LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 2.7.2007 
COM(2007) 371 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
ITU pasaules radiosakaru konference 2007. gad ā 
(PRK-07) 
 
LV 2   LV SATURS 
1. Frekven ču spektra politikas Eiropa s un pasaules dimensija ........................................ 3 
2. Eiropas gatavošan ās PRK-07 ....................................................................................... 4 
3. PRK-07 svar īgās Kopienas politikas jomas ................................................................. 5 
4. N ākotnes mobilie sakari............................................................................................... 6 
5. Citi priorit āri jautājumi ................................................................................................ 8 
6. Glob ālā frekvenču spektra regul ējuma elast īguma palielin āšana .............................. 10 
7. N ākamās konferences darba k ārtība (PRK-11).......................................................... 10 
8. Nobeigums ................................................................................................................. 11  
 
LV 3   LV KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
ITU pasaules radiosakaru konference 2007. gad ā 
(PRK-07) 
 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
1. F REKVEN ČU SPEKTRA POLITIKAS EIROPAS UN PASAULES DIMENSIJA  
Radiofrekven ču spektrs  ir ierobežota un vērtīga dabas resursu  daļa, kas soci āli un 
ekonomiski var ļoti ietekm ēt1 visas nozares, kur ās izmanto bezvadu tehnolo ģiju, piemēram, 
plašsaziņas līdzekļus, mobilos sakarus, aizsardz ību un avi āciju. Frekven ču spektrs ir 
ekonomiski svar īgs faktors to sabiedrisko pakalpoj umu un komercpakalpojumu sniegšanai, 
kuros izmanto bezvadu tehnolo ģiju, zinātniskai izp ētei un starptautisko tran sporta un sakaru 
tīklu izveidei2.  
Harmoniz ējot frekven ču spektru Eirop ā, tiktu noteikti pabeigts ES vienotais preču un 
pakalpojumu tirgus  un plaš ākā mērogā tiktu veicin āta starptautiska tirdzniec ība bez 
tehniskiem š ķēršļiem. Grūtības, kas saist ītas ar radiofrekven ču spektra efekt īvu pārvaldību, 
bieži var lab āk novērst, valstīm sadarbojoties. Kop ā ar saimniecisk ās darbības vērtību (no 
frekvenču spektra atkar īgo pakalpojumu kop ējā vērtība ES pārsniedz 200 miljardus EUR, t. i., 
2-2,5 % no Eiropas gada koppr odukta) tas izskaidro, k ādēļ Eiropai k ā ekonomikas zonai 
jāpievērš lielāka uzman ība starptautisk ām sarunām par radiofrekven ču spektra lietojumu. 
Pēdējos gados ar saska ņotu Eiropas radiofrekven ču spektra politiku saist ītās darbības ir 
kļuvušas intens īvākas un devušas ieguld ījumu tādās kopējās politikas jom ās kā informācijas 
sabiedrība, vide un transports. Ar Radiofrekven ču spektra l ēmumu3 (RSL) Kopiena ir 
izveidojusi pamatu regul ējumam un politikai, kuru uzdevums ir pan ākt, lai tiktu izpild ītas 
attiecīgo Kopienas politikas jomu pras ības attiecībā uz radiofrekven ču spektru. 
Komisijas padomdev ējā struktūrā Radiofrekven ču spektra politikas grup ā (RSPG ) šajā 
satvarā politikas jaut ājumi tiek risin āti Kopienas kontekst ā. Attiecīgos regulat īvos pasākumus 
frekvenču spektra lietojuma harmoniz ēšanai Kopien ā ir uzņēmusies Radiofrekven ču spektra 
komiteja ( RSK ).  
Par frekven ču spektra koordin āciju pasaules l īmenī atbild Apvienoto N āciju Organiz ācijas 
aģentūra Starptautisk ā elektronisko sakaru savien ība (ITU), kuras misija ir uztur ēt un izvērst 
starptautisko sadarb ību visu veidu elektronisko sa karu uzlabošanai un racion ālai 
                                                 
1 Nesen AK veikt ā pētījumā aplēsts, ka, ņemot vērā patērētāju un ražot āju izdevīguma nov ērtēšanas 
rādītājus, 2005. gad ā, ekonomiskais ieguvums uz vienu iedz īvotāju no frekven ču spektra izmantošanas 
bijis EUR 1000.  
2 Tas uzsv ērts ES Lisabonas procesa 2. priorit ārajā rīcībā, kas apstiprin āta 2006. gada pavasara 
Eiropadomes san āksmē, kurā skaidri nor ādīta frekven ču spektra p ārvaldības nozīme zināšanu un 
jauninājumu veicin āšanā. 
3 Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta L ēmums 676/2002/EK.  
 
LV 4   LV izmantošanai. Ik p ēc trim vai četriem gadiem ITU  organizē pasaules radiosakaru konferenci, 
kuras mērķis ir attiec īgi pielāgot ITU Noteikumus par radiosakariem  (NR), proti, 
starptautisku l īgumu, kur ā pasaules l īmenī koordinēts frekven ču spektra lietojums. N ākamā 
pasaules radiosakaru konference (PRK-07), vair āku gadu sagatavošanas darba kulmin ācija, 
notiks no 2007. gada 22. oktobra l īdz 16. novembrim Žen ēvā.  
Komisija PRK-07 piedal ās kā ITU nozares p ārstāve bez balssties ībām. Šādā statusā Komisija 
cenšas atbalst īt Eiropas kop ējās nostājas, kas atbilst attiec īgajām Kopienas politikas jom ām.  
Šā paziņojuma mērķis ir inform ēt Eiropas Parlamentu un Pado mi par Kopienas politikas 
jomām, ko var ētu ietekm ēt PRK-07 rezult āti. Tā uzdevums ir ieg ūt šo iestāžu atbalstu 
sasniedzamajiem politikas m ērķiem un dal ībvalstu nost ājai konferenc ē. 
2. E IROPAS GATAVOŠAN ĀS PRK-07 
ES dalībvalstis piedal ās ITU sarun ās kā neatkarīgas locekles. Praks ē CEPT – 47 valsts 
frekvenču spektra un elektronisko sakaru p ārvalžu apvien ībā – tās kopā izstrādā savas 
tehniskās nostājas, pēc tam notiek sarunas ar p ārējām pasaules valst īm, kurās pamatojas uz 
konsolidētām Eiropas nost ājām („Eiropas kop ējie priekšlikumi”). P ārvaldes, kas piedal ās 
CEPT, vienojas atbalst īt šādas kopējas nostājas vai vismaz sarun ās aktīvi neiebilst pret t ām. 
Kaut arī CEPT  var efektīvi izstrādāt sarunām detaliz ētas Eiropas nost ājas, kādas vajadz īgas 
tādām tehnisk ām un regulat īvām konferenc ēm kā PRK, dal ībvalstīm ir jāpilda saist ības, ko tās 
uzņēmušās, parakstot EK l īgumu, un kas izriet no acquis communautaire4. Tāpēc, izstrādājot 
tehniskās nostājas CEPT, j āņem vērā arī apsvērumi par visp ārējām Kopienas interes ēm 
sarunās.  
Tādēļ RSL noteikts, ka attiec ībā uz PRK j ākoordinē Kopienas nost ājas un jāizvirza kopēji 
politikas m ērķi. Dalībvalstīm un Kopienai j āizstrādā kopējas rīcības un vis ā sarunu proces ā 
cieši jāsadarbojas, lai nosarg ātu vienotu Kopienas p ārstāvību starptautisk ās norisēs.  
Saskaņā ar šo apņemšanos Komisija nodrošina politisko pieeju koordin āciju, pamatojoties uz 
Kopienas politikas m ērķiem, kas pie ņemti pirms PRK, un uzrauga Eiropas dal ību šajā 
procesā. Šā iemesla d ēļ tā uzticēja RSPG izstr ādāt PRK-07 vajadz ībām konsultat īvu atzinumu 
par Kopienas m ērķiem5. To papildin āja apspriešan ās ar sabiedr ību un divi atkl ātie 
darbsemin āri. 
Kopējais Eiropas Komisijas mērķis PRK noris ēs ir nodrošin āt, lai tiktu pie ņemti tādi 
lēmumi, kas atbilst Kopienas politikai  un iniciat īvām.  
Kopā ar Padomes prezidentvalsti Komisija cent īsies palīdzēt dalībvalstīm konferenc ē sarunās 
saglabāt kopēju nostāju. Tālab dalībvalstīm jāatbalsta Komisijas izstr ādātās un Padomes un 
Parlamenta apstiprin ātās nostājas, kā arī Kopienas politikas m ērķiem atbilst īgie Eiropas 
                                                 
4 Iek ļaušanai PRK nobeiguma aktos ES dal ībvalstis iesniedz kop ēju deklarāciju, kurā noteikts, ka t ās 
piemēros pārskatītos konferenc ē pieņemtos ITU Noteikumus par radiosakariem atbilst īgi saistībām, kas 
izriet no EK l īguma. 
5 P ārskatīts RSPG 2007. gada 14. febru āra atzinums par PRK-07. 
 
LV 5   LV kopējie priekšlikumi. Ja sarunu gait ā nostājā izdara izmai ņas, tas jādara, pien ācīgi ņemot vērā 
Kopienas pamatintereses.  
3. PRK-07  SVARĪGĀS KOPIENAS POLITIKAS JOMAS  
PRK-07 darba k ārtība jāskata saist ībā ar pašreiz ējām Kopienas politikas jom ām un 
principiem. Visp ārējie PRK atbalst āmie ES m ērķi ir šādi: 
• Eiropas vienotā tirgus  konsolidācija; 
• tehnisko š ķēršļu likvidēšana starptautiskaj ā tirdzniec ībā; 
• konkurences  veicināšana starp alternat īvām infrastrukt ūras platform ām; 
• jauninājumiem  labvēlīgu apstākļu radīšana jaunaj ām tehnolo ģijām, ieskaitot 
atvērtus standartus. 
Šajā ziņā svarīgas ir arī šādas nozaru politikas jomas.  
i2010 – Eiropas inform ācijas sabiedr ība 2010  ir jauns strat ēģisks satvars, no kura izriet 
daudzi politikas virzieni. T ā veicina atkl ātu un konkur ētspējīgu cipariz ētu ekonomiku un 
uzsver IST k ā integrācijas un dz īves kvalit ātes dzinējspēka lomu. B ūdama viens no atjaunot ās 
Lisabonas izaugsmes un darbavietu partner ības pamatelementiem, i2010 tiks veidota, lai 
panāktu integr ētu pieeju inform ācijas sabiedr ībai un audiovizu ālo plašsazi ņas līdzekļu 
politikai ES. Pamatojoties uz skaidriem principiem un pien ākumiem, t ā nodrošina kop ēju ES 
elektronisko sakaru regul ējumu.  
Audiovizu ālā politika  ir pamat ā sociālo un kult ūras vērtību tālāknodošanai un ir saist īta ar 
tādām sabiedr ības pamatinteres ēm kā vārda brīvība un kult ūras daudzveid ības veicin āšana. 
Apraides pakalpojumus un t īklus reglament ē vispārējais EK elektronisko sakaru regul ējums, 
un vienlaikus ir pan ākta vienošan ās par jaunu direkt īvu, kas attiecas uz saturu (audiovizu ālo 
plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem). 
Pētniecības un att īstības mērķis ES ir uzlabot konkur ētspēju ar tehnolo ģiskiem 
jauninājumiem, koordin ējot valsts un ES politiku un sekm ējot pētnieku grupu sakarus. No 
Kopienas p ētniecības un tehnolo ģijas attīstības pamatprogramm ām piešķir ievērojamas 
summas pirmskonkurences izp ētei. 
Ņemot vērā klimata p ārmaiņas, ES politikas priorit āte ir vides  aizsardzība. Šajā jomā Eiropas 
politikas iniciat īva ir glob ālais vides un resursu monitorings (GMES), kura m ērķis ir panākt, 
lai lēmumu pie ņēmēji Eiropā spētu nodrošin āt neatkarīgu monitoringu.  
Transporta  politikas m ērķis ir Eiropas Kopien ā izstrādāt integrētu transporta sist ēmu, kura 
aptvertu visus transporta veidus. Lai sekm ētu šo politiku, tiek īstenoti daudzi un daž ādi 
pasākumi integr ēto transporta sist ēmu (autotransporta, gaisa, dzelzce ļa un ūdens) izstr ādei. 
 
LV 6   LV Svarīgs ES strat ēģiskais resurss, lai īstenotu plaš ākus politikas m ērķus, ir izplatījums . 
Lietojumi, ko šaj ā jomā atbalsta Kopiena, ir platjoslas satel ītsakari, kuru uzdevums ir p ārvarēt 
„digitālplaisu”, zemes nov ērošana un pozicion ēšanas sistēmas. 
RSPG atzinum ā par PRK-07 apliecin āts vispārējais ES politikas kont eksts un ieteikts, k āda 
nostāja konferenc ē jāieņem Komisijai attiec ībā uz konkr ētiem sarunu tematiem. Kopum ā 
Komisija piekr īt RSPG viedoklim. Turpm ākajos punktos preciz ētas konkr ētas nostājas šajā 
jomā.  
4. N ĀKOTNES MOBILIE SAKARI  
Liela uzman ība konferenc ē tiks piev ērsta nākotnes mobilo sakaru sist ēmām6. Gatavojoties 
PRK-07, tika skaidri par ādīts, ka pasaul ē šīm sistēmām ir nepieciešams iedal īt papildu 
frekvenču spektru7.  
Lai apmierin ātu šo papildu piepras ījumu, tiek analiz ētas frekven ču spektra joslas virs pašlaik 
Eiropā mobilo sakaru sist ēmām izmantotaj ām frekven ču joslām un zem t ām.  
Komisija uzskata, ka liel ākā vērība jāveltī to frekven ču joslu iedal īšanai, kuras ilg ā laikā var 
veicināt konverģentu  elektronisko sakaru vidi. 
4.1. Augst ākas frekvences 
Starp potenci āli izmantojamaj ām augstāku frekven ču joslām nekā pašlaik Eirop ā mobilo 
sakaru sist ēmām pieejamajam frekven ču spektram ir C josla ( 3,4-4,2 GHz ). Kaut ar ī tā 
nākotnes mobilaj ām sistēmām Eiropā ir daudzsološa, jo īpaši jaunatt īstības valstīs to jau 
izmanto k ā platjoslas pamatt īklu satelītu pakalpojumiem. Priorit ārs uzdevums b ūs šo joslu 
tehniski sadal īt atbilstīgi mobilo sakaru vajadz ībām, vienlaikus pien ācīgi aizsarg ājot satelītu 
pakalpojumu intereses C josl ā, lai satel ītoperatoriem tas b ūtu saistīts tikai ar minim ālām 
izmaksām. Apakšjoslu priorit āra piešķiršana  satelītu un zemes sakaru pakalpojumiem 
3,4-4,2 GHz josl ā bez liekiem trauc ējumiem nodrošin ātu tiem abiem pien ācīgas ilgstošas 
darbības garantijas šaj ā frekvenču joslā. Satelītdarbībām ilgstoši un priorit āri tiktu saglab āta 
3,8-4,2 GHz apakšjosla.  
4.2. UHF josla  
Relatīvi zemās frekvences d ēļ UHF raid īšanas josl ā (470-862 Mhz) sign āls izplatās optimāli 
pārklājuma un uztveram ības iekštelp ās ziņā. Tīkla infrastrukt ūras UHF josl ā tādējādi varētu 
būt ievērojami rentablākas nekā pašlaik izmantot ās sistēmas un var ētu atvieglot mobilo 
sakaru sist ēmu izmantošanu mazapdz īvotos reģionos un ļoti urbaniz ētos apvidos.  
Komisija ir konsekventi iest ājusies par to, ka Eiropai j āsasniedz kop ējais mērķis maksim āli 
izmantot „ciparu dividendes” soci ālo un ekonomisko potenci ālu, t. i., potenci āli atbrīvot 
frekvenču spektra joslas, p ārorientējoties uz ciparu apraidi. Tas noz īmē, ka nevajadz ētu 
                                                 
6 PRK-07 tiks analiz ētas vajadz ības pēc frekven ču spektra t. s. "IMT " tehnoloģijai, kura ietver „IMT-
2000”, mobilo telefonu standartu grupu, ko atz īst ITU un kas plaši paz īstama ar nosaukumu „3G”, un 
„IMT-Advanced”, kura ietver radio saskarnes, kas izmanto jaunas IMT-2000 iesp ējas. 
7 Viens no galvenajiem ieguld ījumiem ITU anal īzē bija pētījums Eiropas Komisijai par vajadz ībām pēc 
frekvenču spektra n ākotnes mobilajiem sakariem. 
 
LV 7   LV uzskatīt UHF joslas lietojumu par nemain īgi atbilst īgu pašreiz ējam frekven ču spektra 
sadalījumam, bet tas b ūtu jāizvērtē, ņemot vērā jauno, efekt īvo lietojumu pied āvātās iespējas 
un paturot pr ātā mērķus, kas saist īti ar vispārējām interesēm8. 
Vairākas dalībvalstis jau īsteno valsts strat ēģijas analog ās televīzijas aizst āšanai ar ciparu 
televīziju. Tāpēc steidzami ir j āatrod potenci āla Eiropas pievienot ā vērtība. Nesen 
Eiropadome9 un Eiropas Parlaments10 šajā sakarā nākuši klajā ar augsta l īmeņa politisk ām 
deklarācijām. Radiofrekven ču spektra politikas grupa ieteica Komisijai11 populariz ēt 
ieguvumus no pietiekami elast īgas šīs joslas izmantošanas, lai n ākotnē tiktu līdzi tehnolo ģijas 
sasniegumiem, k ā arī pieaugošajam piepras ījumam tirg ū.  
Vienlaikus, lai sekm ētu konstrukt īvu nozares sadarb ību, jo īpaši attiec ībā uz tādiem 
konverģējošiem mobilajiem un multivides pakalpojumiem k ā mobilā televīzija un tr īskāršie 
piedāvājumi, visam elektronisko sakaru pakalpojumu lietotajam frekven ču spektram ļoti 
svarīgs ir vien āds regulējums, neizsl ēdzot pietiekami pamatotus visp ārsvarīgus izņēmumus 
audiovizu ālās politikas pras ību izpildei.  
Lai varētu optimāli izmantot ciparu dividendi, j ālikvidē liekie normat īvie šķēršļi novatorisku 
pakalpojumu sniegšanai UHF josl ā. Pašlaik ITU  Noteikumos par radiosakariem apraides 
dienestiem paredz ēts reglament ējumā piešķirt augstāku statusu („prim āri dienesti”12”) Eiropā 
UHF josl ā13 Tā kā PRK-07 analiz ē jautājumus, kas saist īti ar papildu frekven ču spektra 
piešķiršanu mobilo sakaru dien estiem, pirmais solis liel āka elastīguma sasniegšanai var ētu tikt 
sperts, konferenc ē pielīdzinot šo dienestu statusu apraides dienestu statusam14. 
4.3. Pašreiz ējā mobilo sakaru frekven ču spektra aizsardz ība 
Valstis ārpus Eiropas ir s ākušas izmantot daž ādas satelītu sistēmas 2500-1690 MHz josl ā. 
Ņemot vērā šā frekvenču spektra lietojumus Eirop ā tuvākajā nākotnē trešās paaudzes mobilo 
sakaru tīkliem, Eiropai b ūs jānodrošina, lai t ā intereses pien ācīgi aizsarg ātu un tās atbilstu 
satelītu sistēmām. 
                                                 
8 Sk. COM (2005) 461. 
9 2006. gada 14.-15. decembra Eiropadomes san āksmē aicināja izveidot „(..) cik iespējams koordin ētu 
pieeju digit ālās pārslēgšanās dēļ pieejamo frekven ču spektra resursu izmantošanai  (..)”. 
10 EP 2007. gada 14. febru ārī pieņēma rezolūciju, kurā paziņots, ka „ (..) dividendes da ļa jānovirza 
tehniskai harmoniz ācijai Eiropas l īmenī” un ka t ā „(..) aicina Komisiju, nosakot turpm āko radio 
frekvenču spektra politikas virzienu, ņemt vērā frekvenču spektra dividendes realit āti (..)”. Tā aicināja 
Komisiju ar ī nodrošin āt „(..) lai tad, kad Eiropas l īmenī būs sadalīta raidietilp ība, tiktu pien ācīgi ņemts 
vērā apraides noz īmīgums attiec ībā uz personu v ārda brīvību un viedok ļu daudzveid ību”. 
11 RSPG 2007. gada 14. febru āra atzinums par ciparu dividendi. 
12 ITU NR tiek š ķirti „prim āri” un „sekund āri” dienesti. Sekund ārie dienesti nedr īkst radīt kaitīgus 
traucējumus prim ārajiem, un tiem j ārēķinās ar prim āro dienestu rad ītiem trauc ējumiem. Ja frekven ču 
joslu izmanto vair āki dienesti ar vien ādu statusu, tiem ir vien ādas tiesības un priekšroka tiek dota tam, 
kas uzsācis darbību pirmais. 
13 Ofici āli t. s. ITU 1. re ģionā. ITU  NR pasaule sadal īta trijos re ģionos. 1. re ģionā ietilpst Eiropa un 
Āfrika. 
14 GE06 nol īgumā, kas parakst īts 2006. gad ā pēc ITU RRC-06 konferences, paredz ēts visaptverošs 
regulējums digit ālās apraides aizsardz ībai no trauc ējumiem. Komisija ir ar ī oficiāli pilnvarojusi CEPT 
tehniskā ziņā attiecībā uz ciparu dividendes saska ņošanas iesp ējām. 
 
LV 8   LV Kopienas politikas m ērķi 
Kopienai ir ekonomiski svar īgi, lai mobilo sakaru nozarei ar ī turpmāk būtu pieejami 
pietiekami radiofrekven ču spektra resursi. T āpēc: 
– Eiropā daļa no 3,4-4,2 Ghz joslas j ādara neekskluz īvi pieejama mobilo sakaru 
pakalpojumiem. Pašreiz ējo šīs joslas satel ītu nozares lietot āju vajadzībām jāīsteno atbilst īgi 
risinājumi; 
– Eiropā uzlabojot mobilo sakaru pakalpojumu statusu UHF josl ā, tiktu palielin āts 
elastīgums un likvid ēti potenci āli šķēršļi šīs joslas izmantošanas optim ālai organiz ēšanai 
nākotnē; 
– jādara viss iesp ējamais, lai l īdz minimumam samazin ātu satelītu dienestu rad ītu traucējumu 
iespējamību IMT-2000  tīkliem Eiropas Savien ībā 2,5-2,69 GHz josl ā. 
5. C ITI PRIORIT ĀRI JAUT ĀJUMI  
5.1. Atbalsts frekven ču spektra zin ātniskam lietojumam 
Radiofrekven ču spektra zin ātniskam lietojumam ir iev ērojama soci āla un ekonomiska v ērtība, 
un tas ir j āatbalsta15. Frekven ču spektra zin ātniski lietojumi ir zemes izp ētes satelīti (EESS), 
meteorolo ģijas satelīti un izplat ījuma izpētes sistēmas, kas sniedz atbalstu ES politikai vides, 
kosmosa un RTA jom ā. Dabas un cilv ēka radītas fiziskas par ādības bieži vien var nov ērot, 
tikai izmantojot konkr ētas frekvences. Gr ūti ir nodrošin āt zinātnisko pakalpojumu efekt īvu 
darbību, neradot nesam ērīgu apgrūtinājumu citām svarīgām nozarēm. 
Kopienas politikas m ērķi 
EESS ir svar īga GMES iniciat īvas daļa, Eiropas ieguld ījums Glob ālajā zemes nov ērošanas 
sistēmu sistēmā (GEOSS), un t ā ir svarīga Kopienas vides politikas da ļa. Jāpalīdz to ilgstoši 
pasargāt no trauc ējumiem, k ā arī jāatbalsta pien ācīgi pamatotie papildu frekven ču spektra 
piešķīrumi zinātniskiem pakalpojumiem. 
5.2. Augstfrekvences joslu izmantošanas reorganiz ēšana 
Radio sign ālu pārraidīšanai lielos att ālumos svar īgās augstfrekvences jeb īsviļņu spektra joslas 
noslogo daž ādi lietotāji, jo īpaši radio apraides, aeronavig ācijas, milit ārie un jūras mobilo 
sakaru dienesti. Padzi ļināta šīs joslas p ārvērtēšana PRK-07 var potenci āli ietekmēt attiecīgās 
audiovizu ālās un transporta politikas jomas.  
Īsviļņu radio apraide ir gata va izmantot ieguvumus no ciparu tehnolo ģijas, un tā jāatbalsta ar 
pienācīgiem frekven ču spektra resursiem. Jauni apraides pakalpojumi, kuru pamat ā ir ciparu 
tehnoloģijas, piem ēram, DRM  (Digital Radio Mondiale) tehnolo ģija, piedāvā jaunas iesp ējas 
radio pārraidei lielos att ālumos un Eiropas kult ūras un viedok ļu populariz ēšanai pasaul ē. Ja 
apraidei b ūs pieejams papildu augstfrekvences spektrs, var ēs veiksmīgāk apgūt ciparu radio 
apraides tehnolo ģijas. 
                                                 
15 Sk. RSPG 2006. gada 25.oktobra zi ņojumu un atzinumu par frekven ču spektra zin ātnisku lietojumu. 
 
LV 9   LV Arī galvenie augstfrekvences izmantot āji jūras dienesti pak āpeniski p ārorientējas uz ciparu 
raidīšanu. PRK-07 laikus j āanalizē šīs nozares vajadz ības pēc frekven ču spektra, vienlaikus 
nodrošinot, lai ar ī turpmāk tiktu sniegti svar īgie analogie pakalpojumi. 
Kopienas politikas m ērķi 
PRK-07, p ārskatot augstfrekvences joslu, j āparedz, ka, p ārejot no analog ās uz ciparu 
tehnoloģiju īsviļņu radio apraid ē un jūras dienestos, j āpalīdz apmierin āt to vajadz ības pēc 
frekvenču spektra.  
5.3. N ākotnes vajadz ības pēc frekven ču spektra avi ācijā 
Vienota Eiropas gaisa telpa tiek veidota, lai optimiz ētu gaisa satiksmes p ārvaldību un 
aviācijas droš ību un lai visi gaisa telpas lietot āji būtu apmierin āti, tādējādi radot ieguvumu 
visiem, kas izmantojams neatkar īgi no valstu robež ām. Kopienas politikas intereses, kas 
saistītas ar avi āciju, ir saist ītas ar papildu lidojumu jaudu un efektivit ātes palielin āšanu gaisa 
satiksmes p ārvaldībai (ATM). Lai sasniegtu šos m ērķus, jākoordinē jaunu un frekven ču 
spektru efekt īvi izmantojošu tehnolo ģiju ieviešana. Tiek pie ļauta neizb ēgamā situācija, kad 
paralēli darbojas vec ā un jaunā aeronavig ācijas sistēma, tomēr šādi gadījumi jāsamazina l īdz 
minimumam. Avi ācijai jau pieš ķirtais frekven ču spektrs atbilst īgi drošības apsvērumiem ar ī 
jāizmanto cik iesp ējams efekt īvi. 
Kopienas politikas m ērķi 
Pietiekams frekven ču spektrs aeronavig ācijas telemetrijai un balss un datu sazi ņai no gaisa ar 
zemi pal īdzētu īstenot vienot ās Eiropas gaisa telpas m ērķus, paturot pr ātā mērķi līdz 
minimumam samazin āt radiofrekven ču spektra paral ēlu lietojumu vecaj ā un jaunaj ā sistēmā. 
5.4. Satel ītu sakari  
PRK-07 j āpārskata daži ITU noteikumi , kas attiecas uz satel ītu sistēmām. Tiek atz īts, ka 
satelītu sakari ir inform ācijas sabiedr ības neatņemama da ļa un ir viens no galvenajiem ES 
izplatījuma politikas p īlāriem. Satel īti ir svar īga alternat īva platforma elektronisko sakaru 
pakalpojumiem, kas pied āvā potenciālu Viseiropas p ārklājumam jauno pakalpojumu jom ā, 
ieskaitot platjoslas datu parraidi, un t ādējādi palīdzot pārvarēt „digitālplaisu” Eiropas lauku un 
attālajos apgabalos. 
Kopienas politikas m ērķi 
Kaut arī ITU princips par vienl īdzīgu piekļuvi frekven ču spektram un orbit ālajiem resursiem 
ir ļoti svarīgs, jānodrošina, lai regul ējums pasaul ē atbalstītu konkrētas nozares iniciat īvas 
izstrādāt un izmantot dz īvotspējīgas satelītu sakaru sist ēmas. Pašreiz ējās satelītu reģistrēšanas 
procedūras ir jāvienkāršo, savuk ārt pašreiz ējās satelītu sistēmas jāaizsargā ITU NR satel ītu 
plānošanas noteikumos.  
 
LV 10   LV 6. G LOBĀLĀ FREKVEN ČU SPEKTRA REGUL ĒJUMA ELAST ĪGUMA PALIELIN ĀŠANA  
Komisija nesen paudusi nost āju16, ka frekven ču spektrs j āreglament ē elastīgāk atbilstīgi 
iepriekšējam RSPG atzinumam par šo tematu17. 
PRK-07 pied āvā labu iesp ēju pasaules l īmenī diskutēt par frekven ču spektra p ārvaldības 
stratēģisko virzienu  nākotnē, izvērtējot ITU veiktos p ētījumus par NR efektivit āti, 
piemērotību un ietekmi attiec ība uz tehnolo ģiju attīstību, lai saprastu, kas b ūtu uzlabojams. 
Iekļaujot PRK-11 darba k ārtībā attiecīgu punktu , tiktu velt īta pienācīga uzman ība ar šo 
jautājumu saist ītajām norisēm. 
Kopienas politikas m ērķi 
Kopienas intereses vislab āk tiktu īstenotas pasaules m ēroga reglament ējumā, kas paredz ētu 
likvidēt pārmērīgus normat īvos ierobežojumus radiofrekven ču spektra lietojumam, t ādējādi 
veicinot t ā elastīgu un efekt īvu lietojumu un palieli not konkurenci starp daž ādām radio 
infrastrukt ūrām. 
7. N ĀKAMĀS KONFERENCES DARBA K ĀRTĪBA (PRK-11) 
Katrā pasaules radiosakaru konferenc ē izstrādā nākamās konferences darba k ārtību. Kopienas 
interesēs ir atbalst īt iniciatīvas nākamajām PRK, kas tieši saist ītas ar konkr ētām ES politikas 
vajadzībām.  
Komisija jau ir apzin ājusi vajadz ību pēc elastīgākas pieejas glob ālajā frekvenču spektra 
regulējumā, un tas noteikti j ārisina PRK-11 (sk. 6. punktu). Š ādā situācijā 470-862 Mhz joslu 
izmantojošo dienestu statusa iesp ējamā paaugstin āšana jāiekļauj PRK-11 darba k ārtībā18.  
Lielākajai daļai PRK lēmumu ir ilgstoša ietekme, un tie ir piem ērojami ilgu laiku (bieži vien 
10 līdz 20 gadus p ēc konferences). T āpēc ir svarīgi nodrošin āt, lai darba k ārtības pienācīgi 
izturētu „laika p ārbaudi” un var ētu apmierin āt svarīgu politikas jomu un tenden ču vajadzības 
pēc frekven ču spektra. Šaj ā ziņā svarīgās politikas jomas, kam šaj ā periodā varētu potenci āli 
palielināties nozīme, ir 
• ilgtspējīga attīstība un klimata p ārmaiņas: īpaša uzman ība jāpievērš uzsāktajiem 
centieniem noteikt vajadz ības pēc frekven ču spektra n ākotnes lietojumiem šaj ā jomā un 
nodrošināt, lai ITU  procesā tās laikus apmierin ātu; 
• Viseiropas t īkli un pakalpojumi  transporta un elek tronisko sakaru jom ā: piemēram, var 
būt vajadzīgs papildu frekven ču spektrs n ākamās paaudzes Eiropas gaisa satiksmes 
pārvaldības sistēmai19, un PRK-11 darba k ārtībai jābūt tādai, lai šo jaut ājumu var ētu 
iekļaut, tas pats attiecas uz bezpilota lidapar ātiem un aeronavig ācijas satel ītu sakariem; 
                                                 
16 Sk. COM (2007) 50.  
17 RSPG 2005. gada 23. novembra atzinums par WAPECS. 
18 PRK-07 1. re ģionā mobilo sakaru dienestiem prim āri nepiešķirot frekvenci šaj ā joslā. 
19 Sk. COM (2007) 103.  
 
LV 11   LV • pārvaramās „digitālplaisas”  jo īpaši lauku apgabalos veciem cilv ēkiem, inval īdiem un 
citām grupām, kas ir nelabv ēlīgā situācijā. Jāizskata vēl citi jautājumi, kas saist īti ar satelītu 
sakariem un medic īnas tehnolo ģiju un pal īgtehnoloģiju iekārtām izmantojamo frekven ču 
spektru. 
Gatavojoties PRK-11, Komisija str ādās ar attiec īgajām ieinteres ētajām person ām, lai 
konstatētu konkrētās šo politikas jomu vajadz ības pēc frekven ču spektra un aizst āvētu tās 
konferenc ē. 
Kopienas politikas m ērķi 
Nākamās PRK darba k ārtība 2011. gad ā būs pietiekami elast īga, lai var ētu risināt jautājumus, 
kas saistīti ar vajadz ībām pēc frekven ču spektra, kas izriet no t ādām Kopienas politikas 
jomām kā vienotā Eiropas gaisa telpa un ilgtsp ējīga attīstība. Lai visp ārējo frekven ču spektru 
nākotnē varētu izmantot v ēl elastīgāk, darba k ārtībā būs jāiekļauj īpašs punkts par šo 
jautājumu. 
8. N OBEIGUMS  
Eiropas Parlaments un Padome tiek aicin āti atbalstīt Kopienas m ērķus, kas izvirz īti šajā 
paziņojumā, kura uzdevums ir pan ākt attiecīgo Kopienas politikas jomu sekm īgu īstenošanu, 
jo īpašu dalībvalstu dal ību konferenc ē: 
• apmierinot mobilo sakaru sist ēmu vajadz ības pēc frekvenču spektra; 
– norādot, ka 3,4 l īdz 3,8 GHz frekven ču josla neekskluz īvi izmantojama 
šim mērķim; 
– regulējumā paaugstinot mobilo sakaru dienestu statusu UHF josl ā; 
– saglabājot 2,6 GHz joslu treš ās paaudzes mobilajiem sakariem; 
• nodrošinot zemes izp ētes un citu zin ātnisku dienestu aizsardz ību pret kait īgiem 
traucējumiem; 
• apmierinot ciparu radio apraides un j ūras dienestu vajadz ības pēc frekven ču 
spektra augstfrekvences josl ā; 
• veicinot regul ējumu īstenu satel ītu sistēmu regulējumam; 
• nodrošinot pietiekamu frekven ču spektru aeronavig ācijas telemetrijai un balss un 
datu saziņai no gaisa ar zemi; 
• izstrādājot rīcību Kopienas politikas atbalstam n ākamajā PRK 2011. gad ā. 
Pēc PRK-07 Komisija sniegs zi ņojumu par konferences rezult ātiem  attiecībā uz Kopienas 
politikas jom ām un nākamās 2011. gad ā plānotas konferences sa gatavošanu. Nekav ējoties tā 
arī sāks gatavoties, lai iestr ādātu PRK-07 būtiskos  rezultātus attiec īgos Eiropas Kopienas 
aktos.