1. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra. Vispārīga informācija

2010. gada 13. jūlijā Padome saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. panta 6. punktu pieņēma lēmumu, ka Kiprā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, un saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu izdeva ieteikumu Kiprai, lai novērstu pārmērīga valdības budžeta deficīta situāciju līdz 2012. gadam[1].

Komisija 2011. gada 27. janvārī (pēc tam, kad saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 9. panta 3. punktu bija izvērtējusi Kipras veiktos pasākumus) secināja, ka, pamatojoties uz tobrīd pieejamo informāciju, Kipra ir veikusi pasākumus, kas nodrošina pienācīgu virzību, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu Padomes noteiktajos termiņos.

Komisija 2012. gada 11. janvārī apstiprināja, ka Kipra ir veikusi efektīvus pasākumus, ņemot vērā Padomes 2010. gada 13. jūlija ieteikumu samazināt valdības budžeta deficītu zem atsauces vērtības 3 % no IKP, un uzskatīja, ka tāpēc papildu pasākumi pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā nav vajadzīgi.

Padome 2013. gada 25. aprīlī pieņēma lēmumu, kas adresēts Kiprai, par konkrētiem pasākumiem finanšu stabilitātes un ilgtspējīgas izaugsmes atjaunošanai (“programma”)[2].

Līdztekus tam Eiropas Stabilitātes mehānisms (ESM) piešķīra Kiprai finansiālu palīdzību. Šajā sakarībā Kipras iestādes un Komisija, rīkojoties ESM uzdevumā, 2013. gada 26. aprīlī parakstīja saprašanās memorandu par konkrētiem ekonomikas politikas nosacījumiem.

Padome 2013. gada 16. maijā saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punktu secināja, ka valsts ir veikusi efektīvus pasākumus, bet norisinājušies negaidīti nelabvēlīgi notikumi ekonomikā, kuri lielā mērā negatīvi ietekmējuši valsts finanses pēc ieteikuma pieņemšanas 2010. gadā, padarot vairs neizpildāmu termiņu, ko Padome pārmērīga budžeta deficīta novēršanai noteikusi 2010. gada jūlijā. Tāpēc Padome pieņēma pārskatītu ieteikumu atbilstīgi LESD 126. panta 7. punktam ("pārskatītais PDP ieteikums"), pagarinot pārmērīgā deficīta novēršanas termiņu līdz 2016. gadam. Tajā ieteikts: "Lai līdz 2016. gadam samazinātu valdības budžeta deficītu zem 3 % no IKP atsauces vērtības, Kiprai būtu jāsasniedz šādi vispārējās valdības budžeta deficīta mērķi: 6,5 % no IKP 2013. gadā, 8,4 % no IKP 2014. gadā, 6,3 % no IKP 2015. gadā un 2,9 % no IKP 2016. gadā. Šajā nolūkā Kiprai būtu stingri jāīsteno 2013. gada budžeta likums un saskaņotie papildu konsolidācijas pasākumi, kuriem 2013. gadā būtu jāveido summa vismaz EUR 351 miljons. Kiprai būtu pilnībā jāīsteno fiskālie pasākumi 2014. gadam, kas tika pieņemti 2012. gada decembrī, un kuru summa 2014. gadā sasniegtu vismaz EUR 270 miljonus. Kiprai būtu jāuzrauga konsolidācijas pasākumu ietekme uz budžetu katru mēnesi un jābūt gatavai nodrošināt fiskālo mērķu sasniegšanu, veicot papildu pasākumus, ja ieņēmumi nav pietiekami lieli vai ir palielinājušies sociālie izdevumi, ņemot vērā makroekonomiskos apstākļus. Kiprai būtu jāturpina fiskālā konsolidācija vidējā termiņā, virzoties uz vidējā termiņa budžeta mērķi nodrošināt līdzsvarotu budžetu strukturālā izteiksmē, ierobežojot izdevumu pieaugumu, uzlabojot nodokļu piemērošanas struktūru un veicot fiskāli strukturālus pasākumus."

2. Veikto pasākumu efektivitātes novērtējums

Padomes 2013. gada 16. maija ieteikuma pamatā bija Komisijas 2013. gada pavasara prognoze. Pašreizējā pasākumu efektivitātes novērtējuma pamatā ir atjauninātās fiskālās un makroekonomiskās prognozes saistībā ar Kipras programmas pārskatīšanu jūlijā (programmas prognoze jūlijā). Tajā ir ņemta vērā ekonomikas un budžeta attīstība kopš tā brīža, kad tika izdots pārskatītais ieteikums saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (PDP).

Saskaņā ar programmas jūlija prognozi makroekonomiskā situācija no 2013. līdz 2016. gadam gandrīz nemainīsies salīdzinājumā ar prognozi, kas ir pamatā pārskatītajam ieteikumam saskaņā ar PDP. Paredzams, ka 2013. gadā reālais IKP krasi samazināsies par 8,7 %, paliekot nemainīgs salīdzinājumā ar Komisijas 2013. gada pavasara prognozi. Paredzētā samazinājuma pamatā ir banku nozares pārstrukturēšana un tās ietekme uz neto kredīta pieaugumu, ilgāka uzņēmumu un mājsaimniecību parādsaistību samazināšana, fiskālā konsolidācija, un lielā ekonomikas nenoteiktība, kas radīs spriedzi iekšzemes pieprasījuma un ieguldījumu jomā. Turklāt kapitāla kontroles pagaidu piemērošana un izņemšanas ierobežojumi līdztekus nenoteiktībai, kas ar to saistīta, paredzams, kavēs starptautiskās kapitāla plūsmas un samazinās gan iekšzemes, gan starptautisku uzņēmumu apgrozījumu. Paredzams, ka neapdrošināto noguldītāju iekšēja rekapitalizācija divās nozīmīgākajās finanšu iestādēs izraisīs labklājības samazināšanos, kas ietekmēs arī privāto patēriņu un ieguldījumus.

Kopumā Kipra gada pirmajā pusē ir sekmīgi izpildījusi 2013. gada budžetu. Paredzams, ka iestāžu veiktie fiskālās konsolidācijas pasākumi attiecībā uz tiešajiem nodokļiem, piemēram, tiesību aktos noteikto uzņēmumu ienākuma nodokļa likmju palielināšana un procentu ienākumiem piemērojamās nodokļu likmes palielināšana, novērsīs algu samazinājuma negatīvo ietekmi gan privātajā, gan plašāk publiskajā sektorā šajā nodokļu kategorijā. Netiešo nodokļu ieņēmumu prognozes kopumā ir nemainīgas, līdzsvaroti sadalītas starp relatīvi stabilo PVN iekasēšanu un citiem netiešajiem nodokļiem, kas ir jutīgāki pret nelabvēlīgiem makroekonomiskiem apstākļiem, nākamajos ceturkšņos. Attiecībā uz izdevumiem paredzams, ka izdevumu ierobežošanas pasākumu piesardzīgā izpilde turpinās kompensēt augstākus sociālos maksājumus, ko rada arvien sarežģītāki darba tirgus apstākļi.

Ņemot vērā šo notikumu gaitu 2013. gada pirmajos divos ceturkšņos, atjaunināta finanšu pārskatu prognoze liecina, ka tās pamatā esošās budžeta tendences 2013. gada pirmajā pusē joprojām atbilst korekcijām, kas tika ieviestas PDP ieteikumā. Tomēr paredzams, ka 2013. gada budžeta bilanci ietekmēs kompensācija sociālās nodrošināšanas un pensiju fondiem, kas cieta zaudējumus saistībā ar to neapdrošinātajiem noguldījumiem Kipras Tautas bankā (KTB). Kipras iestādes ir apņēmušās veikt šo kompensāciju no valsts budžeta, ņemot vērā to, ka sociālās nodrošināšanas un pensiju fondi[3] ir saistīti ar sociālo labklājību. Šai kompensācijai būtu jānodrošina līdzvērtīga attieksme kā pret Kipras Bankas (KB) līdzekļiem pēc depozītu pārvēršanas pašu kapitālā. Ņemot vērā kompensāciju, 2013. gadā deficīts varētu būt ievērojami lielāks nekā Padomes ieteiktais valdības budžeta deficīts 6,5 % no IKP.

