KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par dalībvalstu 2011. gadā iesniegto fiskālo datu kvalitāti /* COM/2012/0170 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par dalībvalstu 2011. gadā iesniegto fiskālo datu kvalitāti SATURS 1........... Vispārīga informācija...................................................................................................... 3 2........... Galvenie konstatējumi par 2011. gada paziņojumiem par valdības budžeta deficīta un parāda līmeni 3 2.1........ Savlaicīgums, ticamība un pilnīgums................................................................................. 3 2.1.1..... Savlaicīgums................................................................................................................... 3 2.1.2..... Ticamība........................................................................................................................ 4 2.1.3..... Tabulu pilnīgums un papildu informācija........................................................................... 4 2.1.4..... Papildu tabulas par finanšu krīzi....................................................................................... 5 2.1.5..... Aptauja par starpvaldību aizdevumiem............................................................................. 5 2.2........ Statistikas datu atbilstība uzskaites noteikumiem un konsekvence..................................... 6 2.2.1..... Informācijas apmaiņa un precizējumi................................................................................ 6 2.2.2..... Ar dialogu saistīti un metodikas izpētes apmeklējumi........................................................ 6 2.2.3..... Eurostat īpašās konsultācijas.......................................................................................... 7 2.2.4..... Jaunākie metodikas jautājumi.......................................................................................... 8 2.2.5..... Atbilstība attiecīgajiem valdības kontiem.......................................................................... 8 2.3........ Publicēšana.................................................................................................................... 8 2.3.1..... Galveno rādītāju un detalizētu paziņošanas tabulu publicēšana.......................................... 8 2.3.2..... Piezīmes par datu kvalitāti............................................................................................... 9 2.3.3..... Iesniegto datu grozījumi................................................................................................... 9 2.3.4..... Metadatu (aprakstu) publicēšana................................................................................... 10 3........... Secinājumi.................................................................................................................... 