Īpašais ziņojums Administratīvās  
spējas stiprināšana  
bijušajā Dienvidslāvijas 
Maķedonijas Republikā —  
neliela virzība sarežģītā 
situācijāLV 2016  Nr. 11
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis: +352  4398-1
Uzziņām:  eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx
Tīmekļa vietne:  eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu ).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads
Print ISBN 978-92-872-4913-5 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/153033 QJ-AB-16-012-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-4898-5 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/675780 QJ-AB-16-012-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-4879-4 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/326076 QJ-AB-16-012-LV-E
© Eiropas Savienība, 2016. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Administratīvās 
spējas stiprināšana 
bijušajā Dienvidslāvijas 
Maķedonijas Republikā — 
neliela virzība sarežģītā 
situācijā
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2016  Nr. 11
02
 Revīzijas darba grupa
ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un 
atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrē ­
ti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu apjoms, paredzamie 
notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Karel Pinxten  vadītā III apakšpalāta, kura revidē ārējo darbību izdevumu jomas. 
Revīziju vadīja ERP loceklis Hans Gustaf Wessberg , un tajā piedalījās biroja vadītājs Peter Eklund , biroja atašejs Emmanu -
el-Douglas Hellinakis , darbuzdevuma vadītāja Torielle Perreur-Lloyd  un revidentes Stéphanie Girard, Ainhoa Perez Infante  un 
Aurelia Petliza .
No kreisās uz labo:  A. Perez Infante, E.-D. Hellinakis, T. Perreur-Lloyd, H. G. Wessberg, A. Petliza, P. Eklund, 
S. Girard .

03
 Saturs
Punkts
 Saīsinājumi un akronīmi
I–IX  Kopsavilkums
1–13  Ievads
1–5 Ceļš uz pievienošanos
6–10  Reformas situācija valstī
11–13  ES pirmspievienošanās finansiālā palīdzība
14–21  Revīzijas tvērums un pieeja
22–66  Apsvērumi
22–44  I daļa. Cik efektīvi pirmspievienošanās finansiālā palīdzība veicināja administratīvās spējas 
stiprināšanu
23–36  Ar pirmspievienošanās finansiālo palīdzību nav izdevies sekmīgi novērst dažas administratīvo spēju 
būtiskas nepilnības svarīgākajās jomās
37–38  Lielākā daļa plānoto rezultātu ir sasniegta, bet šie rezultāti ne vienmēr tiek izmantoti
39–40  Projektu ietekme nereti ir bijusi neliela, un ne vienmēr tā ir ilgtspējīga
41–44  Šķēršļi, kas kavē virzību administratīvās spējas stiprināšanā
45–55  II daļa. Decentralizētas pārvaldības izmantošana spēju veidošanai
46–49  Valsts nebija gatava tik liela apjoma un tik sarežģītas IPA finansējuma daļas decentralizētai pārvaldei
50–51  Komisija ir veikusi pasākumus, bet ir iespējama turpmāka saistību atcelšana
52–55  Pārvaldības decentralizēšanu būtu vajadzējis izmantot daudz plašāk kā valsts pārvaldes spēju veidošanas 
rīku
04 Saturs 
56–66  III daļa. Politiskā dialoga ieguldījums administratīvās spējas stiprināšanā
57–60  Lai gan politiskais dialogs bija labi organizēts, tas nesniedza būtisku ieguldījumu administratīvās spējas 
vispārējā stiprināšanā
61–66  Citi dialoga mehānismi pievērsās nepieciešamībai stiprināt administratīvo spēju, bet nepanāca virzību 
problēmas pamatā esošo šķēršļu likvidēšanā
67–73  Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums.   Eiropas Savienības un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas 
attiecības — svarīgākie datumi
 II pielikums.  Revidētie projekti
 Komisijas atbilde
05
 Saīsinājumi un akronīmi
HLAD : augsta līmeņa dialogs par pievienošanās procesu
IPA : Pirmspievienošanās palīdzības instruments
ITSF : IPA  mācību un atbalsta instruments
Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ĢD : Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu 
ģenerāldirektorāts
PIB: Publiskā iepirkuma birojs
PSO : pilsoniskās sabiedrības organizācija
Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ĢD : Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts
ReSPA : Reģionālā valsts pārvaldes skola
SA: stabilizācija un asociācija
SAN : Stabilizācijas un asociācijas nolīgums
SAP : Stabilizācijas un asociācijas process
SIGMA : atbalsts pārvaldības un vadības uzlabošanai
VAK : Valsts apelācijas komisija
VIFK : Valsts iekšējā finanšu kontrole
VKKN : Valsts komisija korupcijas novēršanai
VPR : valsts pārvaldes reforma
06
 Kopsavilkums
I
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ir ES kandidātvalsts kopš 2005. gada. Kopš 2009. gada Komisija ik gadu 
ir ziņojusi, ka valsts atbilst obligātajiem politiskajiem kritērijiem, lai pārietu pievienošanās procesa nākamajā posmā. 
Padome ir piekritusi, ka valsts atbilst politiskajiem kritērijiem, taču nav pieņēmusi lēmumu par sarunu uzsākšanas 
satvaru. Komisija 2015. gada novembrī paziņoja, ka bijusi gatava atjaunot savu ieteikumu sākt iestāšanās sarunas ar 
šo valsti. Tomēr tika izvirzīts nosacījums, ka ir jāatrisina valstī pastāvošā politiskā krīze un jāīsteno vairākas steidza ­
mas reformu prioritātes.
II
Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam ES saskaņā ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu ( IPA I) piešķīra 
615 miljonus EUR, lai valsts varētu veikt ar pievienošanos saistītos sagatavošanās darbus. Valsts saņēma arī finansiālu 
atbalstu saskaņā ar daudzpusējām programmām, kas aptver visas Rietumbalkānu valstis.
III
Mēs veicām IPA I finansēto projektu revīziju trijās lielās nozarēs, un tās ir — valsts pārvaldes reforma (12 % no kopējā 
piešķīruma), transports (18 %) un vide (16 %). Mēs konstatējām, ka revīzijas periodā panāktā virzība valsts adminis ­
tratīvās spējas stiprināšanā bija samērā neliela, lai gan Komisija spēju veidošanu ir noteikusi par prioritāti. Mūsu 
revidētie projekti kopumā nodrošināja plānotos tiešos rezultātus, bet nereti tie nebija pilnībā izmantoti. Dažos gadī ­
jumos projektiem bija neliela ietekme un tie nebija ilgtspējīgi.
IV
Visi revidētie valsts pārvaldes reformas projekti ietvēra darbības, kas paredzētas administratīvās spējas stiprināšanai, 
taču nereti tiem neizdevās efektīvi novērst daudzas nepilnības. Dažas svarīgas jomas, kurās jau bija pieņemti stingri 
tiesību akti (iekšējā kontrole, profesionāla, neatkarīga civildienesta izveide), revīzijas periodā saņēma ļoti nelielu 
palīdzību no  IPA, un netika panākta pietiekama virzība šo tiesību aktu īstenošanā. Citās svarīgās jomās (piemēram, 
cīņa pret korupciju un publiskais iepirkums) IPA projektiem bija maza ietekme, jo trūka valsts iestāžu aktīva atbalsta.
V
Transporta un vides nozarē tikai daži no revidētajiem projektiem pievērsās spēju veidošanai, lai panāktu atbilstību 
ES acquis . Lai gan citu projektu mērķis bija nostiprināt administratīvo spēju ar pieeju “mācīties darot”, turpmākā 
izpēte atklāja, ka ieguldījumi infrastruktūrā neietvēra darbības, kas būtu nepārprotami paredzētas tiešam šā mērķa 
atbalstam.
Kopsavilkums 07
VI
Revidētie projekti ne vienmēr balstījās saskaņotā, saistītā un koordinētā pieejā administratīvās spējas stiprināšanai. 
Daži projekti pēc iepriekšējās palīdzības saņemšanas neturpinājās tajā pašā nozarē vai netika atbilstīgi papildināti ar 
turpmāku atbalstu. Nereti pastāvēja četru vai vairāku gadu pārtraukums no palīdzības nepieciešamības noteikšanas 
līdz projektu rezultātu sasniegšanai.
VII
Komisija decentralizēja pārvaldību attiecībā uz 76 % IPA I līdzekļu, kas bija piešķirti valsts pārvaldei, un atbalstīja 
tādu struktūru izveidi un darbību, kuras pārvaldītu šos līdzekļus. Tādējādi uzlabojās attiecīgo valsts pārvaldes daļu 
spējas. Tomēr mēs konstatējām, ka revidētajā periodā Komisija neizmantoja pieredzi, kas gūta pārvaldības decentra ­
lizēšanā, un to nelika lietā, lai nostiprinātu spējas arī pārējās valsts pārvaldes daļās.
VIII
Politiskā dialoga mehānismi bija piemēroti reformas atbalstīšanai valstī. Tas, ka vispārējā administratīvā spēja revidē ­
tajā periodā būtiski neuzlabojās, lielākoties skaidrojams ar valsts iestāžu nepietiekamu politisko gribu novērst dažus 
no šķēršļiem, kas kavē administratīvās spējas nostiprināšanu. Turklāt šajā periodā tika būtiski novājināts Komisijas 
sviras efekts reformas veicināšanai, it sevišķi sensitīvās jomās, jo trūka pievienošanās sarunu nodrošināta satvara.
IX
Mēs esam izvirzījuši vairākus ieteikumus par to, kā atbalstīt administratīvās spējas stiprināšanu.
08
 Ievads
Ceļš uz pievienošanos
01 
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika 2001. gadā parakstīja Stabilizācijas 
un asociācijas nolīgumu (SAN) ar ES un bija pirmā Rietumbalkānu valsts, kas no ­
slēdza šādu nolīgumu. Saloniku samitā 2003. gada Eiropas Savienība (ES) skaidri 
apliecināja, ka visām Rietumbalkānu valstīm1 ir izredzes pievienoties ES, ja būs 
izpildīti Kopenhāgenas kritēriji2 un Stabilizācijas un asociācijas procesa (SAP)3 
nosacījumi. Valsts 2005. gadā kļuva par oficiālu ES kandidātvalsti.
02 
Līdz 2009. gadam valsts bija sekmīgi saskaņojusi daudzas svarīgas savu vietējo 
tiesību aktu daļas ar ES tiesību aktiem. Komisija šo virzību novērtēja atzinīgi un 
ieteica uzsākt oficiālas pievienošanās sarunas. Tomēr pievienošanās sarunas ne ­
var sākties, kamēr visu ES dalībvalstu valdības nav tam piekritušas ar ES Padomes 
vienprātīgu lēmumu. Lai gan Padome piekrita, ka valsts ir izpildījusi politiskos 
kritērijus pievienošanās sarunu sākšanai, tomēr minēto lēmumu, kas būtu saska ­
ņā ar Komisijas 2009. gada ieteikumu, tā nepieņēma.
03 
Arī nākamo piecu gadu laikā Padome joprojām nerīkojās, kaut gan Komisija ik ga ­
dus sniedza pozitīvu ieteikumu. Problēmas saistībā ar valsts oficiālo nosaukumu4 
un nesenie kaimiņattiecību sarežģījumi ir kavējuši lēmuma pieņemšanu. Valsts 
oficiālā virzība uz pievienošanos ir tikusi liegta vairāk nekā sešus gadus. Šajā 
laikposmā daudzas citas Rietumbalkānu valstis ir panākušas un pat pārspējušas 
šīs valsts progresu5.
04 
Valstī 2013. gadā sākās politiskā krīze un sabruka iekšējais politiskais dialogs6, 
atklājot būtiskas nepilnības demokrātiskajā pārvaldībā. 2015. gadā tika publisko ­
tas noklausītas sarunas, kas liecināja par pamattiesību pārkāpumiem, politizāciju 
un korupciju7. Komisija un daži Eiropas Parlamenta deputāti ir aktīvi iesaistījušies 
politiskās vienošanās panākšanā, lai pārvarētu šo krīzi.1 Tolaik tās bija Albānija, Bosnija 
un Hercegovina, Horvātija, 
bijusī Dienvidslāvijas 
Maķedonijas Republika, 
Serbija un Melnkalne.
2 Eiropadomes 1993. gada jūnijā 
noteiktie Kopenhāgenas 
kritēriji ietver:  
a) politiskos kritērijus;  
b) ekonomiskos kritērijus;  
c) spēju uzņemties 
dalībvalsts saistības.
3 SAP — ES politika attiecībā uz 
Rietumbalkāniem — tika 
izstrādāts, lai laika gaitā 
panāktu šo valstu iestāšanos 
ES. Rietumbalkānu valstis ir 
iesaistījušās pakāpeniski 
pieaugošā partnerībā, kuras 
mērķis ir stabilizēt šo reģionu 
un izveidot brīvās 
tirdzniecības zonu.
4 Kopš 1994. gada šo jautājumu 
risina ar Apvienoto Nāciju 
Organizācijas starpniecību.
5 Horvātija tagad ir 
ES dalībvalsts. Melnkalne, 
Serbija un Albānija ir kļuvušas 
par ES kandidātvalstīm, un 
Melnkalne un Serbija ir 
uzsākušas pievienošanās 
sarunas.
6 Galvenā opozīcijas partija 
boikotēja parlamentu.
7 Sk. ievadu 2015. gada progresa 
ziņojumā (SWD(2015) 212  final , 
2015. gada 10. novembris).
09 Ievads 
05 
Komisija 2014. gadā paziņoja, ka pirms 2020. gada netiks uzņemta neviena jauna 
ES dalībvalsts8. Šis paplašināšanās procesa vispārējais palēninājums skaidrojams 
gan ar konsolidācijas nepieciešamību ES pēc nesenajām paplašināšanās kārtām, 
gan ar problēmām tāda reģiona integrēšanā, kurš joprojām atgūstas no vardar ­
bīgā konflikta, kas norisinājās pagājušā gadsimta 90. gados. Svarīgākos datumus 
sk. I pielikumā .
Reformas situācija valstī
06 
Komisija palīdz bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai īstenot reformas 
un sagatavoties dalībai ES. Reformu process ietver ar ES tiesību aktiem saskaņotu 
valsts tiesību aktu ieviešanu un īstenošanu. Komisija palīdz izstrādāt jaunus tiesī ­
bu aktus un stiprināt administratīvās spējas to īstenošanai.
07 
Komisija un citas ieinteresētās puses ir norādījušas, ka ir samazinājusies augstākā 
līmeņa valsts iestāžu apņēmība ieviest reformas9, kaut gan bijušās Dienvidslāvijas 
Maķedonijas Republikas valsts pārvalde turpina strādāt, lai panāktu integrāciju 
ES. Nereti vērojama nepietiekama griba īstenot dažus no būtiskajiem finanšu 
ieguldījumiem, kas ir vajadzīgi reformas virzībai, piemēram, saistībā ar vides 
pasākumiem. Nepietiekama bijusi arī politiskā vadība tādās sensitīvās jomās kā 
korupcijas apkarošana.
08 
Tā kā nav oficiālu pievienošanās sarunu, Komisija kā pamatnostādnes10 ikgadējās 
virzības novērtēšanai valstī11 ir izmantojusi sadaļas, uz kurām parasti tiek balstī ­
tas sarunas. Vienlaikus norādot uz administratīvās spējas nepilnībām, līdz pat 
2012. gadam Komisija secināja, ka vispārējā reformu procesa virzība valstī kopu ­
mā ir laba. Savukārt 2013. gada ziņojumā Komisija norādīja, ka dažās jomās virzī ­
ba nav panākta un ka citās vērojama lejupslīde. 2014. gada ziņojumā novērtējums 
bija vēl negatīvāks un tika izteikts brīdinājums: “Lai turpmākajos gados Komisijas 
ieteikums paliktu spēkā, Komisija mudina iestādes rīkoties izlēmīgi, lai novērstu 
bažas par pieaugošo politizāciju un arvien lielākiem trūkumiem saistībā ar tiesu 
iestāžu neatkarību un vārda brīvību12”.8 Eiropas Komisijas 
priekšsēdētāja uzruna Eiropas 
Parlamenta plenārsesijas 
atklāšanā, Strasbūra, 
2014. gada 15. jūlijs.
9 Sk. 2015. gada progresa 
ziņojumu: “Ir vajadzīga 
spēcīga politiskā griba, lai 
nodrošinātu pārvaldes 
neatkarību” (2.2. iedaļa); 
“Spēju efektīvi izvērst [cīņu 
pret korupciju] pašlaik iedragā 
politiskās gribas trūkums un 
politiskā iejaukšanās attiecīgo 
struktūru darbā, kavējot to 
spēju rīkoties proaktīvi un 
neselektīvi, it sevišķi īpaši 
svarīgos gadījumos,” 
(2.3. iedaļa) un 23. nodaļa: 
“Pašreizējā nepietiekamā 
politiskā griba risināt joprojām 
pastāvošās problēmas 
augstākajā līmenī neļauj 
spējīgajai pārvaldei sasniegt 
pilnvērtīgu efektivitāti.”
10 Acquis  sadaļas (pašlaik 35) ir 
ikvienas kandidātvalsts 
pievienošanās sarunu pamatā. 
Tās atbilst acquis  dažādajām 
jomām, kurās ir vajadzīgas 
reformas, lai izpildītu 
pievienošanās nosacījumus. 
11 Sarunas neuzsākot un 
nenoslēdzot, kā tas būtu 
normāli funkcionējošā 
pievienošanās procesā.
12 2014 Progress Report on the 
former Yugoslav Republic of 
Macedonia  [2014. gada 
progresa ziņojums par bijušo 
Dienvidslāvijas Maķedonijas 
Republiku], 1. lpp.
10 Ievads 
09 
Savā 2015. gada novembrī publicētajā 2015. gada progresa ziņojumā Komisija 
atkārtoja ieteikumu uzsākt pievienošanās sarunas ar bijušo Dienvidslāvijas Ma ­
ķedonijas Republiku. Tomēr šis pozitīvais ieteikums ir atkarīgs no Pržino nolī ­
guma13 sekmīgas īstenošanas un būtiskas virzības steidzamo reformu prioritāšu 
īstenošanā14.
10 
Kopsavilkums par dažu svarīgāko reformas jomu administratīvās spējas nepilnī ­
bām, kas bija uzsvērtas Komisijas 2011.–2015. gada progresa ziņojumos, ir sniegts 
1. tabulā .13 Četras galvenās politiskās 
partijas 2015. gada jūnijā 
parakstīja Pržino nolīgumu. 
Šajā nolīgumā bija paredzēti 
izpildāmie nosacījumi, tostarp 
brīvas un godīgas vēlēšanas 
un īpaša prokurora iecelšana 
noklausīto sarunu lietas 
jautājumu izmeklēšanai.  
Sk. arī 65. punktu un 
I pielikumu .
14 Komisija 2015. gada jūnijā nāca 
klajā ar paziņojumu “Urgent 
reform priorities for the former 
Yugoslav Republic of 
Macedonia”  [Steidzamas 
reformu prioritātes bijušajai 
Dienvidslāvijas Maķedonijas 
Republikai]. Tās tika 
izstrādātas, pamatojoties uz 
vecāko ekspertu grupas 
konstatējumiem. Šis 
dokuments ietver virkni 
steidzamu reformu prioritāšu, 
kuras bijušajai Dienvidslāvijas 
Maķedonijas Republikai ir 
jāīsteno tiesiskuma un 
pamattiesību, valsts pārvaldes 
depolitizācijas, vārda brīvības 
un vēlēšanu reformas jomās.  
11 Ievads 1. tabulaAdministratīvās spējas novērtējumi gada progresa ziņojumos (2011.–2015. gads) 
attiecībā uz revidētajām jomām
Nodaļa Iestādes 2011.g. 2012.g. 2013.g. 2014.g. 2015.g.
5 Publiskais iepirkumsEkonomikas ministrija, Koncesiju un publiskā un privātā 
sektora partnerību nodaļa
Valsts apelācijas komisija
14 Transporta politikaCeļu/Valsts transporta inspekcija
Dzelzceļa drošības iestāde
Gaisa/Civilās aviācijas aģentūra
21 Eiropas komunikāciju tīkli Celtniecībā iesaistītās iestādes
22Reģionālā politika un 
strukturālo instrumentu 
saskaņošanaValsts fonds, Centrālā finanšu un līgumu aģentūra un nozaru 
ministrijas
Plānošana
Uzraudzība un novērtēšana
Finanšu pārvaldība, kontrole un revīzija
23Tiesu iestādes un 
pamattiesībasPretkorupcijas politikas īstenošanā iesaistītās iestādes
Tiesas, kas izskata augsta līmeņa lietas
27 Vide un klimata pārmaiņasRegulatīvās struktūras (horizontālie tiesību akti)
Struktūras, kas risina gaisa kvalitātes jautājumus
Struktūras, kas risina atkritumu apsaimniekošanas 
jautājumus
Struktūras, kas risina tiesību aktu piemērošanas jautājumus
Administratīvā spēja joprojām ir vāja/ierobežota un ir būtiski/steidzami jāuzlabo.
Administratīvā spēja ir palielinājusies, bet vajadzīgi turpmāki uzlabojumi.
Administratīvā spēja ir palielinājusies — turpmāki uzlabojumi nav vajadzīgi.
Avots:  ERP, izmantojot Eiropas Komisijas progresa ziņojumus.
12 Ievads 
ES pirmspievienošanās finansiālā palīdzība
11 
Paplašināšanās valstīm (Rietumbalkānu valstīm un Turcijai) ES sniedz finansiālo 
un tehnisko palīdzību ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta ( IPA)15 starp ­
niecību. IPA I attiecās uz 2007.–2013. gada periodu, un tā kopējais piešķīrums bija 
10 miljardi EUR, no kuriem 615 miljoni EUR (6 %) bija paredzēti bijušajai Dien ­
vidslāvijas Maķedonijas Republikai. IPA II tika izveidots pēc IPA I, un tā kopējais 
indikatīvais piešķīrums ir 11,7 miljardi EUR 2014.–2020. gada periodam, ietverot 
664 miljonus EUR (6 %) bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai.
12 
IPA I  ietvaros valstij paredzēto finansiālo palīdzību var iedalīt septiņās izdevumu 
jomās, kā parādīts 2. tabulā .15 IPA I tika izveidots ar Padomes 
2006. gada 17. jūlija Regulu 
(EK) Nr. 1085/2006, ar ko 
izveido Pirmspievienošanās 
palīdzības instrumentu ( IPA) 
(OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.), 
un Komisijas 2007. gada 
12. jūnija Regulu (EK) 
Nr. 718/2007, ar kuru īsteno 
Padomes Regulu (EK) 
Nr. 1085/2006, ar ko izveido 
Pirmspievienošanās palīdzības 
instrumentu ( IPA) (OV L 170, 
29.6.2007., 1. lpp.).2. tabulaIPA palīdzība bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas 
Republikai 2007 .–2013. gadā (miljoni EUR)
Nozare/finansēšanas joma Kopējais piešķīrums nozarei Īpatsvars
Tieslietas un iekšlietas 64 10 %
Valsts pārvaldes reforma 71 12 %
Sociālā attīstība 67 11 %
Privātā sektora attīstība 45 7 %
Transports 110 18 %
Vide 99 16 %
Lauksaimniecība un lauku attīstība 111 18 %
Cits 48 8 %
KOPĀ 2007.–2013.  gadā 615 100 %
Avots:  Eiropas Komisija.
13 
Kad 2007. gadā sākās  IPA I  īstenošana, lielāko daļu līdzekļu tieši pārvaldīja Komisi ­
ja. Tomēr 2010. gadā 76 % no IPA piešķīruma valstij tika pārvaldīti decentralizēti. 
Saskaņā ar decentralizēto pārvaldību piešķirtos līdzekļus pārvalda īpašas valsts 
pārvaldes struktūras. Tomēr Komisija joprojām ir pārskatatbildīga par šiem līdzek ­
ļiem, tādēļ veic darījumu pārbaudes.
13
 Revīzijas tvērums un pieeja
14 
Revīzijas mērķis bija novērtēt, vai ES pirmspievienošanās palīdzība efektīvi vei ­
cina administratīvās spējas stiprināšanu, lai bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas 
Republikā tiktu īstenota reforma. To mēs paveicām, izskatot gan IPA I finansiālo, 
gan nefinansiālo palīdzību administratīvās spējas stiprināšanai16.
15 
Revīzijā pievērsās trim galvenajiem jautājumiem:
a) Vai Komisija nodrošina, ka IPA projekti efektīvi veicina administratīvās spējas 
stiprināšanu?
b) Vai Komisija efektīvi izmanto decentralizēto pārvaldības veidu, lai veidotu 
spējas?
c) Vai Komisijas nefinansiālā palīdzība efektīvi atbalsta administratīvās spējas 
stiprināšanu?
16 
Revīzijas veikšanai izvēlējāmies trīs plašas nozares, kurās spēcīgai administratī ­
vajai spējai ir būtiska nozīme, lai reforma tiktu īstenota sekmīgi, un kuras aptvēra 
46 % no kopējā piešķīruma, proti, valsts pārvaldes reformu (VPR), transportu un 
vidi (sk.  2. tabulu ). Revīzija ietvēra dokumentu analīzi un Komisijas un saņēmēj ­
valsts pārstāvju iztaujāšanu. Mēs izmantojām projekta ietvaros sniegtos pierādī ­
jumus un plānošanas dokumentus, IPA I un valsts izvērtējumus un novērtējumus, 
kā arī Komisijas gada progresa ziņojumus.
17 
Lai atbildētu uz revīzijas a) jautājumu, kas aplūkots apsvērumu 1. daļā, mēs 
pārbaudījām 17 projektu izlasi no VPR, transporta un vides nozarēm. VPR nozarē 
izraudzītie projekti ietvēra pasākumus tādās svarīgās jomās kā iepirkumi, korup ­
cijas novēršana, iekšējā kontrole, decentralizētās pārvaldības spēju veidošana 
un palīdzība valsts pārvaldes darbinieku apmācībā. Projektu pasākumu mērķis 
bija stiprināt administratīvo spēju, piemēram, atbalstot stratēģiju, programmu, 
mācību programmu, rokasgrāmatu un procedūru izstrādi, sniedzot konsultācijas 
par iestāžu un struktūru nostiprināšanu svarīgās reformas jomās un nodrošinot 
apmācības.16 Revīzijas laikā IPA II projekti vēl 
netika īstenoti.
14 Revīzijas tvērums un pieeja 
18 
Lielākā daļa projektu transporta un vides nozarēs nebija par savu galveno mērķi 
izvirzījuši administratīvās spējas stiprināšanu. Mēs veicām to projektu revīziju, kas 
bija izvirzījuši šādu mērķi, kā arī to projektu revīziju, kuru papildmērķis bija spēju 
veidošana, izmantojot pieeju “mācīties darot”.
19 
Lielākā daļa mūsu pārbaudīto projektu attiecās tikai uz šo valsti, bet daži, pie ­
mēram, iepirkuma jomā, bija vairāku saņēmēju projekti, kas bija pieejami visām 
Rietumbalkānu valstīm. Mēs pievērsāmies arī ieguldījumam, ko sniedz Reģionālās 
valsts pārvaldes skola ( ReSPA ), kuru arī finansē vairāku saņēmēju programmas 
ietvaros. Revidētie 17 projekti ir norādīti II pielikumā .
20 
Lai atbildētu uz revīzijas b) jautājumu, kas aplūkots apsvērumu 2. daļā, mēs izska ­
tījām procedūras, ko piemēro, novērtējot valsts gatavību pārvaldīt decentralizētu 
IPA palīdzības īstenošanas sistēmu, un pārbaudījām, kā Komisija izmantoja šā 
pārvaldības veida pieredzi, lai valstī nostiprinātu administratīvo spēju.
21 
Lai atbildētu uz revīzijas c) jautājumu, kas aplūkots apsvērumu 3. daļā, mēs pie ­
vērsāmies nefinansiālajai palīdzībai un izskatījām politiskā dialoga mehānismus, 
kuri izveidoti saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu, kā arī citas dialoga 
struktūras, piemēram, augsta līmeņa dialogu par pievienošanos.
15
 Apsvērumi
I daļa. Cik efektīvi pirmspievienošanās finansiālā 
palīdzība veicināja administratīvās spējas stiprināšanu
22 
Mēs pārbaudījām, vai IPA projekti ir sekmējuši administratīvās spējas stiprināšanu 
svarīgās valsts pārvaldes reformas jomās (iepirkums, korupcija un iekšējā kontro ­
le), kā arī transporta un vides nozarēs. Attiecībā uz izlasē ietvertajiem projektiem 
mēs pārbaudījām, vai bija sasniegti plānotie tiešie rezultāti17 un vai tos pēc tam ir 
izmantojušas valsts iestādes, kā arī to, vai projektu ietekme18 ir ilgtspējīga. Mēs arī 
analizējām šķēršļus, kas kavē virzību administratīvās spējas stiprināšanā.
Ar pirmspievienošanās finansiālo palīdzību nav izdevies 
sekmīgi novērst dažas administratīvo spēju būtiskas 
nepilnības svarīgākajās jomās
Valsts pārvaldes reformas svarīgākās jomas
23 
Komisija novērtēja, ka valstī līdz 2007. gadam pieņemtie publiskā iepirkuma tiesī ­
bu akti ir vidēji stingri un samērā labi saskaņoti ar ES tiesību aktiem19. Tomēr sais ­
tībā ar reformas īstenošanu ir novērota lejupslīde un nespēja īstenot pieņemtos 
tiesību aktus20. 2015. gada progresa ziņojumā bija norādīts uz “nepieciešamību 
novērst neatbilstību acquis , tostarp attiecībā uz uzņēmumu iekļaušanu “melnajā 
sarakstā”, nosacījumiem par piešķiršanas kritēriju izmantošanu; vajadzīgo saska ­
ņošanu ar ES iepirkuma noteikumiem aizsardzības un drošības jomā, kā arī ar 
2014. gadā pieņemtajām ES iepirkuma direktīvām, it sevišķi par koncesijām21”.
24 
Revidētajā periodā Komisija uzsvēra, ka publiskā iepirkuma sistēma nav pietieka ­
mi pārredzama un ka trūkst uzticamu datu par pārkāpumiem22. Lai gan progresa 
ziņojumos, sākot no 2011. gada un turpmāk23, tās ir noteiktas par augsta riska 
jomām, revidēto projektu (sk. II pielikumu) ietvaros šīs nepilnības netika risinātas.17 Tiešais rezultāts ir tas, kas ir 
izveidots vai paveikts, 
izmantojot intervences 
pasākumam piešķirtos 
resursus, piemēram, ir 
nodrošināti spēju veidošanas 
mācību kursi. Sk. Eiropas 
Revīzijas palātas īpašo 
ziņojumu Nr. 21/2015 “Uz 
rezultātiem vērsta pieeja 
ES attīstības un sadarbības 
pasākumos un to risku 
izvērtējums, kas saistīti ar šo 
pieeju” ( http://eca.europa.eu ).
18 Ietekme ir ilgāka termiņa 
sociālekonomiskās sekas, kas 
var būt vērojamas noteiktu 
laiku pēc intervences 
pasākuma pabeigšanas, 
piemēram, administratīvās 
spējas uzlabojumi. Turpat.
19 2007. gada progresa ziņojums, 
SEC(2007) 1432  final , 6.11. 20 07.,  
28. un 29. lpp.
20 OECD Peer assistance in public 
procurement, concessions and 
public-private partnerships, 
Final report  [Ekonomiskās 
sadarbības un attīstības 
organizācija (ESAO), 
“Profesionāla palīdzība 
publiskā iepirkuma, koncesiju 
un publiskā un privātā sektora 
partnerību jomā”, galīgais 
ziņojums], 2011. gada oktobris, 
un 2015. gada progresa 
ziņojums [ 2015 Progress 
Report ]], kā arī 
SWD (2015) 212  final , 35. un 
36. lpp.
21 Turpat.
22 SEC(2009) 1335  final , 
2009. gada progresa ziņojums, 
35. lpp., SEC(2010) 1332  final , 
2010. gada progresa ziņojums, 
14. lpp., SEC(2011) 1203  final , 
2011. gada progresa ziņojums, 
14. lpp., SWD(2012) 332  final , 
2012. gada progresa ziņojums, 
12. lpp., COM(2013) 700  final , 
2013. gada progresa ziņojums, 
11. un 42. lpp., 
SWD(2014) 303  final , 
2014. gada progresa ziņojums, 
25. lpp. Skatiet arī Thematic 
evaluation on IPA support to the 
fight against corruption  
[Tematisko novērtējumu par 
IPA atbalstu cīņai pret 
korupciju], 2014/348–486/2, 
74. lpp.
23 2011. gada progresa ziņojuma 
14. lpp., 2012. gada progresa 
ziņojuma 12. lpp., 2013. gada 
progresa ziņojuma 11. un 
42. lpp., 2014. gada progresa 
ziņojuma 25. lpp.
16 Apsvērumi 
25 
Komisija norādīja arī uz nepieciešamību uzlabot publiskā iepirkuma sistēmas 
efektivitāti. Revidētie projekti paredzēja mācības, kurās galvenā vērība tika 
pievērsta publiskā iepirkuma tiesību aktiem, bet kuras nebija pietiekami vērstas 
uz nepieciešamību stiprināt spēju īstenot efektīvu publisko iepirkumu. Pirmais 
revīzijas izlasē ietvertais projekts (sk.  II pielikumu ) atbalstīja mācības, ko sniedza 
Publiskā iepirkuma birojs (PIB) — struktūra, kas galvenokārt atbild par līgumslē ­
dzēju iestāžu spēju stiprināšanu. Tomēr PIB sniegtās mācības būtiski neuzlaboja 
minēto iestāžu administratīvo spēju24.
26 
PIB jau bija elektronisko iepirkumu sistēma, kas tika izveidota 2008. gadā. Lai 
uzlabotu publiskā iepirkuma vispārējo efektivitāti, 1. projekts paredzēja sistēmas 
pārskatīšanu, bet nesniedza atbalstu tās uzlabošanai.
27 
Komisija un citas ieinteresētās puses ir pastāvīgi norādījušas uz nepilnībām cīņā 
pret korupciju, kuras būtu jārisina kā prioritārs jautājums25. Valsts iestādes ir 
paudušas politisku apņemšanos apkarot korupciju, piemēram, saistībā ar SAN. 
Valdības darba programmā 2011. 2015. gadam bija pausta apņemšanās valstī 
īstenot “bezkompromisa cīņu pret korupciju”. Saskaņā ar to tika pieņemtas valsts 
programmas un saistītie rīcības plāni, tomēr tie netika pārvēsti efektīvā darbībā 
un konkrētos rezultātos. Cīņai pret korupciju Komisija ir izmantojusi vairākas 
metodes. Tomēr, tā kā ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku oficiālu 
pievienošanās sarunu nebija, Komisija nevarēja piemērot aptverošāku pieeju, 
kādu parasti izmanto kandidātvalstīm to attiecīgajās sarunu sistēmās26. Tas arī 
nozīmēja, ka revidētajā periodā Komisijas pieeja spēju veidošanas atbalstam šajā 
svarīgajā jomā nebija pietiekami skaidra.
28 
Komisija ir izmantojusi IPA I projektus, lai risinātu dažas atsevišķas spēju veidoša ­
nas vajadzības. Mēs revidējām divus projektus saistībā ar valsts pārvaldes refor ­
mu, kuru mērķis bija spēju veidošana un kuru īstenošana revīzijas laikā bija pa ­
beigta vai norisinājās (sk.  II pielikumu ). 5. projekta mērķis bija nostiprināt darbu, 
ko veic VKKN, kas ir galvenā par korupcijas novēršanu atbildīgā struktūra. Tomēr 
ar šo projektu necentās risināt to, ka Valsts komisija korupcijas novēršanai (VKKN) 
nespēj efektīvi izmantot savas pilnvaras, jo šajā jomā trūkst valsts iestāžu apņē ­
mības rīkoties. VKKN neatkarība ir ierobežota, jo, piemēram, ieceļot un atlaižot 
augstākā līmeņa vadību, netiek piemēroti skaidri kritēriji27. Kā norādīts Komisijas 
2011. gada progresa ziņojumā, VKKN arī nav pietiekamu resursu, jo tās rīcībā ir 
tikai puse no personāla, kas būtu vajadzīgs, lai efektīvi pildītu savus uzdevumus28.24 OECD (2013),The Former 
Yugoslav Republic of Macedonia 
Priorities Report 2013  [ESAO 
(2013. gads), Ziņojums par 
bijušās Dienvidslāvijas 
Maķedonijas Republikas 
prioritātēm, 2013. gads], SIGMA 
Country Assessment Reports, 
2013/09 [SIGMA  valstu 
novērtējuma ziņojumi, 
2013/09], OECD Publishing , 
13. lpp.
25 Sk., piemēram, 
L. Grozdanovska Dimishkovska 
“Nations in Transition”  [Nācijas 
pārejas periodā], 424. un 
425. lpp., un Macedonia 
2013 Human Rights Report from 
the US Department of State  [ASV 
Valsts departamenta 
sagatavotais Maķedonijas 
2013. gada cilvēktiesību 
ziņojums], 17. lpp. ( http://www.
state.gov/documents/
organization/220516.pdf ).
26 Proti, izmantot caurskatīšanas 
ziņojumus un saistītos rīcības 
plānus un sarunu sadaļu 
atvēršanas un slēgšanas 
kritērijus.
27 Sk. ES finansēto ziņojumu 
“Establishing Comparative 
Indicator-based Monitoring of 
Anti-corruption Progress in EU 
candidate, potential candidate 
countries and Kosovo” 
[Salīdzinošas un uz rādītājiem 
balstītas uzraudzības 
noteikšana attiecībā uz 
progresu korupcijas 
pakarošanā ES kandidātvalstīs, 
potenciālajās kandidātvalstīs 
un Kosovā], 35. lpp. Komisijas 
2011. gada progresa ziņojumā 
norādīts, “ka ir radušies 
jautājumi par parlamenta 
izmantotajiem kritērijiem, kad 
tas izraudzījās septiņus jaunos 
VKKN locekļus,” un Komisijas 
2013. gada progresa ziņojumā 
ir norādīts, ka “bažas raisīja 
VKKN iepriekšējā 
priekšsēdētāja atlaišana bez 
skaidra juridiskā pamata.”
28 Sk. arī Thematic evaluation on 
IPA support to the fight against 
corruption 2014/348-486/2 
“Efficient Prevention and Fight 
against Corruption”  
[Tematiskais novērtējums par 
IPA atbalstu cīņai pret 
korupciju, 2014/348–486/2 
“Korupcijas efektīva novēršana 
un apkarošana”], 125. lpp., 
proti, efektivitāte ir atkarīga no 
tā, vai valdība pārvarēs tādus 
faktorus kā VKKN neatkarības 
trūkums un budžeta 
ierobežojumi, kā arī vispārējs 
projektu saņēmēju 
administratīvās spējas trūkums.
17 Apsvērumi 
29 
Tā kā nav efektīvas valdības stratēģijas korupcijas apkarošanai, Komisija ir atbal ­
stījusi pilsoniskās sabiedrības organizācijas (PSO), lai tās varētu pievērst sabied ­
rības uzmanību aizdomām par korupciju. Ar 6. projektu tika atbalstīta palīdzības 
sniegšana labas prakses izstrādei un izplatīšanai starp PSO, kuras īsteno minēto 
uzdevumu. Tomēr Palāta konstatēja, ka Komisijas pieeju šai svarīgajai jomai varē ­
tu uzlabot, lai stiprinātu to PSO potenciālo ieguldījumu, kuras veltī pūles pārre ­
dzamības uzlabošanai un zināšanu apmaiņai.
30 
Izmantojot atbalstu pirms IPA īstenošanas, Komisija valsts iestādēm palīdzēja 
ieviest stabilus iekšējās kontroles tiesību aktus. Kad sākās IPA I īstenošana, tika 
secināts, ka Valsts iekšējās finanšu kontroles (VIFK) likums ir labs pamats finanšu 
pārvaldības un kontroles struktūru un iekšējās revīzijas reformai29. Revidētajā 
periodā IPA projekti bija vērsti uz finanšu pārvaldības un kontroles spējām tajās 
funkcionālajās struktūrās, kas bija izveidotas IPA līdzekļu pārvaldības decentrali ­
zēšanai, bet ne pārējā valsts pārvaldē.
31 
Savukārt valsts iestādes panāca nelielu virzību administratīvās spējas stiprināšanā 
šajā jomā un VIFK likumu īstenoja nepilnīgi. Piemēram, 2015. gada progresa ziņo ­
jumā Komisija norādīja, ka lielākajai daļai iekšējās revīzijas nodaļu nav pietiekama 
skaita revidentu un ka revīziju pamatā nav darbības un sistēmiskā riska izvērtēju ­
ma, lai gan šīs nodaļas savas revīzijas veic saskaņā ar stratēģiskajiem un gada plā ­
niem. Turklāt iekšējo revīziju darbs galvenokārt ir vērsts uz atbilstību un neietver 
sistēmu nepilnību analīzi vai vērtējumu par to, cik lietderīgi tika izmantoti līdzekļi, 
un arī kvalitātes nodrošināšana ir jāuzlabo.
32 
Iekšējās revīzijas nodaļu nepietiekamās spējas ir novājinājušas iekšējo kontroli un 
mazinājušas uzmanību, ko vadītāji velta iekšējo revidentu konstatējumiem. Citi 
līdzekļu devēji (izņemot Komisiju) revidētajā periodā ir snieguši atbalstu iekšējo 
revidentu prasmju nostiprināšanai. Piemēram, Amerikas Savienoto Valstu Starp ­
tautiskās attīstības aģentūra finansēja iekšējo revidentu apmācību Valsts finanšu 
un grāmatvedības sertificētā institūta ( CIPFA ) Izcilības centrā Slovēnijā. Tomēr 
iekšējās revīzijas spēja un iekšējā kontrole kopumā joprojām ir vāja.29 2008. gada progresa ziņojums, 
59. lpp. SEC(2008)  final .
18 Apsvērumi 
33 
IPA II  īstenošanas laikā ir palielinājusies spēcīgas iekšējās kontroles nozīme, jo 
Komisija sadarbojas ar valsti, lai izstrādātu nozares budžeta atbalsta programmu 
valsts finanšu pārvaldībai 2016. gadam.
Transports un vide
34 
IPA piešķīrumu transporta un vides nozarēm (attiecīgi 18 % un 16 % no 2007.–
2013. gada piešķīrumiem, sk.  2. tabulu ) galvenais mērķis bija uzlabot reģionālo 
infrastruktūru. Daļa šo līdzekļu bija paredzēta, lai stiprinātu valsts pārvaldes spēju 
izstrādāt un īstenot tiesību aktus saskaņā ar ES  acquis . To līdzekļu īpatsvars, kurus 
transporta nozarē izmantoja spēju veidošanai (1 %), bija daudz mazāks nekā šo lī ­
dzekļu īpatsvars vides nozarē (15 %), lai gan abās nozarēs pastāvēja līdzīgas spēju 
nepilnības (sk.  1. attēlu ).1. attēlsIPA piešķīrumi pa nozarēm (2007 .–2013. gads) (miljoni EUR)
Avots:  Eiropas Komisija.0 20 40 60 80 100 120
Pārrobežu sadarbība Citi projektiTieslietas un iekšlietas
VPR un integrācija ES
Lauksaimniecība un lauku attīstība
Vide un klimata pārmaiņasKonkurētspēja
Nodarbinātība
TransportsVairāki saņēmēji
Cits
Pārrobežu sadarbība
19 Apsvērumi 
35 
Lai gan nebija konkrēta IPA piešķīruma decentralizētās pārvaldības vajadzībām iz ­
veidotās funkcionālās struktūras30 spēju veidošanai, IPA līdzekļu izmantošana gan 
transporta, gan vides nozarē ietvēra “mācīties darot” kā papildmērķi. Tomēr tikai 
daži revidēto projektu (12.–17. projekts) (sk.  II pielikumu ) pasākumi nepārprota ­
mi sniedza šādu atbalstu. Piemēram, tas, ka konsultantiem nodrošinātās biroja 
telpas atradās citā vietā, nevis tur, kur atradās 15. projektā iesaistītie valsts iestāžu 
darbinieki, nesekmēja zinātības nodošanu. Savukārt 17. projekts uzskatāms par 
sekmīgu zināšanu nodošanas piemēru, jo valsts pārvaldes darbinieki, izstrādājot 
projekta darba uzdevumu, varēja atbilstīgi izmantot ar JASPERS  tehniskās palīdzī ­
bas starpniecību saņemtās konsultācijas31.
36 
IPA II ietvaros Komisija samazināja kopējo piešķīrumu valstij par 4 miljoniem EUR, 
jo valsts iestādes atteicās no tehniskās palīdzības un spēju veidošanas atbalsta 
transporta nozarē. Kaut arī šie līdzekļi valstij ir zaudēti, esošo programmu ietvaros 
līdzekļus varēs pārdalīt, ja tā apņemsies risināt administratīvo spēju veidošanas 
vajadzības un īstenot horizontālas reformas.
Lielākā daļa plānoto rezultātu ir sasniegta, bet šie rezultāti 
ne vienmēr tiek izmantoti
37 
Pirms galīgo maksājumu veikšanas par pabeigtajiem IPA projektiem Komisija 
saņem maksājuma pieprasītāja noslēguma ziņojumu. Revīzijā konstatējām, ka 
11 pabeigtajos projektos, kas bija iekļauti revīzijas izlasē, bija sasniegti visi vai 
lielākā daļa plānoto rezultātu. Tomēr dažus no 12 revidēto projektu tiešajiem 
rezultātiem izmanto tikai daļēji vai neizmanto nemaz. 1. izcēlumā  sniegti valsts 
iestāžu neizmantoto projektu tiešo rezultātu piemēri.30 Funkcionālā struktūra ietver 
līgumslēdzēju iestādi un 
nozares ministrijas.
31 JASPERS  ir tehniskās palīdzības 
partnerība starp Reģionālās 
politikas un pilsētpolitikas ĢD, 
Eiropas Investīciju banku un 
Eiropas Rekonstrukcijas un 
attīstības banku un sniedz 
neatkarīgas konsultācijas, lai 
saņēmējvalstīm palīdzētu 
sagatavot kvalitatīvus lielos 
projektus.
20 Apsvērumi 
38 
Dažreiz tiešie rezultāti netika izmantoti tāpēc, ka tam bija vajadzīgi papildu iegul ­
dījumi. Sk.  2. izcēlumu .1. izcēlums 2. izcēlumsValsts iestāžu neizmantotie tiešie rezultāti
Ar 8. un 9. projektu tika finansēta ReSPA , skola, ko izveidoja 2006. gadā Melnkalnē, lai sniegtu spēju veidošanas 
atbalstu visām Rietumbalkānu valstīm. Ik gadu Komisija sedz aptuveni 1,2 miljonus EUR ReSPA  darbības finan ­
sēšanai. Visas iesaistītās valstis, tostarp arī bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, skolas darbības izmak ­
sās gadā iegulda aptuveni 150 000 EUR. Mēs konstatējām, ka valsts maz izmanto skolas piedāvātās mācības, 
salīdzinošos novērtējumus un sadarbības tīklu veidošanas pasākumus, lai gan ReSPA  valdē ir valsts pārstāvis. 
Tas skaidrojams ar to, ka valsts pārvaldes darbinieki šos pasākumus neuzskatīja par būtiskiem vai vērtīgiem.
12. projekta mērķis bija stiprināt Valsts transporta inspekcijas administratīvo un darbības spēju piemērot saus ­
zemes transporta tiesību aktus. Projekts tika pabeigts 2014. gada jūlijā, bet līdz mūsu revīzijai, kas notika devi ­
ņus mēnešus vēlāk, inspekcija vēl nebija izmantojusi pusi projekta tiešo rezultātu, piemēram, stratēģisko attīs ­
tības plānu vai rīcības plānu, vai darba uzdevumu, kurš bija izstrādāts uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus.
15. projekta ietvaros tika izveidotas divas reģionālas atkritumu apsaimniekošanas struktūras un valsts atkritu ­
mu apsaimniekošanas informācijas sistēma. Kaut arī projektu pabeidza 2012. gada jūnijā, šī apsaimniekošanas 
informācijas sistēma līdz revīzijas sākšanai nebija izmantota.
Lai izmantotu tiešos rezultātus, vajadzīgi papildu ieguldījumi
7. projekta mērķis bija uzlabot valsts sistēmu mācību koordinēšanai un ar valsts pārvaldi saistītā tiesiskā regu ­
lējuma īstenošanu. Būtisks šā projekta tiešais rezultāts bija tā ietvaros veiktā funkcionālā analīze, lai noteiktu 
administratīvās spējas trūkumus. Šāda analīze var būt ārkārtīgi lietderīga spēju veidošanas stratēģijas izstrādē. 
Tomēr šis projekts bija tikai pilotprojekts, un, lai gan tas nodrošināja vadlīnijas analīzes turpināšanai, iespē ­
jams, ka valsts šo darbu faktiski nepabeigs un to neizmantos spēju trūkuma novēršanai, ja nesaņems turpmā ­
ku finansiālu palīdzību.
7. projekta ietvaros arī izstrādāja elektroniskus mācību rīkus, kas būtu elastīga administratīvās spējas nostip ­
rināšanas metode. Tomēr, lai tiešo rezultātu potenciālu izmantotu pilnībā, tas ir jādara plašāk pieejams un 
jāintegrē vispārējā mācību stratēģijā.
11. projekta ietvaros tika sniegta tehniskā palīdzība to funkcionālo struktūru spēju nostiprināšanai, kuras tika 
izveidotas IPA līdzekļu decentralizētai pārvaldībai. Projekta tiešie rezultāti ietvēra kvalificētu pasniedzēju 
sagatavošanu, mācību programmas, moduļus un materiālus, kā arī rīku kopumu un resursu bibliotēku, kas tika 
izstrādāti, lai nostiprinātu uzraudzības un novērtēšanas spējas. Pēc projekta slēgšanas valsts iestādes iesaistīja 
kvalificētos pasniedzējus, tomēr tikai ierobežotu laiku. Ilgākai šo pasniedzēju izmantošanai vajadzētu papil ­
du ieguldījumus saistībā ar valsts iestāžu darbiniekiem un lielākus resursus. Valsts iestādes nesāka izmantot 
uzraudzības un novērtēšanas rīkus, kuru atjaunināšana un izvietošana tiešsaistē būtu saistīta ar izmaksām.
21 Apsvērumi 
Projektu ietekme nereti ir bijusi neliela, un ne vienmēr tā ir 
ilgtspējīga
39 
Vienpadsmit no revidētajiem projektiem bija neliela ietekme, kuru nereti nebija 
iespējams saglabāt. Dažos no šiem projektiem nemaz nebija paredzēta to ilgtspē ­
ja. Citos gadījumos valsts iestādes nerīkojās, lai nodrošinātu ietekmes ilgtspēju. 
Sk. 3. izcēlumu .3. izcēlumsNelielas un neilgtspējīgas ietekmes piemēri
5. projekts palīdzēja Valsts komisijai korupcijas novēršanai (VKKN) izstrādāt dokumentus, kas atbalstītu korup ­
cijas novēršanas stratēģiju. Tam nebija būtiskas ietekmes uz valsts cīņu pret korupciju, jo šie dokumenti netika 
integrēti plašākā valsts pretkorupcijas stratēģijā un VKKM nebija vajadzīgās neatkarības un resursu, lai efektīvi 
uzraudzītu tās stratēģijas īstenošanu visās attiecīgajās iestādēs. Projekta potenciālo ietekmi vēl vairāk mazinā ­
ja tas, ka pagāja trīs gadi, līdz Komisija to turpināja ar citu projektu.
6. projekta mērķis bija veicināt pilsoniskās sabiedrības organizāciju 
spēju iesaistīties korupcijas un organizētās noziedzības apkaroša ­
nā. Pozitīvi aspekti šai ziņā bija labākās prakses izstrāde un tīklu 
izveide. Taču pēc ES finansējuma beigām projekts, visticamāk, 
nebūs ilgtspējīgs. Tas skaidrojams ar to, ka vienīgajai iestādei, kas ir 
paudusi ieinteresētību sniegt turpmāku atbalstu šajā jomā, nav ne 
vajadzīgo pilnvaru, ne spēju šā darba turpināšanai.
10. projekts palīdzēja izveidot centralizētu IPA mācību un atbalsta 
instrumentu ( ITSF ). ITSF  ir bijusi samērā maza ietekme uz adminis ­
tratīvās spējas stiprināšanu. Viens no iemesliem ir tas, ka tikai daži 
no projekta ietvaros apmācītajiem pasniedzējiem sniedza reālas 
apmācības saskaņā ar plānoto. Tas skaidrojams ar to, ka viņus vai 
nu neatbrīvoja no viņu otras darbvietas, vai arī viņi nebija motivēti 
uzņemties šos pienākumus, ko uzskatīja par nepateicīgu papildu 
darbu. Pēc pasniedzēju sākotnējo līgumu termiņa beigām valsts 
iestādes nemeklēja veidu, kā IPA mācību un atbalsta instrumentu 
nodrošināt ar pasniedzējiem. Ne valsts iestādes, ne Komisija nav 
sniegušas finansiālu atbalstu, lai novērstu mācību vadītāju trūku ­
mu. Vēl viens iemesls ir tas, ka valsts iestādes ITSF  ietvaros oficiāli 
necentralizēja mācības par IPA, tāpēc liela daļa mācību joprojām 
notiek atsevišķās nozaru ministrijās (sk. fotoattēlu).
IPA mācību un atbalsta instrumenta telpas, Skopje 
(10. projekts).
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
22 Apsvērumi 
40 
Daudziem revidētajiem projektiem nebija ietekmes, jo radīja šķēršļus valsts 
pārvaldes struktūras un organizācijas neelastība. Piemēram, mēs konstatējām, ka 
dažos projektos, kuros bija iesaistītas līgumslēdzējas iestādes, ministrijām trūka 
elastības, lai būtu iespējama darbinieku un pieredzes apmaiņa. Turklāt adminis ­
tratīvie darbinieki, kas triju revidēto projektu ietvaros tika apmācīti, lai mācītu ci ­
tus darbiniekus, bieži netika atbrīvoti no tiešajiem darba pienākumiem, lai varētu 
vadīt kursus, un šī citu darbinieku mācīšana netika nekādi atlīdzināta. Attiecībā uz 
vairāk nekā pusi revidēto projektu mēs konstatējām, ka apmācītie darbinieki ne 
vienmēr tika mudināti vai pilnvaroti izmantot apgūtās prasmes un ka darbinieku 
pārmērīga rotācija un augsts apgrozījums radīja kvalificētu darbinieku trūkumu. 3. izcēlums16. projekts nodrošināja mācības darbiniekiem, kuri mēra gaisa kvalitāti, bet nenovērsa galveno šķērsli, kas 
traucē gaisa kvalitātes uzraudzības sistēmas pilnvērtīgu darbību, proti, spēju trūkumu nepilnīgā aprīkojuma 
dēļ. Turklāt kalibrēšanas laboratorija, kas saskaņā ar projektu saņēma palīdzību, joprojām nav akreditēta un 
nodrošināta ar darbiniekiem.
17. projekts sniedza iespēju piemērot principu “piesārņotājs maksā” un nostiprināt šādas piemērošanas spējas, 
bet valsts iestādes to vēl nav īstenojušas. Tā paša projekta ietvaros tika veikti sagatavošanās darbi tarifu ievie ­
šanai, lai nodrošinātu atkritumu apstrādes iekārtu ilgtspēju, taču valsts joprojām nav izveidojusi regulējošu 
struktūru tarifu piemērošanai. Līdz revīzijas sākšanai projekts nebija radījis ilgtspējīgu ietekmi.
23 Apsvērumi 
Šķēršļi, kas kavē virzību administratīvās spējas stiprināšanā
41 
Komisijai nebija vispārējas atbalsta stratēģijas valsts administratīvās spējas stipri ­
nāšanai, un revidētie projekti ne vienmēr ietilpa vienotā kopumā kā saskaņotas, 
saistītas un koordinētas pieejas daļa. Daži projekti pēc iepriekšējās palīdzības 
saņemšanas neturpinājās tajā pašā nozarē un netika pienācīgi papildināti ar 
turpmāku atbalstu. Nereti tas bija skaidrojams ar to, ka Komisijai ir jāizvēlas, kur 
izmantot ierobežotos resursus, kas pieejami plašajai virknei ES politikas virzienu 
valstī. Turklāt atsevišķi projekti bieži vien bija pārāk vērienīgi un ar vairākiem 
mērķiem.
42 
IPA palīdzības mērķu sasniegšanu kavēja arī tas, ka palīdzība pietiekami neatbilda 
vajadzībām un nebija ne elastīga, ne mērķtiecīga. Piemēram, revidēto projektu 
ietekme nereti tika novājināta tāpēc, ka laiks no palīdzības vajadzības noteikša ­
nas līdz rezultātu sasniegšanai bija četri vai vairāki gadi. Dažos gadījumos pirms 
rezultātu sasniegšanas vajadzības jau bija mainījušās. Daļēji tā notika tāpēc, ka 
IPA līdzekļu mobilizēšanas process aizņēma ilgu laiku un izraudzīšanās brīdī pro ­
jekti ne vienmēr bija pietiekami rūpīgi izstrādāti, līdz ar to samazinājās īstenoša ­
nas efektivitāte.
43 
IPA I ietvaros Komisijas rīcībā nebija līdzekļu, ko tā varētu ātri mobilizēt, lai risinā ­
tu problēmas tūlīt pēc to rašanās. Nesenās politiskās krīzes laikā varēja pārliecinā ­
ties, ka tas tomēr ir iespējams. Komisija īsā laikā un ārkārtējos apstākļos sekmīgi 
izmantoja līdzekļus, lai sniegtu elastīgu, mērķtiecīgu un ātru ekspertu ieguldīju ­
mu, atbalstot steidzamas un sensitīvas politikas prioritātes.
24 Apsvērumi 
44 
Tas, ka valstī joprojām pastāvēja šķēršļi, kas kavē administratīvās spējas uzlaboša ­
nos, nozīmēja, ka pirmspievienošanās palīdzības mērķi ne vienmēr tika sasniegti. 
Būtiska problēma bija politiskās gribas trūkums augstākajā līmenī un valsts ie­
stāžu nepietiekamā apņēmība atbalstīt IPA projektus. Piemēram, politiskā līmenī 
joprojām pastāv pretestība centieniem attīstīt neatkarīgu, spēcīgu un reprezenta ­
tīvu valsts pārvaldi (sk.  4. izcēlumu ).4. izcēlumsPretestība neatkarīgas, spēcīgas un reprezentatīvas valsts pārvaldes attīstībai
Ar Komisijas atbalstu 2015. gada februārī valstī ieviesa jaunu tiesisko regulējumu attiecībā uz profesionālu ci ­
vildienestu. Tiesību akta galvenais mērķis bija nodrošināt, lai valsts ierēdņu pieņemšana darbā balstītos uz no ­
pelniem un vienlīdzīgu attieksmi. Lai gan šim tiesību aktam joprojām ir dažas nepilnības, tas ir liels panākums 
virzībā uz spēcīga, neatkarīga un profesionāla civildienesta attīstību. Divas dienas pirms tiesību akta stāšanās 
spēkā parlaments pieņēma jaunu tiesību aktu par pagaidu amata vietu pārveidošanu pastāvīgos līgumos. Šis 
tiesību akts apiet uz nopelniem balstītas darbā pieņemšanas principus un ir ļāvis tūkstošiem pagaidu darbi ­
nieku kļūt par pastāvīgiem civildienesta ierēdņiem vai valsts iestāžu darbiniekiem, kas nav izturējuši atklātus 
konkursus.
7. projekta ietvaros tika apmācīti 600 ierēdņi no tiem 2400 darbiniekiem, kuri pārstāv minoritāšu kopienas32 un 
bija pieņemti darbā valsts iestādēs saskaņā ar Ohridas pamatnolīgumu33 par vienlīdzīgu pārstāvību. Lai gan šie 
darbinieki saņēma algas, viņi nebija aktīvi nodarbināti. Minēto mācību mērķis bija palielināt iespējamību, ka 
dalībniekiem piedāvās amata vietas. Revīzijas laikā lielākā daļa projekta ietvaros apmācīto darbinieku jopro ­
jām saņēma atalgojumu, bet nebija aktīvi nodarbināti. Mērķis panākt vienlīdzīgu pārstāvību valsts pārvaldē 
nebija sasniegts.
32 Etniskie albāņi, serbi, turki, romi utt.
33 Ohridas pamatnolīgums ir vienošanās par mieru. To 2001. gada 13. augustā Ohridā parakstīja valdība un etnisko albāņu kopienas pārstāvji. Ar šo 
pamatnolīgumu tika izbeigts bruņotais konflikts starp etnisko albāņu Nacionālo atbrīvošanas armiju un valsts drošības spēkiem un likti pamati 
etnisko albāņu tiesību uzlabošanai.
25 Apsvērumi 
II daļa. Decentralizētas pārvaldības izmantošana spēju 
veidošanai
45 
Mēs pārbaudījām IPA I decentralizētās pārvaldības ieviešanu un to, kā Komisija 
risināja problēmas, kas radās saistībā ar šo pārvaldības veidu. Mēs pārbaudījām 
arī, vai Komisijas izvēle izmantot decentralizēto pārvaldību stiprināja administra ­
tīvo spēju.
Valsts nebija gatava tik liela apjoma un tik sarežģītas 
IPA finansējuma daļas decentralizētai pārvaldei
46 
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika 2008. gadā lūdza Komisijai decen ­
tralizēt IPA līdzekļu pārvaldību, nododot to valsts iestāžu ziņā34. Līdz 2010. gadam 
valsts bija atbildīga par līgumu slēgšanu un 470 miljonu EUR (76 %) īstenošanu no 
tās kopējā IPA I finansējuma, Komisijai veicot vai nu ex ante , vai ex post  pārbaudes. 
Valsts iestādēm bija jāizveido funkcionālas struktūras, kas pārvaldītu decentrali ­
zētos IPA līdzekļus.
47 
Decentralizācijas procesu veica saskaņā ar regulatīvajām prasībām. Tomēr Komi ­
sijai nebija jānovērtē, vai valsts iestādes bija gatavas pārvaldīt tik apjomīgus un 
sarežģītus decentralizējamos IPA līdzekļus. Lai decentralizētās pārvaldības mode ­
lis varētu darboties efektīvi, funkcionālajām struktūrām jābūt pietiekamai spējai 
veikt tām uzticētos uzdevumus.
48 
Drīz pēc decentralizācijas sākšanas valsts iestādes nespēja ievērot termiņus, kas 
bija noteikti līgumu dokumentācijas iesniegšanai, lai Komisija varētu veikt ex ante  
pārbaudes. Nereti tas bija tāpēc, ka iestādes iesniedza nekvalitatīvus dokumen ­
tus, kurus nācās atdot atpakaļ. 2014. gadā tas attiecās uz vienu trešdaļu doku ­
mentu. Līgumu slēgšana palēninājās. Līdz 2014. gada beigām kavējumu dēļ bija 
atceltas saistības35 70 miljonu EUR apmērā (11 % no valstij piešķirtajiem IPA līdzek ­
ļiem), un 244 miljoni EUR vēl bija jāiekļauj saistībās (aptuveni 40 % no kopējās 
summas). Daudzos gadījumos saistību atcelšanas dēļ tika zaudēti projekti, kas 
bija paredzēti svarīgu reformu finansēšanai. Piemēram, 2010. gadam tika piešķirti 
33 miljoni EUR, bet, atceļot 12 no finansējumam iesniegtā 31 projekta, 10 miljo ­
ni EUR (33 %) reformas finansēšanai valstī faktiski tika pazaudēti.34 Sk.  Regulas (EK) Nr. 718/2007 
11. un 14. pantu.
35 Komisija atceļ projektam 
noteiktās līdzekļu saistības 
gadījumā, ja šie līdzekļi netiek 
izmantoti paredzētajā termiņā. 
Attiecīgais projekts šos 
līdzekļus atgūt vairs nevar.
26 Apsvērumi 
49 
Komisija skaidroja kavējumus ar ārkārtīgi centralizēto lēmumu pieņemšanas 
procesu, kas liedz pieņemt savlaicīgus lēmumus, kā arī ar materiālo resursu un 
pietiekama skaita kvalificētu darbinieku trūkumu, pieņēmumiem par politisko 
iejaukšanos iepirkumos un vāju sadarbību starp iestādēm. Komisija jau bija uzsvē ­
rusi šīs nepilnības arī pārējā valsts pārvaldē pirms pārvaldības decentralizēšanas. 
Ja Komisija būtu vairāk ņēmusi vērā valsts pārvaldē jau konstatētās nepilnības, 
tā, iespējams, būtu secinājusi, ka lēmums decentralizēt pārvaldību ir jāatliek vai 
ka decentralizēt vajadzētu mazāku daļu IPA līdzekļu, ņemot vērā piemērojamajās 
regulās noteiktos ierobežojumus.
Komisija ir veikusi pasākumus, bet ir iespējama turpmāka 
saistību atcelšana
50 
Ņemot vērā iepriekšējo pieredzi ar citām paplašināšanās valstīm, Komisija pa ­
redzēja, ka pirmie decentralizētās pārvaldības gadi būs mācīšanās un zināšanu 
nodošanas periods. Komisija sadarbojās ar valsti, lai risinātu līgumu slēgšanas un 
IPA līdzekļu izmantošanas kavējumu cēloņus. Tomēr 2015., 2016. un 2017. gadā 
tika prognozēta būtiska turpmākā IPA I līdzekļu saistību atcelšana.
51 
Komisija 2015. gadā īstenoja pasākumus, lai uzlabotu IPA I līdzekļu izmantoša ­
nu, piemēram, no jauna centralizēja dažu IPA projektu pārvaldību un paātrināja 
līgumu noslēgšanas procedūras, samazinot ex ante  pārbaužu skaitu. Attiecībā uz 
IPA II Komisija pašlaik novērtē decentralizācijas optimālo līmeni un plāno rūpī ­
gāk izvēlēties tos projektu veidus, kuru pārvaldība tiks decentralizēta un nodota 
valsts iestādēm.
Pārvaldības decentralizēšanu būtu vajadzējis izmantot 
daudz plašāk kā valsts pārvaldes spēju veidošanas rīku
52 
Kad 2010. gadā decentralizēja pārvaldību, galvenais mērķis bija sagatavot valsti 
ES struktūrfondu un lauksaimniecības fondu pārvaldībai nākotnē. Tāpēc galvenā 
uzmanība tika pievērsta tādu struktūru izveidei, kas varētu īstenot decentralizēto 
pārvaldību, un to administratīvo darbinieku spēju nostiprināšanai, kuri vadītu šīs 
struktūras.
27 Apsvērumi 
53 
Valstij un arī Komisijai bija jāiegulda ievērojami resursi, lai decentralizētu pārval ­
dību. Piemēram, valsts norīkoja 436 administratīvos darbiniekus darbam funkcio ­
nālajās struktūrās, kas gadā algās izmaksāja 4,7 miljonus EUR (2014. gada dati). 
Gan Komisija, gan valsts nodrošināja mācības par funkcionālo struktūru izveidi un 
plānošanu, līgumu slēgšanu un IPA projektu īstenošanu.
54 
Decentralizētā pārvaldība ir nostiprinājusi šo struktūru spējas. Iekšējā kontrole ir 
stingrāka, un darbības lēmumi galvenokārt tiek pieņemti atbilstīgā līmenī, mazāk 
nekā citās valsts pārvaldes daļās izjūtot politisku ietekmi. ES delegācijas īstenotās 
stingrās ex ante  pārbaudes ir sniegušas papildu iespēju “mācīties darot”36. Fun­
kcionālās struktūras ir kļuvušas par administratīvās spējas “izcilības centriem”.
55 
Kaut arī administratīvās spējas stiprināšana nebija starp decentralizētās pārvaldī ­
bas mērķiem, Komisija būtu varējusi vairāk izmantot gūto pieredzi, lai mudinātu 
valsts iestādes nodot zināšanas pārējai valsts pārvaldei, piemēram, ļaujot “mācī ­
ties darot”. Decentralizētās pārvaldības funkcionālās struktūras tika uzskatītas par 
veidojumiem, kas pastāv paralēli pārējai valsts pārvaldei vai pat atsevišķi no tās. 
Piemēram, šīs struktūras netika ietvertas valsts 2010.–2015. gada VPR stratēģijā. 
Revidējot projektu izlasi, mēs konstatējām, ka funkcionālo struktūru kopīgās zinā ­
šanas un pieredze ļoti mazā mērā tika nodotas pārējai valsts pārvaldei. Tādējādi 
pārvaldības decentralizēšanas laikā gūtā pieredze nav būtiski palīdzējusi vispārēji 
uzlabot administratīvo spēju valstī.36 Ex ante  pārbaudes šajā 
decentralizētās pārvaldības 
posmā ir vajadzīgas, lai 
aizsargātu ES finansiālās 
intereses.
28 Apsvērumi 
III daļa. Politiskā dialoga ieguldījums administratīvās 
spējas stiprināšanā
56 
Mēs pārbaudījām, kā administratīvās spējas stiprināšanai tika izmantotas galve ­
nās struktūras, kas saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas nolīgumu tika izveido ­
tas, lai īstenotu politisko dialogu starp Komisiju un bijušo Dienvidslāvijas Maķe ­
donijas Republiku. Mēs pārbaudījām arī, kādu ieguldījumu sniedzis politiskais 
dialogs ārpus šīm oficiālajām struktūrām un alternatīvajās struktūrās, ko revidē ­
tajā periodā izveidoja, lai kompensētu trūkstošo satvaru dialogam, kuru būtu 
nodrošinājušas pievienošanās sarunas.
Lai gan politiskais dialogs bija labi organizēts, tas nesniedza 
būtisku ieguldījumu administratīvās spējas vispārējā 
stiprināšanā
57 
Galvenās politiskā dialoga struktūras tika izveidotas saskaņā ar stabilizācijas un 
asociācijas nolīgumu (SAN). Šīs struktūras ir Stabilizācijas un asociācijas padome, 
Stabilizācijas un asociācijas komiteja, septiņas stabilizācijas un asociācijas apakš ­
komitejas un Valsts pārvaldes reformas īpašā grupa. Komisijas un valsts pārstāvji 
regulāri tiekas šajos forumos, lai izskatītu nepieciešamību panākt reformas virzī ­
bu un uzlabot valsts nepietiekamās spējas.
58 
Augstākajā līmenī notiek dialogs Stabilizācijas un asociācijas padomē37, lai novēr ­
tētu virzību uz pievienošanās politisko un ekonomisko kritēriju (Kopenhāgenas 
kritēriju) sasniegšanu un finansiālo sadarbību. Revidētajā periodā nereti tika 
apspriesta nepieciešamība novērst joprojām pastāvošos šķēršļus, kas kavē admi ­
nistratīvās spējas stiprināšanu. Dažas no būtiskākajām apspriestajām jomām bija 
šādas:
a) nepieciešamība pilnveidot politiku un labāk to īstenot, lai sasniegtu konkrētā ­
kus rezultātus korupcijas apkarošanā;
b) nepieciešamība ievērot un attīstīt valsts pārvaldes neatkarību; un
c) nepieciešamība piemērot pārredzamības, nopelnu un vienlīdzīgas pārstāvī ­
bas principus visos valsts līmeņos.37 Sanāksmēs piedalās 
Savienības Augstā pārstāve 
ārlietās un drošības politikas 
jautājumos/Komisijas 
priekšsēdētāja vietniece (vai 
viņas pārstāvis), par 
paplašināšanos un Eiropas 
kaimiņattiecību politiku 
atbildīgais komisārs un valsts 
ministri vai valsts sekretāri.
29 Apsvērumi 
59 
Komisijas un valsts pārstāvji apsprieda administratīvās spējas nepilnības arī stabi ­
lizācijas un asociācijas apakškomiteju un VPR īpašās grupas ikgadējās sanāksmēs. 
Lai gan revidētajā periodā visās SAN politiskā dialoga struktūrās diskusijas kļuva 
intensīvākas, problēmas nemainījās.
60 
Saskaņā ar SAN izveidotās politiskā dialoga struktūras bija piemērotas pievie ­
nošanās procesam, ciktāl tas norisinājās atbilstīgi plānotajam, taču revidētajā 
periodā šīs struktūras nenodrošināja sekmīgu ieguldījumu administratīvās spējas 
stiprināšanā. Daļēji tas skaidrojams ar to, ka valsts iestādēm trūka politiskās gribas 
panākt virzību. Turklāt nepietiekamā faktiskā virzība uz pievienošanos mazināja 
Komisijas iespējamo sviras efektu, lai mudinātu valsti stiprināt administratīvo 
spēju. Piemēram, pievienošanās sarunu satvars parasti paredz pārbaudes attie ­
cībā uz katru politikas jomu (turpmāko sarunu sadaļu), lai noteiktu, cik labi valsts 
ir sagatavojusies attiecīgajā jomā. Pamatojoties uz šīm pārbaudēm, Komisija var 
ieteikt, ka ir jāizpilda konkrēti nosacījumi (sākšanas, starpposma un slēgšanas kri ­
tēriji), pirms katru sarunu sadaļu var atvērt vai slēgt. Valstī šāda struktūra pašlaik 
nepastāv.
Citi dialoga mehānismi pievērsās nepieciešamībai stiprināt 
administratīvo spēju, bet nepanāca virzību problēmas 
pamatā esošo šķēršļu likvidēšanā
61 
Komisija ir pastāvīgi bijusi iesaistīta divpusējā dialogā ar bijušo Dienvidslāvijas 
Maķedonijas Republiku par konkrētiem šai valstij svarīgiem jautājumiem. Minis ­
triju administratīvie darbinieki un Komisija regulāri apmainās ar informāciju par 
ļoti dažādiem jautājumiem. Tas valstij ir devis iespēju apgūt ES darba metodes un 
izprast ES paplašināšanās politiku, turklāt dažās sensitīvās jomās ir panākta virzī ­
ba. Piemēram, Komisija valstij palīdzēja sagatavot un uzturēt korupcijas gadījumu 
reģistru. Tam ir bijusi pozitīva ietekme, jo kļuva pieejama plašāka informācija par 
korupcijas apsūdzībām, ko uzrauga valsts iestādes. Tomēr šajā reģistrā nav infor ­
mācijas par neuzraudzītajiem gadījumiem.
30 Apsvērumi 
62 
Kad 2014. gadā dialogu centralizēja Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās 
sarunu ĢD, mainījās Komisijas pieeja atbalsta sniegšanā paplašināšanās valstīm. 
Lielākajā daļā politikas jomu valsts vairs nav iesaistīta dialogā ar attiecīgajiem 
Komisijas ģenerāldirektorātiem, bet gan ar konkrētu nozaru centriem ar tematis ­
kām zināšanām, kuri tika izveidoti saistībā ar 2015. gadā notikušo Kaimiņattiecību 
politikas un paplašināšanās sarunu ĢD reorganizāciju. Izmaiņas attiecas arī uz to, 
ka IPA II ietvaros decentralizēto pārvaldību transporta un vides nozarēs vairs ne ­
atbalsta Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ĢD38. Tas vieš bažas iesaistītajām 
valsts pārvaldes daļām, kuras uzskata, ka tām tagad tiek liegts būtisks atbalsts, lai 
stiprinātu administratīvo spēju valstī.
63 
Tā kā nav pievienošanās sarunu sniegtā satvara (sk. 60. punktu), valsts zaudēja 
reformas impulsu daudzās svarīgās jomās. Lai to kompensētu, Komisija izskatīja 
alternatīvus veidus, kā virzīt uz priekšu politisko dialogu. Tā 2012. gadā izveidoja 
augsta līmeņa dialogu par pievienošanos ( HLAD ) kā saikni sarunu uzsākšanai. Dia ­
logs koncentrējās uz mērķiem, par kuriem bija vienojušies par paplašināšanos un 
Eiropas kaimiņattiecību politiku atbildīgais komisārs un premjerministrs39. Augsta 
līmeņa dialogs par pievienošanos ietvēra jautājumus, kas bija līdzīgi stabilizā ­
cijas un asociācijas nolīguma struktūrās ierosinātajiem, tostarp nepieciešamību 
stiprināt administratīvo spēju un likvidēt reformas īstenošanas šķēršļus. Dialogs 
norisinājās augstākajā politiskajā un tehniskajā līmenī. Pēc apsūdzībām par 
krāpšanu saistībā ar parlamenta vēlēšanām 2012. gadā galvenā opozīcijas partija 
vairāk nekā divus gadus boikotēja parlamentu. Tādējādi šis augsta līmeņa dialogs 
par pievienošanos tika apturēts politiskajā līmenī no 2013. gada līdz 2015. gada 
septembrim, lai gan tehniskos jautājumos tika panākta neliela virzība.
64 
Atzīstot nepieciešamību virzīties uz priekšu, lai gan nav dialoga sniegtā satvara, 
2013. gadā Komisija paziņoja, ka “pēc Eiropadomes aicinājuma” tā būtu gatava 
sākt sagatavošanās darbu “ES  acquis  analītiskai izvērtēšanai, sākot ar sadaļām par 
tiesu iestādēm un pamattiesībām, kā arī tieslietām, brīvību un drošību”40. Padome 
šādu aicinājumu nepauda.38 Reģionālās politikas un 
pilsētpolitikas ĢD šīs funkcijas 
atsāks tad, kad tiks uzskatīts, 
ka valsts ir pietuvojusies 
dalībai ES.
39 Mērķi attiecās uz jomām, kas 
ietilpst revīzijas tvērumā, proti, 
tiesiskumu (tostarp korupcijas 
apkarošanas politiku) un 
pamattiesībām, vēlēšanu 
reformu, starpetniskām 
attiecībām, valsts pārvaldes 
reformu (tostarp cilvēkresursu 
pārvaldību, administratīvām 
procedūrām un 
decentralizāciju) un 
ekonomikas pārvaldību 
(tostarp publisko finanšu 
pārvaldību).
40 “Paplašināšanās stratēģija un 
galvenās problēmas — 2013.–
2014. gads”, 
COM(2013) 700  final .
31 Apsvērumi 
65 
Pēc tam, kad 2015. gadā tika publicētas noklausītas oficiālas telefonsarunas, kurās 
bija norādes uz valdības locekļu iesaisti krāpšanā vēlēšanu laikā un citām korup ­
tīvām darbībām, Komisija centās panākt atgriešanos pie sarunu galda, lai novēr ­
stu situācijas turpmāku pasliktināšanos. Komisija 2015. gadā iesaistījās intensīvā 
dialogā ar valsti, lai rastu izeju no pastāvošās iekšzemes krīzes, un tā rezultātā ar 
ES palīdzību starp galvenajām politiskajām partijām tika noslēgts Pržino nolī ­
gums. Komisija izdeva dokumentu “Steidzamas reformu prioritātes”, lai risinātu 
sistēmiskos jautājumus (sk. 9. punktu) tādās būtiskās jomās kā tiesiskums un tiesu 
iestādes, valsts pārvaldes depolitizācija un vārda brīvība.
66 
Komisijas iesaistīšanās pastāvošajā krīzē ļauj tai panākt, ka valdība apņemas likvi ­
dēt ieilgušos šķēršļus, kas kavē administratīvās spējas stiprināšanu valstī.
32
 Secinājumi un ieteikumi
67 
Mēs secinām, ka revidētajā periodā tika panākta samērā maza virzība administra ­
tīvās spējas stiprināšanā svarīgās jomās. Strādājot sarežģītos apstākļos, Komisijai 
neizdevās pietiekami nodrošināt — un tas attiecas uz daudziem pārbaudītajiem 
projektiem —, lai to ieguldījums administratīvās spējas nostiprināšanā būtu 
efektīvs.
68 
Visi valsts pārvades reformas jomā revidētie projekti ietvēra darbības, kas pare ­
dzētas administratīvās spējas stiprināšanai, taču tiem neizdevās novērst pietieka ­
mi daudz būtisku nepilnību. Dažas svarīgas jomas, kurās jau bija pieņemti stingri 
tiesību akti (piemēram, iekšējā kontrole un profesionāla, neatkarīga civildienesta 
izveide), revīzijas periodā saņēma ļoti nelielu palīdzību no  IPA, un nebija būtiskas 
virzības šo tiesību aktu īstenošanā. Citās svarīgās jomās (piemēram, cīņa pret 
korupciju un publiskā iepirkuma procedūras) IPA projektiem bija maza ietekme, jo 
trūka valsts iestāžu aktīva atbalsta (sk. 23.–33. punktu).
1. ieteikums  
Konkrēta palīdzība pēc nozīmīguma sarindotām prioritātēm
Komisijai jākoncentrē palīdzība administratīvās spējas stiprināšanā prioritātēm, 
kuras sarindotas pēc nozīmīguma un kurās ņemtas vērā būtiskas nepilnības svarī ­
gās jomās. Turpmāk uzskaitītas jomas, kurās revīzijas laikā konstatējām nepiecie ­
šamību panākt uzlabojumus:
i) publiskā iepirkuma sistēmas efektivitāte, piemēram, turpinot attīstīt elektro ­
nisko iepirkumu;
ii) publisko izdevumu pārredzamība, piemēram, uzlabojot pieejamību un 
kvalitāti informācijai par paziņotajiem korupcijas gadījumiem, lai pilsoniskā 
sabiedrība un plašākas aprindas varētu kontrolēt šos gadījumus;
iii) iekšējā kontrole, piemēram, uzlabojot iekšējo revidentu statusu un profesio ­
nālās prasmes.
69 
Vides un it sevišķi transporta nozarēs tikai daži no revidētajiem projektiem pie ­
vērsās spēju veidošanai, lai uzlabotu atbilstību ES  acquis . Citos projektos adminis ­
tratīvo spēju centās stiprināt ar pieeju “mācīties darot”, bet tie neietvēra pasāku ­
mus, kas būtu nepārprotami paredzēti šā mērķa atbalstīšanai (sk. 34.–36. punktu).
33 Secinājumi un ieteikumi 
2. ieteikums  
Lielāki spēju stiprināšanas centieni
Transporta un vides nozarēs Komisijai
i) jāpalielina centieni, lai stiprinātu administratīvo spēju slēgt līgumus, īstenot 
un pārvaldīt projektus, piemēram, piedāvājot līgumslēdzējām iestādēm pie ­
lāgotas mācības, labāk popularizējot “mācīties darot” pasākumus un nodroši ­
not plašāku piekļuvi iniciatīvai JASPERS ;
ii) jāpanāk valsts iestāžu stingra apņemšanās nodrošināt valsts tiesību aktu 
atbilstību ES tiesību aktiem un stiprināt saikni starp spēju veidošanu un 
ES atbalstu.
70 
Mūsu revidētie projekti kopumā bija pārdomāti un labi pārvaldīti, bet rezultāti 
nereti bija sasniegti tikai daļēji vai netika turpmāk pietiekami izmantoti. Lielākā 
daļa projektu nodrošināja plānotos tiešos rezultātus, bet nereti tie netika pilnībā 
izmantoti. Bieži vien projektiem bija tikai neliela ietekme un tie ne vienmēr bija 
ilgtspējīgi. Ietekmi vājināja arī tas, ka projekti bija pārāk vērienīgi un ietvēra ļoti 
dažādas prioritātes (sk. 37.–40. punktu).
3. ieteikums  
Labāka tiešo rezultātu un ietekmes ilgtspējas uzraudzība
Komisijai vajadzētu labāk izmantot politikas instrumentus, lai pastiprinātu valsts 
iestāžu apņemšanos īstenot reformu procesu, tostarp ilgstoši un aktīvi uzraudzīt 
tiešos rezultātus un ietekmi. To rūpīgi jāuzrauga IPA uzraudzības komitejās.
71 
Revidētie projekti ne vienmēr balstījās saskaņotā, saistītā un koordinētā pieejā 
administratīvās spējas stiprināšanai. Daži projekti pēc iepriekšējās palīdzības 
saņemšanas neturpinājās tajā pašā nozarē un netika pienācīgi papildināti ar 
turpmāku atbalstu. Nereti pastāvēja četru vai vairāku gadu pārtraukums no 
palīdzības nepieciešamības noteikšanas līdz projektu rezultātu sasniegšanai 
(sk. 41.–44. punktu).
34 Secinājumi un ieteikumi 
4. ieteikums  
Mērķtiecīgāka palīdzība
IPA projektus jāīsteno secīgi, piemērojot saskaņotu pieeju. Plānojot projektus, 
Komisijai:
i) labāk jāsakārto prioritātes secīgos posmos un tas jāatspoguļo IPA līdzekļu 
plānošanā un īstenošanā;
ii) jāizmanto lielāka IPA piešķīruma daļa, lai sniegtu ātru, elastīgu un mērķtiecīgu 
atbalstu steidzamiem un sensitīviem politikas un acquis  jautājumiem.
72 
IPA līdzekļu decentralizētā pārvaldība ir ļāvusi nodot zināšanas, un tas ir bijis ļoti 
lietderīgi. Tomēr būtu mazāk kavējumu un saistību atcelšanu, ja decentralizācija 
būtu īstenota pakāpeniskāk. Kaut arī administratīvās spējas stiprināšana nebija 
starp decentralizētās pārvaldības mērķiem, gūto pieredzi valstu iestādēm būtu 
vajadzējis izmantot daudz efektīvāk, lai sekmētu valsts pārvaldes administratīvās 
spējas vispārēju uzlabošanu (sk. 46.–55. punktu).
5. ieteikums  
Decentralizētās pārvaldības plašāka izmantošana spēju 
stiprināšanai
Komisijai, izmantojot decentralizēto pārvaldību, jāveic rūpīgāka atlase attiecībā 
uz līdzekļu apjomu un uz decentralizējamo projektu sarežģītību un sensitivitāti. 
Ja decentralizētās pārvaldības vajadzībām izveidotajās funkcionālajās struktūrās 
ir reģistrēti labas prakses piemēri, Komisijai jāmudina valsts iestādes ieviest šo 
praksi arī citās pārvaldes daļās, piemēram, lai veicinātu lēmumu pieņemšanas 
deleģēšanu atbilstīgajam līmenim un nostiprinātu iekšējās kontroles sistēmas.
73 
Politiskā dialoga mehānismi bija piemēroti, lai atbalstītu reformas īstenošanu 
valstī, bet revidētajā periodā tie nesniedza būtisku ieguldījumu vispārējās ad ­
ministratīvās spējas stiprināšanā. Tas skaidrojams ar to, ka valstī trūkst politiskās 
gribas likvidēt dažus reformas šķēršļus, un ar to, ka ir samazinājies Komisijas sviras 
efekts, lai tā spētu sekmēt reformu sensitīvās jomās, jo nav nodrošināts piemē ­
rots satvars, ko sniedz pievienošanās sarunas. 2015. gadā Komisija turpināja aktīvi 
iesaistīties notikumos, un ar tās starpniecību tika noslēgts politisks nolīgums, 
kura mērķis bija pārvarēt šajā valstī pastāvošo politisko krīzi. Tas ir devis Komisijai 
iespēju atjaunot reformas impulsu (sk. 57.–66. punktu).
35 Secinājumi un ieteikumi 
6. ieteikums  
Politiskā dialoga izmantošana, lai panāktu apņemšanos 
stiprināt administratīvo spēju
Saistībā ar atjaunoto iespēju stiprināt administratīvo spēju nolūkā labāk īstenot 
reformu Komisijai jāizmanto politiskais dialogs, lai
i) panāktu stingru apņemšanos stiprināt spēju risināt korupcijas problēmu un 
uzlabot pārredzamību;
ii) pieprasītu valstij plašāk izmantot korupcijas gadījumu reģistru, lai tas kļūtu 
par lietderīgu instrumentu korupcijas apkarošanas virzības novērtēšanai;
iii) vairāk koncentrētos uz rezultātu uzraudzību nolūkā atjaunot reformas tālāku 
virzību, tostarp īstenot tiesību aktus tādās jomās kā publiskais iepirkums un 
valsts iekšējā finanšu kontrole;
iv) vienotos par mērķiem un termiņiem un izveidotu strukturētu pieeju to šķēr ­
šļu likvidēšanai, kuri kavē administratīvās spējas stiprināšanu, kas vajadzīga 
galveno acquis  jomu īstenošanai.
Šo ziņojumu 2016. gada 1. marta sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Karel PINXTEN .
 Revīzijas palātas vārdā
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

36
 Pielikumi
Eiropas Savienības un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas attiecī -
bas — svarīgākie datumi
1999 • 26. maijs — Stabilizācijas un asociācijas process Dienvidaustrumeiropas valstīm.
2000 • 24. janvāris — Padome pieņem sarunu norādes Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam (SAN).
2001 • 9. aprīlis — SAN parakstīšana (pirmais SAN šajā reģionā).
2003• 21. jūnijs — ES un Rietumbalkānu valstu samitā Salonikos ES atkārtoti pauž savu atbalstu Rietumbalkānu valstu iespējai nākotnē 
pievienoties ES.
2004• 22. marts — valsts piesakās dalībai ES.
• 1. aprīlis — stājas spēkā SAN.
2005 • 16. decembris — saskaņā ar Komisijas ieteikumu Padome valstij piešķir kandidātvalsts statusu.
2007 • 30. oktobris — tiek parakstīts IPA pamatnolīgums un finansēšanas nolīgums par 2007. gada IPA valsts programmu.
2008 • 1. janvāris — stājas spēkā vīzu režīma atvieglošanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumi.
2009• 7. oktobris — Komisija iesaka pāriet uz SAN 2. posmu.
• 14. oktobris — Komisija iesaka uzsākt pievienošanās sarunas.
• 8. decembris — Vispārējo lietu padomes secinājumi. Netiek pieņemts lēmums par Komisijas pirmo ieteikumu uzsākt pievienošanās 
sarunas.
• 19. decembris — bezvīzu režīma piešķiršana ceļošanai uz Šengenas zonu.
2010• 9. novembris — Komisija iesaka uzsākt pievienošanās sarunas.
• 14. decembris — Vispārējo lietu padomes secinājumi. Netiek pieņemts lēmums par Komisijas ieteikumu uzsākt pievienošanās sarunas.
2011• 12. oktobris — Komisija iesaka uzsākt pievienošanās sarunas.
• 5. decembris — Vispārējo lietu padomes secinājumi. Netiek pieņemts lēmums par Komisijas ieteikumu uzsākt pievienošanās sarunas.
2012• 15. marts — komisārs Štefans Fūle ( Š. Füle ) atklāj augsta līmeņa dialogu ( HLAD ) par pievienošanos ar Komisiju.
• 7. maijs un 17. septembris — komisārs Š. Fūle piedalās augsta līmeņa dialoga par pievienošanos plenārsēdēs.
• 10. oktobris — Komisija iesaka uzsākt pievienošanās sarunas.
• 11. decembris — Vispārējo lietu padomes secinājumi. Netiek pieņemts lēmums par Komisijas ieteikumu uzsākt pievienošanās sarunas.
• 24. decembris — dedzīgu debašu laikā par 2014. gada budžetu parlamenta priekšsēdētājs pieprasa opozīcijas deputātu un visu žurnālis -
tu izraidīšanu no valsts parlamenta. Galvenā opozīcijas partija sāk boikotēt parlamenta sesijas.
2013• 16. oktobris — Komisija iesaka uzsākt pievienošanās sarunas.
• 17 . decembris — Vispārējo lietu padomes secinājumi. Netiek pieņemts lēmums par Komisijas pozitīvo ieteikumu.
2014• 8. oktobris — Komisija norāda, ka valsts “turpina pietiekamā mērā izpildīt” kritērijus dalībai ES, un sesto gadu pēc kārtas iesaka uzsākt 
sarunas.
• 16. decembris — Vispārējo lietu padomes secinājumi. Netiek pieņemts lēmums par Komisijas sesto ieteikumu uzsākt pievienošanās 
sarunas.I pielikums
37 Pielikumi 
2015• 31. janvāris — prokurors izvirza apsūdzību galvenajam opozīcijas līderim par “slepenu vienošanos ar kādu ārvalsts izlūkošanas dienestu, 
lai gāztu valdību”. ES pauž bažas par politiskā dialoga pasliktināšanos valstī un aicina veikt neatkarīgu un pārredzamu izmeklēšanu. 
• 10. februāris — opozīcijas līderis sāk publiskot noklausītas telefonsarunas, apgalvojot, ka valdība nelikumīgi novērojusi līdz pat 20 000 
iedzīvotāju.
• 18. februāris — komisārs Johanness Hāns ( J. Hahn ) apmeklē Skopji un arī pauž lielas bažas par tūkstošiem iedzīvotāju novērošanu un 
aicina rūpīgi izmeklēt šo jautājumu.
• 21. aprīlis — Vispārējo lietu padome pauž nopietnas bažas par situācijas pasliktināšanos valstī un mudina politiskos līderus ātri risināt 
šīs problēmas.
• 9.–10. maijs — sadursmēs Kumanovā valsts ziemeļos iet bojā 8 policisti un 14 iespējamie bruņotas etnisko albāņu grupas locekļi.
• 2. jūnijs — komisārs J. Hāns tiekas ar četru galveno politisko partiju līderiem, kuri paraksta Pržino nolīgumu.
• 22. un 23. jūnijs — ES Ārlietu padomes un Vispārējo lietu padome aicina visas puses ievērot 2. jūnija nolīgumu un īstenot visus Komisijas 
ieteikumus.
• 15. jūlijs — vienošanās par protokolu par Pržino nolīguma īstenošanu. Galvenie elementi ir opozīcijas partijas atgriešanās parlamentā 
1. septembrī, tehnokrātiska valdība no 15. janvāra un parlamenta vēlēšanas 2016. gada 24. aprīlī.
• 15. septembris — īpaša prokurora iecelšana, lai izmeklētu jautājumus saistībā ar telefonsarunu noklausīšanos.
• 18. septembris — komisārs J. Hāns apmeklē Skopji, lai piedalītos augsta līmeņa dialoga par pievienošanos plenārsēdē.
• 2. oktobris — premjerministrs Nikola Grujevskis ( N. Gruevski ) atkārtoti apliecina, ka valsts prioritātes ir dalība ES un NATO, kā arī ieilgušā 
strīdīgā jautājuma par valsts nosaukumu atrisināšana.
• 5. novembris — Komisija paziņo, ka ir gatava atjaunot savu ieteikumu sākt pievienošanās sarunas. Tomēr “ar nosacījumu, ka tiek turpi -
nāta jūnija–jūlija politiskā nolīguma īstenošana un panākta nozīmīga virzība steidzamo reformu prioritāšu īstenošanā”.
Avots: Eiropas Komisija.I pielikums
38 Pielikumi 
Revidētie projekti
Projekta 
Nr. 
(tekstā)Projekta nosaukums Līguma Nr.Līguma summa
(EUR )
Iepirkums
1. Atbalsts publiskā iepirkuma sistēmai 260–590 986 442
2. Atbalsts pārvaldības un vadības uzlabošanai253–091 + 
296–87410 204 081  
3 061 225
3.Atbalsta programma pārvaldības un vadības uzlabošanai ( SIGMA ); apakšprogramma 
institucionālo spēju stiprināšanai IPA reģionā319–423 10 000  000
4. Mācības par publisko iepirkumu Rietumbalkānu valstīs un Turcijā 248–580 3 962 000
Korupcija
5.Atbalsts stratēģisko dokumentu pēcpārbaudes un attiecīgo rīcības plānu izstrādei, lai 
novērstu un apkarotu korupciju un interešu konfliktus252–831 165 968
6. ES labākās prakses apmaiņa pretkorupcijas uzraudzības jomā vietējā līmenī 10–39880 138 500
Spēju veidošanas iniciatīva
7.Tehniskā palīdzība Informācijas sabiedrības un pārvaldes ministrijai un atbalsts valsts 
sistēmas ieviešanai mācību koordinēšanas jomā10–14592 1 095 000
8. ReSPA  darbība un ReSPA  pasākumu organizēšana 256–128 2 400  000
9. ReSPA  darbība un ReSPA  pasākumu organizēšana 331–241 3 500  000
10.Tehniskā palīdzība IPA mācību un atbalsta instrumentam bijušajai Dienvidslāvijas Maķedo -
nijas Republikai saistībā ar 2007. gada IPA regulu240–984 969 000
11. Stiprināt iestāžu spējas pārvaldīt un īstenot darbības programmas 260–772 1 599 710
Transports
12. Valsts transporta inspekcijas administratīvās un darbības spējas stiprināšana 09–42802 732 750
13.X koridora atlikušā posma būvniecības uzraudzība automaģistrāles posmā Demir 
Kapija–Smokvica09–24859/1 8 977 500
14.Detalizētas projektēšanas un iepirkuma dokumentācijas sagatavošana jauna dzelzceļa 
posma Kičevo–robeža ar Albānijas Republiku izbūvei VIII koridorā un iepirkuma dokumen -
tācijas sagatavošana celtniecības darbu uzraudzīšanai saņēmējvalstī11–28412/1 7 752 425
Vide
15.Centrālā un vietējā līmeņa administratīvās spējas stiprināšana, lai īstenotu un piemērotu 
atkritumu apsaimniekošanas tiesību aktus244–793 1 297  150
16. Centrālā un vietējā līmeņa spēju stiprināšana vides apsaimniekošanai gaisa kvalitātes jomā 245–323 1 000  000
17. Tehniskā palīdzība valsts ūdens tarifa pētījuma izstrādei 10–10139/1 785 000
Avots:  Izvilkums no Eiropas Komisijas datubāzes.II pielikums
39 Komisijas  
atbilde
Kopsavilkums
V
IPA I ieguldījumi vides un transporta nozares infrastruktūrā tika veikti ar mērķi stiprināt administratīvo spēju, īste ­
nojot projektus ar pieeju “mācīties darot”. Tas nozīmē, ka valsts netieši veido zinātību par iepirkumiem šajās nozarēs 
atbilstoši struktūrfondu tiesiskajam regulējumam.
VI
Lai gan Komisija atzīst, ka decentralizētas īstenošanas sistēmas ( DIS) ieviešana varētu palēnināt vajadzību noteikša ­
nas un rezultātu sasniegšanas procesu, tā tomēr vēlas norādīt, ka finansiālās palīdzības plānošana, šo plānu īsteno ­
šana un rezultātu izvērtēšana ir secīgs un komplicēts process, kas parasti ilgst vairākus gadus neatkarīgi no projektu 
vai pārvaldības veida.
VII
DIS ieviešanas mērķis bija funkcionējošas sistēmas izveide ES līdzekļu decentralizētai pārvaldībai. Varētu mudināt 
valsts iestādes to kā labu praksi izmantot visā valsts pārvaldē. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika pašlaik 
gatavo plašu valsts finanšu pārvaldības reformu programmu, kuras pamatā būs valsts finanšu pārvaldības apakš­
sistēmu visaptveroša izvērtēšana un ar kuru ir paredzēts uzlabot visas valsts pārvaldes spējas šajā jomā.
Ievads
12
Komisija piekrīt šādam atspoguļojumam par izdevumu sadalījumu pa nozarēm. Turklāt Komisija vēlas sniegt 
turpmāk minēto papildu informāciju. Saskaņā ar IPA I regulu palīdzību plāno un īsteno saskaņā ar šādiem 
komponentiem:
1) pārejas palīdzība un iestāžu veidošana — šis komponents aptver visas nozares;
2) pārrobežu sadarbība — šis komponents aptver teritoriālās sadarbības nozari;
3) reģionālā attīstība — šis komponents aptver vides un transporta nozari;
4) cilvēkresursu attīstība — šis komponents aptver izglītības, nodarbinātības un sociālās politikas nozari;
5) lauku attīstība — šis komponents aptver lauksaimniecības nozari.
Trīs pēdējie minētie komponenti bija paredzēti struktūrfondu tipa projektiem un bija pieejami tikai kandidātvalstīm, 
kuras ir pilnvarotas pārvaldīt līdzekļus decentralizēti.
Komisijas atbilde 40
13
IPA I atbalsts tādiem struktūrfondu tipa projektiem kā ieguldījumi vides un transporta nozarē bija juridiski iespējams 
tikai valsts DIS ietvaros. Decentralizētas pārvaldības princips paredz, ka piešķirtos līdzekļus pārvalda īpašas valsts 
pārvaldes struktūras, kas ir pilnvarotas šā konkrētā uzdevuma veikšanai.
Apsvērumi
27
Tā kā nav izstrādāta sarunu programma, Komisija izmanto pieejamos rīkus, lai atbalstītu spēju veidošanu šajā jomā. 
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika 2015. gadā ir pieņēmusi rīcības plānu, kurā paredzēti konkrēti pasākumi 
ar noteiktiem termiņiem, un ir sadalījusi pienākumus vairākās prioritārajās jomās, tostarp korupcijas apkarošanas 
jomā. Komisija pastāvīgi kontrolē šā rīcības plāna īstenošanas progresu un veic tā uzraudzību augstākajā līmenī. 
Komisija ir pievērsusies šim jautājumam savā progresa ziņojumā un dokumentā “Steidzamas reformu prioritātes”. 
Turklāt valsts sagatavotajā steidzamo reformu prioritāšu rīcības plānā cīņai pret korupciju ir veltīta īpaša uzmanība, 
nosakot skaidrus mērķus un termiņus. Jautājums par cīņu pret korupciju tiek izskatīts arī augsta līmeņa dialogā 
par pievienošanos, un arī tā ietvaros ir noteikti mērķi un termiņi saistībā ar šīs problēmas risināšanu. Visu noteikto 
mērķu sekmīga izpilde visbeidzot ir atkarīga no valsts iestādēm, kurām šai ziņā ir jāapliecina nepieciešamā politiskā 
griba.
29
Komisijai ir skaidra pieeja attiecībā uz to, kā atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas (PSO) atbilstīgi izklās ­
tam Komisijas 2012. gada 12. septembra paziņojumā (COM(2012) 492) un “Pamatnostādnēs attiecībā uz ES atbalstu 
pilsoniskajai sabiedrībai paplašināšanās procesā iesaistītajās valstīs no 2014. līdz 2020. gadam”, un tā īsteno aktīvu 
dialogu ar šīm organizācijām visās galvenajās nozarēs, tostarp korupcijas apkarošanas jomā. Komisija pastāvīgi pēta 
to, kā jaunā, inovatīvā veidā varētu sniegt atbalstu PSO.
2. izcēlums, pirmā daļa
Attiecībā uz 7. projektu — valsts 2014. gada 14. februārī pieņēma tiesību aktu, kurā paredzēts pienākums pirms 
jebkādām pārmaiņām organizācijas struktūrā veikt funkcionālu analīzi. Būtu svarīgi, lai valsts iestādes nodrošinātu 
minētā tiesību akta pienācīgu īstenošanu.
2. izcēlums, trešā daļa
Pašreizējais valsts tiesiskais regulējums liedz valsts pārvaldei tērēt papildu līdzekļus to pasniedzēju atalgojumam, 
kuri vada šīs mācības.
3. izcēlums, ceturtā daļa
Lai gan Komisija piekrīt apsvērumam par 16. projektu, ir jānorāda, ka ES sniedz būtisku tehnisko atbalstu saistībā 
ar spēju veidošanu un aprīkojuma nodrošināšanu šajā jomā. Tomēr gaisa kvalitāte ir ļoti sarežģīts jautājums, kura 
risināšanā ir jāiegulda būtiski finanšu līdzekļi un cilvēkresursi, lai izveidotu uzticamu sistēmu, kā arī ir nepieciešams, 
lai valsts iestādes nodrošinātu regulāru aprīkojuma apkopi un atjaunināšanu.
Komisijas atbilde 41
ES ir sagādājusi 13 no 17 gaisa kvalitātes uzraudzības stacijām, kas veido valsts gaisa kvalitātes uzraudzības tīkla 
pamatu. Pašlaik notiekošajā mērķsadarbības projektā gaisa kvalitātes jomā ( IPA 2012 ietvaros) ministrijai tiek sniegta 
palīdzība saistībā ar kalibrēšanas laboratorijas akreditācijas dokumentu sagatavošanu.
3. izcēlums, piektā daļa
Attiecībā uz 17. projektu — valsts parlaments 2016. gada 15. janvārī pieņēma Likumu par ūdensapgādes pakal ­
pojumu cenu noteikšanu ( Oficiālais Vēstnesis  Nr. 07/16, publicēts 2016. gada 18. janvārī), un drīzumā tiks izveidota 
regulatīvā iestāde. Šā procesa pabeigšanai ir nepieciešams ilgāks laiks.
Minētā likuma īstenošanas termiņš ir 2016. gada septembris, bet jaunu ūdens tarifu metodiku ir plānots pieņemt 
līdz 2016. gada oktobra beigām. Jauno ūdens tarifu metodiku apdzīvotās vietās ar vairāk nekā 10 000 iedzīvotāju un 
apdzīvotās vietās ar mazāku iedzīvotāju skaitu sāks piemērot attiecīgi 2018. gada 1. janvārī un 2019. gada 1. janvārī.
41
Lai turpmāk stiprinātu un uzlabotu saskaņotību un koordināciju saistībā ar jauno IPA II finanšu plānojumu, Komisija 
ir ieviesusi nozaru pieeju. Tādējādi tiks rūpīgāk pārraudzīta katra nozare. Tas arī nodrošinās palīdzības saskaņotību 
un ieinteresēto pušu un līdzekļu devēju koordināciju.
42
Patiesi, IPA palīdzība tiek sniegta programmu ietvaros, un vajadzību noteikšana, finansiālās palīdzības programmu 
sagatavošana un to īstenošana, kā arī attiecīgo rezultātu sasniegšana ir secīgs un sarežģīts process vairāku gadu 
garumā. Lai saīsinātu šo periodu, IPA II ietvaros Komisija plāno savu palīdzību, pamatojoties uz projektu sagatavo ­
tību. Turklāt struktūrfondu tipa palīdzība IPA I ietvaros bija pakļauta akreditācijai, kas tika veikta posmā, kad prog ­
rammas jau bija pieņemtas, un arī tas ietekmēja šo fondu iepirkumus/īstenošanu un līdzekļu apguvi.
47
Komisija vēlas sniegt šādu papildu informāciju. Kopienas palīdzības rekonstrukcijai, attīstībai un stabilizācijai 
(CARDS ) 2005.–2006. gada programmas tika izmantotas, lai atbalstītu funkcionālo struktūru jaunos darbiniekus un 
nodrošinātu vajadzīgo apmācību darbiniekiem, lai garantētu, ka viņiem ir nepieciešamās zināšanas strādāšanai 
DIS ietvaros. Turpmākajos gados funkcionālo struktūru spējas vājinājās darbinieku lielās mainības dēļ. Komisija 
vienmēr ir uzsvērusi, ka ir nepieciešama nopietna darbinieku piesaistes politika, un šāda politika pat ir iekļauta DIS 
2013. gada rīcības plānā. Valdībai apņēmīgi jāstrādā, lai nodrošinātu, ka funkcionālajām struktūrām ir pietiekamas 
spējas.
49
Komisija vēlas sniegt šādu papildu informāciju. Saskaņā ar piemērojamajām Regulām (EK) Nr. 1085/2006 un (EK) 
Nr. 718/2007 struktūrfondu tipa palīdzība bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai ir pieejama tikai un vie ­
nīgi decentralizētā veidā. IPA II ietvaros Komisija veic rūpīgāku atlasi attiecībā uz valstij piešķirto līdzekļu pārvaldības 
decentralizāciju.
Komisijas atbilde 42
50
Papildus ex-ante  pārbaužu skaita samazināšanai un rūpīgākai atlasei attiecībā uz līdzekļu pārvaldības decentrali ­
zāciju IPA II ietvaros Komisija cieši pārrauga valsts iestāžu sagatavotos iepirkumu plānus un ir arī ieteikusi valstij 
noteikt prioritāros projektus, lai mazinātu turpmākas saistību atcelšanas risku. Komisija uzrauga valsts iestāžu saga ­
tavotā DIS rīcības plāna īstenošanu, lai risinātu ar IPA īstenošanu saistītās problēmas.
Secinājumi un ieteikumi
67
Komisija kopumā piekrīt Revīzijas palātas vispārējam secinājumam, tomēr daudzi tiešie rezultāti tika sasniegti un 
valstij sniegtā palīdzība dažos gadījumos veicināja administratīvās spējas stiprināšanu. Piemēram, publiskā iepir ­
kuma jomā IPA palīdzība bija Valsts apelācijas komisijas izveides stūrakmens.
1. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam. Publisko izdevumu un finansiālās pārskatatbildības novērtējums apliecina, ka šīs 
jomas ir jāpastiprina, lai nodrošinātu, ka publisko finanšu pārvaldības (PFP) sistēma darbojas labi. Turpmākajai ES 
palīdzībai būtu jāatbilst pasākumiem, kas tiks noteikti PFP reformu programmā, kura pašlaik tiek izstrādāta.
69
IPA I ieguldījumi vides un transporta nozares infrastruktūrā tika veikti ar mērķi stiprināt administratīvo spēju, īste ­
nojot projektus ar pieeju “mācīties darot”. Tas nozīmē, ka valsts netieši veido zinātību par iepirkumiem šajās nozarēs 
atbilstoši struktūrfondu tiesiskajam regulējumam.
2. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam. Turklāt Komisija turpinās valstij nodrošināt apmācību, kā arī atbalstu iniciatīvas 
JASPERS  ietvaros.
3. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam. Komisija pašlaik veic tiešo rezultātu un ilgtspējas izvērtēšanu IPA nozaru uzrau ­
dzības komitejās un Apvienotajā uzraudzības komitejā. Papildus tam uzraudzība tiks pilnveidota, IPA II ietvaros 
izveidojot rezultātu satvaru, kurā projektu un programmu līmenī tiks ieviesti rādītāji saistībā ar mērķiem un atskai ­
tes līnijām. Turklāt Komisija pēc katras programmas beigām novērtē tās īstenošanu un ir tiesīga atgūt līdzekļus, ja 
paredzamie rezultāti neatbilst izmantotajiem līdzekļiem.
71
Finansiālās palīdzības plānošana un šo programmu īstenošana, kā arī rezultātu izvērtēšana ir secīgs un sarežģīts pro ­
cess. IPA II ietvaros Komisija ir ieviesusi nozaru pieeju, kas nodrošinās rūpīgāku nozaru pārraudzību. Tas arī nodroši ­
nās palīdzības saskaņotību un ieinteresēto pušu un līdzekļu devēju pienācīgu koordināciju. Komisija pievērš daudz 
lielāku uzmanību projektu sagatavotībai, lai mazinātu risku, ka starp projektu plānošanu un īstenošanu rodas ilgi 
pārtraukumi. Šajā nolūkā IPA II tika ieviesta vienota projektu sistēma.
Komisijas atbilde 43
4. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam. IPA II ietvaros Komisija ir ieviesusi nozaru pieeju, kas nodrošina rūpīgāku 
nozaru pārraudzību. Tā arī nodrošina palīdzības saskaņotību un ieinteresēto pušu un līdzekļu devēju pienācīgu 
koordināciju.
5. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam. IPA II ietvaros Komisija veic rūpīgāku atlasi attiecībā uz līdzekļu apjomu un projektu 
sarežģītību. Decentralizācijas pamatā ir attiecīgo valsts struktūru projektu īstenošanas spējas novērtējums.
6. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
6. ieteikums, i)
Valsts iestādēm vajadzētu ne tikai stiprināt administratīvo spēju, bet arī apliecināt stingru politisko apņemšanos 
risināt korupcijas problēmu un uzlabot pārredzamību, kas izmērāma, izmantojot esošos rīkus, piemēram, progresa 
ziņojumu, augsta līmeņa dialogu par pievienošanos  un steidzamās reformu prioritātes.
6. ieteikums, ii)
Pagājušajā desmitgadē Komisija ir ieguldījusi darbu, palīdzot valstij izveidot korupcijas gadījumu reģistru, un turpi ­
nās sniegt atbalstu saistībā ar šā valsts korupcijas gadījumu reģistra turpmāku izmantošanu.
6. ieteikums, iv)
Tā kā sarunu programmas nav, Komisija turpinās izmantot tādus pašreizējos rīkus kā progresa ziņojums, augsta 
līmeņa dialogs par pievienošanos  un steidzamās reformu prioritātes, lai izvērtētu valsts iestāžu spēju īstenot acquis  
svarīgākajās jomās. Piemēram, rīcības plānā, ko valsts iestādes ir izstrādājušas saistībā ar steidzamajām reformu 
prioritātēm, ir noteikti mērķi un termiņi prioritāšu īstenošanai svarīgākajās jomās. Turklāt jaunā pieeja attiecībā uz 
progresa ziņojuma formātu sniedz iespēju precīzāk noteikt mērķus dažās sākotnējās nodaļās. Tomēr konkrēti un 
paliekoši rezultāti būs sasniedzami tikai tad, ja valsts iestādes parādīs nepieciešamo politisko apņemšanos īstenot 
šos pasākumus.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālru/uni0146a numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā da/uni013Ca zvanu ir bezmaksas (iz/uni0146emot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Šajā ziņojumā Palāta vērtē, vai Komisijas atbalsts bijušajai 
Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai efektīvi veicināja 
valsts administratīvās spējas veidošanu, lai tā varētu 
sagatavoties dalībai Eiropas Savienībā. Palāta secina, ka 
revidētajā periodā (2007.–2013. g.) progress bijis relatīvi 
ierobežots. Lielā mērā tas skaidrojams ar valsts 
nepietiekamo politisko gribu novērst dažus šķēršļus, kas 
kavē administratīvās spējas stiprināšanu, un samazināto 
Komisijas sviras efektu galvenajās jomās, jo nav 
nodrošināts satvars, ko sniedz pievienošanās sarunas. 
Vienlaikus Palāta norāda arī uz nepilnībām, kas bija 
vērojamas Komisijas īstenotajā revidēto projektu 
pārvaldībā.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA