LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 7.6.2011 
SEC(2011) 812 gal īgā redakcija 
  
Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS 
par Maltas 2011. gada valsts reformu programmu 
  
un ar ko sniedz Padomes atzinumu 
 
par atjaunin āto Maltas stabilit ātes programmu 2011.–2014. gadam 
{SEC(2011) 726 gal īgā redakcija} 
 
 
LV 2   LV Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS 
par Maltas 2011. gada valsts reformu programmu 
  
un ar ko sniedz Padomes atzinumu 
 
par atjaunin āto Maltas stabilit ātes programmu 2011.–2014. gadam 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 
148. panta 4. punktu, 
ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. j ūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta st āvokļa 
uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudz ības un koordin ācijas stiprin āšanu
1 un jo īpaši 
tās 5. panta 3. punktu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu2, 
ņemot vērā Eiropadomes secin ājumus, 
ņemot vērā Nodarbin ātības komitejas atzinumu, 
apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 
tā kā: 
(1) Eiropadome 2010. gada 26. mart ā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam aizs ākt 
jaunu izaugsmes un nodarbin ātības stratēģiju „Eiropa 2020”, kam pamat ā būtu ciešāka 
ekonomikas politikas koordin ācija, lielākoties piev ēršot uzman ību galvenaj ām jomām, 
kurās jārīkojas, lai palielin ātu Eiropas ilgtsp ējīgas izaugsmes potenci ālu un 
konkurētspēju. 
(2) Padome 2010. gada 13. j ūlijā pieņēma ieteikumu par dal ībvalstu un Savien ības 
vispārējām ekonomikas politikas pamatnost ādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 
21. oktobr ī – lēmumu par dal ībvalstu nodarbin ātības politikas pamatnost ādnēm3, kas 
kopā veido „integr ētās pamatnost ādnes”. Dal ībvalstis tika aicin ātas savā ekonomikas 
un nodarbin ātības politik ā ņemt vērā šīs integrētās pamatnost ādnes. 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. 
2 OV C, …lpp. 
3 Saglab ātas 2011. gadam ar Padomes 2011. gada 19. maija L ēmumu 2011/308/ES. 
 
LV 3   LV (3) Komisija 2011. gada 12. janv ārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes p ētījumu, tādējādi 
uzsākot jaunu ekonomisk ās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante  un 
integrētas politikas koordin ēšanas pusgadu, kas balst ās uz stratēģiju „Eiropa 2020”.  
(4) Eiropadome 2011. gada 25. mart ā apstiprin āja fiskālās konsolid ācijas un struktur ālu 
reformu priorit ātes (saska ņā ar Padomes 2011. gada 15. febru āra un 7. marta 
secinājumiem un atbilst īgi Komisijas Gada izaugsmes p ētījumam). Eiropadome 
uzsvēra, ka priorit āte jāpiešķir stabilam budžetam un fisk ālās stabilitātes atjaunošanai, 
bezdarba samazin āšanai ar darbasp ēka tirgus reformu pal īdzību un jauniem centieniem 
stiprināt izaugsmi. T ā aicināja dalībvalstis š īs priorit ātes izvērst konkr ētos 
pasākumos, ko paredz ēts iekļaut to stabilit ātes vai konver ģences programm ās un 
valstu reformu programm ās. 
(5) Eiropadome 2011. gada 25. mart ā aicināja dalībvalstis, kas piedal ās paktā ,,Euro plus”, 
laicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai šīs saistības iekļautu attiec īgo valstu 
stabilitātes vai konver ģences programm ās un valstu reformu programm ās. 
(6) Malta 2011. gada 28. apr īlī iesniedza savu 2011. gada valsts reformu programmu un 
2011. gada 29. apr īlī – savas 2011. gada stabilit ātes programmas atjaunin ājumu, kas 
attiecas uz 2011.–2014. gadu. Abas programmas izv ērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā 
to savstarp ējo saistību.  
(7) Ekonomikas kr īzes rezult ātā strauji samazin ājās eksports un ieguld ījumi, un re ālais 
IKP 2009. gad ā kritās par 3,4 %. Ar ī pateicoties vald ības atbalstam, nodarbin ātības 
līmenis pazemin ājās tikai nedaudz. Iev ērojami atjaunojoties eksporta un uz ņēmumu 
ieguldījumu apjomam 2010. gad ā, Maltas ekonomisk ā aktivitāte 2010. gad ā jūtami 
atguvās un bezdarba l īmenis pazemin ājās. Ņemot vērā lielo valsts par ādu (61,5 % no 
IKP 2008. gad ā), valdība neīstenoja lielus fisk ālos stimulus, un visp ārējais valsts 
budžeta defic īts 2009. gad ā (3,7 % no IKP) palika zem attiec īgā rādītāja visā euro zonā 
kopumā. Valsts fisk ālā deficīta un par āda attiecība 2010. gad ā saglabājās visumā 
stabila. 
(8) Balstoties uz atjaunin ātās stabilitātes programmas nov ērtējumu saska ņā ar Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzsk ata, ka makroekonomiskais scen ārijs, kura 
pamatā ir budžeta prognozes, ir mazliet labv ēlīgs, jo īpaši vēlākajos programmas 
laikposma gados. Stabilit ātes programm ā ir plānots līdz 2011. gadam samazin āt 
vispārējo valsts budžeta defic ītu zem L īgumā minētās atsauces v ērtības; 2010. gad ā 
budžeta defic īts bija 3,6 % no IKP. Lai p ēc tam pak āpeniski sasniegtu vid ēja termiņa 
mērķi (VTM), proti, struktur ālā izteiksmē sabalansētu budžetu, pas ākumi jāpapildina 
ar saistībām ar nolūku nodrošin āt ilgtspējīgu, galvenok ārt uz izdevumu samazin āšanu 
balstītu konsolid āciju. Tom ēr stabilitātes programm ā nav paredz ēts sasniegt vid ēja 
termiņa mērķi programmas darb ības laikā. Tiek prognoz ēts, ka, pateicoties pozit īvai 
un arvien lab ākai primārai bilancei, par āda attiecība samazin āsies no 2010. gad ā 
reģistrētās augstākās vērtības (68 % no IKP) l īdz 63,7 % 2014. gad ā. Komisijas 
aprēķinātie vidējie ikgad ējie struktur ālās korekcijas centieni 2012.–2014. gad ā 
kopumā atbilst Stabilit ātes un izaugsmes paktam. Tom ēr budžeta izpildes rezult āti 
varētu būt sliktāki nekā plānots iespējamās izdevumu p ārsniegšanas d ēļ un tādēļ, ka 
trūkst inform ācijas par pas ākumiem, kas ir konsolid ācijas centienu pamat ā pēc 
2011. gada. 
 
LV 4   LV (9) Fiskālās konsolid ācijas centieni ar m ērķi sasniegt vid ēja termiņa mērķi ir galvenais 
Maltas uzdevums. Kaut ar ī 2011. gada budžet ā ir paredz ēti pasākumi pārmērīga 
budžeta defic īta novēršanai 2011. gad ā, noviržu gad ījumā būtu vajadz īgi papildu 
pasākumi. Vid ēja termiņa konsolid ācijas strat ēģijas, kas v ēl nebalstās uz konkr ētiem 
pasākumiem, ticam ība tiktu uzlabota ar stipr ākas daudzgadu budžeta sh ēmas 
palīdzību. Galvenais tr ūkums ir daudzgadu m ērķu nesaistošais raksturs, kas noz īmē to, 
ka fiskālās plānošanas perspekt īva ir sam ērā īsa. Stabilit ātes programm ā ir minēts, ka 
tiek apsvērta iespēja ieviest noteikumus par izdevumiem. 
(10) Sabiedrības novecošan ās ilgtermi ņa ietekme uz budžetu (tostarp pensij ām) Maltā ir 
ievērojami liel āka nekā vidēji Eiropas Savien ībā. Turklāt vecāka gadagājuma darba 
ņēmēju līdzdalība darba tirg ū ir ļoti neliela saist ībā ar joproj ām samērā zemo pensijas 
vecumu, agr īnas pension ēšanās shēmu biežu izmantošanu un ļoti nelielo vec āka 
gadagājuma sieviešu l īdzdalību darba tirg ū. 2006. gada pensiju reforma paaugstina 
pensijas vecumu (kaut ar ī ļoti pakāpeniski) un piev ēršas jautājumam par pensiju 
atbilstīgumu nākotnē, jo īpaši ieviešot izdev īgākus indeks ācijas noteikumus un 
garantētu valsts minim ālo pensiju. Valsts reformu programm ā tiek ziņots par 
pašreizējām apspried ēm par jaunas pensiju reformas pr iekšlikumiem, kurus iesniegusi 
darba grupa pensiju jaut ājumā, tostarp par skaidras saik nes izveidi st arp pensijas 
vecumu un paredzamo m ūža ilgumu, k ā arī par oblig ātā otrā un brīvprātīgā trešā 
pensiju līmeņa ieviešanu. Tom ēr valsts reformu programm ā nav minēta visaptveroša, 
aktīva vecumdienu strat ēģija, kas papildin ātu šobrīd notiekoš ās un paredz ētās izmaiņas 
tiesību aktos. Sam ērā lielā nedeklar ētās nodarbin ātības izplat ība apdraud publisko 
finanšu ilgtermi ņa ilgtspēju. Valsts reformu programm ā valdība nāk klajā ar dažiem 
pasākumiem š īs problēmas novēršanai, ta ču trūkst priekšlikumu ar m ērķi pārskatīt 
nodokļu un pabalstu sist ēmu, lai pan āktu, ka darbs atmaks ājas. Vēl viens svar īgs 
Maltas uzdevums ir palielin āt sieviešu l īdzdalību darba tirg ū, ņemot vērā apstākli, ka 
sieviešu nodarbin ātības līmenis Malt ā ir viszem ākais Eiropas Savien ībā. Valsts 
reformu programm ā valdība ir izvirz ījusi ievērojamu skaitu iniciat īvu, kas piev ēršas 
darba ņēmējām. Šo iniciat īvu īstenošana un ietekme j āizvērtē 2012. gad ā. 
(11) Pēdējos gados Malt ā ir notikusi intens īva rūpniecības pārstrukturēšana, aizst ājot 
tradicionālo, darbietilp īgo ražošanu ar jaun ām saimniecisk ās darbības jomām ar augstu 
pievienoto v ērtību. Tas ir izrais ījis neatbilst ību darba tirg ū starp prasmju piepras ījumu 
un piedāvājumu, nor ādot uz nepieciešam ību nodrošin āt jaunajās nozarēs vajadzīgo 
prasmju apg ūšanu, jo īpaši ar augst ākās izglītības palīdzību, lai tādējādi vēl vairāk 
dažādotu Maltas ekonomikas pamatu.  
(12) Maltā ir visaugst ākais priekšlaic īgi mācības pārtraukušo skol ēnu īpatsvars Eiropas 
Savienībā, proti, 2009. gad ā tas sasniedza 36,8 %, savuk ārt ES vid ējais rādītājs bija 
14,4 %. Malt ā ir arī zems to 30 l īdz 34 gadu vecu personu īpatsvars, kur ām ir 
augstskolas vai l īdzvērtīga līmeņa izglītība (21,1 % sal īdzinājumā ar ES vid ējo rādītāju 
32,3 % 2009. gad ā). Maltas m ērķis ir samazin āt līdz 2020. gadam priekšlaic īgi 
mācības pārtraukušo skol ēnu īpatsvaru l īdz 29 % un palielin āt 30–34 gadu vecu 
personu īpatsvaru ar augstskolas vai l īdzvērtīga līmeņa izglītību līdz 33 %. Malt ā 
2011. gad ā tika ieviesti pas ākumi, lai sniegtu skol ēniem, kuri, iesp ējams, var ētu 
priekšlaic īgi pārtraukt mācības, interesantas karjeras iesp ējas, piedāvājot profesion ālās 
izglītības un apm ācības iespējas vai arī iespēju atsākt izglītošanos.  
(13) Malta ir viena no nedaudzaj ām ES dal ībvalstīm ar visp ārēju algu indeks ācijas 
mehānismu. Algu paaugstin ājums ir piesaist īts obligātam dzīves dārdzības korekcijas 
 
LV 5   LV (COLA ) mehānismam, k ā rezultātā algas tiek paaugstin ātas atbilstoši iepriekš ējai 
inflācijas attīstībai, kaut ar ī mazāko algu gad ījumā paaugstin ājums ir proporcion āli 
lielāks. Kopā ar minim ālo algu šī korekcija var v ēl vairāk kaitēt darbietilp īgo nozaru 
konkurētspējai. Šis jaut ājums ir īpaši būtisks, ņemot vērā neseno ener ģijas cenu 
kāpumu, kas var ētu izraisīt algu un cenu spir āli. 
(14) Malta ir gandr īz pilnībā atkarīga no naftas importa ener ģijas ražošanai, k ā rezultātā 
ekonomika ir viegli ietekm ējama naftas cenu izmai ņu gadījumā. Kopā ar Maltas 
enerģētikas sist ēmas nepiem ērotību šis apst āklis var ētu radīt problēmas 
uzņēmējdarbībai un mazu un vid ēju uzņēmumu konkur ētspējai. Izmantojot potenci ālu, 
lai ražotu ener ģiju no atjaunojamu energo resursu avotiem, var ētu gūt divkāršu 
ieguvumu, proti, tiktu uzlabota konkur ētspēja un sasniegti m ērķi enerģētikas un 
klimata jom ā. Tomēr valsts reformu programm ā sniegtā informācija par ener ģētikas 
jomas pas ākumiem ir ierobežota, k ā rezultātā ir grūti novērtēt to tehnisko iesp ējamību 
un izmaksu rentabilit āti. 
(15) Malta ir uz ņēmusies vair ākas saistības pakta ,,Euro plus” ietvaros4. Saistības attiecas 
uz divām pakta jom ām: konkur ētspēju un publisko finanšu ilgtsp ēju. Fiskālajā jomā 
saistības aptver budžeta sh ēmas atbild ības un p ārredzamības stiprin āšanu, kā arī 
iespēju apspriešanu ar m ērķi ieviest meh ānismus, lai uzlabotu budžeta izpildes 
disciplīnu. Raž īguma palielin āšanai ir paredz ēti pasākumi, lai uzlabotu 
uzņēmējdarbības vidi un uz ņēmumu finans ēšanas nosac ījumus, kā arī lai pastiprin ātu 
konkurenci pakalpojumu nozar ē, jo īpaši telekomunik āciju jomā. Kaut ar ī valsts 
reformu programm ā ir apskat īti nodarbin ātības un finanšu stabilit ātes jautājumi, 
saistības pakta ,,Euro plus” ietvaros uz  tiem neattiecas. Lai gan iest ādes galveno 
uzmanību velta raž īguma palielin āšanai, tās neatzīst, ka pašreiz ējais algu indeks ācijas 
mehānisms ietekm ē Maltas konkur ētspēju. Saistības, ko Luksemburga uz ņēmās pakta 
,,Euro plus” ietvaros, ir izv ērtētas un ņemtas vērā ieteikumos. 
(16) Komisija ir nov ērtējusi stabilit ātes programmu un valsts reformu programmu, k ā arī 
saistības, ko Malta uz ņēmās saskaņā ar paktu ,,Euro plus”5. Komisija ir ņēmusi vērā ne 
tikai to lietder ību ilgtspējīgas fiskālās un soci ālekonomisk ās politikas izveid ē Maltā, 
bet arī to atbilst ību ES noteikumiem un nor ādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina 
Eiropas Savien ības vispārējā ekonomisk ā pārvaldība, kas pan ākams, turpm ākajos 
valstu lēmumos iev ērojot ES l īmeņa norādes. Ņemot to v ērā, Komisija uzskata, ka, 
kaut arī mērķtiecīgi panākumi vidēja termiņa mērķu (VTM) sasniegšan ā ir atbilst īgi, 
vienlaikus past āv nopietns risks konsolid ācijas strat ēģijai, jo tās pamatā nav konkr ēti 
pasākumi un izdevumi var ētu tikt pārsniegti, k ā tas jau noticis pag ātnē. Turklāt pastāv 
iespēja, ka vid ējā termiņa budžeta sh ēmas nesaistošais raksturs neuzlabos fisk ālo 
disciplīnu. Samērā lielās ar novecošanu saist ītās ilgtermi ņa izmaksas, jo īpaši 
izdevumi par pensij ām, apdraud Maltas publisko finanšu ilgtermi ņa ilgtspēju. Valsts 
reformu programm ā ir apzinātas svarīgākās struktur ālās problēmas, ar kur ām Maltas 
ekonomika saskaras, kaut ar ī papildu uzman ība, šķiet, ir jāpievērš konkrētiem 
jautājumiem, jo īpaši ekonomikas darbasp ēka potenci āla labākam izmantojumam, algu 
noteikšanas meh ānisma reformai ar m ērķi nodrošin āt labāku koordin āciju starp algu 
un ražīguma izmai ņām, kā arī enerģijas avotu daž ādošanai.  
                                                 
4 S īkāka inform ācija par saist ībām saskaņā ar paktu ,,Euro plus” ir pieejama dokument ā SEC(2011) 726. 
5 SEC(2011) 726. 
 
LV 6   LV (17) Ņemot vērā šo novērtējumu un Padomes 2010. gada 16. febru āra ieteikumu saska ņā ar 
Līguma par Eiropas Savien ības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskat ījusi 
Maltas stabilit ātes programmas 2011. gada atjaunin ājumu, un t ās atzinums6 ir 
atspoguļots jo īpaši Padomes ieteikuma 1. un 2. punkt ā turpmāk. Ņemot vērā 
Eiropadomes 2011. gada 25. marta secin ājumus, Padome ir izskat ījusi Maltas valsts 
reformu programmu,  
AR ŠO IESAKA Maltai laikposm ā no 2011. l īdz 2012. gadam r īkoties šādi. 
(1) Nodrošināt pārmērīga budžeta defic īta novēršanu 2011. gad ā, esot gatavai īstenot 
papildu pas ākumus iesp ējamo noviržu nepie ļaušanai un pie ņemt konkr ētus 
pasākumus, lai atbalst ītu 2012. gada defic īta mērķu sasniegšanu. Lai pastiprin ātu 
vidēja termiņa konsolid ācijas strat ēģijas ticam ību, Maltai j ādefinē vajadzīgie plaša 
mēroga pas ākumi, jāintegrē fiskālie mērķi saistošā, uz noteikumiem pamatot ā 
daudzgadu fisk ālā sistēmā un jāuzlabo budžeta izpildes uzraudz ība. 
(2) Īstenot pas ākumus pensiju sist ēmas ilgtsp ējas nodrošin āšanai, pa ātrinot pensijas 
vecuma pak āpenisku paaugstin āšanu un piesaistot to paredzamajam m ūža ilgumam. 
Papildināt likumā noteiktu augst āku pensijas vecumu ar visaptverošu un akt īvu 
vecumdienu strat ēģiju, neatbalst īt priekšlaic īgas pension ēšanās shēmas izmantošanu 
un veicināt privātus pensijas uzkr ājumus.  
(3) Novirzīt izglītības rezult ātus vairāk uz darba tirgus vajadz ībām, jo īpaši veicot 
pasākumus, lai uzlabotu piek ļuvi augstskolas izgl ītībai, un uzlabojot profesion ālās 
izglītības un apm ācības sistēmas efektivit āti. Jāīsteno pas ākumi, lai samazin ātu 
priekšlaic īgi mācības pārtraukušo skol ēnu īpatsvaru, l īdz 2012. gadam nosakot, 
izvērtējot un izm ērot šīs rīcības iemeslus un izveidojot regul āru uzraudz ības un 
ziņošanas meh ānismu par pas ākumu sekm ības līmeni. 
(4) Apspriežoties ar soci ālajiem partneriem un iev ērojot valst ī pieņemto praksi, reform ēt 
automātisko algu indeks ācijas meh ānismu, lai nodrošin ātu, ka algu izaugsme lab āk 
atspoguļo darba raž īguma un konkur ētspējas izmaiņas.  
(5) Stiprināt centienus samazin āt Maltas atkar ību no naftas importa, veicot ieguld ījumus 
atjaunojamu energoresursu avotos un piln ībā izmantojot pieejamos ES l īdzekļus, lai 
moderniz ētu infrastrukt ūru un veicin ātu energoefektivit āti. 
Briselē, 
 Padomes v ārdā – 
 priekšs ēdētājs 
                                                 
6 Paredz ēts 5. panta 3. punkt ā Padomes Regul ā (EK) Nr. 1466/97.