EIROPAS KOMISIJA Briselē, 15.12.2020 COM(2020) 730 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2020. gada ziņojums par ES pilsonību











Pilsoņu līdzdalības veicināšana un viņu tiesību aizsardzība



1.Ievads Līdztekus mieram ES pilsonība ir viens no nozīmīgākajiem Eiropas projekta sasniegumiem, un pasaulē tā ir unikāla. ES pilsoņu tiesībām, tostarp pārvietošanās brīvībai, politiskajām un demokrātiskajām tiesībām un ES pilsoņu tiesībām saņemt citu dalībvalstu konsulāro aizsardzību, ja to dalībvalsts nav pārstāvēta attiecīgajā trešā valstī, ir bijusi transformējoša ietekme uz Eiropu. Pašlaik vairāk nekā 13,3 miljoni eiropiešu izmanto savas tiesības uzturēties citā ES valstī. Komisija reizi trijos gados ziņo par ES pilsonības noteikumu piemērošanu un ierosina jaunas prioritātes nākamajiem trim gadiem. Kopš pēdējā ziņojuma par ES pilsonību, kas tika sagatavots 2017. gadā, ir radušās ievērojamas grūtības saistībā ar ES pilsoņu tiesību izmantošanu, tostarp Covid-19 pandēmijas kontekstā, un ir notikušas arī daudzas pozitīvas pārmaiņas. Piemēram, deviņi no desmit Eiropas pilsoņiem tagad zina terminu “Eiropas Savienības pilsonis”, un tas ir lielākais līdz šim reģistrētais rādītājs. Turklāt vēlētāju aktivitāte pēdējās Eiropas Parlamenta vēlēšanās bija visaugstākā pēdējās divās desmitgadēs, un to lielā mērā paaugstināja jauni un pirmreizēji vēlētāji. Dzimumu īpatsvara atšķirība balsošanā un Eiropas Parlamenta sastāvā ir vēl vairāk samazinājusies. Atbalsts pārvietošanās brīvībai ir sasniedzis augstāko līmeni pēdējos 12 gados. Kopš pēdējā ziņojuma par pilsonību Eiropā ir radušās spēcīgas sociālās kustības saistībā ar tādiem jautājumiem kā klimata pārmaiņas, ekonomika un nodokļi, rasisms un līdztiesība. Šīs kustības bieži vien apvienoja protestus uz ielām ar tiešsaistes aktīvismu, veiksmīgi pārvarot ģeogrāfiskās un valodu robežas, lai radītu sinerģiju visas Eiropas un pat pasaules mērogā. Pat ja kādreiz ir bijušas šaubas par Eiropas pilsoņu vēlmi iesaistīties politiskos procesos, pēdējie gadi ir parādījuši, ka viņi vairāk nekā jebkad agrāk vēlas paust savu viedokli un veidot sabiedrību, kurā dzīvo. Pēdējā laikā ir bijis jāsastopas ar daudziem sarežģītiem izaicinājumiem. Covid-19 krīze parāda, cik lielā mērā eiropieši ir paļāvušies uz brīvu pārvietošanos un ir no tās atkarīgi ekonomisku un personisku iemeslu dēļ. 2020. gada pirmajā pusē tūkstošiem eiropiešu bija iestrēguši ārzemēs pēc Covid-19 uzliesmojuma noteikto ceļošanas ierobežojumu dēļ, tāpēc ES un tās dalībvalstis veica vēl nebijušus koordinācijas pasākumus, kuru rezultātā vairāk nekā 600 000 pilsoņu varēja droši atgriezties mājās. Kamēr Eiropa rīkojās, lai glābtu savus pilsoņus ārvalstīs, radās jautājumi par to, vai nevajadzētu racionalizēt ES resursu apvienošanu trešās valstīs un padarīt pilsoņiem nodrošināto palīdzību elastīgāku. Gan pandēmijas laikā, gan arī Eiropas Parlamenta vēlēšanu laikā un pēc tām eiropieši tika pakļauti dezinformācijai tiešsaistē, kas apdraudēja pamatprasību par viņu demokrātisku līdzdalību sabiedriskajā dzīvē, kā arī viņu spēju veikt apzinātu izvēli. ES pilsoņu dzīvi ikdienā joprojām ietekmē daudzi administratīvie un juridiskie apgrūtinājumi, lai gan tos aizēno jauno tehnoloģiju ietekme un pasaules mēroga ārkārtas situācija veselības jomā. Šie apgrūtinājumi ir dažādi, sākot no sarežģītām balsošanas procedūrām mobilajiem ES pilsoņiem līdz nepietiekamām digitālajām iespējām saistībā ar administratīvajām procedūrām un pārrobežu darba ņēmējiem piemērojamajiem nodokļu režīmiem. Turklāt Brexit referendums, kura rezultātā Apvienotā Karaliste izstājās no ES, ir ietekmējis gandrīz 3,7 miljonus ES pilsoņu, kuri ir apmetušies uz dzīvi Apvienotajā Karalistē, un miljoniem Apvienotās Karalistes valstspiederīgo, kuri zaudēja ES pilsoņa statusu. Ziņojums par pilsonību ir cieši saistīts ar Komisijas sešiem pamatuzstādījumiem Eiropai un jo īpaši ar jauno impulsu Eiropas demokrātijai un pilsoņu tuvināšanai ES. Tas ir jāskata kopsakarā ar citām iniciatīvām, piemēram, jauno Stratēģiju par Pamattiesību hartas piemērošanas stiprināšanu un jo īpaši Eiropas Demokrātijas rīcības plānu, un kā šo iniciatīvu papildinājums. Šajā ziņojumā izklāstītās darbības un prioritātes ir tieši vērstas uz pilsoņu iespēju paplašināšanu, tādējādi papildinot Eiropas Demokrātijas rīcības plānu, kurā tiek risinātas galvenās problēmas, ar ko saskaras mūsu demokrātijas, un ir aptvertas politikas jomas, kurām ir plaša ietekme uz sabiedrību. Ierosināto prioritāšu pamatā ir īpašas apspriešanās, tostarp sabiedriskā apspriešana par ES pilsoņu tiesībām un Eirobarometra zibensaptauja par ES pilsonību un demokrātiju, kā arī pētniecība, tostarp darbs, ko veicis Akadēmiskais tīkls ES pilsoņu tiesību jomā. Nosakot savas prioritātes, Komisija ir arī tieši izmantojusi daudzās vēstules, kuras tā ir saņēmusi no pilsoņiem, kuri regulāri raksta, lai izklāstītu problēmas un pārbaudījumus, ar kuriem tie saskaras, izmantojot savas tiesības ikdienas dzīvē. 2020. gada Ziņojumu par pilsonību veido divi atsevišķi dokumenti: šis ziņojums un Ziņojums saskaņā ar LESD 25. pantu, kurā aplūkota Tiesas judikatūra pilsoņu tiesību jomā. Ziņojumā ir izvērtēti panākumi, kas ES pilsonības jomā gūti kopš 2017. gada ziņojuma publicēšanas, un ir ierosinātas jaunas prioritātes un darbības, lai sniegtu reālus ieguvumus ES pilsoņiem, nodrošinot, ka viņi var izmantot savas pilsoņu tiesības praksē, jo īpaši pārrobežu kontekstā. Tajā izklāstītas vairākas konkrētas darbības un prioritātes saistībā ar četrām galvenajām tēmām: ·demokrātiskās līdzdalības stiprināšana, pilsoņu iespēju paplašināšana un pilsoņu iekļaušanas sekmēšana ES; ·brīvas pārvietošanās atvieglošana un ikdienas dzīves vienkāršošana; ·ES pilsonības aizsardzība un atbalstīšana; ·ES pilsoņu aizsardzība Eiropā un ārvalstīs, tostarp krīzes/ārkārtas situācijās. 2.Demokrātiskās līdzdalības stiprināšana, pilsoņu iespēju paplašināšana un pilsoņu iekļaušanas sekmēšana ES 2.1. Faktiska balsstiesību izmantošana

