[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 1.6.2006 COM(2007) 305 galīgā redakcija 2007/0106 (CNS) Priekšlikums PADOMES UN KOMISIJAS LĒMUMS par Nolīguma par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienām, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, parakstīšanu un provizorisku piemērošanu Eiropas Kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā Priekšlikums PADOMES UN KOMISIJAS LĒMUMS par Nolīguma par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienām, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, noslēgšanu Eiropas Kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Komisija ierosina turpināt zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību ar Šveici, parakstot un noslēdzot Padomes un Komisijas lēmumu priekšlikumiem pievienoto Nolīguma projektu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses (turpmāk – nolīgums). 2. Šveice tika iesaistīta Kopienu pētniecības un attīstības pamatprogrammās ar 1999. gada 21. jūnija Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses[1]. Tā kā nolīgums novēloti stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā, Šveice nevarēja pilnīgi iesaistīties Piektajā pamatprogrammā. 3. Lai Šveice varētu piedalīties Sestajā pamatprogrammā, 1999. gada nolīgums tika atjaunināts. Atjaunināto nolīgumu parakstīja 2004. gada 16. janvārī un noslēdza ar Padomes un Komisijas 2006. gada 15. maija kopīgo lēmumu (2006/365/EK/Euratom). Nolīgums stājās spēkā 2006. gada 16. maijā[2]. Šoreiz nolīguma provizoriska piemērošana, kas tika sākta pēc nolīguma parakstīšanas no 2004. gada 1. janvāra, ļāva Šveices pētniecības vienībām pilnīgi piedalīties īpašajās programmās un darbībās visā Sestās pamatprogrammas darbības laikā. 4. Ar 2004. gada 16. janvāra nolīgumu[3] Šveice tika iesaistīta Sestās (EK un Euratom ) pamatprogrammas īpašajās programmās. Nolīguma 9. panta 2. punktā paredzēts nolīgumu atjaunināt gadījumā, ja Kopienas pieņem jaunas pamatprogrammas. 5. Šveices Konfederācija 2006. gada 30. martā iesniedza oficiālu pieprasījumu Komisijai atjaunināt minēto nolīgumu, lai varētu iesaistīties EK un Euratom Septītajā pētniecības un attīstības pamatprogrammā ( FP7 ). 6. Kopienas interesēs ir atjaunināt 2004. gada nolīgumu, lai iesaistītu Šveices Konfederāciju FP7 un tādējādi ļautu turpināt pušu veiksmīgo zinātniski tehnisko sadarbību, kā arī Šveices integrāciju Eiropas Pētniecības telpā. 7. Komisija 2006. gada 3. oktobrī attiecīgi ierosināja Padomei pilnvarot to sarunām par pašreizējā nolīguma atjaunināšanu, lai iesaistītu Šveices Konfederāciju FP7 . Padome 2006. gada 18. decembrī pilnvaroja Komisiju sarunām par nolīguma atjaunināšanu, arī attiecībā uz provizorisku piemērošanu, tādējādi ļaujot Šveices Konfederācijas tiesību subjektiem FP7 pirmajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus piedalīties asociētā valstī dibinātas personas statusā. 8. Līguma atjaunināšana tika apspriesta atbilstoši Padomes 2006. gada 18. decembra lēmumam pievienotajām sarunu norādēm. Sarunas noslēdzās 2007. gada 27. februārī, kad abu pušu pilnvarotie pārstāvji parafēja pievienoto nolīguma projektu. 9. Nolīguma projekta pamatā ir savstarpēja izdevīguma princips, abpusējas iespējas piedalīties otras puses programmās un pasākumos nolīgumā ietvertajās jomās, diskriminācijas aizlieguma princips, intelektuālā īpašuma efektīva aizsardzība un intelektuālā īpašuma tiesību taisnīga sadale. 10. Ņemot vērā, ka nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību, ar kuru Šveice tiek iesaistīta pamatprogrammās, tiek atjaunināts, nolīguma projekta pamatā ir iepriekšējā nolīgumā paredzētie principi, jo īpaši attiecībā uz Šveices ieguldījumu pamatprogrammu budžetā. Tomēr tajā arī ņemtas vērā Septītās pamatprogrammas īpatnības. Jo īpaši tajā paredzēta Šveices iespējamā dalība juridiskajās struktūrās, kas izveidotas saskaņā ar EK Līguma 169. un 171. pantu, atbilstīgi noteikumiem (Padomes un EP lēmumi, kā arī Padomes regulas), kas tiks pieņemti šo juridisko struktūru dibināšanai, un ar nosacījumu, ka šie noteikumi būs piemērojami Šveicē. Nolīgumā paredzēts, ka Šveices un Kopienu Pētniecības komiteja, kurā saskaņā ar 1987. gada pamatnolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību Kopienas pārstāv Komisija, lemj par šo noteikumu piemērojamību Šveicē. Turklāt nolīgumā paredzēts, ka Šveices un Kopienu Pētniecības komiteja pēc pieprasījuma var noteikt Šveices reģionus, kas atbilst Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 [4] 5. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem un tādējādi var tikt atzīti par reģioniem, kuri ir tiesīgi gūt labumu no pētniecības darbībām īpašās programmas „Iespējas” darba programmā „Pētniecības potenciāls”. Pēc FP7 stāšanās spēkā, ņemot vērā to, ka asociētās valstis veic ikgadējas iemaksas attiecīgajos budžetos, kā arī laiku, kas vajadzīgs sarunām par nolīguma atjaunināšanu, tiek ierosināts noteikt, ka nolīgums stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī un to provizoriski piemēro no minētā datuma, nolīgumu noslēdzot vēlāk. 11. Visbeidzot abu pušu pārstāvji vienojās pievienot nolīgumam Nobeiguma aktu, kurā ietvertas šādas abu pušu kopīgas un vienpusējas deklarācijas: - Līgumslēdzēju pušu kopīgā deklarācija par ciešu dialogu saistībā ar jaunu struktūru izveidi EK līguma 169. un 171. panta īstenošanai; - Padomes deklarācija par Šveices dalību komitejās; - Kopienu deklarācija par ES pētnieku statusu Šveicē saskaņā ar šo nolīgumu; - Šveices valdības deklarācija. 12. Ar ierosināto lēmumu par nolīguma parakstīšanu un provizorisku piemērošanu uzreiz arī tiek dibinātas struktūras, kas vajadzīgas efektīvai nolīguma darbībai. Tādēļ ierosinātā lēmuma 3. pantā ietverts pilnvarojums Komisijai Šveices un Kopienu Pētniecības komitejā pieņemt Kopienu nostāju par lēmumiem saskaņā ar 2. panta 1. punktu par noteikumu piemērojamību Šveicē attiecībā uz tādu juridisko struktūru dibināšanu, kas izveidotas saskaņā ar EK Līguma 169. un 171. pantu, un par lēmumiem saskaņā ar nolīguma 6. panta 2. punktu par reģionu ar pētniecības potenciālu noteikšanu. 13. Ierosinātā lēmuma par nolīguma noslēgšanu 3. pantā paredzēts, ka šo nolīgumu neatjaunina, ja tiek izbeigts kāds no nolīgumiem, kas noslēgti starp EK un Šveici 1999. gada 21. jūnijā un aptver septiņas īpašas politikas jomas. Apspriežot un noslēdzot minētos nolīgumus, EK skaidri pauda viedokli, ka visas septiņas jomas ir savstarpēji saistītas [5] . Tā kā Šveice 2009. gadā lems par brīvas personu pārvietošanās nolīguma turpināšanu un tas veido daļu no minētā kopuma, sākotnējā saikne starp visām šajā nolīgumu kopumā ietvertajām politikas jomām ir jāuzsver no jauna. Priekšlikums PADOMES UN KOMISIJAS LĒMUMS par Nolīguma par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienām, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, parakstīšanu un provizorisku piemērošanu Eiropas Kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 170. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 101. panta otro daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Komisija Kopienu vārdā ir veikusi sarunas attiecībā uz Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību ar Šveices Konfederāciju, paredzot arī nolīguma provizorisku piemērošanu no 2007. gada 1. janvāra. Provizoriska piemērošana ļautu Šveices tiesību subjektiem piedalīties pirmajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus saistībā ar Septīto pamatprogrammu. (2) Sarunu rezultātā tika sastādīts pievienotais nolīgums, kas tika parafēts 2007. gada 27. februārī. (3) Ir jāparaksta nolīgums, par kuru Komisija ir veikusi sarunas, lai vēlāk to, iespējams, noslēgtu, IR NOLĒMUŠI ŠĀDI. 1. pants 1. Padomes priekšsēdētāju ar šo pilnvaro izraudzīties personu, kam piešķirtas pilnvaras Eiropas Kopienas vārdā parakstīt Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Eiropas Atomenerģijas Kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, kā arī Nobeiguma aktu, ņemot vērā nolīguma noslēgšanu vēlākā laikā. 2. Komisijas priekšsēdētāju ar šo pilnvaro izraudzīties personu, kam piešķirtas pilnvaras Eiropas Atomenerģijas Kopienas vārdā parakstīt Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Eiropas Atomenerģijas Kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, kā arī Nobeiguma aktu, ņemot vērā nolīguma noslēgšanu vēlākā laikā. 3. Nolīguma teksts ir šā lēmuma pielikumā. 2. pants Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, piemēro provizoriski. 3. pants 1. Komisija ar Pamatnolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienām un Šveices Konfederāciju[6] izveidotajā Šveices un Kopienu Pētniecības komitejā pieņem Kopienu nostāju par lēmumiem saskaņā ar nolīguma 2. panta 1. punktu par to, kā Šveicē piemērojami noteikumi attiecībā uz tādu juridisko struktūru dibināšanu, kas izveidotas saskaņā ar EK Līguma 169. un 171. pantu. 2. Komisija ar Pamatnolīgumu par zinātnisko un tehnisko sadarbību starp Eiropas Kopienām un Šveices Konfederāciju izveidotajā Šveices un Kopienu Pētniecības komitejā pieņem Kopienu nostāju par lēmumiem saskaņā ar nolīguma 6. panta 2. punktu un 6. panta 3. punktu, lai noteiktu Šveices reģionus, kuri ir tiesīgi gūt labumu no pētniecības darbībām īpašās programmas „Iespējas” darba programmā „Pētniecības potenciāls”. 4. pants Šo lēmumu publicē Oficiālajā Vēstnesī . Briselē, […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs 2007/0106 (CNS) Priekšlikums PADOMES UN KOMISIJAS LĒMUMS par Nolīguma par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienām, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, noslēgšanu Eiropas Kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 170. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 101. panta otro daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu, tā kā: (1) Komisija Kopienu vārdā ir veikusi sarunas attiecībā uz Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību ar Šveices Konfederāciju, paredzot arī atjauninātā nolīguma provizorisku piemērošanu. (2) Nolīgumu parakstīja Pušu pārstāvji …. [datums] Briselē, paredzot iespēju to noslēgt vēlāk. (3) Minētais nolīgums ir jāapstiprina, IR NOLĒMUŠI ŠĀDI. 1. pants Ar šo Eiropas Kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā ir apstiprināts Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienām un Šveices Konfederāciju[7]. 2. pants Padomes priekšsēdētājs Eiropas Kopienas vārdā un Komisijas priekšsēdētājs Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā sniedz nolīguma 14. pantā paredzēto paziņojumu. 3. pants 1. Šis nolīgums ir saistīts ar septiņiem nolīgumiem ar Šveici, kas tika parakstīti 1999. gada 21. jūnijā un noslēgti ar Padomes 2002. gada 4. aprīļa lēmumu. 2. To neatjaunina, ja 1. punktā minētie nolīgumi tiek izbeigti. Briselē, […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS NOLĪGUMS par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Eiropas Atomenerģijas Kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME Eiropas Kopienas vārdā un EIROPAS KOPIENU KOMISIJA (turpmāk tekstā „Komisija”) Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā, turpmāk tekstā abas kopā — „Kopienas”, no vienas puses, un ŠVEICES FEDERĀLĀ PADOME Šveices Konfederācijas (turpmāk tekstā – „Šveice”) vārdā, no otras puses, turpmāk tekstā – „Puses”, ŅEMOT VĒRĀ, ka cieša saikne starp Šveici un Kopienām dod labumu Pusēm; ŅEMOT VĒRĀ zinātnes un tehnoloģiju pētījumu nozīmīgumu Kopienām un Šveicei, kā arī to savstarpējo interesi sadarboties šajā jomā, lai labāk izmantotu resursus un izvairītos no nevajadzīgas dublēšanas; TĀ KĀ Šveice un Kopienas pašlaik īsteno pētniecības programmas kopīgās interešu jomās; TĀ KĀ Kopienas un Šveice ir abpusēji ieinteresētas sadarboties šajās programmās; ŅEMOT VĒRĀ, ka Puses ir ieinteresētas veicināt to pētniecībā iesaistīto tiesību subjektu savstarpēju piekļuvi pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībām Šveicē, no vienas puses, un Kopienas pamatprogrammām pētniecības un tehnoloģiju attīstībai, no otras puses; TĀ KĀ 1978. gadā Eiropas Atomenerģijas kopiena un Šveice noslēdza Sadarbības nolīgumu vadāmas kodolsintēzes un plazmas fizikas jomā (turpmāk tekstā – „sintēzes nolīgums”); TĀ KĀ 1986. gada 8. janvārī Puses noslēdza Pamatnolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību, kas stājās spēkā 1987. gada 17. jūlijā (turpmāk tekstā – „pamatnolīgums”); ŅEMOT VĒRĀ, ka pamatnolīguma 6. pants nosaka to, ka sadarbību, kura ir pamatnolīguma mērķis, veic ar atbilstošu nolīgumu palīdzību; TĀ KĀ 2004. gada 16. janvārī Kopienas un Šveice parakstīja Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību[8], kuru provizoriski piemēro no 2004. gada 1. janvāra un kurš stājās spēkā 2006. gada 16. maijā; ŅEMOT VĒRĀ, ka iepriekšminētā nolīguma 9. panta 2. punktā paredzēta nolīguma atjaunināšana, lai piedalītos jaunās daudzgadu pamatprogrammās pētniecības un tehnoloģijas attīstībai, savstarpēji vienojoties par nosacījumiem; TĀ KĀ ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1982/2006/EK[9] un Regulu (EK) Nr. 1906/2006[10], kā arī ar Padomes Lēmumiem 2006/971/EK[11], 2006/972/EK[12], 2006/973/EK[13], 2006/974/EK[14] un 2006/975/EK[15] pieņēma Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģijas attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013.) (turpmāk tekstā –– EK Septītā pamatprogramma) un ar Padomes Lēmumu 2006/970/Euratom[16], Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1908/2006[17] un Padomes Lēmumiem 2006/976/Euratom[18] un 2006/977/Euratom[19] pieņēma Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2007.–2011.), kura turklāt sekmē Eiropas Pētniecības telpas izveidi (turpmāk tekstā –– „EK un Euratom Septītā pamatprogramma”); TĀ KĀ, neskarot Kopienu dibināšanas līgumu noteikumus, šis nolīgums un jebkuras darbības, kas tiek uzsāktas saskaņā ar to, nekādā veidā neietekmēs tās pilnvaras, kas piešķirtas dalībvalstīm starpvalstu darbības uzsākšanai ar Šveici zinātnes, tehnoloģijas, pētniecības un attīstības jomā un, ja nepieciešams, nolīgumu noslēgšanai šim nolūkam, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. pants Priekšmets 1. Šveices līdzdalības veids un nosacījumi attiecībā uz pilnīgu EK un Euratom Septītās pamatprogrammas īstenošanu ir tādi, kā paredzēts šajā nolīgumā, neskarot sintēzes nolīguma noteikumus. Šveicē dibinātas juridiskas vienības var piedalīties visās EK un Euratom Septītās pamatprogrammas īpašajās programmās. 2. Šveices juridiskas vienības var piedalīties Kopienu Kopīgā pētniecības centra darbībās, ciktāl uz šo līdzdalību neattiecas 1. punkts. 3. Kopienās dibinātas juridiskas vienības, tostarp Kopīgais pētniecības centrs, var piedalīties pētniecības programmās un/vai projektos Šveicē jomās, kas ir līdzvērtīgas programmu tēmām EK un Euratom Septītajā pamatprogrammā. 4. Šajā nolīgumā „juridiska vienība” ir jebkura fiziska vai jebkura juridiska persona, kas izveidota atbilstīgi tās dibināšanas valsts tiesību aktiem vai atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem un kas ir tiesību subjekts, un kas ir tiesīga savā vārdā uzņemties jebkāda veida tiesības un pienākumus. Tās, cita starpā, ietver universitātes, pētnieciskas organizācijas, rūpnieciskus uzņēmumus, tostarp mazos un vidējos uzņēmumus, un privātpersonas. 2. pants Sadarbības veidi un līdzekļi Sadarbība notiek šādā veidā: 1. Šveicē dibinātu juridisko vienību līdzdalība visās īpašajās programmās, kas pieņemtas saskaņā ar EK un Euratom Septīto pamatprogrammu, saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai gan Eiropas Kopienas pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrējumu pasākumos, gan Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību pasākumos. Ja Kopiena paredz noteikumus Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 169. un 171. panta īstenošanai, Šveicei ir atļauts piedalīties juridiskajās struktūrās, kas izveidotas saskaņā ar minētajiem noteikumiem, atbilstīgi noteikumiem, kas tiks pieņemti šo juridisko struktūru dibināšanai, un ar nosacījumu, ka šie noteikumi būs piemērojami Šveicē. Šveices un Kopienu Pētniecības komiteja lemj par šo noteikumu piemērojamību Šveicē. Šveicē dibinātas juridiskas vienības ir tiesīgas piedalīties netiešās darbībās, pamatojoties uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 169. un 171. pantu. 2. Šveices finanšu iemaksas to programmu budžetos, kuras pieņemtas EK un Euratom Septītās pamatprogrammas īstenošanai, kā tas ir definēts 5. panta 2. punktā. 3. Kopienā dibinātu juridisku vienību līdzdalība Šveices pētniecības programmās un/vai projektos, par kuriem Federālā padome ir pieņēmusi lēmumu jomās, kas ir līdzvērtīgas EK un Euratom Septītās pamatprogrammas tēmām, saskaņā ar attiecīgos Šveices noteikumos paredzētajiem nosacījumiem un īpašo projektu partneru vienošanos, kā arī Šveices atbilstošās programmas pārvaldību. Kopienās dibinātas juridiskās vienības, kas piedalās Šveices pētniecības programmās un/vai projektos, pašas sedz savas izmaksas, tostarp to relatīvo daļu attiecībā uz projekta vispārējām pārvaldības un administratīvajām izmaksām. 4. Papildus savlaicīgai informācijas un dokumentu sniegšanai par EK un Euratom Septītās pamatprogrammas un Šveices programmu un/vai projektu īstenošanu, Pušu sadarbība var ietvert šādus veidus un līdzekļus: a) regulāra viedokļu apmaiņa par pētniecības politikas pamatnostādnēm un prioritātēm, kā arī plāniem Šveicē un Kopienās; b) viedokļu apmaiņa par sadarbības perspektīvām un attīstību; c) savlaicīga informācijas apmaiņa par pētniecības programmu un projektu īstenošanu Šveicē un Kopienās un saskaņā ar šo nolīgumu veiktā darba rezultātiem; d) kopīgas sanāksmes; e) pētnieku, inženieru un tehniķu vizītes un apmaiņa; f) Šveices un Kopienu programmu vai projektu vadītāju regulāri kontakti un darbu izpildes uzraudzība; g) ekspertu dalība semināros, simpozijos un darbsemināros. 3. pants Pielāgošana Sadarbību var pielāgot un pilnveidot jebkurā laikā, abām Pusēm savstarpēji vienojoties. 4. pants Intelektuālā īpašuma tiesības un pienākumi 1. Saskaņā ar A pielikumu un piemērojamiem tiesību aktiem, Šveicē dibinātām juridiskām vienībām, kas piedalās Kopienas pētniecības programmās, attiecībā uz šādas līdzdalības rezultātā radušās informācijas un intelektuālā īpašuma īpašumtiesībām, izmantošanas tiesībām un izplatīšanu ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā Kopienās dibinātām juridiskām vienībām. Šo noteikumu nepiemēro tādos projektos iegūtiem rezultātiem, kas sākti pirms šā nolīguma provizoriskās piemērošanas. 2. Saskaņā ar A pielikumu un piemērojamiem tiesību aktiem, Kopienā dibinātām juridiskām vienībām, kas piedalās Šveices pētniecības programmās un/vai projektos, kā paredzēts 2. panta 3. punktā, attiecībā uz šādas līdzdalības rezultātā radušās informācijas un intelektuālā īpašuma īpašumtiesībām, izmantošanas tiesībām un izplatīšanu ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā Šveicē dibinātām juridiskām vienībām, kas piedalās attiecīgajās programmās un/vai projektos. 5. pants Finanšu noteikumi 1. Saistības, ko Kopienas saskaņā ar EK un Euratom Septīto pamatprogrammu ir uzņēmušās pirms šā nolīguma provizoriskas piemērošanas, – kā arī maksājumi, kas izriet no tām, – neprasa nekādu ieguldījumu no Šveices. Šveices finanšu iemaksas, kas izriet no līdzdalības EK un Euratom Septītās pamatprogrammas īstenošanā, nosaka proporcionāli un papildus summai, kas katru gadu ir pieejama Eiropas Savienības vispārējā budžetā saistību apropriācijām, lai izpildītu Komisijas finanšu saistības attiecībā uz darbu, kas jāveic šajā nolīgumā ietverto programmu un pasākumu īstenošanai, pārvaldībai un darbības nodrošināšanai. 2. Proporcionalitātes koeficientu, kas regulē Šveices iemaksas EK un Euratom Septītajā pamatprogrammā, izņemot kodolsintēzes programmu, iegūst, nosakot attiecību starp Šveices iekšzemes kopproduktu tirgus cenās un Eiropas Savienības dalībvalstu iekšzemes kopproduktu summu tirgus cenās. Šveices iemaksu kodolprogrammā joprojām aprēķina, pamatojoties uz atbilstošo nolīgumu. Šīs attiecības aprēķina, pamatojoties uz jaunākajiem Eiropas Kopienu Statistikas biroja ( Eurostat ) statistikas datiem, kas ir pieejami tā paša gada Eiropas Savienības provizoriskā budžeta projekta publicēšanas laikā. 3. Noteikumi, kas reglamentē Šveices finanšu iemaksas, ir norādīti B pielikumā. 6. pants Šveices un Kopienu Pētniecības komisija 1. Ar pamatnolīgumu izveidotā Šveices un Kopienu Pētniecības komiteja pārskata, novērtē un nodrošina šā nolīguma pareizu īstenošanu. Jebkurus jautājumus, kas izriet no šā nolīguma īstenošanas vai interpretācijas, iesniedz šai komitejai. 2. Komiteja pēc Šveices pieprasījuma var noteikt Šveices reģionus, kuri atbilst Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006[20] 5. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem un tādējādi var tikt atzīti par reģioniem, kuri ir tiesīgi gūt labumu no pētniecības darbībām īpašās programmas „Iespējas” darba programmā „Pētniecības potenciāls”. 3. Komiteja var pieņemt lēmumu grozīt atsauces uz Kopienas tiesību aktiem C pielikumā. 7. pants Līdzdalība 1. Neskarot 4. panta noteikumus, Šveicē dibinātām juridiskām vienībām, kas piedalās EK un Euratom Septītajā pamatprogrammā, ir tādas pašas līgumtiesības un pienākumi kā Kopienās dibinātām juridiskām vienībām. 2. Attiecībā uz Šveicē dibinātām juridiskām vienībām, noteikumi, kas piemērojami priekšlikumu iesniegšanai un novērtēšanai un piešķīruma un/vai citu līgumu piešķiršanai un noslēgšanai saskaņā ar Kopienu programmām, ir tādi paši, kādi piemērojami piešķīruma un/vai citiem līgumiem, kuri noslēgti ar Kopienās dibinātām juridiskām vienībām saskaņā ar tām pašām programmām. 3. Šveicē dibinātas juridiskas vienības ir tiesīgas saņemt aizdevumus, ko EIB sniedz EK Septītajā pamatprogrammā izklāstīto pētniecības mērķu atbalstam. 4. Izvēloties vērtētājus vai arbitrus saskaņā ar Kopienu pētniecības un tehnoloģiskās attīstības programmām, rēķinās ar atbilstošu skaitu Šveices ekspertu, ņemot vērā uzticētajiem uzdevumiem atbilstošas spējas un zināšanas. 5. Neskarot 1. panta 3. punkta, 2. panta 3. punkta un 4. panta 2. punkta noteikumus un spēkā esošos noteikumus un reglamentu, Kopienās dibinātas juridiskās vienības var piedalīties 2. panta 3. punktā minēto Šveices pētniecības programmu programmās un/vai projektos saskaņā ar noteikumiem, kas ir līdzvērtīgi Šveices partneriem piemērojamiem noteikumiem. Šveices iestādes var paredzēt, ka Kopienās dibināta viena vai vairākas juridiskas vienības var piedalīties kādā projektā, ja tajā piedalās vismaz viena Šveices juridiska vienība. 8. pants Mobilitāte Katra puse apņemas saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem un nolīgumiem garantēt ierobežota skaita to pētnieku ieceļošanu un uzturēšanos, kuri Šveicē un Kopienās piedalās šajā nolīgumā ietvertajos pasākumos, ciktāl tas ir nepieciešams attiecīgā pasākuma veiksmīgai pabeigšanai. 9. pants Pārskatīšana un turpmāka sadarbība 1. Ja Kopienas pārskata vai paplašina to pētniecības programmas, tad šo nolīgumu var pārskatīt vai paplašināt, savstarpēji vienojoties par nosacījumiem. Puses apmainās ar informāciju un viedokļiem par jebkuru šādu pārskatīšanu vai paplašināšanu, kā arī jebkuriem jautājumiem, kas tieši vai netieši ietekmē Šveices sadarbību jomās, uz kurām attiecas EK un Euratom Septītā pamatprogramma. Šveicei paziņo precīzu pārskatīto vai paplašināto programmu saturu divu nedēļu laikā pēc tam, kad Kopienas tās pieņēmušas. Ja pētniecības programmas šādi pārskata vai paplašina, Šveice var pārtraukt šā nolīguma darbību, par to paziņojot sešus mēnešus iepriekš. Puses paziņo par jebkuru nodomu pārtraukt vai paplašināt šo nolīgumu trīs mēnešu laikā pēc Kopienu lēmuma pieņemšanas. 2. Ja Kopienas pieņem jaunas daudzgadu pamatprogrammas pētniecības un tehnoloģiju attīstībai, tad šo nolīgumu var atjaunināt vai atkārtoti pārrunāt, Pusēm savstarpēji vienojoties par nosacījumiem. Šveices un Kopienu Pētniecības komitejā Puses apmainās ar informāciju un viedokļiem par šādu programmu sagatavošanu vai citiem pašreizējiem un turpmākiem pētniecības pasākumiem. 10. pants Saistība ar citiem starptautiskiem nolīgumiem 1. Šā nolīguma noteikumus piemēro, neskarot priekšrocības, kas paredzētas ar citiem starptautiskiem nolīgumiem, kuri ir saistoši vienai no Pusēm, un attiecas tikai uz minētās Puses teritorijā dibinātām juridiskām vienībām. 2. Juridiskai vienībai, kas dibināta citā EK Septītajā pamatprogrammā iesaistītā valstī (asociēta valsts), ir tādas pašas tiesības un pienākumi saskaņā ar šo nolīgumu kā juridiskām vienībām, kas dibinātas dalībvalstī, ja asociētā valsts, kurā šī vienība ir dibināta, ir piekritusi piešķirt Šveices juridiskajām vienībām tādas pašas tiesības un pienākumus. 11. pants Teritoriālā piemērošana Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām attiecas Kopienu dibināšanas līgumi, un saskaņā ar minēto līgumu noteikumiem, un, no otras puses, Šveices teritorijā. 12. pants Pielikumi Šā nolīguma neatņemama sastāvdaļa ir A, B un C pielikums. 13. pants Grozījumi un izbeigšana 1. Šo nolīgumu piemēro EK un Euratom Septītās pamatprogrammas darbības laikā. 2. Šo nolīgumu var grozīt tikai rakstiski, Pusēm savstarpēji vienojoties. Šī procedūra attiecībā uz grozījumu stāšanos spēkā ir tāda pati kā šim nolīgumam piemērojamā procedūra. 3. Katra Puse var izbeigt šo nolīgumu jebkurā laikā, par to rakstiski paziņojot sešus mēnešus iepriekš. 4. Projektus un darbības, kas šā nolīguma pārtraukšanas un/vai darbības termiņa beigšanās brīdī nav pabeigti, turpina līdz to pilnīgai izpildei saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti šajā nolīgumā. Puses savstarpēji vienojas par jebkurām citām nolīguma pārtraukšanas sekām. 14. pants Stāšanās spēkā un provizoriska piemērošana 1. Šo nolīgumu Puses ratificē vai noslēdz saskaņā ar to attiecīgajiem noteikumiem. Tas stājas spēkā dienā, kad veic galīgo paziņojumu par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu. To provizoriski piemēro no 2007. gada 1. janvāra. 2. Ja viena no Pusēm informē otru, ka tā nenoslēdz nolīgumu, tad ar šo vienojas, ka - Kopienas atmaksā Šveicei tās iemaksas Eiropas Savienības vispārējā budžetā, kā paredzēts 2. panta 2. punktā, - tomēr līdzekļus, ko Kopienas ir iedalījušas Šveicē dibinātu juridisku vienību līdzdalībai netiešās darbībās, tostarp 2. panta 1. punktā paredzētās atmaksājamās summas, Kopienas atskaita no iepriekš minētajiem atmaksājumiem, - projektus un pasākumus, kas sākti šīs provizoriskās piemērošanas laikā un ko joprojām veic iepriekšminētā paziņojuma veikšanas brīdī, turpina līdz to pabeigšanai saskaņā ar šajā nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem. Šis nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi šie teksti ir vienlīdz autentiski. A PIELIKUMS INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBU PIEŠĶIRŠANAS PRINCIPI I. DARBĪBAS JOMA Šajā nolīgumā terminam „intelektuālais īpašums” ir tāda nozīme, kāda noteikta 2. pantā 1967. gada 14. jūlijā Stokholmā parakstītajā Konvencijā par Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas dibināšanu. Šajā nolīgumā „zināšanas” ir rezultāti, tostarp informācija, ko ir vai nav iespējams aizsargāt, kā arī autortiesības un tiesības, kuras attiecas uz šādu informāciju un ir saistītas ar pieteikumiem attiecībā uz patentu, dizainparaugu, augu šķirņu, papildu aizsardzības sertifikātu vai tamlīdzīgu aizsardzības veidu saņemšanu vai to izdošanu. II. PUŠU JURIDISKO VIENĪBU INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBAS 1. Katra Puse nodrošina, ka tādu otras Puses juridisko vienību intelektuālā īpašuma tiesības, kuras piedalās saskaņā ar šo nolīgumu veiktos pasākumos, kā arī tiesības un pienākumi, kas izriet no šādas līdzdalības, tiek īstenoti veidā, kas ir saderīgs ar attiecīgām, Pusēm piemērojamām, starptautiskām konvencijām, jo īpaši ar Noīgumu par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību, ko administrē Pasaules tirdzniecības organizācija ( TRIPS nolīgums), ar Bernes konvenciju (1971. gada Parīzes akts) un ar Parīzes konvenciju (1967. gada Stokholmas akts). 2. Šveicē dibinātām juridiskām vienībām, kas piedalās netiešās darbībās saskaņā ar EK un Euratom Septīto pamatprogrammu, ir intelektuālā īpašuma tiesības un pienākumi saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2321/2002, kas grozīta ar 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1906/2006, Padomes Regulā (Euratom) Nr. 2322/2002, kas grozīta ar Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (Euratom) Nr. 1908/2006, un piešķīruma un/vai citā līgumā, kas noslēgts ar Eiropas Kopienu, atbilstoši 1. punktam. Ja Šveice piedalās netiešās darbībās saskaņā ar EK Septīto pamatprogrammu, ko īsteno atbilstoši Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 169. un 171. pantam, tad Šveicei ir tādas pašas intelektuālā īpašuma tiesības un pienākumi kā dalībvalstīm, kas tajā piedalās, kā paredzēts attiecīgos noteikumos. 3. Eiropas Savienības dalībvalstī dibinātām juridiskām vienībām, kas piedalās Šveices pētniecības programmās un/vai projektos, ir tādas pašas intelektuālā īpašuma tiesības un pienākumi kā juridiskām vienībām, kas dibinātas Šveicē un kas piedalās šajās pētniecības programmās vai projektos, atbilstoši 1. punktam. III. PUŠU INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBAS 1. Ja Puses nevienojas citādi, tad saskaņā ar šā nolīguma 2. panta 4. punktu veikto pasākumu laikā Pušu radītajām zināšanām piemēro šādus noteikumus: a) zināšanu īpašuma tiesības ir Pusei, kura tās rada. Ja nav iespējams noteikt to darba daļas, tad zināšanu īpašuma tiesības ir abām pusēm; b) Puse, kurai ir īpašuma tiesības, piešķir otrai Pusei tiesības piekļūt zināšanām attiecībā uz šā nolīguma 2. panta 4. punktā minētajām darbībām. Tiesības piekļūt zināšanām piešķir bez maksas. 2. Ja vien Puses nevienojas citādi, Pušu zinātniskajai literatūrai piemēro šādus noteikumus: a) ja datus, informāciju un tehniskos vai zinātniskos rezultātus, kas izriet no atbilstoši šim nolīgumam veiktiem pasākumiem, Puse publicē žurnālos, rakstos, ziņojumos un grāmatās, ietverot audiovizuālos darbus un programmatūru, tad otrai Pusei piešķir neekskluzīvu, neatsaucamu, bezhonorāra licenci, kas ļauj visā pasaulē tulkot, adaptēt un publiski izplatīt attiecīgos darbus; b) ar autortiesībām aizsargāto datu un informācijas visos eksemplāros, kas ir publiski izplatāmi un sagatavoti saskaņā ar šo sadaļu, norāda autora(-u) vārdu(-us), ja vien autors nav skaidri atteicies no sava vārda norādīšanas. Uz eksemplāriem ir arī skaidri redzams Pušu kopējā atbalsta apliecinājums. 3. Ja vien Puses nevienojas citādi, Pušu nepieejamai informācijai piemēro šādus noteikumus: a) sniedzot otrai Pusei informāciju par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar šo nolīgumu, katra Puse norāda informāciju, kuru tā vēlas saglabāt nepieejamu; b) šī nolīguma piemērošanas īpašajiem mērķiem, saņēmēja Puse var uz savu atbildību nosūtīt nepieejamo informāciju iestādēm vai personām, kuras ir tās pakļautībā; c) ja ir saņemta iepriekšēja rakstveida piekrišana no Puses, kas sniedz nepieejamo informāciju, tad saņēmēja Puse drīkst izplatīt minēto informāciju plašāk, nekā tas atļauts b) apakšpunktā. Puses sadarbojas, izstrādājot procedūras, kas ievērojamas, lai pieprasītu un iegūtu iepriekšēju rakstisku piekrišanu plašākai izplatīšanai, un katra Puse sniedz šādu rakstisku piekrišanu, ciktāl to pieļauj tās politika un normatīvie akti; d) nepieejamai vai citādi konfidenciālai informācijai, kas nav dokumentāra un ko sniedz semināros vai citās Pušu pārstāvju sanāksmēs, kas notiek saskaņā ar šo nolīgumu, vai informācijai, kuru uzzina no personāla vai lietojot iekārtas, vai veicot netiešas darbības, ir jāpaliek konfidenciālai, ja šādas nepieejamas vai citādi konfidenciālas vai īpašas informācijas saņēmējs ir informēts par informācijas konfidencialitāti pirms tās paziņošanas, atbilstoši a) apakšpunktam; e) katra Puse nodrošina, ka nepieejamo informāciju, kuru tā iegūst atbilstoši a) un d) apakšpunktam, kontrolē, kā paredzēts šajā nolīgumā. Ja viena Puse konstatē, ka tā nevarēs ievērot vai ka ir paredzams, ka tā nevarēs ievērot a) un d) apakšpunktā iekļautos noteikumus par nepieejamību, tā tūlīt informē otru Pusi. Puses apspriežas, lai noteiktu atbilstīgu turpmāko rīcību. B PIELIKUMS FINANŠU NOTEIKUMI, KAS REGLAMENTĒ ŠĀ NOLĪGUMA 5. PANTĀ MINĒTĀS ŠVEICES IEMAKSAS I. FINANSIĀLAS LĪDZDALĪBAS NOTEIKŠANA 1. Kopā ar attiecīgajiem vispārējiem materiāliem pēc iespējas drīz un vēlākais katra gada 1. septembrī Komisija paziņo Šveicei: a) saistību apropriāciju summu Eiropas Savienības provizoriskā budžeta projekta izdevumu tāmē atbilstoši abām pamatprogrammām; b) paredzamo iemaksu summu, kas izriet no provizoriskā budžeta projekta, atbilstoši Šveices līdzdalībai abās pamatprogrammās. Tomēr, lai atvieglotu iekšējās budžeta procedūras, Komisijas dienesti sniedz atbilstošos orientējošos skaitļus vēlākais katra gada 31. maijā. 2. Tiklīdz ir pieņemts vispārējā budžeta galīgais variants, Komisija paziņo Šveicei iepriekšminētās summas izdevumu tāmē, atbilstoši Šveices līdzdalībai. II. MAKSĀJUMA PROCEDŪRAS 1. Komisija katra finanšu gada jūnijā un novembrī izdod Šveicei uzaicinājumu veikt iemaksu atbilstoši tās līdzdalībai saskaņā ar šo nolīgumu. Šajos uzaicinājumos paredz attiecīgi iemaksāt Šveices ieguldījuma sešas divpadsmitdaļas atbilstīgi katram uzaicinājumam veikt iemaksu, un ne vēlāk kā 30 dienas pēc šāda uzaicinājuma saņemšanas. Tomēr abu pamatprogrammu pēdējā gadā Šveices iemaksas pilnu summu maksā ne vēlāk kā 30 dienas pēc uzaicinājuma veikt iemaksu saņemšanas. 2. Šveices iemaksas izsaka un maksā euro. 3. Šveice veic savas iemaksas saskaņā ar šo nolīgumu atbilstoši 1. punktā noteiktajam grafikam. Jebkuras maksājuma aizkavēšanās gadījumā piemēro procentu maksājumu, kura likme ir līdzvērtīga piedāvātajai viena mēneša starpbanku likmei ( Euribor ), kā norādīts Telerate 248. lappusē. Par katru kavējuma mēnesi šo likmi palielina par 1,5 procentu punktiem. Palielināto likmi piemēro visam kavējuma periodam. Tomēr procenti jāmaksā tikai tad, ja iemaksas veic vēlāk nekā 30 dienas pēc 1. punktā paredzētajiem maksājumu termiņiem. 4. Ceļa izdevumus, kas radušies Šveices pārstāvjiem un ekspertiem, piedaloties pētniecības komiteju darbā un īstenojot abas pamatprogrammas, Komisija atmaksā saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas tobrīd ir spēkā attiecībā uz Kopienu dalībvalstu pārstāvjiem un ekspertiem. III. ĪSTENOŠANAS NOSACĪJUMI 1. Šveices finanšu iemaksas abās pamatprogrammās atbilstoši šā nolīguma 5. pantam parasti paliek nemainītas attiecīgajam finanšu gadam. 2. Komisija, slēdzot katra finanšu gada (n) kontus un ņemot vērā ieņēmumu un izdevumu pārskata veidošanas sistēmu, noteiktā kārtībā noformē kontus attiecībā uz Šveices līdzdalību, ņemot vērā izmaiņas, kas veiktas vai nu ar pārvedumiem, anulēšanu, pārnesumiem vai papildinot vai grozot budžetu finanšu gada laikā. Šo noformēšanu veic n + 1 gada pirmā maksājuma brīdī. Tomēr pēdējo šādu noformēšanu veic ne vēlāk kā ceturtā gada jūlijā pēc abu pamatprogrammu beigām. Šveices maksājumus kreditē Eiropas Kopienu programmās kā budžeta ieņēmumus, kas iekļauti attiecīgajā budžeta pozīcijā Eiropas Savienības vispārējā budžeta ieņēmumu tāmē. IV. INFORMĀCIJA 1. Vēlākais katra finanšu gada (n + 1) 31. maijā sagatavo abu pamatprogrammu apropriāciju ziņojumu par iepriekšējo finanšu gadu (n) un nosūta Šveicei zināšanai atbilstoši Komisijas ieņēmumu un izdevumu pārskata veidam. 2. Komisija paziņo Šveicei statistikas un visus citus vispārējus finanšu datus, kas attiecas uz abu pamatprogrammu īstenošanu un kas ir pieejami dalībvalstīm. C PIELIKUMS ŠAJĀ NOLĪGUMĀ IETVERTO KOPIENAS PROGRAMMU ŠVEICES DALĪBNIEKU FINANŠU KONTROLE I. TIEŠA SAZIŅA Komisija tieši sazinās ar EK un Euratom Septītās pamatprogrammas dalībniekiem, kas dibināti Šveicē, un to apakšuzņēmējiem. Viņi var iesniegt tieši Komisijai visu attiecīgo informāciju un dokumentāciju, kas iesniedzama, pamatojoties uz šajā nolīgumā minētajiem tiesību aktiem un piešķīruma un/vai citiem līgumiem, kas noslēgti to īstenošanas nolūkā. II. REVĪZIJAS 1. Atbilstoši Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, kas grozīta ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006[21] un Komisijas Regulai (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, kas grozīta ar Komisijas 2006. gada 7. augusta Regulu (EK, Euratom) Nr. 1248/2006[22], un citiem noteikumiem, kas minēti šajā nolīgumā, ar Šveicē dibinātiem programmu dalībniekiem noslēgtajos piešķīruma un/vai citos līgumos var paredzēt, ka Komisijas pārstāvji vai citas Komisijas pilnvarotas personas jebkurā laikā dalībnieku un to apakšuzņēmēju telpās var veikt zinātniskās, finanšu, tehnoloģiskās un citu darbību revīzijas. 2. Komisijas pārstāvjiem vai citām Komisijas pilnvarotām personām ir atbilstoša pieeja atrašanās vietām, darbiem un dokumentiem un visai informācijai, tostarp elektroniskā veidā, kas ir vajadzīga, lai veiktu šādas revīzijas. Piekļuves tiesības skaidri norādītas piešķīruma un/vai citos līgumos, kas noslēgti, lai īstenotu šajā nolīgumā minētos tiesību aktus. 3. Eiropas Revīzijas palātai ir tādas pašas tiesības kā Komisijai. 4. Saskaņā ar attiecīgajos piešķīruma un/vai citos līgumos iekļautajiem noteikumiem revīzijas var veikt pēc EK un Euratom Septītās pamatprogrammas vai šā nolīguma darbības termiņa beigām. 5. Par Šveices teritorijā veiktām revīzijām iepriekš informē Šveices Federālo Revīzijas dienestu. Šāds paziņojums nav tiesisks priekšnoteikums minēto revīziju veikšanai. III. PĀRBAUDES UZ VIETAS 1. Saistībā ar šo nolīgumu Komisija ( OLAF ) ir pilnvarota veikt pārbaudes uz vietas un inspekcijas Šveices teritorijā atbilstoši noteikumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96[23] un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1073/1999. 2. Inspekcijas un pārbaudes uz vietas Komisija sagatavo un veic ciešā sadarbībā ar Šveices Federālo Revīzijas dienestu vai citām kompetentām Šveices Federālā Revīzijas dienesta izraudzītām Šveices iestādēm, kuras laikus informējamas par inspekciju un pārbaužu priekšmetu, mērķi un tiesisko pamatu, lai tās varētu sniegt vajadzīgo palīdzību. Šai nolūkā inspekcijās un pārbaudēs uz vietas var piedalīties Šveices kompetento iestāžu amatpersonas. 3. Ja attiecīgās Šveices iestādes to vēlas, pārbaudes uz vietas un inspekcijas tās var veikt kopā ar Komisiju. 4. Ja EK un Euratom Septītās pamatprogrammas dalībnieki nepiekrīt pārbaudei uz vietas vai inspekcijai, tad Šveices iestādes saskaņā ar valsts tiesību normām sniedz Komisijas inspektoriem vajadzīgo palīdzību, lai tie varētu izpildīt savu pienākumu veikt pārbaudi uz vietas vai inspekciju. 5. Komisija pēc iespējas drīz ziņo Šveices Federālajam Revīzijas dienestam par visiem faktiem vai aizdomām par pārkāpumiem, kas ir konstatēti, veicot pārbaudi uz vietas vai inspekciju. Jebkurā gadījumā Komisijai jāinformē iepriekšminētā iestāde par šādu inspekciju un pārbaužu rezultātu. IV. INFORMĀCIJA UN APSPRIEDES 1. Lai pareizi īstenotu šo pielikumu, kompetentās Šveices un Kopienas iestādes regulāri apmainās ar informāciju un pēc Puses pieprasījuma rīko apspriedes. 2. Šveices kompetentās iestādes nekavējoties informē Komisiju par jebkuru faktu vai aizdomām saistībā ar pārkāpumu, kas konstatēts šajā nolīgumā minēto tiesību aktu piemērošanai noslēgto piešķīruma un/vai citu līgumu slēgšanā un īstenošanā. V. KONFIDENCIALITĀTE Uz paziņoto vai citādi saskaņā ar šo pielikumu iegūto informāciju attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, un tā aizsargājama tāpat, kā tamlīdzīgu informāciju aizsargā Šveices likumi un atbilstīgie Kopienas iestādēm piemērojamie noteikumi. Šādu informāciju var paziņot tikai tām personām Kopienas iestādēs, dalībvalstīs vai Šveicē, kurām tā ir jāzina amata pienākumu veikšanai, un to nedrīkst izmantot citiem mērķiem, kā vien lai nodrošinātu Pušu finansiālo interešu efektīvu aizsardzību. VI. ADMINISTRATĪVI PASĀKUMI UN SODI Neskarot Šveices krimināllikuma piemērošanu, Komisija var noteikt administratīvos pasākumus un sodus saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, kas grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 un (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, kas grozīta ar 2006. gada 7. augusta Regulu (EK, Euratom) Nr. 1248/2006, kā arī saskaņā ar Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finansiālo interešu aizsardzību[24]. VII. ATGŪŠANA UN IZPILDE Lēmumi, kurus Komisija pieņēmusi saistībā ar EK Septīto pamatprogrammu šā nolīguma darbības jomā un kuri uzliek finansiālas saistības personām, kuras nav valstis, ir izpildāmi Šveicē. Šveices valdības noteiktās iestādes izsniedz izpildes rīkojumu bez jebkādas papildu kontroles, izņemot tiesību akta autentiskuma apstiprinājumu, un valdība par to informē Komisiju. Izpildi veic saskaņā ar Šveices reglamentu. Eiropas Kopienu Tiesa kontrolē izpildes lēmuma likumību. Eiropas Kopienu Tiesas spriedumi saskaņā ar arbitrāžas noteikumiem līgumā saistībā ar EK un Euratom Septīto pamatprogrammu ir izpildāmi, ievērojot tos pašus noteikumus. Pilnvarotie, kas pārstāv EIROPAS KOPIENU un ŠVEICES KONFEDERĀCIJU, pēc tikšanās …. … . gada …, lai parakstītu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, ir pieņēmuši šādu kopīgo deklarāciju, kas pievienota šim Nobeiguma aktam: Līgumslēdzēju pušu kopīgā deklarācija par ciešu dialogu saistībā ar jaunām struktūrām EK līguma 169. un 171. panta īstenošanai. Puses pieņem zināšanai arī šādas deklarācijas, kas pievienotas Nobeiguma aktam: Padomes deklarācija par Šveices dalību komitejās; Kopienu deklarācija par ES pētnieku statusu Šveicē saskaņā ar šo nolīgumu. [Vieta] ………………… Eiropas Kopienu vārdā – | Šveices Konfederācijas vārdā – | LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR CIEŠU DIALOGU SAISTĪBĀ AR JAUNĀM STRUKTŪRĀM EK LĪGUMA 169. UN 171. PANTA ĪSTENOŠANAI Abas Puses deklarē, ka nolūkā nodrošināt šā nolīguma 2. panta 1. punkta pienācīgu īstenošanu, Šveices Konfederācija tiks laikus attiecīgi informēta par sagatavošanas darbiem saistībā ar EK Līguma 169. un/vai 171. pantā paredzētajām struktūrām, kas veicami Septītās pamatprogrammas ietvaros. PADOMES DEKLARĀCIJA PAR ŠVEICES DALĪBU KOMITEJĀS Padome piekrīt, ka Šveices pārstāvji, ciktāl uz viņiem attiecas izskatāmie jautājumi, kā novērotāji var piedalīties sanāksmēs, ko rīko - visas komitejas, kas izveidotas saskaņā ar EK un Euratom Septīto pamatprogrammu, tostarp Zinātnisko un tehnisko pētījumu komiteja ( CREST ); - Kopīgā Pētniecības Centra valde. Šveices pārstāvji nedrīkst būt klātesoši tad, kad šajās komitejās notiek balsošana. KOPIENU DEKLARĀCIJA PAR ES PĒTNIEKU STATUSU ŠVEICĒ SASKAŅĀ AR ŠO NOLĪGUMU Kopienas paredz, ka Šveice, nosakot jebkuras Eiropas Savienības dalībvalsts pilsoņiem pieejamo uzturēšanās atļauju skaita ierobežojumus, minētā maksimāli pieļaujamā skaita aprēķinos neieskaita uzturēšanās atļaujas, kas tiek izdotas programmā iesaistītajiem pētniekiem. Kopienas tāpat paredz, ka pētnieki, kas piedalās projektos un ir nodarbināti Kopienu Kopīgajos Pētniecības centros, arī var izmantot Eiropas Atomenerģijas kopienas un Šveices Sadarbības nolīguma vadāmas kodolsintēzes un plazmas fizikas jomā (OV L 242/1, 4.9.1978.) 12. panta 3. punktā sniegtās priekšrocības. ŠVEICES VALDĪBAS DEKLARĀCIJA Šveices valdība uzskata, ka Kopienu deklarācija par ES pētnieku statusu Šveicē saskaņā ar šo nolīgumu neierobežo Pušu tiesības un pienākumus, kas noteikti šajā nolīgumā un Šveices tiesību sistēmā. Projekts TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Priekšlikums Padomes un Komisijas Lēmumam par Nolīguma par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienām, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, parakstīšanu un noslēgšanu Eiropas Kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā 2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM) RTD, JRC, ENTR, INFSO un TREN ģenerāldirektorātu politikas stratēģija un koordinēšana 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1 Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu - Šveices juridisko vienību dalību netiešā darbībā, kā arī izmaksas saistībā ar nolīguma īstenošanu (Eiropas ekspertu un Komisijas ierēdņu ceļa izdevumi komandējumu, darbsemināru, semināru un sanāksmju laikā) iekļauj Eiropas Kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammas īpašo programmu attiecīgajās budžeta pozīcijās (XX.01.05.03.) - Šveices dalība 6013. nodaļa (6. sadaļa, ieņēmumi), 10.02.02., 10.03.02., 02.04.03., 06.06.04., 08.21.04., 09.04.02. pants, (izdevumi). Šveices ieguldījums Pamatprogrammu budžetā ir proporcionāls tās IKP salīdzinājumā ar ES rādītāju (skat. pielikumu). 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums No 2007. gada 1. janvāra uz EK un Euratom Septītās pamatporgrammas darbības laiku, kā noteikts nolīguma 13. pantā. 3.3. Budžeta informācija ( vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas ): Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | xx01.05.03 | Fakult. | Nedif.[25] | NĒ | JĀ | JĀ | Nr. 3 | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) …………………… | f | KOPĀ – SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu x Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu ( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā ( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[29] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu) 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem ( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus x Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: Pamatojoties uz EUROSTAT, „Statistika tuvplānā” – 2. tēmu aplēstais ieguldījums Septītajās pamatprogrammās: Piezīme. Visas ziņas un apsvērumi par ietekmes aprēķināšanas metodi jānorāda atsevišķā pielikumā. NB: - Aprēķina pamatā ir 2007. gada EUR27 provizoriskais budžeta projekts, līdz tiks pieņemts 2007. gada galīgais budžets un pārskatīts juridiskais pamats. - Proporcionalitātes koeficienti 2008. līdz 2013. gadam arī tiks koriģēti atbilstīgi IKP tendencēm katra provizoriskā budžeta projekta publikācijas laikā. - Kodolsintēzes programmas gadījumā ieskaita tikai darbības izmaksas. Atbilstīgie administratīvie izdevumi tiek uzskaitīti nevis katrai darbībai atsevišķi, bet gan visai Euratom pamatprogrammai kopumā, saskaņā ar ABB struktūru. miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Pirms darbības [Gads n-1] | Stāvoklis pēc darbības | B*, C*/AST | IKP – Šveice | 288.852,7 | Koeficients - bez kodolsintēzes - kodolsintēze | 2,751% 2,678% | Paredzamais ieguldījums (miljonos euro) Gads | Budžets | Kopējais paredzamais ieguldījums | 2007 | 5.233,633 (EK & Euratom bez kodolsintēzes) 252,567 (kodolsintēze) | 143,977 6,764 | Kopā | 5.486,2 | 150,741 | [1] OV L 114, 30.4.2002., 468. lpp. [2] OV L 32, 5.2.2004., 22. lpp., OV L 135, 23.5.2006., 13. lpp. [3] OV L 32, 5.2.2004., 23. lpp. [4] OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp. [5] Padomes un attiecībā uz nolīgumu par zinātnisku un tehnoloģisku sadarbību arī Komisijas 2002. gada 4. aprīļa lēmums par septiņu nolīgumu noslēgšanu ar Šveices Konfederāciju (2002/306/EK, Euratom), OV L 114, 30.4.2002., 1. lpp., un Komisijas Paziņojums par turpmākām attiecībām ar Šveici, COM (93)486 galīgā redakcija, 1993. gada 1. oktobris. [6] OV L 313, 22.11.1985. [7] Nolīguma tekstu skatīt OV L xxxxx. [8] OV L 32, 5.2.2004., 22. lpp. [9] OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp. [10] OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp. [11] OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp. [12] OV L 400, 30.12.2006., 243. lpp. [13] OV L 400, 30.12.2006., 272. lpp. [14] OV L 400, 30.12.2006., 299. lpp. [15] OV L 400, 30.12.2006., 368. lpp. [16] OV L 400, 30.12.2006., 60. lpp. [17] OV L 400, 30.12.2006., 1. lpp. [18] OV L 400, 30.12.2006., 404. lpp. [19] OV L 400, 30.12.2006., 434. lpp. [20] OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp. [21] OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp. [22] OV L 227, 19.8.2006., 3. lpp. [23] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. [24] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. [25] Nediferencētās apropriācijas. [26] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā. [27] Izdevumi, kas ietverti xx sadaļas xx 01 04. pantā. [28] Izdevumi, kas ietverti xx 01 nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu. [29] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [30] Ja metodes ir vairākas, sniegt papildu informāciju šā punkta iedaļā „Piezīmes”. [31] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā. [32] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [33] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [34] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā. [35] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu. [36] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.