2009
KOMISIJAS ĪSTENOTĀ 
FINANŠU LĪDZEKĻU PĀRVALDEEIROPAS 
REVĪZIJAS PALĀTA
Īpašais ziņojums  Nr. 5
ISSN 1831-0877
LV

KOMISIJAS ĪSTENOTĀ 
FINANŠU LĪDZEKĻU PĀRVALDEĪpašais ziņojums  Nr. 5   2009
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA(saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde2
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA
12, rue Alcide De Gasperi
L-1615 Luxembourg
Tālrunis +352 4398-45410
Fakss +352 4398-46430
E-pasts: euraud@eca.europa.eu
Internets: http://www.eca.europa.eu
Īpašais ziņojums  Nr. 5   2009
Liela daļa papildu informācijas par Eiropas Savienību ir pieejama internetā. 
Tai var piekļūt, izmantojot Europa  serveri (http://europa.eu).
Kataloga dati ir atrodami šīs publikācijas beigās.Luksemburga: Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs, 2009. gads.ISBN 978-92-9207-299-5
© Eiropas Kopienas, 2009. gads.
Pārpublicēšanas gadījumā atsauce uz avotu ir obligāta.
Printed in Belgium
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde3
SATURS
Punkts
I–VI KOPSAVILKUMS
1.–8.  IEVADS
1.–4.  VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA
5.–7.  TIESISKAIS REGULĒJUMS
8. EIROPAS KOMISIJAS VEIKTIE FINANŠU LĪDZEKĻU PĀRVALDES PASĀKUMI
9.–12.  REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
13.–39.  GALVENIE APSVĒRUMI
13.–20.  VAI KOMISIJA IEVĒRO FINANŠU LĪDZEKĻU PĀRVALDĒ PIEMĒROJAMOS TIESĪBU UN NORMATĪVOS AKTUS?
13.–18. FINANŠU LĪDZEKĻU PĀRVALDE UN PROGNOZĒŠANA
19. AVANSU KONTU PĀRVALDĪŠANA
20. CILVĒKRESURSI — PAAUGSTINĀTA RISKA AMATI
21.–39.   VAI KOMISIJA IR IZVEIDOJUSI IEKŠĒJĀS KONTROLES SISTĒMAS, KAS NODROŠINA RACIONĀLU 
FINANŠU LĪDZEKĻU PĀRVALDI?
21.–23. KOMISIJAS ĪSTENOTĀS FINANŠU LĪDZEKĻU PĀRVALDES VISPĀRĒJĀ STRUKTŪRA24.–26. FINANŠU LĪDZEKĻU RISKA PĀRVALDĪBA
27.–29. DARBĪBAS REZULTĀTU IZVĒRTĒŠANA UN SALĪDZINĀŠANA
30.–32. FIDUCIĀRO KONTU PĀRVALDĪŠANA
33.–34. NAUDASSODU PĀRVALDĪŠANA
35.–38. MAKSĀJUMU PROCESS UN BANKU KONTU PĀRVALDĪŠANA39. CILVĒKRESURSI
40.–47.  SECINĀJUMI UN IETEIKUMI
40.–43.  VAI KOMISIJA IEVĒRO FINANŠU LĪDZEKĻU PĀRVALDĒ PIEMĒROJAMOS TIESĪBU UN NORMATĪVOS AKTUS?
44.–47.   VAI KOMISIJA IR IZVEIDOJUSI IEKŠĒJĀS KONTROLES SISTĒMAS, KAS NODROŠINA RACIONĀLU 
FINANŠU LĪDZEKĻU PĀRVALDI?
 KOMISIJAS ATBILDES
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde4
KOPSAVILKUMS
I
Finanšu līdzekļu pārvaldi Komisijā veic divi 
ģenerāldirektorāti — Budžeta ģenerāldirek-torāts (ĢD BUDG ) un Ekonomikas un finanšu 
lietu ģenerāldirektorāts (ĢD ECFIN ). ĢD BUDG  
atbild par visa Komisijai un Eiropas Attīstības 
fondam piešķirtā budžeta finanšu līdzekļu  
pārvaldību. ĢD ECFIN  atbild par citu ārpus-
budžeta posteņos iekļauto finanšu līdzekļu 
pārvaldi un Kopienas finanšu līdzekļu  
ieguldīšanu.
II
Galvenais revīzijas mērķis bija novērtēt  
Komisijas finanšu līdzekļu pārvaldes kvali-
tāti un jo īpaši to, vai
Komisija ievēro finanšu līdzekļu pārvaldē a) 
piemērojamos tiesību un normatīvos  
aktus un
vai Komisija ir izveidojusi iekšējās kon- b) 
troles sistēmas, kas nodrošina racionālu finanšu līdzekļu pārvaldi.
III
Palāta pārbaudīja šādas galvenās finanšu  līdzekļu pārvaldes jomas:
Komisijas īstenotās finanšu līdzekļu pār- a) 
valdes vispārējo struktūru;
finanšu līdzekļu riska pārvaldību; b) 
darbības rezultātu izvērtēšanu un salī- c) 
dzināšanu;finanšu līdzekļu plānošanu un progno- d) 
zēšanu;
fiduciāro kontu pārvaldīšanu; e) 
naudassodu pārvaldīšanu; f) 
maksājumu procesu un bankas kontu  g) 
pārvaldīšanu un
cilvēkresursus. h) 
IV
Trīs galvenās tiesību aktos noteiktās prasī-
bas ir šādas:
Komisijai jānodrošina, lai tās rīcībā būtu a) 
pietiekami naudas līdzekļi, kas nepiecie-
šami budžeta izpildei;
Komisijai jāizveido naudas plūsmas pār- b) 
valdības sistēmas, kas nodrošina iespējas 
prognozēt naudas plūsmu, un
Komisijai jāizmanto pašu resursu kontos c) 
ieskaitītie naudas līdzekļi tādā mērā, lai 
nodrošinātu budžeta izpildi
V
Palātas galvenie secinājumi ir šādi:
Komisija kopumā ievēro galvenos   —
Kopienas tiesību aktos paredzētos  
noteikumus;
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde5
Komisija ir izveidojusi piesardzīgas nau- —
das pārvaldības prognozēšanas procedū-ras, kas nodrošina, ka tās rīcībā vienmēr 
ir pietiekami finanšu līdzekļi, lai būtu  
pieejami budžeta izpildē vajadzīgie nau-
das līdzekļi;
nav pietiekami dokumentētas Komisi- —
jas procedūras, kuras piemēro līdzekļu  
pārskaitījumiem starp dalībvalstu pašu  resursu kontiem;
Kopienu pašu resursu regulas noteikumu  —
izpildes rezultātā gada otrajā pusē uzkrā-
jas ievērojams naudas līdzekļu atlikums, jo atbilstoši budžeta apropriācijām  
pašu resursi tiek pārskaitīti uz kontiem, 
ko dalībvalstis ir atvērušas Komisijas  
vārdā;
ieviestās iekšējās kontroles procedū- —
ras attiecībā uz maksājumu veikšanu  
un banku kontiem kopumā ir efektī-
vas, tomēr — atšķirībā no ĢD ECFIN — 
ĢD BUDG  nedokumentēja to, kā tas  
pārvaldīja finanšu līdzekļu pārvaldē  
sastopamos riskus, kā arī nebija izstrā-dājis procedūras visu savas darbības  
rezultātu aspektu izvērtēšanai;
koordinācijas trūkums starp Komisijas   —
ģenerāldirektorātiem vienā no jomām,  kurā ir vajadzīga vienota pieeja, piemē-ram, tādos jautājumos kā riska pārvaldība un kontrole. Tā rezultātā šie ģenerāldi-rektorāti noteica komercbankās glabāto līdzekļu kontu atlikumu ierobežojumus, 
neņemot vērā Komisijas kopējo riska  
apjomu darījumos ar katru konkrēto  komercbanku, un
naudassodi tiek glabāti īpašos banku   —
norēķinu kontos, un tāpēc pastāv paaug-
stināts zaudējumu risks.KOPSAVILKUMS
VI
Palātas galvenie ieteikumi ir šādi:
Komisijai jāuzlabo naudas plūsmas prog- —
nozēšanas procedūru dokumentācija;
Komisijai jāanalizē tās pašreizējās pašu  —
resursu kontu sistēmas darbība, lai sama-
zinātu naudas līdzekļu atlikumus šajos  kontos gada otrajā pusē;
Komisijai jāievieš procedūras, kas nodro- —
šina tās finanšu līdzekļu pārvaldes pasā-kumu koordinēšanu;
ĢD  — BUDG jāuzlabo riska pārvaldības  
dokumentācija un darbības rezultātu  izvērtēšanas apjoms, un
prioritārā kārtībā Komisijai jācenšas rast  —
optimālu risinājumu provizoriski ieka-
sēto naudassodu pārvaldīšanai.
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde6
IEVADS
VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA
 1.  No Eiropas Savienības budžeta tiek nodrošināts finansējums plašam pasā-
kumu klāstam Eiropas Savienībā un ārpus tās. Eiropas Komisija atbild 
par budžeta izpildi saskaņā ar Finanšu regulu1 un atbilstoši piešķirta-
jām budžeta apropriācijām. Budžeta izpildes gaitā 2007. gadā Komisija ir veikusi apmēram 1,5 miljonus maksājumu trešām personām. Trešās 
personas ir gan ES iestāžu ierēdņi un pensionējušies darbinieki, gan 
dalībvalstu valsts iestādes, kuras pārvalda piešķirtos līdzekļus, gan 
privāti uzņēmumi un personas, kuras gūst tiešu labumu no kādas no Kopienas programmām. 2007. gadā Komisija veica maksājumus kop-summā par 114 miljardiem EUR.
 2.  Šo maksājumu nodrošināšanai ir nepieciešami uzreiz pieejami finanšu 
resursi. Ir divas ieņēmumu pamatkategorijas: pašu resursi un citi ieņē-
mumi2. Lielākos ieņēmumus veido pašu resursi, kurus aprēķina, pama-
tojoties uz pievienotās vērtības nodokļa (PVN) bāzes, un pašu resursi, 
kurus aprēķina, pamatojoties uz dalībvalstu nacionālo kopienākumu 
(NKI). Katra dalībvalsts Komisijas vārdā atver kontus, kuros tās katru 
mēnesi iemaksā attiecīgās pašu resursu iemaksas (sk. 1. izcēlumu ).1 Padomes 2002. gada 
25. jūnija Regula (EK, Euratom) 
Nr. 1605/2002 par Finanšu 
regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam 
(OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.), 
kas grozīta ar Padomes Regulu 
(EK, Euratom) Nr. 1995/2006 
(OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.) un 
Padomes Regulu (EK, Euratom) 
Nr. 1525/2007 (OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp.). 
2 Sīkāka informācija ir sniegta 
Eiropas Revīzijas palātas Pārskata 
par 2007. finanšu gadu 4. nodaļā. 
NAUDA UN TĀS EKVIVALENTI
(miljonos EUR)
Līdzekļu 
atlikums 
31.12.2007.Līdzekļu 
atlikums 
31.12.2006.
Konti dalībvalstu valsts kasēs un 
centrālajās bankās11 313 11 467
Norēķinu konti 956 933
Avansu konti 81 82
Nauda ceļā 2 3
Īstermiņa noguldījumi un citi naudas 
ekvivalenti1 367 976
Naudas līdzekļi ar ierobežojumiem to 
izmantošanā (naudassodi)5 037 2 924
Nauda un tās ekvivalenti — Garantiju 
fonds249 440
Kopā 19 005 16 824
Avots: Eiropas Kopienu gada pārskati par 2007. finanšu gadu.1. TABULA
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde7
3 Komisijas 2002. gada 
23. decembra Regula 
(EK, Euratom) Nr. 2342/2002, 
ar ko paredz īstenošanas 
kārtību Padomes Regulai 
(EK, Euratom) Nr. 1605/2002 
par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam 
budžetam (OV L 357, 31.12.2002., 
1. lpp.), kas grozīta ar Regulu 
(EK, Euratom) Nr. 1261/2005 
(OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.), 
Regulu (EK, Euratom) 
Nr. 1248/2006 (OV L 227, 19.8.2006., 3. lpp.) un Regulu (EK, 
Euratom) Nr. 478/2007 (OV L 111, 
28.4.2007., 13. lpp.). 
