LV EN EN EN EN Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 66/1

Komisijas ziņojums saskaņā ar 28. panta 3. punktu Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu

(2008/C 66/01)

SATURA RĀDĪTĀJS

1. IEVADS

1.1. Vispārējs pārskats

1.2. Metodoloģija un terminoloģija

2. PREFERENCIĀLĀ IMPORTA EVOLŪCIJAS ANALĪZE

2.1. Vispārējais režīms

2.1.1 Vispārējā režīma aptverto preču klāsts

2.1.2. Vispārējā režīma izmantošanas līmenis

2.1.3. Izstāšanās no vispārējā režīma

2.2. VPS+ īpašais režīms

2.2.1. VSP+ režīma aptverto preču klāsts

2.2.2. VPS režīma izmantošanas līmenis

2.2.3. Izstāšanās no VPS+ režīma

2.3. Iniciatīva “Visas preces, izņemot ieročus” (EBA)

2.3.1. Īpašā režīma vismazāk attīstītajām valstīm (LDC) aptverto preču klāsts.

2.3.2. EBA režīma izmantošanas līmenis

2.3.3. Izstāšanās no EBA režīma

3. PREFERENČU ROBEŽAS SASKAŅĀ AR VPS

4. IETEKME UZ KOPIENAS BUDŽETU

5. SECINĀJUMI

ANNEX I: Beneficiary Countries under all GSP Arrangements

ANNEX II: Variation of Preferential Imports of the GSP

ANNEX III: Countries/Sectors Graduated from the General Arrangement

ANNEX IV: GSP — Statistics for All Beneficiary Countries

1. IEVADS

1.1. Vispārējs pārskats

Eiropas Savienības (ES) vispārējo preferenču sistēma (VPS) ir vecākā un labvēlīgākā no visām attīstīto valstu ieviestajām preferenču sistēmām, un tā veicina tirdzniecību ar 178 jaunattīstības valstīm. Sistēmas mērķis ir palīdzēt jaunattīstības valstīm cīnīties ar nabadzību, kā arī sekmēt to ilgtspējīgu attīstību un labu pārvaldību, nodrošinot tām labāku pieeju ES tirgum un palīdzot tām gūt ienākumus, integrējoties starptautiskajā tirdzniecībā.

Mērķis tiek panākts, pilnībā atbrīvojot eksporta preces no nodokļiem, vai arī eksportam uz vienoto tirgu piešķirot tarifu samazinājumu.

Laika periodam no 2006. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim atjaunotā sistēma paredz saņēmējvalstīm trīs režīmus: pirmkārt, vispārējo režīmu; otrkārt, īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, un, treškārt, režīmu vismazāk attīstītajām valstīm (VAV), tā saukto “Visu, izņemot ieročus” [“Everything but Arms” (EBA)] iniciatīvu.

Labākas pēctecības un sistēmas stabilitātes nodrošināšanai ES VPS (1) tiek īstenota saskaņā ar desmit gadu cikliem. Jaunākās vadlīnijas periodam no 2006. gada līdz 2015. gadam ir pieņemtas 2004. gadā (2).

Saskaņā ar vispārējo režīmu, kas aptver aptuveni 6 400 ES produktu 10 000 tarifa pozīcijās, no nodokļiem tiek atbrīvoti zema riska ražojumi (skaitliski nedaudz virs 3 200, kas ir nedaudz vairāk nekā puse režīma aptverto produktu), savukārt paaugstināta riska ražojumiem (nedaudz mazāk nekā 3 200 tarifa pozīciju, kas aptver lauksaimniecības preces, tekstilrūpniecības izstrādājumus, apģērbus un apģērba piederumus, paklājus un apavus) tiek piemērots nodokļu samazinājums 3,5 % apmērā no ad valorem nodokļiem, salīdzinot ar vislielākās labvēlības režīma tarifu, un īpašu nodokļu 30 procentu samazinājums (ar dažiem izņēmumiem) (3). Tekstilizstrādājumiem un apģērbiem nodokļu samazinājums ir 20 % no ad valorem vislielākās labvēlības režīma (MFN) nodokļa likmes (4).

Ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības režīms (VPS+) nodrošina beznodokļu režīmu ES tirgū visām vispārējo preferenču sistēmas aptvertajām precēm (5). VPS+ režīms pašreiz ir piešķirts 15 valstīm, četras no tām ir Andu Kopienas valstis (Bolīvija, Kolumbija, Ekvadora un Peru), sešas – Centrālamerikas valstis (Kostarika, Salvadora, Gvatemala, Hondurasa, Nikaragva, Panama un Venecuēla), divas – Austrumeiropas valstis (Moldovas Republika un Gruzija) un divas – Āzijas valstis (Šrilanka un Mongolija).

Iepriekšējā VPS regula piešķīra vismazāk attīstītajām valstīm (VAV) īpašo režīmu, saskaņā ar kuru tām bija praktiski tādas pašas preferences kā Lomes konvencijā paredzētās preferences Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm. 2001. gada februārī (6) tika uzsākta EBA iniciatīva, kas paplašināja šā īpašā režīma aptverto produktu klāstu, ietverot 926 jaunas tarifa pozīcijas (7). Šobrīd EBA nodrošina no nodokļiem brīvu preču ievešanu ES visām precēm, izņemot ieročus un munīciju, kā arī 41 lauksaimniecības precei, kas pārstāv 41 tarifa pozīciju, galvenokārt tie ir rīsi un cukurs, attiecībā uz kuriem tirgus tiks liberalizēts 2009. gadā.

VPS piemērošanu galvenokārt valstīm, kurām tā visvairāk ir vajadzīga, panāk, noteiktos gadījumos “izslēdzot” no sistēmas konkurētspējīgākos saņēmējvalstu produktu sektorus. Ja produkti uzrāda augstu konkurētspēju, turpmāk vairs nav pamatojuma ļaut valstīm gūt labumu no preferenču tarifiem, tāpēc tiek piemēroti PTO MFN tarifi. Izstāšanās no VPS sistēmas ir zīme, ka sistēma, palīdzot attīstīt konkurētspēju, ir sekmīgi palīdzējusi valstij vai noteiktai produktu grupai integrēties starptautiskajā tirdzniecībā.

Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 980/2005 28. panta noteikumiem, Vispārējo preferenču komisiju aicina pārbaudīt:

“sistēmas ietekmi, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu par laikposmu no 2006. gada 1. janvāra. Šis ziņojums attiecas uz visiem preferenču režīmiem, kas minēti 1. panta 2. punktā, un to iesniedz savlaicīgi pirms nākamās regulas apspriešanas.”

Šajā ziņojumā tiek analizēti visi trīs VPS režīmi, un tas aptver periodu no 2004. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, kaut arī īpaša uzmanība tiek veltīta 2005. un 2006. gadam, jo šajā laikā stājās spēkā jaunā VPS sistēma.

1.2. Metodoloģija un terminoloģija

Dažas VPS saņēmējvalstis var izmantot arī citus preferenču līgumus, kā, piemēram, Kotonū nolīgumu vai divpusēju brīvās tirdzniecības līgumu (FTA). Ņemot vērā, ka importa statistika ne vienmēr sniedz skaidru informāciju par konkrēto importēto preču gadījumā izmantoto preferenču raksturu, ir svarīgi analizēt vispārējo preferenču izmantošanas līmeni. Tā kā Kotonū nolīgums vai divpusējie brīvās tirdzniecības līgumi preču klāsta un preferenču nosacījumu ziņā sniedzas tālāk nekā vispārējais VPS režīms, tad tām valstīm, kas ir pieradušas pie iepriekš minētajiem režīmiem (piemēram, saskaņā ar Kotonū), nebija jāpāriet uz VPS režīmiem. Tādējādi VPS izmantošanas līmeņi var izrādīties zemāki.

Šajā ziņojumā aplūkots preferenciālais imports no 107 saņēmējvalstīm (8):

— 42 vispārējā režīma saņēmējvalstīm,

— 50 vismazāk attīstītajām valstīm,

— 15 īpašā režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai saņēmējvalstīm.

Kopējais importa apjoms no šīm valstīm ir 90 %.

Lai analizētu visus trīs režīmus, ziņojumā ietverti tikai 2005. un 2006. gads, ņemot vērā, ka informācija par 2004. gadu būtu lieka.

Vidējās preferenču robežas aprēķins ir veikts teorētiskā līmeni, saskaitot preferenču robežas, kādas ir katrai no tarifa pozīcijām saskaņā ar attiecīgo režīmu, un iegūto kopējo preferenču robežu izdalot ar kopējo tarifa pozīciju skaitu, kādu aptver attiecīgais režīms. Ievērojot šo metodi, mēs esam centušies izvairīties no visām iespējamām novirzēm, kādas varētu radīt tirdzniecības apjomu ņemšana vērā. Tirdzniecības apjoms var ietekmēt rezultātu par labu režīmam, kas vai nu izmanto vislielāko skaitu tarifa pozīciju, vai arī, kurā katrai no tarifa pozīcijām ir vislielākais tirdzniecības apjoms.

Turklāt, aprēķinot vidējo preferenču robežu, tā tiek attiecināta vienīgi uz piemērotajiem tarifiem, un netiek veikta nekāda specifisko nodevu konvertēšana uz tarifa ekvivalentiem.

Atļautais imports: tādu produktu imports, kuru izcelsmes valstis ir tiesīgas būt par VPS saņēmējvalstīm.

Preferenciālais imports: tādu produktu imports, uz kuriem ir lūgts attiecināt VPS sistēmu.

Izmantošanas līmenis: preferenciālā importa attiecība pret atļauto importu. Tas norāda uz to importa preču, kurām lūgts piemērot tarifa preferences, proporcionālo attiecību pret tām importa precēm, kurām šīs preferences ir pieejamas.

Ienākumu “zaudējums”: potenciālais ES muitas ienākumu zaudējums, kas radies preferenču piemērošanas rezultātā, pieņemot, ka situācijā bez preferencēm tirdzniecības apjoms paliktu nemainīgs.

Preferenču robeža: starpība starp MFN tarifu un preferences tarifu, kas izteikta kā procentu punkts. Piemērs: tarifa preference 30 % apmērā no 10 % MFN nodokļa nozīmē preferences robežu 3 procentu punktu apmērā un preferences tarifu 7 % apmērā.

Table X

Example for country X, fish products

(Euro Mio) Product MFN Tariff SPG Tariff Preferential Margin Eligible Imports Loss of Income 03056980 12 0 12 1,80 0,22 03061310 12 3,6 8,4 0,09 0,01 03061350 12 3,6 8,4 225,52 18,94 03061380 12 3,6 8,4 16,17 1,36 03061110 12,5 0 12,5 0,71 0,09 03061190 12,5 0 12,5 0,37 0,05 Total 10,37 244,66 20,66 10,37 = sum (preferential margins)/number of product lines.

Visi statistikas dati iegūti no EUROSTAT.

2. PREFERENCIĀLĀ IMPORTA EVOLŪCIJAS ANALĪZE

Ņemot vērā, ka jaunā sistēma tika ieviesta tikai 2006. gada 1. janvārī (9) un saņēmējvalstis, iespējams, vēl nav paguvušas jaunās iespējas izmantot pilnā apmērā, ir pāragri izdarīt galīgus secinājumus.

Jaunajai VPS sistēmai stājoties spēkā 2006. gada 1. janvārī, VPS produktu sarakstā tika ietverti apmēram 250 jauni jaunattīstības valstis interesējoši produkti, galvenokārt zivis, kā arī sagatavoti augļi un dārzeņi. Turklāt tika saglabātas preferenču robežas (pašreiz – 3,5 procentu punkti paaugstināta riska un 100 % zema riska produktiem).

Šo VPS jaunpievienoto produktu imports 2006. gadā palielinājās par 19 % (EUR 3,9 miljardi), salīdzinot ar 2005. gadu (EUR 3,3 miljardi). Vēl iespaidīgāks ir preferenciālā importa pieaugums, kas gandrīz trīskāršojās, un tas pierāda, ka jaunie VPS ietvertie produkti ir svarīgi jaunattīstības valstu eksportam. Šis imports galvenokārt sastāvēja no zivju produktiem.

Table 1

All GSP countries: New GSP products

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 2 742 3 300 20 % 3 938 19 % 44 % Eligible imports 652 835 28 % 3 881 364 % 495 % Preferential imports 352 486 38 % 1 268 161 % 260 % Utilisation rate 54 % 58 % 8 % 33 % –44 % –39 % Statistical calculations include all 178 GSP countries.

Mazās un vidējās Āzijas un Dienvidamerikas valstis ir guvušas labumu no jaunajām tarifa preferencēm (piemēram, Vjetnama, Filipīnas, Šrilanka, Maldīvija, Ekvadora, Kolumbija, Salvadora).

Ja no kopējā 2005. un 2006. gada VPS importa apjoma izslēdz to vislielāko VPS eksportētājvalstu uz Eiropas Savienību (10) importa apjoma rādītāju, importa apjoms no atlikušajām 164 mazākajām VPS eksportētājvalstīm palielinās par 6 %, sasniedzot EUR 10,6 miljardus.

Table 2

GSP Countries without 14 biggest economies

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 148 476 192 008 29 % 219 476 14 % 48 % Eligible imports 34 361 34 721 1 % 42 766 23 % 24 % Preferential imports 7 403 10 063 36 % 10 671 6 % 44 % Utilisation rate 22 % 29 % 35 % 25 % –14 % 16 % Statistical calculations include 164 GSP countries.

Turklāt jaunās sistēmas pirmajā īstenošanas gadā importa apjoms no mazākajām ekonomikām un vismazāk attīstītajām valstīm uzrādīja vislielāko pieaugumu. No 50 visrezultatīvākajām valstīm tikai četras ir tā dēvētās lielākās ekonomikas. Divdesmit sešas šīs grupas mazās ekonomikas palielināja to VPS eksportu uz ES par vairāk nekā 100 %. ES preferenciālā importa apjomi no atlikušajām lielākajām ekonomikām palielinājās par mazāk nekā 30 % (Indija – 14 %, Brazīlija – 26 %) vai pat samazinājās (Ķīna – mīnus 67 %, Dienvidāfrika – mīnus 36 %, Krievija – mīnus 35 %) (11).

Ja aplūkojam tekstilizstrādājumu un apģērbu nozari, (KN XI sadaļa), proti, nozari, kuras lielākais VPS konkurents ES tirgū no sistēmas ir izstājies (Ķīna), lielāko importa apjoma pieaugumu nodrošināja mazās ekonomikas, tādas kā Fidži, Haiti, Tunisija, Nigērija, Afganistāna un Šrilanka (relatīvos, ne absolūtos skaitļos) (12).

2.1. Vispārējais režīms

2.1.1. Vispārējā režīma aptverto preču klāsts

2006. gadā vispārējais režīms aptvēra 6 379 tarifu pozīcijas, no kurām uz 3 206 ir attiecināta 100 % preference un 3 173 – tarifa samazinājums attiecībā pret MFN tarifu. Salīdzinot ar iepriekšējo režīmu, jaunais vispārējais režīms 2006. gadā ieviesa 217 papildu tarifa pozīcijas; uz 16 no tām attiecināta 100 % tarifa preference (uz 11 rūpniecības ražojumiem un 5 lauksaimniecības produktiem), un uz 201 – tarifa samazinājums attiecībā uz MFN tarifu.

3. tabulā redzamās tarifa pozīcijas, kas raksturotas kā “ārpus VPS”, atspoguļo starpību starp kopējo tarifa pozīciju skaitu, uz kurām attiecas VPS vispārējā režīma tarifa preferences (2006. gadā tādu bija 6 379) un ar nodokļiem apliekamo MFN sistēmas tarifa pozīciju skaitu (7 280). Lauksaimniecības nozarē joprojām ir visvairāk tarifa pozīciju, kuras vēl nav liberalizētas.

Table 3

Coverage in terms of number of lines by sectors of the general arrangement

GSP 2006 GSP 2005 GSP 2005-2006 Sector No lines 0 (13) <> 0 (14) not in GSP No lines 0 <> 0 not in GSP No lines 0 <> 0 not in GSP Agricultural 1 172 103 1 069 762 950 98 852 995 222 5 217 – 233 Textiles 1 169 0 1 169 7 1 172 0 1 172 7 –3 0 –3 0 Industrial 4 038 3 103 935 132 4 040 3 092 948 122 –2 11 –13 10 Total 6 379 3 206 3 173 901 6 162 3 190 2 972 1 124 217 16 201 – 223

Pirmais secinājums, kādu varam izdarīt, pamatojoties uz šo analīzi, ir tāds, ka vispārējais režīms ir uzlabots, tā kā tas ne vien ietver papildu tarifa pozīcijas, bet arī ievieš papildu preferenciālas procedūras.

2.1.2. Vispārējā režīma izmantošanas līmenis

Vispārējā režīma vidējais izmantošanas līmenis ir saglabājies relatīvi stabils aptuveni 50 % līmenī, kur trīs pārskata gados līmeņa pieaugums vērojams rūpniecības un tekstilizstrādājumu nozarēs, un samazinājums – lauksaimniecības nozarē. Tomēr lauksaimniecības nozarē sistēmas izmantošanas līmenis ir visaugstākais, un tajā vērojams arī visaugstākais preferenciālā importa pieauguma temps (76 %).

Ja salīdzinām vispārējā režīma izmantošanas līmeni ar vidējo visu triju režīmu izmantošanas līmeni, šā režīma gada izmantošanas līmeņi ir zemāki nekā visu triju režīmu vidējais rādītājs.

Tomēr šis salīdzinājums neatklāj nozaru rezultātus. Lauksaimniecības un rūpniecības nozarēs režīma izmantošanas līmeņi bija virs triju režīmu vidējā izmantošanas līmeņa. Abu minēto nozaru labos rādītājus ar pārsvaru ir neitralizējis tekstilizstrādājumu nozares sliktais rādītājs.

Režīma izmantošanas rādītāji katrai no valstīm parādīti IV pielikumā.

Table 4

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available under the general arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Total imports 407 460 519 689 28 % 608 304 17 % 49 % Eligible imports 75 003 72 051 –4 % 85 338 18 % 14 % Preferential imports 35 386 39 443 11 % 42 430 8 % 20 % Utilisation rate 47 % 55 % 17 % 50 % –9 % 6 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 31 625 34 312 8 % 37 560 9 % 19 % Eligible imports 6 966 8 375 20 % 13 205 58 % 90 % Preferential imports 4 022 4 677 16 % 7 096 52 % 76 % Utilisation rate 58 % 56 % –3 % 54 % –4 % –7 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 34 503 40 611 18 % 45 072 11 % 31 % Eligible imports 19 021 14 945 –21 % 19 131 28 % 1 % Preferential imports 7 795 7 354 –6 % 8 393 14 % 8 % Utilisation rate 41 % 49 % 20 % 44 % –10 % 7 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 341 332 444 766 30 % 525 672 18 % 54 % Eligible imports 49 016 48 731 –1 % 53 002 9 % 8 % Preferential imports 23 569 27 412 16 % 26 941 –2 % 14 % Utilisation rate 48 % 56 % 17 % 51 % –9 % 6 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

2.1.3. Izstāšanās no vispārējā režīma

Jaunie izstāšanās noteikumi pilnībā atbilda VPS izstāšanās mehānisma mērķiem (15). Deviņas no 178 VPS saņēmējvalstīm noteiktā produktu grupā vai grupās ir izstājušās no sistēmas (16). Valstis, kas izstājušās no sistēmas, ir lielākās ekonomikas (17), kuru VPS preferenciālais imports ES 2006. gadā sasniedza no 1,3 līdz pat vairāk nekā 9,6 miljardiem euro. Izstāšanās no sistēmas nav negatīvi ietekmējusi no sistēmas izstājušos preču importa līmeni ES, kuru izcelsmes valstis ir minētās VPS saņēmējvalstis. Lielākajā daļā gadījumu kopējais to preču imports, kuru izcelsmes valstis ir izstājušās no sistēmas, palielinājās, salīdzinot ar 2005. gadu (pieaugums robežās no 3 % līdz 51 %) (skat. III pielikumu). Vienīgie izņēmumi ir transporta iekārtu nozare Ķīnā un pārtikas ražošanas nozare Brazīlijā, kur importa līmeņi attiecīgi samazinājās par 5 % un 8 % (skat. 5. un 6. tabulu).

Table 5

China S-XVII — Transport equipment

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 1 988 3 566 79 % 3 400 –5 % 71 % Eligible imports 1 436 2 053 43 % Preferential imports 1 080 1 550 44 % Graduated Utilisation rate 75 % 76 % 0 %





Table 6

Brazil S-IV — Prepared foodstuffs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 3 815 278 3 725 793 –2 % 3 418 128 –8 % –10 % Eligible imports 138 2 –99 % Preferential imports 138 2 –99 % Graduated Utilisation rate 100 % 100 % 0 %

Turklāt piecas no valstīm, kas izstājušās no sistēmas, jau ir dažādojušas to VPS preču importu uz ES, līdz ar to laikposmā no 2005. līdz 2006. gadam VPS preferenciālais imports palielinājās (pieaugums robežās no 14 % līdz 15 %) (skat. II pielikumu).

Tāpēc attiecībā uz izstāšanās mehānismu var secināt, ka 2006. gadā, kas bija pirmais sistēmas īstenošanas gads, tirdzniecības rādītāji liecina, ka izstāšanās mehānisma galvenie mērķi ir sasniegti. Nozarēs, kuras izstājušās no sistēmas, izstājušos valstu eksporta apjomi turpinājuši pieaugt, un vairāk nekā puse no valstīm, kuras izstājušās, ir dažādojušas to VPS importu ES tirgū.

2.2. VPS+ īpašais režīms

2.2.1. VPS+ režīma aptverto preču klāsts

VPS+ režīms 2006. gadā aptvēra 6 454 tarifa pozīcijas, no kurām 21 bija piešķirta 100 % preference. Salīdzinot ar vispārējo režīmu, VPS+ sistēma ietver 75 papildu tarifa pozīcijas, uz kurām attiecas preferenciāls režīms. Atsauces tarifu pozīcijām, kam tika piemērots VPS+ režīms, iepriekš jau bija piemērots medikamentu režīms. Turklāt VPS+ režīms sistēmai pievienoja 22 jaunas tarifa pozīcijas, kā arī piemēroja 100 % tarifa preferenci 188 jaunām pozīcijām (171 – lauksaimniecības nozarē un 20 – rūpniecības nozarē un 3 tarifu pozīcijas tika izslēgtas no tekstilrūpniecības nozares).

Tarifa pozīciju skaits, kas raksturotas kā “ārpus VPS+”, parāda starpību starp kopējo tarifa pozīciju skaitu, uz kurām attiecas VPS+ vispārējā režīma tarifa preferences (2006. gadā – 6 454) un ar nodokļiem apliekamo MFN sistēmas tarifa pozīciju skaitu (7 280). Lauksaimniecības nozarē jau atkal ir vislielākais skaits tarifa pozīciju, kas vēl nav liberalizētas, kaut arī mazākā skaitā nekā vispārējā režīma gadījumā (700).

Table 7

Coverage in terms of number of lines by sectors of the GSP+ arrangement

GSP+ 2006 GSP+ 2005 GSP+ 2005-2006 Sector No lines 0 <> 0 Not in GSP No lines 0 <> 0 Not in GSP No lines 0 <> 0 Not in GSP Agricultural 1 234 1 213 21 700 1 229 1 042 87 716 5 171 –66 –16 Textiles 1 169 1 169 0 7 1 172 1 172 0 7 –3 –3 0 0 Industrial 4 051 4 051 0 119 4 031 4 031 0 131 20 20 0 –12 Total 6 454 6 433 21 826 6 432 6 245 87 854 22 188 –66 –28

Kopumā VPS+ režīms uzrāda uzlabojumu ne tikai attiecībā uz tarifa pozīciju skaitu (salīdzinot ar medikamentu režīmu), bet, pirmkārt, attiecībā uz tām tarifa pozīcijām, kurām piemērojama 100 % tarifa preference.

2.2.2. VPS režīma izmantošanas līmenis

VPS+ izmantošanas līmenis ir ievērojami augstāks (virs 70 %) nekā vispārējā režīma izmantošanas līmenis (nedaudz virs 50 %). Visticamāk, tas ir pateicoties VPS+ režīma piedāvātajām pievilcīgākajām preferenču robežām. Šo ievērojamo atšķirību starp abu režīmu izmantošanas līmeņiem var izskaidrot arī ar faktu, ka valstis, kurām piemērots VPS+ režīms, savās tirdzniecības attiecībās ar ES negūst labumu no nekādām citām preferenču sistēmām.

Salīdzinot VPS+ režīma izmantošanas līmeni ar visas sistēmas vidējo izmatošanas līmeni, var secināt, ka VPS+ režīma rādītāji ir krietni virs vidējiem, it īpaši lauksaimniecības nozarē, un ka, salīdzinot ar pārējiem trim režīmiem, šā režīma rādītāji ir vislabākie.

Attiecībā uz izmantošanas līmeņa pieaugumu, kopējais izmantošanas līmenis trijos pārskata gados ir palielinājies par 8 %, kas ir par 1 % zemāks nekā vidējais triju režīmu rādītājs. Tekstilrūpniecības nozarē vērojams visaugstākais pieaugums, kas ar pārsvaru kompensēja nelielo izmantošanas līmeņa kritumu rūpniecības un lauksaimniecības preču nozarēs.

VPS+ importa apjomu rādītāju statistikas analīze apliecina, ka VPS+ preferenciālais imports laika posmā no 2005. līdz 2006. gadam ir palielinājies par 15 %. Turklāt VPS+ preferenciālā importa apjoms ES no 12 kopumā no 15 VPS+ saņēmējvalstīm ir palielinājies par vidēji 28,5 %, līdz ar to 9 no 15 VPS+ valstīm ir pakāpušās rangu tabulā kā lielākās VPS eksportētājvalstis uz ES (visvairāk – Moldovas Republika ar 36 %, Nikaragva ar 30 % un Bolīvija ar 47 %) (skat. II pielikumu).

Režīma izmantošanas rādītāji VPS+ režīma saņēmējvalstīm parādīti IV pielikumā.

Table 8

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available for beneficiaries of the GSP+ arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth All products Total imports 15 342 17 969 17 % 22 444 25 % 46 % Eligible imports 3 788 5 151 36 % 5 720 11 % 51 % Preferential imports 2 696 3 831 42 % 4 401 15 % 63 % Utilisation rate 71 % 74 % 4 % 77 % 4 % 8 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 5 348 6 404 20 % 7 092 11 % 33 % Eligible imports 1 715 2 648 54 % 3 010 14 % 76 % Preferential imports 1 522 2 267 49 % 2 644 17 % 74 % Utilisation rate 89 % 86 % –3 % 88 % 2 % –1 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 1 186 1 215 2 % 1 475 21 % 24 % Eligible imports 1 057 1 142 8 % 1 378 21 % 30 % Preferential imports 426 551 29 % 825 50 % 94 % Utilisation rate 40 % 48 % 20 % 60 % 25 % 50 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 8 807 10 349 18 % 10 877 5 % 24 % Eligible imports 1 015 1 360 34 % 1 332 –2 % 31 % Preferential imports 747 1 011 35 % 931 –8 % 25 % Utilisation rate 74 % 74 % 0 % 70 % –5 % –5 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

Galvenais secinājums ir tāds, ka visās nozarēs, izņemot rūpniecības nozari, preferenciālā importa apjomu pieauguma tendences bijušas pozitīvas, un 2006. gadā tā pieauguma tempi bijuši augstāki nekā tiesīgā importa pieauguma tempi, kas paaugstināja jau tā augstos šā režīma izmantošanas līmeņus.

2.2.3. Izstāšanās no VPS+ režīma

Režīma darbības gados no tā nav izstājusies neviena valsts.

2.3. Iniciatīva “Visu, izņemot ieročus” (EBA)

2.3.1. Īpašā režīma vismazāk attīstītajām valstīm (VAV) aptverto preču klāsts

EBA režīms 2006. gadā aptvēra 7 216 tarifa pozīcijas, no kurām visām bija piešķirta 100 % preference. Salīdzinot ar VPS+ režīmu, sistēma ietver 762 papildu tarifa pozīcijas, uz kurām attiecas atbrīvojums no nodokļiem. Šajā režīmā novērotas tikai nelielas svārstības, kuras bija saistītas ar tarifa pozīciju izņemšanu no kombinētās nomenklatūras.

Tarifa pozīciju skaits, kas raksturotas kā “ārpus EBA”, atspoguļo starpību starp kopējo tarifa pozīciju skaitu, uz kurām attiecas EBA režīma tarifa preferences (2006. gadā tādu bija 7 216), un ar nodokļiem apliekamo MFN sistēmas tarifu pozīciju skaitu (7 280). Šajā sistēmā neietvertie izņēmumi ir “ieroči” un munīcija (23 rūpniecības preču tarifa pozīcijas), kā arī 41 lauksaimniecības preču pozīcija, galvenokārt cukurs un rīsi.

Table 9

Coverage in terms of number of lines by sectors of the arrangement for the LDCs

EBA 2006 EBA 2005 EBA 2006-2005 Sector No lines 0 <> 0 Not in EBA No lines 0 <> 0 Not in EBA No lines 0 <> 0 Not in EBA Agricultural 1 893 1 893 0 41 1 904 1 904 0 41 –11 11 0 0 Textiles 1 176 1 176 0 0 1 179 1 179 0 0 –3 –3 0 0 Industrial 4 147 4 147 0 23 4 138 4 138 0 24 9 9 0 –1 Total 7 216 7 216 0 64 7 221 7 221 0 65 –5 –5 0 –1

Līdz ar to EBA režīms, salīdzinot ar pārējiem diviem VPS režīmiem, ir vispreferenciālākais gan tarifa pozīciju, uz kurām attiecas preferenciālais režīms, gan piemēroto preferenču “apjoma” ziņā, ņemot vērā, ka visi produkti saskaņā ar šo režīmu ES tirgū tiek ievesti brīvi no nodokļiem un kvotām.

2.3.2. EBA režīma izmantošanas līmenis

EBA režīma izmantošanas līmenis, salīdzinot ar citiem VPS preferences režīmiem, ir viszemākais (vidēji 44 %), kas norāda, ka ir vieta izaugsmei. Ja salīdzina īpašā režīma vismazāk attīstītajām valstīm izmantošanas līmeni ar visas sistēmas vidējo izmantošanas līmeni, var secināt, ka EBA režīma rādītāji pārskata perioda trijos gados ir zem vidējiem rādītājiem. Tomēr tekstilrūpniecības nozares režīma izmantošanas līmenis ir krietni virs vidējiem rādītājiem, kas parāda, ka šis režīms ir ļāvis nozarei sasniegt labus rezultātus.

Jebkurā gadījumā, šķiet, ka jaunā sistēma ir devusi pozitīvus rezultātus, jo 2006. gadā šā režīma izmantošanas līmenī vērojams visaugstākais pieaugums (9 %), salīdzinot ar pārējiem diviem režīmiem (skat. 4. un 8. tabulu).

Ja aplūkojam, kā ES preferences kopumā izmanto vismazāk attīstītās valstis, tad ir redzams, ka šīs valstis gūst labumu no diviem preferences režīmiem to pieejā ES tirgum. Pirmais ir EBA režīms, kas ieviests saskaņā ar VPS sistēmu, un otrs ir Kotonū nolīgums. EBA ir izdevīgāks, taču daudziem produktiem, ko vismazāk attīstītās valstis eksportē uz ES, preferences ir tādas pašas. Tā kā vismazāk attīstītajām valstīm ir piešķirtas ievērojamas preferences saskaņā ar Kotonū priekšgājējiem līgumiem – Lomes konvencijām, kuras attiecināmas uz 1970. gadu vidu, un EBA sistēma netika ieviesta līdz 2001. gadam, vismazāk attīstītās valstis, kam ir tiesības uz abām sistēmām, daudzos gadījumos turpina izmantot Kotonū preferences. Ar to iespējams izskaidrot, kāpēc kopējais ES preferenču līmenis, ko izmanto vismazāk attīstītās valstis, ir 70 %, kas ir daudz augstāks rādītājs nekā vienas pašas EBA sistēmas izmantošanas rādītājs (48 %).

Table 10

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available for LDCs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth All products Total imports 14 037 16 451 17 % 17 126 4 % 22 % Eligible imports 7 400 7 570 2 % 9 274 23 % 25 % Preferential imports 3 138 3 303 5 % 4 449 35 % 42 % Utilisation rate 42 % 44 % 5 % 48 % 9 % 14 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 2 129 2 478 16 % 2 503 1 % 18 % Eligible imports 1 389 1 574 13 % 1 653 5 % 19 % Preferential imports 194 224 15 % 290 29 % 49 % Utilisation rate 14 % 14 % 0 % 18 % 29 % 29 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 5 321 4 913 –8 % 6 141 25 % 15 % Eligible imports 4 771 4 554 –5 % 5 771 27 % 21 % Preferential imports 2 719 2 833 4 % 3 816 35 % 40 % Utilisation rate 57 % 62 % 9 % 66 % 6 % 16 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 6 586 9 058 38 % 8 481 –6 % 29 % Eligible imports 1 239 1 441 16 % 1 849 28 % 49 % Preferential imports 225 245 9 % 341 39 % 52 % Utilisation rate 18 % 17 % –6 % 18 % 6 % 0 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

Galvenais secinājums ir tāds, ka par spīti zemajam režīma izmantošanas līmenim EBA sistēmas pieauguma tempi ir visaugstākie. Preferenciālā importa apjomi 2006. gadā ir pieauguši ātrāk nekā iepriekšējos gados, kas nodrošinājis augstākus izmantošanas līmeņus. Tas īpaši attiecināms uz lauksaimniecības nozari.

2.3.3. Izstāšanās no EBA režīma

Tā kā uz vismazāk attīstīto valstu režīmu neattiecas izstāšanās noteikumi, neviena no šī režīma valstīm nevienā no nozarēm nav izstājusies no režīma.

3. PREFERENČU ROBEŽAS SASKAŅĀ AR VPS

Kā tas ir minēts arī cituviet šajā ziņojumā, EBA režīms attiecībā uz preferencēm, ko tas piedāvā saņēmējvalstīm, ir visizdevīgākais režīms. Atbilstoši šim režīmam ir visaugstākā (8,37 %) vidējā preferenču robeža. Šim rādītājam tuvu seko VPS+ režīms (8,36 %), bet vispārējā režīma preferenču robeža ir viszemākā (3,21 %).

Galvenās atšķirības starp 2005. un 2006. gadu ir loģiski izskaidrojamas, tā kā vislielāko ietekmi jaunā sistēma ir atstājusi uz lauksaimniecības nozari: 222 jaunas tarifa pozīcijas saskaņā ar vispārējo režīmu (5 beznodokļu un 217, kurām piešķirti tarifa samazinājumi attiecībā pret MFN tarifu), tikai 5 jaunas tarifa pozīcijas saskaņā ar VPS+ režīmu, taču pieaugošs skaits tarifa pozīciju, kurām ir beznodokļu pieeja ES (171).

Tabulā turpmāk parādīta katra režīma vidējā preferenču robeža 2005. un 2006. gadā, kā arī preferenču robežas lauksaimniecības, tekstilrūpniecības un rūpniecības nozarēs. Saprotami, ka EBA režīma preferenču robeža ir visaugstākā, kam tuvu seko VPS+ režīms, savukārt vispārējā režīma preferenču robeža ir viszemākā.

Table 11

Average preferential margin (percentage points)

(%) Average preferential margin 2005 2006 GSP GSP+ EBA GSP GSP+ EBA Total 3,28 7,85 8,00 3,21 8,36 8,37 Agriculture 4,61 10,81 11,25 4,38 12,35 12,37 Textiles 1,67 8,34 8,34 1,67 8,33 8,33 Industrial 3,56 4,40 4,40 3,58 4,40 4,40

4. IETEKME UZ KOPIENAS BUDŽETU

Ietekmi uz Kopienas budžetu ir grūti novērtēt. Ir skaidrs, ka bez preferencēm atsevišķās nozarēs eksports vispār nebūtu iespējams. Pat ja atsevišķas preces joprojām tiktu eksportētas uz ES, tirdzniecības apjoms būtu zemāks, jo tarifa dēļ cenas būtu augstākas. Tāpēc, lai iegūtu aprēķinu par muitas ienākumu “zaudējumiem”, kas radušies tirdzniecības preferenču dēļ, nepietiek sareizināt tirdzniecības svērto preferenču robežu (18) ar tirdzniecības apjomu. Turklāt ir grūti aprēķināt patērētāju un importētāju netiešās izmaksas, kā arī uzņēmumu iekšējo tirdzniecību ES robežās.

Ņemot vērā iepriekš sacīto, tomēr, lai sniegtu kādu priekšstatu par apjomiem, 12. tabulā doti preferenciālo importu apjomu rādītāji vispārējam režīmam, VPS+ un EBA, kopā ar attiecīgajām tirdzniecības vidējām preferenču robežām. Sareizinot šos divus rādītājus, iegūstam ciparu, kas atbilst potenciālajiem muitas ienākumu zaudējumiem no visa importa, uz kuru attiecas MFN nodokļi. Šis rādītājs ir apmēram 2 miljardi euro, kas jāuzlūko attiecībā pret kopējiem ES muitas ienākumiem 2006. gadā, proti, apmēram 14 miljardiem euro (19).

Table 12

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports under the general arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 34 821 37 521 8 % 42 276 13 % 21 % Average preferential margin 3,12 % 3,18 % 2 % 3,20 % 1 % 3 % Loss of income 1 086,4 1 193,2 10 % 1 352,8 13 % 25 %

Abi rādītāji – gan preferenciālā importa apjoms, gan preferenču robežas, ir palielinājušas Kopienas budžeta ienākumu zaudējumu pieauguma tempu.

Table 13

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports from beneficiary countries of the GSP+ regime

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 2 590 3 273 26 % 4 347 33 % 68 % Average preferential margin 6,09 % 6,31 % 4 % 7,22 % 14 % 19 % Loss of income 157,7 206,5 31 % 313,9 52 % 99 %

Abi rādītāji, gan preferenciālā importa apjoms, gan preferenču robežas, pēdējo trīs pārskata gadu laikā ir palielinājuši ienākumu zaudējumus. Kaut arī vismazākā absolūtajos skaitļos, VPS+ režīma ietekme ES budžetā palielinās ātrāk nekā pārējo VPS režīmu ietekme.

Table 14

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports from LDCs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 3 133 3 288 5 % 4 393 34 % 40 % Average preferential margin 7,32 % 6,99 % –5 % 6,99 % 0 % –5 % Loss of income 229,3 229,8 0,2 % 307,1 34 % 34 %

Kopienas budžeta zaudējumu pieauguma galvenais cēlonis ir preferenciālā importa pieaugums.

5. SECINĀJUMI

Šā ziņojuma mērķis ir novērtēt VPS sistēmas jaunattīstības valstīm triju režīmu rezultātus.

Kā to paredzēts EK Regulas (EK) Nr. 980/2005 28. panta 3. punktā, Komitejai, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu par laikposmu no 2006. gada 1. janvāra, jāpārbauda sistēmas ietekme. Šis ziņojums attiecas uz visiem preferenču režīmiem.

Galvenais šā novērtējuma secinājums ir tāds, ka jaunie noteikumi ir ieviesuši uzlabotu sistēmu gan attiecībā uz to produktu pozīciju skaitu, uz kurām saņēmējvalstīm ir pieejamas preferences, gan attiecībā uz pieejamo preferenču apjomiem.

Jaunākie statistikas dati liecina, ka 2006. gadā ieviestā VPS koncepcija praksē darbojas labi, tā kā preferenciālā importa apjomi vispārējā režīma ietvaros gada laikā ir pieauguši par 8 %, neraugoties uz to, ka jaunattīstības valstīm bija jāpielāgojas sistēmas jaunajiem noteikumiem.

VPS sistēma izrādījusies efektīva arī, veicinot eksportu uz ES no valstīm, kurām tas visvairāk vajadzīgs, tā kā VPS imports no vismazāk attīstītajām valstīm un VPS saņēmējvalstīm 2006. gadā palielinājās par attiecīgi 35 % un 15 %. Turklāt šo režīmu izmantošanas līmeņi ir palielinājušies.

Vēl jāpiebilst, ka jaunie izstāšanās noteikumi pilnībā atbilda VPS izstāšanās mehānisma mērķiem, jo tie nav negatīvi ietekmējuši no sistēmas izstājušos produktu, kuru izcelsmes valsts ir izstājusies valsts, importa apjomus.

Tomēr rezultāti varētu būt arī labāki, it īpaši vismazāk attīstīto valstu gadījumā, kur režīma izmantošanas rādītāji joprojām ir zemi, neraugoties uz labajiem pieauguma tempiem. Attiecībā uz vispārējo režīmu, laika periodā no 2005. līdz 2006. gadam tā izmantošanas rādītāji visās nozarēs ir samazinājušies, tomēr no 2004. līdz 2006. gadam ir vērojams 3 % pieaugums. Turpmākajos gados nepieciešamas cieši sekot tendenču attīstībai.

VPS režīmu kopējā analīze par pārskata trim gadiem, it īpaši par 2006. gadu, sniedz dažādus rezultātus. Ņemot vērā, ka jaunā sistēma tika ieviesta tikai 2006. gada janvārī un saņēmējvalstis, iespējams, vēl nav paguvušas jaunās iespējas izmantot pilnā apmērā, ir pāragri izdarīt galīgus secinājumus.

(1) Padomes Regula (EK) Nr. 980/2005 (2005. gada 27. jūnijs), ar kuru tika piemērota vispārējo preferenču sistēma (OV L 169, 30.6.2005.)

(2) 2004. gada 7. jūlija Paziņojums [COM(2004) 461, OV C 242, 29.9.2004.].

(3) Tarifus aptur, ja preferenču režīmu procentuālie (ad valorem) nodokļi ir 1 % vai mazāk, bet īpašie nodokļi EUR 2 vai mazāk.

(4) Attiecas galvenokārt uz produktiem, kas minēti Kombinētās nomenklatūras 50–63. nodaļā.

(5) Lai iegūtu tiesības uz šī režīma atvieglojumiem, saņēmējvalstīm jāatbilst virknei kritēriju: pirmkārt, tām jāpieder pie mazāk aizsargāto valstu grupas (skat. turpmāk); un tām jāratificē un efektīvi jāīsteno galvenās starptautiskās konvencijas cilvēktiesību un darba tiesību jomā, kā arī vides aizsardzības un pārvaldības principu jomā. Mazāk aizsargāta valsts VPS regulā tiek definēta kā valsts, kuras piecas lielākās sadaļas no tās VPS aptvertā eksporta uz Kopienu pārstāv vairāk nekā 75 % no tās kopējā VPS sistēmā aptvertā eksporta. VPS aptvertais eksports no šīs valsts pārstāv mazāk nekā 1 % no kopējā VPS aptvertā importa Kopienā [ietvert arī Pasaules Bankas kritērijus – skat. VPS 9. panta 3. apakšpunktu!]

(6) Padomes 2001. gada 28. februāra Regula (EK) Nr. 416/2001.

(7) Tomēr EBA sistēma uzreiz vēl neatbrīvoja no muitas nodokļiem cukura, rīsu un banānu importu. Tas atteicās kopumā uz 43 tarifu pozīcijām, kurām EBA paredzēja beznodokļu kvotas. Šīs tarifu pozīcijas netika ietvertas minētajā skaitā 926.

(8) Valstis uzskatītas 1. pielikumā.

(9) Izņēmums bija VPS+ stimulu sistēma, kas 2005. gada 1. jūlijā stājās spēkā paātrinātā kārtībā.

(10) Valstis, kuru eksports saskaņā ar VPS uz ES pārsniedz 1 miljardu euro un kuras ir lielākās tirgus ekonomikas valstis: Indija, Brazīlija, Bangladeša, Taizeme, Vjetnama, Indonēzija, Pakistāna, Malaizija, Saūda Arābija, Ukraina, Ķīna, Argentīna, Krievija, Dienvidāfrika.

(11) Skat. II pielikumu.

(12) Skat. III pielikumu.

(13) 0: Products that enjoy 100 % preference thus enter the EU Market Duty free.

(14) <> 0: Dutable products. Products which benefit from a reduction from the MFN tariff but do not enter the EU Market duty free.

(15) Saskaņā ar 2004. gada 7. jūlija Paziņojumu [COM(2004) 461, OV C 242, 29.9.2004.].

(16) Izstāšanās kritēriji saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 980/2005. 14. pantu.

(17) Brazīlija, Ķīna, Alžīrija, Indonēzija, Indija, Malaizija, Krievija, Taizeme un Dienvidāfrika.

(18) Tirdzniecības vidējā svērtā preferenču robeža: preču pozīciju preferenču robežu vidējais rādītājs, kas reizināts ar katra produkta importa apjomu.

(19) Jāatceras, ka dalībvalstis patur 25 % no iekasētajām summām kā iekasēšanas izmaksas, tādējādi finansiālā ietekme uz Kopienas budžetu ir tikai 75 % no iekasētajām summām. Līdz ar to kopējie budžeta zaudējumi varētu būt apmēram 1,5 miljardi euro.

ANNEX I BENEFICIARY COUNTRIES UNDER ALL GSP ARRANGEMENTS 1. Beneficiary countries under the general agreement List of 42 GSP beneficiary countries Basis for statistical analysis as countries comprise > 90 % of all imports of countries under the general agreement 1. Algeria 2. Argentina 3. Armenia 4. Azerbaijan 5. Bahrein 6. Belarus 7. Brazil 8. Brunei Darussalam 9. Chile 10. China (People's Republic) 11. Cuba 12. Egypt 13. India 14. Indonesia 15. Iran (Islamic Republic of) 16. Jordan 17. Kazakhstan 18. Kuwait 19. Kyrgyzstan 20. Lebanon 21. Libyan (Jamahiriya Arab) 22. Malaysia 23. Mexico 24. Morocco 25. Oman 26. Pakistan 27. Paraguay 28. Philippines 29. Qatar 30. Russian Federation 31. Saudi Arabia 32. South Africa 33. Syrian (Arab Republic) 34. Tajikistan 35. Thailand 36. Tunisia 37. Turkmenistan 38. Ukraine 39. United Arab Emirates 40. Uruguay 41. Uzbekistan 42. Vietnam List of 71 beneficiary countries These countries are not included in the statistical analysis as these are either ACP beneficiaries, have no major implications for analysis or for lack of available export statistics 1. American Samoa 2. Anguilla 3. Antartica 4. Antigua and Barbuda 5. Aruba 6. Bahamas 7. Barbados 8. Belize 9. Bermuda 10. Botswana 11. Bouvet Island 12. British Indian Ocean Territory 13. British Virgin Islands 14. Cameroon 15. Cayman Islands 16. Christmas Islands 17. Cocos Islands (or Keeling Islands) 18. Congo 19. Cook Islands 20. Cote d’Ivoire 21. Dominica 22. Dominican Republic 23. Falkland Islands 24. Federal States of Micronesia 25. Fiji 26. French Southern Territories 27. French Polynesia 28. Gabon 29. Ghana 30. Gibraltar 31. Greenland 32. Grenada 33. Guam 34. Guyana 35. Heard Island & MacDonald Island 36. Iraq 37. Jamaica 38. Kenya 39. Macao 40. Marshall Islands 41. Mauritius 42. Mayotte 43. Montserrat 44. Namibia 45. Nauru 46. Netherlands Antilles 47. New Caledonia 48. Nigeria 49. Niue Island 50. Norfolk Island 51. Northern Mariana Islands 52. Palau 53. Papua New Guinea 54. Pitcairn 55. Seychelles 56. South Georgia and South Sandwich Islands 57. St Helena 58. St Kitts and Nevis 59. St Lucia 60. St Pierre and Miquelon 61. St Vincent & Northern Grenadines 62. Surinam 63. Swaziland 64. Tokelau Islands 65. Tonga 66. Trinidad & Tobago 67. Turks and Caicos Islands 68. US Minor Outlying Islands 69. Virgin Islands (USA) 70. Wallis and Futuna 71. Zimbabwe 2. Beneficiary countries under the GSP+ arrangement List of 15 countries 1. Bolivia 2. Colombia 3. El Salvador 4. Guatemala 5. Nicaragua 6. Republic of Moldova 7. Peru 8. Venezuela 9. Costa Rica 10. Ecuador 11. Georgia 12. Honduras 13. Mongolia 14. Panama 15. Sri Lanka 3. Beneficiary countries under the EBA arrangement List of 50 least developed countries under the EBA scheme 1. Afghanistan 2. Bangladesh 3. Bhutan 4. Burkina Faso 5. Cape Verde 6. Chad 7. Democratic Rep. of Congo (Zaire) 8. Equatorial Guinea 9. Ethiopia 10. Guinea 11. Haiti 12. Laos 13. Liberia 14. Malawi 15. Mali 16. Mozambique 17. Nepal 18. Rwanda 19. Sao Tome & Principe 20. Sierra Leone 21. Somalia 22. Tanzania 23. Tuvalu 24. Uganda 25. Yemen 26. Angola 27. Benin 28. Burundi 29. Cambodia 30. Central African Republic 31. Comoros 32. Djibouti 33. Eritrea 34. Gambia 35. Guinea-Bissau 36. Kiribati 37. Lesotho 38. Madagascar 39. Maldives 40. Mauritania 41. Myanmar 42. Niger 43. Samoa 44. Senegal 45. Soloman Islands 46. Sudan 47. Timor-Leste 48. Togo 49. Vanuatu 50. Zambia

ANNEX II VARIATION OF PREFERENTIAL IMPORTS OF THE GSP Beneficiary countries (in 1000 EUR) Countries Preferential imports 2005 Preferential imports 2006 Change in % 2006/2005 1. Angola 0,3 12 520,59 4 173 430 % 2. Bhutan 0,27 88,29 32 600 % 3. New Caledonia 0,57 57,51 9 989 % 4. Mozambique 172,26 8 242,05 4 685 % 5. Burundi 2,18 48,57 2 128 % 6. Burkina Fasso 167,26 2 677,42 1 501 % 7. Pakistan 170 052,84 2 298 079,86 1 251 % 8. Marshall (islands) 5,49 55,63 913 % 9. Gambia 27,4 270,74 888 % 10. Guam 3,58 34,65 868 % 11. Togo 245,02 2 292,87 836 % 12. Fiji (islands) 135,91 929,11 584 % 13. Palaos 5,24 34,89 566 % 14. Sierra Leone 579,06 3 029,35 423 % 15. Papua New Guinea 101,95 495,12 386 % 16. Malawi 2 258,42 10 485,85 364 % 17. Ethiopia 4 732,59 19 636,56 315 % 18. Libyan (Jamahiriya Arab) 123 405,72 465 527,61 277 % 19. Turkmenistan 16 633,10 61 367,20 269 % 20. Bahamas 742,2 2 457,63 231 % 21. Niger 28,24 87,85 211 % 22. Mali 46,61 134,79 189 % 23. Iraq 27,95 66,94 139 % 24. Jordan 1 721,86 4 107,53 139 % 25. Zambia 4 898,52 11 139,47 127 % 26. Chile 34 801,11 77 953,67 124 % 27. Ivory Coast 2 625,30 5 250,64 100 % 28. Benin 2 729,08 5 043,76 85 % 29. Kenya 3 891,55 7 025,01 81 % 30. Antigua and Barbuda 302,93 546,02 80 % 31. Tunisia 25 938,50 45 930,68 77 % 32. Afghanistan 901,07 1 567,00 74 % 33. Swaziland 237,72 407,46 71 % 34. Saudi Arabia 1 210 864,13 2 011 219,21 66 % 35. The Netherlands Antilles 12 248,52 20 023,19 63 % 36. Mexico 41 243,23 63 958,56 55 % 37. Macao 11 268,06 17 404,28 54 % 38. Sri Lanka 618 999,91 937 521,93 51 % 39. Bolivia 17 110,77 25 121,24 47 % 40. Belize 199,39 290,97 46 % 41. Malaysia 1 451 797,42 2 102 764,01 45 % 42. Namibia 8 393,81 12 096,34 44 % 43. Panama 67 278,95 95 478,33 42 % 44. Argentina 1 086 668,99 1 536 933,70 41 % 45. The Maldives 31 382,61 44 322,75 41 % 46. Saint-Vincent-et the Grendaian 23,99 33,09 38 % 47. Gabon 367,98 506,65 38 % 48. The Congo (Democratic Republic of) 2 030,73 2 787,35 37 % 49. Yemen 63 465,46 86 486,20 36 % 50. Moldova (Republic of) 136 485,59 185 720,36 36 % 51. Bangladesh 2 648 038,85 3 566 426,65 35 % 52. Cambodia 355 495,18 474 710,41 34 % 53. Paraguay 14 323,88 18 995,08 33 % 54. Nicaragua 21 873,20 28 411,13 30 % 55. Nigeria 34 172,30 43 948,84 29 % 56. Brazil 3 567 498,58 4 522 398,81 27 % 57. Uruguay 137 316,34 172 828,18 26 % 58. Sudan 843,32 1 057,31 25 % 59. Oman 52 403,93 64 124,96 22 % 60. Honduras 78 080,81 95 500,05 22 % 61. Peru 533 685,11 646 110,45 21 % 62. Mongolia 9 810,15 11 856,92 21 % 63. Surinam 119,96 144,6 21 % 64. Ukraine 1 442 052,99 1 732 475,09 20 % 65. El Salvador 54 114,69 64 743,39 20 % 66. Ghana 2 167,20 2 589,64 19 % 67. Bélarus 409 388,61 488 192,28 19 % 68. Thailand 2 612 381,60 3 107 573,63 19 % 69. Senegal 8 117,30 9 610,54 18 % 70. Indonesia 2 436 304,90 2 881 934,82 18 % 71. Costa Rica 344 728,44 407 138,63 18 % 72. Egypt 167 456,03 197 659,46 18 % 73. Guatemala 114 404,22 134 398,64 17 % 74. Vietnam 2 565 978,80 3 009 954,18 17 % 75. Kazakhstan 422 503,55 494 225,98 17 % 76. Ecuador 662 100,64 769 661,87 16 % 77. Uzbekistan 55 534,74 64 290,05 16 % 78. The Philippines 682 938,84 786 985,02 15 % 79. St. Kitts and Nevis 26,68 30,7 15 % 80. India 8 478 128,71 9 668 342,69 14 % 81. Madagascar 5 521,49 6 292,16 14 % 82. Lao (People's Democratic Republic) 91 352,03 101 760,93 11 % 83. Kyrgyzstan 2 762,21 3 064,12 11 % 84. Iran (Islamic Republic of) 407 182,19 445 766,20 9 % 85. Dominican (Republic) 3 651,40 3 990,22 9 % 86. Morocco 51 152,54 55 875,92 9 % 87. Haiti 1 485,20 1 579,61 6 % 88. Syrian (Arab Republic) 11 271,35 11 801,13 5 % 89. Mauritania 765,57 777,55 2 % 90. Colombia 488 313,43 485 722,67 –1 % 91. Nepal 68 953,44 68 456,60 –1 % 92. Cuba 146 227,27 143 095,21 –2 % 93. Grenada 1,02 0,99 –3 % 94. Trinidad and Tobago 25 633,98 24 668,19 –4 % 95. Mauritius 2 617,88 2 296,91 –12 % 96. Rwanda 82,67 72,41 –12 % 97. Kuwait 559 105,96 480 386,06 –14 % 98. Georgia 95 572,82 77 013,15 –19 % 99. Uganda 2 441,33 1 960,88 –20 % 100. Qatar 146 884,96 109 966,20 –25 % 101. Lebanon 3 573,88 2 661,20 –26 % 102. Venezuela 588 737,86 437 589,70 –26 % 103. Bahrein 241 767,44 178 320,93 –26 % 104. Lesotho 846,01 614,54 –27 % 105. Cameroon 289,01 209,28 –28 % 106. Djibouti 375,7 260,8 –31 % 107. Armenia 181 895,48 122 567,40 –33 % 108. Azerbaijan 49 252,78 32 064,04 –35 % 109. Turks et Caïques (islands) 1,83 1,19 –35 % 110. Russia (Federation of) 2 156 654,47 1 391 302,62 –35 % 111. South Africa 2 066 749,65 1 316 357,93 –36 % 112. Brunéi Darussalam 426,13 264,14 –38 % 113. Tajikistan 30 495,05 18 374,15 –40 % 114. Tanzania (Republic of) 4 807,89 2 840,91 –41 % 115. Jamaica 350,95 198,42 –43 % 116. United Arab Emirates 1 294 710,98 615 157,93 –52 % 117. Chad 53,34 22,03 –59 % 118. Saint-Pierre-et-Miquelon 61,64 23,91 –61 % 119. Tokelau (Islands) 146,88 54,71 –63 % 120. Virgin British (Islands) 251,76 93,03 –63 % 121. British territory of the Indian Ocean 26,77 9,77 –64 % 122. China (People's Republic of) 4 839 500,88 1 618 369,40 –67 % 123. Liberia 162,32 49,72 –69 % 124. Comoros Islands (Islands) 77,68 22,9 –71 % 125. Zimbabwe 5 934,59 1 415,38 –76 % 126. Algeria 47 128,13 7 783,33 –83 % 127. French Polynesia 186,41 26,83 –86 % 128. Aruba 47 050,34 5 479,56 –88 % 129. Dominica 93,86 9,75 –90 % 130. Barbados 35,99 3,62 –90 % 131. Guyana 198,41 17,29 –91 % 132. The Solomon Islands 306,88 14,17 –95 % 133. Eritrea 52,26 0,55 –99 % 134. Virgin of the United States (Islands) 39 918,41 194,33 – 100 % 135. Gibraltar 8 496,70 0,73 – 100 % 136. Anguilla 7,87 0 – 100 % 137. Botswana 164,25 0 – 100 % 138. Bouvet (Island) 51,73 0 – 100 % 139. Cocos (Islands) (or Keeling Islands) 19,72 0 – 100 % 140. Cook (Islands) 13,15 0 – 100 % 141. Guinea 46,24 0 – 100 % 142. Mariannes of the North (Islands) 1,73 0 – 100 % 143. Mayotte 0,97 0 – 100 % 144. Nauru 10,75 0 – 100 % 145. Niue (Island) 7,87 0 – 100 % 146. Norfolk (Island) 0,51 0 – 100 % 147. Pitcairn 0,12 0 – 100 % 148. Seychelles 2 195,89 0 – 100 % 149. South Georgia and the Sandwich Southern Islands 2 375,47 0 – 100 % 150. The Congo 281,49 0 – 100 % 151. Vanuatu 61,72 0 – 100 % 152. Walles and Futuna 3,1 0 – 100 % 153. Saint Helena 0 0,97 154. Caïmanes (Islands) 0 1,39 155. Montserrat 0 2,02 156. Somalia 0 2,06 157. Timor-Leste 0 10,92 158. Sao Tome and Principle 0 14,65 159. Micronesia (Federate States of) 0 16,29 160. Cape Verde (Republic of) 0 23,75 161. American Samoa 0 62,59 162. Equatorial Guinea 0 1 566,49

ANNEX III COUNTRIES/SECTORS GRADUATED FROM THE GENERAL ARRANGEMENT (in 1000 EUR) INDONESIA S-3 Animal or vegetable fats, oils and waxes 611 725 S-9 Wood 341 357 Total imports 6 662 027 953 082 14,3 % MALAYSIA S-3 Animal or vegetable fats, oils and waxes 539 736 Total imports 5 289 934 539 736 10,2 % BRAZIL S-4 Prepared foodstuffs, brevages, spirits, vinegar 1 213 297 S-9 Wood 332 648 Total imports 5 645 233 1 545 945 27,4 % ALGERIA S-5 Mineral Products 1 073 116 Total imports 1 291 750 1 073 116 83,1 % CHINA S-6 Products of the chemical industries 2 157 039 S-7 Plastics and rubber 3 101 833 S-8 Raw hides, skins and leather 3 730 823 S-9 Wood 322 255 S-10 Pulp of wood and paper 535 877 S-11 Textiles 12,5 % 11 632 933 S-12 Footwear etc. 3 409 209 S-13 Stones, glass and ceramic products 1 062 408 S-14 Pearls and precious metals 602 946 S-15 Base metals 4 146 914 S-16 Machinery and mechanical appliances 15 148 264 S-17 Transport equipment 987 986 S-18 Optical and musical instruments, clocks and watches 3 346 338 S-20 Miscellaneous 9 649 497 Total imports 60 977 956 59 834 321 98,1 % INDIA S-14 Pearls and precious metals 275 970 S-11 Textiles 12,5 % 4 141 454 Total imports 9 916 656 4 417 424 44,5 % THAILAND S-14 Pearls and precious metals 476 916 S-17 Transport equipment 1 060 654 Total imports 7 113 130 1 537 570 21,6 % RUSSIA S-15 Base metals 1 937 467 S-6 Products of the chemical industries 1 310 066 S-10 Pulp of wood and paper 230 913 Total imports 5 921 440 3 478 446 58,7 % SOUTH AFRICA S-17 Transport Equipment 916 899 Total imports 5 237 945 916 899 17,5 %