LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 25.10.2005 
COM(2005) 532 gal īgā redakcija 
ĪSTENOJOT KOPIENAS LISABONAS PROGRAMMU 
 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
Nodokļu un muitas politikas ieguld ījums Lisabonas strat ēģijā 
 
LV 2   LV SATURS 
1. Jauns posms Lisabonas strat ēģijā................................................................................. 3 
1.1. Nodok ļi, efektivit āte un konkur ētspēja ........................................................................ 4 
1.2. Muitas politika, viens no iekš ējā tirgus pīlāriem ......................................................... 4 
2. Eiropas pievilc ības veicin āšana investoru un darbasp ēka piesaist īšanai ..................... 4 
2.1. Iekš ējā tirgus paplašin āšana un padzi ļināšana ............................................................. 4 
2.1.1. ES uz ņēmumu kop īga vienota nodok ļu bāze ............................................................... 5 
2.1.2. Nodok ļu vides vienk āršošana un vienl īdzīgu iespēju nodrošin āšana .......................... 5 
2.1.3. M ērķtiecīgi pasākumi to p ārrobežu nodok ļu barjeru atcelšanai, ar kur ām saskaras ES 
uzņēmumi..................................................................................................................... 7 
2.1.4. Jauna strat ēģija automobi ļu aplikšan ā ar nodok ļiem ................................................... 9 
2.1.5. Kr āpšanās ar nodok ļiem un izvair īšanās no nodok ļiem radīto izkropļojumu 
samazināšana................................................................................................................ 9 
2.2. Atv ērtu un konkur ētspējīgu tirgu veicin āšana Eirop ā un ārpus tās.............................. 9 
2.2.1. Strat ēģija pret viltošanu.............................................................................................. 10 
2.2.2. Muitas likumu un atbilst ības uzlabošana, e-muitas veicin āšana................................ 10 
2.3. Eiropas un dal ībvalstu ties ību aktu uzlabošana.......................................................... 11 
2.3.1. PVN likumu moderniz ēšana ...................................................................................... 11 
3. Zin āšanas un jaunin ājumi izaugsmes sekm ēšanai...................................................... 12 
3.1. Sekm ēt un uzlabot invest īcijas pētniecībā un attīstībā............................................... 12 
3.1.1. Pazi ņojums ar ieteikumiem par nodok ļu atvieglojumiem p ētniecībā un attīstībā...... 12 
3.2. Past āvīgas resursu izmantošanas atvieglošana........................................................... 13 
3.2.1. Ener ģijas, transporta un vides nodok ļi....................................................................... 14 
 
LV 3   LV ĪSTENOJOT KOPIENAS LISABONAS PROGRAMMU 
 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
Nodokļu un muitas politikas ieguld ījums Lisabonas strat ēģijā 
1. J AUNS POSMS LISABONAS STRAT ĒĢIJĀ 
Nesen Komisija pied āvāja jaunu posmu Lisabonas strat ēģijā, kur uzman ība vērsta uz izaugsmi 
un darba viet ām.1 Lai var ētu pieņemt šo izaicin ājumu, vajadz ēs padarīt Eiropu par 
pievilcīgāku vietu, kur invest ēt un strādāt, lai veicin ātu zināšanas un radošu pieeju, un veidot 
politiku, kas ļauj Eiropas uz ņēmumiem rad īt vairāk un labākas darbavietas. 
Nodokļu un muitas politikai ir noz īmīga loma šo m ērķu sasniegšan ā. Tā var dot savu 
ieguldījumu mūsu ekonomikas efektivit ātē, ieskaitot daba s resursu efekt īvu izmantošanu un 
mūsu uzņēmumu konkur ētspēju. Tie var rad īt lielāku konkurenci tirg ū, veicināt tirdzniec ības 
uzplaukumu un atbalst īt zināšanas un radošu pieeju. 
Šis paziņojums atspogu ļo galvenos Kopienas nodok ļu iekasēšanas un muitas politikas 
pasākumus , kas veicin ās strauju struktur ālu pārveidošanos, k āda mūsu ekonomik ā vajadzīga, 
lai sasniegtu iepriekš min ētos mērķus. To darot, t ā seko darb ības virzieniem, ko noteica 
paziņojumā pavasara Eiropadomes san āksmei: „Sadarb ība izaugsmes un darbavietu att īstībai 
— jauns posms Lisabonas strat ēģijā”2. 
Šā paziņojuma mērķis ir izveidot visapt verošus jau esošos un pl ānotos muitas un nodok ļu 
pasākumus, kas atspogu ļo konsekventu pas ākumu kopumu, kas atbalsta vienu no galvenaj ām 
ES politiskaj ām saistībām. 
Ar galvenaj ām darbībām, kas vērstas uz iekš ējā tirgus padzi ļināšanu, nodrošinot atv ērtu tirgu 
un konkurenci taj ā, un uz Eiropas un valstu  likumu uzlabošanu, iepaz īstina 2. noda ļa. Ar 
galvenajām darbībām, kas palielin ās un uzlabos ieguld ījumus pētījumos un att īstībā un 
atvieglos jaunin ājumu ieviešanu un resursu ilgstošu izmantošanu, iepaz īstina 3. noda ļa. (Sk. 
pielikumā politikas pas ākumu tabulu.) Ņemot vērā to īpatnības, šīs iniciatīvas veidosies 
dažādi un to ietekme tiks pien ācīgi novērtēta. 
Šīs iniciatīvas palīdzēs atjaunot izaugsmi un t ādēļ radīs vairāk un labākas darba vietas. 
Attiecībā uz īpašajām nodarbin ātības politik ām, jāievēro, ka dal ībvalstu līmenī īpaši nodok ļu 
pasākumi var pal īdzēt celt nodarbin ātību un veicin āt sociāli ietverošu ekonomiku. Sal īdzinoši 
lielāki nodok ļi darbasp ēkam ir bremz ējuši papildu darba vietu rad īšanu, jo īpaši zemas 
kvalifikācijas darba vietas; tom ēr valdības joproj ām visefekt īvāk var palielin āt ieņēmumus, 
nepalielinot nodok ļa likmes, bet palielinot nodok ļa bāzi, iesaistot liel āku skaitu cilv ēku darbā. 
Nodokļu pārorientācija no darbasp ēka uz pat ēriņa un/vai uz pies ārņojuma nodok ļiem arī 
varētu daļēji paplašin āt stratēģiju nodarbin ātības palielin āšanai. 
                                                 
1 Komisija, KOM(2005) 330 un KOM(2005) 24 
2 Turpat 
 
LV 4   LV 1.1. Nodok ļi, efektivit āte un konkur ētspēja 
Lai gan zin āmā mērā konkurence nodok ļu jomā ir veselīga un var dot pozit īvu ekonomisko 
efektu, jebkuras nodok ļu sistēmas galvenais m ērķis ir radīt zināmu ienākumu daudzumu, lai 
finansētu sabiedriskos pakalpojumus un p ārskaitījumus. Tas j āveic, cik efekt īgi iespējams. 
Nodokļu sistēmas var b ūt saistītas ar izmaks ām vai nu samazin ātas ekonomisk ās efektivit ātes 
veidā — nodok ļu sagrozījumu dēļ —, vai to iev ērošanas d ēļ un administrat īvās slodzes uz 
nodokļu maksātājiem un nodok ļu administr ācijas dēļ. 
Dažādo valsts nodok ļu sistēmu pastāvēšana ES ir iev ērojams papildu izmaksu avots 
administrat īvo nodok ļu saskaņošanai. Š ī situācija ietver š ķēršļus resursu efekt īvākai 
izvietošanai un visiem vien ādu noteikumu tr ūkumu3. Faktiski dubult ā aplikšana ar nodokli, 
uzņēmumu pārstrukturēšanas izdevumi, kas saist īti ar nodok ļiem, un visp ārīgākas atšķirības 
nodokļu likumos starp dal ībvalstīm nozīmē, ka uzņēmumi var dot priekšroku str ādāt savā 
valstī nevis cit ā dalībvalstī. Šie ir noz īmīgi šķēršļi konkurētspējīga iekšējā tirgus  visu 
priekšrocību sasniegšanai.  Šo šķēršļu novākšana pal īdzētu radīt jaunas iesp ējas tirgū 
ienākošajiem, un radusies konkurence pa ātrinās ieguldīšanu un jaunradi. Bez tam izmaksu 
samazināšanās, kas saist īta ar šo nodok ļu barjeru atcelšanu, pal īdzēs uzlabot ES ražošanas 
nozaru konkur ētspēju. 
Nodokļu politikai ir veicinoša loma, atbalstot zināšanas un jaunradi izaugsmei . Pētījumi un 
attīstība, kā arī vispārējā uzņēmējdarbības vide var ieg ūt no mērķtiecīgiem fisk āliem 
pasākumiem. Nodok ļu iekasēšana palīdz arī veicināt vides izmai ņas, kas novestu pie 
noturīgākiem ražošanas un pat ērēšanas mode ļiem. 
1.2. Muitas politika, viens no iekš ējā tirgus pīlāriem 
Muitas politikai  ir nozīmīga loma tirdzniec ības veicin āšanā. Pēdējo gadu tirdzniec ības 
apjoma pieaugums l īdz ar mūsdienu pieg ādes ķēdes sarež ģītību, drošības un aizsardz ības 
apsvērumiem, iesaist īto pušu skaitu un ātrumu, ar k ādu preces tiek apmain ītas, ievērojami 
palielina pras ības tirdzniec ības inform ācijai. 
Vienkāršoti muitas likumi, vien ādots muitas process un proced ūra un saska ņotas un 
sadarbspējīgas elektronisk ās muitas sist ēmas radīšana nozīmēs, ka tirgot āji ietaupīs naudu un 
laiku darb ā ar muitu. Vienlaikus datoriz ācija un sadarbsp ēja nodrošin ās, ka prec ēm iespējams 
izsekot un muitas administr ācijas un uz ņēmēju darbs ir p ārredzams. 
2. E IROPAS PIEVILC ĪBAS VEICIN ĀŠANA INVESTORU UN DARBASP ĒKA PIESAIST ĪŠANAI  
2.1. Iekš ējā tirgus paplašin āšana un padzi ļināšana 
Lisabonas strat ēģija uzsver, ka iekš ējā tirgus pabeigšanai v ēl vajag būtiskas reformas, un t ām 
jāvelta īpaša uzman ība. Vairums pas ākumu, ko veic ES nodok ļu politikas jom ā, vērsti uz 
iekšējā tirgus izveidoš anas un funkcion ēšanas probl ēmām. Šajā kontekst ā ir vērts uzsvērt 
nozīmīgo ieguld ījumu, ko Kopienas programmas „Muita 2013” un „Finanses 2013”4 turpinās 
dot vienm ērīgai iekšējā tirgus darb ībai, šeit svar īga ir dal ībvalstu muitas un nodok ļu 
informācijas sistēmu elektronisk ā savienojuma finans ēšana. 
                                                 
3 Sk. „Eiropas nodok ļu apskats” (SEK(2004) 1128/2) 
4 Komisija, KOM(2005) 111 
 
LV 5   LV Tagad vairākiem valstu nodok ļu sistēmu darb ības aspektiem ir negat īva ietekme uz 
tirgus apvienošanu , vai tie kav ē pilnībā izmantot vienot ā tirgus priekšroc ības. Bez tam, t ā kā 
esošā uzņēmējdarbības vide vair āk rosina p ārrobežu aktivit ātes nekā pirms div ām 
desmitgad ēm, tad nodok ļu šķēršļi tagad ir uzskat āmi kā iekšējā tirgus palikuš ās barjeras. 
Šādu šķēršļu novākšana atļautu uzņēmumiem izdar īt ekonomisk ā ziņā labāku izvēli, 
pamatojoties uz produktivit ātes faktoriem un zin āmām papildu izmaks ām, mazāk ļaut sevi 
ietekmēt. Tas noved īs pie dalībvalstu ekonomiku liel ākas jaudas un — atkar ībā no attiec īgās 
preces tirgus un uz ņēmumu uzved ības — pie izmaksu un cenu samazin āšanas. Tas savuk ārt 
paaugstin ās labklājību.  
2.1.1. ES uz ņēmumu kop īga vienota nodok ļu bāze 
Tagad ES past āvošās 25 dažādās un bieži savstarp ēji nesavienojam ās uzņēmumu nodok ļu 
sistēmas faktiski uzspiež papil dus izdevumus to saska ņošanai un ir maz iesp ēju saņemt 
pārrobežu kompens ācijas, lai gan valst īs pašās bieži past āv sistēmas, kā kompens ēt šādus 
zaudējumus valsts iekšien ē. Patiesi vienot ā tirgū tā nevajadz ētu notikt. Uz ņēmējdarbībā 
(pētījumi, ražošana, uzskaite, p ārdošana utt.) uz ņēmumi arvien vair āk uzskata ES par vienotu 
tirgu, bet tikai nodok ļu dēļ tas ir jāsadala valstu tirgos. 
Uzņēmējdarbības nodok ļu likumi pret p ārrobežu darb ību izturas cit ādi un bieži ne tik 
labvēlīgi kā pret darb ību vienkārši valsts iekšien ē. Tas liek uz ņēmumiem ieguld īt valsts 
iekšienē un kavē to piedal īšanos ārzemju uz ņēmumos un meitasuz ņēmumu dibin āšanu 
ārzemēs. Tajā pašā laikā valstu sist ēmu atšķirības ļauj izvairīties no nodok ļu nomaksas. 
Komisijas politika veidojot vienotu konsolid ētu uzņēmumu pe ļņas nodok ļu bāzi 
(„CCCTB”) s ākās 2001. gad ā5, un to apstiprin āja 2003. gad ā6. CCCTB ļautu uzņēmumiem 
darboties iekš ējā tirgū, nodokļu bāzes aprēķināšanai ievērojot tos pašus likumus daž ādās ES 
dalībvalstīs. Komisija neparedz sn iegt priekšlikumu par uz ņēmumu ien ākuma nodok ļa apjoma 
saskaņošanu. Tom ēr vienotā konsolidētā uzņēmumu pe ļņas nodokļu bāze pieļautu zaud ējumu 
pārrobežu kompens āciju un atrisin ātu esošās nodokļu problēmas, kas saist ītas ar pārrobežu 
darbībām un uzņēmumu koncernu p ārstrukturēšanu. Ir jāvienojas par metodi, k ā dalībvalstīm 
kopīgi lietot konsolid ēto nodokļu bāzi tā, lai katra valsts var ētu piemērot savu nodok ļu likmi 
konsolidētajā nodokļu bāzē. Šai metodei j ānoved pie vienk āršākas un p ārredzamākas ES 
uzņēmumu nodok ļu sistēmas. 
Tas ir grūts uzdevums, bet n ākamajos tr īs gados Komisija gatavojas veikt vajadz īgos vienot ās 
konsolidētās uzņēmumu pe ļņas nodok ļu bāzes sagatavošanas darbus, lai l īdz 2008. gadam 
varētu iesniegt priekšliku mus par Kopienas ties ību aktu. 
2.1.2. Nodok ļu vides vienk āršošana un vienl īdzīgu iespēju nodrošin āšana 
Iepriekš min ētā pasākuma mērķis ir nov ākt daudzus uz ņēmumu nodok ļu šķēršļus, ar ko 
saskaras daudznacion ālie uzņēmumi. Tom ēr pārrobežu ekonomisk ās aktivitātes ES saduras ar ī 
ar daudziem citiem nodok ļu iekasēšanas pas ākumiem, īpaši PVN sist ēmā, kas rada 
apgrūtinošus pien ākumus un ir š ķērslis tirdzniec ībai un ieguld ījumiem. P ārrobežu aktivit ātes 
                                                 
