2016. gada Eiropas pusgads – novērtējums par strukturālo reformu virzību, makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanu un koriģēšanu un saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1176/2011 sagatavoto padziļināto pārskatu rezultātiem {SWD(2016) 71 to SWD(2016) 96}

1. Ievads

Eiropas pusgads ir svarīgs instruments, kas sekmē reformu īstenošanu valstu un ES līmenī. Tas nodrošina ievirzi un koordināciju visu dalībvalstu darbam makroekonomikas, budžeta un strukturālo reformu jomā. Ievērojot Komisijas paziņojumu par pasākumiem ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšanai , ar 2016. gada Eiropas pusgadu tiek turpināts racionalizētais process, kuru ieviesa 2015. gadā.

Ar to tiek apvienotas eurozonas un valstu dimensijas un tiek likts lielāks uzsvars uz nodarbinātību, sociālajiem rādītājiem, ieguldījumiem un konkurētspēju, kā arī tiek sekmēta konverģence, reformu atbalsts no Eiropas līdzekļiem, jo īpaši Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, un tehniskā palīdzība.

Gada izaugsmes pētījumā par 2016. gadu Komisija uzsvēra nepieciešamību nostiprināt ekonomikas atveseļošanos, veicināt tās ilgtspēju un paātrināt konverģenci uz augstāku līmeni. Eurozonas problēmas un prioritātes bija norādītas arī eurozonai adresētajā ieteikumā par ekonomikas politiku. Lai novērstu atšķirības starp dalībvalstīm un to iekšienē, ir būtiski turpināt konverģenci uz augstāku līmeni ekonomikas un sociālajā jomā. Šajā kontekstā Komisija aicināja dalībvalstis izmantot pašreizējo mēreno izaugsmi, lai politikas pasākumus vērstu uz šādām trim prioritātēm: atsākt investīcijas, veikt strukturālās reformas, kas modernizētu ES ekonomiku, un īstenot atbildīgu fiskālo politiku.

2016. gada Eiropas pusgada ziņojumi par valstīm tiek izdoti laikā, kad ir ārkārtīgi svarīgi sekmēt ekonomikas atveseļošanos un nodrošināt, ka to balsta nepieciešamie pasākumi un politika, kas atraisītu nākotnes izaugsmes potenciālu. Ziņojumi liecina par to, ka dalībvalstis strādā šajā virzienā. Kaut dažu reformu augļi būs redzami tikai pēc vairākiem gadiem, ilgtermiņā strukturālās reformas būs tās, kas radīs pamatu ilgtspējīgai izaugsmei, konkurētspējīgai ekonomikai, nodarbinātībai un ieguldījumiem. Ņemot vērā to, cik strauji globalizācijas laikmetā var mainīties makroekonomikas apstākļi, nedrīkst atlikt iespēju efektīvi izmantot pašreizējos izaugsmi veicinošos faktorus un paātrināt reformu gaitu, lai tādējādi veicinātu Eiropas Savienības konkurētspēju. Ekonomikas un sociālajā politikā turklāt būs jāņem vērā migrantu un bēgļu pieplūdums, jo īpaši jāparedz viņu neatliekamāko vajadzību nodrošinājums un integrācija darba tirgū.

Lai gūtu sekmīgus rezultātus, valstu parlamentiem, sociālajiem partneriem, pilsoniskajai sabiedrībai un citām ieinteresētajām personām ir jābūt cieši iesaistītiem reformu izstrādē un īstenošanā. Dalībvalstīs ir jānostiprina reformu pasākumu efektivitāte un atbildība par tiem. Šī ievirze ir atspoguļota norādēs, kuras Komisija dalībvalstīm sniedza par valsts reformu programmu sagatavošanas procesu. Komisija turklāt ir izveidojusi ciešākus kontaktus ar Eiropas un valsts līmeņa sociālajiem partneriem diskusijām par Eiropas pusgada galvenajiem atskaites punktiem. Papildus būtu jāveicina arī pilsoniskās sabiedrības iesaiste stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā.

Par 26 dalībvalstīm sagatavotie valstu ziņojumi sniedz ieskatu par vispārīgajām ekonomikas un sociālajām norisēm katrā dalībvalstī. Šajos ziņojumos ir novērtētas sekmes, kas gūtas valstīm 2015. gada ieteikumos norādīto problēmu risināšanā, un attiecībā uz 18 dalībvalstīm ir ietverts padziļināts pārskats makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūras ietvaros. Pamatojoties uz šo analīzi, Komisija ierosina mainīt vairāku

šajā procedūrā iesaistīto dalībvalstu statusu. Ziņojumos ir skatītas arī tādas no makroekonomikas viedokļa svarīgas jomas kā klimata un enerģētikas politika, uz kurām attiecas atsevišķi politikas procesi .

Analīzē ir apkopots arī dalībvalstu budžeta stāvoklis. Šī analīze balstās uz Komisijas jaunākajām ekonomikas prognozēm un Komisijas 2015. gadā izdotajiem atzinumiem par eurozonas dalībvalstu 2016. gada budžeta plāna projektiem, kā arī uz Komisijas pērn pieņemtajām norādēm par to, kā nodrošināt, lai kopējais fiskālais satvars veicinātu ES darbvietu un izaugsmes programmas īstenošanu.

Ziņojumos par valstīm ir sīkāk analizēti ieguldījumus kavējošie šķēršļi, kurus Komisija apzināja pagājušogad un par kuriem dokuments tika publicēts paralēli izaugsmes pētījumam par 2016. gadu. Dalībvalstīm Eiropas pusgada ietvaros ir cieši jāsadarbojas savā starpā un ar ES iestādēm, lai novērstu šos šķēršļus un sasniegtu mērķus, kas paredzēti Investīciju plāna Eiropai trešajā pīlārā.

Ziņojumi par valstīm kalpo par izejas punktu dialogam ar dalībvalstīm par attiecīgajām ekonomikas un sociālajām problēmām. Šo dialogu rezultāti un eurozonas ieteikumi būtu jāņem vērā aprīlī iesniedzamo valsts reformu programmu sagatavošanā. Komisija principā neizdos ieteikumus par jautājumiem, kuri nav norādīti kā problēmas valstīm adresētajos ziņojumos, un par katru dalībvalsti ierosinās tikai ierobežotu skaitu ieteikumu. Tie tiks attiecīgā gadījumā diferencēti atkarībā no problēmu smaguma, tostarp atkarībā no situācijas konkrētajā valstī, uz kuru attiecas makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūra.

2. Ekonomikas konteksts

Eiropas ekonomika mērenā gaitā turpina atveseļoties, taču līdztekus ir palielinājušies ārējie riski. Pasaules ekonomikas izaugsme palēninās – 2015. gadā IKP pieaugums bija tikai ap 3 % –, un atveseļošanos apdraud vairāki riski. Lielākajās attīstītajās valstīs atveseļošanās turpinās vai arī cikls ir sasniedzis brieduma fāzi, savukārt daudzās jaunietekmes tirgus valstīs ekonomikas perspektīvas nav īpaši cerīgas. Paredzams, ka Ķīnā turpināsies izaugsmes tempu palēnināšanās, un tas galvenokārt skars citu jaunietekmes un jaunattīstības valstu ekonomikas un ietekmēs pasaules kapitāla plūsmas.

Eiropas ekonomika līdz šim ir tikusi galā ar riskiem, taču mazāk labvēlīgas ārējās vides ietekme kļūst aizvien jūtamāka. Enerģijas cenu kritumam vajadzētu turpināt labvēlīgi ietekmēt mājsaimniecību pirktspēju. Bēģļu un migrantu pieplūdums nepieredzēti lielā skaitā ir licis palielināt publiskos izdevumus saistībā ar uzņemšanas un citu ar bēgļiem saistīto pasākumu apmēra pieaugumu. Sagaidāms, ka monetārie nosacījumi saglabāsies ļoti labvēlīgi, un paredzams, ka fiskālā politika šogad turpinās sekmēt atveseļošanos. Tomēr negatīvā blakusietekme, ko radīs lēnā izaugsme ārpus ES, varētu pārsniegt tiešo ietekmi uz tirdzniecību. Risku varētu radīt arī zemās pamatpreču cenas, ja tās radīs nestabilitāti pasaules ekonomikā. Pēdējā laikā izteikti palielinājies arī finanšu tirgu svārstīgums. Konkrēti, ir spēcīgi kritušas banku akciju cenas un dažām dalībvalstīm ir palielinājušās valsts riska prēmijas.