LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 255/54

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropas Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Informācijas un sakaru tehnoloģiju neskartās zemes – stratēģija nākotnes un jauno tehnoloģiju pētniecībai Eiropā””

COM(2009) 184 galīgā redakcija

(2010/C 255/09)

Ziņotāja: DARMANIN kdze

Līdzziņotājs: WOLF kgs

Eiropas Savienības Padome, saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu, 2009. gada 20. aprīlī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: “Informācijas un sakaru tehnoloģiju neskartās zemes — stratēģija nākotnes un jauno tehnoloģiju pētniecībai Eiropā”

COM(2009) 184 galīgā redakcija.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2009. gada 17. novembrī. Ziņotāja — Darmanin kdze, līdzziņotājs — Wolf kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 458. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 16. un 17. decembrī (16. decembrī sēdē), vienprātīgi pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. Lai atveseļotos no šībrīža ekonomiskās un finanšu krīzes, ir ļoti svarīgi stiprināt pētniecību, izstrādi un inovāciju.

1.2. Līdzās pētniecības un izstrādes galvenajām jomām, piemēram, klimats, enerģija, veselības aprūpe, informācijas un sakaru tehnoloģijām (IST) ir būtiska nozīme, jo tās ir visaptverošas tehnoloģijas, kas ietekmē gandrīz visus sabiedrības dzīves, ekonomikas, zinātnes un tehnoloģijas aspektus.

1.3. IST nozares pētniecības un izstrādes apakšprogramma “Nākotnes un jaunās tehnoloģijas” (FET programma) veic “celmlauža” uzdevumu. Ar laiku tā varētu palīdzēt rast pilnīgi jaunus, pat revolucionārus informācijas un sakaru tehnoloģiju risinājumus.

1.4. Tādēļ EESK atbalsta visus priekšlikumus, ko Komisija pauž paziņojumā par nākotnes un jaunajām tehnoloģijām. EESK atbalsta arī ierosinājumu par 20 % gadā palielināt FET programmas budžetu IST temata ietvaros.

1.5. Tomēr šis palielinājums atbilst vienīgi paredzētajam IST nozares kopējā budžeta palielinājumam un nemaina FET programmai atvēlēto relatīvo finansējuma daļu. Tādēļ EESK iesaka Eiropas Kopienu Septītajā pamatprogrammā pētniecībai un tehnoloģiju izstrādei (turpmāk — Septītā pamatprogramma) FET programmai atvēlēto daļu pakāpeniski palielināt līdz 15 % un paredzēt, ka līdzekļi jāpalielina arī Astotajā pamatprogrammā.

1.6. Attiecībā uz Septītās pamatprogrammas līdzdalības noteikumiem EESK aicina dalībvalstis un to finansēšanas organizācijas ieguldīt atbilstošo finansējuma daļu, lai programmu varētu īstenot veiksmīgi.

1.7. EESK aicina dalībvalstis izstrādāt arī pašām savas pētniecības un izstrādes programmas IST un FET jomā un līdz ar to kļūt par spēcīgākiem sadarbības partneriem kā Eiropas, tā starptautiskajā līmenī. Lai īstenotu šo mērķi, jāiegulda lielāka struktūrfondu līdzekļu daļa. EESK uzskata, ka panākumi šajā jomā ir jaunās Lisabonas stratēģijas (1) nozīmīgs elements, kas sasniedzams, izmantojot atklāto koordinācijas metodi.

1.8. EESK arī atbalsta ierosinājumu FET programmu sadalīt divos atšķirīgos atzaros — “FET Pro-active”, ar kuru atbalsta jaunas idejas perspektīvās nozarēs un “FET Open”, kas veltīts pilnīgi jaunu ideju izpētei. Ir svarīgi, lai FET shēma būtu pilnībā atvērta jaunām idejām, īpaši tādēļ, ka tas rosina dalībvalstu zinātnisko un intelektuālo potenciālu.

1.9. EESK arī atbalsta Komisijas ierosinātās FET programmas papildu iezīmes, piemēram, daudznozaru pieeju un kopīgu plānošanu, kurā iesaistās vairākas dalībvalstis, un starptautisku sadarbību. Tomēr jāraugās, lai daudzsološās ierosmes nepazūd pārlieku sarežģītajās formālajās procedūrās, kas saistītas ar to īstenošanu un lai tiktu veicināta izcilu pētnieku un institūtu līdzdalība.

1.10. Komiteja aicina uz tūlītēju un praktisku rīcību Eiropas Kopienas patenta jomā.

1.11. Komiteja aicina Komisiju un dalībvalstis piesaistīt izcilākos talantus pētniecības jomā un novērst talantīgu jaunu zinātnieku emigrāciju. Komiteja ar gandarījumu atzīmē, ka vairākas pētniecības organizācijas jau ir ieviesušas un īsteno programmas minētās problēmas risināšanai.

1.12. Komiteja atkārtoti iesaka kopējā IKT programmā iekļaut jaunu kategoriju “IKT zinātnei un pētniecībai”.

2. Komisijas paziņojums

2.1. Īpašajā programmā “Sadarbība” pētniecība un izstrāde IST jomā izvirzīta kā Septītās pamatprogrammas (2007 – 2013) (2) galvenais balsts. Neliela daļa no IST jomas pētniecības un izstrādes budžeta, šobrīd — aptuveni 10 %, atvēlēta pētniecībai nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā. IST programmas lielākā daļa ir saistīta ar esošo zinātnes atziņu izmantošanu inovatīvu IST tehnoloģiju radīšanai, bet pētniecība FET jomā veic “celmlauža” funkciju, pētot zinātnes pamatproblēmas, kuras atrisinot ar laiku varētu nonākt pie pilnīgi jauniem, pat revolucionāriem IST risinājumiem.

2.2. Komisijas paziņojumā izvirzīts mērķis IST programmas ietvaros stiprināt pētniecību nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā. Tas papildinās un pastiprinās pasākumus, kas izklāstīti nesenajā Komisijas paziņojumā (3)“Stratēģija IST pētniecībai, izstrādei un inovācijām Eiropā”.

2.3. Patlaban FET programmas finansējums ir aptuveni 100 miljoni euro gadā, un tā sniedz atbalstu zinātniekiem un inženieriem, kas darbojas līdz šim neizpētītās un netradicionālās IST jomās. Eiropas Komisija uzskata, ka finansējums, kas Septītās pamatprogrammas budžetā paredzēts FET pētījumiem, no 2011. līdz 2013. gadam ir jāpalielina par 20 % gadā. Tā aicina arī dalībvalstis iesaistīties ar līdzīgu palielinājumu.

2.4. Eiropas FET pētniecības programma unikālā veidā apvieno šādas iezīmes:

— Tā ir fundamentāla, jo liek jaunus pamatus nākotnes IST, meklējot jaunas un oriģinālas idejas un zinātnes paradigmas, kas ir pārlieku riskantas vai tālejošas, lai tām pievērstos rūpnieciskā pētniecība.

— Tā ir pārveidojoša, jo to virza idejas, kas liek apšaubīt un var radikāli mainīt mūsu izpratni par zinātniskajiem priekšstatiem, kuri ir pašreizējo informācijas tehnoloģiju pamatā.

— Tā ir riskanta, tomēr šo risku atsver lielais atdeves potenciāls un iespēja izdarīt radikālus atklājumus.

— Tā ir mērķtiecīga, jo tās uzdevums ir iespaidot IST rūpnieciskās pētniecības nākotnes plānus.

— Tā ir daudznozariska, jo tās pamatā ir sinerģija un mijiedarbe starp dažādām disciplīnām, piemēram, bioloģiju, ķīmiju, nanozinātnēm, neirozinātnēm un kognitīvistiku, etoloģiju, sociālajām zinātnēm vai ekonomikas zinātnēm.

— Tā balstās uz sadarbību, jo paši labākie Eiropas un aizvien vairāk arī pasaules pētnieku kolektīvi vienotiem spēkiem strādā pie kopīgiem pētniecības tematiem.

2.5. FET programmu īsteno, realizējot tematiskus pētījumus perspektīvās jomās (“FET Pro-active”) un nododoties brīvai un neierobežotai jaunu ideju izpētei (“FET Open”).

2.6. Savā paziņojumā Komisija ierosina vairākus stratēģiskus darba virzienus:

— nostiprināt FET IST temata ietvaros;

— uzsākt FET vadiniciatīvas;

— iesaistīties kopīgā plānošanā un FET Eiropas pētniecības telpas iniciatīvās;

— panākt jauno zinātnieku plašāku iesaistīšanos FET pētniecībā;

— sekmēt zinātnes atziņu straujāku kapitalizāciju un paātrināt inovācijas;

— sekmēt sadarbību ar pasaules vadošajiem pētniekiem un piesaistīt Eiropai talantus no visas pasaules.

2.7. Komisija aicina dalībvalstis atbalstīt ierosinātos mērķus un stratēģiju un rosināt valsts un reģionālās iestādes, universitātes un publiskās pētniecības organizācijas, kā arī privāto sektoru iesaistīties gaidāmo pasākumu sagatavošanā.

3. Vispārīgas piezīmes

3.1. IST kā Septītās pamatprogrammas daļa. Atzinumā par Septīto pamatprogrammu (2) EESK uzsvēra, ka “jauninājumu, konkurētspējas un labklājības, līdz ar to arī kultūras attīstības un sociālā nodrošināšanas pamatu pamats un svarīgākais priekšnosacījums ir efektīva un izcila pētniecība un izstrāde, kurām tiek piešķirts atbilstošs finansējums; investīcijām pētniecībā un izstrādē ir ļoti liela ietekme uz ekonomiskā spēka palielināšanos.” Tas ir jo īpaši svarīgi šobrīd, kad smagā ekonomiskā un finanšu krīze kopā ar dominējošajām enerģijas un klimata problēmām nepārprotami norāda uz vajadzību pēc tālākas pētniecības un vērienīgiem jauninājumiem.

IST ietekme. Šajā situācijā IST ir būtiska nozīme, jo tā ir visaptveroša tehnoloģija, kas iesaistīta gandrīz visos mūsdienu dzīves procesos un aspektos. Dažu pēdējo desmitgažu laikā IST un ar to saistītās tehnoloģijas ir revolucionāri mainījušas un uzlabojušas sabiedrības darba modeļus, ietekmējot cilvēku dzīvesveidu, rūpniecisko ražošanu, tirdzniecību, pārvaldi un arī pašu zinātni.

3.2.1. IST kā pētniecības instruments. IST ir instruments, kas ļauj turpināt pētniecību un izstrādi arī citās jauninājumu nozarēs, piemēram, enerģētika (4), klimats, veselības aprūpe, problēmas, ko rada sabiedrības novecošana, dažādi sociālekonomiski jautājumi. Līdz ar to IST ir ne vien jauninājumu nozare, bet arī jauninājumu instruments citām zinātnes, sabiedrības un tehnoloģijas nozarēm. Paredzams, ka turpmākā IST attīstība paātrinās un sekmēs minēto virzību.

3.3. IST pētniecība un izstrāde. IST jomas pētniecībā un izstrādē galvenokārt izmanto pastāvošās zinātnes atziņas, lai ar to palīdzību izstrādātu vai uzlabotu jaunas ierīces, metodes un skaitļošanas un saziņas līdzekļus. IST tiek izmantotas visdažādākajās jomās, no režģiskās skaitļošanas līdz UMTS. Pilnu dažādo IST projektu klāstu var aplūkot tīmekļa vietnē http://cordis.europa.eu/fp7/ict/projects/home_en.html.

3.4. FET programma. Tomēr, lai IST jomas pētniecībā un izstrādē paplašinātu pašreizējās iespējas un sasniegtu jaunus domas apvāršņus, kur būtu iespējama jauna inovācija un jaunas informācijas un sakaru tehnoloģijas, ir labāk jāizprot dabas likumi un īpaši veids, kādā daba apstrādā informāciju. Tieši tam ir paredzēta FET programma, kurai jau izdevies piesaistīt starptautisko zinātnes eliti.

3.5. “Celmlauža” funkcija. EESK uzskata, ka Komisijas FET programma ir bijusi ļoti veiksmīga un patiešām darbojusies kā “celmlauzis”. Tādēļ EESK atbalsta Komisijas ierosinājumu turpināt un paplašināt šo programmu. EESK arī atbalsta ierosināto FET programmas budžeta palielināšanu par 20 % gadā un ieceri atbalstīt netradicionālas ierosmes pilnīgi neizpētītās jomās, meklējot radikāli jaunus risinājumus.

3.6. FET budžeta relatīvā palielināšana. EESK piekrīt, ka, ieguldot FET programmā, mēs liekam pamatu nākotnes informācijas un sakaru tehnoloģijām. Tomēr FET gada budžeta palielinājums par 20 % vienīgi atbilst plānotajam IST nozares kopējā budžeta palielinājumam un nemaina FET programmai atvēlēto daļu, tādēļ EESK iesaka Septītajā pamatprogrammā FET programmai atvēlēto finansējumu pakāpeniski palielināt līdz 15 % un palielināšanu turpināt arī Astotajā pamatprogrammā.

3.7. Divi atzari. EESK arī atbalsta Komisijas ierosinājumu FET programmu strukturēt divos atšķirīgos atzaros: proaktīvus pētījumus noteiktās, perspektīvās nozarēs (“FET Pro-active”), ieskaitot ierosinātās vadiniciatīvas (5) (piemēram, decentralizētas, pašorganizējošas sistēmas) – un pilnīgi jaunu, netradicionālu ideju izpēte (“FET Open”), kur tiek izvēlēta augšupēja pieeja un kas ir atvērta pilnīgi jaunu ideju pieteikumiem. Ir svarīgi, lai FET programma būtu pilnībā atvērta jaunām idejām, īpaši tādēļ, lai tā rosinātu zinātnisko un intelektuālo potenciālu dalībvalstīs.

3.8. Dalībvalstis un līdzdalības noteikumi. Lai arī lielāko daļu izstrādes IST jomā veic ražotāji un mazie un vidējie uzņēmēji (6), FET programma, par kuru ir runa šajā dokumentā, galvenokārt domāta Eiropas Savienības universitātēm un publiskajām pētniecības institūcijām. Saskaņā ar Septītās pamatprogrammas “Līdzdalības noteikumiem (7)”FET programmai jāveicina sadarbība starp dalībvalstīm un dalībvalstu finansējums. Tādēļ EESK vēršas pie dalībvalstu finansēšanas organizācijām un aicina ieguldīt savu daļu finansējuma, lai veicinātu vai pastiprinātu pētnieku iesaistīšanos šajā nozīmīgajā programmā.

3.9. FET pētniecība un izstrāde dalībvalstīs. EESK aicina dalībvalstis izstrādāt arī savas pētniecības un izstrādes programmas IST jomā (8) lai kļūtu par spēcīgākiem sadarbības partneriem Eiropas un pasaules līmenī. Lai īstenotu šo mērķi, jāiegulda lielāka struktūrfondu līdzekļu daļa.

Programmas iezīmes un atlases kritēriji. EESK uzskata, ka programmas mērķis atbalstīt jaunas tematiskas, metodiskas un tehnoloģiskas idejas ir ļoti svarīgs un atbalstāms un arī pārējie mērķi, kas uzskaitīti 2.4. un 2.6. punktā, ir pievilcīgi un nozīmīgi. EESK ar gandarījumu secina, ka 2.4. un 2.6. punktā uzskaitītās iezīmes un elementi — īpaši, ja tos apvieno, — mudina atbalstāmo projektu atlasē galvenokārt ņemt vērā zinātnisko oriģinalitāti un izcilību. EESK ir pārliecināta, ka oriģinalitāte, izcilība un lietderība ir svarīgākie kritēriji. Tas ir ievērots jau agrāk un tā tam vajadzētu arī turpināties.

3.10.1. Nestandartizēta pieeja. Piemērojot FET programmas instrumentus tomēr vajadzētu izvairīties no standartizētas pieejas. Lai arī ikviena no programmas iezīmēm un to kombinācijām (9)ir pamatota un nozīmīga, iesniegtos projektus nevajadzētu vērtēt pēc atbilstības visām šīm iezīmēm, citiem vārdiem sakot, nevajadzētu pieprasīt, lai atbalstāmais projekts obligāti atbilstu it visām uzskaitītajām iezīmēm.

3.11. Kļūdu pieņemšana. Jaunu jomu izpēte kopumā vienmēr atmaksāsies ar uzviju. Tādēļ jāpieņem, ka projektos ar augstu risku, kas ir raksturīgi FET programmai, iespējams arī kļūdīties. Šādās situācijās nevajadzētu nosodīt nedz iesaistītos pētniekus, nedz faktu, ka projektam piešķirti Septītās pamatprogrammas līdzekļi. Pat tā sauktajās vadiniciatīvās nevar pilnībā izslēgt kļūdas risku. EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija savā dokumentā rēķinās ar šo faktu un to uzsver.

3.12. FET programma un ESFRI saraksts. Jāveicina un jāatbalsta tas, lai Eiropas stratēģiskā foruma pētniecības infrastruktūrai (ESFRI) ceļvedī jeb sarakstā (10) tiktu iekļautas un izmantotas visas pastāvošās un jaunās pētniecības infrastruktūras un jāveido saiknes starp sarakstā minētajām infrastruktūrām un FET programmu.

4. Īpašas piezīmes

Šajā daļā tiek iztirzāti daži jautājumi, kas jau minēti šī dokumenta 2.4. un 2.6. punktā.

4.1. Daudznozaru pieeja. EESK piekrīt Komisijas viedoklim par to, ka vēl ir jāatrisina daži sarežģīti uzdevumi un vēlas uz tiem vēlreiz norādīt. Viens no uzdevumiem ir veicināt daudznozaru sadarbību, kas ir būtiska FET veiksmīgai īstenošanai. Tādēļ EESK atzinīgi vērtē to, ka atbalstāmo projektu un nesen ierosināto “vadiniciatīvu nozaru (11)” atlasē daudznozaru pieeja ir izvirzīta par obligātu prasību.

4.2. Ražotāju, MVU un sabiedrības iesaistīšana. FET programma ir vairāk orientēta uz zinātnes pamatjautājumiem. Lai nodrošinātu to, ka topošos rūpniecības vai sabiedrības vajadzībām paredzētos risinājumus pienācīgi īsteno arī praksē, ražotāju, mazo un vidējo uzņēmumu un sabiedrības pārstāvji ir jāiesaista atbilstošās konsultatīvajās padomēs. EESK atgādina, ka šāda prakse jau pastāv (12) un iesaka to arī turpināt. EESK arī aicina aktīvāk iesaistīties pētniekus no sociālo zinātņu jomām.

4.3. Piesaistīt spožākos talantus un nepieļaut to aizplūšanu. Īpaši svarīgs un sarežģīts uzdevums, ko EESK ir norādījusi jau iepriekš (13), ir piesaistīt pētniecībai spožākos prātus un nepieļaut talantīgāko jauno zinātnieku emigrāciju. EESK ar gandarījumu atzīst, ka dažas pētniecības organizācijas (14) šo uzdevumu veiksmīgi risina ar īpašām programmām. EESK aicina šim paraugam sekot vairāk organizāciju visās dalībvalstīs un iesaka Komisijai atbalstīt šo politiku. EESK arī ierosina pastiprināt studentiem domātās programmas, lai noteiktām pētniecības jomām piesaistītu universitāšu absolventus. Vienlaikus jāatzīmē, ka kopumā jau vidusskolā skolēnos jārada interese par inovāciju, zinātni un pētniecību. Ar šo programmu palīdzību vajadzētu apzināt izcilākos studentus vēl pirms tie beiguši augstskolas.

4.4. Kopīga plānošana (8). Lielāko daļu no sabiedriski finansētajiem pētniecības un izstrādes projektiem īsteno vai finansē dalībvalstīs, tādēļ EESK vēlreiz aicina ES dalībvalstis savstarpēji saskaņot finansējuma piešķiršanas procedūru, lai paralēli pētniecības un izstrādes pamatprogrammas atbalstam pilnā apmērā izmantotu arī dalībvalstu pētniecības un izstrādes potenciālu.

4.5. Pētnieku sadarbība FET jomās. EESK vēlas vēlreiz norādīt uz savu neseno atzinumu (8) par šo tematu un atzinīgi vērtē Komisijas aicinājumu saliedēt šobrīd sadrumstaloto Eiropas pētniecības telpu un stiprināt pētnieku sadarbību atsevišķās FET jomās. Tā kā līdzdalības noteikumos izvirzītās prasības nav pietiekamas, EESK iesaka Komisijai pēc iespējas ātrāk aicināt dalībvalstis sākt kopīgi plānot pētījumus tādās jomās kā kvantu un neiroinformācijas tehnoloģijas, kurās jau ir sagatavoti Eiropas pētniecības plāni, vēlāk izvēršot sadarbību arī citās kopēju interešu jomās. EESK uzskata, ka panākumi šajā jomā ir jaunās Lisabonas stratēģijas (1) nozīmīgs elements, kas sasniedzams, izmantojot atklāto koordinācijas metodi.

4.6. Starptautiskā sadarbība. EESK pievienojas Komisijas viedoklim, ka pētniecība FET jomā ir īpaši piemērota starptautiskai sadarbībai pasaules mērogā, jo tā liek pamatus nākotnes IST un risina globālas zinātniskas problēmas. EESK vēlreiz norāda uz neseno atzinumu par šo tematu (15). EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka Eiropas galvenie konkurenti apzinās, cik liela nozīme ir fundamentālajiem pētījumiem, lai iekarotu un noturētu vadošās pozīcijas IST jomā.

4.7. Procedūru sarežģītība: Attiecībā uz jautājumiem, par kuriem runāts 4.4. un 4.5. punktā, EESK arī atzīst, ka ar tiem saistītās procedūras var ievērojami sarežģīt zinātnisko un tehnisko darbu. Ir jāpūlas nepazaudēt daudzsološās ierosmes šajās sarežģītajās procedūrās un ir jārosina izcilu zinātnieku un institūciju līdzdalība..

4.8. Vajadzība pēc Eiropas Kopienas patenta. EESK uzsver, ka Eiropas Kopienas patents ļautu ātrāk un labāk aizsargāt intelektuālo īpašumu, kas tiek radīts Eiropas finansētajos pētniecības un izstrādes projektos. EESK izsaka dziļu nožēlu par to, ka pēdējo desmit gadu laikā šī jautājuma risināšanā nav gūti vērā ņemami panākumi.

4.9. Zinātnei un pētniecībai paredzētās IST. EESK atkārto savu iepriekšējo aicinājumu (15) kopīgajā IST programmā ieviest jaunu kategoriju “Zinātnei un pētniecībai paredzētās IST” ar uzsvaru uz programmatūras izstrādi. EESK uzskata, ka šādas sadaļas ieviešana uzlabotu arī paplašināto FET programmu.

Briselē, 2009. gada 16. decembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Mario SEPI

(1) OV C 277, 17.11.2009., 1. lpp.

(2) OV C 65, 17.3.2006., 9. lpp.

(3) COM(2009) 116 galīgā redakcija.

(4) Skat. COM(2009) 7604 galīgā redakcija, 9.10.2009.

(5) Skat. Informācijas sabiedrības tehnoloģiju padomdevēju grupas (ISTAG) 2009. gada 31. jūlija ziņojumu, galējo redakciju.

(6) EESK vēlas norādīt, ka šajā ziņā ļoti noderīgs ir EUREKA tīkls, kas projekta partneriem piedāvā ērti lietojamu viseiropas zināšanu, prasmju un kompetenču datu bāzi un veicina piekļuvi valstu sabiedriskā un privātā finansējuma shēmām (http://www.eureka.be/about.do).

(7) OV C 309, 16.12.2006., 35. lpp.

(8) OV C 228, 22.9.2009., 56. lpp.

(9) (COM (2009) 184 galīgā redakcija, 2. punkts.

(10) OV C 182, 4.8.2009., 40. lpp.

(11) Skat. Komisijas ziņojumu par apspriešanos saistībā ar FET “Shaping the future: Report on FET consultations 2007-2008 — Future and Emerging Technolgies” ISBN 978-92-79-09565-8, 2008. gada septembris.

(12) Informācijas sabiedrības tehnoloģiju padomdevēju grupa, skat. http//cordis.europa.eu/fp7/ict/istag/home_en.html.

(13) OV C 110, 30.4.2004., 3. lpp.

(14) Piemēram, Vācijas pētniecības centru apvienība “Helmholtz” un Max-Planck-Society.

(15) OV C 306, 16.12.2009., 13. lpp.