PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•A. Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Lai Eiropas zaļais kurss tiktu veiksmīgi īstenots un radītu ilgtspējīgas pārmaiņas, ES iestādēm ir jāsadarbojas ar sabiedrības locekļiem. Sabiedrība ir un būs pārkārtošanās virzītājspēks, tāpēc tai ir jābūt iespējām aktīvi iesaistīties jaunu rīcībpolitiku izstrādē un īstenošanā.

Sadarbība ar sabiedrību nozīmē sadarbību ne tikai ar privātpersonām, bet arī ar pilsonisko sabiedrību. Visā Eiropā vides nevalstiskajām organizācijām (NVO) ir būtiska loma ar vidisko interešu aizstāvībā. Tas nozīmē, ka noteiktos apstākļos tām jābūt tiesībām pieprasīt publisko iestāžu pieņemto lēmumu pārskatīšanu, ja šie lēmumi pārkāpj tiesību aktus vides jomā.

Ģenerāladvokāte Sharpston ir teikusi: “Dabas vide pieder mums visiem, un tās aizsardzība ir mūsu kolektīvā atbildība. Tiesa ir atzinusi, ka Savienības tiesību normas vides jomā lielākoties ir sabiedrības interesēs, nevis tikai privātpersonu individuālo interešu aizsardzībai. Nedz ūdens, nedz tajā peldošās zivis nevar vērsties tiesā. Tāpat kokiem nav tiesību celt prasību.”

Ja pārskatīšanu veic valsts pārvalde, to sauc par “administratīvu pārskatīšanu” (vai apstrīdēšanu). Ja to veic tiesa, to sauc par “pārskatīšanu tiesā”.

Priekšlikuma mērķis ir NVO interesēs pārskatīt 2006. gadā izveidoto administratīvās pārskatīšanas mehānismu attiecībā uz ES iestāžu un struktūru administratīvajiem aktiem un bezdarbību. Šis mehānisms ir aprakstīts Regulā (EK) Nr. 1367/2006, ko sauc arī par Orhūsas regulu (“Regula”).

Priekšlikuma mērķis ir uzlabot Orhūsas konvencijas īstenošanu pēc Lisabonas līguma pieņemšanas un risināt Orhūsas konvencijas Atbilstības komitejas (“Komiteja”) norādītās problēmas saistībā ar to, kā ES ievēro Orhūsas konvencijā noteiktās starptautiskās saistības. To iecerēts sasniegt, ievērojot ES tiesiskās kārtības pamatprincipus un ņemot vērā pārskatīšanas tiesā sistēmu. Grozījumus Regulā aicina veikt Eiropas Parlaments un Padome, un Komisija to paredzēja savā paziņojumā par Eiropas zaļo kursu, kā sīkāk paskaidrots 1.A.II sadaļā turpmāk tekstā.

Priekšlikums paredz paplašināt NVO pašlaik pieejamās iespējas pieprasīt administratīvo pārskatīšanu. Lai gan pašlaik to var pieprasīt tikai attiecībā uz individuāla rakstura administratīvajiem aktiem (aktiem, kuru adresāts ir persona vai kuru gadījumā ir iespējams noteikt konkrētu personu, ko attiecīgais akts skar), turpmāk NVO varēs pieprasīt arī vispārēji piemērojamu aktu pārskatīšanu.

Priekšlikuma mērķis ir arī mainīt atsauces uz tiesību aktiem vides jomā — lai gan tagad pārskatāmajiem administratīvajiem aktiem ir jābūt tādiem, kas sekmē vides politikas mērķu īstenošanu, ir ierosināts noteikt, lai nākotnē būtu iespējams pārskatīt jebkuru administratīvo aktu, kas pārkāpj ES tiesību aktus vides jomā, neatkarīgi no tā rīcībpolitiskajiem mērķiem.

Visbeidzot, ir ierosināts noteikt garākus prasību iesniegšanas un atbilžu sniegšanas termiņus, lai uzlabotu administratīvās pārskatīšanas procesa kvalitāti.

Eiropas Savienības Tiesa (“EST”) nozīmīgos spriedumos par Orhūsas konvencijas relevanci ES tiesiskajai kārtībai ir atgādinājusi, ka uz tiesas un administratīvajām procedūrām saistībā ar iespēju vērsties tiesu iestādēs ar vides tiesībām saistītos jautājumos pašlaik galvenokārt attiecas nacionālie tiesību akti. Tāpēc jebkādi uzlabojumi attiecībā uz piekļuvi administratīvajai pārskatīšanai un pārskatīšanai tiesā ES līmenī tikai papildina pienācīgi nodrošinātu iespēju vērsties dalībvalstu tiesās saistībā ar ES vides jautājumiem.

Konkrētāk, dalībvalstu tiesām saskaņā ar Konvencijas 9. panta 2. un 3. punktu ir pienākums nodrošināt iespēju vērsties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem, arī tad, kad tās īsteno ES tiesību aktus vides jomā.

Ja ES iestādes vai struktūras pieņemta administratīvā akta īstenošanas pasākumiem jāpastāv valsts līmenī, attiecīgajām NVO vispirms jāvēršas kompetentajā tās dalībvalsts tiesā, kura pieņēmusi konkrēto pasākumu. Pēc tam saskaņā ar LESD 267. pantu prejudiciālā nolēmuma procedūras ietvaros iespējams vērsties EST. Šo procedūru var izmantot arī attiecībā uz ES iestāžu aktu spēkā esību.

Tāpēc Komisija plašāku centienu ietvaros ar mērķi uzlabot iespēju vērsties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem ierosina šo tiesību akta priekšlikumu. Dalībvalstu un to tiesu loma tiks izklāstīta priekšlikumam pievienotajā paziņojumā.