Komisijas ziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai - Ziņojums par Erasmus Mundus 2004. – 2008. gada programmas starpposma novērtējumu /* COM/2007/0375 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 2.7.2007 COM(2007) 375 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Ziņojums par Erasmus Mundus 2004. – 2008. gada programmas starpposma novērtējumu KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Ziņojums par Erasmus Mundus 2004. – 2008. gada programmas starpposma novērtējumu SATURS 1. Ievads 3 2. Pamatinformācija par ārējo novērtējumu 3 3. Ārējais novērtējums 3 3.1. Novērtējuma nosacījumi 3 3.2. Metodika 4 3.3. Novērtējuma laikā konstatētie fakti 4 3.3.1. Finanšu aspekti 4 3.3.2. Eiropas mēroga pievienotā vērtība 5 3.3.3. Būtiskums 5 3.3.4. Rezultāti un ietekme 5 3.3.5. Efektivitāte un izmaksu pamatojums 6 3.3.6. Lietderīgums, pievienotā vērtība un ilgtspēja 7 4. Svarīgākie ārējā novērtējumā sniegtie ieteikumi un Komisijas komentāri 7 4.1. Programmas izveide 7 4.2. Programmas pārvaldība 8 4.3. Programmas finansējums 9 5. Komisijas secinājumi 10 Statistikas pielikumi par iesniegto un izvēlēto pieteikumu skaitu 11 1. IEVADS Šis ziņojums ir saskaņā ar 12. pantu 2003. gada 5. decembra Lēmumā 2317/2003/EK[1] par Erasmus Mundus programmas ieviešanu, kurā paredzēts veikt programmas starpposma novērtējumu. Tajā izklāstīta Komisijas nostāja attiecībā uz programmas starpposma novērtējumā izteiktajiem svarīgākajiem secinājumiem un ieteikumiem, ar ko var iepazīties, izmantojot saiti http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm. Šo secinājumu un ieteikumu pamatā ir plašas Erasmus Mundus dalībnieku un svarīgāko ieinteresēto personu aptaujas, un to detalizēti rezultāti atrodami starpposma novērtēšanas ziņojuma pielikumā. 2. PAMATINFORMāCIJA PAR āRēJO NOVēRTēJUMU Erasmus Mundus ir sadarbības un mobilitātes programma augstākās izglītības jomā, kas izveidota, lai Eiropas Savienība kļūtu par pasaules izcilības mācību centru. Programmas mērķis ir atbalstīt augstākās kvalitātes Eiropas maģistra studiju programmas pilnveidošanu un veicināt Eiropas augstākās izglītības pārredzamību un pievilcību trešās valstīs. Atbilstoši stratēģijas mērķim programmai jāuzlabo augstākās izglītības kvalitāte Eiropā un sadarbībā ar trešām valstīm jāveicina starpkultūru izpratne. Programmas īpašie mērķi ir šādi: veicināt Eiropas augstākās izglītības kvalitāti un izcilību, veicināt trešo valstu aspirantūras studentu un zinātnieku mobilitāti, veicināt strukturētu sadarbību ar trešo valstu augstākās izglītības iestādēm un uzlabot Eiropas augstākās izglītības profilu, pārredzamību un pieejamību pasaulē. Programmā ietilpst četri svarīgi pasākumi. Tie ir šādi: 1. pasākums — Erasmus Mundus maģistra studiju programmas, kurās ietvertas integrētas studijas maģistrantūrā, ko piedāvā vismaz trīs universitātes trīs dažādās Eiropas valstīs; 2. pasākums — Erasmus Mundus stipendijas trešo valstu studentiem un zinātniekiem; 3. pasākums — partnerība ar trešo valstu augstākajām mācību iestādēm, kurā ietvertas mobilitātes stipendijas ES valstu studentiem un zinātniekiem darbam trešās valstīs; 4. pasākums — projekti Eiropā iegūtas augstākās izglītības pievilcības vairošanai pasaulē. 3. ĀRēJAIS NOVēRTēJUMS 3.1. Novērtējuma nosacījumi Pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus[2] novērtējuma veikšanai tika izvēlēts Stratēģijas un novērtēšanas pakalpojumu centrs (SNPC). Starpposma novērtējums attiecās uz periodu no 2004. gada līdz 2006. gadam, kura laikā publiskoti vairāki aicinājumi pieteikties programmas īstenošanai. Attiecībā uz Erasmus Mundus maģistra studiju programmu stipendijas un “pievilcības vairošanas projekti” (1., 2. un 4. pasākums) sākās 2004./2005. akadēmiskajā mācību gadā, bet partnerības (3. pasākums) sākās vienu gadu vēlāk — 2005./2006. gadā. Starpposma novērtējuma mērķi bija šādi: pārbaudīt programmas būtiskumu un lietderīgumu, efektivitāti, rezultātus, ilgtspēju un Kopienas mēroga pievienoto vērtību un sniegt Komisijai ieteikumus, kā uzlabot programmas piemērošanu praksē, mērķus, būtību, īstenošanas kārtību, rezultātus un ietekmi. 3.2. Metodika Metodikā ietverts speciālās literatūras pētniecības darbs, pārskats par iestādēm, kas piedalās Erasmus Mundus maģistra studiju programmā, partnerībās un pievilcības vairošanas projektos (1., 3. un 4. pasākums), un to trešo valstu un ES studentu un zinātnieku aptauja, kas piedalās programmā, intervijas ar svarīgākajām ieinteresētajām personām, tostarp ar Komisijas, Izglītības, audiovizuālo un kultūras lietu izpildaģentūras (IAKLI) pārstāvjiem, Erasmus Mundus valsts struktūrām un dalībniekiem, kas piedalījušies četros programmas pasākumos. 3.3. Novērtējuma laikā konstatētie fakti Kopumā šķiet, ka Erasmus Mundus 2004.–2008 gada programma ir aizsākusies ļoti veiksmīgi. Programma izraisījusi patiesu aizrautību gan studentos, gan augstākajās mācību iestādēs (“AMI”), un tas liecina par to, cik būtiskas ir konstatētās vajadzības. AMI uzskatīja, ka programma rada dažādu veidu pievienoto vērtību, piemēram, sekmē kopīgu, divu augstskolu un vairāku augstskolu zinātnisko grādu iegūšanu, ko AMI dažādās valstīs piešķir saskaņā ar „Boloņas procesu”, kura mērķis ir veicināt Eiropas mēroga izglītību un veicināt mobilitāti. Erasmus Mundus arī devusi pirmo ieguldījumu akadēmiskās izcilības veicināšanā Eiropas augstākajā izglītībā, īpaši mudinot Eiropas AMI veicināt sadarbību un kopdarbību ar citām AMI, kuras noteiktos priekšmetos tiek uzskatītas par pasaules klases iestādēm. Tika konstatēts, ka arī no studentu viedokļa programma piedāvā dažādas priekšrocības, tostarp personības pilnveides iespējas saskarsmē ar citām kultūrām un valodām un ieguvumu akadēmiskā ziņā, studējot maģistrantūrā, kas atbilst akadēmiskas izcilības standartiem. Domājot par nākotni, studenti uzskatīja, ka dalība Erasmus Mundus programmā varētu tiem sniegt ieguvumus attiecībā uz viņu nākotnes karjeru un izaugsmi. Tomēr, ņemot vērā to, ka programma aizsākās tikai 2004. gadā, tās ietekme uz turpmāko studentu nodarbinātības iespējām vēl jānovērtē, ilgtermiņā pētot Erasmus Mundus programmas dalībnieku tālākās gaitas (attiecībā uz šo drīzumā tiks uzsākts sākotnējs apsekojuma pētījums). 3.3.1. Finanšu aspekti Erasmus Mundus programmai piešķirtais budžets laika posmā no 2004. gada līdz 2008. gadam bija 230 miljoni euro. Laikā no 2005. gada līdz 2007. gadam, izmantojot programmu “Āzijas logi”, bija pieejams papildfinansējums 57,3 miljonu euro apmērā, un 2007. gadā, izmantojot programmas “ACP logs” un “Rietumbalkānu logs”, — 8,8 miljoni euro. Šie finanšu līdzekļi ir paredzēti papildstipendiju finansēšanai īpašu valstu studentiem, un tos piešķir, izmantojot ES ārējā atbalsta budžetu. Tādējādi plānošanas periodā no 2004. gada līdz 2008. gadam kopējais pieejamais budžets ir 296,1 miljoni euro. Pateicoties programmas finanšu līdzekļu apmēram, bija iespējams finansēt vairākus ļoti kvalitatīvus kursus un stipendijas; tas atbilda sākotnēji cerētajam.[3] Tomēr pieprasījums pēc kursiem un stipendijām pārskata periodā palielinājās un bija pietiekami augsts, lai attaisnotu papildlīdzekļu nepieciešamību nākotnē. Piemēram, attiecībā uz Erasmus Mundus maģistra studiju programmu un pievilcības vairošanas projektiem (1. un 4. pasākums) laikā no 2004. gada līdz 2006. gadam finansējumu saņēma septītā daļa pieteikumu, savukārt attiecībā uz partnerībām (3. pasākums) sekmīgas bija apmēram divas trešdaļas pieteikumu. Turklāt 2007. gadā sekmīga bija aptuveni septītā daļa stipendiju pieteikumu (2. pasākums), kas liecina par lielo konkurenci starp trešo valstu studentiem šo stipendiju iegūšanā. Turklāt tas, ka programma “Logi” tika viegli apgūta, liecina, ka būtu bijis iespējams bez grūtībām izmantot vēl lielāku finanšu līdzekļu apjomu, turklāt ievērojami palielinātos programmas ietekme. 3.3.2. Eiropas mēroga pievienotā vērtība Viens no Erasmus Mundus programmas pamatelementiem ir prasība maģistrantūras studijās ietvert starpvalstu dimensiju, un neatņemama sastāvdaļa ir mobilitāte vismaz divās dažādās Eiropas valstīs. Tādējādi attiecībā uz Kopienas mēroga pievienoto vērtību gan dalībnieki, gan ieinteresētās personas augstu novērtēja Erasmus Mundus . Par Kopienas mēroga pievienoto vērtību liecināja arī saskaņotība starp Erasmus Mundus un Boloņas procesa mērķiem (piemēram, veicinot Eiropas mēroga izglītību, mobilitāti, kopīgus zinātniskos grādus un Eiropas sadarbību kvalitātes nodrošināšanas jomā). 3.3.3. Būtiskums[4] Politiskā stratēģija kopš priekšlikuma sagatavošanas 2004.–2008. gada plānošanas periodā nav būtiski mainījusies. Tādēļ praktiskai piemērošanai joprojām ir liela nozīme gan stratēģisku apvērumu dēļ (veicināt sadarbību ar trešām valstīm augstākās izglītības jomā, starpkultūru dialogu, integrētu mācību kursu izveidi, kā rezultātā tiktu piešķirti kopīgi, divu augstskolu vai vairāku augstskolu zinātniskie grādi Eiropā atbilstoši Boloņas procesa mērķiem), gan, ņemot vērā programmas finansējuma saņēmēju (gan Eiropas, gan trešo valstu augstāko mācību iestāžu, studentu un zinātnieku) vajadzības. Pastāv cieša saikne starp Erasmus Mundus un Lisabonas stratēģiju, īpaši starp programmas “Izglītība un mācības 2010”, darba kārtību un Boloņas procesu, kurā uzsvērta nepieciešamība atvērt izglītības un mācību sistēmas plašākai sabiedrībai, Kopienai atsaucoties globalizācijas pavērtajiem izaicinājumiem un iespējām. Eiropai jākonkurē vidē, kurā strauji pieaug ārvalstu studentu skaits un palielinās šo studentu konkurence. 3.3.4. Rezultāti un ietekme[5] Rezultāti 2006. gada beigās bija šādi: 80 Erasmus Mundus maģistra studiju programmas (1. pasākums), 2325 stipendijas trešo valstu viesstudentiem (2. pasākums), 19 partnerības (3. pasākums), 23 pievilcības vairošanas projekti (4. pasākums).[6] Dalībnieku skaits programmā līdz šim visumā atbildis cerētajam, izņemot dalībnieku skaitu partnerībās (3. pasākums), kur tas bija negaidīti mazs. Erasmus Mundus ir nedaudz progresējusi attiecībā uz strukturētākas sadarbības pilnveidošanu augstākajā izglītībā starp ES un trešām valstīm, kaut gan nelielais dalībnieku skaits partnerībās (3. pasākums) liecina, ka šajā jomā vēl ir daudz darāmā. Attiecībā uz Eiropas augstākās izglītības pieejamības uzlabošanu, īpaši ļaujot augsti kvalificētiem aspirantiem un zinātniekiem no visas pasaules studēt un/vai pasniegt ES, stipendiju shēma (2. pasākums) ir ievērojami uzlabojusi Eiropas augstākās izglītības pieejamību un vairojusi augsta līmeņa trešu valstu studentu interesi par to. Attiecībā uz starpkultūru izpratnes veicināšanu Erasmus Mundus ir veiksmīgi uzlabojis kultūras pieredzes apmaiņu. Šim procesam palīdzējis tas, ka trešu valstu stipendiju saņēmēji pārstāv dažādas tautības. Turklāt trešu valstu studenti kā svarīgākos minējuši ieguvumus kultūras un valodniecības jomā, kas pārspēj priekšrocības attiecībā uz viņu karjeras iespējām nākotnē. Tomēr trešo valstu studenti līdz šim programmā piedalījušies vairāk nekā ES studenti, jo ES studentu mobilitātei ir pieejams mazāks finanšu apjoms. No akadēmiskā, kultūras un valodniecības viedokļa Erasmus Mundus studenti gūst daudz lielāku pieredzi, jo tajās ir vienlīdz plaši pārstāvēti gan Eiropas (tostarp uzņēmējvalsts), gan citu valstu studenti, pretstatā studijām, kurās dominē studenti, kas nav no Eiropas valstīm. Erasmus Mundus ir arī labvēlīgi ietekmējusi tās ES valstis, kurās iepriekš nebija tiesiskā regulējuma tādu kopīgo, divu augstskolu vai vairāku augstskolu zinātnisko grādu akreditēšanai, kuros iesaistīti partneri no dažādām ES valstīm. Pat saglabājoties problēmām akreditēt kopīgu zinātnisko grādu, Erasmus Mundus maģistra studiju programmas ietvaros īstenotas veiksmīgas divu augstskolu vai vairāku augstskolu zinātniskā grāda struktūras, kas ļauj veikt patiesu integrāciju un sadarbības pētniecisko darbu. Kopīgie zinātniskie grādi arī palīdz padarīt ES darba tirgu pārredzamāku un pieejamāku Eiropas studentiem. Mazāk labvēlīgs ir bijis tas, ka dažu Eiropas valstu iestādes nav bijušas pietiekami pārstāvētas projektos, un Komisija meklē iespējas risināt šo jautājumu. Erasmus Mundus maģistra studiju programma aptver praktiski visas akadēmiskās disciplīnas, lai gan nepārprotami dominē inženierzinātnes un dabaszinātnes. 3.3.5. Efektivitāte un izmaksu pamatojums[7] Valsts struktūras un AMI, kas piedāvāja Erasmus Mundus maģistra studiju programmu, uzskatīja, ka Komisija un IAKLI līdz šim ir veikušas ļoti labu darbu, pārraugot programmas īstenošanu. Īpaši labvēlīgi tika novērtētas saziņas un informācijas plūsmas, atzīstot, ka tās bijušas regulāras un informatīvas. Atbildes uz AMI uzdotajiem jautājumiem parasti sniegtas laikus un nodrošināta lietderīga atgriezeniskā saikne un komentāri konsorcijem par to sniegtajiem ziņojumiem. Tā kā ar programmas pārvaldību lielā mērā bijuši apmierināti gan studenti, gan AMI, var secināt, ka gan Komisija, gan IAKLI pārvaldījušas programmu efektīvi un panākot rezultātus. Programmas īstenošanai piemērojamo vienības izmaksu un vienreizējo summu izmantošanu un apmēru kopumā uzskatīja par pamatotu no izmaksu viedokļa, jo programma tādējādi varēja sasniegt savus mērķus ar vismazākajām iespējamām izmaksām. Tomēr novērtējumā teikts, ka universitātes, kas piedalījušās Erasmus Mundus maģistra studiju programmā, un Eiropas studenti pašreizējā programmā nesaņem pietiekamu finansējumu.[8] 3.3.6. Lietderīgums, pievienotā vērtība un ilgtspēja[9] Diezgan liels skaits Erasmus Mundus maģistra studiju programmu, kas saņēma programmas finansējumu, pastāvēja jau iepriekš, un tās tika pārveidotas, lai atbilstu Erasmus Mundus pamatnostādnēm. Šķiet, ka programma mudinājusi AMI veikt grozījumus esošajos kvalitatīvajos kursos, izmantojot sadarbību un kopā ar citu Eiropas valstu AMI attīstot kopīgas mācību programmas, kas piedāvā tā paša priekšmeta disciplīnu un atbilst obligātajam akadēmiskās izcilības kritērijam Eiropas/starptautiskā līmenī. Pētījumi liecina, ka šo kursu lielāko daļu nevarēja turpināt to pašreizējā formā bez Erasmus Mundus programmas finansējuma. Lai gan tas neliecina par ilgtspēju, no otras puses, tas nozīmē, ka Eiropas naudu izmanto, lai veicinātu darbības, kuras citādi nevarētu veikt. Cits jautājums ir par to, vai studenti un zinātnieki (īpaši no trešām valstīm) piedalītos programmā, ja nebūtu finansiālā atbalsta. Te jāmin, ka 95 % trešo valstu studentu uzskata, ka nebūtu varējuši piedalīties programmā, ja nebūtu stipendijas. Tas liecina par ievērojamu pievienoto vērtību. 4. SVARīGāKIE āRēJā NOVēRTēJUMā SNIEGTIE IETEIKUMI UN KOMISIJAS KOMENTāRI Svarīgākie novērtējuma veicēja ieteikumi sniegti treknrakstā, savukārt Komisijas atbilde sniegta slīprakstā. 4.1. Programmas izveide 1. ieteikums Stipendijas ES studentiem dalībai Erasmus Mundus programmā piešķir, pamatojoties uz konkurenci. ES studentiem un trešu valstu konkurentiem jānodrošina vienlīdzīgas dalības iespējas. Komisija piekrīt šim ieteikumam, jo tādējādi varētu atvieglot Eiropas Savienības studentu mobilitāti un veicināt šo valstu studentu aktīvāku dalību. Komisija izpētīs iespējamos pasākumus, lai uzlabotu ES studentu izredzes, vienlaicīgi cenšoties nodrošināt komplementaritāti attiecībā uz Erasmus programmu. 2. ieteikums Ja finansējums to ļauj, Erasmus Mundus programma jāpaplašina, ietverot arī doktora studiju programmu gan ar kursiem, gan stipendijām. Rūpīgi jāapdomā jautājumi, kas saistīti ar doktora studiju programmas kvalitātes nodrošināšanu. Par paraugu varētu izmantot franču co-tutelle modeli. Īpaši jāparūpējas par to, lai nepieļautu pārklāšanos ar Marijas Kirī pētniecības stipendijām. Komisija piekrīt šim ieteikumam, jo tādējādi Eiropa varētu noturēt izcilus trešo valstu studentus un zinātniekus, kā arī veidot saikni starp augstāko izglītību un pētniecību. Komisija izpētīs “co-tutelle” modeli, pieņemot lēmumu par nākotnē veicamiem pasākumiem, vienlaicīgi rūpējoties par sinerģijas izveidi ar Marijas Kirī pētniecības stipendijām un tīkliem. 3. ieteikums Erasmus Mundus maģistra studiju programmā jāpanāk ne tikai Eiropas AMI labāka sadarbība ar trešo valstu AMI, bet arī šo iestāžu iespēja kļūt par pilntiesīgām studiju partnerēm. To var sasniegt, izveidojot maģistra studiju programmas un partnerību kopīgu pārvaldi (1. un 3. pasākumam). Komisija principā piekrīt šim ieteikumam un izpētīs atbilstīgos nākotnē veicamos pasākumus. Tomēr nodrošināt kvalitāti ir sarežģīts uzdevums, ja runa ir par trešo valstu AMI. Ir svarīgi nodrošināt, lai tiktu ievērotas to Eiropas AMI vēlmes un akadēmisko programmu struktūra, kuras piedalās programmā. 4. ieteikums Atlantis un ES un Kanādas sadarbības programma (un līdzīgi izmēģinājumprojekti ar Japānu, Austrāliju un Jaunzēlandi) jāapvieno ar Erasmus Mundus programmu, lai padarītu konsekventāku Komisijas pieeju sadarbības stiprināšanai augstākās izglītības jomā starp ES un trešām valstīm. No informācijas un izpratnes radīšanas viedokļa būtu vēlams, lai Erasmus Mundus ir vienīgais zīmols, ar kura palīdzību veicina iestāžu sadarbību un studentu un zinātnieku mobilitāti starp ES un trešām valstīm. Tas arī ļoti labvēlīgi ietekmētu programmas pārredzamību un Kopienas pasākumu konsekvenci šajā jomā. Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir interesants. Tomēr ES un ASV sadarbības programmai (Atlantis), kas nesen tika atjaunota, ir plašāka darbības joma nekā Erasmus Mundus, jo tajā apvienotās maģistra studiju programmas ir tikai viena programmas daļa. Tomēr pēc 2013. gada būtu iespējams apvienot visus Kopienas augstākās izglītības pasākumus, kas ir saistīti ar ārvalstīm, izveidojot vienu integrētu programmu. 5. ieteikums Vajadzētu apsvērt iespēju Erasmus Mundus studentiem regulāri nodrošināt prakses iespējas. Tādējādi ievērojami uzlabotos programmas popularitāte uzņēmēju un ieinteresēto personu vidū. Tomēr prakses iespēju nodrošināšana nav obligāts pienākums, jo tas nav paredzēts visās Erasmus Mundus maģistra studiju programmās. Komisija pieņem šo ieteikumu un sekmēs to, ka Erasmus Mundus maģistra studiju programmas studentiem vajadzības gadījumā piedāvā prakses iespējas. Novērtētāju ieteiktā elastīgā pieeja šim jautājumam šķiet piemērota. 4.2. Programmas pārvaldība 6. ieteikums Valsts struktūras arī turpmāk lielākoties finansējumu saņems no dalībvalstīm, lai nepieļautu, ka valsts mērogā ir pārstāvētas visas ES aģentūras (šķiet, ka arī valsts struktūras to neatbalsta). Tomēr zināmu ES finansējuma daļu varētu izmantot, lai līdzfinansētu valsts struktūru veiktos reklāmas pasākumus, jo to noslodze nākamajā plānošanas periodā plānotā programmas budžeta palielinājuma dēļ varētu ievērojami palielināties. Komisijai jāsagatavo noteikumi, kas tematiski ierobežotu aicinājumus iesniegt priekšlikumus, lai valsts struktūras varētu finansēt īpašas iniciatīvas, kuras tās vēlas atbalstīt, piemēram, reklāmas, popularizēšanas un citus pasākumus. Jaunajā plānošanas periodā jāapsver formālas lomas piešķiršana valsts struktūrām, lai tās dotu ieguldījumu Erasmus Mundus maģistra studiju programmas pārraudzīšanā. Komisija piekrīt šim ieteikumam. Jāstiprina valsts struktūru loma īpašu informācijas, popularizēšanas vai izplatīšanas darbību veikšanā un projektu pārraudzīšanā. 7. ieteikums Kad maģistrantūras studijas ar Erasmus Mundus zīmolu būs sagatavotas un varēs sākt darbu, Eiropas Komisijai būs jāpievērš uzmanība kvalitātes nodrošināšanai. Izmantojot pašvērtējumu, nepārtraukti jānodrošina studiju kvalitāte. Turklāt katra plānošanas perioda laikā Erasmus Mundus maģistra studiju programmas reprezentatīvu paraugu iesniedz ārēja kvalitātes novērtējuma veikšanai. Šo darbu var veikt ārējas kvalitātes novērtēšanas struktūras, kam ir iepriekšēja pieredze akadēmiska satura kvalitātes un studiju integrācijas (vēlams — starpvalstu studiju jomā) novērtēšanā. Komisija piekrīt, ka jānodrošina Erasmus Mundus maģistra studiju programmas kvalitāte un šo jautājumu jau risina pašreizējā programmā. Sadarbībā ar ārējiem ekspertiem šajā jomā Komisija 2007. gadā izstrādās labas prakses vadlīnijas attiecībā uz Erasmus Mundus maģistra studiju programmām. Pēc pašvērtējuma veikšanas ārējie eksperti aplūkos atlasītos studiju paraugus, veicot salīdzinošu vērtējumu, lai konstatētu labas prakses rādītājus un tos darītu zināmus pašreizējiem un iespējamiem nākamiem dalībniekiem. 8. ieteikums Lai paātrinātu atlases procesa pabeigšanu, piešķirot Erasmus Mundus stipendijas (2. pasākums), jāpārtrauc izmantot komitoloģijas procedūru. Tādējādi par 6–8 nedēļām varētu paātrināt lēmumu par stipendijas piešķiršanu. Komisija ir vienisprātis ar novērtētājiem, ka pašreizējā komitoloģijas procedūra, ko izmanto, atlasot lēmumus par stipendijas piešķiršanu, rada bažas, jo šos lēmumus pieņem tikai universitātes saskaņā ar kritērijiem, kuru pamatā ir akadēmiski nopelni. Komisija pārbaudīs šo jautājumu, sagatavojot priekšlikumus programmas modelim nākotnē. 4.3. Programmas finansējums 9. ieteikums Runājot par nākamo plānošanas periodu, trešo valstu studentiem stipendiju apmēru nedrīkst samazināt, jāsaglabā pašreizējais apmērs, kas ir 21 000 euro gadā. Tomēr Komisijai jāturpina uzraudzīt stipendijas apmēru citās atzītās pētniecības shēmās, tādās kā Fulbright , Chevening un DAAD (Vācijas akadēmiskā apmaiņa) stipendijas. Arī turpmāk jānorāda kopēja stipendijas summa, neatkarīgi no tā, kur konkrētais students nolemj studēt vai no izcelsmes valsts. Tā ir vienīgā objektīvā pieeja, un šķiet, ka citas pieejas nav izmantojamas. Attiecībā uz Erasmus Mundus maģistra studiju programmu saglabājama kopēja mācību maksa, ko nosaka katrs atsevišķais maģistrantūras konsorcijs. Komisija piekrīt šim ieteikumam, lai attiecībā uz Erasmus Mundus stipendijām saglabātu globāli konkurētspējīgu finansējuma apmēru. Attiecībā uz kopējo mācību maksu Komisija uzskata, ka tas ir svarīgs integrētas studiju programmas elements, un arī turpmāk paredz atbalstīt kopēju mācību maksu kā kopēju programmu obligātu sastāvdaļu. 10. ieteikums Nākamajā plānošanas periodā summas, kas piešķirtas katra Erasmus Mundus maģistrantūras konsorcija finansēšanai, jāpalielina, atspoguļojot patiesās izmaksas, kas saistītas ar integrētas maģistra studiju programmas starpvalstu pārraudzību. Veicot programmas pārraudzību, Komisija pati ir pieredzējusi, ka, piešķirot universitātēm kārtējo ikgadējo dotāciju 15 000 euro apmērā, netiek kopumā pietiekami novērtētas kopīgo programmu izmaksas. Komisija ņems šo ieteikumu vērā, plānojot programmas nākamo posmu, pilnībā ievērojot finanšu regulu un tās īstenošanas noteikumus. 5. KOMISIJAS SECINāJUMI Komisija piekrīt novērtētāju vispārējam viedoklim, ka programma ir sniegusi ievērojamu ieguldījumu Eiropas augstākās izglītības internacionalizēšanā. Erasmus Mundus ir būtisks un efektīvs Eiropas AMI instruments, jo palīdz tām rast atbildi globalizācijai. Šā starpposma novērtējuma rezultāts liecina, ka programma atbilst tās politikas un darbības mērķiem un arī Līguma 149. pantā noteiktajiem mērķiem. Kopumā laikā no 2004. gada līdz 2006. gadam programmā piedalījušās 323 AMI no Eiropas un trešām valstīm un 2325 trešo valstu studenti, kas bijuši apmierināti un pat ar sajūsmu atsaukušies par programmu. Izstrādājot priekšlikumu par Erasmus Mundus programmu nākotnē, Komisija ņems vērā kritiku par to, ka programma nav bijusi tikpat veiksmīga attiecībā uz Eiropas studentiem. Komisija ņems vērā šā starpposma novērtējuma rezultātus, izstrādājot priekšlikumus par jauno Erasmus Mundus programmu arī pēc kārtējā plānošanas perioda (2004.–2008. gada) beigām. Tās priekšlikums par jauno Erasmus Mundus programmu tiks sniegts 2007. gada jūnijā, un tā pamatā būs šā novērtējuma ieteikumi, kas sakrīt ar faktiem, kas konstatēti aptaujās, kuras vienlaikus veiktas ārpus šā novērtējuma darbības jomas. STATISTIKAS PIELIKUMI PAR IESNIEGTO UN IZVēLēTO PIETEIKUMU SKAITU AMI, kas piedalījušās Erasmus Mundus maģistra studiju programmā (2004.–2006. gads) | ES + EFTA/EEZ valstis | AMI dalība EM maģistra studiju programmās, piesakoties EM (1) | AMI dalība EM maģistra studiju programmās, kas atlasītas saskaņā ar EM (1) | AMI, kas piedalās EM maģistra studiju programmās, kas atlasītas saskaņā ar EM | Panākumu rādītājs (%) | AK | 203 | 37 | 23 | 18,23 | Austrija | 23 | 6 | 4 | 26,09 | Beļģija | 110 | 16 | 7 | 14,55 | Čehija | 48 | 9 | 4 | 18,75 | Dānija | 54 | 12 | 7 | 22,22 | Francija | 367 | 50 | 40 | 13,62 | Grieķija | 34 | 4 | 4 | 11,76 | Igaunija | 20 | 3 | 2 | 15,00 | Itālija | 277 | 33 | 20 | 11,91 | Īrija | 39 | 6 | 5 | 15,38 | Kipra | 0 | 0 | 0 | 0,00 | Latvija | 19 | 0 | 0 | 0,00 | Lietuva | 26 | 0 | 0 | 0,00 | Luksemburga | 6 | 1 | 1 | 16,67 | Malta | 16 | 1 | 1 | 6,25 | Nīderlande | 123 | 26 | 14 | 21,14 | Polija | 100 | 10 | 6 | 10,00 | Portugāle | 131 | 20 | 11 | 15,27 | Slovākija | 10 | 1 | 1 | 10,00 | Slovēnija | 17 | 2 | 2 | 11,76 | Somija | 40 | 7 | 5 | 17,50 | Spānija | 383 | 44 | 23 | 11,49 | Ungārija | 57 | 8 | 3 | 14,04 | Vācija | 248 | 41 | 30 | 16,53 | Zviedrija | 103 | 21 | 11 | 20,39 | Īslande | 2 | 0 | 0 | 0,00 | Lihtenšteina | 0 | 0 | 0 | 0,00 | Norvēģija | 46 | 11 | 8 | 23,91 | Kopā | 2502 | 369 | 232 | 14,75 | (1) Šajos skaitļos ietverta vienas un tās pašas AMI divkārša vai daudzkārša dalība dažādos pieteikumos. | AMI, kas piedalījušās Erasmus Mundus "pievilcības vairošanas projektos" (4. pasākums) (2004.–2006. gadā) | ES + EFTA/EEZ valstis | AMI dalība EM 4. pasākumā, piesakoties EM (1) | AMI dalība EM 4. pasākuma projektos, ko atlasa saskaņā ar EM (1) | AMI, kas piedalās EM 4. pasākuma projektos, kas atlasīti saskaņā ar EM | Panākumu rādītājs (%) | AK | 59 | 8 | 7 | 13,56 | Austrija | 24 | 3 | 3 | 12,50 | Beļģija | 42 | 4 | 4 | 9,52 | Čehija | 19 | 2 | 2 | 10,53 | Dānija | 15 | 4 | 3 | 26,67 | Francija | 76 | 11 | 10 | 14,47 | Grieķija | 15 | 1 | 1 | 6,67 | Igaunija | 13 | 4 | 3 | 30,77 | Itālija | 85 | 6 | 6 | 7,06 | Īrija | 3 | 1 | 1 | 33,33 | Kipra | 3 | 1 | 1 | 33,33 | Latvija | 8 | 2 | 2 | 25,00 | Lietuva | 20 | 3 | 3 | 15,00 | Luksemburga | 1 | 0 | 0 | 0,00 | Malta | 5 | 1 | 1 | 20,00 | Nīderlande | 36 | 9 | 7 | 25,00 | Polija | 36 | 4 | 4 | 11,11 | Portugāle | 26 | 3 | 3 | 11,54 | Slovākija | 19 | 2 | 2 | 10,53 | Slovēnija | 10 | 0 | 0 | 0,00 | Somija | 37 | 10 | 7 | 27,03 | Spānija | 69 | 10 | 9 | 14,49 | Ungārija | 25 | 2 | 2 | 8,00 | Vācija | 65 | 9 | 7 | 13,85 | Zviedrija | 29 | 5 | 4 | 17,24 | Īslande | 1 | 0 | 0 | 0,00 | Lihtenšteina | 1 | 1 | 1 | 0,00 | Norvēģija | 16 | 7 | 7 | 43,75 | Kopā | 758 | 113 | 100 | 14,91 | (1) Šajos skaitļos ietverta vienas un tās pašas AMI divkārša vai daudzkārša dalība dažādos pieteikumos. | Studentu stipendijas | Saņemtais studentu iesniegumu skaits | Piešķirtās Erasmus Mundus stipendijas | Programmā “Logi” piešķirtās stipendijas | Kopējais piešķirto stipendiju skaits | Panākumu rādītājs (%) | 2004.–2005. | Nav | 140 | 0 | 140 | nav | 2005.–2006. | 3030 | 455 | 353 | 808 | 26,67 | 2006.–2007. | 5500 | 741 | 636 | 1377 | 25,04 | 2007.–2008. | 12 766 | 1198 | 606 | 1804 | 14,13 | 2008.–2009[10] | nav | 1890 | 45 | 1935 | nav | Kopā | 21 296 | 4424 | 1640 | 6064 | 19,39 | [1] OV L 345, 31.12.2003. [2] Uzaicinājums iesniegt priekšlikumu Nr. EAC 34/06. [3] Skaitļus skatīt 3.3.4. iedaļā. [4] Programmas mērķu nozīme, salīdzinot ar augstākās izglītības vajadzībām Eiropā. [5] Sasniegto mērķu īpatsvars, salīdzinot ar noteiktajiem mērķiem. [6] Līdz programmas beigām 2008. gadā paredzēts sagaidīt šādus galīgos rezultātus: 105 Erasmus Mundus maģistra studiju programmas (1. pasākums), 6000 stipendiju trešo valstu viesstudentiem (2. pasākums), 50 partnerību (3. pasākums) un 50 pievilcības vairošanas projektu (4. pasākums). [7] Vēlamo rezultātu panākšana ar saprātīgām izmaksām. [8] Erasmus Mundus maģistra studiju programma ik gadu saņem vienreizēju maksājumu 15 000 euro apmērā. ES studenti saņem stipendiju 3100 euro trīs mēnešu studijām trešās valsts AMI. [9] Cik lielā mēra labvēlīgā ietekme saglabāsies pēc pasākuma beigām. [10] Prognoze