Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai - Strauja piekļuve bezvadu elektronisko sakaru pakalpojumu frekvenču spektram, nodrošinot lielāku elastību /* COM/2007/0050 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 8.2.2007 COM(2007) 50 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI STRAUJA PIEKĻUVE BEZVADU ELEKTRONISKO SAKARU PAKALPOJUMU FREKVENČU SPEKTRAM, NODROŠINOT LIELĀKU ELASTĪBU KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI STRAUJA PIEKĻUVE BEZVADU ELEKTRONISKO SAKARU PAKALPOJUMU FREKVENČU SPEKTRAM, NODROŠINOT LIELĀKU ELASTĪBU (Dokuments attiecas uz EEZ) SATURS 1. Ievads 5 2. Ierosinātā pieeja 5 3. Pamatojums 6 3.1. Politiskais un ekonomiskais konteksts 6 3.2. Vajadzība pēc pārmaiņām: faktori, kas apraud pašreizējo situāciju 7 4. Kā sagatavoties 7 4.1. Elastīgam izmantojumam pietiekama frekvenču spektra noteikšana 7 4.2. Ceļā uz saskaņotu atļauju piešķiršanas sistēmu 8 4.3. Lielāka nozares pārstāvju sadarbība 9 5. Pasākumi 9 6. Secinājums 10 KOPSAVILKUMS Inovatīvu bezvadu pakalpojumu un tehnoloģiju ieviešanu arvien vairāk kavē fakts, ka noteiktas frekvenču spektra joslas rezervētas šauri definētiem pakalpojumiem, un stingri izmantošanas nosacījumi, kas pārmērīgi ierobežo frekvenču spektra izmantošanu. Nodrošinot iespēju elastīgāk izmantot frekvenču spektru, frekvenču spektra lietotājs gūst iespēju laicīgi pieņemt tirgus situācijai atbilstīgus lēmumus. Ar spēkā esošo ES tiesisko regulējumu par elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumiem jau atzīta tehnoloģiju un tirgū pieejamo pakalpojumu konverģences nozīme un uzsvērta vajadzība pēc konkurētspējīgas un inovatīvas vides. Tomēr arvien pieaug vienprātība, ka frekvenču spektra politika jāpilnveido un ka pilnveidošana jāuzsāk nekavējoties. Komisija patlaban pārskata tiesisko regulējumu, galvenais uzdevums ir īstenot jaunu pieeju frekvenču spektra pārvaldībai[1]. Tomēr saskaņā ar minēto pārskatu atjauninātais tiesiskais regulējums spēkā stātos tikai 2010. gadā. Tāpēc šā paziņojuma mērķis ir izstrādāt praktiskus pasākumus, kas no šodienas līdz 2010. gadam jāveic, lai sagatavotos elastīgākai frekvenču spektra pārvaldībai joslās, kurās ir spēkā individuālas izmantošanas tiesības, kam elektronisko sakaru tiesiskā regulējuma pārskats beigu beigās izveidos tiesisko pamatu. Šajā paziņojumā ierosinātie pasākumi, pamatojoties uz spēkā esošo tiesisko regulējumu, vienlaikus risinās gadījumus, kad steidzami vajadzīga elastīga pieeja frekvenču spektra izmantošanai. Paziņojumā nav risināts jautājums par elastības nodrošināšanu, palielinot bez atļaujām izmantojamo joslu skaitu; šo jautājumu iekļaus nākamajos paziņojumos. Galvenais frekvenču spektra pārvaldības aspekts joprojām ir traucējumu novēršana, taču tehnoloģiskās attīstības ietekmē ir pilnveidojusies tās nodrošināšanas metode. Minētās attīstības dēļ tradicionālā pieeja frekvenču spektra pārvaldībai jāaizstāj ar elastīgāku, proti, tādu, kas veicina ne tikai tehnisko efektivitāti, bet arī frekvenču spektra izmantošanas ekonomisko efektivitāti. Radiofrekvenču spektra vieglas pieejamības un tā efektīvas izmantošanas nodrošināšana ir galvenie konkurētspējas veicināšanas, inovāciju un izaugsmes atbalstīšanas un visbeidzot nodarbinātības līmeņa paaugstināšanas instrumenti. Atbrīvojot radiofrekvenču spektra jaudu, lai tādējādi palielinātu ieguldījumus inovācijās un paaugstinātu