Komisijas ziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Reģionu Komitejai - Pasākuma “Eiropas kultūras galvaspilsēta” ex post novērtējums par 2007. gadu (Luksemburga un Sibiu) un 2008. gadu (Liverpūle un Stavangera) /* COM/2009/0689 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 22.12.2009 COM(2009)689 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM UN REĢIONU KOMITEJAI Pasākuma “Eiropas kultūras galvaspilsēta” ex post novērtējums par 2007. gadu (Luksemburga un Sibiu) un 2008. gadu (Liverpūle un Stavangera) KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM UN REĢIONU KOMITEJAI Pasākuma “Eiropas kultūras galvaspilsēta” ex post novērtējums par 2007. gadu (Luksemburga un Sibiu) un 2008. gadu (Liverpūle un Stavangera) (Dokuments attiecas uz EEZ) IEVADS Šis ziņojums ir izstrādāts saskaņā ar 12. pantu 2006. gada 24. oktobra Lēmumā Nr. 1622/2006[1], ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2007. līdz 2019. gadam, kurā paredzēts, ka “Komisija katru gadu nodrošina iepriekšējā gada pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” rezultātu ārēju un neatkarīgu novērtēšanu saskaņā ar šajā lēmumā noteiktajiem rīcības mērķiem un kritērijiem. Komisija sniedz ziņojumu par šo novērtējumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Reģionu komitejai līdz tā gada beigām, kas seko pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta”.” Vērtējums par 2007. un 2008. gadu ir apvienots, taču no 2009. gada vērtēšanu veiks katru gadu. Šajā ziņojumā izklāstīta Komisijas nostāja par galvenajiem secinājumiem un ieteikumiem attiecībā uz pasākumu “Eiropas kultūras galvaspilsēta” 2007. un 2008. gadā, kas pausti ārējā novērtējumā, kuru var apskatīt tīmeklī: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm. Ārējā novērtējumā vispirms atsevišķi izvērtēja četras Eiropas kultūras galvaspilsētas (turpmāk “EKG”): Luksemburgu (LUX) un Sibiu (RO) 2007. gadā, Liverpūli (UK) un Stavangeru (NO) 2008. gadā. Pēc tam konstatējumus salīdzināja, un paustie secinājumi attiecas uz visām četrām pilsētām. Konstatējumu pamatā ir dati, ko sniedza minētās četras EKG, atsauksmes no ieinteresētajām personām, kā arī Eiropas mēroga akadēmiskā literatūra un literatūra par politikas veidošanu. PASāKUMA PRIEKšVēSTURE Kopienas rīcība pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” Sākotnējo projektu “Eiropas kultūras galvaspilsēta” starpvaldību mērogā ierosināja 1985. gadā[2], un vēlāk to papildināja ar pasākumu “Eiropas kultūras mēnesis”[3]. Pamatojoties uz šiem pasākumiem, ar Lēmumu 1419/1999/EK noteica Kopienas rīcību pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2005. līdz 2019. gadam[4] (turpmāk “rīcība”). Dalībvalstis sarindoja hronoloģiskā secībā, nosakot tiesības rīkot pasākumu attiecīgajā gadā. Pieteikties varēja arī Eiropas valstis, kas nav dalībvalstis, un uz tām neattiecināja iepriekš noteiktu hronoloģisku secību. Lēmumu 1419/1999/EK vēlāk aizstāja ar Lēmumu 1622/2006/EK[5], kurā sīkāk aprakstīja rīcības mērķus, pārveidoja izvirzīšanas un uzraudzības procedūru, sākot ar 2013. gadu, un likvidēja iespēju piedalīties pilsētām, kas neatrodas dalībvalstīs. Saskaņā ar iepriekšējo lēmumu dalībvalstis varēja izvelēties, kādu procedūru izmantot, atlasot pilsētas, un turpmākas uzraudzības nebija, savukārt ar vēlāko lēmumu ieviesa valsts mēroga divpakāpju konkursu ar Eiropas kritērijiem un uzraudzības sanāksmēm pēc izvirzīšanas. 2007. un 2008. gadā ierosinātās pilsētas iesniedza pieteikumu un gada kultūras programmu Eiropas atlases žūrijai, kura Komisijai sniedza ieteikumu par attiecīgo pilsētu izvirzīšanu. Pēc tam Komisija sniedza ieteikumu Ministru padomei, kura oficiāli izvirzīja Eiropas kultūras galvaspilsētas. Ņemot vērā EKG pasākuma īstenošanas ilgumu, sagatavošanas darbiem sākoties sešus gadus pirms titulgada, 2006. gada lēmumā paredzēts, ka 1999. gada lēmuma noteikumus turpina piemērot 2007., 2008. un 2009. gadā, bet 2010. līdz 2012. gada pasākumiem paredzēti pārejas noteikumi. ES finanšu atbalstu nodrošina ES programma “Kultūra”. Laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam katru gadu vienai EKG ir pieejami līdz pat 1,5 miljonam euro[6]. 2007. un 2008. gadā finanšu atbalsts izpaudās kā līdzfinansējuma piešķīrums konkrētiem projektiem, kas veidoja daļu no EKG programmām. Eiropas kultūras galvaspilsētas 2007–2008 Uz 2007. un 2008. gada EKG attiecās 1999. gada lēmumā paredzētās atlases procedūras. Luksemburgai un Apvienotajai Karalistei bija tiesības rīkot EKG pasākumu 2007. un attiecīgi 2008. gadā. LUX titulam ierosināja Luksemburgas pilsētu un to aptverošo reģionu (“Grande Région” (lielreģions)), un UK ierosināja Liverpūli pēc valsts mēroga konkursa. Turklāt Rumānija (2004. gadā Rumānija vēl nebija dalībvalsts) ierosināja Sibiu 2007. gadam, bet Norvēģija – Stavangeru 2008. gadam. Atlases process notika 2003. un 2004. gadā. Eiropas atlases žūrija sniedza ziņojumu, iesakot Luksemburgu un Sibiu 2007. gada titulam, kā arī Liverpūli un Stavangeru 2008. gada titulam, vienlaikus sniedzot ieteikumus, kā labāk īstenot izvirzītos mērķus. Ministru padome pēc Komisijas ieteikuma 2004. gadā oficiāli piešķīra EKG titulu izvirzītajām pilsētām. ĀRēJAIS NOVēRTēJUMS Novērtējuma kritēriji Ārējā novērtējuma[7] veikšanu par EKG 2007. un 2008. gada pasākumiem Komisija uzticēja uzņēmumam “Ecotec Research and Consulting”. Novērtējuma mērķis bija izsvērt šo četru EKG atbilstību, efektivitāti, iedarbīgumu un ilgtspēju attiecībā uz rīcības mērķiem un mērķiem, ko iesniegtajā pieteikumā un īstenošanas posmā nospraudušas pašas EKG. Ārējā novērtējumā bija sniegti secinājumi un ieteikumi par to, kā uzlabot rīcības īstenošanu, un pievienots katras EKG ziņojums. Katrai EKG tituls tiek piešķirts tikai uz gadu, tāpēc secinājumi un ieteikumi attiecībā uz pilsētām tika pausti kā piemēri no gūtās pieredzes, lai palīdzētu turpmākajām EKG pasākuma īstenošanā. Metodika Četras attiecīgās EKG vērtēja atsevišķi, daļēji izmantojot vērtējumus, ko bija pasūtījušas pašas EKG. Datus ievāca divos līmeņos: nelielu datu kopumu ievāca ES mērogā, un daudz plašākus datus ieguva no pašām EKG. Galvenie avoti bija Eiropas mēroga akadēmiskā literatūra un literatūra par politikas veidošanu; sākotnējie EKG pieteikumi; pētījumi un ziņojumi, ko pasūtījušas EKG, pasākumu programmas, reklāmas materiāli un tīmekļa vietnes; kvantitatīvi dati par pasākumiem, sniegumu un rezultātiem, ko