C 481/11

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2022/C 481/06)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Αφρίνα” / “Αfrina”

ΕS Nr.: PGI-GR-02822 – 6.12.2021

ACVN ( ) AĢIN (X)

1. Nosaukums vai nosaukumi [ACVN vai AĢIN]

“Αφρίνα” / “Αfrina”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Grieķija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

2.6. grupa. Sāls

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Produkts “Αφρίνα” / “Αfrina” ir sālsziedi, ko iegūst vienīgi Mesolongas [Mesolongi] “baltajā” sāls māršā. Tas ir nepārstrādāts jūras sāls, kam nepievieno piedevas un ko pēc ievākšanas nekādi neapstrādā.

Produkts “Αφρίνα” / “Αfrina” sastāv no smalkiem, baltiem nātrija hlorīda kristāliem, kas labvēlīgos klimatiskajos apstākļos (vējš, temperatūra un saule) veidojas uz kristalizācijas baseinos esošā sālsūdens virsmas. Šis produkts nav tik sāļš kā sāls, un augstā magnija satura dēļ tam ir rūgtena garša, tāpēc tas ir ļoti piemērots neapstrādātiem vai ceptiem ēdieniem vai pat desertiem. Tas ir bagāts ar mikroelementiem — metāliem, ko satur jūras ūdens, — un jo īpaši ar magniju (Mg).

Produktu “Αφρίνα” / “Αfrina” ievāc tikai ar rokām, un tam piemīt 1. un 2. tabulā norādītās organoleptiskās, fizikālās un ķīmiskās īpašības.

1. tabula

Organoleptiskās un fizikālās īpašības

Izskats Balti kristāli Garša Sāļa Smarža Bez smaržas Granulometriskais sastāvs > 3 mm — 0 % 1–3 mm — 45–55 % < 1 mm — 45–55 %





2. tabula

Ķīmiskais sastāvs

Ķīmiskie parametri Saturs (%) Mitrums 1,0 –5,0 Nešķīst ūdenī 0,020 –0,120 Kalcijs (sausnā) 0,010 –0,300 Magnijs (sausnā) 0,060 –0,300 Sulfāti (sausnā) 0,200 –1,100 NaCl (sausnā) 97,0 –99,5

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Ģeogrāfiskajā apgabalā jāveic šādas darbības:

— ūdens izsmelšana no jūras;

— izsmeltā ūdens nogādāšana iztvaikošanas dīķos, kur tas cirkulē;

— nogādāšana kristalizācijas baseinos;

— ievākšana;

— produkta “Αφρίνα” / “Αfrina” dabiska žāvēšana.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

—

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskais apgabals, kurā saskaņā ar vēsturiskiem, ģeogrāfiskiem un antropoloģiskiem kritērijiem ražo produktu “Αφρίνα” / “Αfrina”, atrodas Iera Polis Mesolongiou pašvaldības teritorijā Rietumgrieķijas reģiona Etolijas un Akarnanijas [Aitolia kai Akarnania] reģionālajā vienībā, un to nosaka “baltās” sāls māršas ģeogrāfiskās robežas:

— Foinikia māršas ziemeļos;

— vecais Mesolongi–Aitolikos valsts nozīmes ceļš austrumos un ziemeļaustrumos;

— Mesolongas lagūna rietumos;

— Iera Polis Mesolongiou pašvaldības teritorija dienvidos un dienvidaustrumos.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Produktu “Αφρίνα” / “Αfrina” ražo Mesolongas lagūnā, un tas ieguvis izcilu reputāciju un plašu atpazīstamību gan Grieķijā, gan ārvalstīs. Tāpēc produkta saiknes ar ģeogrāfisko apgabalu pamatā ir produkta reputācija un īpašības, kas izriet no tā ģeogrāfiskās izcelsmes.

Minētās reputācijas pamatā galvenokārt ir produkta konsistence un garša, ko nosaka Mesolongas sāls ieguves baseinu un lagūnas specifiskais mikroklimats un tradicionālā ievākšana ar rokām, kas gadu gaitā praktiski nav mainījusies.

