Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Savienības dalību pētniecības un izstrādes programmā, kuras mērķis ir atbalstīt pētniecībā iesaistītus mazos un vidējos uzņēmumus un kuru kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis /* COM/2013/0493 final - 2013/0232 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma mērķi Šis priekšlikums attiecas uz Eiropas Savienības dalību, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 185. pantu, kopīgajā programmā Eurostars-2 (turpmāk “programma Eurostars-2”), ko īsteno vairākas dalībvalstis, turpinot kopīgajā programmā Eurostars aizsākto darbu. Kopējie programmas Eurostars-2 mērķi ir: · veicināt uz tirgu orientētus starptautiskus pētniecības pasākumus jebkurā jomā, kurā darbojas pētniecībā iesaistītie mazie un vidējie uzņēmumi (MVU)[1],[2], jo īpaši uzņēmumi, kuriem nav iepriekšējas pieredzes starptautiskajā pētniecībā, panākot, ka tirgū tiek laisti jauni vai uzlaboti produkti, procesi un pakalpojumi; · veicināt Eiropas Pētniecības telpas (EPT) izveidi un palielināt Eiropā publiskā finansējuma pieejamību, efektivitāti un lietderību pētniecībā iesaistītajiem MVU, saskaņojot un sinhronizējot valstu finansēšanas mehānismus. Tiks uzlabota pētniecībā iesaistīto MVU konkurētspēja un tādējādi aktīvi veicināta Eiropas ekonomiskā izaugsme un jaunu darbvietu radīšana, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus. 1.2. Priekšlikuma pamatojums MVU veido Eiropas ekonomikas mugurkaulu, un tiem ir potenciāls ievērojami veicināt izaugsmi un radīt jaunas darbvietas Eiropas Savienībā. Visā ES ir aptuveni 20,7 miljoni MVU, kas kopā veido vairāk nekā 98 % no visiem ES uzņēmumiem, sniedz aptuveni 58 % no ES pievienotās bruto vērtības[3],[4] un nodarbina vairāk nekā 87 miljonus cilvēku (67 % no visiem nodarbinātajiem, bet dažās nozarēs pat 80 % no nozarē nodarbinātajiem). No visiem šiem MVU novatoriski pētniecībā iesaistītie MVU veido ļoti dinamisku apakšgrupu, kas var būtiski veicināt izaugsmi un jaunu darbvietu radīšanu, jo īpaši tad, ja šie uzņēmumi ir iesaistīti starptautiskās sadarbības pasākumos pētniecības un izstrādes jomā. Tomēr vairāku tirgū pastāvošu problēmu dēļ MVU ir apgrūtināta piekļuve privātajam finansējumam, kas tiem nepieciešams pētniecības un izstrādes pasākumu finansēšanai; spēkā esošajās valstu pētniecības un izstrādes programmās ļoti reti tiek iekļauti starptautiskās sadarbības pasākumi, un šīs programmas nav pietiekami sinhronizētas un sadarbspējīgas. Turklāt, lai arī vairākās savstarpēji papildinošās ES iniciatīvās ir pievērsta uzmanība novatoriskiem MVU (piemēram, tādos finanšu instrumentos kā Riska dalīšanas instruments vai iecerētajā MVU instrumentā), ES līmenī nav programmas, kas būtu īpaši veltīta pētniecībā intensīvi iesaistīto MVU īstenotajiem starptautiskajiem pētniecības un izstrādes pasākumiem. Eureka tīklā[5] iesaistītās 32[6] Eiropas valstis 2008. gadā nolēma Eiropas līmenī pieņemt saskaņotu pieeju attiecībā uz pētniecībā iesaistītajiem MVU, izveidojot kopīgo programmu Eurostars. Šīs programmas mērķis ir atbalstīt pētniecībā iesaistītos MVU, piešķirot līdzfinansējumu to uz tirgu orientētajiem starptautiskajiem pētniecības pasākumiem atbilstīgi augšupējai pieejai un nodrošinot tiem juridisko un organizatorisko satvaru. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija lēmumu[7] Eiropas Savienība finansiāli piedalās programmā Eurostars, pamatojoties uz LESD 185. pantu (bijušais EKL 169. pants), laikposmā no 2008. gada līdz 2013. gadam sniedzot ieguldījumu, kas nepārsniedz vienu trešo daļu no iesaistīto dalībvalstu un pārējo iesaistīto valstu faktiskā ieguldījuma summas jeb maksimālo summu EUR 100 miljonus. Programma Eurostars tiek īstenota ar īpašas īstenošanas struktūras, proti, Eureka sekretariāta (turpmāk “ESE”), palīdzību, un šī struktūra ir atbildīga par programmas izpildi, jo īpaši par priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu organizēšanu, atbilstības kritēriju pārbaudi, salīdzinošo novērtēšanu un projektu atlasi, kā arī par projektu uzraudzību un Savienības ieguldījuma piešķiršanu. Programmas Eurostars starpposma novērtējumu[8] 2010. gadā veica neatkarīgu ekspertu grupa[9], un Komisija par to sagatavoja un 2011. gada aprīlī pieņēma starpposma novērtējuma ziņojumu[10]. Konkurētspējas padome 2011. gada 31. maija secinājumos[11] attiecībā uz iepriekš minētajiem dokumentiem pauda gandarījumu par ekspertu grupas viedokli, ka programma Eurostars ir pienācīgi saskaņota ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, labi papildina iespējas, ko Septītā pamatprogramma piedāvā MVU starptautiskās sadarbības jomā, un ir spējusi piesaistīt mērķgrupas interesi, veiksmīgi sasniedzot pētniecībā iesaistītos Eiropas MVU. Tā atbalstīja ekspertu grupas ieteikumu turpināt programmas Eurostars darbību arī pēc 2013. gada un apņēmās apsvērt tās darbības turpināšanu plānotā Pētniecības un inovācijas finansējuma kopējā stratēģiskā satvara vispārējā kontekstā. Turklāt Padome uzsvēra vairākus ieteikumus attiecībā uz turpmāk nepieciešamajiem programmas uzlabojumiem, tostarp ieteikumu iesaistītajām valstīm un ES nodrošināt pietiekamu finansējumu, lai finansētu iespējami daudz projektu, kuri saņēmuši augstāko novērtējumu un atbilst programmas Eurostars sliekšņa kritērijiem, ieteikumu vēl vairāk racionalizēt un saskaņot īstenošanas procesus un finansēšanas noteikumus valstu līmenī, lai uzlabotu programmas Eurostars efektivitāti un lietderību, un ieteikumu pastāvīgi uzlabot novērtējumu kvalitāti un saglabāt prioritāti iespējami īsam līgumu slēgšanas procesam. Eureka ministru konferencē Budapeštā 2012. gada 22. jūnijā tika apstiprināts dokuments (turpmāk “Budapeštas dokuments”), kur apliecināta Eureka valstu vēlme atbalstīt pasākumus, ar kuriem tiek turpināts programmā Eurostars aizsāktais darbs. Budapeštas dokumentā noteikta kopīga programmas Eurostars-2 vīzija un pamats iepriekš minēto starpposma novērtējuma ieteikumu izskatīšanai. Informatīvā aptaujā 2013. gada janvārī konstatēts, ka finanšu ieguldījums, ko vairākums programmas Eurostars valstu ir gatavas piešķirt 2014.—2020. gadam, gandrīz trīs reizes pārsniedz šo valstu finanšu ieguldījumu programmā Eurostars. Budapeštas dokumentā ES ir aicināta piedalīties programmā Eurostars-2. Komisijas priekšlikumā pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”[12], sadaļā “Inovācijas MVU” ir paredzēts īpašs pasākums attiecībā uz pētniecībā intensīvi iesaistītajiem MVU, kas veicinās nākamā programmas Eurostars shēmas posma īstenošanu sadarbībā ar dalībvalstīm, pārorientētu atbilstīgi starpposma novērtējumā minētajiem aspektiem. Šī ir vienīgā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” programma, kas īpaši paredzēta pētniecībā iesaistītajiem MVU jebkurā pētniecības un izstrādes jomā un veicina valstu pētniecības programmu turpmāku integrāciju, tādējādi veicinot EPT izveidi. Ar augšupējo pieeju un uz uzņēmējdarbību vērsto darba kārtību programma Eurostars-2 labi iederas daļā “Vadošā loma rūpniecībā” un ievērojami veicinās šajā daļā noteikto mērķu sasniegšanu, sniedzot atbalstu projektiem, kuri ir ļoti būtiski vairākām vadošām rūpniecības tehnoloģijām un pamattehnoloģijām, un palīdzēs novatoriskajā pētniecībā intensīvi iesaistītajiem MVU kļūt par vadošajiem uzņēmumiem pasaulē. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI 2.1. Apspriešanās par kopīgās programmas Eurostars nākotni Pēdējo trīs gadu laikā programma Eurostars un tās turpmākā attīstība apspriesta daudzās apspriedēs. Tajās tika iesaistītas visas iekšējās un ārējās ieinteresētās personas. Cita starpā saņemti komentāri par galveno problēmu un šķēršļu identificēšanu, ar subsidiaritāti saistītiem jautājumiem un par iespējamajām attīstības perspektīvām un to ietekmi. Atklātā sabiedriskā apspriešana par MVU atbalsta pasākumiem un LESD 185. panta piemērošanu notika kā daļa no sabiedriskās apspriešanas, ko Eiropas Komisija 2011. gada februārī un martā organizēja attiecībā uz Zaļo grāmatu par vienotu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovāciju finansējumam. Programma Eurostars tika apspriesta vai pieminēta 70 no 849 nostājas dokumentiem, kas bija sagatavoti attiecībā uz minēto zaļo grāmatu. Vairāk nekā 80 % no visām organizācijām, kas sniedza atbildes, pauda labvēlīgu nostāju. Kritiskajos atzinumos (10 %) iebildumi galvenokārt attiecās uz sinhronizācijas jautājumiem. Citas piezīmes tika saņemtas par faktu, ka dalībvalstis ne vienmēr izpilda savas saistības, kā arī par finansējuma piešķiršanas noteikumu saskaņošanu, finansējuma līmeni un līgumu slēgšanas procesa ilgumu. Ar zaļo grāmatu aizsāktā atklātā apspriešana tika turpināta divos atklātos semināros Briselē[13], kuri bija veltīti jautājumam par inovāciju mazajos un vidējos uzņēmumos un kuros piedalījās 160 dalībnieku, tostarp eksperti pētniecības un inovācijas jomā un MVU jautājumos no Eiropas un valstu MVU un nozares apvienībām un dalībvalstu, valsts iestāžu un MVU valstu kontaktpunktu pārstāvji. Divi galvenie secinājumi attiecībā uz turpmākās programmas Eurostars-2 darbības jomu, kas izrietēja no semināros notikušajām apspriedēm: pirmkārt, arī programma Eurostars-2 jāvelta tai pašai mērķgrupai (pētniecībā iesaistītajiem MVU); otrkārt, semināru dalībnieki neatbalsta ierosinājumu paplašināt programmas Eurostars darbības jomu, iekļaujot tajā arī MVU, kuri nav iesaistīti pētniecībā, jo tādu valstu programmu skaits un lielums, kurās tiek piešķirts atbalsts cita veida MVU (piemēram, pētniecība MVU vajadzībām), ir nepietiekams, lai veidotu kritisko masu, ko varētu izmantot kā pamatu kopīgas programmas izveidei saskaņā ar LESD 185. pantu. Saistībā ar starpposma novērtēšanu, ko neatkarīgo ekspertu grupa veica 2010. gadā, tika uzklausīti arī iespējamie un faktiskie galasaņēmēji projektos, kuriem piešķirts finansējums no programmas Eurostars (MVU un pētniecības institūti), un citas ieinteresētās personas[14]. Ekspertu grupa ieteica turpināt programmas darbību, veicot tajā uzlabojumus atbilstīgi ziņojumā sniegtajiem norādījumiem. Jautājumu par ES atbalsta turpmāku piešķiršanu programmai Eurostars-2 Komisija 2012. gadā apsprieda Ietekmes novērtēšanas vadības grupā, kurā apvienoti dažādi Komisijas dienesti. Ietekmes novērtēšanas vadības grupa piedalījās Ietekmes novērtējuma ziņojuma sagatavošanas procesa plānošanā un ceļveža izstrādē, kurš sagatavots papildus šim priekšlikumam un kurā īpaša uzmanība pievērsta problēmas formulējumam un kopīgās programmas Eurostars būtiskajai nozīmei citās ES politikas jomās. 2.2. Politikas risinājumi Ietekmes novērtējuma ziņojumā piedāvāti šādi risinājumi: 1. risinājums – “Ierastā darbība” (pamatscenārijs) Šis risinājums paredz turpināt kopīgo programmu Eurostars nākamajā plānošanas periodā (2014.—2020. gads) tās pašreizējā formā un ar pašreizējiem īstenošanas pasākumiem un kopējo budžetu. ES līdzdalības un finanšu ieguldījuma apmērs saglabātos tāds pats kā programmā Eurostars-1 (Septītajā pamatprogrammā noteikts, ka ES finanšu ieguldījums nepārsniedz EUR 100 miljonus). Šis risinājums pieņemts kā pamatscenārijs. 2. risinājums – “Nulles variants” (ES neiesaistās programmā Eurostars-2) Saskaņā ar šo risinājumu ES pārtrauc dalību un finanšu ieguldījumu programmā Eurostars pēc pašreizējā finansēšanas posma beigām (pēc 2013. gada beigām). Dalībvalstīm būtu jāizlemj, vai tās turpinās programmu Eurostars un ciktāl tās centīsies panākt zinātnisko, organizatorisko un finanšu integrāciju. 3. risinājums – “Pastiprināta partnerība” Pastiprinātās partnerības risinājums paredz to, ka pašreizējā kopīgā programma Eurostars tiktu turpināta nākamajā plānošanas periodā kā LESD 185. panta iniciatīva pilnveidotā veidolā, kas nodrošināts, pilnīgi īstenojot starpposma novērtējuma ziņojumā sniegtos ieteikumus, ar augstāku integrācijas pakāpi un plašākā mērogā. Pēc Komisijas dienestu ieteikuma Eureka dalībvalstis ir vienojušās par konkrētiem pasākumiem, kas jāievieš programmā Eurostars-2 un kas nodrošinās īsu līgumu slēgšanas procesu, veicinās noteikumu un procesu standartizāciju, samazinās administrāciju un uzlabos sinhronizāciju un finansējuma integrāciju. Lai uzlabotu programmu un nodrošinātu, ka atbalsts tiek piešķirts lielākam skaitam daudzsološu pētniecībā intensīvi iesaistītu MVU, dalībvalstis ir apņēmušās ievērojami palielināt programmā pieejamā finansējuma apjomu. Tas atbilst MVU pieprasījumam, kas ir pieaudzis kopš programmas sākuma, un atspoguļo Eurostars programmas Eurostars mērķgrupas spēju apgūt pieejamos finanšu līdzekļus. Līdz ar to, ņemot vērā arī nepieciešamību stimulēt un vēl vairāk atbalstīt iepriekš minētos uzlabojumus, tiktu atbilstīgi palielināts ES finanšu ieguldījums. 2.3. Iepriekšēja ietekmes novērtējuma rezultāti Iepriekšējā ietekmes novērtējumā secināts, ka ieteicams piemērot 3. risinājumu, ņemot vērā tā piedāvāto mērķu īstenošanas efektivitāti, rentabilitāti un atbilstību visiem noteiktajiem kritērijiem. Šo risinājumu pilnīgi atbalsta ieinteresētās personas, jo 99 % no respondentiem visu augsta līmeņa pārstāvju un valsts kontaktpunktu aptaujā, kas tika veikta 2012. gada novembrī (atbildes sniedza 28 Eureka augsta līmeņa pārstāvji un/vai kontaktpunkti no 22 Eureka dalībvalstīm) uzskatīja, ka risinājums “Jauna pastiprināta partnerība” ir ļoti piemērots un ka tas spēs efektīvāk “uzlabot pētniecībā un izstrādē iesaistīto MVU konkurētspēju”. Ietekmes novērtēšanas padome 2012. gada februārī izskatīja un apstiprināja ietekmes novērtējuma ziņojumu. Savā atzinumā tā lūdza veikt uzlabojumus ziņojumā, un šis lūgums tika izpildīts. Proti, pašreizējā ziņojuma redakcijā labāk paskaidrots politikas konteksts, saistība ar citām ES iniciatīvām, pastāvošās problēmas un konkrēti pasākumi šo problēmu risināšanai, un minētie pasākumi tiek ciešāk saistīti ar stratēģiskajiem risinājumiem. Mērķi tika pārskatīti, lai nodrošinātu stabilu pamatu programmā Eurostars sasniegto rezultātu novērtēšanai. Visbeidzot, pašreizējā ziņojuma redakcijā ir uzlabots risinājumu salīdzinošais novērtējums pēc tādiem kritērijiem kā efektivitāte, rentabilitāte un saskanība un labāk atspoguļoti ieinteresēto personu viedokļi. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI 3.1. Juridiskais pamats Programmas Eurostars-2 priekšlikuma pamatā ir LESD 185. pants, kurā noteikts, ka Savienība var paredzēt iespēju piedalīties pētniecības un izstrādes programmās, ko īsteno vairākas dalībvalstis, tostarp iespēju piedalīties struktūrās, kas radītas, lai īstenotu šīs programmas. Paziņojumā par pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”[15] norādīts, ka “tiks turpinātas arī partnerības pieejas, pamatojoties uz Līguma 185. un 187. pantu”. Priekšlikuma regulai, ar ko izveido pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”[16], 20. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteikta virkne kritēriju tam, kā identificēt publiskā-publiskā sektora partnerības. Programma Eurostars atbilst šiem kritērijiem: “Budapeštas dokumentā”, kas pieņemts attiecībā uz programmu Eurostars-2 un ko apstiprinājušas visas Eureka valstis, a) ir skaidri noteikti mērķi, kas jāsasniedz saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķiem un plašākiem Savienības politikas mērķiem, kuri norādīti 1.1. punktā, b) ir noteiktas iesaistīto valstu apņemšanās veikt finanšu ieguldījumu, c) ir noteikta Savienības līmenī veiktās darbības pievienotā vērtība atbilstīgi tam, kā minēts 3.2. punktā, un d) iesaistīto valstu programmu kritiskā masa pēc to lieluma un skaita. 3.2. Subsidiaritātes un proporcionalitātes princips Ir jāpiemēro subsidiaritātes princips, jo priekšlikuma darbības joma neietilpst Eiropas Savienības ekskluzīvajā kompetencē. Subsidiaritāte ir nodrošināta, pamatojot priekšlikumu ar LESD 185. pantu, kurā skaidri noteikts, ka Savienība piedalās pētniecības programmās, ko īsteno vairākas dalībvalstis, līdz ar to visi darbības aspekti, ja vien iespējams, tiek īstenoti valstu līmenī, vienlaikus saskanīgu pieeju Eiropas līmenī nodrošinot ar kopīgo programmu. Dalībvalstis pašas nespēj pietiekami labi īstenot priekšlikuma mērķus: valstu pētniecības programmām, kurās tiek piešķirts atbalsts pētniecībā iesaistītajiem MVU, trūkst savstarpējās sadarbspējas un saskanības, un ir tikai daži valstu programmu cikli, kuri ir sinhronizēti un kuros tiek izmantota kopīga starptautiskā salīdzinošā izvērtēšana. Programmā Eurostars-2 ir ievērots proporcionalitātes princips, jo par programmas īstenošanu un visiem darbības aspektiem būs atbildīgas dalībvalstis. ES uzdevums būs stimulēt uzlabotu koordināciju starp iesaistītajām programmām un nosacījumu un noteiktumu saskaņošanu to MVU interesēs, kas vēlas iesaistīties starptautiskos pētniecības un izstrādes pasākumos, nodrošinot arī sinerģiju ar attiecīgajiem papildinošajiem pasākumiem, kas noteikti pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” Savienības rīcībai ir ievērojama pievienotā vērtība, jo ES iesaistīšanās dos iespēju izveidot jaunu tiesisko regulējumu, uz kura pamata kopīgas stratēģijas ietvaros varēs apvienot ES un valstu finansējumu, lai stimulētu starptautiskus sadarbības projektus pētniecības un izstrādes jomā, kurus sāk un vada pētniecībā iesaistītie MVU. Apvienojot valstu programmu resursus ar ES resursiem, iespējams sasniegt kritisko masu un līdz ar to efektīvāk risināt problēmas, ar kurām saskaras pētniecībā iesaistītie MVU. Tas nebūtu iespējams, ja tiktu izmantotas vienīgi pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pastāvošās struktūras, un valstu programmu ietvaros. Savienības ieguldījums atbilst vienai trešajai daļai no iesaistīto valstu ieguldījuma. Īpaši jānorāda tas, ka ierosinātā organizatoriskā struktūra samazina administratīvo slogu līdz minimumam, nodrošinot, ka galvenais administratīvais darbs tiek paveikts valstu aģentūrās šim nolūkam izveidotas vienotās juridiskās struktūras pārraudzībā un vispārējā atbildībā. 3.3. Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments ir Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums, pamatojoties uz LESD 185. pantu. 3.4. Atkāpes no pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” paredzētajiem dalības noteikumiem Priekšlikumā paredzētas atkāpes no vairākiem pantiem, proti, no 14. panta 5. punkta par pieteikuma iesniedzēja finansiālo spēju pārbaudi, no 16. panta 1. punkta par dotāciju nolīgumiem, no 19. panta 1., 5.–7. punkta par pasākuma īstenošanu un no 22.–28. panta par pasākuma finansēšanas noteikumiem. Šīs atkāpes izriet no tā, ka atbildība ir sadalīta starp ESE un valstu finansēšanas aģentūrām: ESE ir atbildīga par Eiropas Savienības finansējuma saņemšanu, sadali un uzraudzību, kas ar valstu finansēšanas aģentūru starpniecību tiek piešķirts saņēmējiem. Atkāpes atļautas galvenokārt tāpēc, ka mazie un vidējie uzņēmumi, kas ir konkrētā programmas Eurostars-2 mērķgrupa, atsevišķos gadījumos var būt ērtāk darboties saskaņā ar tiem labi zināmiem noteikumiem, kas reglamentē to dalību valstu finansēšanas programmās, nekā ar ES noteikumiem. Līdz ar to, piemērojot valstu finansēšanas noteikumus un nodrošinot Savienības finanšu ieguldījumu un atbilstošo valsts publisko atbalstu ar vienu dotācijas nolīgumu, tiek samazināti administratīvie un juridiskie šķēršļi MVU dalībai starptautiskos pētniecības un inovācijas pasākumos. Priekšlikumā paredzēti atbilstoši aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka īpašā īstenošanas struktūra ievēro vienlīdzīgas attieksmes un pārredzamības principu, kad tā sniedz finanšu atbalstu trešām pusēm, un lai aizsargātu Savienības finansiālās intereses. Tajā arī paredzēts, ka šis jautājums tiks sīki reglamentēts nolīgumā starp Savienību un īpašo īstenošanas struktūru, tostarp īpaši uzsvērta nepieciešamība nodrošināt valstu programmu noteikumu strauju un pakāpenisku saskaņošanu un pielīdzināšanu. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Šim lēmumam pievienotajā tiesību akta finanšu pārskatā norādīta provizoriskā ietekme uz budžetu. Savienības maksimālais finanšu ieguldījums programmā Eurostars-2, tostarp EBTA piešķirtie līdzekļi, pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darbības laikā būs EUR 287 miljoni pašreizējo cenu līmenī. Finansējums tiks piešķirts, pamatojoties uz šādu II daļā “Vadošā loma rūpniecībā” noteikto mērķi[17]: · “Inovācijas MVU”. Lēmuma noteikumiem un deleģēšanas nolīgumam, kas tiks noslēgts starp Komisiju un īpašo īstenošanas struktūru, jānodrošina ES finansiālo interešu aizsardzība. Šim lēmumam pievienotajā tiesību akta finanšu pārskatā norādīta provizoriskā ietekme uz budžetu. 