Svarīgi pasākumi, ko papildus izglītībai ES atbalsta, lai apkarotu neiecietību tiešā saskarsmē un internetā, ir saistīti arī ar atbalstu medijpratībai, kritiskajai domāšanai un līdzsvarotiem vēstījumiem vietējā līmenī (skatīt 4. sadaļu).

2.2. Pamattiesību ievērošanas garantēšana

ES iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām harta jāievēro visās to darbībās; par jebkuru neievērošanas gadījumu var ierosināt lietu Eiropas Savienības Tiesā. Komisija iegulda lielu darbu pamattiesību integrēšanā, t. i., garantēšanā, ka tās tiek pilnībā ievērotas visos Komisijas leģislatīvajos un politiskajos priekšlikumos.

Labs šādas integrēšanas piemērs ir jaunā direktīva par terorisma apkarošanu, par kuru Eiropas Parlaments un Padome vienojās 2016. gada decembrī . Tajā ietverta skaidra pamattiesību klauzula, kas ir pirmā šāda veida klauzula, un izstrādes un apspriešanas procesā tika ņemti vērā vairāki pamattiesību aspekti, tostarp to ierobežojumu nepieciešamība un samērīgums, kuri skar tiesības uz pārvietošanās brīvību, tiesības uz datu aizsardzību un tiesības uz vārda brīvību (hartas 45., 8. un 11. pants). Tika arī pienācīgi ņemti vērā noziedzīgu nodarījumu un sodu likumības un samērīguma principi (hartas 49. pants), kā arī cietušo tiesības, tostarp tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību (hartas 47. pants). Direktīvas ex post novērtējumā tiks aplūkota arī tās ietekme uz pamattiesībām un brīvībām.

Komisija 2016. gadā pieņēma priekšlikumu atjaunināt ES eksporta kontroles regulu attiecībā uz sensitīvām (divējāda lietojuma) precēm . Regula sniedz stabilu satvaru kibernovērošanas tehnoloģiju eksporta kontrolei, jo pastāv risks, ka tās var tikt ļaunprātīgi izmantotas, lai īstenotu nopietnus cilvēktiesību vai starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus. Turklāt, atbilstoši Komisijas priekšlikumam novembrī pieņemot grozījumu Spīdzināšanas novēršanas regulā , tika stiprināti ES noteikumi, kas aizliedz tādu preču eksportu un importu, kuras varētu izmantot nāvessoda izpildei vai spīdzināšanai citās valstīs.

Pamattiesību aspektu integrēšana ir saistīta arī ar citām jomām, piemēram, ES fondu līdzekļu izmantošanu. Komisija 2016. gadā pieņēma norādījumus par to, kā nodrošināt hartas ievērošanu Eiropas strukturālo un investīciju fondu īstenošanā dalībvalstīs .

Migrācijas jomā — saistībā ar kopējo izmeklēšanu, ko veica Eiropas Ombuds, lai izvērtētu 2016. gada 18. martā pieņemtā ES un Turcijas paziņojuma ietekmi uz cilvēktiesībām, Komisija norādīja, ka tā turpinās rūpīgi uzraudzīt paziņojuma īstenošanu, tostarp attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu gan ES, gan Turcijā .

ES pievienošanās Eiropas Cilvēktiesību konvencijai joprojām ir viena no Komisijas prioritātēm, jo īpaši ņemot vērā tās juridiskās saistības saskaņā ar Līgumu. Pievienošanās šai konvencijai stiprinās kopīgās vērtības, paaugstinās ES tiesību aktu efektivitāti un uzlabos pamattiesību aizsardzības saskaņotību ES. Tomēr Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada decembra atzinums (kurā atzīts, ka 2013. gada pievienošanās nolīguma projekts nav saderīgs ar Līgumiem) raisīja virkni svarīgu un sarežģītu jautājumu, kuru dēļ nepieciešams veikt atkārtotas sarunas par nolīguma projekta dažādiem punktiem. Komisija kā ES pārstāve sarunās attiecīgajā Padomes darba grupā meklē risinājumus dažādajām problēmām, uz ko norādījusi Tiesa.

2.3. Hartas izpratnes veicināšana

Lai pilnībā īstenotu savas pamattiesības, cilvēkiem ir jāzina, kādas tās ir. Tiem arī jāzina, kur vērsties, ja viņu tiesības tiek pārkāptas. Komisija 2016. gada oktobrī atklāja jaunu tiešsaistes rīku, kas funkcionē kā pamattiesību vednis un palīdz gūt skaidrību šajā jomā.

Konferencē “ES Pamattiesību hartas piemērošana valstu politikā”, ko 2016. gada februārī organizēja prezidentvalsts Nīderlande, tika izvirzīta virkne labās prakses piemēru un rīku, lai palīdzētu valstu iestādēm izvērtēt, kad un kā valsts politikas un tiesību aktu izstrādes gaitā piemērojama harta.

Turklāt Komisija izmanto ES finansējumu, lai atbalstītu projektus un tīklus, kuru ietvaros tiek analizēta valstu judikatūra, kas atsaucas uz hartu, un praktizējošiem juristiem tiek nodrošināta apmācība par hartas piemērošanu.

Pēc Komisijas 2015. gada ziņojuma par hartu publicēšanas Padome jūnijā pieņēma secinājumus par hartas piemērošanu , bet Eiropas Parlaments decembrī pieņēma rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā . Diskusijas Padomē un Eiropas Parlamentā sniedza vēl plašāku izpratni par pamattiesību attīstību un šīs jomas problēmām ES.

2.4. Eiropas Savienības Tiesas īstenotā ES iestāžu uzraudzība

Apvienotajās lietās Ledra Advertising un Mallis and Malli Tiesa pēc pārsūdzības noraidīja iedzīvotāju un uzņēmumu iesniegtās prasības par anulēšanu un kompensāciju saistībā ar noguldījumu vērtības samazinājumu divās bankās Kiprā. Par to bija panākta vienošanās 2013. gada saprašanās memorandā starp Kipras iestādēm un Eiropas Stabilizācijas mehānismu. Tiesa uzsvēra, ka harta piemērojama ES iestādēm arī tad, kad tās darbojas ārpus ES tiesiskā regulējuma. Tā norādīja, ka Komisijai ir jānodrošina, ka saprašanās memorands nepārkāpj hartā noteiktās pamattiesības. Tiesību uz īpašumu (hartas 17. pants) ierobežojums bija pamatots, ņemot vērā tā mērķi, proti, eurozonas banku sistēmas stabilitātes nodrošināšanu kopumā, kā arī to, ka noguldītāji nenovēršami būtu pakļauti finansiālu zaudējumu riskam, ja šīs divas bankas bankrotētu. Tādēļ Tiesa secināja, ka nevar uzskatīt, ka Komisija būtu veicinājusi hartas pārkāpumu.

3. Hartas piemērošana dalībvalstīs