EIROPAS KOMISIJA Briselē, 31.5.2018 COM(2018) 360 final Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Bulgārijai, Grieķijai, Lietuvai un Polijai



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.Priekšlikuma konteksts Šis lēmums attiecas uz Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) izmantošanu saskaņā ar Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002 (turpmāk — “regula”) 33 992 206 EUR apmērā, lai sniegtu palīdzību Bulgārijai, Grieķijai, Lietuvai un Polijai pēc katastrofām, kas notika šajās valstīs 2017. gadā. Šai izmantošanai pievienots budžeta grozījuma Nr. 4/2018 projekts (BGP), kurā ierosināts iekļaut nepieciešamās apropriācijas 2018. gada vispārējā budžetā. 2.Informācija un nosacījumi 2.1.Bulgārija — plūdi Bulgārijas dienvidaustrumu daļā 2017. gada 25. un 26. oktobrī neparasti stipras lietusgāzes un spēcīgas vētras radīja postījumu tiltiem, drenāžas kanāliem, aizsargvaļņiem un pamatinfrastruktūrai. (1)Bulgārija iesniedza pieteikumu pabalstam no Solidaritātes fonda 2018. gada 11. janvārī, t. i., 12 nedēļu termiņā no 2017. gada 25. oktobra, kad tika reģistrēti pirmie postījumi. Pieteikums tika iesniegts, balstoties uz kritēriju “reģionāla katastrofa” saskaņā ar regulas 2. panta 3. punktu. (2)Tā ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst ESSF piemērošanas jomā. (3)Bulgārijas iestādes lēš, ka katastrofas radītie kopējie tiešie zaudējumi ir 90,3 miljoni euro. Pieteikums tika iesniegts, pamatojoties uz “reģionālo katastrofu” noteikumiem, kas izklāstīti regulas 2. panta 3. punktā, kurā noteikts, ka “reģionāla katastrofa” ir jebkāda dabas katastrofa, kas uz pabalstu tiesīgas valsts reģionā NUTS 2 līmenī rada tiešus zaudējumus, kuri pārsniedz 1,5 % no minētā reģiona IKP. Plūdu radītie zaudējumi Burgasā veido 1,6 % no attiecīgā Yugoiztochen NUTS 2. līmeņa reģiona IKP un tādējādi pārsniedz regulā noteikto robežvērtību 1,5 % apmērā. Tāpēc Bulgārija ir tiesīga saņemt pabalstu no ESSF. (4)Bulgārijas iestādes savā pieteikumā pieprasīja izmaksāt avansu. Pēc pieteikuma sākotnējā izvērtējuma Komisija uzskatīja — tādēļ, ka apgalvotā zaudējumu summa tikai nedaudz pārsniedz atbilstības robežvērtību, ir nepieciešams rūpīgāks novērtējums, un tāpēc avansa izmaksa nav pamatota. (5)Bulgārijas pieteikumā ir sniegts detalizēts meteoroloģiskās situācijas un vētras seku apraksts. No 2017. gada 25. līdz 26. oktobrim Burgasas rajona teritoriju skāra intensīvas un spēcīgas lietusgāzes, stiprs vējš un vētras radīti viļņi no Melnās jūras, radot kritisku situāciju. Tika izsludināts ārkārtas stāvoklis un iedarbināts Reģionālais plāns aizsardzībai katastrofu gadījumos. Plūdu rezultātā 5 cilvēki gāja bojā, plūdi skāra aptuveni 6 000 cilvēku un tika applūdināti 142 mājokļa īpašumi un vairāk nekā 1 200 nedzīvojamie īpašumi. Augstie upju ūdens līmeņi un paisuma viļņi applūdināja tiltus un izpostīja ceļu infrastruktūru, drenāžas kanālus un aizsargvaļņus, tostarp valsts autoceļu tīklu. Tika bojāta vai iznīcināta pašvaldību infrastruktūra, tostarp ceļi, tilti, ūdensvadi, balstsienas, drenāžas aizsargsistēmas, dambji, upju gultnes, veselības un bērnu aprūpes infrastruktūra. Reģionālais sadzīves atkritumu poligons tika smagi bojāts, un