Priekšlikums Padomes regula, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004 attiecībā uz pretmikrobu vielām, ko izmanto mājputnu liemeņu attīrīšanai no virsmas piesārņojuma /* COM/2008/0430 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 29.10.2008 COM(2008) 430 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004 attiecībā uz pretmikrobu vielām, ko izmanto mājputnu liemeņu attīrīšanai no virsmas piesārņojuma (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Regulā (EK) Nr. 853/2004 ir paredzēti īpaši dzīvnieku izcelsmes pārtikas higiēnas noteikumi, kas jāievēro pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem. Tā nosaka, ka pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki dzīvnieku izcelsmes pārtikas attīrīšanai no virsmas piesārņojuma nedrīkst izmantot nevienu citu vielu, izņemot ūdeni, ja vien šādas vielas izmantošana nav apstiprināta saskaņā ar minēto regulu. Tā paredz, ka apstiprinātu vielu izmantošana nedrīkst ietekmēt pārtikas apritē iesaistīto tirgus dalībnieku pienākumu nodrošināt atbilstību minētās regulas prasībām. Ar veselības aizsardzību saistīto veterināro pasākumu zinātniskā komiteja ( SCVPH ) 1998. gada oktobrī un 2003. gada aprīlī sniedza dažādus zinātniskos atzinumus, kuros secināja, ka pretmikrobu vielu izmantošana var veicināt slimību izraisītāju samazināšanos mājputnos, ja minētās vielas izmanto pārtikas aprites integrētas kontroles sistēmas ietvaros. ASV, ievērojot EK un ASV Veterināro nolīgumu, iesniedza datnes par četru pretmikrobu vielu izmantošanu uz mājputnu liemeņiem. Tās nosūtīja Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EPNI), kura 2005. gada decembrī pieņēma atzinumu. EPNI secināja, ka šo vielu (hlora dioksīda, paskābināta nātrija hlorīta, trinātrija fosfāta un peroksiskābju) izmantošana aprakstītajos apstākļos neapdraud sabiedrības veselību un pretmikrobu šķīdumu izmantošana neaizstāj vajadzību pēc labas higiēnas prakses mājputnu liemeņu apstrādes laikā, jo īpaši rīkojoties ar tām. Tomēr otrā atzinumā, ko EPNI pieņēma 2005. gada decembrī, tā norādīja, ka saistībā ar peroksiskābēm sniegtā informācija liecina par ierobežotu iedarbīgumu, tāpēc jādefinē konkrēti izmantošanas nosacījumi. EPNI 2008. gada 6. martā zinātniskajā atzinumā par „četru pretmikrobu apstrādes vielu iespējamās iedarbības novērtēšanu attiecībā uz antibakteriālas rezistences rašanos” atzīst, ka patlaban nav publicēti dati, kas jebkādā veidā ļautu secināt, ka, izmantojot uz mājputnu liemeņiem, radīsies iegūta samazināta uzņēmība pret šīm vielām un rezistence pret terapeitiskām pretmikrobu vielām. Visbeidzot 2008. gada 31. martā Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskā komiteja ( SCENIHR ) un Veselības un vides apdraudējumu zinātniskā komiteja ( SCHER ) kopīgajā atzinumā par šo četru vielu ietekmi uz vidi un iedarbību uz pretmikrobu rezistenci, kuras izmanto mājputnu liemeņu attīrīšanai no mikrobioloģiskā virsmas piesārņojuma, secina, ka nav pieejama pietiekami plaša informācija, lai sagatavotu visaptverošus kvantitatīvus novērtējumus, kā arī par to, ka pastāv bažas vides jomā saistībā ar iespēju izplatīt vai izvēlēties rezistentākus celmus, un par to, ka apdraudējums vides jomā saistībā ar potenciālajām atliekvielām liemeņos ir pavisam neliels. Pielikumā pievienotais priekšlikums Padomes regulai vērsts uz to, lai apstiprinātu četras vielas, kas izmantojamas mājputnu liemeņu attīrīšanai no virsmas piesārņojuma, un lai noteiktu, ar kādiem nosacījumiem šīs vielas drīkst izmantot. Balstoties uz šo pamatinformāciju, 2008. gada 2. jūnijā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajai komitejai balsošanai tika iesniegts projekts Komisijas regulai, ar ko apstiprina četru vielu izmantošanu mājputnu liemeņu attīrīšanai no virsmas piesārņojuma un izklāsta nosacījumus, ar kādiem drīkst izmantot šīs vielas. Komiteja saistībā ar šo priekšlikumu sniedza šādu atzinumu: 26 dalībvalstis balsoja „pret” un viena dalībvalsts atturējās. Tādējādi atbilstoši 3. panta 2. punktam Regulā (EK) Nr. 853/2004 un saskaņā ar 5. pantu Padomes Lēmumā 1999/468/EK, kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK, Komisija iesniedz Padomei priekšlikumu par veicamajiem pasākumiem, un Padomei trīs mēnešu laikā jāpieņem lēmums ar kvalificētu balsu vairākumu un jāinformē par to Parlaments. Šis priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004 attiecībā uz pretmikrobu vielām, ko izmanto mājputnu liemeņu attīrīšanai no virsmas piesārņojuma (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku[1], un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu, tā kā: (1) Regulā (EK) Nr. 853/2004 ir paredzēti īpaši dzīvnieku izcelsmes pārtikas higiēnas noteikumi pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem. Tā nosaka, ka pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki dzīvnieku izcelsmes pārtikas attīrīšanai no virsmas piesārņojuma nedrīkst izmantot nevienu citu vielu, izņemot ūdeni, ja vien šādas vielas izmantošana nav apstiprināta saskaņā ar minēto regulu. (2) Tāpēc ir jāapstiprina atsevišķu pretmikrobu vielu izmantošana mājputnu liemeņu attīrīšanai no virsmas piesārņojuma. (3) Padomes 1991. gada 21. maija Direktīvā 91/271/EEK par komunālo notekūdeņu attīrīšanu[2] ir izklāstīti noteikumi attiecībā uz atsevišķu rūpniecības nozaru notekūdeņu attīrīšanu un novadīšanu. (4) Padomes 1998. gada 7. aprīļa Direktīvā 98/24/EK par darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā (četrpadsmitā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē)[3], ir noteiktas obligātās prasības darba ņēmēju aizsardzībai darba vietā pret viņu drošības vai veselības apdraudējumu, ko rada ķīmisku vielu klātbūtne. (5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulā (EK) Nr. 2160/2003 par salmonellas un dažu citu pārtikā sastopamu zoonozes īpašu izraisītāju kontroli[4] ir paredzēti pasākumi, kas jāveic salmonellas un citu zoonozes izraisītāju noteikšanai un kontrolei visos atbilstošos ražošanas, pārstrādes un realizācijas posmos. Tajā paredzētas pret konkrētiem slimību izraisītājiem vērstas valsts kontroles programmas zoonožu un zoonozes izraisītāju noteikšanai primārajā ražošanas posmā. (6) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem[5], ir paredzēti vispārīgi noteikumi par oficiālās kontroles veikšanu, kas vajadzīga, lai pārbaudītu atbilstību noteikumiem ar mērķi novērst, likvidēt vai līdz pieņemamam līmenim samazināt cilvēku un dzīvnieku apdraudējumu. (7) Minētajos tiesību aktos ir paredzēti atsevišķi higiēnas un citi pienākumi, kas jāievēro pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem, un ir noteikti kontroles pasākumi, kas jāveic kompetentajai iestādei. Tomēr līdztekus spēkā esošajos Kopienas tiesību aktos noteiktajiem pasākumiem ir jāparedz papildu nosacījumi un prasības, kas jāievēro pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem, un jānosaka kontroles pasākumi, kas jāveic kompetentajai iestādei, lai pretmikrobu vielas varētu izmantot mājputnu liemeņu attīrīšanai no virsmas piesārņojuma. (8) Īstenojot Kopienas politikas virzienus, jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. Kopienas pasākumi pārtikas un dzīvnieku barības jomā jāpieņem, pamatojoties uz pienācīgu iespējamā cilvēku un dzīvnieku veselības apdraudējuma novērtēšanu, un, ņemot vērā esošos zinātniskos pierādījumus, jāsaglabā vai, ja tam ir zinātnisks pamatojums, jāpaaugstina cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzības līmenis, kas nodrošināts Kopienā. Tomēr šajā jomā ir neiespējami uzskatīt pilnīgu apdraudējuma novēršanu par reālu mērķi apdraudējuma pārvaldības lēmuma pieņemšanai. Apdraudējuma pārvaldītāja uzdevums un pienākums ir lemt par pieņemamu apdraudējuma līmeni, ņemot vērā visus zinātniskajā apdraudējuma novērtējumā iekļautos elementus. (9) Turklāt, īstenojot Kopienas politikas virzienus, augstu vides aizsardzības līmeni panāk gan ar tiesību aktiem vides politikas jomā, gan vides politikas prasības iekļaujot citu Kopienas politikas virzienu un darbību definēšanā un īstenošanā. (10) Ar veselības aizsardzību saistīto veterināro pasākumu zinātniskā komiteja ( SCVPH ) 1998. gada 30. oktobrī sniedza ziņojumu par „mājputnu liemeņu pretmikrobu apstrādes priekšrocībām un ierobežojumiem”, kurā ieteica, pirms atļaut jebkura dezinfekcijas maisījuma vai dezinfekcijas metodes izmantošanu, to pilnībā novērtēt. (11) SCVPH arī 2003. gada 14. un 15. aprīlī sniedza atzinumu par „mājputnu liemeņu pretmikrobu apstrādes novērtēšanu”, kurā secināja, ka dezinfekcija var būt lietderīga, lai vēl vairāk samazinātu slimību izraisītāju skaitu, ar noteikumu, ka visā pārtikas aprites procesā izmanto integrētu kontroles stratēģiju, tostarp higiēnas pasākumus, ko piemēro primārajā ražošanā, transportēšanas laikā, kautuvē un pārstrādes uzņēmumā. (12) Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EPNI) 2005. gada 6. decembrī pieņēma zinātnisku atzinumu, kurā secināja, ka mājputnu liemeņu apstrāde ar hlora dioksīdu, paskābinātu nātrija hlorītu, trinātrija fosfātu vai peroksiskābēm neapdraud to drošumu. Tā arī norādīja, ka, salīdzinot ar mērcēšanu un iegremdēšanu atkārtoti izmantojamā ūdenī dzesēšanas tvertnēs, apsmidzināšana samazina saskarsmi ar atliekvielām un dzīvnieku blakusproduktiem, kas var rasties, izmantojot pretmikrobu vielas. (13) Vēl nav pienācīgi novērtēta toksikoloģiskā ietekme, kas rodas, dzīvnieku izcelsmes pārtikas attīrīšanai no virsmas piesārņojuma vienlaikus vai secīgi izmantojot vairāk nekā vienu pretmikrobu vielu. Tāpēc nevajadzētu izmantot vairākas pretmikrobu vielas vienlaikus. (14) EPNI 2008. gada 6. martā pieņēma zinātnisku atzinumu par „četru pretmikrobu apstrādes vielu iespējamās iedarbības novērtēšanu attiecībā uz pretmikrobu rezistences rašanos”. Tā atzina, ka patlaban nav pieejami dati, kas ļautu secināt, ka četru 2005. gada 6. decembra atzinumā minēto vielu izmantošana izraisīs iegūtu samazinātu uzņēmību pret šīm vielām un rezistenci pret terapeitiskām pretmikrobu vielām. Šo atzinumu rezultātā EPNI uzstājīgi aicina veikt turpmākus pētījumus par šādas uzņēmības rašanās iespējamību pret šāda veida vielām un to rezistences iespējamību pret terapeitiskām antibiotikām un citiem pretmikrobu aģentiem. (15) Veselības un vides apdraudējuma zinātniskā komiteja ( SCHER ) un Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskā komiteja ( SCENIHR ) 2008. gada 18. martā un 2. aprīlī pieņēma kopīgu zinātnisku atzinumu par šo četru vielu ietekmi uz vidi un iedarbību uz pretmikrobu rezistenci, kuras izmanto mājputnu liemeņu attīrīšanai no mikrobioloģiskā virsmas piesārņojuma, kurā norādīja, ka „zināšanas par iespējamo negatīvo ietekmi, ko izraisa dažādu biocīdu izmantošana, vēl nav pietiekamas”. Atbildot uz Komisijas norādījumiem par šīm četrām vielām, tās secināja, ka trūkst informācijas visaptverošu kvantitatīvu novērtējumu sagatavošanai. Vides jomā pastāv bažas, ka varētu rasties vairāk rezistento celmu vai tie varētu ekstrahēties, problemātiskas ir arī iespējamās atliekas mājputnu liemeņos. Tomēr gan SCHER , gan SCENHIR uzskata, ka vides apdraudējums ir pavisam neliels. (16) Komisija kā apdraudējuma pārvaldītāja, kura atbild par to, lai noteiktu pieņemamu sabiedrības un dzīvnieku veselības un vides apdraudējuma līmeni, uzskata, ka nevar izslēgt apdraudējumu, ko rada iespējamā mikrobu rezistence un šo četru pretmikrobu vielu iespējamā ietekme uz vidi. Tāpēc, lai vēl vairāk samazinātu jebkādu apdraudējumu, ir jāizvirza ļoti stingri nosacījumi un jānosaka prasības šo četru vielu izmantošanai, īpaši attiecībā uz vielu iedarbības laiku, koncentrāciju un noteikumu izmantot tikai vienu vielu. (17) Vairākas pretmikrobu vielas, ko izmanto mājputnu liemeņu attīrīšanai no virsmas piesārņojuma, varētu apdraudēt ūdens vidi, notekūdeņu sistēmās strādājošā personāla veselību, kanalizācijas sistēmu un/vai notekūdeņu attīrīšanas iekārtu darbību un veiktspēju. Hloru saturošu pretmikrobu vielu izmantošana varētu izraisīt hlororganisku savienojumu veidošanos, no kuriem vairāki ir noturīgi, bioakumulējoši vai kancerogēni. Eiropas reģiona jūru eitrofikācijas avotiem pieskaitāmi arī fosfora savienojumi, kas izraisa masveidīgu aļģu veidošanos un citus nevēlamus ūdens vides traucējumus. Lai likvidētu šādas vielas, attiecīgi jāparedz atbilstoši kontroles pasākumi. (18) Lai informētu patērētāju, uz mājputnu liemeņu marķējuma un no šādiem mājputnu liemeņiem iegūtiem izcirtņiem un gaļas izstrādājumiem jānorāda, ka uz mājputnu liemeņiem ir izmantotas tādas pretmikrobu vielas, kas nav dzeramais ūdens. Šādas marķēšanas prasības attiecīgi jāparedz šajā regulā. (19) Vielas, ko izmanto mājputnu liemeņu attīrīšanai no virsmas piesārņojuma, bet ne saglabāšanai, neietekmē Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 1.10. punktā sniegto „svaigas gaļas” definīciju. (20) Tomēr šī regula jāpiemēro tikai pēc tam, kad ir grozīta mājputnu gaļas definīcija XIV pielikuma B.II daļas 1. punktā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula)[6]. Minētais grozījums ļautu gaļu, kas apstrādāta ar pretmikrobu vielām, laist tirgū un pārdot kā mājputnu gaļu. (21) Līdz brīdim, kad būs pieejami papildu zinātniskie dati, kas attiecībā uz šādu vielu izmantošanu jāsniedz pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem dalībvalstīs, ir lietderīgi apstiprināt hlora dioksīda, paskābināta nātrija hlorīta, trinātrija fosfāta un peroksiskābju izmantošanu mājputnu liemeņu attīrīšanai no virsmas piesārņojuma. Minētajai informācijai jāaptver iespējamā ietekme uz vidi un iespējamā mikrobu rezistences rašanās. Trešo valstu pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki ir aicināti iesniegt datus par iepriekš minēto. Pamatojoties uz šiem datiem, tiks pārskatīta atļauja izmantot šīs vielas, kā arī šo vielu izmantošanas nosacījumi. (22) Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja ir sniegusi nelabvēlīgu atzinumu par Komisijas ierosinātajiem pasākumiem, tāpēc šajā regulā paredzētie pasākumi jāpieņem Padomei, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Apstiprinātās vielas Mājputnu liemeņu attīrīšanai no virsmas piesārņojuma apstiprina šīs regulas pielikumā norādītās pretmikrobu vielas („apstiprinātās vielas”). 2. pantsPārtikas apritē iesaistīto tirgus dalībnieku pienākumi attiecībā uz apstiprināto vielu izmantošanu Pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki apstiprinātās vielas izmanto vienīgi veseliem mājputnu liemeņiem, bet ne liemeņu daļām vai mājputnu izcirtņiem. Tie apstiprinātās vielas izmanto vienīgi mājputnu liemeņiem atbilstoši pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem un ievērojot šādas prasības: a) vienlaikus vai secīgi mājputnu liemenim drīkst izmantot ne vairāk kā vienu apstiprināto vielu; b) ja kādu apstiprināto vielu ražošanas procesā izmanto vairākkārt, kopējais saskares laiks nedrīkst pārsniegt pielikuma 2., 3. un 4. punktā noteikto laikposmu; c) ja kādu apstiprināto vielu izmanto pirmsdzesēšanas vai dzesēšanas tvertnē, minēto vielu saturošais šķīdums ir regulāri jāmaina, lai saglabātu paredzēto apstiprinātās vielas koncentrāciju; d) ražošanas procesā atbilstošā brīdī pēc tam, kad tikusi izmantota apstiprinātā viela, mājputna liemenis jānoskalo ar dzeramo ūdeni, tostarp jāveic daļēji izķidātā mājputna liemeņa iekšējā skalošana, lai apzināti nodrošinātu attīrīšanu no šīs vielas tā, lai tā tehnoloģiski neietekmētu gala izstrādājumu; e) efektivitāte skalojot, kam jānodrošina, lai apstiprinātās vielas atliekvielas vai tās iespējamās atvasinātās vielas nepaliktu galaproduktā, ir zinātniski jāapliecina, veicot atbilstošu pastāvīgu uzraudzību; f) apstiprinātās vielas izmantošana un skalošana jāveic kaušanas telpā pirms mājputnu liemeņi nonāk dzesēšanas vai saldēšanas telpā. 3. pantsPārtikas apritē iesaistīto tirgus dalībnieku pienākumi attiecībā uz datu vākšanu 1. Pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki vāc datus, lai izpētītu: a) iespēju, ka varētu būt iegūta pazemināta uzņēmība pret apstiprinātajām vielām un rezistence pret terapeitiskām pretmikrobu vielām; b) iedarbību uz vidi, ko rada to šķīdumu aizvadīšana, kuros izmantotas apstiprinātās vielas un ekstrahētie ūdeņi; c) iespējamību, ka rezistentie celmi varētu izplatīties vai ekstrahēties notekūdeņos. 2. Tiklīdz Komisija būs noteikusi tehniskās specifikācijas, pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki 1. punktā paredzētos datus darīs pieejamus kompetentajai iestādei. 4. pants Marķēšana Ja mājputnu liemeņu attīrīšanai no virsmas piesārņojuma ir izmantota kāda apstiprinātā viela, pārtikas apritē iesaistītais tirgus dalībnieks mājputnu liemeņus, no tiem iegūtus izcirtnus un mājputnu gaļas izstrādājumus redzamā, skaidri salasāmā un neizdzēšamā veidā marķē ar šādu uzrakstu: a) apstrādāts ar pretmikrobu vielām vai b) attīrīts, izmantojot ķīmiskas vielas. 5. pantsNotekūdeņi 1. Ja apstiprinātu vielu izmantošana ir saistīta ar notekūdeņu novadīšanu uz kanalizācijas un attīrīšanas sistēmām vai ar rūpniecisko notekūdeņu novadīšanu ūdeņos pēc tam, kad veikta to attīrīšana, pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki ievēro šādus notekūdeņu kvalitātes standartus: a) notekūdeņu kvalitāte novadīšanai kanalizācijas un attīrīšanas sistēmās: kopējais hlora daudzums (izteikts kā Cl2): 0,4 mg/l hlororganiskie savienojumi, kas izteikti kā absorbējoši organiskiehalogenētie savienojumi (AOX) 1,0 mg/l b) notekūdeņu kvalitāte novadīšanai virszemes ūdeņos: kopējais hlora daudzums (izteikts kā Cl2): 0,4 mg/l kopējais fosfora daudzums (izteikts kā P): 2,0 mg/l hlororganiskie savienojumi, kas izteikti kā absorbējoši organiskiehalogenētie savienojumi (AOX) 0,1 mg/l 2. Pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki uzrauga 1. punktā paredzēto notekūdeņu kvalitātes standartu ievērošanu vismaz vienu reizi mēnesī, veicot paraugu ņemšanu 24 stundu laikā proporcionāli plūsmai. Notekūdeņu kvalitātes uzraudzīšu veic, izmantojot starptautiskos standartus ISO 7393-1:1985/2001, ISO 7393-2:1985, ISO 7393-3:1990, ISO 6878:2004 un ISO 9562:2004. Tomēr kompetentā iestāde var atļaut izmantot citas metodes, ja iespējams pierādīt, ka iegūtie rezultāti ir līdzvērtīgi rezultātiem, ko iegūst ar ISO metožu palīdzību. 6. pantsOficiālie kontroles pasākumi 1. Ja mājputnu liemeņu attīrīšanai no virsmas piesārņojuma izmanto kādu apstiprināto vielu, kompetentā iestāde a) palielina oficiālo kontroles pasākumu veikšanas biežumu un/vai pagarina to ilgumu, īpaši to kontroles pasākumu veikšanas biežumu un/vai ilgumu, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 882/2004 10. pantā, īpaši uzsverot pārtikas apritē iesaistīto tirgus dalībnieku pienākumus, kā paredzēts šīs regulas 2. pantā; b) katrā atsevišķā gadījumā var paredzēt papildu nosacījumus saistībā ar minētās vielas izmantošanu. 2. Kompetentā iestāde īsteno oficiālus kontroles pasākumus saistībā ar uzraudzību, kas pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem jāveic saskaņā ar 5. panta 2. punktu. 7. pants Kompetentās iestādes pienākumi attiecībā uz datu vākšanu Kompetentā iestāde nosūta 3. pantā paredzētos datus Komisijai ik pēc sešiem mēnešiem no šīs regulas piemērošanas dienas. 8. pants Stāšanās spēkā, pārskatīšana un piemērošana Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . To piemēro no dienas, kad piemērojama Padomes Regula, ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIV pielikuma B.II daļas 1. punktā sniegto mājputnu gaļas definīciju. Komisija divos gados no piemērošanas dienas šo regulu pārskatīs, ņemot vērā papildu zinātniskos datus par pielikumā norādīto vielu izmantošanu, un vajadzības gadījumā ierosinās visus atļaujas pielāgojumus. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS Apstiprināto vielu saraksts un to izmantošanas nosacījumi (saskaņā ar 2. pantu) 1. Hlora dioksīds: a) maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 3 mg/kg no atlikušā hlora dioksīda daudzuma ūdenī tādos ražošanas procesa brīžos, kad izmanto apstiprināto vielu; b) atdzesējot ar nepārtrauktas plūsmas, pretplūsmas vai mērcēšanas palīdzību, saskares laikam jābūt proporcionālam mājputnu liemeņu lielumam, un šis laiks jānovērtē, ņemot vērā izmantotā hlora dioksīda koncentrāciju. 2. Paskābinātais nātrija hlorīts: a) mājputnu apstrādes ūdenī ― izmanto kā pirmsdzesēšanas vai dzesēšanas šķīdumu koncentrācijā no 50 līdz 150 mg/kg nātrija hlorīta kopā ar skābi, kuru atļauts izmantot pārtikā, un kas šķīdumā sasniedz pH līmeni 2,8–3,2; šķīdumu izmanto kā mērcēšanas līdzekli kopumā ne ilgāk kā 5–8 sekundes; b) mājputnu apstrādes ūdenī ― izmanto kā izsmidzināmu šķīdumu koncentrācijā no 500 līdz 1200 mg/kg nātrija hlorīta kopā ar skābi, kuru atļauts izmantot pārtikā, un kas šķīdumā sasniedz pH līmeni 2,3–2,9; šķīdumu izmanto kā smidzinātāju kopumā ne ilgāk kā 15 sekundes. 3. Trinātrija fosfāts: mājputnu apstrādes ūdenī ― koncentrācijā no 80 līdz 120 g/kg. Šķīdumu izmanto tādu mājputnu liemeņu iemērkšanai vai apsmidzināšanai, kuri nav atdzesēti, kopumā ne ilgāk kā 15 sekundes. 4. Peroksiskābes: mājputnu apstrādes ūdenī ― peroksietiķskābes, oktānskābes, etiķskābes, ogļūdeņraža peroksīda, peroksioktānskābes un 1-hidroksietilidēn-1, 1-difosfoniskās skābes ( HEDP ) maisījuma maksimālā koncentrācija nedrīkst pārsniegt 220 mg/kg peroksietiķskābes, 110 mg/kg ogļūdeņraža peroksīda un 13 mg/kg HEDP , to izmantojot kā smidzināšanas vai mērcēšanas līdzekli kopumā ne ilgāk kā 15 sekundes. [1] OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp., labotā redakcija (OV L 226, 25.6.2004., 22. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1243/2007 (OV L 281, 25.10.2007., 8. lpp.). [2] OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.). [3] OV L 131, 5.5.1998., 11. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/30/EK (OV L 165, 27.6.2007., 21. lpp.). [4] OV L 325, 12.12.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1237/2007 (OV L 280, 24.10.2007., 5. lpp.). [5] OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp., labotā redakcija (OV L 191, 28.5.2004., 1. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 301/2008 (OV L 97, 9.4.2008., 85. lpp.). [6] OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 248/2008 (OV L 76, 19.3.2008., 6. lpp.).