Vispārējās valdības nominālais deficīts 2018. gadā sasniedza 4,8 % no IKP, kas ir krietni virs un ne tuvu Līgumā noteiktajai atsauces vērtībai 3 % no IKP.

Stabilitātes programmā iekļautā daudzgadu trajektorija prognozes periodā iezīmē nominālus pārpalikumus. Proti, saskaņā ar stabilitātes programmu nominālais pārpalikums 2019. gadā būs 3,0 % no IKP, bet 2020. gadā – 2,6 % no IKP. Tādējādi stabilitātes programma un Komisijas 2019. gada pavasara prognoze 2019. gadam paredz līdzīgus nominālos pārpalikumus. Attiecībā uz 2020. gadu nelielā atšķirība starp Komisijas prognozi un stabilitātes programmas prognozēm skaidrojama ar makroekonomiskajiem pieņēmumiem: dinamiskāki ieņēmumi, pamatojoties uz uzskaiti, un piesardzīgāki pieņēmumi par izdevumiem Komisijas prognozē.

Saskaņā ar Komisijas 2019. gada pavasara prognozi sagaidāms, ka vispārējās valdības bilances pārpalikums 2019. gadā atkal saruks līdz 3,0 % no IKP. Pieņemot, ka netiks mainīta līdzšinējā rīcībpolitika, Komisija prognozē, ka 2020. gadā nominālais pārpalikums būs 2,8 % no IKP.

Ja 2017. gadā Kipras vispārējās valdības nominālā bilance veidoja pārpalikuma 1,8 % apmērā no IKP, tad 2018. gadā tā sasniedza 4,8 % deficītu. Pēdējais rādītājs ietver valsts atbalsta vienreizējo ietekmi 8,3 % apmērā no IKP, kas tika sniegts sakarā ar Kipras kooperatīvās bankas pārdošanu un organizētu likvidāciju. Atskaitot vienreizējos pasākumus, nominālā bilance 2018. gadā veidoja pārpalikumu 3,5 % apmērā no IKP.

Paziņotie dati liecina, ka Kipra 2018. gadā deficīta kritēriju neizpildīja (sk. 1. tabulu), jo paziņotais vispārējās valdības nominālais budžeta deficīts bija lielāks par noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP. Saskaņā ar Komisijas 2019. gada pavasara prognozi, ko publiskoja 2019. gada 7. maijā, tiek sagaidīts, ka 2019. un 2020. gadā Kipra deficīta kritēriju izpildīs, jo tiek prognozēts, ka tās nominālā bilance veidos pārpalikumu attiecīgi 3 % un 2,8 % apmērā no IKP. Arī balstoties uz stabilitātes programmā iekļauto scenāriju, tiek sagaidīts, ka Kipra no 2019. gada deficīta kritēriju izpildīs: nominālais pārpalikums tiek prognozēts 3,0 % apmērā no IKP 2019. gadā un 2,6 % apmērā no IKP 2020. gadā.

Dati, ko Kipras iestādes paziņoja 2019. gada 29. martā un ko pēc tam validēja Eurostat , rāda, ka vispārējās valdības nominālais deficīts Kiprā 2018. gadā sasniedza 4,8 % no IKP, savukārt parāds bija 102,5 % no IKP, kas nozīmē, ka attiecīgās Līgumā noteiktās 3 % un 60 % IKP atsauces vērtības ir pārsniegtas. Attiecībā uz 2019. gadu paziņojumā ziņots, ka vispārējās valdības nominālais pārpalikums plānots 3,4 % apmērā no IKP, bet parāda attiecība – 95,9 % apmērā no IKP. Kipras 2019. gada stabilitātes programmā, ko Komisija saņēma 2019. gada 30. aprīlī, nominālais pārpalikums plānots 3,0 % apmērā no IKP, bet parāda attiecība – 95,7 % apmērā no IKP.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktu būtiskos faktorus ņem vērā, novērtējot atbilstību uz deficīta kritērija pamata. Tomēr, ja valdības parāda attiecība pret IKP pārsniedz atsauces vērtību, tad soļos, ko veic, lai pieņemtu lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta esību (kā paredzēts Līguma 126. panta 4., 5. un 6. punktā), šos faktorus ņem vērā tikai tad, ja ir pilnībā izpildīti šādi divi nosacījumi: vispārējās valdības budžeta deficīts saglabājas tuvu atsauces vērtībai un atsauces vērtības pārsniegums ir īslaicīgs. Tādējādi, tā kā valdības parāda attiecība pret IKP ir 102,5 % no IKP un budžeta deficīts ir 4,8 % no IKP, kas nav tuvu Līgumā noteiktajai atsauces vērtībai, soļos, ko veic, lai attiecībā uz Kipru pieņemtu lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta esību, būtiskos faktorus nevar ņemt vērā.

Arī pamatojoties uz stabilitātes programmā iekļauto scenāriju, tiek sagaidīts, ka 2019. un 2020. gadā Kipra parāda kritēriju izpildīs. Paredzams, ka Kipra parāda samazināšanas etalonrādītāju sasniegs, ko apliecina negatīva starpība ar parāda etalonrādītāju – attiecīgi 9,1 % no IKP un 8,7 % no IKP.

Saskaņā ar Komisijas 2019. gada pavasara prognozi parāda samazināšanas etalonrādītāju Kipra sasniegs arī 2019. un 2020. gadā, jo paredzams, ka tās parāda attiecība pret IKP būs mazāka par noteikto etalonrādītāju, negatīvajai starpībai ar parāda etalonrādītāju sasniedzot attiecīgi 6,5 % no IKP un 4,7 % no IKP.

Pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras atcelšanas 2015. gadā Kiprai piemēroja trīs gadu pārejas periodu, kura laikā tai bija jāsasniedz parāda samazināšanas etalonrādītājs. Minētais pārejas periods sākās 2016. gadā un ilga līdz 2018. gadam. Tā kā tiek prognozēts, ka valdības parāds saglabāsies virs 60 % no IKP, no 2019. gada ir piemērojams parāda samazināšanas etalonrādītājs.

Saskaņā ar stabilitātes programmu laikā no 2019. līdz 2022. gadam parāda attiecība pret IKP strauji samazināsies, un tam par iemeslu galvenokārt ir prognozes par lielu primāro pārpalikumu (virs 4,0 % no IKP) un spēcīgu nominālo IKP pieaugumu. Tiek prognozēts, ka valdības parāds 2019. gadā saruks līdz 95,7 % no IKP, bet 2020. gadā turpinās samazināties un būs zem 90 %. Nesakritība ar Komisijas prognozēm pie nemainīgas rīcībpolitikas galvenokārt skaidrojama ar optimistiskākām prognozēm par izaugsmi un inflāciju un mazāku atlikumu un plūsmu korekciju.

Vispārējās valdības bruto parāda attiecība pret IKP 2018. gadā sasniedza 102,5 %, daļēji reversējot straujo kritumu līdz 95,8 % no IKP 2017. gadā. Šis pieaugums galvenokārt skaidrojams ar dažādu valdības obligāciju emisiju 2018. gada aprīlī un jūlijā, kas sasniedza 15 % no IKP (3,2 mljrd. EUR) un bija saistīta ar valdības atbalsta pasākumiem Kipras kooperatīvās bankas pārdošanai un organizētai likvidācijai. Šis notikums atspoguļots apjomīgā pozitīvā atlikumu un plūsmu korekcijā 2018. gadā, kas nozīmē augšupvērstas līmeņa izmaiņas valdības parāda trajektorijā. Tomēr parāda attiecība pret IKP 2018. gadā pieauga tikai par 7 procentpunktiem no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, jo ar Kipras kooperatīvo banku saistīto parāda pieaugumu daļēji izlīdzināja spēcīgs fiskālais sniegums, lavīnas efekts un aktīvas parādu pārvaldības operācijas. Parāda dinamika sīkāk iztirzāta 4.3. iedaļā.

Ex post novērtējumā par Kipras atbilstību preventīvajai daļai konstatēts, ka strukturālā bilance 2018. gadā veidoja pārpalikumu 2,0 % apmērā no IKP, kas krietni pārsniedz vidēja termiņa mērķi – līdzsvarots budžeta stāvoklis strukturālā izteiksmē. Saskaņā ar Komisijas 2019. gada pavasara prognozi paredzams, ka Kipras pozīcijas 2019. un 2020. gadā saglabāsies virs tās vidējā termiņa budžeta mērķa.

Nominālā un strukturālā bilance un korekcija virzībā uz VTM

Nominālā bilance

Kipras nominālā bilance 2018. gadā samazinājās līdz deficītam 4,8 % apmērā no IKP, turpretī 2017. gadā tā veidoja pārpalikumu 1,8 % apmērā no IKP un 2016. gadā – 0,3 % no IKP. Sakarā ar spēcīgo ekonomisko izaugsmi, toskait lieliem nodokļu ieņēmumiem, un labvēlīgām norisēm darba tirgū, ieņēmumu attiecība pret IKP pieauga par 0,8 procentpunktiem no IKP Izdevumu attiecība pret IKP palielinājās par 7,3 procentpunktiem no IKP, kas galvenokārt skaidrojams ar ietekmi, ko radīja valdības atbalsta pasākumi Kipras kooperatīvās bankas pārdošanai un organizētai likvidācijai. Komisijas 2019. gada pavasara prognoze paredz, ka 2019. gadā vispārējās valdības budžeta pārpalikums būs 3,0 % no IKP, bet 2020. gadā – 2,8 % no IKP. Stabilitātes programma tiecas uz nominālo pārpalikumu 2019. gadā 3,0 % apmērā no IKP, bet 2020. gadā – 2,6 % no IKP.

VTM un strukturālā bilance

Kipras strukturālā bilance 2018. gadā veidoja pārpalikumu 2,0 % apmērā no IKP, turpretī 2017. gadā pārpalikums bija 1,3 % no IKP un 2016. gadā – 1,1 % no IKP. Tādējādi 2018. gada strukturālā bilance krietni pārsniedza vidēja termiņa mērķi – līdzsvarots budžeta stāvoklis strukturālā izteiksmē.

Saskaņā ar Komisijas 2019. gada pavasara prognozi strukturālais pārpalikums 2019. gadā saruks līdz 1,1 % no IKP un 2020. gadā – 0,7 % no IKP, kas daļēji skaidrojams ar izlaides pozitīvās starpības palielināšanos. Pamatojoties uz stabilitātes programmā sniegto informāciju, tiek prognozēts, ka pārrēķinātā strukturālā bilance 2019. gadā veidos 1,5 % no IKP, 2020. gadā – 1,0 % no IKP un programmas perioda gaitā turpinās samazināties. Gan Komisijas 2019. gada pavasara prognozē, gan stabilitātes programmā tiek sagaidīts, ka strukturālā bilance 2019. un 2020. gadā joprojām būs virs vidēja termiņa mērķa. Atšķirības ar Komisijas prognozi ir radušās tāpēc, ka atšķiras plānotais nominālais pārpalikums un tiek prognozēta mazāka izlaides starpība, kā rezultātā mazinās cikliskā korekcija.

Publiskās investīcijas

Pēc zemākā punkta 2014. gadā, kad publiskās investīcijas Kiprā bija 2,1 % apmērā no IKP, 2017. gadā tās pieauga līdz 2,7 % no IKP, kas atbilst ES vidējam rādītājam. Publiskās investīcijas 2018. gadā turpināja pieaugt, sasniedzot 5,5 % no IKP, lai gan pieaugums galvenokārt skaidrojams ar divu jaunu vienību (t. i., Sedipes un Kedipes) iekļaušanu vispārējās valdības sektorā pēc Kipras kooperatīvās bankas pārdošanas un organizētas likvidācijas. Konkrēti, šīs vienības saņēma aptuveni 670 milj. EUR lielas investīcijas, kas atbilst pamatlīdzekļiem, kuri no bijušās Kipras kooperatīvās bankas tika saņemti kā nodrošinājums. Publisko investīciju daļa kopējos valdības izdevumos Kiprā 2017. gadā veidoja 7,3 %, bet 2018. gadā – 12,4 %.

Saskaņā ar 2019. gada stabilitātes programmu tiek prognozēts, ka publiskās investīcijas prognozes periodā saruks līdz aptuveni 2,0 % no IKP.

Valdības galvenās investīciju prioritātes ir izklāstītas valdības stratēģijas paziņojumā. Saskaņā ar 2019. gada valsts reformu programmu stratēģijas vispārējais mērķis ir palielināt izaugsmes potenciālu, uzlabot konkurētspēju un aizsargāt izaugsmes ilgtspējību ilgtermiņā. Lai Kipru padarītu pievilcīgāku investoru acīs, uzsvars tiek likts uz reformām, kuru mērķis ir izveidot efektīvu darījumdarbības vidi, sekmēt investīcijas, veicināt labāku regulējumu un racionalizēt procedūras. Citas prioritātes ir saistītas ar reformām, kuru mērķis ir palielināt publiskā sektora efektivitāti, veicināt MVU un uzņēmējdarbību un uzlabot iztiesāšanas efektivitāti. Šīs reformas ir atspoguļotas arī valstij adresētajos ieteikumos. Nākotnē sagaidāms, ka investīcijas (gan publiskās, gan privātās) tiks novirzītas uz tādām jomām kā enerģētika, tūrisms, kuģniecība, rūpniecība, izglītība, veselība, tieslietas, pētniecība un inovācija, digitalizācija un vide.

4.2. Valdības vidēja termiņa parādsaistības

Neraugoties uz parāda pieaugumu 2018. gadā banku nozares atbalsta pasākumu dēļ, kā rezultātā daļēji tika reversēts 2017. gadā panāktais kritums, tiek sagaidīts, ka valdības parāds no 2019. gada stabili samazināsies, jo tiek prognozēts, ka saglabāsies liels primārais budžeta pārpalikums un spēcīgs nominālais IKP pieaugums. Tomēr Komisijas fiskālās stabilitātes analīze rāda, ka joprojām pastāv fiskālie riski. Proti, lielais valdības parāds padara Kipru neaizsargātu pret iespējamiem finansiāliem vai ekonomiskiem satricinājumiem. Šos riskus zināmā mērā mazina ierobežotās vajadzības pēc finansējuma vidējā termiņā un attieksmes uzlabošanās pret Kipras valsts risku finanšu tirgū.

Parāda dinamika

Pēc tam, kad valdības parāds 2017. gada beigās ievērojami samazinājās (par gandrīz 10 procentpunktiem no IKP) un sasniedza 95,8 % no IKP, 2018. gadā valdības parāds pieauga līdz 102,5 % no IKP. Šis pieaugums galvenokārt bija saistīts ar vienreizēju valdības atbalstu Kipras kooperatīvās bankas pārdošanai un organizētai likvidācijai, kas ietvēra dažādu valdības obligāciju emisiju 2018. gada aprīlī un jūlijā, kas veidoja 15 % no IKP (3,2 mljrd. EUR). Šis darījums nozīmēja, ka paaugstinājās Kipras valdības parāda līmenis. Tomēr parāda attiecība pret IKP 2018. gadā pieauga tikai par 7 procentpunktiem no IKP salīdzinājumā ar 2017. gadu, jo ar Kipras kooperatīvo banku saistīto parāda pieaugumu daļēji kompensēja spēcīgs fiskālais sniegums, lavīnas efekts (t. i., izmaiņas parāda attiecībā pret IKP sakarā ar atšķirību starp nominālo pieaugumu un procentu likmi) un aktīvas parādu pārvaldības operācijas. Pēdējā darbība paredzēja daļu parāda atmaksāt no uzkrātajiem naudas atlikumiem, proti, 2018. gada decembrī valdība pilnībā atmaksāja parādu Kipras Centrālajai bankai (483 milj. EUR jeb 2,3 % no IKP).

Saskaņā ar Komisijas 2019. gada pavasara prognozi sagaidāms, ka parāda attiecība pret IKP pastāvīgi samazināsies un 2019. gadā saruks līdz 96,4 % no IKP, bet 2020. gadā turpinās mazināties zem 90 % no IKP. Samazinājums galvenokārt ir skaidrojams ar prognozēto lielo primāro budžeta pārpalikumu aptuveni 5 % apmērā no IKP un spēcīgu nominālo IKP pieaugumu.

Saskaņā ar stabilitātes programmā prognozēto valdības parāds 2019.–2022. gadā strauji samazināsies. Tiek prognozēts, ka valdības parāds 2019. gadā strauji saruks līdz 95,7 % no IKP un 2020. gadā turpinās mazināties un būs zem 90 %. Komisijas 2019. gada pavasara prognoze paredz, ka parāda samazinājums 2019. gadā būs nedaudz mazāks, nekā prognozēts stabilitātes programmā; tam par iemeslu ir piesardzīgākas prognozes par izaugsmi un inflāciju un lielāka atlikumu un plūsmu korekcija (finanšu aktīvu uzkrājuma ziņā).

Procentu izdevumi