[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 28.1.2009 COM(2009) 16 galīgā redakcija KOMISIJAS DARBA DOKUMENTS Administratīvā sloga mazināšana Eiropas Savienībā Pielikums trešajam labāka regulējuma stratēģiskajam pārskatam {COM(2009) 15 galīgā redakcija}{COM(2009) 17 galīgā redakcija} KOMISIJAS DARBA DOKUMENTS Administratīvā sloga mazināšana Eiropas SavienībāPielikums trešajam labāka regulējuma stratēģiskajam pārskatam 1. Ievads Ekonomikai grūtos laikos, kad ES uzņēmumiem trūkst resursu un tiem jāveic ieguldījumi, lai saglabātu konkurētspēju, nevajadzīga administratīvā sloga atcelšana ir svarīgāka, nekā jebkad[1]. 2007. gada janvārī Komisija pieņēma sistemātiskāku pieeju, ierosinot vērienīgu rīcības programmu, lai līdz 2012. gadam par 25 % samazinātu administratīvo slogu uzņēmumiem Eiropas Savienībā[2]. Eiropadome 2007. gada martā apstiprināja šo rīcības programmu[3] un jo īpaši vienojās, ka ES tiesību aktu radītais administratīvais slogs (tostarp valsts pasākumi, ar kuriem īsteno vai transponē šos tiesību aktus) ir jāsamazina par 25 %, un aicināja dalībvalstis noteikt līdzvērtīgus mērķus valsts mērogā. Arī Eiropas Parlaments pauda atbalstu rīcības programmas mērķiem[4] un piešķīra budžeta līdzekļus, lai atbalstītu šīs darbības. Rīcības programmas mērķis ir novērtēt izmaksas, kas saistītas ar uzņēmumiem noteiktā informācijas sniegšanas pienākuma izpildi, un atcelt nevajadzīgas prasības. Tādējādi tiks uzlabota tiesību aktu efektivitāte, neietekmējot to mērķus. Šis darba dokuments papildina Trešo labāka regulējuma stratēģisko pārskatu[5]. Tajā sīki izklāstīts 2008. gadā sasniegtais un sniegts redzējums par 2009. gadu un turpmākajiem gadiem. 2. ES izcelsmes administratīvo izmaksu apzināšana un novērtēšana – galvenie rezultāti Rīcības programmas galvenā daļa ir plaša mēroga sākotnējais novērtējums par administratīvajām izmaksām, kas rodas uzņēmumiem, kad tie izpilda juridiskos pienākumus sniegt informāciju valsts iestādēm vai trešām personām (ziņošana, inspekcija, statistika, ..). Šis novērtējums ietver pienākumus saistībā ar ES tiesību aktiem un saistībā ar valstu pasākumiem, ar kuriem šos tiesību aktus īsteno vai transponē. Izmantotās metodoloģijas pamatā ir ES “standarta izmaksu modelis” (SIM[6]), ievērojot valstu variantus, ko pašlaik izmanto 20 dalībvalstīs[7]. Programma darbības jomas un ietvertās informācijas daudzuma ziņā pārspēj iepriekšējās[8]. ES sākotnējais novērtējums sniegs informāciju par administratīvo izmaksu un administratīvā sloga līmeni, ko rada 42 tiesību akti[9] 13 prioritārās jomās Eiropas Savienības 27 dalībvalstīs. 2.1. Pārskats par apzināšanas rezultātiem Kopumā, programmas ietvaros izskatot 42 ES tiesību aktus, tika uzskaitīti 356 ES informēšanas noteikumi[10]. Konsultanti, kas nolīgti ES sākotnējā novērtējuma veikšanai, konstatēja, ka, īstenojot vai transponējot šos ES pienākumus, ir pieņemti vairāk nekā 9500 valstu pienākumi 27 dalībvalstīs. Konsultantu sniegtais pārskats liecina, ka vairāk nekā 700 no šiem pienākumiem ir plašāki, nekā ES tiesību aktos noteiktie[11]. 