KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par gūtajām sekmēm, īstenojot Regulu (EK) Nr. 166/2006 par Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistra (E-PRTR) ieviešanu /* COM/2013/0111 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par gūtajām sekmēm, īstenojot Regulu (EK) Nr. 166/2006 par Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistra (E-PRTR) ieviešanu (Dokuments attiecas uz EEZ) SATURS KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par gūtajām sekmēm, īstenojot Regulu (EK) Nr. 166/2006 par Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistra (E-PRTR) ieviešanu. 1........... Pamatojums un ievads..................................................................................................... 3 2........... Par šo novērtējumu......................................................................................................... 3 3........... Regulas īstenošanas norise ES līmenī............................................................................... 4 3.1........ E-PRTR tīmekļa vietne................................................................................................... 4 3.2........ Datu plūsma un kvalitātes nodrošināšana ES līmenī.......................................................... 5 3.3........ Komisijas norādes.......................................................................................................... 5 4........... E-PRTR ieviešanas norise dalībvalstu līmenī..................................................................... 6 4.1........ Vispārīgi aspekti............................................................................................................. 6 4.2........ Emisijas gaisā................................................................................................................. 6 4.3........ Emisijas un pārneses ūdenī.............................................................................................. 7 4.4........ Emisijas zemē................................................................................................................. 7 4.5........ Atkritumu pārnese.......................................................................................................... 7 5........... Iespējas turpmākai E-PRTR ieviešanas uzlabošanai......................................................... 7 5.1........ Datu kvalitātes uzlabošana un lietotāju uzticēšanās vairošana............................................ 8 5.2........ Datu izmantošanas un apmaiņas uzlabošana..................................................................... 8 5.3........ E-PRTR juridiskā pamata sīkāka izvērtēšana un saistība ar citiem tiesību aktiem............... 9 6........... Secinājums..................................................................................................................... 9 1. Pamatojums un ievads Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistri nodrošina sabiedrības piekļuvi emisiju datiem par piesārņojošo vielu un atkritumu emisiju[1] un pārnesēm ārpus teritorijas[2] un to tendencēm nozarēs, kas rada vislielāko piesārņojumu. Tādējādi reģistri var palīdzēt publiskā un privātā sektora lēmumu pieņēmējiem noteikt prioritātes rentablas emisiju samazināšanas stratēģijās, kā arī uzskatāmi parādīt gūtās sekmes piesārņojuma samazināšanā. Šādi reģistri var arī palīdzēt uzraudzīt turpmāko virzību un atbilstību noteiktām valsts, ES vai starptautiskām saistībām un nolīgumiem. Ar Regulu (EK) Nr. 166/2006 tika izveidots Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistrs (E-PRTR), ar ko Eiropas Savienībā īsteno Orhūsas Konvencijas[3] ANO/EEK protokolu par piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistru. Tā balstās uz Eiropas Piesārņojošo vielu emisiju reģistru (EPER) (sākotnēji izveidots 2000. gadā), kas ar regulu tiek paplašināts. Galvenais E-PRTR mērķis ir nodrošināt piekļuvi ar vidi saistītai informācijai par lielākajiem rūpnieciskajiem objektiem. Ziņošanas pienākums attiecībā uz emisijām ir saistīts ar īpašiem rūpnieciskās darbības veidiem un piesārņojuma robežvērtībām, kas regulā noteiktas, lai novērstu galvenos rūpnieciskā piesārņojuma avotus, galvenokārt darbības, kuras ietvertas Direktīvā 2008/1/EK par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli. Ziņošana attiecas uz datiem par jebkādu uzskaitīto piesārņojošo vielu emisiju vidē, kas objekta teritorijā notikusi jebkādas cilvēka darbības rezultātā, neņemot vērā, vai tā ir tīša, netīša, ierasta vai neierasta, un kas pārsniedz noteiktās robežvērtības. Ziņojumos ietverto vērtību pamatā jābūt visprecīzākajai informācijai, kas iegūta mērījumos, aprēķinos vai novērtējumos. E-PRTR regulas 17. pantā noteikts, ka Komisijai jāpārskata emisiju ziņojumi, ko dalībvalstis ir iesniegušas, izmantojot E-PRTR, un jāsniedz novērtējums par pieredzi, kura gūta reģistra darbības pirmajos trīs gados. Šis ziņojums aptver pirmos trīs E-PRTR ieviešanas gadus. 2. Par šo novērtējumu Pirmā E-PRTR informācija par 2009. gadu tika publicēta 2011. gada maijā šim nolūkam īpaši izveidotā tīmekļa vietnē[4]; no šī brīža bija pieejami dati par trīs gadu laikposmu un varēja sākt veikt novērtējumu. Ar Eiropas Vides aģentūras (EVA) atbalstu tika izveidotas datu kopas un instrumenti datu kvalitātes nodrošināšanai. Izmantojot konsultanta palīdzību, tika iegūta informācija no dalībvalstīm par E-PRTR ieviešanu valsts līmenī un par datu paziņošanu. Tika apkopota papildu informācija, lai novērtētu E-PRTR tīmekļa vietnes darbību[5]. Šā uzdevuma veikšanā tika iesaistīta EVA, un notika apspriedes ar dalībvalstu ekspertiem un ieinteresētajām personām par veikto analīžu rezultātiem un ieteikumiem. Turklāt, lai novērtētu E-PRTR un citu datubāzu savstarpējo papildināmību un iespējamās nepilnības, Komisija arī izvērtēja attiecīgos spēkā esošos Eiropas tiesību aktus un iniciatīvas. Jānorāda, ka pieredze ar ziņošanu par 2010. gada datiem, kas tika publicēti tīmekļa vietnē 2012. gada aprīlī, apstiprina šajā ziņojumā ietverto novērtējumu un secinājumus. 3. Regulas īstenošanas norise ES līmenī 3.1. E-PRTR tīmekļa vietne Saskaņā ar regulas 10. panta 1. punktu Komisija dara reģistru pieejamu sabiedrībai, izplatot to bez maksas internetā. E-PRTR tīmekļa vietni pārvalda un uztur EVA, un tas ļauj integrēt E-PRTR datus ar citām datu kopām. Tā ir izstrādāta tā, lai sabiedrībai būtu pēc iespējas vieglāk piekļūt informācijai, un lai nodrošinātu, lai informācija ir pastāvīgi un viegli pieejama. Patlaban E-PRTR tīmekļa vietne nodrošina tiešsaistes piekļuvi datiem, kas iesniegti par aptuveni 29 000 galvenajiem saimnieciskajiem objektiem un aptver 65 saimnieciskās darbības veidus galvenajās rūpniecības nozarēs[6], un sniedz informāciju par piesārņojošo vielu emisijām gaisā, ūdenī un zemē, kā arī par atkritumu un piesārņojošo vielu pārnesi notekūdeņos ārpus teritorijas attiecībā uz 91 galveno piesārņojošo vielu, tostarp smagajiem metāliem, pesticīdiem, siltumnīcefekta gāzēm un dioksīniem. Līdztekus minētajām galvenajām datu kopām par galvenajiem piesārņojuma punktveida avotiem E-PRTR