LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 17.8.2004 
COM(2004) 564 gal īgā redakcija 
2004/0192(CNS) .
 
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par nolīguma parakst īšanu starp Eiropas Kopienu un Ando ras Firstisti, ar ko paredz 
līdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteik ti Padomes 2003. gada 3. j ūnija 
Direktīvā 2003/48/EK par t ādu ienākumu aplikšanu ar nodok ļiem, kas g ūti kā procentu 
maksājumi par uzkr ājumiem; par nol īgumu papildinoš ā Saprašan ās memoranda 
apstiprin āšanu, kā arī parakstīšanu 
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par nolīguma nosl ēgšanu starp Eiropas Kopienu un Ando ras Firstisti, ar ko paredz 
līdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteik ti Padomes 2003. gada 3. j ūnija 
Direktīvā 2003/48/EK 
par tādu ienākumu aplikšanu ar nodok ļiem, kas g ūti kā procentu maks ājumi par 
uzkrājumiem  
. 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
Ar 2001. gada 16. oktobra l ēmumu Padome pilnvaroja Komisiju ar Šveici, Amerikas 
Savienotaj ām Valstīm, Andoru, Lihtenšteinu, Monako un Sanmar īno apspriest nol īgumus, kas 
ļautu šīm valstīm pieņemt līdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri j āpiemēro Kopien ā, lai 
nodrošinātu efektīvu nodok ļu iekasēšanu no ien ākumiem, kas g ūti kā procentu maks ājumi par 
uzkrājumiem. Komisija bija pilnvarota vad īt sarunas, cieši sada rbojoties ar Padomes 
prezidējošo valsti un cieši un regul āri konsult ējoties ar augsta l īmeņa darba grupu, kas 
izveidota p ēc Pastāvīgo pārstāvju komisijas 2001. gada 13. j ūnija lēmuma1 un ko Padome 
izveidojusi, lai š ī grupa kā speciāla komiteja pal īdzētu Komisijai veikt t ās uzdevumu. 
Pamatojoties uz 2001. gada 16. oktobra l ēmumu, Komisija v ērsās pie turpm āk minētajām 
trešajām valstīm, lai s āktu sarunas. Tom ēr tās varēja sākties tikai p ēc 2001. gada 
13. decembra, kad Ekonomikas un finanšu padome bija apstiprin ājusi deklar ācijas projektu. 
Kopš tā brīža ir notikušas vair ākas sapulces gan par politiskiem, gan tehniskiem jaut ājumiem. 
Saskaņā ar Padomes 2001. gada 16. oktobra l ēmumu Komisija cieš ā saziņā apspried ās ar 
secīgām Padomes prezid ējošajām valstīm. Komisija regul āri mutiski zi ņoja par Komisijas un 
Parlamenta sarunu gaitu, k ā arī 2002. gada 3. decembr ī2 informēja Ekonomikas un finanšu 
padomi par to, k ā noris sarunas ar trešaj ām valstīm par nodok ļu iekasēšanu no ien ākumiem, 
kas gūti no uzkr ājumiem. 
2003. gada 3. j ūnijā Padome nor ādīja, ka 2003. gada 28. maij ā iesniegtais nol īguma projekts 
ar Šveici ir p ēdējais Komisijas pied āvājums nolīgumam starp šo valsti un ES. Tas pats 
norādīts Padomes secin ājumos: 
„Šī nolīguma četri principi, kas attiecas uz nodok ļu iekasēšanu no ien ākumiem, kas 
gūti no uzkr ājumiem, ir pamat ā nolīgumiem starp Eiropas Savien ību un Lihtenšteinu, 
Monako, Andoru un Sanmar īno…” 
Tādējādi 2003. gada 21. janv ārī Padome identific ēja šos četrus principus:  
„- Nodoklis un ietur ējuma nodoklis: Šveice piem ēro tādu pašu nodok ļa un ietur ējuma 
nodokļa likmi kā Beļģija, Luksemburga un Austrija… 
- Ie ņēmumu sadale: Šveice sadal īja ienākuma nodok ļa ieņēmumus un pie ņēmusi 
attiecību 75/25, ko piem ēro Kopien ā … 
- Br īvprātīga inform ācijas sniegšana. 
Pārbaudes klauzula paredz: "L īgumslēdzējas puses apspriežas vismaz ik p ēc trijiem gadiem 
vai pēc vienas l īgumslēdzējas puses piepras ījuma, lai p ārbaudītu nolīguma tehnisko darb ību 
un, ja līgumslēdzējas puses uzskata par vajadz īgu, to uzlabotu. Jebkur ā gadījumā, ja Beļģija, 
Luksemburga un Austrija autom ātiski apmain ās ar inform āciju, saska ņā ar direkt īvu 
līgumslēdzējas puses apspriežas, lai p ārbaudītu, vai nol īgums jāpārveido, ņemot vērā 
starptautisk ā plānā attīstību. 
                                                 
1 OV C 183, 29.6.2001., 1. lpp. 
2 SEK(2002) 1287 2002. gada 27. novembra gal īgā redakcija. 
 
LV 3   LV Šveice akcept ē informācijas apmai ņu pēc pieprasījuma par visiem kr āpšanas gad ījumiem, uz 
ko attiecas krimin āllietu vai civillietu jurisdikcija, vai l īdzīgiem līgumslēdzēju pušu 
pārkāpumiem …” 
Nolīgums ar Andoru, kas ietver šos četrus elementus, tagad ir iesniegts Padom ē parakstīšanai 
un noslēgšanai. Tam pievienots papildu Saprašan ās memorands starp Eiropas Kopienu un t ās 
dalībvalstīm, no vienas puses, un Andoras Fi rstisti, no otras puses. Saska ņā ar 2003. gada 
21. janvāra Ekonomikas un finanšu padomes secin ājumiem šis Saprašan ās memorands 
apstiprina, ka p ārejas perioda laik ā, ko nosaka Padomes 2003. gada 3. j ūnija 
Direktīva 2003/48/EK3, Eiropas Kopiena s āk diskusijas ar citiem svar īgiem finanšu centriem, 
lai uz šī juridiskā pamata pie ņemtu līdzvērtīgus pasākumus tiem, k ādus piemērojusi Kopiena. 
Saprašanās memorands ar ī nosaka, ka pie ņemtos pas ākumus īstenos lab ā ticībā un ka puses 
atturas ar vienpus ēju rīcību kaitēt šim nolīgumam bez pamatota iemesla. Ja konstat ēta būtiska 
atšķirība Padomes Direkt īvas 2003/48/EK un nol īguma piem ērošanā, līgumslēdzējām pusēm 
nekavējoties sāk apspriesties, lai nodrošin ātu, ka tiek saglab āti līdzvērtīgi pasākumi tiem, kuri 
paredzēti nolīgumā. Saprašan ās memorands ar ī ietver Andoras Firstistes saist ības savos 
tiesību aktos ieviest j ēdzienu par p ārkāpuma attiec ībā uz izvair īšanos no nodok ļu maksāšanas 
un paredz, ka Andoras Firstiste un jebkura Eiropas Kopienas dal ībvalsts, ja t ā to vēlas, sāk 
divpusējas sarunas, lai preciz ētu inform ācijas apmai ņas administrat īvo proced ūru. Visbeidzot, 
šis Saprašan ās memorands nor āda, ka puses ofici āli paziņo, ka nol īguma par nodok ļu 
iekasēšanu no ien ākumiem, kas g ūti no uzkr ājumiem, parakst īšana un sarunu s ākšana par 
monetāro nolīgumu ir b ūtiski pasākumi sadarb ības nostiprin āšanā starp Firstisti un Eiropas 
Savienību. Šādā kontekst ā, kā arī divpusējās sarunās, ko paredz inform ācijas apmai ņas 
procedūra, Andoras Firstiste un ka tra Eiropas Kopienas dal ībvalsts vienojas apspriesties, lai 
paplašinātu fiskālo un ekonomisko sadarb ību. Šīs apspriešan ās norisinās sadarbības gaisotn ē, 
kas veicina tuvin āšanos Andoras Firstistes fisk ālajam plānam, ko apstiprina ar š ī nolīguma 
parakstiem. T ādas apspriešan ās it īpaši var novest pal īdzēt īstenot: 
– ekonomisk ās sadarb ības divpus ējās programmas, lai veicin ātu Andoras 
ekonomikas integr āciju Eiropas ekonomik ā, 
– divpusēju sadarb ību nodok ļu jomā, kas paredz p ārbaudīt nosacījumus, kādos 
dalībvalstu iekas ēto ieturējuma nodokli sadz īves pakalpojumiem un finanšu 
pakalpojumiem var atcelt vai samazin āt. 
Komisija uzskata, ka nol īguma teksts atbilst sarunu pamatnost ādnēm, kuras 2001. gada 
16. oktobr ī pieņēma Padome. Pag ājušā gada 11. maij ā Padome izteica politisku piekrišanu 
gan attiec ībā uz nolīgumu, gan Saprašan ās memorandu. 
Komisija l ūdz Padomi apstiprin āt šādus priekšlikumus: 
– lēmumu par nol īguma parakst īšanu starp Eiropas Kopie nu un Andoras Firstisti, 
ar ko paredz l īdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteikti Padomes 2003. gada 
3. jūnija direkt īvā 2003/48/EK par t ādu ienākumu aplikšanu ar nodok ļiem, kas 
gūti kā procentu maks ājumi par uzkr ājumiem; par nol īgumu papildinoš ā 
Saprašanās memoranda apstiprin āšanu, kā arī parakstīšanu, un  
                                                 
3 OV L 157, 26.6.2003., 38. lpp.  
 
LV 4   LV – lēmumu par nol īguma nosl ēgšanu saska ņā ar Eiropas Kopienas dibin āšanas 
līguma 300. pant ā paredzētajām procedūrām. 
Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 300. panta 2. punkts paredz, ka Padome vienpr ātīgi 
nolemj, kad nol īgums skar jomu, kurai nepieciešama vienpr ātība, lai pie ņemtu iekš ējus 
noteikumus. Ņemot vērā, ka iekš ējie noteikumi jom ā, uz kuru attiecas šis nol īgums, ir 
pieņemti, pamatojoties uz L īguma 94. pantu, Komisija uz skata, ka Padomei vienpr ātīgi 
jāizlemj par l ēmuma priekšlikuma apstiprin āšanu. No Ekonomikas un finanšu padomes 
2003. gada 21. janv āra secinājumiem izriet Padomes uzskats, ka nol īgums ar Andoras Firstisti 
jāpieņem ar vienpr ātīgu lēmumu 
 
LV 5   LVPriekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par nolīguma parakst īšanu starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti, ar ko 
paredz līdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteikti Padomes 2003. gada 3. j ūnija 
Direktīvā 2003/48/EK par t ādu ienākumu aplikšanu ar nodok ļiem, kas g ūti kā 
procentu maks ājumi par uzkr ājumiem; par nol īgumu papildinoš ā Saprašan ās 
memoranda apstiprin āšanu, kā arī parakstīšanu 
EIROPAS SAVIENIBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 94. pantu saist ībā ar 
300. panta 2. punkta pirmo da ļu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu 4, 
tā kā: 
(1) 2001. gada 16. oktobr ī Padome pilnvaroja Komisiju ar Šveici, Amerikas 
Savienotaj ām Valstīm, Andoru, Lihtenšteinu, Monako un Sanmar īno apspriest 
nolīgumu, kas ļautu šīm valstīm pieņemt līdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri 
jāpiemēro Kopien ā, lai nodrošin ātu efektīvu nodok ļu iekasēšanu no 
ienākumiem, kas g ūti uzkrājumiem, kas g ūti kā procentu maks ājumi. 
(2) Nol īguma teksts, kas izriet no š īm sarunām, atbilst sarunu pamatnost ādnēm, 
kuras pie ņēmusi Padome. Šim tekstam pievienots papildu Saprašan ās 
memorands starp Eiropas Kopienu un t ās dalībvalstīm, no vienas puses, un 
Andoras Firstisti, no otras puses. 
(3) Ņemot vērā lēmuma pie ņemšanu par nol īguma nosl ēgšanu, nākamajā posmā ir 
ieteicams parakst īt divus dokumentus, kuri parakst īti 2004. gada 1. j ūlijā un 
kurus apstiprin āja Padome, pie ņemot Saprašan ās memorandu, 
LĒMUMS: 
Vienīgais pants 
Ņemot vērā lēmuma pie ņemšanu par nol īguma nosl ēgšanu starp Eiro pas Kopienu un 
Andoras Firstisti, ar ko paredz l īdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteikti Padomes 
2003. gada 3. j ūnija Direkt īvā par tādu ienākumu aplikšanu ar nodok ļiem, kas g ūti kā 
procentu maks ājumi par uzkr ājumiem, n ākamajā posmā Padomes priekšs ēdētājs ir 
pilnvarots nosaukt pilnvarot ās personas, kas parakst ītu nolīgumu un to papildinošo 
                                                 
4 OV C […], […] 2003., […] lpp. 
 
LV 6   LVSaprašanās memorandu, k ā arī Eiropas Kopienas v ēstules, kuru apmai ņa paredzēta 
nolīguma 19. panta 2. punkt ā un Saprašan ās memoranda p ēdējā daļā, tādējādi izsakot 
piekrišanu Eiropas Kopienai.  
Iepriekš min ētā Saprašan ās memoranda tekstu ir apstiprin ājusi Padome, un tas ir 
pievienots šim l ēmumam. 
Briselē, […] 
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs 
 
LV 7   LVPielikums  
Saprašan ās memorands  
starp Eiropas Kopienu, Austrijas Republiku, Be ļģijas Karalisti, Čehijas Republiku, 
Dānijas Karalisti, Francijas Republiku, Grie ķijas Republiku, Igaunijas Republiku, 
Itālijas Republiku, Īriju, Kipras Republiku, La tvijas Republiku, Lielbrit ānijas un 
Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, Lietuvas Re publiku, Luksemburgas Lielhercogisti, 
Maltas Republiku, N īderlandes Karalisti, Polijas Republiku, Portug āles Republiku, 
Slovākijas Republiku, Slov ēnijas Republiku, Somijas Republiku, Sp ānijas Karalisti, 
Ungārijas Republiku, V ācijas Federat īvo Republiku, Zviedrijas Karalisti  
un 
Andoras Firstisti  
 
LV 8   LVSAPRAŠAN ĀS MEMORANDS  
starp Eiropas Kopienu, Austrijas Republiku, Be ļģijas Karalisti, Čehijas Republiku, 
Dānijas Karalisti, Francijas Republiku, Grie ķijas Republiku, Igaunijas Republiku, 
Itālijas Republiku, Īriju, Kipras Republiku, La tvijas Republiku, Lielbrit ānijas un 
Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, Lietuvas Re publiku, Luksemburgas Lielhercogisti, 
Maltas Republiku, N īderlandes Karalisti, Polijas Republiku, Portug āles Republiku, 
Slovākijas Republiku, Slov ēnijas Republiku, Somijas Republiku, Sp ānijas Karalisti, 
Ungārijas Republiku, V ācijas Federat īvo Republiku, Zviedrijas Karalisti  
un 
Andoras Firstisti  
Noslēdzot nolīgumu, kas nosaka l īdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteikti Padomes 
2003. gada 3. j ūnija Direkt īvā 2003/48/EK par t ādu ienākumu aplikšanu ar 
nodokļiem, kas g ūti kā procentu maks ājumi par uzkr ājumiem (še turpm āk –
„direktīva”), Eiropas Kopiena, Austrijas Republika, Be ļģijas Karaliste, Čehijas 
Republika, D ānijas Karaliste, Francijas Republika, Grie ķijas Republika, Igaunijas 
Republika, It ālijas Republika, Īrija, Kipras Republika, Latvijas Republika, 
Lielbritānijas un Zieme ļīrijas Apvienot ā Karaliste, Lietuvas Republika, 
Luksemburgas Lielhercogiste, Maltas Republika, N īderlandes Karaliste, Polijas 
Republika, Portug āles Republika, Slov ākijas Republika, Slov ēnijas Republika, 
Somijas Republika, Sp ānijas Karaliste, Ung ārijas Republika, V ācijas Federat īvā 
Republika, Zviedrijas Karaliste un  Andoras Firstiste ir parakst ījušas šo Saprašan ās 
memorandu, kurš papildina šo nol īgumu. 
1. Š ā Saprašan ās memoranda parakst ītāji uzskata, ka nol īgums starp Eiropas 
Kopienu un Andoras Firstisti paredz l īdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri 
noteikti direkt īvā un šajā Saprašan ās memorand ā, kurš veido pie ņemamu 
nolīgumu pušu le ģitīmajās interesēs. Rezult ātā tās labā ticībā piemēro 
pieņemtos pas ākumus un atturas ar vienpus ēju rīcību kaitēt šim nolīgumam 
bez pamatota iemesla. Ja konstat ēta būtiska atšķirība 2003. gada 3. j ūnijā 
pieņemtās direktīvas (Padomes Direkt īva 2003/48/EK) un nol īguma, seviš ķi 
attiecībā uz nolīguma 4. un 6. pantu piem ērošanā, līgumslēdzējām pusēm 
saskaņā ar nolīguma 13. panta 4. punktu nekav ējoties jāsāk apspriesties, lai 
nodrošinātu, ka tiek saglab āti līdzvērtīgi pasākumi tiem, kuri paredz ēti 
nolīgumā. 
2. Iepriekš min ētajā deklarācijā paredzētā pārejas perioda laik ā, Eiropas 
Kopiena s āk diskusijas ar citiem svar īgiem finanšu centriem, lai uz to 
juridiskā pamata pie ņemtu līdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri paredz ēti 
direktīvā.  
3. Lai piem ērotu 12. pantu Eiropas Kopienas un Andoras Firstistes nol īgumā, 
kas paredz l īdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteikti direkt īvā, Andoras 
Firstiste pirmaj ā gadā pēc nolīguma piem ērošanas ap ņemas ieviest savos 
tiesību aktos j ēdzienu par p ārkāpuma attiec ībā uz izvair īšanos no nodok ļu 
maksāšanas, kuru attiecina vismaz uz apgroz āmo parāda vērtspapīru, saturā 
kļūdainu, viltotu un par neder īgiem atz ītu dokumentu izmantošanu, lai 
 
LV 9   LVmaldinātu nodokļu administr āciju, kas iekas ē nodokļus no ienākumiem, kuri 
gūti no uzkr ājumiem. Š ī Saprašan ās memoranda parakst ītāji pieņem 
zināšanai, ka š ī definīcija par izvair īšanos no nodok ļu maksāšanu attiecas 
vienīgi uz nodok ļu iekasēšanu no uzkr ājumiem, ko piem ēro kā to paredz 
Eiropas Kopienas un Andoras Firstistes nol īgums, kas nosaka l īdzvērtīgus 
pasākumus tiem, kuri paredz ēti direktīvā; un pirms tam nelemj par att īstību 
un/vai saist ītiem lēmumiem attiec ībā uz izvair īšanos no nodok ļu maksāšanas 
citos nosac ījumos un citos ierobežojošos apst ākļos. 
4. Andoras Firstiste un jeb kura Eiropas Kopienas dal ībvalsts, ja tas to v ēlas, sāk 
divpusējas sarunas, lai preciz ētu inform ācijas apmai ņas administrat īvo 
procedūru. 
5. Š ī Saprašan ās memoranda parakst ītāji oficiāli paziņo, ka nol īguma par 
nodokļu iekasēšanu no ien ākumiem, kas g ūti no uzkr ājumiem, parakst īšana 
un sarunu uzs ākšana monet āram nolīgumam ietver b ūtiskus soļus sadarb ības 
nostiprināšanā starp Firstisti un Eiropas Savien ību. 
Šādā padziļinātā kontekst ā, kā arī divpusējās sarunās, ko paredz 4. punkts, 
Andoras Firstiste un katr a Eiropas Kopienas dal ībvalsts vienojas apspriesties, 
lai paplašin ātu fiskālo un ekonomisko sadarb ību. Šīs apspriešan ās norisinās 
sadarbības gaisotn ē, kas veicina tuvin āšanos Andoras Firstistes fisk ālajam 
plānam, ko apstiprina ar š ī nolīguma parakstiem. T ādas apspriešan ās it īpaši 
var novest pal īdzēt īstenot: 
– ekonomisk ās sadarbības divpus ējās programmas, lai veicin ātu Andoras 
ekonomikas integr āciju Eiropas ekonomik ā, 
– divpusēju sadarbību nodok ļu jomā, kas paredz p ārbaudīt nosacījumus, 
kādos dalībvalstu iekas ēto ieturējuma nodokli sadz īves pakalpojumiem 
un finanšu pakalpojumiem var atcelt vai samazin āt. 
Nolīgums sast ādīts [vieta] , [datums] divos eksempl āros angļu, dāņu, franču, grieķu, 
holandiešu it āliešu, katal āņu, portug āļu, somu, sp āņu, vācu un zviedru valod ā; visi 
teksti ir vienl īdz autentiski. 
Čehu, igauņu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, po ļu, slovāku, slovēņu un ungāru valodas 
nolīguma versiju īstenumu apliecin ās līgumslēdzējas puses, veicot v ēstuļu apmaiņu. 
Šo versiju teksti b ūs vienlīdz autentiski, t āpat kā iepriekšējā daļā minēto valodu 
versijas. 
Paraksti 
 
LV 10   LV2004/0192(CNS) 
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par nolīguma nosl ēgšanu starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti, ar ko 
paredz līdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteikti Padomes 2003. gada 3. j ūnija 
Direktīvā 2003/48/EK 
par tādu ienākumu aplikšanu ar nodok ļiem, kas g ūti kā procentu maks ājumi 
par uzkrājumiem 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 94. pantu saist ībā ar 
300. panta 2. punkta pirmo da ļu, 3. punkta pirmo da ļu un 4. punktu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu5, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu6, 
tā kā: 
(1) 2001. gada 16. oktobr ī Padome pilnvaroja Komisiju ar Šveici, Amerikas 
Savienotaj ām Valstīm, Andoru, Lihtenšteinu, Monako un Sanmar īno apspriest 
nolīgumu, kas ļautu šīm valstīm pieņemt līdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri 
jāpiemēro Kopien ā, lai nodrošin ātu efektīvu nodok ļu uzlikšanu ien ākumiem 
no uzkrājumiem, kas g ūti kā procentu maks ājumi. 
(2) Nol īguma teksts, kas izriet no š īm sarunām, atbilst sarunu pamatnost ādnēm, 
kuras pieņēmusi Padome. Šim tekstam pievie nots starp Eiropas Kopienu un t ās 
dalībvalstīm, no vienas puses, un Andoras Firstisti, no otras puses, nosl ēgtais 
papildu Saprašan ās memorands, kura teksts ir pievienots pielikum ā Padomes 
2004. gada [datums] L ēmumam …/…/EK. 
(3) Padomes 2003. gada 3. j ūnija Direkt īvas 2003/48/EK noteikumu piem ērošana 
par tādu ienākumu aplikšanu ar nodok ļiem, kas g ūti kā procentu maks ājumi 
par uzkrājumiem, ir atkar īga no piem ērošanas, ko veic Andoras Firsiste un no  
līdzvērtīgiem pas ākumiem, k ādus nosaka š ī direktīva, saska ņā ar noslēgto 
nolīgumu starp šo valsti  un Eiropas Kopienu. 
                                                 
5 OV C […], […] 2003., […] lpp. 
6 OV C […], […] 2003., […] lpp. 
 
LV 11   LV(4) Saska ņā ar Padomes 2004. gada [datums] l ēmumu …/…/EK un ņemot vērā 
lēmuma pie ņemšanu par nol īguma nosl ēgšanu, nākamajā posmā Eiropas 
Kopienas v ārdā parakstīts nolīgums 2004. gada [datums]. 
(5) Nol īgums jāapstiprina Kopienas v ārdā. 
(6) J āparedz vienk ārša un ātra proced ūra, lai veiktu iesp ējamos groz ījumus 
nolīguma I un II pielikum ā, 
LĒMUMS: 
1. pants 
Eiropas Kopienas v ārdā ir apstiprin āts nolīgums starp Eiropas Kopienu un Andoras 
Firstisti, ar ko paredz l īdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteikti Padomes 2003. gada 
3. jūnija Direkt īvā 2003/48/EK par t ādu ienākumu aplikšanu ar nodok ļiem, kas g ūti kā 
procentu maks ājumi par uzkr ājumiem.  
Nolīguma teksts ir pievienots šim l ēmumam. 
2. pants 
Eiropas Kopienas v ārdā Komisija ir pilnvarota apstiprin āt vajadzīgos grozījumus 
nolīguma pielikumos un nodrošin āt šo grozījumu atbilst ību inform ācijai, kas attiecas 
uz tām kompetentaj ām iestādēm, kuras defin ētas no Direkt īvas 2003/48/CE 5. panta 
a) apakšpunkt ā, un inform āciju šīs direktīvas pielikum ā. 
3. pants 
Eiropas Kopienas v ārdā Padomes priekšs ēdētājs īsteno pazi ņojumu, kas noteikts 
nolīguma 15. panta 1. punkt ā7. 
4. pants 
Šis lēmums ir public ēts „Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī”. 
Briselē, […] 
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs 
                                                 
7 Nol īguma spēkā stāšanās datumu Padomes ģenerālsekretariāts publicēs „Eiropas Savien ības 
Oficiālajā Vēstnesī”. 
 
LV 12   LVPielikums  
Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Andor as Firstisti, ar ko paredz l īdzvērtīgus 
pasākumus tiem, kuri noteikti Padomes 2003. gada 3. j ūnija Direkt īvā 2003/48/EK par 
tādu ienākumu aplikšanu ar nodok ļiem, kas g ūti kā procentu maks ājumi par 
uzkrājumiem 
 
LV 13   LV Nolīgums 
starp 
Eiropas Kopienu 
un 
Andoras Firstisti, 
kas nosaka l īdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteikti Padomes 2003. gada 3. j ūnija 
Direktīvā 2003/48/EK par t ādu ienākumu aplikšanu ar nodok ļiem, kas g ūti kā procentu 
maksājumi par uzkr ājumiem  
Eiropas Kopiena 
un Andoras Firstiste, turpmāk tekstā „līgumslēdzēja puse” vai „l īgumslēdzējas puses” atkar ībā no konteksta, 
lai noteiktu l īdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteikti Padomes 2003. gada 3. j ūnija 
Direktīvā 2003/48/EK par t ādu ienākumu aplikšanu ar nodok ļiem, kuri g ūti kā procentu 
maksājumi par uzkr ājumiem, še turpm āk – "direkt īva", saska ņā ar sadarb ību, kas iev ēro katras 
līgumslēdzējas puses likum īgās intereses, un t ādā kontekst ā, kurā citas treš ās valstis l īdzīgā 
situācijā kā Andoras Firstiste ar ī piemērotu līdzvērtīgus direkt īvā minētus pasākumus, 
ir vienojuš ās par turpm āko. 
1. pants 
Mērķis 
1. Sadarbojoties Eiropas Kopienai  un Andoras Firstistei, ien ākumi no uzkr ājumiem, kas 
gūti kā procentu maks ājumi, kuri maks āti Andoras Firstist ē īpašuma benefici āriem 
fiziskām person ām, kas ir Eiropas kopienas dal ībvalsts rezidenti, saska ņā ar 
procedūrām, kas aprakst ītas šī nolīguma 3. pant ā, tiek pak ļauti tam, ka Andoras 
Firstistē reģistrētie maksājumu pārstāvji piemēro ieturējuma nodokli, iev ērojot šī 
nolīguma 7. pant ā minētos nosac ījumus. Šo ietur ējuma nodokli iekas ē, pamatojoties 
uz 9. panta noteikumiem par br īvprātīgu datu izpaušanu. Ien ākumi, kas atbilst 
iekasētajām ieturējuma summ ām saskaņā ar 7. un 9. pantu, tiek sadal īti starp Eiropas 
Kopienas dal ībvalstīm un Andoras Firstisti saska ņā ar 8. panta noteikumiem. Lai šis 
nolīgums būtu līdzvērtīgs direkt īvai, šie pas ākumi ir papildin āti ar 12. pant ā 
paskaidrotiem noteikumiem par inform ācijas apmai ņu pēc piepras ījuma un ar 13. 
pantā aprakstīto apspriešan ās procedūru un pārskatīšanu.  
 
