LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 20.9.2010 
SEC(2010) 1041 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
Pavaddokuments 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI 
 
par sprāgstvielu prekursoru tirdzniec ību un lietošanu 
  
COM(2010) 473 
 SEC(2010) 1040 
 
 
 
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
Pavaddokuments 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI 
 
par sprāgstvielu prekursoru tirdzniec ību un lietošanu 
   
 
LV 3   LV 1. V ISPĀRĪGA INFORM ĀCIJA 
Saskaņā ar ES R īcības plānu, kā uzlabot spr āgstvielu droš ību, kuru Tieslietu un iekšlietu 
padome apstiprin āja 2008. gada apr īlī un kurā Komisija tika aicin āta "izveidot past āvīgu 
komiteju, lai apsv ērtu pasākumus un sagatavotu ieteikumus par tirg ū pieejamo spr āgstvielu 
prekursoru regul ējumu, ņemot vērā izmaksu un ieguvumu aspektus", Komisija pl āno 
2010. gada septembr ī pieņemt pasākumus, lai risin ātu sprāgstvielu prekursoru tirdzniec ības un 
lietošanas jaut ājumus.  
Pasākumu visp ārīgais mērķis ir izveidot saska ņotu pieeju, lai ierobežotu konkr ētu vielu, kuras 
bieži izmanto spr āgstvielu nelikum īgai izgatavošanai, tirdzniec ību un lietošanu nol ūkā novērst 
to novirzi un ļaunprātīgu izmantošanu. Šie pas ākumi ir pl ānoti kā taustāms mērķis 
"novēršanas" jom ā ES terorisma apkarošanas strat ēģijā, ko TI Padome pie ņēma 2005. gada 
1. decembr ī. 
Ierosinātais politikas risin ājums balst ās uz darbu un ieteikumiem, ko sniegusi Past āvīgās 
komitejas prekursoru jom ā (SCP)  un ad hoc  padomdev ēja komiteja, kur ā darbojas ES 
dalībvalstu iest āžu eksperti un priv ātā sektora p ārstāvji, un uz r ūpīgu novērtējumu – 
Sagatavošan ās pētījumu, lai g ūtu inform āciju ietekmes p ētījumam par potenci ālajiem 
leģislatīvajiem un nele ģislatīvajiem ierobežojumiem attiec ībā uz sprāgstvielu ķīmiskajiem 
prekursoriem, kuru sagatavoja ārējs līgumdarba veic ējs. SCP un Komisijas starpdienestu 
darba grup ā sprāgstvielu jaut ājumos tika regul āri apspriesti ar ī pētījuma veikšanas laik ā 
sniegtie zi ņojumi.  
2. P ROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
Pēdējo gadu laik ā ES un EEZ valst īm kopā nācies saskarties ar daudziem teroristu un 
kriminālnoziedznieku uzbrukumiem,  kuros izmantotas spr āgstvielas, paštais ītas sprāgstvielas 
un improviz ēti spridzek ļi, bet vēl vairāk uzbrukumu tika nov ērsts vai tie neizdev ās1. 
Visbiežāk uzbrukumu veikšanai izmanto paštais ītas sprāgstvielas.  
2.1. Konkr ētu problēmu novērtējums 
 
Prekursoru plaš ā pieejamība un plašas sabiedr ības viegla piek ļuve tiem tirg ū 
Pašlaik daudzveid īgs prekursoru kl āsts ir viegli pieejams plašai sabiedr ībai. Prekursorus var 
viegli ieg ādāties arī internetā. Vēl lielāku daudzumu prekursoru var ieg ādāties komerci ālie vai 
citādi likumīgie gala lietot āji vai ar to starpniec ību. 
Prekursoru lielais "jaud īgums" 
Daudzos gad ījumos prekursoru koncentr ācija konkr ētos produktos, kas ir pieejami plašai 
sabiedrībai un likum īgiem gala lietot ājiem, ir pietiekama, lai var ētu izgatavot spr āgstvielu. 
 
