Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par to ceļošanas dokumentu sarakstu, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu, un par mehānisma ieviešanu šāda saraksta izveidei /* COM/2010/0662 galīgā redakcija - COD 2010/0325 */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 12.11.2010 COM(2010) 662 galīgā redakcija 2010/0325 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par to ceļošanas dokumentu sarakstu, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu, un par mehānisma ieviešanu šāda saraksta izveidei PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Priekšlikuma konteksts Konvencijas, ar ko īsteno Šengenas Līgumu, 17. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka "izpildu komiteja turklāt pieņem vajadzīgos lēmumus par (..) ceļošanas dokumentiem, kuros drīkst ielīmēt vīzu". Saskaņā ar šo pantu 1998. un 1999. gadā Izpildu komiteja pieņēma divus lēmumus, proti, lēmumu "par rokasgrāmatas izveidošanu attiecībā uz dokumentiem, kuros drīkst ielīmēt vīzu" (SCH/Com-ex (98)56 un SCH/Com-ex (99)14), un pēc tam lēmumu izstrādāt "Tabulu, kurā uzskaitīti trešo valstu valstpiederīgo ceļošanas dokumenti, kas nepieciešami vīzu izsniegšanai un robežu šķērsošanai". Kopīgās konsulārās instrukcijas (KKI) 11. pielikumā ir minēti daži "kritēriji, pēc kuriem nosaka, vai ceļošanas dokumentā drīkst ielīmēt vīzu". Taču ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. 810/2009, ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss), 2010. gada 5. aprīlī tika atcelts gan Konvencijas, ar ko īsteno Šengenas Līgumu, 17. panta 3. punkts, kas bija SCH/Com-ex (98)56 un SCH/Com-ex (99)14 juridiskais pamats, gan Kopīgā konsulārā instrukcija. Padomes Regulas (EK) Nr. 789/2001 2. panta 1. punktā noteikts, ka "katra dalībvalsts paziņo Padomes ģenerālsekretāram par tiem grozījumiem, ko tā vēlas veikt (..) rokasgrāmatā par dokumentiem, kuros var ielīmēt vīzu (..)". Regulas 3. pantā noteikts, ka "Padomes Ģenerālsekretariāts ir atbildīgs par pārskatīto variantu sagatavošanu (..) rokasgrāmatai par dokumentiem, kuros var ielīmēt vīzu (..)". Arī Regula Nr. 789/2001 tika atcelta ar Vīzu kodeksu. Spēkā esošā "Tabula, kurā uzskaitīti trešo valstu valstspiederīgo ceļošanas dokumenti, kas nepieciešami vīzu izsniegšanai un robežu šķērsošanai" (turpmāk "tabula") ietver piecas daļas: I: ceļošanas dokumenti, kuros drīkst ielīmēt vīzu un kuri aptver dokumentus, kurus izdevušas visas trešās valstis, kuru valstspiederīgajiem jābūt vīzai; trešās valstis, uz kuru valstspiederīgajiem šāda prasība neattiecas; un dalībvalstis, kas Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnībā; II: ārvalstnieka pase, ko izdevušas Šengenas valstis un kurā var ielīmēt vīzu, aptverot ārvalstnieka ceļošanas dokumentus (vai ārvalstnieka pasi, vai nepilsoņa pasi), bēgļa ceļošanas dokumentu (1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvencija) un bezvalstnieka ceļošanas dokumentu (1954. gada 28. septembra Ņujorkas Konvencija); III: saraksts ar 12 ceļošanas dokumentiem, ko izdevušas starptautiskas organizācijas; IV: pakāpeniska dokumentu reģistra izveide, kurā ietvertas oriģinālu kopijas (šī daļa nekad netika izstrādāta); V: informācija par zināmām fiktīvām pasēm. Balstoties uz dalībvalstu paziņojumiem Padomes Ģenerālsekretariātam, šī tabula tiek regulāri atjaunināta. Reizi gadā tiek publicētas konsolidētās redakcijas. Šai tabulai ir divkāršs mērķis: no vienas puses, tā ļauj robežkontroles iestādēm