ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
0.4476

ex 7019 61 00 ex 7019 61 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 90 00 ex 7019 90 00

11 19 11 12 13 14 15 18 19 11 12 13 14 15 18 19 11 19

Ar epoksīdsveķiem piesūcināti austie stikla šķiedras audumi, kuru termiskās izplešanās koeficients 30°C līdz 120°C grādu temperatūrā (saskaņā ar IPC TM 650 metodi): — garumā un platumā ir 10ppm/°C vai vairāk (bet ne vairāk kā 12ppm/°C ), bet — biezumā — 20ppm/°C vai vairāk (bet ne vairāk kā 30ppm/°C), un kuru stiklošanās temperatūra ir 152°C vai vairāk, bet nepārsniedz 153°C (saskaņā ar metodi IPC TM 650)

0 %

-
(9)Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Padomes Regula (ES, Euratom) 2021/768. Konsekvences labad šai regulai būtu jāstājas spēkā tajā pašā dienā, kad stājas spēkā Padomes Lēmums 20xx/xxxx/ES, Euratom, ar ko groza Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053, un tā būtu jāpiemēro no 2023. gada 1. janvāra. Regulas 6.c pants būtu jāpiemēro no dienas, kad sāk piemērot [Direktīvu par globālā nolīguma par nodokļu uzlikšanas tiesību pārdali īstenošanu], vai no dienas, kad stājas spēkā un tiek piemērota daudzpusējā konvencija, atkarībā no tā, kurš datums ir vēlāk,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES, Euratom) 2021/768 groza šādi:

1)regulas 2. pantu groza šādi:

(a)panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1. Pašu resursus, kas minēti 2. panta 1. punktā Lēmumā (ES, Euratom) 2020/2053, pārbauda, kā norādīts šajā regulā, neskarot Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/516*, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014** un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES***.

______________________

*** Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.)”;

(b)iekļauj šādu 6.a, 6.b un 6.c punktu:

“6.a Ja kontroles un uzraudzības pasākumi attiecas uz pašu resursiem, kas pamatojas uz Lēmuma (ES, Euratom) 2020/2053 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā minēto emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu:

(a)Komisijai ir piekļuve visiem izsoļu procesa datiem, kas vajadzīgi, lai aprēķinātu pašu resursus, kas pamatojas uz emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, tostarp Komisijas Regulā (ES) Nr. 1031/2010* minētajiem datiem;

(b)Komisijai ir piekļuve dokumentācijai, kas attiecas uz ikgadējo kvotu apjomu, attiecībā uz kuru attiecīgā dalībvalsts izmanto kādu no turpmāk minētajām iespējām, un to kvotu vidējai svērtajai cenai, kuras izsolītas kopējā izsoles platformā tajā gadā, kurā tiktu izsolītas minētās kvotas:

–Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantā minēto iespēju piešķirt pagaidu bezmaksas kvotas;

–Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/842*** 6. panta 1. punktā minēto iespēju ierobežotā apjomā anulēt kvotas;

–Direktīvas 2003/87/EK 10.d panta 4. punktā minēto kvotu izmantošanu izsolēs Modernizācijas fondam saskaņā ar minētās direktīvas 10.d panta 3. punktu;

(c)Komisija pati var veikt pārbaudes uz vietas. Dalībvalstis atvieglo šīs pārbaudes.

Pārskatīšanas pasākumā Komisija pārliecinās, ka aprēķini, kas minēti Lēmuma (ES, Euratom) 2020/2053 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā, ir balstīti uz pareiziem datiem. Tas ietver pārbaudi par pamatā esošo datu atbilstību Regulai (ES) Nr. 1031/2010.
Konkrētāk, līdz 1,65 miljardu EUR summa tiks īstenota saskaņā ar HE iniciatīvu “Mikroshēmas Eiropai”: 900 miljoni EUR no 4. kopas, 150 miljoni EUR no 3. kopas, 300 miljoni EUR no 5. kopas un 300 miljoni EUR no Eiropas Inovācijas padomes (EIC). Turklāt Komisija ierosina samazināt HE budžetu par 400 miljoniem EUR, lai palielinātu DEP pieejamās summas. Lai kompensētu šo samazinājumu 400 miljonu EUR apmērā, Komisija ierosina HE programmai atkal darīt pieejamu papildu summu 400 miljonu EUR apmērā (pašreizējās cenās) saistību apropriācijām laikposmā no 2023. līdz 2027. gadam, kas radušās, pilnībā vai daļēji neīstenojot šīs programmas vai tās priekšgājējas programmas projektus. Šī summa papildinās 0,5 miljardus EUR (2018. gada cenās), kas jau minēti Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgajā deklarācijā par atcelto līdzekļu atkārtotu izmantošanu saistībā ar pētniecības programmu. Tāpēc Komisija aicina Eiropas Parlamentu un Padomi papildināt šo kopīgo deklarāciju, norādot papildu summu, kas atkal būs pieejama.

Saskaņā ar DEP ir ierosināts jauns konkrētais mērķis Nr. 6, lai īstenotu iniciatīvu “Mikroshēmas Eiropai”. Šis konkrētais mērķis Nr. 6 attiecas uz 5. panta a)–d) komponentu, un tas jāīsteno kopuzņēmumam “Mikroshēmas”. Šim jaunajam programmas konkrētajam mērķim Nr. 6 kopumā tiks piešķirti līdz 1,65 miljardiem EUR: 600 miljoni EUR, kas pārdalīti no esošajiem DEP mērķiem, 400 miljonu EUR samazinājums no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) programmas, tostarp 150 miljoni EUR no EISI-Digitālā programma un 250 miljoni EUR no EISI-Transports, 400 miljonu EUR samazinājums no HES programmas 4. grupas (kā minēts iepriekšējā punktā, ko kompensē saistību atcelšanas atkārtota izmantošana) un 250 miljoni EUR no 1. pozīcijas nepiešķirtās rezerves, lai finansētu iniciatīvu saskaņā ar DEP.

Komisija ierosina risināt EISI un augstākās izglītības finansējuma samazinājumu, ievērojot 15 % novirzi, kas paredzēta Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem 18. punktā, tostarp ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai. Komisija aicina Eiropas Parlamentu un Padomi iepriekšējā punktā minētajā kopīgajā deklarācijā atsaukties uz šīm izmaiņām, kas nepieciešamas, lai efektīvi īstenotu iniciatīvu “Eiropas mikroshēmas”.

Sīkāka informācija ir sniegta šim priekšlikumam pievienotajā tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā.
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

“Nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Amerikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, par Galileo un GPS satelītu navigācijas sistēmu un saistīto programmu veicināšanu, nodrošināšanu un izmantošanu” (“Nolīgums”) tika parakstīts 2004. gadā. Tas stājās spēkā 2011. gadā, kad to ratificēja ASV, ES un visas dalībvalstis.

Nolīguma mērķis ir nodrošināt Līgumslēdzēju pušu sadarbību, lai veicinātu, nodrošinātu un izmantotu civilās GPS un Galileo navigācijas un laika sinhronizācijas signālus un pakalpojumus, pievienotās vērtības pakalpojumus, reģionālās satelītu sistēmas un globālās navigācijas un laika sinhronizācijas iekārtas.

Nolīguma 20. panta 5. punkts paredz: “Šis nolīgums ir spēkā desmit gadus. Vismaz trīs mēnešus pirms sākotnējā desmit gadu laikposma beigām Līgumslēdzējas puses paziņo viena otrai, vai tās plāno pagarināt nolīgumu uz nākamajiem pieciem gadiem.” Nolīgums ir spēkā līdz 2021. gada 12. decembrim.

2021. gada jūnijā ASV paziņoja, ka tā vēlas pagarināt Nolīguma darbību. Komisija septembrī atbildēja, ka tā lūgs Eiropas Savienības Padomes atļauju Nolīgumu pagarināt.

Izvērtēšana Eiropas Komisijā liecina, ka Nolīgums ir svarīgs satvars Savienības un ASV sadarbības veikšanai un veicināšanai satelītnavigācijas jomā un dod abpusēju labumu.

Nolīgums ir nozīmīgs, lai izprastu otras puses satelītnavigācijas kopainu un kopīgi noteiktu starptautiskās sadarbības prioritārās interešu jomas. Tas ir arī noderīgs forums, kurā novērtēt līdzšinējo sadarbību un noteikt turpmāko rīcību.

ES interesēs ir pagarināt Nolīguma darbību, lai turpinātu iesaistīties satelītnavigācijas sadarbībā ar ASV.
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 22.12.2021

COM(2021) 834 final

2021/0440(NLE)

Priekšlikums

PADOMES LĒMUMS,

ar ko Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju vārdā atceļ Padomes Lēmumu (ES) 2016/394 par to, lai beigtu apspriežu procedūru ar Burundi Republiku saskaņā ar Partnerattiecību nolīgumā starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, 96. pantu
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Mauritānijas Islāma Republikas un Eiropas Kopienas partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē tika parakstīts uz sešiem gadiem un provizoriski sākts piemērot 2008. gada 8. augustā. Kopš tā laika nolīgums tiek atjaunots automātiski. Jaunākais nolīguma īstenošanas protokols, kura sākotnējais ilgums bija četri gadi (2015–2019), ir divreiz pagarināts vēl uz vienu gadu. Tā darbības termiņš beidzas 2021. gada 15. novembrī. Lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu jaunu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu un tā īstenošanas protokolu, Eiropas Komisija, pamatodamās uz sarunu norādēm, risināja sarunas ar Mauritānijas Islāma Republikas (turpmāk “Mauritānija”) valdību. Šo sarunu iznākumā nolīgumu un protokolu sarunvedēji parafēja 2021. gada 28. jūlijā.

Jaunais nolīgums aptver sešu gadu periodu no tā 20. pantā noteiktās provizoriskās piemērošanas sākumdienas, proti, no dienas, kad abas Puses to parakstījušas. Nolīgums ir atjaunojams automātiski.

Jaunais īstenošanas protokols aptver piecu gadu periodu no tā 19. pantā noteiktās provizoriskās piemērošanas sākumdienas, proti, no dienas, kad abas Puses to parakstījušas. Tas ietver pārskatīšanas klauzulu, kura vajadzības gadījumā ļauj protokola piemērošanas otrajā gadā pielāgot zvejas iespējas un ar tām saistīto finansiālo kompensāciju.

Priekšlikuma mērķis ir noteikt protokolā paredzēto zvejas iespēju sadalījumu starp dalībvalstīm.
PIELIKUMS

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. […]

[…],

ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras brīvības

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

tā kā:

(1)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību un Līgumā iekļaut Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013.

(2)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību un Līgumā iekļaut Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/819 (2021. gada 20. maijs) par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu (pārstrādāta redakcija).

(3)Ir lietderīgi, ka EBTA valstu dalība darbībās, kas izriet no Regulas (ES) 2021/695 un Regulas (ES) 2021/819, sāktos no 2021. gada 1. janvāra neatkarīgi no tā, kad tiek pieņemts šis lēmums, vai ja par šim lēmumam nepieciešamo konstitucionālo prasību izpildi, ja tādas ir, tiek ziņots pēc 2021. gada 10. jūlija.

(4)Subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību EBTA valstīs, vajadzētu būt tiesīgiem piedalīties darbībās, kuras sākas pirms šā lēmuma stāšanās spēkā. Izmaksas par šādām darbībām, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, var tikt uzskatītas par attiecināmām ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tie, kas piemērojami to subjektu izmaksām, kuri veic uzņēmējdarbību ES dalībvalstīs, ja šis lēmums stājas spēkā pirms attiecīgās darbības beigām.

(5)Nosacījumi EBTA valstu un to iestāžu, uzņēmumu, organizāciju un valstspiederīgo dalībai Eiropas Savienības programmās ir izklāstīti EEZ līgumā un jo īpaši tā 81. pantā.

(6)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma 31. protokols, lai īstenotu šo paplašināto sadarbību no 2021. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EEZ līguma 31. protokola 1. pantu groza šādi:

1.5. punktā pievieno šādu tekstu:
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Padome 2020. gada 13. novembrī pieņēma Regulu (ES) 2020/1706, ar ko uz 2021.–2023. gada periodu atver autonomas Savienības tarifa kvotas konkrētiem zvejas produktiem un paredz šo kvotu pārvaldību.

Regulas mērķis ir, garantējot pietiekamu piegādi Savienības apstrādes nozarei, nodrošināt tās konkurētspēju un nepieļaut to, ka tiek apdraudēta Savienības zvejas produktu ražošana. Šim nolūkam regula atbilstīgā apmērā noteiktu kvotu robežās samazina ievedmuitas nodokļus vai aptur to piemērošanu vairākiem produktiem. Tajā arī noteikts, kuru apstrādes operāciju (“atbilstīgās operācijas”) gadījumā kvotas var izmantot.

Apvienotā Karaliste 2020. gada 31. janvārī izstājās no Eiropas Savienības. Regula pamatojās uz pieņēmumu, ka ES un Apvienotā Karaliste noslēgs brīvās tirdzniecības nolīgumu, ko piemēros no pārejas perioda beigām, lai tirdzniecības plūsmas starp tām varētu turpināties un netiktu piemēroti ievedmuitas nodokļi. Lai gan Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā ir paredzēta beznodokļu un bezkvotu piekļuve zvejas produktiem, britu aizjūras zemes un teritorijas (AZT) vairs nav saistītas ar ES un to zvejas produktu eksportam uz Savienību vairs nepiemēro tarifu samazinājumus.

Ar Norvēģijas Karalisti un Islandi noslēgtie divpusējie papildprotokoli, kuros paredzētas kvotas konkrētu sugu zivīm un konkrētiem zvejas produktiem, zaudēja spēku 2021. gada 30. aprīlī. Tā kā līdz tam laikam sarunas par jaunām kvotām netika pabeigtas, ES ražošanas nozare var saskarties ar apstrādei paredzētu beznodokļu produktu trūkumu.

Tāpēc, lai novērstu sekas, ko varētu radīt britu AZT izslēgšana no ES AZT tirdzniecības režīma un ar Norvēģiju un Islandi noslēgto papildprotokolu darbības beigas, Padomes Regula (ES) 2020/1706 ir jāgroza.

• Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā rīcībpolitikas jomā

Šī iniciatīva ir saskaņā ar ES pēdējo 20 gadu laikā īstenoto politiku, kas paredz nodrošināt zvejas produktu pietiekamu piegādi ES apstrādes nozarei.

2. JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

• Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 31. pants.

• Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

Kopējā muitas tarifa nodokļi ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.

• Proporcionalitāte

Rīcībpolitiskais lēmums ir samērīgs, jo ir atļauts tikai ierobežots katra produkta daudzums, ņemot vērā kvotas izmantojuma rādītāju, vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES un trešo valstu ražotājiem, pievienoto vērtību un citas tirdzniecības preferences.

• Juridiskā instrumenta izvēle

Ir lietderīgi izmantot tāda paša veida aktu kā grozāmais tiesību akts, proti, Padomes regulu.
Kā jau minēts, atkāpēm no PVN direktīvas vienmēr vajadzētu būt ar noteiktu beigu termiņu, lai varētu novērtēt to ietekmi. 2024. gada 31. decembra noteikšana par atkāpes pasākuma termiņa beigām, kā to pieprasīja Igaunijas Republika, ir saskaņota ar prasībām jaunajā Direktīvā (ES) 2020/285 par vienkāršākiem PVN noteikumiem maziem un vidējiem uzņēmumiem. Minētajā direktīvā ir paredzēts, ka dalībvalstīm valsts noteikumi, kuri tām ir jāpieņem, lai izpildītu direktīvas prasības, būs jāpiemēro no 2025. gada 1. janvāra.

Tādējādi ierosinātais pasākums atbilst spēkā esošajiem PVN direktīvas noteikumiem.
2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Briselē,

Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā priekšsēdētājs priekšsēdētājs

TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

1.FRAMEWORK OF THE PROPOSAL/INITIATIVE

1.1.Title of the proposal/initiative

1.2.Policy area(s) concerned (Programme cluster)

1.3.The proposal/initiative relates to:

1.4.Grounds for the proposal/initiative

1.4.1.Requirement(s) to be met in the short or long term including a detailed timeline for roll-out of the implementation of the initiative

1.4.2.Added value of Union involvement (it may result from different factors, e.g. coordination gains, legal certainty, greater effectiveness or complementarities). For the purposes of this point 'added value of Union involvement' is the value resulting from Union intervention which is additional to the value that would have been otherwise created by Member States alone.

1.4.3.Lessons learned from similar experiences in the past

1.4.4.Compatibility and possible synergy with other appropriate instruments

1.5.Duration and financial impact

1.6.Management mode(s) planned

2.MANAGEMENT MEASURES

2.1.Monitoring and reporting rules
106.

“Herbal vodka from the North Podlasie Lowland aromatised with an extract of bison grass” / “Wódka ziołowa z Niziny Północnopodlaskiej aromatyzowana ekstraktem z trawy żubrowej”

“北波德拉谢低地区野牛草香味伏特加”
l) pieņem vispārējos principus attiecībā uz piekļuvi tādiem dokumentiem, kurus glabā struktūras, kas izveidotas ar vai saskaņā ar TKL;

m) pieņem gada ziņojumus par visaptverošā tīkla īstenošanu un iesniedz tos Ministru padomei;

n) attiecībā uz konkrētiem Savienības tiesību aktiem nosaka termiņus un veidus, kā Dienvidaustrumeiropas puses tos transponē.

2.3.Plānotie Reģionālās pārvaldības komitejas akti

Reģionālajai pārvaldības komitejai ir jāpieņem lēmums par Transporta kopienas 2020. gada budžetu. Paredzētais lēmums kļūs juridiski saistošs pusēm saskaņā ar TKL 25. panta 1. punktu.

Budžets

Iemaksas Transporta kopienas budžetā ir noteiktas TKL V pielikumā. Savienības daļa ir 80 % no budžeta, bet atlikušos 20 % nodrošina Dienvidaustrumeiropas puses.

Kopējais budžets 2019. gadam bija 1,630 miljoni EUR. ES ieguldījums bija 1,304 miljoni EUR, kas atbilst 80 % no Pastāvīgā sekretariāta kopējā budžeta, lai segtu tā darbības izmaksas 2019. gadā.

Saskaņā ar TKL 28. panta a) punktu Pastāvīgais sekretariāts ir izstrādājis 2020. gada budžeta projektu, ņemot vērā Pastāvīgā sekretariāta personāla pakāpenisku iecelšanu amatā, kas ļautu tam kļūt pilnībā darboties spējīgam un autonomam. Kopējais budžets ir 3,000 miljoni EUR, no kuriem 2,400 miljoni EUR (80 %) ir no ES un 0,6 miljoni EUR — no Dienvidaustrumeiropas pusēm.

Šai summai būtu jāsedz atlikušās Pastāvīgā sekretariāta izveides izmaksas, kā arī tā darbības izmaksas. Saskaņā ar I pielikumu mītnes nolīgumā starp Transporta kopienu un Serbiju, uzņēmēju valsti, Serbija bez maksas nodrošina Pastāvīgā sekretariāta birojus un daļu no aprīkojuma un pakalpojumiem, kas saistīti ar šiem birojiem (mēbeles, drošība, elektrība, ūdens un tīrīšana).
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 14.9.2020

[...](2020) 622 final/2

2020/0160(COD)

CORRIGENDUM



This document corrects document COM(2020) 622 final of 27.7.2020.



Concerns all languages.



Correction of reference to the legal basis in the first citation, in Recital (11) and in Article 1(4).



The text shall read as follows:

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,

ar ko Francijai piešķir pilnvaras risināt sarunas par nolīgumu, ar kuru papildina tās spēkā esošo divpusējo līgumu ar Apvienoto Karalisti par Lamanša pastāvīgā savienojuma būvniecību un ekspluatāciju, ko veic privāti koncesionāri
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 5.11.2019

COM(2019) 568 final

2012/0006(NLE)

Grozīts priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

par to, lai noslēgtu Kopējās aviācijas telpas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses
1.4.4. Snieguma rādītāji

Norādīt, pēc kādiem rādītājiem seko līdzi progresam un sasniegumiem.

1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

1.5.1. Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks

Lai izvairītos no pārtraukuma zvejas darbībās, kas notiek saskaņā ar pašreizējo protokolu, paredzēts, ka vēstuļu apmaiņa, ar ko pagarina protokola darbības termiņu, ir piemērojama provizoriski no tā parakstīšanas dienas no 2019. gada 16. novembra.
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) Apvienotās komitejas lēmuma projekta (kas pievienots priekšlikumam par Padomes lēmumu) pieņemšanas nolūks ir grozīt EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības. Tas ir nepieciešams, lai ļautu EEZ EBTA valstīm 2019. finanšu gadā turpināt piedalīties Savienības sagatavošanas darbībā aizsardzības pētniecībai (turpmāk “sagatavošanas darbība”).

•Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

EEZ līguma 78. pants paredz, ka līgumslēdzējas puses stiprina un paplašina sadarbību atbilstīgi ES rīcībai pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā. Komisija, kas pašlaik ar savu programmu “Apvārsnis 2020” finansē vienīgi civilo vai divējāda lietojuma pētniecību un izstrādi, uzskata, ka sagatavošanas darbība ir viens no galvenajiem instrumentiem, ar ko iespējams izvērtēt, kāda pievienotā vērtība ir ar aizsardzību saistītas pētniecības finansēšanai no ES budžeta.

•Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

Sadarbība aizsardzības pētniecībā inovatīvo tehnoloģiju, produktu un pakalpojumu jomā ir svarīga, lai nodrošinātu aizsardzības sektora ilgtermiņa konkurētspēju un līdz ar to arī Eiropas stratēģisko autonomiju. Tāpēc sadarbība ar Norvēģiju pozitīvi ietekmē ES centienus šajā jomā.

Komisija atzīst, ka šī sagatavošanas darbība ir daļa no tās politikas saistībā ar iekšējo tirgu, rūpniecību un pētniecību. Tāpēc sadarbības padziļināšana šajā jomā atbilst EEZ līguma mērķiem.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

•Juridiskais pamats

Juridiskais pamats ir 58. panta 2. punkta b) apakšpunkts, 110. panta 1. punkts un 181. pants Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, saistībā ar 218. panta 9. punktu Līgumā par Eiropas Savienības darbību un 1. panta 3. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 2894/94 par EEZ līguma īstenošanas kārtību, kurā noteikts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma izstrādā nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz šādiem lēmumiem.

•Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu šāda iemesla dēļ.

Šā priekšlikuma mērķi, proti, turpināt sadarbību ar EEZ EBTA valstīm aizsardzības pētniecības jomā, balstoties uz to dalību no ES budžeta finansētā sagatavošanas darbībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un tāpēc tā ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī.
2.1. Atļauts izmantot parastos traļus ar traļu durvīm un citus selektīvos zvejas rīkus. 2.2. Atļauts izmantot kuģa sānu izlices. 2.3. Jebkura veida zvejas rīkos ir aizliegts izmantot paņēmienus vai ierīces, kas nosprosto linuma acis vai mazina zvejas rīku selektivitāti. Tomēr, lai mazinātu nolietojumu un novērstu bojājumus, grunts traļa āmja apakšpusē izņēmuma kārtā drīkst piestiprināt aizsargapvalku no linuma vai no cita materiāla. Šādu apvalku pie traļa āmja piestiprina tikai gar priekšējo un sānu malu. Traļa augšpusē aizsargapvalku izmantot ir atļauts tad, ja tas sastāv no vienlaidus linuma gabala, kurš izgatavots no tāda paša materiāla kā āmis un kuram izstieptu acu minimālais izmērs ir 300 mm. 2.4. Neatkarīgi no tā, vai āmja linuma aukla ir no vienas vai no vairākām kārtām, aizliegts āmī veidot dubultkārtas linumu.