KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI Eiropas Savienības konsolidētie gada finanšu pārskati — 2013. gads /* COM/2014/0510 final */





Eiropas Savienības konsolidētie gada finanšu pārskati — 2013. gads SATURS KONSOLIDĒTO FINANŠU PĀRSKATU PIEZĪME. 5 ES BUDŽETS: NO SAGATAVOŠANAS LĪDZ IZPILDEI 7 KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI*. 13 BILANCE. 16 FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS. 17 NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS. 18 PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM. 19 FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI 20 KOPSAVILKUMA PĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI UN PASKAIDROJUMI*. 96 KONSOLIDĒTO FINANŠU PĀRSKATU PIEZĪME Eiropas Savienības 2013. gada konsolidētie finanšu pārskati sagatavoti, pamatojoties uz iestāžu un struktūru sniegto informāciju atbilstoši 148. panta 2. punktam Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam. Ar šo paziņoju, ka tie sagatavoti atbilstoši Finanšu regulas IX sadaļai un finanšu pārskatu paskaidrojumos norādītajiem grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm. No minēto iestāžu un struktūru grāmatvežiem, kas apliecinājuši informācijas ticamību, esmu saņēmis visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu finanšu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Savienības aktīvi un saistības, kā arī budžeta izpilde. Ar šo apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām, lai apstiprinātu Eiropas Komisijas finanšu pārskatus, man ir pietiekama pārliecība, ka finanšu pārskati no visiem būtiskajiem viedokļiem patiesi atspoguļo Eiropas Savienības finanšu stāvokli, darbību rezultātus un naudas plūsmas. [paraksts] Manfred Kraff Komisijas grāmatvedis 2014. gada 24. jūlijā ES BUDŽETS: NO SAGATAVOŠANAS LĪDZ IZPILDEI Eiropas Savienības (ES) konsolidētie gada finanšu pārskati sniedz informāciju par ES iestāžu, aģentūru un citu struktūru darbībām, ņemot vērā budžetu un uzkrāšanas principu grāmatvedībā. Šajos finanšu pārskatos nav ietverti dalībvalstu gada finanšu pārskati. 1. GADA BUDŽETS No ES budžeta tiek finansēti dažādi politikas virzieni un programmas visā ES. Atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes noteiktajām prioritātēm daudzgadu finanšu sistēmā (DFS) Eiropas Komisija (turpmāk „Komisija”) īsteno konkrētas programmas, darbības un projektus noteiktā jomā. Tas var būt, piemēram, atbalsts izglītības projektiem studentu un pasniedzēju mobilitātes veicināšanai, atbalsts zemniekiem, produktīviem ieguldījumiem darbavietu radīšanai vai saglabāšanai, atbalsts attīstībai, kā arī projekti, kuru mērķis ir nodrošināt labāku darba vidi strādājošiem ES un uzlabot ārējo robežu kontroli. Vairāk nekā 90 % no ES budžeta tiek novirzīti šādu ES politikas virzienu un darbību finansēšanai. Tiešu sasaisti starp gada budžetu un ES politikas virzieniem nodrošina budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām (ABB). Klasificējot budžeta līdzekļu sadali pa darbības jomām, var skaidri noteikt ES politikas jomas un katrai jomai piešķirto līdzekļu kopējo apmēru. Politikas jomas tiek iedalītas aptuveni 200 darbībās, no kurām vairāk nekā 110 darbības ietver darbības budžeta izdevumu kategorijas un attiecīgi tiek atspoguļotas budžeta klasifikācijā kā budžeta nodaļas. Šīs politikas jomas ir galvenokārt vērstas uz darbību, jo to pamatdarbību mērķis ir palīdzēt trešām personām attiecīgā darbības sfērā. Savukārt citas politikas jomas, piemēram, „Koordinācija un juridiskās konsultācijas” un „Budžets”, nav vērstas uz darbību un nodrošina pienācīgu Komisijas darbību. Dalījums darbībās nodrošina kopēju konceptuālu ietvaru prioritāšu noteikšanai, plānošanai, budžeta veidošanai, uzraudzībai un pārskatu sniegšanai, un tā galvenais mērķis ir veicināt saimniecisku, efektīvu un racionālu līdzekļu izmantošanu. Budžetu sagatavo Komisija, un Parlaments un Padome par to parasti vienojas decembra vidū atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 314. pantā noteiktajai procedūrai. 2. KĀ TIEK FINANSĒTA ES ES ir pieejamas divas nozīmīgas finansējuma kategorijas: pašu resursu ieņēmumi un citi ieņēmumi. 2.1 Pašu resursu ieņēmumi Pašu resursu ieņēmumi ES tiek uzkrāti automātiski, ļaujot ES finansēt savu budžetu un negaidot valstu iestāžu attiecīgo lēmumu. Budžeta finansēšanai nepieciešamo pašu resursu kopējo apmēru nosaka, no kopējiem izdevumiem atskaitot citus ieņēmumus. Pašu resursu kopējais apmērs nevar pārsniegt 1,23 % no ES nacionālā kopienākuma (NKI). Pašu resursus var iedalīt tradicionālajos pašu resursos, pašu resursos, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN), un resursos, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI). 2.2 Citi ieņēmumi Citi ieņēmumi no ES darbībām parasti veido mazāk nekā 10 % no kopējiem ieņēmumiem. Tos veido, piemēram, saņemtā soda nauda par konkurences noteikumu pārkāpšanu un rīkojumi atgūt līdzekļus no privātā un publiskā sektora parādniekiem saistībā ar ES projektu pārvaldību. Šajā kategorijā ietilpst arī soda maksājumi, kurus Tiesas piespriedusi dalībvalstīm par kāda sprieduma nepildīšanu. Jebkuram laikā nesamaksātam parādam tiek piemēroti procenti par saistību nepildīšanu. Ja parādu nav nomaksājusi kāda trešā persona, kas nav dalībvalsts, Padome un Komisija var pieņemt lēmumus, kas uzliek pienākumu maksāt, un tie izpildāmi tieši un atbilstoši spēkā esošajai civilprocesa kārtībai teritorijā, kurā lēmums jāpilda. Parādniekiem, kuri nepilda saistības, piemēro parādu iekasēšanas procedūras, ko veic Komisijas Juridiskais dienests, izmantojot ārējus juridiskos birojus. 3. KĀ PĀRVALDA UN TĒRĒ ES BUDŽETU 3.1 Primārie darbības izdevumi ES darbības izdevumi aptver finanšu shēmas dažādās izdevumu kategorijas, un tiem ir dažādi veidi atkarībā no tā, kā tiek izmaksāta un pārvaldīta nauda. Finanšu pārskatos par 2013. gadu Komisijas izdevumiem piemēro: tiešu centralizētu pārvaldību — gadījumos, kad budžetu tieši pilda Komisijas dienesti; netiešu centralizētu pārvaldību — gadījumos, kad Komisija uztic budžeta izpildes uzdevumus ES vai valstu tiesību aktos paredzētām struktūrām, piemēram, ES aģentūrām; decentralizētu pārvaldību — gadījumos, kad Komisija deleģē noteiktus budžeta izpildes uzdevumus trešām valstīm; dalītu pārvaldību — saskaņā ar šo pārvaldības metodi budžeta izpildes uzdevumi tiek deleģēti dalībvalstīm. Šādi tiek pārvaldīta lielākā daļa izdevumu, un ir aptvertas tādas jomas kā lauksaimniecības izdevumi un strukturālas darbības; kopīgu pārvaldību — saskaņā ar šo metodi Komisija uztic noteiktus izpildes uzdevumus starptautiskām organizācijām. Jaunās Finanšu regulas 58. pants, ar kuru tiek daļēji pārskatītas budžeta izpildes metodes, tiek piemērots tikai no 2014. gada 1. janvāra. 3.2 Dažādie finanšu dalībnieki Komisijā Komisāru kolēģija uzņemas kopīgu politisku atbildību, bet praksē pati neīsteno tai piešķirtās budžeta izpildes pilnvaras. Katru gadu tā deleģē šos uzdevumus atsevišķiem ierēdņiem, kuri atskaitās kolēģijai un ievēro Finanšu regulu un Civildienesta noteikumus. Attiecīgos darbiniekus — parasti ģenerāldirektorus un dienestu vadītājus — sauc par deleģētajiem kredītrīkotājiem. Tie savukārt var tālāk deleģēt budžeta izpildes uzdevumus pastarpināti deleģētiem kredītrīkotājiem. Kredītrīkotāji atbild par visu pārvaldības procesu: tie gan nosaka, kas jādara, lai tiktu sasniegti iestādes noteiktie politikas mērķi, gan pārvalda sāktās darbības no darbību un budžeta viedokļa, tostarp uzņemas juridiskas saistības, uzrauga darbības rezultātus, veic maksājumus un nepieciešamības gadījumā atgūst līdzekļus. Katrā dienestā pareiza finanšu pārvaldība un pienācīga pārskatatbildība tiek panākta, no iekšējās revīzijas nodalot pārvaldības kontroli (ko īsteno kredītrīkotāji) un nodrošinot darbības atbilstību skaidri noteiktiem iekšējās kontroles standartiem (kuru pamatā ir starptautiski standarti), kā arī ex-ante un ex-post kontroli, neatkarīgu iekšējo revīziju, pamatojoties uz riska novērtējumiem, un regulāru pārskatu sniegšanu par darbībām atsevišķiem komisāriem. Katram kredītrīkotājam jāsagatavo gada darbības pārskats par tā pārziņā esošajām darbībām. Pārskatā kredītrīkotājs ziņo par politikas rezultātiem un sniedz pamatotu apliecinājumu (ja tam tāds ir), ka pārskatā norādītajām darbībām piešķirtie līdzekļi izmantoti paredzētajam mērķim atbilstīgi pareizas finanšu pārvaldības principiem un izveidotās kontroles procedūras pietiekami garantē pamatā esošo darījumu likumību un pareizību. Pamatojoties uz Finanšu regulas 66. pantu, Komisija pieņem kopsavilkuma ziņojumu (sintēzes ziņojumu) par visiem gada darbības pārskatiem, iekšējā revidenta vispārējo atzinumu, saskaņā ar kuru Komisija uzņemas vispārēju politisku atbildību par ES budžeta pārvaldību atbilstīgi LESD 317. pantam. Ziņojums un gada darbības pārskati pieejami vietnē http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_lv.htm. Grāmatvedis izpilda kredītrīkotāju sagatavotos maksājuma rīkojumus un rīkojumus atgūt līdzekļus un atbild par finanšu līdzekļu pārvaldību, grāmatvedības noteikumu un metožu noteikšanu, grāmatvedības sistēmu apstiprināšanu, grāmatvedības uzskaites veikšanu un iestādes gada finanšu pārskatu sagatavošanu. Turklāt grāmatvedim jāparaksta gada finanšu pārskati, apliecinot, ka tie no visiem būtiskajiem viedokļiem patiesi atspoguļo finanšu stāvokli, darbību rezultātus un naudas plūsmas. 3.3 Saistības izmantot ES budžetu Lai varētu uzņemties juridiskas saistības, iesaistot trešās personas (piemēram, parakstīt līgumu vai dotāciju nolīgumu), gada budžetā jābūt budžeta pozīcijai attiecīgās darbības veikšanai. Budžeta pozīcijā jābūt arī pietiekamiem līdzekļiem izdevumu segšanai. Ja šie nosacījumi ir izpildīti, nepieciešamie līdzekļi jārezervē budžetā, uzņemoties budžeta saistības grāmatvedības sistēmā, un tikai tad var uzņemties juridiskas saistības. Līdzekļus no ES budžeta var tērēt tikai tad, kad kredītrīkotājs ir apstiprinājis budžeta saistības. Pēc apstiprināšanas budžeta saistības tiek grāmatotas budžeta grāmatvedības sistēmā un apropriācijas tiek atbilstīgi izmantotas. Tomēr tas neietekmē finanšu pārskatus (vai virsgrāmatu), jo izdevumi vēl nav radušies. 3.4 Maksājuma veikšana 3.4.1 Vispārīgi noteikumi Maksājumu var veikt tikai tad, kad kredītrīkotājs, kas atbild par attiecīgo darbību, ir apstiprinājis budžeta saistības. Pēc maksājuma apstiprināšanas grāmatvedības sistēmā tiek veikts pārvedums uz saņēmēja kontu. Komisija veic vairāk nekā 1,9 miljonus maksājumu gadā. Komisija ir SWIFT (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication — Vispasaules Starpbanku finanšu telekomunikāciju sabiedrība) dalībniece. 3.4.2 Priekšfinansējums, izmaksu pārskati un izdevumu attiecināmība Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu naudas līdzekļu avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts saskaņā ar konkrētajām juridiskajām saistībām. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu izmanto paredzētajam mērķim juridiskajās saistībās noteiktā perioda laikā vai atmaksā: ja saņēmējam nav attiecināmo izdevumu, tam ir pienākums atmaksāt priekšfinansējumu ES. Tādējādi samaksātais priekšfinansējums nav galīgie izdevumi, kamēr nav izpildīti attiecīgie nolīguma noteikumi, tāpēc to grāmato ES bilancē aktīvos tad, kad tiek veikts sākotnējais maksājums. Priekšfinansējuma aktīva summa tiek samazināta (pilnībā vai daļēji), apstiprinot attiecināmās izmaksas un atmaksātās summas. Kādu laiku pēc priekšfinansējuma maksājuma veikšanas attiecīgā ES struktūra saņems izmaksu pieprasījumu, kas pamato to, kā saņēmējs iztērējis priekšfinansējuma summu atbilstīgi juridiskajām saistībām. Izmaksu pieprasījumu saņemšanas biežums mainās atkarībā no finansējamās darbības veida un nosacījumiem, un tie ne vienmēr tiek saņemti līdz gada beigām. Attiecināmības kritēriji ir noteikti pamatdokumentā, uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, citos dotāciju saņēmējiem paredzētos informatīvos dokumentos un/vai dotāciju nolīgumu pantos vai lēmumā piešķirt dotāciju. Pēc analīzes attiecināmās summas tiek grāmatotas izdevumos un saņēmējs tiek informēts par neattiecināmām summām. 4. ES budžeta aizsardzība: FINANŠU KOREKCIJAS UN LĪDZEKĻU ATGŪŠANA Finanšu regula un citi piemērojamie tiesību akti, īpaši par lauksaimniecību un kohēzijas politiku, piešķir tiesības veikt izdevumu pārbaudes vairākus gadus pēc tam, kad izdevumi ir radušies. Konstatējot kļūdas, neatbilstības vai krāpšanu, piemēro līdzekļu atmaksāšanu vai finanšu korekcijas. Kļūdu, neatbilstību vai krāpšanas konstatēšana un koriģēšana ir pēdējais kontroles sistēmu darbības posms, un tās ir nozīmīgas pareizas finanšu pārvaldības parādīšanai. Dotāciju gadījumā uz budžetu attiecināmo izdevumu attiecināmību pārbauda attiecīgie ES dienesti vai — dalītas pārvaldības gadījumā — dalībvalstis, balstoties uz pamatojuma dokumentiem, kas norādīti piemērojamos tiesību aktos vai katras dotācijas nosacījumos. Lai panāktu mērķi, kas ir optimālāka sasaiste starp kontroles sistēmu izmaksām un ieguvumiem, pamatojuma dokumentu pārbaudes galīgajiem pieprasījumiem saskaņā ar tiešo centralizēto pārvaldību parasti ir daudz intensīvākas nekā starpposma pieprasījumiem, tādēļ var konstatēt kļūdas starpposma maksājumos un tās labot, veicot galīgā maksājuma korekciju. Turklāt ES un/vai dalībvalstij ir pienākums pārbaudīt pamatojuma dokumentu īstumu, veicot pārbaudes pieprasījuma iesniedzēja atrašanās vietā finansējamās darbības īstenošanas laikā un/vai pēc īstenošanas (ex-post). Piemērojamos tiesību aktos ir noteiktas dažādas procedūras Komisijas un dalībvalstu konstatētu kļūdu, neatbilstību vai krāpšanas gadījumos; sīkāku informāciju skatīt finanšu pārskatu 6. paskaidrojumā. 5. AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU DARBĪBAS Saskaņā ar pamatdokumentiem, kuri izriet no ES līguma, ES ir pilnvarota pieņemt aizņemšanās programmas, lai mobilizētu finanšu resursus, kuri ir nepieciešami finanšu palīdzības sniegšanai dalībvalstīm un valstīm, kas nav dalībvalstis. Komisija, darbojoties ES vārdā, patlaban īsteno trīs nozīmīgas programmas: Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), maksājumu bilances (MB) atbalstu un makrofinansiālo atbalstu; saskaņā ar šīm programmām tā var piešķirt aizdevumus un finansējumu, emitējot parāda instrumentus kapitāla tirgos vai izmantojot finanšu iestādes. Tā kā piesaistītais finansējums ir paralēla darbība, tas tieši neietekmē ES budžetu, tomēr no juridiskā viedokļa ES pienākums ir apkalpot aizņemtos līdzekļus kā parādu. 6. FINANšu pārskatu sniegšana ES gada finanšu pārskatus veido divas atsevišķas, bet savstarpēji saistītas daļas: a) finanšu pārskati un b) pārskati par budžeta izpildi, kuros sniegta sīkāka informācija par budžeta izpildi. Gada finanšu pārskatus pieņem Komisija, un tie tiek iesniegti Revīzijas palātai (turpmāk „Palāta”) revīzijas veikšanai un visbeidzot Eiropas Parlamentam un Padomei izpildes apstiprinājuma procesa ietvaros. Papildus gada pārskatiem tiek sagatavoti arī mēneša pārskati par budžeta izpildi. 6.1 Finanšu pārskati Komisijas grāmatveža pienākums ir sagatavot ES finanšu pārskatus un nodrošināt, ka tie no visiem būtiskajiem viedokļiem patiesi atspoguļo ES finanšu stāvokli, darbību rezultātus un naudas plūsmas. Finanšu pārskati tiek sagatavoti atbilstīgi ES grāmatvedības noteikumiem, kuru pamatā ir starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti. Sīkāku informāciju skatīt finanšu pārskatu 1. paskaidrojumā. 6.2 Budžeta konti Komisijas grāmatveža pienākums ir sagatavot pārskatus par budžeta izpildi gan mēneša, gan gada griezumā. Administratīvās apropriācijas un darbības apropriācijas ir tikai Komisijas budžetā. Pārējām iestādēm ir tikai administratīvās apropriācijas. Turklāt budžetā ir nošķirtas divu veidu apropriācijas: nediferencētās un diferencētās. Nediferencētās apropriācijas izmanto, lai finansētu vienam gadam paredzētas darbības (atbilstīgi gada pārskata principam). Diferencētās apropriācijas tika ieviestas, lai gada pārskata principu saskaņotu ar vajadzību pārvaldīt daudzgadu darbības. Ar tām tiek plānots aptvert galvenokārt daudzgadu darbības. Diferencētās apropriācijas tiek iedalītas saistību apropriācijās un maksājumu apropriācijās: – saistību apropriācijas sedz tādu juridisko saistību kopējās izmaksas, kuras rodas kārtējā finanšu gadā saistībā ar darbībām, kas ilgst vairākus gadus. Tomēr budžeta saistības darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, var tikt sadalītas, veicot gada maksājumus vairāku gadu laikā; – maksājumu apropriācijas sedz izdevumus par saistībām, kas radušās kārtējā un/vai iepriekšējos finanšu gados. Pēc diferencēto apropriāciju ieviešanas izveidojās starpība starp uzņemtajām saistībām un veiktajiem maksājumiem. Minētā starpība atbilst nenokārtotām saistībām un atspoguļo laika nobīdi starp brīdi, kad saistības rodas, un brīdi, kad tiek veikti attiecīgie maksājumi. To sauc par RAL („Reste à Liquider”). 7. REVĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRINĀJUMS 7.1 Revīzija ES gada finanšu pārskatu un līdzekļu pārvaldības revīziju veic Palāta, kas ir ārējs revidents un sagatavo ikgadēju ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Palātas galvenais uzdevums ir veikt ārēju, neatkarīgu ES gada finanšu pārskatu revīziju. Savas darbības ietvaros Palāta sagatavo: 1) ikgadēju ziņojumu par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta, sīki izklāstot savus novērojumus par gada finanšu pārskatiem un to pamatā esošajiem darījumiem; 2) atzinumu, kura pamatā ir veiktā revīzija un kurš parādās ikgadējā ziņojumā kā ticamības deklarācija, par i) finanšu pārskatu ticamību un ii) pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, aptverot gan no nodokļu maksātājiem iekasētos ieņēmumus, gan maksājumus galasaņēmējiem; 3) īpašos ziņojumus, kuros izklāstīti konkrētās jomās veikto revīziju konstatējumi. 7.2 Izpildes apstiprinājums Pēdējais budžeta cikla posms ir konkrētā finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājums. Budžeta izpildi ES apstiprina Eiropas Parlaments. Tas nozīmē, ka pēc revīzijas un gada finanšu pārskatu pabeigšanas Padomes pienākums ir sagatavot ieteikumu, un tad Eiropas Parlaments Komisijai un citām ES struktūrām sniedz izpildes apstiprinājumu par ES budžetu konkrētajā finanšu gadā. Lēmuma pamatā ir gan gada finanšu pārskatu pārbaude, Komisijas ikgadējais novērtējuma ziņojums un Palātas ikgadējais ziņojums, gan Komisijas atbildes, un tiek ņemtas vērā arī Komisijas sniegtās atbildes un sīkāka informācija, ko Komisija sniegusi pēc pieprasījuma. Izpildes apstiprinājums ir budžeta izpildes ārējās kontroles politikas aspekts un lēmums, ar kuru Eiropas Parlaments pēc Padomes ierosinājuma „atbrīvo” Komisiju (un citas ES struktūras) no pienākuma pārvaldīt konkrētu budžetu, jo tas nozīmē, ka budžets vairs nepastāv. Izpildes apstiprinājuma procedūrai var būt viens no šādiem trim iznākumiem: izpilde tiek apstiprināta, izpildes apstiprināšana tiek atlikta vai izpilde netiek apstiprināta. Eiropas Parlamenta ikgadējās budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras neatņemama daļa ir uzklausīšana, kurā piedalās komisāri, un Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejas locekļi tiem uzdod jautājumus par to pārziņā esošajām politikas jomām. Plenārsēdē tiek pieņemts galīgais ziņojums par izpildes apstiprinājumu, tostarp izteikts īpašs lūgums Komisijai veikt pasākumus. ECOFIN pieņem Padomes ierosinājumu apstiprināt izpildi. Uz Eiropas Parlamenta ziņojumu par izpildes apstiprinājumu un Padomes ierosinājumu apstiprināt izpildi attiecas ikgadējais ziņojums par turpmākiem pasākumiem, kurā Komisija ieskicē noteiktus pasākumus, kurus tā veikusi, lai izpildītu Eiropas Parlamenta izteiktos pieprasījumus un Padomes ierosinājumus. EIROPAS SAVIENĪBAS 2013. FINANŠU GADS EUROPEAN UNION fINANIAL YEAR 2013 KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI* * Tā kā skaitļi noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist. SATURS KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI BILANCE. 16 FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS. 17 NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS. 18 PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM. 19 FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI 20 1. NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA. 21 2. PASKAIDROJUMI PAR BILANCI 33 3. PASKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU. 55 4. PASKAIDROJUMI PAR NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATU. 67 5. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS UN CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA. 68 6. ES BUDŽETA AIZSARDZĪBA. 72 7. FINANŠU ATBALSTA MEHĀNISMI 79 8. FINANŠU RISKU PĀRVALDĪBA. 84 9. INFORMĀCIJA PAR ASOCIĒTĀM PERSONĀM. 91 10. NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA. 93 11. KONSOLIDĀCIJAS DARBĪBAS JOMA. 94 BILANCE || || || miljonos EUR || Pask. || 31.12.2013. || 31.12.2012. ILGTERMIŅA AKTĪVI || || || Nemateriālie aktīvi || 2.1. || 237 || 188 Pamatlīdzekļi || 2.2. || 6 104 || 5 978 Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi || 2.3. || 349 || 392 Finanšu aktīvi || 2.4. || 59 844 || 62 311 Debitoru parādi un atgūstamās summas || 2.5. || 498 || 564 Priekšfinansējums || 2.6. || 38 072 || 44 505 || || 105 104 || 113 938 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI || || || Krājumi || 2.7. || 128 || 138 Finanšu aktīvi || 2.8. || 5 571 || 1 981 Debitoru parādi un atgūstamās summas || 2.9. || 13 182 || 14 039 Priekšfinansējums || 2.10. || 21 367 || 13 238 Nauda un naudas ekvivalenti || 2.11. || 9 510 || 10 674 || || 49 758 || 40 070 AKTĪVI KOPĀ || || 154 862 || 154 008 || || || ILGTERMIŅA SAISTĪBAS || || || Pensijas un citi darbinieku pabalsti || 2.12. || (46 818) || (42 503) Uzkrājumi || 2.13. || (1 323) || (1 258) Finanšu saistības || 2.14. || (54 153) || (57 232) Citas saistības || 2.15. || (2 216) || (2 527) || || (104 510) || (103 520) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS || || || Uzkrājumi || 2.16. || (545) || (806) Finanšu saistības || 2.17. || (3 065) || (15) Kreditoru parādi || 2.18. || (92 594) || (90 083) || || (96 204) || (90 904) SAISTĪBAS KOPĀ || || (200 714) || (194 424) || || || NETO AKTĪVI || || (45 852) || (40 416) || || || Rezerves || 2.19. || 4 073 || 4 061 No dalībvalstīm pieprasāmās summas* || 2.20. || (49 925) || (44 477) || || || NETO AKTĪVI || || (45 852) || (40 416) * Eiropas Parlaments 2013. gada 20. novembrī pieņēma budžetu, kurā paredzēti maksājumi ES īstermiņa saistību segšanai no pašu resursiem, kurus 2014. gadā iekasēs vai pieprasīs no dalībvalstīm. Turklāt saskaņā ar 83. pantu Civildienesta noteikumos (Padomes 1968. gada 29. februāra Regula Nr. 259/68 ar grozījumiem) dalībvalstis kopīgi garantē saistības pensijām. FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS || || || miljonos EUR || Pask. || 2013 || 2012 PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI || || || Pašu resursu ieņēmumi un ieņēmumi no iemaksām || 3.1. || 141 241 || 130 919 Citi pamatdarbības ieņēmumi || 3.2. || 8 414 || 6 826 || || 149 655 || 137 745 PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI || || || Administratīvie izdevumi || 3.3. || (9 269) || (9 320) Pamatdarbības izdevumi || 3.4. || (138 571) || (124 633) || || (147 840) || (133 953) PĀRPALIKUMS NO PAMATDARBĪBAS || || 1 815 || 3 792 Finanšu ieņēmumi || 3.5. || 2 038 || 2 157 Finanšu izdevumi || 3.6. || (2 045) || (1 942) Pensiju un citu darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas || || (5 565) || (8 846) Daļa kopuzņēmumu un asociēto iestāžu neto deficītā || 3.7. || (608) || (490) GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI || || (4 365) || (5 329) NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS || || || miljonos EUR || Pask. || 2013 || 2012 Gada saimnieciskās darbības rezultāti || || (4 365) || (5 329) Pamatdarbība || 4.2. || || Amortizācija || || 48 || 39 Nolietojums || || 401 || 405 Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums || || 20 || (16 062) Debitoru parādu un atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums || || 923 || (4 837) Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums || || (1 695) || (2 013) Krājumu (palielinājums)/samazinājums || || 10 || (44) Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) || || (196) || 299 Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) || || (29) || 16 017 Citu saistību palielinājums/(samazinājums) || || (311) || 468 Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) || || 2 511 || (1 390) Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā bezskaidras naudas ieņēmumi || || (1 023) || (1 497) Citas bezskaidras naudas līdzekļu pārmaiņas || || (50) || 260 Pensiju un darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums) || || 4 315 || 7 668 || || || Ieguldījumu darbība || 4.3. || || Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums || || (624) || (1 390) Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītu ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums || || 43 || (18) Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums || || (1 142) || (837) || || || NETO NAUDAS PLŪSMA || || (1 164) || (8 261) || || || Naudas un naudas ekvivalentu neto pieaugums/(samazinājums) || || (1 164) || (8 261) Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā || 2.11. || 10 674 || 18 935 Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās || 2.11. || 9 510 || 10 674 PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM || || || miljonos EUR || Rezerves (A) || No dalībvalstīm pieprasāmās summas (B) || Neto aktīvi =(A)+(B) || Patiesās vērtības rezerve || Citas rezerves || Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) || Gada saimnieciskās darbības rezultāti ATLIKUMS 31.12.2011. || (108) || 3 716 || (35 669) || (1 789) || (33 850) Garantiju fonda rezerves pārmaiņas || - || 168 || (168) || - || 0 Patiesās vērtības pārmaiņas || 258 || - || - || - || 258 Citi || - || 21 || (19) || - || 2 2011. gada saimnieciskās darbības rezultātu sadalījums || - || 6 || (1 795) || 1 789 || 0 Dalībvalstīm kreditētie 2011. gada budžeta izpildes rezultāti || - || - || (1 497) || - || (1 497) Gada saimnieciskās darbības rezultāti || - || - || - || (5 329) || (5 329) ATLIKUMS 31.12.2012. || 150 || 3 911 || (39 148) || (5 329) || (40 416) Garantiju fonda rezerves pārmaiņas || - || 46 || (46) || - || 0 Patiesās vērtības pārmaiņas || (51) || - || - || - || (51) Citi || - || 12 || (9) || - || 3 2012. gada saimnieciskās darbības rezultātu sadalījums || - || 5 || (5 334) || 5 329 || 0 Dalībvalstīm kreditētie 2012. gada budžeta izpildes rezultāti || - || - || (1 023) || - || (1 023) Gada saimnieciskās darbības rezultāti || - || - || - || (4 365) || (4 365) ATLIKUMS 31.12.2013. || 99 || 3 974 || (45 560) || (4 365) || (45 852) FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI 1. NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA 1.1. JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI ES finanšu pārskatus kārto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.) (turpmāk „Finanšu regula”) un Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Finanšu regulas piemērošanai (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.). ES sagatavo savus finanšu pārskatus saskaņā ar Finanšu regulas 143. pantu, pamatojoties uz noteikumiem par uzkrāšanas principu grāmatvedībā, kuru pamatā ir starptautiski atzīti grāmatvedības standarti publiskajam sektoram (SPSGS). Šie Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi jāpiemēro visām iestādēm un ES struktūrām, uz kurām attiecas konsolidācija, lai ieviestu vienotu grāmatvedības, novērtēšanas un finanšu pārskatu uzrādīšanas noteikumu kopumu, tādējādi saskaņojot finanšu pārskatu sagatavošanas un konsolidācijas procesu. Uzskaiti veic euro valūtā, pamatojoties uz kalendāro gadu. 1.2. GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par iestādes finanšu stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. Attiecībā uz ES kā publiskā sektora struktūru mērķi ir konkrētāki — sniegt lēmumu pieņemšanai noderīgu informāciju un apliecināt struktūras pārskatatbildību par tai uzticētajiem līdzekļiem. Šis dokuments sagatavots, ņemot vērā minētos mērķus. Vispārējie apsvērumi (vai grāmatvedības principi), kas jāņem vērā, sagatavojot finanšu pārskatus, ir noteikti ES grāmatvedības 2. noteikumā, un tie ir tādi paši kā 1. SPSGS, proti: patiesa uzrādīšana, uzkrāšanas princips, darbības turpināšana, konsekventa uzrādīšana, apkopošana, kompensēšana un salīdzināma informācija. Finanšu regulas 144. pantā ir noteikti finanšu pārskatu sniegšanas kvalitatīvie rādītāji, kas ir būtiskums, uzticamība, saprotamība un salīdzināmība. Lai sagatavotu finanšu pārskatus saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem un principiem, vadībai ir jāveic aplēses, kuras ietekmē paziņotās summas noteiktos bilances un finanšu darbības rezultātu pārskata posteņos, kā arī uzrādīto informāciju par iespējamajiem aktīviem un saistībām. 1.3. KONSOLIDĀCIJA KONSOLIDĀCIJAS MĒROGS Konsolidētajos ES finanšu pārskatos ir iekļautas visas nozīmīgās kontrolētās struktūras (t. i., ES iestādes, tostarp Komisija, un ES aģentūras), asociētās iestādes un kopuzņēmumi, un kopumā tās ir 52 kontrolētas struktūras, pieci kopuzņēmumi un četras asociētās iestādes. Pilns konsolidēto struktūru saraksts ir sniegts ES finanšu pārskatu 11.1. paskaidrojumā. Salīdzinājumā ar 2012. gadu konsolidācijas mērogs ir paplašināts, tajā iekļaujot vēl vienu kontrolēto struktūru (aģentūru). Šādi papildinājumi būtiski neietekmē konsolidētos finanšu pārskatus. KONTROLĒTĀS STRUKTŪRAS Lēmums iekļaut struktūru konsolidācijā ir balstīts uz kontroles koncepciju. Kontrolētās struktūras ir visas tās struktūras, kurām ES ir tieši vai netieši pilnvarota noteikt finanšu un darbības politikas virzienus, lai varētu gūt labumu no šo struktūru darbības. Šādām pilnvarām jābūt īstenojamām. Kontrolētās struktūras ir pilnībā konsolidētas. Konsolidācija sākas kontroles pastāvēšanas pirmajā dienā un beidzas līdz ar kontroles izbeigšanos. Izplatītākie kontroles rādītāji ES ir šādi: struktūras izveide ar dibināšanas līgumiem vai sekundārajiem tiesību aktiem, finansējums no vispārējā budžeta, balsstiesības vadības struktūrās, Palātas veikta revīzija un budžeta izpildes apstiprināšana Eiropas Parlamentā. Ir skaidrs, ka ir jāizvērtē katra struktūra, lai izlemtu, vai kontroles īstenošanai pietiek ar vienu vai visiem iepriekš minētajiem kritērijiem. Saskaņā ar šo pieeju uzskata, ka ES iestādes (izņemot Eiropas Centrālo banku (ECB)) un aģentūras (izņemot kādreizējā otrā pīlāra aģentūras) atrodas tikai un vienīgi ES kontrolē un attiecīgi tiek konsolidētas. Turklāt likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (EOTK) arī tiek uzskatīta par kontrolētu struktūru. Ir izslēgti visi būtiskie ES kontrolēto struktūru savstarpējie darījumi un atlikumi, savukārt nerealizētā peļņa un zaudējumi saistībā ar savstarpējiem darījumiem nav būtiski un tāpēc nav izslēgti. KOPUZŅĒMUMI Kopuzņēmums ir līgumiska vienošanās, saskaņā ar kuru ES un viena vai vairākas personas („uzņēmēji”) apņemas veikt saimniecisku darbību, kas pakļauta kopīgai kontrolei. Kopīga kontrole ir kontroles tieša vai netieša ar līgumu noteikta savstarpēja dalīšana saistībā ar darbību, kura sevī ietver pakalpojuma potenciālu. Līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, un sākotnēji to atzīst, ņemot vērā izmaksas. ES daļa tās kopīgi kontrolēto struktūru darbības rezultātos tiek atzīta finanšu darbības rezultātu pārskatā, un tās daļa rezervju pārmaiņās tiek atzīta rezervēs. Kopuzņēmuma bilances vērtību finanšu pārskatos bilances datumā iegūst, sākotnējām izmaksām pieskaitot visas pārmaiņas (turpmākās iemaksas, saimnieciskās darbības rezultātu daļu un rezervju pārmaiņas, vērtības samazinājumus un dividendes). Nerealizētā peļņa un zaudējumi no ES un kopīgi kontrolēto struktūru savstarpējiem darījumiem nav būtiski, tāpēc tie nav izslēgti. Kopuzņēmumu grāmatvedības politika, ko piemēro līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, var atšķirties no ES pieņemtās politikas. ASOCIĒTĀS IESTĀDES Asociētās iestādes ir tādas struktūras, kurās ES tieši vai netieši ir būtiska ietekme, bet kuras tā nekontrolē. Pieņem, ka pastāv būtiska ietekme, ja ES līdzdalība balsstiesībās tieši vai netieši ir 20 % vai vairāk. Līdzdalību asociētajās iestādēs uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, un sākotnēji to atzīst, ņemot vērā izmaksas. ES daļa tās asociēto iestāžu darbības rezultātos tiek atzīta finanšu darbības rezultātu pārskatā, un tās daļa rezervju pārmaiņās tiek atzīta rezervēs. Asociēto iestāžu bilances vērtību finanšu pārskatos bilances datumā iegūst, sākotnējām izmaksām pieskaitot visas pārmaiņas (turpmākās iemaksas, saimnieciskās darbības rezultātu daļu un rezervju pārmaiņas, vērtības samazinājumus un dividendes). No asociētās iestādes saņemtā peļņas daļa samazina aktīva uzskaites vērtību. Nerealizētā peļņa un zaudējumi no ES un tās asociēto iestāžu savstarpējiem darījumiem nav būtiski, tāpēc tie nav izslēgti. Asociēto iestāžu grāmatvedības politika, ko piemēro līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, var atšķirties no ES pieņemtās politikas. Ja ES līdzdalība ieguldījumu kapitāla fondā ir 20 % vai vairāk, tā necenšas īstenot būtisku ietekmi. Tāpēc šādus resursus uzskata par finanšu instrumentiem un iedala kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus. NEKONSOLIDĒTAS STRUKTŪRAS, KURU LĪDZEKĻUS PĀRVALDA KOMISIJA ES darbinieku veselības apdrošināšanas shēmas, Eiropas Attīstības fonda un Dalībnieku garantiju fonda naudas līdzekļus pārvalda Komisija to vārdā, tomēr, tā kā ES nekontrolē šīs struktūras, tās netiek konsolidētas ES finanšu pārskatos; sīkāku informāciju par attiecīgajām summām skatīt ES finanšu pārskatu 11.2. paskaidrojumā. 1.4. SAGATAVOŠANAS PAMATS 1.4.1. Valūta un konvertēšanas bāze Darbības un pārskatu sniegšanas valūta Finanšu pārskatus sagatavo miljonos euro, un euro ir ES darbības un pārskatu sniegšanas valūta. Darījumi un atlikumi Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā. Peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtas darījumu norēķiniem un no ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību pārrēķināšanas atbilstoši valūtas kursam gada beigās norāda finanšu darbības rezultātu pārskatā. Pamatlīdzekļiem un nemateriāliem aktīviem, kuru vērtība euro, kas noteikta pēc to iegādes datumā spēkā esošā valūtas maiņas kursa, nemainās, piemēro dažādas pārrēķina metodes. Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību atlikumus gada beigās pārrēķina euro pēc valūtas kursa 31. decembrī: Euro maiņas kurss Valūta || 31.12.2013. || 31.12.2012. || Valūta || 31.12.2013. || 31.12.2012. BGN || 1,9558 || 1,9558 || LTL || 3,4528 || 3,4528 CZK || 27,4270 || 25,1510 || PLN || 4,1543 || 4,0740 DKK || 7,4593 || 7,4610 || RON || 4,4710 || 4,4445 GBP || 0,8337 || 0,8161 || SEK || 8,8591 || 8,5820 HRK || 7,6265 || 7,5575 || CHF || 1,2276 || 1,2072 HUF || 297,0400 || 292,3000 || JPY || 144,7200 || 113,6100 LVL || 0,7028 || 0,6977 || USD || 1,3791 || 1,3194 Tādu monetāro finanšu instrumentu, kuri izteikti ārvalstu valūtā un iedalīti kā pieejami pārdošanai, patiesās vērtības pārmaiņas, kas ir saistītas ar valūtas pārrēķina starpību, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu aktīviem un saistībām, kas tiek turēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu instrumentiem, kas iedalīti kā pieejami pārdošanai, iekļauj patiesās vērtības rezervē. 1.4.2. Aplēšu izmantošana Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ir ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskas aplēses ir, piemēram, aplēses par darbinieku pabalstu saistībām, uzkrājumiem, finanšu risku krājumiem un debitoru parādiem, uzkrātajiem ienākumiem un maksām, iespējamiem aktīviem un saistībām un nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu vērtības samazinājumu. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Pārmaiņas aplēsēs atspoguļo periodā, kad tās kļūst zināmas. 1.5. BILANCE 1.5.1. Nemateriālie aktīvi Iegādātās datorprogrammu licences uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīta uzkrātā amortizācija un vērtības samazinājuma zaudējumi. Aktīvu amortizāciju rēķina, izmantojot lineāro metodi, tiem noteiktajā lietderīgās lietošanas laikā. Nemateriāliem aktīviem noteiktais lietderīgās lietošanas laiks ir atkarīgs no to konkrētā saimnieciskās lietošanas laika vai nolīgumā noteikta juridiskā lietošanas laika. Iekšēji izstrādātus nemateriālos aktīvus kapitalizē, kad ir izpildīti ES grāmatvedības noteikumos norādītie attiecīgie kritēriji. Kapitalizējamās izmaksas sevī ietver visas tieši attiecināmās izmaksas, kas ir nepieciešamas aktīva radīšanai, ražošanai un sagatavošanai darbam atbilstīgi vadības iecerēm. Izmaksas, kas ir saistītas ar pētniecības darbībām, nekapitalizējamās izstrādes izmaksas un uzturēšanas izmaksas atzīst par izdevumiem to rašanās brīdī. 1.5.2. Pamatlīdzekļi Visus pamatlīdzekļus uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīts uzkrātais nolietojums un vērtības samazinājuma zaudējumi. Sākotnējās izmaksas ietver izdevumus, kas ir tieši attiecināmi uz aktīva iegādi vai radīšanu. Turpmākās izmaksas tiek ietvertas aktīva uzskaites vērtībā vai pēc vajadzības atzītas par atsevišķiem aktīviem tikai tad, ja ir ticams, ka ES saņems ar pamatlīdzekli saistītos nākotnes saimnieciskos labumus vai pakalpojuma potenciālu un pamatlīdzekļa izmaksas var ticami novērtēt. Remontdarbu un uzturēšanas izmaksas atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā finanšu periodā, kurā minētās izmaksas radušās. Uz zemi un mākslas darbiem netiek attiecināts nolietojums, jo to lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots. Uz nepabeigtiem pamatlīdzekļiem neattiecina nolietojumu, jo šie aktīvi vēl nav pieejami lietošanai. Nolietojumu citiem aktīviem aprēķina, izmantojot lineāro metodi, lai šādu aktīvu izmaksas attiecinātu uz to atlikušo vērtību aplēstās aktīvu lietderīgās lietošanas laikā: Aktīva veids || Lineārā nolietojuma likme Ēkas || 4 % Pamatlīdzekļi || 10–25 % Mēbeles || 10–25 % Aprīkojums || 10–33 % Transportlīdzekļi || 25 % Datortehnika || 25 % Pārējie materiālie aktīvi || 10–33 % Pamatlīdzekļu atsavināšanas peļņu un zaudējumus nosaka, ieņēmumus, no kuriem atskaitīti pārdošanas izdevumi, salīdzinot ar atsavinātā pamatlīdzekļa uzskaites vērtību, un to iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā. Noma Materiālo aktīvu nomu, kad ES būtībā uzņemas visus riskus un iegūst ar īpašumtiesībām saistītos ieguvumus, iedala kā finanšu nomu. Nomas sākumā finanšu nomu kapitalizē vai nu nomātā aktīva patiesajā vērtībā, vai arī minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtībā, atkarībā no tā, kura no tām ir mazāka. Katru nomas maksājumu sadala starp saistībām un finanšu maksām, lai panāktu nemainīgas likmes piemērošanu nenokārtotajam finanšu atlikumam. Nomas saistības, no kurām atskaitītas finanšu maksas, tiek ietvertas citās saistībās (ilgtermiņa un īstermiņa). Finanšu izmaksu procentu daļu atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā visā nomas periodā tā, lai saistību atlikumam katrā periodā būtu nemainīga periodiska procentu likme. Saskaņā ar finanšu nomu turētajiem aktīviem nolietojumu aprēķina vai nu aktīva lietderīgās lietošanas laikā, vai arī nomas termiņā, atkarībā no tā, kurš no šiem termiņiem ir īsāks. Ja iznomātājs patur ievērojamu daļu riska un atlīdzības saistībā ar īpašumtiesībām, šādu nomu iedala kā operatīvo nomu. Maksājumus, kas veikti saistībā ar operatīvo nomu, nomas periodā atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā, izmantojot lineāro metodi. 1.5.3. Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās Uz aktīviem, kuru lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots, amortizāciju/nolietojumu neattiecina, bet katru gadu novērtē to vērtības samazinājumu. Amortizējamiem/nolietojamiem aktīviem vērtības samazinājumu novērtē, kad vien notikumi vai apstākļu maiņa liecina par iespējamību neatgūt aktīva uzskaites vērtību. Vērtības samazinājuma zaudējumus atzīst tādā apmērā, par kādu aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā atgūstamo summu. Atgūstamā summa ir lielākā no šādām summām: aktīva patiesā vērtība, no kuras atskaitītas pārdošanas izmaksas, vai tā lietošanas vērtība. Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu atlikušo vērtību un lietderīgās lietošanas laiku pārskata un vajadzības gadījumā koriģē vismaz reizi gadā. Aktīva uzskaites vērtību nekavējoties daļēji noraksta līdz tā atgūstamajai summai, ja aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā aplēsto atgūstamo summu. Ja iepriekšējos gados atzītie vērtības samazinājuma iemesli vairs nepastāv, attiecīgi veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi. 1.5.4. Ieguldījumi Līdzdalība asociētās iestādēs un kopuzņēmumos Līdzdalību asociētās iestādēs un kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Pašu kapitāla izmaksas koriģē, lai atspoguļotu asociēto iestāžu un kopuzņēmumu neto aktīvu palielinājuma vai samazinājuma daļu, kas attiecas uz ES pēc sākotnējās atzīšanas. Ja pastāv vērtības samazinājuma pazīmes, jāveic daļēja norakstīšana līdz mazākajai atgūstamajai summai. Atgūstamo summu nosaka atbilstīgi 1.5.3. paskaidrojumam. Ja vērtības samazinājuma iemesls vēlāk vairs nepastāv, veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi līdz uzskaites vērtībai, kāda būtu noteikta, ja nebūtu atzīti nekādi vērtības samazinājuma zaudējumi. Ieguldījumi riska kapitāla fondos Ieguldījumus riska kapitāla fondos iedala kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus (skatīt 1.5.5. paskaidrojumu) un attiecīgi uzskaita to patiesajā vērtībā, savukārt to peļņu un zaudējumus, kas rodas no patiesās vērtības pārmaiņām (tostarp valūtas pārrēķina starpības), atzīst patiesās vērtības rezervē. Tā kā ieguldījumiem riska kapitāla fondos nav kotētas tirgus cenas aktīvā tirgū, tos novērtē, izskatot katru gadījumu atsevišķi un ņemot vērā izmaksas vai attiecināmo neto aktīvu vērtību (NAV), atkarībā no tā, kurš no abiem lielumiem ir mazāks. Nerealizēto peļņu, kas rodas, nosakot patieso vērtību, atzīst rezervēs, bet nerealizētos zaudējumus novērtē, lai noteiktu vērtības samazinājumu un to, vai tie atzīti kā vērtības samazinājuma zaudējumi finanšu darbības rezultātu pārskatā vai kā pārmaiņas patiesās vērtības rezervē. 1.5.5. Finanšu aktīvi Klasifikācija ES savus finanšu aktīvus iedala šādās kategorijās: finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, aizdevumi un debitoru parādi, līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi un pārdošanai pieejami finanšu aktīvi. Finanšu instrumentu iedalījums tiek noteikts, veicot sākotnējo atzīšanu, un atkārtoti novērtēts katrā bilances datumā. i) Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā Finanšu aktīvu iekļauj šajā kategorijā, ja tas iegūts galvenokārt ar mērķi to ātri pārdot vai to šādi iedalījusi ES. Šajā kategorijā iekļauj arī atvasinātos instrumentus. Šīs kategorijas aktīvus iedala kā apgrozāmos līdzekļus, ja tos plāno realizēt 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma. Šī finanšu gada laikā ES nebija neviena finanšu aktīva šajā kategorijā. ii) Aizdevumi un debitoru parādi Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem, kuri netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad ES nodrošina naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram bez nodoma pārdot attiecīgo debitoru parādu. Tos ietver ilgtermiņa aktīvos, izņemot gadījumus, kad to termiņš ir 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma. iii) Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi ir tādi neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un noteiktu termiņu, kurus ES noteikti vēlas turēt līdz termiņa beigām un kurus var šādi turēt. Šī finanšu gada laikā ES nebija neviena ieguldījuma šajā kategorijā. iv) Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas iedalīti šajā kategorijā vai nav iekļauti nevienā citā kategorijā. Tos iedala kā apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermiņa aktīvus atkarībā no laika perioda, kurā ES plāno no tiem atbrīvoties: parasti tas ir atlikušais termiņš bilances datumā. Ieguldījumus nekonsolidētās struktūrās un citus kapitāla vērtspapīru ieguldījumus (piemēram, riska kapitāla darījumus), kurus neuzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, arī iedala kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus. Sākotnējā atzīšana un novērtēšana Tādu finanšu aktīvu pirkšanu un pārdošanu, kuri novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, tiek turēti līdz termiņa beigām un ir pieejami pārdošanai, atzīst darījuma datumā, kas ir datums, kurā ES apņemas pirkt vai pārdot aktīvu. Aizdevumus atzīst, kad nauda ir samaksāta aizņēmējiem avansa veidā. Finanšu instrumentus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā. Finanšu aktīviem, kurus neuzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, darījuma izmaksas pieskaita patiesajai vērtībai, veicot sākotnējo atzīšanu. Finanšu aktīvus, kurus uzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, un darījuma izmaksas ir izdevumi finanšu darbības rezultātu pārskatā. Finanšu aktīva patiesā vērtība sākotnējās atzīšanas brīdī parasti ir darījuma cena (t. i., saņemtās atlīdzības patiesā vērtība). Tomēr, ja tiek piešķirts bezprocentu ilgtermiņa aizdevums vai ilgtermiņa aizdevums ar procentu likmi, kas ir zemāka par tirgus likmi, tā patieso vērtību var aplēst kā visu nākotnē saņemamo naudas ieņēmumu pašreizējo vērtību, kas diskontēta, izmantojot līdzīga instrumenta ar līdzīgu kredītvērtējumu dominējošo tirgus procentu likmi. Aizdevumus, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, novērtē to nominālsummā, ko uzskata par aizdevuma patieso vērtību. Pamatojums ir šāds. – ES aizdevumiem ir ļoti īpaša „tirgus vide”, un tā ievērojami atšķiras no kapitāla tirgus, kurā tiek emitētas komercobligācijas vai valsts obligācijas. Tā kā aizdevējiem šajos tirgos ir iespēja izvēlēties alternatīvus ieguldījumus, iespēju varbūtība ir iekļauta tirgus cenās. Taču ES šādas alternatīvo ieguldījumu iespējas nav, jo tai nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos. ES tikai aizņemas līdzekļus, lai aizdotu tos ar tādiem pašiem procentiem. Tas nozīmē, ka ES nav alternatīvas iespējas aizdot vai ieguldīt summas, ko tā ir aizņēmusies. Attiecīgi nav izvēles izmaksu un bāzes salīdzinājumam ar tirgus likmēm. Faktiski ES aizdevumu darbība pati par sevi nozīmē tirgu. Tā kā izvēles izmaksu „iespēja” netiek piemērota, tirgus cena nesniedz patiesu priekšstatu par ES aizdevumu darījumu būtību. Tāpēc nav pareizi noteikt ES aizdevumu patieso vērtību, atsaucoties uz komercobligācijām vai valsts obligācijām. – Tā kā nav aktīva tirgus vai līdzīgu darījumu, lai veiktu salīdzinājumu, procentu likme, kas ES jāizmanto, lai noteiktu patieso vērtību aizdevuma darījumiem saskaņā ar Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), maksājumu bilances (MB) un citiem šādiem aizdevumiem, ir prasītā procentu likme. – Turklāt attiecībā uz šiem aizdevumiem aizdevumi un aizņēmumi savstarpēji izlīdzinās to kompensējošā rakstura dēļ. Tādējādi aizdevuma efektīvā procentu likme ir vienāda ar saistīto aizņēmumu efektīvo procentu likmi. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Finanšu instrumentu atzīšanu pārtrauc, kad tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem ir beigušās vai nodotas citam un ES būtībā ir nodevusi visus riskus un ieguvumus, kas izriet no īpašumtiesībām. Turpmākais novērtējums i) Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus, kas rodas no patiesās vērtības pārmaiņām, iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā tā perioda laikā, kurā tie rodas. ii) Aizdevumus un debitoru parādus, kā arī līdz termiņa beigām turētus ieguldījumus uzskaita amortizētajās izmaksās, piemērojot efektīvo procentu metodi. Tādu aizdevumu gadījumā, kuri piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, gan aizdevumiem, gan aizņēmumiem piemēro vienu un to pašu efektīvo procentu likmi, jo šiem aizdevumiem ir kompensējošu darbību iezīmes, un atšķirības starp aizdevuma un aizņēmuma nosacījumiem un summām nav būtiskas. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. iii) Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi. ES patlaban nav šādu ieguldījumu. iv) Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no šādu aktīvu patiesās vērtības pārmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē. Ja šādus aktīvus pārdod vai to vērtība samazinās, uzkrātās patiesās vērtības korekcijas, kas iepriekš tika atzītas patiesās vērtības rezervē, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kuri aprēķināti, izmantojot efektīvo procentu metodi, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem atzīst tad, kad stājas spēkā ES tiesības saņemt maksājumu. Aktīvos tirgos kotētu ieguldījumu patiesās vērtības pamatā ir pašreizējās pirkšanas cenas. Ja finanšu aktīvam ir neaktīvs tirgus, ES nosaka patieso vērtību, izmantojot novērtēšanas metodes (tas attiecas arī uz biržas sarakstā neiekļautiem vērtspapīriem). Var izmantot nesenus nesaistītu pušu darījumus, atsauces uz citiem būtībā līdzīgiem instrumentiem, diskontētu naudas plūsmu analīzi, iespēju līgumu cenu noteikšanas modeļus un citas novērtēšanas metodes, kuras parasti izmanto tirgus dalībnieki. Ja nevar ticami noteikt tādu kapitāla instrumentos veiktu ieguldījumu patieso vērtību, kuriem aktīvā tirgū nav kotētas tirgus cenas, šādus ieguldījumus novērtē, ņemot vērā to izmaksas, no kurām atskaitīti vērtības samazinājuma zaudējumi. Finanšu aktīvu vērtības samazinājums ES katrā bilances datumā novērtē, vai ir objektīvi pierādījumi tam, ka finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies. Finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies un vērtības samazinājuma zaudējumi ir radušies tikai un vienīgi tad, ja ir objektīvi pierādījumi par vērtības samazinājumu viena vai vairāku tādu notikumu rezultātā, kuri risinājušies pēc konkrētā aktīva sākotnējās atzīšanas, un ar zaudējumiem saistītais notikums (vai notikumi) ietekmē aplēstās finanšu aktīva nākotnes naudas plūsmas, un šādu ietekmi var ticami aplēst. (a) Aktīvi, kurus uzskaita amortizētās izmaksās Ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka ir radušies vērtības samazinājuma zaudējumi aizdevumiem un debitoru parādiem vai līdz termiņa beigām turētiem ieguldījumiem, kurus uzskaita amortizētās izmaksās, šo zaudējumu apjomu nosaka kā starpību starp aktīva uzskaites vērtību un plānotās nākotnes naudas plūsmas pašreizējo vērtību (izņemot kredītzaudējumus nākotnē, kuri vēl nav radušies), to diskontējot atbilstoši finanšu aktīva sākotnējai efektīvajai procentu likmei. Aktīva uzskaites vērtību samazina, un zaudējumu summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Ja aizdevumam vai līdz termiņa beigām turētam ieguldījumam ir mainīga procentu likme, diskonta likme vērtības samazinājuma zaudējumu novērtēšanai ir līgumā noteiktā pašreizējā efektīvā procentu likme. Ar ķīlu nodrošināta finanšu aktīva plānotās nākotnes naudas plūsmas pašreizējās vērtības aprēķinā tiek atspoguļotas naudas plūsmas, ko var radīt ienākumi no nodrošinājuma pārdošanas, no kuriem atskaitītas nodrošinājuma iegūšanas un pārdošanas izmaksas, neatkarīgi no tā, vai tiesību atņemšana uz ieķīlātu īpašumu ir ticama vai ne. Ja kādā no nākamajiem periodiem vērtības samazinājuma zaudējumu summa samazinās un šis samazinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas risinās pēc vērtības samazinājuma atzīšanas, tad iepriekš atzīto vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi veic, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu. (b) Aktīvi, kurus uzskaita patiesajā vērtībā Tādu kapitāla vērtspapīru ieguldījumu gadījumā, kuri iedalīti kā pārdošanai pieejami finanšu aktīvi, nosakot, vai vērtspapīru vērtība ir samazinājusies, ņem vērā to, vai vērtspapīra patiesā vērtība ir būtiski vai pastāvīgi (ilgstoši) samazinājusies, kļūstot mazāka par tā izmaksām. Ja ir šādi pierādījumi attiecībā uz pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, uzkrātos zaudējumus, kas aprēķināti kā starpība starp iegādes izmaksām un pašreizējo patieso vērtību, no kuras atskaitīti finanšu aktīva vērtības samazinājuma zaudējumi, kas iepriekš atzīti finanšu darbības rezultātu pārskatā, izņem no rezervēm un atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Finanšu darbības rezultātu pārskatā atzīto kapitāla instrumentu vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi neveic, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu. Ja kādā no nākamajiem periodiem palielinās pārdošanai pieejama parāda instrumenta patiesā vērtība un šis palielinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas risinās pēc vērtības samazinājuma zaudējumu atzīšanas, vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi veic, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu. 1.5.6. Krājumi Krājumus uzskaita vai nu izmaksās, vai arī neto pārdošanas vērtībā, atkarībā no tā, kurš no abiem lielumiem ir mazāks. Izmaksas tiek noteiktas, izmantojot metodi „pirmais iekšā — pirmais ārā” (FIFO). Gatavo preču un nepabeigto ražojumu izmaksas ietver izejmateriālu izmaksas, tiešās darbaspēka izmaksas, citas tieši attiecināmās izmaksas un saistītās netiešās ražošanas izmaksas (pamatojoties uz parasto darbības jaudu). Neto pārdošanas vērtību aprēķina, no parastā uzņēmējdarbības gaitā paredzētās pārdošanas cenas atskaitot pabeigšanas izmaksas un pārdošanas izdevumus. Ja krājumus tur sadalei bez maksas vai par nominālmaksu, tos novērtē vai nu izmaksās, vai arī pašreizējās aizstāšanas izmaksās, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. Pašreizējās aizstāšanas izmaksas ir izmaksas, kas ES rastos, iegādājoties šādu aktīvu pārskata datumā. 1.5.7. Priekšfinansējuma summas Priekšfinanējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu naudas līdzekļu avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laikposmā, kas noteikts konkrētajā priekšfinansējuma nolīgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu atmaksā vai izmanto paredzētajam mērķim nolīgumā noteiktajā laikposmā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmie izdevumi, priekšfinansējums ir jāatdod ES. Priekšfinansējuma summu samazina (pilnībā vai daļēji), apstiprinot attiecināmās izmaksas (tās tiek atzītas par izdevumiem) un atmaksātās summas. Gada beigās neizmaksātās priekšfinansējuma summas novērtē sākotnēji samaksātā(-ās) summā(-ās), no kuras(-ām) atskaita: atmaksātās summas, izdevumos ierakstītās attiecināmās summas, aplēstās attiecināmās summas, kas gada beigās vēl nav dzēstas, un vērtības samazinājumus. Procentus par priekšfinansējumu atzīst tad, kad tie nopelnīti saskaņā ar attiecīgā nolīguma noteikumiem. Gada beigās, pamatojoties uz ticamāko informāciju, aplēš uzkrātos procentu ieņēmumus, ko ietver bilancē. 1.5.8. Debitoru parādi Debitoru parādus uzskaita sākotnējā summā, no kuras atskaita daļēji norakstīto vērtības samazinājumu. Debitoru parādu daļēji norakstāmo vērtības samazinājumu nosaka, ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka ES nevarēs saņemt visu pienākošos summu atbilstoši sākotnējiem noteikumiem par debitoru parādiem. Daļēji norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu. Daļēji norakstīto summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi, tiek veikta arī vispārēja daļēja norakstīšana neizpildītajiem rīkojumiem atgūt līdzekļus, kuriem vēl nav piemērota noteikta daļējā norakstīšana. Skatīt 1.5.14. paskaidrojumu turpmāk par režīmu uzkrātajiem ienākumiem gada beigās. 1.5.9. Nauda un naudas ekvivalenti Nauda un naudas ekvivalenti ir finanšu instrumenti, un tie tiek iedalīti kā pārdošanai pieejami finanšu aktīvi. Tie ir nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankās, citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti un sākotnējo termiņu, kas nepārsniedz trīs mēnešus. 1.5.10. Pensijas un citi darbinieku pabalsti Pensiju saistības ES pārvalda noteiktu pabalstu pensiju plānus. Lai gan vienu trešdaļu šo pabalstu paredzamo izmaksu veido darbinieku iemaksas no algas, pensiju saistībām netiek veidoti naudas līdzekļi. Bilancē atzītās saistības attiecībā uz noteiktu pabalstu pensiju plāniem ir noteikto pabalstu saistību pašreizējā vērtība bilances datumā. Noteikto pabalstu saistības aprēķina aktuāri, izmantojot plānotās vienības kredītmetodi. Noteikto pabalstu saistību pašreizējo vērtību nosaka, diskontējot aplēstās nākotnes naudas aizplūdes, izmantojot tādu valsts obligāciju procentu likmes, kuras ir pensiju izmaksāšanas valūtā un kuru dzēšanas termiņš aptuveni atbilst attiecīgo pensiju saistību termiņiem. Aktuāro peļņu un zaudējumus, kas rodas no pieredzes korekcijām un aktuāro pieņēmumu pārmaiņām, nekavējoties atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Iepriekšējo pakalpojumu izmaksas nekavējoties atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, ja vien pārmaiņas pensiju plānā nav atkarīgas no nosacījuma, ka darbiniekiem ir jāpaliek dienestā noteiktu laika periodu (tiesību piešķiršanas periods). Šādā gadījumā iepriekšējo pakalpojumu izmaksas tiesību piešķiršanas periodā amortizē, izmantojot lineāro metodi. Pēcnodarbinātības slimības pabalsti ES nodrošina veselības pabalstus saviem darbiniekiem, apmaksājot ārstniecības izdevumus. Līdzekļu ikdienas administrēšanai ir izveidots atsevišķs fonds. Šo sistēmu izmanto esošie darbinieki, pensionāri, atraitņi un to apgādājamās personas. Pabalstus, ko piešķir „nestrādājošiem” (pensionāriem, bāreņiem u. c.), iedala kā „Darbinieku pēcnodarbinātības pabalstus”. Ņemot vērā šo pabalstu būtību, ir nepieciešams aktuāra aprēķins. Saistības bilancē tiek noteiktas līdzīgi pensiju saistībām (skatīt iepriekš). 1.5.11. Uzkrājumi Uzkrājumi tiek atzīti, ja pagātnes notikumu rezultātā ES ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām, ir ļoti iespējams, ka minētā pienākuma izpildei būs nepieciešams iztērēt līdzekļus, un šo summu var ticami aplēst. Nākotnes zaudējumiem no pamatdarbības uzkrājumus neatzīst. Uzkrājumu summa ir labākā aplēse par prognozējamiem izdevumiem, kas būs vajadzīgi, lai pārskata datumā izpildītu pašreizējās saistības. Ja uzkrājumus veido lielam skaitam posteņu, saistības tiek aplēstas, izvērtējot visus iespējamos iznākumus saistībā ar to iespējamību („paredzamās vērtības” metode). 1.5.12. Finanšu saistības Finanšu saistības iedala kā finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā vai kā finanšu saistības amortizētajās izmaksās (aizņēmumus). Aizņēmumus veido aizņēmumi no kredītiestādēm un parādi, ko apliecina sertifikāti. Aizņēmumus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, no piešķiršanas ieņēmumiem (saņemtās atlīdzības patiesās vērtības) atskaitot radušās darījuma izmaksas, un turpmāk tos uzskaita amortizētās izmaksās, izmantojot efektīvo procentu metodi. Jebkuru starpību starp ieņēmumiem, no kuriem atskaitītas darījuma izmaksas, un dzēšanas vērtību atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā aizņēmumu periodā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Finanšu saistības iedala kā ilgtermiņa saistības, izņemot gadījumus, kad to dzēšanas termiņš nepārsniedz 12 mēnešus pēc bilances datuma. Ņemot vērā būtiskuma apsvērumus, Ja aizdevumi ir piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, tad atbilstoši būtiskuma apsvērumiem efektīvo procentu metodi nevar piemērot aizdevumiem un aizņēmumiem. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Finanšu saistības, kas patiesajā vērtībā iekļautas peļņas vai zaudējumu aprēķinā, ietver atvasinātos instrumentus, ja to patiesā vērtība ir negatīva. Tos uzskaita tāpat kā finanšu aktīvus patiesajā vērtībā peļņas vai zaudējumu aprēķinā; skatīt 1.5.5. paskaidrojumu. Finanšu gada laikā ES nebija finanšu saistību šajā kategorijā. 1.5.13. Kreditoru parādi Liela daļa ES kreditoru parādu nav saistīta ar preču vai pakalpojumu iegādi, bet tie ir nesamaksātie dotāciju vai cita veida ES finansējuma saņēmēju iesniegtie izmaksu pieprasījumi. Tos grāmato kā kreditoru parādus pieprasītās summas apjomā pēc izmaksu pieprasījuma saņemšanas. Pēc pārbaudes un attiecināmo izmaksu apstiprināšanas kreditoru parādus vērtē atbilstoši apstiprinātajai attiecināmajai summai. Kreditoru parādus, ko rada preču un pakalpojumu iegāde, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu, un attiecīgos izdevumus iegrāmato, kad preces vai pakalpojumi saņemti un ES to ir apstiprinājusi. 1.5.14. Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un maksas Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Uzskaites perioda beigās uzkrātos izdevumus atzīst, pamatojoties uz aplēsto summu, kas attiecīgajā periodā jāpārceļ uz nākamo periodu. Uzkrātos izdevumus aprēķina saskaņā ar Komisijas sīki izstrādātām darbības un prakses pamatnostādnēm, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka finanšu pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu. Arī ieņēmumus uzskaita periodā, uz kuru tie attiecas. Ja gada beigās rēķins vēl nav izsniegts, kaut gan ES ir sniegusi pakalpojumu vai piegādājusi preces, vai arī pastāv līgumiska vienošanās (t. i., atsaucoties uz kādu līgumu), uzkrātie ienākumi tiks atzīti finanšu pārskatos. Savukārt, ja gada beigās rēķins ir ticis izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecinās uz nākamo periodu un atzīs nākamajā uzskaites periodā. 