Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejai un Reģionu Komitejai par interaktīvo ciparu televīzijas pakalpojumu sadarbspējas pārskatīšanu saskaņā 2004. gada 30. jūlija paziņojumu KOM(2004) 541 /* COM/2006/0037 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 02.02.2006 COM(2006) 37 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par interaktīvo ciparu televīzijas pakalpojumu sadarbspējas pārskatīšanu saskaņā 2004. gada 30. jūlija paziņojumu KOM(2004) 541 KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par interaktīvo ciparu televīzijas pakalpojumu sadarbspējas pārskatīšanu saskaņā 2004. gada 30. jūlija paziņojumu KOM(2004) 541 KOPSAVILKUMS Komisija 2004. gada jūlijā publicēja paziņojumu par savu nostāju attiecībā uz interaktīvo ciparu televīzijas pakalpojumu savstarpēju savietojamību [sadarbspēju] atbilstīgi 18. panta 3. punktam Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva). Minētajā paziņojumā Komisija secināja, ka nav pamatojuma, lai varētu ieviest obligātus interaktīvās televīzijas standartus, un norādīja, ka pārskatīs šo jautājumu 2005. gadā. Komisija arī ierosināja izveidot darba grupu, lai noteiktu darbības, kas varētu uzlabot Multimedia Home Platform ( MHP ) standarta tirgus izredzes. Šis pārskats tapis uz minēto agrāko novērtējumu pamata, un tajā ir ņemtas vērā norises tirgū no 2004. gada jūlija. Pēdējo 18 mēnešu laikā MHP īstenošanas grupā Komisija ir aktīvi uzturējusi dialogu ar ieinteresētajām pusēm gan valsts, gan privātajā sektorā par ciparu TV sadarbspēju. Šai grupai iesniedza ziņojumus par situāciju desmit dalībvalstīs, un tā kalpoja par forumu ideju un labākās pieredzes apmaiņai. Norises tirgū jo īpaši Itālijā liecināja, ka sadarbspēju var sasniegt, ja ieinteresētās personas darbojas kopā ar kopīgu mērķi īstenot tādu tehnisko standartu kā MHP , tomēr ar to nepietiek, lai nodrošinātu ciparu televīzijas interaktīvo pakalpojumu izveidošanu un izaugsmi; vajadzīga uzņēmumu un tehnikas attīstība. Tagad Komisijas prioritāte ir strādāt kopā ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu sekmīgu pāreju uz ciparu TV, kas ir priekšnoteikums ciparu interaktīvajiem pakalpojumiem, un atbalstīt atvērtus standartus un turpmāku sadarbību attiecībā uz sadarbspēju, un labākās pieredzes apmaiņu starp dalībvalstīm un ieinteresētajām personām. Komisija cenšas panākt, lai Eiropas pilsoņiem būtu pieejama ciparu televīzija, tostarp augošais ciparu televīzijas interaktīvo pakalpojumu klāsts, kas pieejami, izmantojot pārraides platformas, kuru skaits aizvien palielinās. Tā uzskata, ka pašlaik tirgus pieprasījumu vislabāk var apmierināt, paļaujoties arī turpmāk uz brīvprātīgām standartizācijas iniciatīvām, ko vada pati nozare. 1. PAMATOJUMS Komisija 2005. gada maijā publicēja paziņojumu par pārejas paātrināšanu no analogās uz ciparu apraidi[1], izvirzot priekšlikumu par 2012. gadu kā termiņu dalībvalstīm pārejai uz ciparu televīziju un analogās TV apraides izbeigšanai. Viena no ciparu TV priekšrocībām ir spēja nodrošināt pilnībā interaktīvas lietojumprogrammas, ja skatītāji var sazināties ar raidsabiedrību, izmantojot atpakaļkanālu. Interaktīviem lietojumiem uztvērējā vajadzīgs programsteks, kuru sauc par lietojumprogrammu jeb API saskarni. Komisija 2004. gada 30. jūlijā publicēja Paziņojumu par interaktīvo ciparu televīzijas pakalpojumu sadarbspēju[2]. Paziņojumā bija izklāstīta Komisijas nostāja attiecībā uz interaktīvo ciparu televīzijas pakalpojumu sadarbspēju atbilstīgi pamatdirektīvas[3] 18. panta 3. punktam. Saskaņā ar šo pantu Komisija var rīkoties, lai padarītu dažu standartu ieviešanu obligātu, ja interaktīvās ciparu televīzijas savstarpēja savietojamība [sadarbspēja] nav atbilstīgi sasniegta. Paziņojumā secināts, ka nav pamatojuma, kas liktu ieviest saistošus API standartus, bet šis jautājums jāpārskata 2005. gadā. Pagaidām tika ierosinātas veicināšanas darbības un ar tam saistītās darbības, lai sekmētu interaktīvo ciparu pakalpojumu izvēršanu, izmantojot MHP standartu, kas tolaik bija vienīgais atvērtais lietojumprogrammu saskarnes standarts, kuru pieņēmušas ES standartizācijas struktūras. Viena no šādām darbībām bija arī darba grupas izveide dalībvalstī, lai ieviestu MHP , apstiprinājums, ka dalībvalstis spēj piedāvāt patērētājiem subsīdijas interaktīvās televīzijas uztveršanas iekārtām atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem un patentētu tehnoloģiju piekļuves kontrolei. Analīze, kas ir šā paziņojuma pamatā, apkopota Paplašinātajā ietekmes novērtējumā ( EIA ) SEK(2004) 1028. Minētajā analīzē norādīts, ka, lai gan viena vai vairāku obligāto standartu noteikšana Eiropas līmenī dažādiem interaktīvās TV vērtību ķēdes dalībniekiem varētu piedāvāt juridisku noteiktību un dot iespēju izdarīt Eiropas līmeņa apjomradītus ietaupījumus, tam būtu negatīva saimnieciska ietekme attiecībā uz patērētāju veco aparatūru un tas varētu kavēt jauninājumus un radīt šķēršļus iekļūšanai tirgū. Šajā paziņojumā novērtēta interaktīvās ciparu televīzijas attīstība kopš 2004. gada jūlija. 2. SITUāCIJAS NOVēRTēJUMS PāREJAS POSMā 2004. GADA JūLIJā — 2005. GADA DECEMBRī 2.1. Telekomunikāciju padomes secinājumi Transporta, telekomunikāciju un enerģētikas padome 2004. gada 9. decembrī pieņēma Padomes secinājumus, koros atbalstīja Komisijas paziņojumu un tās ieteiktos veicināšanas pasākumus, kā arī Komisijas nodomu 2005. gada otrajā pusē pārskatīt situāciju attiecībā uz interaktīvo ciparu televīzijas pakalpojumu sadarbspēju. Turklāt Padome uzaicināja Komisiju noteikt veicamās darbības attiecībā uz standartiem, kas nav MHP standarts, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī atbilstīgi pamatdirektīvas 17. panta 1. punktam, lai veicinātu interaktīvās ciparu televīzijas attīstību. 2.2. MHP ieviešanas grupa Saskaņā ar 2004. gada paziņojumu izveidotās MHP ieviešanas grupas pirmā sanāksme notika 2004. gada novembrī Briselē. Grupas mērķis bija apmainīties ar informāciju, ziņot par labāko praksi un atvieglot kontaktus starp interaktīvās televīzijas jomā iesaistītajiem dalībniekiem. Šā pasākuma mērķis bija palīdzēt MHP iegūt kritisko masu un panākt apjomradītus ietaupījumus, pārvarot sadrumstalotības problēmu, ar ko nākas saskarties attiecībā uz pārraidēm. Ņemot vērā Padomes secinājumus, darba grupa pievērsās jautājumiem, kas saistīti ar ciparu televīziju kopumā, tostarp tādu standartu izmantošanai, kas nav MHP . No 2004. gada novembra līdz 2005. gada septembrim grupai bija piecas sanāksmes. Grupas dalībnieki bija arī ministriju un regulatoru, raidorganizāciju, tīklu operatoru, ražotāju, nozares asociāciju un pētniecības projektu pārstāvji. Kopā ar citām nozares prezentācijām tika sniegta situācijas analīze desmit valstīs (Itālijā, Somijā, Zviedrijā, Norvēģijā, Dānijā, Ungārijā, Nīderlandē, Spānijā, Vācijā un Beļģijā), uzskatāmi parādot, ka Eiropas raidorganizācijām šīs diskusijas ir svarīgas. MHP īstenošanas grupas darbs uzskatāmi parādīja tāda foruma vērtību, kas paredzēts ideju apmaiņas starp ieinteresētajām personām tādā komplicētā jomā kā ciparu TV interaktīvo pakalpojumu sadarbspēja. 2.3. Ciparu televīzijas attīstība Pāreja no analogās televīzijas uz ciparu televīziju ir priekšnoteikums ciparu televīzijas interaktīvo pakalpojumu ieviešanai. Zemes ciparu TV Eiropā pārcieta vairākus nesekmīgus startus, tomēr kļuvuši zināmi ilgtspējīgas uzņēmējdarbības modeļi, un pāriešana kļūst ātrāka. 1. tabulā redzams ciparu televīzijas stāvoklis ES 2005. gada beigās. Ciparu TV | Abonenti (tūkstošos) | izplatība% | |Kabeļu |Satelītu |Zemes | DSL | Kopā | | |Austrija |60 |228 |0 |0 |288 | 8,8% | | Beļģija |146 |0 |10 |3 |159 | 3,7% | | Kipra |0 |12 |0 |4 |16 | 6,5% | | Čehija |0 |90 |0 |0 |90 | 2,2% | | Dānija |140 |337 |0 |0 |477 | 19,2% | | Igaunija |0 |8 |1 |0 |9 | 1,5% | | Somija |129 |48 |516 |0 |693 | 28,6% | | Francija |1022 |4402 |490 |750 |6664 | 25,3% | | Vācija |2038 |2440 |2200 |0 |6678 | 17,1% | | Grieķija |0 |218 |0 |0 |218 | 5,6% | | Ungārija |0 |150 |4 |0 |154 | 3,9% | | Īrija |170 |363 |0 |0 |533 | 38,1% | | Itālija |0 |3318 |2500 |221 |6039 | 26,9% | | Latvija |10 |8 |0 |0 |18 | 2,0% | | Lietuva |0 |8 |0 |0 |8 | 0,6% | | Luksemburga |1 |0 |0 |0 |1 | 0,6% | | Malta |2 |0 |0 |0 |2 | 1,5% | | Nīderlande |190 |555 |128 |0 |873 | 12,4% | | Polija |45 |1230 |0 |0 |1275 | 9,3% | | Portugāle |380 |389 |0 |0 |769 | 15,1% | | Slovākija |0 |15 |0 |0 |15 | 0,8% | | Slovēnija |2 |0 |0 |5 |7 | 1,0% | | Spānija |665 |1776 |0 |57 |2498 | 17,3% | | Zviedrija |230 |608 |450 |12 |1300 | 28,9% | | AK |2600 |7913 |5178 |26 |15713 | 63,5% | | KOPĀES 25 |7826 |24116 |11477 |982 |44497 | 23,7% | | Avots: Dataxis 2.4. MHP – norises tirgū Pieprasījums pēc interaktīvās TV lietojumprogrammām izrādījies mazāks, nekā daudzi pirms dažiem gadiem prognozēja, un interaktīvās televīzijas komerciālie panākumi joprojām ir mazi. Visveiksmīgākie lietojumi ir bijuši viktorīnu, sporta, azartspēļu un realitātes šovu jomā; valdībām vēl jāatrod iespējas veiksmīgi izmantot šo tehnoloģiju kā saziņas līdzekli ar pilsoņiem. Ārējās interaktīvās televizora iekārtas, kas paredzētas MHP standartam, visplašāk ir izmantotas Itālijā. Veiksmīga MHP ieviešana Itālijā ir cieši saistīta ar patērētāju subsidēšanas shēmu, ko piemēro šajā valstī; iestādes ir subsidējušas interaktivitāti nodrošinoša dekodera un atpakaļkanāla pirkšanu. Subsīdija palīdzēja izlīdzināt cenu starpību starp MHP ražojumiem un lētākiem ražojumiem, kas nenodrošina interaktivitāti, un tādejādi interaktīvo dekoderu tirgū dominēja MHP . Palielinātā