uz laiku tika pārtraukta tā ekspluatācija. Notekūdeņu attīrīšanas stacija Dolno Ezerovo tika applūdināta un uz laiku nedarbojās. (6)Bulgārija lēsa, ka glābšanas un atjaunošanas darbu attiecināmās izmaksas, kas paredzētas regulas 3. panta 2. punktā, ir 90,1 miljons euro, un norādīja tās, sadalot pa darbu veidiem. Vislielākā daļa no šīm attiecināmajām izmaksām (gandrīz 65 miljoni euro) attiecas uz transporta nozari. (7)Bulgārijas iestādes paziņoja, ka 0,33 % no attiecināmajām izmaksām ir apdrošināti. Tāpēc to segšanai nevar saņemt pabalstu no ESSF. (8)Skartie reģioni ir “mazāk attīstīti reģioni” saskaņā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju (ESI) fondiem (2014.–2020. g.). Bulgārijas iestādes neziņoja Komisijai par nodomu pārvietot līdzekļus no ESI fondu programmām, lai izmantotu tos atjaunošanas darbiem. (9)Bulgārija neiedarbināja Savienības civilās aizsardzības mehānismu. (10)Attiecībā uz Savienības tiesību aktu īstenošanu par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību pašlaik nenotiek neviena pienākumu neizpildes procedūra. (11)Bulgārijas pieteikumā ir sniegts īss apraksts par to Savienības tiesību aktu īstenošanu, kuri attiecas uz katastrofu riska novēršanu un pārvaldību saistībā ar katastrofas veidu. Tādēļ Direktīva 2000/60/EK (Ūdens pamatdirektīva) un Direktīva 2007/60/EK (Plūdu direktīva) ir transponēta Bulgārijas tiesību aktā par ūdeni. Padomes Direktīva 2008/114/EK par kritisko infrastruktūru tika transponēta Bulgārijas tiesību aktā par aizsardzību katastrofu gadījumos. 2.2.Grieķija — zemestrīce Kosas salā 2017. gadā Zemestrīce 2017. gada 20. jūlijā, kuras stiprums bija 6,6 magnitūdas pēc Rihtera skalas, skāra Dienvidegejas reģionu starp Bodrumu (Turcija) un Kosas salu (Grieķija), un tai sekoja daudzi pēcgrūdieni. Kaitējums tika nodarīts galvenokārt publiskajai infrastruktūrai un aktīviem, kā arī svarīgām kultūras mantojuma vietām.

(1)Grieķija iesniedza pieteikumu pabalstam no ESSF 2017. gada 11. oktobrī, t. i., 12 nedēļu termiņā no 2017. gada 21. jūlija, kad tika reģistrēti pirmie postījumi. Pieteikums tika iesniegts, balstoties uz kritēriju “reģionāla katastrofa” saskaņā ar regulas 2. panta 3. punktu. Grieķija 2018. gada 9. martā pēc Komisijas pieprasījuma sniedza papildinformāciju, kas vajadzīga, lai pabeigtu izvērtējumu šajā lietā. (2)Tā ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst ESSF piemērošanas jomā. (3)Grieķijas iestādes lēš, ka katastrofas radītie kopējie tiešie zaudējumi ir 101,4 miljoni euro. Pieteikums tika iesniegts, pamatojoties uz “reģionālo katastrofu” noteikumiem, kas izklāstīti regulas 2. panta 3. punktā, kurā noteikts, ka “reģionāla katastrofa” ir jebkāda dabas katastrofa, kas uz pabalstu tiesīgas valsts reģionā NUTS 2 līmenī rada tiešus zaudējumus, kuri pārsniedz 1,5 % no minētā reģiona IKP. Zemestrīces radītie zaudējumi Kosā veido 1,8 % no attiecīgā Dienvidegejas NUTS 2. līmeņa reģiona IKP un tādējādi pārsniedz regulā noteikto robežvērtību 1,5 % apmērā. Tāpēc Grieķija ir tiesīga saņemt pabalstu no ESSF. (4)Grieķijas iestādes savā pieteikumā pieprasīja izmaksāt avansu. Komisija uzskatīja, ka avansa izmaksa nav pamatota, jo regulas 4.a pantā paredzētā sākotnējā izvērtējuma sagatavošanai bija nepieciešama būtiska papildinformācija no Grieķijas. (5)Reaģējot uz zemestrīci, tika nosūtītas glābšanas vienības, lai novērtētu situāciju, veiktu glābšanas darbības, atjaunotu salas vitālās funkcijas (ostas, lidostas, slimnīcas darbību) un koordinētu vietējās ārkārtas situāciju pārvaldības iestādes. Iesprostotu un ievainotu cilvēku meklēšanai tika mobilizēti ugunsdzēsēji un valsts neatliekamās medicīniskās palīdzības dienests. Īpašas vienības atjaunoja elektroapgādes līnijas. Grieķija ziņoja par 10 bojāgājušajiem un vairāk nekā 100 ievainotiem cilvēkiem. Iedzīvotājiem un lielam skaitam tūristu vairākas naktis bija jānakšņo skolās, parkos un āra platībās. Tika konstatēts, ka Kosas ostai bija nodarīti nopietni postījumi, un dažas dienas tā nebija izmantojama. 150 mājām ir nepieciešams remonts, un 10 mājas ir jāpārbūvē. 33 uzņēmumu ēkām ir vajadzīgs remonts, un 5 — pārbūve. Ir cietušas arī trīs sabiedriskās ēkas. Tika bojātas daudzas kultūras mantojuma vērtības, galvenokārt salas austrumu daļā, kas atradās tuvāk zemestrīces epicentram, jo īpaši pieminekļi un arheoloģisko atradumu vietas Kosas pilsētā. (6)Grieķija lēsa, ka glābšanas un atjaunošanas darbu attiecināmās izmaksas, kas paredzētas regulas 3. panta 2. punktā, ir 93,9 miljoni euro, un norādīja tās, sadalot pa darbu veidiem. Lielākā daļa no attiecināmajām izmaksām (vairāk nekā 47,8 miljoni euro) attiecas uz pasākumiem, kuru mērķis ir aizsargāt kultūras mantojumu. Otrā lielākā daļa (aptuveni 41,1 miljons euro) attiecas uz izmaksām transporta infrastruktūras atjaunošanai. (7)Grieķijas iestādes apstiprināja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma. (8)Skartais reģions ir “vairāk attīstīts reģions” saskaņā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju (ESI) fondiem (2014.–2020. g.). Grieķijas iestādes ziņoja Komisijai par savu nodomu pārvietot līdzekļus no ESI fondu programmām, lai izmantotu tos atjaunošanas darbiem. (9)Grieķija neiedarbināja Savienības civilās aizsardzības mehānismu. (10)Zemestrīces sekundārais efekts bija tās radītais vietēja mēroga cunami, kas skāra Bodrumas pussalas piekrasti un Kosas salas piekrastes daļas. Pēc šā notikuma starptautiska grupa, kuras sastāvā bija zinātnieki no Turcijas, Grieķijas un Komisijas Kopīgā pētniecības centra, veica apsekojumu. (11)Attiecībā uz Savienības tiesību aktu īstenošanu par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību pašlaik nenotiek neviena pienākumu neizpildes procedūra. (12)Grieķijas pieteikumā ir sniegts apraksts par to Savienības tiesību aktu īstenošanu, kuri attiecas uz katastrofu riska novēršanu un pārvaldību saistībā ar katastrofas veidu. Pēc spēcīgajām zemestrīcēm, kas skāra Grieķiju 1978.–1981. gadā, Grieķijas iestādes izveidoja dabas katastrofu risku novēršanas un pārvaldības politiku, lai uzlabotu izturētspēju vietējās kopienās, ko panāk, ieviešot rīcībpolitikas satvaru zināmo risku samazināšanai, pārvaldot zemestrīču sekas un paredzot procedūras/pasākumus jaunu risku novēršanai. 2.3.Lietuva — plūdi Vasarā un rudenī Lietuvu skāra ilgstošas lietusgāzes, kā rezultātā augsne bija pārsātināta un nespēja uzsūkt lieko ūdeni. Tas izraisīja plūdus un nodarīja kaitējumu galvenokārt tīkla infrastruktūrai un lauksaimniecības nozarei. (1)Lietuva iesniedza pieteikumu pabalstam no Solidaritātes fonda 2017. gada 22. decembrī, t. i., 12 nedēļu termiņā no 2017. gada 4. oktobra, kad tika reģistrēti pirmie postījumi. Pieteikums tika iesniegts, balstoties uz kritēriju “liela katastrofa” saskaņā ar regulas 2. panta 2. punktu. 2018. gada 6. februārī Lietuva iesniedza papildinformāciju. (2)Tā ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst ESSF piemērošanas jomā. (3)Lietuva lēsa, ka katastrofas radītie kopējie tiešie zaudējumi ir 407,4 miljoni euro. Šī summa pārsniedz lielai katastrofai noteikto robežvērtību ESSF izmantošanai, kas Lietuvai piemērojama 2017. gadā, jeb 214,9 miljonus euro (proti, 0,6 % no IKP, pamatojoties uz 2015. gada datiem). Tā kā aplēstie kopējie tiešie zaudējumi pārsniedz minēto robežvērtību, katastrofa kvalificējama kā “liela dabas katastrofa” un tādējādi Lietuva ir tiesīga saņemt pabalstu no ESSF. (4)Lietuva nepieprasīja izmaksāt avansu. (5)Lietuvas pieteikumā ir sniegts detalizēts meteoroloģiskās situācijas un ilgstošo lietusgāžu seku apraksts. Pārmērīgo lietusgāžu periods vairāku mēnešu garumā, kad nokrišņu daudzums sasniedza līdz pat 280 % no normas, izraisīja augsnes applūšanu, pārmērīgus iekšējo ūdeņu līmeņus un kritisku drenāžas sistēmu pārslodzi. 2017. gada 4. oktobrī Lietuva izsludināja valsts mēroga ārkārtas stāvokli. Pārmērīgas ūdens plūsmas ilgtermiņā, pēkšņas ūdens līmeņa izmaiņas, augsnes un piegružojuma sanesas un augstais ūdens spiediens nodarīja kaitējumu drenāžas sistēmām, un to stāvoklis kļuva kritisks. Meliorācijas un drenāžas sistēmas visā valstī nespēja uzsūkt ūdeni. Pārplūstošās upes applūdināja kultūraugu laukus, lauku saimniecības, mājokļus, elektrostacijas un kapsētas. Spēcīgās lietusgāzes nopostīja arī vairāk nekā 100 km vietējo autoceļu. Tika reģistrēti aptuveni 50 elektroapgādes pārrāvumi, tika bojāti siltumapgādē izmantojamie cauruļvadi un siltumizolācija. (6)Lietuva lēsa, ka glābšanas un atjaunošanas darbu attiecināmās izmaksas, kas paredzētas regulas 3. panta 2. punktā, ir 240,2 miljoni euro, un norādīja tās, sadalot pa darbu veidiem. Gandrīz visas attiecināmās izmaksas attiecas uz tās infrastruktūras atjaunošanu darba kārtībā, kas saistīta ar ūdens / notekūdeņu apsaimniekošanu, tostarp dambjiem un drenāžas sistēmām. Tomēr pabalstu no ESSF tomēr nedrīkst izmantot remontdarbiem, kas pārsniedz šo aktīvu stāvokli pirms katastrofas.

(7)Lietuvas iestādes apstiprināja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma. (8)Skartais reģions ir “mazāk attīstīts reģions” saskaņā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju (ESI) fondiem (2014.–2020. g.). Lietuvas iestādes neziņoja Komisijai par nodomu pārvietot līdzekļus no ESI fondu programmām, lai izmantotu tos atjaunošanas darbiem. Tomēr pēc Lietuvas lūguma attiecībā uz atbalstu lauksaimniekiem, kas iesniegts Komisijai 2017. gada novembrī, Komisija pieņēma Īstenošanas Regulu (ES) 2018/108 par ārkārtas pasākumu atbalsta veidā, kurš paredzēts lauksaimniekiem sakarā ar plūdiem un spēcīgām lietusgāzēm atsevišķos Lietuvas, Latvijas, Igaunijas un Somijas apgabalos. Lietuvai piešķirtā maksimālā summa ir 9,1 miljons euro. (9)Lietuva neiedarbināja Savienības civilās aizsardzības mehānismu. (10)Attiecībā uz Savienības tiesību aktu īstenošanu par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību pašlaik nenotiek neviena pienākumu neizpildes procedūra. (11)Lietuvas pieteikumā ir sniegts spēkā esošo ārkārtas situāciju novēršanas procedūru apraksts, taču konkrēti netiek minēta to Savienības tiesību aktu īstenošana, kuri attiecas uz katastrofu riska novēršanu un pārvaldību saistībā ar katastrofas veidu. Lietuvas Republikas Civilās aizsardzības likums reglamentē procedūras, kas valsts un pašvaldību iestādēm un uzņēmumiem, lauku saimniecībām un citām struktūrām ir jāpiemēro, lai sagatavotos ārkārtas situācijām un novērstu tās. Atbilstoši tiesību aktiem Lauksaimniecības ministrija, Vides ministrija un pašvaldību administrācijas ir apstiprinājušas ārkārtas situāciju novēršanas pasākumu trīs gadu plānu. 2010. gadā apstiprinātajā Valsts ārkārtas situāciju pārvaldības plānā ir paredzēta materiālo resursu un cilvēkresursu mobilizācija un pārvaldība, reaģējot uz ārkārtas situāciju. Saskaņā ar 2007. gada Rīkojumu Nr. 1V-114 par informēšanu par notikumiem un ārkārtas situācijām, ko radījuši hidrometeoroloģiski un ģeoloģiski notikumi, ir atbildīga Vides ministrija un tās pakļautībā esošās struktūras. 2.4.Polija — vētra Laikā no 2017. gada 9. līdz 12. augustam Poliju skāra ārkārtīgi spēcīgas vētras un lietusgāzes, kas nodarīja plašus postījumus privātajiem un valsts mežiem, publiskajai infrastruktūrai un citiem aktīviem. (1)Polija iesniedza pieteikumu pabalstam no Solidaritātes fonda 2017. gada 25. oktobrī, t. i., 12 nedēļu termiņā no 2017. gada 9. augusta, kad tika reģistrēti pirmie postījumi. Pieteikums tika iesniegts, balstoties uz kritēriju “reģionāla katastrofa” saskaņā ar regulas 2. panta 3. punktu. Polija 2018. gada 23. martā pēc Komisijas pieprasījuma sniedza būtisku papildinformāciju, kas vajadzīga, lai pabeigtu izvērtējumu šajā lietā. (2)Tā ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst ESSF piemērošanas jomā. (3)Polijas iestādes lēš, ka katastrofas radītie kopējie tiešie zaudējumi ir 491,2 miljoni euro. Pieteikums tika iesniegts, pamatojoties uz “reģionālo katastrofu” noteikumiem, kas izklāstīti regulas 2. panta 3. punktā, kurā noteikts, ka “reģionāla katastrofa” ir jebkāda dabas katastrofa, kas uz pabalstu tiesīgas valsts reģionā NUTS 2 līmenī rada tiešus zaudējumus, kuri pārsniedz 1,5 % no minētā reģiona IKP. Vētras nodarītie postījumi veido 2,0 % no vidējā svērtā reģionālā IKP trijos skartajos reģionos, proti, Kujāvijas-Pomožes vojevodistē, Pomožes vojevodistē un Lielpolijas vojevodistē, un tādējādi tie pārsniedz regulā noteikto robežvērtību 1,5 % apmērā. Tāpēc Polija ir tiesīga saņemt pabalstu no ESSF. (4)Polija nepieprasīja izmaksāt avansu. (5)Polijas pieteikumā ir sniegts detalizēts meteoroloģiskās situācijas apraksts 2017. gada augusta sākumā. Vētras laikā intensīvi lija un vietām bija vērojama krusa, kā rezultātā bojā gāja 6 un tika ievainoti 39 cilvēki. Toruņas un Gdaņskas rajonus tas skāra vissmagāk. Polija nekavējoties veica pasākumus, lai glābtu cilvēku dzīvības, nodrošinātu bojātās ēkas un aizvāktu kritušos kokus, kas bloķēja daudzus ceļus un