 
                                                 
1 K ā dokument āri apliecina Eiropola zi ņojums par situ āciju un att īstības tendenc ēm terorisma jom ā ES. 
 
LV 4   LV  
ES nav god īgas konkurences nosac ījumu 
Kaut arī starptautisk ā, ES un valstu l īmenī pastāv vairāki leģislatīvi un nele ģislatīvi pasākumi, 
tie vai nu īpaši neliek uzsvaru uz droš ības riskiem, kas saist īti ar konkr ētām ķīmiskām vielām, 
vai arī neaptver visu ES. Tas noz īmē, ka prekursori var b ūt ierobežoti vai kontrol ēti vienā 
valstī, bet viegli pieejami cit ā. Papildus ietekmei uz droš ību šāda situācija var rad īt tirgus 
kropļojumus, kas šaj ā jomā neļauj īstenot god īgas konkurences nosac ījumus vis ā ES.  
Galvenās prekursoru grupas, kam nepieciešams īpaši steidzami piev ērst uzman ību: 
Prekursoru grupa Ķīmiskā viela Galvenā saistītā izmantošana 
Amonija nitr āts 
Kālija nitrāts 
Nātrija nitrāts 
Nitrāti/slāpekļa mēslošanas 
līdzekļi 
Kalcija nitr āts Amonija nitr āts (mais ījumā ar degvielu, 
piemēram, dīzeļdegvielu (ANFO) vai cukuru 
(ANIS)), ir viena no izplat ītākajām 
sastāvdaļām lielapjoma improviz ētajos 
spridzekļos. Arī citus nitr ātus var lietot k ā 
oksidētājus improviz ētajos spridzek ļos. 
Ūdeņraža peroks īds Ūdeņraža peroks īds un 
acetons  
Acetons (propanons)  To izmanto daž ādi teroristu grup ējumi, lai 
izgatavotu triacetona triperoks īdu (TATP).  
Nitrometāns Nitrometāns un heksam īns 
Heksamīns (metenam īns)Nitrometānu izmanto ETA un iespējams arī 
citi grupējumi. Spr āgst maisījumā ar amonija 
nitrātu vai slāpekļskābi. 
Heksamīnu lieto, lai izgatavotu spr āgstvielas 
maisījumā ar ūdeņraža peroks īdu. 
Slāpekļskābe 
Sālsskābe 
Stiprās skābes 
Sērskābe Slāpekļskābi lieto tādu paštais ītu sprāgstvielu 
kā, piemēram, urīnvielas nitr āta sintēzē. 
Nātrija hlorāts 
Nātrija perhlor āts 
Kālija hlorāts 
Hlorāti un perhlor āti 
Kālija perhlor āts Lieto kā oksidētājus / skābekļa avotus, lai 
izgatavotu paštais ītas sprāgstvielas. Hlor ātu 
maisījums arī viens pats var b ūt paštaisīta 
sprāgstviela, kam nav nepieciešams detonators 
/ ierosin ātājs. Hlorāti var kalpot ar ī kā 
ierosinātāji. 
2.2. Subsidiarit āte un proporcionalit āte 
ES var būt vienīgi tik droša, cik drošs ir t ās vājākais posms. T āpēc nepieciešami pas ākumi ES 
līmenī un koordin ēta ES pieeja, no k ā labumu g ūs visas attiec īgās ieinteres ētās personas. 
Tādējādi subsidiarit ātes princips  tiek iev ērots, jo m ērķus, kas j āsasniedz ar pas ākumiem 
sprāgstvielu prekursoru jom ā, nevar sasniegt k āda no ES dal ībvalstīm viena pati, t ādēļ tie 
jārisina ES l īmenī.  
 
