NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta paziņojums par KLP pārejas režīmu un daudzgadu finanšu shēmu

Krīzes rezerves fonds

Lauksaimniecības krīzes rezerve kopš tās izveides 2014. gadā vēl nekad nav tikusi aktivizēta, jo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 25. pantā paredzēto finanšu disciplīnas mehānismu šīs rezerves finansējumu katra gada sākumā izveido no kopējā tiešo maksājumu apjoma. Neizlietotās summas gada beigās atskaita atpakaļ tiešajos maksājumos. Līdz ar to šī rezerve vēl nekad nav izmantota, lai lauksaimniekiem neierobežotu resursus.

Minētā rezerve tika izveidota ar mērķi palīdzēt lauksaimniekiem cenu vai tirgus nestabilitātes situācijā, un tas, ka tā nekad nav tikusi izmantota, pierāda šīs rezerves finansiālās struktūras un darbības ierobežojumus. Tā kā aizvien biežāk rodas tādi ekonomiski apstākļi un nelabvēlīgi klimatiskie un sanitārie apstākļi, kas rada būtiskus tirgus traucējumus, ir steidzami vajadzīgs pilnībā funkcionāls krīzes rezerves fonds, kuru var aktivizēt un darīt pieejamu atsaucīgā un efektīvā veidā.

Eiropas Parlaments uzsver, ka pilnībā finansēts krīzes rezerves fonds, kura sākotnējais budžets ir 400 miljoni EUR papildus ELGF un ELFLA budžetam un kurš ir kumulatīvs, proti, kurā attiecīgajā gadā neizmantotos līdzekļus pārnes uz plānošanas perioda nākamo gadu, darbotos efektīvāk un iedarbīgāk un tādējādi laicīgi sniegtu krīzes palīdzību un finansētu mērķtiecīgus pasākumus skartajās nozarēs.

POSEI un Egejas salas

Savas ģeogrāfiskās situācijas dēļ (jo īpaši attālums, atrašanās uz salām, mazāka platība, sarežģīts reljefs un klimatiskie apstākļi) Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā minētie tālākie reģioni saskaras ar īpašām sociālekonomiskām problēmām, kas saistītas ar patēriņam vai lauksaimnieciskajai ražošanai būtisku pārtikas un lauksaimniecības produktu piegādi. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 228/2013 tika noteikti īpaši pasākumi lauksaimniecībā ar mērķi novērst grūtības, ko rada attiecīgajā pantā minētā īpašā situācija. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 229/2013 paredzētā īpašo pasākumu shēma, kuru īsteno lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām, arī risina tos pašus jautājumus, tikai citā ģeogrāfiskajā atrašanās vietā.

Šiem reģioniem un salām paredzētie īpašie pasākumi un iespējas ir tik svarīgi, ka tie attaisno šāda līmeņa īpašo atbalstu, kas ir ārkārtīgi nepieciešams, lai minētos pasākumus varētu veiksmīgi īstenot. Līdz ar to, ņemot vērā Komisijas publiski izteiktos solījumus šiem reģioniem un salām, Eiropas Parlaments aicina vienmērīgi turpināt Regulu (ES) Nr. 228/2013 un (ES) Nr. 229/2013 ietvaros ļoti veiksmīgi īstenotās programmas un saglabāt minētajiem reģioniem un salām paredzēto atbalstu vismaz pašreizējā apmērā. Tādējādi Savienība izrādītu solidaritāti un atbalstu šiem reģioniem un salām, kas atrodas īpašā nelabvēlīgā stāvoklī.

Eiropas Parlamenta paziņojums par tālāko reģionu starpnozaru organizācijām

Tālāko reģionu vietējie tirgi mazā izmēra un izolētības dēļ ir īpaši neaizsargāti pret cenu svārstībām, ko rada no pārējās Savienības vai trešām valstīm nākošās importa plūsmas. Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. pantā ir atzītas tālāko reģionu īpašās vajadzības un noteikts pamats atbilstošam tiesiskajam regulējumam, kas tiem palīdzētu risināt īpašo situāciju. Šis jautājums tika plašāk izskatīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 228/2013, kuru groza ar šo regulu. Tā kā ir atklājies, ka ar starpnozaru organizāciju palīdzību varētu risināt tālāko reģionu lauksaimniecības ražošanas nozaru īpašās vajadzības, jau tagad būtu jāļauj elastīgi īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 attiecīgos noteikumus, lai minētajiem reģioniem pilnībā nodrošinātu saskaņā ar šo regulu piešķirtos resursus. Līdz ar to Regulas (ES) Nr. 1308/2013 157. pantā atzītajām un par reprezentatīviem pārstāvjiem uzskatītajām starpnozaru organizācijām vajadzētu būt iespējai veikt vajadzīgos kolektīvos pasākumus, kas paredzēti, lai saglabātu vietējās ražošanas konkurētspēju attiecīgajos vietējos tirgos un tās ilgtspēju. Šajā nolūkā, neatkarīgi no LESD 28., 29. un 110. panta un Regulas (ES) Nr. 1308/2013 165. panta, neskarot Regulas (ES) Nr. 1308/2013 164. pantu un pamatojoties uz LESD 349. pantu, kā to interpretējusi Eiropas Savienības Tiesa spriedumā apvienotajās lietās C-132/14 līdz C-136/14, Eiropas Parlaments uzsver, ka ir svarīgi izmantot visus pienācīgos instrumentus, lai paplašinātu starpnozaru nolīgumu gadījumā atļautu attiecīgajai dalībvalstij pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām nolemt, ka atsevišķi saimnieciskās darbības veicēji vai grupas, kas nav minētās starpnozaru organizācijas biedri, bet darbojas attiecīgajā vietējā tirgū, neatkarīgi no to izcelsmes maksā organizācijai visas finansiālās iemaksas, ko maksā attiecīgās organizācijas biedri, vai daļu no tām, tostarp gadījumos, kad ieņēmumi no minētajām iemaksām paredzēti tikai vietējās ražošanas saglabāšanai vai kad iemaksas tiek iekasētas dažādos tirdzniecības procesa posmos.

Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgs paziņojums par tālākajiem reģioniem un Egejas jūras nelielajām salām

Eiropas Parlaments un Padome atgādina:

— saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbības 349. pantu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 228/2013 tālākajiem reģioniem paredzētie īpašie pasākumi ir svarīgi, lai tiktu ņemtas vērā šo reģionu īpatnības;

— liela nozīme ir arī Regulā (ES) Nr. 229/2013 paredzētajiem īpašajiem pasākumiem lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām un

— iepriekšminēto apsvērumu dēļ ir pamatoti šiem reģioniem un salām piešķirt īpašu atbalstu, lai tie varētu īstenot attiecīgos pasākumus.

Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgs paziņojums par ES finansēšanas kārtību attiecībā uz POSEI un Egejas jūras nelielajām salām

Eiropas Parlaments un Padome uzsver, ka šajā pārejas regulā iekļautajai 2021. un 2022. gadam paredzētajai ES finansēšanas kārtībai attiecībā uz POSEI un Egejas jūras nelielajām salām ir izņēmuma raksturs, kas atspoguļo pašreizējos īpašos apstākļus un nerada precedentu turpmākās KLP finansēšanas jomā ne attiecībā uz tālākajiem reģioniem un Egejas jūras nelielajām salām, ne tiešajiem maksājumiem.

Komisijas paziņojums par jaunu 167.a pantu

Komisija pieņem zināšanai Parlamenta un Padomes politisko vienošanos par Parlamenta 106. grozījumu, ar kuru TKO regulā iekļauj jaunu 167.a pantu par olīveļļas nozari. Komisija atzīmē, ka šis grozījums, par kuru vienojies Parlaments un Padome, neatbilst spēkā esošo noteikumu turpināmības principam, kas reglamentē Pārejas regulu, tam ir materiāls raksturs un līdztiesīgie likumdevēji to iekļāvuši bez ietekmes novērtējuma, kas prasīts Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 15. punktā. Komisija atgādina par savu apņemšanos saglabāt efektīvu konkurenci lauksaimniecības nozarē un pilnībā īstenot KLP mērķus, kas noteikti Līguma par Eiropas Savienības darbību 39. pantā.

Komisijas paziņojums Par ANC Maksājumiem

Komisija pieņem zināšanai līdztiesīgo likumdevēju vienošanos par to, ka atveseļošanas instrumenta līdzekļus, kad tie būs integrēti ELFLA, drīkstēs izmantot, lai finansētu maksājumus apgabaliem, kuros ir dabas radīti vai citi specifiski ierobežojumi (ANC maksājumi).

Lai šos maksājumus saņemtu, lauksaimniekiem nav jāpiekopj nekāda konkrēta prakse, un Komisija jau agrāk ir paudusi bažas par ANC maksājumu mazo pienesumu vides un klimata jomas mērķu sasniegšanā. Tāpēc ANC maksājumu iekļaušana tajā atveseļošanas instrumenta līdzekļu daļā, kas paredzēta vides un klimata jomas mērķu sasniegšanas sekmēšanai, sarunās par turpmāko KLP nebūtu uzskatāma par precedentu.