LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 359/12

Grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2016/C 359/10)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMU, KAS NAV MAZNOZĪMĪGS, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA/AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

FOIN DE CRAU

ES Nr.: PDO-FR-02091 – 18.11.2015.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1. Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

Foin de Crau komiteja

Adrese: 10 rue Léo Lelée 13310 Saint-Martin-de-Crau FRANCE Tālr. +33 490472933 Fakss +33 490474209 E-pasts: comite@foindecrau.com

Foin de Crau komiteju veido Foin de Crau ražotāji, un tādēļ tai ir likumīgas intereses iesniegt pieteikumu.

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3. Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

— ☐ Produkta nosaukums — ☒ Produkta apraksts — ☒ Ģeogrāfiskais apgabals — ☒ Izcelsmes apliecinājums — ☒ Ražošanas metode — ☐ Saikne — ☒ Marķējums — ☒ Cits [kompetento iestāžu un kontroles struktūru kontaktinformācija, sīkāka ražotājgrupas kontaktinformācija, pārbaudes, saikne]

4. Grozījuma vai grozījumu veids

— ☐ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu — ☒ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts

5. Grozījums vai grozījumi

Produkta apraksts

Produkta apraksts ir ticis pārskatīts un papildināts, lai vēl precīzāk norādītu Foin de Crau specifiskās īpašības:

— šajā sadaļā ir ticis precizēts, bet nav mainīts augu botāniskā sastāva raksturojums. Iepriekš tas bija iekļauts sadaļā “iegūšanas metode”; tagad precizēts, norādot, ka Foin de Crau izcelsme ir dabiskajās pastāvīgajās pļavās, kurās aug savvaļas lopbarības augi, kas pieder pie apmēram divdesmit sugām,

— atbilstīgi praksei ir arī precizēts, ka runa ir par sienu, kas iegūts, to žāvējot saulē uz lauka. Prakse nav mainījusies, bet šis precizējums ļauj izslēgt iespējamu žāvēšanu šķūnī, kas nozīmētu vietējā klimata īpatnību neievērošanu,

— precizēts, ka sienam nav nekādu lietus radītu bojājumu. Tas ļauj nodrošināt ļoti labas kvalitātes sienu,

— pievienota piebilde, ka siena stiebri var būt rupjāki vai smalkāki. Patiešām, atkarībā no pļāvuma stiebri var būt ne tik rupji. Tāpat arī tas, vai siens ir “bez lapiņām”, ir atkarīgs no pļāvuma un ir saistīts ar stiebru lielāku vai mazāku rupjuma pakāpi. Ja pirmajā pļaušanas reizē ir rupji stiebri un siens ir bez lapiņām, otrajā un it īpaši trešajā pļaušanas reizē lapiņu ir vairāk, un stiebri ir smalkāki. Tādēļ ir ierosināts svītrot atsauci uz to, ka siens ir “bez lapiņām”. Jaunā ierosinātā redakcija ļauj ņemt vērā katras pļaušanas reizes īpatnības, nemainot Foin de Crau vispārīgo un pamata raksturojumu,

— ir svītrota atsauce uz Foin de Crau īpaši lielo minerālsāļu īpatsvaru un enerģētisko vērtību, jo tai nav pievienota attiecīgo minimālo vērtību definīcija. Turklāt tas, ka Foin de Crau ir īpaši ēstgribu rosinošs un labi sagremojams, lai gan to ir atzinuši lietotāji, ir grūti izmērāms, atsauce uz šīm īpašībām tika svītrota arī specifikācijas attiecīgajā sadaļā. Saistībā ar aromāta spēcīgo intensitāti siena “ēstgribu rosinošais” raksturs tomēr ir minēts vienotā dokumenta un specifikācijas sadaļā “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”,

— precizēti veidi, kādos Foin de Crau tiek piedāvāts pārdošanai, (siens tiek saķīpots) un tajos iekļauta arī siena iepakošana maisos, kuru svars nepārsniedz 10 kg. Tirgošana maisos atbilst pieprasījumam no lielveikaliem, prasmīgo roku veikaliem, dārzkopības un mājdzīvnieku, kā arī lauksaimniecības preču pašapkalpošanās veikaliem. Maisu izmērs var mainīties atkarībā no pieprasījuma. Siena iepakošana maisos, kas tiek veikta no Foin de Crau ķīpām, nepasliktina siena kvalitāti un īpašības, ja to dara ar sevišķu rūpību, pārbaudot, vai tiek saglabātas Foin de Crau raksturīgās augu sugas. Siena kvalitāti nodrošina arī tas, ka izmantotajās ķīpās tiek ievērots maksimālais mitruma procentuālais daudzums – 14 %, kā arī ķīpu minimālais uzglabāšanas ilgums pēc novākšanas – 60 dienas.

Ģeogrāfiskais apgabals

Foin de Crau ģeogrāfiskajā apgabalā, kas sākotnēji tika apstiprināts 1997. gadā, pēc siena ražotāju individuālu pieteikumu iesniegšanas tika iekļautas jaunas to pašvaldību teritorijas daļas, kas jau pieder pie Foin de Crau ģeogrāfiskā apgabala (Grans, Istres, Lamanon un Salon-de-Provence). Šo iekļaušanu ierosināja pēc tam, kad tika pārbaudīta šo teritoriju atbilstība tiem pašiem apgabala ģeoloģiskajiem, augsnes, klimatiskajiem un augu valsts kritērijiem kā pārējā produkta ražošanas apgabalā.

Turklāt:

— precizēts, ka Foin de Crau tiek ražots Bouches-du-Rhône departamenta Crau līdzenumā,

— precizēts, ka siena fasēšana (faktiski ķīpās, jo savākšanas laikā notiek ķīpošana, bet arī maisos) notiek ģeogrāfiskajā apgabalā. Tas, ka siena fasēšana maisos notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, ir norādīts specifikācijā un vienotajā dokumentā,

— precizēts, ka pašvaldības ģeogrāfiskajā apgabalā ir saglabātas daļēji, un ir norādīts, ka Valsts cilmes vietas nosaukumu un kvalitātes institūta (INAO) dienesti attiecīgo pašvaldību administratīvajām iestādēm ir iesnieguši grafisku dokumentu, kurā norādītas siena ražošanas ģeogrāfiskā apgabala robežas. Atbilstīgi INSPIRE direktīvas prasībām ar šo pašvaldību teritoriju kartogrāfisko zonējumu var iepazīties valsts kompetentās iestādes tīmekļa vietnē,

— visā šīs sadaļas tekstā termins “pļava” ir aizstāts ar piemērotāku terminu “parcele”. Precizēti noteikumi par to, kā identificēt parceles, kurās tiek ievākts Foin de Crau: šī identifikācija tiek veikta, pamatojoties uz kritērijiem, kādus 1997. gada 23. aprīlī noteikusi INAO Valsts komiteja; ar identificēto parceļu sarakstu, kā arī identifikācijas kritērijiem var iepazīties INAO dienestos un ieinteresēto personu grupā.

Izcelsmes apliecinājums

Sadaļa “Elementi, kas pierāda, ka produkta izcelsme ir ģeogrāfiskajā apgabalā” tika konsolidēta, un tajā tagad ietverti obligātie pienākumi un prasības uzturēt reģistrus, lai nodrošinātu produkta izsekojamību un ražošanas nosacījumu ievērošanu.

Turklāt šajā sadaļā tika pievienoti, un tā tika papildināta ar vairākiem noteikumiem, kas attiecas uz obligātajiem reģistriem un dokumentiem, kuri ļauj nodrošināt produktu izsekojamību un kontroli pār atbilstību specifikācijas prasībām.

Ražošanas metode

— Pļavas izmantošana: precizēts to augu sugu saraksts, kādiem obligāti un galvenokārt jābūt Foin de Crau siena sastāvā. Pievienoti šo sugu latīniskie nosaukumi. Turklāt ir pievienots arī to sugu saraksts, kuru klātbūtne nozīmē, ka cilmes vietas nosaukuma sniegtās priekšrocības vairs nav spēkā, lai izskaidrotu jēdzienu “noteiktais augu līdzsvars” pļavās un pārliecinātos par to, vai siens, kas iegūts no šīm pļavām, atbilst ar šo cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta īpašībām.

— Pļavas iekārtošana: lai nodrošinātu Foin de Crau pļavu “dabisko” raksturu, ir precizēts, ka sienu, kas iegūts no jaunām pļavām, apzīmēt ar cilmes vietas nosaukumu Foin de Crau var tikai, sākot no piektā gada, kas seko pēc tā gada, kad pļava izveidota.

— Apūdeņošana: ir svītrots obligātais noteikums par pļavu apūdeņošanu vairāku stundu garumā ik pēc astoņām līdz divpadsmit dienām laikposmā no marta līdz oktobrim. Tam ir savs pamats, jo apūdeņošana ir jāveic, ņemot vērā nokrišņu daudzumu, tā nav sistemātiska. Turklāt ražotājs nevar izvēlēties ūdens padeves kārtību, to nosaka pilnvarotā apūdeņotāju arodbiedrību asociācija, no kuras viņš ir atkarīgs. Svarīga prakse, kas saglabājama kvalitatīva Foin de Crau ražošanā, ir pašnoteces apūdeņošana, appludinot pļavas, un tas var notikt no marta līdz oktobrim ieskaitot.

— Mēslošana: ir ierosināts samazināt minerālā slāpekļa devas, no 60 vienībām uz hektāru pārejot uz ne vairāk par 40 vienībām. Pieredze, kas uzkrāta, vairākus gadus ražojot produkciju ar šo cilmes vietas nosaukumu, rāda, ka 60 vienības minerālā slāpekļa uz hektāru nav vajadzīgas.

— Grozījumi: atsauce uz mēslošanas nosacījumiem un datumiem, kas izvēlēti tā, lai sienā nebūtu atrodams mēslojums, ir svītrota tiktāl, ciktāl šie mēslošanas nosacījumi un datumi nav noteikti arī specifikācijās un tādējādi ir nekontrolējami. Savukārt prasība par to, lai sienā nebūtu atrodams mēslojums, ir saglabāta. Turklāt ir tikuši precizēti lauksaimnieciskas un nelauksaimnieciskas izcelsmes organiskā mēslojuma izkliedēšanas un kontroles nosacījumi. Precizēts, ka “komposts sastāv tikai no atļautiem organiskajiem mēsliem, proti, digestāta, kūtsmēsliem, vircas (lauksaimnieciskas izcelsmes), kā arī no nelauksaimnieciskas izcelsmes organiskā mēslojuma, piemēram, notekūdeņu dūņām (vai blakusproduktiem), zaļajiem atkritumiem.” Turklāt ir norādīts, ka: “katru reizi, izkliedējot nelauksaimnieciskas izcelsmes organisko mēslojumu, ir jāveic katras partijas (kravas mašīnas, cisternas u. c.) analītiska uzraudzība attiecībā uz patogēnajiem mikroorganismiem, smagajiem metāliem un noteikumos saglabātajiem izsekojamajiem organiskajiem savienojumiem. Nelauksaimnieciskas izcelsmes organisko mēslu izkliedēšana ir atļauta uz apstrādātām platībām, taču tūlīt to iestrādājot zemē un ievērojot spēkā esošos noteikumus attiecībā uz īpašiem ierobežojumiem (datumiem, aizsargātām teritorijām u. c.), daudzumiem. Pēc mēslojuma izkliedēšanas būtu jāievēro vismaz 8 nedēļu ilgs miera periods pirms pļaušanas vai noganīšanas”. Šie noteikumi ļauj novērst jebkādu risku saindēt sienu ar piesārņojošām daļiņām.

— Siena pļaušana un uzglabāšana: ir grozīts un papildināts noteikums “siens tiek pļauts trīs reizes”.

Ražotājiem ir dota iespēja ik gadu aizstāt vienu no trim pļaušanas reizēm ar noganīšanu. Patiešām, Foin de Crau ražošana un lopkopība (jo īpaši aitkopība) ir cieši saistītas. Lopkopji tradicionāli praktizē tā saukto “atāla” noganīšanu februāra beigās pēc trešās pļaušanas reizes, kas nāk par labu Crau reģiona pļavu uzturēšanai. Taču gadījumos, kad dažos gada periodos (pavasarī Crau reģionā vai vasarā Alpu ganībās) lopbarības trūkst, ganāmpulku vienīgais barības resurss ir Crau pļavu noganīšana pirmās vai trešās pļaušanas reizes vietā. Šāda prakse nepasliktina pļavu augu kvalitāti, ja tiek ievēroti minimālie termiņi starp pļaušanas reizēm un noganīšanu. Lai nodrošinātu pietiekamu zāles augšanu un vajadzīgo sugu augu optimālu attīstību, negaidot pāraugšanu, kas mazina siena ēstgribu rosinošo raksturu un uzturvērtību, turklāt ir precizēts, ka pirmā pļaušana notiek ne agrāk kā 60 dienas pēc atāla noganīšanas un ka laiks starp divām pļaušanas reizēm ir no četrdesmit līdz sešdesmit dienām.

Ir ierosināts arī svītrot dažādu pļaušanas reižu galīgos termiņus, kas sākotnēji bija noteikti 31. maijā, 25. jūlijā un 30. septembrī, izņemot atkāpi. Patiešām, siena kvalitāte vispirms ir atkarīga no tā, cik nobriedusi ir zāle. To nosaka augšanas ilgums. Tādējādi ir svarīgi ievērot noteiktos termiņus no vienas pļaušanas reizes līdz nākamajai un no pļaušanas reizes līdz noganīšanas reizei(-ēm). Attiecībā uz nopļautās zāles žāvēšanu atbilstīgi tradicionālajai vietējai praksei ir precizēts, ka žāvēšana notiek uz lauka. Tātad žāvēšana šķūnī ir izslēgta. Dabisku žāvēšanu veicina dabiskās vides klimatiskie apstākļi (saule un vējš).

Ir svītrots noteikums, ka siens nedrīkst atrasties uz lauka vairāk par piecām dienām pirmajā un trešajā pļaušanas reizē un vairāk par trim dienām otrajā pļaušanas reizē, jo šie termiņi nav sevišķi pamatoti. Patiesībā siena žāvēšanas uz lauka optimālais ilgums ir ļoti atkarīgs no laikapstākļiem. Šā ilguma noteikšana ir atkarīga no ražotāju zinātības.

Lai novērstu jebkādas neskaidrības, ir precizēts, ka pēc žāvēšanas uz lauka sienu saķīpo. Ir ieviesti noteikumi attiecībā uz ķīpošanu: lai pareizi identificētu produktu, ķīpošana notiek ar divu krāsu auklu, kura sastāv no baltas un sarkanas šķiedras, un, lai saglabātu siena kvalitāti, siens ir jāsakrauj tajā pašā dienā, lai izvairītos no jebkāda augsnes mitruma uzsūkšanas nakts laikā, izņemot gadījumus, ja pūš spēcīgs mistrāls (sauss un spēcīgs ziemeļu/ziemeļrietumu vējš), kad ķīpas vienu nakti var palikt uz lauka.

Lai novērstu jebkādas neskaidrības par uzglabāšanas apstākļiem, noteikums “sienu uzglabā šķūnī, un tas ir jāizolē no šā šķūņa grīdas un starpsienām” ir grozīts šādi: “sienu uzglabā šķūnī, nodrošinot, lai tas nekādā veidā nesaskartos ar mitrumu no grīdas un sienām”, jo šķūņu grīdas un starpsienas ne vienmēr ir būvētas no izolējošiem materiāliem. Turklāt šis noteikums ir papildināts, precizējot, ka tas neattiecas uz pārdošanas gadījumiem “no lauka” vai “no ratiem”, kas nozīmē ļoti drīzu siena pārdošanu tūlīt pēc tā saķīpošanas uz lauka.

Ražošanas jauda

Siena ražošanas kopējā maksimālā jauda ir noteikta 11 tonnas no pļavas hektāra, saglabājot novēroto jaudas līmeni, lai garantētu produkta kvalitāti, bet arī lai atvieglotu apjomu kontroli un izsekojamību. Tam ir savs pamats, jo šī jauda ir viens no Foin de Crau raksturojošiem elementiem – novērotais jaudas līmenis citu ģeogrāfisko cilmes vietu pļavās kopumā ir augstāks. Jaudas ierobežojums ļauj arī nodrošināt slāpekļa izmantošanas apjoma ievērošanu, pārmērīgas tā devas varētu mainīt sienā esošo augu īpašības. Ir arī precizēts, ka šo jaudu aprēķina attiecībā uz visām tai saimniecībai piederošajām identificētajām parcelēm, kurā tiek ražots siens ar šo cilmes vietas nosaukumu.

Siena fasēšana: kā norādīts iepriekš saistībā ar grozījumiem produkta un tā iepakošanas veidu aprakstā, ir piedāvāta iespēja pārdot sienu ar cilmes vietas nosaukumu Foin de Crau, kas iepakots maisos. Lai nodrošinātu šādi tirgū laista siena kvalitāti, ir definēti īpaši nosacījumi attiecībā uz iepakošanu maisos, lai garantētu šādi safasēta produkta izturību, nepieļaujot nekādu kvalitātes samazināšanās vai fermentācijas risku, maisos iepakotajam sienam ir jābūt pietiekami sausam, un tā nobriešanas procesam ir jābūt pabeigtam. Tādēļ izmantotā siena maksimālais mitruma saturs nedrīkst pārsniegt 14 %, un ir jāievēro minimālais uzglabāšanas ilgums pēc novākšanas – 60 dienas. Turklāt, lai nodrošinātu produkta īpašību saglabāšanu laika gaitā, ir precizēts, ka “maisus uzglabā sausā, tumšā vietā. Siena maisus vairs nevar laist apgrozībā ar ACVN Foin de Crau, ja beidzies sešu mēnešu uzglabāšanas termiņš pēc iepakošanas”. Turklāt, lai nodrošinātu produkta izsekojamību līdz galapatērētājam, ir ierosināts aizvērt maisus, “izmantojot neatveramu aizslēgu, kas pēc atvēršanas vairs nav atjaunojams”.

