EIROPAS KOMISIJA Briselē, 13.11.2020 COM(2020) 748 final 2020/330(BUD) 2021. GADA VISPĀRĒJĀ BUDŽETA PROJEKTA GROZĪJUMU VĒSTULE Nr. 1 Korekcijas, kas izriet no nesenās politiskās vienošanās starp Eiropas Parlamentu un Padomi attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu 2021.-2027. gadam











Updated estimated needs for agricultural expenditure











Other adjustments and technical updates



































































Ņemot vērā: –Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, –Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (...), un jo īpaši tās 42. pantu, –Eiropas Savienības 2021. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēmusi 2020. gada 27. jūlijā, Eiropas Komisija paskaidrojuma rakstā izklāstīto iemeslu dēļ ar šo iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei Eiropas Savienības 2021. finanšu gada vispārējā budžeta projekta grozījumu vēstuli Nr. 1. IZMAIŅAS IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU PĀRSKATĀ PA IEDAĻĀM Izmaiņas vispārējā izdevumu un ieņēmumu pārskatā, kā arī ieņēmumu un izdevumu pārskatos pa iedaļām ir pieejamas EUR-Lex tīmekļa vietnē ( https://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-lv.htm ). Izmaiņas šajā pārskatā angļu valodā informācijas nolūkos ir pievienotas kā budžeta pielikums. SATURS 1. Ievads 2. Vienošanās par nākamo DFS ietekme uz 2021. gada budžeta projektu 2.1. Korekcijas, kas izriet no Eiropadomes 2020. gada jūlija vienošanās 2.1.1. Izdevumu programmu finansējums 2.1.1. Tematisko īpašo instrumentu finansējums 2.2. Korekcijas, kas izriet no 2020. gada 10. novembra politiskās vienošanās 2.3. Atjauninātās vajadzības maksājumu apropriācijām 2.3.1.“Pārejas posma risinājuma” nepieņemšana 2020. gadā 2.3.2.Ietekme, kas saistīta ar budžeta grozījumu Nr. 6/2020 (vakcīnu stratēģija) 2.3.3.Izmaiņas Eiropas strukturālo un investīciju (ESI) fondu priekšfinansējuma likmēs 2014.–2020. gadam 2.3.4.Cita veida maksājumu pārskatīšana

2.4. DFS izdevumu kategoriju koriģētā darbības joma un ietekme uz nomenklatūras struktūru 2.5. Pārskatīts Next Generation EU sadalījums starp dotācijām un aizdevumiem 3. Savienības dalība Eiropas Investīciju fonda (EIF) kapitāla palielināšanā 4. Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) 5. Deleģēšanas pakete sešām izpildaģentūrām 5.1. Iesniegšana Izpildaģentūru komitejai 5.2. Ierosinātais deleģējamo darbības apropriāciju līmenis 2021.–2027. gadam 5.3. Ietekme uz cilvēkresursiem un finanšu resursiem izpildaģentūrās 2021. gadā 5.4. Ietekme uz cilvēkresursiem Komisijā 5.5. GV Nr. 1/2021 ietvertās korekcijas 6. Decentralizētās aģentūras 6.1. Eiropas Zāļu aģentūra (EMA) 6.2. Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC) 6.3. Eiropas Vides aģentūra (EVA) 6.4. Eiropas Ķimikāliju aģentūra (ECHA) 6.5. Eiropas Banku iestāde (EBI) 6.6. Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (EASO) 7. Korekcijas 7. izdevumu kategorijā “Eiropas publiskā pārvalde” 7.1. Algas indeksācija no 2020. gada 1. jūlija 7.2. Palielinājums Eiropas Parlamenta vajadzībām

7.4. Konkrētu Savienības delegāciju darbinieku pārcelšana no Komisijas uz EĀDD 7.5. Centrālās bibliotēkas pārcelšana no Komisijas uz Publikāciju biroju 7.6. Štatu saraksta 2 amata vietu pārvietošana no Eiropas Parlamenta uz Komisiju 7.7.EĀDD ieguldījums PMO sniegto pamatpakalpojumu nodrošināšanā 7.8.Covid-19 pandēmijas ietekme uz Eiropas skolu budžetu 7.9. Ombuda Briseles biroja pārcelšanas ietekme 8. Citas korekcijas 8.1. Mērķtiecīgi līdzekļu palielinājumi 8.1.1. Atbalsts Kipras turku kopienai 8.1.2. Sociālais dialogs 8.2. Nomenklatūras pielāgošana 8.2.2. Vienotā tirgus programma 8.2.3. Sociālā politika (ieskaitot sociālo dialogu) 8.2.4.Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma (EuroHPC) paplašināšana 8.2.5. Jaunu budžeta pozīciju izveide abām padomdevējām struktūrām 8.2.6. Budžeta pozīciju dzēšana Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja iedaļā 8.3. Tehniskie atjauninājumi 8.3.1. Izmaiņas štatu sarakstos, pamatojoties uz Finanšu regulas 53. panta 1. punktu 8.3.1.Dažu budžeta piezīmju teksta grozījumi 9. Kopsavilkuma tabula pa DFS izdevumu kategorijām

1.Ievads 2021. gada budžeta projekta (BP 2021) grozījumu vēstulē Nr. 1 (GV Nr. 1/2021) ir iekļauti šādi elementi. ¾Eiropas Parlamenta un Padomes panāktās vienošanās par nākamo daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (DFS) iekļaušana 10. novembra trialogā. Šā rezultāta pamatā ir Eiropadomes (EUCO) 17.–21. jūlija ārkārtas sanāksmē panāktā vienošanās un tas ietekmē vairākas izdevumu programmas un īpašos instrumentus attiecībā uz apropriāciju līmeni, kategoriju struktūru un nomenklatūru, kā arī budžeta piezīmju saturu (jo īpaši attiecībā uz ieguldījumu, ko sniedz Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns “Next Generation EU”). ¾Atjaunināti dati par lauksaimniecības izdevumu aplēstajām vajadzībām, piešķirtajiem ieņēmumiem un apropriācijām lauksaimniecības izdevumiem. Papildus mainīgajiem tirgus faktoriem GV Nr. 1/2021 ir iestrādāta arī lauksaimniecības nozarē pieņemto lēmumu ietekme, kopš 2020. gada jūlijā tika pieņemts 2021. gada BP, kā arī citi priekšlikumi, kuriem gaidāma būtiska ietekme budžeta gadā; ¾Korekcijas, kas jāveic, pamatojoties uz priekšlikumu par vienotu dibināšanas aktu, kurā noteikti jaunās paaudzes izpildaģentūru pilnvaru galvenie elementi un no 2021. gada veicamie uzdevumi, kas tiks iesniegts Izpildaģentūru komitejai atzinuma sniegšanai un Padomei un Eiropas Parlamentam sešas nedēļas ilgas rūpīgas pārbaudes veikšanai. Šīs korekcijas nomenklatūras, apropriāciju un štatu sarakstu ziņā joprojām ir balstītas uz vienošanos, ko Eiropadome (EUCO) panāca 17.–21. jūlijā, un tiks turpmāk atjauninātas, lai atspoguļotu politisko vienošanos par nākamo DFS, tiklīdz būs pabeigta vienotā izveides akta izstrāde; ¾Dažu decentralizēto aģentūru (EMA, ECDC, ECHA, EVA, EBI un EASO) apropriāciju un/vai personāla līmeņa korekcijas, ņemot vērā jaunākās likumdošanas vai politiskās norises saistībā ar to darbību 2021. gadā un jo īpaši Komisijas 11. novembrī iesniegtās “veselības tiesību aktu paketes” ietekmi; ¾Korekcijas 7. izdevumu kategorijā “Eiropas publiskā pārvalde”, tostarp ietekme saistībā ar 2021. gada BP vajadzībām izmantotās 2020. gada 1. jūlija algas pārskatīšanas likmes samazināšanu no 0,9 % līdz 0,7 %, un palielinājums Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) vajadzībām ārpusbudžeta Eiropas Miera mehānisma (EPF) pārvaldībai, kā arī konsulāro dienestu stiprināšana; un ¾citas korekcijas un tehniski atjauninājumi, tostarp budžeta struktūrā (nomenklatūrā). Kopumā GV Nr. 1/2021 neto ietekme uz izdevumiem 2021. gada BP ir samazinājums par 2 608,8 miljoniem EUR saistību apropriācijās un palielinājums par 2 609,3 miljoniem EUR maksājumu apropriācijās, ko var iedalīt šādās sadaļās: (miljonos EUR) Programma Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas Korekcijas, kas izriet no Eiropadomes 2020. gada jūlija vienošanās Attiecībā uz izdevumu programmām -749,4 189,9 Attiecībā uz tematiskajiem īpašajiem instrumentiem -2 172,4 -368,4 Korekcijas, kas izriet no 2020. gada 10. novembra politiskās vienošanās 249,4 151,3 Izmaiņas Eiropas strukturālo un investīciju (ESI) fondu priekšfinansējuma likmēs 2014.–2020. gadam - 3 605,6 “Pārejas posma risinājuma” nepieņemšana 2020. gadā - -775,0 Ietekme saistībā ar budžeta grozījumu Nr. 6/2020 (BGP Nr. 8/2020 – Ārkārtas atbalsta instruments – vakcīnu stratēģija) - -700,0 Maksājumu vajadzību atkārtota novērtēšana (tostarp neizpildīto saistību pabeigšanai) - 448,8 Jaunākā informācija par decentralizētajām aģentūrām (jaunas iniciatīvas) 46,8 46,8 Korekcijas 7. izdevumu kategorijā 5,9 5,9 Citas korekcijas 11,0 4,4 Kopā -2 608,8 2 609,3 Sīkāka informācija par katru komponentu ir sniegta turpmākajās iedaļās. Attiecīgās budžeta pozīcijas un štatu saraksti ir sīki izklāstīti budžeta pielikumā kopā ar ieņēmumu atjauninājumu, kuri izriet no šajā grozījumu vēstulē iekļautajām izdevumu izmaiņām. 2.Vienošanās par nākamo DFS ietekme uz 2021. gada budžeta projektu 2.1. Korekcijas, kas izriet no Eiropadomes 2020. gada jūlija vienošanās 2.1.1. Izdevumu programmu finansējums 20 izdevumu programmu finansējums, kas norādīts turpmākajā tabulā, vispirms ir provizoriski koriģēts, lai atspoguļotu Eiropadomes 2020. gada jūlija vienošanos. Korekcijas — gan attiecībā uz saistībām, gan uz maksājumiem — tika piemērotas proporcionāli 2021. gada BP pieprasīto apropriāciju apjomam katrai budžeta pozīcijai, izņemot šādas programmas: §attiecībā uz InvestEU korekcijā ņem vērā Eiropas Investīciju fonda (EIF) kapitāla palielinājumu, kurā Savienībai būtu jāpiedalās 2021. gadā, lai saglabātu savu kopējo daļu. Šī darbība ir sīkāk izklāstīta turpmāk 3. iedaļā; §attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) korekcijā ņem vērā aktuālākos ekonomikas datus un tiesisko regulējumu, kā aprakstīts turpmāk 4. iedaļā; §attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) korekcijā ņem vērā a) Padomes un Eiropas Parlamenta vienošanos par divu gadu pārejas periodu, tostarp Next Generation EU īstenošanu no 2021. gada, b) pārskatītās summas pārskaitījumiem starp ELGF un ELFLA, ņemot vērā no dalībvalstīm saņemtos paziņojumus, un c) līdztiesīgo likumdevēju lēmuma finansiālo ietekmi, ar ko palielina vienreizējo ārkārtas atbalstu, ko dalībvalstis var sniegt lauksaimniekiem, reaģējot uz Covid-19, kā arī aplēstās vajadzības, kuru pamatā ir jaunākās dalībvalstu prognozes;

§attiecībā uz Patvēruma un migrācijas fondu (AMF), finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzām (BMVI, Robežu pārvaldības fonda ietvaros) un Iekšējās drošības fondu (IDF) korekcija ietver palielinātu priekšfinansējuma līmeni 5 % apmērā;



§attiecībā uz Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (NDICI) un Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III) tiek apsvērtas turpmākas korekcijas saistībā ar: oErasmus+ ieguldījums: tā kā nozares tiesību aktu pieņemšana kavējas, 2021. gadā starptautiskās studentu apmaiņas programmas Erasmus+ ietvaros nenotiks. Abām programmām kopā ir ierosināti 23,5 miljoni EUR saistību apropriācijās un 5,3 miljoni EUR maksājumu apropriācijās, lai segtu darbības, kas saistītas ar spēju veidošanu jaunatnes un virtuālās apmaiņas jomā un kas neatbilst akadēmiskā gada kalendāram. Salīdzinājumā ar 2021. gada BP tas nozīmē kopējo samazinājumu par 281,6 miljoniem EUR saistību apropriācijās un par 152 miljoniem EUR maksājumu apropriācijās; oGarantiju fonda Regulas Nr. 480/2009 uzkrājumu veidošanas noteikumu turpmāka piemērošana attiecībā uz pašreizējām budžeta garantijām un finansiālo palīdzību (galvenokārt lēmumi par ārējo aizdevumu pilnvarām un makrofinansiālo palīdzību) ir neitrāla attiecībā uz saistību apropriācijām programmu līmenī, bet rada maksājumu apropriāciju palielinājumu par 42,3 miljoniem EUR; oPārceļot dažus Savienības delegāciju darbiniekus uz EĀDD, iegūst kopējo samazinājumu par 16 miljoniem EUR un 2,1 miljonu EUR saistību un maksājumu apropriācijās attiecīgi NDICI un IPA III, bet to pilnībā kompensē atbilstošs palielinājums EĀDD 7. izdevumu kategorijā (sīkāku informāciju sk. turpmāk 7.4. iedaļā); oSākotnējā priekšlikumā par Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) budžeta grozījuma projektā Nr. 6/2020 bija iekļauts ārkārtas papildinājums 1,04 miljardu EUR apmērā 2020. gadam. Šim ārkārtas papildinājumam 2021. gada BP tika pievienoti 10 papildu pilnslodzes ekvivalenti (PSE) ārštata darbiniekiem darbam EFIA, kurus apmaksāja no NDICI un IPA III administratīvā atbalsta pozīcijām delegācijās. Tā kā EFIA ārkārtas papildinājums nebija daļa no Eiropadomes 2020. gada jūlija vienošanās, ārštata darbinieku skaita pieaugums ir kļuvis lieks. NDICI un IPA III administratīvā atbalsta pozīcijas ir attiecīgi samazinātas (1,5 miljoni EUR), nodrošinot atbilstošu papildu piešķīrumu darbības pozīcijām; oĀrštata darbinieki, kas strādā pašreizējā Eiropas Attīstības fondā, kura darbības tika integrētas NDICI 2021. gada BP. Kopumā 6,25 PSE no šiem ārštata darbiniekiem galvenajā mītnē un delegācijās, kas strādā Āfrikas Miera nodrošināšanas fondā, no 2021. gada tiks pārvietoti uz ārpusbudžeta Eiropas Miera mehānismu. NDICI administratīvā atbalsta pozīcijas ir attiecīgi samazinātas (0,4 miljoni EUR), nodrošinot atbilstošu papildu piešķīrumu darbības pozīcijām. (miljonos EUR) Programma Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas “Apvārsnis Eiropa” -758,0 -87,9 Fonds InvestEU (tostarp ESIF pabeigšana) 551,0 243,2 Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments — transports -227,3 -5,8 Programma "Digitālā Eiropa" -234,1 -21,8 Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) 497,5 21,7 Kohēzijas fonds (KF) 284,1 11,8 Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta (ESAI) finansēšanas izmaksas -108,7 -108,7 Programma “ES – veselībai” 232,0 55,9 Eiropas Sociālais fonds (ESF) 259,5 10,4 Erasmus+ -397,9 -304,1 Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) 188,9 188,9 Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) 342,1 307,1 Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) -70,3 -0,5 Taisnīgas pārkārtošanās fonds -379,0 0,0 Patvēruma un migrācijas fonds (AMF) -230,2 74,6 Integrētas robežu pārvaldības fonds (IBMF) -491,3 -51,3 Iekšējās drošības fonds (IDF) -52,5 -9,3 Eiropas Aizsardzības fonds -101,7 -3,0 Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments (NDICI) -5,8 -113,0 Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA III) -47,6 -18,4 Kopā -749,4 189,9 2.1.1. Tematisko īpašo instrumentu finansējums Izmaiņas tematisko īpašo instrumentu finansējumā ietver: ·rezerves solidaritātei un palīdzībai ārkārtas gadījumos (SEAR) ikgadējā finansējuma korekcija līdz 1 273,5 miljoniem EUR (kas atbilst 1 200 miljoniem EUR 2018. gada cenās) gan saistību, gan maksājumu apropriācijās; ·Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) gada finansējuma korekcija līdz 197,4 miljoniem EUR (kas atbilst 186 miljoniem EUR 2018. gada cenās) saistību apropriācijās, nemainot maksājumu apropriāciju līmeni salīdzinājumā ar 2021. gada BP; ·divu jaunu īpašu budžeta pozīciju izveide Brexit korekcijas rezervei (BAR), bet bez apropriācijām, gaidot priekšlikumu, ko Komisija plāno iesniegt 2020. gada novembrī. 2.2. Korekcijas, kas izriet no 2020. gada 10. novembra politiskās vienošanās Eiropas Parlaments un Padome 2020. gada 10. novembra politiskajā vienošanās par nākamo DFS vienojās cita starpā par Savienības programmu, ieskaitot “Apvārsnis Eiropa”, “ES – veselībai” un Erasmus, līdzekļu mērķtiecīgu palielināšanu. Šīm trīs programmām GV Nr. 1/2021 ir iekļauti šādi līdzekļu palielinājumi: (miljonos EUR) Programma Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas “Apvārsnis Eiropa” 75,8 3,0 Programma “ES – veselībai” 74,3 15,3 Erasmus+ 175,1 133,1 Kopā 325,2 151,3 Iepriekšējo pētniecības projektu pilnīgas vai daļējas neīstenošanas rezultātā pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa” tiks atkal darīti pieejami papildu 75,8 miljoni EUR saistību apropriācijās, izmantojot Finanšu regulas 15. panta 3. punktu.





Attiecīgi tiks papildinātas turpmāk minētās budžeta pozīcijas un koriģētas budžeta piezīmes: (EUR) Budžeta pozīcijas Saistību apropriācijas 01 02 02 10 Kopa “Veselība” 12 886 000 01 02 02 40 Kopa “Digitālā joma, rūpniecība un kosmoss” 12 886 000 01 02 02 50 Kopa “Klimats, enerģētika un mobilitāte” 25 014 000 01 02 02 60 Kopa “Pārtika, bioekonomika, dabas resursi, lauksaimniecība un vide” 25 014 000 Kopā 75 800 000 Ņemot vērā līdzekļu papildinājumus programmām “ES — veselībai” un Erasmus+ (249,4 miljoni EUR), kopējās apropriācijas, kas 2021. gadam pieprasītas 2.b izdevumu kategorijā “Noturība un vērtības”, pārsniedz saskaņoto maksimālo apjomu par 97,8 miljoniem EUR. Tāpēc attiecībā uz šo summu tiek ierosināts izmantot elastības instrumentu. 2.3. Atjauninātās vajadzības maksājumu apropriācijām 2.3.1. “Pārejas posma risinājuma” nepieņemšana 2020. gadā Komisija 2020. gada 3. jūnijā BGP Nr. 6/2020 ierosināja 2020. gada budžetā atspoguļot ietekmi, ko rada tiesību aktu priekšlikumi, kurus Komisija pieņēma 27., 28. un 29. maijā saistībā ar Eiropas Savienības ekonomikas atveseļošanas paketi. BGP Nr. 6/2020 bija pievienots priekšlikumam pārskatīt Daudzgadu finanšu shēmas regulu 2020. gadam. Tā kā šī iniciatīva, ko dēvē par “pārejas posma risinājumu”, ir novecojusi, tās ietekmi uz 2021. gada maksājumu apropriāciju līmeni (775 miljoni EUR) ir ierosināts atcelt ar GV Nr. 1/2021. Šis samazinājums attiecas uz šādām programmām: §Programma InvestEU, kurā no 2021. gada tiks iekļauti pašreizējā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) pabeigšanas maksājumi. Ar “pārejas posma risinājumu” ESIF ietvaros bija paredzēts izveidot īpašu platformu attiecībā uz maksātspējas atbalsta instrumentu, šim mērķim iekļaujot 2021. gada BP maksājumu apropriācijas 500 miljonu EUR apmērā. §Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Eiropas Sociālā fonda (ESF) vajadzībām saistībā ar iniciatīvu “REACT-EU”, kas ir arī daļa no “pārejas posma risinājuma”, 2021. gada BP tika iekļautas maksājumu apropriācijas kopumā 275 miljonu EUR apmērā. BGP Nr. 6/2020 ietvēra arī jaunu budžeta pozīciju izveidi 2020. gada budžetā, dažas no tām turpināsies 2021. gadā. Tā kā “pārejas posma risinājums” nav pieņemts, ir jāpielāgo budžeta nomenklatūra un jāsvītro vai jāpārvieto dažas budžeta pozīcijas, kā norādīts šajā tabulā: Nomenklatūra 2021. gada BP Nomenklatūra GV Nr. 1/2021 02 01 04 Atbalsta izdevumi Eiropas Stratēģisko investīciju fondam svītrots 02 05 02 01 ESIF galvojums – Infrastruktūras un inovācijas klase (IIK) un MVU klase (MVUK) 02 02 99 12 (jauns) Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) pabeigšana 02 05 02 02 ESIF galvojums – Maksātspējas atbalsta instrumenta klase svītrots 02 05 03 01 EIKC un EIPP – Infrastruktūras un inovācijas klase (IIK) un MVU klase (MVUK) 02 02 99 12 (jauns) Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) pabeigšana 02 05 03 02 EIKC un EIPP – Maksātspējas atbalsta instrumenta klase svītrots 2.3.2. Ietekme, kas saistīta ar budžeta grozījumu Nr. 6/2020 (vakcīnu stratēģija) Ar budžeta grozījumu Nr. 6/2020 2020. gadā par 1 090 miljoniem EUR tika palielināts maksājumu apropriāciju apjoms Ārkārtas atbalsta instrumentam (ESI), lai finansētu Covid-19 vakcīnu stratēģiju, kas kopumā nodrošinās 2 610 miljonus EUR, bet kopējās saistības 2020. gadā tika noteiktas 2 700 miljonu EUR apmērā budžeta grozījumā Nr. 2/2020. Tā rezultātā maksājumu apropriāciju līmenis 2021. gadam jāsamazina līdz 90 miljoniem EUR. Tas nozīmē samazinājumu par 700 miljoniem EUR salīdzinājumā ar 2021. gada BP, kura pamatā bija ilgāks maksājumu profils, t. i., 790 miljoni EUR 2021. gadā un 265 miljoni EUR 2022. un 2023. gadā. 2.3.3. Izmaiņas Eiropas strukturālo un investīciju (ESI) fondu priekšfinansējuma likmēs 2014.–2020. gadam Komisija 2018. gadā ierosināja grozīt Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (Kopīgo noteikumu regula) un samazināt ikgadējo priekšfinansējumu 2021.–2023. gadam no 3 % līdz 1 % no kopējā atbalsta, ko sniedz Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Kohēzijas fonds (KF), Eiropas Sociālais fonds (ESF) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF). Šā priekšlikuma ietekme uz budžetu tika iekļauta 2021. gada BP. Eiropas Parlaments 2019. gada 4. aprīlī pieņēma normatīvo rezolūciju, ar ko grozīja Komisijas priekšlikumu, nosakot ikgadējo priekšfinansējuma likmi 2 % apmērā laikposmam no 2021. līdz 2023. gadam. Arī Eiropadomes 2020. gada jūlija vienošanās tika saglabāta tāda pati procentuālā daļa. Tādējādi kopumā GV Nr. 1/2021 ir iekļauts maksājumu apropriāciju palielinājums 3,6 miljardu EUR apmērā ESI fondu vajadzībām, kas atbilst 1 % no kopējā 2021.–2027. gada piešķīruma ERAF, KF, ESF un EJZF. (miljonos EUR) Programma Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) - 1 996,6 Kohēzijas fonds (KF) - 622,2 Eiropas Sociālais fonds (ESF) - 929,9 Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) - 56,9 Kopā 0,0 3 605,6

2.3.4. Cita veida maksājumu pārskatīšana Komisija ir pārskatījusi maksājumu apropriāciju vajadzības (papildus atjauninājumiem, kas izriet no iepriekš minētā koriģētā finansējuma). Uz šādām septiņām programmām attiecas kopējais neto pieaugums 448,8 miljonu EUR apmērā, un izņemot Tiesiskuma, tiesību un vērtību programmu (tās nelielais palielinājums ir tehniska korekcija), pārskatīšana attiecas uz maksājumiem neizpildīto saistību pabeigšanai. (miljonos EUR) Programma Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments (NDICI) - 372,0 Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA III) - 120,0 Savienības Civilās aizsardzības mehānisms (RescEU) - 131,8 Atbalsts Kipras turku kopienai - 7,0 Tiesiskums, tiesības un vērtības - 6,8 Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments — Transports (tostarp Kohēzijas fonda ieguldījums un militārā mobilitāte) - -155,0 InvestEU - -33,7 Kopā 0,0 448,8 §NDICI un IPA III: Pēc kopīgā paziņojuma par ES globālo atbildes reakciju uz Covid-19 publicēšanas, kurā Savienība pauda solidaritāti un apņemšanos palīdzēt partnervalstīm risināt Covid-19 krīzes izraisītās veselības, ekonomiskās un sociālās sekas kā daļu no Eiropas komandas centieniem, ir notikusi pārplānošana un paātrināta palīdzības sniegšana trešām valstīm, kas turpināsies 2021. gadā. Ņemot vērā Savienības politiskās saistības pret trešām valstīm un līgumsaistības, piemēram, maksājumu termiņus, tika konstatēta lielāka vajadzība pēc maksājumu apropriācijām 492 miljonu EUR apmērā sakarā ar mainīto kārtību budžeta atbalsta izmaksāšanai, palielināto priekšfinansējumu un paātrināto īstenošanu netiešā pārvaldībā. §RescEU: Ar budžeta grozījumiem Nr. 1 un Nr. 2/2020 tika ievērojami palielināti Savienības civilās aizsardzības programmā pieejamie resursi, lai risinātu ar Covid-19 saistītās neatliekamās vajadzības (proti, medicīnisko krājumu uzkrāšanu un repatriāciju). Kopumā saistību apropriācijas tika palielinātas par 415 miljoniem EUR. Mazāk nekā pusi no šīm apropriācijām 2020. gadā sedza no maksājumu apropriācijām, un pārskatītās aplēses liecina, ka šo pasākumu pabeigšanai 2021. gadā būs nepieciešami aptuveni 132 miljoni EUR. Lielākā daļa maksājumu segs atmaksājumus dalībvalstīm par jau īstenotajiem pasākumiem. §Atbalsts Kipras turku kopienai: Covid-19 krīzes ietekmē Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programma “Vietējās infrastruktūras instruments (UNDP LIF) ir sniegusi lielāku tehnisko palīdzību ārkārtas reaģēšanas vajadzību apzināšanā, kā rezultātā salīdzinājumā ar prognozi ir palielināti maksājumi. Papildus mērķtiecīgajam palielinājumam, kas aprakstīts turpmāk 8.1.1. iedaļā (3 miljoni EUR), ir vajadzīgas papildu maksājumu apropriācijas 4 miljonu EUR apmērā, lai pabeigtu tādas darbības kā Stipendiju programma, Starptautiskās Rekonstrukcijas un attīstības bankas Ekonomiskās analīzes programma izaugsmei un ilgtspējīgai attīstībai, mikrouzņēmumu atbalsts un projekts “Nikosijas ziemeļu daļas maģistrālas kanalizācijas būvniecība – NNTS”. §EISI — Transports (tostarp Kohēzijas fonda ieguldījums un militārā mobilitāte): kopējo samazinājumu par 155 miljoniem EUR veido šādi divi apvienotie elementi: o100 miljoni EUR, kas atbilst maksājumiem, kurus veiks 2020. gadā, lai gan sākotnēji tika prognozēti 2021. gadā. Šie maksājumi ir saistīti ar brīvprātīgiem pieprasījumiem, kurus nosūtījuši vairāki lielie saņēmēji un kuriem Komisija ierosināja palielinājumu BGP Nr. 10/2020; oMaksājumu vajadzību samazinājums visiem EISI — Transports komponentiem par kopējo summu 55 miljoni EUR (no tiem 37 miljoni EUR — Kohēzijas fonda ieguldījumam un 13,4 miljoni EUR — militārajai mobilitātei). Ņemot vērā pašreizējo termiņu attiecībā uz EISI — Transports pirmā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus publicēšanu 2021. gadā, Komisija uzskata, ka 2021. gadā tiks parakstīta tikai neliela daļa no dotāciju nolīgumiem (un līdz ar to izmaksāts priekšfinansējums).



§InvestEU: maksājumu vajadzību samazinājums Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta parāda instrumentam (EISI-PI) atbilst maksājumiem, kas sākotnēji bija ieplānoti 2021. gadā (kā redzams InvestEU pabeigšanas pozīcijās), tomēr tiks veikti 2020. gadā, tādējādi tie ir jāveic priekšlaikus. Paredzams, ka EIB līdz 2020. gada beigām pabeigs parakstīt virkni projektu, kas ietver darbības, kuras saistītas ar elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu, ūdeņraža uzpildes punktu, ūdeņraža degvielas elementu elektrisko autobusu un elektrisko kravas transportlīdzekļu ieviešanu kravas mobilitātes veicināšanai, un kas ir progresējuši ātrāk nekā paredzēts. 2.4. DFS izdevumu kategoriju koriģētā darbības joma un ietekme uz nomenklatūras struktūru Saskaņā ar Eiropadomes 2020. gada jūlija vienošanos un Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada novembra politiskās vienošanās sniegto apstiprinājumu programmas (un pārējie elementi), kas iekļautas 2021. gada BP jaunajā 14. budžeta sadaļā “Noturība un reaģēšana krīzes situācijās” (un kas tika iekļautas 5. izdevumu kategorijā “Noturība, drošība un aizsardzība”), tiek pārceltas uz jauno 06. budžeta sadaļu “Atveseļošana un noturība” (iekļauta 2.b izdevumu kategorijā “Noturība un vērtības”). Šīs pārcelšanas vajadzībām būs nepieciešams tehniski pārnumurēt 15. sadaļu “Ārējā darbība”, 16. sadaļu “Pirmspievienošanās palīdzība” un 17. sadaļu “Izdevumi, kas pārsniedz daudzgadu finanšu shēmā noteiktās maksimālās gada summas”. Šo tehnisko pārnumurēšanu īstenos, publicējot 2021. gada budžetu pēc tā pieņemšanas. 2.5. Pārskatīts Next Generation EU sadalījums starp dotācijām un aizdevumiem Kā to apstiprina Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada novembra politiskā vienošanās, tika samazināts apmērs (no 500 miljardiem EUR līdz 390 miljardiem EUR) un darbības joma tai dotācijas daļai no Next Generation EU (NGEU) līdzekļiem (750 miljardi EUR 2018. gada cenās), kas atbalstīs Savienības programmas. Tā rezultātā attiecīgo budžeta pozīciju piezīmes tika attiecīgi koriģētas GV Nr. 1/2021. Turklāt attiecībā uz ELFLA divu gadu pārejas periods, par kuru Padome un Eiropas Parlaments jau ir vienojušies, ietvers NGEU ieguldījuma īstenošanu no 2021. gada. Šim nolūkam GV Nr. 1/2021 ir izveidota jauna budžeta pozīcija. Plānotās summas no NGEU 2021. gadam pa programmām un budžeta pozīcijām ir norādītas šajā tabulā: Programma/budžeta pozīcija Ieguldījums no Next Generation EU(miljoni EUR) Budžeta saistības Maksājumu apropriācijas “Apvārsnis Eiropa” 1 772,0 177,9 01 01 01 02 – Ārštata darbinieki, kuri īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” — netiešā pētniecība 3,7 3,7 01 01 01 03 – Citi pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” pārvaldības izdevumi — netiešā pētniecība 3,7 3,7 01 02 02 10 – Kopa “Veselība” 441,2 32,2 01 02 02 40 – Kopa “Digitālā joma, rūpniecība un kosmoss” 441,2 47,9 01 02 02 50 – Kopa “Klimats, enerģētika un mobilitāte” 441,2 7,0 01 02 03 01 – Eiropas Inovācijas padome 441,2 83,5 Fonds InvestEU 1 783,0 174,0 02 01 01 – Atbalsta izdevumi programmai “InvestEU” 0,5 0,5 02 02 02 – Programmas “InvestEU” garantija — Kopējā uzkrājumu fonda finansējums 1 745,0 151,0 02 02 03 – Programmas “InvestEU” konsultāciju centrs, portāls un papildu pasākumi 37,5 22,5 REACT-EU — Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) 27 856,5 4 983,5 05 01 01 – Atbalsta izdevumi Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF) 2,5 2,5 05 02 05 01 – ERAF — darbības izdevumi — finansējums saskaņā ar REACT-EU 27 756,8 4 977,1 05 02 05 02 – ERAF — operatīvā tehniskā palīdzība — finansējums saskaņā ar REACT-EU 97,2 3,9 Eiropas Atveseļošanas un noturības mehānisms (t. sk. tehniskā atbalsta instruments) 236 607,0 67 607,0 06 01 01 – Atbalsta izdevumi Eiropas Atveseļošanas un noturības mehānismam (t. sk. tehniskā atbalsta instrumentam) 7,0 7,0 06 02 01 – Eiropas Atveseļošanas un noturības mehānisms — Dotācijas 236 600,0 67 600,0 Savienības Civilās aizsardzības mehānisms (RescEU) 682,5 197,0 06 01 04 – Atbalsta izdevumi Savienības civilās aizsardzības mehānismam (RescEU) 3,9 3,9 06 05 01 – Savienības Civilās aizsardzības mehānisms (RescEU) 678,6 193,1 REACT-EU Eiropas Sociālais fonds (ESF) 11 938,5 2 135,8 07 01 01 01 – Atbalsta izdevumi Eiropas Sociālajam fondam Plus (ESF+) – dalīta pārvaldība 1,1 1,1 07 02 05 01 – ESF — Darbības izdevumi — Finansējums saskaņā ar REACT-EU 11 895,8 2 133,0 07 02 05 02 – ESF — Operatīvā tehniskā palīdzība — Finansējums saskaņā ar REACT-EU 41,6 1,7 Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) 2 387,7 596,9 08 03 01 03 – Lauku attīstības intervences, kas ietvertas KLP stratēģiskajos plānos un ko finansē no Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta (ESAI) 2 381,7 595,4 08 03 03 – ELFLA — Operatīvā tehniskā palīdzība, ko finansē no Eiropas Savienības atveseļošanas instrumenta (ESAI) 6,0 1,5 Taisnīgas pārkārtošanās fonds 2 122,0 55,0 09 01 02 – Atbalsta izdevumi Taisnīgas pārkārtošanās fondam 2,4 2,4 09 01 03 – Taisnīgas pārkārtošanās fonds (TPF) — Darbības izdevumi 2 112,2 52,4 09 03 02 – Taisnīgas pārkārtošanās fonds (TPF) — Operatīvā tehniskā palīdzība 7,4 0,2 KOPĀ 285 149,2 75 927,1 3.Savienības dalība Eiropas Investīciju fonda (EIF) kapitāla palielināšanā

Eiropas Investīciju fonda (EIF) Direktoru padome 2020. gada 14. jūlijā principā apstiprināja priekšlikumu akcionāriem palielināt EIF parakstīto kapitālu. Eiropas Investīciju bankas (EIB) grupa ir noteikusi, cik liels ir nepieciešamais EIF kapitāla palielinājums, lai tas nodrošinātu EIF skaidras naudas ieguldījumu 1 250 miljonu EUR apmērā. Jauno akciju cenai ir jābalstās uz neto aktīvu vērtības formulu, par ko vienojušies EIF akcionāri, un to veido iemaksātā mainīgā daļa un akciju emisijas uzcenojums. Savienībai, ko pārstāv Komisija, jāspēj piedalīties šajā kapitāla palielināšanā, lai EIF varētu turpināt atbalstīt Savienības ekonomiku un tās atlabšanu, tostarp ar savu ieguldījumu programmas InvestEU īstenošanā. Turklāt Savienībai jāspēj saglabāt savu kopējo daļu EIF kapitālā. Visticamāk, ka Savienība parakstīsies uz EIF jaunās emisijas akcijām un veiks attiecīgo maksājumu 2021. gada pirmajā pusē. Lai Savienība varētu proporcionāli piedalīties EIF kapitāla palielināšanā iepriekš minētajā apmērā, parakstīšanas izmaksu segšanai būs vajadzīga summa 375 miljonu EUR apmērā gan saistību, gan maksājumu apropriācijās. Šī summa, kas atskaitīta no 2021. gada InvestEU finansējuma, ir piešķirta īpašajai EIF budžeta pozīcijai saskaņā ar tās pašas sadaļas 20. nodaļu (02 20 03 01 “Eiropas Investīciju fonds – Parakstītā kapitāla apmaksāto daļu nodrošināšana”). 4.Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) Ar GV Nr. 1/2021 tiek atjaunotas aplēses par lauksaimniecības izdevumiem, pamatojoties uz aktuālākajiem ekonomikas datiem un tiesisko regulējumu. Komisijas rīcībā 2020. gada novembra sākumā bija pirmās norādes par 2020. gada ražošanas apjomu un lauksaimniecības tirgu izredzēm, kā arī lielākā daļa faktisko rādītāju par 2020. gada budžeta izpildi attiecībā uz dalītā pārvaldībā īstenoto ELGF, un tie ir pamats atjauninātām 2021. gada budžeta vajadzību aplēsēm. Papildus tam, ka tiek ņemti vērā tirgus faktori, šajā GV Nr. 1/2021 iekļauta arī ietekme, ko rada likumdošanas lēmumi, kas lauksaimniecības nozarē pieņemti kopš 2020. gada jūlija, kad tika pieņemts 2021. gada budžeta projekts, kā arī daži sagatavošanā esoši lēmumi, kuri tiks pieņemti drīzumā. Konkrētāk, tā atjaunina summas pārvietojumiem starp ELGF un ELFLA, par kurām vairākas dalībvalstis savus paziņojumus iesniedza līdz 2020. gada 18. maijam. ELGF pieejamā 2021. gada neto bilance saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada novembra politisko vienošanos un ņemot vērā 557,0 miljonu EUR neto pārvietojumu lauku attīstībai, ir 40 368,0 miljoni EUR. Šī jaunā summa ietver pārvietojumus no ELGF uz ELFLA un otrādi saskaņā ar vairāku dalībvalstu paziņojumu Komisijai 2019. gadā, tostarp 2020. gadā paziņotos grozījumus. Kopumā ELGF 2021. gada vajadzības (pēc tam, kad ir ņemti vērā ELGF noteikumi saistībā ar “finanšu disciplīnu”) tagad tiek lēstas 40 987,0 miljonu EUR apmērā, kas ir palielinājums par 222,2 miljoniem EUR salīdzinājumā ar 2021. gada BP. Šis palielinājums galvenokārt ir saistīts ar papildu vajadzībām pēc finanšu korekcijām par labu dalībvalstīm (+233,1 miljons EUR), savukārt izmaiņas ar tirgu saistītajos izdevumos ārpus KLP stratēģiskajiem plāniem (+15,0 miljoni EUR) un tiešajos maksājumos ārpus KLP stratēģiskajiem plāniem (-29,7 miljoni EUR) ir samērā nelielas. Attiecībā uz piešķirtajiem ieņēmumiem summa, kas saskaņā ar aplēsēm būs pieejama 2021. gadā, no 585,7 miljoniem EUR 2021. gada BP tiek nedaudz palielināta līdz 619,0 miljoniem EUR (+33,3 miljoni EUR). Atšķirībā no iepriekšējiem gadiem GV Nr. 1/2021 nav iekļauts paredzamais piešķirto ieņēmumu pārnesums no 2020. gada uz 2021. gadu, jo 2020. gada izpilde ir augstā līmenī . Neizlietotās apropriācijas no 2020. gada rezerves krīzes situācijām lauksaimniecības nozarē (478 miljoni EUR), kas netiks izmantotas, tiks pārnestas uz kompensāciju lauksaimniekiem saskaņā ar 2021. gada finanšu disciplīnu.



Šo atjauninājumu rezultātā Komisija ierosina lauksaimniecības izdevumu aplēses salīdzinājumā ar 2021. gada BP palielināt par 188,9 miljoniem EUR. ELGF vajadzību segšanai 2021. gadam ir vajadzīgas saistību apropriācijas 40 368,0 miljonu EUR apmērā, kurās iekļauta rezerve krīzes situācijām lauksaimniecības nozarē. Šī kopējā summa precīzi atbilst ELGF neto bilancei, kas izriet no 2021.–2027. gada DFS, par ko vienojusies Eiropadome, un tajā ir ņemti vērā dalībvalstu paziņotie grozītie pārvietojumi starp abiem pīlāriem. Tā kā vajadzības pārsniedz ELGF 2021. gada neto bilanci, tās ir jākoriģē, izmantojot finanšu disciplīnas mehānismu, kura mērķis ir samazināt tiešajiem maksājumiem pieejamās summas, lai ievērotu ELGF neto bilanci un izveidotu rezervi krīzes situācijām . 5.Deleģēšanas pakete sešām izpildaģentūrām 5.1. Iesniegšana Izpildaģentūru komitejai Tuvākajās dienās Komisija saskaņā ar Regulā Nr. 58/2003 noteikto procedūru aicinās Izpildaģentūru komiteju (CEA) sniegt atzinumu par Komisijas Īstenošanas lēmuma projektu, ar ko izveido jaunās paaudzes izpildaģentūras. Tajā pašā laikā Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei nosūtīs pilnu deleģēšanas dokumentu kopumu, ieskaitot informatīvu piezīmi, kurā izklāstīti paredzētās deleģēšanas tiesību aktu paketes galvenie elementi. Pakete, kas tiks iesniegta CEA, tiks atjaunināta, lai atspoguļotu to izdevumu programmu finansējuma līmeni, kuras ierosināt deleģēt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada novembra politisko vienošanos par nākamo DFS. Līdz šīs grozījumu vēstules sagatavošanai nebija iespējams savlaicīgi atjaunināt attiecīgos datus; tāpēc visām tabulām šajā iedaļā, ieskaitot attiecībā uz personālu aģentūrām un ierosināto kompensēšanu Komisijā, joprojām pamatā ir izdevumu programmu finansējums, kas noteikts ar Eiropadomes 2020. gada jūlija vienošanos. Ņemot vērā ievērojamo budžeta pieaugumu dažām programmām, kas iekļautas 2020. gada novembra politiskajā vienošanās un kas ir daļēji vai pilnībā deleģētas izpildaģentūrām (Erasmus, “Apvārsnis Eiropa”, “ES — veselībai”, “Radošā Eiropa”, “Tiesības un vērtības”), attiecīgajām aģentūrām tiks atbilstīgi palielināts deleģētais budžets un ierosinātais darbinieku skaits. Taču tas neietekmēs programmu ierosināto sadalījumu starp izpildaģentūrām. Šajā ziņā Komisija plāno saglabāt tādu pašu skaitu izpildaģentūru. Tomēr tā ierosina mainīt aģentūru portfeļus, lai radītu lielāku sinerģiju un ietaupījumus un novērstu programmu vai apakšprogrammu sadalījumu starp aģentūrām. Tādēļ tiek ierosināts pārcelt Luksemburgā esošās Patērētāju, veselības un pārtikas izpildaģentūras (CHAFEA) darbību uz Briseles aģentūrām, vienlaikus izveidojot jaunu aģentūru Briselē. Tiek ierosināts arī pielāgot aģentūru nosaukumus to turpmākajiem portfeļiem: ¾Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra (ERCEA); ¾Eiropas Pētniecības izpildaģentūra (bijusī Pētniecības izpildaģentūra (REA)); ¾Eiropas Veselības un digitālā izpildaģentūra (jauna aģentūra); ¾Eiropas Klimata, infrastruktūras un vides izpildaģentūra (bijusī Inovācijas un tīklu izpildaģentūra (INEA));

¾Eiropas Izglītības un kultūras izpildaģentūra (bijusī Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra (EACEA)); ¾Eiropas Inovācijas padomes un MVU izpildaģentūra (bijusī Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūra (EASME)). Saņemot pozitīvu atzinumu no CEA, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus un likumdevēja iestāde savlaicīgi pieņem 2021.–2027. gada programmu pamataktus, Komisija plāno pieņemt priekšlikuma projektu pēc iespējas drīz, lai jaunā izpildaģentūru paaudze varētu īstenot Savienības jaunās programmas. 5.2. Ierosinātais deleģējamo darbības apropriāciju līmenis 2021.–2027. gadam Turpmāk sniegtajā pārskata tabulā ir salīdzināts aģentūru pārvaldīto darbības apropriāciju kopējais apjoms pašreizējā un nākamajā DFS ar cilvēkresursu skaitu (pilnslodzes ekvivalenti, PSE) un attiecīgo subsīdiju aģentūru darbības izmaksu segšanai. Izpildaģentūras Izpildaģentūras pārvaldītais budžets 2014.–2020. gadā (miljardos EUR) PSE izpildaģentūrās 2020. gadā Budžets, kas jāpārvalda 2021.–2027. gadā (miljardos EUR, 2018. gada cenās) Paredzētie PSE izpildaģentūrās 2027. gadā Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra (bijusī ERCEA) 13 529 12,3 457 Eiropas Pētniecības izpildaģentūra (bijusī REA) 13 785 18,2 877 Eiropas Veselības un digitālā izpildaģentūra (jauna aģentūra) - - 13,2 404 Eiropas Klimata, infrastruktūras un vides izpildaģentūra (bijusī INEA) 34 313 39,1 474 Eiropas Izglītības un kultūras izpildaģentūra (bijusī EACEA) 5 438 6,5 501 Eiropas Inovācijas padomes un MVU izpildaģentūra (bijusī EASME) 10 506 9,2 328 Patērētāju, veselības un pārtikas izpildaģentūra (CHAFEA) 1 79 - - Kopā 75 2 650 98,4 3 041 5.3. Ietekme uz cilvēkresursiem un finanšu resursiem izpildaģentūrās 2021. gadā Nobalsoto deleģēto apropriāciju ietekme uz izpildaģentūru subsīdiju pozīcijām un pilnslodzes ekvivalentiem 2021. gadā ir apkopota turpmākajā tabulā. Izpild-aģentūra 2020. gada budžets 2021. gada BP GV Nr. 1/2021 2021. gada BP (tostarp GV Nr. 1) PSE Izpild-aģentūras subsīdija PSE Izpild-aģentūras subsīdija PSE Izpild-aģentūras subsīdija PSE Izpild-aģentūras subsīdija Δ PSE sal. ar 2020. gadu Δ Izpild-aģentūras subsīdija sal. ar 2020. gadu Eiropas Pētniecības padomes izpild-aģentūra (bijusī ERCEA) 529 51 319 529 - -10 53 915 519 53 915 -1,89 % 5,06 % Eiropas Pētniecības izpild-aģentūra (bijusī REA) 785 75 749 785 - 49 91 592 834 91 592 6,24 % 20,92 % Eiropas Veselības un digitālā izpild-aģentūra (jauna aģentūra) - - - - 307 39 078 307 39 078 - - Eiropas Klimata, infrastruktūras un vides izpild-aģentūra (bijusī INEA) 313 30 383 313 - 146 47 969 459 47 969 46,65 % 57,88 % Eiropas Izglītības un kultūras izpild-aģentūra (bijusī EACEA) 438 47 750 438 5,11 9 45 693 447 50 803 2,05 % 6,39 % Eiropas Inovācijas padomes un MVU izpild-aģentūra (bijusī EASME) 506 51 177 506 - -119 43 744 387 43 744 -23,52 % -14,52 % Patērētāju, veselības un pārtikas izpild-aģentūra (CHAFEA) 79 11 301 79 - -79 0 0 0 -100 % -100 % Kopā 2 650 267 679 2 650 5,11 302 321 991 2 952 327 101 11,40 % 22,20 % Aplēstais nepieciešamais darbinieku skaits izpildaģentūrās 2021. gadā palielinās par 302 PSE (11,4 %) salīdzinājumā ar 2020. gada budžetu. Attiecīgais Savienības ieguldījums salīdzinājumā ar 2020. gadu palielinās par 22,2 %. 5.4. Ietekme uz cilvēkresursiem Komisijā Regulā Nr. 58/2003 ir noteikts, ka jebkurai uzdevumu deleģēšanai izpildaģentūrai jābūt rentablai un jāatbilst pareizas finanšu pārvaldības principam. Kā redzams pārskata tabulā 5.2. iedaļā, tas radīs lielāku darba slodzi izpildaģentūrām laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, un programmu efektīvai pārvaldībai vajadzēs vairāk darbinieku. Daļa no palielinātās izpildaģentūru darba slodzes izrietēs no nesen deleģētajām programmām un uzdevumiem, ko pašlaik īsteno Komisijas dienesti. Minēto īstenošanas uzdevumu nodošana samazinās attiecīgos cilvēkresursus Komisijā, jo tie vairs netiks veikti Komisijā. Vēl vienu daļu no palielinātās darba slodzes izpildaģentūrās radīs budžeta palielinājums jau deleģētajām programmām, kā arī jaunās programmas. Šajos gadījumos nav ietekmes uz darba slodzi Komisijā, jo šis uzdevums jau ir nodots vai nekad nav īstenots iekšēji. Šajā gadījumā Komisija ierosina atbrīvot daļu darbinieku, lai nodrošinātu vispārēju budžeta neitralitāti. Agrāk minētie “atbrīvotie” cilvēkresursi tika pārgrupēti citiem uzdevumiem saskaņā ar Regulas Nr. 58/2003 13. panta 6. punkta c) apakšpunktu. Ņemot vērā Komisijas apņemšanos nodrošināt budžeta neitralitāti attiecībā uz administratīvajiem izdevumiem, deleģējot programmas pārvaldības papildu uzdevumus, Komisija samazinās savus cilvēkresursus, lai kompensētu papildu pilnslodzes ekvivalentus izpildaģentūrās. Tāpat attiecīgi tiks samazināti arī izdevumi, kas saistīti ar “iesaldētām” amata vietām, lai ņemtu vērā darbinieku pārcelšanu uz izpildaģentūrām. Turpmākajā tabulā parādīts, kā Komisija ierosina kompensēt papildu cilvēkresursus izpildaģentūrās līdz 2027. gadam: Cilvēkresursu pieauguma kompensēšana izpildaģentūrās Cilvēkresursi (PSE) Resursu palielinājums, lai segtu sešu izpildaģentūru darbības izmaksas, kas izriet no turpmākas deleģēšanas +390 Samazināti administratīvie resursi 7. izdevumu kategorijā, kas radušies, deleģējot uzdevumus, kurus pašlaik pārvalda Komisija -59 Samazināti administratīvie un atbalsta resursi citās izdevumu kategorijās, kas izriet no Komisijas pašlaik pārvaldīto uzdevumu deleģēšanas -188 5.5. GV Nr. 1/2021 ietvertās korekcijas GV Nr. 1/2021 ietvertās korekcijas atspoguļo paredzamās 2021.–2027. gada programmu deleģēšanas ietekmi uz resursiem gan no izpildaģentūru, gan no Komisijas puses 2021. gadā. Attiecībā uz pēdējo minēto ietekmi veido algu apropriāciju neto samazinājums 7. izdevumu kategorijā “Eiropas publiskā pārvalde” par summu 2,5 miljoni EUR un no budžeta viedokļa neitrāla apropriāciju pārdalīšana attiecīgo deleģēto programmu attiecīgā finansējuma ietvaros.



Attiecībā uz nomenklatūru, kā norādīts turpmākajā tabulā, tiek ierosināts katrā deleģētajā programmā izveidot jaunas budžeta pozīcijas sešu jauno izpildaģentūru subsīdijām papildus budžeta pozīcijām, kas 2021. gada BP jau ir iekļautas pašreizējām “mantotajām” aģentūrām. Šīs paralēlās struktūras saglabāšana nodrošinās sakārtotu pāreju no pašreizējām uz turpmāk izveidotajām izpildaģentūrām neatkarīgi no precīzā laika grafika, kas ir cieši atkarīgs no DFS un 2021.–2027. gada programmu pamataktu oficiālas pieņemšanas.

Jauna izpildaģentūra Jauna subsīdiju pozīcija Jauns portfelis Juridiskais priekšgājējs Mantotā deleģēšana Mantotā subsīdiju pozīcija Iepriekšējais portfelis Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra 01 01 01 71 “Apvārsnis Eiropa” ERCEA ERCEA 01 01 01 61 “Apvārsnis 2020” Eiropas Pētniecības izpildaģentūra 01 01 01 72 “Apvārsnis Eiropa” REA REA 01 01 01 62 “Apvārsnis 2020” EASME 01 01 01 63 20 03 14 72 Centrālais atbalsta dienests REA 20 03 14 62 Centrālais atbalsta dienests 08 01 01 72 Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds CHAFEA 08 01 01 66 Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds 20 03 14 72 Ogļu un tērauda pētniecības programma REA - - Eiropas Veselības un digitālā izpildaģentūra 01 01 01 73 “Apvārsnis Eiropa” Jauna REA 01 01 01 62 “Apvārsnis 2020” EASME 01 01 01 63 02 01 23 73 Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments — digitālā joma INEA 02 01 21 64 Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments 02 01 30 73 Programma "Digitālā Eiropa" - - - 03 01 01 73 Vienotā tirgus programma CHAFEA 03 01 01 66 Pārtikas un barības nekaitīgums, dzīvnieku veselība, dzīvnieku labturība un augu veselība 06 01 05 73 Programma “ES — veselībai” 06 01 05 66 Veselība Eiropas Klimata, infrastruktūras un vides izpildaģentūra 01 01 01 74 “Apvārsnis Eiropa” INEA EASME 01 01 01 63 “Apvārsnis 2020” INEA 01 01 01 64 02 01 21 74 Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments — transports INEA 02 01 21 64 Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments 02 01 22 74 Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments — enerģētika 02 01 40 74 Savienības atjaunojamās enerģijas finansēšanas mehānisms - - - 05 01 02 74 Kohēzijas fonds (ieguldījums Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam) INEA 05 01 02 64 Kohēzijas fonds (ieguldījums Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam) 08 01 03 74 Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds EASME 08 01 03 63 Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds 09 01 01 74 ES finansēšanas instruments vides un klimata pasākumiem (LIFE) 09 01 01 63 ES finansēšanas instruments vides un klimata pasākumiem (LIFE) 09 01 03 74 Publiskā sektora aizdevumu mehānisms Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma ietvaros - - - 13 01 03 74 Militārā mobilitāte - - - 17 01 02 74 Inovāciju fonds INEA 17 01 02 64 Inovāciju fonds Eiropas Izglītības un kultūras izpildaģentūra 07 01 02 75 Erasmus+ EACEA EACEA 07 01 02 65 Erasmus+ 07 01 03 75 Eiropas Solidaritātes korpuss 07 01 03 65 Eiropas Solidaritātes korpuss ES palīdzības brīvprātīgie 07 01 04 75 Radošā Eiropa 07 01 04 65 Radošā Eiropa 07 01 05 75 Tiesības un vērtības 07 01 05 65 Eiropa pilsoņiem 15 01 01 75 Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments 15 01 01 65 Partnerības instruments Attīstības sadarbības instruments Eiropas kaimiņattiecību instruments 16 01 01 75 Pirmspievienošanās palīdzības instruments III 16 01 01 65 Pirmspievienošanās palīdzības instruments II Eiropas Inovācijas padomes un MVU izpildaģentūra 01 01 01 76 “Apvārsnis Eiropa” EASME REA 01 01 01 62 “Apvārsnis 2020” EASME 01 01 01 63 03 01 01 76 Vienotā tirgus programma 03 01 01 63 ES Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME) CHAFEA 03 01 01 66 Patērētāji 05 01 01 76 Eiropas Reģionālās attīstības fonds (starpreģionālās inovācijas investīcijas) - - - Apropriācijas, kas atbilst subsīdijai, kura 2021. gadā paredzēta katrai jaunai aģentūrai deleģēšanas paketē, uz laiku tiks piešķirtas mantoto subsīdiju pozīcijām, nepārsniedzot 2020. gada budžetā iekļauto apropriāciju apjomu, ja tas ir mazāks (attiecīgā gadījumā starpību, piešķirot jaunajai subsīdiju pozīcijai). Štatu sarakstiem ir piemērota tāda pati “paralēlisma” pieeja: tiek ierosināts izveidot sešus jaunus sešām jaunajām izpildaģentūrām papildus tiem, kas iekļauti 2021. gada BP attiecībā uz pašreizējām “mantotajām” aģentūrām. Komisijas štatu sarakstos samazinājums par 2021. gadu netiek piemērots. Pašreizējo izpildaģentūru “mantoto” subsīdiju pozīcijas un štatu sarakstus apvienos ar jaunajām pozīcijām un sarakstiem vai nu 2021. gada budžeta grozījumos, vai 2022. gada budžeta procedūrā. 6.Decentralizētās aģentūras 6.1. Eiropas Zāļu aģentūra (EMA) Zāļu industrija izstrādā lielu daudzumu produktu, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju. Eiropas Zāļu aģentūrai (EMA) būs jānovērtē un jāapstiprina pašlaik izstrādes stadijā esošās zāles un vakcīnas, kuras ierosināts laist tirgū. Tā ietekmē EMA īslaicīgi pieaug zinātniskā darba un koordinējošās lomas apmērs. Tādējādi no 2021. gada ir pamatoti uz diviem gadiem palielināt pagaidu darbinieku skaitu par 40 pagaidu darbiniekiem. Finansiālo ietekmi segs no citiem ieņēmumiem (nodevas un maksājumi), un tas neietekmēs Savienības ieguldījumu. Turklāt pēc tam, kad 2020. gada 11. novembrī tiks pieņemta rudens veselības tiesību aktu pakete, tiek ierosināts vēl vairāk un strukturālā veidā pastiprināt EMA nozīmi. Šīs iniciatīvas mērķis ir nodrošināt, ka visā Savienībā tiek novērsts būtisks zāļu un medicīnisko ierīču trūkums ārkārtas situācijās veselības jomā. Papildu darbinieki arī ļaus EMA izveidot pastāvīgu darba grupu, lai sniegtu konsultācijas par zālēm krīzes laikā, un ļaus Aģentūrai atkārtoti izmantot veselības datus regulatīviem mērķiem saistībā ar Eiropas veselības datu telpu. Lai stiprinātu EMA nozīmi, būs jāpalielina Savienības ieguldījums par 28 miljoniem EUR un par 29 papildu cilvēkresursiem 2021. gadam (par 21 pagaidu darbinieku un 8 līgumdarbiniekiem). 6.2. Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC) Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC) pastāvīgi izvērtē un ziņo par pašreizējiem un jauniem cilvēku veselības apdraudējumiem, ko rada infekcijas slimības, un sniedz ieteikumus reaģēšanai Savienības un valstu līmenī. Pašreizējā pandēmijas situācija ir pierādījusi, ka spēcīgs ECDC ir būtisks Eiropas veselības savienības elements. Iepriekš minētā rudens veselības tiesību aktu pakete ietvēra arī tiesību akta priekšlikumu, kura mērķis bija stiprināt aģentūras nozīmi, ļaujot aģentūrai palielināt atbalstu dalībvalstīm sagatavotības un ātras intervences jomā veselības krīzes gadījumā. Priekšlikuma finansiālā ietekme liek palielināt Savienības ieguldījumu par 16 miljoniem EUR un nostiprināt cilvēkresursus 2021. gadam (par 18 pagaidu darbiniekiem un 13 līgumdarbiniekiem). 6.3. Eiropas Vides aģentūra (EVA) Pēc tam, kad Padome un Parlaments 2020. gada 18. jūnijā pieņēma Taksonomijas regulu, ir jāpievieno vēl viens pagaidu darbinieks salīdzinājumā ar 2021. gada BP paziņoto štatu sarakstu. Turklāt aģentūrai tika uzticēti papildu uzdevumi saskaņā ar 8. Vides rīcības programmu, kurai nepieciešami 9 pagaidu darbinieki un 6 līgumdarbinieki, kā arī ES ieguldījuma palielinājums par 3,2 miljoniem EUR. Šo palielinājumu kompensē attiecīgs programmas LIFE budžeta samazinājums. 6.4. Eiropas Ķimikāliju aģentūra (ECHA) Eiropas Ķimikāliju aģentūra (ECHA) 2020. gadā ir piedzīvojusi strauju ieņēmumu no maksām samazināšanos par savu darbību biocīdu tiesību aktu jomā. Tā rezultātā radītais iztrūkums ir jākompensē, palielinot Savienības ieguldījumu par 3,2 miljoniem EUR. Turklāt aģentūrai ir uzticēti papildu uzdevumi bīstamo ķimikāliju jomā saskaņā ar 8. Vides rīcības programmu, kurai nepieciešams 1 pagaidu darbinieks un 1 līgumdarbinieks, kā arī ES ieguldījuma palielinājums par 0,3 miljoniem EUR. Šo palielinājumu kompensē attiecīgs programmas LIFE budžeta samazinājums. 6.5. Eiropas Banku iestāde (EBI) Eiropas Banku iestāde (EBI) koriģēja EBI 2019. gada pārpalikuma atmaksas sadalījumu, kā rezultātā tika iegūta lielāka Savienības daļa. Palielinātie piešķirtie ieņēmumi samazina vajadzību pēc jaunām apropriācijām 2021. gadā (-276 639 EUR). 6.6. Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (EASO) Tā kā dalībvalstis strukturāli nenorīkoja valstu ekspertus, Eiropas Patvēruma atbalsta birojam (EASO) daļa savu misiju bija jāīsteno, izmantojot pagaidu darbiniekus. Tomēr, tā kā viņu līgumu nevar pastāvīgi pagarināt, EASO ir informējis Komisiju par savu nodomu uz laiku aizstāt 58 pagaidu darbiniekus ar līgumdarbiniekiem, kuru darba līgums nepārsniedz vienu gadu. Ierosinātā pagaidu darbinieku aizstāšana ar līgumdarbiniekiem neietekmēs aģentūrai 2021. gada BP paredzētās apropriācijas. EASO kopā ar Komisiju izmantos šo gadu, lai rastu strukturālu risinājumu tam, ka trūkst valstu ekspertu, kurus dalībvalstis norīko darbā EASO.

7.Korekcijas 7. izdevumu kategorijā “Eiropas publiskā pārvalde” 7.1. Algas indeksācija no 2020. gada 1. jūlija Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 64. un 65. pantu ierēdņu un citu Eiropas Savienības iestāžu darbinieku atalgojumu koriģē katru gadu, ņemot vērā Komisijas iesniegto ziņojumu, kas balstīts uz Eurostat sagatavotajiem statistikas datiem, vienojoties ar dalībvalstu statistikas birojiem, kuri atspoguļo stāvokli dalībvalstīs 1. jūlijā. Koriģētā aprēķina pamatā ir paralēlisma princips starp Savienības ierēdņu un dalībvalstu civildienesta ierēdņu reālā atalgojuma izmaiņām (neņemot vērā inflāciju). Tas atspoguļo divu šādu galveno mainīgo lielumu apvienoto ietekmi: §specifiskais rādītājs (SR), kas atspoguļo izmaiņas centrālajās valdībās strādājošo valsts civildienesta ierēdņu algu pirktspējā 11 dalībvalstīs, kuras veido vairāk nekā 75 % no Savienības IKP; §kopīgais indekss (KI), kas atspoguļo gada inflāciju Briselē un Luksemburgā, ko aprēķina, ņemot vērā valstu patēriņa cenu inflāciju, kuru mēra, izmantojot Beļģijas SPCI un Luksemburgas PCI, atbilstoši Savienības personāla sadalījumam minētajās dalībvalstīs. Šos divus elementus reizina, lai iegūtu atjaunināšanas ātrumu. Kā noteikts Civildienesta noteikumu XI pielikuma 11. pantā (“izņēmuma klauzula”), Savienības reālā IKP samazinājuma gadījumā kārtējā gadā, kā to prognozējusi Komisija, un specifiskais rādītājs ir pozitīvs, pārskatīšanas vērtības aprēķināšanai izmanto tikai daļu no specifiskā rādītāja. Ja IKP samazināsies par vairāk nekā 3 %, tad 2020. gadam specifiskais rādītājs tiks noteikts 0 % apmērā. Tā specifiskā rādītāja vērtība, kas netika izmantota atalgojuma un pensiju pārskatīšanai 2020. gadā, ir pamats turpmākās pārskatīšanas aprēķinam, tiklīdz Savienības IKP kumulatīvais pieaugums kļūst pozitīvs. Saskaņā ar Komisijas jaunākajām prognozēm Covid-19 krīzes rezultātā paredzams, ka ES reālais IKP 2020. kalendārajā gadā samazināsies par 8,3 %. Tāpēc tiks piemērota izņēmuma klauzula un specifiskais rādītājs būs 0 %, un algas pārskatīšana 2020. gada 1. jūlijā atbildīs tikai KI attīstībai laikposmā no 2019. gada jūlija līdz 2020. gada jūlijam. Eurostat 2020. gada 31. oktobra ziņojumā par atalgojuma un pensiju ikgadējo pārskatīšanu apstiprināja šo KI 0,7 % apmērā saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikumā izklāstītajiem noteikumiem, savukārt pārskatītā prognozētā algas pārskatīšanas likme no 2020. gada 1. jūlija, kas izmantota 2021. gada BP (ietekme uz pilnu gadu), bija 0,9 %. Tāpēc apropriācijas DFS 7. izdevumu kategorijā “Administrācija” ir jāsamazina par 22,0 miljoniem EUR 2021. gadam, no kuriem 5,9 miljoni EUR — Komisijai, 4,4 miljoni EUR — visu iestāžu pensijām un 4,8 miljoni EUR — visām pārējām iestādēm. Atlikušais samazinājums 7,0 miljonu EUR apmērā attiecas uz Eiropas skolām, kurām 2021. gada BP paredzētais budžeta pieprasījums atbilst algas pārskatīšanas likmei 3,1 % apmērā, t. i., sākotnējai prognozētajai likmei, ko Komisija izmantoja 2020. gada pavasarī. 7.2. Palielinājums Eiropas Parlamenta vajadzībām Eiropas Parlaments ir pieprasījis kopējo palielinājumu 4,6 miljonu EUR apmērā, lai: §segtu atlikušās būvniecības izmaksas, kas paredzētas 2021. gadam, 2,1 miljona EUR apmērā (būvdarbi, konsultantu honorāri, sākotnējie telpu iekārtošanas darbi un piegādes ēku funkcionalitātes nodrošināšanai, kā arī visas saistītās izmaksas), kā arī telpu iekārtošanas izmaksas un ar to saistītos izdevumus, jo īpaši arhitektu vai inženieru honorārus saskaņā ar Eiropas Parlamenta aplēsēm; §palielinātu rezerves neparedzētiem izdevumiem par 2,6 miljoniem EUR, lai segtu papildu izdevumus, kas izriet no budžeta lēmumiem, kuri pieņemti finanšu gada laikā, tostarp tiem, kas saistīti ar notiekošo Covid-19 krīzi.

7.3. Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) stiprināšana 7.3.1. Papildu resursi Eiropas Miera mehānismam (EPF) Priekšlikumā par EPF, kas ir ārpusbudžeta fonds 5,7 miljardu EUR apmērā nākamajā DFS, EĀDD ir noteikta atbildība par vairākām jaunām funkcijām. Tam jo īpaši būs jāsagatavo, jāizmēģina un jāveic turpmākie pasākumi saistībā ar dažiem atbalsta pasākumu elementiem, ko finansēs no EPF, aptverot to politiskos, darbības un finansiālos aspektus koncepcijas skaidrojumos, palīdzības pasākumu priekšlikumos, pasākumos ar saņēmējiem un citos turpmākajos pasākumos. Darbības varētu ietvert finansiālu atbalstu trešai personai, militāra aprīkojuma un infrastruktūras vai integrētu pasākumu kopumu nodrošināšanu, tostarp militāra aprīkojuma un infrastruktūras nodrošināšanu ar militāru apmācību, izmantojot ES mācību misiju, un turpmākus seku mazināšanas un kontroles pasākumus.

EĀDD rīcības priekšlikumos jāņem vērā riska un aizsardzības pasākumu metodika, kas ietver konfliktjutīguma un konteksta analīzi, riska un ietekmes novērtējumus, iespējamos riska mazināšanas pasākumus un uzraudzības un novērtēšanas pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību ES principiem un tiesību aktiem, kā arī starptautiskajām tiesībām, jo īpaši cilvēktiesībām un starptautiskajām humanitārajām tiesībām. Ja palīdzības pasākums ietver aprīkojuma un/vai infrastruktūras nodrošināšanu, koncepcijas skaidrojums lēmumu pieņemšanas procesā būs jāpārvērš detalizētos militārā aprīkojuma un/vai infrastruktūras sarakstos un tehniskajās specifikācijās ar izmaksu aplēsēm. EĀDD tiks aicināts arī sadarboties ar EPF administratoriem finanšu jautājumos. Turklāt tam ir jāiesaistās visās nepieciešamajās politiskajās un tehniskajās vienošanās ar saņēmēju (partnervalsti, starptautisku vai reģionālu organizāciju), jānodrošina saskaņošana ar eksportētājvalsti (licencēšanas prasību saskaņotība) un pēc piegādes jāveic uzskaite un apmeklējumi uz vietas, kā arī militārā aprīkojuma un infrastruktūras fiziska pārbaude militārajā vidē. Saskaņā ar EĀDD aplēsēm šim nolūkam ir nepieciešami 16 PSE (1 AD 13 pakāpes ierēdnis (nodaļas vadītājs), 1 AD 11 pakāpes ierēdnis, 2 AD 10 pakāpes ierēdņi un 1 AD 7 pakāpes ierēdnis + 5 līgumdarbinieki + 6 norīkoti valstu eksperti), lai veiktu šos jaunos uzdevumus, kurus tam uzticējis likumdevējs, ar sākotnējām izmaksām 2021. gada budžetā 1 362 500 EUR apmērā. 7.3.1. Papildu resursi konsulārajiem dienestiem Covid-19 pandēmija ir izraisījusi globālu konsulāro ārkārtējo situāciju ļoti stingro transporta ierobežojumu dēļ, kas radīja vajadzību no 2020. gada marta līdz jūnijam steidzami repatriēt vairāk nekā pusmiljonu ES pilsoņu, kuri bija nonākuši grūtībās trešās valstīs. Neraugoties uz to, ka ES kompetence aprobežojas ar atbalstu konsulārās palīdzības koordinēšanai, dalībvalstis, pilsoņi un partneri ir vērsušies pie ES iestādēm, lūdzot tās aktīvi iesaistīties, lai risinātu šo ārkārtējo situāciju. Ņemot vērā šīs milzīgās ES repatriācijas operācijas acīmredzamos panākumus apstākļos, kad daudzas dalībvalstis ir samazinājušas savu konsulāro darbību, dalībvalstis ir atklāti atzinušas un atzinīgi novērtējušas ES nozīmi. Mazākās dalībvalstis gandrīz pilnībā paļāvās uz ES koordināciju, savukārt lielākās dalībvalstis apzinās to, ka ES loma ir aizvien nozīmīgāka arī tām. Tas de facto ir izraisījis papildu pienākumu nodošanu ES delegācijām konsulārajos jautājumos. Lai ņemtu vērā dalībvalstu skaidri paustās gaidas, ka EĀDD aktīvāk iesaistīsies konsulārās palīdzības koordinēšanā, un stiprinātu ES nozīmi un tēlu trešās valstīs, EĀDD cenšas palielināt savu Konsulāro lietu nodaļu. Tas ļautu EĀDD ātri iesaistīties pieredzes gūšanas procesā, sniedzot rūpīgu analīzi par konsulāro krīzi, sniedzot konkrētu informāciju par katru tās posmu, repatriācijas atvieglošanai izmantotajiem mehānismiem, pārskatu par uz vietas novēroto paraugpraksi un galveno problēmu un iespēju izklāstu. Turklāt tas sagatavotu pamatu tiesiskā regulējuma un ES krīžu pārvarēšanas konsulāro spēju institucionālās struktūras pārskatīšanai. Prasītā palielinājuma nodrošināšanai, lai pieņemtu darbā 1 AD 11 pakāpes ierēdni, 1 AD 7 pakāpes ierēdni un 1 līgumdarbinieku, ir nepieciešams sākotnēji palielināt EĀDD budžetu par 303 800 EUR. 7.4. Konkrētu Savienības delegāciju darbinieku pārcelšana no Komisijas uz EĀDD Saskaņā ar pakalpojumu līmeņa nolīgumu (PLN), kas 2010. gada decembrī noslēgts starp Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), Komisija kā ieguldījumu kopējo administratīvo uzdevumu izpildē turpināja finansēt daļu no EĀDD pārvaldīto Savienības delegāciju administratīvo nodaļu darbiniekiem. Attiecīgo personālu galvenokārt veido vietējie darbinieki, kā arī ierobežots līgumdarbinieku skaits, kas galvenokārt atbild par IT atbalstu (tā dēvētie reģionālie IT speciālisti jeb “RITS”). Tā rezultātā Komisijas darbinieki, kas strādā Savienības delegāciju administratīvajās nodaļās, tiek oficiāli norīkoti darbā katrā ģenerāldirektorātā, kas sniedz ieguldījumu (DEVCO, NEAR un FPI). Šī situācija šiem Komisijas dienestiem ir izraisījusi neefektivitāti, tostarp darba slodzes dublēšanos dažādos līmeņos (administratīvo aktu skaita pavairošana), nesniedzot nekādu pievienoto vērtību, kā arī paralēlas administratīvās un finanšu plūsmas. Komisija, vienojoties ar EĀDD, ierosina pārcelt Komisijas darbiniekus no Savienības delegāciju administratīvajām nodaļām uz EĀDD, tādējādi vienkāršojot un racionalizējot to administratīvo un finanšu apriti un ļaujot efektīvāk pārvaldīt attiecīgos darbiniekus. Lielākā daļa pārceļamo līgumdarbinieku (18 no 19) ir RITS, kas veic ļoti specializētas IT darbības Savienības delegācijās, par kurām atbild EĀDD. Viņi atrodas 12 reģionālajos centros. Sagrupējot viņus visus vienā atbildības jomā, tiktu vienkāršota šīs grupas pārvaldība. Paredzams, ka RITS un administrācijai tiks nodrošināti vairāki ieguvumi, vienkāršojumi un uzlabota efektivitāte gan attiecībā uz reģionālo centru organizāciju, līgumu pārvaldību, mobilitātes īstenošanu, novērtēšanu un paaugstināšanu amatā, gan arī uz komandējumu izmaksu pārvaldību. Attiecībā uz vietējiem darbiniekiem pārcelšana uz EĀDD nodrošinātu labāku saskaņotību un konsekvenci ar to saistītās EĀDD nodarbinātības politikas piemērošanā. Komisija ir deleģējusi EĀDD savas pilnvaras attiecībā uz dažām vietējo darbinieku pārvaldības jomām, tomēr Komisija ir saglabājusi lēmumus par konkrētiem jautājumiem, piemēram, par amata vietu apstiprināšanu, ikgadējo novērtēšanu, paaugstināšanu amatā, ārējo darbību atļaušanu un dienesta attiecību izbeigšanu. Pārcelšanas rezultātā EĀDD iegūtu lielāku autonomiju šo amata vietu pārvaldībā, t. sk. šo amata vietu publicēšanā, darbinieku atlasē un pieņemšanā darbā, kā arī amata vietu slēgšanā vai pārcelšanā. Tiks uzlabotas arī pārsūdzības procedūras vietējo darbinieku administratīvā personāla novērtēšanas un paaugstināšanas laikā. Ierosinātā pārcelšana ļautu EĀDD iegūt papildu pārvaldības autonomiju attiecībā uz kopumā 546 pilnslodzes ekvivalenta darbiniekiem (PSE), no kuriem 527 ir vietējie darbinieki un 19 — līgumdarbinieki un kuri ir norīkoti darbam Savienības delegāciju administratīvajās nodaļās. Attiecībā uz apropriācijām tiek ierosināts 18,1 miljonu EUR katru gadu pārvietot no ārējiem instrumentiem (6. izdevumu kategorijā) NDICI un IPA III (attiecīgi 16,0 miljoni EUR un 2,1 miljons EUR) uz EĀDD iedaļu (7. izdevumu kategorijā). Lai ievērotu šā pārvietojuma vispārējo budžeta neitralitāti, tiek ierosināts attiecīgi samazināt abu attiecīgo instrumentu finansējumu. Tā rezultātā palielinātā saistību rezerve, kas pieejama 6. izdevumu kategorijā, tiks kompensēta ar attiecīgu saistību rezerves samazinājumu 7. izdevumu kategorijā. 7.5. Centrālās bibliotēkas pārcelšana no Komisijas uz Publikāciju biroju

Saistībā ar sinerģijas un efektivitātes pārskatīšanu Komisija ir nolēmusi pārcelt Komisijas Centrālās bibliotēkas pārvaldību uz Publikāciju biroju (PB) no 2021. gada janvāra ar kopējo ietekmi uz apropriāciju apjomu, kas 2021. gadam nepārsniedz 7 888 EUR. Šī pārcelšana ietver arī personāla un IT resursu pārcelšanu. Paredzams, ka pārcelšana paātrinās pēdējos gados īstenoto bibliotēkas modernizācijas programmu (aptuveni 80 % no iepirkumiem elektroniskā formātā) un nodrošinās turpmāku sinerģiju un papildināmību ar pašreizējām Publikāciju biroja darbībām tajā pašā publikāciju un informācijas pārvaldības jomā. 7.6. Štatu saraksta 2 amata vietu pārvietošana no Eiropas Parlamenta uz Komisiju Saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par CERT-EU (Datorapdraudējumu reaģēšanas vienību) divas štatu saraksta amata vietas tiek pārceltas no Eiropas Parlamenta uz Eiropas Komisiju, lai atbalstītu CERT-EU operācijas. Šīs darbības rezultātā Eiropas Parlamenta štatu saraksts tiek samazināts par 2 amata vietām (AD 5), pārceļot tās uz Komisijas štatu sarakstu kopā ar saistītajām apropriācijām (ar neto ietekmi 39 000 EUR apmērā). 7.7. EĀDD ieguldījums PMO sniegto pamatpakalpojumu nodrošināšanā Sākot no 2021. gada, Atalgojuma un individuālo tiesību birojs (PMO) no pārējām iestādēm vairs neiekasē pamatpakalpojumu izmaksas (tostarp algu un pensiju aprēķinus un maksājumus, individuālo tiesību un komandējumu izdevumu noteikšanu, ekspertu izdevumu atlīdzināšanu utt.). Attiecīgais budžets ir pieprasīts Komisijas budžeta iedaļā, un pārējo iestāžu budžeta pieprasījums ir attiecīgi samazināts. Tomēr, kamēr nav parakstīts jauns pakalpojumu līmeņa nolīgums starp PMO un EĀDD, EĀDD nav samazinājis attiecīgo summu savā 2021. gada budžeta pieprasījumā. Lai novērstu dubulta budžeta veidošanu, Komisijas iedaļā ir iekļauts samazinājums 1,2 miljonu EUR apmērā. 7.8. Covid-19 pandēmijas ietekme uz Eiropas skolu budžetu Covid-19 pandēmijas ietekmē Eiropas skolām ir jāsagatavojas turpmākiem attālinātās mācīšanas periodiem 2021. gadā un jāiegādājas nepieciešamie materiāli. Turklāt varētu rasties vajadzība piesaistīt papildu mācībspēkus atkarībā no konkrētu klašu un skolotāju situācijas attīstības. Papildu budžeta vajadzības ir aplēstas līdz 2020./2021. mācību gada beigām, t. i., tās aptver 2021. gada pirmos 8 mēnešus. Šajā pašā saistībā Eiropas skolu Ģenerālsekretāra biroja budžeta pieprasījums ir samazināts, lai ņemtu vērā to, ka vairs nebūs nepieciešamas apropriācijas, kas sākotnēji bija paredzētas sanāksmju organizēšanai un komandējumiem, kurus organizēja visas Eiropas skolu sistēmas vajadzībām. Pamatojoties uz iepriekš minētajiem elementiem, ir pieprasītas papildu apropriācijas 4 898 380 EUR apmērā Eiropas skolu vajadzībām. 7.9. Ombuda Briseles biroja pārcelšanas ietekme Eiropas Ombuds ir pieprasījis papildu apropriācijas, lai finansētu izdevumus, kas saistīti ar Ombuda Briseles biroja pārcelšanu. Informācija, uz kuras pamata tika iesniegts šis pieprasījums, nebija pieejama laikā, kad 2020. gada martā tika iesniegtas 2021. gada budžeta tāmes. Pamatojoties uz informāciju, kas pieejama kopš septembra sākuma, Ombuda budžetā pieaugušās vajadzības sasniedz 416 000 EUR. 8.Citas korekcijas 8.1. Mērķtiecīgi līdzekļu palielinājumi 8.1.1. Atbalsts Kipras turku kopienai Savienība joprojām ir apņēmības pilna panākt Kipras un Kipras turku kopienas izlīgumu. Ņemot vērā pieaugošo reģionālo spriedzi, ir nepieciešams budžeta palielinājums par 6 miljoniem EUR saistību apropriācijās salīdzinājumā ar 2021. gada BP ierosināto līmeni. Savienības atbalsts ir vajadzīgs risinājumam saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas labi zināmajiem divu zonu un divu kopienu federācijas parametriem, vēl jo vairāk pēc Kipras turku līdera ievēlēšanas, kas diemžēl atbalsta divu valstu modeli. Tāpēc ir ļoti svarīgi Savienībai arī turpmāk nodrošināt pietiekamu atbalsta programmas finansējuma līmeni, lai turpinātu atbalstīt Kipras turku kopienas sociālekonomisko attīstību un apvienotu abas kopienas konkrētās sadarbības iniciatīvās.

8.1.2. Sociālais dialogs Sociālajiem partneriem ir būtiska nozīme, izstrādājot un īstenojot pasākumus, kas tiek ieviesti dalībvalstu līmenī, lai mazinātu Covid-19 pandēmijas ietekmi uz darba ņēmējiem un uzņēmumiem. Tomēr pandēmijas sociālekonomiskā ietekme uz darba devējiem un darba ņēmējiem ir būtiski ietekmējusi valstu sociālo partneru organizācijas. Tādēļ nepieciešams sniegt papildu atbalstu Eiropas un valstu starpnozaru un nozaru darba devēju un arodbiedrību organizācijām, jo īpaši tām, kuras visvairāk skārusi Covid-19 krīze un kuras ir visneaizsargātākās, lai nodrošinātu to darbību un novērstu Covid-19 krīzes ietekmi uz nodarbinātību un sociālo jomu, kā arī stiprinātu darba ņēmēju un darba devēju organizāciju noturību Covid-19 apstākļos. Tādējādi 5 miljoni EUR saistību apropriācijās (un 4,4 miljoni EUR maksājumu apropriācijās) tiek pievienoti 07 20 04 06. budžeta pozīcijai “Īpašas kompetences sociālās politikas jomā, ieskaitot sociālo dialogu”. 8.2. Nomenklatūras pielāgošana Papildus nomenklatūras grozījumiem, kas izklāstīti iepriekšējās iedaļās, GV Nr. 1/2021 ietver arī šādus pielāgojumus. 8.2.1. Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments (NDICI) 2021. gada BP bija iekļauts viens budžeta postenis kaimiņattiecību ģeogrāfiskajā programmā, programmās “Subsahāras Āfrika”, “Āzija un Klusā okeāna reģiona valstis”, kā arī “Ziemeļamerika, Dienvidamerika un Karību jūras reģions”. Viens budžeta postenis tika iekļauts arī tematiskajās budžeta pozīcijās “Globālas problēmas” un “Cilvēktiesības un demokrātija”. Tiek ierosināts sīkāk sadalīt katru no šīm pozīcijām, lai vēl vairāk uzlabotu katram attiecīgajam apakšreģionam vai komponentam piešķirto izdevumu pamanāmību. Turpmākajā tabulā attiecībā uz šo instrumentu ir sīki izklāstītas izmaiņas salīdzinājumā ar 2021. gada BP: Nomenklatūra 2021. gada BP Nomenklatūra GV Nr. 1/2021 15 02 01 Ģeogrāfiskās programmas 15 02 01 01 Eiropas kaimiņvalstis 15 02 01 10 (jauna) Dienvidu kaimiņreģiona valstis 15 02 01 11 (jauna) Austrumu kaimiņreģiona valstis 15 02 01 12 (jauna) Kaimiņattiecības — Pārrobežu, teritoriālā sadarbība un atbalsta pasākumi 15 02 01 02 Subsahāras Āfrika 15 02 01 20 (jauna) Rietumāfrika 15 02 01 21 (jauna) Austrumāfrika un Centrālā Āfrika 15 02 01 22 (jauna) Āfrikas dienvidu un Indijas okeāna reģions 15 02 01 03 Āzija un Klusā okeāna reģions 15 02 01 30 (jauna) Tuvie Austrumi un Vidusāzija 15 02 01 31 (jauna) Dienvidāzija un Austrumāzija 15 02 01 32 (jauna) Klusā okeāna reģions 15 02 01 04 Ziemeļamerika, Dienvidamerika un Karību jūras reģions 15 02 01 40 (jauna) Ziemeļamerika un Dienvidamerika 15 02 01 41 (jauna) Karību jūras reģions 15 02 01 05 Erasmus+ — NDICI ieguldījums 15 02 01 50 Erasmus+ — NDICI ieguldījums 15 02 01 08 Eiropas Attīstības fonds — ĀKK ieguldījumu mehānisma atmaksājumi 15 02 01 60 Eiropas Attīstības fonds — ĀKK ieguldījumu mehānisma atmaksājumi 15 02 01 06 NDICI — kopējā uzkrājumu fonda finansējums 15 02 01 70 NDICI — kopējā uzkrājumu fonda finansējums 15 02 01 07 Eiropas Savienības Atveseļošanas instruments (ESAI) — kopējā uzkrājumu fonda finansējums svītrots - 15 02 02 Tematiskās programmas 15 02 02 01 Cilvēktiesības un demokrātija 15 02 02 10 (jauna) Vēlēšanu novērošanas misijas — cilvēktiesības un demokrātija 15 02 02 11 (jauna) Pamattiesības un pamatbrīvības — cilvēktiesības un demokrātija 15 02 02 02 Pilsoniskās sabiedrības organizācijas 15 02 02 20 Pilsoniskās sabiedrības organizācijas 15 02 02 03 Stabilitāte un miers 15 02 02 30 Stabilitāte un miers 15 02 02 04 Globālas problēmas 15 02 02 40 (jauna) Cilvēki — Globālas problēmas 15 02 02 41 (jauna) Planēta — Globālas problēmas 15 02 02 42 (jauna) Labklājība — Globālas problēmas 15 02 02 43 (jauna) Partnerības — Globālas problēmas 15 02 03 Ātrās reaģēšanas darbības 15 02 03 01 Reaģēšana krīzes situācijās 15 02 03 10 Reaģēšana krīzes situācijās 15 02 03 02 Noturība 15 02 03 20 Noturība 15 02 03 03 Ārpolitikas vajadzības 15 02 03 30 Ārpolitikas vajadzības 15 02 04 Rezerve jaunām problēmām un prioritātēm 15 02 04 Rezerve jaunām problēmām un prioritātēm 15 02 04 Rezerve jaunām problēmām un prioritātēm 8.2.2. Vienotā tirgus programma Ņemot vērā neseno vienošanos starp likumdevējiem par vienotā tirgus programmas mērķiem, tiek ierosināts izveidot jaunu īpašu budžeta posteni “Tirgus uzraudzība” saskaņā ar 03 02 01. pantu Iekšējā tirgus efektivitātes palielināšana. 8.2.3. Sociālā politika (ieskaitot sociālo dialogu) Tiek ierosināts sadalīt budžeta pozīciju (un saistītās apropriācijas), kas sedz izdevumus saistībā ar sociālo politiku (ieskaitot sociālo dialogu), lai izveidotu jaunu pozīciju, kas pilnībā paredzēta pētījumiem vai apsekojumiem, vai dotācijām pētniecības organizācijām. Turpmākajā tabulā ir sīki izklāstītas izmaiņas salīdzinājumā ar 2021. gada BP: Nomenklatūra 2021. gada BP Nomenklatūra GV Nr. 1/2021 07 20 04 Darbības, ko finansē saskaņā ar Komisijas prerogatīvām un Komisijai piešķirtajām īpašajām pilnvarām 07 20 04 06 Īpašas kompetences sociālās politikas jomā, ieskaitot sociālo dialogu 07 20 04 06 Īpašas kompetences sociālās politikas jomā, ieskaitot sociālo dialogu 07 20 04 08 (jaunas) Sociālās situācijas, demogrāfijas un ģimenes analīze un pētījumi 8.2.4. Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma (EuroHPC) paplašināšana Septembrī Komisija pieņēma priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma izveidi saskaņā ar nākamo DFS, pamatojoties uz pašreizējo EuroHPC, kas tika izveidots 2018. gada oktobrī. Saskaņā ar šo lēmumu GV Nr. 1/2021 ir iekļautas attiecīgās budžeta pozīcijas ieguldījumiem no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, programmas "Digitālā Eiropa" (DEP) un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI). Šajā posmā šīm jaunajām pozīcijām nav piešķirtas apropriācijas, jo precīzs ieguldījums no trīs programmām vēl ir jānosaka to stratēģiskās plānošanas un programmu izstrādes laikā. 8.2.5. Jaunu budžeta pozīciju izveide abām padomdevējām struktūrām