LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē 8.12.2008 
SEC(2008) 2957 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
Pavaddokuments 
Priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
 
par transplant ācijai paredz ētu cilvēka orgānu kvalit ātes un droš ības standartiem 
 
un 
 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS 
 
Rīcības plāns orgānu ziedošanas un transplant ācijas jom ā (2009-2015) — dal ībvalstu 
sadarbības stiprin āšana 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums  
{COM(2008) 818 gal īgais variants} 
{COM(2008) 819 gal īgais variants} 
{SEC(2008) 2956} 
LV 2   LV IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS1 PAR ORG ĀNU ZIEDOŠANAS UN 
TRANSPLANT ĀCIJAS UZLABOŠANU EIROPAS SAVIEN ĪBĀ 
1. PROBLĒMAS APRAKSTS  
Līdz ar transplantolo ģijas straujo att īstību pēdējo desmitgažu laik ā arvien vair āk izmanto 
cilvēka orgānus transplant ācijai. Org ānu ziedošanai ir ļoti liels potenci āls, lai glābtu daudzu 
cilvēku dzīvību un uzlabotu pacientu dz īves kvalit āti. Tomēr šo potenci ālu var realiz ēt tikai 
tad, ja transplant ācijai var atrast pietiekoši daudz org ānu, ja ir nodrošin āti atbilstoši kvalit ātes 
un drošības pasākumi, lai mazin ātu slimību pārnešanas risku, un ja ar transplant āciju saistītos 
procesus organiz ē efektīvi un tie ir pieejami visiem, kam tie ir vajadz īgi.  
1.1. Orgānu pieejam ība 
Pašlaik piepras ījums pēc orgāniem visās dalībvalstīs pārsniedz pieejamo org ānu skaitu, un 
pieprasījums pēc tiem liel ākajā daļā dalībvalstu palielin ās ātrāk nekā orgānu ziedošanas 
rādītāji. Palielinoties piepras ījumam p ēc orgāniem, daž ās dalībvalstīs orgāni ir viegl āk 
pieejami, bet daž ās — grūtāk, piemēram, Spānijā uz vienu miljonu iedz īvotāju ir 33,8 mirušu 
donoru, bet Rum ānijā uz vienu miljonu iedz īvotāju ir tikai viens miris donors. Tikai Sp ānijai 
un vēl dažām dalībvalstīm ir izdevies b ūtiski palielin āt donoru skaitu. Ir pier ādīts, ka šis 
donoru skaita pieaugums ir saist īts ar noteiktu or ganizatorisku pas ākumu ieviešanu. 
Arī rādītāji par dzīviem donoriem dal ībvalstīs atšķiras, un ir iespaids, ka ne visas valstis 
apzinās savu potenci ālu dzīvo donoru jom ā.  
Orgānu ieguves organizatorisko aspektu b ūtiskums un ļoti atšķirīgie pasākumi, ko veic 
dažādās dalībvalstīs, liecina, ka pa raugprakses apmai ņa starp Eiropas Savien ības dalībvalstīm 
var nodrošin āt izteiktas priekšroc ības.  
1.2. Droš ība un kvalit āte orgānu transplant ācijā 
Orgānu transplant ācija ir terapija, kas var gl ābt dzīvību, tomēr tā ir saistīta ar ievērojamu risku 
pacientiem. Šis risks ir saist īts ar orgānu kvalitāti un sader īguma rādītājiem un ar sa ņemto 
medicīnisko aprūpi. 
Orgānu lietošana ārstēšanā ietver infekcijas slim ību pārnešanas risku org āna saņēmējam. 
Transplant ācijas ceļā var tikt p ārnesti arī dažādi vēža veidi. Risks org ānu kvalit ātei un 
drošībai ir arī tas, ka org āni var tikt boj āti ieguves proces ā. Lai mazin ātu šo risku, liel ākajā 
daļā transplant ācijas sist ēmu visā sarežģītajā ziedošanas proces ā izmanto kvalit ātes un 
drošības proced ūras. Pašlaik kvalit ātes un droš ības standarti dal ībvalstīs ļoti atšķiras.  
1.3. Transplant ācijas sistēmu efektivit ātes un pieejam ības uzlabošana  
Orgānu apmai ņa starp dal ībvalstīm jau šobr īd ir ierasta prakse. Tom ēr ļoti atšķiras to org ānu 
skaits, kas savstarp ēji apmain īti pār to dalībvalstu robež ām, kuras ir izveidojušas iest ādes un 
izstrādājušas noteikumus org ānu starptautiskai apmai ņai, piemēram, Eurotransplant  un 
Scandiatransplant , un to org ānu skaits, kas savstarp ēji apmainīti ar pārējām dalībvalstīm.  
                                                 
1 Pamatojoties uz SEC(2005) 791, 2005. gada 15. j ūnijs (Ietekmes nov ērtējuma vadl īnijas). 
LV 3   LV Šīs atšķirības apmai ņas rādītājos liecina, ka netiek izmantots org ānu apmai ņas pilns 
potenciāls. Tas rada probl ēmas, jo org ānu apmai ņai pār valstu robež ām ir izteiktas 
priekšrocības. Ņemot vērā vajadzību atrast savstarp ēji piemērotus donorus un sa ņēmējus, ir 
svarīgi, lai būtu liela donoru datu b āze, kas pal īdzētu apmierin āt visu gaid īšanas sarakstos 
esošo pacientu vajadz ības. Ja starp dal ībvalstīm nenotiek org ānu apmai ņa, tad saņēmējiem, 
kuriem ir vajadz īgs reti sastopams donora org āns, ir mazas izredzes to sa ņemt, lai gan taj ā 
pašā laikā dažus donorus nepie ņem, jo gaid īšanas sarakstos nav atbilstoša sa ņēmēja. Tas it 
īpaši attiecas uz gr ūti ārstējamiem pacientiem (b ērniem, neatliekamiem pacientiem vai 
pacientiem ar paaugstin ātu jutīgumu, kam vajag īpašu sader ību) un maz ām dalībvalstīm. Tūlīt 
pēc orgānu trūkuma otrs galvenais uzdevums, kas j ārisina saist ībā ar spēkā esošo kvalit ātes un 
drošības pamatregul ējumu, ir potenci ālo orgānu donoru un sa ņēmēju mobilit āte. Pierādījumi 
liecina, ka arvien vair āk par org ānu donoriem var ētu kļūt cilvēki, kas dz īvo kādā citā 
dalībvalstī. Lai nepie ļautu, ka tiek pazaud ēti terapijai pieejamie org āni, ir svar īgi, ka nav 
juridisku š ķēršļu šo orgānu izmantošanai un ka šo donoru ģimenes locek ļi uzticas ziedošanas 
sistēmai un neatsaka ziedojumu. 
2. S UBSIDIARIT ĀTE  
EK līguma 152. pant ā noteikts skaidrs juridiskais pamats ierosin ātajām iniciat īvām. ES 
pasākums org ānu transplant ācijas un ziedošanas jom ā ir saska ņojams ar subsidiarit ātes 
principu š ādu iemeslu d ēļ: 
1) Eiropas Kopienai neapšaub āmi ir iesp ēja un pien ākums īstenot saist ības uzliekošus 
pasākumus, ar ko nosaka augstus standartus cilv ēka izcelsmes asins, org ānu un vielu 
kvalitātei un droš ībai; 
2) Eiropas Kopienas r īcība varētu sabiedr ībai nodrošin āt pievienoto v ērtību, izveidojot pamatu 
pasākumu īstenošanai un savstarp ējai pieredzes apmai ņai, kas apvienotu zi ņojumu 
sagatavošanas pras ību standartiz ēšanu un pakalpojumu daž ādību. 
3. STRATĒĢISKIE M ĒRĶI 
Galīgais stratēģiskais mērķis ir panākt augstu cilv ēka veselības aizsardz ības līmeni. Org ānu 
transplant ācijas un ziedošanas jom ā šo mērķi var iedal īt trīs apakšm ērķos, lai nov ērstu 
pašreizējos un turpm ākos trūkumus un lai virz ītu Eiropas politiku: 1) palielin āt orgānu 
pieejamību, 2) uzlabot transplant ācijas sistēmu efektivit āti un pieejam ību un 3) uzlabot 
kvalitāti un droš ību.  