Turklāt Foin de Crau iepakošanu maisos veic nozares uzņēmēji cilmes vietas nosaukuma ģeogrāfiskajā apgabalā. Šim nosacījumam ir dubults mērķis – kvalitātes saglabāšana un ACVN Foin de Crau ģeogrāfiskās izcelsmes garantēšana. Runājot par kvalitāti, ir jāsaglabā produkta īpašības, proti, tā augu botāniskais sastāvs. Tam ir savs pamats, jo iepakošana maisos, kuras laikā tiek veiktas dažādas manipulācijas (tās saites noņemšana, ar ko ir sasieta un identificēta ķīpa, ķīpas sadalīšana), rada risku aizlaist zudumā dažu sugu augus (ķīpu sadalot un pakļaujot gaisa plūsmai, atsevišķu sugu augi, kas ir “vieglāki”, piemēram āboliņš, var sabirzt un tikt aizlaisti zudumā) un pasliktināt siena sastāvā esošo stiebru īpašības (pārāk liela putekļu klātbūtne). Produkta galīgās atbilstības pārbaude, jo īpaši attiecībā uz raksturīgo augu sugu klātbūtni, ir nozares uzņēmēju zinātības jautājums. Runājot par produkta ģeogrāfiskās izcelsmes garantēšanu, šis nosacījums ierobežo risku, ka produkts varētu tikt aizstāts vai samaisīts kopā ar citas ģeogrāfiskās izcelsmes sienu, un šo risku varētu palielināt darbības, kuras nepieciešamas, lai sienu iepakotu maisos.

Marķēšana

Nosaukumam specifiskās marķējuma norādes tika izdarītas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 noteikumiem un precizētas attiecībā uz jauno veidu, kā Foin de Crau tiek piedāvāts tirgū – maisos. Eiropas Savienībā izmantotā ACVN simbola, kā arī atzīmes “aizsargāts cilmes vietas nosaukums” izmantošana ir obligāta prasība, marķējot produktu ar cilmes vietas nosaukumu Foin de Crau.

Cits

— Runājot par izmaiņām valsts tiesību aktos un reglamentējošajos noteikumos, sadaļa “Valsts prasības” ir sagatavota tabulas veidā, kurā norādīti galvenie punkti, kas jākontrolē, to atsauces vērtības un to novērtēšanas metode.

— Sadaļas “Atsauces par kontroles struktūrām” un “dalībvalsts kompetentais dienests”. un grupas adrese: ir aktualizēts oficiālo kontroles struktūru nosaukums un adrese, kā arī ražotājgrupas adrese.

— Izcelsmes apliecinājums: fakti, kam ir saistība ar nosaukuma vēsturi, ir svītroti no šīs sadaļas un daļēji iekļauti sadaļā “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”.

— Saikne: nemainot pamatinformāciju, ciešā saikne starp Foin de Crau ražošanu un lopkopību ir aprakstīta tā, lai rastos skaidrība, ka ražošanu var veikt divās vai trijās siena pļaušanas reizēs, kas pēc vajadzības saistītas ar vienu vai divām noganīšanas reizēm, nemazinot Foin de Crau kvalitāti un nemainot tā īpašības.

VIENOTS DOKUMENTS

FOIN DE CRAU

ES Nr.: PDO-FR-02091 – 18.11.2015.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1. Nosaukums vai nosaukumi

Foin de Crau

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

2.9. grupa. Siens

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Foin de Crau izcelsme ir dabiskajās pastāvīgajās pļavās, kuru zelmeni veido savvaļas lopbarības augi, kas pieder pie apmēram divdesmit sugām (graudzāļu, tauriņziežu, kurvjziežu dzimtas augiem un citiem augiem). To galvenokārt veido augstā dižauza (Arrhenatherum elatius P. Beauv. ex J. Presl & C. Presl), parastā kamolzāle (Dactylis glomerata L.), pļavas āboliņš (Trifolium pratense L.) un ložņu āboliņš (Trifolium repens L.).

Foin de Crau žāvē uz lauka saulē. Tas nav cietis nekādus postījumus no lietus. Tam piemīt raksturīgais vizuālais izskats, proti, smalkāki vai rupjāki stiebri zaļā krāsā, un spēcīgi intensīva, augiem raksturīga smarža.

Foin de Crau tiek piedāvāts pārdošanai ķīpās vai maisos (kuru svars nepārsniedz 10 kg).

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visas darbības, sākot no siena ražošanas, līdz tā žāvēšanai, tiek veiktas norādītajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Atkarībā no izmantošanas veida pēc nopļaušanas un izžāvēšanas saulē uz lauka siens tiek saķīpots, ķīpas sasienot ar sarkanas un baltas krāsas auklu, ar kuru identificē Foin de Crau.

Siens, kas paredzēts iepakošanai maisos, tiek ņemts no ķīpām, kuru mitruma procents nepārsniedz 14 % un kuru uzglabāšanas ilgums ir vismaz 60 dienas pēc siena novākšanas.

Maisi ir aizvērti, izmantojot neatveramu aizslēgu, kas pēc atvēršanas vairs nav atjaunojams.

Maisus uzglabā sausā un tumšā vietā. Siena maisus vairs nevar laist apgrozībā ar ACVN Foin de Crau, ja beidzies sešu mēnešu uzglabāšanas termiņš pēc iepakošanas maisos.

Fasēšana no ķīpām maisos notiek ģeogrāfiskajā apgabalā. Šis nosacījums ir pamatots ar mērķi saglabāt kvalitāti un ACVN Foin de Crau ģeogrāfisko izcelsmi – saglabāt produkta īpašības, proti, 3.2. punktā minētais produktā ietilpstošo augu botāniskais sastāvs. Tam ir savs pamats, iepakošana maisos ir saistīta ar dažādām darbībām, kas rada risku aizlaist zudumā dažu sugu augus (ķīpu sadalot un pakļaujot gaisa plūsmai, atsevišķu sugu augi, kas ir “vieglāki”, piemēram āboliņš, var sabirzt un tikt aizlaisti zudumā) un pasliktināt sienu veidojošo stiebru īpašības (pārāk liela putekļu klātbūtne). Runa ir arī par maisos iepakotā siena mitruma procenta pārbaudi, kā arī par siena minimālo uzglabāšanas laiku pēc tā novākšanas, kas ir nepieciešamie nosacījumi, lai nodrošinātu siena nogatavināšanu un tādējādi garantētu optimālus nosacījumus produkta konservācijai.

Produkta galīgās atbilstības pārbaude, jo īpaši attiecībā uz raksturīgo augu sugu klātbūtni, ir to nozares uzņēmēju zinātības jautājums, kas sīki pārzina produkta īpašības un īpatnības.

Runājot par produkta ģeogrāfiskās izcelsmes garantēšanu, šis nosacījums maksimāli ierobežo risku, ka produkts varētu tikt aizstāts vai samaisīts kopā ar citas ģeogrāfiskās izcelsmes sienu, un šo risku varētu palielināt darbības, kas nepieciešamas, lai sienu iepakotu maisos (ķīpas sasiešanas un identificēšanas saites noņemšana, ķīpas sadalīšana).

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Foin de Crau ķīpas tiek sasietas ar divkrāsainu – sarkanas un baltas krāsas – auklu.

Katrai tirdzniecībā laistai ķīpu partijai ir pievienots pavaddokuments, kurā norādīts:

— cilmes vietas nosaukums Foin de Crau, kam pievienota piebilde “aizsargāts cilmes vietas nosaukums”,

— Eiropas Savienībā izmantotais ACVN simbols,

— uzņēmēja identifikācijas numurs,

— pavaddokumenta numurs,

— pļaujas gads un pļaujas reizes kārtas numurs.

Uz maisa etiķetes ir norādīts:

— cilmes vietas nosaukums Foin de Crau, kam pievienota piebilde “aizsargāts cilmes vietas nosaukums”,

— Eiropas Savienībā izmantotais ACVN simbols.

Cilmes vietas nosaukums Foin de Crau, kam pievienota piebilde “aizsargāts cilmes vietas nosaukums”, obligāti norādāms pavaddokumentos un rēķinos.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Foin de Crau tiek ražots Crau līdzenumā (Bouches-du-Rhône departaments). Crau līdzenums ir Diransas (Durance) upes kādreizējā akmeņainā delta, ko ziemeļos norobežo Mazie Alpi, austrumos – Salon-de-Provence pakalni un Berre dīķis, bet rietumos – lielā Rona.

