LV    LV LV 
SANCO/826/2008 (POOL/D1/2008/826/826SIA-EN.doc) 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē 10.6.2008 
SEC(2008) 1995 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
priekšlikuma projektam Eiropas Parlamen ta un Padomes Regulai, ar ko nosaka 
veselības aizsardz ības noteikumus attiec ībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, 
kuri nav paredz ēti cilvēku uzturam (Dz īvnieku izcelsmes blakusproduktu regula) 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
{COM(2008) 345, gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 1994}  
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
priekšlikuma projektam Eiropas Parlamen ta un Padomes Regulai, ar ko nosaka 
veselības aizsardz ības noteikumus attiec ībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, 
kuri nav paredz ēti cilvēku uzturam (Dz īvnieku izcelsmes blakusproduktu regula) 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
1. P
OLITIKAS KONTEKSTS UN APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM 
Priekšlikums ir paredz ēts Komisijas programmas pl ānā/darba programm ā (skatīt 
2005/SANCO/058). 
Reaģējot uz vair ākām krīzēm, kas ietekm ēja cilvēku un dzīvnieku vesel ības drošumu 
saistībā ar dzīvnieku izcelsmes produktiem un ko izrais īja transmis īvās sūkļveida 
encefalop ātijas (TSE), dioks īns, klasiskais c ūku mēris (KCM) un mutes un nagu 
sērga, Kopiena ir pie ņēmusi vair ākus pasākumus, lai aizsarg ātu cilvēku un dzīvnieku 
veselību „no lauka l īdz galdam”. Regul ā (EK) Nr. 1774/2002, ar ko nosaka vesel ības 
aizsardzības noteikumus attiec ībā uz dzīvnieku blakusproduktiem, kuri nav paredz ēti 
cilvēku uzturam1, tāpat kā vairākos citos ties ību aktos par dz īvnieku un cilv ēku 
veselību, konsolid ēti, vienkāršoti un aizst āti 19 līdz šim sp ēkā esošie ties ību akti. 
Tajā ieviesti stingr āki noteikumi attiec ībā uz konkr ētu telpu apstiprin āšanu, dažu 
produktu pl ūsmu novirz īšanu un izsekojam ību un vair āku pārstrādes parametru 
īstenošanu t ādu kategoriju dz īvnieku izcelsmes blakusproduktiem (DBP), kas saist ās 
ar izteiktu ri sku, lai garant ētu gala produktu nekait īgumu, ja tie paredz ēti barībai vai 
tehniskiem m ērķiem. 
Pēc tam, kad regula st ājās spēkā, Komisija s āka saziņas un apspriešan ās procesu ar 
ieinteresētajām person ām un nep ārtraukti to uztur ēja, lai noteiktu probl ēmas vai 
jomas, kur ās, iespējams, varētu rasties sarež ģījumi (skat īt I un II pielikumu), ieskaitot 
pārbaudes, ko veicis P ārtikas un veterin ārais birojs (PVB), lai uzraudz ītu, kā 
dalībvalstu kompetent ās iestādes īsteno DBP noteikumus. Pamatojoties uz 
dalībvalstu iesniegto inform āciju un PVB p ārbaužu rezult ātiem, Komisija 2005. gada 
24. oktobr ī iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei zi ņojumu COM (2005) 521, 
kurā aprakstīta visu 25 dal ībvalstu pieredze regulas piem ērošanā. Komisija ar ī rīkoja 
vispārēju apspriešanos tiešsaist ē un nosūtīja anketu par administrat īvajām izmaks ām 
kompetentaj ām iestādēm, attiec īgajiem nozares p ārstāvjiem un ieinteres ētajām 
personām, ieskaitot trešo valstu part nerus, lai apkopotu datus par š īs iniciatīvas 
varbūtējo ietekmi uz administrat īvo slogu. Komisija izveidoja dienestu vad ības 
grupu, kur ā darbojās vairāku ģenerāldirektorātu pārstāvji, ar uzdevumu vad īt darbu 
un sniegt īpašu ieguld ījumu šā ietekmes nov ērtējuma izstr ādē. Grupas p ārstāvji šā 
ietekmes nov ērtējuma izstr ādes gaitā tikās trīs reizes. 