2.2. Pārskats par novērtējuma rezultātiem Novērtējuma rezultātu pamatā ir pieejamā statistika (galvenokārt par uzņēmumu skaitu, uz kuriem attiecas informācijas sniegšanas pienākums), aptuveni 3000 individuālas pārrunas uzņēmumos, vairāk nekā 50 semināri ar vietējām uzņēmēju apvienībām un valstu ministrijām un datu sakārtošanas darbs, ko veica simtiem nozaru ekspertu[12]. ES sākotnējais novērtējums ir izveidots no datiem, kas iegūti vietējos pētījumos, ņemot datus no valstu sākotnējiem novērtējumiem un veicot ekstrapolāciju. Sākotnējā datu vākšana notika vienlaicīgi 6 dažādās dalībvalstīs par katru prioritāro jomu, lai noteiktu, cik laika un naudas uzņēmumi patērē, lai izpildītu informācijas sniegšanas pienākumus. Par 5 citām dalībvalstīm vidēji aptuveni 40 % datu varēja iegūt no šo valstu sākotnējiem novērtējumiem[13]. Rezultāti “ES novērtējuma” valstīm un “valstu sākotnējā novērtējuma” valstīm nodrošina uzlabotu pamatu administratīvo izmaksu analīzei. Dati par pārējām 16 dalībvalstīm ir iegūti ar ekstrapolāciju, pamatojoties uz modeļiem, kuri īpaši izstrādāti katrai prioritārajai jomai. SIM pieejas mērķis nav sniegt statistiski ticamus rezultātus, bet gan ekspertu vērtējumu, kas palīdz saprast problēmas būtību un relatīvi novērtēt sloga samazināšanas iespējas. Cita pieeja nebūtu rentabla ietverto parametru sadalījuma un skaita dēļ. Novērtēšanas posms ir pabeigts. Pirmie rādītāji liecina, ka kopumā 42 ES tiesību akti rada administratīvās izmaksas aptuveni 115 līdz 130 miljardu euro apmērā. Šķiet, ka 13 prioritārajās jomās, ko aptver programma, lielākais samazināšanas potenciāls ir nodokļu un muitas tiesībās, kā arī uzņēmējdarbības tiesībās, jo šīs jomas attiecīgi veido aptuveni 60 % un 20 % no visām administratīvajām izmaksām. Šīm jomām seko pārtikas nekaitīgums, darba apstākļi, lauksaimniecība un lauksaimniecības subsīdijas, kā arī transports; katra no šīm jomām rada administratīvās izmaksas no 5,7 līdz 3 miljardiem euro[14]. 2.3. Sākotnēja datu analīze Apzināšanas rezultātu analīzes galvenie konstatējumi cita starpā ir šādi: - to ES noteikumu daļa, ar kuriem transponē starptautiskās saistības, ir ievērojami lielāka konkrētās uzņēmējdarbības tiesību jomās un darba apstākļu jomā[15]; tādēļ šajās nozarēs administratīvā sloga mazināšanas plāns būs jāpielāgo, ja grozījumus noteikumos Eiropas līmenī nevarēs veikt bez starptautisko partneru piekrišanas; - ļoti liela daļa administratīvā sloga ir neefektīvas valsts un privātās administrācijas darbības rezultāts (no 30 % līdz 40 %). Novērtēšanas rezultātu analīzes sākotnējie konstatējumi ir šādi: - administratīvā sloga iespējamais samazinājums nav tieši saistīts ar administratīvo izmaksu līmeni, jo vairākās jomās uzņēmumi turpinātu veikt atsevišķus pasākumus, kas noteikti ar informācijas sniegšanas pienākumiem, pat tad, ja tas netiktu pieprasīts ar tiesību aktiem[16]; - lielākajā daļā prioritāro jomu uzņēmumiem visdārgāk izmaksā „sadarbība ar revīziju un inspekciju, ko veic valsts iestādes”; šāda veida sadarbībā bieži vien tiek iesaistīti augsti kvalificēti darbinieki uz diezgan ilgu laiku. Lai gan revīzija un inspekcijas ir nepieciešamas, lai sasniegtu sabiedriskos mērķus, administratīvo slogu varētu ievērojami samazināt, jo īpaši, uzlabojot riska novērtējumu, kas ir izpildes pasākumu pamatā; - neapmierinātība saistībā ar ES tiesību aktiem ievērojami atšķiras dažādās dalībvalstīs, kā arī atkarībā no tiesību akta. 3. sagatavot samazināšanas pasākumus pa nozarēm Nākamais posms ir noteikt turpmākos samazinājumus[17] katram no 42 ES tiesību aktiem. ES sākotnējā novērtējuma galīgie rezultāti ievērojami palīdzēs noteikt samazināšanas prioritātes un izstrādāt samazināšanas priekšlikumus. Administratīvā sloga novērtēšana nenorāda konkrēti, kas ir vajadzīgs un kas ir nevajadzīgs, bet detalizēts sākotnējais novērtējums atklāj, kas