Komisijas ziņojums - Eiropas Savienībā autotransportam izmantotā benzīna un dīzeļdegvielas kvalitāte Ceturtais gada ziņojums (Pārskata gads — 2005) /* COM/2007/0617 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 17.10.2007 COM(2007) 617 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS Eiropas Savienībā autotransportam izmantotā benzīna un dīzeļdegvielas kvalitāte Ceturtais gada ziņojums (Pārskata gads — 2005) 1. Kopsavilkums Direktīvā 98/70/EK[1], pamatojoties uz veselības un vides aizsardzības apsvērumiem, ir noteiktas obligātās specifikācijas degvielām, ko izmanto transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes dzinēju un transportlīdzekļiem ar kompresijaizdedzes dzinēju. Degvielas kvalitāte ir svarīga no vides viedokļa, jo tā ietekmē piesārņotāju emisijas no dzinējiem un tādējādi arī gaisa kvalitāti. Tāpat no tās atkarīgs, cik sarežģīti un dārgi autoražotājiem ir ievērot vēlamos piesārņotāju un siltumnīcefekta gāzu emisiju ierobežojumus. Direktīvā 2003/17/EK[2], ar kuru groza Direktīvu 98/70/EK, paredzēts, ka vēl vairāk jāsamazina sēra saturs benzīnā un dīzeļdegvielā. Specifikācijām neatbilstīgas degvielas var palielināt emisijas (piemēram, pārlieku liels skābekļa savienojumu saturs var palielināt NOx emisijas) un bojāt dzinēju un izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas (piemēram, pārmērīgs sēra daudzums bojā katalizatorus), kas savukārt palielina gaisa piesārņotāju emisijas. Lai nodrošinātu atbilstību šajā direktīvā noteiktajiem obligātajiem degvielas kvalitātes standartiem, dalībvalstīm ir jāievieš degvielas kvalitātes kontroles sistēmas. Direktīvas 98/70/EK 8. pantā paredzēts, ka Komisijai ik gadus jāpublicē ziņojums par degvielas kvalitāti dalībvalstīs. Šajā ceturtajā Komisijas ziņojumā ir īsumā apkopoti dalībvalstu iesniegtie dati par benzīna un dīzeļdegvielas kvalitāti, kā arī par pārdošanas apjomiem 2005. gadā. Visas dalībvalstis, izņemot Franciju, ir iesniegušas ziņojumu par 2005. gadu. 2005. gadā veiktās degvielas kvalitātes kontroles dati liecina, ka benzīns un dīzeļdegviela kopumā atbilst Direktīvā 98/70/EK noteiktajām specifikācijām, lai gan tika konstatēti nedaudzi to pārkāpumi. Tika konstatēts, ka galvenokārt bija pārsniegti šādi benzīnam noteiktie parametri: pētnieciskais oktānskaitlis (POS)[3], tvaika spiediens vasaras periodā[4] un destilācija/iztvaikošana 100/150°C temperatūrā[5]. Attiecībā uz dīzeļdegvielu bija pārsniegti šādi parametri — sēra saturs, 95 % destilācijas punkts, cetānskaitlis un blīvums. Kaut gan vairākas dalībvalstis ziņoja par prasībām neatbilstošiem paraugiem, kopumā salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem daudz mazāk bija paraugu, kuros bija pārsniegtas robežvērtības (un testa metožu pieļaujamās pielaides). Tomēr vairākas ES-10 dalībvalstis ziņoja, ka ievērojams skaits paraugu neatbilda robežvērtībām. Beļģija ziņoja par proporcionāli lielāku (~3,5 %) neatbilstošu paraugu skaitu nekā citās dalībvalstīs, tomēr šis rādītājs pēdējos gados ir uzlabojies. Sēra saturs dīzeļdegvielā 2005. gadā izrādījās sevišķi problemātisks (galvenokārt ES-10 valstīs), jo, sākot