Komisijas ieteikums Padomei par Eiropas Kopienas dalību sarunās par juridiski saistošu dokumentu attiecībā uz dzīvsudrabu saistībā ar Apvienoto Nāciju organizacijas vides programmas (UNEP) Padomes Lēmumu 24/3 /* COM/2008/0070 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 12.2.2008 COM(2008) 70 galīgā redakcija KOMISIJAS IETEIKUMS PADOMEI par Eiropas Kopienas dalību sarunās par juridiski saistošu dokumentu attiecībā uz dzīvsudrabu saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmas (UNEP) Padomes Lēmumu 24/3 A. PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. MēRķI Ieteikuma mērķis ir nodrošināt Kopienai pamatotu, saskaņotu un konstruktīvu nostāju sarunās, ko Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmas ( UNEP ) Padome ir sākusi 24. sesijā (Lēmums 24/3 par ķīmisko vielu kontroli), lai pieņemtu starptautiski juridiski saistošu dokumentu par dzīvsudrabu. 2. VISPāRīGAIS KONTEKSTS Jau 2003. gadā UNEP atzina, ka ir pietiekami daudz pierādījumu par dzīvsudraba un tā savienojumu radīto ievērojamo nelabvēlīgo ietekmi pasaules mērogā, kas prasa rīkoties starptautiskā līmenī, lai mazinātu cilvēku veselībai un videi radīto risku, dzīvsudrabam un tā savienojumiem nonākot vidē. Lēmumā, ar kuru tika izveidota „Starptautiska rīcības programma attiecībā uz dzīvsudrabu” tomēr nebija iekļauts aicinājums pasaules mērogā veikt juridiski saistošus pasākumus ar dzīvsudrabu saistītajos jautājumos. UNEP Padomes 23. sesijā tika pieņemts Lēmums 23/9, kurā jautājums par „nepieciešamību pēc turpmākas rīcības attiecībā uz dzīvsudrabu, apsverot visas iespējas, tostarp iespēju izveidot juridiski saistošu dokumentu, partnerības un cita veida darbības” tika atlikts uz nākamo sesiju. UNEP Padomes 24. sesijā tika atsākta diskusija par starptautiska līmeņa juridiski saistoša dokumenta nepieciešamību. Tomēr nekāda konkrēta vienošanās netika panākta. Taču Padome izveidoja prioritāro jautājumu sarakstu, kurā iekļauta arī dzīvsudraba pieprasījuma un piedāvājuma samazināšana pasaules mērogā, un tika izveidota īpaša darba grupa ( ad hoc open-ended working group, AHOEWG ), kas ir pilnvarota attiecībā uz katru prioritāti izskatīt visus pieejamos atbildes pasākumus un stratēģijas, brīvprātīgo un juridiski saistošo pieeju pamatotību un efektivitāti, īstenošanas iespējas un atbildes pasākumu un stratēģiju radītās izmaksas un ieguvumus[1]. Šai darba grupai ir plānots sarīkot divas sanāksmes — vienu pirms UNEP Padomes 10. ārkārtas sesijas nedēļā no 2007. gada 12. novembra, bet otru — laikā starp ārkārtas sesiju un UNEP Padomes 25. kārtējo sesiju, ko paredzēts sasaukt 2009. gada februārī. Grupa ir pilnvarota iesniegt ārkārtas sesijai progresa ziņojumu un gala ziņojumu, kurā parādītas iespējas un vienprātīgi pieņemtie ieteikumi Padomes 25. sesijai. ES līmenī Komisija 2005. gadā pieņēma Kopienas stratēģiju attiecībā uz dzīvsudrabu[2]. Šīs Stratēģijas 5. darbībā ir teikts: „ Sniedzot proaktīvu ieguldījumu ieteikto pasaules mēroga pasākumu īstenošanā, lai pakāpeniski atteiktos no dzīvsudraba primārās ražošanas un izvairītos no pārpalikumu atkārtotas nonākšanas tirgū, … Komisija paredzējusi ... pakāpeniski pārtraukt dzīvsudraba eksportu līdz 2011. gadam”. 20. darbība paredz, ka „ lai samazinātu dzīvsudraba piegādi starptautiskā līmenī, Kopienai jāaizstāv arī primārās ražošanas pakāpeniska globāla samazināšana un jāaicina citas valstis pārtraukt pārpalikumu atkārtotu laišanu tirgū”. Reaģējot uz šo stratēģiju, Padome 2005. gada 16. jūnijā pieņemtajā rezolūcijā uzsvēra šīs darbības svarīgumu, tomēr paziņojot, ka „ tā nav pietiekama, lai pasargātu cilvēku veselību un vidi no negatīvās ietekmes, ko, nokļūstot vidē, rada dzīvsudrabs” un ka tāpēc „papildus ir vajadzīgas starptautiskas saistības, lai panāktu vienošanos par juridiski saistošu dokumentu” . Šādu nostāju ES saglabāja arī UNEP Padomes 24. sesijā (no 2007. gada 5. līdz 9. februārim). Zināmu atbalstu juridiski saistošu noteikumu izveidošanai par dzīvsudrabu pasaules mērogā ir sniegušas Āfrikas un Dienvidamerikas valstis, bet citas valstis kā ASV, Kanāda, Ķīna un Indija, vismaz pagaidām ir atteikušās uzņemties saistības, kas izriet no juridiski saistoša dokumenta. Tāpēc ir skaidrs, ka četru posmu struktūrai, kas ir ieviesta ar UNEP starpniecību atbilstīgi iepriekš minētajam, būs izšķiroša nozīme attiecībā uz to, vai starptautiskā sabiedrība uzņemsies saistības veikt turpmāku rīcību ar juridiski saistoša dokumenta palīdzību, vai priekšroka tiks dota citiem līdzekļiem. Pat ja grupa formāli nav atbildīgā institūcija sarunu risināšanai, no pēdējās Padomes sanāksmes ir skaidrs, ka faktiski tās darbs pirmajā stadijā līdzināsies starptautiskas sarunu komitejas darbam. Kopienas augstais mērķis nonākt pie juridiski saistoša dokumenta par dzīvsudrabu, kas darbotos pasaules mērogā, jādara zināms un jāsniedz tam vienots un pārliecinošs atbalsts. Svarīga nozīme būs lielākai sadarbībai, kas nodrošinās kvalitatīvu devumu procesa attīstībā. 3. ESOšIE KOPIENAS NOTEIKUMI Dzīvsudrabs ir viela, kuru jau tagad lielā mērā reglamentē esošie Kopienas tiesību akti. Tiesību aktu kopums, kas attiecas uz dzīvsudrabu, iekļauj aptuveni desmit direktīvu un lēmumu, kas ierobežo dzīvsudraba saturu noteiktos produktos, sākot ar kosmētikas līdzekļiem līdz akumulatoriem, vai ierobežo dzīvsudrabu saturošu produktu tirdzniecību un izmantošanu. Ar dzīvsudrabu saistīto Kopienas tiesību akti ir minēti 5. nodaļas 3. punktā ietekmes novērtējumā, kas pievienots nesen iesniegtajam priekšlikumam par regulu attiecībā uz metāliska dzīvsudraba eksporta aizliegumu un drošu glabāšanu[3]. Cits svarīgs Kopienas tiesību akts, kas vēl atrodas likumdošanas procesā, ir priekšlikums direktīvai, kas attiecas uz dažu dzīvsudrabu saturošu mērierīču tirdzniecības ierobežojumiem[4]. Šis priekšlikums, tāpat kā dzīvsudraba stratēģija, ir papildināta ar ietekmes novērtējumu. B. IETEIKUMS Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija iesaka a) Padomei pilnvarot Komisiju jautājumos, kas ir Kopienas kompetencē, Eiropas Kopienas vārdā piedalīties sarunās par juridiski saistoša dokumenta izveidošanu papildus UNEP Padomes Lēmumam 24/3, sākot ar īpašo darba grupu AHOEWG , kas izveidota atbilstīgi šim lēmumam; b) Padomei pilnvarot Komisiju veikt šīs sarunas Eiropas Kopienas vārdā, konsultējoties ar speciālo Padomes pilnvaroto komiteju atbilstīgi pielikumā noteiktajām sarunu direktīvām; c) gadījumos, kas sarunās skar jautājumus, kas ir dalītā Kopienas un dalībvalstu kompetencē, Komisijai un dalībvalstīm sarunu procesā ir cieši jāsadarbojas, lai sasniegtu vienotību Eiropas Kopienas starptautiskajā pārstāvībā. PIELIKUMS Sarunu direktīvas 1. Novērtējot sarunu procesu, kas rit UNEP aizbildnībā, Komisija nodrošina, ka tiek apsvērti visi riska vadības pasākumi un pieejamās iespējas pasaules mērogā, īpašu uzmanību veltot dzīvsudraba primārajai ražošanai, tirdzniecības ierobežojumiem, kas attiecas uz metālisko dzīvsudrabu, dzīvsudrabu saturošajiem produktiem un dzīvsudraba izmantošanu hlora-sārmu rūpniecībā. Komisijas mērķis ir agrīnā stadijā pieņemt piemērotus juridiski saistošus pasākumus šajos jautājumos un attiecīgajiem pasaules tirgus dalībniekiem. 2. Komisija nodrošina, ka sagatavojamā juridiski saistošā dokumenta noteikumi atbilst attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem, tās starptautiskajām saistībām un Kopienas politisko nostādņu mērķiem, jo īpaši Kopienas stratēģijai attiecībā uz dzīvsudrabu. 3. Komisija nodrošina, ka juridiski saistošā dokumenta projektā attiecībā uz dzīvsudrabu tiek iekļauti noteikumi, kas Kopienai dod iespējas kļūt par tā līgumslēdzēju pusi. 4. Komisija ziņo Padomei par sarunu rezultātiem un atbilstošos gadījumos – par visām problēmām, kas var rasties sarunu gaitā. [1] UNEP Padomes 2007. gada 9. februāra Lēmums 24/3. [2] COM(2005) 20, galīgā redakcija, 2005. gada 28. janvāris. [3] COM(2006) 636, galīgā redakcija, 2006. gada 26. oktobris. [4] COM(2006) 69, galīgā redakcija, 2006. gada 21. februāris.