pieprasījuma un konkurētspējīgu piegāžu dēļ MHP ražojumu cenas Itālijā ir ievērojami kritušās. Pieprasījums ļāva MHP aprīkojumam iegūt kritisko masu, kas panāca apjomradītus ietaupījumus un ievērojamu cenu pazemināšanu. Pietiekami liela aprīkojuma bāze ir priekšnoteikums veiksmīgai interaktīvo pakalpojumu sniegšanas sākšanai. Itālijā ir vairāk nekā 2 miljoni MHP dekoderu, tomēr interaktīvie pakalpojumi attīstās lēni. Viena no grūtībām ir tāda, ka patērētāji, kam ir interaktīvais dekoders, vilcinās pievienot atpakaļkanālu telefona līnijai un to izmantot bieži vien ļoti ikdienišķa iemesla dēļ, jo televizors mājā vienmēr neatrodas tuvu telefona pieslēgšanas vietai[4]. Turklāt Itālijas iedzīvotājus, kam ir MHP dekoders, apkalpo, izmantojot zemes platformu; šādas paralēlas (analogās un ciparu) raidīšanas laikā ir ļoti izteikta frekvenču diapazona nepietiekamība, kas kavē interaktīvo pakalpojumu izmantošanu, jo arī šādiem pakalpojumiem vajadzīgs frekvenču diapazons. Tomēr Itālijas iestādes plāno izveidot interaktīvo televīziju kā galveno platformu sabiedriskiem pakalpojumiem. Ārējo televizora iekārtu tirgū Itālijā ļoti lielās konkurences dēļ MHP dekoderu cena ir kritusies zem EUR 100, bet šie cenu samazinājumi nav ietekmējuši citus tirgus, kur konkurence ir mazāka, jo tajos saglabājas relatīvi augstas MHP aprīkojuma cenas. Ziemeļvalstu tirgos (Somija, Zviedrija, Dānija, Norvēģija) un Vācijā ievērojamās cenu atšķirības dēļ starp MHP dekoderiem un citiem vienkāršākiem dekoderiem lielākais pircēju vairums neizvēlas MHP ražojumus. Pat tādam atsevišķam standartam kā MHP var būt ļoti dažādas īstenošanas specifikācijas. Itālijas raidorganizācijas cieši sadarbojās, lai izstrādātu kopīgas specifikācijas. Itālijā veiksmīgās MHP ieviešanas uzsākšanas pamatā ir šādu faktoru kombinācija: 1) brīvprātīga Itālijas raidorganizāciju vienošanās izmantot MHP , 2) interaktīvo dekoderu subsīdiju shēmas ieviešana, ko veica iestādes, un 3) kopīgu īstenošanas specifikāciju noteikšana. Ciparu TV attīstība Itālijā rāda, kā tirgus dalībnieku elastīguma un vienprātības dēļ var panākt efektīvu sadarbspēju. Lai gan Ziemeļvalstīs ir bijusi liela vienprātība starp raidorganizācijām un valsts iestādēm, kas saistītas ar NorDig nolīgumiem, MHP nekad nav plaši izplatījies galvenokārt cenu atšķirības dēļ, salīdzinot ar parastajām ārējām televizora iekārtām, kam nebija interaktīvās televīzijas vai uzlabotās apraides funkciju. Lai gan Ziemeļvalstis ir pārticīgas, tajās ir relatīvi mazi tirgi, un, tā kā subsidēšanas shēmu nav, cenu atšķirība ir bijis galvenais šķērslis, lai veiksmīgi uzsāktu MHP ieviešanu. Vācijas kabeļtelevīzijas operatori un sabiedriskās raidorganizācijas ir ziņojušas par atbalstu MHP , tomēr nav bijis tāda paša līmeņa ieinteresēto personu koordinācijas kā Itālijā. Komerciālās raidorganizācijas un maksas TV operatori vēl atturīgāk ieguldījuši interaktīvajā televīzijā jo īpaši skaidra uzņēmējdarbības modeļa trūkuma dēļ, un patērētāju subsidēšana nav bijusi pieejama visiem. Beļģijas reģionā Flandrijā MHP ieviešana kabeļu tīklos šķiet ļoti daudzsološa, jo kabelis pēc būtības ir medijs divpusējai interaktivitātei un lietotāji tiešām var izmantot un novērtēt interaktīvos pakalpojumus. Turklāt kabeļtelevīzijas operators ir izveidojis partnerību ar raidorganizācijām un satura nodrošinatājierm. 