Komisijas dienestu darba dokuments - Pavaddokuments Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par jauniem pārtikas produktiem, ar ko groza regulu (EK) nr. xxx/xxxx [vienotā procedūra] - Ietekmes novērtējuma kopsavilkums {COM(2007) 872 galīgā redakcija} {SEC(2008) 12} /* SEC/2008/0013 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 14.1.2008 SEC(2008) 13 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Pavaddokuments EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI PAR JAUNIEM PāRTIKAS PRODUKTIEM, AR KO GROZA REGULU (EK) NR. XXX/XXXX [VIENOTĀ PROCEDŪRA] IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS {COM(2007) 872 galīgā redakcija} {SEC(2008) 12} IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS par regulu, ar ko aizstāj Regulu (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām PROCEDūRAS JAUTāJUMI UN APSPRIEDES AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM Ar galvenajām ieinteresētajām personām, kas saistītas ar pārskatīšanu Regulai 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām, apspriedes notika laikposmā no 2002. līdz 2007. gadam. Izveidoja Komisijas starpdienestu grupu saistībā ar ietekmes novērtējumu, un Komisija veica tiešsaistes aptauju ar plašu sabiedrību par interaktīvas politikas veidošanu (IPM), lai savāktu informāciju un datus par galveno apspriežamo problēmu iespējamo ietekmi attiecībā uz regulas pārskatīšanu 2006. gadā. Ietekmes novērtējuma rezultātus pārbaudīja dalībvalstu speciālisti, dažādu Komisijas ģenerāldirektorātu pārstāvji starpdienestu grupā un citi saistītu ieinteresēto personu grupu speciālisti, kas darbojās SANCO Pārtikas aprites un dzīvnieku un augu veselības padomdevēju grupā, kā arī Eiropas Komisijas Ietekmes novērtējuma komisija (INK), kas sniedza atzinumu 2007. gada 16. februārī. Problēmas noteikšana Regulā (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu piedevām, paredzēts, ka par tādiem pārtikas produktiem, kas līdz 1997. gada 15. maijam (regulas spēkā stāšanās diena) ES netika patērēti lielā apjomā, jāveic nekaitīguma novērtējums un jāizsniedz atļauja, pirms tos var laist tirgū. Jauni pārtikas produkti praksē ir nesen izstrādāti, jauni pārtikas produkti un produkti, kas ražoti, izmantojot jaunas tehnoloģijas, kuras, iespējams, ietekmē pārtikas produktus, kā arī eksotiski tradicionālie pārtikas produkti ar izcelsmi ārpus ES. Konstatēja, ka galvenie jautājumi ar iespējamu ekonomisku un sociālu ietekmi ir šādi: ( pielāgota nekaitīguma novērtēšanas un pārvaldības sistēma tradicionālajiem pārtikas produktiem no trešām valstīm; ( nekaitīguma novērtēšanas un atļauju izsniegšanas procedūra; ( atļauju izsniegšanas lēmums; ( pieteikuma iesniegšana vairākiem pārtikas produkta lietošanas veidiem. Turklāt vajadzīgs tiesību aktu juridisks skaidrojums un atjaunināšana. Mērķi Galvenais mērķis ir pārskatīt un atjaunināt jaunu pārtikas produktu Regulu 258/97, lai: ( nodrošinātu pārtikas produktu nekaitīgumu, aizsargātu cilvēku veselību un nodrošinātu iekšējā tirgus darbību pārtikas produktu jomā, racionalizējot atļauju izsniegšanas procedūru, izstrādājot labāk pielāgotu nekaitīguma novērtēšanas sistēmu jauniem pārtikas produktiem un izskaidrojot jauno pārtikas produktu definīciju, ieskaitot definīciju jaunajām tehnoloģijām, kuras ietekmē pārtikas produktus, un regulas darbības jomu; ( uzlabotu gan sistēmas efektivitāti un pārredzamību, gan regulas īstenošanu; ( informējot par pārtikas produktiem, stiprinātu patērētāju tiesības; ( nodrošinātu juridisku skaidrību, atjauninot tiesību aktus un veicot tajos vajadzīgās izmaiņas. Saistībā ar četriem galvenajiem politiskajiem pasākumiem veica padziļinātu ietekmes novērtējumu. Politiskie pasākumi 1. politiskais pasākums – pielāgota nekaitīguma novērtēšanas un pārvaldības sistēma tradicionālajiem pārtikas produktiem no trešām valstīm Pašreiz risināmie jautājumi Patlaban vienoti kritēriji attiecas uz visiem pārtikas produktu veidiem, tostarp tradicionāliem pārtikas produktiem no trešām valstīm un nesen izstrādātiem, jauniem pārtikas produktiem. Tomēr prasības ne vienmēr atbilst iespējamajam riskam, tāpēc piemērošanas izmaksas var uzskatīt par nesamērīgām. Piemēram, trešās valstis uzskata minētās prasības par nepamatotu šķērsli tirdzniecībai ar tradicionāliem pārtikas produktiem, kas jau ilgi izmantoti pārtikā. Politiskie risinājumi ( 1. iespēja . Bez izmaiņām jeb „visiem vienādi”, paturot pašreizējo vienotu kritēriju sistēmu, lai novērtētu visu pārtikas produktu veidu nekaitīgumu. ( 2. iespēja . Pielāgota nekaitīguma novērtēšanas sistēma tradicionālajiem pārtikas produktiem no trešām valstīm, pienācīgāk ņemot vērā pārtikas nekaitīguma vēsturi ārpus ES. ( 3. iespēja . Pielāgota nekaitīguma novērtēšanas un pārvaldības sistēma tradicionālajiem pārtikas produktiem no trešām valstīm. Papildus 2. iespējai, ja Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde ( EFSA ) un dalībvalstis ietekmes novērtējumā nepauž nopietnas bažas, tad Komisija informē pieteikuma iesniedzēju par labvēlīgu iznākumu; pretējā gadījumā piemēro komiteju procedūru. ( 4. iespēja . Nekaitīguma novērtējums un atļaujas izsniegšana nav vajadzīga, pirms laiž tirgū tradicionālus pārtikas produktus no trešām valstīm. Ietekmes analīze Ietekme uz sabiedrības veselību, pārtikas nekaitīgumu un patērētāju tiesībām Izstrādājot pielāgotu nekaitīguma novērtēšanas un pārvaldības sistēmu tradicionāliem pārtikas produktiem no trešām valstīm, sabiedrības veselība un pārtikas nekaitīgums netiek būtiski ietekmēts. Atbildēs uzsvērts, ka ir būtiski, lai būtu dokumentēta pārtikas nekaitīguma vēsture, informējot par iespējamu nevēlamu iedarbību un sniedzot skaidrus norādījumus un kritērijus. Ja tradicionāliem pārtikas produktiem no trešām valstīm pirms laišanas tirgū neveiktu nekaitīguma novērtējumu un neizsniegtu atļaujas, tas nelabvēlīgi ietekmētu sabiedrības veselību un pārtikas nekaitīgumu. Saistībā ar patērētāju tiesībām uzskatīja, ka labvēlīgas ir tās iespējas, kurās paredzēta pielāgota nekaitīguma pārvaldības procedūra un ierosināts atcelt prasības attiecībā uz trešām valstīm. Ietekme uz nodarbinātību un darba vietām – (nekāda būtiska ietekme nav gaidāma) Ietekme uz administratīvām prasībām uzņēmējdarbībai Izveidojot labāk pielāgotu nekaitīguma novērtēšanas un pārvaldības sistēmu, samazinātos uzņēmumu administratīvais slogs. Ir skaidrs, ka, atceļot prasību par nekaitīguma novērtēšanu un atļaujas izsniegšanu pirms tradicionālu pārtikas produktu laišanas tirgū, administratīvo slogu likvidētu. Ietekme uz konkurētspēju, tirgiem, tirdzniecību un ieguldījumu plūsmu (ieskaitot trešās valstis) Apspriežu rezultāti liecina, ka labāk pielāgotas nekaitīguma novērtēšanas un pārvaldības sistēmas izstrāde labvēlīgi ietekmētu ekonomiskos rādītājus. Pētījumi liecina, ka tirgus interese un pieprasījums pēc bioloģiski daudzveidīgiem produktiem palielinās, radot salīdzinošas priekšrocības valstīm, kurās ir bagātīga bioloģiskā daudzveidība. Tomēr nereti jaunattīstības valstis nespēj to pārvērst konkurētspējas priekšrocībās, proti, tirdzniecības intensitāte ar precēm, kas saistītas ar bioloģisko daudzveidību, joprojām ir salīdzinoši zema. Visu prasību atcelšana arī būtu labvēlīga. Tomēr pastāv risks, ka dažās dalībvalstīs daži pārtikas apritē iesaistīti tirgus dalībnieki aizstās ES mēroga pasākumus ar citiem pasākumiem. Turklāt 4. iespējas piemērošanas rezultātā var zust uzticība trešo valstu izcelsmes pārtikas produktu nekaitīgumam, kas var negatīvi ietekmēt ekonomiku. Ietekme uz inovācijām un pētniecību Gaidāms, ka labāk pielāgota nekaitīguma novērtēšanas un pārvaldības sistēma tradicionāliem pārtikas produktiem no trešām valstīm pastiprinās inovāciju un pētniecības pūliņus, kas savukārt uzlabos, piemēram, ekonomisko stāvokli. Uzskata pat, ka, atceļot prasības attiecībā uz tradicionāliem pārtikas produktiem no trešām valstīm, stāvoklis vēl vairāk uzlabosies. Viens starptautisks uzņēmums pārtikas jomā apgalvo, ka stingras prasības kavē inovācijas, tostarp ES uzņēmumos. Ietekme uz vidi (ES un trešās valstis) - Sociāli ekonomiskā ietekme (jo īpaši trešās valstis) (jo īpaši vietējās kopienas un pamatiedzīvotāju grupas) Apspriežu rezultāti liecina, ka sagaidāms, ka labāk pielāgotas nekaitīguma novērtēšanas un pārvaldības sistēmas izstrāde visbūtiskāk ietekmēs sociāli ekonomisko jomu. Prasību atcelšana attiecībā uz tradicionāliem pārtikas produktiem no trešām valstīm vēl vairāk uzlabotu stāvokli. Secinājums Attiecībā uz tradicionāliem pārtikas produktiem no trešām valstīm jāievieš procedūra, kurā noteikti galvenie kritēriji un norādījumi, lai pārtikai ar nekaitīgas izmantošanas vēsturi varētu piemērot pielāgotu nekaitīguma novērtējuma un pārvaldības procedūru, ja to ieviestu. 2. politiskais pasākums – nekaitīguma novērtēšanas un atļauju izsniegšanas procedūra Pašreiz risināmie jautājumi Patlaban sākotnējo riska novērtējumu veic kompetentā novērtēšanas iestāde dalībvalstī trīs mēnešu laika pēc pieteikuma saņemšanas. Sākotnējo novērtējuma ziņojumu nosūta citām dalībvalstīm. Ja atsauksmju sniegšanas termiņā – 60 dienu laikā – nav saņemti nekādi iebildumi, dalībvalsts kompetentā iestāde informē pieteikuma iesniedzēju, ka tas var laist tirgū attiecīgo jauno pārtikas produktu. Pieteikumu novērtē un apstiprina ES līmenī tikai tad, ja saņemti iebildumi. Praksē tā parasti notiek. Tāpēc ir izrādījies, ka sistēma ir laikietilpīga un rada ievērojamu administratīvo slogu, jo pieteikumus pārskata divreiz. Politiskie risinājumi ( 1. iespēja . Bez izmaiņām, proti, arī turpmāk izmanto pašreizējo decentralizēto vērtēšanas un atļauju izsniegšanas procedūru. ( 2. iespēja . Centralizētas riska novērtēšanas un atļauju izsniegšanas procedūra. Ietekmes analīze Ietekme uz sabiedrības veselību, pārtikas nekaitīgumu un patērētāju tiesībām Uzskata, ka pāreja no decentralizētas vērtēšanas un atļauju izsniegšanas procedūras uz centralizētu procedūru labvēlīgi ietekmētu sabiedrības veselību un pārtikas nekaitīgumu, kā arī patērētāju tiesības. To neparedzēja, jo praksē saistībā ar gandrīz visiem pieteikumiem pēc sākotnējā novērtējuma valsts līmenī jau veic papildu nekaitīguma novērtējumu ES mērogā. Dažas dalībvalstis un patērētāju organizācijas uzsver to, cik svarīgi ir dalībvalstu un ieinteresēto personu komentāri par pieteikumiem. Ietekme uz nodarbinātību un darba vietām Apspriežu rezultāti liecina, ka centralizēta vērtēšanas un atļauju izsniegšanas sistēma labvēlīgi ietekmēs nodarbinātību un darba vietas. Attiecībā uz pētniecības un attīstības uzņēmumiem, sniedzot labākas inovācijas iespējas, palielinātos jaunu produktu izstrāde un tirgū laistu vairāk jaunu produktu. Tas savukārt uzlabotu nodarbinātību un radītu jaunas darba vietas. Ietekme uz administratīvo slogu Uzskata, ka pāreja uz centralizētu procedūru būtu ļoti labvēlīga. Gan iestāžu, gan pieteikumu iesniedzēju laika patēriņš un izmaksas samazinātos. Ir ierosināts, ka jāsaīsina un jānosaka termiņi dažādiem procedūras posmiem. Ietekme uz konkurētspēju, tirgu, tirdzniecību un ieguldījumu plūsmu (ieskaitot trešās valstis) Sagaidāms, ka centralizēta atļauju izsniegšanas procedūra ar noteiktiem termiņiem un mazāku administratīvo slogu veicinās jaunu produktu izstrādi. Stiprāka konkurētspēja un lielāki ieguldījumi palielinātu tirdzniecību ar jauniem pārtikas produktiem. Gaidāma labvēlīga ietekme, tostarp attiecībā uz trešām valstīm, jo pārredzamāka un saskaņotāka procedūra sniegtu vienlīdzīgu piekļuvi ES tirgum. Ietekme uz inovācijām un pētniecību Efektīvāka centralizēta atļauju izsniegšanas procedūra, kas nav tik laikietilpīga, uzlabotu jaunu produktu izstrādes ekonomiku un pievilcību. Tādējādi 2. iespējas ietekmi uz inovāciju un pētniecību uzskata par labvēlīgu. Domājams, ka efektīvāka atļauju sistēma rosinās inovāciju. Ietekme uz vidi (ES un trešās valstis) - Sociāli ekonomiskā ietekme (jo īpaši trešās valstis) (jo īpaši vietējās kopienas un pamatiedzīvotāju grupas) Apspriežu rezultāti liecina, ka centralizētas vērtēšanas un atļauju izsniegšanas procedūras izveidei jauniem pārtikas produktiem ir labvēlīga sociāli ekonomiska iedarbība, jo tai vispār ir labvēlīgāka ietekme uz ekonomiku. Secinājums Decentralizētā procedūra jāaizstāj ar centralizētu ES mēroga procedūru. EFSA jāveic ietekmes novērtējums, un atļaujas izsniegšanas lēmums jāpieņem komitejas procedūrā, ievērojot noteiktos termiņus. 3. politiskais pasākums – atļauju izsniegšanas lēmums Pašreiz risināmie jautājumi Patlaban atļauju izsniegšanas lēmums ir saistīts ar pieteikuma iesniedzēju, tāpēc sākotnēji tikai šis pieteikuma iesniedzējs var pārdot jauno pārtikas produktu ES, un ir jāveic papildu administratīvās paziņošanas procedūra (vienkāršota procedūra). Tādējādi ES var pārdot pārtikas produktus, kas ir faktiski līdzvērtīgi ES jau atļautajiem produktiem. Nozare ir iecienījusi šo sistēmu, bet tā rada papildu darbu saistībā ar pārtikas produktiem, kas jau ir atļauti. Politiskie risinājumi ( 1. iespēja . Bez izmaiņām. Atļaujas izsniegšana saistīta ar pieteikuma iesniedzēju, proti, tikai