Ar cilmes vietas nosaukumu Foin de Crau apzīmētā produkta ražošanas ģeogrāfiskā apgabala robežlīnija iet pa perimetru, kura iekšpusē daļēji atrodas šādu Bouches-du-Rhône departamenta pašvaldību teritorija: Arles, Aureille, Eyguières, Fos-sur-Mer, Grans, Istres, Lamanon, Miramas, Mouriès, Saint-Martin de Crau, Salon de Provence.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Crau reģions ir vairāk nekā 51 000 hektāru liela trijstūrveida teritorija, kas atrodas Bouches-du-Rhône departamentā. Tas plešas starp Arles pašvaldību ziemeļrietumos, Lamanon pašvaldību ziemeļaustrumos, Istres un Fos-sur-Mer pašvaldību dienvidos. Ziemeļos tas robežojas ar Baux purviem, Malacarcia piekrasti un Mazajiem Alpiem, austrumos – ar Salon-de-Provence, Grans, Miramas, Istres un Fos-sur-Mer pašvaldības teritorijas miocēnajiem pakalniem, bet rietumos – ar lielās Ronas kreisā krasta purviem. To veido Diransas upes kādreizējā lietus izskalotā akmeņainā delta, un tas ir tuksneša veida līdzenums, kas klāts ar apaļiem oļiem.

Augsne ir sarkanzemju vai brūnzemju augsne ar akmentiņiem, kuri atrodas dažu centimetru līdz viena metra dziļumā. Šīs augsnes sastāv no sanesām, māla un pa lielākai daļai – no akmeņiem vai oļiem. To virskārta ir ļoti atkaļķota, ar viegli sārmainu reakciju. Crau reģiona augsnē akmentiņi veido slāni, kura apgādi ar ūdeni lielā mērā (par 70 %) nodrošina pļavu apūdeņošana.

Vidusjūras tipa klimatam ir raksturīgas maigas ziemas, sausas un karstas vasaras, spēcīgi vēji un ļoti niecīgs nokrišņu daudzums no aprīļa līdz oktobrim. Vēji ir spēcīgi, it īpaši mistrāls. Saulesgaismas daudzums ir neparasti liels. Ļoti svarīgs ir evaporācijas mehānisms.

Foin de Crau ražošana ir cieši saistīta ar lopkopības un apūdeņošanas metodēm. Apūdeņošana, kuras attīstība sākās XVI gadsimtā, bija par iemeslu tam, ka Crau izveidojās dabiskas un pastāvīgas pļavas. No 1554. gada līdz 1559. gadam Ādams Dekrapons (Adam de Craponne) izbūvēja kanālu, pa kuru novadīja Diransas ūdeņus uz Salon, Eyguières un Istres pašvaldības teritoriju. Vajadzēja gaidīt līdz Serre-Ponçon dambja un Diransas hidroelektrostacijas būvei, sākot no 1955. gada janvāra, lai noregulētu ūdens pievadi visiem Lejasdiransas (Basse Durance) kanāliem un arī Crau kanālam. Kopš tā laika Crau reģionā ūdensapgāde notiek regulāri.

1890. gadā Ežēns Rislers (Eugène Risler), Valsts Agronomijas institūta Parīzē profesors un direktors, savā darbā Géologie agricole (“Lauksaimniecības ģeoloģija”) (Parīze, Berger-Levrault et Cie, lauksaimniecības grāmatnīca) rakstīja: “šo divu kanālu (Craponne un Alpines) izbūvēšanas sekas bija vērā ņemamas. Tie ļāva apstrādāt gandrīz 20 000 ha. Apūdeņotajos apgabalos, ko izveidoja secīgi saskalojumi, radās brīnišķīgas pļavas, no kurām viegli novācami 10 000 līdz 11 000 kg sausa siena no hektāra. Šīs pļavas dod 3 pļāvumus aromātiska siena, kas ir ļoti augstu novērtēts Provansā, kā arī atālu, kurā ziemā ganās aitas.”

Ūdens resursu apsaimniekošana vairāku gadsimtu garumā apvieno lauksaimniekus sabiedriskās struktūrās. Pļavu apūdeņošana notiek, izmantojot gravitācijas principu, tās applūdinot vairākas stundas atbilstīgi ūdens padeves kārtībai, kas visbiežāk ir atkarīga no lielajiem kanāliem (“eygadiers”).

Lai saglabātu Crau pļavu augu līdzsvaru, svarīga ir slāpekļa ieneses kontrolēšana. Slāpekļa devas ir ierobežotas. Tam ir savs pamats, jo pārāk lielas devas rada risku sekmēt dažu stiebrzāļu augšanu uz augstās dižauzas rēķina.

Pēc nopļaušanas sienu vairākas dienas – atkarībā no meteoroloģiskajiem apstākļiem (saules, vēja) – žāvē dabiskā veidā saulē uz lauka.

Pēc tam sienu uz lauka saķīpo un, izņemot īpašus pārdošanas gadījumus “no lauka” (vai tā saukto pārdošanu “no ratiem”), tajā pašā vai nākamajā dienā pēc savākšanas to sakrauj pajumtē, lai pasargātu no lietus un mitruma. Šādi uzglabāšanas apstākļi nodrošina arī siena labu fermentāciju (nogatavināšanu).

Lopu ganīšana Crau līdzenumā ir sena senču prakse, vajadzības gadījumā pārvietojot ganāmpulkus uz vasaras ganībām Alpos. Dzīvnieki (aitas, liellopi, zirgi) nodrošina atāla noganīšanu pēc siena trešās nopļaušanas reizes. Tie atstāj Crau pļavas februāra beigās. Barības trūkuma gadījumos, ko izraisa zāles nepietiekamība Crau“akmeņainajās augsnēs”, ganāmpulka pārvietošana vai pavasara zāle, apūdeņoto pļavu noganīšana ir vienīgais risinājums, kā šo ganāmpulku pabarot. Tādā gadījumā ražotāji var aizstāt pirmo siena pļaušanas reizi ar noganīšanu. Barības trūkuma gadījumos kalnu ganībās sīklopu ganāmpulks septembra sākumā pamet vasaras ganības, un barības avots tiem šajā gadalaikā ir tikai Crau pļavas, aizstājot trešo siena pļaušanas reizi. Tādējādi Foin de Crau ražošana var notikt divās vai trijās siena pļaušanas reizēs, kas pēc vajadzības saistītas ar vienu vai divām noganīšanas reizēm, nepazeminot siena augu sastāva kvalitāti, ja tiek noteikti minimālie termiņi starp pļaušanas un noganīšanas reizēm.

Siens Foin de Crau atšķiras no citas ģeogrāfiskās izcelsmes siena ar savu īpašo botānisko sastāvu. To veido apmēram divdesmit savvaļas lopbarības augu sugas (graudzāļu, tauriņziežu, kurvjziežu dzimtas augi un citi augi), un tam galvenokārt raksturīga augstās dižauzas (Arrhenatherum elatius P. Beauv. ex J. Presl & C. Presl), parastās kamolzāles (Dactylis glomerata L.), pļavas āboliņa (Trifolium pratense L.) un ložņu āboliņa (Trifolium repens L.) sistemātiska klātbūtne. Runa ir par sienu, kas žāvēts dabiskā veidā saulē. Tas ir slavens ar savu patīkamo smaržu, kas to padara īpaši ēstgribu rosinošu. Foin de Crau ir izvēles barība sacīkšu zirgiem un slaucamajām govīm, aitām un kazām; tas ir pazīstams kā siens, kas veicina trekna piena rašanos.

Foin de Crau īpašības veido daudzi savstarpēji saistīti faktori – dabiskā vide (klimats, augsne) un cilvēkfaktori (apūdeņošana, ražošanas metodes, ganāmpulku loma, siena savākšanas un uzglabāšanas kārtība un nosacījumi). Apūdeņošana ar Diransas upes ūdeņiem ir ļāvusi Crau līdzenumu apstrādāt vislabākajā veidā. Šī apūdeņošana ir vajadzīga sausajā periodā no aprīļa līdz oktobrim. Apūdeņošana, ko veic, appludinot pļavas, ļauj pļavās nonākt vajadzīgajam mēslojumam, atkaļķo augsnes un piepilda akmeņainajā augsnē esošos dobumus ar sanesām.

Vidusjūras tipa klimatu vēsāku bieži dara mistrāls. Laikā no aprīļa līdz oktobrim ļoti niecīgais nokrišņu daudzums atvieglo siena pļauju, un šis žāvējošais vējš samazina siena žāvēšanas ilgumu, tādējādi ierobežojot ultravioletā starojuma kaitīgo ietekmi, kuras rezultātā krītas siena uzturvērtība.

Atbilstīgi zāles augšanas ciklam ganāmpulki februāra beigās atstāj Crau pļavas, lai pirms pirmās pļaušanas reizes zelmenis varētu sazelt. Šāda noganīšana ir labvēlīga pļavu uzturēšanai.

Crau dabisko un pastāvīgo pļavu īpašās floras līdzsvars tiek iegūts un uzturēts, mijiedarbojoties visām šīm senajām ražošanas praksēm – apūdeņošanai, kontrolētai mēslošanai, pļaušanas apvienošanai ar noganīšanu. Siena kvalitāte tiek saglabāta, sienu strauji novietojot sausā vietā un uzglabājot to tur līdz laišanai pārdošanā.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-a8a6d6ad-8ae0-488f-be94-22573ca44ae8/telechargement

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.