KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI 8., 9. UN 10. EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDA GADA PĀRSKATI ­- 2013. FINANŠU GADS /* COM/2014/0487 final */





SATURS PĀRSKATU APLIECINĀŠANA.. 3 EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE.. 4 I DAĻA — EAF GADA PĀRSKATI: KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEK‎‎‎‎‎‎‎‎‎‎‎‎ĻI. 6 1............... 8., 9. UN 10. EAF FINANŠU PĀRSKATI. 7 1.1. 8., 9. un 10. EAF: KOPSAVILKUMA BILANCE, SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS,NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATA TABULA UN PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM.. 7 1.2. 8. EAF: BILANCE, SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS UN PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM 11 1.3. 9. EAF: BILANCE, SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS UN PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM 14 1.4. 10. EAF: BILANCE, SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS UN PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM 17 1.5. 8., 9. UN 10. EAF FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI. 20 2............... ZIŅOJUMS PAR FINANSĒJUMA ĪSTENOŠANU.. 41 2.1. PIEŠĶĪRUMI. 44 2.2. KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI. 47 II DAĻA — EAF GADA PĀRSKATI: IEGULDĪJUMU MEHĀNISMA FINANŠU PĀRSKATI. 53 3............... IEGULDĪJUMU MEHĀNISMA FINANŠU PĀRSKATI. 55 3.1........... PĀRSKATS PAR FINANŠU STĀVOKLI 2013. GADA 31. DECEMBRĪ. 55 3.2........... GADA PĀRSKATS PAR PEĻŅU VAI ZAUDĒJUMIEM UN CITIEM IENĀKUMIEM LĪDZ 31. 12.2013. 56 3.3. GADA PĀRSKATS PAR IEGULDĪTĀJU LĪDZEKļLU IZMAIŅĀM LĪDZ 31.12.2013. 57 3.4. GADA NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS LĪDZ 31.12.2013. 58 3.5. PASKAIDROJUMI FINANŠU PĀRSKATIEM UZ 31.12.2013. 59 I DAĻAS 2. NODAĻAS (ZIŅOJUMS PAR FINANSĒJUMA ĪSTENOŠANU) PIELIKUMS: SITUĀCIJA PA VALSTĪM UN INSTRUMENTIEM.. 101 PĀRSKATU APLIECINĀŠANA 8., 9. un 10. Eiropas Attīstības fonda 2013. gada pārskati ir sagatavoti saskaņā ar 10. Eiropas Attīstības fonda Finanšu regulas VIII sadaļu un finanšu pārskatu pielikumā izklāstītajiem grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm. Es atzīstu savu atbildību par 8., 9. un 10. Eiropas Attīstības fonda gada pārskatu sagatavošanu un iesniegšanu saskaņā ar 10. Eiropas Attīstības fonda Finanšu regulas 125. pantu. Esmu saņēmis visu informāciju, kas vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Attīstības fondu aktīvi un pasīvi, kā arī budžeta izpilde, no kredītrīkotāja un EIB, kas ir apliecinājuši tās ticamību. Ar šo es apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un uz pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām pārskatu apstiprināšanai, man ir pietiekama pārliecība, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Attīstības fondu finanšu stāvokli. (parakstījuši) Manfred Kraff grāmatvedis EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE 1. VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA Eiropas Savienībai (ES) ir attīstības sadarbības attiecības ar daudzām jaunattīstības valstīm. Šādu attiecību galvenais mērķis ir veicināt ekonomikas, sociālās jomas un vides attīstību, un galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un izskaušana ilgtermiņā, sniedzot saņēmējvalstīm attīstības palīdzību un tehnisko palīdzību. Lai to sasniegtu, ES kopā ar partnervalstīm izstrādā sadarbības stratēģijas un izmanto finanšu līdzekļus to īstenošanai. Šie ES līdzekļi, kas piešķirti sadarbībai attīstības jomā, nāk no šādiem trīs avotiem: – ES budžets; – Eiropas Attīstības fonds; – Eiropas Investīciju banka. Eiropas Attīstības fonds (EAF) ir galvenais ES atbalsta sniegšanas instruments attīstības sadarbībai Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT). EAF nefinansē no ES budžeta. To izveido ar iekšēju nolīgumu starp Padomē esošiem dalībvalstu pārstāvjiem, kuru darbu vada īpaša komiteja. Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) ir atbildīga par to darbību finansiālu īstenošanu, kas veiktas ar EAF līdzekļiem, un Eiropas Investīciju banka (EIB) pārvalda ieguldījumu mehānismu. Laika posmā no 2008. līdz 2013. gadam ĀKK valstīm un AZT piešķirtais ģeogrāfiskais atbalsts joprojām tika finansēts galvenokārt no EAF. Katru EAF parasti noslēdz uz apmēram pieciem gadiem. Katru EAF regulē atsevišķa finanšu regula, kurā noteikta prasība par finanšu pārskatu sagatavošanu katram atsevišķam EAF. Tāpēc finanšu pārskatus sagatavo katram EAF atsevišķi atkarībā no daļas, ko vada Komisija. Šos finanšu pārskatus sagatavo arī apkopotā veidā, lai sniegtu kopēju ieskatu par to līdzekļu finanšu stāvokli, par kuriem ir atbildīga Komisija. ĀKK un ES partnerības nolīguma ietvaros tika izveidots ieguldījumu mehānisms. Šo ieguldījumu mehānismu pārvalda EIB, un to izmanto, lai atbalstītu privātā sektora attīstību ĀKK valstīs, finansējot tieši, bet ne tikai, privātos ieguldījumus. Mehānisms ir izstrādāts kā atjaunojams fonds, lai atmaksātās aizdevumu summas varētu atkārtoti ieguldīt citās darbībās, tādējādi nodrošinot pašatjaunojošu un finansiāli neatkarīgu mehānismu. Tā kā ieguldījumu mehānismu nepārvalda Komisija, tas nav konsolidēts gada pārskatu pirmajā daļā – 8., 9. un 10. EAF finanšu pārskatos un saistītajā ziņojumā par finanšu līdzekļu izlietojumu. Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati ir iekļauti kā atsevišķa gada pārskatu daļa (II daļa), lai sniegtu pilnīgu priekšstatu par EAF palīdzību attīstības jomā. EAF aptver laika posmu no 2008. līdz 2013. gadam, un tā vispārējais budžets ir EUR 22 682 miljoni[1]. 2. KĀ FINANSĒ EAF? Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembrī pieņēma finanšu plānus laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam. Šajā kontekstā tika izlemts, ka ģeogrāfisko sadarbību ar ĀKK valstīm neintegrēs ES budžetā (ka tā nebūs vispārējā budžeta daļa), bet, ka to turpinās finansēt, izmantojot esošos starpvaldību EAF laika posmam no 2008. līdz 2013. gadam. ES budžetu izstrādā uz gadu, un tas atbilst budžeta gada pārskata principam, t.i., izdevumus un ieņēmumus plāno un apstiprina uz vienu gadu. Atšķirībā no ES EAF ir daudzgadīgs fonds. Katrs EAF ir kopējs fonds, kuru izmanto attīstības sadarbības īstenošanai parasti piecu gadu laika periodā. Tā kā līdzekļus piešķir uz vairākiem gadiem, piešķirtos līdzekļus var izmantot visā EAF periodā. Budžeta gada pārskata trūkums ir uzsvērts budžeta ziņojumā, kur EAF budžeta izpilde tiek vērtēta attiecībā pret kopējiem līdzekļiem. EAF līdzekļi ir ES dalībvalstu ad hoc iemaksas. Apmēram reizi piecos gados dalībvalstu pārstāvji tiekas starpvaldību līmenī, lai izlemtu par kopējo summu, ko piešķirs fondam, un lai pārraudzītu tā īstenošanu. Komisija pēc tam fondu pārvalda saskaņā ar Savienības politiku attīstības sadarbības jomā. Tā kā dalībvalstīm ir pašām sava attīstības veicināšanas un atbalsta politika papildus Savienības politikai, dalībvalstīm jāsaskaņo sava politika ar ES politiku, lai nodrošinātu, ka tās papildina viena otru. Papildus iepriekšminētajām iemaksām dalībvalstis var iesaistīties līdzfinansēšanas pasākumos vai veikt brīvprātīgas finanšu iemaksas EAF. 3. GADA BEIGU PĀRSKATI 3.1. Gada pārskati Grāmatvedis atbild par gada pārskatu sagatavošanu un nodrošina, lai tie sniegtu skaidru un patiesu priekšstatu par EAF finanšu stāvokli. Gada pārskatus veido: I daļa. Komisijas pārvaldītie līdzekļi. – 8., 9. un 10. EAF finanšu pārskati – Ziņojums par 8., 9. un 10. EAF finanšu līdzekļu izlietojumu. II daļa. EIB pārvaldītie līdzekļi. – Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati. Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati ir iekļauti kā atsevišķa gada pārskatu daļa, lai sniegtu pilnīgu priekšstatu par EAF palīdzību attīstības jomā. Pēc Eiropas Revīzijas palātas (ERP) veiktās revīzijas gada pārskatus līdz nākamā gada 31. jūlijam pieņem Komisija un iesniedz tos Eiropas Parlamentam un Padomei, kam jāpieņem lēmums par izpildes apstiprināšanu. 4. REVĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRINĀJUMS 4.1. Revīzija EAF gada pārskatus un līdzekļu pārvaldību pārrauga tās ārējais revidents – ERA, kas sagatavo gada ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. 4.2. Izpildes apstiprinājums Galīgais kontroles mehānisms ir konkrētā finanšu gada EAF finanšu līdzekļu izlietojuma apstiprinājums. Tiesības pieņemt EAF izpildes apstiprinājuma lēmumu ir Eiropas Parlamentam. Tas nozīmē, ka pēc revīzijas veikšanas un gada pārskatu galīgās noformēšanas Padomei jāsniedz attiecīgs ieteikums, bet Parlamentam pēc tam jāpieņem lēmums, vai apstiprināt Komisijas iepriekšējā finanšu gada EAF līdzekļu finansiālo izlietojumu. Šā lēmuma pamatā ir ERA veiktā gada pārskata pārbaude un tās gada ziņojums (kurā ietilpst oficiālā ticamības deklarācija), kā arī Komisijas atbildes un Komisijai uzdotie jautājumi un papildu informācijas pieprasījumi. I DAĻA — EAF GADA PĀRSKATI: KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI‎‎‎‎‎‎‎‎‎‎[2]. 1. 8., 9. UN 10. EAF FINANŠU PĀRSKATI 1.1. 8., 9. un 10. EAF: KOPSAVILKUMA BILANCE, SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS,NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATA TABULA UN PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM 8., 9. UN 10. EAF KOPSAVILKUMA BILANCE || || || || Miljoni euro || Paskaidrojums || 31.12.2013. || 31.12.2012. || ILGTERMIŅA AKTĪVI || || || || Priekšfinansējums || 2.1. || 424 || 438 || || || || || ĪSTERMIŅA AKTĪVI || || || || Priekšfinansējums || 2.2. || 1 286 || 1 334 || Debitoru parādi || 2.3. || 84 || 70 || Nauda un tās ekvivalenti || 2.5. || 759 || 690 || || || || || AKTĪVI KOPĀ || || 2 553 || 2 532 || || || || || ILGTERMIŅA SAISTĪBAS || || || || Kreditoru parādi || 2.6. || (25) || (40) || || || || || ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS || || || || Kreditoru parādi || 2.7. || (1 214) || (1 057) || || || || || PASĪVI KOPĀ || || (1 239) || (1 097) || || || || || NETO AKTĪVI || || 1 313 || 1 435 || || || || || KAPITĀLS UN REZERVES || || || || Pieprasītais fondu kapitāls || 2.8. || 32 529 || 29 579 || Pārējās rezerves || 2.9. || 2 252 || 2 252 || No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskais rezultāts || || (30 396) || (27 374) || Gada saimnieciskais rezultāts || || (3 072) || (3 023) || NETO AKTĪVI || || 1 313 || 1 435 8., 9. un 10. EAF SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA KOPSAVILKUMA PĀRSKATS || || Miljoni euro || Paskaidrojums || 2013 || 2012 || || || PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI || 3.1. || 123 || 124 || || || PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI || || || Pamatdarbības izdevumi || 3.2. || (3 027) || (3 017) Administratīvie izdevumi || 3.3. || (167) || (107) || || || DEFICĪTS NO PAMATDARBĪBAS || || (3 072) || (3 001) || || || Finanšu ieņēmumi || 3.4. || 0 || (22) PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO FINANŠU DARBĪBAS || || 0 || (22) || || || GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS || || (3 072) || (3 023) 8., 9. UN 10. EAF KOPSAVILKUMA NAUDAS PLŪSMAS TABULA || || Miljoni euro || Paskaidrojums || 2013 || 2012 || || || Gada saimnieciskais rezultāts || || (3 072) || (3 023) || || || PAMATDARBĪBA || 4.2. || || Dalībvalstu parastās iemaksas || || 2 961 || 2 606 Līdzfinansējuma iemaksas || || 18 || 19 Zaudējumi no debitoru parādu vērtības samazināšanās (to apvērse) || || (2) || 4 || || || Ilgtermiņa iepriekšēja finansējuma (palielinājums)/samazinājums || || 14 || (58) Īstermiņa iepriekšēja finansējuma (palielinājums)/samazinājums || || 48 || (159) Īstermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums[3] || || (7) || 31 Ilgtermiņa saistību pieaugums/(samazinājums) || || (15) || 40 Īstermiņa saistību pieaugums/(samazinājums)[4] || || 123 || 6 || || || NETO NAUDAS PLŪSMA || || 69 || (534) || || || NAUDAS UN TĀS EKVIVALENTU NETO PALIELINĀJUMS/(SAMAZINĀJUMS) || || 69 || (534) Nauda un tās ekvivalenti gada sākumā || 2.5. || 690 || 1 224 Nauda un tās ekvivalenti gada beigās || 2.5. || 759 || 690 KOPSAVILKUMA PĀRSKATS PAR 8., 9. UN 10. EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM || || || || || || || Miljoni euro || Fondu kapitāls (a) || Nepieprasītie līdzekļi (b) || Pieprasītais fondu kapitāls (c)=(a)-(b) || Uzkrātās rezerves (d) || Pārējās rezerves (e) || Kopā neto aktīvi (c)+(d)+(e) ATLIKUMS 2011. GADA 31. DECEMBRĪ || 45 691 || 18 712 || 26 979 || (27 374) || 2 252 || 1 858 Kapitāla palielinājums — parastās iemaksas || - || (2 600) || 2 600 || - || - || 2 600 Gada saimnieciskais rezultāts || - || - || - || (3 023) || - || (3 023) ATLIKUMS 2012. GADA 31. DECEMBRĪ || 45 691 || 16 112 || 29 579 || (30 396) || 2 252 || 1 435 Kapitāla palielinājums — parastās iemaksas || - || (2 950) || 2 950 || - || - || 2 950 Gada saimnieciskais rezultāts || - || - || - || (3 072) || - || (3 072) ATLIKUMS 2013 GADA 31. DECEMBRĪ || 45 691 || 13 162 || 32 529 || (33 468) || 2 252 || 1 313 1.2. 8. EAF: BILANCE, SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS UN PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM 8 EAF BILANCE || || || || Miljoni euro || Paskaidrojums || 31.12.2013. || 31.12.2012. || ĪSTERMIŅA AKTĪVI || || || || Priekšfinansējums || 2.2. || 5 || 38 || Debitoru parādi || 2.3. || 2 || 1 || Korespondējošie konti || 2.4. || 290 || 345 || || || || || AKTĪVI KOPĀ || || 297 || 384 || || || || || ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS || || || || Kreditoru parādi || 2.7. || (28) || (22) || || || || || PASĪVI KOPĀ || || (28) || (22) || || || || || NETO AKTĪVI || || 270 || 361 || || || || || KAPITĀLS UN REZERVES || || || || Pieprasītais fondu kapitāls || 2.8. || 12 840 || 12 840 || Pārējās rezerves || 2.9. || (2 456) || (2 354) || No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskais rezultāts || || (10 125) || (10 132) || Gada saimnieciskais rezultāts || || 10 || 7 || NETO AKTĪVI || || 270 || 361 8. EAF SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS || || Miljoni euro || Paskaidrojums || 2013 || 2012 || || || PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI || 3.1. || 64 || 58 || || || PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI || 3.2. || (53) || (49) || || || || || || PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO PAMATDARBĪBAS || || 11 || 9 || || || Finanšu ieņēmumi || 3.4. || 0 || (2) PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO FINANŠU DARBĪBAS || || 0 || (2) || || || GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS || || 10 || 7 PĀRSKATS PAR 8. EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM || || || || || || || Miljoni euro || Fondu kapitāls (a) || Nepieprasītie fondi (b) || Pieprasītais fondu kapitāls (c)=(a)-(b) || Uzkrātās rezerves (d) || Pārējās rezerves (e) || Kopā neto aktīvi (c)+(d)+(e) ATLIKUMS 2011. GADA 31. DECEMBRĪ || 12 840 || - || 12 840 || (10 132) || (2 276) || 432 Kapitāla palielinājums — parastās iemaksas || - || - || - || - || - || - Pārnesumi no 10. EAF un uz to || - || - || - || - || (78) || (78) Gada saimnieciskais rezultāts || - || - || - || 7 || - || 7 ATLIKUMS 2012. GADA 31. DECEMBRĪ || 12 840 || - || 12 840 || (10 125) || (2 354) || 361 Kapitāla palielinājums — parastās iemaksas || - || - || - || - || - || - Pārnesumi no 10. EAF un uz to || - || - || - || - || (102) || (102) Gada saimnieciskais rezultāts || - || - || - || 10 || - || 10 ATLIKUMS 2013 GADA 31. DECEMBRĪ || 12 840 || || 12 840 || (10 114) || (2 456) || 270 1.3. 9. EAF: BILANCE, SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS UN PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM 9 EAF BILANCE || || || || Miljoni euro || Paskaidrojums || 31.12.2013. || 31.12.2012. || ILGTERMIŅA AKTĪVI || || || || Priekšfinansējums || 2.1. || 90 || 119 || || || || || ĪSTERMIŅA AKTĪVI || || || || Priekšfinansējums || 2.2. || 259 || 447 || Debitoru parādi || 2.3. || 58 || 58 || Korespondējošie konti || 2.4. || 1 323 || 1 919 || Nauda un tās ekvivalenti || 2.5. || - || - || || || || || AKTĪVI KOPĀ || || 1 730 || 2 543 || || || || || ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS || || || || Kreditoru parādi || 2.7. || (263) || (375) || || || || || PASĪVI KOPĀ || || (263) || (375) || || || || || NETO AKTĪVI || || 1 467 || 2 168 || || || || || KAPITĀLS UN REZERVES || || || || Pieprasītais fondu kapitāls || 2.8. || 11 699 || 11 699 || Pārējās rezerves || 2.9. || 3 756 || 4 126 || No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskais rezultāts || || (13 658) || (12 830) || Gada saimnieciskais rezultāts || || (331) || (827) || NETO AKTĪVI || || 1 467 || 2 168 9. EAF SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS || || Miljoni euro || Paskaidrojums || 2013 || 2012 || || || PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI || 3.1. || 34 || 49 || || || PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI || || || Pamatdarbības izdevumi || 3.2. || (362) || (856) Administratīvie izdevumi || 3.3. || 0 || (1) || || || || || || DEFICĪTS NO PAMATDARBĪBAS || || (328) || (809) || || || Finanšu ieņēmumi || 3.4. || (3) || (18) DEFICĪTS NO FINANŠU DARBĪBAS || || (3) || (18) || || || GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS || || (331) || (827) PĀRSKATS PAR 9. EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM || || || || || || || Miljoni euro || Fondu kapitāls (a) || Nepieprasītie fondi (b) || Pieprasītais fondu kapitāls (c)=(a)-(b) || Uzkrātās rezerves (d) || Pārējās rezerves (e) || Kopā neto aktīvi (c)+(d)+(e) ATLIKUMS 2011. GADA 31. DECEMBRĪ || 11 699 || - || 11 699 || (12 830) || 4 227 || 3 096 Kapitāla palielinājums — parastās iemaksas || - || - || - || - || - || - Pārnesumi no 10. EAF un uz to || - || - || - || - || (100) || (100) Gada saimnieciskais rezultāts || - || - || - || (827) || - || (827) ATLIKUMS 2012. GADA 31. DECEMBRĪ || 11 699 || - || 11 699 || (13 657) || 4 126 || 2 168 Kapitāla palielinājums — parastās iemaksas || - || - || - || - || - || - Pārnesumi no 10. EAF un uz to || - || - || - || - || (371) || (371) Gada saimnieciskais rezultāts || - || - || - || (331) || - || (331) ATLIKUMS 2013 GADA 31. DECEMBRĪ || 11 699 || - || 11 699 || (13 988) || 3 756 || 1 467 1.4. 10. EAF: BILANCE, SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS UN PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM 10 EAF BILANCE || || || || Miljoni euro || Paskaidrojums || 31.12.2013. || 31.12.2012. || ILGTERMIŅA AKTĪVI || || || || Priekšfinansējums || 2.1. || 334 || 319 || || || || || ĪSTERMIŅA AKTĪVI || || || || Priekšfinansējums || 2.2. || 1 021 || 849 || Debitoru parādi || 2.3. || 24 || 11 || Nauda un tās ekvivalenti || 2.5. || 759 || 690 || || || || || AKTĪVI KOPĀ || || 2 138 || 1 869 || || || || || ILGTERMIŅA SAISTĪBAS || || || || Kreditoru parādi || 2.6. || (25) || (40) || || || || || ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS || || || || Kreditoru parādi || 2.7. || (923) || (660) || Korespondējošie konti || 2.4. || (1 613) || (2 264) || || || || || PASĪVI KOPĀ || || (2 561) || (2 963) || || || || || NETO AKTĪVI || || (423) || (1 095) || || || || || KAPITĀLS UN REZERVES || || || || Pieprasītais fondu kapitāls || 2.8. || 7 990 || 5 040 || Pārējās rezerves || 2.9. || 952 || 479 || No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskais rezultāts || || (6 614) || (4 411) || Gada saimnieciskais rezultāts || || (2 751) || (2 203) || NETO AKTĪVI || || (423) || (1 095) 10. EAF SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS || || Miljoni euro || Paskaidrojums || 2013 || 2012 || || || PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI || 3.1. || 25 || 18 || || || PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI || || || Pamatdarbības izdevumi || 3.2. || (2 612) || (2 112) Administratīvie izdevumi || 3.3. || (167) || (106) || || || || || || DEFICĪTS NO PAMATDARBĪBAS || || (2 754) || (2 201) || || || Finanšu ieņēmumi || 3.4. || 3 || (2) PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO FINANŠU DARBĪBAS || || 3 || (2) || || || GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS || || (2 751) || (2 203) PĀRSKATS PAR 10. EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM || || || || || || || Miljoni euro || Fondu kapitāls (a) || Nepieprasītie fondi (b) || Pieprasītais fondu kapitāls (c)=(a)-(b) || Uzkrātās rezerves (d) || Pārējās rezerves (e) || Kopā neto aktīvi (c)+(d)+(e) ATLIKUMS 2011. GADA 31. DECEMBRĪ || 21 152 || 18 712 || 2 440 || (4 411) || 301 || (1 670) Kapitāla palielinājums — parastās iemaksas || - || (2 600) || 2 600 || - || - || 2 600 Pārvietojumi no 8. un 9. EAF || - || - || - || - || 178 || 178 Gada saimnieciskais rezultāts || - || - || - || (2 203) || - || (2 203) ATLIKUMS 2012. GADA 31. DECEMBRĪ || 21 152 || 16 112 || 5 040 || (6 614) || 479 || (1 095) Kapitāla palielinājums — parastās iemaksas || - || (2 950) || 2 950 || - || - || 2 950 Pārvietojumi no 8. un 9. EAF un uz to || - || - || - || - || 473 || 473 Gada saimnieciskais rezultāts || - || - || - || (2 751) || - || (2 751) ATLIKUMS 2013 GADA 31. DECEMBRĪ || 21 152 || 13 162 || 7 990 || (9 365) || 952 || (423) 1.5. 8., 9. UN 10. EAF FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI 1. NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA 1.1. TIESĪBU NORMAS UN FINANŠU REGULA Finanšu pārskati tiek sagatavoti saskaņā ar Finanšu regulu, ko piemēro 10. EAF (“EAF FR”)[5]. Saskaņā ar minētās regulas 121. panta noteikumiem finanšu pārskatus sagatavo, ievērojot uzkrāšanas principus grāmatvedībā. Šie finanšu pārskati ir sagatavoti atbilstoši EAF grāmatvedības noteikumiem un metodēm, kas savukārt ir izstrādātas, pamatojoties uz Starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS), ko attiecīgi ir izdevusi Starptautisko publiskā sektora grāmatvedības standartu padome (SPSGSP). EAF grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi tika piemēroti attiecībā uz to EAF līdzekļu daļu, par kuras finanšu pārvaldību ir atbildīga Komisija. EAF grāmatvedim jāiesniedz provizoriskie pārskati ERA līdz nākamā gada 31. martam. Savukārt ERA Komisijai līdz 15. jūnijam dara zināmus savus novērojumus par pārskatiem (125. pants). Pamatojoties uz šiem novērojumiem, Komisija apstiprina gada pārskatus līdz 31. jūlijam un nosūta tos Eiropas Parlamentam, Padomei un ERA. Pēc tam pārskatus līdz 15. novembrim publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī kopā ar ERA sniegto ticamības deklarāciju attiecībā uz to EAF līdzekļu daļu, par kuras finanšu pārvaldību ir atbildīga Komisija. 1.2. GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par struktūras finansiālo stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. Publiskā sektora struktūras, piemēram, EAF, gadījumā mērķi ir konkrētāki – sniegt lēmumu pieņemšanai nepieciešamo informāciju un parādīt, kā struktūra ir atbildīga par tai uzticētajiem līdzekļiem. Tā kā finanšu pārskatiem jāsniedz patiess un skaidrs priekšstats, tiem ne tikai jānodrošina būtiska informācija par organizācijas darbības būtību un apjomu, paskaidrojumi par tās finansējumu, konkrēta informācija par tās darbībām, bet tas arī jādara skaidrā un saprotamā veidā, lai būtu iespējams veikt salīdzinājumus ar citiem finanšu gadiem. Šis dokuments ir sagatavots, ņemot vērā minētos apsvērumus. Eiropas Attīstības fonda grāmatvedības sistēma sastāv no vispārējās uzskaites un budžeta uzskaites. Budžeta uzskaite detalizēti atspoguļo budžeta izpildi. Tā ir balstīta uz naudas uzskaites principu. Vispārējā uzskaite ļauj sagatavot finanšu pārskatus, jo tā atspoguļo visus finanšu gada izdevumus un ienākumus, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem, un ir paredzēta, lai noteiktu finanšu stāvokli bilances veidā 31. decembrī. 10. EAF FR 120. pantā ir noteikti šādi grāmatvedības principi, kas piemērojami, sagatavojot finanšu pārskatus: – darbības nepārtrauktība; – piesardzība; – viendabīgas uzskaites metode; – datu salīdzināmība; – būtiskums; – saldo neaprēķināšana; – atspoguļošana pēc būtības; – uzkrājumu grāmatvedība. 1.3. SAGATAVOŠANAS PAMATS 1.3.1. Darbības un pārskata valūta Finanšu pārskatus sagatavo miljonos euro, kas ir EAF darbības un pārskata valūta. 1.3.2. Valūta un konvertācijas pamats Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro, piemērojot maiņas kursus, kas ir spēkā darījumu veikšanas dienā. Peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtas darījumu norēķiniem un no ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un pasīvu pārrēķināšanas atbilstoši valūtas kursam gada beigās atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Monetāro aktīvu un pasīvu gada beigu atlikumus, kas izteikti ārvalstu valūtā, konvertē euro pēc 31. decembrī noteiktā valūtas maiņas kursa. Valūta || 31.12.2013. || 31.12.2012. || Valūta || 31.12.2013. || 31.12.2012. XOF || 655,957 || 655,957 || KES || 117,270 || 113,460 XAF || 655,957 || 655,957 || BIF || 2107,95 || 2037,95 NGN || 212,376 || 206,074 || SLL || 6013,08 || 5709,56 PGK || 3,38524 || 2,76702 || TZS || 2166,71 || 2077,48 HTG || 60,7227 || 56,2987 || UGX || 3423,24 || 3508,51 GNF || 9616,41 || 9250,40 || MGA || 3092,68 || 2981,70 MWK || 595,810 || 439,917 || SZL || 14,5660 || 11,1727 1.3.3. Aplēses izmantošana Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ir ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskās aplēses ietver, bet neaprobežojas ar aplēsēm par uzkrājumu summām un zaudējumiem, kas radušies no debitoru parādu un uzkrāto izdevumu vērtības samazināšanās. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Izmaiņas aplēsēs tiek atspoguļotas periodā, kad tās kļūst zināmas. 1.4. BILANCE 1.4.1. Priekšfinansējuma summas Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam izsniegtu avansu, t.i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts priekšfinansējuma līgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu atmaksā vai izmanto paredzētajam mērķim līgumā noteiktajā laika periodā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmie izdevumi, minētais priekšfinansējuma avanss jāatdod EAF. Priekšfinansējuma summu samazina (pilnīgi vai daļēji), apstiprinot attiecināmās izmaksas un atdotās summas. Gada beigās pieejamās priekšfinansējuma summas novērtē sākotnējā(s) summā(s), atskaitot atmaksātās summas, dzēstās attiecināmās summas, aplēstās attiecināmās summas, kas gada beigās vēl nav dzēstas, un vērtības samazinājumus. Procentus par priekšfinansējumu atzīst, kad tie nopelnīti saskaņā ar attiecīgā līguma noteikumiem. Gada beigās, pamatojoties uz ticamāko informāciju, aprēķina uzkrātos procentu ieņēmumus. 1.4.2. Debitoru parādi Debitoru parādus uzskaita sākotnējā summā, atskaitot norakstīto vērtības samazinājumu. Debitoru parādu vērtības samazinājumu noraksta, ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka nevarēs saņemt visu pienākošos summu atbilstoši sākotnējiem noteikumiem par debitoru parādu. Norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu, kas ir gaidāmās nākotnes naudas plūsmas pašreizējā vērtība, kura diskontēta, piemērojot tirgus procentu likmes līdzīgiem aizņēmējiem. Atzīst arī parasto vērtības norakstīšanu par neizpildītiem iekasēšanas rīkojumiem, kuriem vēl nav veikta konkrēta vērtības norakstīšana. Parastās vērtības norakstīšanas pamatā ir vēsturiskais zaudējumu līmenis. Norakstītā summa tiek atzīta saimnieciskā rezultāta pārskatā. 1.4.3. Nauda un tās ekvivalenti Nauda un tās ekvivalenti ir finanšu instrumenti, un tos definē kā īstermiņa aktīvus. Šeit ietilpst nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankās un citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti un ar sākotnējo termiņu, kas nepārsniedz trīs mēnešus. 1.4.4. Kreditoru parādi Liela daļa EDF kreditoru parādu nav saistīta ar preču vai pakalpojumu iegādi, bet tie ir neapmaksāti izmaksu atlīdzinājuma pieprasījumi, ko iesnieguši dotāciju vai cita finansējuma saņēmēji. Tos iegrāmato kā kreditoru parādus pieprasītās summas apjomā, kad tiek saņemts izmaksu atlīdzinājuma pieprasījums, un pēc pārbaudes, kurā attiecīgie finanšu pārstāvji apstiprina, ka izmaksas ir attiecināmas. Šajā posmā parādi tiek novērtēti apstiprinātā un attiecināmā apjomā. Kreditoru parādus, ko rada preču un pakalpojumu iegāde, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu, un attiecīgos izdevumus iegrāmato, kad preces vai pakalpojumi ir saņemti un apstiprināti. 1.4.5. Uzkrājumi Uzkrājumus atzīst, ja EAF pagātnes notikumu rezultātā ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām un ir ļoti iespējams, ka minētā pienākuma izpildei būs nepieciešams iztērēt līdzekļus, un šo summu var ticami novērtēt. Uzkrājumu summa ir labākais novērtējums par prognozējamiem izdevumiem, kas būs vajadzīgi, lai pārskata datumā izpildītu pašreizēju pienākumu. 1.4.6. Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un izdevumi Svarīgs elements uzkrājumu grāmatvedībā ir nodrošināt darījumu reģistrēšanu pārskata gadā, ar kuru tie saistīti. To sauc par periodizāciju. Jo īpaši jāveic novērtējums par EAF līdzekļu saņēmēju attiecināmiem izdevumiem, par kuriem EAF vēl nav iesniegti pārskati (uzkrātie izdevumi). Un otrādi – daži kārtējā gadā veiktie maksājumi attiecas uz nākamajiem periodiem (nākamo periodu izdevumi), un tie jānosaka un jāiekļauj nākamajā(-os) periodā(-os). Saskaņā ar EAF grāmatvedības noteikumiem darījumi un notikumi tiek atzīti finanšu pārskatos tajā periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātos izdevumus atzīst, pamatojoties uz novērtēto summu, kas attiecīgajā periodā jāpārceļ uz nākamo periodu. Uzkrāto izdevumu aprēķinu veic saskaņā ar Komisijas izdotām detalizētām darbības un prakses pamatnostādnēm, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka finanšu pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu. Arī ieņēmumus uzskaita periodā, ar kuru tie saistīti. Ja gada beigās EAF pakalpojumu ir sniedzis, preces ir piegādājis, bet rēķins vēl nav izsniegts, vai arī ja pastāv līgumiska vienošanās (t.i., atsaucoties uz kādu līgumu), uzkrātos ienākumus atzīst finanšu pārskatos. Turklāt, ja gada beigās rēķins ir izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo periodu un atzīst nākamajā pārskata periodā. 1.5. SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS 1.5.1. Ieņēmumi EAF budžetā neiekļauj ieņēmumus. Dalībvalstu parastās iemaksas uzskata par fonda kapitālu. Ieņēmumus veido atgūtie izdevumi un procentu ienākumi. Izdevumu atgūšana Ja kādu darbību rezultātā galasaņēmējiem vai trešām valstīm jāatmaksā izdevumi, kas iepriekš segti no EAF budžeta, tiek sagatavoti iekasēšanas rīkojumi un veikti atskaitījumi no turpmākajiem maksājumiem, un tos uzskaita šādi: – izdevumu atgūšana: izdotais iekasēšanas rīkojums uzskatāms par debitora parādu ar attiecīgu ierakstu attiecīgā gada saimnieciskā rezultāta pārskata ienākumos; – priekšfinansējuma atgūšana: šajā gadījumā summu atspoguļo priekšfinansējuma pozīcijā bilancē. Procentu ienākumi Procentu ienākumus atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Procentu ienākumi ietver procentus, kas saņemti vai saņemami par naudas atlikumiem un pieprasāmiem noguldījumiem komercbankās vai par EAF pienākošos summu novēlotiem maksājumiem. Procentu ienākumus atzīst, tiklīdz tie uzkrājušies. 1.5.2. Izdevumi Ar komerciālu apmaiņu saistītus izdevumus sakarā ar preču un pakalpojumu iegādi atzīst, kad preces vai pakalpojumi ir saņemti un apstiprināti. Izdevumus novērtē sākotnējā rēķina izmaksu apmērā. Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti izdevumi veido EAF izdevumu lielāko daļu. Minētie izdevumi attiecas uz maksājumiem saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu: maksājumi, pamatojoties uz noteiktām saņēmēja tiesībām saņemt maksājumu, pārskaitījumi saskaņā ar līgumu vai neatkarīgas dotācijas, dāvinājumi un ziedojumi. Pārskaitījumus atzīst kā izdevumus tajā periodā, kurā notiek notikumi, kas dod pamatu maksājumam, ja pārskaitījuma veids ir atļauts regulās (Finanšu regulā un citās regulās) vai ir parakstīts līgums, kas atļauj maksājumu; ja saņēmējs izpilda attiecināmības kritērijus; un attiecināmo summu var ticami novērtēt. Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu atlīdzinājuma pieprasījums un tas atbilst izdevumu atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus par attiecināmo summu. Gada beigās novērtē saņēmējiem jau pienākošos attiecināmos izdevumus, par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un tos uzskaita kā uzkrātos izdevumus. Procentu izdevumi Procentu izdevumus atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Procentu izdevumus veido izmaksātie vai izmaksājamie procenti, un tos atzīst, tiklīdz tie uzkrājušies. 1.6. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS 1.6.1. Iespējamie aktīvi Iespējams aktīvs ir tāds aktīvs, kas var rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus EAF nespēj pilnībā ietekmēt. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimniecisks labums vai kalpošanas potenciāls ir ticams. Iespējamos aktīvus novērtē katrā bilances datumā, lai nodrošinātu, ka visas izmaiņas tiek atbilstīgi atspoguļotas finanšu pārskatos. Ja faktiski ir skaidrs, ka saimniecisks labums vai kalpošanas potenciāls tiks saņemts un aktīva vērtību var ticami novērtēt, aktīvu un ar to saistītos ieņēmumus atzīst tā perioda finanšu pārskatos, kurā pārmaiņas notikušas. Garantijas ir iespējami aktīvi, kuru pamatā ir pagātnes notikumi un kuru esību apstiprina garantijas priekšmeta izmantošana vai neizmantošana. Tādējādi garantijas var uzskatīt par iespējamiem aktīviem. Garantija ir nokārtota, ja garantijas priekšmets beidzis pastāvēt. Tas noskaidrojas, kad ir izpildīti nosacījumi attiecībā uz maksājuma pieprasījumu galvotājam. 1.6.2. Iespējamās saistības Iespējamās saistības ir tādi pienākumi, kas var rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus EAF nespēj pilnībā ietekmēt; vai pašreizējs pienākums, kura pamatā ir iepriekšēji notikumi, bet kuru neatzīst, jo nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūde, vai retos gadījumos, kad pienākuma apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt. Iespējamās saistības atspoguļo pārskatos, ja vien saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūdes iespēja nav niecīga. Iespējamās saistības novērtē katrā bilances datumā, lai noteiktu, vai saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūdes iespēja ir kļuvusi ticama. Ja kļūst ticams, ka saistībā ar posteni, kas uzrādīts kā iespējamās saistības, būs nepieciešama saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūde, finanšu pārskatos atzīst uzkrājumus periodā, kurā notikušas pārmaiņas attiecībā uz minēto ticamību. 2. BILANCES PASKAIDROJUMI ILGTERMIŅA AKTĪVI 2.1. Priekšfinansējums || || || || Miljoni euro || 8. EAF || 9. EAF || 10. EAF || KOPĀ 31.12.2013. || KOPĀ 31.12.2012. Priekšfinansējums || - || 90 || 334 || 424 || 438 KOPĀ || - || 90 || 334 || 424 || 438 Daudzos līgumos ir paredzēti avansa maksājumi pirms darbu sākšanas, piegādes veikšanas vai pakalpojumu sniegšanas. Dažkārt līgumu maksājumu grafikos ir paredzēti maksājumi, pamatojoties uz izpildes ziņojumiem. Priekšfinansējuma maksājumus parasti veic tās valsts vai teritorijas valūtā, kurā projektu īsteno. Atkarībā no priekšfinansējuma atgūstamības vai izlietojuma laika to uzrāda kā īstermiņa vai ilgtermiņa priekšfinansējuma aktīvu. Izlietojumu nosaka projekta pamatā esošajā līgumā. Visus atmaksājumus vai izlietojumu līdz 12 mēnešiem pirms pārskata datuma uzrāda kā īstermiņa priekšfinansējumu. Tā kā daudzi no EAF projektiem pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, attiecīgajiem avansa maksājumiem jābūt pieejamiem periodā, kas ilgāks par vienu gadu. Tādējādi šīs priekšfinansējuma summas norādītas kā ilgtermiņa aktīvi. ĪSTERMIŅA AKTĪVI 2.2. Priekšfinansējums || || || || Miljoni euro || 8. EAF || 9. EAF || 10. EAF || KOPĀ 31.12.2013. || KOPĀ 31.12.2012. Priekšfinansējums (bruto) || 39 || 832 || 3 059 || 3 931 || 3 593 Mīnus priekšfinansējuma noskaidrošanas aplēses || (34) || (573) || (2 038) || (2 645) || (2 259) KOPĀ || 5 || 259 || 1 021 || 1 286 || 1 334 2.2.1. Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas Garantiju ņem, lai nodrošinātu priekšfinansējumu, un to atbrīvo, kad ir apmaksāts projekta pēdējais pieprasījums. Garantijai ir divas atšķirīgas vērtības, proti, nominālā un aktuālā vērtība. Nominālo vērtību veidojošais notikums ir saistīts ar garantijas esību. Garantijas aktuālo vērtību veidojošais notikums ir priekšfinansējuma maksājums un/vai priekšfinansējuma vēlāka noskaidrošana. 2013. gada 31. decembrī to garantiju nominālā vērtība, kuras EAF saņēma par priekšfinansējumu, ir EUR 303 miljoni. Šo garantiju aktuālā vērtība ir EUR 151 miljons. 2013. gadā tika veikta padziļināta garantiju pārbaude. Pēc pārbaudes garantijas ar nominālo vērtību EUR 333 miljoni tika norakstītas kā nepiederošas EAF. Ja 2012. gada rādītāji būtu atjaunināti, nominālā vērtība būtu samazinājusies no EUR 566 miljoniem līdz EUR 349 miljoniem un aktuālā vērtība būtu samazinājusies no EUR 391 miljona līdz EUR 185 miljoniem. 2.3. DEBITORU PARĀDI || || || || || Miljoni euro || Paskaidrojums || 8. EAF || 9. EAF || 10. EAF || KOPĀ 31.12.2013. || KOPĀ 31.12.2012. Debitoru parādi no klientiem, publiskām iestādēm un trešām valstīm || 2.3.1. || 2 || 9 || 12 || 24 || 10 Debitoru parādi no dalībvalstīm || 2.3.2. || - || - || 3 || 3 || 3 Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi || 2.3.3. || - || 48 || 9 || 57 || 57 KOPĀ || || 2 || 58 || 24 || 84 || 70 2.3.1. Debitoru parādi no klientiem, publiskām iestādēm un trešām valstīm || || || || Miljoni euro || 8. EAF || 9. EAF || 10. EAF || KOPĀ 31.12.2013. || KOPĀ 31.12.2012. Debitoru parādi no klientiem, publiskām iestādēm un trešām valstīm || 6 || 19 || 13 || 38 || 26 -Norakstīšana || (3) || (10) || (1) || (14) || (16) KOPĀ || 2 || 9 || 12 || 24 || 10 Izmaiņas neizpildītajos iekasēšanas rīkojumos attiecīgajā periodā ir detalizētāk izklāstītas šajā tabulā. || || || || Miljoni euro || 8. EAF || 9. EAF || 10. EAF || KOPĀ 2013. GADS || KOPĀ 2012. GADS Neizpildītie iekasēšanas rīkojumi gada sākumā || 5 || 19 || 3 || 26 || 25 Izdotie iekasēšanas rīkojumi || 3 || 40 || 133 || 176 || 139 Slēgtie iekasēšanas rīkojumi || (2) || (40) || (123) || (165) || (138) Apmaksāti || (1) || (27) || (103) || (131) || (97) Atcelti || (0) || (1) || (0) || (1) || (1) Anulēti || (0) || (6) || (0) || (6) || (4) Kompensēti || (1) || (7) || (19) || (27) || (36) Neizpildītie iekasēšanas rīkojumi gada beigās || 6 || 19 || 13 || 38 || 26 2.3.2. Debitoru parādi no dalībvalstīm Dalībvalstu debitoru parāds EUR 3 miljonu apmērā 10. EAF ir līdzfinansējuma iemaksas, kas jāsaņem no Apvienotās Karalistes, Dānijas un Zviedrijas. 2.3.3. Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi galvenokārt ietver uzkrātos procentus par priekšfinansējuma summām. Turklāt šajā pozīcijā tiek iekļauti uzkrātie procentu ienākumi par nokavētajām iemaksām. 2.4. Korespondējošie konti || || || || Miljoni euro || || 8. EAF || 9. EAF || 10. EAF || KOPĀ 31.12.2013. Korespondējošie konti || 290 || 1 323 || (1 613) || 0 KOPĀ || 290 || 1 323 || (1 613) || 0 Efektivitātes nolūkā 10. EAF ir piešķirta tikai viena kase, kas aptver visus EAF; tā rezultātā tiek veiktas operācijas starp dažādiem EAF, kas starp dažādām EAF bilancēm tiek pārnestas korespondējošos kontos. 2.5. NAUDA UN TĀS EKVIVALENTI[6] || || || || || Miljoni euro || Paskaidrojums || 8. EAF || 9. EAF || 10. EAF || KOPĀ 31.12.2013. || KOPĀ 31.12.2012. Speciālie konti — dalībvalstu finanšu iestādes || - || - || - || 719 || 719 || 633 Norēķinu konti — komercbankas || - || - || - || 39 || 39 || 54 STABEX vērtspapīru konti || 2.5.1. || - || - || - || - || 2 Īpašais Kongo Demokrātiskās Republikas fonds[7] || - || - || - || 1 || 1 || 1 KOPĀ || || - || - || 759 || 759 || 690 1.5.2. STABEX vērtspapīru konti || Miljoni euro || Atlikums 31.12.2013. || Atlikums 31.12.2012. Kotdivuāra || - || 2 Citas valstis || - || 0 KOPĀ || - || 2 Akronīms STABEX nozīmē ES kompensējošu finanšu shēmu ĀKK valstu eksporta ieņēmumu stabilizēšanai. Papildus minētajiem fondiem vēl ir citi STABEX fondi, kas paredzēti ĀKK saņēmējām valstīm. Kad Komisija un (ĀKK) saņēmējvalsts ir panākušas vienošanos par to, kā izmantot STABEX līdzekļus, abas puses paraksta pārskaitījuma konvenciju. Saskaņā ar (pārskatītā) Lomes IV nolīguma[8] 211. pantu līdzekļus pārskaita uz procentus nesošu kontu, kuram piemēro divu parakstu sistēmu (paraksta Komisijas un saņēmējvalsts pārstāvji) un kurš ir atvērts ĀKK valsts vārdā. Līdzekļi paliek šajos divu parakstu kontos līdz brīdim, kad savstarpējo saistību sistēma (FMO) pamato pārskaitījumu projektam. 2013. gada laikā pēc STABEX atbalsta instrumentu darbības pabeigšanas tika slēgti atlikušie STABEX vērtspapīru konti. Komisijas kredītrīkotājs saglabā konta paraksta tiesības, lai nodrošinātu, ka līdzekļus izmaksā, kā paredzēts. Līdzekļi kontos, kuriem piemēro divu parakstu sistēmu, ir ĀKK valsts īpašums, un līdz ar to tie netiek uzrādīti kā aktīvi EAF pārskatos. Pārskaitījumi uz šiem kontiem tiek iegrāmatoti kā STABEX maksājumi. Sīkākai informācijai skat. arī 3.1.2. paskaidrojumu. ILGTERMIŅA SAISTĪBAS 2.6. KREDITORU PARĀDI || || || || Miljoni euro || 8. EAF || 9. EAF || 10. EAF || KOPĀ 31.12.2013. || KOPĀ 31.12.2012. Kreditoru parādi - līdzfinansējums || - || - || 25 || 25 || 40 KOPĀ || - || - || 25 || 25 || 40 Līdzfinansējuma kreditoru parādi 2013. gada beigās attiecas uz 10 EAF. Saņemtās līdzfinansējuma iemaksas ir atspoguļotas kā kreditoru parādi dalībvalstīm un citām valstīm, jo tās atbilst kritērijiem, kas noteikti ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumiem (ar nosacījumu). EAF ir noteikta prasība izmantot iemaksas, lai sniegtu pakalpojumus trešām personām, vai atdot aktīvus (saņemtās iemaksas) dalībvalstīm. Nenokārtotie kreditoru parādi par līdzfinansējuma līgumiem ir summa, ko veido saņemtās līdzfinansējuma iemaksas, no kurām ir atskaitīti projekta izdevumi. Neto aktīvi nemainās. Līdzfinansējuma kreditoru kopējo parādu pieaugums ir paskaidrots 2.7.1.2. paskaidrojumā. ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS 2.7. KREDITORU PARĀDI || || || || || Miljoni euro || Paskaidrojums || 8. EAF || 9. EAF || 10. EAF || KOPĀ 31.12.2013. || KOPĀ 31.12.2012. Īstermiņa kreditoru parādi || 2.7.1. || 1 || 61 || 260 || 322 || 209 Uzkrātie izdevumi || 2.7.2. || 26 || 202 || 359 || 588 || 555 Nākamo periodu fondu kapitāla iemaksas || 2.7.3. || - || - || 304 || 304 || 293 KOPĀ || || 28 || 263 || 923 || 1 214 || 1 057 2.7.1. Īstermiņa kreditoru parādi || || || || || Miljoni euro || Paskaidrojums || 8. EAF || 9. EAF || 10. EAF || KOPĀ 31.12.2013. || KOPĀ 31.12.2012. Piegādātāji un citi || 2.7.1.1. || 1 || 61 || 182 || 244 || 152 Līdzfinansējuma kreditoru parādi || 2.7.1.2. || - || 0 || 75 || 75 || 46 Dažādi kreditoru parādi || 2.7.1.3. || 0 || 0 || 3 || 3 || 12 KOPĀ || || 1 || 61 || 260 || 322 || 209 Kreditoru parādi ietver izmaksu pārskatus, ko EAF ir saņēmis dotāciju pasākumu ietvaros. Tos iegrāmato par pieprasīto summu, saņemot pieprasījumu. Rēķiniem un kredītnotām, ko saņem iepirkuma pasākumu ietvaros, piemēro to pašu kārtību. Attiecīgie izmaksu pieprasījumi tiek ņemti vērā gada beigu periodizācijas procedūrās. Saskaņā ar šiem periodizācijas ierakstiem aplēstās attiecināmās summas ir atzītas saimnieciskā rezultāta pārskatā. 2.7.1.1. Piegādātāji un citi Šajā pozīcijā ir ietvertas summas, kas maksājamas piegādātājiem, kā arī summas, kas maksājamas publiskajām iestādēm un trešām valstīm. Palielinājums EUR 93 miljonu apmērā salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu galvenokārt saistīts ar kreditoru parādu trešām valstīm palielinājumu par EUR 74 miljoniem. Vislielākās kreditoru parādu summas trešām valstīm ir Ganai (EUR 64 miljoni) un Zambijai (EUR 33 miljoni). 2.7.1.2. Līdzfinansējuma kreditoru parādi Kopējais ilgtermiņa un īstermiņa līdzfinansējuma kreditoru parādu daudzums palielinājās par EUR 14 miljoniem. 2013. gadā jaunas līdzfinansējuma iemaksas tika saņemtas no Zviedrijas (EUR 9 miljoni), Francijas (EUR 5 miljoni), Austrālijas (EUR 2 miljoni), AK (EUR 2 miljoni) un citām valstīm. Līdzfinansējuma kreditoru parādi tika samazināti par EUR 8 miljoniem, lai atzītu ieņēmumus saistībā ar līdzfinansējamiem projektiem (skatīt 3.1.3. un 3.2.2. paskaidrojumu). 2.7.1.3. Dažādi kreditoru parādi Dažādi kreditoru parādi galvenokārt ir nepiešķirti naudas ieņēmumi un atmaksātās summas. 2.7.2. Uzkrātie izdevumi || || || || Miljoni euro || 8. EAF || 9. EAF || 10. EAF || KOPĀ 31.12.2013. || KOPĀ 31.12.2012. Uzkrātie izdevumi || 26 || 202 || 359 || 588 || 555 KOPĀ || 26 || 202 || 359 || 588 || 555 Gada beigās tiek veikts novērtējums par EAF līdzekļu saņēmēju attiecināmajiem izdevumiem, par kuriem vēl nav sniegti pārskati. Pēc šiem periodizācijas aprēķiniem novērtētās attiecināmās summas reģistrē kā uzkrātos izdevumus. Aprēķinātais priekšfinansējuma summu izmantojums ir atspoguļots kā priekšfinansējuma noskaidrošanas aplēses (skatīt 2.2. paskaidrojumu). 2.7.3. Nākamo periodu fondu kapitāla iemaksas || || || Miljoni euro || 8. EAF || 9. EAF || 10. EAF || KOPĀ 31.12.2013. || KOPĀ 31.12.2012. Apvienotā Karaliste || - || - || 296 || 296 || 274 Īrija || - || - || 5 || 5 || 9 Lietuva || - || - || 2 || 2 || - Ungārija || - || - || - || - || 10 KOPĀ || - || - || 304 || 304 || 293 Tās ietver dalībvalstu gada beigās izdarītās avansa iemaksas. NETO AKTĪVI 2.8. PIEPRASĪTAIS FONDU KAPITĀLS || || Miljoni euro || 8. EAF || 9. EAF || 10. EAF || KOPĀ Fondu kapitāls || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Nepieprasītais fondu kapitāls || - || - || (16 112) || (16 112) Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2012. || 12 840 || 11 699 || 5 040 || 29 579 || || || || Fondu kapitāls || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Nepieprasītais fondu kapitāls || - || - || (13 162) || (13 162) Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2013. || 12 840 || 11 699 || 7 990 || 32 529 Fondu kapitālu veido kopējā no dalībvalstīm saņemto iemaksu summa attiecīgajam EAF, kā noteikts katrā no iekšējiem nolīgumiem. Nepieprasītie līdzekļi ir sākotnējais piešķīrums, kas vēl nav pieprasīts no dalībvalstīm. Pieprasītais fondu kapitāls ir sākotnējo piešķīrumu summa, ko dalībvalstīm pieprasīts pārskaitīt uz kases kontiem saskaņā ar 10. EAF FR 16. pantā paredzēto procedūru. 8. un 9. EAF kapitāls ir pieprasīts un pilnībā saņemts. Pieprasītais un nepieprasītais fondu kapitāls dalībvalstu dalījumā || || || || Miljoni euro Iemaksas || % || nepieprasītais 10. EAF kapitāls 31.12.2012. || pieprasīts 2013. gadā || nepieprasītais 10. EAF kapitāls 31.12.2013. Austrija || 2,41 || (388) || 71 || (317) Beļģija || 3,53 || (569) || 104 || (465) Bulgārija || 0,14 || (23) || 4 || (18) Kipra || 0,09 || (15) || 3 || (12) Čehijas Republika || 0,51 || (82) || 15 || (67) Dānija || 2,00 || (322) || 59 || (263) Igaunija || 0,05 || (8) || 1 || (7) Somija || 1,47 || (237) || 43 || (193) Francija || 19,55 || (3 150) || 577 || (2 573) Vācija || 20,50 || (3 303) || 605 || (2 698) Grieķija || 1,47 || (237) || 43 || (193) Ungārija || 0,55 || (89) || 16 || (72) Īrija || 0,91 || (147) || 27 || (120) Itālija || 12,86 || (2 072) || 379 || (1 693) Latvija || 0,07 || (11) || 2 || (9) Lietuva || 0,12 || (19) || 4 || (16) Luksemburga || 0,27 || (44) || 8 || (36) Malta || 0,03 || (5) || 1 || (4) Nīderlande || 4,85 || (781) || 143 || (638) Polija || 1,30 || (209) || 38 || (171) Portugāle || 1,15 || (185) || 34 || (151) Rumānija || 0,37 || (60) || 11 || (49) Slovākija || 0,21 || (34) || 6 || (28) Slovēnija || 0,18 || (29) || 5 || (24) Spānija || 7,85 || (1 265) || 232 || (1 033) Zviedrija || 2,74 || (441) || 81 || (361) Apvienotā Karaliste || 14,82 || (2 388) || 437 || (1 951) KOPĀ || 100,00 || (16 112) || 2 950 || (13 162) 2.9. PĀRĒJĀS REZERVES Miljoni euro || 8. EAF || 9. EAF || 10. EAF || KOPĀ Atlikums 31.12.2011. || (2 276) || 4 227 || 301 || 2 252 Atbrīvoto summu pārvietošana no 8. un 9. EAF uz 10. EAF || (78) || (300) || 378 || 0 Pārvietošana no 10. EAF uz 9. EAF, lai piešķirtu līdzekļus Dienvidsudānai atbilstoši Padomes Lēmumam 2010/406/ES || || 200 || (200) || 0 Atlikums 31.12.2012. || (2 354) || 4 126 || 479 || 2 252 Atbrīvoto summu pārvietošana no 8. un 9. EAF uz 10. EAF || (102) || (371) || 473 || 0 Atlikums 31.12.2013. || (2 456) || 3 756 || 952 || 2 252 Atlikums 31.12.2013. ietver: || || || || - Dienvidsudānai piešķirtie līdzekļi: || - || 350 || - || 350 Kopš 10. EAF stāšanās spēkā 2008. gadā visi iepriekšējo EAF atbrīvotie līdzekļi ir pārvietoti uz 10. EAF rezervi. Šo rezervi var izmantot tikai saskaņā ar 10. EAF Iekšējā nolīguma 1. panta 4. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. 2013. gadā EUR 102 miljoni un EUR 371 miljons no attiecīgi 8. un 9. EAF atbrīvotajiem līdzekļiem tika pārvietoti uz 10. EAF darbības rezervi. 3. SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATA PASKAIDROJUMI 3.1. PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI Miljoni euro || 8. EAF || 9. EAF || 10. EAF || KOPĀ 2013. GADS || KOPĀ 2012. GADS Izdevumu atgūšana || 1 || 11 || 1 || 13 || 17 STABEX līdzekļu atgūšana || 61 || - || - || 61 || 49 Peļņa no valūtas maiņas || 2 || 23 || 16 || 41 || 51 Līdzfinansējuma pamatdarbības ienākumi || - || - || 8 || 8 || 8 KOPĀ || 64 || 34 || 25 || 123 || 124 3.1.1. Izdevumu atgūšana Šī pozīcija atspoguļo EAF grāmatvedības sistēmā reģistrētos EAF izdotos iekasēšanas rīkojumus un atskaitījumu no turpmākiem maksājumiem, lai atgūtu iepriekš izmaksātus izdevumus, pamatojoties uz pārbaudēm, revīzijām vai attiecināmības analīzi. Jāmin, ka priekšfinansējuma summu atgūšanu neatspoguļo kā ieņēmumus, bet šīs summas pievieno priekšfinansējuma pozīcijā bilancē. Nepamatotu maksājumu atgūšana 2013. gadā nepamatotu maksājumu atgūšanai tika izdoti iekasēšanas rīkojumi par 23 miljoniem euro; 2012. gadā šī summa bija EUR 27 miljoni. No šīs summas EUR 6 miljoni bija saistīti ar izdevumu atgūšanu un attiecīgi reģistrēti kā pamatdarbības ieņēmumi. Izmaksāto priekšfinansējuma summu atgūšana veidoja EUR 17 miljonus, kas bilancē tika reģistrēti kā priekšfinansējuma aktīvi. Nepamatoto maksājumu atgūšanu var apkopot šādi. Miljoni euro || Ieņēmumi || Priekš- finansējums || KOPĀ 2013. GADS || Ieņēmumi || Priekš- finansējums || KOPĀ 2012. GADS Kļūdas || 2 || 4 || 6 || 1 || 1 || 2 Pārkāpumi || 4 || 12 || 16 || 9 || 15 || 25 Paziņots OLAF || - || 1 || 1 || 1 || - || 1 KOPĀ || 6 || 17 || 23 || 11 || 16 || 27 3.1.2. STABEX līdzekļu atgūšana. 2013. gadā EAF no ĀKK valstu divu parakstu kontiem tika atdots EUR 61 miljons. Šie līdzekļi tika galvenokārt pārskaitīti no Sudānas (EUR 36 miljoni), Kotdivuāras (EUR 7 miljoni), Zālamana Salām (EUR 5 miljoni), Papua Jaungvinejas (EUR 3 miljoni), Sjerraleones (EUR 2 miljoni), Zimbabves (EUR 2 miljoni) un Mauritānijas (EUR 2 miljoni). Šos ieņēmumus ietvēra 8. EAF saimnieciskā rezultāta pārskata pamatdarbības ienākumos (STABEX līdzekļu atgūšana). 3.1.3. Līdzfinansējuma pamatdarbības ienākumi Pamatdarbības ienākumi saistībā ar līdzfinansējumu atspoguļo izmantotās iemaksas (skatīt 3.2.2. paskaidrojumu). Tā kā šīs iemaksas atbilst kritērijiem, kas noteikti ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumiem (ar nosacījumu), iemaksa tiek atzīta atbilstoši līdzfinansējuma projekta īstenošanai. 3.2. PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI || Miljoni euro || Paskaidrojums || 8. EAF || 9. EAF || 10. EAF || KOPĀ 2013. GADS || KOPĀ 2012. GADS Pamatdarbības izdevumi – atbalsta instrumenti || 3.2.1. || 49 || 330 || 2 578 || 2 957 || 2 938 Līdzfinansējuma pamatdarbības izdevumi || 3.2.2. || - || - || 8 || 8 || 8 Zaudējumi no ārvalstu valūtas maiņas || - || 4 || 31 || 25 || 60 || 66 Debitoru parādu norakstīšana || - || 0 || 1 || 1 || 1 || 6 KOPĀ || || 53 || 362 || 2 612 || 3 027 || 3 017 3.2.1. Pamatdarbības izdevumi – atbalsta instrumenti || || || || Miljoni euro || 8. EAF || 9. EAF || 10. EAF || KOPĀ 2013 || KOPĀ 2012 Plānojamais atbalsts || 42 || (2) || 1 678 || 1 719 || 1 476 Makroekonomiskais atbalsts || - || 21 || - || 21 || 8 Nozaru politika || 0 || 225 || (2) || 222 || 326 Procentu likmes subsīdijas || 0 || - || - || 0 || 5 Iekšējie ĀKK projekti || - || 57 || 588 || 645 || 720 Ārkārtas atbalsts || - || 17 || 253 || 270 || 333 Atbalsts bēgļiem || 1 || - || - || 1 || 6 Riska kapitāls || 0 || - || - || 0 || 1 STABEX || (1) || - || - || (1) || 4 Citas ar iepriekšējiem EAF saistītās atbalsta programmas || - || 5 || - || 5 || 10 Institucionālais atbalsts || - || 1 || 61 || 62 || 32 Saņemtās eksporta kompensācijas || 7 || 6 || - || 13 || 18 Kopā || 49 || 330 || 2 578 || 2 957 || 2 938 EAF pamatdarbības izdevumi ietver dažādus atbalsta instrumentus, un tiem ir dažādas formas atkarībā no tā, kā naudu izmaksā un pārvalda. 3.2.2. Līdzfinansējuma pamatdarbības izdevumi Tie ir izdevumi par līdzfinansējuma projektiem 2013. gadā. Tā kā saņemtās līdzfinansējuma iemaksas atbilst kritērijiem, kas noteikti ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumiem (ar nosacījumu), atbilstošā iemaksu summa tika atzīta par pamatdarbības ieņēmumiem (skatīt 3.1.3. paskaidrojumu). 3.3. ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI Miljoni euro || 8. EAF || 9. EAF || 10. EAF || KOPĀ 2013. GADS || KOPĀ 2012. GADS Administratīvie izdevumi || - || 0 || 167 || 167 || 107 KOPĀ || - || 0 || 167 || 167 || 107 Šī pozīcija ietver atbalsta izdevumus t.i., administratīvās izmaksas, kas saistītas ar EAF plānošanu un īstenošanu. Tās ir projektu sagatavošanas, pēcpārbaudes, pārraudzības un novērtēšanas izdevumi, kā arī izdevumi par datortīkliem, tehnisko palīdzību utt. 3.4. FINANŠU IEŅĒMUMI Miljoni euro || 8. EAF || 9. EAF || 10. EAF || KOPĀ 2013. GADS || KOPĀ 2012. GADS Procentu ienākumi — Eiropas bankas || - || 0 || 0 || 0 || 9 Procenti par priekšfinansējumu || 0 || (3) || 3 || 0 || (32) KOPĀ || 0 || (3) || 3 || 0 || (22) Procentu ienākumu apjoma pieaugums 2012. gadā izskaidrojams ar ienākumu no EIB kontiem. Procenti par priekšfinansējumu tiek atzīti saskaņā ar 10. EAF FR 7. panta 3. punktu un 8. pantu. Procentu ieņēmumi 2012. gadā bija negatīvi uzkrāto priekšfinansējuma procentu apvērses rezultātā. Procentu ieņēmumi 2013. gadā 9. EAF bija negatīvi ārvalstu valūtas (USD/EUR) kursa svārstību rezultātā. 4. NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATA PASKAIDROJUMI 4.1. NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATA MĒRĶIS UN SAGATAVOŠANA Naudas plūsmas informāciju izmanto, lai varētu novērtēt EAF spēju ģenerēt naudu un tās ekvivalentus un EAF vajadzības pēc šīm naudas plūsmām. Naudas plūsmas pārskats ir sagatavots, izmantojot netiešo metodi. Tas nozīmē, ka neto pārpalikums vai deficīts finanšu gadam tiek koriģēts ar bezskaidras naudas darījumu rezultātiem, atliktiem vai uzkrātiem iepriekšējo vai nākamo periodu pamatdarbības naudas ieņēmumiem vai maksājumiem. Naudas plūsmas no darījumiem ārvalstu valūtā iegrāmato EAF pārskata valūtā (euro), summai ārvalstu valūtā piemērojot euro un attiecīgās ārvalstu valūtas maiņas kursu naudas plūsmas datumā. 4.2. PAMATDARBĪBA EAF naudas plūsmas pārskatā ir uzrādītas naudas plūsmas tikai no pamatdarbības, jo EAF neveic ieguldījumu vai finansēšanas darbības. Pamatdarbības mērķis ir piedalīties noteikto politikas rezultātu sasniegšanā. 5. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS UN CITA INFORMĀCIJA 5.1. Iespējamie aktīvi Miljoni euro || 8. EAF || 9. EAF || 10. EAF || KOPĀ 31.12.2013. || KOPĀ 31.12.2012. Izpildes garantijas || 4 || 63 || 49 || 116 || 304 Ieturēšanas garantijas || 2 || 40 || 14 || 56 || 188 KOPĀ || 6 || 103 || 62 || 171 || 492 5.1.1. Izpildes garantijas Dažreiz tiek pieprasītas izpildes garantijas, lai nodrošinātu, ka EAF finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas ir noteikti saņēmēju līgumos ar EAF. 2013. gadā tika veikta padziļināta garantiju pārbaude. Pēc pārbaudes garantijas ar vērtību EUR 188 miljoni tika norakstītas kā nepiederošas EAF. Ja 2012. gada rādītāji būtu atjaunināti, vērtība būtu samazinājusies no EUR 304 miljoniem līdz EUR 177 miljoniem. 5.1.2. Ieturēšanas garantijas Ieturēšanas garantijas attiecas tikai uz līgumiem par darbu izpildi. Parasti 10 % no starpposma maksājumiem saņēmējiem ietur, lai nodrošinātu, ka darbuzņēmējs izpilda savas saistības. Šīs ieturētās summas atspoguļo kā maksājamās summas. Ievērojot līgumslēdzējas iestādes apstiprinājumu, darbuzņēmējs var tā vietā iesniegt ieturēšanas garantiju, kas aizstāj no starpposma maksājumiem ieturētās summas. Šīs saņemtās garantijas atspoguļo kā iespējamos aktīvus. 2013. gadā tika veikta padziļināta garantiju pārbaude. Pēc pārbaudes garantijas ar vērtību EUR 105 miljoni tika norakstītas kā nepiederošas EAF. Ja 2012. gada rādītāji būtu atjaunināti, vērtība būtu samazinājusies no EUR 188 miljoniem līdz EUR 98 miljoniem. 5.1.3. Garantijas, kuru īpašnieks nav Komisija Garantijas, kuru īpašnieks nav Komisija, ir tādas garantijas, kuras ir apstiprinājis valsts kredītrīkotājs (trešās valsts līgumslēdzēja iestāde), lai aizsargātu ES aktīvus. Šīs garantijas glabājas ES delegācijās un nav EAF iespējamie aktīvi, tās atspoguļo vienīgi informācijai. Miljoni euro || 8. EAF || 9. EAF || 10. EAF || KOPĀ 31.12.2013. Priekšfinansējuma garantijas Izpildes garantijas || 2 2 || 54 44 || 278 142 || 333 188 Ieturēšanas garantijas || 1 || 34 || 70 || 105 KOPĀ || 4 || 131 || 491 || 626 5.2. CITA INFORMĀCIJA 5.2.1. Budžeta saistības, kas vēl nav izdevumi Miljoni euro || 8. EAF || 9. EAF || 10. EAF || KOPĀ 31.12.2013. || KOPĀ 31.12.2012. Nenokārtotās budžeta saistības, kas vēl nav apmaksātas || 74 || 611 || 5 340 || 6 025 || 5 642 Saistītās summas, kas ietvertas saimnieciskā rezultāta pārskatā || (28) || (215) || (540) || (782) || (714) KOPĀ || 47 || 396 || 4 800 || 5 243 || 4 928 Nenokārtotās budžeta saistības atspoguļo atvērtās saistības, par ko vēl nav veikti maksājumi un/vai saistību atcelšana. Šādas saistības ir raksturīgas daudzgadu programmām. 2013. gada 31. decembrī nenokārtotās budžeta saistības bija EUR 6 025 miljoni. Summa, kas atspoguļota kā nākotnē finansējamas saistības, ir šīs nenokārtotās budžeta saistības, atskaitot no tām saistītās summas, kuras kā izdevumi ir iekļautas 2013. gada saimnieciskā rezultāta pārskatā, kopsummā veidojot EUR 5 243 miljonus. 6. FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA Turpmākā informācija par EAF finanšu riska pārvaldību attiecas uz Komisijas veiktajām finanšu līdzekļu operācijām EAF vārdā, lai izmantotu tā līdzekļus. 6.1. RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKAS UN RISKA IEROBEŽOŠANAS DARBĪBAS Kases operāciju pārvaldības noteikumi un principi ir izklāstīti 10. EAF FR un Iekšējā nolīgumā. Saskaņā ar iepriekšminēto regulu ir piemērojami šādi galvenie principi: – EAF iemaksas veic dalībvalstis, ieskaitot tās speciālos kontos, kas atvērti katras dalībvalsts emisijas bankā vai dalībvalsts norādītā finanšu iestādē. Iemaksu summas tiek paturētas šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad jāveic EAF maksājumi; – dalībvalstis veic EAF iemaksas euro valūtā, savukārt EAF maksājumi tiek veikti euro un citās valūtās, tostarp mazāk zināmās valūtās; – bankas kontos, ko Komisija atvērusi EAF vārdā, nedrīkst pieļaut pārtēriņu. Papildus speciālajiem kontiem Komisija EAF vārdā atver citus banku kontus finanšu iestādēs (centrālajās bankās un komercbankās), lai veiktu maksājumus un saņemtu ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā. Finanšu līdzekļu un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz modernām informācijas sistēmām. Tiek piemērotas īpašas procedūras, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu sadali saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem. Finanšu līdzekļu un maksājumu operāciju vadību regulē rakstveida pamatnostādņu un procedūru kopums, kuru mērķis ir ierobežot darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tās attiecas uz dažādām darbības jomām, un atbilstība pamatnostādnēm un procedūrām tiek regulāri pārbaudīta. 6.2. TIRGUS RISKS 6.2.1. Valūtas risks Visas iemaksas tiek glabātas euro valūtā, un citas valūtas iegādājas tikai tad, kad tās ir vajadzīgas maksājumu izpildei. Tādējādi EAF finanšu līdzekļu operācijas nav pakļautas valūtas riskam. 6.2.2. Procentu likmju risks EAF neaizņemas naudu, tādēļ tas nav pakļauts procentu likmju riskam. Tomēr tas saņem procentus no atlikumiem, kas atrodas dažādos fonda banku kontos. Tādēļ Komisija EAF vārdā ir ieviesusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka regulāri saņemtie procenti atbilst tirgus procentu likmēm, kā arī to iespējamām svārstībām. Komercbanku kontos turētie diennakts atlikumi tiek atlīdzināti katru dienu. Šādu kontu atlikumu atlīdzināšana balstās uz mainīgām tirgus likmēm, kam piemēro līgumā noteikto starpību (pozitīvu vai negatīvu). Procenti lielākajai daļai kontu tiek aprēķināti, pamatojoties uz EONIA (euro diennakts vidējais indekss), un tos koriģē, ņemot vērā jebkuras šīs likmes svārstības. Dažiem citiem kontiem procentu aprēķins ir piesaistīts ECB likmei (ko izmanto ECB refinansēšanas operācijām). Rezultātā EAF neuzņemas risku, ka tā atlikumus varētu atlīdzināt atbilstoši likmēm, kas ir zemākas par tirgus likmēm. 6.3. KREDĪTRISKS (DARĪJUMA PARTNERA RISKS) Lielākā daļa EAF finanšu līdzekļu saskaņā 10. EAF FR tiek turēti speciālajos kontos, ko dalībvalstis atvērušas iemaksu veikšanai. Vairums šo kontu tiek turēti dalībvalstu valsts kasēs vai valstu centrālajās bankās. Šīs iestādes EAF rada vismazāko darījuma partnera risku (risku uzņemas dalībvalstis). Tā EAF finanšu līdzekļu daļa, kas tiek turēta komercbankās, lai veiktu maksājumus, tiek papildināta nepieciešamības brīdī, un to automātiski pārvalda ar Komisijas kases naudas pārvaldības sistēmu. Katrā kontā tur minimālu naudas daudzumu, kas ir proporcionāls vidējai ikdienas maksājumu summai. Rezultātā šajos kontos turētās summas diennaktī parasti ir nelielas, un tādējādi arī EAF risks ir ierobežots. Papildus tam tiek piemērotas īpašas pamatnostādnes par komercbanku izvēli, lai vēl vairāk samazinātu darījuma partnera risku, kam ir pakļauts EAF. Visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs (S&P A-1 vai Fitch F1). Īpašos un pienācīgi pamatotos gadījumos var tikt prasīts zemāks līmenis. 6.4. LIKVIDITĀTES RISKS Eiropas Attīstības fondam piemērotie budžeta principi nodrošina, ka kopējie budžeta perioda naudas līdzekļi vienmēr ir pietiekami, lai izpildītu visus saistītos maksājumus. Dalībvalstu kopējās iemaksas patiešām atbilst maksājumu apropriāciju kopējai summai attiecīgajā budžeta periodā. Tomēr dalībvalstis gada iemaksas EAF veic trīs daļās, turpretim maksājumiem piemīt zināma sezonalitāte. Lai nodrošinātu vienmēr pietiekamus finanšu līdzekļus tādu maksājumu segšanai, kas veicami konkrētajā mēnesī, starp Komisijas finanšu līdzekļu un attiecīgajiem izdevumu departamentiem notiek regulāra informācijas apmaiņa par finanšu līdzekļu stāvokli ar mērķi garantēt, ka konkrētajā periodā veiktie maksājumi nepārsniedz pieejamos finanšu līdzekļus. Turklāt attiecībā uz EAF ikdienas finanšu līdzekļu operācijām automatizēti naudas pārvaldības instrumenti nodrošina, ka katru dienu visos EAF banku kontos ir pietiekama likviditāte. 7. INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM Nav konstatēti nekādi darījumi, kam šajā pozīcijā būtu vajadzīga īpaša informācijas atklāšana par saistītām personām. 8. NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA EAF grāmatvedim šo pārskatu iesniegšanas dienā nebija zināmi būtiski apstākļi, nedz arī viņam tika ziņots par tādiem, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā. Gada pārskati un attiecīgie paskaidrojumi tika sagatavoti izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota iepriekš. 9. SASKAŅOŠANA – SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS – BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS Gada saimniecisko rezultātu aprēķina, pamatojoties uz uzkrāšanas principu grāmatvedībā. Savukārt budžeta izpildes rezultāta pamatā ir naudas plūsmas grāmatvedības principi. Tā kā budžeta izpildes rezultāts un saimnieciskais rezultāts izriet no vieniem un tiem pašiem pamatā esošiem darījumiem, kontrole ir lietderīga, lai nodrošinātu to saskaņošanas iespēju. Šī saskaņošana ir atspoguļota tabulā turpmāk, izceļot būtiskākās saskaņošanas summas, kas sadalītas starp ieņēmumu un izdevumu posteņiem. || || Miljoni euro || 2013 || 2012 || || GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS || (3 072) || (3 023) || || IEŅĒMUMI || || Prasījumi, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu || (68) || (47) Kārtējā gadā konstatētie, bet vēl neiekasētie prasījumi || (6) || (8) Iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi || 10 || 14 Priekšfinansējuma neto ietekme || 71 || 62 Neto uzkrātie ieņēmumi || 19 || (40) || || IZDEVUMI || || Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti || 90 || 38 Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā || (53) || (101) Atceltie maksājumi || 13 || 7 Priekšfinansējuma neto ietekme || (431) || (316) Neto uzkrātie izdevumi || 464 || 204 || || GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS || (2 963) || (3 209) 9.1. Saskaņošanas posteņi – ieņēmumi Finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par prasījumiem, kuri konstatēti attiecīgā gada laikā, un summām, kuras iekasētas par iepriekšējos gados konstatētajiem prasījumiem. Prasījumi, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu, ir reģistrēti saimnieciskās darbības rezultātā, taču budžeta perspektīvā tos nevar uzskatīt par ieņēmumiem, jo iekasētā summa tiek pārvietota uz rezervēm un to nevar atkārtoti piesaistīt bez Padomes lēmuma. Tāpēc kārtējā gadā konstatētos, bet vēl neiekasētos prasījumus saskaņošanas nolūkā atskaita no saimnieciskā rezultāta, jo tie nav daļa no budžeta ieņēmumiem. Turpretim iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi jāpievieno saimnieciskajam rezultātam saskaņošanas nolūkā. Priekšfinansējuma neto ietekme ir atgūto priekšfinansējuma summu noskaidrošana. Tie ir naudas ieņēmumi, kas neietekmē saimniecisko rezultātu. Neto uzkrātos ieņēmumus galvenokārt veido uzkrājumi gada beigu periodizācijas vajadzībām. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t.i., kārtējā gada uzkrātie ieņēmumi, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gada uzkrāto ieņēmumu apvērse. 9.2. Saskaņošanas posteņi – izdevumi Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti, jākoriģē saskaņošanas vajadzībām, jo tie tiek iekļauti saimnieciskajā rezultātā, bet nav daļa no budžeta izdevumiem. Turpretim iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā, jāatskaita no saimnieciskās darbības rezultāta saskaņošanas nolūkā, jo tie ir daļa no kārtējā gada budžeta izdevumiem, bet tie neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu. Naudas ieņēmumi no atceltajiem maksājumiem neietekmē saimniecisko rezultātu, bet tie ietekmē budžeta izpildes rezultātu. Priekšfinansējuma neto ietekme ir šādu elementu apvienojums: jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas kārtējā gadā (atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem), un tāda priekšfinansējuma noskaidrošana, kas samaksāts kārtējā gadā vai iepriekšējos gados, apstiprinot attiecināmās izmaksas. Pēdējais minētais atspoguļo izdevumus uzkrāto izdevumu izteiksmē, bet ne budžeta uzskaitē, jo samaksas brīdī sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau tika uzskatīts par budžeta izdevumiem. Neto uzkrātos izdevumus galvenokārt veido uzkrājumi gada beigu periodizācijas vajadzībām, t.i., attiecināmie izdevumi, kuri radušies EAF līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots EAF. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t.i., kārtējā gada uzkrātie izdevumi, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gada uzkrāto izdevumu apvērse. 2. ZIŅOJUMS PAR FINANSĒJUMA ĪSTENOŠANU IEVADS Iepriekšējie EAF · Tā kā 6. EAF noslēdza 2006. gadā un 7. EAF noslēdza 2008. gadā, gada pārskatos vairs nav iekļautas tabulas par šo EAF īstenošanu. Turpretim pārnesto atlikumu izpildes rezultāti ir iekļauti 9. EAF pārskatā. · Tāpat kā iepriekšējos gados, lai nodrošinātu līdzekļu uzskaites pārredzamību 2013. gada pārskatos, tabulās 8. EAF atsevišķi nodalīta tā līdzekļu daļa, kas izlietota atbilstoši Lomes konvencijās paredzētajam plānojumam, un tā līdzekļu daļa, kas izlietota atbilstoši Kotonū nolīgumā paredzētajam plānojumam. · Saskaņā ar 9. EAF Iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta b) apakšpunktu visu iepriekšējo EAF, kas bijuši pirms 9. EAF, atlikumi tika pārvietoti uz 9. EAF un 9. EAF darbības laikā izmantoti kā 9. EAF līdzekļi. 10. EAF ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgums, ko 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīja Eiropas Kopienas dalībvalstis un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstis, stājās spēkā 2003. gada 1. aprīlī. Kotonū nolīgums ir grozīts divas reizes, pirmo reizi ar nolīgumu, kas parakstīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā, un otru reizi ar nolīgumu, kas parakstīts Vagadugu (Ouagadougou) 2010. gada 22. jūnijā. ES Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmums 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju (AZT) asociāciju ar Eiropas Savienību stājās spēkā 2001. gada 2. decembrī. Šo lēmumu grozīja 2007. gada 19. martā (Lēmums 2007/249/EK). Iekšējais nolīgums par Kopienas atbalsta finansēšanu, pamatojoties uz daudzgadu finanšu shēmu 2008.–2013. gadam, saskaņā ar pārskatīto Kotonū nolīgumu, ko Eiropas Kopienas dalībvalstu valdību pārstāvji pieņēma 2006. gada 17. jūlijā, stājās spēkā 2008. gada 1. jūlijā. Saskaņā ar Kotonū nolīgumu ES atbalsta ĀKK valstīm un AZT otro periodu (2008.–2013. gads) finansē no 10. EAF, šim nolūkam paredzētais līdzekļu kopējais apjoms ir aptuveni EUR 22 682 miljoni, un no tiem: · ĀKK valstīm ir piešķirti EUR 21 966 miljoni saskaņā ar pārskatītā Kotonū nolīguma Ib pielikumā noteikto daudzgadu finanšu shēmu, no šīs summas EUR 20 466 miljonus pārvalda Komisija; · EUR 286 miljoni piešķirti AZT saskaņā ar pārskatītā Padomes lēmuma par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu IIAa pielikumu, no šīs summas EUR 256 miljonus pārvalda Komisija; · EUR 430 miljoni paredzēti Komisijai, lai finansētu izmaksas, kas saistītas ar 10. EAF līdzekļu plānošanu un izlietojumu, saskaņā ar Iekšējā nolīguma 6. pantu. Kopš desmitā EAF spēkā stāšanās dienas sākotnējās summas, kas piešķirtas 10. EAF, ir papildinātas ar summām, kas atbrīvotas iepriekšējos EAF, ar STABEX (eksporta ieņēmumu no lauksaimniecības pamatproduktiem stabilizēšanas garantiju programmas) procentu ienākumiem un neizmantotajiem naudas atlikumiem fondos pirms 9.EAF. Visi fondi tiek pārvaldīti atbilstoši īpašajiem noteikumiem pārskatītajā Kotonū nolīgumā un Iekšējā nolīgumā. 2013. gada 31. decembris bija nozīmīgs datums, kad stājās spēkā 10. EAF turpināmības klauzula. Šī klauzula nosaka konkrētu galīgo termiņu attiecībā uz 10.EAF saistībām (10. EAF Iekšējā nolīguma 1. punkta 4. un 5. pants). Visa gada laikā ir darīts viss iespējamais, lai izmantotu pēc iespējas vairāk līdzekļu, kas pieejami 10. EAF. - 10. EAF neizmantojamā darbības rezerve Tā kā 10. EAF stājās spēkā 2008. gada 1. jūlijā, atlikumi un atbrīvotās summas no 9. un iepriekšējo EAF projektiem, izņemot Stabex līdzekļus un 9. EAF administratīvo finansējumu, tika pārvietotas uz 10. EAF darbības rezervi. (miljoni euro) ĀKK 10. EAF neizmantojamā darbības rezerve 31.12.2013. || 924,1 AZT 10. EAF neizmantojamā darbības rezerve 31.12.2013. || 14,1 Kopā 10. EAF neizmantojamā darbības rezerve 31.12.2013. || 938,2 Saskaņā ar 10. EAF Iekšējā nolīguma 1. panta 4. punktu Padome 2013. gada 12. decembrī izlēma šos līdzekļus izmantot pārejas mehānismam. - 10. EAF līdzekļi, uz kuriem neattiecas saistības 31.12.2013. kopējās neizmantoto līdzekļu summas sadalījums bija šāds: (miljoni euro) ĀKK (divpusēji, reģionāli ĀKK ietvaros, rezerve VIP/RIP) || 74,5 AZT || 0,08 Kopā 10. EAF neizmantotie līdzekļi 31.12.2013. || 74,6 Šie līdzekļi arī ir pārvietoti uz pagaidu mehānismu. - Pagaidu mehānisms Iekšējo nolīgumu, ar kuru izveido 11. EAF, dalībvalstis parakstīja Padomes sanāksmē 2013. gada jūnijā. Iekšējais nolīgums stāsies spēkā tikai tad, kad to būs ratificējušas visas dalībvalstis. Kamēr nav stājies spēkā 11. EAF, Komisija ierosināja pārejas pasākumus jeb Pagaidu mehānismu, lai nodrošinātu līdzekļu pieejamību sadarbībai ar ĀKK valstīm un ar AZT, kā arī atbalsta izdevumus laikā no 2014. gada janvāra līdz Iekšējā nolīguma, ar kuru izveido 11. EAF, spēkā stāšanās brīdim. Pagaidu mehānisms tika izveidots 2013. gada 12. decembrī (Lēmums 2013/759/ES), un to finansē no šādiem avotiem: - līdzekļi, kas līdz 31.12.2013. atbrīvoti no saistībām 8. un 9. EAF, - 10.EAF atlikumi, uz kuriem 31.12.2013. neattiecas saistības, - līdzekļi, kas atbrīvoti no saistībām 10. EAF un iepriekšējos EAF no 01.01.2014. 2013. gada 31. decembrī pagaidu mehānismam bija pieejami kopējie līdzekļi EUR 998,6 miljonu apmērā, kas paredzēti ĀKK, un līdzekļi EUR 14,2 miljonu apmērā, kas paredzēti AZT, neņemot vērā procentus. Šie līdzekļi tiek uzskaitīti 11. EAF. - 10. EAF Stabex rezerve Pēc Stabex kontu slēgšanas neizmantotie/atbrīvotie līdzekļi tika pārvietoti uz 10. EAF Stabex A finansējuma rezervi (10. EAF Iekšējā līguma 1. panta 4. punkts) un pēc tam uz attiecīgo valstu indikatīvajām programmām. 2013. gada 31. decembrī no saistībām atbrīvoto Stabex līdzekļu kopējā summa, kas pārvietota uz 10. EAF, attiecībā uz 33 valstīm ir EUR 165,3 miljoni. - 10. EAF līdzfinansējums 10. EAF ietvaros tika parakstīti pārnesumu nolīgumi par dalībvalstu līdzfinansējumu, un tika atvērtas saistību apropriācijas par kopējo summu EUR 134,4 miljonu apmērā, savukārt maksājumu apropriācijas atvēra par iekasētajām summām EUR 110,6 miljonu apmērā. Līdzfinansējuma apropriācijas 31.12.2013. ir norādītas tabulā (miljonos euro). || Saistību apropriācijas || Maksājumu apropriācijas Līdzfinansējums - A finansējums || 118,1 || 95,3 Līdzfinansējums ĀKK ietvaros || 12,1 || 12,1 Līdzfinansējums, administratīvie izdevumi || 4,2 || 3,2 || 134,4 || 110,6 Turpmākajās tabulās, kurās minētas lēmumos un līgumos paredzētās un samaksātās summas, sniegti dati neto izteiksmē. Tabulas, kurās situācija atspoguļota pa valstīm un pa instrumentiem, ir pievienotas pielikumā. 2.1. PIEŠĶĪRUMI 1.1.TABULA || 8. EAF || APROPRIĀCIJU DINAMIKA: 2013. gada 31. decembris || KREDĪTU ANALĪZE PA INSTRUMENTIEM || || || (miljoni euro) || || || (miljoni euro) || INSTRUMENTS || SĀKOTNĒJĀ APROPRIĀCIJA || KUMULATĪVO RESURSU PALIELINĀJUMI/SAMAZINĀJUMI 2012. GADA 31. DECEMBRĪ || RESURSU PALIELINĀJUMS/SAMAZINĀJUMS 2013. GADĀ || Paskaidrojumi || PAŠREIZĒJĀ APROPRIĀCIJA || ĀKK || || || || || || Lome || || || || || || Citas indikatīvas programmas || 7 562 || (2 473) || ( 69) || (1) || 5 020 || Procentu likmes subsīdijas || 370 || ( 287) || || || 83 || Ārkārtas atbalsts || 140 || ( 4) || || || 136 || Atbalsts bēgļiem || 120 || ( 17) || || (1) || 103 || Riska kapitāls || 1 000 || 37 || ( 17) || || 1 019 || Stabex || 1 800 || (1 077) || 0 || (1) || 724 || Sysmin || 575 || ( 474) || || || 101 || Strukturālas korekcijas || 1 400 || 97 || ( 0) || || 1 497 || Lielu parādu apgrūtinātās nabadzīgās valstis || || 1 060 || ( 1) || || 1 059 || Procentu ienākumu izmantošana || || 36 || ( 1) || || 35 || Kotonū || || || || || || A finansējums || || 419 || ( 1) || (1) || 418 || B finansējums || || 252 || ( 14) || (1) || 238 || KOPĀ ĀKK || 12 967 || (2 431) || ( 104) || || 10 432 || AZT || || || || || || Citas indikatīvas programmas || 115 || ( 78) || ( 0) || || 37 || Procentu likmes subsīdijas || 9 || ( 7) || || || 1 || Ārkārtas atbalsts || 3 || ( 3) || || || || Atbalsts bēgļiem || 1 || ( 1) || || || || Riska kapitāls || 30 || ( 24) || || || 6 || Stabex || 6 || ( 4) || || || 1 || Sysmin || 3 || ( 0) || || || 2 || KOPĀ AZT || 165 || ( 117) || ( 0) || || 48 || KOPĀ 8. EAF || 13 132 || (2 548) || ( 104) || || 10 481 || (1) visi samazinājumi ir atbrīvotās saistības, kas pārvietotas uz 10. EAF neizmantojamo darbības rezervi. || || || || 2.2. KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI 2.1. TABULA: EAF KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI 31.12.2013.: IZPILDES ZIŅOJUMS. 2.2. TABULA: EAF KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI 31.12.2013.: ATBALSTA VEIDS II DAĻA — EAF GADA PĀRSKATI: IEGULDĪJUMU MEHĀNISMA FINANŠU PĀRSKATI EIROPAS INVESTĪCIJU BANKA || CA/472/14 || 2014. gada 13. marts || Dokuments 14/108 || || DIREKTORU PADOME Ieguldījumu mehānisms Finanšu pārskati 2013. gada 31. decembrī || || || - Pārskats par finanšu stāvokli - Peļņas vai zaudējumu un citu ienākumu pārskats - Pārskats par ieguldītāju līdzekļu izmaiņām - Pārskats par naudas plūsmu - Finanšu pārskatu paskaidrojumi - Neatkarīga revidenta ziņojums || ORG.: E || 3. IEGULDĪJUMU MEHĀNISMA FINANŠU PĀRSKATI 3.1. PĀRSKATS PAR FINANŠU STĀVOKLI 2013. GADA 31. DECEMBRĪ. (tūkstošos euro) || Paskaidrojumi || 31.12.2013. || 31.12.2012. || || || AKTĪVI || || || Nauda un tās ekvivalenti || 5 || 599 515 || 466 568 Atvasinātie finanšu instrumenti || 6 || 1 024 || 115 Aizdevumi un debitoru parādi || 7 || 1 222 199 || 1 146 280 Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi || 8 || 331 699 || 333 001 No ieguldītājiem saņemamās summas || 9/15 || - || 87 310 Līdz termiņam turētie finanšu aktīvi || 10 || 102 562 || 99 029 Citi aktīvi || 11 || 148 || 224 || || || Kopā aktīvi || || 2 257 147 || 2 132 527 || || || || || || SAISTĪBAS UN IEGULDĪTĀJU LĪDZEKĻI || || || || || || SAISTĪBAS || || || Atvasinātie finanšu instrumenti || 6 || 3 545 || 7 035 Nākamo periodu ienākumi || 12 || 35 083 || 37 808 Trešām personām maksājamās summas || 13 || 331 235 || 312 086 Citas saistības || 14 || 2 572 || 1 153 || || || Kopā saistības || || 372 435 || 358 082 || || || IEGULDĪTĀJU LĪDZEKĻI || || || Pieprasītās dalībvalstu iemaksas || 15 || 1 661 309 || 1 561 309 Patiesās vērtības rezerve || || 78 191 || 68 434 Nesadalītā peļņa || || 145 212 || 144 702 || || || Kopā ieguldītāju līdzekļi || || 1 884 712 || 1 774 445 || || || Kopā saistības un ieguldītāju līdzekļi || || 2 257 147 || 2 132 527 Pievienotie paskaidrojumi ir šo finanšu pārskatu neatņemama sastāvdaļa. 3.2. GADA PĀRSKATS PAR PEĻŅU VAI ZAUDĒJUMIEM UN CITIEM IENĀKUMIEM LĪDZ 31. 12.2013. (tūkstošos euro) || Paskaidrojumi || No 01.01.2013. || No 01.01.2012. || || līdz 31.12.2013. || līdz 31.12.2012. || || || || || Procentu un līdzīgi ienākumi || 17 || 68 270 || 67 503 || Procentu un līdzīgi izdevumi || 17 || -1 175 || -1 114 || || || || || Neto procentu un līdzīgi ienākumi || || 67 095 || 66 389 || || || || || Maksas un komisijas naudas ienākumi || 18 || 4 051 || 1 934 || Maksas un komisijas naudas izdevumi || 18 || -43 || -292 || || || || || Neto maksas un komisijas naudas ienākumi || || 4 008 || 1 642 || || || || || Atvasināto finanšu instrumentu patiesās vērtības izmaiņas || || 4 399 || 5 348 || Realizētā neto peļņa saistībā ar pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem || 19 || 5 294 || 1 045 || Neto zaudējumi no ārvalstu valūtas maiņas || || -6 925 || -10 575 || || || || || Finanšu operāciju neto rezultāts || || 2 768 || -4 182 || || || || || Aizdevumu un debitoru parādu vērtības samazinājuma izmaiņas, atskaitot apvērsi || 7 || -27 334 || 597 || Pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazinājums || 8 || -8 176 || -8 927 || Citu aktīvu vērtības samazinājums || 20 || - || -337 || Vispārējie administratīvie izdevumi || 21 || -37 851 || -36 202 || || || || || Peļņa gadā || || 510 || 18 980 || || || || || Citi ienākumi: || || || || Pozīcijas, kas pārklasificētas vai ko var pārklasificēt par peļņu vai zaudējumiem: || || || || Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi – Patiesās vērtības rezerve || 8 || || || 1. Pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu neto izmaiņas patiesajā vērtībā || || 12 350 || 18 551 || 2. Neto summa, kas pārnesta uz peļņu vai zaudējumiem || || -2 593 || 8 133 || Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi kopā || || 9 757 || 26 684 || || || || || Kopā citi ienākumi || || 9 757 || 26 684 || || || || || Ienākumi kopā par gadu || || 10 267 || 45 664 || Pievienotie paskaidrojumi ir šo finanšu pārskatu neatņemama sastāvdaļa. 3.3. GADA PĀRSKATS PAR IEGULDĪTĀJU LĪDZEKļLU IZMAIŅĀM LĪDZ 31.12.2013. (tūkstošos euro) || Pieprasītās iemaksas || Patiesās vērtības rezerve || Nesadalītā peļņa || Kopā 2013. gada 1. janvārī Paskaidrojumi || 1 561 309 || 68 434 || 144 702 || 1 774 445 || || || || Pieprasītās dalībvalstu iemaksas 15. gada laikā || 100 000 || - || - || 100 000 || || || || Peļņa 2013. gadā || - || - || 510 || 510 || || || || Citi ienākumi kopā par gadu || - || 9 757 || - || 9 757 || || || || Ieguldītāju līdzekļu izmaiņas || 100 000 || 9 757 || 510 || 110 267 || || || || 2013. gada 31. decembrī || 1 661 309 || 78 191 || 145 212 || 1 884 712 || || || || || Pieprasītās iemaksas || Patiesās vērtības rezerve || Nesadalītā peļņa || Kopā 2012. gada 1. janvārī Paskaidrojumi || 1 281 309 || 41 750 || 125 722 || 1 448 781 || || || || Pieprasītās dalībvalstu iemaksas 15. gada laikā || 280 000 || - || - || 280 000 || || || || Peļņa 2012. gadā || - || - || 18 980 || 18 980 || || || || Citi ienākumi kopā par gadu || - || 26 684 || - || 26 684 || || || || Ieguldītāju līdzekļu izmaiņas || 280 000 || 26 684 || 18 980 || 325 664 || || || || 2012. gada 31. decembrī || 1 561 309 || 68 434 || 144 702 || 1 774 445 || || || || || || || || Pievienotie paskaidrojumi ir šo finanšu pārskatu neatņemama sastāvdaļa. 3.4. GADA NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS LĪDZ 31.12.2013. (tūkstošos euro) || Paskaidrojumi || No 01.01.2013. līdz 31.12.2013. || No 01.01.2012. līdz 31.12.2012. PAMATDARBĪBA || || || Peļņa finanšu gadā || || 510 || 18 980 Izdarītās korekcijas || || || Pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazinājums || || 8 176 || 8 927 Aizdevumu un debitoru parādu vērtības samazinājuma neto izmaiņas || || 27 334 || -597 Kapitalizētie procenti no aizdevumiem un debitoru parādiem || 7 || -10 363 || -9 622 Izmaiņas uzkrātajos procentos un amortizācijas izmaksās saistībā ar aizdevumiem un debitoru parādiem || || -249 || -1 407 Izmaiņas līdz termiņam turēto finanšu aktīvu uzkrātajos procentos un amortizācijas izmaksās || || 733 || -751 Nākamo periodu ienākumu izmaiņas || || -2 725 || 4 805 Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz aizdevumiem || || 30 402 || 16 044 Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem || || -1 154 || -1 204 Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz naudas rezervēm || || -378 || -389 Pamatdarbības peļņa pirms izmaiņām pamatdarbības aktīvos un saistībās || || 52 286 || 34 786 Aizdevumu izmaksa || 7 || -242 203 || -233 018 Aizdevumu atmaksa || 7 || 119 160 || 115 480 Izmaiņas attiecībā uz procentiem, kas uzkrāti par naudu un naudas ekvivalentiem || || -1 || 389 Atvasināto finanšu instrumentu patiesās vērtības izmaiņas || || -4 399 || -5 348 Līdz termiņam turēto finanšu aktīvu palielinājums || 10 || -680 635 || -98 278 Līdz termiņam turēto finanšu aktīvu termiņi || 10 || 676 369 || Pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu palielinājums || 8 || -34 700 || -81 981 Pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu atmaksājumi/pārdošana || 8 || 38 737 || 19 601 Citu aktīvu samazinājums || || 76 || 192 Citu saistību palielinājums || || 1 419 || 40 Eiropas Investīciju bankai maksājamo summu (samazinājums/) palielinājums. || || -6 539 || 6 876 Neto naudas plūsma no pamatdarbības || || -80 430 || -241 261 FINANSĒŠANAS DARBĪBA || || || Dalībvalstu iemaksas || || 187 310 || 236 345 Summas, saņemtas no dalībvalstīm attiecībā uz procentu subsīdijām || || 50 000 || 43 655 Summas, kas izmaksātas dalībvalstu uzdevumā attiecībā uz procentu subsīdijām || || -24 312 || -24 450 Neto naudas plūsma no finansēšanas darbības || || 212 998 || 255 550 Naudas un tās ekvivalentu neto palielinājums || || 132 568 || 14 289 Kopsavilkuma pārskats par naudas plūsmām: || || || Nauda un tās ekvivalenti finanšu gada sākumā || || 466 561 || 451 882 Neto naudas plūsma no: || || || pamatdarbības || || -80 430 || -241 261 finansēšanas darbības || || 212 998 || 255 550 Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz naudu un naudas ekvivalentiem || || 378 || 389 Nauda un tās ekvivalenti finanšu gada beigās || || 599 507 || 466 561 Nauda un tās ekvivalenti ir: || || || Skaidra nauda || || 194 107 || 10 588 Termiņdepozīti (izņemot uzkrātos procentus) || || 405 400 || 455 973 || || 599 507 || 466 561 Pievienotie paskaidrojumi ir šo finanšu pārskatu neatņemama sastāvdaļa. 3.5. PASKAIDROJUMI FINANŠU PĀRSKATIEM UZ 31.12.2013. 1 Vispārīga informācija Ieguldījumu mehānismu ("Mehānisms" vai „IM”) izveidoja Kotonū nolīguma ("Nolīgums") par sadarbību un atbalstu attīstībai ietvaros, ko, vienojoties Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupai ("ĀKK valstis") un Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm, noslēdza 2000. gada 23. jūnijā, un to pārskatīja 2005. gada 25. jūnijā un 2010. gada 23. jūnijā. Mehānisms nav individuāls tiesību subjekts, un Eiropas Investīciju Banka (“EIB” vai “Banka”) saskaņā ar Nolīguma noteikumiem pārvalda iemaksas dalībvalstu (“donori”) vārdā un rīkojas kā Ieguldījumu Mehānisma administrators. Finansējumu saskaņā ar Nolīgumu nodrošina no ES dalībvalstu budžeta un izmaksā atbilstoši finanšu protokoliem, kas paredzēti nākamo piecu līdz sešu gadu periodam. Saskaņā ar Nolīgumu un pēc otrā finanšu protokola stāšanās spēkā 2008. gada 1. jūlijā (ietverot laika posmu no 2008. līdz 2013. gadam), kas minēts kā 10. Eiropas Attīstības fonds („EAF”), EIB ir uzticēta šādu jomu pārvaldība: - Mehānisms – EUR 3 185,5 miljonus risku ietverošs apgrozības fonds, kas vērsts uz privātā sektora ieguldījumu veicināšanu ĀKK valstīs; no šīs summas EUR 48,5 miljoni ir piešķirti aizjūras zemēm un teritorijām („AZT valstis”); - dotācijas procentu likmes subsīdijām EUR 400 miljonu apmērā ĀKK valstīm un EUR 1,5 miljonu apmērā AZT valstīm; Līdz 15 % (10 % līdz 2012. gada beigām) no šīm subsīdijām var izmantot ar projektiem saistītas tehniskās palīdzības finansēšanai. Šie finanšu pārskati attiecas uz periodu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. Atbilstoši EIB Vadības komitejas priekšlikumam EIB Direktoru padome 2014. gada 13. martā pieņēma finanšu pārskatus un atļāva to iesniegšanu Valdei apstiprināšanai līdz 2014. gada 29. aprīlim. 2 Nozīmīga grāmatvedības politika 2.1 Pārskata sagatavošanas pamats – atbilstības apliecinājums Mehānisma finanšu pārskats ir sagatavots saskaņā ar Starptautiskiem finanšu pārskatu standartiem (IFRS), kā to pieņēmusi Eiropas Savienība. 2.2 Būtiski grāmatvedības vērtējumi un aplēses Finanšu pārskatu sagatavošanai jāizmanto grāmatvedības aplēses. Nepieciešams, lai Eiropas Investīciju bankas vadība izmantotu savus vērtējumus Mehānisma grāmatvedības politikas piemērošanas procesā. Turpmāk tiek atspoguļotas kompleksākas jomas, kurām jāpiemēro rūpīgāki vērtējumi, vai jomas, kurās pieņēmumi un aplēses ir būtiskas finanšu pārskatiem. Būtiskākie vērtējumi un aplēses ir minētas turpmāk. § Finanšu instrumentu patiesās vērtības noteikšana Tādu finanšu aktīvu un finanšu saistību, kurus tirgo aktīvajos tirgos, patiesās vērtības pamatā ir kotētās tirgus cenas vai brokeru kotētās cenas. Ja patieso vērtību nevar noteikt, pamatojoties uz aktīvo tirgu, tad to nosaka, izmantojot dažādas novērtēšanas metodes, kas ietver matemātisko modeļu izmantošanu. Ja iespējams, vajadzīgos datus minētajiem modeļiem iegūst novērojamā tirgū, bet, ja tas nav iespējams, nosakot patieso vērtību, ir vajadzīgs vērtējums. Šos novērtējumus var iedalīt divās kategorijās patiesās vērtības hierarhijā atkarībā no datiem, kas izmantoti novērtēšanas metodēs, kā aprakstīts 2.4.3. un 4. paskaidrojumā. Šīs novērtēšanas metodes var ietvert neto pašreizējās vērtības un diskontētās naudas plūsmas modeļus, salīdzinājumu ar līdzīgiem instrumentiem, kuriem eksistē novērojamas tirgus cenas, Bleka un Šoles (Black-Scholes) un polinomu opciju cenu modeļus, kā arī citas novērtēšanas metodes. Pieņēmumi un dati, ko izmanto novērtēšanas metodēs, ietver bezriska un etalona procentu likmes, diskonta likmju noteikšanā izmantojamās kredīta starpības, obligāciju un kapitāla cenas, ārvalstu valūtas maiņas kursus, kapitāla cenas un indeksētās kapitāla cenas, paredzamās cenu svārstības un korelācijas. Novērtēšanas metožu mērķis ir iegūt patiesās vērtības novērtējumu, kas atbilst tādai cenai, kura maksāta godīgā aktīva pārdošanas vai saistību nodošanas darījumā starp tirgus dalībniekiem novērtējuma dienā. Parastu vai mazāk sarežģītu finanšu instrumentu patiesās vērtības novērtēšanā Mehānisms izmanto plaši atzītus novērtēšanas modeļus, piemēram, procentu likmju un valūtas mijmaiņas darījumus, kuros izmanto vienīgi novērojamus tirgus datus un kur maz nepieciešams vadības vērtējums un aplēses. Novērojamas cenas un modeļiem vajadzīgie dati parasti ir pieejami kotēto parāda un kapitāla vērtspapīru, biržā tirgoto atvasināto instrumentu un vienkāršu ārpusbiržas atvasināto instrumentu, piemēram, procentu likmju mijmaiņas darījumu tirgū. Novērojamu tirgus cenu un modelim vajadzīgo datu pieejamība samazina nepieciešamību izmantot vadības vērtējumu un aplēses, kā arī samazina nedrošību, kas saistīta ar patiesās vērtības noteikšanu. Novērojamu tirgus cenu un datu pieejamība ir atkarīga no produktiem un tirgiem, kā arī var mainīties konkrētu notikumu vai finanšu tirgu vispārēju nosacījumu ietekmē. Sarežģītāku instrumentu gadījumos Mehānisms izmanto pašu izstrādātus novērtēšanas modeļus, kas ir izveidoti uz atzītu novērtēšanas modeļu pamata. Daži vai visi minētajiem modeļiem vajadzīgie būtiskie dati var nebūt novērojami tirgū, un tos atvasina no tirgus cenām vai likmēm vai nosaka, pamatojoties uz pieņēmumiem. Par piemēru instrumentiem, kas saistīti ar būtiskiem nenovērojamiem datiem, var minēt dažādus aizdevumus un garantijas, kuriem nav aktīva tirgus. Novērtēšanas modeļos kas saistīti ar būtiskiem nenovērojamiem datiem, patiesās vērtības noteikšanai lielākā mērā nepieciešams vadības vērtējums un aplēses. Vadības vērtējums un aplēses parasti ir nepieciešamas, lai izvēlētos piemērotu izmantojamo novērtēšanas modeli, noteiktu vērtējamā finanšu instrumenta gaidāmās nākotnes naudas plūsmas, noteiktu darījumu partnera saistību neizpildes un priekšmaksājumu varbūtību, un izraudzītos atbilstošas diskonta likmes. Mehānismam ir izveidota kontroles sistēma patiesās vērtības novērtēšanas nolūkiem. Sistēma aptver EIB Investīciju bankas riska pārvaldības un tirgus datu pārvaldības funkcijas. Šīs funkcijas ir nošķirtas no bankas darījumu pārvaldības un atbild par būtisku patiesās vērtības novērtējumu pārbaudēm. Īpašā kontrole ietver: - novērojamo cenu noteikšanas pārbaudes; - pārbaudes un apstiprināšanas procesu jauniem novērtēšanas modeļiem un izmaiņas esošajos modeļos; - modeļu kalibrēšanu un pretpārbaudi attiecībā uz novērotajiem tirgus darījumiem; - būtisku novērtēšanas plūsmu analīzi un izmeklēšanu; - būtisku nenovērojamu datu pārbaudes un novērtējuma korekcijas. Ja patiesās vērtības noteikšanā tiek izmantota trešās puses sniegta informācija, piemēram, brokeru kotētās cenas vai cenu noteikšanas pakalpojumi, Mehānisms pārbauda, vai šādi novērtējumi atbilst SFPS prasībām. Tas nozīmē arī: - noteikt to, vai ir piemēroti izmantot brokeru kotētās cenas un cenas, kas aprēķinātas, izmantojot cenu noteikšanas pakalpojumus; - izvērtēt to, vai konkrēta brokeru kotētā cena vai cenu noteikšanas pakalpojumos aprēķinātā cena ir ticama; - saprast to, kā ir iegūta patiesā vērtība un cik lielā mērā tā atspoguļo faktiskus tirgus darījumus; - ja patiesās vērtības noteikšanā tiek izmantotas līdzīgu instrumentu cenas, kā šīs cenas ir koriģētas, lai atspoguļotu novērtētā instrumenta raksturlielumus. § Zaudējumi, kas radušies no aizdevumu un debitoru parādu vērtības samazināšanās Mehānismā tiek pārskatīti aizdevumi un debitoru parādi katra pārskata datumā, lai novērtētu, vai vērtības samazinājums ir iegrāmatojams peļņas vai zaudējumu un citu ienākumu pārskatā. Jo īpaši Eiropas Investīciju bankas vadības vērtējums ir vajadzīgs, veicot aplēses par nākotnes naudas plūsmu apjomu un laiku, kad jānosaka vērtības samazinājuma līmenis. Šādas aplēses tiek veiktas, pamatojoties uz pieņēmumiem par vairākiem faktoriem, un faktiskie rezultāti var būt citādāki, izraisot izmaiņas vērtības samazinājuma rezervē nākotnē. Papildus konkrētiem vērtības samazinājumiem, kas aprēķināti atsevišķi būtiskiem aizdevumiem un debitoru parādiem, Mehānismā var noteikt arī kopēju vērtības samazinājumu aizdevumiem un debitoru parādiem, kuriem nav atsevišķi konstatēts vērtības samazinājums, bet attiecībā uz kuriem konstatēts lielāks saistību neizpildes risks, nekā sākotnēji tos piešķirot. Principā aizdevumu uzskata par samazinātas vērtības aizdevumu, ja procentu un pamatsummas maksājuma termiņš ir kavēts par 90 vai vairāk dienām un tajā pašā laikā Eiropas Investīciju bankas vadība uzskata, ka pastāv objektīvas norādes uz vērtības samazināšanos. § Nekotētu pārdošanai pieejamu kapitāla ieguldījumu novērtēšana Nekotētu pārdošanai pieejamu kapitāla ieguldījumu novērtējumu parasti pamato ar: - nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošiem neseniem darījumiem; - cita pēc būtības līdzīga instrumenta patieso vērtību; - plānotām naudas plūsmām, kas diskontētas saskaņā ar pašreizējām likmēm, ko piemēro līdzīgām vienībām ar līdzīgu termiņu un riska īpašībām; - koriģēto neto aktīvu metodi; vai - citiem vērtēšanas modeļiem. Nekotētu pārdošanai pieejamu kapitāla ieguldījumu naudas plūsmu un diskonta faktoru noteikšanai ir vajadzīga rūpīga vērtēšana. Mehānismā periodiski pielāgo vērtēšanas metodes un pārbauda to ticamību, izmantojot cenas no tā paša instrumenta novērojamā tirgus pašreizējiem darījumiem vai no citos novērojamos tirgos pieejamajiem datiem. § Pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazinājums Mehānismā pārdošanai pieejamos kapitāla ieguldījumus uzskata par tādiem, kuru vērtība ir samazinājusies, ja ir bijuši būtiski vai ilgstoši patiesās vērtības kritumi zem to izmaksām vai ja pastāv citi objektīvi pierādījumi vērtības samazinājumam. To, vai kritums ir būtisks vai ilgstošs, nosaka, pamatojoties uz vērtējumu. Mehānisma ietvaros par būtisku parasti uzskata 30 % un lielāku kritumu, savukārt ilgstošs kritums ir tāds, kura periods pārsniedz 12 mēnešus. Turklāt Mehānisma ietvaros tiek novērtēti citi faktori, tostarp akciju kursa normālais vērtības zudums attiecībā uz kotētu kapitālu, kā arī nākotnes naudas plūsmas un diskonta faktori attiecībā uz nekotētu kapitālu. 2.3 Izmaiņas grāmatvedības politikā Izņemot turpmāk minētās izmaiņas, Mehānisms ir konsekventi īstenojis 2.4. paskaidrojumā izklāstīto grāmatvedības politiku attiecībā uz visiem periodiem, kas aptverti šajos finanšu pārskatos. Mehānisms ir pieņēmis šādus jaunus standartus un standartu grozījumus. Pieņemtie standarti Sagatavojot šos finanšu pārskatus, tika pieņemti šādi standarti, standartu grozījumi un skaidrojumi. Grozījumi 1. SGS Citu ienākumu posteņu atspoguļošana finanšu pārskatos 1. SGS grozījumu rezultātā Mehānisms ir mainījis citu ienākumu pozīciju izkārtojumu peļņas un zaudējumu un citu ienākumu pārskatā, lai atsevišķi norādītu tās pozīcijas, kuras tiktu pārklasificētas par peļņu vai zaudējumiem, no tām, uz kurām pārklasifikācija nekad neattieksies. Salīdzinošā informācija arī ir attiecīgi pārkārtota. 13. SFPS Patiesās vērtības noteikšana Ar šo standartu izveido vienotu sistēmu patiesās vērtības novērtēšanai un informācijas sniegšanai par patiesās vērtības novērtējumiem, ja šādi novērtējumi ir prasīti vai atļauti citos SFPS. Tajā ir noteikta vienota patiesās vērtības definīcija, proti, tā ir tāda cena, kura maksāta godīgā aktīva pārdošanas vai saistību nodošanas darījumā starp tirgus dalībniekiem novērtējuma dienā. Ar to aizstāj un paplašina informācijas sniegšanas prasības attiecībā uz patiesās vērtības noteikšanu citos SFPS, tostarp 7. SFPS. Tādējādi Mehānisms ir ziņojumā iekļāvis attiecīgo papildu informāciju. Saskaņā ar 13. SFPS pārejas noteikumiem Mehānisms ir attiecībā uz turpmākiem notikumiem piemērojis jaunās vadlīnijas par patiesās vērtības noteikšanu un nav sniedzis salīdzinošu informāciju par jauno informāciju. 13. SFPS attiecas uz vairākām novērtējuma korekcijām, kuras Mehānisms ir plānojis izdarīt attiecībā uz atvasināto instrumentu novērtējumiem, proti,: - kredīta vērtības korekcijas (CVA), kas attēlo darījumu partneru kredītrisku, kurš ietverts atvasināto instrumentu patiesajā vērtībā; - debeta vērtības korekcijas (DVA), kas attēlo Mehānisma pašrisku, kurš ietverts atvasināto instrumentu patiesajā vērtībā. Darījumu partnera CVA aprēķina, vadoties pēc iespējamā nākotnes riska (potential future exposure – PFE) un gaidāmā pozitīvā riska (expected positive exposure – EPE), ko aprēķina darījumu partnera neto riskam. Tad modelē darījumu partnera saistību neizpildes iespējamību, izmantojot tirgū pieejamās CDS starpības. Attiecībā uz darījumu partneriem, kam nav pieejamas CDS starpības, izmanto līdzīga lieluma un reitinga banku, kas atrodas līdzīgās jurisdikcijās, starpības. Šā standarta piemērošanas rezultātā kārtējā perioda peļņas vai zaudējumu un citu ienākumu pārskatā tika atzīti zaudējumi EUR 184 000 apmērā, kā norādīts 4. paskaidrojumā. Publicētie standarti, kas vēl nav spēkā Šādi standarti, grozījumi standartos un to skaidrojumi stājas spēkā tikai gada periodiem, kas sākas pēc 2013. gada 1. janvāra, un šo finanšu pārskatu sagatavošanai tie netika piemēroti. Turpmāk norādīti tie standarti, kas ir būtiski Mehānisma nolūkiem. Šos standartus nav plānots Mehānismam piemērot priekšlaicīgi. 9. SFPS Finanšu instrumenti Šis standarts ir pirmais posms SGSP trīsdaļīgajā projektā, kura mērķis ir aizstāt 39. SGS Finanšu instrumenti, un tajā ir pārskatītas finanšu aktīvu un saistību kategorijas un to grāmatvedības uzskaite. Standarta izstrāde turpinās, un ar laiku tas pilnībā aizstās 39. SGS. Aktuālais standarta spēkā stāšanās datums ir ne agrāk kā 2017. gada 1. janvāris. Eiropas Savienība vēl nav apstiprinājusi 9. SFPS. Šo standartu nav plānots Mehānismam piemērot priekšlaicīgi, un tā ietekmes apmērs vēl nav noteikts. Turpmāk minētie trīs standarti ir izdoti 2012. gadā, un Eiropas Savienība ir apstiprinājusi to spēkā esību periodos, kas sākas pēc 2014. gada 1. janvāra. Šo standartu pieņemšanas ietekme uz Mehānisma finanšu pārskatiem vēl nav noteikta. 10. SFPS Konsolidētie finanšu pārskati Šajā standartā noteikti principi, pēc kuriem jāvadās, sniedzot un sagatavojot konsolidētos finanšu pārskatus attiecībā uz uzņēmumu, kurš kontrolē vienu vai vairākus citus uzņēmumus. 11. SFPS Kopīgi pasākumi Šis standarts izveido sistēmu, lai noteiktu viena uzņēmuma kopīgu pasākumu ar citiem uzņēmumiem veidu. 12. SFPS Informācijas sniegšana par interesēm citos uzņēmumos Šā standarta mērķis ir noteikt prasības par tādas informācijas sniegšanu, kas ļautu finanšu pārskatu lietotājiem izvērtēt uzņēmuma intereses citos uzņēmumos, to raksturu, ar tām saistītos riskus un to ietekmi uz uzņēmuma finansiālo stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. 2.4 Būtiskāko grāmatvedības politiku kopsavilkums Finanšu stāvokļa pārskats parāda aktīvus un saistības krītošas likviditātes secībā un neuzrāda atšķirību starp īstermiņa un ilgtermiņa posteņiem. 2.4.1 Ārvalstu valūtu pārrēķini Mehānisma finanšu pārskatos izmanto euro (EUR), kas ir arī darbības valūta. Ja nav norādīts citādi, euro norādītie finanšu dati ir noapaļoti līdz tuvākajam tūkstotim. Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro, piemērojot valūtas maiņas kursu, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā. Monetāros aktīvus un pasīvus, kas nav euro valūtā, pārrēķina euro atbilstoši valūtas maiņas kursam bilances datumā. Peļņu vai zaudējumus, kas rodas no minētās pārrēķināšanas, iereģistrē peļņas vai zaudējumu un citu ienākumu pārskatā. Nemonetārus posteņus, kurus novērtē sākotnējās izmaksās ārvalstu valūtā, pārvērš euro, piemērojot valūtas maiņas kursu, kas ir spēkā sākotnējo darījumu dienā. Nemonetārus posteņus, kurus novērtē patiesajā vērtībā ārvalstu valūtā, pārvērš, piemērojot valūtas maiņas kursu, kas ir spēkā patiesās vērtības noteikšanas dienā. Starpību, kas radusies valūtas kursa izmaiņu rezultātā, veicot darījumus ar citu valūtas kursu, nevis kursu, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā, un nerealizētu starpību, kas radusies ārvalstu valūtas kursa izmaiņu rezultātā saistībā ar nenokārtotiem monetāriem aktīviem un saistībām ārvalstu valūtā, atzīst peļņas vai zaudējumu un citu ienākumu pārskatā. Peļņas vai zaudējumu un citu ienākumu pārskata elementus pārvērš euro, pamatojoties uz valūtas maiņas kursu, kas ir spēkā katra mēneša beigās. 2.4.2 Nauda un tās ekvivalenti Mehānisma ietvaros ar naudu un tās ekvivalentiem saprot norēķinu kontus, īstermiņa noguldījumus vai īstermiņa parāda vērtspapīrus ar trīs mēnešu vai īsāku sākotnējo termiņu. 2.4.3 Finanšu aktīvi, kas nav atvasinātie instrumenti Finanšu aktīvus iegrāmato, par pamatu izmantojot norēķinu datumu. § Finanšu instrumentu patiesā vērtība Patiesā vērtība ir cena, kura tiktu maksāta godīgā aktīva pārdošanas vai saistību nodošanas darījumā starp tirgus dalībniekiem novērtējuma dienā galvenajā tirgū vai, ja tāda nav, tādā tirgū ar visizdevīgākajiem noteikumiem, kurš Mehānismam ir pieejams minētajā dienā. Ja piemēro, EIB Mehānismā vārdā novērtē instrumenta patieso vērtību, izmantojot minētā instrumenta kotēto cenu aktīvā tirgū. Tirgus uzskatāms par aktīvu, ja darījumi ar konkrēto aktīvu vai saistību notiek pietiekami bieži un tādā apmērā, lai nepārtraukti būtu pieejama cenu informācija. Ja finanšu aktīvu un finanšu saistību patieso vērtību, kas iegrāmatota bilancē, nevar noteikt, pamatojoties uz aktīvo tirgu, tad to nosaka, izmantojot dažādas novērtēšanas metodes, kas ietver matemātiskos modeļus. Ja iespējams, vajadzīgos datus minētajiem modeļiem iegūst novērojamā tirgū, bet, ja tas nav iespējams, nosakot patieso vērtību, ir vajadzīgs vērtējums. Izraudzītā novērtēšanas metode aptver visus aspektus, ko tirgus dalībnieki ņemtu vērā, nosakot darījuma cenu. EIB patiesās vērtības novērtē, izmantojot šādu patiesās vērtības hierarhiju, kas atspoguļo izmantoto datu nozīmi novērtējuma sagatavošanas nolūkiem: - 1. līmenis: dati, kas ir Mehānismam pieejamas nekoriģētas kotētas identisku instrumentu tirgus cenas aktīvos tirgos. - 2. līmenis: dati, kas nav 1. līmeņa kotētās cenas un kas ir novērojamas tieši (t.i., kā cenas) vai netieši (t.i., atvasināti no cenām); Šajā kategorijā ietilpst instrumenti, kas ir novērtēti, izmantojot līdzīgu instrumentu kotētas tirgus cenas aktīvos tirgos, tādu identisku vai līdzīgu instrumentu kotētas cenas tirgos, kas nav uzskatāmi par pilnīgi aktīviem, v