5 Komisija, KOM(2001) 582 un SEK(2001) 1681 
6 Komisija, KOM(2003) 726 
 
LV 6   LV visiem uz ņēmumiem dod statistiski iev ērojamu saska ņošanas izdevumu pieaugumu7. Mazi un 
vidēji uzņēmumi ir īpaši neaizsarg āti šo šķēršļu priekšā, jo saskaņošanas izdevumi MVU ir  
proporcion āli lielāki nekā lielajiem uz ņēmumiem un šo š ķēršļu noņemšana iev ērojami 
palielinātu MVU dal ību iekšējā tirgū, kas tagad ir daudz maz āka nekā lielo uzņēmumu dal ība. 
Tas noved pie neefekt īvas ekonomikas un, iesp ējams, negat īvi ietekm ē ekonomisko izaugsmi 
un darba vietu rad īšanu. 
a) PVN atbilst ības saistības 
Eiropas Nodok ļu apskatā8 teikts, ka iemesls tam, k ādēļ 14 % MVU un 10 % lielo uz ņēmumu 
neveic ar PVN apliekamu ekonomisku darb ību dalībvalstīs, kurās tiem nav past āvīgu 
nodibinājumu, ir tikai PVN saska ņošanas pras ības. Atbildot Komisija 2004. gada oktobr ī 
iesniedza svar īgu priekšlikumu par esošo pārrobežu PVN pien ākumu vienk āršošanu , lai 
atvieglotu dz īvi tirgotājiem, kuri pieg ādā preces un pakalpojumus cit ām ES dalībvalstīm. Īpaši 
šajā priekšlikum ā piedāvā vienas pieturas  sistēmu, kura at ļautu tirgot ājiem lietot vienotu 
PVN numuru vis ām piegādēm visā ES un elektronisk ā portālā iesniegt vienotu visaptverošu 
PVN deklar āciju, kuru autom ātiski iesniegtu atpaka ļ dažādajām ES valst īm, kurās tirgotājam 
ir ar nodokli apliekami dar ījumi. Priekšlikum ā ir pieci citi vienk āršošanas pas ākumi, kas 
uzņēmumiem, īpaši MVU, var ētu ļoti atvieglot tirdzniec ību citās dalībvalstīs. Padom ē 
turpinās diskusijas. 
b) Izcelsmes valsts eksperiment ālā pieeja aplikšanai ar nodokli 
Komisijas uz ņēmumu nodok ļu stratēģijas kontekst ā izcelsmes valsts pieeja aplikšanai ar 
nodokli ir min ēta kā viena no iesp ējamiem risin ājumiem t ām nodok ļu problēmām, kas 
visvairāk kavē MVU p ārrobežu darb ību. Svarīgi, ka izcelsmes valsts koncepcija izmanto 
iekšējā tirgus pieeju MVU savstarp ējai uzņēmumu nodok ļu režīmu atzīšanai . Uzņēmumi, 
kas atbilst pras ībām, piemēros savas m ājvietas valsts uz ņēmumu nodok ļu likumus fili ālēm un 
pastāvīgajām pārstāvniecībām citās dalībvalstīs, kas iesaist ījušās projekt ā. Tas nenoz īmē 
likmju harmoniz āciju, jo tās joprojām noteiks un piem ēros katra dal ībvalsts. 
Komisija uzskata, ka šo ideju, kas ir izstr ādāta diezgan detaliz ēti, ir lietder īgi pārbaudīt, 
atļaujot MVU izmantot šo pieeju piecus gadus k ā eksperiment ālu shēmu. Komisija iecer ējusi 
pirms 2005. gada beig ām sniegt pazi ņojumu par šo jaut ājumu. 
c) PVN likumi par starptautiskiem pakalpojumiem Nodokļu likumi piev ēršas ekonomikas realit ātei un ir efekt īgi tikai tad, ja tos past āvīgi pielāgo 
jaunajām attīstības tendenc ēm un uzdevumiem. Fakts, ka arvien vair āk pakalpojumu var 
piedāvāt starptautiski, ir īpašs izaicin ājums. Lai gan ES ir sp ējusi veiksm īgi reaģēt uz PVN 
ietekmi uz e-uz ņēmumiem un telekomunik ācijas pakalpojumu liberaliz āciju, PVN likumi, kas 
nosaka citu pakalpojumu pieg ādes vietu, ja pakalpojums ir pieg ādājams no att ālinātas vietas, 
ir jāmaina, lai nodrošin ātu, ka operatoriem, kas darbojas ES un ārpus tās, ir vienāds pamats un 
lai garantētu, ka ienākumus atv ēl valstij, kur notiek pat ēriņš.  
                                                
