LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 24.9.2008 
SEC(2008) 2487 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments  
Priekšlikumi Eiropas Parl amenta un Padomes direkt īvai, ar ko vienk āršo Trešās un 
Sestās uzņēmējdarbības tiesību direkt īvas noteikumus 
  
Ietekmes nov ērtējums 
 
KOPSAVILKUMS 
 
{COM(2008) 576} 
{SEC(2008) 2486}  
 
LV 2   LV Kopsavilkums 
1. I EVADS  
Komisija 2007. gad ā uzsāka apjom īga vienkāršošanas procesa iniciat īvu uzņēmējdarbības 
tiesību, grāmatvedības un rev īzijas jom ā. Šī iniciatīva ir plaš ākas lab āka 
regulējuma/vienk āršošanas programmas pamatsast āvdaļa, jo īpaši iniciat īva samazin āt 
administrat īvo slogu, kas gulstas uz Eiropas uz ņēmējsabiedrībām. 
Pirmais direkt īvas priekšlikums, kas paredz vienk āršot Trešo un Sesto uz ņēmējdarbības 
tiesību direktīvu attiecībā uz iekšzemes apvienošan ās un sadal īšanas darb ībām, tika iek ļauts 
pirmajā priekšlikumu kopum ā par ātri īstenojamiem pas ākumiem, kuru Komisija pie ņēma 
2007. gada mart ā. Minētā priekšlikuma m ērķis bija atcelt pras ību par eksperta zi ņojumu 
saistībā ar akciju sabiedr ību apvienošanos vai sadal īšanu, ja visi iesaist īto akciju sabiedr ību 
akcionāri atsakās no šāda ziņojuma. Eiropas Parlaments un Padome pie ņēma direkt īvu 
2007. gada 13. novembr ī1. 
Komisija 2007. gada 10. j ūlijā pieņēma paziņojumu (“pazi ņojums”), kur ā izklāstīja savas 
turpmākās idejas uz ņēmējdarbības tiesību acquis  vienkāršošanai, ietverot papildu 
priekšlikumus Treš ās un Sestās uzņēmējdarbības tiesību direktīvas vienk āršošanai2.  
Konkurētspējas padome atbalst īja paziņojumu 2007. gada 22. novembr ī, un Eiropas 
Parlaments to atbalst īja 2008. gada 21. maij ā. Tomēr Eiropas Parlaments atz īmē, ka ir rūpīgi 
jāņem vērā visu ieinteres ēto aprindu intereses, tostarp ieguld ītāju, īpašnieku, kreditoru un 
darbinieku intereses, k ā arī jāņem vērā subsidiarit ātes un proporcionalit ātes princips3. 
Turklāt pēc Komisijas aicin ājuma ieinteres ētajām person ām iesniegt rakstveida koment ārus 
līdz 2007. gada oktobrim tika sa ņemti astoņpadsmit dal ībvalstu vald ību, vienas EEZ valsts un 
110 ieinteres ēto personu (tostarp Eiropas iest āžu un asoci āciju) viedok ļi kopumā no 
23 valstīm, no kur ām 22 bija dal ībvalstis. Zi ņojums par sa ņemtajām atbildēm ir pieejams 
Iekšējā tirgus un pakalpojumu ģenerāldirektorāta (DG MARKT) t īmekļa vietnē 
http://ec.europa.eu/internal_marke t/company/simplification/index_en.htm . 
Administrat īvās izmaksas saist ībā ar inform ācijas sniegšanas pien ākumiem, kas ir ietverti 
Trešajā un Sestaj ā uzņēmējdarbības tiesību direktīvā, tika noteiktas liela m ēroga novērtēšanā, 
kas ir pamatsast āvdaļa Komisijas r īcības programm ā administrat īvo izmaksu noteikšanai un 
administrat īvā sloga samazin āšanai4. Ziņojums par šo nov ērtējumu, kura pamat ā ir “ES 
standarta izmaksu modelis”, tika iesniegts 2008. gada j ūnija beig ās5. Paralēli konsorcija 
Deloitte/Rambøll/Capgemini  veiktajam nov ērtēšanas darbam tika sa ņemti ieteikumi no 
                                                 
1 Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direkt īva 2007/63/EK, ar ko Padomes 
Direktīvas 78/855/EEK un 82/891/EEK groza saist ībā ar prasību par neatkar īga eksperta zi ņojumu 
akciju sabiedr ību apvienošan ās vai sadal īšanas gad ījumā, OV L 300, 17.11.2007., 47. lpp. 
2 Komisijas pazi ņojums par vienk āršotu uzņēmējdarbības vidi uz ņēmējdarbības tiesību, grāmatvedības un 
revīzijas jom ās (COM(2007)394); 
http://ec.europa.eu/internal_market/company/simplification/index_en.htm 
3 Zi ņojums A6-0101/2008. 
4 Skat īt COM(2006) 689 gal īgā redakcija, OV C 78, 11.4.2007., 9. lpp. 
5 Kaut ar ī ziņojums tika iesniegts k ā galīgā redakcija, šaj ā posmā nevar izsl ēgt maznoz īmīgus labojumus 
redakcijā, kas beidzot tiks public ēta . 
 
LV 3   LV neatkarīgu ieinteres ēto personu augsta l īmeņa grupas6. Grupa saska ņā ar tās 2008. gada 
10. jūlija viedokli atbalsta Komisijas nodomu ierosin āt pasākumus, lai samazin ātu Trešās un 
Sestās direktīvas radīto administrat īvo slogu. 
Novērtējuma ziņojums veido ietekmes nov ērtējuma galveno pamatu. Citi inform ācijas avoti ir 
dalībvalstu atbildes uz DG MARKT iesniegtajiem jaut ājumiem un kopsavilkuma zi ņojums 
par viedok ļiem attiec ībā 2007. gada j ūlija paziņojumu. 
2. S UBSIDIARIT ĀTE 
Rīcība ES mērogā ir nepieciešama tikt āl, ciktāl no ES direkt īvām izriet pras ības, kas rada 
administrat īvo slogu. Saska ņā ar šiem nosac ījumiem administrat īvā sloga samazin āšanai ir 
nepieciešams veikt groz ījumus ES ties ību aktos. T ādējādi rīcība ES mērogā ir pamatota. 
3. M ĒRĶI 
Šīs iniciatīvas, kuru saska ņā ar vienkāršošanas past āvīgo programmu Komisijai ir paredz ēts 
pieņemt 2008. gad ā7, mērķis ir palielin āt ES uzņēmējsabiedrību konkur ētspēju, samazinot 
administrat īvo slogu, kas radies Treš ās un Sest ās direktīvas noteikumu rezult ātā, ja to var 
veikt, neapdraudot citu ieinteres ēto personu intereses.  
Šīs iniciatīvas mērķis jo īpaši ir: 
• samazināt ziņojumu iesniegšanas pras ības ES m ērogā saistībā ar apvienošan ās un 
sadalīšanas darb ībām, lai nodrošin ātu dalībvalstīm un sabiedr ībām lielāku elastību, 
pieņemot lēmumu par to, k ādi ziņojumi ir tieš ām nepieciešami katr ā īpašā gadījumā; 
• atcelt noteikumus, kas izraisa zi ņojumu dubl ēšanos, un t ādējādi veido nevajadz īgus 
izdevumus sabiedr ībām; 
• noteikumus par public ēšanu un inform ācijas sniegšanu piel āgot tehnolo ģiju attīstībai, 
ņemot vērā arī vispārīgus vides apsv ērumus, un 
• saskaņot Trešās un Sestās direktīvas noteikumus, no vienas puses, ar jaun ākajām izmaiņām 
pārējā uzņēmējdarbības tiesību acquis , no otras puses, īpaši attiec ībā uz Trešās, Sestās un 
Otrās direktīvas kreditoru aizsardz ības noteikumiem. 
4. PROBLĒMAS DEFIN ĪCIJA, VIEDOK ĻI UN IETEKME  
Pašreiz Treš ā un Sestā direktīva ietver vair ākas detaliz ētas prasības par zi ņojumu iesniegšanu, 
kuras ir j āpilda apvienošan ās un sadal īšanas darb ībās iesaistītām sabiedr ībām un kuras t ām 
rada ievērojamas izmaksas. Ja ņem vērā šo divu direkt īvu prasības kopā ar Otro 
uzņēmējdarbības tiesību direktīvu par akciju sabiedr ību kapitālu, noteiktos gad ījumos tas var 
izraisīt turpmāku izdevumu pieaugumu. Turkl āt direktīvās minētie paņēmieni akcion āru 
                                                 
6 Skat īt http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/better_regulation/high_level_group_is_en_version.htm 
7 “Otrais progresa zi ņojums par normat īvās vides vienk āršošanas strat ēģiju”, 1. pielikums, 
Uzņēmējdarbības tiesību, grāmatvedības un rev īzijas acquis  pārskatīšana (COM(2008) 33, Oficiālajā 
Vēstnesī nav public ēts, 23. lpp.) 
 
LV 4   LV informēšanai par dar ījumiem ir noteikti pirms 30 gadiem un t ādējādi neietver m ūsdienu 
tehnoloģiskās iespējas. Visbeidzot, p ēdējo gadu laik ā veiktās izmaiņas citās direktīvās, un 
īpaši Otraj ā uzņēmējdarbības tiesību direktīvā attiecībā uz kreditoru aizsardz ību, ir rad ījušas 
zināmas neatbilst ības starp daž ādām direktīvām. 
Ņemot vērā iepriekš min ēto problēmas defin īciju, ir tr īs jomas, kur ās varētu īstenot 
vienkāršošanas pas ākumus: 
(1) ziņojumu iesniegšanas pras ības saist ībā ar plānotām apvienošan ās/sadalīšanas 
darbībām; 
(2) publicēšanas un dokument ēšanas pien ākumi, jo īpaši attiec ībā uz akcion āriem; un 
(3) kreditoru aizsardz ības noteikumi. 
Iespējamo politikas alternat īvu ietekmi noteica, izmantojot š ādus kritērijus: sabiedr ību 
administrat īvā sloga samazin āšana, ietekme uz akcion āru rezidentu un akcion āru nerezidentu 
tiesībām, ietekme uz kreditoriem un cit ām ieinteres ētajām person ām (piem ēram, 
darbiniekiem), ietekme uz vidi un atbilst ība citām direktīvām.  
Ietekmes nov ērtējuma secin ājums ir t āds, ka kopum ā iespējamie ietaup ījumi, īstenojot 
ieteiktās alternatīvas attiec ībā uz administrat īvo slogu, var ētu būt apmēram 172 miljoni euro 
gadā. Tas noz īmē, ka administrat īvais slogs samazin ātos apmēram par 9,15 % attiec ībā uz 
uzņēmējdarbības tiesīb u  j o m u  u n  a p m ēram par 1,23 %, ja par b āzi tiek ņemts kop ējais 
administrat īvais slogs uz ņēmējdarbības tiesību, grāmatvedības un rev īzijas jomā.  
4.1. Zi ņojumu iesniegšanas pras ības 
Trešajā un Sestaj ā direktīvā ietvertās ziņojumu iesniegšanas pras ības paredz, ka vad ībai 
jāsagatavo rakstisks zi ņojums, sniedzot juridisku un ekonomisku pamatojumu 
apvienošan ās/sadalīšanas darb ībām, kā arī ir jāiesniedz neatkar īga eksperta zi ņojums, kur ā 
īpaši apskat īta ieteiktā akciju apmai ņas attiecība, un grāmatvedības pārskats, ja gada p ārskati 
ir vecāki par 6 m ēnešiem. Šie dokumenti ir j āiesniedz akcion āru kopsapulcei, kurai ir j ālemj 
par sadalīšanu vai apvienošanos.  
Attiecībā uz vadības rakstisko zi ņojumu  novērtējuma ziņojums par āda, ka apvienošan ās 
gadījumos kop ējās administrat īvās izmaksas ES 27 valst īs veido apm ēram 7,79 miljonus euro 
gadā. Ir aplēsts, ka 25 % ir t ā saucamās “parast ās uzņēmējdarbības izmaksas”, t ādējādi 
administrat īvā sloga izmaksas ir apr ēķinātas apmēram 5,84 miljoni euro gad ā.  
Apskatot sadalīšanas  darbības, attiec īgās kopējās izmaksas ir apm ēram 7,98 miljoni euro 
gadā, bet šajā skaitlī ir ietvertas tikai 23 dal ībvalstu izmaksas8. Pieņemot, ka sadal īšanas 
izmaksas iztr ūkstošajās četrās dalībvalstīs ir apmēram tādas pašas k ā apvienošan ās gadījumos, 
kopējās sadalīšanas izmaksas var ētu būt 8,89 miljoni euro gad ā un administrat īvā sloga 
izmaksas – 6,67 miljoni euro gad ā. 
Ņemot vērā neatkarīgā eksperta zi ņojumu  par apvienošan ās/sadalīšanas noteikumu 
projektu, ikgad ējās administrat īvā sloga izmaksas apvienošan ās gadījumos tiek l ēstas 
248,15 miljonu euro apm ērā un sadalīšanas  gadījumos – apm ēram 81,17 miljonu euro 
                                                 
8 Iztr ūkstošās dalībvalstis ir DK (D ānija), HU (Ung ārija), IE (Īrija) un NL (N īderlande). 
 
LV 5   LV apmērā. Konsorcijs paredz, ka l īdz ar Direkt īvas 2007/63/EK transpon ēšanu9 šie 
administrat īvie slogi tiks samazin āti apmēram par 170,09 miljoniem euro gad ā. 
Ietekmes nov ērtējumā lēsts, ka administrat īvais slogs saist ībā ar grāmatvedības pārskata  
sagatavošanu ir vismaz 1,28 miljoni euro gad ā.  
Šie skait ļi parāda, ka šīs ziņojumu iesniegšanas pras ības rada sabiedr ībām ievērojamu 
administrat īvo slogu.  
Tādējādi pirmais risin āmais jaut ājums ir š āds – vai š īs ziņojumu iesniegšanas pras ības to 
pašreizējā veidā ir nepieciešamas. Turkl āt, jāņem vērā arī fakts, ka š īs izmaksas pieaug v ēl 
vairāk gadījumos, kad vienai no sabiedr ībām ir jāfinansē darbība, palielinot kapit ālu, vai kad 
darbības rezult ātā tiek izveidota jauna sabiedr ība, jo tas rada papildu zi ņojumu iesniegšanas 
prasības saska ņā a r  O t r o  u z ņēmējdarbības tiesību direkt īvu. Visbeidzot, ir j āaplūko, kā 
dalībvalstis šobr īd izmanto iesp ējas noteikt ās situācijās samazin āt ziņojumu iesniegšanas 
prasības. Gad ījumos, kad apvienošan ās/sadalīšanas darb ībā iesaistīta mātes sabiedr ība un 
100 % vai vismaz 90 % t ās meitas sabiedr ību, direkt īvās ar zināmiem nosac ījumiem jau tagad 
ir paredz ēta iespēja dalībvalstīm samazin āt ziņojumu iesniegšanas pras ības, kas izriet no 
Trešās un Sestās direktīvas. Tomēr šobrīd ne visas dal ībvalstis izmanto šo iesp ēju. 
Ietekmes nov ērtējumā šai probl ēmu virknei tika noteikti iesp ējamie vienk āršošanas pas ākumi 
trīs jomās: 
(1) pasākumi, kas attiecas uz vis ām akciju sabiedr ībām; 
(2) pasākumi, kas paredz ēti jaunizveidot ām sabiedr ībām vai sabiedr ībām, kas palielina 
savu kapit ālu apvienošan ās vai sadal īšanas kontekst ā, un 
(3) pasākumi, kas saist īti ar vienk āršotām apvienošan ās un sadal īšanas darb ībām starp 
matēs sabiedrībām un meitas sabiedr ībām. 
4.1.1. Pas ākumi, kas attiecas uz vis ām akciju sabiedr ībām  
Pirmajai darb ību virknei, kas visp ārīgi ir saist īta ar pašreiz ējo ziņojumu iesniegšanas pras ību 
apjomu, tiek pied āvātas četras iespējas: 
– 1. iespēja — politika bez izmai ņām; 
– 2. iespēja — radīt iespēju akcion āriem vienpr ātīgi vai ar vair ākuma lēmumu atteikties no 
vadības sagatavot ā rakstiskā ziņojuma un gr āmatvedības pārskata ; 
– 3. iespēja — ierobežot zi ņojumu iesniegšanas pras ības direkt īvās, attiecinot t ās uz vidējām 
un lielām sabiedr ībām vai uz biržu sarakstos iek ļautām sabiedr ībām; 
– 4. iespēja — atcelt direkt īvās minētās ziņojumu iesniegšanas pras ības. 
Ietekmes nov ērtējumā tiek secin āts, ka vajadz ētu izvēlēties 2. iesp ēju, jo tā neietekm ēs 
negatīvi akcion āru intereses un vienlaic īgi nodrošin ās administrat īvā sloga samazin āšanos 
iesaistītajām sabiedr ībām. 1. iesp ēja sabiedr ībām nenodrošin ās nekādus papildu ietaup ījumus 
                                                 
9 Transpon ēšanas termi ņš ir 31.12.2008. 
 
LV 6   LV pēc Direktīvas 2007/63/EK transpon ēšanas, savuk ārt 3. un 4. iesp ēja visticam āk negatīvi 
ietekmēs akcionāru tiesības. Turkl āt abas pēdējās iespējas radītu risku, ka valstu ties ību akti 
atšķirsies, no vienas puses, attiec ībā uz iekšzemes apvienošanos un, no otras puses, p ārrobežu 
apvienošanos, ko reglament ē tā sauktā Desmitā direktīva10. 
Papildus pas ākumiem, kas nor ādīti 2. iespējā, tiek ierosin āts atcelt pras ību par grāmatvedības 
pārskata iesniegšanu gad ījumos, ja sabiedr ība ir sagatavojusi pusgada finanšu p ārskatu 
saskaņā ar Pārskatāmības direkt īvu. 
Šo ierosin āto pasākumu rezult ātā tiek paredz ēts, ka kop ējie ietaup ījumi būs apmēram 
7,12 miljoni euro gad ā. 
4.1.2. Pas ākumi, kas paredz ēti jaunizveidot ām sabiedr ībām vai sabiedr ībām, kas palielina 
savu kapit ālu apvienošan ās vai sadal īšanas kontekst ā 
Šī darbību virkne apl ūko ziņojumu iesniegšanas pras ību dublēšanos attiec ībā uz ekspertu 
ziņojumiem, kas pašreiz jo seviš ķi izriet, no vienas puses, no Sest ās direktīvas noteikumiem 
un, no otras puses, no Otr ās direktīvas par akciju sabiedr ību kapitālu, gadījumos, kad darb ība 
ir saistīta ar jaunas sabiedr ības izveidošanu vai p ārņēmējas sabiedr ības kapitāla palielin āšanu. 
Apvienošan ās un publisk ā piedāvājuma gadījumos Otr ā direktīva paredz dal ībvalstīm iespēju 
atbrīvot sabiedr ības no zi ņojuma iesniegšanas par ieguld ījumiem nat ūrā, kā paredzēts 
direktīvā. 
Trīs piedāvātās iespējas: 
– 1. iespēja — politika bez izmai ņām; 
– 2. iespēja — radīt dalībvalstij iesp ēju atbrīvot no ziņojumu iesniegšanas pras ības saska ņā 
ar Otro direkt īvu gadījumos, kad ir sagatavots eksperta zi ņojums sadal īšanas laik ā; 
– 3. iespēja — ieviest oblig ātu atbrīvojumu no zi ņojumu iesniegšanas pras ības saska ņā ar 
Otro direkt īvu apvienošan ās, publisk ā piedāvājuma un sadal īšanas gad ījumā. 
Ietekmes nov ērtējumā tiek secin āts, ka vajadz ētu izvēlēties 2. iesp ēju. Turpretim 1. iesp ēja 
nozīmē, ka turpin āsies dubult ā ziņojumu iesniegšana, bet 3. iesp ēja neparedz dal ībvalstīm 
nekādu elastības iespēju proced ūru pielāgošanai saska ņā ar valsts ties ību aktiem atbilstoši 
sabiedrību un akcion āru konkrētām vajadz ībām. Tomēr šķiet, ka šī elastība ir lietder īga, jo 
ziņojumu saturs saska ņā ar Trešo un Sesto direkt īvu, no vienas puses, un Otro direkt īvu, no 
otras puses, nav piln īgi identisks. 
Tiek lēsts, ka 2. iesp ējas rezult ātā administrat īvā sloga ietaup ījumi būs no 3,26 l īdz 
9,43 miljoniem euro gad ā atkarībā no tā, cik dalībvalstis izmantos pied āvāto iespēju.  
                                                 
10 Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direkt īva 2005/56/EK par kapit ālsabiedrību 
pārrobežu apvienošanos, OV L 310, 25.11.2005., 1. lpp. 
 
LV 7   LV 4.1.3. Pas ākumi, kas saist īti ar vienk āršotām apvienošan ās un sadal īšanas darb ībām starp 
mātes sabiedr ībām un meitas sabiedr ībām 
Trešā darbību virkne apl ūko pašreiz ējo iespēju dalībvalstīm atbrīvot no nepieciešam ības 
organizēt kopsapulci, k ā arī no noteikt ām prasībām attiecībā uz ziņojumu un inform ācijas 
iesniegšanu gad ījumos, kad apvienošan ās vai sadal īšana notiek starp m ātes sabiedr ību un tās 
meitas sabiedr ībām. Pašreiz tikai aptuveni viena trešda ļa dalībvalstu piln ībā izmanto šo 
iespēju. 
Ietekmes nov ērtējums nosaka tr īs iespējas: 
– 1. iespēja — politika bez izmai ņām; 
– 2. iespēja — dal ībvalstu iesp ēju atcelšana saist ībā ar vienk āršotām apvienošan ās un 
sadalīšanas darb ībām; 
– 3. iespēja — nodrošin āt, ka dal ībvalstis sav ām sabiedr ībām piešķir vienkāršotas 
apvienošan ās/sadalīšanas iesp ēju.  
Secinājums ir tāds, ka jāizvēlas 3. iesp ēja, jo maz ticams, ka p ārējās divas iesp ējas radīs 
izmaiņas dalībvalsts līmenī. Ir aprēķināts, ka iesp ējamie ietaup ījumi šīs iespējas rezultātā būs 
apmēram 153,49 miljoni euro gad ā. 
4.2. Public ēšanas un dokument ēšanas pien ākumi  
Saskaņā ar Trešās un Sest ās direktīvas noteikumiem sabiedr ībām ir jāiesniedz uz ņēmumu 
reģistrā apvienošan ās/sadalīšanas noteikumu projekts un j āpublicē šis noteikumu projekts 
valsts ofici ālajā laikrakst ā vai centr ālā elektroniskaj ā platform ā atbilstoši Pirm ās 
uzņēmējdarbības tiesību direktīvas noteikumiem pa r akciju sabiedr ību inform ācijas atklāšanas 
pienākumiem. Var apspriest, vai ir nepiec iešams iesniegt noteikumu projektus re ģistrā, jo 
īpaši, ja tie šobr īd ir pieejami tiešsaist ē.  
Turklāt direktīvās noteikts, ka akcion āriem jādod iespēja piekļūt noteiktiem dokumentiem 
sabiedrības juridiskaj ā adresē, kā arī iespēja saņemt šo dokumentu bezmaksas kopijas. Š ī 
prasība, šķiet, arī vairs neatbilst m ūsdienu inform ācijas tehnolo ģiju piedāvātajām iespējām, 
kas nodrošina daudz vienk āršāku un lētāku piekļuvi inform ācijai, un t ādējādi tās jau tiek 
izmantotas v ēlāk pieņemtajās direktīvās.  
Ietekmes nov ērtējumā tiek izvērtētas trīs iespējas: 
– 1. iespēja — politika bez izmai ņām; 
– 2. iespēja — inform ācijas public ēšanai valsts l īmenī izmantot centr ālu digitālo risinājumu; 
– 3. iespēja — inform ācijas public ēšanai izmantot sabiedr ības tīmekļa vietni vai citu t īmekļa 
vietni.  
Tiek atzīts, ka ir j āizvēlas 3. iesp ēja, jo tā priekšroc ību, ka inform ēšanas metodes, kas 
paredzētas Trešaj ā un Sestaj ā direktīvā, iespējams piel āgot metod ēm, kas paredz ētas vēlāk 
pieņemtajās direktīvās, apvieno ar nelielu risku, ka akcion āriem radīsies papildu izmaksas, lai 
 
LV 8   LV piekļūtu inform ācijai. 3. iesp ēja arī piedāvā vislielākos iespējamos ietaup ījumus, kas ir 
aprēķināti vairāk nekā 3,5 miljoni euro gad ā. 
4.3. Kreditoru aizsardz ība  
Otrās uzņēmējdarbības tiesību direkt īvas pēdējās izmaiņas11, cita starp ā, ir palīdzējušas 
precizēt kreditoru aizsardz ības noteikumus saska ņā ar minēto direkt īvu tajā ziņā, ka 
kreditoriem ir ticami j āpierāda, ka darb ība, kas saist īta ar sabiedr ības kapit ālu, apdraud to 
prasības, ja tie v ēlas iegūt vērtspapīrus. Trešās un Sestās direktīvas paralēlajos noteikumos šis 
precizējums nav iek ļauts, tādejādi tiek rad īta zināma neatbilst ība starp š īm direktīvām. 
Tiek izvērtētas trīs iespējas saistībā ar šo jaut ājumu: 
– 1. iespēja — politika bez izmai ņām; 
– 2. iespēja — piel āgot kreditoru aizsardz ības noteikumus moderniz ētās Otrās direktīvas 
noteikumiem; 
– 3. iespēja — atcelt direkt īvās esošos kreditoru aizsardz ības noteikumus.  
Tiek ieteikta 2. iesp ēja, jo tā nodrošina saska ņotību starp daž ādām ES direkt īvām, 
neapdraudot kreditoru ties ības. Materi āla ietekme uz sabiedr ību izmaks ām šīs iespējas 
rezultātā nav gaidāma.  
5. U ZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒJUMS  
Pēc pieciem gadiem no groz ījumu transpon ēšanas brīža ir jānovērtē pasākumu rad ītā ietekme.  
Šajā novērtējumā īpaša uzman ība jāpievērš šādiem jautājumiem: 
• vai un cik liel ā mērā ir samazin ājušās sabiedr ību kopējās izmaksas apvienošan ās un 
sadalīšanas kontekst ā; tas jāpamato, cita starp ā, ar koment āriem no sabiedr ību izlases; 
• vai akcion āriem un cit ām ieinteres ētajām person ām procesa gait ā sniegtā informācija tiek 
uzskatīta par pietiekamu; 
• vai dalībvalstīm ieteikt ā iespēja par zi ņojumu iesniegšanas pras ībām saskaņā ar Otro 
uzņēmējdarbības tiesību direktīvu apvienošan ās un sadal īšanas darb ību gadījumā nodrošina 
noderīgus rezult ātus jautājumā par to, vai ir j āapsver oblig āts atbrīvojums.  
Pastāvīga sabiedr ību izmaksu att īstības uzraudz ība radītu sabiedr ībām papildu administrat īvo 
slogu, lai ieg ūtu vajadzīgo inform āciju. Tādējādi šajā posmā šāda sistēma netiek paredz ēta.  
                                                 
11 Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Direkt īva 2006/68/EK, ar ko Padomes 
Direktīvu 77/91/EEK groza attiec ībā uz akciju sabiedr ību veidošanu un to kapit āla saglabāšanu un 
mainīšanu, OV L 264, 25.9.2006., 32. lpp.