LV    LV LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 15.9.2010 
SEC(2010) 1056  
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
Pavaddokuments  
 
priekšlikumam  
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA  
 
PAR ĪSĀS POZĪCIJAS P ĀRDOŠANU UN DAŽIEM KRED ĪTSAISTĪBU 
NEPILD ĪŠANAS MIJMAI ŅAS LĪGUMU ASPEKTIEM 
  
{COM(2010) 482 gal īgā redakcija} 
{SEC(2010) 1055}  
 
LV 2   LV 1. P ROBLĒMAS NOTEIKŠANA  
Finanšu kr īzes augstākajā punktā 2008. gada ruden ī ASV un vair āku ES dal ībvalstu 
kompetent ās iestādes pieņēma ārkārtas pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu visu 
vai dažu akciju izmantošanu īsās pozīcijas pārdošanā. Šādu rīcību noteica bažas, ka, 
pastāvot ievērojamai finanšu nestabilit ātei, īsās pozīcijas pārdošana var pasliktin āt 
akciju, īpaši finanšu iest āžu akciju, cenu lejupv ērsto spirāli, tādējādi apdraudot to 
dzīvotspēju un radot sist ēmiskus riskus. Dal ībvalstu pie ņemtie pas ākumi atšķīrās, jo 
Eiropas Savien ībā nav īpaša tiesiska pamata attiec ībā uz īsās pozīcijas pārdošanu. 
2010. gada mart ā dažu valstu vald ības izteica bažas ar ī par atvasin āto instrumentu, 
īpaši kred ītsaistību nepild īšanas mijmai ņas līgumu (turpm āk — „ CDS ”), lomu 
saistībā ar Grieķijas valsts oblig ācijām. Vairākas dalībvalstis pie ņēmušas īslaicīgus 
vai pastāvīgus aizliegumus valst ī veikt aizdotu v ērtspapīru pārdošanu un CDS .  
Īsās pozīcijas pārdošana ir p ārdevējam nepiederošu v ērtspapīru pārdošana, lai v ēlāk 
atpirktu identiskus v ērtspapīrus un tādējādi varētu piegādāt vērtspapīrus. Ir divu 
veidu dar ījumi: „segta” īsās pozīcijas pārdošana, kad p ārdevējs vienojies aiz ņemties 
vērtspapīrus pirms p ārdošanas, un „nesegta” īsās pozīcijas pārdošana, kad p ārdevējs 
nav aizņēmies vērtspapīrus, bet veic īsās pozīcijas pārdošanu. Papildus īsās pozīcijas 
pārdošanai naudas tirgos neto īso pozīciju var ar ī panākt, izmantojot atvasin ātus 
instrumentus, neatkar īgi no tā, vai tos p ārdod biržā vai ārpus biržas. 
Kredītsaistību nepild īšanas mijmai ņas līgums ( CDS ) ir atvasin āts instruments, kas 
kalpo kā nodrošin ājums pret uz ņēmuma vai vald ības kredītsaistību nepild īšanas 
risku. Apmai ņā pret gada pr ēmiju CDS  pircēju pārdevējs aizsarg ā pret konkr ētās 
atsauces vien ības saistību nepild īšanas risku. Ja atsauces vien ība nepilda saist ības, 
aizsardzības pārdevējs maksā pircējam instrumenta nomin ālvērtību apmai ņā pret 
atsauces instrumenta fizisku pieg ādi, lai gan nor ēķinu var veikt ar ī naudā. 
1.1. Negat īvu cenu spir āles risks 
Īsās pozīcijas pārdošana var rad īt efektīvāku cenas veidošanos, jo t ā neļauj 
vērtspapīru cenām atspogu ļot tikai optimistisk āko ieguld ītāju viedokli. Tom ēr — 
īpaši saspringtos tirgos, kuros nav v ērojama finanšu uztic ēšanās — pastāv risks, ka 
īsās pozīcijas pārdošana rada iespaidu, ka tirg ū piedāvājums ir liel āks nekā tas ir 
patiesībā, un citiem tiek dots m ājiens veikt p ārdošanu („uzved ības virzīšana”). 
