LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 12.7.2010 
SEC(2010) 841 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
Baltās grāmatas par apdrošin āšanas garantiju sist ēmām 
  
pavaddokuments 
{COM(2010)370 final} 
{SEC(2010)840} 
LV 2   LV Ievads 
Apdrošināšanas garantiju sist ēmas (AGS) ir p ēdējā patērētāju tiesību aizsardz ības instance, ja 
apdrošinātāji nespēj pildīt savas līgumsaistības. Tādējādi tās aizsargā personas pret risku, ka 
viņu tiesības uz apdrošin ājuma summas izmaksu tiktu neiev ērotas apdrošin āšanas sabiedr ības 
bankrota d ēļ. 
Atšķirībā no banku un v ērtspapīru nozares uz apdrošin āšanas nozari neattiecas nek ādi Eiropas 
tiesību akti par garantijas sist ēmām. Šobrīd tikai 12 dal ībvalstīs ir vismaz viena AGS, kas 
attiecas uz dz īvības apdrošin āšanas un/vai nedz īvības apdrošin āšanas polis ēm, un valstu 
sistēmas pēc uzbūves būtiski atšķiras. 
Ietekmes nov ērtējumā ir izvērtēti zaudējumi, kas var tikt p ārnesti uz apdrošin ājuma ņēmējiem 
(vai nodok ļu maksātājiem, ja iejaucas valsts iest ādes) ES apdrošin āšanas sabiedr ības bankrota 
gadījumā. Neatkar īgi no jau past āvošajām AGS gal ējos gadījumos uz ES apdrošin ājuma 
ņēmējiem (vai nodok ļu maksātājiem) viena gada laikposm ā var tikt p ārnesti zaud ējumi līdz 
pat 41,3 miljardiem euro saist ībā ar dzīvības apdrošin āšanu un 5,9 miljardiem euro saist ībā ar 
nedzīvības apdrošin āšanu. Pārrobežu saist ību gadījumā pastāvošo AGS  nesegtie zaud ējumi 
var sasniegt 820 miljonus euro dz īvības apdrošin āšanai un 140 miljonu euro nedz īvības 
apdrošināšanai. 
1. Problēmu noteikšana 
Tas, ka ES nav saska ņotu AGS, trauc ē efektīvi un vienl īdzīgi aizsarg āt patērētāju tiesības un 
var kavēt iekšējā apdrošin āšanas tirgus darb ību, izraisot p ārrobežu konkurences 
izkropļojumus. Š ādu vērtējumu pastiprina tas, ka, ne ņemot vērā ar risku vair āk saistīta ES 
maksātspējas režīma (Solvency II) ieviešanu, apdrošin ātāji var bankrot ēt, bet apdrošin ājuma 
ņēmēji parasti nesp ēj pilnībā un pareizi apstr ādāt būtisku un sarež ģītu ar riskiem saist ītu 
informāciju vai tas tiem izraisa gr ūtības. Tam ir div ējādas sekas. 
Pirmkārt, bankrot ējušu apdrošin āšanas uz ņēmumu zaud ējumi, kas tiek nodoti t ālāk 
apdrošinājuma ņēmējiem (vai nodok ļu maksātājiem), var apdrošin ājuma ņēmējus (vai 
nodokļu maksātājus) ietekm ēt dažādos veidos: valsts m ērogā tas var samazin āt apdrošin ājuma 
ņēmēja turību vai valsts l īdzekļu apjomu; tas savuk ārt var samazin āt patērētāju uzticību 
apdrošināšanas un finanšu tirgiem, š ādi palēninot reālās tautsaimniec ības norises un negat īvi 
ietekmējot finanšu tirgus. Saist ībā ar ES p ārrobežu dar ījumiem attiec īgie zaudējumi var 
samazināt patērētāju uzticību iekšējam tirgum un var pat izrais īt nesaskaņas dalībvalstu starp ā 
saistībā ar bankrot ējušā apdrošinātāja zaudējumu segšanu. 
Otrkārt, patērētāja riska izv ēļu un apdrošin ātāja maksātnespējas riska nesaska ņotības dēļ 
izmaksas, kas ir saist ītas ar apdrošin ātāja bankrotu, netiek sadal ītas vislab ākajā veidā un tās 
sedz apdrošin ājuma ņēmēji vai nodok ļu maksātāji. Tas ar ī kropļo konkurenci starp 
apdrošinātājiem ES iekš ējā tirgū. 
2. Subsidiarit ātes analīze 
Tikai ES m ēroga pasākumi var nodrošin āt, ka visi apdrošin ājuma ņēmēji un labuma guv ēji, 
kas iegādājas apdrošin āšanas polises ES teritorij ā, gūst labumu no vienl īdzīgas un 
visaptverošas aizsardz ības apdrošin āšanas uz ņēmumu bankrota gad ījumā. ES mēroga 
pasākumi nodrošina ar ī vienādus konkurences apst ākļus apdrošin ātājiem, tādējādi veicinot 
turpmāku ES iekš ējā tirgus integr āciju. Daudz ējādā ziņā (piemēram, seguma, ģeogrāfiskā 
LV 3   LV aptvēruma un finans ēšanas) dal ībvalstis pašas nevar pietiekami saska ņot dažādās AGS 
uzbūves īpatnības; tādēļ šo jautājumu labāk ir risināt ES mērogā. 
3. Mērķi 
ES ar AGS  saistīto pasākumu visp ārīgie mērķi ir, pirmk ārt, nodrošin āt augstu apdrošin ājuma 
ņēmēju un labuma guv ēju aizsardz ības pakāpi, pietiekami samazinot b ūtisku zaud ējumu risku 
apdrošinājuma ņēmējiem vai nodok ļu maksātājiem, ko var ētu izraisīt tas, ka apdrošin ātāji 
neveic izmaksas saska ņā ar iesniegtajiem piepras ījumiem. Otrk ārt, ES pas ākumiem b ūtu 
jāveicina vien ādas aizsardz ības pakāpes nodrošin āšana visiem apdrošin ājuma ņēmējiem, kuri 
varētu iegādāties apdrošin āšanas produktus no pašm āju vai ārvalstu apdrošin ātājiem ES 
teritorijā, — lai veicin ātu efektīvu apdrošin āšanas pakalpojumu iekš ējā tirgus darb ību. 
Turklāt attiecīgajiem pas ākumiem b ūtu jākalpo daudz plaš ākiem mērķiem, piem ēram, 
novēršot konkurences izkrop ļojumus, samazinot negat īvu stimulu skaitu, nodrošinot 
rentabilitāti, uzticam ību tirgum un t ā stabilitāti. 
4. Iespējamās stratēģijas 
Ietekmes nov ērtējumā ir apskat ītas vairākas iespējamās stratēģijas, kā izveidot savstarp ēji 
atbilstošus pamata noteikumus, lai ES m ērogā veiktu pas ākumus saist ībā ar AGS  nodrošinātu 
apdrošinājuma ņēmēju un labuma guv ēju aizsardz ību, balstoties uz minim ālu savstarp ēju 
saskaņošanu. 
Iespējamās ES iejaukšan ās apmērs 
Ja netiktu veikti nek ādi pasākumi, dal ībvalstis turpin ātu piemērot dažādas stratēģijas saistībā 
ar AGS, tostarp dažas valstis t ās vispār neizstrādātu. Atšķirību dēļ vairākās valstīs 
apdrošinājuma ņēmēju aizsardz ības pakāpe ir nevienl īdzīga un nepietiekama. 
Kaut gan šie meh ānismi veicin ātu atbilstošas uzraudz ības izveidi, da ļēji ieviešot vair āk 
prasību saistībā maksātspēju atkarībā no riska, ko uz ņemas uzņēmums, kā arī veidojot sp ēcīgu 
pārvaldības sistēmu un dodot iesp ēju apdrošin ātājiem pārvaldīt to riskus pareizi un 
profesion āli, tie nevar izveidot t ādu vidi, kur ā nenotiek bankroti. 
Nodrošinot to, ka apdrošin ājuma ņēmēji ir labāk informēti (par AGS  pastāvēšanu un t ās 
nodrošināto aizsardz ības pakāpi), varētu palīdzēt apdrošin ājuma ņēmējiem izv ēlēties 
piemērotāko apdrošin ātāju. Viņi spētu salīdzināt ne tikai daž ādo sabiedr ību piedāvāto polišu 
cenas, bet ar ī to kvalitāti (saistībā ar uzņēmuma bankrota risku). Tom ēr pieejas caveat emptor  
(‘lai piesarg ās pircējs’) piemērošana visdr īzāk nebūs efektīva, jo apdrošin ājuma ņēmējiem nav 
pieejama b ūtiska, taču sarežģīta informācija saistībā ar riskiem un nav iesp ējams to apstr ādāt. 
Lai gan pastiprin āti ES mēroga pārskatāmības pasākumi varētu veicināt uz uztic ību balstītu 
attiecību veidošanos starp apdrošin ājuma ņēmējiem un apdrošin ātājiem, tom ēr ir maz ticams, 
ka lielākā daļa apdrošin ājuma ņēmēju pilnībā izpratīs un atbilstoši apstr ādās saņemto 
sarežģīto informāciju saistībā ar riskiem.  
Ja patērētājiem tiek nodrošin āta prioritāte juridisko likvid ācijas proced ūru gaitā, tas izraisa 
risku, ka akt īvu daudzums b ūs nepietiekams apdrošin ājuma ņēmēju aizsardz ībai, radot 
neskaidrību par to, vai vi ņi saņems kompens āciju. Turkl āt bankrota proced ūras parasti ir 
ilgstošas un d ārgas. 
LV 4   LV Netiešām vai skaidri formul ētām garantij ām, ko sniedz valsts iest ādes, piem īt acīmredzams 
trūkums, jo t ās paredz izmantot nodok ļu maksātāju naudu, š ādi ietekmējot valsts finanses.  
Statistisku iemeslu d ēļ augstu pat ērētāju drošības pakāpi parasti var sasniegt, sal īdzinoši 
zemas pras ības saistībā ar maksātspēju apvienojot ar garantiju sist ēmu: nevis nosakot stingras 
maksātspējas prasības, bet neizveidojot garantiju sist ēmu. Garantiju sist ēma var “centraliz ēt” 
tādu zaudējumu segšanu, kuru apjoms ir liel āks par uzņēmuma maks ātspēju (“risks ar nelielu 
varbūtību”), tādējādi samazinot š ādu zaudējumu main īgumu (un ar ī to segšanai vajadz īgo 
līdzekļu apjomu), ja sist ēmā piedalās liels skaits apdrošin ātāju. Turklāt garantiju sist ēma var 
sadalīt aizsardz ībai vajadz īgos līdzekļus lielākam skaitam pat ērētāju, to pašu aizsardz ības 
pakāpi nodrošinot ar zem ākām izmaks ām. 
Garantijas apjoms (AGS vajadz īgie līdzekļi) 
AGS  vajadzīgo līdzekļu apjomu nosaka daudzi r ādītāji, bet divi svar īgākie ir šādi: 
apdrošinātāju maksātnespējas varbūtība un noteikt ā apdrošin ājuma ņēmēju drošības pakāpe. 
Pieredze liecina, ka apdrošin ātāju maksātnespējas varbūtība atkarībā no tirgus apst ākļiem 
parasti ir interv ālā no 0,1  % līdz 0,5  %. Neskaitot apdrošin ātāju maksātnespējas varbūtību, 
AGS  vajadzīgo līdzekļu vai ieguld ījumu apjomu ietekm ē patērētājiem sniegt ās drošības 
pakāpe: jo augst āku drošības pakāpi AGS  sniedz, jo liel āks finanšu ieguld ījums vai 
finansējums vajadz īgs. Tādēļ galvenais pie ņemamais l ēmums ir saist īts ar to, k ādu drošības 
pakāpi AGS  ir paredz ēts nodrošin āt apdrošin ājuma ņēmējiem. Saska ņā ar Komisijas 
provizoriskajiem secin ājumiem b ūtu vēlams nodrošin āt augstu aizsardz ības pakāpi parastos 
tirgus apst ākļos, vienlaic īgi nodrošinot pietiekami augstu droš ības pakāpi saspringtos tirgus 
apstākļos. 
ES iespējamo pas ākumu saist ībā ar AGS b ūtība un to veikšanai vajadz īgais juridiskais 
instruments  
Esošo trūkumu nov ēršana ar nesaistošu ties ību normu, piem ēram, ieteikumu, sazi ņas, 
vadlīniju un kodeksu pal īdzību varētu būt elastīga alternat īva tūlītējai tiesību aktu 
pieņemšanai. Tom ēr tas, ka š ādas normas nav juridiski saistošas, noz īmē, ka to ieviešana ir 
atkarīga no dal ībvalstu br īvprātīgas apņemšanās. Pat tad, ja dal ībvalsts v ēlētos ievērot 
iecerētās vadlīnijas, valsts konver ģence var b ūt ilgstoša un t ās iznākums ir neparedzams. 
Juridiski saistošu ES m ēroga pasākumu ieviešana saist ībā ar AGS  palielina iesp ēju, ka tiks 
nodrošināta atbilstoša un saska ņota noteikumu kopuma ieviešana apdrošin ājuma ņēmēju un 
labuma guv ēju aizsardz ībai ES teritorij ā. Tā kā jautājums ir sarež ģīts, labāks risinājums ir ES 
direktīva, nevis ES regula, jo t ā nodrošina dal ībvalstīm lielākas izvēles iespējas. 
Saskaņošanas apjoms  
Ir vairākas iespējas, kā veidot AGS. Ņemot vērā to, ka šobr īd šajā jomā nav ES ties ību aktu, 
un to, ka ES past āvošā aizsardzība, ko nodrošina AGS,  ir ļoti nevienm ērīga, Komisija atbalsta 
ES mēroga pieeju, kas balst īta uz minim ālu saskaņošanu. Citiem v ārdiem, saskan īgajos ES 
pamata noteikumos nosak āms ir tikai neliels skaits r ādītāju: 
centralizācijas pakāpe: vai AGS  būtu veidojama valsts vai ES m ērogā?; 
funkcijas : vai AGS  jādarbojas k ā pēdējam aizsardz ības mehānismam, jeb vai tai j ābūt plašākai 
loma?; 
ģeogrāfiskā teritorija : vai AGS  darbojas, balstoties uz m ītnes valsts vai uz pakalpojuma 
sniegšanas valsts principu  (vai to apvienojumu)?; 
LV 5   LV polises, uz kur ām attiecas aizsardz ība: uz kādiem apdrošin āšanas veidiem (dz īvības, 
nedzīvības u. tml.) attiecas AGS?; 
prasītāji, kam ir ties ības uz kompens āciju: kuri prasītāji (fiziskas personas, juridiskas personas 
u. tml.) gūst labumu no AGS?; 
finansēšanas laiks : vai AGS  tiek finans ēta iepriekš ēji (ex-ante ) vai vēlāk (ex-post ) (pirms 
notikuma, p ēc notikuma vai abu finans ēšanas vaidu apvienojums)?; 
sistēmas intervences veids : vai AGS  kompensē prasījumus, jeb vai t ā ir izveidota ar ī tam, lai 
nodrošinātu polišu nep ārtrauktu darb ību? 
Balstoties uz s ākotnējo šā ietekmes nov ērtējuma anal īzi, Komisija pagaid ām priekšroku dod  
ES ar AGS  saistītiem pasākumiem, kam ir š ādas īpašības: 
centralizācijas pakāpe: AGS  izveide vis ās dalībvalstīs ir vislab ākā izvēle, jo īpaši tādēļ, ka tā 
atbilst jau esošaj ai valstu uzraudz ības sistēmai; 
funkcijas : AGS  būtu jādarbojas k ā pēdējās aizsardz ības mehānismam; 
ģeogrāfiskā teritorija : vēlamais risin ājums saist ībā ar polisēm ir “mītnes zemes princips”, jo 
tas atbilst esošajai uzraudz ības sistēmai; 
polises, uz kur ām attiecas aizsardz ība: dzīvības un nedz īvības apdrošin āšanas polišu 
aizsardzība nodrošin ātu visaptverošu apdrošin ājuma ņēmēju un labuma guv ēju aizsardz ību. 
Var pastāvēt vairāki argumenti, lai noteiktu AGS  aizsardzību tikai atseviš ķām nedzīvības 
apdrošināšanas grup ām, tomēr realizējamības un taisn īgas attieksmes d ēļ AGS  seguma 
sadalīšana vairākos režīmos varētu būt sarežģīta; 
prasītāji, kam ir ties ības uz kompens āciju: vislabāko līdzsvaru starp visaptverošu pat ērētāju 
aizsardzību un rentabilit āti nodrošin ātu aizsardz ības sniegšana fizisk ām person ām un 
izvēlētām juridisk ām personām (tostarp MVU); 
finansēšanas laiks : parasti AGS  būtu finansējama iepriekš ( ex-ante ), lai nodrošin ātu, ka 
līdzekļi ir viegli pieejami, un izvair ītos no jaut ājumiem saist ībā ar morālo kaitējumu. Turkl āt 
tādējādi varētu novērst cikliskumu, kas saist īts ar vēlāk (ex-post ) finansētām sistēmām. 
Vajadzības gadījumā līdzekļu apjomu var palielin āt ar vēlākām iemaks ām; 
sistēmas intervences veids : Komisija stingri iesaka, ja tas ir iesp ējams un ir pamatoti no 
izmaksu un ieguvumu viedok ļa, nodrošin āt apdrošin āšanas līgumu portfe ļa nodošanu. Tom ēr 
ir jānodrošina pat ērētāju aizsardz ība apdrošin āšanas sabiedr ības bankrota gad ījumā. Ja ir 
veikti visi p ārēji pasākumi, AGS  būtu vismaz j ākompensē apdrošin ājuma ņēmējiem to 
zaudējumi. 
Galvenās iespējas, ko Komisija ir atzinusi par v ēlamām, tiks apspriestas sarun ās ar visām 
ieinteresētajām person ām, tostarp dal ībvalstīm. Ieinteres ētās personas tiks aicin ātas iesniegt 
piezīmes, lai Komisija var ētu atkārtoti izvērtēt un, iesp ējams, main īt sākotnējos slēdzienus 
saistībā ar dažādajām iespējamajām stratēģijām. Izstrādātie priekšlikumi tiks papildin āti ar 
turpmāku ietekmes nov ērtējumu, detaliz ētu dažādu AGS  uzbūves variantu anal īzi, un tajos 
būs izvēlēta vislabākā to kombin ācija saskan īgu stratēģiju pamatnost ādņu izveidei, lai 
nodrošinātu ES mēroga AGS  aizsardzību. 
5. Gaidāmā ietekme  
Apdrošinājuma ņēmēji 
LV 6   LV Apdrošinājuma ņēmēji no ES l īmenī veiktajiem pas ākumiem g ūs labumu, jo tiks paaugstin āta 
to aizsardz ības pakāpe gadījumos, kad apdrošin ātāji nespēj pildīt savas saist ības. No otras 
puses, AGS  ieviešana vis ā ES rad īs apdrošin ājuma ņēmējiem papildu izmaksas, jo 
apdrošinātāji atgūs daļu no to veiktaj ām iemaks ām, paaugstinot apdrošin āšanas prēmiju cenas. 
Piemēram, ja (sal īdzinot ar situ āciju, kad AGS  nepastāv) AGS  tiek izveidotas katr ā dalībvalstī 
pēc mītnes valsts principa un t ās attiecas uz dz īvības un nedz īvības apdrošin āšanu (līdz pat 
99. procent īlei un pie ņemot, ka PD = 0,1  %), ES apdrošin ājuma ņēmējiem būs jāveic 
iemaksas, lai izveidotu AGS  nepieciešamo finans ējumu, kas ir 13 miljardi euro. Tas šobr īd 
atbilst 1,24 % no gada laik ā bruto parakst īto prēmiju summas. Piem ērojot šādu līmeni, 
piemēram, desmit gadu tv ērumā, tas nozīmētu, ka ikgada iemaksas, ko veic apdrošin ājuma 
ņēmējs/uzņēmums, būtu 0,124  % bruto parakst īto prēmiju summas. 
Šos līdzekļus uzskata par papildu pr ēmijām, ko apdrošin ājuma ņēmēji maksā, lai apdrošin ātos 
pret apdrošin ātāja maksātnespēju. Katra apdrošin ājuma ņēmēja veiktos maks ājumus var 
uzskatīt par aptuveni vien ādiem ar zaud ējumiem, no kuriem tas izvair īsies apdrošin ātāja 
bankrota gad ījumā. 
Apdrošinājuma ņēmējiem radītās finanšu izmaksas, kas rodas no š ādu summu iepriekš ējas 
apmaksas, var apr ēķināt, pieņemot, ka kapit āla vērtība ir 6  % (saska ņā ar Solvency II 
kvantitatīvo ietekmes nov ērtējumu). AGS, kuras vajadz īgais finansējuma ieguld ījums ir 
1,24 % gada pr ēmiju summas, tas atbilst 0,08  % gada bruto parakst īto prēmiju summas. 
Apdrošināšanas sabiedr ības 
ES pasākumi saist ībā ar AGS apdrošin ātājus ietekm ēs dažādos veidos atkar ībā no tā, vai tie 
darbojas dal ībvalstīs, kurās jau past āv AGS, vai t ādās, kurās AGS  nav. Dalībvalstīs, kurās 
AGS  vēl nav izveidota, š ādu sistēmu ieviešanai apdrošin ātājiem pašiem b ūtu jāveic iemaksas, 
ja vien apdrošin ātāji papildu izmaksas t ālāk nenodod pat ērētājiem. 
Apdrošinātājiem atšķirībā no apdrošin ājuma ņēmējiem šīs izmaksas pašas par sevi ir finanšu 
izmaksas (nevis agr āks maksājums), jo zaud ējumi, kas rodas apdrošin ātājiem bankrota 
gadījumā, ir atkarīgi tikai no kapit ālā, nevis apmaks ātajām prēmijām. 
Nodokļu maksātāji 
Ir paredzams, ka no AGS  ieviešanas vis ās dalībvalstīs iegūs nodokļu maksātāji, jo 
samazināsies vajadz ība apdrošin ātāja bankrota gad ījumā izmantot vi ņu naudu. Balstoties uz 
iepriekš min ēto praktisko piem ēru, AGS  ieviešana nodok ļu maksātājiem noteiktaj ā laikposm ā 
ietaupīs 13 miljardus euro. ES pas ākumi saist ībā ar AGS nodok ļu maksātājus ietekm ēs 
dažādos veidos atkar ībā no tā, vai tie dz īvo dalībvalstīs, kurās jau past āv AGS, vai t ādās, 
kurās AGS  nav. 
Pastāvošās AGS  
ES veiktie pas ākumi past āvošās AGS ietekm ēs tādējādi, ka izveidotie ES l īmeņa pamata 
noteikumi atš ķirsies no jau past āvošajiem valsts noteikumiem par AGS. 
Lielākā daļa AGS tiks ietekm ētas saistībā ar vajadz īgo līdzekļu apjomu, un daž ām no tām 
varētu būt jāievieš arī iepriekšējas ( ex-ante ) finansēšanas pas ākumi. Daž ām sistēmām būs 
jāmaina to ģeogrāfiskā piemērošanas teritorija un j āuzsāk darbība, balstoties uz m ītnes valsts 
principu. Daž ām no esošaj ām AGS tiks izvirz īta prasība paplašin āt to nodrošin āto 
LV 7   LV aizsardzības jomu ar dz īvības apdrošin āšanu vai paplašin āt to pras ītāju loku, uz kuriem 
attiecas sist ēma. 
Mazie un vid ējie uzņēmumi (MVU)  
Mazie uz ņēmumi no ES l īmenī veiktajiem pas ākumiem g ūs labumu, jo tiks paaugstin āta to 
aizsardzības pakāpe gadījumos, kad apdrošin ātāji nespēj pildīt savas saist ības. No otras puses, 
AGS  aizsardzības ieviešana MVU  visā ES ietekm ēs MVU, jo apdrošin ātāji daļu to veikto 
iemaksu atg ūs, paaugstinot apdrošin āšanas prēmiju cenas. Katra MVU  veiktos maks ājumus 
var uzskat īt par aptuveni vien ādiem ar zaud ējumiem, no kuriem tas izvair īsies apdrošin ātāja 
bankrota gad ījumā. Turklāt ietekme uz MVU b ūs atkarīga no tā, vai tiem jau ir nodrošin āta 
aizsardzība dažādo pastāvošo valstu AGS  sistēmu ietvaros. 
Uzraudzības iestādes 
To dalībvalstu uzraudz ības iestādes, kurās vēl nepastāv AGS, var tikt iesaist ītas to izveid ē un, 
iespējams, arī pārvaldīšanā, bet tām iestādēm, kas jau p ārvalda AGS, var rasties vajadz ība 
nodrošināt, ka to sist ēma atbilst priekšlikum ā ieteiktajiem uzb ūves raksturot ājiem. Detaliz ēta 
analīze par ietekmi uz uzraudz ības iestādēm tiks veikta ietekmes nov ērtējumā, kuru pievienos 
Baltās grāmatas pas ākumu progresa zi ņojumam. 
Starptautisk ā ietekme  
Paredzams, ka ietekme uz trešo valstu apdrošin ātājiem būs tāda pati k ā uz ES/EEZ 
apdrošinātājiem. 
Vide 
Paredzams, ka ietekme uz vidi b ūs neliela. 
Tautsaimniec ība 
Paredzams, ka ieteikto strat ēģiju īstenošana tautsaimniec ību ietekm ēs labvēlīgi divos veidos. 
Pirmkārt, tās nodrošin ās līdzvērtīgus konkurences apst ākļus vietējiem un ārvalstu 
apdrošinātājiem, nov ēršot konkurences izkrop ļojumus. Otrk ārt, tās samazin ās risku, ka 
zaudējumus neefekt īvā veidā sedz apdrošin ājuma ņēmēji un nodok ļu maksātāji. 
Sociālā labklājība 
Piedāvātās stratēģijas uzlabos soci ālo labklājību, nodrošinot: 
– augstāku apdrošin ājuma ņēmēju aizsardz ības pakāpi; 
– mazāku nodok ļu maksātāju naudas izmantošanu; 
– uzlabotu zaud ējumu sadali apdrošin ātāja bankrota gad ījumā. 
6. Turpm ākie pasākumi  
Ietekmes nov ērtējumā ir sniegts skaidrs atbalsts juridiski saistošam ES m ēroga risin ājumam 
saistībā ar AGS  aizsardzības sistēmas izveidi, kas balst īta uz minim ālu savstarp ēju 
saskaņošanu. 
LV 8   LV Tajā ir norādītas stratēģijas, kam Komisija dod priekšr oku un kas tiks sk aidri aprakst ītas 
Baltajā grāmatā par apdrošin āšanas garantiju sist ēmām. Komisija v ērsīsies pie vis ām 
ieinteresētajām personām, lai tās izteiktu viedokli par izv ēlētajām stratēģijām. Komisija r ūpīgi 
izvērtēs saņemtās atsauksmes un ņems tās vērā, nākot klajā ar tiesību aktu projektu. Ties ību 
aktu projektam tiks pievienots v ēl viens ietekmes nov ērtējums. 
Šajā stadijā tiks noteikti īpaši pārraudzības pasākumi.