10 1. Vispārīga informācija Padomes Regulas Nr. 479/2009 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru[1] (grozīta ar Regulu (EK) Nr. 679/2010), 8. panta 3. punktā teikts, ka Komisija Eurostat (turpmāk “Eurostat”) regulāri iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par dalībvalstu iesniegto faktisko datu kvalitāti. Ikgadējā ziņojumā tiek sniegts vispārējs novērtējums par atbilstību uzskaites noteikumiem, datu pilnīguma, ticamības, savlaicīguma un konsekvences principam. Iepriekšējo ziņojumu (par 2010. gada paziņojumiem) Komisija pieņēma 2011. gada 11. aprīlī. Eurostat regulāri novērtē dalībvalstu iesniegto faktisko datu kvalitāti, kā arī tajos izmantoto vispārējās valdības sektora kontu kvalitāti, kas sagatavoti atbilstoši Padomes 1996. gada 25. jūnija Regulai (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (EKS 95)[2]. Novērtējums galvenokārt pamatojas uz datiem par vispārējās valdības budžeta izpildi, vispārējās valdības aktīviem un saistībām. Šis novērtējums veltīts faktoriem, kuri izskaidro vispārējās valdības budžeta deficītu/pārpalikumu un vispārējās valdības parāda pārmaiņas. Dalībvalstis divreiz gadā nosūta šo informāciju Eurostat. Novērtējumā iekļauta arī papildu informācija, piemēram, “Aptauja par EDP paziņošanas tabulām” un dalībvalstu divpusēji precizējumi. Lai uzturētu pastāvīgu dialogu ar dalībvalstīm, Eurostat pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras (EDP) dialoga procesā regulāri apmeklē katru dalībvalsti. Šā ziņojuma pamatā ir galvenie atzinumi un rezultāti, kas iegūti, izmantojot 2011. gadā iesniegtos EDP paziņojumus un uzmanību veltot jaunākajai informācijai, proti, pēdējam paziņojumam (2011. gada oktobris). Attiecīgā gadījumā ir veikts salīdzinājums ar 2011. gada aprīļa paziņojumu, kā arī 2010. gada datiem. 2. Galvenie konstatējumi par 2011. gada paziņojumiem par valdības budžeta deficīta un parāda līmeni 2.1. Savlaicīgums, ticamība un pilnīgums 2.1.1. Savlaicīgums Dalībvalstīm jāziņo Komisijai plānotie un faktiskie budžeta un bilances dati divreiz gadā ― līdz 1. aprīlim un 1. oktobrim[3]. 2011. gadā iesniegtie EDP paziņojumi bija par 2007.–2011. gadu. 2011. gada rādītāji ir valsts iestāžu plānotie rādītāji, savukārt 2007.–2010. gada rādītāji ir faktiskie dati, proti, galīgie, daļēji pabeigtie, provizoriskie vai lēstie rādītāji. Parasti datu iesniegšanas termiņi tiek pilnībā ievēroti. Otrajā 2011. gada datu iesniegšanas reizē 26 dalībvalstis iesniedza datus pirms tiesību aktos paredzētā termiņa 1. oktobrī. Grieķijas iestādes iesniedza paziņojumu 7. oktobrī. Aprīļa paziņojumam visas dalībvalstis iesniedza datus līdz 2011. gada 1. aprīlim, izņemot Grieķiju (1. aprīlī) un Franciju (atsūtīja plānotos datus par 2010. gadu 7. aprīlī). 2.1.2. Ticamība Daudzas dalībvalstis pēc pirmās datu iesniegšanas pārskatīja iesniegtos datus. 2011. gada oktobrī tika atsūtītas 29 pārskatītas datu kopas no 18 valstīm, savukārt 2011. gada aprīlī 20 valstis atsūtīja 36 pārskatītas datu kopas. Lielāko daļu pārskatīto datu kopu dalībvalstis atsūtīja, atbildot uz Eurostat komentāriem, tehniskiem jautājumiem vai piezīmēm, un korekcijas skāra nelielas kļūdas, iekšēju neatbilstību vai nepareizi aizpildītas tabulas. Novērtēšanas periodos datus pārskatīja par vairāk nekā 0,1 procenta punktu no IKP (Grieķijas, Portugāles, Slovēnijas un Slovākijas datus aprīlī, savukārt Vācijas[4], Austrijas, Rumānijas un Slovākijas ― oktobrī). Lai koriģētu konstatēto kļūdu vispārējās valdības parāda konsolidācijā (tas neietekmēja ierakstīto valdības budžeta deficītu), Īrijas statistikas iestādes 2011. gada 24. novembrī iesniedza atjauninātu EDP paziņošanas tabulu kopu. Eurostat precizēja labojumus un publicēja jaunos datus. 2.1.3. Tabulu pilnīgums un papildu informācija Paziņojumu tabulu iesniegšana ir juridisks pienākums, kura izpilde ir būtiska, lai Eurostat varētu pienācīgi uzraudzīt datu kvalitāti. Grozītās Regulas (EK) Nr. 479/2009 8. panta 2. punktā teikts, ka dalībvalstīm jānodrošina Eurostat ar attiecīgo statistikas informāciju, kas “jo īpaši (..) ir: a) nacionālo kontu dati; b) apraksti; c) EDP paziņošanas tabulas; d) paziņojumiem pievienotās papildu aptaujas un skaidrojumi.” EDP paziņošanas tabulas ietver četras galvenās tabulu kopas. EDP 1. līdz 3. tabulas iesniegšana ir juridisks pienākums, savukārt dalībvalstis pašas vienojās par EDP 4. tabulas sniegšanu[5]. EDP 1. un 2A tabula (centrālā valdība) attiecas uz 2007. līdz 2011. gadu, savukārt pārējās tabulas attiecas uz 2007. līdz 2010. gadu[6]. Vairākums dalībvalstu aizpildīja visas EDP paziņošanas tabulas[7]. Tomēr dažas dalībvalstis varētu uzlabot pilnīgumu. Piemēram, 2011. gada oktobra paziņojumā piecas dalībvalstis EDP 2. tabulā nesniedza pilnīgu informāciju par saikni starp budžeta saldo un EDP pārpalikumu/deficītu visos apakšsektoros vai par visiem gadiem, vai norādīja, ka budžeta saldo atbilst EDP pārpalikumam/deficītam. Attiecībā uz EDP 3. tabulu ne visas dalībvalstis iesniedza prasītos dalījumus. Jo īpaši jānorāda, ka ne vienmēr tika sniegta prasītā informācija postenī “aizdevumi” un “kapitāls”. Tas, ka EDP 2. un 3. tabulā virkne dalībvalstu nebija norādījusi dažus datus, mazināja Eurostat iespējas pārbaudīt iegūto valdības deficīta un parāda galīgo rādītāju ticamību. Tas savukārt rada vajadzību vairāk pārbaudīt šādu informāciju dalībvalstu apmeklējumu laikā. Visas dalībvalstis iesniedza atbildes uz “Aptauju par paziņošanas tabulām”[8]. Kaut arī atbilžu pilnīgums un kvalitāte salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ir uzlabojusies, dažas valstis vēl joprojām nesniedz visas aptaujā pieprasītās ziņas. 2.1.4. Papildu tabulas par finanšu krīzi Kopš 2009. gada 15. jūlija Eurostat vāc datu kopu papildu tabulā par finanšu krīzi. Papildu tabulas 1. daļa attiecas uz datiem par darījumiem, kuri ir ierakstīti valdības ieņēmumu/izdevumu kontā un faktiski ietekmē EDP deficītu/pārpalikumu. Papildu tabulas 2. daļa attiecas uz datiem par finanšu aktīvu un saistību uzkrātajiem lielumiem, kurus radījis finanšu iestādēm sniegtais atbalsts. Tajā nošķirti pasākumi, kuru rezultātā faktiski radušās valdības saistības (iekļautas valdības parādā), un pasākumi, kas var potenciāli veidot valdības saistības nākotnē, bet tagad tiek uzskatīti par atkarīgiem no iespējamiem nākotnes notikumiem (nav iekļauti valdības parādā). Šajās tabulās parādītas valdības intervences, kas tieši saistītas ar finanšu iestāžu atbalstu. Nefinanšu iestāžu atbalsta pasākumi vai vispārīgi ekonomiski atbalsta pasākumi nav iekļauti. 2011. gadā savāktie dati attiecas uz 2007.─2010. gadu. Divdesmit dalībvalstis ziņoja par dažādām valdības intervencēm saistībā ar finanšu krīzi. Papildus paziņojumiem presei par EDP Eurostat publicēja informatīvu paziņojumu, kurā analizēja šos datus[9]. 2.1.5. Aptauja par starpvaldību aizdevumiem Sākot ar 2011. gada aprīļa paziņojumu, dalībvalstis sniedz datus arī par starpvaldību aizdevumiem. EDP paziņojumā presei ir iekļauta šī informācija, kas ļauj analizēt aizdevumus, kurus dalībvalstis atbalsta darbībām izsniedz citām dalībvalstīm (2010. gadā lielākoties Grieķijai). Šādu starpvaldību aizdevumu apjoms būtiski pieauga finanšu krīzes kontekstā, un tie jāatņem no ES 27 un eurozonas valstu Māstrihtas parāda agregātiem, kurus aprēķina, pamatojoties uz konsolidētajiem datiem. Šīs konsolidācijas dēļ ES 27 valstu un eurozonas agregāti nav vienādi ar dalībvalstu parāda aritmētisko summu (t. i., starpvaldību aizdevumi nav iekļauti, lai izvairītos no dubultas uzskaites). Aptaujā ziņotajos rādītājos vēl nav iekļautas nekādas summas saistībā ar Eiropas Finanšu stabilitātes instrumentu (EFSF), jo tās attiecas uz 2007.─2010. gada periodu. Par 2011. gadu šos rādītājus iegūs no EFSF. 2.2. Statistikas datu atbilstība uzskaites noteikumiem un konsekvence 2.2.1. Informācijas apmaiņa un precizējumi Novērtēšanas periodā starp paziņojumu iesniegšanas termiņu 1. oktobrī un datu publicēšanu 2011. gada 21. oktobrī Eurostat sazinājās ar visu dalībvalstu statistikas iestādēm, lai pieprasītu papildu informāciju un precizētu uzskaites noteikumu piemērošanu konkrētiem darījumiem. Šis process noritēja vairākos sarakstes posmos starp Eurostat un valstu iestādēm. Līdz 9. oktobrim visām dalībvalstīm tika nosūtīti pirmās kārtas precizējumu pieprasījumi. Otrās kārtas pieprasījumi tika nosūtīti 14 valstīm, savukārt trešās kārtas ─ vienai valstij. Eurostat lūdza dažas valstis iesniegt pārskatītas paziņošanas tabulas[10]. 2.2.2. Ar dialogu saistīti un metodikas izpētes apmeklējumi Grozītajā Regulā (EK) Nr. 479/2009 paredzēti ar dialogu saistīti un metodikas izpētes apmeklējumi. Ar dialogu saistītus dalībvalstu apmeklējumus regulāri veica, lai pārskatītu iesniegtos datus, izskatītu metodikas jautājumus, apspriestu statistikas avotus un novērtētu atbilstību attiecīgajiem uzskaites noteikumiem, piemēram, par vispārējās valdības nošķiršanu, ierakstīšanas laiku un valdības darījumu un saistību klasifikāciju. Metodikas izpētes apmeklējumus veic tikai tad, ja Eurostat ir konstatējis būtiskus riskus vai problēmas saistībā ar datu kvalitāti, jo īpaši attiecībā uz izmantotajām metodēm, jēdzieniem un klasifikācijām. 2011. gadā neveica nevienu EDP metodikas izpētes apmeklējumu. Eurostat 2011. gadā veica šādus EDP apmeklējumus: Portugāle (17.─18. janvāris, 14.─15. aprīlis un 19.─20. septembris), Apvienotā Karaliste (26.─28. janvāris), Dānija (31. janvāris–1. februāris), Latvija (15.─17. februāris), Spānija (17.─18. februāris), Slovākija (28. februāris–1. marts), Grieķija (21.─23. marts, 26.─27. septembris un 10.─11. novembris), Vācija (5.─6. maijs), Čehijas Republika (16.─17. maijs), Luksemburga (19. maijs), Slovēnija (23.─24. maijs), Rumānija (8.─10. jūnijs, 20.─22. jūnijs, 11.─13. jūlijs un 26.─27. septembris), Itālija (27.─28. jūnijs), Igaunija (4.─5. jūlijs), Polija (5.─6. septembris), Somija (21.─22. novembris), Bulgārija (28.─30. novembris), Zviedrija (12.