[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 21.9.2005 COM439 galīgā redakcija 2005/0184 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par īpašo programmu, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām atbilstīgi Eiropas Kopienas pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu septītajai pamatprogrammai (2007-2013) (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS (EK LĪGUMS) 1. PRIEKšLIKUMU SATURS Priekšlikumi piecām īpašajām programmām tiek iesniegti pēc Komisijas izvirzītā priekšlikuma Septītajai pamaprogrammai (no 2007.–2013. gadam), kuru pieņēma 2005. gada 6. aprīlī[1]. Izklāstot četras svarīgākās īpašās programmas - „Sadarbība”, „Idejas”, „Cilvēki” un „Iespējas” - tiek iezīmēta struktūra, jo katra no šīm programmām atbilst Eiropas pētniecības politikas galvenajiem mērķiem. Nākotnē gaidāma vēl viena īpašā programma par Kopīgā pētniecības centra tiešajiem pasākumiem. Komisija plāno iesniegt savus priekšlikumus par „Līdzdalības un pētījumu rezultātu zplatīšanas noteikumiem”, ko piemēros Septītajai pamatprogrammai. Politikas konteksts un mērķi atbilst paziņojumam „Uz zinātnes atziņām balstītas Eiropas Pētniecības telpas veidošana izaugsmei”[2]. Lai šos mērķus īstenotu un īpašās programmas ieviestu pilnīgi, divkārt jāpalielina Komisijas ierosinātais budžets. Pētniecība, tehnoloģijas, izglītība un jauninājumi ir būtisks veids, kā ilgtermiņā ilgtspējīgi iespējams radīt jaunas darba vietas. Tāpat šie faktori ir neaizstājami ekonomikas izaugsmei, konkurētspējai, veselības aprūpei, dzīves kvalitātei un videi. Pētniecības pamatprogramma līdz ar Komisijas programmām izglītības un jauninājumu jomā rada virzību uz zināšanām balstītu ekonomiku un sabiedrību. Līdz ar citiem valsts un privātā sektora centieniem Septītās pamatprogrammas īpašās programmas ir veidotas nolūkā mazināt Eiropas pētniecības līmeņa, kvalitātes un ietekmes lielākos trūkumus. Zināšanu izplatīšana un nodošana ir Eiropas pētniecības darbības galvenā pievienotā vērtība, un jāveic pasākumi iegūto rezultātu izmantošanas paplašināšanā ražošanā, politiku izstrādāšanā un sabiedrībā. Eiropai jāpalielina ieguldījums pētniecībā, un ir jābūt jaunam uzsvaram uz to, ja Eiropas Savienība tiešām vēlas tuvoties mērķim līdz 2010. gadam investēt 3% tās IKP pētniecībā. Septītā pamatprogramma veicinās šā mērķa sasniegšanu, gan pateicoties tiešajam finansējumam, gan arī piesaistot papildu privātās un valsts investīcijas pētniecībā. Eiropai vajadzīgi vairāk pētnieki, lai palielinātu un uzlabotu tās pētniecības darbu. Līdz ar citiem pasākumiem, kā piemēram, Eiropas Harta par pētniekiem un valstu politikas pasākumi, Septītā pamatprogramma ir veidota, lai cilvēkus mudinātu uzsākt unturpināt karjeru pētniecībā un atkal pievērst Eiropai vadošos talantus pētniecības nozarē. Finansiālais atbalsts Eiropas līmenī piedāvā iespējas palielināt pētniecības izcilību un efektivitāti, ko nevar sasniegt valsts līmenī vien. Īpašās programmas Septītās pamatprogrammas ietvaros rāda, ka turpinās Eiropas pētniecības zonas konsolidēšana, sasniedzot kritisko masu, izveidojot struktūras jaunajās pētniecības jomās un izmantojot jaunus līdzekļus, arī turpinot atbalstīt brīvu ideju, zināšanu un pētnieku apriti. Īpašo programmu īstenošanas gaitā potenciāls Eiropas līmeņa rīcībai stiprināt izcilību pētniecībā tiks maksimāli izmantots, jo īpaši rīkojot ES mēroga konkursus, kurus plānots balstīt ar rūpīgu un neatkarīgu priekšlikumu izvērtēšanu. Tas nozīmē, ka tiks konkretizēti un atbalstīti jau esošie izcilības piemēri, vienalga, kur Eiropas Savienībā tie būtu, kā arī tiks radītas iespējas tālākai izcilībai pētniecībā. Īpašo programmu ietekmi stiprinās papildināmība ar citām Kopienas politikām un programmām, jo īpaši ar struktūrfondiem, izglītības programmām, Konkurētspējas un jauninājumu programmu. 2. IEPRIEKšēJA APSPRIEšANāS Īpašās programmas priekšlikumu sagatavošanā ņemti vērā ES iestāžu, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Eiropas Padomes, izteiktie viedokļi, kā arī citu ieinteresēto aprindu, tai skaitā, pētnieku un pētniecības rezultātu lietotāju uzskati. Tajā ietilpst pastāvīgas diskusijas un ieguldījumi attiecībā uz priekšlikumu Septītās pamatprogrammas lēmumiem, plašās apspriedes un ieguldījums, kas apkopots priekšlikuma sagatavošanas gaitā un tālāks darbs, nosakot nākotnes prioritātes pētniecībā, piemēram, Eiropas tehnoloģiju platformas veiktais. Īpašās programmas priekšlikums balstās arī uz padziļinātu ietekmes novērtējumu, kas izstrādāts Septītās pamatprogrammas priekšlikumam[3], ar kuru pierāda ievērojamu un īpašu pievienoto vērtību katrai ierosinātajai īpašajai programmai. Turklāt priekšlikumā ņemts vērā pamatprogrammas piecu gadu novērtējums[4]. 3. TIESISKIE ASPEKTI Īpašās programmas priekšlikums balstīts uz Līguma XVIII sadaļas 163. līdz 173. pantu, jo īpaši uz 166. panta 3. punktu par pamatprogrammas īstenošanu ar īpašajām programmām. 4. BUDžETA īSTENOšANA Katram ierosinātajam lēmumam pievienotajā „Tiesību akta finanšu pārskatā” izklāstīta ietekme uz budžetu, kā arī cilvēkresursiem un administratīvajiem resursiem. Komisija paredzējusi izveidot izpildaģentūru, kurai tiks uzticēti konkrēti uzdevumi, kas nepieciešami programmu „Sadarbība”, „Cilvēki” un „Iespējas” īstenošanai. Šī pieeja tiks izmantota arī programmas „Idejas” īstenošanai (sk. 7.2. iedaļu turpmāk). 5. SASKAņOTA UN ELASTīGA īSTENOšANA 5.1. Pielāgošanās jaunām vajadzībām un iespējām Būtiski, lai jaunu programmu īstenošana būtu pietiekami elastīga, tādējādi ļaujot noturēties zinātniskās un tehnoloģiskās attīstības priekšgalā un reaģēt uz aizvien jaunām zinātniskām, rūpniecības, politikas vai sabiedrības vajadzībām. Šajā ziņā liela nozīme būs darbībām, kurās pētnieki paši var noteikt tēmas. Attiecībā uz citām darbībām to varēs sasniegt pirmkārt ar darba programmām, ko plānots atjaunināt ik gadu. To paveiks ar dalībvalstu pārstāvju komiteju palīdzību, kur plānots, ka komitejas koncentrējas tikai uz darba programmām. Ja būs jaunas prioritātes, kas prasīs tūlītēju reakciju, jo īpaši, saistībā ar neparedzētām politikas vajadzībām, pārskatīšanu varēs veikt ātrāk. Šāda daudzgadēja programmas plānošana izmantos priekšrocības, kas rodas no daudzējādiem ieguldījumiem, kas gādā, lai atbalstītās aktivitātes saglabātu tiešu atbilstību pieaugošajām nozares pētniecības vajadzībām un ES politikām. Tiks meklēti padomdevēji no ārienes, ieskaitot katrai tēmai īpašajā programmā „Sadarbība”, kas efektīvi aptvertu daudzas disciplīnas un radītu līdzsvaru starp akadēmiskiem un rūpniecības uzskatiem. Attiecībā uz programmu „Idejas” izmantos pilnīgi jaunu pieeju, kuras ietvaros ikgadējās darba programmas sagatavošana tiks uzticēta neatkarīgai zinātniskajai padomei, autonomas Eiropas Pētniecības padomes izveides ietvaros (skatīt 7. sadaļas 2. daļu tālāk). Eiropas Tehnoloģiju Platformas , kas izveidotas dažādās nozarēs un kurām būtu jāīsteno spēcīga un dinamiska loma, lai nodrošinātu atbilstību ražošanas vajadzībām, jo īpaši veicinās papildu ārējus ieguldījumus, sevišķi attiecībā uz Sadarbības programmu. Pētniecības prioritātes platformu definētajās Stratēģiskajās pētījumu programmās ir labi atspoguļotas īpašo programmu priekšlikumos un sniegs svarīgu ieguldījumu daudzgadīgā programmu plānošanā. Citi forumi un grupas Komisijai varētu nodrošināt savlaicīgas konsultācijas par jaunām prioritātēm konkrētajās jomās, piemēram, Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas komisija ( ESFRI ) un platformas, kas izveidotas, lai apspriestu stratēģiskās pētījumu programmas sociālās vai vides politikas jomās. Nozīmīga jauna iespēja, ko nodrošinās pamatprogramma, ir novatorisks finansēšanas mehānisms, Riska dalīšanas finanšu mehānisms , kas vērsts uz privātā sektora izdevumu palielināšanu PTA jomā, uzlabojot piekļuvi Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumiem Eiropas liela apjoma darbībām, kam nepieciešams apvienot līdzekļus no dažādiem finansējuma avotiem, tai skaitā aizdevumiem. Šīs lielās Eiropas darbības ir „Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas” un liela mēroga sadarbības projekti, kurus tieši finansē Pamatprogrammā Sadarbības programmas ietvaros, un jauni pētniecības infrastruktūras projekti programmā „Iespējas”. Saskaņā ar atbilstības kritērijiem var tikt apsvērti arī citi lieli Eiropas sadarbības projekti, piemēram, EUREKA projekti. Paredzamais ieguldījums no īpašajām programmām EIB nozīmīgi uzlabos piekļuvi parādu finansēšanai un līdz ar to – ievērojami veicinās privāto ieguldījumu piesaisti PTA. 5.2. Transversālas tēmas Septītās pamatprogrammas īstenošanā Komisija nodrošinās vispārēju saskaņotību, ņemot vērā programmā „Idejas” garantēto Eiropas pētniecības padomes autonomiju un neatkarību. Darba programmas visās citās īpašajās programmās saskaņotā kārtībā tiks pārskatītas, lai pilnīgi varētu iekļaut transversālas tēmas. Dalībvalstu pārstāvju komitejām arī ir svarīgs pienākums palīdzēt Komisijai efektīvi saskaņot un koordinēt īstenošanas darbu starp īpašajām programmām un to ietvaros. Tas nozīmē nopietnu koordinēšanu dalībvalstīs un atšķirīgu komiteju pārstāvju starpā. Gadījumos, kad atbalstāmie pasākumi būs cieši saistīti ar dažādām daļām īpašajās programmās „Sadarbība”, „Cilvēki” un „Iespējas”, tiks izmantoti kopēji uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, ņemot vērā Sestās pamatprogrammas gaitā gūto pieredzi. Tas būs jo īpaši svarīgi attiecībā uz pētniecības tēmām, kas ir saistītas ar programmu „Sadarbība”, un šādi uzaicinājumi tiks skaidri definēti darba programmā. Šādi jautājumi ietilpst gan programmā „Sadarbība”, gan „Cilvēki”, gan „Iespējas”, tie ir īpaši nozīmīgi, un to saskaņotai risināšanai ir paredzēti īpaši mehānismi: - Starptautiskā sadarbība : visas īpašās programmas ir atvērtas starptautiskai sadarbībai un tajās ir īpaši paredzēti pasākumi šajā ziņā. Pamatprogrammā tiks izmantota stratēģiska pieeja, lai veicinātu Eiropas pētniecības izcilību un attīstītu konkurētspēju, lai risinātu īpašus globālus vai reģionālus jautājumus, kur rodama savstarpēja interese un labums. Tiks nodrošināta saskanīga pieeja starp īpašajām programmām atbilstoši šādai stratēģijai, un programmai „Iespējas” šajā ziņā būs svarīgākā loma. - Pētniecības infrastruktūras: svarīgākā pētniecības infrastruktūra tiks īstenota programmā „Iespējas”, un šī programma nodrošinās saskaņotu pieeju ar atbilstošiem pētniecības pasākumiem citās programmās, jo īpaši programmā „Sadarbība”. - Transversāla politikas pētniecība : Komisijas dienestos tiks radīti nosacījumi efektīvam koordinācijas darbam, jo īpaši, lai nodrošinātu, ka pasākumi joprojām atbilst ES dažādo politiku attīstības vajadzībām. Šim nolūkam daudzgadu programmu plānošanā var izmantot dažādo ar attiecīgajām politikām saistīto Komisijas dienestu lietotāju grupas, un tādēļ tiks radīta iekšēja struktūra, lai nodrošinātu jūras zinātnes un tehnoloģiju koordinēšanu atbilstošajās tematiskajās jomās. - MVU līdzdalība: MVU līdzdalību īpašajās programmās optimizēs. Līdztekus MVU stiprināšanai, īpašie pasākumi programmā „Iespējas” ir šādi: MVU pētniecības intereses ir iekļautas programmā „Sadarbība”, un tēmas, kas jo īpaši varētu interesēt MVU, tiks tālāk formulētas darba programmās un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Darbības programmā „Cilvēki” īpaši izceļ MVU iesaisti, un MVU arī varēs piedalīties programmā „Idejas”. Paredzētie vienkāršošanas pasākumi un palielinātais elastīgums, izvēloties piemērotāko finansēšanas shēmu, jo īpaši nāks par labu MVU līdzdalībai. - Izplatīšana un zināšanu nodošana : nepieciešamība pārņemt pētniecības rezultātus ir īpašajām programmām raksturīga priekšrocība, sevišķi izceļot zināšanu nodošanu starp valstīm, disciplīnām un no akadēmiskās sabiedrības – rūpniecībai, tai skaitā, izmantojot pētnieku mobilitāti. Šajā ziņā ir svarīga potenciālo lietotāju palīdzība prioritāšu noteikšanā (izmantojot Eiropas tehnoloģiju platformas). Papildinošās darbības Konkurētspējas un jauninājumu programmā arī pastiprinās pētniecības rezultātu izmantošanu, vēršoties pret šķēršļiem jaunradei un stiprinot jaunrades iespējas. - Zinātne sabiedrībā : šī darbība programmā „Iespējas” arī būs nozīmīga, lai nodrošinātu, ka ar sabiedrību saistīti aspekti tiek atbilstoši ņemti vērā visās īpašajās programmās un ka padziļinās sadarbība starp zinātniekiem un plašāku sabiedrību. 6. VIENKāRšOšANA UN PāRVALDīBAS METODES Īstenojot Septīto pamatprogrammu, plānots ieviest svarīgus vienkāršojumus, pamatojoties uz Komisijas 2005. gada 6. aprīļa darba dokumentā izklāstītajām idejām un ņemot vērā minētā dokumenta izraisīto plašo dialogu ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām. Daudzi ierosinātie pasākumi iekļaujami līdzdalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumos, lai ievērojami mazinātu birokrātiju un vienkāršotu prasības, kas attiecas uz finansēšanas shēmām un ziņojumu sniegšanu. Īpašajās programmās starp ierosinātajiem uzlabojumiem ir šādi. - Uzlabota īstenošanas efektivitāte un saskaņotība, administratīvu uzdevumu izpildei izmantojot ārēju izpildaģentūru. - Racionalizētas finansēšanas shēmas, kuru ietvaros katra īpašā programma varēs izmantot nepieciešamos instrumentus programmas mērķu realizēšanai. - Precīzāks novērtēšanas kritēriju izklāsts, ko iekļaus darba programmās, ievērojot īpašās programmas principus. - Skaidri izklāstītas darba programmas, tā, lai potenciālie dalībnieki būtu labi informēti par esošajām iespējām, kas atbilst tieši viņu vajadzībām un interesēm. Piemēram, darba programmas un uzaicinājumi nepieciešamības gadījumā izcels tos tematus, kas varētu īpaši interesēt MVU vai pavērt izdevīgu sadarbību ar trešām valstīm. - Vienkāršojumi citos aspektos, piemēram, projektu apstiprināšanas struktūras racionalizēšana, jaunas finansējuma un atbalsta shēmas, un tālāka datu bāzu un informācijas instrumentu lietošana, lai uzlabotu saziņu. 7. ĪPAšO PROGRAMMU SATURS 7.1. Sadarbība Īpašā programma „Sadarbība” ir izveidota nolūkā, lai iegūtu vadošo lomu svarīgākajās zinātnes un tehnoloģijas jomās, atbalstot universitāšu, uzņēmumu, pētniecības centru un valsts iestāžu sadarbību visā Eiropas Savienībā, kā arī citur pasaulē. Iepriekšējās pamatprogrammas ir pierādījušas, kāda ir šādu darbību ietekme Eiropas pētniecības pārstrukturēšanā un resursu apvienošanā un mobilizēšanā. Septītā pamatprogramma šādu ietekmi izvērsīs plašāk, deviņas tajā ierosinātās tēmas atbilst svarīgākajām zināšanu un tehnoloģijas attīstības jomām, kurās jāstiprina izcila pētniecība, lai risinātu Eiropas sociālās, ekonomiskās, sabiedrības veselības, vides aizsardzības un rūpniecības problēmas. Programmā ir spēcīgi secīguma elementi saistībā ar iepriekšējām pamatprogrammām, un tā izmanto ar šāda veida Eiropas atbalstu panāktu pierādītu pievienoto vērtību. Turklāt šajā īpašajā programmā ir arī svarīgi jauninājumi, kas prasa īpašus apsvērumus to īstenošanai. - Rīcība, reaģējot uz nepieciešamību pēc drosmīgām, Eiropas mēroga privātām partnerībām, lai paātrinātu nozīmīgāko tehnoloģiju attīstību, uzsākot Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas [5]. Ir noteikts pirmais iniciatīvu kopums ar skaidriem mērķiem un sasniedzamajiem rezultātiem tādās jomās kā jaunās zāles, nanoelektronika, iegultās datorsistēmas, ūdeņradis un kurināmā elementi, aeronautika un gaisa satiksmes vadība un Globālais monitorings par vidi un drošību Par tām iesniegs atsevišķus priekšlikumus (piemēram, saskaņā ar Līguma 171. pantu). Īstenojot Septīto pamatprogrammu, var identificēt turpmākas Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas tādās jomā kā nulles emisijas līmeņa elektroenergijas ražošana un atjaunojamā enerģija. - Uzlabota pieeja valsts pētniecības programmu koordinēšanai. Tiks turpināta veiksmīgās ERA-NET shēmas izmantošana tēmu ietvaros. Sestajā pamatprogrammā izveidotās ERA-NET shēmas varēs iesniegt priekšlikumus darba turpināšanai, lai padziļinātu sadarbību vai paplašinātu konsorcijus, iesaistot jaunus dalībniekus, kā arī jaunu ERA-NET tīklu izveidošana, lai risinātu jaunus tematus. Šī shēma būs pieejama arī valsts iestādēm, kas plāno pētniecības programmu, bet kura vēl nedarbojas. Turklāt tiks ieviesta ERA-NET plus shēma, lai veicinātu kopīgus uzaicinājumus transnacionāliem pētniecības projektiem, kas organizēti ar vairāku valstu piedalīšanos. - Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta Eiropas un jaunattīstības valstu partnerībā klīnisko pētījumu jomā ( EDCTP ), kas ierosināta atbilstoši 169. pantam, ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm ir noteiktas vēl četras 169. panta iniciatīvas . Šādas iniciatīvas automatizētas dzīves vides jomā, Baltijas jūras pētniecības un metroloģijas jomā ir uzskaitītas programmā „Sadarbība”, un 169. panta iniciatīva, lai apkopotu valstu pētniecības rezultātus ar MVU saistītās programmās, ir minēta programmā „Iespējas”. Papildu iniciatīvas var identificēt Septītās pamatprogrammas īstenošanas laikā. - Mērķtiecīgāku pieeju starptautiskajai sadarbībai katras tēmas ietvaros un starp dažādām tēmām īstenos ar īpašiem sadarbības pasākumiem, kurus plānots noteikt darba programmās atbilstoši paredzētajai stratēģiskai pieejai starptautiskās sadarbības jomā, un ar politikas dialogiem un sadarbības tīkliem ar dažādiem partnervalstu reģioniem. - Katras tēmas ietvaros tiks atbalstīts komponents, lai veicinātu elastīgu atbildes reakciju uz jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām, tā īstenošana tiks pamatota ar pieredzi, kas gūta, realizējot Zinātniskā atbalsta politiku un Jaunas un strauji augošas zinātnes un tehnoloģijas shēmas, kas ieviestas ar Sesto pamatprogrammu, kā arī Nākotnes un jauno tehnoloģiju shēmu IKT jomā. 7.2. Idejas Eiropai īpaši labi nesokas nedz patiesi izcilu pētniecības rezultātu ieguvē, nedz jaunu, strauji augošu zinātnes jomu apgūšanā. Programma „Idejas” gādā par tādu visas Eiropas mēroga mehānismu, ar kuru atbalstīs patiesi radošus zinātniekus, inženierus un pētniekus, kuru zinātkāre un zinību alkas, visticamāk, radīs neparedzamus un spožus atklājumus, kuri spēs mainīt cilvēku izpratni un sniegt jaunu skatījumu tehnoloģiju attīstībā, kā arī ilgstošu sociālu un vides problēmu risinājumā. Pamatpētījumu kvalitātes paaugstināšana ar Eiropas mēroga konkursiem radīs nozīmīgas sociālas un ekonomiskas priekšrocības[6]. Programmā „Idejas” pārņemts jēdziens „ progresīva pētniecība ”, kas iezīmē jaunu pamatpētījumu izpratni. Esot jaunu zināšanu radīšanas priekšgalā, „progresīva pētniecība” būtībā ir riskants uzdevums, kas saistīts ar fundamentālu zinātnes, tehnoloģijas un inženierzinātņu progresu, neievērojot iedibinātās disciplinārās vai valstu robežas. Programma ievēros „uz pētnieku vērstu” pieeju, kas pētniekiem ļauj brīvi ierosināt savus tematus. Plānots piešķirt stipendijas atsevišķām komandām, grupas pašas ziņā atstājot izvēli, kādiem pētniekiem nepieciešams apvienoties projekta veikšanai, un to, vai pētnieki ir no vienas vai vairākām iestādēm, atrodas vienā vai dažādās valstīs. Visos gadījumos šādu komandu veidošanā svarīgākais ir zinātniskā izcilība, nevis administratīvās prasības. Programma atšķirsies no pamatpētījumu finansēšanas valstu līmenī ar tās stratēģiskajiem mērķiem un Eiropas mērogu. Eiropas Pētniecības padomes (EPP) izveide programmas „Idejas” īstenošanai uzskatāma par jaunu sākumu. Tiks radīti divi būtiski EPP struktūras komponenti: neatkarīga zinātniskā padome un īpaši šim nolūkam izveidota īstenošanas struktūra, kas darbosies saskaņā ar uzticības, uzticamības un caurskatāmības principiem, tādējādi jānodrošina atbilstoši finanšu līdzekļi un ļoti efektīvs darbs, augsta līmeņa autonomija un integritāte, vienlaikus konsekventi ievērojot prasības par atbildību. Zinātnisko padomi veidos Eiropas zinātnes aprindu augstākā līmeņa pārstāvji, kas darbosies kā privātpersonas neatkarīgi no politiskajām vai citām interesēm. Tās locekļus iecels Komisija, ievērojot objektīvu izvēles procesu. Zinātniskās padomes pilnvaras ietvers šādus aspektus. 1. Zinātniskā stratēģija. Izveidot vispārēju zinātnisku programmas stratēģiju zinātnisku iespēju un Eiropas vajadzību kontekstā. Pastāvīgi saskaņā ar zinātnisko stratēģiju, izstrādāt darba programmu un nepieciešamos grozījumus, tai skaitā uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un priekšlikumu finansēšanas pamatkritērijus, kā arī vajadzības gadījumā konkrētu tēmu un mērķa grupu definīciju (piemēram, jaunas/strauji augošas komandas). 2. Pārraudzība un kvalitātes kontrole. No zinātniska skatpunkta tiks pausta nostāja īstenošanas un vadības jautājumos attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, attiecībā uz to novērtēšanas kritērijiem un savstarpējo novērtēšanas procesu, ieskaitot ekspertu izvēli un savstarpējas novērtēšanas un priekšlikumu izvērtēšanas metodes, uz kā pamata priekšlikumam piešķir finansējumu; tas pats attiecināms uz visiem jautājumiem, kas skar īpašās programmas sasniegumus, ietekmi un veiktās pētniecības kvalitāti. Darbību kvalitātes pārraudzība un programmas īstenošanas un sasniegumu novērtēšana, kā arī ieteikumi koriģējošiem vai turpmākiem pasākumiem. 3. Saziņa un izplatīšana. Saziņa ar zinātnes aprindām un svarīgākajiem interesentiem par programmas darbībām un sasniegumiem, kā arī EPP apspriedēm. Regulāri ziņojumi Komisijai par tās darbību. Īpaši izveidotā īstenošanas struktūra atbildēs par programmas izpildi saskaņā ar gada darba programmu. Jo īpaši tā īstenos vērtēšanas procedūras, speciālistu veiktas salīdzinošas pārskatīšanas un atlases procesu atbilstoši zinātniskās padomes noteiktiem principiem, kā arī nodrošinās stipendiju finansiālo un zinātnisko pārvaldību. Šajā ziņā Komisija, pirmkārt, plāno izveidot izpildaģentūru, kurai tā uzticēs izpildes uzdevumus. Īstenošanas struktūrā saglabāsies secīgas, ciešas sadarbības saites ar zinātnisko padomi par visiem programmas izpildes aspektiem. Nākotnē, saņemot neatkarīgu EPP struktūras un mehānismu efektivitātes novērtējumu, varētu izveidot alternatīvu struktūru, piemēram, saskaņā ar Līguma 171. panta noteikumiem. Eiropas Komisija garantēs pilnīgu EPP autonomiju un integritāti. Tas nozīmē, ka Komisijas atbildība par programmas īstenošanu būs nodrošināt, ka pastāv EPP īstenošanas struktūra un ka EPP programmu pilda atbilstoši noteiktajiem mērķiem saskaņā ar zinātniskajām ievirzēm un prasībām par zinātnisku izcilību, kā noteikusi zinātniskā padome, darbojoties neatkarīgi. Komisija atbildēs par darba programmas oficiālu pieņemšanu programmai „Idejas”. Tā šo pienākumu pildīs, izmantojot iepriekš aprakstīto pieeju. Parasti Komisija pieņems darba programmu, ievērojot zinātniskās padomes ierosinājumu. Ja Komisija darba programmu nespēj pieņemt tādu, kāda tā ierosināta, piemēram, tādēļ, ka ierosinājums neatbilst programmas mērķiem vai neatbilst Kopienas tiesību aktiem, Komisijai pamatojums būs jāpublisko. Šī procedūra ir izveidota, lai nodrošinātu, ka EPP darbībā pilnīgi un caurskatāmi tiek ievēroti autonomijas un integritātes principi. 7.3. Cilvēki Īpašā programma „Cilvēki” veido daļu plašas un integrētas stratēģijas, kas paredzēta, lai gan kvalitatīvi, gan kvantitatīvi stiprinātu pētniecības un attīstības cilvēkresursus Eiropā. Ar šo programmu iecerēts mudināt cilvēkus uzsākt un turpināt karjeru pētniecībā, veicināt pētnieku palikšanu Eiropā un piesaistīt talantīgākos prātus darbam Eiropā. Vienoti instrumenti, pastiprināta strukturēšanas iespēja un lielāka efektivitāte nekā dalībvalstu divpusējiem nolīgumiem rīcībai Eiropas līmenī piešķir unikālu pievienoto vērtību. Šīs darbības pamatojas uz Marijas Kirī vārdā nosauktās programmas veiksmīgām ilgtermiņa darbībām, reaģējot uz pētnieku vajadzībām pēc profesionālas sagatavošanas, mobilitātes un karjeras veidošanas iespējām. Piedāvājot ievērojamas secīguma nodrošināšanas iespējas, lielāks uzsvars tiek likts uz šādiem aspektiem. - Pastiprināta strukturēšanas iespēja , piemēram, ieviešot līdzfinansējumu reģionālām, valsts mēroga un starptautiskām programmām pasākumu kopumā „Mūžizglītība un profesionālā izaugsme”. „Līdzfinansējuma” režīms neaizstās režīmu, kurā uz atsevišķām pēcdoktorantūras stipendijām piesakās un tās piešķir Eiropas līmenī, kas pašreiz ir vienīgā izmantotā prakse Sestās pamatprogrammas ietvaros. Tomēr atsevišķas stipendijas Eiropā jau ir sasniegušas savu brieduma fāzi. Tajā pašā laikā valstu piedāvātās iespējas šajā jomā joprojām ir fragmentāras, tieši runājot par mērķiem, novērtēšanas metodēm un darba apstākļiem, un joprojām ir ierobežotas attiecībā uz starptautiskām vai Eiropas mēroga dimensijām. Tādēļ, izmantojot atklātus uzaicinājumus piedalīties konkursā, tiek ierosināts līdzfinansēt izvēlētas programmas, kas atbilst pamatprogrammas mērķiem. Novērtēšanas un atlases kritēriji balstīsies tikai uz sasniegumiem, bez ierobežojumiem attiecībā uz izvēlēto dalībnieku izcelsmi, un piemērojot pieņemamus nodarbinātības un darba apstākļus (piem., alga, sociālā drošība, „šefība”, profesionālā attīstība). - Nozares līdzdalība: Saglabājot Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību ievirzi, kam raksturīga tā dēvētā „pieeja no apakšas uz augšu”, vēl lielāks akcents tiks likts uz mācībām un karjeras attīstību dažādās nozarēs, jo īpaši privātajā sektorā. To plānots panākt, izceļot papildu prasmju un kompetenču attīstīšanu, kas ir būtiskas pētniecības labākai izpratnei uzņēmumos un pētniecības kvalitātei. To veicinās, stimulējot starpnozaru pieredzi, nozarei aktīvi līdzdarbojoties visās darbībās un radot īpaši šim nolūkam paredzētu shēmu zināšanu izplatīšanai ar valsts un privātā sektora, tostarp MVU, partnerības palīdzību. - Tiks stiprināta starptautiskā dimensija. Līdz ar piešķirtajām stipendijām, kam prasīta obligāta atdeve un kas vērstas uz ES pētnieku ieguldījumu mūžizglītībā un karjeras attīstībā, tiks paplašināta starptautiskā sadarbība, iekļaujot pētniekus no trešām valstīm. Turklāt tiek ieviestas jaunas dimensijas sadarbībai ar ES kaimiņvalstīm un valstīm, kas ar ES noslēgušas zinātnes un tehnoloģiju nolīgumus. Bez tam tiks atbalstītas Eiropas pētnieku „zinātniskās diasporas” ārzemēs un ārzemju pētnieku diasporas Eiropā. 7.4. Iespējas Īpašā programma „Iespējas” sekmēs pētniecības un jaunrades iespējas visā Eiropā. Šī programma uzskatāma par iepriekšējo pamatprogrammu darbību turpinājumu un pastiprinājumu, un tā papildināta ar svarīgiem jauninājumiem. Paredzētā stratēģiskā pieeja ir svarīgs jauns elements, lai atbalstītu jaunas pētniecības infrastruktūras izveidi, kas papildinās secīgu atbalstu optimālai esošās pētniecības infrastruktūras izmantošanai. Atbalsts jaunas infrastruktūras veidošanai tiks īstenots, izmantojot divpakāpju pieeju – sagatavošanās posmu un izveides posmu. Pamatojoties uz ESFRI (Eiropas stratēģiskais forums pētniecības infrastruktūrai) darbu, veidojot Eiropas plānu jaunai pētniecības infrastruktūrai, Komisija noteiks prioritāros projektus, kuriem Septītajā pamatprogrammā varētu piešķirt EK atbalstu. Attiecībā uz šiem projektiem Komisija darbosies veicinātāja lomā, jo īpaši sekmējot finansēšanas tehnikas mehānismus izveides posmā, ieskaitot uzlabotu EIB aizdevumu pieejamību, izmantojot Riska dalīšanas mehānismu. I pielikumā sniegts ESFRI „iespēju saraksts”, kurā iekļauti konkrēti piemēri jaunām, plaša mēroga pētniecības infrastruktūrām, kas Eiropas zinātniskajām aprindām būs nepieciešamas nākamajā desmitgadē. Divas shēmas, kas paredzētas, lai atbalstītu pētniecību MVU un MVU apvienību labā, tiks īstenotas ar lielāku budžetu, lai reaģētu uz aizvien augošo MVU nepieciešamību uzticēt pētniecības darbību veikšanu citiem. „Zināšanu reģionu” darbības pamatojas uz veiksmīgu izmēģinājuma darbību. Darbības mērķis ir starpvalstu reģionu sadarbības tīkliem nodrošināt iespēju pilnībā izmantot to pētniecības stiprās puses, uzkrāt jaunas zināšanas, kas iegūtas pētniecības gaitā, un veicināt jaunu, uz „pētniecību vērstu kopu” izveidi, kurās apvieno universitātes, pētniecības centrus, uzņēmumus un reģionālās iestādes. Nozīmīgs jauns elements ir darbība pilna pētniecības potenciāla atklāšanai ES "konverģences" reģionos un attālākajos reģionos. Uz zināšanām balstītas ekonomikas un sabiedrības realizēšana balstīta uz Eiropas pētniecības stiprināšanu, kā arī labāku „neskarta” augsta pētniecības potenciāla izmantošanu, kas pastāv visur ES. Darbības ļaus pieņemt darbā pētniekus no citām ES valstīm, nosūtīt darbā pētniecības un vadības darbiniekus, organizēt novērtēšanas iespējas, kā arī iegūt un attīstīt pētniecības aprīkojumu. Šādas darbības papildinās vajadzības un iespējas stiprināt esošo un jauno izcilības centru pētniecības iespējas šajos reģionos, saņemot arī struktūrfondu finansējumu. „Zinātne sabiedrībā” nozīmē ievērojami paplašināt darbu iepriekšējās pamatprogrammas ietvaros. Tā stimulēs labākas zinības, palīdzēs izveidot labākas ES politikas un veidot ieinteresētāku un informētāku sabiedrību. Svarīgs Septītās pamatprogrammas mērķis ir veidot spēcīgu un saskanīgu starptautisko zinātnes un tehnoloģiju politiku, un programmas „Iespējas” darbības šādu pieeju atbalstīs, jo īpaši palīdzot noteikt sadarbības prioritātes. Saskanīga politiku veidošana vēl vairāk uzsvērs valstu un reģionālo pētniecības politiku koordinēšanu, izmantojot īpašas shēmas, lai atbalstītu dalībvalstu un reģionu ierosinātas iniciatīvas starpvalstu sadarbībai politikas jomā. Tas vēl vairāk stiprinās atklātu koordinēšanas metožu integrēšanu pētniecības politikās un veicinās saskaņotas vai kopīgas iniciatīvas starp valstu un reģionu grupām zonās, kur nepieciešama spēcīga starpvalstu dimensija. 7.5. Kopīgā pētniecības centra darbības Turpinot sniegt zinātnisku un tehnisku atbalstu ES politikas veidošanā, KPC turpinās izmantot savu līdzšinējo pieeju, kas vērsta uz saņēmēju, un spēcīgu sadarbības tīklu veidošanu ar zinātnes aprindām. Tā darbības tiks attīstītas īpašā izaugsmes, ilgtspējīgas attīstības un drošības kontekstā. KPC darbības atsauksies uz jaunajā Lisabonas darba plānā izteikto aicinājumu pēc „labāka regulējuma”. Jaunas problēmas, kas saistītas ar augošo nepieciešamību reaģēt krīzes un avārijas situācijās un saistībā ar politisko prasību spiedienu, tiks risinātas, pamatojoties uz iespējām un resursiem atsevišķās jomās, lai sniegtu piemērotu atbalstu ES kontekstā. Integrēta pieeja, sniedzot zinātnisku un tehnisku atbalstu politikām, arī uzskatāma par nozīmīgāko šīs īpašās programmas iezīmi. 8. UZ ZINāšANāM BALSTīTAS EIROPAS PēTNIECīBAS TELPAS IZMANTOšANA IZAUGSMEI Lai sasniegtu nepieciešamo progresu ceļā uz zināšanām balstītu ekonomiku un sabiedrību, nepieciešama jauna, drosmīga un efektīva Eiropas pētniecība. Visiem dalībniekiem Eiropas Savienībā, proti, valstu valdībām, pētniecības iestādēm, nozarēm, šā uzdevuma izpildē ir sava loma. Īpašās programmas Septītās pamatprogrammas īstenošanai ir veidotas, lai Eiropas līmeņa pētniecības izdevumi plānotā budžeta ietvaros tiktu maksimāli izmantoti, un lai tie būtu efektīvi. Svarīgākās īpašības ir koncentrēšanās uz četriem mērķiem attiecīgajās īpašajās programmās, izmantojot darbības un īstenošanas līdzekļus, kas veidoti šo mērķu sasniegšanai; spēcīgs secīguma elements kopā ar galvenajām jaunajām pieejām; konsekventa uzmanības koncentrēšana uz to, lai atbalstītu jau esošus izcilības piemērus un radītu iespējas nākotnes izcilībai pētniecībā; racionalizēta un vienkāršota pārvaldība, veidojot lietotājiem draudzīgāku pieeju un nodrošinot rentabilitāti, kā arī iekšējs elastīgums, piemēram, lai pamatprogramma varētu reaģēt uz jaunām vajadzībām un iespējām. 1. pielikums ESFRI „IESPĒJU SARAKSTS”[7] - Iespējas antiprotonu un jonu pētniecībai ( FAIR ) - Iespēja intensīvu sekundāri nestabilu izotopu stariem ( SPIRAL II ) - Eiropas dziļjūras neitrīno teleskops (KM3NeT) - Ārkārtīgi liela izmēra teleskops ( ELT ) optiskajai astronomijai - Eiropas pētniecības infrastruktūra nanostruktūrām ( PRINS ) - Eiropas Atomskaldīšanas centrs ( ESS ) – neitronu avots - Eiropas XFEL – cietajiem rentgenstariem - IRUVX FELs tīkls – no infrasarkanajiem stariem līdz mīkstajiem rentgenstariem - ESRF atjaunināšana – sinhrotons - Augstas efektivitātes datori Eiropai ( HPCEUR ) - Jūras kuģi piekrastes pētniecībai - pamatā Baltijas jūrā - Pētniecības ledlauzis Aurora Borealis - Eiropas daudzdisciplinārā observatorija jūras dibena pētniecībai ( EMSO ) - Eiropas infrastruktūras bioloģiskās daudzveidības pētniecībai un aizsardzībai - Augsti attīstīta infrastruktūra smadzeņu un visa ķermeņa vizuālai diagnostikai - Bioinformātikas infrastruktūra Eiropai - Eiropas augsti attīstītu klīniskās pētniecības centru sadarbības tīkls - Eiropas biobanku un genoma pētniecības izejmateriālu krātuvju sadarbības tīkls - Paaugstinātas drošības laboratorijas slimībām, kas strauji attīstās un rada draudus sabiedrības veselībai - Infrastruktūra visa zīdītāju genoma funkcionālai analīzei - Biomedicīnas pētījumu paraugiestādes - Eiropas pētniecības observatorija humanitārajām un sociālajām zinātnēm ( EROHS ) - Eiropas sociālā izpēte ( ESS ) „Globāli projekti” - ITER - Starptautiskā kosmosa stacija ( ISS ) - Starptautiskais lineārais daļiņu paātrinātājs ( ILC ) - Kvadrātkilometru zonas( SKA ) radioteleskops - Starptautiska skaldmateriālu izstarošanas iekārta ( IFMIF ) 2005/0184 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par īpašo programmu, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām atbilstīgi Eiropas Kopienas pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu septītajai pamatprogrammai (2007-2013) (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS SAVIENIBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 166. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[8], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[9], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[10], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[11], tā kā: (1) Saskaņā ar Līguma 166. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. …/…/EK par Eiropas Kopienas septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013) (še turpmāk — „pamatprogramma”) īstenojams ar īpašām programmām, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus minēto pasākumu īstenošanai, nosaka to ilgumu un paredz vajadzīgos līdzekļus. (2) Kopīgajam pētniecības centram (še turpmāk — "KPC”) jāizpilda tā sauktie tiešie pētniecības un attīstības pasākumi atbilstīgi KPC īpašajai programmai, ar ko īsteno EK pamatprogrammu. (3) Īstenojot savu uzdevumu[12], KPC jāsniedz uz patērētāju orientēts zinātnisks un tehnisks atbalsts ES politikas veidošanas procesā, nodrošinot atbalstu pašreizējo politikas virzienu īstenošanai un pārraudzībai, kā arī reaģējot uz jaunām politikas prasībām. Lai izpildītu savu uzdevumu, KPC veic kvalitatīvu pētniecību. (4) Pašreizējo īpašo programmu īsteno ar Kopīgā pētniecības centra (KPC) veiktajām tiešajām darbībām. Īstenojot šo īpašo programmu atbilstīgi savam uzdevumam, KPC jāpievērš īpaša uzmanība šādām ES būtiskām jomām: pārticība uz zināšanām balstītā sabiedrībā, solidaritāte un atbildīga resursu pārvaldība, drošība un brīvība, Eiropa kā pasaules partneris. (5) Pašreizējo īpašo programmu jāīsteno elastīgi, efektīvi un pārskatāmi, ņemot vērā attiecīgo KPC lietotāja vajadzību un Kopienas politikas virzienus, ka arī Kopienas finansiālo interešu aizsardzības mērķi. Zinātniskās izpētes pasākumi, ko īsteno saskaņā ar šo programmu, vajadzības gadījumā jāpielāgo šīm vajadzībām un sasniegumiem zinātnes un tehnoloģijas jomā, un ar šiem pasākumiem jācenšas sasniegt izcilību zinātnē. (6) Pamatprogrammas noteikumiem par uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu dalību un pētījumu rezultātu izplatīšanu (še turpmāk —„dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi”), kas attiecas uz tiešajām darbībām, jāattiecas arī uz pētniecības un attīstības pasākumiem, ko veic atbilstīgi šai īpašajai programmai. (7) Lai īstenotu šīs programmas, papildus sadarbībai, kas paredzēta Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu vai Asociācijas nolīgumā, ir lietderīgi iesaistīties starptautiskās sadarbības pasākumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, jo īpaši, pamatojoties uz Līguma 170. pantu. (8) ES paplašināšanas un integrācijas atbalstam KPC mērķis ir sekmēt jauno dalībvalstu organizāciju un pētnieku integrāciju savos pasākumos, jo īpaši attiecībā uz ES acquis zinātnes un tehnoloģijas daļu īstenošanu, kā arī lielāku sadarbību ar kandidātvalstu organizācijām un pētniekiem. Ir paredzēts arī pakāpeniski nodrošināt atvērtību pret kaimiņvalstīm, jo īpaši attiecībā uz Eiropas Kaimiņattiecību politikas prioritārajiem jautājumiem. (9) Veicot pētījumus atbilstīgi šai īpašajai programmai, jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp ētikas pamatprincipi Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. (10) KPC jāturpina rast papildu resursus ar pasākumiem uz konkursa pamata, tostarp ir dalība pamatprogrammas netiešajās darbībās, trešo personu darbs un mazāka mērā — intelektuālā īpašuma izmantošana. (11) Pārdomāta pamatprogrammas finanšu vadība un tās īstenošana jānodrošina iespējami efektīvi un lietotājam draudzīgi, kā arī visiem dalībniekiem viegli pieejamā veidā atbilstīgi Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Finanšu regulas un nākamo grozījumu īstenošanai. (12) Atbilstīgi pasākumi jāveic arī, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, kā arī attiecīgi jārīkojas, lai atgūtu zaudētos, nepareizi izmaksātos vai izmantotos naudas līdzekļus saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus šai Finanšu regulai un turpmākiem grozījumiem, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[13], Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[14] un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF )[15]. (13) Komisija savlaicīgi nodrošina neatkarīga novērtējuma veikšanu pasākumiem, kas īstenoti šīs programmas darbības jomās. (14) Ar KPC valdi ir apspriests šīs īpašās programmas zinātniskais un tehnoloģiskais saturs. IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1.pants Ar šo laika posmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim ir pieņemta īpašā programma, kas saistīta ar Kopīgā pētniecības centra veicamajiem pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu tiešajām darbībām (še turpmāk — „īpašā programma”). 2. pants Īpašā programma nosaka Kopīgā pētniecības centra ar kodolenerģiju nesaistītos pasākumus, sniedzot uz patērētāju orientētu zinātnisku un tehnisku atbalstu ES politikas veidošanas procesā, nodrošinot atbalstu pašreizējo politikas virzienu īstenošanai un pārraudzībai un atbildot uz jaunām politikas prasībām. Pielikumā izklāstīti minēto pasākumu mērķi un vispārīgās nostādnes. 3. pants Atbilstīgi pamatprogrammas II pielikumam vajadzīgā summa īpašās programmas izpildei ir 1 817 miljoni EUR. 4. pants 1. Visi zinātniskās izpētes pasākumi, ko veic atbilstīgi īpašajai programmai, jāveic, ievērojot ētikas pamatprincipus. 2. Saskaņā ar šo programmu nefinansē šādas zinātniskās izpētes jomas: - zinātniskās izpētes pasākumu, kura mērķis ir cilvēku klonēšana reproduktīviem nolūkiem, - zinātniskās izpētes pasākumu, kura mērķis ir pārveidot ģenētisko mantojumu cilvēkiem, kam šādas izmaiņas varētu kļūt pārmantojamas[16], - zinātniskās izpētes pasākumus, kas paredzēti, lai radītu cilvēka embrijus, kuri paredzēti tikai zinātniskai pētniecībai, vai mātes šūnas, tostarp tādas, kas tapušas, veicot somatisko šūnu kodola pārstādīšanu. 3. Saskaņā ar šo programmu nefinansē šādu pētniecību: - zinātniskās izpētes pasākumus, kas aizliegti visās dalībvalstīs, - zinātniskās izpētes pasākumus, kas veicami dalībvalstī, kur šāda izpēte ir aizliegta. 5. pants 1. Īpašo programmu īsteno ar tiešajām darbībām, kas noteiktas pamatprogrammas III pielikumā. 2. Attiecībā uz tiešajām darbībām īpašajai programmai piemēro dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumus. 6. pants 1. Komisija izstrādā daudzgadu darba programmu īpašās programmas īstenošanai, precizējot mērķus un zinātniskās un tehnoloģiskās prioritātes, kas izklāstītas pielikumā, un īstenošanas grafiku. 2. Daudzgadu darba programmā ņem vērā attiecīgos zinātniskās izpētes pasākumus, kurus veic dalībvalstis, asociētās valstis un Eiropas un starptautiskās organizācijas. Vajadzības gadījumā programmu atjaunina. 7. pants Komisija nodrošina pamatprogrammas 7. pantā paredzēto neatkarīgo vērtējumu, ko izdara attiecībā uz pasākumiem, kuri veikti jomās, uz ko attiecas īpašā programma. 8. pants Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, Padomes vārdā — Priekšsēdētājs […] Pielikums — EK programma 1. MēRķIS Sniegt uz patērētāju orientētu zinātnisku un tehnisku atbalstu ES politikas veidošanas procesā, nodrošinot atbalstu pašreizējo politikas virzienu īstenošanai un pārraudzībai un atbildot uz jaunām politikas prasībām. 2. PIEEJA KPC vēl vairāk orientēsies uz patērētāju un uzturēs ciešākus sakarus ar zinātnieku aprindām jo īpaši saistībā ar izaugsmi, ilgtspējīgu attīstību un drošību, rīkojoties šādi: - elastīgi reaģējot uz ES politikas veidotāju augošajām vajadzībām un prasībām, - galveno uzmanību pievēršot jautājumiem, kas svarīgi sabiedrībai, kas saistīti ar pētniecību un kam kopienas dimensija ir dominējošā, - veidojot partnerattiecības ar pētniecības centriem, universitātēm, ražotājiem, valsts iestādēm, dalībvalstu regulatīvajām iestādēm, ka arī trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, - vairojot savu kompetenci un materiāli tehnisko bāzi, - KPC galvenos resursus ir novirzījis, lai pildītu zinātniski tehnoloģiskos uzdevumus, kas izriet no kompleksi un vispusīgi aplūkotiem jautājumiem, kas saistīti ar ES politiku. KPC to ir izdarījis, organizējot savus pasākumus saistībā ar galvenajām politikas jomām un izveidojot kopsakarības ar citiem zinātniski tehnoloģiskā atbalsta avotiem, kas pieejami dalībvalstīs. Tas turpinās pilnveidot šo spēju, arī sadarbojoties ar ES aģentūrām, citām ES iestādēm un iestādēm dalībvalstīs. Šīs īpašās programmas būtiskākā iezīme ir integrēta pieeja, nodrošinot zinātniski tehnisku atbalstu politikas virzieniem. Vajadzība saprast tehnoloģiju attīstības, zinātnes sasniegumu, jauninājumu un konkurētspējas, un dažādu reglamentējošu un politisku pieeju mijiedarbību dažādās jomās tiešam ir ļoti liela (piem., ekonomiskie instrumenti, uz brīvprātības principiem balstītas shēmas un elastīgi mehānismi). Spēcīga zinātniskās izpētes bāze pamatos šādus mērķus. Piedaloties pamatprogrammas tiešajās darbībās, centīsies panākt iespējami lielāku komplementaritāti ar iestāžu programmu, kas izklāstīta 3. punktā turpmāk. Zināšanu izplatīšana dažādām šajā procesā iesaistītajām personām būs būtiskākā šādas pieejas īpatnība. Pasākumu mērķis būs arī atbalstīt tiesību aktu īstenošanu un pārraudzību un paraugprakses izplatīšanu ES 25 dalībvalstīm, kandidātvalstīm un kaimiņvalstīm. KPC reaģēs uz aicinājumu pēc "labāka regulējuma" attiecībā uz Lisabonas programmu, pamatojoties uz politikas iepriekšēju un retrospektīvu novērtējumu un kalkulācijām, kas sekmē uz zinātnes atzinumiem balstītas Komisijas iniciatīvas. Turklāt prasības, kas noteiktas politikas īstenošanas un pārraudzības sakarā, ļaus izstrādāt derīgus atbalsta pasākumus, ciktāl tie ir pamatoti ar pētījumiem. Jaunus uzdevumus, kas saistīti ar augošo vajadzību reaģēt uz krīzēm, ārkārtējām situācijām un neatlaidīgām politiskām prasībām, risinās, attīstot spējas un materiāli tehnisko bāzi izraudzītās jomās, lai attiecībā uz ES sniegtu pietiekamu atbalstu. Septītās pamatprogrammas darbības laikā tiks izvirzītas jaunās prasības KPC ES ārējo attiecību un ar drošību saistīto politikas virzienu jomā. Šīs darbības jomas atbalstīs ar iekšējām un drošām informācijas/analīzes sistēmām, lai reaģētu ātri. Tāpat arī KPC darba pasaules un starptautiskās dimensijas turpinās attīstīties pašreizējas programmās. Īpaša KPC resursu daļa ir veltīta zinātniskajai izpētei, lai gūtu jaunas zināšanas un jaunu pieredzi. Resursus ieguldīs zinātniskajā izpētē kā „naudu sēklai”, kas var dot praktiskus rezultātus vēlāk un kas veiksmes gadījumā vidēji ilgā vai ilgstošā laikā sekmēs KPC pasākumu īstenošanu. Vajadzības gadījumā KPC, sniedzot atbalstu politikas tematiskajās jomās, iesaistīsies īpašos izmēģinājumos, kas ļaus labāk izmantot attiecīgos ES mēroga pētniecības rezultātus. Tādējādi KPC sekmēs zināšanu sabiedrības izdevīgumu. 3. PASāKUMI 3.1. Politikas 1. tematiskā joma. Pārticība uz zināšanām balstītā sabiedrībā 3.1.1. Darba kārtības 1.1. punkts. Konkurētspēja un jauninājumi ES konkurētspēju, iekšējā tirgus un tirdzniecības pārskatāmību īstenos, izveidojot un izplatot starptautiski atzītas references, kā arī veicinot kopīgas Eiropas mērījumu sistēmas ieviešanu. Mērījumu rezultātu salīdzināmību veicinās, nodrošinot tādus kvalitātes nodrošināšanas instrumentus kā references materiālus, references mērījumus, validētas metodes un datus plašā politikas spektrā, kas saistīts ar tādām jomām kā - ķīmisku vielu un produktu, tostarp kosmētikas, nekaitīgums, ko panāk, izveidojot etaloncentru ķīmisko vielu riska integrētai novērtēšanai un ar zinātniski tehnisku atbalstu ķīmisku vielu reglamentēšanai, tostarp atbalstu (apmācība), lai sagatavotu Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras ( ECA ) izveidošanu, - alternatīvu izmēģinājumu (neizmantojot dzīvniekus) pieejas un viedas testēšanas stratēģijas, - pārtikas nekaitīgums, kvalitāte un autentiskums, barības nekaitīgums, biotehnoloģija, - enerģētika (tīrāki un atjaunojami enerģijas avoti un nesēji), - pilsoņu drošība un aizsardzība, - vide un veselība. Šo ar referencēm saistīto darbu veiks, cieši sadarbojoties ar dalībvalstu iestādēm, starptautiskām standartizācijas organizācijām ( ISO, CEN, Codex Alimentarius, AOAC ), regulatīvām iestādēm un ražotājiem. KPC saglabā Kopienas references laboratorijas (KRL) statusu ģenētiski modificētas pārtikas un barības, materiālu, kas nonāk saskarē ar pārtikas produktiem, un barības piedevu jomā un uzņemas būt KRL ar tās kompetences jomu saistītās papildus jomās. KPC izstrādās progresīvus ekonometriskās modelēšanas un jutīguma analīzes paņēmienus visdažādākajās politikas jomas, makroekonomiskajā modelēšanā, īslaicīgu finansiālo un darījumu ciklu analīzē un saliktu rādītāju novērtēšanā. KPC arī turpinās piemērot finanšu ekonometrikas un statistikas instrumentus finansiālu pakalpojumu jomā (piem., mijieskaita un norēķinu, un banku direktīvas). KPC joprojām iesaistīsies dažādās iniciatīvās, atbalstot iepriekšējus un retrospektīvus novērtējumus (tostarp ietekmes novērtējumus), izstrādājot īpašus rādītājus un veicot analīzes. KPC vēl vairāk atbalstīs ES starptautiskās tirdzniecības politikas izstrādāšanu, īpaši akcentējot tirdzniecības politikas ietekmi uz ilgtspējīgu attīstību un konkurētspēju. Lisabonas programma izaugsmes un darbvietu nodrošināšanai tiks atbalstīta ar tiešu kvantitatīvu sociālekonomisku analīzi — arī attiecība uz labāka regulējuma principu — vairākās tādās politikas jomās kā makroekonomiskā stabilitāte un izaugsme, finansiālie pakalpojumi, konkurētspējas aspekti, mūžizglītība un Lisabonas stratēģijas cilvēku kapitāla dimensija, lauksaimniecība, klimata pārmaiņa, ilgtspējīgas enerģijas un transporta sistēmas. KPC veicinās labāku izpratni par saistību starp izglītības nodrošināšanu un zināšanu sabiedrības vajadzībām, par faktoriem, kas ietekmē pašu kapitālu izglītībā un to, cik efektīvu izglītības resursu izmantojumu var panākt. Konkurētspējas un vides mērķu pamatā ir ekoloģiski nekaitīgas tehnoloģijas, kuru noteikšanu un novērtēšanu turpinās gan Eiropas Integrētais piesārņojuma profilakses un kontroles birojs, gan ieguldījums Vides tehnoloģiju rīcības plāna īstenošanā un pārraudzībā. Tiks pētīti apstākļi, kādos šīs tehnoloģijas izstrādā, lai atklātu šķēršļus to tālākai izplatīšanai, novērtētu to veiktspējas mērķus un izmantojumu un analizētu pasākumus to pārņemšanas sekmēšanai. Konkurētspēju veicinās arī ar šādiem pasākumiem: - atbalsts tādu Eiropas standartu izveidošanā un uzturēšanā kā eirokodi, eironormas, IEC , ISO normas un Eiropas references materiāli, - standartu izstrādāšana vides un drošības monitoringa sistēmām un saskaņota piekļuve datiem saistībā ar INSPIRE (infrastruktūra telpiskās informācijas sistēmu nodrošinājumam Eiropā) un GMES (globālais monitorings par vidi un drošību), - Eiropas mērījumu infrastruktūras stiprināšana ar starplaboratoriju salīdzinājumiem akreditācijas/sertifikācijas procesu atbalstam. 3.1.2. Darba kārtības 1.2. punkts. Eiropas pētniecības telpa KPC tieši darbosies Eiropas pētniecības telpā, veicinot zinātniekiem paredzētu tīklu veidošanu, pētnieku apmācību un mobilitāti, piekļuvi pētniecības infrastruktūrām un kopīgus pētījumus. KPC piedalīsies Eiropas tehnoloģiju platformu veidošanā, kopīgajās tehnoloģiju iniciatīvās, un attiecīga gadījuma 169. pantā noteiktajās darbībās. Īpašu uzmanību veltīs partneru iesaistīšanai jaunajās dalībvalstīs un kandidātvalstīs. KPC sniegs atbalstu uz zinātnes atzinumiem balstītas pētniecības politikas veidošanai gan ES līmenī, gan dalībvalstu līmenī. Šo stratēģisko atbalstu pētniecības politikas veidošanai papildinās tehnoloģiju novērtēšanas nodrošināšana attiecībā uz pētniecības prioritātēm individuālajās tematiskajās jomās. Prognozēšanas metodikas konsolidāciju, attīstību un izplatīšanu veicinās Eiropas līmenī. 3.1.3. Darba kārtības 1.3. punkts. Enerģētika un transports KPC ar pasākumiem enerģētikas jomā vispirms centīsies nodrošināt netraucētu pāreju uz enerģijas avotiem un nesējiem, kas mazāk intensīvi izdala oglekļa oksīdu un ir atjaunojami (tostarp ūdeņradi), lielāku energosistēmu efektivitāti un uzlabotu energoapgādes drošību un drošumu. Enerģētikas jomā KPC mērķi ir šādi: - nodrošināt ilgtspējīgu enerģētikas referenču sistēmu, kas apmierinātu ES politikas vajadzības pēc kompetences zinātnes un tehnoloģiju jomā par tehnoloģiju jauninājumiem un attīstību (visiem enerģijas avotiem), - būt etaloncentram izraudzītu tehnoloģiju (t.i. tīrāka degizrakteņu izmantošana, biomasas pārveidošana, fotoelementu, kurināmo elementu un ūdeņraža izmantošana) darbības pirmsnormatīvajai apstiprināšanai un sertifikācijai), - sniegt Eiropai informāciju par energoapgādes uzticamību. KPC veicinās ilgtspējīga transporta attīstību Eiropā, galveno uzmanību pievēršot - videi, kontrolējot emisijas un līdzīgu faktoru ietekmi uz ekosistēmām, iespējai samazināt emisiju daudzumu, izmantojot jaunas tehnoloģijas atbilstīgi dažādiem politikas scenārijiem, - tehniski ekonomiskajai dimensijai, izmantojot pētniecību, lai novērtētu uzlabotas degvielas un dzinējus, alternatīvas transportlīdzekļu koncepcijas un jauninājumu ietekmi uz konkurētspēju un ekonomisko izaugsmi, kā arī transporta politikas iespējas, - sociālajai dimensijai un pasākumiem, kas ietver telpisko plānošanu, ietekmei uz veselību un izpratnes padziļināšanai. Būs arī centieni saistībā ar gaisa, zemes un jūras transporta drošību un drošumu. Enerģētika un transports ir galvenās nozares, kas ir atbildīgas par piesārņojumu, kas ietekmē gaisa kvalitāti. KPC atbalstīs ES tematisko stratēģiju attiecībā pret gaisa piesārņošanu (programma „Tīrs gaiss Eiropai”(CAFE)), īpašu uzmanību pievēršot dažādu avotu emisiju raksturojumam un sadalījumam, lai atbalstītu emisiju mazināšanas stratēģiju izstrādāšanu. 3.1.4. Darba kārtības 1.4. punkts. Informācijas sabiedrība KPC atbalstīs informācijas sabiedrības tehnoloģiju politikas virzienu un instrumentu izstrādāšanu, veicinot konkurētspējīgas, uz zinātnes atziņām balstītas Eiropas sabiedrības izveidošanu, izstrādājot iespējamu analīzi un stratēģijas, kas saistītas ar zināšanu sabiedrību. Uzmanība tiks pievērsta izaugsmei, solidaritātei, integrācijai un ilgtspējai. KPC veicinās arī to ES politikas virzienu īstenošanu, kas ir cieši saistīti ar informācijas sabiedrības tehnoloģiju attīstību vai kam tā ir ļoti izdevīga. Tas attiecas uz lietojumiem e-uzņēmējdarbībā, e-veselībā, personas drošībā, e-mācībās, e-pārvaldībā un vidē, kā arī to jauninājumu potenciāla noteikšanu, kas rodas, sekojot vispārējām Eiropas stratēģijām attiecībā uz izaugsmi, integrāciju un dzīves kvalitāti. KPC strādās pie „konverģences” informācijas sabiedrības tehnoloģiju (IST) jomā, lai novērtētu potenciālo ietekmi uz sabiedrību konkurētspējas, privātās dzīves un sociālās integrācijas ziņā. Konverģences lietojumus piemēros veselības jomā (biosensori, nanotehnoloģija un kognitīvās zinātnes), drošības jomā (sensori, sabiedrības drošība un personas integritāte) un vides jomā (monitoringa tehnologijas un ilgtspējīga vides apsaimniekošana). 3.1.5. Darba kārtības 1.5. punkts. Zinātnes par dzīvību un biotehnoloģija Zinātnes par dzīvību un biotehnoloģija attiecas uz daudzām politikas jomām, kurās tās var ievērojami tuvināt Lisabonas mērķus. Šis potenciāls ir plaši atzīts veselības, lauksaimniecības, pārtikas, vides un citos sektoros, kur lietojumus strauji izstrādā. References materiālu un validētu metožu nodrošināšanai vajadzīga piekļuve visdažādākajiem progresīviem biotehnoloģiskiem instrumentiem un to kontrole. KPC vairos savu pieredzi šajā jomā, ņemot vērā tiesību aktus un regulējumu. Jo īpaši KPC veiks pētījumus par zinātnes par dzīvību un biotehnoloģiju izraudzītu lietojumu sociālekonomisko ietekmi, lai pamatotu turpmākos tiesību aktus. Ar integrētiem centieniem nanobiotehnoloģijā, fizikā, bioloģijā un ķīmijā attiecībā uz noteikšanas metodēm KPC sekmēs jaunu stratēģiju un tehnoloģiju izstrādi vides monitoringam un veselības kontrolei, (vides) toksikoloģiskajiem pētījumiem, pārtikas kontrolei un drošībainekaitīgumam. Cita starpā tiks izstrādāti pasākumi turpmāk norādītajās jomās. 4. Biotehnoloģija un ar veselību saistītie aspekti: 5. kvalitātes nodrošināšanas līdzekļu nodrošināšana ģenētiskajām pārbaudēm, 6. pētījumi par lietojumiem diagnostikā, kas balstās uz genoma analīzi, un zāļu izstrāde (piem., farmakogenomika), 7. progresīvu metožu izstrādāšana un validēšana, lai pilnveidotu, samazinātu un aizstātu biotehnoloģisko farmaceitisko līdzekļu izmēģināšanu, izmantojot dzīvniekus, lai prognozētu ķīmisku vielu toksicitāti, izmantojot in vitro šūnu kultūras, efektīvus paņēmienus un toksigenomiku, 8. jaunu bioinformātisku metodoloģiju identificēšana un novērtēšana, atbalstot „-omiku” pieejas, integrējot fizioloģiskas reakcijas, kas modulētas ar individuāliem uzņēmības un dzīvesveida faktoriem, 9. metodoloģiju sistēmas izstrādāšana, lai atbilstīgi ņemtu vērā riska modifikatorus, novērtējot draudus cilvēka veselībai, 10. nanotehnoloģiju ietekmes uz vidi un veselību novērtēšana. 11. Biotehnoloģija lauksaimniecībā, pārtika un lopbarība: 12. perspektīvu pētniecība attiecībā uz jauniem biotehnoloģiskiem lietojumiem pārtikas ražošanā (piem. funkcionālā pārtika, klonēti lauksaimniecības dzīvnieki un molekulārās „lauksaimniecības” kultūraugi), 13. ĢMO noteikšana, identificēšana un kvantificēšana (tostarp efektīvu pārbaudes metožu validēšana un kvalitātes nodrošināšanas instrumenti nākamās paaudzes ĢMO), 14. pētījumi par ģenētiski modificētu/ģenētiski nemodificētu kultūraugu līdzāspastāvēšanu, pētījumi par ģenētiski modificētu kultūraugu ekonomiskumu. 3.2. Politikas 2. tematiskā joma. Solidaritāte un atbildīga resursu pārvaldība 3.2.1. Darba kārtības 2.1. punkts. Lauku attīstība, lauksaimniecība un zivsaimniecība KPC atbalstīs Eiropas lauku attīstības, lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku visās trijās ilgtspējības dimensijās. - Ražošanas aspekti. Atbalsts kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) īstenošanai, kontrolei un pārraudzībai (vienreizējo maksājumu shēmas, savstarpējā atbilstība un lauksaimnieku konsultāciju sistēmas), tostarp integrētās administrācijas un kontroles sistēmas aramzemēm un ilggadīgo kultūraugu reģistri, un lauku/pilsētu kadastra ieviešana, lai atbalstītu tirgu un ieguldījumus (izmantojot pozicionēšanas/navigācijas metodes). Kultūraugu ražas prognoze, izmantojot augšanas simulācijas modeļus, aviozondēšanas metodes, kontroli no attāluma un agrofenoloģiskos tīklus. Atbalsts ES lauksaimnieku apdrošināšanas sistēmas īstenošanai. Atbalsts jaunās ES lauksaimniecības statistikas sistēmas (arī LUCAS ) metodoloģijas aspektiem. - Vides aspekti. Labu lauksaimniecības un vides apstākļu ietekmes novērtēšana un agrovides pasākumu ietekmes un efektivitātes pētīšana attiecībā uz augsnes un ūdens apstākļiem. Analīze par sakarībām starp lauksaimniecības, lauku attīstības un reģionālajiem politikas virzieniem un par to ietekmi uz pārmaiņām Eiropas zemes izmantošanā, izstrādājot rādītājus un telpiskos modeļus. Mērķtiecīgu teritoriālo stratēģiju izstrādāšanas atbalstīšana lauku attīstības programmu īstenošanai. Klimata pārmaiņas ietekmes uz lauksaimniecību novērtēšana, ņemot vērā pielāgošanās pasākumus. Siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju mazināšanas veicināšana, izmantojot īpašus enerģijas kultūraugus un iegūstot enerģiju no lauksaimniecības atkritumu pārstrādes. - Ražotāja/patērētāja aspekti. Stratēģiskās politikas analīze tādās jomās kā KLP reformas ietekme uz lauksaimniecības sistēmu ilgtspējību, lauksaimniecības spēja apmierināt patērētāju pieprasījumu: pārtikas raksturojums un kontrole, kvalitātes nodrošināšanas ( QA ) ietekme un sertifikācijas sistēmas, ko pārvalda piegādes ķēdēs, kā arī spēja ievērot vides un dzīvnieku labturības standartus, galveno Eiropas lauksaimniecības preču prognozēšana un politikas ietekmes analīze attiecībā uz ražošanu, pasaules tirgu, cenām, ienākumiem un patērētāju labklājību, izmaiņu ietekme tirdzniecības politikā un pasaules preču tirgos, lauksaimniecības politikas virzieni lauku attīstībā saistībā ar citiem politikas virzieniem. Īpašu uzmanību veltīs KLP reformas ietekmei jaunajās dalībvalstīs un kandidātvalstīs. Kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem pievērsīsies, uzlabojot zinātnisko datu kvalitāti un to sniegšanas savlaicīgumu, kā arī izstrādājot procesus pārvaldības iespēju ekonomiskās un sociālās ietekmes novērtēšanai. Izmantos jaunas tehnoloģijas, tostarp zivju izcelsmes noteikšanu, pamatojoties uz DNS analīzi, lai konstatētu neatbilstību. Uzmanība tiks veltīta metodēm, kas sekmē ieinteresēto personu iesaistīšanos. Atbilstīgi ES jaunajai jūras politikai tādu zivsaimniecībai izstrādātu pakalpojumu ekonomiskais pamatojums kā kuģu pārraudzība, kontrolējot no attāluma, un elektroniskā ziņošana attieksies arī uz tirdzniecības kuģu identifikāciju. Novērtēs augošā akvakultūras sektora ietekmi. 3.2.2. Darba kārtības 2.2. punkts. Dabas resursi KPC strādā pie vienotas pieejas attiecībā uz pārraudzības maiņu un analīzē ietekmi un spiedienu attiecībā uz dabas resursiem, lai izstrādātu integrētas koncepcijas ilgtspējīgai attīstībai. Papildinot darba kārtības 2.1. jautājumu, šī pētniecība būs cieši saistīta ar ES septiņām tematiskajām stratēģijām. KPC veltīs uzmanību vides informācijas izplatīšanai un sekmēs GMES pakalpojumu attīstību. Lietojumi atbildīs INSPIRE principiem. Konkrētāk, ar pasākumiem galveno uzmanību veltīs - ūdens saimniecībai saistībā ar Ūdens pamatdirektīvu un jūras politiku, pievēršot uzmanību Eiropas iekšzemes un piekrastes ūdeņu ekoloģiskajai kvalitātei, piesārņojošo vielu cikliem, saskaņotiem ķīmisku un bioloģisku piesārņotāju mērījumiem, dinamiskai modelēšanai un Eiropas informācijas sistēmām; - Augsnes pamatdirektīvā noteiktajām augsnes aizsardzības iniciatīvām, galveno uzmanība pievēršot augsnes informācijas plūsmas optimizācijai Eiropā, kopēju kritēriju un metožu noteikšanai augsnes apdraudējuma riska zonu norādīšanai un augsnes monitoringa pieejām; - pieejām dzīves cikla analīzei, lai izsekotu resursiem no to ieguves līdz izmantošanai, materiālu otrreizējai pārstrādei un galīgajam izmantojumam, dabas resursu un materiālu ilgtspējīgai ražošanai un patēriņam, ka arī produktu ietekmei uz vidi un ilgtspējībai atbilstīgi dažādam tehnoloģijām un politikas scenārijiem; - mežsaimniecībai; tiks izveidota sistēma Kopienas mežu monitoringam, ietverot informāciju par mežu ugunsgrēkiem, mežu ekoloģisko stāvokli un mežu resursiem. Pasākumi ietvers meža bioloģiskās daudzveidības rādītājus, instrumentus ietekmes analīzei pēc ugunsgrēka, meža ugunsgrēku, augšņu un klimata pārmaiņas savstarpējas ietekmes analīzi un tās informācijas integrāciju, kas saistīta ar mežu resursiem, kuri pieejami dalībvalstīs; - pastāvīga tehniska atbalsta nodrošināšanai INSPIRE attīstībai: ieguldījums EU kopīgajā vides informācijas sistēmā (cieši sadarbojoties ar Eiropas Vides aģentūru un ESTAT ); - strukturālo programmu un kohēzijas programmu ietekmes novērtējumam un Eiropas reģionālo politikas virzienu atbalstam, izmantojot reģionu un pilsētu teritoriālos rādītājus. 3.2.3. Darba kārtības 2.3. punkts. Vide un veselība Saikne starp vidi un veselību nesen ir nonākusi uzmanības centrā ES līmenī. KPC veicinās šo jauno politikas jomu, - izstrādājot un validējot metodes iedarbības ceļu monitoringam un iedarbības novērtēšanai: apkārtējais gaiss (gaisa kvalitāte), iekštelpu gaiss (produkti, dūmi), dzeramais ūdens un pārtika (tostarp materiāli, kas nonāk saskarē ar pārtikas produktiem, piesārņotāji pārtikas ķēdē). Paredzēts veicināt pieejas par kopējo iedarbību uz cilvēku izstrādāšanu jo īpaši ķīmisko vielu jomā; - novērtējot ietekmi uz veselību ar eksperimentālu darbu, biomonitoringu, toksigenomiskām analīzēm, skaitļošanas metodēm un analītiskiem instrumentiem; - izmantojot zināšanas, kas iegūtas divos iepriekš minētajos pasākumos, lai veicinātu turpmāku integrētas vides un veselības sistēmas attīstību atbilstīgi politikai vides un veselības informācijas jomā, ko izstrādā saskaņā ar ES rīcības plānu. 3.2.4. Darba kārtības 2.4. punkts. Klimata pārmaiņa Kioto protokola galvenais mērķis ir samazināt siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas. Tādēļ siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju samazināšanas (mazināšanas pasākumi) potenciāla novērtēšana vienotā sistēmā ir būtisks KPC darba kārtības punkts. Siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju datu kvalitātes novērtēšana, apstiprināšana un analīze tiks veikta jo īpaši tādos sarežģītos sektoros kā lauksaimniecība un mežsaimniecība. Līdzīgs darbs tiks veikts, lai risinātu apstiprināšanas jautājumu saistība ar visu „siltumnīcefekta gāzu tirdzniecību”. Pielāgošanās klimata pārmaiņai kļuvusi par nepieciešamību, un KPC turpinās vākt un novērtēt datus, kas saistīti ar klimata ietekmi uz Eiropas ekonomikas dažādiem jutīgiem sektoriem. Tostarp ir lauksaimniecība, mežsaimniecība, ūdens resursi un dabiskie riski. Novērtējot apdraudējumus, kas saistīti ar klimata pārmaiņu, galvenā uzmanība tiks veltīta plūdu biežumam , sausumam, meža ugunsgrēkiem, vētrām, gaisa kvalitātes pasliktinājumam un piekrastes un jūras procesiem ES. Vajadzīgas pietiekamas zināšanas par klimata pārmaiņas signāliem un ietekmi pasaulē. Turpinās izstrādāt globālā monitoringa metodes, lai novērtētu tās izmaiņas atmosfērā, okeānos un zemes biosfērā, kas nosaka klimata pārmaiņu vai ir tās rezultāts. Šis darbs ir Eiropas ieguldījuma daļa globālajās klimata novērošanas sistēmās, ko oficiāli apstiprināja ANO Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņu (ieguldījums globālajā klimata novērošanas sistēmā). Līdzīgs darbs tiks veikts, lai risinātu apstiprināšanas jautājumu saistībā ar visu „siltumnīcefekta gāzu tirdzniecību”, kas saistīta ar Kioto Protokola elastīgajiem mehānismiem (kopīga īstenošana un tīras attīstības mehānisms) un turpmākajiem režīmiem pēc 2012. gada. KPC iesaistīsies TREES (Tropisko ekosistēmu vides novērošana ar satelītiem) programmas 3. posmā, lai atjauninātu iepriekšējos pasaules mežu novērtējumus. KPC sadarbosies ar citiem modelēšanas centriem Eiropā, lai izstrādātu kompromisu scenārijus un izmaksu un guvumu analīzes. Septītajā pamatprogrammā īpaši svarīga ir iespēju analīze periodam pēc Kioto Protokola pieņemšanas, kas izraisīs diskusijas par klimata politikas virzienu integrāciju citu sektoru politikas virzienos. 3.3. Politikas 3. temats. Drošība un brīvība 3.3.1. Darba kārtības 3.1. punkts. Iekšējā drošība KPC atbalsts ES politikas virzieniem tiesiskuma, brīvības un drošības, un muitas jomās. Galveno uzmanību pievērsīs IT un sistēmu analīzes pieredzes izmantošanai cīņā pret noziedzību un krāpšanu, kontrabandu un nelegālu tirdzniecību, svarīgāko infrastruktūru aizsardzībai, pretterorisma pasākumiem un migrācijas un robežu pārvaldībai. Sniegs arī tehnisko atbalstu integrētai robežu pārvaldībai (piem., savstarpēja sadarbība). Ar pasākumiem atbalstīs arī - spēju atklāt un kontrolēt krāpšanu attiecībā pret ES budžetu un naudas līdzekļu novirzīšanu ar automātisku informācijas apkopošanu un progresīvām analītiskām metodēm, ko piemēro lielām datu kopām, - draudu svarīgākajām būtiskāko sektoru infrastruktūrām un to neaizsargātības novērtēšanu ES līmenī (piem., informācijas sistēmas, finansiālas sistēmas, rūpniecības uzņēmumi, sabiedriskās ēkas, transporta sistēmas un infrastruktūras, komunikāciju tīkli, finanšu tīkli, navigācijas sistēmas, elektrība un gāzes/naftas infrastruktūras, pārtikas sadales sistēmas utt.), - tādu scenāriju novēršanu, gatavību un riska pārvaldību, ko izraisa tīša darbība (sabotāža attiecība uz rūpnieciskām iekārtām, sprādzieni, trāpījumi, bioloģiskas un ķīmiskas vielas, uzbrukumi pārtikas sistēmām) infrastruktūrās, - robežu drošību un pārvaldību ar standartiem un pārbaudīšanu attiecībā uz biometriskiem devējiem, uzraudzības sistēmām, lai atklātu nelegālu tirdzniecību, pārvaldītu migrācijas plūsmas, - informācijas vākšanu preču gaisa, jūras transporta un autotransporta jomā, izmantojot dažādas izsekošanas tehnoloģijas, - ES krīzes telpas struktūru ( ARGUS ) un reaģēšanas mehānismus krīzes situācijās. 3.3.2. Darba kārtības 3.2. punkts. Katastrofas un reaģēšana KPC veiks pasākumus attiecībā uz dabas un tehnoloģiskām katastrofām un negadījumiem, lai sekmētu labāku spēju izprast un tikt gala ar neaizsargātību, riskiem, agrās brīdināšanas, trauksmes sistēmām, monitoringu un postījumu novērtēšanas, novēršanas un mazināšanas pasākumiem. Jo īpaši tas uzlabos ES reaģēšanas spējas un vadību krīzes situācijās ātras reaģēšanas, monitoringa, postījumu novērtēšanas ziņā (piem., saistībā ar civilās aizsardzības mehānismu un solidaritātes fondu intervenci). Smagu negadījumu bīstamību novēršanas birojs veicinās drošības pārvaldību, veicot negadījumu un starpgadījumu monitoringu un mācoties no pieredzes, kas gūta jo īpaši Seveso II iekārtās. Attiecībā uz dabas katastrofām KPC, izmantojot modeļus, zemes novērošanas tehnoloģijas un mērījumu tīklus, pievērsīsies galvenokārt agrās brīdināšanas un trauksmes sistēmu izstrādāšanai, kas paredzētas dažādām situācijām Eiropā, tostarp plūdiem, sausumam, naftas noplūdēm, zemestrīcēm, meža ugunsgrēkiem un vētrām. Daudzu bīstamību riski tiks pētīti Vidusjūras/Melnās jūras baseinam un Atlantijas okeāna krastiem. Turpināsies ziņošana un mācīšanās no pieredzes, kas gūta dabas katastrofās. Darbs saistībā ar šo darba kārtības punktu tiks veikts, arī atbalstot to GMES pakalpojumu attīstību, kas saistīti ar krīzēm un ārkārtas situācijām. 3.3.3. Darba kārtības 3.3. punkts. Pārtika, pārtikas nekaitīgums un kvalitāte Pasākumi atbildīs koncepcijai „no galda līdz lauku sētai”. KPC veiks metožu un saskaņotu procedūru validēšanu attiecībā uz visdažādākajiem pārtikas un barības veidiem. KPC arī stiprinās spēju tikt galā ar pārtikas un barības krīzēm, izmantojot savu pieredzi pārtikas un barības analīzē un vajadzības gadījumā iesaistoties jaunās jomās. Uzmanība tiks veltīta tam, lai cieši sadarbotos ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi. Īpašais plānojums attieksies uz: - molekulārās bioloģijas un saistīto metožu validēšanu pārtikas un barības kontrolei, piem., alergēnu, funkcionālās un bioloģiskās pārtikas jomā, - jomām, kas saistītas ar pārtiku un veselību, kurās tiek izstrādāti tiesību akti (piem., mikrobioloģija, funkcionālā un bioloģiskā pārtika, alergēni, veselīguma īpašību norādes etiķetējumā), - jomām, kas saistītas ar barības nekaitīgumu attiecībā uz spēkā esošajiem tiesību aktiem (piem., barības piedevu atļaujas), - mikrobioloģiju attiecībā uz pārtiku un barību, mikroorganismu biomolekulāru atklāšanas metožu validēšanu, jo īpaši attiecībā uz patogēniem pārtikā un ūdenī, - analītisku metožu validēšanu attiecībā uz aizliegtu vielu, piesārņotāju, barības piedevu un dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielu atklāšanu, atbilstību Etiķetēšanas direktīvām un izcelsmes norādi (piem., izotopu metodes), - elektronisku izsekošanu barības un pārtikas ķēdē. 3.4. Politikas 4. temats. Eiropa — pasaules partneris KPC atbalstīs ES lēmumu pieņemšanu ārējo attiecību instrumentu jomā (sadarbība attīstībai, tirdzniecība) un to instrumentu jomā, ar ko reaģē uz krīzēm, tostarp stabilitātes un humānas palīdzības instrumentiem. 3.4.1. Darba kārtības 4.1. punkts. Globāla drošība KPC vēl vairāk atbalstīs Kopienas rekonstrukcijas un humānas palīdzības programmas ar jaunām tehnoloģijām (tostarp kosmosa tehnoloģijām, ģeotelpisko analīzi, informāciju internetā, reālā laika informācijas sistēmām), lai nodrošinātu dažāda līmeņa intervenci (no gatavības līdz ātrai reaģēšanai un darbībām uz vietas) ar mērķi reaģēt uz aizmirstu krīžu identificēšanu, agro brīdināšanu par iespējamām krīzēm, cilvēku vajadzību novērtējumu un atbalstu, integrētu reaģēšanu uz krīzi un postījumu novērtējumu pēc krīzes. Tiks atbalstīta arī starptautiskā humānā palīdzība, paplašinot globālās katastrofu trauksmes un reaģēšanas sistēmas funkcionalitāti, lai aptvertu visdažādākās katastrofas, kas piemeklē cilvēkus, cieši sadarbojoties ar ANO aģentūrām (jo īpaši ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroju). KPC izveidos globālu ģeotelpisko datu bāzi un veicinās pakalpojumus (ātro kartēšanu), lai atbalstītu vadību krīzes situācijās un sekmētu drošību, sistēmu un standartu saderību datu apmaiņā starp sistēmām jo īpaši ar Padomes Situāciju centru ( SitCen ) un ES Satelītu centru. Šo pasākumu veic saistībā ar nākamo eksperimentālo GMES pakalpojumu izstrādāšanu. KPC atbalstīs stabilitātes instrumentu, risinot pārrobežu uzdevumus (ieroču neizplatīšana, cīņa ar nelegālu tirdzniecību un terorismu) un ilgākas globālās stabilitātes un drošības jautājumus. KPC strādās pie jautājumiem par masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu un divējāda lietojuma precēm un tehnoloģijām, tostarp izvedumu kontroli, robežkontroli, piegādes ķēžu drošību un valstu profilu. Sistēmas, kas minētā mērķa īstenošanai ir izstrādājamas turpmāk, ir arī izvedumu kontroles klasifikācijas sistēmas, informācijas apkopošanas sistēmas, datu glabāšanas sistēmas un daudzvalodu rīki datu iegūšanai tīmeklī. Paredzama liela integrācija ar attiecīgajiem KPC pasākumiem, kas noteikti Euratom īpašajā programmā. Attiecībā uz šo pieeju galvenās ir attālās uzrādes analīzes metodes un dažādas izcelsmes datu integrācijas un analīzes sistēmas (arī zemes novērošana un atvērtais pirmkods), kuras izmantos, lai atbalstītu vienoto rīcību atbilstīgi Kopējai ārpolitikai un drošības politikai ( CFSP ), Kimberli procesu, nelegālās tirdzniecības, arī ar kokmateriāliem un divējāda lietojuma precēm, kontroles mehānismus, ES miera programmu un konfliktu novēršanas programmas vispār. Šie pasākumi būs ieguldījums GMES iniciatīvas globālajā dimensijā. 3.4.2. Darba kartības 4.2.punkts. Sadarbība attīstībai Sākotnēji Āfrikā, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs izveidos ilgtspējīgas attīstības un vides observatoriju. Vides diagnostika un valstu profili, scenāriju izstrādāšana un politikas virzienu mijiedarbība būs trīs jomas, kurās noderēs informācijas apkopošana un sakaru sistēmas, kas ir Observatorijas pamatā. Ilgstoša resursu un vides parametru novērošana (piem., zemes platības, mežu platības, ugunsgrēki, bioloģiskā dažādība, piekrastes zonas, klimata neaizsargātība, utt.) veicinās tendenču analīzi. Attīstību nodrošinās ciešā saistībā ar GMES iniciatīvu un Āfrikas Vides monitoringa un ilgtspējīgas attīstības programmu. Observatorijas globālā kultūraugu monitoringa jomu attīstīs saistībā ar pārtikas nodrošinātību un Kopienas iniciatīvu nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai. Pētniecības darbs būs veltīts galvenokārt jaunām pārtikas piegādes un pārtikas vajadzību novērtēšanas metodēm, pārtikas nodrošinātības informācijas sistēmām un neaizsargātības novērtējumiem. Piegādātie galaprodukti būs „orientēti uz klientu”, t.i., šajā konkrētajā gadījumā izstrādāti tā, lai atbilstu jaunattīstības valstu vajadzībām un lai tās tos varētu pārvaldīt. Stiprinās sadarbību ar galvenajiem dalībniekiem ( FAO, EUMETSAT, WFP, ESA GMES-GMFS ). Ētiskie aspekti Īstenojot šo īpašo programmu un no tās izrietošos pētījumus, jāievēro ētikas pamatprincipi. Tie cita starpā ietver principus, kas minēti ES Pamattiesību hartā, tostarp šādus: cilvēka cieņas un cilvēka dzīvības aizsardzība, personas datu un privātās dzīves aizsardzība, kā arī dzīvnieku un vides aizsardzība saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un attiecīgo starptautisko konvenciju un rīcības kodeksu jaunākajām versijām, piemēram, Helsinku Deklarāciju, Eiropas Padomes Konvenciju par cilvēktiesībām un biomedicīnu, kas parakstīta 1997. gada 4. aprīlī Ovjedo, un tās Papildu protokolus, ANO Konvenciju par bērnu tiesībām, UNESCO pieņemto Vispārējo deklarāciju par cilvēka genomu un cilvēktiesībām, ANO Bioloģisko un toksisko ieroču konvenciju ( BTWC ), Starptautisko līgumu par pārtikas un lauksaimniecības augu ģenētiskajiem resursiem un attiecīgās Pasaules veselības organizācijas (PVO) rezolūcijas. Ņems vērā arī atzinumus, ko izteikusi Eiropas Padomdevēju grupa biotehnoloģijas ētikas jautājumos (1991-1997) un Eiropas Dabaszinātņu un jauno tehnoloģiju ētikas grupa (no 1998. gada). Saskaņā ar subsidiaritātes principu un Eiropā pastāvošo pieeju dažādību pētniecības projektu dalībniekiem jāievēro tiesību akti, noteikumi un ētikas noteikumi, kas ir spēkā valstīs, kurās veiks pētījumus. Katrā ziņā piemēro valstu noteikumus un konkrētā dalībvalstī vai citā valstī aizliegtu pētījumu veikšanu neatbalsta ar Kopienas finansējumu ne šajā dalībvalstī, ne citā valstī. Vajadzības gadījumā pētniekiem, kas piedalās pētniecības projektos, no attiecīgās valsts vai vietējās ētikas komitejas pirms pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbību uzsākšanas jāsaņem apstiprinājums. Komisija sistemātiski pārbaudīs ētikas aspektus priekšlikumiem, ar ko risina ētikas ziņā delikātus jautājumus, vai gadījumos, kad ētikas aspektiem nebūs veltīta pienācīga uzmanība. Īpašos gadījumos ētikas pārbaudi var veikt projekta īstenošanas laikā. Līgumam pievienotajā protokolā par dzīvnieku aizsardzību un labturību prasīts, lai Kopiena, izstrādājot un īstenojot Kopienas politikas virzienus, tostarp pētniecību, ņemtu vērā visas dzīvnieku labturības prasības. Padomes Direktīvā 86/609/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz to dzīvnieku aizsardzību, kurus izmanto izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem, prasīts, lai visi izmēģinājumi būtu plānoti tā, lai izvairītos no stresa, ciešanu un nevajadzīgu sāpju sagādāšanas izmēģinājuma dzīvniekiem, izmantotu minimālu dzīvnieku daudzumu, iekļautu dzīvniekus ar zemāku neiropsiholoģisko jutīgumu, un būtu tādi, kas vismazāk rada sāpes, ciešanas, stresu vai ilgstošu kaitējumu. Dzīvnieku ģenētiskā mantojumu mainīšana vai dzīvnieku klonēšana ir pieļaujama tikai tad, ja mērķi ir ētiski attaisnojami un apstākļi ir tādi, ka tiek garantēta dzīvnieku labturība un tiek ievēroti bioloģiskās daudzveidības principi. Šīs programmas īstenošanas laikā Komisija regulāri pārraudzīs zinātnes sasniegumus, kā arī valstu un starptautiskos noteikumus, lai ņemtu vērā situācijas turpmāko attīstību. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS. PēTNIECīBAS, TEHNOLOģIJU ATTīSTīBAS UN DEMONSTRēJUMU īPAšā PROGRAMMA, KAS IZPILDāMA, KOPīGAJAM PēTNIECīBAS CENTRAM VEICOT TIEšAS DARBīBAS ATBILSTīGI EIROPAS KOPIENAS PēTNIECīBAS, TEHNOLOģIJU ATTīSTīBAS UN DEMONSTRēJUMU SEPTīTO PAMATPROGRAMMU (2007—2013). 2. ABM / BUDŽETA LĪDZEKĻU SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM Attiecīgā(-ās) politikas joma(-as) un saistītais(-ie) pasākums/pasākumi. Tiešā pētniecība 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un saistītās tehniskās un administratīvās palīdzības pozīcijas(ex- B..A pozīcijas)), tostarp šādas: 10 02 Tieši finansētas pētniecības darbības apropriācijas (galīgo budžeta nomenklatūru septītajai pamatprogrammai sagatavos kā paredzēts). 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums: 2007—2013 (apstiprināms jaunajā finanšu perspektīvu sistēmā) 3.3. Budžeta informācija (pievienot rindas, ja vajadzīgs) Budžeta pozīcija | Izdevuma veids | Jauns | EBTA iemaksas | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu perspektīvas pozīcija | 10 01 05 | Neobl. | Nedif. | JĀ | JĀ | JĀ | Nr. [1a] | 10 02 | Neobl. | Dif.[17] | JĀ | JĀ | JĀ | Nr. [1a] | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums [18] miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata) Cilvēkresursu un saistītie izdevumi (NDA) | 8.2.5 d | 11,633 | 11,866 | 12,103 | 12,345 | 12,592 | 12,844 | 13,101 | 86,483 | Administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu un saistītos izdevumus, kas nav ietvertas pamatsummā (NDA) | 8.2.6 e | 0,807 | 0,824 | 0,840 | 0,857 | 0,874 | 0,891 | 0,909 | 6,002 | Kopējās orientējošās atbalsta izmaksas SA KOPĀ, ietverot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 5.674,377 | 7.183,791 | 8.677,340 | 10.316,316 | 11.981,867 | 13.605,871 | 15.378,756 | 72.818,319 | MA KOPĀ, ietverot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 2.701,204 | 4.800,186 | 6.845,974 | 8.748,741 | 10.356,602 | 11.983,321 | 27.382,292 | 72.818,319 | Ziņas par līdzfinansējumu Ja priekšlikums ietver dalībvalstu vai citu organizāciju (norādīt konkrēti) līdzfinansējumu, tad paredzamā līdzfinansējuma apjoms ir jānorāda šajā tabulā (var pievienot papildu rindas, ja ir paredzēts vairāku organizāciju līdzfinansējums): miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata) Līdzfinansētāja organizācija | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie | Kopā | f | SA KOPĀ, ietverot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānošanu ( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānošanu (Komisijas 2004. gada februāra Paziņojums par Finanšu plānu (2007—2013) KOM(2004) 101). ( Priekšlikums saistīts ar attiecīgās finanšu perspektīvas pozīcijas pārplānošanu. ( Iespējams, ka priekšlikums var prasīt Iestāžu nolīguma noteikumu piemērošanu[24] (piemēram, elastības instrumenta izmantošanu vai finanšu plāna pārskatīšanu). 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem ( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus. ( Priekšlikumam ir finansiālā ietekme, un tā ir šāda: Dažas asociētās valstis var dot papildu finansējumu pamatprogrammai, izmantojot asociācijas nolīgumus. miljoni EUR (līdz 1 zīmei aiz komata) Pirmsdarbības[Gads n-1] | Stāvoklis pēc darbības | Cilvēkresursu kopējais daudzums[25] | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | Šis skaitlis neietver īstermiņa personālu, bet attiecas uz ierēdņiem, kas atļauti JRC štatu tabulā. 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Jāīsteno īstermiņā vai ilgtermiņā Sniegt uz patērētāju orientētu zinātnisku un tehnisku atbalstu ES politikas veidošanas procesā, nodrošinot atbalstu pašreizējo politikas virzienu īstenošanai un pārraudzībai un atbildot uz jaunām politikas prasībām. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, un priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem, iespējamā sinerģija KPC galvenos resursus ir novirzījis, lai pildītu zinātniski tehnoloģiskos uzdevumus, kas izriet no kompleksi un vispusīgi aplūkotiem jautājumiem, kas saistīti ar ES politiku. 5.3. Mērķi, gaidāmie rezultāti un attiecīgie priekšlikuma rādītāji saistībā ar vadības līdzekļu sadali pa darbības jomām Darbs galvenokārt būs veltīts šādām politikas tematiskajām jomām, kas norādītas pielikumā. 1. Politikas 1. tematiskā joma. Pārticība uz zināšanām balstītā sabiedrībā. 2. Politikas 2. tematiskā joma. Solidaritāte un atbildīga resursu pārvaldība. 3. Politikas 3. tematiskā joma. Drošība un brīvība. 4. Politikas 4. tematiskā joma. Eiropa — pasaules partneris. 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto(-ās) metodi(-es). ( Centralizēta pārvaldīšana ( veic tieši Komisija ٱ netieši, deleģējot ٱ izpildaģentūrām ٱ Kopienu izveidotām institūcijām saskaņā ar Finanšu regulas 185. pantu ٱ dalībvalstu publiskā sektora iestādei/iestādēm, kuras veic publisko pasūtījumu ٱ Dalītā vai decentralizētā pārvaldīšana ٱ ar dalībvalstīm ٱ ar trešām valstīm ٱ Pārvaldīšana kopā ar starptautiskām organizācijām (lūdzu precizēt) Būtiskas piezīmes: 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Vispārīgie noteikumi KPC atbalsta gada un daudzgadu (t.i. pētniecības pamatprogrammu) plānošanas ciklus, izpildi, pārvaldību un novērtēšanu, izmantojot noteiktus galvenos darbības rādītājus un īpašus novērtēšanas pasākumus. KPC sniedz zinātnisku un tehnoloģisku atbalstu (galvenokārt Komisijas) lietotājiem ar darba programmu apmēram simts darbībām. Metodoloģijas, radītājus un kritērijus piemēro visam pasākumu kopumam un iekšējā JRC budžeta pozīcijām. Tādejādi novērtējums parasti aptver lielu skaitu, ja ne visas, JRC darba programmas budžeta pozīcijas. 6.2. Pārraudzības sistēma Katru gadu atbilstīgi Komisijas lēmumam[26] par Kopīgā pētniecības centra reorganizāciju un pildot pienākumus, kas izriet no īpašajām programmām (to ar kodoljautājumiem saistītajām un nesaistītajam daļām), KPC valde ar saviem novērojumiem attiecībā uz KPC gada ziņojumu īsteno KPC darba programmas īstenošanas ikgadējo pārraudzību. Tiek nodrošināta atbilstīga saikne ar netiešo darbību ikgadējo pārraudzību. 6.3. Novērtēšana Katru gadu KPC novērtē savu darbību rezultātu un ietekmi, izmantojot retrospektīvu metodoloģiju, ko piemēro salīdzinošās vērtēšanas procesam. Šīs novērtēšanas rezultātus tieši iekļauj nākama gada darba programmas plānošanā. Šajā periodiskajā darbības pārskatā izmantotie rādītāji un kritēriji ir tieši saistīti ar darbību rezultātiem un KPC uzņēmuma galvenajiem darbības rādītājiem. Līdz šim KPC divas reizes gadā ir veicis aptaujas par lietotāju apmierinātību. Jaunās pamatprogrammas nolūks ir sākt izmantot nepārtrauktu lietotāju atsauksmju vākšanas sistēmu, kas būs saistīta ar ikgadējiem darbību pārskatiem. Atbilstīgi Komisijas noteikumiem un labo praksi attiecība uz tās novērtēšanas pasākumiem tiks izdarīts vidus posma pārskats 3,5 gadus pēc septiņu gadu ilgās pētniecības pamatprogrammas sākuma. Šo novērtējumu veiks augsta līmeņa ārējie eksperti, un tajā izmantos apkopoto informāciju, kas iegūta no ikgadējā darbību pārskatā, kā arī citiem avotiem, kā aptaujas par lietotāju apmierinātību. Pēdējais retrospektīvais novērtējums tiks veikts septiņu gadu pamatprogrammas beigās. 6.3.1. Provizoriskais novērtējums KPC darba programmu atjauno katru gadu, bet pētniecības process attīstās ilgākā laika posmā. Tādejādi ar ikgadējo darbību pārskatu sniedz arī pamatīgu provizorisku novērtējumu. Pasākumi, kas veikti pēc vidus posma/retrospektīvā novērtējuma (līdzīga pieredze, kas gūta iepriekš) Iepriekšējie novērtējumi atklāja īpatnības KPC darbībās, kuru dēļ iekšējie Komisijas novērtēšanas noteikumi ir jāinterpretē (t.i. rezultātu novērtēšana, efektivitāte, lietderība, blakus parādības, ilgtspēja utt.) Šīs īpatnības ir norādītas turpmāk. 15. KPC īsteno darba programmu ar apmēram simts pasākumiem, kas savukārt atbalsta Komisijas politikas virzienus. 16. Nav standarta izmaksu un ieguvumu analīzes modeļu, ko varētu piemērot KPC pasākumu darbībai un novērtēšanai. 17. Joma, ko ietekmē KPC darbs, ir Eiropas politikas veidotāju līmenī, nevis kopumā Eiropas sabiedrības līmenī. Nepietiek ar to, ka KPC vērtē savus rezultātus kā zinātniska organizācija, kas pats par sevi jau ir uzdevums. Apvienojot zinātniskas organizācijas aspektus un Komisijas dienesta raksturu, patiesais KPC uzdevums ir novērtēt savu pasākumu ietekmi vispirms uz politikas veidotajiem un pēc tam uz to izstrādātajiem politikas virzieniem. KPC, guvis sākotnējo pieredzi pēdējā pamatprogrammā, arvien vairāk veido savus pasākumus tā, lai tos varētu pietiekami novērtēt. Turklāt visu atsevišķo darbību novērtēšanas rezultāti ir jāintegrē, lai novērtētu kopējo KPC darba rezultātu. Tādēļ KPC novērtējumus tagad papildina vairāki atbalsta pasākumi, ar ko nodrošina apkopotu informāciju, lai atbalstītu - gada plānošanas, izpildes un novērtēšanas ciklu un ar to saistīto lēmumu pieņemšanu, un - daudzgadu vidus posma un retrospektīvos novērtējumus. - Tādēļ KPC izstrādāja un īstenoja periodiskos darbības pārskatus ( PAR ), analizējot savu atsevišķo darbību rezultātus 2003. un 2004. gadā. PAR ir vairāki mērķi. - PAR novērtē KPC pasākumus atbilstīgi labi definētai metodoloģijai, - PAR atbalsta darba programmu plānošanu nākamajam gadam; - PAR rezultātā veidojas visaptveroša datu bāze, kas atbalsta dažādu ziņojumu sniegšanas pienākumu veikšanu, - PAR veido daļēji kvantitatīvu datu bāzi, kas ir izdevīgi turpmāko KPC novērtējumu veikšanai, - PAR ļauj iegūt uzņēmuma līmeņa rādītājus no dažādiem zemākiem līmeņiem, tostarp no darbības līmeņa. PAR pārskatīšanas mehānisms paredzēts viena gada periodiem, un to turpinās izstrādāt pašreizējā īpašajā programmā. 6.3.2. Turpmākas novērtēšanas noteikumi un biežums Katru gadu veiks periodisko darbības pārskatu un pamatprogrammas īstenošanas pārraudzību. Pašlaik aptauju par lietotāju apmierinātību izdara reizi divos gados. Turpmāk var tikt sākts nepārtrauktāks process. Vidus posma novērtējumu īstenos 3,5 gadus pēc Septītās pamatprogrammas sākuma. Retrospektīvs novērtējums būs Septītās pamatprogrammas beigās. 7. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMI Jāveic arī atbilstīgi pasākumi, lai nepieļautu pārkāpumus un krāpšanu, ka arī attiecīgi jārīkojas, lai atgūtu zaudētos, nepareizi izmaksātos vai izmantotos naudas līdzekļus, saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus minētajai finanšu regulai un turpmākiem grozījumiem, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[27], Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[28], un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF )[29]. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi to finansiālo izmaksu izteiksmē Saistību apropriācijas miljonos EUR (līdz 3. zīmei aiz komata) Pārējais paredzētais personāls[32], ko finansē atbilstoši XX 01 04/05. pantam. | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | KOPĀ[33] | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | Šis izklāsts ir par KPC situāciju, ja personāls galvenokārt ir „KPC” un, izņemot tieši pētniecības projektam piesaistīto personālu, ja to vada kā vienu grupu pasākumiem, kas ir un nav saistīti ar kodoljautājumiem. Administratīvais, tehniskais un atbalsta personāls var strādāt abām programmām vienā un tajā pašā dienā un vietā. Attiecība starp personālu, kas nav saistīts ar kodoljautājumiem, un visu personālu var mainīties pamatprogrammas izpildes laikā, taču saglabājot 70 % līmeni. Skaitlis 1944 attiecas uz paredzētajiem darbiniekiem. 8.2.2. No darbības izrietošo uzdevumu saraksts Uzdevumi izriet no ar kodoljautājumiem nesaistītās tiešās pētniecības īpašās programmas. 8.2.3. Cilvēkresursu avoti (paredzētie) (Ja norādīts vairāk nekā viens avots, lūdzu norādīt amatu skaitu saistībā ar katru avotu). ( Programmas pārvaldībai konkrētajā brīdī paredzētie amati, kas jāaizstāj vai jāpapildina ( Amati, kas n gadam paredzēti iepriekš saskaņā ar gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu ( Amati, kas pieprasāmi, veicot nākamā gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu ( Amati, kuru izpildītāji aizstājami no esošajiem vadības dienesta resursiem (iekšējā pārcelšana) ( Amati, kas nepieciešami attiecīgajam gadam, bet nav paredzēti, veicot konkrētā gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu 8.2.4. Pārējie pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 05 – izdevumi administratīvai vadībai ) [34] miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata) 8.2.6. Pārējie administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā[35] miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata) | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads un 2013. gads | KOPĀ | XX 01 02 11 01 – Komandējumi | 0,320 | 0,326 | 0,333 | 0,339 | 0,346 | 0,713 | 2,376 | XX 01 02 11 02 – Apspriedes un konferences | 0,010 | 0,010 | 0,011 | 0,011 | 0,011 | 0,023 | 0,076 | XX 01 02 11 03 – Komitejas[36] | 0,478 | 0,487 | 0,497 | 0,507 | 0,517 | 1,065 | 3,550 | XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultācijas | XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas | 2 Pārējie vadības izdevumi kopā (XX 01 02 11) | 3 Pārējie administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Administratīvie izdevumi kopā, izņemot cilvēkresursu un saistītās izmaksas (NAV ietverti pamatsummā) | 0,807 | 0,824 | 0,840 | 0,857 | 0,874 | 1,801 | 6,002 | - Aprēķins — Pārējie administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā Šie skaitļi provizoriski aprēķināti, pamatojoties uz 2006. gada PTA ĢD pieprasītajām summām, kas palielinātas par 2% atbilstīgi paredzētājai ikgadējai inflācijai ( Fiche 1 REV ) Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz ar piešķīrumu vadošajam ĢD saskaņā ar ikgadējo resursu sadalījuma procedūru. Amatu sadalījumā jāņem vērā galīgā amatu pārdale starp nodaļām, pamatojoties uz jaunajām finanšu perspektīvām. [1] KOM(2005) 119. [2] KOM(2005) 118. [3] SEK(2005) 430. [4] KOM(2005) 387. [5] Atbilstoši Komisijas dienestu darba dokumentam Ziņojums par Eiropas tehnoloģiju platformām un Kopīgajām tehnoloģiju iniciatīvām: Valsts un privātās partnerības veicināšana, lai strauji palielinātu Eiropas rūpniecisko konkurētspēju - SEK(2005) 800, 10.6.2005. [6] Progresīva pētniecība: Izaicinājums Eiropai. Augsta līmeņa ekspertu grupas ziņojums, Eiropas Komisija, 2005. gada maijs. [7] Ceļā uz jaunu pētniecības infrastruktūru Eiropai: ESFRI „Iespēju saraksts” 2005. marts www.cordis.lu/esfri/. [8] OV C , , lpp. . [9] OV C , , lpp. . [10] OV C , , lpp. . [11] OV C , , lpp. . [12] KPC uzdevums ir sniegt uz klientu orientētu zinātnisko un tehnisko atbalstu ES politikas virzienu noteikšanai izstrādāšanai, īstenošanai un pārraudzībai. KPC ir Eiropas Komisijas dienests un darbojas kā Eiropas Savienības zinātnes un tehnoloģijas etaloncentru. Tas ir saistīts ar politikas veidošanas procesu, kalpo dalībvalstu vispārējām interesēm un vienlaikus nav atkarīgs no īpašām privātām vai valsts interesēm. [13] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. [14] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. [15] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. [16] Var finansēt zinātnisko izpēti, kas saistīta ar dzimumdziedzeru vēža ārstēšanu. [17] Nediferencētās apropriācijas, še turpmāk — „ NDA ”. [18] Tabulā noradītie skaitļi attiecas uz visas EK pamatprogrammas izdevumiem - sk. KOM(2005) 119. [19] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā. [20] Maksājumu apropriācijas attiecas uz 2013. gadu un turpmākajiem gadiem. [21] Izdevumi, kas ietverti xx. sadaļas xx 01 05. pantā. [22] Maksājumu apropriācijas attiecas uz 2013. gadu un turpmākajiem gadiem. [23] Izdevumi xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 05. pantu. [24] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [25] Tabulā norādītie skaitļi attiecas tikai uz darbiniekiem, ko finansē pēc štatu saraksta par visām tiešajām darbībām, par kurām atbild JRC ģenerāldirektorāts . Tādēļ šie skaitļi neietver štatu saraksta amatus no darbības budžeta un štatu saraksta amatus netiešajām darbībām - sk. dokumentus KOM(2005) 440, 441, 442, 443, 444. [26] OV L 107, 30.4.1996., 12. lpp. — 96/282/Euratom . [27] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. [28] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. [29] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. [30] Ar to saistītās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [31] Ar to saistītās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [32] Ar to saistītās izmaksas ir ietvertas pamatsummā. [33] Tabulā norādītie skaitļi attiecas tikai uz darbiniekiem, ko finansē pēc štatu saraksta par visām tiešajām darbībām, par kurām atbild JRC ģenerāldirektorāts . Tādēļ šie skaitļi neietver štatu saraksta amatus no darbības budžeta un štatu saraksta amatus netiešajām darbībām - sk. dokumentus KOM(2005) 440, 441, 442, 443, 444. [34] Tabulā noradītie skaitļi attiecas uz visas EK pamatprogrammas izdevumiem - sk. KOM(2005) 119. [35] Tabulā noradītie skaitļi attiecas uz visas EK pamatprogrammas izdevumiem - sk. KOM(2005) 119. [36] Eiropas Pētniecības padomdevēja valdes ( EURAB ) komiteja.