LV    LV 
 
 
 EIROPAS  
KOMISIJA  SAVIENĪBAS AUGSTĀ  
PĀRSTĀVE ĀRLIETĀS UN  
DROŠĪBAS POLITIKAS  
JAUTĀJUMOS  
Briselē, 18.5.2015.  
JOIN(2015) 22 final  
  
KOPĪGS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI  
ES un ASEAN –  partnerība ar stratēģisku mērķi   
 
2 
 KOPĪGS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN  
PADOMEI  
ES un ASEAN  –  partnerība ar stratēģisku mērķi  
1. Ievads  
ES ir stratēģiski ieinteresēta pastiprināt savu saikni ar Dienvidaustrumāzijas valstu asociāciju 
(ASEAN )1. Stipra, saliedēta un par savu vērtību pārliecināta ASEAN , kas turpina integrēšanās 
procesu, ir atbalsts reģionālajai stabilitātei, labklājībai un drošībai un rada jaunas sadarbības 
iespējas reģionālos un globālos jautājumus. ASEAN  apvieno sevī augstus ekonomiskās izaugsmes 
rādītājus un demogrāfisko dinamiku. Ja  valstis sagrupētu vienā veselumā, šis veselums būtu 
pasaules septītā attīstītākā ekonomika, un tiek prognozēts, ka līdz 2050.  gadam tas kļūs par 
ceturto lielāko ekonomiku. Sagaidāms, ka līdz 2030.  gadam ASEAN  jaunā vidusšķira pieaugs līdz 
65 % no ASEAN  valstu kopējā iedzīvotāju skaita, salīdzinājumam – 24 % 2010.  gadā. ASEAN  ir 
stūrakmens centieniem izveidot spēcīgāku reģionālo drošību plašākā Āzijas un Klusā okeāna 
reģionā. Vienota un par savu vērtību pārliecināta ASEAN  ir priekšnoteikums tam, lai nodroši nātu, 
ka reģionālās problēmas tiek risinātas, izmantojot uz noteikumiem balstītu pieeju; tas ir ne tikai 
reģiona iedzīvotāju, bet arī Eiropas Savienības ieinteresēs.  
Tādējādi ES ir ļoti ieinteresēta, lai ASEAN  darbība būtu sekmīga.  
ES un ASEAN  attiecības i r ieguvušas jaunu virzību, un abas puses ir ieinteresētas to uzturēt. 
Daudzas ASEAN  dalībvalstis pauda cerību par plašāku ES iesaistīšanos un vēlmi izveidot oficiālu 
“stratēģisko partnerību”. ES ir pārliecinošas ekonomiskās, nozaru un politiskās intereses uzlabot 
tās sadarbību ar šo asociāciju, kurai ir izšķiroša loma stratēģiski svarīgā reģionā.  
ASEAN  strādā pie ASEAN  ekonomiskās kopienas ( AEC ) izveides, ko plāno pabeigt līdz 
2015.  gada beigām, un izstrādā savu Redzējumu laikposmam pēc 2015.  gada ( Post-2015 Vision ), 
tostarp attiecībā uz savām attiecībām ar ES un pārējiem dialoga partneriem. Tāpēc pašreiz ir īstais 
brīdis, lai formulētu redzējumu par ES un ASEAN  turpmākajām attiecībām.  
Lai gan ASEAN  un ES ir partneres “integrācijas procesā”, to vidējā ekonom iskā attīstība, 
politiskās sistēmas, kā arī institucionālā stabilitāte ievērojami atšķiras. ASEAN  būs jārisina 
izaicinājumi, kurus cita starpā rada tas, ka lēmumu pieņemšana pilnībā notiek starpvaldību 
līmenī, pamatojoties uz vienprātību, kā arī ASEAN  budž eta finansējuma jautājums (tikai 
16 miljoni ASV  dolāru gadā, pamatojoties uz vienlīdzīgu ieguldījumu no visām ASEAN  
dalībvalstīm) un sekretariāta pilnvaras. Tajā pašā laikā ES un ASEAN  ir apņēmušās veicināt 
kopienas izveidi, ilgtspējīgu attīstību un uz not eikumiem balstītu integrāciju kā labāko veidu, lai 
saviem pilsoņiem (vairāk nekā 1,1  miljards kopā) nodrošinātu drošību un labklājību. ES 
2020.  gada stratēģija varētu kalpot par iedvesmas avotu, lai izstrādātu un īstenotu ASEAN  
Redzējuma laikposmam pēc 201 5. gada darba kārtību.  
Ieguldījums ES un ASEAN  attiecībās radīs būtiskus ieguvumus ES gan ekonomiskā, gan politiskā 
ziņā. Savukārt ASEAN  novērtē ES potenciālo lomu reģionālajā kontekstā, pieaugot stratēģiskajai 
                                                            
1  ASEAN  dalībvalstis ir Brunejas Darusalamas Valsts, Kambodža, Indonēzija, Laosas Tautas Demokrātiskā 
Republika, Malaizija, Mjanma  / Birma, Filipīnas, Singapūra, Taizeme un Vjetnama.  
 
3 
 konkurencei. ES, būdama uzticama partnere, vairāk nekā jebkurš cits dialoga partneris var 
palīdzēt ASEAN  tās integrācijas mērķu sasniegšanā bez konkrēta modeļa sludināšanas.  
Eiropas Savienībai ir būtiski ciešāk sadarboties ar ASEAN  nolūkā panākt pilnvērtī gākas Āzijas 
stratēģijas izstrādi. Pēdējos gados ES ir:  
 pievienojusies Dienvidaustrumāzijas draudzības un sadarbības līgumam;  
 izvērsusi un pārorientējusi sadarbību, izveidojot vērienīgāku un politiskāku partnerību, kā 
izklāstīts Brunejas rīcības plānā (201 3–2017)2, kas ir kopējs tiesiskais pamats ES un 
ASEAN  sadarbībai, tostarp daudziem ES dalībvalstu pasākumiem;  
 piedalījusies vairākās augstākā līmeņa vizītēs un  
 uzsākusi jaunu iniciatīvu attiecībā uz taustāmu sadarbību prioritārās jomās.  
ASEAN  ir pamanīju si un atzinīgi novērtējusi ES iesaisti; tagad ir nepieciešams pastiprināt 
centienus un īstenot ASEAN  un ES ārlietu ministru kopīgo 2014.  gada jūlija lēmumu nolūkā 
pavērst attiecību gaitu stratēģiskā gultnē. ES un ASEAN  attiecību pāriešana nākamajā līmenī 
pilnveidos un papildinās jau tā bagātīgās un daudzveidīgās divpusējās saites starp ES un 
atsevišķām ASEAN  dalībvalstīm; šie procesi būtu jāuztver kā savstarpēji papildinoši.  
2. Savienotība – reģionālās integrācijas pamats  
ASEAN  aktuālajā darba kartībā savienotība ir svarīgs un visaptverošs projekts. Galvenie mērķi 
tika izklāstīti 2010.  gada ASEAN Savienotības ģenerālplānā , kur par virsmērķi izvirzīta 
uzņēmējdarbības, cilvēku un iestāžu tuvināšana, likvidējot šķēršļus3. Ģenerālpl ānā uzsvērts, ka, 
lai gan materiālajai infrastruktūrai ir liela nozīme, arī atbalstošam tiesiskajam regulējumam un 
kopīgai identitāte ir būtiska loma ASEAN  valstu savienošanā gan savstarpēji, gan ar pārējo 
pasauli. ES, kas pati ir reģionālās integrācijas p iemērs, arī balstās uz savienotību (neskatoties uz 
atšķirībām terminoloģijā). Ar ES vairāk nekā jebkuru citu partneri ASEAN  varētu apspriest, 
piemēram, atziņas, kas gūtas no integrētas transporta sistēmas izveides kontinenta mērogā, 
iekšējā tirgus izveides  un tautu satuvināšanas.  
ES un ASEAN  ministru sanāksmē 2014.  gada jūlijā Briselē tika apstiprināta savstarpēja interese 
sadarboties savienotības jomā. Sadarbības savienotības jomā tiek izvirzīta par ES un ASEAN  
attiecību centrālo elementu – šādā kontekstā būtu jāaplūko daudzas šajā paziņojumā minētās 
nozaru iniciatīvas.  
Mekongas lejteces reģions (Kambodža, Laosas TDR, Mjanma un Vjetnama) attīstās ātri, taču to 
veido ASEAN  nabadzīgākās un vismazāk savienotās valstis. Pašreizējais nacionālais kopienākums 
uz vienu iedzīvotāju bagātākajās ASEAN  valstīs ir 26  reizes lielāks kā trūcīgākajās valstīs (ES šī 
attiecība ir mazāka kā 1:4)4. Attīstības līmeņa atšķirības mazināšana ļaus spriest par ASEAN  
savienotības sekmēm un veidos AEC  panākumu pamatu.  
                                                            
2 Bandarseribegavanas Rīcības plāns ASEAN  un ES ciešākas partnerības stiprināšanai (2013 –2017) , 
http://eeas.europa.eu/asean/docs/plan_of_action_en.pdf . 
3  http://www.asean.org/resources/publications/asean -publications/item/master -plan-on-asean -connectivity -2. 
4  Pasaules Bankas dati (2013).  
 
4 
 ES attīstības sad arbības jomas sader ar ASEAN  Integrācijas iniciatīvas ( IAI) darbības jomu. IAI 
īpaši uzsvērta nepieciešamība tuvināt Mekongas lejteces valstis bagātāko ASEAN  dalībvalstu 
attīstības līmenim. ASEAN  varētu gūt labumu no ES integrācijas un kohēzijas pieredzes.  
Konkrētas iniciatīvas šajā jomā cita starpā būs šādas:  
 veicināt regulāru un sistemātisku dialogu starp ES un ASEAN  savienotības jomā – ņemot 
vērā ASEAN Savienotības koordinācijas komitejas ( ACCC ) sekmīgo vizīti Briselē un 
Luksemburgā 2014.  gada februārī; pirmais dialogs notika Nepjido (Mjanmā  / Birmā) 
2014.  gada septembrī;  
 izveidot savienotības darba grupu, kas darbotos kā ACCC  partneris un virzītu dažādās ES 
darbības ASEAN  savienotības atbalstam;   
 turpināt atbalstīt Mekongas lejteces valstis to centienos samazināt attīstības atšķirības 
ASEAN  valstu starpā un izveidot savstarpējo savienotību. Šajā nolūkā ES trīskāršos 
divpusējo palīdzību Mekongas valstīm no 607  miljoniem  euro (2007 –2013) līdz 
1705  miljoniem  euro (2014 –2020);  
 atbalstīt rentablus reģionālās savienotības projektus transporta, enerģētikas un pilsētu 
infrastruktūras jomā5. ASEAN  tehniskās palīdzības instruments (1,1  miljons  euro, darbības 
laiks: 2015.  g. vidus) palīdzēs apzināt projektus un veikt priekšizpēti;  
 apvienot ES dotācijas un aizdevumus no starptautiskajām finanšu iestādēm, tostarp no 
Eiropas Investīciju bankas (EIB) nol ūkā veicināt videi draudzīgas ekonomikas izaugsmi 
ASEAN  reģionā ar Āzijas ieguldījumu mehānisma ( AIF) starpniecību;  
 dalīties ar ES veiksmīgo pieredzi upju baseinu apsaimniekošanā, piemēram, Donavas 
reģiona stratēģijas īstenošanā;  
 ierosināt īpaša dialoga s tarp ārlietu ministriem un Mekongas lejteces valstīm izveidi 
nolūkā apspriest reģionālos jautājumus un notiekošos ES palīdzības projektus un  
 dalīties ES pieredzē iekšējā tirgus izveidē preču un pakalpojumu jomā, ASEAN  valstīm 
panākot progresu ASEAN  ekonomi kas kopienas izveidē.  
2.1. Tirdzniecības, ieguldījumu un uzņēmējdarbības sekmēšana  
Pēdējā desmitgadē tirdzniecības un ieguldījumu plūsma starp ES un ASEAN  ir ievērojami 
pastiprinājusies. Patlaban ASEAN  valstis kopumā ir trešais lielākais ES tirdzniecības p artneris 
ārpus Eiropas (pēc ASV un Ķīnas) un ES ir ASEAN  otrā tirdzniecības partnere (pēc Ķīnas), 
divpusējās preču un pakalpojumu tirdzniecības apjomam 2013.  gadā sasniedzot 
238 miljardus  euro. Turklāt ES ASEAN  reģionā ir izveidojusi ievērojamu ieguldījumu  apjomu, 
kas pārsniedz 156  miljardus  euro. Minētie ieguldījumi veido lielāko daļu no kopējā ārvalstu tiešā 
ieguldījuma ASEAN  (gandrīz ceturto daļu). ASEAN  ieguldījumi Eiropā, lai gan aizsākušies 
salīdzinoši nesen, pastāvīgi pieaug un ir sasnieguši kopējo a pjomu vairāk nekā 57  miljardus  euro 
2013.  gada beigās.  
                                                            
5  Konkrētas ES programma s, ko finansē saskaņā ar ES ASI programmu cita starpā ir ASEAN  gaisa transporta 
integrācijas projekts ( AATIP ), ES un ASEAN  statistikas un integrācijas uzraudzības ( COMPASS ) programma, ES 
programma augstākās izglītības atbalstam ASEAN  reģionā ( EU-SHARE ), ES  un ASEAN  robežu pārvaldības un 
migrācijas programma un ciešāka reģionālā ES un ASEAN  dialoga iniciatīva ( E-READI ). 
 
5 
 Neraugoties uz šiem iespaidīgajiem skaitļiem, ES un ASEAN  tirdzniecības attiecībās joprojām 
pastāv labas attīstītības izredzes. ASEAN  tūlīt kļūs par vienotu tirgu ar vairāk kā 600  miljoniem 
patērētāju un pieaugošu vidusšķiru; tas dod lielas ieguldījumu un eksporta iespējas Eiropas 
uzņēmumiem.  
ES aktīvi sadarbojas ar ASEAN  reģionu un arvien vairāk ar atsevišķām tās dalībvalstīm. Sarunas 
par divpusējo brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) ar Singapūru tika uzsāktas 2010.  gadā, un pēc 
tam ar Malaiziju, Vjetnamu un Taizemi. Sarunas par ES –Singapūras BTN tika pabeigtas 
2014.  gada oktobrī, un sarunas par vērienīgu un visaptverošu BTN ar Vjetnamu, kas varētu būt 
svarīgs kritērijs ES sarunām ar citiem partneriem r eģionā, tuvojas noslēgumam.  
2014. –2020.  gadā ES atvēlēs aptuveni pusi no savas finanšu palīdzības ASEAN  
(85 miljonus  euro), lai ar ilgtspējīgas un iekļaujošas ekonomiskās integrācijas un tirdzniecības 
palīdzību atbalstītu ASEAN  savienotību. Šajā nolūkā ES arī piesaistīs resursus no AIF, apvienojot 
ES dotācijas ar aizdevumiem no EIB un citām starptautiskām finanšu iestādēm.  
Papildus tirdzniecības nolīgumiem un finanšu palīdzībai ES arī sadarbosies ar ASEAN , lai 
veicinātu gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izau gsmi. Šāda sadarbība būs vērsta uz 
uzņēmējdarbībai labvēlīgas vides sekmēšanu citās valstīs, ar tarifiem nesaistītu tirdzniecības 
šķēršļu samazināšanu, standartu saskaņošanu, tiesiskuma stiprināšanu un starptautisko darba 
standartu īstenošanu. ES un ASEAN  pētniecības un inovāciju dialogam, kurš pašlaik tiek īstenots, 
būs būtiska nozīme sociālekonomiskās izaugsmes atbalstā.  
Tikai 13  % no ES MVU darbojas starptautiskajā tirgū ārpus ES6. Uzņēmējdarbības iespēju 
radīšana Eiropas MVU ASEAN  valstīs cita starpā ietvers normatīvās vides, piekļuves 
finansējumam, intelektuālā īpašuma tiesību un piekļuves tirgum (tostarp publiskajiem 
iepirkumiem) uzlabošanu un korporatīvās pārvaldības attīstību.  
Konkrētas iniciatīvas šajā jomā cita starpā būs šād as: 
 tirdzniecības attiecības ar ASEAN  īstenot jaunā līmenī, tostarp nodrošinot regulāru 
apspriešanos starp ekonomikas ministriem un tiecoties uz vērienīgu starpreģionu BTN 
noslēgšanu, šā mērķa sasniegšanai kā atspēriena punktu izmantojot divpusējos nolīgum us 
starp ES un ASEAN  dalībvalstīm;  
 uzlabot MVU uzņēmējdarbības iespējas, tostarp izmantojot tādus instrumentus kā ES 
eksporta veicināšanas programmas  / uzņēmējdarbības iespējas Dienvidāzijā un 
Austrumāzijā ( EU Gateway  / Business Avenues in South -East Asia ), ASEAN  un ES 
uzņēmējdarbības padome un kopīga rentablu projektu izstrāde zaļās ekonomikas attīstībai, 
kuru atbalstīs, apvienojot ES dotācijas un aizdevumus no Eiropas starptautiskajām finanšu 
iestādēm un Āzijas ieguldījumu mehānisma ( AIF); 
 kopā ar EIB un attīstības bankām, kas darbojas ASEAN  reģionā, izpētīt iespējas, kā 
uzlabot finansējuma pieejamību MVU darbības internacionalizācijai;  
                                                            
6  Saskaņā ar Eurochambres  tikai 13  % no ES MVU darbojas starptautiskajā tirgū ārpus ES un aptuveni 9,7  % no 
rūpniecības nozares MVU eksportē preces uz valstīm, kas ir ārpus ES. Ir sagaidāms, ka 90  % no pasaules 
izaugsmes nākamajos piecos gados notiks ārpus Eiropas.  
 
6 
  stiprināt ES un ASEAN  dialogu un sadarbību jautājumos par sanitārajiem un 
fitosanitārajiem pasākumiem ( SPS), pamatojoties  uz starptautiskajiem standartiem, nolūkā 
veicināt tirdzniecību un novērst pašreizējos SPS tirdzniecības šķēršļus;  
 atbalstīt ciešāku sadarbību starp robežkontroles iestādēm, lai cīnītos pret krāpšanu muitas 
jomā, vienlaikus veicinot likumīgu tirdzniecību,  pārredzamību un nediskrimināciju starp 
ekonomikas dalībniekiem, tostarp izmantojot tehnisko palīdzību (kā tas ir, piemēram, 
ASEAN  datorizēto tranzīta sistēmu izmēģinājuma projekta gadījumā) saskaņā ar ES 
ARISE  programmu;  
 sākt dialogu ar ASEAN  nolūkā uzlab ot savstarpējo izpratni par regulējuma un rūpniecības 
politikas satvaru. Ķīmisko vielu nozarei, piemēram, nāktu par labu apmaiņa ar labāko 
praksi attiecībā uz pasaules standartu, piemēram, ANO Ķīmisko vielu klasificēšanas un 
marķēšanas vispārēji saskaņotās  sistēmas ( GHS ) īstenošanu, kā arī kopīgo interešu jomu 
izvērtēšana;  
 veicināt uzņēmumu sadarbību savstarpējo un klasteru savstarpējo sadarbību, finansējuma 
pieejamību un reģionālo spēju veidošanu standartizācijas jomā, pamatojoties uz atzītiem 
starptautisk ajiem standartiem un PTO principiem;  
 sākt dialogu par intelektuālā īpašuma tiesībām, korporatīvo pārvaldību un uzņēmumu 
sociālo atbildību, patērētāju aizsardzību, tiesu iestāžu sadarbību (jo īpaši starptautiskajās 
komerctiesībās) un starptautisko darba standartu labāku piemērošanu;  
 veicināt nozaru dialogu savstarpējo interešu jomās, tostarp šādās jomās:  
o reģionālie un starptautiskie standarti autorūpniecībā  un veselības aprūpē un 
medicīnā ,  
o satelītu navigācija , Zemes novērošana , Copernicus un kosmosa jau tājumi  nolūkā 
izveidot ilgtermiņa sadarbības stratēģiju ar pamatprogrammas “Apvārsnis  2020” 
pieteikumu palīdzību pētniecības dotācijām šajās jomās,  
o ar aizsardzību saistītā rūpniecības nozare  nolūkā atbalstīt Eiropas aizsardzības 
nozares internacionalizāci ju, tostarp ar ES un ASEAN  partneru meklēšanas 
pasākumu7 starpniecību, un  
o informācijas un komunikācijas tehnoloģijas , īpašu uzmanību pievēršot IKT 
lietojumam iedzīvotāju labā, spektra harmonizācijai un pārvaldībai, meklēšanas un 
glābšanas pakalpojumiem, pārvaldībai, pieaugumam mobilo sakaru lietojumā, 
digitālajai televīzijai un apraidei.  
2.2. Transports  
Civilās aviācij as jomai ir izšķiroša nozīme labas savienotības nodrošināšanā ASEAN  valstu vidū 
un starp ES un ASEAN  valstīm. Nākamajos 20  gados puse no pasaules jaunās satiksmes 
pieauguma būs uz Āzijas un Klusā okeāna reģionu un no tā, 2030.  gadā tirgus daļai pieaugot lī dz 
gandrīz 40  %. Saskaņā ar prognozēm turpmākajos 20  gados gaisa satiksme starp ES un ASEAN  
reģionu palielināsies par 65  %, daļēji pateicoties tūrisma pieaugumam.  
                                                            
7  Skatīt Komis ijas paziņojumu COM(2013)  542 un COM(2014)  387. Partneru meklēšanas pasākumus var 
organizēt, izmantojot COSME , ES programmu uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējai.  
 
7 
 Kā atsauces dokumentu ASEAN  varētu izmantot Komisijas 2012.  gada paziņojumu “ ES ārējā 
aviācij as politika ”8, kurā tika uzsvērta tāda ASEAN  vienotā civilās aviācijas tirgus nozīme, kurš, 
apvienojot tirgus liberalizāciju un tirgus regulēšanu, rada ciešākas starpreģionu sadarbības 
potenciālu. Pēdējo trīs desmitgažu laikā ES bija vērojamas līdzīgas ten dences, kuru rezultātā ir 
tapis pilnībā integrēts ES vienotais aviācijas tirgus.  
ES sniedz tehnisku palīdzību ASEAN  institucionālo spēju attīstīšanai, lai panāktu droša un 
ilgtspējīga vienotā aviācijas tirgus izveidi ar ASEAN  gaisa transporta integrācijas projekta 
(AATIP ) palīdzību, ko īsteno ciešā sadarbībā ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūru ( EASA ). 
ASEAN  panākumi, veidojot iekšējo aviācijas tirgu, sagatavo arī pamatu ciešākai sadarbībai 
starpreģionu līmenī. Šajā sakarā liela nozīme ir bijusi ES un ASEAN aviācijas samitam, kas 
notika 2014.  gada februārī, un turpmākajam darbam, kurš paveikts speciāli izveidotajā ES un 
ASEAN  Aviācijas darba grupā.  
Konkrētas iniciatīvas šajā jomā cita starpā būs šādas:  
 stiprināt dialogu aviācijas jomā, tostarp ar nolūku sā kt oficiālas sarunas par starpreģionu 
civilās aviācijas nolīgumu un  
 atbalstīt uzlabotu pilsētas transporta sistēmu izstrādi, ko līdzfinansēs EIB, ES dalībvalstu 
attīstības bankas un/vai AIF. 
2.3. Pētniecība, inovācija un cilvēku savstarpējie kontakti  
Cilvēku savstarpējie kontakti ir ciešākas ES un ASEAN  partnerības galvenā sastāvdaļa. Tas 
attiecas gan uz dialogu un sadarbību pētniecības un inovāciju jomā, gan augstākās izglītības 
studentu un pētnieku apmaiņu. ASEAN  aktīva līdzdalības ES Septītā pētniec ības un izstrādes 
pamatprogrammā (2007 –2013) rezultātā tika realizēti 103  projekti ar kopējo ES ieguldījumu 
20 miljonu  euro apmērā.  
Ik gadu aptuveni 250  ASEAN  studentu ir saņēmuši stipendijas ES Erasmus Mundus  programmas 
ietvaros, kuras aktivitāšu pārņēmēja tagad ir Erasmus + ; arī ES dalībvalstis nodrošina plašas 
iespējas saņemt stipendijas. Kopumā ik gadu vairāk nekā 4000  ASEAN  studentu dodas uz Eiropu, 
pateicoties ES stipendijām, kuras finansē ES un tās dalīb valstis.  
Konkrētas iniciatīvas šajā jomā cita starpā būs šādas:  
 uzlabot sadarbību jaunās ES pētniecības un inovācijas programmas “Apvārsnis  2020”9 
ietvaros prioritārajās jomās, kuras augstākā līmeņa ierēdņi ir kopīgi apzinājuši ES un 
ASEAN  dialogā par pēt niecību un inovāciju 2014.  gada augustā (un pēc tam);  
 paplašināt sadarbību izglītības jomā, tostarp daloties ES pieredzē attiecībā uz augstākās 
izglītības modernizāciju un internacionalizāciju un sistēmas reformu (piemēram, šādās 
jomās: ietekme uz kvalifik ācijas sistēmām, kvalitātes nodrošināšana, akreditācijas un 
                                                            
8  COM(2012) 556 final. 
9   Papildu programmai “Apvārsnis 2020” izmantojamie instrumenti ir jau minētais ES un ASEAN  Dialogs par 
pētniecību un inovāciju, kā arī plānotais ASEAN  Rīcības plāns zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas jomā 
(APASTI , 2015 –2020).  
 
8 
 vērtēšanas sistēmas un diplomu savstarpēja atzīšana) ar programmas “ Erasmus + ” 
projektu un ES Programmas augstākās izglītības atbalstam ASEAN  reģionā ( EU-SHARE ) 
palīdzību;  
 organizēt augstākās izgl ītības gadatirgus un akadēmisko apmaiņu (kā daļu no ES atbalsta 
ASEAN  savienotības veicināšanai izglītības nozarē);  
 turpināt dialogu un sadarbību migrācijas un mobilitātes jautājumos, piemēram, tādās 
jomās kā likumīgā migrācija un vīzas, nelikumīgā migrāci ja un nelikumīgo migrantu 
atgriešana un atpakaļuzņemšana, cilvēku tirdzniecība, migrācija, attīstība un starptautiskā 
aizsardzība (patvērums un citas starptautiskās aizsardzības veidi);  
 sadarboties ar ASEAN  dalībvalstīm ilgtspējīga tūrisma jomā, pamatojoti es uz sadarbības 
pieredzi ar Taizemi, Mjanmu  / Birmu un Vjetnamu, un  
 veicināt nevalstisko dalībnieku un pilsoniskās sabiedrības organizāciju (PSO) līdzdalību 
reģionālās integrācijas procesos.  
3. Zaļāka partnerība ilgtspējīgai nākotnei  
ASEAN  reģions ir apve ltīts ar bagātīgiem dabas resursiem, kas nodrošina plašu saimnieciskās 
darbības un iztikas avotu klāstu. Lai gan reģions aizņem tikai 3  % no pasaules kopējās sauszemes 
teritorijas, tajā ir ārkārtīgi liela bioloģiskā daudzveidība, un tas nodrošina dabisku b iotopu vairāk 
nekā 20  % no zināmajām augu un dzīvnieku sugām. Tomēr iedzīvotāju skaita pieaugums un 
ekonomiskā izaugsme palielina spiedienu uz šā reģiona dabas resursiem, reģionā ir novērojams 
ūdens trūkums, nelikumīga mežu izciršana, mežu pārveide, kūdrāj u nosusināšana un mežu 
ugunsgrēki, kas izraisa bioloģiskās daudzveidības zudumu un siltumnīcefekta gāzu (SEG) 
emisijas strauju pieaugumu, kā arī veselības problēmas un ekonomiskos zaudējumus. Reģions 
saskaras arī ar ūdens trūkumu un neapmierinošu atkritumu  apsaimniekošanu, kas rada jūras vides 
piesārņojuma problēmas pasaules mērogā.  
ASEAN  reģionā ir pasaulē trešā lielākā tropu meža teritorija, kur atmežošanas un mežu 
degradācijas rezultātā visstraujāk pieaug SEG emisija: patlaban par 260  miljoniem tonnām CO 2 
gadā, salīdzinot ar 810  miljoniem pasaules mērogā.  
Dienvidaustrumāzija ir pakļauta dabas katastrofām, kas saistītas ar klimata pārmaiņām. Dabas 
katastrofās ir gājuši bojā daudzi cilvēki (jo īpaši 2004.  gada cunami, 2008.  gada ciklonā Nargis  
un 2013.  gada milzīgajā Haijana taifūnā), un tajās cieta ne tikai ASEAN  valstu, bet arī ES 
iedzīvotāji. Gadu gaitā ES ir sniegusi palīdzību ASEAN  valstīm, jo īpaši ar ES DIPECHO  
programmas starpniecību, kas paredz izstrādāt efektīvāku spēju reaģēt ārkārtas situācijās un 
nodrošināt agrīnu brīdinājumu, lai spētu efektīvi rīkoties cilvēka izraisītās un dabas katastrofās, 
kā arī ir dalījusies pieredzē, kas gūta, izstrādājot efektīvus konsulārās palīdzības mehānismus. ES 
ir viena no vadošajām ASEAN  koordinācijas centra humā nās palīdzības sniegšanai un katastrofu 
pārvarēšanai ( AHA  centrs) finansētājām, vienlaikus tā nostiprina savas saiknes ar valstu krīzes 
reaģēšanas struktūrām, piem., Mjanmā  / Birmā un Filipīnās. Atbalstot “ ASEAN  Nolīguma par 
katastrofu pārvarēšanu un reaģēšanu ārkārtas situācijās” ( AADMER ) attīstību pēc 2015.  gada, un 
 
9 
 saskaņā ar Sendai pamatsistēmu katastrofu riska mazināšanai10 ES un ASEAN  galvenā uzmanība 
būs pievērsta iedzīvotāju izturētspējas palielināšanai, l ai tie spētu risināt katastrofu problēmas, kā 
arī riska samazināšanai, jo īpaši pilsētvidē.  
Ņemot vērā ES un ASEAN  globālo atbildību, tām ir kopīga interese izstrādāt efektīvāku 
starpreģionu dialogu klimata pārmaiņu jomā. ASEAN  un ES ir kopīgi mērķi nepieļ aut 
temperatūras paaugstināšanos virs 2  °C un attīstīt zema emisijas līmeņa un pret klimata 
pārmaiņām noturīgu ekonomiku un sabiedrību. ES ir gatava atbalstīt ASEAN  centienus integrēt 
klimata pārmaiņu jautājumus tās Redzējumā laikposmam pēc 2015.  gada, tos tarp ar īpašu 
finansējumu reģionālās programmas 2014. –2020.  gadam attiecīgajai jomai – Klimata pārmaiņas, 
vide un katastrofu pārvaldība. ES atbalstīs klimata pārmaiņu mazināšanu, pielāgošanos tām, 
noturību un sadarbību katastrofu pārvaldības jomā, vienlaik us piedāvājot iespēju risināt klimata 
pārmaiņu problēmu un tās cēloņus integrētā veidā.  
ES meža tiesību aktu ieviešana, pārvaldības un tirdzniecības ( FLEGT ) rīcības plāna mērķis ir 
uzlabot mežu pārvaldību un veicināt ilgtspējīgi un likumīgi iegūtu kokmater iālu tirdzniecību un 
nodrošināt labu pamatu intensīvākam dialogam un spēju veidošanai ASEAN . ES ir iesaistījusies 
sarunās par FLEGT  brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumiem (BPN) ar vairumu ASEAN  valstu vai 
to īstenošana un atbalsta sadarbību reģionālā līme nī11. Turklāt ES sniedz palīdzību 3  miljardu 
ASV dolāru apmērā ANO klimata politikas pasākumiem un stimuliem, kas vērsti uz atmežošanas 
un mežu degradācijas izraisītās emisijas samazināšanu ( REDD+ ), un aicinās ASEAN  dalībvalstis 
izstrādāt stabilas un visapt verošas REDD+  stratēģijas.  
Miglas veida piesārņojums ir problēma, kas skar vairākas ASEAN  valstis, piemēram, Indonēziju, 
Malaiziju un Singapūru. Ilgstoša gruzdēšana un ugunsgrēki kūdrājos un uz citas zemes, ko izraisa 
meža pārveide, ietekmē gaisa kvalitāti, vietējo iedzīvotāju veselību un ekonomiku. Dažos 
gadījumos piesārņojums ir tik liels, k a vietējās iestādes ir paziņojušas par ārkārtas stāvokli. SEG 
emisija no nosusinātiem vai izdegušiem kūdrājiem ir nozīmīgs klimata pārmaiņu cēlonis, kura dēļ 
ASEAN  reģions ir viens no lielākajiem SEG emitētājiem. ES finansēts SEApeat  projekts palīdzēja 
ASEAN valstīm izstrādāt un īstenot valsts rīcības plānus kūdrāju jomā. Tas ietver alternatīvas 
ienākumus nesošas darbības un ugunsgrēku novēršanas metodes, kā piemēram kontrolētā 
dedzināšana. 2014. –2020.  gadam tiek plānots jauns finansējums projektam “Kūdrāju  ilgtspējīga 
izmantošana un miglas mazināšana ASEAN valstīs” (20  miljoni  euro) un projektam “Bioloģiskā 
daudzveidība un aizsargājamo teritoriju apsaimniekošana ASEAN  valstīs” (10  miljoni  euro).  
Turpmākajos gados enerģētikas nozarei būs būtiska loma sociāli  ekonomiskās attīstības un 
savienotības nostiprināšanā, vienlaikus ievērojot klimata pārmaiņu un vides mērķus. Pieredzes un 
labākās prakses apmaiņa un inovatīvu risinājumu demonstrēšana, tostarp tādās jomās kā CO 2 
emisijas samazināšana, energoefektivitāte un pieprasījuma samazināšana, kā arī atjaunojamo 
enerģijas avotu attīstība, var būt pamats auglīgam dialogam enerģētikas un klimata pārmaiņu 
                                                            
10 http://www.wcdrr.org/uplo ads/Sendai_Framework_for_Disaster_Risk_Reduction_2015 -2030.pdf.  
11 Brīvprātīgo partnerattiecību nolīgums (BPN) ir juridiski saistošs tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un 
kokmateriālu ražotājvalsti ārpus ES. BPN mērķis ir nodrošināt, ka kokmater iāli un koksnes izstrādājumi, ko 
eksportē uz ES, ir no likumīga avota. BPN starp ES un Indonēziju tika noslēgts 2014.  gadā. Sarunas par BPN 
turpinās ar Laosu, Malaiziju, Taizemi un Vjetnamu. Kambodža un Mjanma ir sagatavošanas posmā. Turpinās 
FLEGT  dialogs  ar Filipīnām.  
 
10 
 jomā. Pētniecība un inovācija, tostarp jaunu risinājumu demonstrēšana un ieviešana saistībā ar 
iepriekš minētajiem jautājumiem tiks ietverta ES un ASEAN  Dialogā par pētniecību un inovāciju.  
Dabas resursu ilgtspējīga izmantošana ietver arī cīņu pret nelikumīgu, nereģistrētu un neregulētu 
(NNN) zveju, kurai ir ievērojama ietekme uz vidi, ekonomiku un drošību. ES joprojām  ir gatava 
cīnīties pret NNN zveju starptautiskā līmenī, un šī apņemšanās ir būtiski svarīga labākas pasaules 
okeānu pārvaldības veicināšanai. Arī ASEAN  to ir atzinusi par būtisku prioritāti.  
Konkrētas iniciatīvas šajā jomā cita starpā būs šādas:  
 stiprināt  ES un ASEAN  sadarbību klimata pārmaiņu jomā un sākt politisko dialogu par 
vidi un ilgtspējīgu attīstību saskaņā ar Brunejas rīcības plānu un, pamatojoties uz ES gūto 
pieredzi ilgtspējīgas attīstības īstenošanā kontinenta mērogā, klimata politikas integrāc ijā 
un Eiropas pārveidē par ļoti energoefektīvu, mazoglekļa ekonomiku;  
 palielināt atbalstu ASEAN  centieniem mazināt klimata pārmaiņas, aizsargāt vidi un 
veicināt zaļu un ilgtspējīgu izaugsmi, īstenojot ES reģionālās sadarbības programmu 
(vairāk nekā 60  miljoni euro no 2014. –2020.  gadam piešķirtajiem 170  miljoniem  euro), kā 
arī izmantojot AIF un SWITC H Asia  programmu12; 
 nodrošināt īpašu atbalstu Mekongas lejteces valstu centieniem attiecībā uz ūdensapgādes, 
enerģijas un pārtikas nodrošinājumu, uzlabojot ilgtspējīgas lauksaimniecības attīstību, 
pārtikas nodrošinājumu (tostarp pārtikas drošumu), dabas res ursu pārvaldības sistēmas un 
veicinot dialogu ar Donavas reģionu;  
 stiprināt reģionālo pieeju FLEGT  un REDD+ , tostarp sagatavot jaunas REDD+  emisijas 
samazināšanas programmas valsts vai provinces  / rajona līmenī, lai, izmantojot pārrobežu 
sadarbību, labāk r isinātu atmežošanas un meža degradācijas cēloņus, un iegūt pieeju uz 
rezultātiem balstītiem REDD+  maksājumiem, pamatojoties uz ES finansēto REDD  
mehānismu;  
 veicināt praktisku sadarbību tādos jautājumos kā atmežošana, nelikumīga mežizstrāde un 
ar to saistīt ā tirdzniecība, tostarp efektīvi īstenojot FLEGT  BPN, risināt pārrobežu miglas 
veida piesārņojumu (cita starpā apturot kūdrāju nosusināšanu), atbalstīt izejvielu 
(piemēram, palmu eļļas, gumijas un kafijas) ilgtspējīgāku ražošanu, atjaunot bioloģiskās 
daudz veidības zudumu, cīnīties pret savvaļas sugu tirgošanu un jūras piesārņošanu, 
veicināt atkritumu un ķīmisko vielu pareizu apsaimniekošanu, atbalstīt ūdensapgādes 
drošību (tostarp pārrobežu aspektus) un videi draudzīgas pilsētvides attīstību;  
 stiprināt ES u n ASEAN  sadarbību enerģētikas jomā – šādam dialogam jo īpaši būtu 
jāaptver šādas jomas: energoefektivitāte un energoresursu taupīšana, biodegviela, 
ieguldījumu satvars, atjaunojamie energoresursi un infrastruktūras attīstība;  
 papildus pašreizējām divpusēj ām sarunām ar atsevišķām ASEAN dalībvalstīm stiprināt 
ES un ASEAN  reģionālo sadarbību attiecībā uz NNN zveju; īstenot atbilstošus noteikumus 
par uzraudzību, kontroli un pārraudzību un  
 attīstīt ES un ASEAN  sadarbību katastrofu pārvarēšanas jomā, jo īpaši iz veidojot ciešāku 
operatīvo saikni, paplašinot apmācību pasākumus un dalību ARF katastrofu seku 
                                                            
12  http://www.switch -asia.eu/   
 
11 
 likvidēšanas mācībās un koncentrējoties uz Sendai pamatsistēmas katastrofu riska 
mazināšanai īstenošanu.  
4. Sadarbība politikas un drošības jautājumos  
4.1. Drošī ba 
Pēdējos gados ES un ASEAN  ir vienojušās veidot ciešāku partnerību, kas būtu plašāka par 
tradicionālo koncentrēšanos uz ekonomikas jautājumiem. Tas izrietēja no ASEAN  lēmuma 
pievērsties drošības izaicinājumiem, piemēram, katastrofu pārvarēšana, jūras dro šība, 
starptautiski noziegumi un terorisma apkarošana. Tāpat ES ir paplašinājusi savas drošības jomas 
dalībnieces un nodrošinātājas pilnvaras, tostarp pamatojoties uz Lisabonas līguma noteikumiem, 
kas dod iespēju īstenot integrētāku pieeju ārpolitikai.  
ASEAN  ir apliecinājusi radošumu un apņemšanos uzņemties vadību reģionālo struktūru attīstības 
procesā, kur tā iesaista pasaules lielvaras un reģionālos spēkus, izmantojot virkni koncentrisku 
forumu, kas savstarpēji pārklājas, piemēram, ASEAN+3  (Ķīna, Japān a un Dienvidkoreja), ASEAN  
Reģionālais forums ( ARF), ASEAN  aizsardzības ministru sanāksme – plus ( ADMM -Plus) process 
un Austrumāzijas samits ( EAS).  
EAS kļūst par vadošo stratēģiskās sadarbības forumu šajā reģionā; foruma dalībnieki ir Amerikas 
Savienotās Valstis, Ķīna, Japāna, Dienvidkoreja, Indija, Austrālija, Jaunzēlande un Krievijas 
Federācija, taču pagaidām dalībnieku rindās nav ES. Ņemot vērā ES sak arus tirdzniecības, 
ieguldījumu un citās jomās, tai ir nepārprotamas intereses, lai reģions būtu stabils un lai tādējādi 
tiktu veicināta tādu drošības struktūru attīstība, kuras spētu labāk pārvaldīt reģiona politiskās 
spriedzes situācijas un kurās ES būtu  būtiska loma, ko cita starpā var panākt, nākotnē 
pievienojoties EAS. 
ASEAN  novērtē iespēju pastiprināt sadarbību ar ES drošības jomā. ASEAN  var smelties iedvesmu 
no ES pieredzes, kas gūta, izstrādājot drošības sadarbību reģionālā līmenī, un ES iesaiste – 
aktīva, bet ne draudīga – var palīdzēt ASEAN  saglabāt vairākas stratēģiskās izvēles iespējas un 
centrālo lomu laikā, kad lielvaras pārliecinošāk nostiprina savas pozīcijas reģionā.  
ES un ASEAN  būtu jāizmanto interešu konverģence un par vienu no sadarbības aktīvākajiem 
virzieniem jāizvirza politiskie un drošības jautājumi gan ES un ASEAN  sadarbības ietvaros, gan 
pastiprinot ES iesaistīšanos ARF, kas ir patlaban vienīgais reģionālās drošības forums, kurā tā 
piedalās.  
Pēdējos gados ES jau ir pastiprinājusi sav u iesaisti ARF. Katru gadu kopš 2012.  gada Augstā 
pārstāve  / priekšsēdētāja vietniece ir piedalījusies ARF ministru sanāksmē. Amatpersonu līmenī 
ES ir kļuvusi aktīvāka nekā jebkad agrāk – tā kopā ar citiem dalībniekiem vada ARF sanāksmes 
un palīdz īstenot ARF darba plānus. Nesenās ES iniciatīvas cita starpā ir šādas:  
 2013./2014.  gadā ES (kopā ar Mjanmu  / Birmu) vadīja ARF starpsesiju grupu par 
uzticības veicināšanas pasākumiem un preventīvo diplomātiju un ar to saistīto 
Aizsardzības amatpersonu dialogu;  
 2014. gada oktobrī Brunejā tā kopā ar Brunejas Darusalamas Valsti finansēja pirmo ARF 
mācību kursu preventīvās diplomātijas un mediācijas jomā un  
 