ietver arī telpiski neapkopotus datus par emisijām gaisā no difūziem piesārņojuma avotiem, un drīzumā tajā tiks iekļauti dati par difūzajām emisijām ūdenī. E-PRTR tīmekļa vietnes lietotāju protokolu analīze un ad hoc lietotāju aptauja liecina, ka E-PRTR tīmekļa vietni ir apmeklē dažādi lietotāji, tostarp valsts dienesti, privātuzņēmumi un plaša sabiedrība. Lietotāji kopumā uzskata, ka tīmekļa vietnes struktūra ir piemērota un ērta. Viņi uzskata, ka gan apkopotie, gan neapkopotie dati ir vispusīgi un viegli pieejami. Par tīmekļa vietni pozitīvi atsaucās arī lietotāji ārpus ES, un vairākas valstis, kas nav ES dalībvalstis, ir izrādījušas vēlmi izmantot šo Eiropas sistēmu par pamatu savu valsts reģistru izveidei. Tomēr vairāki lietotāji uzskatīja, ka būtu vēl vairāk jāuzlabo tīmekļa vietnes lietošanas ērtums (piemēram, uzlabojot navigācijas un meklēšanas funkcijas) un ka vietne būtu biežāk jāatjaunina (piemēram, labojot nedarbojošās hipersaites). Citi ieteica optimizēt izmantoto terminoloģiju. Lietotāji un dalībvalstis atzina, ka būtu lietderīgi pievienot papildinformāciju iesniegto datu skaidrošanas un salīdzināmības nolūkā (piemēram, par mērījumu metodi). Lai gan E-PRTR tīmekļa vietni bieži izmanto kā emisiju datu autoritatīvu avotu, kuram piekļūst dažādi lietotāji un kuru izmanto vidēji 590 apmeklētāju dienā, pastāv neapšaubāmas iespējas vairot informētību par šādas tīmekļa vietnes esību un palielināt lietotāju skaitu. 3.2. Datu plūsma un kvalitātes nodrošināšana ES līmenī Saskaņā ar regulas 5. pantu apsaimniekošanas objekta operatori, uz kuriem attiecas šī regula, katru gadu paziņo noteiktus datus tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā attiecīgais operators ir reģistrēts. Dalībvalstis apkopo paziņotos datus, pārbauda to kvalitāti un nosūta tos Komisijai un EVA publicēšanai E-PRTR tīmekļa vietnē. Pastāv iespēja datus iesniegt atkārtoti. Tika izveidots automatizētas validēšanas rīks, lai palīdzētu dalībvalstīm validēt E-PRTR datus pirms to iesniegšanas un nodrošināt atbilstību noteiktajam ziņojumu formātam. Validēšana aptver, piemēram, šādu informāciju: piesārņojošo vielu veids, rūpniecības nozaru kodi, ģeogrāfiskās koordinātas, obligātās formatējuma pārbaudes, izmešu vai atkritumu vērtību, tostarp galējo vērtību, kvantitatīvās pārbaudes, pārbaudes par atbilstību konfidencialitātes prasībām. Pirmajos regulas īstenošanas gados E-PRTR reģistrā ietverto datu kvalitāti pārbaudīja EVA, izmantojot procesu, kas plašāk zināms kā „neoficiālā pārbaude”. · Dalībvalstīm tika sniegtas detalizētas atsauksmes par iesniegto datu kvalitāti un pilnīgumu. EVA pārbaudes ietvēra novērtējumu par vairākiem apsaimniekošanas objektiem un emisiju ziņojumiem, paziņoto izmešu daudzumu un pārnesi, konfidencialitātes prasībām un nejaušām emisijām. · E-PRTR dati pēc tam tika salīdzināti ar datiem, kas iesniegti saskaņā ar dažādām citām ziņošanas prasībām (piemēram, Direktīva par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju[7], Emisijas kvotu tirdzniecības sistēma[8], Direktīva par komunālo notekūdeņu attīrīšanu[9] un Regula par statistiku attiecībā uz atkritumiem[10]), lai noteiktu un novērstu atšķirības un iespējamās neatbilstības. Automatizētas validēšanas rīks un iespēja atkārtoti iesniegt datus dalībvalstīm bija ļoti noderīga. Neoficiālā pārbaude tika uzskatīta par tikpat noderīgu labas prakses veicināšanā pirmajos E-PRTR darbības gados. Tā arī izrādījās lietderīga, lai palīdzētu noteikt neatbilstības un iespējamās kļūdas paziņotajos datos, kā arī lai dalībvalstis veidotu labu praksi kvalitātes nodrošināšanas jomā. Tomēr dalībvalstīm ir noteikti jāturpina pilnveidot datu kvalitātes nodrošināšanu. 