4. STRATĒĢISKIE RISIN ĀJUMI  
1. risinājums: saglab āt status quo   
Saskaņā ar šo risin ājumu Eiropas Komisija turpin ātu iesāktos pasākumus org ānu ziedošanas 
un transplant ācijas jom ā, kas pirm ām kārtām nozīmē sponsorēt pētījumu un izm ēģinājumu 
programmas šaj ā jomā un piedal īties starptautisk ā sadarbībā, piemēram, sadarb ība Eiropas 
Padomē.  
2. risinājums: rīcības plāns  
Šajā risinājumā piedāvāta pieeja, kas neparedz jaunu normat īvo aktu izstr ādi, un saska ņā ar to 
tiktu izstr ādāts Eiropas r īcības plāns orgānu ziedošanas un transplant ācijas jom ā laika 
posmam no 2009. l īdz 2015. gadam, kur ā tiktu noteikta uz dal ībvalstu sadarb ību vērsta pieeja, 
LV 4   LV pamatojoties uz priorit āru pasākumu kopumu. Š ī pieeja pamatojas uz kop īgu mērķu 
noteikšanu un izstr ādi, kopīgi pieņemtiem kvantitat īvajiem un kvalitat īvajiem rādītājiem un 
kvalitātes standartiem, regul āru ziņojumu sagatavošanu un labas prakses apzin āšanu. 
3. risinājums: rīcības plāns un “elast īga direkt īva” 
Trešajā risinājumā apvienots jau aprakst ītais rīcības plāns un “elast īga direktīva”. Minētajā 
direktīvā izmantot ā ar normat īvajiem aktiem saist ītā pieeja liel ā mērā būs pamatregul ējuma 
pieeja, kas nodrošin ās, ka ir paredz ēti valstu ties ību akti, lai risin ātu galvenos aspektus 
saistībā ar orgānu ziedošanu un transplant āciju, nenosakot s īki izstrādātus politiskos 
pasākumus.  
Direktīva nodrošin ās, ka tiek paredz ētas kvalit ātes un droš ības strukt ūras. Tās atvieglos 
pārrobežu apmai ņas nosac ījumus un pacientiem nodrošin ās kvalitātes un droš ības 
pamatlīmeni. 
4. risinājums: rīcības plāns un “ierobežojoša direkt īva” 
Ceturtajā risinājumā apvienots 2. risin ājumā aprakstītais rīcības plāns un “ierobežojoša 
direktīva”. Ierobežojoš ā direktīva tiks izstr ādāta, ņemot par paraugu direkt īvu par audiem un 
šūnām, tādēļ tajā būs sīki izstrādāti noteikumi par kvalit ātes un droš ības sistēmām, kas 
dalībvalstīm jāievieš, neatst ājot tām lielu rīcības brīvību direktīvas transpon ēšanā. Kā minēts 
iepriekš, 4. risin ājumā paredzēta stingrāka pieeja, kas saist īta ar normat īvajiem aktiem. Šaj ā 
risinājumā tiks paredz ēta sarežģītāka ieguves vietu akredit ēšanas proced ūra, ieskaitot 
regulāras pārbaudes, un tas noz īmē, ka būs nepieciešams ieviest īpašu pārbaužu strukt ūru. 
Risinājums paredz ar ī sīki izstrādātas kvalit ātes sistēmas ieviešanu katr ā ziedošanas viet ā. 
Direktīvā tiks noteikti krit ēriji donoru noraid īšanai, izmantojot to pašu pieeju, kas izmantota 
direktīvā par asinīm un direkt īvā par audiem un š ūnām.  
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS . RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
5.1. Ietekme uz vesel ību 
Visbūtiskāk veselību ietekm ē ziedošanas r ādītāju palielin āšanās (plānoto vesel ības rādītāju un 
dzīves kvalit ātes uzlabošana pacientiem, kuriem vajadz īgi orgāni) un riska mazin āšana 
pacientiem. Paredzams, ka, izmantojot min ētos stratēģiskos risin ājumus, palielin āsies 
ziedošanas r ādītāji Eiropā. Turklāt paredzams, ka, izmantojot šos strat ēģiskos risin ājumus, 
palielināsies orgānu apmai ņa pār valstu robež ām, kā rezultāts būs izteiktas priekšroc ības 
bērnu, pacientu ar paaugstin ātu jutīgumu un neatliekamu pacientu vesel ības ziņā. 
1. risinājums nemain īs pašreizējo neapmierinošo status quo , kad Eirop ā atšķiras kvalit ātes un 
drošības standarti un netiek att īstīts potenci āls, ko paver org ānu apmaiņa pār valstu robež ām. 
2. risinājums var rad īt ievērojamas priekšroc ības vesel ības ziņā, palielinot ziedošanas 
rādītājus. Kopum ā šīs priekšroc ības varētu būt papildu 0-113 000 QALY  (dzīves gadi p ēc 
kvalitātes). Tom ēr šis palielin ājums nav droši nosak āms, jo risin ājums paredz lielu r īcības 
brīvību dalībvalstīm īstenošanas zi ņā, tādēļ domājams, ka 60 000 QALY  ir reālāks rādītājs. 
2. risinājums neietekm ēs orgānu kvalit āti un droš ību, bet, piem ēram, nov ērsīs varbūtējus 
faktorus, kas trauc ē kļūt par dzīvu donoru, nodrošinot, ka dz īviem donoriem ir pieejama 
veselības aprūpe; tomēr šis risinājums neparedz noteikumus par soci ālo aprūpi, kas var ētu būt 
nepieciešama. 
LV 5   LV 3. un 4. risin ājums papildina 2. risin ājumu ar juridiskiem standartiem, un šie risin ājumi 
noteiktāk ietekmēs ziedošanas r ādītājus tādā mērā, ka pozit īvas pārmaiņas būs obligātas. 
Domājams, ka, izmantojot šos risin ājumus tiktu pan ākts vismaz pietic īgs palielin ājums par 
2600 transplant ētiem orgāniem vair āk, kā rezultāts būtu 39 000 izgl ābtu dzīves gadu vai 
papildu 37 000 QALY ; varētu pieņemt, ka vid ēji iegūtu vēl vairāk QALY , sasniedzot r ādītāju 
90 000 QALY . Turklāt, izmantojot 3. un 4. risin ājumu, Eiropas Savien ībā tiktu izveidoti 
kopīgi kvalitātes un droš ības standarti, kas mazin ātu risku pacientiem un stimul ētu orgānu 
apmaiņu pār valstu robež ām. Tomēr, tā kā 4. risinājums nodrošin ātu stingrus kvalit ātes un 
drošības standartus vis ā Eiropas Savien ībā, tas varētu radīt ievērojamas gr ūtības attiec īgajiem 
centriem saist ībā ar īstenošanu, t ādējādi dažos no tiem var ētu pat tikt negat īvi ietekm ēti 
ziedošanas r ādītāji.  
5.2. Sociālā ietekme 
Orgānu transplant ācijas apjoma pieaugumam b ūs pozitīva sociālā ietekme uz org ānu 
saņēmējiem un donoru ģimenēm. Pierādījumi liecina, ka org ānu transplant ācija palielina 
pacientu iesp ējas piedal īties sociālajā un darba dz īvē. Kopumā orgānu transplant ācijai ir 
pozitīva ietekme uz org ānu saņēmēju dzīves kvalit āti. Tādējādi dažādie risinājumi nodrošin ās 
papildu soci ālās priekšroc ības atkar ībā no papildu transplant ācijām, kuras b ūs iespējamas, 
pateicoties pieaugušajiem ziedošanas r ādītājiem. 
Ir paredzams, ka Eiropas r īcība palīdzēs palielināt ticību un uztic ēšanos org ānu ziedošanas un 
transplant ācijas sistēmām, izveidojot kop īgus kvalit ātes un droš ības standartus, palielinot 
sabiedrības inform ētību un uzlabojot proced ūras saskarsmei ar miru šo donoru radiniekiem. 
Tomēr, pieejamie pier ādījumi par t ādu sociālo ietekmi k ā sociālā līdzdalība un dz īves 
standartu uzlabošana nav piet iekami, lai atbilstoši nov ērtētu precīzu ietekmi un lai sal īdzinātu 
risinājumus. 
Ņemot vērā ziedošanas r ādītāju palielin āšanās sociālo ietekmi un to, cik svar īgi ir, lai b ūtu 
spēkā stingri noteiktas ziedošanas un transplant ācijas proced ūras, mūsuprāt, ir paredzams, ka 
vislielākās sociālās priekšroc ības nodrošin ātu 3. un 4. risin ājums, kuru izmantojot, ir liel āka 
ticamība, ka pieaugs org ānu ziedošanas r ādītāji un tiks uzlaboti proced ūru standarti. 