 
7 Sk. „Eiropas nodok ļu apskats” (SEK(2004) 1128/2) 
8 SEK(2004) 1128/2 
 
LV 7   LV Komisija iesniedza priekšlikumu par pakalpojuma pieg ādi starp person ām, kas 
apliekamas ar nodokli (B2B) 2003. gad ā.9 Šis priekšlikums nesen ir groz īts, lai pārskatītu 
likumus par pakalpojumu pieg ādes vietu no uz ņēmuma pat ērētājam (B2C10). Grozītais 
priekšlikums, kad to pie ņems, atce ļot papildu pras ības PVN re ģistrācijai un likvid ējot 
vajadzību pēc dārgām atmaksas proced ūrām, atvieglos PVN nastu uz ņēmumiem, kas pied āvā 
pakalpojumus p āri robežām citiem uz ņēmumiem. Tas pal īdzēs novērst konkurences 
izkropļojumus, ko rada daž ādu PVN likmju piem ērošana daž ādās dalībvalstīs (un kur 
turpmāka likmju harmoniz ācija nav dom ājama), un rad īt vienlīdzīgas iespējas salīdzinājumā 
ar trešo valstu operatoriem. 
d) PVN likumi par finanšu pakalpojumiem PVN likumi par finanšu pakalpojumiem  ir no 1977. gada un šaj ā jomā paredz visp ārīgu 
izņēmumu. Tas noz īmē, ka PVN, ko maks ā finanšu iest ādes par sav ām investīcijām, vispār 
nav atskait āms un tāpēc finanšu iest ādēm kļūst par galīgo cenu. Rodas lav īnveida efekts, kura 
rezultātā palielinās pakalpojumu izmaksas klientiem uz ņēmumiem. Situ āciju var v ēl vairāk 
sarežģīt tas, ka finanšu iest ādes daļu no saviem darbiem uztic ārpakalpojumu sniedz ējiem un 
rodas pieg ādes, kas ir pak ļautas papildu PVN. Ir skaidri pier ādīts, ka šī izņēmumu sist ēma 
pamatos ir neefekt īva un palielina izmaksas.  
Vajag pārstrādāt šos likumus , jo tie ir palielin ātas spriedzes avots. T ālāk, likumos pašos 
skaidrotas atš ķirības valstu l īmenī. Šie novecojušie PVN pas ākumi arvien vair āk nesaskan ar 
citiem Kopienas politikas m ērķiem, piem ēram, Finanšu pakalpojumu darba pl ānu. Negrib ētas 
PVN likumu sekas bieži ir efektivit ātes pieauguma kav ēšana jom ā, kur citādi to var ētu 
sagaidīt kā vienota visas Eiropas fina nšu pakalpojumu tirgus rad īšanas rezult ātu.  
Pēc plaša konsult āciju procesa ar ieinteres ētajām pusēm Komisija paredz  iesniegt ties ību akta 
projektu, lai vienot ā finanšu tirgus att īstībai piem ērotu likumus par PVN finanšu 
pakalpojumiem.  
e) Valsts iest āžu konkurence ar priv ātiem uzņēmumiem 
Vajadzēs moderniz ēt arī likumus, kas nosaka iz ņēmumus pakalpojumiem sabiedr ības 
interesēs un izslēdz valsts iest ādes no ar PVN apliekamo saraksta . Esošie likumi ir 
novecojuši un vairs neatbilst XXI  gadsimta ekonomikas realit ātei, kur bijušie monopoli ir 
pakļauti liberaliz ācijai un plašas sabiedrisko pakalpojumu jomas da ļēji vai piln īgi privatiz ētas. 
Tas rada konkurences izkrop ļojumus, un ekonomika nav efekt īva, un rodas veidi, k ā 
izvairīties no nodok ļiem. Komisija l īdz 2006. gada beig ām paredz iesniegt priekšlikumu esošo 
PVN likumu labošanai, lai atjaunotu vienl īdzīgas iespējas tajās jomās, kur iesaist īti valsts un 
privātie uzņēmumi. 
2.1.3. M ērķtiecīgi pasākumi to p ārrobežu nodok ļu barjeru atcelšanai, ar kur ām saskaras 
ES uzņēmumi  
Kamēr CCCTB v ēl nav īstenota, uzņēmumu nodok ļu jomā Komisija ir nor ādījusi uz 
vairākiem mērķtiecīgiem risin ājumiem, kas v ērsti uz atseviš ķu nodokļu barjeru atcelšanu. 
                                                
 
9 Komisija, KOM(2003) 822 
10 Komisija, KOM(2005) 334 
 
LV 8   LV a) P ārrobežu zaud ējumu segšana 
Pārrobežu zaud ējumu atvieglošanas  trūkums ietekm ē uzņēmumu lēmumus, liekot 
uzņēmumiem vai nu ieguld īt savā valstī vai pārrobežu ieguld ījumus veikt k ādā no lielākajām 
dalībvalstīm, jo ir liel āka iespēja, ka tām jau ir nodok ļu bāze, kur var norakst īt zaudējumus. 
Lai gan viena uz ņēmuma pārrobežu zaud ējumus, t. i., ārzemju past āvīgās pārstāvniecības 
zaudējumus vairum ā dalībvalstu var apr ēķināt uzņēmuma galvenaj ā birojā, tikai dažas 
dalībvalstis, ļauj norakst īt pārrobežu zaud ējumus uz ņēmumu grupai, t. i. zaud ējumu 
atvieglojums uz ņēmumam, kas pieder pie t ās pašas uz ņēmumu grupas. Ac īmredzami, ka š āda 
attieksmes atš ķirība rada izkrop ļojumus.  
Pēc 1990. gada priekšlikuma atsaukšanas Komisija ir uzs ākusi tehniskas diskusijas ar 
dalībvalstīm par direkt īvu, kas attiecas uz šo jaut ājumu, ar m ērķi iesniegt pazi ņojumu uzreiz 
pēc Eiropas Kopienu Tiesas l ēmuma liet ā K-446/03 (“ Marks & Spencer ”), kas īpaši attiecas 
uz šo jomu.  
b) Iekš ējās cenas 
Iekšējo cenu vadība ir ievērojams papildu saska ņošanas izmaksu avots ES uz ņēmumiem11. 
Komisija 2002. gad ā nodibināja ES kop ējo iekšējo cenu noteikšanas forumu, lai atrastu 
pragmatiskus, ne juridiskus risin ājumus iekš ējo cenu probl ēmām ES. Taj ā piedalās dalībvalstu 
nodokļu iestāžu un uz ņēmumu nodok ļu eksperti. P ēc Foruma pirm ā ziņojuma Komisija 
2004. gad ā pieņēma paziņojumu līdz ar priekšlikumu par R īcības kodeksu efekt īvai 
Arbitrāžas konvencijas piem ērošanai12, un pagājušajā decembr ī Padome piekrita šim R īcības 
kodeksam. 
Pēc Foruma otr ā ziņojuma 2005. gada maij ā Komisija paredz šogad iesniegt R īcības kodeksu 
vienotai pieejai iekš ējo cenu dokument ācijai ES asoci ētajiem uz ņēmumiem. Papildus 
Komisijas dienesti un Foruma dal ībnieki piev ērš uzman ību alternat īvajām proced ūrām, lai 
izvairītos un nov ērstu strīdus par nodok ļiem. 
c) Kapit āla nodeva 
Daži tiešie nodok ļi, piemēram, kapitāla nodeva (nodeva par kapit āla iemaks ām kapitāla 
sabiedrībās) acīmredzami rada zaud ējumus uzņēmumiem ES iekšien ē, un tie ir j āatceļ procesa 
„Padarīt Eiropu par invest īcijām pievilc īgu vietu" ietvaros. Kapit āla nodevas iekas ēšana īpaši 
kaitē ES uzņēmumu pārstrukturēšanai un att īstībai. Tā ir neizdev īga arī darbību uzsākošiem 
uzņēmumiem un uz ņēmumiem, kas palielina savu kapit ālu. Pēdējos gados ir tendence likvid ēt 
kapitāla nodevu. Šo nodevu tagad iekas ē tikai 10 no 25 dal ībvalstīm. Un nākamajā gadā tikai 
8 dalībvalstis turpin ās to iekasēt. 
Tādēļ Komisijas dienesti tagad ga tavo priekšlikumu par Direkt īvas par netiešajiem 
nodokļiem, ko uzliek kapit āla piesaist īšanai13, pārstrādāšanu līdz 2006. gada beig ām. 
Pārstrādāšanas mērķis būs vienkāršot un moderniz ēt likumus un ļaut pakāpeniski samazin āt 
kapitāla nodevu, lai atbalst ītu ES uzņēmumu att īstību. 
                                                 
11 Sk. „Eiropas Nodok ļu apskats” (SEK(2004) 1128/2) 
12 Komisija, KOM(2004) 297 
13 Padomes 1969. gada 17. j ūlija Direkt īva 69/335/EEK ar groz ījumiem 
 
LV 9   LV 2.1.4. Jauna strat ēģija automobi ļu aplikšan ā ar nodok ļiem 
Eiropas automobi ļu tirgus  ir labs piem ērs nozarei, kas negūst pilnīgi visus iekš ējā tirgus 
labumus , un aplikšana ar nodok ļiem ir viens no iemesliem. P ēc 2002. gada pazi ņojuma14 un 
plašu konsult āciju procesa Komisija 2005. gada 5. j ūlijā pieņēma jaunu priekšlikumu par 
pasažieru automobi ļu aplikšanu ar nodokli15. Šis priekšlikums aicina dalībvalstīs 
pakāpeniski atcelt automobi ļu reģistrācijas nodevas un t ās aizstāt ar ikgad ējiem aprites 
nodokļiem vai citiem esošiem vai jaunizveidotiem jauniem nodok ļiem. Reģistrācijas 
nodokļa pakāpeniskā atcelšana samazin ās birokrātiju un augst ās pirkšanas izmaksas, ar ko 
sastopas pat ērētāji. Tas ar ī situāciju padar īs pārredzamāku un visiem operatoriem juridiski 
skaidrāku, un samazin ās esošās automobi ļu cenu atš ķirības apmēram par vienu piektda ļu. 
Priekšlikuma m ērķis ir arī samazināt esošo fragment ārismu ES auto tirg ū, tas ietekm ē arī 
pārrobežu auto tirdzniec ību. Tagad r ūpniecība nodokļu dēļ bieži spiesta daž ādām dalībvalstīm 
ražot īpašus mode ļus ar dažādu tehnisko raksturojumu. Priekšlikums stimul ēs auto rūpniecību 
gūt labumu no liel āka mēroga ekonomikas, ražojot automobi ļus visam iekš ējam tirgum ar to 
pašu tehnisko raksturojumu. 
2.1.5. Kr āpšanās ar nodok ļiem un izvair īšanās no nodok ļiem radīto izkrop ļojumu 
samazināšana 
Krāpšanās ar nodok ļiem rada iev ērojamus izkrop ļojumus vienot ā tirgus darb ībā, kavē 
godīgu konkurenci un ar ī samazina ie ņēmumus, ko var ētu lietot valsts l īmeņa sabiedrisko 
pakalpojumu īstenošanai. Kr āpšana lielos apjomos rada nodok ļu slogu uz likum īgi 
strādājošiem uz ņēmumiem, jo vald ības ir spiestas kompens ēt trūkstošos ie ņēmumus.  
Nodokļu sistēmu darbība ir un tai j āpaliek dal ībvalstu kompetenc ē. Tomēr Komisija uzskata, 
ka vienkāršāka un labāk koordin ēta pieeja dal ībvalstīm varētu palīdzēt un iedrošin āt cīņai pret 
krāpšanu ar nodok ļiem. Tādēļ Komisija pašlaik nov ērtē, vai Eiropas l īmenī ir vajadz īga jauna 
politika pret kr āpšanu ar nodok ļiem. Var apsv ērt dažādu instrumentu piem ērotību, piemēram, 
sadarbība starp iekš ējām pārvaldēm, šķēršļu samazin āšana inform ācijas efekt īvai apmai ņai, 
piemēram, uzlabojot piek ļuvi banku inform ācijai, veicinot sarunas ar trešaj ām valstīm, lai 
izveidotu nosac ījumus inform ācijas apmai ņai, tālāk attīstot Kopienas iekš ējās administrat īvās 
sadarbības instrumentus un uzlabojot nodok ļu pamata likumus. 
Komisijai j ānodrošina vajadz īgā koordin ācija, īpaši paredzot dal ībvalstīm pieejamo 
sadarbības instrumentu uzlabošanu. T ā paredz 2006. gad ā iesniegt pazi ņojumu par šo t ēmu. 
2.2. Atv ērtu un konkur ētspējīgu tirgu veicin āšana Eirop ā un ārpus tās 
Eiropas uz ņēmumi arvien biež āk saskaras ar starptautisku izaicin ājumu. Vienl īdzīgu iespēju 
nodrošināšana ES iekšien ē un ārpus tās palielin ātu ieguld ījumus ES iekš ējā tirgū. Tādēļ, 
izpildot Lisabonas programmu, ir svar īgi rīkoties, lai uzlabotu ES uz ņēmumu konkur ētspēju 
starptautiskaj ā arēnā. 
                                                 
14 Komisija, KOM(2002) 431 
15 Komisija, KOM(2005) 261 
 
LV 10   LV 2.2.1. Strat ēģija pret viltošanu 
ES uzņēmumu rūpnieciskā un intelektu ālā īpašuma ties ības apdraud liels skaits pirātisku un 
viltotu pre ču. Pēc Starptautisk ās tirdzniec ības palātas 1997. gada un ESAO 1998. gada 
pētījumu rezult ātiem:  
• Viltojumi veidoja 5–7 % no pasaules tirdzniec ības 
• Viltojumi vainojami 200 000 darba vietu zaud ējumā Eiropā 
Kopā tā laika šī plūsma ir iev ērojami pieaugusi. 2003. gad ā Davosā, Šveicē, pasaules vadošie 
uzņēmēji un vald ību pārstāvji aicināja „visā pasaulē veikt vērienīgus pasākumus, lai apkarotu 
viltošanu, kas nu sasniegusi vair āk nekā 450 miljardu dol āru apmēru gadā”. Robežkontroles 
uzlabošana tika atz īta par īpaši svarīgu. 
ES muitas konfisc ēto preču apjoms (vair āk nekā 100 miljoni priekšmetu gad ā, kuru vērtība ir 
vairāk nekā 1 miljards euro) p ēdējos piecos gados ir palielin ājies gandr īz par 1000 %. Visas 
ES uzņēmējdarbības nozares sastopas ar pieaugošu konkurenci no š īs nelegālās un negod īgās 
tirdzniecības puses. Š ī tirdzniec ība samazina ar ī ienākumus no nodok ļiem un apdraud 
iedzīvotāju drošību. 
Vajag efektīvi rīkoties, aizst āvot intelektu ālā īpašuma ties ības, ja grib iedrošin āt pētījumus 
un attīstību un nodrošin āt vienlīdzīgas iespējas ES iekšien ē un ārpus tās. 
Saskaņotai strat ēģijai, kam pamat ā praktiski pas ākumi, lai dotu uz ņēmumiem maz 
izmaksājošu un konkr ētu atbalstu c īņa pret šiem draudiem, vajadz īga nepārtraukta iejaukšan ās 
Kopienas l īmenī. Jāveicina ar ī starptautisk ā sadarbība, lai aptur ētu viltojumu ražošanu un 
eksportu no valst īm, kur tie rodas. Bez š āda drošības tīkla uzņēmumi sastapsies ar v ēl 
nepieredz ēta mēroga pieaugošu negod īgu cīņu pret jauniem viltojumu ražošanas re ģioniem. 
Pēc tam, kad j ūlijā Komisija iesniedza visp ārēju krimin ālu pasākumu paketi, kuras m ērķis ir 
nodrošināt intelektu ālā īpašuma aizsardz ību16, 2005. gada oktobr ī tā ir pieņēmusi 
paziņojumu17 par konkr ētiem pasākumiem, kas izstr ādāti, lai palielin ātu muitas iest āžu 
piedāvāto aizsardz ību pret pir ātismu un viltošanu, konkr ēti, izmantojot v ēl ciešāku sadarb ību 
starp ekonomisk ā procesa dal ībniekiem un augošo starptautisko sadarb ību ar ES tirdzniec ības 
partneriem.  
2.2.2. Muitas likumu un atbilst ības uzlabošana, e-muitas veicin āšana 
Tagadējā starptautiskaj ā uzņēmējdarbības vidē ekonomisk ās izaugsmes pa ātrināšanai, 
izmantojot valstu vai re ģionu dalību starptautiskaj ā tirdzniec ībā, ļoti nozīmīgs ir jautājums par 
vienkāršām, paredzam ām un rentabl ām robežu š ķērsošanas formalit ātēm preču kustībai. Bez 
tam muitas iest ādēm ir labas iesp ējas nodrošin āt, ka import ētāji ievēro vides, vesel ības un 
tehniskās prasības, un efekt īvi nodrošin āt tirdzniec ības politikas pas ākumu iev ērošanu. Š ī 
muitas darba da ļa ir būtiska, nodrošinot, ka 
* tirdzniec ības partneriem vienl īdzīgas iespējas ir radītas, uzturētas vai rad ītas no jauna. 
                                                 
16 Komisija, KOM(2005) 276 
17 Komisija, KOM(2005) 479 
 
LV 11   LV * ES ražotas tirdzniec ībā jutīgas patēriņa preces var sa ņemt visas priekšroc ības, kas saist ītas 
ar to ražošanas standartiem un vietu. 
* aizsardz ības pasākumi, kur tie vajadz īgi, lai amortiz ētu pielāgošanos EK, ir efekt īvi. 
Komisija 2003. gad ā pieņēma paziņojumu par vienk āršu un datoriz ētu muitas un tirdzniec ības 
vidi un muitas lomu ārējo robežu saska ņotā vadībā18. Tas izvirza r īcības plānu muitas 
procedūru pilnīgai pārstrādāšanai, ieskaitot t ās vienkāršošanu un racionaliz āciju, lai piln īgi 
izmantotu inform ācijas un sakaru tehnolo ģiju (ICT) pied āvātās iespējas. Pārvietojot preces 
pāri Kopienas ārējai robežai, to uzr ādīšana muitai ir oblig āta. Piemērojamās procedūras 
ievērojami ietekm ē vietējās rūpniecības lomu starptautiskaj ā tirdzniec ībā un tās ieguldījumu 
valsts ekonomik ā. Efektīva un prasm īga preču muitošana palielina valsts r ūpniecības dalību 
pasaules tirg ū, veicina t ās konkurētspēju un iedrošina mazo un vid ējo uzņēmumu dal ību 
starptautiskaj ā tirdzniec ībā, vienlaic īgi ievērojot droš ības prasības. Bez tam muitas likumu, 
procedūru un procesu, ieskaitot kop īgos IT sist ēmu standartus, racionaliz ēšana un 
piemērošana, Muitas kodeksa moderniz ēšana , kopā ar operat īvu darbību dalībvalstīs, 
veicinās vienkāršas un datoriz ētas muitas un tirdzniec ības vides izveidošanu. 
Šis moderniz ētais Muitas kodekss, par kuru šogad v ēlāk Komisija iesniegs priekšlikumu, b ūs 
e-muitas likumu p īlārs. Tas rad īs juridisko pamatu datu  elektroniskai apmai ņai ne tikai starp 
tirgotājiem un dal ībvalstu muitas iest ādēm, bet ar ī starp citām pārvaldēm vai birojiem, kas 
iesaistīti starptautiskaj ā preču kustībā, atbilstīgi Komisijas pazi ņojumam par elektronisk ās 
pārvaldības lomu Eiropas n ākotnē19. Atbilstoši šai iniciat īvai inform āciju muitas iest ādēm 
tirgotāji sniegs tikai vienu reizi („viens lodzi ņš”) un preces vien ā laikā un vien ā vietā 
kontrolēs šīs dažādās iestādes („vienas pieturas sist ēma”). 
Lai atļautu efekt īvu un prasm īgu riska vad ību, visu dal ībvalstu muitas p ārvaldēm jāspēj 
apmainīties ar inform āciju elektronisk ā formā. Te īpaši ietverta apmai ņa ar iepriekš ējām 
ievešanas vai izvešanas deklar ācijām, riska inform āciju un inform āciju par ekonomisk ā 
procesa dal ībniekiem. T ādēļ muitas sist ēmām un praksei j ābūt konverģentām un dalībvalstu 
un Komisijas automatiz ētām muitas sist ēmām jābūt sinhroniz ētām. Papildus, tirgot ājiem vajag 
sazināties un veikt dar ījumus ar muitu tiešsaistes rež īmā. Tas jāsasniedz, pamatojoties uz 
„ietverošas piek ļuves” principu (daudzplatformu piek ļuve), kā noteikts iepriekš min ētajā 
Komisijas pazi ņojumā par elektronisk ās pārvaldes lomu Eiropas n ākotnē. 
2.3. Eiropas un dal ībvalstu ties ību aktu uzlabošana 
2.3.1. PVN likumu moderniz ēšana 
Labāki normat īvi ir svarīgs atjaunot ās Lisabonas strat ēģijas elements. PVN  jomā Komisija ir 
izdevusi vairākus priekšlikumus  ar mērķi uzlabot likumu normas, lai aizv āktu šķēršļus 
tirgus darb ībai un ienestu liel āku konkurenci.  
PVN pamata likumi, ka noteikti 6. PVN direkt īvā, ir daudz groz īti un kļuvuši sarež ģīti un 
grūti saprotami. Komisija t ādēļ piedāvā pārstrādātu 6. PVN direkt īvu20, lai tirgot ājiem, kas 
vēlas veikt dar ījumus ES, b ūtu skaidri ES l īmeņa likumi. Diskusijas Padom ē par šo 
                                                 
