[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 20.7.2010 COM(2010) 400 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Bulgārijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu {SEC(2010) 948} KOMISIJAS ZIŅOJUMSEIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Bulgārijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu 1. Ievads Sadarbības un pārbaudes mehānisma[1] (SPM), kas tika izveidots, Bulgārijai iestājoties ES, mērķis ir palīdzēt ieviest objektīvu, neatkarīgu un efektīvu tiesu un administratīvo sistēmu, kas ir atbilstoši sagatavota, lai cita starpā apkarotu korupciju un organizēto noziedzību. Tas nozīmē veikt konkrētas fundamentālas pārmaiņas, kam vajadzīgs laiks un arī plašs politiskais atbalsts visā politiskajā spektrā, kā arī sabiedrībā kopumā. Vienlaikus šīs pārmaiņas ir nepieciešams ieguldījums Bulgārijas nākotnē – efektīva administratīvā un tiesu sistēma ir vajadzīga stabilām valsts finansēm un nostiprinātai sociālekonomiskajai attīstībai. Tās ir vajadzīgas arī, lai dotu iespēju Bulgārijai pilnā mērā pildīt savu ES dalībvalsts lomu tādās jomās kā tieslietas un iekšlietas. Šis ir ceturtais gada ziņojums kopš SPM izveidošanas[2]. Ziņojumā izklāstīts Komisijas novērtējums par reformu procesa situāciju un doti ieteikumi par to, kas darāms turpmāk, lai turpinātu vajadzīgās reformas. Komisija uzskata, ka SPM veic derīgu uzdevumu: - Bulgārijai – sniedz objektīvus novērtējumus un ieteikumus par to, kurās jomās ir vajadzīga rīcība; - citām dalībvalstīm, kuras var sekot līdzi progresam un sniegt Bulgārijai piemērotu atbalstu. Šā gada ziņojumā Komisija norāda uz spēcīgu reformu impulsu, kas Bulgārijā izveidojies kopš Komisijas pēdējā gada ziņojuma 2009. gada jūlijā. Jaunā tiesu sistēmas reformu stratēģija liecina par to, ka Bulgārijā pastāv spēcīga politiskā griba, lai panāktu dziļu un noturīgu tiesu sistēmas reformu. Ziņojumā arī ieteikts Bulgārijai uzlabot tiesu praksi, lai ļautu tiesu sistēmai rīkoties aktīvāk un demonstrēt spēcīgāku atbildības sajūtu. 2. Situācija saistībā ar reformu procesu Bulgārijā Sasniegumi Kopš 2009. gada jūlija Bulgārija ir veikusi svarīgas reformas savā kriminālprocesā. Tiek apspriesti tiesību akti, lai nostiprinātu līdzekļu atsavināšanu un uzlabotu aizsardzību pret interešu konfliktu. Ir nostiprināta prokuratūras strukturālā uzbūve, lai risinātu krāpniecības un organizētās noziedzības problēmas. Kopš SPM uzsākšanas pirmo reizi aktīvi tiek risināts organizētās noziedzības jautājums. Jūnijā Bulgārijas valdība pieņēma vērienīgu un tālejošu stratēģiju, kurā sniegts projekts tiesu sistēmas visaptverošai, ilgtermiņa reformai. Valdībā tiek apspriestas vissteidzamākās reformas, lai, izmantojot grozījumus Likumā par tiesu sistēmu, uzlabotu tiesas procesa efektivitāti, atbildību un konsekvenci. Valdības stingrais atbalsts reformām jau uzrāda dažus rezultātus tiesu sistēmā. Uz apsūdzībām korupcijā tiesu sistēmas ietvaros aprīlī tiek reaģēts ar stingrāku disciplināro un kriminālatbildību nekā iepriekš. Apsūdzību skaits par organizēto noziedzību ir palielinājies un lietā, kas saistīta ar liela apjoma krāpniecību ar ES līdzekļiem aprīlī un jūnijā, tika pasludināti smagi sodi, bet tie vēl nav piemēroti. Vienlaikus Komisijas analīze norāda, ka tiesu praksē – gan prokuratūras, gan tiesas līmenī – joprojām ir būtiski trūkumi. Tiesas procesā Bulgārijā trūkst iniciatīvas un profesionālās kapacitātes. Sarežģītām izmeklēšanām pietrūkst virziena un mērķa, procedūras ir pārāk formālas, pārāk ilgas un tiesā bieži cieš neveiksmi. Komisijas analīze arī uzrāda joprojām pastāvošus trūkumus attiecībā uz korupcijas novēršanu un aizsardzību pret interešu konfliktu. Jaunās, 2009. gadā pieņemtās valsts pretkorupcijas stratēģijas efektīva īstenošana vēl nav sākusies. Likuma par interešu konfliktu īstenošana nav pietiekami efektīva. Ir plaši izplatīti trūkumi publiskā iepirkuma procedūru īstenošanā. Lai stiprinātu korupcijas un interešu konflikta novēršanu, Bulgārijai ir jāvelta centieni saviem plāniem radīt īpašu un neatkarīgu komisiju aizsardzībai pret interešu konfliktu, paātrināt valsts pretkorupcijas stratēģijas rīcības plāna īstenošanu un stiprināt tiesību aktus par līdzekļu atsavināšanu. Tiesu sistēmas reforma Ar maija beigās pieņemtajiem grozījumiem Kriminālprocesa kodeksā Bulgārija īsteno ekspertu un tiesu sistēmas senos ieteikumus samazināt būtiskus procesuālos ierobežojumus, lai uzlabotu tiesas procesu. Grozītais Kriminālprocesa kodekss (ar dažiem izņēmumiem) tagad ļauj tiesā kā lieciniekus uzklausīt policistus un nodrošina liecinieku identitātes aizsardzību. Ar tiesas lēmumu tagad var norīkot rezerves aizstāvjus, lai novērstu apsūdzēto mēģinājumus nepamatoti aizkavēt tiesas sēdes. Procesuālā kārtība, lai tiesā izmantotu liecinieku liecības, kas iegūtas izmeklēšanas gaitā, ir uzlabota, un OLAF sniegto informāciju tagad var izmantot kā pierādījumus. Bulgārijas ieviestās pārmaiņas attiecas uz dažiem no Bulgārijā visbiežāk sastopamajiem procesuālajiem šķēršļiem un tādējādi tās var uzskatīt par būtisku soli uz priekšu. Tomēr, lai sasniegtu paredzētos ieguvumus – lielāku elastību kriminālprocesā attiecībā uz lielāku skaitu apsūdzību, īsāku tiesvedību un preventīvām sankcijām, Bulgārijai ir jāiegulda tiesu prakses uzlabošanā. Kaut gan tiesību akti paredz, ka maģistrātiem ir jārīkojas tiesiskuma labā, tiklīdz viņu uzmanība tiek vērsta uz aizdomām par noziegumu, šis pienākums reti tiek pildīts efektīvi. Praksē Komisija ir novērojusi prokuratūras vilcināšanos uzsākt izmeklēšanas, balstoties uz acīmredzamām norādēm, un veikt sarežģītas un laikietilpīgas izmeklēšanas. Piemēram, gadījumos, kad ir norādes uz nopietnu krāpniecību, prokuratūras standartprakse – izpildīt kratīšanas orderus bez iepriekšēja brīdinājuma – tiek piemērota reti. Šo prokuratūras iniciatīvas trūkumu papildina prakse tiesā, kur attiecībā uz pierādījumu pieņemamību formālie un joprojām ierobežojošie kritēriji bieži vien šķiet svarīgāki par pierādījumu kvalitāti. Joprojām saglabājas trūkumi tiesu sistēmas atbildības jomā. Kopš 2009. gada jūlija Bulgārijas tiesu sistēma ir saskārusies ar virkni apvainojumiem korupcijā, ļaunprātīgā ietekmes izmantošanā un nepareizā vadībā, kas kaitēja sistēmas reputācijai sabiedrībā. Komisija 2010. gada marta starpposma ziņojumā uzstāja, ka jāveic šo apvainojumu pilna disciplinārā un kriminālizmeklēšana. Attiecībā uz apvainojumiem korupcijā saistībā ar augsta līmeņa tiesnešu iecelšanu 2009. gada otrajā pusē tika atlaisti trīs maģistrāti un piemērotas 15 citas disciplinārās sankcijas. Divi Augstākās tiesas padomes (ATP) locekļi atkāpās no amata, bet saglabāja savus maģistrātu amatus. Disciplinārlietas, kas ierosinātas pret vienu no viņiem, joprojām tiek izskatītas. Jaunākais gadījums šā gada aprīlī saistībā ar vērtīga nekustamā īpašuma nodošanu vecāko maģistrātu ģimenes locekļiem par cenu, kas zemāka par tirgus vērtību, rosināja Augstākās tiesas padomi un prokuratūru uzsākt disciplinārās un kriminālizmeklēšanas pret visiem iesaistītajiem maģistrātiem; šo izmeklēšanu rezultāti vēl nav zināmi. Lai aizsargātu maģistrātu reputāciju, Bulgārijai vēl vairāk jānostiprina tiesu sistēmas atbildība, stingri piemērojot visus juridiskos un disciplināros līdzekļus, lai sodītu korupciju. Lai uzlabotu tiesu praksi, ir vajadzīgas visaptverošas reformas. Šīs reformas ir saistītas ar mācību plāna uzlabojumiem tiesību studijās un apmācībā, ar izmaiņām novērtēšanas sistēmā, lai radītu karjeras stimulus aktīvai darbībai, un ar uzlabojumiem atlases un amatā iecelšanas procedūrās. Bulgārijas jaunajā tiesu sistēmas reformu stratēģijā uzmanība pievērsta cilvēkresursu attīstībai tiesu sistēmā, lai risinātu daudzus no šiem trūkumiem. Valdībā tiek apspriests projekts grozījumiem Likumā par tiesu sistēmu, ar kuriem ieviestu dažus svarīgus uzlabojumus šajā jomā. Likuma par tiesu sistēmu grozījumiem vajadzētu arī būtiski nostiprināt Augstākās tiesas padomes nozīmi un pienākumus. Ja grozījumi tiks pieņemti, likums paredzēs, ka ATP ik gadu ir jāsagatavo darba slodzes analīze un jāpilnvaro padome pārdalīt personālu, kā arī atvērt vai slēgt tiesas, pamatojoties uz savāktajiem datiem par darba slodzi. Grozījumi, ieviešot atklātu balsojumu un lēmumu sīku pamatojumu, kā arī koncentrējot visas disciplinārās pilnvaras ATP, palielinās arī amatā iecelšanas lēmumu pārredzamību un uzlabos atbildību. Turklāt padomes locekļiem tagad būs nepārprotami aizliegts balsot situācijās, kurās viņiem rastos interešu konflikts. Kopš 2009. gada jūlija ATP pārbaudē turpinājās tiesu prakses trūkumu identificēšana, kurus ar ieteikumu palīdzību dara zināmus tiesu priekšsēdētājiem un pārbauda vēlākos pārbaudes apmeklējumos. Izņemot Sofijas apelācijas reģionu, ATP inspekcija regulāras pārbaudes, kā ziņots, tagad ir veikusi visā Bulgārijas tiesu sistēmā. Ņemot vērā arī pašas veikto augsta līmeņa lietu uzraudzību, padomei tagad ir laba informācijas bāze par struktūras, disciplīnas un prakses trūkumiem. Līdz ar gaidāmo grozījumu Likumā par tiesu sistēmu pieņemšanu ATP būtu jāizmanto sava lielākā loma, lai uzsāktu iniciatīvas tiesu efektivitātes, tiesu prakses konsekvences un tiesu sistēmas atbildības uzlabošanai. Komisija nākamajā ziņojumā uzraudzīs progresu šajā jomā. Cīņa pret organizēto noziedzību Pēc Komisijas ieteikuma Bulgārija organizētās noziedzības lietām izveidoja pastāvīgas kopīgās darba grupas, kas darbojas prokuratūras vadībā. Grupās ietilpst policisti, izmeklēšanas maģistrāti un Valsts drošības aģentūras ( SANS ) darbinieki. Pagaidām šo grupu mērķis ir neliels skaits svarīgu lietu, kas tiek piešķirtas saskaņā ar vienošanos starp ģenerālprokuroru, iekšlietu ministru un SANS direktoru. Būtu jāapsver šīs daudzsološās organizatoriskās struktūras attiecināšana uz visām organizētās noziedzības lietām, kā arī jāapsver Komisijas, kas nodarbojas ar noziedzīgu darbību rezultātā iegūta īpašuma identificēšanu ( Commission for the establishment of property acquired through criminal activity – CEPACA ), locekļu iesaistīšana izmeklēšanas sākumposmā. Bulgārija ir arī ieguldījusi lielākas pūles, veicot vairākas policijas kratīšanas organizētās noziedzības grupās, kaut gan ir maz ziņu par turpmākiem tiesiskiem pasākumiem saistībā ar šīm kratīšanām. Kopš 2009. gada Bulgārija var uzrādīt lielāku skaitu apsūdzību organizētās noziedzības lietās. Tomēr tiesās attiecībā uz nozīmīgām lietām jaunumu ir maz. Līdz šim vairākums notiesājošo spriedumu organizētās noziedzības lietās tika panākts, izmantojot atzīšanos sīkāku nodarījumu izdarīšanā un paātrinātu procedūru, un sods pēc apsūdzētā atzīšanās dažkārt ir zemāks par likuma atļauto mazāko soda apmēru. Bulgārijas tiesu sistēmai ir jāparāda, ka tā spēj pasludināt arī preventīvas sankcijas par smagiem noziegumiem. Kaut gan dati par 2009. gadu liecina par CEPACA pastāvīgiem pozitīviem sasniegumiem attiecībā uz noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un atsavināšanu, tiesas apstiprinātu lēmumu par atsavināšanu skaits joprojām ir ļoti mazs. Divi galīgie nolēmumi ir reģistrēti pēc 2009. gada maija un divas lietas ir noraidītas, bet tiesās izskatīšanu joprojām gaida 206 pieprasījumi. Tā kā potenciāli noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšana un atsavināšana ir efektīva sankcija ar būtisku preventīvu ietekmi cīņā pret organizēto noziedzību, Bulgārijai vēl vairāk ir jānostiprina šis efektīvais instruments. Cīņa pret korupciju Bulgārija ir ieguldījusi lielākas pūles cīņā pret augsta līmeņa korupciju. Kopš 2009. gada jūlija tika reģistrētas vairākas apsūdzības pret diviem parlamenta locekļiem, trīs bijušajiem ministriem, trīs bijušajiem ministru vietniekiem un pirmo reizi arī pret amatā esošu ministru. Turklāt augsta līmeņa korupcijā tika apsūdzēti arī vairākas augsta līmeņa amatpersonas un mēri. Bulgārija nostiprināja tās kopīgās darba grupas kapacitāti, kas nodarbojas ar ES krāpniecību; ir pasludināts spriedums ar cietumsodu vienai augsta līmeņa amatpersonai par korupciju, kas saistīta ar ES līdzekļiem, kā arī pasludināti spriedumi divās simboliskās lietās par krāpniecību ar ES līdzekļiem un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. Galvenajam apsūdzētajam tika pasludināti spriedumi par 10 un 12 gadu cietumsodu, bet tiesa nepiemēroja rīkojumus par aizturēšanu. Komisijas veiktajā analīzē par tiesu praksi šajā jomā norādīts uz vairākiem trūkumiem, kas jānovērš. Veicot izmeklēšanu attiecībā uz krāpniecību ar ES līdzekļiem, prokuratūrai ir vajadzīga visaptveroša un aktīva izmeklēšanas stratēģija. Šīs stratēģijas rezultātā sistemātiski būtu jāizmeklē saiknes starp saistītām lietām, organizētās (finanšu) noziedzības aspektiem, kā arī saiknes ar administratīvām iestādēm krāpnieciskās shēmās. Lai pastiprinātu cīņu pret augsta līmeņa korupciju, Bulgārijai būtu jāapsver arī liecinieku iedarbīgāka aizsardzība atbilstīgi citu dalībvalstu labākajai praksei. Bulgārijas sniegtie dati par pirmo gadu, īstenojot likumu par interešu konflikta novēršanu, kurš tika ieviests 2008. gada beigās, liecina, ka to interešu konflikta lietu skaits, kas ir konstatētas vai kurās ir pieņemtas sankcijas, joprojām ir mazs, un prokuratūrai nosūtīts maz norāžu uz korupciju. Tomēr attiecībā uz centrālās pārvaldes iestādēm pārbaudes ir kļuvušas biežākas un vairāku lietu rezultātā ir piemērotas disciplināras sankcijas vai lietas ir pārsūtītas prokuratūrai[3]. Bulgārijai pēc iespējas ātrāk ir jānostiprina likums par interešu konfliktu novēršanu, lai radītu neatkarīgu centrālo komisiju, kas atbild par šā likuma īstenošanu. Bulgārija 2009. gada novembrī pieņēma Valsts pretkorupcijas stratēģiju un rīcības plānu tās īstenošanai. Rīcības plānā paredzēts ar ārvalstu palīdzību veikt vērienīgus preventīvos pasākumus visā valsts sektorā, tomēr īstenošana vēl nav sākusies. Bulgārija vēl nav pievērsusies Komisijas ieteikumiem attiecībā uz inspekciju nostiprināšanu un nevar ziņot par rezultātiem reģionālo pretkorupcijas padomju stiprināšanā. Publiskā iepirkuma tiesību aktu īstenošanā Bulgārijā ir vērojami būtiski trūkumi. Bulgārija uzsāka pārbaudes, ko veic tās kompetentās iestādes, un, pārbaudot visus piedāvājumus, konstatēto neatbilstību apmērs ir 60%. Šis apmērs sasniedz gandrīz 100 % attiecībā uz valsts infrastruktūras projektiem, kuros iestādēm ir pienākums veikt ex-ante kontroli. Vienlaikus administratīvajām un tiesu iestādēm nav iespēju efektīvi aizsargāt publiskos iepirkumus no interešu konfliktiem. Tam pamatā ir vairāki trūkumi struktūrās un procedūrās. Administratīvo iestāžu kapacitāte konsultēt par publiskā iepirkuma procedūrām un veikt pārbaudes ir nepietiekama. Valsts finanšu inspekcijas aģentūras kapacitāte ir būtiski samazināta un rezultātā aģentūra 2009. gadā veica ex-post pārbaudes tikai 12 % no visiem publiskajiem piedāvājumiem. Vienlaikus ex-post administratīvās pārbaudes neatbilst pareizam risku novērtējumam. Ex-ante pārbaužu sistēmas ieviešanai būtu jāpalīdz likvidēt procedūras trūkumus attiecībā uz lieliem strukturāliem projektiem. Tomēr Valsts finanšu inspekcijas aģentūrai pietrūkst pietiekamas kapacitātes, lai, izmantojot ex-ante pārbaudes, pārbaudītu piedāvājumu likumību un to, vai aģentūras ieteikumi ir izpildīti. Dažādās administratīvās iestādes, kas atbild par publiskā iepirkuma tiesību aktu dažādo aspektu īstenošanu, norāžu sniegšanu, tiesību aktu izstrādāšanu, sūdzību izskatīšanu un publisko piedāvājumu pārbaužu veikšanu, savstarpēji sistemātiski nesadarbojas, lai īstenotu tiesību aktus. Administratīvās sankcijas, ko var piemērot, interešu konflikta vai korupcijas gadījumā nav pietiekoši preventīvas. Turklāt iekšējās procedūras neļauj efektīvi konstatēt interešu konfliktus, par kuriem varētu ziņot prokuratūras iestādēm. Ir jānodrošina tas, ka nelikumībām sistemātiski tiek piemērotas disciplinārās sankcijas vai kriminālsodi. 3. SECINāJUMI Kopš 2009. gada Bulgārijā ir izveidojies spēcīgs reformu stimuls. Bulgārija pieņēma uzlabojumus savā kriminālprocesā un spēj uzrādīt lielāku skaitu apsūdzību lietās, kas saistītas ar augsta līmeņa korupciju un organizēto noziedzību. Tomēr tiesās tiek izskatīts pārāk mazs skaits lietu. Ir jāuzlabo profesionālā prakse policijā, prokuratūrā un tiesās, kam būs vajadzīga ārēja palīdzība. Tiesu sistēmai ir biežāk jāuzņemas iniciatīva un tai ir jābūt spēcīgākai atbildības sajūtai. Publiskie līdzekļi ir labāk jāaizsargā pret krāpniecību un interešu konfliktu. Bulgārijas jaunā tiesu sistēmas reformas stratēģija, kuru valdība apstiprināja 23. jūnijā, liecina par politisko apņēmību panākt dziļu tiesu sistēmas reformu. Šajā stratēģijā uzmanība pievērsta pašreizējiem trūkumiem, kas kā valsts prioritātes Bulgārijai jārisina, apvienojot politiskā līmeņa, tiesu sistēmas un Bulgārijas sabiedrības centienus. Lai gūtu panākumus, būs vajadzīga ilgstoša Bulgārijas, Komisijas un citu dalībvalstu apņemšanās. Bulgārija ir izveidojusi jaunu partnerību ar Komisiju un uzlabojusi kvalitāti ziņojumiem par progresu SPM ietvaros. Komisija turpinās atbalstīt Bulgāriju, lai panāktu turpmāku progresu SPM ietvaros, un 2011. gada vasarā sniegs savu nākamo novērtējumu. 4. Ieteikumi Ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu par progresu Bulgārijā attiecībā uz sadarbības un pārbaudes mehānismā noteikto kritēriju izpildi, Komisija aicina Bulgāriju nekavējoties rīkoties turpmāk minētajās jomās. Ieteikumi attiecībā uz tiesu sistēmas reformu Atgādinot par neizpildītajiem 2009. gada jūlija ieteikumiem, jo īpaši par prasību visām tiesām publicēt savus spriedumus tiešsaistē, Komisija aicina Bulgāriju nekavējoties rīkoties šādās jomās. 1. Īstenot jauno tiesu sistēmas stratēģiju, lai panāktu dziļu tiesu sistēmas reformu. Pieņemt un īstenot izmaiņas Likumā par tiesu sistēmu, kuru mērķis ir uzlabot apmācību, novērtēšanu un amatā iecelšanu tiesu sistēmā, kā arī stiprināt Augstākās tiesas padomes atbildību un efektivitāti. Stiprināt tiesu sistēmas atbildību, stingri piemērojot visus juridiskos un disciplināros līdzekļus, lai sodītu korupciju un ļaunprātīgu ietekmes izmantošanu. 2. Uzlabot tiesu praksi prokuratūras iestādēs un tiesās, veicot trūkumu sīku analīzi un sadarbojoties ar ārvalstu ekspertiem. Izstrādāt labākās prakses rokasgrāmatas, mācību programmas un darbaudzināšanas shēmas īpašām lietām un ieviest sistemātisku pārvaldības uzraudzību tiesās un prokuratūras iestādēs. Veicināt specifisku apmācību un policijas dienestu, prokuroru un tiesnešu specializāciju, lai uzlabotu to īpašās zināšanas un efektivitāti sarežģītu lietu risināšanā, jo sevišķi attiecībā uz ekonomiskiem un finanšu noziegumiem un organizēto noziedzību. 3. Strādāt pie jauna kriminālkodeksa, ņemot vērā jauno krimināltiesību politikas koncepciju, ko valdība pieņēma 2010. gada 23. jūnijā, kas veicina tiesu sistēmas efektivitāti, piemēram, kriminālatbildības atcelšanu novecojušiem un sīkiem pārkāpumiem. Turpināt uzraudzīt to, kā tiek īstenoti jaunie procesuālie kodeksi, un apsvērt papildu uzlabojumus. Strādāt pie medicīniskās inspekcijas aģentūras izveides, lai uzlabotu tiesas pieprasīto medicīnisko izziņu kvalitāti un piemērotību. Ieteikumi attiecībā uz organizētās noziedzības apkarošanu Atgādinot par neizpildītajiem 2009. gada jūlija ieteikumiem, jo īpaši par specializāciju tiesu sistēmā, Komisija aicina Bulgāriju nekavējoties rīkoties šādās jomās. 4. Stiprināt kapacitāti kopīgajām darba grupām organizētās noziedzības jautājumos, paplašināt to kompetenci, iekļaujot visas organizētās noziedzības lietas, un iesaistīt CEPACA , lai nodrošinātu attiecīgo līdzekļu iesaldēšanu un atsavināšanu izmeklēšanas laikā atbilstīgi operatīvajām prasībām. 5. Strādāt pie policijas reformas, lai radītu kompetentu kriminālpolicijas dienestu, kas spēj piemērot citu dalībvalstu labāko praksi. 6. Vēl vairāk nostiprināt tiesību aktus par līdzekļu atsavināšanu, vadoties pēc principa "civiltiesiska atsavināšana bez notiesājoša sprieduma" un Eiropas Padomes Venēcijas komisijas ieteikumiem, jo īpaši, lai nodrošinātu tiesību aktu piemērošanu un vienlaikus ievērotu pamattiesības un brīvības. Apsvērt noziedzīgi iegūtu līdzekļu atsavināšanas komisijas ( CEPACA ) iniciatīvas tiesības ierosināt procesu, lai arestētu un atsavinātu līdzekļus, ieviestu noteikumus līdzekļu arestēšanai izmeklēšanas sākumposmā, sadarbojoties ar prokuratūru, un paplašinātu saistīto personu grupu, lai, izmantojot atsavināšanu, labāk spētu novērst kriminālās darbības. Ieteikumi attiecībā uz korupcijas apkarošanu Atgādinot par neizpildītajiem 2009. gada jūlija ieteikumiem, jo īpaši par ex-officio izmeklēšanu veicināšanu attiecībā uz apvainojumiem par administratīvo iestāžu korupciju un interešu konfliktu, inspekciju un reģionālo pretkorupcijas padomju papildu stiprināšanu un ziņotāju aizsardzību, Komisija aicina Bulgāriju nekavējoties rīkoties šādās jomās. 7. Uzlabot tiesu praksi augsta līmeņa krāpniecības un korupcijas lietās atbilstīgi citu dalībvalstu labākajai praksei. Piemērot visaptverošu un aktīvu izmeklēšanas stratēģiju, saskaņā ar kuru sistemātiski tiek izmeklētas saiknes starp saistītām lietām, organizētās noziedzības aspekti un saiknes ar administratīvajām iestādēm. Lai pastiprinātu cīņu pret augsta līmeņa korupciju, Bulgārijai būtu stingrāk jāpiemēro juridiskās iespējas nopietnās lietās veikt aizturēšanu, kā arī jāuzlabo liecinieku aizsardzība atbilstīgi citu dalībvalstu labākajai praksei. 8. Stiprināt likumu par interešu konfliktu novēršanu, jo īpaši, izmantojot iestādi ar aktīvām pilnvarām, kas atbild par interešu konfliktu konstatēšanu un sodīšanu. Paātrināt rīcības plāna īstenošanu, lai ieviestu Valsts pretkorupcijas stratēģiju. 9. Veikt pastāvīgu riska novērtējumu attiecībā uz publiskā iepirkuma tiesību aktu īstenošanu un attiecīgi virzīt preventīvos un kontroles pasākumus, lai tie būtu aktīvi un uz rezultātiem orientēti. Stiprināt kompetento administratīvo iestāžu kapacitāti veikt ex-ante un ex-post pārbaudes un stiprināt palīdzības dienesta kapacitāti, kurā līgumslēdzējas iestādes var vērsties pēc padoma. Nodrošināt, ka preventīvās ietekmes stiprināšanas nolūkā tiek pilnībā īstenotas visas personām piemērotās sankcijas par publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumiem, tostarp disciplinārie pasākumi. 10. Rosināt sadarbību starp iepirkuma iestādēm, lai pārgrupētu piedāvājumus nolūkā apvienot īpašās zināšanas un veidot apjomradītus ietaupījumus. Sekmēt kompetento iestāžu amatpersonu apmācību, lai konstatētu un novērstu interešu konfliktus un citas būtiskas nelikumības publisko iepirkumu jomā. Izstrādāt un piemērot labāko praksi attiecībā uz sistemātisku sadarbību starp kompetentajām administratīvajām iestādēm un tiesu iestādēm. [1] Komisijas 2006. gada 13. decembra Lēmums 2006/929/EK, ar ko izveido mehānismu, lai nodrošinātu sadarbību un pārliecinātos par Bulgārijā sasniegto, novēršot noteiktus trūkumus tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību (OV L 354, 14.12.2006., 58. lpp.). [2] Ziņojums ir balstīts uz regulāru informāciju, kas saņemta no Bulgārijas iestādēm, jo īpaši atbildot uz Komisijas sīki izstrādātām anketām. Komisijai darbā palīdzēja eksperti un tā izmantoja dažādu avotu sniegto dokumentāciju un informāciju. Klāt pievienotajā dienestu darba dokumentā ir izklāstīts Komisijas sīki izstrādātais novērtējums par progresu, kas panākts attiecībā uz katru kritēriju, kas noteikti lēmumā par SPM. [3] Laikposmā no 2009. gada augusta līdz 2010. gada maijam Bulgārija ziņo, ka centrālo pārvaldes iestāžu ietvaros tika reģistrētas 185 norādes atbilstīgi likumam par interešu konfliktu novēršanu un konstatēšanu un veiktas 198 pārbaudes. 33 lietās tika piemērotas disciplināras sankcijas un 7 personām piemēroti kriminālsodi.