Priekšlikums PADOMES IETEIKUMS par veselību veicinošu fizisko aktivitāšu popularizēšanu starp nozarēm /* COM/2013/0603 final - 2013/0291 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Fiziskās aktivitātes, tostarp regulāra sportošana un fiziskās nodarbības, ir viens no visefektīvākajiem veidiem, kā uzturēt fizisko un garīgo veselību, cīnīties pret lieko svaru un aptaukošanos un novērst ar to saistītas saslimšanas. Turklāt piedalīšanās sporta un fiziskajās aktivitātēs ir saistīta ar citiem faktoriem, piemēram, sociālo mijiedarbību un iekļaušanu. Modernā sabiedrībā fiziskās nodarbības ir viens no svarīgākajiem veselības priekšnosacījumiem, un ikvienā sabiedriskās politikas pieejā, kuras mērķis ir uzlabot fizisko aktivitāti, sports ir pamatelements. Daudzie ieguvumi, ko sniedz fiziskās aktivitātes un nodarbības visā dzīves ciklā, ir labi dokumentēti,[1] turklāt tie arī uzlabo dzīves kvalitāti, kā to apstiprinājusi Pasaules Veselības organizācija (PVO). Pētījumi apliecina sporta un fizisko aktivitāšu nozīmi bērnu un pusaudžu attīstībā[2] un arī liecina, ka piedalīšanās sporta un fiziskajās aktivitātēs pusaudža gados labvēlīgi ietekmē fizisko aktivitāti, esot pieaugušam. Ir arvien vairāk pierādījumu par labvēlīgo saikni starp fiziskām nodarbībām un garīgo veselību, garīgo attīstību un izziņas procesiem.[3] Savienībā fiziskās aktivitātes līmenis labvēlīgi ietekmē paredzamo dzīves ilgumu, un tas nozīmē, ka valstīs kurās ir augstāks fiziskās aktivitātes līmenis, parasti ir ilgāks paredzamais dzīves ilgums.[4] Turpretī fizisko aktivitāšu trūkums izraisa vairākus kaitējošus faktorus, tostarp priekšlaicīgu mirstību, liekā svara un aptaukošanās rādītāju paaugstināšanos, krūts un resnās zarnas vēzi, diabētu un sirds išēmisko slimību. Fizisko aktivitāšu trūkums 2009. gadā tika atzīts par ceturto galveno priekšlaicīgas mirstības un slimību riska faktoru valstīs ar augstiem ienākumiem visā pasaulē, un tas izraisa vairāk nekā 1 miljona cilvēku nāvi Eiropā vien.[5] Pieejamie dati liecina, ka fizisko aktivitāšu trūkuma izraisītās veselības problēmas rada ievērojamas tiešas un netiešas ekonomikas izmaksas slimību un saslimstības, slimības atvaļinājumu un priekšlaicīgas nāves dēļ, jo īpaši ņemot vērā arī Eiropas straujo novecojošo sabiedrību.[6] Pētījumos ir mēģināts aprēķināt šīs izmaksas naudas izteiksmē. Piemēram, kādā pētījumā, kas veikts britu valdības uzdevumā, tika apzināts, ka Anglijā šīs izmaksas ir nedaudz vairāk nekā 3 miljardi euro jeb EUR 63 uz vienu iedzīvotāju gadā[7]. Ņemot vērā šos faktus, fiziskās aktivitātes ir iekļautas kā viens no mērķiem globālajā rīcībā neinfekcijas slimību kontroles jomā.[8] Savienībā veselību veicinošu fizisko aktivitāšu (health-enhancing physical activity — HEPA) popularizēšana ir pārsvarā dalībvalstu ziņā. Ņemot vērā to, ka palielinās gan informētība par fizisko aktivitāšu nozīmīgumu un labvēlīgo ietekmi, gan arī fizisko aktivitāšu trūkuma radītais finansiālais slogs, daudzas publiskā sektora iestādes ir pastiprinājušas centienus HEPA popularizēšanai. Kopš 2010. gada liela daļa dalībvalstu ir ziņojušas, ka tās ir ieviesušas vismaz kaut kādus ieteikumus fizisko aktivitāšu veicināšanai, un daudzas ir arī izstrādājušas īpašas stratēģijas, lai aicinātu iedzīvotājus kļūt fiziski aktīvākiem un nodrošinātu viņiem šādu iespēju.[9] Dažādās politikas jomās vai nozarēs, jo īpaši sporta, veselības, transporta un izglītības jomās, ir veikti īpaši pasākumi šajā nolūkā, un ir vairāki labas prakses piemēri, kā tiek iesaistītas attiecīgās ieinteresētās personas. Lai atbalstītu dalībvalstis, Savienība ir popularizējusi fiziskās aktivitātes ar savas politikas un finanšu instrumentu starpniecību, jo īpaši tādās jomās kā sports un veselība, un ir sniegusi politikas veidotājiem ar faktiem pamatotus norādījumus, izstrādājot ES pamatnostādnes fiziskās aktivitātes jomā[10]. 2008. gadā minētās pamatnostādnes, ko izstrādāja 22 ekspertu grupa no visas Eiropas, kuri pārstāv dažādas disciplīnas un plašu zinātnisko viedokli, apstiprināja ES sporta ministri. Tajās ir atkārtoti PVO ieteikumi par fizisko aktivitāšu minimālo apjomu, uzsvērts, cik liela nozīme ir starpnozaru pieejai attiecībā uz HEPA, un sniegta 41 konkrēta rīcības pamatnostādne. Jau 2007. gada Baltajā grāmatā par sportu[11] un 2007. gada Baltajā grāmatā par Eiropas stratēģiju attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos,[12] bija uzsvērts HEPA nozīmīgums, un tās ir arī palīdzējušas nostiprināt politikas debates un labas prakses apmaiņu. Lai gan HEPA popularizēšanai tiek piešķirta arvien lielāka nozīme un valstu, Eiropas un starptautiskā līmenī ir pieejami dažādi instrumenti, fizisko aktivitāšu trūkums Savienībā joprojām ir nepieņemami augsts (piemēram, 2010. gadā 60 % eiropiešu norādīja, ka ar fiziskām nodarbībām vai sportu nodarbojas reti vai nenodarbojas vispār[13]). Saskaņā ar PVO datiem divas trešdaļas pieaugušo iedzīvotāju Savienībā neievēro ieteicamo aktivitāšu apjomu. Attiecīgi tiek lēsts, ka fizisko aktivitāšu trūkums katru gadu atņem eiropiešiem vidēji 8 miljonus veselīga dzīvesveida dienu.[14] Kaut arī fakti liecina par būtiskām atšķirībām starp atsevišķām dalībvalstīm, lielākā daļa valstu nav sasniegušas galveno politikas mērķi, proti, palielināt to iedzīvotāju īpatsvaru, kuri ievēro HEPA līmeni, ko ieteikusi PVO un kas atkārtoti norādīts arī ES pamatnostādnēs fiziskās aktivitātes jomā. Attiecībā uz Savienību kopumā dalībvalstu HEPA popularizēšanas politika nav bijusi efektīva. Šī situācija ne tikai ir pretrunā stratēģijai “Eiropa 2020”[15], kurā ir atzīta vajadzība apkarot nevienlīdzību veselības jomā, kas ir priekšnoteikums izaugsmei un konkurētspējai, bet arī neatbilst Savienības noteiktajiem politikas mērķiem sporta un veselības jomā. Pētījumos patiešām ir apstiprināts, ka fizisko aktivitāšu trūkuma novēršanas jomā nav ar faktiem pamatotas rīcības politikas un ka tas ir bijis par iemeslu steidzamiem aicinājumiem izstrādāt politikas rīcību attiecībā uz fiziskajām aktivitātēm kā atsevišķu sabiedrības veselības prioritāti.[16] Nepilnības HEPA popularizēšanas politikas izstrādē un īstenošanā ir galvenais iemesls nespējai mainīt fizisko aktivitāšu trūkuma tendences. Ņemot vērā zinātniskajos instrumentos noteiktos efektīvas HEPA politikas kritērijus, fakti, ekspertu atzinumi un apspriežu rezultāti liecina, ka pastāv šādas nepilnības: nav pietiekamu starpnozaru pieeju attiecībā uz HEPA (tostarp sadarbības starp dažādām ministrijām un iestādēm, kas atbildīgas par HEPA); neskaidri HEPA politikas mērķi un nepilnīgi noteikumi par HEPA rādītāju un politikas pārraudzību un novērtēšanu. Noturīgi dati patiešām ir pieejami reti, kaut arī tie ir ļoti noderīgi politikas formulēšanai un pilnveidošanai. HEPA vēl tikai sāk kļūt par atsevišķu politikas virzienu un tiek atzītas par kompleksu politikas jomu, kurā vajadzīgi vairākas nozares aptveroši intervences pasākumi, piemēram, tie, kas paredzēti ES pamatnostādnēs fiziskās aktivitātes jomā. Līdz šim fizisko aktivitāšu jomai nav bijis pietiekami plaša atbalsta, lai nodrošinātu tās pienācīgu politisko atzīšanu.[17] Tā kā HEPA kā politikas joma ir salīdzinoši jauns temats valdību darba kārtībā[18], ir jāuzlabo izpratne par HEPA noteicošajiem faktoriem, jo tas ir svarīgi intervences pasākumu izstrādei, lai mainītu fizisko aktivitāšu līmeni, kā arī institucionālajai spējai, lai popularizētu HEPA. Lai atrisinātu šo situāciju, pamatojoties uz ekspertu darbu saistībā ar Eiropas Savienības sporta darba plānu 2011.–2014. gadam[19] un ieguldījumu no citām jomām un zinātības līmeņiem (piemēram, veselība un transports), Padome savos 2012. gada novembra secinājumos par HEPA popularizēšanu aicināja Komisiju sagatavot priekšlikumu par Padomes ieteikumiem starpnozaru pieejas veicināšanai, pamatojoties uz ES pamatnostādnēm fiziskās aktivitātes jomā, tostarp izveidojot mērenu pārraudzības sistēmu. Iniciatīvas panākumi galu galā būs lielā mērā atkarīgi no tā, kā izdosies mobilizēt ieinteresētās personas, jo īpaši tās, kuras ir vistiešāk saistītas ar fiziskajām aktivitātēm un kuru rīcībā ir iedarbīgi līdzekļi, lai vērstos pie iedzīvotājiem. Tāpēc sporta nozarei, jo īpaši ar tās pasākumiem, kas tiek organizēti sabiedrības plašāko slāņu līmenī, un ar “sports visiem” pieeju, ir ļoti būtiska nozīme ikvienā veiksmīgā HEPA popularizēšanas pasākumā. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Šā priekšlikuma pamatā ir Komisijas un dalībvalstu darbs, kas veikts saistībā ar Sporta darba plāna 2011.–2014. gadam īstenošanu. Priekšlikuma būtība, tostarp pārraudzības sistēma, tika plaši apspriesta ar dalībvalstīm, ekspertiem, ieinteresētajām personām un visas sabiedrības pārstāvjiem no dažādām vidēm, tostarp sporta, veselības, izglītības un transporta jomas. Ir notikušas apspriedes ar ieinteresētajām personām dažādos līmeņos, lai noskaidrotu viņu viedokli par to, vai un ciktāl ir jāveicina fiziskās aktivitātes Savienības mērogā. Pēc 2011. gada janvāra Paziņojuma par sportu[20], kurā kā viens no rīcības punktiem bija paredzēta šāda priekšlikuma apsvēršana, Komisija regulāri iepazīstināja politikas veidotājus un ieinteresētās personas ar saviem plāniem un notiekošo darbu šīs iniciatīvas īstenošanā un dažādos forumos aicināja sniegt atsauksmes. Eiropas Parlaments savā 2012. gada 2. februāra rezolūcijā par Eiropas dimensiju sportā aicināja Savienību un dalībvalstis veicināt iesaistīšanos sportā un popularizēt veselīgu dzīvesveidu, pilnīgi izmantojot sporta radītās iespējas un tādējādi mazinot veselības aprūpes izdevumus.[21] Dalībvalstis ir uzsvērušas vajadzību turpināt pieredzes un labas prakses apmaiņu Savienības līmenī par HEPA un ir atbalstījušas jauno Savienības politikas iniciatīvu. Dalībvalstis ir apliecinājušas, ka tām ir grūtības iesaistīt attiecīgos dalībniekus valsts līmenī un ka trūkst uzticamu datu, vienlaikus arī uzsverot vajadzību ierobežot datu vākšanas slogu. Sporta interesenti, tostarp sporta kustības un arī ar sportu saistītas organizācijas, piemēram, sporta preču industrija, ir aktīvi aicinājuši turpināt Savienības rīcību attiecībā uz HEPA. Viedoklim, ka Savienībai ir jāuzņemas pienākums popularizēt HEPA, piekrīt ne vien Savienības iestādes, esošās Savienības līmeņa sporta un veselības sadarbības struktūras, eksperti un sporta interesenti, bet arī liela daļa Savienības iedzīvotāju, par ko liecina 2010. gadā tiešsaistē veikta apspriešana. Ietekmes novērtējuma padome 2012. gada 7. decembrī sniedza pozitīvu atzinumu par ietekmes novērtējumu projektu. Šīs padomes piezīmes ir ņemtas vērā ietekmes novērtējuma ziņojuma galīgajā redakcijā. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Juridiskais pamats Ierosinātā iniciatīva paredz mērķtiecīgu pieeju attiecībā uz HEPA, kas ir salīdzinoši jauna disciplīna, kurā notiek strauja zinātnes attīstība, un kas apvieno fizisko aktivitāti, kura ir cieši saistīta ar sportu un fiziskajām nodarbībām, no vienas puses, un sabiedrības veselību, no otras puses. Lai sasniegtu priekšlikuma mērķus un atbalstītu dalībvalstis to centienos popularizēt HEPA, Savienība var rīkoties, izmantojot divus juridiskos pamatus, proti, Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 165. un 168. pantu, kas piešķir Savienībai atbalsta kompetenci. Līguma 165. pantā ir noteikts, ka Savienība “palīdz risināt Eiropas sporta nozares jautājumus” un ka rīcības mērķis ir “attīstīt Eiropas dimensiju sportā”. Savukārt 168. pantā ir noteikts, ka “Savienības rīcība (..) ir vērsta uz to, lai uzlabotu sabiedrības veselību (..) un novērstu draudus fiziskajai un garīgajai veselībai”. Abās jomās (sporta un sabiedrības veselības) Līgumā ir noteikts, ka, īstenojot šos mērķus, Padome pēc Komisijas priekšlikuma var pieņemt ieteikumus. Turklāt Līgums skaidri pilnvaro Komisiju nākt klajā ar “dažādiem lietišķiem ierosinājumiem”, kā veicināt koordināciju starp dalībvalstīm sabiedrības veselības jomā, jo īpaši “iniciatīvām, kuru mērķis ir pamatnostādņu un rādītāju izstrāde, paraugprakses apmaiņas organizēšana un nepieciešamo faktoru sagatavošana periodiskai apsekošanai un izvērtēšanai”. Ierosinātā ieteikuma mērķis ir nostiprināt dalībvalstu centienus HEPA popularizēšanā un atbalstīt dalībvalstis, nodrošinot sistēmu to politikas pārraudzībai. Ieteikuma mērķis ir nostiprināt sadarbību un politikas koordināciju starp dalībvalstīm un nodrošināt turpmāku labas prakses apmaiņu attiecīgajās Savienības līmeņa struktūrās, kas atbildīgas par sportu un veselību. Šajā ieteikumā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Ierosinātās iniciatīvas kopsavilkums Pēc Padomes pieprasījuma šajā ieteikumā ir izklāstīti galvenie elementi, kas jāiekļauj saskaņotā, starpnozaru un ar faktiem pamatotā HEPA popularizēšanas politikā, un tādējādi tā mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm to centienos nodrošināt iedzīvotājiem iespēju kļūt fiziski aktīv(āk)iem. Ieteikumā ir atspoguļoti acīmredzamie fakti, ka HEPA popularizēšanas politikas pamatā jābūt starpnozaru pieejai, lai šī politika būtu veiksmīga. Tajā ir ņemts vērā, ka dalībvalstīm ir kopīgi mērķi un tās ievēro pamattiesības, bet vienlaikus tās nosaka atšķirīgas prioritātes attiecībā uz HEPA atšķirīgo sociālo, ekonomikas un kultūras apstākļu dēļ un attiecīgi arī izmanto atšķirīgu politikas pieeju. Lai atbalstītu dalībvalstis to centienos izstrādāt un īstenot efektīvu HEPA politiku, ir paredzēti noteikumi par politikas koordināciju Savienības līmenī. Pārraudzības sistēma, tostarp tās rādītāji, ko izstrādājuši HEPA eksperti, ir paredzēta kā pietiekami elastīgs instruments, kas izmantojams politikas veidošanā šajā saistībā. Pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā ir sniegts sīks rādītāju un datu avotu praktiskās izmantošanas apraksts. Ieteikumā dalībvalstis ir aicinātas: · izstrādāt valsts stratēģiju un atbilstošu plānu, kā arī pienācīgus instrumentus HEPA popularizēšanai starp nozarēm, atspoguļojot ES pamatnostādnes fiziskās aktivitātes jomā; · pārraudzīt fizisko aktivitāšu līmeni un HEPA politikas īstenošanu, izmantojot pārraudzības sistēmu un rādītājus, kas noteikti ieteikuma pielikumā, atbilstoši konkrētās dalībvalsts apstākļiem; · cieši sadarboties savā starpā un ar Komisiju, iesaistoties regulārā informācijas un labas prakses apmaiņā par HEPA popularizēšanu attiecīgajās Savienības līmeņa struktūrās. Ieteikumā Komisija ir aicināta: · palīdzēt dalībvalstīm to centienos efektīvi popularizēt HEPA un izstrādāt un īstenot politiku atbilstoši ES pamatnostādnēm fiziskās aktivitātes jomā; · sniegt atbalstu pārraudzības sistēmas izveidē un izmantošanā, pamatojoties uz šajā jomā pastāvošajiem pārraudzības un datu vākšanas veidiem; · pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, regulāri ziņot par šā ieteikuma īstenošanas norisi. Lai gan ieteikums vispirms būs vērsts uz dalībvalstu publiskā sektora iestādēm, kas ir atbildīgas par HEPA popularizēšanu, tas galu galā palīdzēs vērsties pie Savienības iedzīvotājiem kopumā (piemēram, bērniem, strādājošajiem, senioriem), veicinot tādas starpnozaru politikas īstenošanu, kas paredz iespējas iesaistīties fiziskajās aktivitātēs. Iniciatīva arī paļausies uz to, ka tiks mobilizētas ieinteresētās personas, tostarp tās, kas ir vistiešāk saistītas ar fiziskajām aktivitātēm, piemēram, sporta organizācijas. Subsidiaritāte Lai gan galvenā atbildība par HEPA popularizēšanu un sporta un veselības politikas izstrādi jāuzņemas dalībvalstīm, Savienības rīcība var radīt ievērojamu pievienoto vērtību papildus tai, ko dalībvalstis var sasniegt vienas pašas. Savienība var dot jaunu politisku stimulu, lai virzītos uz mērķtiecīgu rīcību attiecībā uz HEPA. Efektīvāka HEPA politika palīdzēs sniegt ieguldījumu citās politikas jomās, kurās dalībvalstis ir vienojušās noteikt kopējus mērķus. Palīdzot mazināt ievērojamās sociālās un ekonomiskās izmaksas, ko rada fiziskās aktivitātes trūkums, un pievēršoties galvenajiem faktoriem, kas veicina aktīvu un veselīgu novecošanu, darbaspēka veselību un — galu galā — augstāku produktivitāti, šī politika nostiprinās dalībvalstu spēju sasniegt stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktos izaugsmes mērķus. Tā arī pievērsīsies stratēģijā izklāstītajiem galvenajiem faktoriem, kas rada nevienlīdzību veselības jomā, jo tas ir priekšnosacījums izaugsmei un konkurētspējai. Labāka HEPA politika ņems vērā Komisijas un Parlamenta nesenos aicinājumus atbalstīt veselīgu dzīvesveidu, tostarp fiziskās aktivitātes un nodarbošanos ar sportu, lai tādējādi risinātu priekšlaicīgas mirstības, saslimstības un invaliditātes problēmas Savienībā. Padomes 2012. gada novembrī pieņemtajos secinājumos par HEPA šīs prasības ir formulētas vēl skaidrāk. Arī nesen veiktajā novērtējumā par to, kā tiek īstenota Eiropas stratēģija attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos, ir pausts atbalsts politikas iniciatīvai Eiropas līmenī, jo tā mudina Komisiju pievērst lielāku nozīmi jaunām iniciatīvām, kas vērstas uz fiziskajām aktivitātēm.[22] Tas, ka ieteikums ir vērsts uz politikas koordinācijas uzlabošanu starp dalībvalstīm, proti, pieredzes apmaiņu, savstarpēju mācīšanos un labas prakses izplatīšanu, ir īpaši vērtīgi, ņemot vērā būtiskās atšķirības attiecībā uz to, cik augstu prioritāti dalībvalstis pašlaik piešķir HEPA, izvēlēto pieeju un valsts politikas koordinācijas mehānismiem. Savienības atbalsts un koordinācija palīdzēs uzlabot dalībvalstu spēju popularizēt HEPA starp nozarēm un veidot politiku, kas nodrošina labāku intervenci. Savienība atrodas izdevīgā situācijā, lai uzlabotu noteikumus par HEPA un HEPA politikas pārraudzību un novērtēšanu un tādējādi palīdzētu dalībvalstīm sekot līdzi norisēm laika gaitā. Pārraudzības sistēma nodrošinās faktus dalībvalstīm, lai pamatotu mērķtiecīgākas pieejas attiecībā uz HEPA popularizēšanu. Ierosinātā ieteikuma pamatā ir esošās stratēģijas un rīki, kas izstrādāti starptautiskā līmenī, jo īpaši PVO 2004. gada maija Globālā stratēģija veselības, uztura un fizisko aktivitāšu jomā[23], 2010. gada Vispārējie ieteikumi, kuros ieteiktas vismaz 150 minūtes mērenas intensitātes fizisko aktivitāšu pieaugušajiem nedēļā[24], un vispārējā vienošanās, kas panākta 2013. gada 27. maija Pasaules Veselības asamblejā un paredzēta Vispārējā rezolūcijā par neinfekcijas slimībām[25]. Tajā ir ņemta vērā sadarbība, kura attīstīta ar PVO Eiropas reģionālo biroju saistībā ar Eiropas stratēģiju attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos, un 2013. gadā veiktais šīs stratēģijas novērtējums[26]. Ieteikuma mērķis ir pilnveidot rīkus, kas izstrādāti fizisko aktivitāšu pārraudzības jomā, jo īpaši PVO Eiropas uztura, aptaukošanās un fizisko aktivitāšu datubāzi (NOPA)[27]. Informācija un dati, kas dalībvalstīm jāsniedz šajā saistībā, lielā mērā jau ir pieejami un apkopoti esošajās aptaujās vai projektos; vairāki rādītāji jau tiek izmantoti. Datu vākšanā būs jāvelta vairāk pūļu tikai gadījumā, ja rādītāju skaits būs ļoti ierobežots, jo īpaši pārraudzības sistēmas agrīnajā posmā. Paredzams, ka tā uzlabosies laika gaitā un tādējādi palielināsies dalībvalstu spējas. Pārraudzības sistēma būtu jāīsteno, cieši sadarbojoties ar PVO un ar HEPA ekspertu atbalstu. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Ir sarežģīti aprēķināt budžetu, kas pašlaik piešķirts HEPA politikai, jo HEPA popularizēšanas izmaksas ir sadalītas starp valdību ministrijām un iestādēm, kā arī dažādām NVO un privāto sektoru. Turklāt HEPA izdevumi netiek uzskaitīti konsekventi visā Savienībā. Situāciju vēl vairāk sarežģī tas, ka HEPA pēc būtības ir starpnozaru joma, ka daudzas politikas nostādnes ir nesistemātiski saistītas ar HEPA un ka politikas nostādnēs par HEPA popularizēšanu bieži vien HEPA popularizēšana nav paredzēta kā galvenais mērķis. Izmaksas, kas saistītas ar HEPA politikas īstenošanu saskaņā ar šo iniciatīvu, galu galā būs jāsedz dalībvalstīm. Administratīvās izmaksas dalībvalstīm izrietēs galvenokārt no ziņošanas prasībām, kas saistītas ar mēreno pārraudzības sistēmu. Tās būs zemas jau pirmajā gadā un turpinās samazināties, kad mehānisms būs pilnīgi funkcionējošs, jo personāls jau būs iepazinies ar pārraudzību un arī datu pieejamība būs uzlabojusies laika gaitā.[28] Izmaksas, kas radīsies Savienības budžetam, ir saistītas ar pārraudzības mehānisma izveidi un darbību un ar atbalsta sniegšanu dalībvalstīm pārraudzības darbību īstenošanā, kas izpaudīsies kā spēju veidošana. Šīs izmaksas tiks segtas no Sporta sadaļas Erasmus+ programmā 2014.–2020. gadam.[29] Turklāt no Savienības budžeta tiks segtas izmaksas, kas saistītas ar ekspertu grupu sanāksmju organizēšanu Savienības līmenī. 2013/0291 (NLE) Priekšlikums PADOMES IETEIKUMS par veselību veicinošu fizisko aktivitāšu popularizēšanu starp nozarēm EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 165. un 168. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Ieguvumi, ko sniedz fiziskās aktivitātes un nodarbības visā dzīves gaitā, ir ievērojami, proti, tie cita starpā mazina sirds un asinsvadu slimību, dažu vēža tipu un diabēta risku, uzlabo balsta un kustību aparāta veselību un ķermeņa svara kontroli, kā arī labvēlīgi ietekmē garīgās veselības attīstību un izziņas procesus. Fiziskās aktivitātes, ko ieteikusi Pasaules veselības organizācija (PVO), ir svarīgas visām vecuma grupām un īpaši nozīmīgas bērniem, strādājošajiem un veciem cilvēkiem. (2) Fiziskās aktivitātes, kas ir priekšnosacījums veselīgam dzīvesveidam un veselīgam darbaspēkam, veicina stratēģijā “Eiropa 2020”[30] noteikto pamatmērķu sasniegšanu, jo īpaši attiecībā uz izaugsmi, produktivitāti un veselību. (3) Lai gan dažās dalībvalstīs iepriekšējos gados publiskā sektora iestādes ir pastiprinājušas centienus popularizēt veselību veicinošas fiziskās aktivitātes (turpmāk “HEPA”), fizisko aktivitāšu trūkums Eiropas Savienībā joprojām ir nepieņemami augsts. Lielākā daļa eiropiešu nepietiekami iesaistās fiziskajās aktivitātēs, un 60 % nodarbojas ar sportu vai fiziskām nodarbībām reti vai nenodarbojas nekad[31]. Fiziskās aktivitātes trūkums brīvā laika pavadīšanā biežāk tiek novērots zemākajās sociāli ekonomiskajās grupās. Pašlaik nekas neliecina, ka Savienībā kopumā šīs negatīvās tendences uzlabotos. (4) Fizisko aktivitāšu trūkums ir atzīts par vienu no galvenajiem priekšlaicīgas mirstības un slimību riska faktoriem valstīs ar augstiem ienākumiem visā pasaulē, un tas izraisa vairāk nekā 1 miljona cilvēku nāvi Eiropā vien[32]. Kaitējošie faktori, ko izraisa fizisko aktivitāšu trūkums Eiropas Savienībā, ir uzskatāmi dokumentēti tāpat kā ievērojamās tiešās un netiešās izmaksas ekonomikai, kuras saistītas ar fizisko aktivitāšu trūkumu un tā izraisītajām veselības problēmām, jo īpaši ņemot vērā, ka lielākā daļa Eiropas sabiedrības strauji noveco. (5) Attiecībā uz fizisko aktivitāšu līmeni pastāv būtiskas atšķirības starp dalībvalstīm. Lai gan dažās no tām ir gūti ievērojami panākumi to iedzīvotāju īpatsvara palielināšanā, kuri veic fiziskās aktivitātes minimālajā ieteicamajā līmenī, daudzās citās valstīs panākumu nav bijis vai situācija ir pat pasliktinājusies. Pašreizējā politika ir izrādījusies neefektīva fizisko aktivitāšu trūkuma novēršanā Savienībā kopumā. Ļoti daudz var mācīties no veiksmīgām pieejām HEPA politikas izstrādē un īstenošanā. (6) Vairākas politikas jomas, jo īpaši sports un veselība, var veicināt fizisko aktivitāšu popularizēšanu un radīt jaunas iespējas Savienības iedzīvotājiem kļūt fiziski aktīviem. Lai šīs iespējas izmantotu pilnīgi un tādējādi palielinātu fizisko aktivitāšu līmeni, ir vajadzīga stratēģiska starpnozaru pieeja HEPA popularizēšanā, tostarp visu attiecīgo ministriju, iestāžu un organizāciju iesaistīšanās. Apjomīgāku un labāku datu pieejamība par fizisko aktivitāšu līmeni un HEPA popularizēšanas politiku ir būtisks elements šā procesa virzīšanā un prasība politikas novērtējumam, kura mērķis ir nākotnē palielināt politikas izstrādes un īstenošanas efektivitāti. Tomēr pastāv ievērojams šādu datu trūkums. (7) ES pamatnostādnēs fiziskās aktivitātes jomā[33], ko apstiprināja ES sporta ministru neformālā sanāksme 2008. gada decembrī un Padome 2012. gada novembrī un decembrī[34], ir atbalstīta starpnozaru pieeja, kas aptver visas tematiskās jomas, kuras atbildīgas par HEPA popularizēšanu. Šo pamatnostādņu īstenošana dalībvalstīs līdz šim ir bijusi juceklīga. (8) Savukārt 2011. gada paziņojumā “Attīstīt Eiropas dimensiju sportā”[35] Komisija un dalībvalstis ir aicinātas, balstoties uz ES pamatnostādnēm fiziskās aktivitātes jomā, turpināt darbu ar valstu pamatnostādnēm, tostarp pārskatīšanas un koordinēšanas procesu, un apsvērt šajā jomā ierosināt Padomes ieteikumu. (9) Padomes Rezolūcijā par Eiropas Savienības sporta darba plānu 2011.–2014. gadam[36] tika atzīta vajadzība nostiprināt sadarbību starp Komisiju un dalībvalstīm sporta jautājumos dažās prioritārās jomās, tostarp HEPA popularizēšanā. Sporta, veselības un dalības jautājumu ekspertu grupa 2012. gada jūlijā pauda atbalstu jaunai Savienības HEPA popularizēšanas iniciatīvai. (10) Padomes 2012. gada 27. novembra secinājumos par HEPA popularizēšanu tika atzīta vajadzība turpināt rīcību Savienības līmenī un izteikts aicinājums Komisijai sagatavot priekšlikumu Padomes ieteikumam, tajā paredzot arī mērenu pārraudzības sistēmu, pamatojoties uz vairākiem rādītājiem, kas aptver tematiskās jomas, kuras paredzētas ES pamatnostādnēs fiziskās aktivitātes jomā, IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU. (1) Dalībvalstīm vajadzētu: – strādāt, lai virzītos uz efektīvu HEPA politiku, izstrādājot starpnozaru pieeju, kas cita starpā ietver tādas politikas jomas kā sports, veselība, izglītība, vide un transports, kā aprakstīts ES pamatnostādnēs fiziskās aktivitātes jomā, un ievērojot konkrētās valsts specifiku. Tas nozīmē, ka vajadzētu arī: – pieņemt valsts stratēģiju par HEPA popularizēšanu, ņemot vērā atšķirīgās sabiedrības grupas un ievērojot nediskriminācijas un vīriešu un sieviešu līdztiesības principus; – pieņemt atbilstošu rīcības plānu; – pārraudzīt fiziskās aktivitātes līmeni un HEPA politiku, izmantojot mērenās pārraudzības sistēmu[37] un rādītājus, kas noteikti šā ieteikuma pielikumā, atbilstoši konkrētās valsts apstākļiem; – sešu mēnešu laikā no šā ieteikuma pieņemšanas izraudzīties valsts HEPA kontaktpunktus, kas atbalstīs minēto pārraudzības sistēmu, un informēt Komisiju par to izraudzīšanos. Valsts HEPA kontaktpunktiem īpaši tiks uzticēts uzdevums koordinēt procesu, kurā tiek nodrošināta datu pieejamība par fiziskām aktivitātēm pārraudzības sistēmas vajadzībām; dati būtu jāievada esošajā PVO uztura, aptaukošanās un fizisko aktivitāšu datubāzē (NOPA); dalībvalstīm būtu arī jāveicina departamentu sadarbība HEPA politikas jomā; – cieši sadarboties savā starpā un ar Komisiju, iesaistoties regulārā informācijas un labas prakses apmaiņā par HEPA popularizēšanu attiecīgajās Savienības līmeņa struktūrās, kas atbildīgas par sportu un veselību, lai tādējādi nodrošinātu pamatu politikas koordinācijas nostiprināšanai. (2) Komisijai vajadzētu veikt šādus pasākumus: – palīdzēt dalībvalstīm valsts stratēģiju pieņemšanā, starpnozaru HEPA politikas pieeju izstrādē un attiecīgo rīcības plānu īstenošanā, veicinot informācijas un labas prakses apmaiņu, efektīvu savstarpēju mācīšanos, tīklu veidošanu un veiksmīgu HEPA popularizēšanas pieeju apzināšanu; – sekmēt HEPA pārraudzības sistēmas izveidi un darbību, pamatojoties uz šajā jomā pastāvošajiem pārraudzības un datu vākšanas veidiem: – ar zinātnes ekspertu palīdzību sniegt mērķtiecīgu atbalstu spēju veidošanai un mācību nodrošināšanai valsts HEPA kontaktpunktiem un — attiecīgā gadījumā — citiem pārstāvjiem no attiecīgajām publiskā sektora iestādēm; – izvērtēt iespēju izmantot savāktos datus, lai reizi divos gados sagatavotu Eiropas statistiku[38] par fizisko aktivitāšu līmeni; – atbalstīt PVO centienus pilnveidot fizisko aktivitāšu aspektu NOPA datubāzē, pielāgojot datubāzi šā ieteikuma pielikumā paredzētajai pārraudzības sistēmai; – atbalstīt PVO un cieši sadarboties, lai sagatavotu un izdotu īpaši valstīm adresētus pārskatus par HEPA un analizētu HEPA tendences; – ik pēc trim gadiem ziņot par panākumiem šā ieteikuma īstenošanā, pamatojoties uz informāciju, kas sniegta pārraudzības sistēmā noteiktās ziņošanas kārtības ietvaros, un uz citu attiecīgu informāciju par HEPA politikas izstrādi un īstenošanu, ko sniegušas dalībvalstis; – pēc sešiem gadiem veikt Padomes ieteikuma īstenošanas novērtējumu. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs PIELIKUMS Ierosinātie rādītāji, pēc kuriem novērtēt, kā tiek īstenotas ES pamatnostādnes (PN) fiziskās aktivitātes jomā PN tematiskās jomas || Ierosinātie rādītāji Starptautiskie ieteikumi un pamatnostādnes fiziskās aktivitātes jomā (PN 1–2) || 1. Valsts ieteikumi par fizisko aktivitāti veselībai 2. Pieaugušie, kas ievēro PVO ieteikumus par minimālo fizisko aktivitāti veselībai 3. Bērni un pusaudži, kas ievēro PVO ieteikumus par minimālo fizisko aktivitāti veselībai Starpnozaru pieeja (PN 3–5) || 4. Valsts HEPA popularizēšanas koordinācijas mehānisms 5. Finansējums, kas piešķirts tieši HEPA popularizēšanai “Sports” (PN 6–13) || 6. Valsts politika “sports visiem” un/vai rīcības plāns 7. Sporta klubi veselības programmai 8. Sistēma, kas palīdz uzlabot zemu sociāli ekonomisko grupu piekļuvi atpūtas un fiziskām aktivitātēm 9. Mērķa grupas, uz kurām attiecas valsts HEPA politika “Veselība” (PN 14–20) || 10. Fizisko aktivitāšu pārraudzība un novērošana 11. Konsultēšana par fiziskajām aktivitātēm 12. Fiziskās aktivitātes mācība veselības speciālistu izglītības programmā “Izglītība” (PN 21–24) || 13. Sporta izglītība pamatskolās un vidusskolās 14. Programmas ar skolu saistītu fizisko aktivitāšu popularizēšanai 15. HEPA iekļaušana sporta pedagogu mācībās 16. Programmas, kā popularizēt aktīvu nokļūšanu skolā “Vide, pilsētvides plānošana un sabiedrības drošība” (PN 25–32) || 17. Braukšana ar velosipēdu/iešana 18. Eiropas pamatnostādnes par infrastruktūru uzlabošanu fiziskajām aktivitātēm brīvajā laikā “Darba vide” (PN 33–34) || 19. Programmas, kā popularizēt aktīvu nokļūšanu darbā || 20. Programmas fiziskās aktivitātes veicināšanai darbavietā “Vecāka gadagājuma pilsoņi” (PN 35–37) || 21. Programmas vietējiem intervences pasākumiem, kas paredzēti, lai popularizētu fizisko aktivitāti vecāka gadagājuma cilvēku vidū “Rādītāji/novērtējums” (PN 38) || 22. Valsts HEPA politika, kurā ietverts novērtējuma plāns “Sabiedrības informētība” (PN 39) || 23. Pastāv valsts mēroga kampaņa iedzīvotāju informēšanai par fiziskajām aktivitātēm TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums: Priekšlikums Padomes ieteikumam par veselību veicinošu fizisko aktivitāšu popularizēšanu starp nozarēm 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[39] Izglītība un kultūra: Sports / budžeta pozīcija 15 01 02 11 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ■ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu / sagatavošanas darbību[40] ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, ko plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Šā priekšlikuma vispārējais mērķis ir veicināt sabiedrības veselības un produktivitātes uzlabošanos, paaugstinot veselību veicinošu fizisko aktivitāšu (HEPA) līmeni ES. Darbības izmaksas, kas izriet no ierosinātā Padomes ieteikuma, tiks segtas no Erasmus+ programmas Sporta sadaļas (sk. attiecīgo tiesību akta finanšu pārskatu (LFS)). Šis LFS attiecas tikai uz ierosinātās ekspertu grupas izmaksām, t. i., administratīviem izdevumiem. 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētie mērķi: ekspertu grupas konkrētie mērķi ir šādi: - sniegt mērķtiecīgu atbalstu spēju veidošanai un mācību nodrošināšanai valsts HEPA kontaktpunktiem un — attiecīgā gadījumā — citiem pārstāvjiem no attiecīgajām publiskā sektora iestādēm; - atbalstīt PVO, lai pilnveidotu fizisko aspektu NOPA datubāzē, pielāgojot datubāzi ieteikuma pielikumā paredzētajai pārraudzības sistēmai; - atbalstīt PVO un cieši sadarboties ar to, sagatavojot un izdodot īpaši valstīm adresētus pārskatus par HEPA un analizējot HEPA tendences. Attiecīgā ABM/ABB darbība ABB darbība 15.05: Mudināt un veicināt sadarbību jaunatnes un sporta jomā 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. Ekspertu grupas darbību rezultātā: - tiks sniegts atbalsts spēju veidošanai un mācību nodrošināšanai valsts HEPA kontaktpunktiem un citām attiecīgajām publiskā sektora iestādēm; - tiks sniegts atbalsts PVO, lai pilnveidotu fizisko aktivitāšu aspektu NOPA datubāzē; - tiks sniegts atbalsts PVO, sagatavojot un izdodot īpaši valstīm adresētus pārskatus par HEPA un analizējot HEPA tendences. Izdevumi, uz kuriem attiecas šis LFS, ietver ar šo ieteikumu saistīto ekspertu grupas sanāksmju izmaksas, tāpēc tie ir tikai administratīvi izdevumi. Darbības izdevumi tiek segti no Erasmus+ programmas Sporta sadaļas. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji - HEPA pārraudzības sistēmas izveide un darbība ES līmenī; - regulāra ziņošana dalībvalstīm par HEPA. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Prasības, kas jāievēro īstermiņā vai ilgtermiņa Attiecībā uz ekspertu grupu nav īpašu prasību, kas jāievēro. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Bez ES iesaistīšanās šādu ekspertu grupu nevarētu izveidot. Kā ir paskaidrots iniciatīvas Ietekmes novērtējumā, ES rīcība var radīt ievērojamu pievienoto vērtību papildus tai, ko dalībvalstis var sasniegt vienas pašas. Ekspertu grupa būs galvenā struktūra, kas apspriedīs un koordinēs ieteikuma īstenošanu, un darbosies kā forums, kurā notiks HEPA popularizēšanas politikas koordinācija. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Ar pirmo ES sporta darba plānu, ko pieņēma ES Padome 2011. gada maijā un kas aptver laikposmu no 2011. gada līdz 2014. gadam, tika izveidotas sešas ekspertu grupas sporta jomā. Viena no šīm grupām, proti, Sporta, veselības un dalības jautājumu ekspertu grupa, ir aktīvi iesaistījusies to ideju radīšanā, kuras ir pamatā Komisijas priekšlikumam Padomes ieteikumam HEPA jomā. Tādējādi šī iniciatīva tieši pamatojas uz šo pieredzi. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Priekšlikums pilnīgi atbilst Erasmus+ programmai un ES sporta darba plānam — gan vienā, gan otrā HEPA ir iekļauta kā prioritāra rīcības joma. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme ■ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva – ¨ Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG. – ■ Finansiālā ietekme no 2014. gada līdz 2020. gadam ¨ Neierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva – Īstenošana ar sākšanas periodu no YYYY. līdz YYYY. gadam, – pēc kura turpinās normāla darbība. 1.7. Plānotie pārvaldības veidi[41] No 2014. gada budžeta ■ Komisijas īstenota tieša pārvaldība – ■ īsteno tās dienesti (Izglītības un kultūras ĢD) – ¨ īsteno izpildaģentūras ¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ¨ Netieša pārvaldība, deleģējot īstenošanas uzdevumus: – ¨ trešām valstīm vai to ieceltām struktūrām; – ¨ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt); – ¨EIB un Eiropas Investīciju fondam; – ¨ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām; – ¨ publisko tiesību subjektiem; – ¨ struktūrām, uz kurām attiecas privāttiesības un kuras veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja misiju, ja vien tās sniedz pietiekamas finanšu garantijas; – ¨ struktūrām, uz kurām attiecas dalībvalsts privāttiesības, kurām uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pietiekamas finanšu garantijas; – ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP jomā saskaņā ar LES V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā. – Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”. Piezīmes 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Eksperti tiksies trīs reizes gadā; pēc katras sanāksmes tiks sagatavots ziņojums. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski — tiks piemēroti Komisijas standarta noteikumi par ekspertu grupu pārvaldību. 2.2.2. Informācija par iekšējās kontroles sistēmas uzbūvi — tiks piemēroti Komisijas standarta noteikumi par ekspertu grupu pārvaldību. 2.2.3. Kontroles izmaksu un ieguvumu aplēses un paredzamā kļūdas riska līmeņa novērtējums — tiks piemēroti Komisijas standarta noteikumi par ekspertu grupu pārvaldību. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus — tiks piemēroti Komisijas standarta noteikumi par ekspertu grupu pārvaldību. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · Esošās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs […]Pozīcija………………………………………...……….] || Dif./nedif. ([42]) || no EBTA valstīm[43] || no kandidātvalstīm[44] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē || Vispārīgās apropriācijas Izglītības un kultūras ĢD 15.01.02.11 (ekspertu sanāksmes) || Nedif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ · No jauna veidojamās budžeta pozīcijas — nav piemērojams Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs […]Pozīcija………………………………………...……….] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē || [..][XX.YY.YY.YY] || || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem Iniciatīvas darbības izmaksas tiek segtas no Erasmus+ programmas Sporta sadaļas (budžeta pozīcija 15.02.03); šis LFS attiecas tikai uz administratīviem izdevumiem. 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem Miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Numurs || [..][Pozīcija……………...……………………………………………………………….] ĢD || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018., 2019., 2020. gads || KOPĀ  Darbības apropriācijas || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs 15. || Saistības || (1) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Maksājumi || (2) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Maksājumi || (2.a) || || || || || || || || Administratīvās apropriācijas, ko finansē no finansējuma konkrētām programmām[45] || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs || || (3) || || || || || || || || Apropriācijas KOPĀ — <….> ĢD || Saistības || =1+1.a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Maksājumi || =2+2..a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || || Maksājumi || (5) || || || || || || || ||  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || || || Apropriācijas KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas <….> IZDEVUMU KATEGORIJA || Saistības || =4+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Maksājumi || =5+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas: nav piemērojams  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || || Maksājumi || (5) || || || || || || || ||  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || || || Apropriācijas KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJA (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Maksājumi || =5+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 5 || “Administratīvie izdevumi” Miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018., 2019., 2020. gads || KOPĀ Izglītības un kultūras ĢD ||  Cilvēkresursi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0  Pārējie administratīvie izdevumi || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Izglītības un kultūras ĢD — KOPĀ || Apropriācijas || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Apropriācijas KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018., 2019., 2020. gads || KOPĀ Apropriācijas KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJA || Saistības || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Maksājumi || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – ■ Priekšlikuma/iniciatīvas daļa, uz ko attiecas šis LFS, neparedz darbības apropriāciju izmantošanu. Darbības apropriācijas, kas izriet no ierosinātā ieteikuma, tiek segtas no Erasmus+ programmas LFS (sk. iepriekš). – ¨ Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Saistību apropriācijas miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ò || || || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || KOPĀ REZULTĀTI Veids[46] || Vidējās izmaksas || Skaits || Izmaksas || Skaits || Izmaksas || Skaits || Izmaksas || Skaits || Izmaksas || Skaits || Izmaksas || Skaits || Izmaksas || Skaits || Izmaksas || Kopējais skaits || Kopējās izmaksas KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[47]... || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || Starpsumma — Konkrētais mērķis Nr. 1 || || || || || || || || || || || || || || || || KONKRĒTAIS MĒRĶIS NR. 2 ... || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || Starpsumma — Konkrētais mērķis Nr. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || KOPĒJĀS IZMAKSAS || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas – ■ Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādi: Miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018., 2019., 2020. gads || KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || || Cilvēkresursi || Nepiemēro || Nepiemēro || Nepiemēro || Nepiemēro || Nepiemēro || Nepiemēro || Nepiemēro || Nepiemēro Pārējie administratīvie izdevumi || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA — Starpsumma || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[48] || || || || || || || || Cilvēkresursi || Nepiemēro || Nepiemēro || Nepiemēro || Nepiemēro || Nepiemēro || Nepiemēro || Nepiemēro || Nepiemēro Citi administratīvie izdevumi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS — Starpsumma || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 KOPĀ || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Vajadzīgās cilvēkresursu apropriācijas tiks nodrošinātas, izmantojot ĢD apropriācijas, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārgrupētas attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 3.2.3.2. Paredzamās cilvēkresursu vajadzības — – ■ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu – ¨ Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Tāme jāizsaka pilnslodzes ekvivalenta vienībās || || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) ||  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) || || || XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || || || || || || || || XX 01 01 02 (Delegācijas) || || || || || || || || XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || || || || || || || || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || || || || || || ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalenta vienību FTE)[49] || || XX 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || || || || || || || || XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās) || || || || || || || || XX 01 04 yy[50] || - galvenajā mītnē || || || || || || || || - Delegācijās || || || || || || || || XX 01 05 02 (CA, SNE, INT — Netiešā pētniecība) || || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — Tiešā pētniecība) || || || || || || || || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || || || || || || || || KOPĀ || || || || || || || XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts: Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Ārštata darbinieki || 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu – ■ Priekšlikums/iniciatīva atbilst pašreizējai daudzgadu finanšu shēmai. – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā. Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un atbilstošās summas. – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[51]. Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un atbilstošās summas. 3.2.5. Trešo personu iemaksas – ■ Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu. – Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu: Apropriācijas miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || Kopā Norādīt līdzfinansējuma struktūru || || || || || || || || KOPĀ — līdzfinansētās apropriācijas || || || || || || || || 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem – ■ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus. – ¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: – ¨ pašu resursus – ¨ dažādus ieņēmumus Miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Budžeta ieņēmumu pozīcija: || Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[52] N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) Pants …………. || || || || || || || || Attiecībā uz īpaši “novirzāmiem” dažādajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as). Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi. [1] Tās mazina sirds un asinsvadu slimību, dažu vēža tipu un 2. tipa diabēta risku, uzlabo balsta un kustību aparāta veselību un ķermeņa svara kontroli. Sk., piemēram, The Lancet, 380. sējums, 9838. izdevums, 219.–229. lpp., 2012. gada 21. jūlijs. [2] Health at a glance, Europe 2012, ESAO. [3] Physical Activity Guidelines Advisory Committee Report 2008, ASV Veselības un sabiedrības pakalpojumu ministrija. [4] Global Health Risks, Mortality and Burden of Disease Attributable to Selected Major Risks, PVO, 2009. gads. [5] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/10-key-facts-on-physical-activity-in-the-who-european-region [6] Ietekmes novērtējumā, kas pievienots šim priekšlikumam, ir iekļauti dati, kas gūti dalībvalstīs veiktos pētījumos. [7] Game Plan: a strategy for delivering Government’s sport and physical activity objectives, http://www.cabinetoffice.gov.uk/media/cabinetoffice/strategy/assets/game_plan_report.pdf. Jaunākajā zinātniskā publikācijā ir norādīts, ka fizisko aktivitāšu trūkums rada veselības aprūpē lielākas tiešās un netiešās izmaksas uz vienu iedzīvotāju gadā (Austrijā, Šveicē un ASV), vienlaikus arī uzsverot, ka pašlaik fizisko aktivitāšu ietekmes uz ekonomiku apmēru ir grūti salīdzināt. Lancet sērija: “The pandemic of physical inactivity: global action for public health”; 380. sējums, 9838. izdevums, 219.–229. lpp., 2012. gada 21. jūlijs. [8] ASV Ģenerālās asamblejas Augsta līmeņa sanāksmes Politiskais paziņojums par neinfekcijas slimību profilaksi un kontroli (rezolūcija Nr. 66/2), 2011. gads, un turpmākā rīcība, kas saskaņota 66. Pasaules Veselības asamblejā 2013. gada maijā Ženēvā. [9] Darba dokuments: tabula, kas izmantojama, lai sekotu līdzi ES Fizisko aktivitāšu pamatnostādņu īstenošanai: http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/implementation_report_a6_en.pdf. [10] ES pamatnostādnes fiziskās aktivitātes jomā “Ieteicamie politikas pasākumi veselību veicinošu fizisko aktivitāšu atbalstam”, 2008. gada oktobris; http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c1/eu-physical-activity-guidelines-2008_lv.pdf [11] Eiropas Komisija: Baltā grāmata par sportu, COM(2007)391 galīgā redakcija, 11.7.2007. [12] Eiropas Komisija: Baltā grāmata par Eiropas stratēģiju attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos, COM(2007)279 galīgā redakcija, 30.5.2007. [13] Eiropas Komisija: Special Eurobarometer 334 “Sports un fiziskās aktivitātes”, 2010. gada marts. [14] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/is-physical-activity-a-reality-for-all [15] Eiropas Komisija: Eiropa 2020 — Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, COM(2010)2020 galīgā redakcija, 3.3. 2010. [16] The Lancet, 380. sējums, 9838. izdevums, 219.–229. lpp., 2012. gada 21. jūlijs. [17] “Attiecībā uz fiziskajām aktivitātēm zinātne par to, kā mainīt atsevišķu indivīdu uzvedību, ir aizēnojusi centienus izprast reālās pārmaiņas, kas notiek sabiedrībā. Šīs nelīdzsvarotās pieejas dēļ jautājums par strukturālajām un sistēmiskajām pārmaiņām, kas nepieciešamas, lai popularizētu fiziskās aktivitātes sabiedrībā (..) dažādās nozarēs, pagaidām vēl nav sistemātiski risināts. (..) Līdzīga pieredze bija tabakas kontroles jomā, kurā atbildības slogs sākotnēji tika uzlikts vienīgi atsevišķiem indivīdiem. Kad šis skatījums paplašinājās, aptverot arī sabiedrības atbildības atzīšanu, tam sekoja rīcība iedzīvotāju līmenī un smēķēšanas izplatības pārmaiņas.” The Lancet, 380. sējums, 9838. izdevums, 219.–229. lpp., 2012. gada 21. jūlijs. [18] To cita starpā apliecina nesen sagatavots pārskats, kurā norādīts, ka ar dažiem vērā ņemamiem izņēmumiem valsts politikas dokumentu izstrāde attiecībā uz fiziskajām aktivitātēm Eiropā pēdējos gados ir vēl tikai sākusies. Sk. Daugbjerg et al: Promotion of Physical Activity in the European Region: Content Analysis of 27 National Policy Documents. Journal of Physical Activity and Health, 2009. gads, 6. izdevums, 805.–817. lpp. [19] Padomes Rezolūcija par Eiropas Savienības sporta darba plānu 2011.–2014. gadam, OV C 162, 1.6.2011. [20] Eiropas Komisija: paziņojums “Attīstīt Eiropas dimensiju sportā”, COM(2011)12 galīgā redakcija, 18.1.2011. [21] Eiropas Parlamenta 2012. gada 2. februāra rezolūcija par Eiropas dimensiju sportā (2011/2087(INI)). [22] http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/pheiac_nutrition_strategy_evaluation_en.pdf [23] PVO Globālā stratēģija veselības, uztura un fizisko aktivitāšu jomā, URL: http://www.who.int/dietphysicalactivity/strategy/eb11344/strategy_english_web.pdf [24] PVO Vispārējie ieteikumi par fizisko aktivitāti veselībai. URL: http://www.who.int/dietphysicalactivity/factsheet_recommendations/en/index.html [25] http://ncdalliance.org/sites/default/files/rfiles/A66_WHA%20Final%20Resolution.pdf. [26] Sk. 22. zemsvītras piezīmi. [27] PVO NOPA datubāze; URL: http://data.euro.who.int/nopa/ [28] Ietekmes novērtējumā (V pielikums) ir aprēķinātas vidējās izmaksas uz vienu dalībvalsti. [29] Ietekmes novērtējumā (V pielikums) ir aprēķinātas kopējās izmaksas Savienības budžetam. Īstenojot Sagatavošanās darbību sporta jomā 2013. gadam, Komisija sadarbībā ar PVO izmēģina veidus, kā atbalstīt dalībvalstu darbības HEPA politikas izstrādes un īstenošanas pārraudzībai. [30] COM(2010)2020. [31] Eiropas Komisija, Īpašais Eirobarometrs Nr. 334 “Sports un fiziskās aktivitātes”, 2010. gada marts. [32] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/10-key-facts-on-physical-activity-in-the-who-european-region [33] http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c1/eu-physical-activity-guidelines-2008_lv.pdf [34] Padomes secinājumi par veselību veicinošu fizisko aktivitāšu popularizēšanu, URL: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/educ/133870.pdf; Padomes secinājumi par veselīgu novecošanu visā dzīves ciklā, URL: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/134097.pdf [35] COM(2011)12 galīgā redakcija. [36] OV C 162, 1.6.2011. [37] Pārraudzības sistēma nosaka obligāto ziņošanas prasību kopumu attiecībā uz HEPA popularizēšanas vispārējiem aspektiem, kam var pievērsties visas dalībvalstis. Pārraudzības sistēma ir sīkāk aprakstīta šim ieteikumam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā. [38] Sk. Komisijas 2012. gada 17. septembra lēmumu par Eurostat (2012/504/ES): http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2012:251:0049:0052:LV:PDF. [39] ABM — budžeta līdzekļu pārvaldība pa darbības jomām; ABB — budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [40] Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunktā. [41] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [42] Dif. — diferencētās apropriācijas / Nedif. — nediferencētās apropriācijas [43] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [44] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [45] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [46] Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.). [47] Kā aprakstīts 1.4.2. punktā “Konkrētie mērķi (..)” [48] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [49] CA — līgumdarbinieki; LA — vietējie darbinieki; SNE —pārcelti valsts eksperti; INT — aģentūru darbinieki; JED — jaunākie eksperti delegācijās. [50] Ārštata darbiniekiem paredzētā maksimālā summa, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām). [51] Sk. Iestāžu nolīguma (laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam) 19. un 24. punktu. [52] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļu, cukura nodevu) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.