LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 1.8.2008. 
SEC(2008) 2367 gal īgā redakcija  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Regulas (EK) Nr. 2037/2000 par viel ām, kas no ārda ozona sl āni, 
pārskatīšana  
 
„Labāks regulējums, balstoties uz 20 pan ākumu gadiem”  
 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums, kas pievienots priekšlikumam 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par viel ām, kas no ārda ozona 
slāni (pārstrādāta redakcija)  
 
 
[COM(2008) 505 gal īgā redakcija] 
[SEC(2008) 2366]  
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Regulas (EK) Nr. 2037/2000 par viel ām, kas no ārda ozona sl āni, 
pārskatīšana  
„Labāks regulējums, balstoties uz 20 pan ākumu gadiem"  
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums, 
kas pievienots priekšlikumam Eiropa s Parlamenta un Padomes Regulai par 
vielām, kas no ārda ozona sl āni (pārstrādāta redakcija)  
 
 
[COM(2008) 505 gal īgā redakcija] 
[SEC(2008) 2366]  
LV 3   LV 1. IEVADS  
Šajā dokument ā izklāstīts ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums, kas pievienots 
Regulas (EK) Nr. 2037/2000 par viel ām, kas no ārda ozona sl āni, pārskatītajai 
redakcijai (turpm āk „Regula”)1.  
2. PAMATINFORM ĀCIJA 
Stratosfēras ozona sl ānis pasarg ā Zemes dz īvos organismus no Saules ultraviolet ā 
starojuma kait īgās iedarbības. Zinātnieki 1980. gadu s ākumā novēroja būtisku ozona 
koncentrācijas pazemin āšanos stratosf ērā virs Antarktikas, kas v ēlāk kļuva plaši 
pazīstama kā „ozona caurums”. Laik ā, kad ozona koncentr ācija bija pazemin ājusies 
visvairāk — pavasara sezon ās 1990. gadu beig ās — lielākie ozona caurumi bija 
izveidojušies pol ārajos apgabalos, turkl āt ozona koncentr ācija bija iev ērojami 
pazeminājusies arī citviet. UV starojuma intensit ātes palielin āšanās ir kaitīga cilvēka 
veselībai (saslimst ība ar ādas vēzi un kataraktu) un ekosist ēmām. 
Kopš 1987. gada, kad valstis nosl ēdza Monre ālas Protokolu par viel ām, kas no ārda 
ozona slāni, visās to parakst ījušajās valstīs pēc noteikta grafika s ākās šo vielu 
pakāpeniska lietošanas izbeigšana. Kad 2007. gad ā Puses (tostarp Eiropas Kopiena) 
atzīmēja Monreālas protokola nosl ēgšanas divdesmito gadadienu, to plaši daudzin āja 
kā vienu no sekm īgākajiem starptautiskajiem nol īgumiem vides aizsardz ības jomā. 
Līdz tam visas Puses — 191 valsts — kopum ā jau panākušas ozona sl āni noārdošo 
vielu pat ēriņa samazin āšanos par 95 % sal īdzinājumā ar noteikto b āzes līmeni2. 
Vislielākais patēriņa samazin ājums (99,2 %) pan ākts industri āli attīstītajās valstīs, un 
nedaudz zem āks (80 %) tas ir jaunatt īstības valstīs. Samazin ājumus izdev ās panākt, 
pateicoties saska ņotajai pat ēriņa un ražošanas iesald ēšanai un noteikt ā laikā 
izpildāmiem pak āpeniskiem samazin ājumiem3. 
Savā jaunākajā 2007. gad ā publicētajā ziņojumā saskaņā ar Monre ālas protokolu 
izveidotā Zinātniskās vērtēšanas grupa ir apstiprin ājusi, ka, pateicot ies ar Protokolu 
ieviestajiem kontroles pas ākumiem, ozona sl ānis pakāpeniski atjaunojas — tiesa gan, 
ar 10 līdz 15 gadu kav ēšanos sal īdzinājumā ar 2002. gada zi ņojumā publicēto 
prognozi. Paredzams, ka vid ējais ozona koncentr āciju līmenis un ozona l īmenis 
Arktikā varētu atjaunoties l īdz 2050. gadam, bet ozona caurum ā Antarktik ā — laikā 
no 2060. l īdz 2075. gadam.  
Saskaņā ar ANO Vides programmas ( UNEP ) datiem ar Monre ālas protokolu 
ieviestie kontroles pas ākumi vis ā pasaulē kopumā novērš miljoniem n āvīgas 
saslimšanas gad ījumu ar ādas vēzi un desmitiem miljonu saslimšanas gad ījumu ar 
ādas vēzi un kataraktu bez n āvīgām sekām. ASV iest ādes lēš, ka tikai ASV vien 
                                                 
1 Sk. SEC(2008) xxx un COM(2008) xxx. 
2 Monre ālas protokola 1. pant ā „patēriņš" definēts kā kontrolējamo vielu produkcija, pieskaitot to 
importu un atskaitot to eksportu. 
3 Par iesp ējām samazin āt patēriņu jaunattīstības valstīs jāpateicas Daudzpus ējam Fondam, kas l īdz šim 
kopumā novirzījis aptuveni 2,4 miljardus ASV dol āru tehnolo ģiju izplatīšanai un attiec īgiem jaudu 
izveides projektiem. Jaunatt īstības valstīm noteiktie termi ņi parasti ir dažus gadus v ēlāki par industri āli 
attīstītajām valstīm paredzētajiem termi ņiem. 
LV 4   LV izdevies nov ērst vairāk nekā 6,3 miljonus saslimšanas gad ījumu ar ādas vēzi. Turklāt 
ar Monre ālas protokolu ieviestie ierobežojumi pal īdzēs novērst arī siltumnīcefekta 
gāzu emisijas, kuru apjoms laik ā no 1990. l īdz 2010. gadam p ārsniegs 100 miljardus 
tonnu CO 2 ekvivalenta. Sagaid āms, ka l īdz 2010. gadam ozonu no ārdošo vielu 
emisiju īpatsvars (r ēķinot pēc globālās sasilšanas potenci āla) būs mazāk nekā 5 % no 
CO 2 emisiju kop ējā apjoma, sal īdzinot ar gandr īz 50 % 1990. gad ā.4.  
3. REGULA (EK)  NR. 2037/2000  PAR VIEL ĀM, KAS NO ĀRDA OZONA SL ĀNI  
Šī regula ir Eiropas Kopienas galvenais instruments Monre ālas protokola īstenošanai. 
Starptautisk ā un Eiropas Savien ības politika šajos jaut ājumos ir saska ņota un viena 
otru papildina, t āpēc ir gūti izcili rezult āti — gandr īz pilnībā ir izbeigts ierobežojamo 
ONV patēriņš un ražošana (sk. att ēlu).  
EU ODS Production and Consumption (Baseline till 2006)
-1000000100000200000300000400000500000600000700000
Baseline1986 1989
1990
1991 1992
1993 1994 1995
1996 1997 1998
1999
2000 2001
2002 2003 2004
2005 2006ODP TonnesConsumption
Production
  
Līdz šim br īdim EK ir izbeigusi vair āk nekā 99 % no ONV pat ēriņa un ražošanas, 
salīdzinot ar b āzes līmeni. Līdz 2010. gadam visu ierobežojamo ONV lietošana EK 
būs pilnībā pārtraukta (iz ņemot aptuveni 1200 ONP tonnu gad ā). Šīs 1200 tonnas 
ietver aptuveni 1000 tonnas, kas attiecin āmas uz recikl ētiem vai re ģenerētiem HCFC, 
kuru lietošana b ūs aizliegta no 2015. gada, un maz āk kā 200 ONP tonnas var defin ēt 
kā patēriņu atbilstīgi Monre ālas protokolam (sal īdzinot ar b āzes patēriņa līmeni 
400 000 tonnu apm ērā). Turklāt lēš, ka pārējie ONV „emisijas radošie” lietojumi, kas 
minēti regulā (taču saskaņā ar Protokolu v ēl netiek ieskait īti patēriņā), laika posm ā 
pēc 2010. gada rad īs līdz pat 1400 ONP tonn ām gadā (pieņemot, ka saglab ājas 
pašreizējais līmenis un netiek īstenoti papildu pas ākumi). Līdz 2010. gadam Eiropas 
Kopienā ONV ražošanas apjoms samazin āsies līdz mazāk nekā 4000 ONP tonn ām 
gadā (salīdzinot ar ražošanas b āzes līmeni — 700 000 tonn ām).  
                                                 
4 Tik liela ietekme uz klimata p ārmaiņām saistīta ar to, ka viel ām, kas no ārda ozona sl āni, ir arī ļoti 
augsts glob ālās sasilšanas potenci āls (GSP), kas daž ām vielām ir vairāk nekā 14 000 reižu liel āks nekā 
CO 2). 
LV 5   LV 4. PĀRSKATĪŠANAS PROCESS  
Pārskats ir iek ļauts Komisijas 2008. gada likumdošanas un darba programm ās sadaļā 
„Vienkāršošana”. Priekšdarbi s ākās 2006. gada nogal ē ar plašu aptauju, kur ā 
iesaistījās dalībvalstu iest ādes un citas attiec īgas aģentūras, uzņēmumi, nozaru 
pārstāvji un nevalstisk ās organiz ācijas. Aptaujas rezult āti liecināja par visp ārēju 
apmierinātību ar regulas efektivit āti. Iebildumi galvenok ārt bija saist īti ar regulas 
sarežģītību, un izskan ēja vēlme pēc tās vienkāršošanas un preciz ēšanas.  
Ņemot vērā minētos apsvērumus un citus kompetentus avotus (piem ēram, Monre ālas 
protokola zin ātniskās, tehnisk ās un ekonomisk ās vērtēšanas grupu jaun ākās atziņas 
un ieteikumus), 2008. gada janv ārī sākās darbs pie politikas variantu izraudz īšanās 
un to ietekmes nov ērtējuma anal īzes.  
5. BŪTISKĀKO PROBL ĒMU RISIN ĀJUMI  
Monreālas protokola Zin ātniskās vērtēšanas grupa (ZVG) 2007. gada zi ņojumā Puses 
brīdināja, ka, neraugoties uz sasniegto, lai jaunaj ā plānotajā termiņā panāktu ozona 
slāņa atjaunošanos, ņemot vērā arī vēl palikušās, jo īpaši ar klimata p ārmaiņām 
saistītās nenoteikt ības, joproj ām jāpievērš liela uzman ība kontroles pas ākumiem. 
Galvenie un sarež ģītākie uzdevumi ir š ādi: līdz 2015. gadam iev ērojami samazin āt 
lietojumus, uz kuriem patlaban attiecas iz ņēmumi (tostarp metilbrom īda izmantošanu 
karantīnas un pirmsnos ūtīšanas lietojumiem), nodrošin āt, ka ražojumos un iek ārtās 
„uzkrātās” ONV nenok ļūst atmosf ērā, un nepie ļaut jaunu ONV tirdzniec ību (sk. 
6.3. sadaļu). ES l īmenī papildu probl ēmas rada regul ējuma un attiec īgās 
administrat īvās kārtības sarež ģītība, kā arī fakts, ka piln ībā jāievēro Monre ālas 
protokola noteikumi, taj ā pašā laikā novēršot ONV nelikum īgas tirdzniec ības un 
lietošanas risku. Iev ērojot ZVG ieteikumus, ieinteres ēto personu ierosin ājumus par 
uzlabojumiem un pašas Komisijas veikto anal īzi, tika apzin āti šādi vispārīgi un 
konkrēti mērķi atlikušo probl ēmu risināšanai.  
Regulas p ārskatīšanas visp ārīgais un ilgtermi ņa mērķis joprojām ir ozona sl āņa 
laicīga atjaunošana un p ēc tam aizsardz ība, lai nov ērstu nelabv ēlīgu ietekmi, jo īpaši 
uz cilvēka veselību un ekosist ēmām. Savuk ārt saistītais īstermiņa un vidēja termiņa 
mērķis ir vienk āršot regul ējumu, samazinot nevajadz īgu administrat īvu slogu saska ņā 
ar Komisijas ap ņemšanos izstr ādāt un īstenot lab āku tiesisko regul ējumu.  
Lai sasniegtu min ētos vispārīgos mērķus, apzināja šādus konkr ētus uzdevumus, lai 
atrisinātu iepriekš min ētās problēmas, vienlaikus liekot liet ā Regulas visp āratzītās 
stiprās puses.  
(1) Uzlabot un vienk āršot regul ējumu, samazinot administrat īvo slogu: 
(a) precizēt un vienk āršot Regulu; 
(b) optimizēt ziņošanas kārtību un ar to saist īto administrat īvo slogu; 
(c) atjaunināt izņēmumu pieš ķiršanas k ārtību un ar to saist ītās 
administrat īvās procedūras. 
(2) Nodrošināt turpmāku atbilst ību, pilnībā ieviešot Monre ālas protokolu (ar 
2007. gada groz ījumiem) un to noteikt āk piemērojot: 
LV 6   LV (a) īstenot Lēmumu XIX/6 par HCFC lietošanas izbeigšanas pa ātrināšanu; 
(b) nodrošināt, ka EK iev ēro protokolu, un nepie ļaut nelikum īgu vai kait īgu 
tirdzniecību.  
(3) Risināt nākotnes probl ēmas, piev ēršoties tām ONV, kuru lietošana saska ņā ar 
Monreālas protokolu v ēl nav ierobežota: 
(a) ONV, kas atrodas (jeb ir „uzkr ātas”) ražojumos un iek ārtās; 
(b) jaunas un īsperioda ONV; 
(c) metilbrom īda izmantošana karant īnas un pirmsnos ūtīšanas lietojumiem. 
6. POLITIKAS VARIANTI UN TO IETEKME  
Pamatojoties uz iepriekš min ētajiem apsv ērumiem un citiem kompetentiem avotiem 
(piemēram, Monre ālas protokola zin ātniskās, tehnisk ās un ekonomisk ās vērtēšanas 
grupu jaun ākajām atziņām un ieteikumiem), izraudz ījās un analiz ēja dažādus 
politikas variantus un to ietekmes nov ērtējumus. Pien ācīgu vērību veltīja pēc iespējas 
dažādāku vienkāršošanas variantu izp ētei, lai Regulu padar ītu skaidrāku un tādējādi 
arī sekmīgāk īstenojamu, vienlaikus samazinot jelk ādu nevajadz īgu administrat īvo 
slogu. To paturot pr ātā, pārskatā aplūkoti arī neregulat īvi pasākumi, piem ēram, 
iespējas optimiz ēt ONV ziņošanas un uzraudz ības kārtību.  
Pienācīgi apsvēra iespēju Regulu negroz īt vispār (turpināt, kā līdz šim) vai pat atcelt, 
tomēr šos variantus noraid īja, tostarp t āpēc, ka tas noz īmētu, ka EK neiev ēro 
Monreālas protokolu un ka nav iesp ējas sasniegt vienk āršošanas m ērķi. 
Analīzē aplūkotas trīs plašas politikas pas ākumu kategorijas.  
1. Pirm ā nozīmīgā politikas variantu kategorija, kas izriet no vienk āršošanas 
mērķa, balstās uz ONV lietošanas izbeigšanas l īdzšinējiem pan ākumiem un 
izdevībām, ko paver novecojušo notei kumu atcelšana. Galvenie izv ēlētie varianti ir 
šādi: 
– atcelt noteikumus un attiec īgās procedūras, kas saist ītas ar CFC  būtiskajiem 
lietojumiem, metilbrom īda kritiskajiem lietojumiem un citiem iz ņēmumiem 
attiecībā uz CFC  un HCFC ;  
– vienkāršot ierobežojumus metilbrom īda izmantošanai karant īnas un 
pirmsnosūtīšanas lietojumiem, vienla ikus palielinot kvantitat īvos ierobežojumus 
no 607 ONP tonn ām līdz pašreiz ējam līmenim — ne vair āk kā 300 tonn ām;  
– optimizēt ziņošanas kārtību (dalībvalstu daudzk ārt pausts l ūgums), lai gan šaj ā 
jautājumā daudz iesp ēju nebija, jo vairums (vai pat visi) zi ņošanas pien ākumi 
izriet no Protokola, nevis Regulas; 
– atcelt maz izmantotus iz ņēmumus, kas nedaudzaj ām ieinteres ētajām person ām 
rada lielas administrat īvas izmaksas, kuras nav sam ērā ar nelielajiem ieguvumiem; 
– precizēt definīcijas un izdar īt citus redakcion ālus uzlabojumus, t ādējādi (kopā ar 
iepriekš min ētajiem pas ākumiem) izpildot daudzu ieinteres ēto personu pausto 
vēlmi pēc vienkāršāka un struktur ētāka tiesību akta. 
LV 7   LV Paredzams, ka šie groz ījumi vienk āršošanas labad laika posm ā līdz 2020. gadam dos 
kumulatīvo administrat īvo izmaksu ietaup ījumu teju 4 miljonu euro apm ērā. Ir 
pamats dom āt, ka saist ītā ietekme uz vidi b ūs pozitīva (lai gan neliela un skait ļos 
grūti izsakāma), jo paredzams, ka p ārskatīto Regulu b ūs vieglāk īstenot un piem ērot, 
sevišķi MVU. T ā paša iemesla d ēļ gaidāms, ka nozares dal ībniekiem un ONV 
lietotājiem būs arī neliels t īrais ekonomiskais ieguvums, seviš ķi MVU, kuriem ir 
grūtāk piekļūt ekspertu zin āšanām, kas vajadz īgas Regulas īstenošanai.  
2. Otrā variantu kategorija izriet no vajadz ības nodrošin āt pastāvīgu atbilst ību 
Monreālas protokolam. Priekšroku deva š ādiem variantiem:  
– HCFC ražošanas izbeigšanas termi ņu pārcelt no 2025. gada uz 2020. gadu, lai 
Regulu saska ņotu ar nesen pie ņemto Lēmumu XIX/6 par HCFC lietošanas 
izbeigšanas pa ātrināšanu;  
– vienkāršot Regulas piem ērošanu un padar īt to stingr āku, lai nepie ļautu ONV 
nelikumīgu tirdzniec ību un lietošanu Eiropas Savien ībā; tālab varētu izmantot 
efektīvākus noteikumus par pras ībām dalībvalstu inspekcij ām (piemēram, „izlases 
veida” inspekciju viet ā ieviešot „no riska atkar īgas” inspekcijas), adekv ātas 
prasības par mar ķēšanu, lai nov ērstu nelikum īgu tirdzniec ību (arī ES teritorij ā), un 
atsevišķus pasākumus, lai pastiprin ātu ONV importa un eksporta uzraudz ību. 
Izmantojot šos politikas risin ājums, būs iespējams izvair īties no p ārmērīgām 
administrat īvām izmaks ām un nodrošin āt turpmāku atbilstību Monre ālas protokolam, 
jo īpaši novērst nelikum īgu tirdzniec ību, tādējādi kliedējot nozares p ārstāvju aptauj ā 
paustās bažas.  
3. Lai nodrošin ātu, ka n ākamībā ir iespējams pien ācīgi atrisin āt atlikušās 
problēmas, galveno uzman ību pievērsa šādām trim jom ām. 
(a) „Uzkrāto” ONV un SEG emisiju non ākšana atmosf ērā. Tā kā Protokol ā 
galvenā uzmanība pievērsta pakāpeniskai ONV pat ēriņa un ražošanas 
aizliegšanai, v ēl joprojām ievērojami daudzumi OVN ir iesl ēgti jeb „uzkr āti” 
ražojumos un iek ārtās (piemēram, izol ācijas putās, ledusskapjos un gaisa 
kondicion ēšanas sist ēmās). Ņemot vērā, ka šīm „uzkrātajām” ONV ir liels 
globālās sasilšanas potenci āls (GSP), ja neizdosies t ās rekuper ēt un galu gal ā 
iznīcināt, tas iev ērojami palielin ās globālās sasilšanas draudus. 2010. gad ā 
ONV uzkr ājumi ES var ētu dot palielin ājumu 700 000 ONP tonnas (jeb 
5 miljardus tonnu CO 2eq), lai gan eksperti atz īst, ka šaj ā jautājumā lielas 
skaidrības nav, jo pieejamie m ērījumu dati ir ļoti ierobežoti. Laika posm ā no 
2005. līdz 2015. gadam emisiju apjoms var ētu sasniegt aptuveni 24 000 ONP 
tonnas (jeb 170 miljonus tonnu CO 2eq) gadā5. Ierosināts Regul ā iekļaut 
vairākus pasākumus, lai padar ītu stingrākus noteikumus par ražojumos un 
iekārtās esošo ONV rekuper āciju un izn īcināšanu. 10 gadu laik ā tas dotu vides 
ieguvumu l īdz pat 14 000 ONP tonnu apm ērā (112 miljoni tonnu CO 2eq). 
Turklāt patlaban tiek str ādāts pie uzlabojumiem ES Atkritumu pamatdirekt īvas 
                                                 
5 Apr ēķināts, ekstrapol ējot visprec īzākās pieejam ās aplēses par emisij ām pasaulē, kas ietvertas Protokola 
tehniskās organiz ācijas 2005. gada zi ņojumā, kurā minēts, ka 2002. gad ā uzkrājumi pasaul ē bija 
3,5 miljoni ONP tonnu (jeb 20 miljardi tonnu CO 2eq), savukārt prognoz ēs norādīts, ka 2015. gad ā šis 
daudzums b ūs 2 miljoni ONP tonnu (jeb 13,4 miljardi CO 2eq).  
LV 8   LV un Elektrisko un elektronisko iek ārtu atkritumu direkt īvas piem ērošanu, lai 
varētu nodrošin āt, ka ONV/SEG emisijas atmosf ērā nenonāk, kas laika gait ā 
ļautu dotu papildu samazin ājumu līdz pat 34 000 ONP tonnu apm ērā 
(270 miljoni tonnu CO 2eq). Visbeidzot, ņemot vērā, ka ar daž ādiem ražojumiem 
saistītās izmaksas ir ļoti atšķirīgas (sākot ar 4,5 euro/kg par vienk āršu 
iznīcināšanu un beidzot ar 100 euro/kg par izol ācijas put ās esošo ONV 
rekuperāciju un izn īcināšanu), papildu pas ākumi būs vērsti uz atjaut īgiem un 
piemērotiem stimuliem, lai (iev ērojami) palielin ātu rekuper ācijai un 
reciklēšanai vai izn īcināšanai nodoto ražojumu un iek ārtu daudzumu6.  
(b) Jaunu ONV tirdzniec ība. Saskaņā ar Protokolu izveidot ās Zinātniskās 
vērtēšanas grupas 2007. gada zi ņojumā minēti jauni zin ātniski pier ādījumi tam, 
ka dažu t ādu ķīmisku vielu ozona no ārdīšanas potenci āls, kuras patlaban ar 
Protokolu nereglament ē (piemēram, n-propilbrom īds), ir iev ērojami augst āks, 
nekā domāts, tāpēc ziņojumā Pusēm ieteikts apsv ērt konkrētus kontroles 
pasākumus, lai nepie ļautu, ka l īdz šim gūtās sekmes tiek palaistas v ējā. Lēš, ka 
pašlaik Eiropas Kopien ā jaunu ONV emisijas ir maz āk nekā 300 ONP tonnu 
gadā. Lai nepie ļautu tirgu paplašin āšanos, kas rad ītu problēmas nākotnē, ir 
ierosināti piesardz ības pasākumi, proti, jaun ās ONV uzskait īt Regulas 
pielikumā (piemēram, balstoties uz inform āciju, ko uz ņēmumi atkl ājuši 
saskaņā ar REACH  noteikumiem) un paredz ēt, ka šādu ONV ražot ājiem un 
importētājiem ir jāziņo par tirgotajiem daudzum iem. Lai gan šie pas ākumi ir 
noderīgi, lai vairotu ONV pat ērētāju inform ētību, nav sagaid āms, ka tiem b ūs 
ievērojama ekonomiska ietekme uz nozari, kur ā arī turpmāk pakāpeniski 
atteiksies no ONV izmantošanas. 
(c) Metilbrom īda izmantošanas samazin āšana karant īnas un pirmsnos ūtīšanas 
lietojumiem . Metilbrom īds ir toksiska viela, kas rada lielus draudus vesel ībai 
(tāpēc šajā ziņā Regula ir stingr āka nekā Protokols), t ālab vēlamais variants ir 
noteikt, ka l īdz 2015. gadam t ā rekuperācija ir oblig āta, bet pēc tam vielas 
lietošana j āizbeidz. Šim pas ākumam b ūs atvēlēts pārejas posms; dom ājams, ka 
pārejas posm ā daudzās situācijās būs izdevīgāk izmantot alternat īvas, 
piemēram, karsēšanu. Kad b ūs pieejams liel āks skaits alternat īvu, metilbrom īda 
lietošanu izbeigs. Laika posm ā no 2010. l īdz 2020. gadam tas kopum ā nozarei 
izmaksās 9,5 miljonus euro, toties ļaus panākt metilbrom īda samazin ājumu 
2000 ONP tonnu apm ērā. 
7. SECINĀJUMI  
Ierosinātie politikas varianti atspogu ļo apņēmību vienkāršot un uzlabot regul ējumu, 
balstoties uz r ūpīgu analīzi. Pieņemot groz ījumus, tiks iev ērojami vienk āršots tiesību 
akta teksts un vienlaikus nodrošin āts, ka ONV lietošanas izbeigšan ā līdz šim gūtās 
sekmes tiek nostiprin ātas un konsolid ētas. Lai gan sekm īgā lietošanas izbeigšana jau 
samazinājusi ar Regulas īstenošanu saist īto administrat īvo slogu, visu ierosin āto 
grozījumu ieviešana (turkl āt ņemot vērā, ka daži pas ākumi var palielin āt 
administrat īvās izmaksas) dos papildu t īro ietaup ījumu gandr īz 3 miljonu euro 
apmērā; no tiem aptuveni 2 miljonus euro izdosies ietaup īt nozares dal ībniekiem, 
                                                 
6 Piem ēram, standarti, kas sasaist īti ar kompens ācijas vai depoz ītu sistēmām, iznīcināšanas finans ēšana 
no reģionālajiem fondiem u.c. 
LV 9   LV 0,7 miljonus euro — dal ībvalstu iest ādēm, bet atlikušo summu — Eiropas Komisijai. 
Grozījumu ieviešana nerad īs būtiskas neto tieš ās papildizmaksas. Sagaid āmā 
kumulatīvā tiešā papildu ekonomisk ā ietekme nep ārsniegs 13 miljonus euro, un t ā 
galvenokārt saistīta ar pas ākumiem, kas v ērsti uz metilbrom īda izmantošanas 
samazināšanu karant īnas un pirmsnos ūtīšanas lietojumiem7. Paredzams, ka 
vienkāršošana b ūs sevišķi izdevīga MVU, kuriem ir gr ūtāk piekļūt ekspertu 
zināšanām, kas vajadz īgas Regulas īstenošanai. 
Lielākie vides ieguvumi no paketes saist īti ar pat ēriņa samazin āšanos un 
rekuperācijas palielin āšanos, kas galvenok ārt izriet no politikas pas ākumiem attiec ībā 
uz krājumiem un karant īnas un pirmsnos ūtīšanas lietojumiem. Tie var ēto dot neto 
ietaupījumu 16 000 ONP tonnu apm ērā (jeb 112 miljoni tonnu CO 2eq)8. Nav lietder īgi 
aprēķināt ieguvumus no v ēža draudu mazin āšanās, jo attiec īgie daudzumi ir niec īgi, 
salīdzinot ar probl ēmas globālo mērogu, turkl āt trūkst skaidr ības par sakar ībām starp 
devu un reakciju, lai var ētu sasaistīt vienas ONP tonnas ietekmi uz cilv ēka un vides 
veselību. Tomēr šis ONP emisiju neto samazin ājums ievērojami mazin ās ozona sl āņa 
tālākas noārdīšanās draudus, k ā arī pozitīvi ietekm ēs klimata p ārmaiņas. Sīkākas 
ziņas, tostarp visu apl ūkoto variantu pilns saraksts un inform ācija par to ietekmi 
(tostarp ar ī par noraid ītajiem variantiem), ir atrodamas ietekmes nov ērtējuma pilnaj ā 
tekstā.  
Sparīgāka rīcība tiks velt īta tam, lai beidzot izbeigtu t ādu ONV lietošanu, kam dr īz 
būs pieejamas alternat īvas. Šie pas ākumi ir izkl āstīti paziņojumā, kas pievienots 
priekšlikumam par Regulas p ārstrādāšanu. Līdztekus, par izejas punktu ņemot šo 
pārskatīšanu, Komisija cieši sadarbosies ar dal ībvalstīm, lai risin ātu galveno v ēl 
neatrisināto jautājumu par uzkr ātajām ONV. Šie pas ākumi var sniegt iev ērojamus 
papildu labumus videi. T āpat Komisija sadarbosies ar dal ībvalstīm un cit ām 
Protokola Pus ēm, lai ierobežotu p ārējos ONV lietojumus, tostarp saist ībā ar 
karantīnu un pirmsnos ūtīšanas apstr ādi, un nepie ļautu jaunu ONV non ākšanu tirg ū.  
                                                 
7 Izmaksas var ētu būt arī ievērojami zem ākas, ja ņem vērā iespējamo lēmumu par metilbrom īda 
dereģistrāciju ar vesel ības aizsardz ību saistītu apsvērumu dēļ.  
8 No glob ālās sasilšanas potenci āla viedok ļa šis daudzums ir ekvivalents apm ēram 2 % no 
siltumnīcefekta gāzu emisiju kop ējā apjoma 1990. gad ā. Salīdzinājumam var min ēt, ka samazin ājums ir 
ekvivalents 1/10 da ļai no samazin ājuma, kas j āpanāk, lai sasniegtu klimata un ener ģijas paket ē noteikto 
mērķi līdz 2020. gadam samazin āt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 20 %.