1.6. FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 1.6.1. Ieņēmumi AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTI IEŅĒMUMI Šie ieņēmumi ir lielākā ES ieņēmumu daļa un ietver galvenokārt tiešos un netiešos nodokļus un pašu resursus. Papildus nodokļiem ES var saņemt arī citu personu maksājumus, piemēram, nodevas, soda naudas un ziedojumus. Resursi, kuru pamatā ir NKI, un PVN resursi Ieņēmumi tiek atzīti par periodu, kurā Komisija nosūta dalībvalstīm pieprasījumu veikt iemaksas. Tos novērtē pieprasītās summas apmērā. Tā kā PVN un NKI resursu pamatā ir aplēses par attiecīgā budžeta gada datiem, notiekot pārmaiņām, tos var pārskatīt, līdz dalībvalstis iesniedz galīgos datus. Aplēses pārmaiņu radīto ietekmi ņem vērā, nosakot tā perioda neto pārpalikumu vai deficītu, kurā pārmaiņas notikušas. Tradicionālie pašu resursi Debitoru parādus un ar tiem saistītus ieņēmumus atzīst tad, kad no dalībvalstīm tiek saņemti attiecīgie mēneša A pārskati (tostarp iekasētās nodevas un parādu summas, kas ir garantētas un nav apstrīdētas). Pārskata datumā ieņēmumus, ko dalībvalstis attiecīgajā periodā iekasējušas, bet vēl nav samaksājušas Komisijai, aplēš un atzīst kā uzkrātos ieņēmumus. No dalībvalstīm saņemtajos ceturkšņa B pārskatos (tostarp nodevas, kas nav ne iekasētas, ne garantētas, un parādnieka apstrīdētās garantētās summas) tos atzīst kā ieņēmumus, no kuriem atskaita dalībvalstīm piekrītošās iekasēšanas izmaksas (25 %). Turklāt vērtības samazinājumu atzīst par summu, kas ir parāda un atgūstamās summas aplēstā starpība. Soda naudas Ieņēmumus no soda naudām atzīst, kad ES ir pieņēmusi lēmumu uzlikt soda naudu un tas oficiāli paziņots adresātam. Ja ir šaubas par uzņēmuma maksātspēju, atzīst prasījuma vērtības samazinājumu. Pēc lēmuma pieņemšanas par soda naudas uzlikšanu parādnieki divu mēnešu laikā pēc paziņojuma datuma: – vai nu piekrīt lēmumam (šādā gadījumā tiem ir jāsamaksā soda nauda norādītajā termiņā, un ES pilnībā iekasē attiecīgo summu); – vai arī nepiekrīt lēmumam un iesniedz pārsūdzību saskaņā ar ES tiesību aktiem. Tomēr pat pārsūdzības iesniegšanas gadījumā soda naudas pamatsumma ir jāsamaksā noteiktajā termiņā, kas ir trīs mēneši, jo pārsūdzība nenozīmē maksājuma atlikšanu (ES līguma 278. pants), taču noteiktos apstākļos un ar Komisijas grāmatveža piekrišanu maksājuma vietā var iesniegt bankas garantiju. Ja uzņēmums iesniedz pārsūdzību attiecībā uz lēmumu un jau ir veicis soda naudas provizorisku maksājumu, summu atspoguļo kā iespējamās saistības. Tomēr, tā kā ES lēmuma pārsūdzēšana nav pamats soda naudas atlikšanai, saņemto naudu izmanto, lai dzēstu debitoru parādu. Ja maksājuma vietā tiek saņemta garantija, soda nauda joprojām tiek uzskatīta par debitoru parādu. Ja ir iespēja, ka Vispārējā tiesa varētu pieņemt ES nelabvēlīgu nolēmumu, atzīst uzkrājumus šā riska segšanai. Ja maksājuma vietā iesniegta garantija, nenokārtoto debitoru parādu daļēji noraksta pēc vajadzības. Eiropas Komisijas saņemtos uzkrātos procentus saistībā ar bankas kontiem, kuros noguldīti saņemtie maksājumi, atzīst par ieņēmumiem, attiecīgi palielinot iespējamās saistības. Kopš 2010. gada visas provizoriski iekasētās soda naudas Komisija pārvalda īpaši izveidotā fondā BUFI, un tās tiek ieguldītas finanšu instrumentos, kas tiek iedalīti kā pieejami pārdošanai. IEŅĒMUMI NO KOMERCIĀLAS APMAIŅAS Ieņēmumus no preču un pakalpojumu pārdošanas atzīst tad, kad pircējam tiek nodoti būtiskie riski un ieguvumi, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības stadiju pārskata datumā. PROCENTU IENĀKUMI UN IZDEVUMI Procentu ienākumus un izdevumus atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Tā ir metode finanšu aktīva vai finanšu saistību amortizēto izmaksu aprēķināšanai un procentu ienākumu vai procentu izdevumu sadalei attiecīgajā periodā. Aprēķinot efektīvo procentu likmi, ES izdara aplēsi par naudas plūsmām, ņemot vērā visus finanšu instrumenta līguma nosacījumus (piemēram, priekšapmaksas iespējas), bet neņem vērā kredītzaudējumus nākotnē. Aprēķinā iekļauj visas maksas un procentu punktus, ko līgumslēdzējas puses ir maksājušas vai saņēmušas un kas ir efektīvās procentu likmes neatņemama sastāvdaļa, kā arī darījuma izmaksas un visas citas uzcenojuma vai diskonta summas. Ja finanšu aktīva vai līdzīgu finanšu aktīvu grupas vērtību daļēji noraksta vērtības samazinājuma zaudējumu rezultātā, šādu zaudējumu aprēķināšanai procentu ienākumus atzīst, izmantojot nākotnes naudas plūsmas diskontēšanai lietoto procentu likmi. DIVIDENŽU IENĀKUMI Dividenžu ienākumus atzīst tad, kad stājas spēkā tiesības saņemt maksājumu. 1.6.2. Izdevumi Ar komerciālu apmaiņu saistītus izdevumus saistībā ar preču un pakalpojumu iegādi atzīst tad, kad ES saņēmusi preces vai pakalpojumus un to apstiprinājusi. Izdevumus novērtē sākotnējā rēķina izmaksu apmērā. Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti izdevumi veido lielāko ES izdevumu daļu. Tie attiecas uz pārvedumiem līdzekļu saņēmējiem un var būt triju veidu: maksājumi, pamatojoties uz noteiktām saņēmēja tiesībām saņemt maksājumu, pārvedumi saskaņā ar līgumu un neatkarīgas dotācijas, iemaksas un ziedojumi. Pārvedumus atzīst par izdevumiem periodā, kurā risinās pārvedumus pamatojošie notikumi, ja šāda veida pārvedumi ir atļauti noteikumos (Finanšu regulā, Civildienesta noteikumos vai citos noteikumos) vai ir parakstīts pārvedumu apstiprinošs līgums, saņēmējs ir izpildījis noteiktus attiecināmības kritērijus un summu var ticami aplēst. Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu pieprasījums un tas atbilst izdevumu atzīšanas kritērijiem, to atzīst par izdevumiem attiecināmās summas apmērā. Gada beigās aplēš saņēmējiem pienākošos attiecināmos izdevumus, par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un grāmato kā uzkrātos izdevumus. 1.7. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS 1.7.1. Iespējamie aktīvi Iespējams aktīvs ir aktīvs, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus ES nespēj pilnībā ietekmēt. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimnieciskie labumi vai pakalpojuma potenciāls ir ticams. 1.7.2. Iespējamās saistības Iespējamās saistības ir saistības, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus ES nespēj pilnībā ietekmēt, vai pašreizējas saistības, kas rodas pagātnes notikumu rezultātā, bet nav atzītas, jo nav ticams, ka saistību izpildei būs vajadzīga tādu resursu aizplūde, kuri sevī ietver saimnieciskos labumus vai pakalpojuma potenciālu, vai retajos gadījumos, kad saistības apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt. 2. PASKAIDROJUMI PAR BILANCI ILGTERMIŅA AKTĪVI 2.1. NEMATERIĀLIE AKTĪVI || miljonos EUR || Bruto uzskaites vērtība iepriekšējā gada beigās || 379 Iegūšana || 100 Atsavināšana || (8) Citas pārmaiņas || 2 Bruto uzskaites vērtība gada beigās || 473 Uzkrātā amortizācija iepriekšējā gada beigās || (191) Amortizācija attiecīgajā gadā || (48) Atsavināšana || 5 Citas pārmaiņas || 0 Uzkrātā amortizācija gada beigās || (235) || Neto uzskaites vērtība gada beigās || 237 Neto uzskaites vērtība iepriekšējā gada beigās || 188 Iepriekš minētās summas galvenokārt ir saistītas ar datorprogrammām. 2.2. PAMATLĪDZEKĻI Kategorijā „Nepabeigtie pamatlīdzekļi” 2013. gada 31. decembrī iekļauti aktīvi EUR 1041 miljona apmērā (EUR 660 miljoni 2012. gadā) saistībā ar ES globālo navigācijas satelītu sistēmu — projektu Galileo, kuru veido sadarbībā ar Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA). Perioda laikā nekapitalizējamas izstrādes izmaksas EUR 13 miljonu apmērā tika atzītas par izdevumiem. Kad sistēma tiks pabeigta, tā ietvers 30 satelītus, divus kontroles centrus un aptuveni 16 zemes stacijas. Bilancē norādītā summa atspoguļo kapitalizējamās izmaksas, kas Komisijai radušās saistībā ar šo projektu kopš 2011. gada 22. oktobra; tas ir datums, kurā veiksmīgi tika palaisti pirmie divi sistēmas satelīti. Kā paskaidrots iepriekšējā gada finanšu pārskatos, pirms šī datuma Komisija uzskatīja, ka projekts atrodas izpētes posmā, tādēļ saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem visas radušās izmaksas tika ieskaitītas izdevumos. Kopš projekta sākuma un līdz pašreizējās finanšu shēmas beigām plānotais budžets ir EUR 3 852 miljoni. Nākamajā finanšu shēmā plānots iztērēt vēl EUR 5 400 miljonus, lai pilnībā izvērstu un izmantotu sistēmu, līdz 2020. gadam īstenotu Galileo pakalpojumus un sagatavotu satelītu konstelācijas nākamo paaudzi, un šī summa tiks pilnībā finansēta no ES budžeta. Kopš 2011. gada oktobra līdz bilances datumam pavisam palaisti četri satelīti, un pēc to testēšanas pabeigšanas tiks noslēgts projekta „apstiprināšanas orbītā” (In-Orbit Validation) posms. Šo posmu kopīgi finansēja ES un EKA, un saskaņā ar dotāciju nolīgumu, kas noslēgts starp šīm divām pusēm, EKA veiks pabeigto pamatlīdzekļu oficiālu nodošanu ES. Šim juridiskajam aktīvu pārvedumam būs nepieciešams EKA Padomes nolīgums, norādot, ka visas EKA dalībvalstis, izņemot Norvēģiju un Šveici, ir arī ES dalībvalstis. Šobrīd Komisijai nav pamata uzskatīt, ka kāda EKA dalībvalsts varētu bloķēt šo nodošanu. PAMATLĪDZEKĻI || || || || || || || || miljonos EUR || Zeme un ēkas || Aprīkojums un iekārtas || Mēbeles un transport- līdzekļi || Dator- tehnika || Citi materiālie aktīvi || Finanšu noma || Nepabeigtie pamatlīdzekļi || Kopā Bruto uzskaites vērtība iepriekšējā gada beigās || 4 314 || 558 || 233 || 577 || 231 || 3 181 || 1 118 || 10 212 Iegūšana || 30 || 61 || 14 || 60 || 22 || 87 || 516 || 790 Atsavināšana || 0 || (22) || (15) || (46) || (8) || 0 || 0 || (91) Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām || 312 || 11 || (1) || 2 || 3 || (312) || (14) || 0 Citas pārmaiņas || 4 || 0 || 2 || 2 || 1 || (264) || (21) || (276) Bruto uzskaites vērtība gada beigās || 4 660 || 608 || 233 || 595 || 248 || 2 692 || 1 599 || 10 635 Uzkrātais nolietojums iepriekšējā gada beigās || (2 137) || (449) || (165) || (436) || (150) || (897) || 0 || (4 234) Nolietojums attiecīgajā gadā || (143) || (47) || (15) || (69) || (23) || (103) || 0 || (401) Atkārtoti iegrāmatotais nolietojums || 5 || 1 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 6 Atsavināšana || 1 || 21 || 15 || 46 || 8 || 0 || 0 || 91 Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām || (124) || 0 || 0 || (2) || 1 || 126 || 0 || 1 Citas pārmaiņas || (1) || 0 || (2) || 0 || (1) || 11 || 0 || 7 Uzkrātais nolietojums gada beigās || (2 399) || (474) || (167) || (461) || (165) || (863) || 0 || (4 531) || || || || || || || || Neto uzskaites vērtība gada beigās || 2 261 || 134 || 65 || 134 || 83 || 1 829 || 1 599 || 6 104 Neto uzskaites vērtība iepriekšējā gada beigās || 2 177 || 109 || 67 || 142 || 81 || 2 284 || 1 118 || 5 978 FinanŠU NOMA Maksas, kas vēl jāveic saistībā ar finanšu nomu un līdzīgiem prasījumiem, norādīti bilancē kā ilgtermiņa un īstermiņa saistības (skatīt 2.15. un 2.18.3. paskaidrojumu). || || || || || || || || || || miljonos EUR Apraksts || Kumulatīvās maksas (A) || Nākamo periodu maksājumi || Kopējā vērtība || Turpmāki izdevumi par aktīviem || Aktīvu vērtība || Nolietojums || Neto uzskaites vērtība || || < 1 gads || > 1 gads || > 5 gadi || Kopējās saistības (B) || (A+B) || (C) || (A+ B+C) || (D) || (A+B+C+D) Zeme un ēkas || 772 || 76 || 344 || 1 403 || 1 823 || 2 595 || 57 || 2 653 || (838) || 1 815 Citi materiālie aktīvi || 24 || 6 || 9 || 1 || 15 || 39 || - || 39 || (25) || 14 Kopā gada beigās || 796 || 82 || 353 || 1 403 || 1 838 || 2 634 || 57 || 2 692 || (863) || 1 829 Procenti || 89 || 319 || 481 || 889 || || || || || Turpmāko periodu minimālie nomas maksājumi kopā gada beigās || 171 || 672 || 1 884 || 2 727 || || || || || Turpmāko periodu minimālie nomas maksājumi kopā iepriekšējā gada beigās || 155 || 660 || 2 189 || 3 003 || || || || || 2.3. pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi || || || miljonos EUR || Pask. || 31.12.2013. || 31.12.2012. Līdzdalība kopuzņēmumos || 2.3.1. || 0 || 42 Līdzdalība asociētās iestādēs || 2.3.2. || 349 || 350 Kopā || || 349 || 392 2.3.1. Līdzdalība kopuzņēmumos || || || || || || miljonos EUR || GJU || SESAR || ITER || IMI || FCH || Kopā Summa 31.12.2012. || 0 || 0 || 10 || 32 || 0 || 42 Iemaksas || 0 || 78 || 121 || 126 || 56 || 380 Neto rezultātu daļa || 0 || (78) || (130) || (158) || (56) || (422) Summa 31.12.2013. || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Turpmāk minētās uzskaites vērtības tiek attiecinātas uz ES, pamatojoties uz tās līdzdalības daļu, kas izteikta procentos: || || miljonos EUR || 31.12.2013. || 31.12.2012. Ilgtermiņa aktīvi || 198 || 226 Apgrozāmie līdzekļi || 63 || 106 Ilgtermiņa saistības || 0 || 0 Īstermiņa saistības || (394) || (291) Ieņēmumi || 1 || 8 Izdevumi || (412) || (427) LIKVIDĒJAMAIS KOPUZŅĒMUMS GALILEO (GJU) Kopuzņēmuma Galileo likvidācija tika sākta 2006. gada beigās, un process joprojām turpinās. Struktūra 2013. gadā nedarbojās un joprojām atradās likvidācijas procesā. KOPUZŅĒMUMS SESAR Šī kopuzņēmuma mērķis ir nodrošināt Eiropas gaisa satiksmes vadības sistēmas modernizāciju un Eiropas gaisa satiksmes vadības ģenerālplāna ātru īstenošanu, koordinējot un koncentrējot visus attiecīgos pētniecības un izstrādes centienus ES. Komisijas līdzdalība kopuzņēmumā 2013. gada 31. decembrī bija 46,26 %. Kopējais paredzētais Komisijas ieguldījums SESAR (no 2007. gada līdz 2013. gadam) ir EUR 700 miljoni. Kumulatīvā neatzītā daļa zaudējumos ir EUR 205 miljoni. Neatzītā daļa zaudējumos radusies, veicot tehnisku uzskaiti, kas bija nepieciešama saistībā ar pašu kapitāla uzskaites metodes izmantošanu. Šie neatzītie zaudējumi nav zaudējumi ES, un tie radušies tāpēc, ka izdevumi parasti tiek atzīti pirms kapitāla palielināšanas saistībā ar iemaksu natūrā, ko veic uzņēmēji, kas nav ES. ITER STARPTAUTISKĀ KODOLSINTĒZES ENERĢIJAS ORGANIZĀCIJA (ITER) ITER ir iesaistīta ES, Ķīna, Indija, Krievija, Dienvidkoreja, Japāna un ASV. ITER tika izveidota, lai pārvaldītu ITER iekārtas, sekmētu ITER iekārtu ekspluatāciju, veicinātu sabiedrības izpratni par kodolsintēzes enerģiju un tās pieņemšanu un veiktu jekuras citas darbības, kas ir vajadzīgas tās mērķa sasniegšanai. ES (Euratom), tostarp dalībvalstu un Šveices, ieguldījums ITER International tiek nodrošināts ar Kodolsintēzes enerģijas aģentūras starpniecību. Kopējo ieguldījumu juridiski uzskata par Euratom ieguldījumu ITER, jo dalībvalstīm un Šveicei nav līdzdalības ITER. Tā kā ES juridiski ir līdzdalība kopuzņēmumā ITER International, Komisijai tā jāatzīst savos pārskatos. 2013. gada 31. decembrī Komisijas līdzdalība ITER bija 43,33 %. Kopējais (orientējošais) ITER paredzētais Euratom ieguldījums (no 2007. gada līdz 2041. gadam) ir EUR 8 949 miljoni. Kopīgās tehnoloģiju ierosmes Publiskās un privātās partnerības kopīgo tehnoloģiju ierosmju veidā, kas ir ieviestas kā kopuzņēmumi Līguma 187. panta izpratnē, ir izveidotas, lai īstenotu Lisabonas Izaugsmes un nodarbinātības programmas mērķus. IMI un FCH (skatīt turpmāk) ir ietverti šajā izdevumu kategorijā, bet ARTEMIS, Clean Sky un ENIAC (skatīt turpmāk 2.3.2. paskaidrojumu), kaut gan juridiski tās uzskata par kopuzņēmumiem, no grāmatvedības viedokļa jāiedala kā asociētās iestādes (un attiecīgi jāiekļauj 2.3.2. paskaidrojumā), jo Komisijai tajās ir būtiska ietekme, nevis kopīga kontrole. KOPĪGĀ TEHNOLOĢIJU IEROSME NOVATORISKU ZĀĻU JOMĀ (IMI) Kopuzņēmums IMI atbalsta sākotnējo farmaceitisko izpēti un izstrādi dalībvalstīs un asociētajās valstīs nolūkā palielināt pētniecības ieguldījumus biofarmācijas nozarē un veicināt mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) iesaistīšanos tā darbībā. 2013. gada 31. decembrī Komisijas līdzdalība IMI bija 74,16 %. Maksimālais orientējošais Komisijas ieguldījums būs EUR 1 miljards līdz 2017. gada 31. decembrim. Kumulatīvā neatzītā daļa zaudējumos ir EUR 16 miljoni. KOPUZŅĒMUMS „KURINĀMĀ ELEMENTI UN ŪDEŅRADIS” (FCH) Kopuzņēmuma FCH mērķis ir apvienot publiskā un privātā sektora resursus, lai stiprinātu pētniecības pasākumus, tādējādi palielinot Eiropas pētniecības centienu vispārējo efektivitāti un paātrinot kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju izstrādi un izmantošanu. 2013. gada 31. decembrī Komisijas līdzdalība FCH bija 74,20 %. Maksimālais orientējošais ES ieguldījums būs EUR 470 miljoni līdz 2017. gada 31. decembrim. Kumulatīvā neatzītā daļa zaudējumos ir EUR 67 miljoni. 2.3.2. Līdzdalība asociētās iestādēs || || || || || miljonos EUR || EIF || ARTEMIS || Clean Sky || ENIAC || Kopā Summa 31.12.2012. || 336 || 0 || 0 || 14 || 350 Iemaksas || (2) || 20 || 125 || 37 || 180 Neto rezultātu daļa || 9 || (20) || (125) || (50) || (186) Citi pašu kapitāla pārvietojumi || 6 || 0 || 0 || 0 || 6 Summa 31.12.2013. || 349 || 0 || 0 || 0 || 349 Līdzdalību asociētajās iestādēs uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Turpmāk minētās uzskaites vērtības tiek attiecinātas uz ES, pamatojoties uz tās līdzdalību, kas izteikta procentos: || || miljonos EUR || 31.12.2013. || 31.12.2012. Aktīvi || 499 || 505 Saistības || (240) || (191) Ieņēmumi || 37 || 33 Pārpalikums/(Deficīts) || (221) || (177) Eiropas Investīciju fonds Eiropas Investīciju fonds (EIF) ir ES finanšu iestāde, kuras specializācija ir riska kapitāla un garantiju nodrošināšana MVU. Komisija ir apmaksājusi 20 % no savas līdzdalības, nepieprasītais atlikums atbilst EUR 720 miljoniem. || || miljonos EUR || Kopējais EIF kapitāls || Komisijas parakstītā daļa Kopējais pamatkapitāls || 3 000 || 900 Apmaksāts || (600) || (180) Nepieprasīts || 2 400 || 720 KOPUZŅĒMUMS ARTEMIS Šī struktūra tika izveidota, lai ieviestu kopīgo tehnoloģiju ierosmi ar privāto sektoru par iegultajām datorsistēmām. Maksimālais orientējošais Komisijas ieguldījums nepārsniegs EUR 420 miljonus. Kumulatīvā neatzītā daļa zaudējumos ir EUR 9 miljoni (līdzdalība 94,57 % apmērā). KOPUZŅĒMUMS CLEAN SKY Šīs struktūras mērķis ir paātrināt nekaitīgas gaisa pārvadājumu tehnoloģijas izstrādi, pārbaudi un demonstrēšanu ES un jo īpaši izveidot pilnībā novatorisku gaisa transporta sistēmu, lai mazinātu gaisa transporta ietekmi uz apkārtējo vidi. Maksimālais orientējošais Komisijas ieguldījums nepārsniegs EUR 800 miljonus. Kumulatīvā neatzītā daļa zaudējumos ir EUR 72 miljoni (līdzdalība 57,80 % apmērā). KOPUZŅĒMUMS ENIAC ENIAC mērķis ir noteikt kopīgi saskaņotu pētniecības programmu nanoelektronikas jomā, lai noteiktu pētniecības prioritātes galveno kompetenču attīstībai un pieņemšanai šajā jomā. Šos mērķus īstenos, apkopojot publiskā un privātā sektora resursus, lai atbalstītu projektu veidā īstenotus pētniecības un izstrādes pasākumus. ES kopējās saistības būs EUR 450 miljoni. 2013. gada 31. decembrī Komisijas līdzdalība ENIAC bija 95,41 %. Kumulatīvā neatzītā daļa zaudējumos ir EUR 26 miljoni. 2.4. ILGTERMIŅA FINANŠU AKTĪVI || || || miljonos EUR || Pask. || 31.12.2013. || 31.12.2012. Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi || 2.4.1. || 5 497 || 4 870 Aizdevumi || 2.4.2. || 54 347 || 57 441 Kopā || || 59 844 || 62 311 2.4.1. Pārdošanai pieejami ilgtermiņa finanšu aktīvi || || miljonos EUR || 31.12.2013. || 31.12.2012. Garantiju fonds* || 1 412 || 1 327 Likvidējamā EOTK || 1 129 || 1 102 BUFI ieguldījumi || 1 013 || 832 Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM) || 789 || 593 ETF uzsākšanas mehānisms || 339 || 305 Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka || 188 || 188 Riska kapitāla darījumi || 124 || 123 Aizdevumu garantiju instruments TEN-T projektiem (LGTT) || 90 || 52 Eiropas Ķimikāliju aģentūra || 0 || 52 Citi pārdošanai pieejami ieguldījumi || 413 || 296 Kopā || 5 497 || 4 870 * Garantiju fondā tiek turētas Komisijas emitētās EFSM obligācijas (EUR 20 miljoni), tāpēc tās ir izslēgtas. GARANTIJU FONDS Garantiju fonds ārējai darbībai attiecas uz aizdevumiem, ko ES garantē saskaņā Padomes lēmumu, jo īpaši Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumiem ārpus ES, aizdevumiem saistībā ar mikrofinansiālo atbalstu (MFA) un Euratom aizdevumiem ārpus ES. Tas ir ilgtermiņa aizdevums, lai segtu aizdevumus, kuriem netiek pildītas saistības un kurus garantējusi ES. Fonda līdzekļus veido iemaksas no ES vispārējā budžeta, kas atbilst 9 % no kapitāla vērtības saistībā ar darbībām, procentu ienākumi no ieguldījumiem, kuros izmantoti fonda aktīvi, un summas, kas atgūtas no saistības nepildošiem parādniekiem, attiecībā uz kuriem fondam nācies pildīt sniegtās garantijas. Ja gada beigās izveidojas pārpalikums, to atmaksā, iekļaujot ES budžetā kā ieņēmumus. ES jāiekļauj garantijas rezerve trešām valstīm izsniegtiem aizdevumiem. Šī rezerve paredzēta Garantiju fonda prasību un, ja nepieciešams, tādu izmantoto garantiju finansēšanai, kas pārsniedz fondā pieejamos līdzekļus, tā, lai šīs summas varētu ieskaitīt budžeta izdevumos. Šī rezerve atbilst plānotajai summai, kas ir 9 % no izsniegtajiem aizdevumiem gada beigās. LIKVIDĒJAMĀ EOTK Saistībā ar likvidējamās EOTK apmēru visi pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi ir parāda vērtspapīri, kuri ir denominēti EUR un kotēti aktīvā tirgū. BUFI IEGULDĪJUMI Iepriekš iekasētās soda naudas kopš 2010. gada 1. janvāra pārvalda Komisija īpaši izveidotā fondā (BUFI), un tās tiek ieguldītas finanšu instrumentos, kas iedalīti kā pārdošanai pieejami finanšu aktīvi (skatīt 8.2. paskaidrojumu). RISKA DALĪŠANAS FINANŠU MEHĀNISMS (RDFM) Riska dalīšanas finanšu mehānismu (RDFM) pārvalda EIB, un Komisijas ieguldījumu portfelis tiek izmantots, lai veidotu uzkrājumus finanšu riskam aizdevumiem un garantijām, ko EIB piešķīrusi attiecināmiem pētniecības projektiem. Kopējais Komisijas budžets EUR 1 miljarda apmērā tika paredzēts laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam, un no šī apjoma ne vairāk kā EUR 800 miljoni ir no īpašas programmas „Sadarbība” un ne vairāk kā EUR 200 miljoni ir no programmas „Kapacitāte”. EIB pati uzņēmusies saistības nodrošināt tādu pašu summu. 2013. gada 31. decembrī Komisija kopā ar EBTA un trešām valstīm bija iemaksājusi RDFM EUR 1 231 miljonu. Summa EUR 958 miljoni tika uzrādīta kā iespējamās saistības (5.2.1. paskaidrojums), un tā atspoguļo aplēsi par maksimālajiem zaudējumiem 2013. gada 31. decembrī, kas veidotos Komisijai, ja netiktu pildītas saistības par EIB piešķirtajiem aizdevumiem vai garantijām saistībā ar RDFM. Jāņem vērā, ka Komisijas vispārējais risks ir ierobežots un nepārsniedz summu, kādu Komisija iemaksā mehānismā. ETF uzsākšanas mehānisms Eiropas tehnoloģiju mehānisms (ETF) uzsākšanai aptver Izaugsmes un nodarbinātības programmu, daudzgadu programmu uzņēmumiem un uzņēmējdarbībai (MAP), Konkurences un inovāciju pamatprogrammu (CIP) un tehnoloģiju nodošanas izmēģinājuma projektu, kas ir EIF aizgādnībā un nodrošina atbalstu jaunu MVU izveidei un finansēšanai, ieguldot līdzekļus piemērotos specializētos riska kapitāla fondos. Gada beigās tika pieņemtas saistības vēl par EUR 132 miljoniem ETF uzsākšanas mehānismam, taču partneri šos līdzekļus vēl nav izmantojuši. EIROPAS REKONSTRUKCIJAS UN ATTĪSTĪBAS BANKA Tā kā Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) netiek kotēta biržā un ņemot vērā ERAB statūtos noteiktos līguma ierobežojumus, kuri cita starpā attiecas uz līdzdalības pārdošanu, nepārsniedzot iegādes izmaksas un tikai esošajiem daļu turētājiem, Komisijas daļu ERAB novērtē, no izmaksām atskaitot daļēji norakstīto vērtības samazinājumu. || || miljonos EUR ERAB || Kopējais ERAB kapitāls || Komisijas parakstītā daļa Kopējais pamatkapitāls || 29 601 || 900 Apmaksāts || (6 202) || (188) Nepieprasīts || 23 399 || 712 Riska kapitāla darījumi Riska kapitāla darījumos summas tiek piešķirtas finanšu starpniekiem, lai finansētu kapitāla vērtspapīru ieguldījumus. Tos pārvalda EIB un finansē saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku. AIZDEVUMU GARANTIJU INSTRUMENTS TEN-T PROJEKTIEM Aizdevumu garantiju instruments Ten-T projektiem (LGTT) piešķir garantijas, lai mazinātu ieņēmumu risku TEN transporta projektiem sākumgados. Konkrēti tas nozīmē, ka garantija segtu rezerves kredītlīnijas, kuras varētu tikt izmantotas tikai tad, ja projekta naudas plūsmas nebūtu pietiekamas augstākas kārtas parāda apkalpošanai. Instruments ir Komisijas un EIB kopīgs finanšu produkts. Laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam Komisija piešķirs LGTT maksimālo summu EUR 250 miljonu apmērā. 2013. gada 31. decembrī Komisija bija iemaksājusi LGTT EUR 162 miljonus. 2013. gada beigās parakstīto aizdevumu apmērs bija EUR 522 miljoniem, un tos attiecīgi sedz garantija. Summa EUR 39 miljoni ir atzīta kā iespējamās saistības, un tā atspoguļo aplēsi par maksimālajiem zaudējumiem 2013. gada 31. decembrī, kas veidotos Komisijai, ja netiktu pildītas saistības par EIB piešķirtajiem aizdevumiem saistībā ar LGTT darbībām. Jāņem vērā, ka Komisijas vispārējais risks ir ierobežots un nepārsniedz summu, kādu Komisija iemaksā instrumentā. Citi pārdošanai pieejami ieguldījumi Lielākās summas citos pārdošanai pieejamos ilgtermiņa ieguldījumos ir šādas: Eiropas Fondam Dienvidaustrumu Eiropai (EUR 116 miljoni) un Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fondam (EUR 67 miljoni). 2.4.2. Ilgtermiņa aizdevumi || || || miljonos EUR || Pask. || 31.12.2013. || 31.12.2012. No ES budžeta un EOTK piešķirtie aizdevumi || 2.4.2.1. || 151 || 162 No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi || 2.4.2.2. || 54 196 || 57 279 Kopā || || 54 347 || 57 441 2.4.2.1. No Eiropas Savienības budžeta un likvidējamās EOTK piešķirtie aizdevumi || || || miljonos EUR || Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem || EOTK aizdevumi mājokļa iegādei || Kopā Kopā 31.12.2012. || 146 || 16 || 162 Jauni aizdevumi || 4 || 0 || 4 Atmaksātās summas || (18) || (5) || (23) Valūtas maiņas starpības || (6) || 0 || (6) Uzskaites vērtības pārmaiņas || 12 || 1 || 13 Kopā 31.12.2013. || 138 || 12 || 151 Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem tiek piešķirti ar preferenciālām procentu likmēm, īstenojot sadarbību ar valstīm, kuras nav dalībvalstis. Visas summas atmaksājamas vairāk nekā 12 mēnešus pēc gada beigām. Efektīvās procentu likmes par šiem aizdevumiem ir no 7,73 % līdz 14,507 %. 2.4.2.2. No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi || || || || || || miljonos EUR || MFA || Euratom || MB || EFSM || Likvi-dējamā EOTK || Kopā Kopā 31.12.2012. || 549 || 425 || 11 623 || 44 476 || 221 || 57 294 Jauni aizdevumi || 100 || - || - || - || - || 100 Atmaksātās summas || (81) || (36) || - || - || - || (117) Valūtas maiņas starpības || - || (1) || - || - || (5) || (6) Uzskaites vērtības pārmaiņas || 1 || (1) || - || (8) || (5) || (13) Kopā 31.12.2013. || 569 || 387 || 11 623 || 44 468 || 211 || 57 258 || || || || || || Parāda summa < 1 gads || 31 || - || 3 033 || - || - || 3064 || || || || || || Parāda summa > 1 gads || 538 || 387 || 8 590 || 44 468 || 211 || 54 195 Sīkāku informāciju par aizņēmumu un aizdevumu darbībām skatīt 7. paskaidrojumā. 2.5. ILGTERMIŅA DEBITORU PARĀDI UN ATGŪSTAMĀS SUMMAS || || miljonos EUR || 31.12.2013. || 31.12.2012. Dalībvalstis || 478 || 545 Citas || 20 || 19 Kopā || 498 || 564 No kopējiem ilgtermiņa debitoru parādiem EUR 483 miljoni (EUR 550 miljoni 2012. gadā) attiecas uz darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu. Dalībvalstu maksājamās summas attiecas uz neizpildītiem grāmatojumu noskaidrošanas lēmumiem saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA). 2.6. ILGTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS || || || miljonos EUR || Pask. || 31.12.2013. || 31.12.2012. Priekšfinansējums || 2.6.1. || 34 819 || 40 790 Nākamo periodu izdevumi || 2.6.2. || 3 253 || 3 715 Kopā || || 38 072 || 44 505 2.6.1. Priekšfinansējums Priekšfinansējuma atgūstamības vai izlietojuma laiks nosaka, vai to uzrāda kā īstermiņa vai ilgtermiņa priekšfinansējumu. Izlietojums tiek noteikts projekta pamatā esošā nolīgumā. Visas atmaksātās summas vai izlietojumu, kas jāmaksā līdz 12 mēnešiem pirms pārskata datuma, uzrāda kā īstermiņa priekšfinansējumu. Priekšfinansējums ir liela daļa no kopējiem ES aktīviem, un tāpēc tam tiek regulāri pievērsta pienācīga uzmanība. Jānorāda, ka priekšfinansējuma summām dažādās programmās ir jābūt pietiekamām, lai saņēmējam nodrošinātu projekta sākšanai nepieciešamos apgrozāmos līdzekļus, vienlaikus aizsargājot ES finanšu intereses un ņemot vērā juridiskos, darbības un izmaksu efektivitātes ierobežojumus. Komisija ir pienācīgi ņēmusi vērā visus šos elementus, lai uzlabotu priekšfinansējuma pārbaudi. Atsevišķas priekšfinansējuma summas, kas izmaksātas saskaņā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (FP7), faktiski sedz dalībnieku garantiju fonds (DGF): 2013. gadā izmaksātā priekšfinansējuma kopsumma bija EUR 4,5 miljardi (EUR 4 miljardi 2012. gadā). Šis fonds nav saistīts ar ES un netiek konsolidēts ES finanšu pārskatos; skatīt 11.2.3. paskaidrojumu. || || miljonos EUR Pārvaldības veids || 31.12.2013. || 31.12.2012. Tieša centralizēta pārvaldība || 1 526 || 1 249 Netieša centralizēta pārvaldība || 772 || 1 042 Decentralizēta pārvaldība || 646 || 677 Dalīta pārvaldība || 31 104 || 37 214 Kopīga pārvaldība || 694 || 592 Īsteno citas iestādes un aģentūras || 77 || 16 Kopā || 34 819 || 40 790 Jaunās Finanšu regulas 58. pants, ar kuru tiek daļēji pārskatītas budžeta izpildes metodes, tiek piemērots tikai no 2014. gada 1. janvāra. Nozīmīgākās ilgtermiņa priekšfinansējuma summas ir saistītas ar struktūrfondu pasākumiem 2007.–2013. gada plānošanas periodā: EUR 19,6 miljardi Reģionālās attīstības fondam (ERAF) un Kohēzijas fondam (KF), EUR 5,6 miljardi Sociālajam fondam (ESF), EUR 5,2 miljardi Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un EUR 0,6 miljardi Zivsaimniecības fondam (EZF). Tā kā daudzi no šiem projektiem pēc savas būtības ir ilgtermiņa projekti, attiecīgajiem avansa maksājumiem jābūt pieejamiem ilgāk par vienu gadu. Tāpēc šīs priekšfinansējuma summas uzrādītas kā ilgtermiņa aktīvi. Tā kā 2007.–2013. gada plānošanas periods tuvojas noslēgumam, ar to saistītajam priekšfinansējumam pakāpeniski tuvojas maksāšanas termiņš, kas ir 12 mēnešu laikā. Tādēļ ilgtermiņa priekšfinansējums samazinās, savukārt īstermiņa priekšfinansējums palielinās (skatīt 2.10. paskaidrojumu). Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas Tās ir garantijas, ko Komisija atsevišķos gadījumos pieprasa no saņēmējiem, kas nav dalībvalstis, izmaksājot avansa maksājumus (priekšfinansējumu). Šāda veida garantijām tiek uzrādītas divas vērtības: „nominālās” un „aktuālās” vērtības. „Nominālās” vērtības pamatojošais notikums ir saistīts ar garantijas esību. „Aktuālās” vērtības garantijas pamatojošais notikums ir priekšfinansējuma maksājums un/vai priekšfinansējuma dzēšana pēc tam. 2013. gada 31. decembrī tādu garantiju „nominālā” vērtība, kas saņemtas saistībā ar priekšfinansējumu, bija EUR 1 124 miljoni, bet šādu garantiju „aktuālā” vērtība bija EUR 887 miljoni (2012. gadā šīs summas bija attiecīgi EUR 1 348 miljoni un EUR 1 083 miljoni). 2.6.2. Nākamo periodu izdevumi || || miljonos EUR || 31.12.2013. || 31.12.2012. Finansēšanas vadības instrumenti || 2 118 || 2 717 Atbalsta shēmas || 1 135 || 998 Kopā || 3 253 || 3 715 Saskaņā ar shēmu struktūrfondu programmām 2007.–2013. gadam maksājumus no ES budžeta dalībvalstīm var veikt kā iemaksas finansēšanas vadības instrumentos (aizdevumu, kapitāla vērtspapīru ieguldījumu vai garantiju veidā), un par to izveidi un pārvaldību atbild dalībvalstis. Šiem instrumentiem neizlietotie naudas līdzekļi gada beigās nonāk ES īpašumā (tāpat kā standarta priekšfinansējums), un tādējādi tos uzrāda kā aktīvus Komisijas bilancē. Tomēr tiesību pamataktos nav noteikts dalībvalstu pienākums sniegt periodiskus ziņojumus Komisijai par šo avansa maksājumu izmantošanu, un dažos gadījumos tie pat nav jānorāda Komisijai iesniegtajos izdevumu pārskatos. Tādējādi, pamatojoties uz informāciju par līdzekļu izmantojumu, kas saņemta no dalībvalstīm, katra gada beigās tiek aplēsta šā aktīva vērtība. Līdzīgā kārtā dalībvalstu veiktos avansa maksājumus, kas nav izmantoti līdz gada beigām, grāmato kā aktīvus Komisijas bilancē. Dalībvalstis var maksāt šādus avansus par dažādām atbalsta shēmām (valsts atbalstu, tirgus pasākumiem saistībā ar ELGF). Komisija aplēsusi šo avansa maksājumu vērtību, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju; rezultātā iegūtās summas ir iekļautas izdevumu kategorijā „Atbalsta shēmas”. APGROZĀMIE LĪDZEKĻI 2.7. KRĀJUMI || || miljonos EUR || 31.12.2013. || 31.12.2012. Zinātniskie materiāli || 81 || 81 Citi || 47 || 57 Kopā || 128 || 138 2.8. ĪSTERMIŅA FINANŠU AKTĪVI || || || miljonos EUR || Pask. || 31.12.2013. || 31.12.2012. Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi || 2.8.1. || 2 373 || 1 858 Aizdevumi || 2.8.2. || 3 198 || 123 Kopā || || 5 571 || 1 981 2.8.1. Pārdošanai pieejami īstermiņa finanšu aktīvi Pārdošanai pieejamos finanšu aktīvus iegādājas to ieguldījumu atdeves vai peļņas dēļ vai tos tur, lai izveidotu noteiktu aktīvu struktūru vai likviditātes papildu avotu, un tāpēc tos iespējams pārdot, lai nodrošinātu likviditātes vajadzības, vai reaģējot uz procentu likmju pārmaiņām. Tabulā turpmāk sniegts pārskats par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kuru atlikušais dzēšanas termiņš ir līdz 2014. gada beigām: || || miljonos EUR || 31.12.2013. || 31.12.2012. BUFI ieguldījumi || 897 || 845 Likvidējamā EOTK || 567 || 490 Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM) || 408 || 160 Garantiju fonds || 361 || 268 Eiropas Ķimikāliju aģentūra || 76 || 69 Aizdevumu garantiju instruments TEN-T projektiem (LGTT) || 31 || 23 Citi pārdošanai pieejami ieguldījumi || 33 || 3 Kopā || 2 373 || 1 858 2.8.2. Īstermiņa aizdevumi Šajā izdevumu kategorijā galvenokārt iekļauti aizdevumi, kuru atlikušais galīgais dzēšanas termiņš ir mazāk nekā 12 mēnešu pēc bilances datuma (sīkāku informāciju skatīt 2.4.2.2. paskaidrojumā). Palielinājumu salīdzinājumā ar pagājušo gadu izraisīja MB aizdevumu atmaksa, kas tika plānota 2014. gadā (EUR 2 miljardi Ungārijai un EUR 1 miljards Latvijai). 2.9. ĪSTERMIŅA DEBITORU PARĀDI UN ATGŪSTAMĀS SUMMAS || || || miljonos EUR || Pask. || 31.12.2013. || 31.12.2012. Soda naudas || 2.9.1. || 4071 || 4 090 Dalībvalstis || 2.9.2. || 5 574 || 6 270 Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi || 2.9.3. || 3 095 || 3 368 Citi debitoru parādi un atgūstamās summas || 2.9.4. || 442 || 311 Kopā || || 13 182 || 14 039 Kopsummā ietverta aplēse EUR 12 638 miljoni (EUR 13 729 miljoni 2012. gadā), kas nav saistīta ar komerciālu apmaiņu. 2.9.1. Soda naudas Tās ir atgūstamas summas saistībā ar Komisijas uzliktajām soda naudām EUR 4 310 miljonu apmērā (EUR 4 357 miljoni 2012. gadā), no kurām atskaitīta daļēji norakstītā summa EUR 239 miljoni (EUR 267 miljoni 2012. gadā). Garantijas par kopējo summu EUR 3 244 miljoni saņemtas par soda naudām, kas nav nokārtotas gada beigās (EUR 2 513 miljoni 2012. gadā). Jāņem vērā, ka no šiem debitoru parādiem EUR 1 032 miljoniem samaksas termiņš bija pēc 2013. gada 31. decembra. 2.9.2. Dalībvalstis || || miljonos EUR || 31.12.2013. || 31.12.2012. Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību || || Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) || 1 858 || 1 172 Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) || 41 || 14 Pagaidu lauku attīstības instruments (PLAI) || 45 || 44 Īpašā pirmspievienošanās programma lauksaimniecībai un lauku attīstībai (SAPARD) || 155 || 136 Daļēji norakstītā summa || (819) || (814) Kopā || 1 279 || 552 || || Samaksātais un atgūstamais PVN || 68 || 44 || || Pašu resursi || || Iekļauts A kontā || 47 || 45 Iekļauts atsevišķā kontā || 1 228 || 1 294 Saņemamie pašu resursi || 3 054 || 3 617 Daļēji norakstītā summa || (743) || (773) Citi || 6 || 16 Kopā || 3 592 || 4 199 || || Citi no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi || || Paredzamā priekšfinansējuma atgūšana || 542 || 1 220 Citi || 94 || 255 Kopā || 636 || 1 475 || || Kopā || 5 574 || 6 270 Ar lauksaimniecību saistīto debitoru parādu pieaugumu galvenokārt var skaidrot ar neizpildītajiem grāmatojumu noskaidrošanas lēmumiem, jo dažos gadījumos īstenošanas datums tiek atlikts uz vairākiem gadiem, un citos gadījumos lēmumi tiek izpildīti, veicot atliktus gada maksājumus. Tas attiecas uz dalībvalstīm, kurām ir piešķirta finanšu palīdzība saskaņā ar 2010. gada 7. jūnijā parakstīto Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta pamatnolīgumu. Saņemamo pašu resursu summa ir saistīta ar 2013. gada 20. novembrī pieņemto budžeta grozījumu Nr. 8/2013. Saskaņā ar 2000. gada 22. maija Padomes Regulas Nr. 1150/2000 10. pantu (OV L 130, 31.5.2000.) ieraksti, kuri atbilst NKP iemaksu atkārtotai korekcijai, tiek veikti 2014. gada janvāra pirmajā darbadienā. Jāņem vērā, ka dažas dalībvalstis bija gaidījušas sev paredzētos maksājumus, un tas izskaidro to, kāpēc saņemamā summa ir mazāka nekā budžeta grozījumos pieprasītā iemaksa. Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību Šajā postenī galvenokārt iekļautas summas, ko dalībvalstis bija parādā 31. decembrī un ko dalībvalstis deklarējušas un apstiprinājušas 15. oktobrī. Tiek aplēsti debitoru parādi, kuri izveidojas pēc minētās deklarācijas laikā līdz 31. decembrim. Komisija arī veic aplēsi par daļēji norakstāmām summām saistībā ar līdzekļu saņēmēju parādiem, kuru atgūšana ir maz ticama. Tas, ka ir veikta šāda korekcija, nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs summas nākotnē. Korekcijā ir iekļauts arī samazinājums 20 % apmērā, kas atbilst summām, ko dalībvalstis drīkst paturēt administratīvo izmaksu segšanai. Debitoru parādi par pašu resursiem Jāņem vērā, ka dalībvalstīm ir tiesības ieturēt 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem iekasēšanas izmaksu segšanai, tādēļ iepriekš minētās summas ir uzrādītas pēc šī samazinājuma atskaitīšanas. Pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajām aplēsēm, no summas, kas ir no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi, ir atskaitītas daļēji norakstāmās summas. Tomēr tas nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt summas, uz kurām attiecas šīs vērtības korekcijas. 2.9.3. Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi || || miljonos EUR || 31.12.2013. || 31.12.2012. Uzkrātie ienākumi || 2 709 || 3 002 Nākamo periodu izdevumi || 368 || 351 Citi || 18 || 15 Kopā || 3 095 || 3 368 Lielākā summa šajā izdevumu kategorijā ir uzkrātie ienākumi: || || miljonos EUR || 31.12.2013. || 31.12.2012. Pašu resursi || 2 424 || 2 388 Piešķirtie lauksaimniecības ieņēmumi nov. un dec. || 0 || 218 Kohēzijas fonds, Reģionālās attīstības fonds un Lauku attīstības fonds: finanšu korekcijas || 31 || 276 Citi uzkrātie ienākumi || 254 || 120 Kopā || 2 709 || 3 002 Pašu resursos iekļautās summas (EUR 2 424 miljoni) galvenokārt ir uzkrātie muitas nodokļi 2013. gada novembrī un decembrī. Jāņem vērā, ka piešķirtie lauksaimniecības ieņēmumi novembrī un decembrī (EUR 131 miljons) tagad tiek uzrādīti kā īstermiņa debitoru parādi. 2.9.4. Citi debitoru parādi un atgūstamās summas Šajā izdevumu kategorijā galvenokārt iekļautas atgūtās priekšfinansējuma summas, atgūtie izdevumi un citi ieņēmumi no administratīvām darbībām un pamatdarbības. 2.10. ĪSTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS || || || miljonos EUR || Pask. || 31.12.2013. || 31.12.2012. Priekšfinansējums || 2.10.1. || 16 403 || 9 548 Nākamo periodu izdevumi || 2.10.2. || 4 963 || 3 690 Kopā || || 21 367 || 13 238 2.10.1. Priekšfinansējums || || miljonos EUR Pārvaldības veids || 31.12.2013 || 31.12.2012 Tieša centralizēta pārvaldība || 3 848 || 3 289 Netieša cent