C 77/1

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Vadlīnijas gaisa piesārņojuma ierobežošanai paredzētu valsts programmu sagatavošanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/2284 par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu

(2019/C 77/01)

Glosārijs

Termins vai akronīms Jēdziens vai definīcija AAQD Gaisa kvalitātes direktīvas BC Kvēpi jeb melnais ogleklis KLP Kopējā lauksaimniecības politika CLRTAP Konvencija par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos EVA Eiropas Vides aģentūra EF Emisijas faktori EMEP Eiropas monitoringa un novērtēšanas programma E-PRTR Eiropas piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistrs ES Eiropas Savienība GAINS Siltumnīcefekta gāzu un gaisa piesārņotāju mijiedarbības un sinerģijas modelis (1) SEG Siltumnīcefekta gāze RED Rūpniecisko emisiju direktīva (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (2)) IIASA Starptautiskais Lietišķo sistēmu analīzes institūts IIR Informatīvais pārskata ziņojums MRR Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 525/2013 (3) par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai (MRR) un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām NAPCP Valsts gaisa piesārņojuma ierobežošanas programma NECD Valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju direktīva (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2284 (4)) NFR Ziņošanā izmantojamā nomenklatūra NH3 Amonjaks NMGOS Nemetāna gaistošie organiskie savienojumi NO2 Slāpekļa dioksīds NOx Slāpekļa oksīdi O3 Ozons RPP Rīcībpolitika un pasākumi PM Cietās daļiņas PM2,5 Smalkās daļiņas LAP Lauku attīstības programma SVN Stratēģiskais vides novērtējums SO2 Sēra dioksīds ANO/EEK Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisija UNFCCC Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām APP Ar papildu pasākumiem AP Ar pasākumiem

ATRUNA

Šīs vadlīnijas ir izstrādātas ar mērķi palīdzēt valsts iestādēm sagatavot valsts gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmas. Šis dokuments atspoguļo Eiropas Komisijas viedokli, un tāpēc tas nav juridiski saistošs. Saistoša ir tikai tāda ES tiesību aktu interpretācija, ko sniegusi Eiropas Savienības Tiesa (EST). Pēc šajās norādēs paustā viedokļa nevar spriest par nostāju, kāda Komisijai varētu būt Eiropas Savienības Tiesā.

1. IEVADS

Direktīva (ES) 2016/2284 par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu, ko sauc arī par jauno valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju direktīvu (NECD) (turpmāk tekstā “Direktīva”) (5), ir izstrādāta ar mērķi turpināt samazināt gaisa piesārņojumu un ar to saistītos riskus cilvēku veselībai un videi (1. pants). Šajā direktīvā ir noteiktas dalībvalstu saistības turpināt slāpekļa oksīdu (NOx), sēra dioksīda (SO2), amonjaka (NH3), nemetāna gaistošo organisko savienojumu (NMGOS) un smalko daļiņu (PM2,5) emisiju samazināšanu. Gaidāms, ka šo saistību izpilde veicinās ES ilgtermiņa mērķa sasniegšanu, proti, panākt, ka gaisa kvalitātes līmenis atbilst Pasaules Veselības organizācijas (PVO) gaisa kvalitātes vadlīnijām.

Direktīvas 6. un 10. pantā ir noteikts, ka dalībvalstīm līdz 2019. gada 1. aprīlim ir jāizstrādā sava valsts gaisa piesārņojuma ierobežošanas programma (NAPCP), un tā regulāri jāatjaunina vismaz reizi četros gados (atjauninātā NAPCP). NAPCP saturs principā ir noteikts Direktīvas 6. pantā un III pielikuma 1. daļā. Saskaņā ar Direktīvas 6. panta 10. punktu Komisija Īstenošanas lēmumā (ES) 2018/1522 (6) ir noteikusi NAPCP formātu. Šo saskaņā ar Direktīvas 6. panta 9. punktu izstrādāto norādījumu mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm sagatavot sākotnējo NAPCP, kas Komisijai iesniedzama līdz 2019. gada 1. aprīlim. Šā dokumenta četrās atbilstošajās nodaļās ir aplūkots NAPCP formāts, programmas īstenošanas progresa uzraudzība, konsultācijas par NAPCP un programmas izplatīšana. Papildinājumā ir sniegta rīkkopa, ko izmanto, lai izvērtētu un atlasītu papildu rīcībpolitiku un pasākumus emisijas samazināšanas saistību izpildei. Šīs vadlīnijas var vajadzības gadījumā grozīt, lai nodrošinātu atbalstu NAPCP atjauninājumiem.

2. VALSTS GAISA PIESĀRŅOJUMA IEROBEŽOŠANAS PROGRAMMAS VIENOTAIS FORMĀTS

Šīs nodaļas izkārtojums

Ērtības labad šajā nodaļā tiek ievērota NAPCP iedaļu numerācija, kas noteikta Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/1522 pielikumā sniegtajā NAPCP formātā. Minimālais obligātais katras formāta iedaļas saturs, kā arī sīkāks neobligātais saturs ir ieskicēts šīs nodaļas attiecīgajā iedaļā pelēkā ierāmējumā ar treknrakstā noformētiem virsrakstiem, kā norādīts turpmāk.

Prasības saskaņā ar NAPCP formātu Katras prasības saturs ir sniegts attiecīgās iedaļas ierāmējumā. Formāts paredz, ka NECD 6. pantā un III pielikumā norādītais minimālais saturs ir obligātais saturs , nošķirot, kad tiek prasīta tikai atbilstīga vai būtiska informācija. Tas ietver arī sīkāku neobligāto saturu . Dalībvalstis tiek aicinātas sniegt neobligāto saturu, vienlaikus saglabājot elastīgumu izstrādāt un sniegt datus, kas ir visnoderīgākie un atbilstīgākie katras attiecīgās valsts rīcībpolitikai un prioritātēm.

2.1. Programmas nosaukums, kontaktinformācija un tīmekļa vietnes

Šī formāta iedaļa ir pašizskaidrojoša, un sīkāki norādījumi netiek sniegti.

2.2. Kopsavilkums

Šī formāta iedaļa ir pašizskaidrojoša, un sīkāki norādījumi netiek sniegti.

2.3. Valsts gaisa kvalitātes un piesārņojuma politikas satvars

2.3.1. Politikas prioritātes un to saikne ar citās attiecīgajās politikas jomās nospraustām prioritātēm

Skatīt 6. panta 1. un 2. punktu un III pielikuma 1. daļas 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu

Sākotnējās NAPCP politikas kontekstā ir skaidri jānosaka programmas politikas mērķi un prioritātes. Būtu jāataino katras dalībvalsts emisiju samazināšanas saistības, kas noteiktas NECD II pielikumā.

Nosakot politikas kontekstu, dalībvalstīm būtu jāatzīst plašākas ES gaisa kvalitātes problēmas, ko rada NOx un PM emisijas, kā arī specifiskas ar gaisa kvalitāti saistītas nozariskas problēmas, ko rada lauksaimnieciskā ražošana saistībā ar NH3 un PM2,5 emisijām.

2.3.1. Politikas prioritātes un to saikne ar citās attiecīgās politikas jomās nospraustām prioritātēm Obligātais saturs Šajā iedaļā ietilpst šāds saturs: a) NAPCP ietvertie valsts politikas mērķi un prioritātes. b) Valsts emisiju samazināšanas saistības (attiecībā uz katru NECD piesārņotāju 2020.–2029. gadam un turpmākajam periodam no 2030. gada): izteiktas kā procentuāls samazinājums no 2005. bāzes gada emisijām, kā noteikts Direktīvā. c) Gaisa kvalitātes prioritātes: valsts politikas prioritātes saistībā ar ES vai valsts mērķiem attiecībā uz gaisa kvalitāti (gaisa kvalitātes koncentrāciju robežlielumi, mērķlielumi un saistības attiecībā uz ekspozīcijas koncentrāciju (7)). Mērķis ir identificēt problēmas un sniegt/iegūt informāciju, kas attiecas uz galvenajiem gaisa piesārņotājiem. Dalībvalstis var atsaukties arī uz PVO ieteiktajām robežvērtībām kā ilgtermiņa gaisa kvalitātes mērķu norādi. d) Klimata pārmaiņu un enerģētikas politikas prioritātes: nacionālie enerģētikas un klimata plāni, kuros noteikts ar ETS nesaistīts siltumnīcefekta gāzu samazināšanas mērķis; atjaunojamo energoresursu mērķis; energoefektivitātes mērķis, identificējot samazināšanas mērķvērtības 2020. gadam, 2030. gadam un 2050. gadam, ja pieejamas, un kādi dalībvalstīm ir to izpildes izaicinājumi. e) Attiecīgā gadījumā papildus nosaka citas atbilstīgas rīcībpolitikas un attiecīgās prioritātes, kas attiecas uz NAPCP, piemēram, lauku attīstības programmas saskaņā ar Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai.

2.3.2. Valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm uzticētie pienākumi

Skatīt III pielikuma 1. daļas 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu

Dalībvalstis nosaka, kuras valsts pārvaldes iestādes, ministrijas un reģionālās vai vietējās iestādes iesaistīt NAPCP izstrādē un īstenošanā, un sadala tām attiecīgos pienākumus (III pielikuma 1. daļas 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkts).

Pienākumus sadalot, būtu jāizvērtē, kā vislabāk nodrošināt, ka vietēja līmeņa un nozaru bažas tiek pienācīgi saprastas un atainotas, izstrādājot un īstenojot NAPCP. NAPCP izstrādē un īstenošanā ir jāiesaista iestādes, kas darbojas dažādās politikas jomās un nozarēs, un būtu jānorāda šīs iestādes un to lomas. Tas, piemēram, ietver par gaisa kvalitāti un klimata pārmaiņām atbildīgo iestāžu politikas veidošanas lomas un īstenošanas lomas mijiedarbību. Lai arī gaidāms, ka būs jāiesaista plašs iestāžu loks, vairumā gadījumu par rīcībpolitikas veidošanu vispārējā atbildība būtu jāuzņemas valsts pārvaldes iestādei.

Ja iespējams, NAPCP būtu jāiekļauj turpmāk attēlā norādīto lomu un pienākumu piešķiršana.

1. attēls

Ar NAPCP izstrādi un ziņošanu saistītās lomas un pienākumi

Katrā dalībvalstī būtiski var kļūt papildu pienākumi, un tas būtu attiecīgi jānorāda NAPCP, uzskaitot atbildīgās valsts, reģionālās un vietējās iestādes/aģentūras.

Nosakot iestādēm pienākumus, svarīgi ir arī izvērtēt to mērogu. Atkarībā no pienākuma būtības var atšķirties arī pilnvarojuma līmenis; piemēram, kopumā tiek uzskatīts, ka NAPCP sagatavošana vairāk ir attiecināma uz valsts iestādēm, savukārt vietējās pašvaldības iestādes parasti vairāk ir iesaistītas pasākumu īstenošanā un piemērošanā (jo īpaši no gaisa kvalitātes skatupunkta). Turklāt dalībvalstīm būtu jānosaka, kura iestāde ir atbildīga par visu pienākumu un lomu pārraudzību un koordinēšanu, lai arī parasti tā ir valsts kompetentā iestāde, t. i., dalībvalsts valdība, ja vien nav pārliecinošu iemeslu noteikt citu iestādi.

2.3.2. Valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm uzticētie pienākumi Obligātais saturs — Norāda attiecīgās iestādes veidu un attiecīgā gadījumā nosaukumu, norāda, kādā mērogā tā darbojas (t. i., valsts, reģionālajā, vietējā mērogā) un kādi pienākumi tai uzticēti gaisa kvalitātes un gaisa piesārņojuma jomā. Neobligātais saturs — Norāda, par kādām avotu nozarēm uzskaitītās iestādes ir atbildīgas. Šeit sniedz informāciju par NAPCP izstrādē un ziņojumu sniegšanā iesaistītajām iestādēm, kas darbojas dažādās politikas jomās un nozarēs, un būtu jānorāda šīs iestādes un to lomas. Tas, piemēram, ietver par gaisa kvalitāti un klimata pārmaiņām atbildīgo iestāžu politikas veidošanas lomas un īstenošanas lomas mijiedarbību.

2.4. Progress, kas emisiju samazināšanā un gaisa kvalitātes uzlabošanā panākts ar pašreizējo rīcībpolitiku un pasākumiem (RPP), kā arī tas, cik lielā mērā panākta atbilstība valsts un Savienības saistībām salīdzinājumā ar 2005. gadu

Skatīt 6. panta 1. punktu un 2. punkta a) apakšpunktu un III pielikuma 1. daļas 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktu un 2. daļu

2.4.1. Progress, kas emisiju samazināšanā panākts ar pašreizējo RPP, kā arī tas, cik lielā mērā panākta atbilstība valsts un Savienības emisiju samazināšanas saistībām

Attiecībā uz esošajiem pasākumiem, kas izstrādāti, lai veicinātu NECD emisiju samazināšanas saistību izpildi, pasākuma sasniegtā ietekme būtu jāizsaka kā emisiju samazinājums, kas panākts noteiktā laikposmā līdz šodienai.

Direktīvā prasīts, ka valsts līmenī būtu jābūt pieejamiem kvalitatīviem emisiju pārskatiem, kuriem papildus sniegti teritoriāli sadalīti pārskatu dati, pamatojoties uz kuriem varētu būt veidota šī iedaļa.

Šajā iedaļā būtu jāziņo arī par emisiju samazināšanas pasākumiem, kas vērsti uz NH3, PM2,5 un kvēpu samazināšanu lauksaimniecības nozarē, kā noteikts NECD III pielikuma 2. daļā, kā arī par pasākumiem, kuriem ir tāda pati mazināšanas ietekme (6. panta 2. punkta pēdējais teikums) un kurus dalībvalstis jau ir īstenojušas. Tālab dalībvalstis varētu iekļaut tabulu, kas pēc formāta ir līdzvērtīga šīs iedaļas 2.6.4. punkta tabulai, kurā norāda NECD III pielikuma 2. daļā minētos papildu pasākumus.

2.4.2. Progress, kas gaisa kvalitātes uzlabošanā panākts ar pašreizējo RPP, kā arī tas, cik lielā mērā panākta atbilstība valsts un Savienības gaisa kvalitātes saistībām

Gaisa piesārņojošu vielu emisiju un koncentrāciju savstarpējo saikni ietekmē vairāki faktori, tostarp meteoroloģija, topogrāfija un atmosfēras ķīmija. Tomēr šo saikni var labāk saprast, izmantojot modelēšanas līdzekļus.

Būtu jāsniedz vēsturisko datu tendences par atlasītu gaisa piesārņotāju koncentrāciju dažādās atrašanās vietās un dažādu veidu atrašanās vietās. Datiem būtu jābūt pieejamiem no valstu apkārtējā gaisa monitoringa tīkliem.

Retrospektīvi pārskatot progresu, kas panākts ar pieņemto RPP, tiks sniegta norāde, vai tie ir tikpat efektīvi, kā sākotnēji prognozēts, un tiks sniegta informācija par “gūtajām mācībām” attiecībā uz identificētajiem šķēršļiem un risinājumiem. Šos ex post novērtējumus paredzēts veikt pēc rīcībpolitikas vai pasākuma īstenošanas, pamatojoties uz datiem, kas ievākti RPP īstenošanas laikā.

Izprotot vēsturiskās RPP veiksmes un nepilnības, ko sniedz ex post analīze, tiek gūta vērtīga informācija, ko izmanto turpmāko RPP plānošanā. Tomēr dažkārt ir visai problemātiski precīzi noteikt, kādā apmērā sīkāki dati (piemēram, ieviešanas ātrums, ambīciju līmenis, risināmo prioritāšu pretrunas, informācijas izplatīšana utt.) ietekmē rīcībpolitikas sekmīguma līmeni, kā arī nošķirt, kādā veidā vairākas rīcībpolitikas ietekmē vienu nozari un/vai piesārņotāju.

Ir veikti vairāki pētījumi, kuros skatītas ex post analīzes veikšanas metodes, un kopumā katrai RPP ir nepieciešama samērā pielāgota pieeja. Izstrādājot un integrējot atbilstošus rādītājus, kas ļauj izsekot katras atsevišķas RPP progresu un ietekmi, var uzlabot turpmākos ex post novērtējumus.

Papildu vadlīnijas par to, kā novērtēt un ziņot par agrāko, pašreizējo un plānoto gaisa kvalitātes uzlabošanas pasākumu ietekmi, kā arī karšu un histogrammu piemēri ir sniegti 6.1. iedaļā.

2.4.3. Iekšzemes emisiju avotu pašreizējā pārrobežu ietekme

Plānojot valsts emisiju samazināšanas saistības NECD II pielikumā, tika ņemts vērā, kā vienas dalībvalsts emisijas kopumā ietekmē to koncentrāciju citā dalībvalstī. Tādējādi pasākumi, kas veikti, lai izpildītu emisiju samazināšanas saistības, parasti veicinās pārrobežu piesārņojuma samazināšanu (sk., piemēram, TSAP 12. ziņojumu (8) par NECD gaidāmo ietekmi uz PM2,5 koncentrācijām, ko rada pārrobežu emisijas).

Par ietekmi var ziņot gan kvantitatīvā, gan kvalitatīvā izteiksmē.

Ja veic kvalitatīvo novērtējumu, būtu jāsniedz izklāsts par skartajiem piesārņotājiem, par to, cik ilgu laiku tiek veikta darbība un kāds progress ir panākts; šo informāciju var iegūt no kopīgā gaisa kvalitātes plāna, kas izstrādāts saskaņā ar AAQD 25. pantu.

Ja veic kvantitatīvo novērtējumu, dalībvalstis tiek aicinātas norādīt izmantotos datus un metodi.

2.4. Progress, kas emisiju samazināšanā un gaisa kvalitātes uzlabošanā panākts ar pašreizējo rīcībpolitiku un pasākumiem, kā arī tas, cik lielā mērā panākta atbilstība valsts un Savienības saistībām Obligātais saturs Šajā iedaļā sniedz pilnīgas atsauces uz publiski pieejamajām datu kopām, kā arī kārtējā panāktā progresa aprakstu. a) Progress, kas emisiju samazināšanā panākts ar pašreizējo RPP, kā arī tas, cik lielā mērā panākta atbilstība tiesību aktiem par emisiju samazināšanu. b) Progress, kas ar pašreizējo RPP panākts gaisa kvalitātes uzlabošanas jomā, kā arī tas, cik lielā mērā ir izpildītas valsts un Savienības līmeņa saistības, ko izsaka kā gaisa kvalitātes prasībām atbilstošo zonu skaitu (9) no kopējā zonu skaita, arī ar atsauci uz esošajiem datiem. c) Attiecīgā gadījumā apraksta valsts emisiju avotu pašreizējo pārrobežu ietekmi. Par progresu var ziņot gan kvantitatīvā, gan kvalitatīvā izteiksmē. Neobligātais saturs Ziņojot par kārtējo progresu gaisa kvalitātes uzlabošanas jomā, noderīgi ir ietvert kartes vai histogrammas par AAQD piesārņotāju pašreizējo koncentrāciju apkārtējā gaisā, kurās var redzēt, piemēram, to zonu skaitu (no visām zonām), kas neatbilst bāzes gadā un pašreiz. Ja gaisa kvalitātes zonā (zonās) ir konstatētas problēmas, var aprakstīt, kādā veidā panākts progress maksimālo koncentrāciju samazināšanā.

2.5. Turpmākās prognozētās izmaiņas, pieņemot, ka nemainās jau pieņemtā rīcībpolitika un pasākumi

Skatīt 6. panta 1. punktu un III pielikuma 1. daļas 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktu

2.5.1. Prognozētās emisijas un emisiju samazinājumi (AP scenārijs)

Lai novērtētu ar rīcībpolitiku un pasākumiem panākto gaisa emisiju samazinājumu un sniegtu sīkākas ziņas par emisiju samazinājumu “ar pasākumiem” (AP) scenārijā, būtu jāizmanto emisiju pārskati un prognozes. Tie sniedz norādi par to, kādā apmērā dalībvalsts plāno izpildīt apņemšanos samazināt emisijas, pamatojoties uz pašreiz pieņemto RPP, un vai joprojām ir atbilstības nepilnības, kuru novēršanai ir jāīsteno papildu RPP.

Saskaņā ar ANO/EEK vadlīnijām par emisiju un prognožu datu ziņošanu saskaņā ar Konvenciju par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos (CLRTAP (2015)) (10) un EMEP/EVA 2016. gada vadlīniju 8. nodaļu AP scenārijs ataino ticamākos notikumus vai apstākļus, kas rastos ar pašreiz īstenoto un pieņemto RPP. Netiek ietverta RPP (vai RPP kopums), kas tiek novērtēta turpmākai īstenošanai. AP scenārijs ietver arī nesen pieņemtos ES tiesību aktus (par gaisa piesārņojuma kontroli, pamatojoties uz piesārņojuma avotu), pat ja tie vēl nav īstenoti (11).

Īstenotās un pieņemtās RPP definīcija

Īstenotā RPP (UNFCCC, 2016. gads, 11. punkts; kā minēts EMEP/EVA 2016. gada vadlīniju 8. nodaļā):

a) ir spēkā valsts tiesību akti;

b) VAI ir noslēgts viens vai vairāki brīvprātīgi nolīgumi;

c) VAI ir piešķirti finanšu resursi;

d) VAI ir mobilizēti cilvēkresursi.

Pieņemtā RPP: ir pieņemts oficiāls valdības lēmums un ir skaidra apņemšanās īstenot RPP (UNFCCC, 2016. gads, 11. punkts; kā minēts EMEP/EVA 2016. gada vadlīniju 8. nodaļā).

Šis AP scenārijs jeb “bāzlīnijas” scenārijs ir atkarīgs no pieņēmumiem, kas attiecas uz galvenajiem emisijas virzītājiem novērtējuma periodā. Virzītāji ir cita īstenotā vai pieņemtā rīcībpolitika vai darbības, kā arī ir ar rīcībpolitiku nesaistīti virzītāji, piemēram, ekonomiskie nosacījumi, degvielas izmantošanas prognozes un enerģijas cenas, kā arī tehnoloģijas attīstība. Izmantotos virzītājus un pieņēmumus saskaņo ar tiem, kas izmantoti, lai noteiktu SEG prognozes klimata un enerģijas plānu kontekstā. Novērtējot “bāzlīnijas” emisijas, būtu vismaz jānovērtē visi avoti, saistībā ar kuriem gaidāma pāreja no AP scenārija uz APP scenāriju (“ar papildu pasākumiem”).

Kādi dati nepieciešami, lai prognozētu emisiju izmaiņas: novērtējot emisiju turpmākās izmaiņas, būtu jāizvērtē šādai mērījumi: prognozētās emisiju tendences, pamatojoties uz pieņemto RPP, emisiju ietaupījums dažādos scenārijos un definētie mērķi.

Tam būs nepieciešamas dažādas datu kopas un, vēlams, modelēšanas rīki, kā arī uz kompetentiem spriedumiem balstīti pieņēmumi attiecībā uz konkrētas darbības datu kopām (kā jau tas ir izdarīts attiecībā uz dažām nozarēm, ja dati nav pieejami klimata prognožu aprēķiniem), atbilstošie emisijas koeficienti (pamatojoties uz reprezentatīviem paraugiem un mērījumiem), informācija par to, cik lielu procentuālo daļu veido darbība, ko kontrolē konkrētā RPP (un kādas ir saistītās izmaksas). Turklāt prognozes ir jāapkopo pietiekami sīkā detalizācijas pakāpē, lai varētu kvantitatīvi izteikt konkrētu intervences pasākumu ietekmi.

Siltumnīcefekta gāzes emisiju tehniskajā jomā par šo tēmu jau ir izstrādāts plašs vadlīniju un literatūras klāsts (12), un ir svarīgi ne tikai balstīties uz to, bet arī nodrošināt divu tehnisko jomu saskanību.

Papildu vadlīnijas par to, kā novērtēt un ziņot par agrāko, pašreizējo un plānoto gaisa kvalitātes uzlabošanas pasākumu ietekmi, kā arī karšu un histogrammu piemēri ir sniegti 6.1. iedaļā.

2.5.2. Gaisa kvalitātes prognozētā uzlabošanās un atbilstības pakāpe

Lai pamatotu gaisa kvalitātes nodrošināšanai lietderīgākās RPP izvērtēšanu un atlasi, svarīgi izvērtēt un saistīt NECD piesārņojošo vielu prognozes ar prognozētajām AADQ galveno piesārņojošo vielu koncentrācijas tendencēm.

Prognozētās koncentrācijas var iegūt no prognozētajām emisijām, izmantojot atmosfēras dispersijas modelēšanu, lai arī tam nepieciešami sīkāki apsvērumi un parasti ir jāveic tādu emisijas avotu modelēšana, kurus nereglamentē NECD (piemēram, starptautiskā jūras satiksme vai trešo valstu emisijas).

Dalībvalstī ne vienmēr ir modelēšanas iespējas, ko izmanto, lai novērtētu, kā valsts līmeņa rīcībpolitika un pasākumi ietekmē gaisa kvalitāti, vai arī šī modelēšana pastāv vien attiecībā uz noteiktiem piesārņotājiem (piemēram, PM2,5, ozonu).

Ja nevar modelēt gaisa kvalitātes ietekmi saskaņā ar AP scenāriju, sākotnējā NAPCP būtu jāietver šāda informācija:

— attiecībā uz zonām, kurās ir neatbilstīgas gaisa kvalitātes robežvērtības NAPCP izstrādes laikā, dalībvalstīm, ņemot vērā pamatotu informāciju, būtu jānovērtē, kurā gadā gaidāma šo robežvērtību atbilstības panākšana saskaņā ar jau pieņemto RPP, un jānovērtē attiecīgo piesārņotāju maksimālā koncentrācija šajās zonās. Šai informācijai būtu jābūt tūlītēji pieejamai no šīm zonām saskaņā ar AAQD izstrādātajiem gaisa kvalitātes plāniem visās dalībvalstīs. Tādā gadījumā var sniegt saiti uz tīmekļa vietni, kur var saņemt šo publiski pieejamo informāciju,

— veiktajos pētījumos gūtie pierādījumi tam, ka zonas, kas NAPCP izstrādes laikā atbilst AAQD noteiktajām robežvērtībām, varētu turpmākos gados neatbilst šīm vērtībām (piemēram, gaidāms, ka saskaņā ar pašreizējo RPP turpmākajos gados palielināsies piesārņotāju koncentrācija šajās zonās).

Šī informācija būtu dalībvalstīm jāizmanto, lai novērtētu, cik zonu varētu neatbilst AAQD robežvērtībām 2020., 2025. un 2030. gadā saskaņā ar jau pieņemto RPP.

Papildu vadlīnijas par to, kā novērtēt un ziņot par agrāko, pašreizējo un plānoto gaisa kvalitātes uzlabošanas pasākumu ietekmi, kā arī karšu un histogrammu piemēri ir sniegti 1. papildinājumā.

Dalībvalstis, kas prognozē atbilstību dažām vai visām savām emisiju samazināšanas saistībām, pamatojoties uz AP prognozēm, var nolemt ietvert NAPCP papildu RPP, lai veicinātu citu 1. panta 2. punktā minēto mērķu sasniegšanu, kaut arī NECD tie netiek prasīti.

Piemēram, ja saskaņā ar AP scenāriju ir gaidāms, ka tiks izpildītas NECD emisiju samazināšanas saistības attiecībā uz PM2,5, taču gaidāms, ka dažas gaisa kvalitātes zonas joprojām neatbildīs AAQD noteiktajām PM2,5 vai PM10 robežvērtībām, dalībvalstis tiek mudinātas izmantot NAPCP kā papildu RPP ieviešanas rīku, lai palīdzētu izpildīt savas AAQD saistības.

Pat ja dalībvalsts izpilda visus ES juridiskos pienākumus, tā var vēlēties izmantot NAPCP, lai īstenotu turpmākas darbības, kas palīdzētu sasniegt 7. VRP ilgtermiņa mērķi par cilvēka veselībai un videi būtisku risku neesību, tostarp sasniegt PVO vadlīnijās noteiktās gaisa piesārņojuma vērtības.

2.5. Turpmākās prognozētās izmaiņas, pieņemot, ka nemainās jau pieņemtā rīcībpolitika un pasākumi Obligātais saturs Prognozētās emisijas un emisiju samazinājumi (AP scenārijs) Lai parādītu, kā tiek plānots sasniegt emisiju samazināšanas saistības saskaņā ar AP scenāriju, šajā iedaļā iekļaujama šāda informācija NAPCP līmenī: a) emisiju samazināšanas saistības valsts līmenī (kā norādīts Direktīvā); b) emisijas (kt) 2005. gadam (bāzes gadam), pēdējam pārskata gadam, kas izmantots prognožu izstrādei, un prognozētās emisijas 2020., 2025. un 2030. gadam; c) plānotais progress (emisiju samazinājums procentos no 2005. bāzes gada emisijām) 2020., 2025. un 2030. gadam, lai salīdzinātu emisiju samazināšanas saistības. Prognozētā gaisa kvalitātes uzlabošanās (AP scenārijs) Lai parādītu prognozēto gaisa kvalitātes uzlabošanos saskaņā ar AP scenāriju, šajā iedaļā iekļaujama šāda informācija: — prognozētās gaisa kvalitātes uzlabošanās (AP scenārijs) kvalitatīvie rādītāji un atbilstības līmenis līdz 2020., 2025. un 2030. gadam. Neobligātais saturs Nenoteiktības attiecībā uz prognozētajām emisijām gaisā (AP scenārijs) — Izklāsta saistītās nenoteiktības attiecībā uz AP prognozēm par to, vai tiks sasniegtas emisiju samazināšanas saistības 2020., 2025. un 2030. gadā un pēc tam. Prognozētā gaisa kvalitātes uzlabošanās (AP) — Prognozētais neatbilstīgo un atbilstīgo gaisa kvalitātes zonu skaits 2020., 2025. un 2030. gadam.

2.6. Politikas risinājumi, kuri apsvērti, lai izpildītu emisiju samazināšanas saistības, kas noteiktas 2020. un 2030. gadam, un sasniegtu 2025. gadam noteiktos starpposma emisiju līmeņus

Skatīt 6. panta 1. un 2. punktu, III pielikuma 1. daļas b), c) un d) punktu, III pielikuma 2. daļu

Šajā iedaļā izvērtē politikas risinājumus un atlasa papildu (plānoto) RPP, lai izpildītu emisiju samazināšanas saistības 2020. un 2030. gadam un starpposma emisiju līmeņa saistības 2025. gadam un lai veicinātu turpmāku gaisa kvalitātes uzlabojumu. Jāatzīmē, ka termins “politikas risinājumi” tiek izmantots šeit un Komisijas Īstenošanas lēmumā, ar kuru nosaka NAPCP formātu, jo šis termins ir izmantots Direktīvas III pielikuma 1. daļas 1. punkta b) apakšpunktā. Tomēr šis termins tiek izmantots, aizstājot arī citviet šajās vadlīnijās lietoto terminu “rīcībpolitika un pasākumi”.

Papildu politikas risinājumu (RPP) apsvērumi visvairāk attiecas uz dalībvalstīm, kuras prognozējušas, ka viena vai vairākas emisiju samazināšanas saistības, pamatojoties uz AP prognozēm, netiks izpildītas vai pastāv to neizpildes risks.

Dalībvalstis, kas prognozē atbilstību visām savām emisiju samazināšanas saistībām, pamatojoties uz AP prognozēm, var nolemt ietvert NAPCP papildu RPP, lai veicinātu citu Direktīvas 1. panta 2. punktā minēto mērķu sasniegšanu. Tie ir:

— mērķi attiecībā uz gaisa kvalitāti (tostarp ilgtermiņa mērķi), kas noteikti valsts, ES un starptautiskajās politiskajās nostādnēs un vadlīnijās,

— Savienības mērķi bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmas jomā saskaņā ar 7. VRP,

— uzlabota sinerģija starp Savienības politiku gaisa kvalitātes jomā un citām Savienības politiskajām nostādnēm, jo īpaši attiecībā uz klimatu un enerģētiku.

Pat ja dalībvalsts izpilda visus ES juridiskos pienākumus, tā var vēlēties izmantot NAPCP, lai īstenotu turpmākas darbības, kas palīdzētu sasniegt 7. VRP ilgtermiņa mērķi par cilvēka veselībai un videi būtisku risku neesību, tostarp sasniegt PVO vadlīnijās noteiktās gaisa piesārņojuma vērtības.

Galvenās prasības, kas jāņem vērā, lai izvērtētu un atlasītu papildu RPP, kā noteikts Direktīvā, ir šādas:

a) politikas risinājumi, kuri tiek apsvērti, lai izpildītu emisiju samazināšanas saistības un sasniegtu starpposma emisiju līmeņus (III pielikuma 1. daļas 1. punkta b) apakšpunkts);

b) īstenojot pasākumus, lai izpildītu saistības attiecībā uz PM2,5 samazināšanu, par prioritāti noteikta kvēpu emisiju samazināšana (6. panta 2. punkta c) apakšpunkts);

c) papildu pasākumu uzņemšanās lauksaimniecības jomā (III pielikuma 2. daļa);

d) apspriešanās ar sabiedrību un kompetentajām iestādēm (6. panta 5. punkts);

e) attiecīgā gadījumā, pārrobežu apspriedes par papildu RPP (6. panta 6. punkts);

f) prognoze, kas uzrāda, kā atsevišķa rīcībpolitika un pasākumi vai to kopums ietekmē emisiju samazinājumu, attiecīgā gadījumā gaisa kvalitāti dalībvalsts teritorijā un kaimiņos esošajās dalībvalstīs un vidi, kā arī sniedz saistītās nenoteiktības (6. panta 2. punkta a) apakšpunkts; III pielikuma 1. daļas 1. punkta b) apakšpunkts);

g) sākotnējās NAPCP izplatīšana (14. panta 1. punkts).

Tīmekļa rīks “Rīcībpolitika un pasākumi”

Informāciju, kas tiek prasīta formāta 2.6. iedaļā, sniedz, izmantojot EVA tīmekļa vietnē pieejamo tīmekļa rīku “Rīcībpolitika un pasākumi” (RPP rīks).

EVA izdos atsevišķu rokasgrāmatu, kurā tiks izskaidrota RPP rīka lietošana.

2.6.1. Emisiju samazināšanas saistību izpildei izvērtētie politikas risinājumi

NAPCP iekļaujamo papildu RPP novērtēšanas un atlases process ir šāds.

1. posms. Nosaka piesārņotāju un galveno emisiju avotu prioritāro secību

Papildu RPP ir nepieciešama tiem piesārņotājiem, attiecībā uz kuriem dalībvalstis prognozē, ka emisiju samazinājuma saistības netiks izpildītas vai pastāv saistību neizpildes risks. Turklāt dalībvalstis var pēc saviem ieskatiem vēlēties izmantot NAPCP, lai vērstu darbības uz citiem piesārņotājiem ar mērķi izpildīt citas ES saistības vai virzīties uz 7. VRP mērķu sasniegšanu.

Attiecībā uz katru NAPCP izraudzīto piesārņotāju būtu jānosaka galvenie avoti, kas rada izraudzīto piesārņotāju emisijas. Papildus var noteikt prioritārās nozares, uz kurām vērst darbības, pamatojoties uz, piemēram, turpmāk minētajiem kritērijiem.

— Nozares, par kurām zināms, ka tās veicina gaisa kvalitātes robežvērtību pārsniegumu: — attiecībā uz stacionāriem emisijas avotiem būtu jāizvērtē to ģeogrāfiskā atrašanās vieta un tas, vai tie atrodas zonās, kurās netiek izpildītas AAQD prasības. Papildu dati, ko var izmantot šajā analīzē, var būt valsts teritoriāli dezagregētie emisiju pārskati un lielu stacionāro avotu pārskati (E-PRTR), — attiecībā uz difūziem emisiju avotiem, piemēram, autotransportu, būtu jāizvērtē, cik daudz emisiju rada nozare zonās, kas neatbilst AAQD robežvērtībām, izmantojot datus par šo avotu ietekmi šajās zonās.

— Nozares, kas veicina vairāku tādu uzskaitīto piesārņotāju emisijas, attiecībā uz kuriem nav prognozēta emisiju samazinājuma saistību izpilde.

2. posms. Nosaka pieejamo papildu RPP

Attiecībā uz katru nozari izstrādājot APP scenāriju, vispirms būtu jāizvērtē tā RPP, ko plānots īstenot, lai uzlabotu gaisa kvalitāti, un ko plānots īstenot saskaņā ar klimata un enerģētikas saistībām vai citām saistītām politikas nostādnēm (piemēram, transporta, lauksaimniecības, rūpnieciskās emisijas). Turklāt dalībvalstīm būtu jāizvērtē, vai NAPCP varētu ietekmēt rīcībpolitika un pasākumi, kas neietilpst vides politikas jomā, piemēram, ietekmējot papildu pasākumu īstenošanas iespējamību. Piemēram, RPP un plāni un programmas, kas vērstas uz nozares starptautiskās konkurences uzlabošanu, nodrošinot enerģiju vai pārtikas nodrošinājumu, attīstot infrastruktūru utt.

Ja noteiktā RPP nav pietiekama, lai sasniegtu definētās emisiju samazināšanas saistības, dalībvalstīm būtu jānosaka papildu RPP. Iespējamās RPP piemēri ir sniegti 6.2. iedaļā. Šo pasākumu sniegums sasniegtā emisiju samazinājuma ziņā un piemērotākais administratīvais līmenis, kurā šie pasākumi būtu jāīsteno (valsts, reģionālais vai vietējais), ir atkarīgs no dalībvalsts konkrētajiem apstākļiem, tostarp no dalībvalsts rīcībpolitikas un administratīvās sistēmas, kā arī no tā, kādā apmērā šie pasākumi jau ir pieņemti un īstenoti.

Nosakot RPP, dalībvalstīm būtu jāizvērtē mācības, kas gūtas, īstenojot Direktīvā 2001/81/EK (13) noteiktos pasākumus. Jo īpaši, ja netiek izpildītas viena vai vairākas 2010. gada robežvērtības, dalībvalstīm būtu jāņem vērā šādas neizdošanās iemesli, jānosaka līdz šodienai pieņemtās RPP nepilnības un tās jārisina.

Analīze, ko veicis IIASA saistībā ar Tīra gaisa programmu (Clean Air Outlook) (14), un jutīguma analīze, kas apkopota dokumentā Methodological and technical information underpinning the Presidency proposal for a revised Annex II (15) par valstu apņemšanos samazināt emisijas, var sniegt noderīgus atskaites punktus papildu pasākumu identificēšanai. Turklāt modelēšana uz optimizācijas bāzes, kas tika izmantota IIASA analīzē, ir paņēmiens, kura piemērošanu dalībvalstis var vēlēties izvērtēt. Būtu tomēr jāņem vērā, ka dalībvalstīm noteikti būs daudz plašāks izvērtējamo pasākumu kopums, jo GAINS modelis (16), kas tika izmantots Tīra gaisa programmā, izvērtēja tikai pieejamos tehniskos pasākumus un neietvēra strukturālas izmaiņas.

3. posms. Novērtē identificēto papildu RPP un sniegšanas mehānismus

Novērtējot to, kā atsevišķa RPP ietekmē emisiju samazinājumu un kādas ir tās izmaksas, ir svarīgi izvērtēt, vai šie pasākumi līdztekus dod ieguvumu arī attiecībā uz citiem piesārņotājiem un nozarēm. Vairāki 6.2. iedaļā uzskaitītie pasākumi varētu ietekmēt vairākus piesārņotājus.

Ir pieejami vairāki rīki un metodes, kas palīdz dalībvalstīm pieņemt lēmumus par papildu RPP atlasi.

Eiropas Komisijas Labāka regulējuma rīkkopa nav tieši adresēta dalībvalstīm, taču tā sniedz noderīgu vispārēju atsauci, kā arī ietekmes novērtēšanai izmantojamo analītisko metožu piemērus, apspriedes ar ieinteresētajām personām un analītiskās metodes risinājumu salīdzināšanai vai snieguma novērtēšanai (17), kā arī izmaksu un guvumu novērtēšanas metodes, kas varētu būt noderīgas. Analītiskās metodes, ko izmanto, lai noteiktu emisiju samazināšanas saistību izpildei nepieciešamo papildu RPP, ir aplūkotas 6.3. iedaļā.

Novērtējot RPP, dalībvalstīm būtu jāizvērtē, kā katru RPP varētu īstenot, ar kādiem izstrādes mehānismiem to varētu īstenot un vai pastāv kādi ierobežojumi, kas mazina pasākuma īstenošanas iespējas. Būtu jāapsver turpmāk minētais.

— Vai spēkā esošie tiesību akti traucē jebkādā veidā īstenot RPP?

— Kādā līmenī pasākums būtu jāīsteno – valsts, reģionālā vai vietējā līmenī? Būtu arī jāizvērtē, vai būtu jānosūta apspriešanai ES līmenī kādi izmaksu ziņā lietderīgi iespējamie pasākumi.

— Kurš instruments būtu vispiemērotākais RPP īstenošanai (reglamentējoši, nereglamentējoši, ekonomiskie instrumenti, informācijas izplatīšana)?

— Kurš būs atbildīgs par RPP īstenošanu un piemērošanu?

— Kad ir plānots sasniegt ar RPP saistīto emisiju samazinājumu?

— Kā RPP tiks finansēta?

— Kā tiks uzraudzīts RPP īstenošanas progress? Kādi rādītāji tiks izmantoti un kādi starpposma mērķi būtu jānosaka?

4. posms. Nosaka prioritāro RPP

Neatkarīgi no izvēlētās novērtēšanas metodes saskaņā ar Direktīvas prasībām, izraugoties RPP, kas būtu jāiekļauj NAPCP, dalībvalstis:

— nosakot RPP prioritāro secību, ņem vērā, vai RPP pozitīvi ietekmē gaisa kvalitāti un varētu veicināt gaisa kvalitātes mērķvērtību sasniegšanu dalībvalsts teritorijā un kaimiņu dalībvalstīs (6. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts). To darot, dalībvalstīm būtu jāņem vērā paraugprakse, ar kādu vēršas pret viskaitīgākajiem piesārņotājiem attiecībā uz jutīgām iedzīvotāju grupām (20. apsvērums),

— izvērtējot PM2,5 emisiju mazināšanas pasākumus, piešķir prioritāti tai RPP, kas mazina kvēpus (6. panta 2. punkta c) apakšpunkts). Galvenās nozares, kas rada PM2,5 emisijas (piemēram, cietā kurināmā sadedze mājsaimniecību sektorā, autotransports un autoceļiem neparedzētā mobilā tehnika), ir nozares, kas rada arī vislielākās kvēpu emisijas.

Izraugoties pasākumus, dalībvalstīm būtu jāizvērtē iespēja novirzīt ieguldījumus uz tīrām un efektīvām tehnoloģijām (24. apsvērums). Līdzvērtīgos apstākļos būtu dabiski lielāku prioritāti piešķirt tai RPP, kas veicina emisijas samazinājuma saistību sasniegšanu vairākiem piesārņotājiem. Var būt nepieciešami arī pasākumi, kas tieši neietekmē emisijas, bet ļauj sekmīgi īstenot citus pasākumus (piemēram, tiesiskā regulējuma izmaiņas).

Līdztekus rezultātiem, kas iegūti novērtēšanas procesā (3. posms), galīgo lēmumu par to, kuru RPP pieņemt, ietekmēs arī sociālie un politiskie faktori, kurus šajās vadlīnijās aplūkotās metodes ne vienmēr pilnībā aptver. Tomēr dalībvalstis varētu pielāgot novērtēšanas metodes, lai šie faktori tiktu ņemti vērā, iespējams, iekļaujot tos kā papildu novērtēšanas kritērijus. Ja sociālā vai politiskā pieņemamība ir iespējama problēma, dalībvalstis tiek mudinātas identificēt iespējas efektīvāk sazināties un sadarboties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un mazināt sekas visvairāk skartajām grupām. Tā kā jāņem vērā daudzi apsvērumi, būtu lietderīgi izmantot vairākkritēriju un SVID analīzi, lai noteiktu prioritāros pasākumus iekļaušanai NAPCP (18). Prioritātes noteikšanai izmantojamo analīzes metožu piemēri ir sniegti 6.4. iedaļā.

Formāta 2.6.1. iedaļā ir iekļauta gan tā RPP, kas tika izvērtēta un izraudzīta, gan tā, kas tika izvērtēta, bet netika izraudzīta, jo iemesli, kāpēc kāda RPP tika atmesta, var būt svarīgi turpmākās analīzes veikšanai, un RPP var būt atbilstīga kādā vēlākā posmā. Tā kā 2.6.1. iedaļā tiek prasīts kvantitatīvi noteikt izvērtētās RPP gaidāmo emisiju samazinājumu, ir obligāti jāziņo tikai par RPP, kas tika izvērtēta un bija sasniegusi kvantitatīvās noteikšanas posmu, bet tika atmesta. Dalībvalstis tomēr var brīvi iekļaut to izvērtēto RPP, kurai kvantitatīva noteikšana nebija veikta.

Lai atvieglotu izvērtētās RPP gaidāmā emisiju samazinājuma kvantitatīvo noteikšanu, pasākumus var novērtēt arī kā RPP kopumu.

Apspriešanās ar sabiedrību un attiecīgajām kompetentajām iestādēm iespējamo pasākumu novērtēšanās procesā ir aplūkota 4. nodaļā.

2.6.2. Ietekme uz gaisa kvalitāti un vidi

Formāta 2.6.2. iedaļā dalībvalstis var sniegt informāciju, ja tā pieejama, par to, kā papildu RPP ietekmē gaisa kvalitāti un vidi. Plašāka informācija par ietekmes uz gaisa kvalitāti novērtēšanu ir sniegta šā vadlīniju dokumenta 2.5.2. iedaļā, kā arī 6.1. iedaļā.

2.6.3. Izmaksu un ieguvumu aplēses

Dalībvalstis tiek mudinātas brīvprātīgi ziņot par prognozētajām izmaksu un ieguvumu aplēsēm. Ja to dara, ziņojumiem jābūt saskaņā ar MRR regulējumu, lai atbalstītu klimata pārmaiņu mazināšanu:

— izmaksas EUR uz tonnu samazinātā piesārņotāja,

— absolūtās izmaksas un ieguvumi gadā, EUR,

— izmaksu un ieguvumu aplēses kvalitatīvais apraksts un to attiecība,

— cenas gads attiecībā uz ziņotajām izmaksām,

— gads, par kuru tika aprēķinātas aplēses.

Skatīt arī 6.3. iedaļu.

2.6. Politikas risinājumi (rīcībpolitika un pasākumi), kuri apsvērti, lai izpildītu emisiju samazināšanas saistības, kas noteiktas 2020. un 2030. gadam, un sasniegtu 2025. gadam noteiktos starpposma emisiju līmeņus Dalībvalstīm būtu jāveic sākotnējās NAPCP izstrādē visas izvērtētās papildu RPP vispusīga analīze. Šajā analīzē jāizvērtē 2020.–2029. gada periods un periods pēc 2030. gada un jāizvērtē 2025. gadam noteiktie starpposma emisiju līmeņi. Šajā analīzē tiks gūti pierādījumi, kas ļaus dalībvalstīm novērtēt atbilstošāko RPP, kas iekļaujama sākotnējā NAPCP. Sīkākas ziņas par RPP, kas izvērtēta, lai izpildītu emisiju samazināšanas saistības, un par to, kā tā ietekmē gaisa kvalitāti un vidi Obligātais saturs Šī iedaļa ir izstrādāta, lai maksimāli izmantotu sinerģiju ar ziņojumiem, kas jāsniedz saskaņā ar pārraudzības un ziņošanas regulējumu (MRR). Šeit tiek iekļauta šāda informācija (informācija par ietekmi būtu ideālā gadījumā jāsniedz RPP līmenī vai RPP kopuma līmenī): a) ziņas par papildu RPP (tostarp nosaukums un īss apraksts); b) skartais NECD piesārņotājs (piesārņotāji) 2020., 2025. un 2030. gadam; c) atsevišķa RPP vai RPP kopuma mērķi; d) RPP veids; e) primārā nozare, kas tiek skarta, un skartā papildu nozare (nozares); f) īstenošanas periods (obligāti jānorāda tikai īstenošanai izraudzītajiem pasākumiem); g) par īstenošanu atbildīgā iestāde (obligāti jānorāda tikai īstenošanai izraudzītajiem pasākumiem); h) aplēšu noteikšanai izmantoto metožu/modeļu apraksts; i) gaidāmais emisiju samazinājums atsevišķai RPP / RPP kopumam skaitliskā izteiksmē; j) ja pieejams, nenoteiktību apraksts; k) ja pieejams, kā dažādi RPP kopumi, kas tika izvērtēti iekļaušanai NAPCP, ietekmē gaisa kvalitāti un vidi. Neobligātais saturs Izmaksu un ieguvumu aplēses

2.6.4. Papildu ziņas attiecībā uz politikas risinājumiem lauksaimniecības nozarē

Formāta 2.6.4. iedaļa ir paredzēta konkrēti tiem Direktīvas III pielikuma 2. daļā uzskaitītajiem pasākumiem, kas ir “papildu pasākumi”. Attiecīgā gadījumā būtu jānorāda, kādi grozījumi ir veikti šiem pasākumiem. Tie III pielikuma 2. daļā uzskaitītie pasākumi, kas jau ir īstenoti vai pieņemti, būtu jāiekļauj 2.4. iedaļā.

2.6.4. Papildu informācija attiecībā uz politikas risinājumiem, kas attiecas tikai uz lauksaimniecību Obligātais saturs — Sniedz papildu informāciju, kas attiecas uz Direktīvas III pielikuma 2. daļā uzskaitītajiem obligātajiem pasākumiem. Neobligātais saturs — Sniedz papildu informāciju, kas attiecas uz Direktīvas III pielikuma 2. daļā uzskaitītajiem fakultatīvajiem pasākumiem vai līdzvērtīgiem pasākumiem, kā norādīts Direktīvas 6. panta 2. punkta pēdējā teikumā.

2.7. Rīcībpolitika, ko plānots pieņemt katrā nozarē, tostarp pieņemšanas, īstenošanas un pārskatīšanas laika grafiks un atbildīgās kompetentās iestādes

2.7.1. Pieņemšanai izvēlēta atsevišķa RPP vai izvēlētie RPP kopumi un atbildīgās kompetentās iestādes

Pamatojoties uz analīzi, kurā tika vērtēta pasākumu efektivitāte sasniegt emisiju samazināšanas saistības, īstenošanas izmaksas un iespējamība, prioritātes un apspriešanās procesa rezultāti, dalībvalstīm būtu jāizraugās iekļaušanai NAPCP tā RPP, kas ir viscerīgākā, un jāsniedz turpmāk ierāmējumā minētā informācija.

NAPCP var ietvert atgriezenisko saiti, kas gūta apspriešanās procesā par attiecīgās RPP izvēli vai izstrādi. Dalībvalstis tiek mudinātas noteikt starpposma mērķus un rādītājus, ko izmanto izraudzītās RPP īstenošanas pārraudzībai, lai dalītos ar paraugpraksi.

2.7.1. Pieņemšanai izvēlētā RPP un atbildīgās kompetentās iestādes Obligātais saturs Pamatojoties uz iepriekš veikto analīzi, dalībvalstīm ir jāsniedz šāda informācija par papildu RPP, kas izraudzīta iekļaušanai NAPCP: atsevišķas RPP vai RPP kopuma līmenī: a) RPP/kopuma nosaukums un īss apraksts; b) gads, kurā plānots to pieņemt, un īstenošanas grafiks (gads vai gadi); c) plānotais pārskatīšanas grafiks (gads); d) kompetentās iestādes, kas atbild par RPP īstenošanu un regulējumu Neobligātais saturs a) Attiecīgās piezīmes, kas saņemtas apspriešanās procesā par atsevišķu RPP vai RPP kopumu. b) Informācija par starpposma mērķiem un rādītājiem, kas izraudzīti atlasīto RPP īstenošanas progresa uzraudzībai; sīkāka informācija par šo saturu un tā izstrādi ir sniegta 3. nodaļā.

2.7.2. Skaidrojums, kāpēc izvēlēta šī RPP, un novērtējums par to, kā izvēlētā RPP nodrošina saskaņotību ar citās attiecīgajās politikas jomās izveidotajiem plāniem un programmām

Tiklīdz ir izraudzīta papildu RPP iekļaušanai sākotnējā NAPCP, dalībvalstīm būtu jāveic visaptverošs saskaņotības novērtējums, lai nodrošinātu, ka NAPCP ir saskaņota ar citiem plāniem un programmām, kas noteiktas citās attiecīgajās politikas jomās, saskaņā ar Direktīvas 6. panta 2. punkta d) apakšpunktu un III pielikuma 1. daļas 1. punkta f) apakšpunktu. Plānošanas un programmu izstrādes saskaņotības nodrošināšanas mērķis ir identificēt un maksimāli izmantot iespējamo sinerģiju, kā arī novērst to, ka dažādās politikas jomās tiek pieņemta savstarpēji pretrunīga RPP. Saskaņotība nozīmē to, ka, piemēram, tiek novērtēts, kā RPP iespējami ietekmē klimata politiku SEG emisiju vai energoresursu patēriņa ziņā.

Direktīvas 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā ir norādīts, ka jo īpaši ir jānodrošina saskaņotība ar gaisa kvalitātes mērķiem. Tālab šajā formātā tiek nošķirta saskaņotība ar gaisa kvalitātes mērķiem un saskaņotība ar citiem attiecīgajiem plāniem un programmām, kas izstrādātas, pamatojoties uz valsts vai ES tiesību aktiem. Direktīvas 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā norādīts, ka dalībvalstīm jāņem vērā nepieciešamība samazināt gaisu piesārņojošo vielu emisijas, lai panāktu atbilstību gaisa kvalitātes mērķiem. Tie 3. panta 4. punktā ir definēti kā kvalitātes robežlielumi, mērķlielumi un saistības attiecībā uz ekspozīcijas koncentrāciju, kas noteikti attiecīgajās ES direktīvās (19). Saskaņotību novērtē vismaz attiecībā uz PM10, PM2,5, NO2 un O3, kā arī attiecībā uz citiem gaisa kvalitātes mērķiem, kurus dalībvalsts neizpilda. Izvēloties RPP saskaņā ar NACPC, rūpīgi būtu jāizvērtē tās ietekme uz gaisa kvalitāti. Piemēram, samazinot NOX, ko rada attālas spēkstacijas, netiks panākti būtiski uzlabojumi saistībā ar NO2 koncentrāciju pilsētā, lai arī ekspozīcija ir lielāka pilsētas teritorijās.

Lai izpildītu 6. panta 2. punkta d) apakšpunkta prasību, dalībvalstīm savu NAPCP izstrāde un saistītie emisiju pārskati un prognozes pēc iespējas jākoordinē ar citiem attiecīgajiem valsts plāniem un programmām, piemēram, tādiem, kas attiecas uz galvenajām nozarēm, kurās emitē piesārņojošās vielas, kas tiek regulētas saskaņā ar NECD, ietverot lauksaimniecību, rūpniecību un transportu.

Sākotnējā NAPCP būtu arī jānodrošina saskaņotība ar integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu projektiem, jo tos dalībvalstis iesniedz Komisijai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1999 (20) par enerģētikas savienības regulējumu.

Dalībvalstis tiek mudinātas izstrādāt “ar papildu pasākumiem” (APP) emisiju prognozes, kurās pirmām kārtām tiktu ņemta vērā visa RPP, ko plānots īstenot saskaņā ar integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu projektiem un to galīgajām redakcijām pirms papildu pasākumu identificēšanas NECD kontekstā.

Lai nodrošinātu NAPCP saskaņotību ar plāniem un programmām, kas izstrādāti citās attiecīgajās politikas jomās, dalībvalstīm:

1. Būtu jāidentificē saistītās rīcībpolitikas, plāni, programmas un stratēģijas, kas izstrādātas valsts vai sīkāka administratīvā iedalījuma līmenī un kas var ietekmēt NECD (piemēram, rīcībpolitikas, plāni un stratēģijas gaisa kvalitātes, klimata pārmaiņu, enerģijas, lauksaimniecības un transporta jomā), un jānovērtē, kā tie varētu ietekmēt (pozitīvā un negatīvā ziņā) dalībvalsts spēju izpildīt NECD noteiktās emisiju samazināšanas saistības. Piemēram, degvielas nodokļu politika var veicināt lielāku dīzeļdegvielas pasažieru automobiļu izmantošanu, un rezultātā var pieaugt NOx un PM2,5 emisijas, ko regulē NECD. Līdzīgi dažas rīcībpolitikas enerģētikas jomā var mudināt vairāk izmantot biomasu siltuma un/vai elektroenerģijas decentralizētai sniegšanai mājsaimniecību sektorā, un rezultātā emisijas avoti var nonākt tuvāk apdzīvotām vietām, ietekmējot vietējā līmenī gaisa kvalitāti un tādējādi vairāk pakļaujot iedzīvotājus piesārņojumam salīdzinājumā ar centralizēto apkuri.

2. Ja ir identificēta negatīva ietekme uz NECD, izvērtē, vai attiecīgo politikas mērķi var vai nevar izpildīt, negatīvi neietekmējot NECD mērķus. Būtu jāidentificē alternatīvi risinājumi, kā panākt attiecīgo politikas mērķi, kā arī tas, kādā apjomā ir jāmaina attiecīgais plāns (piemēram, nākamā oficiālā pārskatīšana), un faktori, kas varētu ietekmēt izmaiņu pieņemamību (sociālie, ekonomiskie un juridiskie faktori). Ja analīze parāda, ka (vēl) nav iespējams risināt negatīvo ietekmi no paša sākuma, novērtē, vai NAPCP iekļautā RPP var mazināt negatīvo ietekmi.

3. Izvērtējot papildu RPP, kas būtu iekļaujama NAPCP, identificē, kā tā savukārt varētu ietekmēt citas rīcībpolitikas, plānus un programmas, kas izstrādātas valsts vai sīkāka administratīvā iedalījuma līmenī. Piemēram, NAPCP iekļautie papildu pasākumi, piemēram, subsīdijas, lai atbalstītu mazemisijas transportlīdzekļu iegādi pilsētu teritorijās, var pozitīvi sekmēt SEG samazināšanas mērķus. Kūtsmēslu uzglabāšanas un izkliedēšanas uzlabošana lauksaimniecības nozarē arī var pozitīvi ietekmēt, piemēram, Nitrātu direktīvā noteikto mērķu sasniegšanu. Būtu iespējami jāizvairās no tādu papildu pasākumu iekļaušanas NACPC, kas varētu negatīvi ietekmēt citus plānus vai programmas (piemēram, ja SO2 samazināšanai paredzētas noteiktas sadedzes prakses pieņemšana var palielināt sārmaino atkritumu nonākšanu izgāztuvēs, piemēram, kā tas ir gadījumā, kad tiek veikta sadedzināšana verdošajā slānī).

