EIROPAS KOMISIJA Briselē, 6.6.2018 COM(2018) 447 final 2018/0236(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido Savienības kosmosa programmu un Eiropas Savienības kosmosa programmas aģentūru un atceļ Regulu (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013, (ES) Nr. 377/2014 un Lēmumu 541/2014/ES (Dokuments attiecas uz EEZ) {SWD(2018) 327 final}

{SWD(2018) 328 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Kopš 20. gadsimta deviņdesmitajiem gadiem Savienība ir palielinājusi savas investīcijas kosmosa nozarē. Pat pirms stājās spēkā Lisabonas līgums ar jaunu 189. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD), kurā bija likti pamati darbībai šajā jomā, Savienība jau bija sekmīgi izstrādājusi Eiropas satelītnavigācijas programmas EGNOS un Galileo. Abas šīs programmas darbojas, un Galileo pašlaik tiek uzskatīta par vadošo Savienības sistēmu. 2014. gadā pirmajām divām programmām tika pievienota Zemes novērošanas programma Copernicus, kuras pamatā ir GMES programma. Nesenākā pagātnē Savienība sāka darboties kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības atbalsta sistēmā (SST). No 2014. līdz 2020. gadam kopējais budžeta piešķīrums visām Savienības darbībām kosmosa jomā, tostarp pētniecībai, bija 12,6 miljardi EUR. Komisija 2016. gada 26. oktobra paziņojumā „Kosmosa stratēģija Eiropai” ierosināja jaunu Eiropas kosmosa stratēģiju, kas būtu vērsta uz četriem stratēģiskiem mērķiem, proti, kosmosa izmantošanas maksimalizācija vispārības un ES tautsaimniecības labā, konkurētspējīgas un novatoriskas Eiropas kosmosa nozares veidošana, Eiropas stratēģiskās autonomijas stiprināšana saistībā ar nokļūšanu kosmosā un tā izmantošanu drošā un aizsargātā vidē, un Eiropas globālās nozīmes stiprināšana un starptautiskās sadarbības veicināšana. Iemesls “Kosmosa stratēģijas Eiropai” pieņemšanai ir kosmosa nozares stratēģiskā nozīme Savienībai un nepieciešamība pielāgot Eiropas kosmosa nozari mainīgajiem apstākļiem pasaulē. Kosmoss atbalsta daudzas Savienības politikas jomas un stratēģiskās prioritātes. Tam var būt izšķirīga nozīme tādu jaunu problēmu efektīvā risināšanā kā klimata pārmaiņas, ilgtspējīga attīstība, robežkontrole, jūras uzraudzība un Savienības iedzīvotāju drošība. Šo jauno Savienības prioritāšu rezultātā Programma tiek izstrādāta jaunā veidā. Izstrādājot Savienības kosmosa sistēmas, ir jāpastiprina drošības prasības, lai pilnībā varētu izmantot sinerģiju starp civilajām un drošības darbībām. Taču kosmoss ir arī daļa no globālās vērtību ķēdes, kuru skar ievērojamas pārmaiņas, paplašinoties kosmosa nozares tradicionālajām robežām. Tā sauktais “Jaunais kosmoss” rada apvērsumu kosmosa nozarē ne tikai no tehnoloģijas viedokļa, bet arī no darījumdarbības modeļa viedokļa. Kosmoss piesaista aizvien vairāk uzņēmumu un uzņēmēju, kuriem dažkārt nav nekādas pieredzes šajā jomā. Tāpēc ir ļoti svarīgi, ka Savienība aktīvi atbalsta visu kosmosa nozari, jo īpaši pētniecību un izstrādi, jaunizveidotus uzņēmumus un uzņēmumu inkubatorus, kas darbojas kosmosa nozarē. Īpaši attiecībā uz programmām paziņojumā “Kosmosa stratēģija Eiropai” Komisija uzsvēra, cik svarīgi ir nodrošināt Galileo, EGNOS un Copernicus piedāvāto pakalpojumu nepārtrauktu darbību un gatavot jaunas šo pakalpojumu paaudzes, paplašinot SST pakalpojumus, un paziņoja par valdības satelītsakaru iniciatīvu GOVSATCOM, kura sākotnēji bija iekļauta 2017. gada Komisijas darba programmā. Turklāt tā uzsvēra, cik liela nozīme ir partnerībām starp Komisiju, dalībvalstīm, Eiropas globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūru, Eiropas Kosmosa aģentūru un visām citām aģentūrām un ieinteresētajām personām, kas ir iesaistītas Eiropas kosmosa politikas īstenošanā, tādējādi uzsverot, cik būtiski ir izveidot efektīvu, pienācīgu pārvaldību, lai īstenotu Savienības kosmosa programmu. Saistībā uz jauno iniciatīvu GOVSATCOM Eiropas spēju trūkums attiecībā uz drošiem satelītsakariem tika atzīts Eiropadomes 2013. gada decembra secinājumos un vairākos vēlāk pieņemtos Padomes secinājumos, Komisijas Baltajā grāmatā par Eiropas nākotni, 27 dalībvalstu vadītāju Romas deklarācijā un vairākās Eiropas Parlamenta rezolūcijās. Pieeju, ko Komisija atbalstīja savā paziņojumā “Kosmosa stratēģija Eiropai”, apstiprināja gan Padome 2017. gada 30. maijā pieņemtajos secinājumos, gan Eiropas Parlaments 2017. gada 12. septembra rezolūcijā. Padome 2017. gada 30. maija secinājumos jo īpaši mudināja Komisiju un dalībvalstis turpināt vajadzības gadījumā paļauties uz Eiropas Kosmosa aģentūras un Eiropas valstu kosmosa aģentūru tehnisko zinātību, aicināja Komisiju analizēt un novērtēt iespējamās izmaiņas Eiropas GNSS aģentūras pienākumos un atzina vajadzību panākt spēcīgākas sinerģijas attiecīgā gadījumā starp civilajiem un militārajiem kosmosa resursu izmantojumiem. Šis priekšlikums regulai ir daļa no pasākumiem, kas izriet no paziņojuma “Kosmosa stratēģija Eiropai”. Pilnībā integrēta kosmosa programma apvienos visas Savienības veiktās darbības šajā ļoti stratēģiskajā nozarē. Tā sniegs saskaņotu regulējumu turpmākiem ieguldījumiem, nodrošinot labāku pārredzamību un lielāku elastību. Uzlabojot efektivitāti, tā galu galā palīdzēs izvērst jaunus kosmosa pakalpojumus, kas būs izdevīgi visiem ES iedzīvotājiem. Tādējādi šīs Programmas mērķis ir: –nepārtraukti un, ja iespējams, globālā līmenī sniegt kvalitatīvus, aktuālus un attiecīgā gadījumā drošus ar kosmosu saistītus datus, informāciju un pakalpojumus vai veicināt to sniegšanu atbilstīgi pašreizējām un turpmākām vajadzībām un Savienības politiskajām prioritātēm, tostarp saistībā ar klimata pārmaiņām un drošību un aizsardzību; –maksimāli palielināt sociālekonomiskos ieguvumus, tostarp sekmējot Programmas komponentu sniegto datu, informācijas un pakalpojumu pēc iespējas plašāku izmantošanu; –stiprināt Savienības un dalībvalstu drošību, tās rīcības brīvību un stratēģisko autonomiju, jo īpaši attiecībā uz tehnoloģijām un uz pierādījumiem balstītu lēmumu pieņemšanu; –sekmēt Savienības kā kosmosa nozares vadošā spēka lomu starptautiskajā arēnā un stiprināt tās nozīmi globālu problēmu risināšanā un globāla mēroga iniciatīvu atbalstīšanā, tostarp attiecībā uz klimata pārmaiņām un ilgtspējīgu attīstību. Priekšlikums regulai ietver piemērotus pasākumus šo mērķu sasniegšanai. Priekšlikums regulai ievērojami vienkāršo un racionalizē spēkā esošo Savienības acquis, apvienojot vienā tekstā un saskaņojot gandrīz visus noteikumus, kas līdz šim bija ietverti atsevišķās regulās vai lēmumos. Tas palielina Savienības kosmosa politikas vērtību, kas atbilst Savienības kā globālas dalībnieces turpmākajai būtiskajai nozīmei kosmosa jomā.

Šis priekšlikums nodrošina, ka Savienības kosmosa jomas budžets ir pietiekams, lai veiktu dažādās paredzētās darbības, jo īpaši lai turpinātu un uzlabotu Galileo, EGNOS, Copernicus un SST, kā arī lai uzsāktu GOVSATCOM iniciatīvu. Tajā ir paredzēti noteikumi Programmas pārvaldībai, precizējot attiecības starp dažādajiem iesaistītajiem dalībniekiem, kā arī šo dalībnieku (galvenokārt dalībvalstu, Komisijas un Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūras) uzdevumu, un izveidojot vienotu pārvaldības sistēmu visiem šīs Programmas komponentiem. Priekšlikums palielina bijušās Eiropas GNSS aģentūras nozīmi, paplašinot tās darbības jomu attiecībā uz drošības akreditāciju, lai tajā iekļautu visus Programmas komponentus, tādējādi pamatojot šīs aģentūras nosaukuma maiņu, kura kļūs par Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūru. Visbeidzot, priekšlikumā precizēts un standartizēts Programmas drošības regulējums, jo īpaši attiecībā uz principiem un procedūrām, kas jāievēro, un veicamajiem pasākumiem; tam ir būtiska nozīme, ņemot vērā darbību divējādā lietojuma būtību. Šajā priekšlikumā ir paredzēts, ka tas būs piemērojams no 2021. gada 1. janvāra, un tiek iesniegts 27 dalībvalstu Savienībai atbilstoši Eiropadomes 2017. gada 29. martā saņemtajam Apvienotās Karalistes paziņojumam par nodomu izstāties no Eiropas Savienības un Euratom, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu. •Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Savienības acquis kosmosa nozarē pašlaik sastāv no šādām regulām un lēmumiem: –Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1285/2013 par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju (Galileo un EGNOS); –Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 377/2014, ar ko izveido programmu Copernicus; –Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 541/2014/ES, ar ko izveido kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības atbalsta sistēmu (SST); –Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 912/2010, ar ko izveido Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūru; –Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1104/2011/ES par piekļuves noteikumiem publiskajam regulētajam pakalpojumam, ko sniedz globālā navigācijas satelītu sistēma, kura izveidota saskaņā ar Galileo programmu; –Padomes Lēmums 2014/496/KĀDP par Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas ieviešanas, darbības un izmantošanas aspektiem, kas ietekmē Eiropas Savienības drošību. Ar šo regulu aizstāj pirmos četrus no šiem dokumentiem, kuri līdz ar to tiek atcelti. Tajā ir paredzēti noteikumi, kas ir kopīgi visiem Programmas komponentiem, tostarp Galileo, EGNOS, Copernicus un SST, un arī paredzēti konkrēti noteikumi, kas ir specifiski katram no šiem komponentiem. Attiecībā uz Regulu (ES) Nr. 912/2010 nepieciešamās izmaiņas ir tādas, ka skaidrības un vienkāršošanas labad ir vēlams atcelt arī minēto tekstu un ierosinātajā regulā, ar ko izveido Savienības kosmosa programmu, iekļaut noteikumus par jauno Aģentūru, ar kuru aizstāj Eiropas GNSS aģentūru. Ierosinātā regula nekādā veidā negroza vai neietekmē Lēmumu Nr. 1104/2011/ES, kas turpinās reglamentēt vienu konkrētu Galileo sniegtu pakalpojumu, proti, publisko regulēto pakalpojumu (PRS). Minēto lēmumu tādējādi turpinās piemērot vienlaikus ar ierosināto regulu, papildinot to ar lex specialis attiecībā uz šo konkrēto pakalpojumu. Turklāt Lēmumu 2014/496/KĀDP, kas balstās uz Līguma par Eiropas Savienību (LES) 28. pantu, turpinās piemērot tāpat kā līdz šim. Saistībā ar Galileo un EGNOS visos gadījumos, kad komponentu izvēršana, ekspluatācija vai lietošana var traucēt Savienības vai kādas tās dalībvalsts drošību, jo īpaši tādas starptautiskas situācijas dēļ, kas prasa Savienības rīcību, vai gadījumā, ja ir apdraudēta pašu komponentu darbība vai pakalpojumi, piemēro Lēmumā 2014/496/KĀDP paredzētās procedūras. •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem Kosmosa nozare pozitīvi ietekmē daudzas citas ekonomikas nozares. Priekšlikumā regulai ir pienācīgi iekļauti arī Savienības Kosmosa stratēģijas galvenie mērķi - palielināt kosmosa jomas sniegtās priekšrocības iedzīvotāju labklājībai un Savienības ekonomikas uzplaukumam, veicināt zinātnes un tehnikas attīstību, kā arī Eiropas rūpniecības konkurētspēju un inovācijas spējas, un sekmēt gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes mērķus. Tādu kosmosa sistēmu darbība kā EGNOS, Galileo vai Copernicus tieši papildina darbības, kas tiek veiktas saskaņā ar daudzām citām Savienības politikas jomām, jo īpaši pētniecības un inovācijas politikas, drošības un migrācijas politikas, rūpniecības politikas, kopējās lauksaimniecības politikas, zivsaimniecības politikas, Eiropas komunikāciju tīklu, vides politikas, enerģētikas politikas un attīstības palīdzības jomās. SST un jaunā GOVSATCOM iniciatīva veicinās arī Eiropas Aizsardzības rīcības plāna un Eiropas Savienības globālās stratēģijas mērķu sasniegšanu. Tās uzlabos drošības nozares dalībnieku darbības efektivitāti un aizsargās iedzīvotāju tiesības uz drošību, tiesības uz diplomātisko vai konsulāro aizsardzību un personas datu aizsardzību. Visbeidzot, tās uzlabos tādu svarīgu ES politikas jomu efektivitāti kā jūras drošības stratēģija, kiberaizsardzības politikas satvars, Arktikas politika, robežu pārvaldība un migrācija, humānā palīdzība, zivsaimniecība, transports un būtiskas infrastruktūras apsaimniekošana. Programmas darbības būtu jāizmanto, lai proporcionālā veidā novērstu tirgus neveiksmes vai neoptimālas ieguldījumu situācijas, un darbībām nevajadzētu dublēt vai izspiest no tirgus privāto finansējumu un tām vajadzētu būt ar nepārprotamu Eiropas pievienoto vērtību. Tas nodrošinās Programmas darbību saskaņotību ar ES valsts atbalsta noteikumiem, izvairoties no pārmērīgiem konkurences traucējumiem iekšējā tirgū.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Ierosinātās regulas juridiskais pamats ir LESD 189. panta 2. punkts, kas paredz, ka Savienība izstrādā Eiropas kosmosa politiku, un piešķir Eiropas Parlamentam un Padomei pilnvaras saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņemt Programmu, kas palīdzētu sasniegt minētās politikas mērķus. GNSS Regulas (ES) Nr. 1285/2013 un Eiropas GNSS aģentūras Regulas (ES) Nr. 912/2010, kuras īpaši pievēršas Galileo un EGNOS, pamatā ir LESD 172. pants (Eiropas komunikāciju tīkli), tāpēc ir lietderīgi – ņemot vērā Tiesas judikatūru par juridiskā pamata izvēli – pamatot ierosināto regulu ar LESD 189. panta 2. punktu, ņemot vērā tajā paredzēto pasākumu saturu un mērķus. •Subsidiaritāte Kosmoss ir novatoriska nozare, kas mobilizē ievērojamus finanšu līdzekļus un dažādās jomās piemēro progresīvas tehnoloģijas. Iepriekš aprakstītos ierosinātās regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt pat tās dalībvalstis, kurām ir vadošās pozīcijas kosmosa nozarē. Zinātniskā un tehniskā pieredze un zinātība šajā nozarē ir uzkrāta vairākos Savienības ekonomikas reģionos, kā arī Eiropas Kosmosa aģentūrā, kas ir starptautiska organizācija, kuras dalībvalstis ir lielākā daļa ES dalībvalstu. No finansiālā viedokļa būvēt un ekspluatēt tādas sistēmas kā Galileo un Copernicus, kuras nodrošina pakalpojumus, kas ir noderīgi visām Savienības dalībvalstīm, ja ne pat visiem pasaules reģioniem, ir pārāk liels uzdevums, lai to varētu veikt atsevišķa dalībvalsts pēc savas iniciatīvas. Ierosinātās regulas mērķu mērogi un ietekme ir tik lieli, ka tos var pienācīgi sasniegt tikai ar darbību Savienības līmenī. •Proporcionalitāte Ierosinātā regula paredz pasākumus, kas nepārsniedz to, kas nepieciešams, lai sasniegtu tās mērķus. Galileo, EGNOS, Copernicus, SST un GOVSATCOM komponenti atbilst Savienības uzņēmumu un iedzīvotāju vajadzībām. Tiem ir būtiska pozitīva plašāka ietekme uz Savienības ekonomiku. Šīs sistēmas tiek izstrādātas tā, lai atbalstītu ES tiesību aktu īstenošanu un pēc iespējas labāk sasniegtu Savienības politiskās prioritātes, tostarp jomās, kas saistītas ar klimata pārmaiņām un drošību un aizsardzību. Atbalstot kosmosa nozari Savienībā, jo īpaši sniedzot atbalstu jaunizveidotiem uzņēmumiem vai palaišanas iekārtām, var palīdzēt nodrošināt Savienības rīcības brīvību un tehnoloģiju stratēģisko autonomiju un paplašināt tās starptautiskās ārējās darbības. Turklāt Programmai piešķirtais budžets nav nesamērīgs ar izvirzītajiem mērķiem. Summas, kas vajadzīgas Programmas īstenošanai, ir noteiktas, ņemot vērā vairākas analīzes un aplēses, kas veiktas kā daļa no ietekmes novērtējuma un izklāstītas turpmāk. •Juridiskā instrumenta izvēle Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko izveido Programmu, ir ne tikai skaidri paredzēta LESD 189. panta 2. punktā, bet tā ir arī vēlamais instruments, ar ko Programmai piešķirt ilgtspējīgu stabilitāti. Šā juridiskā instrumenta izvēle nodrošina vienādību un tiešu piemērošanu, kas ir vajadzīga Programmas efektīvai īstenošanai, vienlaikus sniedzot tai pienācīgu redzamību un paredzot finanšu līdzekļus, kas vajadzīgi tās īstenošanai. 3.EX-POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex-post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude Attiecībā uz Galileo un EGNOS saskaņā ar GNSS Regulas (ES) Nr. 1285/2013 34. pantu un Eiropas GNSS aģentūras (GSA) Regulas (ES) Nr. 912/2010 26. pantu Komisija sniedza Eiropas Parlamentam un Padomei vidusposma ziņojumu par Galileo un EGNOS progresu un Eiropas GNSS aģentūras darbību. Šajā kontekstā Komisijas vārdā tika veikts vidusposma novērtējuma pētījums. Vidusposma novērtējuma ziņojumā īpaša uzmanība tika pievērsta Programmas īstenošanai laikposmā no 2014. līdz 2016. gadam. Tajā secināts, ka Galileo un EGNOS uzrādījušas apmierinošu efektivitātes līmeni un ir uz pareizā ceļa, lai sasniegtu GNSS regulā paredzētos ilgtermiņa mērķus 2020. gadam Tomēr Galileo drošības pārvaldībā un Galileo un EGNOS vispārējā pārvaldībā ir konstatēts zināms efektivitātes trūkums un vairākas jomas, kurās varētu veikt iespējamus uzlabojumus. Attiecībā uz pārvaldību l2014. – 2016. gads bija svarīgs pārejas periods, jo tika pakāpeniski īstenoti un konsolidēti pārvaldības un vadības sistēmu pamatelementi. To turpmākā attīstība būs svarīgs aspekts nākamajam Galileo ekspluatācijas posmam, kas būs jārisina rūpīgi. Drošības pārvaldībai īpaša uzmanība būtu jāpievērš nākamajā posmā, lai nodrošinātu Drošības akreditācijas padomes un tās darbinieku neatkarību no operatīvajām darbībām, kas saistītas ar Galileo un EGNOS. Attiecībā uz finanšu jautājumiem, sākot no 2016. gada beigām Galileo un EGNOS programma tika īstenota GNSS regulā noteikta budžeta robežās (7,071 miljoni EUR), un nav konstatēts vispārējo izmaksu pārsniegums. Runājot par saskaņotību ar pārējām ES politikas jomām, Galileo un EGNOS ir apliecinājušas augsta līmeņa saskaņotību gan savā starpā, gan ar citām GNSS programmām. Visbeidzot, efektīvi īstenojot gan pamata, gan deleģētos uzdevumus, GSA ir sekmīgi sasniegusi savus mērķus, kas saistīti ar Galileo un EGNOS progresu un pakārtotā tirgus attīstību. Tomēr ir bijušas dažas problēmas, kas saistītas ar tās spēju pieņemt darbā piemērotu personālu.

Attiecībā uz Copernicus saskaņā ar Copernicus Regulas (ES) Nr. 377/2014 32. pantu Komisija sniedza Eiropas Parlamentam un Padomei vidusposma novērtējumu par to, kā ir sasniegti visu Copernicus finansēto uzdevumu mērķi, kādi ir to rezultāti un ietekme, to Eiropas pievienotā vērtība un resursu izmantojuma efektivitāte. Komisijas vārdā tika veikts vidusposma novērtējuma pētījums. Vidusposma novērtējums attiecās uz laikposmu no 2014. līdz 2016. gadam. Tajā tika secināts, ka Copernicus “noritēja kā plānots un jau ir attaisnojusi dažas galvenās cerības, lai atbalstītu Eiropas autonomiju, sniedzot kvalitatīvu un noderīgu informāciju, ko izmanto daudzi lietotāji gan institucionālajiem, gan arī komerciāliem mērķiem”. Tika uzsvērti citi spēcīgi Copernicus ieguvumi, piemēram, atvērto datu politika, privātā sektora izaugsmi stimulējoši pasākumi, acīmredzami ekonomiski ieguvumi, pienācīga saskaņotība gan iekšēji, gan ar citām ES darbībām, izcila budžeta īstenošana regulā noteiktā budžeta ietvaros un laba sadarbība Komisijas iekšienē un ar dalībvalstīm. Attiecībā uz gūto īpašo pieredzi Programmas bezprecedenta panākumi un tās datu apjoms ļāva izdarīt divus galvenos konstatējumus: i)vajadzība uzlabot datu izplatīšanu un piekļuvi tiem: ņemot vērā lietotāju reģistrāciju lielo skaitu, ir jāuzlabo komunikācijas aspekti, datu izplatīšana un pieejamība un datu lejupielāde; ii)vajadzība stiprināt kosmosa datu iekļaušanu citās politikas jomās un ekonomikas nozarēs, pievēršot lielāku uzmanību lietotāju darbības uzsākšanai: programma Copernicus ir sasniegusi lietotāju grupas no tradicionālās kosmosa jomas, taču vairāk jācenšas sasniegt citus iespējamos lietotājus ārpus kosmosa jomas. Attiecībā uz SST Komisija 2018. gada 3. maijā pieņēma ziņojumu par SST atbalsta sistēmas īstenošanu (2014.–2017. gadam), (COM(2018)256). Ziņojumā tika secināts, ka ES SST nodrošināja rezultātus visām darbībām un trim pakalpojumiem, kā arī garantēja ES pievienoto vērtību, taču ES SST jāpilnveido, lai uzlabotu tās efektivitāti. Lai ņemtu vērā ziņojumā iekļautos ieteikumus, pievienotajā ietekmes novērtējumā minēti četri jautājumi, kas jārisina, lai pastiprinātu īstenošanu nākamajos gados: i)uzlabot ES SST pakalpojumu autonomiju, uzlabojot SST sensorus, ieviešot jaunus sensorus un izveidojot Eiropas SST kosmisko objektu katalogu; ii)sekmēt ES SST Eiropas dimensiju, novēršot nevajadzīgu dublēšanos starp SST valstu darbības centriem un pieprasot specializāciju, balstoties uz labāko sniegumu; iii)mainīt lēmumu pieņemšanas struktūru, izmantojot kvalificētu balsu vairākumu un izveidojot kopēju koordinācijas grupu, lai nodrošinātu tehniskā darba uzraudzību; iv)pārskatīt finansēšanas mehānismu, izveidojot programmu ar vienu budžeta pozīciju un ilgtermiņa perspektīvu. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Šo iniciatīvu atbalsta arī plašas sabiedriskās apspriešanas un darbsemināri, kas palīdz uzzināt visu attiecīgo ieinteresēto personu (nozare, dalībvalstis, zinātnieki utt.) viedokļus, konkrētāk: ·2016. gadā: pirms tika pieņemta Kosmosa stratēģija Eiropai Komisija sāka plašu sabiedrisko apspriešanu par visiem kosmosa aspektiem, tostarp par patlaban ierosinātajām programmām nākamajai DFS; ·2015.–2016. gadā: tika uzsāktas divas mērķorientētas apspriešanas par kosmosa izpētes aspektiem, tostarp par dalībvalstu, galveno nozares tirdzniecības apvienību un pētniecības organizāciju nostājas dokumentiem; ·2015.–2017. gadā: notika vairāki tematiski semināri, tikšanās un ziņojumi ekspertu līmenī, lai apspriestos ar ieinteresētajām personām par šādiem jautājumiem: i) Copernicus un Galileo attīstība; ii) īpašās nozares vajadzības; iii) īpašās vajadzības attiecībā uz valdības satelītsakariem; iv) īpašās vajadzības saistībā ar kosmosa situācijas apzināšanos, tostarp SST, kosmiskie laikapstākļi un Zemei tuvie objekti. ·2016. – 2017. gadā jaunās GOVSATCOM programmas ietekmes novērtējuma ietvaros, izmantojot divpusējus kontaktus un plenārsēdes, tika veikta mērķtiecīga apspriešanās ar visām ieinteresētajām personām — ar dalībvalstīm kā GOVSATCOM nodrošinātājiem un lietotājiem, ES iestādēm un aģentūrām, kā arī rūpniecību, ieskaitot satelītu ražotājus, uzņēmējus un MVU. Lielākā daļa dalībvalstu un nozare noteikti atbalsta programmu un tās mērķus. Priekšlikumā tika iekļauti ieinteresēto personu ieteikumi, jo īpaši attiecībā uz stingru drošību, pieprasījuma apvienošanu, paļāvību uz valstu un komerciāliem piegādātājiem, civilo un militāro sinerģiju un modulāru, uz pakalpojumu vērstu pieeju. Saskaņā ar plašo sabiedrisko apspriešanos, ko Komisija veica 2016. gadā pirms Kosmosa stratēģijas Eiropai pieņemšanas, galvenie vēstījumi ir šādi: saistībā ar Galileo un EGNOS ieinteresētās personas kopumā ir pietiekami apmierinātas ar ES intervences loģikas īstenošanu un programmu sasniegumiem novērtēšanas periodā. To efektivitāti īpaši apliecina Galileo kosmosa segmentu panākumi un EGNOS pakalpojumu sniegšanas stabilitāte un augstā veiktspēja, paziņojot par LPV-200 pakalpojuma sniegšanu un nodrošinot APV-I pakalpojumu 98,98 % ES dalībvalstu, Norvēģijas un Šveices sauszemes teritorijas. Tomēr ieinteresētās personas uzskata, ka pārvaldības efektivitāti varētu uzlabot, samazinot tās sarežģītību, kas bieži noved pie dubulta darba un kavējumiem. Turklāt ieinteresētās personas uzskata, ka pārvaldība nākotnē būtu jāpielāgo, Galileo uzsākot ekspluatācijas posmu.

Atvērto datu politika tiek uzskatīta par būtisku Copernicus priekšrocību. Lietotāji ir iecienījuši Copernicus pakalpojumus, pateicoties to produktu atbilstībai, piegādes savlaicīgumam un produktu pieejamībai. In situ komponenta koordinācija ir parādījusi labus rezultātus, jo ir palielinājies lietotāju skaits un ir izveidots plašāks datu kopu katalogs. Tomēr vēl aizvien vairāk uzmanības jāvelta Copernicus in situ komponenta pilnveidošanai un attiecīgo in situ datu kopu izmantošanai, pievienoto vērtību nodrošinot ar dažādu Zemes novērošanas datu avotu integrēšanu. Tiek uzskatīts, ka Copernicus pārvaldība darbojas efektīvi. Tomēr jāuzlabo piekļuve in situ datiem. Nepilnības in situ datu pieejamībā traucē sasniegt Copernicus pakalpojumu pilnu potenciālu. Copernicus mērķi joprojām ir atbilstoši, taču ieinteresētās personas norādīja, ka būtu vajadzīgi papildu mērķi (piem., antropogēnās CO2 emisijas, vides un klimata prasību ievērošanas nodrošināšana, polārie apgabali, kultūras mantojuma saglabāšana utt.). Turklāt tās minēja, ka būtu jāuzlabo piekļuve Sentinel datiem un dažādu datu avotu integrēšana. Attiecībā uz programmas ES dimensiju ieinteresētās personas pauda pārliecinošu vienprātību par vajadzību nodrošināt ES darbības nepārtrauktību, vienlaikus tika panākta ieinteresēto personu vienošanās, ka ES pašreizējās intervences pārtraukšanas vai atcelšanas sekas attiecībā uz Galileo, EGNOS un Copernicus būtu tik nopietnas, ka varētu apdraudēt visu programmu. •Ekspertu atzinumu iegūšana un izmantošana Tika sagatavoti īpaši ziņojumi. ·Kā norādīts iepriekš, ārējie pakalpojumu sniedzēji veica vidusposma novērtējuma pētījumu un to iesniedza 2017. gada 23. jūnijā. Tas bija pamatā Komisijas ziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei par situāciju saistībā ar Galileo un EGNOS un par GSA izveidošanu, ko tā sniedza, lai izpildītu GNSS Regulas (ES) Nr. 1285/2013 34. pantā un Eiropas GNSS aģentūras Regulas (ES) Nr. 912/2010 26. pantā noteiktās prasības. ·2018. gada pirmajā ceturksnī tika veikts pētījums par finansējuma ietekmi uz Galileo un EGNOS. ·Kā norādīts iepriekš, ārējie pakalpojumu sniedzēji veica vidusposma novērtējuma pētījumu par Copernicus un to iesniedza 2017. gada 23. jūnijā. Tas bija pamatā Komisijas ziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei par situāciju saistībā arCopernicus, ko tā sniedza, lai izpildītu Copernicus Regulas (ES) Nr. 377/2014 32. pantā noteiktās prasības. ·Ārējie pakalpojumu sniedzēji veica pētījumu par Copernicus sociālekonomiskajiem ieguvumiem un pabeidza to 2018. gada janvārī. ·Ārējie pakalpojumu sniedzēji 2018. gada maijā veica un iesniedza pētījumu par SST pilnveidošanas ietekmi, izmaksām un ieguvumiem. ·Saistībā ar GOVSATCOM Komisija paļāvās uz dalībvalstu ekspertu grupu, Eiropas Kosmosa aģentūru un Eiropas Aizsardzības aģentūru. Grupa izstrādāja GOVSATCOM augsta līmeņa civilo un militāro lietotāju vajadzību dokumentu, ko papildināja ar ietekmes novērtēšanas procesu, ietverot PwC veikto un 2018. gada februārī publicēto GOVSATCOM ietekmes novērtējumu, un sniedza Komisijai specializētas zināšanas satelītsakaru jautājumos. Apspriešanās laikā ar ieinteresētājām personām papildu ekspertu atzinumus sniedza valsts pārvaldes iestādes un nozares pārstāvji. ·Tika veikti arī papildu pētījumi par konkrētiem jautājumiem (piem., piekļuve kosmosam). Visi pētījumi ir publiski pieejami EU Bookshop. •Ietekmes novērtējums Saskaņā ar labāka regulējuma politiku Komisija veica ietekmes novērtējumu nolūkā izveidot Savienības kosmosa programmu. Ietekmes novērtējuma pamatā bija trīs konkrēti mērķi: ·nodrošināt esošo kosmosa infrastruktūru un pakalpojumu nepārtrauktību un jaunu vai uzlabotu infrastruktūru un pakalpojumu izstrādāšanu; ·veicināt inovatīvu Eiropas kosmosa nozari; un ·saglabāt ES spēju iegūt autonomu piekļuvi kosmosam, pamatojoties uz neatkarīgu ES rūpniecību, iegūt garantētu piekļuvi ES kosmosa datiem un pakalpojumiem un tos droši un neapdraudēti izmantot. Attiecībā uz Programmas finansējumu tika izvērtēti divi risinājumi.

“Pamatscenārijs” paredz pašreizējā budžeta samazinājumu (-15 %), ņemot vērā Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES. Ierosinātais scenārijs paredzēja noturīgu finansējuma līmeni, palielinot to par 50 % salīdzinājumā ar pašreizējo budžetu. Pamatscenārijs tika uzskatīts par nepietiekamu, lai sasniegtu Savienības kosmosa politikas vērienīgos mērķus, kā norādīts Kosmosa stratēģijā Eiropai. Pašreizējā budžeta samazinājums izraisītu Galileo infrastruktūru un pakalpojumu pakāpenisku degradāciju un tās darbību galīgu slēgšanu turpmākajās desmitgadēs. EGNOS joprojām darbotos, bet nevarētu papildināt Galileo, kā paredzēts GNSS regulā. Līdzīgi tas varētu ietekmēt Copernicus, jo visa Copernicus arhitektūra tik tikko spētu pastāvēt, nemaz nerunājot par iespējamiem uzlabojumiem, tādēļ, ka nebūtu iespējams aizstāt esošos satelītus, kad tie sasniegs aprites cikla beigas orbītā. Ierosinātais scenārijs nodrošinātu darbību un pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktību, 30 Galileo satelītu konstelāciju un tehnoloģisko attīstību, kas veicinātu otrās paaudzes ieviešanu, kā arī atbalstītu lietojumu tirgu uzplaukumu. Noturīgs Copernicus finansējuma līmenis ļautu Savienībai saglabāt autonomiju un vadošo lomu vides monitoringa jomā, ārkārtas situāciju pārvaldībā un atbalsta sniegšanā robežu un jūras satiksmes drošības jomā un izveidot pakārtotajā nozarē ticamības līmeni, kas ļautu izmantot un integrēt Copernicus datus un informāciju, balstoties uz esošo Copernicus infrastruktūru un pakalpojumiem. Paredzams, ka Galileo, EGNOS, Copernicus un SST nepārtrauktība, ko panāks, nodrošinot pietiekamus budžeta resursus, sniegs ievērojamus sociālekonomiskus un vides ieguvumus, tostarp radīs jaunas darbvietas. Galalietotāji gūs tiešu labumu no dažādiem jauniem lietojumiem, kas uzlabos cilvēku iespējas ceļot, strādāt un savstarpēji sazināties. Paredzams, ka iedzīvotāji gūs labumu no modernizētiem un videi nekaitīgiem transporta pakalpojumiem, kas nodrošinās efektīvāku un mazāk piesārņojošu satiksmes pārvaldību. Efektīvāki ārkārtas situāciju pakalpojumi nodrošinās labāku un ātrāku reakciju ārkārtas situācijās, savukārt progresīvu GNSS lietojumu izmantošana lauksaimniecībā kopā ar Zemes novērošanas datiem nodrošinās ilgtspējīgāku pārtikas pieejamību. Attiecībā uz GOVSATCOM tika veikts pilnīgs, neatkarīgs ietekmes novērtējums. Regulējuma kontroles padome 2017. gada 29. septembrī sniedza pozitīvu atzinumu. Šajā novērtējumā tika analizēts pamatscenārijs un četri politikas risinājumi, kuru pamatā ir kopīgs pamatelementu kopums, tostarp kopīgas drošības prasības, sinerģija, apvienojot valstu un ES pieprasījumu, koordinējot piedāvājumu, civilo un militāro saskaņotību, apjomīgus ietaupījumus un efektivitātes ieguvumus, stiprinot Savienības autonomiju un rūpniecības konkurētspēju. Minētie četri risinājumi atšķiras piedāvājumu aspektā, izmantojot vai nu valsts vai komerciālās SatCom iespējas un pakalpojumus, vai to kombināciju. Turklāt tie atšķiras arī attiecībā uz iespējamo kosmosa infrastruktūras iegādi nākotnē, izmantojot vai nu publiskā un privātā sektora partnerību, vai pilnībā ES piederošus aktīvus. Izvēlētais risinājums optimizē dažādo risinājumu priekšrocības, ievēro subsidiaritāti un atspoguļo ieinteresēto personu ieteikumus. Civilo un militāro lietotāju apvienošana valsts un ES līmenī, pakalpojumu finansēšana no Programmas budžeta un valsts un drošības akreditētu komercaktīvu izmantošana dos iespēju ātri uzsākt darbības un uzlabot GOVSATCOM elastību un paplašināt tās darbības jomu. Izmaksefektīvas publiskā un privātā sektora partnerības tiek uzskatītas par labāko risinājumu turpmākai kosmosa infrastruktūras pilnveidošanai, ja tāda nepieciešama. ES piederošs konsultāciju centrs un saskaņotas drošības prasības ir absolūti nepieciešamas. Programmas ietekmes novērtējuma projekts (neietverot GOVSATCOM, uz kuru attiecas cits ietekmes novērtējums) tika iesniegts Regulējuma kontroles padomei 2018. gada 11. aprīlī. Regulējuma kontroles padome 2018. gada 13. aprīlī sniedza negatīvu atzinumu. Pēc tam ziņojuma projekts tika būtiski grozīts, lai ņemtu vērā ieteikumus par veicamajiem uzlabojumiem, jo īpaši: ·precīzāks to problēmu apraksts, ar kurām saskaras Programma, tostarp labāks problēmu cēloņu apraksts (politiskas problēmas, globālas problēmas, problēmas, kas saistītas ar pieredzi, kas gūta no esošajām programmām); ·skaidrāka saikne starp šīm problēmām un Programmas konkrētajiem mērķiem; ·precīzāks Programmas prioritāšu apraksts un informācija par to, kā tās ir saistītas ar problēmām un mērķiem; ·skaidrojumi par izmaiņām Programmas pārvaldībā; ·papildu informācija par budžeta piešķīrumiem galvenajām darbībām. Otrā projekta redakcija tika nosūtīta Regulējuma kontroles padomei 2018. gada 25. aprīlī. Padome 2018. gada 3. maijā sniedza pozitīvu atzinumu ar ieteikumu turpināt uzlabot ziņojumu ar diviem galvenajiem aspektiem. Pēc tam saskaņā ar norādījumiem ņemt vērā šīs piezīmes, pirms sākas starpdienestu konsultācijas, ziņojuma projekts tika grozīts, jo īpaši attiecībā uz šādiem punktiem: ·uzlabots apraksts par pienākumu sadalījumu starp Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūru un Komisiju; ·papildu paskaidrojums par budžetu, kas piešķirts, lai nodrošinātu nepārtrauktību un jaunas darbības; ·precīzāks vispārējo mērķu un konkrēto mērķu nošķīrums. Regulējuma kontroles padome 2018. gada 3. maijā sniedza labvēlīgu atzinumu par ietekmes novērtējuma projektu. •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Kā skaidrots iepriekš, ierosinātās regulas mērķis ir būtiski vienkāršot spēkā esošos tiesību aktus, jo tā apvieno visus Savienības kosmosa programmas komponentus vienā dokumentā un aizstāj trīs Eiropas Parlamenta un Padomes regulas un vienu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, kas pašlaik regulē šos komponentus. •Pamattiesības

Ierosinātajā regulā ir ietverti ierastie noteikumi par personas datu un privātuma aizsardzību. Jo īpaši tā paredz, ka visus personas datus, ko apstrādā saistībā ar uzdevumiem un darbībām, kas paredzētas šajā regulā, tostarp Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūra, tiks apstrādāti saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem par personas datu aizsardzību. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Savienības ieguldījums Programmā 2021. gadam ir 16 miljardi EUR pašreizējās cenās. Lielāko daļu budžeta īstenos, izmantojot netiešu pārvaldību, atbilstoši iemaksu nolīgumiem ar pilnvarotajiem subjektiem. Programmu izmaksu aplēses iegūtas padziļinātā analīzē, ko pamatoja Komisijas gūtā pieredze saistībā ar esošo pasākumu (Galileo, EGNOS, Copernicus un SST) pārvaldību, kā arī sagatavošanās pētījumi un apspriešanās ar ieinteresētajām personām par GOVSATCOM. Šīs Komisijas gūtās speciālās zināšanas ir būtisks faktors pasākumu nepārtrauktības nodrošināšanā. Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem, kā norādīts šai regulai pievienotajā finanšu pārskatā, atspoguļo šo nepārtrauktības nepieciešamību speciālajās zināšanās. 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un pārskatu sniegšanas kārtība Ierosinātajā regulā ir noteikts, ka Komisijai Programma jāīsteno, izmantojot Finanšu regulas [108. pantā] minētās gada darba programmas, ņemot vērā mainīgās lietotāju vajadzības un tehnoloģiju attīstību. Ierosinātās regulas īstenošana jāuzrauga vairākos veidos. Pirmkārt, Komisija katru gadu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par Programmas īstenošanu. Ziņojumā ir jāietver informācija par riska pārvaldību, kopējām izmaksām, ikgadējām darbības izmaksām, konkursu rezultātiem, ieņēmumiem, grafiku un izpildi. Otrkārt, ir jānosaka rezultatīvie rādītāji, kas vajadzīgi, lai uzraudzītu, kā tiek īstenota Programma un sasniegti regulas mērķi, nosakot Savienības līdzekļu saņēmējiem pienākumu sniegt attiecīgo informāciju. Jāvāc arī dati par pētniecības un inovācijas rezultātu izmantošanu un ieviešanu, tostarp uzraugot finansējumu, kas piešķirts pētniecības un inovācijas rezultātu ieviešanai, jo īpaši attiecībā uz “Apvārsnis Eiropai”. Treškārt, Programma jāizvērtē vismaz reizi četros gados. Šie novērtējumi ir jāveic savlaicīgi, lai varētu pieņemt atbilstīgus lēmumus. Novērtējumi tiks veikti saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma 22. un 23. pantu, kurā trīs iestādes ir apstiprinājušas, ka spēkā esošo tiesību aktu un politikas virzienu novērtēšanai būtu jāveido pamats turpmākās rīcības iespēju ietekmes novērtējumiem. Novērtējumos izvērtēs Programmas iedarbību uz vietas, pamatojoties uz Programmas rādītājiem/mērķrādītājiem un detalizētu analīzi par to, cik lielā mērā Programmu var uzskatīt par nozīmīgu, iedarbīgu un lietderīgu, vai tā rada pietiekamu ES pievienoto vērtību un vai tā ir saskanīga ar citām ES politikas jomām. Tiks izmantota gūtā pieredze, lai konstatētu trūkumus/problēmas vai pārbaudītu, kā darbības un to rezultātus varētu vēl vairāk uzlabot un kā tās maksimāli izmantot/panākt to maksimālu ietekmi. Novērtējumu secinājumi kopā ar Komisijas apsvērumiem jāiesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums Ierosinātā regula sastāv no 12 sadaļām. I sadaļā ir ietverti vispārīgi noteikumi, kuros, cita starpā, izklāstīts regulas priekšmets, Programmas komponenti, Programmas mērķi un princips, saskaņā ar kuru Savienībai ir īpašumtiesības uz aktīviem, kas radīti vai izstrādāti saskaņā ar Programmu. II sadaļā ir paredzēti Programmas budžeta ieguldījumi un mehānismi. Šajā III sadaļā ir ietverti finanšu noteikumi, ko piemēro Programmai. Attiecībā uz publisko iepirkumu, ņemot vērā kosmosa nozarē slēdzamo līgumu sarežģītību un īpatnības, ir nepieciešams paredzēt pasākumus, kas saistīti ar Finanšu regulas īstenošanu. Finanšu noteikumiem arī jādod iespēja nodrošināt dažādo Programmas komponentu atšķirīgās vajadzības un izmantot ieinteresēto personu dažādu veidu sadarbību un partnerību. IV sadaļa attiecas uz Programmas pārvaldību. Tajā sīki izklāstīta šīs programmas četru galveno dalībnieku, proti, Komisijas, Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūras, Eiropas Kosmosa aģentūras un dalībvalstu, veicamie uzdevumi, kā arī attiecības starp šiem dažādajiem dalībniekiem.

V sadaļa attiecas uz drošību, kas ir jo īpaši svarīga, ņemot vērā vairāku Programmas komponentu stratēģisko būtību un saiknes starp kosmosu un drošību. Augsta līmeņa drošība jāpanāk un jāuztur, nosakot efektīvu pārvaldības kārtību, kas lielā mērā balstās uz dalībvalstu pieredzi un pieredzi, ko Komisija guvusi pēdējos gados. Turklāt, tāpat kā jebkurai citai programmai ar stratēģisku dimensiju, Programmai ir jāveic neatkarīga drošības akreditācija saskaņā ar atbilstīgiem standartiem šajā jomā. VI sadaļa attiecas uz Galileo un EGNOS. Šie noteikumi lielā mērā ir balstīti uz attiecīgajiem GNSS Regulas (ES) Nr. 1285/2013 noteikumiem, taču vajadzības gadījumā tie ir atjaunināti un pielāgoti, inter alia ņemot vērā to, ka šīs abas sistēmas pašlaik darbojas un ir kļuvušas par Savienības visaptverošās kosmosa programmas komponentiem. VII sadaļa attiecas uz Copernicus. Šajā sadaļā ir ietverti daži noteikumi, kas ir ļoti līdzīgi pašreizējās Copernicus Regulas (ES) Nr. 377/2014 noteikumiem, vienlaikus tomēr atspoguļojot dažas svarīgākās sistēmas izmaiņas, kas vērstas uz datu apstrādi un pārvaldību un visaptveroša tiesiskā regulējuma izveidošanu. VIII sadaļā ir izklāstīta sīkāka informācija par citiem Savienības kosmosa programmas komponentiem, galvenokārt SST un GOVSATCOM. Noteikumi par SST pamatojas uz tiem noteikumiem, kas jau ir noteikti SST Lēmumā Nr. 541/2014/ES, savukārt sadaļa par GOVSATCOM ir pilnīgi jauna. Ar IX sadaļu Eiropas GNSS aģentūras nosaukumu maina uz Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūru un groza dažus Aģentūras darbības noteikumus, kas patlaban noteikti Regulā (ES) Nr. 912/2010. Šīs izmaiņas īpaši atspoguļo jaunos pienākumus, kas noteikti Aģentūrai, kuras uzdevumi ir paplašināti, lai potenciāli iekļautu visus Savienības kosmosa programmas komponentus. X, XI un XII sadaļā attiecīgi izklāstīti dažādi noteikumi, noteikumi par deleģēšanu un īstenošanas pasākumiem, kā arī nobeiguma noteikumi. •Klimata pasākumu integrēšana Komisijas priekšlikumā 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmai ir noteikts daudz vērienīgāks mērķis attiecībā uz klimata jautājumu iekļaušanu visās ES programmās, klimata mērķu sasniegšanai kopumā paredzot atvēlēt 25 % no ES izdevumiem. Šīs programmas devumam minētā vispārējā mērķa sasniegšanā tiks sekots, izmantojot ES klimata marķiera sistēmu atbilstīgā iedalījuma līmenī, tai skaitā izmantojot vairākas precīzas metodikas, kur tādas būs pieejamas. Komisija turpinās katru gadu sniegt informāciju saistību apropriāciju izteiksmē, izstrādājot gada budžeta projektu. Lai atbalstītu to, ka tiek pilnībā izmantots programmas potenciāls klimata mērķu sasniegšanā, Komisija centīsies noteikt attiecīgās darbības visā programmas sagatavošanas, īstenošanas, pārskatīšanas un izvērtēšanas procesā. 2018/0236 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido Savienības kosmosa programmu un Eiropas Savienības kosmosa programmas aģentūru un atceļ Regulu (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013, (ES) Nr. 377/2014 un Lēmumu 541/2014/ES (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 189. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā:

(1)Kosmosa tehnoloģija, dati un pakalpojumi ir kļuvuši neaizstājami Eiropas iedzīvotāju ikdienas dzīvē, un tiem ir būtiska loma daudzu stratēģisko interešu saglabāšanā. Eiropas Savienības kosmosa nozare jau ir viena no konkurētspējīgākajām pasaulē. Tomēr jaunu dalībnieku parādīšanās un jaunu tehnoloģiju izstrāde rada apvērsumu tradicionālajos rūpniecības modeļos. Tādēļ Eiropas Savienībai ir ļoti būtiski joprojām saglabāt savu līderpozīciju starptautiskā līmenī, iegūstot plašu rīcības brīvību kosmosa jomā, veicināt zinātnes un tehnikas progresu un atbalstīt Savienības kosmosa nozares rūpniecības, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, jaunuzņēmumu un novatorisku uzņēmumu konkurētspēju un inovācijas spēju. (2)Kosmosa nozares attīstība vēsturiski ir saistīta ar drošību. Daudzos gadījumos kosmosa nozarē izmantotās iekārtas, komponenti un instrumenti ir divējāda lietojuma preces. Tāpēc būtu jāizmanto iespējas, ko Savienības drošībai un tās dalībvalstīm sniedz kosmoss. (3)Kopš 1990-to gadu beigām Savienība ir izstrādājusi pati savas kosmosa iniciatīvas un programmas, proti, Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienestu (EGNOS), pēc tam Galileo un Copernicus, kuras atbilst Savienības pilsoņu vajadzībām un publisko politikas jomu prasībām. Būtu ne tikai jānodrošina šo iniciatīvu nepārtrauktība, bet arī jāuzlabo tās, lai tās saglabātu savu vadošo pozīciju saistībā ar jaunu tehnoloģiju attīstību un digitālo un informācijas un sakaru tehnoloģiju jomu pārmaiņām un atbilstu lietotāju jaunajām vajadzībām, un spētu īstenot tādas politiskās prioritātes kā klimata pārmaiņas, tostarp pārmaiņu Arktikā uzraudzība, drošība un aizsardzība. (4)Savienībai ir jānodrošina sev rīcības brīvība un autonomija piekļuvē kosmosam un spēja to droši izmantot. Tādēļ ir svarīgi, lai Savienība saglabātu neatkarīgu, uzticamu un rentablu piekļuvi kosmosam, jo īpaši attiecībā uz kritisko infrastruktūru un tehnoloģiju, sabiedrības drošību un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu drošību. Tādēļ Komisijai vajadzētu būt iespējai koncentrēt palaišanas pakalpojumus Eiropas līmenī gan savām vajadzībām un pēc citu struktūrvienību, tostarp dalībvalstu, pieprasījuma saskaņā ar Līguma 189. panta 2. punkta noteikumiem. Izšķiroša nozīme ir arī tam, ka Savienībai joprojām ir modernas, efektīvas un elastīgas raķešu palaišanas infrastruktūras iekārtas. Papildus dalībvalstu un Eiropas Kosmosa aģentūras veiktajiem pasākumiem Komisijai būtu jāapsver veidi kā atbalstīt šādas iekārtas. Jo īpaši, ja ir jāsaglabā vai jāuzlabo zemes infrastruktūra kosmosam, kas vajadzīga, lai veiktu palaišanu saskaņā ar programmas vajadzībām, ar mērķi panākt labāku Programmas izmaksu efektivitāti vajadzētu būt iespējai saskaņā ar Programmu daļēji finansēt šādus pielāgojumus atbilstīgi Finanšu regulai un ja var konstatēt nepārprotamu ES pievienoto vērtību.. (5)Lai stiprinātu Savienības kosmosa nozares konkurētspēju un uzlabotu veiktspēju savas sistēmas projektēšanā, būvniecībā un ekspluatācijā, Savienībai būtu jāatbalsta visas kosmosa nozares izveide, izaugsme un attīstība. Eiropas, reģionālā un valstu līmenī būtu jāatbalsta uzņēmējdarbībai un inovācijām labvēlīga modeļa rašanos, izveidojot kosmosa centrus, kuros apvienotas kosmosa, digitālā un lietotāju nozare. Savienībai būtu jāveicina Savienībā reģistrētu kosmosa uzņēmumu paplašināšanās, lai palīdzētu tiem gūt panākumus, tostarp palīdzot šiem uzņēmumiem piekļūt riska finansējumam, ņemot vērā to, ka kosmosa nozares jaunuzņēmumiem Savienībā nav pienācīgas piekļuves privātajam kapitālam, kā arī veidojot inovāciju partnerības (pirmā līguma pieeja). (6)Ņemot vērā Savienības Kosmosa programmas (Programma) tvērumu un tās potenciālu piedalīties globālo problēmu risināšanā, tai ir izteikti starptautisks raksturs. Tādēļ būtu jāatļauj Komisijai Savienības vārdā pārvaldīt un koordinēt darbu starptautiskā mērogā, jo īpaši, lai aizsargātu Savienības un tās dalībvalstu intereses starptautiskos forumos, tostarp attiecībā uz frekvenču zonu, lai veicinātu Savienības tehnoloģiju un rūpniecību, un lai veicinātu sadarbību mācību jomā, paturot prātā nepieciešamību nodrošināt savstarpību attiecībā uz pušu tiesībām un pienākumiem. Īpaši svarīgi ir tas, ka Komisija pārstāv Savienību Starptautiskajā Cospas-Sarsat programmā vai attiecīgajās ANO nozaru struktūrās, tostarp Pārtikas un lauksaimniecības organizācijā un Pasaules Meteoroloģijas organizācijā. (7)Komisijai kopā ar dalībvalstīm un Augsto pārstāvi būtu jāveicina atbildīga rīcība kosmosā un atklātajā kosmosā un jāizpēta iespēja pievienoties attiecīgajām ANO konvencijām. (8)Kosmosa programmai ir līdzīgi mērķi kā citām Savienības programmām, jo īpaši „Apvārsnis Eiropa”, “InvestEU” fondam, Eiropas Aizsardzības fondam un Regulā (ES) [Kopīgo noteikumu regula] norādītajiem fondiem. Tāpēc būtu jāparedz kopējs finansējums no minētajām programmām, ar nosacījumu, ka tās attiecas uz vienām un tām pašām izmaksu pozīcijām, jo īpaši, izmantojot papildu finansējuma kārtību no Savienības programmām, kurās pārvaldības kārtība to pieļauj, — vai nu secīgi pēc kārtas, vai pārmaiņus, vai apvienojot līdzekļus, paredzot kopīgu finansējumu darbībām, atļaujot, ja iespējams, inovācijas partnerības un apvienošanas darbības. Tādēļ Komisijai Programmas īstenošanas laikā būtu jāveicina sinerģijas ar citām saistītām Savienības programmām, kas ļautu, ja iespējams, izmantot piekļuvi riska finansējumam, inovācijas partnerībām, kumulatīvajai finansēšanai vai finansējuma apvienošanai. (9)Šīs Programmas politikas mērķi tiks arī risināti kā finansēšanas un investīciju operācijām atbalsttiesīgas jomas, izmantojot fonda InvestEU finanšu instrumentus un budžeta garantiju, jo īpaši, kas paredzēti tā ilgtspējīgas infrastruktūras un pētniecības un inovācijas un digitalizācijas politikas sadaļās. Finansiālais atbalsts ir jāizmanto, lai novērstu tirgus neveiksmes vai neoptimālas ieguldījumu situācijas proporcionālā veidā, un darbībām nevajadzētu dublēt vai izspiest no tirgus privāto finansējumu vai kropļot konkurenci iekšējā tirgū. Darbībām jābūt ar uzskatāmu Eiropas pievienoto vērtību. (10)Saskaņotība un sinerģija starp programmu “Apvārsnis Eiropa” un Programmu veicinās konkurētspējīgu un inovatīvu Eiropas kosmosa nozari; stiprinās Eiropas autonomiju saistībā ar nokļūšanu kosmosā un tā izmantošanu drošā un aizsargātā vidē un nostiprinās Eiropas kā pasaules līmeņa dalībnieces lomu. Revolucionārus risinājumus programmā “Apvārsnis Eiropa” atbalstīs dati un pakalpojumi, ko Programma darīs pieejamus pētniecības un inovācijas kopienai. (11)Ir svarīgi, ka Eiropas Savienībai pieder visi materiālie un nemateriālie aktīvi, kas radīti vai izstrādāti, izmantojot publisko iepirkumu, ko tā finansē kā daļu no savas kosmosa programmas. Lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību jebkādām ar īpašumtiesībām saistītām pamattiesībām, būtu jāizveido nepieciešamās attiecības ar visiem esošajiem īpašniekiem. Saskaņā ar šo regulu un ja tas tiek uzskatīts par atbilstīgu, pamatojoties uz katra konkrētā gadījuma izvērtējumu, šādām Savienības īpašumtiesībām nebūtu jāskar Savienības iespējas minētos aktīvus darīt pieejamus trešām personām vai no tiem atbrīvoties. (12)Ar šo regulu Programmai paredz finansējumu, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi 17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību. (13)Atspoguļojot to, cik svarīgi ir risināt klimata pārmaiņu problemātiku, saskaņā ar ES apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus šī Programma palīdzēs integrēt klimata pasākumus Savienības rīcībpolitikās un sasniegt kopējo mērķi, kurš paredz, ka 25 % no Savienības budžeta izdevumiem atvēlēt klimata jomā izvirzīto mērķu sasniegšanai. Programmas sagatavošanas un īstenošanas posmā tiks noteiktas attiecīgās darbības un pārskatītas saistībā ar attiecīgajiem novērtēšanas un pārskatīšanas procesiem. (14)Jebkuri ieņēmumi no Programmas būtu jāsaņem Savienībai, lai daļēji kompensētu ieguldījumus, ko tā jau ir veikusi, un šie ieņēmumi būtu jāizmanto Programmas mērķu atbalstam. Tā paša iemesla dēļ ar privātā sektora organizācijām noslēgtos līgumos vajadzētu būt iespējai paredzēt ieņēmumu sadales mehānismu. (15)Tā kā Programmu principā finansē Savienība, publiskā iepirkuma līgumos, kas noslēgti saskaņā ar šo programmu, būtu jāievēro Savienības noteikumi. Šajā sakarā Eiropas Savienībai būtu arī jāatbild par sasniedzamo mērķu noteikšanu attiecībā uz publisko iepirkumu. (16)Programmas pamatā ir sarežģītas un pastāvīgi mainīgas tehnoloģijas. Paļaujoties uz šādām tehnoloģijām, pastāv zināma neskaidrība un risks saistībā ar publisko iepirkumu šai programmai, ciktāl šie iepirkumi attiecas uz aprīkojumu vai pakalpojumu sniegšanu ilgtermiņā. Papildus noteikumiem, kas izklāstīti Finanšu regulā, ir vajadzīgi īpaši pasākumi attiecībā uz publiskā iepirkuma līgumiem. Tādējādi vajadzētu būt iespējai līguma slēgšanas tiesības piešķirt kā līgumu ar nosacītām stadijām, gan ar zināmiem nosacījumiem veikt grozījumus jau konkrētā līguma izpildes laikā vai noteikt minimālo apjomu, par kādu slēdzami apakšuzņēmuma līgumi. Visbeidzot, ņemot vērā tehnoloģisko neskaidrību, kas raksturo Programmas komponentus, publiskā iepirkuma cenas vienmēr nevar aplēst precīzi, tādēļ vajadzētu būt iespējai slēgt līgumus, kuros nav noteikta nemainīga un galīga cena, un iekļaut klauzulas, kas aizsargātu Savienības finanšu intereses. (17)Lai sasniegtu Programmas mērķus, ir svarīgi, lai būtu iespēja vajadzības gadījumā izmantot kapacitāti, ko piedāvā Savienības publiskās un privātās struktūras, kas darbojas kosmosa jomā, kā arī jāspēj strādāt starptautiskā līmenī ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām. Šā iemesla dēļ būtu jāparedz iespēja izmantot visus attiecīgos instrumentus, kas paredzēti Finanšu regulā (jo īpaši dotācijas, balvas un finanšu instrumenti), dažādas vadības metodes (piemēram, tiešā un netiešā pārvaldība, publiskā un privātā sektora partnerības un kopuzņēmumi) un kopīgas iepirkuma procedūras. (18)Konkrētāk attiecībā uz subsīdijām, pieredze liecina, ka lietotāju un tirgus apgūšanas pasākumus un vispārējas informēšanas darbu labāk ir veikt centralizēti, nevis lejupvērstā veidā, ko veic Komisija. Kuponi, kas ir finansiālā atbalsta veids no subsīdijas trešām personām, jauniem tirgus dalībniekiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem ir bijusi viena no vislabākajām darbībām. Tomēr tos ir apgrūtinājis Finanšu regulā paredzētais finanšu atbalsta maksimālais apjoms. Šā iemesla dēļ minētais maksimālais apjoms ES Kosmosa programmai būtu jāpalielina, lai ietu kopsolī ar pieaugošo tirgus pielietojuma potenciālu kosmosa nozarē. (19)Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. (20)Šai programmai piemēro Regulu (ES, Euratom) Nr. [jaunā FR] (“Finanšu regula”). Tajā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešu izpildi, finansiālo palīdzību, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām.

(21)Saskaņā ar [atsauce tiks atjaunināta pēc vajadzības saskaņā ar jaunu lēmumu par AZT: 88. pants Padomes Lēmumā.../.../ES] personām un struktūrvienībām, kas izveidotas aizjūras zemēs un teritorijās (AZT) jābūt tiesīgām saņemt finansējumu saskaņā ar Programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. (22)Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, kurus pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir noteikti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas, netiešu izpildi, un nosaka finanšu dalībnieku atbildību. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam. (23)Saskaņā ar Finanšu regulu, Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95, Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvo izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371. Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. (24)Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties sadarbības ietvaros, kura izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kas paredz programmu īstenošanu, pieņemot lēmumu saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskajiem aktiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, lai atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu pilnīgi īstenot savu attiecīgo kompetenci. (25)Programmas laba publiska pārvaldība prasa stingru pienākumu un uzdevumu sadali starp dažādajām iesaistītajām struktūrām, lai novērstu dublēšanos un samazinātu izmaksu pārsniegšanu un kavēšanos. (26)Dalībvalstis ilgu laiku ir bijušas aktīvas kosmosa jomā. Tām ir ar kosmosu saistītas sistēmas, infrastruktūras, valsts aģentūras un struktūrvienības. Tādēļ tās var dot lielu ieguldījumu Programmā, jo īpaši tās īstenošanā, un tām vajadzētu pilnībā sadarboties ar Savienību, lai veicinātu Programmas pakalpojumus un lietojumus. Komisijai būtu jāspēj piesaistīt līdzekļus, kas ir dalībvalstu rīcībā, tā varētu dalībvalstīm uzticēt nereglamentējošus uzdevumus programmas īstenošanā un izmantot viņu palīdzību. Attiecīgajām dalībvalstīm arī būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai garantētu to teritorijā izveidoto uz zemes esošo staciju aizsardzību. Turklāt dalībvalstīm un Komisijai būtu jāstrādā kopā un jāsadarbojas ar attiecīgajām starptautiskajām struktūrām un regulatīvajām iestādēm, lai nodrošinātu Programmai vajadzīgo radiofrekvenču spektra pieejamību un aizsardzību, nolūkā pilnībā izstrādāt un ieviest lietotnes, kuru pamatā ir piedāvātie pakalpojumi, atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Lēmumam Nr. 243/2012/ES, ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu. (27)Komisijas kā Savienības vispārējo interešu veicinātājas pienākums ir īstenot Programmu, uzņemties vispārēju atbildību un veicinātu tās izmantošanu. Lai optimizētu dažādo ieinteresēto personu resursus un kompetences, Komisijai vajadzētu būt iespējai deleģēt konkrētus uzdevumus. Turklāt Komisija ir vispiemērotākā iestāde, lai noteiktu galvenās un darbības specifikācijas, kas vajadzīgas, lai īstenotu sistēmu un attīstītu pakalpojumus. (28)Programmas veicināšanas misija, jo īpaši attiecībā uz drošību, ir uzticēta Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūrai (“Aģentūra”), ar kuru aizstāj un nomaina Eiropas GNSS aģentūru, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 912/2010. Tāpēc Aģentūrai būtu jāuztic konkrēti uzdevumi, kas saistīti ar drošību un Programmas veicināšanu. Jo īpaši attiecībā uz drošību un ņemot vērā tās pieredzi šajā jomā, Aģentūrai vajadzētu būt atbildīgai par drošības akreditācijas uzdevumiem attiecībā uz visām Savienības darbībām kosmosa nozarē. Turklāt tai vajadzētu veikt uzdevumus, ko Komisija tai ir piešķīrusi, izmantojot vienu vai vairākus iemaksu nolīgumus, kas attiecas uz dažādiem citiem ar programmu saistītiem īpašiem uzdevumiem. (29)Eiropas Kosmosa aģentūra ir starptautiska organizācija ar plašu pieredzi kosmosa jomā, 2004. gadā tā noslēdza pamatnolīgumu ar Eiropas Kopienu. Tāpēc tā ir svarīgs Programmas īstenošanas partneris, ar kuru būtu jāizveido nepieciešamās attiecības. Šajā sakarā un piemērojot Finanšu regulu, ir svarīgi ar Eiropas Kosmosa aģentūru noslēgt finanšu pamatpartnerības nolīgumu, kas reglamentē visas finansiālās attiecības starp Komisiju, Aģentūru un Eiropas Kosmosa aģentūru un nodrošina to saskaņotību un atbilstību Pamatnolīgumam ar Eiropas Kosmosa aģentūru, jo īpaši ar tā 5. pantu. Tomēr Eiropas Kosmosa aģentūra nav Savienības struktūra, un uz to neattiecas Savienības tiesību akti, tāpēc, lai aizsargātu Savienības un tās dalībvalstu intereses, ir nepieciešams, ka nolīgumu noslēdz ar nosacījumu, ka Eiropas Kosmosa aģentūrā tiek ieviesti attiecīgi ekspluatācijas noteikumi. Nolīgumā būtu arī jāiekļauj visi noteikumi, kas nepieciešami, lai aizsargātu Savienības finansiālās intereses. (30)SATCEN darbība – autonoma Eiropas spēja nodrošināt produktus un pakalpojumus, kuri rodas attiecīgu kosmosa resursu un papilddatu, tostarp satelītuzņēmumu un aerouzņēmumu, izmantošanas rezultātā, – ir būtiska, lai stiprinātu Kopējo ārpolitiku un drošības politiku. Šajā ziņā SATCEN palielinās sinerģiju un papildināmību ar citām Savienības darbībām, jo īpaši ar Programmu un tās komponentiem. (31)Lai strukturāli nostiprinātu lietotāju pārstāvību GOVSATCOM pārvaldībā un apkopotu lietotāju vajadzības un prasības pāri valstu un civilmilitārām robežām, attiecīgajām Savienības struktūrām, kurām ir cieši sakari ar lietotājiem (piemēram, Eiropas Aizsardzības aģentūrai, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai, Eiropas Jūras drošības aģentūrai, Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūrai, Eiropas Savienības Aģentūrai tiesībaizsardzības sadarbībai, Militārās plānošanas un īstenošanas centram/Civilās plānošanas un īstenošanas centram un Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centram) jāveic koordinatora loma attiecībā uz konkrētām lietotāju grupām. Apkopojuma līmenī Aģentūrai un Eiropas Aizsardzības aģentūrai būtu attiecīgi jāpārstāv civilo un militāro lietotāju grupas, un tās varētu uzraudzīt operatīvo izmantošanu, pieprasījumu, atbilstību prasībām un jaunām vajadzībām un prasībām. (32)Ņemot vērā ar kosmosu saistīto darbību nozīmi Savienības ekonomikā un Savienības pilsoņu dzīvē un šo sistēmu un lietotņu, kuri pamatojas uz šīm sistēmām, divējādā lietojuma dabu, Programmas galvenajai prioritātei vajadzētu būt panākt un uzturēt augstu drošības līmeni, jo īpaši lai aizsargātu Savienības un tās dalībvalstu intereses, tostarp arī attiecībā uz klasificētu un citu sensitīvu neklasificētu informāciju. (33)Komisijai un Augstajai pārstāvei katrai to attiecīgās kompetences jomā būtu jānodrošina Programmas drošība saskaņā ar šo regulu, un attiecīgā gadījumā ar Padomes Lēmumu 2014/496/KĀDP. (34)Programmas drošības pārvaldībai būtu jābalstās uz trim pamatprincipiem. Pirmkārt, ir būtiski, lai dalībvalstu plašā, unikālā pieredze drošības jautājumos būtu pēc iespējas pilnīgi ņemta vērā. Otrkārt, lai izvairītos no interešu konfliktiem un iespējamām nepilnībām, piemērojot drošības noteikumus, operatīvās funkcijas ir jānošķir no drošības akreditācijas funkcijām. Treškārt, iestāde, kas ir atbildīga par visu Programmas komponentu vai to daļas pārvaldību, arī pati vislabāk var pārvaldīt tai uzticēto uzdevumu drošību. Labai drošības pārvaldībai vajadzīga arī pienācīga uzdevumu sadale starp dažādajiem dalībniekiem. Komisija ir atbildīga par programmu, tāpēc tai būtu jānosaka katram programmas komponentam piemērojamās vispārējās drošības prasības. (35)Ņemot vērā Programmas unikalitāti un sarežģītību un tās saikni ar drošību, drošības akreditācija būtu jāveic, pamatojoties uz vispāratzītiem un stabiliem principiem. Līdz ar to ir nepieciešams, lai drošības akreditācijas darbības veiktu, pamatojoties uz kolektīvu atbildību par Savienības un tās dalībvalstu drošību, cenšoties panākt vienprātību un iesaistot visas drošības jomā iesaistītās personas, un lai tiktu ieviesta pastāvīga riska uzraudzība. Tehniskas drošības akreditācijas darbības obligāti jāuztic speciālistiem, kuriem ir pienācīga kvalifikācija sarežģītu sistēmu akreditācijas jomā un kuriem ir atbilstīgs drošības pielaides līmenis. (36)Lai nodrošinātu drošu informācijas apriti, būtu jāizstrādā atbilstīgi noteikumi, lai nodrošinātu drošības noteikumu līdzvērtīgumu attiecībā uz dažādiem valsts un privātiem uzņēmumiem, kā arī fiziskām personām, kas iesaistītas Programmas īstenošanā. (37)Galvenie Programmas mērķi ir nodrošināt tās stratēģisko autonomiju, stiprināt tās spēju rīkoties daudzās nozarēs, jo īpaši drošības jomā, un izmantot kosmosa sniegtās iespējas Savienības un tās dalībvalstu drošībai. Lai sasniegtu šos mērķus, ir vajadzīgi stingri noteikumi par to struktūru atbilstību, kas var piedalīties saskaņā ar Programmu finansētās darbībās, un kurām nepieciešama pieeja ES klasificētajai informācijai (ESKI) vai sensitīvai neklasificētai informācijai. (38)Aizvien lielāks skaits galveno ekonomikas nozaru, jo īpaši transports, telekomunikācijas, lauksaimniecība un enerģētika arvien biežāk izmanto satelītu navigācijas sistēmas, nemaz nerunājot par sinerģijām ar darbībām, kas saistītas ar Eiropas Savienība un tās dalībvalstu drošību un aizsardzību. Tāpēc ar pilnīgu satelītnavigācijas kontroli būtu iespējams garantēt Savienības tehnoloģisko neatkarību, tostarp ilgākā termiņā infrastruktūras aprīkojuma komponentu neatkarību, un nodrošināt tās stratēģisko autonomiju. (39)Galileo mērķis ir izveidot un ekspluatēt pirmo satelītu navigācijas un pozicionēšanas infrastruktūru, kas īpaši izstrādāta civilām vajadzībām un ko var izmantot dažādi publiskie un privātie dalībnieki Eiropā un visā pasaulē. Galileo darbojas neatkarīgi no citām jau esošām vai nākotnē veidojamām sistēmām, tādējādi cita starpā sekmējot Savienības stratēģisko autonomiju. Sistēmas otrā paaudze būtu pakāpeniski jāizvērš līdz 2030. gadam, sākotnēji ar ierobežotu darbības spēju. (40)EGNOS programmas mērķis ir uzlabot esošo globālo navigācijas satelītu sistēmu doto, brīvi pieejamo, jo īpaši Galileo sistēmas emitēto signālu kvalitāti. EGNOS piedāvātajiem pakalpojumiem prioritāri būtu jāpārklāj dalībvalstu teritorija, kas ģeogrāfiski atrodas Eiropā, šim nolūkam aptverot arī Azoru salas, Kanāriju salas un Madeiru, ar mērķi nodrošināt minēto teritoriju pārklājumu līdz 2025. gada beigām. Ņemot vērā tehniskās iespējas un EGNOS sniegtos cilvēku dzīvības aizsardzības pakalpojumus, saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem šo pakalpojumu ģeogrāfisko pārklājumu varētu paplašināt, ietverot citus pasaules reģionus. Neskarot Regulu [2018/XXXX] [EASA regulu] un nepieciešamo Galileo pakalpojumu kvalitātes uzraudzību attiecībā uz aviācijas vajadzībām, jānorāda, ka, lai gan signālus, kurus raida Galileo var efektīvi izmantot, lai noteiktu gaisa kuģa atrašanās vietu, tikai tādas vietējas vai reģionālas signāla pastiprināšanas sistēmas kā EGNOS Eiropā var veidot gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumus.

(41)Ir svarīgi nodrošināt Galileo un EGNOS sistēmas sniegto pakalpojumu nepārtrauktību, ilgtspēju un pieejamību nākotnē. Mainīgā vidē un strauji augoša tirgus apstākļos, to izstrāde būtu jāturpina, un būtu jāsagatavo to jaunās paaudzes sistēmas. (42)Lai maksimāli palielinātu to ieviešanu, brīvi pieejamie un augstas precizitātes Galileo pakalpojumi un EGNOS brīvi pieejamie pakalpojumi un dzīvības aizsardzības pakalpojumi būtu jāsniedz lietotājiem bez maksas. (43)Termins “komercpakalpojumi”, kas lietots Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulā (ES) Nr. 1285/2013 par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 876/2002 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008, vairs nav piemērots, ņemot vērā šo pakalpojumu attīstību. Tā vietā būtu jānosaka divi atsevišķi pakalpojumi, proti, augstas precizitātes pakalpojumi un autentificēšanas pakalpojumi. (44)Lai optimizētu sniegto pakalpojumu lietošanu, Galileo un EGNOS sniegtajiem pakalpojumiem vajadzētu būt savienojamiem un savietojamiem savstarpēji un cik vien iespējams arī ar citām satelītu navigācijas sistēmām, kā arī ar konvencionālajiem radionavigācijas līdzekļiem, ja šāda savienojamība un savietojamība ir noteikta kādā starptautiskā nolīgumā, neskarot Savienības stratēģiskās autonomijas mērķi. (45)Ņemot vērā uz zemes esošās infrastruktūras svarīgumu Galileo un EGNOS un tās ietekmi uz to drošību, šīs infrastruktūras atrašanās vietu vajadzētu noteikt Komisijai. Sistēmu uz zemes esošās infrastruktūras izvietošanā vajadzētu arī turpmāk ievērot brīvi pieejamu un pārskatāmu procedūru. (46)Lai maksimāli palielinātu sociāli ekonomiskos ieguvumus, ko sniedz Galileo un EGNOS, jo īpaši drošības jomā, būtu jāveicina EGNOS un Galileo sniegto pakalpojumu izmantošana citos Savienības politikas virzienos, ja tas ir pamatoti un noderīgi. (47)Copernicus būtu jānodrošina autonoma piekļuve zināšanām vides jomā un svarīgākajām Zemes novērošanas un ģeogrāfiskās informācijas pakalpojumu tehnoloģijām, tādējādi nodrošinot Savienībai neatkarību lēmumu pieņemšanā un darbībās tādās jomās kā vide, klimata pārmaiņas, civilā aizsardzība, drošība, tostarp arī digitālā ekonomika. (48)Programmas Copernicus pamatā vajadzētu būt darbībām un sasniegumiem — nodrošinot to nepārtrauktību —, kas tika veikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 377/2014, ar ko izveido Eiropas Zemes novērošanas un monitoringa programmu Copernicus, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 911/2010 par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās sākotnējām darbībām, ar kuru izveidoja iepriekšējo Eiropas Globālās vides un drošības novērošanas (GMES) programmu un noteikumus tās sākotnējo darbību īstenošanai, ņemot vērā jaunākās tendences pētniecībā, tehnoloģiju attīstību un jauninājumus, kas ietekmē Zemes novērošanas jomu, kā arī “lielo datu” analītikas attīstību un mākslīgo intelektu un saistītās stratēģijas un iniciatīvas Savienības līmenī. Pēc iespējas lielākā mērā būtu jāizmanto dalībvalstu Eiropas Kosmosa aģentūras, EUMETSAT, kā arī citu struktūru, tostarp tirdzniecības iniciatīvu Eiropā jauda veikt novērojumus no kosmosa, tādējādi veicinot dzīvotspējīgas komerciālas kosmosa nozares attīstību Eiropā. Ja tas praktiski ir īstenojams un atbilstošs, būtu arī jāizmanto pieejamie in situ un papildu dati, kurus nodrošina galvenokārt dalībvalstis saskaņā ar Direktīvu 2007/2/EK. Komisijai būtu jāsadarbojas ar dalībvalstīm un Eiropas Vides aģentūru, lai nodrošinātu efektīvu piekļuvi Coperncius in situ datu kopām un to izmantošanu. (49)Copernicus vajadzētu īstenot atbilstīgi mērķiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/37/ES, ar ko groza Direktīvu 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu, it īpaši tādos jautājumos kā pārredzamība, tādu apstākļu radīšana, kas veicina pakalpojumu attīstību, un ieguldījums saimnieciskajā izaugsmē un jaunu darba vietu radīšanā Savienībā. Copernicus datiem un Copernicus informācijai vajadzētu būt pieejamiem brīvi un atklāti. (50)Copernicus ir uz lietotājiem orientēta programma. Tās attīstībai būtu jāseko Copernicus pamatlietotāju prasībām, vienlaikus arī apzinoties, ka ir parādījušās jaunas - publisku un privātu - lietotāju kopienas. Copernicus pamatā būtu jābūt analīzei par iespējām apmierināt mainīgās lietotāju vajadzības, tostarp tās, kas saistītas ar Savienības politikas virzienu īstenošanu un uzraudzību, tādēļ ir vajadzīga nepārtraukta, efektīva lietotāju iesaistīšanās, it īpaši attiecībā uz prasību definēšanu un apstiprināšanu. (51)Copernicus jau darbojas. Tādēļ ir svarīgi nodrošināt jau esošo infrastruktūru un pakalpojumu nepārtrauktību, vienlaikus pielāgojoties mainīgiem tirgus apstākļiem, proti, privāto dalībnieku ienākšanai kosmosa nozarē (“Jaunais kosmoss”) un sabiedriski politiskajai attīstībai, attiecībā uz kuru nepieciešama ātra reaģēšana. Tas nozīmē, ka ir vajadzīga jauna Copernicus funkcionālā struktūra, lai labāk atspoguļotu pāreju no pirmā posma darbības pakalpojumiem uz mērķtiecīgākiem un jaunām lietotāju kopienām paredzētiem pakalpojumiem un veicināt pakārtotos tirgus ar augstāku pievienoto vērtību. Šajā nolūkā tās turpmākajā īstenošanā būtu jāizmanto pieeja, kurā atspoguļota datu vērtības ķēde, proti, datu iegūšana, datu un informācijas apstrāde, izplatīšana un izmantošana, kā arī darbības lietotāju piesaistei un ieviešanai tirgū, savukārt programmas “Apvārsnis Eiropa” plānošanas procesā tiks apzinātas pētniecības un inovācijas darbības, kurās būtu jāizmanto Copernicus. (52)Attiecībā uz datu iegūšanu, Copernicus darbību mērķim vajadzētu būt esošās kosmosa infrastruktūras saglabāšana un papildināšana, ilgtermiņā satelītu aizvietošanas gatavošana pēc to ekspluatācijas beigām, kā arī jaunu novērošanas sistēmu darbības uzsākšana, lai risinātu globālās klimata pārmaiņu problēmas (piem., antropogēno CO2 un citu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju monitorings). Ar Copernicus veiktajām darbībām būtu jāpaplašina vispārējais pārklājums polārajos reģionos, jāatbalsta vides atbilstības nodrošināšana un likumā noteiktais vides monitorings un ziņošana un novatoriskas lietotnes vides jomā (piem., kultūraugu uzraudzībai, ūdens resursu apsaimniekošanai un pastiprinātai ugunsgrēku novērošanai). To darot, Copernicus būtu jāpiesaista un maksimāli jāizmanto ieguldījumi, kas veikti iepriekšējā finansēšanas periodā (2014. līdz 2020. gads), vienlaicīgi izpētot jaunus darbības un uzņēmējdarbības modeļus, lai vēl vairāk papildinātu Copernicus jaudu. Copernicus vajadzētu veidot arī veiksmīgas partnerības ar dalībvalstīm, lai turpinātu attīstīt savu drošības dimensiju ar piemērotiem pārvaldības mehānismiem, nolūkā reaģēt uz mainīgajām lietotāju vajadzībām drošības jomā. (53)Saistībā ar datu un informācijas apstrādes funkciju, Copernicus būtu jānodrošina galveno Copernicus pakalpojumu ilgtermiņa noturība un turpmāka pilnveidošana, sniedzot informāciju, lai apmierinātu valsts sektora vajadzības un prasības, kas izriet no Savienības starptautiskajām saistībām, un pēc iespējas vairāk izmantotu komerciālas izmantošanas iespējas. Jo īpaši Copernicus būtu jāsniedz vietējā, valstu, Eiropas un pasaules mērogā informācija par atmosfēras stāvokli; informācija par okeānu stāvokli; informācija, kas palīdzētu veikt zemes monitoringu, sekmējot vietējās, valstu un Savienības politikas īstenošanu; informācija, kas palīdzētu pielāgoties klimata pārmaiņām un tās mazināt; ģeotelpiskā informācija, kas palīdzētu ārkārtas situāciju pārvaldībā, tostarp ar preventīvām darbībām, vidiskās atbilstības nodrošināšanu, un civilās drošības jomā, tostarp Savienības ārējās darbības atbalstam. Komisijai vajadzētu apzināt atbilstīgas līgumiskas vienošanās, kas sekmētu pakalpojumu sniegšanas ilgtspēju. (54)Īstenojot Copernicus pakalpojumus, Komisija var paļauties uz kompetentām iestādēm, attiecīgajām Savienības aģentūrām, valstu struktūru grupām vai apvienībām, vai uz jebkuru attiecīgu struktūru, kas potenciāli var pretendēt uz iemaksu nolīgumu. Izraugoties šīs iestādes, Komisijai būtu jānodrošina, ka netiek traucētas darbības un pakalpojumu sniegšana un ka saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP), jo īpaši Eiropas kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP) attiecīgajām struktūrām ir ātrās brīdināšanas un krīzes situāciju uzraudzīšanas iespējas no drošības viedokļa jutīgu datu aizsardzībai. (55)Copernicus pakalpojumu īstenošanai vajadzētu veicināt gan to, ka sabiedrība sāk izmantot šos pakalpojumus, jo lietotāji varētu paredzēt pakalpojumu pieejamību un attīstību, gan arī sadarbību ar dalībvalstīm un citām personām. Šim nolūkam Komisijai un tās pilnvarotajām struktūrām būtu cieši jāiesaistās ar dažādām lietotāju kopienām visā Eiropā, lai turpinātu attīstīt Copernicus pakalpojumu un produktu portfeli, nolūkā nodrošināt, ka tiek apmierinātas mainīgās publiskā sektora un politikas vajadzības un ka tādējādi var tikt maksimāli palielināta Zemes novērošanas datu izmantošana. Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, lai izstrādātu in situ Copernicus komponenti un veicinātu in situ datu kopu integrēšanu kosmosa datu kopās modernizētiem Copernicus pakalpojumiem. (56)Dati un informācija, kas sagatavoti Copernicus satvarā, būtu jādara pieejami pilnībā, atklāti un bez maksas, ievērojot atbilstīgus nosacījumus un ierobežojumus, lai veicinātu to lietošanu un kopīgošanu un lai stiprinātu Eiropas Zemes novērošanas tirgus, jo īpaši lejupējā sektorā, tādējādi veicinot izaugsmi un darbvietu izveidi Savienībā. Šādi sniegtiem datiem un informācijai būtu jāsaglabā augsta līmeņa saskaņotība, nepārtrauktība, uzticamība un kvalitāte. Tas prasa plaša mēroga un lietotājam draudzīgu piekļuvi Copernicus datu un informācijas apstrādei un izmantošanai dažādos savlaicīguma līmeņos, attiecībā uz kuriem Komisijai būtu jāturpina piemērot integrēta pieeju gan ES, gan arī dalībvalstu līmenī un dotu iespēju tos integrēt ar citiem datu un informācijas avotiem. Dalībvalstīs Copernicus būtu vēl vairāk jāreklamē savi datu un informācijas piekļuves pakalpojumi (DIAS) un jāizveido sinerģijas ar to resursiem, lai maksimāli palielinātu un pastiprinātu Copernicus datu un informācijas iekļūšanu tirgū. (57)Komisijai būtu jāsadarbojas ar datu sniedzējiem, lai vienotos par trešo personu datu licencēšanas nosacījumiem ar mērķi veicināt to izmantošanu Copernicus, nodrošinot šīs regulas un piemērojamo trešo personu tiesību ievērošanu. Ņemot vērā to, ka atsevišķi Copernicus dati un atsevišķa Copernicus informācija, tostarp augstas izšķirtspējas attēli, var ietekmēt Savienības vai tās dalībvalstu drošību, pienācīgi pamatotos gadījumos varētu pieņemt pasākumus, lai novērstu riskus un apdraudējumu Savienības vai tās dalībvalstu drošībai. (58)Noteikumiem tiesību aktos, kas pieņemti saskaņā ar iepriekšējām regulām un kuros nav noteikts piemērošanas beigu datums, būtu jāpaliek spēkā, ja vien tie nav pretrunā ar jauno regulu. Tas jo īpaši attiecas uz Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1159/2013, ar ko paredz licencēšanas un reģistrācijas nosacījumus GMES lietotājiem un nosaka kritērijus attiecībā uz piekļuves ierobežošanu GMES datiem un GMES pakalpojumu informācijai. (59)Lai veicinātu un atvieglotu Zemes novērošanas datu un tehnoloģiju izmantošanu gan vietējām iestādēm, maziem un vidējiem uzņēmumiem, zinātniekiem un pētniekiem, ar lietotāju piesaistes darbībām būtu jāveicina specializēti Copernicus datu izplatīšanas tīkli, aptverot valstu un reģionālas struktūras. Šajā sakarībā Komisijai un dalībvalstīm būtu jācenšas izveidot ciešāku saikni starp Copernicus un Savienības un valstu rīcībpolitikām, lai veicinātu pieprasījumu pēc komerciālām lietotnēm un pakalpojumiem un dotu iespēju uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem un jaunuzņēmumiem, attīstīt lietotnes, kas balstās uz Copernicus datiem un informāciju, ar mērķi izveidot konkurētspējīgu Zemes novērošanas datu ekosistēmu Eiropā. (60)Starptautiskajā jomā, programmai Copernicus būtu jāsniedz precīza un uzticama informācija sadarbībai ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām un Savienības ārpolitikas un attīstības sadarbības politikas atbalstam. Copernicus būtu jāuzskata par Eiropas devumu Zemes novērošanas sistēmu globālajam tīklam (GEOSS), Zemes novērošanas pavadoņu komitejai (CEOS), 1992. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferencei (UNFCCC COP) un Sendai ietvarprogrammai katastrofu riska mazināšanai. Vajadzētu izveidot vai uzturēt pienācīgu sadarbību ar ANO un Pasaules Meteoroloģijas organizācijas attiecīgo nozaru struktūrām.

(61)Īstenojot Copernicus, Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāpaļaujas uz Eiropas starptautiskajām organizācijām, ar kurām tā jau ir izveidojusi partnerību, jo īpaši uz Eiropas Kosmosa aģentūru kosmosa resursu izstrādē un iepirkuma rīkošanā, piekļuvē datiem un specializētu misiju darbībā. Papildus minētajam Komisijai specializētu misiju veikšanā vajadzētu izmantot arī Eiropas Meteoroloģisko satelītu izmantošanas organizāciju (EUMETSAT), ievērojot šīs organizācijas pilnvaras un lietpratību. Pakalpojumu jomā Komisijai būtu pienācīgi jāizmanto tādu Savienības aģentūru sniegtās īpašās iespējas kā Eiropas Vides aģentūra, Eiropas Jūras drošības aģentūra, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, kā arī starpvaldību Eiropas Vidēja termiņa laika prognožu centrs un Mercator Ocean.jau veiktie ieguldījumi Eiropas jūras vides monitoringa pakalpojumos. Ar Augsto pārstāvi Savienības līmenī tiks meklēta visaptveroša pieeja drošības jautājumam. Komisijas Kopīgais pētniecības centrs (JRC) jau no paša sākuma bija aktīvi iesaistīts GMES iniciatīvā un ir atbalstījis Galileo un kosmisko laikapstākļu attīstību. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 377/2014 JRC pārvalda Copernicus ārkārtas situāciju pārvaldības pakalpojumu un Copernicus zemes monitoringa pakalpojuma globālo komponentu; tas piedalās produktu un informācijas kvalitātes un piemērotības pārbaudēs, kā arī turpmākajā attīstībā. Komisijai arī turpmāk, īstenojot Copernicus, būtu jāizmanto JRC zinātniskais un tehniskais atbalsts. (62)Pēc Eiropas Parlamenta un Padomes pieprasījuma ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Lēmumu 541/2014/ES, ar ko izveido kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības atbalsta sistēmu, Savienība izveidoja atbalsta sistēmu kosmisko objektu novērošanai un uzraudzībai (SST). Kosmosa atkritumi ir kļuvuši par nopietnu apdraudējumu kosmosa darbību drošībai, drošumam un ilgtspējai. Tāpēc SST ir būtiska nozīme, lai saglabātu programmas sastāvdaļu nepārtrauktību un to ieguldījumu Savienības politikas jomās. Mēģinot novērst kosmosa atkritumu daudzuma palielināšanos, SST palīdz nodrošināt ilgtspējīgu un garantētu piekļuvi kosmosam un tā izmantošanai, kas ir visu kopējais labums. (63)SST vajadzētu turpināt attīstīt SST sniegumu un autonomiju. Šajā nolūkā vajadzētu izveidot autonomu Eiropas kosmisko objektu katalogu, pamatojoties uz SST sensoru tīklu datiem. SST arī būtu jāturpina atbalstīt SST pakalpojumu ekspluatāciju un piegādi. SST ir uz lietotājiem vērsta sistēma, tāpēc ir nepieciešams ieviest atbilstošus mehānismus nolūkā apkopot lietotāju prasības, tostarp attiecībā uz drošību. (64)SST pakalpojumu piegāde būtu jābalsta uz Savienības un dalībvalstu sadarbību, un tai būtu jāizmanto valstu, tostarp Eiropas Kosmosa aģentūras vai Savienības, izstrādātās esošās un turpmākās zināšanas un resursi. Būtu jānodrošina iespēja sniegt finansiālu atbalstu jaunu SST sensoru izveidei. Apzinoties SST sensitīvo raksturu, kontrolei pār valstu sensoriem un to ekspluatāciju, apkopi un atjaunošanu un datu apstrādi, kuras rezultātā tiek sniegti SST pakalpojumi, būtu jāpaliek iesaistīto dalībvalstu pārziņā. (65)Dalībvalstīm ar attiecīgajām īpašumtiesībām vai pieeju SST spējām vajadzētu būt iespējai piedalīties SST pakalpojumu sniegšanā. Dalībvalstis, kas iesaistītas saskaņā ar Lēmumu 541/2014/ES izveidotajā SST konsorcijā, būtu jāuzskata par šiem kritērijiem atbilstošām. Šīm dalībvalstīm būtu jāiesniedz priekšlikums un jāpierāda atbilstība citiem elementiem, kas attiecas uz operatīvo izveidi. Ja nav saņemts neviens priekšlikums, šīm dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai iesniegt piedāvājumus, kas attiecas uz konkrētu orbītas režīmu, piemēram, attiecīgi uz zemās Zemes orbītas (LEO), vidējās Zemes orbītas (MEO) un ģeostacionāro orbītas (GEO) režīmu. Jāizstrādā attiecīgi noteikumi par iesaistīto dalībvalstu atlasi un organizēšanu. (66)Kad SST būs izveidota, tai būtu jāievēro principi par darbību papildināmību un uz lietotājiem vērstu, augstas kvalitātes SST pakalpojumu nepārtrauktību, un tai vajadzētu pamatoties uz labāko pieredzi. SST tādēļ vajadzētu izvairīties no nevajadzīgas dublēšanās. Lai nodrošinātu SST pakalpojumu nepārtrauktību un kvalitāti, būtu stingri jāierobežo jebkuri lieki resursi. Ekspertu grupu darbībai būtu jāpalīdz izvairīties no šīs nevajadzīgās dublēšanās. (67)Lai kosmosā veiktām darbībām nodrošinātu drošumu, drošību un ilgtspēju, SST turklāt būtu jāpapildina tādi esošie riska mazināšanas pasākumi kā ANO Kosmosa mierīgas izmantošanas jautājumu komitejas pamatnostādnes kosmisko atkritumu mazināšanai (COPUOS) un pamatnostādnes par kosmosā veiktu darbību ilgtermiņa ilgtspējību. Lai mazinātu sadursmju risku, SST būtu arī jācenšas panākt sinerģiju ar iniciatīvām attiecībā uz aktīviem kosmosa atkritumu savākšanas un pasivēšanas pasākumiem. SST būtu jāpalīdz nodrošināt miermīlīgu kosmosa izmantošanu un izpēti. Kosmosa darbību pieaugums var ietekmēt starptautiskās iniciatīvas kosmosa satiksmes pārvaldības jomā. Savienībai būtu jāuzrauga minētās norises un varētu ņemt tās vērā saistībā ar pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas termiņa vidusposma pārskatīšanu. (68)Saistībā ar SST, kosmiskajiem laikapstākļiem un NEO būtu jāņem vērā sadarbība ar starptautiskajiem partneriem, jo īpaši ar Amerikas Savienotajām Valstīm, starptautiskām organizācijām un citām trešām personām, jo īpaši ar mērķi izvairīties no sadursmēm kosmosā, novērst kosmosa atkritumu daudzuma palielināšanos un palielināt gatavību reaģēt uz galēju kosmosa laikapstākļu un Zemei tuvu kosmisko objektu sekām. (69)Padomes Drošības komiteja ir ieteikusi izveidot riska pārvaldības struktūru, lai nodrošinātu, ka, īstenojot Lēmumu Nr. 541/2014/ES, datu drošības jautājumiem tiek pievērsta pienācīga vērība. Šim nolūkam un ņemot vērā jau paveikto darbu, iesaistītajām dalībvalstīm būtu jāizveido atbilstošas riska pārvaldības struktūras un procedūras. (70)Ekstremāli kosmiskie laikapstākļi var apdraudēt iedzīvotāju drošību un traucēt kosmosa un zemes infrastruktūru darbību. Tāpēc programmas ietvaros būtu jāizveido funkcija, kuras mērķis ir novērtēt kosmisko laikapstākļu risku un attiecīgās lietotāju vajadzības, palielinot informētību par kosmiskajiem laikapstākļiem, nodrošinot uz lietotāju orientētu kosmisko laikapstākļu pakalpojumu piegādi un uzlabojot dalībvalstu spējas izstrādāt kosmisko laikapstākļu dienestu. Komisijai būtu jānosaka prioritātes nozarēs, kurām tiks sniegti kosmisko laikapstākļu darbības pakalpojumi, ņemot vērā lietotāju vajadzības, riskus un tehnoloģisko gatavību. Ilgtermiņā var pievērsties vajadzībām citās nozarēs. Pakalpojumu sniegšanai Savienības līmenī saskaņā ar lietotāju vajadzībām būs vajadzīga mērķtiecīgas, saskaņotas un nepārtrauktas pētniecības un izstrādes darbības kosmisko laikapstākļu pakalpojumu attīstības atbalstam. Kosmisko laikapstākļu piegādes pakalpojumiem, būtu jābalstās uz valstu un Savienības esošo jaudu un jānodrošina plaša dalībvalstu līdzdalība un privātā sektora iesaistīšana. (71)Komisijas Baltajā grāmatā par Eiropas nākotni, Romas 27 ES dalībvalstu valstu un valdību vadītāju deklarācijā, un vairākās Eiropas Parlamenta rezolūcijās ir atgādināts, ka ES ir būtiska loma, lai nodrošinātu drošu un noturīgu Eiropu, kas spēj risināt tādas problēmas kā reģionālie konflikti, terorisms, kiberdraudi, un pieaugošais migrācijas spiediens. Droša un garantēta piekļuve satelītsakariem ir neaizstājams instruments dalībnieku drošībai, un šā svarīgā drošības resursa apvienošana un koplietošana Savienības līmenī nostiprina Savienību, kas aizsargā savus pilsoņus. (72)Eiropadome 2013. gada 19.-20. decembra sanāksmē pieņemtajos secinājumos satelītsakaru jomā pauda gandarījumu par veiktajiem sagatavošanas darbiem valdības līmeņa satelītsakaru nākamajai paaudzei (GOVSATCOM), cieši sadarbojoties dalībvalstīm, Komisijai un Eiropas Kosmosa aģentūrai. GOVSATCOM ir arī atzīta par vienu no elementiem 2016. gada jūnija Globālajā Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģijā. GOVSATCOM būtu jāsniedz ieguldījums ES atbildes pasākumos uz hibrīddraudiem, jāsniedz atbalsts ES jūras drošības stratēģijai un ES Arktikas politikai. (73)GOVSATCOM ir uz lietotāju orientēta programma ar spēcīgu drošības dimensiju. Izmantošanas gadījumus var analizēt trīs galvenajos atzaros: krīzes pārvaldība, kas var ietvert civilās un militārās kopējās drošības un aizsardzības politikas misijas un operācijas, dabas un cilvēka izraisītas katastrofas, humanitārās krīzes un ārkārtas situācijas jūrā; uzraudzība, kas var ietvert robežuzraudzību, pierobežu uzraudzību, jūras robežu uzraudzību, jūras uzraudzību, nelikumīgas tirdzniecības uzraudzību; un svarīgākās infrastruktūras, kas var ietvert diplomātisko tīklu, policijas sakarus, kritiskās infrastruktūras (piemēram, enerģētika, transports, ūdens barjeras) un kosmosa infrastruktūras. (74)Satelītsakari ir resurss, ko ierobežo satelītu resursi, frekvence un ģeogrāfiskais tvērums. Tādēļ, lai GOVSATCOM būtu rentabla un varētu izmantot apjomradītus ietaupījumus, tai ir jāuzlabo atbilsme starp pilnvaroto lietotāju pieprasījumu pēc GOVSATCOM un GOVSATCOM veikto piegādi saskaņā ar satelītu kapacitātes un pakalpojumu līgumiem. Tā kā gan pieprasījums, gan piegādes potenciāls ar laiku mainās, ir vajadzīga pastāvīga uzraudzība un elastība, lai koriģētu GOVSATCOM pakalpojumus. Apjomradītus ietaupījumus var panākt tikai pietiekami lielai rezerves jaudai un pakalpojumiem, un lietotāju bāzei. (75)Darbības prasības tiks atvasinātas, pamatojoties uz lietošanas gadījumu analīzi. Pakalpojumu portfelis būtu jāizstrādā, ņemot vērā šīs darbības prasības saistībā ar drošības prasībām. Ar pakalpojumu portfeli būtu jāveido piemērojamais atsauces līmenis GOVSATCOM sniegtajiem pakalpojumiem. Lai saglabātu labāko iespējamo līdzsvaru starp pieprasījumu un sniegtajiem pakalpojumiem, GOVSATCOM pakalpojumu portfelis būtu regulāri jāatjaunina. (76)Pirmajā GOVSATCOM posmā (aptuveni līdz 2025. gadam) tiks izmantota pašreizējā privātā sektora dalībnieku un dalībvalstu jauda. Šajā pirmajā posmā, pakalpojumus ieviešot, tiks izmantota pakāpeniska pieeja, pirmkārt lietotājiem Savienībā. Ja pirmajā posmā, veicot detalizētu analīzi par nākotnes piedāvājumu un pieprasījumu, atklājas, ka šī pieeja nav pietiekama, lai segtu augošo pieprasījumu, var tikt pieņemts lēmums pāriet uz otro posmu un izstrādāt papildu kosmosa infrastruktūru vai jaudu ar vienu vai vairākām publiskā un privātā sektora partnerībām, piemēram, ar Savienības satelītu operatoriem. (77)Lai optimizētu pieejamo satelītsakaru resursus, lai garantētu piekļuvi neparedzamās situācijās, piemēram, dabas katastrofu laikā, un lai nodrošinātu darbības efektivitāti un īsu atbildes reakciju, ir nepieciešams viens vai divi GOVSATCOM centri. Zemes segments būtu jāveido, pamatojoties uz darbības un drošības prasībām. Lai mazinātu riskus, tas var sastāvēt no vairākiem fiziskiem objektiem. Var būt nepieciešami papildu zemes segmentu elementi, piemēram, enkurstacijas. (78)Satelītsakaru lietotājiem to lietošanas iekārtās ārkārtīgi svarīga ir ekspluatācijas saskarne. ES GOVSATCOM pieeja ļauj vairumam lietotāju turpināt izmantot savas esošās lietošanas iekārtas GOVSATCOM pakalpojumiem, ciktāl tie izmanto Savienības tehnoloģijas. (79)Ekspluatācijas efektivitātes interesēs lietotāji ir norādījuši, ka ir svarīga lietotāju aprīkojuma savietojamība un lietotāju iekārtas, kurās var izmantot dažādas satelītu sistēmas. Šajā jomā var būt nepieciešama pētniecība un izstrāde. (80)Īstenošanas līmenī uzdevumi un pienākumi būtu jāsadala starp specializētām struktūrām, piemēram, Eiropas Aizsardzības aģentūru, EĀDD, Eiropas Kosmosa aģentūru, Aģentūru un citām Savienības aģentūrām tādā veidā, lai nodrošinātu, ka tās atbilst to galvenajai lomai, jo īpaši ar lietotājiem saistītos aspektos.

(81)Kompetentajai GOVSATCOM iestādei ir nozīmīga loma, lai uzraudzītu to, ka lietotāji, un citas valsts struktūras, kurām ir loma GOVSATCOM, atbilst koplietošanas un prioretizēšanas noteikumiem un drošības procedūrām, kā noteikts drošības prasībās. Dalībvalstij, kura nav izraudzījusi kompetento GOVSATCOM iestādi, jebkurā gadījumā būtu jānorāda kontaktpunkts, lai risinātu jautājumus saistībā ar jebkādiem atklātiem GOVSATCOM darbības traucējumiem. (82)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras attiecībā uz GOVSATCOM sniegto pakalpojumu ekspluatācijas prasībām būtu jāpiešķir Komisijai. Tas dos iespēju Komisijai noteikt tehniskās specifikācijas izmantošanas gadījumiem, kas saistīti ar krīzes pārvaldību, uzraudzību un svarīgāko infrastruktūru pārvaldību, tostarp diplomātisko sakaru tīkliem. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. (83)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai attiecībā uz GOVSATCOM sniegto pakalpojumu pakalpojumu portfeli. Tas dos iespēju Komisijai definēt raksturīgās pazīmes, tostarp ģeogrāfisko tvērumu, biežumu, kā arī tādu lietotāja ierīču izstrādi, joslas platuma, un drošības elementi. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. (84)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai attiecībā uz GOVSATCOM apvienoto satelītu komunikācijas spēju koplietošanas un prioretizēšanas noteikumiem. Tas dos iespēju Komisijai ņemt vērā darbības un drošības prasības un riska analīzi, un GOVSATCOM dalībnieku paredzamo pieprasījumu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011 . (85)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai attiecībā uz GOVSATCOM “virszemes” infrastruktūras atrašanās vietu. Tas dos iespēju Komisija, izvēloties šādu atrašanās vietu, ņemt vērā darbības un drošības prasības. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. (86)Šai programmai paredzētajai infrastruktūrai var būt vajadzīgi papildu pētījumi un inovācijas, kuras var atbalstīt ar programmu “Apvārsnis Eiropa”, lai panāktu saskanību ar Eiropas Kosmosa aģentūras darbībām šajā jomā. Sinerģijām ar programmu „Apvārsnis Eiropa” būtu jānodrošina, ka kosmosa nozares pētniecības un inovācijas vajadzības tiek apzinātas un noteiktas kā stratēģiskās pētniecības un inovācijas plānošanas daļa. kosmosa dati un pakalpojumi, ko Eiropas Kosmosa programma dara pieejamus kā sabiedrisko labumu, tiks izmantoti, lai, izmantojot pētniecību un inovāciju, izstrādātu izrāviena risinājumus, tostarp programmā “Apvārsnis Eiropa”, jo īpaši ilgtspējīgu pārtikas un dabas resursu, klimata pārmaiņu uzraudzības, viedu pilsētu, automatizētu transportlīdzekļu, drošības un katastrofu pārvaldības jomā. “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskās plānošanas procesā tiks apzinātas pētniecības un inovācijas darbības, kurām būtu jāizmanto tādas Savienībai piederošas infrastruktūras kā Galileo, EGNOS un Copernicus. Pētniecības infrastruktūras, jo īpaši in situ novērošanas tīkli būs in situ novērošanas infrastruktūras būtiski elementi, kas nodrošinās Copernicus pakalpojumus. (87)Ar Regulu (ES) Nr. 912/2010 ir izveidota Savienības aģentūra, kuras nosaukums ir Eiropas GNSS aģentūra, lai pārvaldītu konkrētus aspektus attiecībā uz Galileo un EGNOS satelītu navigācijas programmām. Šajā regulā jo īpaši paredzēts, ka Eiropas GNSS aģentūrai tiks uzticēti jauni uzdevumi, ne tikai attiecībā uz Galileo un EGNOS, bet arī uz citiem Programmas komponentiem, jo īpaši uz drošības akreditāciju. Eiropas GNSS aģentūras nosaukums, pienākumi un organizatoriskie aspekti tāpēc ir attiecīgi jāpielāgo. (88)Ņemot vērā tās paplašināto darbības jomu, kas vairs nebūs ierobežota tikai ar Galileo un EGNOS, Eiropas GNSS aģentūru turpmāk vajadzētu mainīt. Tomēr Eiropas GNSS aģentūras darbības nepārtrauktība, tostarp attiecībā uz tiesībām un pienākumiem, personālu un visu pieņemto lēmumu spēkā esamību, būtu jānodrošina Aģentūrai. (89)Ņemot vērā Aģentūras pilnvaras un Komisijas lomu Programmas īstenošanā, ir lietderīgi paredzēt, ka dažus no lēmumiem, ko pieņem Administratīvā padome, nevajadzētu pieņemt bez Komisijas pārstāvju labvēlīga balsojuma. (90)Neskarot Komisijai piešķirtās pilnvaras, Administratīvā padome, Drošības akreditācijas padome un izpilddirektors, veicot savus pienākumus, ir pilnīgi neatkarīgi un rīkojas sabiedrības interesēs. (91)Ir iespējams un pat ticams, ka dažu Programmas komponentu pamatā būs sensitīvu vai ar aizsardzību saistītu valsts infrastruktūru izmantošana. Šajā gadījumā valsts drošības apsvērumu dēļ ir nepieciešams noteikt, ka Administratīvās valdes un Drošības akreditācijas padomes sanāksmēs var piedalīties tikai to dalībvalstu pārstāvji, kam ir šādas infrastruktūras. (92)Lai veicinātu pēc iespējas plašāku Programmas piedāvāto pakalpojumu izmantošanu, būtu lietderīgi uzsvērt, ka datus, informāciju un pakalpojumus sniedz bez garantijas. (93)Jāapliecina, ka Komisija dažu savu neregulatīvo uzdevumu veikšanai vajadzības gadījumā un ciktāl tas nepieciešams var vērsties pēc tehniskas palīdzības pie konkrētām ārējām struktūrām. Arī citas Programmas publiskajā pārvaldībā iesaistītās struktūras var saņemt tādu pašu tehnisko palīdzību, veicot uzdevumus, kuri tām uzdoti saskaņā ar šo regulu. (94)Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu šo Programmu ir nepieciešams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas uzraudzības prasības, vienlaikus neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, jo īpaši dalībvalstīm. Šajās prasībās vajadzības gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus, ko izmantot, izvērtējot Programmas ietekmi. (95)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011 . (96)Labai publiskai pārvaldībai ir vajadzīga vienāda Programmas vadība, ātrāka lēmumu pieņemšana un vienlīdzīga piekļuve informācijai, tāpēc pārstāvjiem no struktūrām, kam uzticēti ar šo programmu saistīti uzdevumi, vajadzētu būt iespējai kā novērotājiem piedalīties saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011 izveidotās komitejas darbā. Šim pašam nolūkam tādu trešo valstu un starptautisko organizāciju pārstāvjiem, kuras ar Savienību noslēgušas starptautisku nolīgumu, vajadzētu būt iespējai piedalīties komitejā, ievērojot drošības prasības un kā paredzēts šāda nolīguma noteikumos. Pārstāvji no struktūrām, kurām uzticēti ar programmu saistīti uzdevumi, no trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām nav tiesīgi piedalīties komitejas balsošanā. (97)Lai nodrošinātu Programmas panāktā progresa efektīvu novērtēšanu tās mērķu sasniegšanā, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar 290. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz grozījumiem X pielikumā, vajadzības gadījumā pārskatot vai papildinot rādītājus un papildinot šo regulu ar noteikumiem par uzraudzības un novērtēšanas sistēmas izveidi. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. (98)Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo tas pārsniedz ikvienas atsevišķas dalībvalsts finansiālās un tehniskās iespējas, un to, ka šo programmu mēroga un ietekmes dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I SADAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI 1. pants Priekšmets 1.Ar šo regulu izveido Savienības kosmosa programmu (“Programma”). Regulā ir izklāstīti Programmas mērķi, budžets laikposmam no 2021. gada līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma formas un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi, kā arī Programmas īstenošanas noteikumi. 2.Ar šo regulu izveido Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūru (“Aģentūra”), kas aizstāj un nomaina Eiropas GNSS aģentūru, kura izveidota ar Regulu (ES) Nr. 912/2010, un paredz Aģentūras darbības noteikumus. 2. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (1)“kosmosa kuģis” ir jebkurš kosmiskais objekts, kas kalpo konkrētam nolūkam, tostarp aktīvi mākslīgie pavadoņi (satelīti) un palaišanas iekārtu pēdējās pakāpes; (2)“kosmisko laikapstākļu notikumi” ir dabiskas izcelsmes pārmaiņas kosmosa vidē starp Sauli un Zemi, tostarp Saules uzliesmojumi, Saules lādēto daļiņu plūsma, Saules vējš un koronālās masas izvirdumi, kas var izraisīt Saules vētras (ģeomagnētiskās vētras, Saules radiācijas vētras un jonosfēras traucējumi), kuras var ietekmēt Zemi; (3)“Zemei tuvie objekti” ir dabīgi objekti Saules sistēmā, kuri var ietekmēt Zemi; (4)“kosmiskais objekts” ir jebkurš cilvēka radīts priekšmets atklātā kosmosā; (5)“kosmosa situācijas apzināšanās” (“SSA”) ir holistiska pieeja galvenajiem apdraudējumiem kosmosā, kas ietver sadursmes starp satelītiem un kosmiskajiem atkritumiem, kosmisko laikapstākļu parādības un Zemei tuvos objektus; (6)“finansējuma apvienošanas darbība” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no ES budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem; (7)“tiesību subjekts” ir jebkura fiziska persona vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar valsts, Savienības vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kas minētajos aktos par tādu ir atzīta, un kam ir juridiskās personas statuss, un kas, rīkodamās savā vārdā, var īstenot tiesības, un kam var būt saistoši pienākumi, vai jebkurš subjekts bez juridiskas personas statusa saskaņā ar Finanšu regulas 197. panta 2. punkta c) apakšpunktu; (8)“trešā valsts” ir valsts, kas nav Savienības dalībvalsts; (9)“SST informācija” ir apstrādāti SST dati, kuri ir viegli saprotami to saņēmējam; (10)“SST dati” ir SST sensoru iegūti kosmisko objektu fizikālie parametri vai kosmisko objektu orbītas parametri, kas aprēķināti, izmantojot ar SST sensoriem veiktus novērojumus kosmisko