LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 7.9.2010 
SEC(2010) 1016 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS ATBILDE UZ ĪPAŠO ZI ŅOJUMU  
„VAI CUKURA TIRGUS REFORMA SASNIEDZA TAI IZVIRZ ĪTOS GALVENOS 
MĒRĶUS?”  
LV 2   LV KOMISIJAS ATBILDE UZ ĪPAŠO ZI ŅOJUMU  
„VAI CUKURA TIRGUS REFORMA SASNIEDZA TAI IZVIRZ ĪTOS GALVENOS 
MĒRĶUS?”  
KOPSAVILKUMS  
I, II, III. Ar ES 2006. gada  cukura tirgus reformu veiksm īgi izdevās restruktur ēt nozari, tai 
nodrošinot ilgtermi ņa politikas programmu un b ūtiski uzlabojot t ās konkurētspēju. ES cukura 
ražotāji patlaban str ādā vidē, kurā institucion ālā cena ir samazin āta par 36 %, un ražošana ir 
vairāk koncentr ēta reģionos ar augstu ražošanas produktivit āti.  
Reformas galven ās iezīmes bija š ādas: būtiski samazin āt institucion ālās cenas un izveidot 
pagaidu restrukturiz ācijas fondu, lai sniegtu kompens ācijas lauksaimniekiem par atteikšanos 
no ražošanas kvot ām, kā arī palīdzēt novērst reformas izrais ītās iespējamās negatīvās sekas 
sociālajā un vides jom ā. Tas pamudin āja mazāk konkurētspējīgos cukura ražot ājus atteikties 
no savām ražošanas kvot ām. Turklāt, lai turpm āk veicinātu ES cukura ražošanas nozares 
konkurētspēju, ES tirgus dal ībniekiem dar īja pieejamas papildu kvotas apmai ņā pret 
vienreizēju maksājumu.  
Attiecībā uz lauksaimniec ības izdevumiem reforma budžetu neietekm ēja. Vajadz ība veikt 
pielāgojumus ĀKK valst īs, kuras ir parakst ījušas Cukura protokolu, tika skaidri atz īta 
Komisijas priekšlikum ā, kā arī ietverta īpašā atbalsta programm ā, par kuru reformu kopuma 
ietvaros vienojusies Padome un Parlaments. 
Cukura reforma ir j āizvērtē, pamatojoties uz ES 2001. gada iniciat īvu EBA (Everything But 
Arms  — „Viss, iz ņemot iero čus”) un Pasaules Tirdzniec ības organiz ācijas (PTO) 2005. gada 
lēmumu par ES cukura rež īmu. Attiec ībā uz vismaz āk attīstītajām valstīm EBA paredzēja 
neierobežotu pieeju cukura tirgum. Ar PTO l ēmumu tika noteikts samazin āt ES subsid ētā 
cukura eksporta apjomus. Atbildot uz min ēto lēmumu, ES bija j āsamazina savas cukura 
ražošanas kvotas, lai saglab ātu atbilstīgu tirgus l īdzsvaru. T ādējādi daži Rev īzijas palātas 
aprakstītie pasākumi (piem ēram, ražošanas kvotu samazin ājums) galu gal ā drīzāk ir divu 
iepriekšmin ēto izmaiņu rezultāts plašākā politikas vid ē. Citus pas ākumus (piem ēram, 
koncentrācija un ražošanas iek ārtu slēgšana) var vismaz da ļēji attiecin āt uz tendenc ēm ilgākā 
laikposmā. 
V. Reformas ietvaros pan āktā ES cukura nozares konkur ētspējas palielin āšanās ir 
acīmredzama, un Komisija uzskata, ka šis m ērķis ir pilnībā sasniegts. 
Reformas pamat ā bija sistēma, kuras ietvaros notika br īvprātīga atteikšan ās no kvot ām, ko 
īpaši veicin āja pagaidu restrukturiz ācijas fonda izveide. Katram cukura ražošanas 
uzņēmumam bija j āizlemj par to, vai ražošanu turpin āt vai atteikties no t ās, ņemot vērā, ka 
nākotnē tam būtu jānodrošina ilgtermi ņa ienesīgums situ ācijā, kad institucion ālās cenas ir 
ievērojami zem ākas. 
Tas, ka reformas ietvaros tika vienlaic īgi piedāvāts atteikties no kvot ām vai ieg ūt papildu 
kvotas, prec īzi atbilda m ērķim samazin āt ES cukura ražošanas nozari, vienlaikus padarot to 
konkurētspējīgāku. 
Kā norādīts Komisijas tabul ā Nr. 1, atteikšanos no kvot ām visvair āk izvēlējās dalībvalstīs, 
kurās kopējais ienes īgums ir zem āks, turpretim 93 % no jaunaj ām kvotām piešķīra 
dalībvalstīm, kurās kopējais ienes īgums ir augst āks. Minētā procesa rezult ātā dalībvalstīs, 
kurās ir augsts ienes īgums, pieš ķirti 78 % no ES kvot ām (68 % pirms reformas), turpretim 
LV 3   LV dalībvalstīs, kurās ir zems ienes īgums, patlaban pieš ķirti 5 % no kvot ām (12 % pirms 
reformas).  
VI. Komisija ir gandar īta par Rev īzijas palātas atzinīgo nostāju par to, ka ir sasniegts reformas 
mērķis — stabiliz ēt cukura tirgu un cukura cenas. 
Lielāka paļaušanās uz cukura ārējām piegādēm ir ES tirdzniec ības un att īstības politikas 
rezultāts, jo īpaši jāpiemin iniciat īva EBA, ar ko importam no maz āk attīstītajām valstīm radīja 
neierobežotu pieeju ES tirgum, daž ās no kurām ir ievērojams cukura eksporta potenci āls.  
Turklāt cukura rež īma reform ā ietverti vajadz īgie instrumenti, lai iesp ējamā situācijā, kurā ES 
tirgum var ētu pietrūkt cukura pieg āžu, problēmu risinātu, galvenok ārt pieejam ās ārpuskvotas 
cukuru pārvēršot par kvotas cukuru. 
Komisija dr īzumā uzsāks pētījumu par cenu izmai ņām cukura nozar ē, lai iegūtu lielāku 
skaidrību par min ēto jautājumu. 
VII. Saska ņā ar subsidiarit ātes principu dal ībvalstis ir atbild īgas par sek ām, kuras rad īja 
ražotņu slēgšana (vai ražošanas apjomu samazin āšana), tostarp par vajadz īgo dažādošanas 
pasākumu īstenošanu. Tom ēr, lai nodrošin ātu minēto pasākumu savlaic īgu īstenošanu un 
novērstu nevajadz īgu kavēšanos, ES ties ību aktos ietverti dal ībvalstīm saistoši prec īzi izpildes 
un maksājumu termi ņi.  
Minētā reforma paredz konkur ētspējīgāku uzņēmējdarbības vidi tradicion ālajiem rafin ētājiem, 
kuriem jāpielāgo savas darb ības, lai aizvien saglab ātu konkur ētspēju jaunajos apst ākļos. Šā 
pārejas atbalsta m ērķis, kas nebija ietverts Komisijas s ākotnējā priekšlikum ā, ir radīt iespēju 
minētajiem uzņēmumiem veikt vajadz īgos pasākumus, lai uzlabotu savu konkur ētspēju. 
VIII. Attiec ībā uz cukura rež īmu jāņem vērā visas izmai ņas, kuras šaj ā jomā ieviesa Kop ējās 
tirgus organiz ācijas (KTO) ietvaros, t.i., p āreja no pas ākumiem, kuri attiecas uz augst ām 
garantijas cukurbiešu cen ām, ražošanas un eksporta kompens ācijām, uz sist ēmu, kuras pamat ā 
galvenokārt ir tiešais atbalsts lauksaimniekiem. Šaj ā ziņā cukura rež īma reforma tika 
izveidota k ā neitrāla attiecībā uz izdevumiem budžeta lauksaimniec ības sadaļā (skatīt arī 
Palātas apsvērumu 89. punkt ā). Komisija uzskata, ka šis m ērķis ir sasniegts.  
Saskaņā ar Padomes Regulas (EK)  Nr. 320/2006 1. panta 3. punktu p ēc tam, kad finans ēti uz 
cukura restrukturiz ācijas fondu attiecin āmie pasākumi, fonda atlikušo summu pieš ķirs ELGF. 
Saskaņā ar ES visp ārīgo apņemšanos ĀKK un ES Partnerattiec ību nolīguma ietvaros atbalst īt 
ĀKK valstis to centienos samazin āt nabadzību un nodrošin āt ilgtspējīgu attīstību paredz ēts 
piemērot atbalsta pas ākumus ĀKK valstīs. Pirms cukura reformas īstenošanas Komisija bija 
apņēmusies atbalst īt pielāgojumu nepieciešam ību privili ģētajās Cukura protokola 
parakstītājvalstīs un sagatavoja nov ērtējumu par cukura reformas ietekmi ĀKK valst īs. 
Vajadzība pēc šādiem atbalsta pas ākumiem ĀKK valst īs tika noteikta laikus, t ādēļ tie 
neattiecas uz budžeta lauksaimniec ības sadaļu. 
IX.  Pirmais ievilkums - Saprotams, ka Komisija vienm ēr veic rūpīgu pārbaudi, lai nodrošin ātu, ka 
ar izveidotajiem instrumentiem un pas ākumiem tiek garant ēta vispārēja atbilstī
ba un ka to 
pamatā ir precīzi vajadz ību tehniskie nov ērtējumi, kā arī objektīvi un nediskrimin ējoši 
kritēriji. Šo pieeju izmantoja ar ī cukura tirgus reformas ietvaros. 
Otrais ievilkums - Sagatavojot priekš likumu noteikumiem, ar kuriem reglament ē cukura 
nozari pēc 2014./2015. tirdzniec ības gada, Komisija, izmantojot iepriekš g ūto pieredzi, 
izskatīs vairākus risinājumus. 
LV 4   LV Trešais ievilkums - Komisija uzskata, ka jaunais l īdzsvars cukura tirg ū, tostarp ES cukura 
pieejamības līmenis, reformas rezult ātā atbilst Līguma noteikumiem, kuros nav paredz ēts, ka 
ES jābūt pašpietiekamai attiec ībā uz visiem lauksaimniec ības produktiem. Turkl āt cukura 
režīma reform ā ietverti vajadz īgie instrumenti, lai risin ātu iespējamas situ ācijas, kad var ētu 
pietrūkt cukura pieg āžu ES tirg ū, galvenok ārt pārvēršot pieejam ās cukura ārpuskvotas par 
cukura kvot ām. 
Ceturtais ievilkums - Komisija dr īzumā uzsāks pētījumu par cenu izmai ņām cukura nozar ē, lai 
iegūtu lielāku skaidrību par min ēto jautājumu.  
Piektais ievilkums - Saska ņā ar subsidiarit ātes principu dal ībvalstis ir atbild īgas par 
dažādošanas pas ākumu īstenošanu un par atbilst ības nodrošin āšanu vides pras ībām, jo tās ir 
labākā pozīcijā, lai pieņemtu vajadz īgos lēmumus, ņemot vērā atsevišķiem gadījumiem 
raksturīgus īpašus faktorus.  
IEVADS  
4. Lai uz kvot ām balstīta cukura rež īms darbotos vienm ērīgi, vajadz īgs piešķirt kvotas ar ī 
izoglikozei un inul īna sīrupam, jo, k ā precīzi norāda Palāta, abi produkti ir iesp ējamie cukura 
aizvietotāji. Kvotas ieviesa laik ā, kad min ēto alternat īvo saldin ātāju ražošana Kopien ā bija 
sasniegusi t ādu līmeni, kas var ēja traucēt cukura rež īma normālai darbībai. Tolaik noteiktais 
kvotu līmenis atbilda t ā laika ražošanas apjomam. 
5. Komisija v ēlas paskaidrot, ka, ņemot vērā Pasaules Tirdzniec ības organiz ācijas (PTO) 
lēmumu, nepast āv absolūts kvantitat īvs ierobežojums attiec ībā uz baltā cukura eksportu: 
PTO apakškomisija un Apel ācijas instit ūcija ieteica PTO Str īdu izšķiršanas instit ūcijai 
pieprasīt Eiropas Kopienai (EK) pan ākt, lai tās cukura rež īms, kas, k ā tika konstat ēts, 
neatbilda PTO Lauksaimniec ības nolīgumam , atbilstu min ētajā nolīgumā EK paredz ētajām 
saistībām.  
Attiecībā uz neatbilst ības darbības jomu PTO Apel ācijas instit ūcija savā 2005. gada 28. apr īļa 
ziņojumā piekrita apakškomisijas secin ājumiem par to, ka  
Pirmais ievilkums - EK grafik ā par preferenci ālo importu no konkr ētām ĀKK valst īm un 
Indijas 1. zemsv ītras piezīmei nebija juridiska sp ēka paplašin āt vai citādi mainīt Eiropas 
Kopienu kvantitat īvo saistību līmeni, kas ietverts EK grafik ā, 
Otrais ievilkums - s ūdzības iesniedz ēji (Austrālija, Braz īlija un Taizeme) pirm ām kārtām 
sniedza pier ādījumu par to, ka C (t.i., ārpuskvotas) cukura ražot āji/eksport ētāji, kuri 
pārsniedza EK saist ību līmeņus, saņēma maksājumus par eksportu 1) p ārdodot C cukurbietes 
C cukura ražot ājiem par cenu, kas zem āka par to kop ējām ražošanas izmaks ām; kā arī 
ii) finanšu resursu nodošanas veid ā, izmantojot š ķērssubsidēšanu, kas rad ās no EK cukura 
režīma darbības, PTO Lauksaimniec ības nolīguma  9.1. panta c) apakšpunkta noz īmē (un 
tādējādi atbilstīgi saistībām samazin āt eksporta subs īdijas),  
Trešais ievilkums - EK nebija pier ādījusi, ka t ās C cukura eksports un ĀKK/Indijas 
(ekvivalents) cukurs, kas p ārsniedza Eiropas Kopienas saist ību līmeni, netika subsid ēts. 
Tādēļ ES var pie ļaut ārpuskvotas cukura eksportu, p ārkāpjot PTO saist ības, ja ES var pier ādīt, 
ka šāds eksports netiek subsid ēts.  
1. aile   
Skatīt atbildi uz 5. punktu. 
7. Komisija jau s ākumā vēlas uzsvērt, ka PTO l ēmumā noteiktais ierobežojums attiecin āms 
tikai uz ES subsid ēto eksportu, nevis uz visu cukura eksportu. L īdz ar to min ētais 
LV 5   LV ierobežojums neattiecas uz kvotas cukuru un kvotas un ārpuskvotas izoglikozi, jo par t ām 
netiek pieš ķirta kompens ācija. 
9. Reformas m ērķi ir tieši saist īti ar KLP m ērķiem, kuri ir iek ļauti Līgumos. Turkl āt daļēji 
atšķirīgi mērķi nav reformas tr ūkums, bet gan t ās visaptveroš ās darbības jomas sekas. 
Reformas daž ādie mērķi atspogu ļo cukura tirgus daž ādos aspektus un vajadz ību tos 
savstarpēji līdzsvarot. 
10. d) Zemāks atteikšan ās no kvotām līmenis otraj ā reformas gad ā radīja produkcijas p ārpalikumu 
iekšējā tirgū, un lai to nov ērstu, Komisijai bija j āpieņem divi pas ākumu kopumi: no vienas 
puses, jāpagarina eksporta kompens ā
ciju izmaks āšanas termi ņš līdz 2007./2008. tirdzniec ības 
gadam un, no otras puses, j ānosaka, ka iz ņemamā procentu ālā daļa ir 13,5% (Komisijas 
Regula (EK) Nr. 290/2007), lai tirg ū saglabātu struktur ālo līdzsvaru. 
e) Tā kā reformas ietvaros bija paredz ēts samazin āt cukurbiešu cenas, tam bija tieša ietekme 
uz cukurbiešu audz ētāju ienākumiem, un t ādēļ bija pamatoti ieviest kompens āciju. Labības 
audzētājiem izoglikoze veido tikai nelielu da ļu tirgus lab ības sektor ā, jo tās cena liel ākā mērā 
ir atkarīga no citiem main īgajiem. Reforma b ūtiski neietekm ēja labības audzētāju ienākumus, 
un tādēļ kompens ācijas ieviešana neb ūtu pamatota.  
APSVĒRUMI  
21. Lai nodrošin ātu efektīvu un vienm ērīgu restrukturiz āciju, Komisija izv ēlējās reformas 
modeli, kura pamat ā ir brīvprātīgi lēmumi, ko pie ņem cukura ražot āji. Šī bija pareiza izv ēle, 
jo ar to pan āca reformas m ērķus. Pieeju, kuras m ērķis būtu īpaši reģioni vai individu ālie 
ražotāji, pilnībā būtu noraidījušas dalībvalstis un ražot āji, kurus ietekm ē kvotu samazin ājums, 
turklāt rastos praktiskas gr ūtības noteikt, kam b ūtu jāpamet uzņēmējdarbība un kam t ā būtu 
jāturpina.  
22. Reformas s ākotnējais mērķis bija pan ākt jaunu l īdzsvaru ES cukura ražošanas nozar ē, 
kuram rakstur īga iekšējā tirgus liel āka atvērtība importam no treš ām valstīm. Lai sasniegtu šo 
mērķi, bija jāsamazina kvotu apjoms, tirg ū palikušajiem uz ņēmumiem b ūtu jāspēj darboties 
tirgū, kurā ir ievērojami zem ākas institucion ālās cenas.  
23. Efektivit ātes un pārredzamības labad Komisija izv ēlējās reformas modeli, kur ā galīgos 
lēmumus par ražošanas saglab āšanu, samazin āšanu vai p ārtraukšanu pie ņem individu āli 
cukura ražošanas uz ņēmumi, izv ērtējot turpm āko situāciju, kurai rakstur īgas ievērojami 
zemākas cenas. Turkl āt uzņēmumiem, kuri nol ēma atteikties no kvotas, tika nodrošin āts 
finansiāls atbalsts. Attiec ībā uz šādu modeli nav vajadz īgs veikt anal īzi par katra individu ālā 
ES cukura ražot āja patreiz ējo ienesīgumu un perspekt īvām. Tādēļ Komisija neuzskat īja par 
vajadzīgu apkopot datus par izv ēlētā modeļa produktivit āti un efektivit āti. Turklāt šāda 
analīze attiektos uz priv āto uzņēmumu konfidenci āliem aspektiem, un sal īdzinājumi starp 
uzņēmumiem, kuri izdar īti, pamatojoties uz š ādu inform āciju, iespējams, būtu pretrun īgi.  
ES cukura r ūpniecības konkur ētspējas palielin āšanās pēc reformas ir neapstr īdama, jo 
uzņēmumiem patlaban ir j āsaglabā ienesīgums situ ācijā, kad institucion ālās cenas ir 
ievērojami zem ākas. 
24. Komisija ir past āvīgi izmantojusi lab āko pieejamo inform āciju, lai nov ērtētu cukura 
rūpniecības ienesīgumu katr ā dalībvalstī. Lai nodrošin ātu rezultātu ticamību, minēto analīžu 
pamatā jābūt konsolid ētām pamattendenc ēm par v ērā ņemamu laikposmu. Pašreiz ējie 
reformas rezult āti lielā mērā apstiprina š ādas aplēses. 
Sākotnējā Ietekmes nov ērtējuma SEC (2003) 1022 pamat ā bija dati, kuri ieg ūti no ziņojuma 
„Pētījums, lai nov ērtētu TKO cukura n ākotnes reformas turpm āko risinājumu ietekmi”, ko 
LV 6   LV Eiropas Cukura ražot āju komitejai (2003) sa gatavoja Liellopu un ga ļas komisija ( LMC ), un 
tajā lielākoties apstiprin āja Komisijas agr āk izdarītos secinājumus.  
Lai atjaunin ātu Ietekmes nov ērtējumu SEC (2005) 808, tika izmantoti vair āki avoti, tostarp 
dažādi nozares organiz āciju (piem., Comité Européen de Fabricants de Sucre , Conféderation 
Générale de Betteraviers ) vai dal ībvalstu pas ūtītie pētījumi, kā arī akadēmisko aprindu 
pārstāvju ieguld ījumi.  
Attiecīgi atjaunin ātā ietekmes nov ērtējuma 2. tabul ā ietvertie dati ir jaun ākie pieejamie dati, 
kas piemēroti, lai nov ērtētu visas cukura nozares ienes īgumu katr ā dalībvalstī.  
25. Skatīt atbildi uz 23. punktu par Komisijas izvel ētā reformas mode ļa iezīmēm. 
Kā norādīts Komisijas tabul ā Nr. 1, to dal ībvalstu da ļa, kurās ir augsts ienes īgums, pēc 
reformas palielin ājās no 68 % l īdz 78 %, turpretim to dal ībvalstu da ļa, kurās ir zems 
ienesīgums, samazin ājās no 12 % l īdz 5 %. Ir skaidrs, ka ir palielin ājusies ES cukura 
ražošanas nozares konkur ētspēja. 
26. Reformas pamat ā bija labpr ātīga atteikšan ās no 6 miljonu tonnu ražošanas kvotas l īdz 
2009./2010. gada kampa ņai, kurai izveidoja četru gadu restrukturiz ācijas shēmu. Lai ar ī 
pirmajā gadā mērķis tika sasniegts (atteic ās no 1,47 miljoniem tonnu), otraj ā gadā to bija gr ūti 
panākt (0,71 miljons tonnu), kas lika Komisijai veikt vajadz īgos pielāgojumus. Attiec īgā 
Padomes Regula (EK) Nr. 1261/2007 tika pie ņemta 2007. gada oktobr ī. 
Instrumenti, ar kuriem reformas pirmo divu gadu laik ā ierosināja atteikties no kvotas, 
izrādījās pievilcīgi tikai vismaz āk konkur ētspējīgiem pārstrādātājiem, un kvotu apjoms, no 
kura atteic ās, nebija pietiekams, lai nozare ieg ūtu jaunu l īdzsvaru. K ā to pamatoti paskaidro 
Palāta 27. punkt ā, lielākais šķērslis nozar ē nebija finanšu stimulu tr ūkums, bet gan 
neskaidrības, kuras saist ītas ar atbalsta da ļu, kas j āparedz lauksaimniekiem un 
līgumslēdzējiem. 
28. Lauksaimniekiem paredz ētais piecu gadu p ārejas saist ītais atbalsts j ānovērtē cukura 
nozares reformas politisk ā kontekstā, kas arī bija jāatbalsta tām dalībvalstīm, kuras rezult ātā 
zaudētu cukura ražošanas jaudu. Cukura reforma j āizvērtē, ņemot vērā gala rezult ātus, tiklīdz 
būs beidzies p ārejas periods.  
29. Atteikšan ās no kvotas kop ējais līmenis pēc Komisijas apl ēsēm nav balst īts uz individu ālu 
uzņēmumu ienes īguma anal īzi, bet ir jauno makroekonomisko apst ākļu rezultāts, kuri 
patlaban domin ē cukura nozares ekonomik ā ES, proti, PTO apakškomisijas l ēmums un 
plašāka pieeja, kas sniegta konkr ētiem cukura eksport ētājiem.  
Tā kā Komisija liel ā mērā piekrīt Palātas nostājai par to, ka cukura ražot āju ienesīgums vien ā 
un tajā pašā reģionā var atšķirties, tā izvēlējās reformas modeli, kur ā galīgos lēmumus pie ņem 
individuāli cukura ražošanas uz ņēmumi. Ņemot vērā iepriekšmin ēto, reformas m ērķis nebija 
panākt jaunu l īdzsvaru tirg ū, tikai piln ībā pārtraucot ražošanu dal ībvalstīs, kurās ražošana ir 
mazāk rentabla, bet gan izveidot apst ākļus un stimulus, ļaujot nozarei veikt vajadz īgo 
ražošanas samazin ājumu.  
30. Lēmumu pārtraukt cukura ražošanu pie ņēma individu āli cukura ražošanas uz ņēmumi. 
Efektīvāki cukura ražošanas uz ņēmumi neapšaub āmi ir lab ākā pozīcijā, lai turpin ātu 
uzņēmējdarbību situācijā, kad institucion ālās cenas ir zem ākas. Kā precīzi norādīts Palātas 
citās ziņojuma da ļās, cukura ražošanas kop ējais ienes īgums ir atkar īgs ne tikai no p ārstrādes 
iekārtu ekonomiskajiem rezult ātiem, bet ar ī no augoš ās nozares konkur ētspējas. Lai pan āktu 
saimniecisku ilgtsp ējību, pilnībā funkcion ējošiem jābūt abiem aspektiem. 
32.  
LV 7   LV c) Obligātais nekompens ēto kvotu samazin ājums 2010. gad ā, ja mērķis nav sasniegts ar 
brīvprātīgas atteikšan ās starpniec ību, izrādījās svarīgs, lai nodrošin ātu lielāku daļu līdzekļu 
izmantošanu, s ākot no reformas treš ā gada.  
34. Kā Palāta norāda 27. punkt ā, būtisks elements, kas ne ļāva izmantot liel āku daļu līdzekļu 
no restrukturiz ācijas fonda otraj ā gadā, bija zin āma neskaidr ība par cukura p ārstrādātājiem 
piešķiramo faktisko atbalsta l īmeni. Turkl āt Komisija v ēlas uzsvērt, ka reformas otraj ā posmā, 
kurā tomēr tika sasniegts m ērķis par piln īgu atteikšanos no kvotas, atbalsta kop ējā summa 
netika palielin āta. 
35. Lēmumus par atteikšanos no kvotas br īvprātīgi pieņēma uzņēmumi, pamatojoties uz pašu 
veiktu patreiz ējās situācijas un perspekt īvu novērtējumu. Visi uz ņēmumi ES sask ārās ar tādu 
pašu izvēli vienādos apstākļos, un katrs no tiem pie ņēma lēmumu, ko uzskat īja par 
vispiemērotāko.  
36. Noteiktais m ērķis bija sasniegt ES cukura nozares produktivit ātes vispārēju pieaugumu 
pēc reformas, un šis m ērķis ir sasniegts.  
Tā kā shēma ir brīvprātīga, visiem ES cukura ražot ājiem bija pieeja restrukturiz ācijas shēmai. 
Galīgos lēmumus pie ņēma individu āli uzņēmumi, ņemot vērā iespējamo uzņēmuma 
ienesīgumu jaunaj ā tirgus vid ē. 
Skatīt arī datus, kas ietverti Komisijas atbild ē uz 25. punktu. 
37. Individu ālu uzņēmumu konkur ētspēja nav atkar īga tikai no dal ībvalsts, kur ā tie darbojas, 
bet arī no to apjoma, p ārstrādes iekārtu ekonomiskajiem rezult ātiem, pārvaldības un daudziem 
citiem faktoriem. K ā pamatoti paskaidrojusi Pal āta, atšķirīgie ienesīguma rādītāji vienā un tajā 
pašā dalībvalstī darbojošos uz ņēmumu vid ū var būt svarīga norāde.  
Kopējais kvotu apjoms, ko pirms reformas pieš ķīra dalībvalstīm ar augstu ienes īgumu, bija 
daudz liel āks nekā kvotu apjoms, ko pieš ķīra dalībvalstīm ar zemu ienes īgumu. Kā izriet no 
III pielikuma, kvotu apjoms, kas p ēc reformas ir pieejams dal ībvalstīs ar zemu ienes īgumu, 
sasniedz 31 % no kvotu apjoma, kas t ām bija pieš ķirts pirms reformas. Attiec ībā uz 
dalībvalstīm ar augstu ienes īgumu min ētais rādītājs ir 81 %.  
38. Komisija uzskata, ka reformas m ērķi ir pilnībā sasniegti, un ir aizvien p ārliecināta, ka 
individuālie ražotāji ir vislab ākajā pozīcijā, lai pieņemtu lēmumus, pamatojoties uz pašu 
veiktu nov ērtējumu par savu turpm āko konkur ētspēju. 
39.-40. Komisija uzskata, ka min ētie mehānismi ir savstarp ēji saskaņoti, ņemot vērā, ka 
iemesls, k ādēļ tika piedāvāta iespēja iegūt papildu kvotas vienlaikus ar stimuliem atteikties no 
kvotām, izmantojot restrukturiz ācijas fondu, bija sasniegt m ērķi, uz ko nor ādījusi Palāta, 
proti, turpm āk paaugstin āt to uzņēmumu konkur ētspēju, kuri jau iepriekš bija konkur ētspējīgi, 
palielinot to ražošanas jaudu.  
40 (otrais ievilkums). Lai ar ī cukura p ārstrādātāji pēc reformas g ūtu labumu no zem ākām 
cukurbiešu cen ām, kukur ūzas un citu izejvielu cenas, kuras izmanto izoglikozes ražošanai, 
nemainītos. Lai nodrošin ātu, ka izoglikozes p ārstrādātāji var saglab āt savu sal īdzinošo 
konkurētspēju, tika pieš ķirtas papildu kvotas par br īvu, lai tie var ētu izmantot apjomrad ītus 
ietaupījumus.  
41. Abu pas ākumu apvienot ā pielietojuma rezult āts bija atvieglot cukura ražošanas 
koncentrāciju uzņēmumos, kuriem ir vislab ākās iespējas saglab āt konkurētspēju gadu gait ā, 
un, tādējādi, panākt ES cukura ražošanas nozares konkur ētspējas vispārēju palielin āšanos.  
42. Reformas m ērķis bija pan ākt vajadz īgo pielāgojumu ES cukura ražošanas nozar ē 
vienmērīgā un efektīvā veidā. Tādēļ bija jāizveido restrukturiz ācijas fonds tiem uz ņēmumiem, 
LV 8   LV kuri atsak ās no kvot ām, un elast īgi pielāgošanas instrumenti tiem uz ņēmumiem, kuri nolemj 
turpināt uzņēmējdarbību. Cukura ražošanas uz ņēmumi ES tika aicin āti pieņemt vairākus 
lēmumus, pamatojoties uz pašu veiktu izp ētes un tirgus perspekt īvu analīzi. Šajā sarežģītajā 
ekonomikas vid ē daži uzņēmumi sākumā nolēma iegādāties kvotas un p ēc tam — atteikties no 
dažām kvotām.  
Komisija uzskata, ka š āda uzņēmumu palielin āta elastība veicin āja efektīvāku ES cukura 
nozares piel āgošanu, vienlaikus nodrošinot vienl īdzīgus apstākļus visiem uz ņēmumiem. 
Kā pamatoti nor āda Palāta, apjoms, k ādā iegādājās kvotas, bija l īdzvērtīgs apjomam, k ādā no 
kvotām atteicās. 
Attiecībā uz iespējamajām negatīvajām finanšu sek ām, lūdzu, skat īt Komisijas atbildi uz 
43. punktu. 
43. Lai ar ī cukura p ārstrādātāji pēc reformas g ūtu priekšroc ības no zem ākām cukurbiešu 
cenām, kukurūzas un citu izejvielu, ko izmanto iz oglikozes ražošanai, cenas nemain ītos. Tā 
kā cukura cenu pazemin ājums noz īmē izoglikozes cenu pazemin āšanos, reformas rezult ātā 
tiktu samazin ājusies izoglikozes ražot āju peļņa. 
Lai nodrošin ātu, ka izoglikozes p ārstrādātāji var saglab āt savu sal īdzināmo konkur ētspēju, un 
tādējādi lai nodrošin ātu līdzvērtīgus konkurences apst ākļus cukura un izoglikozes ražot ājiem, 
tika piešķirts izoglikozes kvotu palielin ājums, lai uz ņēmumi var ētu izmantot apjomrad ītus 
ietaupījumus. 
Komisija v ēlas uzsvērt, ka, tāpat kā gadījumā ar cukura kvot ām, izoglikozes uz ņēmumiem, 
kuri atsak ās no kvot ām un piesak ās restrukturiz ācijas fonda l īdzekļiem, bija j āiesniedz 
restrukturiz ācijas plāns un jāpierāda, ka tas tiek pareizi īstenots. 
44. Reformas m ērķis bija visp ārīgi uzlabot nozares, to starp cukurbiešu audz ētāju, kopējo 
konkurētspēju, pazeminot minim ālo cukurbiešu cenu. K ā norādīts Palātas VI pielikum ā, dažas 
dalībvalstis izl ēma koncentr ēt dažādošanas atbalstu galvenok ārt uz cukurbiešu audz ētājiem.  
45. Reformas rezult āti liecina par to, ka ES cukurbiešu audz ētāji spēj pielāgoties liel ākā mērā, 
nekā uz to nor ādīja sākotnējās aplēses, un cukurbiešu audz ēšanu turpina svar īgās vietās 
2. tabulā minētajās dalībvalstīs. 
46-47. Pēc būtības cukura ražošanai vajadz īgas smag ās rūpniecības iekārtas. Nozare var 
saglabāt konkurētspēju tikai tad, ja cukurbieš u ražošana un cukurbiešu p ārstrāde tiek veikta 
konkurētspējīgā veidā. Kā i z r i e t  n o  g a d ījumiem, par kuriem zi ņo Palāta, iespējams, ka 
darbojošās rūpniecības iekārtas nācās slēgt, jo tuv ākajā apkārtnē cukurbiešu audz ēšanai bija 
ierobežota konkur ētspēja. Šķiet, ka šādu gadījumu Rev īzijas palāta aprakst ījusi 30. punkt ā.  
50. Palātas apsvērumi attiecas uz Padomes pie ņemto juridisko pamatu, par kura īstenošanu 
atbild Komisija. 
51. Reforma ir pal īdzējusi izlīdzināt cenu atš ķirības starp ES iekš ējo tirgu un pasaules tirgu. 
ES cukura nozare patlaban ir vair āk vērsta uz tirgu un ir konkur ētspējīgāka, nekā tā bija pirms 
reformas. 
54. Komisija atzin īgi vērtē Palātas atzinumu par to, ka ES cukur a tirgus ir bi jis stabils kopš 
reformas uzs ākšanas. 
55. Faktiskais importa l īmenis no min ētajām valstīm ir atkar īgs no ES sal īdzināmās 
pievilcības pasaules tirg ū. Tādēļ viens no reformas sasniegtajiem m ērķiem bija izl īdzināt 
minētās cenu atš ķirības.  
LV 9   LV 56. Lielāka paļaušanās uz importu nav cukura reformas rezult āts, bet gan ES politikas sekas, 
kuras mērķis bija uzlabot cukura nozares k ā saimnieciskas darb ības mehānismu maz āk 
attīstītajās valstīs, kurām ir labs ražošanas potenci āls.  
57. Komisija uzskata, ka reformas gait ā nozarē panākto jauno tirgus l īdzsvaru var uztur ēt 
ilgtermiņā. Šķiet, ka to apstipri na tirgus tendences. 
58. Fakts, ka ES ir k ļuvusi vair āk atkarīga no importa, ir lo ģiskas sekas tam, ka ES tirgu 
atvēra trešām valstīm. Tomēr šāds paļāvības līmenis uz importu b ūtu bijis liel āks, ja 
pašreizējās cukura cenas ES b ūtu aizvien augstas, k ādas tās bija pirms reformas.  
Kopumā pašapgādes līmeni pēc reformas saglab ātā kvotu apjoma ietvaros (aptuveni 85 %) 
var uzskat īt par apmierinošu, un Komisija v ēlas uzsvērt, ka reformas rež īmā ietverti 
vajadzīgie instrumenti, lai risin ātu iespējamas situ ācijas, kad var ētu pietrūkt piegāžu ES tirg ū, 
galvenokārt pārvēršot pieejamo ārpuskvotas cukuru par kvotu cukuru. 
59.  b) Šāda lielāka paļaušanās uz importu ir liel ā mērā atkarīga no cukura cenu atš ķirībām 
pasaules un ES tirgos. Reforma bija svar īga, lai izl īdzinātu minētās atšķirības, un tādējādi tā 
palīdzēja saglabāt stabilu, lai ar ī mazāku cukura ražošanas nozari ES.  
60. Ievē
rojami palielinot ES ražošanas kop ējo konkur ētspēju, Komisija uzskata, ka p ēc 
reformas ES cukura nozare ir lab āk sagatavota, lai nov ērstu ražošanas p ārcelšanu.  
61. Kā precīzi skaidro Pal āta, uzņēmumiem, lai sa ņemtu restrukturiz ācijas atbalstu, j āuzrāda 
restrukturiz ācijas plāns, kurā ietverti prec īzi, konkr ēti pasākumi, kuru īstenošanu 
apstiprinājušas valsts iest ādes. Tikai tie uz ņēmumi, kuri ir sekm īgi īstenojuši š ādus 
pasākumus, ir ties īgi saņemt maks ājumus.  
Nav jauns fakts, ka ES cukura ražot āju grupas import ē cukuru ES. Turkl āt jaunajā situācijā, 
kurā ES palielina t ās cukura importa apjomus, tas, ka konkr ētas ražošanas iek ārtas tiek 
pārveidotas par p ārstrādes rūpnīcām, ļautu daļu no šāda cukura p ārstrādes aizvien veikt ES. 
62. Komisija ir gandar īta, ka Rev īzijas palāta atzīst, ka reformas m ērķis pazemin āt cukura 
cenas ir sasniegts. 
63. Komisija dr īzumā uzsāks pētījumu par cenu izmai ņām cukura nozar ē, lai iegūtu lielāku 
skaidrību par min ēto jautājumu.  
Turklāt regulāri izvērtējot savus politikas virzienus, Komisija uzs āks cukura nozar ē piemēroto 
KLP pasākumu ex-post  novērtējumu. Nov ērtējumā izskatīs, kā piemērotie KLP pas ākumi 
ietekmējuši cukura pieg ādes ķēdi, tostarp lauksaimniec ības nozari un cukura ražot ājus un 
rafinētājus, jo reformu pie ņēma 2006. gad ā. Paredzēts, ka nov ērtējumu sāks veikt 2010. gada 
ceturtajā ceturksnī. Novērtējuma rezult āti gaidāmi 2011. gada beig ās. 
64. Nav p ārsteidzoši, ka reforma, ar  ko samazina nozares visp ārējo apjomu, vienlaikus 
pieprasot uz ņēmumiem b ūtiski palielin āt konkur ētspēju, rada noteiktu r ūpniecības 
koncentrēšanās pakāpi.  
69. Izoglikozi ieg ūst no lab ības (galvenok ārt no kukur ūzas un kviešiem) un, pret ēji 
cukurbiešu nozarei, starp audz ētājiem un p ārstrādātājiem netiek nosl ēgti īpaši starpnozaru 
piegādes līgumi. Tādēļ nebūtu pamatoti da ļu no atbalsta paredz ēt cukurbiešu audz ētājiem.  
72. Kā Palāta atzinusi 13. punkt ā un saska ņā ar subsidiarit ātes principu, restrukturiz ācijas 
atbalsta īstenošana ir dal ībvalstu pien ākums, jo t ās spēj vislabāk iepazīties ar īpašajiem 
apstākļiem konkr ētās situācijās. 
LV 10   LV Turklāt Komisija v ēlas uzsvērt, ka restrukturiz ācijas atbalsta maks ājums ir atkar īgs no plāna 
īstenošanas, ko attiec īgajai dalībvalstij iesniedzis uz ņēmums, tostarp kuram ir pievienots 
precīzs konkrētu darbību apraksts. Lieki piebilst, ka š ādiem plāniem jāatbilst ES un valstu 
noteikumiem, un daži no tiem atseviš ķās dalībvalstīs var būtiski atšķirties.  
73. Dalībvalstu iest ādēm jāpārliecinās, ka sociālās saistības ir izpild ītas saskaņā ar sociālajiem 
plāniem. Veicot kontu dz ēšanas rev īzijas, jāpārliecinās, ka dal ībvalstis veic š āda veida 
pārbaudes. 
Sociālos plānus lielākoties izstr ādā, vienojoties ražot ājam un darbiniekiem/arodbiedr ībām. 
Saistību izpildi (m ācības, pārcelšana amat ā, kompens ācijas, u.c.) ar ī uzraudzīs iesaistītās 
puses. 
Turklāt Komisija ir izveidojusi Cukura r ūpniecības nozares soci ālā dialoga komiteju, kur ā 
piedalās arodbiedr ību un cukura nozares p ārstāvji.. Jo īpaši šī komiteja ir vienojusies par 
Eiropas cukura r ūpniecības rīcības kodeksu attiec ībā uz korporat īvo sociālo atbildību, kuru 
plaši piem ēroja reformas kontekst ā. 
Turklāt reformas ietekmi soci ālajā jomā ņems vērā novērtējumā par cukura nozar ē 
piemērotajiem KLP pas ākumiem. Paredz ēts, ka nov ērtējumu sāks veikt 2010. gada ceturtaj ā 
ceturksnī. Novērtējuma rezult āti gaidāmi 2011. gada beig ās. 
74. Iemesls, k ādēļ tika pagarin āts termiņš, lai ražot āji varētu izpildīt savas saist ības vides 
jomā, bija divk āršs: no vienas puses, s ākotnējais termi ņš bija noteikts 2006. gad ā, un bija 
jāatjaunina grafiks, lai ņemtu vērā svarīgas izmai ņas valsts restrukturiz ācijas programm ās, 
kuras uzs āka 2008. gad ā. No otras puses, daž ās dalībvalstīs šis groz ījums bija piem ērots, 
ņemot vērā pasaules finanšu kr īzes sekas to ekonomik ā. 
75. Izoglikozi ieg ūst no lab ības (galvenok ārt no kukur ūzas un kviešiem) un, pret ēji 
cukurbiešu nozarei, starp audz ētājiem un p ārstrādātājiem netiek nosl ēgti īpaši starpnozaru 
piegādes līgumi. Tādēļ paredzēt daļu atbalsta lab ības audzētājiem nebūtu bijis pamatoti, jo 
labības cenas min ētā reforma neietekm ēja. 
76-77. Skat īt arī Komisijas atbildi uz 73. punktu. 
Komisija ar ī vēlas uzsvērt, ka cukurfabriku skaita samazin āšana notika jau daudzus gadus 
pirms cukura reformas, jo katra ražošanas vien ība palielin āja savu p ārstrādes jaudu. 
Piemēram, laikposm ā no 2000. l īdz 2006. gadam ES tika sl ēgtas 67 cukurfabrikas.  
Restrukturiz ācijas fonda ietvaros tika noteikts tiesiskais regul ējums un nodrošin āts 
finansiālais atbalsts, ko nevar ēja izmantot attiec ībā uz ražotn ēm, kuras sl ēdza pirms reformas 
īstenošanas. 
80. Dažādošanas atbalstu ieviesa, lai dal ībvalstīm dotu iesp ēju veikt pas ākumus attiec īgajos 
reģionos, un tas ļauj tām ietvert pas ākumus attiec ībā uz citiem tirgus dal ībniekiem, kurus 
skāra cukura nozares restrukturiz ācija, bet kuri nesa ņēma restrukturiz ācijas atbalsta ietvaros 
sniegtās kompens ācijas. 
81. Skatīt Komisijas atbildi uz 74. punktu. 
82. Saska ņā ar Lauksaimniec ības ģenerāldirektorāta daudzgadu nov ērtēšanas plānu 2010.-
2012. gadam, nov ērtējumu par cukura nozar ē piemērotajiem KLP pas ākumiem veiks 2010.-
2011. gad ā. Novērtējumā izskatīs, kā piemērotie KLP pas ākumi ietekm ējuši cukura pieg ādes 
ķēdi, tostarp lauksaimniec ības nozari un cukura ražot ājus un rafin ētājus, jo reformu pie ņēma 
2006. gad ā. Šajā novērtējumā jāizskata ar ī tas, kā dažādošanas atbalsts ietekm ējis 
restrukturiz ācijas skartos re ģionus (pamatojoties uz gad ījumu izpēti).  
LV 11   LV Paredzēts, ka nov ērtējumu sāks veikt 2010. gada ceturtaj ā ceturksn ī. Novērtējuma rezult āti 
gaidāmi 2011. gada beig ās.  
Komisija veic p ārbaudes k ā daļu no kontu dz ēšanas proced ūrām.  
85. Lai ar ī Komisijas priekšlikum ā netika ietverts p ārejas atbalsts pilna laika cukura 
rafinētājiem, Padomes apspried ēs kļuva skaidrs, ka, t āpat kā cukurbiešu p ārstrādātājiem, arī 
pilna laika p ārstrādātājiem bija j āveic vairāki struktur āli pielāgojumi institucion ālo cukura 
cenu pazemin āšanas rezult ātā.  
Patiešām, minētā reforma paredz konkur ētspējīgāku uzņēmējdarbības vidi tradicion ālajiem 
rafinētājiem, kuriem j āpielāgo savas darb ības, lai aizvien saglab ātu konkur ētspēju šajā jaunajā 
situācijā. Attiec īgajiem tirgus dal ībniekiem vajadz īgās izmai ņas bija j āizklāsta 
uzņēmējdarbības plānā, kas jāiesniedz valsts iest ādēm. Piešķirot šo atbalstu, ar reformu 
nodrošināja vienlīdzīgus apstākļus visiem cukura ražot ājiem Kopien ā, neatkarīgi no tā, vai tie 
kā izejvielu izmanto cukurbietes vai j ēlcukuru. 
86. ES ties ību akti jāpiemēro vienādi visās dalībvalstīs, neatkar īgi no tā, vai tajās ir viens vai 
vairāki iespējamie saņēmēji.  
88. Šādu atšķirību pamatā ir faktiski atteikto kvotu apjoms un atteikšan ās grafiks. Praks ē tika 
savāktas vairāk pagaidu restrukturiz ācijas summu, savuk ārt cukura restrukturiz ācijas fonda 
ietvaros rad ās mazāk izdevumu. Visliel ākās atbalsta likmes par kvot as tonnu bija pieejamas 
reformas pirmajos divos gados. 
90. Cukura rež īma reforma tika izveidota nevis k ā pašfinans ējoša, bet k ā neitrāla attiecībā uz 
izdevumiem budžeta lauksaimniec ības sadaļā. Cukura restrukturiz ācijas fonds tika izveidots 
kā pašfinans ējošs. 
Attiecībā uz cukura rež īmu jāņem vērā visas izmai ņas, kuras šaj ā jomā ieviesa ar Tirgus 
kopīgo organiz āciju (TKO), t.i., p āreja no pas ākumiem, kuri attiecas uz augst ām garantijas 
cenām par cukurbiet ēm, kā arī uz ražošanas un eksporta kompens ācijām, uz sist ēmu, kuras 
pamatā ir tiešais atbalsts lauksaimniekiem. Šaj ā ziņā cukura rež īma reforma tika izveidota k ā 
neitrāla attiecībā uz izdevumiem budžeta lauksaimniec ības sada ļā (skatīt arī Palātas 
apsvērumu 89. punkt ā). Komisija uzskata, ka šis m ērķis ir sasniegts.  
Cukura restrukturiz ācijas fonds, kas nav TKO da ļa, tika izveidots k ā pašfinans ējošs, un šis 
mērķis ir sasniegts. 
a) Bija paredz ēts, ka reformas īstenošanas gait ā cukura imports ES pieaugs, galvenok ārt, EBA 
rezultātā. Tādējādi, ja netiktu īstenota reforma, un ņemot vērā PTO lēmumu, ES cukura tirgus 
attīstības ietvaros ES cukura ražošanas apjomi samazin ātos. Turkl āt samazin ātos 
pārprodukcija, t ādēļ tika lēsts, ka pak āpeniski samazin āsies arī ienākumi no ražot āju 
nodevām, 2010. budžeta gad ā sasniedzot nulles l īmeni. Šaj ā dinamiskaj ā kontekstā ražošanas 
maksa, ko ieviesa ar cukura reformu, bija noteikta 12 euro par tonnu, lai saglab ātu budžeta 
neitralitāti attiecībā uz ienākumiem. 
b) Saskaņā ar ES visp ārīgo apņemšanos ĀKK un ES Partnerattiec ību nolīguma ietvaros 
atbalstīt ĀKK valstis to centienos samazin āt nabadzību un nodrošin āt ilgtspējīgu attīstību 
paredzēts piemērot atbalsta pas ākumus ĀKK valst īs. Pirms cukura reformas Komisija bija 
apņēmusies atbalst īt pielāgojumu nepieciešam ību privili ģētajās Cukura protokola 
parakstītājvalstīs un sagatavoja nov ērtējumu par cukura reformas ietekmi ĀKK valst īs. 
Vajadzība pēc šādiem atbalsta pas ākumiem ĀKK valstīs tika noteikta laikus. 
AKK valst īm sniegtais atbalsts neietilpst Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005 darb ības 
jomā, jo tas attiecas uz att īstības atbalstu ĀKK valst īm, un tādēļ tas nav ietverts kop ējās 
lauksaimniec ības politikas izdevumos.  
LV 12   LV 91. Skatīt Komisijas atbildi uz 90. punktu. 
SECINĀJUMI UN IETEIKUMI  
93. Reformas m ērķi ir tieši saist īti ar KLP m ērķiem, kuri ir iek ļauti Līgumos. Turkl āt daļēji 
atšķirīgi mērķi nav reformas tr ūkums, bet gan t ās visaptveroš ās darbības jomas sekas. 
Reformas daž ādie mērķi atspogu ļo cukura tirgus daž ādos aspektus un vajadz ību tos 
savstarpēji līdzsvarot. 
94. Uzņēmumiem, kuri turpina darb ību pēc reformas, ir j āsaglabā ienesīgums situ ācijā, kad 
institucion ālās cenas ir zem ākas, un t ādējādi ir izpild īts mērķis uzlabot nozares visp ārējo 
konkurētspēju. Produktivit ātes pieaugumu apstiprina š ādi rādītāji: dalībvalstīs, kurās ir augsts 
ienesīgums, pieš ķirti 78 % no ES kvot ām (68 % pirms reformas), turpretim dal ībvalstīs, kurās 
ir zems ienes īgums, patlaban pieš ķirti 5 % no kvot ām (12 % pirms reformas). 
Ar papildu kvotu, ko dar īja pieejamu, (apmai ņā pret summu, kas l īdzvērtīga restrukturiz ācijas 
atbalstam), cent ās turpmāk stiprināt ES cukura nozares konkur ētspēju, sniedzot uz ņēmumiem 
iespēju paplašin āt uzņēmējdarbību un izmantot apjomrad ītus ietaup ījumus, vai vismaz 
saglabāt tādu ražošanas l īmeni, kas bija l īdzīgs pirms reformas esošajam l īmenim gal īgā kvotu 
samazinājuma gadījumā.  
Skatīt arī Komisijas atbildi uz 23. punktu. 
95. Pēc reformas cukura tirg ū radās jauns līdzsvars, jo samazin ājās iekšējās ražošanas apjomi 
un tika pazemin ātas institucion ālās cenas. L ēmumu par ražošanas p ārtraukšanu attiec ībā uz 
attiecīgajām cukurfabrik ām pieņēma labpr ātīgi pēc tam, kad tika nov ērtēta to darb ību 
ilgtermiņa dzīvotspēja jaunajā situācijā. Visiem tirgus dal ībniekiem ES n ācās saskarties ar 
šādu izvēli vienādos nosac ījumos.  
Komisija uzsver, ka vajadz īgais kvotas samazin ājuma apjoms tika nov ērtēts, ņemot vērā 
vajadzību nodrošin āt tirgus līdzsvaru saist ībā ar nozares jauno ekonomikas vidi. To pan āca ar 
tādu uzņēmumu starpniec ību, kuri neuzskat īja sevi par konkur ētspējīgiem jaunajos apst ākļos 
un pārtrauca (vai samazin āja) ražošanu.  
96. Iemesls, k ādēļ vienlaicīgi tika pied āvāta iespēja atteikties no kvot ām un ieg ūt papildu 
kvotas, bija vajadz ība pārvaldīt cukura ražošanas nozares visaptverošu restrukturiz āciju ES. 
Tā rezultātā nozare patlaban ir maz āka, bet iev ērojami konkur ētspējīgāka.  
Lai arī cukura p ārstrādātāji gūtu priekšroc ības no zem ākām cukurbiešu cen ām pēc reformas, 
kukurūzas un citu izejvielu cenas, kuras iz manto izoglikozes ražošanai, nemain ītos, 
neraugoties uz izoglikozes cenu pazemin āšanos. Lai nodrošin ātu, ka izoglikozes p ārstrādātāji 
varētu saglabāt savu sal īdzinošo konkur ētspēju, tika pieš ķirtas papildu kvotas par br īvu, lai 
pārstrādātāji varētu izmantot apjomrad ītus ietaup ījumus. 
97. Kopum ā ES lauksaimnieki p ēc reformas ir konkur ētspējīgāki. Pamatojoties uz 
iepriekšmin ēto, lauksaimnieku konkur ētspēju tomēr nevar atdal īt no cukurfabriku 
konkurētspējas, kurām tie pieg ādā labību. Skatīt arī Komisijas atbildes uz 46. un 47. punktu. 
98. Padome nol ēma režīmu, kura pamat ā ir ražošanas kvotas, saglab āt līdz 
2014./2015. gadam.  
99. Komisija uzskata, ka abi m ērķi, tas ir, tirgus stabiliz ācija un nerentablas ražošanas jaudas 
samazināšana, ir piln ībā sasniegti. P ēc reformas ES tiek saražo tas 6 miljoni tonnu cukura 
kvotu maz āk un aktīvajiem uz ņēmumiem j āpanāk ienesīgums situ ācijā, kurā institucion ālās 
cenas ir iev ērojami zem ākas. 
Reforma ir izl īdzinājusi atšķirību starp ES un pasaules cen ām. Tas ir mazin ājis spiedienu uz 
ES iekšējo cukura nozari. 
LV 13   LV Ieteikums Nr. 1 
Saprotams, ka Komisija vienm ēr veic rūpīgu pārbaudi, lai nodrošin ātu, ka ar izveidotajiem 
instrumentiem un pas ākumiem tiek garant ēta vispārēja atbilstība un ka to pamat ā ir precīzi 
vajadzību tehniskie nov ērtējumi, kā arī objektīvi un nediskrimin ējoši kritēriji. Šo pieeju 
izmantoja ar ī cukura tirgus reformas ietvaros. 
Ieteikums Nr. 2 
Sagatavojot priekšlikumu notei kumiem, ar kuriem reglament ē cukura nozari p ēc 
2014./2015. tirdzniec ības gada, Komisija, izmantojot iepriekš g ūto pieredzi, izskat īs vairākus 
risinājumus. 
100. Reforma ir sekm ējusi ES cukura nozares konkur ētspējas palielin āšanos un tai ir 
jānodrošina nep ārtraukta ražošana ES. 
101. Lielāka paļaušanās uz importu nav cukura reformas rezult āts, bet gan ES politikas sekas, 
kuras mērķis bija uzlabot cukura nozares k ā saimnieciskas darb ības mehānismu maz āk 
attīstītajās valstīs, kurām ir labs ražošanas potenci āls.  
Ieteikums Nr. 3 
Komisija uzskata, ka jaunais l īdzsvars cukura tirg ū, tostarp ES cukura pieejam ības līmenis, 
reformas rezult ātā atbilst L īguma noteikumiem. L īgumā nav noteikts, ka ES b ūtu noteikti 
jābūt pašpietiekamai attiec ībā uz visiem lauksaimniec ības produktiem. Turkl āt reformas 
režīmā ietverti vajadz īgie instrumenti, lai risin ātu iespējamas situ ācijas, kad var ētu pietrūkt 
piegāžu ES tirg ū, galvenok ārt pārvēršot pieejamo ārpuskvotas cukuru par kvotu cukuru. 
102. Komisija uzskata, ka reformas m ērķis pazemin āt cukura cenas ir sasniegts.  
Komisija dr īzumā uzsāks pētījumu par cenu izmai ņām cukura nozar ē, lai iegūtu lielāku 
skaidrību par min ēto jautājumu.  
Turklāt, regulāri izvērtējot savus politikas vi rzienus, Komisija uzs āks cukura nozar ē 
piemēroto KLP pas ākumu ex-post  novērtējumu. Nov ērtējumā izskatīs, kā piemērotie KLP 
pasākumi ietekm ējuši cukura pieg ādes ķēdi, tostarp lauksaimniec ības nozari un cukura 
ražotājus un rafin ētājus, jo reformu pie ņēma 2006. gad ā. Paredzēts, ka nov ērtējumu sāks veikt 
2010. gada ceturtaj ā ceturksnī. Novērtējuma rezult āti gaidāmi 2011. gada beig ās. 
Ieteikums Nr. 4 
Komisija dr īzumā uzsāks pētījumu par cenu izmai ņām cukura nozar ē, lai iegūtu lielāku 
skaidrību par min ēto jautājumu. 
103. Komisija ar ī vēlas uzsvērt, ka cukurfabriku skaita samazin āšana notika jau daudzus 
gadus pirms cukura reformas, jo katra ražošanas vien ība palielin āja savu p ārstrādes jaudu. 
Piemēram, laikposm ā no 2000. l īdz 2006. gadam ES tika sl ēgtas 67 cukurfabrikas.  
Restrukturiz ācijas fonda ietvaros tika noteikts tiesiskais regul ējums un nodrošin āts 
finansiālais atbalsts, ko nevar ēja izmantot attiec ībā uz ražotn ēm, kuras sl ēdza pirms reformas 
īstenošanas. 
104. Saska ņā ar subsidiarit ātes principu likumdev ējs atbildību par reformas īstenošanu un 
turpmākajiem pas ākumiem soci ālajā jomā ir deleģējis dalībvalstīm, kuras ir lab ākā pozīcijā, 
lai veiktu šo uzdevumu.  
Dalībvalstu iest ādēm jāpārliecinās, ka soci ālās saistības ir izpild ītas saskaņā ar sociālajiem 
plāniem. Veicot kontu dz ēšanas rev īzijas, jāpārliecinās, ka dal ībvalstis veic š āda veida 
pārbaudes. 
LV 14   LV Sociālos plānus lielākoties izstr ādā, vienojoties ražot ājam un darbiniekiem/arodbiedr ībām. 
Saistību izpildi (m ācības, pārcelšana amat ā, kompens ācijas, u.c.) ar ī uzraudzīs iesaistītās 
puses. 
Turklāt Komisija ir izveidojusi Cukura r ūpniecības nozares soci ālā dialoga komiteju, kur ā 
piedalās arodbiedr ību un cukura nozares p ārstāvji.. Jo īpaši šī komiteja vienoj ās par Eiropas 
cukura rūpniecības rīcības kodeksu attiec ībā uz korporat īvo sociālo atbildību, kuru plaši 
piemēroja reformas kontekst ā. 
105. Saska ņā ar subsidiarit ātes principu atbild ību par daž ādošanas pas ākumu īstenošanu 
uzņemas dalībvalstis. 
106. Komisija 2009. gada decembr ī veica groz ījumus ties ību aktos, lai l īdz 2011. gada 
septembrim pagarin ātu termiņus attiecībā uz pasākumiem vides jom ā. Iemesls š ī termiņa 
pagarināšanai bija divk āršs: no vienas puses, s ākotnējais termi ņš bija noteikts 2006. gad ā, un 
bija jāatjaunina grafiks, lai ņemtu vērā svarīgas izmai ņas valsts restrukturiz ācijas 
programm ās, kuras uzs āka 2008. gad ā. No otras puses, daž ās dalībvalstīs šis groz ījums bija 
piemērots, ņemot vērā pasaules finanšu kr īzes sekas to ekonomik ā. 
107. Lai ar ī Komisijas priekšlikum ā netika ietverts p ārejas atbalsts pilna laika cukura 
pārstrādātājiem, Padomes apspried ēs kļuva skaidrs, ka, t āpat kā cukurbiešu p ārstrādātājiem, 
arī pilna laika rafin ētājiem bija j āveic vairāki struktur āli pielāgojumi institucion ālo cukura 
cenu pazemin āšanas rezult ātā.  
Patiešām, minētā reforma paredz konkur ētspējīgāku uzņēmējdarbības vidi tradicion ālajiem 
rafinētājiem, kuriem j āpielāgo savas darb ības, lai aizvien saglab ātu konkur ētspēju šajā jaunajā 
situācijā. Attiec īgajiem tirgus dal ībniekiem vajadz īgās izmai ņas bija j āizklāsta 
uzņēmējdarbības plānā, kas jāiesniedz valsts iest ādēm. Piešķirot šo atbalstu, ar reformu 
nodrošināja vienlīdzīgus apstākļus visiem cukura ražot ājiem Kopien ā, neatkarīgi no tā, vai tie 
kā izejvielu izmanto cukurbietes vai j ēlcukuru. 
108. Komisija ar ī vēlas uzsvērt, ka cukurfabriku skaita samazin āšana notika jau daudzus 
gadus pirms cukura reformas, jo katra ražošanas vien ība palielin āja savu p ārstrādes jaudu. 
Restrukturiz ācijas fonda ietvaros tika noteikts tiesiskais regul ējums un nodrošin āts 
finansiālais atbalsts, ko nevar ēja izmantot attiec ībā uz ražotn ēm, kuras sl ēdza pirms reformas 
īstenošanas. 
Ieteikums Nr. 5 
Saskaņā ar subsidiarit ātes principu dal ībvalstis ir atbild īgas par daž ādošanas pas ākumu 
īstenošanu, jo t ās ir labākā pozīcijā, lai pie ņemtu vajadz īgos lēmumus, ņemot vērā 
atsevišķiem gadījumiem rakstur īgus īpašus faktorus. 
Ieteikums Nr. 6 
Saskaņā ar subsidiarit ātes principu dal ībvalstis ir atbild īgas par to, ka tiek izpild ītas vides 
prasības, jo tās ir labākā pozīcijā, lai pieņemtu vajadz īgos lēmumus, ņemot vērā atsevišķiem 
gadījumiem rakstur īgus īpašus faktorus. 
109. Attiec ībā uz cukura rež īmu jāņem vērā visas izmai ņas, kuras šaj ā jomā ieviesa ar Tirgus 
kopīgo organiz āciju (KTO), t.i., p āreja no pas ākumiem, kuri attiecas uz augst ām garantijas 
cenām par cukurbiet ēm, kā arī uz ražošanas un eksporta kompens ācijām, uz sist ēmu, kuras 
pamatā ir tiešais atbalsts  lauksaimniekiem. Šaj ā ziņā bija paredz ēts, ka cukura rež īms 
neietekmē izdevumus budžeta lauksaimniec ības sadaļā. Komisija uzskata, ka šis m ērķis ir 
sasniegts. 
LV 15   LV Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 320/ 2006 1. panta 3. punktu cukura restrukturiz ācijas 
fondā atlikušo summu, kas p ēc aplēsēm patlaban ir 640 miljoni euro, p ēc tam, kad finans ēti 
pasākumi, par kuriem atbild īgs minētais fonds, pieš ķirs ELGF. 
Attiecībā uz ienākumiem, l ūdzu, skatīt Komisijas atbildi uz 90. punkta a) apakšpunktu. 
Saskaņā ar ES visp ārīgo apņemšanos ĀKK un ES Partnerattiec ību nolīguma ietvaros atbalst īt 
ĀKK valstis to centienos samazin āt nabadzību un nodrošin āt ilgtspējīgu attīstību paredz ēts 
piemērot atbalsta pas ākumus ĀKK valstīs. Pirms cukura reformas Komisija bija ap ņēmusies 
atbalstīt pielāgojumu nepieciešam ību privili ģētajās Cukura protokola parakst ītājvalstīs un 
sagatavoja nov ērtējumu par cukura reformas ietekmi ĀKK valst īs. ĀKK valst īm sniegtais 
atbalsts neietilpst Padome s Regulas (EK) Nr. 1290/2005 darb ības jomā, jo tas attiecas uz 
LV 16   LV attīstības atbalstu ĀKK valstīm, un tādēļ tas nav ietverts kop ējās lauksaimniec ības politikas 
izdevumos. 
LV 17   LV AGRI C5 - 8.7.4
Kopejā DV KVOTA Kop ā % Pievienot ā Kvota % no
ienesīguma 2006./2007.gads atteikt ās kvotas no s ākotnējās/ sākotnējās
līmenis (tonnās) kvotas Iepirkt ā 2009/2010 kvotas
ZEMS GRIEĶIJA 317.502 158.800 50% 158.702 50%
ĪRIJA 199.260 199.260 100% 0 0%
ITĀLIJA 1.557.443 1.049.064 67% 508.379 33%
PORTUG ĀLE 69.718 69.718 100% 0 0%
Kopā grupa 2.143.923 1.476.842 69% 0 667.081 31%
 % no KOPSUMMAS 12% 28% 0% 5%
VIDĒJS ČEHIJA 454.862 102.473 23% 20.070 372.459 82%
DĀNIJA 420.746 80.083 19% 31.720 372.383 89%
SPĀNIJA 996.961 498.481 50% 498.480 50%
LATVIJA 66.505 66.505 100% 0 0%
LIETUVA 103.010 20.758 20% 8.000 90.252 88%
UNGĀRIJA 401.684 301.264 75% 5.000 105.420 26%
SLOVĒNIJA 52.973 52.973 100% 0 0%
SLOVĀKIJA 207.432 103.717 50% 8.605 112.320 54%
SOMIJA 146.087 65.088 45% 80.999 55%
Kopā grupa 2.850.260 1.291.342 45% 73.395 1.632.313 57%
% no KOPSUMMAS 16% 25% 7% 12%
BEĻĢIJA 819.812 206.066 25% 62.489 676.235 82%
AUGSTS VĀCIJA 3.416.896 757.200 22% 238.560 2.898.256 85%
FRANCIJA 3.288.747 683.655 21% 351.695 2.956.787 90%
NĪDERLANDE 864.560 126.547 15% 66.875 804.888 93%
AUSTRIJA 387.326 54.785 14% 18.486 351.027 91%
POLIJA 1.671.926,0 366.868,9 22% 100.551,0 1.405.608,1 84%
ZVIEDRIJA 368.262 92.798 25% 17.722 293.186 80%
APVIENOT Ā KARALISTE 1.138.627 165.000 14% 82.847 1.056.474 93%
Kopā grupa 11.956.156 2.452.920 21% 939.225 10.442.461 87%
% no KOPSUMMAS 68% 47% 93% 78%
citas* 604.114 9.227 2% 0 594.886
KOPĀ 17.554.453 5.230.331 1.012.619 13.336.741
* Azoru salas, Madeira, Francijas aizj ūras departamenti, RO, BUSadalījums pa dal ībvalstīm pēc to kopējā ienesīgumaCukura nozares restrukturiz ācija