LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 14.6.2011 
SEC(2011) 804 gal īgā redakcija/2 
  
Annule et remplace le SEC( 2011) 804 final du 7 juin 2011. 
Concerne toutes les versions SAUF : FR - EN - DE - ET  
Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMAM 
par Igaunijas valsts reformu programmu 2011. gadam 
 
 
un ar ko sniedz Padomes atzinumu 
 
par Igaunijas stabilit ātes programmu 2011.–2015. gadam 
{SEC(2011) 715 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMAM 
par Igaunijas valsts refor mu programmu 2011. gadam 
  
un ar ko sniedz Padomes atzinumu 
 
par Igaunijas stabilit ātes programmu 2011.–2015. gadam 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 
148. panta 4. punktu, 
ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. j ūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta st āvokļa 
uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudz ības un koordin ācijas stiprin āšanu
1 un jo īpaši 
tās 5. panta 3. punktu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu2, 
ņemot vērā Eiropadomes secin ājumus, 
ņemot vērā Nodarbin ātības komitejas atzinumu, 
apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 
tā kā: 
(1) Eiropadome 2010. gada 26. mart ā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam aizs ākt 
jaunu izaugsmes un nodarbin ātības stratēģiju — „Eiropa 2020” —, kam pamat ā būtu 
ciešāka ekonomikas politikas koordin ācija, lielākoties piev ēršot uzman ību galvenaj ām 
jomām, kurās jārīkojas, lai palielin ātu Eiropas ilgtsp ējīgas izaugsmes potenci ālu un 
konkurētspēju.  
(2) Padome 2010. gada 13. j ūlijā pieņēma ieteikumu par dal ībvalstu un Savien ības 
vispārējām ekonomikas politikas pamatnost ādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 
21. oktobr ī — lēmumu par dal ībvalstu nodarbin ātības politikas pamatnost ādnēm3, kas 
kopā veido „Integr ētās pamatnost ādnes”. Dal ībvalstis tika aicin ātas savā ekonomikas 
un nodarbin ātības politik ā ņemt vērā šīs integrētās pamatnost ādnes. 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. 
2 OV C , , …lpp.  
3 Saglab ātas 2011. gadam ar Padomes 2011. gada 19. maija L ēmumu 2011/308/ES. 
 
LV 3   LV (3) Komisija 2011. gada 12. janv ārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes p ētījumu, tādējādi 
uzsākot jaunu ekonomisk ās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante  un 
integrētas politikas koordin ēšanas pusgadu, kas balst ās uz stratēģiju „Eiropa 2020”.  
(4) Eiropadome 2011. gada 25. mart ā apstiprin āja fiskālās konsolid ācijas un struktur ālu 
reformu priorit ātes (saska ņā ar Padomes 2011. gada 15. febru āra un 7. marta 
secinājumiem un atbilst īgi Komisijas Gada izaugsmes p ētījumam). Eiropadome 
uzsvēra, ka priorit āte jāpiešķir stabilam budžetam un fisk ālās stabilitātes atjaunošanai, 
bezdarba samazin āšanai ar darbasp ēka tirgus reformu pal īdzību un jauniem centieniem 
stiprināt izaugsmi. T ā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, 
ko paredz ēts iekļaut to stabilit ātes vai konver ģences programm ās un valstu reformu 
programm ās. 
(5) Eiropadome 2011. gada 25. mart ā arī aicināja dalībvalstis, kas piedal ās paktā "Euro 
Plus", savlaic īgi iesniegt savas saist ības, lai tās varētu iekļaut šo valstu stabilit ātes un 
konverģences programm ās un valstu reformu programm ās. 
(6) Igaunija 2011. gada 29. apr īlī iesniedza savu 2011. gada stabilit ātes programmu, kas 
attiecas uz 2011.–2015. gadu, un 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izv ērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarp ējo saistību.  
(7) Pasaules finanšu kr īze Igauniju sk āra īpaši smagi, kas pastiprin āja Igaunijas nekustam ā 
īpašuma un pat ē
riņa pieauguma samazin āšanos. IKP kumulat īvais zaud ējums 2008.–
2009. gad ā sasniedza 19 %, bet bezdarba l īmenis līdz 2010. gadam palielin ājās gandrīz 
četras reizes l īdz 16,8 %. Tom ēr ekonomika ir ātri atguvusies, un paredzams, ka re ālā 
IKP pieaugums n ākamajos gados pa ātrināsies. Atvese ļošanos galvenok ārt ir virzījis 
eksports, bet ar ī pašmāju piepras ījums pieaug, liel ākoties pateicoties b ūtiskiem 
ieguldījumiem. Izaugsmes uzlabot ās izredzes ir rad ījušas pozit īvu stimulu darba tirg ū. 
Nodarbin ātības līmenis nesen ir b ūtiski palielin ājies, kaut gan ilgtermi ņa bezdarba 
līmenis joproj ām ir augsts. Lai ar ī salīdzinājumā ar pagājušo gadu infl ācijas 
pieaugums ir palielin ājies, paredzams, ka infl ācija būs mērena atbilst īgi pasaules pre ču 
cenu attīstībai.  
(8) Balstoties uz stabilit ātes programmas nov ērtējumu saska ņā ar Padomes Regulu (EK) 
Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scen ārijs, kas ir budžeta prognožu 
pamatā, ir ticams. Programmas vid ēja termiņa budžeta strat ēģija ir līdz 2013. gadam 
sasniegt vid ēja termiņa mērķi, kas ir defin ēts kā strukturālais līdzsvars, un saglab āt to 
visā atlikušajā programmas laik ā, cenšoties pan ākt struktur ālos pārpalikumus 2013. un 
turpmākajos gados. Tiek prognoz ēts, ka visp ārējā valsts budžeta st āvoklis līdz 
2013. gad ā būs ar pārpalikumu, bet īstermiņā pamata defic īts nedaudz pasliktin āsies 
vienreizējās ietekmes d ēļ, ko rada vides jomas ieguld ījumi attiec ībā uz oglek ļa 
kreditēšanu. Programmas budžeta korekcijas ir balst ītas uz to, ka tiek bremz ēta 
valdības patēriņa izdevumu izaugsme. Programm ā sniegta neliela inform ācija par 
pasākumiem, lai pan āktu plānoto stāvokli, un iepriekš ējie sasniegumi fisk ālo mērķu 
sasniegšan ā mazina risku, ka ti e netiks sasniegti n ākamajos gados. Konkr ēti, iecerēto 
reformu m ērķis ir panākt lietderības uzlabojumus vair ākās jomās, piemēram, izglītības 
un aktīva darba tirgus politik ā. Tādējādi budžeta m ērķu riski šķiet visum ā līdzsvaroti. 
Tomēr attiecībā uz turpm ākajiem budžetiem b ūs svarīgi sniegt galveno inform āciju par 
pasākumiem, lai v ēl vairāk uzlabotu publisko izdevumu efektivit āti, tādējādi liekot 
pamatus stabilit ātes programmas īstenošanai.  
 
LV 4   LV (9) Ilgtermiņa bezdarbs joproj ām ir augsts, un bezdarba l īmenis reģionos ir bijis visai 
atšķirīgs un past āvīgs. Neskatoties uz v ērā ņemamiem palielin ājumiem kopš 
2009. gada, akt īva darba tirgus politikas finans ējums joproj ām ir viens no zem ākajiem 
ES, un tā rezultātā neliela da ļa bezdarbnieku sa ņem aktīvu atbalstu. Igaunijas darba 
tirgus ir relat īvi elastīgs, to stiprina l ēmums atlikt bezdarba apdrošin āšanas pabalstu 
palielinājumus Darba likuma paket ē līdz 2013. gadam. Neskatoties uz šo elast ību, 
Igaunijā ir salīdzinoši augsta darba nodok ļu proporcija, kas var negat īvi ietekmēt darba 
piedāvājumu un piepras ījumu. Šī problēma ir īpaši aktu āla, ņemot vērā augsto 
bezdarba l īmeni jauniešu un mazkvalific ēto darba mekl ētāju vidū, kuri ir pak ļauti 
nabadzības riskam. Reformas, kas paredz ētas, lai samazin ātu sociālās apdrošin āšanas 
iemaksas, risina īstās problēmas, bet š īm reform ām jānotiek, vienlaikus stiprinot 
budžeta st āvokli. Ir iesp ējams panākt lietderības uzlabojumus, izmantojot ien ākumu 
stingrāku pārbaudi, lai veiksm īgāk izmantotu citus pabalstus.  
(10) Igaunijas resursu izmantošanas intensit āte ir viena no augst ākajām ES. Tas ir da ļēji 
tāpēc, ka ražošanas strukt ūra ir vērsta uz energoietilp īgām nozarēm un rūpniecību. Vēl 
viens būtisks faktors ir zemie energoefektivit ātes rādītāji nozaru l īmenī. Savā valsts 
reformu programm ā Igaunija nor āda valsts energoietaup ījumu mērķi 2016. gadam 9 % 
apmērā, salīdzinot ar prognoz ēm (16 % l īdz 2020. gadam valsts reformu programm ā). 
Tomēr tas neaptver liel ās nozares un jomas ar ietaup ījumu potenci ālu, piemēram, ēkas 
un transportu. Turkl āt ir maz inform ācijas par to, k ā un kad pas ākumi tiks īstenoti un 
kādi būs to paredzamie rezult āti. Tādējādi energoefektivit ātes uzlabošanai ir v ēl liels 
potenciāls. Lielāka energoefektivit āte visticam āk pozitīvi ietekm ēs vidi un 
energoapg ādes drošību, kā arī samazin ās inflācijas spiedienu un uzlabos izmaksu 
konkurētspēju. 
(11) Neskatoties uz kopum ā lielo to iedz īvotāju daļu, kuriem ir terci ārā izglītība, turpm āka 
izglītības sistēmas reforma visos l īmeņos varētu palīdzēt nodrošin āt vajadzīgās 
prasmes, risin āt jautājumu par skolu un augst ākās izglītības iestāžu lielo skaitu, k ā arī 
koncentrācijas trūkumu profesion ālajā izglītībā, kā rezultātā lielai daļai iedzīvotāju nav 
profesion ālas kvalifik ācijas (2009. gad ā – 32 %). Ņemot vērā demogrāfijas pašreiz ējās 
tendences, cilv ēku kapitāla kvalitātes uzlabošana ir b ūtiska, lai vid ējā termiņā 
palielinātu potenci ālo izaugsmi. Proti, nodrošinot, ka terci ārā izglītība tiek virz īta uz 
ekonomikai svar īgām jomām (piemēram, inženierzin ātnes), var ētu atbalst īt līdzsvara 
atjaunošanu par labu rentabl ām nozarēm. Izglītības reformas īstenošana ar ī veicinātu 
publiskā sektora efektivit ātes uzlabošanos, jo pašreiz ējā izglītības pārvaldības sistēma 
ir pārāk saskaldīta vietējā līmenī, kā rezultātā subsīdijas ir neefekt īvas un pakalpojumi 
– zemas kvalit ātes.  
(12) Igaunija saska ņā ar paktu "Euro Plus" ir uz ņēmusies vair ākas saistības4. Tās ietver 
pasākumus, lai risin ātu publisko finanšu ilgtsp ējas, nodarbin ātības un konkur ētspējas 
jautājumus. No fisk ālā viedokļa, pakts uzliek saist ības panākt budžeta bilanci l īdz 
2013. gadam un p ārpalikumu 2014. gad ā, iekļaut publisk ā sektora budžeta bilances 
prasību valsts budžeta pamatlikum ā, kā arī pirmos pas ākumus, lai reform ētu pensiju 
shēmas. Lai sekm ētu nodarbin ātību, ir paredz ēti daži nodok ļu atvieglojumi. Attiec ībā 
uz konkur ētspēju pasākumu galven ā uzmanība ir vērsta uz inov āciju, augst āko 
izglītību un publisko pakalpojumu reformu.  Pakta saist ības atspogu ļo darba k ārtību, 
                                                 
4 S īkāku inform āciju par saist ībām, kuras pie ņemtas saska ņā ar paktu  "Euro Plus", var atrast SEC(2011) 
715. 
 
LV 5   LV kas izklāstīta valsts reformu programm ā. Paktā izklāstītajiem m ērķiem būtu 
nepieciešami papildu pas ākumi, lai stiprin ātu darba tirgus politiku, k ā arī risinātu 
resursu efektivit ātes un ener ģētikas tirgus jaut ājumus. Pakta "Euro Plus" saist ības ir 
izvērtētas un ņemtas vērā ieteikumos. 
(13) Komisija ir izv ērtējusi stabilit ātes programmu un valsts reformu programmu, k ā arī 
pakta "Euro Plus" saist ības5. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai šo programmu noz īmību 
ilgtspējīgai fiskālajai un soci ālekonomiskajai politikai Igaunij ā, bet arī to atbilst ību ES 
noteikumiem un nor ādēm, ņemot vērā vajadzību stiprin āt Eiropas Savien ības vispārējo 
ekonomisko p ārvaldību, sniedzot ES l īmeņa ieguldījumu valstu turpm ākajos lēmumos. 
Tā uzskata, ka, lai ar ī pasākumi plānotā budžeta st āvokļa sasniegšanai b ūtu jānorāda 
turpmākajos budžetos, Igaunijas iest āžu sasniegumi mazina risku, ka fisk ālie mērķi 
netiks īstenoti. Turpm āki pasākumi būtu jāveic, lai stiprin ātu darba tirgus politiku un 
nodrošinātu labāku stimulu darbam, uzlabotu cilv ēku kapitālu ar liela m ēroga 
izglītības reformas pal īdzību, kā arī risinātu resursu efektivit ātes un ener ģētikas tirgus 
jautājumus.  
(14) Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome izskat īja Igaunijas 2011. gada stabilit ātes 
programmu, un t ās atzinums6 ir īpaši atspogu ļots turpm āk izklāstītā ieteikuma 
1. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secin ājumus, Padome ir 
izskatījusi Igaunijas valsts reformu programmu, 
AR ŠO IESAKA Igaunijai laikposm ā no 2011. l īdz 2012. gadam r īkoties šādi. 
(1) Panākt struktur ālu pārpalikumu v ēlākais līdz 2013. gadam, vienlaikus iegrožojot 
deficītu 2012. gad ā ne vairāk kā 2,1 % apm ērā no IKP 2012. gad ā, cieši kontrol ējot 
izdevumus un uzlabojot publisko t ēriņu efektivit āti. 
(2) Veikt pas ākumus darba piepras ījuma atbalst īšanai, samazinot nodok ļu un soci ālās 
apdrošināšanas slogu budžeta zi ņā neitrālā veidā, jo īpaši tām person ām, kuru 
ienākumi ir zemi vai vid ēji. Uzlabot akt īvā darba tirgus politikas efektivit āti, veicot 
jauniem cilv ēkiem un ilgtermi ņa bezdarbniekiem paredz ētus pasākumus, jo īpaši 
augsta bezdarba apgabalos, lai samazin ātu nabadz ības risku. 
(3) Nodrošināt plānoto stimulu īstenošanu, lai samazin ātu ekonomikas energointensit āti 
un uzlabotu energoefektivit āti, un kuri ir paredz ēti ēku un transporta nozar ēm, tostarp 
nodrošinot lab āku tirgus darb ību.  
                                                 
5 SEC(2011) 715. 
6 Paredz ēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 3. punkt ā. 
 
LV 6   LV (4) Īstenojot izgl ītības sistēmas reformu, pieš ķirt priorit āti pasākumiem, kas uzlabo 
pirmsskolas un profesion ālās izglītības kvalit āti un pieejam ību un stiprina 
profesion ālo kvalifik āciju sistēmu. Izglītības rezult ātos uzman ību vairāk pievērst 
darba tirgus vajadz ībām un nodrošin āt mazkvalific ētiem darbiniekiem iesp ējas 
piedalīties mūžizglītībā.  
Briselē, 
 Padomes v ārdā – 
 priekšs ēdētājs