

PADOMES REGULA,

ar ko 2017. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

(1)Līguma 43. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu.