KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, un Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis /* SWD/2013/0106 final */





KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, un Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis 1. IEVADS Šajā ietekmes novērtējumā noteikts, kā Komisijai būtu jāreaģē uz dažādām problēmām tās tirdzniecības aizsardzības politikā, kurā kopš 1995. gada nav veiktas būtiskas reformas. Galvenais Komisijas mērķis ir rast risinājumus, lai pilnveidotu sistēmu, nodrošinātu instrumentu maksimālu efektivitāti un lietderību, neietekmējot pastāvošo līdzsvaru starp ieinteresēto personu dažādajām interesēm. Pamatojoties uz iepriekš minēto, ietekmes novērtējumā izskatīti trīs politikas risinājumi. Tirdzniecības aizsardzība (TA) ir daļa no Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) izveidotā tiesiskā regulējuma, ko tās dalībnieki var izmantot saskaņā ar VVTT 1994 VI pantu, proti PTO antidempinga un pretsubsīdiju nolīgumiem. TA var izmantot tikai tad, ja izpildīti attiecīgi nosacījumi un izmeklēšanā secināts, ka importētajām precēm ir dempinga cenas vai tās ir subsidētas un rada vai draud radīt būtisku kaitējumu vietējai ražošanas nozarei. Jebkādi ieviestie pasākumi nevar pārsniegt konstatētā dempinga vai subsīdiju apmēru. Bez PTO minimuma prasībām ES tiesiskajā regulējumā ir papildu elementi, kas pazīstami kā „PTO+”, t. i., mazākā maksājuma noteikums, kas ļauj ieviest maksājumus, kuri ir mazāki par faktisko dempinga vai subsīdijas starpību, un Savienības interešu pārbaude. Šī pārbaude ietver visu ES ekonomikas dalībnieku interešu pārbaudīšanu pirms pasākumu ieviešanas. 2006.–2007. gadā tika uzsākta reforma Zaļās grāmatas formā, kas netika īstenota saskaņotības trūkuma dēļ starp ieinteresētajām personām. Galvenie strīdīgie jautājumi bija Savienības interešu pārbaudes darbības joma un Savienības ražošanas nozares definēšana. Tomēr pēdējos gados tirdzniecības vidē parādījušos jauno izaicinājumu dēļ šī jaunā iniciatīva tika uzsākta 2011. gada oktobrī. Materiāli šai iniciatīvai tika ņemti no Komisijas dienestu pieredzes, ārēja konsultanta sagatavota pētījuma un sabiedriskās apspriešanas ar ieinteresētajām personām, izmantojot internetā publicētu aptaujas anketu. Tika saņemtas 310 atbildes no tādām ieinteresētajām personām kā valstu un Eiropas līmeņa uzņēmējdarbības apvienības, ES ražošanas nozare, importētāji utt. 2. PROBLĒMAS IZKLĀSTS Ir apzinātas vairākas sistēmas jomas, kurās vajadzīgi uzlabojumi, lai labāk pielāgotos pastāvīgi mainīgajai tirdzniecības videi. (a) Nepietiekama pārredzamība un paredzamība Pārredzamības un paredzamības jautājumi var ietekmēt veikto pasākumu kvalitāti un attieksmi pret ieinteresētajām personām. Informācijas neizpaušana pirms Komisijas pagaidu lēmuma un antidempinga un pretsubsīdiju komiteju darba nepārredzamība dažos gadījumos rada problēmas. Ir novērota arī zināma nevienlīdzība informācijas izplatīšanā attiecībā uz šīm komitejām. Citas paustās bažas attiecas uz tehniskākiem jautājumiem, piemēram, analogas valsts izvēli, kaitējuma starpības aprēķināšanu, Savienības interešu pārbaudi, termiņa beigu pārskatīšanā izmantotajām metodēm, sūdzību un iesniegumu nekonfidenciālajām versijām vai atmaksāšanas procedūrām. (b) Pretpasākumi pret TAI lietotājiem ES ražotāji, kas izmanto vai gatavojas izmantot TAI, saskaras ar arvien lielākiem tiešu vai netiešu pretpasākumu draudiem. ES ražotāji šobrīd arvien vairāk baidās no „acs pret aci, zobs pret zobu” stratēģijām, uz kurām daži reaģē ar lēmumu neiesniegt vai neatbalstīt sūdzību, nesadarboties vai pat atteikties no piedalīšanās izmeklēšanā. Tā kā pašreizējās pamatregulās nav noteikts pienākums sadarboties, Komisijai var nebūt pietiekamas informācijas, lai turpinātu izmeklēšanu. Trešo valstu pretpasākumi ietver pasākumus, sākot no pretpasākumiem attiecībā uz tiem pašiem vai citiem ražojumiem līdz pat pret personām vērstai izspiešanai. (c) Pasākumu apiešana Pasākumu apiešana rada arvien lielāku risku apdraudēt antidempinga un pretsubsīdiju pasākumu efektivitāti. Apiešanas prakse cita starpā ietver ražojumu nelielu pārveidošanu vai to nepareizu klasificēšanu, lai izvairītos no maksājuma. ES ražošanas nozarei ir ļoti grūti atklāt šādas prakses gadījumus, jo attiecīgā informācija ir konfidenciāla un nav pieejama oficiālajā statistikā. (d) Tirdzniecību kropļojoša subsidēšana un izejvielu tirgus kropļojumi trešās valstīs Subsidēšana notiek, kad valdība sniedz finansiālu ieguldījumu saviem uzņēmumiem, kas tiek uzskatīta par vēl smagāku negodīgas tirdzniecības prakses formu nekā dempings. Pretsubsīdiju gadījumi tomēr ir retāki nekā antidempinga gadījumi, jo ir grūti rast pierādījumus par subsidēšanu trešā valstī un mazākā maksājuma noteikuma ietekmes dēļ paralēlos pretsubsīdiju un antidempinga gadījumos. Tā rezultātā praksē trešās valstis bieži nesodīti veic subsidēšanu. Ir paustas bažas arī attiecībā uz izejvielu tirgus strukturāliem kropļojumiem. Šie kropļojumi var būt subsīdiju veidā (piemēram, gadījumā, ja valdība nodrošina lētu elektroenerģiju). Tomēr bieži tās nav kompensējamas, un tādēļ tās ir jārisina antidempinga kontekstā, piemēram, ar dažāda veida eksporta ierobežojumiem vai izejvielu tirdzniecību caur specializētām biržām, kas ir valsts ietekmē un kas ir ierobežoti pieejamas uzņēmumiem. (e) Lēmumu pieņemšanas procesā pieejamo datu kvalitāte TA izmeklēšana balstās uz to ieinteresēto personu sniegto informāciju, kurām jāaizpilda aptaujas anketas un jāļauj Komisijas izmeklētājiem pārbaudīt to sniegtos datus. Iegūtā informācija bieži ir nepilnīga aptaujas anketu aizpildīšanas sarežģītības un ilguma dēļ, turklāt tās jāaizpilda samērā īsā termiņā. MVU ir vēl lielākas grūtības ievērot šos termiņus, un tie nesniedz attiecīgo informāciju, tādējādi Komisijas dienestiem var rasties nepilnīgs priekšstats par situāciju. (f) MVU piekļuve TAI MVU izpratnē TAI nav vienkārši instrumenti, jo vajadzīgo pierādījumu savākšanai nepieciešami izdevumi un pastiprināti resursi. (g) Pārskatīšanas prakses trūkumi Pašlaik termiņa beigu pārskatīšana ļauj tikai atcelt maksājumu vai saglabāt to esošajā apmērā. Tomēr otrajā vai trešajā termiņa beigu pārskatīšanā, kad pasākumi ir bijuši spēkā 10 vai vairāk gadus, tirgus apstākļi var būt mainījušies, un var būt lietderīgi mainīt maksājumu apmēru. Vēl viens jautājums, kas jārisina, ir pārskatīšanas periodā ieturēto maksājumu atlīdzināšana gadījumā, ja pārskatīšanas izmeklēšanā tiek konstatēts, ka maksājums jāatceļ. (h) Dažu noteikumu pamatregulās pārskatīšana Kopš pēdējiem būtiskajiem grozījumiem pamatregulās 1995. gadā ir pieņemti vairāki nolēmumi PTO strīda izšķiršanas lietās un Tiesas nolēmumi, kas jāatspoguļo pamatregulās. Jāievieš skaidrība arī dažos jautājumos, kas atklājušies TAI praksē. (i) Neatbilstīga vērtību ķēžu ievērošana Tiek apgalvots, ka TAI netiek ņemtas vērā globālās vērtību ķēdes. Pašreizējā regulējumā (saskaņā ar PTO tiesībām) Savienības ražošanas nozare ir definēta kā tikai tie uzņēmumi, kas fiziski veic ražošanu ES, atņemot pēdējā ražošanas posmā esošu ražojumu importētājiem „vietējā (Savienības) ražotāja” statusu. (j) Laiks no kaitējuma parādīšanās līdz pasākumu ieviešanai Laiks no procedūras uzsākšanas līdz pagaidu maksājumu ieviešanai ES ir ilgāks nekā dažās citās valstīs, kas izmanto TA instrumentus. Tas kopā ar nepieciešamās informācijas apkopošanas sarežģītību ievērojami samazina TAI preventīvo ietekmi. (k) TAI pasākumu ilgums TAI pasākumi parasti paliek spēkā 5 gadus. Pēc termiņa beigu pārskatīšanas tos var pagarināt vēl uz 5 gadiem. Nepastāv termiņa beigu pārskatīšanas reižu ierobežojums, un attiecīgi nepastāv TA pasākumu kopējā ilguma ierobežojums. ES ražotāji atbalsta pašreizējo praksi. Tomēr importētāji sūdzas par pamatojuma trūkumu pasākumiem, kas paliek spēkā 10 gadus vai ilgāk. 3. MĒRĶI (1) Vispārējie mērķi: (a) veicināt brīvu un godīgu tirdzniecību pasaulē; (b) veicināt ekonomikas izaugsmi, ieguvumus patērētājiem un pozitīvu ietekmi uz darba tirgu; (c) atjaunot godīgas tirdzniecības apstākļus. (2) Konkrētie mērķi: (a) izveidot tirdzniecības vidi, kurā ES ražošanas nozares (un attiecīgi to darbinieki) ir konkurētspējīgas, balstoties uz to patiesajām konkurences priekšrocībām, un nodrošināt, lai tās var pilnībā izmantot likumīgi to rīcībā esošos instrumentus, lai atjaunotu vienlīdzīgus konkurences apstākļus; (b) ļaut lietotājiem un patērētājiem gūt labumu no importa, balstoties uz ārvalstu piegādātāju patiesajām konkurences priekšrocībām; (c) palielināt visu ieinteresēto personu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, uzticēšanos ES TAI sistēmai un informētību par to; (d) uzlabot sadarbības līmeni starp visām ieinteresētajām personām, kas saistītas ar TAI procedūrām; (e) saglabāt pašreizējo ražošanas un importēšanas interešu līdzsvaru. (3) Darbības mērķi: (a) uzlabot pārredzamību un paredzamību; (b) novērst pretpasākumus; (c) nodrošināt efektivitāti un izpildi; (d) veicināt sadarbību; (e) optimizēt pārskatīšanas praksi; (f) uzlabot juridisko noteiktību (kodifikācija). 4. POLITIKAS RISINĀJUMI Politikas risinājums Nr. 1: bez izmaiņām. Pirmais risinājums būtu saglabāt pašreizējo situāciju un nemainīt pašreizējo regulējumu un praksi. Politikas risinājums Nr. 2: šajā risinājumā ierosināti konkrēti pasākumi katrai atsevišķai apzinātajai problēmai (kas turpinās) — ar alternatīviem risinājumiem dažos gadījumos. Politikas risinājums Nr. 3: šis risinājums ietver risinājumā Nr. 2 minēto to konkrēto pasākumu kopumu, kuru vispārējā ietekme ir paredzama pozitīva un kuri nemaina interešu līdzsvaru starp ražotājiem un importētājiem. 5. IETEKMES ANALĪZE Risinājums Nr. 1 — bez izmaiņām Lai gan dažas ieinteresētās personas dotu priekšroku iespējai neko nemainīt, nerīkojoties saglabātos visas apzinātās problēmas. Tam būtu ierobežota negatīvā ekonomiskā ietekme. Tādējādi palielinātos administratīvais slogs un attiecīgi darba apjoms visām attiecīgajām ieinteresētajām personām. Papildu pamatnostādņu trūkums par konkrētiem tehniskiem jautājumiem izmeklēšanā un nepieciešamība ieviest skaidrību attiecībā uz konkrētiem juridiskiem jautājumiem var vairot juridiska rakstura problēmas. Jaunākā problēma — pretpasākumi — netiktu risināta. Ilgtermiņā rīcības trūkumam var būt arī ierobežota negatīvā sociālā ietekme un ietekme uz vidi. Risinājums Nr. 2 — konkrēti pasākumi atsevišķu apzināto problēmu risināšanai Risinājumā Nr. 2 ir analizēta ietekme, kāda ir katram konkrētajam pasākumam, kas ir ierosināts atsevišķu apzināto problēmu risināšanai. Dažos gadījumos ir ierosināti alternatīvi risinājumi, un arī to ietekme ir analizēta katrā gadījumā atsevišķi. Lai gan šo pasākumu ietekme var būt nozīmīga attiecībā uz atsevišķām konkrētām risinātajām problēmām, risinājuma Nr. 2 vispārējā ietekme uz tirdzniecības plūsmām ir paredzama nenozīmīga, un nav gaidāma būtiska sociālā ietekme un ietekme uz vidi. Risinājums Nr. 3 — pasākumu kopums Ierosinātais pasākumu kopums risinājumā Nr. 3 cita starpā ietver tā saukto „3 nedēļu nogaidīšanas klauzulu”, t. i., labvēlības periodu, kurā maksājumi netiek piemēroti. Importētājiem būtu 3 nedēļas laika sagatavoties pirms pagaidu maksājumu ieviešanas. Turklāt termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas laikā ieturētie maksājumi tiktu atmaksāti, ja tiktu pieņemts lēmums par maksājuma atcelšanu. Abiem priekšlikumiem būtu ierobežota pozitīvā ietekme uz importētājiem. Negatīvā ietekme uz Savienības ražotājiem būtu ierobežota, jo 3 nedēļas nav pietiekams laiks, lai veiktu daudzus jaunus pasūtījumus vai izveidotu lielus uzkrājumus. Maksājumu atlīdzināšanai nav gaidāma negatīva ietekme uz Savienības ražotājiem, jo pasākumi paliek spēkā visā pārskatīšanas periodā. Mazākā maksājuma noteikuma nepiemērošana subsīdiju gadījumos vai gadījumos, ja pastāv izejvielu tirgus strukturāli kropļojumi, palielinātu maksājumus un attiecīgi varētu ietekmēt importētāju un galapatērētāju izdevumus. Tajā pašā laikā šādi lielāki maksājumi dotu atvieglojumu Savienības ražotājiem, kurus ietekmē negodīga prakse, un lielākiem maksājumiem vajadzētu atturēt trešo valstu valdības un eksportētājus no iesaistīšanās tirdzniecības kropļošanā. Risinājumā Nr. 3 paredzētas ex-officio iniciatīvas un pienākums Savienības ražotājiem sadarboties pretpasākumu gadījumos. Tas uzlabotu Savienības ražotāju spēju lūgt aizsardzību, un samazinātu apjomu, kādā tie pakļauti šādu pretpasākumu ekonomiskajām sekām. Attiecībā uz MVU uzlabots palīdzības dienests palīdzētu tiem labāk saprast TAI procedūras un piedalīties tajās. Kopumā paredzama minimāla ietekme uz tirdzniecības plūsmām. Arī jebkāda sociālā ietekme un ietekme uz vidi būtu neliela, bet pozitīva, t. i., risinājums Nr. 3 palīdzētu ierobežot darbavietu zaudēšanu ES. 6. RISINĀJUMU SALĪDZINĀJUMS Risinājums Nr. 2 Tā kā tiktu risinātas atsevišķas apzinātās problēmas, ar politikas risinājumu Nr. 2 tiktu sasniegti konkrēti darbības mērķi un daļēji — daži konkrētie mērķi. Tomēr saskaņotības trūkuma dēļ tas nedotu būtisku ieguldījumu vispārējo mērķu sasniegšanā. Šādai individuālai pieejai ir arī risks radīt nelīdzsvarotību starp ražošanas un importēšanas interesēm. Risinājums Nr. 3 Šis risinājums pilnībā vai daļēji palīdz sasniegt visus vispārējos mērķus. Tas ne tikai attur ekonomikas dalībniekus no iesaistīšanās tirdzniecību kropļojošā praksē un pretpasākumu veikšanas, bet palīdz arī atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Visbeidzot, tas saglabā līdzsvaru starp ieinteresēto personu interesēm. Kopumā risinājums Nr. 3 atbilst visiem konkrētajiem mērķiem un ievērojami palīdz sasniegt visus vispārējos mērķus. 7. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA Lai novērtētu pašreizējās iniciatīvas ietekmi un efektivitāti, ir izveidoti rādītāji, kas ļaus uzraudzīt ES TAI sistēmas attīstību. Kā atsauces gadu ir ieteikts izmantot 2013. gadu un novērtēšanas periodu — vismaz trīs gadus pēc ierosināto grozījumu stāšanās spēkā.