LV 5   LV Ievērojamais uzbrukumu vai uzbrukuma m ēģinājumu skaits, ko dokument ējis Eiropols, izce ļ 
problēmas apjomu un steidzam ību. 
Turklāt ES regul ējumam ir ar ī spēcīgs iekšējā tirgū balstīts pamatojums , jo pašreiz ējā 
situācijā, kad ķīmijas rūpniecības nozarei tiek piem ēroti dažādi regulat īvie režīmi, tiek 
kropļots tirgus un priv ātajam sektoram tiek rad ītas papildu izmaksas saist ībā ar pielāgošanos. 
Šādos apstākļos ES regula par spr āgstvielu prekursoru tirgoš anu un lietošanu ir proporcion āla. 
3. M ĒRĶI  
Atspoguļojot konstat ētās problēmas, no probl ēmas defin īcijas izrietošie politikas m ērķi ir 
izklāstīti 3. tabul ā. 
3. tabula – Visp ārējie, konkr ētie un darb ības mērķi 
Vispārējais 
mērķis Konkrētie mērķi Darbības mērķi 
1.1.1. Samazin āt konkrētu prekursoru 
pieejamību plašai sabiedr ībai ES 
patēriņa tirgū 1.1. Ierobežot plašas sabiedr ības piekļuvi 
konkrētiem prekursoriem  1.1.2. Samazin āt konkrētu veidu 
piegādes kanālus / piek ļuves veidus 
prekursoriem  
1.2.1. Izstr ādāt atbilstīgas piedevas 
un veicin āt šo piedevu lietošanu, lai 
novērstu prekursoru lietošanu 
sprāgstvielu izgatavošan ā 1.2. Samazin āt paštaisīto sprāgstvielu vai 
komponentu, kas izgatavoti ļaunprātīgiem vai noziedz īgiem 
mērķiem, darb ības paredzam ību un 
jaudīgumu
 1.2.2. Samazin āt konkrētu plašai 
sabiedrībai pieejamu prekursoru 
koncentrāciju 
1.3.1. Palielin āt kontroli un 
uzraudzību pār darījumiem ar 
konkrētiem prekursoriem un to 
pārdošanu  
1.3.2. Palielin āt kontroli un 
uzraudzību pār pārvadāšanu, 
izplatīšanu, importu / eksportu, utt.  1.3. Veicin āt visas prekursoru pieg ādes 
ķēdes drošību un inform ētību 
1.3.3. Uzlabot pieg ādes ķēdes 
dalībnieku inform ētību par riskiem 
kopumā un aizdom īgiem darījumiem. Samazināt to 
teroristu un citu 
kriminālu incidentu 
skaitu ES, kuros izmanto 
sprāgstvielas, 
atturot teroristus un 
citus noziedzniekus 
no prekursoru izmantošanas 
sprāgstvielu 
izgatavošanai un kavēt to piek ļuvi 
prekursoriem 
 
1.4. Ne ļaut teroristiem un citiem 
noziedzniekiem izmantot to, ka daž ās 
valstīs ir zemāks ķīmisko vielu kontroles 
līmenis un maz āk ierobežojumu
 1.4.1. Izveidot kop īgus pasākumus 
ES / starptautisk ā līmenī 
 
 
LV 6   LV Politikas m ērķi pilnībā saskan ar ES terorisma apkarošanas strat ēģiju, ar ES R īcības plānu, kā 
uzlabot spr āgstvielu droš ību, un ar Stokholmas programmu2, kurā paredzēts, ka " būtu 
jāizstrādā tiesiskais regul ējums, lai risin ātu ar prekursoriem saist ītos apdraud ējumus ".  
4. P OLITISKO RISIN ĀJUMU VARIANTI  
Apsvērtie politikas risin ājumi ir izkl āstīti 4. tabul ā. 0.-4. politikas risin ājums attiecas vien īgi 
uz pārdošanu plašai sabiedr ībai, tāpēc tiem neb ūs tiešas ietekmes uz jebk ādu profesion ālu 
lietojumu. Tie, kas identific ētos prekursorus izmanto profesion ālos nolūkos, var saskarties ar 
netiešu ietekmi, jo reiz ēm viņi izmanto visp ārējos mazumtirdzniec ības kanālus, uz kuriem 
saskaņā ar politikas risin ājumu var tikt attiecin āti daži ierobežojumi. Plaš āks piegādes ķēdes 
ieinteresēto personu loks ir aptverts vien īgi 5. politikas risin ājumā. 
4. tabula – P ārskats par politikas risin ājumiem 
0. politikas risin ājums 
– status quo  Netiek veikta nek āda rīcība. Tas noz īmē, ka netiek ieviestas 
izmaiņas pašreiz ējā situācijā. Pamats ir esošo politikas 
risinājumu, ties ību aktu acquis , brīvprātīgo pasākumu un 
citu attiec īgu pasākumu apvienojums. 
1. politikas risin ājums  Tiek piln ībā aizliegts vielas tirgot plašas sabiedr ības 
locekļiem neatkar īgi no to koncentr ācijas. 
2. politikas risin ājums  Tiek aizliegts vielas vis ās koncentr ācijās un daudzumos 
tirgot internet ā. 
3. politikas risin ājums  Tiek aizliegts tirgot plašai sabiedr ībai, ja vielas 
koncentrācija pārsniedz noteiktu l īmeni.  
4. politikas risin ājums  3. risinājums, kam pievienoti papildu pas ākumi: 
4.a politikas 
risinājums  Aizliegums p ārdot nepilngad īgajiem. 
4.b politikas 
risinājums  Vielu pārdošana augst ākā koncentr ācijā nekā atļauts saska ņā 
ar 3. risin ājumu, izmantojot tirgot āju vai pat ērētāju 
licencēšanas sistēmu. 
4.c politikas 
risinājums  Sistēmas ieviešana zi ņošanai par aizdom īgiem darījumiem. 
4.d politikas 
risinājums  Shēma prekursoru apz īmēšanai ar kodu, kur ā norādīts, ka 
iegādes veikšanai var b ūt nepieciešams re ģistrēties, un 
sistēma pircēja identit ātes uzskaitei (ar ī pērkot internet ā). 
Uzskaiti b ūtu jādara pieejamu kompetent ām 
tiesībaizsardz ības iestādēm. 
                                                 
2 17024/09. 
 
LV 7   LV 5. politikas risin ājums  Pasākumu veikšana, lai stiprin ātu likumīgas un profesion ālas 
izmantošanas uzraudz ību, ietverot apakšrisin ājumus, 
piemēram, 
rīcības kodeksu veicin āšana; 
izglītība un apm ācība; 
darbinieku izpratnes veicin āšana; 
vēršanās konkrēti pie vidējiem / mazajiem lietot ājiem. 
 
5. V ĒLAMAIS RISIN ĀJUMS  
Vēlamo politikas risin ājumu var formul ēt šādi. 
Augstākās robežkoncentr ācijas noteikšana konkr ētu prekursoru p ārdošanai plašas sabiedr ības 
locekļiem, ietverot sist ēmu ziņošanai par aizdom īgiem dar ījumiem saist ībā ar konkr ētiem 
prekursoriem. Pat ērētāju licenc ēšanas sist ēmas izveide, lai at ļautu pārdošanu liel ākā 
koncentrācijā. Brīvprātīgu pasākumu pievienošana zi ņošanas par aizdom īgiem darījumiem 
atbalstam un pat ērētāju licencēšanas sist ēmas ieviešana, k ā arī cita attiec īga rīcība, lai vairotu 
izpratni pieg ādes ķēdē.  
5.1. V ēlamā politikas risin ājuma galven ā ietekme 
5.1.1. Finansi ālā un ekonomisk ā ietekme 
Tiek lēsts, ka gada laik ā preces, kas p ārsniedz ierosin āto augstāko robežkoncentr āciju, tiek 
pārdotas plašai sabiedr ībai aptuveni 450-1150 miljonu euro v ērtībā. Taču aptuveni puse šo 
preču tiks pārdota un pirkta ar ī turpmāk, saņemot person īgās licences. Pat ērētājiem būs 
iespēja arī izmantot aizst ājējproduktus, kas ir pieejami. Tiek l ēsts, ka plašs pat ēriņš 
samazināsies lielākais par 115-280 miljoniem euro.  
Tā kā pilnīgs aizliegums netiek paredz ēts un kop ējais attiec īgo prekursoru neprofesion ālais 
patēriņš ir tikai 1-5 % no šo ķīmisko vielu kop ējā patēriņa ES, ietekme uz b āzes ķīmisko vielu 
ražotājiem būs pavisam neliela. 
Attiecībā uz izmaks ām, kādas būs nepieciešamas uz ņēmumiem un valsts iest ādēm, lai pan āktu 
atbilstību vēlamā politikas risin ājuma noteikumiem, nepieciešamo pas ākumu maksim ālā 
kopējā summa var ētu būt 100-140 miljoni euro gad ā (no kuriem aptuveni 65 miljoni euro 
attiecas uz valsts iest ādēm), kā arī vienreiz ējie izdevumi 80-126 miljonu euro apm ērā. 
Likumīgiem lietot ājiem radīsies dažas administrat īvās izmaksas, kad tiem tiks pras īts uzrādīt 
identifikāciju un pier ādījumu par likum īgu lietošanu – var tikt piepras īta licencēšana, 
reģistrācija vai uz ņēmuma dokumentu uzr ādīšana. Taču ja patērētāji izlems nepiepras īt 
licenci, vi ņi parasti var ēs piekļūt atšķaidītiem produktiem vai – ja tas neder ēs – piemērotām 
alternatīvām (izņemot dažus produktus, piem ēram, heksam īna kurināmā tabletes).  
Visas izmaksas ir l ēstas, par pamatu ņemot rezult ātu augšējo robežu, un re āli tās var būt 
ievērojami maz ākas.  
 
LV 8   LV 5.1.2. Soci ālā ietekme 
Pasākumiem, kas ietverti v ēlamajā politikas risin ājumā, nav paredzama b ūtiska soci ālā 
ietekme. Tom ēr neapšaub āmi, vispārējā pozitīvā sociālā ietekme, sekm īgi veicot pas ākumus, 
lai novērstu ar paštais ītu sprāgstvielu izmantošanu saist ītu uzbrukumu draudus, ir liel āka 
drošība, kas izpaužas k ā cietušo skaita un ilgtermi ņa veselības probl ēmu mazin āšanās, baiļu 
sajūtas mazin āšanās un labāka izpratne par drošumu. 
No otras puses ierobežojumi var rad īt zināmas neērtības patērētājiem, kuri joproj ām varētu 
piekļūt prekursoriem augst ākā koncentr ācijā, taču viņiem būs jāpieprasa licence. Past āv arī 
neliels risks, ka p ārdevēji varētu pārsteidzīgi nolemt, ka dar ījums ir aizdom īgs, un atteikties 
pārdot. Tom ēr to var nov ērst, sniedzot skaidrus nor ādījumus, izgl ītojot un veicot apm ācību. 
Pastāv arī risks, ka kompetent ās iestādes var izlemt nepie ņemt licences no person ām, kas nav 
tās valsts likum īgie iedzīvotāji, kurā viņi vēlas veikt pirkumu, jo tam nav pieejama iesp ējams 
būtiska inform ācija par šo personu. Turkl āt ziņošanas sist ēmai par aizdom īgiem darījumiem 
nevajadzētu novest pie uz ņēmumu "p ārcentīgas" diskrimin ējošas attieksmes, piem ēram, 
pamatojoties uz īpašām izskata iez īmēm vai citvalodu akcentu izrun ā.  
5.1.3. Ietekme uz pamatties ībām 
Vēlamajā politikas risin ājumā tiek pras īts aizdom īgu darījumu gad ījumā apstrādāt personas 
datus un tos t ālāk atklāt trešām pusēm (piemēram, tiesībaizsardz ības iestādēm). Tas ietver 
potenciāli nopietnu priv ātās dzīves un ties ību uz personas datu aizsardz ību aizskaršanu, un 
tāpēc nepieciešams pan ākt atbilstību starptautiskajiem un ES ties ību aktiem datu aizsardz ības 
jomā un valstu ties ību aktiem datu aizsardz ības jomā, ar kuriem īsteno ES ties ību aktus datu 
aizsardzības jomā.  
Brīvība veikt uz ņēmējdarbību netiktu ietekm ēta, jo uzņēmumi joproj ām varēs tirgot visus 
prekursorus (ar dažiem iz ņēmumiem, piem ēram, heksam īna kurināmā tablešu ražot āji), kaut 
arī var tikt piem ēroti daži ierobežojumi, jo vi ņiem būs jāizveido jauna zi ņošanas sist ēma un 
jāveic atbrīvojuma at ļauju papildu p ārbaude. Ties ības uz īpašumu netiktu skartas, jo princip ā 
rīkošanās ar prekursoriem, to p ārdošana un tur ēšana īpašumā joprojām būtu iespējama.  
5.2. Izv ēlētā politikas varianta priekšroc ības 
5.2.1. Plašas sabiedr ības piekļuves ierobežošana konkr ētiem prekursoriem  
Patērētajiem būtu brīva piekļuve ķīmiskām vielām, kuru koncentr ācija būtu zemāka par 
noteikto. Piek ļuve augst ākas koncentr ācijas vielām netiktu aizliegta, bet gan ierobežota un 
kontrolēta.  
5.2.2. Paštais īto sprāgstvielu vai kompone ntu, kas izgatavoti ļaunprātīgiem vai 
noziedzīgiem mērķiem, darb ības paredzam ības un jaud īguma samazin āšana  
Augstākās robežkoncentr ācijas noteikšana k ā minimums apgr ūtinātu paredzamas darb ības un 
jaudīgu paštais īto sprāgstvielu izgatavošanu. Zi ņošanai par aizdom īgiem dar ījumiem un 
licencēšanas sist ēmai būs atturoša ietekme, un ar t ām tiks uzlabotas iesp ējas notvert teroristus 
un citus noziedzniekus, pirms tie var izgatavot paštais ītās sprāgstvielas.  
 
LV 9   LV 5.2.3. Visas prekursoru pieg ādes ķēdes drošības un inform ētības veicin āšana 
Visiem politikas risin ājumā ietvertajiem daž ādajiem elementiem kop ā būtu spēcīga pozitīva 
ietekme uz visas prekursoru pieg ādes ķēdes drošību un inform ētību. Salīdzinot ar esošajiem 
ES un valstu pas ākumiem, liel āks uzsvars tiktu likts uz droš ību (pretstatot to drošumam). 
5.2.4. T ādas situācijas nepie ļaušana, ka teroristi un citi noziedznieki izmantotu to, ka daž ās 
valstīs ir zemāks kontroles l īmenis un maz āk ierobežojumu  
Pieļaujamās koncentr ācijas samazin āšana brīvi pieejamos tirdzniec ības kanālos apvienojum ā 
ar sistēmu ziņošanai par aizdom īgiem darījumiem un kontroli p ār augstākas koncentr ācijas 
vielu pārdošanu kop ā radīs godīgas konkurences nosac ījumus vis ā ES, gan nov ēršot iekšējā 
tirgus krop ļošanu, gan nepie ļaujot, ka personas ar ļaunprātīgiem nolūkiem izmanto to, ka cit ās 
dalībvalstīs ir zemāki standarti. 
5.3. ES pievienot ā vērtība 
Ierosināto pasākumu mērķis ir izstr ādāt holistisku pieeju ES l īmenī, līdz minimumam 
samazinot pašreiz ējās atšķirības valstu pieej ās. Tas uzlabos iekš ējā tirgus darb ību un neļaus 
teroristiem un citiem noziedzniekiem izmantot to, ka daž ās dalībvalstīs ir zemāki standarti. 
Turklāt ar pasākumiem tiks stiprin āta prekursoru droš ība (pretstat ā tikai drošumam, k ā tas 
bijis līdz šim), un tie pal īdzēs uzlabot gan pieg ādes ķēdes dalībnieku, gan pat ērētāju 
informētību. Ar izgl ītību un apm ācību tiks atbalst īta vēlamajā politikas risin ājumā ietverto 
pasākumu īstenošana. Ar p ētniecības palīdzību tiks mazin āta prekursoru kait īgā ietekme. 
Visbeidzot, tom ēr ne maz āk svarīgi – kop īga ES pieeja š ādu pasākumu izstr ādei un 
īstenošanai ļaus dalībvalstīm veikt pieredzes un inform ācijas apmai ņu. 
5.3.1. Attiec īgo ieinteres ēto personu paredzam ā iesaistīšanās 
Lai arī nepaužot nek ādu oficiālu politisku nost āju, dalībvalstu eksperti kopum ā atbalstīja 
vēlamajā politikas risin ājumā ietverto pas ākumu apvienojumu. Vi ņi uzskatīja, ka politikas 
risinājums kopum ā saskan ar pas ākumiem, kas jau tiek īstenoti vair ākās dalībvalstīs un ir 
izrādījušies sekm īgi vai ir nesen izveidoti, rea ģējot uz konstat ēto nepieciešam ību uzlabot 
prekursoru droš ību. Visi piekrita, ka ES m ēroga pieejai b ūtu labvēlīga ietekme uz god īgas 
konkurences nosac ījumiem ES. 
Atbalstu politikas risin ājumā ietverto pas ākumu apvienojumam pauda ar ī ieinteres ētās 
personas no r ūpniecības nozares, tom ēr uzsvēra to, ka kopum ā priekšroka tiek dota 
brīvprātīgiem pasākumiem.