Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Sociālais dialogs – darba aizsardzības veicināšanas instruments”

(izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Francijas pieprasījuma)

(2022/C 194/09)

Ziņotāja: Franca SALIS-MADINIER

Padomes prezidentvalsts Francijas pieprasījums Vēstule, 21.9.2021. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants Atbildīgā specializētā nodaļa Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 16.12.2021. Pieņemts plenārsesijā 20.1.2022. Plenārsesija Nr. 566 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 172/32/70

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) piekrīt nostājai, ko Komisija paudusi savā 2021.–2027. gada stratēģijā par drošību un veselības aizsardzību darbā, un uzskata, ka sociālais dialogs ir absolūti nepieciešams instruments, lai sasniegtu trīs galvenos mērķus: prognozēt un pārvaldīt zaļās, digitālās un demogrāfiskās pārkārtošanās radītās pārmaiņas darba vidē, uzlabot nelaimes gadījumu darbā un arodslimību profilaksi un sagatavoties turpmāk iespējamām veselības krīzēm.

1.2. Pandēmija ir iespēja veidot jaunas kolektīvās spējas reaģēšanai uz turpmākām krīzēm un mazināt to ietekmi uz darba drošību. Ar atveseļošanas plānu ir jāpanāk, ka tiek stiprināta sociālo partneru loma tajās dalībvalstīs, kurās šī loma ir nenozīmīga.

1.3. EESK iesaka sagatavot visaptverošu un integrētu perspektīvas analīzi par digitālās pārkārtošanās ietekmi uz darba tirgu, lai prognozētu ar to saistītās pārmaiņas un izstrādātu ilgtermiņa darba aizsardzības stratēģiju.

1.4. 2002. gada Eiropas pamatnolīgums nav piemērots, lai risinātu jaunās problēmas, ko radījis tāldarbs. EESK iesaka izstrādāt jaunas pamatnostādnes, īpašu uzmanību pievēršot psihosociālo risku novēršanai un balsta un kustību aparāta slimību profilaksei.

1.5. EESK aicina darba inspekcijas veikt tāldarba apstākļu pārbaudi pēc darbinieka pieprasījuma un ievērojot viņa privātumu saskaņā ar attiecīgās valsts noteikumiem.

1.6. EESK iesaka rūpīgi uzraudzīt arodslimību, piemēram, sirds slimību un izdegšanas, izmaksas, lai atbilstošā līmenī izstrādātu atbilstošus pasākumus saskaņā ar “nulles redzējuma” pieeju.

1.7. EESK aicina veidot novēršanas kultūru, apmācot sociālā dialoga dalībniekus, veidojot izpratni par jauniem riskiem, kā arī stiprinot un izplatot pieejamos resursus.

1.8. EESK uzskata, ka saskaņā ar LESD 155. panta 2. punktu dalībvalstīs ir jāīsteno sociālo parteru noslēgtie nolīgumi. EESK aicina Komisiju, respektējot sociālo partneru autonomiju un ievērojot LESD 155. pantā noteikto procedūru, apspriest ar sociālajiem partneriem autonomo nolīgumu īstenošanu un Padomes lēmuma kopīga pieprasījuma procesu.

1.9. EESK mudina izstrādāt lietošanai gatavus atsauces standartus un riska novērtēšanas instrumentus, kas ir īpaši noderīgi ļoti maziem un vidējiem uzņēmumiem. MVU ir vajadzīgi atbilstoši norādījumi, apmācība un finansiāls atbalsts, lai tie varētu izpildīt darba aizsardzības pienākumus.

1.10. EESK aicina izveidot sistēmu, ar ko novērtēt ES likumdošanas iniciatīvu, koplīgumu un rīcības plānu ietekmi, un atkārtoti iesaka ( 1 ) paredzēt uz katriem 10 000 darba ņēmējiem vienu darba inspektoru.

1.11. EESK aicina īstenot proaktīvāku “nulles redzējuma” kampaņu, kuras mērķis saskaņā ar pamatdirektīvu būtu novērst un izskaust riskus.

1.12. Attiecībā uz cīņu pret vēzi, kas saistīts ar darbu, EESK aicina pieņemt stingrāku nostāju attiecībā uz 50 prioritārajiem kancerogēniem, reproduktīvajai sistēmai toksiskām vielām, bīstamām zālēm, ņemot vērā arī stresu ( 2 ) un darbu maiņās ( 3 )

1.13. EESK aicina izstrādāt ES tiesību aktus par psihosociālajiem riskiem. Pieeja efektīvai stresa novēršanai nozīmē ne tikai rīcību attiecībā uz indivīdu garīgo veselību, bet arī attiecībā uz darba vidi.

1.14. EESK uzskata: lai izstrādātu visaptverošu, ilgtspējīgu un integrētu novēršanas politiku, ir jāatjauno balsta un kustību aparāta slimību direktīvas projekts.

1.15. EESK aicina grozīt Mākslīgā intelekta aktu ( 4 ) . EESK iesaka trešās personas veiktu atbilstības novērtējumu padarīt obligātu attiecībā uz visu veidu augsta riska mākslīgo intelektu.

1.16. EESK aicina stratēģiskā satvara piemērošanas jomā iekļaut platformu darbiniekus. Šiem darba ņēmējiem ir jāgarantē tiesības apvienoties, būt pārstāvētiem un piedalīties koplīguma sarunās, un uz viņiem jāattiecina sociālās aizsardzības tiesības.

2. Atzinuma konteksts

2.1. Nākamā ES Padomes prezidentvalsts Francija lūdza Komitejai šajā atzinumā izskatīt jautājumu par sociāla dialoga ( 5 ) instrumenta efektivitāti darba aizsardzības veicināšanā.

2.2. Eiropas Komisija ir ierosinājusi jaunu stratēģisko satvaru drošībai un veselības aizsardzībai darbā, kura trīs galvenie mērķi ir prognozēt un pārvaldīt zaļās, digitālās un demogrāfiskās pārkārtošanās radītās pārmaiņas darba vidē, efektīvāk novērst nelaimes gadījumus darbā un arodslimības un sagatavoties turpmāk iespējamām veselības krīzēm ( 6 ) . Komisija uzskata, ka sociālajam dialogam ir svarīga nozīme trīs minēto mērķu sasniegšanā.

2.3. Lai Eiropas Savienībā nepieļautu ar darbu saistītus nāves gadījumus, stratēģiskajā satvarā izmantota “nulles redzējuma” pieeja un uzsvērta dzimumu līdztiesība darba aizsardzības jomā.

2.4. Par vienu no prioritārajiem virzieniem ir noteikta ar darbu saistīta vēža apkarošana. Komisija apņemas noteikt saistošas arodekspozīcijas robežvērtības attiecībā uz papildu kancerogēnām vielām.

3. Vispārīgas piezīmes

3.1. Sociālais dialogs – absolūti nepieciešams rīks risku novēršanai

3.1.1. Eiropas sociālo partneru divpusējās sarunas ir ārkārtīgi nozīmīgas, lai risinātu ar darba aizsardzību saistītās problēmas. Taču autonomi nolīgumi ne vienmēr tiek piemēroti vienādi – to nosaka sociālā dialoga relatīvā ietekme un darba attiecību sistēmu daudzveidība dalībvalstīs ( 7 ) . Nolīgumi, kuru rezultātā pēc abu parakstītāju pušu lūguma tiek pieņemtas Padomes direktīvas, šķiet efektīvāki, jo tie garantē konkrētus rīcības plānus dalībvalstīs. EESK aicina Komisiju, respektējot sociālo partneru autonomiju un ievērojot LESD 155. pantā noteikto procedūru, apspriest ar sociālajiem partneriem autonomu nolīgumu labāku īstenošanu un Padomes lēmumu kopīga pieprasījuma procesu.

3.1.3. Nozaru nolīgumi, kuros noteikti minimālie standarti vai vispārējas darba aizsardzības pamatnostādnes, ir īpaši svarīgi MVU, jo tiem ne vienmēr ir resursi, kas vajadzīgi, lai plānotu darba apstākļu uzlabošanu. Nolīgumu īstenošanā MVU ir vajadzīgas konsultācijas, apmācība un finansiāls atbalsts.

3.1.4. Sociālais dialogs ir nozīmīgs instruments uzņēmumiem un sabiedrībai kopumā. Ar sociālā dialoga palīdzību īstenotie darba aizsardzības pasākumi pozitīvi ietekmē darba ņēmēju veselību, var uzlabot uzņēmumu rentabilitāti, samazina veselības aprūpes izmaksas un darba kavējumus ( 14 ) . Tiek lēsts, ka ar darbu saistītas traumas un slimības sabiedrībai izmaksā 3,3 % ( 15 ) no ES IKP (476 miljardi) jeb vairāk nekā pusi no atveseļošanas plāna līdzekļiem. Šī procentuālā daļa dažādās valstīs ievērojami atšķiras atkarībā no rūpnieciskās vides, tiesību aktiem un spēkā esošajiem novēršanas pasākumiem.

3.1.5. Krīzes ārkārtas situācijā iestāžu veiktie pasākumi ir būtiski ietekmējuši nozares: skolu, veikalu slēgšana utt. Daudzi uzņēmumi, piemēram, viesmīlības, kultūras un ēdināšanas nozarē, baidās no bankrota ( 16 )

3.1.6. Sarunas ļāva nodrošināt uzņēmējdarbības nepārtrauktību un Eiropas ekonomikas izdzīvošanu. Tādās nozarēs kā transports, tirdzniecība un lauksaimniecība Eiropas sociālajiem partneriem bija būtiski svarīga nozīme, reaģējot uz nepieciešamajiem pielāgojumiem, darbības īslaicīgu vai pat galīgu pārtraukšanu un tās ietekmi uz nodarbinātību. Ir jāizdara secinājumi, lai sagatavotos turpmāk iespējamām krīzēm.

3.1.7. Šie rezultāti nevar noslēpt būtiskus trūkumus. Valstu sociāla dialoga mehānismu kvalitāte nav vienāda ( 17 ) . Daudzās dalībvalstīs ir pieņemti pasākumi bez pienācīgas un plašas apspriešanās ar nacionālajiem sociālajiem partneriem. Dažu valstu valdības ir pieņēmušas ārkārtas pasākumus, kas ierobežo sociālo partneru autonomiju, it kā tie būtu šķērslis, nevis risinājums. Veselības krīze ir atklājusi, ka ir rūpīgāk jāpārvalda un jākoordinē dalībvalstīs veiktie nepieciešamie pasākumi. Lai rastu risinājumus krīzes pārvarēšanai, ir vajadzīgs pastiprināts dialogs starp dalībvalstīm, Eiropas iestādēm, kā arī valstu un Eiropas sociālajiem partneriem.

3.1.8. EESK konstatē, ka 2021. gada septembra spriedumā ES Tiesa norādīja, ka Komisijai nav pienākuma reaģēt uz sociālo partneru lūgumiem īstenot noslēgtos nolīgumus, un aicina Komisiju noteikt skaidrus kritērijus sociālo partneru parakstīto nolīgumu īstenošanai ( 18 ) . EESK uzskata, ka saskaņā ar LESD 155. panta 2. punktu dalībvalstīs ir jāīsteno sociālo parteru noslēgtie nolīgumi.

3.2. Īpašas piezīmes

3.2.1. Digitālā un klimatiskā pārkārtošanās un jauni riski

3.2.1.1. Eiropas Centrālā banka uzsver makroekonomiskos un finanšu riskus ( 19 ) , kas saistīti ar globālo sasilšanu (ekonomiskie zaudējumi, ko rada jūras līmeņa paaugstināšanās un nokrišņu daudzuma izmaiņas) un zaļo pārkārtošanos (balasta aktīvu palielināšanās, strukturālā bezdarba pieaugums, cenu svārstīgums un inflācija).

3.2.1.2. Robotizācija, mākslīgais intelekts, jaunu uzņēmējdarbības, apakšuzņēmuma līguma slēgšanas un attālinātā darba modeļu attīstība ilgstoši ietekmēs darba tirgu, kompetenču novērtēšanu, darba organizēšanu, darbvietu aprīkošanu, profesionālos riskus un iespējas tos novērst.

3.2.1.3. sliktiem darba apstākļiem (neērtas pozas, pārslodze, liels spiediens darbā, autonomijas un pienākumu daudzveidības trūkums) Lai gan beztermiņa darba līgums joprojām ir pamatstandarts, ir vērojams tā dēvēto “elastīgo” un “nestandarta” nodarbinātības veidu pieaugums, piemēram, darbs pēc pieprasījuma un platformu darbs. Tā kā šādiem darba ņēmējiem ir maz iespēju ietekmēt sava darba nosacījumus, viņi biežāk saskaras ar(neērtas pozas, pārslodze, liels spiediens darbā, autonomijas un pienākumu daudzveidības trūkums) ( 20 )

3.2.1.4. Šādas pārmaiņas noved pie profesionālo risku pārvirzes . Pirmkārt, tie tiek pārvirzīti uz darbaspēku, izmantojot apakšuzņēmumu līgumu slēgšanu apvienojumā ar nestabiliem darba līgumiem, kas sniedz mazāku aizsardzību darba drošības un veselības jomā. Otrkārt, apvienojot elastīgus organizācijas un atjauninātus senās teilorisma prakses modeļus, tiek radīti jauni riski, kas saistīti ar darba apstākļiem. Treškārt, tie tiek pārvirzīti uz jaunām ar darbu saistītām slimībām, par ko liecina endēmisks profesionālā stresa un ar to saistīto patoloģiju pieaugums.

