LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 307/24

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 307/11

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“ΑΡΝAΚΙ ΕΛΑΣΣOΝΑΣ” (ARNAKI ELASSONAS)

EK Nr.: EL-PDO-0005-0735-14.01.2009

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1. Nosaukums:

“Αρνάκι Ελασσόνας” (Arnaki Elassonas)

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Grieķija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

1.1. grupa. Gaļa (un subprodukti)

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Piena jēra (30–45 dienas veca un 6,5–10,5 kg smaga) svaiga gaļa; jērs iegūts no aitām, kas atbilst to vietējo Grieķijas aitu šķirņu fenotipiskajām īpatnībām, kuras dzīvo kontinentālajā Grieķijā (neliela auguma, īsām, bet spēcīgām kājām, ietiepīgs temperaments, izturība pret ekstrēmiem laikapstākļiem un pret slimībām, spēja pieveikt lielus attālumus). Šīs aitas pieder pie vietējām kontinentālās Grieķijas šķirnēm Karangouniki, Vlahiki, Sarakatsaniki un Boutsiko vai ir dzimušas, minētās šķirnes krustojot savstarpēji vai ar tādām Grieķijas aitu šķirnēm kā Hiotiko, Serron, Mitilinis un Frizartas. Iepriekš minētie dzīvnieki ganās raksturīgos vai daļēji raksturīgos apstākļos Elasonas eparhijā, kuras robežas noteiktas atbilstīgi turpmāk sniegtajam ģeogrāfiskā apgabala aprakstam, kalnu ganībās vairāk nekā 250 m augstumā virs jūras līmeņa.

Piena jēru gaļa tiek pārdota tikai svaiga un a) veselos liemeņos, b) pusliemeņos vai c) sadalīta gabalos.

Gaļas “Arnaki Elassonas” organoleptiskās īpašības

Gaļai “Arnaki Elassonas” piemīt raksturīgs aromāts un patīkama smarža un garša, tā ir maiga, sulīga, tās pH ir no 7,1 līdz 7,3, tai ir pavisam plāna tauku kārtiņa, augsts linolēnskābes saturs un tā ir baltā līdz gaišsārtā krāsā (atbilstoši Kopienas noteikumiem). Saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem tā pieder vieglo jēru kategorijai.

Gaļas “Arnaki Elassonas” ķīmiskās īpašības

Gaļas “Arnaki Elassonas” ķīmiskās īpašības (vidējie rādītāji)

Piena jērs ACVN Mitrums, % vidēji Olbaltumvielas, % Vidēji Tauki, % Vidēji Pelni, % Vidēji 76,7 20,13 1,36 1,2

Gaļas krāsa

L = 38,32 + 0,32 Gaišums a = 13,40 + 0,319 Sarkana b = 10,39 + 0,28 Dzeltena

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

—

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

Jērus līdz kaušanas brīdim baro tikai ar mātes pienu. Barību aitas iegūst, brīvi ganoties kalnu ganībās (augstumā virs 250 m) un mākslīgās pļavās. Dzīvniekiem 3–5 mēnešus gadā kā papildbarību izēdina lielākoties labību, pākšaugus, dārzeņus, sienu, āboliņu, eļļas augu izstrādājumus, kas galvenokārt tiek iegūti turpmāk definētajā ģeogrāfiskajā apgabalā, kā arī vitamīnus un minerālvielas. Mākslīgās pļavas tiek mēslotas ar attiecīgā ģeogrāfiskā apgabala dzīvnieku kūtsmēsliem, aizliegts izmantot insekticīdus, pesticīdus un mākslīgo mēslojumu.

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Uz liemeņa var būt apzīmējums “Arnaki Elassonas” tikai tad, ja

a) attiecīgā jēra vecāki pirms pārošanās vismaz 8 mēnešus ir uzturējušies noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā;

b) “Arnaki Elassonas” jēri ir dzimuši un līdz pat kaušanai auguši noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

—

3.7. Īpaši noteikumi par etiķetēm:

Saskaņā ar valsts un Kopienas tiesību aktiem liemeņiem, pusliemeņiem un gaļas gabaliem tiek piestiprināta šāda zīme:

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Ģeogrāfiskais apgabals, kur tiek ražota jēra gaļa “ARNAKI ELASSONAS”, ietver:

a) Larisas nomes Elasonas eparhiju;

b) Larisas nomes Tirnavas pašvaldības Damasijas dimu.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Ierobežotajai ģeogrāfiskajai teritorijai ir raksturīgi kalnu un daļēji kalnu apstākļi augstumā no 250 m līdz 2 550 m virs jūras līmeņa. 60 % teritorijas klāj ganības, kam raksturīga liela graudzāļu, zālaugu un aromātisko augu daudzveidība. Elasonas eparhijas ganību zeme ietver dabiskas ganības, lauksaimniecības zemi, kas tiek izmantota lopkopībā, papuves un sezonas ganības. Dabiskās ganības klāj zālāju, krūmāju un daļēji meža augu sega. Šā apgabala visraksturīgākā iezīme ir izteikta zemākās floras bioloģiskā daudzveidība, kurai raksturīgi daudzi aromātiskie augi.

Zālāju veģetāciju lielākoties veido graudzāļu, kā arī retāk pākšaugu un kurvjziežu dzimtas augi. No graudzālēm dominē Festuceae, Hordeae, Pemineae, Agerostideae, Phalatideae un Aneneae triba. Raksturīgākās sugas ir Festuca rubra, Dactylis glomerata, Bromus sp., Trifolium sp., Stipa sp., Lolium sp. u. c. Krūmu ganībās dzīvnieki barojas gan ar to attīstībai vajadzīgajām jaunajām atvasēm, gan ar zālaugiem, kas aug krūmu paēnā; ganību kapacitāte ir 1,39 dzīvnieku vienības.

Vietējām aitām raksturīgs neliels augums, dzīvnieki ir pielāgojušies dzīvei noteiktā ģeogrāfiskā apgabala skarbajos kalnu un daļējos kalnu apstākļos. Ekstensīva aitkopība ir būtisks vietējā dzīvesveida aspekts un palīdz saglabāt dabisko vidi, turklāt tā ir neatņemama ikdienas dzīves daļa Elasonas eparhijā.

5.2. Produkta specifika:

“Arnaki Elassonas” jēra liemenim ir vienmērīga muskuļu kārta. Jēra liemeni sedz plāns, vienmērīgs tauku slānis. Kautķermeņa svars ir neliels (6,5–10,5 kg), tauku saturs ir ļoti zems (1,5 %) salīdzinājumā ar citiem apgabaliem, kur tas ir ap 3 %. Balto līdz gaišsārto krāsu nosaka pH, dzīvnieka vecums, barības veids un šķirne. “Arnaki Elassonas” ir maiga, sulīga gaļa ar raksturīgu aromātu, tai piemīt patīkama smarža un garša (arī vecākiem dzīvniekiem).

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Jēra gaļas “Arnaki Elassonas” kvalitatīvās īpašības ir veidojušās tādu faktoru ietekmē kā apgabala augsnes īpašības un klimatiskie apstākļi (kalnu un daļēja kalnu vide), bagāta augu valsts un liela augu daudzveidība (tikai Olimpa kalnā vien aug 1 700 dažādu sugu augi), kā arī, protams, daudzie aromātiskie augi. Dzīvnieki, kas ganās minētajās ganībās, bieži nostaigā ievērojamus attālumus, tā rezultātā to miesasbūve ir pielāgojusies un mainījusies salīdzinājumā ar dzīvniekiem, kuri dzīvo zemākā augstumā, nemaz nerunājot par tādiem, kas vienmēr uzturas aplokā. Antioksidanti, kas atrodas daudzos aromātiskajos augos, piešķir īpašu smaržu un garšu aitas pienam un jo īpaši jēru gaļai, un tieši šīs raksturīgās smaržas un garšas dēļ tā ir sevišķi pieprasīta patērētāju vidū.

Intensīvā smarža izskaidrojama ar linolēnskābes saturu (C18:3), kura lielā daudzumā atrodama dzīvniekos, kas brīvi ganās savvaļas ganībās, tāpat arī minētās izcilās piena jēru gaļas īpašības ir saistītas ar Elasonas eparhijas augsni, augu valsti un mikroklimatu. Veicot jēra gaļas “Arnaki Elassonas” taukskābju analīzes, tika atklāts, ka tajā ir vairāk linolēnskābes (C18:3) nekā to jēru gaļā, kuri dzīvo zemienēs. Aromātu ietekmē barības un ganību veids, dzīvnieka suga, vecums un reproduktīvais stāvoklis.

Jēra gaļas “Arnaki Elassonas” organoleptiskās īpašības pozitīvi ietekmē šādi aspekti:

a) neliela auguma vietējās aitu šķirnes, kuras parasti ganās dabiskās kalnu ganībās, ir izturīgas, pieradušas pie skarbiem apstākļiem un pielāgojušās konkrētajai ģeogrāfiskajai videi;

b) aitumātes parasti ganās minētajās ganībās;

c) ganībām raksturīga liela augu valsts – graudzāļu, zālaugu un aromātisko augu – daudzveidība;

d) ganāmpulki uzturas no 250 līdz 2 550 m augstumā virs jūras līmeņa;

e) apgabala augsne un mikroklimats;

f) jēri pārtiek tikai un vienīgi no mātes piena;

g) augsts linolēnskābes (C18:3) īpatsvars gaļā;

h) papildbarību aitumātēm izbaro tikai neilgu periodu gadā, turklāt attiecīgās barības izcelsme lielākoties ir no Elasonas eparhijas.

Aitkopība un jēra gaļas “Arnaki Elassonas” ražošana ir tradicionāla nodarbe, kas sevi apliecinājusi gadsimtu gaitā; šādi iegūto gaļu pārdod lielākoties Larisā, Katerinē, Atēnās, Salonikos un ārzemēs (Itālijā, Spānijā un Kiprā).

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

http://www.minagric.gr/greek/data/ΑΡΝΑΚΙ%20ΤΕΛΙΚΕΣ%20ΠΡΟΔΙΑΓΡΑΦΕΣ-%20τελικό.doc

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.