3.3. Komisijas norādes Komisija 2006. gadā publicēja norāžu dokumentu, kurā atbalsta E-PRTR[11] ieviešanu saskaņā ar regulas 14. pantu, un tajā aplūkoja tādus jautājumus kā ziņojuma iesniedzējs, iesniedzamie dati un to iesniegšanas veids, tostarp sniedza provizorisku to nozaru un piesārņojošo vielu sarakstu, par kurām jāiesniedz dati. Tajā arī sniegta sabiedrībai noderīga informācija par pašu E-PRTR. Visas aptaujātās ieinteresētās personas atzina šo norāžu dokumentu par ļoti noderīgu ziņošanas procesā. Norāžu pārskatīšana varētu palīdzēt noskaidrot līdz šim neatrisinātos jautājumus, piemēram, par darbību aprakstiem, un par regulas īstenošanas uzlabošanu. 4. E-PRTR ieviešanas norise dalībvalstu līmenī 4.1. Vispārīgi aspekti Visas ES dalībvalstis, Norvēģija, Islande, Lihtenšteina, Šveice un Serbija ir īstenojušas E-PRTR regulu. Laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam dalībvalstu iesniegtie ziņojumi par pieprasītajiem datiem bija apmierinoši. To apliecina reģistrā pieejamā detalizētā informācija. Šie rezultāti ir iepriecinoši, ņemot vērā, ka jaunas ziņošanas sistēmas izveide parasti ietver zināmu pieredzes gūšanas procesu visām iesaistītajām pusēm. Problēmas saistībā ar trūkstošo informāciju, šķiet, ir saistītas ar konkrētiem interpretācijas jautājumiem. Minētie sarežģījumi bija īpaši saistīti ar emisijām zemē, tostarp ziņojumiem par infiltrātu no atkritumu poligoniem. Daži ziņojumos norādītie ar īstenošanu saistītie sarežģījumi radās tādēļ, ka kompetentajām iestādēm acīmredzami trūka resursu, lai pienācīgi pārbaudītu datu kvalitāti pirms to iesniegšanas Komisijai. Visbeidzot, attiecībā uz vienu dalībvalsti vēl paliek neatrisināts jautājums saistībā ar regulā noteiktajām datu konfidencialitātes prasībām. Saskaņā ar 5. panta 4. punktu operatoriem, uz kuriem attiecas E-PRTR regula, ir jāiesniedz kompetentajām iestādēm vislabākā pieejamā informācija par piesārņojošo vielu emisijām un pārnesi. Turklāt saskaņā ar regulas 9. panta 1. un 2. punktu dalībvalstu kompetentās iestādes novērtē datu kvalitāti un to, vai atsevišķu apsaimniekošanas objektu sniegtā informācija ir apmierinoša attiecībā uz datu pabeigtību, konsekvenci un ticamību. Veiktais novērtējums liecina, ka iesniegto E-PRTR datu pilnīguma pakāpe bija dažāda: informācija par galveno gaisu piesārņojošo vielu emisijām bija konsekventa, savukārt ziņojumi par emisijām ūdenī un atkritumu pārnesi bija mazāk izvērsti, bet ziņojumi par emisijām zemē bija samērā vāji. Šādas problēmas var ierobežot E-PRTR datu izmantošanas iespējas gan plašai sabiedrībai, gan valstu un ES iestādēm, kā arī iespēju pildīt citas ES vai starptautiskās saistības attiecībā uz ziņojumu sniegšanu[12]. 4.2. Emisijas gaisā Ņemot vērā aizvien lielāku vajadzību pēc pareizākas gaisa kvalitātes pārvaldības arī valstu, reģionālajā un vietējā līmenī, dalībvalstu iesniegto emisiju datu skalas ir viena no lielākajām E-PRTR pievienotajām vērtībām. Ziņojumi par slāpekļa oksīdu, sēra dioksīda un oglekļa dioksīda emisijām dalībvalstu līmenī lielākoties ir pilnīgi un atzīta par konsekventiem, salīdzinot ar citām starptautiskajām ziņošanas saistībām vai reģistriem. Ziņojumi par citām piesārņojošām vielām vairāk vai mazāk liecina par zināmu nesaskanību ar citiem dalībvalstu reģistriem. Dažos gadījumos dalībvalstu ziņojumos nebija ietverti dati, kas būtu jāietver saskaņā ar nozaru provizoriskajiem sarakstiem un norāžu dokumentā ietvertajām paredzamajām piesārņojošām vielām. Tas var liecināt par nepilnībām ziņojumos, neprecizitātēm norāžu dokumentā vai atsevišķu iekārtu īpatnībām. 4.3. Emisijas un pārneses ūdenī Ziņojumi par emisijām ūdenī ir uzskatāmi par pietiekami kvalitatīviem, lai gan tie nav tik pilnīgi kā ziņojumi par emisijām gaisā. Problēmas ar ziņojumiem par emisijām ūdenī ir saistītas ar vairākām piesārņojošām vielām, it īpaši no komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtām, proti, zināmā mērā novērojama nesaskanība ar emisijām, kuras prognozētas saskaņā ar nozaru provizoriskajiem sarakstiem un norāžu dokumentā ietvertajām paredzamajām piesārņojošām vielām. Trūkstošo emisiju ziņojumu iemesls varētu būt atbilstīgu emisijas koeficientu vai analītisku metožu trūkums, lai izdarītu Ūdens pamatdirektīvā norādīto prioritāro vielu regulārus mērījumus. Jāprecizē arī ziņojumu iesniegšana par atkritumu poligonu infiltrātu. Visbeidzot, īpašas bažas rada nepietiekamais skaits ziņojumu par hlorpirofosu, heksahlorbutadiēnu, izoproturonu, etilēnoksīdu, tetrahloretilēnu, tetrahlormetānu un trihloretilēnu. 4.4. Emisijas zemē Salīdzinājumā ar ziņojumiem par emisijām gaisā un ūdenī par emisijām zemē ir saņemts tikai neliels skaits ziņojumu no dažām dalībvalstīm. Ņemot vērā, ka citi datu avoti, ko varētu izmantot verifikācijā, nav publiski pieejami, patlaban nav iespējams izdarīt precīzus secinājumus par emisijām zemē. Saskaņā ar ziņojumu par Augsnes aizsardzības tematiskās stratēģijas īstenošanu[13] E-PRTR ir potenciāli spēcīgs instruments rūpniecisku piesārņotāju izsekošanai, un tiek mudināts uzlabot tā ieviešanu. Ir acīmredzams, ka dalībvalstis atšķirīgi interpretē emisijas zemē, un šai problēmai jārod risinājums. 4.5. Atkritumu pārnese E-PRTR iesniegtie ziņojumi par bīstamo un nebīstamo atkritumu pārnesi no apsaimniekošanas objektiem tika salīdzināti ar datiem, kurus dalībvalstis iesniegušas par 2008. gadu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2150/2002 par statistiku attiecībā uz atkritumiem. Ziņošana E-PRTR attiecas tikai uz bīstamo un nebīstamo atkritumu pārnesi no atsevišķiem lielākajiem objektiem, bet Regula par statistiku attiecībā uz atkritumiem aptver visas nozares un attiecas uz noteiktu atkritumu kategoriju veidošanu, kad dati tiek vākti, izmantojot administratīvos avotus, pētījumus, statistikas novērtējuma procedūras vai šo metožu kombināciju. Tādēļ ziņošanas metodika minētajiem diviem instrumentiem ir atšķirīga. Tomēr analīzes gaitā tika noskaidrots, ka E-PRTR regulā noteiktās robežvērtības ir tādas, ka ziņojumus var sniegt tikai par aptuveni 39 % bīstamo atkritumu un 17 % nebīstamo atkritumu, pieļaujot lielas atšķirības starp dažādām tautsaimniecības nozarēm. Lai gan ir skaidrs, ka, samazinot E-PRTR minimālās robežvērtības attiecībā uz ziņošanu, tiktu plašāk aptvertas atkritumu pārneses, abi minētie instrumenti viens otru papildina un patlaban abi kopā nodrošina pietiekami lietderīgu zināšanu bāzi. 5. Iespējas turpmākai E-PRTR ieviešanas uzlabošanai Funkcionāla E-PRTR izveide ir sarežģīts uzdevums, kurā iesaistīts ļoti daudz publiskā un privātā sektora ieinteresēto personu. Pamatojoties uz pirmā īstenošanas laikposma pašreizējo novērtējumu, Komisija uzskata, ka regula ir īstenota samērā labi. Īstenošana varētu ar katru gadu uzlaboties, jo dalībvalstis un citas ieinteresētās personas būs guvušas lielāku pieredzi saistībā ar tās darbību. Salīdzinājumā ar situāciju pirms E-PRTR regulas pieņemšanas ES iedzīvotājiem, analītiķiem, politikas veidotājiem un lēmumu pieņēmējiem tagad ir vienkāršāk iegūt vispusīgu informāciju par to emisiju veidu un daudzumu, ko izraisa galvenās rūpnieciskās darbības un ko gaisā emitē difūzi emisiju avoti. Lai gan novērtējuma rezultāti liecina, ka regulas pārskatīšana būtu pāragra, ir iespējams veikt vairākus uzlabojums, cita starpā pilnveidot Komisijas norāžu dokumentus. Īpaša uzmanība tiks veltīta ziņojumos iesniegto datu kvalitātes un pilnīguma uzlabošanai, kā arī datu izmantošanas veicināšanai. Vajadzības gadījumā tiks veikti piespiedu pasākumi. 