/* COM/2011/0932 galīgā redakcija - 2011/0464 (NLE) */ Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar 11. panta 3. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro ferosilīcija importam, kura izcelsme cita starpā ir Krievijā





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”), daļējā starpposma pārskatīšanā attiecībā uz Krievijas izcelsmes ferosilīcija importu. Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Ar Regulu (EK) Nr. 172/2008 Padome noteica galīgus antidempinga pasākumus cita starpā Krievijas izcelsmes ferosilīcija importam. Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. Ekspertu atzinuma pieprasīšana un izmantošana Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2010. gada 18. februārī sāka daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecās uz dempingu un pieprasījuma iesniedzēju Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant un tā saistīto uzņēmumu Joint Stock Company (JSC) Kuznetsk Ferroalloy Works, par antidempinga pasākumiem, kas noteikti Krievijas izcelsmes ferosilīcija importam. Pārskatīšanas rezultāti liecina par ievērojama dempinga turpināšanos. Turklāt ir secināts, ka pārmaiņas apstākļos, kuru rezultātā ir konstatēta augsta dempinga starpība, nav ilglaicīgas. Tādēļ ir ierosināts, lai Padome pieņem pievienoto regulas priekšlikumu par daļējas starpposma pārskatīšanas beigšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro Krievijas izcelsmes ferosilīcija importam, negrozot spēkā esošos pasākumus. Regula ne vēlāk kā 2012. gada 25. janvārī ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis. Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tādēļ subsidiaritātes principu nepiemēro. Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: Padomes regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. 5. IZVĒLES ELEMENTI Priekšlikumā nav izvēles elementu. 2011/0464 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar 11. panta 3. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro ferosilīcija importam, kura izcelsme cita starpā ir Krievijā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: 1. Procedūra 2. Spēkā esošie pasākumi 3. Padome ar Regulu (EK) Nr. 172/2008[2] (“sākotnējā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu cita starpā Krievijas izcelsmes ferosilīcija importam. Pasākumi ir ad valorem maksājums ar likmi no 17,8 % līdz 22,7 %. Izmeklēšana, kuras rezultātā ir izstrādāta šī regula, turpmāk tekstā saukta par “sākotnējo izmeklēšanu”. 4. Pārskatīšanas pieprasījums 5. Eiropas Komisija (“Komisija”) 2009. gada 30. novembrī saņēma daļējas starpposma pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu (“starpposma pārskatīšana”). Pieprasījums, ko iesniedza Krievijas ražotājs eksportētājs Joint Stock Company (JSC) Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant un tā saistītais uzņēmums Joint Stock Company (JSC) Kuznetsk Ferroalloy Works (turpmāk tekstā kopā saukti par “pieprasījuma iesniedzēju”), attiecās tikai uz dempinga pārbaudi attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju. Antidempinga maksājuma likme, ko piemēro pieprasījuma iesniedzējam, ir 22,7 %, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja dempinga starpību. 6. Pieprasījumā iesniedzējs apgalvoja, ka attiecībā uz viņu apstākļi, pamatojoties uz kuriem bija noteikti pasākumi, ir mainījušies un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. 7. Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pirmšķietamus pierādījumus, kuri liecina, ka, lai neitralizētu dempingu, attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī vairs nav nepieciešama. Saskaņā ar pieprasījumā sniegto informāciju salīdzinājums starp pieprasījuma iesniedzēja cenām iekšzemes tirgū un tā eksporta cenām uz Savienību liecina, ka dempinga starpība, šķiet, ir ievērojami mazāka nekā pašreizējais pasākuma līmenis. 8. Pārskatīšanas sākšana 9. Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai uzsāktu starpposma pārskatīšanu, Komisija nolēma sākt daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tikai attiecībā uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas attiecas uz pieprasījuma iesniedzēju. Komisija 2010. gada 27. oktobrī Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [3] publicēja paziņojumu par izmeklēšanas sākšanu (“paziņojums par sākšanu”) un to sāka. 10. Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums 11. Ražojums, uz kuru attiecas starpposma pārskatīšana, ir tas pats, uz kuru attiecās sākotnējā izmeklēšana, proti, Krievijas izcelsmes ferosilīcijs, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7202 21 00, 7202 29 10 un 7202 29 90. 12. Ražojumam, ko ražo un pārdod Krievijā, un ražojumam, ko eksportē uz Savienību, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un izmantošanas veidi, tādēļ šos ražojumus uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. 13. Iesaistītās personas 14. Komisija oficiāli paziņoja Savienības ražošanas nozarei, pieprasījuma iesniedzējam un eksportētājvalsts iestādēm par starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un tikt uzklausītām. 15. Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam anketas un šim nolūkam noteiktajā termiņā saņēma atbildi. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai, un veica pārbaudes apmeklējumus šādās vietās: 16. Joint Stock Company JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant (“CHEM”), Čeļabinska, Krievija; 17. Joint Stock Company JSC Kuznetsk Ferroalloy Works (“KF”), Kuzņecka , Krievija; un 18. RFA International LP (“RFAI”), Mishawaka , ASV un Nieuwdorp Zld , Nīderlande. 19. Izmeklēšanas periods 20. Izmeklēšana aptvēra laiku no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). 21. Apstākļu pārmaiņu ilglaicīgums 22. Ievads 23. Iesākumam jāatgādina, ka saskaņā ar ES tiesu praksi[4], pārskatīšanā, ko veic atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam, novērtējot nepieciešamību turpināt esošos pasākumus, iestādēm ir plaša rīcības brīvība, kas ietver iespēju veikt perspektīvu novērtējumu attiecībā uz attiecīgo eksportētāju cenu politiku. Šajā kontekstā iestādēm jāpārbauda pieprasījuma iesniedzēja argumenti par to, kāpēc tā apstākļi ir ilglaicīgi mainījušies, tādējādi, iespējams, pamatojot maksājuma samazināšanu vai pat atcelšanu. 24. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka apstākļu maiņu var pamatoti uzskatīt par ilglaicīgu, tādēļ ir jāpazemina pasākumu līmenis vai arī tie jāatceļ pilnībā attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju, jo bija maz ticams, ka paredzamā nākotnē imports par dempinga cenām vispār varētu atkārtoties vai notikt līmenī, kas līdzīgs sākotnējā izmeklēšanā konstatētajam. 25. Attiecībā uz jautājumu par to, vai pieprasījuma iesniedzējs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām nodarbojās ar dempingu ES tirgū[5] 26. Pirms atbildēt uz pieprasījuma iesniedzēja dažādajiem argumentiem par (iespējams) ilglaicīgajām (iespējams) apstākļu pārmaiņām, ir lietderīgi vispirms sniegt iestāžu apsvērumus attiecībā uz jautājumu, vai pieprasījuma iesniedzējs vēl joprojām nodarbojās ar dempingu ES tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. 27. Normālā vērtība 28. Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms noteica, vai uzņēmuma līdzīgā ražojuma pārdevumu kopējais apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem klientiem bija uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā kopējo apjomu, kas bija pārdots eksportam uz Savienību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdevumus iekšzemes tirgū uzskata par reprezentatīviem, ja kopējais pārdevumu apjoms iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no kopējā attiecīgā ražojuma pārdevumu apjoma uz Savienību. Tika konstatēts, ka uzņēmuma kopējie līdzīgā ražojuma pārdevumi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi. 29. Par katru ražojuma veidu, kuru uzņēmums bija pārdevis iekšzemes tirgū un kas bija tieši salīdzināms ar eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veidu, tika noteikts, vai pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir bijis pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrēta ražojuma veida pārdevumu apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā minētā veida ražojumu kopējais pārdevumu apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no uz Savienību eksportētā līdzīgā ražojuma veida kopējā pārdevumu apjoma. 