LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 8.12.2010 
SEC(2010) 1511 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
 
Pavaddokuments 
  
Priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
  
par enerģijas tirgus integrit āti un pārredzamību 
   
{COM(2010) 726 gal īgā redakcija} 
{SEC(2010) 1510 gal īgā redakcija}  
LV 2   LV Likvīdā vairumtirg ū noteiktām ticamām cenām ir būtiska īstermiņa nozīme enerģijas 
ražošanas iek ārtu un pat ēriņa vienību optim ālā darbībā. Turklāt tās sniedz ilgtermi ņa 
norādījumu par to, kur nepieciešamas n ākotnes invest īcijas ener ģijas infrastrukt ūrā. Tās 
sekmē uzņēmumu pa ļāvību, ka tie sp ēs attiecīgi reaģēt uz pārmaiņām tirgos. Tas b ūs ārkārtīgi 
būtiski, jo r ītdienas ekonomikai ar zemu oglek ļa dioksīda emisijas l īmeni būs nepieciešams 
ilgtermiņa redzējums, lai paredz ētu lielas kapit āla investīcijas jaunas paaudzes iek ārtās. 
Visbeidzot, bet ne maz āk nozīmīgi — vairumtirgu darb ības rezult āti noderīgi kā ticams 
kritērijs attiec ībā uz mazumtirdzniec ības cen ām mājsaimniec ību patērētājiem un 
rūpnieciskajiem lietot ājiem un veicina efekt īvu enerģijas izmantošanu. 
Tā kā enerģijas tirgiem ir b ūtiska noz īme Eiropas iedz īvotāju labklājības un Eiropas 
uzņēmumu konkur ētspējas nodrošin āšanā, ir ārkārtīgi būtiski nodrošin āt, lai iedz īvotāji, 
uzņēmumi un valstu iest ādes var pa ļauties uz ener ģijas tirgu integrit āti. Netaisn īgas 
tirdzniecības metodes, ja vien t ās netiek efekt īvi apkarotas, mazina sabiedr ības uzticību, kavē 
investīcijas, palielina ener ģijas cenu nestabilit āti un var kopum ā paaugstin āt enerģijas cenas. 
Tas savuk ārt var samazin āt arī citu sektoru un energoietilp īgu rūpniecības nozaru 
konkurētspēju.  
ES mēroga finanšu regul ējums, Direkt īva par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, tikai da ļēji 
aptver ener ģijas tirgus, jo t ā ir paredz ēta finanšu tirgiem. Lai gan direkt īvas pasākumi pašlaik 
tiek pārskatīti, tās visaptveroš ās būtības dēļ tā pilnībā neaizkav ēs ar ener ģiju saistītus 
pārkāpumus tirg ū, piemēram, ražošanas resursu strat ēģisku aiztur ēšanu. Iekš ējā enerģijas 
tirgus ties ību akti neparedz standartus š ādu tirgu integrit ātes nodrošin āšanai. Iesp ējams, ka 
dalībvalstu m ērogā pastāv vēl kādi citi noteikumi, ta ču to darbības joma ir ierobežota, un tie 
bieži attiecas uz vienu tirdzniec ības platformu un aptver vienu dal ībvalsti. 
Kopumā enerģijas tirgus regul ējošie noteikumi nav pietiekami, lai nodrošin ātu stabilu un 
kārtīgu šo tirgu darb ību. Nav iesp ējama visaptveroša tirgu uzraudz ība, un ir gr ūti atklāt 
specifiskus p ārkāpumus, piem ēram, pārrobežu, daž ādu preču kategoriju tirgus un daž ādus 
tirgus aptverošus p ārkāpumus. Šo uzskatu atbalsta sekt oru regulatori Komisijai sniegtaj ā 
ieteikumā, kā arī Komisijas r īkotās sabiedrisk ās apspriešanas respondenti. 
Mērķi 
(1) Nepieciešams efekt īvs un iedarb īgs regulējums, lai nodrošin ātu Eiropas ener ģijas 
tirdzniecības tirgu pien ācīgu darbību, proti, t ādu, ko nedeform ē ļaunprātīga rīcība tirgū 
un kas patiesi atspogu ļo tirgus pamatprincipus. Tas rad ītu un vairotu visu ieinteres ēto 
personu uztic ēšanos, un tas savuk ārt sekmētu lielāku līdzdalību, lielāku piesātinātību 
un likvidit āti un zemākas darījumu izmaksas. 