5.1. Datu kvalitātes uzlabošana un lietotāju uzticēšanās vairošana Reģistra uzticamības un kvalitātes turpmāka uzlabošana vairos lietotāju uzticēšanos un tādējādi palielināsies tā izmantošana. Komisija pārskatīs norāžu dokumentu, it īpaši attiecībā uz regulas darbības jomu un tās interpretāciju. Tiks sniegtas sīkāk izstrādātas definīcijas (piemēram, par emisijām zemē un infiltrātu) un ietverts skaidrojums par to, kādas ziņojumu daļas var uzskatīt par konfidenciālām. Tiks risināti vairāki citi konkrēti jautājumi, piemēram, par pakārtotām darbībām, par kurām jāsniedz ziņojums, un tiks pārskatīts to piesārņojošo vielu saraksts, kas radušās dažādu darbību rezultātā. Dalībvalstīm būtu vairāk jācenšas nodrošināt iesniedzamo datu kvalitāti. E-PRTR regulā noteikts, ka operatoru pienākums ir nodrošināt datu kvalitāti un kompetentajām iestādēm tā ir jānovērtē. Pirms datus iesniedz Komisijai, ir rūpīgāk jāpārbauda iesniegto datu pilnīgums, konsekvence un ticamība. Dalībvalstīm nevajadzētu paļauties uz EVA veikto neoficiālo pārbaudi kā pašu veikto kvalitātes pārbaužu aizstājēju, lai vēlāk nebūtu jākoriģē iesniegtie dati. Pašreizējā regulas īstenošanas otrajā posmā Komisija veicinās operatoru un dalībvalstu līdzdalību datu kvalitātes nodrošināšanā. Vajadzības gadījumā tiks izmantotas pārkāpuma procedūras. Ņemot vērā, ka datu kvalitātes nodrošināšanas pienākums tiek nodots dalībvalstīm, samazināsies dalībvalstu datu sistemātiska pārbaude ES līmenī. Dalībvalstis tiek mudinātas veidot labu praksi, pamatojoties uz EVA neoficiālajām pārbaudēm pirmajos regulas īstenošanas gados. Lai palīdzētu nodrošināt kvalitatīvus dalībvalstu datus, ir jāsaglabā iespēja datus iesniegt atkārtoti. Komisija arī turpmāk veicinās attiecīgu ekspertu grupu iesaistīšanu. Ūdens pamatdirektīvas Ķīmisko aspektu darba grupa tiks mudināta dalīties pieredzē ar E-PRTR ekspertu grupu jautājumā par emisijas koeficientu izstrādāšanu savienojumu emisijām ūdenī. Tiks veicināta arī sadarbība starp E-PRTR ekspertu grupu un citām ekspertu grupām, līdzīgi, kā tas notiek saistībā ar Direktīvas par gaisa kvalitāti un Direktīvas par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju īstenošanu. 5.2. Datu izmantošanas un apmaiņas uzlabošana Tiks uzlabota E-PRTR tīmekļa vietnes lietošanas ērtība saskaņā ar apzinātajām prioritātēm: uzlabota funkcionalitāte, navigācijas un meklēšanas funkcijas, sniegto datu papildināšana ar tehnisku informāciju, terminoloģijas standartizēšana un saites uz datu kopām, kas noteiktas citās ziņošanas prasībās. Komisija izmantos visas iespējas, lai veicinātu E-PRTR izmantošanu zinātniskos, tehniskos, politikas analīzes, kā arī sabiedrības informēšanas nolūkos. Ņemot vērā pašreizējos priekšlikumus vai pārskatīšanu attiecībā uz dažām ziņošanas sistēmām vides uzraudzības jomā, domājams, ka E-PRTR izmantošana un ietekme palielināsies. Šajā saistībā Direktīvas 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām un Direktīvas 2004/101/EK (ETS) turpmāka īstenošana un pašlaik notiekošā Gaisa piesārņojuma tematiskās stratēģijas pārskatīšana sniegs iespēju paplašināt sinerģiju datu plūsmu starpā. It īpaši tiks mēģināts veidot sinerģiju, lai sekmētu labāko pieejamo paņēmienu (BAT) atsauces dokumenta izstrādāšanu un pārskatīšanu saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2012/119/ES. 5.3. E-PRTR juridiskā pamata sīkāka izvērtēšana un saistība ar citiem tiesību aktiem Komisija atkārtoti izvērtēs, vai regula jāpārskata, lai tā labāk atbilstu noteiktajiem mērķiem un ES ieinteresēto personu interesēm, un savus konstatējumus izklāstīs otrajā ik pēc trīs gadiem iesniedzamajā pārskatā par E-PRTR regulas īstenošanu laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam. Tajā tiks ietverts arī E-PRTR regulas, RED un citu ES tiesību aktu atšķirību novērtējums darbības jomas ziņā. 6. Secinājums Integrēts un saskaņots E-PRTR ir svarīgs instruments, lai paplašinātu zināšanu bāzi par gaisa, ūdens un zemes resursu rentablu un pārredzamu pārvaldību. E-PRTR ieviešana ir būtisks solis, lai nodrošinātu lielāku pārredzamību attiecībā uz rūpniecisko emisiju veidu un daudzumu un vides monitoringu. E-PRTR ietver specifisku datu kopumu, aptverot visdažādākās piesārņojošās vielas, emisijas un pārneses visu veidu vidē un pamatojoties uz augšupēju pieeju. Komisijas veiktais regulas īstenošanas novērtējums liecina par apmierinošiem panākumiem. Dalībvalstis nekavējoties sāka pildīt jaunās saistības, un tagad datu vākšana, novērtēšana un iesniegšana Komisijai ir uzticamā veidā pabeigta attiecībā uz lielāko daļu emisiju. Tomēr joprojām ir vajadzīgi un iespējami papildu uzlabojumi. Šajā ziņojumā aplūkotie pasākumi palīdzēs risināt dažas pārskatīšanā konstatētās svarīgākās problēmas un pilnveidot E-PRTR tā, lai uzlabotu tā izmantojamību un veicinātu tajā ietvertās svarīgās ar vidi saistītās informācijas plašāku izmantošanu. Šie pasākumi tiks īstenoti, ievērojot noteiktās prioritātes, lai pirmām kārtām tiktu īstenoti pasākumi, kas dod vislielāko iespējamo ieguvumu. [1] „Emisija” nozīmē jebkādu piesārņojošo vielu ievadīšanu vidē jebkādas cilvēka darbības rezultātā, vai tā būtu tīša vai netīša, ierasta vai neierasta, to skaitā izliešanu, emisiju, izvadīšanu, ievadīšanu, apglabāšanu vai izgāšanu, vai caur kanalizācijas sistēmām bez galīgās notekūdeņu attīrīšanas. [2] „Pārnese ārpus teritorijas" nozīmē reģenerācijai vai apglabāšanai paredzēto atkritumu un attīrīšanai paredzēto notekūdeņu piesārņojošo vielu pārvietošanu ārpus apsaimniekošanas objekta robežām. [3] Orhūsas Konvencija par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem. [4] http://prtr.ec.europa.eu/ [5] „Galīgais ziņojums. E-PRTR regulas īstenošanas trīs gadi, papildu pētījums Eiropas Komisijai”, Umweltbundesamt GmbH Austria, pēc Vides ģenerāldirektorāta (Vides ĢD) pasūtījuma. [6] Deviņas galvenās nozares ir šādas: enerģētika; metālu ražošana un pārstrāde; minerālu rūpniecība; ķīmiskā rūpniecība, atkritumu un notekūdeņu apsaimniekošana; papīra un koksnes ražošana un pārstrāde; intensīvā lopkopība un akvakultūra; pārtikas un dzērienu nozares dzīvnieku un augu izcelsmes produkti u.c. [7] Direktīva 2001/81/EK. [8] Direktīva 2003/87/EK. [9] Direktīva 91/271/EEK. [10] Regula (EK) Nr. 2150/2002. [11] http://prtr.ec.europa.eu/docs/EN_E-PRTR_fin.pdf [12] Piemēram, emisiju uzskaites dati, kas noteikti saskaņā ar Direktīvu par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju, Konvenciju par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos un ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu. [13] COM(2012) 46.