Mesolongas sāls ieguves baseini ir ideāla ražošanas vide, ko aizsargā Ramsāres konvencija un Natura 2000. Produkta reputāciju pastiprina Mesolongas sāls ieguves baseinu ekosistēmas unikālās īpašības un Mesolongas lagūnas — ko Homērs nodēvējis par “ļoti skaistu ezeru” — slava. Profesors Christos Siasos (Agrinioculture, 2014) Mesolongu raksturo kā “balto dārgumu zemi”.

Sāls ieguves baseinu (iztvaikošanas dīķu un kristalizācijas baseinu) aktīvās virsmas ir mālainas, jo māls ir ūdens necaurlaidīgs. Jūras ūdens kondensējas iztvaikošanas dīķos, un sāls kristalizējas baseinos. Kristalizācijas baseinu virsma visā to garumā un platumā ir līdzena. Tas nozīmē, ka pat nelieli vilnīši var aiznest produktu “Αφρίνα” / “Αfrina” līdz baseinu malai, kur to savāc.

Produkta “Αφρίνα” / “Αfrina” ieguvei vajadzīga pastāvīga jūras ūdens iztvaikošana/koncentrācija pietiekamā daudzumā līdz brīdim, kad sāls saturs sāk kristalizēties. Koncentrācija notiek dabiski, un to ietekmē saules enerģija un valdošais mikroklimats, t. i., vēja ātrums, temperatūra un relatīvais mitrums. Koncentrācijai sālsūdeņos ir vajadzīga ne vien saules gaisma, bet arī spēcīgi vēji, jo īpaši vasaras periodā, bet augšanas periodā nedrīkst būt spēcīgas lietusgāzes, lai sāls varētu kristalizēties.

Uz lielo kristalizācijas baseinu virsmas veidojas plāna sāls kristālu kārta. Rietumu vēji šo uz virsmas esošo kristālu kārtu aiznes līdz baseinu austrumu malai, kur beigās tiek ievākts produkts “Αφρίνα” / “Αfrina”.

Svarīgs ir arī cilvēkfaktors, jo produkta reputācijas radīšanā un uzturēšanā ir palīdzējis arī tradicionālais produkta ievākšanas veids, kas gadu gaitā praktiski nav mainījies. Prasmīgi darbinieki savāc produktu “Αφρίνα” / “Αfrina” ar rokām, izmantojot koka darbarīkus, un, pateicoties apmācībai un pieredzei, nodrošina gatavā produkta viendabīgumu. Pieredze un prasmes ir vajadzīgas produkta identificēšanai un atdalīšanai. Šis tradicionālais paņēmiens tiek nodots no vienas sāls ievācēju paaudzes nākamajai.

Uz virsmas izveidojušos sāls kristālu ievākšana ar rokām nodrošina to, ka produkts ir ļoti tīrs, tam nav nekāda dūņu piejaukuma (jo kristāli nenonāk saskarē ar kristalizācijas baseina pamatni) un tas ir dabiski baltā krāsā. Tāpēc produkts nav jāmazgā, un tas nozīmē, ka tajā ir augstāks neorganisko sāļu, jo īpaši šķīstošo magnija sāļu, saturs. Līdz ar to magnija saturs produktā “Αφρίνα” / “Αfrina” pārsniedz magnija saturu citu izplatīto veidu sālī un pārstrādātā komerciālā sālī, piešķir tam īpašu garšu (rūgtenu, ne tik sāļu) un padara to piemērotu neapstrādātiem vai ceptiem ēdieniem vai pat desertiem.

“Αφρίνα” / “Αfrina” ir nosaukums, ar ko tradicionāli apzīmēti Mesolongas reģionā iegūtie sālsziedi. Vārds “Αφρίνα” / “Αfrina” cēlies no vārda afrós (putas), kas norāda produkta gatavošanas veidu. K. A. Stasinopoulos grāmatā “Mesolongi” (1925) raksta šādi: “Lagūnā iegūst arī dabiski iztvaicētu luksusa sāli “Afrina”. Vieglie viļņi, kas sitas pret lagūnas krastu, izveido putas. Saules karstumā putas kondensējas un veidojas “Afrina””.

Produkta reputāciju apstiprina daudzi vēsturiski un bibliogrāfiski avoti.

Pirmās vēsturiskās norādes par “Αφρίνα” / “Αfrina” datētas ar iepriekšējā gadsimta sākumu. K. A. Stasinopoulos grāmatā “To alas” (“Sāls”) (1906) rakstīja, ka “vislabākais no visu veidu dabiski iztvaicētā sāls un visu veidu grieķu sāls kopumā ir “Afrina” no Mesolongas”. Produkts “Αφρίνα” / “Αfrina” tika atzīts par augstākās kvalitātes sāli ar labāko garšu un bija ļoti pieprasīts kā grezna dāvana (“Mesolongi”, K. A. Stasinopoulos, 1925).

Tā garšu un konsistenci ir cildinājuši eksperti, piemēram, grāmatā “To alas” (“Sāls”) (1906) K. A. Stasinopoulos raksta, ka “putas ir tik baltas kā sniegs un tik maigas kā ēteris”. Papildus tam profesors Christos Siasos (“Agrinioculture”, 2014) min šādas īpašības: “Pirms sāli izņem no kristalizācijas baseiniem, brīze tajos rada pārslām līdzīgus veidojumus. Šīs pārslas ir sālsziedi, ko šajā reģionā dēvē par “Afrina”. Produktu “Afrina” ievāc ar rokām. To uzskata par labāko un gardāko sāli. Tam ir savdabīga konsistence, tas kūst mutē un rada garšas eksploziju.”

Mesolongas rakstniece Akakia Kordosi savā godalgotajā grāmatā “Speak Mesolongi dialect” (“Runāt Mesolongas dialektā”) (1979), kurā iekļauti aptuveni 2000 vietējo vārdu un izteicienu, norāda: “Afrina — sāls putas”.

Egejas Universitātes profesore Theodora Petanidou grāmatā “SALT - Salt in European history and culture” (“SĀLS. Sāls Eiropas vēsturē un kultūrā”) (1997) raksta, ka ““Afrina” ir Mesolongas reģionā tradicionāli lietots nosaukums, ar ko apzīmē nelielu daudzumu sāls kristālu, kas veidojas uz sālsūdens virsmas”.

Mūsdienās produkta īpašo reputāciju un atpazīstamību uztur un stiprina norādes drukātos izdevumos un tiešsaistē, radio un televīzijā, kā arī specializētās kulinārijas programmās.

Produktu “Αφρίνα” / “Αfrina” izmanto daudzi labi zināmi šefpavāri. Tas ticis izmantots, piemēram, ēdienā, par kuru jaunais šefpavārs Nikos Billis ieguva balvu San Pellegrino, kur viņš pārstāvēja Vidusjūras reģiona valstis (“Gastronomos”, 2016). Produktu “Αφρίνα” / “Αfrina” savos ēdienos izmanto Stelios Parliaros, George Calombaris, Sotiris Kontizas, Argyros Barbarigos un citi.

Ir vērts pieminēt to, ka 2019. gadā Mesolongas Tourlida apgabalā tika izveidots Grieķijas pirmais sāls muzejs, kas apstiprina reģiona reputāciju un ciešo saikni ar sāli.

Pēdējos gados ir konsekventi atzīta produkta “Αφρίνα” / “Αfrina” izcilā kvalitāte. Nav nejaušība, ka produkts ir saņēmis divas balvas starptautiskos pārtikas produktu un garšvielu konkursos, proti, sudraba medaļu 2016. gadā pārtikas produktu un dzērienu konkursā “Olymp Awards” Atēnās un atzinību 2020. gadā konkursā “Great Taste awards” Londonā. Jānorāda arī tas, ka produkts “Αφρίνα” / “Αfrina” 2016. gadā tika izraudzīts par piemiņas dāvanu līderiem ES dienvidvalstu samitā Atēnās.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/2021/prodiagrafes_afrina280622.pdf

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.