Priekšlikums Padomes regula ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 367/2006, ar ko Indijas izcelsmes polietilēnteraftalāta (PET) plēves importam nosaka galīgu kompensācijas maksājumu /* COM/2007/0490 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 31.8.2007 COM(2007) 490 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 367/2006, ar ko Indijas izcelsmes polietilēnteraftalāta (PET) plēves importam nosaka galīgu kompensācijas maksājumu (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā saistībā ar Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves ievedumiem piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 2026/1997 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 461/2004 („pamatregula”). | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu, un ir rezultāts izmeklēšanai, kas veikta saskaņā ar regulā izklāstītajiem materiālajiem un procesuālajiem noteikumiem. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Ar Regulu (EK) Nr. 2597/1999 Padome piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta („PET”) plēves ievedumiem, kas atbilst KN kodam ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90. Pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 18. pantu Padome ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 (OV L 68, 8.3.2006, 15. lpp.) piemēroja galīgu kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes PET plēves ievedumiem. Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 366/2006 (OV L 68, 8.3.2006, 6. lpp.) grozīja Regulu (EK) Nr. 1676/2001, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu par, inter alia, Indijas izcelsmes PET plēves importu. | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Tā kā bija prima facie pierādījumi tam, ka subsidēšana pieaug, Komisija 2006. gada 2. augustā sāka spēkā esošo kompensācijas maksājumu ex officio daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz Indijas izcelsmes PET plēves ievedumiem. Šīs pārskatīšanas, kura attiecās tikai uz viena Indijas ražotāja eksportētāja, proti, Jindal Poly Film Limited („Jindal”) subsidēšanas pārbaudi, mērķis bija novērtēt, vai spēkā esošā kompensācijas maksājuma līmenis bija pietiekams, lai neitralizētu subsidēšanu, kas rada kaitējumu. Pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka Jindal saņēma lielākas subsīdijas nekā noteikts sākotnējā izmeklēšanā, jo īpaši iepriekšēju atļauju shēmā, uz eksportu orientētu struktūru shēmā un ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēmā. Saskaņā ar šīs izmeklēšanas konstatējumiem tādējādi pieņem, ka kompensācijas maksājuma līmenis ir palielinājies. Tā kā antidempinga maksājuma līmenis, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 366/2006, Jindal bija 0%, attiecīgs grozījums minētajā regulā nebūtu vajadzīgs. | Juridiskais pamats Padomes 1997. gada 6. oktobra Regula (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidēto importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004. | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | Citi līdzekļi nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. | IETEKME UZ BUDžETU | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | 1. Priekšlikums PADOMES REGULA ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 367/2006, ar ko Indijas izcelsmes polietilēnteraftalāta (PET) plēves importam nosaka galīgu kompensācijas maksājumu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulu (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregula”), ņemot vērā priekšlikumu, ko pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju iesniedza Komisija, tā kā: A. PROCEDūRA I Iepriekšējā izmeklēšana un spēkā esošie pasākumi 2. Ar Regulu (EK) Nr. 2597/1999[2] Padome piemēroja galīgu kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta („PET”) plēves („attiecīgais ražojums”) ievedumiem, kas atbilst KN kodam ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90. Izmeklēšana, kuras rezultātā pieņēma minēto regulu, turpmāk tekstā ir „sākotnējā izmeklēšana”. Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu no 3,8 % līdz 19,1 % apmērā un piemēroja ievedumiem no atsevišķi nosauktiem eksportētājiem, bet attiecīgā ražojuma ievedumiem no visiem pārējiem uzņēmumiem piemēroja atlikušo maksājuma likmi 19,1 % apmērā. Savukārt 7 % kompensācijas maksājums bija PET plēves ievedumiem, ko ražoja un eksportēja Jindal Poly Films Limited , kas iepriekš bija zināms kā Jindal Polyester Ltd .[3] („ Jindal ” vai „uzņēmums”). Sākotnējais izmeklēšanas periods bija no 1997. gada 1. oktobra līdz 1998. gada 30. septembrim. 3. Ar Regulu (EK) Nr. 367/2006[4] Padome pēc termiņa beigu pārskatīšanas, ko veica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, saglabāja galīgo kompensācijas maksājumu, ko Indijas izcelsmes PET plēves ievedumiem piemēroja ar Regulu (EK) Nr. 2597/1999. Izmeklēšanas periods bija no 2003. gada 1. oktobra līdz 2004. gada 30. septembrim. 4. Ar Regulu (EK) Nr. 1288/2006[5] Padome pēc starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz cita Indijas PET plēves ražotāja – Garware Polyester Limited („ Garware ”) subsidēšanu, grozīja galīgo kompensācijas maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 piemēroja Garware . II Ex officio daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana 5. Komisijai bija pieejami prima facie pierādījumi, kas norādīja uz to, ka, salīdzinot ar sākotnējo izmeklēšanu, Jindal guva labumu no pieaugoša subsidēšanas līmeņa un ka šādu līmeņu pārmaiņas bija ilgstošas. III Izmeklēšana 6. Tāpēc, apspriedusies ar padomdevēju komiteju, Komisija saskaņā ar pamatregulas 19. pantu nolēma sākt ex officio daļēju starpposma pārskatīšanu, ko attiecināja tikai uz Jindal subsidēšanas līmeni, lai novērtētu vajadzību turpināt, atcelt vai grozīt spēkā esošos kompensācijas maksājumus. Publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī[6] , Komisija 2006. gada 2. augustā paziņoja par šīs pārskatīšanas sākšanu. 7. Izmeklēšanas perioda pārskatīšana (IP pārskatīšana) ilga no 2005. gada 1. aprīļa līdz 2006. gada 31. martam („IP”). 