ar 2005. gadu, ir ieviests jauns obligāts noteikums, ka sēra saturam jābūt mazākam par 50 ppm. Vairākām ES-10 dalībvalstīm gada sākumā radās problēmas ar tādas degvielas pārdošanu, kam ir augstāks sēra saturs, un to paraugu skaits, kas bija piesārņoti ar gāzeļļu vai dīzeļdegvielu vai ar lielāku sēra saturu, bija lielāks nekā iepriekšējos gados. Komisijai nav informācijas par to, vai minētā robežvērtību pārsniegšana būtu nelabvēlīgi ietekmējusi transportlīdzekļu emisiju līmeni vai dzinēju darbību, tomēr Komisija vēl aizvien mudina dalībvalstis veikt pasākumus, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību noteiktajām specifikācijām. Vairums dalībvalstu to jau dara, un sīkāki dati par dalībvalstu veiktajiem pasākumiem neatbilstības novēršanai, ja tādi ir paredzēti, iekļauti sīki izstrādātā 2005. gada ziņojuma atsevišķām valstīm veltītās nodaļās[6]. Komisija arī turpmāk pārraudzīs, kā tiek ievērotas prasības, kas degvielas kvalitātei noteiktas direktīvā, un ir nodomājusi uzlabot to datu analīzi, kas iesniegti, sākot ar 2006. pārskata gadu. Runājot par gaisa piesārņojuma mazināšanu un jaunu dzinēja tehnoloģiju ieviešanu, ir svarīgi atzīmēt, ka ES-15 dalībvalstīs no 2001. līdz 2005. gadam ir būtiski pieaudzis to degvielu īpatsvars, kuru sēra saturs ir mazāks par 10 ppm un 50 ppm. Sākot ar 2005. gadu, visā degvielā sēra saturam jābūt mazākam par 50 ppm, un visās dalībvalstīs jābūt pieejamai degvielai, kuras sēra saturs ir mazāks par 10 ppm. Kā redzams 1. tabulā, 2005. gadā vidējais sēra saturs degvielā bija ievērojami mazāks nekā 2004. gadā. 1. tabula. Gada tendence, kas raksturo benzīna un dīzeļdegvielas vidējo sēra saturu Eiropas Savienībā Vidējais sēra saturs, ppm | ES-15 | ES-10 | Degviela/gads | 2001 | 2002 | 2003* | 2004* | 2005* | 2005* | 2005 | Benzīns | 68 | 51 | 37 | 38 | 19 | 19 | 23 | Dīzeļdegviela | 223 | 169 | 125 | 113 | 25 | 24 | 37 | Ietverti 2004. gada dati par ES-10 valstīm. *Nav iekļauti dati par Franciju, kas laika posmā no 2003. līdz 2005. gadam neiesniedza ziņojumu. Degvielas kvalitātes kontroles sistēmas dažādās valstīs joprojām ievērojami atšķiras; tomēr sagaidāms, ka direktīvas prasības veicinās lielāku valsts kontroles sistēmu vienotību un uzlabos ziņojumu sniegšanas kvalitāti. 2. Ievads Specifikācijas Eiropas Savienībā pārdotajam benzīnam un dīzeļdegvielai ir noteiktas Direktīvā 98/70/EK, un kopš 2005. gada 1. janvāra piemēro tikai vienu degvielas specifikāciju kopumu. Direktīvā ir noteikts arī, ka dalībvalstis sniedz kopsavilkuma ziņojumus par to teritorijā pārdotās degvielas kvalitāti. Sākot no 2004. gada, dalībvalstīm ir jāziņo par tajās veikto kontroli atbilstīgi jaunajam Eiropas standartam EN 14274[7] vai sistēmām ar līdzvērtīgu uzticamību. 8. pantā Direktīvā 98/70/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvas 2003/17/EK 1. panta 5. punktu, ir paredzēts, ka Komisijai katru gadu jādara zināmi dalībvalstu degvielas kvalitātes ziņojumu rezultāti. Atbilstīgi šai prasībai šajā ceturtajā Komisijas ziņojumā ir apkopota informācija par benzīna un dīzeļdegvielas kvalitāti, kā arī par pārdošanas apjomiem Kopienā 2005. gadā. Pērnā gada valstu ziņojumi ir pieejami Komisijas tīmekļa vietnē[8]. 