3.3. Darba aizsardzības problēmas digitālajā ekosistēmā

3.3.1. tāldarbs . Visaptverošā pāreja uz tāldarbu atbilst pieprasījumam: 80 % Eiropas darba devēju un 76 % darba ņēmēju vēlas turpināt strādāt attālināti arī pēc krīzes Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas pakāpeniski veido jaunu digitālu ekosistēmu, kuras centrā ir. Visaptverošā pāreja uz tāldarbu atbilst pieprasījumam: 80 % Eiropas darba devēju un 76 % darba ņēmēju vēlas turpināt strādāt attālināti arī pēc krīzes ( 21 ) . Kaut arī tāldarbs nodrošina lielāku elastību, tas rada arī jaunas problēmas – nepiemērots aprīkojums, izolētības sajūta, grūtības psiholoģiski atslēgties no darba un atbalsta trūkums hierarhiskajā struktūrā. 25 % ( 22 ) no attālināti strādājošajiem Eiropā norāda uz regulāru emocionālu nogurumu darba dēļ, kas ir galvenais izdegšanas sindroma aspekts. Tāldarbs ir radījis jaunas problēmas arī darba devējiem, piemēram, ir jāiegādājas jaunas tāldarba iekārtas un jārisina problēmas, kas saistītas ar neklātienes darba pārvaldību un organizāciju.

3.3.2. robotikas jomās gūtā progresa dēļ notiek pāreja no faktiskās ražošanas uzdevumiem uz automatizētu procesu uzraudzību. Tiek lēsts, ka līdz 2030. gadam Eiropas Savienībā varētu tikt automatizēti 22 % jeb 53 miljoni darbvietu Dažādāsgūtā progresa dēļ notiek pāreja no faktiskās ražošanas uzdevumiem uz automatizētu procesu uzraudzību. Tiek lēsts, ka līdz 2030. gadam Eiropas Savienībā varētu tikt automatizēti 22 % jeb 53 miljoni darbvietu ( 23 ) . Automatizācija var uzlabot darba apstākļus (darbvietu drošība un ergonomija, daudzveidīgāki pienākumi, grūtu un bīstamu pienākumu likvidēšana). Protams, ir svarīgi arī uzraudzīt un novērst visus iespējamos darba aizsardzības riskus, kas izriet no šīm norisēm, kuras, ja tās ir vērstas tikai uz produktivitāti, varētu pasliktināt darba apstākļus.

3.3.3. algoritmiskā pārvaldība platformu ekonomikā un dažos lielajos loģistikas uzņēmumos. Izaicinājums ir divkāršs – aizstāt uzraugu veiktās kontroles un darbības uzraudzības funkciju un palielināt produktivitāti, izmantojot darba racionalizāciju, kas reizēm tiek īstenota līdz galējībai. Saskaņā ar zinātniskiem pētījumiem, kuriem Eiropas Arodbiedrību institūts ir izstrādājis visaptverošu kopsavilkumu, attiecībā uz darba aizsardzību šādā praksē “tradicionālie” riski, kas saistīti ar racionalizāciju (intensīvāks un grūtāks darbs, vienveidīgāki pienākumi), pārklājas ar jauniem riskiem, kas saistīti ar digitalizāciju (pārmērīga garīgā slodze, hipersavienojamība, sociālā izolētība) Daudzi mākslīgā intelekta progresīvie risinājumi joprojām ir agrīnā attīstības stadijā, piemēram,platformu ekonomikā un dažos lielajos loģistikas uzņēmumos. Izaicinājums ir divkāršs – aizstāt uzraugu veiktās kontroles un darbības uzraudzības funkciju un palielināt produktivitāti, izmantojot darba racionalizāciju, kas reizēm tiek īstenota līdz galējībai. Saskaņā ar zinātniskiem pētījumiem, kuriem Eiropas Arodbiedrību institūts ir izstrādājis visaptverošu kopsavilkumu, attiecībā uz darba aizsardzību šādā praksē “tradicionālie” riski, kas saistīti ar racionalizāciju (intensīvāks un grūtāks darbs, vienveidīgāki pienākumi), pārklājas ar jauniem riskiem, kas saistīti ar digitalizāciju (pārmērīga garīgā slodze, hipersavienojamība, sociālā izolētība) ( 24 )

3.3.4. tāldarbs , uzņēmumos tiek pakāpeniski ieviesta algoritmiskā pārvaldība. Pastāvīga uzraudzība un vērtēšana rada risku darbinieku garīgajai veselībai Reaģējot uz problēmām, ko rada, uzņēmumos tiek pakāpeniski ieviesta algoritmiskā pārvaldība. Pastāvīga uzraudzība un vērtēšana rada risku darbinieku garīgajai veselībai ( 25 ) , it īpaši ar “lielā brāļa” efektu un privātās un darba dzīves robežu izzušanu. Ja nav vajadzīgo aizsardzības pasākumu, šīs tehnoloģijas var apdraudēt pamattiesības uz privātuma un cilvēka cieņas respektēšanu.

