EIROPAS KOMISIJA Briselē, 1.2.2023 COM(2023) 62 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPADOMEI, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam



1.Ievads: Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam Šī desmitgade būs izšķiroša, lai pasaule ierobežotu globālās temperatūras pieaugumu un spertu nepieciešamos soļus ceļā uz neto nulles emisijām. Likmes ir augstas un risināmās problēmas ir sarežģītas, taču tā ir vienreizēja izdevība šo rīcības imperatīvu izmantot par katalizatoru investīcijām tīras enerģijas ekonomikā un neto nulles emisiju laikmeta rūpniecībā. Eiropas zaļajā kursā ir skaidri izklāstītas mūsu vērienīgās ieceres attiecībā uz zaļo pārkārtošanos, arī klimata mērķrādītāji ceļā uz neto nulles emisijām līdz 2050. gadam. Ar paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ir formulēts konkrēts plāns, kā Eiropas ekonomiku stingri nostādīt uz pareizā ceļa, un plāns REPowerEU palīdzēs paātrināt atteikšanos no fosilā kurināmā. Kopā ar Aprites ekonomikas rīcības plānu tas veido satvaru ES industrijas pārkārtošanai, lai tā būtu gatava neto nulles emisiju laikmetam. Tuvākajos gados stingras aprises iegūs neto nulles emisiju laikmeta ekonomiskais veidols. Tiks izveidoti jauni tirgi, tiks radītas radikālu tīro tehnoloģiju inovācijas, kas tiks pilnveidotas un laistas tirgū, un tiks pārveidotas energosistēmas. Tādējādi tie, kas investēs pirmie un visātrāk, nodrošinās sev vietu šajā jaunajā ekonomikā un radīs darbvietas jaunkvalificētam darbaspēkam, dos jaunu elpu industriālās ražošanas bāzēm, pazeminās izmaksas cilvēkiem un uzņēmumiem un būs lieliskā pozīcijā ekonomikas dekarbonizēšanā atbalstīt citas pasaules daļas. Iespējas, ko neto nulles emisiju imperatīvs paver Eiropas rūpniecībai, ir milzīgas, tāpēc ir ļoti svarīgi sakoncentrēt pūliņus šajā virzienā. Starptautiskā Enerģētikas aģentūra lēš, ka svarīgu masveidā ražotu tīrās enerģijas tehnoloģiju globālā tirgus vērtība līdz 2030. gadam sasniegs aptuveni 650 miljardus USD (aptuveni 600 miljardus EUR) gadā, vairāk nekā trīskārtīgi pārsniedzot pašreizējo. Ar to saistītās darbvietas energotehnoloģisko risinājumu ražošanas nozarē tajā pašā periodā varētu vairāk nekā divkāršoties. Globālā neto nulles emisiju industrija aug tik strauji, ka dažkārt pieprasījums pārsniedz piedāvājumu. ES ir labi sagatavota tam, lai pastiprinātu centienus un izmantotu izdevību, ko paver neto nulles emisiju laikmets. Vienotajā tirgū balstītais Eiropas ekonomikas modelis pēdējo gadu desmitu laikā ir nesis aizvien lielāku labklājību. Inovācijas, iespējkapitāla un neto nulles emisiju tehnoloģiju un ilgtspējīgu produktu apguves jomā Eiropa ir vadošās pozīcijās. Tai ir spēcīgs izejas punkts – rūpniecība, kura sevi jau izsenis apliecinājusi kā tendenču un standartu noteicēju un kura turklāt kļūst arvien digitālāka. Tā ražo kvalitatīvus un inovatīvus produktus, ko izmanto visā pasaulē. Tai ir pasaules vadošie zinātnieki un pētnieki, kuri pastāvīgi izstrādā radikālus risinājumus vai pilnveido esošās tehnoloģijas. ES ir arī pierādījusi, kā zaļā pārkārtošanās var stiprināt konkurētspēju. Pakāpeniska atteikšanās no Krievijas fosilā kurināmā ir paātrinājusi jaunu rūpniecisko revolūciju, kuras mērķis ir pielikt punktu fosilā kurināmā laikmetam. Mūsu ekonomikā tiek izstrādātas un apgūtas dažnedažādas jaunas neto nulles emisiju tehnoloģijas, kas tiek liktas lietā transporta nozarē, ēku sektorā, ražošanā, enerģētikā un pat pilnīgi jaunu tirgu izveidē. Neto nulles emisiju ekosistēmas vērtība 2021. gadā pārsniedza 100 miljardus EUR, kas ir divkārt vairāk nekā 2020. gadā. ES ir arī apliecinājusi sev piemītošo spēju pielāgoties pastāvīgām pārmaiņām un izaicinājumiem. Rūpniecība saskaras ar visdažādākajām problēmām, kuru vidū minama augstā inflācija, darbaspēka trūkums, demogrāfiskās pārmaiņas, piegādes ķēžu traucējumi pēc Covid-19, augošās procentu likmes un straujais enerģijas izmaksu un ielaidresursu cenu kāpums. Turklāt papildus tai jāstājas pretī spēcīgai, taču ne vienmēr godīgai konkurencei sadrumstalotajā pasaules tirgū. Neraugoties uz minētajiem sarežģījumiem, līdz šim ES ekonomika ir labi tikusi galā, un politiskā vienotība nes augļus. Gāzes un naftas cenas šobrīd ir nokritušās zem pirmskara līmeņa. Inflācija Eiropā otro mēnesi pēc kārtas samazinās, un īpaši liels samazinājums bija vērojams 2022. gada decembrī. Bezdarba līmenis ir zemāks nekā pirms 2008. gada finanšu krīzes, un darba tirgu rādītāji joprojām ir labi. ES ir ne tikai apņēmības pilna, bet arī pārliecināta, ka tā var pasteidzināt savas industrijas pārkārtošanos uz neto nulles emisijām. Papildus tādām vajadzībām un iespējām kā atjaunīgo energoresursu apguves izvēršana, energoinfrastruktūras un transporta infrastruktūras (piemēram, elektrotīklu) pārveide, masveidīga pāreja uz tīru ūdeņradi kā enerģijas uzkrāšanas līdzekli, degvielu un ievadresursu ES var arī kļūt par līderi nākotnes neto nulles emisiju industrijās. Turklāt mēs varam tīro tehnoloģiju jomā jaunos veidos sadarboties ar partneriem ārvalstīs. Strādājot kopā ar partneriem nolūkā izstrādāt neto nulles emisiju tehnoloģijas, diversificēt un stiprināt piegādes ķēdes un atbalstīt citus to zaļās pārkārtošanās procesā, ir iespējams panākt, ka sacensība par to, kurš sasniegs neto nulles emisiju līmeni, nāk par labu kā planētai, tā arī uzņēmējdarbībai. Ir iepriecinošās pazīmes, kas liecina, ka neto nulles emisiju industrijas pavērtās izdevības sāk izmantot arī mūsu partneri. Amerikas Savienoto Valstu Inflācijas samazināšanas akts līdz 2032. gadam mobilizēs vairāk nekā 360 miljardus USD (aptuveni 330 miljardus EUR). Japāna ar zaļās pārveides plāniem iecerējusi, izmantojot zaļās pārkārtošanās obligācijas, piesaistīt līdz pat 20 triljonus JPY (aptuveni 140 miljardus EUR). Indija nolūkā uzlabot konkurētspēju tādās nozarēs kā saules fotoelementi un baterijas ir nākusi klajā ar shēmu, kurā stimuli sasaistīti ar produkciju. Arī Apvienotā Karaliste, Kanāda un daudzas citas valstis ir nākušas klajā ar plāniem investēt tīrajās tehnoloģijās. Eiropa ir apņēmības pilna kopējā labuma vārdā sadarboties ar visiem minētajiem partneriem. Tomēr tirdzniecībai un konkurencei neto nulles emisiju industrijā jābūt godīgai. Dažas partneru iniciatīvas var netieši negatīvi ietekmēt mūsu neto nulles emisiju industrijas. Vēl būtiskāka problēma ir tas, ka jau ilgu Ķīnas subsīdijas ir divreiz lielākas nekā ES subsīdijas (attiecībā pret IKP). Tās ir izkropļojušas tirgu un nodrošinājušas, ka Ķīna, kura tīro tehnoloģiju inovāciju subsidēšanu un ražošanu ir izvirzījusi par sava piecgades plāna prioritāti, pašlaik ir dominējošā vairāku neto nulles emisiju tehnoloģisko risinājumu ražotāja. Ķīnas izziņotās plānotās investīcijas tīrās tehnoloģijās kopsummā pārsniedz 280 miljardus USD (aptuveni 260 miljardus EUR). Eiropai un tās partneriem ir jāpieliek vēl lielāki pūliņi, lai apkarotu šo negodīgo subsīdiju un ilgstošo tirgus izkropļojumu ietekmi. Ja publiskā ietekme privātos tirgos ir nesamērīga, izkropļojumi rada nevienlīdzīgus konkurences apstākļus un rodas negodīga konkurence. Komisija turpinās pilnvērtīgi izmantot tirdzniecības aizsardzības instrumentus (TAI), lai vienoto tirgu un noteikumos balstītu starptautisko tirdzniecību aizsargātu no negodīgas tirdzniecības prakses, piemēram, dempinga un kropļojošām subsīdijām. Konkurētspējas izaicinājumi saglabāsies arī nākotnē. Lētu fosilo degvielu laikmets ir beidzies, tāpēc zaļā pārkārtošanās ir jāpaātrina, lai nodrošinātu, ka rūpniecībai ir pieejama tīra enerģija pietiekošā daudzumā un par pieejamu cenu. ES ir jāliek lietā savs lielākais trumpis, proti, vienotais tirgus, un jāizvairās no sadrumstalotības. Tāpēc Komisija ir apņēmusies nākt klajā ar visaptverošu Eiropas pieeju, kuras pamatā būtu kopīgas stratēģiskās prioritātes un investīciju vajadzību novērtējums. Šajā nolūkā būs jāizpēta dažādi varianti, kā nodrošināt kopīgu ES rīcību, arī ES finansējumu. Turklāt jādara vairāk, lai atvieglotu uzņēmumu piekļuvi privātajam finansējumam, proti, jāpabeidz kapitāla tirgu savienības izveide. Lielākai konkurētspējai jāiet roku rokā ar labi apmaksātām kvalitatīvām darbvietām un investīcijām cilvēkkapitālā. To, kāds izskatīsies neto nulles emisiju industriālais laikmets, noteiks šodien pieņemtie lēmumi. ES jābūt gatavai rādīt priekšzīmi un jārīkojas ātri, vērienīgi un ar kopīgu izpratni par vēlamo virzienu. Kopīga rīcība, kura balstīta ES rīcībpolitikās un instrumentos, būs daudz iedarbīgāka nekā 27 valstu pieeju kopums. 2.Zaļā kursa industriālais plāns: vienmēr soli priekšā Ņemot vērā pašreizējos pārmaiņu vējus, kas nes gan izdevības, gan izaicinājumus, Eiropai ir vajadzīgs jauns Zaļā kursa industriālais plāns. Plāns būs daļa no Eiropas zaļā kursa, kas iezīmē mūsu ceļu uz klimatneitralitāti, un tas dos iespēju Eiropai neto nulles emisiju industriālajā laikmetā uzņemties vadošo lomu pasaules mērogā. Plāna izejas punkts ir nepieciešamība nākamajā desmitgadē ievērojami kāpināt neto nulles emisiju produktu un enerģijas sagādes risinājumu tehnoloģisko izstrādi, ražošanu un uzstādīšanu, kā arī šā izaicinājuma kopīgai pārvarēšanai izmantotās ES mēroga pieejas pievienoto vērtību. To apgrūtina globālā konkurence par izejmateriāliem un kvalificētiem darbiniekiem. Plāna mērķis ir šo dihotomiju pārvarēt, koncentrējoties uz jomām, kurās Eiropa varētu gūt vislielākās sekmes. Turklāt tā mērķis ir arī novērst risku, ka atsvabināšanās no Krievijas fosilajiem kurināmajiem varētu novest pie citām stratēģiskām atkarībām, kas savukārt varētu kavēt piekļuvi zaļās pārkārtošanās procesam svarīgām tehnoloģijām un ielaidresursiem; tāpēc plāns paredz diversifikāciju kombinēt ar izstrādi un ražošanu pašu mājās. Plāns papildinās pašreizējos centienus pārveidot industriju saskaņā ar Eiropas zaļo kursu un ES industriālo stratēģiju, jo īpaši Aprites ekonomikas rīcības plāna darbības. Viena no galvenajām prioritātēm joprojām ir arī modernizēt un dekarbonizēt energoietilpīgas industrijas, kā arī ar apmācības un izglītības palīdzību nodrošināt darba maiņu un kvalitatīvu darbvietu radīšanu. Tāpēc ir vajadzīga spēcīga un kopīga Eiropas rīcība, ar kuru tiktu stimulēta neto nulles emisiju industrija. Zaļā kursa industriālais plāns liks lietā mūsu stiprās puses – atvērtību, inovāciju, iekļaujīgumu un ilgtspēju. Ja radīsim atbilstošus apstākļus, neto nulles emisiju industrijai Eiropā būs būtiska loma tajā, lai Eiropa kļūtu par zaļu ekonomiku, nodrošinot labklājību ES un izvirzoties par globālu līderi gan tehnoloģiju, gan klimata pārmaiņu un vides piesārņojuma apkarošanas jomā. Šis jaunais Zaļā kursa industriālais plāns ir balstīts uz četriem pīlāriem:

2.1.Prognozējama un vienkāršota regulatīvā vide ES tradicionāli ir balstījusies spēcīgā regulatīvajā vidē, kura rada labvēlīgus apstākļus uzņēmējdarbībai un nodrošina kvalitatīvas darbvietas darbaspēkam un augstu vides aizsardzības līmeni. Ja regulējums ir līdzsvarots un gudri izstrādāts, minētās trīs dimensijas var būt savstarpēji pastiprinošas, taču šis līdzsvars ir pastāvīgi jāuzrauga. Tāpēc šogad Komisija attiecībā uz visiem jaunajiem noteikumiem ir ieviesusi konkurētspējai veltītu papildpārbaudi, ar kuru tiks nodrošināts, ka ir apskatīta visa iespējamā ietekme uz konkurētspēju un netiek uzlikts nevajadzīgs slogs. Būtiska nozīme investīciju veicināšanā ir vienkāršai, paredzamai un skaidrai regulatīvajai videi. Rīcība ES līmenī novērsīs sadrumstalotību, ko radītu 27 regulatīvās pieejas. Šajā pavasarī Komisija iesniegs trīs svarīgus industriālajai konkurētspējai veltītus priekšlikumus, kuru pamatā ir vajadzība veikt reformas. Pirmkārt, Zaļā kursa industriālā plāna ietvaros Komisija ierosina nākt klajā ar neto nulles emisiju industrijas aktu, kurš atbalstīs svarīgu tehnoloģiju industriālo ražošanu ES. Minētais akts nodrošinātu vienkāršotu regulatīvo satvaru tādu produktu ražošanas jaudai, kas ir būtiski klimatneitralitātes mērķu sasniegšanai; šādi produkti ir, piemēram, vējturbīnas, siltumsūkņi, saules enerģijas iekārtas, elektrolīzeri un oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģiskie risinājumi. Ar Neto nulles emisiju industrijas aktu plānots: ·pēc nozarspecifiskās analīzes vajadzības gadījumā izvirzīt mērķus, kas jāsasniedz līdz 2030. gadam attiecībā uz industriālo jaudu, lai nodrošinātu, ka zaļo pārkārtošanos neapdraud stratēģiskā atkarība. Tajā ņems vērā visu piegādes un vērtības ķēdi pāri robežām, lai piegādes nekļūtu par šauro vietu; ·samazināt atļauju piešķiršanas procesu ilgumu un uzlabot to paredzamību, nosakot konkrētus termiņus dažādiem atļauju piešķiršanas posmiem, un būtiski stiprināt dalībvalstu administratīvās spējas, piemēram, izveidojot vienas pieturas aģentūru, kas visa administratīvā procesa laikā investoriem un industrijas ieinteresētajām personām kalpotu par vienīgo kontaktpunktu. Tā kā Eiropas vērtības ķēdes vienotajā tirgū ir ļoti integrētas un savstarpēji savienotas (sk. 1. attēlu), Neto nulles emisiju aktā būtu noteikti vienkārši darbības kritēriji, pēc kuriem noteikt, kuri neto nulles emisiju piegādes ķēdes projekti ir stratēģiski nozīmīgi. Tas nodrošinātu, ka, veicinot stratēģiskus projektus, arī daudzvalstu projektus, kas pieejami gan attīstītiem, gan mazāk attīstītiem reģioniem, visas dalībvalstis turpinātu gūt labumu no inovatīvas industriālās izvēršanas. Minētajiem projektiem varētu piemērot paātrinātas atļauju saņemšanas procedūras, un tie varētu piesaistīt privāto, kā arī ES un valstu publisko finansējumu. Tīru un digitālu tehnoloģiju ieviešanu var veicināt ar Eiropas standartiem. Proti, ja attiecībā uz jaunām industriālajām vērtības ķēdēm tiktu savlaicīgi apzināta vajadzība pēc kvalitatīviem Eiropas standartiem un tie tiktu izstrādāti, tas ES industrijām radītu būtiskas konkurenciālas priekšrocības, arī pasaules līmenī. Tie apliecinātu tirgojamību un piesaistītu investīcijas uzņēmumos, kas tos ievēro. Eiropas standarti dotu ES industrijām iespējas tehnoloģijas izvērst plašākā mērogā, proti, vienotā tirgus mērogā, kas jaunuzņēmumu un MVU gadījumā ir ļoti svarīgs faktors. ·Akts dotu Komisijai iespēju pieprasīt Eiropas standartu izstrādi, un tas veicinātu svarīgu tehnoloģiju ātru ieviešanu.

