Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei - Oglekļa dioksīda uztveršanas un ģeoloģiskās uzglabāšanas (CCS) demonstrējumi jaunattīstības valstīs ar strauji augošu ekonomiku : ES un Ķīnas projekta “Ogļu elektrostacija ar nullei tuvu emisiju līmeni” finansēšana {SEC(2009) 814} {SEC(2009) 815} /* COM/2009/0284 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 25.6.2009 COM(2009) 284 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Oglekļa dioksīda uztveršanas un ģeoloģiskās uzglabāšanas (CCS) demonstrējumi jaunattīstības valstīs ar strauji augošu ekonomiku — ES un Ķīnas projekta “Ogļu elektrostacija ar nullei tuvu emisiju līmeni” finansēšana {SEC(2009) 814}{SEC(2009) 815} KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Oglekļa dioksīda uztveršanas un ģeoloģiskās uzglabāšanas (CCS) demonstrējumi jaunattīstības valstīs ar strauji augošu ekonomiku — ES un Ķīnas projekta “Ogļu elektrostacija ar nullei tuvu emisiju līmeni” finansēšana 1. IEVADS Gan attīstītajām, gan jaunattīstības valstīm jārīkojas, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un tādējādi nepieļautu, ka planētas vidējās temperatūras pieaugums pārsniedz 2 °C, salīdzinot ar pirmsrūpniecības laikmeta līmeni. Šajā paziņojumā izklāstīts Eiropas Komisijas plāns izveidot ieguldījumu shēmu, lai līdzfinansētu tādas elektrostacijas būvniecību un ekspluatāciju, kurā demonstrētu oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas (CCS) tehnoloģiju Ķīnā. Saistībā ar nolīgumu par klimata pārmaiņām laikposmam pēc 2012. gada šī ieguldījumu shēma varētu noderēt kā paraugs citiem sadarbības pasākumiem tehnoloģiju jomā, kuros piedalītos attīstītās valstis un valstis ar strauji augošu ekonomiku/jaunattīstības valstis. Kaut gan ir pamats domāt, ka lielāko emisiju samazinājumu izdosies panākt, uzlabojot energoefektivitāti, energoapgādes drošības un ekonomikas apsvērumu dēļ ogļu izmantošana arī turpmāk būs attīstību veicinošs faktors — jo īpaši valstīs ar strauji augošu ekonomiku, kurās ir ievērojamas ogļu rezerves, piemēram, Ķīnā. Tāpēc ogļu degšanas process, bez kura iztikt nebūs iespējams, jāpadara pēc iespējas nekaitīgāks klimatam. Piemērotā laikā izstrādātas un ieviestas CCS tehnoloģijas varētu dot būtisku ieguldījumu, samazinot šā svarīgā enerģijas avota radītās emisijas. CCS varētu būt pārejas tehnoloģija, ko izmanto, kamēr tiek izstrādātas un ieviestas fosilo kurināmo alternatīvas. Eiropas Komisijas veiktā analīze[1] liecina, ka ar 2 ºC mērķi saderīga emisiju scenārija īstenošanai aptuveni 18 % fosilā kurināmā elektrostaciju visā pasaulē 2030. gadā vajadzētu būt aprīkotām ar CCS. ES vadītāji ir apņēmušies izveidot tīklu, kurā līdz 2015. gadam tiktu apvienotas līdz 12 CCS demonstrējumu elektrostacijas Eiropas Savienībā[2], lai maksimāli paplašinātu demonstrēto tehnoloģiju un uzglabāšanas iespēju spektru un sekmētu zināšanu apmaiņu. Eiropadome un Parlaments ir vienojušies par direktīvu, ar kuru izveido veicinošu tiesisko regulējumu CCS, lai pavērtu iespēju drošai CCS izmantošanai Eiropā un stimulētu CCS demonstrēšanu, piemēram, ar ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (droši uzglabāts CO2 netiks uzskatīts par emitētu) un ar ES ETS jaunām iekārtām paredzētu rezervi (tiks nodrošināts finansējums, ko var izmantot CCS demonstrējumu elektrostaciju līdzfinansēšanai), kā arī ar pārskatītiem valsts atbalsta noteikumiem. Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā 1050 milj. euro ir atvēlēti CCS demonstrējumu projektiem ES. Vairāki ES uzņēmumi ir paziņojuši, ka nākamajos 5−10 gados pabeigs demonstrējumu elektrostaciju būvniecību ES. CCS ir viena no tehnoloģijām, kuras veicināšana paredzēta Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā (SET plānā)[3], — līdztekus atjaunojamiem energoresursiem un citām zema emisiju līmeņa tehnoloģijām. Īpašas bažas rada emisiju pieauguma līknes valstīs ar strauji augošu ekonomiku, kas ir atkarīgas no oglēm. Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC)[4] prognozē, ka, neizstrādājot papildu pasākumus, ar enerģijas izmantošanu saistītās CO2 emisijas no 2000. līdz 2030. gadam varētu pieaugt par 45−110 %. Divas trešdaļas līdz trīs ceturtdaļas no šī pieauguma radīsies jaunattīstības reģionos. Pat tad, ja atjaunojamo energoresursu un citu zema emisiju līmeņa tehnoloģiju jomā tiks ieguldīts liels darbs, fosilie kurināmie līdz 2050. gadam nodrošinās pusi no enerģijas pieprasījuma pasaulē. Pateicoties bagātīgajām atradnēm, ogles Ķīnā ir galvenais enerģijas avots, kas enerģijas bilancē aizņem 70 %. Paredzams, ka vidēji ilgā termiņā ogles nemainīgi būs primārais enerģijas avots, — tikai 2007. gadā vien Ķīnā katrās divarpus dienās uzbūvēto elektrostaciju jauda bija ekvivalenta 500 MW ogļu elektrostacijai[5]. Tas nozīmē, ka tikai ogļu elektrostaciju radītās emisijas vien Ķīnā katru nedēļu pieaug par 4 megatonnām CO2[6]. Ķīna izrāda lielu entuziasmu tīrāku ogļu tehnoloģiju (CCT) ieviešanā. 2007. gada jūnijā Ķīna pieņēma Nacionālo klimata pārmaiņu programmu (CNCCP), kurā īpaši uzsvērta vajadzība “izstrādāt un izplatīt progresīvas un piemērotas tehnoloģijas”, tostarp “oglekļa dioksīda uztveršanas, izmantošanas un uzglabāšanas tehnoloģijas”. 2009. gadā Ķīna plāno nākt klajā ar CCS tehnoloģijas pamatnostādnēm. Turklāt grupa, kurā apvienojušies septiņi valsts enerģētikas uzņēmumi, ir nodibinājusi uzņēmējsabiedrību “GreenGen”, kuras mērķis ir uzbūvēt integrētās gazifikācijas kombinētā cikla (IGCC) ogļu elektrostaciju, kuru vēlāk papildinātu ar CCS. 2005. gada martā ES un Ķīna parakstīja Rīcības plānu tīro ogļu jomā, kurā paredzēja sadarbību oglekļa dioksīda uztveršanā un uzglabāšanā. Vēlāk 2005. gadā notikušajā ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmē[7] tika izveidota ES un Ķīnas partnerība klimata pārmaiņu jomā, kuras satvarā izteikta politiska apņemšanās līdz 2020. gadam Ķīnā un ES izstrādāt un demonstrēt modernu ogļu izmantošanas tehnoloģiju ar nullei tuvu emisiju līmeni (NZEC), ko panāk, izmantojot oglekļa dioksīda uztveršanu un uzglabāšanu (CCS). Šīs sadarbības I posms beigsies 2009. gadā. Noslēgt 2005. gada nolīgumu starp Ķīnu un ES rosināja vēlme apturēt emisiju pieaugumu ogļu elektrostaciju sektorā. Elektrostacijas darbmūžs ir aptuveni 30 gadi vai ilgāks, tāpēc izmantot augsta oglekļa emisiju līmeņa tehnoloģijas nāksies vēl ilgi. Saskaņā ar ES un Ķīnas partnerību klimata pārmaiņu jomā uzsāktā ES un Ķīnas sadarbība ir pavirzījusies tālu uz priekšu un pavērusi iespēju pirmajam kopīgajam demonstrējumu projektam Ķīnā. Eiropas Parlaments[8] uzsver to, ka sadarbība ar Ķīnu ir svarīga, un “atzīst, ka straujš ekonomiskais pieaugums Ķīnā rada milzīgas problēmas, lai globālā mērogā risinātu klimata pārmaiņu jautājumu, it īpaši tādēļ, ka CO2 izplūde no termoelektrocentrālēm [elektrostacijām] līdz 2030. gadam dubultosies.” Daudzo tehnoloģiju vidū CCS ir potenciāli vērā ņemama iespēja, kā samazināt emisijas no ogļu elektrostacijām Ķīnā. ES CCS demonstrējumu elektrostacijas un ES un Ķīnas NZEC sadarbības projekts jāaplūko, ņemot vērā G8 valstu apņemšanos “līdz 2010. gadam visā pasaulē uzsākt 20 liela mēroga CCS demonstrējumu projektus, ņemot vērā atšķirīgos apstākļus dažādās valstīs un tiecoties atbalstīt tehnoloģiju izstrādi un izmaksu samazināšanu, lai līdz 2020. gadam varētu uzsākt plašu CCS izmantošanu,”[9] kā arī G8 valstu enerģētikas ministru, Eiropas enerģētikas komisāra un vairāku citu valstu, tostarp Ķīnas, enerģētikas ministru 2009. gada maija sanāksmē panākto vienošanos sekmēt CCS demonstrēšanu[10]. Šajā paziņojumā izklāstīti nākamie pasākumi, kas veicami CCS demonstrējumu elektrostacijas finansēšanai. Šāda sadarbība var palīdzēt arī to saistību izpildē, ko attīstītās valstis uzņēmušās ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) satvarā, proti, veicināt, atvieglot un finansēt videi nekaitīgu tehnoloģiju un zinātības nodošanu vai pieejamību citām pusēm. Ņemot vērā uzsāktās sarunas saistībā ar vērienīgo nolīgumu par klimata pārmaiņām laikposmam pēc 2012. gada, ES un Ķīnas sadarbība CCS jomā varētu noderēt kā paraugs citiem. Komisija plāno atvieglot informācijas apmaiņu starp NZEC projektu un Eiropas demonstrējumu projektiem, izmantojot CCS projektu tīklu, kas patlaban ir izveides stadijā[11]. Turklāt daudzi dalībnieki, kas iesaistījušies Fosilā kurināmā bezemisiju spēkstaciju (ZEP) Eiropas Tehnoloģiju platformā[12], ir galvenās ES un Ķīnas sadarbībā ieinteresētās personas. 