pārbaudīt, vai attiecīgais dokuments ir atzīts par tādu, kas ļauj šķērsot ārējās robežas, un, no otras puses, tā ļauj konsulārajiem darbiniekiem pārbaudīt, vai visas dalībvalstis, kuras piemēro kopējo vīzu politiku, atzīst attiecīgo dokumentu par tādu, kurā drīkst ielīmēt vīzas uzlīmi. Izsniegtās un ielīmētās vīzas teritoriālajam derīgumam jāatbilst to dalībvalstu teritorijai, kuras atzīst šo ceļošanas dokumentu, t.i., ja kāda dalībvalsts attiecīgo ceļošanas dokumentu neatzīst, šā ceļošanas dokumenta turētājs nevarēs piekļūt minētās dalībvalsts teritorijai. Vīzu izsniegšanas noteikumi šādos gadījumos ir izklāstīti Vīzu kodeksa 25. panta 3. punktā. Saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu trešo valstu valstpiederīgajiem "ir derīgs ceļošanas dokuments vai dokumenti, kas dod tiesības šķērsot robežu". Priekšlikuma pamatojums un mērķi Spēkā esošā "Ceļošanas dokumentu tabula", kura tika izveidota Šengenas sadarbības starpvaldību periodā, jāpielāgo Eiropas Savienības iestāžu sistēmai un tiesiskajam regulējumam. Juridiskais pamats Šengenas noteikumiem par vīzu politiku un par "standartiem un procedūrām, kas jāievēro (..), veicot personu pārbaudes pie [ārējām] robežām," ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 77. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts. Daži Vīzu kodeksa noteikumi skar jautājumu par trešo valstu izdotu ceļošanas dokumentu atzīšanu vai neatzīšanu dalībvalstīs. Šengenas Robežu kodeksā ir iekļauta tikai viena netieša norāde uz to ceļošanas dokumentu atzīšanu vai neatzīšanu dalībvalstīs, kuru turētājs ir trešās valsts valstspiederīgais, kas vēlas šķērsot ārējo robežu. Spēkā esošajā tabulā uzskaitīti arī dokumenti, kas to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas. Līdz šim brīdim nav izveidota sistemātiska to ceļošanas dokumentu sarakstu uzraudzība, kurus izdevušas trešās valstis. Tādēļ dalībvalstīm nav obligāti jāpauž sava nostāja attiecībā uz visu uzskaitīto dokumentu atzīšanu vai neatzīšanu. Šāda situācija dažu ceļošanas dokumentu turētājiem rada juridisko nenoteiktību par to, ka viņi var saņemt ieceļošanas atteikumu vai viņiem tiek izsniegta vīza ar ierobežotu teritoriālo derīgumu, kas ļauj viņiem ceļot vienīgi uz tām dalībvalstīm, kuras atzīst attiecīgo ceļošanas dokumentu. Turklāt tabulā norādītā "neatzīšana" bieži vien ir saistīta nevis ar to, ka attiecīgā dalībvalsts apzināti pieņēmusi lēmumu neatzīt konkrēto ceļošanas dokumentu, bet gan ar to, ka tā nav pieņēmusi nostāju par attiecīgo ceļošanas dokumentu. Tā kā dalībvalstīm ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz ceļošanas dokumentu atzīšanu, nav iespējams izstrādāt noteikumus par ceļošanas dokumentu atzīšanas saskaņošanu. Tādēļ šā priekšlikuma mērķis ir vienīgi izveidot mehānismu, kas nodrošinātu trešo valstu izdoto ceļošanas dokumentu saraksta regulāru atjaunināšanu, izveidot centralizētu mehānismu šādu ceļošanas dokumentu tehniskajai novērtēšanai un, visbeidzot, nodrošināt, ka dalībvalstis pauž savu nostāju attiecībā uz visu uzskaitīto ceļošanas dokumentu atzīšanu vai neatzīšanu. Tomēr šis priekšlikums arī paredz, ka Padomdevējā komitejā ir iespējams apmainīties ar informāciju nolūkā panākt kopēju nostāju starp dalībvalstīm par konkrēta ceļošanas dokumenta atzīšanu vai neatzīšanu. 2. Priekšlikuma juridiskie aspekti Šā priekšlikuma mērķis ir izveidot mehānismu, kas nodrošinātu trešo valstu izdoto ceļošanas dokumentu saraksta regulāru atjaunināšanu, izveidot centralizētu mehānismu šādu ceļošanas dokumentu tehniskajai novērtēšanai un, visbeidzot, nodrošināt, ka dalībvalstis pauž savu nostāju attiecībā uz šo ceļošanas dokumentu atzīšanu vai neatzīšanu. Ceļošanas dokumentu saraksta struktūra ir modernizēta un saistīta ar Regulu Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas. Tabulā būs ietverta arī informācija par ceļošanas dokumentiem, ko izdevušas dalībvalstis, kuras nepiemēro Šengenas acquis , par ceļošanas dokumentiem, kurus dalībvalstis izdevušas trešo valstu pilsoņiem, par ceļošanas dokumentiem, kuri izdoti bēgļiem saskaņā ar 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvenciju un bezvalstniekiem saskaņā ar 1954. gada 28. septembra Ņujorkas Konvenciju, kā arī par ceļošanas dokumentiem, ko izdevušas starptautiskas iestādes, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācija, Eiropas Savienība, Ziemeļatlantijas Līguma Organizācija un Starptautiskā Sarkanā Krusta komiteja. Ir izveidota arī saikne ar Vīzu kodeksa noteikumiem par vietējo Šengenas sadarbību (48. pants). Saskaņā ar 48. panta 1. punkta c) apakšpunktu jāizveido "pilnīgs to ceļošanas dokumentu saraksts, ko izdod uzņēmējvalsts". Tas sekmēs datu atjaunināšanu. Šajā priekšlikumā nav ietverta spēkā esošās tabulas V sadaļa — "Informācija par zināmām viltotām pasēm". Sarakstu ar "neatzīstamiem" viltotiem ceļošanas dokumentiem nevar uzskatīt par pilnīgu, un līdz ar to tam ir maza pievienotā vērtība. Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 77. panta 2. punkts, jo tas ir ES juridiskais pamats, kas Šengenas Izpildu komitejas lēmumiem SCH/Com-ex (98) 56 un SCH/Com-ex (99) 14 noteikts ar Padomes 1999. gada 20. maija Lēmumu 1999/436/EK, ar ko atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma un Līguma par Eiropas Savienību attiecīgajiem noteikumiem nosaka tiesisko bāzi visām normām un lēmumiem, kas veido Šengenas acquis (C pielikums, 4. pants)[1]. Priekšlikumā paredzēta administratīvo procedūru vienkāršošana publiskā sektora iestādēs (ES vai valstu līmenī). Ar centralizēta mehānisma izveidi Padomdevējas komitejas veidā, kas var veikt trešo valstu izdoto ceļošanas dokumentu un to drošības līmeņa tehnisku novērtēšanu, tiks sadalīti pienākumi, jo šo novērtējumu rezultāti tiks darīti zināmi visām dalībvalstīm, lai tādējādi izvairītos no dubulta darba veikšanas. Ja priekšlikums tiks pieņemts, spēkā esošie tiesību akti tiks atcelti. 3. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Komisijas personāls 2008. gada 3. oktobrī rīkoja ekspertu sanāksmi par ceļošanas dokumentu tabulas pārskatīšanu. Piedalījās eksperti no 23 dalībvalstīm. Dalībvalstis aicināja izveidot juridisku instrumentu, ar ko o izveidotu mehānismu, kas nodrošinātu, ka dati par trešo valstu izdotiem dokumentiem regulāri tiek atjaunināti, o izveidotu centralizētu mehānismu, lai dalībvalstis varētu veikt trešo valstu izdotu ceļošanas dokumentu tehnisku novērtēšanu nolūkā atbalstīt dalībvalstu lēmumu pieņemšanas procesu par ceļošanas dokumentu atzīšanu, o izveidotu mehānismu, kas dalībvalstīm noteiktu par pienākumu paust savu nostāju par visiem tabulā minētajiem ceļošanas dokumentiem, o ja iespējams, nodrošinātu saskaņotu nostāju attiecībā uz "tradicionālajiem" ceļošanas dokumentu veidiem (parastā pase, diplomātiskā pase un dienesta/oficiālā/īpašā pase), o balstītu tabulu uz sarakstiem I un II pielikumā Padomes 2001. gada 15. marta Regulā (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, o saglabātu pašreizējo tabulas struktūru, bet svītrotu V daļu, o nodrošinātu, ka tabula ir pieejama "tiešsaistē" un to uztur Komisija. Elektroniskajā datubāzē jābūt ietvertiem visu uzskaitīto ceļošanas dokumentu paraugiem. Šajā Komisijas priekšlikumā vērā ņemti visi ekspertu sniegtie ieteikumi, izņemot vēlmi panākt lielāku saskaņotību saistībā ar atzīšanu, ņemot vērā iepriekš minētos juridiskos ierobežojumus, un vēlmi izveidot tiešsaistes datubāzi, kurā būtu iekļauti visu ceļošanas dokumentu paraugi. Lai arī Komisija pilnībā atbalsta pēdējo minēto ieteikumu, tā uzskata, ka galvenās problēmas saistībā ar pašreizējo ceļošanas dokumentu tabulu ir datu par trešo valstu izdotiem dokumentiem nestrukturizēta atjaunināšana un negatīvās sekas darbības līmenī (jo īpaši attiecībā uz vienotu vīzu izsniegšanu), kas rodas tāpēc, ka dalībvalstis nav pieņēmušas nostāju attiecībā uz atzīšanu vai neatzīšanu. Tādēļ par galveno prioritāti būtu jānosaka līdzekļu un procedūru ieviešana, lai risinātu šīs problēmas. Šādas datubāzes izveide būtu laikietilpīga, un tai būtu vajadzīgi resursi, un tā tikai aizkavētu juridiskā instrumenta pieņemšanu, lai risinātu steidzamākās problēmas. Ilgtermiņā sinerģiju ar FADO (tiešsaistes sistēma informācijas apmaiņai par viltotiem un autentiskiem dokumentiem, kas izveidota ar Kopīgo rīcību 98/700/TI un ko pārvalda Padomes Ģenerālsekretariāts) varētu panākt, balstot tiešsaistes ceļošanas dokumentu tabulu uz dažiem FADO elementiem (piemēram, ceļošanas dokumentu paraugu attēliem) un tādējādi izvairoties no apgrūtinošās dubulta darba veikšanas. Komisijas ieteikto ceļošanas dokumentu saraksts un vēlāk veiktā atjaunināšana būs elektroniski pieejama CIRCA datubāzē. Sanāksmes dokumentā, ko Komisijas personāls sagatavoja saistībā ar ekspertu sanāksmi, kas notika 2008. gada oktobrī, izklāstīti vairāki varianti, kurus dalībvalstu eksperti izskatīja. Variants par juridiska instrumenta izveidi, lai ieviestu mehānismu, kas ļautu izveidot ceļošanas dokumentu sarakstu, kas regulāri tiek atjaunināts gan attiecībā uz informāciju par trešo valstu izdotiem ceļošanas dokumentiem, gan attiecībā uz dalībvalstu norādi par to, vai tās šos dokumentus atzīst vai neatzīst, tika izvēlēts nolūkā veicināt saskaņošanu, vienlaicīgi dalībvalstīm paturot ekskluzīvu kompetenci attiecībā uz ceļošanas dokumentu atzīšanu. 4. Ietekmes novērtējums Tā kā šā priekšlikuma mērķi ir pielāgot jau spēkā esošo "Ceļošanas dokumentu tabulu" Eiropas Savienības iestāžu sistēmai un tiesiskajam regulējumam, padarīt esošo sistēmu efektīvāku un izveidot satvaru informācijas apmaiņai par dalībvalstu pieņemtiem lēmumiem, ietekmes novērtējums nav nepieciešams. 5. Proporcionalitātes un subsidiaritātes princips Ceļošanas dokumentu tabula ir Šengenas acquis par robežām un vīzām neatņemama daļa. Šā priekšlikuma mērķi ir pielāgot jau spēkā esošo "Ceļošanas dokumentu tabulu" Eiropas Savienības iestāžu sistēmai un tiesiskajam regulējumam, padarīt esošo sistēmu efektīvāku un izveidot satvaru informācijas apmaiņai par dalībvalstu pieņemtiem lēmumiem valstu līmenī. 6. Juridiskā instrumenta izvēle Ceļošanas dokumentu atzīšana ir būtiska, lai varētu īstenot esošos Savienības tiesību aktus (t.i., Šengenas Robežu kodeksu un Vīzu kodeksu): tā ir cieši saistīta ar Šengenas acquis par personu pārbaudi pie ārējām robežām un īstermiņa vīzu izsniegšanu piemērošanu. Taču, tā kā dalībvalstīm ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz ceļošanas dokumentu atzīšanu, šis instruments būs Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums, jo tas attiecas vienīgi uz ceļošanas dokumentu tabulas pārskatīšanu un modernizēšanu. 7. Ietekme uz budžetu Ierosinātais lēmums neietekmē Eiropas Savienības budžetu. 2010/0325 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par to ceļošanas dokumentu sarakstu, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu, un par mehānisma ieviešanu šāda saraksta izveidei EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: 1. Balstoties uz 17. panta 3. punkta a) apakšpunktu 1985. gada 14. jūnija Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas Līgumu[2], ar Lēmumu SCH/Com-ex (98)56[3] un Lēmumu SCH/Com-ex (99)14[4] ir izveidota rokasgrāmata par ceļošanas dokumentiem, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu. Šie lēmumi būtu jāpielāgo Eiropas Savienības iestāžu sistēmai un tiesiskajam regulējumam. 2. Trešo valstu izdoto ceļošanas dokumentu saraksti būtu sistemātiski jāuzrauga, lai nodrošinātu, ka to dalībvalstu iestāžu rīcībā, kas ir atbildīgas par vīzu pieteikumu apstrādi un robežkontroli, ir precīza informācija par trešo valstu valstspiederīgo uzrādītajiem ceļošanas dokumentiem. Apmaiņa ar informāciju starp dalībvalstīm par izdotajiem ceļošanas dokumentiem un par to, vai dalībvalstis šos ceļošanas dokumentus atzīst, kā arī visa saraksta pieejamība sabiedrībai, būtu jāmodernizē un jāpadara efektīvāka. 3. Saskaņā ar 48. panta 1. punkta c) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulā (EK) Nr. 810/2009, ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu[5], vietējās Šengenas sadarbības ietvaros jāizveido pilnīgs to ceļošanas dokumentu saraksts, ko izdod uzņēmējvalsts. 4. Būtu jāizveido mehānisms, kas nodrošinātu, ka ceļošanas dokumentu saraksts tiek regulāri atjaunināts un vajadzības gadījumā ļautu veikt uzskaitīto ceļošanas dokumentu kopīgu tehnisku novērtēšanu, kā arī dalībvalstīm uzliktu par pienākumu paust savu nostāju attiecībā uz šo dokumentu atzīšanu vai neatzīšanu. 5. Dalībvalstis ir atbildīgas un tām arī turpmāk būtu jābūt atbildīgām par ceļošanas dokumentu atzīšanu, lai to turētāji varētu šķērsot ārējās robežas un tajos drīkstētu ielīmēt vīzu. 6. Dalībvalstīm būtu jāpaziņo sava nostāja attiecībā uz visiem ceļošanas dokumentiem un būtu jācenšas saskaņot savu nostāju par dažādiem ceļošanas dokumentu veidiem. 7. Nepieciešamie pasākumi saistībā ar šā lēmuma īstenošanu būtu jāpieņem saskaņā ar 1999. gada 28. jūnija Padomes Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[6]. 8. Attiecībā uz Īslandi un Norvēģiju šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma izpratnē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[7], attiecībā uz jomu, kura norādīta 1. panta A, B un C punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK par dažiem minētā nolīguma piemērošanas pasākumiem[8]. 9. Attiecībā uz Šveici šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma izpratnē, kas noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[9], attiecībā uz jomu, kura minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A, B un C punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK 3. pantu[10]. 10. Attiecībā uz Lihtenšteinu šis lēmums pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā protokola izpratnē, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, attiecībā uz jomu, kura minēta 1. panta A, B un C punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK, to lasot saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/261/EK[11]. 11. Kā noteikts 1. un 2. pantā Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā dokumenta pieņemšanā un, attiecīgi, tas Dānijai nav saistošs un nav jāpiemēro. Ņemot vērā, ka pašreizējo dokumentu ir paredzēts pamatot uz Šengenas acquis saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību V sadaļas noteikumiem, Dānija saskaņā ar Protokola 5. pantu sešu mēnešu laikā pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi šo dokumentu, pieņem lēmumu, vai transponēt šo lēmumu savos tiesību aktos. 12. Šis lēmums pilnveido Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumu 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[12]; tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, tas nav tai saistošs un nav jāpiemēro. 13. Šis lēmums pilnveido Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[13]; tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, tas nav tai saistošs un nav jāpiemēro, 14. Attiecībā uz Kipru šis lēmums ir akts, kura pamatā ir Šengenas acquis vai kurš citādi attiecas uz to nozīmē, kas paredzēta 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā. 15. Šis lēmums ir akts, kura pamatā ir Šengenas acquis vai kurš citādi attiecas uz to nozīmē, kas paredzēta 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punkta nozīmē, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Priekšmets un darbības joma 16. Ar šo lēmumu izveido to ceļošanas dokumentu sarakstu, kuri to turētājiem dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu (turpmāk "ceļošanas dokumentu saraksts"), un mehānismu šāda saraksta izveidei. 17. Šis lēmums attiecas uz tādiem ceļošanas dokumentiem kā valsts pase (parastā pase, diplomātiskā pase vai dienesta/oficiālā vai īpašā pase), pagaidu ceļošanas dokuments, bēgļa vai bezvalstnieka ceļošanas dokuments, starptautisku organizāciju izdots ceļošanas dokuments vai laissez-passer . 2. pants Ceļošanas dokumentu saraksta izveide 18. Komisija ceļošanas dokumentu sarakstu izveido ar dalībvalstu palīdzību un balstoties uz informāciju, kas iegūta vietējā Šengenas sadarbībā, kā minēts 48. panta 1. punkta c) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulā (EK) Nr. 810/2009, ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu. 19. Ceļošanas dokumentu sarakstu izveido saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto procedūru. 3. pants Saraksta struktūra 20. Sarakstu veido trīs daļas: 21. I daļa ietver ceļošanas dokumentus, ko izdevušas trešās valstis un teritoriālās vienības, kas uzskaitītas I un II pielikumā Padomes 2001. gada 15. marta Regulā (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas[14]. 22. II daļa ietver šādus Eiropas Savienības dalībvalstu izdotus ceļošanas dokumentus: (a) trešo valstu valstspiederīgajiem izdoti ceļošanas dokumenti, (b) ceļošanas dokumenti, kas izdoti bēgļiem saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1951. gada 28. jūlija Konvenciju par bēgļu statusu, (c) ceļošanas dokumenti, kas izdoti bezvalstniekiem saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1954. gada 28. septembra Konvenciju par bezvalstnieku statusu, ceļošanas dokumenti, ko Apvienotā Karaliste saskaņā ar Savienības tiesībām izdevusi Lielbritānijas pilsoņiem, kuri nav Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes pilsoņi. 23. III daļa ietver starptautisku organizāciju izdotus ceļošanas dokumentus. 