sniegušas EKG; intervijas ar visu EKG vadības komandām; ieinteresēto personu telefonaptauja katrā EKG; katras pilsētas apmeklējums. Salīdzinošā pārskatā un meta-novērtējumā apskatīja secinājumus, kas nākuši no visām četrām EKG, salīdzināja un pretstatīja pieejas, kā arī pārbaudīja pētījumu kvalitāti. Secinājumu, kuri vispārīgāk attiecas uz EKG rīcību, pamatā ir pierādījumi un secinājumi, kas radušies visās četrās EKG. Vērtētāja konstatējumi Rīcības atbilstība Novērtējumā uzskatīja, ka rīcības īstenošana attiecās uz EK līguma 151. pantu: rīcībā lielā mērā izpaudās mērķis “attīstīt kultūras darbības” un “attīstīt Eiropas dimensiju ar kultūras starpniecību un Eiropas kultūras dimensiju”. Turklāt novērtējuma konstatējumi liecina, ka pilsētas, kurām piešķirts EKG tituls, gadu gaitā pieņēmušas vēl vienu plašu mērķi, ko vērtētāji definē kā mērķi “ar kultūras starpniecību atbalstīt sociālo un ekonomisko attīstību”, lai gan šāds mērķis nav konkrēti paredzēts Līguma 151. pantā. Pirmoreiz konkrēta atsauce uz kultūras un tūrisma attīstību un nepieciešamību nodrošināt lielas iedzīvotāju daļas dalību parādījās 1999. gada lēmuma preambulā. Šīs atsauces vēlāk pastiprināja 2006. gada lēmumā, kurā iekļauti konkrēti kritēriji saistībā ar “pilsoņu līdzdalības veicināšanu” un “ilgtspējīgu attīstību”. Daudzas EKG spērušas papildu soļus, nosakot skaidrus sociālus, ekonomikas un tūrisma mērķus. Šādu mērķu iekļaušana EKG rīcībā ir ietekmējusi plašākas tendences kultūras politikā, gan arī atspoguļojusi tās. Tomēr šo mērķu pieaugošā nozīme izraisījusi debates par līdzsvaru starp atbalstu kultūrai tās patiesās vērtības dēļ vai kā līdzeklim, lai gūtu taustāmu, kvantitatīvu peļņu no ieguldījuma. 2007. un 2008. gada EKG atbilstība Novērtējumā izskatīja pilsētu motivāciju, piesakoties EKG titulam, un izvirzīto mērķu atbilstību rīcības un 151. panta mērķiem. Visu četru EKG atbilstība bija ļoti augsta vismaz attiecībā uz vienu no trim konkrētajiem mērķiem – “attīstīt kultūras darbības”, “attīstīt Eiropas dimensiju ar kultūras starpniecību un Eiropas kultūras dimensiju” un “ar kultūras starpniecību atbalstīt sociālo un ekonomisko attīstību” – un tām bija zināma atbilstība attiecībā uz pārējiem mērķiem. Lai gan mērķis “attīstīt kultūras darbības” atbilda visām četrām EKG, tas visuzskatāmāk izpaudās Stavangerā; pārējās trijās EKG šis mērķis bija jaušams kopējo mērķu ietvaros, t. i., veidot pārrobežu reģionu (Luksemburgas lielreģions), uzlabot pilsētas atpazīstamību starptautiskā mērogā (Sibiu), kā arī atjaunot pilsētu un uzlabot iekļautību (Liverpūle). Mērķis “attīstīt Eiropas dimensiju ar kultūras starpniecību un Eiropas kultūras dimensiju” bija attiecināms uz visām četrām EKG, galvenokārt izpaužoties to mērķos veidot sadarbību ar kultūras organizācijām, māksliniekiem un pilsētām citās dalībvalstīs. Arī mērķis “ar kultūras starpniecību veicināt ekonomiku” bija attiecināms uz visām četrām EKG; tās galvenokārt izmantoja EKG, lai uzlabotu pilsētas tēlu (Luksemburgas gadījumā – plašākā reģiona (lielreģiona) tēlu); tāpat, uzlabojot kultūras pieejamību, attiecināms bija mērķis “ar kultūras starpniecību veicināt sociālo attīstību”. Pārvaldības efektivitāte Novērtējumā ņēma vērā EKG pārvaldības efektivitāti, tostarp organizācijas modeli, kultūras darbību un pasākumu atlases un īstenošanas procedūras, paziņojumus un reklāmu, kā arī finansējuma piesaistīšanas procedūras. Visām četrām EKG bija grūtības ar efektīvas pārvaldības kārtības izveidi, īpaši sākumposmā. Šīs grūtības lielākoties bija saistītas ar organizācijas struktūras izveidi un tādas komandas izveidi, kurai būtu kultūras programmas īstenošanai vajadzīgās prasmes. Visos gadījumos tam bija vajadzīgs plašāks prasmju kopums, tādējādi arī cita struktūra nekā tajā komandā, kura bija izstrādājusi sekmīgo priekšlikumu, taču būtiskākie dalībnieki palika tie paši. Īpaši svarīgi bija šādi jautājumi: nepieciešamība rast līdzsvaru starp mākslinieciskām un politiskām interesēm; nodrošināt, ka esošās ieinteresētās personas uztver jaunus īstenošanas mehānismus kā sadarbības partnerus, kā arī izveidot atbilstošu personāla loku ar esošiem, norīkotiem un jauniem darbiniekiem. Vairākums ieinteresēto personu atzina, ka ar laiku visām EKG izdevās izveidot efektīvu pārvaldības struktūru. 2007. un 2008. gadā gūtā pieredze liecina, ka parasti vēlams veidot jaunu un neatkarīgu struktūru, kas rūpīgi izraudzīta tam, lai atspoguļotu pilsētas – un plašākā kontekstā arī valsts – politisko un kultūras gaisotni. Vēl 2007. un 2008. gada pasākumi pierādījuši, cik svarīgi ir pašu EKG pasūtītie novērtējumi. EKG mehānismu efektivitāte ES līmenī Viens no novērtējuma pamataspektiem bija Komisijas veiktās atlases, pārraudzības un tās vadīto finanšu procesu efektivitāte. Četras attiecīgās EKG bija ļoti apmierinātas ar Eiropas atlases žūrijas darbu, tomēr ir pāragri izdarīt galīgus secinājumus par minētā procesa efektivitāti, iedarbīgumu un objektivitāti, jo šajā gadījumā žūrijai bija jāsniedz viedoklis tikai par katra pieteikuma vispārējām priekšrocībām un nebija jāsalīdzina ar konkurējošiem pieteikumiem, jo tādu nebija. 1999. gada lēmumā nebija paredzēts pārraudzības posms. Tomēr triju pilsētu no četrām valdošais viedoklis bija, ka šāda funkcija būtu bijusi lietderīga. Pārraugot darbu, uzskatāmākas būtu kļuvušas iespējamas problēmas, un tās varētu novērst ātrāk. Visas četras EKG atzinīgi novērtēja Komisijas ierosināto sadarbības tīklu veidošanu starp bijušajām, pašreizējām un nākošajām EKG. Kritēriji, lai saņemtu finansējumu 1,5 miljoni euro apmērā vienai EKG, bija skaidri, un administratīvie procesi bija līdzīgi tiem, ko izmanto citās ES programmās. Visas EKG saņēma finansējumu konkrētiem projektiem no ES programmas “Kultūra”. ES finansējums veidoja tikai nelielu daļu no visu EKG kultūras programmu kopējiem izdevumiem. Ņemot vērā, cik neliela summa piešķirta no ES budžeta, EKG izvirzīšanai bijis ļoti iedarbīgs sviras efekts. EKG rīcība rada lielu pieprasījumu no kandidātpilsētām, ievērojamu ieguldījumu kultūras programmās un pilsētās vispār, un tai pievērsta plaša uzmanība gan plašsaziņas līdzekļos, gan sabiedrībā. Jāšaubās, vai kāds cits politikas mehānisms būtu varējis radīt tamlīdzīgu ietekmi, saņemot to pašu ES ieguldījumu finanšu resursu un pūļu ziņā. Tomēr vēl nav zināms, vai “ieguvums” turpmākajos gados mazināsies un būs vajadzīgi citi politikas mehānismi, turpinot izmantot