Īpašais ziņojums Nr. 12/2012 “Vai Komisija un Eurostat ir uzlabojuši precīzas un ticamas Eiropas statistikas izstrādes procesu”





SAĪSINĀJUMU SARAKSTS ARI : Augstākā revīzijas iestāde EBTA : Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija EDP : Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra ESGAB : Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvā padome ESPK : Eiropas Statistikas padomdevēja komiteja ESS : Eiropas Statistikas sistēma ESSK : Eiropas Statistikas sistēmas komiteja (ESS komiteja) Eurostat : Eiropas Savienības Statistikas birojs EUTSM : Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācija GDP : Gada darbības pārskats IRN : Iekšējās revīzijas nodaļa KNS : Kvalitātes nodrošināšanas sistēma NKI : Nacionālais kopienākums OLAF : Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai Prakses kodekss : Eiropas Statistikas prakses kodekss SDP : Ikgadējā statistikas darba programma VSI : Valsts statistikas iestāde KOPSAVILKUMS I. Sabiedrības uzticēšanās Eiropas statistikai ir būtiska Savienībā, kurā politiskajiem lēmumiem jābūt pamatotiem pierādījumos un kurā aizvien vairāk lēmumu tiek pieņemti, pamatojoties tieši uz statistikas datiem vai rādītājiem, kas izriet no šiem datiem. II. Palāta izvērtēja, vai Komisija un Eurostat ir uzlabojuši precīzas un ticamas Eiropas statistikas izstrādes procesu. Tas ir atkarīgs no tā, vai ir stingri ievērots Eiropas Statistikas prakses kodekss, kurā noteikti standarti statistikas izstrādāšanai, sagatavošanai un izplatīšanai, kā arī no Eiropas statistikas programmas īstenošanas. III. Palātas revīzija atklāja, ka Eiropas Statistikas prakses kodekss ir īstenots tikai daļēji un tā pilnīga īstenošana arī turpmāk paliek visu Eiropas un dalībvalstu līmeņa iesaistīto pušu uzdevums. Kodeksā ir noteikti saistoši standarti, tomēr trūkst stingru pārbaudes un īstenošanas instrumentu. IV. Nav pieejama pietiekami ticama informācija par pašreizējo kodeksa īstenošanas norisi visā Eiropas Statistikas sistēmā (ESS). Komisijas jaunākās iniciatīvas par jaunu pamudinājumu panākt pilnīgu kodeksa ievērošanu ir vērstas pareizā virzienā, bet tās nav pietiekamas visu jautājumu risināšanai. Joprojām nav skaidrības par to, kāds ir kodeksa ievērošanas pienākuma raksturs. Vēl nav piedāvāts pienācīgs pārbaudes mehānisms gadījumos, kad var būt sniegti sagrozīti dati. Nav izvirzīts priekšlikums veidot neatkarīgu pārraudzības struktūru. V. Nepilnības2008.–2012. gada statistikas programmas izstrādē apgrūtināja to izmantot kā efektīvu plānošanas, uzraudzības un atbildības instrumentu. Statistikas darbību prioritāšu pārdalīšana atbilstoši jaunām problēmām notiek lēnāk, nekā paredzēts. Programmas projektā 2013.–2017. gadam paredzēta iespēja pārveidot ESS, lai padarītu to efektīvāku un elastīgāku, ar nosacījumu, ka tajā ietver precīzus mērķus un atskaites punktus, kas noteikti gada plānošanā un pārbaudīti sistemātiskas gada ziņojumu sniegšanas procesā. VI. Palāta iesaka tiekties uz tādu Eiropas statistikas sistēmu, kas garantē profesionālo neatkarību, pietiekamus resursus un stingru pārraudzību, tostarp sankcijas gadījumos, kad netiek ievēroti kvalitātes standarti. IEVADS SABIEDRĪBAS UZTICĒŠANĀS EIROPAS STATISTIKAI 1. Precīza un ticama statistika ir ļoti nozīmīga, lai veiktu Eiropas Savienībai uzticētos uzdevumus. Statistika gandrīz visās jomās ir vajadzīga, lai noteiktu, piemērotu, uzraudzītu un novērtētu Līgumos noteikto politiku un lai iekasētu un sadalītu ES līdzekļus. Arvien vairāk Eiropas politikas jomu tiek izstrādātas, tieši pamatojoties uz statistiku, un statistiskie rādītāji aizvien biežāk tiek izmantoti, lai veicinātu politisku lēmumu pieņemšanu vai sankcijas. 2. Sabiedrības uzticēšanos Eiropas statistikai nedrīkst uztvert kā pašsaprotamu. Komisijas ziņojums, kas tika publicēts 2008. gada aprīlī [1], vēl pirms nesenās globālās ekonomikas krīzes, liecināja, ka to pilsoņu īpatsvars, kas norādījuši, ka netic ekonomikas statistikai (45 %), bija gandrīz vienāds ar to pilsoņu īpatsvaru, kas apgalvoja, ka tic šai statistikai (46 %). 3. Eiropadome 2005. gadā un vēlreiz 2010. gadā apstiprināja aicinājumu uzlabot Eiropas statistikas kvalitāti ar mērķi stiprināt ES ekonomikas pārvaldību [2]. Padome 2005. gadā cita starpā secināja, ka uzmanība jāpievērš Eurostat darbības spējas, uzraudzības pilnvaru, neatkarības un atbildības pilnveidošanai. EIROPAS STATISTIKAS IZSTRĀDI REGLAMENTĒJOŠIE NOTEIKUMI 4. LESD 338. pantā paredzēts, ka statistikas izveide atbilst taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, izmaksu lietderības un statistikas konfidencialitātes prasībām. Turklāt tā nedrīkst radīt pārmērīgus apgrūtinājumus uzņēmējiem. 5. Regulā par Eiropas statistiku [3] sniegtas Līgumā noteikto principu definīcijas un risināts jautājums par statistikas pārvaldību, kā arī par Eiropas statistikas izstrādi un izplatīšanu. 6. Bijusī Statistikas programmu komiteja [4] 2005. gada 24. februārī pieņēma Eiropas Statistikas prakses kodeksu [5] (turpmāk "prakses kodekss" vai "kodekss"). Kodeksā sīkāk paskaidrots, kā izstrādāt, sagatavot un izplatīt Eiropas statistiku saskaņā ar Regulā par Eiropas statistiku noteiktajiem statistikas principiem. 7. Piecu gadu Eiropas statistikas programmā noteiktas prioritātes, galvenās darbības jomas un mērķi attiecībā uz Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu. Pašreizējā programmā 2008.–2012. gadam [6] plānoti izdevumi 274 miljonu EUR apmērā. EIROPAS STATISTIKAS SISTĒMA 8. Eiropas statistiku izstrādā, sagatavo un izplata Eiropas Statistikas sistēmas (ESS) ietvaros. Regulā par Eiropas statistiku ESS definēta kā partnerība starp Savienības statistikas iestādi un valstu statistikas iestādēm (VSI). 9. VSI ir atbildīgas par visu Eiropas statistikas izstrādes, sagatavošanas un izplatīšanas darbību koordinēšanu valsts līmenī. VSI un citas valsts iestādes, kas ir atbildīgas par Eiropas statistiku, var saņemt dotācijas no ES budžeta, neizmantojot iepriekšēju aicinājumu iesniegt priekšlikumus. 10. Eiropas Statistikas sistēmas komiteja (turpmāk "ESS komiteja") sniedz ESS profesionālu virsvadību. ESS komiteju veido VSI pārstāvji, un tā cita starpā ir atbildīga par Eurostat ierosināto tiesību aktu statistikas jomā izvērtēšanu. EUROSTAT — EIROPAS SAVIENĪBAS STATISTIKAS BIROJS 11. Eiropas Savienības Statistikas birojs (turpmāk "Eurostat") darbojas kā Savienības statistikas iestāde. Eurostat birojs atrodas Luksemburgā. Tas ir Komisijas ģenerāldirektorāts, kam ir profesionālā autonomija [7] attiecībā uz zinātnisko metožu, definīciju un metodikas izvēli. Juridiskajos dokumentos Savienības statistikas iestāde norādīta kā "Komisija (Eurostat)" [8]. Šīs terminoloģijas nolūks ir precizēt, ka Eurostat ir atšķirīgi uzdevumi, lai gan tas ietilpst Komisijas sastāvā. 12. Eurostat galvenais uzdevums ir sagatavot un publicēt statistikas informāciju Eiropas līmenī. Parasti Eurostat datus nevāc, to dara dalībvalstu statistikas iestādes. Tās pārbauda un analizē valsts datus un nosūta tos Eurostat, kas savukārt apvieno šos datus, lai nodrošinātu to salīdzināmību. 13. Pēdējo gadu laikā Eurostat darbinieku skaits nav mainījies — 2012. gada 1. janvārī kopējais darbinieku skaits bija 794. Pēc Eurostat aplēsēm valstu līmenī visā Eiropas Statistikas sistēmā Eiropas statistikas izstrādes procesā ir iesaistīti vismaz 50000 darbinieku. 14. Eurostat pieejamās saistību apropriācijas [9] 2011. gadā veidoja 92,9 miljonus EUR. Gada vidējā summa laikposmā no 2003. līdz 2010. gadam bija 89,5 miljoni EUR, bet lielākā summa — 107,2 miljoni EUR — bija pieejama 2005. gadā. REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA 15. Vispārējais mērķis bija izvērtēt, vai Komisija un Eurostat ir uzlabojuši precīzas un ticamas Eiropas statistikas izstrādes procesu. Tas atkarīgs no prakses kodeksa īstenošanas un Eiropas statistikas programmas pārvaldības. Revīzijā tika meklētas atbildes uz šādiem diviem jautājumiem: a) vai Komisija un Eurostat ir veikuši visus vajadzīgos pasākumus, lai izpildītu savu uzdevumu panākt prakses kodeksa īstenošanu visā Eiropas Statistikas sistēmā; b) vai Eurostat labi pārvalda daudzgadu statistikas programmu kā instrumentu Eiropas statistikas izstrādes uzlabošanai. 16. Revīzija aptvēra arī Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvās padomes (ESGAB) [10] un Eiropas Statistikas padomdevējas komitejas (ESPK) [11] devumu precīzas un ticamas Eiropas statistikas izstrādes procesā. 17. Revīzijā uzmanība tika pievērsta prakses kodeksa īstenošanai un Eiropas statistikas programmas pārvaldībai saistībā ar Eiropas statistikas izstrādes procesu. Tajā netika vērtēta konkrētu statistikas rezultātu ticamība. Lielākā daļa revīzijas darba tika paveikta no 2011. gada maija līdz decembrim, un daži atjaunināšanas darbi tika veikti līdz 2012. gada jūnijam. 18. Revīzijas darbs ietvēra intervijas ar Eurostat darbiniekiem, Eurostat pieejamo dokumentu pārbaudi, sīki izstrādātu aptauju anketās sniegto atbilžu izvērtējumu, informācijas vizītes pie Eurostat ieinteresētajām personām Komisijā un ārpus tās, ESS komitejas sanāksmju novērošanu un to ex ante un ex post pārbaužu parauga izvērtēšanu, ko bija veikusi Eurostat struktūrvienība, kas ir atbildīga par finanšu pārvaldību saistībā ar dotāciju maksājumiem, kā arī iepirkuma procedūras parauga izvērtēšanu. APSVĒRUMI EIROPAS STATISTIKAS PRAKSES KODEKSA ĪSTENOŠANA 19. Revīzijā konstatēja, ka prakses kodekss ir īstenots tikai daļēji un ka tā pilnīga īstenošana arī turpmāk paliek visu Eiropas un dalībvalstu līmeņa iesaistīto pušu uzdevums. Palāta pārbaudīja a) pasākumus, kas veikti kopš 2005. gada, un kavēšanās un problēmu iemeslus, b) vai pašreizējie instrumenti, kas paredzēti kodeksa īstenošanas novērtēšanai, ir piemēroti, c) vai Komisijas jaunākās iniciatīvas ir pietiekamas un apmierinošas. PASĀKUMI, KO KOMISIJA UN EUROSTAT VEIKUŠI KOPŠ 2005. GADA, NEBIJA PIETIEKAMI, LAI PANĀKTU KODEKSA PILNĪGU ĪSTENOŠANU PRAKSES KODEKSĀ IR NOTEIKTI SAISTOŠI STANDARTI 20. Prakses kodeksā [12] ir noteikti Eiropas statistikas izstrādes, sagatavošanas un izplatīšanas standarti. Kodekss tika izstrādāts pēc Padomes pieprasījuma 2004. gada jūnijā [13] pēc tam, kad bija radušās problēmas saistībā ar Grieķijas valsts budžeta deficītu un parāda apmēru [14]. 21. Prakses kodekss ieviests, lai nodrošinātu Eiropas statistikas atbilstību lietotāju vajadzībām, to efektīvi izstrādājot uzticamā institucionālā vidē, kas garantē profesionālo neatkarību. Kodeksu veido 15 principi, kas aptver ne vien institucionālo vidi, bet arī statistikas procesus un rezultātus (sk. 1. izcēlumu). Katrs princips ietver no trim līdz deviņiem labas prakses rādītājiem, lai noteiktu, cik lielā mērā princips ievērots. 1. IZCĒLUMS PRAKSES KODEKSA PRINCIPU KOPSAVILKUMS Avots: Eiropas Revīzijas palāta. Prakses kodekss — 15 principi | Institucionālā vide | 1. Profesionālā neatkarība Profesionālā neatkarība nodrošina ticamību | 2. Pilnvarojums datu vākšanai Ar likumu noteikts precīzs pilnvarojums informācijas vākšanai | 3. Resursu pietiekamība Statistikas prasību izpildei pietiekami resursi | 4. Kvalitātes saistības Procesa un produkta kvalitātes nepārtraukta uzlabošana | 5. Statistikas konfidencialitāte Datu sniedzēju privātuma garantēšana | 6. Taisnīgums un objektivitāte Zinātniskās neatkarības ievērošana un vienāda attieksme pret lietotājiem | Statistikas procesi | 7. Pamatīga metodoloģija Atbilstoši instrumenti un kompetence | 8. Piemērotas statistikas metodes Piemērotas metodes, sākot no datu vākšanas līdz to apstiprināšanai | 9. Pārmērīga apgrūtinājuma neradīšana aptaujātajiem Ar informācijas sniegšanu saistīto apgrūtinājumu kontrole un samazināšana | 10. Izmaksu efektivitāte Resursu izmantošanas uzraudzība un uzlabojumu ieviešana | Statistikas dati | 11. Nozīmīgums Atbilstība lietotāju vajadzībām un lietotāju apmierinātības novērtēšana | 12. Precizitāte un ticamība Precīzi un ticami atspoguļota reālā situācija | 13. Savlaicīgums un punktualitāte Atbilstība standartiem attiecībā uz savlaicīgu statistikas publicēšanu | 14. Saskaņotība un salīdzināmība Statistika ir saskaņota iekšēji, laika gaitā, un tā ir salīdzināma starp reģioniem un valstīm | 15. Pieejamība un skaidrība Statistika ir saprotama, izplatīta piemērotā veidā, un tā ir taisnīgi pieejama | 22. Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvā padome (ESGAB) ir struktūra, ko veido augsta līmeņa eksperti, kuru uzdevums ir sniegt neatkarīgu pārskatu par Eurostat un ESS kopumā attiecībā uz prakses kodeksa īstenošanu (sk. 2. izcēlumu). Līdz šim ESGAB galveno uzmanību pievērsa trim [15] no piecpadsmit kodeksa principiem un ziņoja [16], ka, lai gan kodeksa īstenošanā ir zināmi panākumi, īstenošanas gaita ir lēnāka, nekā bija paredzēts. 2. IZCĒLUMS EIROPAS STATISTIKAS PĀRVALDĪBAS KONSULTATĪVĀ PADOME (ESGAB) Prakses kodeksa īstenošanas novērtēšana ESGAB, kas izveidota 2009. gadā, galvenais uzdevums ir sniegt ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei par prakses kodeksa īstenošanu, "ciktāl tas attiecas uz Komisiju (Eurostat)", tostarp "novērtējumu par kodeksa īstenošanu visā Eiropas Statistikas sistēmā" (sk. Lēmuma par ESGAB izveidi 2. pantu). ESGAB ir konsultatīva nozīme, un tai nav pārraudzības pilnvaru. Septiņus padomes locekļus izraugās no ekspertiem ar izcilām zināšanām statistikas jomā. Šie locekļi veic savus pienākumus kā privātpersonas un darbojas neatkarīgi. ESGAB locekļi nesaņem atalgojumu; vairākums no viņiem joprojām ir profesionāli nodarbināti. Eurostat nodarbina uz pilnu slodzi vienu sekretāru, kuram jārīkojas saskaņā ar padomes norādēm un neatkarīgi no Komisijas. Eurostat darbojas novērotāja statusā, un sanāksmēs to parasti pārstāv ģenerāldirektors vai ģenerāldirektora vietnieks. ESGAB pirmā sanāksme notika 2009. gada martā. Gada laikā rīko no sešām līdz septiņām vienas dienas sanāksmēm, un jaunākais gada pārskats tika publicēts 2011. gada decembrī. Avots: Eiropas Revīzijas palāta. 23. ESS komiteja [17] 2011.gada septembrī apstiprināja dažus grozījumus prakses kodeksā. Kopsavilkums par prakses kodeksa vēsturi sniegts 1. attēlā. 1. ATTĒLS PRAKSES KODEKSA VĒSTURE +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Revīzijas palāta. NOVĒLOTA KOMISIJAS RĪCĪBA, LAI PĀRLIECINĀTU VALSTIS STINGRI IEVĒROT KODEKSU 24. Komisija 2005. gada maijā ieteica [18] dalībvalstīm nodrošināt, lai to statistikas iestādes ievērotu kodeksa principus un lai statistikas dienesti būtu profesionāli organizēti un nodrošināti ar resursiem Eiropas statistikas izstrādāšanai tā, lai garantētu neatkarību, integritāti un atbildību. Turklāt dalībvalstis tika aicinātas sniegt informāciju, kas vajadzīga, lai Komisija varētu uzraudzīt kodeksa stingru ievērošanu [19]. 25. Komisija tikai 2011. gadā paziņoja [20] par ierosinājumu dalībvalstīm, pamatojoties uz prakses kodeksu, oficiāli apņemties veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu statistikas ticamību un uzraudzītu kodeksa īstenošanu, izmantojot tā sauktās "saistības attiecībā uz ticamu statistiku" (sk. 60.–64. punktu). KOMISIJAS 2008. GADA ZIŅOJUMĀ NEBIJA NORĀDĪTS, KA PROFESIONĀLĀ NEATKARĪBA NETIKA NODROŠINĀTA VISĀ ESS 26. Tiklīdz prakses kodekss bija izsludināts, Komisija un Eurostat pievērsās tā īstenošanai, sadarbojoties ar valstu statistikas iestādēm (VSI) un atbalstot tās. Šajā nolūkā Eurostat rīkoja salīdzinošo izvērtēšanu, kas tika izvērsta 31 VSI gan ES dalībvalstīs, gan EBTA [21] valstīs, kā arī Eurostat, laikposmā no 2006. gada līdz 2008. gada sākumam. 27. Minētā salīdzinošā izvērtēšana aprobežojās ar VSI un to koordinējošo lomu valstu statistikas sistēmās, un uzmanība tika pievērsta kodeksa rādītājiem attiecībā uz institucionālo vidi. Šo novērtējumu rezultāti ir sniegti 1. tabulā. Salīdzinošajā izvērtēšanā netika vērtēts, vai valstu statistikas iestādes ievēroja kodeksa rādītājus, kas attiecas uz statistikas procesiem. Nebija iekļauta arī lielākā daļa rādītāju attiecībā uz statistikas rezultātiem. Tomēr salīdzinošās izvērtēšanas ziņojumos iekļautajos veicamo uzlabojumu sarakstos bija aptverti visi kodeksa principi. Tie veicamie pasākumi, kas attiecās uz statistikas procesiem un rezultātiem, bija balstīti vienīgi uz VSI veikto pašnovērtējumu rezultātiem. 1. TABULA SALĪDZINOŠĀS IZVĒRTĒŠANAS REZULTĀTI NO 2006. GADA LĪDZ 2008. GADA SĀKUMAM [221] Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz salīdzinošās izvērtēšanas ziņojumiem. VSI | Rādītāji lielā mērā ievēroti vai pilnīgi ievēroti | Rādītāji daļēji ievēroti | Rādītāji nav ievēroti | VSI, kurās ievēroti visi rādītāji Austrija | 35 | 0 | 0 | Somija | 35 | 0 | 0 | Norvēģija | 35 | 0 | 0 | Zviedrija | 35 | 0 | 0 | Apvienotā Karaliste | 35 | 0 | 0 | VSI, kurās daži rādītāji ievēroti daļēji Čehijas Republika | 33 | 2 | 0 | Dānija | 33 | 2 | 0 | Francija | 33 | 2 | 0 | Itālija | 33 | 2 | 0 | Lietuva | 33 | 2 | 0 | Portugāle | 33 | 2 | 0 | Slovākija | 33 | 2 | 0 | Spānija | 33 | 2 | 0 | Nīderlande | 32 | 3 | 0 | Polija | 32 | 3 | 0 | Slovēnija | 32 | 3 | 0 | Šveice | 32 | 3 | 0 | Vācija | 31 | 4 | 0 | Īrija | 31 | 4 | 0 | Ungārija | 29 | 6 | 0 | Latvija | 29 | 6 | 0 | Rumānija | 29 | 6 | 0 | Igaunija | 26 | 9 | 0 | Grieķija | 26 | 9 | 0 | Luksemburga | 24 | 11 | 0 | VSI, kurās daži rādītāji nav ievēroti Bulgārija | 27 | 7 | 1 | Lihtenšteina | 27 | 7 | 1 | Malta | 23 | 11 | 1 | Islande | 28 | 5 | 2 | Kipra | 25 | 8 | 2 | Beļģija | 24 | 9 | 2 | 28. Pamatojoties uz salīdzinošās izvērtēšanas rezultātiem ESS dalībnieku starpā, Komisija 2008. gada oktobrī sagatavoja ziņojumu par prakses kodeksa īstenošanu [22] un secināja, ka "pašregulējošā pieeja darbojas ļoti labi". Ziņojumā tika uzsvērts, ka ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, bet attiecībā uz profesionālo neatkarību un objektivitāti norādīts: "Šķiet, ka praksē visā ESS ir nodrošināta neatkarība no politiskas un citas ārējas ietekmes Eiropas statistikas sagatavošanā un izplatīšanā un objektīva metožu, avotu un tehniku izraudzīšanās." Tomēr Komisijas ziņojums 2010. gada janvārī [23] par turpmākajiem notikumiem liecināja, ka tas tā nav. 29. ESGAB 2011. gada ziņojumā attiecībā uz profesionālās neatkarības principu norādīja, "ka kopš 2009. gada daudzās valstīs ir modernizēti tiesību akti statistikas jomā un palielināta pārredzamība, tomēr profesionālā neatkarība nav nodrošināta visā ESS". Sīkāka informācija saistībā ar šā novērtējuma pamatā esošo ziņojumu sniegta 3. izcēlumā. 3. IZCĒLUMS ESGAB KONSTATĒJUMI SAISTĪBĀ AR PROFESIONĀLO NEATKARĪBU "Puse Eiropas Statistikas sistēmas dalībnieku uzskata, ka to institucionālā sistēma neierobežo profesionālās neatkarības principu." "Četrās valstīs — Vācijā, Grieķijā, Latvijā un Šveicē — bija vērojamas grūtības uz statistikas jomu attiecīgo tiesību aktu modernizēšanā vai īstenošanā." "ESGAB norāda, ka trim valstīm — Dānijai, Polijai un Rumānijai — nav konkrētu plānu attiecībā uz tiesību aktu statistikas jomā modernizēšanu, lai gan nevar uzskatīt, ka spēkā esošie tiesību akti ir pilnīgi atbilstīgi kodeksam." "Astoņās valstīs lēmumu pieņemšanas procesu saistībā ar resursu piešķiršanu uzskata par profesionālās neatkarības apdraudējumu." "ESGAB norāda uz vairākiem nesen notikušiem gadījumiem, kad pēc vēlēšanām VSI vadītājs tiek mainīts." "Vienpadsmit valstīs noteikumi par augstākās vadības iecelšanu un atlaišanu tika uzskatīti par atbilstīgiem. Tomēr astoņās valstīs bija vērojamas neskaidrības vai praktiskā īstenošana tika uzskatīta par neapmierinošu." Avots: ESGAB 2011. gada ziņojums, 7. un 8. lpp. EUROSTAT PAŠLAIK UZRAUGA VSI ZIŅOJUMU SNIEGŠANU PAR UZLABOŠANAS PASĀKUMIEM, NEPĀRBAUDOT TO ĪSTENOŠANU 30. Pēc salīdzinošās izvērtēšanas, kas tika veikta laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam, Eurostat uzraudzīja to uzlabošanas pasākumu īstenošanu, par kuriem VSI bija vienojušās kā par salīdzinošo izvērtēšanu papildinošiem pasākumiem [24]. Eurostat uzraudzību veic, pamatojoties uz atbildēm, ko VSI sniegušas ikgadējās aptaujās. Kopš 2008.gada, kad tika sākta uzraudzība, jau paveikts 191 uzlabošanas pasākums, bet vēl jāpaveic 677 pasākumi. Līdz 2011. gada martam [25] vēl nebija paveikti 273 pasākumi [26]. 2. attēlā redzams panāktais progress, lai VSI pabeigtu uzlabošanas pasākumus. Sīkāks pasākumu izpildes izklāsts sniegts pielikumā. 31. Attiecībā uz dažiem VSI veiktajiem pasākumiem, kas ziņojumos norādīti kā "pabeigti", Eurostat nav zināmi galīgie rezultāti, jo netika sniegta sīkāka informācija vai paskaidrojumi. Turklāt VSI ziņo, ka 116 pasākumi "tiek īstenoti nenoteiktā termiņā", un tas apgrūtina panāktā progresa novērtēšanu. 32. Daudzām VSI salīdzinošā izvērtēšana tika veikta pirms pieciem vai vairāk gadiem. Secinājumi par prakses kodeksa īstenošanas pašreizējo norisi, kas izdarīti, pamatojoties tikai uz ziņojumiem par to uzlabošanas pasākumu progresu, kas noteikti salīdzinošās izvērtēšanas rezultātā, nav ticami. 2. ATTĒLS UZLABOŠANAS PASĀKUMU IZPILDE SASKAŅĀ AR ZIŅOJUMIEM, KAS IESNIEGTI KOPŠ 2008. GADA +++++ TIFF +++++ Avots: Eurostat; kopējā atlikušo pasākumu skaitā nav iekļauti divi jauni 2011. gadā noteiktie pasākumi. KOMISIJA PATI VĒL PILNĪBĀ NEIEVĒRO PRAKSES KODEKSU 33. Komisija 2005. gada 25. maija ieteikumos apņēmās nodrošināt, ka Eurostat ievēro kodeksa principus, ir profesionāli organizēts un nodrošināts ar resursiem Eiropas statistikas izstrādāšanai tā, lai garantētu neatkarību, integritāti un atbildību. KOMISIJAS 1997. GADA LĒMUMS PAR EUROSTAT NOZĪMI NEATBILST NE KODEKSAM, NE REGULAI PAR EIROPAS STATISTIKU 34. Komisija 2011. gada aprīlī paziņoja, ka tā gatavojas grozīt 1997. gada lēmumu par Eurostat nozīmi [27]. Minētais lēmums nav pilnīgi atbilstīgs prakses kodeksa principiem, kurus noteica 2005. gadā. Konkrēti, tajā nav nevienas atsauces uz profesionālās neatkarības principu (kodeksa 1. princips). Komisijas lēmums nodrošina tikai Eurostat "profesionālo autonomiju". Tajā nav ne vārda par Eurostat ģenerāldirektora lomu un nav definēta nesen piešķirtā nosaukuma "Eiropas Savienības vecākais statistiķis" nozīme. 35. Turklāt 1997. gada lēmums nav saskaņots ar 2009. gada Regulu par Eiropas statistiku. Šīs regulas 6. pantā noteikts, ka Eurostat vienīgajam ir pienākums izstrādāt, sagatavot un izplatīt Eiropas statistiku. Turpretī Komisijas lēmuma 6. pantā noteikts, ka Komisija var pieņemt lēmumu par to, ka statistikas izstrādes procesā ir jāpiedalās citiem dienestiem, kas nav Eurostat, kā arī par to, kuros pasākumos un kādā apjomā. Tādējādi, kaut arī Eurostat vienīgajam ir uzticēta atbildība par statistikas sagatavošanu, pašlaik to sagatavo arī citi ģenerāldirektorāti. EUROSTAT NEATKARĪBAS DEFINĪCIJA IR NESKAIDRĀKA SALĪDZINĀJUMĀ AR OLAF NEATKARĪBAS DEFINĪCIJU 36. Revīzijā tika salīdzināts statuss, ko Komisija piešķīrusi Eurostat, un statuss, kas piešķirts Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai. OLAF tāpat kā Eurostat ir Komisijas ģenerāldirektorāts, bet, pildot pienākumus, tam jābūt pilnīgi neatkarīgam. 37. Pretēji Komisijas 1997. gada lēmumam par Eurostat Komisijas 1999. gada lēmums par OLAF [28] ietver sīki izstrādātus noteikumus, lai aizsargātu Biroja un tā ģenerāldirektora darbības neatkarību, jo īpaši: a) skaidri noteiktu ģenerāldirektora pienākumu nelūgt un nepieņemt Komisijas, kādas valdības vai kādas citas iestādes vai struktūras norādījumus; b) uzraudzības komiteju, lai aizsargātu Biroju pret nevajadzīgu iejaukšanos; c) atjaunojamas noteikta termiņa pilnvaras ģenerāldirektoram; d) izraudzīšanās procesu, kam vajadzīgs uzraudzības komitejas labvēlīgs atzinums par ģenerāldirektora amatam atlasīto kandidātu kvalifikāciju; e) Eiropas Parlamenta un Padomes apstiprinājumu, pirms Komisija ieceļ ģenerāldirektoru. IR VEIKTI PRAKTISKI PASĀKUMI EUROSTAT PROFESIONĀLĀS NEATKARĪBAS NODROŠINĀŠANAI, BET GAIDĀMAJAM JAUNAJAM KOMISIJAS LĒMUMAM PAR EUROSTAT UZDEVUMIEM JĀNOSTIPRINA PANĀKTAIS 38. Komisija ir praksē veikusi pasākumus, lai labāk nodrošinātu Eurostat profesionālo neatkarību. Konkrēti, pašreizējais ģenerāldirektors tika pieņemts darbā 2008. gadā, izmantojot procedūru, kurā varēja piedalīties "ārējie" kandidāti. Komisija nesen ir arī sākusi procedūras pieņemšanai darbā Eurostat direktoru amatos, kuriem var pieteikties ārējie kandidāti. 39. Tomēr šāds progress joprojām ir nestabils, kamēr nav skaidri noteiktas atbilstīgas tiesību normas. Ja vien gaidāmajā jaunajā Komisijas lēmumā par Eurostat uzdevumiem nebūs noteikts citādi, Komisija ir tiesīga iecelt Eurostat vadošajos (ģenerāldirektora un direktoru) amatos citas Komisijā nodarbinātas augstākās amatpersonas, iepriekš neizsludinot vakanci. 40. Turklāt tas, ka būtiska Eurostat darbības kredītu daļa tiek pastarpināti deleģēta no citiem Komisijas ģenerāldirektorātiem [29], ir pretrunā prakses kodeksa 1. principam (profesionālā neatkarība) un 3. principam (resursu pietiekamība), jo tādējādi Eurostat ir daļēji finansiāli atkarīgs no citiem Komisijas dienestiem. 41. Lēmums par to, vai Eurostat un/vai citi ģenerāldirektorāti veic izmeklēšanu, lai sodanaudas piemērošanas nolūkā noteiktu, vai netiek iesniegti sagrozīti statistikas dati par deficītu un parādu [30], 2012. gada jūnijā vēl nebija pieņemts. EUROSTAT JOPROJĀM IR PROBLĒMAS AR KODEKSA ĪSTENOŠANU 42. Eurostat iekšējie ziņojumi ESGAB liecina, ka līdz 2011. gada martam joprojām nav paveikti 27 no 69 uzlabošanas pasākumiem, par kuriem panākta vienošanās 2007. gada salīdzinošās izvērtēšanas ziņojumā [31]. Sīkāka informācija sniegta 2. tabulā, kurā sniegts arī pārskats par ESGAB ieteikumu īstenošanu kopš 2009. gada. 2. TABULA EUROSTAT ĪSTENOTIE UZLABOŠANAS PASĀKUMI (LĪDZ 2011. GADA MARTAM) Avots: Informācija, ko Eurostat iesniedzis ESGAB. Īstenošanas norise saskaņā ar Eurostat ziņojumiem | To pasākumu skaits, kuri apstiprināti salīdzinošā izvērtēšanā 2007. gadā | 2009. un 2010. gada ziņojumos ietverto ESGAB ieteikumu skaits | Īstenošana līdz 2009. gada martam 1.Paveiktie pasākumi | 35 | | Īstenošana kopš 2009. gada aprīļa Pabeigtie pasākumi Pasākums ir pabeigts | 3 | 5 | Nav paredzēts turpmāk risināt šo jautājumu | 3 | 0 | Pasākums vairs nav aktuāls | 1 | 0 | 2.Kopējais pabeigto pasākumu skaits | 7 | 5 | Joprojām veicamie pasākumi Šo darbu uzskata par veicamu nenoteiktā termiņā | 10 | 15 | Darbs noris kā plānots un vēl nav jāpabeidz | 10 | 4 | Aizkavēšanās notikusi Eurostat | 3 | 0 | Turpmākā darba norise tagad ir atkarīga no iestādēm, kas nav Eurostat | 2 | 0 | Darbs iekļauts jaunā pasākumā | 1 | 0 | Nav skaidri paziņots par īstenošanas norisi | 1 | 0 | 3.Kopējais joprojām veicamo pasākumu skaits | 27 | 19 | KOPĀ (1+2+3) | 69 | 24 | 43. Revīzijā atklājās, ka Eurostat ir grūtības pilnīgi īstenot kodeksa 6. principu (taisnīgums un objektivitāte) attiecībā uz taisnīgas datu pieejamības nodrošināšanu lietotājiem. Pastāv izņēmumi kodeksa un taisnīguma principa piemērošanā, proti, saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru [32], kurā laika noteikšana informācijas apmaiņai Komisijā neatbilst Eurostat Protokolam par taisnīgas Eurostat datu pieejamības nodrošināšanu lietotājiem [33]. 44. Attiecībā uz pārējiem Komisijas ģenerāldirektorātiem Eurostat nav atrisinājis 2007. gada salīdzinošās izvērtēšanas ziņojumā [34] izklāstīto problēmu, ka šie dienesti paši vāc datus, ja tie uzskata, ka Eurostat varētu nereaģēt uz to lūgumiem. Eurostat 2010. gadā norādīja un Komisijas centrālie dienesti apstiprināja, ka "saskaņotības trūkums starp politikas ģenerāldirektorātiem un Eurostat statistiskā darbā" ir nopietns transversāls risks, un 2011. gadā tika sākti vairāki pasākumi tā mazināšanai. LAI NOVĒRTĒTU PRAKSES KODEKSA ĪSTENOŠANAS NORISI ESS, IR VAJADZĪGA PILNĪGĀKA INFORMĀCIJA REGULĀ PAR EIROPAS STATISTIKU NAV PAREDZĒTAS PROCEDŪRAS PRAKSES KODEKSA STINGRAS IEVĒROŠANAS PĀRBAUDEI 45. Tiek gaidīts, ka starp partneriem Eiropas Statistikas sistēmā jābūt lojālai sadarbībai. Regulā par Eiropas statistiku nav paredzētas procedūras prakses kodeksa principu ievērošanas pārbaudei. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra (EDP) ir vienīgā statistikas joma, kurā likumdevējs pilnvaro Eurostat un uzliek tam pienākumu veikt pārbaudes uz vietas dalībvalstīs [35]. ATTIECĪBĀ UZ SALĪDZINOŠO IZVĒRTĒŠANU VAJADZĪGA VISAPTVEROŠA PIEEJA 46. Salīdzinošā izvērtēšana ir svarīgākais instruments, lai neatkarīgi novērtētu, ciktāl Eurostat un VSI ir īstenojušas kodeksu. Nākamā salīdzinošās izvērtēšanas kārta paredzēta 2013. gadā, bet 2012. gada jūnijā vēl nebija pieņemts lēmums par to, kur un kādā veidā tā tiks sākta. Minētajā izvērtēšanā būs jāpievēršas tiem principiem, kas līdz šim nav plaši apskatīti (sk. 3. tabulu). 47. Salīdzinošā izvērtēšanā no 2006. līdz 2008. gadam tika izmantota kopēja metodika, kurā galvenā uzmanība tika pievērsta kodeksa daļai "Institucionālā vide". Pārējie principi tika apskatīti tikai pašnovērtējumos. Darba grupa "Atbalsts kvalitātei" 2011. gadā pabeidza Kvalitātes nodrošināšanas sistēmas (KNS) izstrādi attiecībā uz statistikas procesiem un statistikas rezultātiem. Tajā noteiktas iespējamās darbības/metodes/instrumenti, kas var sniegt norādes un apliecinājumu kodeksa rādītāju īstenošanai. ESS komiteja vēl nav izlēmusi, kā KNS tiks izmantota. 3. TABULA KODEKSA 15 PRINCIPU APSKATS Avots: Eiropas Revīzijas palāta. (√= iekļauts) 2005. gadā pieņemtie prakses kodeksa principi | Pašnovērtējums 2005./2006. g. | Salīdzinošā izvērtēšana 2006./2008. g. | Rīcības plāni 2007./2008. g. | Rīcības plānu uzraudzība kopš 2008. g. | ESGAB gada novērtējumi kopš 2009. g. | Institucionālā vide | 1.Profesionālā neatkarība | √ | √ | √ | √ | √ | 2.Pilnvarojums datu vākšanai | √ | √ | √ | √ | X | 3.Resursu pietiekamība | √ | √ | √ | √ | √ | 4.Kvalitātes saistības | √ | √ | √ | √ | √ | 5.Statistikas konfidencialitāte | √ | √ | √ | √ | X | 6.Taisnīgums un objektivitāte | √ | √ | √ | √ | X | Statistikas procesi | 7.Pamatīga metodoloģija | √ | X | √ | √ | X | 8.Piemērotas statistikas metodes | √ | X | √ | √ | X | 9.Pārmērīga apgrūtinājuma neradīšana aptaujātajiem | √ | X | √ | √ | X | 10.Izmaksu efektivitāte | √ | X | √ | √ | X | Statistikas dati | 11.Nozīmīgums | √ | X | √ | √ | X | 12.Precizitāte un ticamība | √ | X | √ | √ | X | 13.Savlaicīgums un punktualitāte | √ | X | √ | √ | X | 14.Saskaņotība un salīdzināmība | √ | X | √ | √ | X | 15.Pieejamība un skaidrība | √ | √ | √ | √ | X | 48. Pirmajā salīdzinošās izvērtēšanas kārtā (sk. 3. attēlu) netika apskatīti pārējie statistikas izstrādātāji (piemēram, reģionālie statistikas biroji) vai statistikas ziņojumos izmantoto administratīvo datu sniedzēji (piemēram, finanšu ministrijas), un tas jāizdara nākamajās izvērtēšanas kārtās. 49. Pamatojoties tikai uz horizontālu struktūras mēroga izvērtēšanu, nav iespējams noteikt, vai sistēmas darbojas vienādi visās VSI statistikas jomās. Ņemot vērā, ka pastāv vairāk nekā 100 statistikas jomu, nebūs iespējams aptvert tās visas vienlaikus. Risinājums varētu būt salīdzinošo izvērtēšanu veikšana rotācijas kārtībā, katru gadu apskatot ierobežotu skaitu konkrētu statistikas jomu. Eurostat jau ir zināma pieredze izvērtēšanas rīkošanā rotācijas kārtībā, veicot savus novērtēšanas pasākumus, lai gan tos nevar tieši salīdzināt tvēruma un pieejas ziņā. 3. ATTĒLS 2006.