KOMISIJAS ZIŅOJUMS SEPTĪTAIS GADA ZIŅOJUMS PAR EIROPAS ZIVSAIMNIECĪBAS FONDA LĪDZEKĻU APGUVI (2013) /* COM/2014/0738 final */





SATURS 1........... IEVADS....................................................................................................................... 1 2........... EZF LĪDZEKĻU APGUVES VISPĀRĪGS NOVĒRTĒJUMS................................. 1 2.1........ EZF finansiālā izpilde dalībvalstīs................................................................................ 1 2.2........ Galvenās jomas, kurās iesaistījies EZF......................................................................... 3 2.3........ Attīstība pa prioritārajiem virzieniem............................................................................ 3 2.4........ Budžeta izpilde Komisijā.............................................................................................. 4 2.5........ Tehniskās palīdzības izmantojums dalībvalstīs............................................................. 5 2.6........ Tehniskās palīdzības izmantojums Komisijā................................................................. 5 2.6.1..... Informācijas tehnoloģija............................................................................................... 5 2.6.2..... Eiropas Zivsaimniecības reģionu tīkla (FARNET) atbalsta vienība.............................. 5 2.6.3..... Pētījumi......................................................................................................................... 5 2.6.4..... Pagaidu darbinieki........................................................................................................ 5 2.7........ EZF līdzekļu apguves koordinēšana ar struktūrfondu un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) līdzekļu apguvi............................................................................................. 5 2.8........ Sagatavošanas darbs saistībā ar 2014.−2020. gada plānošanas periodu: Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds............................................................................................................................. 6 3........... EZF LĪDZEKĻU APGUVES NOVĒRTĒJUMS PA PRIORITĀRAJIEM VIRZIENIEM 6 3.1........ 1. prioritārais virziens.................................................................................................... 6 3.1.1..... ES zvejas flotes ekonomiskie rādītāji 2012. gadā (pamatojoties uz 2014. gada ziņojumu par ekonomikas stāvokli, kurā izmantoti 2012. gada dati)..................................................................... 6 3.1.2..... Zvejas darbību izbeigšana............................................................................................. 6 3.1.3..... Zvejas darbību pārtraukšana......................................................................................... 7 3.1.4..... Ieguldījumi zvejas kuģu aprīkojumā un selektivitātē.................................................... 7 3.1.5..... Sociālekonomiskā kompensācija par zvejas flotes pārvaldību...................................... 7 3.2........ 2. prioritārais virziens.................................................................................................... 7 3.2.1..... Zveja iekšzemes ūdeņos................................................................................................ 7 3.2.2..... Akvakultūra.................................................................................................................. 7 3.2.3..... Apstrāde....................................................................................................................... 8 3.3........ 3. prioritārais virziens.................................................................................................... 9 3.3.1..... Zvejas ostas, izkraušanas vietas un patvēruma vietas................................................... 9 3.3.2..... Jaunu noieta tirgu sekmēšana un reklāmas kampaņas................................................... 9 3.3.3..... Izmēģinājuma darbības................................................................................................. 9 3.4........ 4. prioritārais virziens.................................................................................................. 10 4........... Pirmie secinājumi par EZF darbību 2007.−2013. gada periodā.................................. 10 KOMISIJAS ZIŅOJUMS SEPTĪTAIS GADA ZIŅOJUMS PAR EIROPAS ZIVSAIMNIECĪBAS FONDA LĪDZEKĻU APGUVI (2013) 1. IEVADS Saskaņā ar Regulas par Eiropas Zivsaimniecības fondu (EZF)[1] 68. pantu Komisijai katru gadu līdz 31. decembrim ir jānosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojums par EZF līdzekļu apguvi. Ziņojuma pamatā ir Komisijas veikta dalībvalstu gada ziņojumu un visas citas pieejamās informācijas pārbaude un novērtējums. Ziņojumā ir iekļauta arī dažu galveno EZF pasākumu īstenošanas analīze. Pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā ir iekļauts kopsavilkums par EZF līdzekļu apguvi katrā dalībvalstī, kā arī piecas tabulas, kurās dota sīkāka informācija par finansiālo izpildi[2]. Saskaņā ar regulu minētajā dokumentā ir sniegts arī kopsavilkums par rezultātiem, kuri gūti dalībvalstu izveidoto vadības un kontroles sistēmu revīzijās, kas veiktas Komisijas uzdevumā, un par rezultātiem, kuri gūti EZF sniegtās palīdzības revīzijās, ko veikušas dalībvalstis, un attiecīgā gadījumā norādītas izdarītās finanšu korekcijas. Šajā ziņojumā ir sniegts vispārīgs novērtējums par EZF līdzekļu apguvi dalībvalstīs un Komisijā 2013. gadā, kas ir plānošanas perioda pēdējais gads. Dažos gadījumos dalībvalstu sniegtie dati bija pietiekami, lai veiktu analīzi, kas aptver laikposmu līdz 2014. gada 31. maijam, tādējādi sniedzot plašāku priekšstatu par pašreizējo EZF līdzekļu apguvi mazāk nekā divus gadus pirms EZF faktiskās līdzekļu apguves termiņa beigām (2015. gada 31. decembris). 2. EZF LĪDZEKĻU APGUVES VISPĀRĪGS NOVĒRTĒJUMS 2.1. EZF finansiālā izpilde dalībvalstīs Dalībvalstu iesūtīto apstiprināto starpposma maksājumu kopsumma 2013. gadā sasniedza EUR 544 miljonus salīdzinājumā ar EUR 589 miljoniem 2012. gadā. Līdz 2014. gada 31. maijam EZF saistības sasniedza EUR 3,413 miljardus. Salīdzinājumā ar periodu līdz 2013. gada 31. maijam ir vērojams pieaugums par 18 % (EUR 515 miljoni vienā gadā). Nacionālais publiskais ieguldījums līdz 2014. gada 31. maijam bija EUR 2,088 miljardi, kas ir par EUR 360 miljoniem vairāk nekā 2013. gada 31. maijā (+ 21 %). Šie rādītāji liecina par valsts saistību būtisku pieaugumu salīdzinājumā ar iepriekšējiem divpadsmit mēnešiem, un tas varētu norādīt, ka dalībvalstis sāk pārvarēt fiskālās konsolidācijas laikā radušās grūtības. Tajā pašā periodā privātie ieguldījumi EZF atbalstītajos pasākumos sasniedza EUR 2,497 miljardus. Privātie ieguldījumi galvenokārt ir veikti apstrādē (42,67 %), akvakultūrā (23,25 %) un zvejas kuģu aprīkojumā (9,68 %). Kopumā šie pasākumi veido 75 % no privātā finansējuma kopapjoma. Kopumā ieguldījumi zvejniecības un akvakultūras nozarē no 2007. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. maijam ir sasnieguši EUR 8 miljardus, no tiem 42,67 % ir EZF finansējums, 26,11 % nacionālais publiskais ieguldījums un 31,22 % privātais finansējums. Par sviras efektu runājot, jānorāda, ka katrs piesaistītā EZF atbalsta euro piesaista nacionālo finansējumu EUR 1,34 apmērā, no kā EUR 0,732 ir privātais finansējums un EUR 0,612 nacionālais publiskais ieguldījums[3]. Šāds sviras efekts lielā mērā, taču ne pilnībā, izriet no noteikumiem par atbalsta intensitāti un līdzfinansējumu. Piemēram, akvakultūrai, apstrādei un tirdzniecībai piemērojamā atbalsta intensitāte un līdzfinansējuma likmes ir vienādas, un, kaut gan nacionālais publiskais ieguldījums visās jomās ir līdzīgs, privātie ieguldījumi apstrādē ir daudz lielāki. Turpmākajā tabulā ir atspoguļots sviras efekts atkarībā no prioritārā virziena un pasākumu kategorijas. Pasākumi || EUR 1 radītais sviras efekts kopējais nacionālais (publiskais un privātais) finansējums (EUR) || nacionālais publiskais finansējums (EUR) || ieguldītais privātais finansējums (EUR) 1.1. Zvejas darbību izbeigšana || 0,711 || 0,705 || 0,006 1.2. Zvejas darbību pārtraukšana || 0,646 || 0,646 || 0,000 1.3. Ieguldījumi zvejas kuģu aprīkojumā un selektivitātē || 3,257 || 0,777 || 2,480 1.4. Piekrastes mazapjoma zveja || 0,655 || 0,429 || 0,227 1.5. Sociālekonomiskā kompensācija par flotes pārvaldību || 1,482 || 0,656 || 0,827 2.1. Akvakultūra || 1,613 || 0,435 || 1,179 2.2. Zveja iekšzemes ūdeņos || 1,503 || 0,447 || 1,056 2.3. Zivju apstrāde un tirdzniecība || 2,503 || 0,542 || 1,961 3.1. Kopīga rīcība || 1,152 || 0,930 || 0,221 3.2. Ūdens faunas un floras aizsardzība un attīstība || 0,652 || 0,558 || 0,094 3.3. Zvejas ostas, izkraušanas vietas un patvēruma vietas || 0,756 || 0,611 || 0,145 3.4. Jaunu noieta tirgu sekmēšana un reklāmas kampaņas || 0,702 || 0,566 || 0,137 3.5. Izmēģinājuma darbības || 1,300 || 0,912 || 0,389 3.6. Zvejas kuģu pārbūve, lai tos norīkotu citiem mērķiem || 4,204 || 1,567 || 2,637 4.1. Zivsaimniecības apvidu attīstība || 1,153 || 0,441 || 0,712 5.1. Tehniskā palīdzība || 0,483 || 0,480 || 0,003 Kopā || 1,344 || 0,612 || 0,732 Būtiskākais sviras efekts ir vērojams pasākumos, kas atbalsta zvejas kuģu pārbūvi, lai tos norīkotu citiem mērķiem, un ieguldījumus zvejas kuģu aprīkojumā, zivju apstrādi un akvakultūru. Attiecībā uz nacionālo publisko ieguldījumu lielākais sviras efekts ir saistīts ar pasākumiem, kas atbalsta zvejas kuģu pārbūvi, lai tos norīkotu citiem mērķiem, kopīgu rīcību, izmēģinājuma darbības un ieguldījumus zvejas kuģu aprīkojumā. Attiecībā uz privātā sektora līdzfinansējumu būtiskākais sviras efekts ir saistīts ar zvejas kuģu pārbūvi, lai tos norīkotu citiem mērķiem, ar ieguldījumiem zvejas kuģu aprīkojumā, zivju apstrādi un tirdzniecību, akvakultūru un zveju iekšzemes ūdeņos. Agregētais sviras efekts ir mazāks nekā Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumenta (ZVFI) (2000−2006) radītais sviras efekts EUR 1,67 apmērā[4], no kuriem EUR 0,56 bija nacionālais publiskais finansējums un EUR 1,11 privātais finansējums. 2.2. Galvenās jomas, kurās iesaistījies EZF Turpmākajā tabulā ir salīdzināts saistību līmenis pieciem visbiežāk izmantotajiem pasākumiem, attiecīgi, 2012. gada jūlija, 2013. gada maija un 2014. gada maija beigās. 2012. gada 31. jūlijs || 2013. gada 31. maijs || 2014. gada 31. maijs Zvejas darbību izbeigšana (19,61 %) || Apstrāde (17,41 %) || Apstrāde (16,65 %) Akvakultūra (12,98 %) || Zvejas darbību izbeigšana (17,25 %) || Zvejas darbību izbeigšana (15,44 %) Apstrāde (12,79 %) || Akvakultūra (14,83 %) || Akvakultūra (14,43 %) Zvejas ostas (10,89 %) || Zvejas ostas (11,46 %) || Zvejas ostas (11,61 %) Zvejas darbību pārtraukšana (7,67 %) || Zvejas darbību pārtraukšana (7,40 %) || Zivsaimniecības apvidu attīstība (9,25 %) Situācija 2014. gada 31. maijā būtībā bija tāda pati kā gadu iepriekš, izņemot 4. prioritāro virzienu[5], kurā no 2013. gada maija līdz 2014. gada maijam bija vērojams uzlabojums aptuveni 30 % apmērā. Taču, kā izklāstīts turpmāk, 4. prioritārā virziena īstenošana joprojām atpaliek no pārējo prioritāro virzienu īstenošanas. EZF saistību koncentrācija šajos piecos pasākumos ir samērā liela (67,39 %), taču 2014. gada 31. maija rādītājs liecina par nelielu kritumu salīdzinājumā ar to pašu rādītāju iepriekšējā gadā (68,86 %). Neņemot vērā ar 4. prioritāro virzienu saistīto progresu, šādas (nelielas) pārmaiņas varētu norādīt, ka citiem pasākumiem tiek piesaistīts vairāk līdzekļu nekā iepriekšējos gados. Par šīm piecām jomām runājot, būtu jānorāda, ka pasākums, kura nozīme pakāpeniski samazinās, ir zvejas darbību izbeigšana (− 21,5 %). Tas pats attiecas arī uz zvejas darbību pārtraukšanu, uz kuru 2014. gada 31. maijā attiecās 6,76 % saistību (− 12 % salīdzinājumā ar situāciju 2012. gada 31. jūlijā). Šī tendence varētu norādīt, ka tradicionālie ar floti saistītie pasākumi zaudē savu nozīmi. 2.3. Attīstība pa prioritārajiem virzieniem Turpmākajā tabulā ir atspoguļota kopējo saistību relatīvās nozīmes dinamika pa prioritārajiem virzieniem laikposmā no 2012. gada jūlija līdz 2014. gada maijam. Tabulā uzrādītie dati apstiprina 1. prioritārā virziena relatīvās nozīmes samazināšanos (− 16 %) un ātro progresu, kas panākts attiecībā uz 4. prioritāro virzienu. Arī 3. prioritārā virziena nozīme palielinās, taču lēnāk. 2014. gada 31. maijā 2. prioritārais virziens bija pats svarīgākais, un tas atbilst sākotnēji plānotajam EZF finansējuma sadalījumam. Prioritārais virziens || 2012. gada 31. jūlijs || 2013. gada 31. maijs || 2014. gada 31. maijs 1. prioritārais virziens || 33,05 % || 30,42 % || 27,77 % 2. prioritārais virziens || 28,96 % || 32,64 % || 31,44 % 3. prioritārais virziens || 27,59 % || 27,38 % || 28,46 % 4. prioritārais virziens || 7,1 % || 7,2 % || 9,25 % 5. prioritārais virziens || 3,29 % || 2,42 % || 3,07 % Turpmākajā tabulā ir atspoguļota attiecība starp faktiskajām saistībām un plānotajiem izdevumiem katram prioritārajam virzienam plānošanas periodā. Prioritārais virziens || 2012. gada 31. jūlijs || 2013. gada 31. maijs || 2014. gada 31. maijs 1. prioritārais virziens || 67,24 % || 74,36 % || 79,61 % 2. prioritārais virziens || 56,6 % || 77,47 % || 86,77 % 3. prioritārais virziens || 57,8 % || 67,31 % || 83,80 % 4. prioritārais virziens || 28 % || 44,60 % || 56,89 % 5. prioritārais virziens || 44,04 % || 44,60 % || 65,34 % Kopā EZF || 56,31 % || 67,37 % || 79,33 % Līdz 2014. gada 31. maijam bija piesaistīti tikai 79 % EZF līdzekļu. Lai gan kopš 2012. gada jūlija ir vērojams kāpums, liela daļa EZF līdzekļu vēl nav piesaistīti, kas, piemēram, apstiprināto maksājumu gadījumā, rada zināmas bažas, jo izdevumu atbilstības beigu termiņš ir 2015. gada 31. decembris. Attiecībā uz saistībām situācija visvairāk ir uzlabojusies 2. un 3. prioritārajā virzienā, turklāt vislielākais progress pārskata periodā ir panākts 2. prioritārajā virzienā. Lai gan 4. prioritārā virziena attīstība ir bijusi strauja, ar to saistītā situācija joprojām ir sliktāka, salīdzinot ar pārējiem prioritārajiem virzieniem. 2.4. Budžeta izpilde Komisijā No kopējām saistību apropriācijām, kas paredzētas 2007.−2013. gadam, 2013. gadā tika izpildīti 16,4 % (EUR 691,5 miljoni), no kuriem EUR 528,35 miljoni attiecās uz konverģences reģioniem un EUR 163,15 miljoni uz nekonverģences reģioniem. No kopējā maksājumu apropriāciju apjoma 2013. gadā tika izpildīti 12,7 % (EUR 546,78 miljoni), no kuriem 78,9 % (EUR 431,35 miljoni) attiecās uz konverģences reģioniem un 21,1 % (EUR 115,43 miljoni) uz nekonverģences reģioniem. Šie maksājumi tika veikti avansa (Horvātijai) un starpposma maksājumu veidā. Sīkāka informācija sniegta šā ziņojuma 1. pielikumā un pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā. 2.5. Tehniskās palīdzības izmantojums dalībvalstīs 2013. gadā tehniskās palīdzības budžetā (5. prioritārais virziens) līdzekļus bija atvēlējusi 21 dalībvalsts. Lielākas summas tehniskajai palīdzībai bija atvēlējusi Nīderlande (58,3 % no EZF līdzekļiem, kas iedalīti 5. prioritārajam virzienam), Slovēnija (51,6 %), Apvienotā Karaliste (51,2 %), Portugāle (38 %), Polija (15,75 %) un Spānija (10,9 %). Finansēto pasākumu vidū ir administratīvo spēju stiprināšana, IT izstrāde, reklāmas un informēšanas pasākumi, kā arī atbalsts darbības programmu pārvaldībai un īstenošanai. 2.6. Tehniskās palīdzības izmantojums Komisijā Komisija 2013. gadā EUR 3,48 miljonus no tehniskās palīdzības budžeta ir piesaistījusi turpmāk minētajām vajadzībām. 2.6.1. Informācijas tehnoloģija Datoraprīkojumam un pakalpojumiem, kas saistīti ar EZF līdzekļu apguvei vajadzīgo Komisijas informācijas sistēmu uzturēšanu un izstrādi, ir piesaistīti EUR 0,35 miljoni. 2.6.2. Eiropas Zivsaimniecības reģionu tīkla (FARNET) atbalsta vienība FARNET atbalsta vienībai ir piesaistīti EUR 2,74 miljoni. FARNET arī 2013. gadā ieņēma svarīgu vietu EZF 4. prioritārā virziena īstenošanā, sniedzot metodisku un tematisku atbalstu (tematiski semināri, īpašas sanāksmes, ad hoc atbalsts dalībvalstīs) vadošajām iestādēm un zivsaimniecības vietējām rīcības grupām (ZVRG). Ar savas tīmekļa vietnes starpniecību, arī izmantojot vairāku populāru sociālo tīklu (Facebook, Twitter, U-Tube, Linkedin) kontus, vācot labas prakses projektu piemērus un izdodot regulāru informatīvu biļetenu un divus sava žurnāla numurus, FARNET palīdzēja vairot 4. prioritārā virziena pamanāmību. 2.6.3. Pētījumi Pētījuma “EZF 4. prioritārā virziena īstenošana” veikšanai ir piesaistīti EUR 0,4 miljoni. Pamatojoties uz aptauju, ko pēc Komisijas iniciatīvas veica 2013. gada septembrī, tika izstrādāts pētījums par 4. prioritārā virziena īstenošanu, kurā konstatēts, ka 312 grupas ir atbalstījušas vairāk nekā 8500 projektu, un to rezultātā ir izveidoti aptuveni 8000 darbvietu un saglabāti vēl 12 500 esošu darbvietu. Pētījumā arī aplēsts, ka Eiropas Zivsaimniecības fonda atbalsts, izmantojot šo novatorisko pieeju, ir sekmējis 220 MVU un mikrouzņēmumu izveidi. Šie rādītāji līdz plānošanas perioda beigām, visticamāk, palielināsies, ņemot vērā to, ka kopš aptaujas veikšanas faktiskā līdzekļu apguve ir nemitīgi augusi. 4. prioritārā virziena īstenošanā radītais sviras efekts ir 1,15, kas nozīmē, ka viens EZF euro ir piesaistījis vēl EUR 1,15 no privātā un publiskā sektora. Turklāt ZVRG sagaida, ka 61 % projektu tiks turpināts arī pēc EZF atbalsta apturēšanas. Neraugoties uz dažām grūtībām, kopumā projektu nav trūcis, jo pieprasījums pēc finansējuma pārsniedz piedāvājumu. Pētījumā ir sniegtas arī vērtīgas norādes par īstenošanas mehānismu uzlabošanu 2014.−2020. gada periodā. 15 dalībvalstīm ir sniegti konkrēti tām adresēti ieteikumi. Ziņojums un tā kopsavilkums ir pieejams MARE ĢD tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/axis-4/index_en.htm. 2.6.4. Pagaidu darbinieki EZF īstenošanā iesaistīto pagaidu darbinieku algām ir paredzēti EUR 0,85 miljoni, jo īpaši tādēļ, lai panāktu ES oficiālo valodu pienācīgu nodrošinājumu. 2.7. EZF līdzekļu apguves koordinēšana ar struktūrfondu un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) līdzekļu apguvi Darbības programmas liecina, ka dalībvalstis jau no paša sākuma ir apzinājušās nepieciešamību nodrošināt to, lai EZF līdzekļu apguve noritētu konsekventi un koordinēti ar struktūrfondu, kā arī ELFLA līdzekļu apguvi. Kā noteikts EZF regulas 6. pantā, darbības programmas nodrošina informāciju par dalībvalstīs izveidotajām (vai patlaban veidotajām) sistēmām, lai izvairītos no to dublēšanās. Dalībvalstu gada īstenošanas ziņojumos nav skaidri minētas būtiskas ar koordināciju saistītas problēmas. 2.8. Sagatavošanas darbs saistībā ar 2014.−2020. gada plānošanas periodu: Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds Komisija 2013. gadā sāka darbu pie priekšlikuma par jaunu fondu − Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF), kas iecerēts kā finanšu instruments reformētās kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) atbalstam 2014.−2020. gada periodā. EJZF priekšlikums tika izstrādāts, zināmā mērā pamatojoties uz EZF līdzekļu apguves novērtējumu. EJZF regula tika pieņemta 2014. gada maijā. 3. EZF LĪDZEKĻU APGUVES NOVĒRTĒJUMS PA PRIORITĀRAJIEM VIRZIENIEM 3.1. 1. prioritārais virziens 3.1.1. ES zvejas flotes ekonomiskie rādītāji 2012. gadā (pamatojoties uz 2014. gada ziņojumu par ekonomikas stāvokli, kurā izmantoti 2012. gada dati[6]) Dati par 2012. gadu, uz kuriem pamatojas 2014. gada ziņojums par ekonomikas stāvokli, liecina, ka zvejas flotes gūtie ieņēmumi salīdzinājumā ar 2011. gada rādītājiem ir samazinājušies, taču izmaksas ir samazinājušās vēl vairāk, tāpēc ES zvejas flotes darbība kopumā ir bijusi rentablāka nekā 2011. gadā. Ieņēmumu samazinājums atbilst ES flotes izkrauto jūras produktu kopējā svara un vērtības samazinājumam. ES zvejas flotes gūtie ieņēmumi bija EUR 6,9 miljardi, bruto pievienotajai vērtībai sasniedzot EUR 3,3 miljardus, bruto peļņai − EUR 1,3 miljardus un neto peļņai − EUR 458 miljonus. Lai gan degvielas cenas pieauga, enerģijas izmaksas lielākoties saglabājās nemainīgas, jo ES flotes enerģijas patēriņš samazinājās. Tas ir saistīts ar vairākiem faktoriem, tostarp ar pāreju uz degvielas patēriņa ziņā ekonomiskākiem zvejas rīkiem, kuru īstenoja ar EZF un nacionālo publisko atbalstu, kā arī ar flotes samazināšanu un zvejas modeļu un flotes dinamikas izmaiņām. Tomēr šī kopumā pozitīvā attīstība 2012. gadā neattiecās uz visām flotēm. Piecu valstu flotes cieta neto zaudējumus. Lai gan lielapjoma un tāljūras zvejas flotu rādītāji 2008.−2012. gadā uzlabojās, mazapjoma zvejas flotu rādītājiem bija tendence pasliktināties. Attiecībā uz nodarbinātību jāpiemin, ka 2012. gadā zvejnieku skaits nedaudz pārsniedza 120 000 (izteikts pilnslodzes ekvivalentos). 3.1.2. Zvejas darbību izbeigšana Līdz 2014. gada 31. maijam ar EZF atbalstu zvejas darbības ir izbeigtas 4087 gadījumos (+ 2,5 % salīdzinājumā ar 2013. gada 31. maiju), to kopējās publiskās izmaksas bija EUR 898,58 miljoni, no kuriem EZF sedza EUR 527,03 miljonus. Skaitļi attiecībā uz vienu gadījumu salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu nav būtiski mainījušies. Viena zvejas darbību izbeigšanas gadījuma kopējās izmaksas ir EUR 220 064 (ceturtās lielākās), no kuriem EUR 128 953 ir EZF finansējums (trešais lielākais). 3.1.3. Zvejas darbību pārtraukšana Lai gan kopš pagājušā gada zvejas darbību pārtraukšana relatīvā izteiksmē ir nedaudz samazinājusies, tā joprojām ir visvairāk izmantotais pasākums pārtraukšanas gadījumu skaita ziņā (61 715 gadījumi, 51 % no kopskaita). Viena gadījuma vidējās izmaksas joprojām ir viszemākās, kas rodas EZF (kopējās izmaksas EUR 6158, no tiem EZF izmaksas EUR 3740), un kopš 2012. gada jūlija tās samazinās (− 3,3 %). 3.1.4. Ieguldījumi zvejas kuģu aprīkojumā un selektivitātē Šajās jomās veiktās darbības joprojām ir otrais visvairāk izmantotais EZF pasākumu kopums (12 090 darbības), tomēr to relatīvā nozīme (9,99 %) bija par 10 % zemāka nekā 2013. gada 31. maijā. Kopējais ieguldījumu apjoms sasniedza EUR 415 miljonus, no tiem EUR 173,23 miljoni bija publiskā sektora devums. EZF ieguldījums publiskajā finansējumā bija EUR 97,48 miljoni (2,86 % no kopējām saistībām). Vienas darbības izmaksas ir EUR 34 327 (puse no vidējām kopējām izmaksām), no kuriem EUR 8063 ir EZF ieguldījums (mazāk nekā 30 % no vidējā EZF ieguldījuma). Privātais ieguldījums vienā darbībā ir EUR 20 000. 3.1.5. Sociālekonomiskā kompensācija par zvejas flotes pārvaldību Šajā jomā darbību ir samērā maz (5416 darbības, 4,47 % no kopskaita), un ieguldījumu ziņā tās ir nelielas (otrās mazākās EZF atbalstīto darbību klāstā). Kopējais ieguldījumu apjoms sasniedz EUR 152,8 miljonus, no kuriem kopējais publiskais ieguldījums ir EUR 101,92 miljoni. EZF ieguldījums ir EUR 61,55 miljoni (1,8 % no EZF saistībām līdz 2014. gada 31. maijam). Vienas darbības izmaksas sasniedz EUR 11 927 (20 % no vidējām izmaksām), no kuriem EUR 7205 ir EZF ieguldījums (25 % no vidējā EZF ieguldījuma). Privātā sektora ieguldījumi ir pavisam nelieli − EUR 1632 (10 % no vidējā privātā ieguldījuma EZF atbalstītajos pasākumos). 3.2. 2. prioritārais virziens 3.2.1. Zveja iekšzemes ūdeņos Ar zveju iekšzemes ūdeņos (EZF regulas 33. pants) saistīto pasākumu ir maz, un ieguldījumu ziņā tie ir ļoti nelieli. Tas ir trešais vismazāk izmantotais EZF pasākumu kopums. Līdz 2014. gada 31. maijam šajā jomā bija īstenotas tikai 944 darbības (0,78 % no visām darbībām). Uz tām attiecas tikai 0,36 % no kopējām EZF saistībām, un tas ir mazākais saistību postenis. Tās ir arī piektās lētākās darbības, ņemot vērā EZF saistības vienai darbībai, proti, EUR 12 967, kas nav pat puse no vidējām EZF izmaksām par vienu darbību (EUR 28 192). Vidējais kopējais ieguldījums vienā darbībā ir EUR 32 456, kas ir arī trešais mazākais ieguldījums. Vidējais nacionālais publiskais ieguldījums ir mazāks par EUR 5800, bet vidējais privātais ieguldījums vienā darbībā ir EUR 13 696. 3.2.2. Akvakultūra Akvakultūras pasākumi ir viena no lielākajām EZF ieguldījuma jomām. Darbību skaits nav liels (6 % no kopskaita), taču uz tām attiecas neproporcionāli liela EZF saistību daļa (14,45 %). Kopējās izmaksas par vienu darbību ir EUR 179 000 (sestās lielākās), no kuriem EUR 80 600 ir privātā sektora ieguldījums (4 reizes pārsniedz vidējo privātā sektora ieguldījumu) un EUR 68 333 ir EZF ieguldījums (2,5 reizes pārsniedz vidējo EZF ieguldījumu). Līdz 2014. gada 31. maijam 7209 akvakultūras darbībās bija ieguldīti EUR 1,287 miljardi (absolūtā izteiksmē), no kuriem EUR 492,6 miljoni bija EZF finansējums, EUR 214,05 miljoni − nacionālais publiskais ieguldījums un EUR 580,74 miljoni − privātais finansējums. Ieguldījumi akvakultūrā ir otrie lielākie EZF ieguldījumi, tie atpaliek no ieguldījumiem apstrādē, bet būtiski pārsniedz ar zvejas darbību izbeigšanu saistītos ieguldījumus. Saskaņā ar ikgadējo ziņojumu par ekonomikas stāvokli (dati par 2012. gadu) pārdošanas apjoms un vērtība 2012. gadā sasniedza, attiecīgi, 1,39 miljonus tonnu un EUR 4,37 miljardus. Tas nozīmē, ka laikā no 2011. gada līdz 2012. gadam apjoms ir pieaudzis par 3 % un vērtība ir pieaugusi par 10 %. Kopējais uzņēmumu skaits bija aptuveni 15 000, no tiem 90 % bija mikrouzņēmumi (mazāk nekā 10 darbinieku). Attiecībā uz nodarbinātību tiek lēsts, ka kopumā akvakultūras nozare nodrošina aptuveni 80 000 darbvietu, no kurām vairums ir nepilnas slodzes darbvietas. Pilnslodzes darbinieku skaits ir nedaudz samazinājies, un tas varētu norādīt uz lielāku specializāciju. Turpretī vidējā alga laikā no 2011. gada līdz 2012. gadam ir palielinājusies par 9 %. ES akvakultūras nozares rentabilitāte no 2011. gada līdz 2012. gadam samazinājās, lai gan joprojām bija pozitīva. Darba ražīgums nozarē no 2011. gada līdz 2012. gadam samazinājās par 4 %. Jūras akvakultūras apakšnozarē gūtā peļņa bija EUR 165 miljoni, tai sekoja gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu audzēšanas apakšnozare, kuras peļņa bija EUR 32 miljoni, un saldūdens akvakultūra, kura cieta zaudējumus EUR 32 miljonu apmērā. Eiropas Revīzijas palāta 2014. gada septembrī publicēja īpašu ziņojumu “EZF atbalsta efektivitāte akvakultūras nozarē”. Ziņojumā konstatēts, ka akvakultūras atbalsta pasākumi laikposmā līdz 2013. gadam ES un dalībvalstu līmenī nebija pietiekami labi izstrādāti un īstenoti un ka EZF nenodrošināja pienācīgu ieguldītās naudas atdevi un efektīvu atbalstu ilgtspējīgai akvakultūras attīstībai. Revidenti konstatēja, ka regulējums ES un dalībvalstu līmenī nebija piemērots, lai īstenotu ilgtspējīgai akvakultūras attīstībai izvirzītos ES mērķus. Dalībvalstu stratēģiskajos plānos un darbības programmās nebija nodrošināts pietiekami skaidrs pamats akvakultūras atbalstam, un dalībvalstis nebija izstrādājušas saskaņotu nozares stratēģiju. Bieži vien netika pienācīgi izvirzīti ar akvakultūras projektiem saistītā EZF finansējuma piešķiršanas mērķi; revidenti konstatēja, ka plānotie rezultāti projektos parasti netika sasniegti. Ziņojums pieejams tīmekļa vietnē: http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR14_10/QJAB14010ENC.pdf. Tiecoties nodrošināt to, ka akvakultūras nozarei pieejamais ES finansējums tiek tērēts mērķtiecīgi, un 2013. gadā pieņēmusi ilgtspējīgai akvakultūras attīstībai izstrādātās stratēģiskās vadlīnijas[7], Komisija pieprasīja valsts iestādēm sagatavot daudzgadu nacionālos stratēģiskos plānus katrai dalībvalstij. Šajos plānos uzmanība pievēršama svarīgiem faktoriem, kas kavē akvakultūras attīstību ES (jāvienkāršo administratīvās procedūras un jānodrošina piekļuve telpai un ūdenim, veicot integrētu telpisko plānošanu, jāuzlabo nozares konkurētspēja un jāizmanto ES akvakultūras konkurences priekšrocības (vienlīdzīgi konkurences apstākļi)). Komisija izmantos šos plānus, lai palīdzētu dalībvalstīm apzināt prioritātes saistībā ar projektiem, kurus var finansēt no jaunā fonda. Ņemot vērā Revīzijas palātas ieteikumus un 2007.−2013. gada laikā gūto pieredzi, Komisija cer, ka pieeja Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda atbalstītajiem ieguldījumiem akvakultūras nozarē būs vairāk orientēta uz rezultātiem. 3.2.3. Apstrāde Attiecībā uz apstrādi iepriekšējos ziņojumos par EZF līdzekļu apguvi ir skaidrots, ka darbību apstrādes jomā nav pārāk daudz (4,18 % no kopskaita), tomēr uz tām attiecas būtiska EZF saistību daļa (16,65 %). Vairāk nekā 16 % no darbības programmas budžeta (nacionālā finansējuma un ES finansiālā atbalsta) apstrādei tērē šādas dalībvalstis: Austrija (40 %), Lietuva (26 %), Portugāle (25 %), Slovākija (24 %), Latvija (23 %), Malta (22 %), Apvienotā Karaliste (18 %) un Igaunija (17 %). Dalībvalstis, kas tērē mazāk nekā 5 % no darbības programmas budžeta, ir Francija (4 %), Beļģija (2 %) un Nīderlande (2 %). EZF izmaksas par vienu darbību (EUR 112 400) četras reizes pārsniedz vidējās EZF izmaksas par vienu darbību (piektās lielākās absolūtā izteiksmē). Privātā sektora ieguldījums (EUR 220 358) aptuveni 10 reizes pārsniedz EZF vidējo ieguldījumu un ir lielākais absolūtā izteiksmē. Kopējās izmaksas par vienu darbību (EUR 393 718) ir otrās lielākās; tādas dalībvalstis kā Portugāle, Lietuva, Malta un Grieķija vienas darbības atbalstam sniedz vairāk nekā EUR 500 000. Apstrādei ir piesaistīts liels privātā finansējuma apjoms. Līdz 2014. gada 31. maijam kopējie ieguldījumi apstrādes nozarē sasniedza EUR 1,99 miljardus 5057 darbībām. Šī summa ietver EUR 568,4 miljonus EZF finansējuma, EUR 308 miljonus nacionālā publiskā finansējuma un EUR 1,114 miljardus privātā finansējuma. 3.3. 3. prioritārais virziens 3.3.1. Zvejas ostas, izkraušanas vietas un patvēruma vietas Līdz 2014. gada 31. maijam EZF ir atbalstījis 1446 infrastruktūras projektus (1,2 % no EZF darbību kopskaita). Kopējie ieguldījumi sasniedz EUR 695,97 miljonus, no kuriem EUR 639,6 miljoni ir publiskais ieguldījums (no tiem EUR 396,4 miljoni ir EZF finansējums). Infrastruktūras projekti ir visdārgākie, ņemot vērā kopējos ieguldījumus vienā projektā (EUR 481 306), EZF finansējumu (EUR 274 111, kas gandrīz 10 reizes pārsniedz vidējo apjomu) un nacionālo publisko ieguldījumu (EUR 167 518). Privātais finansējums vienam projektam (EUR 39 677, kas aptuveni divas reizes pārsniedz vidējo privāto ieguldījumu) ir pieticīgs un samērā nenozīmīgs, ja salīdzina ar to pašu rādītāju apstrādes jomā. 3.3.2. Jaunu noieta tirgu sekmēšana un reklāmas kampaņas Līdz 2014. gada 31. maijam šajā jomā finansēto darbību skaits bija samērā neliels (2232 darbības, 1,84 % no kopskaita). Taču iesaistītās summas bija ievērojamas: kopējie ieguldījumi bija EUR 222,22 miljonu apmērā, no tiem EUR 204,4 miljoni bija publiskais ieguldījums (EUR 130,56 miljonus finansēja EZF, un tas atbilst 3,82 % no kopējām EZF saistībām). Šīs jomas darbības ir vislētākās no 3. prioritārā virziena darbībām. Kopējais ieguldījums vienā projektā ir EUR 99 560, no tiem EUR 58 492,5 ir EZF finansējums, EUR 33 082 − nacionālais publiskais ieguldījums un EUR 7985 − privātais finansējums. 3.3.3. Izmēģinājuma darbības Izmēģinājuma darbības ir galvenās EZF inovāciju veicinātājas. Sestajā ziņojumā par EZF līdzekļu apguvi Komisija pauda bažas par to, ka darbību ir maz un tās ir ļoti atkarīgas no publiskā atbalsta. Rādītāji par situāciju 2014. gada 31. maijā apstiprina šīs bažas. Kaut arī kopš 2013. gada 31. maija ir panākts būtisks progress (+ 18 %), darbību skaits (592) joprojām ir ļoti mazs (0,49 % no kopskaita). Kopējais ieguldījums vienā darbībā (EUR 350 193) ir trešais lielākais EZF ieguldījums, un tas turpina pieaugt. Sviras efekts joprojām nepārsniedz EZF vidējo rādītāju, jo īpaši privātā daļa, kas salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir pat samazinājusies. Tas liecina par nevēlēšanos iesaistīt privāto finansējumu riskantos projektos. 3.4. 4. prioritārais virziens 2013. gadā 4. prioritārā virziena līdzekļu apguve ievērojami progresēja. 21 dalībvalsts, kas īstenoja 4. prioritāro virzienu, izraudzījās ZVRG, un līdz 2014. gada maijam šādu grupu skaits jau sasniedza 312. 2013. gads bija noslogots laiks visām 4. prioritārā virziena īstenošanā ieinteresētajām personām, ZVRG un projektu virzītājiem, kā arī vadošajām iestādēm un starpniekinstitūcijām, kas aktīvi sagatavoja, atlasīja un apstiprināja projektus un veica maksājumus. Attiecīgie skaitļi liecina par apstiprināto projektu skaita stabilu pieaugumu, proti, līdz 2012. gada beigām faktiski bija atlasīti tikai 2756 projekti, bet viena gada laikā šis rādītājs pakāpās līdz 6353 projektiem. Šī tendence turpinājās, un līdz 2014. gada 31. maijam bija apstiprināti 8800 projekti ar kopējām EZF saistībām EUR 328 miljonu apmērā. Šo projektu kopējā aplēstā vērtība pārsniedza EUR 690 miljonus. Dažas dalībvalstis 2013. gadā grozīja savus piešķīrumus 4. prioritārajam virzienam. Divas dalībvalstis ar lielāko 4. prioritārā virziena budžetu (Polija un Rumānija) nesen samazināja savus piešķīrumus, un tā rezultātā 4. prioritārā virziena kopējais budžets nu ir tikai nedaudz lielāks par EUR 500 miljoniem. 4. Pirmie secinājumi par EZF darbību 2007.−2013. gada periodā · Gan ar saistībām, gan apstiprinātajiem izdevumiem saistītie aspekti dalībvalstu līmenī ir uzlabojušies, taču vēl ir daudz darāmā. Līdz 2013. gada beigām, tikai divus gadus pirms EZF līdzekļu apguves beigām, dalībvalstu iesūtītie apstiprinātie starpposma maksājumi veidoja tikai nedaudz vairāk par pusi no kopējā EZF piešķīruma. Šajā posmā saistību apjoms valsts līmenī ir ievērojami lielāks (80 %), taču tas joprojām nesasniedz optimālos/sagaidāmos 100 %. Šie zemie rādītāji, kas vērojami plānošanas perioda beigās, varētu nozīmēt, ka dalībvalstis nespēs pilnībā izmantot 20 % no līdzekļiem, kuri pieejami KZP īstenošanas atbalstam, ja vien atlikušajā laikā līdz plānošanas perioda beigām, t. i., 2015. gada 31. decembrim, netiks piesaistīts papildu finansējums. · Tendences, kas norādītas iepriekšējos īstenošanas ziņojumos, ir apstiprinājušās; ir pakāpeniski samazinājusies ar floti saistīto pasākumu nozīme, lai gan tie joprojām ir svarīgi. Akvakultūra un apstrāde joprojām ir būtiskas EZF ieguldījuma jomas. 4. prioritārā virziena līdzekļu apguve pakāpeniski palielinās. Pēdējie divi gadi (2012. un 2013. gads) liecina, ka EZF atbalsts 1. prioritārā virziena pasākumiem ir samazinājies, savukārt atbalsts 2. prioritārā virziena pasākumiem − gan akvakultūrai, gan apstrādei − palielinājies, turklāt apstrādei ir piesaistīts liels privātā finansējuma apjoms. Ieguldījumi akvakultūrā bija otrie lielākie EZF ieguldījumi − uzreiz aiz apstrādē veiktajiem ieguldījumiem. Šķiet, ka arī 3. prioritārā virziena īstenošana progresē, kaut arī lēnākā tempā. Lai gan 4. prioritārā virziena īstenošana 2013. gadā noritēja sekmīgi, tas joprojām atpaliek no pārējiem prioritārajiem virzieniem. · Vispārīgs secinājums par revīziju. MARE ĢD 2013. gadā pārskatīja revīzijas iestāžu darbu dažās dalībvalstīs. Tika revidētas septiņas darbības programmas. MARE ĢD secināja, ka visos gadījumos revīzijas iestāžu atzinumi bija atbilstoši (lai gan nepieciešami daži uzlabojumi). EZF FINANSIĀLĀ IZPILDE KOMISIJĀ KONVERĢENCES UN NEKONVERĢENCES REĢIONOS Valsts || || Iedalīts a || Saistības b || Maksājumi c || % (b) / (a) || % (c) / (a) Beļģija || 2007.−2013. gada periods || 26 261 648,00 || 26 261 648,00 || 15 856 227,33 || 100,00 % || 60,38 % 2013. finanšu gads || 4 566 926,00 || 4 566 926,00 || 0,00 || Bulgārija || 2007.−2013. gada periods || 71 742 671,00 || 71 742 671,00 || 30 422 962,96 || 100,00 % || 42,41 % 2013. finanšu gads || 14 817 432,00 || 14 817 432,00 || 5 920 289,26 || Čehijas Republika || 2007.−2013. gada periods || 27 106 675,00 || 27 106 675,00 || 19 509 468,35 || 100,00 % || 71,97 % 2013. finanšu gads || 4 395 714,00 || 4 395 714,00 || 0,00 || Dānija || 2007.−2013. gada periods || 133 675 169,00 || 133 675 169,00 || 83 243 496,02 || 100,00 % || 62,27 % 2013. finanšu gads || 20 249 424,00 || 20 249 424,00 || 2 127 292,84 || Vācija || 2007.−2013. gada periods || 137 537 645,00 || 137 537 645,00 || 81 831 242,83 || 100,00 % || 59,50 % 2013. finanšu gads || 22 785 090,00 || 22 785 090,00 || 15 490 828,28 || Igaunija || 2007.−2013. gada periods || 84 568 039,00 || 84 568 039,00 || 54 336 527,77 || 100,00 % || 64,25 % 2013. finanšu gads || 15 488 132,00 || 15 488 132,00 || 12 107 723,59 || Īrija || 2007.−2013. gada periods || 42 266 603,00 || 42 266 603,00 || 33 467 120,83 || 100,00 % || 79,18 % 2013. finanšu gads || 7 350 203,00 || 7 350 203,00 || 0,00 || Grieķija || 2007.−2013. gada periods || 207 832 237,00 || 207 832 237,00 || 145 700 703,39 || 100,00 % || 70,10 % 2013. finanšu gads || 29 020 837,00 || 29 020 837,00 || 50 836 540,00 || Spānija || 2007.−2013. gada periods || 1 117 001 406,00 || 1 117 001 406,00 || 666 766 521,03 || 100,00 % || 59,69 % 2013. finanšu gads || 164 369 114,00 || 164 369 114,00 || 67 686 522,28 || Francija || 2007.−2013. gada periods || 213 025 429,00 || 213 025 429,00 || 131 616 673,94 || 100,00 % || 61,78 % 2013. finanšu gads || 32 728 219,00 || 32 728 219,00 || 34 523 047,25 || Horvātija || 2007.−2013. gada periods || 8 700 000,00 || 8 700 000,00 || 2 175 000,00 || 100,00 % || 25,00 % 2013. finanšu gads || 8 700 000,00 || 8 700 000,00 || 2 175 000,00 || Itālija || 2007.−2013. gada periods || 414 060 995,00 || 414 060 995,00 || 240 995 602,39 || 100,00 % || 58,20 % 2013. finanšu gads || 63 740 728,00 || 63 740 728,00 || 77 515 835,93 || Kipra || 2007.−2013. gada periods || 19 724 418,00 || 19 724 418,00 || 15 546 048,76 || 100,00 % || 78,82 % 2013. finanšu gads || 2 987 900,00 || 2 987 900,00 || 65 839,24 || Latvija || 2007.−2013. gada periods || 125 015 563,00 || 125 015 563,00 || 102 422 830,92 || 100,00 % || 81,93 % 2013. finanšu gads || 22 451 354,00 || 22 451 354,00 || 16 022 380,73 || Lietuva || 2007.−2013. gada periods || 54 713 408,00 || 54 713 408,00 || 39 794 284,68 || 100,00 % || 72,73 % 2013. finanšu gads || 9 332 205,00 || 9 332 205,00 || 11 169 512,89 || Luksemburga || 2007.−2013. gada periods || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 % || 0,00 % 2013. finanšu gads || 0,00 || 0,00 || 0,00 || Ungārija || 2007.−2013. gada periods || 34 769 572,00 || 34 769 572,00 || 25 655 937,59 || 100,00 % || 73,79 % 2013. finanšu gads || 6 540 370,00 || 6 540 370,00 || 4 216 277,97 || Malta || 2007.−2013. gada periods || 8 372 329,00 || 8 372 329,00 || 4 493 345,49 || 100,00 % || 53,67 % 2013. finanšu gads || 1 645 221,00 || 1 645 221,00 || 1 630 914,58 || Nīderlande || 2007.−2013. gada periods || 48 578 417,00 || 48 578 417,00 || 27 186 099,98 || 100,00 % || 55,96 % 2013. finanšu gads || 7 358 771,00 || 7 358 771,00 || 5 982 530,89 || Austrija || 2007.−2013. gada periods || 5 259 318,00 || 5 259 318,00 || 4 722 272,76 || 100,00 % || 89,79 % 2013. finanšu gads || 790 279,00 || 790 279,00 || 347 511,09 || Polija || 2007.−2013. gada periods || 734 092 574,00 || 734 092 574,00 || 390 177 612,90 || 100,00 % || 53,15 % 2013. finanšu gads || 126 330 307,00 || 126 330 307,00 || 116 130 228,87 || Portugāle || 2007.−2013. gada periods || 226 746 668,00 || 226 746 668,00 || 146 115 817,00 || 100,00 % || 64,44 % 2013. finanšu gads || 36 914 101,00 || 36 914 101,00 || 34 325 919,48 || Rumānija || 2007.−2013. gada periods || 196 181 626,00 || 196 181 626,00 || 87 676 530,55 || 100,00 % || 44,69 % 2013. finanšu gads || 45 362 301,00 || 45 362 301,00 || 55 376 542,06 || Slovēnija || 2007.−2013. gada periods || 21 640 283,00 || 21 640 283,00 || 13 481 826,73 || 100,00 % || 62,30 % 2013. finanšu gads || 3 071 793,00 || 3 071 793,00 || 4 345 441,02 || Slovākija || 2007.−2013. gada periods || 12 898 749,00 || 12 898 749,00 || 8 304 073,77 || 100,00 % || 64,38 % 2013. finanšu gads || 2 543 929,00 || 2 543 929,00 || 3 133 897,42 || Somija || 2007.−2013. gada periods || 39 448 827,00 || 39 448 827,00 || 27 428 599,57 || 100,00 % || 69,53 % 2013. finanšu gads || 5 975 800,00 || 5 975 800,00 || 5 086 898,73 || Zviedrija || 2007.−2013. gada periods || 54 664 803,00 || 54 664 803,00 || 35 167 059,56 || 100,00 % || 64,33 % 2013. finanšu gads || 8 280 751,00 || 8 280 751,00 || 10 167 185,03 || Apvienotā Karaliste || 2007.−2013. gada periods || 134 201 597,00 || 134 201 597,00 || 62 339 357,56 || 100,00 % || 46,45 % 2013. finanšu gads || 23 710 811,00 || 23 710 811,00 || 10 392 606,72 || Kopā || 2007.−2013. gada periods || 4 200 086 669,00 || 4 200 086 669,00 || 2 496 433 244,66 || 100,00 % || 59,44 % 2013. finanšu gads || 691 507 712,00 || 691 507 712,00 || 546 776 766,15 || [1] Padomes 2006. gada 27. jūlija Regulas (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu 68. pants, OV L 120, 15.8.2006. [2] I tabula. Finansiālā izpilde konverģences reģionos. II tabula. Finansiālā izpilde nekonverģences reģionos. III tabula. Finansiālā izpilde konverģences un nekonverģences reģionos. IV tabula. EZF plānotās summas atkarībā no prioritārā virziena un dalībvalsts. V tabula. EZF apstiprinātie izdevumi atkarībā no prioritārā virziena un dalībvalsts. [3] Stāvoklis 2014. gada 31. maijā. [4] Noteikts, ņemot vērā apstiprinātos maksājumus. [5] 4. prioritārajā virzienā nav paredzēti atsevišķi pasākumi. Tāpēc, šā prioritārā virziena kā vienota kopuma īstenošanu salīdzinot ar citu prioritāro virzienu atsevišķu pasākumu īstenošanu, salīdzinājums tiek zināmā mērā izkropļots. [6] Datiem, ko dalībvalstis vāc saskaņā ar datu vākšanas sistēmu, ir 2 gadu nobīde. [7] Stratēģiskās vadlīnijas ES akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai, COM(2013) 229.