Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejai un Reģionu Komitejai - Nobeiguma novērtējums par to, kā īstenota Kopienas vairākgadu programma (1998. –2002. g.) informācijas sabiedrības izveides veicināšanai Eiropā (PROMISE) /* COM/2005/0260 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 24.6.2005 KOM(2005) 260 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Nobeiguma novērtējums par to, kā īstenota Kopienas vairākgadu programma (1998. –2002. g.) informācijas sabiedrības izveides veicināšanai Eiropā ( PROMISE ) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Nobeiguma novērtējums par to, kā īstenota Kopienas vairākgadu programma (1998. –2002. g.) informācijas sabiedrības izveides veicināšanai Eiropā ( PROMISE ) Ievads Šis paziņojums ir tapis saskaņā ar 8. panta 4. punktu Padomes lēmumā par PROMISE programmu. Tajā noteikts, ka programmas izpildes beigās « Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai novērtējuma pārskatu par labākajiem rezultātiem, kas ir sasniegti, īstenojot programmā minētos pasākumus”[1]. EIM Business Policy and Research Komisijas ieceltas koordinācijas komitejas vadībā ir veikusi neatkarīgu novērtējumu un iesniegusi pārskatu. Novērtējuma nobeiguma ziņojums ir publicēts 2004. gada februārī un iesniegts PROMISE programmas turpinājuma pārvaldības komitejai 2004. gada jūlijā[2]. Nobeiguma novērtējums ir veikts ar vispārēju nolūku: 1. pārbaudīt PROMISE programmas izpildi saskaņā ar tās mērķiem; 2. novērtēt programmas ietekmi uz Eiropas informācijas sabiedrības izveidi; 3. sniegt ieteikumus PROMISE programmas turpinājumam. Vispārīga informācija Padome ir pieņēmusi „Kopienas vairākgadu programmu, lai veicinātu informācijas sabiedrības izveidi Eiropā” ( PROMISE ) 1998. gada 30. martā. Programmas aptvertais laikposms ir 5 gadi - no 1998. gada janvāra līdz 2002. gada decembrim, un tās kopējais budžets ir bijis 25 miljoni EUR. Programma ir izveidota, lai veicinātu saskaņotu pieeju attiecībā uz informācijas sabiedrību, kas savukārt sekmētu tādu priekšrocību īstenošanu kā a) efektīvāki, pārredzamāki un atbilstošāki sabiedriskie pakalpojumi, b) efektīvāka pārvalde un vairāk konkurētspējīgu uzņēmumu ar labāku piekļuvi pakalpojumiem, klientiem un piegādātājiem, c) vairāk iespēju Eiropas telekomunikāciju tirgus dalībniekiem, d) jaunas iespējas reģioniem uzsvērt savu identitāti, vienlaikus samazinot negatīvās iezīmes, kam par iemeslu ir to ģeogrāfiskais stāvoklis. Eiropadome 2000. gada jūnijā ir pieņēmusi „e-Eiropa 2002” Rīcības plānu, ar ko paredz jaunu nostāju attiecībā uz informācijas sabiedrību. PROMISE programmā ir veiktas izmaiņas, atbalstot jauno stratēģiju, kā arī reaģējot uz programmas vidusposma novērtējuma atzinumiem, kas Komisijai bija iesniegti 2000. gada janvārī[3]. Jo īpaši PROMISE programma ir adaptēta saskaņā ar atklātu koordinācijas metodi ( OMC ), kas ir ieteikta Rīcības plānā, kurā ir izteikts aicinājums plašāk izmantot salīdzinošo novērtēšanu. Mērķi un to īstenošana Programmas mērķu īstenošanas procesā var izdalīt šādus posmus. Pirmais posms (1998. /1999. gads) Programmas īstenošanas pirmajā posmā ir precīzi ievēroti tās juridiskajā pamatā formulētie mērķi: - Sabiedrības informēšana un informācijas sabiedrības potenciālo iespēju izpratne. Šeit ietilpst Eiropas informācijas sabiedrības diena, atbalsts Informācijas sabiedrības forumam un IS popularizēšana ar mēdiju starpniecību. Informācijas sabiedrības projektu birojs ( ISPO ) ir sniedzis interneta un palīdzības dienesta pakalpojumus un gādājis par prospektiem, informatīviem izdevumiem, brošūrām. Turklāt ir piešķirts mērķfinansējums turpmākiem apbalvojumiem, semināriem un konferencēm. - Eiropas informācijas sabiedrības sociāli ekonomisko priekšrocību optimizācija. Šeit uzmanība ir pievērsta dalībvalstīs notiekošo pasākumu analīzei un labākās pieredzes popularizēšanai ar semināru palīdzību. Ir veikti pētījumi saistībā ar Informācijas sabiedrības Eiropas izpētes (ESIS) projektiem, Eirobarometrs ir veicis sabiedriskās domas pētījumus un ir sākti IS foruma atbalsta pētījumi. - Eiropas nozīmes un pamanāmības vairošana IS globālajā kontekstā. Šajā saistībā ir notikuši atbalsta pasākumi dialoga veicināšanai, kura mērķis ir atvieglināt uzskatu un pieredzes apmaiņu, galvenokārt ar valstīm, kas vēlas pievienoties ES, un Vidusjūras reģiona valstīm (t.i., EUMEDIS iniciatīva MEDA programmas kontekstā). Pārejas posms (2000. gads) 2002. gadā pieņemtajā „e-Eiropa 2002” Rīcības plānā ir izcelti trīs galvenie mērķi: - panākt, ka interneta pakalpojumi kļūst lētāki, ātrāki un drošāki; - investēt cilvēkresursos un kvalifikācijas celšanā; - veicināt interneta izmantošanu. PROMISE programma ir kļuvusi par e-Eiropas Rīcības plāna atbalsta programmu un 2000. gadā dažos tajā paredzētajos pasākumos ir notikušas izmaiņas un ir samazināts dažu darbību apjoms. Sabiedrības informēšana galvenokārt ir notikusi, popularizējot IS ar interneta starpniecību. Sociāli ekonomisko priekšrocību optimizācija ir pārorientēta uz IS foruma izpētes un atbalsta darbu. ESIS darbība ir turpinājusies, bet galvenokārt saistībā ar topošo „e-Eiropa+ 2003” Rīcības plānu un EUMEDIS.[4] Eirobarometra izpētes darbs ir vērsts galvenokārt uz salīdzinošu statistikas datu ieguvi e-Eiropas Rīcības plāna īstenošanas atbalstam. IS globālā konteksta pasākumi ir turpinājušās ar atsevišķu finansējumu, bet to nolūks ir bijis vienīgi pabeigt jau iesākto darbu. Otrais posms (2001.-2002. gads) Programmas īstenošanas otrajā posmā, pamatojoties uz agrākajiem mērķiem, ir izstrādāts jaunu mērķu kopums. Jaunie mērķi tieši attiecas uz e-Eiropas Rīcības plāna īstenošanu: - Salīdzinošā novērtēšana ar nolūku pārraudzīt „e-Eiropa 2002” Rīcības plāna īstenošanu aptver izpēti, izmantojot Padomes akceptētu 23 indikatoru kopumu, kā arī kvalitātes pētījumus ar nolūku pārraudzīt IS attīstības gaitu. Informāciju par salīdzinošās novērtēšanas rezultātiem regulāri ievietoja internetā un tādējādi bija pieejami savlaicīgi salīdzināmi dati saistībā ar programmas īstenošanas svarīgākajiem aspektiem, tādiem kā iedzīvotāju interneta izmantošanas iespējas, darbaspēks un izglītība, sistēmu drošība, veselības aprūpe, valsts dienesti. - Labākās pieredzes noteikšanā un popularizēšanā galvenā uzmanība ir pievērsta dažu augsta līmeņa pasākumu organizēšanai. Ar programmas palīdzību ir līdzfinansētas attiecīgo periodu prezidentvalstu rīkotas konferences ar nolūku veicināt publisku dialogu saistībā ar informācijas sabiedrības izveides procesā gūto labāko pieredzi. - e-Eiropas portāla izveide - ISPO darbība jau bija pārorientēta, tam kļūstot par interneta pakalpojumu sniedzēju, e-Eiropas interneta portāla izveide šo procesu vēl vairāk nostiprināja. - Informācijas sabiedrības foruma