(1)Eiropas Savienība un tās dalībvalstis 2016. gada 28. jūlijā parakstīja Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu (“EPN”) starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“nolīgums”). Nolīgums starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, tiek provizoriski piemērots no 2016. gada 15. decembra.

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz strīdu izšķiršanas reglamenta pieņemšanu

Tā kā ar EPN komitejas aktu tiks ieviests strīdu izšķiršanas reglaments, kas paredzēts nolīgumā, tad ir lietderīgi pēc pieņemšanas to publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Ievērojot nolīguma 46. pantu, nolīguma V sadaļā izklāstītais strīdu novēršanas un izšķiršanas mehānisms nav piemērojams nolīguma II sadaļai (“Partnerība attīstībai”). No tā izriet, ka V sadaļā paredzētais strīdu novēršanas un izšķiršanas mehānisms ir piemērojams strīdiem par tirdzniecības jautājumiem, kas no Savienības viedokļa ietilpst kopējā tirdzniecības politikā. Tādēļ strīdiem par tirdzniecības jautājumiem piemēros arī reglamentu un ar to saistīto ētikas kodeksu, kas EPN komitejai jāpieņem saskaņā ar nolīguma V sadaļas 59. pantu un 64. panta 2. punktu.

Lēmuma, kas pieņemams saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no paredzētā akta, par kuru nostāja Savienības vārdā jāieņem, mērķa un satura. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

Akts, ko EPN komiteja ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām tāpēc, ka ar to tiks paredzēti juridiski saistoši noteikumi, kas reglamentēs strīdu izšķiršanu starp Līgumslēdzējām pusēm.

Paredzētais reglaments un ar to saistītais ētikas kodekss pēc satura ir līdzīgs citu Savienības tirdzniecības nolīgumu reglamentiem un ētikas kodeksiem.

Šis Padomes lēmuma priekšlikums nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ar nolīgumu izveidotajā EPN komitejā attiecībā uz reglamentu, kas reglamentē strīdu izšķiršanu, un ar to saistīto ētikas kodeksu. Šķīrējtiesnešu ētikas kodeksu ir lietderīgi piemērot vidutājiem.

EPN komitejai 2022. gada otrajā pusē ir jāpieņem lēmums par strīdu izšķiršanas reglamentu (“paredzētais akts”). Paredzētā akta mērķis ir izveidot reglamentu, kas reglamentē strīdu izšķiršanu, un ar to saistīto ētikas kodeksu.

Nolīgums starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, tiek provizoriski piemērots no 2016. gada 15. decembra.

(a)ļaut Ganai gūt priekšrocības no labākas tirgus piekļuves, ko EPN sarunās piešķir Savienība, tādējādi izvairoties no tirdzniecības pārtraukšanas starp Ganu un Savienību pēc tam, kad 2007. gada 31. decembrī beidzās Kotonū nolīgumā paredzētais pārejas režīms tirdzniecības jomā, gaidot pilna EPN noslēgšanu;

Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīguma starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“nolīgums”), mērķi ir šādi:

2.1.Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgums starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses

Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kas izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, saistībā ar strīdu izšķiršanas reglamenta un ētikas kodeksa paredzēto pieņemšanu.

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz strīdu izšķiršanas reglamenta pieņemšanu

EIROPAS KOMISIJA Briselē, 22.4.2022 COM(2022) 176 final PIELIKUMS dokumentam Priekšlikums Padomes lēmumam par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz strīdu izšķiršanas reglamenta pieņemšanu



PIELIKUMS EPN KOMITEJAS,

kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz strīdu izšķiršanas reglamenta pieņemšanu



LĒMUMS Nr. ../2022 EPN KOMITEJA, ņemot vērā Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), kas parakstīts Briselē 2016. gada 28. jūlijā, un jo īpaši tā 59. pantu, Tā kā nolīgumā paredzēts, ka strīdu izšķiršanas procedūrās ievēro reglamentu, ko pieņem EPN komiteja. Šim reglamentam pievieno ētikas kodeksu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo pieņem I pielikumā ietverto strīdu izšķiršanas reglamentu. 2. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. (Vieta un datums) PIELIKUMS STRĪDU IZŠĶIRŠANAS REGLAMENTS

a. Definīcijas 1.Nolīguma 3. nodaļā (Strīdu izšķiršanas procedūras) un šajā reglamentā piemēro šādas definīcijas: (a)“administratīvais personāls”, ja runā par šķīrējtiesnesi, ir personas, kas strādā šķīrējtiesneša un pakļautībā, izņemot palīgus; (b)“padomnieks” ir persona, kuru viena no Līgumslēdzējām pusēm piesaistījusi, lai tā minēto Līgumslēdzēju pusi konsultētu vai tai palīdzētu saistībā ar šķīrējtiesas procesu; (c)“palīgs” ir persona, kas saskaņā ar iecelšanas noteikumiem šķīrējtiesneša vadībā un pakļautībā veic izpēti vai palīdz minētajam šķīrējtiesnesim;

(d)“prasītājs” ir Līgumslēdzēja puse, kura saskaņā ar nolīguma 49. pantu (“Šķīrējtiesas procesa sākšana”) pieprasa izveidot šķīrējtiesas kolēģiju; (e)“diena” ir kalendārā diena; (f)“šķīrējtiesas kolēģija” ir šķīrējtiesas kolēģija, kas izveidota atbilstīgi nolīguma 50. pantam (“Šķīrējtiesas kolēģijas izveide”); (g)“šķīrējtiesnesis” ir šķīrējtiesas kolēģijas loceklis; (h)“atbildētāja Līgumslēdzēja puse” ir Līgumslēdzēja puse, par kuru tiek apgalvots, ka tā pārkāpj aptvertos noteikumus; (i)“Līgumslēdzējas puses pārstāvis” ir Līgumslēdzējas puses valsts pārvaldes iestādes, aģentūras vai cita publisko tiesību subjekta nodarbināta vai iecelta persona, kas Līgumslēdzēju pusi pārstāv strīdos sakarā ar nolīgumu. b. Paziņojumi 2.Ikvienu lūgumu, pieprasījumu, paziņojumu, rakstisku izklāstu vai citu dokumentu: (a)ja tas nāk no šķīrējtiesas kolēģijas, vienlaikus nosūta abām Līgumslēdzējām pusēm; (b)ko viena Līgumslēdzēja puse adresējusi šķīrējtiesas kolēģijai, vienlaikus kā kopiju nosūta arī otrai Līgumslēdzējai pusei, un (c)ko viena Līgumslēdzēja puse adresējusi otrai Līgumslēdzējai pusei, attiecīgā gadījumā vienlaikus kā kopiju nosūta arī šķīrējtiesas kolēģijai. 3.Visus 2. punktā minētos paziņojumus nosūta, izmantojot e-pastu vai attiecīgā gadījumā citus telesakaru līdzekļus, kas reģistrē nosūtīšanu. Ja vien netiek pierādīts kas cits, šāds paziņojums ir uzskatāms par nogādātu tā nosūtīšanas dienā. 4.Visus paziņojumus adresē attiecīgi Eiropas Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorātam un Ganas Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas galvenajam direktoram. 5.Sīkas pārrakstīšanās kļūdas pieprasījumos, paziņojumos, rakstiskos izklāstos vai citos dokumentos, kas attiecas uz šķīrējtiesas procesu, var izlabot, iesniedzot jaunu dokumentu, kurā skaidri norādītas izmaiņas. 6.Ja dokumenta iesniegšanas pēdējā diena ir Eiropas Savienības iestāžu vai Ganas valdības brīvdiena, dokumenta iesniegšanas termiņš beidzas nākamajā darbdienā. c. Šķīrējtiesnešu iecelšana 7.Ja saskaņā ar nolīguma 50. panta (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) 3. punktu šķīrējtiesnesi izraugās ar izlozes palīdzību, tad EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzējas puses nekavējoties informē atbildētājas Līgumslēdzējas puses līdzpriekšsēdētāju par izlozes datumu, laiku un vietu. EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzēja puses vai viņa pārstāvis tiek aicināts veikt izlozi un to arī veic atbilstīgi nolīguma 50. panta (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) 3. un 4. punktam. EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzēja puses minēto šķīrējtiesneša izlozes pienākumu var deleģēt. 8.EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzējas puses izlozē šķīrējtiesnesi vai priekšsēdētāju piecu dienu laikā pēc 50. panta (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) 2. punktā minētā termiņa beigām, ja kāds no 64. panta (Šķīrējtiesnešu saraksts) 1. punktā minētajiem sarakstiem: (a)nav izveidots – no personām, kuras viena vai abas Līgumslēdzējas puses ir oficiāli ierosinājušas iekļaušanai konkrētajā sarakstā, vai (b)vairs neiekļauj vismaz piecas personas – no tām personām, kas palikušas konkrētajā sarakstā.

EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzējas puses minēto šķīrējtiesneša izlozes pienākumu var deleģēt. 9.EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzējas puses rakstveidā informē katru personu, kas izraudzīta darbam par šķīrējtiesnesi, par viņas iecelšanu. Katra šāda persona piecu dienu laikā no dienas, kad tā informēta par iecelšanu, abām Līgumslēdzējām pusēm apliecina savu pieejamību. Lai noteiktu šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas datumu saskaņā ar nolīguma 50. panta (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) 5. punktu, par šķīrējtiesnešu izraudzīšanās dienu uzskata dienu, kurā pēdējais no trim izraudzītajiem šķīrējtiesnešiem ir paziņojis, ka piekrīt iecelšanai amatā. d. Darba uzdevums 10.Ja vien Līgumslēdzējas puses piecās dienās no šķīrējtiesas kolēģijas izveides dienas nevienojas citādi, tās darba uzdevums ir šāds: “ņemot vērā attiecīgos šā nolīguma noteikumus, uz kuriem atsaucas Līgumslēdzējas puses, izskatīt šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas pieprasījumā minēto jautājumu, izdarīt konstatējumus par attiecīgā pasākuma atbilstību 46. pantā (Darbības joma) minētajiem nolīguma noteikumiem un sniegt ziņojumu saskaņā ar 51. pantu (Šķīrējtiesas kolēģijas starpposma ziņojums) un 52. pantu (Šķīrējtiesas nolēmums).” 11.Ja Līgumslēdzējas puses vienojas par citu darba uzdevumu, tās 10. punktā noteiktajā termiņā informē šķīrējtiesas kolēģiju par šādi saskaņoto darba uzdevumu. e. Šķīrējtiesas kolēģijas funkcijas 12.Šķīrējtiesas kolēģija: (a)objektīvi izvērtē tai izskatīšanai iesniegto jautājumu, tostarp objektīvi izvērtē lietas apstākļus un piemērojamību un atbilstību aptvertajiem noteikumiem, (b)savos lēmumos un ziņojumos izklāsta konstatētos faktus, aptverto noteikumu piemērojamību un izdarīto konstatējumu un secinājumu galveno pamatojumu un (c)tai vajadzētu regulāri apspriesties ar Līgumslēdzējām pusēm un sniegt pietiekamas iespējas nonākt pie savstarpēji saskaņota risinājuma. 13.Šķīrējtiesas kolēģija arī ņem vērā attiecīgās interpretācijas PTO ekspertu grupu ziņojumos un Apelācijas institūcijas ziņojumos, ko pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas padome. f. Organizatoriskā sanāksme 14.Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, tās tiekas ar šķīrējtiesas kolēģiju septiņu dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveides dienas, lai vienotos par jautājumiem, kuru apspriešanu Līgumslēdzējas puses vai šķīrējtiesas kolēģija uzskata par lietderīgu, tostarp, lai vienotos par: (a)atalgojumu un izdevumiem, kas jāmaksā šķīrējtiesnešiem, ja vien par to nav panākta iepriekšēja vienošanās. Atalgojums atbilst PTO standartiem; (b)atalgojumu, kas jāmaksā palīgiem, ja vien par to nav panākta iepriekšēja vienošanās. Katra šķīrējtiesneša palīga vai palīgu atalgojuma kopsumma nepārsniedz 50 % no minētā šķīrējtiesneša atalgojuma; (c)procesa norises grafiku un (d)ad hoc procedūrām konfidenciālas informācijas aizsardzībai. 15.Šķīrējtiesneši un Līgumslēdzēju pušu pārstāvji var piedalīties šajā sanāksmē telefoniski vai videokonferences veidā. g. Rakstiski izklāsti

16.Prasītāja Līgumslēdzēja puse savus rakstiskos izklāstus iesniedz 20 dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas. Atbildētāja Līgumslēdzēja puse savu rakstisko izklāstu sniedz 20 dienu laikā no prasītājas Līgumslēdzējas puses rakstiskā izklāsta sniegšanas dienas. h. Šķīrējtiesas kolēģijas darbība 17.Visas šķīrējtiesas kolēģijas sanāksmes vada šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs. Šķīrējtiesas kolēģija var deleģēt savam priekšsēdētājam pilnvaras pieņemt administratīvus un procesuālus lēmumus. 18.Ja vien nolīguma 3. nodaļā (Strīdu izšķiršanas procedūras) vai šajā reglamentā nav noteikts citādi, šķīrējtiesas kolēģija savu darbību var veikt ar jebkādiem līdzekļiem, ieskaitot telefonu, faksa sūtījumus vai datorsavienojumus. 19.Šķīrējtiesas kolēģijas apspriedēs piedalās vienīgi šķīrējtiesneši, tomēr šķīrējtiesas kolēģija var atļaut šādās apspriedēs piedalīties arī viņu palīgiem. 20.Jebkuru lēmumu un ziņojumu sagatavo vienīgi pati šķīrējtiesas kolēģija; tā šo pienākumu nedeleģē. 21.Ja rodas kāds procesuāls jautājums, uz kuru neattiecas nolīguma 3. nodaļa (Strīdu izšķiršanas procedūras), šķīrējtiesas kolēģija pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm var rīkoties saskaņā ar jebkādu piemērotu procedūru, kura ir saderīga ar minētajiem noteikumiem. 22.Ja šķīrējtiesas kolēģija uzskata, ka ir nepieciešams mainīt kādu no procesuālajiem termiņiem, izņemot nolīguma 3. nodaļā (Strīdu izšķiršanas procedūras) noteiktos termiņus, vai ka ir nepieciešams veikt kādus citus procesuālus vai administratīvus pielāgojumus, tā vispirms apspriežas ar Līgumslēdzējām pusēm un pēc tam tās rakstveidā informē par izmaiņu vai pielāgojumu iemesliem un par termiņu vai nepieciešamajiem pielāgojumiem. i. Aizstāšana 23.Ja kāda Līgumslēdzēja puse uzskata, ka kāds šķīrējtiesnesis neatbilst Šķīrējtiesnešu un vidutāju ētikas kodeksa (šā reglamenta I pielikums) prasībām un ka šā iemesla dēļ tas būtu jāaizstāj, šī Līgumslēdzēja puse 15 dienu laikā, kopš tā ieguvusi pietiekamus pierādījumus, kas apliecina šķīrējtiesneša iespējamo neatbilstību minētā ētikas kodeksa prasībām, par to informē otru Līgumslēdzēju pusi. 24.Līgumslēdzējas puses apspriežas 15 dienu laikā pēc 23. punktā minētā paziņojuma. Tās informē šķīrējtiesnesi par tā iespējamo neatbilstību un var pieprasīt šķīrējtiesnesim veikt pasākumus, lai labotu neatbilstību. Ja Līgumslēdzējas puses attiecīgi vienojas, tās var šķīrējtiesnesi arī atcelt un saskaņā ar nolīguma 50. pantu (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) izraudzīties jaunu šķīrējtiesnesi. 25.Ja Līgumslēdzējas puses nespēj vienoties par to, ka nepieciešams aizstāt šķīrējtiesnesi, izņemot šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētāju, katra no Līgumslēdzējām pusēm var pieprasīt, lai šis jautājums tiktu nodots izskatīšanai šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam, kura lēmums ir galīgs. Ja šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs konstatē, ka šķīrējtiesnesis neatbilst Šķīrējtiesnešu un vidutāju ētikas kodeksa prasībām, saskaņā ar nolīguma 50. pantu (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) izraugās jaunu šķīrējtiesnesi. 26.Ja Līgumslēdzējas puses nespēj vienoties par priekšsēdētāja aizstāšanas nepieciešamību, jebkura Līgumslēdzēja puse var pieprasīt, lai šis jautājums tiktu nodots izskatīšanai kādai no atlikušajām personām priekšsēdētāju kandidātu sarakstā, kas izveidots atbilstoši nolīguma 64. pantam (Šķīrējtiesnešu saraksts). Šīs personas vārdu un uzvārdu izlozē EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzējas puses vai priekšsēdētāja delegāts. Šīs izvēlētās personas lēmums par vajadzību aizstāt priekšsēdētāju ir galīgs. Ja šī persona konstatē, ka šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs neatbilst Šķīrējtiesnešu un vidutāju ētikas kodeksa prasībām, saskaņā ar nolīguma 50. pantu (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) izraugās jaunu priekšsēdētāju. 27.Ziņojuma vai lēmuma sagatavošanas termiņu pagarina uz laiku, kas vajadzīgs jaunā šķīrējtiesneša iecelšanai. j. Apturēšana un izbeigšana 28.Pēc abu Līgumslēdzēju pušu pieprasījuma šķīrējtiesas kolēģija aptur darbu jebkurā brīdī uz laikposmu, par ko Līgumslēdzējas puses vienojušās un kas nepārsniedz 12 secīgus mēnešus. Šķīrējtiesas kolēģija atsāk darbu pirms minētā apturēšanas laikposma beigām, ja to rakstiski pieprasa abas Līgumslēdzējas puses, vai apturēšanas laikposma beigās, ja to rakstiski pieprasa kāda no Līgumslēdzējām pusēm. Prasītāja Līgumslēdzēja puse attiecīgi sniedz paziņojumu otrai Līgumslēdzējai pusei. Ja kāda Līgumslēdzēja puse nepieprasa atsākt šķīrējtiesas kolēģijas darbu, beidzoties apturēšanas periodam, šķīrējtiesas kolēģijas pilnvaras zaudē spēku un strīda izšķiršanas process tiek izbeigts. Ja šķīrējtiesas kolēģijas darbs ir ticis apturēts, attiecīgos laikposmus saskaņā ar šo iedaļu pagarina par tādu laikposmu, par kādu šķīrējtiesas kolēģijas darbs bijis apturēts. k. Sēdes 29.Balstoties uz laika grafiku, kas noteikts saskaņā ar 14. punktu, šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm un pārējiem šķīrējtiesnešiem informē Līgumslēdzējas puses par sēdes datumu, laiku un vietu. Līgumslēdzēja puse, kuras teritorijā notiek šķīrējtiesas kolēģijas sēde, šo informāciju publisko, ja vien sēde nav slēgta.

30.Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, tiesas sēde notiek Briselē, ja prasītājs ir Gana, un Akrā, ja prasītājs ir Eiropas Savienība. Atbildētāja Līgumslēdzēja puse sedz izdevumus, kas saistīti ar sēdes loģistiku. 31.Šķīrējtiesas kolēģija var rīkot papildu tiesas sēdes, ja Līgumslēdzējas puses tam piekrīt. 32.Visi šķīrējtiesneši ir klāt sēdē visu sēdes laiku. 33.Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, neatkarīgi no tā, vai sēde ir atklāta vai slēgta, tajā var piedalīties šādas personas: (a)Līgumslēdzējas puses pārstāvji; (b)padomnieki; (c)palīgi un administratīvie darbinieki; (d)šķīrējtiesas tulki, tulkotāji un referenti un (e)eksperti, ja tā lemj šķīrējtiesas kolēģija saskaņā ar nolīguma 60. pantu (Informācija un tehniskas konsultācijas). 34.Katra Līgumslēdzēja puse ne vēlāk kā piecas dienas pirms šķīrējtiesas kolēģijas sēdes šķīrējtiesas kolēģijai un otrai Līgumslēdzējai pusei iesniedz sarakstu ar to personu vārdiem un uzvārdiem, kuras attiecīgās Līgumslēdzējas puses uzdevumā sēdē mutvārdos sniegs argumentu vai cita veida izklāstu, un sarakstu ar citiem pārstāvjiem un padomniekiem, kas piedalīsies šķīrējtiesas kolēģijas sēdē. 35.Šķīrējtiesas kolēģijas sēdes norise, kurā prasītājam un atbildētājam nodrošina vienādu laiku gan debašu, gan repliku sadaļā, ir šāda. Izklāsts: (a)prasītājas Līgumslēdzējas puses argumentu izklāsts; (b)atbildētājas Līgumslēdzējas puses argumentu izklāsts. Argumentu atspēkošana: (a)prasītājas Līgumslēdzējas puses atbilde; (b)atbildētājas Līgumslēdzējas puses atbildes replika. 36.Sēdē šķīrējtiesas kolēģija jebkurā laikā jebkurai Līgumslēdzējai pusei var uzdot jautājumus. 37.Šķīrējtiesas kolēģija organizē sēdes protokolēšanu un protokola nodošanu Līgumslēdzējām pusēm pēc iespējas īsā laikā pēc sēdes. Līgumslēdzējas puses var iesniegt savas piezīmes par protokolu, un šķīrējtiesas kolēģija tās var ņemt vērā. 38.Katra Līgumslēdzēja puse 10 dienu laikā pēc sēdes dienas var iesniegt papildu rakstisku izklāstu par jebkuru jautājumu, kas radies sēdes laikā.

l. Rakstiski jautājumi 39.Šķīrējtiesas kolēģija jebkurā procesa posmā var rakstiski iesniegt jautājumus vienai vai abām Līgumslēdzējām pusēm. Visu vienai Līgumslēdzējai pusei iesniegto jautājumu kopiju sniedz arī otrai Līgumslēdzējai pusei. 40.Katra Līgumslēdzēja puse iesniedz otrai Līgumslēdzējai pusei savu uz šķīrējtiesas kolēģijas jautājumiem sniegto atbilžu kopiju. Otrai Līgumslēdzējai pusei ir iespēja piecu dienu laikā pēc šādas kopijas saņemšanas rakstveidā sniegt piezīmes par minētajām Līgumslēdzējas puses atbildēm. 41.Pēc vienas Līgumslēdzējas puses pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas šķīrējtiesas kolēģija var prasīt Līgumslēdzējām pusēm sniegt būtisku informāciju, ko tā uzskata par nepieciešamu un atbilstošu. Uz ikvienu šķīrējtiesas kolēģijas pieprasījumu sniegt informāciju Līgumslēdzējas puses atbild nekavējoties un pilnībā. m. Konfidencialitāte 42.Katra Līgumslēdzēja puse un šķīrējtiesas kolēģija ievēro konfidencialitāti attiecībā uz informāciju, ko otra Līgumslēdzēja puse iesniegusi šķīrējtiesas kolēģijai un ko minētā otra Līgumslēdzēja puse noteikusi par konfidenciālu. Ja kāda Līgumslēdzēja puse šķīrējtiesas kolēģijai iesniedz rakstisku izklāstu, kas ietver konfidenciālu informāciju, tā 15 dienu laikā iesniedz arī izklāstu bez šīs konfidenciālās informācijas, un tas tiek publiskots. 43.Nekas šajā reglamentā neliedz Līgumslēdzējai pusei publiskot savas nostājas izklāstus, ciktāl, atsaucoties uz otras Līgumslēdzējas puses sniegto informāciju, tā neizpauž nekādu informāciju, ko otra Līgumslēdzēja puse noteikusi par konfidenciālu. 44.Attiecīgās šķīrējtiesas kolēģijas sēdes daļas ir slēgtas, ja Līgumslēdzējas puses izklāsti un argumenti ietver konfidenciālu informāciju. Ja šķīrējtiesas kolēģijas sēde ir slēgta, Līgumslēdzējas puses ievēro sēdes konfidencialitāti. n. Ex parte sakari 45.Šķīrējtiesas kolēģija netiekas un nesazinās ar vienu Līgumslēdzēju pusi otras Līgumslēdzējas puses prombūtnē. 46.Šķīrējtiesnesis neapspriež procesa priekšmetu ne ar vienu, ne ar abām Līgumslēdzējām pusēm pārējo šķīrējtiesnešu prombūtnē. o. Amicus curiae izklāsti 47.Ja vien Līgumslēdzējas puses piecu dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas nevienojas citādi, šķīrējtiesas kolēģija var pieņemt brīvprātīgus rakstiskus izklāstus no kādas Līgumslēdzējas puses fiziskām personām vai juridiskām personām, kuras veic uzņēmējdarbību kādas Līgumslēdzējas puses teritorijā, ja šīs personas ir neatkarīgas no Līgumslēdzēju pušu valdībām, ievērojot šādus nosacījumus: (a)šķīrējtiesas kolēģija tos saņem 10 dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas; (b)tie ir kodolīgi un, ieskaitot pielikumus, nekādā gadījumā nav garāki par 15 lappusēm ar dubulto atstatumu starp rindiņām; (c)tie ir tieši nozīmīgi šķīrējtiesas kolēģijas izskatāmajiem faktu vai tiesību jautājumiem; (d)tie ietver aprakstu par personu, kas iesniedz šo izklāstu, tai skaitā attiecībā uz fizisku personu – valstspiederību, bet attiecībā uz juridisku personu – uzņēmējdarbības veikšanas vietu, darbības raksturu, juridisko statusu, vispārīgos mērķus un finansējuma avotus; (e)tajos ir konkretizēts, kādas ir attiecīgās personas intereses saistībā ar šķīrējtiesas procesu, un (f)tie ir sagatavoti valodās, ko Līgumslēdzējas puses izvēlējušās saskaņā ar šā reglamenta 54. un 55. punktu. 48.Paziņojumus nosūta Līgumslēdzējām pusēm, lai tās varētu iesniegt piezīmes. Līgumslēdzējas puses var iesniegt šķīrējtiesas kolēģijai savas piezīmes 10 dienu laikā no paziņojuma nosūtīšanas dienas.

49.Šķīrējtiesas kolēģija savā ziņojumā norāda visus izklāstus, ko tā saņēmusi saskaņā ar 47. punktu. Šķīrējtiesas kolēģijai nav pienākuma savā ziņojumā pievērsties šādi iesniegtajos izklāstos sniegtajai argumentācijai, tomēr, ja tā to dara, tā ņem vērā arī visas piezīmes, ko Līgumslēdzējas puses sniegušas saskaņā ar 48. punktu. p. Steidzamība 50.Steidzamības gadījumos, kas minēti nolīguma 52. panta (Šķīrējtiesas nolēmums) 2. punktā, šķīrējtiesas kolēģija pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm vajadzības gadījumā pielāgo šajā reglamentā minētos termiņus, izņemot termiņus, kas minēti 10. punktā (Darba uzdevums). Šķīrējtiesas kolēģija šos pielāgojumus paziņo Līgumslēdzējām pusēm. 51.Ja kāda Līgumslēdzēja puse to pieprasa, šķīrējtiesas kolēģija 10 dienu laikā pēc tās izveidošanas izlemj, vai konkrētais gadījums ir steidzamības gadījums. q. Izmaksas 52.Katra Līgumslēdzēja puse sedz savus izdevumus, kas radušies, piedaloties šķīrējtiesas procedūrā. 53.Neskarot 30. punktu, Līgumslēdzējas puse kopīgi un vienlīdzīgi dala izdevumus, kas izriet no organizatoriskiem jautājumiem, ieskaitot šķīrējtiesnešu un viņu palīgu atalgojumu un izdevumus. r. Rakstiskā un mutiskā tulkošana 54.Nolīguma 47. pantā minētās apspriešanās laikā vai nolīguma 48. pantā minētās vidutāja iesaistīšanas laikā un ne vēlāk kā šā reglamenta 14. punktā minētajā sanāksmē Līgumslēdzējas puses cenšas vienoties par kopēju darba valodu lietas izskatīšanai šķīrējtiesas kolēģijā. 55.Ja Līgumslēdzējas puses nespēj vienoties par kopīgu darba valodu, katra Līgumslēdzēja puse iesniedz savus rakstiskos izklāstus tās izvēlētajā valodā. Vienlaikus attiecīgā Līgumslēdzēja puse nodrošina tulkojumu otras Līgumslēdzējas puses izvēlētajā valodā, ja vien tās rakstiskie izklāsti nav kādā no PTO darba valodām. Atbildētāja Līgumslēdzēja puse organizē mutisko izklāstu mutisko tulkošanu Līgumslēdzēju pušu izvēlētajās valodās. 56.Šķīrējtiesas kolēģijas ziņojumus un lēmumus sagatavo Līgumslēdzēju pušu izvēlētajā valodā vai valodās. Ja Līgumslēdzējas puses nav vienojušās par kopēju darba valodu, šķīrējtiesas kolēģijas starpposma ziņojumu un galīgo ziņojumu sagatavo vienā no PTO darba valodām. 57.Jebkura Līgumslēdzēja puse var iesniegt piezīmes par saskaņā ar šo reglamentu sagatavota dokumenta tulkotas versijas tulkojuma kvalitāti. 58.Katra Līgumslēdzēja puse sedz izmaksas par tās rakstisko izklāstu tulkošanu. Izmaksas saistībā ar nolēmuma rakstisko tulkošanu Līgumslēdzējas puses sedz vienādās daļās. s. Citas procedūras 59.Šajā reglamentā noteiktos termiņus pielāgo atbilstīgi īpašajiem termiņiem, kuri paredzēti ziņojuma vai lēmuma pieņemšanai, ko veic šķīrējtiesas kolēģija, procedūrās saskaņā ar nolīguma 54. pantu (Pieņemamais termiņš nolēmuma izpildei), 55. pantu (Visu šķīrējtiesas nolēmuma izpildei veikto pasākumu pārskatīšana), 56. pantu (Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi nolēmuma nepildīšanas gadījumā) un 57. pantu (Visu to pasākumu pārskatīšana, kas veikti atbilstības panākšanai pēc attiecīgo pasākumu pieņemšanas). PIELIKUMS ĒTIKAS KODEKSS

I. Definīcijas 1.Šajā ētikas kodeksā: (a)“administratīvais personāls”, ja runā par šķīrējtiesnesi, ir personas, kas strādā šķīrējtiesneša un pakļautībā, izņemot palīgus;

(b)“palīgs” ir persona, kas saskaņā ar šķīrējtiesneša iecelšanas noteikumiem veic izpēti vai palīdz minētajam šķīrējtiesnesim; (c)“kandidāts” ir fiziska persona, kuras vārds un uzvārds iekļauts nolīguma 64. pantā (Šķīrējtiesnešu saraksts) minētajā šķīrējtiesnešu sarakstā un kuras kandidatūra tiek izskatīta iecelšanai par šķīrējtiesnesi saskaņā ar nolīguma 50. pantu (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana); (d)“vidutājs” ir persona, kas izraudzīta par vidutāju saskaņā ar nolīguma 48. pantu; (e)“šķīrējtiesnesis” ir šķīrējtiesas kolēģijas loceklis. II. Piemērojamie principi 2.Lai saglabātu strīdu izšķiršanas mehānisma integritāti un objektivitāti, ikviens kandidāts un šķīrējtiesnesis: (a)iepazīstas ar šo ētikas kodeksu; (b)ir neatkarīgs un objektīvs; (c)izvairās no tiešiem vai netiešiem interešu konfliktiem; (d)nepieļauj nepiedienīgu uzvedību un nerada nepiedienīguma vai neobjektivitātes iespaidu; (e)rīkojas atbilstoši augstiem uzvedības normu standartiem un (f)neietekmējas no savtīgām interesēm, ārēja spiediena, politiskiem apsvērumiem, sabiedrības protestiem un lojalitātes pret vienu vai otru Līgumslēdzēju pusi un bailēm no kritikas. 3.Šķīrējtiesnesis nedz tieši, nedz netieši neuzņemas saistības un nepieņem priekšrocības, kas jebkādā veidā varētu ietekmēt vai radīt iespaidu, ka tās ietekmē viņa pienākumu pienācīgu izpildi. 4.Šķīrējtiesnesis neizmanto savu amatu šķīrējtiesas kolēģijā, lai īstenotu personiskas vai privātas intereses. Šķīrējtiesnesis atturas no darbībām, kas varētu radīt iespaidu, ka kāds viņu varētu ietekmēt. 5.Šķīrējtiesnesis neļauj agrākām vai esošām finanšu, darījumdarbības, profesionālajām, personiskajām vai sociālajām attiecībām vai pienākumiem iespaidot viņa rīcību vai spriedumus. 6.Šķīrējtiesnesis atturas no stāšanās tādās attiecībās vai finansiālas ieinteresētības iegūšanas, kas varētu iespaidot viņa objektivitāti vai kas pamatoti varētu radīt nepiedienīguma vai neobjektivitātes iespaidu. III. Informācijas izpaušanas pienākumi 7.Ikviens šķīrējtiesneša kandidāts pirms piekrišanas savai iecelšanai par šķīrējtiesnesi saskaņā ar nolīguma 50. pantu (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) sniedz informāciju par interesēm, attiecībām vai jautājumiem, kas varētu ietekmēt viņa neatkarību vai objektivitāti vai, objektīvi spriežot, varētu radīt iespaidu par nepiedienīgumu vai neobjektivitāti procesā. Šajā nolūkā kandidāts dara visu iespējamo, lai uzzinātu par šādām interesēm, attiecībām un jautājumiem, tostarp finanšu interesēm, profesionālām interesēm, darba interesēm vai ģimenes interesēm. 8.Šā panta 7. punktā minētais informācijas sniegšanas pienākums ir ilgstošs pienākums, kas paredz, ka šķīrējtiesnesis informē par šādām interesēm, attiecībām un jautājumiem, kas varētu rasties jebkurā procesa stadijā. 9.Tiklīdz kandidāts vai šķīrējtiesnesis uzzinājis par jautājumiem, kas attiecas uz šā ētikas kodeksa faktiskiem vai iespējamiem pārkāpumiem, viņš par tiem visiem informē EPN komiteju, lai Līgumslēdzējas puses tos varētu apsvērt.