–2008. GADA SALĪDZINOŠO IZVĒRTĒŠANU TVĒRUMS +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Revīzijas palāta. 50. Pirmajā kārtā salīdzinošās izvērtēšanas darba grupu veidoja trīs locekļi — divi VSI pārstāvji un viens Eurostat pārstāvis. ESGAB ieteica [36], ka salīdzinošā izvērtēšana būtu jāveic "autonomai salīdzinošās izvērtēšanas darba grupai" un ka "jaunajai salīdzinošās izvērtēšanas kārtai jābūt efektīvākai un standartizētākai salīdzinājumā ar iepriekšējām". Tādu salīdzinošo izvērtēšanu iekļaušana, kas neattiecas uz ESS, palielinātu to neatkarību un ticamību. ESGAB IEGŪST DATUS NO DALĪBVALSTĪM, IEVĒROJOT BRĪVPRĀTĪBAS PRINCIPU 51. Lēmumā par ESGAB izveidi nav noteikts, kā iegūt faktu bāzi gada novērtējumam par kodeksa īstenošanas norisi. Ņemot vērā Eurostat gada uzraudzības ziņojumus, ESGAB ir izstrādājusi savus instrumentus papildu informācijas vākšanai. Tā nosūtīja aptaujas anketas VSI un ieinteresētajām personām, aicināja VSI augstākās vadības pārstāvjus uz īsu viedokļu apmaiņu ("valstu dialogiem") un rakstīja vēstules valstu valdībām ar lūgumu sniegt skaidrojumu par kodeksa ievērošanu. 52. ESGAB savā 2011. gada ziņojumā uzsvēra, ka ir "grūtības iegūt informāciju par faktiem saistībā ar kodeksa īstenošanu praksē". Saskaņā ar pašreizējo sistēmu un ņemot vērā ierobežotos resursus (sk. 2. izcēlumu), ESGAB uzraudzības tvērums arī turpmāk, bez šaubām, paliks ierobežots. KOMISIJAS JAUNĀKĀS INICIATĪVAS IR VĒRSTAS PAREIZĀ VIRZIENĀ, BET TĀS NEATRISINA VISUS JAUTĀJUMUS 53. Komisija 2011. gada aprīlī publicēja paziņojumu "Uzticama kvalitātes pārvaldība Eiropas statistikā" [37]. Paziņojums tika izstrādāts, lai apkopotu finanšu krīzē gūtās atziņas. Komisija paziņoja par savu nodomu īstenot "preventīvu pieeju valdības finanšu statistikas pārbaudei" un turpmāk pastiprināt ESS pārvaldību, iesniedzot vairākus priekšlikumus. PREVENTĪVO PIEEJU VALDĪBAS FINANŠU STATISTIKAS (EDP) PĀRBAUDEI SĀKA IZMANTOT 2011. GADĀ 54. Regula par to, kā piemērot Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, paredz, ka Eurostat visās dalībvalstīs regulāri rīko "ar dialogu saistītus apmeklējumus", kā arī "metodikas izpētes apmeklējumus". Pēc tam, kad Grieķijas valsts deficīta un parāda statistikā [38] tika konstatētas nepilnības, 2010. gada jūlijā tika paplašinātas Eurostat pilnvaras [39]. 55. Attiecībā uz metodikas izpētes apmeklējumiem Eurostat ir piešķirtas pilnvaras veikt revīziju pārskatiem, par kuriem dalībvalstis iesniegušas datus. Tomēr šīs pilnvaras var izmantot tikai izņēma gadījumos, ja skaidri konstatēti nozīmīgi ar dalībvalsts iesniegto datu kvalitāti saistīti riska faktori vai problēmas. Līdz šim minētās pilnvaras ir piemērotas, tikai novērtējot Grieķijas valsts deficīta un parāda statistikas kvalitāti. 56. Ņemot vērā ierobežojumu, ka metodikas izpētes apmeklējumus drīkst izmantot tikai izņēmuma gadījumā, Eurostat 2011. gadā papildus "ar dialogu saistītiem standarta apmeklējumiem" ieviesa jaunu apmeklējumu veidu — "ar iepriekšējo posmu saistīti dialoga apmeklējumi". Šie apmeklējumi ir īpaši vērsti uz struktūrām, kuru sniegtie pārskati ir pamatā dalībvalstu paziņotajiem datiem. 57. Eurostat saskaras ar divkāršu izaicinājumu, jo ir jāpalielina gan ar dialogu saistīto apmeklējumu skaits, gan kvalitāte. Kvalitātes uzlabošanai noteikti būs vajadzīgi laikietilpīgāki apmeklējumi. 4. tabula liecina, ka ar dialogu saistīto apmeklējumu skaits 2011. gadā ir būtiski palielinājies. Tomēr revīzijas laikā nebija iespējams novērtēt ar iepriekšējo posmu saistīto apmeklējumu kvalitāti un attiecīgo dalībvalsts iestāžu sadarbību, jo ziņojumi par minētajiem apmeklējumiem vēl nebija pieejami. 58. Pēc iekšējas reorganizācijas Eurostat direktorāts, kas nodarbina apmēram 50 iekšēji pārceltu darbinieku, kopš 2012. gada 1. janvāra ir īpaši paredzēts valdības finanšu statistikas sagatavošanai. Paredzēts, ka dalībvalstis sniedz palīdzību, brīvprātīgi iesakot nacionālo kontu ekspertus [40]. Eurostat 2011. gada oktobrī ir izveidojis sarakstu, kurā ietverta informācija par 30 ekspertiem no 12 dalībvalstīm. 4. TABULA EUROSTAT EDP APMEKLĒJUMI DALĪBVALSTĪS Avots: Eiropas Revīzija palāta, pamatojoties uz Eurostat sniegto informāciju. Ar dialogu saistītu apmeklējumu skaits | | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | Beļģija | 1 (1 diena) | | 1 (1 diena) | | 1 (1 diena) | | Bulgārija | | | 1 (2 dienas) | | 1 (2 dienas) | 1 (4 dienas) [7777] | Čehijas Republika | | 1 (2 dienas) | | 1 (3 dienas) | | 1 (2 dienas) | Dānija | 1 (1 diena) | | 1 (2 dienas) | | | 1 (2 dienas) | Vācija | | 1 (1 diena) | | 1 (1 diena) | | 1 (2 dienas) | Igaunija | | 1 (2 dienas) | | 1 (2 dienas) | | 1 (2 dienas) | Īrija | 1 (2 dienas) | | 1 (2 dienas) | | 1 (2 dienas) | | Grieķija | 1 (1 diena) [9999] | | | | | 1 (3 dienas) [7777] un 2 (3 un 2 dienas) | Spānija | | 1 (2 dienas) | | 1 (2 dienas) | | 1 (2 dienas) | Francija | 1 (1 diena) | | 1 (1 diena) | | 1 (1 diena) | | Itālija | | 1 (2 dienas) | | 1 (2 dienas) | | 1 (2 dienas) | Kipra | 1 (1 diena) | | 1 (2 dienas) | | 1 (1 diena) | | Latvija | 1 (2 dienas) | | | 1 (2 dienas) | | 1 (3 dienas) | Lietuva | 1 (2 dienas) | | 1 (2 dienas) | | 1 (2 dienas) | | Luksemburga | 1 (1 diena) | | | 1 (1 diena) | | 1 (1 diena) | Ungārija | 1 (2 dienas) | | 1 (2 dienas) | | 1 (2 dienas) | | Malta | 1 (1 diena) | | 1 (1 diena) | | 1 (2 dienas) | | Nīderlande | | 1 (2 dienas) | | | 1 (1 diena) | 1 (1 diena) | Austrija | | 1 (2 dienas) | | 1 (2 dienas) | | | Polija | | 1 (2 dienas) | | 1 (2 dienas) | | 1 (2 dienas) | Portugāle | 1 (2 dienas) | | 1 (2 dienas) | | | 3 (2, 2 un 2 dienas) | Rumānija | | 1 (2 dienas) | 1 (2 dienas) | | 1 (2 dienas) | 1 (3 dienas) [7777] un 1 (3 dienas) | Slovēnija | 1 (2 dienas) | | 1 (2 dienas) | | | 1 (2 dienas) | Slovākija | | 1 (2 dienas) | 1 (2 dienas) | | | 1 (2 dienas) | Somija | | 1 (2 dienas) | | | 1 (2 dienas) | 1 (2 dienas) | Zviedrija | | 1 (1 diena) | | 1 (2 dienas) | | 1 (2 dienas) | Apvienotā Karaliste | | 1 (2 dienas) [8888] | | 1 (2 dienas) | | 1 (3 dienas) | Kopā | 13 (19 dienas) | 13 (24 dienas) | 13 (23 dienas) | 11 (21 diena) | 11 (18 dienas) | 21 (44 dienas) un 3 (10 dienas) [7777] | "Metodikas izpētes apmeklējumu" skaits | Grieķija | 2 (3 un 3 dienas) | | 2 (2 un 5 dienas) | 1 (3 dienas) | 4 (3, 2, 3 un 22 dienas) | | Kopā | 15 (25 dienas) | 13 (24 dienas) | 15 (30 dienas) | 12 (24 dienas) | 15 (48 dienas) | 24 (54 dienas) | 59. Eurostat pašreizējā pieeja ir paplašināt sadarbību ne tikai ar VSI, bet arī ar augstākajām revīzijas iestādēm (ARI) dalībvalstīs, lai pārliecinātos, ka iepriekšēji publisko finanšu dati (tostarp finanšu pārskati) ir pienācīgi pārbaudīti, pirms tos izmanto EDP pārskatos. ARI kontaktkomiteja ir izveidojusi darba grupu, lai izpētītu iespējas sadarbībai ARI, Eurostat un VSI starpā. KOMISIJA IR PIEŅĒMUSI PAZIŅOJUMU PAR EIROPAS STATISTIKAS SISTĒMAS PĀRVALDĪBAS PASTIPRINĀŠANU 60. Komisija 2011. gada aprīlī pieņēma paziņojumu [41] par divām liela mēroga iniciatīvām ESS pārvaldības sistēmas pastiprināšanā — priekšlikumu par mērķtiecīgiem Regulas par Eiropas statistiku grozījumiem un tā sauktās "saistības par uzticamu statistiku", kas ir jauns prakses kodeksa efektīvas īstenošanas instruments. Komisija 2012. gada aprīlī Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedza tiesību akta projektu [42]. 61. Komisija savā paziņojumā norādīja, ka priekšlikums mērķtiecīgiem Regulas par Eiropas statistiku grozījumiem "skaidri noteiks, ka valsts statistikas iestāžu profesionālās neatkarības principu piemēro bez ierobežojumiem". Turklāt tiks paplašinātas statistikas iestāžu pilnvaras datu vākšanai gadījumos, kad dati ir iegūstami no pieejamiem administratīvajiem reģistriem. 62. Paziņotajā Regulas par Eiropas statistiku pārskatīšanā būs noteikts arī tiesiskais regulējums attiecībā uz "saistībām par uzticamu statistiku", kurā dalībvalstis, pamatojoties uz prakses kodeksu, oficiāli apņemtos veikt visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu uzticēšanos statistikai un uzraudzītu kodeksa īstenošanu. Šajā nolūkā Komisija plānoja izstrādāt pamatprincipus, par kuriem panākta vienošanās un kuri tiks ietverti Regulā par Eiropas statistiku. 63. Saskaņā ar Komisijas paziņojumu sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm tiks sīki izstrādāts katra saistību veida saturs. Katra dalībvalsts izstrādās kvalitātes nodrošināšanas un uzlabošanas programmu, atspoguļojot kodeksa īstenošanas progresu un nosakot prioritāros pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu obligāto standartu īstenošanu. 64. Pagaidām Padome ir piesardzīgi sniegusi apstiprinājumu "saistībām par uzticamu statistiku", atzinīgi vērtējot priekšlikumu tikai "pēc būtības", "kā pirmo posmu sākot izmēģinājuma projektus" [43]. TIESISKĀ REGULĒJUMA TURPMĀKA UZLABOŠANA VEICINĀTU KODEKSA PILNĪGU ĪSTENOŠANU 65. Prakses kodekss 2005. gadā tika uztverts kā pašregulatīvs instruments. Kopš tā laika tiesību aktos statistikas jomā tika ietvertas daudzas atsauces uz kodeksu. Regulā par Eiropas statistiku (2009. g.) noteikts, ka Eiropas statistiku izstrādā, sagatavo un izplata saskaņā ar "Līgumā noteiktajiem statistikas principiem" un plašāk izklāsta prakses kodeksā [44]. Tomēr nav skaidrības par saistību būtību, kas izriet no spēkā esošā regulējuma, attiecībā uz kodeksa stingru ievērošanu. To apliecina, piemēram, darba grupas ekonomikas pārvaldības jautājumos Eiropas Savienībā ieteikums, ka "jāpastiprina Eiropas statistikas kodeksa saistošais raksturs" [45]. Komisijas 2012. gada aprīlī ierosinātie grozījumi Regulā par Eiropas statistiku nenovērsīs pašreizējo neskaidrību par to, kāds ir kodeksa ievērošanas pienākuma raksturs. Kaut arī Komisija paliek pie uzskata, ka kodekss ir pašregulatīvs instruments, tā ierosina ieviest prasību dalībvalstīm "veikt visus pasākumus, kas nepieciešami, lai ieviestu prakses kodeksu" [46]. 66. Turklāt Regulā par Eiropas statistiku nav paredzēta procedūra, kas ļauj gadījumos, kad dati varētu būt sagrozīti, pārbaudīt statistikas izstrādes procesus no sākotnējiem avotdatiem līdz galīgajam rezultātam. Bez šāda mehānisma [47] minētajos gadījumos nav iespējama ātra rīcība. Lai pārbaudes mehānisms būtu uzticams, arī attiecībā uz to ir jāveic neatkarīga uzraudzība. 67. Komisija 2011. gada aprīļa paziņojumā neiztirzāja būtisku ESGAB izvirzītu jautājumu par tās rīcībā esošajām pilnvarām un resursiem. ESGAB 2010. gada ziņojumā [48] uzsvēra, ka jāpastiprina tās juridiskais pamats, lai nodrošinātu iespēju atbilstīgi rīkoties gadījumos, kad ir apdraudēta visas ESS uzticamība. ESGAB 2011. gada ziņojumā šis jautājums tika izvirzīts atkārtoti [49] un papildus norādīts, ka ESGAB juridisko pamatu stiprinātu precīza informācija par to, ko gaida tās dibinātāji un ar kādiem līdzekļiem tas panākams [50]. Turpmāk ESGAB pienākumos jāiekļauj salīdzinošās izvērtēšanas un statistikas izstrādes procesu pārbaužu neatkarīga uzraudzība. EIROPAS STATISTIKAS DAUDZGADU PROGRAMMAS PĀRVALDĪBA 68. Statistikas precizitāte un ticamība ir atkarīga no prakses kodeksa stingras ievērošanas un īstenošanas tikpat lielā mērā kā no Eiropas statistikas programmas pārvaldības [51]. 69. Eiropas statistikas programma nodrošina sistēmu Eiropas statistikas izstrādāšanai, sagatavošanai un izplatīšanai. Lēmums par programmu no 2008. līdz 2012. gadam tika pieņemts 2007. gada decembrī [52]. Tajā izvirzīts 131 mērķis un galvenās iniciatīvas, kas vairumā gadījumu jāīsteno visā programmas darbības laikā, izmantojot ikgadējas statistikas darba programmas. 4. tabulā sniegts Eiropas statistikas izstrādes plāns. 4. TABULA EIROPAS STATISTIKAS IZSTRĀDES PLĀNS +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Revīzijas palāta. 70. Programmai 2008.–2012. gadam ir piešķirti finanšu līdzekļi 274,2 miljonu EUR apmērā piecu gadu laikposmam. Lielākā daļa finansējuma paredzēta ieguldījumiem un resursu palielināšanai dalībvalstu jaunajās iniciatīvās. Citi juridiskie instrumenti nodrošina papildu finansējumu pasākumiem, piemēram, regula, kas attiecas uz lauku saimniecības struktūras apsekojumiem [53], kuriem paredzēts finansējums 58,85 miljonu EUR apmērā laikposmam no 2008. līdz 2013. gadam, un Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas programma (EUTSM) [54], kurai paredzēti 42,5 miljoni EUR laikposmam no 2009. līdz 2013. gadam. Tomēr lielāko daļa statistikas informācijas izstrādes izmaksu nāksies segt dalībvalstīm [55]. PROGRAMMĀ 2008.–2012. GADAM NAV IZPILDĪTAS FINANŠU REGULAS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ KVALITĀTES NOVĒRTĒŠANU PROGRAMMAS NO 2008. LĪDZ 2012. GADAM EX-ANTE NOVĒRTĒJUMA TRŪKUMS IR NEGATĪVI IETEKMĒJIS TĀS IZSTRĀDI UN APGRŪTINA TĀS UZRAUDZĪBU 71. Iepriekšēja (ex-ante) novērtēšana ir būtiska, lai izstrādātu un efektīvi pārvaldītu Savienības programmas. Ex ante novērtēšana palīdz nodrošināt politikas mērķu sekmīgu izpildi, efektīvu instrumentu izmantošanu un iespēju vēlāk veikt rezultātu ticamu novērtējumu, pamatojoties uz atbilstīgiem rādītājiem [56]. 72. Eurostat neveica ex ante novērtēšanu pirms programmas 2008.–2012. gadam pieņemšanas. Tas negatīvi ietekmēja programmas izstrādi un tās īstenošanas uzraudzību, jo netika noteikti rādītāji. 73. Komisija 2010. gada jūnijā iesniedza ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par programmas 2008.–2012. gadam starpposma novērtējumu [57]. Ziņojumā norādīts, ka "daudzi mērķi (aptuveni 90 %) tiek sekmīgi īstenoti un tos varētu sasniegt līdz 2012. gada beigām, lai gan ierobežoto resursu dēļ ESS tas varētu būt sarežģītāk, nekā plānots". Ziņojumā nav sniegts sīki izstrādāts pārskats par panākto progresu programmas 131 mērķa izpildē. 74. Pamatojoties uz Eurostat atbildēm, kas sniegtas aptaujas anketā, Palāta centās novērtēt, ciktāl programma ir īstenota 2011. gada jūlijā. Atbilstīgu rādītāju trūkuma dēļ bija grūti novērtēt 68 no 131 mērķa. Turklāt vairākumā gadījumu mērķi ir tik neskaidri formulēti (sk. 4. izcēlumu), ka pietiek ar neliela mēroga pasākumiem, lai paziņotu, ka mērķi ir sasniegti vai tiek sasniegti. Revīzijā atklājās, ka, pat ņemot vērā šos labvēlīgos pieņēmumus, vismaz 20 % no 131 mērķa nebūtu iespējams izpildīt paredzētajā laikā. 4. IZCĒLUMS NESKAIDRI FORMULĒTU MĒRĶU PIEMĒRI Citāti no programmas 2008.–2012. gadam I pielikuma ("Transversālas tēmas") un II pielikuma ("Mērķi un darbības") "Tuvināt statistikas lietotājus tās izstrādātājiem, uzlabojot saziņu ar dažādām lietotāju grupām un tīkliem" (13. mērķis); "īpašos gadījumos paplašināt ad hoc moduļu izmantošanu Kopienas apsekojumos, veicinot spēju reaģēt uz jaunām vajadzībām" (24. mērķis); "uzlabos esošās mūžizglītības statistikas sistēmas kvalitāti" (85. mērķis); "turpinās attiecīgās statistikas izstrādi, lai varētu veikt uzraudzību pārtikas nekaitīguma jomā" (98. mērķis); "palielinās statistikas nozīmi valstu un reģionālās attīstības plānos" (127. mērķis). Avots: Lēmums par programmu 2008.–2012. gadam. STARPPOSMA NOVĒRTĒJUMĀ NEBIJA NORĀDĪTS, KA IR JĀPĀRSKATA PROGRAMMA 2008.–2012. GADAM 75. Komisijas starpposma ziņojumā netika apsvērta vajadzība pārskatīt programmu, ņemot vērā norises pēc programmas pieņemšanas 2007. gada decembrī, proti: a) finanšu krīzi un vajadzību piešķirt prioritāti statistikai attiecībā uz ekonomikas un monetāro politiku, ņemot vērā ietekmi uz VSI resursiem; b) problēmas saistībā ar Grieķijas statistikas sistēmas uzlabošanu un vajadzību īstenot preventīvu pieeju, lai izvairītos no līdzīgiem gadījumiem visā Eiropas statistikas sistēmā; c) Komisijas ieviestas jaunas politiskas iniciatīvas, jo īpaši stratēģiju "Eiropa 2020" gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei [58]; d) Regulā par Eiropas statistiku (2009. g.) paredzēto jauno tiesisko regulējumu sadarbībai Eiropas Statistikas sistēmā; e) Komisijas paziņojumu par jaunu pieeju ES statistikas izstrādei ("nākamās desmitgades redzējumu") [59]. 76. Tā kā programma netika pārskatīta, lai ņemtu vērā jaunās norises, tā ir daļēji novecojusi. Pastāv atšķirība starp faktiskajiem un likumdevēja paredzētajiem pasākumiem. ZIŅOJUMU SAGATAVOŠANA PAR PROGRAMMAS ĪSTENOŠANU UN SASNIEGUMIEM IR NEAPMIERINOŠA NAV TURPMĀKU ZIŅOJUMU PAR PROGRAMMAS NO 2008. LĪDZ 2012. GADAM ĪSTENOŠANU PIRMS 2013. GADA BEIGĀM 77. Eurostat apstiprināja, ka, izņemot 2010. gada ziņojumu par starpposma novērtējumu, citu ziņojumu par programmas īstenošanu nav un tādi netiks sagatavoti ne iekšējām, ne ārējām vajadzībām pirms gala novērtējuma ziņojuma, kas jāiesniedz līdz 2013. gada beigām. NAV IESNIEGTI KONSOLIDĒTI ZIŅOJUMI PAR IKGADĒJO STATISTIKAS DARBA PROGRAMMU ĪSTENOŠANU 78. Ņemot vērā daudzgadu programmas iezīmes, Eurostat galvenais ESS statistikas darbību vadības instruments ir Komisijas ikgadējā Statistikas darba programma (SDP). Šajā programmā ietverts sīki izstrādāts to gada laikā izpildāmo darbību ("faktisko rezultātu") saraksts, kuras saistītas ar politiku un/vai izdevumiem [60]. Nav pieejama sistemātiska informācija par to, vai minētie faktiskie rezultāti ir panākti. 79. Trūkumi ziņojumu sniegšanā kavē arī Eiropas Statistikas padomdevēju komiteju (ESPK) pilnībā izpildīt savus padomdevējas pienākumus. ESPK ir saziņas kanāls lietotājiem, respondentiem un statistikas izstrādātājiem par Savienības statistikas informācijas politikas mērķiem un prioritātēm (sk. 5. izcēlumu). Revīzijā konstatēja, ka ESPK vēl pilnībā nepilda savas padomdevējas funkcijas, daļēji tāpēc, ka tās plašās konsultāciju funkcijas aptver visas statistikas jomas, kā arī tās neviendabīgā sastāva un dažu tās locekļu ierobežotās pieejamības dēļ. Eurostat varētu uzlabot savu atbalstu ESPK darbībai, sniedzot vairāk un atbilstīgāku informāciju par statistikas programmu izvēles finansiālo ietekmi un ietekmi uz budžetu un par statistikas programmu īstenošanu. 5. IZCĒLUMS EIROPAS STATISTIKAS PADOMDEVĒJA KOMITEJA (ESPK) Lietotāju, respondentu un statistikas izstrādātāju apvienošana Eiropas Statistikas padomdevēja komiteja (ESPK) tika izveidota 2009. gada jūnijā, un to veido 24 locekļi: 12 locekļi, kuri kā privātpersonas pārstāv lietotājus, respondentus vai citas Savienības statistikā ieinteresētās personas (tostarp zinātnieku aprindas, sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību), 11 locekļi, ko tieši ieceļ iestādes un struktūras, kuras viņi pārstāv, un Eurostat ģenerāldirektors kā ex officio loceklis bez balsstiesībām. ESPK vienas dienas sanāksmes notiek trīs reizes gadā Briselē. Eurostat nodrošina sekretariāta pakalpojumus ESPK. Savas pastāvēšanas pirmajos trīs gados ESPK publicēja ieteikumus diskusijai par uzņēmējdarbības strukturālās statistikas modernizēšanu, paziņojumu vienas lapas apjomā "Kvalitatīviem lēmumiem vajadzīgi kvalitatīvi dati, kvalitatīviem datiem vajadzīgi pietiekami statistikas resursi" un — pēc Eurostat pieprasījuma — četrus atzinumus saistībā ar statistikas programmu projektiem. Līdz šim ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izmantojušas iespēju lūgt ESPK atzinumu. ESPK 2011. gada jūnijā vienojās, ka katrs loceklis nodibina sakarus ar lietotājiem vienā vai divās dalībvalstīs, lai izveidotu valstu pārstāvju tīklu. Avots: Eiropas Revīzijas palāta. EUROSTAT IR UZLABOJIS PROGRAMMAS FINANSĒJUMA DOTĀCIJU PĀRVALDĪBU UN IR SĀCIS NOVĒRST NEPILNĪBAS IEPIRKUMA PROCEDŪRĀ 80. Lēmumā par programmu 2008.–2012. gadam [61] paredzēts, ka valsts iestādes un Eurostat cenšas iegūt labi vadītu un efektīvu iestāžu reputāciju, lai palielinātu statistikas ticamību. 81. Eurostat izmanto divus galvenos instrumentus, lai īstenotu programmai 2008.–2012. gadam un citām programmām piešķirto finansējumu — dotāciju nolīgumus un publiskā iepirkuma līgumus. 5. tabulā attēlots piešķirtās kopsummas sadalījums attiecīgi abiem instrumentiem laikposmā no 2007. līdz 2011. gadam [62]. 5. TABULA PIEŠĶIRTĀS KOPSUMMAS SADALĪJUMS DOTĀCIJĀM UN LĪGUMIEM Dotāciju nolīgumu un līgumu sadalījums +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Eurostat datiem. DOTĀCIJU PĀRVALDĪBA 82. Vairāk nekā 90 % dotāciju Eurostat piešķir VSI un citām dalībvalstu norādītajām valsts iestādēm. 83. Finanšu regulas 109. panta 2. punktā noteikts, ka dotācijas mērķis vai sekas nevar būt peļņas radīšana saņēmējam. Tāpēc, lai noteiktu atbilstīgu galīgā dotāciju maksājuma apmēru, Eurostat nevar pārbaudīt tikai to, vai ir sasniegts dotāciju nolīguma mērķis; jāpārbauda arī resursi, kurus saņēmēji ir faktiski izmantojuši mērķa sasniegšanai. Šīs prasības dēļ dotāciju pārvaldība ir apgrūtinošāka salīdzinājumā ar iepirkuma līgumu pārvaldību. Dotāciju pārvaldības vienkāršošanas nolūkā ieinteresētajiem saņēmējiem kopš 2011. gada ir iespēja izmantot vienību izmaksu standarta shēmas katrai personāla kategorijai. Kā alternatīvu pieeju varētu apsvērt iespēju izmantot uz rezultātiem balstītu sistēmu, kuras pamatā ir noteikti rādītāji un mērķi (tiešie rezultāti un iznākums) [63], nesaistot maksājumus ar faktiskajām izmaksām. BIJA JĀNOVĒRŠ UN JĀPĀRVALDA IEVĒROJAMS PĀRMAKSU RISKS 84. Bija jāformulē atrunas saistībā ar Eurostat dotāciju pārvaldību Eurostat ģenerāldirektora sagatavotajos gada darbības pārskatos par 2001.–2004. un 2006. gadu. Tas attiecās uz attiecināmo izmaksu nepilnīgu definīciju un aprēķinu un nepietiekamu veikto pārbaužu skaitu, kas izraisīja ievērojamu pārmaksu risku. Bieži ex post pārbaudēs nebija pieejami apliecinoši dokumenti par personāla izmaksām, iekārtu izmaksām, patēriņa priekšmetiem, krājumiem un citām tiešajām izmaksām [64]. CENTIENI UZLABOT DOTĀCIJU FINANSIĀLO PĀRVALDĪBU IR REZULTATĪVI 85. Eurostat 2009. gada aprīlī no jauna definēja savu kontroles stratēģiju, lai liktu uzvaru nevis uz ex post pārbaudēm (pēc galīgā maksājuma), bet uz ex ante pārbaudēm (pirms galīgā maksājuma). Tas tika darīts ar mērķi konstatēt un novērst kļūdas un pārkāpumus pirms galīgo maksājumu veikšanas, dodot iespēju nekavējoties veikt korekcijas un izvairīties no laikietilpīgiem atgūšanas pasākumiem. 86. Pastiprinātajās ex ante pārbaudēs saņēmēji tiek lūgti iesniegt Eurostat deklarēto attiecināmo izmaksu parauga apliecinošos dokumentus. 87. Eurostat centieni uzlabot dotāciju finansiālo pārvaldību, tostarp izmantojot ievērojami precīzākas vadlīnijas saņēmējiem, ir bijuši rezultatīvi. Tomēr dažiem saņēmējiem [65] bija pastāvīgas grūtības iesniegt Eurostat dokumentus, kas vajadzīgi, lai noteiktu, vai izmaksas ir bijušas attiecināmas. 88. Revīzijā izlases veidā tika izvērtētas Eurostat veiktās pastiprinātās ex ante pārbaudes, un lielākā daļa no tām tika atzītas par atbilstīgām. Tomēr Eurostat vēl nav novērsis šādas nepilnības: a) pārbaudei izraudzītie deklarēto personāla izmaksu paraugi daudzos gadījumos neatbilda Eurostat vadlīnijās noteiktajām prasībām; b) tikai vienā gadījumā pārbaudes tika veiktas uz vietas kopīgi ar saņēmēju, lai novērtētu laika grafika reģistrēšanas sistēmu un personāla izmaksu pamatojuma dokumentus; c) pārbaudes netika dokumentētas, izmantojot kontroles sarakstu, tādēļ bija grūti novērtēt to būtību un atbilstību; d) kopējā kļūdu riska novērtēšanu apgrūtināja tas, ka Eurostat pārbaudēm [66] bija pēc nejaušības principa izraudzījies ļoti maz maksājumu pieprasījumu. IEPIRKUMA PROCEDŪRU PĀRVALDĪBA 89. Eurostat izmanto uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus galvenokārt IT iepirkumos un statistikas pakalpojumu pirkšanai [67]. Eurostat iepirkuma procedūras ir lielā mērā decentralizētas, tās deleģējot darbības direktorātiem. 90. Palātas revīzijā apstiprinājās galvenie pārvaldības riski, uz kuriem 2011. gada februāra ziņojumā norādījusi Eurostat Iekšējās revīzijas nodaļa. Veiktajā riska analīzē IRN konstatēja iespējamu pārāk lielu paļaušanos uz trešām personām, daļēju monopola stāvokli un nepilnības izvērtēšanas procesā, tostarp iespējamu favorītismu. TIRGUS KONCENTRĀCIJA UN PROBLĒMAS AR ATLASES UN PIEŠĶIRŠANAS KRITĒRIJIEM 91. Attiecībā uz tirgus koncentrāciju Palāta analizēja Eurostat sagatavotās līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas pārbaudes tabulas laikposmam no 2009. līdz 2011. gadam. Analīze liecināja, ka trīs galvenie līgumslēdzēji ir ieguvuši 30 % no kopējās iepirkumiem piešķirtās summas. Tirgus koncentrāciju palielina tas, ka atsevišķas Eurostat nodaļas ir lielā mērā atkarīgas no minētajiem trim līgumslēdzējiem. Attiecībā uz iepirkuma procesu Palātas revīzijā atklājās, ka ir neatbilstoši izmantota sarunu procedūra un bieži sastopamas problēmas saistībā ar atlases un piešķiršanas kritēriju noteikšanu un piemērošanu. 92. Palātas revīzijā vēl nevarēja izvērtēt 2011. gada marta Eurostat rīcības plānu, kas izstrādāts, lai īstenotu IRN ziņojumā sniegtos ieteikumus. Dažu galveno rīcības plāna pasākumu īstenošana tika sākta tikai 2012. gada janvārī. KONKURENCES VEICINĀŠANA SASKAŅĀ AR VISLABĀKĀS CENAS UN VĒRTĪBAS ATTIECĪBAS PROCEDŪRU 93. Konkurences veicināšanas nolūkā Eurostat nolēma turpmāk publiskā iepirkuma specifikācijās vairs sistemātiski neizsludināt maksimālo budžeta apmēru. Sākot no 2012. gada, tas atļauts tikai pienācīgi pamatotā izņēmuma gadījumā. Tomēr Eurostat saglabāja piešķiršanas kritēriju kvalitātes komponenta obligāto robežlīmeni saskaņā ar vislabākās cenas un vērtības attiecības procedūru. Šādi obligāti robežlīmeņi vājina cenu konkurenci, jo īpaši tad, ja kvalitātes un cenas kritēriji noteikti attiecībā 70:30, kā tas visbiežāk ir Eurostat iepirkuma procedūrās. PRIORITĀŠU PĀRDALĪŠANA ESS NOTIEK LĒNĀK, NEKĀ PAREDZĒTS, UN TO KAVĒ TAS, KA TRŪKST TICAMAS INFORMĀCIJAS PAR IZMAKSĀM FINANŠU UN PARĀDU KRĪZES SEKAS PALIELINA PRIORITĀŠU PĀRDALES NOZĪMĪBU 94. VSI un visai ESS kopā jāpārvar finanšu krīzes sekas, un tas dažkārt ir saistīts ar nesaudzīgu budžeta samazināšanu. Tādēļ bieži vien nākas mainīt prioritātes. Tagad ir jāpieņem grūts lēmumus, izvēloties starp pašreizējo statistikas produktu kvalitātes saglabāšanu vai paaugstināšanu, atbilstību statistikas prasībām jaunajās jomās un vajadzību ieguldīt pasākumos, kas ilgtermiņā palielina produktivitāti. Izvēle var ietekmēt statistikas inovāciju, kas tādējādi var ciest. KOPĒJAIS EIROPAS STATISTIKAS IZSTRĀDES IZMAKSU APMĒRS NAV ZINĀMS 95. Lēmuma par programmu 2008.–2012. gadam 6. panta 1. punktā paredzēts, ka Komisija sniedz iepriekšēju izvērtējumu par finansiālā sloga sadali starp Savienības un dalībvalstu budžetiem. Atbilstīgu datu trūkuma dēļ šis izvērtējums tika sašaurināts līdz galvenajam secinājumam, ka dotācijas no ES budžeta bija samērā mazas salīdzinājumā ar gada kopējiem izdevumiem, ko dalībvalstīm radījusi Eiropas statistikas izstrādāšana [68]. PRIORITĀŠU PĀRDALE KAVĒJĀS 96. Revīzijā konstatēja, ka Eurostat atpaliek no grafika, īstenojot prioritāšu maiņu [69]. Lai gan lēmuma 6. panta 3. punkts to pieprasa, Komisija starpposma izvērtējumā nav ietvērusi ziņojumu par prioritāšu pārdales rezultātiem. Šādā ziņojumā jāietver izmaksu un statistikas projektu sloga izvērtējums un 2008.–2012. gada programmas aptverto jomu uzskaitījums, kā arī īpaši jaunajās Savienības politikas jomās izmantojamo statistikas vajadzību izvērtējums. UZ STRATĒĢIJU VĒRSTĀ 2010. GADA PIEEJA LĪDZ ŠIM NAV BIJUSI PĀRĀK REZULTATĪVA 97. Ņemot vērā, ka nav panākts progress izmaksu sistemātiska novērtējuma ieviešanā, un ESS dalībnieku sarežģīto situāciju saistībā ar budžeta samazinājumiem, Eurostat 2010. gada novembrī ierosināja ESS komitejai jaunu uz stratēģiju vērstu pieeju prioritāšu pārdalei. Tās īstenošana (būtībā katru gadu nosakot "negatīvās prioritātes" [70]) nav bijusi pārāk rezultatīva. 98. Negatīvo prioritāšu sarakstu 2011. gadam veidoja gandrīz tikai jaunie pasākumi, kuri atliekami uz vēlāku laiku. Saskaņā ar ziņojumu, kas ESS komitejai tika iesniegts 2011. gada maijā, jaunās pieejas praktiskā ietekme attiecībā uz darba programmu 2012. gadam tika novērtēta kā "ierobežota". Tas liecina, ka ir jāturpina centieni veicināt statistikas inovāciju, piemēram, ierosinot lietotājiem pakāpeniski atteikties no statistikas, kas vairs nav tik būtiska, par labu jaunai statistikai. 99. Pēc Eurostat aicinājuma sniegt atzinumu par 2012. gada programmas projektu ESPK norādīja [71], ka, nosakot prioritātes, tā ir saskārusies ar dažām grūtībām, jo dažādu lēmumu ietekmi uz budžetu ir grūti novērtēt dalībvalstu atšķirīgo izmaksu aprēķināšanas metožu, informācijas trūkuma un dažkārt tādu problēmu dēļ, kas saistītas ar statistikas izstrādāšanas izmaksu sadalījumu starp Eiropas un dalībvalstu budžetu. Visi minētie elementi ir ļoti nozīmīgi Eurostat stratēģijai. 2013.–2017. GADA PROGRAMMAS PROJEKTA KONCEPCIJA IR UZLABOJUSIES, TOMĒR PROGRAMMAS SEKMĪGA ĪSTENOŠANA IR ATKARĪGA NO LABĀKAS GADA PLĀNOŠANAS UN ZIŅOJUMU SAGATAVOŠANAS 100. Komisija 2011. gada nogalē pieņēma statistikas programmas projektu 2013.–2017. gadam kā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai [72]. 101. Salīdzinājumā ar spēkā esošo programmu priekšlikumā paredzēta precīzāka prioritāšu hierarhija un elastīgāka struktūra. Programmas projektā noteikta vērienīga statistikas informācijas infrastruktūra un pievērsta pastiprināta uzmanība jaunu Eiropas statistikas izstrādes metožu ieviešanai. 102. Programmas pielikumā ("2013.–2017. gada Eiropas statistikas programmas statistiskā infrastruktūra un mērķi") noteikti mērķi un to īstenošanas pasākumi, ko var izmantot kā rādītājus. Lielākā daļa no šiem 104 rādītājiem ir izmantojama, lai panāktu izmērāmu progresu, ar nosacījumu, ka tos papildina precīzi mērķi un atskaites punkti, kas noteikti gada plānošanā un pārbaudīti sistemātiskas gada ziņojumu sniegšanas procesā. 103. Sākot no 2014. gada, programmā tiks ietverti mērķi uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas jomā un vairs nebūs vajadzīga atsevišķa Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas programma [73]. 104. Uz programmas īstenošanu attieksies divas dažādas daudzgadu finanšu shēmas (2007.–2013. gadam un 2014.–2020. gadam) par kopējo summu 299,4 miljoni EUR. Ex ante novērtējumā un programmas ietekmes novērtējumā netika apsvērtas iespējas daudzgadu statistikas programmas labākai saskaņošanai ar daudzgadu finanšu plānošanu. 105. Mērķim "Īstenot Eiropas statistikas jauno sagatavošanas metodi" ir piešķirti 146,6 miljoni EUR. Trūkst papildu informācijas par šīs summas sadalījumu un par to "bezpeļņas organizāciju" uzdevumiem, kuras ir tiesīgas saņemt dotācijas [74] un kuras kā galvenos mērķus un darbības noteikušas Eiropas Statistikas prakses kodeksa īstenošanas veicināšanu un atbalstu un tādu jaunu Eiropas statistikas sagatavošanas metožu īstenošanu, kuru mērķis ir palielināt efektivitāti un uzlabot kvalitāti Eiropas līmenī. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI 106. Statistika ir nozīmīga Eiropas demokrātijas procesam un labai pārvaldībai. Sabiedrības uzticēšanās Eiropas statistikai ir būtiska Savienībā, kurā politiskajiem lēmumiem jābūt pamatotiem pierādījumos un kurā aizvien vairāk lēmumu tiek pieņemts, pamatojoties tieši uz statistikas datiem vai rādītājiem, kas izriet no šiem datiem. 107. Eiropas Savienībai, tās dalībvalstīm un to statistikas iestādēm statistikas izveidē jāatbilst LESD 338. pantā noteiktajām taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, izmaksu lietderības un statistikas konfidencialitātes prasībām. Kopš 2005. gada ir paveikts vērā ņemams darbs, lai pastiprinātu Eiropas Statistikas sistēmu. Tomēr virzība uz labākas kvalitātes sistēmu Eiropas statistikai noris lēni, tā vēl nav pabeigta un paliek kā izaicinājums visām iesaistītajām pusēm. 