pieteikuma iesniedzējs var pārdot attiecīgo produktu; uz pārējiem attiecas vienkāršotā procedūra. ( 2. iespēja . Vispārēja atļauja, proti, visi uzņēmumi var pārdot attiecīgo produktu ES, un vienkāršoto procedūru atceļ. ( 3. iespēja . Vispārēja atļauja (2. iespēja) un atsevišķu produktu datu aizsardzība. ( 4. iespēja . Dažādu veidu atļaujas, t.i., vispārīgas un tādas, kas saistītas ar pieteikuma iesniedzēju. Vienkāršoto procedūru atceļ. Novatoriski, jauni pārtikas produkti, kuru pamatā ir vērā ņemams izstrādes darbs, jāaizsargā ar atļauju, kas saistīta ar pieteikuma iesniedzēju. Ietekmes analīze Ietekme uz sabiedrības veselību, pārtikas nekaitīgumu un patērētāju tiesībām - Ietekme uz nodarbinātību un darba vietām - Ietekme uz administratīvo slogu Salīdzinot ar pašreizējo stāvokli, gaidāms, ka administratīvais slogs samazināsies visos scenārijos (2. – 4. iespēja). Gaidāms, ka līdz ar vispārīgu atļauju ieviešanu samazināsies administratīvais slogs iestādēm un pārtikas ražošanas nozarei, jo atceltu pašreizējo vienkāršoto procedūru. Turklāt uzskata, ka vispārīgas atļaujas vienkāršotu piekļuvi ES tirgum tradicionāliem pārtikas produktiem no trešām valstīm. Ietekme uz konkurētspēju, tirgu, tirdzniecību un ieguldījumu plūsmu (ieskaitot trešās valstis) Apspriežu rezultāti liecina, ka salīdzinājumā ar pašreizējo stāvokli lēmumu par atļauju veida maiņu lielākoties uzskata par labvēlīgu (2. – 4. iespēja). Attiecībā uz trešo valstu izcelsmes tradicionāliem pārtikas produktiem viens aptaujātais paziņoja, ka nedrīkst piešķirt monopolu, jo šādi pārtikas produkti nepieder kādam konkrētam uzņēmumam. Kopumā attiecībā uz nesen izstrādātiem pārtikas produktiem varētu pieņemt pagaidu monopolu, ņemot vērā augstās izmaksas, kas saistītas ar inovācijām. Viena organizācija tomēr uzskata, ka ietekme būtu ierobežota, un citi juridiski pasākumi, piemēram, patenti, domājams, būtu tikpat iedarbīgi. Pirmajam prasītājam varētu nodrošināt zināmu aizsardzību. Vispārīgas atļaujas un datu aizsardzība varētu paātrināt piekļuvi tirgum, vienlaikus aizsargājot inovācijas un ieguldījumus jaunu pārtikas produktu pētniecībā un attīstībā. Pārtikas ražošanas nozare ierosināja 1 – 7 gadus ilgu datu aizsardzību. Ietekme uz inovācijām un pētniecību Apspriežu rezultāti liecina, ka pašreizēja jauno pārtikas produktu regula neietekmē inovācijas un pētniecību īpaši labvēlīgi. Nedaudz pārsteidzoši, bet pat lēmums par vispārīgām atļaujām (vajadzības gadījumā kopā ar pieteikuma iesniedzēja datu aizsardzību) palielinātu pārtikas ražošanas nozares interesi par inovācijām un pētniecību. Gaidāms, ka izmaiņām atļauju izsniegšanas procedūrā, ieviešot dažādu veidu atļaujas, būs ievērojami labvēlīga ietekme uz inovācijām un pētniecību jaunu pārtikas produktu jomā. Vairāki aptaujātie uzskata, ka vajadzīgs zināms aizsardzības periods. Ietekme uz vidi (ES un trešās valstis) - Sociāli ekonomiskā ietekme (jo īpaši trešās valstis) (jo īpaši vietējās kopienas un pamatiedzīvotāju grupas) Apspriežu rezultāti liecina, ka sociāli ekonomiskā ietekme būtu labvēlīga, ja jaunajos tiesību aktos ieviestu vispārīgas atļaujas un dažādu veidu atļaujas. Tas varētu labvēlīgi ietekmēt inovācijas, pētniecību un tirdzniecību. Secinājums Atļaujas, kas saistītas ar pieteikuma iesniedzēju, jāaizstāj, un ir jāatceļ pašreizējā vienkāršotā procedūra, vairumā gadījumu izsniedzot vispārīgas atļaujas. Lai veicinātu inovācijas un nodrošinātu pārtikas produktu nekaitīgumu, pamatotos gadījumos attiecībā uz jauniem pārtikas produktiem jāapsver konkrēta termiņa atļaujas, kas saistītas ar pieteikuma iesniedzēju. Turpmāk jāapsver datu aizsardzība. 4. politiskais pasākums – pieteikuma iesniegšana vairākiem pārtikas produkta lietošanas veidiem Pašreiz risināmie jautājumi Patlaban attiecīgajos tiesību aktos paredzēts, ka jāiesniedz atsevišķi pieteikumi vielas dažādu veidu izmantošanai pārtikas produktos (piemēram, piedevas, aromatizētāji, ekstrakcijas šķīdinātāji vai jauni pārtikas produkti). Vienai un tai pašai vielai piemērojot dažādu nozaru tiesību aktu regulējumu, novērtējumu un atļaujas izsniegšanas procedūru, jāveic atkārtots darbs, un rodas papildu administratīvais slogs. Arī nozare vēlas ieviest vienkāršāko iespējamo tiesisko regulējumu. Politiskie risinājumi ( 1. iespēja . Bez izmaiņām, proti, atsevišķi pieteikumi atšķirīgiem izmantošanas veidiem pārtikas produktos. ( 2. iespēja . Viens pieteikums jauna pārtikas produkta dažādajiem izmantošanas veidiem. Ietekmes analīze Ietekme uz sabiedrības veselību, pārtikas nekaitīgumu un patērētāju tiesībām - Ietekme uz nodarbinātību un darba vietām - Ietekme uz administratīvo slogu Gaidāms, ka, ieviešot vienu pieteikumu dažādiem izmantošanas veidiem pārtikā, izzudīs paralēli riska novērtējumi, paātrinot procedūru, un tādējādi samazināsies administratīvais slogs, īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem. Ietekme uz konkurētspēju, tirgu, tirdzniecību un ieguldījumu plūsmu (ieskaitot trešās valstis) Uzskata, ka pašreizējais stāvoklis, kad dažādos tiesību aktos prasīti atsevišķi pieteikumi, nav īpaši labvēlīgs saistībā ar konkurētspēju, piekļuvi tirgum, tirdzniecību un ieguldījumu plūsmu. Vienkāršojot procedūras, būtiski uzlabojas pašreizējais stāvoklis, un samazinās izmaksas, jo tās jāsedz tikai vienreiz. Ietekme uz inovācijām un pētniecību Ieviešot vienkāršotu procedūru, inovācijas un pētniecības jomā gūtu labumu no mazāka administratīvā sloga saistībā ar jaunu produktu izstrādi un piekļuvi tirgum, un nekaitīguma novērtēšanas procedūras efektivitāte palielinātos. Ietekme uz vidi (ES un trešās valstis) - Sociāli ekonomiskā ietekme (jo īpaši trešās valstis) (jo īpaši vietējās kopienas un pamatiedzīvotāju grupas) Apspriežu rezultāti liecina, ka piekļuvi Eiropas tirgum varētu padarīt vienkāršāku trešo valstu izcelsmes tradicionāliem pārtikas produktiem. Intensīvākai tirdzniecībai būtu labvēlīga sociāla ietekme dažās trešās valstīs, bet būtiskas sekas nav gaidāmas. Secinājums Pašreizējā sistēma jāvienkāršo, lai pieteikuma iesniedzēji, pieprasot atļauju, varētu iesniegt vienu pieteikumu jauniem pārtikas produktiem un izmantošanas veidiem pārtikā, uz kuriem patlaban attiecas vairāki tiesiskie regulējumi. Uzraudzība un izvērtēšana Turpmākās atļauju izsniegšanas procedūras uzraudzībai un izvērtēšanai ierosināti šādi rādītāji: pieteikumu skaits attiecībā uz jauniem pārtikas produktiem no trešām valstīm, apstiprināto jauno pārtikas produktu skaits un vidējais procedūras ilgums, lai izsniegtu atļauju jaunam pārtikas produktam.