[pic] | EIROPAS KOMISIJA |

Briselē, 19.8.2010

COM(2010) 439 galīgā redakcija

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI

Turpmākie pasākumi Padomes 2010. gada 10. maija lēmumam, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novē rstu pārmērīgu budžeta deficītu

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI

Turpmākie pasākumi Padomes 2010. gada 10. maija lēmumam, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu

1. Ievads

Komisija izvērtē pasākumus, kurus 2010. gada jūnija beigās īstenojusi Grieķija, lai nodrošinātu atbilstību Padomes 2010. gada 10. maija Lēmumam 2010/320/ES[1], pamatojoties uz ziņojumu Padomei un Komisijai, kuru Grieķija iesniedza 2010. gada 6. augustā[2]. Grieķijas iesniegtajā ziņojumā aplūkoti ne tikai fiskāli pasākumi ar nolūku 2010. gadā samazināt valsts budžeta attiecību, bet arī Grieķijas valdības pieņemtās un īstenotās plaša mēroga strukturālās reformas[3].

2. Padomes 2010. gada 10. maija lēmums

Ekonomikas un finanšu ministru padome ( ECOFIN ) 2010. gada 10. maijā saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu un 136. pantu pieņēma Lēmumu 2010/320/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu[4].

Minētajā Padomes lēmumā Grieķijai ir noteikta prasība pieņemt virkni pasākumu, kuriem termiņš ir 2010. gada jūnija beigas, 2010. gada septembra beigas, 2010. gada decembra beigas un 2011. gada marta beigas. Šo pasākumu īstenošanas mērķis ir panākt, lai valsts kopbudžeta deficīts nepārsniegtu

- EUR 18 508 miljonus (8,0 % no IKP, pamatojoties uz maijā prognozēto nominālo IKP) 2010. gadā,

- EUR 17 065 miljonus (7,6 % no IKP) 2011. gadā,

- EUR 14 916 miljonus (6,5% no IKP) 2012. gadā,

- EUR 11 399 miljonus (4,9% no IKP) 2013. gadā un

- EUR 6 385 miljonus (2,6% no IKP) 2014. gadā[5].

3. Līdz 2010. gada jūnija beigām Grieķijas īstenotie pasākumi, atbildot uz Padomes Lēmumu

2010. gadā Grieķija ir pieņēmusi četrus fiskālo pasākumu kopumus:

- janvārī — stabilitātes programmas satvarā,

- februārī — īsi pirms Komisija veica stabilitātes programmas izvērtējumu,

- martā — atbildot uz Padomes 2010. gada 16. februāra lēmumu atbilstīgi 126. panta 9. punktam[6] un

- maijā — atbildot uz Padomes 2010. gada 10. maija lēmumu un atbilstīgi nosacījuma kritērijiem, kas paredzēti ekonomikas un finanšu politikas memorandā ( MEFP ), saprašanās memorandā par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem[7].

Šajā paziņojumā izvērtēti kopš 2010. gada maija īstenotie pasākumi[8].

2010. gada 6. maijā Grieķija pieņēma Likumu Nr. 3845/2010 par politikas pasākumiem saistībā ar eurozonas/SVF finansējuma paketes nosacījuma kritērijiem. Lielākais vairākums likumā paredzēto fiskālo un strukturālo pasākumu tika īstenoti ar tūlītēju spēku. To pasākumu vidū, kas attiecas uz ieņēmumiem, jāmin PVN likmju paaugstinājumus, akcīzes nodokļa paaugstinājumus degvielai, tabakai un alkoholam, kā arī jauna nodokļa ieviešana attiecībā uz reklāmu. Kas attiecas uz izdevumiem, vēl lielākā mērā tika samazinātas valsts sektora algas un pensijas, ko sociālā nodrošinājuma fondi maksā publiskā un privātā sektora pensionāriem.

Ir paredzams, ka pasākumi, kurus Grieķija pieņēma 2010. gada 6. maijā, 2010. gada bilanci budžeta izteiksmē ietekmēs 2,5 % apmērā no IKP. Šie pasākumi bija ieņēmumu uzlabošanas pasākumi (½ % no IKP jeb EUR 1,25 miljardi) un pastāvīgi izdevumu samazinājumi (1,9 % no IKP jeb EUR 4,55 miljardi). Turklāt šo pasākumu rezultātā veidosies pārnesums 1,1 % apmērā no IKP 2011. gada budžetā, kas tādejādi samazinās deficītu.

Četru Grieķijas pieņemto fiskālo pasākumu kopumu summa pieskaitās sākotnējam 2010. gada budžetam, kuru Grieķijas valdība ierosināja 2009. gada oktobrī un kuru Grieķijas parlaments pieņēma 2009. gada decembra beigās. Šo četru pasākumu kopumu kopējā ietekme kvantitatīva izteiksmē ir 8 % apmērā no IKP (neskaitot deficītu samazinošo pārnesumu uz 2011. gada budžetu), un ir paredzams, ka šie pasākumi valsts budžeta deficītu samazinās no 13,6 % no IKP 2009. gadā līdz 8 % no IKP 2010. gadā[9].

I pielikumā apkopoti visi speciālie pasākumi, kuru izpildi noteica Padomes 2010. gada 10. maija lēmums un kuri bija jāpieņem līdz 2010. gada jūnija beigām. II pielikumā sniegti pasākumi, kuru termiņš saskaņā ar Padomes lēmumu ir 2010. gada septembris[10].

3. Budžeta izpilde līdz 2010. gada jūnija beigām

Kas attiecas uz valsts budžeta stāvokli, 2010. gada pirmajā pusgadā vērojama pozitīva tendence — budžeta deficīts samazinājās straujāk, nekā plānots[11]. Tomēr ir pienācīga vērība jāpievērš turpmāk aplūkotajiem riskiem.