8. Komisija oficiāli paziņoja Jindal , Indijas valdībai („IV”) un uzņēmumam Du Pont Tejin Films (Luksemburga), Mitsubishi Polyester Film (Vācija), Toray Plastics Europe (Francija) un Nuroll (Itālija), kas saražo lielāko daļu no Kopienas PET plēves produkcijas (turpmāk tekstā – Kopienas ražošanas nozare), par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā pieprasīt, lai tās uzklausa. 9. Lai iegūtu informāciju, kas vajadzīga izmeklēšanai, Komisija nosūtīja anketu Jindal , kas sadarbojās, atbildot uz anketas jautājumiem. Uzņēmumā Jindal Indijā veica pārbaudes apmeklējumu. 10. Jindal , IV un Kopienas ražošanas nozari informēja par galvenajiem izmeklēšanas rezultātiem, un tiem bija iespēja izteikt piezīmes. Tika saņemtas Jindal piezīmes, un tās ir iztirzātas turpmāk tekstā. IV piezīmes nesniedza. B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS 11. Kā noteikts sākotnējā izmeklēšanā, attiecīgais ražojums ir Indijas izcelsmes polietilēnteraftalāta (PET) plēve, ko parasti deklarē ar KN kodu ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90, kā noteikts sākotnējā izmeklēšanā. C. SUBSĪDIJAS I Ievads 12. Pamatojoties uz pieejamo informāciju un atbildēm uz Komisijas anketas jautājumiem, tika izmeklētas šādas shēmas, kas acīmredzami ietver subsīdiju piešķiršanu. a) Valsts līmeņa shēmas: i) iepriekšēju atļauju shēma, ii) piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem, iii) uz eksportu orientētu struktūru shēma/speciālās ekonomiskās zonas shēma, iv) ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma, v) eksporta ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma, vi) eksporta kredītu shēma, vii) apliecība par krājumu papildināšanu bez muitas nodokļa. 13. Iepriekšējā apsvēruma i) līdz iv) un vii) ievilkumā minēto shēmu pamato ar 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (1992. gada likums Nr. 22), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā („Ārējās tirdzniecības likums”). Ārējās tirdzniecības likums atļauj IV izdot paziņojumus par eksporta un importa politiku. IV publicēja daudzgadu plānu attiecībā uz Indijas ārējās tirdzniecības politiku laikposmam no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam, un šis plāns sekoja iepriekšējai eksporta un importa ( EXIM ) politikai. Turklāt IV publicēja rokasgrāmatu, ar ko regulē ārējās tirdzniecības politikas procedūras laikposmam no 2004. līdz 2009. gadam (dokuments HOP I 2004–2009 ), un tās saturs tiek regulāri atjaunināts[7]. 14. Iepriekšminētajā v) ievilkumā norādītā eksporta ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma ir pamatota ar 1961. gada Likumu par ienākuma nodokli, kurā ar Finanšu likumu katru gadu izdara grozījumus. 15. Iepriekšminētajā vi) ievilkumā norādītā eksporta kredītu shēma ir pamatota ar 1949. gada Banku darbības likuma 21. un 35.A iedaļu, un šis likums Indijas Rezervju bankai atļauj dot norādījumus komercbankām par eksporta kredītiem. b) Reģionālās shēmas 16. Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju un atbildēm uz Komisijas anketas jautājumiem, pētīja arī Maharaštras štata pārvaldes (turpmāk tekstā – „MP”) 1993. gada komplekso stimulu shēmu (turpmāk tekstā – „ PSI ”). Šī shēma ir pamatota ar MP Rūpniecības nozaru, enerģētikas un darba departamenta rezolūcijām. II Valsts līmeņa shēmas 1. Iepriekšēju licenču shēma („ILS”) a) Juridiskais pamats 17. Šīs shēmas detalizēts aprakstīts ir ietverts 4.1.3. līdz 4.1.14. punktā dokumentā „Ārējās tirdzniecības politika no 2004. līdz 2009. gadam” un 4.1 līdz 4.30. nodaļā dokumentā HOP I 2004-2009 . Šo shēmu 2006. gada aprīlī, t.i., beidzoties IP pārskatīšanai, aizstāja ar „Iepriekšēju licenču shēmu”. Tomēr šķiet, ka tā galvenokārt ir nosaukuma maiņa. Sekojošajā analīzē uzmanība ir pievērta ILS, kas darbojas IP pārskatīšanas laikā. b) Atbilstība 18. ILS ir iekļautas sešas apakšshēmas. Minētās apakšshēmas, inter alia , atšķiras atbilstības kritēriju ziņā. Ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji, kuri ir „piesaistīti” ražotājiem, kas tos atbalsta, ir tiesīgi pieprasīt ILS preču fiziskiem izvedumiem un ILS pieprasītajiem preču gada daudzumiem. Galvenajiem līgumslēdzējiem, kuri veic piegādes dokumenta „Ārējās tirdzniecības politika no 2004. līdz 2009. gadam” 8.2. punktā minētajām „nosacīta eksporta” kategorijām, piemēram, piegādātājiem uz eksportu orientētā struktūrā („EOS”), ir tiesības uz ILS nosacītam eksportam. Ražotāji eksportētāji, kas piegādā galīgajam eksportētājam, ir tiesīgi uz ILS starppatēriņa preču piegādēm. Visbeidzot, starpnieki, kas veic piegādes ražotājiem eksportētājiem, ir tiesīgi uz „nosacīta eksporta” priekšrocībām saskaņā ar iepriekšēja izlaides pasūtījuma („IIP”) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvu. Tā kā IP pārskatīšanas laikā Jindal izmantoja tikai pirmās četras no sešām apakšshēmām, turpmāk tekstā tiks sīkāk aprakstītas tikai šīs četras apakšshēmas. c) Praktiska īstenošana 19. Iepriekšēju licenci var izsniegt šādos gadījumos. i) Fiziskais eksports . Tā ir galvenā apakšshēma. Tā dod iespēju bez nodokļa importēt izejmateriālus konkrētas gatavās eksporta preces ražošanai. „Fizisks” šajā kontekstā nozīmē, ka eksporta prece ir jāizved no Indijas teritorijas. Licencē ir norādīts ievedmuitas nodokļa atvieglojums un eksportēšanas pienākums, minot arī eksportam paredzētā ražojuma veidu. ii) Ikgadējais pieprasījums . Šāda atļauja nav saistīta ar konkrētu eksporta produkciju, bet gan ar plašāku ražojumu grupu (piemēram, ķīmijas produkti un tiem radniecīgi ražojumi). Atļaujas īpašnieks, ievērojot konkrētu robežvērtību, ko nosaka atkarībā no agrākās eksporta darbības, var bez ievedmuitas nodokļa importēt jebkurus izejmateriālus izmantošanai visu tādu preču ražošanā, kuras pieder šādai ražojumu grupai. Atļaujas īpašnieks var izvēlēties eksportam jebkuru gatavo ražojumu, kas pieder ražojumu grupai, ja ražojumam tiek izmantots šāds bez nodokļa importēts materiāls. iii) Nosacīts eksports . Šī apakšshēma dos iespēju galvenajam darbuzņēmējam bez nodokļa importēt izejmateriālus, kas vajadzīgi tādu preču ražošanai, kuras pārdod kā „nosacītu eksportu” to kategoriju klientiem, kas minēti 8. panta 2. punkta f), g), i) un j) apakšpunktā dokumentā „Ārējās tirdzniecības politika no 2004. līdz 2007. gadam”. Kā paskaidro IV, nosacīts eksports attiecas uz tiem darījumiem, kuros piegādātās preces neizved no valsts. Daudz piegāžu kategoriju uzskata par nosacītu eksportu ar noteikumu, ka preces ražo Indijā, piemēram, preču piegādes EOS vai uzņēmumam, kas atrodas speciālajā ekonomiskajā zonā („SEZ”). iv) Starpproduktu piegādes . Šī apakšshēma attiecas uz gadījumiem, kad divi ražotāji plāno ražot vienu eksporta produkciju un savstarpēji sadala ražošanas procesu. Eksporta produkcijas ražotājs ražo starpproduktu. Ražotājs var bez nodokļa importēt izejmateriālus un šim nolūkam saņemt ILS par starpražojuma piegādēm. Galīgais eksportētājs pabeidz preces ražošanu, un tā pienākums ir eksportēt gatavo produkciju. 