LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 10.6.2004 
COM(2004)415 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
Eiropas r īcības plāns bioloģiskai pārtikai un biolo ģiskai lauksaimniec ībai 
  
{SEK(2004)739}  
 
LV 2   LV 1. K OPSAVILKUMS  
Ar šo pazi ņojumu par biolo ģisku pārtiku un lauksaimniec ību Komisija pl āno novērtēt 
situāciju un izkl āstīt politikas att īstības pamatus turpm ākajiem gadiem, t ādejādi nodrošinot ar 
vispārēju strat ēģijas vīziju biolo ģiskās lauksaimniec ības ieguld ījumam kop ējā 
lauksaimniec ības politik ā (KLP). 
Izstrādājot globālo politikas koncepciju biolo ģiskai lauksaimniec ībai ir jāapzinās dubultā 
sabiedrības loma biolo ģiskajā lauksaimniec ībā. 
1. Biolo ģiskās pārtikas tirgus darb ība tiek veikta, rea ģējot uz dažu pat ērētāju bažām, un 
tādēļ tai ir jānodrošina vieta tirgos un to ir j āfinansē patērētājiem. Šaj ā sakarā 
bioloģiskās lauksaimniec ības attīstība tiek reglament ēta ar tirgus likumiem. 
2. Biolo ģiskā zemes p ārvaldība nodrošina ar sabiedr ībai nepieciešam ām precēm, 
galvenokārt vides produktiem, bet ar ī labvēlīgi ietekm ē lauku att īstību un daž ās 
jomās var arī sekmēt dzīvnieku labkl ājības uzlabošanos. No š ī redzes viedok ļa 
bioloģiskās lauksaimniec ības attīstību jāveicina sabiedr ībai. 
Lai nodrošin ātu stabilu tirgus att īstību, ir jāpastāv līdzsvaram starp pied āvājumu un 
pieprasījumu. 
Komisijas anal īze ir parādījusi, ka liel āks uzsvars ir j āliek uz tirgus att īstības veicin āšanu. 
Pašreizējā tirgus da ļa ES-15 vid ēji ir apmēram 2  %. Lai palielin ātu šos rādītājus, vai pat, lai 
saglabātu pašreiz ējos rādītājus ilgtermi ņā, ir vairāk jāakcentē patērētāja vēlmes. Patērētājiem 
nepieciešama s īkāka inform ācija par biolo ģiskās lauksaimniec ības principiem un m ērķiem, kā 
arī par tās pozitīvo ietekmi uz, piem ēram, apkārtējo vidi. Taj ā pat laikā svarīgi ir aizsarg āt 
pārbaužu sist ēmu integrit āti. 
Bioloģisko produktu iekš ējo tirdzniec ību kavē daudzie, daž ādie, vietējie un priv ātie standarti 
un to īstenošana. Tas var ar ī ievērojami sarež ģīt bioloģisko produktu p ārdošanu cit ās 
dalībvalstīs. Kopēju mērķu izstrādāšana, vienl īdzības daudzpus ēju koncepciju att īstība, 
turpmāka pārbaužu pras ību saskaņošana un liel āks akcents uz ES logo, pal īdzētu mazināt šīs 
problēmas. 
Lai veicin ātu bioloģiskās lauksaimniec ības paplašin āšanos, tai pat laik ā palielinot ražošanas 
jaudu, ir nepieciešama jauna inform ācija un, galvenok ārt, jaunas tehnolo ģijas. Tādēļ ir būtiski 
nodrošināt bioloģiskajai lauksaimniec ībai un pārstrādes metod ēm nepieciešamo izp ēti. Tajā 
pat laikā ir jāuzlabo statistikas inform ācijas iegūšana par ražošanu un tirgu. 
Viens no 2003 KLP reformas m ērķiem bija sekm ēt ražošanu, kas saražo videi draudz īgus, 
kvalitatīvus produktus. Biolo ģiskā lauksaimniec ība ir svar īgs instruments šo m ērķu 
sasniegšanai.  
Bioloģiskie lauksaimnieki pašreiz ir ties īgi saņemt atbalstu no KLP pirm ā pīlāra tiešo 
maksājumu un cenu atbalsta pas ākumu veid ā. Vēl būtiskāks ir fakts, ka biolo ģiskā 
lauksaimniec ība ir piln ībā integrēta KLP otr ā pīlāra lauku att īstības politik ā un tai ir svar īga 
loma agrovides pas ākumos. 2003 KLP reforma ir nodrošin ājusi noder īgu sistēmu bioloģiskās 
lauksaimniec ības turpm ākai attīstībai un izveidojusi instrumentu kl āstu, kas ir pieejami 
dalībvalstīm.  
 
LV 3   LV Pamatojoties uz šo anal īzi un balstoties uz jau paveiktajiem sasniegumiem, R īcības plāna 
galvenie priekšlikumi ir koncentr ēti uz: 
• uz inform āciju balst īta bioloģiskās pārtikas tirgus att īstība, palielinot pat ērētāja 
apzināšanos, nodrošinot pat ērētājus un darbiniekus ar s īkāku inform āciju un rekl āmu, 
stimulējot ES logo izmantošanu, tai skait ā uz import ētiem produktiem, nodrošinot 
dažādu standartu liel āku caursp īdīgumu, un uzlabojot ražošanas, pied āvājuma un 
pieprasījuma statistikas pieejam ību kā politikas un tirgdarb ības instrumentus; 
• padarīt sabiedrības atbalstu biolo ģiskajai lauksaimniec ībai vēl efektīvāku, iedrošinot 
dalībvalstis vair āk un atbilstoš āk izmantot daž ādos lauku att īstības pasākumus, 
piemēram, ar viet ējo rīcības plānu palīdzību un pastiprin ātu bioloģiskās lauksaimniec ības 
izpēti; 
• uzlabot un pastiprin āt Kopienas biolo ģiskās lauksaimniec ības standartus, importa un 
pārbaudes pras ības, definējot bioloģiskās lauksaimniec ības pamatprincipus un t ādejādi 
skaidri formul ējot tās devumu sabiedr ībai; palielin āt caurspīdīgumu un pat ērētāja 
pārliecību; izveidojot neatkar īgu komiteju par zin ātniskiem un tehniskiem padomiem; 
izmantojot starptautiskas organiz ācijas turpm āk saskaņot un pastiprin āt standartus; 
uzlabojot standartus, piem ēram, attiec ībā uz dzīvnieku labkl ājību; pilnveidojot standartus 
vēl netvertās jomās kā piemēram ūdens kult ūra, vai ar vidi saist ītus standartus k ā 
piemēram fosiliju ener ģijas izmantošana utml.; izskaidrojot izkl āstītos standartus par 
aizliegumu lietot GMO; palielinot p ārbaužu sist ēmas efektivit āti un caursp īdīgumu, un, 
visbeidzot, padarot importa noteikumus efekt īvākus. 
Sīkāku inform āciju par pamata anal īzi un daž ādām rīcībām, kuras min ētas zemāk, var atrast 
Komisijas darbinieku darba dokument ā “Eiropas r īcības plāns bioloģiskai pārtikai un 
lauksaimniec ībai” kopš 2004. gada j ūnija. Šis dokuments ir  pieejams EUROPA m ājas lapā: 
http://europa.eu.int/comm/agricultu re/qual/organic/ plan/index_en.htm. 
2. R ĪCĪBAS 
2.1. Biolo ģiskās pārtikas tirgus 
Rīcība 1 
Ieviest groz ījumus Padomes Regul ā (EK) Nr. 2826/2000 (iekš ējā tirgus sekm ēšana), kas 
sniegtu Komisijai liel ākas iespējas tiešai r īcībai, lai organiz ētu inform ācijas un rekl āmas 
kampaņas par biolo ģisko lauksaimniec ību. 
Uzsākt daudzgad ēju ES m ēroga inform ācijas un rekl āmas kampa ņu vairāku gadu 
garumā, lai inform ētu patērētājus, valsts instit ūcijas, ēdnīcas, skolas un citus galvenos 
dalībniekus p ārtikas ķēdē par biolo ģiskās lauksaimniec ības nopelniem, it īpaši vides 
ieguvumiem, un palielin āt patērētāju apzināšanos un biolo ģisko produktu atpaz īstamību, 
iesakot ES logo atpaz īstamību. 
Uzsākt īpaši izstrādātas inform ācijas un rekl āmas kampa ņas precīzi definētiem patērētāju 
tipiem- piem ēram, gadījuma patērētājs un sabiedrisk ās ēdnīcas. 
Pastiprināt Komisijas sadarb ības centienus ar dal ībvalstīm un profesion ālām 
organizācijām, lai izstr ādātu kampaņu stratēģiju. 
 
LV 4   LV Rīcība 2 
Izveidot un uztur ēt Interneta datu b āzi, kurā minēti dažādie vietējie un priv ātie standarti 
(ieskaitot starptautisko s standartus un viet ējos standartus galvenajos eksporta tirgos) 
salīdzinājumā ar Kopienas standartiem. 
Rīcība 3 
Uzlabot statistikas datu ieg ūšanu gan par biolo ģisko produktu ražošanu, gan tirgu.  
2.2. Sabiedrisk ā politika un biolo ģiskā lauksaimniec ība 
Rīcība 4 
Ļaut dalībvalstīm virzīties augšup ar ES atbalsta pal īdzību, kas velt īta 
ražotājorganizācijām augļu un dārzeņu sektorā, kuras saist ītas ar biolo ģisko ražošanu. 
Rīcība 5 
Komisija izstr ādā interneta m ājas lapā sarakstu, kur ā minēti visi ES pas ākumi, kurus var 
izmantot biolo ģiskajā sektorā attiecībā uz ražošanu, tirgdarb ību un inform āciju. 
Rīcība 6 
Komisija īpaši iesaka dal ībvalstīm pilnībā izmantot savus lauku att īstības programmu 
ietvaros pieejamos biolo ģiskās lauksaimniec ības atbalsta instrumentus, piem ēram, 
izstrādājot vietējo vai reģionālo Rīcības plānu, ar akcentu uz: 
¾ pieprasījuma stimul ēšana, izmantojot jaun ās kvalitātes shēmas; 
¾ veikt rīcības, lai saglab ātu videi draudz īgos faktorus un dabas aizsardz ību 
ilgtermiņā; 
¾ stimulēt bioloģiskos lauksaimniekus p ārveidot visu saimniec ību, nevis tikai t ās 
daļu; 
¾ sniegt biolo ģiskiem lauksaimniekiem t ādas pašas iesp ējas saņemt invest īciju 
atbalstu k ā nebioloģiskajiem lauksaimniekiem; 
¾ stimulēt ražotājus veicin āt izplatīšanu un tirgdarb ību, integr ējot ražošanas ķēdi ar 
(līgumisku) vienošanos starp partneriem; 
¾ atbalstīt paplašin āšanās pasākumus; 
¾ nodrošināt apmācību un izgl ītību visiem biolo ģiskajā lauksaimniec ībā 
nodarbinātajiem, tai skait ā ražošanā, pārstrādē un tirgdarb ībā; 
¾ dot priekšroku biolo ģiskajai lauksaimniec ībai kā pārvaldības variantam videi 
jūtīgās vietās (neierobežojot biolo ģisko lauksaimniec ību šajās vietās). 
Rīcība 7 
Stiprināt bioloģiskās lauksaimniec ības un ražošanas metožu izp ēti. 
2.3. Standarti un p ārbaude – droš ības integrit āte 
Rīcība 8 
Definējot bioloģiskās lauksaimniec ības pamatprincipus, padar īt regulas caursp īdīgākas. 
 
LV 5   LV Rīcība 9 
Nodrošināt bioloģiskās lauksaimniec ības integrit āti, pastiprinot standartus un saglab ājot 
paredzētos pārejas perioda beigu datumus. 
Rīcība 10 
Pabeigt un saska ņot bioloģiskās lauksamniec ības standartus: 
¾ izveidojot at ļauto piedevu un p ārstrādes palīglīdzekļu sarakstu p ārstrādātiem 
dzīvnieku produktiem; 
¾ izvērtēt vai izveidot īpašus standartus organiskajiem v īniem; 
¾ uzlabot dz īvnieku labtur ības standartus; 
¾ apsvērt nepieciešam ību paplašin āt darbības sfēru uz cit ām jomām, piemēram, 
ūdens kultūru; 
¾ apsvērt nepieciešam ību uzlabot apk ārtējās vides standartus (ener ģijas 
izmantošana, biolo ģiskā daudzveid ība, ainavisms un citus). 
Rīcība 11 
Izveidot neatkar īgu ekspertu komandu tehniskiem padomiem . 
Rīcība 12 
Iekļaut Padomes Regul ā (EEK) Nr. 2092/91 noteikumus, skaidri nosakot, 
¾ ka produkti, kas ir mar ķēti kā GMO saturoši, nevar tik mar ķēti kā dabiski; 
¾ ka vispārējais marķēšanas slieksnis l īdzvērtīgs gadījuma GMO kl ātbūtnei 
produktos (ne s ēklai), kurus izmanto biolo ģiskajā lauksaimniec ībā, slieksnim. 
Jautājumu par to, vai ir j ānosaka īpašs slieksnis s ēklai, kas tiek izmantota biolo ģiskajā 
lauksaimniec ībā, un kādā līmenī, Komisija v ēl apspriež.  
Rīcība 13 
Uzlabot p ārbaudes iest āžu un instit ūciju sniegumu, ieviešot uz risku b āzētu pieeju, 
uzdodot darbiniekiem pasniegt visaugst āko risku kr āpnieciskas darb ības izteiksm ē, un 
pieprasot p ārbaudes veikt cit ām iestādēm saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2092/91. 
Rīcība 14 
Turpināt notiekošo darbu JRC, lai izstr ādātu paraugu ņemšanas un anal īžu metodes, 
kuras var izmantot biolo ģiskajā lauksaimniec ībā. 
Rīcība 15 
Dalībvalstīm ir jāizpēta iespējas izmantot zemes gabala identific ēšanu, kas ieviesta KLP 
pārvaldībai, lai noteiktu un p ārraudzītu bioloģiskās lauksaimniec ības zemi. 
Rīcība 16 
Nodrošināt labāku koordin ēšanu starp p ārbaudes iest ādēm, un starp p ārbaudes iest ādēm 
un uzraudz ības institūcijām saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2092/91. 
 
LV 6   LV Rīcība 17 
Izstrādāt pārbaudes iest ādēm īpašu akredit ācijas sistēmu saska ņā ar Regulu (EEK) 
Nr. 2092/91.  
Rīcība 18 
Komisija public ē dalībvalstu gada p ārskatu par apstiprin āto pārbaudes iest āžu 
uzraudzību, tai skait ā statistiku par p ārkāpumu veidu un skaitu. 
Rīcība 19 
Pastiprināt centienus iek ļaut trešās valstis l īdzvērtības sarakst ā, ietverot nov ērtējumu uz 
vietas. 
Grozīt Padomes Regulu (EEK) Nr. 2092/91 par biolo ģisko lauksaimniec ību, aizstājot 
pašreizējo vietējo statusu importam ar jaunu past āvošu sistēmu, pielietojot tehnisk ās 
līdzvērtības novērtējumu, kuru veic tieši šim nol ūkam Komisijas noz īmētās iestādes. Tas 
varētu būt, pēc atbilstoš ām konsult ācijām- izstrādāt vienotu un past āvošu to p ārbaudes 
iestāžu Kopienas sarakstu, kuras to darb ības dēļ trešās valstīs ir atzītas kā līdzvērtīgas un 
vēl nav iekļautas līdzvērtības sarakst ā. 
Turpināt nodrošin āt, ka defin ējot līdzvērtību trešās valstīs, tiek ņemti vērā atšķirīgie 
klimatiskie un lauksaimniec ības apstākļi, kā arī bioloģiskās lauksaimniec ības attīstība 
katrā valstī. 
Pēc šīs sistēmas stāšanās spēkā piedāvāt visiem import ētiem produktiem ES logo 
pieejamību. 
Rīcība 20 
Veikt sistem ātisku Kopienas biolo ģiskās lauksaimniec ības standartu, Codex 
Alimentarius vadl īniju un IFOAM standartu sal īdzināšanu (skat īt arī Rīcība 2). 
Veicināt globālo saskaņošanu un att īstīt daudzpus īgu līdzvērtības koncepciju, balstoties 
uz Codex Alimentarius vadl īnijām, sadarb ībā ar dalībvalstīm, trešām valstīm un priv āto 
sektoru. 
Atbalstīt ražošanas pieaugšanu att īstības valst īs saskaņā ar ES att īstības politiku, 
sekmējot inform ācijas sniegšanu par iesp ējām, kuras pied āvā bioloģiskajai 
lauksaimniec ībai labvēlīgi vispārējie atbalsta instrumenti. 
Turpmākie pasākumi biolo ģisko produktu tirdzniec ības veicin āšanai attīstības valstīs tiks 
apsvērti1. 
Rīcība 21 
Pastiprināt ES biolo ģiskās lauksaimniec ības standartus un p ārbaudes sist ēmas trešās 
valstīs, iegūstot no Padomes sarunu mand ātu. 
                                                 
1 Saska ņā ar PTO l īguma par Tirdzniec ības tehniskaj ām barjerām 12. pantu, dal ībnieki nodrošina ar 
diferenciālu un labv ēlīgāku līgumu šī Līguma attīstības valstu dal ībniekiem. 
 
LV 7   LV 3. IETEKMES  NOVĒRTĒJUMS 
Progress R īcībās 19. un 21., ņemot vērā attiecīgi pieaugošo trešo va lstu skaitu, saska ņā ar 
importa līdzvērtību un saska ņā ar divpus ējām savstarp ējām atzīšanas vienošan ām, ir atkar īgs 
no cilvēku resursu pieejam ības. 
Rīcība 1 un rīcība 7 tiks īstenotas esoš ā budžeta l īdzekļu ietvaros. Attiec ībā uz Rīcību 11 par 
neatkarīgas ekspertu komandas izveidošanu, noz īmīga ietekme nav gaid āma. 
Pārējās rīcības neiespaido Kopienas budžetu. 
Visbeidzot, š ī plāna īstenošana ir atkar īga no Komisijas pakalpojumu cilv ēku resursu 
pieejamības saistībā ar paredz ēto rīcību daudzveid ību. 
4. TURPM ĀKIE  SOĻI 
Šis Rīcības plāns ir solis uz priekšu biolo ģiskās lauksaimniec ības veicin āšanas proces ā Eiropā 
un pārējā pasaulē. 
Izstrādājot Rīcības plānu, Komisija ir izmantojus i praktisku pieeju, kas pirmk ārt ir vērsta uz 
analīzi par to, k ā izmantot vai piel āgot esošo politiku.  
Komisija nekav ējoties spers nepieciešamos so ļus, lai virz ītos uz priekšu pa nosprausto l īniju.