Dati MI vispārības interešu jomas Dalībvalstis tiek mudinātas sadarboties ar Komisiju, lai: ünoteiktu publiskās datu kopas, kuras jāpadara par atklāti atkalizmantojamām visā ES, jo īpaši tādas kopas, kuras ir piemērotas, lai apmācītu MI lietojumus. To var sekmēt ar pilnvarām izveidot ļoti vērtīgu datu kopu sarakstu, kā paredzēts Publiskā sektora informācijas direktīvas pārstrādātajā priekšlikumā, par kuru pašlaik notiek sarunas; ükopīgi ieguldītu vajadzīgajos rīkos, lai atvieglotu piekļuvi publiskiem datiem, to savienojamību, savstarpēju izmantojamību un apkopošanu, tostarp izstrādājot attiecīgas lietojumprogrammu saskarnes (API), lai piekļūtu dinamiska rakstura datiem. Šī darbība veicinās datu un metadatu standartu noteikšanu un piemērošanu ciešā sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām (piemēram, Eiropas standartizācijas organizācijām). Komisija plāno padarīt pieejamus EUR 100 miljonus no programmas “Apvārsnis 2020” (H2020) un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI); üatbalstītu datu infrastruktūras izstrādi un darbību, kas ļautu pārvaldīt datus un apmainīties ar tiem reālā laikā, un veikt eksperimentus uz datiem balstītu, ar MI papildinātu pakalpojumu “smilšu kastē”, pamatā valstu valdībās un publiskās pārvaldes iestādēs, tostarp drošās pārrobežu Eiropas IT sistēmās. Šādus pakalpojumus sniedz, izmantojot saskaņā ar EISI finansēto atvērtu publisko datu pakalpojuma infrastruktūru, kura jau atbalsta Eiropas datu portāla izmantošanu, veicinot Eiropas publisko datu aktīvu, ieskaitot to datu, kas iegūti no dalībvalstu atvērto datu iniciatīvām valsts, reģionālā un vietējā līmenī, atklāšanu un piekļuvi tiem; üturpināt attīstīt Eiropas atvērtās zinātnes mākoni, kas ir galvenā priekšrocība, lai vislabāk izmantotu MI zinātnē un tehnoloģijās, kā arī lietojumos, sākot no progresīvām zālēm, līdz pat vides un klimata pārmaiņām. iekļaut ar datiem saistīto algoritmu mācības un testēšanu, lai maksimāli palielinātu atvērto datu priekšrocības; üatbalstīt uz blokķēdi balstītu un citu drošu risinājumu izstrādi, lai ļautu piekļūt datiem un nodrošinātu datu integritāti. Komisija šajā jomā plāno piešķirt EUR 27 miljonus no programmas “H2020”. üĪpaša ieguvēja no MI ir veselības aprūpes nozare. Tikai daži no veselības aprūpē pieejamiem datu avotiem ir pacientu informācija, pacientu medicīniskās kartes, diagnostikas rezultāti un klīniskie pētījumi. Komisija ierosina prioritāri koncentrēties uz diviem lieliem projektiem: (I)saskaņā ar saistībām, ko 19 dalībvalstis uzņēmās, lai līdz 2022. gadam izveidotu pētījumu grupu ar vismaz 1 miljonu sekvencētu genomu, kas ir pieejami ES , Komisija atbalstīs iniciatīvu par genomikas repozitoriju savienošanu; Komisija atbalstīs arī retu slimību reģistru izveidi. Pienācīgi tiks ņemta vērā organizatoriskā, tiesiskā regulējuma, drošības, ētiskā un tehniskā atbilstība un sadarbspēja. Tam ir liela nozīme, lai varētu izpētīt, izstrādāt un izmēģināt MI tehnoloģijas nolūkā atklāt jaunas zināšanas, atbalstīt klīnisko izpēti un pieņemt lēmumus; (II)Komisija 2020. gadā sadarbībā ar dalībvalstīm atbalstīs vienotas veselības attēlu datubāzes izveidošanu, kurā sākotnēji tiks iekļauti attēli ar visbiežāk sastopamajiem vēža veidiem (anonīmi, pamatojoties uz pacientu sniegtajiem datiem). Šim darbam jāatbilst visām nepieciešamajām organizatoriskajām, tiesiskā regulējuma, drošības, ētiskajām un tehniskajām prasībām. Tam izmantos atbilstošus MI instrumentus, lai uzlabotu diagnostiku, ārstēšanu un turpmāku novērošanu. Kopumā sākotnējais ES ieguldījums šajās iniciatīvās būs aptuveni EUR 35 miljoni no programmas “Apvārsnis 2020”. Dalībvalstis ir aicinātas papildināt šo summu. Šīs iniciatīvas un investīcijas būs pamats plašākai, vienotai veselības aprūpes datu telpai ar iespējamu atbalstu, sākot no 2021. gada, no programmas “Digitālā Eiropa”. üĢeoinformācija / Zemes novērošana. ES programma Copernicus ir lielākais zemes novērošanas un monitoringa informācijas sniedzējs visā pasaulē. Programmā Copernicus ievēro bezmaksas, pilnīgu un atvērtu datu politiku, un tajā izmanto progresīvus datu un informācijas piekļuves pakalpojumus (DIAS), kuri kopīgi nodrošina liela apjoma strukturētu datu un datošanas jaudu. Pamatojoties uz to, Komisija ierosina izstrādāt un ieviest MI jaudu, izmantojot programmas Copernicus datus un infrastruktūras, lai veicinātu uz ģeolokāciju balstītus pakalpojumus, kas saistīti ar klimatu, lauksaimniecību, gaisa kvalitāti, emisijām, jūras vidi, ūdens resursu apsaimniekošanu, drošību un migrācijas novērošanu, kā arī amatierzinātni . Tā arī uzsāks iniciatīvas, lai atbalstītu Zemes novērošanas datu un informācijas lietošanu, valsts un privātajā sektorā, izmantojot MI. üValodiskie dati. Komisijas valodu resursi, kurus izmanto, lai piedāvātu ar MI papildinātus automātiskus tulkojumus un dabīgas valodas apstrādes pakalpojumus, ir viena no visvairāk lejuplādētajām datu kopām Eiropas datu portālā. Lai turpinātu uzlabot šādus pakalpojumus, Komisija plāno padarīt pieejamus papildu EUR 10 miljonus no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta, lai iegūtu papildu valodu resursus valodām, kuras ir mazāk sastopamas tīmeklī. Rūpniecības datu platformas. Komisija jau ir sākusi pētniecības un izstrādes darbības platformās, lai droši un kontrolēti veiktu patentētu datu apmaiņu programmā “Apvārsnis 2020”, arī rūpniecības datu telpās un personas datu telpās . Pamatojoties uz Komisijas paziņojumu “Ceļā uz vienotu Eiropas datu telpu” , tika publicēts vadlīniju kopums nolūkā nodrošināt instrumentu kopumu, lai gan īpašnieki, gan lietotāji vai abas grupas varētu dalīties datos. Pamatojoties uz to, Komisija: ü2019. gadā atbalstīs stratēģiskas, nākamās paaudzes digitālās rūpniecības platformas, izmantojot plaša mēroga vienotus projektus ar pieejamo ieguldījumu EUR 50 miljonu apmērā no programmas “Apvārsnis 2020”; ümudina dalībvalstis apvienot esošos un plānotos valsts ieguldījumus platformās ar ES līmeņa aktivitātēm, lai nodrošinātu izvēršanu un sadarbspēju; üierosina ES kopīgi ar dalībvalstīm un privāto sektoru pēc 2020. gada izdarīt ieguldījumu līdz EUR 1 miljardam no programmas “Digitālā Eiropa” MI sadaļas vienotas Eiropas datu telpas izveidē, kas ļauj datiem kļūt viegli pieejamiem atkalizmantošanai novatoriem, uzņēmumiem un publiskajam sektoram; üpievērsīs īpašu uzmanību vietējo ekosistēmu attīstībai reģionu un apakšreģionu līmenī, apvienojot vietējos uzņēmumus un MVU, pārvaldes iestādes, mācību centrus, digitālās inovācijas centrus un tehnoloģiju infrastruktūras, izstrādājot un koplietojot ar augstas kvalitātes vietējiem datiem apmācītus algoritmus, lai risinātu vietējās problēmas. Šādā veidā kvalifikācijas celšana un mācības ir saistītas ar vietējām datu telpām, lai veicinātu inovāciju. Atbalsta centrs datu apmaiņai. Komisija līdz 2019. gada vidum atvērs atbalsta centru datu apmaiņai, lai piedāvātu paraugnolīgumus privātā sektora datu apmaiņai, sniegtu praktiskus ieteikumus, paraugprakses un metodes saistībā ar datu apmaiņu un datu analītiku visiem Eiropas dalībniekiem datu ekonomikā. Eiropas Augstas veiktspējas datošanas iniciatīva (EuroHPC iniciatīva). Komisija un dalībvalstis kopīgi strādās, lai savlaicīgi īstenotu EuroHPC iniciatīvu, kas palīdzēs izveidot MI būtisko Eiropas superdatoru infrastruktūru.