ražīgumu, var paaugstināt efektivitāti attiecībā uz informācijas un sakaru tehnoloģiju (IST) ieguldījumu atjaunotajā ES Lisabonas stratēģijā izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai. Būtisks un dinamisks Eiropas rūpniecības segments ir atkarīgs no elektronisko sakaru pakalpojumu frekvenču spektra. Pieejamos datus ekstrapolējot uz 2006. gadu, iegūst, ka kopējais minētā sektora apgrozījums būtu 240 – 260 miljardi EUR. Aprēķināts, ka uz tirgus balstīta frekvenču spektra pārvaldība, ko papildina elastīgas frekvenču spektra izmantošanas tiesības, visā Eiropā ik gadu nestu 8 – 9 miljardu EUR lielu tīro peļņu. Elastīgs frekvenču spektra izmantojums nozīmē nevis sadrumstalotas valsts mēroga pieejas, bet gan nodrošināt nozari ar iespēju sasniegt brīvprātīgu harmonizāciju, kur vien iespējams. Kopienas sadarbība it būtiska, lai sasniegtu iekšējā tirgus mērķus un novērstu radio frekvenču traucējumus; ES aizsargā frekvenču spektra joslu vienotu identifikāciju, uz ko attiecas gan elastība, gan kopīgi pieņemti minimālie nosacījumi. Turklāt saskaņota rīcība, kas ļautu elastīgāk izmantot frekvenču spektru, samazinātu izmaksas par piekļuves iegūšanu frekvenču spektram, nojaucot nevajadzīgus birokrātiskus šķēršļus un samazinot frekvenču spektra deficītu. Tas ir ne tikai saskaņā ar labāka regulējuma principiem, bet arīdzan paver iespēju ietaupīt līdzekļus, ko vēlāk izmantot inovācijām. Lai sagatavotos jaunajai pieejai, pakāpeniska elastīgākas frekvenču spektra pārvaldības ieviešana paredz: - identificēt konkrētas frekvenču spektra joslas, kurās var atcelt normatīvos ierobežojumus, tādējādi palielinot konkurenci — tostarp arī konkurenci starp dažādām radio infrastruktūrām. Šim nolūkam ir būtiski paredzēt pietiekamu frekvenču spektra apjomu, lai attiecībā uz visiem tirgus dalībniekiem pieļautu kompromisus un tiem sniegtu iespēju piekļūt frekvenču spektram. Paziņojumā ierosināts pirmajā posmā izveidot joslu kompleksu (kopā 1350 MHz), kurās spēkā esošie tiesiskie ierobežojumi laikus vēlreiz jāanalizē, lai ļautu elastīgāk izmantot frekvenču spektru. Minētās joslas patlaban izmanto apraides, mobilo tehnoloģiju un informācijas tehnoloģiju (IT) nozarē; un - vienoties par samērīgu Kopienas mēroga tiesību kompleksu un atļauju piešķiršanas nosacījumiem, ko piemēro atsevišķām frekvenču spektra joslām. Tas būtu minimums, kas vajadzīgs, lai atļautu elastīgi un efektīvi izmantot frekvenču spektru, vienlaikus novēršot kaitīgus traucējumus. Atļauju piešķiršanas nosacījumus izmantos arī kā atsauci, lai veicinātu pakāpenisku to attiecīgajās joslās spēkā esošo tiesību pielāgošanu, kuras operatori ieguvuši saskaņā ar iepriekš spēkā esošajiem valsts noteikumiem (tā saucamās „mantotās” tiesības). Atsevišķos īpašos gadījumos lēmums jāpieņem nekavējoties, un tas tiks darīts prioritārā kārtā. Daži, jau šodien pastāvoši piemēri: - GSM direktīvas[2] derīguma pārskatīšana, lai 900 MHz joslā operatoriem atļautu izmantot jaunas, efektīvākas un inovatīvākas tehnoloģijas, piemēram, UMTS; lai pieņemtu saskaņotu un līdzsvarotu risinājumu, šī josla tiks uzlūkota saistībā ar citām joslām[3], un - jaunas pieejas piemērošana frekvencēm, kas atbrīvotas, tehniski efektīvāk izmantojot frekvenču spektru līdz ar ciparu apraides ieviešanu (tā saucamās „digitālās dividendes”). Nodrošinot frekvenču spektra izmantošanas tiesību īpašniekus ar plašākām iespējām noteikt, kā tie izmanto frekvenču spektra izmantošanas tiesības, tiks pieprasīta aktīvāka tirgus dalībnieku rīcība. Tas paredz: - atzīt, ka tiem ir lielāka atbildība (elastīgā vidē) par traucējumu novēršanu un nevainojamu pakalpojumu sniegšanu patērētājiem, un - nodrošināt Eiropas Komisijas veicinātu dialogu starp līdz šim nodalītu nozares sektoru tirgus dalībniekiem, t.i., starp apraidi, mobilo un IT nozari. 1. IEVADS Pēdējos divus gadus Komisija stratēģiskā līmenī cieši sadarbojusies ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka ar bezvadu elektronisko sakaru tehnoloģiju attīstību un pieaugošo daudzveidību saistītā izaugsme būtu saskaņā ar ES iekšējā tirgus un Eiropas mēroga konkurētspējas pilnveides vispārējās politikas mērķi. Par galveno mērķi noteikta tādas inovācijas atbalstošas normatīvās vides nodrošināšana, kas veicina jauno tehnoloģiju strauju piekļuvi frekvenču spektram un kuras rezultātā tiktu nodrošināta plaša bezvadu pakalpojumu daudzveidība. Radiofrekvenču spektra politikas grupai (RSPG) pieņemot vienprātīgu atzinumu par turpmākās politikas attīstības virzienu šajā jomā[4], 2005. gada novembrī tika sasniegts nozīmīgs pavērsiena punkts. Ar šo atzinumu atbalsta elastīgāku pieeju frekvenču spektra pārvaldībai, tostarp ilgtermiņa politikas mērķiem, ko ņems vērā patlaban pārskatot elektronisko sakaru tiesisko regulējumu, kam jāstājas spēkā 2010. gadā. Šajā paziņojumā ņemts vērā RSPG atzinums un iztirzāts, kā pakāpeniski un nekavējoties praksē var īstenot tās ieteikumus attiecībā politiku. Tajā īsi izklāstīti praktiski pasākumi, kas no šodienas līdz 2010. gadam jāveic, lai sagatavotos elastīgākai frekvenču spektra pārvaldībai, kam ES elektronisko sakaru tiesiskā regulējuma pārskats beigu beigās veidos tiesisko pamatu, un atsevišķi, steidzami izskatāmu jautājumu risināšanas paņēmieni. 2. IEROSINāTā PIEEJA Ir ierosināts, ka radio resursu izmantojumam elektronisko sakaru pakalpojumos kopš šodienas jāpiemēro elastīga, neierobežojoša pieeja, kas pretstatā mūsdienās joprojām bieži vien lietotajai ierobežojošajai pieejai frekvenču spektra lietotājiem paver iespēju izvēlēties pakalpojumus un tehnoloģiju. Joprojām var īstenot pasākumus, kas atšķiras no jaunās pieejas, taču tiem jābūt pienācīgi pamatotiem (piem., sabiedrības drošība un valsts drošība), un jāņem vērā to ietekme uz inovācijām, konkurētspēju, ieguldījumiem un sociālo vērtību. Turklāt no „elektronisko sakaru pakalpojumu” darbības jomas (pamatdirektīvas nozīmē) jāizslēdz ekskluzīvas izmantošanas tiesības noteiktiem pakalpojumiem, piemēram, mobilo sakaru vai apraides pakalpojumiem. Tas neizslēdz pienākumu konkrētu pakalpojumu sniegt noteiktā frekvences joslā. Elastīgai pieejai pilnā apjomā jāņem vērā nepieciešamība novērst kaitīgus traucējumus, lai aizsargātu pašreizējos un turpmākos lietojumus, un tā nedrīkst sadrumstalot ES produktu tirgu. Tas jāsasniedz, „vispārēji” ierobežojot izmantošanu[5], nevis izveidojot vienu tehnoloģiju vai tehnoloģiju kompleksu ar ekskluzīvām tiesībām izmantot noteiktas frekvenču spektra joslas, jo pēdējais pārkāptu tehnoloģiju neitralitātes principu. Papildus palīdzībai novērst kaitīgus traucējumus tādi pasākumi kā frekvenču spektra plāni un frekvenču spektra maskas, par ko noslēgta Kopienas mēroga vienošanās, veicina vienotā tirgus izveidi un pārrobežu koordināciju. Eiropā turpinās piemērot kopējus nosacījumus, kuru mazāk ierobežojošā formulējuma dēļ to koordinācija un saskaņota piemērošana ES mērogā kļūst arvien būtiskāka. Kopēji, mazāk ierobežojoši nosacījumi Kopienas teritorijā paver vairāk komerciālu iespēju. Lielākas elastības veicinātu ekonomiskās efektivitātes uzlabojumu, kas atbilst vienotā tirgus noteikumiem, var sasniegt, ja vien dalībvalstis apņēmušās Kopienas mērogā koordinēt atļauju piešķiršanas sistēmu[6] (skatīt 4.2. iedaļu) un ja vien nozares pārstāvji apņēmušies sadarboties, lai panāktu pakalpojumu savietojamību un apjomradītus ietaupījumus (skatīt 4.3. iedaļu). 3. PAMATOJUMS Pāreja uz lielāku elastību atbilstu bezvadu elektronisko sakaru nozares tirgus prasībām, kur arvien pieaugošais bezvadu tehnoloģiju skaits atbilst arvien augošajam konverģentu pakalpojumu skaitam. Tāpēc elastīga frekvenču spektra pārvaldība ir būtisks aspekts, lai veiktu ieguldījumus inovācijās, kā arī konkurētspējīgā vidē jauniem uzņēmējiem atvieglotu ienākšanu tirgū. Savukārt elastība un vienkāršota ienākšana tirgū ir galvenās prasības, kas izpildāmas, lai nodrošinātu, ka IST palīdz nodrošināt izaugsmi un nodarbinātības līmeni atbilstīgi atjaunotajai Lisabonas stratēģijai. 3.1. Politiskais un ekonomiskais konteksts Vairāk nekā 2 miljardi patērētāju visā pasaulē jau izmanto bezvadu elektronisko sakaru pakalpojumus, un tādēļ tos, iespējams, varētu piesaistīt jauni, video, balsi un datus vienojoši piedāvājumi. Ieguldījumus un inovācijas patlaban pasaules tirgū vada patērētāju pieprasījumi un konkurence. Elektroniskos sakarus reglamentējošie tiesību akti [7] un iniciatīva i2010 [8] veicina konkurenci, tostarp arī infrastruktūras mērogā. Bezvadu elektronisko sakaru gadījumā iekļūšana tirgū ir cieši saistīta ar tīkla operatoru un tehnoloģiju, kam tie dod priekšroku, vienkāršu piekļuvi frekvenču spektram. Bezvadu tehnoloģijas ir nozīmīgi instrumenti, ar ko platjoslu ieviest nomaļos Eiropas lauku reģionos, tādējādi pārvarot digitālplaisu[9]. tkarībā no vietējiem apstākļiem atšķirības platjoslas pakalpojumu jomā var izlīdzināt, izmantojot dažādus tehnoloģiskos risinājumus. Patērētājiem un vietējām iestādēm būs jāpieņem uz ekonomiskajiem principiem un vajadzībām balstīti lēmumi; šādi lēmumi jau iepriekš nebūtu jāierobežo ar reglamentējošiem ierobežojumiem, kas vienu bezvadu tehnoloģiju atbalstītu vairāk nekā citas. Spēja mainīt frekvenču spektra izmantojumu, ko veicina elastīga pieeja frekvenču spektra pārvaldībai, ir obligāts tirgus situācijai atbilstīgas frekvenču spektra pārvaldības nosacījums, lai pilnīgi izmantotu tās izaugsmes potenciālu. Pētījumos[10] novērtēts, ka Eiropā tiks gūta 8 – 9 miljardu EUR liela tīrā ikgadējā peļņa, ja elastīgas frekvenču spektra izmantošanas tiesības būs iekļautas kopējā frekvenču spektra tirdzniecības režīmā. Pieejamos datus ekstrapolējot uz 2006. gadu, tika iegūts, ka no elektronisko sakaru pakalpojumu frekvenču spektra atkarīgu Eiropas nozaru kopējais apgrozījums būtu 240 – 260 miljardi EUR. 3.2. Vajadzība pēc pārmaiņām: faktori, kas apraud pašreizējo situāciju Apraides, mobilo un platjoslas bezvadu pakalpojumu frekvenču spektra izmantojumu ietekmē patērētājiem piedāvāto pakalpojumu konverģence. Šiem nolūkiem izmantotais frekvenču spektrs joprojām lielākoties sadalīts atsevišķās joslās, galvenokārt vēsturisku iemeslu dēļ. Spēja patērētājus nodrošināt ar apraides, mobilo un platjoslas kompleksa piedāvājumu (tā saucamais „trīskāršais piedāvājums”) bezvadu vidē var būt apgrūtināta, ja attiecībā uz tīkla operatoriem nav vienlīdzīgas attieksmes pret to piekļuvi noteiktai frekvenču spektra joslai un vienlīdzīgu piemērojamo atļauju piešķiršanas nosacījumu. Steidzami risināmas faktiskās problēmas uzsvērušas, ka jāveic izmaiņas attiecībā uz elastīgāku frekvenču spektra pārvaldību. - Pašreizējie un jaunie operatori, kas vēlas izmantot atšķirīgas tehnoloģijas (piemēram, UMTS un WiMAX), vēlas lietot 2,6 GHz joslu (tā būs pieejama 2008. gadā), kas ir īpaši nozīmīga mobilajiem sakariem un piekļuvei internetam, izmantojot bezvadu tehnoloģiju. Attiecībā uz šo joslu patlaban trūkst saskaņotas Kopienas pieejas, kam jābūt skaidrai, samērīgai un „nākotnē drošai”. - Pašreizējie otrās paaudzes mobilo sakaru operatori, kas vēlas paplašināt tagadējo 900 MHz joslas izmantojumu, uz ko patlaban attiecas GSM direktīva. Direktīvu ikviens izmantojis pēdējos divdesmit gadus, taču tā kā tagad jaunu, trešās paaudzes mobilo sakaru tehnoloģijas izmantojošu pakalpojumu izvēršana ir tehniski realizējama, tad rodas jautājums par direktīvas lietderību. - Pašreizējie un jaunie operatori, kas ieinteresēti izmantot 470–862 MHz joslu, ko patlaban izmanto apraidei; jo īpaši „digitālās dividendes”, ko atbrīvojusi pāreja no analogās uz ciparu apraidi (kas izmanto mazāk frekvenču spektra). Šīs frekvences ir īpaši nozīmīgas jauniem pakalpojumiem, piemēram, mobilajai televīzijai, kā arī visu veidu bezvadu elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanas zonas paplašināšanai līdz lauku apvidiem. Lai nodrošinātu jaunievedumus, investīcijas un dinamisku elektronisko sakaru sektoru, šie jautājumi jārisina pēc iespējas agrāk. Tie paver arī iespēju pakāpeniski ieviestu jaunu, elastīgu pieeju frekvenču spektra izmantošanai. 4. Kā SAGATAVOTIES 4.1. Elastīgam izmantojumam pietiekama frekvenču spektra noteikšana Tā kā netiek izskatītas iespējas, kas paveras alternatīvās frekvenču joslās, diskusijas par atsevišķām, individuālām frekvenču joslām, kas piesaistītas īpašam izmantojumam, piemēram, apraidei, mobilai vai platjoslas bezvadu piekļuvei, arvien biežāk rada problēmas. Kopēja frekvenču joslu noteikšana vai apvienošana vienā kompleksā var nodrošināt, ka visu nozaru frekvenču spektru uzskata par kopēju resursu, kas paaugstinātās elastības dēļ visiem sektoriem paver jaunas iespējas konkurēt. Eiropai jāizlaužas no „mantoto” noteikumu un tiesību radītā frekvenču spektra režģa un tā vietā jātiecas uz kopējiem risinājumiem, no kā labumu gūst visi sektori. Turklāt „kompleksa” risinājums var nodrošināt vienlīdzīgu pieeju visiem sektoriem. Principā elastības konceptu var piemērot plašam frekvenču joslu diapazonam, un dalībvalstis tiek rosinātas tā arī rīkoties. Lai nākamajos dažos gados sasniegtu praktiskus rezultātus un atrisinātu pašreizējās problēmas, tomēr jākoncentrējas uz sākotnējo joslu kompleksu. Sadarbībā ar Radiofrekvenču spektra komiteju (RSK) un Komunikāciju komiteju ( Communications Committee - COCOM) Komisija 2007. gadā pilnīgi izpētīs, vai ar frekvenču joslu kompleksu, ko patlaban izmanto apraides, mobilo sakaru un IT nozarē (skatīt pielikumu), pilnīgi vai daļēji iespējams īstenot elastības principu. 4.2. Ceļā uz saskaņotu atļauju piešķiršanas sistēmu Vienotā tirgus, konverģences un globalizācijas dēļ dalībvalstīm arvien būtiskāk ir vienoties par savstarpēji saskaņotām vai kopējām radiofrekvenču spektra izmantošanas atļauju piešķiršanas sistēmām, tostarp par laika grafiku, metodoloģiju un nosacījumiem attiecībā uz frekvenču spektra izmantošanas tiesībām. Atsevišķu joslu (norādītas pielikumā) izmantošanas atļauju piešķiršanas nosacījumos pastāvošo atšķirību ietekmē arvien vairāk tiek kropļota konkurence. Izmantošanas tiesību ierobežojumiem jābūt tikai tādiem, kas ir nepieciešami un pietiekami efektīvam izmantojumam, ko Kopienā saskaņoti īsteno visās pielikumā norādītajās joslās. Galvenais jautājums ir šāds: kādas atšķirības joprojām ir pieļaujamas konverģējošā vidē, kur pieaug konkurence starp apraides, mobilo un platjoslas bezvadu piekļuves tīklu? Komisija un RSK sadarbībā ar COCOM un ECPT pēta pašlaik spēkā esošos nosacījumus, ko piemēro frekvenču spektra izmantošanas tiesībām iepriekš minētajā joslu kompleksā. Mērķis ir vienoties par kopējiem un mazāk ierobežojošiem izmantošanas tiesību nosacījumiem[11]. Pamatojoties uz spēkā esošo e-sakaru tiesisko regulējumu, saskaņotas vadlīnijas par konsekventi piemērotiem atļauju izsniegšanas nosacījumiem jāizveido, izmantojot Komisijas ieteikumu[12], kura galīgajai redakcijai jābūt pabeigtai 2007. gadā. Ieteikumā būs paredzēta prasība izveidot elastīgu frekvenču spektra pārvaldību, jo tas ir solis pretim jaunās pieejas piemērošanai frekvenču spektra pārvaldībā, ko Komisija ierosinājusi, ņemot vērā regulējuma pārskatu. Lai veicinātu vienoto tirgu, traucējumu novēršanu, pārrobežu koordināciju un veselības aizsardzību, obligātie tehniskie joslu izmantošanas nosacījumi jāizveido, izmantojot saskaņā ar Radiofrekvenču spektra lēmumu[13] pieņemtus tehniskus ieviešanas pasākumus un saskaņā ar RTTE direktīvu harmonizētus standartus. 4.3. Lielāka nozares pārstāvju sadarbība Spektra izmantošanas elastības palielināšana spektra lietotājam paver iespēju pieņemt lēmumus. Vienlaikus tā aicina tirgus dalībniekus uzņemties atbildību par nevainojamu pakalpojumu vides izveidi klienta vajadzībām. Meklējot saskaņotu risinājumu jautājumā par frekvenču joslām, ko ietekmē digitālā konverģence, būtiska ir visu dalībnieku sadarbība. Elastīgas vides izveides sākumā apjomradītu ietaupījumu labad nozarei ar „vieglu” vadošo ieteikumu atbalstu jāvada pakalpojumu savietojamība, kā arī frekvenču spektra saskaņošana. Komisija uzrauga attīstību un atzīmē, ka patlaban šķiet, ka nav jānosaka īpašas tehnoloģijas[14], jo standartizācijas procesu[15] nozare vada atbilstīgi frekvenču spektra pārvaldības prerogatīvām, kas ar Komisijas noteiktu pilnvarojumu iztirzātas ECPT. Lai sekmētu savietojamību un nevainojamus pakalpojumus, Komisija atbalsta bezvadu tehnoloģiju atvērto standartu izveidi. Tā uzskata, ka pašlaik tirgus pieprasījumu vislabāk var apmierināt, arī turpmāk paļaujoties uz brīvprātīgām, nozares vadītām standartizācijas iniciatīvām. 5. PASāKUMI Atsaucoties uz pielikumā minēto frekvenču joslu kompleksu, jaunās pieejas pakāpenisku ieviešanu nodrošinās šādi pasākumi. Dalībvalstis ir lūgtas steidzami precizēt pašreizējos atļauju piešķiršanas nosacījumus (tehniskos un pārējos) un pēc iespējas atcelt ierobežojošos nosacījumus, lai veicinātu elastību, ātru piekļuvi pie frekvenču spektra un konkurenci, tostarp radio infrastruktūras jomā. Līdz 2007. gada beigām jāizstrādā Komisijas ieteikums, kurā izklāstīti kopējie un obligātie izmantošanas tiesībām piemērojamie nosacījumi attiecībā uz noteiktajām elastīgi izmantojamām joslām. Eiropas Komisija pašreizējos mehānismus izmantos, lai pilnīgi izpētītu un ierosinātu praktiskus joslu kompleksā īstenojamus pasākumus, jo īpaši pasākumus, kas veltīti steidzami risināmiem jautājumiem un elastīgākai pieejai frekvenču spektra pārvaldībai visā Eiropas teritorijā. Šajā kontekstā Komisija pārskatīs GSM direktīvas derīgumu un mudinās pieņemt kopēju Eiropas mēroga pieeju 2,6 GHz joslai, lai rastu samērīgu un saskaņotu risinājumu attiecībā uz divām minētajām joslām, vienlaikus ņemot vērā nepieciešamību ieviest jaunas inovatīvas tehnoloģijas un pakalpojumus, lai veicinātu pilsētu un lauku reģionu izaugsmi. Standartizācijas organizācijas, jo īpaši ETSI, tiks pilnvarotas izveidot pienācīgi harmonizētus standartus tādai aprīkojuma ekspluatācijai elastīgās joslās, lai nodrošinātu traucējumu novēršanu. Nozare aicināta izteikt uzskatus un identificēt labāko praksi saistībā ar frekvenču spektra jautājumiem, pamatojoties uz elastīgu frekvenču spektra izmantošanas sistēmu, kas klientiem turpina garantēt traucējumu novēršanu un savietojamību. Attiecībā uz frekvenču spektra joslām izmantojamā pamata informācija iekļauta pielikumā. Šīs joslas aptver visas trīs nozares, kuru pārstāvji aicināti aktīvi iesaistīties ierosinātajā dialogā. Komisija ir gatava veicināt šo procesu. 6. SECINāJUMS Frekvenču spektra izmantošanas elastība, ko nodrošina, izmantojot tehnoloģiju un pakalpojumu ziņā neitrālu pieeju frekvenču spektra izmantošanas tiesībām, ir priekšnoteikums, kas izpildāms, lai bezvadu elektronisko sakaru nozare spētu ieviest inovācijas un nodrošināt jaunus un dažādotus pakalpojumus. Tas var būtiski palielināt Eiropas ekonomisko izaugsmi un konkurētspēju. Lai nodrošinātu, ka tehnoloģiju un pakalpojumu neitralitāte ir pamatprincips, šīs pieejas īstenošanas vajadzībām būs jāizveido reglamentējoši noteikumi. Kā aizsarglīdzeklis pret kaitīgiem traucējumiem joprojām tiks piemēroti vispārēji tehniski ierobežojumi, un šos būtiskos tehniskos parametrus noteiks ar piemērotiem Kopienas mēroga pasākumiem. Elastīgāka pieeja frekvenču spektra pārvaldībai ir daļa no ES elektronisko sakaru tiesiskā regulējuma pārskatīšanas, kas spēkā stāsies tikai 2010. gadā. Pamatojoties uz spēkā esošajiem normatīvajiem noteikumiem, tikām pakāpeniski tiks ieviesta jaunā pieeja frekvenču spektra pārvaldībai. Komisija grasās 2007. gadā ierosināt ieteikumu, lai sniegtu padomus par atļauju piešķiršanas nosacījumiem attiecībā uz pirmo joslu kompleksu, kam īstenos elastīgu izmantojumu. Tādējādi visas ieinteresētās personas varēs risināt specifiskus, jau šajā posmā risināmus jautājumus. Elastīgs frekvenču spektra izmantojums tirgus dalībniekiem paver iespēju pašiem pieņemt lēmumus, taču tas paaugstina arī tirgus dalībnieku atbildību nodrošināt nevainojamas un savietojamas sakaru sistēmas. Lai to sasniegtu, Komisija apņēmusies aktīvi veicināt tirgus dalībnieku sadarbību. PIELIKUMS Sākotnējais frekvenču joslu komplekss, ko pēta, lai palielinātu elastību (kopumā 1350 MHz) - 470–862 MHz: patlaban joslu izmanto apraidei, taču rīkoties rosina digitālo dividenžu radītie jautājumi, kā arī radio un mobilo sakaru konverģence. - 880–915 MHz / 925–960 MHz, kā arī 1710–1785 MHz / 1805–1880 MHz: patlaban šīs joslas izmanto GSM mobilajiem pakalpojumiem, taču rīkoties rosina ar trešās paaudzes mobilo pakalpojumu ieviešanu saistīti jautājumi un joprojām spēkā esošie, ar GSM direktīvu noteiktie ierobežojumi. - 1900–1980 MHz / 2010–2025 M Hz / 2110–2170 MHz: patlaban šīs joslas izmanto trešās paaudzes mobilajiem pakalpojumiem (IMT-2000/UMTS), taču tirgus attīstība norāda uz apraides tipa pakalpojumu, kā arī platjoslu savienojumu izveidošanu apdzīvotos un lauku reģionos, ņemot vērā konverģenci. - 2500–2690 MHz (2,6 GHz josla): šo joslu (tā joprojām jālicencē) paredzēts izmantot trešās paaudzes mobilo sakaru pakalpojumiem (IMT-2000/UMTS), taču tā ir vienlīdz nozīmīga citu tehnoloģiju izmantotas platjoslas nodrošināšanai[16]. - 3,4–3,8 GHz: šo joslu izmanto platjoslas savienojumiem ar patērētāja telpām, taču tā ir vienlīdz nozīmīga mobilo sakaru pakalpojumu nodrošināšanai ES. Taču to intensīvi izmanto arī satelītu sakariem Krievijā un virknē Āfrikas valstu. [1] Paziņojums par elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu ES tiesiskā regulējuma pārskatīšanu, COM (2006) 334. [2] Padomes Direktīva 1987/372/EEK, ar ko 900 MHz joslu rezervē GSM mobilajiem pakalpojumiem. [3] Piemēram, 1800 MHz un 2,6 GHz joslas. [4] Dokuments RSPG05-102: galīgais atzinums par bezvadu piekļuves politiku elektronisko sakaru pakalpojumiem (WAPECS). [5] T.i., pasākumi, kas noteic kanālus, jaudas robežas un aizsargjoslas (tā saucamie frekvenču spektra plāni un frekvenču spektra maskas). [6] RSPG atzinums par WAPECS, 5.5.2. iedaļa: „ WAPECS veicinās saskaņotu atļaujas piešķiršanas noteikumu kompleksa izstrādi, ko atbilstīgi pamatdirektīvā izklāstītajiem kritērijiem var piemērot visām attiecīgajām frekvences joslām. Šie nosacījumi veidos nepieciešamo minimumu, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu efektīvu frekvenču spektra izmantojumu, tādējādi pieļaujot lielāku frekvenču joslas izmantojuma veida elastību. Paredzēts, ka WAPECS Eiropā veicinās frekvenču spektra pārvaldības attīstību, tiecoties izveidot vidi, kurā visās dalībvalstīs būtu līdzīgs un minimāls nosacījumu komplekss. Tomēr gan dalībvalsts, gan ES mērogā tam nebūtu jāizslēdz papildu nosacījumu piemērošana noteiktā frekvenču joslā, ja vien kaut viens no šādiem papildu nosacījumiem ir attaisnojams, samērīgs un nediskriminējošs.” [7] Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/19/EK, 2002/20/EK, 2002/21/EK, 2002/22/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 676/2002/EK. [8] Skatīt paziņojumu „i2010 — Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai”, COM (2005) 229. [9] See Communication on “Bridging the Broadband Gap”, COM(2006)129 Skatīt paziņojumu „Atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomā”, COM (2006) 129 [10] Skatīt pētījumu par nosacījumiem un iespējām, ieviešot sekundāro radiofrekvenču spektra tirdzniecību Eiropas Kopienā, 2004. gada maijs. [11] Atļauju izsniegšanas direktīvas (2002/20/EK) B pielikumā iekļauts pilnīgs to nosacījumu saraksts, ar ko var ierobežot frekvenču spektra izmantošanas tiesības. [12] Ieteikumu pieņemtu saskaņā ar Pamatdirektīvas 2002/21/EK 19. pantu. [13] Lēmums Nr. 676/2002/EK. [14] Ja nav sasniegta pietiekama savietojamība, ar pamatdirektīvas 18. panta 3. punktu Komisijai atļauts izmantot minētās direktīvas 17. pantā minēto procedūru, ar kuru atsevišķiem standartiem var piešķirt obligāti ievērojama standarta statusu. [15] Piemēram, standartizācijas organizācijā ETSI. [16] piem.,WiMAX.