Saskaņā ar valsts kases datiem par laiku līdz jūnija beigām, kurus publicējusi Galvenā grāmatvedības iestāde ( GAO ), valsts kases deficīts ir samazinājies par aptuveni 46 % salīdzinājumā ar attiecīgo laikposmu 2009. gadā, lai gan šim deficītam paredzētais mērķis ir ikgadējs samazinājums 40 % apmērā (sk. 1. tabulu). Šāds deficīta samazinājums, kas pārsniedz plānoto, galvenokārt bija saistīts ar to, ka izdevumi nebija tik lieli, cik plānots, kas, savukārt, kompensēja ieņēmumu iekasēšanu, kura noritēja mazāk dinamiski par plānoto.

Valsts kases kopējās izejošās naudas plūsmas tika samazinātas par 16,9 % salīdzinājumā ar 2009. gada pirmo pusgadu. (Oficiālais mērķis, cik lielā mērā kopumā paredzēts samazināt izdevumus, ir 5,3 % gadā). Valsts primārie izdevumi bija par 5,6 miljardiem euro mazāki par 2010. gada maija prognozēm. Šāds izdevumu sarukums galvenokārt atspoguļo primāro izdevumu (tostarp publiskā sektora atalgojumu) un arī kapitālizdevumu samazinājumu. Tomēr jāatzīmē, ka daži izdevumu ietaupījumi, par kuriem tika pieņemts lēmums maijā (piemēram, par ierēdņiem un pensionāriem maksātajām Ziemassvētku piemaksām), rīcībā esošajos datos vēl nav ietverti. Izdevumi procentu likmēm (pamatojoties uz kases datiem) joprojām nesasniedz budžetā noteiktos mērķus sakarā ar dažām īpatnībām procentu maksāšanas grafikā šajā gadā, bet ir paredzams, ka jau turpmākajos mēnešos situācijai šajā jomā būtu jānormalizējas.

Kopējā kases ieņēmumu summa palielinājās par 5,9 % pirmajā pusgadā, kamēr attiecībā uz visu gadu ir plānots ikgadējais pieaugums par 15,6 %. Otrajā pusgadā var paredzēt ievērojamu ieņēmumu palielināšanos, kam iemesls būs noteiktie PVN un akcīzes paaugstinājumi. Proti, rīcībā esošajos datos vēl pilnībā neatspoguļojas pēdējais PVN palielinājums, ko piemēro no 2010. gada 1. jūlija. Tomēr, pat ņemot vērā šos faktorus, ieņēmumi no nodokļiem joprojām būs zemāki par 2010. gada maija prognozēm saistībā ar ekonomikas stabilizācijas programmu, kas ir eurozonas un SVF finansējuma pamatā. Šāds ieņēmumu deficīts nenodrošina pilnīgu atbilstību paredzētajam līmenim, kas augstāks par nominālā IKP izaugsmi, kuru stimulē inflācija, kas pārsniedz sākotnējās prognozes[12], un ekonomiskās izaugsmes struktūra, kura relatīvā izteiksmē ir galvenokārt koncentrēta uz nodokļu iekasēšanu. No tā varētu secināt, ka daži no pasākumiem, kas pieņemti, lai uzlabotu nodokļu iekasēšanas efektivitāti, novērstu nodokļu nemaksāšanu un uzlabotu nodokļu administrēšanu, nav vēl devuši konkrētus rezultātus un būtu jāpastiprina.

1. tabula – Valsts budžeta izpilde

2009. g. | 2010. g. | 2009. g. | 2010. g. |

pamatojoties uz valsts kasi (miljonos euro) | Jan. – Jūn. | Jan. – Jūn. | % izmaiņa | Rezultāts | Oficiālās aplēses | % izmaiņa |

Ieņēmumi kopā | 22831 | 24180 | 5,9% | 50509 | 58382 | 15,6% |

Ieņēmumi pirms atmaksas | 24639 | 26062 | 5,8% | 53420 | 60224 | 12,7% |

Nodokļu atmaksājumi | 2450 | 2266 | -7,5% | 4952 | 5100 | 3,0% |

Kapitāla ieņēmumi | 642 | 384 | -40,2% | 2041 | 3258 | 59,6% |

Izdevumi kopā | 40697 | 33824 | -16,9% | 81390 | 77073 | -5,3% |

Primārie izdevumi | 27945 | 24398 | -12,7% | 57975 | 54611 | -5,8% |

Procenti | 6612 | 5731 | -13,3% | 12325 | 13017 | 5,6% |

Kapitālizdevumi | 6140 | 3695 | -39,8% | 9588 | 9200 | -4,0% |

Citi | 0 | 0 | 1502 | 245 | -83,7% |

Valsts budžeta bilance | -17866 | -9644 | -46,0% | -30881 | -18691 | -39,5% |

Avots: Grieķijas Galvenā grāmatvedības iestāde.

(Pieejamā) valsts kases bilance — proti, valsts, pašvaldību un sociālā nodrošinājuma fondi un tostarp arī valsts slimnīcas, — šobrīd ir apmierinoša, jo ir sekmīgāk nekā paredzēts sasniegti valsts līmeņa plāni attiecībā uz valsts līmeņa kasi. Saskaņā ar Grieķijas Bankas sniegtajiem monetārajiem datiem par pirmo pusgadu, kuru pamatā ir statistika, i) pašvaldību kases bilance liecina par pārpalikumu (EUR 183 miljoniem), kas ir nedaudz mazāks par paredzēto, bet ii) sociālā nodrošinājuma fondu bilancē ir deficīts (EUR 239 miljoni), nevis pārpalikums.

Mūsu rīcībā nav konkrētu datu attiecībā uz pašreizējo budžeta gadu par pāreju no (rīcībā esošās) valsts kases bilances uz ESA kontiem reālā laikā. Šajā pielāgojumā jāņem vērā deficītu palielinošās korekcijas, tādas kā neapmaksāti budžeta izdevumi, pieprasītās garantijas, ārpusbudžeta līdzekļu deficīts, kā arī virkni deficītu samazinošu korekciju, tādu kā nodokļu iekasēšanas kavēšanās un ES budžeta līdzekļu maksājumu kavēšanās struktūrfondiem. Ir paredzams, ka kopējais pielāgojums attiecībā uz visu gadu kopumā deficītu palielinās un sasniegs aptuveni EUR 1 300 miljonus.

