Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Itālijas pieteikums EGF/2012/023 IT/Antonio Merloni SpA) /* COM/2013/090 final - 2013/ () */





PASKAIDROJUMA RAKSTS Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[1] 28. punktā ar elastīguma mehānisma starpniecību ļauts izmantot Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) līdzekļus ne vairāk kā EUR 500 miljonu apmērā gadā papildus finanšu shēmas attiecīgajām izdevumu kategorijām. Spēkā esošie noteikumi par EGF ieguldījumiem ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi[2]. Itālija 2011. gada 29. decembrī iesniedza pieteikumu EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni, lai saņemtu EGF finansiālu ieguldījumu pēc darbinieku atlaišanas uzņēmumā Antonio Merloni SpA Itālijā. Pēc šā pieteikuma rūpīgas pārbaudes Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantu secināja, ka regulā noteiktie finansiālā ieguldījuma saņemšanas nosacījumi ir izpildīti. PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS UN ANALĪZE Pamatdati || EGF atsauces Nr. || EGF/2011/023 Dalībvalsts || Itālija 2. pants || a) Galvenais uzņēmums || Antonio Merloni SpA Piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumi || 0 Pārskata periods || 23.8.2011.–23.12.2011. Datums, kad sāk sniegt individualizētos pakalpojumus || 29.3.2012. Pieteikuma iesniegšanas datums || 29.12.2011. Atlaisto darbinieku skaits pārskata periodā || 1 517 Atlaisto darbinieku skaits pirms un pēc pārskata perioda || 0 Kopējais to atlaisto darbinieku skaits, kuri ir tiesīgi saņemt atbalstu || 1 517 Atlaisto darbinieku skaits, kam paredzēts atbalsts || 1 517 Izdevumi par individualizētajiem pakalpojumiem (EUR) || 7 451 972 Izdevumi par EGF īstenošanu[3] (EUR) || 298 000 Izdevumi par EGF īstenošanu (%) || 3,84 Kopējais budžets (EUR) || 7 749 972 EGF ieguldījums (65 %) (EUR) || 5 037 482 1. Pieteikums Komisijai tika iesniegts 2011. gada 29. decembrī, un līdz 2012. gada 4. septembrim tika iesniegta papildu informācija. 2. Pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 2. panta a) punkta nosacījumiem par EGF izmantošanu, un tas tika iesniegts minētās regulas 5. pantā paredzēto 10 nedēļu laikā. Saistība starp atlaišanas gadījumiem un globalizācijas izraisītām nozīmīgām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos 3. Lai pierādītu saistību starp atlaišanas gadījumiem un globālo finanšu un ekonomikas krīzi, Itālija apgalvo, ka krīze ir nopietni ietekmējusi sadzīves tehnikas ierīču tirgu. Pieejamie dati[4] apstiprina, ka sadzīves tehnikas ierīču ražošanā ir notikusi būtiska lejupslīde – galvenokārt eksporta samazināšanās dēļ, jo īpaši uz Amerikas Savienotajām Valstīm (-30,5 % 2009. gadā salīdzinājumā ar 2008. gadu) un uz Japānu (-11,40 % šajā pašā periodā). Sadzīves tehnikas ierīču ražošana ES27 valstīs samazinājās trīs secīgus gadus (2007–2009), salīdzinot ar attiecīgo iepriekšējo gadu, un tikai nedaudz palielinājās 2010. gadā. Sadzīves tehnikas ierīču ražošana – rūpniecības produkcijas apjoma indekss (procentuālās izmaiņas, salīdzinot ar iepriekšējo gadu) || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 ES27 || 5,5 || -3,1 || -8,8 || -17,6 || 1,2 Itālija || 4,0 || -1,4 || -13,8 || -24,2 || -6,3 Avots: Eurostat. 4. Produkcijas apjomos Itālijā bija vērojama tāda pati negatīva tendence kā vidēji ES27 valstīs, un eksporta lejupslīde bija augstāka par vidējo ES27 valstu rādītāju. Eksports uz Amerikas Savienotajām Valstīm samazinājās par 44,59 % 2009. gadā, salīdzinot ar 2008. gadu, un uz Japānu – par 29,87 %. Lejupslīdes tendence attiecībā uz Itālijas sadzīves tehnikas ierīcēm turpinājās 2010. gadā. 5. Lai saglabātu savu tirgus daļu konkurencē ar valstīm, kurās ir zemas darbaspēka izmaksas, piemēram, Ķīnu un Turciju, uzņēmums Antonio Merloni SpA, 2002. gadā piektais lielākais ierīču ražotājs ES, mainīja pārdošanas stratēģiju un 2006. gadā sāka pārdot savus ražojumus tieši – ar saviem zīmoliem. Kad sākās pasaules finanšu un ekonomikas krīze, uzņēmumam radās finanšu grūtības, kuras vēl vairāk saasināja pēkšņa stingrāku nosacījumu ieviešana attiecībā uz piekļuvi finanšu kredītam. 2007. gadā, kad uzņēmuma Antonio Merloni apgrozījums bija gandrīz EUR 900 miljoni, tā parādi un saistības bija aptuveni EUR 500 miljonu apmērā. Ņemot vērā ražošanas apjoma samazinājumu, kas sakrita ar lejupslīdes tendenci Eiropas mērogā, apvienojumā ar finanšu ierobežojumiem, Ekonomikas attīstības ministrijai tika iesniegts lūgums sākt sanācijas procedūru, kura tiek veikta lieliem uzņēmumiem krīzes situācijā, un galu galā tika pārtraukta uzņēmuma Antonio Merloni SpA uzņēmējdarbība. Tika atlaisti kopumā 2217 darbinieki, no kuriem 700 pārņēma uzņēmums QA Group SpA. Tāpēc šis pieteikums attiecas uz 1517 darbiniekiem, kuri ir palikuši bez darba uzņēmuma Antonio Merloni SpA slēgšanas dēļ. 6. Novērtējumā par pieteikumu EGF/2009/010 LT/Snaigë Komisija ir jau paziņojusi par ekonomikas un finanšu krīzes ietekmi uz uzņēmumiem, kas nodarbojas ar sadzīves tehnikas iekārtu ražošanu. Atlaišanas gadījumu skaita noteikšana un atbilstība 2. panta a) punkta kritērijiem 7. Itālija šo pieteikumu iesniedza saskaņā ar intervences kritērijiem, kas noteikti 2. panta a) punktā Regulā (EK) Nr. 1927/2006, kurā paredzēti vismaz 500 atlaišanas gadījumi četru mēnešu laikā uzņēmumā dalībvalstī, ieskaitot darbiniekus, kurus atlaiž piegādes uzņēmumos un pakārtotās ražošanas uzņēmumos. 8. Pieteikumā minēti 1517 atlaišanas gadījumi uzņēmumā Antonio Merloni SpA četru mēnešu pārskata periodā no 2011. gada 23. augusta līdz 2011. gada 23. decembrim. Visu minēto darbinieku atlaišanas gadījumu skaitu aprēķināja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 2. panta otrās daļas trešo ievilkumu. Komisija ir saņēmusi saskaņā ar 2. panta otrās daļas trešo ievilkumu noteikto apstiprinājumu, ka šis ir faktiskais atlaišanas gadījumu skaits. Paskaidrojums par minēto atlaišanas gadījumu neparedzamību 9. Itālijas iestādes apgalvo, ka finanšu un ekonomikas krīze ir izraisījusi pēkšņu pasaules ekonomikas sabrukumu, atstājot milzīgu ietekmi uz daudzām nozarēm. Lejupslīdes raksturs, ciktāl tas attiecas uz sadzīves tehnikas iekārtu ražošanu, ņemot vērā stingrāku nosacījumu pēkšņu ieviešanu attiecībā uz piekļuvi finanšu kredītiem un jaunu pasūtījumu skaita strauju samazināšanos, radīja bezprecedenta situāciju pēdējo gadu laikā. Krīzes dēļ ekonomikas attīstība kopš 2008. gada atšķīrās no iepriekšējo gadu tendencēm. Tāpēc uzņēmuma Antonio Merloni SpA slēgšanu un atlaišanas gadījumus nevarēja paredzēt vai viegli novērst. To uzņēmumu noteikšana, kuri atlaiž darbiniekus, un darbinieki, kuriem paredzēta palīdzība 10. Pieteikums attiecas uz 1517 atlaišanas gadījumiem uzņēmumā Antonio Merloni SpA. Uz visiem šiem gadījumiem attiecas EGF līdzfinansētie pasākumi. 11. To darbinieku iedalījums, kuriem paredzēts sniegt palīdzību Kategorija || Skaits || Procenti Vīrieši || 1 063 || 70,07 Sievietes || 454 || 29,93 ES pilsoņi || 1 450 || 95,58 Personas, kas nav ES pilsoņi || 67 || 4,42 Vecumā no 15 līdz 24 gadiem || 0 || 0,00 No 25 līdz 54 gadiem || 1 322 || 87,15 No 55 līdz 64 gadiem || 193 || 12,72 Vecāki par 64 gadiem || 2 || 0,13 12. No šiem darbiniekiem 71 ir ar ilgstošām veselības problēmām vai invaliditāti. 13. Sadalījums pa profesiju kategorijām Kategorija || Skaits || Procenti Augstākās amatpersonas un vadītāji || 8 || 0,53 Vecākie speciālisti || 14 || 0,92 Speciālisti || 23 || 1,52 Ierēdņi || 50 || 3,30 Kvalificēti strādnieki un amatnieki || 72 || 4,75 Iekārtu un mašīnu operatori un izstrādājumu montieri || 1 308 || 86,22 Vienkāršās profesijas || 42 || 2,76 14. Itālija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 7. pantu ir apliecinājusi, ka tā piemēroja sieviešu un vīriešu līdztiesības un nediskriminēšanas politiku un ka tā tiks piemērota arī turpmāk dažādajos īstenošanas posmos, jo īpaši saistībā ar piekļuvi EGF līdzekļiem. Attiecīgās teritorijas, tās iestāžu un ieinteresēto personu raksturojums 15. Atlaišanas gadījumi notika Markes un Umbrijas reģionā un jo īpaši Ankonas un Perudžas provincē, kur atradās Antonio Merloni SpA ražotnes. 16. Pasaules ekonomikas un finanšu krīzes dēļ abās provincēs ir samazinājies strādājošu uzņēmumu daudzums. Turklāt pakāpeniskas terciārā sektora paplašināšanās dēļ samazinājās lauksaimniecības, tirdzniecības un rūpniecības apjoms. Ankonā lauksaimniecības uzņēmumu skaits samazinājās par 1,2 %, un tie tagad veido 18,8 % no kopējā uzņēmumu skaita. Ražošanas nozare joprojām ir diezgan stabila, savukārt uzņēmumu skaits tirdzniecības nozarē ir nedaudz pieaudzis (+0,3 %) un tagad veido 26,4 % no kopējā uzņēmumu skaita provincē. Tomēr šis rādītājs ir zemāks nekā valsts vidējais rādītājs (27,2 %). Visi šie skaitļi attiecas uz 2010. gadu salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Tajā pašā laikposmā Perudžā lauksaimniecības uzņēmumu skaits samazinājās par 0,9 %, taču tas joprojām veido 22,6 % no kopējā uzņēmumu skaita šajā provincē. Ražošanas nozares apjoms arī ir nedaudz samazinājies (-0,6 %), savukārt uzņēmumu skaits tirdzniecības nozarē palielinājās (+1,1 %) un tagad veido 23,4 % no visiem uzņēmumiem. Tomēr, tāpat kā Ankonā, tirdzniecības uzņēmumu īpatsvars procentos no visiem uzņēmumiem provincē (23,4 %) ir zemāks nekā vidēji valstī. 17. Galvenās ieinteresētās personas ir Regione Umbria un Regione Marche un jo īpaši Perudžas un Ankonas publiskās iestādes, kā arī šādas arodbiedrības: FIM-CISL[5], FIOM-CGIL[6], UILM-UIL[7], UGL metalmeccanici[8] un RSU[9]. Sagaidāmā atlaišanas gadījumu ietekme uz nodarbinātību vietējā, reģionālajā vai valsts mērogā 18. Pirmskrīzes gados gan Ankonas, gan Perudžas provinces bezdarba līmenis bija zemāks par vidējo bezdarba līmeni valstī. 2009. gadā bezdarbs palielinājās par 40 %, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, savukārt 2010. gadā bezdarba līmenis saglabājās tāds pats kā iepriekš Perudžā, bet samazinājās Ankonā galvenokārt uzņēmējdarbības aktivitātes līmeņa samazināšanās, nevis nodarbinātības palielināšanās dēļ. 2009. gadā, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, reģiona IKP samazinājās par aptuveni 3 % un rūpniecības apgrozījums samazinājās par 14,6 % Markē un par 16,4 % Umbrijā. Šā samazinājuma dēļ ražošanas nozarē CIG[10] apmaksāto stundu skaits palielinājās par 368 % Markē un par 444 % Umbrijā. Uzņēmuma Antonio Merloni SpA 1517 atlaišanas gadījumi, uz kuriem attiecas šis pieteikums, vēl vairāk pasliktināja situāciju. Saskaņota individualizēto pakalpojumu pakete, kas jāfinansē, un tās paredzamo izmaksu sadalījums, tostarp tās papildināmība ar struktūrfondu finansētiem pasākumiem 19. Visi turpmāk minētie pasākumi kopā veido saskaņotu individualizēto pakalpojumu paketi un ir paredzēti, lai darbiniekus no jauna integrētu darba tirgū. · Profesionālā orientācija. Virkne strukturētu interviju un mērķtiecīgu instrumentu, piemēram, prasmju analīze un nodarbināmības profils, kuru mērķis ir noteikt jomas darbinieku prasmju uzlabošanai un atbalsta sniegšanai profesionālo mērķu noteikšanā. · Atbalsts darba meklēšanā. Tas ietver individualizēta plāna izstrādi sevis piedāvāšanai darba tirgū un darba meklēšanai. Darbiniekiem palīdz pieteikties darbā ieinteresētos uzņēmumos, viņus atbalsta atlases procesā, un vajadzības gadījumā viņiem piedāvā īpašu apmācību, lai palīdzētu pieteikties piemērotos uzņēmumos piedāvātajam darbam. · Uzņēmējdarbības veicināšana. Mācību atbalsts atlaistiem darbiniekiem ar uzņēmējdarbības idejām, plānojot jaunu uzņēmējdarbību. · Profesionālā apmācība un kvalifikācijas paaugstināšana. Atlaistie darbinieki saņem apmācības talonu ar vidējo vērtību EUR 1300, ko viņi var iztērēt apmācībai. Talonu var izmantot kvalificētā mācību iestādē vai uzņēmumā, kur atlaisto darbinieku no jauna apmāca pēc pieņemšanas darbā vai apmāca uzņēmumā, kas nodrošina mācības darba vietā. Talons ir izmantojams tikai saistībā ar katra darbinieka izvelēto profesionālo ceļu virzībā uz atgriešanos darba tirgū. · Atbalsta pasākumi cilvēkiem, kas vecāki par 50 gadiem. Mērķis ir sniegt īpašu atbalstu darbiniekiem, kas ir vecāki par 50 gadiem, lai mudinātu viņus palikt darba tirgū. · Darba meklēšanas pabalsts. Par katru dienu, kuru darbinieki pavada EGF pasākumos, viņi saņems pabalstu, kas ir līdzvērtīgs Itālijas CIGS dienas naudai par vienu dienu. · Darbā pieņemšanas pabalsts. Šis maksājums atvieglo atlaisto darbinieku darba atsākšanu, kad tiek noslēgts pastāvīgs darba līgums citā uzņēmumā. Salīdzinoši lielā summa EUR 5000 par katru darbinieku, ko maksā jaunajam darba devējam, pieņemot darbā visnelabvēlīgākajos apstākļos esošos un mazizglītotos darbiniekus, ir ieguldījums, kas nepieciešams jaunajam darba devējam darbinieku pārkvalificēšanai un sagatavošanai jaunajiem uzdevumiem. · Transporta izmaksu kompensēšana. Darbinieki, kas piedalās pasākumos, saņems līdz pat EUR 300 par ceļa izdevumiem, ja viņiem ceļā uz pilsētu, kurā notiek pasākumi, jāveic attālums, kas lielāks par 25 km. · Dotācija izdevumiem par dzīvesvietas maiņu. Darbinieki, kuri piekrīt darbam, kas saistīts ar dzīvesvietas maiņu, saņems mobilitātes pabalstu EUR 5000, lai segtu nepieciešamās izmaksas. Šo pabalstu maksā kā vienreizēju maksājumu pēc tam, kad ir uzrādīts pierādījums par izdevumiem. 20. EGF īstenošanas izdevumi, kas norādīti pieteikumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. pantu, iekļauj sagatavošanas, pārvaldības un kontroles pasākumu izdevumus, kā arī informēšanas un reklāmas izdevumus. 21. Itālijas iestāžu sniegtie individualizētie pakalpojumi ir aktīvi darba tirgus pasākumi, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. pantā noteiktajās piemērotajās darbībās. Saskaņā ar Itālijas iestāžu aplēsēm šo pakalpojumu kopējās izmaksas ir EUR 7 749 972, no kuriem izdevumi par individualizētajiem pakalpojumiem veido EUR 7 451 972 un izdevumi par EGF īstenošanu veido EUR 298 000 (3,84 % no kopējās summas). Kopējais no EGF pieprasītais finansējums ir EUR 5 037 482 (65 % no kopējām izmaksām). Darbības || Aprēķinātais darbinieku skaits mērķgrupā || Aprēķinātās izmaksas uz vienu darbinieku mērķgrupā (EUR) || Kopējās izmaksas (EGF un valsts līdzfinansējums) (EUR) Individualizētie pakalpojumi (Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta pirmā daļa) Profesionālā orientācija (Orientamento professionale) || 1 517 || 36 || 54 612 Atbalsts darba meklēšanā (Assistenza alla ricerca attiva) || 1 517 || 180 || 273 060 Uzņēmējdarbības veicināšana (Assistenza all'autoimprenditorialità) || 280 || 240 || 67 200 Profesionālā apmācība un kvalifikācijas paaugstināšana (Voucher formativo) || 1 011 || 1 300 || 1 314 300 Atbalsta pasākumi cilvēkiem, kas vecāki par 50 gadiem (Misure spechifiche di stimolo per lavoratori muri) || 280 || 210 || 58 800 Darba meklēšanas pabalsts (Indennita per la ricerca attiva) || 1 517 || 2 000 || 3 034 000 Darbā pieņemšanas pabalsts (Bonus assunzionali) || 400 || 5 000 || 2 000 000 Transporta izmaksu kompensēšana (Contributo per la mobilità formativa) || 500 || 300 || 150 000 Dotācija izdevumiem par dzīvesvietas maiņu (Bonus per la mobilità territoriale) || 100 || 5 000 || 500 000 Individualizēto pakalpojumu starpsumma || || 7 451 972 Izdevumi par EGF īstenošanu (Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta trešā daļa) Sagatavošanas darbības || || 30 000 Pārvaldība || || 125 000 Informācija un reklāma || || 36 000 Kontroles pasākumi || || 107 000 Starpsumma: izdevumi par EGF īstenošanu || || 298 000 Kopējās paredzamās izmaksas || || 7 749 972 EGF finansējums (65 % no kopējām izmaksām) || || 5 037 482 22. Itālija apstiprina, ka minētie pasākumi papildina struktūrfondu finansētos pasākumus. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju dubulta finansēšana netiek pieļauta, veicot pastāvīgu koordināciju starp iesaistītajām iestādēm, kas atbild par struktūrfondu un EGF finanšu līdzekļu plānošanu un pārvaldīšanu. Datums(-i), kad tika sākti vai kad plānots sākt individualizētos pakalpojumus atlaišanas skartajiem darbiniekiem 23. EGF līdzfinansējumam ierosinātos saskaņotās paketes individualizētos pakalpojumus attiecīgajiem darbiniekiem Itālija sāka sniegt 2012. gada 29. martā. Tāpēc minētajā dienā sākas piemērotības periods palīdzībai, kuru varētu piešķirt no EGF. Procedūras apspriedēm ar sociālajiem partneriem 24. Iespēja izmantot EGF atbalstu bija iekļauta nolīgumā Accordo di Programma, kuru 2010. gadā parakstīja Ekonomikas attīstības ministrija un Emīlijas-Romanjas, Markes un Umbrijas reģioni un kuram pēc tam pievienojās sociālie partneri. 2011. gada novembrī notika apspriešanās ar sociālajiem partneriem par EGF līdzfinansēto pasākumu saskaņoto paketi. Turklāt EGF pasākumu īstenošanu uzraudzīs Accordo di Programma koordinācijas grupa. 25. Itālijas iestādes apliecināja, ka ir ievērotas valsts un ES tiesību aktos noteiktās prasības par kolektīvo atlaišanu. Informācija par darbībām, kas ir obligātas saskaņā ar valsts likumiem vai atbilst koplīgumiem 26. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 6. pantā noteiktajiem kritērijiem Itālijas iestādes pieteikumā: · apstiprināja, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizvieto pasākumus, par ko atbild uzņēmumi saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem; · parādīja, ka ar darbībām atbalsta individuālus darbiniekus un tās neizmanto uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanai; · apstiprināja, ka iepriekš minētās piemērotās darbības netiek finansētas no citiem ES finanšu instrumentiem. Pārvaldības un kontroles sistēmas 27. Itālija ir informējusi Komisiju, ka finansiālo ieguldījumu pārvaldīs un kontrolēs tās pašas iestādes un struktūras, kuras pārvalda un kontrolē ESF. Markes un Umbrijas reģionu pašvaldības būs pārvaldības iestādes starpniekstruktūras. Finansējums 28. Pamatojoties uz Itālijas pieteikumu, ierosinātais EGF finansējums saskaņotajai individualizēto pakalpojumu paketei (tostarp izdevumi EGF īstenošanai) ir EUR 5 037 482, kas ir 65 % no kopējām izmaksām. Komisijas ierosinātais piešķīrums no fonda ir noteikts, balstoties uz Itālijas sniegto informāciju. 29. Ņemot vērā EGF finansiālā ieguldījuma maksimālo iespējamo apjomu, kas noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. panta 1. punktu, kā arī iespējas pārdalīt apropriācijas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus visā iepriekš minētās summas apmērā, piešķirot līdzekļus atbilstoši finanšu shēmas 1.a pozīcijai. 30. Ņemot vērā ierosināto finansiālā ieguldījuma apjomu, vairāk nekā 25 % no EGF rezervētā maksimālā gada apjoma būs pieejami piešķīrumiem pēdējos četros gada mēnešos, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1927/2006 12. panta 6. punktā. 31. Komisija, nākot klajā ar šo priekšlikumu par EGF izmantošanu, sāk vienkāršoto trīspusējo sarunu procedūru atbilstoši 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punkta prasībām, lai nodrošinātu abu budžeta lēmējinstitūcijas iestāžu vienošanos par vajadzību izmantot EGF un par nepieciešamo summu. Komisija aicina pirmo no abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm, kas atbilstīgā politiskā līmenī panāk vienošanos par EGF izmantošanas priekšlikuma projektu, informēt otru iestādi un Komisiju par tās nodomiem. Nesaskaņu gadījumā tiks sasaukta oficiāla trīspusēja sanāksme ar abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm. 32. Komisija atsevišķi iesniedz līdzekļu pārvietojuma pieprasījumu, lai tos iekļautu 2013. gada budžeta īpašajās saistību apropriācijās, kā paredzēts 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā. Maksājumu apropriāciju avots 33. EGF budžeta pozīcijas apropriācijas tiks izmantotas, lai segtu šim pieteikumam nepieciešamo summu EUR 5 037 482 apmērā. Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Itālijas pieteikums EGF/2012/023 IT/Antonio Merloni SpA) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[11] un jo īpaši tā 28. punktu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi[12] un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[13], tā kā: (1) Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) tika izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar globalizācijas izraisītām lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem atkal iesaistīties darba tirgū. (2) Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti no 2009. gada 1. maija līdz 2011. gada 30. decembrim, EGF darbības joma ir paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi. (3) Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu, kas ir EUR 500 miljoni gadā. (4) Itālija 2011. gada 29. decembrī iesniedza pieteikumu par EGF izmantošanu attiecībā uz atlaišanas gadījumiem uzņēmumā Antonio Merloni SpA un līdz 2012. gada 4. septembrim pieteikumu papildināja, iesniedzot papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. panta prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu. Tādēļ Komisija ierosina piešķirt līdzekļus EUR 5 037 482 apmērā. (5) Tādējādi EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Itālijas iesniegto pieteikumu, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF), lai piešķirtu EUR 5 037 482 saistību un maksājumu apropriācijās. 2. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [2] OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp. [3] Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta trešajai daļai. [4] Eurostat, EU27 Trade since 1988 by SITC. [5] Federazione Italiana Metalmeccanici – Confederazione Italiana Sindacato Lavoratori. [6] Federazione Impiegati e Operai Metallurgici. [7] Unione Italiana lavoratori Metalmeccanici – Confederazione General Italiana del Lavoro. [8] Unione Generale del Lavoro Metalmeccanici. [9] Rappresentanza Sindacale Unitaria. [10] CIG saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem ir sistēma, atbilstīgi kurai Istituto Nazionale della Previdenza Sociale-INPS (Valsts sociālā nodrošinājuma institūts) izmaksā pabalstu darbiniekiem, kuru darba pienākumu veikšana ir pārtraukta vai kuru darba laiks ir samazināts. [11] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [12] OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp. [13] OV C […]., […]., […]. lpp.