12 
  2014.  gada martā ES rīkoja pirmo Eiropas drošības un aizsardzības koledžas tematisko 
semināru par kopējo drošīb as un aizsardzības politiku (KDAP), īpašu uzmanību pievēršot 
ES un ASEAN  sadarbībai drošības jomā13. 
ASEAN  partneri ir pamanījuši un novērtējuši to, ka ir pieaudzis ES darbību apjoms drošības jomā, 
bet šaubās, vai tās būs ilgstošas. Neskatoties uz ES vispār īgajām interesēm reģionālās stabilitātes 
jautājumos, tās spēja attīstīt drošības sadarbību būs atkarīga no tā, kā ASEAN  partneri novērtēs tās 
vēlmi pievienoties EAS. 
Galvenā kopīgā problēma ir jūras drošība un tas ir būtisks elements ES centienos veicināt okeānu 
labāku pārvaldību. Gandrīz 50  % no visas pasaules kuģu flotes (pēc tonnāžas) šķērso 
Dienvidķīnas jūru. Energoresursi, izejvielas un preces, kas šķērso šos ūdeņus lielākajai daļai 
ekonomiku, tai skaitā ES ir vitāli svarīgi. Tāpēc ES ir ļoti ieinteres ēta saglabāt Dienvidķīnas jūrā 
stabilitāti un drošību, kā arī nodrošināt starptautisko tiesību, tostarp ANO Jūras tiesību 
konvencijas ( UNCLOS ) ievērošanu. Tā ir pastāvīgi aicinājusi rast mierīgus un saskaņotus 
risinājumus teritoriālajām domstarpībās un pau ž stingru atbalstu ASEAN  un Ķīnas centieniem 
vienoties par rīcības kodeksu attiecībā uz Dienvidķīnas jūru, mudinot pēc iespējas drīz sarunas 
pabeigt.  
ES uzņēmās iniciatīvu organizēt pirmo ES un ASEAN  Augsta līmeņa dialogu par jūras drošību 
(kas notika 2013 . gada novembrī Džakartā), kurā padziļināti tika apspriests pirātisms, jūras 
uzraudzība, ostu drošība un kopīga resursu pārvaldība. Otrs dialogs notiks 2015.  gadā, īpašu 
uzmanību pievēršot saiknei starp jūras drošību un cīņu pret organizēto noziedzību.  
ES izcilības centra ierosmes par ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un kodolmateriālu ( CBRN ) 
risku mazināšanu ietvaros ir izveidots efektīvs reģionālais tīkls, kura sekretariāts, ir Manilā. Visas 
10 ASEAN  dalībvalstis ir partneres šai iniciatīvai, kas ir reģi onāla platforma CBRN  risku 
risināšanai un ir galvenā atbildes reakcija uz Eiropas un ASEAN  drošības problēmām. ES mudina 
ASEAN  ciešāk iesaistīties minētajā iniciatīvā, kas palīdzētu nodrošināt ilgtermiņa ilgtspēju un 
politisko atbalstu izcilības centram.  
Citas jomas, kurās draudi ASEAN  un ES interesēm pieaug un kurās abas puses ir ieinteresētas 
ciešākā sadarbībā, ir:  
 nelegālā tirdzniecība (cilvēku, narkotiku, savvaļas dzīvnieku un augu);  
 kiberdrošība un kibernoziedzība (tostarp cīņa pret bērnu seksuālo izmantošanu internetā);  
 ieroču neizplatīšana un atbruņošanās (tostarp Ieroču tirdzniecības līgums);  
 deradikalizācija  / cīņa pret vardarbīgu ekstrēmismu;  
 neaizsargātu minoritāšu situācijas, kurām ir reģionāla ietekme;  
 mediācija un  
 vēlēšanu novērošana.  
                                                            
13  Nākamais seminārs tiek plānots 2015.  gada otrajā pusgadā.  
 
13 
 Katrā no minētajām jomām ES gatavo praktiskas iniciatīvas gan ES –ASEAN , gan ARF satvarā 
nolūkā padziļināt dialogu un apzināt pasākumus spēju pilnveidošanai.  
Konkrētas iniciatīvas šajā jomā cita starpā būs šādas:  
 stiprināt ES atbalstu pirātisma un citu jūra s satiksmes drošības aspektu reģionāliem 
risinājumiem. Papildus esošajai iesaistei, kas tiek īstenota ar Kritiski svarīgo jūras ceļu 
(MARSIC ) programmu, ES apzinās pasākumus spēju pilnveidošanai ASEAN  valstīs un 
sadarbībā ar tām jūras satiksmes drošības jo mā (uzraudzība, ostu drošība), kā izklāstīts 
dokumentā ES jūras drošības stratēģija un rīcības plāns (pieņemts 2014.  gada jūnijā)14. 
ES–ASEAN  Augsta līmeņa dialogu par jūras drošību tā mēģinās pārveidot par ikgadēju 
pasākumu;  
 pastiprināt dialogu par katastr ofu seku likvidēšanu, apvienojot to ar spēju pilnveidošanu 
ASEAN  (AHA  centrā) un valstu līmenī; paplašināt pašreizējos projektus Mjanmā  / Birmā 
un Filipīnās, attiecinot tos arī uz citām ASEAN  dalībvalstīm;  
 kopā ar Filipīnām vadīt ARF semināru par izpratnes  veicināšanu un ARF sadarbības 
sekmēšanu CBRN  risku risināšanai 2015.  gada septembrī Manilā;  
 organizēt ikgadējo KDAP tematisko semināru ar īpašu uzsvaru uz ES un ASEAN  
sadarbību nolūkā stiprināt izpratni par ES pieaugošo lomu drošības jautājumos un veicin āt 
plašāku praktisko operatīvo sadarbību nākotnē ar ASEAN  un tās dalībvalstīm;   
 pastiprināt dialogu un sadarbību kopīgu interešu jautājumos, piemēram, līdzekļu atgūšana 
cīņā ar organizēto noziedzību, savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecība, cīņa pret bērn u 
seksuālo izmantošanu, tostarp ar Vispasaules alianses pret bērnu seksuālo izmantošanu 
internetā palīdzību, un kopīgi risinājumi, lai vērstos pret pārrobežu noziedzniekiem, kuri 
seksuāli izmanto bērnus; un  
 atbalstīt īpašu cilvēktiesību dialogu gan reģionā lā, gan divpusējā līmenī.  
4.2. Cilvēktiesības  
Kā daļu no centieniem izveidot stabilāku un politiskāku partnerību ES vēlas arī konstruktīvi 
sadarboties ar ASEAN , lai veicinātu un aizsargātu starptautiskos cilvēktiesību standartus. Šajā 
sakarā ES galvenā pri oritāte ir nāvessoda atcelšana ASEAN  reģionā. Tādēļ ES pauda gandarījumu 
par ASEAN  Starpvaldību komisijas cilvēktiesību jautājumos ( AICHR ) izveidi 2009.  gadā un par 
ASEAN  cilvēktiesību deklarācijas pieņemšanu 2012.  gadā.  
Konkrētas iniciatīvas šajā jomā cita starpā būs šādas:  
 atbalstīt ASEAN  cilvēktiesību mehānismu, uzņemot AICHR  pārstāvjus (iepriekšējā vizīte 
2011.  gadā; nākamā ir plānota 2015.  gada otrajā pusē) un ASEAN  Sieviešu un bērnu 
tiesību veicināšanas un aizsargāšanas komisijas locekļus, kas apme klēja Eiropu 
2013.  gadā, un organizēt ES īpašā pārstāvja cilvēktiesību jautājumos vizītes (iepriekšējās 
notika 2013.  gada maijā un 2014.  gada novembrī);  
 pastiprināt dialogu un sadarbību ar AICHR  (kas ir vispārējais cilvēktiesību mehānisms 
ASEAN  valstīs) pa r tādiem jautājumiem kā migrantu un cilvēku tirdzniecības upuru 
                                                            
14  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=EN&f=ST%2011205  %202014  %20INIT . 
 
14 
 tiesības, uzņēmējdarbības tiesības un cilvēktiesības  / uzņēmumu sociālā atbildība, 
spīdzināšana, sieviešu un bērnu tiesības, dzimumu līdztiesība un cīņa pret diskrimināciju;  
 likt lielāku uzsva ru uz minoritāšu tiesībām un nāvessoda atcelšanu kā ļoti būtiskām 
jomām politikas dialogam ar ASEAN ; tas ietvers pārredzamu un sistemātisku konsultāciju 
procesu un dialogu ar pilsonisko sabiedrību un citām ieinteresētajām personām; un  
 atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas un nevalstiskos dalībniekus ASEAN  reģionā, 
tostarp, izmantojot īpašas programmas, piemēram, Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību 
instrumentu ( EIDHR ).   
5. Virzība uz partnerību ar stratēģisku mērķi  
Tūlītējā prioritāte ir saturiski izstrādāt partnerību atbilstoši Brunejas rīcības plānam un 
priekšlikumiem, kas izklāstīti šajā kopīgajā paziņojumā. ES un ASEAN  ārlietu ministri pagājušā 
gada jūlijā vienojās par jaunu pavērsienu ES un ASEAN  attiecībās – no “dabiska s” vai 
“padziļinātas” partnerības uz “stratēģisku” partnerību – un uzdeva augstākā līmeņa 
amatpersonām izstrādāt ceļvedi šī mērķa sasniegšanai15. 
Panākt ES un ASEAN  stratēģiskās partnerības izveidošanu nozīmētu iet tālāk par pašreizējo 
galvenokārt divpusējo  formātu un censties panākt lielāku iesaisti attiecībā uz svarīgākajiem 
reģionālajiem un globālajiem jautājumiem. Pastāv ievērojamas iespējas padziļināt dialogu un 
saskaņot nostājas globālas nozīmes jautājumos, tostarp šādās jomās:  
 klimata pārmaiņas;  
 katas trofu risku samazināšana un izturētspējas palielināšana;  
 ilgtspējīgas attīstības mērķi laikposmam pēc 2015.  gada, tostarp nabadzības izskaušana;  
 pandēmijas un  
 terorisma un radikalizācijas apkarošana un ārvalstu kaujinieki.  
Turklāt reģionālie konflikti, pi emēram, Ukrainā, saspīlējums Dienvidķīnas jūrā un Irānas un 
Ziemeļkorejas kodoljautājumi būtībā ir saistīti ar galvenajiem drošības principiem un to, kā 
nodrošināt atbilstību starptautiskajiem tiesību aktiem. ES un ASEAN  pilnībā atbalsta uz 
noteikumiem bal stītas un efektīvas daudzpusējās attiecības un tādēļ ir ieinteresētas paplašināt 
savu sadarbību šajos reģionālajos globālas nozīmes jautājumos. Padziļinot ES un ASEAN  
sadarbību dažādās nozarēs, tiks stiprināts pamatojums virzībai uz formālu stratēģisko partnerību. 
Tam būs vajadzīga abu pušu politiskā apņēmība un resursi. ES ir gatava dot savu ieguldījumu, lai 
ievērojami uzlabotu attiecības un cita starpā ir apņēmusies:  
 iesaistīties kopīgā novērtējumā par perspektīvām sekmīga starpreģionu BTN sarunām;  
 piedalīties sarunās par civilās aviācijas nolīgumu;  
 sākt ES un ASEAN  politisko dialogu vides un ilgtspējīgas attīstības jomā un stiprināt 
dialogu pētniecības un inovācijas jomā;  
                                                            
15  Līdzpriekšsēdētāju paziņojumu skatīt: http://eeas.europa.eu/statements/docs/2014/140723_03_en.pdf . 
 
15 
  turpināt dialogu par sadarbību migrācijas un mobilitātes jautājumos;  
 palielināt finansiālo atbalstu reģionālajai sadarbībai ar ASEAN  un sadarbībai ar mazāk 
attīstītajām ASEAN  dalībvalstīm (Kambodžu, Laosas TDR, Mjanmu, Vjetnamu un 
Filipīnām) attīstī bas jomā, pārsniedzot 2 miljardus  euro 2014. –2020.  gadam;    
 īstenot plašu jaunu iniciatīvu paketi netradicionālās drošības jomā (jūras drošība, 
katastrofu seku likvidēšana, starptautiski noziegumi, dažādi mācību kursi par preventīvo 
diplomātiju, krīžu pārvarēšana, mediācija, tiesiskums un vēlēšanu novērošana); un  
 iecelt rezidējošu ES vēstnieku ASEAN . 
Sekmīgā neformālā līderu sanāksme, kas 2014.  gada oktobrī noritēja Milānā, turpmāk būtu jārīko 
regulāri. Papildus divām ikgadējām pilnapmēra ES –ASEAN  minis tru sanāksmēm un PMC  
(konference pēc ministru konferences noslēguma) ARF ietvaros, AP/PV un ASEAN  ārlietu 
ministri varētu tikties pirms ANO Ģenerālās asamblejas sesijas. Sanāksmes nozaru ministru 
līmenī, pat ja tās ir neformālas, arī palīdzētu sekmēt divpu sējās programmas daudzās jomās, 
kuras ietvertas šajā paziņojumā. ES pēc iespējas veicinās šādu sanāksmju rīkošanu, tostarp 
ministriem sanākot Āzijas un Eiropas sanāksmes ietvaros ( ASEM ) un ASEM  samitā.  
ES arī turpinās veicināt ES un ASEAN  attiecību parlame ntāro dimensiju, tostarp atbalstot 
strukturētāku apmaiņu starp Eiropas Parlamentu un ASEAN  Starpparlamentāro asambleju ( AIPA ) 
kā tas ierosināts EP rezolūcijā par ES un ASEAN  turpmākajām attiecībām, kas pieņemta 
2014.  gada 15.  janvārī16. 
Šajā kopīgajā paziņo jumā ir izklāstītas konkrētas idejas ES un ASEAN  attiecību pāriešanai 
nākamajā līmeni, nodrošinot saskaņotāku satvaru nozaru sadarbībai un mērķtiecīgāku politikas 
koncentrēšanu. Abas puses ir ieinteresētas izmantot šo iespēju. Pārskatot EAS, tostarp tās da rbību 
un turpmāko dalībnieku uzņemšanu, ASEAN  varēs pamatoties uz šo dokumentu. ES ir spējīga dot 
ieguldījumu EAS praktiskajā darbā un tādējādi sekot ASEAN  aicinājumam palielināt ES 
iesaistīšanos. Pārejai uz ES un ASEAN  stratēģisko partnerību vajadzētu iet  roku rokā ar ES 
klātbūtni pie reģiona stratēģiskā sarunu galda.  
Augstā pārstāve un Komisija aicina Padomi un Eiropas Parlamentu apstiprināt idejas, kas 
izklāstītas šajā kopīgajā paziņojumā un sadarboties, lai izveidotu mūsdienīgu ES un ASEAN  
partnerību ar  stratēģisku mērķi.  
                                                            
16 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef= -//EP//TEXT+TA+P7 -TA-2014 -
0022+0+DOC+XML+V0//EN.