Īpašais ziņojums Nr. 3/2010 “Vai ietekmes novērtējumi noder ES iestādēm lēmumu pieņemšanā?”





Ermini un saīsinājumi Administratīvais slogs ir organizāciju administratīvās un informācijas izmaksas, kas rodas, pildot juridiskās saistības. Augsta līmeņa neatkarīgu ieinteresēto personu grupa ar administratīvo slogu saistītos jautājumos (Štoibera grupa) dod padomus Komisijai saistībā ar Rīcības programmu administratīvā sloga samazināšanai. Grupas vadītājs ir Bavārijas bijušais ministru prezidents Dr. Edmunds Štoibers, pārējie locekļi pārstāv svarīgas ieinteresēto personu organizācijas. Grupas mandāts beidzas 2010. gadā. Ceļa karte ir dokuments, kurā īsi aprakstīta Komisijas plānota iniciatīva, tostarp tajā īsi aprakstītas arī galvenās jomas, kuras jāaplūko ietekmes novērtējumā, kā arī ietekmes novērtēšanas darba plāns. Ceļa kartei ir divas funkcijas tajā ir ieskicēts priekšlikuma īstenošanas laika grafiks un ietekmes novērtēšanas norise. Ceļa kartes publicē tad, kad ir pieņemta Komisijas likumdošanas un darba programma. Direktoru un ekspertu tīkls labāka regulējuma jomā ir ekspertu grupa, kurā darbojas ES dalībvalstu un citu Eiropas valstu amatpersonas, kas atbild par labāku regulējumu savās valstīs. Direktoru un ekspertu tīkls sanāk divas reizes gadā, un to vada nākamās Padomes prezidentvalsts delegācija. Šīs grupas mandātā ietilpst ideju apmaiņa un ES un tās dalībvalstu iniciatīvu turpmāka izstrāde, lai mazinātu birokrātiju un uzlabotu likumdošanu. Ietekmes novērtēšanas komisija (INK) ir Komisijas Ģenerālsekretariātā izveidota struktūra, kas vērtē katra ietekmes novērtējuma kvalitāti un publicē par to atzinumu. Padomē ir četri direktori no dažādiem ģenerāldirektorātiem un Komisijas ģenerālsekretāra vietnieks. Ikgadējā politikas stratēģija ir dokuments, kurā Komisija n-1 gada sākumā nosaka n gada politikas prioritātes un galvenās iniciatīvas. Vienlaikus Komisija piešķir šīm prioritārajām iniciatīvām attiecīgus finanšu un personāla resursus. Ikgadējās politikas stratēģijas izstrāde ir iespēja rīkot politisku viedokļu apmaiņu, kuras gaitā Eiropas Parlaments un Padome var izteikties par Komisijas programmu. Intervences loģika ir konceptuāla saikne starp intervences ieguldījumu un tiešajiem rezultātiem, kā arī vēlāko plašāko ietekmi, t. i., intervences koprezultātu un iznākumu. Izmaksu standartmodelis ir metode, ar kuru novērtē izmaksas, kas rodas saistībā ar tiesību aktos noteikto informācijas prasību izpildi. Saskaņā ar šo modeli izmaksas aprēķina, pamatojoties uz paredzētās administratīvās darbības vienas vienības vidējo cenu, ko reizina ar visa gada laikā veikto darbību skaitu. Komisijas likumdošanas un darba programma (KLDP) ir dokuments, kuru publicē katra gada novembrī un kurā Komisija izklāsta nākamajam gadam plānotās likumdošanas un citas iniciatīvas. KLDP neiekļauj pilnīgi visas plānotās gada iniciatīvas, bet uzsver svarīgākās no tām. Šajā dokumentā ir sīkāk izvērstas Ikgadējā politikas stratēģijā iekļautās politikas prioritātes un iniciatīvas. Komiteju jeb komitoloģijas procedūra ir sistēma, kurā komitejas pārrauga Komisijai deleģētu tiesību aktu ieviešanu. Komitejās darbojas dalībvalstu pārstāvji, kuriem ir mandāts regulēt to sekundāro tiesību aktu noteiktus aspektus, ko ir pieņēmusi Padome vai — ja piemēro koplēmuma procedūru — Eiropas Parlaments. Komiteju sanāksmes organizē un vada Komisija. Koplēmuma procedūra paredz likumdošanas pilnvaru sadali starp Eiropas Parlamentu un Padomi, bet šīs abas iestādes var izmantot tām dotās pilnvaras tikai pēc Komisijas priekšlikuma vienīgi Komisijai ir iniciatīvas tiesības. Mandelkerna grupa ir augsta līmeņa padomnieku grupa, kurā strādāja regulatīvo jautājumu eksperti no dalībvalstīm un Eiropas Komisijas. Šo grupu 2000. gada novembrī izveidoja dalībvalstu ministri, kuri atbildēja par civildienestiem. Grupu vadīja bijušais Francijas Valsts Padomes loceklis Djodonē Mandelkerns [Dieudonné Mandelkern]. Cita starpā 2001. gadā grupa ieteica Komisijai izstrādāt instrumentu, ar kuru vērtēt ierosināto tiesību aktu sociālo, ekonomisko un vides ietekmi. Padomes darba grupa ir konkrētā politikas jomā specializējusies struktūra, kas izveidota kādai no ministru padomēm, kurās ir pārstāvētas dalībvalstu delegācijas. Padomes darba grupa sagatavo tiesību aktus, kas jāpieņem attiecīgajai ministru padomei. Referents Eiropas Parlamentā ir viens vai vairāki deputāti, kuri atbild par kādu priekšlikumu vai ziņojumu. Atbildīgo deputātu, kurš pieder citai politiskajai grupai, nevis tai, no kuras nāk par to pašu priekšlikumu vai ziņojumu atbildīgais EP galvenais referents, sauc par ēnu referentu. Transponēšana ES tiesību praksē ir process, kurā dalībvalstis iestrādā ES direktīvu prasības valsts tiesību aktos, kur nosaka prasību praktisko īstenošanu. Kopsavilkums I. Ietekmes novērtēšana ir viens no Komisijas labāka regulējuma politikas stūrakmeņiem. Labākas regulēšanas mērķis ir uzlabot un vienkāršot tiesību aktus, gan esošos, gan jaunos, savukārt ietekmes novērtēšanas mērķis ir dot ieguldījumu lēmumpieņemšanas procesā, sistemātiski vācot un analizējot informāciju par plānotajiem intervences pasākumiem un aplēšot to iespējamo ietekmi. Ietekmes novērtējumu uzdevums ir sniegt likumdošanā iesaistītajām iestādēm pamatu, uz kura lemt par problēmu risināšanas piemērotāko veidu. II. Revīzijā tika analizēts, vai ietekmes novērtējumi noder ES iestādēm lēmumu pieņemšanā. Galvenokārt revidenti pārbaudīja, - cik bieži Komisija sagatavo ietekmes novērtējumus pirms priekšlikumu izstrādes un cik bieži Eiropas Parlaments un Padome tos izmanto likumdošanā; - vai Komisijas ietekmes novērtējumu sagatavošanas procedūras ir tādas, ka ietekmes novērtējumi palīdz Komisijas iniciatīvu izstrādē; - vai Komisijas ietekmes novērtējumu saturs ir atbilstošs un vai konstatējumi ir izklāstīti tā, lai tos varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanā. III. Revīzija attiecās uz laika posmu no 2003. līdz 2008. gadam. Revidenti cita starpā salīdzināja dažādas ietekmes novērtēšanas sistēmas starptautiskajā mērogā, analizēja Komisijas sagatavotu ietekmes novērtējumu paraugu un tikās ar darbiniekiem (vai anketēja tos), kuri ir iesaistīti Komisijas ietekmes novērtējumu sagatavošanā, pārskatīšanā vai izmantošanā kā Komisijā, tā ārpus tās. Konstatējumus salīdzināja ar attiecīgajiem iestāžu nolīgumiem, Komisijas pamatnostādnēm un labo praksi, kas definēta politikas dokumentos un ko izstrādājusi Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO). Visā revīzijas gaitā notika apspriešanās ar ekspertu grupām. IV. Par labāku regulējumu jāgādā visām ES iestādēm, kuras ir iesaistītas likumdošanas procesā. Kopumā revīzijā ir secināts, ka īpaši pēdējos gados ES iestādes efektīvi izmanto ietekmes novērtējumus lēmumu pieņemšanā. Komisija 2002. gadā ieviesa visaptverošu ietekmes novērtēšanas sistēmu. Ietekmes novērtēšana ir kļuvusi par politikas izstrādes neatņemamu sastāvdaļu, un Komisija tagad izstrādā labākas iniciatīvas. Komisija ietekmes novērtējumus sistemātiski nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei, un šīs iestādes tos izmanto, pieņemot likumdošanas lēmumus. Lietotāji gan Parlamentā, gan Padomē saka, ka ietekmes novērtējumi palīdz izskatīt Komisijas priekšlikumus. Tomēr likumdošanas procedūras gaitā Komisijas ietekmes novērtējumus neatjaunina, un Eiropas Parlaments un Padome reti novērtē pašu ierosināto labojumu ietekmi. V. Revīzijā konstatēja, ka ir iespējams uzlabot Komisijas piemērotās ietekmes novērtēšanas procedūras un ietekmes novērtējuma ziņojumu saturu un izklāstu: i) Izņemot Komisijas likumdošanas un darba programmu, Komisija nebija publicējusi vispārēju pārskatu par tām likumdošanas iniciatīvām, kuras atlasīja ietekmes novērtēšanai, un nebija paskaidrojusi, kāpēc izvēlētas konkrētās iniciatīvas. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām plaši izmantoja sākumā, bet ne par ietekmes novērtējuma ziņojumu projektiem. Pēdējā laikā novērots, ka ir uzlabojusies Komisijas iekšējās kvalitātes kontrole attiecībā uz ietekmes novērtējumiem, bet Ietekmes novērtēšanas komisijas intervencei jābūt savlaicīgākai; ii) Komisijas ietekmes novērtējuma ziņojumos pārsvarā bija labi aprakstītas problēmas un mērķi — šī un citas obligātās iedaļas atbilda Komisijas pamatnostādnēm. Taču ne vienmēr ir viegli uztvert ietekmes novērtējumu galvenos rezultātus un pamatatziņas un dažkārt ir grūti salīdzināt aprakstīto alternatīvo politikas virzienu ietekmi. Datu trūkuma dēļ ir problēmas ietekmi izteikt skaitļos un naudā. Tāpat revidenti secināja, ka ne vienmēr bija pietiekami analizētas vai izteiktas skaitļos ierosināto tiesību aktu ieviešanas un piemērošanas izmaksas un iespējamais administratīvais slogs. VI. Palāta uzskata, ka Komisijai, kad tā izstrādā jaunus intervences pasākumus vai pārskata jau esošos, jāvelta pienācīga uzmanība tādiem principiem kā mērķu skaidrība un pasākumu vienkāršošana, īstenojamība, pārredzamība un pārskatatbildība. Šā ziņojuma konstatējumi un ieteikumi varētu noderēt Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai, kad tiks pārskatīti iestāžu nolīgumi par labāku likumdošanu un par kopēju pieeju ietekmes novērtēšanai. Ievads Labāks regulējums Eiropas Savienībā 1. Komisijas politika attiecībā uz labāku regulējumu paredz labāk izstrādāt jaunus tiesību aktus un vienkāršot spēkā esošos aktus [1]. Labāka regulējuma iniciatīvu izstrādāja pēc 2001. gada Gēteborgas un Lākenes Eiropadomes sanāksmēm, kurās izskanēja vajadzība - vienkāršot un uzlabot Eiropas Savienības regulatīvo vidi, - apsvērt priekšlikumu ietekmi ekonomiskā, sociālā un vides aspektā. 2. Kopš tā laika Eiropas Komisija ir ieviesusi vairākus pasākumus (tostarp ietekmes novērtēšanu), kuru mērķis ir intervences pasākumu uzlabota izstrāde (sk. 1. izcēlumu). 1. izcēlums Labāka regulējuma politikas pamatuzdevumi Vienkāršot spēkā esošos tiesību aktus, izskatīt un vajadzības gadījumā atsaukt jaunu tiesību aktu priekšlikumus, uzraudzīt un samazināt administratīvo slogu, apspriesties ar ieinteresētajām personām [2], novērtēt ietekmi. Ietekmes novērtēšana — labāka regulējuma līdzeklis Komisijas ieviestās ietekmes novērtēšanas sistēmas tvērums 3. Ietekmes novērtējumus sagatavo tiesību aktu priekšlikumiem un citām Komisijas iniciatīvām. Tos obligāti sagatavo visām svarīgākajām likumdošanas, budžeta un politikas iniciatīvām ar nozīmīgu ietekmi. Svarīgākās politikas iniciatīvas ir tās, kas ir iekļautas Ikgadējā politikas stratēģijā vai, vēlāk, Komisijas likumdošanas un darba programmā, neskaitot dažus skaidri definētus izņēmumus. Ietekmes novērtējumus var veikt arī citām nozīmīgām iniciatīvām, par ko lemj katrā gadījumā atsevišķi [3]. 4. Komisijas ietekmes novērtēšanas sistēmu piemēro arī spēkā esošiem ES tiesību aktiem, ja pārskata vai atjaunina acquis communautaire, piemēram, saskaņā ar Vienkāršošanas pastāvīgo programmu. 2009. gadā ietekmes novērtēšanas sistēmu paplašināja un tajā ietvēra arī īstenošanas noteikumus (t. i., komiteju procedūrā pieņemtus lēmumus). Īstenošanas noteikumi ir nozīmīgs ES tiesību aktu avots: apmēram 250 komiteju katru gadu pieņem apmēram 2600 šādu noteikumu, no kuriem aptuveni 1000 balstās uz koplēmuma procedūrā pieņemtiem tiesību aktiem [4]. Komisijas ietekmes novērtēšanas sistēmas tvērums ir plašāks nekā salīdzināmu valsts sistēmu tvērums 5. Ietekmes novērtēšanas sistēmas pilnībā darbojas tikai dažās dalībvalstīs [5], turklāt Komisijas sistēmai ir atšķirīgs, zināmā mērā plašāks tvērums nekā citām ESAO valstu sistēmām (sk. I pielikumu): - pirmkārt, citas ietekmes novērtēšanas sistēmas attiecina tikai uz "īstenošanas noteikumiem" (piemēram, ASV, uz regulatīviem aktiem, ar kuriem sīkāk izvērsti Kongresa pieņemti tiesību akti; ES kontekstā tie būtu komiteju procedūrā pieņemti lēmumi); - otrkārt, dažas Eiropas valstis (piemēram, Nīderlande un Vācija) plānoto tiesību aktu analīzē uzsver administratīvo slogu. Eiropas Komisijā tas it tikai viens no analizētajiem aspektiem. Komisijas ietekmes novērtējumu saturs 6. Ietekmes novērtējumos ir jāapzina un jāizvērtē risināmās problēmas un izvirzītie mērķi, jāaplūko politikas mērķu sasniegšanas galvenās alternatīvas un jāanalizē šo alternatīvu iespējamā ekonomiskā, vides un sociālā ietekme. Ietekmes novērtējumos analizē arī ierosināto alternatīvu paredzamo administratīvo slogu, novērtē paredzamās ieviešanas un piemērošanas problēmas un izklāsta uzraudzības un novērtēšanas kārtību, kāda būtu piemērota ierosinātajam intervences pasākumam vai programmai [6]. Komisijas ietekmes novērtēšanas sistēmas atbildīgie dienesti, procedūras un izmaksas 7. Komisijā katrs ģenerāldirektorāts atbild par ietekmes novērtējumu sagatavošanu saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm. Pirmās pamatnostādnes izstrādāja 2002. gadā, vēlāk tās trīs reizes atjaunināja, pēdējo reizi — 2009. gada janvārī [7]. Ietekmes novērtējumus sagatavo darbinieki, kuri atbild par konkrēto politikas iniciatīvu. Šiem darbiniekiem palīdz speciālas ietekmes novērtēšanas atbalsta nodaļas. Kopš 2007. gada visu Komisijas ietekmes novērtējumu sagatavošanā piedalās arī Ietekmes novērtēšanas komisija, kas sniedz atbalstu kvalitātes un kontroles aspektā [8]. 8. Kad sākas kāda priekšlikuma projekta apspriešana kompetentajos dienestos, projektam noteikti jāpievieno ietekmes novērtējums. Ietekmes novērtējuma galīgo redakciju pievieno tiesību akta priekšlikumam, kad to iesniedz komisāru kolēģijai galīgajai pieņemšanai. Galīgo ietekmes novērtējumu iesniedz arī Eiropas Parlamentam un Padomei kopā ar galīgo priekšlikumu un ievieto tīmekļa vietnē "Europa" [9]. Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas savstarpējie nolīgumi 9. Iestāžu 2003. gada nolīgumā par labāku likumdošanu Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienprātīgi apgalvoja, ka "(..) ietekmes novērtējumi pozitīvi ietekmē Kopienas likumdošanu, īpaši tvērumu un saturu" [10]. Minētās iestādes 2005. gadā parakstīja vēl vienu nolīgumu par kopēju pieeju ietekmes novērtēšanai [11]. 10. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2005. gadā vienojās, ka līdz 2007. gadam iestāžu nolīgums ir jāpārskata [12], bet līdz šim tas vēl nav izdarīts. Gatavojoties pārskatīšanai, iesaistītās iestādes 2008. gadā sagatavoja "inventarizācijas ziņojumus", kuros pausti iestāžu uzskati par kopēju pieeju ietekmes novērtēšanai kopš 2005. gada [13]. 11. Eiropas Parlaments ir pieņēmis vairākas rezolūcijas par labāku regulējumu un par ietekmes novērtējumu izmantošanu. Šajās rezolūcijās kopumā ietekmes novērtējumi ir vērtēti kā noderīgs informācijas avots ES lēmumu pieņēmējiem [14]. Arī Padome savos jaunākajos secinājumos par labāku regulējumu ir apņēmusies visā sarunu procesā izmantot Komisijas sagatavotos ietekmes novērtējuma ziņojumus, tostarp Ietekmes novērtēšanas komisijas atzinumus [15]. Eiropas Parlaments un Padome ir paziņojusi Palātai savus uzskatus par šajā ziņojumā apskatītajiem jautājumiem (sk. Eiropas Parlamenta un Padomes priekšsēdētāju vēstules). 12. Kopskats par ietekmes novērtējumu vietu Komisijas iniciatīvu un tiesību aktu priekšlikumu izstrādē un lēmumu pieņemšanā par tiem sniegts 1. attēlā. 1. attēls Ietekmes novērtējumu vieta Komisijas iniciatīvu un tiesību aktu priekšlikumu izstrādē un lēmumu pieņemšanā par tiem +++++ TIFF +++++ Revīzijas tvērums un pieeja 13. Revīzijā tika vērtēts, vai Komisijas ietekmes novērtējumi noder ES iestādēm lēmumu pieņemšanā. Galvenokārt revidenti pārbaudīja, - cik bieži Komisija sagatavo ietekmes novērtējumus pirms priekšlikumu izstrādes un cik bieži Eiropas Parlaments un Padome tos izmanto likumdošanā; - vai Komisijas ietekmes novērtējumu sagatavošanas procedūras ir tādas, ka ietekmes novērtējumi palīdz Komisijas iniciatīvu izstrādē; - vai Komisijas ietekmes novērtējuma ziņojumu saturs ir atbilstošs un vai konstatējumi ir izklāstīti tā, lai tos varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanā. 14. Revīzija attiecās uz laika posmu no 2003. līdz 2008. gadam. Revidenti cita starpā - salīdzināja Komisijas sistēmas atsevišķus elementus ar citām ietekmes novērtēšanas sistēmām; - analizēja ietekmes novērtējumu sagatavošanas statistiku un novērtējuma ziņojumu paraugu (pēc novērtējuma tabulas punktiem novērtēja piecus ģenerāldirektorātus, kopā apmēram ceturto daļu revidētajā periodā sagatavoto ietekmes novērtējumu); - mutiski un rakstiski aptaujāja cilvēkus, kuri ir iesaistīti Komisijas ietekmes novērtējumu sagatavošanā, pārskatīšanā vai izmantošanā gan Komisijā, gan ārpus tās. Revīzijas metodoloģija sīkāk aprakstīta IIIpielikumā. 15. Konstatējumus salīdzināja ar attiecīgajiem iestāžu nolīgumiem [16], Komisijas pamatnostādnēm [17] un labo praksi, kas definēta politikas dokumentos [18] un ko izstrādājusi Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) [19]. Visā revīzijas gaitā notika apspriešanās ar ekspertu grupām, kas specializējušās ietekmes novērtēšanas un labāka regulējuma jomā. 16. Revīzijas tvērumā neietilpa atsevišķu tiesību aktu vai likumdošanas kvalitātes analīze. Apsvērumi Kā Komisija, Eiropas Parlaments un Padome izmanto ietekmes novērtējumus lēmumu pieņemšanā 17. Ietekmes novērtējumi ir palīgs lēmumu pieņemšanā, jo tie sniedz sistemātiski apkopotu un izanalizētu informāciju par plānotiem intervences pasākumiem un to iespējamo ietekmi [20]. Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas savstarpēji noslēgtie iestāžu nolīgumi nosaka, ka ietekmes novērtējumu uzdevums ir pirmām kārtām palīdzēt Komisijai politikas iniciatīvu un tiesību aktu priekšlikumu izstrādē. Vēlāk likumdošanas procesā Komisijas vai, attiecīgos gadījumos, Eiropas Parlamenta un Padomes sagatavotie novērtējumi sniedz informāciju, uz kuras pamata likumdevēji spēj lemt par piemērotāko problēmas risinājumu. 18. Palātas revidenti pārbaudīja, - cik bieži Komisija sagatavo ietekmes novērtējumus pirms tiesību aktu priekšlikumu un citu iniciatīvu sagatavošanas un vai Komisija šos novērtējumus aktīvi izmanto, izstrādājot politiku un tiesību aktus; - vai lietotāji Eiropas Parlamentā un Padomē uzskata, ka Komisijas ietekmes novērtējumi palīdz likumdevējiem lēmumu pieņemšanā, un vai novērtējumi ietekmē to, kā tiesību aktu priekšlikumus apspriež komitejās un darba grupās; - cik bieži likumdevēji paši veic ietekmes novērtēšanu, ja viņi vēlas ievērojami grozīt priekšlikumus, vai lūdz Komisijai atjaunināt tās ietekmes novērtējumus un vai valstu iestādes sniedz papildu informāciju ES līmeņa likumdevējiem. Ietekmes novērtējumi palīdz Komisijai izstrādāt priekšlikumus Kopš 2003. gada ietekmes novērtēšana veikta daudz biežāk 19. Revidētajā periodā iestādes stingri atbalstīja ietekmes novērtēšanu un dedzīgāk nekā agrāk ar savu ieguldījumu palīdzēja Komisijai izstrādāt politikas iniciatīvas un tiesību aktu priekšlikumus [21]. Revidētajā laikposmā Komisija kopumā publicēja 404 ietekmes novērtējumu ziņojumus. Kopš 2003. gada katru gadu sagatavoto ietekmes novērtējuma ziņojumu skaits ir pieaudzis līdz 121 ziņojumam 2008. gadā (sk. 2. attēlu). 2. attēls Katru gadu sagatavoto ietekmes novērtējuma ziņojumu skaits +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Komisija Ir sasniegts Komisijas mērķis aptvert likumdošanas un darba programmu... 20. To iniciatīvu atlase, kurām veiks ietekmes novērtēšanu, ir svarīgs lēmums gan politiskā aspektā, gan vajadzīgo resursu aspektā. Revidētajā periodā galvenais atlases nosacījums bija tas, vai iniciatīva ir iekļauta Komisijas likumdošanas un darba programmā (KLDP), kura satur Komisijas galvenās politikas iniciatīvas, kas noteiktas saskaņā ar Ikgadējo politikas stratēģiju (sk. 2. izcēlumu). 21. Laikā no 2003. līdz 2008. gadam ietekmi novērtēja 69 % no visām KLDP iekļautām iniciatīvām. Kopš 2005. gada, saskaņā ar tolaik Komisijas izvirzītiem kritērijiem, ietekmes novērtēšanu veica visiem svarīgākajiem KLDP pasākumiem, t. i., iniciatīvām, kuru ietekmi uzskatīja par nozīmīgu. 2. izcēlums Atlases kritēriji, pēc kuriem izraugās novērtējamās iniciatīvas Komisija 2003. gadā — pirmajā gadā, kad piemēroja ietekmes novērtēšanas sistēmu, — nolēma atlasīt vairākus priekšlikumus, kuriem jāveic ietekmes novērtēšana. Šīs atlases pamatkritēriji bija priekšlikuma svarīgums attiecībā pret politiskajām prioritātēm, Komisijas dienestu reālās iespējas veikt ietekmes novērtēšanu īsā termiņā un līdzsvars starp dažādiem priekšlikumu veidiem un dažādu dienestu iesaistīšanos. 2004. gads bija pirmais gads, kad ietekmes novērtēšanas procedūru pilnībā integrēja programmu ciklā un attiecināja arī uz citiem priekšlikumiem, kas bija iekļauti Komisijas likumdošanas un darba programmā (KLDP) un ko uzskatīja par priekšlikumiem ar nozīmīgu ietekmi [22]. Kopš 2005. gada ietekme jānovērtē visām KLDP iekļautām iniciatīvām [23], ar dažiem izņēmumiem [24]. ... un aizvien biežāk ietekmi novērtē arī tām iniciatīvām, kas nav iekļautas KLDP 22. Ievērojot savus noteikumus un izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, Komisija ir sagatavojusi ietekmes novērtējumus arī iniciatīvām, kas nav iekļautas KLDP [25]. Šādas iniciatīvas veidoja lielāko daļu no 2008. gadā veiktās novērtēšanas (sk. 3. attēlu). Ietekmes novērtēšana kļūst par ikdienas praksi Komisijas politikas izstrādē 23. Ietekmes novērtēšana aizvien vairāk kļūst par politikas izstrādes kultūras daļu Komisijā. Pēdējos gados Komisija ir rīkojusi plašas mācības par ietekmes novērtēšanas metodoloģiju. Novērtējumu sagatavošanas principi ir izklāstīti Komisijas ietekmes novērtēšanas pamatnostādnēs, ko izdevis Ģenerālsekretariāts un ko piemēro visos dienestos. Kopš 2002. gada pamatnostādnes ir atjauninātas divas reizes, pēdējoreiz — 2009. gada janvārī [26]. 3. attēls 2005.–2008. gadā sagatavotie ietekmes novērtējumi Komisijas likumdošanas un darba programmā iekļautām iniciatīvām un citām iniciatīvām +++++ TIFF +++++ Avots: ERP veiktā Komisijas datu analīze. 24. Kopš 2007. gada darbojas Ietekmes novērtēšanas komisija, kas ar Komisijas ģenerālsekretariāta atbalstu pārskata ģenerāldirektorātu veiktās ietekmes novērtēšanas kvalitāti. Nesen ietekmes novērtējumu pamatnostādnes ir papildinātas ar piebildi, ka ģenerāldirektoriem jāuzņemas atbildība par ietekmes novērtēšanas metodoloģijas pamatotību, proti, viņiem jāparaksta ietekmes novērtējuma projekts, ko iesniedz Ietekmes novērtēšanas komisijai apstiprināšanai [27]. Pamatnostādnēs arī noteikts, ka izveidojamas ietekmes novērtēšanas koordinācijas grupas, kuru uzdevums ir sekot, lai dažādās politikas jomās ietekmes novērtēšana noritētu konsekventi. Ietekmes novērtējumus galvenokārt izmanto, lai uzlabotu Komisijas priekšlikumus 25. Revīzijā tika konstatēts, ka Komisija ietekmes novērtējumus neizmanto tam, lai lemtu par priekšlikuma tālāku virzīšanu vai atmešanu. Lēmumu par to, vai iniciatīvu virzīt tālāk, parasti pieņem pirms galīgā ietekmes novērtējuma ziņojuma. Komisija ietekmes novērtējumus izmanto drīzāk tam, lai vāktu un analizētu pierādījumus, kas politikas izstrādes procesā ļauj uzlabot ierosināto iniciatīvu (sk. piemēru 3. izcēlumā). 3. izcēlums Kā ietekmes novērtējums var palīdzēt uzlabot ierosināto iniciatīvu. Viesabonēšanas I projekts Viesabonēšanas I projektā [28] tika atbalstīts lēmums pieņemt regulu [29], nevis direktīvu vai vispār nepieņemt tiesību aktu, un visā ietekmes novērtēšanas gaitā regulas priekšlikumu pielāgoja. Otrā posma apspriedēs Komisija bija ierosinājusi risināt viesabonēšanas tirgus problēmas pēc "vietējā tirgus cenu principa", bet pēc sabiedriskās apspriešanas Komisija iestrādāja ietekmes novērtējumā lielākās daļas respondentu viedokli, ka viesabonēšanas tirgus problēmas būtu labāk risināt citādi — ar "Eiropas vietējā tirgus pieeju". 26. Revidenti konstatēja arī to, ka īpaši pēdējos gados ietekmes novērtējumi kļūst izvērstāki, proti, analizē vairāk alternatīvu, un ka resursus vairāk atvēl svarīgāko iniciatīvu novērtēšanai: - analizē arvien vairāk politikas alternatīvu: Komisijas darbinieki, kuri izstrādā tiesību aktu priekšlikumus un to ietekmes novērtējumus, atzīst, ka nākas apsvērt vairāk alternatīvu nekā agrāk. Visa revidētā perioda gaitā pakāpeniski ir pieaudzis novērtējuma ziņojumos aprakstīto alternatīvu skaits. Palātas analīze liecina, ka īpaši 2007. un 2008. gadā sagatavotajos novērtējumos Komisija aizvien biežāk bija analizējusi vairākas reāli ieviešamas regulējuma alternatīvas; - līdzekļus prioritārā kārtā piešķir tiesību aktu priekšlikumiem un KLDP iniciatīvām: Komisija uzskata, ka vairāk resursu jāpiešķir svarīgāko iniciatīvu analīzei, ne tik daudz mazāk svarīgām iniciatīvām. Komisijas pamatnostādnēs šis princips ir dēvēts par proporcionālas analīzes principu [30]. Komisijas dati to apliecina: vairāk laika ir veltīts tiem ietekmes novērtējumiem, ko sagatavo par tiesību aktu priekšlikumiem (pretstatā cita veida iniciatīvām, kas nav tiesību akti) un par KLDP iekļautām iniciatīvām (pretstatā citām iniciatīvām, kas KLDP nav paredzētas) (sk. 4. attēlu). Tātad Komisija piešķir resursus saskaņā ar iepriekš noteiktām prioritātēm. 4. attēls Vidējais laiks, ko darbinieki velta ietekmes novērtējuma ziņojumu sagatavošanai +++++ TIFF +++++ Piezīme: 52 ietekmes novērtējuma ziņojumi. Avots: Eiropas Revīzijas palātas veiktā Komisijas datu analīze (2009. g.). Ietekmes novērtējumus lēmumu pieņemšanā aktīvi izmanto komisāru kolēģija 27. Komisijā iniciatīvas izstrādā un ietekmes novērtējumus sagatavo ģenerāldirektorātos, kur šo darbu pārrauga par konkrēto politikas jomu atbildīgais komisārs. Pēc tam Komisijas priekšlikumus pieņem komisāru kolēģija. Komisāru lēmumus parasti sagatavo viņu privāto biroju darbinieki iknedēļas sanāksmēs. Revidentu aptaujātie komisāru privāto biroju darbinieki apgalvoja, ka ietekmes novērtējumu ziņojumi ir noderīgs informācijas avots par priekšlikumiem, ko ierosinājis citas jomas komisārs. Ietekmes novērtējumus un tiem pievienotos Ietekmes novērtēšanas komisijas atzinumus regulāri apspriež iknedēļas sagatavošanās sanāksmēs. Vairākums Komisijas sagatavoto ietekmes novērtējuma ziņojumu lietotāju Eiropas Parlamentā un Padomē uzskata, ka šie novērtējumi sniedz noderīgu informāciju tiesību aktu pieņemšanā Komisijas ietekmes novērtējuma ziņojumus iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kopā ar politikas iniciatīvu 28. Ietekmes novērtējuma ziņojumi ir "pilnībā un brīvi" jādara pieejami Eiropas Parlamentam un Padomei, jo tādējādi likumdevēji var gūt visaptverošu priekšstatu par novērtējumā dotajiem pamata pierādījumiem [31]. Revidētajā periodā abām iestādēm iesniedza visus tiesību aktu priekšlikumu ietekmes novērtējuma ziņojumus. 4. izcēlums Labas prakses piemērs par ietekmes novērtējuma prezentēšanu un apspriešanu Eiropas Parlamenta komitejas darba grupā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas darba grupas viena sanāksme tika veltīta tam, lai prezentētu un apspriestu ietekmes novērtējumu ierosinātajai patērētāju tiesību direktīvai [32]. Kad Komisijas pārstāvis bija īsi iepazīstinājis klātesošos ar novērtējumu, vairāki deputāti izteica komentārus par novērtējuma saturu un izcēla aspektus, kuriem Komisija varētu pievērst lielāku uzmanību. Šis piemērs rāda, ka ietekmes novērtējumi ir vajadzīgi likumdevēju informēšanai un ka novērtējumu apspriešana ar deputātiem sniedz Komisijai atgriezenisko saiti, kas nepieciešama tiesību akta priekšlikuma pilnveidošanai. Komisijas ietekmes novērtējumus reti apspriež Eiropas Parlamenta komiteju un Padomes darba grupu sanāksmēs 29. Eiropas Parlamentā un Padomē ieteicamā prakse ir apspriest katru Komisijas ietekmes novērtējumu, kas iesniegts kopā ar izskatāmo priekšlikumu [33]. Tomēr īstenībā gan Parlaments, gan Padome ir tālu no šā ieteikuma ievērošanas: - Eiropas Parlamentā Komisijas ietekmes novērtējuma ziņojumus sistemātiski neizklāsta un neapspriež. Revidenti konstatēja, ka Komisiju aicina iesniegt savus ietekmes novērtējumus tikai izņēmuma gadījumos (sk. labas prakses piemēru 4. izcēlumā). Analizējuši vairāk nekā 12000 publiski pieejamo Eiropas Parlamenta 2004.–2009. sasaukuma komiteju dokumentu, revidenti secināja, ka tikai vienā dokumentā ir tieša atsauce uz Komisijas ietekmes novērtējumu [34]; - Padomes iekšējās vadlīnijās ir ieteikts apspriest Komisijas ietekmes novērtējumus darba grupās [35]. Sarunās ar Padomes darbiniekiem izrādījās, ka lēmumus par novērtējumu oficiālu apspriešanu vai Komisijas aicināšanu tos prezentēt pieņem katrā gadījumā atsevišķi (sk. labas prakses piemēru 5. izcēlumā). Analizējuši Padomes publiskā reģistra datus par 2004.–2009. gadu, revidenti secināja, ka tikai četros dokumentos ir tieša atsauce uz Komisijas ietekmes novērtējumu. 5. izcēlums Labas prakses piemēri par ietekmes novērtējumu apspriešanu Padomes darba grupā Revidētajā periodā Padomes darba grupai bija iesniegti divi ietekmes novērtējumi enerģētikas politikas jomā: likumdošanas pakete par elektroenerģijas un gāzes iekšējo tirgu [36] un īstenošanas pasākumu pakete, ar kuru sasniegt ES mērķus attiecībā uz klimata pārmaiņām un atjaunīgiem energoresursiem līdz 2020. gadam [37]. Abos gadījumos apspriedes notika pēc Komisijas ierosinājuma, tās neaprobežojās ar vienu darba grupas sanāksmi vien, informācijas sniegšana Padomes debatēm turpinājās visā likumdošanas procesā. Komisijas ietekmes novērtējumi ir noderīgi un informatīvi dokumenti, ar kuriem pamato Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegtos priekšlikumus 30. Lai gan vairākumā gadījumu Komisijas ietekmes novērtējumi nav tieši minēti Eiropas Parlamenta un Padomes oficiālajos dokumentos, novērtējumu lietotāji abās iestādēs uzskata, ka novērtējumi sniedz noderīgu papildu informāciju Komisijas priekšlikumu atbalstam (sk. 5. attēlu). 5. attēls Padomes darba grupu apsekojums: vai Komisijas sagatavotie ietekmes novērtējumi sniedz informāciju, kas Padomei noder lēmumu pieņemšanā? Avots: Eiropas Revīzijas palātas rīkotais Padomes darba grupu apsekojums (2009. g.). | Piekrīt | Nepiekrīt | Nezina | Komisijas ietekmes novērtējumi ir svarīgs informācijas avots, kas Padomei noder lēmumu pieņemšanā | 53 % | 35 % | 12 % | | Vienmēr/ lielākoties/bieži | Reti/nekad | Nezina | Ietekmes novērtējumi ir palīdzējuši pārstāvjiem pieņemt lēmumus vai nostājas | 50 % | 42 % | 8 % | Darba grupu sanāksmēs pārstāvjiem ir komentāri par ietekmes novērtējumu saturu | 38 % | 55 % | 7 % | Pārstāvji lūdz Komisiju sniegt vairāk ziņu par novērtējumiem | 35 % | 57 % | 8 % | Lietotāji uzskata, ka ietekmes novērtējumi ir uzlabojuši ES likumdošanas kvalitāti 31. Revīzijā aptaujātie lietotāji Eiropas Parlamentā un Padomē pārsvarā izteicās pozitīvi par ietekmes novērtējumiem. Padomes darba grupu aptaujā liela daļa respondentu (68 %) uzskatīja, ka viņu izmantotie ietekmes novērtējumi uzlaboja galīgā tiesību akta kvalitāti. Šo pozitīvo viedokli par Komisijas ietekmes novērtēšanas sistēmu apstiprināja arī valstu eksperti labāka regulējuma jomā, kuriem šo jautājumu uzdeva Direktoru un ekspertu tīkla labāka regulējuma jomā 2009. gada jūnijā sanāksmē. Vairāk nekā astoņi no katriem 10 aptaujātajiem respondentiem (85 %) uzskatīja, ka ietekmes novērtējumi palīdz sasniegt ES politikas mērķi uzlabot regulējumu (sk. 6. attēlu). 6. attēls Apsekojums: vai ietekmes novērtējumi palīdz sasniegt "labāka regulējuma" mērķi? +++++ TIFF +++++ Piezīme: 26/90 atbildes. Avots: Eiropas Revīzijas palātas rīkotais Padomes darba grupu apsekojums / Direktoru un ekspertu aptauja labāka regulējuma jomā (2009. g.). Interešu grupas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas ņem vērā ietekmes novērtējumus, kad tās piedalās tiesību aktu priekšlikumu apspriešanā 32. Tiesību aktu priekšlikumu sabiedriskā apspriešana ir ārkārtīgi svarīga labāka regulējuma mērķa sasniegšanai. Komisijas galīgie ietekmes novērtējuma ziņojumi ir publiski dokumenti, kas pieejami internetā visām ieinteresētajām personām, tiklīdz ir ierosināta attiecīgā politikas iniciatīva. Tā ir starptautiska līmeņa laba prakse (sk. I pielikumu). 33. Sarunās ar ieinteresēto personu organizācijām, kurās pārstāvētas interešu grupas un pilsoniskā sabiedrība [38], revidenti uzzināja, ka šo organizāciju pārstāvji sistemātiski ņem vērā ietekmes novērtējumus. Taču daži no viņiem pauda viedokli, ka ietekmes novērtējumi drīzāk esot Komisijas priekšlikuma politisks attaisnojums, nevis priekšlikuma ietekmes neatkarīgs novērtējums. Šī kritika īpaši attiecās uz ietekmes novērtējumiem, ko sagatavoja sistēmas darbības pirmajos gados, bet vēlāk šīs raizes ir mazinājušās. Ja Komisijas sākotnējo priekšlikumu groza, netiek vērtēta izmaiņu iespējamā ietekme Parlaments un Padome sagatavoja astoņus ietekmes novērtējumus par grozījumiem Komisijas priekšlikumos 34. Lēmumu pieņemšana likumdošanas procesā Eiropas Savienības iestādes notiek citādi nekā dalībvalstīs. Dibināšanas līgumā ir noteikts, ka likumdevēji ir Eiropas Parlaments un Padome, bet vienīgi Komisijai ir iniciatīvas tiesības. Līdz ar Lisabonas līguma pieņemšanu koplēmuma procedūra attiecas uz plašāku klāstu politikas jomu. 35. Praksē likumdevējs gandrīz visus Komisijas priekšlikumus maina, reizēm pamatīgi. Tāpēc Eiropas Parlaments un Padome ir vienojušies, ka koplēmuma procedūrā šīs iestādes var "(..) balstoties uz kopīgi definētiem kritērijiem un procedūrām, pirms būtisku izmaiņu apstiprināšanas vai nu pirmajā lasījumā, vai arī pēdējās kopredakcijas stadijā uzdot, lai tiktu sagatavoti ietekmes novērtējumi" [39]. Šo apņemšanos nostiprināja Iestāžu 2005. gada nolīgumā par kopēju pieeju ietekmes novērtēšanai [40]. 36. Tomēr Eiropas Parlaments un Padome ir tikai daļēji ievērojuši šo iestāžu nolīgumu aspektu. Laikā no 2005. līdz 2008. gadam Eiropas Parlaments pieņēma 377 sekundāros tiesību aktus, bet Padome — 1946 [41]. Revīzijā tika konstatēts, ka minētajā laikā - Eiropas Parlaments novērtēja grozījumu ietekmi septiņiem priekšlikumiem [42], - Padome bija sagatavojusi vienu ietekmes novērtējumu [43]. 37. Eiropas Parlaments [44] un Padome [45] nesen atkārtoja savu apņemšanos veikt ietekmes novērtēšanu būtiskiem grozījumiem. Tomēr, kaut gan Eiropas Parlaments ir izdarījis vajadzīgo, lai sagatavotu pats savus ietekmes novērtējumus, proti, ir noslēdzis ietvarlīgumu par attiecīgo procedūru ieviešanu, Padomē tas vēl nav darīts [46]. Likumdošanas procedūras laikā neatjaunina Komisijas ietekmes novērtējumus 38. Iestāžu nolīgumi paredz, ka — papildus Eiropas Parlamenta un Padomes veiktai ietekmes novērtēšanai — likumdevēji var aicināt Komisiju atjaunināt tās sākotnējo novērtējumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtos grozījumus [47]. 39. Komisijas ietekmes novērtējuma ziņojuma atjaunināšana būtu īpaši vajadzīga svarīgiem tiesību aktiem vai gadījumos, kad Komisijas sākotnējo priekšlikumu vēlas būtiski mainīt (piemēram, attiecībā uz intervences loģiku vai izmantotajiem instrumentiem) [48]. 40. Taču revīzijā konstatēja, ka Komisijas veiktie ietekmes novērtējumi revidētajā laikposmā nav atjaunināti. Tas nebija darīts pat ar pakalpojumu direktīvu, kuru likumdošanas procedūras laikā būtiski mainīja (sk. 6. izcēlumu). 6. izcēlums Piemērs par Komisijas priekšlikumiem direktīvai par pakalpojumiem iekšējā tirgū Ar šo tiesību akta priekšlikumu Komisija vēlējās mazināt šķēršļus pārrobežu pakalpojumu sniegšanai Eiropas Savienībā. Sākotnējais Komisijas priekšlikums bija gatavs 2004. gada martā [49], saistītais ietekmes novērtējums — 2004. gada janvārī [50]. Eiropas Padome 2005. gada 22. martā atzina, ka Komisijas sākotnējais priekšlikums ievērojami jāpārskata, lai labāk saglabātu Eiropas sociālo modeli. Komisija 2006. gada 5. aprīlī iesniedza Padomei labotu priekšlikumu, kurā bija iestrādāta lielākā daļa Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā ierosināto labojumu saskaņā ar koplēmuma procedūru. 2006. gada 29. maijā Padome apstiprināja grozīto tekstu [51], kaut arī pēc sākotnējā priekšlikuma mainīšanas nebija pārskatīts ietekmes novērtējums. Eiropas Parlaments un Padome galu galā pieņēma pārskatīto priekšlikumu 2006. gada 12. decembrī kā Direktīvu 2006/123/EK. Likumdošanas procedūrā dalībvalstis var sagatavot pašas savus ietekmes novērtējumus. Apvienotās Karalistes labas prakses piemērs 41. Komisijas priekšlikumu ietekmes novērtēšanu var veikt arī valsts iestādes, tādējādi gatavojot spēcīgu valdības nostāju Padomes sarunās. Revidenti konstatēja, ka praksē tikai Apvienotā Karaliste (AK) sistemātiski izmanto valsts ietekmes novērtēšanas sistēmu šim nolūkam (sk. 7. izcēlumu). 7. izcēlums Komisijas priekšlikumu ietekmes novērtēšana dalībvalstīs. Starptautiska līmeņa labā prakse Apvienotā Karaliste novērtē svarīgu Komisijas iniciatīvu ietekmi, tādējādi nostiprinot savas pastāvīgās pārstāvniecības nostāju sarunās [52]. Valsts sagatavotajos ietekmes novērtējumos parasti ir izmantoti ar AK saistīti dati un ar svaigu skatījumu tiek izvērtēta Komisijas novērtējumā dotā analīze. Vācijas parlamenta apakšpalāta Bundestāgs ir ieviesis prasību novērtēt ES ierosināto tiesību aktu sekas, bet reāli šo prasību vēl nepilda [53]. Arī Polijā iestādes ir pilnvarotas izstrādāt ietekmes novērtējumus, ja ES tiesību akta priekšlikums ir svarīgs, bet vēl neviens oficiāls novērtējums nav izstrādāts. Komisijas procedūras ietekmes novērtējumu sagatavošanai 42. Komisijas procedūras ietekmes novērtēšanai ir paredzētas, lai novērtējumi būtu atbalsts Komisijas iekšējo lēmumu pieņemšanā. Palātas revidenti attiecīgi pārbaudīja, vai Komisijas pieeja nodrošina, ka - novērtēšanai atlasa iniciatīvas ar visnozīmīgāko ietekmi vai politiski visjutīgākās iniciatīvas, - notiek apspriešanās ar ieinteresētajām personām ietekmes novērtēšanas svarīgākajos posmos, - tiek uzraudzīta novērtēšanas darba kvalitāte. Atlases procedūrai un ietekmes novērtēšanas mērķiem jābūt pārredzamākiem 43. Komisijas pamatnostādnēs ir izvirzīti kritēriji, kam atbilstoši Komisijas dienestiem (kopā ar Ģenerālsekretariātu) jāizraugās iniciatīvas, kurām sagatavojami ietekmes novērtējumi. Proti, ietekmes novērtējumiem jābūt orientētiem uz tām iniciatīvām, kurām ir vislielākā ietekme uz iedzīvotājiem, uzņēmumiem un pārvaldes iestādēm vai kuras ir politiski jutīgas. Novērtējamās iniciatīvas Komisija atlasa, veicot katra konkrēta gadījuma analīzi 44. Lēmums par ietekmes novērtējuma veikšanu ir balstīts uz katra konkrēta gadījuma analīzi. Komisija neizmanto skaitļos izsakāmus rādītājus (piemēram, aplēsto ietekmi naudā), kas ļautu noteikt robežas, virs kurām jāveic ietekmes novērtēšana. Dažās ESAO valstīs izmanto pieeju, kas paredz šādu robežvērtību izmantošanu (sk. I pielikumu). Ietekmes novērtējumiem, kuri attiecas uz KLDP neiekļautiem tiesību aktu priekšlikumiem, publiski nedara zināmus iemeslus, kādēļ analīzei atlasa konkrētas iniciatīvas. Komisijas ikmēneša pārskatos par likumdošanas darbībām nav norādes uz plānoto ietekmes novērtēšanas darbu 45. Katru mēnesi Eiropas Parlamentam un Padomei tiek iesniegts pārskats jeb plānošanas atskaite par visiem Komisijā gatavotiem tiesību aktu priekšlikumiem. Šo pārskatu ievieto arī tīmekļa vietnē "Europa". Taču ikmēneša pārskatā nenorāda iniciatīvas, kurām paredzēts sagatavot ietekmes novērtējumus. Citāda ir ASV sistēma, kurā novērtējamās iniciatīvas ir skaidri atzīmētas plānoto likumdošanas darbību vispārējā katalogā [54]. Līdzīgi ir Apvienotajā Karalistē, kur valdības dienestiem prasa par nākamajiem trim gadiem publicēt visu to plānoto tiesību aktu priekšlikumu sarakstu, kuriem jānovērtē ietekme (sk. I pielikumu). 46. Revidētajā periodā KLDP pievienotie plāni bija vienīgie dokumenti, kuros bija norādes uz iniciatīvām, kam domāts novērtēt ietekmi. Ārpus Komisijas iepriekš nebija uzskatāmi redzami ar KLDP iniciatīvām nesaistīti ietekmes novērtējumi (piem., lielākā daļa 2008. gada ietekmes novērtējumu). Pirms ietekmes novērtēšanas parasti rīko apspriedes, taču to nedara pēc ziņojumu projektu sagatavošanas 47. Ietekmes novērtēšanas procesam jābūt pārredzamam un jāņem vērā citu zināšanas un viedokļi. Sabiedriskā apspriešana ir efektīvs mehānisms, ar kuru pārliecināties, vai ietekmes novērtējumā tiek risināti svarīgākie jautājumi, vai ir aplūkotas visas reālās politikas alternatīvas un vai ir sniegts līdzsvarots priekšstats. Apspriedes ļauj Komisijai uzklausīt ieinteresēto personu uzskatus un ņemt vērā dažādus viedokļus. Apspriedēm jānotiek saskaņā ar Komisijas standartiem šajā jautājumā [55]. 48. Komisija bieži apspriežas ar ieinteresētajām personām un aizvien biežāk ievieto uzklausītos viedokļus vietnē "Europa". Revīzijā tika konstatēts, ka parasti bija ievēroti obligātie apriešanās termiņi. 49. Apspriešanās par ietekmes novērtējuma ziņojumu projektiem ir noderīga tāpēc, ka tādējādi tiek nodrošināts, ka analīze ir pilnīga, konsekventa un precīza. Šāda apspriešanās dod iespēju apzināt un aprēķināt iespējamās izmaksas un ieguvumus, administratīvo slogu un ieviešanas un piemērošanas problēmas. Tajā pašā laikā Palātas veiktā analīze liecināja, ka Komisija nekad neapspriežas par ietekmes novērtēšanas ziņojumu projektiem. Lai gan procesa sākuma apspriedes nereti izmantoja tam, lai apzinātu iespējamās politikas alternatīvas (21 % revidēto ietekmes novērtējumu), gandrīz nekad nebija apriests Komisijas sākotnējais alternatīvu novērtējums. Padomes darba grupu apsekojumā 72 % respondentu domāja, ka starpposma projekts būtu jādara pieejams kādu laiku pirms Komisijas priekšlikuma publicēšanas (sk. 7. attēlu). 50. Palāta norāda, ka dažās ESAO valstīs, proti, Austrālijā [56], ASV [57] un Apvienotajā Karalistē [58], ietekmes novērtējumu projektus regulāri publicē informācijai un komentāru iesniegšanai vai ierosināto tiesību aktu projektus apriež ar ieinteresētajām organizācijām (sk. I pielikumu). 7. attēls Padomes darba grupu apsekojums: starpposma ietekmes novērtējums jādara pieejams kādu laiku pirms priekšlikuma publicēšanas +++++ TIFF +++++ Piezīme: 91 atbilde. Avots: Eiropas Revīzijas palātas rīkotais Padomes darba grupu apsekojums (2009. g.). Pēdējā laikā Komisija labāk kontrolē ietekmes novērtējuma ziņojumu kvalitāti Ietekmes novērtēšanas komisija uzrauga ietekmes novērtējumu kvalitāti Komisijā 51. Kopš 2008. gada Ietekmes novērtēšanas komisija ir pārbaudījusi praktiski visus ietekmes novērtējuma ziņojumu projektus. Kvalitātes kontrole aptver visus ietekmes novērtējumā aplūkotos aspektus un visus procesa posmus, sākot ar plāna sākotnēju pārbaudi. Ja Ietekmes novērtēšanas komisija uzskata, ka novērtējuma ziņojuma kvalitāte nav pieņemama, tā var prasīt, lai ziņojumu iesniedz atkārtoti. 2008. gadā 43 no 135 projektiem bija jāiesniedz atkārtoti. Četrus no 43 atkārtoti iesniegtajiem projektiem bija jālabo un jāiesniedz trešo reizi. 52. Padziļinātā gadījumu izpētē iztaujātie Komisijas darbinieki atzina, ka tagad, kad Ietekmes novērtēšanas komisija (INK) veic iekšējo kvalitātes kontroli, ģenerāldirektorāti izjūt pienākumu izstrādāt kvalitatīvus novērtējumu projektus. Sistēma ir kļuvusi pārredzamāka, jo visus INK atzinumus ievieto vietnē "Europa". Kvalitātes kontroles efektivitāte ir atkarīga no INK atzinumu savlaicīguma 53. Tā kā Komisijas iniciatīvu pārbauda dažādi Komisijas dienesti un tā kā par to pieņem lēmumu Komisijas locekļi un to tulko, tad INK atzinums var būtiski ietekmēt iniciatīvas galīgo redakciju tikai tad, ja INK pārbaudi veic pietiekami agrā procesa stadijā. Bieži vien INK ieteikumi ir būtiski un to ņemšana vērā nozīmētu lielu papildu ietekmes novērtēšanas darbu un, iespējams, iniciatīvas izmaiņas. Šo nosacījumu bija grūti ievērot 2007. un 2008. gadā: vienā trešdaļā revidēto gadījumu laika intervāls starp INK galīgo atzinumu un priekšlikuma pieņemšanu bija īsāks par sešām nedēļām. Tomēr, kā bija norādīts pārbaudītajos INK ziņojumos, Ietekmes novērtēšanas komisijas ieteikumi vismaz daļēji bija apskatīti ietekmes novērtējuma galīgajā ziņojumā. INK nav mandāta, kas vajadzīgs, lai liktu veikt ietekmes novērtējumus, tā iesaka ģenerālsekretariātiem un ģenerāldirektorātiem, kurām iniciatīvām veikt ietekmes novērtējumu 54. INK nav pilnvaru prasīt ģenerāldirektorātiem uzsākt ietekmes novērtējumu attiecībā uz konkrētu priekšlikumu (sk. I pielikumu). Tomēr INK palīdz ģenerālsekretariātiem un ģenerāldirektorātiem noteikt iniciatīvas, kurām sagatavojams ietekmes novērtējums [59]. Tādējādi ģenerālsekretariāts 2008. gadā sākotnēji uzskatīja, ka jāsagatavo papildu 55 ietekmes novērtējumi. Pēc pārrunām ar ģenerāldirektorātiem ģenerālsekretariāts piekrita, ka ietekmes novērtējums ir vajadzīgs 21 no šiem gadījumiem. 55. INK nevar arī aizturēt ietekmes novērtējuma ziņojumu un attiecīgo tiesību akta priekšlikumu. Tā vietā Ģenerālsekretariāts var iejaukties tad, kad novērtējumu vai priekšlikumu izskata attiecīgajos dienestos, bet revidētajā periodā netika konstatēta neviena tāda iejaukšanās attiecībā uz kāda ietekmes novērtējuma ziņojuma galīgo variantu. Komisijas ietekmes novērtējuma ziņojumu saturs un izklāsts 56. Ietekmes novērtēšanas darba rezultāts ir ietekmes novērtējuma ziņojums, kurā būtu jāiekļauj informācija, kas ļautu likumdevējam pieņemt lēmumu par apzinātās problēmas piemērotāko risināšanas veidu. Tātad Komisijas sagatavotajiem ietekmes novērtējuma ziņojumiem jāsniedz dažādu reāli īstenojamu politikas alternatīvu visaptverošs un salīdzinošs novērtējums. Revidenti izskatīja, vai - ietekmes novērtējuma ziņojumos ir labi aprakstīts risināmais jautājums un paskaidrots, kā paredzēts sasniegt plānotās intervences mērķus; - informācija ietekmes novērtējuma ziņojumos ir izklāstīta lietotājam draudzīgā veidā un uz tās pamata ir iespējams salīdzināt analizētās alternatīvas; - ietekmes novērtējumu saturs ir noderīgs politikas veidotājiem (piemēram, informācija par iespējamām ieviešanas problēmām, piemērošanas jautājumiem un administratīvo slogu). Šajā kontekstā Palāta apzinās, ka jebkāda analīze attiecībā uz iespējamu ietekmi nākotnē principā ir provizoriska, nepilnīga un vienkāršota. Jāturpina pilnveidot izklāsts par to, kā piedāvātā intervence vislabāk nodrošinās paredzēto iznākumu 57. Ietekmes novērtējuma ziņojumā ir jāapraksta problēma, attiecīgās politikas mērķi un vairākas problēmas risināšanai piemērotas alternatīvas. Novērtējumā jāizklāsta arī, kā būs iespējams sasniegt iecerētos tūlītējos un ilgāka termiņa rezultātus, izmantojot ierosināto izpildes mehānismu. Ietekmes novērtējuma ziņojumos ir labi aprakstītas problēmas un politikas mērķi 58. Kopš 2003. gada Komisijas pamatnostādnēs ir prasīts ietekmes novērtējumos izklāstīt risināmo problēmu un šai problēmai un tās cēloņiem atbilstošus politikas mērķus. Visos Palātas analizētajos novērtējuma ziņojumos bija šādas nodaļas, kuru parauga sīkāka analīze parādīja, ka problēmas ir pienācīgi iezīmētas un ir izvirzīta virkne pamatotu politikas mērķu. 59. Šo novērojumu apstiprināja ietekmes novērtējumu lietotāji pārējās ES iestādēs, dalībvalstīs un ieinteresētajās organizācijās. Lietotāji apgalvoja, ka šīs ietekmes novērtējuma ziņojumu nodaļas bieži ļauj viņiem labāk izprast, kāpēc Komisija ierosinājusi konkrēto priekšlikumu, un ka šīs nodaļas ir visvairāk lasītās. Arī Padomes darba grupu apsekojumā 48 % respondentu "piekrita" vai "pilnībā piekrita", ka problēmu apraksti ļauj viņiem labāk saprast priekšlikuma iemeslus. Nav skaidrota intervences loģika, ar kuru paredzēts sasniegt plānotos mērķus 60. Nevienā no Palātas revidētajiem ietekmes novērtējumiem nebija skaidri ilustrēta iniciatīvas pamatā esošā intervences loģika. Tātad ietekmes novērtējuma ziņojumi nesniedz standartizētu izklāstu par to, kā ar ierosināto izpildes mehānismu vai — ja runa ir par izdevumu programmām — ar aplēsto budžetu būs iespējams sasniegt intervences mērķus un iecerētos rezultātus [60]. Jāuzlabo ietekmes analīze un izklāsts 61. Lai ietekmes novērtējumi noderētu politikas veidošanā, tiem ir jābūt viegli pieejamiem un saprotamiem nespeciālistam lasītājam. Pēc to izlasīšanas jātop skaidram, ar kurām politikas alternatīvām un izpildes mehānismiem vislabāk risināt problēmu, tātad ir jāsniedz vispusīga alternatīvu analīze. To bieži var veicināt, ja informācija ir izteikta skaitļos un naudā, proti, ietekmes novērtējumos būtu jāmin priekšlikumu izmaksas un ieguvumi, to rašanās avoti un skartās personas. Saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm, ja vien ir iespējami un noderīgi, visi priekšlikumi ir jāizsaka skaitļos un naudā, pamatojoties uz pārdomātām metodēm un ticamiem datiem [61]. Ietekmes novērtējuma ziņojumu galvenie rezultāti un atziņas ne vienmēr ir viegli uztveramas 62. Kaut arī ietekmes novērtējuma ziņojumus sagatavo atbilstoši vienotai struktūrai, kas dota ietekmes novērtēšanas pamatnostādnēs, ne vienmēr ir viegli uztvert to galvenos rezultātus un atziņas. Revīzijā veiktais apsekojums liecina, ka tam ir vairāki iemesli: novērtējumi ir gari un tehniskas iedabas, ir izmantota sarežģīta valoda (sk. 8. attēlu) vai ir citas turpmāk aprakstītās nepilnības. 8. attēls Padomes darba grupu apsekojums: lielākie šķēršļi Komisijas sagatavoto ietekmes novērtējumu efektīvai izmantošanai +++++ TIFF +++++ Piezīme: 93 atbildes. Avots: Eiropas Revīzijas palātas rīkotais Padomes darba grupu apsekojums (2009. g.). Nav viegli analizēt visus ekonomiskās, sociālās un vides ietekmes aspektus 63. Komisija pati ir izvirzījusi pretenciozu prasību novērtēt visus svarīgākos ekonomiskos, sociālos un vides aspektus ("trīs pīlāri"). Starptautiskais salīdzinājums neuzrāda nevienu citu sistēmu, kurā piemērotu tik plašu pieeju (sk. I pielikumu). 64. Palātas veiktā analīze liecina, ka ietekmes novērtēšanas darbā Komisija nepievērš vienādi daudz uzmanības visiem trim pīlāriem un kā izmaksām, tā ieguvumiem (sk. 9. attēlu). Tas atspoguļo to, ka konkrētai iniciatīvai ne visi ietekmes veidi ir vienlīdz svarīgi. Padomes darba grupu apsekojumā lielākā daļa respondentu domāja, ka dažādo alternatīvu ekonomiskā, vides un sociālā ietekme ir aplūkota līdzsvaroti (sk. 10. attēlu). Dažkārt ir apgrūtināta alternatīvu tieša salīdzināšana 65. Ietekmes novērtēšanai ir jāpiedāvā iespēja salīdzināt alternatīvas iespējas. Palātas analīze liecina, ka tā tas bija divās trešdaļās pārbaudīto ietekmes novērtējuma ziņojumu. Atlikušajos ietekmes novērtējuma ziņojumos alternatīvas bija grūti salīdzināt, jo nebija skaitļos izteiktas ietekmes analīzes, nebija pietiekami izmantotas metodes, lai salīdzinātu un izklāstītu kvalitatīvus pierādījumus, kā arī dažādu alternatīvu analīzes dziļums bija nevienmērīgs. 66. Pirmkārt, ietekme bieži nav izteikta skaitļos un naudā, lai alternatīvas varētu vieglāk salīdzināt (sk. 11. attēlu). Tā uzskata arī apsekojuma respondenti: gandrīz puse (48 %) "nepiekrīt" vai "pilnībā nepiekrīt", ka dažādo politikas alternatīvu ietekmes izmaksas un ieguvumi ir pienācīgi izteikti skaitļos un naudā (sk. 12. attēlu). Dažās ESAO valstīs ir stingrāka prasība aprēķināt izmaksas un ieguvumus (sk. I pielikumu), kaut arī to ne vienmēr ir viegli izdarīt (piemēram, Apvienotajā Karalistē [62]). 9. attēls Kāda ietekme ir novērtēta: ekonomiskā, vides vai sociālā (daži ģenerāldirektorāti, 2003.–2008. gads)? +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Revīzijas palātas veiktā kontrolpunktu analīze (2003.–2008. g.). 10. attēls Padomes darba grupu apsekojums: Komisijas sagatavotajos ietekmes novērtējuma ziņojumos ir vienlīdz aplūkota kā ekonomiskā, tā sociālā un vides ietekme +++++ TIFF +++++ Piezīme: 74 atbildes. Avots: Eiropas Revīzijas palātas rīkotais Padomes darba grupu apsekojums (2009. g.). 11. attēls Skaitļos izteiktie ietekmes veidi (daži ģenerāldirektorāti, 2003.–2008. gads) +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Revīzijas palātas veiktā kontrolpunktu analīze (2003.–2008. g.). 12. attēls Padomes darba grupu apsekojums: Komisijas sagatavotajos ietekmes novērtējuma ziņojumos ir pienācīgi izteiktas skaitļos izmaksas un ieguvumi +++++ TIFF +++++ Piezīme: 71 atbilde. Avots: Eiropas Revīzijas palātas rīkotais Padomes darba grupu apsekojums (2009. g.). 67. Otrkārt, ja aprēķināšana ir grūta, tad alternatīvas var salīdzināt, pamatojoties uz kvalitatīvo aspektu pamatīgu analīzi. Alternatīvu kvalitatīvo salīdzinājumu veic visos ietekmes novērtējumos, taču attiecībā uz izmantotajām metodēm Palāta konstatēja, ka daudzkritēriju analīzi izmantoja 44 % ietekmes novērtējuma ziņojumu, jutīguma analīzi izmantoja 12 % novērtējumu, bet riska analīzi — 11 %. Visas šīs trīs metodes ir minētas ietekmes novērtēšanas pamatnostādnēs kā ietekmes salīdzināšanas metodes [63]. 68. Treškārt, vienmērīgi dziļa analīze sekmē alternatīvu salīdzināšanu, tomēr Palātas veiktā analīze liecināja, ka aptuveni pusē caurskatīto gadījumu dažādu alternatīvu analīzes dziļums nebija vienāds. Par dažām alternatīvām bija sniegts ievērojami vairāk informācijas nekā par citām, bieži tikai par to konkrēto alternatīvu, ko Komisija pēc tam iestrādāja priekšlikumā. Datu pieejamība ietekmes novērtēšanai joprojām ir problēma 69. Daudzajiem sarežģījumiem, kas saistīti ar ietekmes analīzi, cēlonis ir datu nepieejamība. Komisijā izvaicātie darbinieki atzina, ka savlaicīga standartizētu un salīdzināmu datu ievākšana nepadodas viegli. Šo uzdevumu vēl vairāk sarežģī atšķirības starp dažādu dalībvalstu datu pieejamību un ticamību (sk. piemēru 8. izcēlumā). 8. izcēlums Piemērs par problēmām ar datu kvalitāti un pieejamību Kad tika gatavots ietekmes novērtējums par vienlīdzīgu attieksmi, ziņojumā ir atzīts, ka "trūkst ticamu datu par diskrimināciju". Ziņojumā ir norādīts, ka "datus par atsevišķu veidu diskrimināciju […] dalībvalstīs nevāc regulāri" [64]. Lai šīs problēmas risinātu, Komisija esošos datus papildināja ar sabiedriskās domas aptaujām par to, kā cilvēki uztver diskrimināciju un kāda ir bijusi viņu pieredze šajā jautājumā. 70. Revidētajā periodā vērojama tendence datus aizvien vairāk iegūt no ārējiem pētījumiem, un šī tendence ir atbalstīta Komisijas 2009. gada pamatnostādnēs [65]. No otras puses, revīzijā tika konstatēts, ka aktīvi neizmanto tādus iekšējos avotus kā Komisijas Kopīgo pētniecības centru un ES Statistikas biroju, kas varētu sniegt informāciju par ietekmes novērtējumam vajadzīgo datu pieejamību dalībvalstīs un piegādāt šos datus, piemēram, sadarbībā ar valsts galvenajām statistikas iestādēm. Neizmanto arī tādus organizāciju tīklus kā Reģionu komiteju, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju vai Augsta līmeņa grupu labāka regulējuma jautājumos. 71. Savos nesen pieņemtajos secinājumos par labāku regulējumu Konkurētspējas padome aicināja Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm darba sākumposmā, kad tiek apkopoti dati ietekmes novērtējumu sagatavošanai, lai ņemtu vērā dalībvalstīm raksturīgās iezīmes, kas jāatspoguļo attiecīgajā sagatavošanas darbā [66]. Jāpilnveido informācija par ieviešanas aspektiem, piemērošanas izmaksām un administratīvo slogu 72. Intervences efektivitāte un izmaksas ir atkarīgas no veida, kādā to ievieš un piemēro Komisija un galu galā dalībvalstis. Nav labi, ja trūkst informācijas par līdzšinējo tiesību aktu ieviešanu, jo šādu aspektu pārzināšana spētu novērst līdzīgas problēmas pēc tiesību akta grozīšanas. Tāpēc ietekmes novērtējumos būtu jāanalizē ieviešanas jautājumi un jāievāc informācija par esošo tiesību aktu transponēšanu un piemērošanu. Šo informāciju cita starpā var iegūt no līdzšinējās politikas un programmu ex post izvērtēšanas. Ietekmes novērtējumos ne vienmēr ir pietiekami analizēti ieviešanas aspekti 73. Kaut arī Komisijas ietekmes novērtējumos ir apskatīti ieviešanas aspekti, revidenti konstatēja, ka ne vienmēr ir nepievērsta pienācīga uzmanība paredzētajai ieviešanas kārtībai. Ne vairāk kā aptuveni pusē no Palātas analizētajiem novērtējuma ziņojumiem bija ietverta vismaz atsauce uz ieviešanas plānu. Vairākos gadījumos svarīgi ieviešanas aspekti nebija adekvāti analizēti ietekmes novērtējuma ziņojumā. Kad tiesību akta projekts tiek iesniegts Eiropas Parlamentam un Padomei, šo aspektu izvērstāks novērtējums ir apkopots īpašos ieviešanas plānos. Lai uzraudzītu, ar kuriem tiesību aktiem konkrēti ES noteikumi tiek transponēti valstu tiesību aktos, Komisija izmanto korelācijas tabulas. 74. Palātas aptaujātie ietekmes novērtējuma ziņojumu lietotāji ārpus Komisijas (EP deputāti, dalībvalstu pārstāvji un Eiropas Parlamenta ierēdņi) uzskata, ka transponēšanas un ieviešanas jautājumi ir ļoti svarīgi likumdošanas lēmumu pieņemšanā. To apstiprina arī dalībvalstu revīzijas iestāžu darbs [67]. 9. izcēlumā ir dots piemērs par sekām, kādas var rasties, ja likumdošanas procesā neadekvāti analizē ieviešanas aspektus. 9. izcēlums Ieviešanas aspektu novērtēšana. Ietekmes novērtējums attiecībā uz Priekšlikumu direktīvai par patērētāju tiesībām Ietekmes novērtējumā attiecībā uz Priekšlikumu direktīvai par patērētāju tiesībām [68] nebija rūpīgi analizēts, kādas sekas dažādās dalībvalstīs atstātu ierosinātā harmonizēšana ES līmenī [69]. Īpaši pietrūka analīzes par to, kā līdzšinējie valstu tiesību akti atšķīrās no jauno harmonizēto noteikumu priekšlikuma. To atzīmēja arī Eiropas Parlamenta Patērētāju aizsardzības darba grupa, kurā strādāja EP Iekšējā tirgus komitejas deputāti [70]. Tagad likumdošanas procedūrā ir paredzēts ievērojami grozīt Komisijas sākotnējo priekšlikumu un vairāk ņemt vērā dalībvalstu apstākļus. 75. Par ietekmes novērtēšanu atbildīgie Komisijas darbinieki norāda, ka viņiem ir grūti novērtēt dalībvalstu atsevišķos apstākļus Eiropas Savienībā, kur likumdošana notiek 27 dažādās tiesību sistēmās un kur likumus piemēro neskaitāmas valsts un reģionu iestādes. Tāpat Komisijas darbinieki izsaka nožēlu, ka dalībvalstis neizstrādā savus ietekmes novērtējumus, kas varētu būt vērtīgs informācijas avots par iespējamiem šķēršļiem efektīvai tiesību akta ieviešanai valstij specifisku apstākļu dēļ un par ticamām piemērošanas izmaksu aplēsēm (sk. 41. punktu). Kārtējās politikas un programmuex postizvērtējumus neveic regulāri visās likumdošanas jomās 76. Jebkurai intervencei sabiedriskajā sektorā un tās faktiskajai ietekmei ir jāseko regulāri un ir jāveic ex post izvērtēšana, kas ir līdzeklis turpmāku intervences pasākumu uzlabošanai. Lai uzkrātu pieredzi turpmākiem intervences pasākumiem, ex post izvērtējumos jāapkopo svarīgākā informācija par konkrētā tiesību akta ievērošanu un par noteikumu efektivitāti salīdzinājumā ar sākotnēji ietekmes novērtējumā iecerētajiem rezultātiem [71]. 77. Izpratne par to, cik efektīvi ES tiesību aktus transponē un ievieš, ir nozīmīgs elements, kas Komisijai jāņem vērā, izvirzot priekšlikumus tiesību aktu pārskatīšanai. Revīzijā atklājās, ka revidētajā periodā Komisijas sagatavoto ex post izvērtējumu akcenti krietni atšķīrās no ietekmes novērtējumu akcentiem. Analizējusi Komisijas pārskatu par 2007. gada izvērtējumiem [72], Palāta secina, ka tikai 24 % izvērtējumu bija minēta vajadzība pārskatīt spēkā esošos nozaru vai horizontālos tiesību aktus. Šis fakts ir minēts arī nesen veiktā pētījumā [73]. Piemērošanas izmaksas un administratīvais slogs nepietiekami izteikts skaitļos Piemērošanas izmaksas 78. Viegli piemērojamu tiesību aktu izstrāde ir efektīvākais veids, kā izvairīties no pārmērīgām piemērošanas izmaksām [74]. Komisija piemērošanas izmaksas ietekmes novērtējuma ziņojumos izsaka skaitļos tad, ja tā uzskata, ka tās ir būtiskas un nozīmīgas. Palāta konstatēja, ka praksē atsauce uz piemērošanas izmaksām bija daudzos ietekmes novērtējuma ziņojumos, taču šādu izmaksu skaitliskas aplēses bija rūpīgi analizētas tikai dažos gadījumos. Ja runa ir par ES izdevumu programmām, izmaksas rodas vai nu Komisijā (tiešā pārvaldība), vai arī kopā ar dalībvalstīm (dalītā vai decentralizētā pārvaldība). Palāta padziļināti analizēja ietekmes novērtējumus, kas bija sagatavoti divām lielākajām ES izdevumu programmām (Kohēzija un Septītā pamatprogramma pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai [75]). Ne vienā, ne otrā gadījumā piemērošanas izmaksas nebija detalizēti izteiktas skaitļos. Spēkā esošo tiesību aktu radītais administratīvais slogs. Sloga samazināšanas rīcības programma 79. Saskaņā ar ES labāka regulējuma iniciatīvu 2007. gada martā Komisija un dalībvalstu vadītāji vienojās līdz 2012. gadam par 25 % samazināt administratīvo slogu, ko rada esošie ES tiesību akti. Komisija attiecīgi ierosināja sistemātiski mērīt informācijas izmaksas, ko ES tiesību akti rada uzņēmumiem [76] (sk. 10. izcēlumu). 2007. gada augustā Komisijas konsultēšanai šajā jomā tika izveidota Augsta līmeņa neatkarīgu ieinteresēto personu grupa ar administratīvo slogu saistītos jautājumos. Reti izmanto izmaksu standartmodeli, lai izteiktu skaitļos jaunu tiesību aktu potenciālo administratīvo slogu 80. Ja tiek sagatavots ietekmes novērtējums par jauniem tiesību aktiem, Komisijas pamatnostādnēs ir prasīts izmatot izmaksu standartmodeli, lai aprēķinātu administratīvo slogu, ja ir paredzams, ka šis slogs būs nozīmīgs [77]. Šis modelis ir samērā vienkārša un standartizēta metode, ko piemēro daudzās valstīs (sk. I pielikumu). Šādi aprēķināt izmaksas ir vienkāršāk nekā noteikt visu ekonomisko, sociālo un vides ietekmi. 81. No Palātas pārbaudītajiem 39 ietekmes novērtējuma ziņojumiem, kuri attiecās uz 2008. gadu, Komisija bija nolēmusi novērtēt administratīvo slogu 35 gadījumos, no tiem 14 gadījumos administratīvais slogs bija arī izteikts skaitļos. Izmaksu standartmodelis tomēr bija izmantots tikai četros gadījumos. 10. izcēlums Komisijas rīcības programma birokrātijas mazināšanai Komisija 2009. gada oktobrī pabeidza mērīt administratīvo slogu [78], ko uzņēmumiem rada ES tiesību aktu prasības sniegt informāciju par produktiem vai darbībām vai nu publiskām iestādēm, vai arī fiziskām personām [79]. Šajā pētījumā tika aprēķināts, ka Rīcības programmā iekļautie 72 tiesību akti 13 prioritārās jomās [80] 2005. gadā radīja izmaksas 123,8 miljardu EUR apmērā. Komisija saskaitīja, ka kopā ES ir ieviesusi 486 prasības sniegt informāciju, kam jāpieskaita vairāk nekā 10000 valstīs ieviestu prasību atbilstoši vajadzībai transponēt šīs ES prasības (vairāk nekā 700 no šīm valstīs ieviestajām prasībām ir stingrākas nekā ES prasības). Pamatojoties uz šo analīzi un papildinot pašas atbildībā ietilpstošus pasākumus, Komisija ir ierosinājusi vairākus tiesību aktus ar mērķi likvidēt vai samazināt administratīvo slogu. Līdz šim pēc šā Komisijas ierosinājuma Eiropas Parlaments un Padome ir pieņēmuši 33 aktus (lēstais sloga samazinājums atbilst 5,7 miljardiem EUR). Vēl tiek gatavoti 18 akti, kas slogu varētu samazināt par 30,7 miljardiem EUR. Secinājumi un ieteikumi Kā Komisija, Eiropas Parlaments un Padome izmanto ietekmes novērtējumus lēmumu pieņemšanā 82. Kopš 2002. gada Komisijā darbojas visaptveroša ietekmes novērtēšanas sistēma, ko vairākos Palātas revidētajos aspektos var uzskatīt par labu praksi Eiropas Savienībā. Palāta konstatēja, ka revidētajā periodā Komisijas sagatavotie ietekmes novērtējumi kļuvuši aizvien labāki, īpaši pēdējos gados tie ir ļāvuši uzlabot Komisijas izstrādātos priekšlikumus. Revidenti atrada pierādījumus tam, ka ietekmes novērtēšanas procedūras ir kļuvušas par politikas veidošanas neatņemamu sastāvdaļu un ka novērtējuma ziņojumus aktīvi izmanto lēmumu pieņēmēji Komisijā. 83. Par kvalitatīvu regulējumu atbild visas trīs likumdošanā iesaistītās ES iestādes. Komisija ietekmes novērtējumus regulāri iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, un lietotāji abās šajās iestādēs tos uzskata par noderīgu materiālu Komisijas tiesību aktu priekšlikumu izsvēršanā. Tomēr, ja likumdošanas gaitā ierosina grozījumus, ietekmes novērtējumus neatjaunina. Pēc Komisijas sākotnējā priekšlikuma grozīšanas ne Komisija, ne Eiropas Parlaments vai Padome sistemātiski neanalizē grozījumu ietekmi. Tātad, ja ir veikti būtiski grozījumi, nav zināma galīgā tiesību akta paredzamā ietekme. Komisijā piemērotās ietekmes novērtēšanas procedūras 84. Pārredzamība nozīmē ticamību, un Komisijas pieeja ietekmes novērtēšanai pārliecina visvairāk, kad tā ir pārredzama. Pārredzamību panāk, piemēram, publicējot Komisijas likumdošanas un darba programmu, plānus jeb tā dēvētās ceļa kartes, galīgā ietekmes novērtējuma ziņojuma pilno versiju un — kopš 2007. gada — Ietekmes novērtēšanas komisijas atzinumus. Tomēr revidenti šajā īpašajā ziņojumā ir aprakstījuši nepilnības procedūrās attiecībā uz novērtējamo iniciatīvu atlasi, apspriešanos ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējuma ziņojumu projektu kvalitātes pārbaudēm: - Komisija iepriekš nenorāda visas iniciatīvas, kurām paredzēts sagatavot ietekmes novērtējumu, un saistībā ar likumdošanas priekšlikumiem ārpus KLDP nedara publiski pieejamus iemeslus, kāpēc analīzei izraugās konkrētas iniciatīvas; - ar ieinteresētajām personām neapspriež ietekmes novērtējuma ziņojumu projektus), tādējādi pirms priekšlikuma galīgās redakcijas pilnībā nav izmantoti iespējamie ieguvumi no sabiedriskās apspriešanas (t. i., savlaicīgi nav uzklausīti visu iesaistīto personu viedokļi, kas vairo tiesību akta priekšlikuma pieņemamību); - tika konstatēts, ka Ietekmes novērtēšanas komisija (INK) uzlabo novērtējumu kvalitāti, bet reizēm kvalitātes pārbaude notiek pārāk vēlu. 1. ieteikums Komisijai jāpilnveido ietekmes novērtēšanas procedūra: - jāsagatavo pārskats par visām likumdošanas iniciatīvām (tostarp, par spēkā esošu tiesību aktu pārskatīšanu), kurām plānots novērtēt ietekmi. Ja ietekmi nevērtē, šī izvēle pienācīgi jāpamato; - jāpublicē starpposma dokumenti (ceļa kartes un ietekmes novērtējuma ziņojumu projekti) informācijai un komentāru iesniegšanai un - jānodrošina, ka Ietekmes novērtēšanas komisija savlaicīgi veic ietekmes novērtēšanas darba kvalitātes kontroli. Komisijas ietekmes novērtējuma ziņojumu saturs un izklāsts 85. Komisijas pieeja ietekmes novērtēšanai ir pretencioza: Komisija ir izvirzījusi mērķi vienā ietekmes novērtējumā analizēt visus svarīgākos ekonomiskos, sociālos un vides aspektus. Ir noteikts, ka ietekmes novērtējuma ziņojumā jāapraksta konkrētā problēma, jāizsver visu reāli īstenojamo politikas alternatīvu izmaksas un ieguvumi un jāizskata iespējamās problēmas ar ierosinātā tiesību akta ieviešanu, piemērošanu un paredzamo administratīvo slogu. Novērtējumā jāieskicē turpmākā uzraudzība un izvērtēšana. Šī visaptverošā ietekmes novērtēšana pozitīvi izceļas uz citu sistēmu fona. 86. Kopumā revīzijā tika konstatēts, ka ietekmes novērtējuma ziņojumi atbilst Komisijas pamatnostādnēm. Tomēr revidenti novēroja dažas nepilnības attiecībā uz novērtējumu saturu un izklāstu: - ietekmes novērtējuma ziņojumu galvenie rezultāti un svarīgākās atziņas ne vienmēr ir viegli uztveramas, tostarp tas, kā paredzēts sasniegt plānotās intervences mērķus. Dažkārt ir grūti salīdzināt dažādo politikas alternatīvu ietekmi; - ir apgrūtināta ietekmes izteikšana skaitļos un naudā, kam par iemeslu ir datu trūkums. Šajā jomā Komisija vēl nepietiekami izmanto kā iekšējos, tā dalībvalstu resursus; - ietekmes novērtējumos ne vienmēr ir pietiekami analizēti ieviešanas aspekti. Bieži vien nav pieejami tiesību aktu ex post izvērtējumi, kuri varētu sniegt svarīgu informāciju par līdzšinējo politiku un programmām un kurus varētu izmantot ietekmes novērtējuma kontekstā; - ne vienmēr pietiekami aprēķina ES tiesību aktu iespējamās piemērošanas izmaksas un administratīvo slogu. Izmaksu standartmodeli iespējamā administratīvā sloga aplēsēs izmanto reti. 2. ieteikums Komisijai jāpilnveido ietekmes novērtējuma ziņojumu izklāsts un saturs: - ietekmes novērtējuma ziņojumi jāsagatavo tā, lai tie sekmētu alternatīvu paredzamās ietekmes salīdzināšanu, konkrēti, jāuzlabo ietekmes izteikšana skaitļos un naudā un kvalitatīvās analīzes atspoguļojums; - jāizstrādā stratēģija, kas ļautu uzlabot ietekmes novērtēšanā pieejamo datu kvalitāti, ņemot vērā dalībvalstu konkrētos apstākļus; - ietekmes novērtējuma procesā vairāk jāuzsver ieviešanas aspekti un vairāk jāizmanto ES tiesību aktu ieviešanas ex post novērtējumi un - sīkāk jāanalizē ierosināto tiesību aktu piemērošanas izmaksas un administratīvā sloga aprēķināšanā konsekventi jāizmanto izmaksu standartmodelis. Ietekmes novērtēšana ES iestādēs — efektīvs atbalsts lēmumu pieņemšanā 87. Palāta uzskata, ka Komisijai, izstrādājot jaunus intervences pasākumus vai pārskatot jau esošos, jāvelta pienācīga uzmanība tādiem principiem kā mērķu skaidrība un pasākumu vienkāršošana, īstenojamība, pārredzamība un pārskatatbildība [81]. Kopumā revīzija liecina, ka īpaši pēdējos gados ietekmes novērtējumi ir bijis efektīvs atbalsts lēmumu pieņemšanai ES iestādēs. Šā revīzijas ziņojuma konstatējumi un ieteikumi varētu noderēt Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai, kad tiks pārskatīti iestāžu nolīgumi par labāku regulējumu un par kopēju pieeju ietekmes novērtēšanai. Tas dos arī iespēju ņemt vērā izmaiņas, kas izriet no Lisabonas līguma, kurš stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī (piemēram, attiecībā uz dalībvalstu grupai piešķirtajām iniciatīvas tiesībām un valstu parlamentu lomu ES lēmumu pieņemšanā). Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2010. gada 19. maija sēdē Luksemburgā. Revīzijas palātas vārdā — +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Eiropas Komisijas "Baltā grāmata par Eiropas pārvaldību", COM(2001) 428 galīgā redakcija. [2] Komisijas paziņojums "Vispārīgie principi un obligātie standarti, kas Komisijai jāievēro apspriedēs ar ieinteresētajām personām", COM(2002) 704 (turpmāk tekstā — obligātie standarti). [3] Eiropas Komisijas ietekmes novērtēšanas pamatnostādnes, SEC(2005) 791, 6. lpp. [4] Eiropas Komisijas ziņojums par komiteju darbu 2006. gadā (COM(2007) 842); Eiropas Parlamenta Parlamentārās reformas darba grupas 2008. gada 21. maija Otrais starpposma ziņojums par likumdošanu un iestāžu savstarpējām attiecībām Nr. PE 406.309/CPG/GT (Eiropas Parlamenta iekšējs dokuments), B daļa, 4. nodaļa, 41. lpp. [5] ESAO dokumenti: "Indicators of Regulatory Management Systems" ["Regulējuma vadības sistēmu rādītāji"], Regulējuma politikas komisija, 2009. gada ziņojums, un "Evaluating Integrated IAs (EVIA)" ["Integrēto ietekmes novērtējumu analīze"], 2008. gada marta galīgais ziņojums. [6] Eiropas Komisijas ietekmes novērtēšanas pamatnostādnes, SEC(2005) 791. [7] Eiropas Komisijas ietekmes novērtēšanas pamatnostādnes, SEC(2005) 791, 15.6.2005., ar 2006. gada 15. marta grozījumiem; Eiropas Komisijas ietekmes novērtēšanas pamatnostādnes, SEC(2009) 92, 15.1.2009. [8] Priekšsēdētāja 2006. gada 14. novembra informatīvais paziņojums Komisijai "Enhancing quality support and control for Commission IAs, The IA Board" ["Kvalitātes atbalsta un kontroles stiprināšana Komisijas ietekmes novērtējumos, Ietekmes novērtējuma padome"]. [9] http://ec.europa.eu/governance/impact/ia_carried_out/ia_carried_out_en.htm. [10] Iestāžu nolīgums par labāku likumdošanu (OV C 321, 31.12.2003.), 28. punkts. [11] Iestāžu nolīgums par kopēju pieeju ietekmes novērtēšanai (14901/05 JUR, pieņemts 29.11.2005.). [12] Iestāžu nolīgums par kopēju pieeju ietekmes novērtēšanai (14901/05 JUR, pieņemts 29.11.2005.), 19. punkts. [13] Eiropas Parlamenta komiteju priekšsēdētāju ziņojums "IA: The European Parliament’s Experience, A Stock-taking Report of The Common Approach to IA" ["Eiropas Parlamenta pieredze ar ietekmes novērtējumiem. Inventarizācijas ziņojums par vienoto pieeju ietekmes novērtēšanai"]; Padomes Ģenerālsekretariāta C ģenerāldirektorāta I direktorāta vadītāja vēstule "Review of the Inter-institutional Common Approach to IA – State of play of the handling of IA in the Council" ["Pārskats par iestāžu vienoto pieeju ietekmes novērtēšanai. Ietekmes novērtējumu izmantošana Padomē"], Brisele, 3.11.2008.; Komisijas Ģenerālsekretariāta darba dokuments "Review of the Inter-Institutional Common Approach to IA (IA) - Implementation of the Common Approach by the Commission" ["Pārskats par iestāžu vienoto pieeju ietekmes novērtēšanai. Kopējās pieejas piemērošana Komisijā"], SG.C.2 D(2008) 9524. [14] 2004. gada 24. marta rezolūcija "Kopienas likumdošanas ietekmes novērtēšana un konsultāciju procedūras" (2003/2079(INI)); 2005. gada 10. jūlija rezolūcija "Tiesību aktos noteikto administratīvo izmaksu samazināšana" (2005/2140(INI)); 2006. gada 16. maija rezolūcija "Spēkā esošo iekšējā tirgus tiesību aktu īstenošana, sekas un ietekme" (2004/2224(INI)); 2006. gada 16. maija rezolūcija "Tiesību aktu labāka izstrāde 2004. gadā un subsidiaritātes principa piemērošana — 12. gada ziņojums" (2005/2055(INI)); 2007. gada 4. septembra rezolūcija "Labāks likumdošanas process 2005. gadā: subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošana — 13. gada ziņojums" (2006/2279(INI)); 2007. gada 4. septembra rezolūcija par vienotā tirgus noteikumu pārskatīšanu (2007/2024(INI)); 2007. gada 4. septembra rezolūcija "Labāka likumdošana Eiropas Savienībā" (2007/2095(INI)); 2008. gada 21. oktobra rezolūcija "Tiesību aktu labāka izstrāde 2006: subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošana — 14. gada ziņojums" (2008/2045(INI)); Eiropas Parlamenta Juridisko lietu komitejas ziņojums "Labāka likumdošana Eiropas Savienībā" (2007/2095(INI)); A6-0273/2007 galīgā redakcija, 2.7.2007.: sk. skaidrojošās piezīmes un 5.–15., 21., 26., 30., 42.–43. punktu. [15] Eiropas Savienības Padome, Konkurētspējas padomes secinājumi par labāku regulējumu, 17076/09, 4.12.2009., 6. punkts. [16] Iestāžu nolīgums par labāku likumdošanu; Iestāžu 2005. gada nolīgums par kopēju pieeju ietekmes novērtēšanai. [17] Eiropas Komisijas paziņojums par ietekmes novērtēšanu, COM(2002) 276 galīgā redakcija; Eiropas Komisijas paziņojums "Ceļā uz izkoptu apspriežu un dialoga kultūru. Vispārīgie principi un obligātie standarti, kas Komisijai jāievēro apspriedēs ar ieinteresētajām personām", COM(2002) 704 galīgā redakcija; priekšsēdētāja 2006. gada 14. novembra vēstule Komisijai "Enhancing quality support and control for Commission IAs, The IA Board" ["Lielāks atbalsts Komisijas ietekmes novērtēšanai kvalitātes un kontroles aspektā. Ietekmes novērtējumu padome"]; Eiropas Komisijas 2005. un 2006. gada ietekmes novērtēšanas pamatnostādnes, SEC(2005) 791. [18] Mandelkerna grupas 2001. gada 13. novembra galīgais ziņojums par labāku regulējumu. [19] ESAO dokumenti: "Regulatory Impact Analysis: Best Practice in OECD Countries" ["Regulējuma ietekmes analīze: labākā prakse ESAO valstīs"], 1997. g., "APEC-OECD Integrated Checklist on Regulatory Reform" ["APEC-ESAO integrētais regulējuma reformas kontrolsaraksts"], 2005. gada galīgais projekts, un "Indicators of Regulatory Management Systems" ["Regulējuma vadības sistēmu rādītāji"], 2009. gada projekts. [20] Eiropas Komisijas paziņojums par ietekmes novērtēšanu, COM(2002) 276, 2002. gada 2. jūnija galīgā redakcija, 1.2. punkts: ietekmes novērtēšana ir "(..) process, kurā sistemātiski analizē sabiedriskā sektora iestāžu intervences pasākumu iespējamo ietekmi". [21] Eiropas Komisijas priekšsēdētāja Žozē Manuela Barrozu runa par Apvienotās Karalistes kā prezidentvalsts programmu Eiropas Parlamenta plenārsesijā Briselē 2005. gada 23. jūnijā; Žana Monē cikla lekcija "Vienoti mierā: likuma loma Eiropas Savienībā" Eiropas Universitātes institūtā, Florencē 2006. gada 31. martā; "Eiropas likumdošanas kvalitāte. Eiropas Parlamenta rezultātu apkopošana", Strasbūrā 2006. gada 4. aprīlī; Eiropas Komisijas 2007. gada darba programmas prezentācija Eiropas Parlamentā, Strasbūrā 2006. gada 14. novembrī; "Jaunā Lisabonas stratēģija dzīvo", Briselē 2007. gada 5. martā; "Tagad visi esam jaunie eiropieši", Lietuvas Seimā, Viļņā 2007. gada 29. martā; Gintera Ferhoigena uzstāšanās Slovēnijas kā prezidentvalsts rīkotajā konferencē par labāku regulējumu, Ļubļanā 2008. gada 17. aprīlī. [22] Sk. 2005. gada politikas stratēģiju, COM(2004) 133 galīgā redakcija, 25.2.2004.; Komisijas 2004. gada likumdošanas un darba programmu, COM(2003) 645 galīgā redakcija, 2. pielikumu: šīs iniciatīvas cita starpā bija galveno politikas virzienu definējumi un pirmslikumdošanas un likumdošanas posma priekšlikumi. [23] Eiropas Komisijas ietekmes novērtēšanas pamatnostādnes, SEC(2005) 791, 15.6.2005., ar 2006. gada 15. marta grozījumiem, II.1. nodaļa "Procedūras noteikumi". [24] Izņēmumi ir zaļās grāmatas, priekšlikumi konsultācijām ar sociālajiem partneriem, periodiski Komisijas lēmumi un ziņojumi, priekšlikumi saskaņā ar starptautiskām saistībām, Komisijas pasākumi saskaņā ar tās mandātu pārraudzīt EK tiesību pareizu piemērošanu un izpildlēmumi. [25] Šīm iniciatīvām būs, iespējams, nozīmīga ietekme, ar tām risina jaunus vai jutīgus jautājumus, vai tās vērā ņemami ietekmē ieinteresētās personas, tāpēc jāsagatavo ietekmes novērtējums. Šādas iniciatīvas izraugās, pamatojoties uz Ģenerālsekretariāta veiktu skrīningu, ar Ietekmes novērtēšanas komisijas atbalstu. [26] Eiropas Komisijas ietekmes novērtēšanas pamatnostādnes, SEC(2005) 791, 15.6.2005., ar 2006. gada 15. marta grozījumiem; Eiropas Komisijas ietekmes novērtēšanas pamatnostādnes, SEC(2009) 92, 15.1.2009. [27] Eiropas Komisijas 2009. gada ietekmes novērtēšanas pamatnostādnes, SEC(2009) 92. [28] COM(2006) 382. [29] Komisāres V. Redingas runa Eiropas Regulatoru grupas sanāksmē 2006. gada 8. februārī. [30] Eiropas Komisijas 2009. gada ietekmes novērtēšanas pamatnostādnes, SEC(2009) 92, 3. nodaļa, 12.–16. lpp. [31] Iestāžu nolīgums par labāku likumdošanu un jo īpaši 25. un 29. punkts; Iestāžu nolīgums par kopēju pieeju ietekmes novērtēšanai (14901/05 JUR, pieņemts 29.11.2005.) un jo īpaši 5., 6. un 13. punkts. [32] COM(2008) 614. [33] EP komiteju priekšsēdētāju "Ietekmes novērtēšanas rokasgrāmata", 2008. gada 17. jūlijs; Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta ziņojums "Darbs ar ietekmes novērtējumiem Padomē — orientējoši ieteikumi darba grupu vadītājiem", Luksemburga, 2007. gads. [34] Eiropas Parlamenta Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas 2008. gada 23. janvāra sanāksmes darba kārtības projekts (ITRE(2008)0123_1), 17:00–18:00 turpinās viedokļu apmaiņa par enerģētikas paketi attiecībā uz elektroenerģiju un gāzi, komisāra A. Piebalga vēstule par Komisijas sagatavoto ietekmes novērtējumu. [35] Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta ziņojums "Darbs ar ietekmes novērtējumiem Padomē — orientējoši ieteikumi darba grupu vadītājiem", 2007. gads. [36] COM(2007) 528, COM(2007) 529, COM(2007) 530, COM(2007) 531 un COM(2007) 532. [37] COM(2008) 16, COM(2008) 17 un COM(2008) 19. [38] Eiropas Rūpniecības un darba devēju konfederāciju savienība (Business Europe), Eiropas Tirdzniecības un rūpniecības palātu asociācija (Eurochambers), Eiropas Patērētāju organizācija, Eiropas Vides aizsardzības birojs, Eiropas Transporta un vides federācija, Eiropas Arodbiedrību federācija, Eiropas Sociālo NVO platforma, Pasaules Dabas fonds (WWF). [39] Iestāžu nolīgums par labāku likumdošanu (2003/C 321/01), 30. pants. [40] Iestāžu nolīgums par kopēju pieeju ietekmes novērtēšanai (14901/05 JUR, pieņemts 29.11.2005.). [41] http://eur-lex.europa.eu/RECH_menu.do?ihmlang=en, vietne skatīta 2009. gada 15. jūnijā. [42] EP komiteju priekšsēdētāju 2008. gada decembra ziņojums "IA: The European Parliament’s Experience – A Stock-Taking Report of the Common Approach to IA" ["Eiropas Parlamenta pieredze ar ietekmes novērtējumiem. Inventarizācijas ziņojums par kopējo pieeju ietekmes novērtēšanai"]: šādu grozījumu ietekmes novērtēšana: 1) prioritārās vielas ūdens politikas jomā (2008. gada februāris), 2) darba laika direktīvas daži aspekti (2007. gada jūlijs); 3) Kopienas dzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība, II (2007. gada aprīlis); 4) ierosinātā gaisa kvalitātes direktīva (2006. gada septembris); 5) fasētu produktu nominālais daudzums (2005. gada novembris); 6) atkritumu pamatdirektīvā noteikto pārstrādes mērķu ietekmes novērtējums (2008. gada maijs); 7) Direktīva 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem, un ar ko atceļ Direktīvu 91/157/EEK (2005. gada novembris). [43] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Direktīva 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem, un ar ko atceļ Direktīvu 91/157/EEK (OV L 266, 26.9.2006., 1. lpp.). [44] Eiropas Parlamenta Juridiskās komitejas ziņojums par labāku regulējumu Eiropas Savienībā (2007/2095(INI)), referente Katalin Lévai, A6-0273/2007, 2007. gada 2. jūlija galīgā redakcija, jo īpaši apsvērumi un 5.–15., 21., 26., 30. un 42.–43. punkts; EP Parlamentārās reformas darba grupas 2008. gada 21. maija Otrais starpposma ziņojums par likumdošanu un iestāžu savstarpējām attiecībām Nr. PE 406.309/CPG/GT (Eiropas Parlamenta iekšējs dokuments), A daļa, 1.3. punkts, 13.–14. lpp. [45] Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāts, Konkurētspējas padomes secinājumi par labāku regulējumu, 9663/09 COMPET 264, 13.5.2009., 13. punkts. [46] Padomes Ģenerālsekretariāta C ģenerāldirektorāta I direktorāta vadītāja vēstule "Review of the Inter-institutional Common Approach to IA – State of play of the handling of IA in the Council" ["Pārskats par iestāžu kopējo pieeju ietekmes novērtēšanai. Ietekmes novērtējumu izmantošana Padomē"], Brisele, 3.11.2008. [47] Iestāžu nolīgums par kopēju pieeju ietekmes novērtēšanai (14901/05 JUR, pieņemts 29.11.2005.), 12. punkts. [48] Iestāžu nolīgums par labāku likumdošanu (2003/C 321/01) un jo īpaši tā 30. punkts. [49] Eiropas Komisijas priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pakalpojumiem iekšējā tirgū, COM(2004) 2 galīgā redakcija/3, 5.3.2004. [50] SEC(2004) 21. [51] Eiropas Parlamenta 2006. gada 16. februāra atzinums; Padomes 2006. gada 24. jūlija kopējā nostāja (OV C 270 E, 7.11.2006., 1. lpp.); Eiropas Parlamenta 2006. gada 15. novembra nostāja; Padomes 2006. gada 11. decembra lēmums. [52] AK Labāka regulējuma departamenta [Better Regulation Executive] ietekmes novērtēšanas pamatnostādnes, http://www.berr.gov.uk/files/file44544.pdf. [53] Bundestāga un federālās valdības nolīgums par sadarbību ES jautājumos, saskaņā ar 6. iedaļu Likumā par federālās valdības un Bundestāga sadarbību ES jautājumos [Vereinbarung zwischen dem Deutschen Bundestag und der Bundesregierung über die Zusammenarbeit in Angelegenheiten der Europäischen Union in Ausführung des § 6 des Gesetzes über die Zusammenarbeit von Bundesregierung und Deutschem Bundestag in Angelegenheiten der Europäischen Union], I.5. punkts, "Bundesgesetzblatt 2006" I daļa, nr. 44, Bonna, 2006. gada 30. septembris. [54] Likumdošanas plānošana un uzraudzība ASV noris šādi: reizi pusgadā prezidenta paspārnē strādājošā Pārvaldības un budžeta lietu biroja Informācijas un likumdošanas nodaļa izstrādā likumdošanas grafiku un programmu, kurā ir apkopota informācija par visu federālo aģentūru plānotajām likumdošanas darbībām un par to paredzamo bruto ietekmi izmaksu un/vai ieguvumu ziņā. Šajā programmā ir arī noteikts, kuriem aģentūru ierosinātajiem īstenošanas noteikumiem jāsagatavo ietekmes novērtējumi. Programma ir sabiedrībai pieejama. [55] Eiropas Komisijas paziņojums "Ceļā uz izkoptu apspriežu un dialoga kultūru. Vispārīgie principi un obligātie standarti, kas Komisijai jāievēro apspriedēs ar ieinteresētajām personām", COM(2002) 704 galīgā redakcija. [56] Austrālijas valdību padomes labās prakses noteikumi "A Guide for Ministerial Councils and National Standards Setting Bodies" ["Vadlīnijas ministru padomēm un valsts standartizācijas iestādēm"], 2007. gada oktobris. [57] C. O´Connor Close, D.J. Mancini "Comparison of US and European Commission guidelines on Regulatory IA/Analysis. Industrial Policy and Economic Reforms Papers" ["ASV un Eiropas Komisijas ietekmes novērtēšanas pamatnostādņu salīdzinājums. Rūpniecības politikas un ekonomisko reformu dokumenti"], nr. 3, 2007. gada aprīlis. Sk. arī www.regulations.gov. [58] AK Labāka regulējuma departamenta [Better Regulation Executive] ietekmes novērtēšanas pamatnostādnes, Londona, 2007. gada maijs. [59] Priekšsēdētāja 2006. gada 14. novembra informatīvs paziņojums Komisijai "Enhancing quality support and control for Commission IAs, The IA Board" ["Kvalitātes atbalsta un kontroles stiprināšana Komisijas ietekmes novērtējumos, Ietekmes novērtējuma padome"]. [60] Sk. arī Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 9/2007 "ES pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammu vērtēšana — vai Komisijas pieeju iespējams uzlabot?", Īpašo ziņojumu Nr. 7/2008 "Saprātīgas enerģijas programma 2003.–2006. gadam" un Īpašo ziņojumu Nr. 2/2009 "Eiropas Savienības Sabiedrības veselības programma (2003.–2007. gadam): vai efektīvs veids veselības uzlabošanai?". [61] Eiropas Komisijas 2005. un 2006. gada ietekmes novērtēšanas pamatnostādnes, SEC(2005) 791. [62] AK augstākās revīzijas iestādes National Audit Office ziņojums "Delivering High Quality IAs" ["Kvalitatīvu ietekmes novērtējumu sagatavošana"], 30.1.2009., 14. lpp. [63] Ietekmes novērtēšanas pamatnostādņu pielikumi, SEC(2005) 791, 58.–59. lpp. [64] Eiropas Komisijas ietekmes novērtējums attiecībā uz Priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas, SEC(2008) 2180, 11. lpp. [65] Eiropas Komisijas 2009. gada ietekmes novērtēšanas pamatnostādnes, SEC(2009) 92, 17. lpp. [66] Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretariāts, Konkurētspējas padomes secinājumi par labāku regulējumu, 9663/09 COMPET 264, 13.5.2009., 18. punkts. [67] Sk. Nīderlandes augstākās revīzijas iestādes Algemene Rekenkamer dokumentu "Eiropas likumdošana. ES direktīvu un regulu ieviešana un piemērošana Nīderlandē", 2008. gada 17. jūnijs. [68] Eiropas Komisijas ietekmes novērtējums attiecībā uz Priekšlikumu direktīvai par patērētāju tiesībām, SEC(2008) 2544. [69] Eiropas Komisijas Priekšlikums direktīvai par patērētāju tiesībām, COM(2008) 614. [70] Palātas revidenti kā novērotāji piedalījās Patērētāju aizsardzības darba grupas 2009. gada 4. februāra sanāksmē, kurā Komisija iepazīstināja ar ietekmes novērtējumu un notika diskusija par to. Revidentu piedalīšanās šajā sanāksmē bija daļa no revīzijas pierādījumu vākšanas procedūras. [71] Eiropas Komisijas 2005. un 2006. gada ietekmes novērtēšanas pamatnostādnes, SEC(2005) 791, 45. lpp.; Eiropas Komisijas 2009. gada ietekmes novērtēšanas pamatnostādnes, SEC(2009) 92, 48.–49. lpp. [72] Eiropas Komisijas pārskats "Evaluation in the Commission — Reporting on Results: Annual Evaluation Review 2007 — Conclusions and findings from evaluations in the Commission" ["Komisijas veiktā izvērtēšana. Rezultāti: pārskats par 2007. gada izvērtējumiem. Secinājumi un konstatējumi"], COM(2008) 300, 2008. gada maijs, I un II pielikums. [73] André Sapir "Europe’s economic priorities 2010–2015: Memos to the new Commission" ["Eiropas ekonomikas prioritātes 2010.–2015. gadam. Informācija jaunā sastāva Komisijai"], Bruegel izdevums, 2009. gads, 17. lpp. [74] Eiropas Komisijas paziņojums "Rezultātu Eiropa — Kopienas tiesību aktu piemērošana", COM(2007) 502, 6. lpp. [75] Attiecīgi SEC(2005) 430 un SEC(2004) 924. [76] Eiropas Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Rīcības programma administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā", COM(2007) 23 galīgā redakcija, 24.1.2007. [77] Eiropas Komisijas 2005. un 2006. gada ietekmes novērtēšanas pamatnostādnes, SEC(2005) 791, 20. pielikums. [78] Eiropas Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam "Rīcības programma administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā un samazinājuma plāni pa nozarēm un pasākumi 2009. gadā", COM(2009) 544 galīgā redakcija, 22.10.2009. [79] Informācijas izmaksās ieskaita marķēšanu, atskaites, reģistrāciju, uzraudzību un vērtēšanu, kas vajadzīga informācijas sniegšanai. Reizēm informācija ir jāsniedz publiskām iestādēm vai fiziskām personām, bet citreiz tā tikai jāglabā pieejama pārbaudēm vai iesniegšanai pēc pieprasījuma. [80] Lauksaimniecība un lauksaimniecības subsīdijas, gada pārskati un uzņēmējdarbības tiesības, kohēzijas politika, vide, finanšu pakalpojumi, zivsaimniecība, pārtikas nekaitīgums, tiesību akti farmācijas jomā, publiskais iepirkums, statistika, nodokļi un muita, transports, darba apstākļi un darba attiecības. [81] Sk. Palātas komentārus par Komisijas paziņojumu "Budžeta reforma — pārmaiņas Eiropā", ERP Atzinumu Nr. 1/2010 "Eiropas Savienības budžeta finanšu pārvaldības uzlabošana: risks un izaicinājumi". -------------------------------------------------- I PIELIKUMS KOMISIJAS SISTĒMAS ATSEVIŠĶU ELEMENTU SALĪDZINĀJUMS AR CITĀM IETEKMES NOVĒRTĒŠANAS SISTĒMĀM * Avoti: ESAO "Indicators of Regulatory Management Systems" ["Regulējuma vadības sistēmu rādītāji"], Regulējuma politikas komiteja, 2009. gada ziņojums; Revīzijas palātas papildanalīze par valstīm. | Eiropas Komisija | Vācija (federālajā līmenī) | Francija | Ietekmes novērtēšanas sistēmas tvērums Tiesību aktu priekšlikumi* | Vienmēr | Vienmēr | Galvenie akti | Īstenošanas noteikumi* | Galvenie akti | Vienmēr | Reizēm | Nenormatīvās iniciatīvas | Jā | Nē | Nē | Skaidri noteikti robežkritēriji, pēc kuriem regulatīviem aktiem novērtējama ietekme* | Nē | Nē | Nē | Ietekmes analīze Integrēta ekonomiskās, sociālās un vides ietekmes analīze | Jā | Jā | Nē | Izmaksas: kvantitatīvs novērtējums* | Reizēm | Vienmēr | Galvenie akti | Ieguvumi: kvantitatīvs novērtējums* | Reizēm | Reizēm | Galvenie akti | Izmaksu standartmodeļa izmantošana administratīvā sloga noteikšanai* | Jā | Jā | Jā | Kvalitātes kontroles iestāde Ārpus valsts pārvaldes sistēmas | Nē | Jā (tikai attiecībā uz administratīvo slogu) | Nē | Var ieteikt sagatavot ietekmes novērtējumus | Nē | Nē | Nē | Var bloķēt tiesību aktu priekšlikumus* | Nē | Jā | Nē | Ietekmes novērtēšanas darba publicēšana Plānoto novērtējumu saraksts | Nē | Nē | Nē | Starpposma dokumenti | Nē | Reizēm | Nē | Galīgie ziņojumi | Vienmēr | Vienmēr | Nē | Ex post novērtējums par tiesību aktu faktisko ietekmi pretstatā paredzētajai ietekmei* | Nē | Jā | Nē | * Avoti: ESAO "Indicators of Regulatory Management Systems" ["Regulējuma vadības sistēmu rādītāji"], Regulējuma politikas komiteja, 2009. gada ziņojums; Revīzijas palātas papildanalīze par valstīm. | Nīderlande | Apvienotā Karaliste | ASV (federālajā līmenī) | Ietekmes novērtēšanas sistēmas tvērums Tiesību aktu priekšlikumi* | Galvenie akti | Vienmēr | Nē | Īstenošanas noteikumi* | Galvenie akti | Vienmēr | Galvenie akti | Nenormatīvās iniciatīvas | Nē | Jā | Nē | Skaidri noteikti robežkritēriji, pēc kuriem regulatīviem aktiem novērtējama ietekme* | Nē | Jā | Jā | Ietekmes analīze Integrēta ekonomiskās, sociālās un vides ietekmes analīze | Nē | Nē | Nē | Izmaksas: kvantitatīvs novērtējums* | Vienmēr | Vienmēr | Galvenie akti | Ieguvumi: kvantitatīvs novērtējums* | Vienmēr | Vienmēr | Galvenie akti | Izmaksu standartmodeļa izmantošana administratīvā sloga noteikšanai* | Jā | Jā | Nē | Kvalitātes kontroles iestāde Ārpus valsts pārvaldes sistēmas | Jā (tikai attiecībā uz administratīvo slogu) | Jā (tikai attiecībā uz administratīvo slogu) | Nē | Var ieteikt sagatavot ietekmes novērtējumus | Nē | Nē | Jā | Var bloķēt tiesību aktu priekšlikumus* | Nē | Jā | Jā | Ietekmes novērtēšanas darba publicēšana Plānoto novērtējumu saraksts | Nē | Vienmēr | Vienmēr | Starpposma dokumenti | Nē | Vienmēr | Vienmēr | Galīgie ziņojumi | Reizēm | Vienmēr | Vienmēr | Ex post novērtējums par tiesību aktu faktisko ietekmi pretstatā paredzētajai ietekmei* | Nē | Jā | Jā | -------------------------------------------------- II PIELIKUMS Revīzijas pieeja un pierādījumu vākšanas metodes Revīzijas priekšmeta izvēle un praktiskā revīzijas darba plānošana 1. Eiropas Revīzijas palāta 2007. gada novembrī, kad tā izstrādāja 2008. gada darba programmu, atzina labāka regulējuma programmu un ietekmes novērtēšanu par aktuālām revīzijas tēmām [82]. 2008. gada maijā un jūnijā Palāta veica priekšizpēti, kurā noteica revīzijas tvērumu. Praktiskais revīzijas darbs notika no 2008. gada oktobra līdz 2009. gada jūlijam saskaņā ar revīzijas veikšanas un pierādījumu vākšanas plāniem. Revīzijā izmantotās pierādījumu vākšanas metodes 2. Revidentu grupa izskatīja attiecīgos politikas lēmumus, pamatnostādnes, ko piemēro ES iestādes (Komisija, Eiropas Parlaments un Padome), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO), dalībvalstis un ārpussavienības valstis (ASV un Austrālija), Komisijas ietekmes novērtēšanas sistēmas agrāk sagatavotos novērtējumus [83], pētījumus un akadēmisko literatūru par labāku regulējumu un regulējuma ietekmes novērtēšanu [84]. Revīzijas darbā ietilpa revidentu dalība šai tēmai veltītās konferencēs [85]. 3. Cita starpā revidenti veica šādus piecus darba uzdevumus: - salīdzināja Komisijas ietekmes novērtēšanas sistēmu ar citām sistēmām (1. uzdevums); - kvantitatīvi analizēja, cik daudzām Komisijas iniciatīvām revidētajā periodā bija novērtēta ietekme un kā Eiropas Parlaments un Padome izmantoja novērtējumus likumdošanas procedūrā (2. uzdevums); - atbilstoši novērtējuma tabulas punktiem analizēja ietekmes novērtējumu paraugu, lai pārbaudītu, vai Komisija sagatavo novērtējumus saskaņā ar savām iekšējām procedūrām un metodoloģiskajiem norādījumiem. Dažus novērtējumus analizēja padziļināti (3. uzdevums); - aptaujāja cilvēkus, kuri ir iesaistīti Komisijas ietekmes novērtējumu sagatavošanā, pārskatīšanā un izmantošanā gan Komisijā, gan ārpus tās (4. uzdevums); - aptaujāja Padomes darba grupu locekļus un direktorus un ekspertus labāka regulējuma jomā (5. uzdevums). 4. Tabulā sniegta sīkāka informācija par visu piecu darba uzdevumu saturu. 1. uzdevums. Starptautiskais salīdzinājums Komisijas ietekmes novērtēšanas atsevišķus aspektus salīdzināja ar citur piemērotām metodēm. Izmantoja publiski pieejamus dokumentus, piemēram, ESAO dokumentus [86], akadēmisko literatūru un salīdzinošus pētījumus, ko sagatavojušas par labāku regulējumu atbildīgās dalībvalstu iestādes [87] vai ko līdzfinansējusi Eiropas Komisija [88]. Lai iegūtu apstiprinošus pierādījumus, revidenti apmeklēja ASV un septiņas ES dalībvalstis — Beļģiju, Vāciju, Franciju, Nīderlandi, Portugāli, Zviedriju un Apvienoto Karalisti. 2. uzdevums. Kvantitatīvā analīze Tika analizēts Komisijas ietekmes novērtēšanas sistēmas vispārējais tvērums, proti, cik bieži novērtēja ietekmi revidētajā periodā publicētām iniciatīvām un Komisijas likumdošanas un darba programmas pasākumiem. Šīs analīzes vajadzībām tika izveidota un analizēta datubāze, kurā ietilpa gandrīz 5000 Komisijas iniciatīvu. Revidentu grupa vērtēja arī to, cik lielā mērā Eiropas Parlaments un Padome izmantoja Komisijas sagatavotos ietekmes novērtējumus. Tā izmantoja abu iestāžu publiski pieejamus dokumentus, piemēram, sanāksmju darba kārtības un protokolus, meklēja atsauces uz novērtējumiem rezolūcijās u. c. Revidenti salīdzināja 2008. gadā sagatavoto ietekmes novērtējumu tvērumu un skaitu ar ex post izvērtējumu tvērumu un skaitu. 3. uzdevums. Novērtējuma tabulas punktu analīze un padziļinātā analīze Novērtējuma tabulu sagatavoja par piecu ģenerāldirektorātu visiem sagatavotajiem ietekmes novērtējuma ziņojumiem: Enerģētikas un transporta ĢD (TREN) [89], Reģionālās politikas ĢD (REGIO), Nodarbinātības, sociālo lietu un iespēju vienlīdzības ĢD (EMPL), Pētniecības ĢD (RTD) un Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD (INFSO). Kopumā caurlūkoja 115 novērtējuma ziņojumus (pavisam laikā no 2003. līdz 2008. gadam publicēja 404 ietekmes novērtējumus). Novērtējuma punktu tabulu izveidoja, pamatojoties uz Komisijas ietekmes novērtēšanas pamatnostādnēm un novērtējuma ziņojuma publicēšanas dienā piemērotajām prasībām [90]. Novērtējuma punktu tabulas izstrādē ņēma vērā arī Apvienotās Karalistes augstākās revīzijas iestādes kontrollapas, ko līdzīgi izmanto AK ietekmes novērtēšanas sistēmā [91], kā arī Komisijas ietekmes novērtēšanas sistēmas iepriekšējā izvērtēšanā izmantotās kontrollapas [92]. Pievienoja papildu jautājumus, kas attiecās uz Ietekmes novērtēšanas komisijas veiktās kvalitātes kontroles noteiktiem aspektiem. Revidenti padziļināti analizēja dažu tiesību aktu priekšlikumu pilnu ciklu, t. i., līdz pat ieviestās politikas vai programmas vēlākai uzraudzībai un ex post izvērtēšanai. Paraugā iekļāva ne tikai nesenus piemērus (lai novērtētu Ietekmes novērtēšanas komisijas darbu), bet arī divus gadus vai vēl vecākus ziņojumus. Paraugā ietilpa gan tādi ziņojumi, kam bija ietekme uz budžetu, gan tādi, kas budžetu neietekmēja, kā arī tādi ietekmes novērtējumi, kas attiecās uz tieši piemērojamu tiesību aktu priekšlikumiem (lēmumi un regulas), un tādi, kas attiecās uz dalībvalstīs transponējamiem un ieviešamiem priekšlikumiem (direktīvas) [93]. Analizēja arī dažus papildu gadījumus, kas neietilpa minēto piecu ģenerāldirektorātu paraugā, tādējādi iegūstot apstiprinošu priekšstatu par stāvokli visā Komisijā kopumā. 4. uzdevums. Mutiskās aptaujas Revīzijā aptaujāja aptuveni 190 cilvēku, kuriem lūdza izteikt viedokli par Komisijas ieviesto ietekmes novērtēšanas sistēmu. Aptaujāja ietekmes novērtējumu sagatavotājus (Komisijas darbiniekus par attiecīgo politiku atbildīgajos dienestos, ietekmes novērtēšanas atbalsta nodaļas ģenerāldirektorātos un ģenerālsekretariāta darbiniekus) un lietotājus ES iestādēs (komisāru biroju darbiniekus, Eiropas Parlamenta deputātus, Eiropas Parlamenta un Padomes darbiniekus un pastāvīgo pārstāvniecību darbiniekus). Vēl viena aptaujāto grupa bija starptautisko un valsts organizāciju pārstāvji, kuri strādā ar labāka regulējuma jautājumiem (piemēram, ESAO un dalībvalstu aģentūras), un citu struktūru vai grupu pārstāvji (piemēram, Augsta līmeņa valsts regulējuma ekspertu grupa, Augsta līmeņa neatkarīgo ekspertu grupa administratīvā sloga jautājumos). Aptaujāja arī šādu ieinteresēto organizāciju pārstāvjus: Eiropas Rūpniecības un darba devēju konfederāciju savienība (Business Europe), Eiropas Tirdzniecības un rūpniecības palātu asociācija (Eurochambers), Eiropas Patērētāju organizācija, Eiropas Vides aizsardzības birojs, Eiropas Transporta un vides federācija, Eiropas Arodbiedrību federācija, Eiropas Sociālo NVO platforma un Pasaules Dabas fonds (WWF). 5. uzdevums. Rakstiskās aptaujas Revīzijā izplatīja divas anketas. Pirmo anketu 2009. gada maijā un jūnijā izdalīja septiņu Padomes darba grupu locekļiem (šādu jomu darba grupām: sociālie jautājumi, informācijas sabiedrība, enerģētika, transports (jūras transports; sauszemes transports; starpnozaru jautājumi un tīkli), pētniecība, struktūrdarbības un labāks regulējums). Anketā lūdza atbildēt, ko respondenti domā par Komisijas sagatavotajiem ietekmes novērtējumiem un kā viņi tos izmanto. Otru anketu izdalīja 25 dalībvalstu un Norvēģijas pārstāvjiem Labāka regulējuma jomas direktoru un ekspertu sanāksmē Sandhamnā, Zviedrijā, 2009. gada 3.– 5. jūnijā. Labāka regulējuma starptautisko ekspertu atbalsts Padomdevēju grupa 5. Revīzijas atbalstam izveidotās padomdevēju grupas sanāksmes notika 2008. gada novembrī un 2009. gada martā. Grupā pieaicināja ekspertus labāka regulējuma un ietekmes novērtēšanas jautājumos [94]. Ekspertu galvenais veikums bija Palātas metodoloģijas un analīzes pieskaņošana konkrētajam darbam un ieteikumi attiecībā uz revīzijas ziņojuma struktūru — kā labāk izklāstīt revīzijas apsvērumus, secinājumus un ieteikumus. 6. Svarīgs ekspertu uzdevums bija dalība revīzijas standartu precizēšanā. Šie standarti ir izmantoti kā atsauces punkts revīzijas ziņojumā izklāstītajiem apsvērumiem. Standartu avots ir dažādi dokumenti, ko sagatavojusi Mandelkerna grupa [95], ESAO [96] un Komisija [97], kā arī Komisijas nolīgumi ar Eiropas Parlamentu un Padomi [98]. Šā darba rezultāts bija virkne nosacījumu jeb laba prakse, kas ilustrē, kādai būtu jābūt efektīvai ietekmes novērtēšanas sistēmai [99]. Fokusa grupu diskusijas 7. Svarīgs revīzijas uzdevums bija sākotnējo revīzijas konstatējumu pārskatīšana, ko organizēja vairākās fokusa grupu diskusijās 2009. gada 8.– 10. jūlijā Luksemburgā. Tajās piedalījās starptautiski eksperti labāka regulējuma un ietekmes novērtēšanas jautājumos. Fokusa grupu diskusijas bija revīzijas procesa sastāvdaļa, tās kalpoja par forumu Palātas sākotnējo secinājumus un iespējamo ieteikumu kritiskai analīzei. Eksperti bija no ESAO, Pasaules Bankas, ASV un ES dalībvalstu iestādēm, kuras atbild par ietekmes novērtēšanu vai kvalitātes kontroli, un valsts revīzijas iestādēm. Ekspertu vidū bija arī akadēmiķi, ietekmes novērtēšanas sistēmu analītiķi un pārstāvji no Augsta līmeņa grupas ar administratīvo slogu saistītos jautājumos. Komisijas pārstāvji piedalījās kā novērotāji. Izcēlumā sīkāk aprakstīti fokusa grupu darbības principi. Kas ir fokusa grupas diskusija? Fokusa grupās sanāk kopā cilvēki, kurus interesē kāds jautājums. Diskusija noris kā kopīga saruna jeb strukturētas debates, kurās uzdod atklātus, bet mērķtiecīgus jautājumus nolūkā izraisīt viedokļu apmaiņu starp dalībniekiem. Fokusa grupas ir īpaši piemērotas tam, lai iegūtu daudzus viedokļus par vienu un to pašu tēmu. Tās bieži izmanto tirgzinībā un, aizvien vairāk, politikā un viedokļu aptaujās, kur vajadzīgs izvilināt patērētāju vai citu mērķgrupu reakciju un atklāt jaunas perspektīvas. Dalībniekiem jābūt ieinteresētiem attiecīgajā tēmā un ir labi,