3. Valsts kontroles sistēmas Eiropas Savienībā degvielas kvalitātes kontroles valsts sistēmu ieviešanai ir izmantotas vairākas pieejas. Tās ir gan sistēmas, kas balstītas uz Eiropas standartu EN 14274 (saskaņā ar šo standartu tiek ņemti paraugi noteiktā skaitā degvielas mazumtirdzniecības vietu), gan valsts mēroga sistēmas. Piemēram, Zviedrijas un Apvienotās Karalistes kontroles sistēma paredz, ka paraugu ņemšana un analīze attiecas uz visām pārstrādātajām vai ievestajām degvielas partijām, un šī prasība ir iestrādāta valsts degvielas izplatīšanas noteikumos. Izplatīšanas tīklā gada laikā veic arī paraugu ņemšanu izlases veidā. Vairākās dalībvalstīs pašreizējās kontroles sistēmas sākotnēji bija izstrādātas citiem mērķiem — ar to skaidrojamas dažas atšķirības, kas ES dalībvalstīs pastāv saistībā ar šo sistēmu piemērošanu. Tika gaidīts, ka no 2004. gada šajā jomā valdīs lielāka vienādība, jo grozītajā direktīvā ir noteikts, ka no 2004. gada 1. janvāra „ dalībvalstis izveido degvielas kvalitātes uzraudzības sistēmu saskaņā ar attiecīgo Eiropas standartu prasībām ” (EN 14274 un EN 14275)[9]. Kopš 2001. gada kontroles sistēmās ir veiktas vairākas izmaiņas. No visām ES-15 dalībvalstīm sešas ir pārņēmušas uz EN 14272 balstītu kontroles sistēmu, un tas izdarīts arī sešās ES-10 valstīs. Portugāle ir paziņojusi, ka vēl strādā pie sistēmas pārveides, lai tā atbilstu EN 14274 prasībām. Saskaņā ar minēto direktīvu ir pieļaujama alternatīvu sistēmu ieviešana, ja šāda sistēma nodrošina rezultāts ar līdzvērtīgu uzticamību. Līdz šim tikai Dānija, Kipra un Malta ir iesniegušas informāciju, lai pamatotu, kāpēc šajās valstīs izmantotā sistēma paredz mazāku paraugu ņemšanu. Arī Apvienotā Karaliste ir sniegusi informāciju par tajā izmantotās sistēmas statistisko ticamību. 2. attēlā ir atspoguļots kopsavilkums par paraugu ņemšanas biežumu ES 2005. gadā. 4. 2005. gada ziņojums 4.1. Degvielas kvalitāte un apjomi Eiropas Savienībā 2005. gadā bija pieejami benzīna veidi ar ļoti atšķirīgu oktānskaitli un sēra saturu, tomēr visvairāk pārdots tika benzīns POS95 (84 %, no tā 66 % bija benzīns ar nelielu sēra saturu un 34 % — sēru nesaturošs benzīns[10]); pilnīga informācija par katru dalībvalsti atrodama 1. attēlā un pielikuma tabulā (datus par degvielas kvalitātes kontroli no 2003. līdz 2005. gadam nav iesniegusi Francija). No visa pārdotā benzīna 61 % bija ar nelielu sēra saturu (<50 ppm) un 39 % — sēru nesaturošs benzīns (<10 ppm). Dīzeļdegvielai šī proporcija bija attiecīgi 67 % un 33 %. Salīdzinot ar 2001. gadu, būtiski pieaudzis to degvielu apjoms, kurās sēra saturs ir mazāks par 50 ppm un 10 ppm; 2001. gadā šo degvielu pārdošanas apjoms veidoja aptuveni 20 % no kopējā benzīna un dīzeļdegvielas pārdošanas apjoma ES, savukārt tagad šādas ir gandrīz visas pārdotās degvielas. ES-10 valstīs pārdotais benzīna un dīzeļdegvielas apjoms veidoja attiecīgi 10,5% un 11,3% no kopējā ES pārdotā benzīna un dīzeļdegvielas apjoma (neliels palielinājums salīdzinājumā ar 2004. gadu). Salīdzinot ar ES-15 valstīm, ES-10 valstīs pārdots daudz mazāk sēru nesaturoša benzīna (15,5 %), savukārt nedaudz lielāks bija pārdotās sēru nesaturošās dīzeļdegvielas procentuālais apjoms (36 %). 1. attēls. ES pārdotās degvielas sadalījums pēc degvielas veida (%) Benzīna pārdošanas apjoms | 2005 | Dīzeļdegvielas pārdošanas apjoms | 2005 | [pic] | [pic] | Fuel TypVeids | % | Fuel TypVeids | % | 1 | Bezsvina benzīns min. POS=91 | 0.0% | 13 | Dīzeļdegviela | 0.1% | 2 | Bezsvina benzīns min. POS=91 (<50 ppm S) | 0.3% | 14 | Dīzeļdegviela (<50 ppm sēra) | 66.5% | 3 | Bezsvina benzīns min. POS=91 (<10 ppm S) | 7.7% | 15 | Dīzeļdegviela (<10 ppm sēra) | 33.5% | 4 | Bezsvina benzīns min. POS=95 | 0.0% | 5 | Bezsvina benzīns min. POS=95 (<50 ppm S) | 55.4% | 6 | Bezsvina benzīns min. POS=95 (<10 ppm S) | 28.0% | 7 | Bezsvina benzīns 95=<POS<98 | 0.0% | 8 | Bezsvina benzīns 95=<POS<98 (<50 ppm S) | 4.1% | 9 | Bezsvina benzīns 95=<POS<98 (<10 ppm S) | 0.00% | 10 | Bezsvina benzīns POS>=98 | 0.0% | 11 | Bezsvina benzīns POS>=98 (<50 ppm S) | 0.9% | 12 | Bezsvina benzīns POS>=98 (<10 ppm S) | 3.5% | Līdzīgi kā 2001.–2004. gadā vislielākais kopējais degvielas pārdošanas apjoms (saskaņā ar saņemtajiem datiem) 2005. gadā bija Apvienotajā Karalistē, Itālijā, Spānijā un Vācijā (3. attēls). Daudzās dalībvalstīs vislielākais pārdošanas apjoms ir dīzeļdegvielai, tomēr pārdotā benzīna un dīzeļdegvielas attiecība ir atšķirīga. Kā izriet no ziņojumiem, kopš 2001. gada ievērojami vienādojies Eiropas Savienībā pieejamo degvielas marku skaits (4. attēls). 2005. gadā kopumā bija pieejamas 2–3 benzīna markas, kas galvenokārt atšķiras ar oktāna līmeni (POS kategorija), tomēr dažos gadījumos parādās arī atsevišķas bezsvina degvielas markas (piemēram, Igaunijā ir pieejams katra degvielas veida bezsvina variants). 2005. gadā desmit ES-15 dalībvalstīs un četrās ES-10 dalībvalstīs bija pieejamas atsevišķas (iekrāsotas) sēru nesaturošas (<10 ppm) degvielas markas (citās valstīs bija pieejama degviela, kas atbilst noteiktajai sēra robežvērtībai, taču tā netika tirgota iekrāsota). 2. attēls. Paraugu ņemšanas biežums, veicot degvielas kvalitātes kontroli ES 3005. gadā (vidējais paraugu skaits katrai degvielas markai) Vidējais paraugu skaits/ degvielas marka | [pic] | Benzīns | Dīzeļdegviela | Benzīns | Dīzeļdegviela | Austrija | 4 / 205 | 3 / 100 | Beļģija | 232 / 4957 | 232 / 3748 | 1 / 18 | <6 mēn. | (3) | Kipra | 19 / 155 | 7 / 18 | <1 mēn. | (4) | Čehija | 45 / 1381 | 64 / 1653 | Dānija | Igaunija | 10 / 300 | 1 / 114 | <4 mēn. | (7) | Somija | 2 / 257 | Grieķija | 1 / 289 | 6 / 18 | <2 mēn. | (4) | Ungārija | 7 / 120 | Īrija | 3 / 118 | 6 / 18 | <2 mēn. | (5) | Itālija | 3 / 318 | 6 / 309 | Latvija | 1 / 251 | 9 / 438 | <1 mēn. | (8) | Lietuva | 8 / 192 | 20 / 268 | Luksemburga | <6 mēn. | Malta | 13 / 51 | 23 / 31 | 1 / 5 | <5 mēn. | (9) | Nīderlande | 1 / 106 | Polija | 16 / 392 | 15 / 204 | Portugāle | 7 / 18 | (4) (6) | Slovākija | 7 / 236 | 1 / 102 | Slovēnija | 22 / 136 | 25 / 152 | Spānija | <1 mēn. | Zviedrija | 6 / 18 | (4) | Apvienotā Karaliste | <3 mēn. | Valstu skaits | 17 | 13 | 6 | 1 | 12 | Piezīmes: Ja iesniegto ziņojumu dati ir nepilnīgi, nav iespējams pārliecināties, vai visi paraugi ir atbilduši robežvērtībām. Gadījumos, kad no iesniegtajiem datiem nav bijis iespējams noteikt robežvērtības pārsniegušo paraugu skaitu, simbols „>” nozīmē to, ka norādīts ir minimālais robežvērtības pārsniegušo paraugu skaits, kas var būt arī lielāks. | Direktīvā 98/70/EK ir noteikts, ka dalībvalstīm jāiesniedz kontroles ziņojumi ne vēlāk kā katra gada 30. jūnijā. | Par skābekļa saturu ziņojumi nav iesniegti. | Par skābekļa savienojumiem (kas nav ēteri ar vairāk nekā 5 oglekļa atomiem molekulā) ziņojumi nav iesniegti. Tomēr principā visas sarakstā minētās vielas ir pārbaudītas vienlaikus, izmantojot skābekļa savienojumu pārbaudes metodes. Tomēr sistēma ir jākalibrē, izmantojot kalibrēšanas paraugu, kura sastāvā līdzīgās proporcijās ir tādi paši skābekļa savienojumi kā testa paraugā. Vairumā gadījumu nav skaidrs, vai tas ir ticis izpildīts; tomēr Portugāle ziņojusi, ka degvielai nav pievienoti nekādi citi skābekļa savienojumi. Kopējais organiski saistītais skābeklis ir aprēķināts, pamatojoties uz atsevišķu komponentu masas procentuālo īpatsvaru pēc to identificēšanas. | Par skābekļa savienojumiem (kas nav ēteri ar vairāk nekā 5 oglekļa atomiem molekulā) ziņojumi nav iesniegti (sīkākas ziņas skatīt 4. piezīmē). | Šajā gadā Portugāle nav veikusi arī svina satura mērījumus. | Igaunija ziņoja arī par 5 sēru nesaturoša benzīna paraugiem un 4 sēru nesaturošas dīzeļdegvielas paraugiem, kuros tika pārsniegta pieļaujamā 10 ppm sēra robežvērtība, kas šai kategorijai noteikta valsts specifikācijās. Šie neatbilstīgie paraugi kopējā skaitā nav iekļauti, jo tie atbilst obligātajai <50 ppm robežvērtībai, kas noteikta benzīnam un dīzeļdegvielai. | Domājams, ka Latvijā 2005. gada sākumā ir pārdota parastā dīzeļdegviela, kurā sēra saturs ir <350 ppm, kas nozīmē, ka nav ievērota obligātā robežvērtība — <50 ppm —, kura ir spēkā no 2005. gada. | Cetānskaitļa vietā tika mērīts cetāna indekss. | 1. 5. Secinājumi Degvielas kvalitāte ir nozīmīga no vides viedokļa, jo tā ietekmē tādus faktorus kā piesārņotāju emisijas no dzinējiem un tādējādi gaisa kvalitāti, kā arī to, cik sarežģīti un dārgi autoražotājiem būs ievērot vēlamos piesārņotāju un siltumnīcefekta gāzu emisiju ierobežojumus. 2005. gada degvielas kvalitātes kontroles dati liecina, ka benzīns un dīzeļdegviela kopumā atbilst Direktīvā 98/70/EK noteiktajām specifikācijām. Ir konstatēti ļoti nedaudzi pārkāpumi. Komisijas rīcībā nav informācijas par šo pārkāpumu nelabvēlīgu ietekmi uz transportlīdzekļu emisijām vai dzinēja darbību. Tomēr šādi robežvērtību pārsniegumi Komisijai joprojām rada bažas, un tā turpinās uzraudzīt, kā dalībvalstis ievēro direktīvā noteiktās degvielas kvalitātes prasības. Lai to panāktu, sākot ar 2006. pārskata gadu Komisija nodomājusi veikt paziņoto datu sīkāku statistisko analīzi. No 2001. līdz 2004. gadam ievērojami pieaudzis to degvielu īpatsvars, kuru sēra saturs ir zemāks par 10 ppm un 50 ppm. 2005. gadā šos īpatsvars pieaudzis vēl vairāk, jo obligāta kļuva prasība, ka sēra saturam jābūt mazākam