Priekšlikums Padomes direktīva ar ko paredz kontroles noteikumus un pasākumus Āfrikas zirgu mēra apkarošanai (kodificēta versija) /* COM/2008/0697 galīgā redakcija - CNS 2008/0204 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 20.11.2008 COM(2008) 697 galīgā redakcija 2008/0204 (CNS) Priekšlikums PADOMES DIREKTĪVA ar ko paredz kontroles noteikumus un pasākumus Āfrikas zirgu mēra apkarošanai (kodificēta versija) (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Tautu Eiropas kontekstā Komisija piešķir lielu nozīmi Kopienas tiesību vienkāršošanai un skaidrošanai, lai tās padarītu skaidrākas un pieejamākas parastajam pilsonim, tādējādi sniedzot viņam jaunas iespējas un izdevību izmantot tam piešķirtās īpašās tiesības. Šo mērķi nevar sasniegt kamēr daudzie noteikumi, kas tikuši grozīti vairākas reizes, bieži diezgan būtiski, paliek izkaisīti, tādā veidā, ka tie jāmeklē daļēji oriģinālajā dokumentā un daļēji vēlākajos grozošajos dokumentos. Tādējādi, lai identificētu šībrīža noteikumus, ir vajadzīgs nozīmīgs pētījums, kas salīdzina dažādus instrumentus. Šajā sakarā to noteikumu kodifikācija, kas bieži tikuši grozīti, ir arī svarīga, lai Kopienas tiesības būtu skaidras un caurskatāmas. 2. Tādējādi, Komisija 1987. gada 1. aprīlī nolēma[1] sniegt rīkojumus saviem darbiniekiem, ka visiem tiesību aktiem jābūt kodificētiem ne vēlāk kā pēc desmit grozījumiem, uzsverot, ka šī ir minimālā prasība un ka struktūrām jācenšas kodificēt pat īsākos laika posmos tekstus par kuriem tās ir atbildīgas, lai nodrošinātu, ka Kopienas noteikumi ir skaidri un viegli saprotami. 3. Edinburgas Eiropadomes (1992. g. decembris) prezidentūras secinājumi to apstiprināja[2], uzsverot kodifikācijas nozīmi, jo tā nodrošina piemērojamo tiesību skaidrību attiecībā uz to, kādas tiesības attiecīgam jautājumam piemērojamas attiecīgajā laikā. Kodifikācija jāveic pilnīgā atbilstībā parastajai Kopienas likumdošanas procedūrai. Ņemot vērā to, ka nekādas izmaiņas pēc būtības nevar tikt veiktas dokumentos, kurus skar kodifikācija , Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir nolēmuši ar 1994. gada 20. decembra Starpinstitūciju vienošanos, ka var izmantot pasteidzinātu procedūru kodifikācijas dokumentu paātrinātai pieņemšanai. 4. Šī priekšlikuma mērķis ir uzņemties Padomes 1992. gada 29. aprīļa Direktīvas 92/35/EEK, ar ko paredz kontroles noteikumus un pasākumus Āfrikas zirgu mēra apkarošanai [3], kodifikāciju. Jaunā direktīva pārņems dažādos tajā ietvertos aktus[4]; šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto aktu saturu un līdz ar to tikai apkopo tos ar tādiem formāliem grozījumiem , ko prasa pats kodifikācijas pasākums. 5. Kodifikācijas priekšlikums tika izstrādāts pamatojoties uz iepriekšēju Direktīvas 92/35/EEK un tās grozošo aktu konsolidāciju visās oficiālajās valodās, ko veica Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs ar datu apstrādes sistēmas palīdzību. Ja pantiem ir piešķirti jauni numuri, atbilstību veco un jauno numuru starpā parāda tabulā, kas atrodas kodificētās direktīvas VI pielikumā. ê 92/35/EEK (pielāgots) 2008/0204 (CNS) Priekšlikums PADOMES DIREKTĪVA …/.../EK […], ar ko paredz kontroles noteikumus un pasākumus Āfrikas zirgu mēra apkarošanai (kodificēta versija) (Teksts attiecas uz EEZ) EIROPAS Ö SAVIENĪBAS Õ PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā Ö 37. Õ pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[5], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[6], tā kā: ê 1. Padomes 1992. gada 29. aprīļa Direktīva 92/35/EEK, ar ko paredz kontroles noteikumus un pasākumus Āfrikas zirgu mēra apkarošanai[7] ir vairākas reizes būtiski grozīta[8]. Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā direktīva ir jākodificē. ê 92/35/EEK 1. apsvērums 2. Ar Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/426/EEK par dzīvnieku veselības nosacījumiem, kas reglamentē zirgu dzimtas dzīvnieku pārvietošanu un importu no trešām valstīm[9], mēģināja liberalizēt zirgu dzimtas dzīvnieku pārvietošanu Kopienas teritorijā. Būtu jāievieš Kopienas pasākumi, lai saskaņotu Āfrikas zirgu mēra kontroles noteikumus un apkarošanas pasākumus. ê 92/35/EEK 2. apsvērums 3. Šādiem pasākumiem būtu jāļauj nodrošināt zemkopības sektora racionālu attīstību un veicināt dzīvnieku veselības aizsardzību Kopienā. ê 92/35/EEK 3. apsvērums 4. Šīs slimības uzliesmojums var strauji pāraugt epizootijā, izraisot mirstību un traucējumus, kas var ievērojami samazināt dzīvniekkopības ienesīgumu. ê 92/35/EEK 4. apsvērums 5. Kontroles pasākumi būtu jāveic, tiklīdz rodas aizdomas par šīs slimības klātbūtni, un tā kā, tiklīdz tā apstiprinās, nekavējoties un efektīvi būtu jārīkojas, lai garantētu dzīvnieku veselības aizsardzību Kopienā. ê 92/35/EEK 5. apsvērums 6. Ar veicamajiem pasākumiem būtu jācenšas novērst Āfrikas zirgu mēra izplatīšanos. Tādu dzīvnieku pārvietošanās, kuri var pārnēsāt infekciju, būtu stingri jākontrolē, un no inficētajām saimniecībām būtu jāizskauž kukaiņi. ê 92/35/EEK 6. apsvērums 7. Būtu jāprecizē nosacījumi, saskaņā ar kuriem drīkst veikt vakcinēšanu pret Āfrikas zirgu mēri, un normas, kas reglamentē šādu vakcinēšanu. ê 92/35/EEK 7. apsvērums 8. Lai nodrošinātu šīs slimības efektīvāku kontroli, būtu jārīkojas, lai noteiktu aizsargzonas un uzraudzības zonas, ņemot vērā ģeogrāfiskos, administratīvos, ekoloģiskos un epizootoloģiskos faktorus. ê 92/35/EEK 8. apsvērums 9. Rūpīgi epizootoloģiskie pētījumi ir būtiski, lai novērstu jebkādu šīs slimības izplatīšanos. ê 92/35/EEK 9. apsvērums 10. Padomes [1990. gada 26. jūnija] Lēmuma [90/424/EEK] par izdevumiem veterinārijas jomā[10] 3. pantu piemēro Āfrikas zirgu mēra izcelšanās gadījumā. ê 11. Šīs Direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ievešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[11]. 12. Šī direktīva nedrīkst skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem Direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos, kā izklāstīts V pielikuma B daļā, ê 92/35/EEK IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Šajā direktīvā ir noteikti Āfrikas zirgu mēra kontroles noteikumi un apkarošanas pasākumi. 2. pants Šajā direktīvā pēc vajadzības piemēro Direktīvas 90/426/EEK 2. pantā sniegtās definīcijas. Tomēr, saimniecība nozīmē saimniecību Direktīvas 90/426/EEK nozīmē un dabas aizsargzonas, kurās zirgu dzimtas dzīvnieki dzīvo savvaļā. Turklāt: a) īpašnieks vai turētājs nozīmē jebkuru fizisku vai juridisku personu, kam ir īpašumtiesības uz zirgu dzimtas dzīvniekiem vai kam ir uzticēta to turēšana par finansiālu atlīdzību vai bez tās; ê 92/35/EEK (pielāgots) b) slimības pārnēsātājs nozīmē Culicoides imicola sugas kukaini vai jebkuru citu Culicoides ģints kukaini, kas var pārnēsāt Āfrikas zirgu mēri, ko var identificēt saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto kārtību, pēc Ö Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes Õ atzinuma; ê 92/35/EEK c) apstiprinājums nozīmē kompetentās iestādes paziņojumu par Āfrikas zirgu mēra klātbūtni, ko apliecina laboratorijā iegūtie rezultāti, tomēr epidēmijas gadījumā kompetentā iestāde slimību drīkst apstiprināt, balstoties arī uz klīniskiem un/vai epidemioloģiskiem rezultātiem; d) kompetenta iestāde nozīmē kādas dalībvalsts centrālo iestādi, kas atbild par veterināro pārbaužu veikšanu, vai jebkuru veterinārijas iestādi, kurai deleģēta šī atbildība; e) valsts pilnvarots veterinārārsts nozīmē veterinārārstu, ko iecēlusi kompetentā iestāde. 