1. IETEIKUMS Eiropas Savienība, tās dalībvalstis un to statistikas iestādes ir kopīgi atbildīgas par to, lai tiktu saglabāta uzticēšanās Eiropas demokratizācijas procesam. Tām jāstiprina Eiropas statistikas sistēma, lai nodrošinātu profesionālo neatkarību, pietiekamus resursus un efektīvu uzraudzību, tostarp sankcijas un tūlītējus uzlabošanas pasākumus gadījumos, kad netiek ievēroti kvalitātes standarti. 108. Revīzija atklāja, ka Eiropas Statistikas prakses kodekss ir īstenots tikai daļēji un tā pilnīga īstenošana arī turpmāk paliek visu Eiropas un dalībvalstu līmeņa iesaistīto pušu uzdevums. Kodeksā ir noteikti saistoši standarti, tomēr tajā trūkst stingru pārbaudes un īstenošanas instrumentu. Komisija nav izvirzījusi valstu valdībām pienākumu ievērot un piemērot kodeksu. Tā vēl nav veikusi visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pati pilnībā ievēro kodeksu. Ir vajadzīga plašāka informācija par kodeksa īstenošanas pašreizējo norisi visā Eiropas Statistikas sistēmā (ESS). Komisijas jaunākās iniciatīvas par jaunu pamudinājumu panākt pilnīgu kodeksa ievērošanu ir vērstas pareizā virzienā, bet ar tām nepietiek, lai atrisinātu visus jautājumus. Saglabājas neskaidrība par to, kāds ir kodeksa ievērošanas pienākuma raksturs, nav piedāvāts pārbaudes mehānisms gadījumos, kad var būt sniegti sagrozīti dati, un nav izvirzīts priekšlikums veidot neatkarīgu pārraudzības struktūru. 2. IETEIKUMS Lai panāktu Eiropas Statistikas prakses kodeksa pilnīgu īstenošanu, Komisijai a) jāierosina grozījumi tiesiskajā regulējumā attiecībā uz Eiropas statistikas izstrādi, kas nodrošina drošu pamatu pārskatīšanai, izpildei un, ja vajadzīgs, apsekojumam un pārbaudei un kas aptver statistikas izstrādes institucionālo vidi, statistikas procesus un statistikas rezultātus ES un dalībvalstu līmenī; b) jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu juridisko noteiktību attiecībā uz prakses kodeksa stingras ievērošanas pienākuma būtību; c) attiecībā uz a) un b) apakšpunktu jāierosina izveidot uzraudzības funkciju, lai pārraudzītu pārskatus, apsekojumus un pārbaudes, piemēram, paplašinot Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvās padomes (ESGAB) pašreizējās pilnvaras; d) jāpalielina Eiropas Savienības vecākā statistiķa profesionālā neatkarība, piešķirot viņam noteikta termiņa pilnvaras pēc tam, kad saņemts labvēlīgs ESGAB atzinums un Eiropas Parlamenta un Padomes apstiprinājums; e) jāsaskaņo savs iekšējais lēmums par Eurostat nozīmi ar prakses kodeksa prasībām, jāļauj Eurostat neierobežoti piemērot tā protokolu par taisnīgu piekļuvi datiem un pakāpeniski jāatsakās no statistikas izstrādei deleģēto darbības apropriāciju mehānisma, kas padara Eurostat daļēji finansiāli atkarīgu no citiem Komisijas dienestiem; f) jāsāk jauna salīdzinošās izvērtēšanas kārta Eiropas Statistikas sistēmā, ko Komisija paredzējusi 2013. gadā, attiecībā uz atbilstību visiem prakses kodeksa principiem un iekļaujot spēcīgu ārēju elementu, kas ļautu veikt neatkarīgu novērtējumu un iegūt salīdzināmus rezultātus; g) jāapsver turpmākas salīdzinošās izvērtēšanas ieviešana attiecībā uz svarīgākajām statistikas jomām, aptverot visu izstrādes ķēdi, tostarp administratīvo datu sniedzējus. 109. Nepilnības 2008.–2012. gada statistikas programmasizstrādē apgrūtina to izmantot kā efektīvu plānošanas, uzraudzības un atbildības instrumentu Eiropas statistikas izstrādes uzlabošanai. Eurostat dotāciju pārvaldība ir uzlabota, bet joprojām ir nepilnības iepirkumu pārvaldībā. Jaunām problēmām veltīto statistikas darbību prioritāšu pārdalīšana notiek lēnāk, nekā paredzēts. Programmas projektā 2013.–2017. gadam paredzēta iespēja pārveidot ESS, lai padarītu to efektīvāku un elastīgāku. 3. IETEIKUMS Lai pilnībā izmantotu gaidāmās Eiropas statistikas programmas 2013.–2017. gadam iespējas, Eurostat a) jāpapildina Eiropas statistikas programmā ietvertie īstenošanas pasākumi ar precīziem mērķiem un atskaites punktiem, kurus ikgadējās statistikas programmās katru gadu nosaka no jauna un kuru izpildi pārbauda, iesniedzot sistemātiskus un konsolidētus gada pārskatus Eiropas Parlamentā un Padomē; b) jāizmanto iespēja pārskatīt programmu, tiklīdz sākta tās īstenošana būtisku norišu gadījumā, vienlaikus apsverot, vai programmu vajadzētu pagarināt, lai to saskaņotu ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam; c) jānodrošina statistikas prioritāšu sistemātiska pārskatīšana, jo īpaši regulāri novērtējot statistikas rezultātu atbilstību un ESS, tās locekļiem un respondentiem radīto izmaksu un sloga atbilstību; d) saistībā ar prioritāšu pārdali vajadzības gadījumā jāveicina statistikas inovācija, piemēram, pakāpeniski aizstājot pašreizējos statistikas produktus ar jauniem; e) jāuzlabo atbalsts ESPK darbībai, sniedzot vairāk un atbilstīgāku informāciju par statistikas programmu izvēles ietekmi uz budžetu un finansiālo ietekmi un par statistikas programmu īstenošanu.; f) jāvienkāršo un jāuzlabo dotāciju finansiālās pārvaldības efektivitāte, izmantojot personāla vienības izmaksu standarta shēmas un vienreizējus maksājumus par datu kopām, kas iegūtas, veicot aptaujas. Šajā kontekstā Eurostat jāizskata iespēja izmantot uz rezultātiem balstītu dotāciju pārvaldības sistēmu, kuras pamatā ir noteikti rādītāji un mērķi; g) jāveicina konkurence iepirkuma procedūrās, jo īpaši piešķirot lielāku nozīmi cenas kritērijam vislabākās cenas un vērtības attiecības procedūrās un izvairoties no obligātajiem robežlīmeņiem, kas vājina cenu konkurenci. Šo ziņojumu 2012. gada 26. jūnija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Louis GALEA. Revīzijas palātas vārdā — +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Īpašais Eirobarometrs "Eiropiešu zināšanas par ekonomikas rādītājiem", 37. lpp. [2] Sk. Eiropadomes 2005. gada 22. un 23. marta sanāksmes Prezidentūras secinājumus un Eiropadomes 2010. gada 28. un 29. oktobra secinājumus. [3] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 223/2009, par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (Dokuments attiecas uz EEZ un Šveici) (OV L 87, 31.3.2009, 164. lpp.). [4] Statistikas programmu komiteja palīdzēja Komisijai statistikas programmu vispārējā koordinēšanā ES un dalībvalstu līmenī. Tās darbība tika pārtraukta 2009. gadā līdz ar Regulas par Eiropas statistiku pieņemšanu. [5] Prakses kodekss netika publicēts Oficiālajā Vēstnesī. Tā jaunākā versija atrodama Eurostat tīmekļa vietnē: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-32-11-955/EN/KS-32-11-955-EN.PDF [6] Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. decembra Lēmums Nr. 1578/2007/EK par Kopienas statistikas programmu 2008. līdz 2012. gadam (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 344, 28.12.2007., 15. lpp.). [7] Komisijas 1997. gada 21. aprīļa Lēmums 97/281/EK par Eurostat lomu saistībā ar Kopienas statistikas apkopošanu (OV L 112, 29.4.1997., 56. lpp.). [8] Komisijas (Eurostat) definīciju sk. Regulas par Eiropas statistiku 6. pantā. [9] Turpmāk tekstā — "darbības kredīti". Norādītās summas neietver administratīvos izdevumus. [10] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Lēmums Nr. 235/2008/EK, ar ko izveido Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvo padomi (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 73, 15.3.2008., 17. lpp.). [11] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Lēmums Nr. 234/2008/EK, ar ko izveido Eiropas Statistikas padomdevēju komiteju un atceļ Padomes Lēmumu 91/116/EEK (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 73, 15.3.2008., 13. lpp.). [12] Komisijas 2005. gada 25. maija ieteikumā par valsts un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību (COM(2005) 217 galīgā redakcija, 25.5.2005.) kodekss tika izsludināts kā pašregulatīvs instruments. ESS komiteja 2011. gada septembrī kodeksu pārskatīja. Pārskatītā redakcija ir publicēta Eurostat tīmekļa vietnē, bet Komisija nav atjauninājusi savu 2005. gada 25. maija ieteikumu. [13] "Padome norāda, ka vairākos gadījumos fiskālā statistika tika pārskatīta, jaunai valdībai uzsākot darbu. Padome uzskata, ka statistikas vākšanu un iesniegšanu attiecībā uz Eiropas budžeta deficīta procedūru nedrīkst ietekmēt politiskie vai vēlēšanu procesi. [..] Padome uzskata, ka datu apkopotāju integritāte, neatkarība un atbildība un tādu apkopošanas metožu pārredzamība, kuru pamatā ir atbilstīgas iestāžu procedūras, ir būtiska, lai nodrošinātu [..] kvalitatīvu statistiku." (Ekonomikas un finanšu padomes 2004. gada 2. jūnija sēdes secinājumi; dok. nr. 9770/04 (Presse 172), 11. lpp.). [14] Jaunajai Grieķijas valdībai uzsākot darbu, 2004. gada aprīlī tika pieprasīta "fiskālā revīzija", kas noslēdzās ar Grieķijas valsts budžeta deficīta un parāda summu ievērojamiem grozījumiem līdz pat 1997. gadam. Saskaņā ar šiem grozījumiem Grieķija 1999. gadā ir pārsniegusi maksimāli pieļaujamo deficīta līmeni — 3 %. [15] 1., 3. un 4. princips. [16] Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 1. decembrī publicētais trešais gada ziņojums par to, kā Eurostat īsteno Eiropas Statistikas prakses kodeksu un kā Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvā padome īsteno Eiropas Statistikas sistēmu kopumā. [17] Pamatojoties uz ziņojumu, ko iesniegusi tās darba grupa "Atbalsts un kvalitāte", kuras līdzpriekšsēdētāji ir Eurostat un Statistics Norway. [18] COM(2005) 217 galīgā redakcija. [19] B, C un G ieteikums. [20] "Uzticama kvalitātes pārvaldība Eiropas statistikā", COM(2011) 211 galīgā redakcija, 15.4.2011. [21] Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija (EBTA) ir starpvaldību organizācija, kas izveidota, lai veicinātu brīvu tirdzniecību un ekonomisko integrāciju par labu tās četrām dalībvalstīm: Islandei, Lihtenšteinai, Norvēģijai un Šveicei. [221] Kopš 2008. gada nav rīkotas turpmākas salīdzinošās izvērtēšanas. Visi 35 rādītāji tika izvērtēti salīdzinošā izvērtēšanā attiecībā uz 1.–6. un 15. kodeksa principu (netika skatīta atbilstība kodeksa 7.–14. principam). [22] 2008. gada Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par prakses kodeksa īstenošanu, COM(2008) 621 galīgā redakcija, 7.10.2008. [23] Ziņojums par Grieķijas valsts deficīta un parāda statistiku, COM(2010) 1 galīgā redakcija, 8.1.2010. [24] Eurostat uzraudzība neattiecas uz jomām, kurās salīdzinošās izvērtēšanas laikā konstatētas nepilnības, bet kurām nav paredzēti uzlabošanas pasākumi. [25] Sk. Eurostat 2011. gada uzraudzības ziņojumu par to, kā VSI ievēro prakses kodeksu. [26] Izņemot divus jaunos 2011. gadā noteiktos pasākumus. [27] OV L 112, 29.4.1997., 56. lpp. [28] Komisijas 1999. gada 28. aprīļa Lēmums 1999/352/EK, ar ko izveido Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) (OV L 136, 31.5.1999., 20. lpp.). [29] No citiem Komisijas ģenerāldirektorātiem pastarpināti deleģētā apropriāciju daļa kopējās saistībās 2011. gadā veidoja 24 % (2010. gadā — 27 % un 2009. gadā — 33 %). Vairāk nekā divas trešdaļas pastarpināti deleģēto apropriāciju nodrošina Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts. [30] Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regula (ES) Nr. 1173/2011 par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā (OV L 306, 23.11.2011., 1. lpp.). Sodanaudas var veidot līdz 0,2 % no attiecīgās dalībvalsts IKP. [31] Salīdzinošās izvērtēšanas ( 2007. gada 24.– 26. oktobris) ziņojums par to, kā Eurostat īsteno Eiropas Statistikas prakses kodeksu. [32] Padomes 2009. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 479/2009 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009, 1. lpp.). [33] Publicēts Eurostat vietnē http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/Impartiality_protocol_REV2_FINAL_EN.pdf. [34] Sk. 20. lpp. salīdzinošās izvērtēšanas ( 2007. gada 24.– 26. oktobris) ziņojumā par to, kā Eurostat īsteno Eiropas Statistikas prakses kodeksu. [35] Attiecībā uz nacionālā kopienākuma (NKI) rādītāju kvalitāti Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI regula) (OV L 181, 19.7.2003., 1. lpp.) 6. pantā paredzēta iespēja, ka Komisija pārbaudes ietvaros var veikt "informācijas pārbaudes vizītes" dalībvalstīs; sk. Palātas 2010. gada pārskata 2.28. un 2.30. punktu. [36] Sk. 2011. gada pārskata 4. ieteikumu. [37] COM(2011) 211 galīgā redakcija. [38] COM(2010) 1 galīgā redakcija. [39] Padomes 2010. gada 26. jūlija Regula (ES) Nr. 679/2010, ar ko Regulu (EK) Nr. 479/2009 groza attiecībā uz statistikas datu kvalitāti pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras kontekstā (OV L 198, 30.7.2010., 1. lpp.). [40] Regulas (EK) Nr. 479/2009 12. panta 1. punkts. [9999] Ar dialogu saistītais apmeklējums notika vienlaikus ar metodikas izpētes apmeklējumu. [8888] Apmeklējuma laikā notika apvienotā sanāksme ar Īrijas VSI. [7777] Ar iepriekšējo posmu saistīts dialoga apmeklējums. [6666] Ar dialogu saistīts standarta apmeklējums, kurā ir iezīmes, kas attiecas uz iepriekšējo posmu. [41] COM(2011) 211 galīgā redakcija. [42] COM(2012) 167 final, 17.4.2012., "Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku". [43] Sk. Padomes 2011. gada 20. jūnija secinājumus par Komisijas paziņojumu "Uzticama kvalitātes pārvaldība Eiropas statistikā"; http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/122932.pdf [44] 1. pants un 11. panta 1. punkts. [45] Sk. 2.1.4. iedaļu 2010. gada 21. oktobra ziņojumā, ko apstiprinājusi Eiropadome 2010. gada 28. un 29. oktobra sanāksmē. [46] Sk. ierosināto jauno 11. panta 3. punktu. [47] Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra (EDP) šobrīd ir vienīgā joma, kurā pastāv šāds mehānisms. [48] ESGAB 2010. gada pārskata 10. ieteikums. [49] ESGAB 2011. gada pārskata 8. ieteikums. [50] Eiropas Parlaments 2010. gada 17. jūnija rezolūcijā (P7_TA(2010)0230) par statistikas datu kvalitāti Savienībā un pastiprinātām Komisijas (Eurostat) pilnvarām revīzijas jomā aicināja Komisiju un Padomi "ciešāk sadarboties ar Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvo padomi kā neatkarīgu padomdevēju iestādi; Konsultatīvā padome var palīdzēt Komisijai (Eurostat ) saistībā ar Komisijas apmeklējumiem dalībvalstīs" (OV C 236E, 12.8.2011., 76. lpp.). [51] Savienības tiesību akti attiecas arī uz tādām programmām kā "Kopienas statistikas programma" un "Savienības statistikas programma". [52] Lēmums Nr. 1578/2007/EK (turpmāk tekstā "lēmums par programmu no 2008. līdz 2012. gadam"). [53] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Regula (EK) Nr. 1166/2008, kas attiecas uz lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 571/88 (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 321, 1.12.2008., 14. lpp.). [54] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Lēmums Nr. 1297/2008/EK par Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas (EUTSM) programmu (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 340, 19.12.2008., 76. lpp.). [55] Kopējais Eiropas statistikas izstrādes izmaksu apmērs nav zināms (sk. 95. punktu). [56] Finanšu regulas īstenošanas noteikumu 21. panta 1. punkts. [57] COM(2010) 346 galīgā redakcija, 30.6.2010. [58] COM(2010) 2020 galīgā redakcija, 3.3.2010. [59] COM(2009) 404 galīgā redakcija, 10.8.2009. [60] Attiecībā uz katru faktisko rezultātu atsauce uz daudzgadu programmu pirmo reizi tika sniegta 2011. gada SDP. Tomēr šādu saikni ir sarežģīti izveidot, jo programmā no 2008. līdz 2012. gadam nav veikti grozījumi, lai ņemtu vērā jaunākās norises. Tādējādi daudzviet ir atsauces uz daudzgadu programmas "vispārīgajiem mērķiem" vai daudzgadu programmas pielikumu, kas attiecas uz "labāku regulējumu" ļoti vispārinātā nozīmē. [61] 3. panta b) punkts. [62] 2011. gadā tika noslēgti 172 dotāciju nolīgumi un 312 līgumi (2010. gadā — 283 dotāciju nolīgumi un 320 līgumi). [63] Sk. "Daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam vienkāršošanas programma", 4.2. iedaļa, COM(2012) 42 final, 8.2.2012. [64] Par Eurostat atbildīgais komisārs 2008. gadā iepazīstināja Komisiju ar rezultātu, kas iegūts Eurostat 2005. un 2006. gadā veiktajās ex-post pārbaudēs attiecībā uz vienpadsmit VSI un trīs citu dotāciju saņēmēju iesniegtajām izmaksu deklarācijām. No pārbaudītajām kopējām izmaksām 14 miljonu EUR apmērā Eurostat apšaubīja 6,6 miljonu EUR (47,14%) izmaksu attiecināmību. Visbeidzot, lai atrisinātu attiecīgos gadījumus, ņemot vērā tiešos rezultātus un sasniegumus, tika veikta vienotas likmes korekcija 1,3 miljonu EUR apmērā. [65] Kopš 2009. gada astoņi saņēmēji ir uz laiku pakļauti pastiprinātām uz riska novērtējumu balstītām ex ante pārbaudēm attiecībā uz lielāko daļu maksājumu pieprasījumu. [66] Laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam tika pastiprināti izvērtēti vienpadsmit pieprasījumi, kas iesniegti 2009. gadā. [67] Attiecībā uz statistikas pakalpojumiem Komisijas 2003. gada 23. jūlija lēmums par uzdevumu maksimālu internalizēšanu nav pilnīgi īstenots. Dažas Eurostat struktūrvienības attiecībā uz datu pārvaldību un datu vākšanu turpina paļauties uz ārējiem pakalpojumu sniedzējiem. [68] Parasti līdzfinansējums no Savienības budžeta nav iespējams VSI ieguldījumiem Eiropas statistikas izstrādē, ja šādi ieguldījumi vajadzīgi saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem statistikas jomā. [69] Sīkāku izklāstu sk. programmas no 2008. līdz 2012. gadam I pielikuma 3.7. iedaļā ("Izmaksu un ieguvumu līdzsvars"). [70] "Negatīvās prioritātes" ietver spēkā esošo statistikas izstrādes juridisko prasību atcelšanu, brīvprātīgas datu vākšanas, pamatojoties uz džentlmenisku vienošanos starp Eurostat un VSI, pārtraukšanu un to jomu pārskatīšanu, kuras būtu jāvienkāršo. [71] 2011. gada 28. marta atzinums par Komisijas 2012. gada statistikas programmas projektu. [72] Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par 2013.–2017. gada Eiropas statistikas programmu, COM(2011) 928 galīgā redakcija, 21.12.2011. Nav paskaidrots, kādēļ ir ierosināta regula, nevis lēmums. [73] Pašreizējā EUTSM programma noslēgsies 2013. gada 31. decembrī. [74] Regulas priekšlikuma 11. panta 3. punkts. -------------------------------------------------- PIELIKUMS SALĪDZINOŠĀ IZVĒRTĒŠANĀ IETEIKTO UZLABOŠANAS PASĀKUMU NORISE (STĀVOKLIS 2011. GADA MARTĀ) Avots: ESGAB 2011. gada pārskats. Princips | Salīdzinošās izvērtēšanas uzlabošanas pasākumu skaits | | Paveicamo salīdzinošās izvērtēšanas uzlabošanas pasākumu skaits (2011. g. marts) | | | | Kopā | Paveiktie pasākumi | | Turpmākās norises iestādēs, kas nav VSI | Turpmāks darbs nav paredzēts | Darbs noris un vēl nav jāpabeidz | Kavēšanās VSI | Darbs noris — nav noteikta termiņa | Iekļauts jaunā pasākumā | Kopā | | Jaunie pasākumi (noteikti 2011. g.) | Kopējais atlikušo pasākumu skaits | | 2008. g. februāris | 2009. g. maijs | 2010.g. marts | 2011.g. marts | | | | | | | (a) | (b) | | (c) | (b–a+c) | 1 | Profesionālā neatkarība | 34 | 1 | 9 | 4 | 7 | | 6 | 1 | 1 | 2 | 3 | 0 | 13 | | 0 | 13 | 2 | Pilnvarojums datu vākšanai | 25 | 1 | 8 | 2 | 3 | | 3 | 0 | 2 | 0 | 6 | 0 | 11 | | 0 | 11 | 3 | Resursu pietiekamība | 48 | 1 | 18 | 12 | 2 | | 4 | 0 | 4 | 1 | 6 | 0 | 15 | | 0 | 15 | 4 | Kvalitātes saistības | 103 | 1 | 28 | 8 | 13 | | 3 | 1 | 22 | 12 | 12 | 3 | 53 | | 4 | 54 | 5 | Statistikas konfidencialitāte | 43 | 2 | 19 | 4 | 6 | | 0 | 1 | 2 | 1 | 8 | 0 | 12 | | 0 | 12 | 6 | Taisnīgums un objektivitāte | 46 | 2 | 16 | 9 | 6 | | 1 | 0 | 2 | 3 | 7 | 0 | 13 | | 0 | 13 | 7 | Pamatīga metodoloģija | 46 | 3 | 15 | 6 | 5 | | 1 | 0 | 4 | 2 | 9 | 1 | 17 | | 1 | 17 | 8 | Piemērotas statistikas metodes | 40 | 2 | 10 | 6 | 4 | | 0 | 0 | 11 | 1 | 6 | 0 | 18 | | 0 | 18 | 9 | Pārmērīga apgrūtinājuma neradīšana aptaujātajiem | 54 | 0 | 16 | 6 | 3 | | 3 | 0 | 7 | 1 | 17 | 1 | 29 | | 1 | 29 | 10 | Izmaksu efektivitāte | 48 | 0 | 16 | 7 | 6 | | 3 | 0 | 7 | 3 | 6 | 0 | 19 | | 1 | 20 | 11 | Nozīmīgums | 27 | 1 | 11 | 7 | 4 | | 0 | 0 | 2 | 0 | 2 | 0 | 4 | | 0 | 4 | 12 | Precizitāte un ticamība | 35 | 1 | 7 | 7 | 4 | | 0 | 0 | 4 | 3 | 7 | 2 | 16 | | 1 | 15 | 13 | Savlaicīgums un punktualitāte | 14 | 0 | 5 | 2 | 3 | | 1 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 4 | | 1 | 5 | 14 | Saskaņotība un salīdzināmība | 33 | 1 | 9 | 4 | 4 | | 1 | 1 | 3 | 2 | 7 | 1 | 15 | | 2 | 16 | 15 | Pieejamība un skaidrība | 81 | 2 | 29 | 10 | 6 | | 1 | 0 | 9 | 4 | 17 | 3 | 34 | | 2 | 33 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | KOPĀ | 677 | 18 | 216 | 94 | 76 | | 27 | 4 | 80 | 35 | 116 | 11 | 273 | | 13 | 275 | | % | 100 % | 3 % | 32 % | 14 % | 11 % | | 4 % | 1 % | 12 % | 5 % | 17 % | 2 % | 40 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | --------------------------------------------------