dzelzceļus un pārrāva elektroapgādes līnijas. Lielākā daļa postījumu tika nodarīti meža nozarei. Polija lēš, ka trīs skartajos reģionos kopā tika izpostīti 9,8 miljoni m3 kokmateriālu. Šī katastrofa radīja ievērojamus dabas resursu zaudējumus un skāra, piemēram, 22 meža rezervātus, 15 putnu sugas un 134 dzīvotnes (Natura 2000), tostarp vecāko meža rezervātu “Las czeszewski” Jarocinas mežniecībā. Tika nopietni bojāta tāda meža infrastruktūra kā ceļi, tilti, meža namiņi un mežniecības izglītības centru ēkas, tūrisma objekti un citi objekti. Turklāt katastrofa skāra vairāk nekā 13 600 lauku saimniecības un 99 000 ha kultūraugu. Enerģētikas nozarē 5 000 elektrības stabu, 758 transformatoru stacijām un vairāk nekā elektroapgādes līnijām 451 km garumā ir nepieciešams remonts. (6)Mežiem Polijā ir īpaši svarīga loma vides ziņā, un tos aizsargā dažādi noteikumi. Tie aptver aptuveni 30 % Polijas teritorijas, un 81 % no tiem ir valsts meži. 77 % mežu Polijā apsaimnieko valsts mežu uzņēmums “Valsts meži”. Tie ietver nacionālos parkus, dabas rezervātus, aizsargājamo ainavu teritorijas, Natura 2000 teritorijas, ekoloģiski nozīmīgas teritorijas, dabas un ainavu kompleksus un dokumentāras vietas. Natura 2000 tīkla teritorijas aizņem aptuveni 20 % Polijas teritorijas. (7)Polija lēsa, ka glābšanas un atjaunošanas darbu attiecināmās izmaksas, kas paredzētas regulas 3. panta 2. punktā, ir 324,5 miljons euro, un norādīja tās, sadalot pa darbu veidiem. Lielākā daļa no attiecināmajām izmaksām (vairāk nekā 259,1 miljons euro) attiecas uz pasākumiem saistībā ar skarto zonu tūlītēju atjaunošanu, lai izvairītos no augsnes erozijas tūlītējām sekām. Otrā lielākā daļa (42,4 miljoni euro) attiecas uz izmaksām transporta infrastruktūras atjaunošanai. (8)Komisija norādīja, ka pagātnē ir bijušas problēmas saistībā ar meža apsaimniekošanas darbību atbilstību ES vides tiesību aktiem. Lai novērstu attiecībā uz meža apsaimniekošanu paredzēto darbību neatbilstību ES vides tiesību aktiem, Komisija vēlākā īstenošanas aktā var iekļaut attiecīgus noteikumus. (9)Polijas iestādes apstiprināja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma. (10)Skartie reģioni ir “mazāk attīstīti reģioni” saskaņā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju (ESI) fondiem (2014.–2020. g.). Polijas iestādes neziņoja Komisijai par nodomu pārvietot līdzekļus no ESI fondu programmām, lai izmantotu tos atjaunošanas darbiem. (11)Polija neiedarbināja Savienības civilās aizsardzības mehānismu. (12)Attiecībā uz Savienības tiesību aktu īstenošanu par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību pašlaik nenotiek neviena pienākumu neizpildes procedūra. (13)Polijas pieteikumā ir sniegts apraksts par to Savienības tiesību aktu īstenošanu, kuri attiecas uz katastrofu riska novēršanu un pārvaldību, piemēram, Plūdu direktīva, Direktīva 2007/60/EK par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību, Direktīva 2008/114/EK par to, lai apzinātu un noteiktu Eiropas Kritiskās infrastruktūras un novērtētu vajadzību uzlabot to aizsardzību un Direktīva 2012/18/ES par lielu ar bīstamām vielām saistītu avāriju risku pārvaldību. Pašlaik nav Savienības tiesību aktu, kas attiektos tieši uz vētrām.

