Ieteikums

PADOMES LĒMUMS,

ar ko atceļ Lēmumu 2010/282/ES par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Austrijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 126. panta 12. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

(1) Ar Padomes 2009. gada 2. decembra Lēmumu 2010/282/ES, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, tika noteikts, ka Austrijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome atzīmēja, ka 2009. gadam plānotais vispārējās valdības budžeta deficīts bija 3,9 % no IKP, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP, savukārt plānotais vispārējās valdības bruto parāds 2009. gadā bija 68,2 % no IKP, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP[1].

(2) Saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu[2], 3. panta 4. punktu Padome 2009. gada 2. decembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, pieņēma Austrijai adresētu ieteikumu novērst pārmērīgā valsts budžeta deficīta situāciju, vēlākais, līdz 2013. gadam. Ieteikums tika publiskots.

(3) Saskaņā 4. pantu Līgumiem pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz datus šīs procedūras īstenošanai. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar 3. pantu Padomes 2009. gada 25. maija Regulā (EK) Nr. 479/2009 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru[3], divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji.

(4) Apsverot, vai lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu jāatceļ, Padomei lēmums būtu jāpieņem, pamatojoties uz paziņotajiem datiem. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes liecina, ka prognožu laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs robežvērtību, proti, 3 % no IKP[4].

(5) Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu, pēc Austrijas 2014. gada aprīļa paziņojuma, kā arī pamatojoties uz 2014. gada stabilitātes programmu un Komisijas 2014. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus:

– Pēc tam, kad 2010. gadā Austrijas vispārējās valdības deficīts sasniedza maksimālo apmēru, proti, 4,5 % no IKP, tas jau 2011. gadā samazinājās līdz apmēram, kas bija mazāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību, proti, 3 % no IKP. Šis uzlabojums salīdzinājumā ar sākotnēji plānoto fiskālo rezultātu bija saistīts ar to, ka valdības izdevumu pasākumi “sliktās bankas” KA Finanz rekapitalizācijai (aptuveni 0,4 % no IKP) tika atspoguļoti 2012. gada valdības kontos, kad radītā ietekme bija apstiprināta, pamatojoties uz bankas finanšu pārskatiem. Mazākā mērā deficīta samazinājumu izraisīja izdevumi, kas visos valdības līmeņos bija mazāki par plānoto, un labvēlīgākie ekonomikas apstākļi, kuru rezultātā ieņēmumu pieaugums bija lielāks par prognozēto. Pretstatā gan valsts, gan Komisijas prognozēm 2012. gadā vispārējās valdības deficīts saglabājās mazāks nekā 3 % no IKP. Tomēr, ņemot vērā draudošos riskus, kas bija saistīti ar iespējamiem turpmākiem finanšu sektora nostiprināšanas pasākumiem, kuri varēja izraisīt deficītu apmērā virs 3 % no IKP nākamajos gados, Komisija neieteica priekšlaicīgi izbeigt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Taču šie riski nav īstenojušies, un 2013. gadā Austrija ir paziņojusi par deficītu 1,5 % apmērā no IKP. Šī turpmākā deficīta samazināšanās lielākoties notika, pateicoties ar mobilo tālruņu frekvenču spektra pārdošanu saistīto vienreizējo pasākumu negaidītajam apmēram, kas veidoja gandrīz 0,6 % no IKP.

– Stabilitātes programmā 2014.-2018. gadam, ko Austrijas valdība pieņēma 2014. gada 29. aprīlī, plānota vispārējās valdības deficīta palielināšanās līdz 2,7 % no IKP 2014. gadā un pēc tam – samazināšanās līdz 1,4 % no IKP 2015. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2014. gada pavasara prognozi deficīts 2014. gadā būs 2,8 % no IKP un 2015. gadā tas būs 1,5 % no IKP. Tādējādi ir gaidāms, ka prognozes periodā budžeta deficīts saglabāsies zem atsauces vērtības 3 % no IKP. Turklāt Regulas (ES) Nr. 473/2013 ietvaros valdība, lai izvairītos no plānotas būtiskas atkāpes no nepieciešamās korekcijas vidējā termiņa mērķa sasniegšanai, paziņoja par un Komisijai adresētā vēstulē apstiprināja papildu ietaupījumu un lielāku ieņēmumu pasākumu kopumu, kas saskaņā ar Komisijas novērtējumu atbilst 0,2 % no IKP.

– Vispārējās valdības deficīta pieaugumu 2014. gadā izraisīja aktīvu pārvaldības struktūras izveide (likvidācijas struktūra, Abbaueinheit), lai likvidētu Hypo Alpe Adria samazinātas vērtības aktīvus. Valdības norīkota ārējo ekspertu padomdevēju grupa lēš, ka Hypo Alpe Adria likvidācijas struktūras izveidošanas ietekme ir līdz pat 4 miljardiem euro (1,2 % no IKP), ieskaitot ietekmi, ko radīja 2014. gadā jau uzsāktā 750 miljonu euro vērtā kapitāla iepludināšana. Galīgais deficītu palielinošās ietekmes aprēķins būs atkarīgs no Hypo Alpe Adria aktīvu kvalitātes neatkarīgas pārskatīšanas, ko uzsāks vēlāk šajā gadā, lai ļautu Eurostat novērtēt šīs operācijas statistisko ietekmi. Pašreizējais novērtējums, ko sagatavojusi ekspertu grupa, šķiet, ir pietiekami piesardzīgs, un tādējādi to var uzskatīt par ticamu; tomēr nevar izslēgt, ka šī operācija radīs lielāku ietekmi uz deficītu. Tas ir galvenais negatīvais risks saistībā ar 2014. gada deficīta prognozēm. Vienlaikus, arī ņemot vērā papildu diskrecionāros pasākumus, par kuriem valdība paziņojusi pēc Komisijas prognozes publicēšanas un kuriem būtu vēl vairāk jāsamazina nominālais deficīts, šķiet, ka ar 2014. gada deficītu saistītie riski kopumā ir līdzsvaroti.

– Strukturālā bilance, t. i., pēc korekcijām saistībā ar ekonomikas ciklu un vienreizēju un citu pagaidu pasākumu atņemšanas, laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam katru gadu ir vidēji uzlabojusies par gandrīz 0,7 % no IKP, kopumā atbilstoši Padomes ieteikumiem. Saskaņā ar Komisijas pavasara prognozi, tās novērtējumu, kas sniegts par 2014. gada 29. aprīlī iesniegto atjaunināto budžeta plāna projektu un papildu pasākumiem, par kuriem valdība paziņoja 2014. gada 12. maijā, ir gaidāms, ka 2014. gadā strukturālā bilance nedaudz uzlabosies. Šajā sakarā šķiet, ka pašlaik veidojas starpība 0,5 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar strukturālās bilances korekciju, kas virzībai uz vidējā termiņa mērķi nepieciešama 2014. gadā; tas liecina, ka pakta preventīvās daļas pilnīgai ievērošanai ir nepieciešams nostiprināt budžeta pasākumus, ņemot vērā pieaugošo risku, ka notiks būtiska atkāpe no nepieciešamās korekcijas.

– Parāda attiecība pret IKP laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam palielinājās no 69,2 % līdz 74,5 %. Tiek prognozēts, ka valdības bruto parāds 2014. gadā palielināsies līdz aptuveni 80 % no IKP, galvenokārt tāpēc, ka vispārējās valdības parādā tiek iekļautas saistības, kas radušās Hypo Alpe Adria samazinātas vērtības aktīvu pārvešanas uz likvidācijas struktūru rezultātā.

(6) Padome atgādina, ka no 2014. gada, kas ir gads pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, Austrijai tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un tai būtu jāvirzās uz vidējā termiņa mērķa sasniegšanu atbilstošā tempā, tai skaitā ievērojot izdevumu robežvērtību, un jāgūst pietiekami panākumi virzībā uz parāda kritērija ievērošanu saskaņā ar Padomes 1997. gada jūlija Regulas (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu, 2. panta 1.a punktu.

(7) Saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.

(8) Padome atzīst, ka pārmērīgais budžeta deficīts Austrijā ir novērsts, un tāpēc Lēmums 2010/282/ES būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No vispārējā novērtējuma izriet, ka pārmērīga budžeta deficīta situācija Austrijā ir novērsta.

2. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2010/282/ES.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Austrijas Republikai.

Briselē,

Padomes vārdā–

priekšsēdētājs

[1] Vispārējās valdības budžeta deficīta un parāda rādītāji par 2009. gadu vēlāk tika pārskatīti, nosakot attiecīgi pašreizējos 5,5 % no IKP un 116,4 % no IKP.

[2] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

[3] OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.

[4] Saskaņā ar “Specifikācijām par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu”, 2012. gada 3. septembris. Skat.: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf