Priekšlikums Padomes Lemumam, ar kuru atļauj slēgt nolīgumu, lai atjaunotu un grozītu nolīgumu par pētniecības un attīstības darbībām automatizētu ražošanas sistēmu (IMS) jomā starp Eiropas Kopienu un Austrāliju, Kanādu, EBTA valstīm Norvēģiju un Šveici, Koreju, Japānu un Amerikas Savienotajām Valstīm /* COM/2006/0343 galīgā redakcija - CNS 2006/0111 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 28.6.2006 COM(2006) 343 galīgā redakcija 2006/0111 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM, ar kuru atļauj slēgt nolīgumu, lai atjaunotu un grozītu nolīgumu par pētniecības un attīstības darbībām automatizētu ražošanas sistēmu (IMS) jomā starp Eiropas Kopienu un Austrāliju, Kanādu, EBTA valstīm Norvēģiju un Šveici, Koreju, Japānu un Amerikas Savienotajām Valstīm (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Ar 1997. gada 27. janvāra Lēmumu 1997/378/EK Padome noslēdza nolīgumu par zinātniski tehnisko sadarbību automatizētu ražošanas sistēmu ( IMS ) jomā starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, Japānu, Austrāliju, Kanādu, EBTA valstīm Norvēģiju un Šveici. Nolīgumu noslēdza vēstuļu apmaiņas veidā, kurā ieprotokolēja kopējo vienošanos par sadarbības principiem; sīkākas ziņas pievienoja IMS darba uzdevumā[1]. Ar 2001. gada 28. maija Lēmumu 2001/421/EK IMS nolīgumam pievienojās Korejas Republika. IMS nolīguma termiņš bija desmit gadi, un tas beidzās 2005. gada aprīlī; Komisija lūdza piešķirt tai pilnvaras, lai nolīgumu atjaunotu un grozītu. Ar 2005. gada 29. novembra Padomes lēmumu Komisijai tika piešķirtas pilnvaras veikt sarunas ar Austrāliju, Kanādu, EBTA valstīm Norvēģiju un Šveici, Koreju, Japānu un Amerikas Savienotajām Valstīm par nolīguma atjaunošanu un grozīšanu. Sarunu iznākums pilnīgi atbilst sarunu veikšanai piešķirtajām pilnvarām. Tas tika iestrādāts Padomes lēmumam pievienotajā darba uzdevumā (DU) par shēmu starptautiskai sadarbībai progresīvā ražošanā. Jāņem vērā, ka IMS pārvaldība un darbības tika uzlabotas atbilstoši sarunu veikšanai noteiktajā pilnvarojumā, proti: 1. IMS pārvaldībai tika radīta valsts un privātā sektora partnerība. Faktiski rūpniecības nozares vadošā loma IMS pārvaldībā vairs nav obligāta. Šādas izmaiņas ir svarīgas un kļuvušas nepieciešamas tādēļ, ka rūpniecība atsevišķi vairs nespēj mobilizēt „kritisko masu” un resursus, lai finansētu kopīgu pētniecības darbu. Tādēļ nākotnē par pētniecības politiku atbildīgo valdības iestāžu līdzdalība ražošanas nozares atbalstam partnerībā ar privātā sektora pārstāvjiem noteikti veicinās saskanīgāku IMS shēmu ar plašāku projektu klāstu; 2. IMS budžeta veidošanas principi ir saskaņoti ar Eiropas Kopienas kopbudžetam piemērojamās finanšu regulas prasībām . Citādi Komisija nespētu atbalstīt IMS Starpreģionālā sekretariāta darbu, kam finansējumu piešķir visas IMS nolīgumu parakstītājvalstis; 3. citi vērā ņemami šā IMS nolīguma atjaunošanas aspekti saistīti ar Padomes un Komisijas savstarpējām attiecībām, jo īpaši ar nolīguma veidu un Komisijas pilnvarām vadīt Starpreģionālo IMS sekretariātu: - sākotnējo IMS nolīguma veidu (vēstuļu apmaiņa) saglabā, jo tas ir piemērots šādai starptautiskai sadarbībai, kurā nenotiek līdzekļu apmaiņa. Darba uzdevums, kurā sīki aprakstīta shēma starptautiskai sadarbībai progresīvā ražošanā, ir pievienots šīs vēstuļu apmaiņas atsevišķām vēstulēm; - saskaņā ar IMS darba uzdevumu, IMS priekšsēdētāju ieceļ rotācijas kārtībā no katras nolīguma parakstītājvalsts. Priekšsēdētājs atbild par Starpreģionālā IMS sekretariāta izveidi un vadību, un sekretariāts strādā visām IMS pusēm. Tomēr, tā kā Padomes 1997. gada 27. janvāra Lēmumam 1997/378/EK nebija nepieciešamā tiesiskā pamata, Kopiena nevarēja izveidot Starpreģionālo sekretariātu un līdz ar to bija jānoraida priekšsēdētāja kandidatūra. Lai šo IMS nolīgumā noteikto pienākumu tomēr izpildītu, Padomes lēmuma projektā ir paredzēts, ka Eiropas Kopiena var vadīt Starpreģionālo IMS sekretariātu Eiropā; 4. dalībnieki shēmas darbību pārskata ik pēc pieciem gadiem, lai precizētu, vai to nepieciešams turpināt, grozīt vai slēgt. Dalībnieki jebkurā laikā var atteikties no līdzdalības, brīdinot pārējos dalībniekus vismaz 12 mēnešus iepriekš; 5. IMS nolīguma parakstītājvalstu ikgadējās iemaksas (ieņēmumi) veidos īpašiem mērķiem iezīmētus ieņēmumus saskaņā ar EK kopbudžetam piemērojamās Finanšu regulas 18. panta 1. punkta d) apakšpunktu. 2006/0111 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM, ar kuru atļauj slēgt nolīgumu, lai atjaunotu un grozītu nolīgumu par pētniecības un attīstības darbībām automatizētu ražošanas sistēmu ( IMS ) jomā starp Eiropas Kopienu un Austrāliju, Kanādu, EBTA valstīm Norvēģiju un Šveici, Koreju, Japānu un Amerikas Savienotajām Valstīm EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 170. pantu un 300. panta 2. punktu un 3. punkta pirmo daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[3], tā kā: (1) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1513/2002/EK[4] par sesto Eiropas Kopienas pamatprogrammu attiecībā uz pētniecības, tehnoloģijas attīstības un izstāžu [demonstrējumu] pasākumiem, kas veicina Eiropas pētniecības telpas izveidi un jauninājumus (no 2002. līdz 2006. gadam) paredz starptautisku sadarbību pētniecībā ražošanas nozares vajadzībām. (2) Komisija ir pieņēmusi un iesniegusi projektu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam)[5], ar kuru nodrošina starptautiskās sadarbības secīgumu. IMS nolīgums ir jāatjauno. (3) Noslēgtā IMS nolīguma termiņš, 10 gadi, beidzās 2005. gada aprīlī. Tā kā šis nolīgums devis papildu vērtību pētniecības pastiprināšanai automatizētu ražošanas sistēmu jomā, Komisija lūdza piešķirt tai pilnvaras sarunām, lai nolīgumu atjaunotu. (4) Padome 2005. gada novembrī[6] Komisiju pilnvaroja sarunām Eiropas Kopienas vārdā ar Austrāliju, Kanādu, EBTA valstīm Norvēģiju un Šveici, Koreju, Japānu un Amerikas Savienotajām Valstīm, lai atjaunotu un grozītu nolīgumu attiecībā uz starptautisko sadarbību par pētniecības un attīstības darbībām automatizētu ražošanas sistēmu ( IMS ) jomā. (5) Sarunas tika rīkotas atbilstīgi piešķirtajām pilnvarām, un to rezultāti iestrādāti darba uzdevumā par starptautiskās sadarbības darbībām automatizētu ražošanas sistēmu jomā, kurā noteikts sadarbības satvars; tas pievienots vēstuļu apmaiņai un tajā ir protokolēta izpratne par principiem sadarbībai starp Eiropas Kopienu, Austrāliju, Kanādu, EBTA valstīm Norvēģiju un Šveici, Koreju, Japānu un Amerikas Savienotajām Valstīm. Grozījumi iepriekšējā shēmā attiecas uz IMS pārvaldību un budžeta darbībām. (6) IMS darba uzdevums nosaka, ka IMS priekšsēdētāju ieceļ rotācijas kārtībā no katras nolīguma parakstītājvalsts. Lai šo pienākumu varētu izpildīt, ir jānosaka, ka Eiropas Kopiena vada Eiropas Starpreģionālo IMS sekretariātu, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants Ar šo apstiprina nolīgumu, lai atjaunotu un grozītu 1997. un 2001. gadā attiecīgi noslēgto nolīgumu par pētniecības un attīstības darbībām automatizētu ražošanas sistēmu (IMS) jomā starp Eiropas Kopienu un Austrāliju, Kanādu, EBTA valstīm Norvēģiju un Šveici, Koreju, Japānu un Amerikas Savienotajām Valstīm. Vēstuļu apmaiņas veidā sagatavotā nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Ar šo Padomes priekšsēdētājam dod tiesības izraudzīties personu, kas ir pilnvarota parakstīt nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā Eiropas Kopienas vārdā, lai tas kļūtu saistošs Kopienai. Briselē, Padomes vārdā priekšsēdētājs PIELIKUMS NOLĪGUMS Vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko protokolē kopīgo izpratni, atjauno un groza nolīgumu par starptautisko sadarbību par pētniecības un attīstības darbībām automatizētu ražošanas sistēmu ( IMS ) jomā starp Eiropas Kopienu un Austrāliju, Kanādu, EBTA valstīm Norvēģiju un Šveici, Koreju, Japānu un Amerikas Savienotajām Valstīm – Pielikumā: Darba uzdevums par shēmu starptautiskai sadarbībai progresīvā ražošanā. A. 1. vēstule Briselē, Godātais kungs, Es atsaucos uz nolīgumu par pētniecības un attīstības darbībām automatizētu ražošanas sistēmu ( IMS ) jomā, kas 1997. un 2001. gadā attiecīgi tika noslēgts starp Eiropas Kopienu un Austrāliju, Kanādu, EBTA valstīm Norvēģiju un Šveici, Koreju, Japānu un Amerikas Savienotajām Valstīm. Šīs vēstules mērķis ir nostiprināt kopīgo vienošanas, kas panākta attiecībā uz sadarbības nolīguma atjaunošanu un grozījumiem tajā atbilstoši šai vēstulei pievienotajam darba uzdevumam. Līdzdalīgie reģioni sadarbosies, lai strauji palielinātu rūpniecisko konkurētspēju, atrisinātu problēmas, kas saistītas ar ražošanu visā pasaulē, un lai izstrādātu progresīvas ražošanas tehnoloģijas un sistēmas. Šāda sadarbība nodrošinās iegūtā un ieguldītā līdzsvaru, tā būs atbilstoša rūpniecības vajadzībām un balstīsies uz savstarpējas ieinteresētības un izpratnes principiem. Finansējums kopīgām darbībām atkarīgs no pieejamiem līdzekļiem, kā arī no līdzdalīgajos reģionos piemērojamiem tiesību aktiem un noteikumiem. Ikviens līdzdalīgais reģions sniedz proporcionālu finansiālu vai pakalpojumu veida ieguldījumu IMS Starpreģionālā sekretariāta darbības nodrošināšanā. Sekretariāts strādā un rīkojas saskaņā ar attiecīgajā DU noteikto. Eiropas Kopiena ir gatava vadīt Starpreģionālā sekretariāta darbu, kad līdzdalīgie reģioni kopīgi pieņems lēmumu par Kopienas kārtu. Sadarbības nolīguma termiņš ir 10 gadi. Ikviens līdzdalīgais reģions var atteikties no dalības, par to brīdinot 12 mēnešus iepriekš. Dalībnieki ik pēc 5 gadiem pēc shēmas darbības uzsākšanas to pārskata. Eiropas Kopiena un Norvēģija patur tiesības rīkoties kā vienots Eiropas reģions. Šī vēstule ar visu dalībnieku piekrišanu apstiprina DU un protokolē kopīgo izpratni par IRA sadarbības principiem. Es būtu pateicīgs saņemt Jūsu drīzu apstiprinājumu minētajai izpratnei. Eiropas Kopienas vārdā Briselē, B. 2. vēstule Saņēmēja adrese, datums Godātais kungs! Es apstiprinu, ka ir saņemta Jūsu vēstule, kuras teksts ir šāds: „Es atsaucos uz nolīgumu par pētniecības un attīstības darbībām automatizētu ražošanas sistēmu (ARS) jomā, kas 1997. un 2001. gadā attiecīgi tika noslēgts starp Eiropas Kopienu un Austrāliju, Kanādu, EBTA valstīm Norvēģiju un Šveici, Koreju, Japānu un Amerikas Savienotajām Valstīm. Šīs vēstules mērķis ir nostiprināt kopīgo vienošanas, kas panākta attiecībā uz sadarbības nolīguma atjaunošanu un grozījumiem tajā atbilstoši šai vēstulei pievienotajam darba uzdevumam (DU). Līdzdalīgie reģioni sadarbosies, lai strauji palielinātu rūpniecisko konkurētspēju, atrisinātu ar ražošanu saistītas problēmas visā pasaulē un izstrādātu progresīvas ražošanas tehnoloģijas un sistēmas. Šāda sadarbība nodrošinās iegūtā un ieguldītā līdzsvaru, tā būs atbilstoša rūpniecības vajadzībām un balstīsies uz savstarpējas ieinteresētības un izpratnes principiem. Finansējums kopīgām darbībām atkarīgs no pieejamiem līdzekļiem, kā arī no līdzdalīgajos reģionos piemērojamiem tiesību aktiem un noteikumiem. Ikviens līdzdalīgais reģions sniedz proporcionālu finansiālu vai pakalpojumu veida ieguldījumu ARS Starpreģionālā sekretariāta darbības nodrošināšanā. Sekretariāts strādā un rīkojas saskaņā ar attiecīgajā DU noteikto. Eiropas Kopiena ir gatava vadīt Starpreģionālā sekretariāta darbu, kad līdzdalīgie reģioni kopīgi pieņems lēmumu par Kopienas kārtu. Sadarbības nolīguma termiņš ir 10 gadi. Ikviens līdzdalīgais reģions var atteikties no dalības, par to brīdinot 12 mēnešus iepriekš. Dalībnieki ik pēc 5 gadiem pēc shēmas darbības uzsākšanas to pārskata. Eiropas Kopiena un Norvēģija patur tiesības rīkoties kā vienots Eiropas reģions. Šī vēstule ar visu dalībnieku piekrišanu apstiprina DU un protokolē kopīgo izpratni par sadarbības principiem ARS jomā. Es būtu pateicīgs saņemt Jūsu drīzu apstiprinājumu minētajai izpratnei. Eiropas Kopienas vārdā” Man ir gods apstiprināt, ka mana valdība piekrīt Jūsu vēstules saturam. […] valdības vārdā TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS PADOMES LēMUMS, AR KURU ATļAUJ SLēGT NOLīGUMU, LAI ATJAUNOTU UN GROZīTU NOLīGUMU PAR PēTNIECīBAS UN ATTīSTīBAS DARBīBāM AUTOMATIZēTU RAžOšANAS SISTēMU (IMS) JOMā STARP EIROPAS KOPIENU UN AUSTRāLIJU, KANāDU, EBTA VALSTīM NORVēģIJU UN ŠVEICI, KOREJU, JAPāNU UN AMERIKAS SAVIENOTAJāM VALSTīM . 2. BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA/SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM ( ABM/ABB ) Konkrētā politika vai politikas jomas un ar tām saistītais(-tie) pasākums(-)i: - PTA/ Starptautiskā sadarbība zinātnes un tehnoloģiju jomā; - INFSO / PĒTNIECĪBA 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgās tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex BA pozīcijas)), norādot pozīcijas nosaukumu: - izmaksas, kas saistītas ar līdzdalību IMS , jo īpaši ikgadējās iemaksas Starpreģionālajam IMS sekretariātam tiks maksātas budžeta pozīcijās īpašajās programmās Kopienas PTA pamatprogrammā/ EK 08.0301 ( DG RTD ) un 09.0401 ( DG INFSO ) . Šīs iemaksas pēc kārtas maksās RTD ĢD un INFSO ĢD; - gadījumā, ja Starpreģionālo IMS sekretariātu veido Eiropā un to vada Eiropas Komisija (Eiropas Kopienas vadīšanas posmā): IMS nolīguma parakstītājvalstu ikgadējās iemaksas (ieņēmumi) veidos īpašiem mērķiem iezīmētus ieņēmumus saskaņā ar EK kopbudžetam piemērojamās Finanšu regulas 18. panta 1. punkta d) apakšpunktu. 3.2. Rīcības un finansiālās ietekmes ilgums 2006. un 2007.–2013. (orientējoši) 3.3. Budžeta informācija Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jaunas | EBTA iemaksas | Pieteikumu iesniedzēju valstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | 08.0301 (RTD) | Nav oblig. | Diferencēti[7] | NĒ | JĀ | JĀ | Nē [3] | 09.0401 (INFSO) | Nav oblig. | Diferencēti | NĒ | JĀ | JĀ | Nē [3] | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi Ikgadējā iemaksa IMS Starpreģionālajam sekretariātam ( IRS ) ir konkrēta summa Kanādas dolāros – CAD 200 000 (Kanādas dolāri) dalībniekiem no ASV, Japānas, ES, tai skaitā Norvēģijas (kura ir PTA pamatprogrammas asociētā valsts; Eiropas Kopiena un Norvēģija patur tiesības rīkoties kā vienots Eiropas reģions). Šīs iemaksas apjoms ik gadu var mainīties atkarībā no valūtas maiņas kursa, tomēr tas nedrīkst pārsniegt EUR 150 000 gadā. 4.1.1. Kopsavilkums par saistību apropriējumiem (SA) un maksājumu apropriējumiem (MA) Miljoni EUR (noapaļot līdz 3 zīmēm aiz komata) Izdevumu veids | Nr. | 2006. gads | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011.–2013. | Kopā | Darbības izdevumi[8] | Saistību apropriējumi (SA) | 8.1. | a | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,450 | 1,200 | Maksājumu apropriējumi (MA) | b | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,450 | 1,200 | Administratīvie izdevumi, kas ietverti pamatsummā[9] | Tehniskais un administratīvais atbalsts (NDA) | 8.2.4. | c | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | Saistību apropriējumi | a+c | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,450 | 1,200 | Maksājumu apropriējumi | b+c | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,450 | 1,200 | Administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā [10] | Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NDA) | 8.2.5. | d | Administratīvās izmaksas, cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus, kas nav ietverti pamatsummā (NDA) | 8.2.6. | e | Orientējošā rīcības izmaksu kopsumma | SA KOPĀ, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,450 | 1,200 | MA KOPĀ, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,450 | 1,200 | Ziņas par līdzfinansējumu Ja priekšlikumā paredzēts dalībvalstu līdzfinansējums vai līdzfinansējums no kādām citām struktūrām (norādīt – kurām), nākamajā tabulā jānorāda šāda līdzfinansējuma apmērs (ja paredzams līdzfinansējums no vairākām struktūrām, var pievienot papildu rindas). Miljoni EUR (noapaļot līdz 3 zīmēm aiz komata) Līdzfinansējošā struktūra | Gads | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā | …………………… | f | SA KOPĀ, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 4.1.2. Atbilstība finanšu plānojumam X Priekšlikums atbilst pašreizējam finanšu plānojumam. Priekšlikums atbilst pašreizējam finanšu plānojumam 2006. gadam (2006. gada budžets un 6. pamatprogramma). Attiecībā uz laika posmu no 2007. gada līdz 2013. gadam jāņem vērā, ka šis priekšlikums ir spēkā, ja tas tiks paredzēts attiecīgajās finanšu perspektīvās un attiecīgajā pētniecības pamatprogrammā. ( Šis priekšlikums ir saistīts ar attiecīgās finanšu plāna pozīcijas pārplānošanu ( Saistībā ar šo priekšlikumu var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[11] (piemēram, par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu) 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem ( Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz ieņēmumiem X Priekšlikumam ir finansiālā ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: IMS nolīgums nosaka, ka IMS priekšsēdētāju ieceļ rotācijas kārtībā no katras nolīguma parakstītājvalsts. Priekšsēdētājs atbild par Starpreģionālā IMS sekretariāta izveidi un vadību, un sekretariāts strādā visiem IMS dalībniekiem. Sekretariāta pilnvaras piešķir uz 2,5 gadiem. Tomēr, tā kā Padomes 1997. gada 27. janvāra Lēmumam 1997/378/EK nebija nepieciešamā tiesiskā pamata, Kopiena nevarēja izveidot Starpreģionālo sekretariātu un līdz ar to bija jānoraida priekšsēdētāja kandidatūra. Lai šo IMS nolīgumā noteikto pienākumu tomēr izpildītu, Padomes lēmuma projektā ir paredzēts, ka Eiropas Kopiena var vadīt IMS Starpreģionālo sekretariātu Eiropā. Tādēļ trešās valstis finanšu iemaksas veiks Eiropas pētniecības pamatprogrammas budžetā, ņemot vērā, ka Eiropas Komisija varētu uzņemties IMS vadību nākotnē, izveidojot IMS Starpreģionālo sekretariātu. Par to lēmums vēl nav pieņemts, tomēr, visticamāk, tas notiks pēc tam, kad pašreizējo priekšsēdi (Koreju) un nākamo (Šveici) 2010. gadā šajā amatā aizstās Eiropas Savienība. Ikgadējās iemaksas Austrālijai, Kanādai, Korejai un Šveicei ir CAD 125 000. Šīs iemaksas apjoms ik gadu var mainīties atkarā no valūtas maiņas kursa, tomēr tas nedrīkst pārsniegt EUR 100 000 gadā. Kopējos gada ieņēmumos ir iekļautas Japānas un ASV iemaksas, kuras atsevišķi nepārsniedz EUR 150 000. Paredzams, ka Eiropa pārņemtu vadību pēc 2010. gada, un vadības termiņš ir 2,5 gadi (kas sakrīt ar paredzamo ieņēmumu ilgumu). Miljoni EUR (līdz vienai zīmei aiz komata). Pirms darbības [Gads n-1] | Stāvoklis pēc darbības | Kopā – cilvēkresursi | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI Automatizētu ražošanas sistēmu ( IMS ) shēma uzskatāma par starptautisku un daudzpusēju sadarbību automatizētu ražošanas sistēmu pētniecībā un izstrādē. 5.1. Jāsasniedz īstermiņā vai ilgtermiņā Veicināt un atbalstīt sadarbību pētniecības un attīstības jomā, iesaistot pētniekus gan no rūpniecības sektora, gan akadēmiskām aprindām IMS līdzdalīgajos reģionos: Austrālijā, Kanādā, ES un Norvēģijā, Japānā, Korejā, Amerikas Savienotajās Valstīs un Šveicē. IMS shēmu pārrauga IMS Starpreģionālā vadības komiteja (SVK), kurā ir katra līdzdalīgā reģiona pārstāvji. IMS Starpreģionālais sekretariāts (kura vadības termiņš pēc rotācijas principa ir 2 ½ gadi) veic SVK darbības, un to finansē no ikgadējām līdzdalības iemaksām. Visos IMS līdzdalīgajos reģionos jābūt IMS Starpreģionālajam sekretariātam, kas sadarbojas ar IMS pētniecības aprindām. Eiropas IMS sekretariāta darbības veic divi iesaistītie ĢD– RTD un INFSO . 5.2. Kopienas iesaistīšanās pievienotā vērtība, priekšlikuma saskaņotība ar citiem finanšu instrumentiem un to iespējamā sinerģija IMS iniciatīva ir pasaulē vienīgais starptautisks, industrializētu valstu satvars sadarbībai pētniecības un attīstības jomā . Ar to ir radīta globāla sistēma, lai rūpniecības un akadēmiskās aprindas sadarbotos pētniecības un attīstības jomā rūpniecības vajadzību apmierināšanai pilnā jaunrades ciklā un lai visā pasaulē varētu atrast nepieciešamos partnerus. Efektīvā IĪT aizsardzības shēma ir pierādījusi savu lietderīgumu dalībniekiem no rūpniecības aprindām, jo īpaši MVU, lai tie droši iesaistīto pasaules sadarbībā. IMS Eiropas pētniecības aprindām pēdējo desmit gadu laikā ir īsts „veiksmes stāsts” un pierādījusi Eiropas kompetenci, vadot globālus projektus, kur nepieciešama sadarbība pētniecības jomā. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie rādītāji saistībā ar ABM 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) ( Centralizēta pārvaldība X Pārvaldību tieši īsteno Komisija ( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot ( izpildaģentūrām ( Kopienu izveidotām struktūrām, kā minēts Finanšu regulas 185. pantā ( valsts sabiedriskajām struktūrām vai struktūrām, kas pilda publisko pasūtījumu ( Atbildības sadalīšana vai decentralizēta pārvaldība ( kopā ar dalībvalstīm ( kopā ar trešām valstīm ( Pārvaldība kopīgi ar starptautiskām organizācijām (lūdzu, precizēt) Piezīmes: 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Attiecīgās Komisijas nodaļas regulāri izvērtē šo sadarbības nolīgumu; Kopienas– IMS partneri to kopīgi izvērtē ik pēc pieciem gadiem. Darbības rādītāji: - IMS priekšlikumu/sadarbības tīklu skaits, kurus IMS partneri ierosinājuši, cenšoties sasniegt IMS mērķus; - IMS priekšlikumu/sadarbības tīklu skaits, kurus ierosinājušas Eiropas struktūras, cenšoties sasniegt IMS mērķus; - IMS priekšlikumu skaits, kam piešķirts finansējums (visi reģioni finansē savus dalībniekus); - IMS projektu patenti; - IMS projekta dalībnieku publikāciju skaits; - darbsemināru, semināru, simpoziju skaits par specifiskām tēmām IMS mērķu kontekstā; - ceļvežu, pētniecības stratēģiju, pētījumu skaits, kas izstrādāti IMS vadības komitejā; - publicēto rakstu skaits par ražošanu specializētos izdevumos vai vispārējas intereses izdevumos. 6.2. Novērtējums 6.2.1. Provizorisks novērtējums Novērtējums par IMS pēdējo 10 gadu laikā ir veikts globālā līmenī un apkopots ziņojumā „Automatizētas ražošanas sistēmas, ietekmes ziņojums. I posms, 2005. gada janvāris – atskats vēsturē un sasniegumi”; elektroniskā versija: http://www.ims.org/index_imp.html Ziņojumā ir šādi secinājumi: „Apsekotie projekti…(2003. gadā) liecina, ka: gūta pieredze daudzfunkcionālā un starptautiskā sadarbībā (96%), notikusi akadēmisku jēdzienu profesionāla validācija praktiskos darbos (74%), panākta starptautiska sadarbība (83%), panākta starpdisciplināra sadarbība (82%), palielināta izpratne par globālās uzņēmējdarbības praksi (78%), augusi savstarpējā uzticēšanās un cieņa (100%). Ik gadu pārskatu nosūta visiem tā brīža projektu ICP ( IMS koordinējošais partneris), lai IMS varētu spriest par programmu efektivitāti un saņemt atgriezenisku viedokli par IMS gaitā uzkrāto pētniecības pieredzi. Tiek izzināti arī jautājumi par sadarbības sociālajiem aspektiem, kāda ir projekta ekonomiskā ietekme un kāda ir nozīmīgākā mācība, kas gūta pētniecības gaitā. Pēdējā aptaujā tika uzdots jautājums, kas ir starptautiskas pētniecības darbības svarīgākais aspekts, un respondenti norādīja, ka procesā ir svarīgi jauni starptautiski kontakti un tikšanās personīgi. Turklāt vairums respondentu teica, ka viņi ir varējuši efektīvi sadarboties un ka viņiem arī izveidojusies labāka izpratne par globālās uzņēmējdarbības praksi. IMS ir unikāla iespēja starpkultūru un daudzdisciplinārai sadarbībai starp pētniekiem un ražošanas nozari visā pasaulē. Turklāt pastāv izmērāma savstarpējā sapratne… IMS projekta ietvaros. Visi respondenti atbildējuši, ka sadarbības procesa rezultātā uzlabojusies savstarpējā izpratne un cieņa, tādējādi likvidējot šķēršļus jauniem atklājumiem. Tā kā ir attīstītas tādas īpašības kā uzticēšanās un cieņa, rodas jauni uzņēmējdarbības tīkli un turpinās dialogs ārpus un pāri projekta robežām. Respondenti arī norādīja, ka tika apgūtas jaunas pieejas pētniecībai un attīstībai un ka radīti jauni sadarbības tīkli. Šādi sociāli rezultāti parasti rada ilgtermiņa ieguvumus, kas gan paslīd garām nepamanīti vai netiek ņemti vērā, līdz tāda iespēja rodas, sniedzot paplašināšanās iespēju”. (18. lpp.) Pašreiz tiek veidots sistemātisks vienas Eiropas IMS projekta daļas novērtējums ( IST daļa FP4 un FP5). 6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (līdzīga pieredze, kas gūta iepriekš) Nolīguma darbības pirmā piecu gadu perioda beigās Komisija novērtēs visas sadarbības darbības un shēmas pārvaldību, un ar starptautiskās IMS vadības komitejas starpniecību informēs attiecīgos partnerus. 6.2.3. Turpmāko novērtējumu veikšanas nosacījumi un biežums Ik pēc pieciem gadiem Komisija novērtēs visas sadarbības darbības un shēmas pārvaldību. 7. Krāpšanas apkarošanas pasākumi Ja pamatprogrammas īstenošanā nepieciešama ārēju līgumslēdzēju pušu iesaiste vai nepieciešams piešķirt finansējumu trešām pusēm, Komisija, kur nepieciešams, veic finanšu revīziju, jo īpaši, ja tai ir pamats apšaubīt veiktā vai darbības ziņojumos aprakstītā darba patiesumu. Kopienas finanšu revīzijas veic vai nu darbinieki paši vai grāmatvedības speciālisti, kas apstiprināti saskaņā ar revidējamās puses tiesību aktiem. Kopiena šos speciālistus izvēlas brīvi, izvairoties no interešu konflikta riska rašanās, ko varētu norādīt revidējamā puse. Turklāt Komisija, veicot pētniecības darbības, pārliecinās, vai Eiropas Kopienas finanšu intereses aizsargā ar efektīvām pārbaudēm, un gadījumā, ja konstatē neatbilstības, veic atbilstošus pasākumus un gādā, lai tiek piemērotas atbilstīgas soda sankcijas. Lai panāktu šo mērķi, visos līgumos, ko slēdz pamatprogrammas īstenošanai, jāpiemēro noteikumi, pārbaudes, pasākumi un sankcijas atbilstīgi Regulai Nr. 2988/95, 02185/96, 1073/99 un 1074/99. Turklāt un, kā ierasts, atbildīgie Pētniecības ĢD darbinieki nodrošina iekšējo revīziju un kontroles programmas par zinātniskiem un budžeta jautājumiem, iekšējo revīziju veic Pētniecības ĢD iekšējās revīzijas nodaļa, un visas vietējās pārbaudes – tā pati nodaļa un Revīzijas palāta. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi finansiālo izmaksu izteiksmē Saistību apropriējumi miljonos EUR (noapaļot līdz 3 zīmēm aiz komata) Gads | gads n+1 | gads n+2 | gads n+3 | gads n+4 | gads n+5 | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[14] (XX 01 01) | A*/AD | B*, C*/AST | Personāls, ko finansē[15] atbilstīgi XX 01 02. pantam | Pārējais personāls[16], ko finansē atbilstīgi XX 01 04/05. pantam | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | KOPĀ | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 8.2.2. No darbības izrietošo uzdevumu apraksts Eiropas IMS sekretariāta darbība un vadība 8.2.3. Cilvēkresursu avoti (štatā) X Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar provizoriskā budžeta projekta kopsavilkumu (APS) vai provizorisko budžeta projektu (APB) finanšu gadam n ( Amata vietas jāpieprasa nākamajā APS/APB procedūras ciklā ( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana) ( Amata vietas nepieciešamas gadā n , bet nav iedalītas saskaņā ar APS/APB attiecīgajam finanšu gadam 8.2.4. Citi administratīvie izdevumi, kas ir ietverti pamatsummā (XX 01 04/05 – Administratīvās pārvaldības izdevumi) Miljoni EUR (noapaļot līdz 3 zīmēm aiz komata) Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | Gads | gads n+1 | gads n+2 | gads n+3 | gads n+4 | gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | - intra muros | - extra muros | Tehniskais un administratīvais atbalsts KOPĀ | 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā Miljoni EUR (noapaļot līdz 3 zīmēm aiz komata) Cilvēkresursu veidi | Gads | gads n+1 | gads n+2 | gads n+3 | gads n+4 | gads n+5 un turpmākie gadi | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, ārštata darbinieki u.c.) (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Kopā – cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | Aprēķini – Ierēdņi un pagaidu darbinieki | 2/3 A* gadā nozīmē divi 1/3 A* ierēdņi no katra iesaistītā ĢD – RTD un INFSO – EUR 72 000 | Aprēķini – Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam | 8.2.6. Citas administratīvās izmaksas, kas nav iekļautas pamatsummā Miljoni EUR (noapaļot līdz 3 zīmēm aiz komata) | Gads | gads n+1 | gads n+2 | gads n+3 | gads n+4 | gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ | XX 01 02 11 01 – komandējumi | XX 01 02 11 02 – sanāksmes un konferences | XX 01 02 11 03 – komitejas[18] | XX 01 02 11 04 – pētījumi un konsultācijas | XX 01 02 11 05 – informācijas sistēmas | 2 Kopā – citi pārvaldības izdevumi (XX 01 02 11) | 3 Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas (NDA), izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus | Aprēķins – Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā | [1] OV L 161, 1997. gada 18. jūnijs, p. 2.-20. [2] OV C , , p. [3] OV C , , p. [4] OV L232, 29.8.2002., p. 1.-33. [5] KOM(2005) 119, galīgais, 2005. gada 6. aprīlis. [6] Padomes 2005. gada 28. oktobra dokuments Nr. 13364/05 ierobežotai lietošanai. [7] Diferencēti apropriējumi. [8] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā. [9] Izdevumi, kas ir ietverti xx. sadaļas xx 01 04. pantā. [10] Izdevumi, kas ir ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. un xx 01 05. pantu. [11] Sk. Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [12] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) jāpievieno papildu slejas. [13] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā. [14] Atbilstīgās izmaksas NAV iekļautas pamatsummā. [15] Atbilstīgās izmaksas NAV iekļautas pamatsummā. [16] Atbilstīgās izmaksas ir iekļautas pamatsummā. [17] Par katru izpildaģentūru jānorāda tai atbilstīgais tiesību akta finanšu pārskats. [18] Norādīt komitejas veidu un grupu, kurai tā pieder.