Īpašais ziņojums Nr. 8/2013 “Atbalsts mežu ekonomiskās vērtības uzlabošanai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai”





GLOSĀRIJS KLP : Kopējā lauksaimniecības politika. VUNS : vienotā uzraudzības un novērtēšanas sistēma. ELFLA : Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai. ELFLA ir galvenais lauku attīstības politikas finanšu instruments. ELFLA, tāpat kā ELGF (Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds), ir viens no diviem KLP finanšu instrumentiem. ES : Eiropas Savienība. Meža saimniecība : viens vai vairāki meža zemes gabali vai citas meža zemes, kas pārvaldības vai izmantošanas aspektā veido vienu vienību. Apaļkoku lietkoksne : visa koksne, kas izvesta no meža un ko neizmanto kurināmā ražošanai. Tā ietver divus galvenos botāniskos tipus, proti, skujkoku un lapkoku (platlapju) sugas. Pasākums : programmas pārvaldības pamatvienība, kuru veido līdzīgu darbību kopums un kurai piešķirts precīzi noteikts budžets. 122. pasākums : lauku attīstības pasākums mežu ekonomiskās vērtības uzlabošanai. Vajadzības : iespējas vai grūtības, kas ir aktuālas attiecīgajām grupām vai reģioniem un kuru risināšana ir valsts intervences mērķis. Ex ante novērtējumā pārbauda, vai izvirzītās vajadzības, lai pamatotu intervenci, ir īstas. Darbība : ieguldījumu projekts, kas izvēlēts saskaņā ar kritērijiem un ko īsteno saņēmējs. LA politika : Lauku attīstības politika. LAP : Lauku attīstības programma. Dokuments, ko sagatavojusi dalībvalsts vai reģions un apstiprinājusi Komisija, lai plānotu lauku attīstības politikas īstenošanu. PMK : Pastāvīgā mežsaimniecības komiteja. SVID analīze : stipro un vājo pušu, iespēju un draudu analīze. Tās mērķis ir izstrādāt, pārskatīt un atjaunināt stratēģiju un plānošanu, ņemot vērā ieinteresēto pušu vajadzības un pieejamos resursus. Tematiskā ass : saskaņota pasākumu grupa ar konkrētiem mērķiem, kuru izpilde tieši izriet no šo pasākumu īstenošanas un veicina viena vai vairāku lauku attīstības atbalsta mērķu sasniegšanu. KOPSAVILKUMS I. ES mežu un citu meža zemju kopējā platība ir 177,8 miljoni hektāru, bet mežsaimniecība un pakārtotās ražošanas darbības nodrošina darbu miljoniem cilvēku. Laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai finansē vairākus pasākumus, lai atbalstītu mežu attīstību un izmantošanu. II. Ar pasākumu "Mežu ekonomiskās vērtības uzlabošana" (122. pasākums) tiek piešķirts finansiālais atbalsts privātiem mežu īpašniekiem vai viņu apvienībām, vai pašvaldībām vai to apvienībām, lai atbalstītu mežu ekonomiskās vērtības uzlabošanai paredzētas darbības, kas saistītas ar ieguldījumiem meža saimniecības līmenī. III. Kopējais ELFLA paredzētais atbalsts šim pasākumam laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam ir 534,72 miljoni EUR. Līdzīgu atbalstu ierosināts saglabāt arī nākamajā, 2014.–2020. gada plānošanas periodā. IV. Galvenais revīzijas mērķis bija novērtēt, vai atbalsts lauku attīstībai, kas paredzēts mežu ekonomiskās vērtības uzlabošanai, tiek pārvaldīts efektīvi un lietderīgi. Veicot revīziju, Palāta izvērtēja: a) vai pasākuma izstrāde ir atbilstoša, b) vai īstenošanas process ir atbilstošs un c) vai pasākuma efektivitātes novērtējums ir apmierinošs. V. Revīzija aptvēra gan Komisiju, gan atsevišķas dalībvalstis (Spāniju (Galisija), Itāliju (Toskāna), Ungāriju, Austriju un Slovēniju), kuru izdevumi veido vairāk nekā 50 % no kopējiem deklarētajiem izdevumiem. VI. Palāta secina, ka Komisija un dalībvalstis efektīvi un lietderīgi nepārvaldīja revidētos atbalsta aspektus attiecībā uz mežu ekonomiskās vērtības uzlabošanu. VII. Palātas veiktā revīzija atklāja, ka pasākuma koncepcijā ir nepilnības, kuras būtiski kavē tā veiksmīgu īstenošanu: Komisija neveica īpašu analīzi par situāciju mežsaimniecības nozarē ES, lai pamatotu priekšlikumu par īpaša finansiāla atbalsta sniegšanu to mežu ekonomiskās vērtības uzlabošanai, kas pieder privātiem īpašniekiem vai pašvaldībām. Turklāt tiesību aktos nebija definētas galvenās pasākuma iezīmes, jo īpaši tas, ko nozīmē "meža ekonomiskā vērtība" un kas ir "meža saimniecība". Vēl jo vairāk, dalībvalstis noteica ļoti atšķirīgus meža saimniecību lielumus, kuru pārsniegšanas gadījumā bija jāizstrādā mežu apsaimniekošanas plāns. VIII. Dalībvalstu līmenī vajadzības netika pienācīgi aprakstītas valsts LAP, un vairākas dalībvalstis pārtrauca pasākuma īstenošanu vai pārdalīja lielāko daļu no piešķirtajām summām par labu citiem pasākumiem. IX. Palāta arī konstatēja, ka atsevišķos aspektos īstenošanas process nebija atbilstošs, proti, atkarībā no dalībvalsts pieejas, daudzi no pēc tam finansētajiem projektiem neatbilda pasākuma noteikumiem. Turklāt dalībvalstis saskaņā ar 122. pasākumu atbalstīja arī darbības, kuras neatbilda šā pasākuma mērķiem un kuras būtu daudz piemērotāk finansēt no citiem pasākumiem ar atšķirīgām atbilstības prasībām un atbalsta finansēšanas likmēm, kas parasti ir zemākas. Tā kā ne visi ieguldījumi paši par sevi palielina meža ekonomisko vērtību, raksturīgā saikne starp piešķirto atbalstu un iespējamo meža vērtības uzlabošanu mainās atkarībā no ieguldījuma tipoloģijas. X. Palāta uzskata, ka atbalsta efektivitātes novērtējums nebija apmierinošs: dalībvalstis nenoteica vai neprasīja saņēmējiem noteikt meža platību vērtību pirms un pēc ieguldījumu veikšanas. XI. Attiecībā uz uzraudzību — VUNS nav piemērota, lai novērtētu ar 122. pasākumu sniegtā finansiālā atbalsta ietekmi, jo rezultatīvie rādītāji un novērtējuma jautājumi, kas ietverti VUNS, neļauj noteikt, vai finansētie ieguldījumi ir sekmējuši to mežu ekonomiskās vērtības uzlabošanos, kuros tie tika veikti. XII. Palāta konstatēja, ka tikai daži no revidētajiem projektiem ievērojami sekmēja mežu ekonomiskās vērtības pieaugumu, vai nu uzlabojot zemes vērtību (meža taku un ceļu izbūve), vai mežaudžu vērtību (tādas mežkopības darbības kā atzarošana vai retināšana). XIII. Attiecībā uz iepriekš minētajiem secinājumiem un faktu, ka revidētā atbalsta apmēru ierosināts saglabāt arī nākamajā — 2014.–2020. gada plānošanas periodā, Palāta ierosina, ka - Komisijai vajadzētu i) noteikt un izvērtēt ES vajadzības attiecībā uz mežu ekonomiskās vērtības uzlabošanu; ii) skaidri noteikt galvenās iezīmes, kas nodrošinātu to, ka ES atbalsts ir vērsts uz šo vajadzību apmierināšanu, un tādējādi radītu ES pievienoto vērtību. - dalībvalstīm vajadzētu i) savās lauku attīstības programmās atbilstoši aprakstīt īpašās ekonomiskās vajadzības un iespējas attiecībā uz dažādām meža platībām un dažādiem saņēmējiem; ii) uzlabot mežu apsaimniekošanu, nodrošinot mežu apsaimniekošanas plānu izstrādi attiecībā uz lielāko daļu meža saimniecību un veicinot meža teritoriju sertifikāciju. - dalībvalstīm vajadzētu i) noteikt atbilstošas prasības, lai nodrošinātu, ka atbalsts mežsaimniecībai lauku attīstības politikas ietvaros ir pamatots, atbilst valsts atbalsta noteikumiem un palielina tā efektivitāti; ii) ieviest atbilstošas procedūras, lai nodrošinātu, ka atbalsts ir efektīvs un faktiski palielina to meža platību vērtību, kurās ieguldījumus veic. - Komisijai vajadzētu uzlabot pasākuma uzraudzību, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis to īsteno saskaņā ar konkrētajiem izvirzītajiem mērķiem. Proti, dalībvalstīm būtu jāpieprasa saņēmējiem sniegt datus par viņu īpašumā esošo mežu vērtību gan pirms, gan pēc atbalstīto ieguldījumu veikšanas, un vadošajām iestādēm būtu jāprasa apstiprināt šīs vērtības. IEVADS MEŽSAIMNIECĪBA ES 1. ES kopējā mežu un citu meža zemju platība ir 177,8 miljoni hektāru, kas veido apmēram 40 % no kopējās ES sauszemes teritorijas, līdzīgi tai zemes platībai, ko izmanto lauksaimniecības vajadzībām [1] (183,9 miljoni hektāru). Vācijā, Spānijā, Francijā, Somijā un Zviedrijā kopā ir vairāk nekā trīs piektdaļas no meža zemēm ES. Meža zemju izplatība ES un to nozīme salīdzinājumā ar lauksaimniecības zemi katrā dalībvalstī ir skatāma 1. grafikā. 1. GRAFIKS MEŽI UN CITAS MEŽA ZEMES ATTIECĪBĀ PRET LAUKSAIMNIECĪBAS ZEMI ES-27 DALĪBVALSTĪS +++++ TIFF +++++ Avots: Eurostat. 2. ES 2009. gadā saražoja apmēram 12 % no kopējā koksnes produkcijas [2] apjoma pasaulē, t. i., 392,9 miljonus m3 kokmateriālu, kas tika izvesti no ES mežiem un mežu apgabaliem. Mežsaimniecība, mežizstrāde un ar to saistītās pakalpojumu darbības ietver kokmateriālu ražošanu, kā arī savvaļā augošu meža produktu ieguvi un vākšanu. Papildus apaļkoku lietkoksnei [3] mežsaimniecībā iegūst arī koksni kurināmā ražošanai. Atsevišķos reģionos arī nekoksnes produkti [4] var būt svarīgs vietējo ienākumu avots. MEŽA ĪPAŠUMTIESĪBAS 3. Privāto meža īpašnieku kategorijai — apmēram 16 miljoniem — pieder īpašumtiesības uz aptuveni 60 % no ES mežiem. Privāto meža saimniecību vidējā platība ir 13 hektāri, bet lielākā daļa no privātīpašumā esošajiem mežiem ir mazāki par pieciem hektāriem [5]. Tiek lēsts, ka atsevišķām personām un ģimenēm pieder apmēram 80 % no privātīpašumā esošajām mežu platībām un pārējās pieder privātajām iestādēm un uzņēmumiem [6]. Pēdējos gados privāto mežu platība ir pieaugusi un joprojām pieaug; tā iemesls galvenokārt ir lauksaimniecības zemes apmežošana un — Austrumeiropā — agrāk nacionalizētās meža zemes privatizēšana [7]. 4. No otras puses, apmēram 40 % no mežu platības ES ir valsts īpašumā. Valsts mežos ietilpst valsts, reģionālo vai pašvaldības iestāžu, kā arī valsts uzņēmumu un pašvaldību īpašumā esošie meži. Tiek lēsts, ka pašvaldību meži klāj mazāk nekā 15 % no kopējās valsts īpašumā esošās mežu platības [8]. Laika posmā no 2000. gada līdz 2010. gadam kopējā valsts īpašumā esošā mežu platība ir samazinājusies par 3 %. Apmēram 75 % no mežiem Bulgārijā, Čehijas Republikā, Grieķijā un Polijā ir valsts īpašumā. 2. grafikā redzams valsts un privāto mežu sadalījums katrā dalībvalstī [9]. 2. GRAFIKS MEŽA ĪPAŠUMTIESĪBAS ES +++++ TIFF +++++ Avots: Eurostat. ES MEŽSAIMNIECĪBAS POLITIKA UN ATBALSTS — VĒSTURISKAIS PAMATS 5. Līdz 1992. gadam mežsaimniecības darbības ES bija saistītas ar lauksaimniecības politiku. Tajā laikā galvenā prioritāte bija mežsaimniecības darbību attīstība un izmantošana lauku saimniecībās, lai piedāvātu alternatīvu un ienākumus tiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecību [10]. Kopš 1992. gada atbalsts mežsaimniecībai ir pieejams ne tikai lauksaimniekiem, bet arī citām privātpersonām un vietējām pašpārvaldes iestādēm [11]. 6. Ar Padomes rezolūciju par Eiropas Savienības Meža stratēģiju [12] 1998. gadā tika izveidota ar mežsaimniecību saistītu pasākumu sistēma, kuras pamatā ir dalībvalstu un Savienības mežsaimniecības politikas saskaņošana, ar mērķi atbalstīt ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu un mežu daudzfunkcionālo nozīmi. 7. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm 2006. gadā sagatavoja "ES Mežu rīcības plānu" [13], lai nodrošinātu satvaru ar mežu saistītu pasākumu īstenošanai Savienības un dalībvalstu līmenī. Šajā plānā ir paredzēts, ka dalībvalstis var veicināt ieguldījumus, lai uzlabotu mežu ekonomisko vērtību, un tādā veidā stiprināt mežsaimniecības konkurētspēju un ekonomisko dzīvotspēju [14]. LAUKU ATTĪSTĪBAS POLITIKA 2007.–2013. GADAM 8. Lauku attīstības politika tiek īstenota daudzgadu plānošanas periodos [15] un ir vērsta uz trim galvenajiem mērķiem [16], kas pazīstami kā "tematiskās asis" un kas jāsasniedz, izmantojot vairākus finanšu atbalsta pasākumus. Šie mērķi ir: lauksaimniecības un mežsaimniecības konkurētspējas uzlabošana (1. ass); vides un lauku ainavas uzlabošana (2. ass); dzīves kvalitātes uzlabošana lauku apvidos un ekonomiskās aktivitātes dažādošanas veicināšana (3. ass). Mežsaimniecības nozarē piemērojamie lauku attīstības pasākumi galvenokārt tiek īstenoti saskaņā ar 1. un 2. asi [17]. 122. PASĀKUMS— "MEŽU EKONOMISKĀS VĒRTĪBAS UZLABOŠANA" 9. 122. pasākums "Mežu ekonomiskās vērtības uzlabošana" [18] ir vienīgais mežsaimniecības jomā paredzētais pasākums, kas noteikts saskaņā ar 1. asi (lauksaimniecības un mežsaimniecības konkurētspējas uzlabošana). 122. pasākums ir iekļauts 49 lauku attīstības programmās, kuras izstrādājušas 17 dalībvalstis [19]. Kopējais ELFLA plānotais atbalsts ar šo pasākumu saistītajām darbībām laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam ir 534,72 miljoni EUR, bet ELFLA maksājumi atbilst 137,13 miljoniem EUR (plašākai informācijai sk. I pielikumu par finanšu līdzekļu piešķiršanu 122. pasākumam un privātīpašumā esošo meža platību skaitu dalībvalstīs). 10. Atbildība par pareizu finanšu pārvaldību budžeta izdevumu jomā attiecībā uz pasākumu "Mežu ekonomiskās vērtības uzlabošana" ir sadalīta starp Komisiju un dalībvalstīm. 11. Šā pasākuma ietvaros ELFLA finansiālo ieguldījumu atbalstu var piešķirt attiecībā uz mežu, kas pieder privātiem īpašniekiem vai viņu apvienībām, vai pašvaldībām un to apvienībām [20]. Atbalsts netiek piešķirts attiecībā uz mežu un citām meža zemēm, kas pieder centrālajai vai reģionālajai valdībai vai valdībai piederošiem uzņēmumiem, vai pieder valstij vai juridiskām personām, kuru kapitāls vismaz 50 % apmērā pieder šīm struktūrām [21]. Paredzams, ka apmēram 88000 privāto vai pašvaldības mežu īpašnieku gūs labumu [22] no šā pasākuma. Uz 2011. gada 31. decembri 15 dalībvalstis bija apstiprinājušas kopumā 20662 ieguldījumu projektus. 12. Saskaņā ar juridisko pamatu atbalstītās darbības "mežu ekonomiskās vērtības uzlabošanai" ir saistītas ar ieguldījumiem "meža saimniecības" līmenī un var ietvert ieguldījumus "mežizstrādes tehnikas iegādei", bet par darbībām, kas saistītas ar meža atjaunošanu pēc galvenās cirtes, atbalstu nepiešķir [23]. Ieguldījumiem meža saimniecībās, kas "pārsniedz noteiktu platību", kuru dalībvalstis nosaka savās programmās, jābūt pamatotām ar "mežu apsaimniekošanas plāniem". Finansiālo atbalstu piešķir 50 % apmērā no attiecīgo ieguldījumu apjoma, un mazāk labvēlīgos apgabalos to palielina līdz 60 % [24]. REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA 13. Revīzijā galveno uzmanību pievērsa tam, kā ir izstrādāts un tiek īstenots atbalsts lauku attīstībai saskaņā ar 122. pasākumu "Mežu ekonomiskās vērtības uzlabošana". Revīzijas galvenais mērķis bija novērtēt, vai atbalsts lauku attīstībai mežu ekonomiskās vērtības uzlabošanai tiek pārvaldīts efektīvi un lietderīgi. 14. Revīzijā konkrētāk pievērsās šādiem jautājumiem: a) vai pasākums ir izstrādāts atbilstoši? b) vai īstenošanas process ir atbilstošs? c) vai pasākuma efektivitātes novērtējums ir apmierinošs? 15. Revīzija aptvēra gan Komisiju, gan atsevišķas dalībvalstis. Komisijas līmenī revīzijas darbs aptvēra pasākuma izstrādi un tā pārvaldību, tostarp dalībvalstu iesniegto LAP apstiprināšanu un finansiālā atbalsta pārraudzību saskaņā ar šo pasākumu. Dalībvalstu līmenī Palātas veiktajā revīzijā tika iekļauti braucieni uz Spāniju (Galisiju), Itāliju (Toskānu), Ungāriju, Austriju un Slovēniju. Šo dalībvalstu izdevumi veidoja vairāk nekā 50 % no kopējiem deklarētajiem izdevumiem saistībā ar 122. pasākumu pašreizējā plānošanas periodā 2007.–2013. gadam. 