LV 14   LV 2. L īgumslēdzējas puses veic vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu šī nolīguma 
piemērošanu. Andoras Firstiste piem ēro vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu, ka 
tās teritorij ā reģistrētie maksājumu pārstāvji veic uzdevumus, kas vajadz īgi šī 
nolīguma īstenošanai, un skaidri paredz noteikumus par proced ūrām un soda 
naudām, neatkar īgi no vietas, kur re ģistrēts parādnieks, pret kuru v ērstā parādprasība 
rada procentus. 
2. pants 
Īpašuma benefici āra definīcija 
1. Šaj ā nolīgumā „īpašuma benefici ārs” ir jebkura fiziska persona, kas sa ņem procentu 
maksājumu, vai jebkura fiziska persona, kuras lab ā tiek nodrošin āta procentu 
maksājuma veikšana, ja vien vi ņš nesniedz pier ādījumus, kas tas nav sa ņemts vai t ā 
maksājums nav nodrošin āts tieši viņa labā, tas ir, ja: 
(a) viņš darbojas k ā maksājumu pārstāvis 4. panta 1. punkta noz īmē; vai 
(b) viņš darbojas saska ņā ar uzdevumu, ko devusi juridi ska persona; saimnieciska 
vienība, kuras pe ļņai tiek uzlikti nodok ļi saskaņā ar vispārējiem noteikumiem 
par uzņēmējdarbības aplikšanu ar nodok ļiem; pārvedamu v ērtspapīru kolektīvo 
ieguldījumu uz ņēmums, kas izveidots Eiropas Kopienas dal ībvalstī vai 
Andoras Firstist ē; vai 
(c) viņš darbojas t ādas citas fiziskas personas uzdevum ā, kas ir īpašuma 
beneficiārs, un atkl āj maksājumu pārstāvim šī īpašuma benefici āra identit āti 
saskaņā ar 3. panta 1. punktu. 
2. Ja maks ājumu pārstāvim ir inform ācija, kas liek dom āt, ka fizisk ā persona, kura 
saņem procentu maks ājumu vai kuras lab ā tiek nodrošin āta procentu maks ājuma 
veikšana, var ētu nebūt īpašuma benefici ārs, tam jāveic pamatotus pas ākumus, lai 
noteiktu īpašuma benefici āra identitāti saskaņā ar 3. panta 1. punktu. Ja maks ājumu 
pārstāvis nevar noteikt īpašuma benefici āra identit āti, tas rīkojas attiec ībā pret 
attiecīgo fizisko personu k ā pret īpašuma benefici āru. 
3. pants 
Īpašuma benefici āra identitāte un dzīvesvieta  
1. Maks ājumu pārstāvis nosaka īpašuma benefici āra identit āti, ko veido vi ņa vārds, 
uzvārds un adrese saska ņā ar Andoras Firstist ē spēkā esošiem noteikumiem par 
nelikumīgi iegūtu naudas l īdzekļu legalizācijas novēršanu. 
2. Maks ājumu pārstāvis nosaka īpašuma benefici āra dzīvesvietu, pamatojoties uz 
standartiem, kas atš ķiras atkar ībā no tā, kad nosl ēgtas attiec ības starp maks ājumu 
pārstāvi un procentu sa ņēmēju. Saska ņā ar turpm āk norādītajiem nosac ījumiem 
uzskata, ka dz īvesvieta atrodas valst ī, kur ir īpašuma benefici āra pastāvīgā adrese: 
 
LV 15   LV (a) attiec ībā uz līgumattiec ībām (ja past āv līgumattiec ības), kas nosl ēgtas līdz 
2004. gada 1. janv ārim, maks ājumu pārstāvis nosaka īpašuma benefici āra 
dzīvesvietu, saska ņā ar Andoras Firstist ē spēkā esošiem noteikumiem par 
nelikumīgi iegūtu naudas l īdzekļu legalizācijas novēršanu;  
(b) attiec ībā uz līgumattiec ībām, kas nosl ēgtas 2004. gada 1. janv ārī vai vēlāk, vai 
arī attiecībā uz darījumiem, kas š ādā laikā veikti, nepast āvot līgumattiec ībām, 
maksājumu pārstāvis nosaka īpašuma benefici āra dzīvesvietu, pamatojoties uz 
adresi, kas min ēta oficiālā personu apliecinoš ā dokument ā, vai, ja 
nepieciešams, pamatojoties uz jebk ādu citu identit āti apstiprinošu dokumentu, 
ko uzrāda īpašuma benefici ārs, ievērojot šādu proced ūru: fiziskām person ām, 
kas uzrāda oficiālu personu apliecinošu dokumentu, ko izsniegusi Eiropas 
Kopienas dal ībvalsts, bet kuras pazi ņo, ka ir Eiropas Kopienas treš ās valsts 
rezidenti, dz īvesvietu nosaka, izmantojot dz īvesvietas apliec ību vai uztur ēšanās 
atļauju, ko izdevusi t ās trešās valsts kompetent ā iestāde, par kuru fizisk ā 
persona apgalvo, ka ir t ās rezidents. Ja nav uzr ādīta šāda dzīvesvietas apliec ība 
vai uztur ēšanās atļaujas dokuments, par dz īvesvietas valsti uzskata Eiropas 
Kopienas dal ībvalsti, kas izsniegusi ofici ālu personu apliecinošu dokumentu. 
4. pants 
Maksājuma pārstāvja definīcija 
Šajā nolīgumā „maksājumu pārstāvis” ir jebkurš Andoras Firstist ē reģistrēts uzņēmējs, kas 
veic procentu maks ājumus vai nodrošina, ka procenti tiek maks āti tieši īpašuma benefici āra 
labā, vai nu uz ņēmējam pašam esot par ādniekam, pret kuru ir par ādprasība, kas rada 
procentus, vai ar ī, ja parādnieks vai īpašuma benefici ārs uzdod uz ņēmējam maks āt procentus 
vai nodrošin āt, ka tie tiek maks āti. 
5. pants 
Kompetent ās iestādes definīcija 
1. Šaj ā nolīgumā līgumslēdzēju pušu „kompetent ās iestādes” ir t ās, kas nor ādītas 
I pielikum ā. 
2. Treš ās valstīs - kompetent ā iestāde divpus ēju vai daudzpus ēju nodokļu konvenciju 
vajadzībām, vai, ja t ādas nav, t āda cita iest āde, kuras kompetenc ē ir izsniegt 
uzturēšanās apliecības nodok ļu vajadzībām. 
6. pants 
Procentu maks ājuma defin īcija  
1. Šaj ā nolīgumā „procentu maks ājums” ir: 
 
LV 16   LV (a) procenti, ko iemaks ā kontā vai ar kuriem kredit ē kontu un kuri attiecas uz visa 
veida par ādprasībām neatkar īgi no tā, vai tās ir nodrošin ātas ar hipot ēku vai 
nav, vai tās dod ties ības saņemt daļu no parādnieka pe ļņas vai nē, un jo īpaši uz 
ienākumiem no valsts v ērtspapīriem un ien ākumiem no oblig ācijām vai ķīlu 
zīmēm, tostarp pr ēmijām un balv ām, kas attiecin āmas uz šādiem vērtspapīriem, 
obligācijām vai ķīlu zīmēm; kavējuma naudas maks ājumus par nov ēlotiem 
maksājumiem neuzskata par procentu maks ājumiem; 
(b) procentus, kas uzkr āti vai kapitaliz ēti, pārdodot, atmaks ājot vai izp ērkot 
a) apakšpunkt ā minētās parādprasības; 
(c) ienākumi, kas rodas no procentu maks ājumiem, ko tieši vai ar direkt īvas 
4. panta 2. punkt ā minētās saimniecisk ās vienības starpniec ību izmaks ā: 
i. kolekt īvo ieguld ījumu uz ņēmumi, kas izveidoti Eiropas Kopienas 
dalībvalstī vai Andoras Firstist ē,  
ii. saimniecisk ās vienības, kas var izmantot direkt īvas 4. panta 3. punkt ā 
minēto izvēli, un 
iii. kolekt īvo ieguld ījumu uzņēmumi, kas izveidoti ārpus 17. pant ā minētās 
teritorijas; 
(d) ienākumi, kas g ūti, pārdodot, atmaks ājot vai izp ērkot akcijas vai da ļas šādos 
turpmāk minētos uzņēmumos vai saimniecisk ās vienībās, ja tie tieši vai netieši 
ar citu t ādu kolekt īvo ieguld ījumu uzņēmumu vai saimniecisko vien ību 
starpniecību, kas nor ādīti turpmāk, iegulda vair āk nekā 40% no saviem 
aktīviem a) apakšpunkt ā minētajās parādprasībās: 
i. kolekt īvo ieguld ījumu uz ņēmumi, kas izveidoti Eiropas Kopienas 
dalībvalstī vai Andoras Firstist ē, 
ii. saimniecisk ās vienības, kas var izmantot direkt īvas 4. panta 3. punkt ā 
minēto izvēli, 
iii. kolekt īvo ieguld ījumu uzņēmumi, kas izveidoti ārpus 17. pant ā minētās 
teritorijas. 
Tomēr Andoras Firstiste var izv ēlēties iekļaut d) apakšpunkt ā minētos ienākumus 
procentu maks ājumu defin īcijā tikai tad, ja š ādi ienākumi atbilst ie ņēmumiem, kas 
tieši vai netieši g ūti no procentu maks ājumiem a) un b) apakšpunkta noz īmē. 
2. Attiec ībā uz 1. punkta c) un d) apakšpunktu - ja maks ājumu pārstāvim nav 
informācijas par to, cik liela ien ākumu daļa gūta no procentu maks ājumiem, par 
procentu maks ājumu uzskata kop ējo ienākumu summu. 
3. Attiec ībā uz 1. punkta d) apakšpunktu - ja maks ājumu pārstāvim nav inform ācijas 
par to, cik lie la procentu ālā daļa no aktīviem ieguld īta parādprasībās, akcijās vai 
daļās, kā noteikts min ētajā punktā, uzskata, ka š āda procentu ālā daļa ir lielāka nekā 
40%. Ja maks ājumu pārstāvis nevar noteikt ien ākumu summu, k ādu guvis īpašuma 
beneficiārs, uzskata, ka ien ākums atbilst ie ņēmumiem no akciju vai da ļu pārdošanas, 
atmaksājuma vai izpirkšanas. 
 
LV 17   LV 4. Attiec ībā uz 1. punkta b) un d) apakšpunktu Andoras Firstiste var izv ēlēties piepras īt 
maksājumu pārstāvjiem to teritorij ā aprēķināt vidējo procentu summu par laika 
posmu, kas nevar p ārsniegt vienu gadu, un uzskat īt šādu vidējo procentu summu par 
procentu maks ājumiem pat, ja šaj ā laika posm ā nav notikusi p ārdošana, izpirkšana 
vai atmaks ājums. 
5. Ien ākumus, kas g ūti no saimniecisko vien ībām vai uzņēmumiem, kas ir ieguld ījuši 
līdz 15% no saviem akt īviem 1. punkta a) apakšpunkt ā minētajās parādprasībās, 
neuzskata par procentu maks ājumiem 1. punkta c) un d) apakšpunkta noz īmē. 
6. 1. punkta d) apakšpunkt ā un 3. punkt ā minētā procentu ālā daļa no 2011. gada 
1. janvāra būs 25%. 
7. Procentu ālās daļas, kas min ētas 1. punkta d) apakšpunkt ā un 6. punkt ā, nosaka, 
atsaucoties uz fonda noteikumos vai attiec īgo uzņēmumu vai saimniecisko vien ību 
dibināšanas dokumentos noteikto ieguld ījumu politiku un, ja t ādu nav, atsaucoties uz 
attiecīgo uzņēmumu vai saimniecisko vien ību aktīvu faktisko sast āvu. 
7. pants 
Ieturējuma nodoklis 
1. Andoras Firstiste pirmajos tr īs gados, skaitot no š ī nolīguma piem ērošanas, iekas ē 
15%, turpm ākajos trīs gados 20%, bet p ēc tam 35% ietur ējuma nodokli, ja īpašuma 
beneficiārs ir Eiropas Kopienas dal ībvalsts rezidents,  
2. Maks ājumu pārstāvis iekasē ieturējuma nodokli š ādi: 
(a) par procentu maks ājumu, kas min ēts 6. panta 1. punkta a) apakšpunkt ā: par 
samaksāto vai kredit ēto procentu summu; 
(b) par procentu maks ājumu, kas min ēts 6. panta 1. punkta b) vai d) apakšpunkt ā: 
par to procentu vai ien ākumu summu, kas nor ādīti minētajos punktos, vai ar 
līdzvērtīgas iedarb ības nodevu, kura j āsedz saņēmējam par pilnu ie ņēmumu 
summu, kas g ūta, veicot p ārdošanu, izpirkšanu vai atmaks āšanu; 
(c) par procentu maks ājumu, kas min ēts 6. panta 1. punkta c) apakšpunkt ā: par to 
ienākumu summu, kas nor ādīti minētajā punktā; 
(d) ja Andoras Firstiste izmanto izv ēli, kas min ēta 6. panta 4. punkt ā: par 
aprēķināto vidējo procentu summu.  
3. M ērķiem, kas nor ādīti 2. punkta a) un b) apakšpunkt ā, ieturējuma nodokli piedzen 
proporcion āli par laika posmu, kur ā īpašuma benefici ārs ir bijis par ādprasības 
īpašnieks. Ja maks ājumu pārstāvis nevar noteikt īpašuma laika posmu, pamatojoties 
uz tā rīcībā esošo inform āciju, tas r īkojas attiec ībā pret īpašuma benefici āru tā, it kā 
viņš būtu bijis par ādprasības īpašnieks visu t ās pastāvēšanas laiku, ja vien vi ņš 
neuzrāda pierādījumus par ieg ūšanas dienu. 
 
LV 18   LV 4. Nodok ļi un ienākumi, kas iekas ēti ka procentu maks ājumi citādi, nekā noteikts šaj ā 
nolīgumā, tiek atvilkti no ietur ējuma nodok ļa, kas tiek apr ēķināts pēc iepriekš 
minētajiem 1.-3. punkt ā par procentu maks ājumiem. 
5. Ņemot vērā 10. panta noteikumus, ja ietur ējuma nodokli iekas ē Andoras Firstist ē 
reģistrēts maksājuma pārstāvis, tas neliedz Eiropas Kopienas dal ībvalstij, kas ir kas ir 
īpašuma benefici āra dzīvesvietas valsts, uzlikt ietur ējuma nodokli saska ņā ar savu 
tiesību aktu noteikumiem.  
Gadījumā, ja Andoras Firstist ē reģistrēts maksājuma pārstāvis iemaks ā nodokļu 
maksātāja deklarētos procentu ien ākumus Eiropas Kopienas dal ībvalsts, kura ir vi ņa 
dzīvesvietas valsts, nodok ļu iestādēs, šie procentu ien ākumi tiek pak ļauti tādai pašai 
procentu likmei, kas sa ņemti šajā dalībvalstī. 
8. pants 
Ieņēmumu sadale  
1. Andoras Firstiste patur 25% no ie ņēmumiem, kas iekas ēti kā 7. pantā minētais 
ieturējuma nodoklis un p ārskaita 75% procentus no ie ņēmumiem Eiropas Kopienas 
dalībvalstij, kas ir procentu īpašuma benefici āra dzīvesvietas valsts. 
2. Š ādus pārskaitījumus dal ībvalsts veic ar vienu oper āciju katru kalend āro gadu ne 
vēlāk kā sešu mēnešu laikā pēc kalendāra gada, kura laik ā veikti ieskait ījumi. 
Andoras Firstiste veic nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka ie ņēmumu 
sadales sist ēma darbojas pareizi. 
9. pants 
Brīvprātīga inform ācijas sniegšana 
1. Andoras Firstiste paredz proced ūru, kas ļauj īpašuma benefici āriem izvair īties no 
7. pantā minētā ieturējuma nodok ļa iekasēšanas, ja īpašuma benefici ārs uzrāda savam 
maksājumu pārstāvim apliec ību, ko kompetent ā iestāde dalībvalstī, kas ir vi ņa 
dzīvesvietas valsts, izveidojusi uz vi ņa vārda saskaņā ar 2. punktu. 
2. P ēc īpašuma benefici āra piepras ījuma kompetent ā iestāde dalībvalstī, kas ir vi ņa 
dzīvesvietas valsts nodok ļu vajadzībām, izsniedz apliec ību, kurā norāda: 
(a) īpašuma benefici āra vārdu, uzvārdu, adresi un nodok ļu vai citu identifik ācijas 
numuru, vai, ja t āda nav, īpašuma benefici āra dzimšanas laiku un vietu; 
(b) maks ājumu pārstāvja vārdu vai nosaukumu un adresi; 
(c) īpašuma benefici āra konta numuru vai, ja t āda nav - v ērtspapīra identifik āciju. 
 
LV 19   LV Šādas apliec ības derīguma termi ņš nav ilgāks par trīs gadiem. To izsniedz ikvienam 
īpašuma benefici āram, kas to pieprasa, divu m ēnešu laik ā pēc šāda piepras ījuma 
iesniegšanas. 
10. pants 
Nodokļu dubultās uzlikšanas nov ēršana  
1. Eiropas Kopienas dal ībvalsts, kas ir īpašuma benefici āra dzīvesvietas valsts nodok ļu 
vajadzībām, saskaņā ar 2. un 3. punkta noteikumiem nodrošina, ka tiek nov ērsta 
nodokļu dubultā iekasēšana, kas var notikt, piem ērojot 7. pant ā minēto ieturējuma 
nodokli. 
2. Ja procentiem, ko sa ņēmis īpašuma benefici ārs, bijis piem ērots 7. pant ā minētais 
ieturējuma nodoklis Andoras Firstist ē, tad Eiropas Kopienas dal ībvalsts, kas ir 
īpašuma benefici āra dzīvesvietas valsts nodok ļu vajadzībām, atbilstoši saviem ties ību 
aktiem pieš ķir viņam nodok ļu atlaidi, kas l īdzvērtīga ieturētā nodokļa summai. Ja š ī 
summa p ārsniedz nodok ļa summu, k āda jāmaksā saskaņā ar tās tiesību aktiem, 
dalībvalsts, kas ir dz īvesvietas valsts nodok ļu vajadz ībām, atmaks ā īpašuma 
beneficiāram ieturētā nodokļa pārsnieguma summu.  
3. Ja papildus 7. pant ā minētajam ietur ējuma nodoklim īpašuma benefici āra 
saņemtajiem procentiem bijis piem ērots jebkāda cita veida ietur ējuma nodoklis, un 
Eiropas Kopienas dal ībvalsts, kas ir dz īvesvietas valsts nodok ļu vajadzībām, piešķir 
nodokļu atlaidi par š ādu ieturējuma nodokli saska ņā a r  s a v i e m  t i e s ību aktiem vai 
konvencij ām par dubult ās nodokļu iekasēšanas nov ēršanu, šādu citu ietur ējuma 
nodokli kredit ē pirms 2. punkt ā noteiktās procedūras piemērošanas. 
4. Eiropas Kopienas dal ībvalsts, kas ir īpašuma benefici āra dzīvesvietas valsts nodok ļu 
vajadzībām, var aizst āt 2. un 3. punkt ā minēto nodok ļu atlaides meh ānismu ar 
7. pantā minētā ieturējuma nodok ļa atmaksājumu. 
11. pants 
Apgrozāmi parāda vērtspapīri 
1. S ākot no šī nolīguma piem ērošanas datuma vai br īža, kad Andoras Firstiste piem ēro 
7. pantā paredzēto ieturējuma nodokli vai Eiro pas Kopienas dal ībvalsts piem ēro 
līdzīgu ieturējuma nodokli, bet v ēlākais līdz 2010. gada 31. decembrim; viet ējās un 
starptautisk ās obligācijas un citus apgroz āmus parāda vērtspapīrus, kas pirmo reizi 
emitēti līdz 2001. gada 1. martam, vai kuru s ākotnējos emisijas prospektus l īdz šim 
datumam apstiprin ājušas kompetent ās iestādes Padomes Direkt īvas 80/390/EEK 
nozīmē vai atbild īgās iestādes Andoras Firstist ē, vai arī atbildīgās iestādes trešās 
valstīs, neuzskata par par ādprasībām 6. panta 1. punkta a) apakšpunkta noz īmē, ja 
nenotiek turpm ākas šādu apgroz āmu parāda vērtspapīru emisijas 2002. gada 1. mart ā 
vai vēlāk. 
 