(2) Ar šiem noteikumiem j ānodrošina ar ener ģiju saistītu tirgus p ārkāpumu efekt īva 
atklāšana. Tiem j ābūt saskaņotiem vis ā Eiropā, lai nodrošin ātu, ka tirgot āji var 
piemērot tos pašus atbilst ības standartus un nesaskaras ar atš ķirīgiem noteikumiem un 
prasībām, tirgojoties daž ādās dalībvalstīs. Turklāt šiem noteikumiem j ābūt pilnīgiem 
un jāaptver visi attiec īgie darījumi. Tas noz īmē arī to, ka šiem noteikumiem j ābūt 
saderīgiem ar esošajiem finanšu ties ību aktiem. Šim nol ūkam pašreiz ējā iniciatīva 
enerģijas vairumtirg ū ieviesīs iekšējās informācijas ļaunprātīgas izmantošanas un 
tirgus manipul āciju jēdzienus, kas ir ietverti Direkt īvā par tirgus ļaunprātīgu 
izmantošanu. Tom ēr sīki izstrādāts noteikumu kopums tiks preciz ēts deleģētajos aktos. 
LV 3   LV (3) Lai atklātu pārkāpumus tirg ū, enerģijas vairumtirgus ir regul āri jāuzrauga. Šim 
nolūkam būtu jānodrošina, ka efekt īvi notiekošai tirgus uzraudz ībai ir savlaic īga 
piekļuve pilnīgiem un p ārbaudītiem darījumu datu kopumiem. Tikl īdz tiek atkl āts 
pārkāpums tirg ū, jāpanāk atbilstība noteikumiem. T ādēļ jānosaka tās kompetent ās 
izpildiestādes, kas var efekt īvi izmekl ēt un pier ādīt instanc ēm enerģijas tirgu 
ļaunprātīgas izmantošanas gad ījumus. T ām būtu nepieciešams pieš ķirt iedarb īgas 
sankciju piem ērošanas pilnvaras, lai attur ētu tirgus dal ībniekus no turpm ākiem 
pārkāpumiem. Probl ēmu risināšanai saist ībā ar sarežģītiem pārrobežu un daž ādu preču 
kategoriju tirgos izdar ītiem pārkāpumiem nepieciešams izveidot piem ērotu 
mehānismu finanšu un ener ģijas regulatoru koordin ēšanai. 
Politikas risin ājumi 
Papildus „parastajam scen ārijam” izskat īti septiņi risinājumi ar šādām iespējām. 
0. variants. Parastais scen ārijs 
Šajā variantā netiek veikta nek āda nozares iniciat īva un regulat īvās iestādes uzrauga tikai 
dažas tirdzniec ības tirgus da ļas. ES mērogā nav tādu saskaņotu noteikumu attiec ībā uz rīcību 
tirgū, ko varētu saskaņoti ieviest dal ībvalstīs. Katrā dalībvalstī ir atšķirīgs uzraudz ības 
regulējums, un, lai gan piea ugs valstu regulat īvo iestāžu sadarb ība ar Energoregulatoru 
sadarbības aģentūru (ESA), nav izveidots tirgus uzraudz ības mērķiem paredz ēts datu 
apstrādes un apmai ņas process. T āpēc ir grūti vai pat neiesp ējami atkl āt vairākos tirgos 
izdarītus pārkāpumus, kas attiecas uz atš ķirīgiem, ta ču savstarp ēji saistītiem 
produktiem/prec ēm. 
Tas, ka nav paredz ēta ES mēroga rīcība, nenoz īmē, ka netiks veikta r īcība dalībvalstu m ērogā. 
Valstu likumdev ēji jau ir uzs ākuši darbu š īs nepilnības novēršanai un ieviesuši valsts 
pasākumus, tostarp dar ījumu datu apkopošanu, regulat īvo uzraudz ību un ziņošanas sh ēmas. 
Lai gan š īs shēmas acīmredzami paplašina regulat īvās uzraudz ības darbības jomu, t ās 
nenovēršami paliks nepiln īgas. Uzraugot dar ījumus, kas attiecas uz vienu dal ībvalsti, daž ādu 
preču kategoriju un p ārrobežu aspekti ener ģijas tirdzniec ības tirgos paliek neuzraudz īti, un 
tādējādi netiks atkl ātas arī noteiktas tirgus manipul ācijas. 
1.a variants — ES m ērogā definēti noteikumi, ko uzrauga un īsteno dalībvalstis  
Šis variants paredz ES m ērogā definētus noteikumus par p ārkāpumiem tirg ū. Tirgus uzrauga 
dalībvalstu m ērogā, pamatojoties uz kompetentaj ām regulat īvajām iestādēm iesniedzamo 
decentraliz ētu darījumu pārskatu. Valstu regulatori uz ņemtos atbild ību par dar ījumiem, kas ir 
veikti to jurisdikcij ā esošajā dalībvalstī (vai saist īti ar to)1. Tirgotāji vai treš ās personas zi ņo 
par darījumiem katram regulatoram atseviš ķi. Tirgotāji un/vai brokeri zi ņotu par visiem to 
veiktajiem ener ģijas vairumtirdzniec ības darījumiem savas re ģistrācijas valsts regulatoriem 
neatkarīgi no produkta pieg ādes vietas2. Darījumu ziņojumos iek ļaujamo inform āciju un to 
datu form ātu nosaka ES m ērogā. Darījumu datus uzglab ā dažādos veidos 27 valstu regulat īvo 
iestāžu atseviš ķās sistēmās. Regulatori p ārvalda decentraliz ētu datu apmai ņas mehānismu, kas 
ļauj tiem uzraudz īt visus dar ījumus, kuru rezult ātā piegāde notiek to jurisdikcij ā esošajā valstī, 
                                                 
1 Ja A valst ī reģistrēts tirgotājs veic dar ījumu ar B valst ī reģistrētu tirgotāju par elektroener ģijas piegādi 
uz C valsti, uzraudz ības atbild ību uzņemtos C valsts regulators.  
2 Ja A valst ī reģistrēts tirgotājs veic dar ījumus, kā rezultātā piegāde tiek veikta uz B, C un D valsti (vai ir 
ar tām saistīta), tas ziņo par šiem dar ījumiem regulatoram, kura jurisdikcij ā ir A valsts. 
LV 4   LV un piemēro pielāgotus noteikumus par p ārkāpumiem tirg ū. Ja darījumi attiecas uz vair ākām 
dalībvalstīm (piemēram, līgumi par cenu atš ķirībām atkarībā no atrašan ās vietas), b ūtu 
jāpiemēro attiecīgi noteikumi un saska ņošanas meh ānismi. Šādi noteikumi un meh ānismi 
noteiktu ar ī atbildību par izpildi un sadarb ības pienākumu. Regulat īvo sadarb ību var atbalst īt 
kāda ES strukt ūra (piemēram, ESA).  
1.b variants — ES m ērogā definēti noteikumi, dal ībvalstis zi ņo, uzrauga un izpilda, ES 
aģentūra apstrādā datus un uzrauga p ārkāpumus, kas saist īti ar pārrobežu darb ību un daž ādu 
preču kategoriju tirgu  
Šajā variantā, tieši tāpat kā 1.a variant ā, noteikumus par p ārkāpumiem tirg ū, ziņošanas 
pienākumu, datu form ātiem un izpildes pien ākumu defin ē ES mērogā. Tomēr salīdzinājumā ar 
1.a variantu šaj ā variantā ir divas atš ķirības. 
Pirmkārt, lai gan kompetent ās dalībvalstu iest ādes turpina uzraudz īt darījumus, attiec ībā uz 
kuriem tās ir uzņēmušās atbildību, ir ieviesta papildu uzraudz ības funkcija ES m ērogā. Šo 
uzraudzības funkciju koncentr ētu uz tādu pārkāpumu atkl āšanu, kas saist īti ar pārrobežu un 
dažādu preču kategoriju tirgiem. 
Otrkārt, decentraliz ēta datu apmai ņas mehānisma pārvaldīšanas viet ā regulatīvās iestādes sūta 
darījumu datus tieši ES a ģentūrai, kas tos saš ķiro atkarībā no piegādes vietas. Saš ķirotos datus 
pēc tam nos ūta attiecīgajam kompetentajam regulatoram. Visu sa ņemto datu kopija paliek ES 
aģentūras rīcībā, kas ļauj tai uzraudz īt attiecīgos pārkāpumus tirg ū. 
