Īpašais ziņojums Vai ERAF atbalsts maziem 
un vidējiem uzņēmumiem 
e‑komercijas jomā ir bijis 
efektīvsLV 2014  Nr. 20
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu ).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2015. gads
ISBN 978-92-872-1331-0
doi: 10.2865/17242
© Eiropas Savienība, 2015. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
Vai ERAF atbalsts maziem 
un vidējiem uzņēmumiem 
e‑komercijas jomā ir bijis 
efektīvs
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2014  Nr. 20
02
 Saturs
Punkts
 Termini un saīsinājumi
I–IV Kopsavilkums
1–11  Ievads
1–3 Kāpēc e‑komercija ir svarīga
4–6 Eiropas Savienības informācijas sabiedrības stratēģijas
7–9 Eiropas Reģionālās attīstības fonda atbalsts e‑komercijas ieguldījumiem
10 –11  Eiropas Reģionālās attīstības fonda pārvaldības sistēma
12–16  Revīzijas tvērums un mērķi
17– 62  Apsvērumi
17–27  Dalībvalstu darbības programmas bija labs pamats mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam 
e‑komercijas jomā, bet ne darbības rezultātu mērīšanai
18–19  Visas atlasītās dalībvalstis bija izstrādājušas revidētās darbības programmas saskaņā ar attiecīgām 
reģionālām vai valsts informācijas un komunikācijas tehnoloģiju stratēģijām
20–27  Visās revidētajās darbības programmās bija ietverti e‑komercijas pasākumi un ar tiem saistīti mērķi un 
rādītāji, bet vēlie grozījumi tajos reizēm traucēja pienācīgi novērtēt darbības rezultātus
28–51  Gan atlases, gan uzraudzības posmā vadošās iestādes vairāk koncentrējās uz tiešajiem rezultātiem 
nekā uz koprezultātu
29–43  Projektu atlases procedūrās reti kad izvērtēja, vai atlasītajiem projektiem bija vislabākais potenciāls 
sekmēt mazo un vidējo uzņēmumu attīstību un/vai Eiropas Savienības informācijas sabiedrības mērķu 
sasniegšanu
44–51  Vadošās iestādes vairākumā gadījumu nespēja novērtēt projektu ietekmi uz mazo un vidējo uzņēmumu 
attīstību
03 Saturs
52–62  Kopumā mazie un vidējie uzņēmumi projektus īstenoja raiti, bet sasniegtie rezultāti ne vienmēr 
bija uzskatāmi
53–57  Projektu tiešie rezultāti kopumā atbilda attiecīgajā pieteikumā minētajiem
58–62  Daudzi mazie un vidējie uzņēmumi apgalvoja, ka ir guvuši labumu no projektu īstenošanas, bet sasniegtie 
rezultāti regulāri mērīti netika
63–68  Secinājumi un ieteikumi
 Komisijas atbildes
04
 Termini un saīsinājumi
B2B : “Uzņēmējdarbība uzņēmējdarbībai”.
B2C : “Uzņēmējdarbība patērētājam”.
DP: Darbības programma – Komisijas apstiprināts saskaņotu prioritāšu dokuments, kas aptver daudzgadu 
pasākumus, kuros ietilpst daudz projektu.
DPE : Digitālā programma Eiropai.
ERAF : Eiropas Reģionālās attīstības fonds jeb ERAF sniedz finanšu palīdzību, lai veicinātu ES reģionu ekonomisko 
un sociālo kohēziju. ERAF intervences galvenokārt īsteno ar tādu darbības programmu starpniecību, kurās ir daudz 
projektu.
ES: Eiropas Savienība.
GDP : gada darba programma.
Ietekme : ilgtermiņa sociāli ekonomiskas sekas, kuras vērojamas laika gaitā pēc intervences beigām un kuras var 
ietekmēt intervences tiešo vai netiešo jeb ārpus mērķa esošo grupu, kas var būt gan ieguvēji, gan zaudētāji.
IKT: informācijas un komunikācijas tehnoloģijas.
Koprezultāts : tūlītējas pārmaiņas, kas tiešajiem adresātiem rodas pēc dalības intervences pasākumā (piem., lielāks 
apgrozījums, klientu skaita pieaugums, palielinājusies tiešsaistes pārdošanas daļa, jaunas darbavietas).
MVU : mazie un vidējie uzņēmumi – Komisija definē tos kā uzņēmumus, kuros ir mazāk par 250 darbiniekiem un kuru 
gada apgrozījums ir mazāks par 50 miljoniem EUR un/vai bilances kopsumma nepārsniedz 43 miljonus EUR.
Nevajadzīgs atbalsts : tas rodas, ja finansējumu piešķir saņēmējam, kurš būtu izdarījis to pašu izvēli arī bez 
atbalsta. Šādos gadījumos iznākumu nevar saistīt ar politikas jomas darbībām, un saņēmēju izmaksātais atbalsts 
nav ietekmējis. Līdz ar to izdevumu daļa, kas rada nevajadzīgo atbalstu, pēc definīcijas ir neefektīva, jo neveicina 
izvirzīto mērķu sasniegšanu.
Starpniekstruktūra : jebkura publiska vai privāta struktūra vai dienests, kas darbojas vadošās iestādes pakļautībā 
vai kas šādas iestādes vārdā veic pienākumus attiecībā pret atbalsta saņēmējiem, kuri īsteno darbības.
Tiešie rezultāti : tas, kas tiek saražots vai iegūts ar intervencei piešķirtajiem līdzekļiem (piemēram, MVU piešķirtās 
dotācijas, izstrādātās tīmekļa vietnes, iepirktās IT programmatūras).
Vadošā iestāde : valsts, reģionāla vai vietēja mēroga publiska iestāde vai publiskā vai privātā sektora struktūra, kuru 
dalībvalsts iecēlusi darbības programmas pārvaldīšanai.
05
 Kopsavilkums
I
Uzskata, ka e‑komercijas tehnoloģijas ir veids, kā paāt ‑
rināt ekonomisko izaugsmi, pilnveidot vienoto tirgu un 
veicināt Eiropas integrāciju. Īpaši svarīgi tas ir attiecībā 
uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kuri 
joprojām atpaliek no lielajiem uzņēmumiem informā ‑
cijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) pielāgošanas 
jomā.
II
Tādējādi Komisija pievērš arvien lielāku uzmanību 
nepieciešamībai veicināt e‑komercijas attīstību, 
konkrēti, to apliecina viena no tās pamatiniciatīvām – 
“Digitālā programma Eiropai” (DPE). No ERAF budžeta 
aptuveni trīs miljardi eiro ir atvēlēti IKT apguvei mazos 
un vidējos uzņēmumos 2007.–2013. gada plānošanas 
periodā.
III
Revīzijā aplūkoja jautājumu par to, vai ERAF atbalsts 
MVU e‑komercijas jomā bija efektīvs, un secināja, 
ka ERAF atbalsts e‑komercijas projektiem sekmēja 
uzņēmējdarbības pakalpojumu lielāku pieejamību 
tiešsaistē. Taču uzraudzības nepilnības neļauj novērtēt, 
kādā apmērā tas palīdzēja īstenot ES un dalībvalstu 
IKT stratēģijas un sasniegt MVU attīstības mērķus. 
Turklāt vājo atlases procedūru rezultātā līdzfinansēja 
projektus, par kuriem bija maz ticams, ka tie varētu 
sniegt ieguldītajiem līdzekļiem atbilstošu vērtību.IV
Palāta tāpēc ir formulējusi turpmāk izklāstītos ieteiku ‑
mus Komisijai.
a) Jānodrošina, lai tā iegūtu saskanīgu un ticamu 
informāciju no dalībvalstīm par darbības program ‑
mu gaitu ne tikai finansiālā, bet arī darbības rezul ‑
tātu aspektā, īpaši akcentējot rezultātu rādītājus 
un mērķus.
b) Jāpanāk, lai dalībvalstu ieviestie atlases kritēriji un 
procedūras nodrošinātu tādu atlasi, kas maksimāli 
palielina pieteicēju iesniegto projektu pievienoto 
vērtību tādā nozīmē, ka tie veicina e‑komerci ‑
jas attīstību mazajos un vidējos uzņēmumos un 
sasniedz DPE mērķus, tajā pašā laikā nodrošinot, 
lai šīs procedūras vajadzīgā laika un administratīvā 
darba aspektā ir pieņemamas saņēmējiem, kam 
tās adresētas.
c) Jāprasa, lai dalībvalstu vadošās iestādes ievieš pār ‑
valdības rīkus, kas ļauj uzraudzīt dotāciju ietekmi 
uz atbalstīto MVU uzņēmējdarbības attīstību.
06
 Ievads
Kāpēc e‑komercija ir 
svarīga
01 
Elektroniskā komercija (turpmāk tekstā 
“e‑komercija”) ir “preču vai pakalpo ‑
jumu pirkšana vai pārdošana starp 
uzņēmējiem, mājsaimniecībām, privāt ‑
personām vai privātām organizācijām 
ar elektroniskiem darījumiem, ko veic 
internetā vai citos datorpastarpinātos 
(tiešsaistes komunikācijas) tīklos”1.
02 
Uzskata, ka e‑komercijas tehnoloģijas 
ir veids, kas ļauj paātrināt ekonomisko 
izaugsmi, pilnveidot vienoto tirgu un 
veicināt Eiropas integrāciju. Tas ir īpaši 
svarīgi maziem un vidējiem uzņē ‑
mumiem (MVU), kuru nozīmi Eiropas 
ekonomikā atkārtoti ir atzinusi Pado ‑
me, Eiropas Parlaments un Komisija, 
bet kuri joprojām atpaliek no lielajiem 
uzņēmumiem informācijas un komuni ‑
kācijas tehnoloģiju (IKT) pielāgošanas 
jomā.
03 
IKT apguves un konkrēti e‑komercijas 
veicināšana tādējādi ir pamats vispā ‑
rējās attīstības un konkurētspējas uz ‑
labošanai (it īpaši tas attiecas uz MVU) 
un darbavietu radīšanai2, kā tas ir norā ‑
dīts vairākos Komisijas dokumentos3.Eiropas Savienības 
informācijas sabiedrības 
stratēģijas
04 
Kopš 2000. gada Komisija ir izstrādājusi 
vairākas stratēģijas informācijas sa ‑
biedrības attīstībai Eiropas Savienībā: 
tā sāka e‑Eiropas iniciatīvu4 un Eiropas 
informācijas sabiedrības – 2010. gada 
stratēģiju (i2010 stratēģija)5 Lisabonas 
stratēģijas ietvaros, un 2010. gadā 
tā sāka Digitālo programmu Eiropai 
(DPE), kas ir viena no septiņām pamat ‑
iniciatīvām pašreizējā stratēģijā “Eiro ‑
pa 2020”, kuras mērķi ir izaugsme un 
darbavietu radīšana (sk.  1. attēlu ).
05 
DPE balstās uz i2010 stratēģiju. Tajā uz ‑
svērts, cik svarīga ir pastāvīga iesaiste 
gan ES, gan dalībvalstu līmenī (ieskai ‑
tot reģionu līmeni)6. Tā aptver pasāku ‑
mus, kas sagrupēti pīlāros7. Viens no 
pīlāriem (“Digitālais vienotais tirgus”) 
cita starpā koncentrējas uz tiešsaistes 
un pārrobežu darījumu vienkāršošanu.  
Trīs no tā 13 mērķiem attiecas uz e‑ko ‑
merciju, bet viens tieši pievēršas MVU, 
t. i., ir jāpanāk, lai līdz 2015. gadam 
33 % no MVU veiktu tiešsaistes pārdo ‑
šanu un pirkšanu8. Nesenākajā digitā ‑
lās programmas progresa ziņojumā pa ‑
rādīts, ka to MVU skaits, kuri pārdod un 
pērk tiešsaistē, palielinās lēni: attiecīgi 
no 12 % un 24 % 2009. gadā līdz 14 % 
un 26 % 2013. gadā.1 Kopīga Eurostat  un 
ESAO definīcija.
2 Uzskata, ka interneta nozare 
rada 2,6 darbavietas uz katru 
zaudēto darbavietu un veido 
25 % no tīklā izveidotajām 
darbavietām (šāds uzskatāms 
piemērs ir Francija 1995.–
2010. gada laikposmā). 
McKinsey, “ Impact d’internet 
sur l’économie française ” 
(Interneta ietekme uz Francijas 
ekonomiku), 2011. gada marts.
3 Digitālā programma Eiropai, 
COM(2010) 245 galīgā 
redakcija/2, 26.8.2010., 
Komisijas darba programma 
2012. gadam, 
COM(2011) 777 galīgā 
redakcija, 15.11.2011., un 
Komisijas darba programma 
2014. gadam, 
COM(2013) 739  final , 
22.10.2013.
4 eEiropa: informācijas 
sabiedrība visiem, 
COM(99) 687 galīgā redakcija, 
8.12.1999.
5 i2010 – Eiropas informācijas 
sabiedrība izaugsmei un 
nodarbinātībai, 
COM(2005) 229 galīgā 
redakcija, 1.6.2005.
6 COM(2010) 245 galīgā 
redakcija/2, 7. lpp.
7 2010. gadā DPE bija 
101 pasākums, kas sagrupēts 
septiņos pīlāros. Kā daļu no 
programmas atjauninājuma 
2012. gadā Komisija pieņēma 
septiņas jaunas prioritātes un 
vēl 31 pasākumu.
8 Vēl divi citi uzdevumi ir 
panākt, lai līdz 2015. gadam 
50 % cilvēku iepērkas tiešsaistē 
un lai 20 % personu iepērkas 
tiešsaistē pāri robežām.
07 Ievads
9 Mērķis bija līdz 2015. gadam 
dubultot e‑komercijas daļu 
mazumtirdzniecībā (3,4 % 
2010. gadā) un interneta 
sektora daļu Eiropas IKP 
(mazāk nekā 3 % 2010. gadā). 
Vienota sistēma uzticēšanās 
pastiprināšanai vienotajam 
digitālajam e‑tirdzniecības un 
tiešsaistes pakalpojumu 
tirgum, COM (2011) 942 galīgā 
redakcija, 11.1.2012.1. attēlsES informācijas sabiedrības stratēģijas
v
2000. g. 2005. g. 2015. g. 2010. g. 2020. g.Lisabonas stratēģija (2000. g.)
Mēr/uni0137is: līdz 2010. gadam padarīt Eiropas ekonomiku par 
konkurētspējīgāko un dinamiskāko visā pasaulē
Tajā izcelta vajadzība Eiropai izmantot iespējas, ko sniedz digitālā 
ekonomika un internets
e-Eiropas iniciatīva 
un rīcības plāni
Mēr/uni0137is: attīstīt 
pakalpojumus, lietotnes 
un interneta saturu. 
Iniciatīva nosaka desmit 
prioritātes, viena no tām 
ir veicināt e-komercijuInformācijas 
sabiedrības stratēģija 
(i2010 stratēģija)
Mēr/uni0137is: īdz 2010. gadam 
veicināt konverģenci IKT 
jomā, īstenojot trīs 
apakšprogrammas, viena 
no tām ir Eiropas vienotas 
informācijas telpas izveideMēr/uni0137is: nodrošināt gudru, ilgtspējīgu un ietverošu izaugsmi 
ar septiņām pamatiniciatīvām, no kurām viena ir “Digitālā 
programma Eiropai” Eiropa 2020 - stratēģija izaugsmei un 
nodarbinātībai (2010. g.)
Digitālā programma Eiropai (DPE)
Vispārīgais mēr/uni0137is: dot jaunu impulsu Eiropas ekonomikai un 
palīdzēt ES iedzīvotājiem un uzņēmumiem gūt lielāko iespējamo 
labumu no digitālajām tehnoloģijām
Uzdevumi: 13 uzdevumi - trīs tieši e-komercijas jomā
Avots: Eiropas Revīzijas palāta.
06 
Turklāt 2012. gada janvārī Komisija pie ‑
ņēma paziņojumu par e‑tirdzniecību 
un tiešsaistes pakalpojumiem nolūkā 
līdz 2015. gadam dubultot e‑tirdzniecī ‑
bas apjomu ES9.
08 Ievads
Eiropas Reģionālās 
attīstības fonda atbalsts 
e‑komercijas 
ieguldījumiem
07 
Kopienas stratēģiskajās pamatno ‑
stādnēs 2007.–2013. gada plānoša ‑
nas periodam10 uzsvērts, cik svarīgi 
ir izmantot IKT uzņēmumos, it īpaši 
MVU nolūkā paaugstināt produktivitāti 
un sekmēt atvērtu un konkurētspējīgu 
digitālo ekonomiku. Lisabonas stratē ‑
ģijas vidusposma pārskatā11 arī uzsvēr ‑
ta IKT izmantošana visās tautsaimnie ‑
cības nozarēs un kohēzijas politikas 
potenciālā nozīme IKT pielāgošanas 
veicināšanā.
08 
IKT izmantošanai mazajos un vidējos 
uzņēmumos 2007.–2013. gada plāno ‑
šanas periodā atvēlētais ERAF budžets, 
kas ietver e‑komercijas ieguldījumus, 
paredz aptuveni trīs miljardus eiro jeb 
11 % atbalsta tieši MVU, un 21 % no 
tā – IKT. Saskaņā ar Komisijas sniegto 
informāciju līdz 2013. gada novembrim 
57 % no iepriekš minētā budžeta ir 
piešķirti atlasītiem projektiem, kam ir 
lēns līdzekļu apguves temps salīdzi ‑
nājumā ar 85 % visu struktūrfondu 
(sk. arī 24. un 27. punktu).
09 
Par tieši e‑komercijas ieguldījumiem 
piešķirtajām summām skaitliskie dati 
nav pieejami, jo regulās12 noteiktās 
ziņošanas kategorijas neprasa atsevišķi 
ziņot par atbalstu e‑komercijai. Turklāt 
izdevumu kategorijā, kura aptver e‑ko ‑
mercijas atbalstu, ietilpst arī izglītība, 
apmācība, tīklošana un citi MVU pakal ‑
pojumi un lietotnes.Eiropas Reģionālās 
attīstības fonda 
pārvaldības sistēma
10 
ERAF ir daļa no kohēzijas politikas fon ‑
diem. Kohēzijas politikas fondus īsteno 
ar daudzgadu programmām, un to pār ‑
valdību dala Komisija un dalībvalstis. 
Katram plānošanas periodam Komi ‑
sija apstiprina dalībvalstu ierosinātās 
darbības programmas un orientējošos 
finanšu plānus, kuros ir iekļauts ES un 
valstu ieguldījums.
11 
Darbības programmu ietvaros fi ‑
nansēto projektu atlasi veic vadošās 
iestādes, bet projektus īsteno privāt ‑
personas, asociācijas, privātuzņēmumi 
vai publiskā sektora uzņēmumi vai arī 
vietējas, reģionālas un valsts publiskā 
sektora struktūras.10 Padomes 2006. gada 
6. oktobra Lēmums 2006/702/
EK par Kopienas kohēzijas 
stratēģijas pamatnostādnēm 
(OV L 291, 21.10.2006., 11. lpp).
11 Sadarbība izaugsmes un 
darbavietu attīstībai – jauns 
posms Lisabonas stratēģijā, 
COM (2005) 24 galīgā 
redakcija, 2.2.2005
12 Padomes 2006. gada 11. jūlija 
Regula (EK) Nr. 1083/2006, ar 
ko paredz vispārīgus 
noteikumus par Eiropas 
Reģionālās attīstības fondu, 
Eiropas Sociālo fondu un 
Kohēzijas fondu un atceļ 
Regulu (EK) Nr. 1260/1999, un 
Komisijas 2006. gada 
8. decembra Regula (EK) 
Nr. 1828/2006, kas paredz 
noteikumus par to, kā īstenot 
Padomes Regulu (EK) 
Nr. 1083/2006, ar ko paredz 
vispārīgus noteikumus par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Sociālo fondu 
un Kohēzijas fondu, un Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu.
09
 Revīzijas tvērums 
un mērķi
12 
Palāta pārbaudīja, vai ERAF atbalsts 
maziem un vidējiem uzņēmumiem 
e‑komercijas jomā ir bijis efektīvs. Revī ‑
zija pievērsās trim turpmāk minētajiem 
galvenajiem jautājumiem.
a) Vai darbības programmas, ko 
dalībvalstis izstrādāja un Komisija 
apstiprināja, bija labs pamats tam, 
lai efektīvi atbalstītu MVU adresē ‑
tos e‑komercijas pasākumus?
b) Vai vadošās iestādes pienācīgi 
atlasīja un uzraudzīja e‑komercijas 
projektus?
c) Vai ERAF līdzfinansētie e‑komerci ‑
jas projekti ir sekmīgi īstenoti un 
vai tie sniedz izmērāmus ieguvu ‑
mus saņēmējiem MVU?
13 
Revīzijas uzmanība bija vērsta 
uz atbalstu, ko no ERAF sniedza 
2007.–2013. gada plānošanas perio ‑
dā un kas aptvēra piecas darbības 
programmas turpmāk uzskaitītajās 
četrās dalībvalstīs: Grieķijā (“Digitālā 
konverģence”), Itālijā (“Pjemonta” un 
“Emīlija–Romanja”), Polijā (“Inovatīva 
ekonomika”) un Apvienotajā Karalistē 
(“Skotijas zemienes un augstienes”). 
Kopā šīm programmām bija piešķirti 
1,6 miljardi EUR (51 %) no ERAF budže ‑
ta, kas bija paredzēts IKT izmantošanai 
MVU.
14 
Šīs dalībvalstis atlasīja tāpēc, ka to dar ‑
bības programmās bija iekļauti e‑ko ‑
mercijas pasākumi, un pamatojoties uz 
budžeta piešķīrumiem IKT izmantoša ‑
nai mazajos un vidējos uzņēmumos, 
kā arī uz summām, par kurām MVU bija 
uzņēmuši saistības IKT izmantošanai.15 
Revīzijā
a) caurskatīja Komisijas stratēģisko 
pamatu e‑komercijas un informāci ‑
jas sabiedrībai;
b) pārbaudīja valsts un attiecīgos 
reģionālos e‑komercijas stratēģijas 
dokumentus, ko atlasītās valstis 
bija izstrādājušas 2007.–2013. gada 
periodam, kā arī analizēja attiecī ‑
gās darbības programmas;
c) apmeklēja valsts un reģionālās 
iestādes, kas atlasītajā dalībvalstī 
atbild par darbības programmu 
pārvaldību;
d) uz vietas pārbaudīja 30 projek ‑
tus13, kas ir bijuši darbībā vismaz 
divus gadus, lai varētu novērtēt to 
ietekmi. Revidēto projektu kopējās 
attiecināmās izmaksas bija aptu ‑
veni no 1800 EUR līdz 527 000 EUR 
(kur ERAF ieguldījums bija no 12 % 
līdz 74 %). Trīs projekti tika īstenoti 
kā nefinansiāla palīdzība, t. i., tika 
sniegti konsultāciju pakalpojumi;
e) izpētes apmeklējums uz reģionu, 
kur īsteno tā saukto “IKT kuponu 
shēmu” (sk.  2. izcēlumu ), kas ir 
izmēģinājuma projekts, kuru Ko ‑
misija nesen ieviesa, lai novērtētu 
šo ERAF izmantošanas alternatīvu 
un salīdzinātu to ar atlases proce ‑
dūrām, saskaņā ar kurām revidētie 
projekti tikuši atlasīti un īstenoti.
16 
Revīzijas pierādījumus savāca, iztaujā ‑
jot Komisijas un dalībvalstu ierēdņus, 
kā arī no projektu koordinatoriem.13 Jānorāda, ka Apvienotajā 
Karalistē (“Skotijas zemienes 
un augstienes”) projektu 
īstenošana notika divos 
līmeņos (projektu sponsoru 
projekti un MVU projekti). Šajā 
skaitlī ir ietverti tikai 
MVU projekti.
10
 Apsvērumi
Dalībvalstu darbības 
programmas bija labs 
pamats mazo un vidējo 
uzņēmumu atbalstam 
e‑komercijas jomā, bet ne 
darbības rezultātu 
mērīšanai
17 
Palāta pārbaudīja, vai
a) dalībvalstis izstrādāja savas 
darbības programmas saskaņā ar 
attiecīgajām stratēģijām IKT jomā;
b) darbības programmās bija for ‑
mulēti īpaši mērķi un pasākumi 
apzināto vajadzību risināšanai, kā 
arī pienācīgi uzdevumi un rādītāji 
programmu izpildes rezultātu 
uzraudzībai.
Visas atlasītās dalībvalstis 
bija izstrādājušas revidē ‑
tās darbības programmas 
saskaņā ar attiecīgām reģio ‑
nālām vai valsts informācijas 
un komunikācijas tehnolo ‑
ģiju stratēģijām
18 
Kad darbības programmas bija izstrā ‑
dātas, visās atlasītajās dalībvalstīs bija 
ieviesta stratēģiskā sistēma program ‑
mās apzināto vajadzību risināšanai 
tādos aspektos kā IKT izmantošana / 
informācijas sabiedrība, kā arī MVU at ‑
tīstība un konkurētspēja. Tomēr 
no pārbaudītajām stratēģijām tikai 
Grieķijas stratēģija bija tik izsmeļoša, 
ka iekļāva organizācijas struktūru ar 
pienākumu sadali gan attiecībā uz stra ‑
tēģisko mērķu īstenošanu, gan vajadzī ‑
gajiem un pieejamajiem resursiem.19 
Pēc tam vadošās iestādes ņēma vērā 
šīs stratēģijas darbības programmās, 
tomēr tikai Itālijas (Emīlijas‑Romanjas) 
un Grieķijas darbības programmās tās 
bija tieši minētas. Turklāt tikai Grieķijas 
vadošā iestāde jau kopš paša plānoša ‑
nas perioda sākuma skaidri atsaucās 
uz ES informācijas sabiedrības stra ‑
tēģijām. Kad 2010. gada maijā sākās 
DPE īstenošana, viena vadošā iestāde 
Apvienotajā Karalistē to pienācīgi 
ņēma vērā un attiecīgi pielāgoja savu 
darbības programmu (sk. 23. punktu 
un 1. izcēlumu ).
11 Apsvērumi
Visās revidētajās darbības 
programmās bija ietverti 
e‑komercijas pasākumi un ar 
tiem saistīti mērķi un rādī ‑
tāji, bet vēlie grozījumi tajos 
reizēm traucēja pienācīgi 
novērtēt darbības rezultātus
20 
Visas vadošās iestādes savās darba 
programmās bija iekļāvušas pasāku ‑
mus e‑komercijas veicināšanai vai nu 
īpaši mazajos un vidējos uzņēmumos, 
vai kā daļu no plašākiem pasākumiem, 
kas attiecas uz e‑komercijas un IKT iz ‑
mantošanu MVU, tādējādi risinot attie ‑
cīgajās stratēģijās apzinātās vajadzības 
(sk. 18. punktu).
21 
Savukārt Komisija novērtēja darbības 
programmās iekļauto vajadzību analīzi 
un pārbaudīja, vai izvirzītie mērķi šai 
analīzei atbilst un vai tie palīdz īstenot 
ES politikas virzienus.22 
Visas vadošās iestādes bija formulēju ‑
šas pašas savus tiešo rezultātu rādītā ‑
jus to darbības programmās aprakstī ‑
tajiem e‑komercijas pasākumiem, un 
visas, izņemot vienu, bija formulējušas 
arī koprezultāta rādītājus (sk.  2. attēlu ), 
kā arī ar tiem saistītās mērķa vērtības. 
Sākumā tas bija labs pamats program ‑
mu īstenošanas uzraudzībai. Tomēr 
tikai divas darbības programmas (Itālijā 
(Pjemontā) un Grieķijā) ietvēra rādītāju 
“e‑komercija uzņēmējdarbībai”, kas 
bija noteikts DPE. Rādītāju dažādība 
neļāva tos apkopot tā, lai sniegtu infor ‑
māciju augstākā līmenī.
23 
Palāta konstatēja, ka no 2009. gada līdz 
2013. gadam Komisija bija apstiprinā ‑
jusi vairākus grozījumus visās piecās 
pārbaudītajās darbības programmās. 
Tomēr trijos gadījumos (Grieķijā, Itālijā 
(Pjemontā) un Polijā) rādītājus pielāgo ‑
ja, kad DP grozījumus veica plānošanas 
perioda beigu posmā, t. i., 2012. un/vai 
2013. gadā (sk. arī 19. punktu)14.14 Pjemontas darbības 
programmu grozīja četras 
reizes (2009., 2010., 2012. un 
2013. gadā), un Grieķijas – 
divreiz (2011. un 2012. gadā), 
bet rādītājus abos gadījumos 
grozīja tikai vienreiz – 
2012. gadā. Polijā grozījumus 
veica 2011. un 2013. gadā, un 
rādītājus grozīja abas reizes.Jaunajai ES iniciatīvai pieskaņots darbības programmas grozījuma piemērs: 
Apvienotā Karaliste (“Skotijas zemienes un augstienes”)
Darbības programma “Skotijas zemienes un augstienes” 2011. gada martā tika grozīta, lai ietvertu pasākumus, 
kas ļautu labāk sasniegt ES jaunās pamatiniciatīvas (DPE) mērķus.
Grozījuma mērķis bija iekļaut atbalstu lauku apvidu mazo un vidējo uzņēmumu pievienošanai platjoslas 
pieslēgumam un Skotijas valdības digitālo stratēģiju pieskaņošanai DPE.1. izcēlums
12 Apsvērumi 2. attēlsSīkākas ziņas par pārbaudītajās darbības programmās izmantotajiem 
rezultatīvajiem rādītājiem un mērķa vērtībām, un to izmaiņas
Inovatīva ekonomika 
(Polija)Līdzﬁnansēto projektu 
skaits (13 100)
Atbalstīto uzņēmumu 
skaits (11 400) Skotijas zemienes un augstienes
(Apvienotā Karaliste)Digitālā konverģence 
(Grieķija)To uzņēmumu skaits, kas ﬁnansēti, 
lai integrētu IKT savās ikdienas 
darbībās
(13 561 --> samazinājies līdz 7 700 Emīlija-Romanja (Itālija)Pjemonta (Itālija)Līdzﬁnansēto projektu skaits 
(125 pakalpojumu piegādei un 
250 informācijas pakalpojumu 
izmantošanai)DP
Izstrādāto e-komercijas stratēģiju skaits
(5 700)Atbalstīto uzņēmumu skaits 
(450)Tiešo rezultātu rādītāji 
(un mērķa vērtības)
Finansētie uzņēmumi, kas var pieņemt pasūtījumus 
(8,75 %)
Finansētie uzņēmumi, kas var pieņemt tiešsaistes 
maksājumus tirdzniecībai internetā (1,31 %) 
--> apvienots: ﬁnansētie uzņēmumi, kas var 
pieņemt pasūtījumus un/vai tiešsaistes 
maksājumus internetā (20 %) NavKoprezultāta rādītāji 
(un mērķa vērtības)
Uzņēmumi, kas saņēmuši pasūtījumus tiešsaistē (60 %) 
--> atmests
Uzņēmumi, kas ievietojuši tiešsaistes pasūtījumus (26 %)
--> mainīts uz: uzņēmumu skaits, kas ievietojuši 
tiešsaistes pasūtījumus (90) 
Kopš sākuma: izstrādāto e-komercijas 
stratēģiju skaits (4 100)
Teksts/skaitļi treknrakstā: piemēro pašlaik
Normāls teksts/skaitļi: vairs nepiemēroTo uzņēmumu procentuālā daļa, kuri veic 
tirdzniecību citiem uzņēmumiem (B2B) specializētos 
interneta tirgos (12 %)
To uzņēmumu procentuālā daļa, kuru IT sistēmas ir 
integrētas ar citu uzņēmumu sistēmām (17 %) 
--> abi apvienoti un aizstāti ar: to uzņēmumu 
skaits, kuriem ir ieviesta un/vai integrēta B2B 
IT sistēma (5 300)
To uzņēmumu procentuālā daļa, kuri saņem 
pasūtījumus internetā vai citos tīklos
(50 %) --> atmests
Kopš sākuma: projektu īstenošanas rezultātā 
jaunizveidoto darbavietu skaits 
(17 500 pilnslodzes ekvivalenti)
Kopš sākuma: elektronisko pakalpojumu skaits, 
kuri sagatavoti projektu īstenošanas rezultātā 
(11 000)
Avots: ER P.
13 Apsvērumi
24 
Konkrēti, koprezultāta rādītāji un/vai 
to mērķa vērtības bija būtiski mainītas, 
un tas traucēja novērtēt projekta īste ‑
nošanas faktiskos rezultātus. Gadīju ‑
mos, kad mērķa vērtības bija grozītas 
(darbības programmās Grieķijā, Itālijā 
(Pjemontā) un Polijā), iepriekšējās un 
jaunās vērtības nevarēja salīdzināt, jo 
bija grozīta arī rādītāju definīcija (dar ‑
bības programmās Grieķijā un Polijā) 
vai mērījumu vienības (darbības prog ‑
rammās Grieķijā un Itālijā (Pjemontā)), 
un šādu izmaiņu pamatā ne vienmēr 
bija budžeta samazinājumi vai ārēji 
faktori. Divos gadījumos grozījumu 
iemesls bija piedāvāto darbību mazais 
pieprasījums, kā rezultātā līdzekļi tika 
apgūti vāji (sk. arī 8. un 27. punktu).
25 
Palāta uzskata, ka šādas izmaiņas 
plānošanas perioda beigu posmā (kad 
faktiskie sasniegumi jau bija zināmi) 
apdraud objektīvus mērījumus par 
to, cik efektīvi darbības programma ir 
attīstījusi e‑komerciju. Tomēr Komisija 
šīs izmaiņas pieņēma, kad 2012. un 
2013. gadā apstiprināja darbības prog ‑
rammas grozījumus.26 
Turklāt lielākā daļa Komisijas veikto 
darbības programmu uzraudzības 
pasākumu bija vērsta uz finanšu 
informāciju, kas gan ir svarīgi, tomēr 
nav pietiekami, lai novērtētu faktiski 
panākto progresu. Turklāt nesaskanēja 
finanšu datu kategorijas, ko Komisijai 
paziņoja divas vadošās iestādes (Grie ‑
ķijā un Apvienotajā Karalistē), jo tās 
ne vienmēr bija pareizi klasificējušas 
e‑komercijas projektus, t. i., atbilstoši 
izdevumu kodam, kas noteikts Pado ‑
mes regulā15.
27 
Kopš 2003. gada Komisija ir ieguldījusi 
darbu, lai izdotu norādījumus16, kuru 
mērķis bija veicināt politikas līdzekļu 
piemērošanu IKT izmantošanai ma ‑
zajos un vidējos uzņēmumos, un tie 
attiecas arī uz e‑komerciju. Turklāt 
2013. gadā tā ierosināja arī alternatīvu 
iniciatīvu, kas varētu MVU atvieg ‑
lot IKT projektu īstenošanu; runa ir 
par “IKT inovācijas kuponu shēmu” 
(sk. 2. izcēlumu ). Šī iniciatīva bija pa ‑
redzēta, lai paātrinātu to līdzekļu lēno 
apguvi, kuri bija darīti pieejami nolūkā 
risināt jautājumu par IKT izmantošanu 
mazajos un vidējos uzņēmumos17.15 Padomes 2006. gada 11. jūlija 
Regula (EK) Nr. 1083/2006, ar 
ko paredz vispārīgus 
noteikumus par Eiropas 
Reģionālās attīstības fondu, 
Eiropas Sociālo fondu un 
Kohēzijas fondu un atceļ 
Regulu (EK) Nr. 1260/1999 
(OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.).
16 Piemēram, norādījumi 
“Reģionālā politika gudrai 
MVU izaugsmei” ( Regional 
Policy for Smart Growth of 
SMEs ) un Digitalizācijas 
programmas pasākumu 
kopums ( Digital Agenda 
Toolbox ). Tos var atrast 
pārdomātas specializācijas 
platformas lapā, ko pārvalda 
Komisijas Kopīgais pētniecības 
centrs ( http://s3platform.jrc.
ec.europa.eu/guides ).
17 Apguves tempi pasākumiem, 
kas veicina IKT izmantošanu 
mazajos un vidējos 
uzņēmumos, bija krietni zem 
vidējā ERAF rādītāja.
14 Apsvērumi
Gan atlases, gan 
uzraudzības posmā 
vadošās iestādes vairāk 
koncentrējās uz tiešajiem 
rezultātiem nekā uz 
koprezultātu
28 
Palāta pārbaudīja, vai vadošā iestāde ir 
nodrošinājusi, ka
a) atlases procedūra tai sniedz pie ‑
tiekamu informāciju par uzņē ‑
mumu apsvērumiem ieguldījuma 
veikšanai un par to, vai projekta 
īstenošana var sekmētu darbības 
programmās nosprausto mērķu 
sasniegšanu. Abu šo nosacījumu 
izpilde ļauj vadošajai iestādei mak ‑
simāli izmantot ERAF finansējuma 
potenciālu, lai sniegtu pievienoto 
vērtību, gan sekmējot MVU attīstī ‑
bu, gan dodot ieguldījumu ES in ‑
formācijas sabiedrības stratēģiju 
īstenošanā;b) projekta darbības rezultāti tika 
uzraudzīti gan īstenošanas laikā, 
gan pēc tam, lai novērtētu projekta 
devumu MVU attīstībā un stratē ‑
ģisko mērķu sasniegšanā.IKT inovācijas kuponu shēma – alternatīva MVU atbalstam
“IKT inovācijas kupons” ir vienkāršota shēma, lai palīdzētu MVU modernizēt savu biznesu ar IKT izmantošanu. 
Praksē šī shēma piedāvā MVU mazo kredītlīniju, lai tie var nopirkt iepriekš noteiktus produktus vai pakalpoju ‑
mus no apstiprinātiem piegādātājiem. Shēmas mērķis ir sniegt ātru atbalstu MVU un samazināt administratīvo 
slogu.
Kopš 2013. gada shēma ir testēta divos Spānijas reģionos. Reģionā, kur izmēģinājuma projekts ir vairāk pavir ‑
zījies uz priekšu (Mursija), procedūra no konkursa izsludināšanas līdz dotāciju apstiprināšanai aizņem divus 
mēnešus. Turklāt vadošā iestāde apgalvo, ka administratīvās izmaksas ir mazākas par 10 %.
Tomēr Palāta konstatēja divas nepilnības. Pirmkārt, nav pievērsta pietiekama uzmanība tam, lai finansēto 
projektu īstenotu pēc MVU pieprasījuma (nevis pēc IKT piegādātāja pieprasījuma), un, otrkārt, no saņēmējiem, 
proti, MVU netiek prasīti nekādi koprezultāta rādītāji, tādējādi neļaujot novērtēt projekta īstenošanas faktisko 
ietekmi.2. izcēlums
15 Apsvērumi
Projektu atlases procedū ‑
rās reti kad izvērtēja, vai 
atlasītajiem projektiem 
bija vislabākais potenciāls 
sekmēt mazo un vidējo 
uzņēmumu attīstību un/vai 
Eiropas Savienības infor ‑
mācijas sabiedrības mērķu 
sasniegšanu
Izvērtējot projektu 
pieteikumus, vadošās iestādes 
reti kad prasīja vai nu biznesa 
plānu, vai skaitļos izteiktus 
mērķus
29 
ERAF regulas neprasīja, lai 2007.–
2013. gada plānošanas perioda 
darbības programmās būtu iekļauti 
biznesa plāni vai citi izmērāmi finan ‑
šu vai biznesa mērķi. Šādu prasību 
tomēr uzskata par labu praksi, kad 
nākas novērtēt kāda uzņēmējdarbības 
projekta dzīvotspēju un piemērotību. 
No revidētajām darbības programmām 
tikai divas vadošās iestādes (Polijā 
un Apvienotajā Karalistē), kaut arī ne 
vienmēr, bet prasīja biznesa plānus, kas bija jāiesniedz reizē ar projek ‑
ta pieteikumiem. Attiecīgi tikai seši 
no 30 uzņēmumiem, kuru projektus 
pārbaudīja, iesniedza biznesa plānus 
vai citus izmērāmus finanšu vai biznesa 
mērķus (sk.  3. izcēlumu ).
30 
Papildus tiem sešiem pieteikumu ie ‑
sniedzējiem, kas iesniedza arī biznesa 
plānu, vēl astoņi no 30 uzņēmumiem, 
kuru projekti tika revidēti, savos 
projekta pieteikumos bija iekļāvuši 
skaitļos izsakāmus biznesa mērķus, un 
tas sniedza stabilu pamatu projektu 
uzraudzībai (sk. 44.–46. punktu).
31 
Attiecībā uz pārējiem 16 pārbaudī ‑
tajiem projektiem (no 30) vadošajai 
iestādei nebija pienācīgas informācijas 
par uzņēmuma pamatojumu konkrētā 
ieguldījuma veikšanai. Jāatzīmē, ka ša ‑
jos gadījumos vadošās iestādes prasītā 
informācija neietvēra biznesa plānu 
vai citus skaitļos izsakāmus biznesa 
mērķus.
Piemērs gadījumam, kad projekta pieteikumam ir pievienots visaptverošs biznesa 
plāns
Polijā visiem pasākuma ietvaros finansētajiem projektiem, kuru mērķis bija veicināt “uzņēmējdarbība uzņē ‑
mējdarbībai” jeb B2B risinājumus, bija prasīts kopā ar projekta pieteikumu iesniegt arī visaptverošu biznesa 
plānu.
Biznesa plānā bija jāsniedz detalizēta informācija, tostarp uzņēmuma apraksts, projekta apraksts (projekta 
komponenti, ierosinātā ieguldījuma pamatojums, izvērstas ziņas par projekta īstenošanai vajadzīgajiem finan ‑
šu līdzekļiem, tehniskajiem resursiem un cilvēkresursiem), iecerētie ieguvumi (tostarp mērķi, izmērāmi tiešie 
rezultāti un koprezultāta rādītāji, kā arī mērķa vērtības) un finanšu informācija par uzņēmumu (bilance, peļņas 
un zaudējumu pārskats un naudas plūsmas pārskati).
Šāda detalizēta informācija ļāva labi izprast projekta pamatojumu un attiecīgi ļāva atlasīt pašus lietderīgākos 
projektus.3. izcēlums
16 Apsvērumi
Dažos gadījumos revidētie 
projekti neatbilda pasākuma 
mērķiem, kas bija noteikti 
darbības programmā
32 
Grieķijā pieci no revidētajiem līdzfi ‑
nansētajiem projektiem neatbilda 
pasākuma mērķiem, kas bija noteikti 
darbības programmā. Lai gan dar ‑
bības programmā bija akcentēta 
vajadzība atbalstīt mikrouzņēmumus 
un mazos uzņēmumus, priekšlikumu 
konkursi, kuros revidētie projekti 
bija atlasīti, ļāva arī lielām uzņēmēj ‑
sabiedrībām prasīt līdzfinansējumu 
(sk. 4. izcēlumu ).33 
Saistībā ar kādas darbības programmas 
(Polijā) pasākumu, kura mērķis bija 
palīdzēt jaunizveidotiem uzņēmumiem 
sniegt pakalpojumus tiešsaistē, Palāta 
konstatēja, ka atlases posmā vienīgais 
apliecinājums, kuru prasīja, lai pierādī ‑
tu, ka uzņēmums ir jaunizveidots, bija 
izraksts no uzņēmumu reģistra, kur 
redzams uzņēmuma izveidošanas da ‑
tums. Tādējādi šo atlases kritēriju viegli 
varēja apiet. Faktiski divi no pieciem 
revidētajiem projektiem, kuri minē ‑
tā pasākuma ietvaros bija atbalstīti, 
ietvēra jaunu juridisko formu uzņēmu ‑
miem, kas bija iepriekš eksistējuši un 
pēc tam slēgti vai būtiski samazinājuši 
biznesa darbību, kura pēc tam tikusi 
pārnesta uz jaunizveidoto uzņēmumu. 
Uzņēmēji bija nolēmuši izveidot jaunu 
sabiedrību, kas atbilst attiecināmības 
kritērijiem, lai saņemtu ERAF līdzfinan ‑
sējumu. Šāda attiecināmības kritē ‑
rija apiešana samazināja pasākuma 
efektivitāti.
Tādu projektu atlase, kuri neatbilst darbības programmās noteiktajiem pasākuma 
mērķiem
Grieķijā darbības programmā bija skaidra norāde, ka jāatbalsta mikrouzņēmumi tūrisma nozarē, un bija for ‑
mulēti pasākumi šīs vajadzības risināšanai; uzņēmumu koncentrācija darbības programmas tvēruma jomā bija 
ļoti augsta, un IKT pielāgošanas līmenis bija īpaši zems. Daudzi mērķa uzņēmumi bija vāji pārstāvēti tiešsaistē 
vai arī nebija pārstāvēti vispār. Atbalsts šādiem mikrouzņēmumiem arī paredzēja samazināt sezonu maiņas 
ietekmi uz Grieķijas tūrisma nozari, palielinot ekonomisko aktivitāti, kas būtu noturīga visu gadu.
Tomēr priekšlikumu konkursi bija sagatavoti tā, ka tajos nebija īpaša akcenta ne uz mikrouzņēmumiem, ne 
pat uz mazajiem uzņēmumiem. Rezultātā finansējumu saņēma arī lielas viesnīcas (četri no septiņiem tūrisma 
nozarē novērtētajiem uzņēmumiem piederēja vadošajām Grieķijas viesnīcu ķēdēm).
Turklāt šīm viesnīcām bija labi izveidots biznesa modelis, kas balstījās uz diviem pamatelementiem: pārdošana 
ar ceļojumu aģentūru starpniecību (tātad tiešajai pārdošanai caur tīmekļa vietni bija maza nozīme) un paļau ‑
šanās uz sezonu maiņu (tie bija atvērti sešus mēnešus gadā). Līdzfinansēto projektu īstenošanai nebija nekā ‑
das ietekmes uz iepriekš minēto biznesa modeli, kaut arī tas atbilda darbības programmā un tās īstenošanas 
vadlīnijās izvirzītajam mērķim.4. izcēlums
17 Apsvērumi
18 Apvienotajā Karalistē (Skotijā) 
atlases procedūra notika divos 
posmos. Pirmajā posmā 
iesaistījās vadošā iestāde, kas 
piemēroja divdaļīgu 
procedūru projektu sponsoru 
(starpnieku) atlasei. Pirmajā 
procedūras kārtā vadošā 
iestāde (vai 
starpniekstruktūra) noteica, 
vai projekts atbilst darbības 
programmas attiecināmības 
kritērijiem. Sekmīgie projekta 
pieteikumi tālāk piedalījās Vājo atlases procedūru 
rezultātā līdzfinansēja 
projektus, kas diez vai varētu 
sniegt ieguldītajiem līdzekļiem 
atbilstošu vērtību
34 
Revidēto darbības programmu atlases 
procedūrās konstatēja nepilnības, it 
īpaši attiecībā uz projekta veidu, finan ‑
sējuma maksimālo apmēru un atlases 
procesiem (sk.  3. attēlu )18.3. attēlsDažādas shēmas, ko dalībvalstis izmanto e‑komercijas projektu atlasei
Avots: ER P.MVU projektu atlase, ko veic projektu 
sponsori: iesniegšanas kārtībā, 
pamatojoties uz atbilsmi 
attiecināmības kritērijiemPieteikumu sarindošana, 
pamatojoties uz būtiskiem 
kritērijiem (to dara ārēji eksperti)
Līdz 200 000 EURLīdz 2010. gadam: hronoloģijas princips, 
pamatojoties uz atbilsmi attiecināmības 
kritērijiem
No 2010. gada: pieteikumu sarindošana, 
pamatojoties uz būtiskiem kritērijiemDotācijas: līdz 200 000 EUR
un/vai
neﬁnansiāls atbalsts: 
konsultāciju pakalpojumiLīdz 200 000 EUR
Hronoloģijas princips
Pamatā atbilsme attiecināmības 
kritērijiemAtkarībā no shēmas: 
līdz 40 000 EUR (tūrisma projekti) vai 
200 000 EUR (mazumtirdzniecības 
projekti)
Tiešs ieguldījums MVUFinansējums starpniekiem 
(projektu sponsoriem)Tiešs ieguldījums MVUTiešs ieguldījums MVUAtlases procedūra Maksimālā investīcijas summa Atbalsta veids
Emīlija-Romanja 
(Itālija)Pjemonta
(Itālija)
Digitālā 
konverģence 
(Grieķija)
Skotijas zemienes 
un augstienes
(Apvienotā Karaliste)DP
Inovatīva 
ekonomika
(Polija)
18 Apsvērumi
35 
Lielākā daļa atlases procedūru norisa 
hronoloģiskā secībā, piemērojot tikai 
attiecināmības kritērijus, kas bija viegli 
izdarāms. Līdz 2010. gadam tikai divās 
no piecām darbības programmām 
Itālijā (Pjemonta, Emīlija‑Romanja) 
vadošā iestāde bija izmantojusi kvali ‑
tatīvu atlases procedūru, pamatojoties 
uz būtiskiem kritērijiem, pieteikumu 
attiecīgu sarindošanu un eksperta 
novērtējumu. 2010. gadā Polija no ‑
lēma grozīt savas atlases procedūras 
un ieviesa kvalitatīvu novērtējumu 
un atlases procesā attiecīgi sarindoja 
priekšlikumus.
36 
Tas, ka kritēriju prasības nebija augstas, 
pieteikumu atlase nebija salīdzinoša 
un projektu pieteikumos nebija snieg ‑
ta visaptveroša biznesa informācija, 
kopumā noveda pie tāda rezultāta, 
ka vairāk nekā trešdaļa līdzfinansēto 
projektu piedāvāja zemu vai vispār 
nekādu rentabilitāti.
a) Grieķijā četri projekti, kas pare ‑
dzēja izveidot tīmekļa vietni ar 
rezervāciju tiešsaistē, bija lieki. 
Uzņēmumiem jau pirms projekta 
sākšanas bija tīmekļa vietnes ar 
tiešsaistes rezervācijas iespēju. Tur ‑
klāt izstrādātajām tīmekļa vietnēm 
bija tāds pats izkārtojums kā tām, 
ko bija ieviesušas citas tās pašas 
ķēdes viesnīcas, kuras arī saņēma 
ERAF līdz  finansējumu (par tādām 
pašām vai ļoti līdzīgām izmaksām) 
no tiem pašiem priekšlikumu 
konkursiem.b) Desmit no 30 līdzfinansētajiem 
un revidētajiem projektiem (visi 
desmit bija vai nu Itālijā (Emī ‑
lija‑Romanja un Pjemonta), vai 
Grieķijā19) būtu īstenoti arī bez 
līdzfinansējuma no publiskā 
sektora līdzekļiem, kā to norādīja 
projektu īpašnieki. Turklāt pieci no 
šiem desmit projektiem bija sākti 
krietnu laiku pirms tam, kad bija 
paziņots par dotācijas piešķiršanu. 
Trīs no tiem bija sākti pat pirms 
tam, kad uzņēmums bija iesniedzis 
līdzfinansēšanas pieteikumu. Visos 
šajos projektos ir sniegts liekais 
atbalsts.
c) Vienā dalībvalstī (Apvienotajā Ka ‑
ralistē) projektu sponsori konsul ‑
tēja uzņēmumus papildus dotāci ‑
jām vai to vietā. Triju konsultēto 
MVU projektu gadījumā, saskaņā ar 
projektu īpašnieku teikto, ERAF at ‑
balsta ietekme bija nenozīmīga, jo 
visi trīs uzņēmumi bija attīstījuši 
paši savu e‑komercijas stratēģiju 
un klātbūtni tiešsaistē neatkarīgi 
un par saviem līdzekļiem. Divos no 
šiem gadījumiem konsultācija ne ‑
kādi nepalīdzēja uzņēmumiem, un 
tāpēc tie uzskatīja, ka konsultācija 
nebija noderīga.otrajā procedūras kārtā, kurā 
pieteikumus vērtēja, 
pamatojoties uz īpašiem 
kritērijiem un pēc tam attiecīgi 
sarindoja. Otrajā vispārējās 
atlases procedūras posmā 
iesaistījās projektu sponsori, 
kas bija atlasīti, lai 
hronoloģiskā secībā sniegtu 
palīdzību mazajiem un 
vidējiem uzņēmumiem.
19 Ietverot 36. punkta 
a) apakšpunktā minētos četrus 
projektus.
19 Apsvērumi
Atlases procedūras reizēm bija 
pārāk laikietilpīgas
37 
Revidēto projektu apstiprināšana (laiks 
no piedāvājumu konkursa izsludi ‑
nāšanas līdz dotācijas piešķiršanai) 
vidēji ilga vairāk nekā sešus mēnešus 
trijās no piecām revidētajām darbības 
programmām (Grieķijā un Itālijā – Emī ‑
lija‑Romanja un Pjemonta). Tam bija 
potenciāla ietekme uz pieteikumu ie ‑
sniedzējiem, kuriem nepietika naudas 
resursu un kuriem finanšu atbalsts no 
publiskā sektora līdzekļiem patiešām 
bija vairāk vajadzīgs, un kuri tāpēc 
nevarēja sākt savus projektus.
38 
Vairāku mēnešu kavēšanos varēja tikai 
daļēji izskaidrot ar faktu, ka atlases 
process ietvēra eksperta vērtējumu 
un saņemto pieteikumu salīdzināju ‑
mu, pamatojoties uz būtisku kritēriju 
kopumu. Itālijā projekta apstiprināšana 
vidēji ilga astoņus mēnešus (darbības 
programma Emīlijas‑Romanjas reģio ‑
nam) vai 14 mēnešus (darbības prog ‑
ramma Pjemontai).
39 
Tomēr septiņu mēnešu ilgu procedūru 
bija grūti pamatot gadījumos, kad at ‑
lase balstījās uz iesniegšanas kārtības 
principu un netika veikta būtiska vērtē ‑
šana un pieteikumu salīdzināšana, kā 
tas bija Grieķijā (darbības programma 
“Digitālā konverģence”). Līdzīgas pro ‑
cedūras Apvienotajā Karalistē (darbī ‑
bas programma “Skotijas zemienes un 
augstienes”) vai Polijā (darbības prog ‑
ramma “Inovatīvā ekonomika”) ilga no 
diviem līdz četriem mēnešiem.40 
Atlases procedūras ilgumu Grieķijas 
darbības programmā var salīdzināt arī 
ar procedūras ilgumu “IKT inovācijas 
kuponu” iniciatīvas izmēģinājuma pro ‑
jektam, jo abos gadījumos, pamatojo ‑
ties uz hronoloģiskās secības principu, 
tika finansēti līdzīgi standarta projekti, 
kas bija konkrēti izstrādāti reģionālā 
līmenī. Kuponu izmēģinājuma projekta 
ietvaros tika atlasīti ļoti līdzīgi projekti, 
bet tiem vajadzēja mazāk nekā treš ‑
daļu no laika, ko tas prasīja Grieķijā 
(sk. 2. izcēlumu ).
Lielākajā daļā apmeklēto 
dalībvalstu atlases procedūrās 
nebija ņemta vērā pārrobežu 
dimensija
41 
Plānošanas perioda sākumā atlases 
procedūras, kurās izraudzījās revi ‑
dētos projektus visās apmeklētajās 
dalībvalstīs, izņemot Grieķiju (kur tas 
bija obligāti), pārrobežu tiešsaistes 
pakalpojumus neņēma vērā, kaut arī 
tas bija svarīgs faktors labāk integrē ‑
ta digitālā iekšējā tirgus izveidei (kā 
noteikts i2010 stratēģijā un uzsvērts 
DPE) (sk. arī 5. punktu). Pēc atlases 
procedūras un kritēriju pārskatīšanas 
Polija 2010. gadā attiecīgajā darbības 
programmā ieviesa tādu atlases kritē ‑
riju kā projekta starptautiskā dimensija 
(pārrobežu pakalpojumu piedāvājums).
20 Apsvērumi
42 
Tikai septiņi no 22 uzņēmumiem, kuru 
projektus pārbaudīja un kuriem būtu 
vajadzīgi pārrobežu darījumi, fak ‑
tiski īstenoja projektu, kas tiem ļāva 
izveidot tīmekļa vietni vai jau esošo 
pielāgot pārrobežu darījumu veikša ‑
nai. Citiem četriem uzņēmumiem šāds 
komponents jau bija pieejams pašu 
uzņēmumā vai uzņēmumu grupā, 
kurai tie piederēja. Līdz ar to puse no 
uzņēmumiem, kuri, īstenojot savus 
attiecīgos projektus, būtu varējuši gūt 
labumu no iespējām, ko dod pārrobe ‑
žu e‑komercija, to neguva.
43 
Desmit no 23 uzņēmumiem, kuru 
projektus revidēja un no kuriem bija 
pamatoti sagaidīt daudzvalodu tīmekļa 
vietni, tā bija divās vai vairāk valodās. 
Diviem no šiem desmit uzņēmumiem 
daudzvalodu tīmekļa vietne bija jau 
pirms projekta īstenošanas. Pārējiem 
astoņiem šāda iespēja pirmo reizi radās 
pēc tam, kad to projekti tika īstenoti.Vadošās iestādes vairākumā 
gadījumu nespēja novērtēt 
projektu ietekmi uz mazo un 
vidējo uzņēmumu attīstību
Vairāk nekā pusei pārbaudīto 
projektu nebija prasīts ziņot 
par jebkādiem uz rezultātu 
orientētiem mērķiem
44 
Viss, ko vadošās iestādes prasīja no 
uzņēmumiem, kuri saņēma atbalstu, 
bija iesniegt ziņojumus par to projekta 
īstenošanas gaitu, un – atkarībā no 
ilguma – ziņojumus iesniedza vai nu 
pēc projekta īstenošanas, vai projekta 
īstenošanas laikā un pēc īstenošanas. 
Tomēr 16 gadījumos no 30 pārbaudīta ‑
jiem informācija attiecās tikai uz pro ‑
jekta fizisku pabeigšanu, t. i., vajadzīgo 
IT risinājumu pirkumu un/vai izstrādi. 
Turklāt attiecībā uz trešdaļu revidēto 
projektu ziņojumos nebija informācijas 
par to īstenošanas ilgumu.
45 
Kompetentās vadošās iestādes (Grieķi ‑
jā, Itālijā un Apvienotajā Karalistē) ne ‑
prasīja nekādus uz rezultātiem orientē ‑
tus mērķus nevienam no attiecīgajiem 
16 projektiem. Vienīgā informācija, kas 
bija prasīta un ko saņēmēji sniedza, 
bija projekta faktiskās izmaksas un 
panāktie tiešie rezultāti.
21 Apsvērumi
46 
Vēl 14 citiem projektiem bija prasīta 
biznesa datu detalizēta uzraudzība, 
lai vadošā iestāde varētu novērtēt 
projekta īstenošanas tiešo ietekmi uz 
uzņēmuma attīstību. Vienas vadošās 
iestādes gadījumā maksājumi bija 
saistīti ar projekta darbības rezultātiem 
(sk. 5. izcēlumu ).47 
Turpmāku regulāru uzraudzību pēc 
tam, kad projekts bija pilnībā īstenots, 
neveica, izņemot vienu vadošo iestā ‑
di Polijā un vienu projekta sponsoru 
Apvienotajā Karalistē, kam šāds pie ‑
nākums bija noteikts dotācijas nolīgu ‑
mā. Pārējo vadošo iestāžu rīcībā bija 
informācija, kas nebija pietiekama, lai 
spriestu, cik efektīvi piešķirtais atbalsts 
ir sekmējis līdzfinansēto iestāžu un/vai 
stratēģisko mērķu kopuma attīstību.
Piemērs uz rezultātiem orientētai pārvaldībai: maksājumu sasaiste ar darbības 
rezultātiem
Polijā maksājumi bija saistīti ar biznesa rezultāta mērķu sasniegšanu. Ja mērķa vērtības nebija sasniegtas, 
starpniekstruktūrai bija iespēja samazināt dotācijas summu.
Tā notika ar vienu no vērtētajiem projektiem, kur vāju darbības rezultātu dēļ (netika sasniegts plānotais ieņē ‑
mumu mērķis) atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem minētajam projektam samazināja par 5 %.5. izcēlums
Dažos gadījumos uzraudzības 
sistēmas pietiekami ticami 
nereģistrēja projekta darbības 
rezultātus
48 
Visām pārbaudītajām vadošajām 
iestādēm, izņemot vienu, informāci ‑
ju par projekta darbības rezultātiem 
MVU sniedza standartizēta ziņojuma 
veidā. Vienai vadošajai iestādei (Itāli ‑
jā – Emīlija‑Romanja reģionā) nebija 
šādas standartizētas formas, tāpēc ziņojumi, kurus tā saņēma, bija kvalita ‑
tīvi atšķirīgi, jo katrs uzņēmums varēja 
izvēlēties, ko un kā ziņot. Tas savukārt 
nozīmēja to, ka vadošā iestāde ne ‑
spēja novērtēt, vai projekts ir īstenots 
sekmīgi, vai arī tā nav. Piemēram, viens 
saņēmējs nebija deklarējis, ka viens no 
projekta komponentiem (tiešsaistes 
iepirkumu grozs) nav izstrādāts, un 
vadošā iestāde šo jautājumu nebija 
risinājusi, lai gan bija iesaistīta līdzfi ‑
nansētajā projektā.
22 Apsvērumi
49 
Divu citu vadošo iestāžu gadījumā 
(Itālijā un Apvienotajā Karalistē) uzrau ‑
dzības sistēmās ievadītie dati nebija 
pilnībā ticami un/vai visaptveroši.
a) Itālijā (Pjemontā) vadošā iestāde 
nepārbaudīja sniegtās informā ‑
cijas precizitāti. Divos no četriem 
vērtētajiem projektiem sistēmā 
ievadītā informācija bija kļūdaina 
(vienā gadījumā tā attiecās uz tiešo 
rezultātu rādītāju, bet otrā – uz 
darbinieku skaitu vienā no līdzfi ‑
nansētajiem uzņēmumiem).
b) Apvienotajā Karalistē (“Skotijas 
zemienes un augstienes”) vadošā 
iestāde bija nepilnīgi formulēju ‑
si rādītāju kopumu, tāpēc katra 
projekta sponsors tos interpretēja 
dažādi un par attīstības gaitu neti ‑
ka ziņots saskanīgi.Datu trūkums reizēm traucēja 
uzraudzīt ES finansējuma 
ekonomisku izlietojumu
50 
Apvienotajā Karalistē (“Skotijas ze ‑
mienes un augstienes”) uzņēmumus 
atbalstīja starpnieki (proti, projektu 
sponsori). Dažos gadījumos starp ‑
nieki sniedza nefinansiālu palīdzību, 
piemēram, nodrošināja konsultāciju 
pakalpojumus (sk. arī 36. punkta c) 
apakšpunktu).
51 
Divos gadījumos starpnieku admi ‑
nistratīvās izmaksas bija ievērojamas, 
īpaši salīdzinājumā ar “IKT inovācijas 
kuponu” iniciatīvas izmēģinājuma pro ‑
jekta izmaksām (sk.  2. izcēlumu ). Pārē ‑
jās dalībvalstīs bija iespējams noteikt 
precīzu summu, kas MVU izmaksāta 
IKT izmantošanai, bet šajā gadījumā 
nebija skaidrs faktiskais ERAF līdzekļu 
apmērs, kas izlietots saņēmēju atbal ‑
stam (sk.  6. izcēlumu ).
Trūkst informācijas par starpniekiem radušos administratīvo izmaksu 
ekonomiskumu
Skotijā vadošā iestāde projektu īstenošanai izmantoja starpniekus jeb projektu sponsorus.
Tā kā konsultatīvo atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem sniedz paši starpnieki, administratīvās izmak ‑
sas, tostarp algas, veidoja ievērojamu atlīdzināto izdevumu daļu: viena projekta sponsors 55 % no sava budže ‑
ta izlietoja algām un vēl 18 % – mārketinga darbībām, bet kāds cits algām izlietoja 82 % no kopbudžeta. Tomēr 
nekādi dati nebija pieejami, tāpēc Palāta nespēja secināt, vai attiecīgie līdzekļi ir izlietoti ekonomiski. Turklāt 
viens no starpniekiem nebija dokumentējis laiku vai darbu, kas ieguldīts, konsultējot dažus no atbalstītajiem 
MVU.6. izcēlums
23 Apsvērumi
Kopumā mazie un vidējie 
uzņēmumi projektus 
īstenoja raiti, bet 
sasniegtie rezultāti ne 
vienmēr bija uzskatāmi
52 
Palāta vērtēja, vai
a) projekti bija īstenoti un uzturēti tā, 
kā sākumā plānots;
b) bija iegūti un izmērīti projekta 
īstenošanā plānotie ekonomiskie 
labumi.
Projektu tiešie rezultāti 
kopumā atbilda attiecīgajā 
pieteikumā minētajiem
53 
Lielākā daļa projektu bija īstenota 
atbilstoši budžetam un bez lielas 
kavēšanās. Gadījumos, kad budžets 
bija pārsniegts, summas bija nelielas 
un neietekmēja publiskā līdzfinansē ‑
juma summu. Par visiem gadījumiem, 
kad projekta īstenošana kavējās, bija 
paziņots vadošajai iestādei, kura to 
apstiprināja.
54 
No 30 revidētajiem projektiem 25 pro ‑
jektos tiešie rezultāti bija sasniegti 
atbilstoši plānam un darbojās.
a) 17 uzņēmumiem, kas saņēma at ‑
balstu, pēc tīmekļa vietnes izvei ‑
došanas bija pieejama tiešsaiste, 
un deviņi no tiem spēja tirgoties 
tiešsaistē.b) Pārējiem astoņiem uzņēmumiem 
tiešsaiste bija pieejama jau pirms 
projekta īstenošanas, taču tie izlē ‑
ma vai nu izveidot jaunu tīmekļa 
vietni, vai atjaunināt esošo.
Četros no iepriekš minētajiem 25 gadī ‑
jumiem e‑komercijas attīstība bija daļa 
no plašākiem projektiem, kuru mērķis 
bija digitalizēt uzņēmuma iekšējās 
procedūras (e‑bizness).
55 
Pārējos piecos revidētajos projektos 
(Grieķijā, Itālijā (Pjemontā) un Polijā) to 
īstenošana nesniedza plānotos tiešos 
rezultātus. Vienā gadījumā uzņēmums 
neizmantoja projektā izstrādāto 
lietotni. Pārējiem četriem projektiem, 
kaut arī IT lietotnes bija izstrādātas 
un ieviestas, vai nu neizdevās atrast 
nišu tirgū, vai radās tehniskas grūtības 
(sk. 57. punktu).
56 
Kaut arī lielākajai daļai projektu 
IT uzturēšanas budžets sākumā nebija 
paredzēts (izņemot četrus projektus), 
tas neradīja problēmu nevienam no 
uzņēmumiem, kuru projektus vērtēja. 
Faktiski IT programmatūra bija kopu ‑
mā izveidota tā, lai nodrošinātu zemas 
uzturēšanas izmaksas un ļautu lieto ‑
tājiem pašiem to atjaunināt un izdarīt 
grozījumus (tā bija 14 projektos).
24 Apsvērumi
57 
Īstenošanas laikā vai pēc tās gandrīz 
nevienam uzņēmumam neradās nozī ‑
mīgas tehniskas problēmas. Izstrādātās 
IT lietotnes bija funkcionālas un dar ‑
bojās netraucēti. Nedaudzie izņēmu ‑
mi bija divi uzņēmumi Grieķijā, kuru 
tīmekļa vietnei un/vai tiešsaistes re ‑
zervāciju lapai nevarēja piekļūt, un vēl 
trīs uzņēmumi Polijā un Itālijā, kuriem 
neizdevās atrast savu tirgus nišu un 
nebija klientu. Šajos trijos gadījumos 
projekta ilgtspēja vairs nebija saistīta 
vienīgi ar IT uzturēšanu: viens pro ‑
jekts nebija pabeigts, bet pārējie divi 
uzņēmumi raizējās, ka varētu neturpi ‑
nāt ekonomisko darbību pēc juridiski 
noteiktā ilgtspējas perioda.
Daudzi mazie un vidējie 
uzņēmumi apgalvoja, ka ir 
guvuši labumu no projektu 
īstenošanas, bet sasnieg ‑
tie rezultāti regulāri mērīti 
netika
58 
No 30 uzņēmumiem, kuru projektus 
vērtēja, mazāk nekā pusei bija pra ‑
sīts iesniegt koprezultāta mērķus 
(sk. arī 44.–46. punktu). No 14 projek ‑
tiem, kuru pieteikumos koprezultāta 
mērķi bija ietverti un tika arī uzraudzīti, 
tos sasniedza astoņi projekti. Starp 
koprezultāta mērķiem bija šādi: palie ‑
lināt apgrozījumu, palielināt klientu 
skaitu, palielināt tiešsaistes tirdzniecī ‑
bas daļu un/vai izveidot darbavietas.59 
Attiecībā uz otru pusi uzņēmumu, kas 
saņēma ERAF atbalstu e‑komercijas 
attīstīšanai, nav iespējams izveidot 
nekādu sasaisti starp saņemto ieguldī ‑
jumu un uzņēmuma panākto biznesa 
attīstību.
60 
Trīspadsmit uzņēmumi apgalvoja, ka 
pēc projekta īstenošanas efektivitā ‑
te ir uzlabojusies, tomēr nevienam 
(izņemot vienu) no tiem šādu mērķu 
projekta pieteikumos nebija. No šiem 
13 uzņēmumiem tikai četri spēja to 
izteikt skaitļos. Seši uzņēmumi nebija 
sasaistījuši līdzfinansēto tīmekļa vietni 
ar savu iekšējo biznesa programmatū ‑
ru, un tas nozīmēja, ka katra saņemtā 
tiešsaistes rezervācija bija manuāli 
jāievada iekšējās sistēmās.
61 
Lielākajā daļā līdzfinansēto projek ‑
tu jaunu darbavietu izveide nebija 
mērķis. Tomēr astoņos projektos starp 
mērķiem bija darbavietu izveide, kas 
projekta pieteikumos bija iekļauta kā 
koprezultāta mērķis.
62 
Visi astoņi projekti šo mērķi sasniedza. 
Vēl pieci uzņēmumi apgalvoja, ka pro ‑
jekta īstenošanas rezultātā ir pieņē ‑
muši darbā vienu vai vairākus darbi ‑
niekus, četri no uzņēmumiem spēja 
to pierādīt. Puse no uzņēmumiem, 
kuru projektus vērtēja, saviem darbi ‑
niekiem organizēja mācības par to, kā 
izmantot projekta ietvaros izstrādātās 
IT lietotnes. Šīs mācības bija pielāgotas 
katram atsevišķajam uzņēmumam, 
kas tās prasīja, tomēr nekādi sertifikāti 
izdoti netika. Izplatīta bija arī apmācība 
darba vietā.
25
 Secinājumi 
un ieteikumi
63 
Uzskata, ka e‑komercijas tehnoloģi ‑
jas ir veids, kā paātrināt ekonomisko 
izaugsmi, pilnveidot vienoto tirgu un 
veicināt Eiropas integrāciju. Tādējādi 
Komisija daudz lielāku uzmanību ir 
pievērsusi tam, cik svarīgi ir veicināt 
e‑komercijas attīstību, it īpaši vienā 
no savām pamatiniciatīvām (DPE). 
No ES struktūrfondu budžeta trīs 
miljardi eiro ir atvēlēti IKT izmanto ‑
šanai mazos un vidējos uzņēmumos 
2007.–2013. gada plānošanas periodā.
64 
Revīzijā aplūkoja jautājumu par to, vai 
ERAF atbalsts mazajiem un vidējiem 
uzņēmumiem e‑komercijas jomā bija 
efektīvs, un secināja, ka ERAF atbalsts 
e‑komercijas projektiem sekmēja 
tiešsaistes uzņēmējdarbības pakalpo ‑
jumu lielāku pieejamību. Taču uzrau ‑
dzības nepilnības neļauj novērtēt, kādā 
apmērā tas palīdzēja īstenot ES un 
dalībvalstu IKT stratēģijas un sasniegt 
MVU attīstības mērķus. Turklāt vājo at ‑
lases procedūru rezultātā līdzfinansēja 
projektus, par kuriem bija maz ticams, 
ka tie varētu sniegt ieguldītajiem 
līdzekļiem atbilstošu vērtību.65 
Dalībvalstu darbības programmas bija 
labs pamats tam, lai atbalstītu mazos 
un vidējos uzņēmumus e‑komerci ‑
jas jomā. Programmās bija iekļauti 
e‑komercijas pasākumi saskaņā ar 
valstu vai reģionālajām vajadzībām, 
kā definēts to attiecīgajās IKT stratēģi ‑
jās. Tomēr jēgpilnu panāktā progresa 
mērīšanu reizēm apdraudēja fakts, ka 
rādītāji un mērķa vērtības bija pārska ‑
tītas, bieži vien tas notika plānošanas 
perioda beigās, un tam ne vienmēr bija 
pienācīgs pamatojums. Turklāt ar e‑ko ‑
mercijas projektiem saistītie izdevumi 
ne vienmēr tika paziņoti Komisijai 
pareizā datu kategorijā, un tas traucēja 
veikt kopējo novērtējumu. Komisija 
2013. gadā reaģēja uz līdzekļu lēno 
apguves tempu un ierosināja struk ‑
tūrfondu izmantošanas alternatīvu, lai 
veicinātu IKT izmantošanu mazajos un 
vidējos uzņēmumos ar “IKT inovācijas 
kuponu shēmas” starpniecību. Tomēr 
tā nepievērsa pienācīgu uzmanību 
darbības rezultātu uzraudzībai, kas ir 
absolūti nepieciešams, lai novērtētu 
reāli panākto progresu (18.–27. punkts).
66 
Gan atlases, gan uzraudzības posmā 
vadošās iestādes vairāk koncentrējās 
uz tiešajiem rezultātiem nekā uz kop ‑
rezultātu. Piemēroto atlases kritēriju 
ierobežotības dēļ vadošās iestādes 
reizēm finansēja visus attiecināmos 
projektus, kamēr vien finansējums 
bija pieejams, neraugoties uz to, kāda 
bija šo projektu potenciālā pievienotā 
vērtība MVU attīstības vai ES informā ‑
cijas sabiedrības mērķu sasniegšanas 
perspektīvā (29.–43. punkts). Turklāt 
vadošās iestādes vairākumā gadījumu 
nespēja novērtēt projektu ietekmi uz 
MVU attīstību. Visbeidzot divas no atla ‑
sītajām dalībvalstīm neveica vajadzīgās 
ticamības pārbaudes datiem, kurus tās 
ievadīja sistēmā (44.–51. punkts).
26 Secinājumi un ieteikumi
67 
Kopumā MVU raiti īstenoja projek ‑
tus, un tiešie rezultāti parasti atbilda 
attiecīgajam pieteikumam. Daudzi 
MVU apgalvoja, ka ir ieguvuši no savu 
projektu īstenošanas, tomēr rezultāti 
bija izmērīti mazāk nekā pusē revidēto 
projektu. Šādos gadījumos tika seci ‑
nāts, ka labumu ir guvusi vairāk nekā 
puse attiecīgo MVU (53.–62. punkts).
68 
Tāpēc Palāta ir sagatavojusi turpmāk 
izklāstītos ieteikumus.
1. ieteikums
Komisijai ir jānodrošina, lai tā iegūtu 
saskanīgu un ticamu informāciju no 
dalībvalstīm par darbības programmu 
izpildes gaitu ne tikai finansiālā, bet arī 
darbības rezultātu aspektā. Tāpēc tai ir
a) jānovērtē ierosināto koprezultāta 
rādītāju atbilstība gan tad, kad tā 
apstiprina darbības programmas, 
gan tad, kad tās tiek grozītas;
b) jāizstrādā tāda uzraudzības 
sistēma, lai virzību uz visu mērķa 
vērtību kopas sasniegšanu varētu 
savlaicīgi izmērīt un lai būtu iespē ‑
jams veikt salīdzināšanu laikā;
c) jāierosina standarta rādītāji, kas 
atbilst ES stratēģiskajiem mērķiem 
e‑komercijas jomā.2. ieteikums
Komisijai jāpanāk, lai dalībvalstu 
ieviestie atlases kritēriji un procedūras 
nodrošina tādu atlasi, kas maksimāli 
palielina pieteicēju iesniegto projektu 
pievienoto vērtību tādā aspektā, ka tie 
veicina e‑komercijas attīstību mazajos 
un vidējos uzņēmumos un sasniedz 
DPE mērķus, tajā pašā laikā nodrošinot, 
lai šo procedūru piemērošanai vajadzī ‑
gais laiks un administratīvais darbs ir 
pieņemams saņēmējiem.
Atlasot projektus, dalībvalstu iestādēm 
attiecīgi ir
a) jāpamato vajadzība īstenot attiecī ‑
go projektu, ideālā gadījumā pie ‑
tiekami detalizēta un reāla biznesa 
plāna veidā;
b) jāpierāda projekta finansiālā 
dzīvotspēja;
c) lai nepieļautu lieko atbalstu, 
jāpierāda, ka atbalsts no publiskā 
sektora līdzekļiem ir vajadzīgs;
d) projektu īpašniekus jāmudina 
ņemt vērā savas uzņēmējdarbības 
pārrobežu dimensiju, lai pilnībā 
izmantotu vienotā tirgus piedāvā ‑
tās iespējas.
27 Secinājumi un ieteikumi
3. ieteikums
Komisijai ir jāprasa, lai dalībvalstu va ‑
došās iestādes ievieš uzraudzības rīkus, 
kas ļauj uzraudzīt dotācijas ietekmi uz 
atbalstītā MVU uzņēmējdarbības attīs ‑
tību. It īpaši jāprasa, lai
a) dotāciju nolīgumos tiktu formulēts 
noteikts stabilu rādītāju kopums 
un ar tiem saistītie mērķi; šo rā ‑
dītāju izpilde ir jāmēra un mērķu 
sasniegšana jāuzrauga gan tad, 
kad projekts ir īstenots un sācis 
darboties, gan vēlākā posmā, kad 
tā ietekme jau varētu būt izpaudu ‑
sies pilnībā;b) atbilstīgos gadījumos tiktu ieviests 
mehānisms, kas nodrošina maksā ‑
jumu sasaisti ar darbības rezultā ‑
tiem un kas ļauj šos maksājumus 
pielāgot, ja darbības rezultāti nav 
labi;
c) tiktu veiktas vajadzīgās pārbaudes 
un kontroles, lai nodrošinātu, ka 
uzraudzības sistēmās ievadītie dati 
ir ticami un saskanīgi.
Šo ziņojumu 2014. gada 12. novembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas 
palātas II apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Henri GRETHEN .
 Revīzijas palātas vārdā –
 priekšsēdētājs  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
28
ESI fondu programmās 2014.–2020. gadam jāparedz 
“darbību atlases pamatprincipi ” un “ koprezultāta 
rādītāji, tostarp izmērāma mērķa vērtība, ” un par tiem 
jāvienojas ar Komisiju. Atlases principu veids un sīki 
izstrādāti atlases kritēriji būs atkarīgi no konkrētā 
mērķa un līdzfinansējuma veida.
Dalībvalstīm, kuru darbībā konstatēti trūkumi 
attiecīgajās jomās, tiek prasīts programmā aprakstīt 
(ex ante  nosacījumi, rīcības plāns) darbības, kuras 
iestādes plāno veikt, lai uzlabotu projektu atla ‑
ses procedūras un mazinātu administratīvo slogu 
saņēmējiem. Attiecīgā gadījumā dalībvalstis tiek 
aicinātas aktīvi un mērķtiecīgi izmantot tehnisko 
palīdzību, lai veiktu iecerētos uzlabojumus.
Turklāt Komisija ieteiks vadošajām iestādēm 
digitālās izaugsmes projektu atlases procesā un 
atlases kritērijos iekļaut Eiropas Revīzijas palātas 
ieteikumus.
IV c)
Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam.
Būtībā Komisija piekrīt tam, ka jāievieš mehānisms, 
kas nodrošina saikni starp maksājumiem un rezultā ‑
tiem. Taču e‑komercijai paredzēto ERAF maksājumu 
piesaiste rezultātiem varētu būt sarežģīta.Kopsavilkums
III
Komisija atzinīgi vērtē Revīzijas palātas 
novērtējumu.
Komisija uzskata, ka ERAF atbalsta e‑komercijas 
projektiem efektivitāte sekmē uzņēmējdarbības 
pakalpojumu lielāku pieejamību tiešsaistē.
Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) 
jaunās regulas 2014.–2020. gadam risina jautājumu 
par uzraudzību plānošanas līmenī, veicinot orien ‑
tāciju uz rezultātiem, kā arī jautājumu par interven ‑
ces loģiku, ieviešot ex ante  nosacījumus. Saistībā 
ar ieguldījumiem e‑komercijas jomā nepieciešami 
ex ante  nosacījumi digitālās izaugsmes stratēģiskās 
politikas satvara formā.
IV a)
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Komisija 2007.–2013. gada periodā pieprasa vado ‑
šajām iestādēm ziņot par programmu īstenošanu 
saskaņā ar piemērojamām ERAF regulām.
Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ESI fondu 
programmās lielāks uzsvars tiks likts uz rezultātiem, 
kas balstīti uz mērķiem. Prioritāro virzienu līmenī 
rādītāji atspoguļos vispārīgo sniegumu attiecīgajā 
virzienā, nevis atsevišķus sasniegumus visu veidu 
darbībās, kuras var būt ietvertas attiecīgajā virzienā.
IV b)
Komisija piekrīt ieteikumam un pieprasīs dalībval ‑
stīm veikt atbilstīgus pasākumus.Komisijas atbilde
Komisijas atbilde 29
Apsvērumi
18
Komisija atzinīgi vērtē Revīzijas palātas novērtē ‑
jumu attiecībā uz stratēģisko satvaru, kas ieviests 
visās pārbaudītajās dalībvalstīs. Turklāt Komisija 
uzsver, ka jaunās ESI fondu regulas nodrošina 
labāku sniegumu un pamatu orientācijai uz rezul ‑
tātiem 2014.–2020. gada periodā. (Sk. atbildi uz 
IVb punktu.)
22
Regulā par 2007.–2013. gada programmām nav 
iekļautas prasības par standartizētu rādītāju izman ‑
tošanu uzraudzības nolūkā. Turklāt nav paredzēts 
būtisks rādītājs, kas attiektos īpaši uz e‑komerciju.
Tā sauktais rezultātu rādītājs parāda rezultātus, 
kas sagaidāmi no attiecīgās darbības īstenošanas. 
Tādējādi dalībvalstis izvēlas rezultātu rādītāju, kas 
visprecīzāk atspoguļo veiktās darbības rezultātus. 
Lai gan iespējams standartizēt tikai koprezultāta 
rādītājus, rezultātu rādītāji ir īpaši pielāgoti un 
atspoguļo sasniegto mērķi.
Atbilde uz 23. un 25. punktu
Izmaiņas rezultātu rādītājos veic vadošās iestādes 
plānošanas perioda laikā. Komisija norāda, ka, ja 
dalībvalsts pieprasa izdarīt grozījumus programmā, 
jāpārskata arī attiecīgie programmas rādītāji. Ja 
pieļautas būtiskas atkāpes, jānoskaidro šādu atkāpju 
iemesls katrā konkrētajā gadījumā. Par grozījumiem 
jāapspriežas ar Eiropas Komisiju, un tā pieprasa 
vadošajai iestādei sniegt pietiekamu pamatojumu. 
Rezultātu rādītājus gan paaugstina (ja mērķi var būt 
augstāki), gan arī pazemina (ja ekonomiskā situā ‑
cija un faktiski panāktais progress nav atkarīgs no 
vadošās iestādes).
Saistībā ar Grieķiju jānorāda, ka nesen – 2012. gada 
decembrī – veiktās darbības programmas “Digitālā 
konverģence” grozījumi būtībā attiecās uz ievēro ‑
jamu budžeta samazinājumu (par aptuveni 300 mil ‑
joniem EUR), lai stiprinātu darbības programmu 
“Konkurētspēja”. Šāds samazinājums neizbēgami 
ietekmēja rādītājus, un tie bija attiecīgi jākoriģē un 
jāpielāgo.Ievads
05
Komisija norāda, ka to MVU daļa, kuri veic pirkumus 
tiešsaistē, ir daudz lielāka un ka ES vidējais rādītājs 
26 % līmenī ir daudz tuvāk mērķim. Šis relatīvais 
sasniegums daļēji skaidrojams ar augstāku sākot ‑
nējo rādītāju. Turklāt ir viegli veikt pirkumus tieš ‑
saistē, taču ir sarežģīti pārdot, jo jāizveido platforma 
ar maksājumu un piegādes mehānismu.
09
Komisija piekrīt Revīzijas palātas paustajām bažām 
par IKT izmantošanai paredzēto līdzekļu lēno 
apguves tempu. Tādēļ Komisija ir izstrādājusi un 
izplata1 norādes, lai sekmētu politikas instrumentu 
izmantošanu IKT, tostarp e‑komercijas, ieviešanai 
MVU. Komisija šādas norādes ir iekļāvusi, piemēram, 
Pakalpojumu inovācijas rokasgrāmatā, rokasgrā ‑
matā “MVU gudra izaugsme”, rokasgrāmatā “MVU 
internacionalizācija”, rokasgrāmatā par dažādām 
digitālās izaugsmes veicināšanas atbalsta metodēm 
“Digitālās programmas instrumenti”, kā arī Plānā 
par IKT inovācijas kuponiem, kas minēts turpmāk. 
Komisija arī nodrošina piekļuvi ekspertiem digitālās 
izaugsmes jomā, sniedzot tehnisko palīdzību.2
Komisija 2003. gadā arī izveidoja Eiropas e‑komer ‑
cijas atbalsta tīklu MVU ( eBSN ) kā politikas koordi ‑
nēšanas platformu, kas paredzēta lēmumu pieņē ‑
mējiem valstu un reģionu līmenī, kā arī sabiedriskās 
politikas ekspertiem e‑komercijas jomā. Tas ietver 
iniciatīvu, kas paredz veicināt IT gudru izmantošanu 
un MVU integrāciju globālās rūpniecības vērtību 
ķēdēs.3
1 Sk. http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/gu ides
2  Kā tas 2013.–2014. gadā tika darīts saistībā ar Ungāriju, Grieķiju 
un Itāliju.
3  Sk. http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/ebsn/what/
index_en.htm
Komisijas atbilde 30
Atsaucoties uz subsidiaritātes principu un īstenojot 
kopīgu pārvaldību, dalībvalstīm un reģioniem ir 
jāpieņem lēmums par IKT inovācijas kuponu shēmas 
ieviešanu saistībā ar to darbības programmām. 
Komisija patlaban aicina reģionus iekļaut shēmu to 
inovācijas vai digitālās izaugsmes stratēģijā.
Komisija arī piekrīt tam, ka jāatbalsta uz pieprasī ‑
jumu balstīta atbalsta shēma, kas atbilst MVU uzņē ‑
mējdarbības vajadzībām.
Taču līdzšinējā reģionos gūtā pieredze rāda, ka 
nereti MVU nav pietiekamu zināšanu, lai precīzi 
noteiktu tehnoloģiju/IKT risinājumu, kas atbil ‑
stu uzņēmuma uzņēmējdarbības koncepcijai, un 
ka MVU nepieciešams atbalsts, lai identificētu 
un noteiktu to IKT vajadzības, kā arī izstrādātu 
atbilstīgu uzņēmējdarbības plānu. Konsultāciju 
sniegšana, lai analizētu un noteiktu piemērotāko 
IKT uzņēmējdarbības risinājumu MVU, arī ir daļa no 
kuponu iniciatīvas.
Ņemot vērā kuponu iniciatīvas eksperimentālo rak ‑
sturu, kā arī ierobežoto īstenošanas laiku, rezultātu 
rādītāji patlaban nav pieejami. Šī informācija būs 
pieejama Komisijai nākamajā uzraudzības komitejas 
darba sesijā 2015. gada vidū.
Programmu līmenī ir svarīgi uzsvērt, 
ka 2007.–2013. gada plānošanas periodā ir pieejami 
nevis rezultātu rādītāji, bet koprezultāta rādītāji. 
Tomēr šī informācija tiks pieprasīta uzraudzības 
komiteju sanāksmēs.24
Polijā 2011. gada sākumā tika veiktas rādītāju izmai ‑
ņas darbības programmā “Inovatīvā ekonomika”. 
Ņemot vērā to, ka darbības programmu apstiprināja 
2007. gada beigās un pirmos uzaicinājumus iesniegt 
priekšlikumus publicēja 2008. un 2009. gadā, gro ‑
zījumus veica pēc iespējas ātrāk pēc tam, kad tika 
gūta sākotnējā pieredze šā pasākuma īstenošanā 
plānošanas perioda vidū un vadošā iestāde sniedza 
atbilstīgu pamatojumu.
26
Lai gan Komisija atbildīgajām iestādēm sniedza 
norādes (sk. 6. zemsvītras piezīmi) par informācijas 
sistēmas kategorizācijas principiem, par izdevumu 
klasifikāciju joprojām ir atbildīga vadošā iestāde.
2. izcēlums
Saistībā ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu “IKT 
inovācijas kupons” ir piegādes mehānisms, kas ļauj 
sasniegt mikrouzņēmumus un MVU, mazinot tiem 
radīto administratīvo slogu. Nav vienas shēmas, kas 
būtu piemērota visiem. Ikvienu shēmu izstrādās un 
ieviesīs reģionālās un vietējās iestādes piešķīrumu 
vai finanšu instrumentu veidā atbilstīgi būtiskiem 
īpašiem faktoriem, piemēram, katra reģiona IKT 
potenciālam un intensitātei, citu inovatīvu pārval ‑
dības pasākumu integrācijai reģionā, spējai pār ‑
valdīt shēmu, līdzšinējai pieredzei šādu pasākumu 
atbalstā vai nepieciešamībai uzlabot IKT apguvi 
MVU.
Komisijas atbilde 31
33
Komisija uzsver, ka sarunās par ESI fondu program ‑
mām 2014.–2020. gadā tā kā daļu darbības prog ‑
rammām rūpīgi pārbauda darbības “atlases pamat ‑
principus”, lai nodrošinātu to atbilstību darbību 
īpašajiem mērķiem un veidiem.4
35
Komisija uzskata, ka vadošajai iestādei (vai dele ‑
ģētai starpniekiestādei) būtu jāsaglabā pietiekami 
pierādījumi, kas pierāda, ka atlases procedūra ir 
pārredzama un atbilst kritērijiem, ko pieņēmusi 
programmas uzraudzības komiteja.
36 a)
Komisija uzsver, ka tai ir zināms aprakstītais gadī ‑
jums. Komisija un dalībvalsts ir uzsākusi atbilstīgus 
novēršanas pasākumus.
36 b)
Kā saistībā ar Itālijas projektu paskaidroja dalībval ‑
stu iestādes, uzaicinājums tika sagatavots saskaņā 
ar Regulu (EK) 1998/2006 (“ de minimis ”). Šī regula 
atšķirībā no citām atbalsta shēmām neparedzēja 
prasību par stimulējošu ietekmi. Tomēr uzaici ‑
nājumā bija paredzēts ierobežot atpakaļejošus 
izdevumu aprēķinus līdz 2008. gada 1. janvārim, 
nepagarinot termiņu līdz 2007. gada 1. janvārim, kā 
tas būtu bijis iespējams.
4  Kopīgo noteikumu regulas 96. panta 2. punkta b) apakšpunkts: 
iii) atbalstāmo darbību veidu un piemēru aprakstu katrai 
investīciju prioritātei un to paredzamo ieguldījumu šā 
apakšpunkta i) punktā minēto konkrēto mērķu sasniegšanā, 
tostarp darbību atlases pamatprincipus un – attiecīgā 
gadījumā – norādot galvenās mērķgrupas, īpašas mērķteritorijas, 
atbalsta saņēmēju veidus, finanšu instrumentu plānoto 
izlietojumu un lielos projektus.29
Īstenojot kopīgu pārvaldību, dalībvalstis ir atbildī ‑
gas par sīki izstrādātu atlases kritēriju noteikšanu 
un projektu atlasi. Tas nozīmē, ka, veicot e‑komer ‑
cijas projektu atlasi, vadošā iestāde lemj par to, vai 
pieteikumam jāpievieno uzņēmējdarbības plāns 
(vai cita informācija atbilstīgi darbības programmas 
mērķiem), kā arī par to, kāda informācija iekļaujama 
pieteikumā. Vadošā iestāde arī pārbauda projekta 
pieteikuma un pavaddokumentu (piemēram, uzņē ‑
mējdarbības plāna) kvalitāti.
31
Īstenojot kopīgu pārvaldību, dalībvalstis ir atbildī ‑
gas par sīki izstrādātu atlases kritēriju noteikšanu 
un projektu atlasi. Tas nozīmē, ka, veicot e‑komer ‑
cijas projektu atlasi, vadošā iestāde lemj par to, vai 
pieteikumam jāpievieno uzņēmējdarbības plāns 
(vai cita informācija atbilstīgi darbības programmas 
mērķiem), kā arī par to, kāda informācija iekļaujama 
pieteikumā. Vadošā iestāde arī pārbauda projekta 
pieteikuma un pavaddokumentu (piemēram, uzņē ‑
mējdarbības plāna) kvalitāti.
Komisijas atbilde attiecībā 
uz 32. punktu un 4. izcēlumu
Komisija uzsver, ka tai ir zināms gadījums, kas 
aprakstīts 32. punktā un 4. izcēlumā. Komisija 
un dalībvalsts ir uzsākušas atbilstīgus korektīvus 
pasākumus.
Komisijas atbilde 32
43
Tīmekļa vietnes tulkošanu var paredzēt, ja mērķa 
tirgū ārvalstīs rodas uzņēmējdarbības iespējas. Taču 
atkarībā no uzņēmējdarbības veida radušās izmak ‑
sas var pārsniegt papildu ieguvumus.
Atbilde uz 44. un 45. punktu
Regulā par 2007.–2013. gada programmām nav 
iekļautas prasības par standartizētu rādītāju izman ‑
tošanu uzraudzības nolūkā. Turklāt nav paredzēts 
būtisks rādītājs, kas attiektos īpaši uz e‑komerciju.
Iesniegto ziņojumu par panākto progresu projektu 
īstenošanā analīzi veic dalībvalstu līmenī. Atbilstīgi 
juridiskajam pamatam Komisija sniedz norādes, lai 
uzlabotu projektu pārvaldību.
Tā sauktais rezultātu rādītājs parāda rezultātus, 
kas gaidāmi, īstenojot attiecīgo darbību. Tādējādi 
dalībvalstis izvēlas rezultātu rādītāju, kas visprecī ‑
zāk atspoguļo veiktās darbības rezultātus. Lai gan 
iespējams standartizēt tikai koprezultāta rādītājus, 
rezultātu rādītāji ir īpaši pielāgoti un atspoguļo 
sasniegto mērķi.
47
Pilnībā īstenoto projektu sistemātiska uzraudzība 
uzskatāma par labu praksi, taču nav pienākums 
saskaņā ar regulām.
Vadošajām iestādēm būtu jāveic novērtējumi, 
izvērtējot programmas efektivitāti, lietderīgumu un 
ietekmi. Novērtējumā izvērtē, vai fondu atbalsts ir 
veicinājis katras prioritātes mērķu sasniegšanu.37
Komisija piekrīt Revīzijas palātai un attiecīgos 
gadījumos ierosinās jautājumu par projektu atlases 
ilgumu programmas uzraudzības komitejas sanāk ‑
smēs, lai nodrošinātu apstiprinātu un ātrāku proce ‑
dūru īstenošanu.
40
Komisija uzsver intervences intensitātes atšķirības 
starp Grieķijas darbības programmu un izmē ‑
ģinājuma projektu “IKT inovācijas kuponi”, kas 
Grieķijas darbības programmā bija 40 000 EUR 
līdz 200 000 EUR un izmēģinājuma projektos – 5000 
EUR līdz 7500 EUR. Tas varētu izskaidrot arī atlases 
procedūras ilguma atšķirības.
Turklāt Mursija pamatoja savu IKT inovācijas kuponu 
izmēģinājuma projektu ar ārkārtīgi lielu pieredzi 
inovācijas kuponu izstrādē, ieviešanā un pārvaldībā.
41
Pārrobežu aspekts ir atkarīgs no uzņēmējdarbības 
veida. Uzņēmums var veikt darbību vietējā līmenī, 
tādējādi izslēdzot pārrobežu darbības. Savukārt 
uzņēmējdarbības paplašināšanai nākotnē var būt 
nepieciešams pielāgot tīmekļa vietni, nodrošinot 
daudzvalodu risinājumus.
Komisija attiecībā uz ERAF programmām 
2014.–2020. gadā uzsver MVU internacionalizācijas 
nozīmi, jo izpēte rāda, ka MVU, kuri aktīvi darbojas 
aiz savas valsts robežām, ir konkurētspējīgāki.5
5 Sk., piemēram: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/files/
support_measures/internationalisation/report_internat _en.pdf
Komisijas atbilde 33
Komisija uzsver, ka arī 2014.–2020. gada periodā 
pienākums ziņot Komisijai par rezultātiem neattie ‑
cas uz katru atsevišķu projektu, bet gan uz kopējiem 
rezultātiem par programmu/prioritāro virzienu.
60
Komisija norāda, ka uz saņēmēju ziņošanas pienā ‑
kumu aspektiem, tostarp kvantitatīvo un kvalita ‑
tīvo mērķu un datu izveides un ziņošanas izmaksu 
apsvērumu saistību ar atbalsta apmēru, attiecas 
kopīgā pārvaldība, ko nosaka vadošā iestāde 
atbilstīgi darbības programmai un tās mērķiem.
Secinājumi un ieteikumi
64
Komisija atzinīgi vērtē Revīzijas palātas novērtē ‑
jumu. Komisija uzskata, ka ERAF atbalsta e‑komerci ‑
jas projektiem efektivitāte sekmē uzņēmējdarbības 
pakalpojumu lielāku pieejamību tiešsaistē. Eiropas 
strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) jaunās 
regulas 2014.–2020. gadam risina jautājumu par 
uzraudzību plānošanas līmenī, veicinot orientāciju 
uz rezultātiem, kā arī par intervences loģiku, ievie ‑
šot ex ante  nosacījumus. Saistībā ar ieguldījumiem 
e‑komercijas jomā nepieciešami ex ante  nosacījumi 
digitālās izaugsmes stratēģiskās politikas satvara 
formā.
65
Regulās par 2007.–2013. gada programmām nav 
iekļautas prasības par standartizētu rādītāju izman ‑
tošanu uzraudzības nolūkā. Turklāt nav paredzēts 
būtisks rādītājs, kas attiektos īpaši uz e‑komerciju 
un ļautu īpaši uzraudzīt rezultātu.49 a)
Komisija atzīst problēmu, taču vērš uzmanību uz 
vairākiem aspektiem, proti, ekonomiskās/finanšu 
krīzes ietekmi, kuras sekas bija liels likvidēto uzņē ‑
mumu skaits, uzņēmumiem, kuri pārtrauca dalību 
finansētajos projektos, kā arī uz to, ka kopumā 
intervences periodi bija garāki. Lai mazinātu krīzes 
ietekmi, Pjemontas iestādes koncentrēja savus cen ‑
tienus (tostarp uzraudzību) un finansējuma apgūša ‑
nas paātrināšanu.
Vadošā iestāde īsteno vairākas iniciatīvas, lai 
izbeigtu šo ārkārtas situāciju un atjaunotu regulā ‑
ras, pastāvīgas un pienācīgas datorizētās pārvaldī ‑
bas darbības saistībā ar visu veidu informāciju, kas 
attiecas uz panākto progresu finansēto projektu 
īstenošanā.
49 b)
Komisija atzīst, ka attiecīgie rādītāji būtu atbilstīgi 
jāformulē, lai vadošā iestāde varētu apkopot datus 
darbības programmu līmenī.
Jaunās ESI fondu regulas 2014.–2020. gadam risina 
šo problēmu.
6. izcēlums
Revidētie projekti saistīti galvenokārt ar ekspertu 
konsultācijām un atbalsta pakalpojumiem jauniem 
un esošiem uzņēmumiem, ko sniedz starpnieki. 
Tādējādi algām izlietota lielākā daļa piešķīrumu.
Turklāt tirgvedības izmaksas radīja sabiedrisko 
sakaru veidošanas pasākumi, ko organizēja jauniem 
uzņēmumiem, lai to pārstāvji varētu tikties ar veik ‑
smīgiem uzņēmējiem. Jaunie uzņēmumi piedalījās 
šajos pasākumos, jo uzņēmējdarbības iespējas radās 
vēlākā posmā.
58
Sk. Komisijas atbildi attiecībā uz 22. punktu par 
veiksmīgāku virzību uz rezultātiem atbilstīgi Kopīgo 
noteikumu regulai 2014.–2020. gadam.
Komisijas atbilde 34
1. ieteikums
Komisija 2007.–2013. gada periodā pieprasa vado ‑
šajām iestādēm ziņot par programmu īstenošanu 
saskaņā ar piemērojamām ERAF regulām.
Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ESI fondu 
programmās lielāks uzsvars tiks likts uz rezultātiem, 
kas balstīti uz mērķiem. Prioritāro virzienu līmenī 
rādītāji atspoguļos vispārīgo sniegumu attiecīgajā 
virzienā, nevis atsevišķus sasniegumus visu veidu 
darbībās, kuras var būt ietvertas attiecīgajā virzienā.
1. ieteikums a)
Komisija piekrīt izvērtēt ierosināto rezultātu rādītāju 
nozīmi, gan apstiprinot darbības programmas, gan 
arī to grozījumus.
1. ieteikums b)
Komisija piekrīt ieteikumam.
Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, stiprinot 
orientāciju uz rezultātiem, tiek prasīts program ‑
mās skaidri noteikt kopīgos un programmu īpašos 
koprezultāta rādītājus (ar mērķa vērtībām) un rezul ‑
tātu rādītājus, kas ļaus izvērtēt panākto progresu 
virzībā uz pārmaiņām, kuras iecerētas, veicot 
ieguldījumu (ar bāzes datiem un mērķa vērtībām). 
Informācija par panākto progresu programmu 
īstenošanā vienu reizi gadā (sākot ar 2016. gadu) tiks 
iesniegta arī Komisijai, tādējādi nodrošinot iespēju 
vērot attīstību laika gaitā. Šī informācija tiks struktu ‑
rēta, nodrošinot iespēju veikt analīzi, salīdzināšanu 
un apkopošanu, turklāt Komisija ir iecerējusi arī 
publiskot šos datus.
1. ieteikums c)
Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam.Turklāt, ja dalībvalsts pieprasa izdarīt grozījumus 
programmā, jāpārskata arī attiecīgie programmas 
rādītāji.
Otrkārt, lai gan Komisija atbildīgajām iestādēm snie ‑
dza norādes6 par informācijas sistēmas kategorizāci ‑
jas principiem, par izdevumu klasifikāciju joprojām 
ir atbildīga vadošā iestāde.
Komisija norāda uz iniciatīvas “IKT inovācijas 
kuponu shēma” eksperimentālo raksturu. Līdz šim 
gūtā pieredze reģionos rāda, ka šāda iniciatīva ir 
patiešām nepieciešama, lai veicinātu MVU piepra ‑
sījumu. Ņemot vērā ierobežoto īstenošanas laiku, 
patlaban nav pieejami rezultātu rādītāji. Šī informā ‑
cija būs pieejama Komisijai nākamajā uzraudzības 
komitejas darba sesijā 2015. gada vidū.
66
Komisija uzskata, ka jaunās ESI fondu regulas 
nodrošina labāku satvaru snieguma uzlabošanai un 
orientācijai uz rezultātiem 2014.–2020. gadā.
Jo īpaši Komisija sarunās par ESI fondu program ‑
mām 2014.–2020. gadā kā daļu no darbības prog ‑
rammām rūpīgi pārbauda darbības “atlases pamat ‑
principus”, lai nodrošinātu to atbilstību darbību 
īpašajiem mērķiem un veidiem.7
67
Komisija atzinīgi vērtē Revīzijas palātas 
novērtējumu.
6  2009. gada metodiskās norādes: http://ec.europa.eu/
employment_social/sfc2007/quick‑guides/sfc2007_reporting_
categorisation_data_Note_Art_11.pdf
  Jautājumi un atbildes, pirmo reizi izdoti 2009. gadā un pārskatīti 
2012. gadā: http://ec.europa.eu/employment_social/sfc2007/
quick‑guides/categorisation_faq_rev201202.pdf , “...Ieteicams 
kodus lietot saprātīgi, tostarp, ja iespējams, izmantot arī valsts 
praksi vai definīcijas... Komisija nepiedāvā saskaņotas definīcijas, 
taču labprāt sniedz pauž savu nostāju attiecībā uz visiem 
jautājumiem, kas var rasties.”
7  Kopīgo noteikumu regulas 96. panta 2. punkta b) apakšpunkts: 
iii) atbalstāmo darbību veidu un piemēru aprakstu katrai 
investīciju prioritātei un to paredzamo ieguldījumu šā 
apakšpunkta i) punktā minēto konkrēto mērķu sasniegšanā, 
tostarp darbību atlases pamatprincipus un – attiecīgā 
gadījumā – norādot galvenās mērķgrupas, īpašas mērķteritorijas, 
atbalsta saņēmēju veidus, finanšu instrumentu plānoto 
izlietojumu un lielos projektus.
Komisijas atbilde 35
Komisija norāda, ka šis ieteikums ir adresēts dalīb ‑
valstīm, un uzsver, ka sīkākiem tā aspektiem jābūt 
atbilstīgiem katras darbības programmas īpašajam 
kontekstam.
2. ieteikums a)
Komisija ierosina šādus jautājumus sarunās par ESI 
fondu programmu projektiem – tajos jāiekļauj infor ‑
mācija par darbību atlases principiem. Tomēr atlases 
principu veids un sīki izstrādāti atlases kritēriji būs 
atkarīgi no konkrētā mērķa, intervences veida un 
apmēra, kā arī ieguldījuma nosacījumiem. Ne visos 
gadījumos, kas saistīti ar atbalstu e‑komercijai, 
tas var nozīmēt prasību iesniegt uzņēmējdarbības 
plānu.
2. ieteikums b)
Komisija piekrīt, ka ERAF ieguldījumam projektā 
būtu jābalstās uz izmaksu un ieguvumu analīzes, 
kas parāda projekta finansiālo dzīvotspēju. Tas 
jāparedz atlases prasībās, ko nosaka uzraudzības 
komitejas dalībvalstīs.
2. ieteikums d)
Komisija atbalsta MVU internacionalizāciju, jo 
starptautiski aktīvi MVU rada vairāk darbavietu, un 
tie ir inovatīvāki nekā MVU, kas darbojas tikai vietējā 
tirgū8. Tādēļ ESI fondu regulas 2014.–2020. gadam 
arī veicina sadarbību ārpus darbības program ‑
mas īstenošanas teritorijas (sk. Kopīgo noteikumu 
regulas 70. panta 2. punktu). Tomēr, nosakot īpašu 
stimulu piemērotību projektu pārrobežu dimensijai, 
jāņem vērā programmu īpašie mērķi un darbību 
veidi.
8  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market‑access/
internationalisation/index_en.htm#h2 ‑5Komisija piekrīt tam, ka ir svarīgi uzraudzīt piešķī ‑
rumu ietekmi. Taču rādītāji, kas izvēlēti progresa 
un ietekmes izvērtēšanai, nebūs standarta rādītāji. 
Tie būs atkarīgi no katras darbības programmas 
īpašajiem mērķiem. Izmantojamie rādītāji atspoguļo 
reģionu/dalībvalstu vajadzību un politikas pasā ‑
kumu daudzveidību.
Tomēr digitālās izaugsmes stratēģiskās politikas 
satvars ietver standarta rādītājus, ko izmanto, lai 
izvērtētu intervences progresu IKT jomās, kā pare ‑
dzēts Kopīgo noteikumu regulas XI pielikuma ex 
ante  nosacījumos 2.1. punktā.
2. ieteikums
Komisija piekrīt ieteikumam un pieprasīs dalībval ‑
stīm veikt atbilstīgus pasākumus.
ESI fondu programmās 2014.–2020. gadam jāparedz 
“darbību atlases pamatprincipi ” un “ koprezultāta 
rādītāji, tostarp izmērāma mērķa vērtība ”, un par tiem 
jāvienojas ar Komisiju. Atlases principu veids un sīki 
izstrādāti atlases kritēriji būs atkarīgi no konkrēta 
mērķa un līdzfinansējuma veida.
Dalībvalstīm, kuru darbībā konstatēti trūkumi 
attiecīgajās jomās, tiek prasīts programmā aprakstīt 
(ex ante  nosacījumi, rīcības plāns) darbības, kuras 
iestādes plāno veikt, lai uzlabotu projektu atla ‑
ses procedūras un mazinātu administratīvo slogu 
saņēmējiem. Attiecīgā gadījumā dalībvalstis tiek 
aicinātas aktīvi un mērķtiecīgi izmantot tehnisko 
palīdzību, lai veiktu iecerētos uzlabojumus.
Turklāt Komisija ieteiks vadošajām iestādēm 
digitālās izaugsmes projektu atlases procesā un 
atlases kritērijos iekļaut Eiropas Revīzijas palātas 
ieteikumus.
Komisijas atbilde 36
3. ieteikums a)
Komisija piekrīt ieteikumam. Tiesiskais regulējums 
2014.–2020. gadam prasa plānošanas periodā 
noteikt programmu rezultātu rādītājus prioritāro 
virzienu līmenī un koprezultāta rādītājus darbību 
līmenī.
3. ieteikums b)
Komisija būtībā atbalsta principu, taču praksē nevar 
piekrist ieteikumam. E‑komercijas projektu rezul ‑
tātus var ietekmēt ārējie faktori, ko iepriekš nevar 
paredzēt. Tādēļ būtu sarežģīti e‑komercijai paredzē ‑
tos ERAF līdzekļus piesaistīt rezultātiem.
3. ieteikums c)
Komisija piekrīt ieteikumam pieprasīt dalībvalstīm 
veikt nepieciešamās pārbaudes un kontroles pasā ‑
kumus, lai nodrošinātu, ka uzraudzības sistēmās 
ievadītie dati ir uzticami un saskaņoti.
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
•  Viens eksemplārs: 
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
•  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās 
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm), Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm), ar Europe Direct dienesta starpniecību 
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm) vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no  
jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
• Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Maksas abonementi•  Ar Eiropas Savienības Publikāciju biroja tirdzniecības aģentu starpniecību  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lv.htm).
QJ‑AB‑14‑021‑LV‑N ISSN 1977 ‑5717 Pēdējos gados kohēzijas politikas kontekstā 
Eiropas Savienība ar Eiropas Reģionālās 
attīstības fonda starpniecību ir līdzfinansējusi 
e-komercijas projektus. Pārbaudījusi 
ES līdzfinansētu e -komercijas projektu izlasi 
Grieķijā, Itālijā, Polijā un Apvienotajā Karalistē, 
Eiropas Revīzijas palāta šajā ziņojumā sniedz 
izvērtējumu par to, vai e -komercijas projekti 
sekmīgi atbalstīja informācijas un komunikācijas 
tehnoloģiju apguvi mazajos un vidējos 
uzņēmumos.
Palāta secināja, ka ERAF atbalsts e -komercijas 
projektiem sekmēja tiešsaistes uzņēmējdarbības 
pakalpojumu lielāku pieejamību. Taču tā arī 
secināja, ka uzraudzības nepilnības neļauj 
novērtēt, kādā apmērā tas palīdzēja īstenot 
Eiropas Savienības un dalībvalstu informācijas 
un komunikācijas tehnoloģiju stratēģijas un 
sasniegt mazo un vidējo uzņēmumu attīstības 
mērķus.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA