Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva …/…/EK […] par ostas valsts kontroli (Pārstrādāta) {SEC(2005) 1499} /* COM/2005/0588 galīgā redakcija - COD 2005/0238 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 23.11.2005 KOM(2005) 588 galīgais 2005/0238 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA …/…/EK […] par ostas valsts kontroli (Pārstrādāta) (iesniegusi Komisija){SEC(2005) 1499} PASKAIDROJUMA RAKSTS 1) PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS - Priekšlikuma pamatojums un mērķi 1) Pārstrādāt Direktīvu 95/21/EK par kuģu kontroli, ko veic ostas valsts. Šis dokuments ir ticis vairākkārtīgi grozīts, kā rezultātā tas ir kļuvis īpaši sarežģīts. Pārstrādāšana ļaus vienkāršot un padarīt saprotamākus direktīvas noteikumus ciešā saistībā ar Komisijas atbalstīto labākas tiesību aktu izstrādes politiku. 2) Pastiprināt un uzlabot ostas valsts kontroles režīmu. Pēdējais minētais mērķis izriet no virknes saistību, ko Komisija ir uzņēmusies, un no citu iestāžu iesniegtiem lūgumiem, jo īpaši pēc tankkuģa Prestige avārijas 2002. gada novembrī. Jau 2002. gada 3. decembrī Komisija pieņēma Paziņojumu (KOM(2002) 681, galīgais, 3.12.2002.) par jūras drošības uzlabošanu pēc tankkuģa Prestige avārijas, kam 2002. gada 6. decembrī sekoja Padomes secinājumi par kuģu drošību un piesārņojuma novēršanu, kuros Padome „aicina Komisiju, cik drīz vien iespējams, iesniegt priekšlikumu, kā pastiprināt ostas valsts kontroles procedūras”. Visbeidzot ir jāuzsver, ka pēc Jūras drošības uzlabošanas pagaidu komisijas (Komisija „MARE”) darba 2004. gada 27. aprīlī pieņemtajā Rezolūcijā Eiropas Parlaments arī izteica atbalstu kuģu pārbaužu uzlabošanai un pastiprināšanai Eiropas Savienības ostās. - Vispārējais konteksts Spēkā esošie noteikumi ir minēti Direktīvā 95/21/EK un tās turpmākajos grozījumos. Ierosinātā pasākuma mērķis daļēji ir tieši pārstrādāt šos aspektus konsolidētā dokumentā. Bez tam priekšlikuma mērķi ir: - grozīt dažus noteikumus gan vienkāršošanas un skaidrošanas ziņā (piemēram, pastiprinātu pārbaužu režīma gadījumā), gan pastiprināšanas ziņā (tas jo īpaši attiecas uz noteikumiem par loču lomu bojājumu noteikšanā, kā arī pazemināta standarta kuģu aizlieguma noteikumiem); - pievienot atsevišķus jaunus noteikumus jomās, uz kurām iepriekš neattiecās ostas valsts kontrole, tādās kā jūras drošība, lai ņemtu vērā pēdējā laikā izdarītās izmaiņas starptautiskajās un Kopienas tiesībās. - Priekšlikuma jomā spēkā esošie noteikumi Direktīva 95/21/EK. - Saskaņa ar citām Eiropas Savienības politikas jomām un mērķiem Kuģu pārbaužu pastiprināšanai būs tieša ietekme uz vidi, jo tiks samazināts nelaimes gadījumu un tādējādi arī piesārņojuma risks, ko šie nelaimes gadījumi var izraisīt. Bez tam šim pasākumam nelaimes gadījumu un piesārņojuma risku samazināšanas rezultātā būs pozitīvas ekonomiskās sekas. Šo grozījumu mērķis ir arīdzan uzlabot jūras transporta jomā strādājošo stāvokli, padarot taisnīgāku viņu konkurences vidi, samazinot negodīgu konkurenci, ko izraisa pazemināta standarta kuģi, pret kuriem tiks vērstas bargākas sankcijas, savukārt kvalitātes prasībām atbilstošiem kuģiem piemērojot atvieglotas pārbaudes. Visbeidzot pasākums dod ieguldījumu Eiropas Savienības sociālajā politikā, ieviešot dzīves un darba apstākļu kontroli uz kuģiem un nosakot stingrākus noteikumus par jūrnieku iesniegto sūdzību izskatīšanu un uzraudzību. 2) Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums - Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanā izmantotās metodes, galvenās mērķnozares un respondentu vispārējais profils Komisija 2004. gada maijā un vēlāk 2005. gada februārī rīkoja divas apspriešanās sanāksmju kārtas, kurās piedalījās dalībvalstu un jūras nozares pārstāvji, pamatojoties uz sīki izstrādātu sarakstu ar jautājumiem par paredzētajiem grozījumiem. Pārskats par saņemtajām atbildēm un veidu, kādā tās ir ņemtas vērā Šo apspriešanu un ietekmes novērtējuma rezultāti apstiprināja - pievienoto vērtību, ko radīs spēkā esošā dokumenta pilnīga pārstrādāšana, risinot vajadzību pēc noteikumu skaidrības un vienkāršošanas; - nepieciešamību ieviest stingrākus pasākumus attiecībā uz kuģiem, kas rada paaugstinātu risku, jo īpaši biežāk piemērojot aizlieguma sankcijas; - ieinteresētību likt pamatus jaunam pārbaužu režīmam, kas garantētu, ka neviens kuģis nevarētu izvairīties no kontroles un ka pārbaužu biežums būtu atšķirīgs kvalitātes prasībām atbilstošiem kuģiem, lai neiespaidotu šo kuģu konkurētspēju ar nepamatotiem ierobežojumiem. Iegūtie dati un sīki izklāstīti ietekmes novērtējuma secinājumi ir atrodami pievienotajā dokumentā SEK …/…. - Ekspertu atzinuma pieprasīšana un izmantošana Attiecīgās zinātniskās/speciālo zināšanu jomas Jūras drošība, cilvēku dzīvības aizsardzība, vides aizsardzība un drošums. Izmantotās metodes Komisijas piedalīšanās Parīzes memoranda ekspertu grupās, Eiropas Jūras drošības aģentūrai (EMSA) iesniegtie pētījumi par atsevišķiem punktiem (piemēram, pārskats par to, kā piemērots noteikums par atteikumiem uzņemt ostās, kopš direktīva stājusies spēkā, jaunā pārbaužu režīma iespējamās ietekmes pētījums), no Parīzes Saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli datu bāzes iegūtās informācijas apkopošana un analīze. Galvenās organizācijas/galvenie eksperti, ar kuriem notika apspriešanās Darbs, ko veikusi Eiropas Parlamenta pagaidu komisija jūras drošības uzlabošanai pēc tankkuģa Prestige avārijas 2002. gadā (Komisijas „MARE” secinājumi). EMSA un Parīzes memoranda eksperti. Pārskats par saņemtajiem un izmantotajiem atzinumiem Tika minēts, ka pastāv nopietni riski, kas var radīt neatgriezeniskas sekas. Šādu risku pastāvēšana tika atzīta vienprātīgi. Parīzes memoranda ekspertu atzinumi ļāva noteikt problēmu apmēru un izvairīties no iespējamām praktiskām grūtībām tādos jautājumos kā kuģu pārbaude enkurvietās. Ekspertu grupas darbs attiecībā uz jaunā pārbaužu režīma ieviešanu, kurā piedalījās arī Komisija ar EMSA atbalstu, ļāva noteikt nākamā pārbaužu režīma elementus. EMSA veiktie pētījumi ļāva atklāt spēkā esošo tiesību aktu trūkumus, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem, kas ir spēkā iebraukšanas atteikumu gadījumos; šo trūkumu dēļ ir ierosināts pastiprināt noteikumus, kuri ir spēkā šajā jomā. Pieredze, ko EMSA ir ieguvusi, pārvaldot datu bāzi par ro-ro pasažieru kuģu apsekojumiem (saskaņā ar Direktīvu 99/35/EK), ir ļāvusi ierosināt abās direktīvās iekļauto līdzīgo noteikumu vienkāršošanu un saskaņošanu. Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Ekspertu atzinumi ir aprakstīti ietekmes novērtējumā. Bez tam Parīzes memoranda tīmekļa vietnē (http://www.parismou.org/) un EMSA tīmekļa vietnē (http://www.emsa.eu.int/) ir informācija par ostas valsts kontroles režīma piemērošanu (melnie saraksti ar aizliegtajiem kuģiem, melnie saraksti ar karogiem, kuru kuģi visbiežāk tiek apturēti). - Ietekmes novērtējums Iegūtie dati un sīki izklāstīti ietekmes novērtējuma secinājumi ir atrodami pievienotajā dokumentā SEK .../... , kura kopsavilkums ir sniegts turpinājumā. 1. iespēja: status quo ante Tiek saglabāts spēkā esošais režīms. Tomēr status quo neatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes pieprasītajam, kā arī saistībām, ko Komisija ir uzņēmusies pēc tankkuģa PRESTIGE avārijas. Tas nozīmē, ka dalībvalstis piemērotu noteikumus, kas ir novecojuši, ņemot vērā starptautisko tiesību attīstību, kā arī attīstību ES iekšienē. Rezultāts no vides un sociālā viedokļa ir negatīvs. No ekonomiskā viedokļa, ja arī šī izvēle nerada papildu administratīvās izmaksas, tā ļauj turpināties nevēlamai konkurencei, ko kvalitātes prasībām atbilstošo kuģu rēderiem rada pazemināta standarta kuģi. 2. iespēja: risināt problēmu, pastiprinot sadarbību dalībvalstu starpā Sadarbība dalībvalstu starpā, tieša vai ar Parīzes memoranda starpniecību, juridiski ir pieļaujama vienīgi jomās, uz kurām vēl neattiecas direktīva. Tomēr tā draudētu radīt atšķirību starp Kopienas noteikumiem un šīm procedūrām, ko piemēro, pamatojoties uz starpvaldību nolīgumiem, un kas ārkārtīgi kaitē efektīvai un saskaņotai ostas valsts kontroles ieviešanai. Tādējādi rastos negatīva sociālā, vides un ekonomiskā ietekme, vēl jo vairāk tādēļ, ka dažas dalībvalstis nav parakstījušas Parīzes memorandu. 3. iespēja: spēkā esošo tiesību aktu vienkāršošana un uzlabošana Aprobežojoties ar direktīvas „tehnisku” piemērošanu, tiktu atstāti spēkā esošie noteikumi un piedāvāti vienīgi konkrēti grozījumi, kas atbilstu noteiktām vajadzībām. Tādējādi tiktu samazinātas vides, sociālās un ekonomiskās izmaksas. Tomēr šīs iespējas ieguvumi ir mazāki, salīdzinot 4. izvēlē aprakstīto vērienīgāko pieeju, jo īpaši ekonomiskajā ziņā; ja arī šī iespēja pastiprina sankcijas pret zemāka standarta kuģiem, atvieglojot to aizliegšanu, tā tomēr pilnīgi neatbilst mērķim veicināt kvalitatīvu jūras transportu. 4. iespēja: spēkā esošo noteikumu grozījumi Tas nozīmētu aizstāt spēkā esošo režīmu, kas balstās uz kvantitatīvu pieeju (dalībvalsts pārbauda 25 % kuģu), ar kvalitatīvāku un visaptverošu pieeju ES līmenī. Jaunais pārbaužu režīms ļautu panākt labāku izmaksu/efektivitātes attiecību, koncentrējot resursus tādu kuģu pārbaudei, kuri rada risku, un atvieglojot pārbaudes kārtību kvalitātes prasībām atbilstošiem kuģiem, kas ļautu gūt vides, sociālas un ekonomiskas priekšrocības, vienlaikus nesaglabājot trūkumus. Minētais ietekmes novērtējums ir iekļauts Komisijas Likumdošanas un darba programmā, par kuru ziņojums ir atrodams Komisijas tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/impact/index_en.htm . 3) PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI - Ierosināto pasākumu kopsavilkums Tiek ierosināts - pārstrādāt Direktīvu 95/21/EK par ostas valsts kontroli un tās turpmākos grozījumus vienotā dokumentā; - veikt grozījumus, lai atjauninātu direktīvu, to papildinātu un pastiprinātu ar mērķi uzlabot jūru drošību un drošumu, kā arī jūrnieku un vides aizsardzību. - Juridiskais pamatojums Līguma 80. panta 2. punkts. - Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums neskar jomu, kas būtu Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Priekšlikuma mērķus nevar pietiekami labi īstenot vienīgi ar dalībvalstu rīcību šādu iemeslu dēļ. Dalībvalstu atsevišķa darbība pēc būtības nav saskaņā ar ostas valsts kontroles mērķiem, kam ir jānodrošina, lai vienā ģeogrāfiskajā reģionā būtu saskaņota darbība pārbaužu ieviešanai uz kuģiem. Bez tam viens no šīs rīcības mērķiem reģionālā līmenī ir samazināt izmaksas un ar saskaņotiem pasākumiem optimizēt resursus, kas nepieciešami efektīvai kuģu kontrolei. Vājākas ostas valsts kontroles ieviešana kādā dalībvalstī varētu izraisīt pieaugošus draudus drošībai, kā arī draudus, ka attīstītos priekšrocības piešķirošas ostas, kas tādējādi radītu Kopienas iekšienē nepieļaujamus konkurences kropļojumus. Priekšlikuma mērķus var labāk sasniegt ar Kopienas līmeņa pasākumiem šādu iemeslu dēļ. Priekšlikums pastiprina jau spēkā esošas direktīvas noteikumus. Kopienas rīcība garantē saskaņotu pārbaudes procedūru piemērošanu, proti, ieviešot kvalifikācijas normas un apsekotāju apmācības programmas, informācijas apmaiņu dalībvalstu starpā caur vienotu informācijas sistēmu un veikto pasākumu uzraudzību no vienas dalībvalsts uz otru (piemēram, iebraukšanas atteikumu jomā). Spēkā esošās direktīvas piemērošanas joma nav izmainīta. Tāpēc priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu. - Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Priekšlikumā ietverto pasākumu precīzs un sīks izklāsts ir vajadzīgs vienotu pārbaudes noteikumu ieviešanai Eiropas Savienībā. Priekšlikumā apvienota lielāka efektivitāte, aizliedzot zemāka standarta kuģus, un labāka pieejamo resursu izmantošana, pēc iespējas mazāk ierobežojot kvalitātes prasībām atbilstošus uzņēmumus. - Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais(-ie) juridiskais instruments(-i): direktīva. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Vispirms ir jāpārstrādā spēkā esošā direktīva. Bez tam pašregulācijas izmantošana nav pieļaujama tāpēc, ka atbilstoši ostas valsts kontroles mērķim valsts administrācijām jāpārbauda obligāto drošības normu ievērošana un saskaņoti un proporcionāli jāsoda par pārkāpumiem. Ieteikums ir izslēdzams, jo tajā nevar noteikt saistošus mērķus un pieprasīt no dalībvalstīm šo mērķu ievērošanu. 4) IETEKME UZ BUDžETU Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. 