30. Turklāt atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam tika pārbaudīts, vai katra ražojuma veida pārdevumus iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastajā tirdzniecības apritē. To darīja, nosakot katra eksportētā attiecīgā ražojuma veida rentablo iekšzemes pārdevumu īpatsvaru iekšzemes tirgū, kas katrā no periodiem veikti neatkarīgiem klientiem. 31. Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdevumu apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza izmaksas, un vidējā svērtā pārdevumu cena bija vienāda ar vai lielāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību ražojuma veidam aprēķināja kā visu attiecīgā veida pārdevumu faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā, vai minētie pārdevumi bija rentabli. 32. Ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks par 80 % vai vienāds ar 80 % no minētā veida pārdevumu kopējā apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu vienīgi attiecīgā veida rentablajiem pārdevumiem, kas katrā no periodiem veikti iekšzemes tirgū. 33. Ja normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot uzņēmuma pārdotā ražojuma veida iekšzemes tirgus cenas, normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. 34. Aprēķinot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas apmēri saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu pamatojās uz faktiskajiem datiem par parastā tirdzniecības apritē notikušu līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, ko veicis uzņēmums. 35. Eksporta cena 36. Uzņēmuma eksporta pārdevumi uz ES tiek veikti, izmantojot Šveices filiāli, kas pieder tā saistītajam uzņēmumam RFAI , kurš pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pildīja visas importa funkcijas saistībā ar precēm, kuras nonāca brīvā apritē Savienībā, proti, saistītā importētāja funkcijas. 37. Tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenām, par kādām importētos ražojumus pirmo reizi tālākpārdeva neatkarīgam pircējam, tās attiecīgi koriģējot attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās importēšanas un tālākpārdošanas procesā, kā arī ietverot saprātīgas tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas ( SG&A ) un peļņas normu. Šajā nolūkā izmantoja to pašu peļņas likmi kā sākotnējā izmeklēšanā, proti, 6 %, jo nebija pieejama jauna informācija no neatkarīgiem importētājiem par uzkrāto peļņu. 38. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka RFAI būtu jāuzskata par daļu no vienas un tās pašas ekonomiskās vienības un ka līdz ar to, nosakot eksporta cenas, nav jāatskaita SG&A un RFAI peļņa. 39. Šim apgalvojumam nevar piekrist šādu iemeslu dēļ: 40. abiem ražotājiem eksportētājiem ir pašiem sava eksporta pārdošanas nodaļa; 41. RFAI ir cieši iesaistīts grupas starptautiskajā darbībā (piemēram, atbalsts klientiem, loģistika un piegāžu plānošana, ražošanas līdzekļu un galveno izejmateriālu iegāde, u.c.); 42. RFAI Šveices filiāle veic visas funkcijas, kuras parasti veic saistīts importētājs ES; 43. RFAI pārdod ferosilīciju savā vārdā un uz sava rēķina nesaistītiem pircējiem ES un citur; 44. RFAI ir pirkšanas-pārdošanas attiecības ar abiem saistītajiem Krievijas ražotājiem KF un CHEM ; 45. katrs uzņēmums izstrādā savu finanšu pārskatu un netiek izstrādāts konsolidēts finanšu pārskats; un 46. katrs uzņēmums iesniedz savu nodokļu deklarāciju attiecīgajām iestādēm. 47. Tādēļ bija jānoraida apgalvojums, ka, aprēķinot eksporta cenu, nav jāatskaita SG&A un peļņa. Pieprasījuma iesniedzēja piezīmes par šo jautājumu, atbildot uz galīgo informācijas izpaušanu, ir izskatītas turpmāk (2.3. punkts). 48. Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka, aprēķinot eksporta cenu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 10. punktam, nav jāatskaita antidempinga maksājumi, jo maksājums ir attiecīgi atspoguļots tālākpārdošanas cenās un turpmākajās pārdošanas cenās Savienībā. Attiecībā uz šo apgalvojumu izmeklēšanā konstatēja, ka ferosilīcija vidējās svērtās tālākpārdošanas cenas Eiropā ir palielinājušās, salīdzinot ar cenām sākotnējā izmeklēšanā, un pašreizējās tālākpārdošanas eksporta cenas ir daudz vairāk nekā par 22,7 % augstākas nekā šādas cenas sākotnējā izmeklēšanā. Tādēļ var secināt, ka antidempinga maksājums ir pienācīgi atspoguļots pieprasījuma iesniedzēja tālākpārdošanas cenās. Rezultātā šim pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumam varēja piekrist, un, aprēķinot saliktās eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, netika veikti nekādi antidempinga maksājumu atskaitījumi. 49. Salīdzinājums 50. Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz EXW. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, attiecīgos un pamatotos gadījumos korekciju veidā tika pienācīgi ņemtas vērā transporta izmaksas, apdrošināšanas izmaksas, termināla un pārkraušanas izmaksas, kredīta izmaksas un komisijas maksas. 51. Dempinga starpība 52. Atbilstoši pamatregulas 2. panta 11. punktam katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Rezultāti liecināja, ka pastāv dempings. 53. Lai aprēķinātu dempinga starpību, iestādes, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, konstatēja, ka CHEMK un KF ir cieši saistīti. Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā un saskaņā ar iestāžu standarta praksi, visai grupai aprēķināja vienu dempinga starpību. Metodē, ko šim aprēķinam izmantoja galīgajā informācijas izpaušanā, dempinga apjomu aprēķināja katram ražotājam eksportētājam atsevišķi pirms dempinga vidējās svērtās likmes noteikšanas grupai kopumā. Jānorāda, ka šī metodoloģija atšķīrās no sākotnējā izmeklēšanā piemērotās metodoloģijas, kurā dempingu aprēķināja, grupējot visus attiecīgos datus par ražošanas vienību pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, ražošanas izmaksām, rentabilitāti un pārdošanas apjomu Eiropas Savienībā. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka šīs metodoloģijas piemērošana ir pretrunā pamatregulas 11. panta 9. punktam. Arī šis jautājums turpmāk tiks apskatīts vēlreiz (2.3. punkts). 54. Reakcijas analīze pēc galīgās izpaušanas attiecībā uz dempinga starpību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā 55. Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza vairākus komentārus par aprēķina konkrētiem aspektiem, piemēram, ražošanas izmaksām, SG&A , peļņas normu, normālo vērtību un korekcijām. Visas šīs piezīmes tika izskatītas un vajadzības gadījumā tika izlabotas pārrakstīšanās kļūdas. Attiecīgi tika grozīti galīgie secinājumi. 56. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs Komisijai pieprasīja izteikt dempinga summu, balstoties uz CIF vērtību, ko tas pats bija izveidojis šai izmeklēšanai, tādējādi atsaucoties uz pamatregulas 2. panta 9. apakšpunktu. Šo prasību pamatoja ar to, ka muitas iestādēs deklarētā cena ir transfērcena, kuru, iespējams, varētu uzskatīt par atbilstošu cenu muitas nolūkiem, taču tā nav cena, kas būtu jāizmanto, aprēķinot dempingu antidempinga procedūrās. Šī prasība ir jānoraida, jo starpība starp eksporta cenu un normālo vērtību, proti, dempinga summa būtu jāizsaka, izmantojot to pašu pamatu, ko pēc tam izmanto muitas iestādes, lai noteiktu jebkuru iekasējamu maksājumu. Tā faktiski ir CIF vērtība, ko pieprasījuma iesniedzējs norādījis muitas iestādēm. Tādējādi tā tika izmantota aprēķinos. 57. Attiecībā uz ražošanas izmaksu aprēķināšanu pieprasījuma iesniedzējs apstrīdēja Komisijas pieeju, saskaņā ar ko normālās vērtības veidošanā tiek izmantota nesaistīta piegādātāja galvenā izmaksu posteņa vidējā iepirkuma cena un nevis faktiskā cena, ko maksā saistītam piegādātājam tajā pašā izmaksu postenī. Šis apgalvojums ir jānoraida, jo saistītā piegādātāja noteiktā cena bija ievērojami zemāka nekā cena, ko maksāja par tādu pašu izejmateriālu neatkarīgam piegādātājam. Tādēļ šo cenu nevar uzskatīt par nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošu cenu. Tāpēc šis izmaksu elements bija jākoriģē. 58. Pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka, veicot eksporta cenu salīdzināšanu ar normālajām vērtībām, iepakošanas izmaksas netika ņemtas vērā konsekventā veidā. Šis jautājums tika izskatīts, un vajadzības gadījumā pārrakstīšanās kļūdas tika izlabotas. 59. Pieprasījuma iesniedzējs izteica piezīmi arī par to, ka konkrēts ražojuma veids ticis izslēgts no eksporta darījumiem. Šā ražojuma veida ES pārdošanas apjoms veidoja mazāk nekā 5 % no pieprasījuma iesniedzēja attiecīgā ražojuma ES pārdošanas apjoma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šis apgalvojums bija jānoraida, ņemot vērā, ka šā ražojuma veida pārdošana vietējā tirgū netika veikta, kā arī netika sniegtas īpašas ražošanas izmaksas. Tā kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šis ražojuma veids uz ES tika eksportēts nelielā apjomā, tas netika uzskatīts par piemērotu, lai aprēķinātu normālo vērtību, pamatojoties uz cita veidu ražojumu ražošanas izmaksām, tādējādi veicot korekcijas attiecībā uz ražojumu atšķirībām. 60. Turklāt un kā tika paskaidrots iepriekš, pieprasījuma iesniedzējs atbildē uz galīgo informācijas izpaušanu izteica detalizētas piezīmes, jo īpaši attiecībā uz diviem svarīgiem aspektiem saistībā ar dempinga starpības aprēķināšanu, proti, i) par jautājumu, vai CHEMK , KF un RFAI veido vienu ekonomisku vienību[6], un ii) par dempinga summas aprēķināšanu atsevišķi gan CHEMK, gan KF [7]. 61. Attiecībā uz pirmo apgalvojumu un īpaši saistībā ar aspektiem, ko pieprasījuma iesniedzējs uzsvēra atbildē uz galīgo informācijas izpaušanu, tika novērots turpmāk minētais. 62. Pieprasījuma iesniedzējs atkārtoti uzsvēra savu nostāju, saskaņā ar ko abi ražotāji eksportētāji un saistītais tirgotājs RFAI principā atrodas vienu un to pašu saņēmēju īpašumā un kontrolē, un tādējādi pieprasījuma iesniedzējs nevarēs būt autonoms un tam būs vienkārši jāievēro īpašnieku norādījumi. Tas atzina visus elementus, kas iepriekš uzskaitīti 24. apsvērumā, bet nepiekrita iestāžu novērtējumam, uzskatot, ka šie elementi neattiecas uz to, vai CHEMK , KF un RFAI visi ir daļa no vienas un tās pašas ekonomiskās vienības. 63. Iestādes noraida pieprasījuma iesniedzēja piezīmes. Jau iepriekš uzskaitītie kritēriji, jo īpaši visi kopā, ir labs pamatojums pieprasījuma iesniedzēja apgalvojuma noraidīšanai. Visi iepriekš 24. apsvērumā minētie elementi norāda uz grupas struktūru, kurā visi uzņēmumi ir atsevišķas juridiskas vienības un kurā KF un CHEMK veic pilnvērtīgas ražotāju eksportētāju funkcijas (ražošanas un eksporta funkcijas), savukārt RFAI darbojas galvenokārt kā saistītais tirgotājs/importētājs ES. 64. Attiecībā uz otru apgalvojumu šajā pārskatīšanas izmeklēšanā nav nepieciešams pieņemt galīgo nostāju šajā jautājumā. Tā tas ir divu iemeslu apvienojuma dēļ. Pirmkārt, pat ja šis apgalvojums būtu ticis pieņemts (vajadzības gadījumā papildus iepriekš 29. apsvērumā minētajiem apgalvojumiem), joprojām varētu konstatēt, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieprasījuma iesniedzējs nodarbojies ar dempingu ES tirgū ar dempinga starpību aptuveni 13 %. Otrkārt, kā paskaidrots turpmāk, jebkurā gadījumā pašlaik nav pietiekamu pierādījumu, lai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempinga starpību uzskatītu par ilglaicīgu. 65. Savā atbildē uz galīgo informācijas izpaušanu Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātā maksājumu attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja ražojumiem būtu jāpalielina, jo, pieņemot, ka visi pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumi tiek noraidīti, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konstatētā dempinga starpība ir lielāka nekā piemērojamais maksājums. Tomēr, kā paskaidrots turpmāk, tā kā trūkst pierādījumu par ilglaicīgu apstākļu maiņu, nav pietiekama pamata grozīt maksājumu, ne to palielinot, ne samazinot. 66. Analīze attiecībā uz jautājumu, vai pastāv ilglaicīga apstākļu maiņa, kas pamatotu maksājuma samazināšanu vai atcelšanu 67. Tomēr, neraugoties uz dažu pieprasījuma iesniedzēja iepriekš aprakstīto apgalvojumu pieņemšanu, joprojām var konstatēt, ka tas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nodarbojās ar dempingu ES tirgū ar dempinga starpību vismaz 13 %. Turklāt, kā tiks paskaidrots turpmāk, jebkurā gadījumā nav pietiekamu pierādījumu, lai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempinga starpību uzskatītu par ilglaicīgu. 68. Pieprasījuma iesniedzējs savu viedokli par apstākļu maiņas ilglaicīgumu pamatoja ar šādiem apsvērumiem. 69. i) Pirmkārt, pieprasījuma iesniedzējs atsaucās uz pārmaiņām grupas eksporta pārdošanas struktūrā, kuras apvienojumā ar jaunu augošu tirgu izpēti esot paaugstinājušas ferosilīcija eksporta cenas visos eksporta tirgos, tostarp ES, salīdzinājumā ar cenām sākotnējās izmeklēšanas laikā. Tomēr pieprasījuma iesniedzējs nesniedza pamatotus pierādījumus, lai parādītu saikni starp jauno uzņēmuma struktūru, jaunu augošu tirgu izpēti un lielākām cenām ES tirgū. Arī izmeklēšanas secinājumos šāda saikne netika konstatēta. Gluži pretēji, lai gan pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksporta cenas bija nepārprotami augstākas salīdzinājumā ar cenām sākotnējās izmeklēšanas periodā, tomēr tās bija ārkārtīgi nepastāvīgas. Piemēram, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā starpība starp zemāko un augstāko darījuma cenu par visvairāk pārdotā modeļa tonnu ES tirgū bija vairāk nekā 100 %. Līdzīgu nepastāvību varēja novērot iekšzemes tirgū, taču cenu attīstības tendences ES tirgū nebija salīdzināmas ar cenu tendencēm iekšzemes tirgū. Tas attiecas arī uz 12 mēnešu periodu, kurš bija pirms pārskatīšanas izmeklēšanas perioda un tika detalizēti izskatīts saistībā ar vienlaikus notiekošo izmeklēšanu saistībā ar kompensācijām. Šķiet, ka eksporta pārdošanas cenas ir tikai mainījušās globālā tirgus cenu iespaidā. 70. Pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs izmantoja līdzīgus argumentus. Tomēr atkal netika sniegti pietiekami pierādījumi. Tādēļ tika secināts, ka pašlaik nav pietiekamu pierādījumu par to, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šīs pieprasījuma iesniedzēja augstākās eksporta cenas varētu būt radušās dominējošo tirgus cenu (jo īpaši ES tirgus cenu) ietekmē. Citiem vārdiem sakot, nav pietiekamu pierādījumu tam, ka pieprasījuma iesniedzēja veiktās pārmaiņas eksporta struktūrā bijušas šo augstāko cenu iemesls un ka tādējādi šīs cenas varētu saglabāties līdzīgā (vai augstākā) līmenī arī turpmāk. Īpaši, pretēji iesniedzēja apgalvotajam, pat pieņemot, ka jaunā struktūra ir padarījusi grupas darbību efektīvāku, tas nenozīmē, ka nākotnē tā eksporta cenas ES būs augstas un neizraisīs dempingu. 71. ii) Otrkārt, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tā eksporta cenas uz citiem tirgiem bija līdzīgas pārdošanas cenām uz ES vai pat lielākas par tām. Tika veikti ievērojami ieguldījumi, lai labāk apgādātu citus tirgus. Tādēļ antidempinga pasākumu mazināšana vai atcelšana attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju neradīs stimulu palielināt eksportu uz ES un/vai samazināt eksporta cenas uz to. 72. Tomēr šis apgalvojums nevar būt pamatojums spēkā esošo pasākumu atcelšanai vai samazināšanai. Jāatgādina, ka pat saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja paša viedokli pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bija konstatējams dempings. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs pats uzsvēra, ka ES vēl joprojām ir viens no tā tradicionālajiem tirgiem. To apstiprina fakts, ka iesniedzēja pārdotie apjomi ES joprojām ir ļoti būtiski — ja salīdzina pārdošanas apjomus ar ES patēriņu sākotnējās izmeklēšanas periodā[8], tie veido nozīmīgu tirgus daļu (starp 5 un 20 %, precīzus skaitļus nevar atklāt konfidencialitātes apsvērumu dēļ). 73. Pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs atkārtoja savu nostāju par to, ka jaunās tirgus iespējas drīzāk būtu citos tirgos (Indijā, Āzijā un Amerikas Savienotajās Valstīs) un nevis ES. Tomēr pieprasījuma iesniedzējs nesniedza nekādus būtiskus pierādījumus, lai pamatotu savas tirgus stratēģijas. Vēl joprojām pastāvošā dempinga starpība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, datu trūkums par citiem tirgiem un eksporta pārdošanas cenas nepastāvība starptautiskajā tirgū — ir visi tie elementi, kas neapstiprina minēto apgalvojumu, kas šā iemesla dēļ ir jānoraida. 74. iii) Treškārt, no pieprasījuma iesniedzēja viedokļa Krievijas iekšzemes tirgus ar nozīmīgu tērauda rūpniecību vēl joprojām ir viens no tā nozīmīgākajiem tirgiem, un ir sagaidāms, ka pieprasījums pēc līdzīga ražojuma Krievijā palielināsies. Arī ferosilīcija iekšzemes tirgus un eksporta cenas augs daudz ātrāk nekā ražošanas izmaksas. Tādējādi pieprasījuma iesniedzējs varēs arī turpmāk palielināt pārdošanu iekšzemes tirgū, jo īpaši tādēļ, ka saskaņā ar iesniedzēja apgalvojumu vienīgais otrs Krievijas ferosilīcija ražotājs ražos galvenokārt pašu patēriņam, jo tajā nesen notikušas pārmaiņas īpašumtiesību jomā. 75. Pat ja visi šie apgalvojumi būtu uzskatāmi par patiesiem, tomēr joprojām var konstatēt, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieprasījuma iesniedzējs veica dempingu ar ievērojamu starpību un nestabilām cenām. Turklāt, kā tika paskaidrots iepriekš, iesniedzēja pārdotie apjomi ES pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neliecina par to, ka tas vairs nedarbotos šajā tirgū vai gatavotos to darīt tuvākajā nākotnē. 76. Pieprasījuma iesniedzējs piezīmēs par informācijas izpaušanu apgalvoja, ka Komisijas vienīgais informācijas izpaušanā izteiktais pamatojums, lai noliegtu jautājuma par augošo pieprasījumu iekšējā tirgū atbilstību, ir nozīmīgā konstatētā dempinga starpība. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs uzsvēra, ka Komisija, lai gan tā atzina daudzus no galvenajiem apsvērumiem, kas attiecas uz Krievijas tirgu, nespēj no šiem argumentiem izdarīt atbilstošus secinājumus. 77. Šie apgalvojumi ir jānoraida. Pirmkārt, ne tikai dempinga konstatējumi, bet arī konstatējumi saistībā ar apjomu ir pretrunā ar šo argumentu. Otrkārt, iestādes norāda, ka Komisija nav neko atzinusi un nav tikuši sniegti pārliecinoši neatkarīgi dati, lai apstiprinātu apgalvojumu, ka Krievijā gaidāms pieprasījuma pieaugums pēc attiecīgā ražojuma un ka grupas eksporta cenas pieaugs daudz straujāk nekā ražošanas izmaksas. 78. iv) Ceturtkārt, pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka viņa ferosilīcija ražotnes Krievijā jau gadiem darbojas ar pilnu jaudu, ka viņš neplāno paredzamā nākotnē palielināt savu ferosilīcija kopējo ražošanas jaudu un ka nav pierādījumu par pretējo. 79. Tomēr pēc 2009. gada finanšu krīzes tika novērota ievērojama jaudas atjaunošanās, un pieprasījuma iesniedzējs ziņoja par jaudas palielināšanu par 10 % - 20 % (intervāls norādīts konfidencialitātes nolūkos) salīdzinājumā ar periodu pirms 2009. gada finanšu krīzes. 80. Pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka nebija atbilstoši salīdzināt ražošanas jaudu laikā pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda ar ražošanas jaudu pārskata periodā, jo pieprasījuma iesniedzējs bija paredzējis 2009. gada finanšu krīzi un tādēļ jau samazinājis ražošanas jaudu. Šim argumentam nevar piekrist; paziņotās jaudas pieaugumu par 10 % – 20 % var novērot, to salīdzinot ar 2007. gadu, nevis 2009. gadu, kad jauda bija zemākajā līmenī. Turklāt 2009. finanšu krīze vēl nevarēja iespaidot pieprasījuma iesniedzēja 2007. gada ražošanas jaudu. 81. Secinājums: trūkst pierādījumu par apstākļu maiņas ilglaicīgumu 82. Analizējot iesniedzēja apgalvojumus attiecībā uz apstākļu maiņas ilglaicīgumu, kā apkopojoši aprakstīts iepriekš, tika secināts, ka pašlaik nav pietiekamu pierādījumu par to, ka apstākļu maiņa ir ilglaicīga. Pieprasījuma iesniedzēja eksporta cenas un tādēļ arī tā dempinga starpība, šķiet, varētu turpināt svārstīties, jo īpaši atkarībā no pasaules tirgus cenu attīstības tendencēm. Lai gan pieprasījuma iesniedzējs ir norādījis, ka daži apstākļi ir mainījušies, tomēr tos nevar šā iemesla dēļ uzskatīt par apliecinājumu tam, ka pieprasījuma iesniedzēja cenu veidošanas tendences pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir ilglaicīgas. Tādēļ tiek izdarīts secinājums, ka pašlaik būtu pāragri un līdz ar to nepamatoti samazināt maksājumu. 83. Cenu labojumi 84. Pieprasījuma iesniedzējs kopā ar tā saistīto importētāju piedāvāja cenu labojumus saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. 85. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka ražojuma cena ir ļoti nepastāvīga. Kā jau iepriekš minēts 42. apsvērumā, tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzēja ES pārdošanas cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā svārstījās ļoti būtiski. Ražojums tādējādi nav piemērots, lai noteiktu nemainīgās cenas saistības. Kaut arī eksportētājs ierosināja indeksācijas mehānismu, nebija iespējams noteikt korelāciju starp gatavā ražojuma cenu nepastāvīgumu un ierosināto indeksācijas avotu, īpaši tādēļ, ka tas arī ir saistīts ar gatavo ražojumu un attiecas uz cenām, kuras ietekmēja imports par dempinga cenām. Tāpēc ierosinātā indeksācija netika uzskatīta par piemērotu. 86. Attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar uzņēmumiem, tika konstatēts, ka uzņēmuma struktūras sarežģītības dēļ šķērskompensācijas risks ir ļoti augsts: tirgotājs ārpus Savienības varētu pārdot citus ražojumus, kas nav attiecīgais ražojums, citai saistītai trešas valsts filiālei un pēc tam tos atkārtoti pārdot Savienībā. 87. Visbeidzot, tā kā pats ražojums pastāv atšķirīgā kvalitātē un to galvenokārt importē nefasētā veidā, muitas iestādēm nebūtu iespējams atšķirt ķīmisko specifikāciju (uz ko potenciāli attiecas dažādas minimālās importa cenas), neveicot katra darījuma individuālu analīzi, tādējādi padarot pārraudzību ļoti apgrūtinošu vai pat neiespējamu. 88. Tādējādi cenu labojumu piedāvājums tika noraidīts. 89. Pārskatīšanas pabeigšana 90. Ņemot vērā konstatējumus par dempingu, kā arī ar to, ka nav pierādīts apstākļu maiņas ilglaicīgums, tiek secināts, ka uz JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant un tā saistīto uzņēmumu JSC Kuznetsk Ferroalloy Works būtu jāturpina attiecināt maksājuma likmi, kas norādīta sākotnējā regulā, t.i., 22,7 %, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ar šo izbeidz saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu uzsākto daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro ferosilīcija importam, kura izcelsme cita starpā ir Krievijā, negrozot spēkā esošā antidempinga pasākuma līmeni. 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 343, 21.12.2009., 51. lpp. [2] OV L 55, 28.2.2008., 6. lpp. [3] OV C 290, 27.10.2010., 15. lpp. [4] Skatīt jo īpaši 2009. gada 17. novembra spriedumu lietā T-143/06 MTZ Polyfilms Ltd. pret Eiropas Savienības Padomi, ECR-II , 4133. lpp. [5] Kā tiks paskaidrots turpmāk, normālā vērtība, eksporta cena un to salīdzinājums pirmo reizi tika aprēķināts/veikts CHEMK un KF atsevišķi. Skaidrības labad šajā daļā dažkārt “pieprasījuma iesniedzēja” vietā ir izmantots vārds “uzņēmums”, jo “pieprasījuma iesniedzējs”, kā minēts iepriekš, attiecas uz CHEMK un KF kopā. [6] Skatīt 23. apsvērumu iepriekš. [7] Skatīt 27. apsvērumu iepriekš. [8] Iestādes drīzāk izmanto datus par ES patēriņu sākotnējās izmeklēšanas periodā, nevis PIP laikā. Tā notiek, jo šis pārskats attiecas tikai uz dempinga pārbaudi un nevis uz jautājumiem saistībā ar kaitējumu, tādēļ iestādēm nav pārbaudītu datu par ES patēriņu PIP laikā.