LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 262/13

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 262/06

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2)

“BAYERISCHE BREZE”/“BAYERISCHE BREZN”/“BAYERISCHE BREZ'N”/“BAYERISCHE BREZEL”

EK-Nr.: DE-PGI-0005-0971-23.02.2012

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums

“Bayerische Breze”/“Bayerische Brezn”/“Bayerische Brez’n”/“Bayerische Brezel”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Vācija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

2.4. grupa. Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

“Bayerische Brezen” ir tradicionāli, ar sārma šķīdumu apstrādāti kliņģeri, kurus sauc arī “Bayerische Brezn”, “Bayerische Brez’n” un “Bayerische Brezel”. Pēc formas kliņģeri atgādina (un simbolizē) lūgšanā saliktas rokas. Šī forma rodas, sakrustojot (pārliekot vienu otrai pāri) plāni izveltnētas mīklas grīstes un vidū veidojot divkāršu mezglu, turklāt abi grīstes gali tiek piespiesti resnākajam kliņģera lokam tādā attālumā, lai rastos trīs pēc iespējas vienāda lieluma daļas. Bavārijas kliņģeru izskatam raksturīga piesātināti spīdīga vara krāsas garoza, ar kuru kontrastē gaišās nevienmērīgās plaisas, kas kliņģera lokā rodas cepšanas laikā.

Īpašo baudījumu rada garšas nianse, ko piešķir apstrāde sārma šķīdumā, kopā ar kraukšķīgo, trauslo kliņģera garozu, kā arī mīkstumu, kam ēšanas laikā jābūt maigam un mīkstam.

Tiek gatavoti dažāda veida un lieluma kliņģeri, kas lielākoties pārkaisīti ar rupjo sāli. Pārkaisīšanai var izmantot arī magoņu, sezama, ķirbju vai saulespuķu sēklas un sieru. Kliņģeru garoza ir plāna, kastaņbrūna un spīdīga. Turpretī mīkstums ir sulīgs, maigs un gaišs.

Kliņģerus “Bayerische Breze” piedāvā tirdzniecībā arī kā saldētas mīklas sagataves (piemēram, tālākai apstrādei ēdināšanas uzņēmumā, pārdošanai pārtikas preču mazumtirdzniecībā kā saldētus produktus, kurus patērētāji izcep paši, vairumtirdzniecībā u. c.). Arī saldētā veidā tiem jau ir kliņģera forma, un tāpēc uz tiem attiecas nosaukuma aizsardzība, arī 5.2. punktā norādītās receptes un formas dēļ. Saldētās mīklas sagataves pirms sasaldēšanas parasti tiek apstrādātas ar sārma šķīdumu.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Bez kviešu miltiem kliņģeru “Bayerische Breze” mīklas pagatavošanai ir vajadzīgs ūdens, raugs, iesalu saturoši mīklas uzlabotāji (pēc izvēles), vārāmais sāls, nātrija karbonāts un tauki.

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Viss pārdošanai gatavo kliņģeru vai saldēto mīklas sagatavju ražošanas process.

Mīklu, ko gatavo no 3.3. punktā nosauktajām izejvielām, intensīvi mīca, pēc tam sadala gabalos, un no tiem izveltnē grīsti, kura virzienā no vidus uz galiem kļūst tievāka. No grīstes ar rokām (izmantojot īpašu manuālu paņēmienu) vai mehāniski tiek izveidots kliņģeris, un tās gali tiek cieši piespiesti kliņģera sāniem. Izveidotās mīklas sagataves pirms ievietošanas nātrija sārma šķīdumā var tūlīt nonākt nākamajā ražošanas posmā (sastindzināšana) vai tikt atdzesētas (rūgšanas aizkavēšana). Kliņģerus apstrādā ar nātrija sārma šķīdumu, kura nātrija hidroksīda saturs ir mazāks par 4 %. Pēc tam tos pārkaisa ar kliņģeru sāli un cep, un pēc cepšanas tie ir labi jāatdzesē un jāuzglabā sausā vietā, jo citādi plānā, sāļā garoza piesaista pārāk daudz ūdens.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

—

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai

—

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Bavārijas Brīvvalsts

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Kliņģeri ir simboliski maizes izstrādājumi, un šķiet, ka to izcelsme ir saistīta ar romiešu gredzenveida maizi, ko izmantoja kā Vakarēdiena maizi. Gredzenveida maizi visvairāk lietoja klosteros. Vispirms radās atvasināta forma, proti, gredzenam tika pievienota viena “roka”, tādējādi iegūstot formu, kas atgādināja sešinieku. Pašreizējā kliņģera forma tika iegūta, saliekot kopā un savienojot divus šādus kliņģerus. Tā radās kliņģeris, kādu pazīstam mūsdienās. Tikai tos kliņģerus, kuriem ir šāda iepriekš aprakstītā forma, drīkst saukt par “Bayerische Breze” (un attiecīgi apzīmēt arī ar nosaukumu “Bayerische Brezn”, “Bayerische Brez’n”, “Bayerische Brezel”).

Nosaukums cēlies no senaugšvācu valodas vārda “Brezitella”, kas savukārt nācis no latīņu valodas vārda “brachiatellium”, ko varētu tulkot kā “rociņa”. Kā jau minēts 3.2. punktā, kliņģeris simbolizē lūgšanā saliktas rokas. Tas bija īpašs svētku ēdiens, un to cepa uz Jaungada dienu, Pūpolsvētdienu vai ražas svētkiem. Tā kā Dienvidvācijā bija īpaši daudz klosteru, tieši tur kliņģeri ir ļoti izplatīti.

5.2. Produkta specifika

Kliņģeri “Bayerische Breze” izceļas gan ar nosaukuma īpašo rakstību, gan ar tiem piemītošajām unikālajām īpašībām. Piemēram, sakrustotās “rokas” ir resnākas nekā Švābijas kliņģeriem. Pretstatā Švābijas kliņģeriem Bavārijas kliņģeru vidusdaļas resnākā vieta netiek gareniski iegriezta (t. i., nav speciāli veidotu iešķēlumu), tomēr cepšanas laikā ieplaisājusī virsa ir tipiska kliņģeru “Bayerische Breze” pazīme. Ar sārma šķīdumu apstrādātie Bavārijas kliņģeri satur mazāk tauku (1,5–4 %) nekā Švābijas kliņģeri (4–8 %). Tā kā tauku saturs ir salīdzinoši neliels, proti, ne vairāk kā 4 % attiecībā pret miltu daudzumu, kliņģeri “Bayerische Breze” ir īpaši kraukšķīgi. Pretstatā Švābijas kliņģeriem Bavārijas kliņģeriem jābūt vienmērīgi izceptiem.

Vietējās atšķirības izpaužas galvenokārt kliņģeru formā. Ja Švābijas kliņģeru “rokas” sākas ļoti zemu un tāpēc augšējo loku var tēlaini saukt par “kliņģera vēderu”, Bavārijas kliņģeriem tās sākas daudz augstāk.

Par to, ka kliņģeri “Bayerische Breze” Bavārijas Brīvvalstī tiek uzskatīti par tradicionālu reģiona ēdienu, liecina arī tas, ka šis produkts ir iekļauts Bavārijas Valsts pārtikas, lauksaimniecības un meža ministrijas uzturētajā tradicionālo Bavārijas ēdienu datubāzē. Turklāt daudzos avotos atrodama norāde, ka šis produkts ir tipisks bavāriešu ēdiens.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Tas, kā radušies Bavārijas kliņģeri, ir saistīts ar nejaušu sagadīšanos. Maiznieks Antons Nepomuks Pfannenbrenners (Anton Nepomuk Pfannenbrenner) 19. gadsimtā strādāja galma piegādātāja Johana Eiles (Johan Eille) karaliskajā kafejnīcā Minhenē. Kādu dienu 1839. gadā viņš ceptuvē pieļāva kļūdu ar tālejošām sekām. Lai gan parasti kliņģeri tika glazēti ar cukurūdeni, tajā dienā viņš aiz pārskatīšanās paņēma trauku ar nātrija sārmu, kas patiesībā bija domāts cepamo plāšu tīrīšanai. Rezultāts bija tik pārliecinošs, ka vēl tajā pašā rītā Virtembergas karaliskais sūtnis Vilhelms Eigens fon Urzingens (Wilhelm Eugen von Ursingen) varēja nogaršot ar sārma šķīdumu apstrādātu kliņģeri. Kopš tā laika 1839. gada 11. februāris tiek uzskatīts par pirmo dienu, kad pārdots ar sārma šķīdumu apstrādāts kliņģeris.

Šādus kliņģerus, kas apstrādāti ar sārma šķīdumu, kā tipisku Bavārijas izstrādājumu gatavo gandrīz vai katrā federālās zemes maiznīcā. Tie ir neatņemama Bavārijas starpmaltīšu daļa, un bez tiem nekādi nevar iztikt, ēdot Minhenes baltās desas “Münchener Weißwurst” un Bavārijas gaļas maizi “Bayerischer Leberkäse”. Kliņģeri “Bayerische Breze” ir ļoti iecienīti patērētāju vidū un izslavēti visā pasaulē. Turklāt, pateicoties Minhenes oktobra svētkiem, tie ir kļuvuši pazīstami visā pasaulē.

Kliņģeri “Bayerische Breze” ir tradicionāls Bavārijas maiznieku gatavots izstrādājums, kāds atrodams tikai Bavārijas Brīvvalstī.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/31500

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3) Skat. 2. atsauci.