LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 28.10.2010 
SEC(2010) 1263 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
Pavaddokuments priekšlikumam Eiropas Parlam enta un Padomes Regulai (ES), ar ko 
groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas J ūras drošības aģentūras izveidošanu 
COM(2010) 611 
 SEC(2010) 1264 
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Priekšlikuma, ar ko paredz veikt groz ījumus Regul ā (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas 
Jūras drošības aģentūras izveidošanu, ietekmes nov ērtējuma ziņojuma kopsavilkums 
 
Atbildīgais ĢD: MOVE 
1. P ROCEDŪRA 
Šis priekšlikums ietilpa Komisijas 2008. gada likumdošanas un darba programm ā 
(atsauces numurs 2008/TREN/ 047, tagad – 2008/MOVE/047). 
Sagatavošanas darbi ietekmes anal īzei sākās 2007. gad ā. Tika izveidota starpdienestu 
vadības grupa. 
Ir izmantoti divi daž ādi neatkar īgu ekspertu atzinumi. Pirmk ārt, atbilstoši regulas par 
Eiropas J ūras droš ības aģentūras ( EMSA ) izveidošanu 22. pantam EMSA  
Administrat īvā padome uzdeva veikt ārējo novērtējumu. Balstoties uz gal īgo 
novērtējuma ziņojumu, Administrat īvā padome 2008. gada j ūnijā pieņēma 
ieteikumus. Otrk ārt, Komisijas dienesti uzdeva veikt p ētījumu saska ņā ar 
pamatlīgumu par atbalstu ietekmes nov ērtējumu veikšan ā. Visbeidzot, tika ņemta 
vērā arī EMSA  piecu gadu strat ēģija, kuru EMSA  Administrat īvā padome apstiprin āja 
2010. gada mart ā.  
2. P ROBLĒMA 
Eiropas Jūras drošības aģentūra tika izveidota 2002. gad ā otrās jūras drošības tiesību 
aktu paketes ietvaros, cenšoties uzlabot j ūras drošību Eiropas ūdeņos pēc vairākiem 
negadījumiem j ūrā, no kuriem daži Eirop ā izraisīja vides katastrofas. A ģentūra 
uzsāka darbību 2003. gada s ākumā, bet pirmais pilnais t ās darbības gads bija 
2004. gads.  
Ārējais novērtējums apstiprina, ka EMSA  ir novērsusi Eiropas Savien ībā zināmas 
nepilnības jūras drošības jomā. Turklāt ieinteres ētās puses uzskata EMSA  regulu un 
pašu Eiropas J ūras drošības aģentūru par ļoti aktuālu. Tomēr ārējais novērtējums 
rāda, ka Eiropas J ūras drošības aģentūras efektivit āti un lietder ību vēl iespējams 
uzlabot vair ākās jomās un ka ir v ēlams veikt dažus preciz ējumus. T ādēļ 
nepieciešams risin āt divu veidu probl ēmas:  
1) cik liel ā mērā EMSA  regula nodrošina atbilstošo b āzi, lai Eiropas J ūras drošības 
aģentūra varētu veikt savus uzdevumus t ā, kā to sagaida galven ās ieinteres ētās 
puses, un  
2) kā risināt vairākus pārvaldības jautājumus, kuri k ļuvuši aktu āli pirmajos 
Eiropas Jūras drošības aģentūras pastāvēšanas gados.  
Ja netiks veikta nek āda rīcība, tad neatbilst ība starp EMSA  dibināšanas regulu un 
jaunajiem ES ties ību aktiem j ūras drošības jomā radīs neskaidr ības saistībā ar EMSA  
uzdevumiem, k ā arī novedīs pie nepietiekamas skaidr ības par to, k ādas kuram ir 
 
LV 3   LV funkcijas. T ādēļ ir nepieciešams lab āk noteikt EMSA  uzdevumus un prec īzi definēt 
EMSA  sniegto pal īdzību Komisijai un dal ībvalstīm vairāku nesen āko notikumu 
kontekstā (trešā jūras drošības tiesību aktu pakete, integr ētā ES jūrniecības politika 
un jo īpaši kuģošanas uzraudz ība, diskusijas par Eiropas krasta apsardzes dienestu, 
jūras izpēte, ES loma j ūras transporta jomai noz īmīgās starptautisk ās organizācijās, 
attiecības ar kaimi ņvalstīm). Ir jānodrošina, lai EMSA  arī nākotnē joprojām spētu 
izpildīt ieinteres ēto pušu pamatot ās prasības atbilstoši att īstībai jūras drošības jomā. 
Otra probl ēma, kas jāatrisina šaj ā pārskatīšanā, attiecas uz p ārvaldības jautājumiem. 
Pagājušo gadu pieredze r āda, ka nepieciešams skaidr āk izklāstīt dažus p ārvaldības 
nosacījumus, lai var ētu precīzāk noteikt A ģentūras, Administrat īvās padomes, 
dalībvalstu un Komisijas lomu un pien ākumus. Pašlaik EMSA  ir divējāda loma, jo t ā, 
no vienas puses, p ārrauga dal ībvalstis, veicot p ārbaudes un apmekl ējumus, un, no 
otras puses, sniedz dal ībvalstīm tehnisko pal īdzību, mācību un jūrniecības atbalsta 
pakalpojumus. Bez tam dal ībvalstis p ārstāvošajiem Administrat īvās padomes 
locekļiem varētu rasties interešu konflikts. No vienas puses, k ā padomes locek ļi viņi 
pieņem lēmumus par EMSA  darbību un resursiem, bet, no otras puses, vi ņi pārstāv 
tās dalībvalstu pārvaldes instit ūcijas, kuras EMSA  kontrolē, veicot apmekl ējumus un 
pārbaudes, lai noteiktu valsts  noteikumu un prakses atbilst ību attiecīgajiem ES 
tiesību aktiem. Sakar ā ar attiecīgo noteikumu problem ātisko raksturu nepieciešama 
koriģējoša rīcība. 
3. M ĒRĶI 
Vispārīgais politikas m ērķis ir uzlabot j ūras drošību, kuģošanas droš ību, kuģu 
izraisītā piesārņojuma nov ēršanu un rea ģēšanu uz jūras piesārņojuma gad ījumiem, lai 
paaugstin ātu Eiropas iedz īvotāju, ūdeņu un piekrastes droš ību. 
Pirmais konkr ētais politikas m ērķis ir nodrošin āt labāku atbilst ību starp a ģentūras 
dibināšanas regul ā noteiktajiem EMSA  uzdevumiem un daž ādiem jūras drošības 
jomu reglament ējošiem ES ties ību aktiem. Tas var noz īmēt EMSA  uzdevumu 
paplašināšanu jaun ās jomās saistībā ar jūras droš ību, kuģošanas droš ību, 
piesārņojuma nov ēršanu un rea ģēšanu uz pies ārņojuma gad ījumiem. Otrais 
konkrētais politikas m ērķis ir izskaidrot p ārvaldības jautājumus, kas radušies EMSA  
pastāvēšanas pirmajos gados, lai lab āk noteiktu daž ādo ieinteres ēto pušu (A ģentūras, 
Administrat īvās padomes, Komisijas un dal ībvalstu) pien ākumus. Visbeidzot, trešais 
konkrētais politikas m ērķis ir palīdzēt uzlabot ES redzam ību starptautiskaj ā arēnā, 
nodrošinot dal ībvalstīm un Komisijai m ūsdienīgu tehnisko pal īdzību visās Aģentūras 
kompetences jom ās. 
4. I ETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Tika aplūkotas divas atseviš ķas iespēju grupas, no kur ām pirmā attiecas uz EMSA  
uzdevumiem, bet otr ā – uz tās pārvaldību. 
Attiecībā uz EMSA  uzdevumiem tika apl ūkotas šādas iespējas: 
- 1. iespēja: „nedar īt neko” (t.i., atst āt Regulu 1406/2002 bez izmai ņām); 
 
LV 4   LV - 2. iespēja: „minim āla” pārskatīšana, kas aprobežojas ar uzdevumiem, kas izriet no 
trešās ES jūras drošības tiesību aktu paketes īstenošanas; 
- 3. iespēja: „vidēja apjoma” p ārskatīšana, kas ietver 2. iesp ēju un lielas da ļas Parīzes 
Saprašanās memorand ā par ostas valsts kontroli (Par īzes SM) paredz ēto darbību 
pārņemšanu; 
- 4. iespēja: „liela apjoma” p ārskatīšana, kas ietver 3. iesp ēju un jaunus uzdevumus 
drošības, pētniecības un visp ārējās jūrniecības politikas jom ā. 
Jau sākotnēji tika uzskat īts, ka 2.–4. iesp ēja nav konflikt ējošas, bet gan apvienojamas 
iespējas un ka, izv ēloties kādu no tām, būtu jāizstrādā un atseviš ķi jāizvērtē virkne 
konkrētu uzdevumu, kas var ētu novest pie da ļējas iespēju pārdefinēšanas. 
Attiecībā uz Aģentūras uzdevumiem politikas iesp ēju paredzam ās sekas ekonomikas, 
sociālajā un vides jom ā ir ierobežotas apl ūkojamo izmai ņu ierobežot ā apjoma d ēļ. 
Turklāt aplūkojamo iesp ēju sekas nav iesp ējams prec īzi kvantitat īvi novērtēt. 
Faktiski visi EMSA  uzdevumi ir veidoti k ā tehniskā palīdzība Komisijai un 
dalībvalstīm. Ar pašlaik r īcībā esošajiem l īdzekļiem nav iesp ējams noteikt tehnisk ās 
palīdzības ieguld ījumu politikas m ērķos. 
Nevienai no iesp ējām nevarēja noteikt izm ērāmu ietekmi uz ku ģniecības nozares 
konkurētspēju izmaksu vai ieguvumu zi ņā. Tomēr tiek pieņemts, ka EMSA  palīdzība 
dalībvalstīm un Komisijai netieš ā veidā nestu labumu ku ģniecības nozarei, jo 
tādējādi dalībvalstis un Komisija lab āk spētu veikt savas reglament ējošās funkcijas. 
Atbilstoši defin īcijai EMSA  tehniskajai pal īdzībai nevajadz ētu radīt dalībvalstīm ne 
administrat īvo slogu, ne izmaksas. Lai gan dal ībvalstīm paredzamo ietaup ījumu 
kvantitatīvais apmērs ir grūti nosakāms, ieinteres ēto pušu konsult āciju laikā daudzi 
dalībvalstu p ārstāvji pauda v ēlmi gūt ietaupījumus valsts l īmenī, izmantojot EMSA  
paplašināto tehnisko pal īdzību. Galven ā prognozētā ekonomisk ā ietekme attiecas uz 
EMSA  budžeta palielin āšanu ar nepieciešamajiem administrat īvajiem un darb ības 
līdzekļiem, lai var ētu veikt papildu uzdevumus. 
Visu iesp ēju sociālā ietekme ir nenoz īmīga. Iespējams prognoz ēt netiešu pozit īvu 
ietekmi uz j ūrnieku un pasažieru droš ību un viņu dzīves un/vai darba apst ākļiem uz 
kuģiem. 
Attiecībā uz ietekmi uz vidi ir paredzams, ka 2.–4. iesp ēja dos pozit īvu rezultātu 
vides jom ā, jo aplūkojamie pas ākumi paaugstin ātu kuģu un kuģošanas droš ību. 
Ņemot vērā EMSA  līdzšinējo pieredzi l īdzīgu darbību veikšan ā, tika secin āts, ka 
EMSA  varētu gūt labus vai pat ļoti labus pan ākumus, īstenojot liel āko daļu no 
paredzamajiem uzdevumiem. Tas attiecas uz visiem uzdevumiem 2. un 3. iesp ējas 
ietvaros, turpretim 4. iesp ējas ietvaros abi ar p ētniecību saistītie uzdevumi, k ā arī abi 
uzdevumi saist ībā ar sadarb ību trešām valstīm, kas ir kaimi ņvalstis, tika nov ērtēti kā 
„diezgan efekt īvi”, jo abos šajos gad ījumos Aģentūrai nāktos darboties sam ērā jaunās 
jomās. Gandrīz visi iesp ējamie jaunie uzdevumi 2.–4. iesp ējas ietvaros dod ES 
augstu pievienoto v ērtību.  
Izvērtējot, cik re āla būtu dažādo aplūkojamo iesp ēju īstenošana, Komisijas 
dienestiem bija j āņem vērā arī budžeta l īdzekļu pieejam ība. Finanšu pl āni līdz 
 
LV 5   LV 2013. gadam ne ļauj nodrošin āt EMSA  nepieciešamos budžeta resursus, lai var ētu 
īstenot visus iesp ējamos un v ēlamos jaunos uzdevumus. T ādēļ Komisijas dienestiem 
vajadzēja izvēlēties no ietekmes nov ērtējumā noteiktajiem uzdevumiem tos, kuri ir 
svarīgāki un sniedz ES liel āku pievienoto v ērtību. Tikmēr EMSA  jau ir sākusi īstenot 
dažus no jaunajiem uzdevumiem, balstoties uz t ās pašreiz ējo regulu un ar 
pašreizējiem budžeta l īdzekļiem. 
Attiecībā uz EMSA  pārvaldību tika apl ūkotas šādas iespējas: 
- 1. iespēja: „nedar īt neko” (t.i., atst āt Regulu 1406/2002 bez izmai ņām); 
- 2. iespēja: pārskatīt pārvaldības jautājumus regulat īvās aģentūras institucion ālajā 
satvarā; 
- 3. iespēja: radikāla pārskatīšana, pārveidojot institucion ālo satvaru, k ādā EMSA  
šobrīd darbojas. 
3. iespējas radikālais risinājums tika noraid īts jau paš ā sākumā, jo ar pārveidošanu 
saistītie administrat īvie izdevumi tika uzskat īti par nesam ērīgiem. Turkl āt Aģentūras 
sadalīšana div ās atšķirīgās apakšvien ībās būtu radījusi nevēlamu efektivit ātes 
zudumu. T ādēļ tika nolemts saglab āt vienotu EMSA  struktūru, kas atbilst t ā saucamās 
„regulatīvās” aģentūras strukt ūrai ar augstu autonomijas pak āpi. Pieņemot, ka ar 
pārvaldību saistītie pārskatīšanas aspekti nerad īs nekādu negat īvu ietekmi no 
ekonomisk ā, sociālā un vides viedok ļa, ir nolemts izv ēlēties 2. iesp ēju. Nerisin āt 
pārvaldības jautājumus EMSA  uzdevumu p ārskatīšanas laik ā, kā to paredz 1. iesp ēja, 
patiesi neb ūtu lietderīgi. 
Ņemot vērā notiekoš ās starpiest āžu apspriedes par ES a ģentūru sistēmu, jau 
priekšlikuma sagatavošanas s ākumā tika nolemts atlikt jebkuru horizont ālas dabas 
jautājumu (piem ēram, Administrat īvās padomes strukt ūra un balssties ības) un 
pievērsties tieši EMSA  svarīgiem pārvaldības jautājumiem (piem ēram, pārbaužu 
organizēšana ES dal ībvalstīs). Tādējādi priekšlikums ietver ierobežotu skaitu 
uzlabojumu un preciz ējumu saist ībā ar Aģentūras pārvaldību. 
5. S ECINĀJUMS  
Komisijas dienesti secina, ka 4. iesp ēja, kas atbilstoši iepriekš izkl āstītajam 
paskaidrojumam ietver gan 2., gan 3. iesp ēju, ir piem ērotākā EMSA  uzdevumu 
pārskatīšanas iesp ēja, tādējādi nodrošinot, ka A ģentūra turpinās sniegt Komisijai un 
dalībvalstīm vērtīgu tehnisko pal īdzību visās attiecīgajās jomās tās kompetences 
ietvaros. Tom ēr, ņemot vērā budžeta situ āciju, kas raksturota iepriekš ējā punktā, 
Komisijas dienesti ir izv ēlējušies izmantot 4. iesp ēju daudz ierobežot ākā apjomā. 
Ņemot vērā iepriekšmin ēto budžeta situ āciju un att īstību, kā arī ieguldījumus, kas jau 
veikti laika posm ā no 2008. l īdz 2011. gadam, izmaksas EMSA  darbības tālākai 
paplašināšanai ietver vien īgi 18 jaunas papildu amata vietas, kuras j āievieš 
pakāpeniski no 2012. l īdz 2014. gadam, no kur ām sešas amata vietas b ūtu 
jānodrošina EMSA , veicot cilv ēkresursu iekš ēju pārdali. Tiek l ēsts, ka ietekme uz 
budžetu veidos aptuveni 3,9 miljonus euro laika posm ā no 2012. l īdz 2015. gadam.