Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par savstarpības principa nepiemērošanu attiecībā uz bezvīzu režīmu no atsevišķu trešo valstu puses saskaņā ar 1. panta 5. punktu Regulā (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, un kas attiecībā uz savstarpības mehānismu grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 851/2005 /* COM/2006/0568 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 3.10.2006 COM(2006) 568 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par savstarpības principa nepiemērošanu attiecībā uz bezvīzu režīmu no atsevišķu trešo valstu puses saskaņā ar 1. panta 5. punktu Regulā (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, un kas attiecībā uz savstarpības mehānismu grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 851/2005 SATURS I. Ievads 3 II. Kopš pirmā Komisijas ziņojuma par savstarpīgumu sasniegtie rezultāti 3 1. Pilnīgu savstarpību pašlaik īsteno 4 1.1. Urugvaja 4 1.2. Kostarika 4 2. Savstarpības īstenošanai pašlaik tiek veikti pasākumi 4 2.1. Brazīlija 4 2.2. Malaizija 5 3. Ir paziņots par savstarpības principa nepiemērošanas risināšanu, bet process vēl nav pabeigts 6 3.1. Paragvaja 6 3.2. Singapūra 6 3.3. Bruneja 7 4. Kopš 2006. gada 10. janvāra ziņojuma savstarpības īstenošanā konstatēts progress 8 4.1. Kanāda 8 4.2. Austrālija 10 5. Kopš 2006. gada 10. janvāra ziņojuma savstarpības īstenošana nav pavirzījusies uz priekšu 12 5.1. Amerikas Savienotās Valstis 12 III. Secinājumi 14 I. IEVADS ES kopējās vīzu politikas pamatā ir Padomes 2001. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām (regulas I pielikums; še turpmāk „negatīvais saraksts”), kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (regulas II pielikums; še turpmāk „pozitīvais saraksts”)[1]. Minētajā aktā būtiski grozījumi tika izdarīti ar 2005. gada 2. jūnija Regulu (EK) Nr. 851/2005, ar kuru izveidoja jaunu savstarpības mehānismu. Tajā ar atbilstošiem pasākumiem ir paredzēts ieviest savstarpību attiecībā uz trešām valstīm, kurās vēl joprojām ir spēkā vīzu režīms dažu ES dalībvalstu pilsoņiem, ja uzturēšanās ilgums nepārsniedz 90 dienas, kaut gan Kopiena šo trešo valstu pilsoņiem nepiemēro šādu vīzu režīmu. Regula (EK) Nr. 851/2005 paredz iespēju attiecībā uz šīm trešām valstīm uz laiku noteikt vīzu režīmu. Turklāt kopīgajā Padomes un Komisijas deklarācijā, kas parakstīta saistībā ar Regulas (EK) Nr. 851/2005[2] pieņemšanu, minēta iespēja izmantot citus pagaidu pasākumus, jo īpaši politikas, ekonomikas un tirdzniecības jomā. Pēc tam, kad no dalībvalstīm bija saņemti paziņojumi par savstarpības principa nepiemērošanu, Komisija 2006. gada 10. janvārī, piemērojot Regulu (EK) Nr. 851/2005, iesniedza Padomei ziņojumu par savstarpību saistībā ar bezvīzu režīmu attiecībā uz dažām trešām valstīm[3]. Šajā ziņojumā tika apkopoti Komisijas veiktie pasākumi attiecībā uz pozitīvajā sarakstā ietvertajām trešām valstīm, kuras saglabā vīzu režīmu attiecībā uz dalībvalstu pilsoņiem, un uzskaitīti sasniegtie rezultāti. Ņemot vērā sasniegto, Komisija secināja, ka tobrīd ziņojumam nav jāpievieno priekšlikums par vīzu režīma pagaidu atjaunošanu vai priekšlikums par tādiem pasākumiem, kādi minēti Padomes un Komisijas kopīgajā deklarācijā. Tomēr pirms otrā ziņojuma izstrādāšanas Komisija paziņoja, ka tā pārbaudīs, vai atsevišķu trešo valstu paziņotie risinājumi ir īstenoti un vai dialogs ar pārējām trešām valstīm ir tuvinājis perspektīvu īstenot pie savstarpības principu attiecībā uz bezvīzu režīmu. Padome 2006. gada 21. februāra sanāksmes secinājumos atbalstīja Komisijas sniegto situācijas analīzi un aicināja to jo īpaši pastiprināt centienus attiecībā uz Amerikas Savienotajām Valstīm, Kanādu un Austrāliju un sekot līdzi tam, kā attīstās situācija ar pārējām trešām valstīm. Šis ziņojums, kas Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegts saskaņā ar 1. panta 5. punktu Regulā (EK) Nr. 539/2001 tādā redakcijā, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulas (EK) Nr. 851/2005 1. pantu, izvērtē pasākumus, ko Komisija kopš tika pieņemti Padomes 21. februāra secinājumi ir veikusi pozitīvajā sarakstā uzskaitītajās trešās valstīs, kurās ir saglabāts vīzu režīms attiecībā uz dalībvalstu pilsoņiem. II. KOPš PIRMā KOMISIJAS ZIņOJUMA PAR SAVSTARPīGUMU SASNIEGTIE REZULTāTI Komisijas 2006. gada 10. janvāra ziņojums verbālas notas veidā nekavējoties tika nosūtīts dažādu iesaistīto valstu iestādēm. Tā kā Padome jau iepriekš 2006. gada 21. februārī bija piekritusi Komisijas ziņojuma secinājumiem, Komisija varēja aktīvi atsākt pasākumu un darbu veikšanu savstarpības īstenošanai. Ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm Komisija turpināja intensīvu dialogu ar attiecīgo trešo valstu iestādēm. Jo īpaši attiecībā uz Austrāliju, Kanādu un Savienotajām Valstīm Komisijas dienesti 2006. gada 23. martā organizēja tehnisku sanāksmi ar iesaistīto dalībvalstu pārstāvjiem, lai izstrādātu kopsavilkumu par dialogu, ko šīs dalībvalstis uztur ar šīm trijām trešām valstīm, un par šā dialoga rezultātiem. Šī sanāksme bija viens no pasākumiem pirms Komisijas un šo trīs valstu iestāžu augstākā līmeņa kontaktiem, kuri bija paredzēti turpmāko nedēļu laikā. 1. Pilnīgu savstarpību pašlaik īsteno 1.1. Urugvaja Rezultāti, kas izriet no sadarbības ar Urugvajas iestādēm Igaunijas iestādes 2006. gada 16. janvārī informēja Komisiju, ka Urugvaja ir atcēlusi vīzu režīmu Igaunijas pilsoņiem uzturēšanās periodam līdz 3 mēnešiem. Novērtējums: Savstarpības princips saistībā ar bezvīzu režīmu tagad ir pilnībā īstenots attiecībā uz visām dalībvalstīm. 1.2. Kostarika Pasākumi, lai īstenotu savstarpības principu: Komisija pievērsa Kostarikas iestāžu uzmanību tam, ka ir saglabāts vīzu režīms attiecībā uz Islandes pilsoņiem, un pēdējās sniedza atbildi, ka Islandei drīzumā būs tāds pats statuss, kā citām dalībvalstīm. Tika izsludināts „Vispārējo noteikumu” grozījums šajā sakarā. Atbildot uz Komisijas 2006. gada 15. jūnija verbālo notu, Kostarikas iestādes ar 2006. gada 20. jūlija notu apstiprināja, ka turpmāk savstarpība tiks nodrošināta, tostarp arī attiecībā uz Islandi. Novērtējums: Savstarpības princips saistībā ar bezvīzu režīmu tagad tiek pilnībā īstenots attiecībā uz visām dalībvalstīm un Šengenas līguma valstīm. 2. Savstarpības īstenošanai pašlaik tiek veikti pasākumi 2.1. Brazīlija Pašreizējā situācija: Tiek saglabāts vīzu režīms attiecībā uz Austrijas, Kipras, Igaunijas, Latvijas, Lietuvas un Maltas pilsoņiem. Čehija informēja Padomi un Komisiju, ka nolīgums, ko tā 2004. gada 29. aprīlī noslēdza ar Brazīliju attiecībā uz vīzu režīma atcelšanu, stājās spēkā 2005. gada 3. oktobrī. Pasākumi, lai īstenotu savstarpības principu: Brazīlijas iestādes jau ir paudušas un oficiāli apliecinājušas savu politisko gatavību atcelt vīzu režīmu to dalībvalstu pilsoņiem, attiecībā uz kurām šis režīms joprojām pastāv, un šajā sakarā tās 2005. gadā nosūtīja Komisijai nolīguma projektu ar Eiropas Kopienu par vīzu režīma atcelšanu iepriekšminēto dalībvalstu pilsoņiem. Pirmajā ziņojumā Komisija uzsvēra, ka, ņemot vērā Kopienas ekskluzīvo kompetenci vīzu un bezvīzu režīma jomā, nav iespējama tāda nolīguma noslēgšana par vīzu režīma atcelšanu starp Eiropas Kopienu un Brazīliju, kas būtu piemērojams tikai ierobežotam skaitam dalībvalstu. Padome 2006. gada 21. februāra secinājumos par Komisijas ziņojumu atzinīgi novērtēja Brazīlijas politisko apņemšanos un aicināja Komisiju iespējami īsākā laikā iesniegt ieteikumu, kas paredzēts sarunu uzsākšanai, nolūkā noslēgt nolīgumu par vīzu režīma atcelšanu starp Eiropas Kopienu un Brazīliju. Komisijas dienesti pašlaik gatavo šo ieteikumu. Tas būs pirmais gadījums, kad notiek sarunas par divpusēja vīzu režīma atcelšanas nolīguma noslēgšanu starp Kopienu un trešo valsti. Novērtējums: Brazīlijas iestādes ir atkārtoti apliecinājušas savu apņemšanos nodrošināt pilnīgu savstarpību vīzu jomā. Pēc tam, kad tiks atrisinātas grūtības, kas saistītas ar Kopienas tiesiskā regulējuma sarežģītību, jo īpaši attiecībā uz īslaicīgas uzturēšanās periodu, kas ir atļauts, pamatojoties uz vīzu režīma atcelšanu, Komisija sniegs iepriekšminēto ieteikumu, lai uzsāktu sarunas ar Brazīliju. 2.2. Malaizija Pašreizējā situācija: Vīzu režīma atcelšana Kipras, Igaunijas, Grieķijas, Latvijas, Lietuvas, Portugāles un Slovēnijas pilsoņiem attiecībā uz uzturēšanās ilgumu, kas nepārsniedz 30 dienas. Pasākumi, lai īstenotu savstarpības principu: Malaizijas pārstāvniecība Eiropas Savienībā 2006. gada 6. februāra Komisijai adresētajā vēstulē apliecināja Malaizijas iestāžu gatavību atrisināt pastāvošo savstarpības problēmu. Tā kā Komisija pēc šīs vēstules vairs nesaņēma oficiālu paziņojumu, tā ar 2006. gada 1. jūnija verbālo notu atgādināja Malaizijas iestādēm, ka attiecīgajām dalībvalstīm vēl joprojām pastāv savstarpības problēmas, un 2006. gada jūlijā iesniedzamā otrā ziņojuma vajadzībām aicināja šīs iestādes sniegt situācijas raksturojumu. Malaizijas iestādes ar 2006. gada 24. augusta vēstuli informēja Komisiju, ka tās apņemas atjaunot visu šo dalībvalstu pilsoņiem bezvīzu režīmu līdz 3 mēnešu ilgam uzturēšanās periodam. Tas tiks paveikts divos posmos. Pirmais posms jau tiek īstenots, jo minētās iestādes pašlaik gatavo vajadzīgās administratīvās vienošanās, lai uz Grieķijas, Portugāles, Kipras, Latvijas un Maltas pilsoņiem attiecinātu bezvīzu režīmu, ja uzturēšanās valstī nav ilgāka par trīs mēnešiem. Tomēr bezvīzu uzturēšanās līdz 1 mēnesim paliek spēkā Igaunijas, Lietuvas un Slovēnijas pilsoņiem. Vēstulē Malaizijas iestādes apgalvo, ka šīs dalībvalstis nepiemēro bezvīzu režīmu Malaizijas pilsoņiem, vai arī piemēro bezvīzu režīmu uzturēšanās periodam, kas nav ilgāks par četrpadsmit dienām. Tās ziņo, ka bezvīzu uzturēšanās līdz trīs mēnešiem tiks piemērota tad, kad šīs dalībvalstis ieviesīs bezvīzu uzturēšanos līdz trīs mēnešiem Malaizijas pilsoņiem. Novērtējums: Komisija atzinīgi novērtē Malaizijā sasniegto progresu, lai atjaunotu savstarpības principu vīzu jomā un visām dalībvalstīm piešķirtu bezvīzu uzturēšanos līdz trīs mēnešiem. Jo īpaši Komisija atzinīgi novērtē administratīvos pasākumus, kas paredzēti vīzu savstarpības atjaunošanai Grieķijas, Portugāles, Kipras, Latvijas un Maltas pilsoņiem. Turklāt Komisija izskata prasības attiecībā uz Igauniju, Lietuvu un Slovēniju. Līdz šā ziņojuma izstrādāšanai jau divas no šīm trim dalībvalstīm bija apstiprinājušas Komisijai, ka Malaizijas apgalvojumi nav pamatoti, jo Malaizijas pilsoņiem tās patiešām piešķir bezvīzu uzturēšanos līdz trīs mēnešiem. Komisija turpinās izskatīt Malaizijas prasības un veiks attiecīgos pasākumus, lai izskaidrotu Malaizijas iestādēm pašreizējo situāciju saistībā ar šīm trim dalībvalstīm un šo dalībvalstu pilsoņiem atjaunotu bezvīzu uzturēšanos līdz trīs mēnešiem pēc iespējas ātrāk. 3. Ir paziņots par savstarpības principa nepiemērošanas risināšanu, bet process vēl nav pabeigts 3.1. Paragvaja Pašreizējā situācija: Tiek saglabāts vīzu režīms attiecībā uz Islandes pilsoņiem. Pasākumi, lai īstenotu savstarpības principu: Paragvajas iestādes paziņoja Komisijai, ka atlikusī problēma tiks atrisināta ar izpildvaras dekrētu. Tā kā Komisija vēl nebija saņēmusi oficiālu apstiprinājumu par šā dekrēta parakstīšanu, tā 2006. gada 5. jūnijā ar verbālo notu atgādināja Paragvajas iestādēm, ka vēl joprojām netiek ievērots savstarpības princips attiecībā uz Islandes pilsoņiem. Novērtējums: Minētā pasākuma īstenošana ir jāpārbauda. Jāizskata vispiemērotākie veidi savstarpības principa pilnīgai nodrošināšanai[4]. 3.2. Singapūra Pašreizējā situācija: Bezvīzu režīms attiecībā uz uzturēšanās ilgumu, kas nepārsniedz 30 dienas, ar iespēju uz vietas pagarināt uzturēšanos divas reizes pa 30 dienām. Komisija 2006. gada 10. janvāra ziņojumā, kas tika izveidots, pamatojoties uz 2005. gada decembrī pieejamo informāciju, sniedza labvēlīgu vērtējumu par Singapūrā spēkā esošo vīzu režīmu (bezvīzu uzturēšanās līdz 30 dienām; divi 30 dienu pagarinājumi, izmantojot vienkāršu procedūru), jo īpaši ņemot vērā vienlīdzīgu attieksmi pret visiem pilsoņiem, kuriem piemēro bezvīzu režīmu, bezvīzas uzturēšanās pagarināšanas procedūras nesarežģītību un valsts platību. Tomēr pēc tam Komisiju informēja [uzzināja] par trīs papildu elementiem: Amerikas Savienoto Valstu un Austrālijas pilsoņiem piemēro bezvīzu režīmu par uzturēšanās periodu, kas nepārsniedz 90 dienas; bezvīzu režīma piešķiršanas ilgums ir atkarīgs no transporta veida, kas izmantots, lai ierastos Singapūrā; uzturēšanās pagarināšana uz vietas rada dažādas praktiskas problēmas. Pasākumi, lai īstenotu savstarpības principu: Komisija ar 2006. gada 2. jūnija verbālo notu vērsa Singapūras iestāžu uzmanību uz iepriekšminētajiem jaunajiem elementiem un otrā ziņojuma izstrādāšanas nolūkā aicināja tās ziņot par pašreizējo situāciju. Novērtējums: Labvēlīgais atzinums, kas tika sniegts 2006. gada 10. janvāra ziņojumā, ir jāpārskata saistībā ar to informāciju, kuru Komisija saņēma vēlāk. Tas apstāklis, ka divu trešo valstu pilsoņiem piemēro bezvīzu režīmu attiecībā uz uzturēšanos līdz 90 dienām, ir jo īpaši nozīmīgs, lai izvērtētu Eiropas Savienības pilsoņiem piešķirto bezvīzu režīmu. Galīgo novērtējumu varēs sniegt tikai pēc Singapūras iestāžu informācijas saņemšanas. 3.3. Bruneja Pašreizējā situācija: Tiek saglabāts vīzu režīms attiecībā uz Igaunijas, Somijas, Islandes, Latvijas, Lietuvas, Maltas, Portugāles un Čehijas pilsoņiem. Bezvīzu uzturēšanās līdz 14 dienām attiecībā uz Beļģijas, Kipras, Dānijas, Spānijas, Francijas, Ungārijas, Itālijas, Luksemburgas, Norvēģijas, Polijas, Slovākijas, Slovēnijas, Zviedrijas pilsoņiem. Bezvīzu uzturēšanās līdz 30 dienām attiecībā uz Austrijas, Grieķijas, Nīderlandes un Vācijas pilsoņiem. Pirmajā Komisijas ziņojumā jo īpaši bija uzsvērts: „Lai gan bezvīzu uzturēšanos līdz 90 dienām dalībvalstu pilsoņiem (un ar tādu pašu uzturēšanās periodu visu dalībvalstu pilsoņiem) nevar uzskatīt par pilnīgas savstarpības īstenošanu, Bruneja piedāvāja visiem ES pilsoņiem piemērot tikpat labvēlīgus nosacījumus, kā tos, ko tā piemēro saviem tuvākajiem Āzijas partneriem. Tādējādi tiktu garantēta vienlīdzīga attieksme starp dalībvalstīm”. Pasākumi, lai īstenotu savstarpības principu: Notika sadarbībai tehniskā līmenī. Komisija saņēma informāciju, ka šai problēmai bija pievērsta Brunejas iestāžu uzmanība ministrijas līmenī un uzskata, ka tās atrisināšana ir iespējama. Tā kā Komisija vēl nebija saņēmusi oficiālu apstiprinājumu par gatavību veikt pasākumus savstarpības īstenošanai, tā 2006. gada 1. jūnijā ar verbālo notu oficiāli atgādināja Brunejas iestādēm, ka vēl joprojām ir iepriekš minētie gadījumi, kad netiek ievērots savstarpības princips. Ar 2006. gada 6. jūlija verbālo notu Brunejas iestādes lūdza papildu 3 nedēļas, lai tās varētu sniegt savu nostāju šajā jautājumā. Ar jaunu 2006. gada 10. jūlija verbālo notu Brunejas iestādes precizēja, ka Brunejas valdība principā piekrīt piemērot visiem dalībvalstu pilsoņiem bezvīzu režīmu par uzturēšanās periodu līdz 30 dienām un ka tās lūdz papildu 3 nedēļu termiņu, lai paziņotu Komisijai datumu, kad šis bezvīzu režīms stāsies spēkā. Novērtējums: Ņemot vērā pēdējo Brunejas iestāžu verbālo notu, šķiet, ka drīz tiks rasts risinājums, kas garantē vienlīdzīgu attieksmi pret visu dalībvalstu pilsoņiem. Galīgo novērtējumu varēs dot tikai pēc tam, kad Brunejas iestādes savu nodomu būs konkretizējušas. 4. Kopš 2006. gada 10. janvāra ziņojuma savstarpības īstenošanā konstatēts progress 4.1. Kanāda Pašreizējā situācija: Tiek saglabāts vīzu režīms attiecībā uz Čehijas, Igaunijas, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Polijas un Slovākijas pilsoņiem. Savā pirmajā ziņojumā Komisija norādīja, ka Kanāda ir iesaistījusies dialogā par savstarpēja bezvīzu režīma noteikšanu, tomēr līdz šim bez reāla progresa. Komisija uzsvēra, ka jāturpina ar Kanādu uzsāktais dialogs, bet šim dialogam jābūt vairāk orientētam uz rezultātu. Tā pauda vēlmi izveidot pārredzamu procedūru ar skaidriem kritērijiem, kas novestu pie vīzu režīma atcelšanas visu dalībvalstu pilsoņiem. Pasākumi, lai īstenotu savstarpības principu: Kopš pirmā ziņojuma ir notikušas daudzas sanāksmes gan starp Kanādu un dalībvalstīm, gan starp Kanādu un Komisiju. Kanādas iestādes paziņoja attiecīgajām dalībvalstīm informāciju un datus par to kritēriju neievērošanu, saistībā ar kuriem nosaka bezvīzu režīmu; turklāt tās paziņoja par gatavību labāk izskaidrot kritērijus un nosacījumus, kas šajā gadījumā ir jāievēro. Pēc daudzajām iepriekš minētajām sanāksmēm Kanādas iestādes 2006. gada 28. jūnijā nosūtīja Komisijai vēstuli ar šādu tekstu: „…Vēlos apstiprināt, ka Kanāda ir apņēmusies jaunajām dalībvalstīm piešķirt bezvīzu režīmu. Turklāt Kanādai un Eiropas Komisijai ir kopēja stratēģiska interese par ciešāku sadarbību starptautiskās migrācijas jautājumos. Šajā sakarā mēs aktīvi atbalstām regulāra un ilgtspējīga dialoga izveidi ar Eiropas Komisiju. Lai turpinātu darbu šajā jomā, mēs piedāvājam sadarbību starp Pilsonības un migrācijas lietu ministriju un Eiropas Komisijas Tiesiskuma, brīvības un drošības ģeneraldirektorātu … Šīs jaunās sadarbības galvenais elements būs darba grupa, lai informētu par vīzu režīma pārskatīšanu… Kanāda apņemas vīzu režīma pārskatīšanas procesu darīt pārredzamāku un Eiropas Komisijai un jaunajām dalībvalstīm sniegt plašāku informāciju par sliekšņiem saistībā ar bezvīzu vai vīzu režīma piemērošanu. Kā tas tika apspriests mūsu pēdējās tikšanās laikā maijā, pastiprināta informācijas apmaiņa Kanādai būtiski palīdzēs novērtēt situāciju jaunajās Eiropas Savienības dalībvalstīs. Kā Jums zināms, faktori uz kuriem pamatojas lēmumi par vīzu režīma nepiemērošanu vai atkārtotu piemērošanu ietver šādus elementus: - konsekventi zems Kanādas vīzu pieprasījumu atteikumu līmenis pārbaudāmās valsts pilsoņiem ilgākā laikposmā; - pārbaudāmās valsts sadarbība un informācijas apmaiņa par migrāciju un tiesībaizsardzību, piemēram, izraidīšanu un policijas izmeklēšanām; - zems tādas organizētās noziedzības līmenis Kanādā, kas saistīts ar izcelsmes valsti; - zems pasu ļaunprātīgas izmantošanas vai korupcijas līmenis valsts dokumentu izdošanā; un - nav ļaunprātīgu patvēruma meklētāju pieplūduma no izcelsmes valsts vai ceļošanas ar izcelsmes valsts dokumentiem. Pilsonības un migrācijas lietu ministrija pašlaik strādā, lai sniegtu lielāku skaidrību par šiem sliekšņiem … Visbeidzot, es vēlos arī apstiprināt, ka Kanāda ir uzsākusi apspriešanos, lai vienā no jaunajām dalībvalstīm atceltu vīzu režīmu, un ir saņēmusi apstiprinājumu par pastiprinātu sadarbību migrācijas jomā. Kanāda cer, ka šī apspriešanās drīzumā tiks pabeigta.” Novērtējums: Protams, visas savstarpības problēmas attiecībās ar Kanādu vēl nav atrisinātas. Tomēr Komisija uzskata, ka saistības, kuras Kanādas iestādes uzņēmās 28. jūnija vēstulē un to īstenošanas uzsākšana ir reāls progress. - Kanādas un Igaunijas iestāžu 29. jūnijā uzsāktie kontakti ir noveduši pie tā, ka Kanādas valdība pieņēma lēmumu par termiņuzturēšanās bezvīzu režīma noteikšanu Igaunijas pilsoņiem no 2006. gada 27. spetembra. Tas ir nepārprotams apstiprinājums tam, ka Kanādas valdībai ir apņemšanās sasniegt kopējo mērķi — īstenot savstarpību ar visām dalībvalstīm; - Jauna tāda pamatdialoga izveidošana šajā jautājumā, kam raksturīga paaugstināta caurredzamība to kritēriju un apstākļu jomā, kas dalībvalstīm jāievēro bezvīzu režīma iegūšanai, dos tām iespēju ātrāk īstenot šo mērķi. Komisija neuzskata, ka pašlaik pret Kanādu būtu jāveic pasākumi, īpaši ņemot vērā pirmās apņemšanās īstenošanu. Attiecībā uz otro apņemšanos Komisija kopā ar Kanādu centīsies panākt, ka dalībvalstij, kas atbilst objektīviem kritērijiem, pēc iespējas ātrāk piešķir bezvīzu režīmu. 4.2. Austrālija Pašreizējā situācija: No 14 dalībvalstu (Beļģija, Dānija, Vācija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Austrija, Portugāle, Somija un Zviedrija) pilsoņiem, kā arī no asociēto valstu Islandes un Norvēģijas pilsoņiem Austrālija pieprasa „ Electronic Travel Authority (ETA) ”. No deviņu jauno dalībvalstu (Čehija, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Polija, Slovēnija un Slovākija) pilsoņiem Austrālija pieprasa e-vīzu ( e676) . No minētajām valstīm Igaunijas, Latvijas un Slovēnijas pilsoņi var izmantot vienkāršotu vīzas izdošanas mehānismu („ autogrant facility ”). Pasākumi, lai īstenotu savstarpības principu: Pēc 2006. gada 10. janvāra ziņojuma atzinumiem, kontaktos ar dalībvalstīm un Austrāliju, Komisija centās precīzāk noskaidrot iemeslus, kurus izvirzīja Austrālijas iestādes, lai attaisnotu pašreizējās elektroniskās vīzu sistēmas saglabāšanu (skatīt 2006. gada 10. janvāra 3.1. punktu). - trīs dalībvalstīm nav sistēmas, kas ļauj tiešsaistē atšķirt ES pilsoņiem izdotus ceļošanas dokumentus no trešo valstu pilsoņiem izdotiem ceļošanas dokumentiem (neatkarīgi no dokumenta kategorijas numuru struktūra ir tāda pati). Komisijas dienestu sadarbība ar dalībvalstīm ļāva noskaidrot, ka šī problēma skar tikai ceļošanas dokumentus, ko izdevusi Čehija. Runājot par nozīmi, kāda ir šai nespējai atšķirt dokumentus, Komisijai tomēr ir jākonstatē, ka elektroniskās vīzas pieteikumu veidlapās, ko tiešsaistē ievietojis DIMA ( Department of Immigration and Multicultural Affairs ), ir paredzēta īpaša nodaļa par pilsonību, kurā vīzas prasītājam lūdz norādīt, vai viņš ir tās valsts pilsonis, kas izdevusi pasi, un pretējā gadījumā norādīt savu pilsonības statusu. - uzturēšanās laika pārsnieguma skaita pieaugums, vīzas atteikumu rādītāja pieaugums, augsts viltotu attaisnojošu dokumentu izmantošanas rādītājs. DIMA jūnija sākumā nosūtīja Komisijai „ Progress Report ” (progresa ziņojums), kurā izskaidrots, ka šie rādītāji un to salīdzinājums ar vispārējiem vidējiem rādītājiem ir pamatoti kritēriji, kas palīdz novērtēt, kā tiek pildītas prasības imigrācijas jomā, un palīdz nolemt, vai kāda dalībvalsts atbilst vienkāršota vīzas izdošanas mehānisma prasībām. Progresa ziņojumam ir pievienota statistikas tabula par šiem trim rādītājiem, kas konstatēti trijos atsauces periodos — 2003.–2004., 2004.–2005. un 2005. gada otrā puse. Tabulā sniegtas šādas ziņas tikai par sešām dalībvalstīm, uz kuru pilsoņiem attiecas „ e676” „standard ” veidlapa („ autogrant facility ” nav atļauta) : - atļautā uzturēšanās laika pārsnieguma rādītājs: šis rādītājs ir 0,23 un 2,41% robežās, un tā attīstība ir ļoti dažāda. Divos gadījumos šis rādītājs samazinās divām dalībvalstīm (Lietuva, Kipra) un divos gadījumos pieaug divām citām dalībvalstīm (Ungārija, Slovākija). Attiecībā uz divām pēdējām dalībvalstīm vai nu konstatējam no sākuma samazināšanos un pēc tam palielināšanos (Čehija), vai arī otrādi (Polija). - vīzas atteikumu rādītājs: divos gadījumos šis rādītājs ir samazinājies visu attiecīgo dalībvalstu pilsoņiem un 2005.–2006. gadā sasniedzis līmeni, kas visos gadījumos ir zemāks par kopējo atteikumu līmeni. - vīzu anulēšanas rādītājs: šis rādītājs ir ļoti zems, var teikt nenozīmīgs: šis rādītājs ir 0,00% līmenī visām četrām dalībvalstīm katrā no trim atskaites periodiem; vienai dalībvalstij rādītājs ir 0,00% attiecībā uz diviem atskaites periodiem un 0,001% — vienam atskaites periodam; tikai vienai dalībvalstij šis rādītājs ir pieaudzis no 0,00% līdz 0,02% un vēlāk līdz 0,03%. - augsts viltotu attaisnojošu dokumentu izmantošanas rādītājs: Austrālijas iestādes nav sniegušas sīkāku informāciju šajā jautājumā. Austrālijas iestāžu secinājumi: - Čehijas darbības rezultāti salīdzinājumā ar triju pamatoto kritēriju vispārējiem vidējiem rādītājiem ļauj secināt, ka attiecībā uz šīs valsts pilsoņiem varētu paplašināt vienkāršotu vīzas izdošanas mehānismu. DIMA tomēr atzīmē, ka šis paplašinājums atkarīgs no tā, vai ar Čehiju tiks atrisināti vairāki vēl neatrisināti jautājumi; - attiecībā uz piecām pārējām dalībvalstīm tika konstatēts uzlabojums pēdējā atskaites perioda laikā, bet ar to vēl nepietiek, lai paredzētu vienkāršota vīzas izdošanas mehānisma paplašināšanu; - lai samazinātu iesniedzamo attaisnojošo dokumentu skaitu, turpmākajos sešos mēnešos vienkāršotais vīzas izdošanas mehānisms tiks papildināts ar tehniskiem uzlabojumiem. Austrālijas Imigrācijas un multikulturālo lietu ministrija 2006. gada 28. augusta vēstulē sniedza virkni papildu informācijas: „Austrālijas valdība ir izstrādājusi vairāku pasākumu īstenošanas stratēģiju tuvākajiem gadiem, lai izveidotu vienotu vīzu režīmu visām ES dalībvalstīm, stratēģijā ietilpst: - Vispirms, virkne uzlabojumu Austrālijas elektronisko Tūristu vīzu izdošanas mehānismā ( e676 ), kas tiks īstenoti 2007. gada sākumā, lai samazinātu tiešsaistes pieteikuma veidlapas garumu un papildus dokumentu skaitu, kas reizēm tiek pieprasīti no pieteikuma iesniedzējiem. - No 2007. gada 1. jūlija jaunajām ES dalībvalstīm trīs mēnešu e676 vīzām un īslaicīgas uzturēšanās biznesa vīzām tiek atcelta vīzas pieteikuma maksa. - E676 automātiskās piešķiršanas mehānismu attiecina uz jaunajām ES dalībvalstīm, līdzko tās sasniedz vai pārsniedz Austrālijas vīzu režīma vispārējo atbilstības līmeni… - No 2008. gada tiks ieviests jauns elektronisko vīzu izdošanas mehānisms tūrisma un darījumu braucieniem ( eVisitors ), kurā tiks apvienota Electronic Travel Authority tiešsaistes platforma un e676 izdošanas mehānisms. Šim jaunajam izdošanas mehānismam visā ES būs vienveidīga piemērošana, un bez vīzas pieteikuma maksas… - Austrālijas valdība izskatīs arī tehniskās iespējas, lai izveidotu vienotu platformu tūrisma un biznesa braucienu vīzām, kas būtu derīga visā ES, un to ieviesīs, kad tiks rasts tehnisks risinājums.” Šī informācija bija par pamatu 2006. gada 29. augusta sanāksmei ar Austrālijas iestādēm. Novērtējums: Iespējamā vienkāršotas vīzu izdošanas mehānisma paplašināšana attiecībā uz Čehijas pilsoņiem neapšaubāmi ir progress, ko Komisija atzinīgi novērtē, neskatoties uz nosacījumiem, kas ar to saistīti. Tehniskie uzlabojumi, kas tuvākajos mēnešos tiks iestrādāti e676 izdošanas mehānismā, atvieglos vīzas prasītāju dabības, bet tie vēl ir jāprecizē. Tomēr Imigrācijas un multikulturālo lietu ministrijas vēstulē minētais piedāvājums no 2007. gada jūlija atcelt vīzas maksu saistībā ar e676 izdošanas mehānismu ir konkrēts progress nolūkā atjaunot vienlīdzīgu attieksmi pret visām dalībvalstīm. Austrālijas iestāžu sniegtajā informācijā minētais nodoms ieviest jaunu eVisitors platformu, kas apvienos ETA un e676 izdošanas mehānismus, lielos vilcienos sniedz nosacījumus, posmus un grafiku pilnīgas vienlīdzīgas attieksmes atjaunošanai starp visu dalībvalstu pilsoņiem līdz 2008. gadam. Visumā Komisija neuzskata, ka šajā posmā pret Austrāliju būtu jāveic pasākumi. Tomēr līdz eVisitors platformas darbības sākumam ir jāturpina vīzu piešķiršanas apstākļu attīstības novērtējums, jo īpaši attiecībā uz Austrālijas iestāžu paziņoto uzlabojumu reālo ieviešanu pieņemamā laika posmā ( e-676 izdošanas, „ autogrant facility ” piešķiršanas mehānisma vienkāršošana, vienotas, visām dalībvalstīm derīgas platformas izveidošana). . 5. Kopš 2006. gada 10. janvāra ziņojuma savstarpības īstenošana nav pavirzījusies uz priekšu 5.1. Amerikas Savienotās Valstis Pašreizējā situācija: Tiek saglabāts vīzu režīms attiecībā uz Čehijas, Grieķijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas un Slovākijas pilsoņiem. Savā pirmajā ziņojumā Komisija atzina, ka Amerikas Savienotās Valstis visaugstākajā politiskajā līmenī ir iesaistījušās ar bezvīzu režīma programmu ( Visa Waiver Program ) saistīta plāna izveidē. Ņemot vērā dalībvalstu reakciju un reālo stāvokli ASV vīzu politikā, Komisija uzskata, ka plāns par bezvīzu režīma īstenošanu varētu būt piemērots līdzeklis, lai vidēji ilgā laika posmā nodrošinātu vīzu režīma atcelšanu visiem ES pilsoņiem, un ir gatava atbalstīt šo pieeju. Tomēr, lai padarītu šo pieeju pilnīgi efektīvu, ir vajadzīga lielāka konkrētība un konsekvence, nosakot mērķus un lielumus šajos plānos. ASV valdība pieņēma šo priekšlikumu saistībā ar kopīgo Eiropas Savienības un ASV 2005. gada novembra darba programmu, lai īstenotu Eiropas Savienības un ASV 2005. gada jūnija galotņu tikšanās ekonomisko iniciatīvu: viens no mērķiem ir „noteikt skaidrus un visaptverošus plāna procesus katrai dalībvalstij, no tām ES dalībvalstīm, kuras nepiedalās bezvīzu režīma programmā, paredzot procedūru, kas ļautu šīm dalībvalstīm izpildīt noteiktās prasības un piedalīties Savienoto Valstu bezvīzu režīma programmā.” Pasākumi, lai īstenotu savstarpības principu: Kopš pirmā ziņojuma ir notikušas gan daudzas Savienoto Valstu un attiecīgo dalībvalstu sanāksmes, gan arī Savienoto Valstu un Komisijas sanāksmes un jo īpaši ES un ASV pagājušā gada 21. jūnija galotņu tikšanās laikā Vīnē. Tomēr progress netika konstatēts: - plāni nebija pielāgoti, lai tie būtu izsmeļošāki un atbilstu valstij un lai tajos būtu ietverti atbilstoši kritēriji un grafiks; - apsvērumi attiecībā uz datiem, uz kuriem balstās ASV nostāja, nav mainījušies, jo īpaši saistībā ar uzturēšanās laika pārsnieguma rādītājiem un vīzu atteikuma rādītājiem; lai arī ASV Kongresa noteiktie kritēriji ir pieņemami, nav pieņemams veids, kādā tos piemēro administrācija: vīzu atteikumu līmenis būtībā izriet no Savienoto Valstu konsulāro dienestu atzinuma; tomēr attiecīgās dalībvalstis nesaņem informāciju par vīzu atteikuma iemesliem; tā kā pašlaik Savienotajās Valstīs nav sistēmas, kas reģistrē iebraukšanu teritorijā un izbraukšanu no tās, uzturēšanās laika pārsnieguma rādītāja noteikšanai nav ticamas faktu informācijas; - ASV iestādes nav gatavas apsvērt vīzu izdošanas atvieglojumus (piemēram, attiecībā uz vīzas maksu kā pārejas līdzekli). Tomēr pēc neoficiālas informācijas, ko tikai nesen saņēma Komisija, ASV iestādes apsverot iespēju ļaut vienas dalībvalsts pilsoņiem iesniegt vīzas pieteikumu, izmantojot internetu. Jāatzīmē, ka kongresa debatēs par jaunu likumu imigrācijas jomā, tika iesniegts grozījums, kas pie zināmiem nosacījumiem ļautu paplašināt „Visa Waiver Program” attiecībā uz dažām dalībvalstīm. Pašreiz nav iespējams noteikt minētā grozījuma pieņemšanas izredzes. Tomēr šī iniciatīva neatrisinās VWP paplašināšanas jautājumu. Turklāt 2006. gada 17. augustā Komisijai adresētā vēstulē Savienoto Valstu iestādes paskaidroja, ka tās: „…no jauna uzsver dalības VWP pamatojumu ar atbilstību virknei obligāti noteiktu prasību, kurām varētu būt vajadzīgi precizējumi, bet kuras nevar atcelt vai pārtraukt. Pašlaik neviena no ES dalībvalstīm, kas nav iekļauta VWP programmā, neatbilst visām obligātajām iekļaušanas programmā prasībām. Cita starpā, šajos kritērijos ietilpst, piemēram, neimigrācijas vīzu atteikšanas rādītāji, kas nepārsniedz 3 procentus, biometrisko pasu izsniegšana un laicīga ASV valdības informēšana par pazaudētām un zagtām pasēm. Mēs uzskatām, ka VWP plāna process, kas ir galvenais ASV un ES dalībvalstu, kas vēlas iekļauties, kopējās informācijas un konstruktīvas sadarbības galvenais līdzeklis, virzās uz priekšu kā paredzēts. Šis plāna process jau ir panācis uzlabojumu rādītāju labākas izpratnes veidošanā, piemēram, uzturēšanās ilgāk par vīzā norādīto laiku ietekmē valsts atbilstību VWP . Turklāt plāna procesa īstenošanas divpusējas darba grupas ir saņēmušas un apspriedušas ar šiem jautājumiem saistītas vadlīnijas, piemēram, dokumentu integritāte un drošība, naturalizācija, pilsonība un uzturēšanās; šie jautājumi tiks izvērtēti turpmākajās pārskatīšanās sākotnējai iekļaušanai VWP . Gaidāmas arī papildu vadlīnijas par ASV Iekšzemes drošības interesēm svarīgiem jautājumiem saistībā ar robežkontroli, pazaudētām un zagtām pasēm un sadarbību tiesībaizsardzībā un drošības jautājumos. Mēs lūdzam Komisiju ņemt vērā uz attiecīgo brīdi sasniegto plāna īstenošanas procesā un dalībvalstīm, kas vēlas iegūt VWP statusu, paust Valsts drošības departamenta apņemšanos turpināt tām sniegt tehnisko atbalstu un padomus par programmas mērķiem, prasībām un novērtējuma kritērijiem.” Novērtējums: Uzskatāms, ka nav paredzams risinājums attiecīgajām savstarpības principa nepiemērošanas situācijām. Nav uzsākts neviens uz rezultātiem vērsts dialogs. Informācija, kas sniegta 17. augusta vēstulē, tikai vēlreiz apstiprina jau pirms pirmā ziņojuma pieņemtās saistības. Tomēr iespēja ļaut vienas dalībvalsts pilsoņiem iesniegt vīzas pieteikumu, izmantojot internetu, varētu būt jauns elements, kuru ASV iestādes līdz šim vēl nav minējušas kontaktos ar Komisiju. Šāda pasākuma īstenošana ir jāpārbauda, jo šis iespējami plānotais pasākums nemaina Komisijas pašreizējās situācijas novērtējumu. Šādos apstākļos Komisija uzskata, ka attiecībā uz ASV ir jāveic attiecīgi pasākumi, piemēram, vīzu režīma atjaunošanu uz laiku diplomātisko un dienesta/oficiālo pasu turētājiem, un lai veicinātu progresu savstarpības principa īstenošanā. III. Secinājumi Komisija uzskata, ka dialogs ar trešām valstīm saistībā ar jauno savstarpības mehānismu ir devis rezultātus. Tas, ka nepārtraukti samazinās tādu situāciju skaits, kad netiek piemērots savstarpības princips (gadījumi, kad trešā valsts saglabā vīzu režīmu attiecībā uz kādas dalībvalsts pilsoņiem), pēc Komisijas domām ir izcils sasniegums[5]. Attiecībā uz Amerikas Savienotajām Valstīm nav vērojams progress, taču attiecībās ar Austrāliju, Kanādu un Bruneju vērojama attīstība. Turpmākā situācijas attīstība saistībā ar šīm valstīm būs noteicošā apsvērumos par piemērotāko veidu savstarpības principa praktiskā īstenošanā. Ņemot vērā nozīmi, kāda ir pilnīgas savstarpības principa īstenošanai, Komisija paziņo par savu nodomu vēlākais līdz 2007. gada 31. martam sagatavot Eiropas Parlamentam un Padomei jaunu ziņojumu un atbilstošus konkrētus priekšlikumus, ja savstarpības neievērošanas gadījumi vēl nebūs novērsti, kaut gan saskaņā ar regulas (EK) 1. panta 5. punktu šāds ziņojums būtu jāsagatavo tikai uz 2008. gada 30. jūniju. [1] OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp. [2] OV C 172, 12.7.2005., 1. lpp. [3] COM(2006) 3, galīgā redakcija. [4] Komisija 2006. gada 27. septembrī saņēma Prezidenta 2006. gada 21. augusta Dekrēta Nr. 8065 kopiju, ar kuru Islandes pilsoņiem piemērots bezvīzu režīms, ja uzturēšanās laiks nepāsrniedz 90 dienas. Ņemot vērā šā paziņojuma saņemšanas datumu, tehnisku iemeslu dēļ nebija iespējams attiecīgi pielāgot šo ziņojumu. [5] Skatīt 2006. gada 10. janvāra ziņojuma par savstarpību 1A un 1B pielikumu.