Rīcībpolitikas / plāni, kuru saskaņotība būtu jāizvērtē, ir sniegti 1. tabulā. Lai arī atsauce ir sniegta uz ES tiesību aktiem, ir skaidrs, ka būtiski ir īstenot šos tiesību aktus un saistītos plānus un programmas valsts līmenī (tostarp reģionālā un/vai vietējā līmenī). 1. tabulā sniegtais uzskaitījums nav pilnīgs un mainīsies, laika gaitā atjauninot plānus un programmas.

1. tabula

Iespējamie būtiskie galvenie plāni, programmas un ziņojumu sniegšanas prasības pa nozarēm

NFR nozare Iespējamie būtiskie izvērtējamie plāni, programmas un ziņojumu sniegšanas prasības Enerģijas ražošana ES enerģētikas savienības stratēģija (21) un saistītie valstu mērķi attiecībā uz atjaunojamajiem energoresursiem, energoefektivitāti un SEG samazināšanu. Būtu jānovērtē saskaņotība attiecībā pret dalībvalsts integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem, kā noteikts Enerģētikas savienības pārvaldības regulā. Lauksaimniecība Būtu jāpanāk saskaņotība ar prioritātēm, kas noteiktas dalībvalsts lauku attīstības programmās (LAP). Būtu jānovērtē visu dalībvalsts pieņemto LAP saskaņotība. LAP un pārskata informācijai var piekļūt, izmantojot Komisijas Eiropas Lauku attīstības tīklu (22). Atkritumi ES aprites ekonomikas stratēģija (23) un saistītais valsts līmeņa regulējums, kas skar reciklēšanu un atkritumu apglabāšanas samazināšanu. Transports (autoceļiem paredzēts / autoceļiem neparedzēts transports) ES mazemisiju mobilitātes stratēģija (24) un saistītais valsts un sīkāka administratīvā līmeņa regulējums, kas skar transporta emisiju samazināšanu Nacionālais politikas satvars attiecībā uz alternatīvo degvielu tirgus attīstību transporta nozarē saskaņā ar Direktīvas par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (25). ES Pilsētu mobilitātes pakotne (26) attiecībā uz pasākumiem, kas īstenoti pilsētu līmenī Cita Starptautiskie, valstu, reģionālie un vietējie gaisa kvalitātes plāni saskaņā ar AAQD. ES bioloģiskās daudzveidības stratēģija un Biotopu direktīva, ja biotopus apdraud eitrofikācija (27). Upes baseina apsaimniekošanas plāns saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu (28). Nacionālie rīcības plāni nitrātu jomā (29). Pilsētu ilgtspējīgas attīstības integrētās stratēģijas (30).

2.7.2. Skaidrojums, kāpēc izvēlēti šie pasākumi, un novērtējums par to, kā izvēlētā RPP nodrošina saskaņotību ar citās attiecīgajās politikas jomās izveidotajiem plāniem un programmām Obligātais saturs Pamatojoties uz iepriekš veiktās analīzes rezultātiem, dalībvalstīm ir jāziņo par iekļaušanai NAPCP izraudzīto papildu RPP saskaņotību ar gaisa kvalitātes mērķiem un citām valsts vai ES mēroga prasībām: — saskaņotība ar gaisa kvalitātes mērķiem dalībvalsts teritorijā un, attiecīgā gadījumā, ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm, — saskaņotība ar citiem attiecīgajiem plāniem un programmām, kas izveidoti, ievērojot valsts vai ES tiesību aktos izklāstītās prasības. Neobligātais saturs — Skaidrojums par to, kāpēc no 2.6.1. punkta pasākumiem izvēlēts tieši šis galīgais pasākumu kopums

2.8. RPP (“ar papildu pasākumiem” jeb APP) prognozētā kopējā ietekme uz emisiju samazināšanu, gaisa kvalitāti un vidi, kā arī saistītās nenoteiktības

2.8.1. Prognozētā emisiju samazināšanas saistību izpilde

Kvantitatīvi ir jānovērtē šāda visu atlasīto pasākumu kombinētā ietekme: kā izraudzītā RPP ietekmē katra NECD piesārņotāja emisijas attiecībā uz 2020., 2025. un 2030. gadu.

2.8.2. Emisiju samazināšanas nelineārā trajektorija

Ja prognozētais emisiju samazinājums saskaņā ar APP scenāriju 2020.–2030. gadā neveido lineāru trajektoriju, dalībvalstīm ir jāsniedz pamatojums, kas apstiprina, ka pieņemtie pasākumi nodrošinās emisiju samazināšanas saistības attiecībā uz 2030. gadu. Šajā pamatojumā būtu jānorāda, kāda analīze ir veikta attiecībā uz emisiju samazināšanu attiecīgajā laikrindā, un jāpaskaidro, kāpēc samazinājums nav bijis lineārs. Nelineāra trajektorija ir pieļaujama tikai tādos gadījumos, kad ir pierādījumi, kas apliecina, ka ekonomiski vai tehniski šāds samazinājums ir efektīvāks un neietekmē nevienu no emisiju samazināšanas saistībām 2030. gadam (4. panta 2. punkts).

Dalībvalstīm ir arī jāparāda, ka no 2025. gada nelineārā trajektorija saplūst ar lineāro trajektoriju, lai tiktu izpildītas vienādas emisiju samazināšanas saistības 2030. gadam. Informācija par prognozēto emisiju samazināšanas trajektoriju, tostarp 2025. gada statuss, ir jāiekļauj NACPC ierosinājumos, kas iesniegti publiskai apspriešanai saskaņā ar Direktīvas 6. panta 5. punktu.

Pelēkā līnija 2. attēlā ir lineāra emisiju samazināšanas trajektorija, kas parāda emisiju samazināšanas saistības 2020.–2030. gadam. Sniegtajā piemērā saskaņā ar APP emisiju prognozes scenāriju (pārtraukta oranža līnija) gan 2020. gada, gan 2030. gada saistības ir sasniegtas, taču emisiju samazinājums, kas sasniegts 2020.–2030. gada periodā, neveido lineāru trajektoriju. Būtu nepieciešams skaidrojums, kāpēc turpmākie pasākumi, kas veikti, lai sasniegtu 2025. gada lineārās trajektorijas maksimālo robežu, varētu radīt nesamērīgi augstas izmaksas (III pielikuma 1. daļas 1. punkta d) apakšpunkts).

Kas ir “nesamērīgi augstas izmaksas”

Saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvas kopīgo īstenošanas stratēģiju ir sagatavoti izņēmumi attiecībā uz vides mērķiem. Īpaša uzmanība ir pievērsta “nesamērīgi augstām izmaksām”, skatīt:

http://ec.europa.eu/environment/water/water-framework/economics/pdf/Guidance_document%2020.pdf

Komisijas ziņojumā par Ūdens pamatdirektīvas 2015. gada pasākumu programmas īstenošanas progresu ir sniegtas piezīmes par to, kā dalībvalstis ir interpretējušas terminu “nesamērīgi augstas izmaksas”. Skatīt:

http://ec.europa.eu/environment/water/water-framework/pdf/4th_report/CSWD%20Report%20on%20WFD%20PoMs.pdf

Nesen noslēgtajā novērtēšanas pētījumā, kas veikts, pamatojoties uz Komisijas veikto Putnu direktīvas un Biotopu direktīvas saderības pārbaudi, arī sniegts ieskats par nesamērīgi augstu izmaksu interpretāciju. Skatīt:

http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/fitness_check/docs/study_evaluation_support_fitness_check_nature_directives.pdf

2. attēls

Emisiju samazināšanas scenārijs, kas 2020.–2030. gadā neveido lineāru trajektoriju

2.8.3. Elastīguma iespēju izmantošana

Skatīt III pielikuma 1. daļas 1. punkta e) apakšpunktu

Direktīvā ir iekļauts noteikums, kas ļauj piemērot elastīgumu attiecībā uz valstu emisiju pārskatu sniegšanu konkrētos apstākļos (sk. 5. pantu). Attiecībā uz elastīguma iespējām, kas jau pastāv (pārskatītajā) Gēteborgas protokolā (31), Direktīvā sniegtie nosacījumi ir salāgoti ar tiem, kas jau ir noteikti saskaņā ar CLRTAP, lai arī Direktīvā ir ieviesti daži papildu ierobežojumi. Turklāt, lai izmantotu elastīguma iespējas, ir jāsaņem ikgadējais Eiropas Komisijas apstiprinājums.

Direktīvas 5. panta 2. un 4. punktā norādītās elastīguma iespējas galvenokārt attiecas uz gadījumiem, kad ārkārtēju apstākļu dēļ rodas neplānota emisijas samazināšanas saistību neizpilde, un tāpēc NAPCP sākotnējās formulēšanas laikā tās nav svarīgas (bet var būt svarīgas turpmākajiem atjauninājumiem). Tomēr 5. panta 3. punktā aprakstītais elastīguma mehānisms ir viens no tiem, ko varētu ņemt vērā plānošanā:

“Ja konkrētā gadā dalībvalsts, kurai viena vai vairākas II pielikumā iekļautās samazināšanas saistības ir noteiktas stingrākas nekā izmaksu ziņā efektīvs samazinājums, kas paredzēts TSAP 16, pēc visu izmaksu ziņā efektīvo pasākumu īstenošanas nevar izpildīt attiecīgās emisiju samazināšanas saistības, tad maksimums piecus gadus uzskata, ka tā izpilda minētos attiecīgos emisiju samazinājumus, ar noteikumu, ka katrā no minētajiem gadiem tā minēto neatbilstību kompensē ar līdzvērtīgu citas II pielikumā minētas piesārņojošās vielas emisiju samazinājumu.”

Dalībvalstij, kas atbilst 5. panta 3. punkta nosacījumiem un kas vēlas izmantot elastīguma iespējas, būtu jānodrošina, ka NAPCP tiek iekļauti pasākumi, kuri nodrošina, ka:

— attiecīgās emisiju samazināšanas saistības tiek izpildītas piecu gadu laikā,

— pārsniegums tiek kompensēts katru gadu, uz kuru tas attiecas.

2.8.4. Prognozētā gaisa kvalitātes uzlabošanās

Lai parādītu prognozēto gaisa kvalitātes uzlabošanos saskaņā ar APP scenāriju, dalībvalstis varētu noteikt šādus elementus:

a) prognozētais neatbilstīgo un atbilstīgo gaisa kvalitātes zonu skaits (no visām zonām) 2020., 2025. un 2030. gadam;

b) prognozētais maksimālais gaisa kvalitātes robežvērtību pārsniegums un vidējie ekspozīcijas rādītāji 2020., 2025. un 2030. gadam;

c) ja nav pieejami skaitliskie dati, kvalitatīvie prognozētie gaisa kvalitātes uzlabošanās dati (APP) un atbilstības pakāpe.

Ziņojot par gaisa kvalitātes “APP” prognozēm, būtu vēlams iekļaut kartes, kurās parādītas koncentrācijas prognozētās izmaiņas saskaņā ar APP scenāriju vismaz šādām piesārņojošām vielām: NO2, PM10, PM2,5 un O3, kā arī citiem AAQD piesārņotājiem, attiecībā uz kuriem dalībvalstij ir būtiskas problēmas. Būtu arī jāizvērtē iespējas izmantot histogrammas, kas parāda prognozētās izmaiņas saskaņā ar APP scenāriju, proti, kāds ir neatbilstīgo zonu skaits, kāds ir maksimālais pārsniegums valsts līmenī un (attiecībā uz PM2.5) vidējais ekspozīcijas rādītājs. Histogrammā būtu jāietver kopējais zonu skaits kā atsauce.

2.8.5. Prognozētā ietekme uz vidi

Ja dalībvalstis iekļauj NAPCP prognozēto APP scenārija ietekmi uz vidi 2020., 2025. un 2030. gadam, rādītāji būtu jāsalāgo ar tiem, kas tiek izmantoti Konvencijā par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos par ekosistēmu pakļautību acidifikācijas, eitrofikācijas un ozona iedarbībai (32). Dalībvalstis var sniegt šīs iedarbības kvalitatīvo raksturojumu vai iedarbību izteikt skaitliski kā tādas dalībvalsts teritorijas īpatsvaru (%), kura pakļauta:

a) acidifikācijai, kas pārsniedz kritisko robežlīmeni;

b) eitrofikācijai, kas pārsniedz kritisko robežlīmeni;

c) ozonam, kas pārsniedz kritisko robežlīmeni.

2.8. RPP (ar papildu pasākumiem – APP) prognozētā kopējā ietekme uz emisiju samazinājumiem, uz gaisa kvalitāti savā un kaimiņu dalībvalstu teritorijā un uz vidi, kā arī saistītās nenoteiktības Attiecībā uz RPP, kas izraudzīta pieņemšanai, analizē RPP kopējo ietekmi uz emisiju samazinājumu un uz iespējamo gaisa kvalitāti un vidi, kā arī analizē saistītās nenoteiktības. Obligātais saturs Prognozētā emisiju samazināšanas saistību izpilde (APP) Lai parādītu, kā tiek plānots sasniegt emisiju samazināšanas saistības saskaņā ar APP scenāriju, šajā iedaļā iekļaujama šāda informācija programmas līmenī: a) emisiju samazināšanas saistības valsts līmenī (kā norādīts Direktīvā); b) emisijas (kt) 2005. bāzes gadam un prognozētās emisijas 2020., 2025. un 2030. gadam; c) prognozētais progress procentos no bāzes gada, lai salīdzinātu ar emisiju samazināšanas saistībām; d) attiecīgā gadījumā, t. i., ja ir acīmredzama nelineāra emisiju samazinājuma trajektorija, apliecinājums, ka tas bija tehniski un ekonomiski lietderīgāk, ka tas nepasliktinās samazināšanas saistību izpildi 2030. gadā un ka trajektorija saplūdīs ar lineāro trajektoriju no 2025. gada; e) attiecīgā gadījumā, t. i., ja tiek izmantotas elastīguma iespējas, norāda to izmantošanu. Neobligātais saturs Prognozētā gaisa kvalitātes uzlabošanās (APP) Prognozētā ietekme uz vidi (APP)

3. RPP UN VALSTS GAISA PIESĀRŅOJUMA IEROBEŽOŠANAS PROGRAMMAS ĪSTENOŠANAS PROGRESA UZRAUDZĪBA

Uzskatāms, ka īstenošanas progresa uzraudzība ir papildu RPP un visas NAPCP kopumā izstrādes un turpmākas īstenošanas sastāvdaļa. Šajās vadlīnijās galvenā uzmanība ir vērsta uz sākotnējās NAPCP izstrādi, un šajā saistībā progresa uzraudzība ir nepārtraukta cikla sastāvdaļa. Tiek uzskatīts, ka sākotnējās NAPCP uzraudzība kalpos par pamatu turpmāko NAPCP atjauninājumu izstrādei, ja mainīsies apstākļi un būs nepieciešamas korekcijas. Tomēr šajā dokumentā nav sniegti norādījumi, kā to darīt.

EK Labāka regulējuma rīkkopas 35. rīks (33), lai arī nav tieši adresēts dalībvalstīm, var sniegt norādījumus par uzraudzības kārtību un rīcībpolitikas īstenošanas rādītājiem attiecībā uz ES politikas veidošanu. Rīkkopas aspektus var izmantot, lai palīdzētu dalībvalstīm izstrādāt uzraudzības kārtību un to sākotnējās NAPCP rādītājus. NAPCP īstenošanas uzraudzībai būtu jābūt sākotnējās programmas neatņemamai sastāvdaļai. Turklāt dalībvalstīm būtu jāplāno atsevišķas RPP novērtēšanas kārtība, lai noteiktu, vai RPP līmenī mērķi ir sasniegti efektīvi un lietderīgi, un noteiktu RPP veiksmes vai neveiksmes iemeslus.

Metodes, ko izmanto, lai noteiktu ar pašreizējo RPP panākto progresu, ir aplūkotas 2.4. iedaļā. Tiek atzīts, ka attiecībā uz pieņemtajiem pasākumiem (AP) dati par īstenošanas progresu uz šodienu joprojām var būt ierobežotā apjomā. Izstrādājot NAPCP, dalībvalstīm ir jānodrošina, ka visas NAPCP īstenošanas progress, kā arī atsevišķas papildu RPP progress tiek uzraudzīts, pastāvīgi un sistemātiski vācot datus. Attiecīgā gadījumā būtu jānosaka starpposma mērķi, lai nodrošinātu, ka ar NAPCP un RPP īstenošanu un piemērošanu saistītie jautājumi tiek agrīni atklāti. Saistībā ar visu NAPCP kopumā progresa uzraudzība ir jāveic attiecībā pret sākotnējā NAPCP noteikto emisijas samazinājumu trajektoriju.

NAPCP un atsevišķu RPP uzraudzība būtu jāveic visā to dzīves ciklā un atbilstošajā īstenošanas līmenī (t. i., valsts/reģionālajā/vietējā līmenī).

— Īstenošana: RPP ieviešana likumos, plānos un programmās vietējā, reģionālā un/vai valsts līmenī, kā noteikts NAPCP.

— Piemērošana: RPP progresa uzraudzība attiecībā pret tās sākotnējiem mērķiem. Tam papildus būtu jāuzrauga turpmāk minētie specifiskie rādītāji.

— Atbilstība un izpildes panākšana: uzrauga konkrētas darbības, ko veikuši operatori, iestādes un aģentūras, kā arī uzrauga veiktās inspekcijas un izpildes panākšanas darbības.

NAPCP un papildu RPP īstenošanas progresa uzraudzība būtu jāveic, ņemot vērā rādītāju kopu, kas noteikti programmas un atsevišķas RPP līmenī.

Nosakot rādītājus NAPCP un atsevišķām RPP, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tie ir RACER , t. i., atbilstīgi (saistīti ar NAPCP un RPP mērķiem), apstiprināti (tos ir apstiprinājušas attiecīgās ieinteresētās personas), ticami (tos ir viegli interpretēt), viegli (uzraugāmi) un stingri (pret manipulāciju). Rādītāji var būt kvantitatīvi un kvalitatīvi. Rādītājus izraugās atkarībā no satura un administratīvās sistēmas, kurā NAPCP un atsevišķas RPP ir izstrādāti. Ja ar RPP ir paredzēts tieši mazināt emisijas, būtu jāuzrauga vismaz gada emisiju izmaiņas un skarto avotu radītās koncentrācijas. Daži iespējamo rādītāju piemēri ir sniegti 2. tabulā.

2. tabula

Rādītāji, kurus izmanto NAPCP un papildu RPP īstenošanas un piemērošanas progresa uzraudzībai

Rīcībpolitikas cikla posms Uzraudzība NAPCP (visa RPP) Atsevišķa RPP Īstenošana (“izlaide”) Rādītāji attiecas uz intervences īstenošanas rezultātiem Atjauninājums, ņemot vērā attiecīgos normatīvos aktus To vietējo iestāžu skaits, kas atjauninājušas vietējos gaisa kvalitātes plānus Samazināts transportlīdzekļu kilometru skaits Izmantoti mazemisijas transportlīdzekļi To iekārtu īpatsvars, kas piemēro modernu emisiju mazināšanas sistēmu Aizstāto mājsaimniecībās izmantoto apkures katlu skaits Nosiltinātas mājas Piemērošana (“rezultāti un ietekme”) Rādītāji, kas attiecas uz intervences galveno mērķi Gada emisiju samazinājums, kas panākts attiecībā pret plānoto emisiju samazinājuma trajektoriju Piesārņotāju koncentrācijas samazinājums gaisā Gada emisijas no avota Avota radītā piesārņotāju koncentrācija gaisā

4. APSPRIEŠANĀS AR SABIEDRĪBU UN KOMPETENTAJĀM IESTĀDĒM UN PĀRROBEŽU APSPRIEDES

Skatīt 6. panta 5. un 6. punktu

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/35/EK (34), ar ko paredz sabiedrības līdzdalību dažu ar vidi saistītu plānu un programmu izstrādē, dalībvalstīm ir jāapspriežas ar sabiedrību un attiecīgajām kompetentajām iestādēm par sākotnējās NAPCP projektu pirms tās galīgās redakcijas izstrādes (NECD 6. panta 5. punkts). Direktīva 2003/35/EK tika grozīta, lai iekļautu dalībvalstu NAPCP starp pārējiem attiecīgajiem tās I pielikumā minētajiem plāniem un programmām. Attiecīgā gadījumā veic pārrobežu apspriedes (NECD 6. panta 6. punkts).

Jāsagatavo apspriešanās process, lai nodrošinātu, ka sabiedrībai un attiecīgajām iestādēm ir savlaicīgi un faktiski sniegtas iespējas piedalīties visos NAPCP izstrādes un būtisku atjauninājumu aspektos (NECD 6. panta 5. punkts). Direktīvas 26. apsvērumā norādīts, ka apspriešanās būtu jāveic, “(..) kamēr vēl nav pieņemti lēmumi par kādām konkrētām politikas un pasākumu iespējām” un pirms galīgās redakcijas pabeigšanas, proti, kad vēl ir iespējams mainīt plāna saturu, pamatojoties uz apspriešanās procesā saņemtajām atbildēm no sabiedrības un attiecīgajām kompetentajām iestādēm. Kā norādīts Direktīvā, sabiedrība ir visas ieinteresētās personas, sākot no plašas sabiedrības locekļiem un beidzot ar vides NVO un nozares arodapvienībām. Attiecīgās kompetentās iestādes ir tādas iestādes, kurām ir “(..) specifiski ar vidi saistīti pienākumi gaisa piesārņojuma, kvalitātes un pārvaldības jomā visos līmeņos” un kuras valsts, reģionālajā un vietējā līmenī, visticamāk, nodarbojas ar NAPCP īstenošanu.

Iespēju robežās valsts programmas izstrādes laikā visas veiktās apspriedes būtu skaidri jādokumentē. Dalībvalstīm būtu jāievēro savas valsts vadlīnijas par to, kā veicamas apspriedes ar ieinteresētajām personām (ja tādas pastāv).

Atbilstīgi Direktīvas 2003/35/EK 2. panta 5. punktam tajā izstrādāto sabiedrības līdzdalības procedūru nepiemēro plāniem un programmām, attiecībā uz kurām sabiedrības līdzdalības procedūra notiek saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (35) (“SVN direktīva”).

SVN direktīvu piemēro pēc būtības, un dalībvalstīm ir attiecīgi jānovērtē savas NAPCP. Stratēģiskais vides novērtējums (SVN) saskaņā ar SVN direktīvu ir jāveic attiecībā uz NAPCP, ja programma izpilda visus četrus SVN direktīvas 2. panta a) punktā un 3. panta 2. punktā sniegtos kritērijus, proti, ja plāns vai programma:

i) ir jāsagatavo un/vai jāpieņem iestādei valsts, reģionālā vai vietējā līmenī;

ii) tiek prasīta saskaņā ar normatīviem vai administratīviem aktiem;

iii) ir sagatavota jebkurai SVN direktīvas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajai nozarei;

iv) nosaka pamatprincipus turpmākās attīstības saskaņošanai projektiem, kuri uzskaitīti I un II pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (36) (“IVN direktīva”).

SVN ir jāveic NAPCP sagatavošanas laikā un pirms to pieņemšanas. Ja plānos un programmās, kuriem ir piemērojams SVN, tiek veikti nenozīmīgi grozījumi, to vidiskais novērtējums jāveic tikai tad, ja dalībvalsts nosaka, ka tiem varētu būt būtiska ietekme uz vidi.

Pārrobežu apspriedes

Izstrādājot NAPCP projektu, var rasties vajadzība veikt pārrobežu apspriedes (6. panta 6. punkts). Tas varētu būt gadījumā, kad, piemēram, ir skaidri konstatēts, ka esošie piesārņojuma avoti rada lokālas pārrobežu problēmas citai dalībvalstij; piemēram, robežas tuvumā ir koncentrēta enerģijas ražošana vai smagā rūpniecība un/vai pilsētas teritorijas (un saistītā satiksme). Izvērtējot papildu RPP saskaņā ar NECD, šeit ir jāņem vērā attiecīgā pārrobežu ietekme, un var būt vajadzība veikt kopīgas darbības ar kaimiņu dalībvalstīm un trešām valstīm.

Ja piemērojama SVN direktīva, dalībvalstīm, ja to NAPCP īstenošana, visticamāk, būtiski ietekmēs vidi citā dalībvalstī vai ja dalībvalsts, kas, visticamāk, tiks būtiski ietekmēta, to pieprasa, vispirms ir jāiesaistās pārrobežu apspriedēs pirms RPP pieņemšanas (SVN direktīvas 7. pants).

Mērķis ir veicināt pārrobežu sadarbību gaisa kvalitātes pārvaldības jomā kā kopīgu resursu, nodrošinot saziņas forumu (37).

AAQD īpaša uzmanība ir pievērsta tam, ka PM un O3 piemīt pārrobežu raksturs. Saskaņā ar AAQD dalībvalstīm ir savstarpēji jāsadarbojas, ja tiek ziņots par pārsniegumu, kas saistīts ar “piesārņojošo vielu un to prekursoru pārrobežu pārnesi ievērojamā apjomā, attiecīgās dalībvalstis sadarbojas un vajadzības gadījumā, veicot piemērotus, bet samērīgus pasākumus, rīkojas kopīgi” (AAQD 25. pants).

NAPCP sniegtā atsauce uz apspriešanos

NAPCP būtu jāsniedz norāde par to, kur būtu pieejami visi apspriešanās rezultāti (piemēram, tīmekļa vietne).

Ieinteresēto personu loma papildu RPP identificēšanā un novērtēšanā

Iespējamo pasākumu identificēšanas un novērtēšanas laikā attiecīgajām iestādēm, kas gatavo NAPCP, būtu jāapspriežas ar citām attiecīgajām valdības struktūrvienībām un aģentūrām (piemēram, tām, kas atbild par specifisku emisijas avotu reglamentēšanu), kā arī ar citām ieinteresētajām personām, kas varētu sniegt informāciju par pašreizējiem pasākumiem un iespējamiem turpmākiem pasākumiem, kurus varētu īstenot. Piemēram, var lūgt sniegt šādus ievaddatus.

Ieinteresēto personu grupa RPP identificēšana RPP novērtēšana Citas valdības struktūrvienības un aģentūras Tādu politikas instrumentu veidi, kas bijuši iedarbīgi konkrētajās politikas jomās / nozarēs Prioritātes citās politikas jomās (lai panāktu saskaņotību ar esošiem plāniem un programmām) Informācija par iespējamiem turpmākiem pasākumiem, kurus jau plānots pieņemt Vispārējās īstenošanas iespējas Līmenis, kādā pasākumu varētu īstenot Finansējuma avoti Izpildes panākšana Reģionālās un vietējās iestādes Pasākumu īstenošanas līdzšinējā pieredze Pašreiz īstenotie pasākumi Ieinteresētās personas, kuras ietekmē RPP / galīgie lietotāji (piemēram, nozare, NVO, iekšpilsētas iedzīvotāji) Pasākumu īstenošanas līdzšinējā pieredze Pašreiz īstenotie pasākumi Pasākumu pamatotība (proti, savietojamība ar pašreizējiem pasākumiem, tehniski ierobežojumi) Gaidāmās izmaksas un pasākuma efektivitāte Pasākuma uzņemšana (saistīta ar pieņemamību) Emisijas samazinājuma sasniegšanas iespējamais datums

5. NAPCP IZPLATĪŠANA

Skatīt 14. panta 1. punktu

Dalībvalstīm ir aktīvi un sistemātiski jāizplata sava NAPCP sabiedrībā, publicējot to publiski pieejamā tīmekļa vietnē (14. panta 1. punkts). Lai izpildītu prasības, ko ANO/EEK noteikusi Konvencijā par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju vērsties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (Orhūsas konvencija), dalībvalstīm ir jānodrošina publiska piekļuve vides informācijai (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/4/EK (38)).

Direktīvā arī noteikts, ka dalībvalstīm ir jāizplata saskaņā ar 10. pantu ziņotās datu kopas un informācija publiski pieejamā tīmekļa vietnē. Lai veicinātu visas saskaņā ar Direktīvu ziņotās informācijas izmantošanu, dalībvalstīm būtu jāizvērtē iespēja NAPCP iekļaut saiti uz visām līdztekus datu kopām un ziņojumiem, arī saiti uz:

— valsts emisiju pārskatiem, tostarp attiecīgā gadījumā uz koriģētajiem emisiju pārskatiem,

— valstu emisiju prognozēm,

— informatīvo pārskata ziņojumu,

— papildu ziņojumiem un informāciju, kura sniegta Komisijai saskaņā ar 10. pantu un kurā iekļautas monitoringa vietu atrašanās vietas un saistītie rādītāji, ko izmanto gaisa piesārņojuma ietekmes uz ekosistēmu uzraudzībai, un turpmākie monitoringa dati.

Papildu ieteikumi paraugprakses nodrošināšanai

— Lai nodrošinātu NAPCP izplatīšanu, būtu jāizstrādā saziņas plāns. Piemēram, būtu jānosaka NAPCP mērķauditorija (norādot galvenās iestādes, aģentūras, pilsētas vai pētniecības struktūras), kā arī plašsaziņas līdzekļu saraksts un ar NAPCP saistīto paziņojumu presei izdošanas grafiks. Būtu arī jāiekļauj rādītāji, kas ļauj noteikt sabiedrības iesaistes līmeni NAPCP (piemēram, nosakot tīmekļa vietnes apmeklējumu skaita mērķvērtības).

— Publicēt netehniskus kopsavilkumus sabiedrībai, kuros skaidrots NAPCP mērķis un saturs.

6. PAPILDINĀJUMS. RĪKKOPA, KAS PALĪDZ IZVĒRTĒT UN ATLASĪT PAPILDU RPP

Šajā papildinājumā piemēru veidā ir sniegtas analītiskās metodes un ziņojumu izlaide, kas atvieglotu papildu RPP izvērtēšanu un atlasi. Ir sniegtas atsauces uz attiecīgajām vadlīniju pamatdaļas iedaļām.

6.1. Senāko, kārtējo un plānoto pasākumu ietekmes uz gaisa kvalitāti novērtējuma kopsavilkums

Sniedzot datus par to, kā NAPCP ietekmē gaisa kvalitāti un vidi, uzskatāms, ka paraugprakse ir iekļaut turpmāk minētos elementus. Lai izvairītos no atkārtošanās sākotnējā NAPCP, ja vien ir iespējams, ieteicams vēsturiskos datus sniegt līdztekus prognozētajiem datiem. Turpmāk piemēru veidā sniegti iekļaujamie dati.

— Šāda informācija par bāzes gadu (2005) un jaunāko pārskata gadu

— Kartes, kurās redzama vismaz šādu piesārņotāju pašreizējā koncentrācija gaisā: NO2, PM10, PM2,5 un O3, kā arī citi AAQD piesārņotāji, attiecībā uz kuriem dalībvalstij ir būtiskas problēmas. Turpmāk sniegts piemērs tam, kāda ir PM2,5 gada vidējā koncentrācija ES 2005. gadā un 2015. gadā (sk. 3. un 4. attēlu). Sniegtie piemēri attiecas uz visu ES kopumā, bet NAPCP tiek prasīta informācija tikai dalībvalsts līmenī. 3. attēls PM2,5 gada vidējā koncentrācija 2005. gadā Avots: pašu kompilācija (dati no TSAP ziņojuma #16). 4. attēls PM2,5 gada vidējā koncentrācija 2015. gadā Avots: pašu kompilācija (dati no TSAP ziņojuma #16).

— Histogramma, kurā parādīts neatbilstīgo zonu skaits un maksimālās pārsnieguma vērtības valsts līmenī NO2, PM10, PM2,5 un O3, kā arī citiem AAQD piesārņotājiem, attiecībā uz kuriem dalībvalstij ir būtiskas problēmas. Norādot neatbilstīgo zonu skaitu, kā atsauci norāda zonu kopskaitu. Piemēram: 5. attēls Neatbilstīgo zonu skaits un maksimālais pārsniegums Piezīme. Minētajā grafikā ir redzams gada robežvērtību maksimālais pārsniegums (sarkanā līnija) un dienas un stundas robežvērtības (zilā līnija) uz sekundārās ass. Lai attēls būtu skaidri saprotams, maksimālās koncentrācijas un pārsniegumu skaita vērtībām jābūt vienas kārtas vērtībām.

— Šāda informācija par AP scenāriju 2020., 2025. un 2030. gadam un par katru no minētajiem piesārņotājiem

— Kartes, kurās redzama saskaņā ar AP scenāriju prognozētā koncentrācija. Turpmāk sniegts piemērs tam, kāda ir PM2,5 gada prognozētā vidējā koncentrācija ES līmenī 2020., 2025. un 2030. gadā (sk. 6., 7. un 8. attēlu). NAPCP tiek prasīta informācija tikai dalībvalsts līmenī. 6. attēls Gada vidējā prognozētā PM2,5 koncentrācija 2020. gadā saskaņā ar AP scenāriju Avots: pašu kompilācija (dati no TSAP ziņojuma #16). 7. attēls Gada vidējā prognozētā PM2,5 koncentrācija 2025. gadā saskaņā ar AP scenāriju Avots: pašu kompilācija (dati no TSAP ziņojuma #16). 8. attēls Gada vidējā prognozētā PM2,5 koncentrācija 2030. gadā saskaņā ar AP scenāriju Avots: pašu kompilācija (dati no TSAP ziņojuma #16).

— Histogramma, kurā redzamas prognozētās neatbilstīgo zonu skaita izmaiņas. Informācija par maksimālo pārsniegumu valsts līmenī un vidējo ekspozīcijas rādītāju saskaņā ar AP scenāriju (sk. 10. attēlu).

— Šāda informācija par APP scenāriju 2020., 2025. un 2030. gadam un par katru no minētajiem piesārņotājiem

— Kartes, kurās redzama prognozētā koncentrācijas starpība salīdzinājumā ar koncentrāciju, kas panākta, īstenojot AP scenāriju. Turpmāk sniegts piemērs tam, kāda ir PM2,5 gada prognozētā vidējā koncentrācija ES līmenī 2030. gadā (sk. 9. attēlu). NAPCP tiek prasīta informācija tikai dalībvalsts līmenī. 9. attēls Gada vidējā prognozētā PM2,5 koncentrācija 2030. gadā saskaņā ar APP scenāriju Avots: pašu kompilācija (dati no TSAP ziņojuma #16).

— Histogramma, kurā redzama prognozētā neatbilstīgo zonu skaita starpība salīdzinājumā ar prognozēm, kas iegūtas, īstenojot AP scenāriju APP scenārijā. Norādot neatbilstīgo zonu skaitu, kā atsauci norāda zonu kopskaitu. Turpmāk norādīts histogrammas piemērs (10. attēls).

— Tabula vai attēls, kurā sniegtas saskaņā ar APP scenāriju prognozēto robežvērtību maksimālā pārsnieguma vērtības (maksimālā koncentrācija un/vai pārsniegumu skaits). 10. attēls Neatbilstīgo zonu skaits 2020. un 2030. gadā saskaņā ar AP un APP scenāriju

— Piemēra veidā sniegts grafiks, lai parādītu PM2,5 vidējā ekspozīcijas rādītāja prognozes un salīdzinātu šo rādītāju AP scenārija un APP scenārija gadījumā (39). 11. attēls Vēsturiskie dati un prognozētās PM2,5 vidējā ekspozīcijas rādītāja izmaiņas

6.2. Emisijas avotu / nozarei specifiskas RPP piemēri (nepilnīgs uzskaitījums)

Nozare Iespējamā RPP Enerģijas ražošana — Piesārņojuma mazināšanas tehnoloģijas (esošo iekārtu modernizēšana un jaunu iekārtu uzstādīšana) — Tādu emisijas robežvērtību ieviešana, kas būtu stingrākas par spēkā esošajos tiesību aktos (piem., RED) noteiktajām — Kurināmā aizstāšana — Ar degšanu nesaistītas atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas stimulēšana — Energoefektivitātes pasākumi — Degvielas kvalitātes standarti Rūpnieciskie procesi — Piesārņojuma mazināšanas tehnoloģijas (esošo iekārtu modernizēšana un jaunu iekārtu uzstādīšana) — Tādu emisijas robežvērtību ieviešana, kas būtu stingrākas par spēkā esošajos tiesību aktos (piem., RED) noteiktajām — Kurināmā aizstāšana — Energoefektivitātes pasākumi — Degvielas kvalitātes standarti Šķīdinātāju un preparātu lietošana, difūzās emisijas — Šķīdinātāju izmantošanas kontrole — Preparātu formulas maiņa — Preparātu aizstāšana — Ar publisko iepirkumu saistīti pasākumi (piemēram, ceļu marķējums uz ūdens bāzes) — Pasākumi, kas uzlabo informācijas kvalitāti un tās pieejamību patērētājiem attiecībā uz šķīdinātāju un preparātu lietošanu un to difūzajām emisijām Lauksaimniecība — Skatīt Direktīvas III pielikuma B daļu, kurā uzskaitīti NAPCP iekļaujamie obligātie un fakultatīvie pasākumi — Pasākumi, kas labvēlīgi ietekmē gan gaisa kvalitāti, gan klimata pārmaiņas, piemēram: paraugprakse precīzās lauksaimniecības un biogāzes uzstādīšanas jomā, ekstensīvas ganības zālājos, bioloģiskā lauksaimniecība Atkritumi — Atkritumu savākšanas pakalpojumu optimizēšana, atkritumu mazināšanas iekārtas atkritumu apstrādes objektos — Atkritumu apjoma samazināšanas pasākumi, jo īpaši attiecībā uz bioloģiski noārdāmiem atkritumiem, piemēram, pārtikas atkritumiem Transports (autoceļiem paredzēts / autoceļiem neparedzēts transports) — Visaptverošu ilgtspējīgu pilsētas mobilitātes plānu (SUMP) īstenošana pilsētās un attiecīgā nacionālā (finansiālā, leģislatīvā) satvara īstenošana — Piesārņojuma mazināšanas iekārtas (filtru modernizēšana) — Mērķtiecīgi nodokļi autotransportam un/vai degvielas tipiem — Ieguldījumi mazemisiju sabiedriskā transporta infrastruktūrā, transportlīdzekļi un tvērums — Automobiļu koplietošanas un ekoloģiskas braukšanas veicināšana — Bezemisiju, mazemisiju un alternatīvu tīras degvielas transportlīdzekļu veicināšana un ieguldījumu veicināšana saistītajā infrastruktūrā (uzlādes punkti) — Maksas iekasēšana par braukšanu sastrēgumstundās / zemu emisiju zonas — Aktīvas mobilitātes veicināšana (velobraukšana, iešana kājām) — Metāllūžņu nodošanas shēmu subsidēšana — transportlīdzekļu parka atjaunošanas veicināšana — Esošo emisiju standartu labākas izpildes panākšana (piemēram, uzlabojot mehānisko transportlīdzekļu atbilstības pārbaudes) — Satiksmes ierobežošanas un ātruma mazināšanas pasākumu ieviešana (piemēram, 30 km/h zonas) Mājsaimniecību apkure — Energoefektivitātes pasākumi (piemēram, siltināšana) — Degvielas kvalitātes minimālās prasības (šķidrajam kurināmajam un/vai malkai un citai biomasai) — Kurināmā aizstāšanas stimulēšana, mērķorientēti nodokļi kurināmā tipiem, kas rada lielāko piesārņojumu — Iekārtu modernizēšana (vai tās subsidēšana), piemēram, ar oglēm/malku kurināmo krāšņu / apkures katlu aizstāšanas programmas — Esošo kvalitātes standartu labāka piemērošana mājsaimniecību apkures katliem (piemēram, uzlabojot mājsaimniecību apkures katlu tirgus uzraudzību) — Informācijas sniegšana un spēju veidošana (piemēram, uzlabojot informētību par gaisa kvalitāti, mājokļu apkures ietekmi, mājokļu apkures iekārtu tipiem un efektīvu ekspluatāciju) Avots: pamatojoties uz Multi-pollutant Measures Database, Diegmann et al. (2014), RAC Foundation (2014), 2006. gada valstu programmu novērtējumu saskaņā ar NEC direktīvu, EK Gaisa kvalitātes pasākumu katalogu.

6.3. Tādu analītisko metožu piemēri, ko izmanto, lai noteiktu papildu RPP, kura nepieciešama emisiju samazināšanas saistību izpildei

Mazāko izmaksu analīze ( LCA ) / izmaksu lietderības analīze. Ar šīm metodēm izvērtē RPP izmaksas, lai izraudzītu alternatīvu iespēju (iespējas), kā sasniegt mērķi ar zemākajām neto izmaksām. Saistībā ar NECD atbilstoša ir mazāko izmaksu un izmaksu lietderības analīze, jo ieguvumi (kas izteikti kā piesārņojuma samazinājums tonnās) ir noteikti emisiju samazināšanas saistību līmenī attiecībā uz katru piesārņotāju. RPP izmaksu apjomu var noteikt kvalitatīvā izteiksmē (ļoti augstas, augstas, vidējas, zemas, ļoti zemas attiecībā viena pret otru) vai skaitliskā izteiksmē (naudā). Mazāko izmaksu analīzi var veikt, izmantojot kumulatīvās piesārņojuma mazināšanas izmaksu līknes, kā parādīts turpmāk minētajā piemērā.

Piemēram, pasākumu novērtējums, izmantojot izmaksu lietderības analīzi atlasītajam piesārņotājam. Šajā piemērā tiek prognozēts, ka emisijas saskaņā ar AP scenāriju 2030. gadā būs 840 t un emisijas saistībā ar NECD noteiktajām emisiju samazināšanas saistībām būs 790 t. Tāpēc, lai nodrošinātu atbilstību, ir nepieciešama papildu RPP ar mērķi panākt vismaz 50 t samazinājumu.

Pasākums Emisiju samazinājums (tonnas) Izmaksas (EUR) Izmaksu lietderība (EUR par tonnu) A pasākums 6 5 000 833 B pasākums 10 4 800 480 C pasākums 20 6 000 300 D pasākums 13 3 800 292 E pasākums 4 6 500 1 625 F pasākums 5 11 000 2 200 G pasākums 2 11 000 5 500

Šajā piemērā, lai sasniegtu robežvērtības, kuru kopējās izmaksas ir 30 000 EUR, būtu jāizvēlas D, C, B, A un E pasākums, savukārt F pasākums vairs netiktu ņemts vērā, jo tā izmaksas par emisiju samazinājuma tonnu ir augstākas. Kumulatīvās izmaksas var samazināt, ja E pasākumu ievieš tikai daļēji (tikai līdz NECD prasītajam emisijas samazināšanas līmenim, ja iespējams).

Šo pieeju ir grūti izmantot tādā ziņā, ka tā neļauj ņemt vērā RPP ietekmi attiecībā uz vairākiem piesārņotājiem, ja vien netiek izmantota optimizēšanas pieeja (līdzīgi tai, ko piemēro GAINS modelī) vai neizmanto piesārņotāju sekvencēšanu. Ar optimizēšanas pieeju atrod izmaksu ziņā lētāko risinājumu, kā izpildīt emisiju samazināšanas saistības attiecībā uz visiem piesārņotājiem, taču tās īstenošanai ir nepieciešams īpašs modelis. Piesārņotāju sekvencēšana ir vienkāršāka pieeja, un ar to visu RPP, kas samazina emisijas vienam no piesārņotājiem, novērtē vispirms. Citu piesārņotāju emisiju samazinājumu, kas sasniegts ar šo RPP, tad izsaka skaitliski un atņem no AP prognozēm. Pēc tam RPP novērtē attiecībā uz otro piesārņotāju utt. Var gadīties, ka pēc visas attiecībā uz pirmo piesārņotāju piemērojamās RPP īstenošanas vairs nav vajadzības ieviest papildu RPP attiecībā uz vienu vai vairākiem atlikušajiem piesārņotājiem. Pastāv dažādi veidi, kā izraudzīties pirmo vērtējamo piesārņotāju:

— par prioritārāko nosaka piesārņotāju, kuram emisiju samazinājuma saistību izpildes ceļš ir vislielākais,

— izraugoties piesārņotāju, kuram RPP līdztekus, visticamāk, veicinātu arī citu piesārņotāju mazināšanu. Piemēram, SO2 piesārņojuma mazināšanas RPP, visticamāk, visvairāk ietekmēs arī PM emisijas,

— sākot ar RPP attiecībā uz tiem piesārņotājiem, kas neatbilst arī AAQD noteiktajām robežvērtībām, piemēram, NOX vai PM.

Izmaksu un ieguvumu analīze ( CBA ). Šo metodi ir ieteicams izmantot, ja galvenos ieguvumus un tiešās izmaksas var izteikt naudā. Viens veids, kā izmaksu un ieguvumu apsvērumus ieviest RPP novērtējumā, ir salīdzināt katrai identificētajai RPP izmaksas par samazinātā piesārņojuma tonnu ar ieguvumiem, ko sniedz samazinātā piesārņojuma tonna, kura pienācīgi diskontēta nākotnē. Pēdējo minēto parasti izsaka naudā: kaitējuma izmaksu izteiksmē. Ja kaitējuma izmaksu izteiksmē naudiski izsaka tikai ieguvumus, CBA metode varētu sniegt līdzīgus rezultātus tiem, ko iegūst ar iepriekš aprakstīto mazāko izmaksu analīzes (LCA) metodi. Tomēr, ja naudā izsaka arī turpmākos ieguvumus, ar CBA metodi un ar LCA metodi izraudzītie pasākumi varētu atšķirties. Dalībvalstis var nolemt izraudzīties RPP, kas sniedz lielākos ieguvumus (vai zemākās neto izmaksas) par piesārņojuma samazinājuma tonnu, līdz tiek sasniegtas emisiju samazināšanas saistības.

Piemēram, pasākumu novērtēšanu ar izmaksu un ieguvumu analīzi var ilustrēt, arī izmantojot piesārņojuma mazināšanas robežizmaksu līkni (t. i., atkārtojot izmaksu lietderības analīzi, kurā sasniegtais ieguvums arī tiek ņemts vērā). Turpmāk sniegtajā piemērā, lai izpildītu emisiju samazināšanas saistības, dalībvalstij ir jāsamazina 50 t piesārņotāja, īstenojot papildu RPP. Lai novērtētu pasākumus, aprēķina piesārņotāja samazināšanas tonnas neto izmaksas, no kopējām pasākuma izmaksām atņemot emisiju samazinājuma ieguvumus (ko skaitliski izsaka kā 2 500 EUR/t lielas kaitējuma izmaksas) un dalot ar emisiju samazinājumu, kas sasniegts ar šo pasākumu. Izmaksu līkne rāda, ka A–F pasākumiem ir negatīvas neto izmaksas (tas nozīmē, ka šo pasākumu ieguvumi atsver izmaksas), savukārt G pasākumam ir pozitīvas neto izmaksas (pasākuma izmaksas ir lielākas nekā ieguvumi).

Pasākums Emisiju samazinājums (tonnas) Izmaksas (EUR) Ieguvums (EUR) Piesārņotāja samazinājuma tonnas neto izmaksas (EUR) A pasākums 6 5 000 15 000 – 1 667 B pasākums 10 4 800 25 000 – 2 020 C pasākums 20 6 000 50 000 – 2 200 D pasākums 13 3 800 32 500 – 2 208 E pasākums 4 6 500 10 000 – 875 F pasākums 5 11 000 12 500 – 300 G pasākums 2 11 000 5 000 3 000

Šīs pieejas priekšrocība ir tā, ka tiek izraudzīti pasākumi, kas sniedz lielākos ieguvumus, un var identificēt papildu pasākumus, kuri ir izmaksu ziņā lietderīgi, pat ja tie nav nepieciešami, lai izpildītu emisiju samazināšanas saistības (piemēram, F pasākums iepriekš minētajā piemērā).

Pieeju ierobežo tas, ka kaitējuma izmaksu izteiksme aptver tikai daļu no kopējiem ieguvumiem, ko varētu sasniegt ar RPP. Turklāt kaitējuma izmaksu izteiksme lielākoties darbojas valsts līmenī, nevis attiecībā uz konkrēto vietu vai nozari, tāpēc netiek izvērtēta faktiskā emisiju samazinājuma vieta un saistītā vietējo iedzīvotāju ekspozīcija. Sīkāka pieeja, ko izmanto ieguvumu skaitliskai izteiksmei, ir ietekmes novērtēšanas integrētā pieeja, bet tās veikšanai ir nepieciešama detalizēta gaisa kvalitātes modelēšana, ietekmes uz veselību analīze un vērtēšana, kas var būt resursu ziņā visai ietilpīgs process.

Līdzīgi iepriekš minētajam piemēram šis piemērs neietver to, ka pasākumi var ietekmēt vairākus piesārņotājus.

Modelēšana uz optimizācijas bāzes. Optimizācijas modeļi ļauj identificēt RPP kopumu, kas varētu sasniegt prasīto emisiju samazinājumu ar viszemākajām izmaksām, ņemot vērā, ka pasākumi ietekmē vairākus piesārņotājus. Ar dažiem optimizācijas modeļiem var vienlaikus novērtēt, kā izraudzītā RPP ietekmē gaisa kvalitāti, siltumnīcefekta gāzu emisijas un vidi. Šāds modelis, ko izmanto Eiropas mēroga novērtējumos, ir, piemēram, GAINS modelis. Dažas dalībvalstis izmanto arī GAINS modeļa reģionālās versijas, lai veiktu novērtējumu valsts līmenī.

Vairuma optimizācijas modeļu, kā arī LCA un CBA metožu iespējamās nepilnības ir tās, ka šīs metodes ir izstrādātas tehnisku pasākumu novērtēšanai un tādējādi tās nespēj novērtēt ietekmi, ko rada netehniski pasākumi, piemēram, strukturālas izmaiņas vai pasākumi, kas atkarīgi no izturēšanās.

6.4. Analīzes metodes, kas palīdz noteikt RPP prioritāti

Vairākkritēriju analīze ( MCA ). Šī metode ļauj izraudzīties RPP, izvērtējot mērķu kopu un saistītos kritērijus. Saistībā ar NECD daudzkritēriju analīze ir īpaši noderīga, jo ļauj saskaņot pasākumu analīzi ar konkrētiem NECD mērķiem, un tā vienlaikus veicina novērtējuma veikšanu, pamatojoties uz efektivitātes, lietderības un saskaņotības kritērijiem. Iespējamie MCA kritēriji varētu būt šādi.

Kritēriji/rezultāts 1 (zems) 2 (vidējs) 3 (augsts) Vai pastāv tiesiskais regulējums attiecībā uz pasākuma īstenošanu? Nē, būtu nepieciešams grozīt spēkā esošos tiesību aktus vai ieviest jaunus Jā, bet būtu nepieciešams ieviest dažus papildu pasākumus Jā, ir pilnībā izstrādāts tiesiskais regulējums, ar ko var nodrošināt RPP īstenošanu Kad tiks sasniegts ar RPP saistītais emisiju samazinājums? Ne agrāk par 2030. gadu Laikā no 2025. gada līdz 2030. gadam Laikā no 2020. gada līdz 2025. gadam Kāda ir RPP gaidāmā ietekme uz gaisa kvalitāti un kā RPP veicinās AAQD mērķu sasniegšanu? RPP ietekmē emisijas, ko rada avoti, kuri atrodas ārpus gaisa kvalitātes “karstajiem punktiem”, un neietekmē vai ļoti ierobežoti ietekmē koncentrāciju Pozitīvi ietekmē gaisa kvalitāti, tomēr maz sekmē gaisa kvalitātes mērķu sasniegšanu RPP ietekmē emisijas pilsētas teritorijās un gaisa kvalitātes “karstajos punktos” Gaidāms, ka tiks pozitīvi sekmēta gaisa kvalitātes mērķu sasniegšana Kā pasākums ietekmē kvēpus? [tikai PM pasākumi] Neietekmē Ietekmē nedaudz Ietekmē būtiski Vai pasākums stimulē ieguldījumus tīrās un efektīvās tehnoloģijās? Nē, RPP nav iekļauta tehnoloģiju izmantošana Daļēji, bet galvenokārt balstās uz konvenciālo un vispāratzīto tehnoloģiju Jā, tas veicina ieguldījumus jaunākajās tehnoloģijās Vai pasākums mazina jutīgu iedzīvotāju grupu pakļaušanu iedarbībai? Nē, tas galvenokārt skars emisijas lauku teritorijās Jā, tas tiks īstenots apdzīvotās vietās (piemēram, pilsētās) Jā, tas ir vērsts uz vietām, kurās ir jutīgas iedzīvotāju grupas (piemēram, skolām) Vai RPP labos tādu negatīvo ietekmi uz gaisa kvalitāti un emisijām, ko radījusi jau pieņemta RPP? Nē, pasākums nav atkarīgs no esošas RPP Jā, tas mazinās negatīvo ietekmi Jā, tas novērsīs negatīvo ietekmi Vai RPP veicina vairāk nekā viena piesārņotāja emisiju samazināšanas saistību sasniegšanu? Nē, tā ietekmē tikai vienu piesārņotāju Jā, tā ietekmē divus piesārņotājus Jā, tā ietekmē vairāk nekā divus piesārņotājus / nē, bet tā ļauj pieņemt citu RPP

SVID analīze. Lai izmantotu šo metodi, ir jānosaka RPP stiprās puses, vājās puses, iespējas un draudi. Tā kā vairāku RPP salīdzināšana, izmantojot SVID analīzi, var būt gan grūta, gan resursu ziņā ietilpīga, šī metode vairāk ir piemērojama, lai salīdzinātu mazāku skaitu uzskaitīto RPP grupu. Piemēram, pamatojoties uz sākotnējo analīzi, var būt trīs iespējamo pasākumu grupas, kas sasniedz emisiju samazinājumu ar līdzīgām izmaksām. Piemērojot SVID analīzi, varētu noteikt, kura no RPP grupām varētu nodrošināt lielākos ieguvumus attiecībā uz gaisa kvalitāti un citiem politikas mērķiem, kā arī nodrošināt lielāko saskaņotību ar pieņemto RPP, plāniem un programmām, tostarp citās politikas jomās.

Stiprās puses Vājās puses Ir pilnībā izstrādāts tiesiskais regulējums, ar ko var nodrošināt RPP īstenošanu. Emisiju samazinājums pozitīvi ietekmēs 2030. gada robežvērtību sasniegšanu. Gaisa kvalitātes ieguvumi ir nelieli, jo pasākums skars emisijas galvenokārt lauku teritorijās. Nav gaidāma ietekme uz kvēpiem. Pasākums ietekmē tikai vienu piesārņotāju (neveicina citu robežvērtību sasniegšanu). Visticamāk, pasākums neveicinās jaunus ieguldījumus jaunākajās tehnoloģijās. Iespējas Draudi Emisiju samazināšanu varētu sasniegt īsākā laika posmā (no 2025. gada līdz 2030. gadam), ja līdztekus pasākumam tiks veikti pietiekami veicināšanas pasākumi. Pasākums var būt pretrunā citu politikas mērķu sasniegšanai (neatbilstības risks). Pasākumu nelabprāt gribētu pieņemt ieinteresētās personas (t. i., trūkst sociālās pieņemamības).

(1) Vada Starptautiskais Lietišķo sistēmu analīzes institūts (IIASA).

(2) OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.

(3) OV L 165, 18.6.2013., 13. lpp.

(4) OV L 344, 17.12.2016., 1. lpp.

(5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. decembra Direktīva (ES) 2016/2284 par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?qid=1545392373949&uri=CELEX:32016L2284

(6) Komisijas 2018. gada 11. oktobra Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1522, ar ko nosaka vienotu formātu valstu gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmām atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai (ES) 2016/2284 par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu (OV L 256, 12.10.2018., 87. lpp.). https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?qid=1542283677547&uri=CELEX:32018D1522

(7) Skatīt arī Direktīvas 3. panta 4. punktā sniegto termina “gaisa kvalitātes mērķi” definīciju.

(8) http://www.iiasa.ac.at/web/home/research/researchPrograms/air/policy/TSAP_12_final_v1.pdf

(9) Saskaņā ar AAQD“zona” ir dalībvalsts teritorijas daļa, ko dalībvalsts noteikusi gaisa kvalitātes novērtēšanas un pārvaldības vajadzībām.

(10) Skatīt 13. punktu saistībā ar to, kā definēt AP scenāriju: https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/documents/2015/AIR/EB/English.pdf.

(11) Pilnu pārskatu par ES tiesību aktiem saistībā ar gaisa piesārņojuma kontroli, pamatojoties uz piesārņojuma avotu, skatīt: http://ec.europa.eu/environment/air/reduction/legislation.htm.

(12) https://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/progress/monitoring_en

(13) Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīva 2001/81/EK par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju dažām atmosfēru piesārņojošām vielām (OV L 309, 27.11.2001., 22. lpp.).

(14) http://ec.europa.eu/environment/air/clean_air/outlook.htm

(15) http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11265-2016-INIT/en/pdf

(16) http://www.iiasa.ac.at/web/home/research/researchPrograms/air/GAINS.html

(17) https://ec.europa.eu/info/files/better-regulation-toolbox-57_en

(18) Sociālā pieņemamība varētu būt viens no kritērijiem, ko izmanto vairākkritēriju analīzē.

(19) Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīva 2008/50/EK par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (OV L 152, 11.6.2008., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīva 2004/107/EK par arsēnu, kadmiju, dzīvsudrabu, niķeli un policikliskiem aromātiskiem ogļūdeņražiem apkārtējā gaisā (OV L 23, 26.1.2005., 3. lpp.).

(20) OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.

(21) https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-strategy-and-energy-union

(22) https://enrd.ec.europa.eu/home-page_en

(23) http://ec.europa.eu/environment/circular-economy/index_en.htm

(24) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX%3A52016DC0501

(25) https://ec.europa.eu/transport/themes/urban/cpt_en

(26) https://ec.europa.eu/transport/themes/urban/urban_mobility/ump_en

(27) http://ec.europa.eu/environment/nature/knowledge/rep_habitats/index_en.htm

(28) http://ec.europa.eu/environment/water/participation/map_mc/map.htm

(29) http://ec.europa.eu/environment/water/water-nitrates/index_en.html

(30) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:32013R1301

(31) http://www.unece.org/environmental-policy/conventions/envlrtapwelcome/guidance-documents-and-other-methodological-materials/gothenburg-protocol.html

(32) https://www.rivm.nl/media/documenten/cce/manual/Manual_UBA_Texte.pdf

(33) http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/tool_35_en.htm

(34) OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:32003L0035

(35) OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?qid=1525338019455&uri=CELEX:32001L0042

(36) OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.

(37) Skatīt, piemēram, pārrobežu apspriedes, ko Horvātija ar Itāliju noturējusi saistībā ar upes baseina apsaimniekošanas plānu: http://www.va.minambiente.it/en-GB/Oggetti/Documentazione/1607/2691.

(38) OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=celex%3A32003L0004

(39) Vidējais ekspozīcijas rādītājs netika ziņots par 2005. bāzes gadu. Tādējādi tas būtu jāsniedz tikai par jaunāko pārskata gadu, ja vien dalībvalsts nevēlas veikt ex post aprēķinu par to, kāds varētu būt bijis vidējais ekspozīcijas rādītājs 2005. gadā.