─13. decembris) un Nīderlande (12. decembris). Apmeklējumu laikā atkārtoti tika apspriesti temati, kas jo īpaši ietvēra vienību klasifikāciju vispārējās valdības sektorā vai ārpus tā (piemēram, sabiedriskais transports, televīzija un radio, slimnīcas un augstskolas), kapitāla ieguldījumus, publiskās un privātās partnerības, ES līdzekļu plūsmas un garantiju ierakstīšanu. Pēc katra apmeklējuma attiecīgā dalībvalsts saņēma virkni rīcības priekšlikumu. Šo priekšlikumu īstenošana palīdzēs pakāpeniski uzlabot datu kvalitāti. Eurostat arī sācis īstenot programmu par iepriekšējiem EDP dialoga apmeklējumiem dalībvalstīs, lai pārbaudītu to avotdatu kvalitāti un pilnīgumu, kurus statistikas iestādes izmanto, lai apkopotu EDP datus, un apspriestu kvalitātes pārvaldības noteikumus datu apkopošanā. Tas ir svarīgs Eurostat darba aspekts, īstenojot nostiprinātās pārbaudes pilnvaras, kas tika piešķirtas ar grozīto Regulu (EK) Nr. 479/2009, saskaņā ar preventīvo uz risku balstīto pieeju, kura aprakstīta paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “Uzticama kvalitātes pārvaldība Eiropas statistikā”[11]. Jau 2011. gadā iepriekšēji dialoga apmeklējumi notika Vācijā, Rumānijā un Bulgārijā. Ir izveidota specializējusies darba grupa valdības finanšu statistikas kvalitātes pārvaldības jomā. 2.2.3. Eurostat īpašās konsultācijas Dalībvalstis regulāri apspriedās ar Eurostat, lai noskaidrotu dažādus valstu uzskaites jautājumus saistībā ar turpmākajām vai iepriekšējām darbībām. Eurostat sniedz padomus saskaņā ar spēkā esošajām pamatnostādnēm. Lai nodrošinātu atbilstību pārredzamības noteikumiem, kas paredzēti grozītajā Regulā (EK) Nr. 479/2009, Eurostat publicē sniegto padomu[12], ja vien iesaistītā dalībvalsts neiebilst. Eurostat 2011. gadā ir publicējis šādus padomus: padoms par to, kā uztvert Austrijas dzelzceļa parādu (Austrija), pensiju sistēmas pārmaiņas (Polija), Aragonas autonomās kopienas ceļu tīkla projekta klasifikācija (Spānija), Navaras autonomās kopienas apūdeņošanas sistēmas klasifikācija publiskajā un privātajā partnerībā (Spānija), Navaras autonomās kopienas automaģistrāles klasifikācija publiskajā un privātajā partnerībā (Spānija), padoms par to, kā uztvert infrastruktūras projektus (Rumānija) un pārstrukturēšanas shēmu ierakstīšana attiecībā uz publiskām sabiedrībām ar uzkrātiem parādiem (Rumānija), padoms par to, kā metodoloģiskā ziņā uztvert ārvalstu valūtas atvasinātos finanšu instrumentus saistībā ar EDP parādu (Latvija), ex-ante padoms par A1 automaģistrāles Tuszyn-Pryzowice posma būvniecības un darbības projekta statistisko ierakstīšanu (Polija), ES pārvedumu un valsts līdzfinansējuma ierakstīšana saistībā ar iniciatīvu Jeremie (Bulgārija), divi padomi par Bulgārijas Attīstības bankas atmaksas shēmas ierakstīšanu (Bulgārija) un padoms par Portugāles statistikas biroja provizorisku atzinumu par banku sektora pensijas fonda dažu aktīvu un saistību iespējamu pārvešanu vispārējai valdībai (Portugāle). 2.2.4. Jaunākie metodikas jautājumi Kā parasti, Eurostat īpašu uzmanību veltīja EKS 95 noteikumu piemērošanai, jo īpaši jaunākajiem lēmumiem par tiem. Šie lēmumi tika iekļauti Rokasgrāmatā par valdības budžeta deficītu un parādu, kuras jaunāko redakciju publicēja 2010. gada oktobrī un kuru tagad regulāri atjaunina. Ar Eurostat arī notika regulāra apspriešanās par to, kā ierakstīt tos pasākumus, kuri veikti Eiropas līmenī, lai atrisinātu problēmas valstu parāda tirgos. Eurostat 2011. gadā publicēja statistisko skatījumu par EFSF[13] un arī provizorisko skatījumu par plānoto Eiropas Stabilizācijas mehānismu[14]. Eurostat publicēja arī norādījumus par publiskā īpašumā esošajām “sanācijas struktūrām”[15]. 