2. AR CCS SAISTīTāS GRūTīBAS CCS procesa atsevišķie elementi jau ir pieejami un darbojas izmēģinājumu projektos[13]. Taču šo elementu apvienošana komerciāla mēroga elektrostacijās, aptverot visu CCS ķēdi no CO2 uztveršanas un transportēšanas līdz pat uzglabāšanai, vēl jādemonstrē. CCS tehnoloģiju demonstrēšana komerciālā mērogā ir vajadzīga, lai pārbaudītu un pēc tam samazinātu tehnoloģijas izmaksas, kas ir priekšnosacījums tās plašai ieviešanai funkcionējošā oglekļa dioksīda emisiju tirgū. Demonstrēšana veicinās labāku izpratni tehniskos, metodiskos (ieskaitot uzglabāšanas vietu izvēli un monitoringu), vides, ar sabiedrības akceptu saistītos un finansiālos jautājumos, un tādējādi būs iespējams labāk novērtēt CCS tehnoloģijas reālo potenciālu klimata pārmaiņu mazināšanā. CCS izstrāde un izmantošana jaunattīstības valstīs un valstīs ar strauji augošu ekonomiku, tostarp Ķīnā, var lielā mērā palīdzēt nodrošināt ilgtspējīgu attīstību pasaulē, taču bez attīstīto valstu atbalsta tā ievērojami aizkavētos . ES aktīvā iesaistīšanās kopā ar tehnoloģisko un finansiālo atbalstu paver unikālu iespēju maksimāli palielināt CCS potenciālu valstīs ar strauji augošu ekonomiku. Tas, ka jaunattīstības valstu/valstu ar strauji augošu ekonomiku tirgū nav iespējams atspoguļot (piemēram, nosakot CO2 cenu), cik sabiedrībai faktiski izmaksā fosilo kurināmo izmantošana enerģijas ražošanā, nozīmē, ka demonstrējumu posmā CCS nav ekonomiski dzīvotspējīga. ES publiskais finansējums var palīdzēt pārvarēt dažus iepriekš norādītos šķēršļus un piesaistīt privāto finansējumu, kas plaša mēroga CCS demonstrējumu projektiem citādi nebūtu pieejams. 3. CCS NOZīMīGāKAJāS PARTNERVALSTīS ENERGOAPGāDES DROšīBAS APSVēRUMU Dēļ VALSTīS AR BAGāTīGIEM OGļU KRāJUMIEM OGLES VēL ILGI TIKS IZMANTOTAS ELEKTROENERģIJAS RAžOšANā, JO īPAšI TAS SAKāMS PAR TāDāM STRAUJI AUGOšāM VALSTīM Kā ĶīNA. TāPēC IR SVARīGI IZSTRāDāT LīDZEKļUS CCS DEMONSTRēJUMU ATBALSTAM šāDāS VALSTīS, LAI IZMANTOTU APJOMRADīTUS IETAUPīJUMUS UN NODROšINāTU TO, KA PēC DEMONSTRēJUMU PABEIGšANAS VAR UZSāKT IZMANTOšANU LIELā APJOMā, JA VIEN VISAS AR IZMANTOšANU SAISTīTāS GRūTīBAS TIEK NOVēRSTAS (SK. 1. IERāMēJUMU). 1. ierāmējums. Grūtības, kas saistītas ar CCS izmantošanu un izplatīšanu jaunattīstības valstīs - Salīdzinājumā ar tradicionālajām elektrostacijām lielākas elektroenerģijas ražošanas izmaksas , kuru iemesls ir papildu kapitāla izmaksas un ekspluatācijas izmaksas, kas saistītas ar uztveršanas, transportēšanas un uzglabāšanas iekārtām, arī lietderības koeficienta samazināšanās pašam CCS procesam vajadzīgā enerģijas apjoma dēļ. Iemesls ir tirgus nespēja atspoguļot reālās izmaksas sabiedrībai, kā arī ārēji faktori, ko rada fosilo kurināmo izmantošana elektroenerģijas ražošanai. - Veicinošas vides trūkums: nepilnīgs tiesiskais regulējums CO2 uztveršanas iekārtu plānošanai un atļauju piešķiršanai, kā arī CO2 transportēšanai un uzglabāšanai; turklāt būtu jāparedz ieguldījumu aizsardzības garantijas un jāgarantē intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība. - Pat ja politikas nostāja kļūst arvien labvēlīgāka, tas nebūt nenozīmē, ka privātais sektors automātiski nodrošina finansējumu ieguldījumiem CCS. Šāds finansējuma trūkums ir raksturīgs tehnoloģijām, kas ir sasniegušas pirmskomercializācijas posmu, kuram raksturīgs dotāciju plūsmas apsīkums un augstas izmaksas par tādām darbībām kā sākotnējā un sekundārā prototipa izstrāde un testēšana, vietas apgūšana, piegādes ķēdes izveide, būvniecība utt. - Bez ievērības nedrīkst atstāt arī sabiedrības izpratnes/akcepta trūkumu . Līdztekus sekmīgi iedibinātajai sadarbībai ar Ķīnu ir jāpastiprina centieni CCT un CCS demonstrēšanai un ieviešanai arī citās valstīs ar strauji augošu ekonomiku, lai maksimāli palielinātu to izmantošanu un izplatību pasaulē. EK ir apņēmusies intensificēt jau aizsākto sadarbību ar Ķīnu oglekļa dioksīda uztveršanas un ģeoloģiskās uzglabāšanas jomā un paplašināt to, piesaistot citus nozīmīgus partnerus, piemēram, Indiju un Dienvidāfriku[14]. Nesenās divpusējās sarunās noskaidrojies, ka arī Krievija un Ukraina varētu būt ieinteresētas CCT un CCS kapacitātes palielināšanā. Komisija plāno ar Vides un dabas resursu tematiskās programmas palīdzību atbalstīt sadarbību ar valstīm ar strauji augošu ekonomiku un jaunattīstības valstīm CCS un citu tīrāku ogļu tehnoloģiju jomā. Jaunajā pasākumā “Sadarbība ar jaunattīstības valstīm un valstīm ar strauji augošu ekonomiku, kuras atkarīgas no ogļu resursiem, tīro ogļu tehnoloģijas (CCT) un oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas (CCS) jomā” Eiropas Komisija ierosina, īstenojot partneru rosinātu, diferencētu pieeju, palielināt kapacitāti un veikt sagatavošanās pētījumus CCT un CCS tehnoloģiju ieviešanai valstīs ar strauji augošu ekonomiku un jaunattīstības valstīs, kuras atkarīgas no ogļu resursiem. Turklāt ir paredzēts visā pasaulē izplatīt pieredzi, kas gūta demonstrējumu projektā Ķīnā. 4. ATBALSTS CCS DEMONSTRēšANAI ĶīNā Ņemot vērā siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas Ķīnā rodas, enerģijas ražošanā intensīvi izmantojot ogles, ES un Ķīnas politiskās saistības un attīstīto sadarbību CCS jomā, Ķīna būtu vispiemērotākā valsts CCS demonstrējumu elektrostacijai, kuru finansiāli atbalstītu ES. Paredzēts, ka ES un Ķīnas projektam “Ogļu elektrostacija ar nullei tuvu emisiju līmeni” (NZEC) būs 3 posmi. I posms aptver vairākus projektus, kuros veic sākotnējos pētījumus, lai izvērtētu iespējas oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas (CCS) demonstrēšanai ogļu elektrostacijā Ķīnā, proti, Apvienotās Karalistes finansētu NZEC novērtēšanas projektu un Eiropas Komisijas līdzfinansētus pētniecības projektus COACH un STRACO2 (sk. 2. ierāmējumu). I posmam jānoslēdzas 2009. gada rudenī. 2. ierāmējums. I posms ES un Ķīnas sadarbībā CCS jomā EK un Ķīnas 2006. gada februāra saprašanās memoranda īstenošanu atbalsta COACH projekts (Ķīnas un ES sadarbības pasākums CCS jomā, kam EK Sestajā pētniecības pamatprogrammā atvēlēts finansējums 1,5 milj. euro apmērā). COACH projektā iesaistījušies 20 partneri no Eiropas un Ķīnas akadēmiskajām aprindām, pētniecības organizācijām un nozares, un tam ir šādi mērķi: 1. veicināt zināšanu apmaiņu un kapacitātes palielināšanu; 2. sagatavoties CCS demonstrēšanai Ķīnā, izmantojot ar oglēm darbināmas IGCC/ poliģenerācijas elektrostacijas, kas ietver CCS; 3. novērtējums par CO2 ģeoloģiskās uzglabāšanas iespējām ogļūdeņražu iegulās (EOR/EGR), dziļos sālsūdens nesējslāņos un Bohajas baseina ogļu slāņos; 4. pievēršanās transversāliem jautājumiem, tādiem kā sabiedrības akcepts, un tiesiskiem, normatīviem, finansiāliem un ekonomiskiem aspektiem. Ķīnas un Apvienotās Karalistes 2005. gada decembra saprašanās memoranda īstenošanu atbalsta 2007. gada novembrī uzsāktais Apvienotās Karalistes NZEC novērtēšanas projekts (GBP 3,5 milj.). Apvienotās Karalistes finansētais NZEC projekts ir sadarbības projekts starp Ķīnas un Apvienotās Karalistes ekspertiem, un tā mērķi ir šādi: – palielināt Ķīnas kapacitāti, lai noteiktu labākās iespējas oglekļa dioksīda uztveršanai, transportēšanai un ģeoloģiskai uzglabāšanai, un – izpētīt iespējas CCS tehnoloģijas izstrādei un demonstrēšanai Ķīnā un šīs tehnoloģijas izmantošanai nākotnē. EK līdzfinansē vēl četrus CCS projektus, kuros iesaistīti partneri no Ķīnas: - “Atbalsts oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas reglamentēšanas pasākumiem” (STRACO2, EK finansējums 0,86 milj. euro apmērā); - “Novērtējums par oglekļa dioksīda ģeoloģiskās uzglabāšanas iespējām Eiropā” (EU GEOCAPACITY, EK finansējums 1,9 milj. euro apmērā); - “CO2 uzglabāšana ogļu slānī ar efektīvāku metāna ieguvi” (MoveCBM, EK līdzfinansējums 1,25 milj. euro apmērā); - “Oglekļa dioksīda uzglabāšana un ūdeņraža ražošana no gāzveida kurināmā” (Cachet, EK līdzfinansējums 7,5 milj. euro apmērā). | NZEC projekta II posms ilgs no 2010. līdz 2012. gadam. Tas balstīsies uz iepriekš minēto projektu rezultātiem, un tajā izvērtēs prasības demonstrējumu elektrostacijas ierīkošanas vietai un izstrādās detalizētu elektrostacijas un papildu pasākumu plānu. Tiks analizēti dažādu risinājumu tehniskie aspekti un izmaksas. Pamatojoties uz šo analīzi, izvēlēsies elektrostacijas vietu, kā arī sadedzināšanas tehnoloģiju (pulverizētas ogles vai IGCC), uztveršanas tehnoloģiju un transportēšanas un uzglabāšanas koncepcijas. II posmā izstrādās arī detalizētu ceļvedi demonstrējumu elektrostacijas būvniecībai un ekspluatācijai, kā arī novērtēs demonstrējumu elektrostacijas un oglekļa dioksīda uzglabāšanas vietas ietekmi uz vidi. Ar Ķīnas partneriem jāturpina apspriest vairākus jautājumus, kas saistīti ar II posmu. To vidū ir ar projektu saistīto lēmumu grafiks un izmaksu dalīšanas kārtība. Eiropas Komisija plāno vēlāk 2009. gadā izsludināt konkursu par konsorciju II posma īstenošanai. Pēc tam jāsākas III posmam, kurā paredzēta komerciāla mēroga demonstrējumu elektrostacijas būvniecība un ekspluatācija Ķīnā. Patlaban Komisija ar partneriem no Ķīnas apspriežas par iespēju sākt demonstrējumu elektrostacijas darbību krietni pirms 2020. gada (termiņš, par kuru vienojās 2005. gadā). Galīgais lēmums par ieguldījumiem tiks pieņemts, pamatojoties uz II posmā veikto priekšizpēti, par to jāvienojas attiecīgajiem partneriem un tam vajadzīga pamatīga finansēšanas sistēma. Lai procesu paātrinātu, paralēli tiks veikti tehniskie sagatavošanas darbi un piesaistīts finansējums. Tāpēc šā paziņojuma galvenais mērķis ir sadarbībā ar Ķīnas valdību, ES un EEZ dalībvalstīm ierosināt finansēšanas sistēmu NZEC projekta III posmam. 1. attēls. NZEC projekta I–III posma shēma [pic] 5. LīDZFINANSēJUMS CCS DEMONSTRēJUMU ELEKTROSTACIJAI ĶīNā Līdzfinansējot šo CCS demonstrējumu elektrostaciju Ķīnā, izdotos ietaupīt laiku, paātrinot tehnoloģijas izstrādi. Ķīnā gūtā pieredze liecina, ka izmaksas samazināsies, tiklīdz tiks uzsākta plaša tehnoloģijas izmantošana. Taču, lai Ķīnā varētu uzsākt CCS izmantošanu lielā apjomā, obligāti ir jābūt noteiktai oglekļa cenai. 5.1. Publiskā un privātā finansējuma apvienošana publiskā un privātā sektora partnerībā Lai apvienotu pietiekami lielus publiskā un privātā sektora līdzekļus un tos efektīvi izmantotu, Komisija plāno izveidot publiskā un privātā sektora partnerību, iespējams, īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības ( Special Purpose Vehicle , SPV) formā. SPV ir ļoti elastīgas ieguldījumu sabiedrības, kuras var būt paredzētas vienreizējam projektam un kurām ir samērā vienkārša juridiskā un vadības struktūra, kas nozīmē, ka tās var izveidot ātri un ar minimālām pieskaitāmajām izmaksām. Noteikumus, kas reglamentē SPV darbību, nosaka jau iepriekš, un tajos rūpīgi apraksta tās darbības. Šis mehānisms ļauj mazināt ieguldītāja finansiālo risku. SPV ir piemērota, lai nodotu aktīvus liela projekta finansēšanai, kurā sasniedz nelielu skaitu mērķu, vienlaikus samazinot ieguldītāja risku. Tāpēc SPV modelim ir vairākas priekšrocības, un to var labi pielāgot CCS demonstrējumu projekta vajadzībām. Šīs struktūras priekšrocība būtu tāda, ka līdzekļu devēji no publiskā sektora varētu noteikt ieguldījumu politiku, lai nodrošinātu pilnīgu saskaņotību ar valsts politikas mērķiem. Saskaņā ar noteiktu ieguldījumu politiku šī struktūra veidotu ieguldījumu platformu, kurā varētu apvienot publiskā un privātā sektora finansējumu. Ir vajadzīga iniciatīva, lai informētu par šo pasākumu un piesaistītu tam atbalstu no Ķīnas, ES un EEZ dalībvalstīm, starptautiskām finanšu iestādēm un privātiem uzņēmumiem. Privāti ieguldītāji būs ieinteresēti CCS tikai tad, ja viņiem būs izredzes saņemt regulārus ieņēmumus, piemēram, no oglekļa dioksīda emisiju tirgus un/vai naftas efektīvākas ieguves. Lai palielinātu Ķīnas finansiālo iesaistīšanos projektā un tehnoloģijas izstrādē, nozīmīgi būs Ķīnas ieguldījumi CCS papildu izmaksās, nodrošinot Ķīnai lielākas īpašumtiesības, ļaujot labāk iepazīt tehnoloģiju un palielinot tās turpmākas izmantošanas varbūtību. 3. ierāmējums. NZEC elektrostacijas finansējuma potenciālie avoti Privātais sektors Finansētājus no privātā sektora var iedalīt divās kategorijās: aktīvie ieguldītāji (uzņēmēji, līgumslēdzēji, iekārtu piegādātāji) un pasīvie ieguldītāji (ieguldījumu fondi, institucionālie ieguldītāji). Bāzes elektrostaciju var finansēt no privātā sektora ieguldījumiem (piemēram, uz projekta finansējuma vai korporatīvā finansējuma pamata). Privātie ieguldītāji var segt arī dažas CCS papildu izmaksas vai sniegt ieguldījumu natūrā, ja vien tiek nodrošināti iespējami stimuli. Vairāki Eiropas uzņēmumi jau ir pārstāvēti Ķīnas tīro tehnoloģiju tirgū. Daudzi no viņiem ir ZEP tehnoloģiju platformas dalībnieki un galvenās ieinteresētās personas ES un Ķīnas sadarbībā. Sadarbību starp Eiropas un Ķīnas ieinteresētajiem nozares pārstāvjiem atbalstīs arī ES un Ķīnas Tīrās enerģijas centrs, par kuru vienošanās tika panākta 2007. gada ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmē un kuru paredzēts izveidot Pekinā[15]. Finansējums no oglekļa emisiju kvotu tirdzniecības Patlaban par CCS nav tiesību saņemt finansējumu no oglekļa emisiju kvotu tirdzniecības (piemēram, izmantojot Tīras attīstības mehānismu (CDM), kas ir uz projektiem balstīta pieeja, saskaņā ar kuru attīstīto valstu emisijas tiek kompensētas ar ekoloģiski tīras attīstības projektiem jaunattīstības valstīs), lai gan iespējams, ka pēc 2012. gada par CCS varētu saņemt finansējumu no oglekļa emisiju kvotu tirdzniecības, piemēram, ar nozaru kreditēšanas mehānismu (t. i., mehānismu, lai kreditētu emisiju samazinājumus nozares līmenī) vai ar īpašu CDM shēmu CCS demonstrējumu elektrostacijām valstīs ar strauji augošu ekonomiku/jaunattīstības valstīs. Fosilā kurināmā efektīvāka ieguve Atkarībā no elektrostacijas veida ir iespējams, ka regulāru ienākumu plūsmu varētu nodrošināt efektīvāka naftas ieguve (EOR). Publiskais finansējums CCS papildu izmaksu līdzfinansēšanai būs vajadzīgi budžeta līdzekļi. Potenciāli varētu izmantot vairākus finansējuma avotus, piemēram: - EK budžetu, - ES vai EEZ dalībvalstu budžetu[16], - izdevīgus aizdevumus no valsts investīciju bankām. Publisko finansējumu varētu izmantot: - subsīdijām, - aizdevumu garantijām, - privātā sektora ieņēmumu garantijai (lai garantētu cenu vai regulatīvo risku), - ieguldījumiem (ar ierobežotu paredzamo peļņu). 5.2. Publiskā finansējuma apjoms Lai demonstrējumu elektrostacijai piesaistītu privātos ieguldījumus, jānodrošina iespēja gūt ienākumus no ieguldījuma. Potenciālie peļņas avoti ir oglekļa dioksīda emisiju tirgus vai EOR. Dažādu veidu ieguldītājiem var būt dažādas prasības attiecībā uz vēlamajiem ienākumiem no ieguldījuma tīrās tehnoloģijās. Nākotnē paredzot tiesības par CCS saņemt finansējumu no oglekļa emisiju kvotu tirdzniecības (pretēji CO2 nodoklim), būs iespējams radīt ieņēmumu plūsmu, kas varētu piesaistīt privātos ieguldījumus demonstrējumu elektrostacijā. Īpaši interesants šajā sakarībā ir nozaru kreditēšanas mehānisms, ko patlaban apspriež sarunās par nolīgumu par klimata pārmaiņām laikposmam pēc 2012. gada. Ķīnas enerģētikas nozarē, piemēram, šāda pieeja varētu pavērt iespēju kreditēt emisiju samazinājumus, kas pārsniedz konkrētu bāzes līmeni. Šādā veidā kreditētu tikai tās darbības, kuras papildina ierasto scenāriju, un uzņēmumiem būtu stimuls veikt dārgākus pasākumus emisiju mazināšanai, pretī saņemot finansējumu no oglekļa dioksīda emisiju tirgus. Tas varētu veicināt dārgāku tehnoloģiju, piemēram, CCS, ieviešanu, tādējādi apsteidzot citas tīro ogļu un energoefektivitātes tehnoloģijas, kas nav saistītas ar lielākām izmaksām vai laika gaitā pat izmaksā lētāk. Nav skaidrs, vai un kad valstīs ar strauji augošu ekonomiku un jaunattīstības valstīs par CCS būs tiesības saņemt ienākumus no oglekļa dioksīda emisiju tirgus. Lai samazinātu risku privātajiem ieguldītājiem un panāktu pietiekami augstu iekšējo peļņas normu ( internal rate of return ), būs vajadzīgi publiskie ieguldījumi — bez peļņas vai ar ļoti nelielu paredzamo peļņu. Ir veikta finanšu analīze, lai noteiktu nepieciešamā publiskā finansējuma apjomu[17]. Precīzas izmaksas tiks noteiktas NZEC projekta II posmā, un publiskā sektora ieguldījuma daļa SPV (vai citā piemērotā ieguldījumu sabiedrībā) ir jautājums, kuru apspriedīs partnervalstu (Eiropas un Ķīnas) valdības. NZEC elektrostacijas lielumu, atrašanās vietu, tehnoloģiju un uzglabāšanas vietu noteiks, pamatojoties uz NZEC projekta I un II posmā veiktajiem pētījumiem un ņemot vērā projekta atkārtošanas potenciālu Ķīnā. Šajā paziņojumā iekļautās izmaksu aplēses ir provizoriskas — lai gan tās balstās uz vairākiem pamatotiem pieņēmumiem, atkarībā no konkrētās tehnoloģijas un izvēlētās būvniecības/uzglabāšanas vietas izmaksas var svārstīties par +/- 40 %. Lēš, ka kapitāla un ekspluatācijas papildu izmaksas pirmās šāda veida 400 MW demonstrējumu elektrostacijas 25 gadu darbmūžā[18] būs aptuveni 730 milj. euro IGCC elektrostacijai (apmēram 125 milj. euro kapitāla izmaksas, 340 milj. euro ekspluatācijas izmaksas un 265 milj. euro transportēšanas un uzglabāšanas izmaksas[19]) un aptuveni 980 milj. euro pulverizēto ogļu elektrostacijai (apmēram 235 milj. euro kapitāla izmaksas, 445 milj. euro ekspluatācijas izmaksas un 300 milj. euro transportēšanas un uzglabāšanas izmaksas[20]). Paredzams, ka projekta īstenošanas laikā globālais oglekļa dioksīda emisiju tirgus nostiprināsies un oglekļa cena tiks noteikta visās ekonomiski ietekmīgākās valstīs. Tāpēc pieņem, ka 2015. gadā cena par vienu tonnu novērsto CO2 emisiju varētu būt 10 euro, un pakāpeniski tā varētu palielināties līdz 20 euro[21]. Pieņemot šādu oglekļa cenu un iepriekš nespriežot par izvēlēto tehnoloģiju, lēš, ka trūkstošais finansējums būs aptuveni 300 milj. euro IGCC elektrostacijai un 550 milj. euro pulverizēto ogļu elektrostacijai[22]. Ja oglekļa cena būs augstāka, nekā prognozēts, trūkstošā finansējuma apjoms būs mazāks un publisko atbalstu varēs samazināt. Atkarībā no izvēlētās uzglabāšanas vietas līdztekus ieņēmumiem no oglekļa dioksīda emisiju tirgus var būt iespējams radīt ieņēmumu plūsmu no EOR, kas jau ir komerciāli dzīvotspējīga tehnoloģija. Ar EOR apzīmē dažādus procesus, lai palielinātu atradnē iegūto naftas apjomu, parasti iesūknējot šķidrumu vai gāzi (piemēram, slāpekli, oglekļa dioksīdu). Transporta izmaksu dēļ CO2-EOR izmantošana būs reāli iespējama tikai tajās elektrostacijās, kas atrodas naftas lauku tuvumā. Lai gan EOR Ķīnā var izmantot tikai relatīvi nelielā skaitā naftas lauku, tomēr CO2-EOR izstrāde varētu dot izšķirošo stimulu transporta infrastruktūras izveidei, kas vajadzīga, lai dažos reģionos būtu iespējams pilnībā izmantot CCS. Projekta I posmā tiks izvērtētas EOR iespējas Ķīnā. Ja EOR tehnoloģiju būs reāli iespējams izmantot Ķīnas valdības izraudzītajā vietā, tas varētu ievērojami atvieglot komerciāla apjoma CCS demonstrējumu elektrostacijas finansēšanu. Visticamāk, ka līdztekus valdību atvēlētiem līdzekļiem tiks piesaistīts finansējums no divu veidu avotiem: no aizdevējiem (starptautiskas finanšu iestādes vai valsts bankas, piemēram, EIB), kuri galvenokārt nodrošinās aizņēmuma finansējumu ar aptuveni 5 % likmi, un no investoriem, kuri nodrošinās kapitālu un kuru bruto peļņai no ieguldījuma vajadzētu būt 10–20 %. Veids, kā samazināt vajadzīgo sākotnējo ieguldījumu apjomu, ir elektrostacijas būvniecības un ekspluatācijas vajadzībām izsludināt piedāvājumu konkursu, kurā konsorcijā iesaistītie partneruzņēmumi var izteikt piedāvājumus par pašizmaksu vai zemākām cenām, lai gūtu “pionieru” priekšrocības un pieredzi, kas saistītas ar dalību pirmajā komerciāla apjoma CCS demonstrējumu elektrostacijā Ķīnā. Lai priekšlikumu padarītu pievilcīgāku privāto ieguldītāju acīs, publiskā sektora ieguldītājiem jābūt gataviem uzņemties daļu riska. Tādējādi varētu palielināties publiskā ieguldījuma sviras efekts, jo priekšlikums kļūtu interesantāks privātajiem ieguldītājiem. Sadarbībai ar valstīm ar strauji augošu ekonomiku tīrāku ogļu tehnoloģiju un oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas jomā Eiropas Komisija ir atvēlējusi 60 milj. euro. Pirmā daļa 10 milj. euro apmērā tiks izmantota, lai valstīs ar strauji augošu ekonomiku palielinātu kapacitāti CCS un citu tīrāku ogļu tehnoloģiju ieviešanai un ES un Ķīnas NZEC projekta otrā posma īstenošanai. Ja Ķīna sniegs nepārtrauktu politisko atbalstu un NZEC projekta virzība būs sekmīga, otru finansējuma daļu līdz 50 milj. euro apmērā varētu atvēlēt CCS demonstrējumu elektrostacijas būvniecībai un ekspluatācijai Ķīnā. Kā priekšnoteikums demonstrējumu elektrostacijas būvniecībai vēlākais līdz 2013. gadam būtu jāizveido noturīga finansēšanas sistēma. 6. SECINāJUMI UN TURPMāKIE PASāKUMI CIEšI SADARBOJOTIES AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM NO EIROPAS UN ĶīNAS, KOMISIJA IEROSINA: i) ar starptautiskām finanšu iestādēm, tādām kā Eiropas Investīciju banka, Pasaules Banka un Āzijas Attīstības banka, vienoties par piemērotas finanšu struktūras, iespējams, arī SPV , izveidi, lai atbalstītu NZEC projekta III posmu, cieši sadarbojoties ar ieinteresētajām dalībvalstīm, Eiropas Ekonomikas zonas valstīm un partneriem no Ķīnas; ii) aicināt ES dalībvalstis apņemties sniegt finansiālu un politisku atbalstu. Publiskā finansējuma mērķapjoms būtu aptuveni 300 milj. euro IGCC elektrostacijai vai 550 milj. euro pulverizēto ogļu elektrostacijai; iii) turpmāk nodrošināt Ķīnas politisko atbalstu un panākt Eiropas publiskā sektora naudas maksimālo vērtību, risinot sarunas par izmaksu dalīšanas kārtību; iv) iesaistīties starptautiskajās sarunās par nolīgumu par klimata pārmaiņām laikposmam pēc 2012. gada, atbalstot CCS tehnoloģiju finansēšanu no oglekļa emisiju kvotu tirdzniecības gan Kioto protokola pirmajā saistību periodā (līdz 2012. gadam), gan jaunajā sistēmā, ko ieviesīs pēc tam. Turklāt Komisija aicina ieinteresētās EEZ valstis un Ķīnu apņemties sniegt finansiālu un politisku atbalstu šai jaunajai iniciatīvai un cer saņemt politisku atbalstu no Eiropas Parlamenta. Ņemot vērā to, ka šī pieeja ir jauna, Eiropas Komisijas dienesti turpinās izstrādāt detalizētu īstenošanas kārtību, sadarbojoties ar personām, kas oficiāli paudušas interesi par šīs iniciatīvas līdzfinansēšanu. [1] Sk. 2. attēlu šim paziņojumam pievienotajā ietekmes novērtējumā. [2] Eiropadomes 2007. gada marta secinājumi. [3] Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai — Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskais plāns (ETS plāns) — “Ceļā uz zemas oglekļa emisijas nākotni”. [4] IPCC ceturtais novērtējuma ziņojums (2008), III darba grupas tehniskais kopsavilkums (Barker, T. et al, 2007: Technical Summary. In: Climate Change 2007: Mitigation. Contribution of Working Group III to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change [B. Metz, O. R. Davidson, P. R. Bosch, R. Dave, L. A. Meyer (eds)], Cambridge University Press, USA). [5] Starptautiskā Enerģētikas aģentūra, “Cleaner Coal in China”, 2009., 50. lpp. [6] N. Riley, “British Geological Survey”, mutiska uzstāšanās AK parlamenta apakšnamā. (http://www.publications.parliament.uk/pa/cm200506/cmselect/cmsctech/578/57805.htm#note18). [7] ES un Ķīnas deklarācija par klimata pārmaiņām, pieņemta ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmē 2005. gada 2. septembrī.http://ec.europa.eu/environment/climat/pdf/china/joint_declaration_ch_eu.pdf. [8] Rezolūcija 2005/2161(INI): http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2006-0346+0+DOC+XML+V0//LV. [9] G8 valstu enerģētikas ministru kopīgais paziņojums, Aomori, Japāna, 2008. gada 8. jūnijs. [10] Kopīgais paziņojums, ko 2009. gada 24. maija sanāksmē Romā pieņēmuši G8 valstu enerģētikas ministri un Eiropas enerģētikas komisārs, G5 valstu (Brazīlijas, Ķīnas Tautas Republikas, Indijas, Meksikas, Dienvidāfrikas) enerģētikas ministri un Ēģiptes, Korejas Republikas un Saūda Arābijas Karalistes enerģētikas ministri. [11] Sk. http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/08/1315&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=fr. [12] Sk. http://www.zero-emissionplatform.eu. [13] Sk. IPCC, 2005. “IPCC Special Report on Carbon Dioxide Capture and Storage”. Sagatavojusi Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes III darba grupa [B. Metz, O. Davidson, H. C. de Coninck, M. Loos, and L. A. Meyer (eds.)]. Cambridge University Press, Cambridge, United Kingdom and New York, NY, USA, p. 8. [14] Sk. COM(2006) 843. [15] Sk. http://www.eu-in-china.com/download/EC2.pdf. [16] Ja šādi valstu ieguldījumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu, par tiem, iespējams, būs jāpaziņo Komisijai saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem. [17] Sk. šim paziņojumam pievienoto ietekmes novērtējumu (VII pielikums). [18] Izteiktas pašreizējā neto vērtībā 2010. gadā, paredzot 4 gadus būvniecībai un 25 gadus ekspluatācijai un izmantojot sociālo diskonta likmi 2,5 % (inflācija). [19] Tas ietver kapitāla un ekspluatācijas izmaksas 25 gados, 7 EUR/t uzglabātā CO2. [20] Tas ietver kapitāla un ekspluatācijas izmaksas 25 gados, 7 EUR/t uzglabātā CO2. [21] Hipotētiski pieņemta cena 10 EUR/tCO2 2015. gadā, kas pakāpeniski palielinās līdz 20 EUR/tCO2 2040. gadā, iepriekš nevērtējot šā skaitļa sasniegšanai izmantotos politikas instrumentus. [22] Summas atšķiras atkarībā no tā, cik gadus CCS elektrostacija darbosies, saņemot publisko finansējumu.