Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko attiecībā uz 2014.–2018. gada perioda finanšu shēmu groza Regulu (EK) Nr. 1166/2008, kas attiecas uz lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu /* COM/2013/0757 final - 2013/0367 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Ar šo iniciatīvu paredzēts nodrošināt 2016. gada lauku saimniecību struktūras apsekojuma un saistīto projektu finansējumu. Regulā (EK) Nr. 1166/2008, kas attiecas uz lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu, noteikts, ka lauku saimniecību struktūras apsekojumi (LSSA) 2010. gadā jāveic kā lauku saimniecību skaitīšana, savukārt 2013. un 2016. gadā ― kā izlases veida apsekojumi. Turklāt regulā noteikts, ka 2010. vai 2011. gadā jāveic lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojums. Lai veiktu šos apsekojumus, dalībvalstīm un Komisijai nepieciešams ievērojams finansējums. Saskaņā ar regulu ES var segt maksimāli 75 % no dalībvalsts izmaksām, kuras radušās, veicot šos apsekojumus. Katrai valstij ir noteiktas maksimālās atmaksājamās summas. Apsekojumi ir iekļauti divos daudzgadu finanšu shēmas periodos, tāpēc nebija iespējams paredzēts visu finansējumu vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1166/2008 14. pantu budžeta lēmējinstitūcija un likumdevēja iestāde pēc Komisijas priekšlikuma nosaka 2016. gada LSSA finanšu shēmu, pamatojoties uz jauno finanšu shēmu periodam, kas sākas 2014. gadā. Turklāt jāņem vērā Horvātijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Tas nozīmē, ka regula jāgroza, lai iekļautu arī maksimālo ieguldījumu Horvātijai. Eiropas Statistikas sistēmas (ESS) stratēģijā teikts, ka Eiropas Statistikas sistēmas komitejai būtu jābūt padomdevējai un jāpalīdz Komisijai izmantot īstenošanas pilnvaras. Tas nozīmē, ka Lauksaimniecības statistikas pastāvīgā komiteja komitoloģijas procedūrās būtu jāaizstāj ar ESSK. Ar šo priekšlikumu Regula Nr. 1166/2008 tiek atjaunināta šādi: i) tiek izveidota 2014.–2018. gada finanšu shēma; ii) tiek noteikts ES maksimālais finansiālais ieguldījums Horvātijai, lai segtu izmaksas, kas radušās, veicot LSSA; un iii) tiek mainīta komiteja, kas palīdz Komisijai. Lauku saimniecību struktūras apsekojumi, pamatojoties uz tiesību aktiem, kopš 1966. gada Eiropas Savienībā ir veikti saskaņoti. Pašreizējā Regula Nr. 1166/2008 ir viena no tiesību aktiem par šo jomu, tāpēc priekšlikums mainīt šo regulu pilnībā atbilst Eiropas statistikas programmai un Savienības politikai. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI Galvenās apspriešanās ar dažādām ieinteresētām personām un citām ieinteresētām pusēm notika laikā, kad tika izstrādāta Regula Nr. 1166/2008. Šo priekšlikumu Komisijas dienesti novērtēja, ņemot vērā vajadzību pēc LSSA datiem. Priekšlikumu apsprieda ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgo komiteju. Tika veikts iniciatīvas ex-ante novērtējums. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Ar regulu groza Regulu Nr. 1166/2008, kas attiecas uz lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu. Ar to izveido finanšu shēmu 2016. gada lauku saimniecību struktūras apsekojumiem, nosaka maksimālo finanšu ieguldījumu, lai segtu Horvātijas apsekojuma izmaksas, un aizstāj komiteju, kura palīdz Komisijai izmantot īstenošanas pilnvaras. Eiropas statistikas sagatavošanas juridisko pamatu nodrošina 338. pants Līgumā par Eiropas Savienības darbību. Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņem statistikas sagatavošanas pasākumus, ja tas vajadzīgs Savienības darbību veikšanai. Šajā pantā izklāstītas prasības attiecībā uz Eiropas statistikas sagatavošanu un prasīta atbilstība taisnīguma, ticamības, zinātniskās neatkarības, izmaksu lietderības un statistiskās konfidencialitātes standartam. Priekšlikums atbilst gan subsidiaritātes, gan proporcionalitātes principam, jo tas skar nelielus grozījumus Regulā Nr. 1166/2008; daži grozījumi jau paredzēti likumdošanas procedūrās, kuras izmantotas, lai pieņemtu minēto regulu. Ierosinātais instruments: regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo ar priekšlikumu groza spēkā esošu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu. Komisija 2013. gada 27. jūnijā pieņēma Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikumu, pielāgojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam virkni tiesību aktu, kuros bija paredzēts izmantot regulatīvo kontroles procedūru (2013/0218 (COD)). Regula (EK) Nr. 1166/2008, kas attiecas uz lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu, bija viens no tiem pamataktiem, kurus pielāgoja noteikumiem par deleģētajiem aktiem. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Lauku saimniecību struktūras apsekojumu veikšana ir dārga, tāpēc, lai apmierinātu informācijas prasības, ir nepieciešams ievērojams dalībvalstu un Komisijas finansējums. Saskaņā ar Regulu Nr. 1166/2008 dalībvalstīm atlīdzinās maksimāli 75 % no to izmaksām; katrai valstij ir noteiktas maksimālās atmaksājamās summas. Nepieciešamās summas ir paredzētas regulā, izņemot Horvātiju, kura Eiropas Savienībai pievienojās tikai 2013. gadā. Turklāt ir iekļautas apropriācijas, kas vajadzīgas to datubāzes sistēmu pārvaldībai, uzturēšanai un izstrādei, kuras izmanto Komisijā, lai apstrādātu dalībvalstu iesniegtos datus. Kopējās 2014.–2018. gada perioda finanšu shēmas kopsumma ir EUR 20 650 000. Ar nolūku apmierināt lauksaimniecības statistikas augstās kvalitātes prasības un nodrošināt, lai savāktā informācija būtu pieejama un tiktu iespējami efektīvi izmantota, vajadzīgi pasākumi, ar ko uzlabo metodoloģiju un rod iespējas samazināt respondentu un valstu statistikas iestāžu slogu, vienlaikus apmierinot jaunās vajadzības pēc informācijas. Tā rezultātā tika izstrādāts priekšlikums, ar ko, ievērojot Komisijas iekšējo procedūru, Eurostat piešķirtas papildu apropriācijas administratīviem nolūkiem datubāzes un metodoloģijas aspektu izstrādei. . 2013/0367 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko attiecībā uz 2014.–2018. gada perioda finanšu shēmu groza Regulu (EK) Nr. 1166/2008, kas attiecas uz lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Regulā (EK) Nr. 1166/2008, kas attiecas uz lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 571/88[1], noteikts, ka dalībvalstīm 2010., 2013. un 2016. gadā jāveic lauku saimniecību struktūras apsekojumi, par kuriem tās saņem Savienības maksimālo finanšu ieguldījumu 75 % no izmaksām, kas radušās, veicot apsekojumus, un atkarībā no noteiktajām maksimālajām summām. (2) Lai veiktu lauku saimniecību struktūras apsekojumus un apmierinātu Savienības informācijas prasības, nepieciešams ievērojams dalībvalstu un Savienības finansējums. (3) Regulā (EK) Nr. 1166/2008 tika paredzēts finansējums apsekojumu programmas īstenošanai, tostarp to datubāzes sistēmu pārvaldībai, uzturēšanai un izstrādei, kuras izmanto Komisijā, lai apstrādātu dalībvalstu iesniegtos datus, un tika noteikta summa 2008.–2013. gada periodam. (4) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1166/2008 14. panta 2. punktu budžeta lēmējinstitūcijai un likumdevējai iestādei pēc Komisijas priekšlikuma būtu jānosaka summa 2014.–2018. gada periodam, pamatojoties uz jauno finanšu shēmu periodam, kas sākas 2014. gadā. (5) Ar ierosināto finansējumu būtu jāsedz vienīgi lauku saimniecību struktūras apsekojumu veikšana 2016. gadā un saistītā to datubāzes sistēmu pārvaldība, uzturēšana un izstrāde, kuras izmanto Komisijā, lai apstrādātu dalībvalstu iesniegtos datus. (6) Ņemot vērā Horvātijas pievienošanos un nepieciešamību 2016. gadā veikt apsekojumus par lauku saimniecību struktūru šajā dalībvalstī, būtu jānosaka maksimālais Savienības ieguldījums katram apsekojumam Horvātijā; šis pielāgojums ir vajadzīgs pievienošanās sakarā, un tas nav paredzēts Pievienošanās aktā. (7) Ar Padomes 1972. gada 31. jūlija Lēmumu 72/279/EEK[2] izveidotā Lauksaimniecības statistikas pastāvīgā komiteja saskaņā ar leģislatīvajiem aktiem lauksaimniecības statistikā sniedz padomu un palīdzību Komisijai, tai izmantojot īstenošanas pilnvaras. (8) Atbilstoši jaunajai Eiropas Statistikas sistēmas (ESS) struktūras stratēģijai, kuras mērķis ir uzlabot koordināciju un partnerību ESS, Eiropas Statistikas sistēmas komitejai, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku[3], būtu jābūt padomdevējai un jāpalīdz Komisijai izmantot īstenošanas pilnvaras. Pirms iesniegt jautājumu ESSK, Komisija turpinās apspriesties ar lauksaimniecības un zivsaimniecības statistikas ekspertiem. (9) Atsauce uz Lauksaimniecības statistikas pastāvīgo komiteju būtu jāaizstāj ar atsauci uz Eiropas Statistikas sistēmas komiteju. (10) Ir notikusi apspriešanās ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgo komiteju. (11) Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1166/2008, (12) . IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Regulu (EK) Nr. 1166/2008 groza šādi: 1) regulas 13. pantam kā jaunu 5. punktu pievieno šādu punktu: “5. Lauku saimniecību struktūras apsekojumam 2016. gadā maksimālā summa Horvātijai ir EUR 500 000.” Panta 5. punkts kļūst par 6. punktu.; 2) regulas 14. pantu groza šādi: a) panta 2. punktu aizstāj ar šādu: “2. 2016. gada lauku saimniecību struktūras apsekojumu īstenošanai paredzētais Savienības finansējums, tostarp apropriācijas, kas vajadzīgas to datubāzes sistēmu pārvaldībai, uzturēšanai un izstrādei, kuras izmanto Komisijā, lai apstrādātu datus, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar šīs regulas noteikumiem, 2014.–2018. gada periodam ir EUR 20 650 000.”; b) pantam pievieno šādu 4. punktu: “4. Komisija īsteno Savienības finansiālo atbalstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam[4].”; 3) iekļauj šādu 14.a pantu: "14.a pants Eiropas Savienības finansiālo interešu aizsardzība 1. Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus. 2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri programmas ietvaros ir saņēmuši Savienības līdzekļus. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt pārbaudes un apskates uz vietas pie saimnieciskās darbības subjektiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 noteiktajām procedūrām, lai noskaidrotu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu, nav notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses. Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas un pārbaudes, un apskates uz vietas.”; 4) regulas 15. pantu aizstāj ar šādu: “15. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz Eiropas Statistikas sistēmas komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulas (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[5], nozīmē. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.” 2. pants Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko attiecībā uz 2014.–2018. gada perioda finanšu shēmu groza Regulu (EK) Nr. 1166/2008, kas attiecas uz lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[6] 3403 ― Statistiskās informācijas sagatavošana 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[7] X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Jaunu izaugsmes un sociālās kohēzijas avotu rašana un plaukstoša lauku ekonomika 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. 1 Nodrošināt, lai politikas veidotāju un citu ieinteresēto personu, tostarp sabiedrības, rīcībā būtu saskaņoti statistikas dati par Eiropas Savienības lauku saimniecību struktūru 2016. gadā. Attiecīgās ABM/ABB darbības 3403 ― Statistiskās informācijas sagatavošana 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. Paredzot finansējumu 2014.–2018. gada periodam, lai atbalstītu 2016. gada LSSA, ar priekšlikumu paredzēts nodrošināt turpmāku finanšu atbalstu dalībvalstīm, lai tās varētu vākt datus par lauku saimniecību struktūru. Ar ierosināto programmu paredzēts nodrošināt atbalsta turpināšanu kopējās lauksaimniecības politikas (tostarp jaunās KLP 2020) uzraudzībai un īstenošanai, dodot iespēju turpināt informācijas vākšanu, lai noteiktu strukturālās lauksaimniecības pārmaiņas laika gaitā, jo tas nepieciešams, lai analizētu tendences ES lauksaimniecībā. Kopējā lauksaimniecības politika (ja ņem vērā lauku attīstības politiku) ir bijusi un joprojām ir ļoti svarīga ES politika budžeta izteiksmē (proti, 30–40 % no kopējā ES budžeta), un ir ļoti svarīgi spēt novērtēt politikas ietekmi uz lauksaimniecības attīstību. Ar šo iniciatīvu tiek nodrošināts pastāvīgs finanšu atbalsts dalībvalstīm, lai tās varētu vākt datus par lauku saimniecību struktūru un nodrošināt datu rindas un pastāvīgu tās informācijas sniegšanu, kas vajadzīga kopējās lauksaimniecības politikas uzraudzībai un īstenošanai. Visi pārējie spēkā esošā tiesiskā regulējuma aspekti nemainīsies, un nav paredzama jauna ietekme. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. Priekšlikuma īstenošanu uzraudzīs, izmantojot: i) darba grupas sanāksmes ar dalībvalstīm; ii) datu kopu validēšanu saskaņā ar datu sniedzēju rokasgrāmatā norādītajiem noteikumiem; un iii) valstu metodoloģijas ziņojumu analīzi. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Uz lauku saimniecību struktūras apsekojumiem (2010. gada skaitīšanu un 2013. un 2016. gada izlases veida apsekojumiem) attiecas Regula (EK) Nr. 1166/2008. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Ir vajadzība saskaņoti vākt datus, lai varētu izdarīt salīdzināmus ES līmeņa secinājumus saistībā ar kopējo lauksamniecības politiku. Klimata un vides nosacījumu dažādība Eiropas Savienības reģionos un līdz ar to atšķirīgā lauksaimniecības prakse stiprina argumentu par labu Savienības līmeņa pieejai. Rīcība saskaņā ar subsidiaritātes principu ļauj valstīm lemt par to, kā vākt datus (personiskas intervijas, apsekojums pa pastu, apsekojums, izmantojot internetu vai tālruni, citu administratīvu avotu izmantošana utt.), tomēr saskaņā ar regulu virkne saskaņotas informācijas jāvāc, izmantojot kopīgas definīcijas (dalībvalstis atkarībā no lauksaimniecības realitātes tās varētu saprast atšķirīgi). Tāpēc, lai iegūtu salīdzināmu informāciju par lauksaimniecību ES līmenī, ir nepieciešama ES rīcība. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas LSS apsekojumam ir diezgan sarežģīta struktūra, tāpēc dalībvalstīm jāiegulda ievērojams darbs; vadoties pēc tā, dalībvalsts pārstāvji, kuri īsteno apsekojumu dalībvalstīs, sniedz ziņojumus darba grupā (patlaban tiek vākta informācija par aptuveni 200 mainīgajiem lielumiem par katru apsekojamo lauku saimniecību). LSSA darba grupas sanāksmēs tika veikta apspriešanās par respondentu un to organizāciju slogu, kuras ir atbildīgas par datu vākšanu. Apspriešanās liecina, ka vajadzīgo datu vākšana rada ievērojamu slogu dalībvalstīm (statistikas iestādēm un respondentiem) un, lai nodrošinātu augstas kvalitātes datus, bieži ir nepieciešamas personiskas intervijas. Dalībvalstīm un Komisijai vajadzīgs ievērojams finansējums, lai veiktu apsekojumus un savāktu vajadzīgo informāciju; pieredze liecina, ka dalībvalstu izmaksas var ievērojami pārsniegt ES ieguldījumu (maksimāli 75 % no katrai valstij noteiktajām summām). 2010. un 2013. gada apsekojuma finanšu shēma tika noteikta Regulā Nr. 1166/2008, savukārt budžeta lēmējinstitūcija un likumdevēja iestāde pēc Komisijas priekšlikuma nosaka 2016. gada LSSA finanšu shēmu, pamatojoties uz jauno finanšu shēmu periodam, kas sākas 2014. gadā, kā paredzēts Regulā Nr. 1166/2008. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem Lauku saimniecību struktūras apsekojumiem uz ES pamata ir ļoti sena vēsture – tie veikti kopš 1966./1967. gada un uz tiem attiecies tiesiskais regulējums. Pašreizējais spēkā esošais tiesību akts (Regula Nr. 1166/2008) attiecas uz apsekojumiem, kas plānoti 2010. gada lauksaimniecības skaitīšanai, un 2013. un 2016. gada izlases veida apsekojumiem. Ir paredzēta jauna likumdošanas iniciatīva, lai turpinātu šo apsekojumu programmu pēc 2016. gada, ar mērķi turpināt atbalstīt KLP 2020 (un turpmāk) izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un novērtēšanu. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme × Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva – × Priekšlikums/iniciatīva spēkā no [2014. gada 1. janvāra] līdz [2018. gada 31. decembrim] – × Finansiālā ietekme no 2014. līdz 2019. gadam ¨ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva – Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG., – pēc kura turpinās normāla darbība 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi[8] x Tieša pārvaldība, ko īsteno Komisija – x tās departamenti, tostarp darbinieki Savienības delegācijās – ¨ izpildaģentūras ¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ¨ Netieša pārvaldība, izpildes uzdevumus deleģējot – ¨ trešām valstīm vai to ieceltām struktūrām – ¨ starptautiskajām organizācijām un to aģentūrām (norādīt) – ¨EIB vai Eiropas Investīciju fondam – ¨ struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 208. un 209. pantā – ¨ publisko tiesību subjektiem – ¨ struktūrām, uz kurām attiecas privāttiesības un kuras veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja misiju, ja vien tās sniedz pietiekamas finanšu garantijas – ¨ struktūrām, uz kurām attiecas dalībvalsts privāttiesības, kurām uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pietiekamas finanšu garantijas – ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP jomā saskaņā ar LES V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā – Ja norādīts vairāk nekā viens pārvaldības veids, sniedziet informāciju sadaļā “Piezīmes”. Piezīmes 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Dotāciju saņēmējiem jāsniedz savāktie dati un attiecīgais metodoloģijas ziņojums. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski Potenciālie datu kvalitātes un savlaicīguma jautājumi 2.2.2. Paredzētās kontroles metodes Tiks uzraudzīti datu kopām piemērotie validēšanas noteikumi, kuri jāpaziņo dalībvalstīm iepriekš; kā arī termiņu ievērošana. Par katru apsekojumu tiks pieprasīts valsts metodoloģijas ziņojums. Tiks pārbaudītas attiecināmās izmaksas. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus. Papildus tam, ka tiks piemēroti visi regulatīvie kontroles mehānismi, Eurostat atbilstoši Komisijas jaunajai krāpšanas apkarošanas stratēģijai (CAFS), kura tika pieņemta 2011. gada 24. jūnijā, izstrādās krāpšanas apkarošanas stratēģiju 2014.–2017. gadam. Tas nodrošinās, piemēram, ka ar krāpšanas apkarošanu saistītā iekšējā uzraudzība būs pilnībā pielāgota CAFS un ka pieeja saistībā ar krāpšanas riska pārvaldību būs virzīta uz to, lai noteiktu krāpšanas riska jomas un nodrošinātu atbilstošu reakciju. Nepieciešamības gadījumā tiks izveidotas sadarbības tīkla grupas un konkrēti IT rīki, lai analizētu krāpšanas gadījumus. Eurostat ir definējis 2013.–2017. gada kontroles stratēģiju, kas papildina izdevumu īstenošanu. Šīs stratēģijas pasākumi un rīki ir pilnībā piemērojami ierosinātajai regulai. Vienkāršojot un piemērojot izmaksu lietderības principam atbilstošas uzraudzības procedūras, kā arī veicot uz risku balstītas ex-ante un ex-post kontroles, samazināsies krāpšanas iespēja un tiks uzlabota krāpšanas novēršana. Kontroles stratēģijā ietilpst informēšanas pasākumi un atbilstoša apmācība saistībā ar krāpšanas apkarošanu. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · Esošās budžeta izdevumu pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs [Izdevumu kategorija……………..] || Dif./nedif. ([9]) || No EBTA[10] valstīm || No kandidātvalstīm[11] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē 2 || 05 08 02 Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ · No jauna veidojamās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs [Izdevumu kategorija…………….] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē || [XX.YY.YY.YY] || || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 2. numurs || Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi AGRI ĢD || || || 2014 || 2015 [12] || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || KOPĀ  Darbības apropriācijas || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs 05 08 02[13] || Saistības || (1) || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || || 20,650 Maksājumi || (2) || || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1a) || || || || || || || Maksājumi || (2a) || || || || || || || Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[14] || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs || || (3) || || || || || || || KOPĀ — apropriācijas AGRI ĢD || Saistības || =1+1a +3 || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || || 20,650 Maksājumi || =2+2a+3 || || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || || 20,650 Maksājumi || (5) || || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || || KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 2. IZDEVUMU IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || || 20,650 Maksājumi || =5+ 6 || || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650 Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || Maksājumi || (5) || || || || || || ||  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || || KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1. līdz 4. IZDEVUMU IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 || || || || || || || Maksājumi || =5+ 6 || || || || || || || Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 5 || “Administratīvie izdevumi” Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || KOPĀ ESTAT ĢD ||  Cilvēkresursi || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 2,685  Pārējie administratīvie izdevumi || 0,30 || 0,45 || 0,55 || 0,45 || 0,45 || 2,2 KOPĀ — ESTAT ĢD || Apropriācijas || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885 || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || KOPĀ KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885 Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || KOPĀ KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1. līdz 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 1,087 || 20,487 || 1,377 || 1,287 || 1,287 || || 25,525 Maksājumi || 0,837 || 10,837 || 1,377 || 1,287 || 10,887 || 0,300 || 25,525 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas – x Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || || || Rezultāta veids[15] || Rezultāta vidējās izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu skaits || Kopējās izmaksas KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[16]… || || || || || || || || || || || || || || - Rezultāts || Datubāze || 1,45 || || 0,25 || || 0,3 || || 0,3 || || 0,3 || || 0,3 || || 1,45 - Rezultāts || Mikrodati || 11,4€ par ierakstu || || || || 9,6 || || || || || || 9,6 || 1,685 milj. ierakstu || 19,2 - Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || Starpsumma — 1. konkrētais mērķis || || || || || || || || || || || || || || KONKRĒTAIS MĒRĶIS NR. 2… || || || || || || || || || || || || || || - Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || Starpsumma — 2. konkrētais mērķis || || || || || || || || || || || || || || KOPĒJĀS IZMAKSAS || || || || 0,25 || || 9,9 || || 0,3 || || 0,3 || || 9,9 || || 20,65 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo apropriāciju izmantošanu – ¨ Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || Cilvēkresursi || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 2,685 Pārējie administratīvie izdevumi || 0,3 || 0,45 || 0,55 || 0,45 || 0,45 || 2,2 Starpsumma ― Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[17] || || || || || || Cilvēkresursi || || || || || || Citi administratīvie izdevumi || || || || || || Starpsumma — Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || || || || || || KOPĀ || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885 3.2.3.2. Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu – x Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Paredzamais apjoms izsakāms veselos skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata) || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu)  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 || || XX 01 01 02 (Delegācijas) || || || || || || || XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || || || || || || || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || || || || || || ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)[18] XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || || || || || || || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) || || || || || || || XX 01 04 yy[19] || - Galvenā mītne[20] || || || || || || || - Delegācijas || || || || || || || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) || || || || || || || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || || || || || || || KOPĀ || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 || || XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ģenerāldirektorāta (ĢD) darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD. Vajadzības gadījumā gada budžeta sadales procedūrā, ņemot vērā budžeta ierobežojumus, vadošajam ĢD var piešķirt papildu resursus. Veicamo uzdevumu apraksts Ierēdņi un pagaidu darbinieki || - dotāciju pārvaldība saistībā ar iniciatīvu - datu validēšana - atbalsts un metodoloģiskais darbs - ziņojumu analīze Ārštata darbinieki || 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu – x Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[21] Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas. 3.2.5. Trešo personu iemaksas – Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu – Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu: Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || Kopā Norādīt līdzfinansējuma struktūru || || || || || || || || KOPĀ — Līdzfinansējuma apropriācijas || || || || || || || || 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem – x Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus – ¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: – ¨ pašu resursus – ¨ dažādus ieņēmumus Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[22] N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (skat. 1.6. punktu) …………..pants || || || || || || || || Attiecībā uz īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as). Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi. [1] OV L 321, 1.12.2008., 14. lpp. [2] OV L 179, 7.8.1972., 1. lpp. [3] OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp. [4] OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp. [5] OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp. [6] ABM: budžeta vadība pa darbības jomām – ABB: ABB — budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [7] Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā. [8] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [9] Dif.= diferencētās apropriācijas./ Nedif. = nediferencētās apropriācijas. [10] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [11] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [12] Pozīcijas 05 08 02 maksājumu izpilde 2014.–2020. gadā lielākoties notiks 2015. gadā (2016. gada apsekojuma maksājumu avanss), un nobeiguma maksājumi tiks veikti 2018. gadā. [13] Pozīcija 05 08 02 ir ELGF pozīcija 2014.–2020. gada periodā, un uz to attiecas konkrēta apakšrobežvērtība. [14] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [15] Rezultāti ir attiecīgie produkti un pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņas braucienu skaits, uzbūvēto ceļu garums km utt.). [16] Kā aprakstīts iedaļā 1.4.2. “Konkrētais(-tie) mērķis(-i)…”. [17] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [18] CA — līgumdarbinieki, INT — pagaidu darbinieki, JED — jaunākie eksperti delegācijās, LA — vietējie darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti. [19] Ārštata darbinieku no darbības apropriācijām maksimālais apjoms (kādreizējās “BA” pozīcijas). [20] Galvenokārt struktūrfondiem, Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fondam (EZF). [21] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [22] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25% apmērā.