                                                 
1 OV L 273, 10.10.2002., 1. lpp. 
LV 3   LV Regula darbojas labi un kopum ā atbilstoši t ās vispārējiem mērķiem. Tom ēr 
apspriešan ās rezultātā noskaidroj ās jomas, kur ās jāapsver izmai ņas, lai atjaunin ātu 
pašlaik sp ēkā esošos ties ību aktus un nodrošin ātu juridisku noteikt ību, lai tos 
vienkāršotu un t ādējādi mazinātu administrat īvo slogu. Noskaidroj ās, ka jāprecizē 
daži jaut ājumi un j ānodrošina elast īgums, lai ņemtu vērā jaunākos zinātnes 
atklājumus par risku, kas saist īts ar DBP iesp ējamiem lietošanas veidiem. T āpēc tiek 
apsvērta pārskatīšana, taču nemainot DBP, kuri nav paredz ēti cilvēku uzturam, 
izmantošanas veidu, p ārstrādes, likvid ēšanas, izsekojam ības un novirz īšanas 
pamatprincipus un strukt ūru, kā noteikts Eiropas Savien ības regul ējumā. Lai gan 
risināmu problēmu ir daudz, jomas, kur ām varētu būt būtiska ietekme un uz kur ām 
attiecas šis ietekmes nov ērtējums, ir šādas: 
• neskaidra regulas darb ības joma; īpaši nav skaidrs, k ādos gadījumos produktus 
vairs neuzskata par DBP un, t ātad, regulas noteikumi attiec ībā uz šiem 
produktiem vairs nav sp ēkā, kā arī tas, kādā mērā regula attiecin āma uz 
medījamo dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem; 
• DBP iedal ījums kategorij ās ne vienm ēr atbilst to rad ītajam riskam; 
• dažām telpām, uz ko attiecas š īs regulas noteikumi, j āsaņem divkāršs 
apstiprinājums (saska ņā ar DBP ties ību aktiem un saska ņā ar tiesību aktiem 
citās jomās); 
• kā arī tas, ka pašlaik sp ēkā esošajā regulā nav ņemti vērā daži svar īgi jautājumi 
attiecībā uz atkāpēm (DBP ietekme uz p ētniecību, dabas katastrofas). 
2. V ISPĀRĒJIE MĒRĶI 
Šīs iniciatīvas vispārējie mērķi ir tādi paši k ā pašlaik sp ēkā esošajiem ties ību 
aktiem, proti, aizsarg āt cilvēku un dz īvnieku vesel ību un nodrošin āt pārtikas 
nekaitīgumu, stiprin āt patērētāju uzticēšanos pārtikas un bar ības aprites drošumam, 
sekmēt iekšējā tirgus vienm ērīgu darbību un palielin āt to ES nozaru konkur ētspēju, 
uz kurām attiecas š ī regula. 
3. D ARBĪBAS MĒRĶI 
Tika noteikti īpaši mērķi, proti, p ārskatīt DBP regulu, lai piel āgotu regul ējumu 
riskam, ko rada dz īvnieku izcelsmes blakusprodukti,  uzlabotu juridisko skaidr ību un 
pielāgotu prasības zinātnes un tehnolo ģijas attīstībai. 
Lai sasniegtu šos īpašos mērķus, tika noteikti darb ības mērķi, koncentr ējoties uz 
problēmām, kas noteiktas: 
• attiec ībā uz regulas darb ības jomu — piel āgot regul ējumu riskam, ko rada 
dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti, nosakot, uz kuriem p ārstrādātiem 
produktiem attiecin āmi noteikumi, t ādējādi novēršot trūkumus ties ību aktos vai 
to pārklāšanos un stiprinot pat ērētāju uzticēšanos; 
LV 4   LV • attiec ībā uz jaunu produktu iedal ījumu kategorij ās — piel āgot regul ējumu 
riskam, ko rada jauni dz īvnieku izcelsmes blakusprodukt i un uzlabot juridisko 
skaidrību; 
• attiec ībā uz apstiprin āšanas/reģistrēšanas un kontroles noteikumu preciz ēšanu 
— uzlabot juridisko skaidr ību un nov ērst nevajadz īgu slogu; 
• attiec ībā uz atkāpju preciz ēšanu — piel āgot regul ējumu riskam, ko rada 
dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti, un veicin āt zinātnes attīstību attiecībā uz 
DBP importu. 
Šīs iniciatīvas mērķis ir saska ņā ar Komisijas strat ēģiskajiem m ērķiem un lab āka 
regulējuma principiem, proti, uzlabot pas ākumus un to efektivit āti un iedarb īgumu, 
mazinot nevajadz īgu slogu uz ņēmējiem, cikt āl tas neapdraud cilv ēku un dzīvnieku 
veselību un pārtikas nekait īgumu.  
4. A PSVĒRTIE RISIN ĀJUMI  
Lai risinātu darba gait ā noteiktās problēmas, tika apsv ērti dažādi risinājumi, izņemot 
ierobežojumu atcelšanu, jo ir pier ādīts, ka pašlaik sp ēkā esošie ties ību akti ir 
iedarbīgs instruments augsta l īmeņa aizsardz ības nodrošin āšanai pret cilv ēku un 
dzīvnieku vesel ībai radīto risku.  
Ietekmes nov ērtējuma izstr ādes gaitā tika analiz ēta visu risin ājumu ietekme uz 
sociālo jomu, ekonomiku un vidi. Anal īze bija galvenok ārt kvalitat īva, jo anketu dati 
nebija piln īgi (kā sīkāk paskaidrots 6. noda ļā). Lai gan nebija iesp ējams izmantot 
standarta izmaksu modeli, d ažiem politiskajiem risin ājumiem tika apr ēķinātas 
administrat īvās izmaksas, cikt āl varēja izmantot pieejamos datus. Turpm āk sniegts 
veiktās analīzes secinājumu kopsavilkums. 
• Tika atz īts, ka risin ājums, kur ā neparedz izmai ņas un kurš pamatojas uz 
pašreizējā stāvokļa saglabāšanu attiec ībā uz visām problēmām, nav atbilstošs, 
jo tas neatrisin ātu pašreiz ējās problēmas saist ībā ar cilvēku un dz īvnieku 
veselības aizsardz ības līmeni, konkurences trauc ējumiem un iekš ējā tirgus 
darbību.  
• Tika apsv ērts arī risinājums izmantot ar regul ējumu nesaist ītus/ne tik stingrus 
regulējuma instrumentus, lai preciz ētu regulas darb ības jomu, tom ēr pārējām 
noteiktajām problēmām šo instrumentu piem ērošanu atzina par neaktu ālu. 
Ietekmes anal īzes rezult āti liecināja, ka, izmantojot ar regul ējumu nesaist ītus 
instrumentus, netiks atrisin āta juridisk ās neskaidr ības probl ēma, kas rodas, 
interpretējot DBP regulas darb ības jomu.  
• Pēdējais apsv ērtais risin ājums bija pašlaik sp ēkā esošās regulas juridiska 
pārskatīšana. 
LV 5   LV 5. S ECINĀJUMS  
Vispārējais secin ājums, pabeidzot ietekmes anal īzi, ir, ka vislab ākais novērtējumā 
noteikto probl ēmu risinājums ir juridiski p ārskatīt pašlaik sp ēkā esošo regulu. Ar 
juridisku p ārskatīšanu atrisin ātu problēmas, ko rada regulas darb ības jomas atš ķirīgas 
interpretācijas, un no t ā izrietošās problēmas, piem ēram, konkurences trauc ējumi un 
atšķirīgs aizsardz ības līmenis pret cilv ēku un dzīvnieku vesel ībai radīto risku. Š āds 
risinājums arī nodrošin ātu, ka DBP iedal īšana kategorij ās notiktu, lab āk apzinoties 
risku, preciz ētu atkāpes un ļautu mazin āt administrat īvo slogu, jo dažu veidu telp ām 
nebūtu vajadzīgs divkāršs apstiprin ājums.