Pirmā pārskatīšanas misija saskaņā ar šo programmu konstatēja, ka kompensācijas likme nepārsniegs 52,5 % no kopējiem noguldījumu atlikumiem, kas glabājas KTB, pamatojoties uz pārvēršanas koeficientu 47,5 % no KB noguldījumiem pašu kapitālā. Tas nozīmē, ka kompensācijas kopējās budžeta izmaksas būtu apmēram 1,8 % no IKP, no kuriem aptuveni pusi var atbrīvot, veicot otro korekciju programmas pārskatīšanu. Pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju, ir paredzams, ka budžeta saistības var pilnībā izpildīt. Šajā gadījumā attiecīgās 2013. gada primārās bilances deficīts būtu aptuveni 4¼ % no IKP un pamatdeficīts būtu aptuveni 8½ % no IKP, tādējādi pārsniedzot mērķi, kas noteikts Padomes 2013. gada 16. maija ieteikumā. Kipras iestādes ir apņēmušās ieviest šajā shēmā minētos noteikumus pirms otrā palīdzības maksājuma veikšanas, pēc apspriešanās ar programmas partneriem un pēc tam, kad viņi būs novērtējuši programmu. Tā kā šis ir ārkārtas un vienreizējs pasākums, kompensācijai par sociālās nodrošināšanas un pensiju fondiem nebūtu ietekmes uz nākamo gadu budžeta rezultātiem, un kopējais deficīts 2014. gadam ir prognozēts atbilstoši PDP mērķiem – 8,4 % no IKP. Turklāt PDP pārmērīga deficīta novēršanas termiņš, pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju, 2016. gadā šķiet sasniedzams.

Padomes 16. maija ieteikums, kas vērsts uz faktiskajiem bilances mērķiem un augšupējiem centieniem, ņemot vērā īpašo situāciju attiecībā uz pašlaik sevišķi neskaidro makroekonomisko vidi Kiprā, kad strukturālās bilances aplēses ir neskaidrākas un vairāk pakļautas izmaiņām nekā stabilākos makroekonomiskos apstākļos. Tā kā paredzams, ka Kipra nesasniegs Padomes ieteikto 2013. gada mērķi attiecībā uz faktisko bilanci, jo budžetu ietekmēs kompensācijas par pensiju fondiem, būtu jāveic rūpīga analīze, lai noteiktu, vai izdevumu mērķi ir sasniegti un plānotie diskrecionārie pasākumi ir īstenoti.

Padziļināts augšupējs īstenoto fiskālo pasākumu novērtējums ir jo īpaši lietderīgs attiecībā uz Kipru, jo Padomes 2013. gada 16. maija ieteikumā skaidri noteikta arī diskrecionāro konsolidācijas pasākumu ieteicamā summa. Tādēļ, lai novērtētu, vai Kipra ir veikusi efektīvus pasākumus, ir nepieciešams novērtēt tos konsolidācijas pasākumus, kuriem ir fiskāla ietekme 2013. un 2014. gadā.

Attiecībā uz 2013. gadu Padome ieteica, ka konsolidācijas pasākumiem būtu jāsasniedz vismaz EUR 351 miljons (2,1 % no IKP). Šie pasākumi pirmkārt un galvenokārt ietver likumā noteikto uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes palielinājumu līdz 12,5 %, procentu ienākumiem piemērojamās nodokļa likmes palielinājumu līdz 30 %, un banku nodevas palielinājumu līdz 0,15 %. Kas attiecas uz iepriekš minētajām darbībām, ir ievērojami pieaudzis nekustamā īpašuma nodoklis, ir veikti jauni algu un pensiju samazinājumi, vairāk ir skarti sociālie pabalsti, un ir pārskatīti pensionāru pabalsti, kā arī pabalsti mājokļu mērķiem, un ir ieviesti pasākumi veselības aprūpes izdevumu kontrolei. Turklāt valdība, kā tika prasīts, samazināja sociālos pabalstus par vairāk nekā EUR 113 miljoniem. Lai gan šie papildu ietaupījumi no sociālajiem pabalstiem jau bija iekļauti 2013. gada budžeta likumā, tie netika ņemti vērā fiskālajās prognozēs, kas bija Padomes 2013. gada 16. maija ieteikuma pamatā. Tādējādi saskaņotie pasākumi, kas tika īstenoti, 2013. gadā veidoja summu EUR 351 miljona apmērā.

Kas attiecas uz 2014. gadu, saskaņā ar atjauninātajām fiskālajām un makroekonomiskajām prognozēm Kipra, pilnībā īstenojot saskaņotos fiskālos pasākumus, varētu panākt ietekmi uz budžetu par vairāk nekā EUR 270 miljoniem, ko ieteikusi Padome. Aplēstā konsolidācijas pasākumu tiešā deficīta samazināšanas ietekme sasniedz 2,2 % no IKP. Izdevumu daļā vislielāko ietekmi veido gan valsts sektorā strādājošo algu, gan valsts pensiju turpmāks samazinājums (vēl par 3 %), pasākumi sociālo pārvedumu un veselības aprūpes izdevumu pieauguma ierobežošanai, pakāpenisko pagaidu iemaksu palielinājums līdz 3,5 % no algām un pensijām, un iemaksu palielinājums vispārējā sociālās apdrošināšanas shēmā gan darba devējiem, gan darba ņēmējiem. Tomēr vislielākie centieni jāveic attiecībā uz ieņēmumiem (1,6 % no IKP), vairāk palielinot netiešos nodokļus (PVN un akcīzes nodokļus par enerģiju) un iemaksas no algām un pensijām. Īpašuma nodokļa, procentu ienākumu nodokļa un PVN palielinājums 2013. gadā pilnībā izpaudīsies tikai 2014. gadā, līdz ar to veicinot ienākumus, kas gūti no fiskālajiem pasākumiem minētajā gadā.

Pat tad, ja pasākumi tiks īstenoti, paredzams, ka daži no tiem attiecībā uz ieņēmumiem nedos gaidītos rezultātus, jo īpaši 2013. gadā. Piemēram, šķiet, būs deficīts procentu ienākumu nodokļa jomā, kur konstitucionālu iemeslu dēļ pieaugums bija spēkā tikai no 2013. gada 29. aprīļa, nevis 2013. gada 1. janvāra. Arī ieguvums no banku nodevas (kuru maksā kredītiestādes) pieauguma tika pārskatīts un samazināts, kas skaidrojams ar izmaiņām tiesību aktos, kas efektīvi samazināja nodokļu bāzi 2013. gadam, lai izvairītos no tā, ka finanšu iestādes maksā nodevu par ievērojami lielāku noguldījumu bāzi nekā pašreizējais noguldījumu apjoms. Mehānisko transportlīdzekļu nodokļa reforma, kas rada papildu ieņēmumus, izvērtās sarežģītāka nekā iecerēts, jo Kiprā strauji pasliktinās mehānisko transportlīdzekļu tirgus, taču tika panākta vienošanās segt iztrūkumu ar kompensējošiem pasākumiem.

Apkopojot iepriekš izklāstīto, izdevumu mērķi ir sasniegti, diskrecionārie pasākumi attiecībā uz ieņēmumiem ir ieviesti un pašlaik tiek lēsts, ka ar saskaņotajiem konsolidācijas pasākumiem tiks sasniegta lielāka summa nekā prasītā, kas attiecīgi ir EUR 351 miljons 2013. gadā un EUR 270 miljoni 2014. gadā. Tādējādi padziļināts augšupējs novērtējums pasākumiem, kuriem ir fiskāla ietekme 2013. un 2014. gadā, liecina, ka Kipra ir veikusi efektīvus pasākumus saistībā ar Padomes 16. maija ieteikumu.

Īpašā situācija saistībā ar ārkārtīgi nestabilo makroekonomisko vidi Kiprā rada grūtības precīzi aprēķināt fiskālos centienus strukturālā izteiksmē. Turklāt, kā atzīmēts Komisijas dienestu veiktajā analīzē[4], potenciālā pieauguma aplēšu svārstības attiecībā uz Kipru ir diezgan spēcīgas, un bija lielas atšķirības secīgos prognožu datos par kopējiem ieguldījumiem iespējamajā izaugsmē no darba, kapitāla uzkrāšanas un ražīguma (TFP). Šīs izmaiņas paredzamajā potenciālajā izaugsmē un ļoti neskaidrie makroekonomiskie nosacījumi ietekmē plānotos strukturālos pasākumus pat tad, ja budžeta izpildē vai atsevišķu konsolidācijas pasākumu īstenošanā nav nekādu izmaiņu.

Tomēr ieteiktie faktiskās bilances programmas mērķi saskaņā ar aprīļa programmas prognozi paredz strukturālus fiskālos centienus 1,3 % no IKP 2013. gadā un 0,3 % 2014. gadā. Saskaņā ar atjaunināto jūlija programmas prognozi sliktāka darba tirgus prognoze negatīvi ietekmē potenciālo ražošanas apjomu, kas tika pārskatīts un samazināts par 0,4 procentu punktiem 2013. gadā un 0,6 procentu punktiem 2014. gadā. Tas, savukārt, samazina paredzamo starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu abos minētajos gados. Tādējādi, ņemot vērā nemainīgu reālā IKP pieauguma prognozi, cikliskā komponenta aplēse nav tik negatīva kā aprīļa programmas prognozē. Tāpēc strukturālie uzlabojumi 2013. un 2014. gadam ir nedaudz mazāki nekā paredzēts Padomes 16. maija ieteikumā. Ņemot vērā potenciālā ražošanas apjoma pieauguma korekciju, fiskālā darbība uzlabojas līdz 1,3 % un 0,4 % attiecīgi 2013. un 2014. gadā.

Turpretim nodokļu elastīgums šķiet nedaudz zemāks 2013. gadā un nedaudz augstāks 2014. gadā, salīdzinot ar aprīļa programmas prognozi, kas samazina koriģēto fiskālo pasākumu par 0,4 % 2013. gadā un par 0,3 % 2014. gadā. Novērtējot dažu ieņēmumu pasākumu efektivitāti, tā 2013. gadam tika samazināta. Tas ietver ieņēmumu pasākumus, kuru īstenošana bija novēlota un kuru ietekme visa gada garumā izpaudīsies tikai 2014. gadā. Tādējādi, lai gan Kipras iestādes īstenoja saskaņoto diskrecionāro pasākumu kopējo apjomu, diskrecionāro ieņēmumu pasākumu paredzamās ietekmes samazinājums galvenokārt bija saistīts ar ieņēmumu iekasēšanas grafiku, jo vairāki ieņēmumi, kas aprīļa programmas prognozē bija paredzēti 2013. gadam, jūlijā programmas prognozē tika pārnesti uz 2014. gadu.

Ņemot vērā abu šo ietekmju korekciju, fiskālā darbība uzlabojas līdz 0,9 % un 0,7 % attiecīgi 2013. un 2014. gadā. Tāpēc koriģētā fiskālā darbība 2013.–2014. gadam vidēji atbilst netieši ieteiktajai darbībai.

Tā kā novirze no pamatmērķiem, kas noteikti Padomes 16. maija ieteikumā, skaidrojama ar ārkārtas vienreizējo kompensāciju sociālā nodrošinājuma un pensiju fondiem KTB, šajā posmā nešķiet nepieciešami nekādi papildu pasākumi.

Pašlaik Kipra turpina stingri īstenot 2013. gada budžeta likumu un saskaņotos papildu konsolidācijas pasākumus, kas tagad tiek lēsti par summu, kas ir nedaudz lielāka, nekā prasītie EUR 351 miljons 2013. gadā un vismaz EUR 270 miljoni 2014. gadā. Situācija tiks cieši uzraudzīta, un, ja notiks atkāpes no budžeta plāniem, laikus būs jāveic turpmāka koriģējoša darbība. Kopējā summa, ko veido fiskālās politikas pasākumi, kuri ir nepieciešami, lai sasniegtu 2014. gada budžeta mērķus, tiks izvērtēta kopsakarā ar 2014. gada budžeta likuma apspriešanu. Kas attiecas uz 2015.–2016. gadu, Kiprai 2015. gadā būtu jāpanāk tāds deficīts vispārējās valdības primārā bilancē, kas nepārsniedz EUR 344 miljonus (2,1 % no IKP) un 2016. gadā – pārpalikums vispārējās valdības primārajā bilancē vismaz EUR 204 miljoni (1,2 % no IKP), kam saskaņā ar atjaunināto programmas prognozi būs vajadzīgi papildu pasākumi, kuri jāprecizē turpmākajos gados.

Turklāt tādu fiskāli strukturālu pasākumu ieviešana, kas noteikti Lēmumā 2013/236/ES, palīdzēs sasniegt valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā. Fiskāli strukturāliem pasākumiem ir plašs mērogs, un tie ietver, inter alia, vidēja termiņa budžeta programmas izveidi, reformu turpināšanu pensiju, veselības aprūpes un sociālās aizsardzības sistēmā, kā arī publiskā sektora finanšu pārvaldības un publiskā sektora darbības uzlabošanu.

3. Secinājums

Pamatojoties uz pašreiz pieejamo informāciju, šķiet, Kipra ir veikusi efektīvus pasākumus, lai saskaņā ar Padomes 2013. gada 16. maija ieteikumu līdz 2016. gadam novērstu pārmērīgo budžeta deficītu.

Pašreizējās prognozes liecina, ka, ņemot vērā kompensāciju sociālā nodrošinājuma un pensiju fondiem Kipras Tautas bankā, kopējais deficīta mērķis 2013. gadā netiks sasniegts. Tomēr galvenās budžeta tendences un 2013. gada budžeta izpilde atbilst korekcijas virzībai, kas noteikta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikumā. Tā kā pensiju fondu kompensācija ir ārkārtas pasākums, pārmērīga budžeta deficīta novēršanas termiņš 2016. gadā, pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju, šķiet sasniedzams.

Turklāt padziļināta augšupēja analīze liecina, ka Kipra ir pieņēmusi būtiskus konsolidācijas pasākumus, kam ir tieša ietekme uz budžeta deficīta samazināšanu 2013. gadā aptuveni par 4,5 % no IKP un aptuveni par 2,2 % no IKP 2014. gadā. Saskaņā ar Padomes ieteikumu Kipra turpina stingri īstenot 2013. gada budžeta likumu, ir sasniegusi izdevumu mērķus un īsteno saskaņotos diskrecionāros konsolidācijas pasākumus, kas atbilstoši aplēsēm veido summu, kas ir lielāka nekā paredzētie EUR 351 miljons 2013. gadā un EUR 270 miljoni 2014. gadā.

[1] OV L 186, 20.7.2010., 30. lpp. Ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru saistītie dokumenti, kas attiecas uz Kipru, atrodami šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/cyprus_en.htm

[2] Lēmums 2013/236/ES (OV L 141, 28.5.2013.).

[3] Saprašanās memorandā par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem saistībā ar korekciju programmu Kiprai (ko 2013. gada 24. aprīlī apstiprinājusi ESM padome) bija skaidri norādīts, ka “2013. gada budžeta deficīta mērķus var grozīt nolūkā iekļaut kompensāciju par sociālās nodrošināšanas un pensiju fondiem Kipras Tautas bankā, lai nodrošinātu pret tiem līdzvērtīgu attieksmi kā pret šādiem līdzekļiem Kipras Bankā pēc depozītu pārvēršanas pašu kapitālā”. Turklāt tika panākta vienošanās, ka “ņemot vērā sociālā nodrošinājuma un pensiju fondu saistību ar sociālo labklājību, Kipras iestādes izmantos vajadzīgo summu ārpus programmas finansējuma šādai kompensācijai”. Šajā nolūkā orientējošs finansējums gandrīz 2,5 % no IKP tika paredzēts 2013. gada trešajā ceturksnī Kipras finansējuma vajadzību novērtējumā (piezīme ESM saskaņā ar ESM līguma 13. panta 1. punktu). Laikā, kad tika pieņemts Padomes ieteikums, nevarēja precīzi noteikt šīs kompensācijas ietekmi uz budžetu, jo tā ir atkarīga no pārvēršanas koeficienta, kas nosakāms noguldījumiem KB. Pirmais un galvenais bilances deficīta novēršanas mērķis 2013. gadam tika noteikts, neņemot skaidri vērā šīs kompensācijas ietekmi uz budžetu.

[4] Komisijas dienestu darba dokuments, kas pievienots ieteikumam par Padomes ieteikumu, lai izbeigtu pārmērīga valsts budžeta deficīta stāvokli Kiprā (SWD (2013) 176 final, 7.5.2013.