Balsošana un kandidēšana vēlēšanās ir demokrātiskas sabiedrības pamats. Vēlētāju aktivitāte 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās bija visaugstākā pēdējās divās desmitgadēs. Vēlētāju aktivitāti paaugstināja jauni un pirmreizēji vēlētāji. Vēlēšanās piedalījās arī lielāks skaits sieviešu, un dzimumu īpatsvara atšķirība balsošanā samazinājās no 4 % 2014. gadā līdz 3 % 2019. gadā. Parlamentā ievēlēto sieviešu skaits palielinājās no 37 % līdz 39,4 %. Dati par citu nepietiekami pārstāvētu grupu dalību vēlēšanās joprojām ir pieejami ierobežotā apmērā, jo tos apkopo tikai dažas dalībvalstis. Tomēr nepietiekami pārstāvētas vēlētāju kategorijas saskaras ar papildu problēmām. Cilvēkiem ar rases vai etnisko piederību minoritātei var būt grūtāk nekā pārējiem iedzīvotājiem tikt iekļautiem kandidātu sarakstos, reģistrēties vēlēšanām vai veikt citas vēlēšanu procedūras. Piemēram, vēlēšanu procesos bieži vien tiek ļaunprātīgi izmantota daudzu romu sociālā un ekonomiskā neaizsargātība, pērkot viņu balsis vai manipulējot ar tām, kā arī izmantojot tiešu spiedienu vai draudus. Romu sekmīga iekļaušana ir atkarīga no tā, vai tiek pienācīgi izmantotas viņu tiesības balsot un kandidēt vēlēšanās. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāpieliek lielākas pūles, lai uzlabotu informētību par vēlēšanām nolūkā palielināt romu un citu nelabvēlīgos apstākļos esošu grupu līdzdalību, nodrošinot, ka viņi vēlēšanās var izdarīt brīvu un apzinātu izvēli, un veicinot viņu politisko pārstāvību. Personas ar invaliditāti joprojām ir nepietiekami pārstāvētas vēlēšanās, gan īstenojot savas tiesības balsot, gan tiesības tikt ievēlētām. Šie pilsoņi saskaras ar dažādiem šķēršļiem, piemēram, ierobežotu telpu un vēlēšanu zīmju pieejamību vai nepietiekamu piekļuvi informācijai par kandidātiem un debatēm. Tiek lēsts, ka 800 000 ES pilsoņiem no 16 dalībvalstīm, iespējams, tika liegtas tiesības piedalīties Eiropas Parlamenta 2019. gada vēlēšanās, jo viņu valsts noteikumos un organizatoriskajā kārtībā nav pietiekami ņemtas vērā viņu īpašās vajadzības. Komisija sadarbosies ar dalībvalstīm un Eiropas Parlamentu, lai personām ar invaliditāti garantētu ar citiem vienlīdzīgas politiskās tiesības un jo īpaši lai nodrošinātu, ka šīs tiesības tiek izmantotas nākamajās Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Daudzas dalībvalstis īstenoja īpašus pasākumus, lai uzlabotu sieviešu līdzdalību ES vēlēšanās. Tie cita starpā bija šādi: politiskajām partijām paredzētā valsts finansējuma sasaiste ar sieviešu politiskās līdzdalības veicināšanu, kvotu sistēmas kandidātu sarakstiem un vispārēja pienākuma ieviešana politiskajām partijām izveidot dzimumlīdzsvarotus kandidātu sarakstus. Tomēr joprojām ir daudz risināmu problēmu. Naida runa tiešsaistē un kibervardarbība pret sievietēm politikā arvien biežāk rada šķēršļus sieviešu politiskajai līdzdalībai, piemēram, atturot kandidātes no kandidēšanas uz amatu. Gatavojoties nākamajām Eiropas Parlamenta vēlēšanām, Komisija organizēs augsta līmeņa pasākumu, kurā pulcēsies dažādas iestādes, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar vēlēšanu procesiem, kā arī ar pilsoņu iespējām piedalīties demokrātiskajā procesā kā vēlētājiem un kandidātiem. Komisija, izmantojot Eiropas sadarbības tīklu vēlēšanu jautājumos, ir palīdzējusi ES dalībvalstīm apmainīties ar paraugpraksi, kas sekmē dažādu pilsoņu grupu dalību vēlēšanās, un turpinās to darīt arī nākotnē. Komisija arī turpinās sniegt atbalstu, lai veicinātu paraugpraksi minētajā tīklā atbilstīgi augstākajiem Eiropas standartiem attiecībā uz brīvām un godīgām vēlēšanām, tostarp atbilstīgi Eiropas Padomes Venēcijas komisijas ieteiktajiem standartiem. Komisija 2021. gadā organizēs darbseminārus par jautājumiem, kas saistīti ar Eiropas sadarbības tīklu vēlēšanu jautājumos, konkrēti, par: i) Eiropas Parlamenta vēlēšanu pieejamības uzlabošanu; ii) praksēm saistībā ar attālināto balsošanu un jo īpaši elektronisko balsošanu (e-balsošanu) vai tiešsaistes rīkiem, kas var sekmēt demokrātisku līdzdalību elektroniskā vidē, vienlaikus risinot ar drošību un konfidencialitāti saistītos jautājumus; un iii) rādītāju izstrādi, piemēram, par konkrētu grupu demokrātisku līdzdalību. Turpinot sekmēt Eiropas dimensiju Eiropas Parlamenta vēlēšanās, tiek stiprināta saikne starp iedzīvotājiem un Eiropas iestādēm un līdz ar to Eiropas līmeņa lēmumu pieņemšanas demokrātiskā leģitimitāte. Tādējādi arī tiek veicināta politiskā atbildība. Lai nodrošinātu politiķu atbildību, iedzīvotājiem ir jāredz skaidra saikne starp kandidātu valsts mēroga kampaņām un programmām, Eiropas līmeņa politiku un politiskajām partijām, ar kurām viņi ir saistīti. Vēlēšanu kampaņas laikā 2019. gadā izmantotajos materiālos būtiska uzmanība bija veltīta ar Eiropu un Eiropas jautājumiem saistītiem tematiem, piemēram, “vērtībām”, “ekonomikai”, “sociālajiem jautājumiem” un “videi”. Vairākas politiskās partijas sniedza vēlētājiem informāciju par savu piederību Eiropas partijām, un dažas partijas īstenoja pasākumus, lai uzlabotu informētību par vēlēšanu Eiropas dimensiju, izmantojot savus kampaņas materiālus un tīmekļa vietnes. Divas politiskās partijas bija tieši pārstāvētas vairākās dalībvalstīs un kampaņā ietvēra viseiropas programmu. Viens Eiropas Parlamenta deputāts tika ievēlēts no šādas partijas Vācijā. Atbildot uz jautājumu par šo tematu 2020. gada Eirobarometra aptaujā, vairāk nekā četri no 10 respondentiem (43 %) pauda uzskatu, ka kandidātu saraksti, kuros būtu iekļauti citu ES valstu pilsoņi, domājams, palielinātu viņu vēlmi balsot nākamajās Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Arvien lielāka pilsoņu grupa, kam ir tiesības balsot un kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās, ir “mobilie” ES pilsoņi — pilsoņi, kuri devušies dzīvot, strādāt vai mācīties uz citu dalībvalsti. Tiek lēsts, ka 2019. gadā no vairāk nekā 17 miljoniem mobilo ES pilsoņu Eiropas Savienībā gandrīz 15 miljoni bija tiesīgi balsot (vairāk nekā 3 % no kopējā ES balsstiesīgo iedzīvotāju skaita) 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Tomēr salīdzinoši neliels skaits šo pilsoņu izmantoja savas tiesības. Gandrīz divas trešdaļas respondentu (65 %), kas tika uzrunāti nesenajā Eirobarometra aptaujā, pauda viedokli, ka iespēja sazināties ar palīdzības dienestu, kas pilsoņiem sniedz informāciju par Eiropas Parlamenta vēlēšanām un balsošanas procedūrām, veicinātu viņu vēlmi balsot nākamajās Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Vairāk nekā 60 % no personām, kas piedalījās atklātajā sabiedriskajā apspriešanā par šo ziņojumu, uzskatīja, ka netiek darīts pietiekami daudz, lai informētu pilsoņus par viņu ES pilsoņu tiesībām, un visbiežāk minētais šķērslis (22 %) bija informācijas trūkums valsts līmenī. Komisija ciešā sadarbībā ar Parlamentu izskatīs iespēju izveidot īpašu kopīgu resursu, lai atbalstītu ES pilsoņu spēju izmantot savas vēlēšanu tiesības, kā arī sniegs viņiem papildu kanālus, kur ziņot par šķēršļiem un incidentiem, kas ietekmē viņu politisko līdzdalību. Šī iespēja līdz 2023. gada rudenim būtu jādara pieejama gan ES pilsoņiem (tostarp mobilajiem ES pilsoņiem), gan attiecīgajām iestādēm. Mobilajiem ES pilsoņiem arī savā dzīvesvietas dalībvalstī ir tiesības balsot un kandidēt pašvaldību vēlēšanās un Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Tomēr viņu aktivitāte vēlēšanās bieži vien ir zemāka nekā to pilsoņu aktivitāte, kuri ir attiecīgās valsts pilsoņi. Tas daļēji ir saistīts ar to, ka ir sarežģīti reģistrācijas procesi un nepietiekamas balsošanas iespējas. Komisija plāno atjaunināt attiecīgās direktīvas , lai stiprinātu mobilo pilsoņu spēju izmantot savas vēlēšanu tiesības. Tas ietvertu šo noteikumu atjaunināšanu, precizēšanu un stiprināšanu ar mērķi nodrošināt, ka ar tiem tiek atbalstīta mobilo ES pilsoņu plaša un iekļaujoša līdzdalība. Jomas, kuras būtu jāaptver, cita starpā ir šādas: mērķtiecīgas informācijas sniegšana mobilajiem ES pilsoņiem, arī par vēlētāju reģistrācijas termiņiem, sekām un ilgumu; informācijas apmaiņa par mobilo ES pilsoņu — vēlētāju un kandidātu — reģistrāciju Eiropas Parlamenta vēlēšanās; nepieciešamie pielāgojumi pēc Brexit. Vairākas ES dalībvalstis liedz saviem pilsoņiem, kuri pastāvīgi uzturas citās valstīs, tiesības balsot valsts parlamenta vēlēšanās. Šie pilsoņi, kuriem ir liegtas balsstiesības, bieži vien saskaras ar izslēgšanu no politiskās dzīves gan savā izcelsmes valstī, gan dzīvesvietas valstī. Komisija 2014. gada ieteikumā mudināja dalībvalstis atļaut saviem pilsoņiem iesniegt pieteikumu, lai saglabātu reģistrāciju vēlētāju reģistrā un tādējādi arī savas balsstiesības. Komisija turpinās uzraudzīt situāciju un aicina attiecīgās dalībvalstis atcelt šos balsstiesību atņemšanas noteikumus. ES pilsoņu tiesības nepiešķir mobilajiem ES pilsoņiem tiesības balsot valsts vēlēšanās savā dzīvesvietas dalībvalstī, pat ja viņi ir aktīvi sabiedrības locekļi un viņus ietekmē valsts politika. Saskaņā ar Eirobarometra zibensaptauju 485 vairāk nekā seši no 10 eiropiešiem (63 %) uzskata, ka ir pamatoti nodrošināt, lai ES pilsoņi, kuri dzīvo ES dalībvalstī, kas nav viņu izcelsmes valsts, iegūtu tiesības balsot valsts vēlēšanās un referendumos savā dzīvesvietas valstī. Atklātā sabiedriskā apspriešana par šo ziņojumu apliecināja līdzīgu atbalstu tam, lai mobiliem ES pilsoņiem tiktu piešķirtas tiesības balsot valsts vēlēšanās viņu dzīvesvietas dalībvalstī. 2020. gada martā tika reģistrēta Eiropas pilsoņu iniciatīva par šo tematu. Komisija turpinās izskatīt šo jautājumu kopā ar dalībvalstīm. Vēlēšanu novērošana ir labs veids, kā iesaistīt pilsoņus vēlēšanu procesā un uzlabot sabiedrības uzticēšanos brīvām un godīgām vēlēšanām. Pilsoņu veikta vēlēšanu uzraudzība var ietvert ne tikai balsošanas un vēlēšanu zīmju skaitīšanas novērošanu, bet arī vēlēšanu noteikumu piemērošanas pārraudzību tiešsaistē, kas var ievērojami palīdzēt par vēlēšanu jautājumiem atbildīgo valsts iestāžu darbā. Pamatojoties uz pastāvošām veiksmīgām praksēm, Komisija plāno finansēt projektus, kas veicina vēlēšanu neatkarīgu novērošanu, tostarp tādu, kuru īsteno pilsoņi, saskaņā ar pamatnostādnēm vai labām praksēm, kas apspriestas Eiropas sadarbības tīklā vēlēšanu jautājumos. 1. darbība. Komisija 2021. gadā atjauninās direktīvas par mobilo ES pilsoņu balsstiesībām pašvaldību un Eiropas Parlamenta vēlēšanās, lai atvieglotu informācijas sniegšanu pilsoņiem un uzlabotu attiecīgās informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, tostarp nolūkā novērst divkāršu balsošanu. 2. darbība. Komisija izskatīs iespēju izveidot īpašu kopīgu resursu, lai atbalstītu ES pilsoņu spēju izmantot savas vēlēšanu tiesības. Komisija turpinās sadarboties ar dalībvalstīm, izmantojot Eiropas sadarbības tīklu vēlēšanu jautājumos, lai atvieglotu un uzlabotu ES pilsoņu spēju izmantot savas balsstiesības, tostarp atbalstot paraugprakses apmaiņu un savstarpēju palīdzību ar mērķi nodrošināt brīvas un godīgas vēlēšanas. 3. darbība. Komisija finansēs projektus saistībā ar neatkarīgu vēlēšanu novērošanu, tostarp uzraudzību, ko īsteno pilsoņi. 2.2. Pilsoņu līdzdalības sekmēšana demokrātiskajā procesā

Pilsoņu līdzdalības palielināšana visos demokrātiskā procesa posmos ir būtiska mūsu Eiropas demokrātijai. Rodas daudzas jaunas iniciatīvas ar mērķi iesaistīt pilsoņus lēmumu pieņemšanas procesā. Piemēram, visā ES pieaug interese par apspriešanās demokrātiju, un šis process ir jāatzīst un jāveicina. Demokrātiskās leģitimitātes pamatā ir politikas un lēmumu pieņemšanas pārredzamības palielināšana un pilsoņu iesaistīšana apspriedēs par sarežģītiem jautājumiem, ar ko saskaras Eiropas Savienības iestādes. Tas ir svarīgi arī saistībā ar pilsoņu uzticēšanos ES iestādēm un saikni ar tām. Gaidāmā konference par Eiropas nākotni, kas būs nozīmīgs Eiropas mēroga apspriešanās demokrātijas pasākums, radīs jaunu publisku forumu atklātām, iekļaujošām, pārredzamām un strukturētām diskusijām ar iedzīvotājiem par vairākām svarīgām prioritātēm un uzdevumiem. Tajā jau uzreiz tiks izmantota revolucionāra daudzvalodu digitālā platforma, kas padarīs konferenci pieejamu visu sabiedrības grupu pilsoņiem no visām Savienības malām. Pilsoņiem būs iespēja nākt klajā ar idejām un priekšlikumiem vai organizēt vietējās diskusijas. Pateicoties reāllaika tulkošanai visās ES valodās, iedzīvotāji no dažādām dalībvalstīm varēs sekot šīm debatēm, tādējādi būs iespēja noturēt patiesi transnacionālas diskusijas par Eiropas nākotni. Konferencē par Eiropas nākotni varētu tikt apspriesti vadošo kandidātu sistēmas uzlabojumi Eiropas Parlamenta vēlēšanās, kā arī tas, kā risināt jautājumu par transnacionāliem sarakstiem. Ziņojums par pilsonību papildina citas darbības, kas ierosinātas saskaņā ar Eiropas Demokrātijas rīcības plānu, un tajā izmantota uz pilsoņiem vērsta pieeja, galveno uzmanību pievēršot darbībām un iniciatīvām, kas tiešā veidā paplašina pilsoņu iespējas un aizsargā viņu tiesības. Lai atbalstītu uz apspriešanos vērstu un reprezentatīvu demokrātisku līdzdalību, būtu jāizmanto novatoriskas un uz lietotāju vērstas metodes, kas piemērotas dažāda vecuma cilvēkiem un atšķirīgām vajadzībām. Politikas programmām, ar kuru palīdzību tiek uzlabota informētība un vairota sabiedrības līdzdalība lēmumu pieņemšanā Eiropas līmenī, ir jāsniedz labums visiem pilsoņiem. Tas ir būtiski, lai nodrošinātu Eiropas pilsoņu pārliecinātību par to, ka viņu viedoklis tiek uzklausīts un ka ir svarīgi piedalīties vēlēšanās. Pilntiesīgu pilsoņu rīcībā būtu jābūt instrumentiem, kanāliem un prasmēm, lai paustu savu viedokli publiskajā telpā un tādējādi varētu tieši piedalīties valsts politikas veidošanā visos līmeņos. Komisija pētīs inovatīvus veidus, kā apspriesties ar pilsoņiem un apkopot viņu atsauksmes par jauniem ES tiesību aktiem. Komisija jau pārbauda līdzdalības un apspriešanās procesus, piemēram, izstrādājot un īstenojot kohēzijas politikas projektus un identificējot iespējamās prioritātes pieciem ES uzdevumiem, kas būs pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” — nākamās pētniecības un inovācijas pamatprogrammas — neatņemama sastāvdaļa (attiecībā uz vēzi, pielāgošanos klimata pārmaiņām, zaļākām un viedākām pilsētām, veselīgām augsnēm, veselīgiem okeāniem un ūdeņiem) . Komisija turpinās finansēt pētniecības un inovācijas projektus, kuru mērķis ir attīstīt apspriešanās un līdzdalības demokrātiju, īstenojot eksperimentus, un izpētīt metodes, problēmas un ietekmi, ko dažādos ģeogrāfiskajos mērogos un dažādās sociālajās grupās rada apspriešanās demokrātijas procesi . Komisija arī finansēs inovācijas projektus, kas palielina spējas vai piedāvā praktisku atbalstu, lai apspriešanās un līdzdalības ceļā iesaistītu Eiropas pilsoņus pārkārtošanās procesos, kas ir daļa no Eiropas zaļā kursa, un citās jomās. Turklāt Eiropas Savienības mērķis ir arī turpmāk veicināt jauniešu līdzdalību Eiropas demokrātiskajā dzīvē . Iekļaujošas apspriešanās demokrātijas veicināšana ir arī viens no pamatprincipiem ES jaunatnes stratēģijā (2019–2027) , kuras mērķis ir atbalstīt jauniešu iesaistīšanos Eiropas sabiedrības un politikas veidošanā. ES jaunatnes stratēģijas trīs galvenās jomas ir iesaistīšanās, saiknes veidošana un iespēju veicināšana. Iesaistīšanās attiecas uz jauniešu līdzdalību un ES apņemšanos veicināt visu jauniešu demokrātisku līdzdalību, galvenokārt izmantojot ES un jaunatnes dialogu — strukturētu jauniešu līdzdalības instrumentu un vienu no lielākajiem pilsoņu līdzdalības instrumentiem Eiropas Savienībā, kas veicina jauniešu ideju sadzirdēšanu. Tas ir lielisks piemērs tam, kā augšupēji mobilizēt viedokļus, kas veiksmīgi sasniedz politikas veidotājus. 2020. gadā tiek atzīmēta ES un jaunatnes dialoga desmitā pastāvēšanas gadadiena. Eiropas pilsoņu iniciatīva (EPI) ir svarīga ES pilsoņu tiesību daļa un spēcīgs līdzdalības demokrātijas instruments ES. Tā sniedz iespēju vienam miljonam pilsoņu, kuri dzīvo vienā ceturtdaļā dalībvalstu, lūgt Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu, ar ko īsteno ES līgumus. Kopš 2020. gada janvāra ir spēkā jauni noteikumi, kas nodrošina lietotājdraudzīgāku un pieejamāku EPI, lai tā varētu palīdzēt palielināt Eiropas pilsoņu līdzdalību ES demokrātiskajā procesā. Eiropas Parlaments un Padome 2020. gada 15. jūlijā pieņēma pagaidu pasākumus, lai novērstu Covid-19 pandēmijas ietekmi uz EPI. Noteikumi ir grozīti, lai varētu pagarināt pilsoņu iniciatīvu vākšanas posmus, kurus ietekmējusi šī pandēmija. Covid-19 pandēmiju pavadīja milzīgs nepatiesas vai maldinošas informācijas vilnis, tostarp mēģinājumi ietekmēt ES pilsoņus un debates, ko īstenoja cilvēki un grupas no valstīm ārpus ES. Pieprasot lielāku pārskatatbildību tiešsaistes platformām, Komisija turpina darbu, lai atbalstītu informācijas vidi, kurā pilsoņi var veidot informācijā pamatotus viedokļus par sabiedriskajām lietām. Attiecībā uz dezinformāciju saistībā ar Covid-19 Komisija ir izveidojusi uzraudzības un ziņošanas programmu kā turpinājumu 2020. gada jūnija kopīgajam paziņojumam par Covid-19 . Attiecīgie nozares pārstāvji, kas ir ES prakses kodeksa dezinformācijas jomā parakstītāji, katru mēnesi ziņo par pasākumiem, kas veikti, lai ierobežotu ar Covid-19 saistītas dezinformācijas izplatību to pakalpojumos. Turklāt Covid-19 pandēmijas laikā kā īpašs dezinformācijas elements ir pieaugusi patērētāju krāpšana, piemēram, nevajadzīgu, neefektīvu un potenciāli bīstamu aizsardzības līdzekļu piedāvāšana . Šie jautājumi ir risināti iniciatīvās, kas paredzētas minētajā kopīgajā paziņojumā un “Jaunajā patērētāju tiesību aizsardzības programmā”. Eiropas Demokrātijas rīcības plānā un digitālo pakalpojumu tiesību aktā ir risinātas problēmas, ko mūsu sabiedrībai rada dezinformācija tiešsaistē. Dalība mācību pasākumos var veicināt pilsoņu līdzdalību demokrātiskajos procesos. Tas ir atkārtoti norādīts Eiropas Prasmju programmā , kas veicina prasmes dzīvei, jo “demokrātiska sabiedrība balstās uz aktīviem pilsoņiem, kuri spēj izvērtēt informāciju no dažādiem avotiem, identificēt dezinformāciju, pieņemt apzinātus lēmumus, būt izturīgi un rīkoties atbildīgi”. Šajā nolūkā Komisija atbalstīs kvalitatīvu un iekļaujošu pieaugušo izglītības attīstību saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra pirmo principu. Digitālās tehnoloģijas pārveido demokrātisku lēmumu pieņemšanas procesu ES, kā arī to, kā publiskās iestādes sadarbojas ar pilsoņiem. Pašlaik, kad apstākļi ir likuši daudziem cilvēkiem mainīt darba ieradumus un savstarpējās saskarsmes veidu, tiešsaistes rīki var atvieglot sadarbību un demokrātisku līdzdalību . Tajā pašā laikā digitālo iesaisti ierobežo cilvēku tehniskās prasmes. Viena no Komisijas galvenajām prioritātēm ir “Eiropa, kas atbilst digitālā laikmeta prasībām” un gan jauniešu, gan pieaugušo digitālo prasmju uzlabošana. Šīm prioritātēm ir pievērsta galvenā uzmanība arī atjauninātajā Digitālās izglītības rīcības plānā, kas tiks īstenots no 2021. līdz 2027. gadam. Attiecīgās darbības ietver centienu pastiprināšanu, lai veicinātu digitālo pratību un kopīgu pamatnostādņu izstrādi dezinformācijas apkarošanai, izmantojot izglītību un apmācību, kā arī atbalstu visu pilsoņu izpratnes uzlabošanai par mākslīgo intelektu un datiem un digitālās pratības sistemātisku integrēšanu formālās un ikdienējās mācīšanās projektos. Komisija ir arī apņēmusies risināt ar novecošanas ietekmi saistīto problēmu visās politikas jomās, lai palīdzētu sabiedrībai un ekonomikai pielāgoties demogrāfiskajām pārmaiņām. Komisija paredzēs konkrētas darbības, lai veicinātu visos dzīves posmos esošu pilsoņu — no jauniešiem līdz vecāka gadagājuma iedzīvotājiem — aktīvu līdzdalību, kā arī noteiks iespējamu papildu uzsvaru uz bērnu līdzdalību ES politiskajā un demokrātiskajā dzīvē. Mobiliem ES pilsoņiem, kuri apmetas uz dzīvi citā dalībvalstī, ir vajadzīgs atbalsts, lai atvieglotu viņu iekļaušanos uzņēmējvalsts sabiedrībā. Daži mobilie ES pilsoņi, piemēram, cilvēki, kas nakšņo uz ielas, var būt nedrošā situācijā vai var piederēt pie mazākumtautībām, un viņiem var būt tiesības uz papildu atbalstu. Pašlaik atbalsts bieži vien tiek darīts pieejams trešo valstu valstspiederīgajiem un mobilie ES pilsoņi kā īpaša grupa nereti nesaņem pietiekamu palīdzību. Protams, pastāv izņēmumi, un arvien lielāks skaits vietējo pašpārvalžu un pilsoniskās sabiedrības projektu īstenotāju cenšas novērst šo atbalsta trūkumu. Turklāt Komisija katru gadu atbalsta informētības uzlabošanas projektus par ES pilsoņu tiesībām un mobilo ES pilsoņu iekļaušanu, izmantojot savu īpaši paredzēto finansējumu ES pilsonības jomā. Turklāt starptautiskajā pētniecībā un literatūrā ir konstatēta cieša saikne starp līdzdalību kultūras dzīvē un demokrātiju. Tiek apgalvots, ka tad, ja iedzīvotāji var viegli piekļūt plašam kultūras pasākumu klāstam un ja līdzdalības līmenis šajos pasākumos ir augsts, attiecīgā sabiedrība ir atvērtāka un iecietīgāka, tā labāk funkcionē, ir ekonomiski spēcīgāka un to raksturo lielāka demokrātiskā drošība. Šajā kontekstā Komisija 2021. gada sākumā gatavojas sākt neatkarīgu pētījumu “Pilsoņu līdzdalība kultūras dzīvē un tās nozīme pilsoniskās līdzdalības un demokrātijas nodrošināšanā. Starptautiskos pētījumos gūtie secinājumi, kuru pamatā ir politiskā pieredze”. Tajā tiks apkopotas esošās zināšanas un pierādījumi par šo tematu, izklāstīti galvenie secinājumi, kuru pamatā ir politiskā pieredze, un izcelti vairāku ES dalībvalstu veiksmīgas rīcības piemēri. Pētījums palīdzēs Komisijai īstenot jauno Eiropas darba kārtību kultūrai un Padomes kultūras darba plānu 2019.–2022. gadam.

4. darbība. Komisija atbalstīs pilsoņu aktīvu līdzdalību demokrātiskajā procesā un izmantos novatoriskas pieejas viņu iesaistīšanai likumdošanas procesā, lai nodrošinātu, ka ES tiesību akti atbilst mērķim un ir saskaņā ar ES vērtībām. Komisija rādīs piemēru, finansējot projektus, kas atbalsta Eiropas pilsoņu iesaistīšanos, proti, īstenojot programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības”, apspriešanos un līdzdalību programmā “Apvārsnis Eiropa” un ar Eiropas zaļo kursu saistītās pārkārtošanās procesos. 5. darbība. Komisija finansēs īpašus vietējos pasākumus, kuru mērķis ir atbalstīt ES pilsoņu iekļaušanu ES sabiedrībā, izmantojot programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības”. 6. darbība. Komisija, veicot mērķtiecīgas darbības, tostarp atvēlot finansējumu, uzlabos ES mēroga izpratni par to, cik svarīga sabiedrībai un demokrātijai ir līdzdalība kultūras dzīvē. 3.Brīvas pārvietošanās atvieglošana un ikdienas dzīves vienkāršošana 3.1.Uzlabota juridiskā noteiktība saistībā ar brīvas pārvietošanās tiesību izmantošanu Pārvietošanās brīvība, kas ikvienam ES pilsonim ļauj dzīvot, strādāt vai mācīties jebkurā dalībvalstī, ir tiesības, kuras ES pilsoņi vērtē visaugstāk. Eirobarometra aptaujā vairāk nekā 8 no 10 respondentiem (84 %) pauda uzskatu, ka ES pilsoņu brīva pārvietošanās ES iekšienē sniedz vispārējus ieguvumus viņu valsts ekonomikai. Tiek lēsts, ka aptuveni 13,3 miljoni ES pilsoņu ir izmantojuši savas tiesības un pārcēlušies uz citu dalībvalsti. Pārcelšanās uz ārzemēm var būt saistīta ar vairākām juridiskām un administratīvām problēmām, un Komisija ir sniegusi atbalstu gan dalībvalstīm, gan ES pilsoņiem, izdodot pamatnostādnes par jautājumiem, kas atzīti par problemātiskiem transponēšanas laikā vai brīvas pārvietošanās noteikumu praktiskā piemērošanā. Kopš pēdējā ziņojuma par pilsonību ir identificēti vairāki jauni problēmjautājumi un Tiesa ir pieņēmusi svarīgus spriedumus, kuros papildus precizētas ES pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesības brīvi pārvietoties. Viens no minētajiem jautājumiem bija saistīts ar to, ka gadījumos, kad varavīksnes ģimenes (t. i., ģimenes, kurās vismaz viens ģimenes loceklis ir LGBTIK) izmanto savas tiesības brīvi pārvietoties, dalībvalstu tiesisko noteikumu atšķirību dēļ ģimenes saites var netikt ņemtas vērā. Tiesa savā spriedumā Coman lietā lēma, ka attiecībā uz brīvas pārvietošanās tiesību izmantošanu Brīvas pārvietošanās direktīvā lietotais jēdziens ES pilsoņa “laulātais” attiecas arī uz tā paša dzimuma personu kā ES pilsonim, ar kuru šī persona ir precējusies . Citā gadījumā ģimenes locekļi, kuri nav ES pilsoņi un kuriem ir (pastāvīgās) uzturēšanās atļauja, ceļojot no uzņēmējas dalībvalsts uz citu dalībvalsti, ne vienmēr varēja izmantot atbrīvojumu no vīzu prasības. Tiesa divos spriedumos precizēja viņu tiesības uz šādu atbrīvojumu . Saistībā ar nepilngadīgajiem, uz kuriem attiecas Brīvas pārvietošanās direktīva , Tiesa konstatēja, ka Brīvas pārvietošanās direktīvā lietotais ES pilsoņa “tiešā pēcnācēja” jēdziens būtu jāsaprot kā tāds, kas ietver gan ES pilsoņa bioloģisko, gan adoptēto bērnu. Komisija plāno pārskatīt 2009. gada pamatnostādnes par brīvu pārvietošanos, lai uzlabotu juridisko noteiktību ES pilsoņiem, kuri izmanto savas tiesības brīvi pārvietoties, un nodrošinātu brīvas pārvietošanās jomā pieņemto tiesību aktu efektīvāku un vienotāku piemērošanu visā ES. Pārskatītajās pamatnostādnēs būtu jāatspoguļo ģimeņu daudzveidība un tādējādi būtu jāpalīdz visām — tostarp varavīksnes — ģimenēm izmantot savas tiesības uz brīvu pārvietošanos. Tajās būtu jāsniedz atjauninātas norādes visām ieinteresētajām personām, jo īpaši ES pilsoņiem, un būtu jāatbalsta darbs, ko veic valsts iestādes, kuras strādā ar pilsoņu tiesību jautājumiem, kā arī tiesas un praktizējoši juristi. Atjauninot minētās pamatnostādnes, Komisija plāno risināt jautājumu par ierobežojošu pasākumu piemērošanu attiecībā uz brīvu pārvietošanos, jo īpaši tādu pasākumu piemērošanu, kas saistīti ar sabiedrības veselības problēmām. Covid-19 uzliesmojums ir radījis vairākas nebijušas problēmas saistībā ar brīvu pārvietošanos visā ES, un daudzas dalībvalstis ir noteikušas ceļošanas ierobežojumus kā piesardzības pasākumu veselības jomā. Komisija 2020. gada martā pieņēma īpašas vadlīnijas par nodarbināto brīvas pārvietošanās īstenošanu . Lai palīdzētu pakāpeniski atcelt ceļošanas ierobežojumus un koordinētu atsevišķu dalībvalstu darbības, Komisija 2020. gada maijā nāca klajā ar pasākumu kopumu, tostarp kopēju pieeju brīvas pārvietošanās atjaunošanai, kā arī ar vadlīniju un ieteikumu kopumu tūristiem, ceļotājiem un uzņēmumiem un kritērijiem tūrisma atjaunošanai. Piedāvātās elastīgās pieejas pamatā bija epidemioloģiskie kritēriji, ierobežošanas pasākumu piemērošana un ekonomiskās un sociālās norobežošanās apsvērumi. 2020. gada 4. septembrī Komisija iesniedza priekšlikumu Padomes ieteikumam par koordinētu pieeju brīvas pārvietošanās ierobežošanai sakarā ar Covid-19 pandēmiju, un Padome to pieņēma 2020. gada 13. oktobrī. Ieteikuma mērķis ir nodrošināt, ka visi pasākumi, ko dalībvalstis veic, lai ierobežotu brīvu pārvietošanos Covid-19 dēļ, ir samērīgi, nediskriminējoši, pienācīgi koordinēti un skaidri paziņoti ES līmenī. Komisija arī atklāja tīmekļa platformu “Re-open EU”, kurā ir pieejama būtiska informācija visās ES valodās, kas būs noderīga, atsākot brīvu pārvietošanos un tūrismu Eiropā. Platforma ietver reāllaika informāciju par robežām, ceļošanas ierobežojumiem, sabiedrības veselības un drošības pasākumiem, kā arī citu praktisku informāciju ceļotājiem. Kā norādīts jaunajā Migrācijas un patvēruma paktā, Komisija pieņems Šengenas nākotnes stratēģiju, ar ko nostiprinās Šengenas Robežu kodeksu un Šengenas izvērtēšanas mehānismu un izveidos Šengenas forumu, lai veicinātu konkrētu sadarbību un veidus, kā padziļināt Šengenas nosacījumus, izmantojot atbalsta un sadarbības programmu, lai palīdzētu izbeigt robežkontroli pie iekšējām robežām. Pirmā Šengenas foruma sanāksme notika 2020. gada 30. novembrī. 7. darbība. 2022. gadā Komisija uzlabos juridisko noteiktību ES pilsoņiem, kuri izmanto savas tiesības brīvi pārvietoties, un valstu pārvaldes iestādēm, atjauninot 2009. gada ES pamatnostādnes par brīvu pārvietošanos. Atjauninātajās pamatnostādnēs tiks ņemta vērā ģimeņu daudzveidība (varavīksnes ģimenes), īpašu pasākumu piemērošana, piemēram, tādu pasākumu piemērošana, kas ieviesti sabiedrības veselības apsvērumu dēļ, kā arī attiecīgie Tiesas spriedumi. 8. darbība. Saskaņā ar Izstāšanās līgumu Komisija turpinās atbalstīt to ES pilsoņu tiesību aizsardzību, kuri laikā, kad Apvienotā Karaliste vēl bija ES dalībvalsts, izmantoja savas tiesības brīvi pārvietoties un pirms pārejas perioda beigām apmetās uz dzīvi Apvienotajā Karalistē. Brexit ir būtiski ietekmējis tos aptuveni 3,7 miljonus ES pilsoņu, kuri laikā, kad Apvienotā Karaliste vēl bija ES dalībvalsts, izmantoja savas tiesības brīvi pārvietoties un pašlaik dzīvo Apvienotajā Karalistē. Komisija joprojām ir apņēmības pilna aizsargāt viņu tiesības. Izstāšanās līgums kopumā garantē šiem pilsoņiem un viņu ģimenes locekļiem tādas pašas tiesības kā pašlaik, proti, viņi var turpināt dzīvot, mācīties, strādāt un ceļot starp savu uzņēmējvalsti un Apvienoto Karalisti vai ES-27. Tas pats attiecas uz visiem ES pilsoņiem, kuri pārceļas uz Apvienoto Karalisti pirms pārejas perioda beigām. Komisija palīdzēs ES pilsoņiem Apvienotajā Karalistē saņemt izsmeļošu informāciju par savām tiesībām un jebkādu ar īstenošanu saistītu problēmu gadījumā risinās tās ar Apvienotās Karalistes iestādēm. Izstāšanās līguma otrā daļa aizsargā arī vairāk nekā 1 miljona to Apvienotās Karalistes valstspiederīgo tiesības dzīvot, strādāt vai mācīties savā uzņēmējā valstī, kuri kopš 2020. gada 1. februāra vairs nav ES pilsoņi, bet joprojām dzīvo ES valstīs. Tajā paredzētas uzturēšanās tiesības, ieceļošanas un izceļošanas tiesības, tiesības strādāt, profesionālās kvalifikācijas atzīšana un sociālā nodrošinājuma koordinācija. Komisijas galvenā prioritāte ir Izstāšanās līgumā iekļautās pilsoņu tiesību daļas pareiza īstenošana, tostarp attiecībā uz nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. Visiem pilsoņiem vajadzētu būt pieejamai visai nepieciešamajai informācijai, lai viņi varētu īstenot savas tiesības. 3.2.Pārrobežu nodarbinātības un ceļošanas vienkāršošana ES 2019. gadā ieviesa stingrākus drošības noteikumus attiecībā uz ES pilsoņiem izsniegtajām personas apliecībām un uzturēšanās dokumentiem. Jaunās kartes atvieglos mobilo ES pilsoņu un viņu ģimenes locekļu, pārrobežu darba ņēmēju, studentu, tūristu un citu ceļotāju ikdienas dzīvi. Jaunie noteikumi, kas būs jāpiemēro no 2021. gada 2. augusta, uzlabos personas apliecību un uzturēšanās atļauju drošību visā ES, ieviešot minimālos standartus gan attiecībā uz tajās ietverto informāciju, gan attiecībā uz drošības elementiem, kas ir kopīgi visām dalībvalstīm, kuras izsniedz šādus dokumentus. Komisija pētīs veidus, kā veicināt tādu digitālo rīku un inovāciju lietošanu, kas ļauj izmantot iespējas, kuras piedāvā ID kartes, kas izdotas saskaņā ar jaunajiem noteikumiem attiecībā uz e-pārvaldes un e-uzņēmējdarbības pakalpojumiem. Administratīvo procedūru un formalitāšu vienkāršošana ir ļoti svarīga pilsoņiem, kuri pārvietojas no vienas dalībvalsts uz citu. Tas jo īpaši attiecas uz publiskiem dokumentiem, piemēram, dzimšanas apliecībām, pilsonības apliecinājumiem vai izrakstiem no sodāmības reģistra, kas ir sagatavoti ārvalstīs un ir jātulko un jālegalizē, lai valsts iestāde tos pieņemtu. Publisko dokumentu regula kļuva pilnībā piemērojama 2019. gada 16. februārī, un, pateicoties tai, pilsoņiem ir vieglāk īstenot savas tiesības brīvi pārvietoties ES. Komisija cieši uzrauga šo jauno noteikumu pareizu īstenošanu un aktīvi atbalsta dalībvalstis saistībā ar tādu problēmu pārvarēšanu, par kurām ziņojuši pilsoņi un iestādes.

ES pilsoņiem ir tiesības ar darbu saistītu apstākļu dēļ brīvi pārvietoties starp ES dalībvalstīm, un viņiem nedrīkst piemērot diskriminējošus nodarbinātības nosacījumus, tostarp saistībā ar atlīdzību. Pārrobežu darba ņēmēji ir cilvēki, kuri strādā vienā ES dalībvalstī, bet dzīvo citā. 2019. gadā šis termins attiecās uz 2 miljoniem no ES nodarbinātajiem 220 miljoniem cilvēku vecumā no 20 līdz 64 gadiem, un tas atbilst gandrīz 1 % no kopējā ES darbaspēka. Nodokļu jomā nav spēkā ES līmeņa noteikumi par pārrobežu darba ņēmēju definīciju, nodokļu uzlikšanas tiesību sadalījumu starp dalībvalstīm vai piemērojamajiem nodokļu noteikumiem. Kaimiņos esošās dalībvalstis, kuru pilsoņi lielā skaitā šķērso robežas, lai strādātu, bieži vien savās divpusējās nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencijās iekļauj īpašus noteikumus attiecībā uz pārrobežu darba ņēmējiem. Šādi noteikumi bieži attiecas uz pilsoņiem, kuri dzīvo un strādā šaurā zonā gar robežu. Tā kā šie noteikumi atspoguļo īpašo situāciju, kas pastāv starp divām dalībvalstīm, un ir šo valstu savstarpējo sarunu rezultāts, tie dažādu nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvenciju gadījumā ir atšķirīgi. Pārrobežu darba ņēmēja gūtos ienākumus var aplikt ar nodokli vienā vai abās attiecīgajās dalībvalstīs atkarībā no nodokļu režīma. Komisija plāno sniegt ieteikumus, lai uzlabotu to nodokļu maksātāju situāciju, kuri veic pārrobežu darbības, tostarp pārrobežu darba ņēmēju situāciju. Komisija 2020. gada jūlija Nodokļu rīcības plānā paziņoja, ka 2021. gadā sāks iniciatīvu saistībā ar ES nodokļu maksātāju tiesībām un vienkāršos ES pilsoņu nodokļu saistības. Ceļošana starp dalībvalstīm dažkārt nozīmē to, ka tiek izmantoti vairāki transporta veidi (“multimodalitāte”). Multimodālo braucienu plānotāji sniedz Eiropas ceļotājiem izsmeļošu informāciju par braucienu “no durvīm līdz durvīm”, lai viņi varētu pieņemt vispusīgā informācijā pamatotus un savām vajadzībām pielāgotus lēmumus par ceļošanu. Tie bez problēmām integrē informāciju par dažādiem transporta veidiem, jo īpaši dzelzceļa un vietējo sabiedrisko transportu, un piedāvā efektīvāku transporta sistēmas risinājumu. Tas dos ievērojamu labumu pilsoņiem, jo ne vienmēr ir viegli iegūt precīzu informāciju par pārrobežu transportu un savienojumiem. Tam būtu arī jādod iespēja cilvēkiem izvēlēties tos transporta veidus, kas ir vismazāk kaitīgi videi. Komisija palielinās atbalstu pakalpojumiem, kas palīdz ES iedzīvotājiem meklēt un rezervēt multimodālus transporta savienojumus. 9. darbība. Komisija sadarbosies ar dalībvalstīm, lai veicinātu pārrobežu e-pārvaldes un e-uzņēmējdarbības risinājumu iekļaušanu jaunās personas apliecībās. 10. darbība. Komisija 2021. gadā sāks iniciatīvu par ES nodokļu maksātāju tiesībām un ES pilsoņu nodokļu saistību vienkāršošanu. 11. darbība. Komisija uzsāks iniciatīvu, lai atbalstītu multimodālo braucienu plānotāju turpmāku pilnveidošanu, kā arī digitālos pakalpojumus, kas atvieglo dažādu mobilitātes piedāvājumu rezervēšanu un apmaksu. 4.ES pilsonības aizsardzība un atbalstīšana 4.1.ES pilsonības aizsardzība ES pilsonība un ar to piešķirtās tiesības ir nostiprinātas Līgumos. Vienīgais nosacījums, kas jāievēro, lai persona varētu būt ES pilsonis, ir kādas dalībvalsts pilsonība. Piešķirot pilsonību, dalībvalstīm ir jānodrošina, ka, šādi rīkojoties, tās neapdraud ES pilsonības būtību, vērtību un integritāti. Šī integritāte tiek apdraudēta, ja dalībvalstis piešķir pilsonību un līdz ar to ES pilsonību apmaiņā pret ieguldījumu iepriekš noteiktā apmērā, nepiemērojot prasību par reālu saikni starp ieguldītāju un valsti. ES vērtības un principi, piemēram, solidaritāte starp dalībvalstu pilsoņiem, tiek vājināti, ja iespēja būt par daļu no Eiropas projekta, izmantot ES sniegtās tiesības un piedalīties tās demokrātiskajā dzīvē tiek iegūta, veicot tikai ekonomisku darījumu. Šos pamatprincipus vēl vairāk apdraud ieguldītājiem paredzētās sistēmas pilsonības iegūšanai, kas atvieglo nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un korupciju, kā uzsvērts Komisijas 2019. gada janvāra un 2019. gada jūlija ziņojumā . Komisija 2020. gada 20. oktobrī sāka pārkāpuma procedūras pret divām dalībvalstīm saistībā ar šajās dalībvalstīs spēkā esošajām shēmām, kas paredzētas ieguldītājiem pilsonības iegūšanai un ko dēvē arī par “zelta pasu” shēmām. Komisija turpinās uzraudzīt situāciju saistībā ar ieguldītājiem paredzētajām shēmām uzturēšanās atļaujas iegūšanai jeb “zelta vīzām”, kas rada līdzīgus riskus. 12. darbība. Komisija turpinās uzraudzīt riskus, ko attiecībā uz ES pilsonību rada ieguldītājiem paredzētās shēmas, tostarp notiekošo pārkāpuma procedūru kontekstā, un vajadzības gadījumā iejauksies. 4.2. ES pilsonības un ES vērtību veicināšana ES pilsonības pamatā ir Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā aprakstītās kopīgās vērtības, kas ietver demokrātijas, tiesiskuma, vienlīdzības un pamattiesību respektēšanu. Eirobarometra aptauja, kas tika veikta 2019. gadā, parādīja, ka Eiropas pilsoņi, kuriem bija jāizvēlas vērtības, kas vislabāk atspoguļo ES, izvēlējās gandrīz tās pašas vērtības, proti, demokrātiju, cilvēktiesības un tiesiskumu, ko pārspēja tikai miers. Covid-19 ir radījis izaicinājumus saistībā ar dažām ES vērtībām, jo tā seku dēļ ir pieņemti pamattiesību un demokrātisko vērtību pagaidu ierobežojumi. Ātri vien radās jautājumi par to, kā šādos apstākļos būtu jārīko vēlēšanas, kā ir iespējams īstenot godīgas vēlēšanu kampaņas, kā pilsoņi var paust savu viedokli un kādus ierobežojumus, ja tādi ir vajadzīgi, var ieviest. Šo jautājumu risināšana ir īpaši svarīga, apzinoties, ka krīzes laikā demokrātisko vērtību aizsardzība ir ārkārtīgi svarīga un ka apstākļi, kuru dēļ tiek veikti šādi pasākumi, var atkārtoties. Komisija turpinās sekmēt to, lai dalībvalstis Eiropas sadarbības tīkla vēlēšanu jautājumos ietvaros apmainītos ar paraugpraksēm attiecībā uz šiem jautājumiem, tostarp ar informāciju par regulatīviem pasākumiem Eiropā, tāpat kā citur, pēdējos gados pat bez pandēmijas ir palielinājusies polarizācija, un Eiropas vērtības ir tikušas apdraudētas gan no ārpuses, gan ES iekšienē. Lai palīdzētu veicināt patiesu tiesiskuma kultūru plašā sabiedrībā, Komisija 2019. gada jūlija paziņojumā “Tiesiskuma stiprināšana Savienībā. Rīcības plāns” paziņoja par vairākām darbībām. Paziņojumā ir paredzēta, piemēram, īpaša sabiedrības informēšanas kampaņa par tiesiskumu. Komisija 2020. gada 30. septembrī arī publicēja savu pirmo gada ziņojumu par tiesiskumu, kas ir jaunā Eiropas tiesiskuma mehānisma centrālais elements. Tas gadu no gada veicinās pastāvīgas diskusijas par tiesiskumu un palīdzēs izveidot tiesiskuma kultūru Eiropas Savienībā. Daudzi eiropieši uzskata, ka programma “Erasmus+” ir viens no galvenajiem ES sasniegumiem. Došanās uz ārzemēm studēt, mācīties, strādāt vai piedalīties jaunatnes un sporta pasākumos palīdz stiprināt Eiropas identitāti visā tās daudzveidībā un veicina aktīvu pilsoniskumu dažāda vecuma cilvēku vidū. “Erasmus+” veicina jauniešu līdzdalību Eiropas demokrātiskajā dzīvē, uzlabojot informētību par Eiropas kopīgajām vērtībām, tostarp pamattiesībām, un veidojot saikni starp jauniešiem un lēmumu pieņēmējiem vietējā, valsts un Savienības līmenī. Programmas “Erasmus+” Žana Monē vārdā nosauktās darbības veicina Eiropas identitātes apziņu un apņemšanos, attīstot izcilību Eiropas integrācijas studijās. Turpmākajā programmā “Erasmus+” tiks paredzētas paplašinātas Žana Monē vārdā nosauktās darbības, attiecinot tās ne vien uz augstākās izglītības jomu, bet arī uz citām izglītības un apmācības jomām. Pilsoniskuma izglītība ir paredzēta ar mērķi veicināt aktīvu pilsoniskumu un palīdzēt jauniešiem atrast savu vietu mūsdienu sarežģītajā sabiedrībā. Iespējamās darbības cita starpā ir brīvprātīgais darbs Eiropas Solidaritātes korpusā, virtuālās pieredzes apmaiņa “Erasmus+” ietvaros vai došanās uz ārzemēm un jaunu kultūru iepazīšana, piedaloties iniciatīvā DiscoverEU. Turklāt Padomes Ieteikumā par to, lai veicinātu kopīgas vērtības, iekļaujošu izglītību un Eiropas dimensiju mācīšanā, dalībvalstis tiek aicinātas pastiprināt centienus, lai veicinātu tādas kopīgas vērtības kā cilvēka cieņas respektēšana, brīvība, demokrātija, vienlīdzība, tiesiskums un cilvēktiesību ievērošana. Ieteikumā ir pausts arī aicinājums veidot iekļaujošākas izglītības sistēmas, efektīvāk atbalstīt izglītības darbiniekus un mācīšanu par Eiropu un tās dalībvalstīm, lai palīdzētu vairot piederības sajūtu skolai, vietējai kopienai, valstij un arī Eiropas ģimenei. Komisija turpinās izstrādāt inovatīvus projektus, kas atbalsta jauniešu pilsoniskuma izglītību un pieredzi, tostarp izmantojot nākamo programmu Erasmus (2021–2027). Eiropas vērtības var būt aktuālas arī saimnieciskajā darbībā. Sociālā ekonomika ietver tādas uzņēmējdarbības struktūras kā kooperatīvi, savstarpējas apdrošināšanas sabiedrības, bezpeļņas organizācijas, fondi un sociālie uzņēmumi neatkarīgi no to juridiskās formas. Šādi uzņēmumi un organizācijas ne vien rada miljoniem darbvietu, bet ir arī sociālās inovācijas dzinējspēks. Nozares darba centrā ir cilvēki, solidaritāte un demokrātija. Tā rada risinājumus mūsdienu problēmām un veicina pilsoniskuma ideju. Par to jo īpaši liecina daudzās apvienības un labdarības organizācijas, ko aptver šī nozare, un brīvprātīgā darba popularitātes pieaugums daudzās Eiropas valstīs. Sociālā ekonomika atbalsta “ekonomiku, kas darbojas cilvēku labā”. Rīcības plānā sociālajai ekonomikai, ko paredzēts pieņemt 2021. gada otrajā pusē, Komisija paredzēs jaunus pasākumus, lai uzlabotu sociālo ekonomiku un sociālo inovāciju veicinošu vidi un tādējādi sekmētu sociālo iekļaušanu un līdzdalību. Komisija turpinās attīstīt savu projektu “Eiropas sociālās ekonomikas reģioni” (ESER) un kopā ar Manheimas pilsētu 2021. gada maijā organizēs Eiropas Sociālās ekonomikas samitu. Komisija savās politikas pamatnostādnēs uzsvēra to, cik svarīgi ir novērst nevienlīdzību ES. ES var pilnībā izmantot savu potenciālu tikai tad, ja izmanto visus savus talantus un daudzveidību. Tas, ka cilvēki ES joprojām saskaras ar diskrimināciju, vājina ES sociālo kohēziju, liedz ekonomikai pilnībā izmantot savu potenciālu un ir tiešs izaicinājums pamattiesībām un ES vērtībām. Saskaņā ar priekšsēdētājas U. fon der Leienas apņemšanos izveidot “Līdztiesības savienību” Komisija pieņēma ES dzimumu līdztiesības stratēģiju 2020.–2025. gadam, ES rasisma apkarošanas rīcības plānu un stratēģiskās programmas par LGBTIK un romiem. Komisijas 2021. gada darba programmā ir iekļautas papildu iniciatīvas šajā jomā, piemēram: priekšlikums novērst un apkarot ar dzimumu saistītu vardarbību un vardarbību ģimenē, iniciatīva papildināt ES noziegumu sarakstu, iekļaujot tajā visus naida noziegumu un naida runas veidus, stratēģija par personu ar invaliditāti tiesībām un paziņojums par ES stratēģiju antisemītisma apkarošanai.

