LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 329/17

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2015/C 329/05)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

BRABANTSE WAL ASPERGES

ES Nr.: NL-PDO-0005-01177 – 6.11.2013.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1. Nosaukums

Brabantse Wal asperges

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Nīderlande

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Vispārīga informācija

Ar nosaukumu Brabantse Wal asperges apzīmē Brabantes pacēlumā (Brabantse Wal) audzēto sparģeļu ēdamos dzinumus. Nosaukums attiecas tikai uz svaigiem 1. kategorijas sparģeļiem.

Brabantse Wal asperges ir sparģeļa (Asparagus officinalis) ēdamie dzinumi, kurus tirgo mizotus vai nemizotus.

Kad Brabantse Wal asperges tiek laisti tirgū, 1. kategorija tiek iedalīta 3 šķirās, un attiecībā uz diametru un krāsu šiem sparģeļiem ir jāpiemīt šādām kvalitātes pazīmēm:

— A baltie sparģeļi= 16–22 mm diametrā,

— AA baltie sparģeļi= 22–28 mm diametrā,

— AAA baltie sparģeļi= vairāk nekā 28 mm diametrā.

Novirze no diametra nedrīkst būt lielāka par 1 mm, un tā pieļaujama 10 % no partijas svara.

Sparģeļu garums svārstās no 20 līdz 24 cm. Katrā pārdotajā daudzumā dzinumu garums nedrīkst atšķirties vairāk kā par 2 cm.

Lai sparģeļus varētu klasificēt 1. kategorijā, tiem jābūt taisniem, vienmērīgi dzidri baltiem un vismaz 20 cm gariem; to galotnes nedrīkst būt mainījušas krāsu vai iešķēlušās, tie nedrīkst būt ar dobu vidu, bojājumiem vai rūsu (brūniem plankumiem).

Organoleptiskās īpašības

Garšas pazīmes

Brabantse Wal asperges garšas ziņā no citiem sparģeļiem atšķiras ar to, ka tie ir nedaudz iesāļi un gandrīz nekad nav rūgti.

Izskats

Sparģeļu dzinumi no ārpuses ir dzidri balti.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Audzēšana un ražas novākšana jāveic pašiem audzētājiem ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Lai garantētu sparģeļu kvalitāti, svaigumu un saikni ar reģionu, tos tūlīt pēc ražas novākšanas četru stundu laikā atdzesē līdz 4 °C temperatūrai.

Netiek veikta nedz sparģeļu apstrāde, nedz sagatavošana uzglabāšanai, izņemot mizošanu, ja to vēlas pircējs.

Audzētājs iepako sparģeļus, lai garantētu to izcelsmi un atpazīstamību un saglabātu kvalitāti. Neiepakotu sparģeļu kvalitāte pasliktinās 12 stundu laikā pēc ražas novākšanas, jo tie izžūst un maina krāsu.

Patērētājiem un ēdināšanas uzņēmumiem sparģeļi ir pieejami dažāda svara iepakojumos; tie var būt iepakoti nemizoti plastmasas maisiņos vai mizoti slēgtos plastmasas trauciņos.

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Uz iepakojuma, kurā atrodas ar nosaukumu Brabantse Wal asperges apzīmētie sparģeļi, jābūt marķējumam ar ES aizsargāta cilmes vietas nosaukuma (ACVN) (Beschermde Oorsprongsbenaming (BOB)) logotipu un turpmāk redzamo logotipu.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals, kurā audzē Brabantse Wal asperges, atrodas Ziemeļbrabantes provinces dienvidrietumos, un tajā ietilpst Bergena pie Zomas (Bergen op Zoom), Vunsdrehta (Woensdrecht) (tā sauktā Vauves plantācija (Wouwse plantage), ietverot Kalmtautes virsāju (Kalmthoutse Heide)) un daļa no Stēnbergenes (Steenbergen) un Rosendāles (Roosendaal) pašvaldības. Šo apgabalu sauc par Brabantes pacēlumu.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Sparģeļiem Brabantse Wal asperges ir maiga, delikāta garša, kurā var būt nedaudz jaušams rūgtenums un kura var būt gan iesāļa, gan reizumis viegli saldena. To liegais aromāts, kurā nav dominējošas smaržas, ļauj tos pagatavot daudzos veidos un izmantot dažādos ēdienos. Brabantse Wal asperges no citiem sparģeļiem atšķiras tieši ar savu garšu.

Nosaukums Brabantse Wal asperges jau daudzus gadus ir tieši saistīts ar ģeogrāfisko apgabalu Brabantse Wal jeb Brabantes pacēlumu. Brabantes pacēlums ir iezīmīgs kultūrvēsturisks un ģeogrāfisks apgabals, kas atrodas Brabantes dienvidrietumos. Ģeogrāfiskais apgabals no tuvējās apkārtnes atšķiras ar to, ka tas atrodas augstāk virs jūras līmeņa (de wal holandiešu valodā nozīmē “valnis”). Tas izveidojies smilšu sanesumu uzkrāšanās rezultātā.

Brabantes pacēluma vieglās un ūdenscaurlaidīgās smilts augsnes nodrošina Brabantse Wal asperges audzēšanai piemērotu struktūru, jo irdeno smilts augšņu nelielās pretestības dēļ sparģeļi var labi augt.

Brabantes pacēlums ir senākais sparģeļu audzēšanas apgabals Nīderlandē, un līdz pat pagājušā gadsimta 50. gadiem Bergena pie Zomas bija lielākais sparģeļu audzēšanas apgabals Nīderlandē.

Audzēšanas apgabals ir aptuveni 40 ha liels.

Ģeogrāfiskajam apgabalam raksturīgs maigs piejūras klimats. Šo maigo piejūras klimatu spēcīgi ietekmē siltā Golfa straume, kas plūst netālu esošajā Atlantijas okeānā un sasilda arī Ziemeļjūru. Tās ietekmē valdošie vēji pūš no rietumiem un dienvidrietumiem un relatīvi sauso, sāļo jūras gaisu no Zēlandes nes pāri Brabantes pacēlumam. Varētu teikt, ka šis vējš atduras pret Brabantes pacēlumu. Sāļajā jūras gaisā vēl atlikušais mitrums nosēžas uz Brabantes pacēluma smilts augsnēm, un tā ietekmē veidojas Brabantse Wal asperges iesāļā garša.

Viens no noteicošajiem faktoriem, kas ietekmē sparģeļu garšu, ir ūdens. Sāļais gruntsūdens, kas pa dabiskiem pazemes ceļiem no Kalmtautes virsāja cauri Brabantes pacēlumam plūst Zēlandes virzienā, ir galvenais barības vielu avots sparģeļiem, kuri satur 95 % ūdens. Ūdenī šķīstošās minerālvielas, kas ir dabiski sastopamas smilts augsnēs, pastiprina sparģeļu iesāļo garšu. Papildu laistīšana vājinātu šo pazīmi. Tāpēc sparģeļi gandrīz nekad netiek papildus laistīti. Gatavojot ēdienus no šiem sparģeļiem, nav nepieciešams pievienot sāli.

Brabantse Wal asperges specifiskās īpašības ir veidojuši ne tikai audzēšanas apgabala klimatiskie apstākļi un augsne, bet arī senās sparģeļu audzēšanas tradīcijas reģionā, kā arī to audzētāju prasmes, kuri jau daudzās paaudzēs audzē sparģeļus.

Sparģeļu audzēšanas vēsture šajā reģionā ir vairākus gadu desmitus sena.

Koibergenas (Huijbergen) klostera kases grāmatās sparģeļu naža iegāde pieminēta jau 1685. gadā.

Brabantse Wal asperges audzē tikai vēsās, barības vielām bagātās augsnēs, to ražu novāc no aprīļa vidus līdz jūnija beigām, un audzēšana notiek ilgtspējīgā veidā.

Šos sparģeļus audzē zem zemes lielos augsnes vaļņos. Tā kā augsnes vaļņos neiespīd saules stari, vertikāli augošie dzinumi saglabā balto krāsu un nekļūst zaļi.

Izaugušo sparģeļu laksti tiek atstāti uz lauka līdz rudenim, ļaujot sparģeļiem uzņemt barības vielas, ko saražojuši paši augi.

Laksti tiek novākti vēlā rudenī, un pavasarī tiek ierīkotas jaunas sparģeļu dobes.

Brabantse Wal asperges ražu novāc ar rokām, bet dažreiz izmanto ratiņus, ar kuriem paceļ un noklāj atpakaļ plastmasas plēvi, ar ko pārsegtas sparģeļu vagas. Ražas novākšana notiek no aprīļa vidus līdz jūnija beigām.

Brabantse Wal asperges audzēšana prasa īpašus audzētāju pūliņus un zinātību.

Pateicoties salīdzinoši sausajam un sāļajam jūras gaisam, Brabantse Wal asperges reti apdraud slimības, un tāpēc to audzēšanā tiek izmantots mazāk ķīmisko augu aizsardzības līdzekļu nekā citu sparģeļu audzēšanā.

Arī regulāra stādījumu apsekošana novērš augu aizsardzības līdzekļu pārmērīgu lietošanu; šos ķīmiskos līdzekļus lieto tikai tad, kad nepieciešams, nevis saskaņā ar noteiktu grafiku, kā parasts sparģeļu audzēšanā.

Izmantojot mazāk ķīmisko augu aizsardzības līdzekļu, nekā parasts citu sparģeļu audzēšanā, tiek nodrošināta Brabantse Wal asperges īpašā garša.

Turklāt audzētāji regulāri ņem augsnes paraugus, lai pārbaudītu minerālvielu saturu augsnē. Tāpēc arī mēslošanas līdzekļi tiek lietoti tikai tad, kad nepieciešams.

Lieki neiejaucoties dabiskajā sparģeļu augšanas procesā, tiek panākta spēcīga kultūra, kas ir noturīgāka pret slimībām nekā citi sparģeļi un saglabā savas organoleptiskās īpašības.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

http://eu-streekproducten.nl/sites/default/files/Productdossier_BWA%20_12022015.pdf

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.