EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 14.6.2011 
SEC(2011) 751 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
Pavaddokuments dokumentam  
 
Priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
 
par minim ālajām drošības un vesel ības aizsardz ības prasībām attiecībā uz darba 
ņemēju pakļaušanu riskam, ko rada fizik āli faktori (elektromagn ētiskie lauki) 
(20. atseviš ķā direktīva Direkt īvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta noz īmē) 
{COM(2011) 348 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 750 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV SATURS 
1. POLITIKAS KONTEKSTS......................................................................................... 1 
2. APSPRIEŠAN ĀS UN EKSPERTU ATZINUMI........................................................ 2 
3. PROBL ĒMAS FORMUL ĒJUMS ............................................................................... 3 
4. M ĒRĶI......................................................................................................................... 6 
5. POLITIKAS VARIANTI............................................................................................. 7 6. IETEKMES ANAL ĪZE................................................................................................ 8 
7. VARIANTU SAL ĪDZINĀJUMS .............................................................................. 10 
8. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA .................................................................... 11 
 
LV 2   LV 1. POLITIKAS  KONTEKSTS 
Šis ietekmes nov ērtējums attiecas uz darba ņēmēju aizsardz ību pret intens īvu 
elektromagn ētisko lauku (EML) iedarb ību darba laik ā. Šī aizsardzība jānodrošina saska ņā ar 
Līgumā par Eiropas Savien ības darbību (LESD) izkl āstīto ES visp ārējo politiku, kas paredz 
nodrošināt pienācīgu darba ņēmēju veselības un droš ības aizsardz ību pret riskiem, ar kuriem 
tie saskaras, veicot profesion ālo darbību. 
2. APSPRIEŠAN ĀS UN EKSPERTU  ATZINUMI 
Attiecībā uz likumdošanas iniciat īvām sociālās politikas jom ā Līgumā ir paredz ētas 
divpakāpju konsult ācijas ar soci ālajiem partneriem. Konsult āciju pirmais posms (saska ņā ar 
LESD 154. panta 2. punktu) risin ājās no 2009. gada 1. j ūlija līdz 10. septembrim. Šaj ās 
konsultācijās Komisija sa ņēma 16 atsauksmes. 
Konsultāciju otrais posms saska ņā ar LESD 154. panta 3. punktu risin ājās no 2010. gada 
20. maija l īdz 5. jūlijam neatkar īgi no ietekmes nov ērtējuma. Komisija sa ņēma 
27 atsauksmes. 
Rezultātus var apkopot š ādi. 
• Gan arodbiedr ības, gan darba dev ēji kopumā piekrīt, ka pašreiz ējā direktīva nav 
ideāls instruments un ka jaunai ES iniciat īvai, lai aizsarg ātu darba ņēmējus pret 
elektromagn ētisko lauku iedarb ību, ir būtiska noz īme. Taču daži darba dev ēju 
pārstāvji (MVU un valsts organiz ācijas) norāda, ka direkt īvas vietā dod priekšroku 
juridiski nesaistošiem instrumentiem.  
• Pastāv kopējs viedoklis, ka pašreiz ējā direktīvā paredzētās robežvērtības ir pārāk 
zemas un to pamat ā ir pārāk konservat īvi pieņēmumi, bet atš ķirībā no darba 
devējiem, kas dod priekšroku robežv ērtību mīkstināšanai, darba ņēmēju pārstāvji 
vēlas, lai jaun ā direktīva aptvertu ilgtermi ņa ietekmi uz vesel ību.  
• Rūpniecības sektora darba dev ēji (izņemot MRA apr īkojuma ražot ājus) neatbalsta 
direktīvas darbības jomas neattiecin āšanu uz daž ām darba ņēmēju kategorij ām. 
Turklāt dažas probl ēmas rūpniecības sektor ā rada ar ī izņēmumu pie ļaušana 
attiecībā uz iedarb ības robežv ērtībām konkrētās nozarēs (veselības aprūpē). 
• Sociālie partneri apstiprina, ka nevienai darba ņēmēju kategorijai neb ūtu jāliedz 
izmantot jauna juridisk a instrumenta priekšroc ības ar noteikumu, ka jaunais 
instruments nodrošina darb ību turpināšanai vajadz īgo atbilstošo elast ību. 
• Darba dev ēji pārliecinoši atbalsta elast īgu pieeju, kur ā ir paredz ēti arī izņēmumi, 
savukārt darba ņēmēju organiz ācijas baid ās, ka elast ība var mazin āt darba ņēmēju 
aizsardzību, ja nav nodrošin āta stingra kontrole. 
• Gan darba dev ēju, gan darba ņēmēju organiz ācijām ir pieņemama pašreiz ējā 
direktīvā noteikto iedarb ības robežv ērtību pielāgošana un zon ēšanas principu 
ieviešana, lai vienk āršākās situācijās veiktu atvieglotu riska nov ērtējumu. Past āv 
arī konsenss attiec ībā uz darbības pamatnost ādņu nozīmīgumu. 
 
LV 3   LV • Arodbiedr ības kā standarta pieeju atbalsta vesel ības pārbaudes p ēc pārmērīgas 
iedarbības gadījumiem, kad ir p ārsniegtas robežv ērtības. Darba dev ēju 
organizācijas un medi ķu aprindas apšauba p ārbaužu lietder ību, ja robežv ērtības ir 
pārsniegtas zemo frekven ču diapazon ā, jo šajā gadījumā ietekmes konstat ēšana 
varētu būt sarežģīta. 
• Citas nozares skeptiski raug ās uz izņēmumiem attiec ībā uz robežv ērtībām 
medicīnas nozar ē, lai atvieglotu MRA proced ūru izmantošanu, bet arodbiedr ības 
iesaka direkt īvā iekļaut turpin āmības klauzulu, lai izvair ītos no aizsarg ājošu 
tiesību aktu ietekmes mazin āšanās. 
Konsultāciju un ietekmes nov ērtējuma laik ā Komisija plaši konsult ējās ar dalībvalstīm, 
ekspertiem un ieinteres ētajām personām.  
3. PROBLĒMAS  FORMUL ĒJUMS 
Problēma 
Šis ietekmes nov ērtējums attiecas uz darba ņēmēju aizsardz ību pret intens īvu 
elektromagn ētisko lauku iedarb ību darba laik ā. Šī aizsardzība jānodrošina saska ņā ar Līgumā 
izklāstīto ES visp ārējo politiku, kas paredz nodrošin āt pienācīgu darba ņēmēju veselības un 
drošības aizsardz ību pret riskiem, ar kuriem tie  saskaras, veicot profesion ālo darbību. Tas 
nozīmē, ka šajā dokument ā ir aplūkota tikai (intens īva) iedarb ība uz darba ņēmējiem darba 
laikā, bet tas neattiecas uz (daudz maz āko) iedarb ību, ar ko saskaras plaša sabiedr ība, lietojot 
mobilos t ālruņus, dzīvojot elektroapg ādes līniju tuvum ā vai ejot cauri met āla detektoriem 
lidostās. 
Darba ņēmēji var būt pakļauti elektromagn ētisko lauku iedarb ībai daudz ās darbības jomās — 
rūpniecības procesos, piem ēram, metin āšanā, hermetiz ēšanā, elektroener ģijas ražošan ā utt., 
vai, piem ēram, veicot ar magn ētiskās rezonanses att ēlveidošanu (MRA) saist ītas medic īnas 
procedūras. Pārmērīgas iedarb ības ietekme uz vesel ību var atš ķirties gan atkar ībā no 
starojuma avotu intensit ātes un tuvuma, gan no elektromagn ētiskā starojuma 
raksturlielumiem, piem ēram, frekvences. Ak ūtas ietekmes simptomi ir labi zin āmi. Augsto 
frekvenču diapazon ā (tajā darbojas, piem ēram, apraides raid ītāji, radari) var rasties smagi 
apdegumi, bet zemo frekven ču diapazon ā (piemēram, metin āšanā, elektroener ģijas ražošan ā 
un sadalē) inducētas strāvas var ietekm ēt centrālās un perif ērās nervu sist ēmas funkcijas, 
iedarbībai pakļautas personas var just ar ī reiboņus, nelabumu, met ālisku garšu vai 
magnetofosf ēnus (zibšņus acīs). Dramatiskas sekas rodas ar ī tajos ļoti retajos gad ījumos, kad 
spēcīgi magnēti pievelk feromagn ētiskus priekšmetus un persona, kas nejauši atrodas starp 
magnētu un met āla priekšmetu, sa ņem mehānisku triecienu. 
Jautājums par EML iedarb ībai pakļautu darba ņēmēju aizsardz ību ES līmenī jau ir risin āts, 
2004. gad ā pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2004/40/EK1. 
                                                 
1 Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. apr īļa Direktīva 2004/40/EK par minim ālajām drošības 
un veselības aizsardz ības prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskam, ko rada fizik āli faktori 
(elektromagn ētiskie lauki) (18. atseviš ķā direktīva Direkt īvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta noz īmē), 
OV L 184, 24.5.2004., 1.  lpp. 
 
LV 4   LV Pavisam dr īz pēc direktīvas pieņemšanas k ļuva skaidrs, ka t ā, jo īpaši tajā paredzētās juridiski 
saistošās iedarbības robežv ērtības, radīs nopietnas ar īstenošanu saist ītas problēmas un pat 
neļaus veikt dažas b ūtiskas medic īnas proced ūras un ar t ām saistīto izpēti tādos inovat īvos 
medicīnas lietojumos k ā MRA. No otras puses, atkl ātībā sāka parādīties plaša, jauna 
zinātniska inform ācija, kas p ārliecinoši pier ādīja, ka dažas Direkt īvā paredzētās iedarbības 
robežvērtības ir p ārāk konservat īvas. Situ ācija kļuva kritiska, jo tuvoj ās direktīvas 
transponēšanas termi ņš. Komisija nol ēma šo jaut ājumu piln īgi pārskatīt. 
Iedarbībai pakļautās personas un ietekmes izpausmes 
Saskaņā ar ieinteres ēto personu sniegto inform āciju ES kopum ā EML iedarb ībai ir pak ļauti 
vairāk nekā 1 500  000 darba ņēmēju (izņemot pašnodarbin ātas personas) vair āk nekā 200  000 
darba viet ās. 
Nozare Darba 
ņēmēji Darba vietas / nov ērtējumi 
Elektroener ģija 200  000 3  000 
Veselības aprūpe 211 000 13 000 
Metālrūpniecība 1 019 000 162 140 
Telekomunik ācijas un 
apraide 39 500 11 000 
Dzelzceļš 120 000 500 
Citas 50 000 25 000 
Kopā 1 639 500 214 640 
Avots: ieinteres ēto personu sniegt ā informācija. 
Gan medic īnas nozares, gan r ūpniecības sektora darba ņēmēji var būt pakļauti iedarb ībai, kas 
ievērojami pārsniedz plašai sabiedr ībai noteiktos iedarb ības līmeņus. Intens īvas iedarb ībs 
zonas plašai sabiedr ībai parasti nav pieejamas.  
Turpmākajā tabulā ir norādīta iespējamā ietekme uz vesel ību, kas var rasties, veicot daž ādas 
profesion ālas darbības, un ar to saist ītie frekven ču diapazoni. 
 
LV 5   LV Frekvenču diapazons Saist ītās darbības Iesp ējamās veselības problēmas 
0 Hz Magn ētiskās rezonanses 
tehnoloģija 
Celtņi 
Elektroķīmiski procesi Drošības problēmas: 
nekontrol ējama feromagn ētisku 
metālu pievilkšana 
Veselības problēmas:  reiboņi, 
metāliskas garšas saj ūta, 
galvassāpes 
50 Hz Elektroapg ādes līnijas  
Elektroener ģijas ražošana un 
sadale Metināšana 
100 Hz–10  000 kHz Magn ētiskās rezonanses 
tehnoloģija (gradienta lauki) Galvassāpes, magnetofosf ēni, 
nevēlama ietekme uz perif ēro 
nervu sist ēmu 
9 kHz– Elektrometin āšana 
30 kHz–  R ūpnieciska indukt īvā sildīšana 
300 kHz– AM radio 
Rūpnieciska indukt īvā sildīšana Ietekme uz nervu sist ēmu 
3 MHz–  AM radio 
Plasmasu metin āšana 
Dielektrisk ā presēšana 
Induktīvā rūdīšana 
FM radio Kokapstrāde 
300 MHz–  TV 
Diatermija 
GSM 
Dielektrisk ā vulkanizācija 
3 GHz–  Transportl īdzekļu 
pretaizdzīšanas sistēmas 
Radari Satelīti  
(komunik ācija) 
30 GHz– Digit ālu un analogu video 
signālu pārraidīšana Apdegumi, 
termiskais spriegums 
Avots: AGORIA  (BE) paraugprakses ŗokasgrāmata. 
Problēmas iemesli 
Nesen veikti p ētījumi2 liecina, ka Direkt īvas 2004/40/EK pras ības dažos aspektos ir p ārāk 
stingras. Direkt īvas pamat ā ir Starptautisk ās komisijas aizsardz ībai pret nejoniz ējošo 
starojumu ( ICNIRP ) 1998. gad ā publicētie ieteikumi, bet kopš t ā laika ir k ļuvuši pieejami 
jauni zin ātniski dati par zemas frekvences lauku ietekmi. Šie dati liecina, ka dažas no 
pašreizējām robežvērtībām varētu būt pārāk zemas.  
                                                 
2 Forschungsbericht 400: Elektromagnetische Felder am Arbeitsplatz — Abschlussbericht, ISSN 0174-
4992, März 2010 (BMAS  ziņojums). ICNIRP  pamatnost ādnes — Pamatnost ādnes par laik ā mainīgu 
elektrisko un magn ētisko lauku (1 Hz–100 kHz) iedarb ības ierobežošanu, public ētas 2010. gada 
decembrī. 
 
LV 6   LV Medicīnas nozares br īdinājumos izskan viedoklis, ka ar ī tad, ja ieteikumi neb ūtu tik stingri, 
Direktīva 2004/40/EK ne ļautu izmantot 5–8  % no medic īnas proced ūrām, jo iedarb ība uz 
medicīnas darbiniekiem, kas str ādā ar MRA apr īkojumu, var ētu pārsniegt pie ļaujamās 
robežas3. Tas neb ūtu vēlams, jo pacientiem MRA izmantošana sniedz daudz priekšroc ību — 
šī metode ļauj diagnostic ēt slimības gadījumos, kad tas iepriekš nebija iesp ējams, un veikt 
ķirurģiskas iejaukšan ās bez rentgenstaru izmantošanas, turkl āt gandrīz ik nedēļu pacientu lab ā 
tiek izstrādāti arvien jauni lietojumi. 
No otras puses, ir j āgarantē arī medicīnas person āla drošība un vesel ības aizsardz ība. 
Tiesiskā regulējuma īstenošanas st āvoklis 
Dalībvalstīs spēkā esošais tiesiskais regul ējums lielā mērā atšķiras. Sīks pārskats ir sniegts 
ziņojuma 1. pielikum ā. Tikai dažas valstis jau ir s ākušas transpon ēt Direktīvu 2004/40/EK, 
reizēm pieļaujot zināmu elastību, lai nodrošin ātu pareizu MRA metožu izmantošanu (lai gan 
saskaņā ar Direkt īvu 2004/40/EK š āda elastība nav at ļauta). Citas valstis pašlaik piem ēro 
pastāvošus juridiski nesaisto šus standartus vai k ā praktisku atsauces dokumentu izmanto 
ICNIRP  ieteikumus. Gaidot Komisijas sk aidrojumus un jaunu priekšlikumu, dal ībvalstis 
nesteidzas pie ņemt jaunus valsts ties ību aktus, lai transpon ētu Direktīvu 2004/40/EK. 
Ja nekas nemain īsies, visām 27 dal ībvalstīm līdz 2012. gada 30. apr īlim būs jātransponē 
Direktīvas 2004/40/EK noteikumi. Tas neizb ēgami pārvilktu sv ītru Komisijas centieniem 
atrisināt apzinātās, ar īstenošanu saist ītās problēmas un noteikti neb ūtu rezultāts, ko gaida 
valdības, sociālie partneri un liel ākā daļa ieinteres ēto personu.  
Tiesības rīkoties un subsidiarit āte  
Tiesību aktus darba droš ības un vesel ības aizsardz ības jomā pieņem, pamatojoties uz LESD 
153. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 2. pantu, kuros ir  skaidri paredz ēta Eiropas m ēroga 
rīcība šajā jomā.  
Pieņemot Direkt īvu 2004/40/EK, Komisija, Parl aments un Padome uzskat īja, ka ES m ēroga 
rīcība ir piem ērotākais veids, lai darba ņēmējus aizsarg ātu pret riskiem, ko rada 
elektromagn ētisko lauku arodiedarb ība. Pašlaik Komisija neredz  nevienu jaunu iemeslu, lai 
atteiktos no Parlamenta un Padomes 2004. gad ā izdarītās izvēles. Darba ņēmēju aizsardz ība 
joprojām ir būtiski svarīgs uzdevums. Ņemot vērā ziņojuma 2.5. punkt ā minētos apstākļus un 
to, ka visas ieinteres ētās personas atz īst vajadzību pēc direktīvas pārskatīšanas, kļūst skaidrs, 
ka Komisijai ir j ārīkojas, izmantojot savas iniciat īvas tiesības.  
4. MĒRĶI 
Saskaņā ar vispārējo mērķi aizsargāt darba ņēmējus viņu profesion ālās darbības laikā šā 
priekšlikuma m ērķis ir aizsardz ība pret kait īgiem EML.  
                                                 
3 1) Projekts VT/2007/017 — P ētījums par elektromagn ētisko lauku arodiedarb ību uz person ālu, kas 
strādā ar medic īniskās magnētiskās rezonanses att ēlveidošanas apr īkojumu vai t ā tuvumā — galīgais 
ziņojums, 2008. gada 4. apr īlis.  
2) Elektromagn ētisko lauku nov ērtējums magn ētiskās rezonanses (MRA) apr īkojuma tuvum ā (2007. g.) 
http://www.hse.gov.uk/rese arch/rrpdf/rr570.pdf.  
 
LV 7   LV Tā kā EML iedarb ība ir komplekss risks, ir j ānosaka konkr ētāki pasākumi, lai nodrošin ātu 
pietiekamu darba ņēmēju aizsardz ību, vienlaikus nepamatoti nekav ējot rūpniecisku un 
medicīnisku metožu izmantošanu un izstr ādi un neuzliekot nesam ērīgu slogu uz ņēmumiem, jo 
īpaši MVU.  
Priekšlikuma operat īvais mērķis ir nodrošin āt EML iedarb ībai pakļauto darba ņēmēju 
aizsardzībai paredz ēto pasākumu efektivit āti, nosakot atbilstošas robežv ērtības un sniedzot 
darba dev ējiem pietiekamu inform āciju par nepieciešamajiem riska p ārvaldības pasākumiem. 
5. POLITIKAS  VARIANTI 
Politikas variants A —  nedarīt neko 
Praksē tas nozīmē, ka Direkt īva 2004/40/EK l īdz 2012. gada 30. apr īlim jātransponē visu 
dalībvalstu ties ību aktos. 
Politikas variants B — jauna direkt īva ar pārskatītām iedarbības robežv ērtībām 
Direktīvu 2004/40/EK aizst āj ar jaunu direkt īvu, kurā ir paredz ētas pārskatītas iedarb ības 
robežvērtības, kas ir augst ākas nekā iepriekš noteikt ās, tomēr atbilst zin ātniskiem 
pierādījumiem. S īkāka inform ācija ir sniegta zi ņojuma 3. pielikum ā. 
Politikas variants C1 — jauna direkt īva ar pārskatītām iedarbības robežv ērtībām un daļējiem 
atbrīvojumiem 
Direktīvu 2004/40/EK aizst āj ar jaunu direkt īvu, kurā ir paredz ētas pārskatītas iedarb ības 
robežvērtības, kas ir augst ākas nekā iepriekš noteikt ās, tomēr atbilst zin ātniskiem 
pierādījumiem (t āpat kā B variant ā). Direktīvā turklāt paredz nosac ītus atbrīvojumus MRA 
metodei, uz kuru tom ēr turpina attiekties visp ārējas EML riska p ārvaldības prasības. 
Politikas variants C2 — jauna direkt īva ar pārskatītām iedarbības robežv ērtībām un piln īgu 
atbrīvojumu MRA metodei 
Direktīvu 2004/40/EK aizst āj ar jaunu direkt īvu, kurā ir paredz ētas pārskatītas iedarb ības 
robežvērtības, kas ir augst ākas nekā iepriekš noteikt ās, tomēr atbilst zin ātniskiem 
pierādījumiem (t āpat kā B variant ā). Medicīnā izmantojamo MRA metodi piln īgi atbrīvo no 
visām EML direkt īvas prasībām. 
Politikas variants D1 — direktīvas aizstāšana ar ieteikumu 
Direktīvu 2004/40/EK aizst āj ar juridiski nesaistošiem ieteikumiem par EML arodiedarb ības 
ierobežojumiem, pamatojoties uz jaun ākajiem starptautiskajiem ieteikumiem. Formas zi ņā šie 
ieteikumi l īdzinātos Padomes 1999. gada ieteikumam par ierobežojumiem EML iedarb ībai uz 
plašu sabiedr ību. 
Politikas variants D2 — brīvprātīgi sociālo partneru nol īgumi 
Direktīvu 2004/40/EK aizst āj ar brīvprātīgiem Eiropas vai nozaru l īmeņa nolīgumiem soci ālo 
partneru starp ā saskaņā ar LESD 154. panta 4. punktu. 
Politikas variants E —  atteikšan ās no ES ties ību akta 
 
LV 8   LV Direktīvu 2004/40/EK atce ļ, bet Direkt īva 89/391/EEK (Pamatdirekt īva) un past āvošie valstu 
regulatīvie noteikumi attiec ībā uz direkt īvas priekšmetu paliek sp ēkā. Tā kā dažās dalībvalstīs 
nav valsts noteikumu, EML arodiedarb ības robežas neb ūtu reglament ētas, bet tas var 
palielināt risku, mazin āt līdztiesību utt. Šaj ā variantā var pieņemt, ka, piem ēram, tās valstis, 
kas jau ir (da ļēji) īstenojušas EML direkt īvu, neatcels EML jom ā pieņemtos ties ību aktus. 
Ieinteresētās personas atzina šos variantus par v ērā ņemamiem. Starp alternat īviem, sīkāk 
neanalizētiem variantiem bija t ādi risinājumi kā nozaru pieejas izmantošana, ties ību aktu 
darbības jomas ierobežošana, paredzot vien īgi droša apr īkojuma nodrošin āšanu, vai 
pievēršanās tikai ieteikuma ties ību politikas instrumentiem, piem ēram, inform ācijas 
kampaņām un pamatnost ādnēm. 
6. IETEKMES  ANALĪZE 
Ietekmes anal īzes sākumpunkts 
Analīzes sākumpunkt ā pieņem, ka pamatdirekt īva ir pilnīgi īstenota, bet īpašā EML direkt īva 
vēl nav īstenota. Tas atbilst pašreiz ējai tiesiskajai situ ācijai. 
Diskusijās ar ekspertiem un ieinteres ētajām person ām ir noskaidrots, ka ietekme uz vidi nav 
gaidāma, tāpēc šajā analīzē tā nav aplūkota.  
Sociālā ietekme 
Sociālajā jomā galvenā nozīme ir iesp ējamajai ietekmei uz aptuveni 1,5 miljonu darba ņēmēju 
veselību, tostarp uz daudz maz āku skaitu īpaši neaizsarg ātu darba ņēmēju, piemēram, tādu 
personu, kuru ķermenī ir ievietots medic īnisks implants, vai gr ūtnieču, veselību. Šajā ziņā 
acīmredzama priekšroka ir A, B un C1 variantam. A varianta īpaši stingro pras ību dēļ var 
izrādīties, ka stingra aizsardz ība būtu nodrošin āta tikai uz pap īra. C2 variants ierindojas aiz 
minētajiem trim variantiem, jo ir skaidrs, ka šaj ā variantā darba ņēmēju aizsardz ība intensīvas 
iedarbības zonās ir vājāka nekā pārējos variantos. 
Svarīga sociāla nozīme ir arī priekšroc ībām, ko sabiedr ībai sniedz iesp ēja izmantot b ūtiski 
svarīgus medic īniskās MRA lietojumus. A un B vari ants nenodrošina visu šo ārstniecības 
procedūru izmantošanai vajadz īgo elastību. Pārējie varianti sp ēj nodrošin āt šo elastību. 
Ekonomisk ā ietekme 
Pozitīvu ekonomisku ietekmi cita starp ā radītu konsekventi Eiropas l īmeņa noteikumi, kas 
pavērtu ceļu mobilitātei un pieredzes apmai ņai. Tos vislab āk garantē A, B, C1 un C2 variants, 
bet D1, D2 un E variant ā pastāv lielāka iespējamība, ka saglab āsies augsts nenoteikt ības 
līmenis. 
Cits svarīgs ekonomisks aspekts ir iesp ēja attīstīt uzņēmējdarbību ar iesp ējami maz ākiem 
ierobežojumiem, t ādējādi Eiropā veicinot izaugsmi un saglab ājot esošās vai pat radot jaunas 
darba vietas. A un B variants šaj ā ziņā šķiet samērā ierobežojoši un t ādi, kas daž ās jomās kavē 
attīstību vairāk, nekā būtu gaidāms jebkur ā no pārējiem variantiem. 
 
LV 9   LV Atbilstības nodrošin āšanas un administrat īvās izmaksas 
Tabulā sniegts kopsavilkums par katra varianta atbilst ības nodrošin āšanas un 
administrat īvajām izmaks ām. 
Politikas variants Kop ējās izmaksas (miljonos euro) 
A — 
Direktīva EK/2004/40 
netiek groz īta 660,3 
B — visām nozarēm 
jaunas iedarb ības 
robežvērtības 526,9 
C1 — attiec ībā uz 
iedarbības 
robežvērtībām 
iespējami izņēmumi 511,7* 
C2 — dažiem darba 
ņēmējiem piešķir 
atbrīvojumu 497,4 
D1 — tikai juridiski 
nesaistoši ieteikumi 437,1 
D2 — tikai nozaru 
nolīgumi 420,2 
E — atteikšan ās no 
ES tiesību akta 474,0 
*Ieskaitot pastiprin ātu apmācību par MRA izmantošanu. 
A varianta īstenošanas izmaksas ir visaugst ākās. Salīdzinājumā ar A variantu B varianta 
īstenošanas izmaksas ir zem ākas, jo met ālrūpniecībā daudzās darbībās, piemēram, indukt īvajā 
sildīšanā un elektrol īzē, iedarbība vairum ā gadījumu nep ārsniegtu p ārskatītās robežvērtības. 
Līdz ar to darba dev ējiem met ālrūpniecībā nebūtu jāveic plaši pas ākumi iedarb ības 
mazināšanai, mainot darba praksi. Tom ēr B variants izmaks ā dārgāk nekā pārējie varianti ar 
MRA saist īto specifisko izmaksu d ēļ. Pārējo variantu izmaksas ir ļoti līdzīgas. 
Izvērtējot politikas variantus C2 un E, pie ņem, ka vienlaikus ar Pamatdirekt īvā paredzēto 
novērtējumu darba dev ējiem būs jāveic papildu riska nov ērtējums. Pārpalikuma izmaksas 
rastos, piem ēram, telekomunik āciju un elektroener ģijas ražošanas/p ārvades nozar ē, kas 
turpinātu darboties saska ņā ar ICNIRP  ieteikumiem, k ā paredzēts Direktīvā 2004/40/EK, jo 
šajās nozarēs tie nerada probl ēmas. 
MVU vēlas saņemt vienk āršotu inform āciju ES līmenī. Tāpēc neatkarīgi no izvēlētā varianta 
būs jāizstrādā vienkāršas un konkr ētas attiec īgajām nozarēm paredz ētas pamatnost ādnes 
(kontrolsaraksti). Apr īkojuma mar ķēšana un piln īgāka ražotāju sniegtā informācija varētu 
palīdzēt apzināt gadījumos, kad nav j āveic sīks novērtējums. 
 
LV 10   LV 7. VARIANTU  SALĪDZINĀJUMS 
Neviena varianta priekšroc ības nevar raksturot viennoz īmīgi. Par priekšroc ībām veselības 
aizsardzības jomā var run āt tikai tad, ja, robežv ērtībām nepārsniedzot pašreiz ējos vai 
turpmākos ierobežojumus, nerodas nelabv ēlīga ietekme uz vesel ību. Šajā ziņā priekšroka b ūtu 
variantiem no A l īdz C2. 
Ņemot vērā jaunus zin ātniskus pier ādījumus, kas liecina, ka iedarb ības robežv ērtības saska ņā 
ar B variantu  nodrošina aizsardz ību pret p ārmērīgu iedarb ību, A variants tikai pasliktina 
situāciju, ierobežojot dažas darb ības un mazinot visp ārējo ieinteres ētību nodrošin āt atbilstību 
prasībām. 
No spektra otr ā gala iesp ējām var noraid īt variantus D1 (ieteikumi), D2 (br īvprātīgi nolīgumi) 
un E  (atteikšan ās no ES ties ību akta). Ieinteres ētās personas un eksperti p ārliecinoši atbalsta 
konsekventus Eiropas ties ību aktus, kas darba dev ējiem un darba ņēmējiem sniedz tiesisku un 
fizisku droš ību. Lai gan EML paši par sevi nav uzskat āmi par lielu probl ēmu, konsekventi 
tiesību akti šaj ā jomā varētu labvēlīgi ietekm ēt Eiropas vienoto tirgu. Turkl āt atturēšanās no 
Eiropas m ēroga rīcības EML jom ā ievērojami mazin ātu EML rad ītajiem riskiem piev ērsto 
uzmanību un var ētu negatīvi ietekmēt cilvēku veselību.  
Trīs atlikušie risin ājumi ir varianti B (iedarb ības robežv ērtību pārskatīšana), C1 (iedarb ības 
robežvērtību pārskatīšana un nosac īti atbrīvojumi, kas attiecas tikai uz dažiem noteikumiem 
saistībā ar medic īnisko MRA) un C2 (iedarb ības robežv ērtību pārskatīšana un dažu darb ību 
pilnīga atbrīvošana no direkt īvas prasībām).  
B varianta  priekšroc ība ir konsekventi noteikumi attiec ībā uz EML un iedarb ības 
robežvērtības, kas iev ērojamam skaitam darba vietu ja u ir pietiekami augstas, t ā ka 
pārmērīgas iedarb ības draudi vairs nepast āv. Salīdzinājumā ar A variantu ir daudz maz āk 
situāciju, kurās iedarbība varētu pārsniegt robežv ērtības. B variant ā ir ņemti vērā jaunākie 
zinātniskie pier ādījumi. Šā varianta tr ūkums ir tas, ka, veicot dažas darb ības (piem ēram, dažas 
MRA proced ūras), īslaicīgi ir iespējama pārmērīga iedarbība. Pilnīga šo darb ību pārtraukšana 
būtu problem ātiska, ņemot vērā, ka dažk ārt tās ir cieši saist ītas ar tehnikas progresu un tieši 
ietekmē sabiedrības veselību un labkl ājību. 
C1 varianta  priekšroc ība tāpat kā B variant ā ir konsekventi noteikumi attiec ībā uz EML 
lielākajā daļā jomu, vienlaikus paredzot iz ņēmumus attiec ībā uz iedarb ības robežv ērtībām 
medicīnā izmantojamajai MRA metodei un pastiprin ātus prevent īvus pasākumus, ja past āv 
pārmērīgas iedarb ības draudi. T āpat kā B variant ā, ir ņemti vērā jaunākie zinātniskie 
pierādījumi. Tom ēr šis variants b ūtu elastīgāks nekā B variants. C1 varianta tr ūkums ir tas, ka, 
piemērojot izņēmumus, b ūtu jānodrošina stingr āka darba discipl īna un kontroles pas ākumi. 
Arī C2 varianta  priekšroc ība ir konsekventi noteikumi attiec ībā uz EML liel ākajā daļā jomu 
un elastīgi risinājumi, ja past āv pārmērīgas iedarb ības draudi. Ar riska nov ērtēšanu saist īto 
pienākumu līmenis atbr īvotajā nozarē ir zemāks. Tas ar ī samazina atbilst ības nodrošin āšanas 
izmaksas. Š ā varianta tr ūkums ir darba ņēmēju aizsardz ības līmeņa pazemin āšanās risks. 
Turklāt tas veicin ātu darba ņēmēju aizsardz ības pasākumu daž ādošanu, bet tas b ūtu pretrun ā 
pamatdirekt īvas burtam un garam. 
Secinājumi par izmaks ām. C1 varianta izmaksas ir augst ākas salīdzinājumā ar variantiem no 
C2 līdz E, kas nav tik stingri. Tom ēr, izņemot nedaudz augst ākās izmaksas, C1 varianta 
ietekmes nov ērtējuma rezult āti ir daudz lab āki, ņemot vērā pārējos, kvalitat īvākos ietekmes 
 
LV 11   LV aspektus, un tas garant ē augstu darba ņēmēju aizsardz ības līmeni. C1 variant ā izmaksas ir 
ievērojami zem ākas nekā A variant ā un gandr īz tādas pašas k ā B variant ā, bet C1 variants 
nodrošina MRA nozarei un r ūpniecības sektoram vajadz īgo elastību. 
Tāpēc saskaņā ar šiem apsv ērumiem un aptaujas rezult ātiem Komisija dod priekšroku 
C1 variantam . 
Aptaujas nov ērtējums 
Gatavojot ietekmes nov ērtējumu, Komisija veica aptauju, sa ņemot 166 atbildes. Aptaujas 
rezultāti kopum ā pārliecinoši apstiprina, ka ieinteres ētās personas dod priekšroku 
C1 variantam. 
8. UZRAUDZ ĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 
Pamatdirekt īvā 89/391/EEK un saska ņā ar tās 16. panta 1. punktu pie ņemtajās 19 atseviš ķajās 
direktīvās ir paredz ēts regulāri novērtēt direktīvu īstenošanas efektivit āti. Kopš 2007. gada š ī 
sistemātiskā novērtēšana ir saska ņota, un visas dal ībvalstis to veic reizi piecos gados, aptverot 
visus direkt īvās minētos riskus. Komisija sagatavo nov ērtējuma ziņojumu. 
ES darba droš ības un vesel ības aizsardz ības jomas ties ību aktu īstenošanas nov ērtēšanas un 
uzraudzības proces ā svarīga loma ir ar ī komitejām, kas apvieno ES dal ībvalstu ekspertus. 
Galvenās no tām ir trīspusējā Darba droš ības un vesel ības aizsardz ības padomdev ēja 
komiteja, kas izveidota ar Padomes L ēmumu 2003/C 218/01, un ar Komisijas 
Lēmumu 95/319/EK  izveidotā Vecāko darba inspektoru komiteja (VDIK).