5.3. Ekonomisk ā ietekme 
Saskaņā ar stratēģisko risin ājumu anal īzi ir dom ājams, ka 2. l īdz 4. risin ājums nodrošin ās 
ievērojamas ekonomisk ās priekšroc ības visā Eiropas Savien ībā, lai gan dal ībvalstīm būs 
jāiegulda org ānu ziedošanas valsts infrastrukt ūrā un jāuzlabo proced ūras, lai ieg ūtu šīs 
priekšrocības. Tom ēr pieejamie pier ādījumi nav pietiekami, lai izstr ādātu detaliz ētas 
dalībvalstu izmaksu apl ēses. Ekonomisk ās priekšroc ības pirmk ārt radīsies no ietaup ītām 
ārstniecības izmaks ām, nieru transplant ācijai nomainot dial īzes terapiju. Izstr ādātajos 
scenārijos redzams ietaup ījuma potenci āls līdz EUR 1,2 miljardiem ārstniecības izmaks ām un 
produktivit ātes ieguvumi l īdz EUR 2,4 miljardu apm ērā.  
1. risinājums paredz saglab āt status quo , un nav paredzams, ka tas rad īs papildu izmaksas vai 
ekonomiskas priekšroc ības. 2. risin ājums var ētu nodrošin āt ievērojamas ekonomiskas 
priekšrocības, ietaupot ārstniecības izmaksas l īdz EUR 1,2 miljardu apm ērā, un papildu 
produktivit ātes ieguvumus EUR 3,6 miljardu apm ērā, ja būs zemas proced ūru un 
infrastrukt ūras uzlabošanas izmaksas. T ā kā rīcības plāns ir brīvprātīgs, ir jāņem vērā, ka 
ietekme ir ļoti nenoteikta, jo īstenošanas apjoms dal ībvalstīs lielākoties nav zin āms. 
LV 6   LV 3. risinājumā apvienots r īcības plāns un elast īga direktīva. 3. risin ājums radīs ievērojamas 
izmaksas saist ībā a r v a l stu  r e ģistru ieviešanu, zi ņojumu sagatavošanu un valsts uzraudz ības 
sistēmu. Tomēr, tā kā šis risinājums paredz oblig ātus pasākumus, m ūsuprāt, diezgan droši var 
paredzēt izmaksu ietaup ījumu no EUR 132 miljonu l īdz EUR 1,2 miljardu apm ērā un 
produktivit āti no EUR 460 miljonu l īdz EUR 2,4 miljardu apm ērā. Visbeidzot ir paredzams, 
ka 4. risin ājums nodrošin ās tādas pašas ekonomisk ās priekšroc ības kā 3. risinājums, tom ēr būs 
lielākas īstenošanas izmaksas, jo dal ībvalstīm nebūs tik liela r īcības brīvība, lai izmantotu 
spēkā esošās sistēmas un izstr ādātu valsts vajadz ībām īpaši pielāgotus risin ājumus. 
6. VĒLAMĀ RISINĀJUMA IZV ĒLE 
Izvērtējot pieejamos pier ādījumus, 3. risin ājums, kur ā apvienots r īcības plāns un elast īga 
direktīva, ar ko izveido kvalit ātes un droš ības pamatregul ējumu Eirop ā, palīdzēs sasniegt 
mērķus ar vislab āko izmaksu un ieguvumu attiec ību. 
2. risinājums, kur ā ir viszem ākās izmaksas, neb ūs pietiekams, lai izveidotu stingri noteiktu 
kvalitātes un droš ības pamatregul ējumu, līdz ar to tas nepal īdzēs sasniegt trešo m ērķi. Turklāt 
potenciālā pozitīvā ietekme uz vesel ību un ekonomisk ā ietekme ir neskaidr āka nekā pārējiem 
trim risin ājumiem. 2. risin ājums pat v ēl lielākā mērā nekā 3. un 4. risin ājums balst ās uz 
dalībvalstu br īvprātīgu līdzdalību, mainot organizatorisk ās struktūras, uzlabojot proced ūras un 
ieguldot org ānu ziedošan ā un transplant ācijā.  
