66. atz īmēarī, lai Komisijas dienestu savstarp ējās konsult ācijās Komisijas pazi ņojumos izkl āstītās nozares
intereses un ilgtsp ējīga tūrisma mērķi tiktu atbilsto šiņemti vērā;
67. aicina Komisiju paredz ēttūrisma korespondentu/koordinatoru t īkla izveido šanu visos Komisijas direk-
torātos, kuru kompetences skar šīs nozares darb ības (Uzņēmējdarbība un rūpniecība, reģionālāpolitika, vide,
lauksaimniec ība un lauku att īstība, enerģija un transports, iek šējais tirgus un pakalpojumi utt.), ko var ētu
koordinēt par tūrismu atbild īgāstruktūra Uzņēmējdarbības un rūpniecībasģenerāldirektorātā.
Tūrisms L īgum āpar Konstit ūciju Eiropai
68. atzin īgi vērtēto, ka ir iek ļauta specifiska noda ļa par tūrismu (4. noda ļa, III-281. pants) L īgumāpar
Konstitūciju Eiropai; uzskata, ka šis juridiskais pamats ļaus veikt konsekvent āku tūrisma atbalsta darb ību,
kuras noz īmi pastiprin ās pilnīga un nedal āma Eiropas Parlamenta iesaist īšana tiesību aktu pie ņemšanā;
69. aicina Komisiju nov ērtētk o pāar galvenajiem instit ūciju partneriem un nozares p ārstāvniecības orga-
nizācijāmd ažādas rīcības iespējas, lai atbalst ītu labvēlīgākas vides rad īšanu uzņēmumu konkur ētspējai un
koordinācijai starp dal ībvalstīm; aicina Komisiju, s ākot ar 2007. gadu, izvirz īt priekšlikumuīstenot ilgtermi ņa
darbības plānu (“Tūrisma pakete ”), lai nostiprin ātu Savien ības darbību saskaņotību tūrisma nozar ē, apvieno-
jot dalībvalstis un re ģionālāsu np ašvaldības iestādes, atbilsto ši labas pārvaldes principam;
70. aicina Komisiju iek ļaut tūrismu sadarb ības virzienos un priorit ātēs ar partnervalst īm, pamatojoties uz
Eiropas labu kaimi ņattiecību politikas att īstību, līdzīgi kāEiropas un Vidusj ūras reģiona valstu partner ībā;
*
**
71. uzdod t āpriekšsēdētājam nosūtītšo rezolūciju Padomei un Komisijai.
P6_TA(2005)0336
Eiropas skolas
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par Eiropas skolu sist ēmas att īstības iesp ējām (2004/2237(INI))
Eiropas Parlaments,
—ņemot vērāKomisijas zi ņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas skolu sist ēmas attīstības
iespējām (KOM(2004)0519),
—ņemot vērāKonvenciju, ar ko nosaka Eiropas skolu Stat ūtus (1),
—ņemot vērāParlamenta 2002. gada 17. decembra rezol ūciju par Eiropas skolu finans ēšanu (2),
—ņemot vērāEiropas skolu ģenerālsekretāra ikgadējo atskaiti Eiropas Skolu Padomei Briseles san āksmē
2005. gada 1. –2. februārī(3),
—ņemot vērāReglamenta 45. pantu,
—ņemot vērāKultūras un izgl ītības komitejas zi ņojumu un Bud žeta komitejas atzinumu (A6-0200/2005);
(1) OV L 212, 17.8.1994., 3. lpp.
(2) OV C 31 E, 5.2.2004., 91. lpp.
(3) Dokuments 1612-D-2004-en-1, http://www.eursc.org/SE/htmlEn/IndexEn_home.html.17.8.2006. LV C 193 E/333 Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
A. tākāEiropas skolu m ērķis ir Eiropas Kopienu person āla bērnu izglītošana; tākāvēl bez tiem b ērniem,
uz ko attiecas Eiropas skolu stat ūtu 28. un 29. pant ānoteiktās vienošanās, Eiropas skolas var apmekl ēt
arīciti bērni,ņemot vērāEiropas Skolu Padomes noteiktos ierobe žojumus; t ākāEiropas iest āžu nor-
mālai darbībai ir vajadz īgi pienācīgi kvalific ēti ierēdņi un to nemain ība, un tākāto veicina vi ņubērnu
apmācība dzimtaj āvalodā,kāarīdalībvalstīs un Eiropas skol ās sekmīgi pabeigto m ācību gadu vienl ī-
dzīga atzīšana un Eiropas visp ārējās vidējās izglītības atestāts;
B. tākāEiropas skolas ir nodibin ātas aršādu nolūku;
C. tākāEiropas skolu sist ēma atbalsta Eiropas pilson ības jēdzienu; t ākāEiropas integr ācijas stiprin āšanai
attiecīgi varētu palīdzēt, pirmkārt, esošo skolu uztur ēšana un, otrk ārt, jaunu skolu izveido šana un sis-
tēmas papla šināšana citos veidos;
D. tākātagad ir tr īspadsmit Eiropas skolas, kur āsmācās vairāk nekā19 000 skol ēnu, un tākāsagaidāms,
ka līdz 2010. gadam nodibin āsvēl vienu skolu;
E. tākāskolēnu skaits atsevi šķās Eiropas skol ās,īpaši Briselē, ir pieaudzis l īdz nepieņemamiem apjomiem
un tādējādi krītas mācību standarti;
F. tākāvidējās izmaksas uz vienu skol ēnu Eiropas skol ās ir salīdzināmas ar vid ējām izmaks ām citās
skolās, kuras apmekl ēradniecīgu iestāžu ierēdņubērni; tākātomēr izmaksas uz vienu skol ēnu atsevi-
šķāss k o lāsi rļoti atšķirīgas un ir cie ši savstarp ēji saistītas ar skolu lielumu;
G. tākālaikā, kad Eiropas Kopiena sedz liel āko daļu darbības izmaksu Eiropas skol ās, Eiropas Komisija ir
vienīgāEiropas iest āde, kas p ārstāv Eiropas skolu Padomi, un t ākāKomisija ir vien īgāEiropas Skolu
Padomes locekle, kam ir ties ības balsot gan Eiropas Skolu Padom ē, gan katras skolas administrat īvajā
valdē;
H. tākāEiropas skolu vad ības sistēmai jāapvieno strat ēģiskāsp lānošanas un kontroles sp ēja ar racion ālu
autonomijas pak āpi katrai atsevi šķai skolai;
I. tākāEiropas skolu administr ēšanai, tostarp l ēmumu pie ņemšanai par skol ēnu uzņemšanu un m ācību
maksas atcel šanu jābūt cik vien iesp ējams skaidrai, konsekventai un p ārskatāmai visāEiropas skolu
sistēmā;
J. tākāmācību programmai Eiropas visp ārējās vidējās izglītības atestāta iegūšanai izvirz ītas akadēmiskas
prasības un tāvar neder ēt akadēmiski vājākiem skol ēniem; tākāpašlaik Eiropas skolas nepied āvācitu
skolas beig šanas atest ātu;
K. tākāpašlaik izglītības noteikumi skol ēniem ar ofici āli atzītāmīpašām izglītības vajadz ībāmd ažādās
Eiropas skol āsi ra tšķirīgi;
L. tākāmaksimālais skolēnu skaits klas ē(32 skolēni) ir liel āks par ofici āli pieļaujamo skol ēnu skaitu
vairākās dalībvalstu skol ās; tākātomēr daudzās klasēsi rs k o lēni, kuru dzimt āvaloda nav t ās nodaļas
valoda, kur āviņii ru zņemti, kāarīskolēni, kam ir gr ūtības mācībās vai ir nepiecie šamaīpaša apmācība;
M. tākā,i zņemot Briseles 1. skolu, skolas Brisel ēun Luksemburg āir pārpildītas un tākā, iekams pie ņem
lēmumus par v ēl divu skolu izveidi, ēkas nebūs gatavas izmanto šanai līdz pat 2010. gadam, radot
nopietnu ietekmi uz min ētajāss k o lās sniegto izgl ītību;
N. tākāEiropas skol āsmācību filozofija un m ācību programma Eiropas visp ārējās vidējās izglītības atestāta
iegūšanai ir daudzvalodu un daudznacion āls modelis, ko v ēlētos atdarin āt dalībvalstis;
O. tākāEiropas tautas EK l īgumā(149. pants) vienoj ās, ka Kopienas r īcība jāvēršuz Eiropas dimensijas
attīstīšanu izglītībā,īpašimācot un izplatot dal ībvalstu valodas.C 193 E/334 LV 17.8.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
Konvencija, ar ko nosaka Eiropas Skolu Stat ūtus, un Komisijas pazi ņojums
1. atzin īgi vērtēKomisijas uzs āktās konsult ācijas, kas izteiktas t ās iepriekšminētajāpaziņojumā, par Eiro-
pas skolu sist ēmas turpm āku attīstību,ņemot vērāEiropas Savien ības papla šināšanos, jauno dal ībvalstu
intereses, papildu ES a ģentūru izveido šanuārpus Briseles un Luksemburgas, k āarīsteidzamu vajadz ību
reformēt to sistēmu, kas bija izveidota pirms 50 gadiem un s ākotnēji nodrošināja mācības tikai četrās valo-
dās;
2. atgādina, ka Konvencija, ar ko nosaka Eiropas skolu Stat ūtus, paredz, ka Eiropas skolu loma ir nodro-
šināt Eiropas Kopienu person āla bērnu kopējas mācības, tādējādi sekmējot Kopienas instit ūciju pien ācīgu
funkcion ēšanu, kāarīparedz, ka Eiropas skolas var apmekl ēt citi bērni,ņemot vērāEiropas Skolu Padomes
noteiktos ierobe žojumus.
Decentraliz ētas a ģentūras un jaun ās dal ībvalstis
3. uzskata, ka risin ājums attiec ībāuz visām decentraliz ēto aģentūru darbaviet āmjārod steidzam ības kārtā;
paužnožēlu, kašāds risinājums netika rasts taj ābrīdī, kad lēma par a ģentūru darbaviet ām, izņemot Eiropas
Pārtikas nekait īguma iest ādi Parmā;
4. uzskata, ka dal ībvalstīm, kurās ir viena no jaunaj ām decentraliz ētajāmaģentūrām, jāuzņemas liel āka
finanšu atbildība par person āla bērniem un j ārod atbilst īgs risinājums visām jaunajām darbaviet ām; uzskata,
kašādos gadījumos iesp ējamais risin ājums ir sadarb ība starp Eiropas skol āmu nr eģionālajām vai viet ējām
skolām, kuras var nodro šinātmācību programmu, lai ieg ūtu Eiropas visp ārējās vidējās izglītības atest ātu;
uzskata, ka šādai sadarb ībai jābūtmērķētai uz augsti kvalitat īvas izglītības un Eiropas integr ācijas veicin ā-
šanu, valodu daudzveid ības saglab āšanu un darbasp ēka pārvietošanās sekmēšanu;
5. uzst āj, ka gad ījumos, kad ir iev ēroti visi nepiecie šamie krit ēriji, steidzam ības kārtājāizveido valodu
nodaļas jauno dal ībvalstu valod ām un visiem skol ēniem jāsaņem izglītība dzimtaj āvalodā;
6. aicina Komisiju izskat īt iespēju izveidot Eiropas skolas jaunaj ās dalībvalstīs.
Eiropas skolu sist ēmas turpm ākāfinans ēšana, III kategorijas skol ēni un maz ās skolas
7. uzskata, ka l īdzsvarotas Kopienu iemaksas nevar att īstīties uz beztermi ņa saistību pamata; uzskata pa šu
par sevi saprotamu, ka Eiropas skolu sist ēmai jādemonstr ēefektīva budžeta plānošana un kontrole un tai
jāsniedz pier ādāms izdev īgums; atbalsta viedokli, ka katras skolas ikgad ējam plānotam bud žeta asignējumam
ir jāņem vērāatsevišķu skolu lielums un vajadz ības, kāarījābūt pierādījumam, ka bud žeta asign ējumu
izmantos p ēc iespējas efektīvi;
8. tom ēr uzsver, ka Kopienu iemaksu skolu bud žetāraksturs ir skaidri noteikts Konvencijas, ar ko nosaka
Eiropas skolu Stat ūtus, 25. panta 2. punkt ā;tāpēc noraida Komisijas priek šlikumu par maksim ālāapjoma
noteikšanu Kopienu iemaks ām Eiropas skolu bud žetā, pirms Eiropas Skolu Padome iepaz īstinājusi ar
nākamāfinanšu gada skolu ie ņēmumu un izdevumu t āmi;
9. uzskata, ka pa šreizējākārtība, kad dal ībvalstu iemaksas ir tie ši saistītas ar to skolot āju skaitu, ko t ās
nosūta uz Eiropas skol ām, kāarītelpām, ko tās nodrošina Eiropas skol ām, nav taisn īga, un ka j āizpēta
alternatīvas finans ēšanas sistēmas;
10. tom ēr uzskata, ka pa šreizējāsistēma, kurāskolotājus ieceļun viņiem algas maks ādalībvalstis, nodro-
šina Eiropas skol ām piekļuvi attiec īgo valstu apm ācību pieredzei un ir l īdzeklis, k ānodrošināt dalībvalstu
finanšu iemaksas;
11. atz īmē, ka III kategorijas skol ēnu vecāku iemaksu l īmenis kop š2002. gada re ālāizteiksmēir būtiski
paaugstin āts un tas ir palielin ājis skolu ien ākumus un nedaudz paaugstin ājis iemaksas no Kopienu bud žeta,
kas citādi nebūtu noticis; atz īmē,k ašādas iemaksas piln īgi nesedz skol ēnu mācību izmaksas; tom ēr uzskata,
ka III kategorijas skol ēnu vecākiem nen āksies rēķināties ar p ārmērīgu iemaksu palielin āšanos turpm ākajā
mācību period āEiropas skolu sist ēmā;17.8.2006. LV C 193 E/335 Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
12. aicina Komisiju ar Eiropas Skolu Padomes p ārstāvju palīdzību veicin āt skaidru, detaliz ētu un publiski
pieejamu III kategorijas skol ēnu uzņemšanas kritēriju pieņemšanu un public ēšanu; mudina katras t ādas sko-
las administrat īvo valdi, kas uz ņem III kategorijas skol ēnus, savāgada ziņojumāinformēt paršok r i tēriju
izmantošanu;
13. atg ādina savu aicin ājumu Eiropas Skolu Padomei p ārskatītk r i tērijus, ko t āir pieņēmusi atsevi šķu
valodu noda ļu izveidei, uztur ēšanai un sl ēgšanai atsevi šķāss k o lās, lai nov ērstu Eiropas Savien ības oficiālās
valodas jebk āda veida diskrimin āciju;
14. aicina Komisiju, cik iesp ējams drīz, public ēttāpasūtītuārēju pētījumu par četru skolu ilgtermi ņa
nākotni (Bergen ā, Kalemā, Karlsrūēun Molā).
Labāka p ārvalde un administr ācija
15. uzskata, ka Eiropas skolu skaita palielin āšanāsu ns k o l ēnu skaita pieauguma rezult ātāEiropas Skolu
Padomes uzdevumiem ir j ābūt tieši stratēģisko mērķu noteikšanai, kontrolei un p ārbaudei; uzskata, ka spe-
cifiskie atsevi šķo skolu p ārvaldes jaut ājumi vispirms j āadresēatsevišķo skolu administrat īvajām valdēm, un
ka katra skola ir j āuzskata par autonomu vien ību darbības un finan šu jautājumos;
16. uzskata, ka atbilst īgi iepriek šminētajam atsevi šķo skolu administrat īvajām valdēmbūtu jādod tiesības
veikt atsevi šķo skolu finan šuu nrīcības aspektu kontroli, iev ērojot Eiropas Skolu Padomes noteiktos strat ē-
ģiskos mērķus;
17. atz īmē,k ap ašlaik Kopiena veic l īdzsvarojo šās iemaksas, kas ir aptuveni 57 % no Eiropas skolu sist ē-
mas ikgad ējām izmaks ām, bet dal ībvalstu iemaksas ir 22 %; t ādēļuzskata, ka, Komisijai k āKopienu p ārstā-
vim būtu jābūt balssties ībām valdēatbilstīgi Kopienu iemaks ām budžetāun ka Komisijai p ēc katras Eiropas
Skolu Padomes s ēdes jāziņo Eiropas Parlamentam;
18. aicina Komisiju uzdot Eiropas Skolu Padomei izstr ādāt Labas administrat īvās prakses kodeksu un
paskaidrot Apel ācijas padomes kompetenci;
19. atz īmēKomisijas ierosin ājumu par divu jaunu strukt ūrvienību iespējamo izveidi, no kur ām viena
kalpotu visu Eiropas skolu finan šu un darb ības aspektu administr ēšanai un otra —mācību programmu,
eksāmenu sist ēmas un pedagogu nov ērtējuma uzraudz ībai; uzskata, ka ir j āsaglabāvienota vad ības strukt ūra
ar tiesībām pieņemt lēmumus attiec ībāuz Eiropas skolu sist ēmu kopum āun ar vēlmi uzņemties atbild ību
risinātd ažkārt radušās konflikt ējošas finanšuu nmācību probl ēmas;
20. aicina b ērnu vecākus un citas ieinteres ētās puses, piem ēram, person ālu un skol ēnus, atbilst īgi izrau-
dzīties pārstāvjus gan Eiropas Skolu Padom ē, gan atsevi šķu skolu administrat īvajās valdēs.
Mācību programma un izgl ītības jaut ājumi
a) Skol ēnu skaits klas ē
21. uzskata, ka b ērnudārzos, pamatskolas un vidusskolas klas ēs, kur ar m ācīšanu nodarbojas viens kvali-
ficēts pedagogs, skol ēnu skaitam nevajadz ētu būt lielākam par 30; uzskata ar ī, ka no 2008. gada b ērnudār-
zos un pamatskolas klas ēs pakāpeniski jāpāriet uz to, ka vien āklasēnav vairāk par 25 skol ēniem; aicina
Eiropas Skolu Padomi atbalst ītšo principu;
22. aicina Komisiju veicin āt koeficientu sist ēmas izveidi attiec ībāuz bērniem ar apstiprin ātām,īpašām
apmācību vajadz ībāmu ns k o l ēniem, kuru dzimt āvaloda ir at šķirīga no valodas, k ādāskolēni mācās lielāko
daļu priekšmetu (1. valoda), un nodro šināt, kašos koeficientus piem ēro, kad skol ēnu skaits klas ēir aprēķi-
nāts;C 193 E/336 LV 17.8.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
23. mudina Komisiju, sadarbojoties ar attiec īgajām dalībvalstīm, steidzami rast risin ājumus, lai nov ērstu
pārmērīgi lielo skolnieku skaitu atsevi šķās Eiropas skol ās, kas pasliktina m ācību standartus; mudina Eiropas
Skolu Padomi r īkoties nekav ējoties, lai nov ērstu Briseles un Luksemburgas skolu p ārapmeklētību; uzsver
atbilstīgas plānošanas nepiecie šamībuīstajālaikā, lai izveidotu infrastrukt ūru un iesp ējas, kas ir vajadz īgas
Eiropas skolu darb ībai;
b)Īpašo izgl ītības vajadz ību perspekt īva
24. aicina Komisiju apkopot ticamus statistikas datus par īpašo vajadzību prasību nodro šināšanu visās
Eiropas skol ās, kāarīmudina Eiropas Skolu Padomi veikt p ētījumu par to, k ākatra Eiropas skola nodro šina
izglītību skolēniem arīpašām izglītības vajadz ībām, tostarp skol ēniem arīpašām fiziskām un/vai intelektu ā-
lām vajadz ībām; lūdz Eiropas Skolu Padomi izstr ādāt obligāto standartu kopumu m ācību nodro šināšanai,
veikt Eiropas skolu pieejam ības revīziju, lai nodro šinātu, kaēku materi āli un projekti ir pieejami b ērniem ar
fiziskiem trauc ējumiem, k āarīveikt citus pas ākumus, kas ir nepiecie šami, lai atbalst ītu visus skol ēnus ar
īpašām izglītības vajadz ībām;
25. aicina Komisiju un Eiropas skolu Eiropas Skolu Padomi veicin āt resursu sadali attiec ībāuz finans ē-
jumu, person ālu un kompetenci, lai nodro šinātu augsti kvalitat īvu izglītību bērniem ar īpašām izglītības
vajadzībām un lai piln īgi sekmētu integrētās izglītības jēdzienu, k ātas notiek cit āss k o lās visāEiropā; aicina
arīEiropas Skolu Padomi izskat īt konstrukt īvas alternat īvas tiem b ērniem, kuri nevar iek ļauties visp ārējās
klasēs;
26. uzskata, ka tad, ja skol ēni arīpašām izglītības vajadz ībāmgūst labumu, m ācoties Eiropas skol ās, tajās
jāizveido daudznozaru speci ālistu grupas (piem ēram, ar izgl ītības psihologiem un logop ēdiem), lai sniegtu
atbalstu un padomu iesaist ītajiem skolot ājiem, skol ēniem un vec ākiem;
27. prasa vien āno lielākajām Eiropas skol āmsākt izmēģinājuma projektu par īpašo izglītības vajadz ību
resursu centru, kas ietvertu kvalific ētu person ālu ar atbilst īgu pieredzi un piem ērotiem m ācību materi āliem
(grāmatām, programmat ūrām), kuru uzdevums b ūtu nodro šināt speciālistu padomu un materi ālus skolot ā-
jiem, kas ir iesaist īti skolēnu arīpašām izglītības vajadz ībāmmācīšanāskolās; prasa paredz ēt finansējumu
šim projektam 2006. gada bud žetā;
c) Eiropas visp ārējās vid ējās izgl ītības atest āts
28. aicina Komisiju dar īt visu, kas ir t āss pēkos, lai nodro šinātu, ka Eiropas Skolu Padome l īdz
2007. –2008. m ācību gada s ākumam paral ēli Eiropas visp ārējās vidējās izglītības atestātam ievie šalternatīvu
skolas beig šanas atest ātu tiem skol ēniem, kas izv ēlas vairāk arodizgl ītību;
29. atg ādina savu p ārliecību, ka pieaugo šāstudentu apmai ņa starp Eiropas augstskol ām, pasaules ekono-
mikas globaliz ācija un augst āEiropas visp ārējās vidējās izglītības atestāta patiesāvērtība ir pamat ātāturp-
mākai izplat ībai un piln īgai atzīšanai, lai to nediskrimin ētu augstskol ās dalībvalstīs un trešās valstīs;
30. tādēļaicina dal ībvalstu atbild īgās iestādes izvērtēt to ieguvumu, ko dod Eiropas visp ārējās vidējās
izglītības atestāta kāskolas beig šanas atest āta iegūšanas iesp ēju paplašināšanaārpus Eiropas skol ām, tomēr
saprotot, ka j ābūta rīnepieciešamajām garantij ām, lai sasniegtu kvalit ātes standartus, uz kuriem balst ās
Eiropas visp ārējāvidējāizglītība;
*
**
31. uzdod t āpriekšsēdētājam nosūtītšo rezolūciju Padomei, Komisijai, Rev īzijas palātai, Tiesai, Ekonomi-
kas un soci ālo lietu komitejai, Re ģionu komitejai, Eiropas skolu Padomei un dal ībvalstu vald ībām.17.8.2006. LV C 193 E/337 Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris