LV    LV LV 
MT    MT  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 30.1.2009 
SEC(2009) 90  
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
ES tiesību aktu vienk āršošana tekstilmateri ālu nosaukumu un mar ķējuma jom ā. 
Ietekmes nov ērtējums. Kopsavilkums 
 
 
{COM(2009) 31 gal īgā redakcija} 
{SEC(2009) 91}
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
ES tiesību aktu vienk āršošana tekstilmateri ālu nosaukumu un mar ķējuma jom ā. 
Ietekmes nov ērtējums. Kopsavilkums 
 
ES tiesību akti tekstilmateri ālu nosaukumu un mar ķējuma jom ā ir trīs direktīvas, kas p ēdējos 
gados groz ītas, lai Eiropas ties ību aktos ieviestu jaunus š ķiedru nosaukumus (piel āgošana 
tehnikas att īstībai). Direkt īvā 96/74/EK par tekstilizstr ādājumu nosaukumiem pras īts marķēt 
tekstilmateri ālu šķiedru sast āvu, izmantojot tikai harmoniz ētos nosaukumus, kas iek ļauti 
sarakstā direktīvas I pielikum ā. Direktīvās 96/73/EK un 73/44/EEK preciz ētas analīzes 
metodes, kas lietojamas, lai p ārbaudītu, vai tekstilizstr ādājumu sast āvs atbilsts inform ācijai, 
kas norādīta marķējumā.  
Tekstilmateri ālu direktīvas jāpielāgo ik reizi, kad tehniskajos pielikumos j āiekļauj jauns 
nosaukums jaunai š ķiedrai. Proced ūra sākas, kad Komisijas dienes tiem iesniedz pieteikuma 
dokument āciju, ko sagatavo tirgus dal ībnieks. Politisk ā un juridisk ā ziņā jauna šķiedras 
nosaukuma ieviešana ir neb ūtisks tehnisks groz ījums ES ties ību aktos. Tom ēr, tā kā minētie 
tiesību akti ir direkt īvas, dalībvalstīm attiecīgi jārīkojas, lai transpon ētu grozoš ās direktīvas. 
Pieredze liecina, ka no piepras ījuma iesniegšanas par jaunu š ķiedru līdz tā juridiskai 
pieņemšanai ES paiet daudz laika. Eiropas Komisijai īstenojot ties ību aktu vienk āršošanas 
programmu, t ā ierosina p ārskatīt ES ties ību aktus par tekstilmateri ālu nosaukumiem un 
marķējumu, lai vienk āršotu pielāgošanos tehnikas att īstībai. 
Galvenā problēma, ar ko pašreiz ējā tiesiskā regulējuma dēļ saskaras valsts iest ādes un nozare, 
ir laiks, kas paiet no s ākotnējā pieteikuma iesniegšanas par jaunu š ķiedru līdz tā juridiskai 
pieņemšanai vis ā ES. ES ties ību aktu vienk āršošana šaj ā jomā tādējādi ir vērsta uz proced ūras 
racionaliz ēšanu un laika ietaup īšanu, kad direkt īvu tehniskie pielikumi papildin āmi ar jaunu 
šķiedras nosaukumu. T āpēc izskat ītie risin ājumi neietekm ē noteikumus par 
tekstilizstr ādājumu mar ķēšanu attiec ībā uz šķiedru sast āvu, un institucion ālais lēmumu 
pieņemšanas process netiek main īts. 
Lai sasniegtu m ērķi samazin āt laiku, kas vajadz īgs, lai Eiropas Savien ībā tirgū varētu legāli 
izmantot jauno tekstilš ķiedras nosaukumu, pieejamais risin ājums ir pārveidot trīs spēkā esošās 
direktīvas vienā vai trijās regulās, priekšroku dodot vienai regul ai, ja Juridiskais dienests 
apstiprina, ka juridisk ā aspektā tas ir pareizs risin ājums. 
Regula vienk āršos pielāgošanos tehnikas att īstībai. Dalībvalstīm vairs nevajadz ēs transpon ēt 
direktīvu tehniskos pielikumus valsts ties ību aktos , t ādējādi tieši samazin āsies 
administrat īvais slogs. Turkl āt tirdzniec ības atļauju pieš ķiršana jauniem tekstilš ķiedru 
nosaukumiem b ūs īsāka par 12 m ēnešiem nek ā pašlaik, t ādējādi tirgus dal ībniekiem tiks 
nodrošināts būtisks labums. 
Attiecībā uz tekstilmateri ālu nosaukumiem izv ērtēta arī iespējamība izmantot nele ģislatīvu 
risinājumu. Pavisam atteikties no tekstilmateri ālu nosaukumu mar ķēšanas nav iesp ējams. 
Informēt patērētājus šajā jomā ir svarīgi, jo ar konkr ētu šķiedru īpašībām mēdz saistīt zināmu 
komfortu un ar ī veselības apsvērumus, ņemot vērā, ka dažiem pat ērētājiem ir aler ģija pret 
konkrētām šķiedrām. Turkl āt Eiropas Savien ības tiesību akti šaj ā jomā izstrādāti, lai 
LV 3   LV harmoniz ētu valsts ties ību aktus un likvid ētu tehniskos š ķēršļus tekstilizstr ādājumu brīvai 
apritei Kopienas tirg ū. Tirgus dal ībnieki gūs labumu ar ī no jaunu š ķiedru rad īšanas un to 
plašas atpaz īstamības. 
Izvērtēta arī pašregul ācijas iesp ējamība. Tom ēr pieredze, kas g ūta ar jaunu š ķiedru 
nosaukumu pieteikumiem, liecina, ka ierosin ātie nosaukumi dažk ārt vairāk līdzinās zīmoliem, 
nevis šķiedru nosaukumiem, kas atbilst š ķiedras īpašībām; ierosin ātā šķiedru defin īcija ne 
vienmēr atbilst š ķiedras īpašībām un tādējādi patērētājiem sniedz aplamu inform āciju; 
ierosinātās testēšanas metodes gandr īz nekad nav piln īgas, vai ar ī tām ir trūkumi, un t ādējādi 
tirgus uzraudz ības iestādes nevar nov ērtēt atbilstību. 
Dalībvalstis neatbalsta nevienu iesp ēju. Tāpēc iepriekšmin ētos potenci ālos risinājumus dzi ļāk 
neizvērtēja. 
Apsvērts arī, vai ierosin ātā tiesību aktu vienk āršošana var ētu negatīvi ietekm ēt vidi un 
nodarbinātību. Ciktāl tas attiecas uz vidi, neš ķiet, ka ties ību aktu vienk āršošana var ētu izraisīt 
pārmaiņas pašreiz ējā situācijā. Nav pier ādījumu, ka vides probl ēmas būtu saistītas ar to, k ā 
jaunas tekstilš ķiedras ien āk tirgū. Gluži pret ēji varētu apgalvot, ka rosin ājumi ražot jaunas 
šķiedras nāk videi par labu, jo t ās aizstāj tādas dabīgās šķiedras kā kokvilnu, kuru ražošanas 
process saist īts ar daž ām vides probl ēmām. Tāpēc vairs nep ētīja, kādas būtu potenci ālās 
negatīvās sekas, kas saist ītas ar jaunu tekstilš ķiedru ikgad ēju laišanu tirg ū. 
Līdzīga situācija ir nodarbin ātības jomā. Jaunu tekstilš ķiedru agrāk ieviešot tirg ū, sekas var 
būt tikai pozit īvas. Faktiski inov ācija, kas saist īta ar jaun ām tekstilš ķiedrām, ir Eiropas 
tekstilrūpniecības un ap ģērbu nozares konkur ētspējas priekšroc ība. Kopā ar citiem aspektiem 
tā palīdzējusi vairāku desmitgažu gait ā pamatīgi moderniz ēt un pārstrukturēt nozari un tai 
palikt līderpozīcijās pasaulē tehnisko un r ūpniecisko tekstilmateri ālu un modes jom ā. Nozares 
tendence ir maz āk uzņēmumu, bet liel āki un modern āki, kas nodarbina maz āk darbinieku, bet 
ar labāku atalgojumu. Darba zaud ējumi Eiropas tekstilr ūpniecības un ap ģērbu nozar ē 
galvenokārt saistīti ar ražošanas faktoru p ārmaiņām starptautisk ā līmenī. Salīdzinājumā ar 
citiem pasaules re ģioniem Eirop ā tehnoloģiju, zinātības un darbasp ēka izmaksu kombin ācija 
nodrošina konkur ētspējas priekšroc ības, lai ražotu kvalitat īvas un inovat īvas preces ar lielu 
pievienoto v ērtību, un uzņēmumi regul āri atsakās no masu produkcijas ražošanas. Šaj ā satvarā 
jaunas tekstilš ķiedras pal īdz pārveidot tekstilr ūpniecības un ap ģērbu nozari un, kaut ar ī tās 
daļa Eiropas ekonomik ā samazinās, tās ieguldījums ražošanas pievienotaj ā vērtībā ir 3,5 %1. 
Tādējādi netika konstat ēts, ka ierosin ātie tiesību aktu vienk āršojumi var ētu negatīvi ietekm ēt 
nodarbinātību, tāpēc šo jautājumu dziļāk neizvērtēja.  
Papildus iesp ējamai regulas pie ņemšanai izv ērtēja vēl citas iesp ējas samazin āt laiku no 
pieprasījuma iesniegšanas par jaunu š ķiedru līdz tā juridiskai pie ņemšanai ES. 
Pēdējo gadu pieredze liecin ājusi, ka pieteikuma dokument ācija gandr īz nekad nav piln īga, jo 
īpaši attiec ībā uz testēšanas metod ēm. Tāpēc nolēma pārbaudīt, vai, sniedzot specifisk ākus 
norādījumus par to, k ā sagatavot pieteikuma dokument āciju, var ētu nodrošin āt tīros 
ieguvumus tirgus dal ībniekiem, pat ērētājiem un valsts p ārvaldei. 
Turklāt izvērtēja iespēju iesniegt pieteikuma dokument āciju pārbaudei vien ā no 
specializētajām laboratorij ām, pirms to iesniedz Komisijas dienestiem. 
                                                 
1 Eurostat . 
LV 4   LV Visbeidzot izskat īja ideju p ārnest test ēšanas metožu tehnisko direkt īvu saturu uz 
standartiz ācijas procesu. Tehnisk ās metodes iesp ējams noteikt Eiropas st andartos. Izmantojot 
šo iespēju, varētu vēl papildus vienk āršot Eiropas Savien ības tiesību aktus. T āpēc bija vērts 
pārbaudīt, vai tas neapdraud galven ā mērķa sasniegšanu, proti, samazin āt laiku, kas vajadz īgs, 
līdz jaunas š ķiedras var leg āli laist tirg ū Eiropas Savien ībā. 
Paturot pr ātā šos mērķus, izvērtēja šādus iespējamos politiskos apakšrisin ājumus. 
(1) 1. risinājums. Politiku nemaina . Šis risinājums tiks analiz ēts kā “bāzes” scen ārijs, un 
katru risin ājumu salīdzinās ar pašreiz ējo procedūru. 
(2) 2. risinājums. Pie ņemt jaunu(-as) regulu(-as) . Tas saist īts ar triju direkt īvu 
aizstāšanu par tekstilmateri ālu nosaukumiem un mar ķēšanu ar vienu vai vair ākām 
regulām. Un tā apakšrisin ājumi ir šādi. 
(a) 2.1. risinājums. Pie ņemt šādu(-as) jaunu(-as) regulu(-as) bez nek ādiem papildu 
noteikumiem. 
(b) 2.2. risinājums. Pie ņemt šādu(-as) jaunu(-as) regulu(-as), pievienojot 
pielikumu, kur ā precizēts pieteikuma dokument ācijas saturs; 
(c) 2.3. risinājums. Pie ņemt šādu(-as) jaunu(-as) regulu( -as), tostarp noteikumus 
par to, kā izveidojams dal ībvalstu atz īto laboratoriju saraksts. 
(d) 2.4. risinājums. Pie ņemt šādu(-as) jaunu(-as) regulu(-as), ieskaitot pielikumu, 
kurā precizēts pieteikuma dokument ācijas saturs un noteikumi, k ā izveidot 
dalībvalstu atz īto laboratoriju sarakstu, (2.2. + 2.3. risin ājums). 
(3) 3. risinājums. Pie ņemt kombin ētu reglament ējošu/nereglament ējošu pieeju 
(standartiz ācija) . Tas noz īmē, ka jaunaj ā regulējumā būtu noteikumi, kas pašlaik 
ietverti Direkt īvā 96/74/EK (ar groz ījumiem), savuk ārt kvantitat īvās noteikšanas 
metodes p ārnestu uz standartiz ācijas jomu. 
(a) 3.1. risinājums. Pie ņemt šādu(-as) jaunu(-as) regulu(-as)/standartiz ācijas 
procedūras bez nek ādiem papildu noteikumiem. 
(b) 3.2. risinājums. Pie ņemt šādu(-as) jaunu(-as) regulu(-as)/standartiz ācijas 
procedūras, pievienojot pielikumu, kur ā precizēts pieteikuma dokument ācijas 
saturs. 
(c) 3.3. risinājums. Pie ņemt šādu(-as) jaunu(-as) regulu(-as)/standartiz ācijas 
procedūras, tostarp noteikumus par to, k ā izveidojams dal ībvalstu atz īto 
laboratoriju saraksts. 
(d) 3.4. risinājums. Pie ņemt šādu(-as) jaunu(-as) regulu(-as)/standartiz ācijas 
procedūras, ieskaitot pielikumu, kur ā precizēts pieteikuma dokument ācijas 
saturs un noteikumi, k ā izveidot dal ībvalstu atz īto laboratoriju sarakstu, (3.2. + 
3.3. risinājums). 
Ar ierosin ātajiem politiskajiem risin ājumiem var ētu ievērojami ietaup īt laiku, kas vajadz īgs, 
lai, iesniedzot pieteikumu, re ģistrētu jaunu š ķiedras nosaukumu, t ādējādi nodrošinot 
LV 5   LV ekonomiskus ieguvumus un samazinot izmaksas. Turkl āt analīze rāda, ka iev ērojamie laika 
ietaupījumi varētu sekmēt inovāciju. 
Nozare un dal ībvalstis uzskata, ka, pa ātrinot jaunu š ķiedru nosaukumu ieviešanas procesu, 
tirgū varēs ieviest vair āk jaunu š ķiedru. Saska ņā ar nozares datiem atkar ībā no vairākiem 
faktoriem vienas jaunas š ķiedras nodrošin ātais tīrais ieguvums gad ā ir 100 000 euro l īdz 
2 milj. euro. Ja ik gadu n āktu klāt viena vai divas jaunas š ķiedras, nozares ieguvumi b ūtu 
ievērojami. Jaunu un inovat īvu šķiedru nodrošin ātie ieguvumi pak ārtotajiem ražot ājiem, kas 
tās izmanto, nav analiz ēti. Tomēr ir vērts piebilst, ka nesen tirg ū ieviestā īpaši elastīgā šķiedra 
elastāns ir nodrošin ājusi svar īgas pārmaiņas apģērbu ražošan ā, paverot konkur ētspējas 
priekšrocības un nesot iev ērojamu pe ļņu. 
Attiecībā uz MVU š ķiet, ka ir seviš ķi svarīgi samazin āt laiku starp ieguld ījumiem jaun ā 
šķiedrā un spēju to laist tirg ū ar jaunu nosaukumu. Saska ņā ar nozares sniegto inform āciju 
viss MVU bizness var b ūt atkarīgs no laika, kas vajadz īgs, lai kāda šķiedra iekļūtu tirgū. 
Politisko risin ājumu anal īzē un salīdzinājumā izkristaliz ējas šādi secinājumi. 
• Lielākos ieguvumus nozarei nodrošin ās tas, ka paies maz āk laika no pieteikuma 
iesniegšanas par jaunu š ķiedras nosaukumu un iesp ēju laist tirg ū šķiedru ar jauno 
nosaukumu. T ādējādi varētu ietaup īt administrat īvās izmaksas un agr āk gūt 
ienākumus no š ķiedras pārdošanas. 2.4. un 3.4. risin ājumam (A gad ījums) ir 
potenciāls nodrošin āt lielākos izmaksu ietaup ījumus un kop ējos ieguvumus. 
Potenciālais laika ietaup ījums, ko nodrošin ātu šie risin ājumi, ir 18 l īdz 33 mēneši, 
proti, par 6 m ēnešiem liel āks ietaupījums nekā citiem risin ājumiem. 
• Dalībvalstis visvair āk iegūs no direkt īvu aizstāšanas ar regulu(- ām), jo tām vairs 
nevajadzēs transpon ēt grozījumus valsts ties ību aktos. Dal ībvalstīm tas var ētu 
nodrošināt ievērojamus izmaksu ietaup ījumus. Šos izmaksu ietaup ījumus 
nodrošina visi 2. un 3. risin ājuma apakšrisin ājumi. 
• Potenciālas ieguvējas varētu būt nozare un publisk ā sektora iest ādes, kas sniedz 
norādījumus par pieteikuma dokument ācijas saturu ( 2.2. un 3.2. risin ājums) un par 
valsts atz īto laboratoriju saraksta izveidi (2.3. un 3.3. risin ājums). Ja, izmantojot 
šos risinājumus, izdotos iesniegt pieteikuma dokument āciju, kas lab āk atbilst 
Komisijas dienestu pras ībām, varētu ievērojami ietaup īt laiku, proti, par 18–
27 mēnešiem. 
• Visi risin ājumi sniegs pat ērētājiem pārliecību, ka šķiedrām ar nosaukumu piem īt 
norādītās īpašības. Patērētāji iegūs arī no tā, ka jaun ās šķiedras sasniegs tirgu 
agrāk.