Tādējādi var izveidoties p ārmērīgs lejupv ērsts spiediens uz v ērtspapīru cenu. 
Negatīvu cenu spir āles riskam pašpiepildoties, tirgos var veidoties sajukums un pat 
sistēmiski riski, un tieši par šo attiec ībā uz īsās pozīcijas pārdošanu regulatori 
satraucas visvair āk. 
Papildus aizdotu v ērtspapīru pārdošanai naudas tirgos t ādus atvasin ātus instrumentus 
kā CDS  arī var izmantot ekonomiskas īsas pozīcijas nodrošin āšanai. CDS  pirkšana, 
neturot pamat ā esošo apdrošin āmo procentu („nesegta CDS ” veikšana), no 
ekonomikas viedok ļa ir līdzvērtīga obligāciju īsās pozīcijas pārdošanai, jo pirc ējs 
gūst labumu, ja CDS  cena pieaug. Vair āku Eiropas valstu vald ības un regulatori 
pauduši bažas par CDS  un to mijiedarb ību ar oblig āciju tirgiem, baidoties, ka 
tādējādi obligāciju tirgos var tikt noteiktas neatbilst īgas cenas un vald ībai var rasties 
augstākas finans ēšanas izmaksas. 
 
LV 3   LV 1.2. Nor ēķinu neveikšanas risks saist ībā ar nesegtu aizdotu v ērtspapīru pārdošanu 
Daži regulatori uzskata, ka liel ākie riski saist ībā ar nesegtu īsās pozīcijas pārdošanu 
ir šādi: līguma pārdevējs nepieg ādās akcijas pirc ējam līdz norēķina datumam, un 
palielināsies cenas sv ārstīgums. Kaut gan dati par neveiktiem nor ēķiniem ir ļoti 
ierobežoti, tie liecina par zemu š ādu gadījumu līmeni Eirop ā. Vairums regulatoru 
atzīst, ka tiem ir maza pieredze saist ībā ar nesegtu īsās pozīcijas pārdošanu vai ar 
tiem saist ītām norēķinu problēmām, ka riski bijuši ier obežoti un tos var atrisin āt ar 
norēķinu discipl īnas palīdzību. Tomēr daži regulatori uzskata, ka saist ībā ar nesegtu 
īsās pozīcijas pārdošanu j ārisina nor ēķinu neveikšanas risks un cenu sv ārstīguma 
palielināšanās risks. Šie regulatori pauduši bažas, ka ārkārtas gadījumos nesegta īsās 
pozīcijas pārdošana var rad īt milzīgu spiedienu uz akciju cen ām, un tādējādi var tikt 
apdraudēta finanšu sist ēmas stabilit āte. Tas ir t ādēļ, ka, veicot nesegtu īsās pozīcijas 
pārdošanu, p ārdevējs var pārdot akcijas faktiski neierobežot ā skaitā ļoti īsā laikā, jo 
nav nepieciešam ības vispirms aiz ņemties akcijas vai noteikt to atrašan ās vietu. 
1.3. Nepietiekama p ārredzamība  
Vairumā ES dalībvalstu patlaban nav pras ību uzrādīt īsās pozīcijas pārdošanu vai 
CDS  darījumus, tāpēc šādām dalībvalstīm nav tiešas piek ļuves datiem par to 
jurisdikcij ā turētām īsām pozīcijām, tomēr finanšu kr īzes rezult ātā vairākas 
dalībvalstis ieviesušas daž ādas prasības īsās pozīcijas pārdošanas uzr ādīšanai. 
Regulatori pauduši bažas, ka š ādā situācijā tiem ir gr ūti noteikt poz īciju veidošanos, 
un tas var ietekm ēt stabilitāti tirgos. Ja regulatoriem tiktu uzr ādīta inform ācija, tie 
varētu konstat ēt šādu praksi un nepie ļaut agresīvu stratēģiju, kuras rezult ātā tirgos 
varētu veidoties sajukums. 
Tāpat pastāv asimetriskas inform ācijas risks attiec ībā uz inform ētu īsās pozīcijas 
pārdošanas p ārdevēju un citiem maz āk informētiem tirgus dal ībniekiem. Uzr ādot 
informāciju tirgum, ar ī citi tirgus dal ībnieki saņem inform āciju par cenu p ārmaiņām, 
kādas sagaida īsās pozīcijas pārdošanas p ārdevēji, un tādējādi var uzlabot cenu 
atklāšanas efektivit āti. Pārredzamība tirgū arī nodrošin ātu vairāk informācijas par 
ieguldītāju viedokli attiec ībā uz noteiktu v ērtspapīru, un tas k ļūtu zināms visiem 
ieguldītājiem. 
Daži regulatori ar ī pauduši bažas pa r to, ka spekulat īvi darījumi, izmantojot CDS , arī 
var pazemin āt valdības oblig āciju cenas. Regulatorus satrauc tas, ka, tr ūkstot 
informācijai par dar ījumiem ar valsts atvasin ātiem instrumentiem un oblig ācijām, 
tiem ir gr ūtāk konstat ēt pozīciju veidošanos, un rezult ātā var veidoties finanšu 
nestabilitāte un varb ūtēja tirgus ļaunprātīga izmantošana. 
1.4. Valstu ties ību aktos noteikta arbitr āža un liel ākas izmaksas saist ībā ar 
atbilstības nodrošin āšanu 
Dalībvalstu sadrumstalot ā reakcija uz jaut ājumiem par īsās pozīcijas pārdošanu dod 
iespēju veidoties valstu ties ību aktos noteiktai arbitr āžai, jo ieguld ītāji var censties 
apiet vien ā jurisdikcij ā pastāvošus ierobežojumus, veicot dar ījumu citā jurisdikcij ā. 
Šāds sadrumstalots regul ējums tirgus dal ībniekiem var ar ī radīt lielākas izmaksas 
saistībā ar atbilst ības nodrošin āšanu, īpaši tad, ja tie darbojas vair ākos tirgos, jo tiem 
jāizveido atš ķirīgas sistēmas, lai nodrošin ātu atbilst ību dažādās dalībvalstīs 
pastāvošajām atšķirīgajām prasībām. 
 
LV 4   LV 2. BĀZES SCEN ĀRIJS UN SUBSIDIARIT ĀTES PRINCIPS  
Ja ES netiek veiktas nek ādas darbības, iepriekš noteiktaj ām problēmām arī turpmāk 
netiks veikta koordin ēta rīcība un tās atkārtosies nākotnē. Eiropas Komisija uzskata, 
ka ieteiktais risin ājums ir saska ņā ar subsidiarit ātes principu. Pirmk ārt, pastāv reāls 
risks, ka valstu reakcija uz īsās pozīcijas pārdošanu un CDS  tiks apieta vai neb ūs 
efektīva, ja netiks veikti pas ākumi ES. Otrk ārt, šādi nekoordin ēti pasākumi dārgāk 
izmaksā tirgus dal ībniekiem. Visbeidzot, daži š ā jautājuma aspekti jau ir da ļēji 
aptverti acquis , t. i., direkt īvā par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, direkt īvā par 
atklātību un direkt īvā par finanšu instrumentu tirgu. T ādējādi priekšlikumam par īsās 
pozīcijas pārdošanu un min ētajiem jau past āvošajiem ties ību aktiem citam citu 
jāpapildina. 
3. M ĒRĶI  
Ņemot vērā iepriekš sniegto risku un probl ēmu analīzi, tiesību akta priekšlikuma par 
īsās pozīcijas pārdošanu visp ārīgie mērķi ir samazin āt īsās pozīcijas pārdošanas 
radītos riskus finanšu stabilit ātei, sistēmiskos riskus un riskus tirgus integrit ātei, 
nepieļaujot tirgus sadrumstalošanu un t ādējādi palielinot iekš ējā tirgus efektivit āti. 
Lai sasniegtu šos visp ārīgos mērķus, jāīsteno šādi īpaši politikas m ērķi: 
(1) jāsamazina negat īvo cenu spir āles riski, ko rada īsās pozīcijas (tostarp 
pozīcijas, kas veidojas, izmantojot CDS); 
(2) jāpalielina īso pozīciju pārredzamība (tostarp poz īcijām, kas veidojas, 
izmantojot CDS); 
(3) jāsamazina nor ēķinu risks saist ībā ar nesegtu īsās pozīcijas pārdošanu;  
(4) jāsamazina regulatoru noteiktas arbitr āžas darbības joma un izmaksas saist ībā 
ar atbilstības nodrošin āšanu. 
4. P OLITIKAS IESP ĒJAS 
Politikas iesp ējas sagrup ētas atbilst īgi darbības mērķiem, kuri izriet no 
iepriekšmin ētajiem īpašajiem m ērķiem. 
4.1. Politikas iesp ējas nodrošin āt regulatoriem nep ārprotamas pilnvaras ierobežot 
vai aizliegt īsās pozīcijas pārdošanu vai CDS , ja tirgos valda sajukums 
(1) 1. iespēja: ES netiek veiktas nek ādas darbības. 
(2) 2. iespēja: valsts kompetentaj ām iestādēm ievieš pilnvaras uz laiku ierobežot 
īsās pozīcijas pārdošanu ar finanšu instrumentiem, kuri iek ļauti regul ētos 
tirgos un kuru cena pazemin ājusies par noteiktu kvantitat īvi izteiktu minim ālo 
apjomu, piem., 10 % („ ķēdes pārrāvums”). 
(3) 3. iespēja: ievieš noteikumu, kas aizliedz īsās pozīcijas pārdošanu ar finanšu 
instrumentiem, kas iek ļauti regul ētā tirgū, izņemot šādu instrumentu 
 
LV 5   LV pārdošanu par cenu, kas p ārsniedz instrumenta p ēdējo pārdošanas cenu, vai 
par instrumenta p ēdējo pārdošanas cenu, ja t ā ir augstāka nekā iepriekšējā 
pārdošanas cena („noteikums par cenas augšupv ērstu pārskatīšanu”). 
(4) 4. iespēja: ievieš aizliegumu attiec ībā uz nesegtiem CDS  (t. i., aizliegumu 
iesaistīties CDS  līgumā, ja nav pamat ā esoša apdrošin āma procenta). 
Samērojama ar 2. un 3. iesp ēju. 
(5) 5. iespēja: piešķir valsts kompetentaj ām iestādēm pilnvaras uz laiku ierobežot 
vai aizliegt dažu vai visu finanšu instrumentu īsās pozīcijas pārdošanu vai 
CDS  darījumus ārkārtas situācijās, EVTI veicot koordin āciju saska ņā ar 
Regulas ??/EK, ar ko izveido EVTI, 6.a  panta 5. punktu, un neradot pretrunu 
ar šīs regulas 10. pant ā noteiktaj ām EVTI pilnvar ām. Samērojama ar 2., 3. un 
4. iespēju. 
(6) 6. iespēja: ievieš past āvīgu aizliegumu īsās pozīcijas pārdošanai attiec ībā uz 
visiem finanšu instrumentiem, kurus var p ārdot īsās pozīcijas pārdošanas 
ietvaros. Sam ērojama ar 4. iesp ēju. 
(7) 7. iespēja: ievieš past āvīgus ierobežojumus vai aizliegumu attiec ībā uz CDS . 
Samērojama ar 2., 3. un 6. iesp ēju. 
4.2. Politikas iesp ējas regulatoriem un tirgiem nodrošin āt datus par īsajām 
pozīcijām (tostarp t ām, kas izveidotas, izmantojot CDS ) 
(1) 1. iespēja: ES netiek veiktas nek ādas darbības. 
(2) 2. iespēja: ievieš sist ēmu īsās pozīcijas pārdošanas mar ķēšanai, lai regulatori 
var noteikt „ īsos” un „garos” dar ījumus. 
(3) 3. iespēja: par īsajām pozīcijām informē regulatoru. Sam ērojama ar 2. iesp ēju. 
(4) 4. iespēja: īsās pozīcijas uzrāda publiski. Sam ērojama ar 2. un 3. iesp ēju. 
(5) 5. iespēja: apkopoti uzr āda īsās pozīcijas (t. i., atseviš ķas ieguld ītāju īsās 
pozīcijas netiek uzr ādītas). Samērojama ar 2., 3. un 4. iesp ēju. 
(6) 6. iespēja: uzrāda atseviš ķas nozīmīgas neto īsās pozīcijas. Sam ērojama ar 2., 
3. un 4. iesp ēju. 
(7) 7. iespēja: no pras ības uzrādīt informāciju tiek atbr īvoti tirgus uztur ētāji un 
dažas prim ārā tirgus oper ācijas. Sam ērojama ar 2.–6. iesp ēju. 
4.3. Politikas iesp ējas nodrošin āt noteiktas pras ības tirdzniec ības vietās un stiprin āt 
norēķinu discipl īnu 
(1) 1. iespēja: ES netiek veiktas nek ādas darbības. 
(2) 2. iespēja: ievieš pras ību, ka pirms iesaist īšanās īsās pozīcijas pārdošanā 
personai j āaizņemas akcija, j āslēdz līgums par akciju aiz ņemšanos vai j āveido 
cita vienošan ās, saskaņā ar kuru tiek nodrošin āta iespēja aizņemties akcijas 
norēķinu veikšanas laik ā (noteikums par vi etas noteikšanu). 
 
LV 6   LV (3) 3. iespēja: ievieš ES noteikumus par nor ēķinu discipl īnu, lai person ām, kuras 
iesaistās īsās pozīcijas pārdošanā, kuras rezult ātā netiek pieg ādāti vērtspapīri, 
tiktu piem ērota noteikta soda nauda, nor ēķina neveikšanas gad ījumā 
piemērojot arī iepirkšanas proced ūras un soda naudas. Sam ērojama ar 
2. iespēju. 
(4) 4. iespēja: ievieš aizliegumu nesegtu īsās pozīcijas pārdošanu. 
(5) 5. iespēja: piešķir atbrīvojumu tirgus uztur ētājiem un noteikt ām primārā 
tirgus oper ācijām. Samērojama ar 2., 3. un 4. iesp ēju. 
4.4. Politikas iesp ējas nodrošin āt ES dalībvalstu koordin ētu rīcību attiec ībā uz īsās 
pozīcijas pārdošanu un CDS  
Šo mērķi sasniedz, izmantojot iepriekšmin ētās trīs iespēju kategorijas ar noteiktu 
mērķi. Turklāt tiesību akti jāizvēlas tā, lai nodrošin ātu koordin ētu valsts r īcību. 
5. N OVĒRTĒJUMS UN IESP ĒJU SALĪDZINĀJUMS  
Dažādās politikas iesp ējas tika test ētas, izmantojot rezult ātu un efektivit ātes kritērijus 
attiecīgo mērķu sasniegšanai. Politikas iesp ēju salīdzinājuma rezult ātā izveidojās šādi 
secinājumi: 
– Nepārprotamas pilnvaras : vēlamā iespēja apvieno 5. iesp ēju (ārkārtas pilnvaras) 
un 2. iesp ēju (ķēdes pārrāvums). Apvienojot abas iesp ējas, regulatoriem rodas 
instruments, ar kuru īslaicīgi aizliegt īsās pozīcijas pārdošanu regul ētā tirgū, ja 
cena ievērojami pazemin ās, un iesp ēja noteikt pagaidu aizliegumu uz ilg āku laiku 
ārkārtas situācijā, kas attiektos ar ī uz atvasin ātiem instrumentiem. 
– Pārredzamība: vēlamā iespēja apvieno 2., 3., 4., 6. un 7. iesp ēju. Apvienojot 3. un 
4. iespēju, gan regulators, gan tirgus piln ībā sasniegtu p ārredzamības mērķi. 
Turklāt augstāks slieksnis attiec ībā uz tirgus inform ēšanu mazin ātu ietekmi uz 
likviditāti, tajā pašā laikā nodrošinot, ka regulatori ieg ūst sev nepieciešamos datus. 
6. iespēja (atseviš ķa uzrādīšana) arī ir vēlamās iespējas daļa, jo tā pilnīgāk 
sasniedz m ērķi, nodrošinot tirgum detaliz ētāku pārredzamību. 2. iesp ēja 
(marķēšana) ļoti efekt īvi papildin ātu inform ācijas uzr ādīšanu, sniedzot 
regulatoriem re āla laika datus par vis ām īsajām pozīcijām, tādējādi aptverot dienas 
pozīcijas un pal īdzot regulatoriem piem ērot noteikumus. Visbeidzot 7. iesp ēja 
(atbrīvojums tirgus uztur ētājiem un prim ārā tirgus oper ācijām) nodrošin ātu, ka 
varētu turpināties svarīga šo darb ību funkcija — likvidit ātes nodrošin āšana, un ka 
tā mazinātu informācijas uzrādīšanas potenci ālo ietekmi uz likvidit āti. 
– Norēķinu discipl īna: vēlamā iespēja ir 2., 3. un 5. iesp ējas apkopojums. 
Apvienojot 2. un 3. iesp ēju, norēķinu discipl īna tiek pastiprin āta, gan izmantojot 
prasības tirdzniec ības vietā, gan piem ērojot iepirkšanas proced ūras un soda 
naudas, tādējādi ļoti efektīvi sasniedzot attiec īgo darbības mērķi. Apvienojot 5., 2. 
un 3. iesp ēju, mazin ātos iespējamā negatīvā ietekme uz likvidit āti, jo tiktu 
harmoniz ēti atbrīvojumi tirgus uztur ētājiem, mazin ātos arī iespējas īstenot valstu 
tiesību aktos noteiktu arbitr āžu un izmaksas atbilst ības nodrošin āšanai saist ībā ar 
dažādiem ES piem ērojamiem atbr īvojumiem. 
 
LV 7   LV – Koordinēta rīcība: tiek noraid īta sadarbība ārpus tiesību aktu jomas, jo t ā nedotu 
efektīvu risinājumu nekoordin ētām valstu darb ībām un būtu iespējas veikt 
regulatoru noteiktu arbitr āžu un paaugstin āt izmaksas saist ībā ar atbilst ības 
nodrošināšanu. Regula b ūtu vēlamāka nekā direktīva, jo to piem ēro nekavējoties, 
tā nodrošina vienotus noteikum us ES, un personas, uz kur ām attiecas regulas 
noteikumi, var ētu nekavējoties būt no tiem atkar īgas. 
6. VĒLAMO IESP ĒJU RADĪTĀ IETEKME  
 Ietekme uz ieinteres ētajām 
personām Rezultāti Efektivitāte 
2.+ 5. iesp ēja 
(ķēdes pārrāvums un 
pilnvaras ārkārtas 
situācijās) (+++) regul ējošās iestādes iegūst 
pilnvaras aizliegt īsās pozīcijas 
pārdošanu/ CDS  ārkārtas situācijās un 
īstermiņā;  
(+++) emitentu akciju cenu var 
atbalstīt pagaidu aizliegums veikt īsās 
pozīcijas pārdošanu, ja tirg ū valda 
sajukums; 
(0) valdības: samazin ās svārstīgums 
valsts oblig āciju tirgos, bet past āv risks 
saistībā ar negatīvu ietekmi uz 
likviditāti; 
(- -) finanšu iest ādēm var uz laiku 
noteikt ierobežojumu veikt īsās 
pozīcijas pārdošanu un veikt izmaksas 
saistībā ar atbilst ības nodrošin āšanu. (+++) piln ībā sasniedz 
1. mērķi; 
(+++) 4. iesp ēja: pilnībā 
sasniegta; 
(+++) nepie ļauj nevajadz īgu 
negatīvu ietekmi uz tirgus 
efektivitāti.  (-) samazin ās izmaksas 
saistībā ar atbilst ības 
nodrošināšanu, 
pateicoties koordin ētai 
ES pieejai; jebk āda 
ietekme uz likvidit āti ir 
īslaicīga. 
 
2.+ 3. + 4. +6. + 
7. iespēja 
(marķēšana, 
regulatora informēšana un 
atsevišķu neto īso 
pozīciju uzrādīšana 
tirgū, piešķirot 
atbrīvojumu tirgus 
uzturētājiem un 
primārā tirgus 
pārdevējiem) (+++) regulatori: piln īga 
pārredzamība par īsajām pozīcijām; 
(+++) emitenti: pieeja datiem par 
nozīmīgām īsajām pozīcijām un piln ībā 
gūst labumu no tirgus uztur ētāju 
nodrošinātās likviditātes; 
(+++) atseviš ķi ieguldītāji: tiek 
likvidēta asimetriska inform
ācija un 
uzturēta tirgus uztur ētāju nodrošin ātā 
likviditāte; 
(+++) vald ības: netiek apdraud ēta 
valsts oblig āciju likvidit āte; 
(- ) finanšu iest ādes: izmaksas saist ībā 
ar atbilstības nodrošin āšanu un 
iespējams īsās pozīcijas pārdošanu 
samazinājums, lai nepie ļautu publisku 
uzrādīšanu, bet var turpin āt tirgus 
uzturētāja darbību. (+++) 2. m ērķis: pilnībā 
sasniegts;  
(+++) 4. m ērķis: pilnībā 
sasniegts; 
(++) Ierobežo nevajadz īgi 
negatīvo ietekmi uz tirgus 
efektivitāti.  (- ) saglab ājas 
izmaksas saist ībā ar 
atbilstības 
nodrošināšanu; ietekmi 
uz tirgus likvidit āti 
mazina sliekš ņi un 
atbrīvojums. 
2.+3.+5. iesp ēja 
(noteikums par 
vietas noteikšanu, 
norēķinu discipl īna, 
nosakot atbr īvojumu 
tirgus uztur ētājiem 
un primārā tirgus 
pārdevējiem) (+++) regulatori var piem ērot 
sankcijas nesegtai īsās pozīcijas 
pārdošanai; 
(+++) emitenti: īsās pozīcijas 
pārdošanā pārdoto akciju skaits 
nedrīkst pārsniegt emit ēto akciju skaitu 
vai aizņēmumam pieejamo akciju 
skaitu, likvidit āte netiek mazin āta, jo 
tiek piešķirts atbrīvojums tirgus 
uzturētājam; 
(+++) vald ības: īsās pozīcijas 
pārdošanos p ārdoto vald ības 
obligāciju skaits nedr īkst pārsniegt 
emitēto obligāciju skaitu vai 
aizņēmumam pieejamo oblig āciju 
skaitu, likvidit āte netiek mazin āta, jo 
tiek piešķirts atbrīvojums tirgus 
uzturētājam; 
(+ ) dažām finanšu iest ādēm var būt 
jāpielāgo savas atbilst ības 
nodrošināšanas sist ēmas, bet tirgus (++) Nor ēķinu riska 
samazināšanas mērķis tiek 
sasniegts, piem ērojot 
noteikumus tirdzniec ības 
vietā un norēķinu discipl īnu; 
(+++) 4. m ērķis: pilnībā 
sasniegts; 
(+) dod ieguld ījumu negat īvu 
cenu spirāles riska 
samazināšanā. 
 (-) dažas izmaksas 
saistībā ar atbilst ības 
nodrošināšanu 
saglabājas, kaut gan 
daudzi jau izmanto noteikumu par vietas noteikšanu; ietekmi uz 
likviditāti mazina 
tirgus uztur ētājiem 
piešķirtais atbr īvojums.
 
LV 8   LV uzturētājiem piešķir atbrīvojumus. 
7. U ZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒJUMS  
Komisija p ārraudzīs, kā dalībvalstis piem ēro tiesību akta iniciat īvā par īsās pozīcijas 
pārdošanu ieteikt ās izmaiņas. Leģislatīvā pasākuma nov ērtēšanu varētu veikt tr īs līdz 
piecu gadu laik ā pēc tā stāšanās spēkā, sniedzot p ārskatu Padomei un Parlamentam 
par pārskatu sniegšanas un publisk ās uzrādīšanas sliekš ņu atbilstību.