1. attēls. Cieši integrētās vēja enerģijas piegādes ķēdes un darbvietas ES un Eiropā Avots: Wind Europe. Kartē attēlotas visu segmentu ES vēja enerģijas aprīkojuma ražotnes. Apļa lielums ir proporcionāls darbvietu skaitam kompleksā (mazie apļi: 10–50 darbinieku; lielie apļi: vairāk nekā 1000 darbinieku). Lai veicinātu inovāciju, Komisija izvērtēs iespēju izveidot regulatīvās smilškastes; tās varētu sekmēt ātrus eksperimentus un revolucionāru inovāciju jaunu tehnoloģiju testēšanai. Šādas regulatīvās smilškastes varētu arī pavērt ceļu ar produktu laišanu tirgū saistīto atļauju piešķiršanas/sertifikācijas procesa vienkāršošanai. Minētās procedūras pašlaik var būt ilgstošas, palēninot inovatīvu produktu ieviešanu un radot ievērojamu slogu, it sevišķi MVU un jaunuzņēmumiem. Komisija turpinās finansēt testēšanas kompleksus, jo tie ir svarīgi, lai tehnoloģiju varētu laist tirgū. Vēl vairāk stimulēt plaša mēroga pieprasījumu pēc neto nulles emisiju produktiem var dažādu veidu publiskā sektora rīcība; kā piemērus var minēt publisko iepirkumu, koncesijas un stimulus uzņēmumiem un galalietotājiem izmantot neto nulles emisiju tehnoloģijas, kuras balstītas ilgtspējā un apritīgumā. Publiskās iestādes Eiropas Savienībā pakalpojumu, būvdarbu un produktu iegādei tērē aptuveni 14 % no IKP (aptuveni 2 triljonus EUR gadā). Iepirkuma politika un citu veidu publiskais atbalsts var palīdzēt maksimalizēt publisko līdzekļu atdevi sabiedrības interesēs un vienlaikus palielināt piegādes drošību, diversificējot piegādes avotus. Šajā nolūkā Komisija, izmantojot pieejamos juridiskos instrumentus un esošos ES standartus, noteiks ilgtspējas raksturlielumus un iespējamās prasības, kas būtu piemērojamas neto nulles emisiju produktiem. Tas veicinātu paredzamāku un vienotāku pieprasījumu pēc neto nulles emisiju risinājumiem un dotu iespēju publiskajām iestādēm noteikt vērienīgas ilgtspējas prasības. Otrkārt, Komisija nāks klajā ar Kritiski svarīgu izejvielu akta priekšlikumu. ES neto nulles emisiju tehnoloģisko risinājumu ražošana būs iespējama tikai tad, ja tiks nodrošināta piekļuve relevantajām kritiski svarīgajām izejvielām, arī diversificējot piegādes avotus un reciklējot izejvielas; tas palīdzētu samazināt ES atkarību no ļoti koncentrētām piegādēm no trešām valstīm un veicinātu kvalitatīvu darbvietu rašanos un aprites ekonomikas izaugsmi. Minētā akta mērķis būs nodrošināt ES apgādes drošību, arī stiprinot starptautisko iesaisti, (attiecīgā gadījumā) atvieglojot ieguvi, pārstrādi un reciklēšanu, vienlaikus nodrošinot augstus vidiskos standartus un turpmāku pētniecību un inovāciju, piemēram, nolūkā samazināt materiālu izmantojumu un izstrādāt biobāzētus aizstājējus. Jau ir gūti taustāmi panākumi: daži ES uzņēmumi baterijās grafīta vietā jau tagad izmanto no koksnes iegūtu lignīnu. Treškārt, enerģētika. Tas, ka Krievija sāka enerģiju izmantot par ieroci, bija būtisks brīdinājuma signāls, ka ir jāparūpējas par piegādes drošību un atkarības mazināšanu. Augstās enerģijas cenas un traucējumi vairākās piegādes ķēdēs ir būtiski vājinājuši daudzu uzņēmumu konkurētspēju. Tas jo īpaši attiecas uz energoietilpīgām industrijām. Lai risinātu augsto enerģijas izmaksu problēmu un dārgu fosilo kurināmo aizstātu ar lētākiem atjaunīgajiem energoresursiem, ir veikti svarīgi pasākumi saskaņā ar plānu REPowerEU. Piemēram, 2022. gadā vēja un saules atjaunīgās enerģijas ražošanas jauda ES pārsniedza 400 GW, kas ir vairāk nekā 25 % pieaugums salīdzinājumā ar 2020. gadu. Ir izveidota ES Enerģijas platforma, lai ar tās palīdzību sakopotu gāzes pieprasījumu, koordinētu infrastruktūras izmantošanu un risinātu sarunas ar starptautiskajiem partneriem, panākti ietaupījumi, piepildītas krātuves un noteikti cenas griesti īstermiņa tirgos. Gan elektroenerģijas, gan gāzes jomā ir pabeigti vairāki infrastruktūras projekti un starpsavienojumi. Martā Komisija nāks klajā ar elektroenerģijas tirgus modeļa reformu, kas pašlaik nodota sabiedriskai apspriešanai. Ilgtermiņa cenu līgumi varētu palīdzēt visiem elektroenerģijas lietotājiem dot iespēju gūt labumu no paredzamākām un zemākām atjaunīgās elektroenerģijas izmaksām. Kā izklāstīts plānā REPowerEU, lai palielinātu industrijas konkurētspēju, būs jāpārveido industriālie procesi, ievērojami jāpaātrina un jāizvērš lielākā mērogā atjaunīgās enerģijas izmantošana un jāpastiprina centieni energoefektivitātes uzlabošanas un enerģijas pieprasījuma samazināšanas jomā, kā arī jāsekmē darbaspēka pārkvalifikācija un prasmju pilnveidošana. Būtisks elements ES pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku ir jaunais ES regulatīvais satvars bateriju jomā, ar kura palīdzību bateriju ražošanai, atkalizmantošanai un reciklēšanai ES tiks nodrošinātas konkurētspējīgas un noturīgas vērtības ķēdes. Nākotnē plašākam produktu klāstam būs piemērojama Produktu ilgtspējas ekodizaina regula; ar to tiks vēl vairāk paplašinātas ilgtspējas prasības, kas ir joma, kurā ES industrija ir īpaši spēcīga. Komisija par vienu no svarīgākajām prioritātēm esošajos un nākotnes ekodizaina darba plānos izvirzīs darbu ar neto nulles emisiju tehnoloģijām. Turklāt ir svarīgi, lai patērētāji izvēli varētu izdarīt, balstoties uz pārredzamu un uzticamu informāciju par produktu ilgtspēju, ilgizturību un oglekļa pēdu. Tirgus pārredzamība ir rīks, kas veicina tehnoloģiski un vidiski vērtīgāku neto nulles emisiju produktu plašāku ieviešanu. Piemēram, Komisija līdz šā gada beigām ierosinās ieviest vienotu energomarķējumu siltumsūkņiem; ar tā palīdzību lietotāji varēs salīdzināt dažādas tehnoloģijas. Līdzīgi mērķi ir arī Komisijas priekšlikumam par patērētāju iespēcināšanu zaļās pārkārtošanās procesam. Visbeidzot, būtisks priekšnoteikums labvēlīgas neto nulles emisiju uzņēmējdarbības vides izveidei, ko paredz Zaļā kursa industriālais plāns, ir infrastruktūra. Lai TEN-T tīklu pilnībā aprīkotu ar uzlādes un uzpildes infrastruktūru un Eiropā attīstītu un nostiprinātu ūdeņraža pamatinfrastruktūru, kā arī paplašinātu un nostiprinātu viedos elektrotīklus, lai TEN-E spētu uzņemt lielus atjaunīgās enerģijas daudzumus, ir vajadzīgas apjomīgas investīcijas,kā arī ir jānostiprina regulatīvais satvars. Tagad ir pienācis laiks kartēt vajadzīgo infrastruktūru, paturot prātā Eiropas vērtības. Komisija mudina likumdevējus pēc iespējas drīz pieņemt Alternatīvo degvielu infrastruktūras regulu, kura palīdzēs izveidot nākotnes prasībām atbilstošu uzlādes un uzpildes tīklu. Lai attīstītu un nostiprinātu ūdeņraža un elektroenerģijas infrastruktūru, Komisija turpinās izvērtēt Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam vajadzīgos resursus un pilnvērtīgi izmantos pārskatītās TEN-E regulas darbības jomu, lai paātrinātu būtiskas (pārrobežu) infrastruktūras plānošanu, finansēšanu un izvēršanu. Tuvākajos gados jo īpaši jāpaātrina pārrobežu infrastruktūras attīstīšana un realizācija. Lai novērstu nevajadzīgus kavējumus stratēģiskās infrastruktūras ieviešanā, Komisija apsvērs vēl citus veidus, arī leģislatīvus pasākumus, kuri palīdzētu nodrošināt, ka dalībvalstis izveido pārrobežu energoinfrastruktūru. Zaļā kursa industriālais plāns spēs palielināt konkurētspēju tad, ja visi dalībnieki (iestādes, sociālie partneri, investori, patērētāji) apvienos spēkus, lai sasniegtu kopīgus mērķus. Plānu īstenot kopā ar citām relevantām ieinteresētajām personām palīdzēs nesen izveidotā Eiropas tīro tehnoloģiju platforma – Industriālais tīras enerģijas forums; šis forums arī koordinēs rīcību, kas jārealizē, lai sasniegtu investīciju un ražošanas mērķrādītājus, un atvieglos partneru piemeklēšanu. Lai Zaļā kursa industriālā plāna īstenošana notiktu sekmīgi, Komisija turpinās cieši sadarboties ar Eiropas Parlamentu. 2.2.Paātrināta piekļuve finansējumam Globāli neto nulles emisiju industrija ir piedzīvojusi spēcīgu izaugsmi, un investīcijas tīrā enerģijā 2022. gadā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu pieaugušas par 10 %. ES neto nulles emisiju industrija dažos sektoros, piemēram, vēja enerģijas vai siltumsūkņu sektorā, ir konkurētspējīga pat mūsu relatīvi augsto enerģijas cenu vidē, savukārt citos segmentos, piemēram, saules fotoelementu paneļu segmentā, tās tirgus daļa ir diezgan ierobežota. Turklāt šo sektoru attīstīšana ir jāpaātrina, lai nodrošinātu savlaicīgu pāreju uz neto nulles emisiju ekonomiku. ES industrijas tirgus daļas lielā mērā ir pakļautas spēcīgam spiedienam, jo ārvalstu subsīdijas rada nevienlīdzīgus konkurences apstākļus. Tādēļ ir jāpaplašina un jāpaātrina neto nulles emisiju industrijas piekļuve finansējumam. Tas ir Zaļā kursa industriālā plāna otrais pīlārs. Nozīmīga loma ir arī mērķorientētam publiskajam finansējumam. Jau šodien ES un valstu finansējums ir svarīgs faktors, kas neto nulles emisiju jomā veicina inovāciju, ražošanu, ieviešanu un ar to saistīto tīklu un infrastruktūras stiprināšanu. Svarīga loma investīciju piesaistei neto nulles emisiju industrijā būs privātajam finansējumam.

Saskaņā ar NextGenerationEU 27 valstu atveseļošanas un noturības plānos, ko finansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM), zaļajiem pasākumiem jau darīti pieejami 250 miljardi EUR, arī investīcijām industrijas dekarbonizācijas atbalstam. Pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” zaļajam kursam atbilstošai pētniecībai un inovācijai, arī partnerībā ar industriju, atvēlēti 40 miljardi EUR. Kohēzijas politikā zaļās pārkārtošanās mērķiem pieejami aptuveni 100 miljardi EUR, arī ar Taisnīgas pārkārtošanās fonda starpniecību. Neto nulles emisiju industriālā plāna atbalstam Komisija vēl vairāk veicinās kohēzijas investīciju ātru mobilizāciju, arī paātrinot energoefektivitātes un atjaunīgo energoresursu projektu izstrādi un samaksu par projektu īstenošanu, izmantojot standarta atlīdzināšanas shēmas. Līdz šim minētie ES finansējuma avoti lielākoties veicinājuši pētniecību un inovāciju un atjaunīgo energoresursu un ar tiem saistītās infrastruktūras izvēršanu un mazāk atbalstījuši nozares ražošanas kapacitāti. Finansējumu neto nulles emisiju industriālajām vērtības ķēdēm var piešķirt ātrāk un lielākā mērogā, izmantojot mērķorientētu valsts atbalstu. Tomēr, lai izvairītos no vienotā tirgus sadrumstalošanas, ko izraisītu atšķirīgs valsts atbalsta līmenis un atšķirīgās iespējas šādu atbalstu piešķirt, ir vajadzīgs arī pienācīgs ES līmeņa finansējums, kas veicinātu šādu industriālo vērtības ķēžu attīstīšanu visā Savienībā. 2.2.1. Valsts finansējums Valsts atbalsts: ES konkurences rīcībpolitika nodrošina instrumentus, kuri palīdz izstrādāt un ieviest tādas svarīgas progresīvās tehnoloģijas, kas ir stratēģiski svarīgas zaļās un digitālās pārkārtošanās kontekstā; vienlaikus tiek gādāts, lai tiktu saglabāta vienotā tirgus integritāte un tiktu ievērotas ES starptautiskās saistības. Tikai 2022. gadā vien Komisija jaunu atjaunīgās enerģijas ražošanas jaudu uzstādīšanai un rūpnieciskās ražošanas dekarbonizācijai Savienībā apstiprināja atbalsta shēmas ar kopējo budžetu 51 miljards EUR. Jau 2022. gada martā pēc Krievijas agresīvā iebrukuma Ukrainā Komisija pieņēma krīzes pagaidu regulējumu, kas ir rīks, ar kura palīdzību dalībvalstīm ir iespēja novērst kara negatīvās ekonomiskās sekas un veicināt strukturālus pielāgojumus nolūkā labāk reaģēt uz pašreizējo ekonomisko situāciju. Regulējums ir divreiz grozīts, un tajā jau ir īpaši noteikumi par vienkāršotu atbalstu atjaunīgo energoresursu enerģijai, dekarbonizācijas tehnoloģijām un energoefektivitātes pasākumiem. Komisija plāno dalībvalstīm piešķirt vēl lielāku elastību valsts atbalsta piešķiršanā, taču tikai pārdomāti definētās jomās un īslaicīgi. Komisija ar dalībvalstīm apspriedīsies par priekšlikumu uz laiku līdz 2025. gada beigām koriģēt valsts atbalsta noteikumus, lai vēl vairāk paātrinātu un vienkāršotu valsts atbalsta piešķiršanu ar vienkāršākiem aprēķiniem, vienkāršotām procedūrām un paātrinātu apstiprināšanu. Minētās izmaiņas dalībvalstīm palīdzēs īstenot arī konkrētus projektus saskaņā ar valstu atveseļošanas plāniem, kas ietilpst to darbības jomā. Komisija plāno valsts atbalsta noteikumus pielāgot piecos aspektos, ievērojot nosacījumus, kas vajadzīgi, lai ierobežotu vienotā tirgus izkropļojumus, izvairītos no lielākām reģionālajām atšķirībām un nodrošinātu atbilstību starptautiskajām saistībām. Četri no tiem tiks īstenoti ar ierosināto grozījumu krīzes pagaidu regulējumā (TCF), kas tiks pārveidots par valsts atbalstam piemērojamu krīzes un pārkārtošanās pagaidu regulējumu (TCTF). 1.Vienkāršot atbalsta sniegšanu atjaunīgās enerģijas apguves izvēršanai Atbalsts atjaunīgās enerģijas apguves izvēršanai tika vienkāršots jau ar TCF. TCTF projektā paredzēts: -noteikumus attiecināt uz visām atjaunīgo energoresursu tehnoloģijām (saskaņā ar RED II) un uz atjaunīgā ūdeņraža un biodegvielu uzglabāšanu; -atcelt prasību attiecībā uz mazāk nobriedušām tehnoloģijām rīkot atklātus konkursus (jo šajā gadījumā konkursi var nedarboties tik labi) un -pagarināt projektu pabeigšanas termiņus. 2.Vienkāršot atbalsta sniegšanu industriālo procesu dekarbonizācijai Atbalsts rūpniecības dekarbonizācijai tika vienkāršots jau ar TCF. TCTF paredz vēl vairākus vienkāršojumus, piemēram: -atļaut sniegt atbalstu ūdeņraža izmantošanai, energoefektivitātei un elektrifikācijai, par referenci izmantojot investīciju izmaksu standarta procentuālās daļas, kas balstītas uz gūto praktisko pieredzi; -noteikt elastīgākus atbalsta griestus katram labuma guvējam shēmās, kas atbilst konkrētiem nosacījumiem.

3.Uzlabot investīciju atbalsta shēmas stratēģisku neto nulles tehnoloģisko risinājumu ražošanai, ietverot iespēju piešķirt lielāku atbalstu, lai tas būtu līdzvērtīgs atbalstam, kuru līdzīgos projektos saņēmuši ārpus ES bāzēti konkurenti, vienlaikus nodrošinot šāda atbalsta samērīgumu 4.Sniegt mērķorientētāku atbalstu lieliem jauniem ražošanas projektiem stratēģiskās neto nulles emisiju vērtības ķēdēs, ņemot vērā globālā finansējuma iztrūkumu

TCTF projekta mērķis būs nodrošināt konkurences apstākļus, kas ir vienlīdzīgi ar apstākļiem citās jurisdikcijās un iekšējā tirgū; šā atbalsta uzmanības centrā būs nozares, kurās ir konstatēts risks, ka ražošana varētu tikt pārcelta uz trešām valstīm, un tam jābūt samērīgam atbalsta summu ziņā. TCTF dos dalībvalstīm iespēju ieviest shēmas, ar kurām atbalstīt jaunas investīcijas ražošanas kompleksos noteiktās stratēģiskās neto nulles emisiju nozarēs, arī ar nodokļu atvieglojumu palīdzību. Lai sekmētu dalībvalstu un reģionu apstākļu konverģenci, atļautā atbalsta summa varētu tikt pielāgota, pieļaujot augstāku atbalsta intensitāti un atbalsta summas griestus, ja investīcijas tiek veiktas atbalstāmos apgabalos. Būtu vajadzīgi atbilstoši nosacījumi, lai verificētu, ka pastāv konkrēti riski, ka investīcijas varētu tikt novirzītas ārpus EEZ, un ka nav riska, ka ražošana varētu tikt pārvietota EEZ robežās. Dalībvalstis savus valsts fiskālos stimulus var saskaņot, izmantojot kopīgu shēmu, ko Komisija ir gatava izstrādāt; tādējādi tiktu izveidota kopīga shēma, kas uzņēmumiem visā ES nodrošinātu lielāku pārredzamību un paredzamību. Turklāt attiecībā uz individuālām sākotnējām investīcijām tajās pašās mērķnozarēs, kas ir relevantas līderībai neto nulles emisiju tehnoloģiju jomā, dalībvalstīm būtu arī atļauts atbalstu salāgot ar trešās valsts piedāvāto atbalstu, ja būtu izpildīti daži nosacījumi, piemēram, notiktu līdzdalība daudzvalstu sadarbībā, būtu būtiska pozitīva blakusietekme dalībvalstīs un īpaša uzmanība tiktu veltīta atbalstāmiem apgabaliem. Šādam atbalstam būtu jānovērš pamatoti riski, ka noteiktas investīcijas varētu tikt novirzītas uz trešām valstīm ārpus EEZ, bet tam nevajadzētu veicināt ražošanas darbību pārvietošanu starp dalībvalstīm. Atbalsts aprobežotos tikai ar to, kas nepieciešams, lai projekts tiktu īstenots EEZ. Komisija arī turpmāk ir pilna apņēmības nodrošināt ātras procedūras saskaņā ar TCTF, kā jau tiek darīts attiecībā uz atbalstu, ko apstiprina saskaņā ar krīzes pagaidu regulējumu, kur medianālais apstiprināšanas laiks ir 19 dienas. 5.Būtiski palielināt paziņošanas sliekšņus valsts atbalstam minētajās jomās Komisija valsts atbalsta noteikumus šajā piektajā aspektā pielāgos, turpinot pārskatīt zaļā kursa Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu. Papildus noteikumiem, kas saistīti ar IPCEI projektiem (sk. tālāk), tas dotu dalībvalstīm lielāku elastību: -atbalstīt pasākumus tādās svarīgās nozarēs kā ūdeņradis, oglekļa uztveršana un uzglabāšana, bezemisiju transportlīdzekļi un ēku energosniegums (tiktu noteikts augstāks slieksnis, virs kura jāiesniedz paziņojums Komisijai), -paplašināt investīciju atbalsta tvērumu, iekļaujot tajā arī uzlādes un uzpildes infrastruktūru, -vēl vairāk veicināt mācību atbalstu prasmju apguvei. Šodien ES ir pieci svarīgi projekti visas Eiropas interesēs (IPCEI), kas ir lieli attīstības projekti, kurus īsteno vairākas dalībvalstis, lai finansētu jaunas tehnoloģijas stratēģiskās jomās ar spēcīgu pozitīvu ietekmi pārrobežu mērogā un attiecībā uz inovāciju, darba ņēmējiem un klientiem: viens projekts ir mikroelektronikā, divi bateriju sektorā un divi ūdeņraža sektorā, un tiek gatavoti vēl vairāki citi projekti. Paredzams, ka apstiprinātajiem IPCEI piešķirtais publiskais atbalsts par summu 18 miljardi EUR piesaistīs vēl papildus 36 miljardus EUR privātajās investīcijās, un tas nozīmē, ka publiskā finansējuma sviras faktors ir 2. Lai paātrinātu jaunu projektu ieviešanu, tiks vēl vairāk racionalizēta un vienkāršota ar IPCEI saistīto projektu apstiprināšana. ·Novērtēšanas racionalizāciju nodrošinās labas prakses kodekss pārredzamai, iekļaujošai un ātrākai IPCEI izstrādei, kurš šopavasar jāapstiprina dalībvalstīm un Komisijai. ·Komisija arī gatavojas paātrināt mazāku ar IPCEI saistītu inovatīvu projektu īstenošanu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu vidū; lai to panāktu, tiks palielināti paziņošanas sliekšņi un atbalsta intensitāte saskaņā ar Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu. 2.2.2. ES finansējums Lai atbalstītu pārkārtošanos, kas jāīsteno, lai ar avotu diversifikācijai un nodrošinātām piegādēm sasniegtu ES neto nulles emisiju mērķus un REPowerEU mērķrādītājus, ES arī turpmāk būs svarīga konkurētspējīga neto nulles emisiju industrija. Ņemot vērā vērienīgos ES mērķrādītājus un starptautisko konkurenci, līdz 2030. gadam ir vairāk jāinvestē neto nulles emisiju tehnoloģisko risinājumu ražošanā. Atbalsta apjomi dažādās ES dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Piemēram, lai gan 2020. gadā atjaunīgo energoresursu atbalstam piešķirti 0,57 % no ES IKP, viena valsts piešķīra gandrīz 1 % no IKP, bet desmit citās izdevumi bija mazāki nekā puse no ES vidējā rādītāja. Lai izvairītos no vienotā tirgus sadrumstalotības sakarā ar to, ka atbalsta līmenis dažādās valstīs ir atšķirīgs, veicinātu zaļo pārkārtošanos visā Savienībā, izvairītos no reģionālo atšķirību saasināšanās un novērstu plaisu starp pašlaik pieejamo finansējumu un neto nulles emisiju industrijas mēroga paplašināšanai vajadzīgo finansējumu, mums ir arī jāpalielina ES finansējums. Zaļā kursa industriālā plāna atbalstam no ES budžeta arī turpmāk tiks atvēlēti līdzekļi mērķorientētai un ātrai ES neto nulles emisiju industrijas finansēšanai. Tieši tam ir domāts REPowerEU, un to atbalsta citi ES fondi. Komisija turpinās sniegt atbalstu dalībvalstīm reformu plānošanā, izstrādē un īstenošanā, kā arī palīdzēs stiprināt dalībvalstu administratīvās spējas, lai nodrošinātu sekmīgu finansējuma apguvi. REPowerEU

2022. gada beigās tika panākta vienošanās, kurai pateicoties pārkārtošanās ES tiks atbalstīta vēl vairāk, ar iniciatīvu REPowerEU piešķirot papildu finansējumu ANM: dalībvalstīm būs pieejamas papildu ANM dotācijas (20 miljardi EUR), lai veicinātu rūpniecības zaļināšanu, atbalstītu ES neto nulles emisiju industrijas projektus un palīdzētu energoietilpīgām industrijām, kuras saskaras ar augstām enerģijas cenām. Dalībvalstis šiem mērķiem varēs piešķirt arī dotācijas no Brexit korekcijas rezerves (5,4 miljardi EUR). Turklāt tās šīm investīcijām un reformām varēs izmantot atlikušos ANM aizdevumus (225 miljardi EUR) ar ievērojamu priekšfinansējumu . Lai palīdzētu dalībvalstīm īstenot ANM un tā REPowerEU komponentu, Komisija šodien publicēja norādījumus par atveseļošanas un noturības plāniem. Norādījumi sniedz elastību plānus pielāgot pašreizējai situācijai un sagatavot REPowerEU veltītas nodaļas. Tajos atzītas problēmas, ko rada traucējumi piegādes ķēdēs, enerģijas cenas un inflācija, un tie dalībvalstīm piedāvā iedarbīgus risinājumus, kā saglabāt sākotnējo plānu vērienīgumu. Lai uzņēmumiem tiktu sniegts tūlītējs atbalsts un tiktu palielināta to konkurētspēja, Komisija dalībvalstis stingri mudina grozītajos ANP iekļaut šādus vienkāršus un iedarbīgus pasākumus: ·i) izveidot atjaunīgo energoresursu un neto nulles emisiju projektu atļaujām veltītas vienas pieturas aģentūras, ar kuru palīdzību tiktu paātrināti, digitalizēti un racionalizēti procesi, kas vajadzīgi, lai saņemtu neto nulles emisiju tehnoloģiju projektu būvniecībai un ekspluatācijai nepieciešamās piekrišanas un atļaujas; papildus šajā nolūkā, lai novērstu administratīvos šķēršļus atļauju piešķiršanā, jānostiprina administratīvās spējas; ii) uzņēmumu veiktajām investīcijām zaļās neto nulles emisiju tehnoloģijās piešķirt nodokļu atvieglojumus vai cita veida atbalstu, kas var izpausties vai nu kā nodokļu kredīts, paātrināta amortizācija vai ar zaļo investīciju aktīvu iegādi vai uzlabošanu saistītas subsīdijas; ·iii) un investēt tajā, lai darbaspēkam būtu prasmes, kas vajadzīgas industriālās pārkārtošanās īstenošanai. Visu plāna RePowerEU mērķu sasniegšanu atbalstīs Eiropas Investīciju bankas (EIB) grupa, piešķirot papildu aizdevumus un pašu kapitāla atbalstu. Komisija un EIB grupa turpinās kopīgi strādāt, lai izpētītu, kā EIB grupa varētu pastiprināt darbības tīro tehnoloģiju jomā un citas zaļo kursu veicinošas darbības. Programma InvestEU Programmai InvestEU ir labas iespējas Eiropas Savienībā veicināt neto nulles emisiju investīcijas. InvestEU ir Savienības instruments privāto investīciju veicināšanai ES prioritārajās jomās. ES ar EIB, EIF, ERAB un 14 citu īstenošanas partneru starpniecību atbalsta publiskās un privātās investīcijas neto nulles emisiju tehnoloģijās un industriālajā inovācijā. Atbalstāmo projektu piemēri ir pētniecība, izstrāde un inovācija bateriju tehnoloģiju jomā, kritiski svarīgo izejvielu reciklēšana, elektrotransportlīdzekļu akumulatoru piegādes ķēdē izmantoto ražošanas materiālu demonstrējumu stacijas, ūdeņraža piedziņas tehnoloģijas, inovatīvas moderno biodegvielu ražotnes, progresīvs ražošanas tehnoloģiju aprīkojums tērauda pārstrādē. Ar ES budžeta garantiju 26,2 miljardu EUR vērtībā InvestEU var mobilizēt vairāk nekā 372 miljardus EUR publisko, bet galvenokārt privāto līdzekļu. Līdz šim Komisija parakstījusi InvestEU garantijas nolīgumus par kopsummā 21 miljardu EUR. Pamatojoties uz minētajiem garantijas nolīgumiem, EIF InvestEU garantijas nolīgumus jau parakstījis ar 48 finanšu starpniekiem no 19 dalībvalstīm par aizdevumiem 2,3 miljardu EUR apmērā Eiropas MVU un maziem vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem un 54 nolīgumus ar 14 dalībvalstu fondiem par kapitālinvestīcijām 1,9 miljardu EUR vērtībā. InvestEU atbalstītu EIB un EIF investīciju piemēri tīro tehnoloģiju jomā: ·EIB investīcijas 37 miljonu EUR apmērā p-CAM (aktīvā katodmateriāla prekursora) komerciālu demonstrējumu ražotnē. P-Cam izmanto elektrotransportlīdzekļu bateriju (augsto tehnoloģiju litija jonu bateriju elementu) piegādes ķēdē; ·EIB piešķīrusi 315 miljonu EUR aizdevumu kopuzņēmumam automobiļu ūdeņraža piedziņas tehnoloģiju un aktīvu drošības sistēmu tehnoloģiju un produktu izstrādei; ·EIB investējusi 32 miljonus EUR, lai atbalstītu pētniecības un izstrādes projektus, ko īsteno ražošanas uzņēmums lauksaimniecības tehnikas un traktoru un paaugstinātas pārgājības transportlīdzekļu energoapgādes sistēmu elektrifikācijas tehnoloģiju jomā; ·EIF piešķīrusi 101 miljona EUR garantiju fondam, kas atbalsta agrīnā posma tehnoloģiju uzņēmumus (iespējkapitāls), rūpniecības uzņēmumus ar augstu izaugsmes potenciālu un dekarbonizācijas nozares uzņēmumus (atjaunīgās enerģijas projekti un ilgtspējas uzņēmumi); ·125 miljonu EUR aizdevums jaunai katodmateriālu ražotnei. Katodmateriāli tiks piegādāti tādu augsto tehnoloģiju litija jonu bateriju ražotājiem, kuras galvenokārt izmanto elektriskajos transportlīdzekļos. Lai nodrošinātu savlaicīgu Zaļā kursa industriālā plāna mērķu sasniegšanu, InvestEU procedūras būtu jāvienkāršo un programmas produkti būtu jāpieskaņo pašreizējām vajadzībām. Garantijas nolīgumi un finanšu produkti ir jāsaskaņo ar pārskatīto valsts atbalsta regulējumu, savukārt atsevišķi VGAR noteikumi ievērojami vienkāršos valsts atbalsta aspektus InvestEU valstu nodalījumos. Komisija turpinās sadarboties ar EIB, kas ir ES banka, un citiem partneriem, lai efektīvi un savlaicīgi risinātu prioritāro projektu, piemēram, IPCEI, finansējuma vajadzības. Finansējums programmā InvestEU lielākoties tiek izmaksāts sākumposmā, jo lielākā daļa finansējuma nāk no NextGenerationEU. Līdz 2023. gada beigām ir jāapgūst 14,83 miljardi EUR, ko garantē ES garantija, un tas nozīmē, ka 2024.–2027. gada periodam atliek tikai 11,37 miljardi EUR. Tajā pašā laikā sagaidāms, ka pieprasījums pēc InvestEU atbalsta pieaugs, ņemot vērā gaidāmajā krīzes un pārkārtošanās pagaidu regulējumā (TCTF) pārskatītos attiecināmības nosacījumus. Proti, pašreizējo finansēšanas ierobežojumu atcelšana ražošanas projektiem TCTF aptvertajās jomās palielinātu īstenošanas partneru pieprasījumu pēc ES garantijas un tās izmantošanu. Tāpēc Komisija veic novērtējumu par to, kā varētu palielināt kopējo programmas InvestEU finansējumu, jo īpaši 2024.–2027. gada periodam.