5) PAPILDU INFORMāCIJA - Modelēšana, izmēģinājuma stadija un pārejas periods Priekšlikumam ir bijis vai būs pārejas periods. - Vienkāršošana Priekšlikumā paredzēts vienkāršot gan tiesisko regulējumu, gan administratīvās procedūras, ko piemēro sabiedriskajām iestādēm (valsts vai Eiropas līmenī). Saskaņā ar Eiropas Savienības politikas mērķiem, kas vērsti uz tiesību aktu labāku izstrādi, ir veikta virkne uzlabojumu dokumenta izklāstā: cik vien iespējams, ir novērstas atkārtotas vai savstarpējas norādes uz citiem dokumenta noteikumiem. Bez tam, lai uzlabotu dokumenta uztveramību, noteikumi, kas attiecas uz pārbaudes procedūrām un tehniskiem aspektiem, ir sniegti pielikumā, lai pamatdaļā būtu iekļauti vienīgi principi, mērķi un būtiskie elementi. Skaidrības labad un ņemot vērā ļoti lielo skaitu dažādas nozīmes grozījumu, kas ieviesti, pārstrādājot direktīvu, še turpmāk ir minēti svarīgākie izdarītie grozījumi pa tematiem un pa mērķiem. Vienkāršošana panākta, svītrojot atsevišķas prasības, kas uzskatītas par novecojušām (piemēram, procedūras, kas piemērojamas gadījumos, ja uz kuģa nav ISM sertifikātu), kā arī saskaņojot dokumentu ar procedūrām un instrumentiem, kuri ieviesti ar citām direktīvām (ro-ro pasažieru kuģu apmeklējumu saskaņošana ar pastiprinātām pārbaudēm, kas paredzētas Direktīvā 95/21/EK). Priekšlikums ietilpst Komisijas programmā acquis communautaire atjaunināšanai un vienkāršošanai. Pārbaudes / pārskatīšanas / termiņa izbeigšanās klauzula Priekšlikums ietver pārskatīšanas klauzulu. - Tiesību akta pārstrādāšana Priekšlikumā paredzēta spēkā esoša tiesību akta noteikumu pārstrādāšana. - Eiropas Ekonomikas zona Šis tiesību akta projekts attiecas uz jomu, ko aptver EEZ nolīgums, un tāpēc tas ir attiecināms uz Eiropas Ekonomikas zonu. - Detalizēti paskaidrojumi par priekšlikumu pa pantiem 1) Nodrošināt labāku kontroles režīma piemērošanu Eiropas Savienības ostās un enkurvietās (10. un 13. pants). Attiecībā uz ostām jo īpaši ir jānodrošina, lai ostas valsts kontrole tiktu veikta vienotā veidā visās Eiropas Savienības ostās. Tādējādi kuģu iebraukšanas aizlieguma režīms tiks balstīts uz visās dalībvalstīs notikušiem apturēšanas gadījumiem un ne tikai uz Parīzes memoranda ostās notikušajiem, kā tas paredzēts pašlaik spēkā esošajā direktīvā. Priekšlikumā arīdzan precizēti enkurvietās veicamo pārbaužu nosacījumi. 2) Pastiprināt loču paziņošanas prasības (17. pants) Direktīva jau ietver prasību ločiem ziņot par bojājumiem. PRESTIGE avārija atklāja, ka loči atklātā jūrā nebija snieguši informāciju par situāciju Baltijas jūras tuvumā, tāpēc ka trūka skaidra juridiskā pamatojuma. Spēkā esošie noteikumi tādēļ ir grozīti, lai attiecinātu šo prasību uz ločiem atklātā jūrā, tostarp uz tranzītkuģu ločiem. Bez tam ir ierosināts grozīt direktīvas noteikumus, lai ļautu dalībvalstīm labāk pārraudzīt brīdinājumus, kas saņemti no ločiem un ostas iestādēm. 3) Paplašināt un vienkāršot iebraukšanas atteikumu režīmu (10. pants) Iebraukšanas atteikums ir ļoti efektīvs preventīvs līdzeklis cīņā pret zemāka standarta kuģiem. Spēkā esošie noteikumi tiks - paplašināti, lai tie attiektos uz visiem kuģiem; statistika rāda, ka beztaras kravas un kravas kuģi ir tie, kas vidēji tiek visbiežāk apturēti Eiropas Savienībā; - vienkāršoti: spēkā esošie kritēriji ir grūti saprotami un sarežģīti ieviešanai praksē. Tiks sniegta skaidra informācija, jo priekšlikums turpmāk balstīsies uz diviem vienkāršiem kritērijiem: pirmkārt, slikta kuģa pārvaldība no ekspluatanta puses, ko pierāda atkārtotas apturēšanas bez ievērojamiem kuģa stāvokļa uzlabojumiem, un, otrkārt, karoga valsts neefektīva uzraudzība, ņemot vērā kuģa atrašanos Parīzes memoranda melnajā un pelēkajā sarakstā; - pastiprināti: ir noteikts minimālais aizlieguma ilgums, lai cīnītos pret visiem direktīvas ieviešanā jau konstatētajiem ļaunprātīgas izmantošanas gadījumiem, jo īpaši attiecībā uz pārāk drīz atceltiem iebraukšanas atteikumiem bez nopietnas kuģa stāvokļa pārbaudes. Recidīvi tiek sodīti bargāk, līdz pat pilnīgam aizliegumam iebraukt Eiropas Savienības ostās. 4) Pastiprināt prasības attiecībā uz administrācijām, kam jāveic pārbaudes, un inspektoru kompetenci (4. un 16. pants) Saskaņā ar starptautiskajām tiesībām ostas valsts kontroli var veikt tikai tāda valsts, kas pati pilnā mērā ievēro tos likumus, kuru ievērošanu tā prasa no ārvalstu kuģiem savās ostās. Direktīvā būs atgādināta šī minimālā prasība, kas jāievēro Eiropas Savienības dalībvalstīm. Bez tam kompetentajām iestādēm ir jāspēj veikt obligātās pārbaudes tad, kad attiecīgie kuģi atrodas ostā, tostarp, ja nepieciešams, arī nedēļas nogalēs un svētku dienās, lai nepieļautu, ka attiecīgie kuģi izvairās no pārbaudēm. Visbeidzot, ir paredzēts pastiprināt prasības attiecībā uz apsekotāju profesionālo profilu, pieprasot, lai dalībvalstis regulāri pārbauda viņu kompetenci, konkrēti attiecībā uz jauniem noteikumiem, kas ieviesti ar direktīvas vai starptautisko konvenciju grozījumiem. Komisija ar EMSA atbalstu arīdzan gatavojas ieviest saskaņotu apsekotāju kvalifikācijas un apmācības shēmu ar mērķi panākt lielāku apsekotāju kompetenci visā paplašinātajā Eiropas Savienībā. 5) Uzlabot pārbaužu plānošanu, sagatavošanu un norisi (7. un 18. pants) Pastiprinot noteikumus par sadarbību iestāžu starpā, ostās un citās iestādēs saņemtie iepriekšējie paziņojumi būs nekavējoties jāiesniedz apsekotājiem, lai dotu viņiem iespēju uzlabot pārbaužu plānošanu un sagatavošanu. Visbeidzot ir paredzēts, ka pārbaudes laikā apsekotājs pārbauda, vai iepriekšējā ostā atklātie, bet neizlabotie bojājumi ir tikuši izlaboti starplaikā. 6) Uzlabot pastiprināto pārbaužu režīmu (8. pants) Pastiprināto pārbaužu režīmā tiek veikti praktiski uzlabojumi: apsekotājs iepriekš informē kuģus, kam nolemts veikt pastiprināto pārbaudi, ka tiem tiks veikta šāda pārbaude, iebraucot ostā, savukārt kuģiem būs jādara viss nepieciešamais, lai tie būtu pieejami šādai pārbaudei. Bez tam, lai ieviestu praktiskus vienkāršojumus, pastiprināto pārbaužu režīmu piemēro kuģiem, kuru ekspluatācijas ilgums ir sasniedzis noteikto robežu (12 gadi). 7) Pastiprināt noteikumus, kas skar cilvēcisko aspektu (12. pants) Parīzes memoranda statistika rāda, ka daudzi bojājumi ir saistīti ar jūrnieku kvalifikāciju un dzīves un darba apstākļiem uz kuģiem. Noteikumos tiek pastiprinātas šo aspektu pārbaudes, jo īpaši, lai risinātu satraucošo viltoto sertifikātu problēmu. Bez tam tiks sistemātiski izskatītas jūrnieku iesniegtās sūdzības par komandu drošību un veselību, dzīves apstākļiem un kuģa drošību un piesārņojuma novēršanu plašākā nozīmē, kā arī jūrnieki tiks informēti par šā procesa rezultātiem. 8) Drošuma pārbaudes (7. pants) Jūras transports ir īpaši neaizsargāts pret teroristisku darbību un citu kriminālu darbību draudiem. Lai palīdzētu ieviest Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (EK) 725/2004 par kuģu un ostu iekārtu drošuma uzlabošanu, direktīvā ir iekļautas pārbaudes procedūras, kas noteiktas ar Parīzes memorandu. 9) Lielāka pārredzamība un plašāka ar kuģiem un jūras lietu nozarē iesaistītajiem uzņēmējiem saistītās informācijas publicēšana (20. pants) Lai pastiprinātu direktīvas preventīvo efektu uz sodīto kuģu ekspluatantiem, Komisija ar Eiropas Jūras drošības aģentūras atbalstu gatavojas publicēt melno sarakstu ar to kuģu īpašnieku vārdiem, kuru kuģi ir atkārtoti apturēti vai saņēmuši iebraukšanas atteikumus. Tāpat pēc tādiem pašiem nosacījumiem tiks publicēts un pastāvīgi atjaunināts melnais saraksts ar kuģiem, kas ir aizliegti, pamatojoties uz direktīvas noteikumiem. 10) Atvieglot Komisijas uzraudzību par to, kā dalībvalstis ievieš direktīvu (23. pants) Spēkā esošie noteikumi, kuros nav paredzēta apmierinoša Komisijas veikta kontrole par to, kā dalībvalstis ievēro noteikumus, tiks uzlaboti, lai dotu iespēju Eiropas Jūras drošības aģentūrai, rīkojoties Komisijas vārdā, saņemt elektroniskā veidā precīzus datus par kuģu kustību. Pamatojoties uz to, varēs veikt sīku analīzi par režīma darbību dalībvalstu ostās; tas ļaus, piemēram, optimizēt pārbaužu resursus, ņemot vērā satiksmi, un novērst risku, ka parādītos kādas iespējamas „priekšrocības piešķirošas ostas”. 11) Jauna pārbaužu režīma ieviešana (5. pants) Pašlaik ostas valsts kontroles režīms balstās uz to, ka tiek ievērots vienīgi kvantitatīvais ierobežojums, atbilstīgi kuram dalībvalsts pārbauda 25 % kuģu; tas ne tikai ļauj daudziem kuģiem izkļūt cauri šim atlases tīklam, bet arī reizēm liek administrācijām veikt nepamatotas pārbaudes, tikai lai sasniegtu noteikto daudzumu. Ierosinātajā pieejā ieviests kolektīvs mērķis, atbilstīgi kuram paredzēts pārbaudīt visus kuģus, kuri piestāj Eiropas Savienībā, kuģus ar augstāku risku pārbaudot biežāk, bet kvalitātes prasībām atbilstošus kuģus – retāk. Jaunais pārbaužu režīms ļaus atvieglot pārbaužu nastu kvalitātes prasībām atbilstošiem kuģiem, ņemot vērā kritērijus, kas saistīti ar pašu kuģi un tā karogu (jo īpaši to, vai karoga valsts piemēro SJO brīvprātīgo audita sistēmu). Tomēr ir jāuzsver, ka jaunais režīms nedrīkst atvieglot spēkā esošo sistēmu, kas radītu nedrošības pieaugumu. Jo īpaši jaunajā režīmā nedrīkst paredzēt to resursu samazināšanu, ko dalībvalstis piešķir ostas valsts kontrolei, bet gan jāparedz šo resursu labāka izmantošana. Princips ir vienkāršs, bet tā ieviešana sarežģīta: šāds režīms pieprasa, lai tiktu novērsta „priekšrocības piešķirošu ostu” veidošanās, atrodot objektīvu mehānismu, kas garantētu taisnīgu – un pārbaudāmu – pārbaužu skaita sadalījumu dalībvalstu starpā. Pašlaik šāda mehānisma noteikumu analīzi veic Parīzes memoranda ietvaros, kur tikusi izveidota īpaša komisija, un EMSA. Tādējādi pagaidām tiek ierosināts ierakstīt direktīvā šā jaunā pārbaužu režīma principus, kā arī galvenos aspektus: kuģiem piemērojama riska profila izveidošana, veicinoši pasākumi kuģiem ar zemu risku un spēkā esošo procedūru piemērošana pārbaudēm un pārbaužu uzraudzībai. Turpmākie direktīvas grozījumi, kas izrādīsies nepieciešami, tiks iekļauti ar „komitejas” procedūru, kad būs noteikti visi jaunā pārbaužu režīma aspekti un praktiskie nosacījumi. Tomēr, kamēr šie tehniskie nosacījumi nav pieņemti un stājušies spēkā Kopienas līmenī, tiek piemērots spēkā esošais režīms un jo īpaši robežlielums 25 % individuālo kuģu, kas jāpārbauda katrai dalībvalstij. 2005/0238 (COD) ê 95/21/EK Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA …/…/EK […] ê2001/106/EK 1. panta 1. punkts (pielāgots) par ostas valsts kontroli kuģošanai ê95/21/EK (pielāgots) (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 84. panta 2. punktu Ö 80. panta 2. punktu Õ, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[3], saskaņā ar Līguma 189.c Ö 251. Õ pantā norādīto procedūru[4], tā kā: ò jauns 1. Padomes 1995. gada 19. jūnija Direktīva 95/21/EK par ostas valsts kontroli kuģošanai[5] ir vairākas reizes būtiski grozīta. Skaidrības labad tā jāpārstrādā, jo jāveic turpmāki grozījumi. ê 95/21/EK 1. apsvērums 2. Kopienu nopietni satrauc kuģošanas negadījumi un jūras un krastu piesārņojums dalībvalstu teritorijās. ê 95/21/EK 2. apsvērums 3. Kopiena ir tikpat norūpējusies arī par dzīves un darba apstākļiem uz kuģiem. ê 95/21/EK 3. apsvērums (pielāgots) 1993. gada 25. janvāra sanāksmē Padome ir pieņēmusi secinājumus, kas mudina Kopienu un dalībvalstis nodrošināt attiecīgu starptautisko jūras drošības un vides aizsardzības standartu efektīvāku piemērošanu un īstenošanu un ieviest jaunus pasākumus, tiklīdz tie būtu apstiprināti; ê 95/21/EK 4. apsvērums (pielāgots) 1993. gada 8. jūnija rezolūcijā par kopēju jūras drošības politiku[6] Padome ir mudinājusi Komisiju pēc iespējas drīz iesniegt Padomei ierosinājumus konkrētai rīcībai un oficiālus priekšlikumus par kuģu pārbaužu kritērijiem, tostarp par aizturēšanas noteikumu saskaņošanu, kā arī pārbaudes rezultātu publicēšanas iespējām un aizliegumiem iebraukt Kopienas ostās; ê 95/21/EK 5. apsvērums (pielāgots) 4. Drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļus uz kuģiem var efektīvi uzlabot, krasi samazinot nestandarta kuģu skaitu Kopienas ūdeņos Ö , ko panāks, Õ stingri piemērojot starptautiskas konvencijas, kodeksus un rezolūcijas. ê 95/21/EK 6. apsvērums (pielāgots) 5. Kuģu atbilstību starptautiskiem standartiem attiecībā uz drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļiem uz kuģiem pirmkārt būtu jāuzrauga karoga valstīm. Tomēr aizvien palielinās to karoga valstu skaits, kas Ö vairākas karoga valstis Õ neievieš un nepiemēro Ö nav ieviesušas un piemērojušas Õ starptautiskos standartus. Turpmāk atbilstību starptautiskiem standartiem attiecībā uz drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļiem uz kuģiem būtu jānodrošina arī ostas valstij. ê 95/21/EK 7. apsvērums 6. Vienota pieeja ar mērķi nodrošināt, ka dalībvalstis efektīvi piemērotu starptautiskos standartus kuģiem, kas kuģo ūdeņos, kuri ir to jurisdikcijā, un ienāk to ostās, ļautu izvairīties no konkurences traucējumiem. ò jauns 7. Kuģniecības nozari būtiski apdraud terorisma akti. Efektīvi jāīsteno transporta drošības pasākumi un dalībvalstīm rūpīgi jāuzrauga atbilstība drošības noteikumiem, veicot drošības pārbaudes. ê 95/21/EK 8. apsvērums (pielāgots) Lai nodrošinātu to, ka vienādi tiek piemēroti kuģošanas drošības un piesārņojuma novēršanas principi, ko paredz Kopienas transporta un vides politika, ir svarīgi Kopienas tiesību aktos paredzēt principus, pēc kuriem saskaņot pārbaudes procedūras; ê 95/21/EK 10. apsvērums (pielāgots) Padomes direktīvas pieņemšana ir piemērotākā procedūra, ar kuru noteikt ostas valsts kontroles juridisku regulējumu un kontroles īstenošanas saskaņotus noteikumus un kritērijus. ê95/21/EK 11. apsvērums (pielāgots) 8. Jāizmanto pieredze, kas gūta laikā, kopš spēkā stājies Parīzē 1982. gada 26. janvārī parakstītais Parīzes Saprašanās memorands (SM) par ostas valsts kontroli (OVK). ò jauns 9. Eiropas Jūras drošības aģentūrai ( EMSA ), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002[7], jāsniedz nepieciešamais atbalsts, lai nodrošinātu ostas valsts kontroles sistēmas konverģentu un efektīvu īstenošanu. Eiropas Jūras drošības aģentūrai īpaši jāpalīdz izstrādāt saskaņotu Kopienas sistēmu ostas valsts kontroles inspektoru kvalifikācijai un mācībām. ê 95/21/EK 12. apsvērums (pielāgots) 10. Ja katra dalībvalsts pārbauda vismaz 25% Ö vienu ceturto daļu Õ no ārvalstu kuģiem, kas noteikta gada laikā iebrauc tās ostās, faktiski liela daļa kuģu, kas noteiktā brīdī darbojas Kopienas zonā, ir inspicēti. ò jauns 11. Tomēr efektīva ostas valsts kontroles režīma īstenošanai jācenšas nodrošināt, ka visi kuģi, kas iebrauc kādā no ostām Eiropas Savienības teritorijā, tiek regulāri pārbaudīti, nevis jāaprobežojas ar pašreizējo mērķi, proti, pārbaudīt vienu ceturto daļu no katrā dalībvalstī ienākošajiem kuģiem. Pārbaudēs vislielākā uzmanība jāpievērš kuģiem, kas neatbilst standartiem; turpretī kvalitātes prasībām atbilstoši kuģi, proti, tādi, kam iepriekšējo pārbaužu ziņojumi ir apmierinoši vai kas peld ar tādas valsts karogu, kurā panākta atbilstība SJO dalībvalstu audita sistēmai, jāatalgo, veicot retākas pārbaudes. Šī jaunā pārbaužu kārtība jāiekļauj Kopienas ostas valsts kontroles režīmā, tiklīdz precīzi noteikti tā dažādie aspekti, kā arī pamatojoties uz pārbaužu dalīšanas sistēmu, kuras ietvaros katra dalībvalsts sniedz proporcionālu ieguldījumu, lai sasniegtu Kopienas mērķi — visaptverošu pārbaužu sistēmu. ê 95/21/EK 13. apsvērums (pielāgots) Jāuzlabo inspicējamo kuģu atlases sistēma. ê 95/21/EK 14. apsvērums (pielāgots) 12. Noteikumus un procedūras attiecībā uz ostas valsts veiktu pārbaudi, tostarp kuģu aizturēšanas kritērijus, jāsaskaņo Ö būtu jāsaskaņo Õ tā, lai tie visās ostās būtu vienlīdz iedarbīgi, līdz ar to krasi samazinot dažu ostu selektīvu izmantošanu nolūkā izvairīties no kontrolēm. ò jauns 13. Konkrētu kategoriju kuģi, sasniedzot zināmu vecumu, rada ievērojamus nelaimes gadījumu vai piesārņojuma draudus, tādēļ tiem jāveic pastiprinātas pārbaudes; šādām pastiprinātām pārbaudēm jāparedz sīki izstrādāti noteikumi. ê 95/21/EK 15. apsvērums (pielāgots) Statistika par negadījumiem, aizturēšanām un trūkumiem, kas publicēta Komisijas ziņojumā „Kopēja jūras drošības politika”, kā arī Parīzes SM gada pārskatā, liecina, ka dažu kategoriju kuģus vajadzētu inspicēt pastiprināti. ê 2001/106/EK 4. apsvērums (pielāgots) 14. Daži kuģi rada skaidri redzamu risku kuģošanas drošībai un jūras videi to sliktā stāvokļa, karoga un vēstures dēļ; tostarp jo īpaši kuģi, kuri peld ar tādas valsts karogu, ko apraksta kā „ļoti liela riska” vai „liela riska” melnajā sarakstā, kurš publicēts SM gada pārskatā. Tādēļ tiem būtu jāaizliedz iebraukt Kopienas ostās, ja vien nevar parādīt, ka Kopienas ūdeņos tos var ekspluatēt droši. Ö Būtu Õ Ir jānosaka pamatnostādnes, kurās būtu izklāstītas procedūras, kas piemērojamas šāda iebraukšanas aizlieguma ieviešanas un aizlieguma atcelšanas gadījumā. Pārredzamības nolūkā būtu jādara zināms atklātībai to kuģu saraksts, kuriem ir aizliegta iebraukšana Kopienas ostās. ò jauns 15. Lai samazinātu slogu, ko konkrētam pārvaldes iestādēm un uzņēmumiem rada atkārtotas pārbaudes, apsekošana, kas uzņemšanas valstij pieņemamā veidā veikta uz ro-ro prāmjiem un ātrgaitas pasažieru kuģiem saskaņā ar Padomes 1999. gada 29. aprīļa Direktīvu 1999/35/EK par obligāto apsekojumu sistēmu ro-ro prāmju un ātrgaitas pasažieru kuģu regulārās satiksmes drošībai[8], jāuzskata par pastiprinātu pārbaudi ostas valsts kontroles sistēmas ietvaros. ê 95/21/EK 16. apsvērums (pielāgots) 16. Jānovērš tas, ka netiek ievērotas attiecīgās konvencijas. Gadījumos, kad atklātā Ö novērotā Õ noteikumu neievērošana acīmredzami apdraud drošību, veselību vai vidi, kuģi, kuriem uzdots novērst kļūdas, Ö jāveic koriģējošas darbības, Õ jāaiztur, līdz tiek novērsti noteikumu pārkāpumi Ö novērstas nepilnības Õ. ê 95/21/EK 17. apsvērums 17. Jādod iespēja apstrīdēt kompetentu iestāžu lēmumus par kuģu aizturēšanu, lai nepieļautu nepamatotus lēmumus par kuģu aizturēšanu vai aizkavēšanu. ê 95/21/EK 18. apsvērums (pielāgots) Varētu gadīties, ka infrastruktūra ostā, kurā veic pārbaudi, var būt tāda, ka kompetentai iestādei jāļauj kuģim pārbraukt uz piemērotāku remonta rūpnīcu ar noteikumu, ka tiek ievēroti pārbraukšanas nosacījumi. Tādēļ, ka neatbilstoši kuģi, kas netiek uzlaboti atbilstīgi attiecīgajām konvencijām, turpinātu apdraudēt drošību, veselību un vidi un gūt komerciālas priekšrocības, tiem jāliedz ieeja visās Kopienas ostās. ê 95/21/EK 19. apsvērums (pielāgots) Ir tādi apstākļi, kuros kuģiem, kam liegta ieeja Kopienas ostās, tomēr jādod iebraukšanas atļauja. Minētajos apstākļos attiecīgam kuģim jāļauj iebraukt vienīgi kādā konkrētā ostā ar nosacījumu, ka ir veikti visi piesardzības pasākumi drošas iebraukšanas nodrošināšanai. ê 95/21/EK 20. apsvērums (pielāgots) Ņemot vērā to, ka konvencijās ir izvirzītas sarežģītas prasības attiecībā uz kuģu konstrukciju, aprīkojumu un apkalpi, kā arī to, ka inspektoru lēmumiem ir nopietnas sekas un tādēļ šiem lēmumiem jābūt pilnīgi objektīviem, pārbaudi jāuztic veikt tikai tādiem inspektoriem, kuri ir attiecīgi pilnvaroti valsts dienesta darbinieki vai līdzīgas personas un kuri ir ļoti zinoši un pieredzējuši. ò jauns 18. Iestādes un inspektori, kas iesaistīti ostas valsts kontroles darbībās, nedrīkst būt iesaistīti interešu konfliktā saistībā ar pārbaudes ostu vai pārbaudāmajiem kuģiem, kā arī ar radniecīgām interešu sfērām. Inspektoriem jābūt attiecīgi kvalificētiem, un viņi jāsagatavo atbilstošās mācībās, tādējādi saglabājot un uzlabojot viņu kompetenci pārbaužu veikšanā. Dalībvalstīm jāsadarbojas, izstrādājot un uzlabojot Kopienas sistēmu inspektoru kvalifikācijai un mācībām. ê 95/21/EK 21. apsvērums (pielāgots) 19. Ö Ločiem un ostu iestādēm jāsagādā iespēja sniegt noderīgu informāciju Õ par kuģu un to apkalpes trūkumiem Ö defektiem, kas konstatēti uz kuģiem Õ noderīgu informāciju varētu sniegt loči un ostu iestādes. ò jauns 20. Jāizskata sūdzības, kas saistītas ar dzīves un darba apstākļiem uz kuģa. Ikviena persona, kas iesniedz sūdzību, jāinformē par turpmāku rīcību pēc sūdzības saņemšanas. ê 95/21/EK 22. apsvērums 21. Dalībvalstu kompetentām iestādēm un citām iestādēm vai organizācijām ir jāsadarbojas, lai varētu pienācīgi sekot tādiem standartiem neatbilstošiem kuģiem, kuriem tomēr piešķirta atļauja turpināt ceļu, kā arī lai apmainītos ar informāciju par kuģiem ostās. ê 95/21/EK 23. apsvērums (pielāgots) ð jauns 22. ð Tā kā pārbaužu datubāze ir būtiska ostas valsts kontroles daļa, dalībvalstīm jānodrošina, ka tā tiek atjaunināta atbilstīgi Kopienas prasībām. ï Saskaņā ar Parīzes SM izveidotā informācijas sistēma „ Sirenac E ” sniedz daudz papildu informācijas, kas vajadzīga šīs direktīvas piemērošanai. ê 95/21/EK 24. apsvērums (pielāgots) 23. Tādas informācijas publicēšana par kuģiem Ö un to operatoriem vai uzņēmumiem Õ, kuri neatbilst starptautiskiem drošības, veselības un jūras vides aizsardzības standartiem, varētu būt iedarbīgs līdzeklis, kā atturēt kuģotājus Ö no šādu kuģu izmantošanas Õ izmantot šādus kuģus un kā bez piespiedu pasākumiem rosināt kuģu īpašniekus veikt koriģējošas darbības. ê 95/21/EK 25. apsvērums (pielāgots) 24. Tādu pārbaužu izmaksas, kuru iznākumā kuģis tiek aizturēts, Ö kā arī izmaksas, kas radušās atceļot iebraukšanas aizliegumu, Õ jāuzņemas segt attiecīgā kuģa īpašniekam vai operatoram. ê 95/21/EK 26. apsvērums (pielāgots) Šīs direktīvas īstenošanai jāizmanto Komiteja, kas izveidota saskaņā ar 12. pantu Padomes 1993. gada 13. septembra Direktīvā 93/75/EEK par obligātām prasībām attiecībā uz kuģiem, kas dodas uz Kopienas ostām vai atstāj tās, vedot bīstamas vai piesārņojošas preces[9] tā, lai palīdzētu Komisijai uzlabot dalībvalstu pārbaudes, pamatojoties uz gūto pieredzi, ņemot vērā Parīzes SM attīstību un pieņemot vajadzīgos pielikumus, lai ievērotu grozījumus attiecīgo starptautisko organizāciju konvencijās, protokolos, kodeksos un rezolūcijās, kā arī Parīzes Saprašanās memorandā. ê 2001/106/EK 18. apsvērums (pielāgots) 25. Ö Šīs Õ direktīvas 95/21/EK izpildei nepieciešamos pasākumus vajadzētu pieņemt saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto izpildes pilnvaru īstenošanas kārtību[10]. ò jauns 26. Tā kā dalībvalstis nespēj pilnībā sasniegt paredzētās rīcības mērķus, proti, samazināt standartiem neatbilstošu kuģošanu Kopienas ūdeņos, uzlabojot Kopienas pārbaužu sistēmu jūras Ö kuģiem, un attīstīt tādus līdzekļus, kas vērsti uz preventīvu darbību veikšanu jūras piesārņošanas jomā Õ transportlīdzekļiem, un šo mērķu apjoma un ietekmes dēļ tos labāk var īstenot Kopienas līmenī, Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā paredzēto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, ar šo direktīvu nosaka tikai to, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai. 27. Pienākums transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos jāattiecina tikai uz tiem noteikumiem, ar kuriem ievieš būtiskas pārmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo direktīvu. Pienākums transponēt nemainītos noteikumus ir paredzēts iepriekšējā direktīvā. 28. Šī direktīva nedrīkst ierobežot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem XVII pielikuma B daļā minēto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos, ê 95/21/EK (pielāgots) ð jauns IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Mērķis Šīs direktīvas mērķis ir palīdzēt krasi samazināt standartiem neatbilstīgu kuģošanu dalībvalstu jurisdikcijām pakļautos ūdeņos: a) panākot labāku starptautisko un Kopienas tiesību aktu ievērošanu attiecībā uz drošību jūrā, ð jūras satiksmes drošību, ï jūras vides aizsardzību un dzīves un darba apstākļiem uz kuģiem ar jebkuras valsts karogiem,; b) ieviešot kopējus kritērijus, pēc kuriem ostas valstīm veikt kuģu kontroles, un saskaņojot pārbaudes un aizturēšanas procedūras, pienācīgi ņemot vērā saistības, kādas dalībvalstu jūras iestādes uzņēmušās saskaņā ar Parīzes Saprašanās memorandu par kuģu ostas valsts kontroli (Parīzes SM). 2. pants Definīcijas ê 95/21/EK (pielāgots) Šajā direktīvā un tās pielikumos: ê 2001/106/EK 2. panta 1. punkts (pielāgots) 1. „ Konvencijas ” ir Ö šādas konvencijas līdz ar to protokoliem un grozījumiem, kā arī attiecīgie juridiski saistoši kodeksi to jaunākajā redakcijā Õ: ê 2001/106/EK 1. panta 2. punkts a) 1966. gada Starptautiskā konvencija par kravas zīmi ( LL 66),; b) 1974. gada Starptautiskā konvencija par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras ( SOLAS 74),; c) 1973. gada Starptautiskā konvencija par kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu un tai 1978. gadā pievienotais protokols ( Marpol 73/78),; d) 1978. gada Starptautiskā konvencija par jūrnieku sagatavošanu, diplomēšanu un sardzes pildīšanu ( STCW 78),; e) 1972. gada Konvencija par starptautiskajiem kuģu sadursmju novēršanas noteikumiem ( Colreg 72),; f) 1969. gada Starptautiskā kuģu tilpības noteikšanas konvencija ( ITC 69),; g) 1976. gada Konvencija par minimāliem standartiem, kas ievērojami uz tirdzniecības kuģiem ( SDO Nr. 147),; h) 1992. gada Starptautiskā konvencija par civilo atbildību par naftas piesārņojuma radītajiem zaudējumiem ( CLC 92),. ê 2001/106/EK 1. panta 2. punkts (pielāgots) è1 2002/84/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts līdz ar šo konvenciju protokoliem un grozījumiem, kā arī dažādiem juridiski saistošiem kodeksiem è1 to jaunākajā redakcijā ç . ê 2001/106/EK 1. panta 2. punkts (pielāgots) è1 2002/84/EK 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts 2. “Ö Parīzes Õ SM ” ir Saprašanās memorands par ostas valsts kontroli, kas parakstīts Parīzē 1982. gada 26. janvārī, è1 tā jaunākajā redakcijā ç. ê 95/21/EK 3. „ Kuģis ” ir ikviens jūras kuģis, uz kuru attiecas viena vai vairākas konvencijas un kurš kuģo ar karogu, kas nav ostas valsts karogs. 