2.5. Citi interaktīvās ciparu televīzijas standarti Komisija 2004. gada jūlija paziņojumā informēja par savu nodomu ar vēl diviem interaktīvās TV standartiem, proti, MHEG-5 [5] un WTVML [6], papildināt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī atbilstīgi pamatdirektīvas 17. pantam publicēto standartu sarakstu, pēc tam kad tos pieņems Eiropas Telekomunikāciju Standartu institūts ( ETSI ). Tagad šos standartus ETSI ir pieņēmusi, un Komisija gatavojas attiecīgi grozīt standartu sarakstu[7]. Šos standartus plaši izmanto tirgū. Iekļaušanai standartu sarakstā izskatīs arī citus standartus, kurus izstrādās atbilstīgi standartizācijas darba programmai, kura noteikta M331 pilnvarojumā, piem., portatīvā satura formāts ( PCF )[8], kad tie būs pieejami. PCF uzlabo sadarbspēju, dodot iespēju satura nodrošinātājiem vienu reizi apstiprināt autortiesības uz saturu un raidīt to, izmantojot vairākās API platformas. PCF attiecas uz 80% interaktīvās televīzijas lietojumprogrammu. PCF un pārējais M331 pilnvarojumā paredzētais var sekmēt interaktīvā satura attīstību, kā arī uzlabot sadarbspēju. Attiecībā uz īpašumtiesību standartiem pamatdirektīvā prasīts, lai dalībvalstis mudinātu API īpašniekus ar godīgiem, samērīgiem un nediskriminējošiem noteikumiem par pienācīgu atlīdzību darīt pieejamu visu informāciju, kas vajadzīga, lai ciparu TV interaktīvo pakalpojumu sniedzēji varētu sniegt visus pakalpojumu, kas atbilst API , pilnīgi funkcionējošā veidā. Komisija pārraudzīja situāciju attiecībā uz patentētas tehnoloģijas licenču pieejamību ražotājiem un ir saņēmusi sūdzības par licencēšanas noteikumiem. 2.6. Augstas izšķirtspējas televīzijas ( HDTV ) tehniskās sadarbspējas plāns Komisijas dienesti, nobažījušies par iespējamo tirgus sadrumstalošanos, ko izraisa dažādas, bet standartizētas, HDTV tehniskās iespējas, 2005. gada 21. janvārī organizēja semināru Briselē par HDTV sadarbspēju. Seminārā piedalījās Eiropas sabiedriskās un privātās raidorganizācijas, ražotāji, infrastruktūru nodrošinātāji un pakalpojumu sniedzēji, un valsts un Eiropas HDTV plānošanas grupas. Tika panākta vienošanās par tādu etiķetēšanas shēmu ekrāna iekārtām, atbilstīgi kurai patērētājiem paredzētā augstai izšķirtspējai ( HD ) gatavā aparatūra ar etiķeti „ HD ready ” varēs atbalstīt abus galvenos starptautiski izmantotos skenēšanas formātu standartus, t.i., 720 rindu progresīvās ( progressive ) un 1080 rindu nepāra/pāra rindu ( interlaced ) skenēšanas formātu. Pēc ilgāka laika ir paredzēta arī dārgāka, bet ļoti augstas kvalitātes 1080/50 progresīvās skenēšanas formāta izmantošana. Seminārā arī apstiprināja, ka visa HD uztverošā aparatūra atbilst MPEG-2 , kā arī jaunajai uzlabotās kompresijas kodēšanas sistēmai MPEG-4 AVC [9]. Tas ļauj raidorganizācijām brīvi izvēlēties skenēšanas formātus un kodēšanas sistēmas to iespēju robežās, ko nodrošina „ HD ready ” ekrāni. Nozares pārstāvji, kas piedalījās seminārā, atbalstīja pieeju, ka jāsekmē HDTV specifikāciju elastīgums un sadarbspēja. Tā kā liela plakanā ekrāna pirkums patērētājam prasa ievērojamus ieguldījumus, šī vienošanās, kas ir brīvprātīga un atvērta visiem tirgus dalībniekiem, dod pārliecību patērētājam, kas domā par HDTV aparāta pirkšanu. Etiķete „ HD ready ” ļauj patērētājam atšķirt standarta izšķirtspējas un augstas izšķirtspējas ekrānus. Plāns ir iesniegts Komunikācijas Komitejā ( COCOM ) un ir pieejams COCOM publisko dokumentu reģistrā[10]. 3. KOMISIJAS NOSTāJA PAR INTERAKTīVāS CIPARU TV SADARBSPēJU Ja pietiekama sadarbspēja netiek panākta, pamatdirektīvas 18. panta 3, punktā Komisijai ir atļauts uzsākt pamatdirektīvas 17. pantā paredzēto procedūru, ar kuru var noteikt, ka atsevišķi standarti var ir obligāti. Komisija 2004. gada jūlija paziņojumā norādīja dažādos aspektus, uz ko attiecas termins „savietojamība” [sadarbspēja], kurš minēts pamatdirektīvā, un secināja, ka īstais lēmums, kas Komisijai jāpieņem, ir nevis par to, vai sadarbspēja ir vai nav panākta, bet par to, vai bija pamatojums noteikt, ka viens vai vairāki API standarti ir obligāti vienam vai vairākiem tirgus segmentiem. Pamatojoties uz Papildināto ietekmes novērtējumu, kas izklāstīts SEK(2004)1028, Komisija secināja, ka nav pamatojuma, kas liktu ieviest obligātus API standartus, bet šis jautājums jāpārskata 2005. gadā. Pēc pusotra gada lēmums, kas Komisijai ir jāpieņem, nav mainījies, tomēr tirgus attīstības pārejas posmā un plašo diskusiju, kuras notikušas ar ieinteresētajām personām, dēļ ir radušies vairāki jautājumi. - Tāds standarts kā MHP ir komplicēta specifikācija ar vairākām īstenošanas iespējām. Viens no MHP panākumu iemesliem Itālijā ir tas, ka raidorganizācijas kolektīvi piekrita kopīgai MHP tehniskās specifikācijas ieviešanai un izstrādāja atbilstīgu pārbaužu programmu, lai pārliecinātos par atbilstību un nodrošinātu dažādu ražotāju iekārtu sadarbspēju.Šī pieredze liecina, ka sadarbspēju nevar garantēt, vienkārši nosakot ar likumu tādu standartu kā MHP ; to var panākt, ja ieinteresētās personas sadarbojas, lai īstenotu standartu ar kopīgu mērķi nodrošināt sadarbspēju. - Viens no argumentiem par labu kopīgam standartam ir, ka tas ļauj ražotājiem panākt apjomradītus ietaupījumus un tādejādi samazināt patērētājiem paredzētās aparatūras cenas. Pagājušajā gadā gūtā pieredze (piem., salīdzinot līdzīgu MHP ražojumu cenas Itālijā un Vācijā) liecina, ka iekārtu cenu lielā mērā nosaka tirgus apstākļi un ka zemas cenas vienā valstī nenozīmē, ka tās tūlīt būs zemas citās valstīs. - Interaktīvo pakalpojumu izaugsme ir bijusi lēnāka, nekā daudzi to gaidīja. Turpmākai attīstībai vajadzīgi uzņēmējdarbības modeļi, pirms var paredzēt valdības tiešsaistes pakalpojumu būtisku izaugsmi. - Augstas izšķirtspējas TV jomā ir radusies jauna vienprātīgas pieejas un sadarbības paradigma tehniskai sadarbspējai, un šī paradigma varētu būt daudzsološs modelis citu sadarbspējas jautājumu risināšanai. Komisija uzskata, ka šāda attīstība dod papildu pamatojumu tās iepriekš veiktajai analīzei un secinājumiem, proti, ka, obligātu ES standartus ieviešana atbilstīgi pamatdirektīvas 18. panta 3. punktam nedotu ievērojamu ieguldījumu interaktīvās ciparu televīzijas attīstībā Eiropā un tai var būt ļoti negatīva ietekme. 4. SECINāJUMS Komisijas prioritātes - Darbs ar dalībvalstīm, lai panāktu sekmīgu pāreju uz ciparu TV kā ciparu interaktīvo pakalpojumu atvieglotāju Komisija neaprobežosies ar 2005. gada maija paziņojumu par pāreju un stingri uzraudzīs dalībvalstīs sasniegto. Informāciju par dalībvalstu pārejas plāniem regulāri publicēs tīmekļa vietnē Europa [11]. - Atvērtu standartu un sadarbspējas veicināšana Pārejot uz ciparu formātu, ciparu televīzijas pakalpojumu un tehnoloģiju sadarbspēju Komisija turpinās veicināt atvērtus standartus, ko izstrādājušas Eiropas standartizācijas struktūras. - Sadarbības atbalstīšana starp dalībvalstīm un starp ieinteresētajām personām Komisija turpinās sasaukt dalībvalstis Komunikācijas komitejas raidorganizāciju apakšgrupā, kas ir forums pieredzes apmaiņai un informēšanai par labāko praksi ciparu TV jomā vispār un jo īpaši interaktīvās ciparu TV jomā. MHP īstenošanas grupa parādīja, cik vērtīgs ir forums viedokļu apmaiņai starp ieinteresētajām personām, un nozares pārstāvji pārņem iniciatīvu turpināt ieinteresēto personu koordināciju. Tā pamatā būs veiksmīgais modelis, kas pieņemts HDTV standartam, kuru īstenojot, EBU un DIF izveidoja Eiropas HDTV forumu. Komisija atbalsta šādas nozares virzītās iniciatīvas un vajadzības gadījumā nodrošinās divu iepriekš minēto darbību saskaņošanu. - Starptautiskās sadarbības veicināšana ciparu TV atvērto standartu un sadarbspējas jomā Ciparu televīzijai ir digitālās integrācijas un sociālās kohēzijas veicināšanas potenciāls. Komisija turpinās veicināt atvērtus, sadarbspējīgus ciparu televīzijas standartus, lai satura apmaiņa varētu notikt ar visu pasauli. Komisija ir izveidojusi un finansējusi vairākas darbības, lai sekmētu starptautisko sadarbību ciparu TV pētniecībā, attīstībā un standartizācijā. To varētu izvērst par starptautisku sadarbību ciparu TV izmantošanā un programmu veidošanā. - Patentētu tehnoloģiju izmantošanas pārraudzība Patentētu tehnoloģiju izmantošanas pārraudzība paliks atkarīga no konkurences tiesību aktu pārskatīšanas. [1] KOM(2005) 204 [2] KOM(2004) 541 [3] Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem. [4] Tas var mainīties līdz ar mājas tīkla sistēmu ieviešanu. [5] MHEG-5 ir daļa no starptautiskā standarta, ko izstrādājusi ekspertu grupa Multimedia and Hypermedia Experts Group ( MHEG ). MHEG-5 ir vienkāršāks nekā MHP . Tiek lēsts, ka ir vairāk nekā 5 miljoni ārējo televizora iekārtu, kas izmanto MHEG-5 . [6] WTVML ir TV paredzētās Wireless Mark-up Language ( WML ) valodas paplašinājums. Tas ir mikropārlūkprogramma interaktīvajām televīzijas lietojumprogrammām. Tiek lēsts, ka ir vairāk nekā 7 miljoni ārējo televizora iekārtu, kas izmanto WTVML . [7] Tas ietver dalībvalstu viedokļa noskaidrošanu ar Komunikācijas komitejas starpniecību. [8] Sk. SEK(2004) 346, 19. lpp. [9] Var arī prognozēt, ka tiks atbalstīta kompresijas kodēšanas sistēma VC1 , ja tā kļūs par Eiropas standartu. [10] COCOM05-37 ir pieejams http://forum.europa.eu.int/Public/irc/infso/cocom1/library. [11] http://europa.eu.int/information_society/policy/ecomm/todays_framework/digital_broadcasting/ switchover/national_swo_plans/index_en.htm.