par 50 ppm, kā arī prasība, ka visā Eiropas Savienībā jāievieš tāda degviela, kurā sēra saturs ir mazāks par 10 ppm. 2005. gadā vairumā dalībvalstu bija pieejama sēru nesaturoša degviela (Apvienotajā Karalistē, Maltā un Kiprā šāda degviela vēl jāievieš). Tomēr ir pazīmes, kas liecina, ka vēl aizvien ir gadījumi, kad dažās dalībvalstīs dažādu marku degviela nav marķēta. Marķējuma trūkums varētu izrādīties šķērslis, lai līdz 2009. gadam (obligātās ieviešanas gads) ieviestu transportlīdzekļus, kuros izmantota sēru nesaturošu degvielu tehnoloģija, jo bez marķējuma patērētājiem nav iespējams izvēlēties šo degvielu. Tas īpaši nozīmīgi ir tiem transportlīdzekļu īpašniekiem, kuru transportlīdzekļos izmantota sēru nesaturošas degvielas tehnoloģija, turklāt šīs trūkums turklāt ievērojami mazina šim kritērijam atbilstošu degvielu pieejamības nozīmi. Rezultātā pilnībā netiks izmantots autotransporta nozares radīto CO2 emisiju samazināšanas potenciāls. Beļģijā, Čehijā, Īrijā, Latvijā, Luksemburgā un Slovēnijā ir jāveic pasākumi, lai tuvākajos gados nodrošinātu sēru nesaturošu degvielu marķēšanu. Ziņojuma sagatavošana par marķēšanu arī ļautu autonozares pārstāvjiem gūt lielāku pārliecību par to, ka šāda degviela būs pieejama, un tādējādi plašāk tiktu ieviesti transportlīdzekļi, kuros pilnībā izmantotas bezsēra tehnoloģiju sniegtās priekšrocības. Tas savukārt nāks par labu videi, jo tiks samazinātas piesārņotāju un siltumnīcefekta gāzu emisijas. Kopumā dalībvalstis sniegušas ļoti maz informācijas par sēru nesaturošo degvielu ģeogrāfisko pieejamību. Vairums dalībvalstu vienkārši paziņojušas, ka šādas degvielas ir plaši pieejamas, taču nav sniegušas papildu informāciju, kas ļautu spriest par to ģeogrāfisko pieejamību. Dažādās valstīs ieviestās degvielas kvalitātes kontroles sistēmas ievērojami atšķiras, un, lai rezultāti būtu pārredzami un salīdzināmi, ir jāpanāk lielāka vienādība šajā ziņā. Direktīvas 2003/17/EK ieviešanas rezultātā ir uzlabojusies ziņojumu kvalitāte, jo minētajā direktīvā ir iekļauta prasība, lai dalībvalstis ziņotu par veikto kontroli atbilstīgi jaunajam Eiropas standartam EN 14274 vai sistēmām ar līdzvērtīgu uzticamību. Ja dalībvalstis neiesniedz ziņojumus EN 14274 noteiktajā formātā, tām ir jānorāda pamatojums. PIELIKUMS. ES pārdotās degvielas sadalījums pēc degvielas veida (miljoni litru)* ID Nr. |Miljoni litru |Austrija |Beļģija | Dānija |Somija |Francija |Vācija |Grieķija |Īrija |Itālija |Luksemburga | Nīderlande |Portugāle |Spānija ||Zviedrija |Apvienotā Karaliste | ES-15 | ES-15 | | |Degvielas marka |AU |BE | DK |FI |FR |DE |EL |IE |IT |LU | NL |PT |ES |SE |UK |ES-15 | % kopā | | 1 |Bezsvina benzīns min. POS=91 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |2 |Bezsvina benzīns min. POS=91 (<50 ppm S) |- |- |- |- |- |- |- |- |- |3 |- |- |- |- |- |3 |0.0% | |3 |Bezsvina benzīns min. POS=91 (<10 ppm S) |738 |- |525 |- |- |8,884 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |10,147 |8.6% | |4 |Bezsvina benzīns min. POS=95 |- |- |- |- |0 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |5 |Bezsvina benzīns min. POS=95 (<50 