Priekšlikums Padomes lēmums par to, ka Eiropas Kopienas vārdā tiek noslēgts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā /* COM/2004/0658 galīgā redakcija - CNS 2004/0233 */





Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, ka Eiropas Kopienas vārdā tiek noslēgts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. ievads Eiropas Vides aģentūra tika izveidota ar 1990. gada 7. maija Padomes Regulu (EEK) Nr. 1210/90, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 1999. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 933/99. Aģentūras vispārējs uzdevums ir sagatavot objektīvu, drosu un salīdzināmu informāciju tiem, kas īsteno Eiropas Vides politiku. Vides problēmu pārrobezu raksturs nozīmē, ka Aģentūrai ir jāstrādā ciesā sadarbībā ar tresām valstīm Eiropā. Šveice ir vienīgā nozīmīgākā Rietumeiropas valsts ārpus Aģentūras tīkla, un sveices iesaistīsana Aģentūras locekļu vidū būtu abpusējās interesēs, īpasi attiecībā uz ziņojumiem par Alpiem. Saskaņā ar Regulas 19. pantu ir pieļaujama tresās valsts līdzdalība. Šveice 1999. gada jūlijā iesniedza oficiālu pieteikumu, lai pievienotos Aģentūrai. Komisija vadīja sarunas ar Šveici saskaņā ar tai 2000. gada 20. jūlijā sniegto Padomes pilnvarojumu un sarunas noslēdza ar Nolīguma parafēsanu 2004. gada 25. jūnijā. Ar so Komisija piedāvā divus Padomes lēmumus, lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu un noslēgtu Nolīgumu par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā (EIONET). 2. padomes lēmums, ar ko komisiju pilnvaro vadīt sarunas par sveices līdzdalību EVA Uz Komisijas priekslikuma [1] pamata Padome 2000. gada 20. jūlijā nolēma pilnvarot Komisiju vadīt sarunas par Šveices līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā. [1] SEK (1999) 2129 galīgais variants, 1999. gada 22. decembris. Sarunu galvenais mērķis bija nodrosināt, ka Šveices kā novērotājas līdzdalība Eiropas Vides aģentūrā bez tiesībām balsot ir saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienību, Regulu Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu (EIONET), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu Nr. 933/99, un attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem. Turpmākais uzdevums bija nodrosināt, ka Šveices finansiālais ieguldījums Aģentūrai pilnā mērā sedz tās dalības izmaksas. Lai aprēķinātu so ikgadējo skaitli, tika izvirzīts mērķis sadalīt Aģentūras ikgadējo subsīdiju atbilstīgi dalībvalstu skaitam. Komisija tika lūgta ziņot Padomei par sarunu rezultātiem un attiecīgā gadījumā par jebkuru problēmu, kas var rasties sarunu laikā. Turklāt Padome lūdza Komisiju rēķināties ar citās jomās nepārtraukti notiekosām sarunām. Papildus sarunu direktīvām Padome pieņēma deklarāciju, kurā tā uzsvēra, ka, pilnvarojot Komisiju risināt sarunas ar Šveici par tās līdzdalību Aģentūrā, tā vienlaicīgi ņemtu vērā ne tikai savstarpējo sarunu rezultātus, bet arī citās jomās paveikto, kas līdztekus jāapspriez ar Šveici, lai panāktu kopēju līdzsvaru attiecībā uz abpusēju izdevīgumu. 3. sarunas Komisija uzsāka sarunas 2001. gadā. Šajā gadā tika panākta vispārēja vienosanās par būtiskākajiem jautājumiem saskaņā ar Padomes sarunu direktīvām. Turpmākās sarunās galvenā uzmanība tika pievērsta horizontāliem jautājumiem, kas ir saistīti ar vispārējām attiecībām starp Šveici un Eiropas Savienību, piemēram, kā piemērot Protokolu par privilēģijām un neaizskaramību. 4. nolīguma projekts Nolīgums ar Šveici nodrosina valstij līdzdalības nosacījumus, kas līdzīgi tiem, kuri regulē pasreizējo ES sastāvā neietilpstosu Aģentūras dalībvalstu līdzdalību (Lihtensteina, Islande un Norvēģija), kā arī tiem, par kuriem vienojās attiecībā uz kandidātvalstu līdzdalību [2]. [2] III Pielikums par Protokolu par privilēģijām un neaizskaramību (PPN) ietver papildinājumu par tā piemērosanas kārtību Šveicē. Papildinājuma 2. punktā izskaidrota praktiska piemērosanas kārtība attiecībā uz nodokļu atvieglojumiem Aģentūrai, ņemot vērā Šveices fiskālās sistēmas iezīmes. Šī pieeja ir saskaņā ar salīdzināmiem skaidrojumiem, kas izstrādāti kopīgi ar ES Dalībvalstīm praktiskai PPN piemērosanai. Ņemot vērā Šveices izteikto izvēli, 3. punktā ietverta tās atteiksanās no savām tiesībām saskaņā ar PPN 14. pantu: tā neprasīs, lai Aģentūras amatpersonām būtu Šveices pilsonība, lai uzskatītu Šveici par viņu dzīvesvietu. Visbeidzot, papildinājumā atcelta īpasa Eiropas Tiesas kompetence attiecība uz visiem jautājumiem starp Aģentūru un tās amatpersonām. Vienosanās attiecībā uz Šveices finansiālo ieguldījumu tika panākta saskaņā ar Padomes sarunu direktīvu. Būtībā Nolīgumā noteikts, ka Šveice pilnībā piedalās Aģentūras darba programmā un ievēros Aģentūras regulā noteiktās pamatsaistības. Šveicei jāizveido infrastruktūra, lai nodrosinātu tās teritorijā vienotus apkārtējās vides datus un informāciju par apkārtējās vides stāvokli. Šveice sniegs finansiālu ieguldījumu Aģentūras budzetā, lai segtu savas dalības izmaksas. Tai būs arī tiesības piedalīties Aģentūras valdē bez balsstiesībām. Nolīgums ir noslēgts uz neierobezotu laika posmu. Šā iemesla dēļ 16. pantā ir noteikums par Apvienotas komitejas izveidosanu, lai paredzētu tehniskus pielāgojumus, tostarp gaidāmo Kopienas tiesību aktu, kas ir saistīti ar Aģentūras darbību, ietversanu Nolīguma I pielikumā. Puses parakstīs un tad ratificēs Nolīgumu saskaņā ar noteiktām procedūrām. Tas stāsies spēkā, kad abas puses būs paziņojusas viena otrai par attiecīgo procedūru pabeigsanu. Savukārt Aģentūra uzskatīs Šveici par līdzvērtīgu dalībvalsti un piekops vienādu attieksmi attiecībā uz vides datu, informācijas un analīzu nodrosinājumu, personāla nodrosinājumu, līgumiem ar tresām personām, tematisko centru izveidi un dalību tajos. III Pielikums par Protokolu par privilēģijām un neaizskaramību (PPN) ietver papildinājumu par piemērosanas kārtību Šveicē. Lai nodrosinātu, ka Šveices varas iestādes, īpasi pasvaldību iestādes, pareizi piemērotu PPN attiecībā uz Aģentūru un Kopienas institūcijām, kas ir iesaistītas tās darbībā, 1. punktā Šveice ir pielīdzināta ES dalībvalstij. Papildinājuma 2. punktā paskaidrota nodokļu atvieglojumu piemērosanas kārtība attiecībā uz Aģentūru (piemēram, minimāla pakalpojumu un preču cena, uz ko attiecas atvieglojumi), ņemot vērā Šveices fiskālās sistēmas raksturīgās iezīmes. Šī pieeja ir saskaņā ar salīdzināmo kārtību PPN praktiskai piemērosanai, par kuru abpusēji vienojās Komisija vai Aģentūra un ES dalībvalstis. Tā kā Šveice automātiski nepārņem ar PPN saistītos sekundāros tiesību aktus, papildinājuma 3. punktā detalizēti aprakstīta ietekme, ko rada PPN 13. panta 2. punktā minētie atvieglojumi. Tajā arī paskaidrots, ka Aģentūras amatpersonām un viņu ģimenes locekļiem, kuriem ir Šveices pilsonība vai cita veida saistības ar Šveici, nebūs obligāti jāiesaistās Šveices sociālās nodrosināsanas sistēmā. Piedevām, ņemot vērā izvēli, ko izteica Šveice un saskaņā ar dalībvalstu sniegto interpretāciju, 3. punktā paskaidrots, ka nodokļu uzliksanas tiesību paplasināsana, saskaņā ar PPN 14. pantu, jāpiemēro vienīgi Eiropas Savienības ietvaros, un tāpēc netiek pieprasīts sādas amatpersonas uzskatīt par Šveices pastāvīgajiem iedzīvotājiem. Visbeidzot, papildinājumā atcelta īpasa Eiropas Tiesas kompetence visos juridiskos strīdos starp Aģentūru un tās amatpersonām ar personālu saistītajos jautājumos. 5. nolīguma parakstīsana un noslēgsana 5.1. Tiesiskais pamats Sarunas par Šveices līdzdalību Aģentūrā ir iespējamas saskaņā ar 19. pantu Padomes Regulā (EEK) 1210/1990, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu 933/1999 par Eiropas Vides aģentūras un EIONET izveidi. Ieprieksminētā panta tekstā ietverti nepieciesamie noteikumi par procedūru, atbilstīgi kurai Aģentūrā var iesaistīties valstis, kas nav Savienības dalībvalstis, bet kas līdzdarbojas Kopienas un Dalībvalstu interesēs Aģentūras mērķu vārdā. Lai sādu nolīgumu noslēgtu, tiek piemērota Līguma 300. panta 2. un 3. punktā noteiktā procedūra. Saskaņā ar so procedūru Komisija sagatavojusi priekslikumus par diviem Padomes lēmumiem par Nolīguma parakstīsanu un noslēgsanu, nolūkā ļaut Šveicei piedalīties Eiropas Vides aģentūrā. 5.2. Finansiālas sekas Saskaņā ar Nolīgumu Šveice sniegs finansiālu ieguldījumu Eiropas Vides aģentūrai, lai segtu pilnas izmaksas, kas ir saistītas ar tās līdzdalību EVA darba programmā. Saskaņā ar Padomes sarunu direktīvām, sīs pilnās izmaksas un līdz ar to Šveices ieguldījumu aprēķina, sadalot Kopienas ikgadējo subsīdiju ar ES dalībvalstu skaitu. Tādējādi attiecībā uz Kopienu nav negatīvu finansiālu seku. 6. Nolīguma sniegtās prieksrocības Ir vairākas prieksrocības, ko Šveice gūst no līdzdalības Aģentūrā: - līdzdalība palīdzēs saskaņot Šveices uzraudzības sistēmas un metodes datu vāksanai un datu apstrādei ar tām, ko izmanto citas Aģentūrā līdzdarbojosās valstis, un tas palīdzēs nodrosināt ticamu un salīdzināmu informāciju par apkārtējās vides stāvokli Eiropā; - Šveices līdzdalība arīdzan veicinās integrētu novērtējumu un ziņojumu sagatavosanu par apkārtējo vidi ekosistēmās, kas ir kopīgas Šveicei un tās kaimiņvalstīm; - Eiropas Vides aģentūra varēs ziņot par vides stāvokli Eiropas lielākajā daļā, tostarp Šveicē. Tā ka sveice ir anklāvs Eiropas Savienības teritorijā, sīs valsts līdzdalība ir īpasi nozīmīga saskaņotai ziņojumu sagatavosanai par apkārtējo vidi; - Šveices iekļausana visās citās Aģentūras ziņojumu sagatavosanas darbībās. 7. ieteikums Tika panākta vienosanās ar Šveici par kārtību un nosacījumiem attiecībā uz tās līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā saskaņā ar sarunu direktīvām, ko Padome sniegusi Komisijai. Tādējādi Kopienai ir iespējams parakstīt un noslēgt Nolīgumu ar Šveici par tās līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā. 2004/0233 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, ka Eiropas Kopienas vārdā tiek noslēgts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināsanas līgumu un jo īpasi tā 175. panta 1. punktu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu, 300. panta 3. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 4. punktu, ņemot vērā Komisijas priekslikumu [3], [3] OV C , , lpp. . ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [4], [4] OV C , , lpp. . tā kā: (4) Eiropas Vides aģentūras un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīkla darbības, kas noteiktas ar 1990. gada 7. maija Padomes Regulu (EEK) Nr. 1210/90 [5], jau ir attiecinātas uz citām Eiropas valstīm ar divpusēju vienosanos palīdzību, ko noslēgusi Eiropas Kopiena, ņemot vērā apkārtējās vides jautājumu pārrobezu raksturu un starptautiskās sadarbības pastiprināsanas nozīmīgumu vides jomā. [5] OV L 120, 11.5.1990, 1pp. 1. (5) Padome 2000. gada 20. jūlijā pilnvaroja Komisiju apspriest nolīgumu par līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā ar Šveices Konfederāciju. (6) Saskaņā ar Padomes 2004. gada ... Lēmumu .../.../EK 2004. gada ... Eiropas Kopienas vārdā tika parakstīts vēlākai noslēgsanai paredzēts Nolīgums. (7) Kopienai ir jāapstiprina minētais Nolīgums, IR NOLĒMUSI. 1. pants Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā ar so ir apstiprināts Eiropas Kopienas vārdā. Nolīguma teksts ir pievienots sim lēmumam. 2. pants Padomes priekssēdētājs Eiropas Kopienas vārdā sniedz paziņojumu, kas paredzēts Nolīguma 20. pantā [6]. [6] Nolīguma spēkā stāsanās datumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēs Padomes Ģenerālsekretariāts. 3. pants Kopiena ir pārstāvēta Apvienotajā Komitejā, ko izveidojusi Komisija saskaņā ar Nolīguma 16. pantu. Padome ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekslikuma apstiprina nostāju, kas Kopienai jāpieņem attiecībā uz Apvienotās Komitejas lēmumiem par jautājumiem, kuri attiecas uz Šveices finansiālo ieguldījumu, un par visām būtiskām atkāpēm attiecībā uz Kopienas tiesību aktu iekļausanu I pielikumā un jebkādiem grozījumiem III pielikumā. Komisija pieņem Kopienas nostāju par visiem citiem Apvienotās Komitejas lēmumiem, tai skaitā regulāru Kopienas tiesību aktu iekļausanu I Pielikumā ar vajadzīgajiem tehniskajiem pielāgojumiem, kā arī jautājumiem attiecībā uz Apvienotās Komitejas ieksēju darbību. 4. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Padomes vārdā - priekssēdētājs PIELIKUMS NOLĪGUMS starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā eIROPAS KOPIENA, turpmāk tekstā ,Kopiena", un ŠVEICES KONFEDERĀCIJA, turpmāk tekstā ,Šveice", Turpmāk kopā tekstā kā ,Līgumslēdzējas puses", ATZĪSTOT apkārtējās vides jautājumu pārrobezu raksturu un starptautiskās sadarbības pastiprināsanas nozīmīgumu vides jomā, ŅEMOT VĒRĀ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1210/90 par Eiropas Vides aģentūras un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīkla izveidi, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 933/1999 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. 1641/2003, ŅEMOT VĒRĀ, ka Eiropas Vides aģentūras un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīkla darbības jau ir attiecinātas uz citām Eiropas valstīm ar divpusēju vienosanos palīdzību, ko noslēgusi Eiropas Kopiena, IR vienojusās par turpmāko. 1. pants Šveice pilnā mērā iesaistās Eiropas Vides aģentūrā, turpmāk tekstā ,Aģentūra", un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā (EIONET) un piemēro tiesību aktus, kas uzskaitīti sā nolīguma I pielikumā. 2. pants Šveice sniedz finansiālu ieguldījumu darbībās, kas minētas 1. pantā (Aģentūra un EIONET), saskaņā ar turpmāk minēto. Ikgadējo iemaksu konkrētajam gadam aprēķina, par pamatu ņemot Kopienas subsīdiju Aģentūras konkrētā gada budzetam, kas sadalīta ar Eiropas Savienības dalībvalstu skaitu. Turpmākie noteikumi un nosacījumi par Šveices finansiālo ieguldījumu ir izklāstīti sā nolīguma II pielikumā. 3. pants Šveice bez balsstiesībām pilnā mērā piedalās Aģentūras valdē un ir iesaistīta Aģentūras Zinātniskās komitejas darbā. 4. pants Šveice sesu mēnesu laikā no Nolīguma stāsanās spēkā informē Aģentūru par valsts informācijas tīklu galvenajiem struktūras elementiem, kā izklāstīts tiesību aktos, kas uzskaitīti I pielikumā. 5. pants Šveice izraugās no 4. pantā minētajām institūcijām vai no citām organizācijām, kas reģistrētas tās teritorijā, "valsts koordinācijas centru" tādas informācijas koordinēsanai un/vai nosūtīsanai, kas valsts līmenī jāsniedz Aģentūrai un institūcijām vai organizācijām, kuras ietilpst EIONET, tostarp 6. pantā minētajiem tematiskajiem centriem. 6. pants Šveice 4. pantā noteiktajā termiņā var noteikt arī institūcijas vai citas organizācijas, kas izveidotas tās teritorijā un kam īpasi varētu uzticēt uzdevumu sadarboties ar Aģentūru attiecībā uz daziem īpasu interesu jautājumiem. Šādā veidā noteiktai iestādei jābūt gatavai noslēgt līgumu ar Aģentūru, lai darbotos kā tīkla tematiskais centrs īpasiem uzdevumiem. Šie centri sadarbojas ar citām iestādēm, kas ietilpst tīkla. 7. pants Sesu mēnesu laikā pēc tam, kad saņemta 4., 5. un 6. pantā minētā informācija, Aģentūras valde pārskata galvenos tīkla elementus, lai ņemtu vērā Šveices līdzdalību. 8. pants Šveicei saskaņā ar nosacījumu, ka konfidencialitāte ir aizsargāta, jānodrosina informācija atbilstosi Aģentūras gada programmā noteiktajiem pienākumiem un praksei. 9. pants Aģentūra var vienoties ar Šveices izraudzītām institūcijām vai organizācijām, kas ietilpst tīkla, kā minēts 4., 5. un 6. pantā, par vajadzīgajiem pasākumiem, jo īpasi līgumiem, lai sekmīgi veiktu uzdevumus, kurus Aģentūra var tām uzticēt. 10. pants Vides dati, kas tiek sniegti Aģentūrai vai ko sniedz pati Aģentūra, var tikt publicēti, un tie ir pieejami sabiedrībai, ievērojot, ka konfidenciālajai informācijai Šveicē ir tāds pats aizsardzības līmenis kā Kopienā. 11. pants Aģentūrai Šveicē ir juridiskas personas statuss un visplasākā tiesībspēja, ko saskaņā ar sveices tiesību aktiem piesķir juridiskām personām. 12. pants Šveice piemēro Aģentūrai Eiropas Kopienu Protokolu par privilēģijām un neaizskaramību, kas izklāstīts kā sā Nolīguma III pielikums. 13. pants Atkāpjoties no 12. panta 2. punkta a) apakspunkta Padomes Regulā Nr. 259/68 par Eiropas Kopienu Amatpersonu un pārējo darbinieku nodarbināsanas noteikumiem, Aģentūras izpilddirektors var slēgt darba līgumus ar Šveices pilsoņiem, kuriem ir visas pilsoņu tiesības. 14. pants Noteikumi attiecībā uz finansiālu kontroli, ko veic Kopiena Šveicē, attiecībā uz dalībniekiem, kuri iesaistīti Aģentūras vai EIONET darbībās, ir izklāstīti IV pielikumā. 15. pants Līgumslēdzējas puses veic jebkurus vispārīgus vai konkrētus pasākumus, kas vajadzīgi saistību izpildei saskaņā ar Nolīgumu. Tās gādā par to, lai Nolīgumā noteiktie mērķi tiktu sasniegti. 16. pants 1. Apvienotā komiteja, kas veidota no Līgumslēdzēju pusu pārstāvjiem, nodrosina Nolīguma sekmīgu piemērosanu. Tā sanāk kopā pēc Līgumslēdzējas puses pieprasījuma. 2. Apvienotajā komitejā notiek viedokļu apmaiņa par to, kādu ietekmi radīs jauni Kopienas tiesību akti, ar ko tiks izdarīti grozījumi Regulā Nr. 1210/90, vai jebkurs cits juridisks dokuments, kas minēts sajā nolīgumā, tostarp, attiecīgā gadījumā, par jebkuru sagaidāmo ietekmi, kura ir saistīta ar Nolīguma 2. pantā un II pielikumā noteikto finansiālo ieguldījumu. 3. Saskaņā ar Līgumslēdzēju pusu attiecīgajām ieksējām procedūrām Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumu, ar ko groza sā nolīguma pielikumus, vai vienoties par citiem pasākumiem, lai garantētu sā nolīguma atbilstīgu darbību. 4. Apvienotā komiteja rīkojas, savstarpēji vienojoties. 17. pants Šā nolīguma pielikumi, tostarp tā papildinājums, ir tā neatņemama daļa. 18. pants Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, tajās teritorijās, kurās piemēro Eiropas Kopienas dibināsanas līgumu, un saskaņā ar minētā Līguma nosacījumiem, un, no otras puses, sveices teritorijā. 19. pants Šis nolīgums ir noslēgts uz neierobezotu laika periodu. Katra Līgumslēdzēja puse var denonsēt so nolīgumu, par to paziņojot otrai Līgumslēdzējai pusei. Šādā gadījumā Nolīgums zaudē spēku pēc sesiem mēnesiem no paziņojuma datuma. 20. pants Līgumslēdzējas puses so nolīgumu apstiprina saskaņā ar savām ieksējām procedūrām. Tas stājas spēkā otrā mēnesa pirmajā dienā pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses paziņo cita citai, ka vajadzīgās procedūras ir pabeigtas. 21. pants Šis nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiesu, igauņu, itāļu, latviesu, lietuviesu, poļu, portugāļu, slovaku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un katrs no siem tekstiem ir vienlīdz autentisks. (...),(...) Eiropas Kopienās vārdā Šveices Konfederācijas vārdā I PIELIKUMS PIEMĒROJAMIE TIESĪBU AKTI Ja sajā pielikumā norādītie tiesību akti ietver atsauces uz Eiropas Kopienas dalībvalstīm vai prasību par saikni ar tām, jāuzskata, ka atsauces sā nolīguma nolūkā attiecināmas uz Šveici vai prasību par saikni ar Šveici. - Padomes 1990. gada 7. maija Regula (EEK) Nr. 1210/90 par Eiropas Vides aģentūras un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīkla izveidi (OV L 120, 11.5.1990., 1. lpp), kurā grozījumi izdarīti ar: - Padomes 1999. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 933/1999 (OV L 117, 5.5.1999., 1. lpp.); - Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. jūlija Regula (EK) Nr. 1641/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 1. lpp). II PIELIKUMS ŠVEICES FINANSIĀLAIS IEGULDĪJUMS EIROPAS VIDES AĢENTŪRAI 1. Finansiālais ieguldījums, kas jāmaksā Šveicei Eiropas Savienības budzetā, lai līdzdarbotos Aģentūrā, tiks aprēķināts, sadalot Kopienas ikgadējo subsīdiju Aģentūrai konkrētajam gadam ar Eiropas Savienības dalībvalstu skaitu. 2. Šveices ieguldījums tiks pārvaldīts saskaņā ar finansu regulu, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budzetam. Ceļa un uzturēsanās izdevumus, kas radusies Šveices pārstāvjiem vai ekspertiem, piedaloties Aģentūras darbībās vai sanāksmēs, kuras saistītas ar Aģentūras darba programmas īstenosanu, Aģentūra atmaksā pamatojoties un saskaņā ar tām pasām procedūrām, kas patlaban ir spēkā attiecībā uz Eiropas Savienības dalībvalstīm. 3. Pēc Nolīguma spēkā stāsanās un katra nākamā gada sākumā Eiropas Kopienu Komisija, turpmāk tekstā "Komisija", nosūtīs Šveicei prasību par naudas līdzekļiem atbilstosi tās ieguldījumam Aģentūrai saskaņā ar so nolīgumu. Par savas līdzdalības pirmo kalendāro gadu Šveice maksās iemaksu, kas aprēķināta proporcionāli par laiku no līdzdalības dienas līdz gada beigām. Nākamajiem gadiem iemaksa būs saskaņā ar so nolīgumu. 4. Šo iemaksu izsaka eiro un to iemaksā Komisijas bankas eiro kontā. 5. Šveice maksās savu ieguldījumu saskaņā ar naudas līdzekļu pieprasījumu līdz 1. maijam, ar nosacījumu, ka naudas līdzekļu pieprasījumu Komisija ir nosūtījusi līdz 1. aprīlim, vai vēlākais 30 dienu laikā pēc naudas līdzekļu pieprasījuma izsūtīsanas. 6. Par jebkuru maksājuma kavējumu no dienas, kad beidzies iemaksas termiņs, sveice maksā procentus par nenomaksāto summu. Procentu likme ir par 1,5 procentu punktiem lielāka kā procentu likme, ko Eiropas Centrālā banka maksājuma termiņa dienā piemēro saviem darījumiem eiro. III PIELIKUMS PROTOKOLS PAR EIROPAS KOPIENU PRIVILĒĢIJĀM UN NEAIZSKARAMĪBU AUGSTĀS LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES, ŅEMOT VĒRĀ, ka saskaņā ar Līguma 28. pantu par vienotas Eiropas Kopienu Padomes un vienotas Eiropas Kopienu Komisijas izveidi Kopienām un Eiropas Investīciju bankai dalībvalstu teritorijās ir visas privilēģijas un neaizskaramība, kas vajadzīgas viņu uzdevumu veiksanai, IR VIENOJUŠĀS par sādiem noteikumiem, ko pievieno sim Līgumam. I NODAĻA EIROPAS KOPIENU ĪPAŠUMS, LĪDZEKĻI, AKTĪVI UN DARĪJUMI 1. pants Kopienu telpas un ēkas ir neaizskaramas. Tajās nedrīkst veikt kratīsanu, rekvizīciju, konfiskāciju vai ekspropriāciju. Kopienu īpasumiem un aktīviem bez Tiesas atļaujas nepiemēro nekādus administratīvus vai juridiskus piespiedu pasākumus. 2. pants Kopienu arhīvi ir neaizskarami. 3. pants Kopienas, to aktīvi, ienākumi un cits īpasums ir atbrīvoti no visiem tiesajiem nodokļiem. Dalībvalstu valdības, ja iespējams, veic atbilstosus pasākumus, lai atceltu vai atmaksātu netieso nodokļu summu vai tirdzniecības nodokļus, kas iekļauti kustamā vai nekustamā īpasuma cenā, Kopienai savai oficiālai lietosanai veicot nozīmīgus pirkumus, kuru cena ietver sāda veida nodokļus. Šos noteikumus tomēr piemēro tā, lai Kopienās netraucētu konkurenci. Nekādus izņēmumus neparedz attiecībā uz nodokļiem un nodevām, kas ir maksājumi par komunālajiem pakalpojumiem. 4. pants Kopienas ir atbrīvotas no visiem muitas nodokļiem un visiem importa un eksporta aizliegumiem un ierobezojumiem saistībā ar prieksmetiem, kas paredzēti Kopienu oficiālajām vajadzībām; tās valsts teritorijā, kur sādi importēti prieksmeti ievesti, no tiem par samaksu vai par velti atbrīvojas tikai saskaņā ar nosacījumiem, ko apstiprinājusi attiecīgās valsts valdība. Kopienas ir atbrīvotas arī no visiem muitas nodokļiem un visiem importa un eksporta aizliegumiem un ierobezojumiem attiecībā uz to publikācijām. 5. pants Eiropas Ogļu un tērauda kopienas rīcībā var būt jebkura valūta, un tā var veikt norēķinus jebkurā valūtā. II NODAĻA SAZiņa UN ceļosanas atļaujas 6. pants Katras dalībvalsts teritorijā Kopienu iestāzu oficiālai saziņai un visu dokumentu sūtījumiem ir tāds pats statuss, kādu sī dalībvalsts piesķir diplomātiskām pārstāvniecībām. Kopienu iestāzu oficiālo korespondenci un citu oficiālu saziņu necenzē. 7. pants 1. Kopienu iestāzu locekļiem un darbiniekiem so iestāzu vadītāji var izsniegt tādas ceļosanas atļaujas Padomes noteiktā formā, kuras dalībvalstu varas iestādes atzīst par derīgiem ceļojuma dokumentiem. Šīs ceļosanas atļaujas izsniedz amatpersonām un citiem darbiniekiem saskaņā ar nosacījumiem, kas ietverti Eiropas Kopienu amatpersonu un pārējo darbinieku nodarbināsanas noteikumos. Komisija var slēgt nolīgumus par to, lai sīs ceļosanas atļaujas atzītu par derīgiem ceļosanas dokumentiem treso valstu teritorijā. 2. Tikmēr, kamēr sā panta 1. punkta noteikumus nepiemēro, 6. pantu Protokolā par privilēģijām un neaizskaramību Eiropas Ogļu un tērauda kopienā tomēr joprojām piemēro iestāzu locekļiem un darbiniekiem, kam sā Līguma spēkā stāsanās dienā ir sajā pantā paredzētās ceļosanas atļaujas. III NODAĻA EIROPAS PARLAMENTA LOCEKĻI 8. pants Eiropas Parlamenta locekļiem, kas dodas uz Eiropas Parlamenta sanāksmes vietu vai projām no tās, nepiemēro nekādus administratīvus vai citādus personu brīvas pārvietosanās ierobezojumus. Eiropas Parlamenta locekļiem saistībā ar muitas un valūtas kontroli: a. viņu valstu valdības piesķir tādus pasus atvieglojumus, kādus tās piesķir augstākajām amatpersonām, kas dodas uz ārzemēm pildīt īslaicīgus oficiālus uzdevumus; b. citu dalībvalstu valdības piesķir tādus pasus atvieglojumus, kādus tās piesķir ārvalstu valdību pārstāvjiem, kas pilda īslaicīgus oficiālus uzdevumus. 9. pants Eiropas Parlamenta dalībniekus nedrīkst nopratināt, aizturēt un nevar uzsākt tiesvedību pret viņiem saistībā ar viedokli, ko viņi ir paudusi, vai balsojumu, ko tie veikusi, pildot pienākumus. 10. pants Eiropas Parlamenta sesijās tā locekļiem ir: a savas valsts teritorijā - tāda pati neaizskaramība kā viņu parlamenta locekļiem; b. citu dalībvalstu teritorijā - neaizskaramība attiecībā uz aizturēsanu un tiesvedību. Neaizskaramība tāpat attiecas uz locekļiem, kamēr viņi dodas uz Eiropas Parlamenta sanāksmes vietu un prom no tās. Uz neaizskaramību nevar pretendēt, ja konstatē, ka Parlamenta loceklis izdara likumpārkāpumu, un tā neliedz Eiropas Parlamentam īstenot tiesības atņemt neaizskaramību kādam no tā locekļiem. IV NODAĻA DALĪBVALSTU PĀRSTĀVJI, KAS PIEDALĀS EIROPAS KOPIENU IESTĀU DARBĀ 11. pants Dalībvalstu pārstāvjiem, kas piedalās Kopienu iestāzu darbā, viņu padomdevējiem un tehniskiem ekspertiem, veicot pienākumus, kā arī dodoties uz sanāksmes vietu un projām no tās, ir parastās privilēģijas, neaizskaramība un atvieglojumi. Šo pantu piemēro arī Kopienu padomdevēju iestāzu locekļiem. V NODAĻA EIROPAS KOPIENU AMATPERSONAS UN CITI DARBINIEKI 12. pants Kopienu amatpersonām un citiem darbiniekiem, neatkarīgi no pilsonības, visu dalībvalstu teritorijā: a. saskaņā ar atbilstosiem Līgumiem, kas, no vienas puses, attiecas uz noteikumiem par amatpersonu un citu darbinieku atbildību pret Kopienām un, no otras puses, uz Tiesas kompetenci Kopienu strīdos ar to amatpersonām un citiem darbiniekiem, ir neaizskaramība pret tiesvedību, kas izriet no darbībām, ko viņi veikusi, pildot oficiālos pienākumus, ieskaitot teikto vai rakstīto. Neaizskaramība saglabājas arī pēc tam, kad viņi ir beigusi pildīt amata pienākumus; b. uz viņiem, kā arī viņu laulātajiem un apgādājamiem ģimenes locekļiem neattiecas imigrācijas ierobezojumi vai ārvalstnieku reģistrācijas formalitātes; c. attiecībā uz valūtas vai valūtas maiņas noteikumiem piesķir tādus pasus atvieglojumus, kādus parasti piesķir starptautisku organizāciju amatpersonām; d. ir tiesības, pirmo reizi stājoties amatā, bez muitas nodevām attiecīgā valstī ievest savas mēbeles un sadzīves prieksmetus un tiesības bez muitas nodevām pārvest savas mēbeles un sadzīves prieksmetus, kad viņu pienākumi sajā valstī beigusies - abos gadījumos ievērojot nosacījumus, ko par lietderīgiem atzinusi tās valsts valdība, kurā īsteno sīs tiesības; e. ir tiesības savām personiskām vajadzībām bez muitas nodevām ievest automasīnu, ko viņi iegādājusies vai nu valstī, kas bijusi viņu ieprieksējā pastāvīgās uzturēsanās vieta, vai arī valstī, kuras pilsoņi viņi ir, saskaņā ar nosacījumiem, kas ir spēkā attiecīgās valsts vietējā tirgū, un atkal to izvest bez muitas nodevām, abos gadījumos ievērojot nosacījumus, ko attiecīgās valsts valdība uzskata par lietderīgiem. 13. pants Kopienu amatpersonas un citi darbinieki maksā Kopienām nodokļus no algām un citiem ienākumiem, ko viņi saņem no Kopienām, saskaņā ar nosacījumiem un procedūru, ko pēc Komisijas priekslikuma nosaka Padome. Viņi ir atbrīvoti no savu valstu nodokļiem attiecībā uz algām un citiem ienākumiem, ko viņi saņem no Kopienām. 14. pants Piemērojot ienākumu nodokli, īpasuma nodokli un mantojuma nodevas, kā arī piemērojot konvencijas par nodokļu dubultās uzliksanas novērsanu, kas noslēgtas starp Kopienu dalībvalstīm, Kopienu amatpersonām un citiem darbiniekiem, kas vienīgi pienākumu veiksanas dēļ Kopienā apmetas uz pastāvīgu dzīvi tādas dalībvalsts teritorijā, kas nav tā valsts, kurai viņiem bija jāmaksā nodokļi, stājoties Kopienu dienestā, gan valsts, kurā viņi pastāvīgi uzturas, gan valsts, kurai viņiem bija jāmaksā nodokļi, pieņem, ka viņu pastāvīgā dzīvesvieta ir valstī, kurā tiem ir jāmaksā nodokļi, ja tā ir Kopienu dalībvalsts. Šo noteikumu piemēro arī minēto personu laulātajiem, ja vien viņi nav atsevisķi iesaistīti algotā darbā, un bērniem, kas ir sajā pantā minēto personu apgādībā un aprūpē. Kustamo īpasumu, kas pieder panta ieprieksējā daļā minētajām personām un atrodas tās valsts teritorijā, kurā tās uzturas, neapliek ar attiecīgās valsts mantojuma nodevām; lai aprēķinātu sādu nodevu, pieņem, ka sāds īpasums atrodas valstī, kurā personai jāmaksā nodokļi, un uz to attiecas treso valstu tiesības, kā arī, iespējams, starptautisku konvenciju noteikumi par nodokļu dubultas uzliksanas novērsanu. Piemērojot sā panta nosacījumus, neņem vērā pastāvīgo dzīvesvietu, ko iegūst vienīgi, lai pildītu pienākumus citās starptautiskās organizācijās. 15. pants Padome pēc Komisijas priekslikuma vienprātīgi nosaka Kopienu amatpersonu un citu darbinieku sociālās nodrosināsanas sistēmu. 16. pants Pēc Komisijas priekslikuma un apspriedusies ar citām iesaistītām iestādēm, Padome nosaka to Kopienu amatpersonu un citu darbinieku kategorijas, uz kuriem pilnīgi vai daļēji attiecas 12. pants, 13. panta 2. daļa un 14. pants. Šādās kategorijās iekļautu amatpersonu un citu darbinieku vārdus, amata pakāpes un adreses periodiski paziņo dalībvalstu valdībām. VI NODAĻA EIROPAS KOPIENĀS AKREDITĒTO TREŠO VALSTU PĀRSTĀVNIECĪBU PRIVILĒĢIJAS UN NEAIZSKARAMĪBA 17. pants Dalībvalsts, kuras teritorijā ir Kopienu galvenā mītne, Kopienās akreditēto treso valstu pārstāvniecībām piesķir parasto diplomātisko neaizskaramību un privilēģijas. VII NODAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 18. pants Privilēģijas, neaizskaramību un atvieglojumus Kopienu amatpersonām un citiem darbiniekiem piesķir vienīgi Kopienu interesēs. Visām Kopienu iestādēm jāpilda prasība atņemt kādai amatpersonai vai darbiniekam piesķirto neaizskaramību, ja sī iestāde uzskata, ka neaizskaramības atņemsana nav pretrunā ar Kopienu interesēm. 19. pants Lai piemērotu so protokolu, Kopienu iestādes sadarbojas ar attiecīgo dalībvalstu atbildīgajām iestādēm. 20. pants Uz Komisijas locekļiem attiecas 12. līdz 15. pants un 18. pants. 21. pants Protokola 12. līdz 15. pants un 18. pants attiecas uz Tiesas tiesnesiem, ģenerāladvokātiem, sekretāru un referenta palīgiem, neierobezojot 3. pantu Protokolā par Tiesas statūtiem, kas attiecas uz tiesnesu un ģenerāladvokātu neaizskaramību. 22. pants Šo protokolu piemēro arī Eiropas Investīciju bankai, tās iestāzu locekļiem, darbiniekiem un dalībvalstu pārstāvjiem, kas piedalās tās darbībās, neierobezojot Protokolu par bankas statūtiem. Eiropas Investīciju banka turklāt ir atbrīvota no visiem nodokļiem vai līdzīgiem maksājumiem gadījumā, ja palielinās tās kapitāls, un no dazādām formalitātēm, kas ar to var būt saistītas valstī, kurā atrodas Bankas galvenā mītne. Arī tās darbības izbeigsana vai likvidācija nav iemesls nekādu maksājumu piemērosanai. Visbeidzot, Bankas un tās iestāzu darbībām, kas veiktas saskaņā ar statūtiem, nepiemēro nekādus apgrozījuma nodokļus. 23. pants Šo protokolu piemēro arī Eiropas Centrālai bankai, tās iestāzu locekļiem un darbiniekiem, neierobezojot Protokolu par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtiem. Eiropas Centrālā banka turklāt ir atbrīvota no visiem nodokļiem vai līdzīgiem maksājumiem gadījumā, ja palielinās tās kapitāls, un no dazādām formalitātēm, kas ar to var būt saistītas valstī, kurā atrodas Bankas galvenā mītne. Bankas un tās iestāzu darbībām, kas veiktas saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtiem, nepiemēro nekādus apgrozījuma nodokļus. Ieprieks minētos noteikumus piemēro arī Eiropas Monetārajam institūtam. Tā darbības izbeigsana vai likvidācija nav iemesls uzlikt jelkādus maksājumus TO APLIECINOT, attiecīgie pilnvarotie ir parakstījusi so protokolu. Briselē, tūkstos deviņi simti sesdesmit piektā gada astotajā aprīlī. III PIELIKUMA PAPILDINĀJUMS Privilēģiju un neaizskaramības protokola piemērosanas kārtība Šveicē 1. Protokola attiecināsana uz Šveici Eiropas Kopienu Privilēģiju un neaizskaramības protokolā (turpmāk saukts ,Protokols") visas atsauces uz dalībvalstīm ir jāattiecina arī uz Šveici, ja vien turpmākajos noteikumos nav noteikts citādi. 2. Aģentūras atbrīvojums no netiesajiem nodokļiem (tai skaitā PVN) Preces un pakalpojumi, kas tiek eksportēti ārpus Šveices, netiek aplikti ar Šveices pievienotās vērtības nodokli (PVN). Attiecībā uz aģentūras oficiālai lietosanai Šveicē sniegtajām precēm un pakalpojumiem atbrīvojums no PVN tiek veikts atmaksas ceļā saskaņā ar Protokola 3. panta 2. daļu. Atbrīvojums no PVN tiek piesķirts, ja faktiskā preču un pakalpojumu cena, kas ir minēta rēķinā vai līdzvērtīgā dokumentā, kopsummā ir vismaz 100 Šveices franki (ieskaitot nodokļus). PVN atmaksu piesķir, ja Šveices Federālās nodokļu administrācijas galvenajai PVN nodaļai iesniedz sim nolūkam paredzētās veidlapas. Prasības parasti tiek izskatītas trīs mēnesu laikā sākot no atmaksas pieprasījuma un nepieciesamo attaisnojoso dokumentu iesniegsanas. 3. Ar Aģentūras darbiniekiem saistīto noteikumu piemērosanas kārtība Attiecībā uz Protokola 13. panta 2. daļu Šveice atbilstīgi saviem tiesību aktiem atbrīvo Aģentūras amatpersonas un citus darbiniekus 1969. gada 25. marta Regulas Nr. 549/69 2. panta nozīmē (OV L 74, 23.7.1969., 1. lpp.) no visiem algas, atalgojuma un atlīdzības federālajiem, kantonu un pasvaldību nodokļiem. Šveice netiek uzskatīta par dalībvalsti ieprieks minētā 1. punkta nozīmē, piemērojot Protokola 14. pantu. Aģentūras amatpersonām un citiem darbiniekiem, kā arī viņu ģimenes locekļiem, uz kuriem attiecas sociālās nodrosināsanas sistēma, kas tiek piemērota Kopienas amatpersonām un citiem darbiniekiem, nav obligāti jāiesaistās Šveices sociālās nodrosināsanas sistēmā. Eiropas Kopienu Tiesai būs ekskluzīva kompetence visos jautājumos par attiecībām starp Aģentūru un Komisiju un tās darbiniekiem saistībā ar Padomes Regulas (EOTK/EK/Euratom) Nr. 259/68 piemērosanas noteikumiem un citiem Kopienas tiesību noteikumiem, kuros noteikti darba apstākļi. IV PIELIKUMS FINANŠU KONTROLE ATTIECĪBĀ UZ ŠVEICĒ REĢISTRĒTĀM PERSONĀM, KAS PIEDALĀS EIROPAS VIDES AĢENTŪRAS UN EIONET DARBĪBĀS 1. Tiesā komunikācija Aģentūra un Komisija tiesi sazinās ar visām Šveicē reģistrētajām personām vai organizācijām, kas piedalās Aģentūras vai EIONET darbībā kā līgumslēdzēji, Aģentūras programmas dalībnieki, Aģentūras vai Kopienas budzeta izsniegtu maksājumu saņēmēji vai apaksuzņēmēji. Šīs personas Komisijai vai Aģentūrai var tiesi nodot visu atbilstīgo informāciju un dokumentāciju, kas tiem ir jāiesniedz, pamatojoties uz dokumentiem, uz kuriem ietvertas atsauces sajā nolīgumā, noslēgtajiem līgumiem vai konvencijām, kā arī saistībā ar minētajiem dokumentiem pieņemtajiem lēmumiem. 2. Audits 1. Saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 un Finansu noteikumiem, kurus pieņēmusi Aģentūras administrācijas padome 2003. gada 26. martā saskaņā ar 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kā arī ar citām regulām, uz kurām izdarītas atsauces sajā nolīgumā, noslēgtajiem līgumiem vai konvencijām, kā arī saistībā ar minētajiem dokumentiem pieņemtajiem lēmumiem attiecībā uz Šveicē reģistrētiem saņēmējiem paredz, ka Aģentūras un Kopienas darbinieki vai to norīkotās personas jebkurā laikā var veikt saņēmēju vai to apaksuzņēmēju zinātnisko, finansu, tehnoloģiju vai cita veida auditu. 2. Aģentūras un Kopienas darbiniekiem vai to norīkotajām personām ir atbilstosa piekļuve vietai, darbiem un dokumentiem, kā arī visai nepieciesamajai informācijai, tai skaitā elektroniskā formātā, lai sekmīgi veiktu minētos auditus. Šīs piekļuves tiesības ir skaidri noteiktas noslēgtajos līgumos vai konvencijās, piemērojot dokumentus, uz kuriem izdarītas atsaucas sajā nolīgumā. 3. Revīzijas palātai ir tādas pasas tiesības kā Komisijai. 4. Auditu var veikt piecu gadu laikā pēc sā nolīguma termiņa beigām vai arī saskaņā ar termiņu, kas paredzēts līgumos vai konvencijās, kā arī attiecīgajos lēmumos. 5. Šveices federālo finansu kontroli ieprieks informē par auditu veiksanu Šveices teritorijā. Šī informācija nav tiesisks nosacījums, lai veiktu minētos auditus. 3. Pārbaudes uz vietas 1. Saskaņā ar so protokolu Komisija (OLAF) Šveices teritorijā ir tiesīga veikt kontroles un pārbaudes uz vietas saskaņā ar Padomes 1996. gada 11. novembra Regulas (EK, Euratom) Nr. 2185/96 noteikumiem un procedūrām. 2. Kontroles un pārbaudes uz vietas sagatavo un vada Komisija ciesā sadarbībā ar Šveices federālo finansu kontroli vai citām kompetentām Šveices iestādēm, ko ir norīkojusi federālā finansu kontrole, kuras vajadzīgajā laikā tiek informētas par kontroles un pārbaudes prieksmetu, mērķi un juridisko pamatojumu, lai varētu sniegt visu nepieciesamo palīdzību. Šādā nolūkā Šveices kompetento iestāzu darbinieki var piedalīties kontrolēs un pārbaudēs uz vietas. 3. Kontroles un pārbaudes uz vietas var veikt kopīgi ar Komisiju, ja attiecīgās Šveices iestādes to vēlas. 4. Ja programmas dalībnieki iebilst pret kontroli vai pārbaudi uz vietas, Šveices iestādes Komisijas inspektoriem saskaņā ar valsts noteikumiem sniedz nepieciesamo atbalstu, lai nodrosinātu, ka tiek izpildīts uz vietas veiktās kontroles vai pārbaudes uzdevums. 5. Komisija Šveices federālajai finansu kontrolei visīsākajā laikā dara zināmu katru rīcību vai aizdomas attiecībā uz nelikumībām, ko tā ir uzzinājusi, veicot kontroli vai pārbaudi uz vietas. Jebkurā gadījumā Komisijai ir jāinformē ieprieksminētā iestāde par kontroles un pārbauzu rezultātiem. 4. Informācija un konsultēsanās 1. Lai nodrosinātu sā pielikuma pareizu izpildi, Šveices un Kopienas kompetentās iestādes regulāri veic informācijas apmaiņu un konsultējas pēc vienas vai otras puses lūguma. 2. Šveices kompetentās iestādes nekavējoties informē Aģentūru un Komisiju par katru uzzināto faktu, kas varētu liecināt par iespējamām nelikumībām saistībā ar līgumu vai konvenciju noslēgsanu un izpildi, piemērojot dokumentus, uz kuriem izdarītas atsaucas sajā nolīgumā. 5. Konfidencialitāte Saskaņā ar so pielikumu paziņotā vai iegūtā informācija, lai kādā formā tā arī būtu, ir profesionāls noslēpums un uz to attiecas Šveices tiesību normās analogai informācijai noteiktā aizsardzība un attiecīgie noteikumi, ko piemēro Kopienas iestādēm. Šo informāciju drīkst nodot tālāk tikai tām personām, kurām Kopienas institūcijās, dalībvalstīs vai Šveicē tā ir jāzina, pildot savus pienākumus, turklāt to drīkst izmantot vienīgi tā, lai nodrosinātu līgumslēdzēju pusu finansu interesu efektīvu aizsardzību. 6. Administratīvie sodi un sankcijas Neierobezojot Šveices krimināltiesību piemērosanu, Aģentūra vai Komisija var uzlikt administratīvos sodus un sankcijas saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 un 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, kā arī Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finansu interesu aizsardzību. 7. Piedziņa un izpilde Aģentūras un Komisijas lēmumus, kas ir pieņemti saistībā ar so nolīgumu un kas ietver finansu saistības, par kurām nav atbildīgas dalībvalstis, izpilda Šveicē. Izpildrakstu apstiprina Šveices valdības norīkotā iestāde, veicot tikai dokumenta autentiskuma pārbaudi, un par to paziņo Aģentūrai vai Komisijai. Piedziņa notiek saskaņā ar Šveices procesuālām tiesībām. Lēmuma par izpildrakstu likumību kontrolē Eiropas Kopienu Tiesa. Eiropas Kopienu Tiesas spriedumus, pamatojoties uz kompromisa klauzulu, izpilda ar tādiem pasiem nosacījumiem. LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT Policy area(s): Environment Activit(y/ies): Environment policy development Title of action: Participation of Switzerland in the European Environment Agency 1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S) 07 04 01 01 and 07 04 01 02 (For information) 6033 (income) 2. OVERALL FIGURES The revenues accruing from the participation of Switzerland will be channelled directly through to the Agency via the Community budget (see table below under point 2, section "Financial Impact on Revenue"). .The amount channelled through is calculated as the annual Community subvention to the Agency divided by the number of Member States. Period of application: The period of application is in principle unlimited and starts when the procedures for ratification have been finalised (Articles 19 and 20 of the draft Agreement). Overall multiannual estimate on expenditure: a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1) The period is unlimited. The table below shows the estimate amounts for the years 2005 and 2006 in line with current financial perspectives. The amounts for subsequent years will increase or decrease in proportion to the Community subvention to the Agency as long as the number of EU Member States remains unchanged at 25. Compatibility with the financial programming and the financial perspective [X] Proposal compatible with the existing financial programming [ ] This proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective [ ] This may entail application of the provisions of the Interinstitutional Agreement. Financial impact on revenue: [ ] No financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure) OR [X] Financial impact - the effect on revenue is as follows: >TABELPOSITION> The revenues will be entered as earmarked revenues into the Community budget (item 6033). For explanation see above tables on expenditure. 3. BUDGET CHARACTERISTICS >TABELPOSITION> (1) But applicant countries do participate in core funding for the Agency. 4. LEGAL BASIS * Article 19 of the Council Regulation (EEC) 1210/1990 modified by Regulation 933/1999 on the establishment of the European Environment Agency, which opens the membership of the Agency up to non-EU countries. * The proposed Council Decision on the conclusion of the agreement between the European Community and the Switzerland concerning Switzerland's participation in the European Environment Agency and the European Environment Information and Observation Network, to which this legislative financial statement is annexed. 5. DESCRIPTION AND GROUNDS Need for Community intervention: objectives pursued Participation of Switzerland in the Agency will help to bring Swiss monitoring systems and methods for data collection and data treatment in line with those used by the other countries participating in the Agency, which will facilitate the provision of reliable and comparable information on the state of environment in Europe. It will also support integrated assessment and environmental reporting of the ecosystems that are shared by Switzerland and its neighbouring countries. The Agency will be able to report on the state of the environment of a larger part of Europe, including Switzerland, and Switzerland will also be included in all other reporting activities of the Agency. Methods of implementation The Commission will pass on the contribution from Switzerland to the Agency as part of the annual subsidy. The Agency is responsible for implementation of the actions and management of the resources involved. 6. FINANCIAL IMPACT Swiss membership of the Agency as proposed will have no overall financial impact on the Commission. 7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE Swiss membership of the Agency will have no impact on human resources in the Commission. It will have an impact on the human resources in the Agency, as adopted in the annual EEA establishment plan. 8. FOLLOW-UP AND EVALUATION Follow-up arrangements All the procedures for the implementation and the follow-up of this programme will be in compliance with the provisions of Commission Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 of 23 December 2002 on the framework Financial Regulation for the bodies referred to in Article 185 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities 9. ANTI-FRAUD MEASURES Anti-fraud measures are included in the conventions and contracts agreed between the European Environment Agency and the beneficiaries: these measures include the possibility to carry out financial, scientific or other specific audits. Moreover, the EEA has an internal auditing function, which shall advise on dealing with risks, by issuing independent opinions on the quality of management and control systems. The Commission's internal auditor shall also exercise the same powers with respect to the EEA as with respect to Commission departments. Furthermore, the Court of Auditors shall scrutinise the accounts of the European Environment Agency in accordance with Article 248 of the EC Treaty. Moreover, this scrutiny shall be governed by Articles 139 to 144 of the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities. In addition, the European Anti Fraud Office may carry out on-the-spot checks and inspections in accordance with the Council Regulation (Euratom, EC) No 2185/96 and Parliament and Council Regulation (EC) no 1073/1999 from signature of the Contract up to five years after payment of the balance.