5. IZVĒLES ELEMENTI 5.1. Vienkāršošana Priekšlikumā paredzēts vienkāršot administratīvās procedūras publiskā sektora iestādēm (ES vai valsts iestādēm) un privātajām struktūrām. Konkrēti, pētniecībai paredzēto finansējumu no jaunās kopīgās programmas saņēmēji saņems no vienotas līgumu un maksājumu shēmas saskaņā ar tiem zināmiem valsts noteikumiem, un tiem nebūs atsevišķi jāziņo par piešķirtā Savienības finansējuma izlietojumu. ES tieši sadarbosies ar programmas Eurostars-2 īpašo īstenošanas struktūru, kura būs atbildīga par Savienības ieguldījuma piešķiršanu, uzraudzību un ziņošanu par tā izmantošanu. 5.2. Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība Šajā priekšlikumā iekļauta pārbaudes klauzula, paredzot starpposma pārskatīšanu pēc trim gadiem. Kopējais programmas ilgums nepārsniegs septiņus gadus. 5.3. Eiropas Ekonomikas zona Ierosinātais tiesību akts attiecas uz EEZ jautājumu, tāpēc tas būtu jāattiecina uz Eiropas Ekonomikas zonu. 2013/0232 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Savienības dalību pētniecības un izstrādes programmā, kuras mērķis ir atbalstīt pētniecībā iesaistītus mazos un vidējos uzņēmumus un kuru kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 185. pantu un 188. panta otro daļu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[18], saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Paziņojumā “EIROPA 2020 Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei”[19] Komisija uzsver vajadzību radīt labvēlīgus apstākļus ieguldījumiem zināšanās un inovācijā, lai nodrošinātu gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi Savienībā. Šo stratēģiju ir apstiprinājis gan Eiropas Parlaments, gan Padome. (2) Pētniecības un inovācijas pamatprogramma 2014.—020. gadam “Apvārsnis 2020”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada … Regulu (ES) Nr. …/2013[20] (turpmāk “pamatprogramma “Apvārsnis 2020””), ir izveidota ar mērķi radīt lielāku ietekmi uz pētniecību un inovāciju, veicinot publiskā-publiskā sektora partnerību stiprināšanu, tostarp, iesaistot Savienību programmās, ko īsteno vairākas dalībvalstis saskaņā ar Līguma 185. pantu. (3) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Lēmumu Nr. 743/2008/EK par Kopienas dalību vairāku dalībvalstu īstenotā pētniecības un attīstības programmā, kuras mērķis ir atbalstīt pētniecībā un attīstībā iesaistītus mazos un vidējos uzņēmumus[21], Kopiena apņēmās veikt finanšu ieguldījumu kopīgajā programmā Eurostars, kuru īsteno visas dalībvalstis un piecas citas valstis Eureka tīklā, kas ir 1985. gadā izveidota starpvaldību iniciatīva, kuras mērķis ir veicināt sadarbību rūpnieciskās pētniecības jomā. (4) Komisija 2012. gada aprīlī iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par kopīgās programmas Eurostars starpposma novērtējumu[22], ko divus gadus pēc programmas darbības sākuma veica neatkarīgu ekspertu grupa. Eksperti kopumā atzina, ka programma Eurostars atbilst izvirzītajiem mērķiem un sniedz pievienoto vērtību pētniecībā iesaistītajiem Eiropas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (turpmāk “MVU”) un ka tā jāturpina arī pēc 2013. gada. Tika sniegti vairāki ieteikumi uzlabojumiem, galvenokārt attiecībā uz vajadzību turpināt valstu programmu savstarpējo integrāciju un uzlabot darbības rezultativitāti, lai nodrošinātu īsāku līgumu slēgšanas procesu un uzlabotu procedūru pārredzamību. (5) Būtu jāpiemēro MVU definīcija, kas noteikta Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumā 2003/361/EK par mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu definīciju[23]. (6) Saskaņā ar Padomes 2013. gada … Lēmumu 2013/…/ES, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.—2020. gadam “Apvārsnis 2020”[24], atbalstu var piešķirt pasākumam, kura pamatā ir kopīgā programma Eurostars un ar kuru šī programma tiek pārorientēta atbilstīgi starpposma novērtējumā minētajiem aspektiem. (7) Programma Eurostars-2 (turpmāk “programma Eurostars-2”), kas saskaņota ar stratēģiju “Eiropa 2020”, saistīto pamatiniciatīvu “Inovācijas savienība”[25] un “Stiprāka Eiropas Pētniecības telpas partnerība izcilībai un izaugsmei”[26], tiks īstenota ar mērķi atbalstīt pētniecībā iesaistītos MVU, piešķirot līdzfinansējumu šo uzņēmumu uz tirgu orientētajiem pētniecības projektiem jebkurā jomā. Gan pati par sevi, gan kopā ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķī “Vadošās tehnoloģijas un pamattehnoloģijas” iekļautajiem pasākumiem tā veicinās šīs pamatprogrammas daļā “Vadošā loma rūpniecībā” noteikto mērķu sasniegšanu, lai paātrinātu tādu tehnoloģiju attīstību un jauninājumu izstrādi, uz kuriem nākotnē tiks balstīta uzņēmējdarbība, un palīdzētu novatoriskajiem Eiropas MVU kļūt par vadošajiem pasaules uzņēmumiem. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu Eurostars programmai Eurostars-2 atbilstīgi pētniecībā iesaistīto MVU interesēm jācenšas saīsināt finansējuma piešķiršanas process, jāstiprina integrācija un arī jāsamazina administrācija un jāuzlabo tās pārredzamība un efektivitāte. (8) Eureka ministru konferencē Budapeštā 2012. gada 22. jūnijā tika apstiprināta programmas Eurostars-2 stratēģiskā vīzija (turpmāk “Budapeštas dokuments”). Ministri apņēmās sniegt atbalstu kopīgās programmas Eurostars turpināšanai pēc tās termiņa beigām 2013. gadā līdz pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” termiņa beigām. Tas izpaudīsies kā pastiprināta partnerība attiecībā uz kopīgās programmas Eurostars starpposma novērtējumā sniegtajiem ieteikumiem. Budapeštas dokumentā noteikti divi galvenie programmas Eurostars-2 mērķi. Pirmkārt, strukturālais mērķis, kas paredz pastiprināt valstu pētniecības programmu sinhronizāciju un pielīdzināšanu finansēšanas jomā, kas ir centrālais elements, lai dalībvalstis spētu īstenot Eiropas Pētniecības telpu. Otrkārt, saturiskais mērķis, kas paredz atbalstīt pētniecībā iesaistītos MVU, kuri iesaistās starptautiskos pētniecības un inovācijas projektos. Budapeštas dokumentā Savienība ir aicināta piedalīties programmā Eurostars-2. (9) Iesaistītās valstis plāno finansiāli atbalstīt programmas Eurostars-2 īstenošanu visā tās darbības laikā (no 2014. gada līdz 2024. gadam). (10) Būtu jānosaka augšējā robeža attiecībā uz finanšu ieguldījumu, ko Savienība veiks programmā Eurostars-2 pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darbības laikā. Šajā maksimālajā apjomā Savienības ieguldījumam jāatbilst vienai trešdaļai no iesaistīto valstu veiktā ieguldījuma, lai nodrošinātu kritisko masu, kas nepieciešama, lai apmierinātu to projektu pieprasījumu, kuriem var piešķirt finanšu atbalstu, sasniegtu ievērojamu sviras efektu un nodrošinātu iesaistīto valstu pētniecības programmu ciešāku integrāciju. (11) Saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķiem jebkurai dalībvalstij un jebkurai valstij, kas saistīta ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, būtu jābūt tiesīgai piedalīties programmā Eurostars-2. (12) Savienības finanšu ieguldījums būtu jāsaista ar iesaistīto valstu oficiālu apņemšanos nodrošināt finansējumu programmas Eurostars-2 īstenošanai un ar šo apņemšanos izpildi. Programmā Eurostars-2 paredzētais finanšu atbalsts galvenokārt sniedzams dotāciju veidā tiem projektiem, kas atlasīti, pamatojoties uz programmas Eurostars-2 īstenotajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Lai izpildītu programmas Eurostars-2 mērķus, iesaistītās valstis nodrošina pietiekamu finanšu ieguldījumu, lai būtu iespējams piešķirt finansējumu pienācīgam katrā uzaicinājumā atlasīto priekšlikumu skaitam. (13) Lai būtu iespējams kopīgi īstenot programmu Eurostars-2, ir nepieciešama īstenošanas struktūra. Iesaistītās valstis ir vienojušās par to, ka minētās programmas īstenošanas struktūra būs Eureka sekretariāts (turpmāk “ESE”). ESE ir starptautiska bezpeļņas apvienība, kas darbojas saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem un kopš 2008. gada ir atbildīga par programmas Eurostars īstenošanu. ESE ir atbildīgs ne tikai par programmas Eurostars īstenošanu — vienlaikus tas ir arī Eureka iniciatīvas sekretariāts, kam ir sava vadība, kas saistīta ar programmā Eurostars neietilpstošo Eureka projektu pārvaldību. Savienība, ko pārstāv Komisija, ir viena no Eureka iniciatīvas dibinātājām un Eureka sekretariāta apvienības pilntiesīga dalībniece. (14) Lai sasniegtu programmas Eurostars-2 mērķus, ESE būtu jāuztic priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu organizēšana, atbilstības kritēriju pārbaude, salīdzinošā novērtēšana, projektu atlase un uzraudzība, kā arī Savienības finansiālā ieguldījuma sadale. Priekšlikumi būtu centralizēti jānovērtē neatkarīgiem ārējiem ekspertiem pēc priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumos noteikto termiņu beigām, ESE uzņemoties atbildību par šo ekspertu darbu. Piešķirot finansējumu no Savienības un iesaistīto valstu finanšu ieguldījumiem, iesaistītajām valstīm būtu jāņem vērā projektu sarindojuma saraksts. (15) Kopumā programmai būtu ievērojami jāveicina valstu pētniecības un inovāciju programmu saskaņotības un sinhronizācijas turpmāka attīstība kā patiesi kopīgai programmai, ko raksturo ciešāka zinātniskā, organizatoriskā un finansiālā sinhronizācija. Ciešāka zinātniskā sinhronizācija būtu jāpanāk, kopīgi nosakot un īstenojot pasākumus, un tai būtu jānodrošina, ka tiek atlasīti labākie projekti, kuriem piemīt liela ietekme. Pārvaldības integrācijai būtu vēl vairāk jāuzlabo darbības izcilība un pārskatatbildība programmā. Ciešāka finansiālā integrācija būtu jābalsta uz programmā Eurostars-2 iesaistīto valstu pienācīgu kopējo un ikgadējo finanšu ieguldījumu un augstāku sinhronizācijas pakāpi valstu līmenī. Tas būtu jāpanāk, pakāpeniski saskaņojot valstu finansēšanas noteikumus. (16) Savienības finanšu ieguldījums būtu jāpārvalda saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un netiešās pārvaldības noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulā (ES, Euroatom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam[27], un Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 par Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 piemērošanas noteikumiem[28]. (17) Lai aizsargātu Savienības finansiālās intereses, Komisijai būtu jābūt tiesīgai samazināt, apturēt vai izbeigt Savienības finanšu ieguldījumu programmā Eurostars-2, ja minētā programma tiek īstenota neatbilstoši, nepilnīgi vai novēloti vai ja iesaistītās valstis neveic finanšu ieguldījumu, neveic to pilnā apmērā vai kavējas ar tā veikšanu. Šīs tiesības būtu jānosaka deleģēšanas nolīgumā, kas jānoslēdz starp Savienību un ESE. (18) Dalību netiešajos pasākumos, kuriem piešķirts finansējums no programmas Eurostars-2, reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada … Regula (ES) Nr. …/2013, ar ko paredz dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumus attiecībā uz Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.—2020. gadam “Apvārsnis 2020”[29]. Tomēr, ņemot vērā specifiskas programmas Eurostars-2 darbības vajadzības, ir jāparedz atkāpes no minētās regulas (Dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”) saskaņā ar tās 1. panta 3. punktu. (19) Lai atvieglinātu to MVU dalību, kuri ir vairāk pieraduši izmantot valsts kanālus un citā gadījumā pētniecības darbības veiktu tikai savās valstīs, programmas Eurostars-2 finanšu ieguldījums būtu jāsniedz saskaņā ar šiem uzņēmumiem labi zināmiem attiecīgo valstu programmu noteikumiem, un tas būtu jāīsteno, pamatojoties uz šo valstu iestāžu tieši pārvaldītiem finansēšanas nolīgumiem un apvienojot Savienības finansējumu ar atbilstīgo valsts finansējumu. Tāpēc būtu jāparedz atkāpes no Regulas (ES) Nr. …(Dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”) 14. panta 5. punkta, 16. panta 1. punkta, 19. panta (1., 5.–7. punkta) un 22.–28. panta. (20) Būtu jāveic programmā Eurostars-2 piešķirtā Savienības finansējuma saņēmēju revīzija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada … Regulu (ES) Nr. …/2013 [Pamatprogramma “Apvārsnis 2020”]. (21) Savienības finansiālās intereses būtu jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepareizi izmaksāto vai nepareizi izmantoto finanšu līdzekļu piedziņu un vajadzības gadījumā arī administratīvus sodus vai naudas sodus saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012. (22) Komisijai būtu jāveic starpposma novērtējums, jo īpaši vērtējot programmas Eurostars-2 kvalitāti un efektivitāti un noteikto mērķu izpildes rezultātus, kā arī gala novērtējums, un jāsagatavo ziņojums par šiem novērtējumiem. (23) Pēc Komisijas pieprasījuma ESE un iesaistītajām valstīm būtu jāiesniedz Komisijai jebkura informācija, kas tai nepieciešama iekļaušanai programmas Eurostars-2 novērtējuma ziņojumos. (24) Šā lēmuma mērķus, proti, atbalstīt pētniecības jomā intensīvi iesaistīto MVU starptautiskos pētniecības pasākumus un veicināt valstu pētniecības finansēšanas programmu integrāciju, saskaņošanu un sinhronizāciju, dalībvalstis nevar pienācīgi īstenot starptautiskas dimensijas un valstu programmu savstarpējas papildināmības un savietojamības trūkuma dēļ, tāpēc tos iespējams labāk īstenot Savienības līmenī, ņemot vērā šajā līmenī īstenoto pasākumu apmēru un radīto ietekmi, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu atbilstoši minētajā pantā noteiktajam šis lēmums nepārsniedz to, kas nepieciešams, lai sasniegtu šos mērķus, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Priekšmets Šis lēmums reglamentē Savienības dalību otrajā pētniecības un izstrādes programmā, ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis ar mērķi atbalstīt mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) īstenoto pētniecību (turpmāk “programma Eurostars-2”), un nosaka Savienības dalības nosacījumus. 2. pants Definīcijas Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas: 1) “MVU” ir mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi, kā definēts Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumā 2003/361/EK; 2) “pētniecībā iesaistīts MVU” ir MVU, kas pētniecības un izstrādes pasākumos atkārtoti iegulda vismaz 10 % no sava apgrozījuma vai velta šādiem pasākumiem vismaz 10 % no pilnslodzes ekvivalenta vienībām. 3. pants Mērķi Programmai Eurostars-2 ir šādi mērķi: 1) veicināt pētniecības pasākumus, kas atbilst šādiem nosacījumiem: a) pasākumi tiek īstenoti pētniecībā iesaistītu MVU savstarpējā starptautiskā sadarbībā vai šādu MVU starptautiskā sadarbībā ar citiem inovācijas ķēdes dalībniekiem (piemēram, ar universitātēm, pētniecības organizācijām), b) paredzams, ka pasākuma rezultāti tiks laisti tirgū divu gadu laikā pēc pasākuma pabeigšanas; 2) uzlabot publiskā finansējuma pieejamību Eiropā esošajiem MVU un šā finansējuma efektivitāti un lietderību, veicot iesaistīto valstu finansēšanas mehānismu pielīdzināšanu, saskaņošanu un sinhronizāciju; 3) veicināt tādu MVU dalību, kuriem nav iepriekšējas pieredzes starptautiskās pētniecības jomā. 4. pants Dalība programmā Eurostars-2 1. Savienība piedalās programmā Eurostars-2, ko kopīgi īsteno Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Vācija, Igaunija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Horvātija, Itālija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Ungārija, Malta, Nīderlande, Austrija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Slovākija, Somija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste, kā arī Islande, Izraēla, Norvēģija, Šveice un Turcija (turpmāk “iesaistītās valstis”), saskaņā ar šā lēmuma nosacījumiem. 2. Jebkura cita dalībvalsts un jebkura cita valsts, kura saistīta ar pētniecības un izstrādes pamatprogrammu 2014.—2020. gadam “Apvārsnis 2020”, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. .../2013 ... (turpmāk “pamatprogramma “Apvārsnis 2020””), var piedalīties programmā Eurostars-2, ja tā izpilda šā lēmuma 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto nosacījumu. Dalībvalstis un asociētās valstis, kas izpilda minēto nosacījumu, saistībā ar šo lēmumu uzskatāmas par iesaistītajām valstīm. 5. pants Savienības finanšu ieguldījums 1. Maksimālais Savienības finanšu ieguldījums, tostarp EBTA apropriācijas, programmā Eurostars-2 ir EUR 287 miljoni[30]. Minēto ieguldījumu izmaksā no apropriācijām, kas Savienības vispārējā budžetā piešķirtas attiecīgajām daļām Īpašajā programmā, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” un kura izveidota ar Lēmumu Nr. … /2013/ES, saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta vi) daļu un 60. un 61. pantu. 2. Savienības ieguldījums atbilst vienai trešajai daļai no iesaistīto valstu ieguldījuma, kas minēts 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, taču nepārsniedz 1. punktā noteikto maksimālo summu. Tas paredzēts administratīvo un darbības izmaksu segšanai. 3. Programmas Eurostars-2 administratīvo izmaksu segšanai drīkst izmantot ne vairāk kā 2 % no Savienības finanšu ieguldījuma. Visas pārējās administratīvās izmaksas, kas nepieciešamas programmas Eurostars-2 īstenošanai, sedz iesaistītās valstis. 6. pants Nosacījumi Savienības finanšu ieguldījuma veikšanai 1. Savienības finanšu ieguldījumu veic, ja ir izpildīti šādi nosacījumi: a) iesaistītās valstis ir pierādījušas, ka tās ir izveidojušas programmu Eurostars-2 saskaņā ar 3. pantā noteiktajiem mērķiem; b) iesaistītās valstis vai to izraudzītas organizācijas ir izraudzījušās Eureka sekretariātu AISBL (turpmāk “ESE”) par struktūru, kas būs atbildīga par programmas Eurostars-2 īstenošanu un Savienības finanšu ieguldījuma saņemšanu, piešķiršanu un uzraudzību; c) katra iesaistītā valsts ir apņēmusies piedalīties programmas Eurostars-2 finansēšanā; d) ESE ir pierādījusi spēju īstenot programmu Eurostars-2, tostarp saņemt Savienības finanšu ieguldījumu, piešķirt finanšu līdzekļus no šā ieguldījuma un uzraudzīt to izlietojumu Savienības budžeta netiešās pārvaldības shēmā saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58., 60. un 61. pantu; e) ir izveidots programmas Eurostars-2 pārvaldības modelis saskaņā ar II pielikumu. 2. Programmas Eurostars-2 īstenošanas laikā Savienības ieguldījumu veic, ja ir izpildīti arī šādi nosacījumi: a) ESE darbība atbilst šā lēmuma 3. pantā izvirzītajiem programmas Eurostars-2 mērķiem, un tas īsteno I pielikumā noteiktos pasākumus saskaņā ar 8. pantā minētajiem dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumiem; b) tiek uzturēts atbilstošs un efektīvs pārvaldības modelis saskaņā ar II pielikumu; c) ESE ievēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktā noteiktās ziņošanas prasības; d) iesaistītās valstis faktiski veic maksājumus visiem to programmas Eurostars-2 projektu dalībniekiem, kas atlasīti minētās programmas uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, tādējādi izpildot 1. punkta c) apakšpunktā noteiktās saistības; e) finansējums programmas Eurostars-2 projektiem no valstu budžeta līdzekļiem un Savienības finanšu ieguldījuma tiek piešķirts saskaņā ar projektu sarindojuma sarakstu; f) novērojami skaidri uzlabojumi zinātniskās, organizatoriskās un finanšu integrācijas jomā, par ko liecina obligāto sasniedzamo darbības rezultātu mērķu un atskaites punktu noteikšana programmas Eurostars-2 īstenošanai. 7. pants Iesaistīto valstu ieguldījums 1. Iesaistīto valstu ieguldījumu veido šādi finanšu ieguldījumi: a) līdzfinansējums, galvenokārt dotāciju veidā, atlasītiem programmas Eurostars-2 projektiem; b) finanšu ieguldījums to programmas Eurostars-2 administratīvo izmaksu segšanai, kuras atbilstīgi 5. panta 3. punktam netiek segtas no Savienības ieguldījuma. 2. Katra iesaistītā valsts izraugās valsts finansēšanas struktūru, kas administrēs finansiālā atbalsta sniegšanu šīs valsts programmas Eurostars-2 dalībniekiem saskaņā ar 8. pantu. 8. pants Dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi 1. Saistībā ar Regulu (ES) Nr. … [Dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”] ESE uzskatāms par finansēšanas struktūru. 3. Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. ... [Dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”] 14. panta 5. punkta, ESE pārbauda visu pieteikuma iesniedzēju finansiālās spējas. 4. Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. ... [Dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” ] 16. panta 1. punkta, dotāciju nolīgumus ar netiešās darbības saņēmējiem paraksta attiecīgās valstu finansēšanas struktūras. 5. Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. ... [Dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”] 19. panta 1. punkta, 5.–7. punkta un 22.–28. panta, iesaistīto valstu programmu finansēšanas noteikumus piemēro valstu finansēšanas struktūru administrētajām dotācijām. 9. pants Programmas Eurostars-2 īstenošana 1. Programmu Eurostars-2 īsteno, pamatojoties uz gada darba plāniem. 6. Programmas Eurostars-2 finansiālais atbalsts dalībniekiem tiek sniegts galvenokārt dotāciju veidā pēc priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumiem. 10. pants Nolīgumi starp Savienību un ESE 1. Ja ESE ex ante izvērtēšanā, kas veikta saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 61. panta 1. punktu, ir iegūti pozitīvi rezultāti, Komisija Savienības vārdā noslēdz ar ESE deleģēšanas nolīgumu un nolīgumus par finanšu līdzekļu ikgadēju pārskaitīšanu. 2. Šā panta 1. punktā minēto deleģēšanas nolīgumu noslēdz saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 3. punktu un 60. un 61. pantu un Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 40. pantu. Papildus tajā nosaka: a) prasības ESE attiecībā uz Lēmuma (ES) Nr. … [Īpašā programma, ar ko īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”] II pielikumā noteiktajiem darbības rezultātu rādītājiem; b) prasības attiecībā uz ESE ieguldījumu uzraudzībā, kas noteikta Lēmuma (ES) Nr. … [Īpašā programma, ar ko īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”] III pielikumā; c) īpašos darbības rezultātu rādītājus attiecībā uz ESE darbību; d) prasības, kas ESE jāievēro, sniedzot informāciju par administratīvajām izmaksām un ziņojot par programmas Eurostars-2 īstenošanas skaitliskajiem rādītājiem; e) kārtību, kādā sniedzami dati, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka Komisija spēj izpildīt savas izplatīšanas un ziņošanas saistības; f) ESE pienākumu parakstīt divpusējus nolīgumus ar valstu finansēšanas struktūrām pirms Savienības finanšu ieguldījuma pārskaitīšanas, nosakot obligātos sasniedzamos darbības rezultātu mērķus un atskaites punktus attiecībā uz programmas Eurostars-2 īstenošanu. 11. pants Savienības finanšu ieguldījuma izbeigšana, samazināšana vai apturēšana 1. Ja programma Eurostars-2 netiek īstenota vai tiek īstenota neatbilstoši, nepilnīgi vai novēloti, Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finanšu ieguldījumu atbilstīgi programmas Eurostars-2 faktiskajai īstenošanas gaitai. 7. Ja iesaistītās valstis nepiedalās programmas Eurostars-2 finansēšanā vai piedalās finansēšanā nepilnīgi vai novēloti, Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finanšu ieguldījumu, ņemot vērā finansējuma apjomu, ko programmas Eurostars-2 īstenošanas vajadzībām piešķīrušas iesaistītās valstis. 12. pants Ex post revīzijas 1. ESE nodrošina, lai attiecīgās valstu finansēšanas struktūras veiktu netiešo darbību izdevumu ex post revīzijas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ... [pamatprogramma “Apvārsnis 2020”] 23. pantu. 8. Komisija var nolemt pati veikt 1. punktā minētās revīzijas. 13. pants Savienības finansiālo interešu aizsardzība 1. Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētās darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir konstatēti pārkāpumi, piedzenot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus administratīvos sodus un naudas sodus. 2. ESE nodrošina Komisijas darbiniekiem, citām Komisijas pilnvarotām personām un arī Revīzijas palātai pieeju tās telpām un ēkām, un visai informācijai, tostarp elektroniskajai informācijai, kas nepieciešama revīziju veikšanai. 9. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, saskaņā ar Padomes Regulas (Euratom, EK) Nr. 2185/96[31] un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1073/1999[32] noteikumiem un procedūrām, lai noteiktu, vai notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas skar Savienības finansiālās intereses, saistībā ar nolīgumu, lēmumu vai līgumu, kas finansēts, pamatojoties uz šo lēmumu. 4. Līgumos, dotāciju nolīgumos un dotāciju lēmumos, kas izriet no šā lēmuma īstenošanas, iekļauj noteikumus, ar kuriem Komisijai, Revīzijas palātai, OLAF un ESE tiek skaidri piešķirtas tiesības veikt šādas revīzijas un izmeklēšanu atbilstīgi to attiecīgajai kompetencei. 5. Īstenojot programmu Eurostars-2, iesaistītās valstis veic visus likumdošanas, regulējošus, administratīvus vai cita veida pasākumus, kas nepieciešami, lai aizsargātu Savienības finansiālās intereses, jo īpaši, lai nodrošinātu, ka tiek pilnīgi piedzītas visas summas, kas Savienībai pienākas saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012. 14. pants Informācijas paziņošana 1. Pēc Komisijas pieprasījuma ESE nosūta visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu 15. pantā minētos ziņojumus. 10. Iesaistītās valstis ar ESE starpniecību sniedz Komisijai informāciju, ko Eiropas Parlaments, Padome vai Revīzijas palāta ir pieprasījusi attiecībā uz programmas Eurostars-2 finanšu pārvaldību. 11. Komisija iekļauj 2. punktā minēto informāciju 15. pantā minētajos ziņojumos. 15. pants Novērtēšana 1. Komisija līdz 2017. gada 31. decembrim veic programmas Eurostars-2 starpposma novērtēšanu. Komisija sagatavo ziņojumu par šo novērtējumu un iekļauj tajā savus secinājumus un novērojumus. Komisija līdz 2018. gada 30. jūnijam nosūta šo ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. 2. Kad beidzas Savienības dalība programmā Eurostars-2, taču ne vēlāk kā 2022. gada 31. decembrī, Komisija veic programmas Eurostars-2 gala novērtēšanu. Komisija sagatavo ziņojumu par šo novērtējumu un iekļauj tajā novērtējuma rezultātus. Komisija nosūta šo ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. 16. pants Stāšanās spēkā Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 17. pants Adresāti Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs I PIELIKUMS ĪSTENOŠANA 1. ESE pastāvīgi organizē atklātos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus ar stingri noteiktiem termiņiem finansiālā atbalsta piešķiršanai netiešo darbību veikšanai. 2. Pieteikumu iesniedzēji projektu pieteikumus iesniedz ESE kā vienotam kontaktpunktam. 3. Pēc priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājuma beigām ESE centralizēti veic atbilstības pārbaudi, pamatojoties uz gada darba plānā noteiktajiem atbilstības kritērijiem. Iesaistītās valstis nevar pievienot atšķirīgus vai papildu atbilstības kritērijus. 4. ESE pārbauda dalībnieku finansiālās spējas atbilstīgi vienotiem, skaidriem un pārredzamiem noteikumiem. 5. Atbilstošos priekšlikumus centralizēti novērtē un sarindo neatkarīgu ārējo ekspertu grupa saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ... (Dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecība uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”) 14. panta 1. punktu un pārredzamām procedūrām. 6. ESE nodrošina novērtēšanas pārbaudes procedūras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ... (Dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecība uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”) 15. pantu. 7. Finanšu līdzekļi no valstu budžetiem programmas Eurostars-2 projektiem jāpiešķir saskaņā ar sarindojuma sarakstu, ko kā vienotu veselumu apstiprina II pielikumā minētā programmas Eurostars-2 augsta līmeņa grupa. 8. Kad sarindojuma saraksts ir apstiprināts, katra iesaistītā valsts ar valsts finansēšanas struktūras starpniecību piešķir finansējumu tiem saviem dalībniekiem, kuru projekti ir izraudzīti finansējuma piešķiršanai, darot visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka finansējums tiek piešķirts 50 visaugstāk novērtētajiem projektiem un vismaz 50—75 % projektu, kuri ir pārsnieguši noteiktos sliekšņus. Dalībniekam piešķiramo finanšu līdzekļu summu aprēķina saskaņā ar programmā Eurostars-2 iesaistītās valsts programmas finansēšanas noteikumiem. ESE pārskaita Savienības finanšu ieguldījumu valstu finansēšanas struktūrām ar noteikumu, ka minētās struktūras ir veikušas savu finanšu ieguldījumu projektos. 9. Finansējumu piešķir visiem atbilstošajiem dalībniekiem, kuri piedalās centralizēti atlasītā projektā. Finansiālo atbalstu centralizēti atlasīto projektu dalībniekiem valstu finansēšanas struktūras piešķir, ievērojot vienlīdzīgas attieksmes, pārredzamības un līdzfinansējuma principus. 10. ESE ir atbildīga par priekšlikumu novērtēšanu, valstu finansēšanas struktūru informēšanu, sinhronizācijas procesa koordināciju, projektu uzraudzību, šajā nolūkā pamatojoties uz minēto struktūru sniegto informāciju par attiecīgo projektu un veikto revīziju rezultātiem, un par ziņošanu Komisijai, nodrošinot īsu dotācijas piešķiršanas procesu. Tas arī veic nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu programmā Eurostars-2 veiktā Savienības ieguldījuma atzīšanu gan pašā programmā, gan atsevišķos projektos. Tas veicina šāda ieguldījuma pienācīgu atpazīstamību, iekļaujot pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” logotipu visās ar programmu Eurostars-2 saistītajās publikācijās, tostarp drukātajās un elektroniskajās publikācijās. 11. ESE noslēdz programmas Eurostars-2 divpusējos nolīgumus ar valstu finansēšanas struktūrām. Porrgrammas Eurostars-2 divpusējos nolīgumos nosaka līgumslēdzēju pušu pienākumus atbilstīgi minētās programmas noteikumiem, mērķiem un īstenošanas veidiem. Porrgrammas Eurostars-2 divpusējos nolīgumos iekļauj noteikumus, kas reglamentē Savienības ieguldījuma pārskaitīšanu un nosaka obligāti sasniedzamos darbības izpildes mērķus un valstu programmu ciešākas integrācijas un sinhronizācijas atskaites punktus attiecībā uz konkrēto valsti, tostarp īsāku dotācijas piešķiršanas procesu saskaņā ar [Dalības noteikumiem un] [Finanšu regulu]. Par šiem mērķiem un atskaites punktiem vienojas programmas Eurostars-2 augsta līmeņa grupa, apspriežoties ar Eiropas Komisiju. Porrgrammas Eurostars-2 divpusējā nolīguma parakstīšana un darbības izpildes mērķu un atskaites punktu ievērošana ir priekšnosacījumu tam, lai valstu finansēšanas struktūras varētu saņemt Savienības ieguldījumu. 12. Lai veicinātu ciešāku integrāciju zinātniskajā, organizatoriskajā un finanšu līmenī, starp iesaistītajām valstīm tiek organizēti arī sakaru dibināšanas pasākumi un labas prakses apmaiņa. 13. Var izmantot arī tādus pasākumus kā starpniecības pasākumi, programmas popularizēšana un sakaru dibināšana ar citām ieinteresētajām personām (ieguldītājiem, pētniecības un inovācijas nodrošinātājiem, starpniekiem), lai galvenokārt paplašinātu saņēmēju dalību visās iesaistītajās valstīs un iesaistītu tādus MVU, kuriem nav pieredzes starptautiskos pētniecības projektos. II PIELIKUMS PROGRAMMAS EUROSTARS-2 PĀRVALDĪBA 1. Programmu Eurostars-2 pārvalda ESE. ESE ir starptautiska bezpeļņas apvienība, ko saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem (Aisbl) 1997. gadā dibināja EUREKA valstis un Eiropas Savienība, kuru pārstāvēja Komisija. ESE vadītājs kā ESE likumīgais pārstāvis ir atbildīgs par programmas Eurostars-2 īstenošanu, veicot šādus pasākumus: (a) sagatavojot priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu gada budžetu, centralizēti organizējot apvienotos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un saņemot priekšlikumus kā vienotam kontaktpunktam; centralizēti organizējot priekšlikumu atbilstības novērtēšanu saskaņā ar vienotiem atbilstības un novērtēšanas kritērijiem; centralizēti organizējot finansējamo projektu priekšlikumu atlasi, veicot projektu uzraudzību un atbilstīgus turpmākos pasākumus; saņemot, sadalot un uzraugot Savienības ieguldījumu; (b) apkopojot valstu finansēšanas struktūru sniegto informāciju, kas vajadzīga, lai pārskaitītu Savienības ieguldījumu; (c) popularizējot programmu Eurostars-2; (d) ziņojot programmas Eurostars-2 augsta līmeņa grupai un Komisijai par programmu Eurostars-2, tostarp par virzību uz ciešāku integrāciju; (e) informējot Eureka tīklu par programmas Eurostars-2 pasākumiem; (f) parakstot deleģēšanas nolīgumu ar Komisiju, divpusējos nolīgumus ar valstu finansēšanas struktūrām un līgumus ar ekspertiem, kuri novērtē programmas Eurostars-2 pieteikumus; (g) pieņemot programmas Eurostars-2 gada darba plānu pēc tam, kad par to panākta vienošanās ar programmas Eurostars-2 augsta līmeņa grupu un Komisiju. 2. Programmas Eurostars-2 augsta līmeņa grupa, kuru veido tie programmā Eurostars-2 iesaistīto valstu pārstāvji, kuri ietilpst EUREKA augsta līmeņa grupā, pārrauga ar programmu Eurostars-2 saistītās ESE darbības, veicot šādus pasākumus: (a) uzraugot programmas Eurostars-2 īstenošanu; (h) ieceļot programmas Eurostars-2 konsultantu grupas (turpmāk “EKG”) locekļus; (i) apstiprinot gada darba plānu; (j) apstiprinot to programmas Eurostars-2 projektu sarindojuma sarakstu, kuriem tiks piešķirts finansējumus, un pieņemot lēmumu par finansējuma piešķiršanu. Savienībai, ko pārstāv Komisija, Eurostars-2 programmas augsta līmeņa grupā ir novērotājas statuss. Komisiju aicina piedalīties sanāksmēs, tā saņem visus sanāksmju dokumentus, un tā var piedalīties apspriedēs. Jebkura EUREKA valsts, kas nav iesaistīta programmā Eurostars-2, ir tiesīga nosūtīt pārstāvjus uz programmas Eurostars-2 augsta līmeņa grupas sanāksmēm novērotāju statusā. 3. EKG veido no EUREKA valstu projektu koordinatoriem (proti, no personām, kas attiecīgajā valsts iestādē vai aģentūrā nodrošina programmas Eureka/Eurostars praktisku pārvaldību un atbild par programmas Eurostars-2 popularizēšanu iesaistītajās valstīs). Komisija ir tiesīga nosūtīt savus pārstāvjus uz EKG sanāksmēm novērotāju statusā. EKG sanāksmes vada ESE. EKG konsultē gan ESE, gan programmas Eurostars-2 augsta līmeņa grupu par pasākumiem saistībā ar minētās programmas īstenošanu. 4. Valsts finansēšanas struktūra atbild par attiecīgās valsts dalībniekiem piešķiramā finansiālā atbalsta administrēšanu. TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu iemaksas 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 5.4. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Savienības dalība pētniecības un izstrādes programmā, kuras mērķis ir atbalstīt pētniecībā iesaistītus mazos un vidējos uzņēmumus un kuru kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis. 5.5. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[33] Pētniecība un tehnoloģiskā attīstība: Pamatprogramma “Apvārsnis 2020” (H2020) – Vadošā loma rūpniecībā – Inovācija MVU 5.6. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[34] ý Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 5.7. Mērķi 5.7.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Šā tiesību akta priekšlikuma vispārējais mērķis ir veicināt Eiropas ekonomisko izaugsmi un jaunu darba vietu radīšanu, uzlabojot pētniecībā iesaistīto mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) konkurētspēju un tādējādi piedaloties stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā. Šis mērķis tiks sasniegts, īstenojot šādas darbības: 1) veicinot uz tirgu orientētus starptautiskus pētniecības pasākumus bez tematiskiem ierobežojumiem, ko īsteno pētniecībā iesaistīti MVU un kuros tiek izstrādāti jauni tirgum paredzēti produkti, procesi un pakalpojumi vai uzlaboti esošie produkti procesi un pakalpojumi; 2) veicinot Eiropas Pētniecības telpas (EPT) izveidi un palielinot Eiropā publiskā finansējuma pieejamību pētniecībā iesaistītajiem MVU un šā finansējuma efektivitāti un lietderību, šajā nolūkā saskaņojot un sinhronizējot valstu finansējuma piešķiršanas mehānismus. 5.7.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. 3.1. “Inovācija mazajos un vidējos uzņēmumos” Konkrētais mērķis “Inovācija mazos un vidējos uzņēmumos” iekļauts prioritātē “Vadošā loma rūpniecībā”, lai, paaugstinot inovācijas līmeni MVU, risinot šo uzņēmumu dažādas ar inovāciju saistītās vajadzības visā inovācijas ciklā neatkarīgi no inovācijas veida un tādējādi radot vairāk ātri augošus un starptautiskajā līmenī aktīvus MVU, veicinātu izaugsmi. Kopīgajā programmā Eurostars-2 tiks apvienoti Savienības, valstu un privātie finansējuma avoti, lai atbalstītu uz tirgu orientētu pētniecību, kas tiek īstenota pētniecībā iesaistītu MVU izstrādātajos un vadītajos starptautiskajos projektos. Ar šo konkrēto mērķi saistīts mērķis ir programmas Eurostars-2 izveide un darbība ar pētniecībā iesaistīto MVU vadītiem pētniecības un izstrādes projektiem kā galveno šīs programmas darbības rezultātu. Attiecīgās ABM/ABB darbības: 08 – Pētniecība un inovācija. 5.7.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. Uzņēmumiem, kas piedalās programmas Eurostars projektos, jāspēj izstrādāt jaunus produktus, procesus un pakalpojumus un ievērojami stiprināt savu konkurētspēju Eiropas un pasaules tirgū. Paredzamā ietekme (to parasti novērtē, kad aprit trīs gadi kopš programmas Eurostars projektu beigām) ir apgrozījuma pieaugums EUR 10 miljonu apmērā uz katru vienu miljonu eiro, kas ieguldīts no publiskā finansējuma, vidēji 25 jaunas darbvietas uz katru vienu miljonu eiro no publiskā finansējuma un tirgū laisti 3 jauni vai uzlaboti produkti, procesi vai pakalpojumi. 5.7.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus Rezultātu un ietekmes rādītājus, kas pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” noteikti attiecībā uz konkrēto mērķi “Inovācija MVU”, uzrauga un Komisiju par šiem rādītājiem katru gadu informē īpaša pārvaldības struktūra. Rezultātu un ietekmes rādītājus, kas pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” noteikti attiecībā uz konkrēto mērķi “Inovācija MVU”, uzrauga un Komisiju par šiem rādītājiem katru gadu informē īpaša pārvaldības struktūra. Galvenais rādītājs ir “Tādu iesaistīto MVU īpatsvars, kuri projekta īstenošanas periodā un 3 gadu laikā pēc tam ievieš iepriekš uzņēmumā vai tirgū nebijušus jauninājumus”. Šajā ziņā mērķis ir sasniegt 50 % atzīmi. Citi rādītāji, ko var sīkāk noteikt un papildus iekļaut Komisijas un ESE savstarpēji noslēgtajā deleģēšanas nolīgumā: ieguldījums un līdzfinansējums, ko iesaistītās valstis piešķīrušas kopīgajai programmai Eurostars; programmas efektivitāte (pēc novērtēšanas rezultātu laika); progress, kas sasniegts valstu programmu integrācijas jomā (tostarp dotāciju piešķiršanas procesa ilgums); organizatoriskā integrācija (tostarp ieviesta vienota ziņošanas sistēma un centralizēta novērtēšana); finanšu integrācija (finansējums vienmēr tiek nodrošināts 50 visaugstāk novērtētajiem programmas Eurostars projektiem, ieviesta standarta finansiālās dzīvotspējas pārbaude). 5.8. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 5.8.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Programma Eurostars-2 ir programmas Eurostars turpinājums, kas īstenojams saskaņā ar starpposma novērtējuma ieteikumiem. Programmas Eurostars-2 izveidei un darbībai ir nepieciešams ES ieguldījums, lai būtu iespējams līdzfinansēt pasākumus kopā ar iesaistītajām valstīm. ES ieguldījums galvenokārt tiks izmantots tam, lai sniegtu līdzfinansējumu to programmas Eurostars-2 projektu dalībniekiem, kas atlasīti, pamatojoties uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. 5.8.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība ES iesaistīšanās dos iespēju nodrošināt tiesiskā regulējuma turpmāku pastāvēšanu, kurā ES un valstu finansējums tiek apvienots vienotā stratēģijā, lai veicinātu starptautiskus sadarbības projektus pētniecības, izstrādes un inovācijas jomā pētniecībā iesaistīto MVU labā. Jo īpaši ES līdzdalība stimulēs programmā Eurostars iesaistītās valstis turpināt saskaņot savas programmas (noteikumus un procedūras) atbilstīgi Eiropas Pētniecības telpai un radīs stimulus palielināt valsts uz rūpniecības ieguldījumus pētniecības, izstrādes un inovācijas pasākumos jebkurā zinātnes un tehnoloģijas jomā, tādējādi veicinot stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu un atbalstot tos pētniecībā iesaistītos MVU, kuriem ir augsts izaugsmes potenciāls un kuri nākotnē varētu kļūt par lieliem Eiropas uzņēmumiem. 5.8.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Starpposma novērtējumā, kas veikts 2010. gadā, secināts, ka programma Eurostars ir pienācīgi saskaņota ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, labi papildina iespējas, kas Septītajā pamatprogrammā piedāvātas MVU attiecībā uz starptautisko sadarbību, un ir pievilcīga mērķgrupai un ka šo iemeslu dēļ ir vērts apsvērt tās turpināšanu pēc 2013. gada. Tika sniegti arī šādi ieteikumi attiecībā uz uzlabojumiem: iesaistītajām valstīm un Savienībai jānodrošina pietiekami finanšu līdzekļi, lai finansētu iespējami daudz visaugstāk novērtēto projektu; vēl vairāk racionalizēt un saskaņot īstenošanas procesus un finansēšanas noteikumus valstu līmenī; uzlabot novērtējumu kvalitāti un piešķirt prioritāti īsam līgumu slēgšanas procesam. Šie ieteikumi ir pilnībā ņemti vērā programmas Eurostars-2 izstrādē. 5.8.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Papildus programmai Eurostars-2 pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” paredzēta virkne instrumentu MVU atbalstam: MVU instruments, instruments “Pieeja finanšu instrumentiem” un iespēja MVU piedalīties ar tradicionālāku sadarbības projektu starpniecību. Programma Eurostars-2 atšķiras no iepriekš minētajām iniciatīvām, taču vienlaikus arī papildina tās. Lai arī katrs no šiem instrumentiem paredzēts noteiktu konkrēta veida MVU vajadzību apmierināšanai, sniedzot tiem atbalstu dažādos pētniecības / uzņēmējdarbības ideju izstrādes posmos (augsts tehnoloģijas gatavības līmenis MVU instrumentiem, nepieciešamība pēc aizdevumiem/pašu kapitāla, nevis pēc dotācijām no finanšu instrumentiem), tomēr neviens tiem nav īpaši paredzēts starptautiskajā pētniecībā iesaistītajiem MVU un neveicina valstu programmu integrāciju un saskaņošanu atbilstīgi tam, kā tas tiek darīts programmas Eurostars-2 gadījumā, piemērojot LESD 185. pantu. 5.9. Ilgums un finansiālā ietekme ý Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva · ý Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: no 1.1.2014. līdz 31.12.2020. attiecībā uz saistību apropriācijām un no 2014. gada līdz 2024. gadam attiecībā uz maksājumu apropriācijām · ¨ Finansiālā ietekme: GGGG.–GGGG. ¨ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva · Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG., · pēc kura turpinās normāla darbība. 5.10. Paredzētie pārvaldības veidi[35] ¨ Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība ý Centralizēta netieša pārvaldība, izpildes uzdevumus deleģējot: · ¨ izpildaģentūrām · ¨ Kopienu izveidotām struktūrām[36] · ý valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus · ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē ¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm ¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”. Piezīmes Kopīgajai programmai paredzētais ES finanšu ieguldījums tiks izmaksāts īpašajai īstenošanas struktūrai, kas darbojas iesaistīto valstu vārdā. Īpašā īstenošanas struktūra pārvaldīs programmu Eurostars-2 un saņems, sadalīs un uzraudzīs ES finanšu ieguldījumu. Iesaistīto valstu norādītā struktūra ir EUREKA sekretariāts. Pārvaldības struktūra ir sīkāk aprakstīta lēmuma III pielikumā. 6. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 6.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Saskaņā ar pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” īpašā pārvaldības struktūra katru gadu veic programmas Eurostars-2 īstenošanas uzraudzību un ziņo par to Komisijai. Starpposma novērtēšanu veiks neatkarīgi eksperti, kad būs aizritējuši trīs darbības gadi. Gala novērtēšanu veiks ārējie eksperti programmas darbības termiņa beigās. Komisija iesniegs novērtējuma rezultātus Eiropas Parlamentam un Padomei. 6.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 6.2.1. Apzinātie riski 1. Galvenie riski saistīti ar īpašās īstenošanas struktūras spēju pārvaldīt Savienības finanšu ieguldījumu un efektīvi uzraudzīt programmas ikdienas darbībās iesaistītās valstu aģentūras. 2. Tāpat kā citu tādu programmu gadījumā, kurās ir augsts MVU līdzdalības līmenis, pastāv finansiālu zaudējumu risks, jo ir noteikta konkrēta programmas Eurostars-2 mērķgrupa (MVU) un tiek piemērota netiešas centralizētas pārvaldības pieeja. 3. Trešais risks saistīts ar iesaistīto valstu spēju efektīvi finansēt savus ieguldījumus programmā. 6.2.2. Paredzētās kontroles metodes Risku Nr. 1 mazina fakts, ka ES, ko pārstāv Komisija, ir pilntiesīga biedra statuss Eureka vadības struktūrā, kura pārrauga īpašo īstenošanas struktūru visos Eureka jautājumos. Atbilstīgi tam, kā minēts 13. pantā, lai mazinātu risku Nr. 2 programmas Eurostars-2 īstenošanā, iesaistītās valstis veic visus likumdošanas, regulējošus, administratīvus vai cita veida pasākumus, kas nepieciešami, lai aizsargātu Savienības finansiālās intereses. Jo īpaši iesaistītās valstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu jebkuras tādas summas pilnīgu piedziņu, kas pienākas Savienībai. Attiecībā uz riskiem Nr. 1 un Nr. 2 skatīt arī 2.3. punktu. Kas attiecas uz risku Nr. 3, Savienības ieguldījums tiks nodots saņēmējiem ar iesaistīto valstu finansēšanas aģentūru starpniecību tikai tad, kad tiks sniegti pierādījumi tam, ka saņēmējam faktiski izmaksāts valsts finansējums. Turklāt Savienības ieguldījums nevar pārsniegt vienu trešo daļu no iesaistīto valstu veiktā ieguldījuma , un Savienības atbalsts administratīvo izmaksu segšanai nevar pārsniegt 2 % no kopējā Savienības ieguldījuma. Par papildu riska mazināšanas pasākumiem tiks lemts, apspriežot deleģēšanas nolīgumu starp ES un ESE un divpusējos nolīgumus starp ESE un valstu finansēšanas struktūrām. 6.2.3. Pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmais neatbilstību īpatsvars Kontroles sistēma programmas īstenošanas vajadzībām tiks veidota tā, lai nodrošinātu pienācīgu ar darbību efektivitāti un rentabilitāti un to pamatā esošo darījumu likumību un sistemātiskumu saistīto risku pārvaldību, ņemot vērā programmas Eurostars-2 kā publiskās-publiskās partnerības īpašo raksturu. Kontroles sistēmai jānodrošina līdzsvars starp uzticēšanos un kontroli, ņemot vērā kontroles pasākumu administratīvās un cita veida izmaksas visos līmeņos, jo īpaši izmaksas, kas rodas dalībniekiem, tādā veidā, lai tā spētu iespējami efektīvi veicināt pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķu sasniegšanu. 6.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus. Programmas Eurostars-2 izveides lēmuma 6. pantā noteikts, ka Savienības ieguldījuma piešķiršana atkarīga no tā, vai ESE ir izpildījusi ziņošanas prasības, kas noteiktas Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktā. Saskaņā ar 11. pantu Komisija var izbeigt, samazināt vai apturēt savu finanšu ieguldījumu. Deleģēšanas nolīgumā, kas tiks noslēgts starp Komisiju un ESE saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 61. pantu, būs noteikts, ka Komisija pārrauga ESE darbības jo īpaši ar revīziju palīdzību. 7. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 7.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas – Esošās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta izdevumu pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas 08 02 02 03 Pastiprināt inovāciju mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU) || Dif./Nedif.[37] || no EBTA valstīm[38] || no kandidātvalsīm[39] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta izpratnē 1A || || Dif./Nedif. || JĀ || JĀ || JĀ || JĀ 7.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 7.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Daudzums || Izdevumu kategorija: 1a – Konkurētspēja izaugsmei un jaunu darbvietu radīšanai RTD ĢD || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021.–2024. gads || KOPĀ  Darbības apropriācijas || || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs: 08 02 02 03 || Saistības || (1) || 33,500 || 35,000 || 38,000 || 41,000 || 43,000 || 46,000 || 50,500 || || 287,000[40] Maksājumi || (2) || 4,000 || 28,000 || 30,000 || 32,000 || 34,000 || 36,000 || 40,000 || 83,000 || 287,000 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1a) || || || || || || || || || Maksājumi || (2a) || || || || || || || || || Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[41] || || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs || || (3) || 0,337 || 0,344 || 0,351 || 0,358 || 0,365 || 0,372 || 0,380 || || 2,505 KOPĀ RTD ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 33,837 || 35,344 || 38,351 || 41,358 || 43,365 || 46,372 || 50,880 || || 289,505 Maksājumi || =2+2a +3 || 4,337 || 28,344 || 30,351 || 32,358 || 34,365 || 36,372 || 40,380 || 83,000 || 289,505 || || || || || || || || || || ||  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || || Maksājumi || (5) || || || || || || || ||  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || || || KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas <….> IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || || || || || || || || Maksājumi || =5+ 6 || || || || || || || || Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || || Maksājumi || (5) || || || || || || || ||  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || || || KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 || || || || || || || || Maksājumi || =5+ 6 || || || || || || || || Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || “Administratīvie izdevumi” EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || || || 2014. gads || 2014. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021.–2024. gads || KOPĀ RTD ĢD || ||  Cilvēkresursi || || || || || || || || ||  Citi administratīvie izdevumi || || || || || || || || || KOPĀ RTD ĢD || Apropriācijas || || || || || || || || || KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || || || || || || || || || EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 – 2024 || KOPĀ KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 33,837 || 35,344 || 38,351 || 41,358 || 43,365 || 46,372 || 50,880 || || 289,505 Maksājumi || 4,337 || 28,344 || 30,351 || 32,358 || 34,365 || 36,372 || 40,380 || 83,000 || 289,505 7.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas – ý Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā: Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ò || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ || Veids || Vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais daudzums || Kopējās izmaksas*** KONKRĒTAIS MĒRĶIS NR. 1… || || || || || || || || || || || || || || || || Rezultāts (* **) || P&A projekti || 0,56 || 180 || 100,700 || 205,000 || 114,800 || 240 || 134,600 || 275 || 154,400 || 325 || 181,600 || 375 || 209,800 || 450 || 252,100 || 2050 || 1.148,000 Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1 || || || || || || || || || || || || || || || || KONKRĒTAIS MĒRĶIS NR. 2… || || || || || || || || || || || || || || || || Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || KOPĒJĀS IZMAKSAS || 180 || 100,700 || 205 || 114,800 || 240 || 134,600 || 275 || 154,400 || 325 || 181,600 || 375 || 209,800 || 450 || 252,100 || 2050 || 1148,000 * Īpašās īstenošanas struktūras administratīvo izmaksu segšanai var izmantot ne vairāk par 2 % no ES finanšu ieguldījuma. ** Vidējās paredzamās programmas Eurostars projekta izmaksas ir EUR 1,4 miljoni, bet vidējais publiskā līdzfinansējuma īpatsvars – 40 %. Piešķirot katram projektam publisko finansējumu EUR 0,56 miljonus apmērā un kopējam programmas budžetam esot EUR 1148 miljoni (EUR 861 miljons no programmā Eurostars-2 iesaistītajām valstīm + ES finanšu ieguldījums EUR 287 miljonu apmērā), iespējams finansēt 2050 projektus. *** ES finanšu ieguldījums kopējo izmaksu segšanai nepārsniedz EUR 287 miljonus. 7.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 7.2.3.1. Kopsavilkums – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas – ý Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā: EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || Cilvēkresursi || || || || || || || Citi administratīvie izdevumi || || || || || || || Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[42] || || || || || || || Cilvēkresursi || 0,337 || 0,344 || 0,351 || 0,358 || 0,365 || 0,372 || 0,380 Citi administratīvie izdevumi || || || || || || || Starpsumma – ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || || || || || || || KOPĀ || 0,337 || 0,344 || 0,351 || 0,358 || 0,365 || 0,372 || 0,380 Vajadzīgās administratīvās apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 7.2.3.2. Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu. – ý Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ||  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) 08 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || || || || || || || 08 01 01 02 (Delegācijas) || || || || || || || 08 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || 1.5 || 1.5 || 1.5 || 1.5 || 1.5 || 1.5 || 1.5 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || || || || || || || || ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu: FTE)[43] 08 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || || || || || || || 08 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) || || || || || || || 08 01 04 yy[44] || - galvenajā mītnē || || || || || || || - delegācijās || || || || || || || 08 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) || || || || || || || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || || || || || || || KOPĀ || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,,5 || 3,5 || 3,5 XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts: Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Dalība programmas Eurostars-2 vadības struktūras sanāksmēs, kas notiek Eureka sekretariāta telpās (katras struktūras sanāksmes notiek vidēji vienu reizi divos mēnešos). Gada darba plāna apstiprināšana. Īstenošanas uzraudzība, pamatojoties uz gada pārskatiem. Starpposma un gala novērtējumu koordinēšana un Komisijas atbildes sagatavošana attiecībā uz šiem novērtējumiem Komisijas ziņojuma formā, ko paredzēts nosūtīt Eiropas Parlamentam un Padomei (1,5 ierēdņi). Ārštata darbinieki || Atbalsts deleģēšanas nolīguma sagatavošanai ar DIS. Ikgadējo finansēšanas lēmumu un saistīto maksājumu sagatavošana. Administratīvais atbalsts (CA) 7.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu – ý Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[45]. Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas. 7.2.5. Trešo personu iemaksas – Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu – Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu: Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || Kopā miljonos EUR Norādīt līdzfinansējuma struktūru Dalībvalstis[46] || 67,200 || 79,800 || 96,600 || 113,400 || 138,600 || 163,800 || 201,600 || 861,000 KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas || 67,200 || 79,800 || 96,600 || 113,400 || 138,600 || 163,800 || 201,600 || 861,000 Informācija par līdzfinansējumu Savienības ieguldījums programmas Eurostars-2 darbības izmaksu (izņemot novērtēšanas izmaksu) segšanā nepārsniegs 2 % no kopējā Savienības finanšu ieguldījuma. Savienības ieguldījums atbilst vienai trešajai daļai no iesaistīto valstu veiktā ieguldījuma, taču nekādā gadījumā nepārsniedz EUR 287 miljonus. Turklāt līdzfinansējumu šiem projektiem piešķirs arī organizācijas, kas piedalās pētniecības un izstrādes projektos, kuri atlasīti programmā organizētajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Plānots, ka šis līdzfinansējums veidos vidēji 60 % no saņemtā publiskā finansējuma (lai gan dažādās iesaistītajās valstīs minētā līdzfinansējuma apjoms var atšķirties). 7.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem – þ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus – ¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: ¨ pašu resursus ¨ dažādus ieņēmumus [1] Saskaņā ar Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumu 2003/361/EK MVU ir uzņēmums, kurā nodarbināti mazāk par 250 darbiniekiem, kura gada apgrozījums nesasniedz EUR 50 miljonus un kurš ir neatkarīgs no lielajiem uzņēmumiem. Sk. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2003:124:0036:0041:en:PDF. [2] Pētniecībā iesaistīts MVU ir MVU, kas atkārtoti iegulda vismaz 10 % no sava apgrozījuma vai velta vismaz 10 % no savām pilnslodzes ekvivalenta vienībām (FTE). [3] Pievienotajā bruto vērtībā (PBV) ietilpst nolietojums un darbaspēka atalgojums, kapitāls un uzņēmējdarbības risks. PBV ir tas, kas paliek pāri pēc tam, kad no pārdošanas ienākumiem vai apgrozījuma tiek atskaitītas starpizmaksas. [4] SME performance review 2012 Report, 2012. gada oktobris, http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/facts-figures-analysis/performance-review/files/supporting-documents/2012/annual-report_en.pdf. [5] Eureka ir Eiropas starpvaldību tīkls, kas tika izveidots 17 valstu un Eiropas Kopienu Komisijas dalībvalstu konferencē 1985. gadā ar mērķi atbalstīt sadarbību rūpnieciskās pētniecības jomā. Pašlaik tajā ietilpst 40 dalībvalstis, un papildus Eurostars programmai tas sniedz atbalstu arī atsevišķiem projektiem, kopām un jumta programmai. [6] Sākotnēji Eurostars programmā piedalījās 26 ES dalībvalstis un piecas ar Septīto pamatprogrammu saistītas valstis. Pašlaik Eurostars programmā piedalās visas ES dalībvalstis, Maltai kā pēdējai dalībvalstij pievienojoties 2010. gada oktobrī. Minētajā programmā pašlaik piedalās arī sešas asociētās valstis — Horvātija, Islande, Izraēla, Norvēģija, Šveice un Turcija. [7] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Lēmums Nr. 743/2008/EK par Kopienas dalību vairāku dalībvalstu īstenotā pētniecības un attīstības programmā, kuras mērķis ir atbalstīt pētniecībā un attīstībā iesaistītus mazos un vidējos uzņēmumus (OV L 201, 30.7.2008., 58. lpp.). Sk. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2008:201:0058:0067:LV:PDF [8] Pilns ziņojuma teksts: http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp7-evidence-base/other_fp7_panel_evaluations/eurostars_programme_interim_evaluation.pdf. [9] Neatkarīgo ekspertu grupas priekšsēdētāja bija bijusī Eiropas Parlamenta deputāte un Parlamenta Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas (ITRE) priekšsēdētāja vietniece Laperūzas [Laperrouze] kundze. [10] Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Kopīgās programmas Eurostars starpposma novērtējums”, Brisele, 8.4.2011., COM(2011) 186. Sk. http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/communication_eurostars.pdf. [11] Sk. http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/11/st11/st11030.en11.pdf. [12] COM(2011) 811 galīgā redakcija. [13] Ziņojumi par šiem semināriem ir publicēti internetā: http://ec.europa.eu/research/horizon2020/pdf/workshops/innovation_in_small_and_medium_enterprises/summary_reports_workshops_on_21_june_and_12_july_2011.pdf#view=fit&pagemode=none. [14] Intervijas ar 37 programmas Eurostars dalībniekiem, 17 valstu pētniecības un izstrādes organizācijām 10 valstīs un vairāk nekā 3000 reģistrētajiem lietotājiem programmas Eurostars vietnē. [15] COM(2011) 808 galīgā redakcija, 30.11.2011. [16] COM(2011) 809 galīgā redakcija, 30.11.2011. [17] Norādītā summa pēc būtības ir orientējoša un būs atkarīga no galīgās summas, kas Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorātam pieejama attiecībā uz iepriekšminēto problēmu/tematu. [18] OV C , , lpp. [EESK atzinums]. [19] COM(2010) 2020 galīgā redakcija, 3.3.2010. [20] OV … [H2020 FP]. [21] OV L 201, 30.7.2008., 58. lpp. [22] COM(2011) 186, 8.4.2011. [23] OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp. [24] OV … [H2020 SP]. [25] COM(2010) 546 galīgā redakcija, 6.10.2010. [26] COM(2012) 392 final, 17.7.2012. [27] OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp. [28] OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp. [29] OV … [H2020 RfP] [30] Šī summa ir provizoriska un būs atkarīga no galīgās summas, kas piešķirta Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorātam 2. daļā “Vadošā loma rūpniecībā” iekļautajam mērķim “Inovācija MVU”, kad budžeta lēmējinstitūcija to apstiprinās galīgajā leģislatīvā paziņojuma un finanšu pārskata redakcijā. [31] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. [32] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. [33] ABM — budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām. ABB — budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [34] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta attiecīgi a) vai b) apakšpunktā. [35] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [36] Kā minēts Finanšu regulas 185. pantā. [37] Dif. – diferencētās apropriācijas / nedif. – nediferencētās apropriācijas. [38] EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [39] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [40] Summas atkarīgas no vienošanās par finanšu plānojumu attiecībā uz budžeta pozīciju Nr. 08 02 02 03. [41] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [42] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [43] CA – līgumdarbinieki; LA – vietējie darbinieki; SNE – valstu norīkotie eksperti; INT – pagaidu darbinieki; JED – jaunākie eksperti delegācijās. [44] Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām). [45] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [46] Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Vācija, Igaunija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Horvātija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Nīderlande, Austrija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Somija un Zviedrija, kā arī Islande, Izraēla, Norvēģija, Šveice un Turcija.