darbība ir turpinājusies, bet virtuālā veidā, un tam ir dots jauns uzdevums – atbalstīt e-Eiropas optimizācijas pasākumus. Programmas izpildes novērtējums saskaņā ar programmas mērķiem [5] PROMISE programmas vidusposma novērtējumā, kas aptver programmas īstenošanas pirmo posmu līdz 2000. gadam, ir atzīts, ka „daudzi programmas aspekti ir īstenoti veiksmīgi”, tomēr vienlaikus ir secināts, ka tās sākotnējā darbības joma ir pārāk plaša, un ka ir skaidri jādefinē programmas saistība ar Komisijas IS stratēģiju[6]. Ir ieteikts izveidot racionālu nostāju attiecībā uz programmas pārvaldību un noteikt skaidrus kvantitatīvus uzdevumus. Ņemot vērā novērtējumā sniegtos ieteikumus, 2000. gadā ir notikusi PROMISE programmas pārveide atbilstīgi e-Eiropas Rīcības plānam. Lai atbilstīgi novērtējuma ieteikumiem noteiktu skaidrus kvantitatīvus uzdevumus, īpaša nozīme ir pievērsta salīdzinošās novērtēšanas pasākumu atbalstam ar nolūku iegūt konkrētu informāciju par programmas īstenošanas virzību. Minētā programmas pārveide ir novērtēta pozitīvi. Salīdzinošās novērtēšanas pasākumi pirmo reizi sniedza plašus un precīzus kvantitatīvus indikatorus, lai raksturotu Eiropas virzību uz IS izveidi. No 23 ar dalībvalstīm saskaņotajiem indikatoriem 19 ir pārbaudīti vismaz vienu reizi un 13 ir pārbaudīti divas vai vairāk nekā divas reizes. Salīdzinošajā novērtējumā ir atzīts, ka tas ir devis patiesi vērtīgu ieguldījumu e-Eiropas izveidē. Labākās pieredzes noteikšanu un popularizēšanu bija plānots veikt kā kvalitātes salīdzinošo novērtēšanu. Bija paredzēts, ka politikas veidotāju starpā notiks pieredzes salīdzināšana un apmaiņa, tādējādi nonākot pie politikas uzlabošanas labākajiem variantiem. Lai sasniegtu šo mērķi, ir notikusi stratēģijas analīze, ieinteresēto pušu valsts līmeņa semināri un ir līdzfinansētas konferences par e-valsts pārvaldi un e-veselības aprūpi Beļģijas, Itālijas un Grieķijas prezidentūras laikā. Lai īstenotu sabiedrības informēšanas mērķi, ISPO darbība ir pārorientēta tā, ka tā pārziņā ir bijusi galvenokārt internetā ievietota informācija, un tas ir pārdēvēts par e-Eiropas portālu. Laikposmā no 2000. gada līdz 2002. gadam e-Eiropas portāls ir bijis viens no visbiežāk apmeklētajām IS interneta lapām. Visbeidzot, IS forums ir turpinājis darboties daudz mazākā apjomā un faktiski nav devis ieguldījumu e-Eiropas Rīcības plāna izpildē. Šāds lēmums atspoguļo to, ka institūciju, kuras sastāvā ietilpst 128 dalībnieki un sešas darba grupas, ir grūti pārvaldīt un nodrošināt tās efektīvu darbību. Budžeta izdevumu jomā, neskatoties uz programmas īstenošanas pirmo divu gadu (1998. un 1999. gads) grūtībām, pēc 2000. gada situācija ir ievērojami uzlabojusies. Tomēr konsultanti, kas bija atbildīgi par nobeiguma novērtējumu, ir atzinuši, ka „vairākgadu pasākumu plāns” varētu uzlabot programmas pārvaldības kvalitāti. PROMISE programmas pārvaldībā programmas komitejas loma ir bijusi ierobežota. Dažādās ar programmas īstenošanu saistītās darbības (salīdzinošās novērtēšanas indikatoru noteikšana, darbības jomu prioritāšu noteikšana) ir apspriestas ar tādiem valsts pārvaldes ekspertiem kā statistikas eksperti un Padomes darba grupu dalībnieki, un programmas komitejai ir darīti zināmi šo apspriežu rezultāti. Novērtējumā ir atzīts, ka programmas Pārvaldības komitejas lomai ir jābūt skaidri noteiktai. Kopumā PROMISE programmas