2.2.5. Atbilstība attiecīgajiem valdības kontiem Paziņošanas termiņi 1. aprīlī un 1. oktobrī, ko noteica ar grozīto Regulu (EK) Nr. 479/2009, tika ieviesti, lai nodrošinātu atbilstību attiecīgajiem gada un ceturkšņa valdības sektora kontiem, kuri vairākās EKS 95 nosūtīšanas tabulās tiek iesniegti Eurostat. Eurostat sistemātiski analizē EDP paziņojumu atbilstību attiecīgajiem valdības sektora kontiem. Piemēram, valdības kopējiem izdevumu un ieņēmumu rādītājiem jāatbilst iesniegtajiem deficīta rādītājiem. EDP datu vispārējā atbilstība paziņotajiem EKS 95 valdības kontiem pēdējos gados ir ievērojami uzlabojusies, tomēr tā joprojām ir labāka nefinanšu nevis finanšu datiem. 2011. gada oktobrī visu dalībvalstu IKP un parāda rādītāji bija saskaņoti. Kas attiecas uz neto aizdevumiem/neto aizņēmumiem, sešu dalībvalstu rādītāji nedaudz atšķīrās. Četrpadsmit dalībvalstu paziņojumos konstatēja nelielas EDP datu un ceturkšņa finanšu kontu atšķirības. 2.3. Publicēšana 2.3.1. Galveno rādītāju un detalizētu paziņošanas tabulu publicēšana Grozītās Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantā teikts: “Komisija (Eurostat) trīs nedēļu laikā pēc pārskatu sniegšanas termiņa, (..) paziņo faktiskos datus par valsts budžeta deficītu un valsts parādu, lai piemērotu Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Datus paziņo, tos publicējot.” Datus par valdības budžeta deficītu un parādu kopā ar visām dalībvalstu iesniegtajām paziņošanas tabulām publicēja 2011. gada 26. aprīlī un 21. oktobrī. Turklāt Eurostat vietnē publicē EDP datiem izmantoto valdības gada un ceturkšņa finanšu statistiku kopā ar informāciju par uzkrāto lielumu plūsmas korekcijām[16]. Eurostat arī publicē dalībvalstu sniegto informāciju par valdības intervencēm saistībā ar finanšu krīzi[17] un datus par starpvaldību aizdevumiem. Saskaņā ar grozīto Regulu (EK) Nr. 479/2009 dalībvalstis publicē faktiskos datus par budžeta deficītu un parādu. Lielākā daļa dalībvalstu ir informējusi Eurostat, ka publicē visas paziņošanas tabulas. 2.3.2. Piezīmes par datu kvalitāti Eurostat izteica piezīmi par Rumānijas un AK sniegto datu kvalitāti 2011. gada aprīļa paziņojumā. Šīs piezīmes tika atsauktas novembra paziņojumā presei. Rumānija. Eurostat ir atsaucis piezīmi par Rumānijas 2011. gada aprīļa paziņojumā sniegtajiem datiem sakarā ar neskaidrībām par dažu publisku sabiedrību datu ietekmi uz valdības budžeta deficītu, par EKS 95 kategoriju “citas debitoru/kreditoru saistības” ziņošanu, par dažu finanšu darījumu būtību un ietekmi un par valdības struktūru iekšējo plūsmu konsolidāciju. Eurostat apstiprināja, ka 2011. gada oktobra paziņojumā iepriekš minētā informācija ir ierakstīta atbilstoši EKS 95 metodikai un saistītajām rokasgrāmatām. Apvienotā Karaliste. Eurostat atsauca piezīmi par Apvienotās Karalistes 2011. gada aprīļa paziņojumā sniegtajiem datiem sakarā ar neskaidrībām par militāro izdevumu ierakstīšanas laiku. Eurostat apstiprināja, ka 2011. gada oktobra paziņojumā Apvienotā Karaliste bija iekļāvusi vajadzīgo korekciju un tagad ieraksta militārā aprīkojuma izdevumus, pamatojoties uz piegādēm, kā noteikts attiecīgajā Eurostat 2006. gada 9. marta lēmumā. 2.3.3. Iesniegto datu grozījumi Eurostat EDP paziņojumos presei sniedza paskaidrojumus par Apvienotās Karalistes sniegto datu grozījumiem[18]. “Eurostat ir grozījis budžeta deficīta un parāda datus, ko Apvienotā Karaliste paziņoja par 2008.―2010. gadu (kā arī par 2008./2009. līdz 2010./2011. finanšu gadu). To darīja, lai nodrošinātu atbilstību Eurostat 2011. gada 16. marta norādījumiem par finanšu sanācijas struktūrām attiecībā uz uzņēmumiem Bradford & Bingley (B&B) un Northern Rock Asset Management (NRAM). Iesniegtie budžeta deficīta rādītāji ir palielināti par GBP 360 milj. (0,03 % no IKP) 2008. gadā (kā arī 2008./2009. finanšu gadā), par GBP 571 milj. (0,04 % no IKP) 2009. gadā (kā arī 2009./2010. finanšu gadā) un par GBP 1023 milj. (0,07 % no IKP) 2010. gadā (kā arī 2010./2011. finanšu gadā). Iesniegtie budžeta deficīta rādītāji ir palielināti par GBP 32 374 milj. (2,26 % no IKP) 2008. gadā (kā arī 2008./2009. finanšu gadā), par GBP 19 969 milj. (1,43 % no IKP) 2009. gadā (kā arī 2009./2010. finanšu gadā) un par GBP 56 821 milj. (3,90 % no IKP) 2010. gadā (kā arī 2010./2011. finanšu gadā).” 2.3.4. Metadatu (aprakstu[19]) publicēšana Grozītajā Regulā (EK) Nr. 479/2009 paredzēts, ka EDP apraksti ir daļa no statistikas informācijas, kas dalībvalstīm ir jāsniedz, lai Eurostat varētu pārbaudīt atbilstību EKS 95 noteikumiem. Turklāt regulā ir paredzēts, ka valstīm ir obligāti jāpublicē šie apraksti valsts mērogā. Eurostat ir publicējis visu dalībvalstu aprakstus. Izņemot Luksemburgu un Nīderlandi, visas dalībvalstis ir informējušas, ka tās valsts mērogā ir publicējušas savus EDP aprakstus. Eurostat strādā pie jauna EDP apraksta formāta ieviešanas, kurā tiktu veiktas strukturālas pārmaiņas un būtu nepieciešama detalizētāka informācija (piemēram, attiecībā uz apkopošanas procedūrām, vispārējās valdības sektora nošķiršanu, īpašiem darījumiem, kvalitātes pārvaldību un iepriekšējiem datu avotiem u. tml.). 3. Secinājumi Eurostat secina, ka fiskālo datu kvalitāte 2011. gadā turpināja uzlaboties. Kopumā dalībvalstis ir sniegušas kvalitatīvāku informāciju gan EDP paziņošanas tabulās, gan citās attiecīgās statistikas atskaitēs. Patlaban EDP datu atbilstība paziņotajiem EKS 95 valdības kontiem kopumā ir apmierinoša, un ir uzlabojumi finanšu jomā. Eurostat izteica piezīmi par Rumānijas sniegto datu kvalitāti 2011. gadā un par Apvienotās Karalistes sniegto datu kvalitāti 2011. gada aprīļa paziņojumā. Šīs piezīmes tika atsauktas 2011. gada novembrī. Tomēr bija jāveic AK datu grozījumi. Lai gan panākti atzīstami uzlabojumi, joprojām ir dažas problēmas attiecībā uz atbilstību uzskaites noteikumiem un pilnīgumu un atsevišķu sniegto statistikas datu konsekvenci. Piemēram, dažām dalībvalstīm jāuzlabo datu pilnīgums attiecībā uz vietējiem pārvaldes līmeņiem, savukārt citas varētu uzlabot to publisko finanšu sanācijas struktūru uzraudzību, kuras izveidoja, lai pārvarētu finanšu krīzi. Tāpēc Eurostat aicina dalībvalstis turpināt uzlabot valdības finanšu statistikas kvalitāti, lai panāktu vēlamo kvalitātes līmeni attiecībā uz valdības datu atbilstību attiecīgajiem uzskaites noteikumiem un pilnīguma, ticamības, savlaicīguma un konsekvences principam, tostarp tādu iepriekšējo