maksā visdārgāk un/vai ko uzņēmumi uzskata par vislielāko traucēkli[18]. Tas arī norāda uz to, kas rada šo administratīvo slogu, un tādējādi var to mazināt. Atšķirībā no samazināšanas programmām, kas izveidotas, reaģējot uz vispārīgām sūdzībām, tas ļauj ātri noteikt, kur varētu sākt samazināšanu, lai pēc iespējas atvieglotu uzņēmumus. Ja mums ir dati par tik daudziem informācijas sniegšanas pienākumiem un valstīm, mums ir labs pamats, lai veiktu salīdzinošu analīzi. Ja slogs, kas radīts ar vienādām saistībām dažādās nozarēs ar līdzīgiem raksturlielumiem, ievērojami atšķiras, tas varētu būt saistīts ar tehnisko iespēju atšķirībām[19]. Līdzīgi, ja uzņēmumi vienā valstī informācijas sniegšanas pienākumu izpilda ātrāk, tas varētu būt saistīts ar šo uzņēmumu efektivitāti vai arī ar to, ka šajā valstī ir labāk plānota ES tiesību aktu īstenošana. Šajā sakarā valstu pasākumu apzināšana ir izšķirīgs rādītājs. Administratīvā sloga samazināšanas pasākumu noteikšana divās lielākajās prioritārajās jomās ir pabeigta vai ir pietiekami pavirzījusies uz priekšu, lai noteiktu samazinājuma apmēru pa nozarēm, proti, 18 miljardi euro nodokļu tiesībās[20] un 8 miljardi euro uzņēmējdarbības tiesībās. Informācija par citām prioritārajām jomām tiks sniegta vēlāk kopā ar detalizētiem nozaru plāniem[21], kuros uzskaitīti samazināšanas pasākumi, kuri ir jau pieņemti, iesniegti vai tiek gatavoti. Tiks darīts viss, lai šos priekšlikumus iesniegtu pirms šīs Komisijas pilnvaru beigām. 4. Panākumi administratīvā sloga mazināšanā Kā jau bija ziņots rīcības programmā, Komisija negaidīja novērtējuma rezultātus, lai ierosinātu pirmos konkrētos priekšlikumus uzņēmumu atbrīvošanai no nevajadzīga administratīvā sloga. Daži no minētajiem priekšlikumiem tika iekļauti ātri īstenojamu pasākumu kopumos, savukārt pārējos iesniedza atsevišķi. Padome un Parlaments tiek aicināti pieņemt visus iesniegtos priekšlikumus pēc iespējas ātrāk[22]. 4.1. Ātri īstenojami pasākumi administratīvā sloga mazināšanai Ātri īstenojami pasākumi (ĀĪP) ir definēti kā pasākumi, kas varētu radīt ievērojamas priekšrocības vai mazināt traucēkļus, veicot tehniskas izmaiņas spēkā esošajos noteikumos. 2007. un 2008. gadā[23] ir ierosināts 21 ĀĪP, kas ES uzņēmumiem kopumā varētu ļaut ietaupīt vairāk nekā 2,3 miljardus euro. Ņemot vērā nepieciešamo izmaiņu veidu, šo pasākumu pieņemšanai vajadzētu noritēt diezgan raiti. Tā parasti notiek ar īstenošanas pasākumiem, proti, bija vajadzīgi 5 mēneši, lai ar komiteju procedūru pieņemtu 6 no 7 ĀĪP, kuri ietilpa šajā kategorijā 2007. un 2008. gadā. Turpretim līdz šim ir pieņemti 4 no 6 tiesību aktu priekšlikumiem, ko iesniedza 2007. gada martā, un tikai 1 no 7 priekšlikumiem, ko iesniedza 2008. gadā. Tomēr ĀĪP par bateriju marķēšanu (Direktīva 2006/66/EK), kas ierosināts 2008. gadā, apliecina, ka ar koplēmuma procedūru politisku vienošanos var panākt 5 mēnešos (neskaitot Parlamenta brīvdienas). 4.2. Individuāli pasākumi Papildus ĀĪP Komisija jau ir iesniegusi priekšlikumus, lai grozītu 26 no 42 tiesību aktiem, kuri pašlaik iekļauti rīcības programmā. 16 no šiem priekšlikumiem jau ir pieņemti 2008. gada decembrī. Šajos pasākumos ietilpst muitas procedūru pārvaldība Kopienas mērogā un datorizēta vide, kas tirgotājiem varētu radīt 2,5 miljardu euro ietaupījumus gadā. Statistikas jomā ierosinātie samazināšanas priekšlikumi attiecībā uz preču tirdzniecību Kopienas iekšienē ( Intrastat ), kas pieņemti 2004. gadā vai kurus likumdevēji vēl nav pieņēmuši, atbrīvos aptuveni 370 000 uzņēmumus (jo īpaši MVU) no ziņošanas saistībām ar nosacījumu, ka visas dalībvalstis nosaka ziņošanas robežu tādā līmenī, kas atbilst Eiropas tiesību aktiem. Tas nozīmē apsekoto uzņēmumu skaita iespējamu samazināšanos par aptuveni 52 % sešos gados (no 2004. līdz 2010. gadam) jeb vairāk nekā 100 miljonus euro ietaupījumu gadā līdz 2010. gadam un vairāk nekā 200 miljonus euro ietaupījumu gadā pēc 2010. gada. Panākumi ir gūti arī uzņēmējdarbības tiesību jomā. Kopš 2005. gada ir pieņemti vairāki priekšlikumi un vairāki ir iesniegti, bet vēl nav pieņemti. Priekšlikums attiecībā uz uzņēmumu publicēšanas un tulkošanas pienākumu vien piedāvā administratīvā sloga samazināšanas potenciālu vairāk nekā 600 miljonu euro apmērā[24]. Turpmāko samazināšanas pasākumu noteikšana ir ievērojami pavirzījusies uz priekšu divās prioritārajās jomās. Attiecībā uz uzņēmējdarbības tiesībām Komisija plāno ierosināt atļaut dalībvalstīm izslēgt no ES grāmatvedības direktīvu darbības jomas mikrouzņēmumus. Šīm direktīvām kopumā tiek piemērots “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” princips, lai sistēmu pielāgotu MVU vajadzībām[25]. Šīs divas pārskatīšanas varētu ļaut kopumā ietaupīt aptuveni 8 miljardus euro. Komisija ierosinās tālejošu PVN direktīvas pārskatīšanu, lai likvidētu šķēršļus elektroniskai faktūrrēķinu izrakstīšanai un lai modernizētu faktūrrēķinu izrakstīšanas noteikumus. Ir aprēķināts, ka, novēršot PVN šķēršļus e-faktūrrēķinu izrakstīšanai, maksimālais iespējamais ietaupījums vidējā termiņā būtu līdz pat 18 miljardiem euro, ja visus faktūrrēķinus nosūtītu elektroniski. Pēdējais piemērs liecina, ka elektroniska saziņa ir būtisks instruments, lai mazinātu administratīvo slogu uzņēmumiem, ar nosacījumu, ka tā ir labi pielāgota uzņēmumu un iestāžu vajadzībām. Tādēļ Komisija turpinās mazināt administratīvo slogu, veicinot informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanu saskaņā ar e-Komisijas stratēģiju 2006. – 2010. gadam[26] un stratēģiju i-2010[27] attiecībā uz e-pārvaldību Eiropā. Līdz šim iesniegtie vai paredzētie administratīvā sloga mazināšanas pasākumi ļautu ietaupīt vairāk nekā 30 miljardus euro[28]. 5. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Administratīvā sloga samazināšana nav darbs, ko Eiropas Savienība var paveikt viena pati. Kopienas tiesību aktus pārsvarā īsteno dalībvalstu līmenī. Tādēļ rīcības programmas īstenošanai ir nepieciešams neatkarīgu ekspertu atzinums, lai pilnībā tiktu ņemta vērā ieinteresēto personu konkrētā pieredze. Ieinteresētās personas galvenokārt iesaista trijos veidos: plašas apspriedes, izmantojot dažādus saziņas veidus, vietēja mēroga pasākumu organizācija un darbs augsta līmeņa neatkarīgu ieinteresēto personu grupā ar administratīvo slogu saistītos jautājumos (ALG). 5.1. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām, tostarp tiešsaistē ES uzņēmumiem ir iespēja paust savas bažas un nepastarpināti iesniegt konkrētus priekšlikumus Eiropas Komisijai tiešsaistē 22 ES oficiālajās valodās[29]. 2008. gadā Komisija specializētajā tīmekļa vietnē saņēma 148 iesniegumus. Vairāk nekā pusi no tiem bija iesnieguši privātie uzņēmumi, tostarp mikrouzņēmumi[30]. Pavisam 237 ierosinājumus sloga mazināšanai iesūtīja arī ziņojumu un vēstuļu veidā. Šie ierosinājumi, cita starpā, nāca no Lielbritānijas, Dānijas, Nīderlandes un Zviedrijas valsts iestādēm, kā arī no daudzām valsts un ES mēroga (nozaru) uzņēmumu apvienībām un jo īpaši Business Europe un UEAPME [31]. Kopumā 27 idejas tiek virzītas īstenošanai un 250 pašlaik tiek aktīvi izskatītas[32]. Ievērojama daļa šo iesniegumu norāda uz problēmām, kas saistītas ar pārrobežu tirdzniecību, PVN, iekšējo tirgu, vidi un pārtikas nekaitīgumu. Komisija cer saņemt vēl citus pēc iespējas precīzus un praktiski īstenojamus iesniegumus. 5.2. Informēšanas pasākumi 2008. gadā Komisija ieguldīja īpašas pūles, lai paskaidrotu, kāpēc administratīvais slogs ir svarīgs jautājums. Tā kopīgi ar dalībvalstīm organizēja sabiedriskus pasākumus, organizēja e-pasta kampaņas un izmantoja citus elektroniskos saziņas līdzekļus[33], kā arī rīkoja būtisku konferenci par “Birokrātisko šķēršļu mazināšanu”, kas notika Briselē 20. jūnijā un kas piesaistīja simtiem uzņēmumu pārstāvju un valstu ekspertu[34]. 5.3. Augsta līmeņa neatkarīgu ieinteresēto personu grupa ar administratīvo slogu saistītos jautājumos ALG pēc Eiropas Parlamenta ierosinājuma[35] izveidoja 2007. gadā. ALG Komisijai sniedz ieteikumus attiecībā uz rīcības programmu un jo īpaši attiecībā uz pasākumiem administratīvā sloga mazināšanai. Grupu vada Dr. Edmunds Štoibers, un tajā piedalās vēl 14 citi augsta ranga eksperti ar dažādu pieredzi, piemēram, uzņēmējdarbības vidē, pārstāvības struktūrās un NVO, kā arī valsts un reģionālajā politikā. Grupa 2008. gadā sanāca 8 sanāksmēs[36]. Vispirms grupa aplūkoja ĀĪP paketi, ko Komisija apstiprināja 2008. gada martā. Tā sniedza svarīgus atzinumus saistībā ar dažādām politikas jomām un atbalstīja pašreizējās administratīvā sloga mazināšanas iniciatīvas, kā arī ierosināja jaunas iniciatīvas. Grupa īpaši atbalstīja idejas attiecībā uz uzņēmējdarbības tiesībām un gada pārskatiem, e-faktūrrēķinu izrakstīšanu (PVN tiesību akti) un publisko iepirkumu, kā arī vairākus ierosinājumus, ko tiešsaistē un rakstveidā iesniegušas ieinteresētās personas. Turklāt ALG ierosināja izsludināt ES konkursu “Par labāko ideju birokrātijas mazināšanai”[37]. 2009. gadā ALG turpinās uzsākto darbu visās pārējās prioritārajās jomās un turpinās rūpīgi izvērtēt ierosinājumus, ko tieši iesnieguši uzņēmumi un citas ieinteresētās personas. 6. Rīcības programmas darbības jomas paplašināšana 2007. gada janvāra paziņojumā, kas ir rīcības programmas pamatā[38], ir noteikts, ka “programmas darbības jomu var paplašināt, ja tiek atklāti jauni ISP, kas jāsamazina”. Lai ņemtu vērā ieinteresēto personu idejas, labāk novērtētu sloga samazināšanas pasākumu mērogu un vēl vairāk palielinātu uzņēmumu gūto labumu, rīcības programmas darbības joma ir paplašināta, attiecinot to uz 9. pielikumā uzskaitītajiem 30 tiesību aktiem. Par dažiem no tiem Komisija jau ir iesniegusi priekšlikumus. Piemēram, programma tiks attiecināta uz formalitātēm, kas noteiktas kuģniecības uzņēmumiem, kuri pārvadā preces pa jūru Eiropas Savienībā. Komisija 2009. gadā ierosinās izveidot Eiropas jūras transporta telpu, kurā piemēro vienkāršotas formalitātes, lai līdz minimumam samazinātu formalitātes attiecībā uz precēm, ko transportē pa jūru starp ES ostām, jo īpaši izmantojot jaunās tehnoloģijas. 7. Valsts programmas administratīvā sloga mazināšanai 7.1. Valstu mērķi Pēc Eiropadomes aicinājuma 2007. gada martā un pēc rīcības programmas pieņemšanas to dalībvalstu skaits, kuras ir noteikušas administratīvā sloga samazināšanas mērķus valsts mērogā, ir ievērojami pieaudzis no 7 valstīm 2006. gada beigās līdz 14 valstīm 2007. gada beigās, un līdz 21 valstij 2008. gada beigās[39]. Lielākā daļa valstu ir pielāgojušas savus mērķus ES līmenī noteiktajam mērķim – par 25 % samazināt administratīvo slogu. Vairākas dalībvalstis, kuras valsts mērķus noteica agrāk, jau ir īstenojušas svarīgas pārmaiņas attiecībā uz pasākumiem, ar kuriem īsteno vai transponē EK tiesību aktus attiecīgajās valstīs, kā arī attiecībā uz valsts tiesību aktiem[40]. Tagad visām dalībvalstīm aktīvi jāsagatavo un jāīsteno pasākumi administratīvā sloga mazināšanai. 7.2. Nepieciešamība koordinēt darbības ES un valsts līmenī Daudzi piemēri apliecina to, ka, lai samazinātu administratīvo slogu un nodrošinātu labākus rezultātus, ir nepieciešama koordinēta darbība gan ES, gan dalībvalstu līmenī. Tas nozīmē, ka paralēli ir jāuzrauga panāktais administratīvā sloga samazinājums ES un dalībvalstu līmenī. Dalībvalstis arī ir aicinātas valstu programmu ietvaros turpināt apzināt, kādas pārmaiņas būtu nepieciešamas ES līmenī, lai ļautu šīm valstīm atcelt nevajadzīgu administratīvo slogu. Komisija ir arī izstrādājusi “iesācēja komplektu”[41], lai palīdzētu dalībvalstīm novērtēt un samazināt administratīvo slogu. Pamatojoties uz labāko praksi, šajā komplektā tiks ietverti izmantojami dokumenti (paraugi, pēc kuriem vadīties intervijās, plānošanas veidlapas, ziņojuma paraugi, vienkāršošanas ceļveži u.c.), vispārēja datubāze valsts datu glabāšanai par administratīvo slogu un administratīvā sloga kalkulators. Šie IT rīki ir izstrādāti tā, lai tos varētu viegli pielāgot valstu specifikai. Iesācēja komplekts būs pieejams 2009. gada sākumā kopā ar sākotnējo tehnisko atbalstu. Dalībvalstis tiek aicinātas pilnībā izmantot šos rīkus, lai uzlabotu datu saskaņošanu un salīdzināmību. 7.3. Apmaiņa ar labāko praksi Komisija turpinās cieši sadarboties ar valsts iestādēm, kuras ir atbildīgas par ES tiesību aktu īstenošanu un transponēšanu, lai izplatītu labāko praksi, kas ļauj ātri samazināt administratīvo slogu, tostarp nozaru līmenī. Komisija jau sadarbojas ar dalībvalstīm, lai atvieglotu EK tiesību aktu īstenošanu vai transponēšanu, piemēram, ar transponēšanas grupu palīdzību, kurās dalībvalstis var salīdzināt un apspriest plānoto pieeju un izvēli. 2009. gadā to pašu metodi izmantos katrā prioritārajā jomā, pamatojoties uz sīki izstrādātiem ieteikumiem administratīvā sloga mazināšanai. 8. Turpmākā rīcība Komisija - pamatojoties jo īpaši uz ES sākotnējo novērtējumu, noteiks konkrētos samazinājumus, kādus iespējams sasniegt katrā no 13 prioritārajām jomām un darīs visu, lai pirms pilnvaru termiņa beigām iesniegtu visus priekšlikumus saistībā ar rīcības programmu, lai mazinātu administratīvo slogu, ko uzliek ES tiesību akti; - EK tiesību aktu (turpināmības) pārbaudes vai pārskatīšanas gadījumā sistemātiski raudzīsies, kur vēl var mazināt administratīvo slogu; - uzlabos ietekmes novērtējuma pamatnostādnes attiecībā uz administratīvo slogu, 2009. gada sākumā ieviešot jaunus IT rīkus, kuri paredzēti šāda sloga aprēķināšanas atvieglošanai; - pastiprinās centienus izplatīt labu praksi, kas ļauj ātri samazināt administratīvo slogu, ciešāk sadarbojoties ar valsts iestādēm, kuras ir atbildīgas par ES tiesību aktu transponēšanu, un - 2009. gada sākumā nodrošinās iesācēja komplektu administratīvā sloga noteikšanai un mazināšanai valstu līmenī. Parlaments un Padome tiek aicināti - pēc iespējas drīz pieņemt sloga mazināšanas priekšlikumus, kuri vēl nav pieņemti; - ņemt vērā to ierosināto grozījumu ietekmi administratīvā sloga izteiksmē; - ieviest procedūras, lai paātrinātu vienkāršošanas pasākumu pieņemšanu, kā tas ir noteikts 2003. gada Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Dalībvalstis tiek aicinātas - vajadzības gadījumā iesniegt valsts noteikto administratīvā sloga samazināšanas mērķi pirms 2009. gada pavasara Eiropadomes; - samazinot administratīvo slogu, ko rada ES tiesību aktu transponēšana un īstenošana, ņemt vērā konstatējumus un ieteikumus saistībā ar rīcības programmu; - apzināt, kādas pārmaiņas būtu nepieciešamas ES līmenī, lai ļautu šīm valstīm atcelt nevajadzīgu administratīvo slogu; - ieviest konkrētus samazināšanas pasākumus valstu līmenī un ziņot par tiem gada progresa ziņojumos saistībā ar Lisabonas stratēģiju; - pilnībā izmantot iesācēja komplektu, ko Komisija izstrādājusi turpmākai administratīvā sloga novērtēšanai un mazināšanai, lai uzlabotu datu saskaņošanu un salīdzināmību; - pabeigt valsts sākotnējo novērtējumu ne vēlāk kā līdz 2010. gada beigām; - noteikt kopīgus principus, lai uzraudzītu panākto administratīvā sloga samazinājumu ES un dalībvalstu līmenī. [1] Lai gan tiesību aktos uzņēmumiem ir noteiktas dažāda veida izmaksas, mazie un vidējie uzņēmumi administratīvo slogu uzskata par “nopietnāko uzņēmējdarbības šķērsli” pēc pieprasījuma trūkuma tirgū. Liela daļa MVU arī “uzskata, ka administratīvie noteikumi kopumā pasliktinās”. Skatīt rezultātus 2007. gada pārskatā, ko sniedzis Eiropas MVU novērošanas centrs (Eiropas Savienībā ir 23 miljoni MVU, kuri veido 99,7 % no visiem uzņēmumiem):http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/analysis/observatory_en.htm. [2] COM(2007) 23. [3] Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumi (2007. gada 7. un 8. marts), 10. lpp.http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/93135.pdf. [4] Skatīt, piemēram, Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūciju T6-0493/2008 par “Tiesību aktu labāku izstrādi 2006” saskaņā ar Protokola par subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošanu 9. pantu. [5] COM(2009) 15. [6] Skatīt 10. pielikumu Ietekmes novērtējuma pamatnostādnēs:http://ec.europa.eu/governance/impact/docs/key_docs/sec_2005_0791_anx_en.pdf, kā arī 6. pielikumu. [7] Skatīt Standarta izmaksu modeļa tīkla tīmekļa vietni http://www.administrative-burdens.com/. [8] Iepriekšējo lielāko salīdzinošo pētījumu 2006. gadā veica ESAO. Tajā novērtēja informēšanas pienākumus, kas 11 valstīs noteikti kravu autopārvadājumu nozarē, lai „nolīgtu darbinieku” un lai „ekspluatētu transportlīdzekli gada garumā” (ESAO, Cutting Red Tape – Comparing Administrative Burdens across Countries (Birokrātisko šķēršļu mazināšana – Administratīvā sloga salīdzinājums valstīs), 2007. gads). [9] Dokumentā COM(2007) 23 iekļautajā sarakstā ir 41 sākotnējais tiesību akts un 1 izpildes pasākums (komitoloģija), kuri, šķiet, rada vairāk nekā 80 % ES izcelsmes administratīvā sloga. Skatīt 1. pielikumu. [10] ES juridiskajos tekstos ir dažādi noteikumu veidi, saskaņā ar kuriem nosaka informēšanas pienākumu valsts līmenī: ar dažiem noteikumiem Šis pienākums ir noteikts attiecībā uz uzņēmumiem (314), savukārt ar citiem noteikumiem dalībvalstīm tiek atļauts noteikt šo pienākumu uzņēmumiem (42). [11] Skatīt 2. pielikumu. [12] Katra dalībvalsts izraudzījās vienotu kontaktpunktu, kas koordinē valsts atbildes saistībā ar rīcības programmu. Šis valdības ekspertu sadarbības tīkls veica ievērojamu darbu, lai uzlabotu valstu informācijas sniegšanas pienākumu novērtējumu. Valstu ekspertu augsta līmeņa grupa regulējuma jautājumos, kas sniedza padomus Komisijai par labāku regulējumu, galvenokārt arī palīdzēja vispārējos (metodikas) jautājumos. [13] Šīs valstis ir AT, DE, DK, NL un UK. Sakarā ar atšķirībām jo īpaši informācijas sniegšanas pienākumu apzināšanā dažus datus vajadzēja pielāgot. [14] Skatīt 3. pielikumu. Tā kā dažādajās prioritārajās jomās neietilpst vienāds skaits un veids ES tiesību aktu, šis salīdzinājums jāskata piesardzīgi. [15] Starptautiskie finanšu pārskatu standarti, ko izstrādājusi Starptautiskā grāmatvedības standartu padome, piemēram, ir integrēti ES tiesiskajā regulējumā. [16] Šīs “nesamazināmās” izmaksas finanšu pakalpojumu un uzņēmējdarbības tiesību jomā ir 30 % līdz 50 %, savukārt vispārējais vidējais rādītājs ir 18 %. [17] Daudzi samazināšanas pasākumi jau ir iesniegti vai pieņemti (skatīt 4 iedaļu). [18] Laiks (minūtēs), aprīkojums un/vai nepieciešamo ārpakalpojumu izmantošanas apjoms, lai izpildītu atsevišķus informācijas sniegšanas pienākumus un veiktu atsevišķus uzdevumus. [19] Piemēram, Eiropas Savienība dažādās nozarēs izsekojamības sistēmas ieviesa dažādos laikos. Dažās no tām datus saglabā papīra formātā, citās tiek izmantota svītru koda tehnoloģija, kas parasti ir lētāka. [20] Papildinformācijai skatīt 4.2. iedaļu. [21] COM(2007) 23 un COM(2008) 35. [22] Eiropas Parlaments un Padome vairākkārt pauda apņemšanos mazināt nevajadzīgo administratīvo slogu (skatīt jo īpaši Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūciju par “Tiesību aktu labāku izstrādi 2006” (2008/2045(INI)) un Konkurētspējas padomes 2008. gada 2. decembra secinājumus). [23] Skatīt 5. un 6. pielikumu. [24] Papildinformāciju par vienkāršošanas pasākumiem lauksaimniecības un zivsaimniecības nozarē Komisija attiecīgi progresa ziņojumā un paziņojumā sniegs 2009. gada pavasarī. [25] Tiem MVU, kuri nav iesaistīti pārrobežu darbībās, būtu jāsaglabā samērīgs slogs. [26] http://ec.europa.eu/dgs/informatics/ecomm/index_en.htm. [27] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm. [28] Komisija pašlaik vēl aprēķina citus veiktos samazinājumus. Sagaidāms, ka šis process tiks pabeigts līdz 2009. gada beigām. [29] http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/online_consulation_en.htm. [30] Skatīt 7. pielikumu un ceturkšņa ziņojumus http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/reports_en.htm. [31] Eiropas Amatniecības, mazo un vidējo uzņēmumu asociācija. [32] Pēc pienācīgas izskatīšanas atklājās, ka pārējie iesniegumi atspoguļo idejas, kuras jau tiek izskatītas, ir pārāk vispārīgi, lai tos apstrādātu, vai neatbilst darbības jomai. Pēdējos minētos iesniegumus nodeva valstu iestādēm. [33] http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/news_en.htm. [34] Papildinformācija: http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/redtape_conference_en.htm. [35] Skatīt Eiropas Parlamenta rezolūciju A6-0275/2007: 2007. gada 10. jūlija ziņojums par tiesību aktos noteikto administratīvo izmaksu samazināšanu. [36] Skatīt 8. pielikumu. http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/highlevelgroup_en.htm. [37] http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/competition_en.htm vai www.best-idea-award.eu. [38] Skatīt COM(2007) 23. [39] Skatīt 10. pielikumu. [40] Skatīt 12. pielikumu. [41] Skatīt 13. pielikumu.