13. darbība. Komisija ierosinās jaunus līdztiesības nodrošināšanas un diskriminācijas novēršanas pasākumus, kā paziņots stratēģiskajos dokumentos. 14. darbība. Komisija atbalstīs Eiropas jauniešu Eiropas identitātes apziņu, izmantojot programmu “Erasmus+”, Eiropas Solidaritātes korpusa programmu un Žana Monē vārdā nosauktās darbības. 15. darbība. Komisija turpinās uzraudzīt ierobežojošo pasākumu, jo īpaši krīzes laikā ieviesto pasākumu, ietekmi uz ES pilsoņu tiesībām, brīvām un godīgām vēlēšanām un taisnīgām demokrātiskām debatēm līdz šādu pasākumu atcelšanai un turpinās veicināt dalībvalstu paraugprakses apmaiņu par šiem jautājumiem Eiropas sadarbības tīklā vēlēšanu jautājumos. 5.ES pilsoņu aizsardzība Eiropā un ārvalstīs, tostarp krīzes/ārkārtas situācijās 5.1 Solidaritāte darbībā ES pilsoņu labā Covid-19 pandēmija un tās sekas ir parādījušas, cik vērtīga ir solidaritāte starp dalībvalstīm un atsevišķiem sabiedrības locekļiem. Pandēmija ir ietekmējusi eiropiešus dažādos veidos atkarībā no viņu sociālā statusa, dzimuma, nozares, kurā viņi strādā, no tā, vai viņi tiek uzskatīti par izšķiroši svarīgiem darba ņēmējiem, un — visbūtiskāk, ņemot vērā ietekmi uz viņu veselību, — atkarībā no viņu vecuma un pamatslimībām. Pandēmija ir arī izcēlusi un saasinājusi mūsu sabiedrībā pastāvošo nevienlīdzību. Eiropas reakcija ir bijusi daudzpusīga, iesaistot ES un dalībvalstu valdības, rūpniecības nozares, pilsonisko sabiedrību un pilsoņus, kuri aktīvi darbojas savās kopienās. Lai aizsargātu cilvēku dzīvību un iztikas līdzekļus un nodrošinātu noturīgu un pārticīgu atlabšanu, Komisija ir ierosinājusi atveseļošanas programmu NextGenerationEU 750 miljardu EUR apmērā, kā arī mērķtiecīgus palielinājumus ES budžetā 2021.–2027. gadam. Komisija kā ekonomikas atveseļošanas centrālo elementu ir apņēmusies saglabāt līdztiesību, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un ilgtermiņa stabilitāti. Eiropas sabiedrība sagaida, ka ES turpmāk efektīvāk reaģēs uz veselības krīzēm. Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju un atzīstot, ka jaunās Covid-19 vakcīnas varētu palīdzēt izkļūt no pandēmijas, Komisija cita starpā ir izstrādājusi vērienīgu ES stratēģiju “Covid-19 vakcīnas” , kas pieņemta 2020. gada jūnijā, lai nodrošinātu piekļuvi šādām vakcīnām, izmantojot cerības pirkuma līgumus, kas noslēgti ar vadošajiem Covid-19 vakcīnu ražotājiem. Komisija arī palīdz dalībvalstīm sagatavoties Covid-19 vakcīnu sekmīgai izplatīšanai un pietiekami plašas vakcinēšanās īstenošanai, tiklīdz šīs vakcīnas būs pieejamas. Komisija arī veido spēcīgu Eiropas veselības savienību, kas labāk aizsargās pilsoņu veselību, ļaus ES un tās dalībvalstīm labāk novērst un pārvarēt turpmākās pandēmijas un uzlabos Eiropas veselības sistēmu noturību. Šajā nolūkā Komisija 2020. gada 11. novembrī pieņēma priekšlikumu regulai par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem , lai vēl vairāk aizsargātu eiropiešu veselību un kolektīvi reaģētu uz pārrobežu veselības krīzēm, kā arī priekšlikumus paplašināt Eiropas Zāļu aģentūras un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra pilnvaras. Komisija ir arī ierosinājusi jaunu ES veselības programmu “ES veselība”, kas atbalstīs darbības, kuru mērķis ir aizsargāt Savienības pilsoņus no nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, uzlabot zāļu, medicīnisko ierīču un citu ar krīzi saistītu produktu pieejamību Savienībā, veicināt to pieejamību cenas ziņā, atbalstīt inovāciju un stiprināt veselības aprūpes sistēmas un veselības aprūpes darbiniekus, tostarp ar digitālās pārveides palīdzību. Kopš U. fon der Leienas vadītās Komisijas darba sākuma politiska prioritāte ir bijusi Eiropas sociālo tiesību pīlāra pilnīga īstenošana. Lai panāktu atveseļošanos, kā arī veidotu taisnīgu un noturīgu ekonomiku, ir būtiski nodrošināt, ka visi darba ņēmēji ES nopelna pienācīgus iztikas līdzekļus, un šajā ziņā liela nozīme ir minimālajām algām. Minimālā alga ir būtiska gan valstīs, kas paļaujas tikai uz kolektīvi noteiktu minimālo algu, gan valstīs, kurās ir likumā noteikta minimālā alga. Komisijas priekšlikums tika pieņemts 2020. gada 28. oktobrī. Eiropas sociālo tiesību pīlārs būs Eiropas atveseļošanas kompass un labākais instruments, lai nodrošinātu, ka neviens netiek atstāts novārtā. Komisija ir paziņojusi , ka nāks klajā ar vērienīgu rīcības plānu, lai nodrošinātu šā pīlāra pilnīgu īstenošanu. Minētais rīcības plāns sekmēs sociālekonomisko atveseļošanu un noturību vidējā termiņā un ilgtermiņā, un šis plāns ir nepieciešams, lai veicinātu digitālās un zaļās pārkārtošanās sociālo taisnīgumu. Krīze ir arī negatīvi ietekmējusi jauniešu dzīvi, ko daļēji var mazināt, izmantojot Garantiju jauniešiem. Pasākumi saistībā ar Garantiju jauniešiem tika uzsākti 2013. gadā, iepriekšējās jauniešu nodarbinātības krīzes kulminācijas laikā, un tiem ir bijusi transformējoša ietekme daudzās dalībvalstīs. Kopš šīs iniciatīvas uzsākšanas vairāk nekā 24 miljoniem jauniešu ir piedāvāts darbs vai tālākizglītība, stažēšanās vai mācekļa prakse kā atspēriena punkts ceļā uz turpmāko karjeru. Komisija 2020. gada Jaunatnes nodarbinātības atbalsta paketē ierosināja turpmākus pasākumus, lai atbalstītu jauniešus darba tirgū, tostarp stiprinot Garantiju jauniešiem un attiecinot to arī uz nelabvēlīgā situācijā esošiem jauniešiem visā ES. 16. darbība. Komisija kopā ar dalībvalstīm īstenos ES stratēģiju “Covid-19 vakcīnas”, nodrošinot visiem pilsoņiem ātru, taisnīgu un cenas ziņā pieejamu piekļuvi šīm vakcīnām. Komisija turpinās darbu, lai izveidotu spēcīgu Eiropas veselības savienību, kurā dalībvalstis kopīgi gatavojas veselības krīzēm un reaģē uz tām, medicīnas preces ir pieejamas, pieņemamās cenās un inovatīvas, un valstis sadarbojas, lai uzlabotu profilaksi, ārstēšanu un pēcaprūpi saistībā ar tādām slimībām kā vēzis. 17. darbība. Komisija palielinās atbalstu gados jauniem ES pilsoņiem, tostarp tiem, kuri nāk no nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, lai palīdzētu viņiem piekļūt izglītībai, apmācībai un, visbeidzot, darba tirgum, izmantojot nostiprināto shēmu Garantija jauniešiem. 5.2. Solidaritāte darbībā to ES pilsoņu labā, kuri atrodas ārpus ES Pirms pasaules pandēmijas arvien vairāk eiropiešu ceļoja ārpus ES, tostarp uz attāliem galamērķiem. Tiek lēsts, ka gandrīz 7 miljoni ES pilsoņu ceļo vai dzīvo vietās, kur viņi nav pārstāvēti. Ne visām ES dalībvalstīm ir vēstniecība vai konsulāts visās pasaules valstīs. Tiesības uz vienlīdzīgu piekļuvi konsulārajai aizsardzībai ir vienas no īpašajām tiesībām, kas ES pilsoņiem tiek piešķirtas ar Līgumiem, un tas ir konkrēts Eiropas solidaritātes piemērs. Dalībvalstīm ir jāpalīdz nepārstāvētiem ES pilsoņiem trešā valstī saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā saviem pilsoņiem. Saskaņā ar Eirobarometra zibensaptauju 485 aptuveni trīs ceturtdaļas (76 %) respondentu zina par šīm tiesībām. Lai gan konsulārā aizsardzība ikdienā galvenokārt tiek nodrošināta individuāliem ārkārtas situācijā nonākušiem ES pilsoņiem visā pasaulē, ir plašāka mēroga notikumi, kuru gadījumā ir nepieciešama ES-27 līmeņa koordinācija un kopīga rīcība. Vairāki pēdējo gadu notikumi, tostarp dabas katastrofas, teroristu uzbrukumi, pilsoņu nemieri un gatavošanās globāliem sporta pasākumiem, ir radījuši nepieciešamību pēc kopīgas rīcības, tomēr tā nekad nav bijusi tik plaša un sarežģīta kā Covid-19 uzliesmojuma laikā. Īstenojot vēl nepieredzētus repatriācijas pasākumus, dalībvalstīm ar Eiropas Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta atbalstu laikposmā no 2020. gada februāra līdz maijam izdevās nogādāt mājās vairāk nekā pusmiljonu Eiropas pilsoņu, kurus skāra Covid-19 ceļošanas ierobežojumi visā pasaulē. Komisija, izmantojot Savienības civilās aizsardzības mehānismu, līdzfinansēja kopīgus repatriācijas lidojumus ar ES budžeta līdzekļiem līdz pat 75 % apmērā. Šie centieni apliecināja ES solidaritāti darbībā grūtā laikposmā un konsulārās aizsardzības priekšrocības kā daļu no ES pilsoņu tiesībām. Organizējot to ES pilsoņu repatriāciju, kuri Covid-19 uzliesmojuma dēļ bija palikuši ārvalstīs, dalībvalstis īstenoja pareizu pieeju, neizturoties atšķirīgi pret nepārstāvētiem un pārstāvētiem ES pilsoņiem. Ja bija pieejamas repatriācijas spējas, palīdzība tika sniegta visiem Eiropas pilsoņiem. Covid-19 krīze ir parādījusi, ka ir jāturpina ES solidaritātes stiprināšana, lai labāk aizsargātu ES pilsoņus ārvalstīs, jo īpaši krīžu laikā. Joprojām būtiski atšķiras dalībvalstu spēja sniegt palīdzību trešās valstīs, tostarp saistībā ar to konsulāro tīklu lielumu, vietējo darbinieku skaitu un repatriācijai pieejamajiem materiālajiem līdzekļiem. Tas var ietekmēt ne vien nepārstāvētus ES pilsoņus, bet arī pārstāvētus ES pilsoņus, ja viņu dalībvalsts krīzes laikā nespēj sniegt savlaicīgu palīdzību.