4. „ Iekārta atklātā jūrā ” ir nostiprināta vai peldoša platforma, kur darbi noris uz kādas dalībvalsts kontinentālā šelfa vai virs tā. ò jauns 5. „ Enkurvieta ” ir vieta ostā vai citā teritorijā, kas ir ostas jurisdikcijā, un kura ir piemērota kuģu noenkurošanai. ê 95/21/EK 6. „ Inspektors ” ir valsts sektora darbinieks vai cita persona, kuru kādas dalībvalsts kompetentā iestāde attiecīgi pilnvarojusi veikt pārbaudes, īstenojot ostas valsts kontroli un kura ir atbildīga minētajai kompetentai iestādei. ò jauns 7 „ Kompetentā iestāde ” ir kuģniecības iestāde, kas saskaņā ar šo direktīvu ir atbildīga par ostas valsts kontroli. 8. „ Jūras satiksmes drošības kompetentā iestāde ” ir kompetentā iestāde jūras satiksmes drošības jautājumos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 725/2004[11] 2. panta 7. punktu. ê 95/21/EK (pielāgots) ð jauns 9. „ Pārbaude ” ir kuģa apmeklējums, ð ko inspektors veic ar mērķi pārbaudīt kuģa atbilstību attiecīgajām konvencijām un noteikumiem un kas ietver vismaz tās darbības, kas noteiktas 7. panta 1. punktā. ï nolūkā pārbaudīt gan attiecīgu sertifikātu un citu dokumentu spēkā esamību, gan kuģa, tā aprīkojuma stāvokli un apkalpi, kā arī apkalpes dzīves un darba apstākļus. 10. „ Sīkāka pārbaude ” ir pārbaude, kuras laikā Ö 7. Õ 6. panta Ö 4. Õ 3. punktā minētajos apstākļos kuģi, tā aprīkojumu un apkalpi vai nu kopumā, vai vajadzības gadījumā selektīvi Ö pārbauda Õ inspicē pastiprināti, cita starpā pārbaudot kuģa konstrukciju, aprīkojumu, apkalpi, dzīves un darba apstākļus un to, kā uz kuģa tiek ievērotas dienesta procedūras. 11. „ Pastiprināta pārbaude ” ir pārbaude, ð kuras darbības joma aptver vismaz VIII pielikuma C daļā minētās darbības. Pastiprinātas pārbaudes ietvaros var veikt arī sīkāku pārbaudi, ja vien saskaņā ar 7. panta Ö 4. Õ 3. punktu tam ir pamatots iemesls. ï saskaņā ar 7. pantu. ò jauns 12. „ Sūdzība ” ir jebkura informācija vai ziņojums, ko iesniedz kuģa kapteinis, apkalpes loceklis, profesionāla organizācija, apvienība, arodbiedrība vai vispār jebkura persona, kura ieinteresēta kuģa drošībā, ieskaitot ieinteresētību, kas saistīta ar kuģa apkalpes drošību un draudiem tās veselībai, dzīves un darba apstākļiem uz kuģa un piesārņojuma novēršanu. ê 95/21/EK 13. „ Aizturēšana ” ir oficiāls aizliegums kuģim doties jūrā, pamatojoties uz atklātajiem trūkumiem, kas vai nu katrs atsevišķi, vai visi kopā kuģi padara nederīgu kuģošanai. ò jauns 14. „ Iebraukšanas aizlieguma rīkojums ” ir dokuments, ko izsniedz kuģa kapteinim un uzņēmumam, kas atbildīgs par kuģi, paziņojot tiem, ka kuģim turpmāk aizliegts iebraukt Kopienas ostās. ê 95/21/EK 15. „ Operācijas pārtraukšana ” ir oficiāls aizliegums kuģim turpināt veikt kādu operāciju, pamatojoties uz atklātiem trūkumiem, kas vai nu katrs atsevišķi, vai visi kopā padarītu tādas operācijas turpināšanu par bīstamu. ò jauns 16. „ Uzņēmums ” ir kuģa korporatīvais īpašnieks vai arī jebkura cita organizācija vai persona, piemēram, uzņēmuma vadītājs vai arī bezapkalpes kuģa fraktētājs, kas no īpašnieka pārņēmis atbildību par kuģa ekspluatāciju un, pārņemot šādu atbildību, ir piekritis pārņemt visus Starptautiskajā drošas vadības („ ISM ”) kodeksā noteiktos pienākumus un atbildību. 17. „ Atzīta organizācija ” ir klasificēšanas sabiedrība vai cita privāta struktūra, kas karoga valsts iestāžu vārdā veic tiesību aktos noteiktus uzdevumus. 18. „ Normatīvais sertifikāts ” ir apliecība, ko saskaņā ar starptautiskām konvencijām izsniegusi karoga valsts vai kas izsniegta tās vārdā. 19. „ Klases sertifikāts ” ir atzītas organizācijas izsniegts dokuments, kas apliecina kuģa piemērotību konkrētam izmantošanas mērķim vai pakalpojumam, saskaņā ar šīs atzītās organizācijas izstrādātajiem un publiskotajiem noteikumiem. 20. „ Pārbaužu datubāze ” ir centrālā informācijas sistēma ostas valsts pārbaužu reģistrēšanai. ê 95/21/EK (pielāgots) ð jauns 3. pants Piemērojums 1. Šī direktīva attiecas uz ikvienu kuģi un tā apkalpi ð , kas iebrauc dalībvalsts ostā vai piestāj dalībvalsts enkurvietā ï. a) kas iebrauc kādas dalībvalsts ostā vai piestāj pie iekārtām atklātā jūrā ,; vai b) noenkurojas tādu ostu vai iekārtu tuvumā. ð Šīs direktīvas izpildes nolūkā dalībvalsts saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem var izmantot pārbaudes vai aizturēšanas pilnvaras attiecībā uz kuģi, kas atrodas tās jurisdikcijā esošos ūdeņos vai pie iekārtas atklātā jūrā, vai arī ir noenkurojies pie tās vai pie jebkuras citas iekārtas tās jurisdikcijā esošos ūdeņos. ï Šis pants neierobežo dalībvalstu intervences tiesības, ko paredz attiecīgas starptautiskās konvencijas. 2. Kuģiem, kuru bruto tilpība nepārsniedz 500 tilpības vienību, dalībvalstis piemēro attiecīgo konvenciju prasības, bet jomās, kuras konvencijas nereglamentē, rīkojas tā, lai nodrošinātu to, ka kuģi nav acīmredzami bīstami drošībai, veselībai vai videi. Piemērojot šo punktu, dalībvalstis ievēro Ö Parīzes Õ SM 1. pielikumu. 3. Inspicējot kuģus, kuri kuģo ar tādu valstu karogiem, kas nav konvenciju līgumslēdzējas puses, dalībvalstis nodrošina to, ka tādiem kuģiem un to apkalpēm nepiemēro labvēlīgākus noteikumus kā kuģiem, kuri kuģo ar konvenciju līgumslēdzēju pušu karogiem. 4. Šī direktīva neattiecas uz zvejas kuģiem, karakuģiem, peldošām palīgierīcēm, vienkāršas konstrukcijas koka kuģiem, nekomerciāli izmantotiem valdības kuģiem un izpriecu kuģiem, kas nenodarbojas ar tirdzniecību. ê 2001/106/EK 1. panta 3. punkts ð jauns 4. pants ð Dalībvalstu pienākumi ï Iestāde, kas veic pārbaudi ò jauns 1. Dalībvalstīm jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai tām būtu likumīgas tiesības veikt šajā direktīvā minētās pārbaudes uz ārvalstu kuģiem saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem. ê 2001/106/EK 1. panta 3. punkts (pielāgots) ð jauns ð 2. ï Dalībvalstīs kuģu pārbaudei darbojas attiecīgas valsts jūras lietu administrācijas ar vajadzīgo darbinieku, jo īpaši kvalificētu inspektoru, skaitu, še turpmāk kompetentas iestādes, un dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka to kompetentās iestādes izpilda savus pienākumus, kā noteikts šajā direktīvā. ð Tās pieņem darbā un nodrošina vajadzīgo darbinieku skaitu, tostarp kvalificētus inspektorus, ņemot vērā kuģu satiksmes apjomu un īpatnības katrā ostā. ï ð Dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka pietiek inspektoru gan pastiprināto, gan obligāto pārbaužu veikšanai saskaņā ar 8. pantu un I pielikuma A.1 punktu. ï ê 95/21/EK 5. pants Pienākumi, veicot pārbaudi ò jauns (pielāgots) 1. Dalībvalstis veic individuālas pārbaudes, kuras kopīgi ar tām pārbaudēm, ko veic citas dalībvalstis un valstis, kas parakstījušas Parīzes SM, nodrošina, ka visi kuģi, kas iebrauc Eiropas Savienības ostās vai to enkurvietās, ir pārbaudīti. Šo centienu rezultātā tiek nodrošināts, ka kuģi, kas rada lielāku risku, tiek pārbaudīti rūpīgāk un biežāk. Pārbaužu režīms, kas izveidots, lai sasniegtu 1. daļā minētos mērķus, ietver darbības, kas aprakstītas II pielikumā. 2. Komisija saskaņā ar Ö 24. panta 2. punktā Õ minēto procedūru pieņem lēmumu par sīki izstrādātiem noteikumiem 1. punktā minētajām pārbaudēm. ê 2001/106/EK 1. panta 4. punkts (pielāgots) ð jauns Ö 3. Õ 1. ð Kamēr nav stājušies spēkā 2. punktā paredzētie pasākumi, ï kopējais kuģu pārbaužu skaits, kas minēts 2. punktā un 7. pantā un kas jāizdara katras dalībvalsts kompetentai iestādei, atbilst vismaz 25 % no vidējā atsevišķu kuģu skaita, kuri ienākuši tās ostās, ko aprēķina, pamatojoties uz trim iepriekšējiem kalendārajiem gadiem, par kuriem ir pieejama statistika.ð Šis skaits atbilst vidējam pārbaužu skaitam pēdējos trīs kalendārajos gados, par kuriem ir pieejami statistikas dati. Aprēķināšanai izmantotais periods beidzas ne agrāk kā vienu gadu pirms pārbaudes gada sākuma. ï ò jauns 4. Atlasot pārbaudāmos kuģus, kompetentajai iestādei jāievēro I pielikumā izklāstītie noteikumi. ê 2001/106/EK 1. panta 4. punkts 2. a) Kompetentā iestāde, ievērojot 7.a panta noteikumus, nodrošina, ka pārbaudi saskaņā ar 6. pantu veic jebkuram kuģim, kas nav pakļauts pastiprinātai pārbaudei, ar atlases koeficientu, kas lielāks nekā 50 Sirenac informācijas sistēmā, ar noteikumu, ka kopš pēdējās pārbaudes, kura veikta SM reģiona ostā, ir pagājis vismaz viens mēnesis. b) Atlasot pārbaudei citus kuģus, kompetentās iestādes nosaka šādu prioritāro secību: - pirmie kuģi, kurus atlasa pārbaudei, ir tie, kas uzskaitīti I pielikuma I daļā neatkarīgi no to atlases koeficienta, - kuģus, kuri uzskaitīti I pielikuma II daļā, atlasa dilstošā secībā atkarībā no prioritārās secības, ko veido to atlases koeficienti, kā minēts Sirenac informācijas sistēmā. 3. Dalībvalstis atturas pārbaudīt kuģus, kurus pēdējos sešos mēnešos jau pārbaudījusi kāda cita dalībvalsts, ar nosacījumu, ka: - kuģis nav minēts I pielikumā, - pēdējā pārbaudē nav atklāti trūkumi, - pārbaudes veikšanai nav pamatota iemesla, - uz kuģi neattiecas 2. punkta a) apakšpunkts. ê 95/21/EK 4. Šīs Direktīvas 3. punkts neattiecas uz ekspluatācijas pārbaudēm, kas īpaši minētas konvencijās. 5. Dalībvalstis un Komisija sadarbojas, cenšoties noteikt prioritātes un ieviest praksi, kādā efektīvāk noteikt tieši tos kuģus, kuri varētu būt ar trūkumiem. Jebkādus šā panta grozījumus, izņemot 1. punktā minēto 25% grozīšanu, izdara atbilstīgi 19. pantam. ò jauns 6. pants Paziņojums par kuģu atbraukšanu Kuģim iebraucot dalībvalsts ostā vai enkurvietā, tā operators, aģents vai kapteinis paziņo par ierašanos saskaņā ar III pielikumu. ê 95/21/EK (pielāgots) ð jauns 6. Ö 7. Õ pants Pārbaudes procedūra 1. Kompetentā iestāde nodrošina to, ka inspektors veic vismaz šādas darbības: a) pēc vajadzības pārbauda II pielikumā minētos sertifikātus un dokumentus, ð kam obligāti jābūt uz kuģa saskaņā ar Kopienas jūras drošības tiesību aktiem un starptautiskām konvencijām, it īpaši tos, ï Ö kas minēti IV pielikumā Õ; ð b) attiecīgā gadījumā pārliecinās, vai ir novērsti būtiskie trūkumi, kas atklāti iepriekšējā pārbaudē, kuru veikusi dalībvalsts vai valsts, kas parakstījusi Parīzes SM; ï Ö c) Õ (b) pārliecinās par kuģa vispārējo stāvokli, Ö tostarp higiēnas apstākļiem uz kuģa Õ, ieskaitot mašīntelpu un dzīvojamās telpas sadzīves un higiēnas apstākļus. ò jauns 2. Ja kuģis pirms tam saņēmis atļauju atstāt ostu ar nosacījumu, ka trūkumi tiks novērsti nākamajā ostā, pārbauda tikai to, vai šie trūkumi ir novērsti. Tomēr inspektors, pieņemot profesionālu lēmumu, var nolemt, ka jāveic plašāka pārbaude, kas ietver papildu darbības. ê 95/21/EK (pielāgots) Ö 3. Õ 2. Inspektors var pārbaudīt arī visus attiecīgos sertifikātus un dokumentus, kas nav minēti II Ö IV Õ pielikumā, bet kuru atrašanos uz kuģa nosaka konvencijas. Ö 4. Õ 3. Gadījumos, kad pēc 1., 2. un Ö 3 Õ 2. punktā minētās pārbaudes ir pamatots iemesls uzskatīt, ka kuģa vai tā aprīkojuma, vai apkalpes apstākļi pēc būtības neatbilst kādas konvencijas prasībām, tiek veikta sīkāka pārbaude, tostarp pastiprināta pārbaude attiecībā uz dienesta procedūru ievērošanu uz kuģa. „Pamatots iemesls” ir tad, ja inspektors ir atklājis liecības, kas, vērtējot profesionāli, dod pamatu veikt sīkāku kuģa, tā aprīkojuma vai apkalpes pārbaudi. „Pamatotu iemeslu” piemēri minēti III pielikumā Ö V pielikumā un VII pielikuma C daļā Õ. Ö 5. Õ 4. Ievēro arī IV Ö VI Õ pielikumā norādītās kuģu kontroles procedūras un nostādnes. ò jauns Tomēr, ja VI pielikuma 4. punktā izklāstītās procedūras un nostādnes atšķiras no spēkā esošo Kopienas tiesību aktu prasībām, dalībvalstis nepieņem nekādus valsts tiesību aktu noteikumus un neparedz administratīvus pasākumus, kuru rezultātā tiktu ieviestas procedūras vai pārbaudes prakse, kura būtu pretrunā ar Kopienas tiesību aktiem. Tās nodrošina, ka to kompetentās iestādes ir pienācīgi informētas par attiecīgajām nostādnēm vai procedūrām, kas jāīsteno atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem, un pārbauda to sekmīgu īstenošanu. 6. Veicot drošības pārbaudes uz kuģa, inspektors ievēro procedūru, kas izklāstīta VII pielikumā. ê 2001/106/EK 1. panta 5. punkts (pielāgots) 7. Ö 8. Õ pants Dažu kuģu obligāta pastiprināta pārbaude ê 2001/106/EK 1. panta 5. punkts (pielāgots) ð jauns 1. Kuģim, kas iekļauts vienā no kategorijām V pielikuma A iedaļā Ö VIII pielikuma B punktā Õ, Ö var paredzēt Õ piemēro pastiprinātu pārbaudi 12 mēnešus pēc iepriekšējās pastiprinātās pārbaudes, kas veikta ð dalībvalsts vai ï kādas valsts, kura parakstījusi Ö Parīzes Õ SM, ostā. ê 2001/106/EK 1. panta 5. punkts (pielāgots) ð jauns 2. Ja šādu kuģi izvēlas pārbaudei saskaņā ar Ö II pielikuma A 2. punktu, Õ 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu, veic pastiprinātu pārbaudi. Tomēr pārbaudi saskaņā ar 6. Ö 7. Õ pantu drīkst veikt laikposmā starp divām pastiprinātām pārbaudēm. 3. a) Kuģa, uz ko attiecas 1. punkts, operators vai kapteinis sniedz visu informāciju, kura uzskaitīta V pielikuma B iedaļā, katras ostas, kuru apmeklē pēc 12 mēnešu laikposma kopš pēdējās pastiprinātās pārbaudes, dalībvalsts kompetentai iestādei. Šo informāciju sniedz vismaz trīs dienas pirms paredzamā ierašanās brīža ostā vai pirms iepriekšējās ostas atstāšanas, ja paredzams, ka brauciens būs īsāks nekā trīs dienas. b) Jebkurš kuģis, ð kas minēts 1. punktā un ï kas neatbilst a) apakšpunktam ð 6. pantā paredzētajām paziņošanas prasībām ï, ir pakļauts pastiprinātai pārbaudei ð noenkurošanās vai ï galamērķa ostā. Ö 3. Õ 4. Dalībvalstis, ievērojot 7.a Ö 9. Õ pantu, nodrošina to, ka kuģim, uz kuru attiecas 3. Ö 1. Õ punkts un kura atlases koeficients Ö saskaņā ar I pielikumu Õ ir 7 vai lielāks, veic pastiprinātu pārbaudi pirmajā ostā, kuru tas apmeklē pēc 12 mēnešu laikposma kopš pēdējās Ö iepriekšējās Õ pastiprinātās pārbaudes. ê 2001/106/EK 1. panta 5. punkts (pielāgots) Gadījumos, kad dalībvalstis nespēj palielināt jaudu laika ziņā, lai veiktu nepieciešamās papildu pārbaudes, jo īpaši dēļ problēmām saistībā ar inspektoru darbā pieņemšanu un izglītību, tām atļauj pakāpeniski veidot savu pārbaudes dienestu līdz 2003. gada 1. janvārim. Roterdamas ostai šo laika posmu drīkst pagarināt par sešiem mēnešiem. Komisija par jebkādu šādu pagarinājumu paziņo dalībvalstīm un Eiropas Parlamentam. Ö 4. Õ 5. Pastiprinātu pārbaudi veic saskaņā ar V pielikuma C iedaļu Ö procedūru, kas izklāstīta VIII pielikuma C punktā Õ. 6. Ja pastāv risks, ka SM grozījumi vai grozījumu projekts varētu vājināt saistību jomu pastiprinātai pārbaudei saskaņā ar šo pantu, Komisija tūlīt iesniedz komitejai, kura izveidota ar 18. pantu, pasākumu projektu nolūkā no jauna ieviest atlases koeficientus, kas atbilst šīs direktīvas mērķiem. ê 2001/106/EK 1. panta 6. punkts (pielāgots) ð jauns 7a. Ö 9. Õ pants Procedūra gadījumos, kad dažus kuģus nevar pārbaudīt 1. Gadījumos, kad ekspluatācijas apstākļu dēļ dalībvalsts nespēj veikt pārbaudi kuģim ar atlases koeficientu, kas lielāks nekā 50, kā minēts Ö I pielikumā Õ 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā, vai obligātu pastiprinātu pārbaudi, kā minēts Ö 8. panta 3. punktā Õ 7. panta 4. punktā, dalībvalsts tūlīt paziņo ð nākamās ostas kompetentajai iestādei, ja minētā osta ir dalībvalsts vai valsts, kas parakstījusi Parīzes SM, osta ï Sirenac sistēmai, ka šāda pārbaude nav notikusi. 2. Par šādiem gadījumiem katrus sešus mēnešus paziņo Komisijai, norādot iemeslus, kādēļ attiecīgie kuģi nav pārbaudīti. ðPapildus dalībvalsts paziņo kopējo pārbaužu skaitu, kas veiktas šajos sešos mēnešos, kā noteikts 8. panta 2. punktā un I pielikuma A 1. punktā. ï ð Šos paziņojumus iesniedz četru mēnešu laikā pēc tā perioda beigām, uz kuru attiecas dati. ï 3. Katru ð Jebkuru trīs sekojošu ï kalendāro gadu ð laikā neveiktās pārbaudes ï šādas neveiktas pārbaudes ð , kas minētas 1. punktā, ï nepārsniedz 5 % no gada vidējā atsevišķo kuģu ð skaita ï, kas atbilst kritērijiem attiecībā uz 1. punktā minētajām pārbaudēm un kas ð šajā periodā ï piestāj dalībvalsts ostās, skaita, kuru aprēķina, pamatojoties uz trim iepriekšējiem kalendārajiem gadiem, par ko pieejama statistika. ê 2001/106/EK 1. panta 6. punkts (pielāgots) 4. Kuģi, kas minēti 1. punktā, ir attiecīgi pakļauti Ö obligātai Õ pārbaudei, kā noteikts Ö I pielikuma A 1. punktā Õ 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā, vai obligātai pastiprinātai pārbaudei, kā minēts Ö 8. panta 2. punktā Õ 7. panta 4. punktā, nākamajā piestāšanās ostā Kopienā. 5. Līdz 2008. gada 22. jūlijam 5% ciparu, kas minēts 3. punktā, groza, pamatojoties uz Komisijas vērtējumu, ja to uzskata par vajadzīgu, saskaņā ar 19. Ö 24. pant 2. punktā Õ pantā minēto noteikto procedūru. ê 2001/106/EK 1. panta 7. punkts (pielāgots) ð jauns 7b. Ö 10. Õ pants Iebraukšanas aizlieguma pasākumi attiecībā uz noteiktiem kuģiem 1. Dalībvalsts nodrošina to, ka ð jebkuram ï kuģim, ð kas atbilst IX pielikuma A punktā uzskaitītajiem kritērijiem, ï kas pieder vienai no XI pielikuma A iedaļas kategorijām, aizliedz iebraukšanu savās ostās ð un enkurvietās ï, izņemot situācijas, kuras aprakstītas ð 15. panta 6. punktā ï 11. panta 6. punktā, ja kuģis vai nu – kuģo ar tādas valsts karogu, kas iekļauta melnajā sarakstā, kurš publicēts Parīzes SM gada pārskatā, un – ir ticis aizturēts vairāk nekā divas reizes iepriekšējos 24 mēnešos valsts, kas parakstījusi Parīzes SM, ostā, vai – kuģo ar tādas valsts karogu, ko apraksta kā „ļoti liela riska” vai „liela riska” melnajā sarakstā, kurš publicēts Parīzes SM gada pārskatā, un – ir ticis aizturēts vairāk nekā vienu reizi iepriekšējos 36 mēnešos valsts , kas parakstījusi Parīzes SM, ostā. ê 2001/106/EK 1. panta 7. punkts (pielāgots) ð jauns Iebraukšanas aizliegums stājas spēkā tūlīt pēc tam, kad Ö , tiklīdz Õ ð kuģis atstāj ostu vai enkurvietu ï kuģim ir atļauts atstāt ostu, kurā tas bijis aizturēts attiecīgi otro vai trešo reizi ð un kurā izdots iebraukšanas aizlieguma rīkojums ï. 2. Šā panta 1. punkta nolūkā dalībvalstis izpilda procedūras, kas noteiktas XI IX pielikuma B iedaļā Ö punktā Õ . 3. Komisija reizi sešos mēnešos publicē informāciju par kuģiem, kam ir aizliegts iebraukt Kopienas ostās, piemērojot šo pantu. ê 2001/106/EK 1. panta 8. punkts (pielāgots) 8. Ö 11. Õ pants Pārbaudes ziņojumi kuģu kapteiņiem Pabeidzot pārbaudi, sīkāku pārbaudi vai pastiprinātu pārbaudi, inspektors sastāda ziņojumu saskaņā ar IX Ö X Õ pielikumu. Pārbaudes ziņojuma kopiju izsniedz kuģa kapteinim. ò jauns 12. pants Sūdzības Izskata visas sūdzības, kas saistītas ar apstākļiem uz kuģa. Ja kompetentā iestāde uzskata, ka sūdzība ir acīmredzami nepamatota, tā informē sūdzības iesniedzēju par savu lēmumu un tā iemesliem. Tās personas identitāti, kas iesniedz sūdzību, neatklāj attiecīgā kuģa kapteinim vai īpašniekam. Inspektors nodrošina konfidencialitāti, iztaujājot apkalpes locekļus. Dalībvalstis informē karoga valsts administrāciju par sūdzībām, kas nav acīmredzami nepamatotas, un par turpmākajām rīcībām, vajadzības gadījumā nosūtot informācijas kopiju Starptautiskajai darba organizācijai. ê 95/21/EK (pielāgots) 9. Ö 13. Õ pants Trūkumu novēršana un aizturēšana ê 2001/106/EK 1. panta 9. punkta a) apakšpunkts (pielāgots) 1. Kompetentā iestāde seko, lai 5. panta 2. punktā un 7. pantā minēto pārbaužu laikā apstiprinājušies vai atklātie trūkumi tiktu novērsti saskaņā ar konvencijām. ê 95/21/EK 2. Ja trūkumi acīmredzami apdraud drošību, veselību vai vidi, tad tās ostas valsts kompetentā iestāde, kurā kuģi pārbauda, nodrošina kuģa aizturēšanu vai to operāciju, kuru laikā atklāti trūkumi, pārtraukšanu. Aizturēšanas pavēli vai operācijas pārtraukšanu atsauc tikai tad, kad apdraudējums novērsts vai kad attiecīgā iestāde paziņojusi, ka kuģis, ievērojot visus vajadzīgos nosacījumus, var atstāt ostu vai atsākt konkrēto operāciju, ar to neapdraudot ne pasažieru un apkalpes veselību, ne citus kuģus, kā arī pārmērīgi neapdraudot jūras vidi. ò jauns 3. Neskarot ierobežojumus, kas saistīti ar drošību un kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 725/2004, kompetentās iestādes izsniegtajā aizturēšanas pavēlē var: a) iekļaut norādi, ka kuģim jāpaliek noteiktā vietā vai arī jāpārvietojas uz noteiktu enkurvietu vai piestātni; kā arī b) precizēt apstākļus, kuros kuģa kapteinis drīkst pārvietot kuģi no norādītās vietas drošības apsvērumu dēļ, vai arī lai novērstu piesārņojumu. ê 2001/106/EK 1. panta 9. punkta b) apakšpunkts (pielāgots) ð jauns Ö 4. Õ 3. Pieņemot profesionālu lēmumu par to, vai kuģi jāaiztur, inspektors piemēro VI Ö XI Õ pielikumā noteiktos kritērijus. Šajā sakarā Ö , ja pārbaudē atklāj, ka kuģim Õ kuģi aiztur, ja tam nav darbības kārtībā esošas brauciena datu ieraksta aparatūras sistēmas, ja tās izmantošana ir obligāta saskaņā ar ð Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/59/EK[12], ï XII pielikumu. Ö kompetentā iestāde nodrošina, ka kuģis tiek aizturēts. Õ Ja ð trūkumus, kas ir aizturēšanas iemesli, ï šo trūkumu nevar uzreiz novērst aizturēšanas ostā, kompetentā iestāde var ļaut kuģim turpināt ceļu līdz ð remonta rūpnīcai, kas atrodas vistuvāk aizturēšanas ostai un ï tuvākajai piemērotajai ostai, Ö kur trūkumus var uzreiz novērst Õ to uzreiz novērš, vai Ö arī tā var Õ pieprasīt, lai ð šos trūkumus ï šo trūkumu novērstu vēlākais 30 dienās ð , saskaņā ar Parīzes SM iekļautajām nostādnēm ï. Šajā nolūkā piemēro 11. Ö 15. Õ pantā noteikto procedūru. ê 95/21/EK (pielāgots) Ö 5. Õ 4. Izņēmuma gadījumos, kad kuģa vispārējais stāvoklis acīmredzami neatbilst standartiem, kompetentā iestāde pārbaudi var apturēt, līdz atbildīgās puses veikušas vajadzīgos pasākumus, lai kuģis atbilstu attiecīgām konvenciju prasībām. ê 2001/106/EK 1. panta 9. punkta c) apakšpunkts (pielāgots) Ö 6. Õ 5. Ja pēc 5. panta 2. punktā un 7. pantā minētajām pārbaudēm ir secināts, ka nepieciešama aizturēšana, tad Ö Aizturēšanas gadījumā Õ kompetentā iestāde par visiem apstākļiem, kuros atzīts par vajadzīgu iejaukties, tūlīt rakstiski informē tās Ö karoga Õ valsts administrāciju, kuras karogu kuģim ir tiesības lietot (šeit turpmāk „karoga iestāde”), vai, ja tas nav iespējams, konsulu vai, ja viņa nav, tuvāko valsts diplomātisko pārstāvi. Turklāt vajadzības gadījumā par minētajiem apstākļiem saskaņā ar starptautiskām konvencijām ziņo arī attiecīgiem inspektoriem vai atzītajām organizācijām, kas atbild par klases sertifikātu vai sertifikātu izdošanu karoga valsts vārdā. ê 95/21/EK (pielāgots) Ö 7. Õ 6. Šīs direktīvas noteikumi neierobežo papildu prasības konvencijās attiecībā uz informēšanas un ziņošanas procedūrām saistībā ar ostas valsts kontroli. Ö 8. Õ 7. Īstenojot ostas valsts kontroli atbilstīgi šai direktīvai, tiek darīts viss, lai neviens kuģis netiku aizturēts vai aizkavēts nepamatoti. Ja kāds kuģis tomēr ticis nepamatoti aizturēts vai aizkavēts, tad īpašniekam vai operatoram ir tiesības uz kompensāciju par ciestiem zaudējumiem vai bojājumiem. Visos gadījumos, kad tiek piesaukta aizturēšanas vai aizkavēšanas nepamatotība, pierādīšanas pienākums ir kuģa īpašniekam vai operatoram. ò jauns 9. Lai mazinātu ostas pārmērīgu noslogotību, kompetentā iestāde var atļaut aizturētajam kuģim pārvietoties uz citu ostas daļu, ja šāda rīcība ir droša. Tomēr ostas pārmērīga noslogotība nevar būt par iemeslu, pieņemot lēmumu par aizturēšanu vai atbrīvošanu no aizturēšanas. Ostas iestādes sadarbojas ar kompetento iestādi, ar mērķi atvieglot aizturēto kuģu izvietošanu. ê 98/25/EK 1. panta 2. punkts 9a. pants Procedūras, ko piemēro gadījumos, kad nav ISM sertifikāta 1. Ja pārbaude atklāj, ka uz kuģa, kuram Kopienas teritorijā pārbaudes brīdī piemēro ISM kodeksu, nav kopijas atbilstības dokumentam vai drošības vadības sertifikātam, kas izdots saskaņā ar Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautisko kodeksu ( ISM kodeksu), tad kompetentā iestāde nodrošina to, ka kuģis tiek aizturēts. 2. Neņemot vērā to, ka nav 1. punktā minēto dokumentu, kompetentā iestāde var atsaukt aizturēšanas pavēli nolūkā novērst ostas pārmērīgu noslogotību, ja pārbaudes laikā nav atklāti nekādi citi trūkumi, kas pamatotu aizturēšanu. Pieņemot tādu lēmumu, kompetentā iestāde par to tūlīt ziņo pārējo dalībvalstu kompetentām iestādēm. 3. Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu to, ka visiem kuģiem, kuriem atļauts izbraukt no kādas dalībvalsts ostas 2. punktā aprakstītos apstākļos, liedz iebraukt visās Kopienas ostās, izņemot 11. panta 6. punktā minētos apstākļos, līdz kuģa īpašnieks vai operators tās dalībvalsts kompetentai iestādei, kurā izdota aizturēšanas pavēle, apliecina, ka kuģim ir saskaņā ar ISM kodeksu izdotie attiecīgie sertifikāti. Gadījumos, kad ir atklāti 9. panta 2. punktā minētie trūkumi, un tos nav iespējams novērst aizturēšanas ostā, piemēro arī 11. panta attiecīgos noteikumus. ê 95/21/EK (pielāgots) 10. Ö 14. Õ pants Apstrīdēšanas tiesības ê 2001/106/EK 1. panta 10. punkts 1. Kuģa īpašniekam vai operatoram, vai viņu pārstāvim attiecīgā dalībvalstī ir tiesības apstrīdēt kompetentās iestādes lēmumu par aizturēšanu vai iebraukšanas aizliegumu. Lēmuma apstrīdēšana aizturēšanu vai iebraukšanas aizliegumu neaptur. ê 95/21/EK 2. Dalībvalstis šādam mērķim ievieš un uztur spēkā piemērotas procedūras saskaņā ar valsts tiesību aktiem. 3. Kompetentā iestāde pienācīgi informē tā kuģa kapteini, uz ko attiecas 1. punkts, par tiesībām apstrīdēt lēmumu. ò jauns 4. Ja apstrīdēšanas rezultātā vai kuģa īpašnieka vai operatora, vai viņu pārstāvja iesniegtas prasības rezultātā aizturēšana vai iebraukšanas aizliegums tiek atcelts vai grozīts: a) dalībvalsts nodrošina, ka pārbaužu datubāzē nekavējoties tiek izdarīti attiecīgi grozījumi, b) dalībvalsts, kurā kuģis aizturēts vai tam izdots iebraukšanas aizlieguma rīkojums, 24 stundu laikā pēc šā lēmuma pieņemšanas, ka informācija, kas publicēta saskaņā ar 19. pantu tiek labota. ê 95/21/EK (pielāgots) ð jauns 11. Ö 15. Õ pants Uzraudzība pēc pārbaudēm un aizturēšanas 1. Ja 9. Ö 13. Õ panta 2. punktā minētos trūkumus nav iespējams novērst pārbaudes ostā, tad attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde var ļaut kuģim pārbraukt uz ð aizturēšanas ostai tuvāko pieejamo remonta rūpnīcu, kurā var veikt turpmāku rīcību un kuru ï tuvāko piemēroto un pieejamo remonta rūpnīcu, ko izvēlas kuģa kapteinis un iesaistītās iestādes, ar nosacījumu, ka tiek ievēroti noteikumi, kādus paredzējusi karoga valsts kompetentā iestāde un kādiem piekritusi konkrētā dalībvalsts. Tādi noteikumi nodrošina to, ka kuģa tālāka kuģošana neapdraud ne pasažieru vai apkalpes drošību un veselību, ne citus kuģus, kā arī pārmērīgi neapdraud jūras vidi. ò jauns 2. Ja lēmums nosūtīt kuģi uz remonta rūpnīcu ir pieņemts sakarā ar neatbilstību SJO Rezolūcijai A. 744(18), vai nu saistībā ar kuģa dokumentāciju vai saistībā ar kuģa konstrukcijas nepilnībām vai trūkumiem, kompetentā iestāde var pieprasīt, ka nepieciešamos biezuma mērījumus veic aizturēšanas ostā pirms kuģim atļauj iziet jūrā. ê 95/21/EK (pielāgots) Ö 3. Õ 2. Šā panta 1. punktā minētos gadījumos tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kuras ostā notikusi pārbaude, par visiem ceļošanas apstākļiem ziņo gan tās valsts kompetentai iestādei, kurā atrodas remonta rūpnīca, gan Ö 13. panta 6. punktā Õ 9. panta 5. punktā minētām pusēm, un vajadzības gadījumā arī citām iestādēm. 3. Šā panta 2. punktā minētās puses informē saskaņā ar Parīzes SM 2. pielikumu. Jebkuras dalībvalsts kompetentā iestāde, kas saņem minēto informāciju, ziņo informācijas sniedzējai iestādei par veikto rīcību. 4. Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu to, ka Ö jebkurā Kopienas ostā iebraukšana tiek liegta Õ 1. punktā minētiem kuģiem, kas dodas jūrā: Ö a) Õ i) neievērojot nosacījumus, ko paredz tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā atrodas pārbaudes osta; vai Ö b) Õ ii) atsakoties ievērot attiecīgās konvenciju prasības un nepiestājot norādītajā remonta rūpnīcā;. tiek liegta iebraukšana jebkurā Kopienas ostā, Ö Šāds aizliegums paliek spēkā, Õ kamēr kuģa īpašnieks vai operators tās dalībvalsts kompetentai iestādei, kurā tikuši atklāti trūkumi, nav sniedzis pietiekamas liecības Ö , kas uzskatāmi parāda Õ par kuģa pilnīgu atbilstību attiecīgām konvenciju prasībām. 5. Apstākļos, kas minēti 4. punkta Ö a) Õ i) apakšpunktā, tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā tikuši atklāti kuģa trūkumi, tūlīt brīdina visu pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes. Apstākļos, kas minēti 4. punkta Ö b) Õ ii) apakšpunktā, tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā atrodas remonta rūpnīca, tūlīt brīdina visu pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes. Pirms liegt iebraukšanu ostā, dalībvalsts var lūgt konsultācijas ar attiecīgā kuģa karoga valsts administrāciju. 6. Neatkarīgi Ö Atkāpjoties Õ no 4. punkta, kādas konkrētas ostas valsts iestāde var kuģim ļaut iebraukt noteiktā ostā nepārvaramas varas ( force majeure ) apstākļos, sevišķi svarīgu drošības apsvērumu dēļ, vai lai novērstu vai mazinātu piesārņojuma draudus, vai labotu trūkumus, ar nosacījumu, ka atbilstoši šīs dalībvalsts kompetentās iestādes ieskatiem kuģa īpašnieks, operators vai kapteinis ir veicis piemērotus pasākumus drošai kuģa ienākšanai ostā. ê 95/21/EK (pielāgots) ð jauns 12. Ö 16. Õ pants Inspektoru kvalifikācija 1. Pārbaudes veic tikai tādi inspektori, kas atbilst Ö XII Õ VII pielikumā minētajiem kvalifikācijas kritērijiem ð un kam kompetentā iestāde atļāvusi veikt ostas valsts kontroli ï. 2. Ja ostas valsts kompetentā iestāde nevar nodrošināt vajadzīgo profesionalitāti, tad šādas kompetentas iestādes inspektoram var palīdzēt jebkura cita persona ar vajadzīgo kompetenci. 3. ð Kompetentajai iestādei, ï inspektoriem, kas veic ostas valsts kontroli, un personām, kas palīdz inspektoriem, nedrīkst būt komerciāla interese ne par pārbaudes ostu, ne inspicējamiem kuģiem, un inspektori nedrīkst būt nodarbināti vai strādāt tādu nevalstisku organizāciju vārdā, kuras izdod normatīvos un klasifikācijas sertifikātus vai kuras veic šādu sertifikātu izdošanai vajadzīgus apsekojumus. 4. Inspektoriem vienmēr jābūt gataviem uzrādīt personas apliecību, ko kompetentā iestāde izdevusi atbilstīgi ð Komisijas Direktīvai 96/40/EK[13] ï valsts tiesību aktiem un kas norāda to, ka inspektors ir pilnvarots veikt pārbaudes. ê 95/21/EK Minētās personas apliecības kopēju modeli ievieš atbilstīgi 19. panta procedūrai. ò jauns 5. Dalībvalstis nodrošina, ka inspektoru kompetence un XII pielikumā minētas zināšanas tiek pārbaudītas, pirms viņiem atļauj veikt pārbaudes un pēc tam — ik pēc pieciem gadiem. 6. Dalībvalstis nodrošina, ka inspektoriem tiek sagatavoti atbilstošās mācībās, ņemot vērā pārmaiņas ostas valsts kontroles režīmā, kā tas noteikts šajā direktīvā un konvenciju grozījumos. 7. Sadarbībā ar dalībvalstīm Komisija izstrādā un uzlabo saskaņotu Kopienas sistēmu inspektoru kvalifikācijai un mācībām. ê 95/21/EK (pielāgots) ð jauns 13. Ö 17. Õ pants Ziņojumi no ločiem un ostu iestādēm 1. ð Dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka loči, kas ir iesaistīti kuģu pietauvošanā vai attauvošanā, vai kas strādā uz kuģiem, kuri dodas uz kādu dalībvalsts ostu vai šķērso dalībvalsts ūdeņus ï Dalībvalstu loči, kas ir iesaistīti kuģu pietauvošanā vai attauvošanā vai kas strādā uz kuģiem, kuri dodas uz kādu dalībvalsts ostu, tūlīt informē ostas valsts vai krasta valsts kompetento iestādi par pildot parastos pienākumus novērotajiem Ö defektiem Õ trūkumiem, kas kuģošanu varētu padarīt nedrošu vai varētu apdraudēt jūras vidi. 2. Ja, pildot parastos pienākumus, ostas iestādes atklāj, ka kādam no kuģiem to pārziņā esošā ostā ir Ö defekti Õ trūkumi, kas kuģošanu varētu padarīt nedrošu vai nesamērīgi apdraudēt jūras vidi, tad minētā iestāde tūlīt par to informē attiecīgās ostas valsts kompetento iestādi. ò jauns 3. Dalībvalstis pieprasa, lai loči un ostas iestādes lieto XIII pielikumā sniegto ziņojuma paraugu vai līdzvērtīga ziņojuma paraugu, kad vien iespējams — elektroniskā formātā. Dalībvalstis nodrošina, ka tiek veikta atbilstoša turpmāka rīcība saistībā ar defektiem, par kuriem ziņojuši loči un ostas iestādes. Dalībvalstis katru gadu iesniedz Komisijai ziņojumu par 1. un 2. punkta īstenošanu, tostarp sīku informāciju par turpmāko rīcību saistībā ar defektiem, par kuriem ziņojuši loči un ostas iestādes. ê 95/21/EK (pielāgots) ð jauns 18 14. Pants Sadarbība 1. Katra dalībvalsts ð nodrošina, ka tās ostas iestādes un citas saistītās iestādes vai struktūras sniedz ostas valsts kontroles kompetentajai iestādei šādu to rīcībā esošu informāciju: ï gādā par sadarbību starp tās kompetento iestādi, tās ostas iestādēm un citām saistītām iestādēm vai komerciālām organizācijām, lai nodrošinātu to, ka kompetentā iestāde var gūt visu vajadzīgo informāciju par tās ostās ienākošiem kuģiem. ð – informāciju, kas sniegta atbilstīgi III pielikumam; ï ð – informāciju par kuģiem, kas nav izpildījuši paziņošanas prasības saskaņā ar šo direktīvu un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/59/EK[14] un Direktīvu 2002/59/EK[15], kā arī attiecīgā gadījumā ar Regulu (EK) Nr. 725/2004; ï ð – informāciju par kuģiem, kuri izbraukuši jūrā, neizpildījuši Direktīvas 2000/59/EK 7. vai 10. pantā noteiktās prasības; ï ð – informāciju par kuģiem, kam aizliegts iebraukt ostā vai kas izraidīti no ostas drošības apsvērumu dēļ. ï ê2001/106/EK 1. panta 11. punkts (pielāgots) ð jauns 2. Dalībvalstis uztur spēkā noteikumus, kas nodrošina informācijas apmaiņu un sadarbību starp to kompetento iestādi un visu citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, un uztur darba sakarus starp to kompetento iestādi, Komisiju un Ö pārbaužu datubāzi. Õ Sirenac informācijas sistēmu, kas izveidota Senmalo (Francija). ð Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu pārbaužu datubāzes atjaunināšanu atbilstīgi prasībām, kas izriet no šīs direktīvas. ï Lai veiktu pārbaudes, kas minētas 5. panta 2. punktā un 7. pantā, inspektori izmanto publiskās un privātās datubāzes, kuras ir saistītas ar kuģu pārbaudēm un pieejamas Equasis informācijas sistēmā. ê 95/21/EK (pielāgots) ð jauns 3. ð Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka informācija, kas saistīta ar pārbaudēm, nekavējoties tiek ievadīta pārbaužu datubāzē. ï Informācija, kas minēta Ö šajā Õ 2. punktā, ir tā, kas norādīta ð X un XIV ï pielikumā, ð kā arī visa informācija, kas vajadzīga kuģa atlasīšanai saskaņā ar šīs direktīvas 5. panta 4. punktu. ï ê 1999/97/EK 1. panta 2. punkts (pielāgots) 15. Ö 19. Õ pants Informācijas Ö publicēšana Õ publicēšana ê 1999/97/EK 1. panta 2. punkts (pielāgots) ð jauns 1. Katras dalībvalsts kompetentā iestāde veic pasākumus, lai nodrošinātu ð ar pārbaudēm, aizturēšanām un iebraukšanas aizliegumiem saistītās informācijas publicēšanu saskaņā ar XIV pielikumu ï to, ka VIII pielikuma I daļā uzskaitītā informācija par kuģiem, kas pagājušā mēneša laikā aizturēti attiecīgās dalībvalsts ostās vai kuriem tajās liegta iebraukšana, tiek publicēta vismaz reizi mēnesī. ê 2001/106/EK 1. panta 12. punkts 2. Informācija, kas uzskaitīta VIII pielikuma I un II daļā, un informācija par Direktīvas 94/57/EK 15. panta 3. punktā minētās klases izmaiņām, apturēšanu un atņemšanu ir pieejama Sirenac sistēmā. To padara publiski pieejamu Equasis informācijas sistēmā iespējami drīz pēc tam, kad ir pabeigta pārbaude vai atcelts lēmums par aizturēšanu. ê 1999/97/EK 1. panta 2. punkts 3. Lai ieviestu 2. punktā minētos piemērotos tehniskos līdzekļus, dalībvalstis sadarbojas ar Komisiju. 4. Lai īstenotu iepriekšminētās prasības, vajadzības gadījumā izdara grozījumus Sirenac informācijas sistēmā. ê 2001/106/EK 1. panta 13. punkts (pielāgots) Ö 2. Õ 5. Šā panta noteikumi neietekmē valstu tiesību aktus par atbildību. ò jauns 20. pants Kuģa operatoru un uzņēmumu darbības melnais saraksts Komisija katru gadu saskaņā ar XV pielikumā paredzētajām procedūrām un kritērijiem izveido un publicē melno sarakstu, kas atspoguļo kuģu operatoru un uzņēmumu darbību. ê 95/21/EK (pielāgots) 16. Ö 21. Õ pants Izmaksu atlīdzināšana 1. Ja Ö 7. un 8. Õ 6. un 7. pantā minēto pārbaužu laikā apstiprinājušies vai atklāti kādi trūkumi, ar ko tiek pārkāptas kādas konvencijas prasības, un kas pamato kuģa aizturēšanu, tad visas ar pārbaudēm saistītās izmaksas jebkurā kārtējā pārskata periodā sedz kuģa īpašnieks, operators vai tā pārstāvis ostas valstī. 2. Visas izmaksas, kas saistītas ar pārbaudēm, ko veic kādas dalībvalsts kompetentā iestāde atbilstīgi Ö 15. panta 4. punktam un 10. pantam Õ 11. panta 4. punktam, jāsedz kuģa īpašniekam vai operatoram. ê 2001/106/EK 1. panta 14. punkts (pielāgots) Ö 3. Õ 2a. Ja kuģi aiztur trūkumu dēļ vai tādēļ, ka tam nav derīgu sertifikātu, kā noteikts 9. pantā un VI pielikumā, visas izmaksas saistībā ar aizturēšanu ostā sedz kuģa īpašnieks vai operators. ê 95/21/EK (pielāgots) Ö 4. Õ 3. Aizturējumu atceļ tikai pēc tam, kad pilnībā veikts maksājums vai sniegts pietiekams nodrošinājums izmaksu atlīdzināšanai. ê 2001/106/EK 1. panta 15. punkts (pielāgots) 17. Ö 22. Õ pants Dati, kas jāsniedz, lai uzraudzītu direktīvas īstenošanu ê 2001/106/EK 1. panta 15. punkts (pielāgots) Dalībvalstis sniedz Komisijai informāciju, kas uzskaitīta Ö XVI Õ X pielikumā, ar starplaikiem, kuri norādīti minētajā pielikumā. ò jauns Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka Komisijai ir pilnīga un neierobežota piekļuve visiem datiem, ko pārvalda ar 18. panta 2. punktā minētās pārbaužu datubāzes palīdzību. 23. pants Dalībvalstu atbilstības un darbības uzraudzība Lai nodrošinātu šīs direktīvas efektīvu īstenošanu un uzraudzītu vispārējo Kopienas ostas valsts kontroles režīma funkcionēšanu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1406/2002 2. panta b) apakšpunkta i) daļai, Komisija apkopo vajadzīgo informāciju un apmeklē dalībvalstis. ê 2001/106/EK 1. panta 15. punkts (pielāgots) 18. Ö 24. Õ pants Regulatīvā kKomiteja ê 2002/84/EK 4. panta 2. punkts (pielāgots) 1. Komisijai palīdz Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja ( COSS ), kas izveidota ar 3. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 5. novembra Regulā (EK) Nr. 2099/2002, ar ko izveido Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteju ( COSS )[16]. ê 2001/106/EK 1. panta 15. punkts 2. Ja atsaucas uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus. Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši. 3. Komiteja pieņem savu reglamentu. ê 95/21/EK (pielāgots) 19. Ö 25. Õ pants Direktīvas gGrozīšanas procedūra ê 2001/106/EK 1. panta 16. punkts (pielāgots) Šo direktīvu var, nepaplašinot tās darbības jomu, grozīt saskaņā ar Ö 24. panta 2. punktā Õ 18. panta 2. punktā Ö minēto Õ noteikto procedūru, lai: ê 2001/106/EK 1. panta 16. punkts (pielāgots) ð jauns a) pielāgotu 5. pantā minētos pienākumus, izņemot 25% ciparu, kas minēts tā 1. punktā, ð pienākumus, kas minēti no 5. līdz 17. pantam un no 19. līdz 22. pantam, ï un pielikumos, uz kuriem attiecas šie panti, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, īstenojot šo direktīvu, un ņemot vērā Ö Parīzes Õ SM virzību; ê 95/21/EK (pielāgots) ð jauns b) pielāgotu pielikumus nolūkā ņemt vērā spēkā stājušos grozījumus ð Kopienas tiesību aktos par drošību jūrā un jūras satiksmes drošību, ï attiecīgu starptautisko organizāciju konvencijās, protokolos, kodeksos un rezolūcijās, kā arī Ö Parīzes Õ SM.; ê 2002/84/EK 4. panta 3. punkta a) apakšpunkts (pielāgots) ð jauns c) ð izdarītu grozījumus definīcijās un direktīvas 2. pantā atjauninātu ï direktīvas 2. panta 1. punktā atjaunina to starptautisko konvenciju sarakstu, kas attiecas uz šo direktīvu. ê 2002/84/EK 4. panta 3. punkta b) apakšpunkts Uz grozījumiem starptautisko tiesību instrumentos, kas minēti 2. pantā, var neattiecināt šo direktīvu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2099/2002 5. pantu. ò jauns 26. pants Jaunā pārbaužu režīma integrēšana Kopienas tiesību aktos Saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru var pieņemt papildu pasākumus, lai: - noteiktu vērtības, kas piešķirtas katram riska rādītājam;karoga valsts darbībai, elementiem, kas saistīti ar klasificēšanas sabiedrībām, un uzņēmuma darbībai jāpiešķir augstākas vērtības nekā citiem kritērijiem; - noteiktu riska rādītāju kombināciju, kas atbilst katrai kuģa riska profila pakāpei; - izstrādātu kritērijus un procedūras, kas saistītas ar pārbaužu veidu un darbības jomu; - izstrādātu principus un prasības attiecībā uz dalībvalstu pārbaužu saistībām. Komisija katru gadu pārbauda kuģa riska rādītāju ieviešanu un vajadzības gadījumā izsaka priekšlikumu saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru, lai pielāgotu rādītājus uzkrātajai pieredzei vai izvirzītajiem politikas mērķiem. ê 2001/106/EK 1. panta 17. punkts (pielāgots) 19a. Ö 27. Õ pants Ö Sankcijas Õ Sankcijas Dalībvalstis nosaka sankciju sistēmu par to valsts noteikumu pārkāpumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu minēto sankciju piemērošanu. Tā paredzētās sankcijas ir efektīvas, samērīgas un preventīvas. ê 2001/106/EK 3. pants (pielāgots) ð jauns Ö 28. pants Õ Ö Pārskatīšana Õ Komisija pārskata šīs direktīvas īstenošanu ne vēlāk kā ð 18 mēnešus pēc direktīvas transponēšanas termiņa beigām ï 2006. gada 22. jūlijā. Pārskatīšanas gaitā inter alia pārbauda ostas valsts kontroles inspektoru skaitu katrā dalībvalstī un veikto pārbaužu, tostarp obligāto pastiprināto pārbaužu, skaitu. Komisija paziņo par pārskata secinājumiem Eiropas Parlamentam un Padomei un, pamatojoties uz pārskatu, nosaka, vai ir nepieciešams ierosināt grozīt direktīvu vai turpmākus tiesību aktus šajā jomā. ê 29. pants Īstenošana un paziņošana 1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu […]. pantu un […] pielikuma […] punktu [panti, vai to daļas un pielikumu punkti, kuri ir grozīti pēc būtības salīdzinājumā ar iepriekšējo direktīvu] ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc dienas, kas noteikta 31. pantā. Tās tūlīt dara Komisijai zināmus minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu. 2. Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Tās arī iekļauj teikumu, ka atsauces uz direktīvām (-u), kuras (-u) atceļ ar šo direktīvu, esošajos normatīvajos un administratīvajos noteikumos uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce un kā jāformulē šāds teikums. 3. Dalībvalstis dara zināmus Komisijai savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. 4. Turklāt Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Padomi par to, kā noris direktīvas īstenošana dalībvalstīs. 30. pants Atcelšana Direktīva 95/21/EEK, kas grozīta ar XVII pielikuma A daļā minētajām direktīvām, tiek atcelta, sākot ar [diena, kad stājas spēkā pārstrādātā direktīva], neierobežojot dalībvalstu saistības attiecībā uz termiņiem XVII pielikuma B daļā minēto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos. Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās jālasa saskaņā ar XVIII pielikumā iekļauto atbilstības tabulu. 31. pants Spēkā stāšanās Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . […] pantu(-us) un […] pielikumu […] punktus [panti un to daļas un pielikumu punkti, kas netiek grozīti salīdzinājumā ar iepriekšējo direktīvu] piemēro no [dienas, kad stājas spēkā pārstrādātā direktīva]. 32. pants Adresāti Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, […] Eiropas Parlamenta vārdā Padomes vārdā Priekšsēdētājs Priekšsēdētājs […] […] ê 98/42/EK 1. panta 2. punkts un pielikuma 1. punkts (pielāgots) I PIELIKUMS Ö KUĢU ATLASE PĀRBAUDEI Õ KUĢI, KAS INSPICĒJAMI PIRMKĀRT (kā minēts 5. panta 4. 2. punktā) ò jauns A. PāRBAUDES SAISTīBAS 1. Kompetentā iestāde nodrošina, ka ostā vai enkurvietā pārbauda katru kuģi, kurš nav atlasīts pastiprinātai pārbaudei un kura atlases koeficients pārbaužu datubāzē ir lielāks par 50, ja pagājis vismaz viens mēnesis kopš pēdējās pārbaudes, ko veikusi dalībvalsts vai valsts, kas parakstījusi Parīzes SM. 2. Atlasot pārbaudei citus kuģus, kompetentās iestādes nosaka šādu prioritāro secību: a) pirmie kuģi, kurus atlasa pārbaudei, ir tie, kas uzskaitīti šā pielikuma B.I punktā neatkarīgi no to atlases koeficienta, b) kuģus, kas minēti B.II daļā, atlasa dilstošā secībā, atkarībā no prioritārās secības, kura izriet no to atlases koeficienta atbilstīgi pārbaužu datubāzei, ja pagājis vismaz viens mēnesis, kopš pēdējās pārbaudes, kas veikta ostā vai enkurvietā, kura atrodas Eiropas Savienības dalībvalstī vai Parīzes SM teritorijā. 3. Dalībvalstis atturas pārbaudīt kuģus, kuri pēdējos sešos mēnešos jau pārbaudīti kādā Eiropas Savienības dalībvalstī vai Parīzes SM teritorijā, ja: a) kuģis nav atlasīts pastiprinātai pārbaudei un tā atlases koeficients ir zemāks par 7, b) kuģim nav absolūta prioritāte saskaņā ar B.I daļu, c) pēc iepriekšējās pārbaudes nav saņemti ziņojumi par trūkumiem, d) pārbaudes veikšanai nav pamatota iemesla, e) uz kuģi neattiecas 2. punkta a) apakšpunkts. 4. Ro-ro prāmja vai ātrgaitas pasažieru kuģa apsekojums, ko saskaņā ar Direktīvas 1999/35/EK[17] 6. un 8. pantu veikusi uzņemšanas valsts, tiek attiecīgi uzskatīts par sīkāku vai pastiprinātu pārbaudi un attiecīgi reģistrēts pārbaužu datubāzē. Ja tiek atklāti trūkumi, kas acīmredzami ir bīstami drošībai, veselībai vai videi, kuģi aiztur saskaņā ar 13. pantu. B. KUģI, KAM PAREDZAMA PRIORITāRA PāRBAUDE ê 98/42/EK 1. panta 2. punkts un pielikuma 1. punkts (pielāgots) ð jauns Ö B. Õ I. ĪPAšI SVARīGI FAKTORI Neatkarīgi no atlases koeficienta vērtības absolūta priekšroka dodama šādu kuģu pārbaudei: 1. Kuģi, par kuriem loči vai ostas iestādes Ö atbilstīgi šīs direktīvas 17. pantam Õ ziņojušas, ka tiem ir Ö defekti Õ trūkumi, kas varētu padarīt to navigāciju nedrošu (atbilstīgi Direktīvai 93/75/EEK[18] un šīs direktīvas 13. pantam) Ö vai apdraudēt jūras vidi, Õ. 2. Kuģi, kuri ð nav izpildījuši attiecīgās paziņošanas prasības, ï neatbilst Direktīvā 93/75/EEK paredzētām prasībām ð kas minētas šīs direktīvas 6. pantā, Direktīvā 2000/59/EK, Direktīvā 2002/59/EK un attiecīgā gadījumā Regulā (EK) 725/2004. ï 3. Kuģi, par kuriem kāda cita dalībvalsts sniegusi ziņojumu vai paziņojumu. ò jauns 4. Kuģus, par kuriem kāda dalībvalsts ziņojusi, ka tie neatbilst ieteikumam par navigāciju, iebraucot Baltijas jūrā, kas sniegts SJO Rezolūcijas MSC.138(76) pielikumos. ê 98/42/EK 1. panta 2. punkts un pielikuma 1. punkts (pielāgots) è1 1999/97/EK 1. panta 3. punkts un pielikuma 1. punkta a) apakšpunkts ð jauns 5. 4. Kuģi, par kuriem saņemti ziņojumi vai sūdzības no kuģa kapteiņa, kāda apkalpes locekļa vai jebkuras citas personas vai organizācijas, kurai ir leģitīmas intereses attiecībā uz kuģa drošu ekspluatāciju, dzīves un darba apstākļiem uz kuģa vai piesārņojuma novēršanu, ja vien attiecīgā dalībvalsts šādu paziņojumu vai sūdzību neuzskata par acīmredzami nepamatotu; tās personas identitāti, kas iesniedz paziņojumu vai sūdzību, nedrīkst atklāt attiecīgā kuģa kapteinim vai īpašniekam. 6. 5. Kuģi, kuri a) ceļā uz ostu cietuši sadursmē, uzskrējuši uz sēkļa vai strandējuši,; b) tiek apsūdzēti par to, ka pārkāpuši noteikumus attiecībā uz kaitīgo vielu vai notekūdeņu noplūdi,; c) izdarījuši nekontrolētus vai bīstamus manevrus, kuru laikā nav ievēroti SJO pieņemtie kuģu satiksmes noteikumi vai drošas kuģošanas prakse un kārtība,; vai d) izdarījuši kādas citas darbības, kas apdraudējušas cilvēkus, īpašumu vai vidi. 7. 6. Kuģi, kuri iepriekšējos sešos mēnešos ð kopš pēdējās pārbaudes Eiropas Savienībā vai Parīzes SM teritorijā ï drošības apsvērumu dēļ tikuši uz laiku atskaitīti no savas klases è1 vai izslēgti no tās ç. ò jauns 8. Kuģus, kuriem sertifikātus izsniegusi kādreizējā atzītā organizācija, kuras atzīšana atcelta saskaņā ar 9. pantu Direktīvā XX/XX par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā. ê 2001/106/EK, 1. panta 19. punkts (pielāgots) ð jauns Ö B. Õ II. VISPāRēJAIS ATLASES KOEFICIENTS ð Kompetentā iestāde atlasa turpmāk norādītos kuģus dilstošā secībā atkarībā no prioritārās secības, kura izriet no to atlases koeficienta atbilstīgi pārbaužu datubāzei. ï Šādi kuģi tiek pārbaudīti pirmkārt: 1. Kuģi, kas kādas dalībvalsts ostā iebrauc pirmo reizi, vai kas tajā nav iebraukuši pēdējos 12 vai vairāk mēnešus. Piemērojot šos kritērijus, dalībvalstis ņem vērā arī tās pārbaudes, ko veikušas Parīzes SM dalībvalstis. Ja šim nolūkam vajadzīgie dati nav pieejami, tad dalībvalstis izmanto Sirenac Ö pārbaužu datubāzes Õ datus un pārbauda tos kuģus, kuri Ö nav reģistrēti pārbaužu datubāzē. Õ nav reģistrēti Sirenac datubāzē, kopš tās izveides 1993. gada 1. janvārī. 2. Kuģi, kurus pēdējos sešos mēnešos nav pārbaudījusi neviena dalībvalsts. 3. Kuģi, kuru normatīvos sertifikātus par kuģa konstrukciju un aprīkojumu, kas izdoti saskaņā ar konvencijām, un kuru klasifikācijas sertifikātus izdevušas organizācijas, kas nav atzītas atbilstīgi Padomes Direktīvai 94/57/EK. 4. Kuģi, kuri kuģo ar tādas valsts karogu Ö , kuras kuģu aizturēšanas īpatsvars, kas aprēķināts, pamatojoties uz pēdējos trīs kalendārajos gados pārbaužu datubāzē reģistrētajām pārbaudēm, iekļauts Õ kas iekļauta melnajā sarakstā, kurš Ö paredzēts Õ publicēts Parīzes SM gada ziņojumā. 5. Kuģi, kuriem ļauts izbraukt no kādas dalībvalsts ostas ð vai enkurvietas ï ar konkrētiem nosacījumiem, piemēram: a) trūkumi jānovērš pirms izbraukšanas; b) trūkumi jānovērš nākamajā piestāšanās ostā; c) trūkumi jānovērš 14 dienu laikā; d) trūkumi, kuru novēršanai paredz citus nosacījumus. Ja uz kuģa veikti korektīvi pasākumi un visi trūkumi ir novērsti, tad to ņem vērā. 6. Kuģi, kuriem reģistrēti trūkumi kādas iepriekšējas pārbaudes gaitā, atkarībā no trūkumu skaita. 7. Kuģi, kas tikuši aizturēti iepriekšējā ostā ð vai enkurvietā ï. 8. Kuģi, kas izmanto tādas valsts karogu, kura nav ratificējusi visas attiecīgās starptautiskās konvencijas, kas minētas šīs direktīvas 2. pantā. 9. Kuģi, kam klases sertifikātu ð izdevušas klasificēšanas sabiedrības, kuru darbības līmenis raksturots kā „zems” vai „ļoti zems” Parīzes SM publicētajā tabulā „Kuģu aizturēšanas īpatsvars pa klasificēšanas sabiedrībām trīs gadu laikā” ï izdevusi klasificēšanas sabiedrība, kuru trūkumu koeficients pārsniedz vidējo koeficientu. ê 2001/106/EK 1. panta 19. punkts (pielāgots) ð jauns 10 . Kuģi, kas pieder kategorijām, kuras minētas Ö VIII pielikuma B daļā Õ V pielikuma A daļā. 11. Kuģi, kas vecāki par 13 gadiem. Lemjot par secību, kādā pārbaudīt iepriekš uzskaitītos kuģus, kompetentā iestāde ņem vērā vispārējo atlases koeficientu, ko norāda Sirenac informācijas sistēma, saskaņā ar Parīzes SM I pielikuma 1. iedaļu. Vispārējais atlases koeficients nedrīkst būt mazāks par summu, ko veido vērtības, kādas noteiktas attiecībā uz 3., 4., 8., 9., 10., un 11. pozīciju. Tomēr Ö 8. panta 3. punkta Õ 7. 4. panta nolūkā vispārējam atlases koeficientam neņem vērā 10. pozīciju. ð Šīs daļas 4. un 9. pozīcijas nolūkā Parīzes SM noteiktie saraksti stājas spēkā 1. jūlijā katru gadu, kas seko kalendārajam gadam, uz kura rezultātiem pamatojas statistika. ï ò jauns II PIELIKUMS Kopienas ostas valsts kontroles režīma galvenie elementi (kā minēts 5. panta 2. punktā) Kopienas ostas valsts kontroles režīmā iekļauj šādus elementus. I. KUģA RISKA PROFILS Kuģa riska profilu nosaka, vadoties pēc šādu rādītāju kombinācijas. a) Kuģa tips Pasažieru kuģus, naftas un ķīmiskos tankkuģus, gāzvedējus un sauskravu kuģus uzskata par tādiem, kas rada lielāku risku. b) Kuģa vecums Vecākus kuģus uzskata par tādiem, kas rada lielāku risku. c) Karoga valsts darbība i) Kuģis, kas peld ar tādas valsts karogu, kuras kuģiem ES un Parīzes SM teritorijā ir augsts aizturēšanas īpatsvars, uzskata par tādiem, kas rada lielāku risku. ii) Kuģus, kas peld ar tādas valsts karogu, kuras kuģiem ES un Parīzes SM teritorijā ir zems aizturēšanas īpatsvars, uzskata par tādiem, kas rada mazāku risku. iii) Kuģus, kas peld ar tādas valsts karogu, kam veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar SJO obligāto instrumentu ieviešanas kodeksu un kas pierādījusi atbilstību attiecīgajiem instrumentiem, uzskata par tādiem, kas rada mazāku risku. d) Atzītas organizācijas i) Kuģus, kam sertifikātus izsniegušas atzītas organizācijas, kuru darbības līmenis saistībā ar kuģu aizturēšanas īpatsvaru ES un Parīzes SM darbības teritorijā ir zems vai ļoti zems, tiek uzskatīti par tādiem, kas rada lielāku risku. ii) Kuģus, kam sertifikātus izsniegušas atzītas organizācijas, kuru darbības līmenis saistībā ar kuģu aizturēšanas īpatsvaru ES un Parīzes SM teritorijā ir augsts, tiek uzskatīti par tādiem, kas rada mazāku risku. iii) Kuģus, kam sertifikātus izsniegušas organizācijas, kuras atzītas atbilstīgi Padomes Direktīvas 94/57/EK noteikumiem, uzskata par tādiem, kas rada mazāku risku. e) Uzņēmuma darbība i) Tādu uzņēmumu kuģus, kuru darbības līmenis ir zems vai ļoti zems, vadoties pēc to kuģu trūkumu un aizturēšanas īpatsvara Eiropas Savienībā un Parīzes SM teritorijā, uzskata par tādiem, kas rada lielāku risku. ii) Tādu uzņēmumu kuģus, kuru darbības līmenis ir augsts, vadoties pēc to kuģu trūkumu un aizturēšanas īpatsvara Eiropas Savienībā un Parīzes SM teritorijā, uzskata par tādiem, kas rada mazāku risku. f) Pārbaužu vēsture Eiropas Savienībā un Parīzes SM teritorijā i) Kuģus, kas aizturēti vairāk nekā vienreiz, uzskata par tādiem, kas rada lielāku risku. ii) Kuģus, kas iepriekšējo 36 mēnešu laikā nav aizturēti un kam konstatēti tikai nedaudzi trūkumi, uzskata par tādiem, kas rada mazāku risku. Pirmajā apakšpunktā minētos riska rādītājus kombinē, lai noteiktu šādus kuģa riska profilus: - liels risks; - standarta risks; - mazs risks. Nosakot riska profilus, lielāka uzmanība jāpievērš karoga valsts darbības, atzītu organizāciju un uzņēmumu darbības rādītājiem. II. KUģU PāRBAUDE Kuģiem, kas iebrauc Kopienas ostās, regulāri veic periodiskas pārbaudes un, ja rodas negaidīti apstākļi, — papildu pārbaudes. 1. Periodiskas pārbaudes Starplaiku starp periodiskajām pārbaudēm nosaka atkarībā no kuģa riska profila. Starplaiks starp liela riska kuģu periodiskajām pārbaudēm nedrīkst pārsniegt sešus mēnešus. Starplaiks starp cita riska profila kuģu periodiskajām pārbaudēm jāpalielina, riskam attiecīgi samazinoties. Dalībvalstis veic periodisku pārbaudi: - jebkuram liela riska profila kuģim, kam pēdējo sešu mēnešu laikā Eiropas Savienības ostā vai Parīzes SM teritorijā nav veikta pārbaude. Liela riska kuģi var tikt pakļauti pārbaudei, sākot no piektā mēneša kopš pēdējās pārbaudes. - Jebkuram standarta riska profila kuģim, kam pēdējo 12 mēnešu laikā Eiropas Savienības ostā vai Parīzes SM teritorijā nav veikta pārbaude. Standarta riska kuģi var tikt pakļauti pārbaudei, sākot no desmitā mēneša kopš pēdējās pārbaudes. - Jebkuram maza riska profila kuģim, kam pēdējo 36 mēnešu laikā Eiropas Savienības ostā vai Parīzes SM teritorijā nav veikta pārbaude. Maza riska kuģi var tikt pakļauti pārbaudei, sākot no divdesmit ceturtā mēneša kopš pēdējās pārbaudes. 2. Papildu pārbaudes Kuģi, uz kuriem attiecas šādi neparedzēti apstākļi, ir pakļauti pārbaudei, neatkarīgi no laika, kas pagājis kopš pēdējās periodiskās pārbaudes. - Kuģi, kas drošības apsvērumu dēļ uz laiku atskaitīti no savas klases vai izslēgti no tās kopš pēdējās pārbaudes Eiropas Savienībā vai Parīzes SM teritorijā. - Kuģi, kam sertifikātus izsniegusi kādreizējā atzītā organizācija, kuras atzīšana atsaukta kopš pēdējās pārbaudes Eiropas Savienībā vai Parīzes SM teritorijā. - Kuģi, par kuriem kāda cita dalībvalsts sniegusi ziņojumu vai paziņojumu. - Kuģi, kuri nav atrodami pārbaužu datubāzē. - Kuģi, kuri - ceļā uz ostu bijuši iesaistīti sadursmē, uzskrējuši uz sēkļa vai strandējuši; - tiek apsūdzēti par to, ka pārkāpuši noteikumus attiecībā uz atbrīvošanos no kaitīgām vielām vai notekūdeņiem, vai - izdarījuši nekontrolētus vai nedrošus manevrus, kuru laikā nav ievēroti SJO pieņemtie kuģu satiksmes noteikumi vai drošas kuģošanas prakse un procedūras; - izdarījuši kādas citas darbības, kas apdraudējušas cilvēkus, īpašumu vai vidi, vai - nav izpildījuši SJO pieņemtos navigācijas ieteikumus. - Kuģi, par kuriem loči vai ostas iestādes atbilstīgi šīs direktīvas 17. pantam ziņojušas, ka tiem ir defekti, kas varētu navigāciju padarīt nedrošu vai apdraudēt jūras vidi. - Kuģi, kuri nav izpildījuši attiecīgās paziņošanas prasības, kas minētas šīs direktīvas 6. pantā, Direktīvā 2000/59/EK, Direktīvā 2002/59/EK un vajadzības gadījumā Regulā (EK) Nr. 725/2004. - Kuģi, par kuriem saņemti ziņojumi vai sūdzības no kuģa kapteiņa, kāda apkalpes locekļa vai jebkuras citas personas vai organizācijas, kurai ir likumīgas intereses attiecībā uz kuģa drošu ekspluatāciju, dzīves un darba apstākļiem uz kuģa vai piesārņojuma novēršanu, ja vien attiecīgā dalībvalsts šādu paziņojumu vai sūdzību neuzskata par acīmredzami nepamatotu. - Kuģi, kuri iepriekšējo reizi aizturēti vairāk nekā pirms trim mēnešiem. - Kuģi, par kuriem saņemts ziņojums, ka tiem ir būtiski trūkumi. - Kuģi, par kuriem saņemts ziņojums, ka tiem ir problēmas saistībā ar to kravu, jo īpaši kaitīgu un bīstamu kravu. - Kuģi, kas izdarījuši kādas citas darbības, kuras apdraudējušas cilvēkus, īpašumu vai vidi. 3. Pārbaužu darbības joma Periodiskās un papildu pārbaudes ietver katram kuģim iepriekš noteiktu vietu apskati, kas var atšķirties atkarībā no kuģa veida, pārbaudes veida un iepriekšējās ostas valsts kontroles rezultātiem. Periodiskās pārbaudes liela riska kuģiem, kuģiem, kas rada lielāku risku to tipa un vecuma dēļ, kā arī atkārtotas pārbaudes kuģiem, kam saskaņā ar XII pielikumu izdots iebraukšanas aizliegums, jāveic pamatīgāk. Pārbaužu datubāzē tiks norādīti elementi, lai noteiktu riska zonas, kas jāpārbauda katrā pārbaudē. III. DALīBVALSTU PāRBAUžU SAISTīBAS Dalībvalstis sniedz līdzvērtīgu ieguldījumu, lai sasniegtu izvirzīto mērķi, proti, pārbaudītu visus ES ostās iebraukušos kuģus, ko var pakļaut pārbaudei. Dalībvalsts veic proporcionālu daļu no kopējā pārbaužu skaita, kas nepieciešams Parīzes SM teritorijā. Šī daļa tiek noteikta, pamatojoties uz atsevišķu kuģu skaita, kas iebrauc dalībvalsts ostās, attiecību pret atsevišķu kuģu kopskaitu, kas iebrauc katrā dalībvalstī. Turklāt dalībvalsts atbilstību iepriekš minētajam mērķim izvērtē, ņemot vērā nenotikušo periodisko pārbaužu skaitu. Attiecīgā gadījuma izstrādā mehānismu, lai taisnīgi sadalītu pārbaudes dalībvalstu starpā. ò jauns III PIELIKUMS Paziņojums ( kā minēts 6. pantā) 1. Tāda kuģa operators, aģents vai kapteinis, kuram saskaņā ar 8. panta 1. punktu jāveic pastiprināta pārbaude un kurš dodas uz kādu dalībvalsts ostu, ostas iestādei vai tai iestādei vai struktūrai, kas norādīta šim nolūkam, vismaz trīs dienas pirms paredzamā ierašanās brīža ostā vai enkurvietā, vai pirms iepriekšējās ostas vai enkurvietas atstāšanas, ja paredzams, ka brauciens būs īsāks nekā trīs dienas, sniedz turpmāk minēto informāciju. a) kuģa identifikācija (nosaukums, izsaukuma signāls, SJO identifikācijas numurs vai MMSI numurs); b) plānotais piestāšanās ilgums; c) tankkuģiem: i) konfigurācija: viens korpuss, viens korpuss ar izolētā balasta tanku, dubults korpuss, ii) kravas un balasta tanku stāvoklis: pilni, tukši, inerti, iii) kravas apjoms un veids; d) plānotās darbības galamērķa ostā vai enkurvietā (iekraušana, izkraušana, citas); e) plānotie normatīvie apsekojumi un galvenā tehniskā apkope un remontdarbi, kas jāveic, uzturoties galamērķa ostā vai enkurvietā; f) pēdējās Parīzes SM teritorijā veiktās pastiprinātās pārbaudes datums. 2. Tāda kuģa operators, aģents vai kapteinis, kurš dodas uz kādu dalībvalsts ostu, paziņo par kuģa iebraukšanu saskaņā ar Direktīvas 2002/95/EK 4. pantu. 3. Saņemot iepriekš minēto informāciju, attiecīgā ostas iestāde vai struktūra pārsūta šo informāciju ostas valsts kontroles kompetentajai iestādei. Kad vien iespējams, izmanto elektroniskus saziņas līdzekļus. 4. Procedūras un formāti, ko šā pielikuma nolūkiem izstrādā dalībvalstis, atbilst attiecīgajiem noteikumiem par kuģu paziņojumiem, kas izklāstīti Direktīvā 2002/95/EK. ê 95/21/EK (pielāgots) Ö IV Õ II PIELIKUMS SERTIFIKĀTU UN DOKUMENTU SARAKSTS (Ö kā minēts Õ 7 6 panta 1. punktā) ê 95/21/EK 1. Starptautiskais tilpības sertifikāts (1969. g.). 2. – Pasažieru kuģa drošības sertifikāts, - kravas kuģa konstrukcijas drošības sertifikāts, - kravas kuģa aprīkojuma drošības sertifikāts, - kravas kuģa radiotelegrāfijas drošības sertifikāts, - kravas kuģa radiotelefonijas drošības sertifikāts, - kravas kuģa radio drošības sertifikāts, ê 1999/97/EK 1. panta 4. punkta a) apakšpunkts - atbrīvojuma sertifikāts, tostarp, vajadzības gadījumā — kravu saraksts, ê 95/21/EK - kravas kuģa drošības sertifikāts. ò jauns 3. Starptautiskais kuģa drošības sertifikāts ( ISSC ). 4. Galveno datu uzskaite. ê 95/21/EK 5. 3. Starptautiskais sertifikāts par piemērotību neiepakotu sašķidrinātu gāzu pārvadāšanai; - Sertifikāts par piemērotību sašķidrinātu gāzu masas pārvadāšanai. 6. 4. Starptautiskais sertifikāts par piemērotību bīstamu ķīmisku vielu masas pārvadāšanai; - Sertifikāts par piemērotību bīstamu ķīmisku vielu masas pārvadāšanai. 7. 5. Starptautiskais naftas piesārņojuma profilakses sertifikāts. 8. 6. Starptautiskais piesārņojuma novēršanas sertifikāts kaitīgu šķidru vielu masas pārvadāšanai. 9. 7. Starptautiskais kravas zīmes sertifikāts (1966. g.); - starptautiskais kravas zīmes atbrīvojuma sertifikāts. 10. 8. Naftas reģistrs, I un II daļa. 11. 9. Kravas reģistrs. ê 2001/106/EK 1. panta 20. punkta a) apakšpunkts (pielāgots) ð jauns 12. 10. Apkalpes drošas komplektēšanas obligāto prasību dokuments. 13. 10a . Sertifikāti ð vai jebkādi citi dokumenti ï, kas izsniegti saskaņā ar STCW konvenciju. ê 95/21/EK 14. 11. Medicīnas apliecības (skatīt ILO Konvenciju Nr. 73 par jūrnieku veselības pārbaudēm). ò jauns 15. Tabula par darba režīmu uz kuģa ( ILO Konvencija Nr. 180 un STCW 95) 16. Jūrnieku darba un atpūtas stundu reģistrs ( ILO Konvencija Nr. 180). ê 95/21/EK 17. 12. Stabilitātes informācija. ê 98/42/EK, 1. panta 2. punkts un pielikuma 2.1. punkts 18. 13. Kopija Atbilstības dokumentam un Drošības vadības sertifikātam, kas izdoti atbilstīgi Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautiskajam kodeksam ( SOLAS , IX nodaļa). ê 95/21/EK (pielāgots) 19. 14. Sertifik