ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
32.

pēc iepazīšanās ar Revīzijas palātas ziņojumu atzīmē, ka 2016. gada novembra revīzijas ziņojumā IAS ir secinājis, ka ieviestie IT projektu vadības kontroles mehānismi ir pienācīgi, taču norādījis uz nozīmīgiem IT pārvaldības trūkumiem; atzīmē, ka IAS ieteica atjaunināt Iestādes IT pārvaldības politiku, ieviest visu organizāciju aptverošu IT risku pārvaldības sistēmu un risku reģistru, kā arī nodalīt informācijas drošības funkcionālo vienību un IT nodaļu; ar gandarījumu atzīmē, ka Iestāde ar IAS ir vienojusies par koriģējošas rīcības plānu; atzīmē, ka saskaņā ar Iestādes atbildi lielākā daļa pasākumu, kas saistīti ar IT pārvaldību, ir īstenota un līdz 2017. gada beigām ir plānots īstenot atlikušos pasākumus; aicina Iestādi ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par šā rīcības plāna īstenošanu;
A.

tā kā pēc DFS regulas pārskatīšanas no elastības instrumenta katru gadu pieejamā summa ir EUR 676 miljoni faktiskajās cenās, ko papildina no Eiropas Savienības Solidaritātes fonda un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda dzēstās summas, proti, EUR 646 miljoni 2016. gada beigās; tā kā 2017. gada budžetā EUR 530 miljoni no elastības instrumenta jau ir izmantoti, līdz ar to turpmākai izmantošanai ir atlikuši EUR 792 miljoni;
20.

atzīmē, ka 2015. gada decembrī Aģentūra izvērtēšanai valdē iesniedza savu sistēmu un pieeju; konstatē, ka ar šādu pieeju tika izveidota virkne izvērtējuma un kontroles līdzekļu, tostarp pārvaldības sistēma, koordinācijas funkcijas izvērtējums ar mērķi nodrošināt metodikas saskanību, kontrolsarakstu izvērtējums un regulāri atjaunināms ex ante un ex post izvērtējumu plāns; atzīst Aģentūras centienus nostiprināt savu pārvaldības sistēmu un pieeju ex ante un ex post izvērtējumiem;
5.

norāda, ka ieņēmumi no prasījumiem, kas tika pārnesti no 2014. gada uz 2015. gadu, bija EUR 84 620,37 un ka 84,28 % no tiem ir ieņēmumi no Savienības iestādēs un citās struktūrās strādājošajiem;
C.

tā kā FCH dalībnieki bija Savienība, kuru pārstāvēja Komisija, European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping (“Nozares grupa”) un New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen AISBL – N.ERGHY (“Pētniecības grupa”);
246.

aicina: — DG DEVCO un DG NEAR uzlabot to izdevumu pārbaužu kvalitāti, ko veic līdzekļu saņēmēju nolīgti revidenti, proti, ieviešot tādus jaunus pasākumus kā kvalitātes kontroltabulu izmantošana saņēmēju nolīgto revidentu darba kvalitātes pārbaudīšanai un revidentu darbuzdevumu izskatīšana, — DG NEAR veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar mērķsabiedrības instrumentu sniegts finansējums atbilst peļņas negūšanas noteikumam un pareizas finanšu pārvaldības principam, — DG NEAR pārskatīt atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķināšanas metodoloģiju, lai iegūtu statistiski precīzu informāciju par riskam pakļauto summu attiecībā uz maksājumiem, kuri veikti Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta netiešās pārvaldības kārtībā, — DG DEVCO pārskatīt tā nākotnes koriģētspējas aplēsi, aprēķinā neiekļaujot no neizlietotā priekšfinansējuma atgūtos līdzekļus un nopelnītos procentus, kā arī atceltos agrāk izdotos atgūšanas rīkojumus, — DG DEVCO un DG NEAR publicēt gada darbības pārskatu pielikumā Savienības delegāciju vadītāju sagatavotos ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumus, kā to paredz Finanšu regulas 67. panta 3. punkts, un to gada darbības pārskatos sniegt informāciju pasākumiem, kas veikti, lai risinātu situāciju delegācijās, kurās ir īstenošanas problēmas, saīsinātu kavējumus un vienkāršotu programmas, — Komisiju publicēt Savienības delegāciju vadītāju ticamības deklarācijas, — aicina Komisiju: i) precizēt mērķus; ii) izstrādāt, paplašināt un uzlabot migrācijas un patvēruma politikas darbības rezultātu noteikšanas sistēmu kaimiņvalstīs; iii) mērķtiecīgi izmantot pieejamos finanšu līdzekļus precīzi definētām un kvantitatīvi izteiktām mērķa prioritātēm; un iv) vēl vairāk nostiprināt saikni starp attīstību un migrāciju, — aicina Komisiju iekļaut komisāru rīcības kodeksā definīciju par to, kas uzskatāms par interešu konfliktu, kā arī pamatos pārskatīt nepieciešamību tās slēgtajos finansēšanas nolīgumos ar starptautiskām organizācijām un pilnvarotajām struktūrām iekļaut noteikumus par atlīdzību to darbiniekiem par tādām darbībām, kuras ir šo struktūru pamatuzdevums, un līdz 2017. gada beigām sniegt Parlamentam pilna apjoma ziņojumu gan par saviem apsvērumiem šajā sakarā, gan arī par jaunās izmaksu atgūšanas politikas piemērošanas ietekmi;
A.

tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos vai globālā finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū; tā kā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) sniedz atbalstu darbiniekiem, kuri atlaisti mazos un vidējos uzņēmumos un starptautiskos uzņēmumos, neatkarīgi no tā, kāda politika vai intereses ir bijušas pamatā slēgšanas lēmumam, jo īpaši starptautisku uzņēmumu gadījumā; tā kā EGF regulai un Savienības tirdzniecības politikai arī turpmāk būtu jākoncentrējas uz to, kā aizsargāt darbvietas, ražošanu un zinātību Savienībā;
2.

no Revīzijas palātas ziņojuma konstatē, ka kopējā uz 2015. gadu pārnesto saistību apropriāciju summa bija EUR 1 332 421 (15 % no kopējām apropriācijām); ņem vērā, ka pārnesto apropriāciju apmērs bija EUR 612 981 (49 %) II sadaļā (administratīvie izdevumi), kas ir par 10 % mazāk salīdzinājumā ar 2013. gadu; atzīst, ka šīs pārnestās apropriācijas bija saistītas ar ieguldījumiem IT infrastruktūrā, kuri, kā plānots, Aģentūras abiem birojiem bija pasūtīti gada beigās;
15.

atzinīgi vērtē to, ka Centra darbība galvenokārt bijusi vērsta uz to, lai dotu ieguldījumu politikas pasākumos, ar kuriem risina jauniešu bezdarba jautājumu, un atbalstītu tos; īpaši uzteic Centra veiktās prasmju prognozes un analīzes, kā arī darbu ar māceklību veidošanu; ar gandarījumu pieņem zināšanai to, ka detalizētajās faktu lapās par profesionālās izglītības un apmācības politiku, kuras Centrs sagatavojis par visām dalībvalstīm, sniegtā informācija tika ņemta vērā 2014. gadā konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos Eiropas pusgadā;
2.

pauž bažas par to, ka Revīzijas palāta ziņojumā par Kopuzņēmuma gada pārskatiem laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 26. jūnijam (“Revīzijas palātas ziņojums”) ceturto gadu pēc kārtas sniedza atzinumu ar iebildēm par pakārtoto darījumu pareizību un likumību, norādot, ka administratīvajos nolīgumos, kas parakstīti ar dalībvalstu finansēšanas iestādēm attiecībā uz projektu izmaksu deklarācijām, nav ietverti praktiski pasākumi ex post revīziju veikšanai;
10.

ar gandarījumu atzīmē, ka Aģentūra veica riska novērtējumu ar mērķi palielināt finanšu darījumu apstrādes efektivitāti, un tajā secināts, ka varētu apvienot noteiktu nelielas vērtības darījumu pārbaudes un atļaušanas procesus; norāda, ka attiecībā uz minētajiem darījumiem 2014. gada augustā tika ieviests ierobežots pārbaužu režīms; turklāt norāda, ka Aģentūra ir noteikusi ik ceturksni veicamu ex post pārbaužu metodiku, ar kuru saskaņā finanšu darījumiem, kam nav veikta ex ante pārbaude, piemēro oficiālu ex post pārbaudes procedūru; atzinīgi vērtē to, ka pirmajās ex post pārbaudēs, ko pabeidza 2014. gada novembrī, prognozētais kļūdu īpatsvars bija 0,25 %;
4.