20. Kā izklāstīts iepriekš, Jindal IP izmeklēšanas laikā izmantoja ILS. Proti, tas izmantoja četras no i) līdz iv) ievilkumā norādītajām apakšshēmām. 21. Lai Indijas iestādes varētu veikt pārbaudes, atļaujas īpašniekam ir juridisks pienākums īpašā formātā veikt „pareizu un atbilstīgu uzskaiti par saskaņā ar licenci importēto preču patēriņu un izmantošanu” (dokumenta HOP I 2004–2009 4.30. iedaļā) (turpmāk tekstā – „patēriņa reģistrs”). Pārbaudē apstiprinājās tas, ka uzņēmums pienācīgi nekārtoja šādu patēriņa reģistru, t.i., tajā neatspoguļoja saikni starp izejmateriāliem un gatavās produkcijas [izmantošanas] galamērķi, kā paredz noformējums, ko prasa IV, neraugoties uz faktu, ka šis uzņēmums eksportē gatavo produkciju, turklāt pārdod to arī vietējā tirgū. 22. Attiecībā uz i) un iii) ievilkumā minēto apakšshēmu IV ir noteikusi gan ievedmuitas nodokļa atvieglojumu, gan eksportēšanas pienākumu (arī attiecībā uz nosacītu eksportu) pēc apjoma un vērtības, un tas tiek dokumentēts licencē. Turklāt importējot vai eksportējot preci, valsts amatpersonām attiecīgie darījumi ir jādokumentē atļaujā. Šajā shēmā atļauto preces importa apjomu IV nosaka, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām („ SION ”). SION ir noteiktas lielākajai daļai ražojumu, tajā skaitā attiecīgajam ražojumam, un tās ir publicētas no 2004. līdz 2009. gadam paredzēto procedūru rokasgrāmatas II sējumā. SION attiecībā uz PET plēvi un PET granulām, starppatēriņa preci, 2005. gada oktobrī tika pārskatītas, lai tās samazinātu. 23. Saistībā ar iii) apakšshēmu ir norādīts, ka nosacīts eksports, lai saskaņā ar ILS izpildītu attiecīgo pienākumu, ir bijis būtisks, veicot pārdevumus uzņēmuma iekšienē, t.i., Jindal PET granulu ražošanas struktūra (kas nav atsevišķa juridiska persona) pārdeva Jindal EOS PET granulas PET plēves pakārtotai ražošanai. Izejmateriālu imports tika veikts saistībā ar starpprodukta (PET granulu) ražošanu. Citiem vārdiem, iii) apakšshēmā norādītos pārdevumus vietējā tirgū uzskata par eksportu. 24. Attiecībā uz iv) apakšshēmu izejmateriāli, ko Jindal iepirka vietējā tirgū, no Jindal iepriekšējas licences ir norakstīti zaudējumos, un vietējam piegādātājam ir izdota iepriekšēja licence par starpproduktu. Persona, kuras īpašumā ir šāda iepriekšēja licence par starpproduktu, var veikt ražojuma ražošanai vajadzīgo preču importu, ko neapliek ar muitas nodokļiem un kuras pēc tam kā izejmateriālu piegādā Jindal attiecīgā ražojuma ražošanai. 25. Iepriekš ii) ievilkumā minētās shēmas gadījumā („iepriekšēja licence pieprasītajam gada daudzumam”) licencē dokumentē tikai ievedmuitas nodokļa atvieglojumu attiecīgā vērtībā. Licences īpašnieka pienākums ir „uzturēt importēto resursu ciešu saistību ar saražoto produkciju” (dokumenta HOP I 2004–2009 4.24.A punkta c) apakšpunkts). 26. Importētie izejmateriāli turpmāk nav pārvietojami, un tie jāizmanto gatavās eksporta produkcijas ražošanai. Eksporta pienākums jāizpilda paredzētajā termiņā pēc tam, kad izsniegta licence (18 mēnešu laikā ar iespēju termiņu divreiz pagarināt uz sešiem mēnešiem, t.i., 30 mēnešu laikā). 27. Pārbaudē tika iegūti pierādījumi tam, ka konkrētais galveno izejmateriālu patēriņš, kas uzņēmumam bija vajadzīgs viena kilograma PET plēves saražošanai dažādās šķirās atkarībā no PET plēves kvalitātes, un kā norādīts patēriņa reģistrā, bija mazāks nekā attiecīgā SION . Tas skaidri attiecās uz veco SION PET plēvei un PET granulām un mazākā mērā uz pārskatīto SION , kas stājās spēkā 2005. gada septembrī, t.i., IP pārskatīšanas laikā. Citiem vārdiem, Jindal bija atļauts atbilstīgi SION bez ievedmuitas nodokļa importēt vairāk izejmateriālu nekā faktiski vajadzīgs ražošanas procesam. Tādējādi faktiskā patēriņa reģistrs saskaņā ar Indijas ārējās tirdzniecības politiku kļuva par būtisku pārbaudes elementu. Tomēr šis reģistrs nebija pienācīgi kārtots, un IV to agrāk vispār nebija pārbaudījusi. Uzņēmums apgalvoja, ka IV šo iegūto pārpalikumu noregulēs, kad būs beidzies licenču derīguma termiņš, t. i., 30 mēnešus pēc licences izsniegšanas, jo praksē parasti izmanto iespēju to divreiz pagarināt uz 6 mēnešiem. Tomēr šo apgalvojumu nevarēja pārbaudīt, jo neviena no licencēm, ko izmantoja Jindal , pagaidām nav izpirkta. 28. Ārējās tirdzniecības pārvaldības pārmaiņas, kuras stājās spēkā 2005. gada rudenī (prasība obligāti nosūtīt Indijas iestādēm patēriņa reģistru saistībā ar izpirkšanas procedūru) Jindal gadījumā pagaidām nav piemērotas. Tādējādi šajā posmā nevarēja pārbaudīt šā noteikuma faktisku īstenošanu. e) Secinājums 29. Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 2. panta 2. punkta nozīmē, t.i., ievedmuitas nodokļu neiekasēšana, kas citādi būtu jāiekasē, ir IV finansiāls ieguldījums, ar ko piešķirts labumus Jindal , uzlabojot tā likviditāti. 30. Turklāt četras apakšshēmas, ko izmantoja Jindal (t.i., i) līdz iv) ievilkumā uzskaitītās shēmas pēc likuma ir atkarīgas no eksporta rezultātiem, un tāpēc saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu tās ir atzīstamas par īpašām un kompensējamām. Neapņemoties ražojumu eksportēt, uzņēmums nevar izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības. Acīmredzami šis ir gadījums attiecībā uz i), ii) un iv) ievilkumā minētajām shēmām, taču šajā gadījumā pat ILS nosacītais eksports atbilst šim kritērijam, jo ar piegādēm EOS cenšas panākt faktiskus izvedumus. 