2.5.Secinājums Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ katastrofas, kas minētas Bulgārijas, Grieķijas, Lietuvas un Polijas iesniegtajos pieteikumos, atbilst regulā par ESSF izmantošanu izklāstītajiem nosacījumiem. 3.Finansējums no ESSF piešķīrumiem 2018. gadā Ar Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, EURATOM) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (turpmāk “DFS regula”), un jo īpaši tās 10. pantu ir atļauts izmantot ESSF ar maksimālo apjomu EUR 500 000 000 gadā (2011. gada cenās). ESSF izmantošanas kārtība ir izklāstīta Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību 11. punktā. Tā kā solidaritāte bija galvenais pamatojums ESSF izveidei, Komisija uzskata, ka atbalstam vajadzētu būt progresīvam. Tas nozīmē, ka atbilstoši iepriekšējai praksei par zaudējumu daļu, kas pārsniedz “lielai dabas katastrofai” noteikto robežvērtību ESSF izmantošanai (t. i., 0,6 % no NKI vai 3 miljardus euro 2011. gada cenās, ņemot vērā mazāko summu), būtu jāsniedz lielāka atbalsta intensitāte nekā par zaudējumiem līdz šai robežvērtībai. Agrāk piemērotā likme, kuru izmantoja, lai noteiktu piešķīrumus lielām katastrofām, ir 2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem, kas ir zem robežvērtības, un 6 % tai zaudējumu daļai, kura ir virs minētās robežvērtības. Reģionālu dabas katastrofu gadījumā un attiecībā uz katastrofām, kas atzītas saskaņā ar „kaimiņvalsts” noteikumu, likme ir 2,5 %. Pabalsts nedrīkst pārsniegt lēstās attiecināmo darbu kopējās izmaksas. Atbalsta aprēķināšanas metodika ir izklāstīta 2002.–2003. gada pārskatā par ESSF, un to apstiprināja Padome un Eiropas Parlaments. Ņemot vērā Bulgārijas, Grieķijas, Lietuvas un Polijas pieteikumus, kuru pamatā ir nodarīto kopējo tiešo zaudējumu aplēse, finansiālu pabalstu no ESSF aprēķina šādi: Dalībvalstis Katastrofu kvalifikācija Kopējie tiešie zaudējumi (miljonos EUR) Lielai katastrofai noteiktā robežvērtība (miljonos EUR) 2,5 % no tiešiem zaudējumiem līdz robežvērtībai (EUR) 6 % no tiešajiem zaudējumiem virs robežvērtības (EUR) Ierosinātā atbalsta kopsumma (EUR) Veiktie avansa maksājumi (EUR) BULGĀRIJA Reģionāla (2. panta 3. punkts) 90,329 288,020 2 258 225 - 2 258 225 0 GRIEĶIJA Reģionāla (2. panta 3. punkts) 101,432 1 057,800 2 535 796 - 2 535 796 0 LIETUVA Liela (2. panta 2. punkts) 407,366 214,944 5 373 600 11 545 341 16 918 941 0 POLIJA Reģionāla (2. panta 4. punkts) 491,170 2 501,280 12 279 244 - 12 279 244 0 KOPĀ 33 992 206 0 Saskaņā ar DFS regulas 10. panta 1. punktu kopējā summa, kas pieejama ESSF izmantošanai 2018. gada sākumā, bija 421 142 057 EUR, un to veido atlikušais 2018. gada piešķīrums 280 371 754 EUR apmērā (t. i., 574 342 834 EUR, atskaitot 293 971 080 EUR, kas jau izmantoti 2017. gadā) un atlikušais 2017. gada piešķīrums 140 770 303 EUR apmērā, kas bija palicis neizlietots un pārnests uz 2018. gadu. Summa, kuru šobrīd var izmantot 2018. gadā, ir 173 389 397 EUR. Tā atbilst kopējai summai, kas pieejama ESSF izmantošanai 2018. gada sākumā (421 142 057 EUR), atskaitot ieturēto summu 143 585 709 EUR apmērā, lai ievērotu pienākumu saglabāt rezervē 25 % no 2018. gada piešķīruma līdz 2018. gada 1. oktobrim, kā noteikts DFS regulas 10. panta 1. punktā, un atskaitot 104 166 951 EUR, kas iepriekš šogad izmantoti Grieķijai, Spānijai, Francijai un Portugālei. ESSF finansējuma kopsavilkuma tabula Summa EUR 2017. gada piešķīrums, kas pārnests uz 2018. gadu 140 770 303 2018. gada piešķīrums 574 342 834 2018. gada piešķīrums, kas priekšfinansēts 2017. gadā saskaņā ar DFS regulas 10. panta 2. punktu -293 971 080 ---------------- Kopā pieejams 2018. gada sākumā 421 142 057 Mīnus summa, kas 2018. gadā jau izmantota Grieķijai, Spānijai, Francijai un Portugālei -104 166 951 Mīnus 25 % no 2018. gada piešķīruma -143 585 709 ---------------- Pašlaik pieejamā maksimālā summa (2017.+2018. gada piešķīrumi) 173 389 397 Ierosinātā atbalsta kopējā summa, ko izmantos Bulgārijai, Grieķijai, Lietuvai un Polijai - 33 992 206 Atlikušie pieejamie līdzekļi līdz 2018. gada 1. oktobrim 139 397 191 Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Bulgārijai, Grieķijai, Lietuvai un Polijai EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību un jo īpaši tā 11. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: