uz emisiju kvotām, atvasinātiem finanšu instrumentiem un izsolāmiem produktiem, kuri balstās uz emisiju kvotām vai atvasinātiem finanšu instrumentiem, attiecas Finanšu instrumentu tirgu direktīva un Finanšu instrumentu tirgu regula, kas ietilpst MiFID2 tiesību aktu paketē (no 2017. gada janvāra), un Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula (no 2017. gada janvāra).

Iespēju ES ETS neattiecināt uz mazajiem emitentiem saskaņā ar ES ETS direktīvas 27. pantu izmantojušas tikai nedaudzas dalībvalstis. Direktīvā šāda iespēja paredzēta, lai samazinātu mazo emitentu administratīvās izmaksas, un to ir atļauts izmantot, ja tiek veikti līdzvērtīgi pasākumi SEG emisiju samazināšanai. Saskaņā ar 2015. gadā iesniegtajiem ziņojumiem šo iespēju izmanto astoņas valstis (DE, ES, FR, HR, IS, IT, SI, UK), jo īpaši attiecībā uz iekārtām, kas ietver sadedzināšanas darbības, un attiecībā uz keramikas ražošanu. ES ETS 2014. gadā neattiecināja uz aptuveni 3,9 miljoniem tonnu CO2 emisiju jeb 0,2 % kopējo verificēto emisiju salīdzinājumā ar 4,7 miljoniem tonnu CO2 emisiju 2013. gadā.

Ciktāl runa ir par iekārtu kategorijām, situācija dalībvalstīs ir diezgan līdzīga, savukārt situācija aptverto rūpniecības nozaru vai darbību ziņā atšķiras. ES ETS iekārtas, kas ietver sadedzināšanas darbības, ir atrodamas visās dalībvalstīs. Citas darbības, par kurām ziņojušas vairums dalībvalstu, ir naftas pārstrāde, tērauda ražošana, cementa, kaļķu, stikla, keramikas un koksnes masas un papīra ražošana. Tikai divas valstis (FR un NO) ziņoja, ka 2014. gadā tās izsniegušas atļaujas CO2 uztveršanas un uzglabāšanas darbībām. Attiecībā uz jaunajām gāzēm (tām, kas pievienotas ES ETS direktīvas I pielikumam, lai ES ETS uz tām attiecinātu no trešā posma sākuma): darbībām, kurās emitē PFC, atļaujas ir izsniegtas 13 valstīs, savukārt darbībai “slāpekļskābes ražošana” atļaujas izsniegušas 20 dalībvalstis. Citas N2O nozares ir ietvertas tikai trīs dalībvalstīs (DE, FR, IT).

Programma NER300 ir viena no lielākajām inovatīvu mazoglekļa enerģētikas demonstrējumu projektu finansēšanas programmām pasaulē. To finansē, monetizējot 300 miljonus emisijas kvotu no NER, kas izveidota ES ETS trešā posma vajadzībām. No kvotu monetizācijas iegūtos līdzekļus piešķir projektiem, kas atlasīti divos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Pirmajā uzaicinājumā dotācijas piešķīra, pamatojoties uz sniegumu: 2012. gada decembrī 20 atjaunojamo energoresursu (RES) projektiem piešķīra dotācijas EUR 1,1 miljarda apmērā. Komisija 2014. gada jūlijā saskaņā ar otro uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus piešķīra finansējumu EUR 1 miljarda apmērā vienam oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas (CCS) projektam un 18 RES projektiem.

Lēš, ka trešajā posmā rūpnieciskām iekārtām bez maksas piešķirs aptuveni 43 % no trešā posma kopējās maksimālās robežvērtības (kas ir 6,6 miljardi kvotu). Papildu bezmaksas kvotas ir pieejamas jaunām iekārtām no NER.

To nozaru un apakšnozaru sarakstu, kuras ir pakļautas būtiskam oglekļa emisiju pārvirzes riskam, (oglekļa emisiju pārvirzes riska saraksts) Komisija pirmo reizi apstiprināja 2009. gadā, un to izmantoja bezmaksas kvotu piešķiršanai 2013. un 2014. gadā. 2011., 2012. un 2013. gadā oglekļa emisiju pārvirzes riska sarakstam pievienoja jaunas nozares un apakšnozares. Tā kā pirmā oglekļa emisiju pārvirzes riska saraksta termiņš beidzās 2014. gadā, Komisija pēc plašas apspriešanās ar ieinteresētajām pusēm, tostarp dalībvalstīm, nozarēm, NVO un akadēmiķiem, pieņēma lēmumu pagarināt pašreizējā oglekļa emisiju pārvirzes riska saraksta termiņu un attiecināt to arī uz laikposmu no 2015. līdz 2019. gadam.

Salīdzinājumā ar diviem iepriekšējiem posmiem ir būtiski mainījušies principi, pēc kuriem ES ETS nozarēm piešķir bezmaksas kvotas. Pirmkārt, kvotas piešķir bez maksas atbilstoši ES mērogā saskaņotiem noteikumiem, kas nozīmē, ka vieni un tie paši noteikumi attiecas uz viena un tā paša veida iekārtām visās dalībvalstīs. Otrkārt, kvotu bezmaksas piešķiršana balstās uz snieguma līmeņrādītājiem, kuru mērķis ir nostiprināt stimulus samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un apbalvot efektīvākās iekārtas. Treškārt, ir paredzēta ES mēroga jaunu iekārtu rezerve (NER), kas līdzvērtīga 5 % no visām trešā posma kvotām. Programmas NER300 ietvaros no šīs rezerves 300 miljoni kvotu ir atvēlētas, lai stimulētu lielu oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas (CCS) demonstrējumu projektu, kā arī inovatīvu atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju būvniecību un ekspluatāciju. Atlikušās NER kvotas ir ierosināts (sk. 10.2. sadaļu) izmantot, lai no 2021. gada bez maksas piešķirtu kvotas jaunām un uzlabotām ES ETS iekārtām.

Programma tiek veiksmīgi īstenota, un trijos projektos, kam piešķīra finansējumu saskaņā ar pirmo NER300 uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, jau ražo tīru enerģiju.

Itālijas bioenerģijas projektā BEST atlasītus enerģētiskos kultūraugus pārvērš otrās paaudzes biodegvielā demonstrējuma rūpnīcā Krešentino pie Turīnas. Ļoti inovatīvajā integrētajā biodegvielas rūpnīcā izmanto Spānijas niedres, kas ir jauns, ātri augošs un pret sausumu noturīgs enerģētiskais kultūraugs, kā arī kviešu salmus, lai ražotu etanolu. Rūpnīcas ražošanas jauda ir 51 miljons litru gadā. BEST, ko vada Italian Bio Product S.p.A., sāka darboties 2013. gada 1. jūnijā, un tas saņēma NER300 līdzfinansējumu EUR 28,4 miljonu apmērā.

Verbiostraw ir Vācijas bioenerģijas projekts, kurā lauksaimniecības atlikumus pārvērš biogāzē rūpnīcā, kas ir pirmā šāda veida rūpnīca. Projekta jauda ir 16,5 MW, un gadā tajā no aptuveni 40 000 tonnām salmu saražos biogāzi apjomā, kas līdzvērtīgs 136 gigavatstundām enerģijas. Vienīgā izejviela ir lauksaimniecības atlikumi, tāpēc rūpnīcai nevajadzēs lauksaimniecības zemi enerģētisko kultūraugu audzēšanai. Attiecīgi apstrādātu biogāzi vai nu ievadīs dabasgāzes tīklā, vai kā jaunās paaudzes biodegvielu izmantos transporta nozarē. Verbiostraw vada VERBIO Ethanol Schwedt GmbH & C, un tas atrodas Vācijā, Švētē/Oderā. Tas sāka darboties 2014. gada 3. janvārī un saņēma NER300 līdzfinansējumu EUR 22,3 miljonu apmērā.

Zviedrijas vēja enerģijas projekts Windpark Blaiken paredz arktiskā klimata apstākļos Zviedrijas ziemeļos izveidot vējparku ar jaudu 225 MW. Paredzēts, ka kopumā vējparkā darbosies 90 vējturbīnas, kas aprīkotas ar inovatīvu atledošanas sistēmu, ko veido sildelementi lāpstiņu malās. Projektu plānots īstenot trīs gadu laikā trīs kārtās (pa 30 turbīnām katrā), un tajā saražotā enerģija nonāk valsts elektrotīklā. Pirmo divu kārtu turbīnas jau darbojas, bet trešo kārtu nodos ekspluatācijā 2015. gadā. Projektu vada Blaiken Vind AB, tas sāka darboties 2015. gada 1. janvārī un saņēma NER300 līdzfinansējumu EUR 15 miljonu apmērā.

4.1.2.3.Kvotu izsolīšana

Sākot ar trešo posmu, izsolīšana primārajā tirgū kļuva par kvotu piešķiršanas standarta režīmu. Saskaņā ar ES ETS direktīvu Komisijai bija jāpieņem regula par izsoļu laika grafiku, administrēšanu un citiem aspektiem, lai nodrošinātu, ka izsoles norit atklāti, pārredzami, saskaņoti un bez diskriminācijas. Attiecīgi 2010. gada novembrī pieņēma Izsoļu regulu. Tajā noteikts, ka dalībvalstīm un Komisijai ir kopīgi jāiepērk kopēja platforma kvotu izsolīšanai dalībvalstu vārdā, taču ir arī paredzēta iespēja dalībvalstīm individuāli atteikties no dalības tajā. Vācija, Polija un Apvienotā Karaliste ir nolēmušas izmantot šo iespēju un iecelt savu izsoles platformu. Ieceltā platforma ir jāiekļauj Izsoļu regulas III pielikumā.

Izsoļu regulā ir noteikts, ka izsoles platformas ieceļ, izmantojot iepirkuma konkursa procedūras; lai ieceltu kopēju izsoles platformu, kopīgajā rīcībā iesaistītās dalībvalstis un Komisija parakstīja kopīga iepirkuma līgumu, kas ir stājies spēkā. 2012. gada augustā par pirmo kopējo izsoles platformu iecēla European Energy Exchange (EEX).

Izsoļu regulā arī noteikts, ka ar kopīgu iepirkuma līgumu starp dalībvalstīm un Komisiju jāieceļ arī izsoles uzraugs; pašlaik tiek izvērtēti iespējamie varianti.

Katrai izsoles platformai ir jānosaka un jāpublisko katras atsevišķās izsoles apmērs un datums (tā dēvētais izsoļu kalendārs), pirms ir sācies jauns kalendārais gads.

Līdz 2015. gada 30. jūnijam trešajā posmā bija notikušas vairāk nekā 650 izsoles. Nākamajā tabulā sniegts pārskats par to, cik daudz trešā posma kvotu EEX un ICE izsolīja 2012. (tā dēvētās agrīnās izsoles), 2013., 2014. un 2015. gadā. EEX, kas darbojās 27 dalībvalstu vārdā (25 dalībvalstis, kas sadarbojas kopējā izsoles platformā, Vācija un Polija), izsolīja 88 % visu 2012.–2014. gadā izsolīto kvotu, savukārt ICE izsolīja 12 % visu kvotu Apvienotās Karalistes vārdā.

Izsoles lielākoties norisēja sekmīgi, un izsoles līdzsvara cenas parasti atbilda sekundārā tirgus cenām, neradot būtiskas problēmas vai starpgadījumus. EXE platformā saskaņā ar Izsoļu regulas 7. panta 6. punktu 2013. gadā tika atceltas trīs izsoles (neilgi pēc to sākuma).

Kvotas, ko bija paredzēts izsolīt 2014. gadā, pārskatīja 2014. gada 12. martā (ICE) un 2014. gada 17. martā (EXE) saskaņā ar lēmumu pārcelt 900 miljonus kvotu no 2014., 2015. un 2016. gada uz 2019. un 2020. gadu, kā noteikts Komisijas Regulā (ES) Nr. 176/2014. Kvotu izsolīšanu aviācijas jomā pārtrauca 2012. gadā pēc “apturēšanas” lēmuma un atsāka 2014. gadā. Horvātija savu kvotu daļu sāka izsolīt 2015. gada janvārī. Islande, Lihtenšteina un Norvēģija vēl nav sākušas izsolīt kvotas.

Gads



Izsolīto vispārīgo kvotu skaits



Izsolīto kvotu skaits aviācijas jomā 2012 89 701 500 2500 000 2013 808 146 500 0 2014 528 399 500 9278 000 2015 632 725 500 16 390 500

Kopējie ieņēmumi no izsolēm laikposmā no 2012. gada līdz 2015. gada jūnijam pārsniedz EUR 8,9 miljardus. ES ETS direktīvā ir noteikts, ka vismaz 50 % izsoļu ieņēmumu vai šo ieņēmumu finansiālās vērtības ekvivalenta, tostarp visi ieņēmumi no kvotām, kas sadalītas solidaritātes un izaugsmes mērķiem, dalībvalstīm jāizmanto mērķiem klimatu un enerģētikas jomā. Vidēji 2014. gadā dalībvalstis ir izmantojušas vai plāno izmantot aptuveni 87 % šo ieņēmumu vai to finansiālās vērtības ekvivalenta ar klimatu un enerģiju saistītiem mērķiem, galvenokārt lai atbalstītu iekšzemes investīcijas klimata un enerģētikas jomā (sk. Progresa ziņojuma par klimata politiku 6.1.1. sadaļu).

Izsoles platformas īpašās tīmekļa vietnēs publicē detalizētu katras izsoles rezultātu izklāstu. Papildus Vācija, Polija un Apvienotā Karaliste, kā arī Komisija — to dalībvalstu vārdā, kas izmanto kopējo izsoles platformu, — publicē ikmēneša ziņojumus par izsolēm.

4.1.2.4.Elektroenerģijas nozarei piešķirtā atkāpe no prasības pilnīgi visas kvotas iegūt izsoļu ceļā

Lai dažās dalībvalstīs sekmētu investīcijas elektroenerģijas nozares modernizācijā, ES ETS direktīvas 10.c pantā ir paredzēta atkāpe no parastās kārtības, kas paredz kvotu ieguvi izsoļu ceļā. Astoņas no desmit dalībvalstīm, kurām ir tiesības uz šo atkāpi, izmanto to un bez maksas piešķir kvotas elektroenerģijas ražotājiem, ja tie veic atbilstošas investīcijas. Bezmaksas kvotas saskaņā ar 10.c pantu atskaita no to kvotu skaita, ko attiecīgā dalībvalsts citādi būtu izsolījusi. Atkarībā no atkāpes īstenošanas noteikumiem, kas pieņemti konkrētajā valstī, elektroenerģijas ražotāji var saņemt bezmaksas kvotas vai nu vērtībā, kas ekvivalenta investīcijām, kuras tie veic vai ir veikuši no valsts investīciju plānā uzskaitītajām investīcijām, vai vērtībā, kas ekvivalenta maksājumiem, kurus elektroenerģijas ražotāji veikuši valsts fondā, no kura var finansēt šādas investīcijas.

Elektroenerģijas ražotājiem 2013. un 2014. gadā bez maksas piešķirto kvotu skaits ir norādīts ā (piegādes dažādošana). 4 . Ja piešķirto kvotu skaits ir mazāks nekā maksimāli atļautais, šīs “neizmantotās” kvotas var piešķirt bez maksas nākamajos gados atkarībā no dalībvalsts attiecīgajiem noteikumiem. Beigās kvotas, kas nav piešķirtas bez maksas atbilstoši atkāpei, tiks izsolītas. Pirmajā gadā varēja ziņot par investīcijām, kas veiktas no valsts plāna kopš 2009. gada jūnija. Attiecībā uz 2013. un 2014. gadu tika ziņots par izmaksām saistībā ar 500 investīcijām, no kurām 135 ir pabeigtas, 22 investīcijas ir atceltas, bet pārējās ir procesā, taču vēl nav pabeigtas.