Inovāciju fonds Inovāciju fonds atbalsta tādu tehnoloģiju un risinājumu izstrādi un pirmreizēju ieviešanu, kas dekarbonizē energoietilpīgu rūpniecību, veicina atjaunīgās enerģijas apguvi un enerģijas uzkrāšanu (arī ar bateriju un ūdeņraža palīdzību) un stiprina neto nulles emisiju piegādes ķēdes, atbalstot bateriju, vēja un saules enerģijas, elektrolīzeru, degvielas elementu un siltumsūkņu kritiski svarīgo komponentu ražošanu. Tiek lēsts, ka desmit gadu laikā Inovāciju fonda satvarā būs pieejami aptuveni 40 miljardi EUR. Pārskatītā un atjauninātā Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas direktīva, par kuru 2022. gada beigās tika panākta vienošanās paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ietvaros, dod iespēju Inovāciju fondam konkurenciālas konkursa procedūras kārtībā subsidēt tīru tehnoloģiju ieviešanas un ražošanas mērogu kāpināšanai trūkstošo finansējumu 100 % apmērā. Tādējādi Inovāciju fonds šāda atbalsta sniegšanā var darboties kā Eiropas vienas pieturas aģentūra, un tas nozīmē, ka investoriem būs vieglāk sakopot dažādas ieņēmumu plūsmas un finansējuma avotus. 2023. gada rudenī Komisija rīkos pirmo izsoli jeb konkurējošu piedāvājumu konkursu, lai atbalstītu atjaunīgā ūdeņraža ražošanu. Šīs izsoles uzvarētāji 10 gadu periodā par katru saražotā atjaunīgā ūdeņraža kilogramu saņems fiksētu piemaksu. Šai izsolei būs līdzīga ietekme kā ražošanas nodokļa kredītam, ko paredz ASV Inflācijas samazināšanas akts, bet atšķirība ir tā, ka piemaksa, kuras pamatā ir saņemtie piedāvājumi, padarīs ES atbalstu izmakslietderīgu, ātru un administratīvi vienkāršu. Šīs pirmās pilotizsoles orientējošais budžets būs 800 miljoni EUR, un tās noteikumi tiks paziņoti 2023. gada jūnijā. Šai pilotizsolei sekos tālākas izsoles vai cita veida atbalsts ūdeņraža ražošanai un izmantošanai, kas palīdzēs sasniegt REPowerEU ūdeņraža mērķrādītājus, tādējādi sedzot ES Ūdeņraža bankas iekšzemes daļu. Nākotnē Komisija apsver iespēju, balstoties uz šo pieredzi, jauno konkurējošo piedāvājumu mehānismu attiecināt arī uz saules un vēja enerģijas ieguvei vajadzīgo komponentu, bateriju un elektrolīzeru ražošanas paplašināšanu, balstoties uz analīzi par ES neto nulles emisiju sektora vajadzībām, tirgus lielumu un potenciālo projektu plūsmu. Arī šajā gadījumā Inovāciju fonda atbalsts tiktu sniegts ražošanas subsīdijas formā, nevis 60 % apmērā no relevantajām izmaksām, kas ir fonda pašreizējā prakse. Turpmākajos gados palielināsies ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieņēmumi. Lielākā daļa šīs summas būs valstu ieņēmumi, kas dalībvalstīm jāizmanto klimatrīcībai. Komisija mudina dalībvalstis daļu no šiem ieņēmumiem izmantot tam, lai palielinātu neto nulles emisiju tehnoloģisko risinājumu ražošanas mērogus. Daļu no ETS ieņēmumu pieauguma varētu izmantot arī tam, lai nostiprinātu efektīvu ES neto nulles emisiju investīciju instrumentu, piemēram, Inovāciju fondu. Tādējādi ir pieejami daudzi fondi, taču tie galvenokārt paredzēti inovācijas un ieviešanas atbalstam. Komisija pēta veidus, kā vairot kopējo finansējumu ES līmenī, lai atbalstītu investīcijas neto nulles emisiju tehnoloģisko risinājumu ražošanā, balstoties uz notiekošo investīciju vajadzību novērtējumu. Lai vienoto tirgu pasargātu no sadrumstalošanās, realizētu maksimāli daudz sinerģiju un maksimāli kāpinātu mērogu, būtiska nozīme būs visaptverošai Eiropas pieejai. Papildus iepriekš aprakstītajām īslaicīgajām un mērķorientētajām izmaiņām valsts atbalsta noteikumos Komisija īstermiņā sadarbosies ar dalībvalstīm, galvenokārt koncentrējoties uz iepriekš minētajiem instrumentiem – REPowerEU, InvestEU un Inovāciju fondu –, lai rastu pagaidu risinājumu, kā ātri un mērķorientēti sniegt atbalstu tur, kur tas ir nepieciešams visvairāk. Lai gan šie dažādie elementi, iespējams, netiks praktiski īstenoti vienlaikus, esam apņēmības pilni īstenot šo visaptverošo Eiropas pieeju. Vidējā termiņā Komisija plāno investīciju vajadzībām rast strukturālu risinājumu, tāpēc tā pirms 2023. gada vasaras daudzgadu finanšu shēmas izskatīšanas satvarā ierosinās izveidot Eiropas Suverenitātes fondu. Mērķis ir saglabāt Eiropas priekšrocības tādu kritiski svarīgo un jauno tehnoloģiju jomā, kas ir būtiskas zaļās un digitālās pārkārtošanās kontekstā; kā piemērus te var minēt tehnoloģijas, kas saistītas ar datošanu, arī mikroelektroniku, kvantu datošanu un mākslīgo intelektu, kā arī biotehnoloģijas un bioražošanas un neto nulles emisiju tehnoloģijas. Šis strukturālais instruments balstīsies uz pieredzi, kas gūta koordinētos daudzvalstu projektos IPCEI ietvaros, un tā mērķis būs uzlabot visu dalībvalstu piekļuvi šādiem projektiem, tādējādi pasargājot kohēziju un vienoto tirgu no riskiem, ko rada nevienlīdzīga valsts atbalsta pieejamība. Suverenitātes fonda izstrādē Komisija sadarbosies ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka tas atbilst to attiecīgajām vajadzībām. 2.2.3. Privātais finansējums Lielākā daļa investīciju, kas vajadzīgas, lai īstenotu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti, būs jāsedz no privātiem līdzekļiem. Privātās investīcijas var piesaistīt ar publisko finansējumu, bet ar to nebūs gana, lai finansētu investīciju iztrūkumu. Lai pārkārtošanās uz klimatneitralitāti būtu sekmīga, mums ir vajadzīgs apjomīgs privātā sektora finansējums, it sevišķi finansējums, kas piesaistīts kapitāla tirgos no plaša investoru loka, tostarp maziem privātajiem investoriem, kā arī no lieliem institucionāliem investoriem. Tāpēc ļoti svarīgi ir labi funkcionējoši kapitāla tirgi un ilgtspējīga finansējuma satvars. ES ir jānodrošina, ka tās kapitāla tirgi var piesaistīt ES uzņēmumiem nepieciešamo finansējumu gan apjoma, gan daudzveidības ziņā, jo īpaši stratēģiskos rūpniecības segmentos. ES ir jāpastiprina centieni izveidot pilnībā funkcionējošu kapitāla tirgu savienību. Kapitāla tirgu savienības mērķis ir palielināt atsevišķu kapitāla tirgu lielumu un to pārrobežu integrāciju, lai uzlabotu finansēšanas un investīciju iespējas privātpersonām un uzņēmumiem, arī tiem, kas darbojas tīro tehnoloģiju sektorā. Dziļāks un patiesi integrēts vienotais kapitāla tirgus nodrošinātu ES uzņēmumiem līdzekļus, kas tiem vajadzīgi darbības finansēšanai, mēroga kāpināšanai un lielākai neatkarībai no banku finansējuma, kā arī līdzekļus, kas vajadzīgi zaļās pārkārtošanās pārvaldībai. Tādējādi kapitāla tirgu savienības veicināšana ir būtisks ieguldījums Komisijas politiskajos mērķos, kas ir Eiropas uzņēmumu globālā konkurētspēja zaļās un digitālās pārkārtošanās kontekstā un atvērta ES stratēģiskā autonomija. Lai panāktu pilnībā integrētu ES kapitāla tirgu, visām galvenajām ieinteresētajām personām ir jākāpina rīcības vēriens un stingrāk jāapņemas ātri panākt vienošanos par Komisijas tiesību aktu priekšlikumiem, ar kuriem īsteno 2020. gada Kapitāla tirgu savienības rīcības plānu. ES ilgtspējīga finansējuma satvars atbalsta investoru un uzņēmumu centienus palielināt investīcijas, kas būtu saskaņotas ar Eiropas zaļā kursa mērķrādītājiem. ES ilgtspējīga finansējuma rīcībpolitikas zaļo pārkārtošanos sekmēs, padarot privātu finansējumu zaļajiem projektiem un uzņēmumiem vieglāk iegūstamu un pievilcīgāku, kā atgādināts atjauninātajā ilgtspējīga finansējuma stratēģijā .

2.3.Prasmju pilnveide Zaļās pārkārtošanās procesam jābūt vērstam uz cilvēkiem un iekļaujošam, lai nodrošinātu, ka iznākums ir taisnīgs un godīgs, proti, tiek radītas kvalitatīvas darbvietas un neviens netiek atstāts novārtā. 2019. gadā Eiropas ekonomikā bija 4,5 miljoni zaļo darbvietu salīdzinājumā ar 3,2 miljoniem 2000. gadā. Zaļā pārkārtošanās palielinās pieprasījumu pēc jaunām prasmēm visos līmeņos, un būs nepieciešama plaša darbaspēka prasmju pilnveide un pārkvalifikācija. Bateriju industrijā vien tiek lēsts, ka līdz 2025. gadam būs vajadzīgi papildu 800 000 darba ņēmēji. Nākamajā desmitgadē būs sīva konkurence par talantīgiem darbiniekiem. Mūsu rūpniecības ražīgums, sabiedrības labklājība un spēja sasniegt neto nulles emisiju mērķus būs atkarīgi no mūsu spējas noturēt un piesaistīt darba ņēmējus. Tāpēc Zaļā kursa industriālā plāna trešajam pīlāram ir jākoncentrējas uz prasmēm — zaļajām un digitālajām — visos līmeņos un attiecībā uz visiem cilvēkiem, plāna centrā izvirzot sieviešu un jauniešu iekļautību. Ir akūts pieprasījums pēc talantiem. Darbaspēka trūkums, kas izriet no brīvo darbvietu rādītāja, nozarēs, kuras tiek uzskatītas par svarīgām zaļās pārkārtošanās sakarā, 2015.–2021. gada periodā ir divkāršojies, un aizvien pieaug pieprasījums pēc zaļās pārkārtošanās procesam vajadzīgajām tehniskajām prasmēm. Tā kā tiek lēsts, ka divējādo pārkārtošanos veicinātu 35–40 % no visām darbvietām, prasības attiecībā uz tehniskajām, arī digitālajām, prasmēm un izglītības līmeni zaļajā ekonomikā aug ātrāk nekā ekonomikā kopumā. Kopējais darba ražīgums zaļajās nozarēs ir augstāks, piemēram, tīras enerģijas nozarē ražīgums ir par aptuveni 20 % augstāks nekā ekonomikā vidēji, līdz ar to zaļajām prasmēm ir vēl lielāka nozīme nākotnes labklājības kontekstā. ES rīkojas, lai risinātu ar prasmēm saistītās problēmas, ko rada zaļā un digitālā pārkārtošanās, un šim nolūkam tā izmanto Eiropas Prasmju programmu, kas ir visaptverošs satvars, kurš darbojas sinerģijā ar Eiropas izglītības telpu. Eiropas Prasmju pilnveides pakts, kas nesen svinēja otro gadadienu, atbalsta 14 liela mēroga partnerības Eiropas industriālajās ekosistēmās, palīdzot tām nodrošināt darbaspēku ar prasmēm, kas vajadzīgas pārejai uz oglekļneitrālu un digitālu ekonomiku. Partnerības veicina uzņēmumu, darba ņēmēju, publisko iestāžu, sociālo partneru, izglītības un apmācības pakalpojumu sniedzēju un nodarbinātības dienestu koordinētu rīcību. Līdz šim ir iesaistījušies vairāk nekā 1000 dalībnieku, arī lieli starptautiski uzņēmumi, MVU, vietējie apmācības pakalpojumu sniedzēji un tirdzniecības kameras. Kopā viņi ir apņēmušies palīdzēt pilnveidot prasmes un pārkvalificēties 6 miljoniem cilvēku. Arī Industriālais tīras enerģijas forums apņēmies pastiprināt centienus un investīcijas prasmju attīstīšanā. Digitālās izglītības rīcības plāns, programma “Digitālā desmitgade” un 2022. gadā notikušais strukturētais dialogs par digitālo izglītību un prasmēm ir sagatavojuši augsni tam, lai varētu paātrināt izglītības sistēmu reformas un visā ekonomikā un visās vecuma grupās nodrošināt pamata un padziļinātas digitālās prasmes. Tas ir spēcīgs atspēriena punkts, kas nodrošinās, ka gan sabiedrība, gan uzņēmumi digitālās prasmes var izmantot, lai precīzāk un efektīvāk izmantotu dabas resursus un rezultātā panāktu pozitīvāku ietekmi uz vidi. Nesenais paziņojums “Izmantot talantus Eiropas reģionos” atbalsta rīcībpolitikas, kuru mērķis ir palīdzēt apgūt un attīstīt zaļās pārkārtošanās īstenošanai vajadzīgās prasmes visos ES reģionos. 2023. gads, kas ir Eiropas Prasmju gads, ir unikāla izdevība attīstīt prasmes, kas vajadzīgas, lai uzplauktu strauji mainīgajā ekonomikā, un pastiprināt centienus. ES un tās dalībvalstīm ir jākļūst drosmīgākām un vērienīgākām tajā, kā tās reformē izglītības un prasmju programmu, un jāievieš ES satvarā izklāstītās iespējas. ·Komisija sadarbojas ar dalībvalstīm, lai izvirzītu mērķrādītājus un rādītājus, kuri palīdzētu uzraudzīt prasmju un darbvietu piedāvājumu un pieprasījumu nozarēs, kas ir relevantas zaļās pārkārtošanās sakarā. Neto nulles emisiju tehnoloģiju nozarē joprojām pastāv dzimumu nevienlīdzība. Piemēram, sievietes ir nepietiekami pārstāvētas profesionālajā un augstākajā izglītībā tādās apakšnozarēs kā zinātne, tehnoloģijas, inženierzinātnes un matemātika (STEM), kas ir ļoti svarīgas enerģētikas nozarei. Atjaunīgo energoresursu nozarē sievietes veido tikai vienu trešdaļu no darbaspēka, tāpēc šajā nozarē nepārprotami ir potenciāls izmantot sieviešu talantu. ·Komisija sadarbojas ar dalībvalstīm un augstākās izglītības nozari, lai īstenotu Eiropas universitāšu stratēģiju, kurai ir būtiska nozīme nākotnes prasībām atbilstošu prasmju nodrošināšanā. ES šim nolūkam atvēlējusi ievērojamu finansiālu atbalstu, arī izmantojot programmas Erasmus+ iniciatīvu “Eiropas universitātes” (1,1 mljrd. EUR). ·Turklāt Eiropā ir jāpiesaista un jānotur lielākie talanti, jo īpaši zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) apakšnozarēs. Mums ir jāatver jauni ceļi, lai Eiropā ienāktu vairāk starptautisku STEM studentu un pētnieku. ·Līdz 2023. gada februārim saskaņā ar Prasmju pilnveides paktu tiks izveidota plaša mēroga prasmju partnerība sauszemes atjaunīgo energoresursu jomā. Ar partnerību tiks apzinātas saistības un mērķrādītāji un izstrādāts redzējums par konkrētām prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas vajadzībām atjaunīgās enerģijas sektorā Eiropā. ·Līdz šā gada beigām tiks izveidota siltumsūkņu sektoram vajadzīgo prasmju partnerība, un tiek pieliktas pūles, lai izveidotu prasmju partnerību energoefektivitātes jomā. ·Par piemēru ņemot Eiropas Akumulatoru alianses akadēmiju, Komisija ierosinās izveidot neto nulles emisiju industrijas akadēmijas, ar kuru palīdzību tiks realizētas prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas programmas tādās zaļās pārkārtošanās kontekstā stratēģiski svarīgās industrijās kā izejvielas, ūdeņraža un saules enerģijas tehnoloģijas. Komisija veidos akadēmiju, kura piedāvātu tiešsaistes un bezsaistes apmācību ilgtspējīgas būvniecības jomā, galveno uzmanību pievēršot biobāzētu materiālu izmantošanai, apritīgumam un digitālajām tehnoloģijām. Cilvēku prasmju pielāgošanu darba devēju vajadzībām varētu sekmēt prasmju validēšana, centieni atbalstīt citu dalībvalstu un trešo valstu kvalifikāciju atzīšanu, kā arī darbaspēka mobilitātes rīcībpolitikas. Cilvēki mācās dažādos veidos un dažādos kontekstos ārpus formālām izglītības un apmācības struktūrām. Lai to atbalstītu, varētu veikt tālāk aprakstītās darbības. ·Komisija ES Prasmju programmas ietvaros atvieglos kvalifikāciju atzīšanu. Tas varētu dot iespēju paātrināt atzīšanu un samazināt administratīvo slogu, sekmējot to, ka darba devēji un apmācības pakalpojumu sniedzēji kvalifikācijas ātri autentificē. ·Komisija turpinās apsvērt, kā mobilu ES iedzīvotāju un trešo valstu valstspiederīgo interesēs pieeju “prasmes pirmajā vietā”, ar kuru tiek atzītas faktiskās prasmes, apvienot ar esošajām pieejām, kuru pamatā ir kvalifikācijas. ·Proti, lai piesaistītu talantus no valstīm ārpus ES, Komisija izskata uz prasmēm balstītu pieeju, kura varētu atvieglot trešo valstu valstspiederīgo piekļuvi ES darba tirgiem prioritārajās nozarēs, paredzot izveidot ES talantu fondu, un tā apsver iesniegt priekšlikumu par trešo valstu valstspiederīgo kvalifikāciju atzīšanu. Vēl ir daudz, ko var darīt, lai cilvēkus atbalstītu jaunu prasmju apguvē. ES ir labi izstrādāti rīcībpolitiski satvari, ar kuru palīdzību var finansiāli atbalstīt prasmju pilnveidi, un Padomes ieteikumi atbalsta vairākas prasmju reformas individuālo mācību kontu un mikrokvalifikāciju jomā, kuras nodrošinātu kvalitatīvu un rezultatīvu māceklību un profesionālo izglītību un apmācību. Lai šīs rīcībpolitikas reformas Eiropā dotu konkrētus koordinētus rezultātus, ar tām ir jāsalāgo gan publiskais, gan privātais finansējums, piemēram:

·tiks paaugstināti Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā noteiktie griesti, kas piemērojami MVU atbalstīšanai apmācību jomā, no 2 miljoniem EUR līdz 3 miljoniem EUR, ·novērtējot IPCEI atbilstību valsts atbalsta noteikumiem, ņems vērā pasākumus, ar kuriem IPCEI ietvaros darba ņēmēji apgūst prasmes , ·lai veicinātu lielākas investīcijas apmācībās darbam ar jaunām neto nulles emisiju tehnoloģijām un ražošanas procesiem, Komisija pētīs gadījumus, kad uzņēmumi apmācību izdevumus uzskata par investīcijām, nevis par izdevumiem vai pamatdarbības izmaksām. Ir pieejams arī ES finansējums. Daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam un NextGenerationEU investīcijām prasmju apguvē, pārkvalifikācijā un prasmju pilnveidē paredzēti aptuveni 64,8 miljardi EUR. No šiem 64,8 miljardiem EUR kohēzijas politika ar Eiropas Sociālā fonda+ (ESF+) starpniecību ir galvenais ES instruments, ar ko tiek atbalstītas investīcijas prasmēs; zaļajām prasmēm un zaļajām darbvietām no šī instrumenta pieejami 5,8 miljardi EUR. ESF+ finansējumu papildina Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), no kura finansē investīcijas prasmēs, izglītībā un apmācībā, arī infrastruktūrā. Taisnīgas pārkārtošanās mehānismā (TPM) darba ņēmēju apmācībai un prasmju pilnveidei zaļās pārkārtošanās kontekstā atvēlēti 3 miljardi EUR. Ievērojamu finansiālu atbalstu sniedz Atveseļošanas un noturības mehānisms. Ar zaļajām prasmēm un darbvietām saistītus apmācības pasākumus savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos ir iekļāvušas 14 dalībvalstis, un kopējā summa šim mērķim ir aptuveni 1,5 miljardi EUR. 2.4.Tirdzniecība un noturīgas piegādes ķēdes ES atzinīgi vērtē iniciatīvas, kas visā pasaulē tiek īstenotas ceļā uz klimatneitralitāti un vidisko ilgtspēju. Nulles neto emisiju mērķi vislabāk var sasniegt tad, ja neto nulles emisiju tehnoloģijas tiek stimulētas, balstoties godīgas konkurences un atvērtas tirdzniecības principos. Zaļā kursa industriālā plāna ceturto pīlāru veido globālā sadarbība un centieni panākt, ka tirdzniecība kļūst par vienu no virzītājspēkiem pārejai uz tīru enerģiju. ES ir tirdzniecības lielvara, tāpēc tai ir gan politiska, gan konkurenciāla ietekme. ES joprojām ir pievilcīgs globālo investīciju galamērķis. Saglabāt noturību un pārvarēt pēdējo gadu pārbaudījumus ES nebūtu izdevies bez tirdzniecības sniegtajiem ieguvumiem efektivitātes ziņā un abpusēji izdevīgām partnerībām, ko esam izveidojuši ar trešām valstīm. Tajā pašā laikā, palielinoties negodīgai un koercitīvai praksei, esam bijuši spiesti izstrādāt jaunus instrumentus un nodrošināt savu tiesību īstenošanu, lai saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus . Kopumā tas atspoguļo ES virzību uz atvērtu stratēģisko autonomiju. Tirdzniecības atvērtība ir būtisks elements mūsu stratēģijā, kā saglabāt ES līderpozīcijas neto nulles emisiju tehnoloģiju jomā. Tirdzniecības politika gādā par to, lai vienotais tirgus saglabātu saikni ar izaugsmes centriem ārpus Eiropas, un vienlaikus nodrošina piekļuvi resursiem, kas ir būtiski zaļās pārkārtošanās sakarā. No vienas puses, atvērta tirdzniecība mūsu rūpniecībai paver jaunas iespējas, proti, tā atver jaunus eksporta tirgus un sniedz apjomradītus ietaupījumus. No otras puses, tā nodrošina piekļuvi izejvielām, detaļām, sastāvdaļām, kā arī pakalpojumiem, kas vajadzīgi mūsu rūpniecībai, ņemot vērā to, ka divas trešdaļas no mūsu importa veido starpprodukti. ES kopā ar partneriem strādās, lai starptautiskajā tirdzniecībā veicinātu stabilitāti un stiprinātu juridisko noteiktību investoriem un uzņēmumiem, tāpēc tā arī turpmāk atbalstīs Pasaules Tirdzniecības organizāciju (PTO), arī ar tās reformas palīdzību. PTO klimatneitralitāti atbalsta, nodrošinot forumu apspriedēm par zaļās pārkārtošanās tirdzniecības aspektiem, skaidrojot, kā veicināt zaļās investīcijas tādā veidā, kas līdz minimumam samazina tirdzniecības izkropļojumus, kā arī pastiprinot noteikumus attiecībā uz subsīdijām, kas negatīvi ietekmē gan tirdzniecību, gan klimatu. Komisija arī turpinās attīstīt ES brīvās tirdzniecības nolīgumu tīklu, vienlaikus maksimāli liekot lietā jau esošos nolīgumus, proti, tā gādās par to, lai tie tiktu faktiski īstenoti un izpildīti. Konkrētāk, Komisija strādās pie tā, lai līdz 2023. gada vasarai pabeigtu sarunas ar Austrāliju un panāktu ievērojamu progresu sarunās ar Indiju un Indonēziju, kā arī pētīs potenciālu sarunām ar citiem partneriem Indijas un Klusā okeāna reģionā. Komisija arī ierosinās ratificēt nolīgumus ar Čīli, Meksiku un Jaunzēlandi un centīsies panākt progresu sarunās ar Mercosur. Komisija arī centīsies pabeigt ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ar Keniju. Komisija pāreju uz tīru enerģiju atbalstīs, turpinot attīstīt citus veidus, kā sadarboties ar partneriem – ne tikai līdz šim izmantotos tirdzniecības nolīgumus. Jauns sadarbības rīks ir ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padome, un pašlaik tiek veidota arī ES un Indijas Tirdzniecības un tehnoloģiju padome. Ar īpaši izveidoto ES un ASV Inflācijas samazināšanas akta darba grupu ES un ASV cenšas rast pragmatiskus risinājumus ES bažām, proti, minētā darba grupa strādā, lai saglabātu un nostiprinātu transatlantiskās vērtības ķēdes un nodrošinātu pozitīvu sadarbību virzībā uz neto nulles emisijām, kas ir abu pušu interesēs. ES ir izstrādājusi ilgtspējīgu investīciju veicināšanas nolīgumus (SIFA), jo īpaši ar partneriem Āfrikā, lai atvieglotu tādu investīciju piesaisti un palielināšanu, ar kurām vienlaikus tiek integrētas arī saistības vides un darba tiesību jomā. Klimats un enerģētika ir svarīgas jomas partnerībās saskaņā ar stratēģiju Global Gateway, kas ir ES ieguldījums centienos mazināt globālo investīciju iztrūkumu. Turklāt ES atbalstīs jaunattīstības valstu centienus pielāgoties un izpildīt ES autonomās ilgtspējas prasības. ES turpinās veidot rīcībpolitikas dialogu un attīstīt konkrētas darbības pētniecības un inovācijas jomā ar Savienību Vidusjūrai un Āfrikas Savienību, lai veicinātu sadarbību atjaunīgo energoresursu un zaļā ūdeņraža jomā. Komisija ierosina, ka ar neto nulles emisiju mērķi būtu vēl vairāk jāsaskaņo investīcijas citās svarīgās partnerības jomās, piemēram, digitālajā vai transporta jomā. Komisija turpinās atbalstīt ilgtspējīgas investīcijas enerģētikā, transportā un digitālajā savienotībā, īstenojot ekonomikas un investīciju plānus ar Rietumbalkāniem, Austrumu partnerību un dienvidu kaimiņreģionu. Tiks izstrādātas arī vairākas jaunas iniciatīvas: ·mēs sadarbosimies ar līdzīgi domājošiem partneriem, lai izveidotu Kritiski svarīgo izejvielu klubu ar mērķi panākt drošu, ilgtspējīgu un cenas ziņā pieejamu globālo apgādi ar zaļās un digitālās pārkārtošanās kontekstā būtiskām izejvielām, nodrošinot konkurētspējīgu un diversificētu rūpniecisko bāzi. Balstoties uz esošajām starptautiskajām iniciatīvām, klubs izstrādās principus, kuri izejvielu patērētājiem un resursiem bagātām valstīm palīdzēs atrast kopīgu valodu, un veicinās sadarbību, kura resursiem bagātām jaunattīstības valstīm dos iespējas virzīties augšup pa vērtības ķēdi; ·mēs izveidosim tīro tehnoloģiju / neto nulles emisiju industriālās partnerības, kuras veicinās neto nulles emisiju tehnoloģiju apguvi visā pasaulē un stiprinās ES industriālo spēju lomu globālajā pārejā uz tīru enerģiju. ·mēs izstrādāsim eksporta kredītu stratēģiju, kuras ietvaros tiks izveidots ES eksporta kredītu mehānisms un uzlabota ES finanšu rīku koordinācija. Minētie pasākumi var veicināt saskaņotību ar ES rīcībpolitikām, piemēram, Eiropas zaļo kursu vai stratēģiju Global Gateway, ar kuru pausta apņēmība investēt infrastruktūrās, kuras sekmē virzību uz neto nulles emisijām. Atvērtība var uzplaukt tikai tad, ja visi tirgus spēlētāji ievēro godīguma principu. Valstis visā pasaulē zaļās pārkārtošanās atbalstam ir izstrādājušas jaunas iniciatīvas. Ja publiskā ietekme privātos tirgos ir nesamērīga, izkropļojumi rada nevienlīdzīgus konkurences apstākļus un rodas negodīga konkurence.Īpašas bažas rada ārpustirgus ekonomikas. ES vēlas uzņemties vadošo lomu atbildes pasākumos, kuri vērsti pret šīm tendencēm. Pirmkārt, Komisija turpinās pilnībā izmantot tirdzniecības aizsardzības instrumentus (TAI), lai vienoto tirgu aizsargātu no negodīgas tirdzniecības prakses, piemēram, dempinga un kropļojošām subsīdijām, īpašu uzmanību pievēršot nozarēm, kas ir svarīgas, lai sasniegtu ES neto nulles emisiju mērķi. Mēs arī veiksim vēl citus pasākumus, lai nodrošinātu, ka mūsu pasākumi netiek apieti.