4 Finanšu regulas 61. panta 1. 
punkta f) apakšpunkts un 61. panta 
3. punkts. 
5 Īstenošanas kārtības 58. pants.  3.  Komisija papildus atver banku kontus centrālajās bankās un komercban-
kās, lai veiktu maksājumus trešām personām un iekasētu citus ieņē-
mumus, izņemot dalībvalstu pašu resursu veiktās iemaksas budžetā. 
Naudas līdzekļus no pašu resursu kontiem regulāri pārskaita uz banku 
kontiem, kurus izmanto maksājumu veikšanai. Šajos maksājumu kon-
tos ir nepieciešams pastāvīgi glabāt pietiekamus naudas līdzekļus, lai 
nodrošinātu Kopienas pasākumu nepārtrauktu finansēšanu. 2007. gada 31. decembrī visu kontu atlikumu kopsumma bija 19 miljardi EUR  
(sk. 1. tabulu ).
 4.  Komisija ir izveidojusi sistēmas finanšu līdzekļu operāciju pārvaldībai 
un konkrēti — naudas plūsmām (ieņēmumi un maksājumi), banku  kontu atvēršanai un pārvaldīšanai, naudas plūsmas prognozēšanai  un likviditātes pārvaldībai.
TIESISKAIS REGULĒJUMS
 5.  Saskaņā ar Finanšu regulu un tās īstenošanas kārtību finanšu līdzekļu pār-
valde ietilpst galvenā grāmatveža pienākumos3. Lai gan nav noteikta 
visaptveroša finanšu līdzekļu pārvaldes vai tās pamatkomponentu  
definīcija, atsevišķi uzdevumi, kuri ir ierasta finanšu līdzekļu pār-valdes daļa, piemēram, bankas kontu pārvaldīšana, maksājumu un  
saskaņošanas procedūras, ir izklāstītas pietiekami izsmeļoši.
 6.  Finanšu regula paredz, ka galvenais grāmatvedis citu pienākumu starpā 
atbild arī par finanšu līdzekļu pārvaldi, un tikai galvenais grāmatvedis 
ir pilnvarots pārvaldīt skaidru naudu un tās ekvivalentus4. Īstenošanas 
kārtība papildus paredz, ka galvenajam grāmatvedim jānodrošina, lai 
Komisijas rīcībā būtu pietiekami finanšu līdzekļi to prasību apmieri-
nāšanai, kuras rodas, izpildot budžetu, kā arī jāizveido tāda naudas 
pārvaldības sistēma, kas ļauj sagatavot naudas plūsmas prognozes5.
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde8
 7.  Regulā par Kopienu pašu resursiem6 ir iekļauti noteikumi, kas attiecas uz 
finanšu līdzekļu pārvaldi. Šie noteikumi nosaka finansējuma pamatu, 
saskaņā ar kuru strādā Komisija, un tajos ir definēti Komisijas finanšu līdzekļu pārvaldības mērķi. Šā ziņojuma kontekstā svarīgākie notei-
kumi ir izklāstīti 1. izcēlumā .
EIROPAS KOMISIJAS VEIKTIE FINANŠU 
LĪDZEKĻU PĀRVALDES PASĀKUMI
 8.  Finanšu līdzekļu pārvaldes pasākumos ir iesaistīti divi Komisijas ģenerāldi-
rektorāti — ĢD BUDG  un ĢD ECFIN . ĢD BUDG atbild par finanšu līdzekļu 
pārvaldi saistībā ar visa Komisijai piešķirtā budžeta un Eiropas Attīs-
tības fondu pārvaldību. ĢD ECFIN atbild par finanšu līdzekļu pārvaldi 
citos ārpusbudžeta posteņos, kuros galvenokārt ietilpst likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (EOTK), Eiropas Kopienu un Euratom  
aizdevumu un investīciju līdzekļi un naudas līdzekļi, kurus finanšu  
iestādes pārvalda saskaņā ar Komisijas mandātu
7. 1. diagrammā  ir  
sniegts pārskats par Komisijas īstenotās finanšu līdzekļu pārvaldes 
sistēmu, savukārt 2. izcēlumā  ir apkopoti tās galvenie uzdevumi.6 Padomes 2000. gada 
22. maija Regula (EK, Euratom) 
Nr. 1150/2000, ar ko īsteno 
Lēmumu Nr. 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu 
sistēmu (OV L 130, 31.5.2004., 
1. lpp.), grozīta ar Regulu 
(EK, Euratom) Nr. 2028/2004 
(OV L 352, 27.11.2004., 1. lpp.).
7 ĢD ECFIN  pārvalda lielu skaitu 
finanšu instrumentu, kas saistīti 
ar ārpusbudžeta darbības finanšu 
līdzekļu operācijām. Tas ietver 
operācijas saistībā ar apmēram 
2,2 miljardu EUR (likvidējamās EOTK aktīvi un citi ar mandātu 
nodoti līdzekļi) pārvaldību un 
banku operācijām (aizņēmumi un 
aizdevumi), par kurām likvidējamās 
EOTK, EK un Euratom  nenokārtotās 
aizdevumu/aizņēmumu pozīciju 
saistības 2007. gada beigās bija gandrīz 1,8 miljardi EUR. 
PAŠU RESURSU REGULAS NOTEIKUMI
Pašu resursu konti ir jāatver Komisijas vārdā dalībvalsts kasē vai dalībvalsts norīkotā iestādē. • 
Dalībvalstis ieskaita pašu resursus šajos kontos, un par šajos kontos ieskaitītajiem līdzekļiem 
procenti netiek maksāti8.
Katra mēneša pirmajā darba dienā attiecīgās budžeta naudas summas divpadsmito daļu ieraksta • 
konta kredītā PVN vai NKI resursiem9.
Komisijai jāizmanto kontos pārskaitītie līdzekļi tādā apjomā, kāds nepieciešams, lai apmierinātu • 
no budžeta izpildes izrietošās skaidras naudas resursu vajadzības10.1. IZCĒLUMS
8 Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 1. punkts un 9. panta 1. punkts ar grozījumiem. 
9 Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 10. panta 3. punkts ar grozījumiem. 
10 Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 12. panta 1. punkts.
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde9
PĀRSKATS PAR KOMISIJAS ĪSTENOTĀS FINANŠU LĪDZEKĻU PĀRVALDES SISTĒMU1. DIAGRAMMA
Avots : Eiropas Revīzijas palāta.
Dalībvalstis
ES iestādes
Saņēmēji
Piegādātāji
ĢD BUDG
Finanšu 
iestādesFinanšu regula
un īstenošanas
kārtība
Regula par pašu
resursiem
ĢD BUDG iekšējās kontroles sistēma
MaksājumiIeņēmumi
Ieņēmumi
MaksājumiRiska
pārvaldībaPlānošana
Prognozēšana
Riska
pārvaldībaPlānošana
PrognozēšanaBanku konti
Banku konti un
aktīvu pār valdībaĢD ECFIN iekšējās kontroles sistēmaFinanšu līdzekļu pārvalde

Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde10
KOMISIJAS ĪSTENOTĀS FINANŠU LĪDZEKĻU PĀRVALDES 
GALVENO UZDEVUMU KOPSAVILKUMS
Finanšu līdzekļu plānošana un prognozēšana:
naudas plūsmas prognozēšana (saņemamo un veicamo maksājumu summu aplēses);• 
naudas līdzekļu izņemšana no pašu resursu kontiem (dalībvalstu valsts kases un centrālās ban-• 
kas konti).
Ieņēmumu un maksājumu pārvaldīšana:
trešo personu dokumentu uzturēšana un kontrole;• 
maksājumu darījumu izpilde un uzraudzība;• 
ieņēmumu salīdzināšana ar kredītrīkotāju izsniegtajiem piedziņas rīkojumiem;• 
bankas kontu saskaņošana;• 
ārvalstu valūtas maiņas operācijas.• 
Bankas kontu pārvaldīšana:
bankas kontu atvēršana un slēgšana;• 
komercbanku atlase (konkursu procedūras);• 
banku maksāto procentu un ieturēto komisijas maksu pārbaude;• 
avansu kontu pārvaldīšana;• 
fiduciāro kontu pārvaldīšana;• 
naudassodu pārvaldīšana;• 
ieguldījumu pārvaldība.• 2. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde11
 9.  Revīzijas galvenais mērķis bija novērtēt Komisijas veiktās finanšu līdzekļu 
pārvaldes kvalitāti, un šādā nolūkā tika aplūkoti šādi divi jautājumi:
Vai Komisija ievēro finanšu līdzekļu pārvaldē piemērojamos tiesību  —
un normatīvos aktus?
Vai Komisija ir izveidojusi iekšējās kontroles sistēmas, kas nodro- —
šina racionālu finanšu līdzekļu pārvaldi?
 10.  Palāta iztirzāja otro jautājumu, atlasot un pārbaudot Komisijas veiktās 
finanšu līdzekļu pārvaldes galvenās jomas, kuras īsteno ĢD BUDG  un 
ĢD ECFIN,  proti,
Komisijas veiktās finanšu līdzekļu pārvaldes vispārējo struktūru; a) 
finanšu līdzekļu riska pārvaldību; b) 
darbības rezultātu izvērtēšanu un salīdzināšanu; c) 
fiduciāro kontu pārvaldīšanu; d) 
naudassodu pārvaldīšanu; e) 
maksājumu procesu un bankas kontu pārvaldīšanu un f) 
cilvēkresursus. g) 
 11.  Revīzija neaptvēra procesus, kas izveidoti, lai pārvaldītu citu iestāžu un 
Kopienas struktūru, piemēram, Eiropas aģentūru, finansējumu vai  ĢD ECFIN pieņemtos lēmumus par ieguldījumiem, pārvaldot citus  
ārpusbudžeta posteņus, tostarp aizņēmumus Kopienas aizdevumu  finansēšanai. Palāta gada pārskatā informē par Komisijas īstenoto  
pārvaldību saistībā ar Garantiju fondu ārējai darbībai un atbilstību 
attiecīgajiem tiesību aktiem par likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda 
kopienas (EOTK) finanšu operācijām. Revīzijā uzmanība tika pievērsta 
2006. un 2007. finanšu gadam. Tika izvērtēta arī Komisijas prakse  2008. gada pirmajā pusē.
 12.  Revīzijas laikā tika apmeklēts gan ĢD BUDG , gan ĢD ECFIN. Revīzijas 
pierādījumi tika iegūti, pārbaudot un izvērtējot spēkā esošos notei-
kumus un procedūras, izvērtējot dokumentus, pārbaudot kontroles mehānismus un darījumus un veicot intervijas. Salīdzināšanas nolūkā tika izvērtētas arī finanšu pārvaldības metodes valsts iestādēs, kā arī 
tika veikta akadēmisko avotu izpēte.REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde12
VAI KOMISIJA IEVĒRO FINANŠU LĪDZEKĻU PĀRVALDĒ 
PIEMĒROJAMOS TIESĪBU UN NORMATĪVOS AKTUS?
FINANŠU PĀRVALDE UN PROGNOZĒŠANA
 13.  Trīs svarīgākie tiesību aktos paredzētie noteikumi, kas definē, kāda veida 
finanšu līdzekļu pārvalde Komisijai jāīsteno, ir šādi:
Komisijai jānodrošina, ka tai ir pietiekami līdzekļi, lai apmierinātu a) 
prasības pēc skaidras naudas, kuras rodas, izpildot budžetu;
Komisijai jāizveido naudas pārvaldības sistēmas, kas ļauj tai saga- b) 
tavot naudas plūsmas prognozes11;
Komisijai jāizmanto naudas summas, kas ieskaitītas tās pašu  c) 
resursu kontos tādā apmērā, kāds nepieciešams, lai apmierinātu 
no budžeta izpildes izrietošās skaidras naudas vajadzības12.