ppm S) |- |1,055 |- |- |- |- |4,229 |1,646 |16,461 |524 |7,089 |- |8,066 |- |24,082 |63,151 |53.4% | |6 |Bezsvina benzīns min. POS=95 (<10 ppm S) |1,986 |659 |1,951 |2,232 |- |21,849 |- |669 |979 |- |- |- |- |5,104 |- |35,429 |30.0% | |7 |Bezsvina benzīns 95=<POS<98 |- |- |- |- |0 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |8 |Bezsvina benzīns 95=<POS<98 (<50 ppm S) |- |- |- |- |- |- |735 |- |- |- |- |1,919 |575 |- |1,273 |4,502 |3.8% | |9 |Bezsvina benzīns 95=<POS<98 (<10 ppm S) |- |- |- |- |- |- |- |1 |- |- |- |- |- |- |- |1 |0.0% | |10 |Bezsvina benzīns POS>=98 |- |- |- |- |0 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |11 |Bezsvina benzīns POS>=98 (<50 ppm S) |- |276 |- |- |- |- |136 |- |- |131 |310 |- |- |- |- |854 |0.7% | |12 |Bezsvina benzīns POS>=98 (<10 ppm S) |83 |395 |16 |269 |- |992 |268 |- |- |- |1 |495 |1,190 |384 |- |4,094 |3.5% | | |Benzīns (parastais) | 0 |0 | 0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 | 0 |0 |0 |0 |0 |0 | 0.0% | | |Benzīns (<50 ppm sēra) | 0 |1,331 | 0 |0 |0 |0 |5,100 |1,646 |16,461 |659 | 7,399 |1,919 |8,641 |0 |25,355 |68,510 | 58.0% | | |Benzīns (<10 ppm sēra) | 2,807 |1,055 | 2,492 |2,501 |0 |31,725 |268 |670 |979 |0 | 1 |495 |1,190 |5,488 |0 |49,671 | 42.0% | | |Benzīns kopā | 2,807 |2,386 | 2,492 |2,501 |0 |31,725 |5,369 |2,315 |17,440 |659 | 7,400 |2,413 |9,831 |5,488 |25,355 |118,181 | 100.0% | | 13 | Dīzeļdegviela | - |- |- |- |0 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |14 | Dīzeļdegviela(<50 ppm sēra) | 976 |7,269 |- |- |- |- |2,446 |1,801 |27,081 |2,139 |9,000 |5,476 |27,840 |- |23,389 |107,418 |66.9% | |15 | Dīzeļdegviela(<10 ppm sēra) | 6,535 |168 |2,782 |2,383 |- |34,206 |9 |890 |1,467 |- |- |403 |0 |4,270 |- |53,113 |33.1% | | | Dīzeļdegviela kopā | 7,511 |7,437 | 2,782 |2,383 |0 |34,206 |2,455 |2,691 |28,549 |2,139 | 9,000 |5,879 |27,840 |4,270 |23,389 |160,530 | 100.0% | | ID No. |Miljoni litru |Kipra |Čehija |Igaunija |Ungārija |Latvija |Lietuva |Malta |Polija |Slovākija |Slovēnija | ES-10 |ES-10 | |Eiropas Savienība | Eiropas Savienība | | |Degvielas marka |CY |CZ |EE |HU |LV |LT |MT |PL |SK |SI |ES-10 | % kopā | |ES | % kopā | | 1 |Bezsvina benzīns min. POS=91 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |0 |0.0% | |2 |Bezsvina benzīns min. POS=91 (<50 ppm S) |- |280 |14 |- |21 |80 |- |- |28 |- |423 |3.0% | |426 |0.3% | |3 |Bezsvina benzīns min. POS=91 (<10 ppm S) |- |- |5 |- |- |- |- |- |73 |- |78 |0.6% | |10,225 |7.7% | |4 |Bezsvina benzīns min. POS=95 |- |- |- |- |- |- |- |9 |5 |- |14 |0.1% | |14 |0.0% | |5 |Bezsvina benzīns min. POS=95 (<50 ppm S) |355 |2,762 |176 |1,801 |350 |355 |66 |4,130 |94 |- |10,088 |72.4% | |73,239 |55.4% | |6 |Bezsvina benzīns min. POS=95 (<10 ppm S) |- |- |121 |- |- |2 |- |912 |562 |- |1,596 |11.5% | |37,025 |28.0% | |7 |Bezsvina benzīns 95=<POS<98 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |0 |0.0% | |8 |Bezsvina benzīns 95=<POS<98 (<50 ppm S) |- |- |- |- |- |- |24 |- |- |833 |857 |6.2% | |5,359 |4.1% | |9 |Bezsvina benzīns 95=<POS<98 (<10 ppm S) |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |1 |0.0% | |10 |Bezsvina benzīns POS>=98 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |0 |0.0% | |11 |Bezsvina benzīns POS>=98 (<50 ppm S) |55 |27 |43 |175 |36 |1 |- |- |2 |53 |393 |2.8% | |1,246 |0.9% | |12 |Bezsvina benzīns POS>=98 (<10 ppm S) |- |- |36 |4 |10 |7 |- |404 |18 |- |478 |3.4% | |4,572 |3.5% | | |Benzīns (parastais) | 0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |9 |5 |0 |14 |0.1% | |14 | 0.0% | | |Benzīns (<50 ppm sēra) | 410 |3,069 |233 |1,976 |408 |436 |90 |4,130 |124 |886 |11,760 |84.4% | |80,270 | 60.8% | | |Benzīns (<10 ppm sēra) | 0 |0 |162 |4 |10 |9 |0 |1,316 |652 |0 |2,152 |15.5% | |51,823 | 39.2% | | |Benzīns kopā | 410 |3,069 |394 |1,980 |418 |444 |90 |5,455 |781 |886 |13,927 |100.0% | |132,108 | 100.0% | | 13 | Dīzeļdegviela | - |- |- |- |49 |- |- |45 |45 |- |139 |0.7% | |139 |0.1% | |14 | Dīzeļdegviela(<50 ppm sēra) | 414 |5,003 |118 |2,901 |716 |888 |116 |1,273 |443 |1,010 |12,882 |63.0% | |120,299 |66.5% | |15 | Dīzeļdegviela(<10 ppm sēra) | - |- |227 |59 |0 |65 |- |6,875 |215 |- |7,441 |36.4% | |60,553 |33.5% | | | Dīzeļdegviela kopā | 414 |5,003 |345 |2,960 |765 |953 |116 |8,193 |703 |1,010 |20,461 |100.0% | |180,991 | 100.0% | | [1] Direktīva 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/12/EEK, OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp. [2] Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/17/EK (2003. gada 3. marts), ar kuru groza Direktīvu 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielas kvalitāti, OV L 76, 22.3.2003., 10. lpp. [3] Pētnieciskais oktānskaitlis (POS) ir kvantitatīva mērvienība maksimālajai kompresijas pakāpei, līdz kurai dzinējā nenotiek degmaisījuma pašaizdegšanās. Pašaizdegšanās dēļ paaugstinās degvielas patēriņš un palielinās gaistošo organisko savienojumu un oglekļa oksīda emisijas. [4] Tvaika spiediens raksturo degvielas iztvaikošanas spēju. Vasarā šīs parametrs tiek reglamentēts, jo šajā gadalaikā karstuma dēļ var rasties lielas gaistošo organisko savienojumu emisijas, un GOS ir piezemes ozona prekursors. Pārsniedzot šos rādītājus, palielināsies gaistošo organisko savienojumu emisijas. [5] Destilācijas rādītājs ir tādas degvielas proporcija, kas iztvaiko 100˚C un 150˚C temperatūrā. Šis rādītājs ierobežo vieglāku frakciju pievienošanu benzīnam. Pārsniedzot šo rādītāju, rodas tvaika kabatas un braucamības problēmas. [6] Sk. http://ec.europa.eu/environment/air/pdf/fqm_summary_2005.pdf [7] EN 14274:2003 – Automobiļu degvielas – Benzīna un dīzeļdegvielas kvalitātes novērtēšana - Degvielas kvalitātes monitoringa sistēma (FQMS). [8] http://europa.eu.int/comm/enviPOSment/air/fuel_quality_monitoring.htm [9] EN 14275:2003 - Automobiļu degvielas - Benzīna un dīzeļdegvielas kvalitātes novērtēšana - Paraugu ņemšana no mazumtirdzniecības vietu sūkņiem un vairumtirdzniecības vietu degvielas uzpildes automātiem. [10] Apzīmējums „ar nelielu sēra saturu” attiecas uz degvielu ar sēra saturu 50 ppm; apzīmējums „sēru nesaturošs” attiecas uz degvielu ar sēra saturu 10 ppm. [11] Skatīt http://europa.eu.int/comm/enviPOSment/air/fuel_quality_monitoring.htm 114 ppm 114 ppm