LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 218/1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Finanšu un ekonomikas krīzes ietekme uz darbaspēka sadalījumu ražošanas nozarēs, īpaši saistībā ar maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU)”

(izpētes atzinums)

2011/C 218/01

Ziņotājs: PEZZINI kgs

Līdzziņotājs: HAVLÍČEK kgs

Ungārijas Republikas pastāvīgais pārstāvis Eiropas Savienībā Péter Györkös kgs 2010. gada 15. novembra vēstulē ES nākamās prezidējošās valsts Ungārijas vārdā lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izstrādāt izpētes atzinumu par tematu

“Finanšu un ekonomikas krīzes ietekme uz darbaspēka sadalījumu ražošanas nozarēs, īpaši saistībā ar maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU)”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija (CCMI) savu atzinumu pieņēma 2011. gada 4. aprīlī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 471. plenārajā sesijā, kas notika 2011. gada 4. un 5. maijā (2011. gada 4. maija sēdē), ar 153 balsīm par, 5 balsīm pret un 11 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1 EESK atzinīgi vērtē to, ka prezidējošā valsts Ungārija velta īpašu uzmanību jautājumam, kas ir svarīgs organizētai pilsoniskajai sabiedrībai, proti, ekonomikas un finanšu krīzes ietekmei uz darbaspēku un tā sadalījumu dažādās ražošanas nozarēs, īpaši saistībā ar MVU.

1.2 Turklāt EESK atgādina, ka tai vairākkārt bija iespēja paust savu viedokli par problēmjautājumiem, kas skar mazos un vidējos uzņēmumus, kuri kopā ar publisko sektoru un sociālās ekonomikas sektoru veido ES ekonomikas un nodarbinātības pamatu.

1.3 Pasaules ekonomikas un finanšu krīzes sekas ir smagi skārušas MVU, neraugoties uz to, ka bieži vien šie uzņēmumi uz to reaģēja ar ievērojamu elastību un inovatīviem risinājumiem.

1.4 EESK uzskata, ka ES var darīt vairāk, lai atbalstītu MVU, neaprobežojoties tikai ar principiāliem apgalvojumiem. Pašlaik ir absolūti nepieciešama saskaņota un koordinēta ES rīcība, kas vērsta uz virkni prioritāšu, lai atbalstītu darbības apstākļu uzlabošanu iekšējā tirgū, un arī uz MVU internacionalizāciju.

1.4.1 EESK norāda uz šādām prioritārām darbībām: jaunu uzņēmēju, it īpašu sieviešu, iespēju un potenciāla attīstība, jauniešu nodarbinātība, kā arī atbalsts pamatmērķim “Jaunatne kustībā”.

1.4.2 Iesaka katru gadu organizēt MVU konferenci, lai analizētu un izdarītu secinājumus par MVU stāvokli Eiropā, īpaši saistībā ar nodarbinātību. Šajā stratēģiskajā konferencē vajadzētu iesaistīt pārstāvjus no dažādām valstu un Eiropas profesionālajām organizācijām un visām Eiropas iestādēm.

1.5 Jo īpaši EESK lūdz izstrādāt darba grafiku, lai nekavējoties nodrošinātu nepieciešamos apstākļus jaunu, inovatīvu uzņēmumu attīstībai un pastāvošo MVU atbalstam, veicinātu jaunu darbavietu radīšanu, kas ir vajadzīgas krīzes pārvarēšanai, kā arī sekmētu ilgtspējīgu izaugsmi. Paredzētās darbības vajadzētu plānot Eiropas, valstu un reģionālā līmenī, iesaistot tajās gan tirdzniecības uzņēmumus un bezpeļņas uzņēmumus, gan sociālas ekonomikas uzņēmumus. Papildus tam, vajadzētu izstrādāt stratēģiskas vadlīnijas par bezdarbnieku un jauniešu apmācību, lai viņi varētu pretendēt uz jaunajām darba vietām.

1.5.1 ES, saskaņojot ar dalībvalstīm, varētu atbalstīt struktūrfondu izmantošanu konverģences reģionos ar mērķi atbalstīt MVU.

1.6 EESK uzskata, ka ir jāpaātrina MVU internacionalizācijas process, sekmējot to piekļuvi jaunajiem tirgiem un reizē ar to arī spēju radīt darbavietas.

1.6.1 Pirms piekļūt jaunajiem tirgiem vajadzētu noslēgt stabilus tirdzniecības līgumus, kuros būtu noteikti vienkārši procesuāli protokoli, ko MVU varētu ātri piemērot.

1.7 EESK uzskata, ka ir būtiski popularizēt uzņēmējdarbības kultūru un iniciatīvas garu vidē, kurā tiek atbalstīti uzņēmēji, tiek izprasti tirgus riski un celta cilvēkkapitāla vērtība.

1.8 Jāsekmē mācības, zināšanu un kvalifikāciju nodošana, jaunas darba metodes, spēja reaģēt uz pārmaiņām, jo sevišķi pašreizējos krīzes apstākļos, lai nodrošinātu darbavietu saglabāšanu un pastiprinātu darba ņēmēju lomu uzņēmumu stiprināšanā.

1.9 EESK uzsver publiskā iepirkuma nozīmi, kas, ievērojot sociālos un vides standartus, ir uzņēmumu dzīvotspējas un vietējās nodarbinātības atbalsta instruments. Principam “vispirms domāt par mazākajiem” vajadzētu būt obligātam krīzes laikā, kad ir apdraudētas daudzas darbavietas. Pareizai, atbildīgai un gudrai publiskā pieprasījuma izmantošanai vajadzētu rosināt atklātu konkurenci un inovācijas.

1.10 EESK uzskata, ka ir jāpastiprina klasteru un MVU nozaru grupu attīstība. Līgumu un zināšanu apmaiņa starp lieliem un maziem uzņēmumiem varētu stimulēt inovāciju straujāku ieviešanu, izmantojot tīklu sistēmas, tostarp arī starp nozarēm.

1.11 Lai no nozaru vadošajām iniciatīvām varētu gūt maksimālu labumu, EESK iesaka labāk koordinēt to izstrādi un virzību, ņemot vērā tehnoloģiskos, nodarbinātības, ieguldījumu un cilvēkresursu efektīvas izmantošanas aspektus.

1.12 Jāatzīst nepieciešamība izstrādāt jaunus finansēšanas mehānismus: EESK uzskata, ka MVU finanšu problēma un citi krīzes faktori saasinājās sakarā ar nespēju plānot jaunus pasākumus, tostarp nespēju nostiprināt tādus instrumentus kā Jeremie, Jasper un Jessica.

1.13 EESK uzskata, ka Komisijai vajadzētu paātrināt pašreizējo tiesību aktu “derīguma pārbaudes”, tādējādi radot piemēru dalībvalstīm, lai samazinātu tiesību aktu radītā sloga, ierobežojumu un izmaksu kumulatīvo ietekmi.

1.14 Komiteja uzskata, ka jauni likumdošanas priekšlikumi ir iepriekš jāanalizē, lai izvērtētu to ietekmi uz konkurētspēju. To var veikt, izmantojot Kopienas un valstu operatīvos pārskatus par ietekmi.

1.15 EESK aicina Komisiju turpināt un nākotnē veikt vairāk pasākumu zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju un vidi saudzējošas ekonomikas veicināšanā, jo tie ir jaunas un labākas nodarbinātības avots.

1.16 Komiteja uzskata, ka būtu lietderīgi atbalstīt un veicināt radošuma un inovāciju starptautisko tīklu (tostarp nozaru līmenī) izplatību. Šajā sakarā iesaka: Eiropas Uzņēmumu tīklam ( Enterprise Europe Network ) vajadzētu pildīt ne tikai vispārējas informatīvas padomdevēja funkcijas, bet arī nozaru padomes funkcijas un tam vajadzētu piešķirt t.s. “vienas pieturas aģentūras” jeb vienas institūcijas apstiprinājuma administratīvās funkcijas.

1.17 EESK lūdz paātrināt MVU Eiropas statūtu pieņemšanu un dalībvalstīs īstenot Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu, par ko Komiteja jau ir izteikusi savu nostāju.

2. Ievads

2.1 Līdz ar ekonomikas krīzes sākumu 2008. gadā MVU attīstības pozitīvā tendence, kas tika reģistrēta laika posmā no 2002. gada līdz 2008. gadam, apstājās; tiek lēsts, ka 2009.–2010. gadā darbavietu skaits samazinājās par 3,25 miljoniem (1).

2.2 Eiropas Savienībā 2010. gadā bezdarba līmenis sasniedza 9,6 %, turklāt tas ir īpaši augsts valsts pārvaldes, transporta un telekomunikāciju nozarēs. Neliela izaugsme vērojama mazumtirdzniecības un apstrādes rūpniecības nozarēs, bet jauniešu (no 15 līdz 24 gadiem) nodarbinātības tirgū joprojām valda lejupslīde ar bezdarba līmeni aptuveni 21 % apmērā; tie ir visaugstākie rādītāji kopš krīzes sākuma.

2.2.1 Turklāt ekonomikas krīze un tādi faktori kā globalizācija, tehnoloģiju attīstība, demogrāfiskā novecošana un pakāpeniska pāreja uz zemu oglekļa un cieto daļiņu emisiju ekonomiku deva spēcīgu impulsu ātrām pārmaiņām darba tirgū pieprasīto kvalifikāciju un prasmju jomā sakarā ar strauji pieaugošu jaunu profesiju skaitu.

2.3 Šķiet, ka nozaru līmenī lejupslīde paātrināja pašreizējo tendenci, ko raksturo darbavietu skaita samazināšanās primārās un pamata ražošanas nozarēs un palielināšanās pakalpojumu nozarē, turklāt prognozes rāda, ka laika posmā no 2010.–2020. gadam nodarbinātība būtiski samazināsies primārajā ražošanā un lauksaimniecībā un ka darbavietu zudumi sagaidāmi arī pārstrādes un ražošanas rūpniecības nozarēs. Savukārt nodarbinātības izaugsme tiek paredzēta pakalpojumu, sevišķu rūpniecības vajadzībām, un tirgus pakalpojumu nozarē, kā arī izplatīšanas un transporta, viesnīcu, ēdināšanas, tūrisma, veselības aprūpes, izglītības un drošības nozarēs.

2.4 Attiecībā uz profesionālajiem profiliem līdz 2020. gadam vajadzētu pastiprināties šādai tendencei: pieaugs pieprasījums pēc vidēji un augsti kvalificētiem darbiniekiem (40 %), piemēram, vadošajiem darbiniekiem, brīvo profesiju pārstāvjiem un tehniskajiem darbiniekiem, kuri pārstāv tā saucamās “zināšanu un prasmju ietilpīgas darba vietas”.

2.4.1 Paredzams, ka visvairāk samazināsies darba vietu skaits mazkvalificētiem darba ņēmējiem. Konstatēts, ka vispārējas ekonomikas krīzes apstākļos darbavietas tajās nozarēs, kas ražo ražošanas līdzekļus, ir daudz vairāk apdraudētas, jo šajās nozarēs prasmēm, tostarp bieži vien specializētajām prasmēm, ir sevišķi liela nozīme.

2.5 Komiteja ir vairākkārt atgādinājusi (2), ka “mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) Eiropas Savienības ekonomikā ir būtiska nozīme” un uzsvērusi (3): “Tā kā ekonomikas rādītāji, jauninājumi un nodarbinātība aizvien vairāk ir atkarīga no MVU, īpaši svarīgi ir radīt jauniešos interesi par uzņēmējdarbību”.

2.6 ES ir vairāk nekā 20 miljoni neatkarīgu uzņēmumu; no tiem vairāk par 99 % ir mazie un vidējie uzņēmumi, kur darbinieku skaits nepārsniedz 250. Lielāko daļu (92 %) veido mikrouzņēmumi ar mazāk nekā 10 darbiniekiem. Turklāt nodarbinātība MVU veido vairāk nekā 67 % no ES nodarbinātības līmeņa (4). Daudzi no šiem MVU pārdzīvoja krīzi, pateicoties tikai savu darbinieku atdevei un elastīgumam.

2.7 Turklāt ir jāņem vērā daudzi šķēršļi, piemēram:

— uzņēmējdarbības attīstībai nepiemērota vide;

— grūtības saņemt kredītu;

— grūtības saistībā ar internacionalizāciju un piekļuvi tirgiem;

— nepietiekama zināšanu vai pārvaldības spēju nodošana;

— intelektuālā īpašuma nepietiekama aizsardzība,

kas var kavēt jaunas uzņēmējdarbības kultūras rašanos, inovatīvu MVU izveidi un ātru attīstību, kā arī traucēt pilnīgas nodarbinātības politikas īstenošanu.

2.8 Lielo uzņēmumu skaits, kuros bija vērojama nodarbinātības līmeņa samazināšanās, 2009. gadā divkāršojās salīdzinājumā ar mazajiem uzņēmumiem un trīskāršojās salīdzinājumā ar mikrouzņēmumiem. Šie skaitļi apliecina to, ka mazie uzņēmumi un mikrouzņēmumi spēj būt par ekonomikas ciklu stabilizējošiem faktoriem.

2.9 Tomēr ES darba tirgus attīstību joprojām raksturo ievērojamas atšķirības starp valstīm un nepieņemami augsts jauniešu bezdarba līmenis. Lai gan Eiropas vidējais rādītājs divos gados (no 2010. līdz 2011. gadam) sasniedza kritisko robežu, pārsniedzot 10 %, darbaspēka sadalījums starp nozarēm, reģioniem, bet jo sevišķi vecuma grupām, ir vēl satraucošāka problēma.

2.9.1 Pēdējā ziņojumā “Nodarbinātība Eiropā 2010. gadā” norādīts, ka jaunieši ir galvenie krīzes upuri, jo 15–24 gadu vecuma grupā bezdarba līmenis dažās dalībvalstīs sasniedzis un pārsniedzis 30 %.

2.10 Eiropas darbaspēka sadalījuma pa nozarēm attīstības analīzē (5), ņemot vērā vecumu, dzimumu un uzņēmuma veidu, ir norādīts, ka:

— vispārējais nodarbinātības līmenis 27 valstu ES (6) pieaudzis no 62,2 % 2000. gadā līdz 64,6 % 2009. gadā;

— tajā pašā laika periodā jauniešu nodarbinātības līmenis (7) samazinājās no 37,5 % līdz 35,2 %;

— kopumā sieviešu nodarbinātības līmenis pieauga no 53,7 % līdz 58,6 %, bet jaunietēm samazinājās no 34,1 % līdz 33,1 %;

— 27 valstu ES nodarbinātības līmenis rūpniecības nozarē samazinājās no 26,8 % 2000. gadā līdz 24,1 % 2009. gadā;

— nodarbinātības līmenis pakalpojumu nozarē palielinājās no 65,9 % 2000. gadā līdz 70,4 % 2009. gadā;

— nodarbinātības līmenis lauksaimniecības nozarē samazinājās no 7,3 % 2000. gadā līdz 5,6 % 2009. gadā.

2.11 Dati par 15 valstu ES liecina par nedaudz labāku situāciju gan attiecībā uz nodarbinātības vispārējiem rādītājiem (63,4–65,9 %), gan uz sieviešu nodarbinātību (54,1–59,9 %).

2.12 Pilnveidot abu dzimumu jauniešu prasmes un kvalifikāciju ir programmas “Jaunatne kustībā” mērķis, tomēr programma šķiet visai ierobežota salīdzinājumā ar problēmas nozīmīgumu un, lai radītu jaunus darbību veidus un jaunus uzņēmumus, tā ir jāpapildina ar citām iniciatīvām.

2.13 Komiteja ar Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvās komisijas (CCMI) starpniecību pauda savu viedokli par krīzes ietekmi uz nodarbinātību apstrādes rūpniecības, autobūves, tekstilrūpniecības, metālapstrādes, aeronautikas nozarē, kultūras un radošajās nozarēs, kuģubūves rūpniecības un kuģubūves nozarē, ogļu un tērauda rūpniecībā, mājsaimniecības un citu iekārtu ražošanas nozarē, mežsaimniecības un lauksaimniecības, kā arī pakalpojumu nozarē.

2.14 Visās nozarēs līdzās lielajiem uzņēmumiem darbojas ievērojams skaits MVU, piemēram, apstrādes rūpniecības nozarē (no 2 376 000 Eiropas uzņēmumiem 2 357 000 ir MVU), būvniecības nozarē (no 2 916 000 uzņēmumiem 2 914 000 ir MVU) vai vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības nozarē, automašīnu, motociklu un mājsaimniecību patēriņa preču remonta nozarē (kopumā no 6 497 000 uzņēmumiem ir 6 491 000 MVU), nemaz nerunājot par nekustamā īpašuma, ēdināšanas, viesnīcu un transporta pakalpojumu nozari.

2.15 EESK uzsver lielo, vidējo un mazo uzņēmumu savstarpēju papildināmību, par ko bieži vien liecina apakšuzņēmuma līgumu kvalitāte, ārpakalpojumu efektivitāte un inovatīvu filiāļu (spin-off) izveide.

2.16 Iespēja radīt jaunas darba vietas, kas ir līdzeklis krīzes pārvarēšanai un ilgtspējīgas un konkurētspējīgas ekonomikas izaugsmes stimulēšanai, ar publiskā, privātā sektora un sociālās ekonomikas mazo un vidējo uzņēmumu starpniecību jo īpaši attiecas uz dažām pakalpojumu nozarēm (8):

— pētniecības un izstrādes uzņēmumu filiālēm (spin off);

— informācijas tehnoloģiju nozari un ar to saistītām darbībām;

— nekustamā īpašuma uzturēšanas un renovācijas darbībām;

— finanšu starpniecības palīgpakalpojumiem;

— viesnīcu un ēdināšanas nozari;

— tūrisma un kultūras nozari;

— pasta pakalpojumu, telekomunikāciju un transporta nozari;

— elektrības, gāzes un ūdens piegādes nozari;

— nozarēm, kas iekļautas “vadošā tirgus” (Lead Market) iniciatīvā: e-veselība, ilgtspējīga būvniecība, “inteliģenti” audumi, bioloģiskie produkti, pārstrāde, atjaunojami enerģijas avoti un vidi saudzējoša ekonomika.

2.17 Attiecībā uz to, kā teritoriāli sadalāms MVU ieguldījums pievienotajā vērtībā un nodarbinātībā ES laikā no 2002. līdz 2007. gadam, jānorāda, ka atšķirības nodarbinātības jomā nav pārāk nozīmīgas; savukārt MVU ieguldījums pievienotajā vērtībā ievērojami atšķiras ES-12 un ES-15. Pie tam atšķirības starp MVU un lielo uzņēmumu darba produktivitāti vairāk raksturīgas jaunajām dalībvalstīm.

2.18 Turklāt papildus jaunu darba vietu radīšanai MVU lielā mērā veicina arī ekonomikas dinamiku un inovāciju, un tie ir svarīgi lietišķo zinātnisko un tehnoloģisko zināšanu izplatītāji, nododot un ieviešot komerciālā apritē idejas un atklājumus. Šajā sakarā jāuzsver, ka ES līmenī jaunās pieejas, kas ietvertas principā “vispirms domāt par mazākajiem” un “mazās uzņēmējdarbības aktā”, vēl netiek pilnībā piemērotas, it īpaši reģionālā un valstu līmenī.

2.19 Komiteja uzskata, ka ir jāstiprina tādu inovatīvu grupu (klasteru) attīstība, kuru dalībnieki ir MVU ar augstām izaugsmes spējām; tie var sekmēt inovāciju strauju ieviešanu, izmantojot tīklu sistēmas, kas var ātri laist tirgū augstas kvalitātes un vērtīgus produktus.

2.20 MVU attīstības un konkurētspējas stiprināšanas pamats ir atbalsts to internacionalizācijai pasaules tirgos, kā arī šo uzņēmumu potenciāla sekmēšana iekšējā tirgū, nodrošinot vienlīdzīgus konkurences un darbības apstākļus.

2.21 Lai gan MVU veido vidēji vairāk nekā 50 % no valsts IKP, to īpatsvars ES ārējā eksporta jomā sasniedz vidēji tikai 30 %, lai gan bieži vien MVU darbojas vērtību globālajās ķēdēs.

2.22 Turklāt vairākkārt ir uzsvērts, ka ir jāvienkāršo piekļuve kredītam. Krīzes laikā ES atbalstīja valdības, finanšu iestādes un lielos uzņēmumus, bet ļoti maz vai nekas nav darīts MVU atbalstam un produktīvas un ilgtspējīgas nodarbinātības radīšanai vietējā līmenī. Būtu lietderīgi pastiprināt tādus instrumentus kā Jeremie, Jessica, Jasper.

2.23 EESK uzskata, ka ES valdībām apņēmīgi jāatbalsta:

— valstu un reģionālās programmas uzņēmējdarbības veicināšanai;

— instrumenti, lai saglabātu mazo un vidējo uzņēmumu darbību;

— jaunu darbību attīstība saistībā ar t.s. “viediem” produktiem un pakalpojumiem;

— birokrātisko šķēršļu samazināšana;

— bezdarbnieku un jauniešu apmācība, lai sekmētu viņu iespējas atrast jaunu darbu;

— darbaspēka kvalifikācija un mūžizglītība;

— sociālais dialogs;

— labāka piekļuve ES programmām, īpašu uzmanību pievēršot MVU finansējumam;

— cīņa ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nedeklarēto darbu;

— administratīvā sloga samazināšana un vienkāršošana, nostiprinot vienas pieturas aģentūras un nozaru tīklus.

2.24 Jo īpaši EESK iesaka paātrināt pašreizējo pārskatīšanu, lai atvieglotu piekļuvi ES pētniecības un inovācijas programmām.

2.25 Jārisina ar tirgus darbības traucējumiem saistītās problēmas, sekmējot ilgtspējīgu darbavietu izveidi, attīstot uzņēmējdarbības garu, veicinot jauninājumus un ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmi, izmantojot dinamisku pasākumu kopumu, kuros ir ņemts vērā un atbalstīts uzņēmumu dibināšanas, attīstības un darbības beigšanas process skaidros un pārredzamos apstākļos.

3. Piezīmes

3.1 Minētais izpētes atzinums ir izstrādāts pēc prezidējošās valsts Ungārijas pieprasījuma par ekonomikas un finanšu krīzes ietekmi uz darbaspēku un tā sadalījumu dažādās ražošanas nozarēs, īpašu uzmanību veltot maziem un vidējiem uzņēmumiem.

3.2 EESK uzskata: ja ES vēlas pārvarēt krīzi un būt nozīmīgs globalizācijas dalībnieks, ir vajadzīga tūlītēja, saskaņota un koordinēta rīcība, kas vērsta uz virkni prioritāšu un neaprobežojas tikai ar vārdiem. Šai rīcībai jābūt efektīvai, atbalstot darbības apstākļu uzlabošanu gan iekšējā tirgū, gan pasaules tirgos, jāveicina inovācija mazos un vidējos uzņēmumos, jāatjauno uzņēmējdarbības gars, jāspēj noteikt jaunus virzienus personāla apmācībai un kvalifikācijai, kā arī jāpielāgo darba tirgus jauniem uzdevumiem.

3.3 Lai MVU varētu pilnībā nodrošināt savu pozitīvo ietekmi uz nodarbinātību, ņemot vērā jaunos globalizācijas apstākļus un neraugoties uz pašreizējo starptautisko krīzi industrializētajās valstīs, MVU jādod iespēja līdzvērtīgi konkurēt, citastarp:

— sagatavot darba grafiku, lai radītu nepieciešamos nosacījumus un nodrošinātu, ka MVU var pilnībā sekmēt jaunu darbavietu radīšanu; attīstīt mazo un vidējo uzņēmumu inovatīvās spējas un atbalstīt tīklus, pakalpojumu un rūpnieciskos rajonus, kā arī tehnoloģijas parkus (9);

— nodrošināt piekļuvi ārējiem tirgiem un finansējumam, kā arī pastiprināt maksājumu apdrošināšanu un garantijas starptautiskajā tirdzniecībā;

— paredzēt inteliģentas ekonomiskā atbalsta struktūras tirgiem (10) kopā ar pilnīgu savstarpību attiecībā uz Eiropas tirgus un ārējo tirgu atvēršanu;

— ievērot sociālos, vides, rūpnieciskā un intelektuālā īpašuma standartus;

— veikt pasākumus pret informācijas asimetriju saistībā ar piekļuvi kredītam, nodrošinot atbilstīgus kredītu, aizdevumu un ieguldījumu riska kapitāla piedāvājumus;

— izveidot mūžizglītības struktūras gan uzņēmējdarbības attīstībai un uzņēmumu pārvaldībai, gan kvalificēta darbaspēka nodrošināšanai elastdrošības ietvaros, kas panākta sarunās ar sociālajiem partneriem;

— sākt sociālo dialogu valstu un Eiropas līmenī, kurā tiktu atzītas MVU īpatnības, nodrošinot to atbilstīgu pārstāvību ES līmenī, kā arī dialogu, kurā sociālie partneri varētu atbilstoši izskatīt jautājumus par krīzes ietekmi;

— cīnīties ar ēnu ekonomiku un pastiprināt konkurences politiku attiecībā uz valsts atbalstu.

3.4 EESK uzskata, ka ir jāracionalizē un jāvienkāršo administratīvais un reglamentējošais slogs saistībā ar uzņēmumu dibināšanu, jo īpaši dalībvalstu līmenī, lai nodrošinātu, ka pašreizējie uzņēmumi gūst labumu no tehnoloģiskām un tirdzniecības iespējām un attīstītos, un ka jauni uzņēmumi spēj radīt jaunas darbavietas, pilnībā un konkrēti piemērojot principus “vispirms domāt par mazākajiem”, kā arī mazās uzņēmējdarbības aktu.

3.4.1 Turklāt ir jāpieņem MVU Eiropas statūti un jāveic pētījums par Eiropas kooperatīviem, lai sekmētu to veidošanos.

3.5 Jāatvieglo MVU internacionalizācijas process, palielinot uzņēmēju līdzdalību pētniecības partnerībās, kā arī nodrošinot piekļuvi ārējiem tirgiem.

3.5.1 Šis mērķis jāīsteno, izmantojot, citastarp, stratēģiju, kas atvieglotu starptautisku tīklu izveidi starp radošuma un inovācijas sektoru pārstāvjiem: vadošajiem darbiniekiem, pētniekiem, brīvo profesiju pārstāvjiem, lai veicinātu sinerģiju un brīvo profesiju internacionalizāciju.

3.6 Turklāt ir jāizplata un jāpopularizē uzņēmējdarbības kultūra, kā arī jāsekmē iniciatīvas gars un sieviešu uzņēmējdarbība, attīstot vajadzīgās stratēģiskās un pārvaldības prasmes un pastiprinot apmācību.

3.6.1 Ir arī lietderīgi ieviest darba grafiku, ko papildinātu pusgada statistikas dati par Eiropas MVU ekonomiskajiem un sociālajiem rādītājiem.

3.7 Vadošo darbinieku un personāla mūžizglītība ļaus nodrošināt kvalificētus un mūsdienu prasībām atbilstošus cilvēkresursus vidē, kur tiek veicināta dzimumu līdztiesība. EESK aicina īstenot prioritārus pasākumus ES, valstu un reģionālajā līmenī, lai novērstu jauniešu bezdarbu, paplašinot apmācības iespējas, kvalitatīvas darba prakses iespējas, finansiāli atbalstot absolventus, sevišķi zinātnes nozarēs, kā arī rīkojot izpratnes veicināšanas kampaņas par darbu ražošanas un apstrādes rūpniecībā un uzņēmējdarbības iniciatīvu, it īpaši sieviešu vidū.

3.8 EESK ir pārliecināta, ka ir jāstimulē jauninājumu apgūšanas spēja, jāpastiprina prasmju un zināšanu tīkli un jāattīsta jaunas paaudzes rūpnieciskie rajoni, tehnoloģiju nodošanas infrastruktūras, kā arī cilvēkresursu mobilitāte starp rūpniecības nozari, pētniecības centriem un universitāti, tostarp arī Eiropas Tehnoloģiju institūta (ETI) ietvaros, kura uzdevums ir integrēt MVU.

3.9 Komiteja uzskata, ka ir labāk jākoordinē nozaru vadošo iniciatīvu izvēršana, ņemot vērā tehnoloģiskos, ieguldījumu, cilvēkresursu apmācības un izmantošanas aspektus.

3.10 Pēc krīzes pārvarēšanas Eiropas darba tirgi būs ievērojami mainījušies. Tādēļ darba ņēmējiem un uzņēmējiem jābūt gataviem ar atbilstošām prasmēm un finansējumu pielāgoties mainīgajiem apstākļiem: “Krīze iznīcināja agrākos sasniegumus. Tādēļ tagad mums ir steidzami jāreformē darba tirgus, raugoties, lai pieejamās prasmes atbilstu pieprasījumam un lai darba apstākļi būtu labvēlīgi darbavietu radīšanai” (11).

Briselē, 2011. gada 4. maijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Staffan NILSSON

(1) Ziņojums “European SMEs under pressure” (2010. gads).

(2) Sk. EESK atzinumu par tematu “Dažādi politiski pasākumi, izņemot finansējuma piešķiršanu, kuru mērķis ir veicināt mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmi un attīstību” (OV C 27, 03.02.2009., 7. lpp.), EESK atzinumu par tematu “Atbalstīt MVU pielāgošanos pārmaiņām pasaules tirgū” (OV C 255, 22.09.2010., 24. lpp.) un EESK atzinumu par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Vispirms domāt par mazākajiem: Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts “Small Business Act””” (OV C 182, 04.08.2009., 30. lpp.).

(3) Sk. EESK atzinumu par tematu “Lisabonas stratēģija pēc 2010. gada” (OV C 128, 18.05.2010., 3. lpp.).

(4) Avots: Eurostat.

(5) Eurostat, “Labour market indicators / European Union 27”, 2010. gads.

(6) Eurostat klasifikācija — vecuma grupa 15–64 gadi.

(7) Eurostat klasifikācija — vecuma grupa 15–24 gadi.

(8) Sk. Hartmut Schrör, Enterprise Births, Survivals and Deaths - Employment effects (“Uzņēmumu radīšana, dzīvotspēja un nāve — ietekme uz nodarbinātību”) (Eurostat, Statistics in Focus, 44/2008).

(9) Sk. EESK atzinumu par tematu “Eiropas rūpniecības rajoni un jaunie zināšanu tīkli” (OV C 255, 14.10.2005., 1. lpp.); EESK atzinumu par tematu “Tehnoloģiju parku nozīme jauno ES dalībvalstu rūpniecības strukturālajās pārmaiņās” (OV C 65, 17.03.2006., 51. lpp.) un EESK atzinumu par tematu “Rūpniecības pārmaiņas, teritoriālā attīstība un uzņēmumu atbildība” (OV C 175, 28.07.2009., 63. lpp.).

(10) Sk. datu bāzes par piekļuvi tirgiem (market access database — MADB) piekļuve un vienkāršotās struktūras.

(11) Sk. László Andor kgs, nodarbinātības, sociālo lietu un integrācijas komisārs — IP/10/1541, 2010. gada 23. novembris.