3. pants Dalībvalstis nodrošina, lai par Āfrikas zirgu mēra izcelšanos vai aizdomām par to obligāti un nekavējoties tiktu sniegts paziņojums kompetentajai iestādei. 4. pants 1. Ja saimniecībā atrodas viens vai vairāki zirgu dzimtas dzīvnieki, par kuriem ir aizdomas, ka tie ir inficēti ar Āfrikas zirgu mēri, tad dalībvalstis nodrošina, lai valsts pilvarotais veterinārārsts nekavējoties uzsāktu oficiālo procedūru, lai apstiprinātu vai noraidītu pieņēmumu par minētās slimības klātbūtni. 2. No brīža, kad tiek paziņots par aizdomām par infekciju, valsts pilnvarotais veterinārārsts: a) liek aizdomās turēto saimniecību vai saimniecības pakļaut oficiālai uzraudzībai; b) sāk: i) zirgu dzimtas dzīvnieku sugu oficiālu skaitīšanu, katrai sugai norādot to zirgu dzimtas dzīvnieku skaitu, kas jau ir nobeigušies, inficēti vai var inficēties, un papildina rezultātus ar jauniem datiem, lai ņemtu vērā tos zirgu dzimtas dzīvniekus, kas dzimuši vai mirst pārbaudes laika posmā; skaitīšanas dati ir jāuzrāda pēc pieprasījuma un tos var pārbaudīt katrā inspekcijas reizē; ii) to vietu skaitīšanu, kas var veicināt slimības pārnēsātāja izdzīvošanu vai būt tam piemērotas, un pienācīgu līdzekļu izmantošanu, lai izskaustu kukaiņus no šādām vietām; iii) epizootoloģisko pētījumu saskaņā ar 7. pantu; c) regulāri apmeklē saimniecību (-as), kur viņš: i) pārbauda katru tur turēto zirgu dzimtas dzīvnieku; ii) veic rūpīgu klīnisko pārbaudi vai sekciju aizdomās turamajiem vai beigtajiem dzīvniekiem un ņem paraugus, kas vajadzīgi laboratorijas pārbaudēm; d) nodrošina, lai: i) visi zirgu dzimtas dzīvnieki saimniecībā (-s) tiktu turēti savos aizgaldos vai citās vietās, kas ir pasargātas no slimības pārnēsātāja; ii) jebkāda zirgu dzimtas dzīvnieku pārvietošana no saimniecības (-ām) vai uz to (tām) tiktu aizliegta; iii) tiktu izmantoti pienācīgi kukaiņu izskaušanas līdzekļi gan ēkās, kur ir izvietoti zirgu dzimtas dzīvnieki, gan ap tām; ê 92/35/EEK (pielāgots) iv) saimniecībā nobeigušos zirgu dzimtas dzīvnieku līķi tiktu aizvākti, iznīcināti, sadedzināti vai aprakti saskaņā ar Ö Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1774/2002 Õ[12]. ê 92/35/EEK 3. Līdz 2. punktā minēto oficiālo pasākumu uzsākšanai jebkuru slimu vai aizdomās par saslimšanu turētu dzīvnieku īpašnieks vai turētājs veic visus vajadzīgos piesardzības pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību 2. punkta d) apakšpunktam. 4. Kompetentā iestāde drīkst piemērot jebkuru no 2. punktā paredzētajiem pasākumiem citām saimniecībām, ja to atrašanās vieta, ģeogrāfiskais novietojums vai kontakti ar saimniecību, par kuru pastāv aizdomas par slimību, vieš aizdomas par iespējamu kontamināciju. 5. Neatkarīgi no 2. punkta noteikumiem, saskaņā 19. panta 2. punktā minēto kārtību, var noteikt speciālus noteikumus tām dabas aizsargzonām, kurās zirgu dzimtas dzīvnieki dzīvo savvaļā. 6. Pasākumus, uz kuriem attiecas šis pants, valsts pilnvarots veterinārārsts atceļ vienīgi tad, kad kompetentajai iestādei vairs nav aizdomu par Āfrikas zirgu mēra klātbūtni. 5. pants Vakcinēšanu pret Āfrikas zirgu mēri drīkst veikt tikai saskaņā ar šajā direktīvā izklāstītajiem noteikumiem. 6. pants 1. Ja Āfrikas zirgu mēra klātbūtne ir oficiāli apstiprināta, tad valsts pilnvarots veterinārārsts: a) oficiālā kontrolē nekavējoties uzsāk visu zirgu dzimtas dzīvnieku, kas ir inficēti ar Āfrikas zirgu mēri vai kam ir šīs slimības simptomi, nokaušanu; b) noorganizē a) apakšpunktā minēto zirgu dzimtas dzīvnieku līķu aizvākšanu, iznīcināšanu, sadedzināšanu vai aprakšanu, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1774/2002; c) 4. pantā noteiktos pasākumus izvērš arī uz tām saimniecībām, kas atrodas 20 km rādiusā ap inficēto saimniecību vai inficētajām saimniecībām (ieskaitot aizsargzonu); d) uzsāk sistemātisku visu zirgu dzimtas dzīvnieku vakcinēšanu c) apakšpunktā noteiktajā zonā, izmantojot vakcīnu, ko ir apstiprinājusi kompetentā iestāde, iezīmēdams tos ar skaidru, neizdzēšamu zīmi, ko saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto kārtību uzliek pēc apstiprinātas metodes. Tomēr atkarībā no epizootoloģiskajiem, meteoroloģiskajiem, ģeogrāfiskajiem vai klimatiskajiem apstākļiem kompetentā iestāde var nepiemērot minētās vakcinēšanas prasības. Kompetentā iestāde informē par to Komisiju; e) saskaņā ar 7. pantu veic epizootoloģisku pētījumu. 2. Kompetentā iestāde var izvērst 1. punktā paredzētos pasākumus uz plašāku zonu par šā punkta c) apakšpunktā minēto, ja, ņemot vērā ģeogrāfisko, ekoloģisko vai meteoroloģisko situāciju vai dzīvnieku pārvietošanu uz tādu saimniecību vai no tādas saimniecības, kur slimība ir apstiprināta, ir pamats aizdomām par Āfrikas zirgu mēra izplatīšanos. Tā attiecīgi informē Komisiju. 3. Ja 1. punktā minētā zona atrodas vairāk nekā vienas dalībvalsts teritorijā, tad attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes sadarbojas, lai noteiktu šo zonu. Vajadzības gadījumā šo zonu nosaka saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto kārtību. 7. pants 1. Epizootoloģiskais pētījums attiecas uz: a) laika posmu, cik ilgi Āfrikas zirgu mēris, iespējams, jau ir pastāvējis saimniecībā; b) Āfrikas zirgu mēra iespējamo izcelsmi saimniecībā un pārējo saimniecību apzināšanu, kurās ir zirgu dzimtas dzīvnieki, kas var inficēties vai kontaminēties no tā paša avota; c) slimības pārnēsātāju klātbūtni un izplatību; d) zirgu dzimtas dzīvnieku pārvietošanu uz konkrētajām saimniecībām vai no tām, vai visu zirgu dzimtas dzīvnieku līķiem, kurus no tām izved. 2. Lai pilnībā saskaņotu visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Āfrikas zirgu mēra pēc iespējas drīzāku izskaušanu, un lai veiktu epizootoloģisko pētījumu, izveido krīzes centru. Vispārīgos noteikumus attiecībā uz valstu krīzes centriem un Kopienas krīzes centriem pieņem Padome, balsojot pēc Komisijas priekšlikuma. 8. pants 1. Dalībvalstis nodrošina, lai, papildus pasākumiem, kas minēti 6. pantā, kompetentā iestāde izveidotu aizsargzonu un uzraudzības zonu. Veidojot šīs zonas, ņem vērā ģeogrāfiskos, administratīvos, ekoloģiskos un epizootoloģiskos faktorus, kas saistīti ar Āfrikas zirgu mēri, un kontroles struktūras. 2. Aizsargzona sastāv no Kopienas teritorijas daļas vismaz 100 km rādiusā ap visu inficēto saimniecību. 3. Uzraudzības zona sastāv no Kopienas teritorijas daļas, kas plešas vismaz 50 km aiz aizsargzonas, kurā vismaz pēdējos 12 mēnešus nav veikta regulāra vakcinēšana. 4. Ja zonas, kas minētas 2. un 3. punktā, atrodas vairāku dalībvalstu teritorijā, tad attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes sadarbojas, lai noteiktu šīs zonas. Tomēr vajadzības gadījumā aizsargzonu un uzraudzības zonu nosaka saskaņā ar 19. pantā 2. punktā minēto kārtību. 5. Pēc kādas dalībvalsts pienācīgi pamatota lūguma saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto kārtību var pieņemt lēmumu par saskaņā ar šī panta 2., 3. un 4. punktā definēto zonu demarkācijas grozījumiem, ņemot vērā: a) to ģeogrāfisko situāciju un ekoloģiskos faktorus; b) meteoroloģiskos apstākļus; c) slimības pārnēsātāja klātbūtni un izplatību; d) saskaņā ar 7. pantu veikto epizootoloģisko pētījumu rezultātus; e) laboratorijas pārbaužu rezultātus; f) kontroles pasākumu piemērošanu, jo īpaši kukaiņu izskaušanas pasākumus. 9. pants 1. Dalībvalstis nodrošina, lai aizsargzonā piemērotu šādus pasākumus: a) identificētu visas saimniecības, kas ir šajā zonā un kurās atrodas zirgu dzimtas dzīvnieki; b) valsts pilnvarots veterinārārsts: i) periodiski apmeklētu visas saimniecības, kurās atrodas zirgu dzimtas dzīvnieki; ii) veiktu klīniskas zirgu dzimtas dzīvnieku pārbaudes, to skaitā vajadzības gadījumā ņemtu paraugus laboratorijas pārbaudēm; apmeklējumi un slēdzieni ir ierakstāmi reģistrā; c) saimniecībā turētos zirgu dzimtas dzīvniekus no tās aizvestu tikai tādēļ, lai tos oficiālā uzraudzībā aizvestu tieši uz piespiedu kaušanu kādā kautuvē, kas atrodas šajā zonā, vai, ja tajā nav kautuves, tad uz kādu kompetentā iestādes izraudzītu kautuvi uzraudzības zonā. 2. Papildus pasākumiem, kas paredzēti 1. punktā, saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto kārtību var pieņemt lēmumu par sistemātisku zirgu dzimtas dzīvnieku vakcinēšanu pret Āfrikas zirgu mēri un to apzināšanu aizsargzonā. 10. pants Dalībvalstis nodrošina, lai: a) pasākumus, kas paredzēti 9. panta 1. punktā, piemērotu uzraudzības zonā. Tomēr, ja uzraudzības zonā nav kautuves, tad zirgu dzimtas dzīvniekus drīkst nokaut aizsargzonā, kompetentās iestādes izraudzītā kautuvē; b) uzraudzības zonā jebkāda vakcinēšana pret Āfrikas zirgu mēri tiktu aizliegta. 11. pants Laika posmu, kurā piemērojami un uzturami spēkā 6., 8., 9. un 10. pantā paredzētie pasākumi, nosaka saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto kārtību. Šis laika posms nekādā ziņā nedrīkst būt mazāks par 12 mēnešiem, ja veikta vakcinēšana saskaņā ar 6. panta 1. punktu un 9. panta 2. punktu. Tomēr, atkāpjoties no 9. panta 1. punkta c) apakšpunkta un 10. panta a) punkta: a) zirgu dzimtas dzīvniekus no aizsargzonas un no uzraudzības zonas oficiālā uzraudzībā un saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Direktīvas 90/426/EEK 5. panta 3. punktā, drīkst transportēt uz karantīnas staciju, kas minēta tās direktīvas 5. panta 3. punkta d) apakšpunktā; b) zirgu dzimtas dzīvniekus drīkst pārvietot viena un tā paša statusa zonu robežās ar kompetento iestāžu atļauju un ievērojot šādus noteikumus: i) zirgu dzimtas dzīvnieki: - iziet iepriekšēju oficiālu pārbaudi, - tiek identificēti un - tiem pievieno oficiālu dokumentu; ii) dalībvalstis visos gadījumos nodrošina, lai tos zirgu dzimtas dzīvniekus, kas vakcinēti mazāk nekā 60 dienas iepriekš, nevarētu izvest no saimniecības, kurā tie atradās vakcinēšanas laikā; ê 92/35/EEK (pielāgots) iii) dalībvalstis Ö 19. panta 1. punktā minētās Komitejas ietvaros Õ informē Komisiju par pasākumiem, kas veikti šajā jomā. ê 92/35/EEK 12. pants Ja Āfrikas zirgu mēra epizootija kādā reģionā ir īpaši smaga, tad visus papildpasākumus, kas attiecīgajām dalībvalstīm jāveic, pieņem saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto kārtību. 13. pants Dalībvalstis nodrošina, lai kompetentā iestāde veiktu visus vajadzīgos un pienācīgos pasākumus attiecībā uz to, lai visas personas, kas atrodas aizsargzonās un uzraudzības zonās, būtu pilnībā informētas par spēkā esošajiem ierobežojumiem, un lai tā veiktu visas darbības, kas vajadzīgas, lai pienācīgi ieviestu minētos pasākumus. ê 2008/73/EK 14. panta 1. punkts 14. pants 1. Dalībvalstis izraugās valsts laboratoriju šajā direktīvā paredzēto laboratorijas pārbaužu veikšanai un dara pārējām dalībvalstīm un sabiedrībai pieejamu informāciju par šo laboratoriju un visām turpmākām izmaiņām. Saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto procedūru var pieņemt sīki izstrādātus noteikumus šā punkta vienādai piemērošanai. 2. Atbilstoši 1. punktam izraudzīto valsts laboratoriju funkcijas un pienākumi ir aprakstīti I pielikumā. 3. Atbilstoši 1. punktam izraudzītās valsts laboratorijas sadarbojas ar 15. pantā minēto Kopienas references laboratoriju. ê 92/35/EEK 15. pants Kopienas etalonlaboratorija Āfrikas zirgu mērim ir nosaukta II pielikumā. Neatkarīgi no Lēmuma [90/424/EEK] un jo īpaši tā [28. panta] noteikumiem laboratorijas funkcijas un pienākumus definē šīs direktīvas III pielikumā. 16. pants Komisijas eksperti drīkst, ciktāl tas ir vajadzīgs vienotai šīs direktīvas piemērošanai un sadarbībā ar kompetentajām iestādēm, veikt pārbaudes uz vietas. Tādēļ viņi, pārbaudot reprezentatīvu šo saimniecību skaitu, drīkst pārbaudīt, vai kompetentās iestādes uzrauga atbilstību šīs direktīvas noteikumiem. Komisija informē dalībvalstis par veikto pārbaužu rezultātiem. Dalībvalsts, kuras teritorijā tiek veikta pārbaude, sniedz ekspertiem visu vajadzīgo palīdzību, lai tie varētu veikt savus pienākumus. Vispārīgos noteikumus, kas jāievēro, piemērojot šo pantu, pieņem saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto kārtību. 17. pants 1. Katra dalībvalsts sastāda ārkārtas rīcības plānu, precizējot, kā tā īstenos šajā direktīvā noteiktos pasākumus. Šādā plānā būtu jāparedz pieeja iekārtām, aprīkojumam, personālam un visiem pārējiem piemērotajiem materiāliem, kas vajadzīgi, lai ātri un efektīvi izskaustu slimību. 2. 1. punktā minētie kritēriji, kas piemērojami, sastādot plānus, ir noteikti IV pielikumā. ê 92/35/EEK (pielāgots) Plānus, kas sastādīti saskaņā ar šiem kritērijiem, iesniedz Komisijai ne vēlāk kā Ö līdz 1992. gada 18. augustam Õ. ê 92/35/EEK Komisija izskata plānus, lai noteiktu, vai tie ļauj sasniegt vēlamo mērķi, un iesaka attiecīgajām dalībvalstīm visus vajadzīgos grozījumus, it īpaši, lai nodrošinātu to savietojamību ar pārējo dalībvalstu plāniem. Komisija saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto kārtību apstiprina plānus, vajadzības gadījumā tos grozot. Plānus turpmāk drīkst grozīt vai papildināt saskaņā ar to pašu kārtību, lai ņemtu vērā situācijas attīstību. 18. pants ê Labojums 92/35/EEK (OV L 308, 8.11.2006., 19. lpp.) Pielikumus groza saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto kārtību. ê 806/2003 3. pants un III pielikuma 29. punkts 19. pants 1. Komisijai palīdz Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002[13] 58. pantu. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu , piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu. Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši. ê 20. pants Direktīvu 92/35/EEK, kā tā grozīta ar aktiem, kas uzskaitīti V pielikuma A daļā, atceļ, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos, kā izklāstīts V pielikuma B daļā. Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas VI pielikumā. 21. pants Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . To piemēro no 2010. gada 2. janvāra. ê 92/35/EEK 22. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, […] Padomes vārdā priekšsēdētājs […] ê 92/35/EEK I PIELIKUMS VALSTS LABORATORIJU FUNKCIJAS UN PIENĀKUMI, KURĀS NOSAKA ĀFRIKAS ZIRGU MĒRI Valsts laboratorijas, kurās nosaka Āfrikas zirgu mēri, atbild par katrā dalībvalsts diagnostiskajā laboratorijā noteikto standartu un diagnostisko metožu saskaņošanu, par reaģentu izmantošanu un par vakcīnu testēšanu. Tādēļ tās: a) drīkst piegādāt diagnostiskos reaģentus diagnostikas laboratorijām, kas tos pieprasa; b) kontrolē visu diagnostisko reaģentu kvalitāti, ko izmanto konkrētajā dalībvalstī; c) periodiski organizē salīdzinošos testus; d) saglabā izdalīto Āfrikas zirgu mēra virusālo materiālu gadījumos, kas apstiprināti minētajā dalībvalstī; e) nodrošina reģionālajās diagnostikas laboratorijās iegūto pozitīvo rezultātu apstiprinājumu. _____________ ê 2007/729/EK Pielikuma 3)(b) punkts II PIELIKUMS KOPIENAS ETALONLABORATORIJA Laboratorio Central de Sanidad Animal de AlgeteCarretera de Algete, km 8E-28110 Algete (Madrid) Tel. (34) 916 29 03 00Fax (34) 916 29 05 98 E-mail: lcv@mapya.es ________________ ê 92/35/EEK III PIELIKUMS KOPIENAS ETALONLABORATORIJAS FUNKCIJAS UN PIENĀKUMI ĀFRIKAS ZIRGU MĒRA NOTEIKŠANAI Kopienas etalonlaboratorijai ir šādas funkcijas un pienākumi: 1. konsultējoties ar Komisiju, saskaņot metodes, kādas dalībvalstis izmanto, lai diagnosticētu Āfrikas zirgu mēri, it īpaši: a) diagnosticējot, uzglabājot un piegādājot Āfrikas zirgu mēra vīrusa celmus seroloģiskajiem testiem un antiseruma sagatavošanai; b) piegādājot standartserumus un citus standartreaģentus valsts etalonlaboratorijām, lai standartizētu testus un reaģentus, ko izmanto katrā dalībvalstī; c) izveidojot un saglabājot Āfrikas zirgu mēra vīrusa celmu un izdalīto vīrusu kolekciju; d) organizējot periodiskus salīdzinošos diagnostisko procedūru testus Kopienas līmenī; e) vācot un salīdzinot datus un informāciju par izmantotajām diagnozes metodēm un par Kopienā veikto testu rezultātiem; f) raksturojot izdalītos Āfrikas zirgu mēra vīrusālos materiālus ar visjaunākajām metodēm, kas pieejamas, kas ļautu labāk saprast Āfrikas zirgu mēra epizootoloģiju; g) sekojot Āfrikas zirgu mēra uzraudzības, epizootoloģijas un novēršanas attīstībai visā pasaulē; 2. aktīvi palīdzēt diagnosticēt Āfrikas zirgu mēra uzliesmojumus dalībvalstīs, apstiprinot saņemtā izdalītā virusālā materiāla diagnozi, sniedzot tā raksturojumu un veicot epizootoloģiskos pētījumus; 3. veicināt laboratorijas speciālistu mācības un pārkvalificēšanu, lai saskaņotu diagnosticēšanas paņēmienus visā Kopienas teritorijā; ê 92/35/EEK (pielāgots) 4. veikt savstarpēju informācijas apmaiņu ar Ö Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) Õ nozīmēto pasaules laboratoriju, kurā nosaka Āfrikas zirgu mēri, jo īpaši par situācijas attīstību saistībā ar Āfrikas zirgu mēri pasaulē. _____________ ê 92/35/EEK IV PIELIKUMS KRITĒRIJI, KAS JĀIEVĒRO, IZSTRĀDĀJOT ĀRKĀRTAS RĪCĪBAS PLĀNUS Ārkārtas rīcības plānos jāparedz vismaz šādi kritēriji: 1. Valsts līmeņa krīzes centra izveide, kas kontrolē visus slimības apkarošanas pasākumus attiecīgajā dalībvalstī. 2. Saraksts, kurā ir uzskaitīti vietējie slimības apkarošanas centri, kuros ir piemērotas iekārtas, lai saskaņotu slimības apkarošanas pasākumus vietējā līmenī. 3. Sīki izstrādāta informācija par personālu, kas ir iesaistīts slimības apkarošanas pasākumos, tā kvalifikāciju un atbildību. 4. Katra vietējā slimības apkarošanas centra iespēja ātri sazināties ar personām/organizācijām, kas tieši vai netieši ir saistītas ar slimības uzliesmojumu. 5. Pieejams aprīkojums un materiāli, lai pienācīgi veiktu slimības apkarošanas pasākumus. 6. Sniegtas sīki izstrādātas norādes par veicamajām darbībām, to skaitā par līķu iznīcināšanas līdzekļiem, ja rodas un apstiprinās aizdomas par infekciju vai kontamināciju. 7. Apmācību programmu izveide, lai saglabātu un attīstītu prasmes praktisko un administratīvo procedūru jomā. 8. Iekārtas diagnostiskajās laboratorijās dzīvnieku pēckaušanas pārbaudei, ar kurām var veikt seroloģiskās, histoloģiskās u.c. analīzes, kā arī kvalificēts personāls, lai ātri noteiktu diagnozi (tādēļ jāveic priekšdarbi, lai varētu ātri nosūtīt paraugus). 9. Precīza informācija par Āfrikas zirgu mēra vakcīnas daudzumu, kas pēc aprēķiniem būs vajadzīgs atkārtotas ārkārtas vakcinēšanas gadījumā. 10. Noteikumi, lai nodrošinātu juridisko varu, kas vajadzīga, lai īstenotu ārkārtas rīcības plānus. _____________ é V PIELIKUMS A daļa Atceltā direktīva ar sekojoš o grozījumu sarakstu (minēta 20. pantā) Padomes Direktīva 92/35/EEK (OV L 157, 10.6.1992., 19. lpp.) | 1994. gada Pievienošanās akta I pielikuma V.E.I.2.B.3. punkts (OV C 241, 29.8.1994., 132. un 155. lpp.) | Padomes Regula (EC) Nr 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.) | tikai III pielikums, 29. punkts | 2003. gada Pievienošanās akta II pielikuma 6.B.I.22. punkts (OV L 236, 23.9.2003., 381. lpp.) | Komisijas Lēmums 2006/911/EK (OV L 346, 9.12.2006., 41. lpp.) | tikai attiecībā uz atsauci uz Direktīvu 92/35/EEK 1. pantā un pielikuma 5. punktā | Padomes Direktīva 2006/104/EK (OV L 363, 20.12.2006., 352. lpp.) | tikai attiecībā uz atsauci uz Direktīvu 92/35/EEK 1. pantā un pielikuma I.6. punktā | Komisijas Lēmums 2007/729/EK (OV L 294, 13.11.2007., 26. lpp.) | tikai attiecībā uz atsauci uz Direktīvu 92/35/EEK 1. pantā un pielikuma 3. punktā | Padomes Direktīva 2008/73/EK (OV L 219, 14.8.2008., 40. lpp.) | Tikai 14. pants | B daļa Termiņu uzskaitījums trans ponēšanai valsts tiesību aktos (minēts 20. pantā) Direktīva | Termiņš transponēšanai | 92/35/EEK | 1992. gada 31. decembris | 2006/104/EK | 2007. gada 1. janvāris | 2008/73/EK | 2010. gada 1. janvāris | _____________ VI PIELIKUMS ATBILSTĪBAS TABULA Direktīva 92/35/EEK | Šī direktīva | 1. līdz 6. pants | 1. līdz 6. pants | 7. panta 1. punkta pirmais līdz ceturtais ievilkums | 7. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunkts | 7. panta 2. punkts | 7. panta 2. punkts | 8. panta 1. punkts | 8. panta 1. punkts | 8. panta 2. punkta a) apakšpunkts | 8. panta 2. punkts | 8. panta 2. punkta b) apakšpunkts | 8. panta 3. punkts | 8. panta 2. punkta c) apakšpunkts | 8. panta 4. punkts | 8. panta 3. punkta ievadvārdi | 8. panta 5. punkta ievadvārdi | 8. panta 3. punkta pirmais līdz sestais ievilkums | 8. panta 5. punkta a) līdz f) apakšpunkts | 9. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 9. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 9. panta 1. punkta b) apakšpunkta pirmais ievilkums | 9. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) daļa | 9. panta 1. punkta b) apakšpunkta otrais ievilkums | 9. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) daļa | 9. panta 1. punkta c) apakšpunkts | 9. panta 1. punkta c) apakšpunkts | 9. panta 2. punkts | 9. panta 2. punkts | 10. panta ievadvārdi | 10. panta ievadvārdi | 10. panta 1. punkts | 10. panta a) apakšpunkts | 10. panta 2. punkts | 10. panta b) apakšpunkts | 11. līdz 18. pants | 11. līdz 18. pants | 19. panta 1. un 2. punkts | 19. panta 1. un 2. punkts | 20. pants | _______ | 21. pants | _______ | _______ | 20. pants | _______ | 21. pants | 22. pants | 22. pants | I pielikums, B daļa | I pielikums | II pielikums | II pielikums | III pielikums | III pielikums | IV pielikums | IV pielikums | ________ | V pielikums | ________ | VI pielikums | _____________ [1] COM(87) 868 PV. [2] Skat. Secinājumu A daļas 3. pielikumu. [3] Izstrādāts atbilstīgi Komisijas Paziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei – Acquis communautaire kodifikācija, COM(2001) 645 galīgā redakcija. [4] Skat. šī priekšlikuma V pielikuma A daļu. [5] OV C […], […]., […] lpp. [6] OV C […], […]., […] lpp. [7] OV L 157, 10.6.1992., 19. lpp. [8] Skat. V pielikuma A daļu. [9] OV L 224, 18.8.1990., 42. lpp. [10] OV L 224, 18.8.1990, 19. lpp. [11] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. [12] Ö OV L 273, 10.10.2002., 1. lpp Õ. [13] OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.