16. Revīzijas darbs ietvēra pārrunas ar atbildīgo vadošo iestāžu pārstāvjiem, lauku attīstības programmu un attiecīgo valsts vai reģionālo tiesību aktu un procedūru pārbaudi, jo īpaši to, kas pamatoja ieguldījumu projektu izvēli. Saistībā ar 50 atbalstītajiem projektiem tika veiktas pārbaudes uz vietas, lai pārbaudītu ieguldījumu ietekmi (papildu informācijai sk. II pielikumu). 17. Turklāt Palāta nosūtīja aptaujas lapas divām dalībvalstīm, kuras izvēlējās neīstenot pasākumu, kaut gan mežsaimniecības nozare tām ir ļoti svarīga (Somija un Zviedrija), un trim dalībvalstīm, kuras līdz 2010. gadam nebija deklarējušas nekādus izdevumus vai ļoti nelielus izdevumus, kaut gan sākotnēji tās plānoja lielus izdevumus saskaņā ar šo pasākumu (Bulgārija, Grieķija un Rumānija). APSVĒRUMI NOZĪMĪGAS NEPILNĪBAS PASĀKUMA KONCEPCIJĀ NEPILNĪBAS PASĀKUMA VISPĀRĒJĀ PAMATOJUMĀ 18. Revīzijā pārbaudīja to, vai pasākuma koncepcijai un tā priekšlikumam ir bijis atbilstošs pamatojums. 19. Regulas preambulā [25] ir noteikts, ka privātiem mežiem ir liela nozīme lauku apvidu saimnieciskajā darbībā un tādējādi Kopienas atbalsts ir svarīgs to ekonomiskās vērtības uzlabošanai un paplašināšanai, lai palielinātu ražošanas dažādošanu un uzlabotu tirgus iespējas tādās nozarēs kā atjaunojamie energoresursi, vienlaikus saglabājot mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un daudzfunkcionālu izmantošanu. Regulas preambulā nav skaidri minēti meži, kas pieder pašvaldībām. 20. Revīzijā netika atrasta neviena konkrēta Komisijas veikta SVID analīze [26] par situāciju mežsaimniecības nozarē ES mērogā, kura pamatotu priekšlikumu par īpaša finansiāla atbalsta piešķiršanu to mežu ekonomiskās vērtības uzlabošanai, kas pieder privātiem īpašniekiem vai pašvaldībām, vai arī noteiktu sabiedrības intereses, kuru dēļ šāds atbalsts būtu jāsniedz. 21. Lai pamatotu 122. pasākumu, Komisijas dienesti vēlāk atsaucās uz Pastāvīgās mežsaimniecības komitejas atzinumiem un ziņojumiem [27], kuri, pēc Komisijas domām, pamato priekšlikumu 122. pasākumam. Tomēr neviens no šiem atzinumiem nebija Komisijai pieejams, pirms tā iesniedza Padomei savu priekšlikumu regulai [28] par atbalstu lauku attīstībai no ELFLA, kas vedina domāt, ka nav bijis pienācīgas sagatavošanās. 22. Dažos gadījumos pašvaldības var būt atbildīgas arī par tādu mežu apsaimniekošanu, kas pieder citām vietējām pašpārvaldes iestādēm. Piemēram, Toskānā reģions deleģēja pašvaldībām reģionālo mežu apsaimniekošanu. Lai gan nebija praktiskas atšķirības starp pašvaldībām piederošo mežu un tām uzticēto reģionālo mežu apsaimniekošanu, 122. pasākumu nevarēja piemērot reģionālajiem mežiem, un tas norāda uz zināmu pasākuma nekonsekvenci. GALVENĀS IEZĪMES NAV PIENĀCĪGI DEFINĒTAS MEŽU EKONOMISKĀ VĒRTĪBA 23. Regulās nav definēta "mežu ekonomiskā vērtība", kuru ar 122. pasākumu ir plānots uzlabot, kaut gan skaidra definīcija ir svarīga, lai novērtētu, vai finansēto projektu īstenošana faktiski ir vai nav palielinājusi to mežu ekonomisko vērtību, kas ir saņēmuši atbalstu saskaņā ar šo shēmu [29] (sk. 49. punktu). Saskaņā ar Eurostat datiem [30] mežu ekonomiskā vērtība ietver būtībā zemes vērtību un vērtību koksnes krājai, kas uz tās aug. Tomēr, tā kā abu šo vērtību visobjektīvākais mērīšanas kritērijs ir tirgus cena, meža zemes gabala tirgus vērtība var ievērojami atšķirties atkarībā no tādiem faktoriem kā augsnes augšanas kapacitāte, koku sugu sastāvs, audzes vecums, atrašanās vieta, piekļuve un citiem faktoriem. Turklāt šādi novērtējumi nav pieejami. MEŽA SAIMNIECĪBAS LIELUMS SALĪDZINĀJUMĀ AR SAŅEMTO ATBALSTU 24. Saskaņā ar juridisko pamatu darbības mežu ekonomiskās vērtības uzlabošanai ir saistītas ar ieguldījumiem meža saimniecības līmenī, bet jēdziens "meža saimniecība" nav sīkāk definēts. Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Eiropas Ekonomikas komisijas (UNECE) sniegto definīciju "saimniecība" ir viens vai vairāki meža un citas meža zemes lauciņi, kas veido vienu vienību no pārvaldības vai izmantošanas viedokļa [31]. Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Palāta uzskata, ka atbalsts ir jāpielāgo saņēmēja konkrētajām vajadzībām, ievērojot viņa/viņas meža saimniecības lielumu. Revīzijā atklāja vairākus gadījumus (Ungārijā un Slovēnijā), kad atbalsts, ko izmaksāja par jaunas tehnikas un iekārtu iegādi, pārsniedza jebkādas iespējas, kā saņēmējs varētu izmantot tās savā meža saimniecībā (piemēram, sk. 33. punktu) [32]. SAŅĒMĒJA SAIMNIECĪBAS LIELUMS 25. Saskaņā ar juridisko pamatu atbalstam mežsaimniecības nozarē nevajadzētu radīt negatīvu ietekmi uz konkurenci [33]. Attiecībā uz citiem mežsaimniecības pasākumiem (piemēram, 123. pasākuma mežsaimniecības komponenti [34]) atbalstu sniedz tikai mikrouzņēmumiem [35]. Tā kā šāds nosacījums nav paredzēts 122. pasākumā, jebkāda preventīva ierobežojuma neesamība attiecībā uz lielumu, galveno saimniecisko darbību vai saņēmēja juridisko statusu varētu pastiprināt lielo uzņēmumu tirgus pozīciju [36]. MEŽU APSAIMNIEKOŠANAS PLĀNI 26. Saskaņā ar juridisko pamatu ieguldījumus piešķir, pamatojoties uz mežu apsaimniekošanas plāniem attiecībā uz meža saimniecībām, kas pārsniedz lielumu, kuru dalībvalstis nosaka savās programmās [37]. Revīzijā konstatēja, ka dalībvalstis nosaka ļoti dažādus meža saimniecību lielumus, kuru pārsniegšanas gadījumā vajadzēja izstrādāt mežu apsaimniekošanas plānus, un ka vienā dalībvalstī (Austrijā) 99 % no privātajiem mežu īpašniekiem tika atbrīvoti no šā pienākuma [38]. MEŽIZSTRĀDE UN MEŽA ATJAUNOŠANA PĒC GALVENĀS CIRTES 27. Saskaņā ar tiesību aktu noteikumiem [39] atbalstītās darbības mežu ekonomiskās vērtības uzlabošanai ir saistītas ar ieguldījumiem meža saimniecības līmenī un var iekļaut ieguldījumus mežizstrādes tehnikas iegādei, kamēr attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar meža atjaunošanu pēc nobeiguma cirtes, atbalstu nepiešķir. Palāta uzskata, ka, no vienas puses, nešķiet saskaņoti atbalstīt ieguldījumus mežizstrādes tehnikai un, no otras puses, nepiešķirt atbalstu mežu atjaunošanai pēc nobeiguma cirtes. REVIDĒTAJĀM PROGRAMMĀM PIRMS TO PIEŅEMŠANAS NAV VEIKTA PIENĀCĪGA SĀKOTNĒJĀ ANALĪZE 28. ELFLA dalībvalstīs tiek īstenots ar lauku attīstības programmu starpniecību, kurās ir jāietver ex ante novērtējums un situācijas analīze par priekšrocībām, trūkumiem un apzinātajām vajadzībām, kā arī izvēlētā stratēģija to apmierināšanai un resursu sadales optimizēšanai. 29. Piecu apmeklēto dalībvalstu [40] vai reģionu lauku attīstības programmās vajadzību apzināšana — ciktāl tā bija veikta — attiecās uz mežsaimniecības nozari kopumā, kas apgrūtina noteikt saikni starp īpašām vajadzībām un pasākumiem. 30. Revīzijā konstatēja, ka šādas vajadzības netika atbilstoši aprakstītas dalībvalstu lauku attīstības programmās (sk. 1. izcēlumu). Jo īpaši nebija pietiekamas analīzes un pamatojuma attiecībā uz dažādu meža platību tipu un saņēmēju prioritātēm. Turklāt nepieciešamais ekonomisko iespēju apraksts bija noteikts tikai vispārīgi vai arī nebija iesniegts vispār. 1. IZCĒLUMS PIEMĒRI PAR NESKAIDRU VAJADZĪBU APZINĀŠANU DALĪBVALSTU LAUKU ATTĪSTĪBAS PROGRAMMĀS Slovēnijā zemo ieguldījumu kapacitāti atzina par trūkumu mežsaimniecības nozarē, bet nebija arī atsevišķas analīzes par vajadzībām atkarībā no saņēmēju veida, proti, vai tie ir uzņēmumi, juridiskās personas vai fiziskās personas. Rezultātā Palāta konstatēja, ka arī mežsaimniecības uzņēmumi ar lielu ieguldījumu kapacitāti var gūt labumu no ievērojamām valsts atbalsta summām. Austrijas lauku attīstības programmā nav noteikts, kurus trūkumus mežsaimniecības nozarē ar pasākumu ir plānots novērst. Kaut gan lauku attīstības programmā ir kvantitatīva aplēse par meža platībām, kurām plānots sniegt atbalstu, izpaliek skaidrojums, kādēļ šīm platībām ir vajadzīgs valsts finansējums. 31. Komisija apstiprināja lauku attīstības programmas, kaut gan tajās nebija noteiktas privāto mežu īpašnieku īpašās vajadzības pēc finansiālā atbalsta savu mežu ekonomiskās vērtības uzlabošanai. 32. Bulgārija, Rumānija un Grieķija, kaut gan bija plānojušas lielas finanšu summas, līdz 2011. gada beigām nebija deklarējušas nekādus izdevumus (Grieķija un Rumānija) vai arī ļoti mazas summas (Bulgārija). Dalībvalstis informēja Palātu, ka to vadošās iestādes ir nolēmušas pārnest finanšu līdzekļu summas, kas bija plānotas 122. pasākumam, uz citiem pasākumiem (Bulgārija un Rumānija pārdalīja attiecīgi apmēram 80 % un 33 % no sākotnēji plānotajām summām), lai īstenotu pasākumu vēlāk plānošanas periodā vai vispār pārtrauktu tā īstenošanu (Grieķija). NOZĪMĪGAS NEPILNĪBAS ĪSTENOŠANĀ, ŅEMOT VĒRĀ IZVIRZĪTOS MĒRĶUS GADĪJUMI, KAD VALSTS ATBALSTS IR NESAMĒRĪGI AUGSTS SALĪDZINĀJUMĀ AR PATIESAJĀM VAJADZĪBĀM 33. Attiecībā uz saikni starp pretendentu deklarēto meža platības lielumu un piešķirtā valsts atbalsta līmeni revīzijā konstatēja, ka atsevišķas dalībvalstis (Ungārija un Slovēnija) gan noteica salīdzinoši augstu maksimālo apjomu valsts atbalstam [41], bet neizvērtēja samērību starp pretendentu deklarēto meža platības lielumu un piešķiramā valsts atbalsta līmeni. Vienā dalībvalstī (Slovēnijā) saņēmēju, kurš bija deklarējis trīs hektāru meža platību, apstiprināja ieguldījumu saņemšanai 1,1 miljona EUR apmērā mežizstrādes un palīgiekārtu iegādei, un viņš no ELFLA saņēma EUR 375 000. Cita dalībvalsts (Austrija) līdz 2009. gadam piešķīra finansējumu saņēmējiem, kuri nebija meža īpašnieki, lai veiktu ieguldījumus biomasas pārstrādei, neprasot viņiem deklarēt kādu konkrētu meža platību, piemēram, saņēmējam bez deklarētas meža zemes apstiprināja projektu EUR 132000 vērtībā, un viņš no ELFLA saņēma EUR 17 000. 34. Tomēr Ungārijā vadošās iestādes 2010. gadā mainīja atbilstības prasības, lai atbalsts būtu samērīgs reģistrētajām meža platībām, un ierobežoja piešķiramo atbalstu līdz EUR 115 500. IEGULDĪJUMI NAV UZSKATĀMI PAR ATBILSTOŠIEM PASĀKUMA NOTEIKUMIEM 35. Kaut gan atbalstu saskaņā ar 122. pasākumu var piešķirt tikai ieguldījumiem, revīzijā konstatēja gadījumus, kad atbalsts ticis piešķirts īslaicīgas lietošanas precēm, piemēram, palīgmateriāliem (Toskānā) [42], un kārtējām ražošanas izmaksām (Austrijā) [43]. Palāta uzskata, ka kopumā šādu īslaicīgas lietošanas preču iegāde nav ieguldījums. Tāpat par ieguldījumiem nav uzskatāmas arī ekspluatācijas izmaksas. 36. Atsevišķās dalībvalstīs (Ungārijā un Slovēnijā, sk. II pielikumu) nebija noteikta prasība, lai saņēmējiem būtu īpašuma vai nomas tiesības uz mežiem, kuros var izmantot subsidētās iekārtas. Darbuzņēmēju/pakalpojuma sniedzēju ieguldījumus nevar uzskatīt par tādiem, kas veikti konkrētas meža saimniecības vajadzībām, un tāpēc tie nav uzskatāmi par atbilstošiem saskaņā ar reglamentējošo regulu (sk. 24. punktu). ATSEVIŠĶAS DARBĪBAS, KO FINANSĒ SASKAŅĀ AR 122. PASĀKUMU, VARĒTU TIKT LABĀK FINANSĒTAS AR CITIEM ELFLA PASĀKUMIEM 37. ELFLA atbalstu īsteno ar daudzveidīgiem pasākumiem, starp kuriem ir jānodrošina saskanība [44]. Ņemot vērā atšķirīgās maksimālās atbalsta likmes, ko var piešķirt atkarībā no dažādiem pasākumiem, darbības finansēšana saskaņā ar vienu vai otru pasākumu nav neitrāla budžeta izteiksmē [45]. Jāatzīmē, ka revīzijā nekonstatēja nevienu gadījumu, kad viena un tā paša darbība būtu finansēta divreiz. 38. Tomēr revīzijā konstatēja gadījumus, kad ieguldījumi, kas atbalstīti ar 122. pasākumu, labāk atbilstu 121. pasākuma mērķim, proti, "Lauku saimniecību modernizācija", ar ko atbalsta ieguldījumus lauku saimniecībām to vispārējās darbības uzlabošanai. Piemēram, Ungārijā ar 122. pasākumu finansēja lauktehnikas iegādi. Toskānā ar 122. pasākumu finansēja kultivēto kastaņu žāvēšanas iekārtu iegādi, tādu saimniecības ēku rekonstrukciju, kas neatrodas uz meža zemes un ko izmantotu ražas novākšanas laikā kastaņu šķirošanai un pagaidu uzglabāšanai, kā arī to saimniecības telpu rekonstrukcijai, kur uzglabā darbarīkus un tehniku. 39. Itālijā, Ungārijā un Slovēnijā mežsaimniecības uzņēmumiem tika piešķirts atbalsts tehnikas iegādei, lai veiktu darbības, kurās koksni izmanto kā izejmateriālu pirms tās rūpnieciskās sazāģēšanas kokzāģētavā (koku gāšana, lapu un mizu noņemšana, saciršana, transportēšana), vai pārstrādes darbības (koksnes smalcināšana/šķeldošana, malkas skaldīšana, dēļu un paliktņu ražošana). Austrijā tika atbalstīta noliktavu un žāvēšanas iekārtu būvniecība, kā arī transporta konteineru iegāde. Palāta uzskata, ka šie ieguldījumi galvenokārt atbilst nevis 122. pasākuma mērķiem, bet drīzāk pasākuma "Pievienotās vērtības radīšana mežsaimniecības produktiem" (123. pasākums) mērķiem, jo ieguldījumi attiecas uz koksni, kas izvesta no mežiem, bet nevis uz mežu, kas sastāv no augošiem kokiem. NE VISI IEGULDĪJUMI PAŠI PAR SEVI UZLABO MEŽU EKONOMISKO VĒRTĪBU 40. Revīzijā konstatēja, ka lielāko daļu no ieguldījumiem, kurus atbalstīja ar šo pasākumu, var iedalīt divās kategorijās, proti, mežsaimniecības darbi un tehnika. Pirmajā gadījumā (retināšana, atzarošana u. c.) Palāta uzskata, ka kopumā šādi darbi uzlabo mežaudžu tirgus vērtību: kvalitatīvas koksnes ražošana ir stingri saistīta ar koku blīvumu, ko uzlabo ar retināšanu, savukārt atzarošanas mērķis ir zaru mezglu skaita samazināšana koka dēļos, kura uzlabo to tirgus vērtību (sk. 2. izcēlumu). 2. IZCĒLUMS PIEMĒRS AR 122. PASĀKUMU FINANSĒTO MEŽSAIMNIECĪBAS DARBU REZULTĀTAM (PA KREISI) SALĪDZINĀJUMĀ AR MEŽA PLATĪBĀM, KURĀS NAV VEIKTA MEŽSAIMNIECĪBAS APRŪPE (PA LABI) +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ 41. Attiecībā uz ieguldījumiem tehnikas iegādei Palāta uzskata, ka pati par sevi tādas tehnikas iegūšana, kuru var izmantot kā meža zemēs, tā arī citviet, piemēram, lauksaimniecības zemēs, pati par sevi nenozīmē kādas konkrētas meža platības, kas pieder tehnikas īpašniekam, vērtības uzlabošanu. Savās revīzijas misijās Palāta konstatēja, ka daudzi mežu īpašnieki nodarbojas arī ar lauksaimniecību un ka daudzos gadījumos ar 122. pasākumu ir finansēta tādas tehnikas iegāde, kuru vienlīdz var izmantot arī lauksaimniecības vajadzībām, piemēram, kravas automobiļi, lauksaimniecības traktori, arkli, ecēšas, minerālmēslu izkliedētāji, ekskavatori u. c. (sk. 3. izcēlumu). 3. IZCĒLUMS PIEMĒRI LAUKTEHNIKAI, KURAS IEGĀDE FINANSĒTA AR 122. PASĀKUMU +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ ATBALSTA EFEKTIVITĀTES NOVĒRTĒJUMS NEBIJA APMIERINOŠS RĀDĪTĀJI PIENĀCĪGI NENOVĒRTĒ DARBĪBAS MĒRĶU SASNIEGŠANU 42. Saskaņā ar tiesību aktiem [46]vienota uzraudzības un novērtēšanas sistēma (VUNS) tika izstrādāta Komisijas un dalībvalstu sadarbības rezultātā. Regulā noteikts, ka lauku attīstības programmu progresu, efektivitāti un lietderību saistībā ar to mērķiem nosaka, izmantojot sākumstāvokļa rādītājus, kā arī, ņemot vērā programmu finanšu izpildi, īstenošanas rezultātus un ietekmi [47]. 43. Attiecībā uz 122. pasākumu Komisija izdeva pamatnostādnes, nosakot īstenošanas rādītājus — "to meža saimniecību skaitu, kas saņēma ieguldījumu atbalstu" un "kopējo ieguldījumu apjomu" un rezultatīvos rādītājus — "to saimniecību skaitu, kas ievieš jaunus produktus un/vai tehnoloģijas" un "bruto pievienotās vērtības (BPV) pieaugumu atbalstītajās saimniecībās". 44. Palāta atzīmē, ka ar šiem īstenošanas rādītājiem netiek vērtēta darbības mērķu sasniegšana. Tās ir nenovēršamas sekas tam, ka šā pasākuma mērķi nav bijuši skaidri noteikti. MĒRĶTIECĪGĀK BIJA JĀFORMULĒ JAUTĀJUMI, AR KURIEM NOVĒRTĒ MEŽU EKONOMISKĀS VĒRTĪBAS UZLABOŠANOS 45. VUNS arī paredz termiņa vidusposma novērtējumu, kas 2010. gadā bija jāveic neatkarīgiem vērtētājiem. Vērtēšanas jautājumi saistībā ar 122. pasākumu attiecas uz ražošanas dažādošanu [48], tirgus pieejamības un tirgus daļas uzlabošanu, mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un meža saimniecību konkurētspēju. 46. Palāta uzskata, ka neviens no šiem jautājumiem neļauj visaptveroši novērtēt to, vai pasākums ir uzlabojis mežu ekonomisko vērtību. Jautājumi par tirgus daļu un meža saimniecību konkurētspēju nav būtiski, lai izvērtētu pasākuma rezultātus tajās saņēmēju saimniecībās, kas neveic saimniecisko darbību. Turklāt novērtējuma ziņojumi parasti attiecas uz atbildēm, ko saņēmēji snieguši novērtēšanas anketās, vai reproducē vispārējos statistikas datus par mežsaimniecības nozari, kā arī nesniedz nekādu konkrētu informāciju par 122. pasākuma ietekmi uz mežu ekonomisko vērtību. NAV NOTEIKTA MEŽA PLATĪBU VĒRTĪBA PIRMS UN PĒC IEGULDĪJUMU VEIKŠANAS 47. Revīzijā konstatēja, ka nevienā no revīzijas laikā apmeklētajām dalībvalstīm vai reģioniem nebija ieviestas pienācīgas procedūras, lai noteiktu ELFLA finansēto pasākumu ietekmi uz iesaistīto meža platību (meža zemes un mežaudzes) ekonomisko vērtību, un arī saņēmējiem netika prasīts to norādīt. Tāpat arī netika noteikta meža platību vērtība pirms ieguldījumiem, un tā netika salīdzināta ar situāciju pēc ieguldījumiem, kas finansēti ar šo pasākumu. Ja šādi novērtējumi nav veikti un tie nav pieejami, ir grūti noteikt, vai pasākuma mērķi ir sasniegti. DAUDZU REVIDĒTO PROJEKTU EFEKTIVITĀTE IR VĀJA 48. Palāta novērtēja 50 projektus, ko revidēja revīzijas apmeklējumu laikā, lai noskaidrotu, vai tie sasniedza pasākuma izvirzītos mērķus (uzlabot mežu ekonomisko vērtību). 49. Palāta konstatēja, ka tikai daži no revidētajiem projektiem ir sekmējuši mežu ekonomiskās vērtības pieaugumu, vai nu uzlabojot zemes vērtību (meža taku un ceļu izbūve) vai mežaudžu vērtību (tādas mežkopības darbības kā atzarošana vai retināšana). Attiecībā uz citiem projektiem Palāta neatrada pieteikamus pierādījumus par to attiecināmību vai par to būtisko nozīmi mežu ekonomiskās vērtības uzlabošanā, jo tie attiecās uz: a) lauksaimniecību (ēdamie kastaņi [49], ganības, pameži ar īsu augseku, lauktehnika, saimniecības ēkas), b) koksnes apstrādi un tirdzniecību (iekārtas kurināmā koksnes smalcināšanai un turpmākai žāvēšanai vai zāģēšanai, noliktavas, transporta konteineri) un c) ekspluatācijas izmaksām koksnes ražošanai (mežizstrāde, šķeldošana un žāvēšana, palīgmateriāli, piemēram, kombinezoni, apavi un cimdi). PLĀNOŠANAS PERIODS 2014.–2010. GADAM 50. Komisija 2011. gada oktobrī iesniedza priekšlikumu regulai par atbalstu lauku attīstībai 2014.–2020. gada plānošanas periodā [50]. Regulas projektā ierosina piešķirt atbalstu "privātmežu īpašniekiem, pašvaldībām un to apvienībām" attiecībā uz ieguldījumiem, "kas saistīti ar mežu ekonomiskās vērtības paaugstināšanu" [51]. Ieguldījumus veic meža saimniecības līmenī, un tie var ietvert ieguldījumus augsnei un resursiem labvēlīgā mežizstrādes tehnikā un praksē. 51. Priekšlikumā atkal nav sniegta norāde, kāpēc noteikumi attiecas uz privātajiem īpašniekiem kopumā un nevis konkrētām īpašnieku kategorijām vai dažu privātīpašnieku konkrētām situācijām. 52. Palāta savā Atzinumā Nr. 1/2012 atzīmēja, ka, lai gan regulas projektā vienam pasākumam būtu jāaptver visi atbalsta veidi attiecībā uz mežsaimniecības ieguldījumiem un visi atbilstošie papildpasākumi ir minēti vienā pantā [52], katru no tiem joprojām reglamentē īpašas prasības un noteikumi. 53. Ja Komisijas priekšlikumu pieņems bez jebkādiem grozījumiem, Palāta uzskata, ka šajā ziņojumā norādītās problēmas, iespējams, saglabāsies arī nākamajā plānošanas periodā. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI 54. Īpašais 122. pasākums "Mežu ekonomiskās vērtības uzlabošana" tika ieviests 2007.–2013. plānošanas periodā. Palātas veiktā revīzija atklāja nepilnības attiecībā uz pasākuma koncepciju, īstenošanu un uzraudzību. Tas ļauj Palātai secināt, ka Komisija un dalībvalstis nav efektīvi un lietderīgi pārvaldījušas revidētos aspektus attiecībā uz atbalstu mežu ekonomiskās vērtības uzlabošanai. Īpaši tādēļ, ka šādu atbalstu ir ierosināts saglabāt arī nākamajā plānošanas periodā 2014.–2020. gadam, Palāta sniedz turpmāk izklāstītos ieteikumus. NOZĪMĪGAS NEPILNĪBAS PASĀKUMA KONCEPCIJĀ 55. Revīzijā konstatēja, ka pasākuma koncepcijā ir nepilnības, kas ievērojami kavē tā sekmīgu īstenošanu, kā paskaidrots turpmāk tekstā. 56. Komisija nav īpaši analizējusi situāciju mežsaimniecības nozarē ES līmenī, lai pamatotu priekšlikumu par īpaša finanšu atbalsta piešķiršanu privāto īpašnieku un pašvaldību mežu ekonomiskās vērtības uzlabošanai vai to sabiedrības interešu noteikšanai, kuru dēļ šāds atbalsts būtu jāsniedz (18.–22. punkts). 57. Tiesību aktu noteikumos netika definētas galvenās pasākuma iezīmes, proti, ko nozīmē "mežu ekonomiskā vērtība" un kas ir "meža saimniecība". Turklāt nebija arī noteikti konkrēti kritēriji attiecībā uz meža saimniecību lielumu, galveno saimniecisko darbību vai potenciālo saņēmēju juridisko statusu, lai izvairītos no iespējama konkurences izkropļojuma (23.–25. punkts). 58. Dalībvalstis bija noteikušas ļoti atšķirīgus meža saimniecību lielumus, kuru pārsniegšanas gadījumā bija jāizstrādā mežu apsaimniekošanas plāns, kas svārstījās no minimālā noteiktā lieluma, lai palielinātu meža platības saskaņā ar apsaimniekošanas plānu, līdz tik augstai robežvērtībai, ka praktiski vienā dalībvalstī (Austrijā) 99 % no privātajiem meža īpašniekiem tika atbrīvoti no šā pienākuma (26. punkts). 59. Arī vajadzības netika atbilstoši aprakstītas dalībvalstu lauku attīstības programmās. Revīzijā konstatēja, ka vairākos gadījumos nav bijusi veikta atbilstoša sākotnējā analīze par īpašajām vajadzībām attiecībā uz šo pasākumu vai ka pasākums nav atbildis nevienai no īpašajām vai steidzamajām vajadzībām dalībvalstīs (28.–31. punkts). Vairākas dalībvalstis pārtrauca pasākuma īstenošanu vai pārdalīja lielāko daļu no piešķirtajām summām par labu citiem pasākumiem (32. punkts). 1. IETEIKUMS Komisijai vajadzētu - noteikt un izvērtēt ES vajadzības, lai uzlabotu mežu ekonomisko vērtību; - skaidri noteikt galvenās iezīmes, kas nodrošinātu to, ka ES atbalsts ir vērsts uz šo vajadzību apmierināšanu, un tādējādi radītu ES pievienoto vērtību. 2. IETEIKUMS Dalībvalstīm vajadzētu - pienācīgi aprakstīt savā lauku attīstības programmā dažādu meža platību un dažādu saņēmēju īpašās ekonomiskās vajadzības un iespējas; - uzlabot mežu apsaimniekošanu, nodrošinot mežu apsaimniekošanas plānu izstrādi attiecībā uz lielāko daļu meža saimniecību un veicinot meža platību sertifikāciju. NOZĪMĪGAS NEPILNĪBAS ĪSTENOŠANĀ, ŅEMOT VĒRĀ IZVIRZĪTOS MĒRĶUS 60. Revīzijā konstatēja daudzas nepilnības pasākuma īstenošanā (33.–41. punkts). Tādēļ Palāta secina, ka atsevišķos aspektos procesa īstenošana nebija atbilstoša. 61. Palāta konstatēja arī gadījumus, kad valsts atbalsts bija nesamērīgi augsts salīdzinājumā ar patiesajām vajadzībām (33. un 34. punkts). Atkarībā no dalībvalsts pieejas daudzi no vēlāk finansētajiem projektiem neatbilst pasākuma noteikumiem. Piemēram, tika konstatēti gadījumi, kad atbalsts ticis piešķirts īslaicīgas lietošanas precēm un kārtējām ražošanas izmaksām, kā arī gadījumi, kad ar atbalstu faktiski sekmēta ciršana (35. un 36. punkts). Turklāt dalībvalstis saskaņā ar 122. pasākumu ir atbalstījušas arī darbības, kas neatbilst pasākuma mērķiem un kuras būtu bijis labāk finansēt no citiem pasākumiem ar atšķirīgām atbilstības prasībām un atbalsta finansēšanas likmēm, kas parasti ir zemākas (37.–39. punkts). 62. Ne visi ieguldījumi paši par sevi uzlabo mežu ekonomisko vērtību. Raksturīgā saikne starp piešķirto atbalstu un iespējamo mežu ekonomiskās vērtības uzlabošanu atšķīrās atkarībā no ieguldījumu tipoloģijas (40. un 41. punkts). 3. IETEIKUMS Dalībvalstīm vajadzētu - noteikt atbilstošas prasības, lai nodrošinātu, ka mežsaimniecības atbalsts katrā lauku attīstības politikā ir saskaņots, atbilst valsts atbalsta noteikumiem un palielina tā efektivitāti; - ieviest atbilstošas procedūras, lai nodrošinātu, ka atbalsts ir efektīvs un faktiski uzlabo to meža platību ekonomisko vērtību, kurās ieguldījumi tiek veikti. ATBALSTA EFEKTIVITĀTES NOVĒRTĒJUMS NEBIJA APMIERINOŠS 63. Saskaņā ar veikto revīziju Palāta uzskata, ka būtiski trūkumi kavēja atbalsta efektivitātes novērtējuma veikšanu. 64. VUNS ir nepiemērota, lai novērtētu saskaņā ar 122. pasākumu sniegtā finanšu atbalsta ietekmi, jo rezultatīvie rādītāji un novērtējuma jautājumi, kas ietverti VUNS, neļauj noteikt, vai finansētie ieguldījumi ir sekmējuši to mežu ekonomiskās vērtības uzlabošanos, kuros tās tika veiktas (42.–46. punkts). 65. Dalībvalstis nenoteica vai neprasīja saņēmējiem noteikt meža platību vērtību pirms un pēc ieguldījumu veikšanas. Novērtējumu trūkums dalībvalsts vai reģionālajā līmenī attiecībā uz efektīvu to mežu vērtības pieaugumu, kuros darbības tika atbalstītas, kavē veikt novērtējumu par pasākuma galvenā mērķa sasniegšanu un līdz ar to arī par atbalsta efektivitāti (47. punkts). 66. Palāta konstatēja, ka tikai daži no revidētajiem projektiem ir sekmējuši mežu ekonomiskās vērtības pieaugumu, vai nu uzlabojot zemes vērtību (meža taku un ceļu izbūve), vai mežaudžu vērtību (tādas mežkopības darbības kā atzarošana vai retināšana). 4. IETEIKUMS Komisijai vajadzētu uzlabot pasākuma uzraudzību, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis to īsteno saskaņā ar īpašajiem izvirzītajiem mērķiem. Savukārt dalībvalstīm vajadzētu pieprasīt saņēmējiem sniegt datus par viņu īpašumā esošo mežu vērtību gan pirms, gan pēc atbalstītajiem ieguldījumiem, un vadošajām iestādēm vajadzētu prasīt apstiprināt šīs vērtības. Šo ziņojumu 2013. gada 12. jūnija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas I apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklisIoannis SARMAS. Revīzijas palātas vārdā — +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts. Lauksaimniecība ES — statistikas un ekonomikas informācija par 2011. gadu, 2012. gada marts. [2] Izvešana ir parasts pasākums, kas parāda koksnes ieguves apjomu no mežiem. [3] "Apaļkoku lietkoksne" — ar to domāta visa koksne, kas izvesta no meža, bet ko neizmanto kurināmā ražošanai. [4] Meži ir tādu produktu ieguves avots kā sveķi, tanīns, lopbarība, ārstniecības augi, ogas, rieksti, saknes, sēnes, sēklas un medus. [5] Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta H4 nodaļas Ziņojums par mežsaimniecības pasākumu īstenošanu saskaņā ar Lauku attīstības regulu Nr. 1698/2005 attiecībā uz 2007.–2013. gada periodu, 2009. gada marts. Cits avots norāda, ka deviņās no aptaujātajām dalībvalstīm 61 % no visām privātajām mežu saimniecībām ir mazākas par vienu hektāru un 86 % no visām saimniecībām pieder pie lieluma klases līdz pieciem hektāriem (Izredzes attiecībā uz tirgus apgādi ar koksni un citiem meža produktiem no apgabaliem ar sadrumstalotu meža īpašumtiesību struktūru — Pētījuma gala ziņojums, BOKU Universitāte, Vīne, 2010.). [6] MCPFE sadarbības nodaļa Varšavā, UNICE, PLO, Eiropas mežu stāvoklis 2007. gadā MCPFE ziņojums par ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu Eiropā, Varšava, 2007., 81. lpp. [7] UNECE, PLO, Koksnes un meža pētījums Nr. 20 (Ženēva). Eiropas meža nozares perspektīvas pētījums, Ženēva, 2005., 115. lpp. [8] MCPFE sadarbības nodaļa Varšavā, UNECE, PLO, Eiropas mežu stāvoklis 2007. gadā. MCPFE ziņojums par ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu Eiropā, Varšava, 2007., 81. lpp. "Lielākā daļa no valsts īpašumā esošiem mežiem pieder valstij (85 %), pārējā galvenokārt pilsētām, ciematiem, pašvaldībām un provinču valdībām". [9] Maltai nav meža zemju. [10] Padomes 1988. gada 19. decembra Regula (EEK) Nr. 4256/88, ar ko paredz īstenošanas noteikumus Regulai (EEK) Nr. 2052/88 attiecībā uz ELVGF Virzības nodaļu (OV L 374, 31.12.1988., 25. lpp.), Padomes 1989. gada 29. maija Regula (EEK) Nr. 1610/89, ar ko paredz īstenošanas noteikumus Regulai (EEK) Nr. 4256/88 attiecībā uz shēmu Kopienas lauku reģionu mežu attīstībai un optimālai izmantošanai (OV L 165, 15.6.1989., 3. lpp.), Padomes 1991. gada 15. jūlija Regula (EEK) Nr. 2328/91 par lauksaimniecības struktūru efektivitātes uzlabošanu (OV L 218, 6.8.1991., 1. lpp.). [11] Padomes 1992. gada 30. jūnija Regula (EEK) Nr. 2080/92, ar ko izveido Kopienas atbalsta shēmu attiecībā uz mežsaimniecības pasākumiem lauksaimniecībāi (OV L 215, 30.7.1992.). [12] Padomes 1998. gada 15. decembra rezolūcija par Eiropas Savienības Meža stratēģiju (OV C 56, 26.2.1999., 1. lpp.). [13] COM(2006) 302 galīgā redakcija, 15.6.2006. [14] COM(2006) 302 galīgā redakcija, 6. lpp. [15] Dalībvalstis ir atbildīgas par lauku attīstības programmu izstrādi un to iesniegšanu Komisijai apstiprināšanai.Dalībvalstis arī ir atbildīgas par katras lauku attīstības programmas efektīvu pārvaldīšanu un īpaši par darbību atlasi finansējuma saņemšanai. Komisijai ir jāapstiprina lauku attīstības programmas un jāpārbauda, vai vadības un kontroles sistēmas dalībvalstīs ir ieviestas un pareizi darbojas (Padomes 2005. gada 20. septembra Regula (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.)). [16] Regulas (EK) Nr. 1698/2005 4. pants. [17] 122., 123., 124., 125., 221., 222., 223., 224., 225., 226., 227. pasākums; šie pasākumi ir kodificēti II pielikumā Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulai (EK) Nr. 1974/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 368, 23.12.2006., 15. lpp.). [18] Regulas (EK) Nr. 1698/2005 27. pants. [19] BG, CZ, DE (1), EE, ES (7), FR (5), IT (20), LV, LT, LU, HU, AT, PT (3), RO, SI, SK, UK (2). [20] Regulas (EK) Nr. 1698/2005 27. pants. [21] Regulas (EK) Nr. 1974/2006 30. panta 4. punkts. [22] Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta H4 nodaļas Ziņojums par mežsaimniecības pasākumu īstenošanu saskaņā ar Regulu Nr. 1698/2005 attiecībā uz laikposmu no 2007.–2013. gadam, 2009. gada marts. [23] Regulas (EK) Nr. 1974/2006 18. pants. [24] Regulas (EK) Nr. 1698/2005 I pielikums "Atbalsta apjomi un likmes". [25] Regulas (EK) Nr. 1698/2005 22. apsvērums. [26] SVID analīze — stipro un vājo pušu, iespēju un draudu analīze. Tās mērķis ir izstrādāt, pārskatīt un atjaunināt stratēģiju un plānošanu, ņemot vērā ieinteresēto pušu vajadzības un pieejamos resursus. [27] PMK atzinumi, kas pamato īpašās vajadzības attiecībā uz investīciju atbalstu saskaņā ar 122. pasākumu: a) PMKatzinums par klimata pārmaiņām un mežsaimniecību; b) PMK atzinums par koksnes resursu mobilizēšanu; c) PMK atzinums par vērtēšanas un finansēšanas metodēm attiecībā uz nekoksnes mežiem un pakalpojumiem un; d) PMKatzinums par mežsaimniecības pasākumiem lauku attīstības jomā. [28] COM(2004) 490 galīgā redakcija, 14.7.2004. [29] Turklāt sarežģītību rada fakts, ka par konkrētiem rezultātiem attiecībā uz lielāko daļu meža investīciju varēs pārliecināties tikai ilgtermiņā, kura laikā meža vērtība var kļūt mazāk atkarīga no investīcijām nekā no citiem apstākļiem un tirgus faktoriem. [30] Eurostat, Eiropas ietvardokuments par integrēto vides un meža ekonomisko kontu sistēmu — IEEAF, Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs, Luksemburga, 2002. gads. [31] Avots: UNECE/PLO Mērenās klimata joslas un ziemeļu mežu resursu novērtējuma 2000. gada (TBFRA-2000) datubāze. [32] Saskaņā ar UNECE definīciju vairāki atdalīti īpašumi, kurus pārvalda saskaņā ar vienu korporatīvo stratēģiju, var veidot meža saimniecību un tādējādi saņemt valsts atbalstu, bet tas neattiecās uz revidētajiem gadījumiem Ungārijā un Slovēnijā. [33] Regulas (EK) Nr. 1698/2005 preambulas 32. apsvērums: "Šim atbalstam nevajadzētu izkropļot konkurenci, un tās ietekmei uz tirgu vajadzētu būt neitrālai". [34] Pasākums "Lauksaimniecībai un mežsaimniecības produktu pievienotā vērtība" (123. pasākums), Regulas (EK) Nr. 1698/2005 28. panta 3. punkts: "Attiecībā uz mežsaimniecību atbalstu sniedz tikai mikrouzņēmumiem". [35] T. i., uzņēmumi, kas nodarbina mazāk nekā desmit personas un kuru gada apgrozījums un/vai gada bilances kopsumma nepārsniedz 2 miljonus EUR. [36] Savā atbildē Palātai uz jautājumu, kāpēc viņi neaktivizēja pasākumu, Zviedrijas varas iestādes paskaidroja, ka atbalsts, lai palielinātu ražošanu vai nekustamā īpašuma vērtību, nav jāsniedz, jo tas varētu izkropļot konkurenci starp meža īpašniekiem. Savukārt atbalsts tiek sniegts tikai vides mērķiem. [37] Regulas (EK) Nr. 1698/2005 27. panta 2. punkts. Mežu apsaimniekošanas plāni atkarībā no meža zemes lieluma un izmantošanas veida ir jāpamato ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem, kā arī pašreizējiem zemes izmantošanas plāniem, un šajos plānos attiecīgi jāiekļauj meža resursi (Regulas (EK) Nr. 1974/2006 18. pants). [38] Kamēr vienā dalībvalstī (Spānijā) tika noteikts minimālais lielums — 15 hektāri —, lai palielinātu mežu platības saskaņā ar apsaimniekošanas plānu, citā dalībvalstī (Austrijā) lauku attīstības programmā noteica tik augstu obligāto robežvērtību —1000 ha — attiecībā uz mežu apsaimniekošanas plānu, ka praktiski 99 % no privātajiem mežu īpašniekiem tika atbrīvoti no pienākuma sagatavot šo plānu, pieprasot atbalstu saskaņā ar 122. pasākumu. [39] Regulas (EK) Nr. 1974/2006 18. pants. [40] Galisija (Spānija), Toskāna (Itālija), Ungārija, Austrija un Slovēnija. [41] EUR 500000 (SI); EUR 735000 (HU — 2008. gadā). [42] Individuālie aizsardzības līdzekļi, piemēram, kombinezoni, ķiveres, apavi, cimdi, pirmās palīdzības aptieciņas u. c. [43] Atbalsts tika piešķirts ekspluatācijas izmaksu daļējai atlīdzināšanai par darbībām, kas saistītas ar biomasas sagatavošanu, piemēram, transportēšanu, kaltēšanu un uzglabāšanu. [44] Regulas (EK) Nr. 1974/2006 2. panta 1. punkta b) apakšpunkts. [45] Piemēram, maksimālā atbalsta likme 122. pasākumam ir par 10 % augstāka nekā maksimālā atbalsta likme 121. pasākumam (Lauku saimniecību modernizācija) vai 123. pasākumam (Mežsaimniecības produktu pievienotā vērtība), sk. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 pielikumu. Vispārējā likme attiecībā uz ieguldījumiem saskaņā ar 122. pasākumu ir 50 %, bet attiecībā uz 121. un 123. pasākumu tā ir tikai 40 %. [46] Regulas (EK) Nr. 1698/2005 80. pants. [47] Regulas (EK) Nr. 1698/2005 81. pants. [48] Viens no 122. pasākuma mērķiem ir veicināt dažādošanu (sk. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 22. apsvērumu). Dažādošana mežsaimniecības nozarē nozīmē jaunu ienākumu avotu radīšanu no mežsaimniecības darbībām, tostarp, jo īpaši, nekoksnes produktu ražošana, piemēram, augļi, sēnes, sēklas, medus utt., kā arī tirgus pakalpojumi, piemēram, medību atļauju izsniegšana. Koksnes kurināmā ražošanu arī var uzskatīt par dažādošanu mežos, kurus tradicionāli izmantoja apaļkoku lietkoksnes ražošanai, un otrādi. [49] Sk. 38. punktu. [50] COM(2011) 627 galīgā redakcija, 19.10.2011. [51] COM(2011) 627 galīgā redakcija, 27. pants, 12.10.2011., 50. lpp. [52] 22. pants. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS 122. PASĀKUMAM PIEŠĶIRTIE FINANŠU LĪDZEKĻI SALĪDZINĀJUMĀ AR PRIVĀTĪPAŠUMĀ ESOŠO MEŽA PLATĪBU PIEAUGUMU DALĪBVALSTĪS +++++ TIFF +++++ Avots: ERP izstrādāti dati, pamatojoties uz Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta paziņotajiem datiem un Eurostat mežsaimniecības statistiku 2011. gadā. Dalībvalsts | Pirmajā LAP redakcijā plānotais ELFLA ieguldījums 122. pasākumam 2007.–2013. gadam | LAP plānotais ELFLA ieguldījums 122. pasākumam, sākot no 31.12.2011. | Kopējie plānotie valsts izdevumi 122. pasākumam, sākot no 31.12.2011. | ELFLA ieguldījums, sākot no 31.12.2011., jaunajiem pieteikumiem 2007.–2013. gada plānošanas periodā | Kopējie plānotie valsts izdevumi, sākot no 31.12.2011., jaunajiem pieteikumiem 2007.–2013. gada plānošanas periodā | Meži un citas meža zemes | Privātie meži | (EUR 1000) | (1000 ha) | Bulgārija | 19278 | 9278 | 11597 | 4800 | 6000 | 3927 | 519 | Čehijas Republika | 19158 | 20658 | 27543 | 11438 | 15250 | 2697 | 616 | Vācija | 1400 | 635 | 847 | 236 | 315 | 11076 | 5368 | Igaunija | 15565 | 15506 | 20674 | 4016 | 5355 | 2350 | 1345 | Grieķija | 10630 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6539 | 845 | Spānija | 42850 | 51185 | 85533 | 13520 | 25373 | 27747 | 12838 | Francija | 36220 | 34965 | 67553 | 14904 | 29147 | 17572 | 11841 | Itālija | 103454 | 96201 | 205976 | 22343 | 48996 | 10916 | 6076 | Latvija | 34066 | 14395 | 19431 | 2169 | 2762 | 3467 | 1696 | Lietuva | 15375 | 11031 | 14708 | 4276 | 5702 | 2240 | 784 | Luksemburga | 795 | 795 | 3977 | 50 | 250 | 88 | 46 | Ungārija | 8831 | 19289 | 27125 | 9472 | 12806 | 2029 | 861 | Austrija | 26222 | 19817 | 38726 | 14955 | 31693 | 4006 | 2482 | Portugāle | 99244 | 64026 | 76915 | 12451 | 16304 | 3611 | 3382 | Rumānija | 158692 | 108692 | 133699 | 0 | 0 | 6733 | 2097 | Slovēnija | 18704 | 19454 | 25939 | 12370 | 16495 | 1274 | 962 | Slovākija | 30720 | 30720 | 41445 | 7987 | 10655 | 1933 | 958 | Apvienotā Karaliste | 11683 | 18081 | 25136 | 2149 | 4118 | 2901 | 1922 | KOPĀ | 652887 | 534729 | 826824 | 137137 | 231221 | 111106 | 54638 | -------------------------------------------------- II PIELIKUMS PĀRBAUDĪTO IEGULDĪJUMU PROJEKTU SARAKSTS Valsts | Projektu skaits | Projekta raksturs | Deklarētā/apsaimniekotā meža platība (ha) | Kopējie ieguldījumi (EUR) | Kopējie valsts izdevumi (EUR) | Kopējais ELFLA ieguldījums (EUR) | Apmeklējumi uz vietas | ES | 1 | Mežkopības darbības attiecībā uz lapu kokiem un citiem kokiem | 50,00 | 104524,44 | 56726,18 | 32651,59 | Jā | 2 | Mežkopības darbības attiecībā uz eikaliptu audzēm | 33,84 | 51517,76 | 25758,90 | 14826,82 | Jā | 3 | Skujkoku audžu retināšana un atzarošana | 50,00 | 92384,00 | 55430,40 | 31905,74 | Jā | 4 | Skujkoku audžu retināšana un atzarošana | 50,00 | 99524,00 | 59714,42 | 34371,62 | Jā | 5 | Skujkoku audžu retināšana | 50,00 | 87584,00 | 52550,40 | 30248,01 | Jā | 6 | Programma visaptverošai vērtības paaugstināšanai un daudzfunkcionalitātes veicināšanai | 969,10 | 53632,59 | 26816,30 | 15435,46 | Nē | 7 | Pasākumi mežu daudzfunkcionālās nozīmes novērtēšanai un veicināšanai | 947,00 | 152913,02 | 74615,98 | 42948,96 | Nē | 8 | Tehnisko plānu izstrāde meža zemes apsaimniekošanai | 3555,06 | 90000,00 | 60000,00 | 34536,00 | Nē | 9 | Tehnisko plānu izstrāde meža zemes apsaimniekošanai | 6002,00 | 150000,00 | 90000,00 | 51804,00 | Nē | 10 | Programma visaptverošai vērtības paaugstināšanai un daudzfunkcionalitātes veicināšanai | 1410,00 | 112916,76 | 70150,06 | 40378,37 | Nē | IT | 1 | Kastaņkoku apgriešana un potēšana kastaņu audzēšanai | 20,57 | 159785,99 | 95871,59 | 42183,5 | Jā | 2 | Krūmāju izciršana, kastaņkoku apgriešana un potēšana augļu ražošanai | 1,36 | 5066,64 | 3039,98 | 1337,59 | Jā | 3 | Krūmāju izciršana, kastaņkoku apgriešana un potēšana augļu ražošanai, krūmgrieža un motorzāģa iegāde | 1,42 | 15980,14 | 9580,14 | 4218,76 | Jā | 4 | Kastaņkoku apgriešana un potēšana augļu ražošanai, tehnikas iegāde mežsaimniecības darbiem un baļķu pirmapstrādei | 5,81 — kastaņkoki, 59,63 — citi koki | 74476,24 | 44685,74 | 19661,73 | Jā | 5 | Kastaņkoku apgriešana un potēšana augļu ražošanai, mežsaimniecības tehnikas iegāde | 7,05 — kastaņkoki, 59,63 — citi koki | 132117,05 | 79270,23 | 34878,9 | Jā | 6 | Telpas atjaunošana saimniecības ēkā, ko izmantos kastaņu šķirošanai un pagaidu uzglabāšanai; darbarīku un tehnikas iegāde kastaņu kopšanai | 3,54 | 58184,32 | 34910,59 | 15360,66 | Jā | 7 | Tehnikas iegāde mežsaimniecības darbiem un koksnes pirmapstrādei (piekabe, pacēlājs, traktors, ekskavators, smalcinātājs), kā arī individuālie aizsardzības līdzekļi (kombinezoni, ķiveres, apavi, cimdi, pirmās palīdzības aptieciņas) | 243,06 | 224108,29 | 134465,04 | 59164,62 | Jā | 8 | Mežsaimniecības traktora iegāde, priežu (pinus pinea) zaru apgriešana | 32,88 | 286439,11 | 171862,75 | 75619,361 | Jā | 9 | Korķozola biržu atjaunošana (attīrīšana no krūmājiem un kokiem, atzarošana) | 94,00 | 389568,91 | 230103,57 | 101246,27 | Jā | 10 | Korķozola biržu atjaunošana (attīrīšana no krūmājiem un kokiem, atzarošana), mežsaimniecības tehnikas iegāde (ekskavators, traktors, krūmgriezis, pacēlājs, motorzāģis) | 5,00 atjaunotas korķozola birzis, 931,00 citas meža zemes | 331348,17 | 198808,90 | 43737,96 | Jā | IT | 11 | Vecu mākslīgu melno priežu silu retināšana, lai veicinātu vietējo baltegļu augšanu un sekmētu dabisku meža atjaunošanos tā sākotnējā jauktajā (skujkoku un lapu koku) sastāvā | 15,32 | 37646,46 | 22587,88 | 9938,67 | Jā | 12 | Kastaņu stādījumu atjaunošana (attīrīšana, atzarošana, potēšana), daļēja saimniecības ēkas atjaunošana, kastaņu žāvētāja iegāde un uzstādīšana ēkā, mežu apsaimniekošanas plāna izstrāde | 5,00 kastaņkoki, 64,00 citi koki | 19603,65 | 10835,57 | 4767,65 | Jā | 13 | Apmēram 50-gadīgu melno priežu stādījumu retināšana, lai veicinātu dabisko atjaunošanos ar lapu koku sugām; tehnikas iegāde (ekskavators, smalcinātājs, koksnes skaldītājs) | 6,47 | 99509,57 | 57121,65 | 25133,53 | Jā | 14 | Apmēram 50-gadīgu melno priežu stādījumu retināšana, lai veicinātu dabisko atjaunošanos ar lapu koku sugām; piekabes un vinčas iegāde | 5,52 | 47698,00 | 28618,80 | 12592,27 | Jā | 15 | Kokzāģētavas būvniecība un aprīkošana dēļu un palešu ražošanai | 20,00 | 182854,26 | 109712,57 | 48273,53 | Jā | 16 | Ekskavatora iegāde | 105,33 | 104950,00 | 62970,00 | 27706,80 | Jā | 17 | Mežsaimniecības pacēlāja un piekabes iegāde | 105,33 | 45208,33 | 27125,00 | 11935,00 | Jā | 18 | Mežsaimniecības traktora iegāde | 105,33 | 35500,00 | 21300,00 | 9372,00 | Jā | 19 | Tehnikas (koksnes šķeldotājs, krūmgriezis, motorzāģis, grieztuve) un individuālās aizsardzības līdzekļu (kombinezoni, ķiveres, apavi, cimdi) iegāde | 45,00 | 13360,00 | 8016,00 | 3527,04 | Jā | HU | 1 | Tehnika — traktors, kravas automobilis, piekabe, arkls, mēslojuma izkliedētājs | 68,41 | 667904,00 | 333952,00 | 248093,00 | Jā | 2 | Tehnika — traktors, pacēlājs, meža traktors, piekabe | 586,91 | 747435,00 | 373718,00 | 277635,00 | Jā | 3 | Tehnika — koksnes šķeldotājs, traktors, pacēlājs, meža traktors, piekabe | 868,03 | 1424309,00 | 712154,00 | 529059,00 | Jā | 4 | Tehnika — traktors, piekabe, arkls, ecēšas | 124,52 | 443795,00 | 221897,00 | 164847,00 | Jā | 5 | Tehnika — traktors, arkls | 94,30 | 183007,00 | 91504,00 | 45423,00 | Jā | 6 | Tehnika — traktors, ecēšas, piekabe | 301,73 | 168373,00 | 84186,00 | 62542,00 | Jā | 7 | Tehnika — traktors, arkls, ecēšas | 116,97 | 837792,00 | 418896,00 | 311198,00 | Nē | 8 | Tehnika — traktors, ecēšas, arkls, piekabe | 51,60 | 429535,00 | 214768,00 | 159551,00 | Nē | 9 | Tehnika — traktors, pacēlājs, meža traktors | 2632,48 | 656168,00 | 328084,00 | 243734,00 | Nē | 10 | Tehnika — traktors, arkls, ecēšas | 66,14 | 827713,00 | 413853,00 | 307451,00 | Nē | 11 | Tehnika — traktors, arkls, ecēšas, piekabe | 107,75 | 220776,00 | 110388,00 | 82007,00 | Nē | 12 | Tehnika — traktors, ecēšas, mēslojuma izkliedētājs | 625,30 | 268519,00 | 134259,00 | 99741,00 | Nē | 13 | Tehnika — traktors, koksnes šķeldotājs | 89,68 | 430259,00 | 215129,00 | 159819,00 | Nē | 14 | Tehnika — traktors, arkls, ecēšas, piekabe | 162,86 | 159228,00 | 79614,00 | 59145,00 | Nē | AT | 1 | Vītolu un papeļu stādīšana lauksaimniecības zemē īsai augsekai (rotācijas laiks 3–4 gadi) | 0,39 | 1170,00 | 585,00 | 284,84 | Jā | 2 | Lapkoku stādīšana vētru izpostītajos skujkoku mežos | 10,40 | 62400,00 | 31200,00 | 15150,72 | Jā | 3 | Līdz 15 metrus augstu skujkoku audžu retināšana | 7,90 | 7260,00 | 3630,00 | 1767,45 | Jā | 4 | Lapkoku sugu stādīšana vētru izpostītajos skujkoku mežos | 17,47 | 53077,59 | 26536,00 | 12889,84 | Jā | 5 | Velkamā pacēlāja iegāde | 6400,00 | 44166,67 | 15458,00 | 7506,40 | Jā | 6 | Mežu apsaimniekošanas plāna izstrāde | 1000,00 | 36667,67 | 18333,00 | 8902,50 | Jā | 7 | Līdz 15 metrus augstu skujkoku audžu retināšana | 20,00 | 30000,00 | 15000,00 | 7303,50 | Jā | 8 | Koka skaidu žāvēšanas iekārta | N/A [1] | 132443,07 | 36000,00 | 17481,60 | Jā | 9 | Lauksaimniecības zemē iestādītu papeļu ar īsu augseku smalcināšana/šķeldošana un žāvēšana (augsekas posms 3–4 gadi) | 2,20 | 1900,20 | 950,00 | 462,55 | Jā | AT | 10 | Papeļu ar īsu augseku stādīšana lauksaimniecības zemē (augsekas posms 3–4 gadi) | 0,62 | 1560,00 | 780,00 | 379,78 | Jā | 11 | Transporta konteinera iegāde koka skaidām | N/A [1] | 19600,00 | 3920,00 | 1908,65 | Jā | 12 | Līdz 18 metrus augstu lapkoku audžu retināšana | 20,00 | 30000,00 | 15000,00 | 7303,50 | Jā | 13 | Noliktavas būvniecība koka skaidām | N/A [1] | 124650,67 | 24930,00 | 12138,42 | Jā | 14 | Stādīšana, papildinot dabisko atjaunošanos; līdz 18 metrus augstu lapkoku audžu, kā arī līdz 15 metrus augstu skujkoku audžu retināšana | 26,50 | 22419,40 | 11209,00 | 5443,09 | Jā | 15 | Lauksaimniecības zemē iestādītu papeļu un vītolu no īsas augsekas audzēm ieguve un smalcināšana/šķeldošana (augsekas posms 3–4 gadi) | 21,80 | 20736,66 | 10368,00 | 5048,18 | Jā | SI | 1 | Meža taka | 38,15 | 15641,00 | 7965,00 | 5973,00 | Jā | 2 | Tehnika — traktors | 23,70 | 69510,00 | 34550,00 | 25913,00 | Jā | 3 | Meža ceļš | 19,82 | 66170,00 | 31521,00 | 23641,00 | Jā | 4 | Meža ceļš | 261,15 | 40564,00 | 20282,00 | 15211,00 | Nē | 5 | Tehnika — traktors, hārvesters | 3,49 | 230890,00 | 138534,00 | 103901,00 | Jā | 6 | Tehnika — piekabe | 45,63 | 45449,00 | 5500,00 | 4125,00 | Nē | 7 | Meža ceļš | 24,00 | 50654,00 | 21106,00 | 15829,00 | Nē | 8 | Tehnika — hārvesters, traktors, meža traktors, kravas automobilis ar pacēlāju/trosi | 3,30 | 1157730,00 | 500000,00 | 375000,00 | Jā | 9 | Meža taka | 15350,00 | 21752,00 | 10876,00 | 8157,00 | Nē | 10 | Tehnika — traktors | 1,70 | 79099,00 | 39550,00 | -29662,00 | Nē | [1] Austrija atbalstīja ieguldījumus biomasas pārstrādei, neprasot saņēmējiem deklarēt konkrētas meža platības. --------------------------------------------------