24. Parasti konkrētā ceļošanas dokumenta iekļaušana tabulā attiecas uz visām šā ceļošanas dokumenta spēkā esošajām sērijām. 25. Ja trešā valsts neizdod konkrēta veida ceļošanas dokumentu, tas jānorāda, tabulā ierakstot "nav izdots". 4. pants Paziņojums par tabulā minēto ceļošanas dokumentu atzīšanu vai neatzīšanu 26. Viena mēneša laikā pēc tam, kad ir paziņots 2. panta 1. punktā minētais saraksts, dalībvalstis paziņo Komisijai savu nostāju attiecībā uz minēto ceļošanas dokumentu atzīšanu vai neatzīšanu. 27. Komitejā, kas minēta 7. panta 1. punktā, dalībvalstis apmainās ar informāciju par konkrētu ceļošanas dokumentu atzīšanas vai neatzīšanas iemesliem nolūkā panākt saskaņotu nostāju. 28. Dalībvalstis ziņo Komisijai par visām izmaiņām attiecībā uz iepriekš paziņotu konkrēta ceļošanas dokumenta atzīšanu vai neatzīšanu. 5. pants Jauni izdotie ceļošanas dokumenti 29. Dalībvalstis ziņo Komisijai par jauniem ceļošanas dokumentiem, kas minēti 3. panta 3. punkta a)-c) apakšpunktā. 30. Dalībvalstis ziņo Komisijai par jauniem ceļošanas dokumentiem, ko izdod trešās valstis, dalībvalstis un starptautiskās organizācijas, kas minētas 3. panta 2. punktā, 3. panta 3. punkta d) apakšpunkta un 3. panta 4. punktā. 31. Komisija sarakstu atjaunina saskaņā ar saņemtajiem paziņojumiem un saņemto informāciju un lūdz dalībvalstīm darīt zināmu savu nostāju attiecībā uz atzīšanu vai neatzīšanu saskaņā ar 4. pantu. 4. Atjauninātu ceļošanas dokumentu sarakstu izveido saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto procedūru. 6. pants Ceļošanas dokumentu tehnisko standartu novērtējums 32. Lai dalībvalstīm būtu vieglāk novērtēt ceļošanas dokumentu tehniskos standartus, Komisija var saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto procedūru veikt šādu ceļošanas dokumentu tehnisku analīzi. 33. Ceļošanas dokumenta tehniskā novērtējuma rezultātus dara zināmus dalībvalstīm. 7. pants Komiteju procedūra 34. Komisijai palīdz komiteja (Ceļošanas dokumentu komiteja). 35. Ja izdara atsauci uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu. 8. pants Saraksta publicēšana Komisija sarakstu, tostarp saskaņā ar 4. punktu paziņoto informāciju, dalībvalstīm un sabiedrībai dara pieejamu elektroniskās publikācijas veidā, kas pastāvīgi tiek atjaunināta. 9. pants Atcelšana Lēmumu SCH/Com-ex (98) 56 un Lēmumu SCH/Com-ex (99) 14 atceļ. 10. pants Stāšanās spēkā 1. Šis lēmums stājas spēkā […] dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . 2. Visus šā lēmuma noteikumus, izņemot tā 9. pantu, piemēro no dienas, kad tas stājas spēkā; 9. pantu piemēro no dienas, kas Komisija pirmo reizi publicēs 8. pantā minēto sarakstu. 11. pants Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem. (…), […] Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV L 176, 10.7.1999., 17. lpp. [2] OV L 239, 22.9.2000, 19. lpp. [3] OV L 239, 22.9.2000, 207. lpp. [4] OV L 239, 22.9.2000, 298. lpp. [5] OV L 243, 15.9.2009, 1. lpp. [6] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. [7] OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp. [8] OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp. [9] OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp. [10] OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp. [11] OV L 83, 26.3.2008., 3. lpp. [12] OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp. [13] OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp. [14] OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.