Komisijas gada ziņojums eiropas Parlamentam un padomei par 2008. gadā īstenotajiem dalībvalstu centieniem panākt ilgtspējīgu līdzsvaru starp zvejas jaudu un zvejas iespējām [SEC(2010)146] [SEC(2010)147] /* COM/2010/0060 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 25.2.2010 COM(2010)60 galīgā redakcija KOMISIJAS GADA ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par 2008. gadā īstenotajiem dalībvalstu centieniem panākt ilgtspējīgu līdzsvaru starp zvejas jaudu un zvejas iespējām [SEC(2010)146] [SEC(2010)147] SATURS KOMISIJAS GADA ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par 2008. gadā īstenotajiem dalībvalstu centieniem panākt ilgtspējīgu līdzsvaru starp zvejas jaudu un zvejas iespējām 1. Ievads 3 2. Dalībvalstu gada ziņojumu kopsavilkums 3 3. Zvejas jaudas pārvaldības noteikumu ievērošana: kopējie rezultāti 8 3.1. Kontinentālā flote, izņemot attālākajos reģionos reģistrētos kuģus 8 3.2. Attālākajos reģionos reģistrētās zvejas flotes 9 4. Komisijas secinājumi 9 IEVADS Dalībvalstīm katru gadu līdz 1. maijam jāiesniedz[1] Komisijai ziņojums par iepriekšējā gadā īstenotajiem centieniem panākt ilgtspējīgu līdzsvaru starp flotes zvejas jaudu un pieejamajām zvejas iespējām. Dalībvalstu ziņojumi ir pieejami Europa tīmekļa vietnē[2]. Pamatojoties uz šiem ziņojumiem un ES zvejas flotes reģistra datiem, Komisija ir sagatavojusi kopsavilkuma ziņojumu par 2008. gadu un iesniegusi to Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejai (ZZTEK) un Zvejniecības un akvakultūras komitejai. Ar šo ziņojumu Komisija Padomei un Eiropas Parlamentam iesniedz dalībvalstu ziņojumu kopsavilkumu, tehnisko pielikumu (SEC(2010) 146) un iepriekš minēto komiteju atzinumus (SEC(2010) 147). Tehniskajā pielikumā sniegti sīki komentāri par zvejas jaudas pārvaldību[3], kā arī tabulas un grafiki, kuros atspoguļotas vispārējās tendences attiecībā uz ES zvejas floti un to, kā dalībvalstis ievēro iekļaušanas/izslēgšanas režīmu. Europa tīmekļa vietnē angļu valodā ir pieejama arī šāda informācija: - sīkas ziņas par minētā režīma ievērošanu katrā dalībvalstī, - rezultāti katrā Savienības attālākajā reģionā, - dalībvalstu ziņojumi. DALīBVALSTU GADA ZIņOJUMU KOPSAVILKUMS Šogad tikai deviņas dalībvalstis savu ziņojumu iesniedza laikus, pārējie ziņojumi tika saņemti ar vienas līdz divpadsmit nedēļu novēlojumu. Neraugoties uz šo kavēšanos, Komisija 2009. gada 31. jūlijā iesniedza kopsavilkuma ziņojumu iepriekš minētajām komitejām. Turklāt jānorāda, ka dalībvalstu sniegtās informācijas kvalitāte ne vienmēr bija pietiekama, lai to izmantotu šajā ziņojumā, kaut gan daudzas dalībvalstis bija ievērojušas Regulas (EK) Nr. 1438/2003 13. pantā noteikto ziņojuma struktūru. Šajā ziņojumā apkopota informācija par dalībvalstu zvejas flotēm, spēkā esošo zvejas piepūles samazināšanas shēmu ietekmi un iekļaušanas/izslēgšanas režīma ievērošanu dalībvalstīs. Lai palīdzētu dalībvalstīm saskaņotā un labi pamatotā veidā analizēt līdzsvaru starp flotes zvejas jaudu un pieejamajām zvejas iespējām, Komisija sadarbībā ar ZZTEK izstrādāja vadlīnijas labākai zvejas jaudas un zvejas iespēju līdzsvara analīzei. 2007. gada ziņojumā šīs vadlīnijas bija izmantojušas tikai dažas dalībvalstis. 2008. gada ziņojumā vadlīniju izmantojums ir plašāks, un jau 12 valstis ziņojumā ir iekļāvušas aprēķinus un interpretējušas visus ieteicamos indikatorus vai daļu no tiem. Vairākos gadījumos šie aprēķini uzrāda ievērojamu zvejas jaudas pārpalikumu. Sīkāks skaidrojums par to, kā lietot vadlīnijas, un kopsavilkums par ieteicamajiem indikatoriem ir atrodams Komisijas dienestu darba dokumentā. Beļģijas ziņojumā vadlīnijas ir piemērotas attiecībā uz Beļģijas flotes nozīmīgāko segmentu, proti, kuģiem zvejai ar rāmja trali. Zemais zvejas jaudas izmantojums un ieguldījumu neatmaksāšanās 12–24 m kuģu segmentā liecina par zināmu jaudas pārpalikumu; turpretim 24–40 m segmentā zvejas jaudas izmantojums ir labāks un ieguldījumi atmaksājas. 2008. gadā, neizmantojot publisko atbalstu, nedaudz samazināja flotes tilpību. Saskaņā ar EZF darbības programmu 2007.–2013. gadam Beļģija gatavojas 2009.–2010. gadā izveidot flotes sabalansēšanas shēmu ar rāmja trali zvejojošo lielo kuģu (vairāk nekā 221 kW) segmentā. Ar rāmja trali zvejojošo 24–40 m kuģu segmentā bijis raksturīgs augsts jūras zeltplekstes un jūrasmēles kvotas izmantojums visos zvejas apgabalos, izņemot VIIa zonu. Kā norādīts ziņojumā, zvejas jaudas mazo izmantojumu šajā zonā noteikuši citi faktori (kvotu apmaiņas rezultātā pieaugusī nacionālā kvota, augstā degvielas cena un kuģu sadalīšana 2006. gadā). Bulgārijas flotē 96 % kuģu ir mazi kuģi. Saskaņā ar ziņojumu no 2547 kuģiem neaktīvo kuģu skaits 2008. gadā bija 1820. Pamatojoties uz administratīvu lēmumu, kuru pieņēma vēl pirms pievienošanās, flotē tika iekļauti divi kuģi. Bulgārijas ziņojumā vadlīnijas ir piemērotas. Tehniskais indikators rāda zemu zvejas jaudas izmantojumu visos flotes segmentos. Kuģiem, kuru garums nepārsniedz 6 m, vērtējums ir visnelabvēlīgākais, un Bulgārija plāno pasākumus, lai uzlabotu stāvokli šajā flotes segmentā. Bulgārijas flotē zvejas piepūles koriģēšanas shēmas netika piemērotas. Nozvejas kvotu režīmu Bulgārija piemēro tikai divām galvenajām sugām: akmeņplekstei un brētliņai. Dānijas ziņojumā vadlīnijas ir piemērotas un 11 flotes segmenti kategorizēti saskaņā ar Datu vākšanas regulu[4]. Aprēķinātie indikatori rāda, ka zivju krājumi un aktīvās flotes lielums ir līdzsvarā. Zvejas jaudas pārpalikums attiecas uz kuģiem, kuru garums nepārsniedz 12 m. Daudziem flotes segmentiem ir labi ekonomiskie rādītāji. Dānijas flotes zvejas jauda 2003.–2008. gadā tika samazināta par 23 % tilpības, 22 % dzinēju jaudas un 22 % kuģu skaita izteiksmē. Lielākais samazinājums skāris 12–24 m kuģu segmentu. Neaktīvo kuģu skaits 2008. gadā bija 901 kuģis ar kopējo tilpību 11 594 GT un 44 238 kW. Saskaņā ar mencu krājuma atjaunošanas plānu Dānijas flotei piemēro II pielikuma pasākumus, un tāpēc kopš 2003. gada zvejas dienu kopējais skaits ir samazināts par 48 %, bet kuģu skaits — par 41 %. Vācijas ziņojumā vadlīnijas nav piemērotas. Tā vietā zvejas jaudas un zvejas iespēju līdzsvara noteikšanai flotes segmentos tika izmantoti kvalitatīvie bioloģiskie kritēriji. Ziņojumā bija novērtēts, vai katra flotes segmenta zvejas jaudas tendence atbilst attiecīgo galveno krājumu apmēra un zvejas apjoma tendencēm. No piekrastes mazapjoma zvejas segmenta izslēdza 30 kuģus, no kuģu zvejai ar rāmja trali (I+II saraksts) segmenta izslēdza deviņus kuģus un no ēdamgliemeņu un ārpuskvotas sugu zvejas segmenta — deviņus kuģus. Tomēr, ņemot vērā to, ka flotē iekļāva dažus kuģus zvejai ar pasīviem zvejas rīkiem, kuru garums nepārsniedz 12 m, un papildināja to kuģu flotes segmentu, kuri zvejo ar trali vai rāmja trali, kopējā zvejas jauda pavisam nedaudz pieauga (+0,1 % tilpības izteiksmē un +0,26 % dzinēju jaudas izteiksmē). Saskaņā ar ziņojumu zvejas piepūles samazināšanas shēmu īstenošana flotes apmēru būtiski nesamazināja, bet konkrēti skaitļi nav norādīti. Igaunijas ziņojumā vadlīnijas ir piemērotas daļēji. Tehniskais indikators rāda izteiktu zvejas jaudas pārpalikumu traleriem, kuru garums pārsniedz 12 m. Pārskata periodā flotē iekļāva 7 kuģus un arī izslēdza 7 kuģus, nevienā gadījumā neizmantoja publisko atbalstu. 2008. gadā jauni krājumu pārvaldības un atjaunošanas daudzgadu plāni Baltijas jūrā un NAFO un NEAFC pārvaldības apgabalā nav ieviesti. Igaunijas flotei Baltijas jūrā piemēroja Baltijas jūras mencas krājuma atjaunošanas pasākumus. Tomēr ziņojumā nav sniegts šo pasākumu ietekmes novērtējums. Grieķijas ziņojumā aprēķinātas dažas vadlīnijās ierosināto indikatoru vērtības. 2008. gadā 22.–23. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā ( GSA ) ievērojami mazāk izmantoja laivas zvejai ar zvejas vadiem, bet piekrastes zvejas kuģu (12–24 m) izmantojums uzlabojās. Pēdējos pāris gados 20. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā to kuģu (12–24 m) flotes segments, kuri zvejo ar riņķvadiem, tiek izmantots nepilnīgi. Arī 2008. gadā zvejas jauda tika samazināta, saņemot publisko atbalstu, un šādā veidā norakstīja 1807 GT un 6769 kW. Spānijas ziņojumā vadlīnijas nav piemērotas, un tajā nav flotes zvejas jaudas un zvejas iespēju līdzsvara novērtējuma. 2008. gadā norakstīja 1736 kuģus jeb 12 803 GT, kaut arī tikai 25 kuģus jeb 2408 GT no flotes izslēdza, izmantojot publisko atbalstu. 2008. gadā flotē iekļāva 141 kuģi jeb 2958 GT. Piemērojot melnā paltusa krājuma atjaunošanas plānu NAFO pārvaldības apgabalā, to zvejas dienu skaits, kuras Spānijas flote pavadījusi šajā zvejniecībā, 2008. gadā saruka par 84 % salīdzinājumā ar 2003. gadu. Piemērojot dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājuma atjaunošanas plānu, attiecīgā flote samazināja zvejas piepūli par 10 % gadā: no 260 dienām 2005. gadā līdz ne vairāk kā 194 zvejas dienām 2008. gadā. Francijas ziņojumā vadlīnijas nav piemērotas. Sniegts apkopojošs pārskats par tādiem valsts, starptautiskajiem un ES līmeņa pārvaldības pasākumiem kā KPN un kvotas, kurus piemēro Francijas flotei dažādās zvejniecībās. Flotes lieluma un tai pieejamo zvejas iespēju līdzsvara novērtējums ziņojumā tomēr nav iekļauts. Kopš 2007. gada novembra uzsākto norakstīšanas shēmu satvarā sadalīšanai nodoti 169 kuģi, kuru tilpība ir 10 175 GT un dzinēju jauda — 40 779 kW. 2008. gadā uzsāktā kuģu norakstīšanas shēma joprojām turpinās, un tā attiecas uz vēl 220 kuģiem. Īrijas ziņojumā vadlīnijas nav piemērotas, un tajā nav flotes zvejas jaudas un zvejas iespēju līdzsvara novērtējuma. Tomēr ziņojumā norādīts, ka daudzi mērķsugu krājumi neiekļaujas drošās bioloģiskās robežās. 2008. gadā noslēdzās “balto zivju” flotes kuģu norakstīšanas programma, kuras rezultātā no flotes izslēdza 6900 GT un 19 000 kW. Uz Īrijas floti attiecas zvejas piepūles samazināšanas shēma, kas pieņemta saskaņā ar KPN un kvotu regulas II pielikumu, un Rietumu ūdeņu režīms. Zvejniecības, uz kurām attiecas krājumu atjaunošanas plāni ( ICES VIa un VIIa apgabals), ir ļoti daudzveidīgas. Tāpēc zvejas piepūles samazināšanas shēmu ietekmi Īrijas iestādēm ir bijis grūti novērtēt skaitliskā izteiksmē. Itālijas ziņojumā vadlīnijas ir piemērotas. Indikatori parādīti vispirms valsts mērogā. Tehniskais indikators rāda augstu zvejas jaudas izmantojuma pakāpi kuģiem, kuri zvejo ar trali vai ar rāmja trali, un zemu zvejas jaudas izmantojuma pakāpi kuģiem, kuri zvejo ar pelaģisko trali, riņķvadu vai dragām. Papildus veikta indikatoru analīze reģionālā mērogā, un rezultāti par katru ģeogrāfisko apgabalu apzīmēti ar “luksofora” krāsu kodu. EZF programma aptver virkni plānu pakāpeniskai zivju krājumu līdzsvara atjaunošanai, un šie plāni ir saistīti ar pārvaldības plāniem, kas valsts līmenī pieņemti, pildot ES noteiktos saglabāšanas pasākumus. Minēto plānu īstenošanas rezultātā zvejas piepūlei dažādās zvejniecībās vajadzētu samazināties par 3–30 %. Gaidāms, ka 2007.–2015. gada periodā no flotes tiks izslēgti 13 % no pašreizējās zvejas jaudas jeb 27 300 GT. 2007. un 2008. gadā ar publisko atbalstu no flotes izslēdza kopā 11 008 GT un 47 716 kW. Kipras ziņojumā nav zvejas jaudas un zvejas iespēju līdzsvara novērtējuma, un ierosinātās vadlīnijas nav piemērotas. 2008. gadā kuģi no flotes izslēgti netika, izņemot vienu gadījumu, kurā ziņots, ka kuģis ir iznīcināts. Kipras flotei zvejas piepūles samazināšanas shēmas netika piemērotas. Latvijas ziņojumā vadlīnijas nav piemērotas. Tomēr tiek uzskatīts, ka flotes tāljūras segmenta zvejas jauda ir līdzsvarā ar pieejamajām kvotām. Paredzēts norakstīt 70 kuģus Baltijas jūras segmentā un 110 kuģus mazapjoma zvejas segmentā, un 2007.–2013. gadā plānoti vēl citi samazinājumi citos segmentos. 2008. gadā sadalīšanai nodoto kuģu skaits nav precizēts. Kopš 2004. gada 1. maija no flotes izslēgti 139 kuģi, no tiem 110 nodoti sadalīšanai, izmantojot publisko atbalstu. Uz Latvijas floti attiecas Baltijas jūrā piemērojamie krājumu atjaunošanas pasākumi, un vairums no flotes izslēgto kuģu bija zvejojuši mencu. Mencas krājumu sliktā stāvokļa, novecojošo kuģu un aizvien pieaugošo degvielas cenu dēļ kuģu īpašnieki pieteicās kuģu norakstīšanas piemaksu saņemšanai. Lietuvas ziņojumā vadlīnijas ir piemērotas flotes segmentiem, kuros zvejo mencu. Rezultāti apzīmēti saskaņā ar “luksofora” krāsu kodu, un tie rāda, ka mencas zvejas flote nav līdzsvarā ar mencas krājumiem. Saskaņā ar ziņojumu pelaģisko krājumu un laša zvejas flotes jauda ir atbilstoša zvejas iespējām. Zvejas piepūles un zvejas iespēju līdzsvaru iecerēts sasniegt, īstenojot Lietuvas zvejas piepūles plānu 2008.–2009. gadam, kurā paredzētās galvenās darbības ir grunts traleru zvejas jaudas regulēšana Baltijas jūras piekrastes apgabalā un NAFO un NEAFC pārvaldības apgabalā. Lietuva plāno ar EZF palīdzību samazināt tāljūras zvejas kuģu zvejas jaudu par 1,2 % un piekrastes zvejas kuģu zvejas jaudu — par 44 %. Maltas ziņojumā vadlīnijas ir piemērotas. Tehniskais indikators rāda zemu flotes izmantojuma pakāpi, kam raksturīgs aizvien retāks aktīvo zvejas rīku (traleri) lietojums un relatīvi stabils zvejas jaudas izmantojums kuģiem, kuri zvejo ar pasīvajiem zvejas rīkiem. Saskaņā ar ziņojumu flotes zvejas jauda ir samērojama ar pieejamajiem resursiem, un samazinājumi netiek plānoti. Maltas flotē ir pilnas slodzes un nepilnas slodzes kuģi. Mazi kuģi, kuru garums nepārsniedz 12 m, veido 99 % no nepilnas slodzes kuģiem un 78 % no komercdarbībai paredzētajiem pilnas slodzes kuģiem. Maltas flotei zvejas piepūles koriģēšanas shēmas netika piemērotas. Nīderlandes ziņojumā vadlīnijas ir piemērotas rāmja traļu segmentā. Ievērojami samazinājusies zvejas izraisītā zivju mirstība jūras zeltplekstes, jūrasmēles un mencas krājumā. Salīdzinājumā ar 2007. gadu uzlabojušies arī sociālekonomiskie rādītāji, kurus jo īpaši ietekmējušas labās garneļu cenas 2008. gadā. 2008. gadā gan kuģu skaita (apmēram 15 %), gan zvejas piepūles (–23,1 %) izteiksmē būtiski samazinājās Nīderlandes kuteru flotes apjoms. Tas skaidrojams ar pārvaldības plānu īstenošanu, kuteru flotes optimizēšanu 2008. gadā, tendenci zvejot ar mazākiem kuģiem un to, ka 2008. gada vasarā augsto degvielas cenu dēļ darbību uz laiku brīvprātīgi pārtrauca (pārsvarā) lielie kuteri, kas zvejo ar rāmja trali. Nīderlandes flotei Ziemeļjūrā piemēro “jūrā pavadāmo dienu” ierobežojumu (II pielikuma režīms). Nīderlande apsver iespēju ierobežot zvejas jaudu noenkuroto zvejas rīku zvejniecībās, kurām pēdējos pāris gados raksturīgs stabils pieaugums. 2008. gadā ievērojams skaits zvejnieku — galvenokārt zemākā degvielas patēriņa dēļ — no zvejas ar rāmja trali pārorientējās uz zveju ar parasto trali. Pelaģiskās flotes zvejas jauda samazinājās par vienu kuģi. Ziņojumā pausts uzskats, ka atlikušās flotes apjoms ir atbilstošs pašreizējam zivju krājumu apjomam un stāvoklim. Polijas ziņojumā vadlīnijas nav piemērotas, un tajā nav flotes zvejas jaudas un zvejas iespēju līdzsvara novērtējuma. 2008. gadā ar publisko atbalstu no Baltijas jūras flotes izslēdza 34 kuģus. No dziļūdens flotes segmenta tika izslēgts viens kuģis, bet iekļauti — divi, tādējādi palielinot flotes zvejas jaudu par 15 570 GT un 11 216 kW. Pamatojoties uz administratīvu lēmumu, kuru pieņēma pirms pievienošanās, viens kuģis tika aizstāts un vēl viens — modernizēts, tāpēc Polijas flotes kopējā zvejas jauda nedaudz pieauga. Saskaņā ar Polijas ziņojumu zvejas piepūles samazināšanas programmas rezultātā Baltijas jūras flote 2008. gadā zvejā pavadīja 36,1 % mazāk dienu nekā 2004. gadā. Mencas zvejā pavadīto dienu skaits no 2004. līdz 2008. gadam samazinājās par 38 %. Portugāles ziņojumā vadlīnijas nav piemērotas, un tajā nav flotes zvejas jaudas un zvejas iespēju līdzsvara novērtējuma. Tomēr sniegti sociālekonomiskie dati par 2003.–2007. gadu. 2008. gadā ar publisko atbalstu sadalīja tikai vienu kuģi. 2008. gadā turpinājās heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas plāna īstenošana, taču netiek ziņots par attiecīgiem zvejas piepūles samazinājumiem. Tomēr salīdzinājumā ar 2007. gadu zvejas piepūle ir sarukusi par 30 %. Lai samazinātu dienvidu apgabala floti, 2008. gadā pieņēma sabalansēšanas plānu kuģiem, kam atļauts dienvidu apgabalā ar dragām zvejot plakangliemenes. Lēmums par pieciem 2008. gadā saņemtajiem pieteikumiem vēl nav pieņemts. Kuģiem, kuri darbojas NAFO pārvaldības apgabalā, jāpilda melnā paltusa krājuma atjaunošanas plāns. Salīdzinājumā ar 2003. gadu šie kuģi zvejā pavadījuši par 50 % mazāk laika. Dziļūdens sugām piemēro valsts līmeņa pasākumus, kuru mērķis ir zvejas piepūles limitēšana. Rumānijas ziņojumā vadlīnijas nav piemērotas, kaut arī apgalvots, ka flote darbojas ilgtspējīgā veidā un visu sugu zivis ir pieejamas pietiekamā daudzumā. Kopumā flote ir novecojusi un sliktā tehniskā stāvoklī. 2007.–2013. gada EZF plānošanas periodā ir paredzēta kuģu nodošana sadalīšanai, taču atbilstošā zvejas jauda ziņojumā nav norādīta. 2008. gadā, pamatojoties uz administratīvu lēmumu, kas pieņemts pirms pievienošanās, flotei pievienojās seši jauni kuģi, un, neizmantojot publisko atbalstu, no flotes izslēdza septiņus kuģus. Slovēnijas ziņojumā vadlīnijas ir piemērotas. Tehniskais indikators rāda, ka vairumam kuģu izmantojuma pakāpe ir zema. 2008. gadā to kuģu flotes segmentā, kuru garums nepārsniedz 12 m, iekļāva vienu kuģi. Flotei ir strukturālas problēmas, proti, veci kuģi un novecojuši zvejas rīki. 2007.–2013. gada EZF plānošanas periodā ir paredzēta kuģu nodošana sadalīšanai, taču atbilstošā zvejas jauda ziņojumā nav norādīta. Slovēnijas flotei zvejas piepūles samazināšanas shēmas netika piemērotas. Somijas ziņojumā vadlīnijas nav piemērotas, un tajā nav flotes zvejas jaudas un zvejas iespēju līdzsvara novērtējuma. 2003.–2008. gadā zvejas jauda ir samazinājusies par 19 % tilpības izteiksmē un par 10 % dzinēju jaudas izteiksmē. Neraugoties uz šo zvejas jaudas samazinājumu, Somijas flotes kopējā zvejas piepūle kopš 2005. gada ir pieaugusi un stabilizējusies tikai 2008. gadā. Pelaģiskās zvejas segmentā reģistrēts vislielākais zvejas piepūles pieaugums, toties mencas zvejā izmantoto stacionāro zvejas rīku segmentā zvejas piepūle ir pakāpeniski samazinājusies, un dreifējošo tīklu aizlieguma dēļ pēdējos divos gados šajā segmentā zvejas darbības nav veiktas. Somijas flotei 2008. gadā zvejas piepūles samazināšanas shēmas netika piemērotas. Laša zvejniecībai atklātā jūrā raksturīgās zemās rentabilitātes dēļ pasīvos zvejas rīkus izmantojošo kuģu segmentā tiek plānota jauna zvejas piepūles samazināšana shēma 2009.–2010. gadam. Zviedrijas ziņojumā vadlīnijas ir piemērotas un indikatori aprēķināti, pamatojoties uz 2007. gada datiem. Flotes segmentācija nav konsekventi ievērota visā ziņojumā. Bioloģiskais indikators rāda, ka trīs flotes segmenti nedarbojas ilgtspējīgā veidā. Augstāko zivju cenu un labo nozveju dēļ ekonomiskie rādītāji 2007. gadā bija labāki nekā iepriekšējā gadā, taču gaidāms, ka degvielas cenu paaugstināšanās un zivju cenu pazemināšanās dēļ 2008. gadā tie pasliktināsies. Tehniskais indikators rāda zvejas jaudas pārpalikumu visos flotes segmentos. Zvejas piepūle ir pakāpeniski samazināta, piemērojot krājumu pārvaldības un atjaunošanas daudzgadu plānus, kas izstrādāti virknei krājumu Ziemeļjūrā, Skagerakā, Kategatā un Baltijas jūrā. Zviedrija 2008. gadā iesniedza Komisijai plānu par mencu zvejas pielāgojumiem Baltijas jūrā. EZF piešķīra piemaksas par sešu traleru sadalīšanu, un attiecīgajā flotes daļā tika īstenota īpaša kuģu sadalīšanas kampaņa. Apvienotās Karalistes ziņojums aptver arī 2007. gadu, jo par šo laikposmu iepriekš nav ziņots. Vadlīnijas nav piemērotas, taču sniegti citi tehniskie, bioloģiskie un sociālekonomiskie dati. Ziņojumā nav zvejas jaudas un zvejas iespēju līdzsvara novērtējuma. 2000.–2008. gadā mencu krājuma atjaunošanas režīma piemērošanas rezultātā tika panākts zvejas jaudas samazinājums par 43 % (kilovatdienu izteiksmē) kuģiem, kuru garums pārsniedz 10 m. Kuģu norakstīšanas shēma, kuru īstenoja 2007. gadā, bija saistīta ar krājuma atjaunošanas režīmu, kas noteikts attiecībā uz jūrasmēles krājumu Lamanša rietumdaļā. 2004.–2008. gadā šīs zvejniecības kuģu, kuru garums pārsniedz 10 m, zvejas piepūle kilovatdienu izteiksmē tika samazināta par 13 %. Flotei piemēro arī Rietumu ūdeņu un dziļūdens sugu zvejas piepūles režīmu. Kilovatdienu izteiksmē lielākie zvejas piepūles samazinājumi ir grunts traļu un vadu segmentā (–45 %) mencas krājuma atjaunošanas režīma pasākumu dēļ un rāmja traļu segmentā (–61 %), kur to izraisījis zvejas iespēju samazinājums, 2007. gadā īstenotā kuģu norakstīšanas shēma un augstākas degvielas cenas. Zvejas jauda 2000.–2008. gadā ir samazinājusies visos flotes segmentos, izņemot tos, kuros izmanto murdus un zivju krātiņveida lamatas. ZVEJAS JAUDAS PāRVALDīBAS NOTEIKUMU IEVēROšANA: KOPēJIE REZULTāTI Kontinentālā flote, izņemot attālākajos reģionos reģistrētos kuģus Saskaņā ar Kopienas flotes reģistra ( CFR ) datiem sešu gadu laikposmā no 2003. līdz 2008. gadam, neraugoties uz divām secīgām paplašināšanās kārtām, ES flotes kopējā zvejas jauda tika samazināta par aptuveni 331 000 GT un 1 123 000 kW, un tas nozīmē neto samazinājumu tilpības izteiksmē par aptuveni 16 % un dzinēju jaudas izteiksmē par aptuveni 15 %. Kopējais kuģu skaits ir samazinājies par aptuveni 12 400, t. i., par 13,3 %. Laikposmā no 2003. līdz 2008. gadam “ES-15 flotes” zvejas jauda ir samazināta par 260 486 GT un 989 984 kW, bet “ES-10 flotes”[5] zvejas jauda ir samazināta par 70 354 GT un 132 980 kW salīdzinājumā ar stāvokli pievienošanās dienā (2004. gada 1. maijs). “ES-10 flotes” samazinājums kopš pievienošanās dienas ir bijis relatīvi lielāks nekā “ES-15 flotes” samazinājums 2003.–2008. gadā (24 % salīdzinājumā ar 14 %, dzinēju jaudas izteiksmē). Rumānija un Bulgārija zvejas jaudu samazinājušas par aptuveni 5 % tilpības izteiksmē un par mazāk nekā 1 % dzinēju jaudas izteiksmē. Sešu gadu laikposmā no 2003. līdz 2008. gadam no ES flotes (izņemot attālākos reģionus) ar publisko atbalstu izslēdza aptuveni 224 590 GT un 733 119 kW, no kuriem 25 657 GT un 89 024 kW izslēdza 2008. gadā. Vispārīgi runājot, zvejas jaudas neto samazinājums ES flotē joprojām ir nepietiekams, ja ņem vērā pastāvīgos tehnoloģiskos uzlabojumus, kuri neitralizē šā samazinājuma ietekmi, un to, cik bēdīgā stāvoklī atrodas vairums ES zvejniecību. Šim ziņojumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta 1. un 2. tabulā apkopoti 2008. gada 31. decembra dati par iekļaušanas/izslēgšanas režīma un robežlielumu ievērošanu dalībvalstīs. Visas dalībvalstis ir ievērojušas šos noteikumus. Sīkāki dati (tabulas un grafiki) par dalībvalstu flotu zvejas jaudas izmaiņām ir pieejami Europa tīmekļa vietnē[6]. Attālākajos reģionos reģistrētās zvejas flotes Attālākajos reģionos reģistrēto flotu zvejas jauda un tās izmaiņas laikposmā no 2003. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim ir parādītas šim ziņojumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta 4. tabulā. Rezultāti liecina, ka Spānijas un Portugāles attālākajos reģionos reģistrētās zvejas flotes ievērojami samazinātas gan tilpības, gan dzinēju jaudas ziņā. Tajā pašā laikā Francijas aizjūras departamentu flotes zvejas jauda ir palielinājusies, jo flotei pievienojušies 343 jauni kuģi. Reinjonas un Francijas Gviānas gadījumā 2008. gada beigās robežlielumi, kas noteikti bentiskās un pelaģiskās zvejas segmentiem, kuros kuģu lielākais garums ir mazāks par 12 m, bija pavisam nedaudz pārsniegti. KOMISIJAS SECINāJUMI Dalībvalstu ziņojumu kvalitāte 2008. gadā bija labāka nekā 2007. gadā. Tomēr vairumā ziņojumu dalībvalstu flotes nav raksturotas pa zvejniecībām, un tas neļauj Komisijai izvērtēt, cik daudz ir paveikts, lai panāktu flotes zvejas jaudas un pieejamo zvejas iespēju līdzsvaru, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 14. pantā. Tā vietā dalībvalstis galveno uzmanību pievērsušas valsts līmenī īstenotajām flotes pārvaldības sistēmām un flotes zvejas jaudas izmaiņām saistībā ar iekļaušanas/izslēgšanas režīmu. Gatavojot ziņojumus, 12 dalībvalstis ir dažādā apmērā izmantojušas zvejas jaudas un zvejas iespēju līdzsvara novērtēšanas vadlīnijas. Virknē gadījumu indikatori uzrāda zvejas jaudas pārpalikumu. Komisija atzīst, ka dažos gadījumos pastāv datu pieejamības problēmas, un centīsies tās risināt un kopīgi ar ZZTEK pilnveidot minētās vadlīnijas. Turpmākie šā veida ziņojumi par dalībvalstu centieniem labāk sabalansēt zvejas jaudu un zvejas iespējas, domājams, būs konkrētāki, ja visas dalībvalstis izmantos vadlīnijās piedāvātos kritērijus. Vairumā ziņojumu iekļautā informācija ir tāda, ka nekļūst skaidrs, kāda ir zvejas piepūles pārvaldības pasākumu un flotes zvejas jaudas koriģēšanas pasākumu savstarpējā saistība, un nav kritiskas analīzes par faktiski izmantotās zvejas piepūles dinamiku. Kopumā šķiet, ka zvejas piepūles koriģēšanas pasākumiem ir visai ierobežota ietekme uz flotes zvejas jaudu. Tāpat kā iepriekšējos gados zvejas jaudas samazināšanas galvenais stimuls izrādās flotes sliktie ekonomiskie rādītāji apvienojumā ar ES vai nacionālā finansējuma pieejamību. Tas var būt daļēji tāpēc, ka vairākām zvejniecībām nav izstrādātas zvejas piepūles pārvaldības sistēmas, un daļēji tāpēc, ka arī esošo sistēmu efektivitāte ir nepilnīga (piemēri ir II pielikums, Rietumu ūdeņi, dziļūdens zvejniecības, dažas valsts līmeņa shēmas u. c.). Šķiet, ka dažās dalībvalstīs zvejas jauda samazinājusies arī nododamo individuālo tiesību (kvotu) izmantojuma dēļ. Reaģējot uz 2008. gada degvielas krīzi, Padome 2008. gada jūlijā pieņēma īpašus pagaidu pasākumus par ES zvejas flotes pārstrukturēšanu un tādā veidā radīja iespēju veikt vajadzīgo flotes pārstrukturēšanu. Minēto pasākumu iedarbīgums ir bijis ļoti mazs, jo līdz šā ziņojuma gatavošanas laikam vēl nav pieņemts neviens regulā paredzētais zvejas flotes pielāgošanas plāns. To gadījumu skaits, kuros izslēgšana no flotes notikusi ar publisko atbalstu, 2008. gadā bija mazāks nekā 2007. gadā. 2008. gadā ES flotes zvejas jauda samazinājās tilpības izteiksmē par aptuveni 2,6 % gadā un dzinēju jaudas izteiksmē par aptuveni 2,3 %. Komisijas dienestu darba dokumenta 3.–5. attēlā redzams, ka kopumā šāda tendence turpinās jau 17 gadus, taču individuālu dalībvalstu līmenī stāvoklis nav tik viendabīgs. To krājumu zinātniskais novērtējums, par kuriem ir pieejami dati, liecina, ka 30 % šo krājumu tiek zvejoti, pārsniedzot drošas bioloģiskās robežas, un 80 % — pārsniedzot maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Tajā pat laikā lielā daļā flotes zvejas jaudas izmantojums nav pilnīgs, t. i., zvejas dienu skaits ir mazāks par maksimālo iespējamo. Ņemot vērā iepriekš minēto, līdzšinējais zvejas jaudas samazinājums nešķiet pietiekams, lai īstermiņā sasniegtu ilgtspējīgu zvejas jaudas un zvejas iespēju līdzsvaru, īpaši tad, ja uz to raugās saistībā ar tehnikas attīstību, kuru uzskata par tikpat strauju kā novērotos zvejas jaudas samazinājumus. Kā norādīts Zaļajā grāmatā par KZP reformu, zvejas jaudas pārpalikums ir un paliek viena no galvenajām KZP problēmām. Salīdzinājumā ar pieejamajiem resursiem Eiropas flote joprojām ir pārāk liela, un šī neatbilstība ir pamatā daudzām problēmām, kas saistītas ar vājiem ekonomiskās darbības rādītājiem, noteikumu neapmierinošu īstenošanu un resursu pārmērīgu izmantošanu. [1] Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 14. pantu un Regulas (EK) Nr. 1438/2003 12. pantu. [2] http://ec.europa.eu/fisheries/fleet/index.cfm?method=FM_Reporting.AnnualReport. [3] Saskaņā ar 2002. gada decembrī pieņemto kopējo zivsaimniecības politiku (KZP) zvejas flotes pārvalda, ievērojot vispārīgu principu, ka jauniekļautā zvejas jauda kuģu tilpības un dzinēju jaudas izteiksmē nedrīkst pārsniegt no flotes izslēgto zvejas jaudu. [4] Komisijas Regula (EK) Nr. 1639/2001 (OV L 222, 17.8.2001., 53.–115. lpp.). [5] Dalībvalstis, kuras Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā. [6] http://ec.europa.eu/fisheries/fleet/index.cfm?method=FM_Reporting.AnnualReport.