4. Riska analīze saistībā ar 2010. gada izvirzīto mērķi attiecībā uz deficītu

Lai gan šķiet, ka 2010. gada pirmajā pusgadā fiskālās konsolidācijas pasākumi norit sekmīgi, ir virkne problemātisko jomu, kam jāvelta pienācīga vērība budžeta izpildē turpmākajos mēnešos.

Proti:

- Valsts ieņēmumi : Pirmajā pusgadā nodokļu ieņēmumi nav sasnieguši paredzētos mērķus, lai gan ir pastiprināti centieni uzlabot nodokļu iekasēšanu un novērst nodokļu nemaksāšanu. Ir paredzams, ka otrajā pusgadā nodokļu ieņēmumi uzlabosies, jo pilnībā tiks īstenoti jau pieņemtie ieņēmumus sekmējošie pasākumi, tādi kā PVN likmes palielināšana, ko piemēro no 1. jūlija. Bet, tā kā otrajā pusgadā recesija saasinājās, paredzētā atveseļošanās — valsts ikgadējo ieņēmumu ziņā — var nebūt pietiekama, lai ļautu konkretizēt 2010. gada maijā sagatavotās prognozes[13].

- Kreditoru parādi un nokavētie maksājumi: Iespējams, ka vispārējās valdības kases bilanci, kas iepriekšējos mēnešos ir pārsniegusi noteiktos mērķus, sagrozīja vēl neapmaksāti budžeta izdevumi (tostarp nokavētie maksājumi jeb maksājumi, kas nav veikti noteiktajā laikā). Kā tas bijis arī iepriekš, nokavēto maksājumu uzkrāšanās risks galvenokārt attiecas uz izdevumiem veselības aprūpes jomā. Turklāt arī citi relatīvi rezultāti vairākos valdības sektoros (valsts, sociālā nodrošinājuma fondi, pašvaldības un ārpusbudžeta finansējums) var nebūt precīzi tāpēc, ka kavējas pārvedumi starp valsts struktūrām.

- Pieprasītās garantijas: 2009. gadā pieprasīto garantiju summa (ko attiecīgi reģistrēja kā deficītu palielinošu faktoru) sasniedza EUR 700 miljonus. Šīs garantijas galvenokārt attiecās uz valsts uzņēmumu parādiem. Tā kā ekonomikas recesija saasinās un virknei valsts uzņēmumu (piemēram tādiem kā pārmērīgos parādos ieslīgušais dzelzceļa uzņēmums) var būt grūtības rast finansējumu savu parādu atmaksāšanai, pieprasīto garantiju apjoms var ļoti lielā mērā palielināties. Kamēr līdz jūnija beigām pieprasīto garantiju summa sasniedza EUR 300 miljonus, var paredzēt, ka šī summa līdz gada beigām pieaugs līdz pat EUR 1 500 miljoniem.

- Pašvaldības iestāžu, sociālā nodrošinājuma fondu un ārpusbudžeta finansējums: Līdz šim vietējo pašvaldību rādītāji nav sasnieguši programmas satvarā paredzētās prognozes. Līdzīga situācija ir radusies arī saistībā ar sociālā nodrošinājuma fondiem. Arī gaidāmās pašvaldību vēlēšanas un recesijas saasināšanās var izraisīt vēl lielāku nobīdi no plānotā. Tomēr jāatzīmē, ka faktiskie pieejamie dati attiecas uz pašvaldībām un sociālā nodrošinājuma bilanci un nevis uz to attiecīgiem ieņēmumiem un izdevumiem, jo bilanci aprēķina pēc Grieķijas Bankas sniegtajiem monetārās statistikas datiem[14]. Attiecīgi, sīkāka analīze šobrīd nav iespējama. Turklāt daļa no šo uzņēmumu vājajiem rādītājiem var būt saistīta ar to pārvedumu kavēšanos, kas jāmaksā no valsts budžeta. Pašlaik vēl nav pieejami dati par ārpusbudžeta fiskālo izpildi.

- „Iedzīšanas” izdevumi. Otrajā pusgadā ir paredzami „iedzīšanas” izdevumi sakarā ar izdevumu samazinājumu pirmajā pusgadā un zināmu maksājumu kavēšanos. Lai gan ikmēneša izdevumi ir bijuši zemāki par 2010. gada pirmajā pusgadā plānotajiem, īstenojot valdības pieņemtos pasākumus izdevumu ierobežošanai un pastiprinātu finanšu ministrijas kontroli, otrajā pusgadā tomēr būs saistības, kas izraisīs naudas līdzekļu aizplūšanu no valsts kases. Nebūs viegli otrajā pusgadā uzturēt izdevumu neizpildes līmeni, jo ministrijām, iespējams, būs jāizmanto tām pieejamās gada budžeta apropriācijas.

- Valsts uzņēmumi: Valdībai jāvelta lielāki centieni, lai panāktu izmaksu atgūšanu valsts uzņēmumos, lai mazinātu pārmērīgu subsīdiju risku vai citus pārvedumus, kam varētu būt negatīva fiskālā ietekme[15].

5. Strukturālo reformu īstenošanā sasniegtie rezultāti

Nozīmīgi rezultāti ir sasniegti, īstenojot tādas strukturālās fiskālās reformas kā jaunā konstruktīvā budžeta likumprojekta izstrāde, pasākumi pret nodokļu nemaksāšanu, ierēdņu skaitīšana[16] un pasākumi, lai izveidotu vienotu publiskā sektora atalgojumu maksāšanas iestādi. Pensiju reforma un valsts administrācijas reforma vietējā līmenī ir noritējusi ātrāk nekā plānots. Ir paredzēts, ka 2011. gadā[17] tiks pieņemti turpmāki pielāgojumi tiesību aktos par pensiju. Īstenojot sistēmu izdevumu saistību pārraudzībai un kontrolei dažādos valsts administrācijas līmeņos, līdz šim sasniegtais progress ir lēnāks. Ir jāiegulda daudz vairāk centienu, lai uzlabotu procesu, kā notiek tādu datu apkopošana un apstrāde, no kā ir atkarīga budžeta kontrole.