2. variants — ES m ērogā definēti noteikumi, uzraudz ības funkciju kop īgi veic ES a ģentūra un 
dalībvalstis, savuk ārt izpildi īsteno dalībvalstis  
Atšķirībā no 1.b varianta par dar ījumiem zi ņo ES aģentūrai. Tieša zi ņošana regulatoriem nav 
paredzēta, bet valstu iest ādēm ir piek ļuve ES strukt ūras rīcībā esošajiem datiem. Izmantojot 
tādu pašu proced ūru kā 1.b variant ā, ES aģentūra šķiro darījumus un s ūta atbilstīgās datu 
kopas attiec īgajiem regulatoriem. Tas ļauj regulatoriem uzraudz īt darījumu to jurisdikcij ā 
esošajās valstīs, pašiem neveicot datu apkopošanu. 
3. variants — ES m ērogā definēti noteikumi, uzraudz ības funkciju kop īgi veic ESA un 
dalībvalstis, savuk ārt izpildi īsteno dalībvalstis  
Šis variants ir ekvivalents 2. variantam, ta ču visas ES m ēroga funkcijas un kompetences 
uzņemas ESA. 
4. variants — ES m ērogā definēti noteikumi, uzraudz ību un izpildi īsteno ESA vai unik āla ES 
aģentūra pārrobežu lietu gad ījumā 
Šis variants ir ekvivale nts 2. un 3. variantam, ta ču visos atkl ātajos pārrobežu p ārkāpumu 
gadījumos ESA vai ES a ģentūra uzņemtos atbild ību par izpildi. Tom ēr šis variants ir 
uzskatāms par nepiem ērotu turpm ākai analīzei, jo Komisijai nav iemesla uzskat īt, ka 
pārkāpuma atkl āšanas gad ījumā dalībvalstis nesp ētu īstenot noteikumus tikpat efekt īvi kā 
aģentūra vai ESA. Saska ņā ar subsidiarit ātes principu p ārkāpuma atkl āšanas gad ījumā izpildes 
pasākumi būtu jāveic valstu iest ādēm.  
5. variants — tirgu pašregul ācija  
LV 5   LV Šajā variantā pieņem, ka ES vai dal ībvalstu m ēroga valstu instit ūcijas neveiks darb ības 
saistībā ar noteikumu defin ēšanu vai uzraudz ību. Tiek pie ņemts, ka nozares p ārstāvji paši 
vienosies par tirgus integrit ātes noteikumiem. P ārkāpuma atkl āšanas gad ījumā valstu tiesas 
vai publisk ās iestādes varētu tikt iesaist ītas šādu noteikumu izpild ē attiecībā uz vispārēju 
tirgus uzraudz ību. Nevar izsl ēgt, ka kaut k ādā ziņā nozares p ārstāvji vienotos par tirgus 
pārkāpumu noteikumu izstr ādi. Tomēr gaidāms, ka šādu noteikumu uzraudz ība un izpilde a 
priori būtu neefekt īva, jo tirgus dal ībniekiem bez publiskaj ām iestādēm rakstur īgās 
neatkarības nebūs pietiekama stimula s ūtīt datus, ko uzraudz ītu citi tirgus dal ībnieki vai 
privāti uzņēmumi. Visticam āk, ka nepietiekamas uzraudz ības rezult ātā tirgus integrit ātes 
režīms būtu neefekt īvs. Šo iemeslu d ēļ minētais variants netiks izskat īts sīkāk.  
6. variants — Direkt īvas par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu darb ības jomas paplašin āšana 
(bez atseviš ķas darbības šajā nozarē)  
Finanšu tirgu ties ību aktu darb ības jomas paplašin āšana, ietverot taj ā visus attiec īgos enerģijas 
tirgus, nodrošin ātu finanšu jomas reglament ējošo noteikumu piem ērošanu šiem tirgiem. 
Tomēr nav vēlams cieši saist īt enerģijas tirgu un dažus finanšu tirgus, tostarp fiziskos 
enerģijas tirgus, un Direkt īvā par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu noteikt aizliegumu ener ģijas 
tirgum rakstur īgiem pārkāpumiem (piem ēram, ražošanas l īdzekļu aizturēšana, iekš ējās 
informācijas defin ēšana), jo tas sadrumstalotu direkt īvas visaptverošo b ūtību. Šāds atzinums 
ietverts EVRK un EEGRG ieteikum ā Komisijai, kur t ās apgalvo, ka nav ieteicams paplašin āt 
darbības jomu Direkt īvas par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu noteikumiem par p ārkāpumiem 
tirgū .., [tas] rad ītu Direktīvas par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu nepareizas piem ērošanas 
risku citās jomās3. Ņemot vērā šo pamatoto ieteikumu un skaidri noteikto Direkt īvas par 
tirgus ļaunprātīgu izmantošanu darb ības jomu, šis variants detaliz ētāk netika izskat īts. 
Variantu izv ērtēšana 
Kopumā izskatītais 1.–3. variants izr ādījās labāks par parasto scen āriju, jo, izmantojot šos 
variantus, atš ķirīgās pakāpēs var labāk atklāt un aptur ēt pārkāpumus tirg ū un samazin āt ar 
tiem saist ītās izmaksas sabiedr ībai. Tajā pašā laikā visi šie varianti ir saist īti ar augst ākām 
administrat īvajām izmaks ām. 1.b, 2. un 3. variants ir p ārāki par 1.a risin ājumu, jo tie 
nodrošina lab āku ar pārrobežu un daž ādu preču kategoriju tirgu saist ītu pārkāpumu atkl āšanu. 
2. un 3. variants ir p ārāki par 1.b variantu, jo tiem ir potenci āls paaugstin āt vispārējās 
uzraudzības veikšanas efektivit āti. Tieši un centraliz ēti iegūti dati atvieglotu un pa ātrinātu 
vispārējo datu apstr ādi, samazinot datu pieg ādes posmus. Turkl āt tas samazin ātu datu 
pārraides un datu apstr ādes kļūdu rašanos. 
Izmantojot 3. variantu, iesp ējams, var ētu visefekt īvāk atklāt un nov ērst enerģijas tirgum 
raksturīgus pārkāpumus, ņemot vērā ESA visp ārējo regulat īvo pieredzi un īpašo specializ āciju 
enerģētikas jaut ājumos. Tā kā ESA jau ir izveidota, administrat īvās izmaksas saist ībā ar tai 
piešķirto tirgus uzraudz ības veikšanas funkciju b ūtu zemākas salīdzinājumā ar 2. variantu, 
saskaņā ar kuru b ūtu jāizveido jauna a ģentūra. Tāpēc 3. variants vislab āk atbilst noteiktajiem 
mērķiem. Lai gan ir sarež ģīti skaitliski apr ēķināt ierosināto pasākumu visp ārējos ieguvumus, 
šķiet, ka tie skaidri p ārsniedz to rad īto administrat īvo izmaksu slogu. 
Citi jautājumi 
                                                 
3 EVRK un EEGRG ieteikums Eiropas Komisijai — atbilde uz F.20 jaut ājumu — tirgus ļaunprātīga 
izmantošana. 
LV 6   LV Nozarei rakstur īgu noteikumu izstr āde — juridisk ā forma 
Tā kā svarīgi jautājumi attiec ībā uz enerģijas tirdzniec ību jau ir ietverti Direkt īvā par tirgus 
ļaunprātīgu izmantošanu, defin īcijas saist ībā ar pārkāpumiem tirg ū, kas īpaši attiecas uz 
fiziskajiem ener ģijas tirgiem, ļoti labi j āsaskaņo ar Direkt īvu par tirgus ļaunprātīgu 
izmantošanu. Šiem noteikumiem cik vien iesp ējams un p ēc loģikas jāatbilst Direkt īvā par 
tirgus ļaunprātīgu izmantošanu defin ētajiem jēdzieniem. Tom ēr ir būtiski, lai piel āgotā režīmā 
tiktu ņemtas vērā enerģijas tirgum rakstur īgas pazīmes, jo īpaši to augstais jut īgums pret 
ievērojamām cenas izmai ņām, ko izraisa ekonomiska vai fiziska jaudas aptur ēšana. 
Lai nodrošin ātu elastību un juridisku noteikt ību, noteikumi b ūtu jāizstrādā vadlīnijās pēc 
konsultēšanās ar tirgus dal ībniekiem. Tad šos noteikumus var ētu noteikt par saistošiem, 
izmantojot Komisijas pie ņemtos dele ģētos aktus. Šis ieteikums tika atbalst īts vairum ā atbilžu, 
ko iesniedza nozares p ārstāvji. Tā būtu racionāla pieeja katram risin ājumam, kur nepieciešami 
ES mēroga noteikumi. Tas atbilst pieejai, kas izmantota finanšu nozares regul ējumā saskaņā 
ar Lamfalis ī procedūru, tāpēc tā sekmētu arī finanšu regul ējuma un nozarei rakstur īga 
regulējuma mijiedarb ību. Ja ES a ģentūra ir atbild īga par uzraudz ību un detaliz ētāku vadlīniju 
izstrādi, vispiem ērotākais pamatdokumenta veids b ūtu regula.  
Ietvertās preces 
Elektroener ģijas un gāzes tirgi ir savstarp ēji saistīti ar citu pre ču tirgiem, jo īpaši ar prim ārās 
enerģijas produktu tirgiem un emisijas kvotu tir giem, kas ietverti ES Emisiju kvotu 
tirdzniecības sistēmā (ES ETS). 
Akmeņogles ir svar īga primārā degviela, ko izmanto elektroener ģijas ģenerēšanai, savuk ārt 
naftas un naftas produktu cenas ietekm ē elektroener ģijas cenas, jo t ās izmanto k ā atsauci 
ilgtermiņa gāzes piegādes līgumos. Tom ēr šajos tirgos notiek glob āla tirdzniec ība, kuras 
lielākie dalībnieki ir re ģistrēti trešās valstīs. Izolēta ES m ēroga tirgus uzraudz ība būtu 
nepilnīga, un noteikumi par p ārkāpumiem da ļēji nebūtu piemērojami. Ar ī šo uzskatu pauda 
apspriešanas respondenti.  
Tomēr emisiju kvotu gad ījumā situācija ir atšķirīga. Emisiju kvotu tirdzniec ība saskaņā ar ES 
ETS savā būtībā notiek Eiropas m ērogā. Pēc tās ieviešanas ogleklis k ļuva īpaši nozīmīgs 
Eiropas elektroener ģijas tirgos. Elektroener ģijas ģenerēšanas nozare ir liel ākā ES nozare 
emisiju zi ņā — tās emisijas veido aptuveni  40 % no ES ETS emisij ām. Emisijas kvotu 
piegāde ietekm ē ģeneratora degvielas izv ēli un līdz ar to ar ī pieprasījumu pēc dažādām 
degvielām; tieši t āpat kā degvielas cenu relat īvais kāpums ietekm ē ražotņu darbību un tā 
rezultātā nosaka piepras ījumu pēc oglekļa. Tāpēc šie divi tirgi ir savstarp ēji saistīti. Ņemot 
vērā minēto savstarp ējo saistību un arvien pieaugošo oglek ļa tirdzniec ības tirgu noz īmi, 
Komisija ir nol ēmusi uzsākt sīku pārskatu par lab āko veidu šo tirgu integr ēšanai. Plānots, ka 
pārskats būs gatavs 2011. gad ā. 
Uzraudzība un nov ērtēšana 
Būs nepieciešams past āvīgi novērtēt un uzraudz īt, kā tiek ieviests piel āgots ener ģijas tirgu 
integritātes nodrošin āšanas rež īms, ņemot vērā vairākus aspektus, tostarp, cik piem ēroti ir 
noteikumi par p ārkāpumiem tirg ū, kas attiecas uz ener ģijas tirgiem, rež īma saistība ar finanšu 
tirgu regul ējumu, ietekme uz dal ībvalstu m ēroga tirgus p ārskatu un izpildes darbu praktisk ā 
koordinēšana, ES m ēroga uzraudz ības efektivit āte un darījumu pārskatu faktisk ā ietekme uz 
tirgus dalībniekiem. 
LV 7   LV Uzraudzības un pārskata grafiks tiek pl ānots ar šādi.  
Pēc diviem gadiem ESA iesniedz zi ņojumu Komisijai par jaun ā režīma ietekmi uz dal ībvalstu 
mēroga pārskatu, par pieredzi valstu iest āžu savstarp ējā sadarbībā, tostarp izpild ē, un jauno 
pasākumu, jo īpaši darījumu pārskata, ietekmi uz tirgus dal ībniekiem. Pamatojoties uz ESA 
ziņojumu, Komisija p ārskata ES m ēroga uzraudz ības efektivit āti. 
Pēc pieciem gadiem ESA un finanšu regulatori kop īgi iesniedz p ārskatu par mijiedarb ību 
starp ener ģijas tirgum piel āgotu integrit ātes režīmu un ES un valstu m ēroga finanšu 
regulējumu ar plaš āku darbības jomu.  
Pamatojoties uz ESA un finanšu regulatoru kop īgo ziņojumu, Komisija p ārskata piel āgota 
tirgus integrit ātes režīma vispārējo efektivit āti.