EIROPAS KOMISIJA Briselē, 12.4.2017 COM(2017) 213 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPADOMEI UN PADOMEI Sestais progresa ziņojums virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību



I.IEVADS Šis ir sestais ikmēneša ziņojums par progresu, kas panākts, lai izveidotu efektīvu un patiesu drošības savienību, un tajā aplūkotas norises, kas atbilst diviem galvenajiem pīlāriem, proti: cīņa pret terorismu, organizēto noziedzību, kibernoziedzību un līdzekļiem, kas tos atbalsta, kā arī mūsu aizsardzības pasākumu stiprināšana un izturētspējas veidošana pret šo apdraudējumu. Nesenākais teroristu uzbrukums notika 7. aprīlī Stokholmā, kad tika nolaupīta kravas mašīna, kura apzināti tika iebraukta ļaužu pilnā gājēju iepirkšanās ielā un pēc tam ietriekta lielveikala skatlogā, nogalinot četrus cilvēkus un ievainojot piecpadsmit. Šis uzbrukums notika mazāk nekā trīs nedēļas pēc 22. marta uzbrukuma Londonā pie parlamenta ēkas, kad slaktiņa pastrādāšanai ļaužu pārpilnā un simboliskā vietā tika izmantots transportlīdzeklis un nazis. Abu uzbrukumu zemais tehnoloģiskais līmenis, kas ir līdzīgs pagājušajā gadā Nicā un Berlīnē izdarītajiem uzbrukumiem, vēlreiz uzsver, ar kādām problēmām saskaras dalībvalstu iestādes, apkarojot šādu uzbrukumu draudus, kā arī to, cik svarīgs ir darbs, kas pašlaik tiek veikts drošības savienības ietvaros, attiecībā uz viegli pieejamu mērķu aizsardzību. Šajā ziņojumā ir sniegta atjaunināta informācija par panākto progresu attiecībā uz galvenajiem drošības savienības leģislatīvajiem un neleģislatīvajiem dokumentiem. Tajā īpaša uzmanība vērsta uz cīņu pret smagiem noziegumiem un organizēto noziedzību, kas ir viena no trim galvenajām jomām Eiropas 2015. gada drošības programmā. Saistībā ar darbu, kas tiek veikts ES politikas cikla organizētas un smagas starptautiskas noziedzības jomā 2018.–2021. gadam ietvaros, šajā ziņojumā izklāstīts, kurām pēc Komisijas domām vajadzētu būt ES turpmākajām prioritātēm cīņā pret smago un organizēto noziedzību. Organizētā noziedzība ir būtisks faktors, kas veicina terorismu, jo tā palīdz teroristiem iegādāties ieročus un iegūt finanšu līdzekļus. Arvien vairāk izplūst robeža starp kibernoziedzību un “tradicionālo” noziedzību, jo noziedznieki izmanto internetu gan savas darbības izvēršanai, gan kā līdzekļu iegūšanas un jaunu metožu atrašanas avotu nozieguma paveikšanai. Terorisms, organizētā noziedzība un kibernoziegumi ir savstarpēji saistītas jomas, tāpēc atbalsts cīņai pret organizēto noziedzību ir svarīga prioritāte ES līmenī drošības savienības ietvaros. 1. Likumdošanas iniciatīvas Direktīva (ES) 2017/541 par terorisma apkarošanu tika publicēta Oficiālajā Vēstnesī 31. martā. Jaunie noteikumi palīdzēs novērst teroristu uzbrukumus, nosakot kriminālatbildību par tādām darbībām kā terorisma finansēšana, piedalīšanās apmācībās vai ceļošana terorisma nolūkos, kā arī par šādas ceļošanas organizēšanu vai veicināšanu. Tie arī stiprina terorisma upuru tiesības un ietver tādu pakalpojumu katalogu, kas paredzēti terorisma upuru īpašo vajadzību apmierināšanai. Dalībvalstīm jaunie noteikumi jātransponē valstu tiesību aktos līdz 2018. gada 8. septembrim. Eiropas Parlaments 2017. gada 14. marta plenārsēdē balsojot apstiprināja Šaujamieroču direktīvas pārskatīšanu. Priekšlikums ievērojami paplašina aizliegto ieroču klāstu (A kategorija), aizliedzot civiliedzīvotājiem izmantot visbīstamākos ieročus. Tas minētās direktīvas piemērošanas jomā iekļauj arī akustiskos un dezaktivētos ieročus, kā arī veicina ieroču izsekojamību, pastiprinot marķēšanas noteikumus un informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm. Sagaidāms, ka Padome, visticamāk, sniegs galīgo piekrišanu 25. aprīlī. Dalībvalstīm būs 15 mēneši laika, lai jaunos noteikumus transponētu valsts tiesību aktos, un 30 mēneši, lai ieviestu datu reģistrācijas sistēmu, kas paredzēta tādas informācijas reģistrēšanai, kura vajadzīga šaujamieroču izsekošanai un identificēšanai. 2017. gada 21. martā starp likumdevējiem tika uzsāktas trialoga apspriedes saistībā ar Komisijas priekšlikumu par mērķtiecīgiem grozījumiem Ceturtajā direktīvā par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, ko Komisija ierosināja 2016. gada 5. jūlijā. Priekšlikums ir izstrādāts, lai ietvertu tādus jaunus terorisma finansēšanas līdzekļus kā virtuālās valūtas un priekšapmaksas kartes un palielinātu pārredzamību ar mērķi palīdzēt apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. Komisija aicina likumdevējus pēc iespējas ātrāk pabeigt sarunas par šo svarīgo priekšlikumu, kurš palīdzēs vēl vairāk samazināt teroristiem pieejamo instrumentu skaitu. Attiecībā uz robežkontroļu pastiprināšanu 7. aprīlī stājās spēkā grozījumi Šengenas Robežu kodeksā, kas saistīti ar sistemātiskām pārbaudēm pie ārējām robežām, tostarp attiecībā uz ES pilsoņiem. Šis svarīgais tiesību akts palielinās drošību Šengenas zonā, netraucējot satiksmes plūsmu. Noteiktos apstākļos un pamatojoties uz iepriekšēju riska novērtējumu, lai nodrošinātu, ka netiek radīts apdraudējums drošībai, dalībvalstis situācijās, kad konstatēta nesamērīga ietekme uz satiksmes plūsmu pie noteiktām sauszemes un jūras robežām, var, izmantojot uz laiku noteiktu atkāpi, izlemt pie šīm robežām veikt ES pilsoņu mērķtiecīgas pārbaudes datubāzēs. Par riska novērtējumiem jāinformē Eiropas Robežu un krasta apsardze. Attiecībā uz iniciatīvām, kas saistītas ar robežu pārvaldību, 23. martā starp likumdevējiem tika sāktas trialoga apspriedes par Komisijas priekšlikumu izveidot ES ieceļošanas/izceļošanas sistēmu, kuras mērķis ir uzlabot robežu pārvaldību, cīņu pret neatbilstīgu migrāciju un stiprināt iekšējo drošību, reģistrējot trešo valstu valstspiederīgo kustību pāri Šengenas zonas ārējām robežām. Komisija aicina likumdevējus panākt strauju progresu, lai būtu iespējams šogad sākt darbu pie sistēmas izstrādes, tādējādi nodrošinot, ka tā sāks darboties 2020. gada sākumā. Tehniskās apspriedes ar katru no likumdevējiem par Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) norit sekmīgi. Komisija turpinās aktīvi atbalstīt likumdevējus un sekmēt minētās sistēmas izveidi. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju priekšlikums par ES ieceļošanas/izceļošanas sistēmu un ETIAS ir likumdošanas prioritātes. Tāpēc, lai nodrošinātu ātru īstenošanu, iestādes piekrita piešķirt prioritāti šo dokumentu izskatīšanai likumdošanas procesā. Attiecībā uz nesen pieņemto likumdošanas dokumentu īstenošanu Komisija turpina atbalstīt dalībvalstis, lai tās varētu ātri īstenot ES Pasažieru datu reģistra (PDR) direktīvu. Komisija 8. martā rīkoja ceturto sanāksmi par PDR direktīvas īstenošanu, kurā konstatēja, ka vairākas dalībvalstis pirms PDR direktīvas pieņemšanas tagad pieņem vai groza esošos tiesību aktus. Komisija turpinās uzraudzīt un atbalstīt īstenošanu. 2. Neleģislatīvo pasākumu īstenošana Augsta līmeņa ekspertu grupas informācijas sistēmu un sadarbspējas jautājumos (HLEG) noslēguma sanāksme ir paredzēta 25. aprīlī. Īstenojot procesu, ar ko noslēdz grupas darbu, martā notika apakšgrupas pastāvošo sistēmu jautājumos tikšanās, lai pārbaudītu muitas sistēmas (tiesībaizsardzības informācijas izmantošana/piekļuve tai) un tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi SIS, VIS un Eurodac. Martā Komisija vadīja ES delegācijas, kuras sastāvā bija pašreizējās un nākamās Padomes prezidentvalstis, ES terorisma apkarošanas koordinators, Eiropola vienības ziņošanai par interneta saturu vadītājs un ES Radikalizācijas izpratnes tīkla izcilības centra direktors, vizīti Amerikas Savienotajās Valstīs, kur tikās ar lielākajiem sociālo plašsaziņas līdzekļu un interneta uzņēmumiem ar mērķi veicināt brīvprātīgu partnerību ar ES un nodrošinātu turpmākus pasākumus saistībā ar iniciatīvām, par kurām 2016. gada decembrī tika panākta vienošanās ES interneta forumā. Kā iepriekš minēts, ES interneta forums, kas izveidots 2015. gada decembrī, ir būtiska sastāvdaļa Komisijas reakcijā uz to, ka teroristu organizācijas arvien biežāk ļaunprātīgi izmanto internetu. Viens no svarīgākajiem mērķiem bija iepazīstināšana ar apvienotās jaucējkodu datubāzes darba prototipu, ko izveidojuši interneta uzņēmumi un kas ļauj uzņēmumiem marķēt zināmu ar teroristiem saistītu saturu, lai varētu identificēt līdzīgu saturu, novērtēt un, salīdzinot to ar pašu uzņēmumu politiku, ātri un neatgiezeniski izņemt. Uzņēmumi tagad pievēršas testēšanai un mērogojamības uzlabošanai, kā arī apzina jaunus, it īpaši nelielus uzņēmumus, kurus varētu iesaistīt konsorcijā, lai tādējādi maksimāli palielinātu minētā instrumenta ietekmi un aptvērumu. ES arī uzsvēra, cik svarīgi uzņēmumiem ir aktīvāk reaģēt, izmantojot ļaunprātīga satura automātisku atklāšanu. Kā daļa no Komisijas centieniem vērsties pret radikalizāciju tiešsaistē, papildu EUR 10 miljoni ir paredzēti, lai atbalstītu kontrnaratīva kampaņu internetā, izmantojot Pilsoniskās sabiedrības iespēju veicināšanas programmu, kas ir svarīga iniciatīva ES interneta foruma ietvaros. Šo programmu uzsāka 15.–16. martā, un tajā piedalījās 100 ieinteresētās personas. Radikalizācijas izpratnes tīkls (RAN) un tā Izcilības centrs veicina zināšanu un paraugprakses apmaiņu starp tiešā saskarsmē strādājošiem speciālistiem, kuri darbojas radikalizācijas novēršanas jomā. RAN Izcilības centrs sniedz atbalstu dalībvalstīm, piemēram, izstrādājot novēršanas stratēģijas un deradikalizācijas programmu cietumos. Kā norādīts 2016. gada Paziņojumā par radikalizāciju, Komisija 2017. gada sākumā izveidoja Novēršanas politikas veidotāju tīklu, tiecoties sasniegt divus galvenos mērķus: i) pastiprināt un institucionalizēt zināšanu un pieredzes apmaiņu starp dalībvalstīm par pieejām novēršanas jomā un novēršanas politiku un ii) ciešāk iesaistīt dalībvalstis RAN pasākumos, nodrošinot RAN konstatējumu plašāku izplatīšanu attiecīgajā dalībvalstī, lai nodrošinātu optimālu valsts, reģionālo vai vietējo ekspertu līdzdalību RAN pasākumos un vajadzību apzināšanu dalībvalstīs attiecībā uz RAN apmācībām, semināriem un konsultācijām. Pirmā sanāksme notika 2017. gada 2. februārī, un turpmākās sanāksmes (reizi ceturksnī) būs vērstas uz prioritārajām tēmām, piemēram, personas, kas atgriežas, deradikalizācija un polarizācija.

Lai palīdzētu uzlabot pārrobežu sadarbību tiesībaizsardzības jomā, Komisija 27. martā organizēja semināru, kas veltīts „citas valsts teritorijā veiktas tūlītējas pakaļdzīšanās” praksei. Tā ir dzīšanās pakaļ aizdomās turētajai personai (parasti ar automašīnu), ko tiesībaizsardzības amatpersonas sāk iekšējo robežu zonā vienas dalībvalsts teritorijā un turpina kaimiņos esošas dalībvalsts teritorijā. Šis pirmais seminārs ļāva uzsākt konstruktīvu diskusiju par to, kā praksē tiek īstenota pakaļdzīšanās, un par iespējām, kā atvieglot šo jutīgo policijas pārrobežu sadarbības veidu. Attiecībā uz aviācijas drošību pēc janvārī sāktā darba, kura mērķis ir izstrādāt riska matricu, apvienojot draudu novērtējumu un detalizētu informāciju par neaizsargātību, ir gūti panākumi darbā pie draudu un neaizsargātības riska novērtējuma attiecībā uz lidojumiem, kas ienāk ES no trešām valstīm. Tas palīdzēs noteikt prioritātes un koordinēt ārējās rīcībspējas stiprināšanas centienus neaizsargātās trešās valstīs. Lai gan ES ir izstrādājusi stabilu aviācijas drošības sistēmu, ir svarīgi paātrināt iepriekš minētos procesus, lai novērstu iespējamās nepilnības drošības jomā. Amerikas Savienoto Valstu un Apvienotās Karalistes nesen ieviestais aizliegums izmantot dažas elektroniskās ierīces akcentē vajadzību veicināt ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm, vienlaikus ievērojot to tiesības lemt par papildu drošības pasākumu piemērošanu lidojumiem no trešām valstīm. Lai veicinātu šādu saskaņošanu, Komisija 31. martā rīkoja ekspertu slepenu tikšanos ar dalībvalstīm, Austrāliju, Kanādu un Amerikas Savienotajām Valstīm. Tā sauktā ES politikas cikla mērķis ir nodrošināt efektīvu sadarbību starp dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm, ES iestādēm un ES aģentūrām, kuras rezultātā notiktu saskaņota un stingra operatīvā darbība, kas vērsta pret aktuālākajiem noziedzības draudiem, ar kuriem saskaras ES. Tas ir uz pierādījumiem balstīts process, un tā pamatā ir Eiropola sniegta informācija par smagās un organizētās noziedzības draudu izvērtējumu (ES SOCTA), kas sniedz ieteikumu kopumu attiecībā uz galvenajiem noziedzības draudiem, ar kuriem saskaras ES. ES SOCTA ziņojums ir pamats diskusijai starp dalībvalstīm par prioritātēm noziedzības draudu apkarošanā ES mērogā. Prioritātes pieņem Tieslietu un iekšlietu padome, un tās pēc tam tiek atspoguļotas pārrobežu operatīvajā darbībā dalībvalstu līmenī, jo īpaši īstenojot kopīgus pasākumus starp dalībvalstīm un ES aģentūrām ar Eiropas daudznozaru platformas pret noziedzības draudiem atbalstu . Komisija ir sniegusi un turpinās sniegt finansiālu atbalstu ES politikas cikla īstenošanai un 2017. gadā ir piešķīrusi EUR 4 miljonus papildus EUR 9 miljonu finansējumam 2015. un 2016. gadā. Kopumā pašreizējais ES politikas cikls (2013.–2017. gadam) ir īstenots veiksmīgi. Komisijas pasūtītā neatkarīgā novērtējumā ir secināts, ka cikls ir sasniedzis savu galveno mērķi, proti, uzlabot sadarbību starp dalībvalstīm cīņā pret smagiem noziegumiem un organizēto noziedzību . ES politikas cikls ir palīdzējis dalībvalstīm uzlabot informācijas apmaiņu, dalīties ar paraugpraksi un uzsākt daudzas kopīgas izmeklēšanas un operācijas. Tas ir arī palīdzējis veicināt attiecības un uzticēšanos, tostarp ar trešām valstīm. Jauno politikas ciklu uzsāka 2017. gada 9. martā ar Eiropola sniegtu informāciju par ES SOCTA 2017. gada ziņojumu. Ziņojumā ir analizēta iespējamā saikne starp smago un organizēto noziedzību un terorismu, proti, ka organizētā noziedzība var veicināt terorismu ar tādām darbībām, kā, piemēram, šaujamieroču nelikumīga tirdzniecība vai viltotu dokumentu izgatavošana, kā arī ar ieņēmumiem, kas gūti no narkotiku kontrabandas. Šāda pieeja tika ieteikta Eiropas Drošības programmā, un tās īstenošana izklāstīta Paziņojumā par Eiropas Drošības programmas īstenošanu cīņā pret terorismu un virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību . 2017. gada ES SOCTA iesaka īpašu uzmanību pievērst pieciem prioritārajiem noziedzības draudiem: 1) kibernoziedzībai, 2) narkotiku ražošanai, tirdzniecībai un izplatīšanai, 3) migrantu kontrabandai, 4) organizētas ielaušanās un zādzību veikšanai (organizētajai noziedzībai īpašuma jomā) un 5) cilvēku tirdzniecībai. Tajā arī ieteikts risināt trīs transversālus jautājumus, kas padara iespējamus vai veicina jebkāda veida smagus noziegumus un organizēto noziedzību: a) dokumentu viltošanu, b) noziedzīgu finansējumu, tostarp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un c) tiešsaistes tirdzniecību ar nelikumīgam precēm un pakalpojumiem. Pamatojoties uz 2017. gada ES SOCTA, Komisija un Padomes prezidentūra gatavo ieteikumus par noziedzības apkarošanas prioritātēm jaunajā ES politikas ciklā laikposmā no 2018.–2021. gadam, ko apspriedīs Pastāvīgajā komitejā operatīvai sadarbībai iekšējās drošības jautājumos un apstiprinās 2017. gada jūnija Tieslietu un iekšlietu padomē. Ņemot vērā turpmāko ES prioritāšu noteikšanu cīņā pret smagiem noziegumiem un organizēto noziedzību, Komisija atbalsta Eiropola identificētos piecus prioritāros noziedzības draudus (skatīt turpmāk izklāstīto 1.–5. punktu). Turklāt Komisija uzskata, ka īpaša uzmanība un finanšu resursi ES līmenī būtu jāvelta arī, lai risinātu šādus trīs noziedzības draudus: 6) šaujamieroču tirdzniecību, 7) krāpšanu PVN jomā un 8) noziegumus pret vidi. Šīs trīs jomas arī vajadzētu atzīt par prioritāriem noziedzības draudiem jaunā ES politikas ciklā (skatīt 6.–8. punktu). Svarīgs jautājums, kas uzsvērts 2017. gada ES SOCTA, ir jauno tehnoloģiju izmantošana noziedznieku vidū. Gandrīz attiecībā uz visu veidu organizēto noziedzību noziedznieki arvien prasmīgāk izmanto un pielāgo tehnoloģijas, un to ietekme kļūst aizvien lielāka. Internets arvien plašāk tiek izmantots visa veida nelikumīgai tirdzniecībai ar precēm un pakalpojumiem. Tāpēc tiesībaizsardzības iestādēm jābūt aprīkotām ar piemērotiem instrumentiem, lai apkarotu šo tiešsaistes noziedzības veidu, kā arī piedalītos apmācībās un mācītos kopā. Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūrai ir izšķiroša loma, nodrošinot atbilstošu apmācību saskaņā ar politikas prioritātēm un apzinātiem draudiem tiešā saskarsmē strādājošiem tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem. Smagiem noziegumiem un organizētai noziedzībai ir raksturīgs arī ārējais aspekts. 2017. gada ES SOCTA uzsver, ka organizētās noziedzības darbībās ES teritorijā ir iesaistīti vairāk nekā 180 dažādu valstu valstspiederīgie, kuri dzīvo gan ES, gan ārpus tās. 40 % aizdomās turēto personu nav Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņi. Galveno organizētās noziedzības tirdzniecības maršrutu izcelsme ir ārpus ES. Patlaban tiek veikti pasākumi, lai risinātu organizētās noziedzības draudus ārpus ES. Ir svarīgi arī turpmāk nodrošināt saikni starp ES iekšējo drošību un ārējo darbību, risinot nopietnas un organizētās noziedzības draudus, tostarp izmantojot Eiropola sadarbību ar trešām valstīm. 1.Kibernoziedzība Kiberuzbrukumu intensitāte, apjoms un kvalitāte aizvien pieaug . Kibernoziedzība pēc būtības ir starptautiska: upuri, noziedznieki un pierādījumi bieži vien atrodas dažādās valstīs un uz tiem attiecas vairākas jurisdikcijas. Dalībvalstis ir izrādījušas lielu interesi par kibernoziedzības prioritāti; to apliecina operatīvie rīcības plāni, kas izstrādāti tādās jomās kā kiberuzbrukumi, bērnu seksuālā izmantošana tiešsaistē un krāpšana ar maksājumu kartēm. Eiropas Kibernoziedzības centrs (EC3), kas darbojas Eiropola paspārnē, ir devis nozīmīgu ieguldījumu cīņā pret kibernoziedzību ES mērogā. Eurojust, izmantojot eksperta norīkojumu un dalību programmas valdē, cieši sadarbojas ar EC3. EC3 uzņem arī kopīgās kibernoziedzības rīcības uzdevumgrupas .Tā uzdevums ir vadīt uz izlūkdatiem balstītu un saskaņotu rīcību pret galvenajiem kibernoziedzības draudiem, izmantojot pārrobežu izmeklēšanas un operācijas, kuras veic tā partneri. Turpmākie pasākumi paredz izpētīt iespējamos risinājumus, lai novērstu šķēršļus kriminālizmeklēšanai pret kibernoziegumiem, nosakot konkrētas iniciatīvas par piekļuvi pierādījumiem un informācijai. Sadarbojoties kibernoziedzības apkarošanas jomā, galvenā uzmanība jāturpina vērst uz cietušo identificēšanu un aizsardzību, pamatojoties uz ES tiesību aktos pašreiz noteiktajām cietušo tiesībām un pašreizējo paraugpraksi. Jāturpina un vēl vairāk jāpastiprina sadarbība cīņā pret bērnu seksuālo izmantošanu tiešsaistē. Attiecībā uz krāpšanu, kas saistīta ar maksājumu kartēm, esošā sadarbība tiesībaizsardzības jomā ir jāpaplašina, vēršot to pret plašāku noziedzīgu darbību klāstu, kuru mērķis ir bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļi. Kā norādīts Rīcības plānā par pastiprinātu cīņu pret terorisma finansēšanu, Komisija pašlaik gatavo atjauninājumu 2001. gada Pamatlēmumam par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem . 2.Narkotiku ražošana, tirdzniecība un izplatīšana Nelikumīgo narkotiku tirgus joprojām ir lielākais noziedzīgais tirgus ES. 2017. gada ES SOCTA liecina, ka vairāk nekā viena trešdaļa noziedzīgo grupējumu, kas darbojas Eiropas Savienībā, ir iesaistīti dažāda veida narkotiku ražošanā, tirdzniecībā vai izplatīšanā. Tiek lēsts, ka ES narkotisko vielu mazumtirdzniecības tirgus vērtība ir vismaz EUR 24 miljardi gadā. Narkotiku tirdzniecība arī atbalsta neoficiālo ekonomiku, veicina vardarbību un citas nelikumīgas darbības un rada lielas sociālas problēmas. ES cīnās pret narkotiku tirdzniecību saskaņā ar ES Narkomānijas apkarošanas stratēģiju 2013.–2020. gadam, kas ietver gan narkotiku piedāvājuma, gan pieprasījuma samazināšanu. Komisija 15. martā ierosināja projektu jaunam ES Narkomānijas apkarošanas rīcības plānam 2017.–2020. gadam. Lai ļautu Eiropas Savienībai rīkoties ātrāk un efektīvāk attiecībā uz jaunām psihoaktīvām vielām, Padome 2016. gada decembrī vienojās par vispārēju pieeju attiecībā uz jaunu tiesību aktu kopumu, kura mērķis ir vērsties pret jaunām psihoaktīvām vielām un ES līmenī kontrolēt kaitīgas vielas. Likumdevēju savstarpējās diskusijas tika sāktas 1. martā. 3.Migrantu kontrabanda Migrantu kontrabanda uz ES pašlaik ir viens no visstraujāk augošajiem organizētās noziedzības veidiem. Migrantu kontrabanda ne tikai veicina neatbilstīgu migrāciju uz ES, tādējādi ietekmējot robežu drošību un traucējot migrācijas pārvaldību, bet ir arī smags noziedzības veids, kas arvien vairāk pakļauj migrantus vardarbībai, ļaunprātīgai izmantošanai un dzīvības zaudēšanas briesmām. Eiropas programmā migrācijas jomā un ES Rīcības plānā cīņai pret migrantu kontrabandu norādīts, ka par prioritāti nepieciešams noteikt migrantu kontrabandas sekmīgāku novēršanu un tās apkarošanu, tostarp samazinot neatbilstīgu migrāciju un cilvēku bojāeju Vidusjūrā. Pastiprinātais atbalsts Eiropolam, tostarp izveidojot īpašu Eiropas Migrantu kontrabandas apkarošanas centru, ir paredzēts, lai palīdzētu risināt šīs problēmas. Viena gada darbības pārskats liecina par vispārēju atbalstu, ko tas sniedz Eiropas policijas un robežkontroles iestādēm, koordinējot ļoti sarežģītas pārrobežu kontrabandas apkarošanas darbības. Eurojust ir izveidojis arī tiesu iestāžu kontaktpunktus Grieķijas un Itālijas “karstajos punktos”, lai varētu pārsūtīt atbilstīgu informāciju un lietas Eurojust valstu birojiem turpmākiem pasākumiem tiesā un koordinēšanai ES līmenī. Migrantu kontrabandas apkarošana ir svarīga rīcība arī Vidusjūras reģiona centrālās daļas maršruta kontekstā, un tā ierosināta 2017. gada 25. janvāra kopīgajā paziņojumā.