uzskata, ka darbinieku atlaišana uzņēmumā ArcelorMittal Liège S.A. ir saistīta ar globalizācijas izraisītām lielām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, jo laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms ES-27 samazinājās no 210,1 miljona līdz 166,2 miljoniem tonnu (4) (gada pieauguma temps bija attiecīgi: -20,9 % un -3,8 % (5)), savukārt pasaules līmenī ražošanas apjoms palielinājās no 1 348,1 miljona līdz 1 649,3 miljoniem tonnu (gada pieauguma temps bija attiecīgi +22,3 % un +3,4 %); ņem vērā, ka Savienības daļa pasaulē saražotā tērauda kopapjomā samazinājās no 16 % 2007. gadā līdz 10 % 2013. gadā, un šis samazinājums bija ievērojamāks nekā ASV un Krievijā, savukārt Āzijā saražotās produkcijas daļa strauji palielinājās — no 56 % līdz 67 % tajā pašā laikposmā, kā rezultātā metālapstrādes nozare Ljēžā pēdējos gados ir sarukusi no 6 193 darbvietām 40 uzņēmumos 2007. gadā līdz 4 187 darbvietām 35 uzņēmumos 2012. gadā — nodarbinātības līmenis nozarē samazinājās par 32 %;
4.

atzinīgi vērtē to, ka uz 2015. gadu tika pārvietots maksimāli liels 2014. gadā neizlietoto apropriāciju apmērs, kas ļaus izvairīties no netaisnīgas attieksmes pret atsevišķām dalībvalstīm, reģioniem vai darbības programmām, paātrinās kohēzijas politikas īstenošanu un izpildi un palīdzēs izvairīties no maksājumu koncentrācijas DFS perioda beigās;
12.

pēc iepazīšanās ar Aģentūras sniegto informāciju konstatē, ka ex ante un ex post pārbaudes ir īstenotas pēc diskusijām ar Revīzijas palātu saskaņā ar budžeta izpildes apstiprināšanas iestādes ieteikumu; atzīst to, ka saskaņā ar Aģentūras finanšu regulu ex post pārbaudes nav obligātas; norāda, ka bija izveidots ex post pārbaužu gada plāns, kas balstīts uz risku un ietver publiskā iepirkuma procedūras;
D.

tā kā Savienības maksimālais ieguldījums Kopuzņēmumā 10 gadu laikā ir EUR 1 000 000 000 un to nodrošina no Septītās pētniecības pamatprogrammas budžeta, bet katrs no dibinātājiem veic vienlīdzīgas iemaksas saimniecisko izdevumu segšanai, nepārsniedzot 4 % no Savienības kopējā ieguldījuma, kā arī veic ieguldījumus natūrā pētniecības darbību finansēšanai, un šo ieguldījumu vērtība ir vismaz līdzvērtīga Savienības finansiālajam ieguldījumam,
12.

pēc iepazīšanās ar Aģentūras sniegto informāciju konstatē, ka tā saņēmējiem sniedza detalizētus paskaidrojumus un apmācību attiecībā uz izmaksu atbilstības kritērijiem un jo īpaši par pieņemamām metodēm personāla izmaksu aprēķināšanai, un visi šie jautājumi ir aprakstīti rakstiskā rokasgrāmatā; turklāt norāda, ka Aģentūra ir veikusi četras pārbaudes uz vietas, lai pārbaudītu deklarēto izmaksu aprēķinus, pamatojoties uz attiecīgo dokumentāciju un analizējot ieviesto iekšējās kontroles sistēmu uzticamību; norāda, ka šīs verifikācijas ietvēra 2013. gadā veikto maksājumu pārbaudes, kas aptvēra 20,45 % no saņēmēju kopējām personāla izmaksām, un turklāt norāda, ka 0,12 % no pārbaudītajām izmaksām tika uzskatīti par neattiecināmiem; tomēr aicina Aģentūru turpināt uzlabot ex ante verifikāciju līmeni, lai nodrošinātu saņēmēju atbilstību, un informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par turpmāko progresu šajā sakarā;
5.