 14.  Palāta pārbaudīja, vai Komisijas ieviestās sistēmas un procedūras un 
13. punkta a) un c) apakšpunktā minētajā nolūkā veiktie pasākumi  
atbilst šiem noteikumiem. Palāta pārbaudes laikā neatklāja nevienu 
būtisku neatbilstību iepriekš minētajiem noteikumiem.
 15.  Kā minēts 2. punktā, PVN un NKI pašu resursi veido lielāko Kopienas 
budžeta ieņēmumu daļu. Šos resursus ieskaita katras dalībvalsts Komi-
sijas vārdā atvērtajos kontos reizi mēnesī vienas divpadsmitās daļas 
apjomā no to attiecīgā kopbudžeta. Tāpēc, izņemot nepieciešamību iepriekš nodrošināt finansējumu Eiropas Lauksaimniecības garantiju 
fondam (sk. 16. punktu) gada pirmajos mēnešos, līdzekļu ieskaitīšana 
iepriekšminētajos Komisijas kontos ir balstīta nevis uz faktiskajām  
finanšu līdzekļu vajadzībām, bet gan uz dalībvalstu gada budžeta daļu. 
Pieņemot, ka budžets ir līdzsvarots, pastāv neliels risks, ka Komisijas 
rīcībā nebūs pietiekama finansējuma, lai nodrošinātu budžeta izpildē 
vajadzīgos naudas līdzekļus. Piemērojot Kopienu regulā noteikto  iepriekš minēto pašu resursu nodrošināšanas metodi un ja budžeta 
izpildes līmenis ir zemāks par plānoto, gada otrajā pusē šajos pašu 
resursu kontos uzkrājas ievērojams atlikums (sk. 1. tabulu ). Budžeta 
pašu resursi tiek grozīti, tikai pārskatot Kopienas budžetu
13. Tā kā šī 
procedūra prasa daudz laika, finansējuma pārpalikumu dalībvalstis neatgūst tik ātri, kā to varētu izdarīt.GALVENIE APSVĒRUMI
11 Īstenošanas kārtības 58. pants. 
12 Regulas (EK, Euratom) 
Nr. 1150/2000 12. panta 1. punkts. 
13 2007. gada budžeta gadījumā 
2008. gada sākumā tika atmaksāta 
nozīmīga naudas summa. 
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde13
 16.  Regula paredz, ka PVN un NKI resursus noteiktās robežās var iepriekš 
pieprasīt gada pirmajos mēnešos ar mērķi finansēt ELGF (Eiropas Lauk-
saimniecības garantiju fonda) maksājumus. Komisija katru mēnesi  sagatavo naudas plūsmas prognozi, lai noteiktu, vai maksājumu veik-
šanai būs jāpieprasa pašu resursus avansā. Palāta konstatēja, ka esošie 
dokumenti nebija nesen atjaunināti un nesniedza pietiekami izvērstu 
informāciju par naudas plūsmas prognozēšanā izmantoto metodo-
loģiju. Turklāt finanšu informāciju par naudas līdzekļu vajadzībām, 
aptverot apmēram 85 % budžeta izdevumu, iesniedz tikai trīs ģene-rāldirektorāti
14, no kuriem divi šādu informāciju sniedz tikai neoficiāli 
ĢD BUDG struktūrvienībai, kas atbild par finanšu līdzekļu pārvaldi.
 17.  Komisija ir ieviesusi arī vēl vienu citu naudas plūsmas pārvaldības prog-
nozēšanas procedūru. Tās galvenais mērķis ir nodrošināt, lai visu  komercbanku kontos būtu pietiekams naudas līdzekļu daudzums mak-
sājumu veikšanai. Tas ir efektīvs automatizēts rīks, kas ļauj Komisijai 
gan uzraudzīt naudas līdzekļu atlikumu bankās, gan nodrošināt to  
pieejamību
15.
 18.  Komisija ir ieviesusi arī vēl trešo naudas plūsmas prognozēšanas pro-
cedūru, kuras nolūks ir veikt pārskaitījumus starp dalībvalstu pašu  
resursu kontiem, lai saskaņotu šo kontu atlikumus ar attiecīgo val-
stu iemaksām budžetā. Pārskaitīto summu aprēķinu pamats daļēji ir 
aplēses par nākotnē paredzamo naudas plūsmu. Palāta konstatēja,  ka prognožu sagatavošanā izmantotās metodes nebija pietiekami  
dokumentētas un ka izdarīto aplēšu precizitāte pēc tam netiek pārbau-
dīta. Tas īslaicīgi ietekmē Komisijas vārdā atvērto dalībvalstu kontu 
atlikumus (sk 2. punktu).14 Lauksaimniecības un lauku 
attīstības ĢD, Reģionālās politikas 
ĢD un Nodarbinātības, sociālo 
lietu un vienlīdzīgu iespēju ĢD. 
15 ĢD BUDG pārvalda 33 banku 
kontus 30 bankās 26 dalībvalstīs. 
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde14
AVANSU KONTU PĀRVALDĪŠANA
 19.  Ieņēmumu saņemšanai un nelielu naudas summu maksājumiem var izvei-
dot avansu kontus. Tomēr dažās situācijās, piemēram, ārējās palīdzības 
operācijām, šādus kontus var izmantot bez jebkādiem ierobežojumiem 
attiecībā uz maksājamajām naudas summām16. Lielākajā daļā Palātas 
pārbaudīto gadījumu nebija ievērotas īstenošanas kārtībā paredzētās 
prasības un banku atlasei izstrādātās konkursa procedūru iekšējās  vadlīnijas. Turklāt vienā trešdaļā pārbaudīto gadījumu atlases pro-
cedūra nebija pienācīgi dokumentēta.
CILVĒKRESURSI — PAAUGSTINĀTA RISKA AMATI
 20.  ĢD  ECFIN , piemērojot Komisijas iekšējās kontroles standartus, veica riska 
novērtēšanu (sk. 26. punktu) un, pamatojoties uz to, 2004. gadā vai-
rākiem amatiem piešķīra paaugstināta riska statusu. Tā kā šis saraksts 
ir novecojis, to nepieciešams pārskatīt saistībā ar ģenerāldirektorāta 
veicamo riska novērtējumu. Pēc ĢD BUDG 2008. gadā veiktā riska  
novērtējuma tika secināts, ka par finanšu līdzekļu pārvaldi atbildīgajā struktūrvienībā tikai viens amats ir novērtēts kā amats ar paaugstinātu 
risku, neņemot vērā to, kāda apjoma, vērtības un veida darījumus ik 
dienu apstrādā šī struktūrvienība.
VAI KOMISIJA IR IZVEIDOJUSI IEKŠĒJĀS KONTROLES 
SISTĒMAS, KAS NODROŠINA RACIONĀLU FINANŠU LĪDZEKĻU PĀRVALDI?
KOMISIJAS ĪSTENOTĀS FINANŠU LĪDZEKĻU 
PĀRVALDES VISPĀRĒJĀ STRUKTŪRA
 21.  Lielas komercsabiedrības ir izveidojušas aktīvu un pasīvu pārvaldes struk-
tūrvienības, kuru galvenais mērķis ir nodrošināt maksimālu uzņēmuma darbības ienesīgumu, vienlaikus nodrošinot risku efektīvu pārvaldību 
un pietiekamu naudas līdzekļu rezervju pieejamību to darbības finan-
sēšanai. Līdzīgi arī daudzas valsts pārvaldes iestādes ir izveidojušas 
finanšu līdzekļu pārvaldīšanas struktūrvienības, kuru mērķis ir sniegt 
atbalstu šo iestāžu darbības mērķu sasniegšanā
17. Neatkarīgi no orga-
nizācijas veida efektīva finanšu līdzekļu pārvalde ievērojami veicina 
tās sekmīgu darbību.16 Finanšu regulas 63. panta 
1. punkts ar grozījumiem. 
17 Atkarībā no valsts iestādes 
veida finanšu līdzekļu pārvaldes 
struktūrvienība var veikt dažādus pasākumus. Valsts Finanšu un 
grāmatvedības institūts (Chartered 
Institute of Public Finance 
and Accountancy)  (Apvienotā 
Karaliste) sniedz šādu finanšu 
līdzekļu pārvaldes definīciju: 
“Finanšu līdzekļu pārvalde ietver naudas plūsmas pārvaldību, 
banku, naudas un kapitāla 
tirgus darījumus, efektīvu ar šīm 
darbībām saistītu riska kontroli 
un virzību uz optimālu darbību, kas būtu atbilstoša šiem riskiem.” 
(Management in the public services, 
code of practice and cross-sectoral 
guidance notes, 2001, the Chartered 
Institute of Public Finance and 
Accountancy, United Kingdom.) 
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde15
 22.  Lai panāktu finanšu līdzekļu efektīvu pārvaldi, vienlaikus nepārkāpjot 
Kopienas tiesiskā regulējuma robežas (sk. 7. punktu), Komisija nodeva 
Kopienas budžeta pārvaldību ĢD BUDG, savukārt ārpusbudžeta pos-
teņu finanšu līdzekļu pārvaldīšanu18 un Kopienas līdzekļu ieguldīša-
nas darbības — ĢD ECFIN19 (sk. 6. un 8. punktu). Ņemot vērā šo divu 
ģenerāldirektorātu attiecīgo kompetences jomu, to pienākumus un 
atbildību saistībā ar Komisijas gada darba programmas īstenošanu  
un Kopienas budžeta izpildi, šāds pienākumu sadalījums atspoguļo 
finanšu līdzekļu operāciju ikdienas realitāti20. Neatkarīgi no iepriekš-
minētā tika norādīts, ka katrs ģenerāldirektorāts veic finanšu līdzekļu 
pārvaldi un tās kontroli pilnīgi neatkarīgi. Šāda sadalījuma rezul-tātā patiesībā nav nevienas struktūrvienības ar vispārēju atbildību  par Komisijas finanšu līdzekļu pārvaldes operācijām un nav nekādas 
koordinācijas jomā, kur nepieciešama vienota pieeja, piemēram, riska 
pārvaldībā un kontrolē.
 23.  Piemēram, lai kontrolētu zaudējumu risku, ko rada naudas līdzekļu gla-
bāšana komercbanku kontos, ĢD BUDG un ĢD ECFIN  noteica savus  
ierobežojumus lielākajām naudas līdzekļu summām, ko var glabāt  
konkrētās bankās. Abi ģenerāldirektorāti ierobežojumu noteikšanai 
izmanto atšķirīgu metodoloģiju, kopumā neņemot vērā Komisijas  kopējo riska apjomu katrā atsevišķā komercbankā, jo starp abiem  
ģenerāldirektorātiem trūkst saziņas un koordinācijas finanšu līdzekļu 
pārvaldē. Komisijas finanšu līdzekļu pārvaldes metodes nav izstrā-
dātas tā, lai samazinātu finansiālu zaudējumu vispārējo iespējamību 
Komisijai.
FINANŠU LĪDZEKĻU RISKA PĀRVALDĪBA
 24.  Lai atklātu un analizētu galvenos riskus, kas apdraud izvirzīto mērķu 
sasniegšanu, organizācijām jāveic riska novērtējums par katru nozī-
mīgu komercdarbības procesu. Pamatojoties uz šādiem novērtēju-
miem, jāveic atbilstoši pasākumi, lai pieņemtu lēmumus par konstatēto 
risku vadību un uzraudzību.18 Izņemot Eiropas Attīstības fonda 
finanšu līdzekļu pārvaldīšanu, ko 
veic ĢD BUDG . 
19 Galvenais grāmatvedis dod 
piekrišanu kontu atvēršanai 
un slēgšanai finanšu iestādēs 
un atzinumu par iekšējiem 
noteikumiem, kas ir izstrādāti saistībā ar ģenerāldirektorāta 
finanšu līdzekļu pārvaldes 
operācijām. 
20 Salīdzinot ar ĢD BUDG , ĢD ECFIN 
apstrādā mazāk maksājumu 
darījumu ar lielu vērtību. ĢD ECFIN  galvenais jautājums ir 
maksājumu izpildes savlaicīgums. 
Ģenerāldirektorātam nereti jāveic 
maksājumus precīzi noteiktos 
termiņos atbilstoši lēmumiem 
par ieguldījumiem. Maksājumi 
parasti jāizpilda ne ilgāk kā divu dienu laikā, un ir gadījumi, 
kad maksājumi jāveic rīkojuma 
izsniegšanas dienā. 
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde16
 25.  ĢD BUDG  nav veicis nekādus konkrētus riska novērtējumus par finanšu 
līdzekļu pārvaldes pasākumiem. 2007. un 2008. gadā ĢD BUDG  veik-
tās vispārējās riska novērtēšanas laikā attiecībā uz finanšu līdzekļu pārvaldes pasākumiem tika konstatēti tikai divi riski — darbinieku  
trūkums “trešo personu” nodaļā (sk. 36. punktu) un zaudējumu risks 
attiecībā uz depozītiem komercbankās, kurās glabā provizoriski ieka-
sētos naudassodus (sk. 33. punktu). Neatkarīgi no tā Komisija Eiropas 
Kopienu gada pārskatos par 2007. gadu pirmo reizi ir publicējusi  
pārskatu par riskiem tās finanšu līdzekļu operācijās
21. Šajā pārskatā 
iekļauti riski, kas izriet no Komisijas ikdienas darbības vadības, ope-
racionālais, valūtas, kredītu un procentu likmju risks un riski, kas  izriet no provizoriski iekasēto naudassodu pārvaldības (sk. 33. pun-ktu). Netika atrasti dokumenti, kas sniegtu pierādījumus par iepriekš 
minēto risku intensīvu pārvaldību un uzraudzību.
 26.  Lai gan riska novērtēšana tika veikta par tādiem finanšu instrumentiem, 
saistībā ar kuriem radušās lielas izmaiņas, ĢD ECFIN pēdējo riska  
novērtējumu veica 2004. gadā. Šajā novērtējumā bija iekļauts vērtē-
jums par risku ietekmi un iespējamību finanšu līdzekļu pārvaldes un 
finanšu tirgus darījumos. Papildus 2004. gadā ĢD ECFIN izveidoja riska 
vadības funkciju, kas sekmēja efektīvu riska vadību un uzraudzību  iestādes līmenī un tās darbības līmeņos. Par iepriekšminētajā novēr-
tējumā konstatētajiem riskiem visu gadu regulāri tiek sagatavoti ziņo-
jumi un organizētas sanāksmes, lai uzraudzītu kopējo riska apjomu 
(sk. 3. izcēlumu ). Palāta pārbaudīja šos ziņojumus un norādīja, ka tika 
uzraudzīti galvenie turpmāk uzskaitītie riski un ka ģenerāldirektorāti regulāri pārbaudīja katrai investīciju kategorijai noteiktos ierobežo-
jumus un vajadzības gadījumā veica koriģējošus pasākumus.
Tirgus risks: iespējamie zaudējumi, kas varētu rasties nelabvēlīgu a) 
tirgus notikumu dēļ un kas iekļauj procentu likmju risku — finanšu instrumentu nākotnes naudas plūsmas svārstības tirgus procentu likmju izmaiņu dēļ, un ārvalstu valūtu maiņas risku, proti, valūtas riska rašanās iespējamību, ko rada finanšu instrumentu denomi-nācija kādā citā valūtā, nevis EUR.
Kredītrisks: iespējamie portfeļa zaudējumi, kas var rasties part- b) 
nera saistību neizpildes vai tā kredītspējas pasliktināšanās dēļ,  piemēram, ja reitingu aģentūra pazemina reitingu.
Operacionālais risks: zaudējumu rašanās risks, ko rada neatbilstoši c) 
vai neeksistējoši iekšējie procesi, cilvēku vai sistēmu darbība vai 
ārēji notikumi.21 Eiropas Kopienu galīgie gada 
pārskati par 2007. finanšu gadu, 
pirmais sējums (konsolidēti finanšu 
pārskati un konsolidēti pārskati par budžeta izpildi), 7. nodaļa (finanšu 
riska pārvaldība). 
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde17
DARBĪBAS REZULTĀTU IZVĒRTĒŠANA UN SALĪDZINĀŠANA
 27.  Vadībai jāuzrauga darbības rezultāti, izveidojot sistēmas, ar kuru palī-
dzību var iegūt informāciju par izvēlēto pasākumu īstenošanu. Šādās 
sistēmās jāizmanto rādītāji, lai novērtētu darbības rezultātus saistībā 
ar izvirzītajiem mērķiem un uzdevumiem22. Turklāt darbības rezul-
tātu savstarpēja salīdzināšana ir vadības process, ar kura palīdzību 
organizācijas vērtē dažādus procesu aspektus un darbības rezultātus saskaņā ar labāko praksi un veic koriģējošus pasākumus.
 28.  ĢD BUDG ir noteicis vairākus ar tā finanšu līdzekļu pārvaldes operācijām 
saistītus “augsta līmeņa” rādītājus. Tie tika iekļauti šā ģenerāldirekto-
rāta mēneša “ tableau de bord ” (rezultātu tabulas sistēmā). Tie attiecas 
uz maksājumu operācijām (dienā tiek veikts vismaz viens maksājums), banku saskaņošanas procesu (par 30 dienām vecāku nesaskaņoto  pozīciju skaits) un trešo personu dokumentu pārvaldību. Šie augsta līmeņa rādītāji neaptver visas finanšu pārvaldes pasākumu jomas,  turklāt Palāta neatrada pierādījumus tam, ka tiek izmantoti piemēroti salīdzinošie bāzes rādītāji.
ĢD ECFIN RISKA UZRAUDZĪBAS PASĀKUMU PIEMĒRS
Ceturkšņa riska ziņojums par ĢD ECFIN  finanšu darbību ceturksnī, 
kas beidzās 2007. gada 31. decembrī (izraksti)
Pārskata perioda laikā turpinājās finanšu tirgus satricinājumi, kas zināmi arī kā augsta riska • 
hipotekāro kredītu krīze. Attiecīgā saimnieciskās darbības struktūrvienība un riska pārvaldības struktūrvienība turpināja cieši uzraudzīt šīs kredītu krīzes attīstību pēdējo mēnešu laikā, lai novēr-tētu tās iespējamo ietekmi uz obligāciju portfeli un banku depozītiem. Attiecībā uz kredītriska perspektīvu tika pārskatīta obligāciju portfeļa un banku sadarbības partneru analīze.
Tika uzraudzīta arī riska koncentrācija. Tas ir risks, kas izriet no konkrētai valstij, nozarei, instru-
• 
mentam vai darījuma veidam pārāk lielas atvēlētās obligāciju vai depozītu proporcijas.Tiek uzraudzīts arī finanšu līdzekļu pārvaldes operacionālais risks. Tika pārbaudīta atbilstība 
• 
iekšējām procedūrām un standarta noteikumiem, analizēti ceturkšņa rezultāti un sagatavots 
ziņojums. Tas bija balstīts uz atlasītu vērtspapīru darījumu un pārskata laikā atvērto depozītu pārbaudi.3. IZCĒLUMS22 Šādi nosacījumi ir dokumentēti 
Komisijas iekšējās kontroles 
5. standartā “Mērķi un darbības 
rādītāji”. 
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde18
 29.  ĢD ECFIN par salīdzinošās bāzes rādītāju izmanto tirgus indeksu23, lai 
izvērtētu Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) un Garantiju fonda 
ārējai darbībai vērtspapīru un naudas līdzekļu portfeļa ienesīgumu. Šajā ziņā ir noteikts pieņemamā riska diapazons, un, ja tiek konsta-
tēts, ka portfeļa faktiskie mēneša rezultāti atrodas ārpus šā diapa-
zona, ģenerāldirektorāts koriģē savu portfeli. Tomēr citu portfeļu,  proti, tādu naudas tirgus produktu kā ģenerāldirektorāta pārvaldīto depozītu portfeļa darbības rezultātu izvērtēšanā izmantojamais salī-
dzinošās bāzes rādītājs revīzijas laikā bija tikai izstrādes stadijā.
FIDUCIĀRO KONTU PĀRVALDĪŠANA
 30.  Dažām Eiropas Savienības izdevumu programmām ir izveidoti fiduciārie 
konti saistībā ar īpašiem Komisijas noslēgtiem līgumiem, kuros finanšu iestāde rīkojas kā pilnvarots Komisijas pārstāvis. Citiem vārdiem sakot, tie ir finanšu iestādē atvērti konti, kas ļauj finanšu iestādei tiešā  veidā pārvaldīt naudas līdzekļus un veikt maksājumus Komisijas vārdā. Komisija pārskaita naudas līdzekļus uz šiem fiduciārajiem kontiem, lai nodrošinātu nākotnē paredzēto maksājumu izpildi. Šajos kontos 2007. gada beigās kopsummā tika glabāti naudas līdzekļi aptuveni  
970 miljonu EUR apmērā
24, lielākā daļa (apmēram 900 miljoni EUR)  
ir klasificēta kā īstermiņa noguldījumi, pārējie — kā naudas līdzekļu 
atlikumi norēķinu kontos (sk. 1. tabulu ).
 31.  Palātas revīzija atklāja, ka nav skaidru noteikumu par šādu fiduciāro 
kontu atvēršanu. Turklāt nav arī konkrētas stratēģijas, kā optimizēt šādos kontos gūtos procentu ieņēmumus. Palātas revīzijas laikā atklā-jās, ka ar finanšu starpniekiem noslēgto līgumu noteikumi atšķiras. 
Tāpēc var rasties ievērojamas šādos kontos glabāto naudas līdzekļu atdeves atšķirības
25. Tomēr jāpiebilst, ka šādas atšķirības var daļēji 
izskaidrot ar atšķirīgu juridisko bāzi, maksājumu biežumu un termiņu 
struktūru.
 32.  Nav visaptverošas šādās finanšu iestādēs glabāto naudas līdzekļu pār-
valdības uzraudzības. ĢD ECFIN ir nepieciešamā kompetence un  
sistēmas, lai nodrošinātu efektīvu pārraudzību. 2007. gada jūlijā  
ĢD ECFIN  piedāvāja tās aktīvu pārvaldības pakalpojumus sešiem ģene-
rāldirektorātiem26. Rezultātā ĢD ECFIN parakstīja līgumus ar diviem 
ģenerāldirektorātiem.23 Iboxx  indeksu publicē “ Deutsche 
Börse AG ”, pamatojoties uz daudzu 
finanšu iestāžu iesniegtajām cenām. Kā norāda ĢD ECFIN , tas ir 
tirgus standarts. 
24 720 miljoni EUR no šīs summas 
attiecas uz konkrētiem Komisijas 
ģenerāldirektorātu noslēgtiem 
līgumiem ar Eiropas Investīciju banku (EIB) un Eiropas Investīciju 
fondu (EIF). 
25 Piemēram, Komisijas un EIB 
noslēgtajos līgumos par riska 
kapitāla kontiem un procentu 
atlaidēm piemēro citus noteikumus nekā Eiropas un Vidusjūras reģiona 
investīciju un partnerattiecību 
programmai ( FEMIP ). Palāta 
aprēķināja, ka līdz 2006. gada 
beigām FEMIP  kontos uzkrātie 
procenti būtu apmēram par 
0,8 miljoniem EUR lielāki, ja būtu 
izmantota riska kapitāla kontu 
procentu aprēķina un procentu 
atlaižu metode. 
26 EiropeAid , Paplašināšanās 
ĢD, Pētniecības ĢD, Reģionālās 
politikas ĢD, Ārējo attiecību ĢD 
un Attīstības ĢD. 
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde19
STATISTIKA PAR ATLASĪTU MAKSĀJUMU APSTRĀDES PROCESU
2007 2006
ĢD BUDG apstrādāto maksājumu skaits 1 570 576 1 508 983
ĢD ECFIN apstrādāto maksājumu skaits 1 485 1 577
Bankas kontu dokumentu 
apstiprināšana71 879 60 637
Izmaiņu veikšana bankas kontu 
dokumentos31 703 18 227
Trešo personu dokumentu 
apstiprināšana56 864 14 551
Trešo personu dokumentu grozījumu 
skaits17 598 18 796
Avots : Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas sniegtajiem datiem.2. TABULANAUDASSODU PĀRVALDĪŠANA
 33.  Ja dalībvalstis vai uzņēmumi pārkāpj konkurences noteikumus, Komi-
sija piemēro naudassodu. Notiekošas tiesvedības laikā Komisijai  
samaksātais naudassods tiek īslaicīgi glabāts īpašos depozītu kontos komercbankās, un to nevar izmantot jebkādu citu Kopienas pasākumu finansēšanai
27. Naudassodu summa, ko glabā kā naudas līdzekļus ar 
ierobežojumiem to izmantošanā, ir ievērojami pieaugusi no 2,9 mil-
jardiem EUR 2006. gada 31. decembrī līdz pieciem miljardiem EUR  2007. gada 31. decembrī.
 34.  Lai gan ir sagatavotas un tiek ievērotas dažas neoficiālas vadlīnijas, nav 
izstrādāta konkrēta politika, kā pārvaldīt šādus naudassodus. Šajās vadlīnijās ĢD BUDG  analizē riska apjomu, nosakot piemērojamo obli-
gāto Moody’s  vai tam ekvivalentu reitingu un ierobežojot riska apjomu 
katrā komercbankā (sk. 23. punktu). Neatkarīgi no iepriekšminētā  
joprojām pastāv nepieciešamība efektīvi risināt jautājumu par risku 
saistībā ar šādām lielām naudas summām, kuras tiek glabātas īpašos 
norēķinu kontos komercbankās. Revīzijas laikā ĢD BUDG un ĢD ECFIN  
meklēja efektīvu risinājumu šādu ievērojamu finanšu līdzekļu pār-
valdei, lai samazinātu zaudējumu iespējamības risku un vienlaikus  
panāktu atbilstošu noguldīto līdzekļu atdevi.27 Konti ir šādās sešās bankās: 
Fortis , BBVA , ING Belgium , KBC , 
ING NL un CITIBANK . 
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde20
MAKSĀJUMU PROCESS UN BANKAS KONTU PĀRVALDĪBA
 35.  Katru gadu abi ģenerāldirektorāti veic un apstrādā ievērojamu skaitu 
finanšu līdzekļu pārvaldes darījumu (sk. 2. tabulu ). Attiecīgajās struk-
tūrvienībās Palāta pārbaudīja maksājumu izpildes procesa galvenos kontroles mehānismus, piemēram, pienākumu nošķiršanu, trešo per-sonu apstiprināšanu, piekļuves tiesības un ziņošanu par izņēmumiem. 
Nozīmīgas nepilnības netika konstatētas. Iekšējās kontroles sistēmas 
kopumā efektīvi darbojās gan ĢD BUDG , gan ĢD ECFIN.
 36.  Pirms maksājumu var apstrādāt, Komisijas datorizētajā grāmatvedības 
sistēmā jāizveido trešās personas dokuments, norādot bankas rekvizī-tus un informāciju par saņēmēja identitāti. 2006. gadā bija ievērojama kavēšanās par apmēram četrām līdz sešām nedēļām saistībā ar trešo personu dokumentu izveides un tajos veicamo izmaiņu pieprasījumu 
apstrādi. ĢD BUDG  to novērsa 2007. gadā, palielinot darbinieku skaitu 
attiecīgajā nodaļā.
 37.  Komisija ir arī ieviesusi procedūras, lai:
darījumus, kurus komercbankas apstrādā Komisijas kontos, regu- a) 
lāri saskaņotu ar attiecīgajiem ierakstiem Komisijas grāmatvedības 
sistēmā un atklātu un novērstu visas atšķirības;
regulāri tiktu pārbaudīti banku maksātie procenti un ieturētās  b) 
komisijas maksas, nodrošinot saņemto un samaksāto naudas  summu pareizību;
tiktu precīzi veikti ārvalstu valūtas maiņas darījumi c) 
28.
 38.  Palāta pārbaudīja iepriekšminēto procedūru īstenošanu. Nozīmīgas nepil-
nības netika konstatētas, pašreizējās procedūras ir atbilstošas, un tās darbojas kopumā efektīvi gan ĢD BUDG , gan ĢD ECFIN . Tomēr ārvalstu 
valūtas maiņas politiku ĢD BUDG  pieņēma tikai 2008. gada februārī.28 Ārvalstu valūtas darījumu 
piemēri: i) banku kontos glabā 
citas valūtas, kas nav EUR, ar mērķi 
veikt maksājumus šajās ārvalstu 
valūtās; atkarībā no vajadzībām 
naudas līdzekļus uz šiem kontiem 
pārskaita no EUR kontiem; ii) dalībvalstu pašu resursus, kurus 
tās iemaksā citās valūtās, nevis 
EUR, atbilstoši finanšu vajadzībām 
konvertē EUR.
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde21
CILVĒKRESURSI
 39.  Cilvēkresursu pārvaldības jomā gan ĢD BUDG , gan ĢD ECFIN piemēro 
Komisijas standarta procedūras. Šīs procedūras ietver finanšu līdzekļu 
pārvaldīšanā iesaistītā personāla pieņemšanu darbā, novērtēšanu  un karjeras mobilitāti. Palātas revīzija apstiprināja, ka ir izstrādāti  atbilstoši amatu apraksti un nodarbinātajam personālam ir atbilstoša 
kvalifikācija un pietiekama iepriekšējā pieredze saistībā ar amatiem 
paredzētajiem pienākumiem. ĢD BUDG struktūrvienība, kas atbild  
par finanšu līdzekļu pārvaldi, nodarbina maz, bet ļoti pieredzējušus darbiniekus. Neliela darbinieku mainība pēdējo gadu laikā ir radījusi nosacīti stabilu darba vidi. Taču, ja kāds augsti kvalificēts darbinieks pēkšņi aiziet prom no šīs struktūrvienības un, ņemot vērā to, ka nav dokumentācijas par dažām pamatprocedūrām (sk. 16. un 18. pun-ktu), darbības nepārtrauktība ir apdraudēta, un tas var, iespējams,  ietekmēt Komisijas veikto finanšu līdzekļu pārvaldes pasākumus un to kontroli.
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde22
SECINĀJUMI 
UN IETEIKUMI
VAI KOMISIJA IEVĒRO FINANŠU LĪDZEKĻU PĀRVALDĒ 
PIEMĒROJAMOS TIESĪBU UN NORMATĪVOS AKTUS?
 40.  Komisija kopumā ievēro galvenos regulā par Kopienu pašu resursiem un 
Finanšu regulas īstenošanas kārtībā paredzētos noteikumus (13. un 14. punkts).
 41.  Komisija ir izstrādājusi uzticamas un efektīvas naudas pārvaldības progno-
zēšanas procedūras, kas nodrošina, ka tās rīcībā ir pietiekami finanšu 
līdzekļi, lai būtu pieejami budžeta izpildē vajadzīgie naudas līdzekļi 
(17. punkts).
 42.  Tā kā regulā par Kopienu pašu resursiem ir noteikta prasība, pamatojoties 
uz budžeta apropriācijām, pārskaitīt pašu resursus uz kontiem, kurus 
dalībvalstis atvērušas Komisijas vārdā, gada otrajā pusē rodas ievē-
rojami līdzekļu atlikumi. Tā kā budžeta grozīšanas procedūra prasa 
daudz laika, līdzekļu pārpalikumu dalībvalstis neatgūst tik ātri, kā to varētu izdarīt (15. punkts).
 43.  Netiek pietiekami dokumentēta to Komisijas procedūru piemērošana, 
kuru mērķis ir
veikt līdzekļu pārskaitījumus starp dalībvalstu pašu resursu kon- a) 
tiem un
pirmajos gada mēnešos noteikt nepieciešamību pieprasīt pašu  b) 
resursu avansus maksājumu nodrošināšanai.
  Pēdējā laikā šīs procedūras nav atjauninātas. To aplēšu precizitāte, kuras 
izmanto, lai pārskaitītu līdzekļus starp dalībvalstu pašu resursu kon-
tiem, pēc tam netiek pārbaudīta (15.–18. punkts).
IETEIKUMI
Komisijai jāanalizē, kā darbojas pašreizējā pašu resursu kontu sis- • 
tēma, lai samazinātu naudas līdzekļu atlikumu šajos kontos gada 
otrajā pusē.
Komisijai jāuzlabo naudas plūsmas prognozēšanas dokumentācija • 
un jāpārbauda dalībvalstu pašu resursu pārskaitījumiem izmantoto 
aplēšu precizitāte.
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde23
VAI KOMISIJA IR IZVEIDOJUSI IEKŠĒJĀS KONTROLES 
SISTĒMAS, KAS NODROŠINA RACIONĀLU FINANŠU 
LĪDZEKĻU PĀRVALDI?
 44.  Maksājumu izpildes un banku kontu iekšējās kontroles procedūras ir 
kopumā efektīvas. Tomēr ĢD BUDG — atšķirībā no ĢD ECFIN —nedo-
kumentēja to, kā tas pārvaldīja finanšu līdzekļu pārvaldē sastopamos riskus, kā arī nebija izstrādājis procedūras visu savas darbības rezul-tātu aspektu izvērtēšanai (24.–29. un 35.–38. punkts).
 45.  Pēc Komisijas lēmuma sadalīt finanšu līdzekļu pārvaldes operācijas starp 
ĢD ECFIN un ĢD BUDG nav izveidota struktūrvienība ar vispārējo atbil-
dību par Komisijas finanšu līdzekļu pārvaldi. Tika konstatēts koordi-nācijas trūkums starp abiem Komisijas ģenerāldirektorātiem vienā no 
jomām, kurā ir vajadzīga vienota pieeja, piemēram, tādos jautājumos 
kā riska pārvaldība un kontrole. Tā rezultātā šie ģenerāldirektorāti  
noteica komercbankās glabāto līdzekļu kontu atlikumu ierobežoju-
mus, neņemot vērā Komisijas kopējo riska apjomu darījumos ar katru 
konkrēto komercbanku (21.–23. punkts).
 46.  Nav izstrādāti skaidri noteikumi par fiduciāro kontu atvēršanu, tāpat arī 
nav visaptveroša pārskata par finanšu iestādēs glabātajiem naudas 
līdzekļiem, un tāpēc nav nodrošināta procentu ieņēmumu optimizē-
šana (30.–32. punkts).
 47.  Pēdējos gados provizoriski iekasēto naudassodu summa, kuru glabā 
komercbanku norēķinu kontos, ir vairāk nekā dubultojusies un  sasniedz piecus miljardus EUR. Šāda pieeja rada Komisijai zaudējumu 
riska rašanās iespējamību banku nesekmīgas darbības gadījumā. Nav 
izstrādāta optimāla pieeja labākai ar šādu naudas līdzekļu glabāšanu 
saistīto risku pārvaldībai (33. un 34. punkts).
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde24
IETEIKUMI
Komisijai jāizstrādā procedūras, lai iegūtu labāku pārskatu par  • 
finanšu līdzekļu pārvaldes pasākumiem un veicinātu koordināciju 
starp abiem attiecīgajiem ģenerāldirektorātiem.
Finanšu līdzekļu pārvaldē ĢD • BUDG  jāuzlabo riska pārvaldības doku-
mentācija un darbības rezultātu izvērtēšanas apjoms.
Jāievieš vienota politika un atbilstošas vadlīnijas fiduciāro kontu • 
atvēršanai un šādos kontos glabāto Komisijas naudas līdzekļu  
pārvaldīšanai.
Prioritārā kārtībā Komisijai jācenšas rast optimālu risinājumu pro- • 
vizoriski iekasēto naudassodu pārvaldīšanai.
  Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2009. gada 30. aprīļa sēdē  
Luksemburgā.
Revīzijas palātas vārdā —
Revīzijas  palātas  vārdā  
priekšsēdētājs
Vítor Manuel da Silva Caldeira
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde25
KOMISIJAS ATBILDES
KOPSAVILKUMS
V
Trešais ievilkums
Kārtību pārskaitījumiem starp dalībvalstu  
pašu resursu kontiem oficiāli dokumentē  un papildina ar secīgiem detalizētiem  norādījumiem.
Ceturtais ievilkums
Komisijai ir pienākums ievērot noteikumus, kas iekļauti Padomes regulā, ar ko īsteno  lēmumu par Kopienu pašu resursu sistēmu, un kas paredz to, ka dalībvalstis pašu resur-sus ikmēneša divpadsmito daļu veidā ierak-sta kredīta kontā, ko atver Komisijas vārdā. Skatīt arī Komisijas atbildi uz 15. punktu.
Piektais ievilkums
Komisijas gada pārskatos iekļautais pār-
skats par riskiem, kas saistīti ar tās finanšu 
līdzekļu operācijām (Budžeta ģenerāldirek-torāts ( BUDG  ĢD)), sniedz skaidru un visap-
tverošu kopsavilkumu par riskiem, kādiem  
tā pakļauta, kā šādus riskus pārvalda un  
kādi pasākumi veikti, lai šos riskus kontro-
lētu, mazinātu vai novērstu. Pārskatā ir arī 
atsauce uz procedūrām, kurās iekļauti pasā-
kumi operacionālo un finanšu risku kontrolei un ierobežošanai. Šīs spēkā esošās procedū-
ras ar savstarpējām atsaucēm iekļaus vienotā oficiālā BUDG  ĢD dokumentā.
BUDG  ĢD “ tableau de bord ” (rezultātu tabulas 
sistēmā) iekļautie rādītāji ir visatbilstīgākie 
tā finanšu līdzekļu operācijām un ir būtiski 
tā darbības atspoguļotāji. Šiem rādītājiem  
regulāri seko līdzi un, izmantojot tos par  pamatu, izvērtē darbību. Nepietiekami sek-mīgas darbības gadījumā īsteno atbilstošus pasākumus tās uzlabošanai.
Skatīt arī Komisijas atbildes uz 25. un  
28. punktu.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde26
Sestais ievilkums
Komisija uzlabos tās uzraudzību attiecībā  
uz dažādajiem īstenotajiem finanšu līdzekļu pārvaldes pasākumiem. Darbu sadalījums  
starp abiem iesaistītajiem ģenerāldirektorā-
tiem paredzēts, lai mazinātu nepieciešamību pēc plašas koordinēšanas.
Risku ierobežošanas metodoloģijas ir dažā-
das veicamo darbu atšķirīgās būtības dēļ.  Ierobežojumi nostro kontiem, ar kuru palī-
dzību nodrošina ikdienas naudas pārvedu-
mus, bet kuros parasti ilgstoši neuzglabā  
lielus līdzekļus, jāuzlūko atšķirīgi nekā iero-
bežojumi, ko piemēro darījumu partneriem, pie kuriem līdzekļus uzglabā ilgāku laiku.
Skatīt arī Komisijas atbildes uz 22. un  
23. punktu.
Septītais ievilkums
Pašreizējo sistēmu provizoriski iekasēto soda naudu pārvaldībai pārskatīja 2008. gadā, un 
pārskatīšanas galvenais mērķis bija uzla-
bot sistēmas drošību. BUDG  ĢD 2009. gada 
sākumā sagatavoja priekšlikumu Komisijas  
lēmumam par šo jautājumu.
VI
Pirmais ievilkums
Komisija 2008. gada beigās pārstrādāja savas procedūras ziņošanai par naudas plūsmu un tās prognozēšanai ar šīm procedūrām sais-
tīto ziņošanas instrumentu pārskatīšanas  kontekstā. Procedūras atjauninātā versija,  
kurā iekļauta arī sīkāka informācija par prog-
nozēšanas daļu, tiks pieņemta 2009. gada  
marta beigās.Otrais ievilkums
Pašreizējā pašu resursu kontu sistēma,  
kas pirmām kārtām paredzēta pašu  resursu maksājumu saņemšanai, saistīta  
ar pašu resursu sistēmu atbilstoši Pado-
mes Lēmumam 2000/597/EK, Euratom un  tā īstenošanas regulai — Padomes Regulai  Nr. 1150/2000, kuru Komisijai ir pienākums 
īstenot. Padome 2007. gadā pieņēma jaunu 
lēmumu par pašu resursiem — 2007/436/EK, Euratom — un pavisam nesen pārskatīja 
Padomes Regulu Nr. 1150/2000
1, neieviešot 
būtiskas izmaiņas pašu resursu kontu un  
maksājumu sistēmā. Tas liecina par to, ka  
Padome ir apmierināta ar pašreizējās sistē-mas darbību.
Trešais ievilkums
Tiks paredzētas regulārākas abu ģenerāl-
direktorātu kopīgās sanāksmes, lai dalītos  
informācijā par riskiem, kā arī apmainītos  
ar pieredzi un labāko praksi attiecībā uz  finanšu līdzekļu un aktīvu pārvaldes pasā-
kumiem Komisijas līmenī.
Ceturtais ievilkums
Komisijas gada pārskatos iekļautais pārskats 
par riskiem, kas saistīti ar tās finanšu līdzekļu 
operācijām ( BUDG  ĢD), sniedz skaidru un vis-
aptverošu kopsavilkumu par riskiem, kādiem tā pakļauta, kā šādus riskus pārvalda un  kādi pasākumi veikti, lai šos riskus kontro-
lētu, mazinātu vai novērstu. Pārskatā ir arī 
atsauce uz procedūrām, kurās iekļauti pasā-kumi operacionālo un finanšu risku kontrolei 
un ierobežošanai. Šīs spēkā esošās procedū-
ras ar savstarpējām atsaucēm iekļaus vienotā 
oficiālā BUDG  ĢD dokumentā.
1 Padomes Regula Nr. 105/2009, OV L 36, 1. lpp., 5.2.2009.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde27
BUDG  ĢD “ tableau de bord ” (rezultātu tabulas 
sistēmā) iekļautie rādītāji ir visatbilstīgākie 
tā finanšu līdzekļu operācijām un ir būtiski tā darbības atspoguļotāji. Šiem rādītājiem  regulāri seko līdzi un, izmantojot tos par  
pamatu, izvērtē darbību. Nepietiekami sek-
mīgas darbības gadījumā īsteno atbilstošus pasākumus tās uzlabošanai.
Piektais ievilkums
Saskaņā ar pašreizējo sistēmu provizoriski  
iekasēto soda naudu pārvaldībai Komisija  nodrošina risku mazināšanu, ieviešot virkni 
pasākumu, tostarp minimālā kredītreitinga 
prasības komercbankām, potenciālo zau-
dējumu riska ierobežojumus katrai ban-
kai, iespēju jebkurā laikā tūlītēji pārskaitīt 
līdzekļus. Tiek nodrošināta situācijas regu-
lāra un ikdienas uzraudzība un pārskatīšana pašreizējā finanšu kontekstā.
Turklāt pašreizējo sistēmu provizoriski  
iekasēto soda naudu pārvaldībai pārskatīja 
2008. gadā, un pārskatīšanas galvenais mēr-ķis bija uzlabot sistēmas drošību. BUDG  ĢD 
2009. gada sākumā sagatavoja priekšlikumu Komisijas lēmumam par šo jautājumu.IEVADS
3.
19 miljardu euro bilancē banku kontos  
2007. gada 31. decembrī bija iekļauti 5,9 mil-
jardi euro2, ko dalībvalstīm atmaksāja nākamā 
gada pirmajā darba dienā, kā arī summas,  kas saņemtas no provizoriski nomaksāta-jām konkurences soda naudām (5,0 miljardi 
euro
3), piešķirtajiem ieņēmumiem (3,4 mil-
jardi euro4) un citiem avotiem (1,6 miljardi), 
kuras nav iespējams atmaksāt dalībvalstīm. 
No atlikušajiem līdzekļiem 1,2 miljardus  
euro5 ieturēja, lai segtu uz 2008. gadu pār-
nestās maksājumu apropriācijas, un 1,5 mil-jardus euro
6 atmaksāja dalībvalstīm, atvelkot 
tos no summām, kas tām būtu jāmaksā par 
2008. gadu.
5.
Komisija uzskata, ka finanšu līdzekļu pār-
valdes definīcija Finanšu regulā ir vērsta uz parasto budžeta līdzekļu pārvaldi un tajā  
nav iekļauta aktīvu pārvalde, kurai piemēro 
atsevišķu pieeju.
8.
Atbilstīgajā Komisijas lēmumā par ārpus-budžeta pasākumiem norādīts, ka Ekono-mikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts  (ECFIN  ĢD) “ir atbildīgs par Kopienu aiz-
ņēmumu/aizdevumu operāciju īstenošanu,  investīciju fondu darbībām un ārpusbu-džeta līdzekļu pārvaldi...” BUDG  ĢD Finanšu 
līdzekļu pārvaldes struktūrvienība atbild par 
finanšu līdzekļiem un maksājumu operāci-
jām, kas saistītas ar ES budžeta izpildi.
2 2007. gada EK konsolidēto pārskatu 2.11.1. piezīme.
3 2007. gada EK konsolidēto pārskatu 2.11.2. piezīme.
4 2007. gada pārskatu 1. sējuma II daļas 7. tabulas 9. sleja.
5 2007. gada pārskatu 1. sējuma II daļas 7. tabulas 7. un 
8. sleja.
6 2007. gada pārskatu 1. sējuma II daļas 1. tabula.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde28
Atbilstoši Komisijas lēmumam ir jāizšķir starp 
finanšu līdzekļu pārvaldes (un maksājumu) funkcijām, ko veic BUDG  ĢD, no vienas puses, 
un aktīvu pārvaldes funkciju, ko nodrošina 
ECFIN  ĢD, no otras puses. Atbildība par katru 
no šīm funkcijām ir nepārprotami piešķirta vienam centrālajam dienestam.
GALVENIE APSVĒRUMI
15.Komisijai ir pienākums ievērot noteikumus, 
kas iekļauti Padomes regulā, ar ko īsteno  lēmumu par Kopienu pašu resursu sistēmu, 
un kas paredz to, ka dalībvalstis pašu resur-
sus ikmēneša divpadsmito daļu veidā ierak-
sta kredīta kontā, ko atver Komisijas vārdā. 
Tomēr kopš 2005. gada Komisija budžeta  
lēmējinstitūcijai oktobra beigās iesniedz  
budžeta grozījuma provizorisko projektu,  ar kuru atjaunina budžetu attiecībā pret  
ieņēmumu un izdevumu prognozēm. Tajā  
parasti ir paredzēts gada beigu pārpalikums, 
un tā rezultātā samazinātas dalībvalstu pašu 
resursu iemaksas. Patiešām — Komisijas īste-noto labo budžeta pārvaldi atzinīgi novēr-tējusi Revīzijas palāta: savā 2007. finanšu  gada pārskatā (3.4. punkts) Revīzijas palāta 
norādījusi, ka maksājumu apropriāciju sama-
zinājums liecina par labu budžeta pārvaldi, 
jo tas ilustrē spēju reaģēt uz pārmaiņām un 
samazina budžeta pārpalikumu, ļaujot pašu resursiem atgriezties dalībvalstīs.16.
Komisijas ( BUDG  ĢD) īstenotā naudas plūs-
mas prognozēšana ir efektīva. Finanšu regu-las īstenošanas kārtības 58. pantā norādīts, 
ka tās mērķis vienmēr ticis sasniegts un  
nekad nav bijis gadījumu, kad pietrūcis  
līdzekļu nepareizu prognožu dēļ.
Spēkā esošās procedūras ziņošanai par nau-
das plūsmu un tās prognozēšanai pārstrā-dāja 2008. gada beigās ar šīm procedūrām  
saistīto ziņošanas instrumentu pārskatīšanas 
kontekstā. Procedūras atjauninātā un apvie-
notā versija, kurā iekļauta arī sīkāka informā-
cija par prognozēšanas daļu, stāsies spēkā  2009. gada pirmā ceturkšņa beigās.
18.
Komisija norāda, ka naudas plūsmas progno-
zēšanas procedūra ir oficiāli dokumentēta, 
publicēta un arī papildināta ar virkni secīgu 
norādījumu. Šim uzdevumam izmantotie  aprēķini veikti ar iespējami augstāko pre-
cizitāti, un Komisija uzskata, ka pašreizējās 
procedūras būtiski neietekmē nedz finanšu 
līdzekļu pārvaldes operācijas kopumā, nedz 
attiecīgās regulas piemērošanas jomu.
19.
Komisija izvēlas visas savas finanšu iestādes, 
piemērojot procedūru ar uzaicinājumu uz  
atklātu konkursu. Finanšu iestādes atrodas 
ES, un tās izmanto, lai veiktu maksājumus, ko 
apstiprinājuši Komisijas centrālie dienesti.
Būtībā ir neiespējami un būtu neefektīvi  
piemērot to pašu procedūru, lai atvērtu  
vienotu norēķinu bankas kontu katrā no  
+/- 150 valstīm, kur izveidoti avansu konti. 
Šos kontus izmanto, lai iemaksātu nelie-
las summas, savukārt šajos kontos glabāto  līdzekļu bilance ir ļoti zema, un tajos regu-
lāri iemaksā līdzekļus tikai faktiski veikto  
maksājumu apmērā.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde29
Kad vietējā banku vidē tas ir iespējams un  
pieļaujams, banku, kurā šāds konts tiks  turēts, izvēlas, pamatojoties uz banku aptau-
jas rezultātiem, ko veic lokāli avansu konta 
turētāja uzraudzībā.
Komisija ņems vērā Revīzijas palātas apsvē-
rumu un sīkāk dokumentēs īpašo atla-
ses procedūru, kas piemērota katrā no  gadījumiem.
20.
Attiecīgajā BUDG  ĢD struktūrvienībā starp  
finanšu līdzekļu pārvaldi un banku saska-ņošanu pastāv atbilstīga pienākumu noda-
līšana, kas atspoguļota struktūrvienības  
organizatoriskajā uzbūvē. Šajā struktūrvie-
nībā (C01) ir trīs grupu vadītāji:
atbildīgais par saskaņošanu / avansu   —
kontiem;atbildīgais par finanšu līdzekļiem; —
atbildīgais par trešo pušu lietām. —
Visas pilnvaras rakstveidā nosaka grāmatve-
dis, un tās atjaunina. Šajās pilnvarās sīkāk  noteikti konkrētie deleģētie uzdevumi.
Pilnvaras nodotas atbilstoši katra darbinieka 
darba aprakstam un struktūrvienības uzde-
vumiem. Pienākumi struktūrvienībā nodalīti, 
kā redzams organizācijas shēmā.
Galvenais kontroles instruments ir pati IT  
sistēma, jo tā nodrošina uzdevumu nodalī-
šanu (jo īpaši starp maksājumu veikšanu un 
saskaņošanu) un veic pārbaudes.
Tiek īstenota risku pārvaldība un efektīvi  
uzraudzības pasākumi.Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, ir seci-
nāts, ka paaugstināta riska statuss būtu  piešķirams tikai par finanšu līdzekļu pār-
valdi atbildīgās struktūrvienības vadītāja  
amatam.
21.
Arī lielajās valsts sektora organizācijās (pie-
mēram, dalībvalstīs) iestādes, kas strādā ar budžeta ieņēmumiem un maksājumiem, ir  
nodalītas no parādu un aktīvu pārvaldes  
iestādēm. Tāpat Komisijai izdevies nonākt  
pie efektīva uzdevumu sadalījuma starp  
BUDG  ĢD un ECFIN  ĢD.
22.
Uzdevumi, ko veic BUDG  ĢD finanšu līdzekļu 
pārvaldes struktūrvienība (budžeta maksā-
jumi) un ECFIN  ĢD (ārpusbudžeta aktīvu  
pārvalde un aizņēmumi) ir atšķirīgi, tāpēc  
pamatota ir atšķirīga pieeja risku pārvaldī-bai un kontrolei, pamatojoties uz uzdevumu 
dažādo būtību.
23.
Risku ierobežošanas metodoloģijas ir dažā-das veicamo darbu atšķirīgās būtības dēļ.  Ierobežojumi nostro kontiem, ar kuru palī-dzību nodrošina ikdienas naudas pārvedu-
mus, bet kuros parasti ilgstoši neuzglabā  
lielus līdzekļus, jāuzlūko atšķirīgi nekā iero-
bežojumi, ko piemēro darījumu partneriem, 
pie kuriem līdzekļus uzglabā ilgāku laiku.
Turklāt, izņemot kontus, kuros uzglabā pro-
vizoriski iekasētās soda naudas (attiecībā  
uz šo jautājumu skatīt Komisijas atbildi uz  
34. punktu), to līdzekļu, kurus BUDG  ĢD  
uzglabā atsevišķu komercbanku norēķinu  
kontos, summas ir tik ierobežotas, ka pat  tad, ja ECFIN  ĢD izmantotu tās pašas bankas, 
tā risks būtiski nepieaugtu.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde30
25.
Komisijas pārskatā par riskiem, kas saistīti ar 
tās finanšu līdzekļu operācijām ( BUDG  ĢD), 
uz kuru Revīzijas palāta atsaucas tās apsvē-rumā, nepārprotami izskaidrots, kādiem  riskiem tā ir pakļauta, kā šādus riskus pār-valda un kādi pasākumi īstenoti to kontrolei, mazināšanai un novēršanai. Pārskatā ir arī  atsauce uz procedūrām, kurās iekļauti pasā-kumi operacionālo un finanšu risku kontrolei un ierobežošanai. Šīs spēkā esošās procedū-
ras ar savstarpējām atsaucēm iekļaus vienotā 
oficiālā BUDG  ĢD dokumentā.
26.
ECFIN  ĢD visu darbības jomu riska novērtē-
jums veikts 2004. gadā. Kopš tā laika veikti 
papildu riska novērtējumi darbībām, kuras  
skārušas ievērojamas izmaiņas. Šis riska  
novērtējuma process uzskatāms par pietie-
kamu, ņemot vērā ECFIN  ĢD darbību samērā 
stabilo raksturu. Vēl viens visu ECFIN  ĢD  
darbību pilns riska novērtējums veikts  
2008. gada beigās.
Svarīgākos finanšu riskus rūpīgi uzrauga  
visu gadu. Skatīt Revīzijas palātas piezīmi  3. izcēlumā.
28.
BUDG  ĢD “ tableau de bord ” (rezultātu tabulas 
sistēmā) iekļautie rādītāji ir visatbilstīgākie 
BUDG  ĢD finanšu līdzekļu operācijām un ir 
būtiski tā darbības atspoguļotāji. Šiem rādī-tājiem regulāri seko līdzi un, izmantojot tos 
par pamatu, izvērtē darbību. Nepietiekami  
sekmīgas darbības gadījumā īsteno atbils-
tošus pasākumus tās uzlabošanai.
Finanšu līdzekļu pārvaldes struktūrvienībā  
atsevišķiem struktūrvienības darbiniekiem  nosaka īpašus mērķus, kurus izmanto viņu  
darbības izvērtēšanai. Vairums no tiem ir dar-
bības rādītāju veidā. Tos izmantojot, vadība 
var objektīvi izvērtēt/izmērīt atsevišķu dar-
binieku sniegumu un finanšu līdzekļu pār-
valdes struktūrvienības darbības rezultātus 
kopumā.29.
Sagatavošanā ir salīdzinošās bāzes rādītāji 
citu portfeļu darbības rezultātu izvērtēšanai. 2009. gada sākumā ir izveidota metodolo-
ģija, un pārbaudes posmā ir IT īstenošana.
30.
Minēto fiduciāro kontu, ko atver kredītrīko-
tāji īpašu budžeta programmu izpildes vaja-
dzībām, būtība atšķiras no to banku kontu būtības, kurus atver grāmatvedis finanšu  
līdzekļu pārvaldes vajadzībām atbilstoši  
Īstenošanas kārtības 59. pantam.
Revīzijas palāta norādījusi, ka fiduciāros kon-
tus izveido noteiktām programmām īpašu  
līgumu kontekstā, kur finanšu organizācija 
darbojas kā Komisijas finanšu starpnieks  
(piemēram, trasta līgumi starp ECFIN  ĢD un 
finanšu organizācijām).
Maksājumus finanšu organizācijām, piemē-
ram, Eiropas Investīciju bankai (EIB) vai ban-
kai “ Kreditanstalt für Wiederaufbau ” (KFW ), ne 
vienmēr vajadzētu uzskatīt par trasta darī-
jumiem un automātiski kā tādus apstrādāt. 
Finanšu organizācijas varētu būt arī trasta  fonda projektu koordinatori, labuma guvēji vai papildu ziedotāji. Saistītie maksājumi  šādā gadījumā parasti jāuzskata par iepriek-
šēju finansēšanu. Tādējādi, lai pareizi klasifi-
cētu šādus maksājumus, detalizēti jāanalizē 
to pamatā esošie līgumi.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde31
31.–32.
Pamatojoties uz Revīzijas palātas piezīmi,  
BUDG  ĢD 2007. gadā veicis divas inventa-
rizācijas (30.09.2007. un 31.12.2007.), lai  nodrošinātu finanšu organizāciju turēto  finanšu aktīvu gada pārskatu pilnīgumu. Visi ģenerāldirektorāti ir atbildējuši uz abiem  pieprasījumiem, un tika veiktas pārbau-des, lai pārliecinātos, ka atbildes sakrīt ar  2007. gada pārskatiem.
Šāda uzskaite tagad ir daļa no gada noslē-
guma standartprocedūras.
Lai vēl vairāk uzlabotu situāciju, Komisija  
jau ir ierosinājusi un vienojusies ar Revīzijas 
palātu, ka pēc 2008. gada noslēguma attie-
cīgajām finanšu organizācijām tiks sūtīts  
oficiāls apkārtraksts, lai no tām saņemtu  
precīzu, pilnīgu un standartizētu informāciju 
attiecībā uz fiduciārajiem kontiem.
Atbildē uz 30. punktu jau norādīts, ka fidu-
ciārie konti atšķiras no banku kontiem, ko  
atvēris Komisijas grāmatvedis atbilstoši Īste-
nošanas kārtības 59. pantam. Attiecībā uz  
pēdējiem minētajiem jau ir spēkā vienota  politika. Fiduciāro kontu gadījumā Komisija sīkāk analizēs situāciju, lai varētu sniegt  atbildes uz Revīzijas palātas piezīmēm.
34.
Provizoriski iekasēto soda naudu pārvaldībā 
pašreiz izmantotā sistēma ir skaidri defi-nēta, un tās pamatā ir Komisijas 1999. gada 
lēmums. Saistītās pamatnostādnes, kas ir  
saskaņotas ar šo lēmumu, ir katra ar šim  
nolūkam izmantotajām bankām noslēgtā  
līguma standarta un neatņemama daļa.Pašreizējo sistēmu provizoriski iekasēto soda 
naudu pārvaldībai pārskatīja 2008. gadā, un pārskatīšanas galvenais mērķis bija uzla-
bot sistēmas drošību. BUDG  ĢD 2009. gada 
sākumā sagatavoja priekšlikumu Komisijas  
lēmumam par šo jautājumu.
39.
Komisija uzsver, ka pirmām kārtām visi  finanšu līdzekļu pārvaldes procedūru būtis-
kie aspekti ir oficiāli dokumentēti un dau-
dzos gadījumos tos papildina detalizēti  
secīgi darba norādījumi.
Turklāt visiem galveno uzdevumu veicējiem 
BUDG  ĢD finanšu līdzekļu pārvaldes struk-
tūrvienībā ir viens vai vairāki aizvietotāji,  
lai nodrošinātu operāciju nepārtrauktību  
plānotas un/vai negaidītas prombūtnes  
gadījumā.
Tāpēc Komisija uzskata, ka apdraudējums  
darbības nepārtrauktībai, ko rada svarīgāko 
struktūrvienības darbinieku prombūtne, par 
to brīdinot tikai īsu laiku iepriekš, ir ļoti  
neliels.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde32
SECINĀJUMI 
UN IETEIKUMI
42.
Komisijai ir pienākums ievērot noteikumus, 
kas iekļauti Padomes regulā, ar ko īsteno  
lēmumu par Kopienu pašu resursu sistēmu, un kas paredz to, ka dalībvalstis pašu resur-sus ikmēneša divpadsmito daļu veidā ierak-sta kredīta kontā, ko atver Komisijas vārdā. 
Tomēr kopš 2005. gada Komisija budžeta  
lēmējinstitūcijai oktobra beigās iesniedz  
budžeta grozījuma provizorisko projektu,  
ar kuru atjaunina budžetu attiecībā pret  
ieņēmumu un izdevumu prognozēm. Tajā  parasti paredzēts gada beigu pārpalikums, 
un tā rezultātā samazinātas dalībvalstu pašu 
resursu iemaksas. Patiešām — Komisijas īste-
noto labo budžeta pārvaldi atzinīgi novērtē-
jusi Revīzijas palāta: savā 2007. finanšu gada 
pārskatā (3.4. punkts) Revīzijas palāta ir  
norādījusi, ka maksājumu apropriāciju sama-zinājums liecina par labu budžeta pārvaldi, 
jo tas ilustrē spēju reaģēt uz pārmaiņām un 
samazina budžeta pārpalikumu, ļaujot pašu 
resursiem atgriezties dalībvalstīs.
43.
Attiecībā uz Revīzijas palātas a) punktā  iekļauto apsvērumu Komisija uzsver, ka  procedūra, uz kuru Revīzijas palāta atsaucas 
(pārskaitījumi starp dalībvalstu pašu resursu 
kontiem), ir oficiāli dokumentēta un to papil-
dina detalizēti secīgi norādījumi.
Attiecībā uz Revīzijas palātas b) punktā  
iekļauto apsvērumu Komisija uzsver, ka nau-
das plūsmas prognozēšanas procedūra, ko  
izmanto pašu resursu avansu pieprasīšanai, 
kā arī tās piemērošana ir dokumentēta. Tas ir 
oficiālais pamats, lai pieprasītu dalībvalstīm avansā izmaksāt pašu resursus.Naudas plūsmas ziņošanas instrumentu  
nesen veiktās pārskatīšanas kontekstā  
2008. gada beigās tika pārstrādātas esošās procedūras gan attiecībā uz ziņošanu par  naudas plūsmu, gan tās prognozēšanu. Pro-cedūras atjauninātā, apvienotā versija, kurā 
iekļauta arī sīkāka informācija par prognozē-
šanas daļu, stāsies spēkā 2009. gada pirmā 
ceturkšņa beigās.
Aprēķini, kas izmantoti līdzekļu pārskaitī-
jumiem starp dalībvalstu pašu resursu kon-
tiem, veikti ar iespējami augstāko precizitāti, 
un Komisija uzskata, ka pašreizējās procedū-
ras būtiski neietekmē nedz finanšu līdzekļu 
pārvaldes operācijas kopumā, nedz attiecī-
gās regulas piemērošanas jomu.
Ieteikumi
Pirmais ievilkums
Pašreizējā pašu resursu kontu sistēma, kas  
pirmām kārtām paredzēta pašu resursu  
maksājumu saņemšanai, saistīta ar pašu  resursu sistēmu atbilstoši Padomes Lēmu-mam 2000/597/EK, Euratom un tā īstenošanas regulai — Padomes Regulai Nr. 1150/2000, 
kuru Komisijai ir pienākums īstenot. Padome 
2007. gadā pieņēma jaunu lēmumu par  
pašu resursiem — 2007/436/EK, Euratom — 
un ļoti nesen pārskatīja Padomes Regulu  Nr. 1150/2000
7, neieviešot būtiskas izmaiņas 
pašu resursu kontu un maksājumu sistēmā. 
Tas liecina par to, ka Padome ir apmierināta 
ar pašreizējās sistēmas darbību.
7 Padomes Regula Nr. 105/2009, OV L 36, 1. lpp., 5.2.2009.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde33
Otrais ievilkums
Komisija centīsies uzlabot dokumentāciju  
šajā jomā. 2008. gada beigās Komisija pār-strādāja tās procedūras ziņošanai par nau-
das plūsmu un tās prognozēšanai ar šīm  
procedūrām saistīto ziņošanas instrumentu 
pārskatīšanas kontekstā. Procedūras atjauni-nātā versija, kurā iekļauta arī sīkāka informā-cija par prognozēšanas daļu, tiks pieņemta 2009. gada marta beigās. Tomēr Komisija  
neuzskata, ka izmantoto aprēķinu precizi-
tātes pārbaudei būs būtiska ietekme.
44.
Komisijas gada pārskatos iekļautais pārskats par riskiem, kas saistīti ar tās finanšu līdzekļu 
operācijām ( BUDG  ĢD), sniedz skaidru un vis-
aptverošu kopsavilkumu par riskiem, kādiem 
tā pakļauta, kā šādus riskus pārvalda un  
kādi pasākumi veikti, lai šos riskus kontro-
lētu, mazinātu vai novērstu. Pārskatā ir arī 
atsauce uz procedūrām, kurās iekļauti pasā-kumi operacionālo un finanšu risku kontrolei 
un ierobežošanai.
Šīs spēkā esošās procedūras ar savstarpējām 
atsaucēm iekļaus vienotā oficiālā BUDG  ĢD 
dokumentā.
BUDG  ĢD “ tableau de bord ” (rezultātu tabulas 
sistēmā) iekļautie rādītāji ir visatbilstīgākie 
BUDG  ĢD finanšu līdzekļu operācijām un ir 
būtiski tā darbības atspoguļotāji. Šiem rādī-
tājiem regulāri seko līdzi un, izmantojot tos par pamatu, izvērtē darbību. Nepietiekami  
sekmīgas darbības gadījumā īsteno atbils-
tošus pasākumus tās uzlabošanai.45.
Atbilstoši Komisijas lēmumam ir jāizšķir starp 
finanšu līdzekļu pārvaldes (un maksājumu) funkcijām, ko veic BUDG  ĢD, no vienas puses, 
un aktīvu pārvaldes funkciju, ko nodrošina 
ECFIN  ĢD, no otras puses. Atbildība par katru 
no šīm funkcijām ir nepārprotami piešķirta vienam centrālajam dienestam. Skatīt arī  Komisijas atbildi uz 23. punktu.
46.
Ņemot vērā fiduciārajos kontos uzglabāto  
līdzekļu ļoti daudzveidīgos mērķus, kā  
rezultātā vērojami atšķirīgi naudas plūsmas 
modeļi un uzglabāšanas termiņi, faktiski ir ļoti grūti optimizēt pat vienā finanšu ies-
tādē uzglabāto līdzekļu procentus. Skatīt  
arī iepriekš izklāstītās atbildes uz 31. un  
32. punktu.
47.
Pašreizējo sistēmu provizoriski iekasēto soda naudu pārvaldībai pārskatīja 2008. gadā, un 
pārskatīšanas galvenais mērķis bija uzla-
bot sistēmas drošību. BUDG  ĢD 2009. gada 
sākumā sagatavoja priekšlikumu Komisijas  
lēmumam par šo jautājumu. Skatīt arī Komi-sijas atbildi uz 34. punktu.
Ieteikumi
Pirmais ievilkums
Komisija uzlabos tās uzraudzību attiecībā  
uz dažādajiem īstenotajiem finanšu līdzekļu 
pārvaldes pasākumiem. Darbu sadalījums  starp abiem iesaistītajiem ģenerāldirektorā-
tiem paredzēts, lai mazinātu nepieciešamību 
pēc plašas koordinēšanas. Tiks paredzētas  
regulārākas abu ģenerāldirektorātu kopīgās 
sanāksmes, lai dalītos informācijā par ris-
kiem, kā arī apmainītos ar pieredzi un labāko 
praksi attiecībā uz finanšu līdzekļu un aktīvu pārvaldes pasākumiem Komisijas līmenī.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde34
Otrais ievilkums
Komisijas gada pārskatos iekļautais pārskats par riskiem, kas saistīti ar tās finanšu līdzekļu 
operācijām ( BUDG  ĢD), sniedz skaidru un vis-
aptverošu kopsavilkumu par riskiem, kādiem tā pakļauta, kā šādus riskus pārvalda un  kādi pasākumi veikti, lai šos riskus kontro-
lētu, mazinātu vai novērstu. Pārskatā ir arī 
atsauce uz procedūrām, kurās iekļauti pasā-kumi operacionālo un finanšu risku kontrolei 
un ierobežošanai.
Šīs spēkā esošās procedūras ar savstarpējām 
atsaucēm iekļaus vienotā oficiālā BUDG  ĢD 
dokumentā.
BUDG  ĢD “ tableau de bord ” (rezultātu tabulas 
sistēmā) iekļautie rādītāji ir visatbilstīgākie 
BUDG  ĢD finanšu līdzekļu operācijām un ir 
būtiski tā darbības atspoguļotāji. Šiem rādī-
tājiem regulāri seko līdzi un, izmantojot tos par pamatu, izvērtē darbību. Nepietiekami  
sekmīgas darbības gadījumā īsteno atbils-
tošus pasākumus tās uzlabošanai.
Ceturtais ievilkums
pašreizējo sistēmu provizoriski iekasēto soda naudu pārvaldībai pārskatīja 2008. gadā, un pārskatīšanas galvenais mērķis bija uzla-bot sistēmas drošību. BUDG  ĢD 2009. gada 
sākumā sagatavoja priekšlikumu Komisijas  lēmumam par šo jautājumu. Skatīt arī Komi-sijas atbildi uz 34. punktu.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 — Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde35
Eiropas Revīzijas palāta
Īpašais ziņojums Nr. 5/2009
Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde
Luksemburga: Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs2009 — 34 lpp. — 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-299-5

Kā saņemt ES izdevumus
Maksas izdevumi:
• iepērkoties EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
• grāmatnīcās, norādot nosaukumu, izdevēju un/vai ISBN numuru;•  tieši sazinoties ar vienu no mūsu pārdošanas punktiem. Informāciju saziņai 
varat iegūt šādā interneta adresē: http://bookshop.europa.eu vai sūtot faksu uz +352 2929-42758.
Bezmaksas izdevumi:• izmantojot EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
•  Eiropas Komisijas pārstāvniecībās un delegācijās. Informāciju saziņai varat iegūt 
šādā interneta adresē: http://ec.europa.eu vai sūtot faksu uz +352 2929-42758.
ŠAJĀ ĪPAŠAJĀ ZIŅOJUMĀ PALĀTA REVIDĒJA TO, CIK KVALITATĪVI 
KOMISIJA ĪSTENO FINANŠU PĀRVALDI, UN IZVĒRTĒJA, VAI KOMISIJA IEVĒROJA VISUS PIEMĒROJAMOS TIESĪBU UN NORMATĪVOS AKTUS 
UN VAI TĀ BIJA IZVEIDOJUSI IEKŠĒJĀS KONTROLES SISTĒMAS, KURAS 
NODROŠINA RACIONĀLU FINANŠU PĀRVALDI. PALĀTA SECINĀJA, KA KOMISIJA KOPUMĀ IEVĒRO PIEMĒROJAMOS KOPIENAS TIESĪBU AKTUS UN IR IZVEIDOJUSI PIESARDZĪGAS NAUDAS LĪDZEKĻU PĀRVALDĪBAS PROGNOZĒŠANAS PROCEDŪRAS UN KA IEKŠĒJĀS KONTROLES PROCEDŪRAS IR KOPUMĀ EFEKTĪVAS. TOMĒR PALĀTA KONSTATĒJA ARĪ KOORDINĀCIJAS TRŪKUMU STARP ATTIECĪGAJIEM KOMISIJAS ĢENERĀLDIREKTORĀTIEM, PIEMĒRAM, RISKA PĀRVALDĪBĀ UN KONTROLĒ. REZULTĀTĀ KOMISIJA NEBIJA PIETIEKAMI ŅĒMUSI VĒRĀ TĀS KOPĒJO RISKA APJOMU KATRĀ KONKRĒTAJĀ KOMERCBANKĀ. 
PALĀTA KONSTATĒJA ARĪ TO, KA PASTĀV PALIELINĀTS ZAUDĒJUMU 
RISKS SAISTĪBĀ AR PROVIZORISKI IEKASĒTO NAUDASSODU GLABĀŠANU ĪPAŠOS BANKU NORĒĶINU KONTOS.
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAQJ-AB-09-005-LV-C
ISBN 978-92-9207-299-5