31. Šajā gadījumā izmantotās apakšshēmas nevar uzskatīt par pieļaujamām produkcijas nodokļa atmaksāšanas sistēmām vai šīs sistēmas aizvietotājām pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas izpratnē. Tās neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojamas nodokļu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). IV efektīvi nepiemēroja savu pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai apstiprinātu, vai eksportētā produkta ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un aizvietojamas nodokļu atmaksāšanas sistēmas gadījumā – III pielikuma II. daļas 2. punkts). Attiecīgā ražojuma SION nebija pietiekami precīzas. SION pašas par sevi nevar uzskatīt par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo šo pārāk dāsno standarta normu uzbūve nedod iespēju IV pietiekami precīzi pārbaudīt, cik resursu ir patērēts eksporta produkcijas ražošanā. Turklāt IV neveica efektīvu kontroli, pamatojoties uz patēriņa reģistru. 32. Uzņēmums savos komentāros pēc informācijas nodošanas atklātībā apgalvoja, ka tam ir pienācīgs patērētāju reģistrs un kā tāda ir pienācīga pārbaudes sistēma saskaņā ar pamatregulas II pielikumu. Tas papildus pieprasīja, lai ILS darbotos kā aizvietotāja shēma tā, ka varētu izmantot beznodokļa izejmateriālus, lai ražotu produkciju, ko pārdod vietējā tirgū, ja vien beznodokļa izejmateriāli ir patērēti preču ražošanā vai nu tieši, vai izmantojot aizstāšanu, kuras pēc tam samērīgā laikposmā ir eksportētas. Tomēr, kaut arī uzņēmumam varētu būt attiecīgā ražojuma daudzuma ražošanai izmantoto izejmateriālu patēriņa reģistrs, tas nesaglabāja sistēmu, ar ko varētu pārbaudīt, kuri izejmateriāli un kādā daudzumā tika patērēti eksportētās produkcijas ražošanā, kā noteikts Indijas ārējās tirdzniecības politikas dokumentā (23. papildinājums) un saskaņā ar pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punktu. Turklāt uzņēmumam nav sistēmas, ar ko var pārbaudīt, vai izejmateriālu daudzums, par ko tiek pieprasīta atmaksāšana, nepārsniedz līdzvērtīgas eksporta produkcijas daudzumu saskaņā ar III pielikuma II daļas 2. punktu. Šajā gadījumā, visu rūpīgi apsverot, tiek apgalvots, ka nav saistības starp patērētajiem beznodokļu izejmateriāliem un eksportēto produkciju, tādējādi nav pienācīgas pārbaudes sistēmas. 33. Tāpēc apakšshēmas ir kompensējamas. f) Subsīdijas summas aprēķināšana 34. Subsīdiju summu aprēķināja šādi. Skaitītājs ir nesaņemto ievedmuitas nodokļu summa (muitas pamatnodoklis un speciālais muitas papildnodoklis) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar i) līdz iii) ievilkumā minētajām apakšshēmām, respektīvi, kurus ir tiesības importēt, izmantojot starpposma ražotāju; iv) apakšshēmas gadījumā saucējs ir nesaņemto ievedmuitas nodokļu summa par izejmateriāliem, kas izmantoti attiecīgā ražojuma ražošanā IP pārskatīšanas laikā. 35. Uzņēmums savos komentāros pēc informācijas nodošanas atklātībā apgalvoja, ka muitas nodokļi par PET plēves ražošanai vajadzīgajiem izejmateriāliem no 2006. gada marta, t.i., pēc tam, kad beidzās IP, ir samazinājušies no 15 % līdz 7,5 %, un pieprasīja, lai Komisija ņemtu vērā šās pārmaiņas, aprēķinot subsīdiju likmi ILS. Lai gan ir bijuši gadījumi, kad ir ņemti vērā notikumi, kas norisinājušies pēc IP, to dara tikai ārkārtas apstākļu gadījumā, un šķiet, ka šis nav tāds gadījums. Saskaņā ar pamatregulas 5. pantu un 11. panta 1. punktu šis pieprasījums ir jānoraida. 36. Turklāt uzņēmums savos komentāros pēc informācijas nodošanas atklātībā apgalvoja, ka iv) apakšshēmas ieguvums faktiski bija cenas starpība starp izejmateriālu pastāvīgiem iepirkumiem vietējā tirgū un izejmateriālu iepirkumiem, atzīstot ILS „par spēkā neesošu”, un sniedza dažus aprēķinus, kas nebija pamatoti ar pierādījumiem. Tomēr ieguvums ir aprēķināts, pamatojoties uz nesaņemto nodokli, kas norādīts licencē, jo materiāla pārdošanas/iepirkuma cena ir vienīgi komerciāls lēmums un ar to negroza nesamaksātā nodokļa summu. Jebkurā gadījumā šo apgalvojumu pirmo reizi izteica pēc informācijas nodošanas atklātībā, un tas tika noraidīts, jo Komisijai nebija iespējas to pārbaudīt. 37. Kā noteikts pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, maksājumus, kas neizbēgami bija radušies, lai iegūtu subsīdiju, atskaitīja no subsīdijas summām, ja par to tika saņemti pamatoti pieprasījumi. Nesaņemto ievedmuitas nodokļu kopējo apjomu izmanto kā saucēju un nevis kā papildu atlaidi/atbrīvojumu, kā uzņēmums apgalvo, jo ILS neatbilst pamatregulas II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu, saucējs ir eksporta apgrozījums IP pārskatīšanas laikā. Uzņēmums apgalvoja, ka nosacīts eksports IP pārskatīšanas laikā jāiekļauj uzņēmuma eksporta apgrozījumā. Taču šie darījumi faktiski nav eksports, bet gan pārdevumi vietējā tirgū, tāpēc tos nevar pareizi klasificēt kā eksportu, un tādējādi tos neiekļāva kopējā eksporta apgrozījuma summā. 38. Subsīdijas likme, kas noteikta ILS, ir 14,68 %. 2. Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem („DEPBS”) a) Juridiskais pamats 39. DEPBS apraksts ir iekļauts dokumenta FTP 2004-2009 4.3. punktā. b) Atbilstība 40. Netika konstatēts, ka Jindal IP pārskatīšanas laikā izmantoja DEPBS , tāpēc sīkāka analīze par šīs shēmas kompensēšanas iespēju nav vajadzīga. 3. Uz eksportu orientētu struktūru shēma („ EOSS ”)/Speciālās ekonomiskās zonas shēma („SEZS”) a) Juridiskais pamats 41. Sīkāka informācija par šīm shēmām ir iekļauta dokumenta FTP 2004-2009 6. iedaļā, dokumentā HOP I 2004-2009 (EOSS), SEZ 2005. gada likumā un tā noteikumos ( SEZS ). b) Atbilstība 42. Izņemot uzņēmumus, kas nodarbojas vienīgi ar tirdzniecību, visus uzņēmumus, kuri eksportē zināmu apjomu savas preču produkcijas vai pakalpojumu, var iekļaut EOSS vai SEZS . Tika konstatēts, ka Jindal IP pārskatīšanas laikā gūst labumu no EOSS, bet nevis no SEZS. Tātad analīzē uzmanība ir pievēsta vienīgi EOSS. c) Praktiska īstenošana 43. EOS var reģistrēt jebkur Indijā. Šī ir shēma, kas papildina SEZS . 44. Iesniegumā par EOS statusu jāiekļauj sīka informācija, inter alia , par turpmākajos piecos gados plānotajiem ražošanas apjomiem, prognozēto eksporta vērtību, importa noteikumiem un vietējām prasībām. Ja iestādes pieņem uzņēmuma iesniegumu, ar pieņemšanu saistītos noteikumus paziņo attiecīgajam uzņēmumam. Nolīgums, ar ko uzņēmumu atzīst par tādu, kas ir EOSS, ir spēkā piecus gadus, un to var atjaunot. 45. Kā tas izklāstīts dokumentā FTP 2004 – 2009 , saistībā ar EOS obligāts pienākums ir gūt ārvalstu valūtas neto ieņēmumus („ NFE ”), t.i., (piecu gadu) atskaites periodā kopējai eksporta vērtībai jāpārsniedz importēto preču kopējā vērtība. 46. EOS ir tiesības uz šādām koncesijām: i) atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem visa veida precēm (ieskaitot ražošanas līdzekļus, izejmateriālus un palīgmateriālus), kuras vajadzīgas izgatavošanai, ražošanai, apstrādei vai saistībā ar to; ii) atbrīvojums no akcīzes nodokļa, ko piemēro precēm, kas iepirktas vietējā tirgū; iii) par vietējā tirgū pirktām precēm samaksāta tirdzniecības pamatnodokļa atmaksa; iv) iespējas vietējā tirgū ar FOB nosacījumiem pārdot līdz pat 50 % no eksporta vērtības tā dēvētajā vietējā tarifa zonā („ DTA ”) pēc koncesiju maksājumu veikšanas; v) atbrīvojums no ienākuma nodokļa, ko parasti maksā par peļņu, kas saskaņā ar Ienākuma nodokļa likuma 10.B nodaļu gūta no eksporta preču pārdošanas desmit gadus pēc uzņēmuma darbības sākšanas, bet ne ilgāk par 2010. gadu; vi) iespēja, ka ārvalstu kapitāla daļa ir 100 % no uzņēmuma pamatkapitāla. 47. Struktūras, kas darbojas saskaņā ar minētajām shēmām, saskaņā ar Muitas likuma 65. nodaļu ir muitas ierēdņu uzraudzības lokā. Ar likumu ir noteikts, ka EOS īpašā formātā atbilstīgi jāatskaitās par visiem importa darījumiem, par visu importēto materiālu patēriņu, izmantošanu un par veikto eksportu. Šie dokumenti (ceturkšņa pārskati un ikgadējie progresa ziņojumi), ir periodiski jāiesniedz kompetentajām iestādēm. Tomēr, kā noteikts dokumenta FTP I 2004 – 2009 I 6.11.2. punktā, „[EOS] nekad nepieprasa, lai katrs importa sūtījums atbilstu veiktā eksporta līmenim, pārvedumiem uz citām struktūrām, pārdošanas apjomiem DTA un krājumiem”. 48. Preces, kuras pārdod vietējā tirgū, nosūta un uzskaita bez iestāžu apliecinājuma. EOS eksporta sūtījumu nosūtīšanas procesu uzrauga muitas/akcīzes amatpersona, kas ir pastāvīgi nodarbināta EOS. 49. Jindal , kas izmantoja EOS, lai bez ievedmuitas nodokļa importētu ražošanas līdzekļus un lai tam tiktu atmaksāts tirdzniecības pamatnodoklis, kas samaksāts par vietējā tirgū pirktām precēm. Šis eksportētājs neizmantoja atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļiem par izejmateriāliem, jo EOS ražotnē PET plēves ražošanā kā izejvielas izmanto PET granulas. Tās ražo citā šā uzņēmuma filiālē no izejmateriāliem, kas iepirkti atbilstīgi ILS. d) Secinājumi par EOS 50. EOS atbrīvojums no divu veidu ievedmuitas nodokļiem („muitas pamatnodoklis” un „speciālais muitas papildnodoklis”) un tirdzniecības pamatnodokļa atmaksa ir IV finansiāli ieguldījumi pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Valdības ieņēmumi, kas būtu saņemami, ja netiktu izmantota šī shēma, netika gūti, tādējādi EOS tika piešķirts labums pamatregulas 2. panta 2. punkta izpratnē, jo uzņēmums uzlaboja savu likviditāti. 51. Tādējādi atbrīvojums no muitas pamatnodokļa un speciālā muitas papildnodokļa, kā arī mazumtirdzniecības nodokļa atmaksa ir subsidēšana pamatregulas 2. panta nozīmē. Pēc likuma tā ir atkarīga no eksporta rezultātiem un tāpēc jāuzskata par īpašām un kompensējamām saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. Kā paredzēts dokumenta FTP 2004-2009 6.1. punktā, EOS eksporta mērķis ir obligāts nosacījums, lai saņemtu priekšrocības. 52. Turklāt tika apstiprināts, ka IV nav efektīvas pārbaudes sistēmas vai procedūras, lai apstiprinātu, vai un kādā daudzumā bez muitas nodokļa un/vai bez tirdzniecības nodokļa iepirktie resursi tika patērēti eksporta produkcijas ražošanā (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un aizvietojamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu gadījumā – III pielikuma II daļas 2. punkts). Jebkurā gadījumā atbrīvojums no nodokļiem par ražošanas līdzekļiem jau ir nodokļu atmaksāšanas sistēma, kas nav pieļaujama, jo šādus ražošanas līdzekļus neizlieto ražošanas procesā. 53. IV nav veikusi faktiski izmantoto izejmateriālu papildu pārbaudi, lai gan parasti to vajadzētu darīt gadījumā, ja nav efektīvas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts), ne arī pierādījusi, ka ir notikusi nodokļu pārmērīga atlaišana. e) Subsīdijas summas aprēķināšana 54. Tādējādi kompensējamais labums IP pārskatīšanas laikā ir atbrīvojums no visiem nodokļiem (muitas pamatnodokļa un specialā muitas papildnodokļa), kas parasti jāmaksā importējot, kā arī tirdzniecības nodokļa atmaksa. i) Tirdzniecības pamatnodokļa atmaksa par vietējā tirgū iepirktām precēm. 55. Skaitītāju noteica šādi: subsīdijas summu aprēķina, pamatojoties uz atmaksājamo tirdzniecības nodokli par IP pārskatīšanas laikā veiktajiem iepirkumiem ražošanas daļas vajadzībām, piemēram, par daļām un iepakojuma materiālu. Maksājumi, kas bija jāveic, lai saņemtu subsīdiju, atskaitīja saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu. 56. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī subsīdijas summa ir piešķirta par eksporta apgrozījumu, kas sasniegts, IP pārskatīšanas laikā pārdodot visu eksporta produkciju (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un to nepiešķīra, ņemot vērā izgatavotos, saražotos, eksportētos vai pārvadātos daudzumus. Tādējādi subsīdijas norma bija 0,04 %. ii) Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem (muitas pamatnodokļa un speciālā muitas papildnodokļa) un tirdzniecības pamatnodokļa atmaksa par ražošanas līdzekļiem 57. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu, ieguvums ir aprēķināts, pamatojoties uz muitas nodokļa summu, kas nav samaksāta par importētajiem ražošanas līdzekļiem, un atmaksāto tirdzniecības nodokli par iepirktajiem ražošanas līdzekļiem, un abi gadījumi attiecas uz laikposmu, kas atbilst periodam, kurā attiecīgās produkcijas ražošanas nozarē šādi ražošanas līdzekļi parasti tiek amortizēti. Uzņēmums apgalvoja, ka šai vajadzētu būt amortizācijas likmei, ko uzņēmums faktiski izmantoja finanšu pārskatos. Tomēr noteikumu 7. panta 3. punktā interpretē, lai atsauktos uz amortizācijas likmi, kas norādīta attiecībā uz uzņēmumu piemērojamos tiesību aktos, un šajā gadījumā tā ir likme, kas norādīta 1956. gada Likumā par uzņēmējsabiedrībām. Tādā veidā aprēķinā summa, kas attiecināma uz IP pārskatīšanu, ir koriģēta, pieskaitot procentus, ko attiecina uz šo periodu, lai atspoguļotu laika gaitā iegūtā labuma vērtību un tādējādi noteiktu pilnu labumu, ko saņēmējs ir guvis no šīs shēmas. Subsīdijas iegūšanai vajadzīgie maksājumi saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu tika atskaitīti no šīs summas, iegūstot subsīdijas summu kā skaitītāju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu un 3. punktu šī subsīdijas summa ir piešķirta par apgrozījumu IP pārskatīšanas laikā, attiecīgo ražojumu pārdot eksportam, un ir izsakāma kā attiecīgs saucējs, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un to nepiešķīra, ņemot vērā izgatavotos, saražotos, eksportētos vai pārvadātos daudzumus. Uzņēmums apgalvoja, ka nosacīts eksports būtu jāiekļauj kopējā eksporta apgrozījumā, taču šis apgalvojums tika noraidīts 36. apsvērumā izklāstīto apsvērumu dēļ. Tādējādi iegūtā subsīdijas norma bija 1,26 %. 58. Tādējādi kopējā subsīdiju norma EOS shēmā uzņēmumam Jindal bija 1,3 %. 4. Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma („EPCGS”) a) Juridiskais pamats 59. EPCGS sīks apraksts atrodams dokumenta FTP 2004-2009 5. iedaļā un dokumenta HOP I 2004–2009 5. iedaļā. b) Atbilstība 60. Visi ražotāji eksportētāji un eksporta produkcijas tirgotāji, kas ir „sasaistīti” ar palīgražotājiem vai pakalpojumu sniedzējiem, ir tiesīgi izmantot šo shēmu. Tika konstatēts, ka Jindal IP pārskatīšanas laikā guva labumu no tās. c) Praktiska īstenošana 61. Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un kopš 2003. gada aprīļa arī otrreizējas lietošanas ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Tāpēc IV uz pieteikuma pamata un samaksājot maksājumu izsniedz EPCGS licenci. Kopš 2000. gada aprīļa šī shēma paredz 5 % ievedmuitas nodokļa likmes samazinājumu, kas piemērojams visiem ražošanas līdzekļiem, kas importēti saskaņā ar šo shēmu. Lai izpildītu eksporta saistības, importētie ražošanas līdzekļi noteiktā laikposmā ir jāizmanto zināma daudzuma eksporta preču ražošanai. d) Secinājums par EPCGS 62. Ar EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) ievilkuma un 2. panta 2. punkta nozīmē, jo IV nesaņem ieņēmumus, kas citādi būtu maksājami. Turklāt muitas nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo, nemaksājot nodokļus, tiek ietaupīts un tiek uzlabota uzņēmuma likviditāte. 63. Turklāt EPCGS pēc likuma ir atkarīga no eksporta rezultātiem, jo šādas licences nevar saņemt, ja nav saistības eksportēt. Tādēļ tā ir uzskatāma par specifisku un kompensējamu pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. 64. Šo shēmu nevar uzskatīt par atļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai aizvietotāju atmaksāšanas sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) ievilkuma nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas neattiecina uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļus neizmanto eksportētās produkcijas ražošanā. e) Subsīdijas summas aprēķināšana 65. Skaitītāju noteica šādi: subsīdijas summu aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajiem ražošanas līdzekļiem periodā, kas PET plēves ražošanas nozarē sakrīt ar šādu ražošanas līdzekļu parasto amortizācijas periodu, ko uzskatīja par 1956. gada Likumā par uzņēmējsabiedrībām norādīto likmi, nevis par likmi, ko uzņēmums faktiski izmantoja 56. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ. Šai summai tika pieskaitīti procenti, lai parādītu laika gaitā iegūtā labuma kopējo vērtību. Maksājumi, kas bija jākārto subsīdijas iegūšanai, tika atskaitīti saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu. 66. Uzņēmums pagalvoja, ka saskaņā ar ECPG shēmu bez nodokļa importētie ražošanas līdzekļi izmantošanai Khanvel filiālē vairs netiek izmantoti un ka skaitītājā nav jāiekļauj labums saistībā ar šādām precēm. Tomēr tā kā nebija pierādījumu tam, ka uzņēmumam vairs nav šādu preču vai ka tas šādas preces vairs neizmantos, Komisijai ir jānoraida šis apgalvojums. 67. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu, šis subsīdijas summa ir piešķirta attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumā, kas sasniegts IP izmeklēšanas laikā (saucējs), jo subsidēšana ir atkarīga no eksporta rezultātiem. Uzņēmums apgalvoja, ka nosacīts eksports būtu jāiekļauj kopējā eksporta apgrozījumā, taču šis apgalvojums tika noraidīts 36. apsvērumā izklāstīto apsvērumu dēļ. Jindal iegūtā subsīdija bija 1,11 %. 5. Atbrīvojuma no eksporta ienākuma nodokļa shēma („EITES”) a) Juridiskais pamats 68. Šīs shēmas juridiskais pamats ir 1961. gada Likumā par ienākuma nodokli, kurā ar Finanšu likumu katru gadu izdara grozījumus. Finanšu likums katru gadu nosaka iekasējamo nodokļu bāzi, kā arī dažādus pieprasītos izņēmuma gadījumus un nodokļu samazinājumus. Uz eksportu orientētas struktūras var, piemēram, pieprasīt ienākuma nodokļa atbrīvojumus saskaņā ar 10.B pantu 1961. gada Likumā par ienākuma nodokli. b) Praktiska īstenošana 69. Tā kā netika konstatēts, ka Jindal guvis labumu no EITES , šīs shēmas kompensēšanas iespēja nav sīkāk jāanalizē. 6. Eksporta kredītu shēma („EKS”) a) Juridiskais pamats 70. Šī shēma ir sīkāk izklāstīta Indijas Rezervju bankas (turpmāk tekstā – „IRB”) galvenajā apkārtrakstā IECD Nr. 5/04.02.01/2002-03 (Eksporta kredīts ārvalstu valūtā) un galvenajā apkārtrakstā IECD Nr. 10/04.02.01/2003-04 (Eksporta kredīts rūpijās), kas adresēts visām Indijas komercbankām. b) Atbilstība 71. Ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji ir tiesīgi pieteikties uz šo shēmu. Tika konstatēts, ka Jindal IP pārskatīšanas laikā guva labumu no tās. c) Praktiska īstenošana 72. Izmantojot šo shēmu, IRB nosaka augstāko procentu likmju robežu, kas piemērojama eksporta kredītiem gan Indijas rūpijās, gan ārvalstu valūtā, un komercbankas var piemērot tās eksportētājam, „lai eksportētājiem būtu pieejami kredīti par starptautiski konkurētspējīgām likmēm”. EKS sastāv no divām apakšshēmām – pirmseksporta EKS („iepakošanas kredīta”), kas ietver eksportētājam izsniegtos kredītus iepirkšanas, pārstrādes, apstrādes, iepakošanas un/vai transportēšanas finansēšanai pirms eksportēšanas, un pēceksporta kredīta shēmas, kas nodrošina apgrozāmā kapitāla aizdevumus debitoru parādu finansēšanai eksporta darījumos. IRB arī norāda, cik lielu neto kreditēšanas apjomu katra banka var piešķirt eksporta darbības finansēšanai. 73. Kā norādīts IRB galvenajos apkārtrakstos, eksportētāji var saņemt eksporta kredītu ar izdevīgākām procentu likmēm, salīdzinot ar parastiem komercdarbības kredītiem („skaidras naudas kredītiem”), ko nosaka vienīgi tirgus apstākļi. d) Secinājums par EKS 74. Pirmkārt, samazinot finansēšanas izmaksas salīdzinājumā ar tirgus procentu likmēm, iepriekšminētās izdevīgākās procentu likmes šādiem eksportētājiem dod labumu pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Neraugoties uz to, ka saskaņā ar EKS piedāvātos izdevīgos kredītus izsniedz komercbankas, iegūtais labums ir valdības finansiāls ieguldījums pamatregulas 2. panta 1. punkta iv) ievilkuma nozīmē. IRB ir valsts struktūra, kura tāpēc atbilst pamatregulas 1. panta 3. punktā izklāstītajai „valdības” definīcijai un sniedz norādījumus komercbankām par izdevīgu finanšu kredītu izsniegšanu uzņēmumiem, kuri eksportē. Šāda finansēšana ar izdevīgākiem noteikumiem ir pielīdzināma subsīdijai, kas uzskatāma par specifisku un kompensējamu, jo šīs izdevīgās procentu likmes ir atkarīgas no eksporta rezultātiem saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. e) Subsīdijas summas aprēķināšana 75. Subsīdija ir aprēķināta, pamatojoties uz starpību starp IP izmeklēšanas periodā procentu summu, kas samaksāta per eksporta kredītu, un summu, kas būtu jāmaksā, ja būtu noteikta tāda pati tirgus procentu likme kā par parastiem atsevišķu uzņēmumu izmantotiem komerckredītiem. Šāda subsīdijas summa (skaitītājs) ir piešķirta par visu kopējo eksporta apgrozījumu IP pārskatīšanas laikā (saucējs) saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un to nepiešķir, atsaucoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem daudzumiem. Jindal izmantoja EKS piedāvātās priekšrocības un ieguva subsīdiju 0,1 % apmērā. 7. Apliecība par krājumu papildināšanu bez muitas nodokļa („DFRC”) a) Juridiskais pamats 76. Šīs shēmas juridiskais pamats ietverts dokumenta FTP 2004-2009 4.2. punktā. b) Praktiska īstenošana 77. Tā kā netika konstatēts, ka Jindal IP izmeklēšanas laikā guvis labumu no DFRC , šīs shēmas kompensēšanas iespēja nav sīkāk jāanalizē. III. Reģionālās shēmas Maharaštras štata pārvaldes („MP") veicināšanas pasākumu kopuma shēma („PSI”) a) Juridiskais pamats 78. Lai veicinātu ražošanas nozaru izveidi štata mazāk attīstītajās teritorijās, MP, izmantojot shēmu, ko parasti dēvē par „Komplekso stimulu shēmu”, kopš 1964. gada ir piešķīrusi stimulus jaunām ražotnēm, kas tiek izveidotas štata jaunattīstības reģionos. Šī shēma kopš ieviešanas ir vairākas reizes grozīta, un „1993. gada shēmu” bija tiesības piemērot no 1993. gada 1. oktobra līdz 2001. gada 31. martam, jo jaunākie grozījumi, 2006. gada PSI , atbilstīgi dokumentam „Maharaštras rūpniecības, ieguldījumu un infrastruktūras politika 2006. gadā” robežās tika izdarīti 2006. gada pavasarī, un paredzams, ka tie būs spēkā līdz 2011. gada 31. martam. MP ieviestā PSI sastāv no vairākām apakšshēmām, no kurām galvenās ir tieši piešķīrumi, izmantojot tā dēvēto rūpniecības veicināšanas subsīdiju, atbrīvojumi no vietējā tirdzniecības nodokļa un nodokļa par elektroenerģiju, un dāvinājuma nodokļa atmaksa. 79. Jindal līdz 2011. gada maijam izmantos priekšrocības, ko sniedz 1993. gada PSI , nevis nomainītās shēmas. Tādējādi novērtēja tikai 1993. gada PSI saistībā ar šo gadījumu. b) Atbilstība 80. Lai uzņēmums varētu šo shēmu izmantot, tam jāiegulda līdzekļi mazāk attīstītā teritorijā, izveidojot jaunu ražošanas uzņēmumu vai ar lieliem kapitālieguldījumiem paplašinot vai daudzveidojot esoša rūpniecības uzņēmuma darbību. Mazāk attīstītās teritorijas ir iedalītas kategorijās atkarībā no ekonomiskās attīstības līmeņa (piemēram, maz attīstīta, mazāk attīstīta, vismazāk attīstīta teritorija). Stimulu apjoma noteikšanā galvenais kritērijs ir tas, kurā teritorijā darbojas vai darbosies uzņēmums, kā arī tiek ņemts vērā ieguldījumu apjoms. c) Praktiska īstenošana 81. Vietējā tirdzniecības nodokļa atlaišana par gatavajām precēm. Preces parasti apliek ar tirdzniecības pamatnodokli (tirdzniecības darījumos starp štatiem) vai, ka tas ir bijis agrāk, ar štata tirdzniecības nodokli (darījumos starp štatiem), un šā nodokļa lielums ir atkarīgs no štata(-iem), kuros veic darījumus. Kopš 2005. gada aprīļa tirdzniecības nodokļa likumdošanu, ko Maharaštrā piemēro tirdzniecības darījumos starp štatiem, aizstāja ar pievienotās vērtības nodokļa (PVN) sistēmu. Izmantojot nodokļa atbrīvojuma shēmu, no konkrētām struktūrām vairs nav jāiekasē tirdzniecības nodoklis par tirdzniecības darījumiem. Līdzīgi konkrētas struktūras ir atbrīvotas no vietējā tirdzniecības nodokļa, ja tās iepērk preces no piegādātāja, kurš pats ir tiesīgs izmantot šo shēmu. Tika konstatēts, ka Jindal IP pārskatīšanas laikā gūst labumu no šā atbrīvojuma saistībā ar tirdzniecības darījumiem. 82. Elektronenerģijas nodokļa atmaksa. Atbilstīgās struktūras septiņus gadus no dienas, kad sākta komerciāla ražošana, ir tiesīgas uz ražošanas vajadzībām patērētās elektroenerģijas nodokļa atmaksu. Jindal gadījumā šis septiņu gadu periods beidzās 2003. gada 31. martā. Tādējādi Jindal vairs nebija tiesīgs uz elektroenerģijas nodokļa atmaksu. 83. Dāvinājuma nodokļa atmaksa. Tas ir nodoklis, ko uzliek Indijas pašvaldības, ieskaitot MP, par precēm, ko ieved attiecīgās pilsētas teritorijā. Rūpniecības uzņēmumiem ir tiesības uz dāvinājuma nodokļa kompensāciju no MP, ja štata teritorijā esošs uzņēmums atrodas īpaši norādītā pilsētā. Atmaksājamās summas kopējais lielums nedrīkst pārsniegt 100 % no ieguldīto ražošanas līdzekļu vērtības. Jindal uzņēmums atrodas ārpus pilsētas robežām; tāpēc tas pats par sevi atbrīvots no dāvinājuma nodokļa un tādējādi šajā gadījumā šo apakšshēmu nepiemēro. d) Secinājums par MP 1993. gada PSI 84. Tika konstatēts, ka Jindal radās tiesības tikai uz tirdzniecības nodokļa atlaišanu, kuru IP pārskatīšanas laikā maksāja par gatavajām precēm un kurš agrāk nedeva saņēmējam labumu (Regulas (EK) Nr. 367/2006 114. apsvērums). Tādējādi šajā gadījumā PSI nav kompensējama. IV Kompensējamo subsīdiju apmērs 85. Kompensējamo subsīdiju apjoms, kas noteikts saskaņā ar pamatregulu un izteikts atbilstīgi preces vērtībai, izmeklētajam ražotājam eksportētājiem ir 19,5 %. Šis subsidēšanas apmērs pārsniedz minimālo robežu, kas minēta pamatregulas 14. panta 5. punktā.[pic] V Mainīto apstākļu ilglaicība attiecībā uz subsidēšanu 86. Saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pašreizējā pasākuma turpināšana bija nepietiekama, lai neitralizētu kompensējamas subsīdijas, kas rada kaitējumu. 87. Tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Jindal joprojām izmanto kompensējamo subsīdiju piedāvātās priekšrocības, ko nodrošināja Indijas iestādes. Turklāt šajā izmeklēšanā konstatētais subsīdiju apjoms ir ievērojami lielāks nekā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. Nav pierādījumu tam, ka tuvākajā nākotnē šis shēmas tiks pārtrauktas vai pakāpeniski samazinātas. 88. Tā kā tika pierādīts, ka uzņēmums saņem daudz lielākas subsīdijas nekā iepriekš, un, iespējams, turpina saņemt subsīdijas lielākā apjomā nekā noteikts sākotnējā izmeklēšanā, tiek secināts, ka pašreizējā pasākuma turpināšana ir nepietiekama, lai neitralizētu kompensējamu subsīdiju, kas rada kaitējumu, un ka pasākumu līmenis tādēļ jāgroza, lai atspoguļotu jaunos konstatējumus. VI Secinājums 89. Ņemot vērā secinājumus attiecībā uz Jindal subsidēšanas līmeni un pašreizējo pasākumu nepietiekamību, lai neitralizētu konstatētās kompensējamās subsīdijas, attiecībā uz Jindal noteiktais kompensācijas maksājums jāgroza, lai atspoguļotu konstatētos jaunos subsidēšanas līmeņus. 90. Grozītajam kompensācijas maksājumam šīs pārskatīšanas laikā tika noteikta jauna subsidēšanas likme, jo sākotnējā izmeklēšanā aprēķinātā kaitējuma starpība joprojām ir lielāka. 91. Saskaņā ar pamatregulas 24. panta 1. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 14. panta 1. punktu uz nevienu ražojumu neattiecina abus maksājumus — gan antidempinga, gan kompensācijas maksājumu, lai aplūkotu vienu un to pašu situāciju, kas izriet no dempinga vai no eksporta subsidēšanas. Tomēr Jindal piemēro 0 % antidempinga maksājumu par attiecīgo ražojumu, tāpēc šo noteikumus šajā gadījumā nepiemēro. 92. Jindal , IV un Kopienas ražošanas nozari informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata plānoja ierosināt grozīt spēkā esošo pasākumus, un tiem bija iespēja izteikt komentārus. IV nesniedza nekādus komentārus, jo Jindal komentāri tika apspriesti apsvērumos saistībā ar katru konkrēto iepriekšminēto piezīmi. 93. Uzņēmums komentāros pēc informācijas nodošanas atklātībā aicināja Komisiju vienoties par cenu, lai izlīdzinātu šajā gadījumā konstatētās kompensējamās subsīdijas. Komisija pārbaudīja uzņēmuma priekšlikumu un uzskata, ka vienošanos par cenu nevar pieņemt. Uzņēmuma piedāvātās cenas saistības, kā pamatā bija ražojumu grupas, ļauj lielu elastīguma pakāpi, lai mainītu pie vienas grupas piederošu ražojumu tehniskos rādītājus. PET ir vairākas un mainīgas īpašības, kas atšķiras un lielā mērā nosaka pārdošanas cenas. Tādejādi, mainoties šīm īpašībām, būtiski tiek ietekmētas cenas. Cenšoties grupas iedalīt sīkāk, lai fizisko īpašību ziņā tās padarītu viendabīgākas, tiktu panākta lielāka grupu daudzveidība, kas savukārt padarītu neiespējamu to kontroli, jo īpaši radītu grūtības muitas iestādēm atšķirt ražojumu veidus un pēc ievešanas tos klasificēt pa grupām. Tādēļ uzskata, ka vienošanās pamatregulas 13. panta 3. punkta nozīmē praktiski nav iespējama. Jindal par to informēja un tam deva iespēju sniegt komentārus. Tomēr uzņēmuma sniegtie komentāri nav mainījuši iepriekšminēto secinājumu. 94. Uzņēmums India Polyfilms Limited , kas agrāk bija saistīts ar Jindal , 1999. gada 1. aprīlī apvienojās ar Jindal un vairs nav atsevišķa saimnieciska vienība, tāpēc šis uzņēmums tika svītrots 1. panta 2. punktā izklāstītajā sarakstā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Padomes Regulas (EK) Nr. 367/2006 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: „2. Maksājuma likme, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa samaksas, importētajām precēm, kuras Indijā ražojuši turpmāk uzskaitītie uzņēmumi, ir šāda: Uzņēmums | Galīgs maksājums % | TARIC papildkods | Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, Indija | 12,0 | A026 | Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), Indija | 12,5 | A027 | Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indija | 14,9 | A028 | Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, Indija | 17,1 | A030 | MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, Indija | 8,7 | A031 | Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indija | 19,1 | A032 | Visi citi uzņēmumi | 19,1 | A999’ | 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā –– priekšsēdētājs […] [1] OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.). [2] OV L 316, 10.12.1999., 1. lpp. [3] OV C 297, 2.12.2004., 2. lpp. [4] OV L 68, 8.3.2006., 15. lpp. [5] OV L 236, 31.8.2006., 1. lpp. [6] OV C 180, 2.8.2006., 90. lpp. [7] Indijas valdības Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas 2006. gada 7. aprīļa Paziņojums Nr. 1 (RE 2006)/2004-2009.