Savukārt 4. risin ājums nodrošin ās visstingr ākos kvalit ātes un droš ības standartus Eirop ā, kas 
tomēr var rad īt nevajadz īga administrat īvā sloga risku. Š īs prasības, lai gan ir piln ībā 
pamatotas audu un š ūnu jomā, attiecībā uz orgāniem var ētu radīt šķēršļus potenci āliem 
donoriem maz ās un vidēja lieluma slimn īcās, radot nevajadz īgu administrat īvo slogu, bet 
mērķim taču tieši vajadz ētu būt arvien liel ākai šo dal ībnieku iesaist īšanai ziedošanas proces ā. 
Stingra ar normat īvajiem aktiem saist īta pieeja var ētu radīt ievērojamas gr ūtības saistībā ar 
īstenošanu un dažos no centriem var ētu pat negat īvi ietekm ēt ziedošanas r ādītājus. Turkl āt ir 
paredzams, ka 4. risin ājumam būs visaugst ākās kopējās īstenošanas izmaksas, jo pat valst īs, 
kurās jau ir sekm īgi izveidotas ziedošanas un transplant ācijas sistēmas, būs jāmaina dažas 
infrastrukt ūras un proced ūras, lai iev ērotu ES r īkojumus. Tom ēr 4. risinājums arī nodrošin ās 
ievērojamas ekonomisk ās priekšroc ības, pateicoties ietaup ītām ārstniecības izmaks ām un 
produktivit ātes ieguvumiem saist ībā ar vidējā dzīves ilguma palielin āšanos. 
Ir izteikta nepieciešam ība nodrošin āt, lai ieguves nosac ījumi atbilstu kvalit ātes un droš ības 
pamatstandartiem, un izv ēlēties tās ieguves vietas, kuras b ūtu pilnvarotas veikt šos 
pasākumus. Ar 3. risin ājumu tiks sasniegti šie m ērķi, ar kuriem kvalit ātes un droš ības prasības 
pielāgo šai konkr ētajai jomai.  
Turklāt 4. risinājums arī, tāpat kā normatīvajos aktos par audiem un š ūnām, paredz donoru 
piemērotības kritērijus (ieskaitot krit ērijus donoru noraid īšanai). Ar 3. risin ājumu, tieši pret ēji, 
ieviesīs jaunu pieeju, nodrošinot org āna pilnīgu raksturojumu un ieprie kš neizdarot spriedumu 
par donora piem ērotību, tādējādi respekt ējot klīnisko slēdzienu, kur ā jāņem vērā saņēmēja 
stāvoklis. Tas ļaus transplant ācijas noda ļai veikt atbilstošu riska nov ērtējumu (pamatojoties uz 
pilnīgu inform āciju).  
Šī pieeja ļauj respekt ēt iespēju izmantot paplašin ātu donoru loku (donorus, kuri teor ētiski nav 
ideāli) konkr ētiem saņēmējiem gaid īšanas sarakst ā (piemēram, noteiktos apst ākļos veca 
gadagājuma saņēmējiem var izmantot ļoti veca gadag ājuma donorus). Savuk ārt 4. risin ājums 
varētu ierobežot org ānu ziedošanas palielin āšanās potenciālu, samazinot “paplašin āta donoru 
LV 7   LV loka” izmantošanu. 3. risin ājums nodrošina pietiekamu elast īgumu, lai transplant ācijas noda ļa 
varētu veikt atbilstošu riska nov ērtējumu un sabalans ēt to ar potenci ālajām priekšroc ībām. 
Kopumā 3. risinājums būtu vispiem ērotākais, lai sasniegtu m ērķus par ziedošanas r ādītāju 
palielināšanu, transplant ācijas sistēmu labāku pieejam ību un efektivit āti un par kvalit ātes un 
drošības standartu nodrošin āšanu. Pied āvājot dalībvalstīm zināmu elastīgumu, šis risin ājums 
samazina īstenošanas izmaksas un administrat īvo slogu, vienlaikus garant ējot minim ālos 
kvalitātes un droš ības standartus. Ieviešot elast īgas, saistības uzliekošas pras ības par kvalit āti 
un drošību, pienācīgi tiks sasniegts trešais m ērķis, turklāt tiks veicin āti un stimul ēti rīcības 
plānā noteiktie m ērķi. Domājams, ka šis risin ājums palielin ās ziedošanas r ādītājus, kā 
rezultāts būs priekšroc ības pacientiem un iev ērojami izmaksu ietaup ījumi valstu vesel ības 
sistēmām.