3.3.5. augsta riska lietojumi rada darbavietās. EESK ir ieteikusi neatkarīgas trešās personas veiktu atbilstības novērtējumu padarīt obligātu attiecībā uz jebkādu augsta riska mākslīgo intelektu Tiesību akta priekšlikumā par mākslīgo intelektu ( 26 ) Komisija nav tieši pievērsusies problēmām, korada darbavietās. EESK ir ieteikusi neatkarīgas trešās personas veiktu atbilstības novērtējumu padarīt obligātu attiecībā uz jebkādu augsta riska mākslīgo intelektu ( 27 ) . Attiecībā uz ierīcēm, kuras kvalificētas kā augsta riska mākslīgais intelekts un ar kurām tiek vērtēta darbinieka rīcība, darba laiks un darba rezultāti vai atklātas viņa emocijas, ir jāpiemēro trešās personas veikts atbilstības novērtējums.

3.4. Pārveide, pārkārtošanās un “jaunas problēmas”

3.4.1. Ir vērojama tendence, ka darba traumu gadījumu skaita pieauguma vietā biežāk sastopamas arodslimības. No 2000. gada līdz 2016. gadam sirds slimību un galvas asinsvadu darbības traucējumu izraisīto nāves gadījumu skaits, kas saistīts ar ilgām darba stundām, pasaulē ir palielinājies attiecīgi par 41 % un 19 % ( 28 ) . Pieaug arī ar darbu saistītas psiholoģiskas problēmas, piemēram, depresīvi traucējumi. 17–35 % depresijas gadījumu var saistīt ar darbu ( 29 ) , un tas liecina par psihosociālo risku pieauguma tendenci un to ietekmi uz darba ņēmēju veselību.

3.4.2. fizisko risku faktoru līmenī. Nelaimes gadījumu skaits darbā nedaudz samazinās ESENER apsekojums liecina, ka atkārtotas roku kustības un ilgstoša atrašanās sēdus ir divi riska faktori, kuriem darba ņēmēji ir pakļauti visvairāk Slimību pārvirze ir vērojama arīlīmenī. Nelaimes gadījumu skaits darbā nedaudz samazinās ( 30 ) , kaut arī balsta un kustību aparāta traucējumi joprojām ir galvenais darbnespējas cēlonis visā pasaulē ( 31 ) . Jaunākaisliecina, ka atkārtotas roku kustības un ilgstoša atrašanās sēdus ir divi riska faktori, kuriem darba ņēmēji ir pakļauti visvairāk ( 32 ) . Tas nozīmē, ka ilgstoša neliela riska faktoru iedarbība rada lielāku apdraudējumu darba aizsardzībai nekā atsevišķi gadījumi, kad darba ņēmējs atrodas īpaši bīstamā situācijā.

4. Perspektīvas sociālā dialoga efektivitātes uzlabošanai un darba aizsardzības risku mazināšanai

4.1. Pandēmija radījusi izdevību veidot jaunas kolektīvās spējas reaģēšanai uz veselības, vides un demogrāfijas krīzēm. Sociālajiem partneriem ir vislabākās iespējas prognozēt pārmaiņas un jaunās vajadzības pēc apmācības, pielāgoties jauniem apstākļiem, konstatēt jaunus riskus ( 33 ) un sagatavoties ražošanas procesu pārveidei.

4.2. Ir svarīgi nodrošināt sociālā dialoga rezultātā panākto nolīgumu reālu piemērošanu. EESK atkārtoti pauž atbalstu ( 34 ) SDO ieteikumam ( 35 ) paredzēt vienu darba inspektoru uz 10 000 darba ņēmēju un uzsver, ka darba aizsardzības jomā ir jāstiprina arodbiedrību pārstāvju loma. Visos līmeņos sociālajiem partneriem jābūt pietiekami iesaistītiem novēršanas pasākumu izstrādē un īstenošanā saskaņā ar pamatdirektīvu.

4.3. Tā kā tāldarbs tiek izmantots arvien vairāk, ir jāpaplašina darba inspekcijas intervences nosacījumi. Tāpat kā, piemēram, Spānijā ( 36 ) , inspektoriem būtu jādod iespēja uzraudzīt tāldarba apstākļus pēc darbinieka pieprasījuma un ievērojot viņa privātumu. Tas nozīmē, ka inspektoriem jābūt iespējai konstatēt un reģistrēt sūdzības par nepieciešamā aprīkojuma trūkumu, tiesību atslēgties neievērošanu utt.

4.4. EESK iesaka sagatavot perspektīvas analīzi par digitalizācijas ietekmi uz darbu dalībvalstīs, konkrēti, uz prasmju uzlabošanu, darba organizēšanu, arodriskiem un līdzekļiem, kā tos novērst.

4.5. Ir rūpīgi jāuzrauga izmaksu pieaugums, kas saistīts ar tādām arodslimībām kā sirds slimības un izdegšanas sindroms, lai atbilstošā līmenī izstrādātu atbilstošus pasākumus, kuru īstenošana tuvinātu mirstību nulles līmenim.

4.6. Pašreizējie noteikumi neļauj rūpīgi novērtēt autonomu pamatnolīgumu ietekmi. Pieejamie dati ir sadrumstaloti, un protokoli neļauj noteikt cēloņsakarību. Ir jāiegulda darbs katram konkrētajam nolīgumam paredzētu rādītāju izstrādē un horizontālā mehānismā, kas dotu iespēju noteikt cēloņsakarību, vienlaikus pamatnolīgumu īstenošanā pilnībā ievērojot sociālo partneru autonomiju.

4.7. Konkrētos rādītājus papildinās plašāki rādītāji, ar kuriem paredzēts uzraudzīt darba aizsardzības jomā panākto progresu. To varētu nodrošināt ar ESENER apsekojumiem , kuras EESK iesaka veikt regulāri, tajos sistemātiskāk aptverot darba aizsardzības problēmas. Minētie apsekojumi ļaus novērtēt īstenoto iniciatīvu tvērumu un vajadzības gadījumā ierosināt jaunus pasākumus.

4.8. Ar Vecāko darba inspektoru komitejas starpniecību Eiropas Darba iestāde ( 37 ) varētu īstenot savu kontroles funkciju, sagatavojot risinājumus un ieteikumus paraugprakses apmaiņai un spēju veidošanai saistībā ar tiesību aktu piemērošanu un direktīvās nepārveidotu sociālā dialoga nolīgumu īstenošanu.

4.9. Lai Eiropas un valstu sociālais dialogs būtu pienācīgi sasaistīti, ir vajadzīga plašāka sociālo partneru iesaiste visās dalībvalstīs. Varētu mobilizēt fondus sociālo partneru spēju stiprināšanai, ja tās ir vājas.

4.10. OiRA projektu ( Online interactive Risk Assessment ), ko regulāri papildina jauni moduļi, un portālu “Veselīgas darbavietas”, kurā apkopoti darba devējiem pieejamie resursi. Francijā 42 000 lietotāju jeb puse no lietotājiem ir izmantojuši OiRA 61 000 reižu EESK atbalsta jebkādu iniciatīvu, kuras mērķis ir palīdzēt MVU veikt preventīvus pasākumus. Minēsim jaunāko ISO 45003 standartu ( 38 ) par psihosociālajiem riskiem,projektu (), ko regulāri papildina jauni moduļi, un portālu “Veselīgas darbavietas”, kurā apkopoti darba devējiem pieejamie resursi. Francijā 42 000 lietotāju jeb puse no lietotājiem ir izmantojuši61 000 reižu ( 39 ) . EESK uzsver, ka šie lietošanai gatavie instrumenti uzņēmumiem, kuriem nav vajadzīgo iekšējo resursu, ir noderīgi, un norāda, ka riska novērtējums ir būtisks novēršanas pīlārs.

4.11. “Nulles redzējuma” pieejai ir jābūt proaktīvākai, saskaņā ar pamatdirektīvu koncentrējoties uz risku novēršanu. Jebkurā darba aizsardzības politikā ir jāievēro novēršanas princips, kas izstrādāts un īstenots sociālā dialoga rezultātā un ko atbalsta stingrs regulējums.

4.12. Lai uzveiktu ar darbu saistītu vēzi, EESK aicina pieņemt vērienīgāku nostāju, kas aptvertu visus 50 prioritāros kancerogēnus. Direktīvas 2004/37/EK piemērošanas joma arī ir jāpaplašina, iekļaujot tajā reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas un bīstamas zāles ( 40 ) . Turklāt hronisks stress palielina vēža rašanās risku ( 41 ) , un nakts maiņu darbs var izraisīt krūts, prostatas un kolorektālo vēzi ( 42 ) . Ir jāpieņem uz risku balstīta pieeja, nevis tāda metodika, kurā darba ņēmēju aizsardzība tiek uzskatīta par izmaksām.

4.13. Darba aizsardzības lielākā problēma Eiropas Savienībā joprojām ir balsta un kustību aparāta slimības. Novēršanas pasākumi būs efektīvi tikai tad, ja uzņēmumos notiek kvalitatīvs sociālais dialogs un pienācīgi darbojas veselības un darba drošības komiteja (ja tādi ir). Arī sociālais dialogs nozaru līmenī var palīdzēt ar konkrētām vadlīnijām, izpratnes veicināšanas darbībām, pieredzes apmaiņu un labas prakses piemēru izplatīšanu. Lai izstrādātu visaptverošu, ilgtermiņa integrētu politiku Eiropas līmenī, ir atkārtoti jāpievēršas direktīvas projektam par balsta un kustību aparāta slimībām.

4.14. 2004. gada rudenī pieņemtā pamatnolīguma par stresu darbā nepilnīga īstenošana liecina, ka ir vajadzīgi ES tiesību akti par psihosociālajiem riskiem. EESK norāda, ka efektīva novēršanas pieeja paredz rīcību attiecībā uz cēloniskajiem faktoriem, proti, darba organizēšanu. Ar pieeju, kurā paredzēta rīcība attiecībā uz indivīdu garīgo veselību, nevarēs izskaust stresu darbā.

4.15. EESK uzsver, ka ir vajadzīgs stingrs tiesiskais regulējums apvienojumā ar rezultatīvu sociālu dialogu. Direktīvās ir noteiktas vispārējās darba aizsardzības pamatnostādnes, savukārt sociālais dialogs dažādos līmeņos dod iespēju veikt vajadzīgos pielāgojumus, ņemot vērā nozaru un valstu īpatnības.

4.16. EESK pauž nožēlu, ka stratēģiskā satvara darbības jomā nav iekļauti pašnodarbinātie. Daļa platformu darbinieku jeb tā dēvēto “pašnodarbināto” ar algoritmiskās pārvaldības starpniecību ir faktiski pakļauti darbinieka un darba devēja attiecībām ar platformām. Pandēmija ir parādījusi šo darba ņēmēju neaizsargātību un platformu trūkumus novēršanas jomā. Nav vēlams, lai šie darba ņēmēji arī turpmāk būtu pakļauti nekontrolētiem riskiem, kas saistīti ar viņu izslēgšanu no stratēģiskā satvara.

4.17. EESK uzsver, ka platformu saikne ar šiem darba ņēmējiem ir asimetriska, un atgādina, ka biedrošanās brīvība un tiesības uz kolektīvām sarunām ir vienas no pamattiesībām. Ir svarīgi nodrošināt atbilstīgu organizāciju un pārstāvību, kas veicinātu sociālo dialogu un kolektīvās sarunas. Turklāt tiesības uz sociālo aizsardzību ir jāattiecina arī uz šiem darba ņēmējiem.

4.18. Uzmanība ir jāpievērš arī darba ņēmējiem ar invaliditāti un hroniskām slimībām. Nodarbinātība nodrošina piekļuvi pienācīgam mājoklim, piepildītai sociālajai un kultūras dzīvei, kā arī iekļautībai sabiedrībā. Lai sasniegtu ES iekļaujošos mērķus, ir jāsamazina dalībvalstu atšķirības un jāsaskaņo nodarbinātības politika, kā arī ekonomiskās, sociālās un kultūras iekļautības politika.

4.19. Sociālajā dialogā jāiekļauj profesionālās atstumtības novēršana, un tai jābūt saistītai ar atgriešanos darbā (darbvietas aprīkošana, atgriešanās darbā uz nepilnu slodzi utt.). Ieteicams vairot izpratni par situāciju, kādā ir darba ņēmēji ar invaliditāti vai tie, kuri darba nespējas dēļ ir potenciāli pakļauti atstumtības riskam.

4.20. Lai garantētu gan vīriešu, gan sieviešu drošību un veselību, ir būtiski atzīt darbaspēka daudzveidību, tostarp dzimumu atšķirības. Šajā jomā ir panākts zināms progress, taču EESK uzskata, ka ir iespējams paveikt un būtu jāpaveic vairāk. Izstrādājot darba aizsardzības politikas pasākumus un profilakses stratēģijas, būtu jāņem vērā dzimumu atšķirības. EESK aicina darba aizsardzībā izmantot uz dzimumu līdztiesības principu balstītu pieeju, lai dzimumu līdztiesības aspekts tiktu integrēts visās darba aizsardzības jomās. EESK uzsver: lai gūtu labumu no sociālā dialoga, ir svarīgi, ka sievietes vienlīdzīgi piedalās sociālajā dialogā.

4.21. Būtu jāveicina gados jaunu darba ņēmēju piekļuve informācijas tehnoloģijām. Digitālajā laikmetā galvenais nodarbinātības drošības faktors ir nepārtraukts mācību process. Svarīga nozīme ir arī gados vecāku darba ņēmēju iekļaušanai, veicinot mācīšanās iespējas un aizsardzību pret diskrimināciju vecuma dēļ.

4.22. Tāldarba priekšrocības ir atkarīgas no tā, kā to organizē darba devējs. Tāldarba izmantošana būtu jāreglamentē ar kolektīvajām sarunām, lai novērstu problēmas, kas konstatētas vairākos apsekojumos ( 43 ) . 2002. gadā parakstītais Eiropas pamatnolīgums nav piemērots šo jauno problēmu risināšanai. EESK iesaka izstrādāt jaunas pamatnostādnes, īpašu uzmanību pievēršot psihosociālo risku novēršanai un balsta un kustību aparāta slimību profilaksei.

4.23. Jāuzsver darba aizsardzības un uzņēmumu rentabilitātes savstarpējā saikne. Tā kā sociālais dialogs ietekmē darba apstākļus un nodarbinātību, tas ļauj novērst izmaksas, kas saistītas ar nelaimes gadījumiem darbā un arodslimībām. Tas ir ieguldījums, kura ieguvumi pārsniedz izmaksas ( 44 )

4.24. Ir jāveido novēršanas kultūra, apmācot dažādus sociālā dialoga dalībniekus, jāpalielina izpratne par jauniem riskiem un plašāk jāizplata pieejamie resursi. Šajā nolūkā EESK aicina izmantot atveseļošanas plānā paredzētos līdzekļus.

Briselē, 2022. gada 20. janvārī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Christa SCHWENG

(1) OV C 105, 4.3.2022., 114. lpp.

(2) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/

(3) https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx

(4) Eiropas Komisija (2021), Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas nosaka saskaņotas normas mākslīgā intelekta jomā (Mākslīgā intelekta akts) un groza dažus Savienības leģislatīvos aktus (COM(2021) 206 final).

(5) Eiropas sociālais dialogs aptver diskusijas, konsultācijas, sarunas un kopīgas darbības, ko veic sociālos partnerus (darba devējus un algotos darbiniekus) pārstāvošās organizācijas. Izšķir trīspusēju dialogu ar publiskā sektora struktūrām un divpusēju dialogu starp Eiropas arodbiedrībām un darba devējiem.

(6) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX%3A52021DC0323&qid=1626089672913#PP1Contents

(7) https://www.eurofound.europa.eu/lv/publications/report/2021/right-to-disconnect-exploring-company-practices

(8) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=lv&agreementId=1106

(9) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=lv&agreementId=5000

(10) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=lv&agreementId=1202

(11) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=lv&agreementId=5460

(12) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=lv&agreementId=1348

(13) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=lv&agreementId=5595

(14) https://osha.europa.eu/lv/themes/good-osh-is-good-for-business

(15) https://visualisation.osha.europa.eu/osh-costs#!/

(16) Skatīt OV C 429, 11.12.2020., 159. lpp., 2.3. punkts.

(17) “Sociālo partneru iesaiste politikas veidošanā Covid-19 uzliesmojuma laikā”, Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (Eurofound) (2021. g.), Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga.

(18) OV C 10, 11.1.2021., 14. lpp.

(19) ECB (2021. g.), Climate change and monetary policy in the euro area, Occasional Paper Series, Nr. 271/2021. gada septembris.

(20) Bérastégui P. (2021), Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review. ETUI Pētniecības ziņojums 2021.01.

(21) Littler Mendelson (2020), Littler European Employer COVID-19 Survey Report.

(22) Eurofound (2020), “Living, working and COVID-19”, sērija par Covid-19, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga.

(23) https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/the-future-of-work-in-europe

(24) Bérastégui P. (2021), Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review. ETUI Research Report 2021.01.

(25) APPG (2021), The new frontier: Artificial Intelligence at work.

(26) Eiropas Komisija (2021. g.), Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas nosaka saskaņotas normas mākslīgā intelekta jomā (Mākslīgā intelekta akts) (COM(2021) 206 final).

(27) OV C 517, 22.12.2021., 61. lpp., 1.10. punkts..

(28) SDO (2021. g.) WHO/ILO Joint Estimates of the Work-related Burden of Disease and Injury, 2000.–2016. g.

(29) Niedhammer et al. (2021. g.). Update of the fractions of cardiovascular diseases and mental disorders attributable to psychosocial work factors in Europe. Int Arch Occup Environ Health.

(30) https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20211012-2

(31) Cieza et al. (2020. g.). Global estimates of the need for rehabilitation based on the Global Burden of Disease study 2019: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2019. The Lancet, 396: 10267.

(32) EU-OSHA (2020), European Survey of Enterprises on New and Emerging Risks (ESENER 2019) – pamatinformācijas kopsavilkums.

(33) https://osha.europa.eu/lv/emerging-risks

(34) OV C 105, 4.3.2022., 114. lpp.

(35) https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf

(36) https://ec.europa.eu/social/ajax/BlobServlet?docId=23324&langId=en

(37) Eiropas darba iestādes mērķis ir atbalstīt noteikumu ievērošanu un koordināciju starp dalībvalstīm ES tiesību aktu faktiskā piemērošanā darbaspēka mobilitātes un sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācijas jomā.

(38) https://www.iso.org/standard/64283.html

(39) https://oiraproject.eu/en/news/road-transport-france-now-safer-oira

(40) Ķīmiska viela, kas var kaitēt vīrieša vai sievietes auglībai vai augļa attīstībai.

(41) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/

(42) https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx

(43) https://www.eurofound.europa.eu/data/covid-19/working-teleworking

(44) https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_protect/---protrav/---travail/documents/publication/wcms_571914.pdf