daudzus no konceptiem EKG rīcības pamatā un līdz šim gūto pieredzi. Efektivitāte, attīstot kultūras darbības Novērtējumā apskatīja katras EKG efektivitāti, īstenojot kultūras programmu, un tās ietekmi uz kultūras attīstību pilsētā ilgtermiņā. Visos EKG reģionos īstenoja plašāku kultūras programmu nekā īstenotu, ja pilsēta nebūtu izraudzīta par EKG. Daudzās dažādās kultūras nozarēs uzsākti daudzi tiešām inovatīvi projekti un saņemti jauni pasūtījumi. Kultūras pasākumu publika kopumā bijusi daudz apjomīgāka nekā gados pirms EKG, un pieejamā informācija liecina, ka publika bijusi ļoti apmierināta. Visu iesaistīto pilsētu kultūras aina kļuvusi dzīvīgāka un plašāk pazīstama valsts un starptautiskā mērogā. Visās kultūras programmās piedalījās daudzi attiecīgās valsts mērogā un pasaulē pazīstami mākslinieki, taču visos gadījumos atbalstu sniedza arī vairākām vietējām kultūras organizācijām. Šādas organizācijas visās četrās EKG uzskatīja, ka, papildus plašākai atpazīstamībai un sadarbības tīklam, lielākais guvums bija uzlabota profesionalitāte un darbības iespējas. Nereti jau tas vien, kas šīm organizācijām nācās ciešāk sadarboties ar kultūras struktūrām un iestādēm, ļāva saņemt plašāku atbalstu nekā citādi būtu bijis iespējams. Piemēram, parasti publisko finansējumu papildināja praktiska palīdzība, lai mazākas organizācijas varētu saņemt līgumus un efektīvāk atskaitīties par dotācijām. Kopumā titulgadā visām Eiropas kultūras galvaspilsētām un tādējādi rīcībai vispār veiksmīgi izdevās sasniegt mērķus, kas saistīti ar kultūras darbību attīstīšanu. Protams, bija daži mazāk veiksmīgi kultūras programmas elementi, un dažas ieinteresētās personas bija vīlušās (piemēram, dažas kultūras iestādes, kuru atbilstība EKG pasākumam bija ierobežota), daži vietējie mākslinieki uzskatīja, ka nepamatoti liela uzmanība veltīta starptautiska mēroga māksliniekiem, bet dažu vietējo kultūras organizāciju cerības saņemt finanšu un cita veida atbalstu nepiepildījās. Taču rīcība darīja iespējamu četru plašu kultūras programmu īstenošanu, un tajās bija daudzi interesanti un inovatīvi projekti. Efektivitāte, attīstot Eiropas dimensiju ar kultūras starpniecību un Eiropas kultūras dimensiju Lēmumā, kuru pieņēma 1999. gadā nav paredzēta konkrēta “Eiropas dimensijas” definīcija, un 2006. gada lēmumā izklāstītos “Eiropas dimensijas” kritērijus iespējams interpretēt visai plaši. Varbūt arī tāpēc EKG rīcībā 2007. un 2008. gada Eiropas kultūras galvaspilsētas Eiropas dimensiju izprata ļoti atšķirīgi. Tādēļ novērtējumā ņēma vērā šīs atšķirības, izskatot EKG efektivitāti Eiropas dimensijas veicināšanā. Visas četras EKG ļoti efektīvi īstenoja plašu darbību klāstu, kurām piemita Eiropas dimensija, taču šīs dimensijas izpausmes veids un efektivitātes pakāpe atšķīrās: - EKG tituls uzlaboja visu četru pilsētu atpazīstamību, tāpēc tās efektīvi palielināja tūrisma pieplūdumu, lai gan tas bija būtisks mērķis tikai divām no pilsētām; - visas pilsētas efektīvi veidoja sadarbību, kopīgus projektus un veica apmaiņu, lai gan šis aspekts bija īpaši izteikts tikai Luksemburgas lielreģionā; pārējās EKG sadarbība bija pakārtota galvenajai kultūras programmai un lielākoties notika tikai ar otru titulpilsētu; - līdzīgi visas EKG efektīvi veidoja starptautisku sadarbību ar citām pilsētām vai reģioniem, taču šī darbība izpaudās plašāk tikai Luksemburgas lielreģionā; - trīs no četrām EKG efektīvi īstenoja mērķi piesaistīt Eiropas nozīmes māksliniekus; - Luksemburgas lielreģionā šis mērķis bija mazāk izteikts, lai gan tika piesaistīti daudzi Eiropas mākslinieki; - darbības, kas saistītas ar “Eiropas vēsturi, identitāti un mantojumu, kas pilsētā jau ir”, plaši īstenoja tikai Luksemburgas lielreģionā un Sibiu, un abās to darīja salīdzinoši efektīvi; - visas EKG pievērsa tikai nelielu uzmanību Eiropas tematikas un jautājumu attīstīšanai. Efektivitāte, panākot ekonomikas un pilsētas attīstību, kā arī ietekmi uz tūrismu Novērtējumā konstatēja, ka visas četras EKG efektīvi panāca iedarbību, kas saistīta ar ekonomikas, tūrisma un pilsētas attīstības mērķiem; tūrisms pieauga visās četrās pilsētās, un ir pierādījumi, ka ietekmēta arī vietējā ekonomika; visas četras EKG vai nu tieši finansēja kultūras infrastruktūru un ieguldījumu pilsētās attīstībā vai arī lielākā mērā sekmēja šādus ieguldījumus. Tomēr nav skaidrs, vai ir kādi ierobežojumi, cik lielā mērā EKG koncepts var nepārtraukti stimulēt pilsētu atjaunošanu. Tādēļ iespējams, ka nākotnē tiks pieliktas pūles, lai atgrieztos pie sākotnējiem EKG mērķiem, kas attiecās tikai uz pašu kultūru, vai arī koncepts būs jāpārskata. Efektivitāte, atbalstot sociālo attīstību ar kultūras starpniecību Novērtējumā apskatīja EKG efektivitāti attiecībā uz rīcības sociālo dimensiju. Pieradījumi liecina, ka visas EKG efektīvi īstenoja darbības, kas bija paredzētas sociālo mērķu īstenošanai, konkrēti uzlabot kultūras pieejamību un līdzdalību brīvprātīgajā darbā (īpaši Sibiu un Liverpūlē). Tāpat pieaudzis kultūras pasākumu apmeklētāju skaits un uzlabojusies līdzdalība kultūras pasākumos, tostarp mērķgrupās (Luksemburgā). Turklāt izstrādāti daudzi jauni paņēmieni, kā iesaistīt minētās grupas, piemēram, radot jaunas pasākumu norises vietas, rīkojot kultūras pasākumus dažādos pilsētas rajonos un uzsākot kopienu mākslas projektus. Kopumā 2007. un 2008. gada EKG sociālā dimensija izpaudās galvenokārt kultūras pieejamības uzlabošanā, nevis kultūras un sociālajā iekļautībā kā tādā. Ilgtspēja Visbeidzot, novērtējumā apskatīja EKG darbību ilgtspēju un to ietekmi uz kultūras pārvaldību un attiecīgo pilsētu attīstību ilgtermiņā. Kultūras aktivitātes līmenis, protams, ir samazinājies kopš titulgada beigām, taču pierādījumi visās EKG liecina, ka daudzas no titulgadā uzsāktajām darbībām joprojām tiek īstenotas un dažos gadījumos valsts iestādes nodrošina pastāvīgu finansējumu. Par piemēru kalpo arī daudzi festivāli, kas pirmoreiz rīkoti titulgadā un turpina norisināties nākamajos gados. Turklāt daudzi piemēri liecina, ka kultūras organizācijas un neatkarīgas organizācijas darbojas daudz aktīvāk nekā pirms titulgada, lai gan dažas iespējas zudušas līdz ar titulgada beigām. Pēc 2007. un 2008. gada pasākumu beigām īpaši titulgadam izveidotās aģentūras slēdza, tāpēc nenovēršami zuda daļa no uzkrātās pieredzes. Tomēr ir skaidrs, ka EKG iezīmējis būtiskas pārmaiņas attiecīgo pilsētu kultūras pārvaldībā. Liela daļa no gūtās