par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Partnerattiecību nolīgumu par attiecībām un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses, attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par Apvienotās komitejas reglamentu un par apakškomiteju un darba grupu pilnvaru pieņemšanu

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.Priekšlikuma priekšmets

Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Partnerattiecību nolīgumu par attiecībām un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses.

2.Priekšlikuma konteksts

2.1.Partnerattiecību nolīgums par attiecībām un sadarbību starp ES un Jaunzēlandi

Partnerattiecību nolīguma par attiecībām un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses (“nolīgums”), mērķis ir veidot stiprākas partnerattiecības starp ES un tās dalībvalstīm un Jaunzēlandi un padziļināt un veicināt sadarbību jautājumos, kas skar kopīgas intereses, atspoguļojot kopīgās vērtības un principus, tostarp pastiprinot dialogu augstākajā līmenī. Nolīgums veidos saskaņotu, juridiski saistošu sistēmu ES attiecībām ar Jaunzēlandi. Nolīguma daļas tiek provizoriski piemērotas no 2017. gada 12. janvāra.

2.2.Apvienotā komiteja

Apvienotā komiteja ir izveidota ar nolīguma 53. pantu. Tās galvenie uzdevumi ir sekmēt nolīguma īstenošanu un veicināt tā vispārīgo mērķu sasniegšanu, kā arī uzturēt vispārēju saskanību ES un Jaunzēlandes attiecībās. Pārējās Apvienotās komitejas funkcijas ir uzraudzīt ES un Jaunzēlandes attiecību attīstību; apmainīties uzskatiem un sniegt ierosinājumus par jebkādiem jautājumiem, kas skar to kopīgās intereses; censties atrisināt domstarpības, kas varētu rasties jomās, uz kurām attiecas nolīgums.

Apvienotai komitejai ir jāizsaka rekomendācijas un attiecīgos gadījumos jāpieņem lēmumi, lai īstenotu konkrētus nolīguma aspektus. Apvienotā komiteja savā darbībā izmanto vienprātības principu, un tā sanāk augstu amatpersonu līmenī. Apvienotajai komitejai ir jāpieņem savs reglaments. Lai risinātu konkrētus jautājumus, tā var veidot apakškomitejas un darba grupas.

2.3.Apvienotās komitejas paredzētais akts

Apvienotai komitejai savā pirmajā sanāksmē ir jāpieņem lēmumi par Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu un apakškomiteju un darba grupu pilnvarām (“paredzētie akti”).

Paredzētā akta mērķis ir ļaut īstenot minēto nolīgumu saskaņā ar nolīguma 53. panta 4. punktu, reglamentu, kas ir Apvienotās komitejas organizācijas pamatā, un apakškomiteju un darba grupu pilnvarām.

3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

Nostājai, kas jāieņem Savienības vārdā, būtu jātiecas pieņemt ES un Jaunzēlandes Apvienotās komitejas reglaments un apakškomiteju un darba grupu pilnvaras. Nostājai būtu jāpamatojas uz Apvienotās komitejas lēmumu projektiem.

4.Juridiskais pamats

4.1.Procesuālais juridiskais pamats

4.1.1.Principi

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina [jāieņem] kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

Jēdziens “akti ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”.