18 KOM(2003) 452 
19 Komisija, KOM(2003) 567 
20 KOM(2004) 246 
 
LV 12   LV priekšlikumu ir iev ērojami progres ējušas un turpin āsies, lai to var ētu pieņemt līdz 2005. gada 
beigām. 
Bez tam k ļūst arvien skaidr āks, ka PVN sist ēmas pielietojumu vajag vienot āku, lai atvieglotu 
darījumus Kopienas m ērogā. Padome 2004. gad ā paredzēja iespēju veikt pas ākumus, lai 
nodrošinātu esošo PVN likumu vien ādu piemērošanu21. Pirmajai Regulai, ko Komisija 
iesniedza22 atbilstoši šai jaunajai likuma b āzei, Padome nesen ir piekritusi un to dr īz pieņems. 
Komisija uzskata, ka, ja plašāk izmantos iesp ēju pieņemt saistošu atvasin āto likumu 
Kopienas l īmenī, tad būs liels ieguld ījums to gr ūtību novēršanā, ar kurām uzņēmumi 
sastopas, saduroties ar atš ķirīgiem ES PVN likuma skaidrojumiem. 
Vajadzība piemērot PVN likumus l īdzīgāk ir īpaši redzama tur, kur daž ādi skaidrojumi var 
novest pie dubultas aplikšanas ar nodok ļiem (vai otrādi — pie nodok ļu neiekas ēšanas). 
Tomēr ir apstākļi, kur dubultas aplikšanas ar nodok ļiem gadījumi vai pras ība, lai tirgot ājs 
nomaksā PVN par to pašu dar ījumu div ās dalībvalstīs var rasties t ādēļ, ka dalībvalstīm ir 
dažādi uzskati par konkr ētā sūtījuma būtību. Šāda atšķirīga pieeja faktiem var rasties par sp īti 
tam, ka iesaist ītajām dalībvalstīm ir identiski PVN likumi. T ādēļ Komisija l īdz 2005. gada 
beigām iesniegs priekšlikumu par ES meh ānismu, kas atrisin ās vai vismaz atvieglos š ādas 
situācijas ar dubulto aplikšanu ar nodok ļiem. 
3. Z INĀŠANAS UN JAUNIN ĀJUMI IZAUGSMES SEKM ĒŠANAI  
3.1. Sekm ēt un uzlabot invest īcijas pētniecībā un attīstībā 
Gan teorija, gan emp īriskā analīze uzsver p ētniecības un att īstības lomu ekonomikas 
izaugsmē. Ieguldījumi pētniecībā un attīstībā parasti rada p ārpilnības efektu, kur pe ļņa no 
kapitālieguldījuma sabiedr ībai ir lielāka nekā uzņēmuma priv ātā peļņa. Tādēļ bez sabiedr ības 
iejaukšan ās uzņēmumu pētniecības līmenis paliks zem āks par optim ālo līmeni un noveicin ās 
ekonomikas pilnu potenci ālo izaugsmi.  
Atbilstoši, Lisabonas programm ā ir ietverti daž ādi pasākumi, kas dom āti, lai veicin ātu 
ieguldījumus p ētniecībā un att īstībā. Eiropadomes 2005. gada marta Prezident ūras 
secinājumos skaidri teikts, ka 3 % no ieguld ījumiem p ētniecībā un attīstībā „cita starp ā tiks 
iegūti no nodok ļu atvieglojumiem priv ātiem ieguld ījumiem..” 
3.1.1. Pazi ņojums ar ieteikumiem par nodok ļu atvieglojumiem p ētniecībā un attīstībā 
Atkarībā no ekonomisk ās situācijas pētniecības un att īstības jaudas un visp ārējās nodokļu 
sistēmas noteikt ā valstī nodokļu atvieglojumi var pal īdzēt uzlabot tirgus neveiksmes un 
palielināt uzņēmuma ieguld ījumu pētniecībā, samazinot p ētniecības un att īstības izmaksas. 
Fiskālie pasākumi atļauj uzņēmumiem lab āk noteikt atbilstošu p ētniecības un att īstības 
ieguldījumu izvietojumu projektos un priorit ātes un dod tiem liel āku juridisku un pl ānošanas 
drošību. Tas ar ī atļauj izveidot tiešu saikni starp sabiedrisko motiv āciju un pieaugošiem 
pētniecības un att īstības izdevumiem, kuri ir svar īgi, ņemot vērā, ka Eirop ā visumā trūkst 
privātās pētniecības un jaunievedumu. Tom ēr Pētniecības un att īstības nodok ļu izdevumu 
vērtība ir jāvērtē visas nodok ļu sistēmas kontekst ā. Piemēram, visp ārējā uzņēmumu nodok ļa 
                                                 
21 Direkt īva 2004/7/EEK 
22 Komisija, KOM(2004) 641 
 
LV 13   LV likmes līmenis izš ķiroši ietekm ē nodokļa atvieglojumus saist ībā ar uzņēmuma ieguld ījumiem 
pētniecībā un attīstībā. 
Pēdējos gados dal ībvalstis ir ieviesušas vair ākus atšķirīgus pētniecības un att īstības nodok ļu 
atvieglojumus vai ir nostiprin ājušas esošos. P ēdējo divu gadu laik ā starp dal ībvalstīm 
Zinātniski tehnisk ās pētniecības komitejas (CREST) uzraudz ībā notika inform ācijas apmai ņa 
par praksi šaj ā jomā kā daļa no savstarp ējā mācību procesa, kas m ērķēts uz pētniecības un 
attīstības ieguld ījumu līmeņa paaugstin āšanu. Tagad tom ēr dalībvalstīs ir daudz daž ādu 
pētniecības un att īstības atvieglojumu, kas ES l īmenī galvenok ārt rada nesak ārtotu situāciju. 
Ņemot vērā, ka dalībvalstis bieži sastopas ar viena veida izaicin ājumiem, šis koordin ācijas 
trūkums var izrais īt sabiedrisko resursu ne visai lietder īgu izvietošanu un ir š ķērslis 
vienlīdzīgām iespējām ES līmenī.  
Paziņojums, kas dod nor ādījumus par p ētniecības un att īstības nodok ļu atvieglojumiem , 
var palīdzēt atrisināt šo relat īvo neveiksmi un ide āli palīdzēs dalībvalstīm kopīgi rast 
risinājumus kop īgām problēmām un pat savstarp ēji izstrādāt pastiprin ātas pētniecības un 
attīstības nodok ļu atvieglojumus, t ā veidojot labv ēlīgu nodok ļu vidi pētniecībai un att īstībai 
ES pētījumu jom ā. Līdz ar savu pazi ņojumu Valsts atbalsta r īcības plānā Komisija 2006. gad ā 
pētījumu un att īstības un jaunievedumu lab ā pārstrādās savu valsts atbalsta strukt ūru. 
Līdztekus iesniegs pazi ņojumu, kas dal ībvalstīm piedāvās norādījumus kā plānot un īstenot 
pasākumus par p ētījumu un att īstības nodok ļu atvieglojumiem to visp ārējā nodokļu sistēmā, 
lai dotu skaidru ieskatu attiec īgajos Kopienas likuma ierobežojumos. 
Komisija: 
• noteiks galvenos ES leg ālos nosac ījumus dal ībvalstu p ētījumu un att īstības 
nodokļu atvieglojumiem; 
• izcels lab āko praksi darb ā ar pētījumu un att īstības nodok ļiem un atvieglojumiem 
dažās dalībvalstīs, kas var b ūt par piem ēru pārējām dalībvalstīm; kā arī 
• ja nepieciešams, sniegs politisku pazi ņojumu un n ākotnē iespējamo dalībvalstīm 
adresēto iniciatīvu galveno saturu. 
Skaidrs, ka š āds paziņojums būs izveidots t ā, lai palīdzētu tām dalībvalstīm, kuras v ēlas 
izmantot nodok ļu atvieglojumus, bet dal ībvalstīm nebūs obligāti tos jāizmanto. 
3.2. Past āvīgas resursu izmantošanas atvieglošana 
Netiešai aplikšanai ar nodok ļiem, kā instrumentam, kas balst īts uz tirgu, var b ūt nozīmīga 
loma ES resursu past āvīgā izmantošan ā. Pienācīgi izstrādāti akcīzes nodok ļi vai īpašas vides 
nodevas dod uzlabotus cenu sign ālus internaliz ējot vides ārējās izmaksas un t ā liek 
ekonomikas dal ībniekiem attiec īgi mainīt savu uzved ību. Bez tam nodok ļu iekasēšana liek 
uzņēmumiem mekl ēt tehnolo ģiskus jaunin ājumus, lai atvieglotu savu nodok ļu slogu. 
Enerģijas, transporta un vides nodok ļus varētu izmantot, lai atvieglotu š ādu pastāvīgu resursu 
izmantošanu, v ēlams koordin ētā ES strukt ūrā, lai novēstu konkurences izkrop ļojumus.  
 
LV 14   LV 3.2.1. Ener ģijas, transporta un vides nodok ļi 
Direktīva23, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodok ļu uzlikšanu energoproduktiem un 
elektroener ģijai dalībvalstīm ir devusi jaunu iesp ēju izmantot nodokli, lai atvieglotu resursu 
ilgstošu izmantošanu. Piem ēram, tā atļauj nodok ļa samazin āšanu uzņēmumiem, kuri iev ēro 
vienošanās, kas vērstas uz vides aizsardz ības mērķu sasniegšanu vai energoefektivit ātes 
uzlabošanu.  
a) Komerci ālās dīzeļdegvielas aplikšana ar nodokli 
Šai Direkt īvai vajadz īgs labojums, lai atrisin ātu jautājumu par konkurences izkrop ļojumiem 
transporta tirg ū, ko rada liel ās atšķirības komerci ālās dīzeļdegvielas aplikšan ā ar nodokli ES 
dalībvalstīs. Nesenais neizlemto priekšlikumu izv ērtējums ir licis atsaukt 2002. gada24 
priekšlikumu par komerci ālo dīzeļdegvielu, bet Komisija paredz pirms 2005. gada beig ām 
iesniegt jaunu pr iekšlikumu, kur ņems vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un uz ņēmēju 
komentārus debatēs par iepriekš ējo priekšlikumu. 
b) Ener ģijas nodoklis 
Bez tam Komisija apsver vai ie sniegt priekšlikumu par izmai ņām Direkt īvā kas pārkārto 
Kopienas noteikumus par nodok ļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroener ģijai, lai 
izvirzītu drosmīgākus ekolo ģiskos mērķus enerģijas nodok ļiem, ceļā uz pilnīgu ārējo 
izmaksu internaliz āciju. Zaļajā grāmatā par energoefektivit āti25 2005. gad ā Komisija 
noteikusi, ka turpm āk iniciatīvas jāaplūko no tāda viedok ļa kā nodokļu politikas pozit īvā 
iespaida stiprin āšana par labu liel ākai energoefektivit ātei. Tas ietver, piem ēram, tuvinot 
akcīzes nodok ļa likmes ražošanas proces ā patērētajām enerģijas precēm un pat ērētajai 
elektrībai, bet skalas augš ējā daļā, un ieviešot akc īzes nodok ļa likmju autom ātisku 
indeksāciju. 
c) Automobi ļu nodoklis 
Vēl jāievēro, ka tikko pie ņemtais priekšlikums par automobi ļu nodokli, kas min ēts iepriekš 
nodaļā 2.1.4., ar ī ietver noteikumus par CO 2 jutīga elementa ieviešanu dal ībvalstu nodok ļu 
bāzēs par automaš īnu nodok ļiem. Fisk ālie pasākumi veido vienu no Kopienas strat ēģijas trim 
pīlāriem, lai samazinātu vieglo automobi ļu CO 2 izplūdi. To optim āls lietojums l īdz ar 
autorūpniecības ieguld ījumu un pat ērētāju inform āciju, ir kritisks, la i sasniegtu Kopienas 
mērķi: 120 g CO 2 uz km. CO 2 izplūdes samazin āšana iet roku rok ā ar enerģijas taupīšanu 
automašīnās, kas savuk ārt dod pozit īvu ieguld ījumu ener ģētikas preču efektīvā lietošanā un 
enerģijas krājumu notur ībā. 
                                                 
23 Direkt īva 2003/96/EK (OV L283, 31.10.2003, 51. lpp.), kur ā pēdējie grozījumi izdar īti ar 
Direktīvu 2004/75/EK (OV L157, 30.04.2004, 100. lpp) 
24 KOM(2002) 410 
25 KOM(2005) 265 
 
LV 15   LV PIELIKUMS  
Lisabonas strat ēģija. Galvenie nodok ļu politikas un muitas politikas pas ākumi, kas jau 
pieņemti vai tiek izskat īti 
Eiropas pievilc ības veicin āšana investoru 
un darbasp ēka piesaist īšanai  Zināšanas un jaunin ājumi izaugsmes 
sekmēšanai  
1. Iekšējā tirgus paplašin āšana un 
padziļināšana  1. Pētījumu un att īstības ieguld ījumu 
palielināšana un uzlabošana  
• ES uzņēmumu kop īga vienota 
nodokļu bāze (2008); 
 
• Nodokļu vides vienk āršošana un 
vienlīdzīgu iespēju nodrošin āšana: 
PVN nomaksas pien ākums: vienas 
pieturas sist ēma (2004); nodok ļi 
mājvietas valst ī, (2005); PVN likumi 
starptautiskiem pakalpojumiem un finansiāliem pakalpojumiem (2005), 
(2006); PVN valsts iest ādes (2006); 
• Mērķtiecīgi pasākumi, lai atceltu 
pārrobežu barjeras, ar ko sastopas 
ES uzņēmumi: 
pārrobežu zaud ējumu segšana (2006); 
iekšējās cenas, (2005); kapit āla nodeva, 
(2006); 
• Jauna strat ēģija automobi ļu 
nodokļiem (2005); 
 
• Krāpšanās ar nodok ļiem un 
izvairīšanās no nodok ļiem radīto 
izkropļojumu samazin āšana (2006). • Paziņojums ar ieteikumiem par 
nodokļu atvieglojumiem p ētniecībā 
un attīstībā (2006). 
. 
2. Atvērtu un konkur ētspējīgu tirgu 
veicināšana Eirop ā un ārpus tās 2. Past āvīgas resursu izmantošanas 
atvieglošana  
• Stratēģija pret viltošanu (2005); 
• Muitas likumu uzlabošana ar m ērķi 
veicināt e-muitu (2005). • Enerģijas, transporta un vides 
nodokļi: 
Komerciālās dīzeļdegvielas aplikšana 
ar nodokli, (2005); ener ģijas nodok ļi, 
(2006); automobi ļu nodokļi, (2005); 
3. Eiropas un dal ībvalstu ties ību aktu 
uzlabošana   
• PVN likumu moderniz ēšana (2005).