pieredzes ir saglabāta (daudzas personas joprojām piedalās pilsētas kultūras pārvaldībā, ir atgriezušās iepriekšējā darbavietā, piemēram, pašvaldībās, vai strādā jaunā darbavietā, piemēram, kultūras iestādēs); un EKG devis iespēju ieviest jaunas darba metodes, izveidot jaunas partnerības un izstrādāt jaunas stratēģijas. Nereti EKG veicinājis jaunas saiknes starp vietējām pašvaldībām un kultūras organizācijām, kā arī panācis kultūras jautājuma iesaistīšanu vietējās politikas debatēs. Tādējādi kopumā EKG nozīmējis būtiskas pārmaiņas kultūras darbību radīšanā, izveidojis jaunas darbības platformas, kuras, domājams, tiks izmantotas arī turpmāk. Patlaban ir pāragri vērtēt, cik ilgtspējīga būs ietekme uz ekonomiku un tūrismu. Lai gan 2007. un 2008. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu titulgadā tūrisms palielinājās un uzlabojās atpazīstamība starptautiskā mērogā, pastāv risks, ka šīs priekšrocības būs grūti saglabāt pašreizējos ekonomikas apstākļos. Protams, ir iespējams, ka titulpilsētas apmeklēs vairāk tūristu nekā tad, ja pilsēta nebūtu kļuvusi par EKG, un tām būs labākas iespējas gūt priekšrocības nākotnē, kad pasaules ekonomika uzlabosies. ĀRēJā NOVēRTēJUMA GALVENIE IETEIKUMI UN KOMISIJAS PIEZīMES Komisija piekrīt vērtētāja sniegto ieteikumu pamatdomām, taču uzskata, ka tās dažviet atkārtojas, tāpēc Komisija īstenos ieteikumus, nedaudz grozot to formulējumu, kā izklāstīts zemāk, tomēr negrozot to būtību. Pārvaldības efektivitāte Komisija ieteiks visām EKG pasūtīt savu kultūras programmu un saistīto darbību ietekmes novērtējumus. EKG mehānismu efektivitāte ES līmenī Turpmākos novērtējumos jāņem vērā: - ar 2006. gada lēmumu ieviesto atlases un pārraudzības procesu efektivitāte, iedarbīgums un objektivitāte; - EKG “zīmola” turpmākā vērtība, kā to uztver titulpilsētas un pārējā pasaule (plašsaziņas līdzekļi, kultūras nozares struktūras un plašāka sabiedrība); ja rodas uzskats, ka zīmola vērtība samazinās, Komisijai jāizpēta citas pieejas un jāsalīdzina to iespējamās priekšrocības ar tām, ko sniedz EKG. Efektivitāte, ietekmējot ekonomiku, pilsētu attīstību un tūrismu un atbalstot sociālo attīstību ar kultūras starpniecību Turpmākajās debatēs Komisijai būtu jāizpēta, cik lielā mērā EKG konceptu (un kultūru kopumā) var (turpināt) un vajadzētu izmantot, lai sekmētu - pilsētu atjaunošanu un ekonomikas attīstību, un vai būtu jāatgriežas pie pieejas, kurā vislielākā nozīme ir pašai kultūrai; - patiesu sociālo atjaunošanos pilsētās un to, lai pasākumi būtu pieejami visiem iedzīvotājiem, nevis uzlabotos tikai esošās publikas kultūras iespējas; - un vai jāļauj arī turpmāk pilsētām pašām noteikt, kā rodams līdzsvars starp dažādajiem mērķiem. KOMISIJAS SECINāJUMI Komisija piekrīt vērtētāja kopējam novērtējumam un pieņem tā sniegtos ieteikumus, kā norādīts iepriekšējā sadaļā. Tā apzinās, ka katras Eiropas kultūras galvaspilsētas spēks ir tās daudzveidība un kultūras vienreizīgums, un nodrošinās, lai pilsētām būtu pietiekama brīvība, īstenojot rīcības mērķus (1. apsvērums). Komisija norāda, ka vairākumam EKG jau ir vērtēšanas sistēmas, kas attiecas uz visām kultūras programmas daļām, un ieteiks vispārēju vērtējumu veikšanu vietējā mērogā (2. apsvērums). Lai veicinātu labas prakses apriti, Komisija atbalstījusi politisko iniciatīvu, kurā turpmāku EKG vajadzībām pielāgo visaptverošu vērtēšanas modeli, ko Liverpūle izstrādāja 2008. gadam[8]. Komisija arī sīkāk izpētīs, kā EKG izmanto un var izmantot struktūrfondus[9]. Komisija ir gandarīta konstatēt, ka ar 2006. gada lēmumu noteiktās atlases, pārraudzības un finanšu procedūras jau tagad atbilst novērtējumā ieteiktajam virzienam. Tā nodrošinās, lai šos jaunos noteikumus laika gaitā pienācīgi izvērtētu[10]. Komisija ir labi informēta par EKG “zīmolu”: tā EKG rokasgrāmatā kandidātpilsētām sniedz padomus par šā zīmola izmantošanu[11] un turpinās pārraudzīt tā izmantošanu un vērtību. Komisija veicinās labas prakses apmaiņu un informēs par EKG pieredzi kā pilsētu attīstības “laboratoriju” ar kultūras starpniecību. Attiecībā uz raksturīgo spriedzi starp kultūras instrumentālu izmantošanu sociāliem un ekonomiskiem mērķiem un kultūras patieso vērtību Eiropas iedzīvotājiem, Komisija ir pārliecināta, ka veiksmīgas EKG nodrošinās labus piemērus tam, kā apvienot māksliniecisko kvalitāti ar sociālekonomisko attīstību (3. apsvērums). [1] OV L 304, 2006. gada 3. novembris. [2] “Eiropas Kultūras galvaspilsētas” tituls ir izveidots, lai veicinātu Eiropas iedzīvotāju tuvināšanos. Skatīt par kultūras jautājumiem atbildīgo ministru rezolūciju par pasākuma “Eiropas kultūras galvaspilsēta” ikgadēju rīkošanu (13.6.1985.): http://eur-ex.europa.eu/Notice.do?mode=dbl&lang=en&lng1=en,en&lng2=da,de,el,en,es,fr,it,nl,&val=117538:cs&page=1&hwords. [3] Kultūras ministru 1992. gada 18. maija Padomes secinājumi par Eiropas kultūras galvaspilsētu atlasi pēc 1996. gada un “Kultūras mēnesi”: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:41992X0616:EN:HTML. [4] Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Lēmums 1419/1999/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2005. līdz 2019. gadam (OV L 166, 1.7.1999., 1. lpp.). Lēmums grozīts ar Lēmumu 649/2005/EK (OV L 117, 4.5.2005, 20.lpp.). http://www.europa.eu/eur-lex/pri/en/oj/dat/1999/l_166/l_16619990701en00010005.pdf http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/oj/2005/l_117/l_11720050504en00200021.pdf. [5] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmums 1622/2006/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2007. līdz 2019. gadam (OV L 304, 3.11.2006, 1. lpp.). http://eur-lex.europa.eu/JOHtml.do?uri=OJ:L:2006:304:SOM:EN:HTML [6] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Lēmums Nr. 1855/2006/EK, ar ko izveido programmu “Kultūra” (2007.–2013.) (OV L 372, 27.12.2006., 1. lpp.). Ref. Strand 1.3. [7] Pakalpojumu pamatlīgums Nr.°EAC/03/06 par novērtējumu, ar novērtējumu saistītiem pakalpojumiem un atbalstu ietekmes novērtēšanā. [8] http://www.liv.ac.uk/impacts08/. [9] Pētījums par kultūras ieguldījumu vietējā un reģionālā attīstībā Eiropas reģionu politikas ietvaros http://ec.europa.eu/culture/key-documents/doc537_en.htm. [10] 2010. gada EKG – pārraudzības procedūrām un Melina Mercouri balvai; 2013. gada EKG – visai atlases procedūrai, kā paredzēts 2006. gada lēmumā. [11] http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/doc629_en.htm.