KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam PRIEKŠLIKUMS EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI, ar ko izveido Reģistrēto ceļotāju programmu /* SWD/2013/051 final */





KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam PRIEKŠLIKUMS EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI, ar ko izveido Reģistrēto ceļotāju programmu Šis ir Eiropas Komisijas dienestu darba dokuments, kas domāts informācijai. Tas neatspoguļo Komisijas oficiālo nostāju par šo jautājumu, nedz arī izsaka pieņēmumus par tās iespējamo nostāju. 1. Problēmas noteikšana Saskaņā ar jaunākajiem visaptverošajiem datiem, kurus sniegušas dalībvalstis, 2009. gadā ārējā robeža tika šķērsota 669 miljonus reižu, 2010. gadā – 675 miljonus reižu, un 2011. gadā 700 miljonus reižu, šajos skaitļos ir iekļauti gan ES pilsoņi, gan trešo valstu valstspiederīgie. Robežšķērsošanas intensitāte lielākajās un aizņemtākajās robežšķērsošanas vietās ir palielinājusies, un tā palielināsies arī turpmāk. Efektīva un raita pasažieru plūsmu pārvaldība ārējo robežu šķērsošanas vietās būs problēmjautājums, ar kuru saskarsies lielākā daļa dalībvalstu. ES tiesību aktos ir noteikts, ka nepieciešams veikt visu ceļotāju sistēmātiskas pārbaudes pie Šengenas ārējām robežām (gan personām ieceļojot, gan izceļojot). Parasti trešo valstu valstspiederīgajiem tiek piemērotas pilnīgas pārbaudes, bet ES pilsoņiem un personām, kurām ir tiesības brīvi pārvietoties, tiek piemērotas minimālas pārbaudes[1]. Tomēr pašreizējos noteikumus attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem varētu aprakstīt kā “viena procedūra visiem”, jo ir piemērojamas vienas un tās pašas pārbaudes neatkarīgi no atšķirīgā riska, kas saistīts ar dažādiem ceļotājiem un to ceļošanas biežumu. Pamatojoties uz pašreizējiem tiesību aktiem, ES pilsoņu robežpārbaudes var automatizēt, ja tiem ir e-pase. Tomēr attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem tas nav iespējams, nemainot pastāvošo tiesisko regulējumu un neizveidojot īpašu programmu, lai atvieglotu robežšķērsošanu trešo valstu valstspiederīgajiem. No visiem ceļotājiem, kas šķērso ES robežu, 26,5 % ir trešo valstu valstspiederīgie – daudzi no viņiem šķērso robežu vairākas reizes gadā, pat vairākas reizes nedēļā. Robežšķērsošanas raitumu un robežšķērsošanas vietu caurlaides spēju var krietni uzlabot pat tad, ja Reģistrēto ceļotāju programmai (RCP) pievienotos tikai neliela daļa no bieži ceļojošiem trešo valstu valstspiederīgajiem. Iepriekšējā ietekmes novērtējumā, kas pievienots Paziņojumam “Sagatavojot nākamos soļus robežu pārvaldībai Eiropas Savienībā”[2], 2008. gadā tika ierosināts izveidot Reģistrēto ceļotāju programmu, kas attiektos uz bieži ceļojošiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem iepriekš veikta personas padziļināta drošības pārbaude. Komisijas paziņojumā, kas tika publicēts 2011. gadā, tika izklāstītas dažādās iespējas un turpmākā rīcība[3]. Šajā ietekmes novērtējumā ir izvērtētas dažādas īstenošanas iespējas, lai atrastu labāko iespējamo veidu RCP īstenošanai. RCP kopējā ietekme ir analizēta, balstoties uz konkrētajiem risinājumu variantiem. 2. Subsidiaritātes Izvērtējums Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 74. pantu, 77. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 77. panta 2. punkta d) apakšpunktu Savienībai ir pilnvaras pieņemt pasākumus, kas saistīti ar personu pārbaudi un ārējo robežu šķērsošanas efektīvu uzraudzību. Ir skaidri redzama nepieciešamība veikt pasākumus Eiropas līmenī. Neviena dalībvalsts atsevišķi nav spējīga izveidot RCP, kas nodrošina atvieglotas robežpārbaudes visās Šengenas dalībvalstīs. Vienas dalībvalsts lēmums atļaut piekļuvi ES mēroga RCP ietekmētu visas Šengenas dalībvalstis, un tādēļ šis jautājums ir jāregulē ES līmenī. Jebkuram pasākumam, kas saistīts ar robežkontroli, būtu jāattiecas uz Šengenas zonu, kurā nepastāv kontrole pie iekšējām robežām, – tajā pašlaik ietilpst visas dalībvalstis, izņemot Rumāniju, Bulgāriju, Kipru, Apvienoto Karalisti un Īriju, kā arī četras citas Eiropas valstis (Norvēģija, Islande, Šveice un Lihtenšteina). Šengenas valstis ir apņēmušās uzturēt kopējas ES robežas un kopējus robežkontroles standartus. Pārbaudes veic tikai pie ārējās robežas, pēc tam ceļotājs var brīvi ceļot Šengenas zonā. Šengenas zonas iekšējai drošībai ir svarīgi, lai visi saistošie noteikumi, kas attiecas uz robežkontroli, tiek pieņemti ES līmenī. Tādējādi šo mērķi dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt vienas pašas, un to var labāk sasniegt Savienības līmenī. ES pievienotā vērtība RCP ir jāīsteno ES ārējās robežas šķērsošanas vietās, un tā atstās ietekmi uz visu Šengenas valstu robežsardzes resursiem. ES RCP nodrošina, ka ES pastāv kopēja pieeja attiecībā uz RCP, kas balstās uz kopējiem tiesību aktiem, un tādējādi tā garantē, ka arī turpmāk pie visām Šengenas robežām tiek piemēroti vieni un tie paši noteikumi. Ceļotājiem, kas ir trešo valstu valstspiederīgie, tas nozīmē, ka RCP ir pieejama visās Šengenas robežšķērsošanas vietās, citām Šengenas dalībvalstīm neveicot atsevišķu personas padziļinātu drošības pārbaudi. Citiem vārdiem sakot, persona, kuras padziļinātu drošības pārbaudi ir veikusi viena dalībvalsts, var izmantot atviegloto režīmu, šķērsojot jebkuras citas dalībvalsts ārējo robežu. Tas nebūtu iespējams bez kopējiem noteikumiem. 3. ES iniciatīvas mērķi RCP vispārīgie mērķi ir: · trešo valstu valstspiederīgajiem atvieglot ES ārējo robežu šķērsošanu; · saglabāt pašreizējo drošības līmeni. Konkrētie mērķi ir: · veicināt piekļuvi RCP noteiktām bieži ceļojošu trešo valstu valstspiederīgo kategorijām, kuriem iepriekš veikta personas padziļināta drošības pārbaude; · nodrošināt reģistrēto ceļotāju pamattiesību, jo īpaši viņu personas datu, aizsardzību; · izvairīties no diskriminācijas starp dažādām ceļotāju grupām. Projekta darbības mērķi ir: · biežiem ceļotājiem samazināt robežšķērsošanas laiku un izmaksas un palielināt robežšķērsošanas vietu caurlaides spējas. Reģistrēto ceļotāju robežpārbaudēm vidēji nevajadzētu ilgt vairāk nekā 20–40 sekundes; · 25 % apmērā atbrīvot robežkontroles resursus, kuri pašlaik tiek izmantoti, lai pārbaudītu tādu bieži ceļojošu personu, kurām iepriekš veikta personas padziļināta drošības pārbaude, pārrobežu kustību, un ļaut pievērsties augstāka riska ceļotāju pārbaudei[4] un/vai citu ceļotāju apkalpošanai. 4. Politikas risinājumi Apspriežoties ar ieinteresētajām personām, tika noteikti pieci politikas risinājumi attiecībā uz RCP īstenošanu. Katram no šiem pieciem politikas risinājumiem ir definēti reāli praktiskās īstenošanas risinājumi. Attiecībā uz 1. politikas risinājumu “pieteikuma iesniegšana RCP” labākais apakšrisinājums ir tik skaidrs un pašsaprotams, ka pieteikuma iesniegšana jebkurā ārējās robežas šķērsošanas vietā un jebkurā dalībvalsts konsulātā tika izvēlēta, neveicot turpmāku izvērtējumu. Pārējie četri politikas risinājumi un to apakšrisinājumi ir šādi. 4.1. Politikas risinājums Nr. 2: datu glabāšana 4.1.1. RCP, kas balstās uz datiem, kuri tiek glabāti atsevišķā marķierierīcē[5] (2.a apakšrisinājums) 4.1.2. RCP, kas balstās uz datiem, kuri tiek glabāti centralizētā datubāzē (2.b apakšrisinājums) 4.1.3. RCP, kas balstās uz datiem, kuri tiek glabāti atsevišķā marķierierīcē kombinācijā ar repozitoriju (2.c apakšrisinājums) 4.2. Politikas risinājums Nr. 3: personas padziļinātas drošības pārbaudes kritēriji 4.2.1 Tādi paši kā vairākkārtējas ieceļošanas vīzu turētājiem (balstoties uz pašreizējiem ES tiesību aktiem) (3.a apakšrisinājums) 4.2.2 Rūpīgāka personas padziļināta drošības pārbaude ar papildu kritērijiem (3.b apakšrisinājums) 4.2.3 Atmests apakšrisinājums: trešo valstu iesaistīšana personas padziļinātā drošības pārbaudē (3.c apakšrisinājums) 4.3. Politikas risinājums Nr. 4: robežkontroles automatizācija reģistrētiem ceļotājiem 4.3.1. Pilnībā automatizēta (4.a apakšrisinājums) 4.3.2. Daļēji automatizēta (4.b apakšrisinājums) 4.4. Politikas risinājums Nr. 5: pieteikuma maksa 4.4.1 Maksa EUR 20 apmērā (5.a apakšrisinājums) 4.4.2 Par brīvu (5.b apakšrisinājums) 5. Ietekmes novērtējums 1. tabula – politikas risinājumu izvērtējums*) Politikas risinājumi un politikas apakšrisinājumi || Trešo valstu valstspiederīgajiem atvieglot ES ārējo robežu šķērsošanu || Saglabāt pašreizējo drošības līmeni || Izmaksas || Pamattiesību aizsardzība Risinājums Nr. 0 Pamatscenārijs || 0 || 0 || 0 || 0 Risinājums Nr. 2 Dati tiek glabāti marķierierīcē (2.a) || √√√ || √√ || -√√ || -√ Dati tiek glabāti centralizētā datubāzē (2.b) || √√√√ || √√√ || -√√ || -√√√ Dati (unikālā identifikatora numurs) tiek glabāti marķierierīcē un (unikālā identifikatora numurs, biometriskie dati un pieteikuma dati) tiek glabāti centrālā repozitorijā (2.c) || √√√ || √√√ || -√√√ || -√ Risinājumi Nr. 3 un Nr. 4**) Tādas pašas personas padziļinātas drošības pārbaudes kā vairākkārtējas ieceļošanas vīzu turētājiem, pilnībā automatizēta robežšķērsošana || √√√√ || √ || -√ || 0 Tādas pašas personas padziļinātas drošības pārbaudes kā vairākkārtējas ieceļošanas vīzu turētājiem, daļēji automatizēta robežšķērsošana || √ || √√ || -√ || 0 Rūpīgāka personas padziļināta drošības pārbaude, pilnībā automatizēta robežšķērsošana || √√√ || √√ || -√√ || -√√ Rūpīgāka personas padziļinātas drošības pārbaude, daļēji automatizēta robežšķērsošana || √ || √√√ || -√√√ || -√√ Risinājums Nr. 5 Maksa par pieteikumu 20/10 euro (5.a) || √√ || - || 0 || - Pieteikums bez maksas (5.b) || √√√ || - || -√√√ || - *) Politikas risinājuma Nr. 1 trīs apakšrisinājumi (pieteikuma RCP iesniegšana) nav iekļauti 1. tabulā, jo labākais risinājums ir jau aprakstīts 4. nodaļas sākumā. **) Apakšrisinājumu ietekme uz politikas risinājumiem Nr. 3 un Nr. 4 (personas padziļinātas drošības pārbaudes kritēriji un robežkontroles automatizācija) ir tieši saistīta tādā izpratnē, ka apakšrisinājumus attiecībā uz personas padziļinātām drošības pārbaudēm nevar izvērtēt, nezinot, kurš ir vēlamais risinājums attiecībā uz automatizāciju, un otrādi. Tādējādi divu politikas risinājumu četri pieejamie apakšrisinājumi (3.a, 3.b, 4.a, 4.b) ir apvienoti četrās iespējamās variācijās un visu četru variāciju ietekme ir izvērtēta integrētā veidā. 6. Risinājumu salīdzinājums Datu glabāšana Visi trīs apakšrisinājumi būtiski palīdzēs sasniegt definētos mērķus un ir pilnībā saskaņoti ar ES robežpolitiku: drošība un nelikumīgas imigrācijas novēršana robežšķērsošanas laikā netiek samazināta, savukārt ES atvērtība pasaulei un tās spēja veicināt pārrobežu kontaktus starp cilvēkiem, tirdzniecību un kultūras apmaiņu ir uzlabota. Programma būtu pirmā pasaulē, kas ir atvērta visām trešām valstīm un kas darbojas vairākās valstīs – šajā gadījumā visā Šengenas zonā. Šajā kontekstā Eiropu var uzskatīt par paraugu pārējai pasaulei. Uz marķierierīci balstītais apakšrisinājums nodrošina pārredzamību un ierobežo ar datu aizsardzību saistītās bažas. Apakšrisinājums, kas balstās uz centralizētu RCP, ir drošāks un vieglāk īstenojams praksē robežšķērsošanas vietās. Tomēr otrajam no minētajiem apakšrisinājumiem būtu nepieciešams izstrādāt jaunu centralizētu sistēmu, kurā ir pieejami un meklējami visi dati. Apakšrisinājumu, kas balstās uz marķierierīci/centrālo repozitoriju, var uzskatīt par divu iepriekš minēto apakšrisinājumu hibrīdu, kas apvieno to attiecīgās priekšrocības. Tas līdz minimumam samazina personas datu izmantošanu ES sistēmā un ļauj izvairīties no būtiskākajiem trūkumiem, kas piemīt uz marķierierīci balstītai sistēmai. Taču to ir vissarežģītāk integrēt robežkontroles procesā, jo ar to ievieš gan marķierierīces verifikāciju, gan verifikāciju attiecībā pret centrālo repozitoriju. Personas padziļinātas drošības pārbaudes kritēriji un robežkontroles automatizācija Novērtējums atklāja, ka stingrākām personas padziļinātas drošības pārbaudes procedūrām nav reālas ietekmes uz pašas robežpārbaudes drošību un arī robežšķērsošanas atvieglošana, izmantojot daļēji automatizētu robežkontroli, ir pārlieku ierobežota, lai sniegtu pievienoto vērtību. Turklāt stingrākas personas padziļinātas drošības pārbaudes procedūras būtiski palielinātu dalībvalstu administratīvās izmaksas un tām būtu būtiska ietekme uz pamattiesību aizsardzību. Pieteikuma maksa Ieviešot samaksu EUR 20 apmērā, dalībvalstu administratīvās izmaksas par pieteikuma izskatīšanu tiktu kompensētas. Tas atbilstu arī pieejai, kas izvēlēta vīzu pieteikumu apstrādei. Savukārt apakšrisinājums, kurā paredzēta pieteikumu izskatīšana bez maksas, nodrošinātu lielāku programmas dalībnieku skaitu. Šā risinājuma negatīvais aspekts būtu daudz neatbilstošu pieteikumu iesniegšana. 7. Vēlamais risinājums Pieteikuma RCP iesniegšana Attiecībā uz politikas risinājumu Nr. 1 ir skaidrs, ka, ļaujot ceļotājam izvēlēties viņam ērtāko vietu pieteikuma iesniegšanai, tiktu nodrošināts lielāks programmas dalībnieku skaits, tādējādi palīdzot dalībvalstīm pārvaldīt pasažieru plūsmas pie ārējās robežas šķērsošanas vietām. Tādējādi vēlamais apakšrisinājums ir pieteikumu RCP iesniegšana jebkurā robežšķērsošanas vietā un jebkurā dalībvalsts konsulātā. Šā apakšrisinājuma efektivitāte izmaksu ziņā noteikti ir vislabākā, un tas ir pilnībā saskaņots ar pastāvošo robežpolitiku un vīzu politiku. Datu glabāšana Noteikt vēlamo risinājumu attiecībā uz politikas risinājumu Nr. 2 ir sarežģītāk, kā tas parādīts 6. nodaļā. Kopējais katra apakšrisinājuma punktu skaits attiecībā uz politikas risinājumu Nr. 2 ir gandrīz vienāds, taču katram apakšrisinājumam ir atšķirīgi trūkumi: uz marķierierīci balstītas sistēmas apakšrisinājums ir saistīts ar būtiskiem drošības riskiem, centrālās datubāzes apakšrisinājums ir saistīts ar riskiem pamattiesību jomā, savukārt marķierierīcas/centrālā repozitorija apakšrisinājums ir saistīts ar ievērojamām izmaksām. Tomēr izmaksu un lietderības izvērtējums atklāj, ka marķierierīces/centrālā repozitorija apakšrisinājuma augstākās vienreizējas izmaksas un gada darbības izmaksas ilgtermiņā pilnībā kompensēs RCP ekonomiskās priekšrocībās kopumā visām dalībvalstīm. Tāpēc tas ir vēlamais apakšrisinājums attiecībā uz politikas risinājumu Nr. 2. Šis apakšrisinājums nodrošina samērīgu līdzsvaru starp drošību, robežšķērsošanas atvieglošanu un datu aizsardzību. Centrālajā repozitorijā glabātie dati būtu pieejami robežsargiem tikai, kad tie izvērtē pieteikumu, atjauno/atsauc pieeju RCP, ja marķierierīce ir nozaudēta vai nozagta vai radušās citas problēmas ar robežšķērsošanas atvieglošanu reģistrētiem ceļotājiem. Veicot robežpārbaudi, robežsargs saņemtu tikai informāciju “trāpījums”/“trāpījuma nav”. Ar risinājumu tiek īstenota “integrēta privātuma aizsardzība”. Personas padziļinātas drošības pārbaudes kritēriji un automatizācija Attiecībā uz politikas risinājumiem Nr. 3 un Nr. 4 ir skaidrs, ka, kombinējot tos pašus pārbaudes kritērijus kā vairākkārtējas ieceļošanas vīzām ar pilnīgi automatizētu robežkontroli, ir iespējams panākt vislielāko ietekmi un robežšķērsošanas atvieglošanu reģistrētiem ceļotājiem. Turklāt tā nodrošina līdzsvaru starp drošību un pamattiesību aizsardzību. Tas ir arī vislētākais risinājums, ņemot vērā izmaksas, kas saistītas ar stingrāku personas padziļinātas drošības pārbaudes procedūru un daļēji automatizētu robežkontroli. Tomēr būtu jāņem vērā, ka pilnīgi automatizētas robežkontroles īstenošanai ir nepieciešams paralēli izstrādāt un īstenot ieceļošanas/izceļošanas sistēmu, kas ļautu aizstāt spiedoga iespiešanas pienākumu ar visu ceļotāju ieceļošanas un izceļošanas datumu elektronisku reģistrāciju, tai skaitā to ceļotāju, kas ir Reģistrēto ceļotāju programmas dalībnieki. Pieteikuma maksa Attiecībā uz politikas risinājumu Nr. 5 ir saprātīgi noteikt RCP maksu EUR 20/10 apmērā, ar kuru segtu pieteikumu izskatīšanas administratīvos izdevumus un kura tiktu noteikta tādā līmenī, lai neatbaidītu potenciālos pieteikumu iesniedzējus. Kopumā vēlamais risinājumus iekļauj šādus elementus · pieteikumu iesniegšana konsulātos, kā arī robežšķērsošanas vietās, · marķierierīce kombinācijā ar anonimizētu katra pieteikuma iesniedzēja biometrisko datu un katra pieteikuma datu centralizētu glabāšanu, · to pašu personas padziļinātas drošības pārbaudes kritēriju piemērošana, kas pašlaik noteikti ES tiesību aktos par vīzām vairākkārtējai ieceļošanai, · reģistrētiem ceļotājiem piešķirt piekļuvi pilnībā automatizētam robežkontroles procesam, · samaksas iekasēšana EUR 20 apmērā par pieteikumu reģistrēta ceļotāja statusa iegūšanai. Tomēr tiktu ieviesta samazināta maksa (EUR 10) gadījumā, ja pieteikumi vīzai un RCP tiek izskatīti vienlaikus, balstoties uz tiem pašiem apliecinošajiem dokumentiem. Vēlamajam risinājumam būtu pilnībā jāatbilst attiecīgajiem tiesību aktiem par personas datu aizsardzību, jo īpaši datu aizsardzības principiem un noteikumiem attiecībā uz nepieciešamību, samērīgumu, mērķa ierobežojumiem un datu kvalitāti, un jābūt ieviestiem aizsardzības mehānismiem efektīvai atsevišķu ceļotāju pamattiesību aizsardzībai un jo īpaši viņu privātās dzīves un personas datu aizsardzībai. Darbinieki un trešo valstu valstspiederīgie ir jāinformē par šīm tiesībām. Izmaksas un finansiāls atbalsts RCP vēlamā risinājuma – Aģentūrai izveidot centralizētu daļu – lēstās kopējās vienreizējās izmaksas būtu 43 miljoni euro, kas sadalīti 2 līdz 3 gadu periodā, un vidējās ikgadējās uzturēšanas/darbības izmaksas būtu 20 miljoni euro gadā. Kopējās dalībvalstu vienreizējās izmaksas valstu infrastruktūras izstrādei un izveidei būtu 164 miljoni euro, sadalītas 2 līdz 3 gadu periodā, un vidējās ikgadējās uzturēšanas/darbības izmaksas būtu 81 miljons euro gadā. Iepriekš minētās izmaksas ietver arī administratīvās izmaksas, izņemot pieteikumu izskatīšanas izmaksas. Automatizācijas izmaksas būtu ļoti dažādas atkarībā no automatizēto izeju skaita, kas tiktu izveidotas. Atbrīvotie personāla resursi un mazākas vienas robežpārbaudes izmaksas saprātīgā laikposmā kompensētu ieguldījumus RCP izveidei un uzturēšanai. Komisijas priekšlikums nākamajai daudzgadu finanšu shēmai ietver priekšlikumu Iekšējās drošības fondam 2014.–2020. gadā atvēlēt 4,6 miljardus euro. Priekšlikumā 1,1 miljards euro kā indikatīva summa ir rezervēts IIS un RCP izstrādei, pieņemot, ka izstrādes izmaksas rastos tikai, sākot no 2015. gada. Turklāt ārpus Iekšējās drošības fonda darbības jomas ir rezervēta atsevišķa summa 822 miljonu euro apmērā lielapjoma IT sistēmu pārvaldībai (Šengenas Informācijas sistēma II, Vīzu informācijas sistēma un EURODAC)[6]. Komisija paredz uzticēt šo sistēmu īstenošanas uzdevumus Aģentūrai. Finansiāla atbalsta sniegšana izstrādes izmaksu segšanai, kas radušās valstu līmenī, nodrošinātu, ka sarežģīta ekonomiskā situācija valstī neapdraudētu projektu īstenošanu vai nekavētu to. Trešām valstīm nerastos nekādas izmaksas saistībā ar RCP īstenošanu. Pēc iespējamās RCP pieņemšanas trešās valstis tiktu attiecīgi informētas par robežšķērsošanas atvieglošanas mehānismu un to, ka viņu pilsoņi var pieteikties piekļuvei RCP. 8. uzraudzība un novērtēšana Pārvaldības iestāde (Aģentūra) nodrošina, ka pastāv sistēmas, lai uzraudzītu RCP darbību attiecībā pret galvenajiem politikas mērķiem. Turklāt Komisija veiks vispārēju RCP novērtējumu. Ietekmes novērtējumā ir norādīti potenciāli rādītāji, lai uzraudzītu, kādā apmērā ir sasniegti politikas mērķi. Informācijas avoti ir RCP repozitorijs un automatizētas robežkontroles sistēmas. [1] OV L 158, 30.4.2004. [2] SEC (2008) 154, 13.2.2008. [3] COM(2011) 680 galīgā redakcija. [4] Ceļotāji, kuri ir nolēmuši nepievienoties RCP, tādēļ nav un netiks uzskatīti par augsta riska ceļotājiem. [5] RCP kontekstā marķierierīce ir fiziska ierīce, kas izsniegta autorizētajam lietotājam, lai viņš/viņa varētu apliecināt savu identitāti elektroniski. Marķierierīce darbojas kā elektroniska atslēga, lai piekļūtu kaut kam – šajā gadījumā automatizētai robežkontroles sistēmai. [6] COM(2011) 750 galīgā redakcija.