neatkarīgajā novērtējumā ir atzīts, ka pārsvarā tās oficiāli noteiktie mērķi ir sasniegti, pievienojot ES mēroga papildu vērtību citām iniciatīvām, pētot sabiedrības vajadzības un pārraugot tās informētības līmeni, veicinot labākās pieredzes apmaiņu un likvidējot šķēršļus, ar ko iesaistoties nākas sastapties grupām, kas atrodas neizdevīgā stāvoklī, perifērijas apgabaliem, maziem un vidējiem uzņēmumiem un trešām valstīm. Kā iepriekš minēts, programmas mērķi ir bijuši ambiciozi un dažās jomās, piemēram, praktisku projektu popularizēšanas veicināšanā, asistentu sagatavošanā, rūpniecības nozaru pārstāvju intereses sekmēšanā un starptautisko iniciatīvu pārbaudē ir bijuši mazāki panākumi. PROMISE PROGRAMMAS IETEKME UZ EIROPAS IS Ir secināts, ka e-Eiropas salīdzinošā novērtēšana, kurā pirmo reizi ir izmantoti jauni indikatori, ir devusi patiesu pievienoto vērtību. Turklāt tā ir palīdzējusi valsts līmeņa statistikas institūcijām un OECD ievirzīt to veiktos pētījumus noteiktā gultnē. Saistībā ar ietekmi uz politiku ir secināts, ka salīdzinošā novērtēšana ir vairojusi IS pamanāmību un likusi politikas veidotājiem veikt savas darbības salīdzinošu analīzi. Turklāt salīdzinošā novērtēšana ir likusi politikas veidotājiem vairāk pievērsties tādām jomām kā e-valsts pārvalde un e-veselības aprūpe. Salīdzinošās novērtēšanas rezultātu kritikā savukārt ir norādīts, ka daži dati nav bijuši pārliecinoši, un ka ar indikatoriem vien nevar izskaidrot to, kāpēc IS izveide nenotiek ātrāk vai efektīvāk. Ir secināts, ka labākās pieredzes popularizēšana ir bijusi efektīva gadījumos, kad tā ir notikusi saistībā ar tādiem augsta līmeņa pasākumiem kā prezidentvalstu rīkotas konferences. Šajos gadījumos politikas idejas ir popularizētas, piedaloties augsta līmeņa pasākumos un sekmīgas iniciatīvas ir guvušas tiešu atzinību, pateicoties apbalvojumu sistēmai. Semināri ir mudinājuši to dalībniekus iepazīties ar labāko praksi saistībā ar vairākiem jautājumiem, kā arī veicinājuši turpmākas diskusijas ieinteresēto pušu starpā. Novērtējumā ir norādīts, ka vajadzētu izveidot ciešāku sadarbību jau pastāvošo sistēmu ietvaros un reģionu līmenī iesaistīt vietējās sabiedrības pārstāvjus. ISPO vietā izveidojot e-Eiropas portālu, ir samazināts tam atvēlētais PROMISE programmas finansējums. e-Eiropas portāls ir bijis ļoti bieži apmeklēts. Tomēr novērtējumā ir atzīmēts, ka portālu galvenokārt ir izmantojuši ierēdņi (gan ES, gan valsts un reģionu līmeņa ierēdņi), žurnālisti un izpētes darba veicēji. Ir ieteikts vienkāršot portāla lietošanu, tādējādi padarot informāciju pieejamu arī maziem uzņēmumiem un plašākai sabiedrībai. Ir atzīts, ka IS forums tā sākotnējā darbības posmā ir devis vērtīgu ieguldījumu IS izveides veicināšanā. Tomēr līdz PROMISE programmas īstenošanas otrajam posmam tā nozīme ir kļuvusi neskaidrāka, un ir krities arī tā darbības radošais līmenis. Šim panīkumam zināmā mērā par iemeslu ir bijušas foruma neskaidrās un nenoteiktās attiecības ar Komisiju. Izveidotajām darba grupām nav doti konkrēti uzdevumi un termiņi, un nav arī bijis definēts paredzētais IS foruma ieguldījums politikas veidošanas procesā. Novērtējumā ir ieteikts oficiāli izbeigt IS foruma darbību un rūpēties par to, lai turpmāk izveidotām institūcijām, piemēram, e-Eiropas Konsultatīvajai grupai politikas veidošanas procesā būtu skaidri definēti uzdevumi. MODINIS PROGRAMMA Kā PROMISE PROGRAMMAS TURPINāJUMS PROMISE programmas turpinājums ir pieņemts 2003. gada 17. novembrī. Šīs programmas darbības laiks ir no 2003. gada līdz 2005. gadam un tās nosaukums ir „Programma „e-Eiropas” rīcības plāna uzraudzībai, labas prakses izplatīšanai un tīklu un informācijas drošības uzlabošanai ( MODINIS ). MODINIS programmā ir precīzi ievērota PROMISE programmas otrā posma nostāja. Tā atbalsta „e-Eiropa 2005” Rīcības plānu, par kura īstenošanas sākumu Eiropadome ir paziņojusi 2002. gadā Seviļā. MODINIS programmā galvenā uzmanība ir pievērsta četriem mērķiem, ko īsumā var definēt šādi: 4. pārraudzīt izpildi dalībvalstīs un salīdzināt to ar labāko pasaules pieredzi, izmantojot oficiālus statistikas datus; 5. atbalstīt dalībvalstu centienus e-Eiropas ieviešanā valsts, reģionālā un vietējā līmenī, analizējot e-Eiropas izveides labāko pieredzi un izstrādājot pieredzes apmaiņas mehānismus; 6. sniegt e-Eiropas Koordinācijas grupai vajadzīgo informāciju, lai tā varētu noteikt pareizo “e-Eiropa 2005” Rīcības plāna stratēģisko virzienu; 7. sagatavoties paredzētajai Eiropas līmeņa sistēmu un informācijas drošības struktūras izveidei. Pirmais mērķis turpina saskaņā ar „e-Eiropa 2002” Rīcības plānu sākto salīdzinošo novērtēšanu. Saistībā ar šo „e-Eiropa 2005” Rīcības plāna aspektu ir pieņemta jauna Padomes rezolūcija[7]. Šajā rezolūcijā ir definēts 15 politikas indikatoru kopums un 22 papildu etalontestu indikatori, kā arī izmantojamās datu vākšanas metodes. Atbildot uz dalībvalstu izteiktajām bažām, kā arī novērtējot salīdzinošajā novērtēšanā iegūto datu kvalitāti, ir paredzēts, ka lielu statistikas datu daļu iegūs valsts statistikas institūti Eurostat aizbildnībā. MODINIS programmu izmantos arī gadījumos, kad nebūs pieejami oficiāli dati, organizējot īpašus pētījumus. Turklāt MODINIS programmas finansējumu izmantos, risinot jautājumu par indikatoru nozīmi vadības koncepcijā. Ir jāatrod līdzsvars starp vienkāršajiem kvantitatīvajiem indikatoriem, kas ļauj konkrēti novērtēt Eiropas virzību uz IS, un kvalitatīvāko informāciju, kas ļauj analizēt izmantojamos modeļus un informācijas un komunikāciju tehnoloģiju ietekmi. Otrais mērķis turpina PROMISE programmas laikā iesākto labākās pieredzes apmaiņu. No PROMISE programmas īstenošanas novērtējuma pirmkārt izriet vajadzība izveidot skaidru stratēģisku saikni starp e-Eiropas mērķiem un MODINIS programmas atbalstītajām darbībām. Tādējādi ieguldījumu augsta līmeņa konferencēs ir iecerēts turpināt gadījumos, kad tam var būt stratēģiska nozīme. MODINIS programma atbalsta arī pētījumus, kas ir saistīti ar konkrētiem politikas mērķiem (pirmām kārtām ar e-valsts pārvaldi, e-veselības aprūpi un drošību). Augsta līmeņa grupu sanāksmes un semināri arī gūst atbalstu saistībā ar konkrētiem politikas mērķiem. Turklāt ir sākti īpaši pasākumi, lai e-biznesa, e-valsts pārvaldes un e- veselības aprūpes jomās ieviestu „labas prakses sistēmas”. Trešais MODINIS programmas mērķis paredz izveidot Koordinācijas grupu (kas ir nodibināta un tās nosaukums ir e-Eiropas Konsultatīvā grupa). Padomes un Eiropas Parlamenta lēmums par MODINIS programmu ir ļāvis Komisijai izveidot e-Eiropas Konsultatīvo grupu, kuru vada Komisija un kurā var piedalīties visas ieinteresētās puses (dalībvalstis, valstis, kas vēlas pievienoties ES, patērētāju grupas un privātā sektora pārstāvji utt.) . Saskaņā ar minēto lēmumu šī grupa palīdz Komisijai: - nodrošinot stratēģisku pārskatu par dažādās nozarēs notiekošām e-iniciatīvām un informācijas apmaiņu par gūtajiem sasniegumiem un sastaptajām grūtībām, - organizējot stratēģiskas diskusijas un pieredzes apmaiņu, - pārraugot „e-Eiropa 2005” Rīcības plāna īstenošanas gaitu un sniedzot ieguldījumu un padomus saistībā ar darbības iespējamiem uzlabojumiem, - dodot kandidātvalstīm iepriekšējas piedalīšanās iespēju, - izplatot informāciju par e-Eiropu. Konsultatīvā grupa sastāv no divām nodaļām. Pirmajā nodaļā ietilpst viens vadošs pārstāvis no katras iesaistītās valsts un otro nodaļu veido 40 dažādu jomu eksperti (nozaru, patērētāju grupas, sociālie partneri un citas interešu grupas). Grupas operatīvo darbību veic darba grupas, kurām ir doti īpaši uzdevumi un kuru darbības laiks ir ierobežots. Plenārsēdes vada Informācijas sabiedrības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors. Ar šo mehānismu palīdzību IS foruma pieredze ir iekļauta e-Eiropas darba metodēs. Viens no trešā mērķa aspektiem ir uzlabot e-Eiropas interneta portāla darbību tā, lai tas kļūtu vieglāk pieejams plašākai sabiedrībai ar e-Eiropu saistītu datu konsultācijai un saziņai. Šī jautājuma risināšana notiek, pilnīgi pārveidojot interneta portālu ar šim nolūkam pieaicināta neatkarīga konsultanta palīdzību, un šos darbus ir plānots sākt 2004. gadā un pabeigt 2005. gada pirmajā pusē. Visbeidzot, saskaņā ar ceturto mērķi ir paredzēts 2003. un 2004. gada laikā sniegt sagatavošanās atbalstu Eiropas Sistēmu un informācijas drošības aģentūrai ( ENISA ), kas ir oficiāli izveidota 2004. gada 15. martā[8]. Šī darbība ir vērsta uz sistēmu un informācijas aizsardzību saskaņā ar Komisijas paziņojumu „Sistēmu un informācijas drošība: ieteikumi saistībā ar Eiropas politikas nostāju”[9]. PROMISE programmas novērtējuma gaitā ir radušies ar programmas pārvaldību saistīti jautājumi par budžeta izlietošanas efektivitāti un attiecībām ar pārvaldības komiteju. Saistībā ar MODINIS programmu budžeta tēriņi joprojām ir problēma. MODINIS programma ir pieņemta 2003. gada beigās un sākusi darboties tikai 2004. gada aprīlī. Faktiski līdz pirmo darbību sākumam bija pagājusi jau puse no programmas termiņa. Komisija cenšas labot situāciju, bet programmas īsā termiņa dēļ šī aizkavēšanās arī turpmāk atstās negatīvu ietekmi uz programmas pamatmērķi, proti, sniegt atbalstu, īstenojot „e-Eiropa 2005” Rīcības plānu. Runājot par pārvaldības komiteju, attiecības starp „e-Eiropa 2005” Rīcības plānu un MODINIS programmu tagad ir daudz skaidrākas. e-Eiropas Konsultatīvā grupa gādā par diskusiju norisi saistībā ar vispārīgo stratēģisko nākotnes redzējumu, bet MODINIS programmas Pārvaldības komiteja informē Komisiju par konkrētiem atbalsta un koordinācijas pasākumiem, tostarp par e-Eiropas Konsultatīvās grupas darbību. Šī saikne ļoti skaidri nosaka MODINIS programmas Pārvaldības komitejas lomu, tā novēršot agrākās nepilnības. Attiecībā uz komunikāciju, iepriekšējo novērtējumu ieteikumos ierosināts racionalizēt komunikāciju ar MODINIS programmas Pārvaldības komiteju. Īstenojot šos ieteikumus, MODINIS programmā ir paredzēts izmantot elektroniskos sakaru līdzekļus saziņai ar Pārvaldības komiteju un iespēju robežās ar e-Eiropas Konsultatīvās grupas locekļiem. Dialoga veicināšanai starp Pārvaldības komiteju un Komisiju