atzīmē, ka kopējā pārnesto saistību apropriāciju summa bija EUR 1 200 000, kas veido 13,5 % no kopējām apropriācijām; pauž bažas, ka EUR 800 000 no šīs summas ir pārnesumi II sadaļā, un tie veido 59 % no II sadaļas apropriāciju kopējās summas; apzinās, ka lielo pārnesumu līmeni II sadaļā izskaidro 3. punktā minētie EUR 500 000, kā arī papildu EUR 300 000, kas tika pārnesti mēbeļu un tīkla iekārtu finansēšanai jaunajam Atēnu birojam;
D.

tā kā Polija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2013/006 PL/Fiat, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF sakarā ar to, ka pārskata periodā no 2013. gada 21. janvāra līdz 2013. gada 21. maijam saistībā ar ražošanas samazināšanos uzņēmuma “Fiat Auto Poland S.A.” Tihi ražotnē (“Fiat Tihi ražotne”), kas atrodas Silēzijas vojevodistē, Polijā, ir atlaisti 1 079 darbinieki — 829 darbinieki uzņēmumā “Fiat Auto Poland S.A.” un 250 darbinieki 21 piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumā —, no kuriem 777 darbinieki, paredzams, piedalīsies EGF pasākumos;
C.

tā kā Spānija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2014/003 ES/Aragon food and beverage, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF sakarā ar to, ka pārskata periodā no 2013. gada 1. marta līdz 2013. gada 1. decembrim 661 uzņēmumā, kas darbojas NACE 2. red. 56. nodaļā (ēdināšanas pakalpojumi) (4) Aragonas reģionā (ES24), kas ir NUTS 2. līmeņa reģions, ir atlaisti 904 darbinieki, no kuriem 280 darbiniekiem paredzēts piemērot no EGF līdzfinansētos pasākumus;
D.

tā kā Īrija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2014/007 IE/Andersen Ireland, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF sakarā ar to, ka pārskata periodā no 2013. gada 21. oktobra līdz 2014. gada 21. februārim uzņēmumā Andersen Ireland Limited, kas darbojas NACE 2. red. 32. nodaļas (Juvelierizstrādājumu, bižutērijas un līdzīgu izstrādājumu ražošana) nozarē, ir atlaists 171 darbinieks;
7.

tomēr atzīmē, ka II sadaļā (administratīvie izdevumi) un III sadaļā (darbības izdevumi) bija augsts to uz 2013. gadu pārnesto apropriāciju īpatsvars, par kurām bija uzņemtas saistības, – attiecīgi 35 % un 46 %; atzīst, ka II sadaļā to lielā mērā izraisīja faktori, kas bija ārpus Aģentūras kontroles, piemēram, tas, ka Spānijas iestādes vēlu piesūtīja faktūrrēķinu par telpu īres maksu par 2012. gadu; tomēr atzīmē – lai apmierinātu pieaugošās operacionālās vajadzības, ar ko Aģentūra saskārās 2012. gada pēdējā ceturksnī, tā pasūtīja daudz preču un pakalpojumu, kuri līdz gada beigām vēl nebija piegādāti; norāda, ka svarīgs iemesls augstajam pārnesto apropriāciju īpatsvaram III sadaļā bija lielais darba apjoms, ar ko Aģentūra saskārās daudzo IT projektu rezultātā, kuri vai nu tika sākti, vai turpinājās 2012. gadā, un šis darba apjoms ietekmēja iepirkuma procedūru savlaicīgumu divu 2012. gadā sāktu IT projektu gadījumā; turklāt norāda, ka izdevumi, kas saistīti ar personāla un ekspertu apmācību un komandējumiem 2012. gada pēdējā ceturksnī, bija jāatlīdzina tikai 2013. gada sākumā;
8.

ar bažām norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ikgadējā revīzijas ziņojumā sniegto informāciju Centrs parasti neiegūst no saņēmējiem dokumentus, kas pamato to izmaksu attiecināmību un precizitāti, kuras ir saistītas ar dotācijām, kas paredzētas Reitox tīklā īstenotās sadarbības atbalstīšanai, un ka izmaksu ex post pārbaudes uz vietas saņēmēju līmenī notiek reti; aicina Centru risināt šo jautājumu, pieņemot Revīzijas palātas ieteikumu attiecībā uz apstiprinošo dokumentu izlases veida pārbaudi un lielāka saņēmēju skaita pārbaudēm uz vietas, kas ievērojami palielinātu ticamību; aicina Centru ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par pasākumiem, kas veikti pēc 2012. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras pabeigšanas;
28.

pauž nožēlu par to, ka kavējas ex post kontroles veikšana izdevumiem, kas saistīti ar infrastruktūras iekārtu un IT programmatūras uzturēšanu; atzīmē, ka tika pieņemts rīcības plāns, lai koriģētu ex post kontroles rezultātus attiecībā uz telpu uzkopšanas un uzturēšanas izmaksām;
3.

pauž bažas par maldinošo informāciju attiecībā uz darbinieku skaita samazināšanu Komisijas štatu sarakstā; norāda, ka 13 līgumdarbinieki un divas štata vietas tiek atbrīvotas Komisijas tiešajos dienestos, bet pievienotas EACEA štatu sarakstam; norāda, ka visas izpildaģentūras ir daļa no Komisijas administrācijas, netiek veikta svītrošana no Komisijas budžeta, kā tiek apgalvots; ir informēts, ka izdevumus par izpildaģentūru darbiniekiem pilnībā sedz no darbības līdzekļiem;
17.

atgādina, ka ES budžets ir īpašs budžets, kas veido tikai 1 % no ES IKP, un ka tas ir ieguldījumu budžets, kuram piemīt spēcīgs sviras efekts; norāda, ka 94 % no tā dalībvalstis un ES iedzīvotāji saņem atpakaļ ar politikas virzienu un programmu starpniecību, un tādēļ to vajadzētu uztvert nevis kā papildu slogu, bet gan kā instrumentu ieguldījumu, izaugsmes un darbvietu skaita veicināšanai Eiropā; uzsver, ka bez iemaksām no ES budžeta publiskās investīcijas reģionos un dalībvalstīs būtu minimālas vai neiespējamas; uzskata, ka ikviens ES budžeta samazinājums neizbēgami palielinās nelīdzsvarotību un negatīvi ietekmēs visas Savienības ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju, kā arī tās kohēziju, un vājinās solidaritātes principu, kas ir viena no ES pamatvērtībām; uzskata, ka prasība piešķirt Eiropai lielākas pilnvaras ir bezjēdzīga, ja vienlaikus tiek ierosināts krasi samazināt ES finansējumu;
13.

pauž nožēlu par to, ka informācijā par mācību pasākumiem nav ietvertas ziņas par to, kurās nozarēs darba ņēmējiem ir iespējas atrast darbu, un par to, vai minētais pakalpojumu kopums ir pielāgots turpmākajām ekonomikas perspektīvām šajā reģionā;
—

ņemot vērā 2009. gada 7. aprīlī publicēto Parlamenta pētījumu “Opportunity and Feasibility of Establishing Common Support Services for EU Agencies” (“Izdevība un iespējas veidot kopīgus ES aģentūru atbalsta dienestus”),
1.

pauž gatavību veicināt vienošanās panākšanu par 2011. gada budžetu un ar to saistītiem elementiem ļoti īsā laikā, ja Komisija un Padome izpildīs turpmāk minētos nosacījumus: a) Parlaments un Padomes kvalificēts vairākums pieņems lēmumu attiecībā uz vienošanos par patiesiem elastīguma mehānismiem, kas atbildīs pašreiz spēkā esošajiem pārskatīšanas principiem, kā noteikts 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā, ļaujot pareizi finansēt politikas pamatvirzienus 2011. gadam un turpmākajiem gadiem, kas izriet no Lisabonas līgumā paredzētajām ES jaunajām kompetencēm un stratēģijas “Eiropa 2020”; b) Komisija apņemas līdz 2011. gada 1. jūlijam, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbības 311. pantu, iesniegt būtiskus priekšlikumus par jaunajiem ES pašas resursiem, un Padome apņemas apspriest šos priekšlikumus ar Parlamentu sarunu procesā par nākamo daudzgadu finanšu shēmu saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumam pievienoto Deklarāciju Nr. 3 par finanšu shēmas pārskatīšanu; c) visas trīs iestādes vienojas par sadarbības metodēm, kurās tiek paredzēta Parlamenta dalība nākamās daudzgadu finanšu shēmas apspriešanas procesā, Eiropas Parlamenta deputātu dalība attiecīgās sanāksmēs un regulāras Parlamenta, Padomes un Komisijas priekšsēdētāju apspriedes atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 324. pantam un 312. panta 5. punktam;
2.

norāda, ka 2010. un 2011. gada budžeta pieņemšanas apstākļi ir samērā ārkārtēji un problemātiski, jo, no vienas puses, Lisabonas līguma veiksmīga īstenošana ir svarīga prioritāte, bet tai būs ievērojama finansiāla ietekme, un, no otras puses, finanšu krīzes sekas joprojām ir ļoti jūtamas daudzās dalībvalstīs, radot politisku dilemmu ES līmenī; šajā sakarībā atgādina, ka ES budžets ir mazāk nekā 2,5 % no kopējiem publiskajiem izdevumiem visā ES; norāda arī to, ka V izdevumu kategorija ES budžetā tādējādi atbilst 0,14 % no publiskajiem izdevumiem visā ES;
27.

atzinīgi vērtē to, ka tiek gatavots priekšlikums ilgtermiņa stratēģijai ēku politikas jomā, tajā cita starpā prognozējot arī uzturēšanas izmaksu attīstības tendences, kas jāanalizē 2009. finanšu gada budžeta procedūrā; par īpaši nozīmīgām uzskata, no vienas puses, īres līgumu un, no otras puses, nekustamā īpašuma iegādes finansiālās sekas; vēlas, lai šogad tiktu formulēti un apspriesti attiecīgie argumenti; augstu vērtē ģenerālsekretāra iniciatīvu panākt ES iestādēm izdevīgākus publiskā iepirkuma nosacījumus, jo īpaši, lai novērstu karteļu vai monopolstāvokļa veidošanos; gaida, ka tam sniegs papildu informāciju, lai Parlaments arī turpmāk varētu ļoti vērīgi sekot šā procesa norisei;
1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (C6-0399/2006 - 2006/2166(DEC))



Oficiālais Vēstnesis 074 E , 20/03/2008 Lpp. 0256 - 0256



1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (C6-0399/2006 — 2006/2166(DEC)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2005. finanšu gada galīgos pārskatus [1], - ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2005. finanšu gada pārskatiem ar Iestādes atbildēm [2], - ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 — C6-0080/2007), - ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu, - ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [3], un it īpaši tās 185. pantu, - ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu [4], un it īpaši tās 44. pantu, - ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [5], un it īpaši tās 94. pantu, - ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu, - ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0112/2007), 1. sniedz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izpilddirektoram apstiprinājumu par iestādes 2005. finanšu gada budžeta izpildi; 2. izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā; 3. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā). [1] OV C 266, 31.10.2006., 22. lpp. [2] OV C 312, 19.12.2006., 42. lpp. [3] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.). [4] OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 575/2006 (OV L 100, 8.4.2006., 3. lpp.). [5] OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. --------------------------------------------------
1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Vides aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (C6-0391/2006 - 2006/2158(DEC))



Oficiālais Vēstnesis 074 E , 20/03/2008 Lpp. 0208 - 0208



1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Vides aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (C6-0391/2006 — 2006/2158(DEC)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras 2005. finanšu gada galīgos pārskatus [1], - ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Vides aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildēm [2], - ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 — C6-0080/2007), - ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu, - ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [3], un it īpaši tās 185. pantu, - ņemot vērā Padomes 1990. gada 7. maija Regulu (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu, [4] un it īpaši tās 13. pantu, - ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [5], un it īpaši tās 94. pantu, - ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu, - ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0103/2007), 1. sniedz Eiropas Vides aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildi; 2. izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā; 3. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eiropas Vides aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā). [1] OV C 266, 31.10.2006., 1. lpp. [2] OV C 312, 19.12.2006., 36. lpp. [3] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.). [4] OV L 120, 11.5.1990., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1641/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 1. lpp.). [5] OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. --------------------------------------------------