LV 20   LV 2. Tom ēr, tikpat ilgi, kam ēr vismaz viena Eiropas Kopienas dal ībvalsts ar ī piemēro 
līdzīgus noteikumus, š ī nolīguma noteikumus turpina piem ērot līdz 2010. gada 
31. decembrim attiec ībā pret apgroz āmiem par āda vērtspapīriem: 
– kas ietver bruto maks ājumu un pirmstermi ņa izpirkšanas klauzulas, un 
– ja maksājumu pārstāvis, kas noteikts 4. pant ā, ir reģistrēts Andoras Firstist ē, un  
– šis maksājumu pārstāvis maks ā procentus vai nodrošina, ka procenti tiek 
maksāti kāda īpašuma benefici āra labā, kurš ir Eiropas Kopienas dal ībvalsts 
rezidents. 
Kad visas Eiropas Kopienas dal ībvalstis p ārtrauc piem ērot līdzīgus noteikumus, š ī 
nolīguma noteikumus turpina piem ērot attiec ībā pret apgroz āmiem par āda 
vērtspapīriem: 
– kas ietver bruto maks ājumu un pirmstermi ņa izpirkšanas klauzulas, un  
– ja emitenta maks ājumu pārstāvis ir reģistrēts Andoras Firstist ē, un  
– šis maksājumu pārstāvis maks ā procentus vai nodrošina, ka procenti tiek 
maksāti kāda īpašuma benefici āra labā, kurš ir Eiropas Kopienas dal ībvalsts 
rezidents. 
Ja valdība vai saist īta saimnieciska vien ība, kas darbojas k ā valsts varas iest āde vai 
kuras loma atz īta ar starptautisku l īgumu, 2002. gada 1. mart ā vai vēlāk emitē 
iepriekš min ēto apgroz āmo parāda vērtspapīru turpm āku emisiju, tad visu š ādu 
vērtspapīru emisiju, ko veido s ākotnējā emisija un jebkura turpm āka emisija, uzskata 
par parādprasību 6. panta 1. punkta a) apakšpunkta noz īmē. 
Ja iepriekš min ēto apgroz āmo parāda vērtspapīru turpm āku emisiju 2002. gada 
1. martā vai vēlāk emitē kāds cits emitents, uz kuru neattiecas iepriekš ējais teikums, 
tad šādu turpm āku emisiju uzskata par par ādprasību 6. panta 1. punkta 
a) apakšpunkta noz īmē. 
3. Š ā panta noteikumi neliedz dal ībvalstīm Eiropas Kopienas dal ībvalstīm un Andoras 
Firstistei uzlikt nodok ļus ienākumiem no 1. punkt ā minētajiem apgroz āmiem par āda 
vērtspapīriem saska ņā ar to tiesību aktiem. 
12. pants 
Informācijas apmai ņa pēc pieprasījuma  
1. Andoras Firstistes un Eiropas Kopienas dal ībvalstu kompetent ās iestādes apmain ās ar 
informāciju par ien ākumiem, kas noteikti šaj ā nolīgumā, un par p ārkāpumiem 
attiecībā uz izvair īšanos no nodok ļu maksāšanas, pamatojoties uz sa ņēmējas valsts 
likumu vai l īdzvērtīgu likump ārkāpumu. Ar „l īdzvērtīgu likump ārkāpumu” tiek 
saprasts likump ārkāpums, kas, pamatojoties uz sa ņēmējas valsts likumu, attiecas uz 
tādas pašas smaguma pak āpes pārkāpumu kā pārkāpumiem par izvair īšanos no 
nodokļu maksāšanas. 
 
LV 21   LV Kamēr tā nav ieviesusi j ēdzienu par izvair īšanos no nodok ļu maksāšanas iekš ējā 
likumdošan ā, Andoras Firstiste, ja t ā ir saņēmējas valsts, s āk piemērot pārkāpumus 
par izvair īšanos no nodok ļu maksāšanas, iepriekšmin ētie pārkāpumi par kr āpšanu, 
nekaitējot saņēmējas valsts Valsts kasei attiec ībā par patrimon ālajiem procentiem, 
pamatojoties uz Andoras Fi rstistes likumu par kr āpšanas pārkāpumiem.  
Atbildot uz pien ācīgi pamatotu pras ību, saņēmējas valsts sniedz inform āciju, kas 
attiecas uz šaj ā nolīgumā iepriekš min ētiem jautājumiem vai j ūtīgiem, ne krimin ālām 
vai krimin ālām izmeklēšanas jaut ājumiem sa ņēmējas valstī. 
2. Lai noteiktu, vai inform āciju kā atbildi var sniegt p ēc pieprasījuma, saņēmējas valsts 
izmanto noteikumus par piem ērojamām normām, pamatojoties uz sa ņēmējas valsts 
likumu, kas pieprasa izma ntot noteikumus par piem ērojamām normām, pamatojoties 
uz saņēmējas valsts likumu. 
3. Sa ņēmējas valsts sniedz inform āciju, ja tai ir pamatotas aizdomas attiec ībā uz rīcību 
par izvair īšanos no nodok ļu maksāšanas vai l īdzvērtīgu likump ārkāpumu. Ja 
saņēmējas valsts ir Andoras Firstiste, t ās nodokļu iestādēm jāizsaka pras ība divu 
mēnešu laik ā, ņemot vērā nosacījumus, kas min ēti šajā nolīgumā par valsts 
interesēm.  
4. Sa ņēmējas valsts intereses attiec ībā uz turēšanu aizdom ās par tādu pārkāpumu var 
tikt balstītas uz: 
(a) apstiprin ātiem un neapstiprin ātiem dokumentiem, kas ietver, cita starp ā, 
grāmatvedības grāmatas vai dokumentus vai dokumentus, kas attiecas 
rēķiniem; 
(b) nodok ļu maksātāju liecības; 
(c) inform āciju, ko sniedzis zi ņotājs vai cita treš ā persona, kas darbojas 
neatkarīgi, vai kas, cita starp ā, šķiet uzticama, vai  
(d) detaliz ēti netieši pierad ījumi. 
5. Visa inform ācija, kas sniegta š ādā veidā, jāuzskata par konfidenci ālu un tā nevar tikt 
atklāta līgumslēdzēja puses person ām vai kompetent ām iestādēm, kuriem ir 
pienākums zin āt par 1. pant ā minētiem nodok ļu uzlikšanu procentu maks ājumiem, 
kas ir vai nu par 7. un 8. panta paredz ēto ieturējuma nodokli un ien ākumiem, kas tam 
pienākas, vai par br īvprātīgu inform ācijas sniegšanu, kas paredz ēta 9. pant ā. Šīs 
personas vai iest ādes var atsaukties uz inform āciju, kas sa ņemta atklātās tiesas sēdēs 
vai spriedumos par nodok ļu iekasēšanu. 
Informācija var tikt nodota k ādai citai personai vai iest ādei tikai ar iepriekš ēju 
rakstisku piekrišanu no kompetentas iest ādes vai personas, kas sniedz šo inform āciju.  
6. Andoras Firstiste akcept ē sākt divpusējas sarunas ar katru no dal ībvalstīm, kas vēlas 
noteikt individu ālas kategorijas gad ījumā, ja past āv atbilst ība "līdzvērtīga 
likumpārkāpuma" krit ērijam, pamatojoties uz š īs valsts piem ērotu proced ūru. 
 
LV 22   LV 13. pants 
Apspriešan ās un pārskatīšana 
1. L īgumslēdzējas puses savstarp ēji apspriežas vismaz ik pa tr īs gadiem vai p ēc vienas 
vai otras puses piepras ījuma, lai p ārbaudītu, un ja t ās uzskata par vajadz īgu – lai 
uzlabotu, nol īguma tehnisku darb ību, kā arī, lai novērtētu tā starptautisko att īstību. 
Apspriešan ās notiks m ēnesi pēc pieprasījuma vai steidzam ības gadījumā pēc iespējas 
ātrāk. Pamatojoties uz š ādu novērtējumu, līgumslēdzējas puses var savstarp ēji 
apspriesties, lai p ārbaudītu, vai ir vajadz īgs veikt groz ījumus nol īgumā attiecībā uz 
starptautisko att īstību. 
2. Tikl īdz puses ir ieguvušas pietiekamu pieredzi, lai piln ībā ieviestu nol īguma 7. panta 
1. punkta noteikumus, l īgumslēdzējas puses savstarp ēji apspriežas, lai p ārbaudītu, vai 
ir vajadzīgs veikt groz ījumus nol īgumā attiecībā uz starptautisko att īstību.  
3. Iepriekš min ētās apspriešan ās laikā līgumslēdzējas puses seko inform ācijai par 
iespējamo attīstību, kas var ētu ietekm ēt šī nolīguma darb ību. Tās ietver ar ī attiecīgu 
saskaņošanu starp l īgumslēdzējām pusēm un trešaj ām valstīm. 
4. Ja starp Andoras Firstistes kompetentaj ām iestādēm un vienu vai vair ākām 
dalībvalstu kompetent ām iestādēm rodas nesaska ņas, saska ņā ar šī nolīguma 
5. pantu, kas attiecas uz t ā interpretāciju un piem ērošanu, šīm iestādēm nesaska ņas 
jāatrisina vienošan ās ceļā. Tās nekavējoties inform ē Eiropas Komisiju, k ā ari citu 
Eiropas Kopienas dal ībvalstu kompetent ās iestādes par apspriešan ās iznākumu. 
Attiecībā uz interpret āciju, Eiropas Komisija var apspriesties p ēc jebkuras 
kompetent ās iestādes lūguma.  
14. pants 
Piemērošana  
1. Š ī nolīguma piem ērošanu nosaka pie ņemšana un ieviešana no dal ībvalstīm atkarīgo 
vai asoci ēto teritoriju puses, kas noteiktas 19. un 20. j ūnija Padomes zi ņojumā 
(Ekonomikas un finanšu lietas), kas izstr ādāts Eiropas Padomes san āksmē 
Santamarija da Feir ā (Portugāle); kā arī no Amerikas Savienoto Valstu, Monako, 
Lihtenšteinas, Šveices un Sanmar īno puses, nosakot l īdzvērtīgus vai identiskus 
pasākumus tiem, kuri noteikti direkt īvā vai šajā nolīgumā, un paredzot t ādus pašus 
ieviešanas datumus. 
2. P ēc kopējas vienošan ās vismaz sešus m ēnešus pirms 6. punkt ā paredzētā datuma 
līgumslēdzējas puses nosaka, vai ir izpild īti 1. punkta paredz ētie nosac ījumi, kas 
attiecas uz attiec īgo pasākumu spēkā stāšanās datumiem treš ās valstīs un attiec īgajās 
atkarīgajās vai asoci ētajās teritorij ās. Ja līgumslēdzējas puses nenolemj, ka 
nosacījumi ir izpild īti, tās vienojas par jaunu datumu 6. punkt ā. 
3. Neskarot šos institucion ālos pasākumus, Andoras Firstiste ievieš šo nol īgumu 
6. punktā paredzētajā datumā un dara to zin āmu Eiropas Kopienai. 
 
LV 23   LV 4. Nol īguma vai atseviš ķu tā daļu piemērošanu līgumslēdzēja puse var aptur ēt, par to 
nekavējoties brīdinot citas l īgumslēdzējas puses, ja direkt īva vai tās attiecīgā daļa 
saskaņā ar Eiropas Kopienas ties ību aktiem īslaicīgi vai past āvīgi netiek piem ērota, 
vai ja Eiropas Kopienas dal ībvalsts pārtrauc piem ērot īstenošanas pas ākumus.  
5. Katra l īgumslēdzēja puse tāpat var aptur ēt šī nolīguma piem ērošanu, br īdinot citas 
līgumslēdzējas puses, ja k āda no piec ām trešajām valstīm, kas uzskait ītas turpm āk 
(Amerikas Savienot ās Valstis, Monako, Lihtenšt eina, Šveice un Sanmar īno), vai 
kāda no iepriekš 1. punkt ā minētajām Eiropas Savien ības dalībvalstu atkar īgām vai 
asociētam teritorij ām, pārtrauc piem ērot līdzvērtīgus vai identiskus pas ākumus tiem, 
kuri ir noteikti direkt īvā. Piemērošanas p ārtraukšana notiek ne ātrāk kā divus 
mēnešus pēc brīdinājuma. Nol īguma piem ērošana ats ākas tiklīdz kā pasākumi tiek 
atjaunoti. 
6. L īgumslēdzējas puses l īdz 2005. gada 1. j ūlijam pieņem nepieciešamos normat īvos 
un administrat īvos aktus, kas apstiprin āti šajā nolīgumā. 
15. pants 
Parakstīšana, stāšanās spēkā un oficiāls paziņojums  
1. Šis nol īgums paredz, ka l īgumslēdzējas puses to ratific ē vai apstiprina saska ņā ar 
savām iekšējām proced ūrām. Līgumslēdzējas puses savstarp ēji brīdina, pazi ņo viena 
otrai par šo proced ūru izpildīšanu. Nol īgums stājas spēkā otrā mēneša pirmaj ā dienā 
pēc pēdējās paziņošanas. 
2. Katra l īgumslēdzēja puse var lauzt šo nol īgumu, par to inform ējot otru līgumslēdzēja 
pusi. Šajā gadījumā, nolīgums vairs nav sp ēkā 12 mēnešus pēc paziņošanas.  
16. pants 
Prasības un nobeiguma noteikumi  
1. Š ī nolīguma laušana vai piln īga vai da ļēja apturēšana neietekm ē fizisku personu 
iesniegtās prasības.  
2. Š ādā gadījumā Andoras Firstiste nosaka beidzamo atskait ījumu pirms beidzas š ī 
nolīguma piem ērošana un veic beidzamo maks ājumu Eiropas Kopienas dal ībvalstīm. 
17. pants 
Teritoriālā darbības joma  
Šo nolīgumu piem ēro teritorij ās, kur tiek piem ērots Eiropas Kopienas dibin āšanas līgums un 
ievērojot nosac ījumus, kas paredz ēti minētajā līgumā, no vienas puses, un Andoras Firstistes 
teritorijā, no otras puses. 
 
LV 24   LV 18. pants 
Pielikumi  
1. Divi pielikumi ir š ī nolīguma neat ņemamas sast āvdaļas.  
2. I pielikum ā esošo kompetento iest āžu sarakstu var main īt, ja Andoras Firstiste 
vienkārši inform ē otru līgumslēdzēja pusi par min ētajā pielikuma a) punkt ā 
minētajām iestādēm vai Eiropas Kopiena par iest ādēm, kas min ētas citos punktos.  
II pielikum ā esošais asimil ēto saimniecisko vien ību saraksts var tikt main īts pēc 
kopējas vienošan ās. 
19. pants 
Valodas 
1. Šis nol īgums sast ādīts divos eksempl āros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu 
itāliešu, katal āņu, portug āļu, somu, sp āņu, vācu un zviedru valod ā; visi teksti ir 
vienlīdz autentiski. 
2. Čehu, igau ņu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, po ļu, slovāku, slovēņu un ung āru 
valodas nol īguma versiju īstenumu apliecin ās līgumslēdzējas puses, veicot v ēstuļu 
apmaiņu. Šo versiju teksti b ūs vienlīdz autentiski, t āpat kā iepriekšējā daļā minēto 
valodu versijas.  
TO APLIECINOT, attiec īgi pilnvarot ās personas ir parakst ījušas šo nol īgumu. 
Izstrādāts [vieta] , [datums] 
 
LV 25   LV I PIELIKUMS  
Līgumslēdzēju pušu kompetento iest āžu saraksts  
Šajā nolīgumā kompetent ās iestādes ir: 
a) Andoras Firstistei : El o la Minist re de Finances va i pilnvarotais p ārstāvis un El o la 
Ministre de Justicia i d’Interior vai pilnvarotais p ārstāvis,  
b) Austrijas Republikai: Der Bundesminis ter für Finanzen va i pilnvarotais p ārstāvis, 
c) Be ļģijas Karalistei: De Minister van Fina nciën/Le Ministre des Finances vai 
pilnvarotais p ārstāvis, 
d) Čehijas Republikai: Ministr financí vai pilnvarotais p ārstāvis, 
e) D ānijas Karalistei: Skatteministeren vai pilnvarotais p ārstāvis, 
f) Francijas Republikai: Le Ministre chargé du budget vai pilnvarotais p ārstāvis, 
g) Grie ķijas Republikai: Ο Υπουργός  Οικονο µίας και Οικονο µικών  vai pilnvarotais 
pārstāvis, 
h) Igaunijas Republikai: Rahandus minister vai pilnvarotais p ārstāvis, 
i) It ālijas Republikai: Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali vai pilnvarotais 
pārstāvis, 
j) Īrijai: The Revenue Commissioners vai pilnvarotais p ārstāvis, 
k) Kipras Republikai: Υπουργός  Οικονο µικών  vai pilnvarotais p ārstāvis, 
l) Latvijas Republikai: Finanš u ministrs vai pilnvarotais p ārstāvis, 
m) Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienotai Karalis tei un Eiropas teritorij ām, ar kur ām 
Lielbritānija uztur ārējas attiec ības: the Commissioners of Inland Revenue vai 
licencēts pārstāvis, kā arī Gibraltāra kompetenta iest āde, kuru Lielbrit ānija noteikusi, 
pamatojoties uz groz ījumiem par Gibralt āra kompetentam iest ādēm, kas izstr ādāti, 
ņemot vērā ES un EK noteikumus un ar to saist īto Līgumu, kas st ājies spēkā 
2000. gada 19. apr īlī ES dalībvalstīs un instit ūcijās, kas attiecas uz šo nol īgumu un 
kura kopiju Andoras Firstist ē apstiprin ās Eiropas Savien ības Padomes 
ģenerālsekretārs, 
n) Lietuvas Republikai: Finans ų ministras vai pilnvarotais p ārstāvis, 
o) Luksemburgas Lielhercogistei: Le Mini stre des Finances vai pilnvarotais p ārstāvis; 
tomēr, lai piem ērotu 12. pantu, kompetenta iest āde ir Luksemburgas Valsts 
Ģenerālprokuratūra. 
p) Maltas Republikai: Il-Ministru responsabbli g ħall-Finanzi vai pilnvarotais p ārstāvis, 
q) N īderlandes Karalistei: De Minister van Financiën vai pilnvarotais p ārstāvis, 
 
LV 26   LV r) Polijas Republikai: Minister Finansów vai pilnvarotais p ārstāvis, 
s) Portug āles Republikai: O Ministro das Finanças vai pilnvarotais p ārstāvis, 
t) Slov ākijas Republikai: Minister fi nancií vai pilnvarotais p ārstāvis, 
u) Slov ēnijas Republikai: Minister za fi nancií vai pilnvarotais p ārstāvis, 
v) Somijas Republikai: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet vai pilnvarotais 
pārstāvis, 
w) Sp ānijas Karalistei: El Mini stro de Economía y Hacienda vai pilnvarotais p ārstāvis, 
x) Ung ārijas Republikai: A pénzügyminis zter vai pilnvarotais p ārstāvis, 
y) V ācijas Federat īvai Republikai: Der Bundesminister der Finanzen vai pilnvarotais 
pārstāvis, 
z) Zviedrijas Karalistei: Finansdepartementet vai pilnvarotais p ārstāvis, 
 
LV 27   LV II PIELIKUMS  
Saistīto saimniecisko vien ību saraksts  
Šādas turpm āk norādītas saimnieciskas vien ības šī nolīguma 11. panta vajadz ībām tiks 
uzskatītas par "saist ītām saimniecisk ām vienībām, kas darbojas k ā valsts varas iest ādes vai 
kuru loma ir atz īta ar starptautisku l īgumu": 
SAIMNIECISK ĀS VIENĪBAS EIROPAS SAVIENĪBĀ : 
Beļģija  
– Flandrija (Vlaams Gewest) 
– Valonija  
– Briseles apgabals (Brussels Gewest) 
– Francūžu kopiena  
– Flāmu kopiena (Vlaamse Gemeenschap) 
– Vāciski runājošo kopiena (Deutschsprachige Gemeinschaft) 
Spānija 
– Xunta de Galicia (Galisijas re ģiona izpildu instit ūcija) 
– Junta de Andalucía (Andal ūzijas reģiona izpildu instit ūcija) 
– Junta de Extremadura (Estremad ūras reģiona izpildu instit ūcija) 
– Junta de Castilla- La Mancha (Kast īlijas-Laman čas reģiona izpildu instit ūcija) 
– Junta de Castilla- León (Kast īlijas un Leonas re ģiona izpildu instit ūcija) 
– Gobierno Foral de Navarra (Navarras re ģiona pašvald ība) 
– Govern de les Illes Balears (Bale āru salu reģiona pašvald ība) 
– Generalitat de Catalunya (Katalonijas autonom ā novada pašvald ība) 
– Generalitat de Valencia (Valensijas autonom ā reģiona pašvald ība) 
– Diputación General de Aragón (Aragonas re ģiona padome) 
– Gobierno de las Is las Canarias (Kan āriju salu pašvald ība) 
– Gobierno de Murcia (Mursijas pašvald ība) 
– Gobierno de Madrid (Madrides re ģiona pašvald ība) 
 
LV 28   LV – Gobierno de la Comunidad Autónoma del País Vasco/Euzkadi (Basku zemes 
autonomās kopienas vald ība) 
– Diputación Foral de Guipúzcoa (Gipuskojas re ģiona padome) 
– Diputación Foral de Vizcaya/Bizkaia (Višajas re ģiona padome) 
– Diputación Foral de Alava (Alavas re ģiona padome) 
– Ayuntamiento de Madrid (Madrides pils ētas dome) 
– Ayuntamiento de Barcelona (Barselonas pils ētas dome) 
– Cabildo Insular de Gran Canaria (Grankan ārijas sales padome) 
– Cabildo Insular de Tenerife (Tenerifes salas padome)  
– Instituto de Crédito Oficial (Valsts kred ītiestāde) 
– Instituto Catalán de Finanzas  (Katalonijas Finanšu instit ūcija) 
– Instituto Valenciano de Finan zas (Valensijas Finanšu instit ūcija) 
Grieķija 
– Оργανισ µός Тηλεπικοινωνιών  Ελλάδος  (Nacional ā telekomunik āciju organiz ācija) 
– Оργανισ µός Σιδηροδρό µων Ελλάδος  (Nacionālā dzelzceļa organizācija) 
– ∆ηµόσια Επιχείρηση  Ηλεκτρισ µού (Valsts elektr ības sabiedr ība) 
Francija 
– La Caisse d'amortissement de la dette sociale (CADES) (Soci ālo parādu izpirkšanas 
fonds) 
– L'Agence française de développement (AFD) (Francijas Att īstības aģentūra) 
– Réseau Ferré de France (RFF) (Francijas Dzelzce ļu tīkls) 
– Caisse Nationale des Autor outes (CNA) (Valsts Autoce ļu fonds) 
– Assistance publique Hôp itaux de Paris (APHP) (Par īzes Valsts slimn īcu atbalsts) 
– Charbonnages de France (CDF) (Francijas Akme ņogļu valde) 
– Entreprise minière et chimique (EMC) (Kalnr ūpniecības un ķīmijas sabiedr ība). 
Itālija 
– Reģioni 
– Provinces 
 
LV 29   LV – Muncipalit ātes  
– Cassa Depositi e Prestiti (Noguld ījumu un aizdevumu fonds) 
Latvija 
– Pašvaldības (pašvald ības) 
Polija 
– gminy (municipalit ātes) 
– powiaty (rajoni) 
– województwa (provinces) 
– związki gmin (kom ūnu asociācijas) 
– związki powiatów (rajonu asoci ācijas) 
– związki województw (provin ču asociācijas) 
– miasto sto łeczne Warszawa (galvaspils ēta Varšava) 
– Agencja Restrukturyzacji i Modern izacji Rolnictwa (Lauksaimniec ības 
pārstrukturiz ācijas un moderniz ācijas aģentūra) 
– Agencja Nieruchomo ści Rolnych (Lauksaimniec ības īpašumu a ģentūra) 
Portugāle 
– Região Autónoma da Madeira (M adeiras autonomais apgabals) 
– Região Autónoma dos Açores (Azo ru salu autonomais apgabals) 
– Municipalit ātes 
Slovākija 
– mestá a obce (municipalit ātes) 
– Železnice Slovenskej republiky (Slov ākijas Dzelzce ļa sabiedrība) 
– Štátny fond cestného hos podárstva (Valsts Autoce ļu fonds) 
– Slovenské elektrárne (Slov ākijas Elektrostacijas)  
– Vodohospodárska výstavba (Racion ālas ūdens izmantošanas sabiedr ība) 
STARPTAUTISK ĀS SAIMNIECISK ĀS VIENĪBAS: 
– Eiropas Rekonstrukcijas un att īstības banka 
 
LV 30   LV – Eiropas Invest īciju banka 
– Āzijas Attīstības banka  
– Āfrikas Att īstības banka  
– Pasaules Banka/SRAB/SVF  
– Starptautisk ā Finanšu sabiedr ība  
– Amerikas Att īstības banka  
– Eiropas Padomes Soci ālās attīstības fonds  
– Eiropas Atomener ģijas kopiena  
– Eiropas Kopiena  
– Andu Att īstības sabiedr ība 
– Eurofima 
– Eiropas Og ļu un tērauda kopiena  
– Ziemeļvalstu Invest īciju banka 
– Karību jūras baseina valstu att īstības banka  
Noteikumi, kas ietverti 11. pant ā, neskar starptautisk ās saistības, kādas līgumslēdzējas puses 
var būt noslēgušas attiec ībā uz iepriekšmin ētajām starptautiskaj ām saimnieciskaj ām vienībām. 
SAIMNIECISK ĀS VIENĪBAS TREŠ ĀS VALST ĪS: 
Saimniecisk ās vienības, kas atbilst š ādiem kritērijiem. 
1. Saimniecisku vien ību nepārprotami uzskata par valsts iest ādi saskaņā ar valsts 
kritērijiem. 
2. Š āda valsts iest āde ir ārpustirgus ražot ājs, kas pārvalda un finans ē darbību grupu un 
galvenokārt ražo ārpustirgus preces un sniedz ārpustirgus pakalpojumus, kuri 
paredzēti sabiedrības labā un kurus efekt īvi kontrol ē valsts. 
3. Š āda valsts iest āde ir liels un regul ārs parāda instrumentu emitents. 
4. Attiec īgā valsts var garant ēt, ka šāda valsts iest āde neizmantos pirmstermi ņa 
izpirkšanu bruto maks ājumu klauzulu gad ījumā