ir izveidota Circa datu bāze. Secinājumi Kopumā novērtējumā ir atbalstīta Komisijas veiktā programmas pārorientācija atbilstīgi „e-Eiropa 2002” Rīcības plānam. Ir atzīts, ka programmai neapšaubāmi piemīt savas stiprās puses, un ka līdz ar tajā veiktajām izmaiņām programma ir ieguvusi unikālu pievienoto vērtību. Neskatoties uz dažiem kritiskiem vērtējumiem saistībā ar izmantoto metodoloģiju, kuri ir ņemti vērā, tagad daudz plašāk iesaistot valsts statistikas institūtus, par īpaši noderīgu ir atzīta salīdzinošā novērtēšana. Novērtējumā ir arī atzīts, ka veiksmīga ir izrādījusies līdzfinansējuma nodrošināšana konferencēm saistībā ar e-valsts pārvaldi un e-veselības aprūpi, un to ietekme ir izpaudusies kā turpmāki valsts politikas veidotāju īstenoti pasākumi. Tomēr ir ieteikts vairāk uzmanības veltīt labākās pieredzes apmaiņas un popularizēšanas pasākumu atbalsta labākai koordinācijai. Šī ieteikuma īstenošana tagad notiek, vairāk uzmanības veltot finansēto pētījumu stratēģiskajiem mērķiem un jo īpaši pievēršoties labas prakses sistēmu izveidei e-valsts pārvaldē, e-biznesā un e-veselības aprūpē. Novērtējumā ir atzīts, ka Informācijas sabiedrības forums programmas īstenošanas „pirmajos gados ir bijusi veiksmīga iniciatīva”. Tas ir devis svarīgu ieguldījumu sociālo jautājumu sfērā, rūpējoties par patērētāju un iedzīvotāju vajadzībām saistībā ar informācijas un komunikāciju tehnoloģijām (IKT). e-Eiropas Konsultatīvās grupas darbība MODINIS programmas ietvaros ir uzskatāma par IS foruma darbības turpinājumu un uzlabojumu. Visbeidzot, ieteikumi saistībā ar MODINIS programmas pārvaldību, ņemot vērā PROMISE programmas pieredzi, ir ievēroti, skaidri nosakot pārvaldības komitejas lomu e-Eiropas stratēģijas īstenošanā. 1. tabula. Novērtējuma ieteikumi un Komisijas komentāri Ieteikumi | Komisijas komentāri | Ir jāvelta lielāka uzmanība pieredzes apmaiņas atbalstam reģionu līmenī. | MODINIS programmas budžets ir relatīvi neliels, tāpēc tās ietekme reģionu līmenī var būt vienīgi demonstratīva. | MODINIS darba programmās ir jāpievērš lielāka uzmanība labākās pieredzes popularizēšanai un apmaiņai. | Lēmumā par MODINIS programmu ir paredzēts aptuvens budžeta piešķīrums. Saskaņā ar to turpinās piedalīšanās augsta līmeņa konferenču finansēšanā. Notiek augsta līmeņa grupu un semināru atbalstīšana atbilstīgi konkrētiem politikas mērķiem. Notiek „labas prakses sistēmu” atbalstīšana saistībā ar e-biznesu, e-valsts pārvaldi un e-veselības aprūpi. | Lai atbalstītu labākās pieredzes apmaiņu reģionu līmenī, ir jāuzlabo koordinācija un sadarbība ar „DG Regio”. | Koordināciju ar „DG Regio” nodrošina starpdienestu pasākumi gadījumos, kad tos var piemērot saistībā ar e-Eiropas Rīcības plāna īstenošanu, jo īpaši e-valsts pārvaldes un „digitālās plaisas” jomā. | Ir jāveic izmaiņas popularizēšanā ar interneta starpniecību, lai labāk ievērotu mazo un vidējo uzņēmumu vajadzības. | Interneta lapās notiek ievērojamas izmaiņas ar nolūku padarīt internetu vieglāk lietojamu. | IS forums ir oficiāli jāslēdz, tā dalībniekiem ir jāizsaka pateicība par darbu un tie ir jāinformē par jauniem pasākumiem MODINIS programmas ietvaros. | Komisija uzskata, ka oficiāli slēgt IS forumu pēc tik ilgas dīkstāves nav lietderīgi. Daudzus dalībniekus būs grūti atrast, jo tie ir mainījuši nodarbošanos. Šāds oficiāls pasākums nozīmētu sabiedrisko līdzekļu veltīgu izšķiešanu. | e-Eiropas Koordinācijas grupai ir jāuztic konkrēti ar noteiktu jomu saistīti uzdevumi ar noteiktu termiņu. Dotās pilnvaras ir regulāri jāpārskata un jāatjauno. | e-Eiropas Koordinācijas grupa tieši atbild par dalībvalstu administrāciju darbu un tās darbība ir vērsta uz konkrētu mērķu īstenošanu. Grupa saistībā ar Rīcības plāna īstenošanu sniedz Komisijai tehnisku atbalstu un stratēģiskus padomus. Tā darbojas ar darba grupu starpniecību, kam ir konkrētas pilnvaras un ierobežots darbības termiņš. | Komisijai ir pilnā mērā jāiesaista Pārvaldības komiteja MODINIS darba programmu sagatavošanā un pieņemšanā. | Gada darba programmu tapšanas sākuma posmos notiek konsultācijas ar Pārvaldības komiteju un, pieņemot darba programmu, ir vajadzīgs minētās komitejas labvēlīgs atzinums. | Budžeta izmantošana ir turpmāk jāuzlabo, izstrādājot vairākgadu plānus un laikus sākot vajadzīgās publiskās iepirkuma darbības. | Budžeta tēriņi joprojām ir problēma. MODINIS programma ir pieņemta tikai 2003. gada beigās un ir sākusi darboties 2004. gada aprīlī. Ņemot vērā programmas īso termiņu, šī aizkavēšanās turpinās ietekmēt pamatmērķu sasniegšanu. | Komisijai ir jānodrošina efektīva informācijas tālāknodošana saistībā ar programmas ieviešanu gadījumā, ja notiek darbinieku maiņa, kā arī skaidri jānosaka programmas izpildes un budžeta izlietošanas struktūrvienību pienākumi. | Izstrādājot gada darba programmu, notiek aktīva oficiāla un neoficiāla starpdienestu konsultāciju procedūra. Jebkura budžeta līdzekļu piešķiršana notiek saskaņā ar spēkā esošiem finanšu noteikumiem. Procesa nepārtrauktību nodrošina, uzliekot atbildību par programmu vairākiem darbiniekiem. | MODINIS darba programmā ir jāiekļauj skaidrs stratēģisks plāns, bet tai ir jābūt arī pietiekami elastīgai, lai tā spētu pielāgoties jaunām politiskām, tehnoloģiskām un ekonomiskām iespējām. Komisijai ir jāizstrādā skaidri izpildes indikatori, lai varētu noteikt programmas pasākumu atbilstību tās mērķiem. | Lēmums sasaistīt e-Eiropas Rīcības plānu, e-Eiropas Konsultatīvo grupu un MODINIS programmu garantē programmas politiskās nozīmes saglabāšanu. MODINIS gada darba programma ir nesen pārskatīta saskaņā ar vidusposma novērtējumu un „e-Eiropa 2005” Rīcības plāna izmaiņām ar nolūku saglabāt tās nozīmīgumu. Salīdzinošās novērtēšanas pasākumi, kam MODINIS programmā ir ierādīta svarīga vieta, ļauj spriest par izpildes kvantitatīvo pusi, bet kvalitātes indikatori būs jāuzrāda nobeiguma novērtējumā. | [1] Padomes 1998. gada 30. marta Lēmums 98/253/EK, ar ko pieņem Kopienas vairākgadu programmu, lai veicinātu informācijas sabiedrības izveidi Eiropā (Informācijas sabiedrība), Oficiālais Vēstnesis L 107, 7.4.1998., 10. lpp. [2] http://europa.eu.int/comm/dgs/information_society/evaluation/docs/highlights/promise/-promise_final_report.pdf [3] KOM(2001) 350, galīgais. [4] Eiropas un Vidusjūras reģiona Informācijas sabiedrības izveides iniciatīva. http://europa.eu.int/ISPO/eumedis/englishversion/i_welcome_en.html [5] Visu nobeiguma novērtējuma ieteikumu saraksts un Komisijas komentāri ir sniegti pievienotajā 1. tabulā. [6] KOM(2001) 350, galīgais, „īstenošanas starpposma novērtējums attiecībā uz Kopienas vairākgadu programmu, lai veicinātu Eiropas informācijas sabiedrības izveidi (PROMISE)”. [7] OV C 48, 28.2.2003. [8] http://www.enisa.eu.int [9] KOM(2001) 298.