Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 5. decembra Regulas (EK) Nr. 48/2004 par ikgadējo Kopienas statistikas apkopošanu par tērauda rūpniecību 2003. līdz 2009. pārskata gadā īstenošanu /* COM/2009/0542 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 15.10.2009 COM(2009)542 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 5. decembra Regulas (EK) Nr. 48/2004 par ikgadējo Kopienas statistikas apkopošanu par tērauda rūpniecību 2003. līdz 2009. pārskata gadā īstenošanu KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 5. decembra Regulas (EK) Nr. 48/2004 par ikgadējo Kopienas statistikas apkopošanu par tērauda rūpniecību 2003. līdz 2009. pārskata gadā īstenošanu SATURS 1. Ievads 3 2. Ieguvumi no apkopotās stastistikas salīdzinājumā ar izmaksām 3 2.1. Apkopotās datu kopas 3 2.2. Ieguvumi 4 2.2.1. Tērauda un čuguna metāllūžņu bilance 4 2.2.2. Degvielas un enerģijas patēriņš un elektroenerģijas bilance 5 2.2.3. Statistika par ieguldījumiem dzelzs un tērauda rūpniecībā 5 2.3. Tērauda statistikas vākšanas izmaksas 5 3. Tērauda statistikas kvalitāte 7 3.1. Lietotājiem pieejamo datu kopu savlaicīgums, punktualitāte un pilnīgums 7 3.2. Konfidencialitātes noteikumi 8 4. Sinerģija ar pārējām Kopienas statistikas darbībām 9 4.1. Uzņēmējdarbības strukturālā statistika 10 4.2. Statistika par rūpniecisko ražošanu 10 4.3. Ārējās tirdzniecības statistika 10 4.4. Statistika par enerģijas patēriņu 11 4.5. Statistika par emisijām gaisā 11 5. Tērauda statistikas nākotne 11 IEVADS Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) pastāvēšanas laikā Komisija ( Eurostat ) ir vākusi vajadzīgo statistiku par tērauda rūpniecību tieši no uzņēmumiem, kas darbojas tērauda rūpniecībā, pamatojoties uz noteikumiem Līgumā, ar ko izveido Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (EOTK līgums). Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 30. septembra Regulu (EK) Nr. 1840/2002 par EOTK tērauda statistikas sistēmas termiņa pagarināšanu pēc EOTK līguma termiņa beigām[1] pieņēma, lai nodrošinātu EOTK tērauda statistikas sistēmas termiņa pagarināšanu līdz 2002. gada 31. decembrim pēc EOTK līguma termiņa beigām 2002. gada 23. jūlijā. Lai īstenotu Kopienas politiku tērauda rūpniecības jomā, uzskatīja, ka ir jāturpina vākt statistikas datus par tērauda rūpniecību pēc 2002. gada 31. decembra. Tā kā neviena no esošajām statistikas sistēmām Eiropas līmenī nespēja nodrošināt šādu statistiku, pamatojoties uz Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, pieņēma jaunu regulu, tas ir, Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 5. decembra Regulu (EK) Nr. 48/2004 par ikgadējo Kopienas statistikas apkopošanu par tērauda rūpniecību 2003. līdz 2009. pārskata gadā[2]. Regulā (EK) Nr. 48/2004 ir paredzēts pārejas posms no 2003. gada līdz 2009. gadam, lai konstatētu, vai tērauda statistiku var iekļaut citās statistikas sistēmās. Šis ziņojums atspoguļo Regulas (EK) Nr. 48/2004 īstenošanu. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 48/2004 9. pantu piecus gadus pēc Regulas (EK) Nr. 48/2004 stāšanās spēkā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par tās īstenošanu. Jo īpaši šajā ziņojumā: (a) novērtē ieguvumus, ko Kopiena, dalībvalstis un statistikas datu sniedzēji un lietotāji gūst no apkopotās statistikas salīdzinājumā ar izmaksām; (b) novērtē apkopotās statistikas kvalitāti; (c) pārbauda sinerģiju ar pārējām Kopienas darbībām; (d) ierosina jebkādus grozījumus, ko uzskata par vajadzīgiem, lai uzlabotu Regulas (EK) Nr. 48/2004 darbību. IEGUVUMI NO APKOPOTāS STASTISTIKAS SALīDZINāJUMā AR IZMAKSāM Apkopotās datu kopas Tērauda statistika aptver datus par parastā dzelzs, tērauda un ferosakausējumu ražošanu (27.1 grupa saimniecisko darbību statistiskajā klasifikācijā Eiropas Kopienā ( NACE 1.1 red.), kas izveidota ar Padomes 1990. gada 9. oktobra Regulu (EEK) Nr. 3037/90 par saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju Eiropas Kopienā[3]). Pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 48/2004 vāc šādu statistikas informāciju: (1) ikgadēju statistiku par tērauda un čuguna metāllūžņu bilanci (turpmāk — „S10”); (2) degvielas un enerģijas patēriņa ikgadēju statistiku pēc ražotnes tipa (turpmāk — „S2A”); (3) ikgadēju statistiku par elektroenerģijas bilanci tērauda rūpniecībā (turpmāk — „S2B”); (4) uzziņas par ieguldījumiem dzelzs un tērauda rūpniecībā, ikgadēju statistiku par izdevumiem (turpmāk — „S3A”); (5) uzziņas par ieguldījumiem dzelzs un tērauda rūpniecībā, ikgadēju statistiku par jaudu (turpmāk — „S3B”). Kopumā iepriekšminēto informāciju vāc attiecīgās dalībvalstu statistikas iestādes, veicot atbilstošas aptaujas, kuras dažkārt organizē sadarbībā ar valstu attiecīgajām nozaru federācijām. Konkrētos gadījumos attiecīgo nozaru valstu federācijas iesniedz datus tieši Eurostat . Pirms publicēšanas statistikas dati tiek validēti Eurostat līmenī. Tiek veikta virkne loģikas pārbaužu dažādu mainīgo lielumu starpā, un tiek pārbaudīta arī datu konsekvence laika gaitā. Ieguvumi Tērauda statistiku galvenokārt vāc, lai izmantotu to kā politikas veidošanas instrumentu un kā instrumentu, lai atvieglotu attiecīgajā nozarē iesaistīto personu (piemēram, valsts iestādes, uzņēmumi, federācijas) veicamo ekonomisko analīzi, kā arī kā informācijas avotu pilsoņiem un uzņēmumiem[4]. Statistika par Eurostat datu tabulu lejupielādēm ir pieejama, un to var izmantot, lai mērītu lietotāju interesi par attiecīgo statistiku. Lietotāji 2008. gadā 1725 reizes lejupielādējuši datus no tērauda statistikas tabulām. Lietotāji relatīvi vairāk interesējas par ikgadēju statistiku par jaudu un ikgadēju statistiku par tērauda un čuguna metāllūžņu bilanci. Turpmāk sniegtais pārskats par tērauda statistikas lietošanu balstās uz aptaujas rezultātiem par galvenajiem informācijas lietotājiem, tostarp Komisijas dienesti un Eiropas dzelzs un tērauda rūpniecības konfederācija ( EUROFER ). Tērauda un čuguna metāllūžņu bilance Statistika par tērauda un čuguna metāllūžņu bilanci, inter alia , ir vajadzīga, lai pārraudzītu minēto izejvielu lietošanu tērauda ražošanā, ņemot vērā šo pamatmateriālu piedāvājumu un cenu tendences pasaules tirgos. Minētā informācija īpaši palīdz novērtēt ieteikumus šajā jomā, kā norādīts Komisijas paziņojumā „Izejvielu iniciatīva — apmierināt pamatvajadzības izaugsmei un nodarbinātībai Eiropā”[5], un konkrētāk to izmanto, lai izveidotu satvaru, ar ko spēj nodrošināt Eiropas izcelsmes izejvielu ilgtspējīgu piegādi un veicināt pārstrādē izmantojamo resursu izmantošanas efektivitāti. Turklāt sīkāka informācija par tērauda un čuguna metāllūžņu patēriņu elektriskās krāsnīs ir lietderīga, piemēram, lai sekotu tendencēm pārstrādē, izmantojot elektroloka krāsnis ( EAF ) vai pārstrādājot metāllūžņus parastās (skābekļa) tērauda rūpnīcās. Degvielas un enerģijas patēriņš un elektroenerģijas bilance Statistika par degvielas un enerģijas patēriņu un elektroenerģijas bilanci nozarē, kuras enerģijas patēriņš ir liels, piemēram, tērauda rūpniecībā, sniedz informāciju par enerģijas izmantošanu un ražošanu attiecīgajā nozarē. Turklāt statistika par enerģijas patēriņu sniedz arī informāciju par tērauda rūpniecības piesārņotāju emisiju. Tāpēc attiecīgā statistika ir lietderīga cīņas kontekstā pret globālo sasilšanu, kurā ir iesaistīta Komisija. Ikgadēja statistika par degvielas un enerģijas patēriņu pēc ražotnes tipa var būt lietderīgs satvars kritēriju izvirzīšanas nolūkos. Informācija par elektroenerģijas bilanci tērauda rūpniecībā ļauj novērot tendences, kas ir saistītas ar vajadzību uzlabot energoefektivitāti. Statistika par ieguldījumiem dzelzs un tērauda rūpniecībā Komisiju interesē dati par izdevumiem un maksimālo iespējamo ražošanas jaudu dzelzs un tērauda rūpniecībā. Konkrēti statistika par ieguldījumiem un jaudu sekmē ESAO Tērauda komitejas aizgādībā esošā pasaules tērauda ražošanas jaudas globālā informācijas tīkla darbību. Tērauda rūpniecības uzņēmumiem ir vajadzīga informācija par ieguldījumiem un ražošanas jaudu visā pasaulē, lai novērtētu iespējamo turpmāko jaudas nepietiekamību vai jaudas pārpalikumu attiecībā uz konkrētām tērauda izstrādājumu grupām. Turklāt statistikas dati par ieguldījumiem dzelzs un tērauda rūpniecībā ļauj pārraudzīt ražošanas procesu dažādos posmos. Tērauda statistikas vākšanas izmaksas Tika iegūta informācija par izmaksām, kas ir saistītas ar tērauda statistikas vākšanu, apstrādi un apkopošanu. Vienpadsmit valstis atbildēja uz īpašo aptauju par Regulas (EK) Nr. 48/2004 slogu; vēl par trim valstīm informācija par uzņēmumu un valsts statistikas iestāžu slogu bija pieejama no vispārīgākas aptaujas par slogu, ko rada uzņēmējdarbības statistikas vākšana. 2. tabula. Aptaujas rezultāti par slogu uzņēmumiem un ziņošanas iestādēm Izlases lielums, statistikas vienību skaits (1) | Kopējais statistikas vienību skaits | Visu vienību izlasei atvēlētais kopējais laiks (slogs), stundas gadā | Ziņošanas iestādes atvēlētais laiks, stundas gadā | BE | 14 | 14 | N/A | 7 | CZ | 37 | 37 | 150 | 276 | DE | 500 | 500 | 31.5 | 9903(2) | FR | 53 | 53 | 150 | 150 | IT | 80 | 80 | 560 | 280 | LU | 3 | 3 | N/A | 24 | NL | 1 | 1 | 15 | 10 | AT | 13 | 13 | 40 | 250 | PL | 32 | 32 | 500 | 750 | RO | 19 | 19 | N/A | 845 | SK | 25 | 25 | 47 | 70 | SE | 28 | 83 | 224 | 160 | FI | 4 | 4 | N/A | 50 | UK | 31 | 31 | N/A | 825 | N/A = nav pieejams (1) Vienības var būt uzņēmumi vai specializētas vienības (SV). (2) Dati par Vāciju attiecībā uz ziņošanas iestāžu atvēlēto laiku aptver arī laiku, kas ir vajadzīgs, lai apkopotu datus par tērauda rūpniecību, kurus neaptver Regula (EK) Nr. 48/2004, un tos vāc tikai valsts vajadzībām. Nav iespējams izskaitļot laiku, kas veltīts vienīgi ES līmenī vajadzīgiem datiem. Ne visas valstis spēja sniegt informāciju par laiku, ko vienības atvēlēja, apkopojot anketas, jo tas netiek uzskaitīts. Deviņas valstis sniedza informāciju par šo jautājumu. Balstoties uz pieejamo informāciju, aprēķini liecina, ka vienībai, kas atbild uz aptaujas jautājumiem, vidēji vajadzīgas aptuveni 2 stundas, lai aizpildītu anketas. Tomēr laiks, kas vajadzīgs, lai aizpildītu anketas dažādās valstīs ievērojami atšķiras: no 3,78 minūtēm Vācijā[6] līdz 15 stundām Polijā. Lielākajā daļā valstu, par kurām Eurostat ir dati, tika veikta uzskaite, lai visas nozares vienības saņemtu anketu. Pamatojoties uz datu sniedzēju nosūtīto informāciju un tādu informāciju par NACE 1.1 red. 27.1 grupas uzņēmumu skaitu ar vairāk nekā 50 nodarbinātajiem, kas ir pieejama no uzņēmējdarbības strukturālās statistikas tām valstīm, kas nav sniegušas datus, ir iespējams aprēķināt attiecīgo vienību kopējo skaitu. Kopumā aptaujā par tērauda statistikas vākšanu ir iekļautas aptuveni 1000 vienības. Ņemot vērā vidējo laiku, kas ir vajadzīgs, lai aizpildītu anketu, var izdarīt aplēses par visu ES tērauda rūpniecības uzņēmumu veltīto laiku, lai aizpildītu aptaujas saistībā ar tērauda statistikas vākšanu. Visi tērauda rūpniecības uzņēmumi kopā aptaujai veltīja aptuveni 2000 stundu, kas saskaņā ar aplēsēm izmaksājis EUR 80 000 līdz EUR 100 000. Tāpēc, pamatojoties uz iepriekšminēto, Regulas (EK) Nr. 48/2004 ietekmi uz kopējo statistikas slogu uzņēmumiem var uzskatīt par relatīvi nelielu. Tomēr jāatzīmē, ka tas attiecas tikai uz uzņēmumiem ar vairāk nekā 50 nodarbinātajiem. Gandrīz visiem no minētajiem uzņēmumiem ir jāatbild uz vairākām citām statistikas aptaujām, kas nozīmē, ka kopējais statistikas slogs šiem konkrētiem uzņēmumiem ir relatīvi liels. Aptauja par izmaksām liecina arī par to, ka vairumā gadījumu ziņošanas iestāžu izmaksas (valsts statistikas iestādes, dažās valstīs attiecīgās nozaru federācijas) bija augstākas par nozares uzņēmumu izmaksām. Saskaņā ar aplēsēm ziņošanas iestāžu kopējās izmaksas ES līmenī ir EUR 400 000 līdz EUR 500 000, kas atbilst aptuveni 10 000 darba stundu tērauda statistikas apstrādei un apkopošanai. Tāpēc var aplēst, ka kopējās izmaksas tērauda statistikas sniegšanai visai ES ekonomikai ir EUR 480 000 līdz EUR 600 000. TēRAUDA STATISTIKAS KVALITāTE Lietotājiem pieejamo datu kopu savlaicīgums, punktualitāte un pilnīgums Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 48/2004 6. panta 3. punktu dalībvalstis nosūta datus un metadatus ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc pārskata gada beigām. Tomēr Regulas (EK) Nr. 48/2004 3. pantā ir paredzēts, ka dati par raksturlielumiem nav jāvāc, ja dalībvalsts tērauda rūpniecības uzņēmumu ražošanas faktoru izmaksām pievienotā vērtība ir mazāka par 1 % no kopējā apjoma Kopienā. Minētais izņēmums datu pārsūtīšanai ir piemērojams, Bulgārijai, Dānijai, Igaunijai, Īrijai, Grieķijai, Kiprai, Lietuvai, Latvijai, Ungārijai, Maltai, Portugālei un Slovēnijai. Tomēr dažas no minētajām valstīm savlaicīgi pārsūtīja datus par dzelzs un tērauda rūpniecību Eurostat . 3. tabula. Kavējumi (dienās), pārsūtot datus par tērauda statistiku, 2007. pārskata gads (rēķinot no 2008. gada 30. jūnija, tas ir, Regulā (EK) Nr. 48/2004 noteiktā pārsūtīšanas termiņa) uz 2009. gada 1. februāri Mazāk par 1 % no ES 27 pievienotās vērtības. | Kā ilustrēts 3. tabulā vairums dalībvalstu, kurām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 48/2004 ir jāpārsūta tērauda statistikas dati, ir pārsūtījušas datus pirms regulā noteiktā termiņa. Kas attiecas uz statistikas datu izplatīšanu, ko veic Eurostat , visi dati par 2007. pārskata gadu pienācīgā kārtībā tika publicēti pirms 2008. gada 1. decembra. 4. tabula. Tērauda statistika par 2007. gadu; kopā pieejamo šūnu īpatsvars no pieprasītajām šūnām pēc valsts un sērijas (dati publicēti 2008. gada 1. septembrī)(1) S10 | S2A | S2B | S3A | S3B | Total | EU | 94 | 89 | 100 | 94 | 94 | 92 | BE | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | BG | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | CZ | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | DE | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | ES | 0 | 0 | 100 | 0 | 0 | 13 | EE | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | FR | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | IT | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | LU | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | NL | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | AT | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | PL | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | RO | 100 | 16 | 100 | 100 | 100 | 56 | SK | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | FI | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | SE | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | UK | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | (1) Valstis, kuru kopējā pievienotā vērtība NACE 1.1. red. 27.1 grupai ir mazāka par 1 % no Kopienas rādītāja nav iekļautas šajā tabulā, ja tās nav sniegušas datus. Saskaņā ar 4. tabulu nepilnīgus datus nosūtīja tikai divas valstis, kas tos sniegušas. Datu pieejamību ES līmenī ietekmē apstāklis, ka attiecībā uz vairākām sērijām trūkst 2007. gada datu par Spāniju. Tā kā Spānijas tērauda rūpniecības īpatsvars ES tērauda rūpniecībā ir būtisks, tas negatīvi ietekmē ES kopsavilkuma rādītājus, jo trūkstošie dati jāaizstāj ar aplēsēm. Konfidencialitātes noteikumi Saskaņā ar Padomes 1997. gada 17. februāra Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku[7] datus, ko valstu iestādes un Kopienas iestāde izmanto Kopienas statistikas apkopošanai, uzskata par konfidenciāliem, kad tie tieši vai netieši ļauj atpazīt statistikas vienības, tādējādi atklājot personisku informāciju. Tā kā uzņēmumu skaits, kas darbojas dzelzs un tērauda rūpniecībā, ir ierobežots, konfidencialitātes apsvērumu dēļ lielu datu apjomu, kas nosūtīts Eurostat , nevar publicēt. 5. tabulā tiek ilustrēts apmērs, kādā konfidencialitātes noteikumi mazina datu pieejamību[8]. 5. tabula. Konfidenciālas šūnas procentos no sniegtajiem datiem S10 | S2A | S2B | S3A | S3B | Total | ES kopsavilkuma rādītājs (1) | 0 | 22 | 0 | 0 | 0 | 11 | Visas ziņotājas valstis kopā | 29 | 41 | 50 | 51 | 55 | 44 | BE | 0 | 39 | 43 | 14 | 0 | 28 | BG | 42 | 18 | 43 | 86 | 75 | 39 | CZ | 25 | 64 | 57 | 64 | 92 | 62 | DE | 17 | 64 | 21 | 0 | 0 | 38 | ES (2) | 0 | 14 | 43 | : | 42 | 20 | EE | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | FR | 17 | 54 | 36 | 21 | 67 | 44 | IT | 8 | 63 | 21 | 21 | 33 | 43 | LV | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | LU | 83 | 55 | 100 | 100 | 83 | 73 | HU | 0 | 43 | 29 | 43 | 42 | 36 | NL | 42 | 71 | 71 | 64 | 75 | 68 | AT | 25 | 78 | 57 | 64 | 83 | 61 | PL | 33 | 7 | 93 | 86 | 100 | 42 | RO | 100 | 21 | 100 | 100 | 100 | 59 | SK | 8 | 2 | 36 | 50 | 50 | 19 | FI | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | SE | 0 | 100 | 21 | 57 | 25 | 28 | UK | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1) Konfidenciālo šūnu īpatsvars ES kopsavilkuma rādītājā attiecas uz 2006. pārskata gadu. (2) Attiecībā uz Spāniju konfidenciālo šūnu īpatsvaru aprēķināja, pamatojoties uz 2006. gada datiem, izņemot S2B sērijai, par kuru izmantoja 2007. gada datus. Somija un Apvienotā Karaliste ir vienīgās valstis, par kurām dati ir izplatīti. Igaunijā nav tērauda rūpniecības; visos statistikas datos par Igauniju ir „0”. Konfidenciālo datu īpatsvars pārējās valstīs variē 19 līdz 100 % robežās. Kopumā 44 % pārsūtīto datu par valstīm nevar publicēt konfidencialitātes apsvērumu dēļ. Liels konfidenciālo datu īpatsvars valstu līmenī būtiski kavē datu izmantošanu analītiskos nolūkos. Vairums ES kopsavilkuma rādītāju, kas ir aprēķināti tērauda statistikai, balstoties uz valstu datiem, nav konfidenciāli. Vienīgi sērijā par degvielas un enerģijas patēriņu pēc ražotnes tipa ES kopsavilkuma rādītājus par statistiku, kas balstās uz valstu datiem, konfidencialitātes apsvērumu dēļ nevar publicēt. SINERģIJA AR PāRēJāM KOPIENAS STATISTIKAS DARBīBāM Sadaļā analizē apmēru, kādā statistikas datu kopas, ko par dzelzs un tērauda rūpniecību vāc un izplata Eurostat , var izmantot, lai aizstātu statistikas informāciju, ko patlaban vāc un izplata saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 48/2004. Uzņēmējdarbības strukturālā statistika Uzņēmējdarbības strukturālo statistiku (USS), ko patlaban vāc par NACE 1.1. red. 27.1 grupu (parastā dzelzs, tērauda un ferosakausējumu ražošana), balstoties uz Padomes 1996. gada 20. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 58/97 par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku[9], var izmantot kopā ar tērauda statistiku, ievērojot konkrētus ierobežojumus saistībā ar datu salīdzināmību[10]. Regulas (EK) Nr. 48/2004 4. pantā paredzēts, ka piegādātie dati attiecas uz darbības veida vienības raksturlielumiem, kas definēti Padomes 1993. gada 15. marta Regulā (EEK) Nr. 696/93 par statistikas vienībām ražošanas sistēmas novērošanai un analīzei Kopienā[11], un uz uzņēmumiem, kuros ir 50 un vairāk darbinieku. Visi USS dati, kurus publicē Eurostat , attiecas uz uzņēmumu kā statistikas vienību. Turklāt uzņēmumu lieluma kategorijas ir definētas, balstoties uz nodarbināto skaitu USS vajadzībām, nevis uz nodarbināto skaitu uzņēmumā. Tādējādi ir sarežģīti salīdzināt USS datus un tērauda statistiku. Vienīgā informācija, kas pārklājas, ir dati par ieguldījumiem, tomēr, tā kā šā mainīgā sadalījums pēc lieluma kategorijām nav obligāts, ir sarežģīti pārbaudīt, vai datu segums ir tāds pats. Tomēr USS regulā nav paredzēts detalizēts sadalījums pēc pamatlīdzekļiem, ko sniedz tērauda statistika. Informāciju par ieguldījumiem videi draudzīgākās tehnoloģijās vāc šajā satvarā, tostarp par ieguldījumiem piesārņojuma kontroles iekārtās un uzņēmumos, kā arī īpašās piesārņojuma novēršanas palīgierīcēs (galvenokārt ražošanas cikla noslēguma iekārtās), un ieguldījumiem iekārtās un uzņēmumos, kas saistīti ar tīrāku tehnoloģiju („integrēta tehnoloģija”). Visbeidzot USS datos nav datu par daudzumu. Statistika par rūpniecisko ražošanu Saskaņā ar Padomes 1991. gada 19. decembra Regulu (EEK) Nr. 3924/91 par rūpnieciskās ražošanas Kopienas apsekojuma izveidi[12] tiek vākta informācija par dažādu tērauda ražojumu daudzumu, kurus ražo pārskata periodā; minēto informāciju galvenokārt izmanto tērauda rūpniecība. Tā kā uzņēmumu skaits, kas darbojas dzelzs un tērauda rūpniecībā, ir relatīvi ierobežots, liels datu apjoms valstu līmenī ir konfidenciāls. Tas kavē minētās statistikas lietošanu ekonomiskās analīzes veikšanai. Ārējās tirdzniecības statistika Informācija par tērauda un čuguna metāllūžņu importa un eksporta apjomu ir pieejama ārējās tirdzniecības statistikā, ko vāc, pamatojoties uz Padomes 1991. gada 7. novembra Regulu (EEK) Nr. 3330/91 par dalībvalstu savstarpējās preču tirdzniecības statistiku[13] un Padomes 1995. gada 22. maija Regula (EK) Nr. 1172/95 par statistiku, kas attiecas uz Kopienas un tās dalībvalstu preču tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm[14]. Minētā informācija daļēji dublē informāciju, ko vāc kā daļu no ikgadējas statistikas par tērauda un čuguna metāllūžņu bilanci, tomēr informācija par vietējiem avotiem, izmaiņām noliktavās un patēriņu, kas ir pieejama Regulas (EK) Nr. 48/2004 datu kopās, nav pieejama ārējās tirdzniecības statistikā. Tā kā tiek piemēros pasīvās konfidencialitātes princips — dati vienmēr tiek publicēti, ja tie attiecas tikai uz vienu uzņēmumu, ja vien attiecīgais uzņēmums skaidri nenorāda, ka tā dati nav jāatklāj, — par minētajiem ražojumiem nav konfidenciālu datu. Statistika par enerģijas patēriņu Enerģijas statiska sniedz informāciju par dažādu enerģijas veidu patēriņu dzelzs un tērauda rūpniecībā. Tomēr minētie dati nav sadalīti pēc ražotnes tipa, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 48/2004. Tādējādi informācija, ka izriet no statistikas par enerģijas patēriņu šajā posmā ir pārāk vispārīga, lai aizstātu detalizēto informāciju, kas ir pieejama, vācot datus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 48/2004. Statistika par emisijām gaisā Eiropas Vides aģentūras statistika par emisijām gaisā sniedz informāciju par dzelzs un tērauda rūpniecības siltumnīcefekta gāzu emisijām. Šī informācija ir lietderīga, lai mērītu dzelzs un tērauda rūpniecības ietekmi uz vidi. TēRAUDA STATISTIKAS NāKOTNE Tā kā Regula (EK) Nr. 48/2004 aptver datu vākšanu par 2003.–2009. pārskata gadu, visticamāk, pēc pārejas perioda beigām tērauda statistiku, ko aptver minētā regula, turpmāk nevāks. Komisijas 2005. gada 16. marta paziņojumā „Labāks regulējums izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā”[15] vienkāršošanu noteica par vienu no ES prioritātēm. Komisijas paziņojumā par to, kā mazināt slogu, kas saistīts ar statistisko datu sniegšanu, kā arī vienkāršošanu un prioritāšu noteikšanu Kopienas statistikas jomā[16], šī apņemšanās tika vairāk vērsta tieši uz statistiku. Labāka statistikas prioritāšu noteikšana ir viens no vienkāršošanas procesa pamatelementiem. Vienkāršošanai paredzēto prioritāro jomu izvēlē izšķirīgs solis ir ES politikai vajadzīgās statistikas atbilstības un lietderības novērtēšana un izmaksu novērtējums, kuras dalībvalstīm, respondentiem un Eiropas Komisijai rodas, sagatavojot Kopienas statistiku. (Valstu un) Kopienas statistikas sagatavošanas atbalstīšanu uzskata tikai par nelielu daļu no vispārējā administratīva sloga, kas gulstas uz uzņēmumiem, minēto slogu izjūt kā daudz smagāku. Tāpēc Kopienas līmenī Komisijai jāturpina pētīt veidus, lai veicinātu visaptverošus pasākumus minētā sloga mazināšanai. Attiecīgi komisijai pastāvīgi jāizvirza prioritātes starp jaunām statistikas darbībām (globalizācija, klimata pārmaiņas) un esošām prasībām statistikas jomā, tādējādi pakāpeniski vēl vairāk līdzsvarojot statistikas programmu. Tādejādi lēmums, vai statistika saskaņā ar Regulu 48/2004 pēc pārejas perioda beigām joprojām jāvāc pilnīgi vai daļēji, jāpieņem, ņemot vēra apsvērums par prioritāšu izvirzīšanu, izraisīto slogu nozares uzņēmumiem un Komisijas centieniem to samazināt. Tā kā attiecīgās nozares uzņēmumu skaits ir mazs, kopējās Eiropas Savienības izmaksas datu vākšanas organizēšanai un apkopošanai ir ierobežotas. Tomēr tas galvenokārt attiecas uz lieliem uzņēmumiem, par kuriem veic daudzas citas aptaujas, un tērauda statistikas aptauja palielina minēto uzņēmumu statistikas slogu. Turklāt dati par uzņēmumu pārskatiem nav viegli pieejami. Tērauda rūpniecība ir vienīgā nozare ar lauksaimniecību nesaistītā uzņēmējdarbības ekonomikā, uz ko attiecas sīku datu vākšana par izejvielu izmantošanu, enerģijas patēriņu pēc ražotnes tipa, ieguldījumiem un jaudu. Nav pamatojuma regulāri apkopot šādu detalizētu statistiku vienai konkrētai nozarei. Tādējādi, lai iespējami mazinātu uzņēmumu slogu, pieprasījumu pēc datiem varētu apmierināt, veicot īpašus ad hoc pētījumus, nevis regulāri apkopojot oficiālo statistiku. Pamatojoties uz skaidru prioritāšu izvirzīšanas nepieciešamību statistikas jomā, datu vākšanas izmaksu analīzi, tērauda statistikas izmantošanu un datu pieejamību par līdzīgas nozīmes nozarēm Eiropas Savienībā, nav plānots ierosināt regulu tērauda statistikas datu vākšanas turpināšanai. Rezultātā, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 48/2004, tērauda statistika nebūs pieejama par pārskata gadiem pēc 2009. gada. [1] OV L 279, 17.10.2002., 1. lpp. [2] OV L 7, 13.1.2004., 1. lpp. [3] OV L 293, 24.10.1990., 1. lpp. [4] Jāatgādina, ka ir sarežģīti precīzi noteikt tērauda statistikas lietotājus, īpaši lietotājus, kuri iegūst pieejamos datus par tērauda rūpniecību Eurostat datubāzē. Vienīgā pieejamā informācija par Eurostat datubāzes izmantošanu ir attiecīgo lejupielāžu skaits no Eurostat datubāzes. [5] COM(2008) 699 galīgā redakcija. [6] Saskaņā ar aplēsēm, jo dati, kas vajadzīgi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 48/2004 ir iekļauti ikmēneša aptaujā, ko organizē valsts vajadzībām. [7] OV L 52, 22.2.1997., 1.–7. lpp. [8] Dati par konfidencialitāti, kas sniegti 5. tabulā, dažādās valstīs ievērojami atšķiras. Iemesli minētajam, inter alia , ir atšķirīgi valstu noteikumi par konfidencialitāti un konkrētu datu neizpaušanu „dominances noteikuma” ( dominance rule ) dēļ, ko piemēro vairākās dalībvalstīs, saskaņā ar kuru datus neizplata, ja viens vai divi uzņēmumi dominē rādītājus par noteiktiem procentu punktiem. [9] OV L 14, 17.1.1997., 1.–24. lpp. [10] Jāatzīmē, ka Regulu (EK, Euratom) Nr. 58/97 atcēla ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 295/2008 par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku (OV L 97, 9.4.2008., 13. lpp.). Parastā dzelzs, tērauda un ferosakausējumu ražošana tiks aptverta NACE 2. red. 24.1 grupā. [11] OV L 76, 30.3.1993., 1. lpp. [12] OV L 374, 31.12.1991., 1. lpp. [13] OV L 316, 16.11.1991., 1. lpp. [14] OV L 118, 25.5.1995., 10. lpp. [15] COM(2005) 97 galīgā redakcija. [16] COM(2006) 693 galīgā redakcija