datu plūsmu labāku kvalitātes pārvaldību, ko izmanto EDP budžeta deficīta un parāda rādītājos. [1] OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp. [2] OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp. [3] Grozītās Regulas (EK) Nr. 479/2009 3. panta 1. un 3. punkts. [4] Vācijas EDP datu labojumi attiecās uz 2010. gadu, un tos izraisīja avotdatu grozījumi saistībā ar FMS Wertmanagement ― Hypo Real Estate (HRE) sanācijas struktūru; datus klasificēja vispārējās valdības sektorā, proti, kā deficītu ― plus 0,9 procenta punktus no IKP (lielākoties tāpēc, ka tika atkārtoti novērtēti HRE slikto aktīvu pārvedumi sanācijas struktūrai); un kā parādu ― mīnus 1 procenta punktu no IKP korekcijas dēļ, ko veica naudas nodrošinājuma atspoguļojumā bilancē. [5] Skatīt Padomes 1993. gada 22. novembra protokola paziņojumus. [6] Grozītajā Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2009 nav tieši prasīts sniegt plānotos datus citās EDP tabulās, izņemot 1. un 2A tabulu. [7] Šo tabulu sīkāku aprakstu skatīt Eurostat vietnē. Skatīt http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=PORTAL. [8] Šajā aptaujas anketā ir 13 iedaļas, kurās jānorāda kvantitatīva un dažreiz arī kvalitatīva informācija vairākās jomās, piemēram, nodokļu un sociālo iemaksu darījumi un darījumi ar ES, militāru iekārtu iegāde, valdības garantijas, parādu anulēšana, valdības kapitāla ieguldīšana publiskās sabiedrībās, publiskās un privātās partnerības u. tml. [9] Skatīt http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/documents/Background_note_fin.crisis_Oct.2011_final.pdf [10] Skatīt 2.1. iedaļu. [11] Skatīt http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/COM-2011-211_Communication_Quality_Management_EN.pdf [12] Skatīt http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/methodology/advice_member_states. [13] Skatīt http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/2-27012011-AP/EN/2-27012011-AP-EN.PDF [14] Skatīt http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/documents/Eurostat's%20preliminary%20view%20on%20the%20recording%20of%20the%20futu.pdf [15] Skatīt http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/documents/Eurostat%20Guidance%20on%20accounting%20rules%20for%20EDP%20-%20Financia.pdf [16] Eurostat vietnē sadaļa “Valdības finanses” nodrošina publisku pieeju statistikas informācijai par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru un attiecīgajiem valdības sektora kontiem, tostarp datiem, ar metodiku saistītiem lēmumiem un rokasgrāmatām, kā arī atzinumiem par apmeklējumiem, kas saistīti ar EDP dialogu: (http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/introduction. [17] Skatīt http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/documents/Background_note_fin.crisis_Oct.2011_final.pdf [18] Saskaņā ar grozītās Padomes Regulas (EK) 479/2009 15. panta 2. punktu Komisija (Eurostat) var grozīt dalībvalstu iesniegtos faktiskos datus un ziņot grozītos datus, pamatojot izdarītos labojumus, ja ir pierādījumi, ka dalībvalstu iesniegtie faktiskie dati neatbilst 8. panta 1. punktā izvirzītajām prasībām. [19] Metožu, procedūru un avotu apraksti, ko izmanto, lai apkopotu faktiskos datus par deficītu un parādu un tajos izmantotajiem valdības sektora kontiem.