Līdztekus fiskāliem jautājumiem ir arī sperti nozīmīgi soļi ar vērienīgo programmu, kas paredz daudz plašāku strukturālo reformu. Ir aizsāktas uzņēmējdarbības vides reformas, pasākumi, lai paātrinātu struktūrfondu un kohēzijas fonda līdzekļu izmantošanu, kā arī izstrādes stadijā ir horizontālie tiesību akti, lai īstenotu pakalpojumu direktīvu; daudz agrāk, nekā paredzēts, ir pieņemti ietekmīgi tiesību aktu noteikumi par darba tirgu, lai gan pašreizējā posmā joprojām ir vēl nepieciešami citi turpmāki pasākumi. Ir jāpaātrina valstij piederošu uzņēmumu privatizācija un pārstrukturēšana, jo īpaši dzelzceļa transporta un enerģētikas jomā.

Kas attiecas uz strukturālām reformām finanšu sektorā, ir izveidots finanšu stabilitātes fonds, un Grieķijas Banka šobrīd strādā pie tā, lai pastiprinātu banku uzraudzību.

6. Cik izsmeļoša ir pieprasītā informācija

Grieķijas iesniegtajā ziņojumā ir ietverta lielākā daļa informācijas un datu, kas tika pieprasīti ar Padomes lēmumu. Jo īpaši ziņojumā ir sīka informācija par konkrētiem pasākumiem, kas ir īstenoti (un ko īstenos), lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam, un par šo pasākumu attiecīgo ietekmi uz budžetu. Datus par valsts budžeta izpildi katru mēnesi grāmatvedības iestāde iesniedza laikus. Ziņojumā arī ir prasītā informācija saistībā ar parāda vērtspapīru emisijām un atmaksāšanu, kā arī informācija par lielāko valsts uzņēmumu finansiālo stāvokli. Tomēr joprojām nav pieejami visaptveroši dati par budžeta īstenošanu budžeta gada ietvaros saistībā ar sociālā nodrošinājuma fondiem, pašvaldību un ārpusbudžeta finansējumu, informācija par valsts sektorā nodarbinātajiem, neapmaksātiem budžeta izdevumiem (tostarp nokavētajiem maksājumiem).

Turklāt ziņojumā ir daudz informācijas par strukturālo reformu īstenošanu, atbildot uz Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu[18], kā arī lai nodrošinātu atbilstību ekonomikas un finanšu politikas memorandam un saprašanās memorandam.

7. Secinājums

Grieķija apmierinoši cenšas panākt atbilstību Padomes 2010. gada 10. maija lēmumam, ievērojot Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu un izpildot pasākumus, kuri izklāstīti 2010. gada 3. maija ekonomikas un finanšu politikas memorandā ( MEFP ) un saprašanās memorandā.

Saskaņā ar Padomes lēmumu (4. panta 3. apakšpunktu) „Komisija var norādīt pasākumus, kas nepieciešami, lai īstenotu lēmumā paredzētās korekcijas pārmērīga budžeta deficīta novēršanai”. No rīcībā esošās informācijas izriet, ka Grieķijas pieņemtie fiskālie pasākumi tiktāl šķiet pietiekami, lai sasniegtu mērķus, kas attiecībā uz 2010. gada budžeta deficīta griestiem noteikti Padomes 2010. gada 10. maija lēmumā, ar nosacījumu, ka izdevumu kontrole joprojām ir ļoti stingra un kopējie valsts izdevumi ir par EUR 4 miljardiem mazāki nekā plānots, attiecīgi kompensējot ieņēmumu deficītu un neplānotus radušos izdevumus citos publiskajos sektoros. Valsts budžeta izdevumu nepietiekamajai izpildei vajadzēs arī segt plānoto starpību starp pieejamo valsts kases deficītu un uz ESA-95 pamata aprēķināto atlikumu.

No rīcībā esošajām prognozēm var spriest, ka valsts budžeta deficīts un parāda griesti 2011.–2014. gada ir sasniedzami, līdz 2014. gadam piemērojot attiecīgu pārmērīga budžeta deficīta korekciju un ar nosacījumu, ka plānotie pasākumi tiek pareizi un laikus izpildīti un ja vispārējā makroekonomiskā situācija turpina attīstīties saskaņā ar paredzēto scenāriju.

I PIELIKUMS. PADOMES LĒMUMĀ PIEPRASĪTIE PASĀKUMI, KURI BIJA JĀPIEŅEM LĪDZ 2010. GADA JŪNIJA BEIGĀM

Pasākumi (kas paredzēti Padomes lēmuma 2. panta 1. punktā | Īstenošanas gaita |

„Līdz 2010. gada jūnija beigām Grieķija veic šādus pasākumus: |

a) pieņem tiesību aktus, ar ko ievieš progresīva nodokļa sistēmu visiem ienākumu avotiem un horizontāli vienādotu režīmu attiecībā uz ienākumiem, kas gūti no darba un pamatlīdzekļiem; | Izpildīts. Likumu Nr. 3842/2010 parlaments pieņēma 2010. gada aprīlī. |

b) pieņem tiesību aktus, ar ko atceļ visus nodokļu sistēmā paredzētos atbrīvojumus un noteikumus par autonomo nodokļu piemērošanu, ietverot ienākumus no ierēdņiem izmaksātajiem īpašajiem pabalstiem; |

c) atceļ ārkārtas rezervei paredzētās budžeta apropriācijas, tādējādi ietaupot EUR 700 miljonus; | Izpildīts. Pieņemts ministrijas lēmums. |

d) atceļ lielāko daļu solidaritātes pabalstam paredzēto budžeta apropriāciju (izņemot nabadzības samazināšanai paredzēto daļu), tādējādi ietaupot EUR 400 miljonus; | Izpildīts. Likumu Nr. 3845/2010 parlaments pieņēma 2010. gada maijā. |

e) samazina visaugstākās pensijas, tādējādi pilnā gadā ietaupot EUR 500 miljonus (EUR 350 miljonus 2010. gadā); | Izpildīts. Likumu Nr. 3863/2010 un Likumu Nr. 3865/2010 parlaments pieņēma 2010. gada maijā. |

f) samazina ierēdņiem izmaksātās Lieldienu, vasaras un Ziemassvētku prēmijas un pabalstus, tādējādi pilnā gadā ietaupot EUR 1500 miljonus (EUR 1100 miljonus 2010. gadā); | Izpildīts. Likumu Nr. 3845/2010 parlaments pieņēma 2010. gada maijā. |

g) atceļ pensionāriem izmaksātās Lieldienu, vasaras un Ziemassvētku prēmijas, vienlaikus aizsargājot tos, kuri saņem zemas pensijas, tādējādi pilnā gadā ietaupot EUR 1900 miljonus (EUR 1500 miljonus 2010. gadā); |

h) palielina PVN likmi, tādējādi pilnā gadā iekasējot vismaz EUR 1800 miljonus (EUR 800 miljonus 2010. gadā)[19]; | Izpildīts. Likumu Nr. 3845/2010 parlaments pieņēma 2010. gada maijā. Jaunās PVN likmes piemēro no 1. jūlija; jaunās akcīzes likmes piemēro no 3. maija. |

i) palielina akcīzes nodokli degvielai, tabakai un alkoholam, tādējādi pilnā gadā iekasējot vismaz EUR 1050 miljonus (EUR 450 miljonus 2010. gadā); |

j) pieņem tiesību aktus, ar ko īsteno pakalpojumu direktīvu; | Izpildīts. Horizontālais tiesību akts (Likums Nr. 3844/2010) ir pieņems; turpinās darbs saistībā ar „vienoto kontaktpunktu”. |

k) pieņem tiesību aktus, ar ko pārveido un vienkāršo valsts pārvaldi vietējā līmenī, lai samazinātu darbības izmaksas; | Izpildīts. Likumu Nr. 3852/2010 Parlaments pieņēma 2010. gada 27. maijā. Ir sagatavota pieņemšanai virkne īstenošanas dekrētu. |

l) izveido darba grupu, lai uzlabotu struktūrfondu un kohēzijas fondu apgūšanas līmeni; | Procesā. Pašlaik norisinās process, lai oficiāli izveidotu šādu darba grupu, kuras priekšsēdētājs būs premjerministra vietnieks, un sakomplektētu tās locekļus. Grieķijas valdība 2010. gada 30. jūnijā pieņēma ministrijas lēmumu par šā projekta īstenošanu saskaņā ar paātrinātu procedūru. |

m) pieņem tiesību aktus, ar ko vienkāršo jaunu uzņēmumu dibināšanu; | Izpildīts. Likumu Nr. 3853/2010 parlaments pieņēma 2010. gada 17. jūnijā. |

n) salīdzinājumā ar plāniem valsts ieguldījumus samazina par EUR 500 miljoniem; | Procesā (ministrijas lēmums Nr. 24687/DE2947). Veikt pilnīgu izvērtējumu būs iespējams tikai gada beigās. |

o) budžeta apropriācijas, kas paredzētas struktūrfondu un kohēzijas fondu līdzfinansēšanai, novirza īpašā centrālajā kontā, ko nevar izmantot citiem mērķiem; | Izpildīts. Bankas konts Grieķijas Bankā tika izveidots 2010. gada 30. jūnijā. |

p) izveido neatkarīgu finanšu stabilitātes fondu, lai risinātu iespējamās kapitāla trūkuma problēmas un saglabātu finanšu sektora stabilitāti, pēc vajadzības nodrošinot bankām pašu kapitāla atbalstu; | Izpildīts pēc noteiktā termiņa. Likumu Nr. 3864/2010 parlaments pieņēma 2010. gada 12. jūlijā. |

q) pastiprina banku uzraudzību, palielinot cilvēkresursus, pieprasot biežākus ziņojumus un veicot ik ceturksni stresa pārbaudes. | Procesā. Grieķijas Banka aktivizē savu darbu saistībā ar banku uzraudzību. Tagad notiek regulāras sanāksmes ar banku revidentiem un lielāko banku svarīgākajām iekšējām komitejām (riska pārvaldības, iekšējās kontroles u.c. komitejām). Bankām tagad daudz biežāk ir jāsniedz konkrēti uzraudzības dati. |

II PIELIKUMS. PADOMES LĒMUMĀ PIEPRASĪTIE PASĀKUMI, KURI JĀPIEŅEM LĪDZ 2010. GADA SEPTEMBRA BEIGĀM

Pasākumi (kas paredzēti Padomes lēmuma 2. panta 2. punktā | Īstenošanas gaita |

„Līdz 2010. gada septembra beigām Grieķija veic šādus pasākumus: |

a) budžeta projektā 2011. gadam iekļauj fiskālās konsolidācijas pasākumus, kuri veido vismaz 3 % no IKP (4,1 % no IKP, ja ņem vērā 2010. gadā īstenoto pasākumu ietekmi). Budžetā jo īpaši iekļauj šādus pasākumus (vai īpašos gadījumos — pasākumus, kuru mērķis ir gūt salīdzināmus ietaupījumus): vispārējās valdības starpposma patēriņu samazina par vismaz EUR 300 miljoniem salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni (papildus ietaupījumiem, kas izriet no valsts pārvaldes un pašvaldību reformas, kas minēta šajā punktā), iesaldē pensiju indeksāciju (tādējādi ietaupot EUR 100 miljonus); ļoti rentabliem uzņēmumiem pagaidu kārtā piemēro ar krīzi saistītu maksājumu (kas 2011., 2012. un 2013. gadā nodrošinātu papildu ikgadējus ienākumus vismaz EUR 600 miljonu apmērā); ievieš uz aprēķinu pamata noteiktus nodokļus pašnodarbinātām personām (kas 2011. gadā nodrošinātu vismaz EUR 400 miljonus un lielākus ieņēmumus 2012. un 2013. gadā), paplašina PVN bāzi, ietverot dažus pakalpojumus, kas pašlaik tajā nav iekļauti, un 30 % preču un pakalpojumu piemēro nevis pazemināto likmi, bet gan parasto likmi (kas nodrošinātu ieņēmumus EUR 1 miljarda apmērā), pakāpeniski ievieš vides nodokli par CO2 emisijām (kas 2011. gadā nodrošinātu vismaz EUR 300 miljonus), Grieķijas valdība pieņem tiesību aktus, ar ko veic reformas valsts pārvaldē, un veic pašvaldību reorganizāciju (tādējādi 2011. gadā izmaksas samazinot vismaz par EUR 500 miljoniem un 2012. un 2013. gadā — vēl par EUR 500 miljoniem), samazina iekšzemes finansētos ieguldījumus (par vismaz EUR 1 miljardu), prioritāti piešķirot ieguldījumu projektiem, ko finansē no ES struktūrfondiem, ievieš iniciatīvas, lai noregulētu zemes izmantošanas noteikumu pārkāpumus (kas laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam nodrošinātu vismaz EUR 1 500 miljonus, no kuriem vismaz EUR 500 miljonus 2011. gadā), iekasē ieņēmumus no spēļu licencēšanas (vismaz EUR 500 miljonus no licenču pārdošanas un EUR 200 miljonus no nodevām), paplašina nekustamā īpašuma nodokļa aprēķina bāzi, atjauninot aktīvu vērtību (kas nodrošinātu papildu ieņēmumus EUR 500 miljonu apmērā), palielina nodokļus par natūrā izmaksātām algām, tostarp piemēro nodokli mašīnu nomas maksājumiem (kas nodrošinātu vismaz EUR 150 miljonus), palielina nodokļus par luksusprecēm (par vismaz EUR 100 miljoniem), ievieš īpašu nodokli par neatļautām būvēm (kas nodrošinātu vismaz EUR 800 miljonus gadā), valsts sektorā aizstāj tikai 20 % no darba ņēmējiem, kuri pensionējas (valdības un pašvaldību iestādēs, valsts uzņēmumos, valsts aģentūrās un citās valsts iestādēs); | Plānots. Ir paredzams, ka 2011. gada budžeta projekts tiks iesniegts parlamentam oktobra pirmajā nedēļā. Daļēji izpildīts pirms noteiktā termiņa. Par vairākiem, ar 2011. gada budžetu saistītiem pasākumiem, kas bija jāpieņem, lai nodrošinātu atbilstību Padomes lēmumam, jau ir nobalsots. Tostarp ir runa par turpmākajiem pasākumiem: i) ar krīzi saistīti maksājumi, ko pagaidu kārtā maksā ļoti rentabli uzņēmumi (EUR 600 miljoni gadā; Likums Nr. 3845/2010); ii) palielināti nodokļi par luksusprecēm (ko piemēro no 2010. gada 3. maija; EUR 100 miljoni gadā; idem);[20] iii) uz aprēķinu pamata noteiktu nodokļu piemērošana pašnodarbinātām personām (kas 2011. gadā nodrošinātu EUR 400 miljonus un lielākus ieņēmumus 2012. un 2013. gadā; Likums Nr. 3842/2010; iv) palielināti nodokļi par natūrā izmaksātām algām, tostarp piemēro nodokli mašīnu nomas maksājumiem (EUR 150 miljoni; idem). |

b) ievieš tiesību aktus, ar ko veic pensiju sistēmas reformas, lai nodrošinātu tās ilgtspēju vidējā termiņā un ilgtermiņā. Ar šiem tiesību aktiem jo īpaši nosaka turpmāko: kā vienotu likumā noteikto pensionēšanās vecumu nosaka 65 gadus (arī sievietēm), esošos pensiju fondus apvieno trijos fondos un ievieš jaunu kopīgu pensiju sistēmu attiecībā uz visiem esošajiem un nākotnē pieņemtiem darbiniekiem (sistēma būs spēkā no 2013. gada 1. janvāra), pazemina pensiju maksimālo apjomu, pakāpeniski no 37 līdz 40 gadiem palielina minimālo periodu pensiju iemaksām, lai saņemtu pilnu pensiju (līdz 2015. gadam), sākot no 2011. gada 1. janvāra, kā minimālo pensionēšanās vecumu nosaka 60 gadus (tostarp smagu un bīstamu darbu strādniekiem, kā arī tiem, kuri pensiju iemaksas maksājuši 40 gadus), atceļ īpašos noteikumus attiecībā uz personām, kuras bija apdrošinātas pirms 1993. gada (saglabājot iegūtās tiesības), ievērojami saīsina par grūtām un bīstamām uzskatāmu profesiju sarakstu, samazina pensiju pabalstus (par 6 % gadā) personām, kuras pensionējas 60 līdz 65 gadu vecumā un kuru pensijas iemaksu periods ir mazāks par 40 gadiem, izveido automātisku korekcijas mehānismu, kas sasaista pensionēšanās vecumu un paredzamā mūža ilguma pieaugumu (no 2020. gada), ievieš no materiālā stāvokļa atkarīgu minimālo garantēto ienākumu veciem cilvēkiem, kuru vecums pārsniedz likumā noteikto pensionēšanās vecumu, ievieš stingrākus noteikumus un regulāri pārskata kritērijus, lai piešķirtu invaliditātes pensijas, uz iemaksām balstītajā shēmā izdara izmaiņas pensijas aprēķināšanas formulā, lai pastiprinātu saikni starp veiktajām iemaksām un saņemtajiem pabalstiem (ar uzkrājuma likmi, kas nepārsniedz vidējo gada likmi 1,2 % apmērā), kā arī pensiju ieņēmumu aprēķinā iekļauj visas dzīves laikā gūtos ienākumus (saglabājot iegūtās tiesības). Šo tiesību aktu īstenošana nākamajās desmitgadēs samazinātu pensiju izdevumu attiecības pret IKP paredzēto pieaugumu zem vidējā euro zonas līmeņa, kā arī laikposmā no 2010. līdz 2060. gadam ierobežotu pensijām paredzēto valsts sektora izdevumu pieaugumu, lai tie nepārsniegtu 2,5 % no IKP; | Daļēji izpildīts pirms noteiktā termiņa. Nozīmīgi rezultāti sasniegti pensiju reformas jomā jau pirms noteiktā termiņa — 2010. gada septembra. Parlaments 2010. gada 8. un 16. jūlijā pieņēma Likumu Nr. 3863/2010 un Likumu Nr. 3865/2010 (par privāto un, attiecīgi, publisko sektoru), kuros ietverta virkne specifisku reformu parametru, kas pieprasīti Padomes lēmumā. Tā kā nav visaptverošu ilgtermiņā prognožu, vēl nevar pilnībā novērtēt reformas norisi. Likums par pensiju reformu būs jāpielāgo, lai nodrošinātu, ka pensijām paredzēto izdevumu izmaiņas ilgtermiņā (2009.–60. gads) nepārsniedz 2,5 procentpunktus no IKP. Šādas korekcijas pamatā būs ilgtermiņa prognozes, kuras sagatavos Valsts statistikas iestāde un validēs ES Ekonomikas politikas komiteja. |

c) pastiprina Galvenās grāmatvedības iestādes lomu un palielina tās resursus, kā arī ievieš aizsardzības pasākumus, lai novērstu iespējamu politisku iejaukšanos datu prognozēšanā un uzskaitē; | Procesā. Saistībā ar fiskālās pārvaldības un atbildības aktu, kuru parlamentam iesniedza 2010. gada 30. jūnijā. |

d) izstrādā reformu plānu attiecībā uz tiesību aktiem par atalgojumu valsts sektorā, tostarp izveido vienoto maksājumu iestādi, kas veic algu izmaksu; ievieš kopīgus principus un grafiku, lai izveidotu racionalizētu un vienotu valsts sektora atalgojuma sistēmu, ko piemēro valsts iestādēm, pašvaldībām un citām struktūrām; | Procesā. Valdība ir uzsākusi vienotās maksājuma iestādes izveidi pirms grafikā noteiktā termiņa. Šī iestāde jau darbojas ar atalgojumu 80 % kopējā ierēdņu skaita valsts sektorā. Veicot valsts sektorā nodarbināto personu skaitīšanu, līdz gada beigām izdosies paplašināt šīs iestādes darbu, to attiecinot uz visu valsts pārvaldi. |

e) ievieš tiesību aktus, ar ko uzlabo nodokļu administrēšanas un kontroles efektivitāti; | Procesā. Ir uzsākta virkne iniciatīvu, lai uzlabotu nodokļu administrēšanas efektivitāti, lai novērstu nodokļu nemaksāšanu un uzlabotu nodokļu iekasēšanu. Valdība ir pieņēmusi jaunu likumu par nodokļiem, ar ko nodrošina, ka daudz striktāk tiek piemērotas procedūras attiecībā uz ieņēmumiem un PVN deklarācijām un maksājumiem, tiek paplašināta nodokļu bāze, atceļot nodokļu atvieglojumus un atbrīvojumus, kā arī ieviešot uz aprēķinu pamata noteiktus nodokļus. Valdība ir sākusi izstrādāt risku pārvaldības satvaru, lai nodrošinātu, ka attiecīgie noteikumi tiek ievēroti, un cenšas pastiprināt nodokļu un muitas iestāžu stratēģiskās pārvaldības kapacitāti, veicot attiecīgo dienestu reorganizāciju. Finanšu ministrijā un nodokļu administrācijā ir uzsākta piecu īpašu darba grupu izveide. |

f) uzsāk valsts pārvaldes un esošo sociālo programmu neatkarīgu pārbaudi; | Plānots. Pirmās tikšanās plānotas septembrī. |

g) publicē ikmēneša statistikas datus (pamatojoties uz valsts kasi) par valsts iestāžu un to pakļautībā esošo struktūru ieņēmumiem, izdevumiem, finansējumu un nokavētiem maksājumiem; | Daļēji izpildīts. 2010. gadā Grieķija ir regulāri publicējusi sīkus valsts kases datus par valsts ieņēmumiem, izdevumiem un finansējumu. Dati par izdevumiem, kas vēl nav apmaksāti, vēl nav pieejami. Šis juridiskais pienākums ir ietverts likumprojektā par fiskālo pārvaldību un atbildību, ko parlamentam iesniedza 2010. gada 30. jūnijā. Likumā Nr. 3861/2010 ir noteikts, ka tiešsaistē ir jāpublicē visi lēmumi, kas saistīti ar fondu iesaistīšanu valsts administrācijā. |

h) izstrādā rīcības plānu, lai uzlabotu valsts datu vākšanu un apstrādi, it sevišķi pilnveidojot statistikas iestāžu un Galvenās grāmatvedības iestādes kontroles mehānismus un nodrošinot faktisku personisku atbildību nepareizu ziņojumu sniegšanas gadījumos, tādējādi dodot iespēju ātri iegūt kvalitatīvus valsts iestāžu datus, kas prasīti Regulā (EK) Nr. 2223/96, (EK) Nr. 264/2000, (EK) Nr. 1221/2002, (EK) Nr. 501/2004, (EK) Nr. 1222/2004, (EK) Nr. 1161/2005, (EK) Nr. 223/2009 un (EK) Nr. 479/2009; | Procesā. Par pasākumu plāna izpildi ir panākta vienošanās ar Eurostat. |

e) regulāri publicē informāciju par finanšu stāvokli valsts uzņēmumos un citās valsts struktūrās, kas nav klasificētas kā valsts pārvaldes iestādes (tostarp detalizētas ienākumu deklarācijas, bilances un datus par nodarbinātību un algu izdevumiem).” | Daļēji izpildīts. Daži dati ir ietverti 6. augusta ziņojumā. |

[1] OV L 145, 11.6.2010., 6. lpp.

[2] Grieķijas ekonomikas stabilizācijas programma — Ziņojums, kas iesniegts saskaņā ar Padomes lēmumu — 2010. gada jūlijs , iesniegts 2010. gada 6. augustā. Šo ziņojumu iesniedza Grieķijas valdība; tajā ietverts pielikums par banku uzraudzību, kuru sagatavojusi Grieķijas Banka.

[3] Šis paziņojums un tam pievienotais Komisijas dienestu ziņojumus, kas sagatavots sadarbībā ar ECB ( Grieķijas ekonomikas stabilizācijas programma — pirmais pārskats , augusts), ļauj arī novērtēt atbilstību maijā pieņemtajam saprašanās memorandam par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem sakarā ar Grieķijas un eurozonas dalībvalstu Aizdevuma līgumu.

[4] Lai iepazītos ar iepriekšējo posmu pasākumu kopsavilkumu, kas pieņemti, lai Grieķijā īstenotu pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru un Stabilitātes un izaugsmes paktu, skatīt 2010. gada janvāra Komisijas sagatavoto Grieķijas stabilitātes programmas izvērtējumu (2010. gada 3. februāra SEC (2010) 94 galīgā redakcija).

[5] Lēmumā paredzētās korekcijas norisei nepieciešams, lai konsolidētā kopējā parāda ikgadējās izmaiņas nepārsniegtu EUR 34 058 miljonus (ar kopējo parāda un IKP attiecību 133,2 % apmērā) 2010. gadā, EUR 17 365 miljonus (ar kopējo parāda un IKP attiecību 145,2% apmērā) 2011. gadā, EUR 15 016 miljonus (ar kopējo parāda un IKP attiecību 148,8% apmērā) 2012. gadā; EUR 11 599 miljonus (ar kopējo parāda un IKP attiecību 149,6 % apmērā) 2013. gadā un EUR 7 885 miljonus (ar kopējo parāda un IKP attiecību 148,4 % apmērā) 2014. gadā.

[6] OV L 83, 30.3.2010., 13. lpp.

[7] Par šiem memorandiem vienojās sakarā ar eurozonas dalībvalstu lēmumu sniegt finanšu palīdzību Grieķijai saistībā ar resursu rezerves vienošanos ( SBA ) ar Starptautisko Valūtas fondu.

[8] Lai iepazītos ar janvārī, februārī un martā īstenoto pasākumu izvērtējumu, sk. Komisijas 2010. gada 9. marta paziņojumu (COM (2010) 91 galīgā redakcija).

[9] Pieņemt zināšanai, ka Eurostat vēl nav apstiprinājis Grieķijas paziņotos datus par 2009. gada valsts budžeta deficītu un valdības parādu. 2010. gada 22. aprīlī Eurostat informēja, ka, pabeidzot izmeklēšanu, kuru Eurostat sadarbībā ar Grieķijas statistikas iestādēm ( EL.STAT ) veica par vairākiem jautājumiem (jo īpaši par zināma skaita valsts uzņēmumu nozaru klasifikāciju un ārpustirgus mijmaiņas darījumu uzskaiti, kā arī par to, ka nepieciešams sīkāki un precīzāki dati par sociālā nodrošinājuma iemaksām un izdevumiem), 2009. gada valsts deficīta attiecību varētu koriģēt, to palielinot no 0,3 % uz 0,5 % no IKP, bet parāda attiecību — no 5 % uz 7 % no IKP). Eurostat News Release ( Eurostat paziņojums presei) Nr. 55/2010.

[10] Ziņojumā, kuru Grieķija iesniedza 2010. gada 6. augustā, sniegts izsmeļošāks pieņemto pasākumu saraksts.

[11] Šim paziņojumam pievienotajā ziņojumā ir sīkāk izklāstīts, ka saistībā ar aizdevuma līgumu (eurozona) un resursu rezerves vienošanos (SVF) ir izpildīta virkne attiecībā uz fiskālajiem rādītājiem noteikto kritēriju.

[12] 2010. gada jūlijā SPCI ikgadējā inflācija bija 5,5 %.

[13] Pamatojoties uz rīcībā esošo informāciju, Komisijas dienesti lēš, ka salīdzinājumā ar maija sākumā sagatavotajām prognozēm visā gadā kopumā ir paredzams deficīts līdz pat EUR 1 500 miljonu apmērā (jeb 0,6 % no IKP).

[14] Ir pieejama arī nepilnīga informācija par dažu atsevišķu sociālā nodrošinājuma fondu ieņēmumiem un izdevumiem.

[15] Sk. iepriekš 9. zemteksta piezīmi par iespējamo valsts uzņēmumu pārklasificēšanu (līdzīgi kā dzelzceļa uzņēmumu OSE ).

[16] No nesen publicētajiem datiem par valsts sektorā nodarbināto skaitīšanu izriet, ka Grieķijā ir aptuveni 768 tūkstoši ierēdņu (valsts, pašvaldības, sociālā nodrošinājuma un ārpusbudžeta fondi). Šis skaitlis veido 17 % no visiem Grieķijas strādājošajiem iedzīvotājiem.

[17] Tā kā nav visaptverošu ilgtermiņa prognožu, vēl nevar pilnībā novērtēt pensiju reformas norisi. 2011. gadā nāksies koriģēt svarīgākos pensiju režīma parametrus, lai nodrošinātu, ka pensijām paredzēto izdevumu izmaiņas ilgtermiņā (2009.–2060. gads) nepārsniedz 2,5 procentpunktus no IKP. Šādas korekcijas pamatā būs ilgtermiņa prognozes, kuras sagatavos Valsts statistikas iestāde un validēs ES Ekonomikas politikas komiteja.

[18] Padomes 2010. gada 16. februāra Ieteikums Grieķijai (2010/190/ES) nolūkā pārtraukt Grieķijas ekonomikas politikas neatbilstību vispārējām pamatnostādnēm un novērst risku, ka varētu tikt apdraudēta ekonomikas un monetārās savienības pareiza darbība (OV L 83, 30.3. 2010., 63. lpp.).

[19] 6. augusta ziņojumā norādīts, ka šis pasākums 2010. gadā varētu nest vēl lielāku papildu ieņēmumu summu — nevis EUR 800 miljonus, bet EUR 900 miljonus.

[20] 6. augusta ziņojumā norādīts, ka šis pasākums 2010. gadā varētu nest vēl lielāku papildu ieņēmumu summu — nevis EUR 100 miljonus, bet EUR 120 miljonus.