Komisijas paziņojums - Progresa ziņojuma Padomei kopsavilkums par Padomes 2005. gada 14. novembra Ieteikuma 2005/835/EK par prioritāriem pasākumiem sadarbības stiprināšanai Eiropas arhīvu jomā īstenošanu (iesniegusi Eiropas arhīvu grupa) {SEC(2008) 2364} /* COM/2008/0500 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 1.8.2008 COM(2008) 500 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Progresa ziņojuma Padomei kopsavilkums par Padomes 2005. gada 14. novembra Ieteikuma 2005/835/EK par prioritāriem pasākumiem sadarbības stiprināšanai Eiropas arhīvu jomā īstenošanu (iesniegusi Eiropas arhīvu grupa) {SEC(2008) 2364} 1. PAMATINFORMāCIJA Padome 2003. gada 6. maija rezolūcijā par dalībvalstu arhīviem[1] atzina tās problēmas, ar kurām arhīvi saskārās neilgi pirms Eiropas Savienības paplašināšanās, uzņemot desmit jaunas dalībvalstis. Padome aicināja novērtēt sabiedrībai pieejamo arhīvu situāciju Eiropas Savienībā, īpaši ņemot vērā paplašināšanos, un lūdza Komisiju iesniegt ziņojumu par pastiprinātas koordinācijas un sadarbības iespējām. Atbildot uz Padomes rezolūciju, Komisija 2005. gada februārī iesniedza Padomei dalībvalstu ekspertu grupas sagatavotu Ziņojumu par arhīviem paplašinātajā Eiropas Savienībā [2]. Ziņojumā iekļauts novērtējums par arhīvu situāciju Eiropas Savienībā, kā arī vairāki pasākumu priekšlikumi un orientējošas norādes par turpmāku pastiprinātu arhīvu sadarbību Eiropas līmenī. Uz ziņojuma par arhīviem pamata izstrādāja Padomes 2005. gada 14. novembra Ieteikumu 2005/835/EK par prioritāriem pasākumiem sadarbības stiprināšanai Eiropas arhīvu jomā[3]. Padomes ieteikuma A punktā aicināts izveidot Eiropas arhīvu grupu (EAG) no dalībvalstu un Eiropas Savienības iestāžu ieceltiem ekspertiem, lai nodrošinātu sadarbību un koordināciju vispārīgos, ar arhīviem saistītos jautājumos un jo īpaši lai īstenotu ieteikuma B punktā minētos piecus prioritāros pasākumus. Ieteikuma C punktā dalībvalstis un Eiropas Savienības iestādes ir aicinātas kopīgi veicināt šo prioritāro pasākumu īstenošanu. Ieteikumā ir norādīts, ka Eiropas Savienība centīsies atbilstīgi esošām programmām atbalstīt projektus, kuru mērķis ir īstenot šos pasākumus. Ieteikuma D punktā Padome nosaka, ka vēlākais trīs gadus pēc ieteikuma publicēšanas dienas Eiropas arhīvu grupai jāiesniedz prioritāro pasākumu ieviešanas progresa ziņojums. Padomes pieprasīto progresa ziņojumu Eiropas arhīvu grupa pieņēma 2008. gada 6. jūnija sanāksmē. EAG progresa ziņojums ir iesniegts Padomei šā paziņojuma pielikumā. Eiropas arhīvu grupa uzskatīja, ka ziņojumā jāiekļauj ne tikai Padomes ieteikuma īstenošanas gaitā gūtie rezultāti, bet jāuzsver arī dažas no jaunajām problēmām, ar kurām arhīvi saskarsies nākotnē. Progresa ziņojumam ir atbilstīgs iedalījums. 2. REZULTāTI 2.1. Ciešāka sadarbība arhīvu jomā Eiropā Eiropas arhīvu grupu izveidoja 2006. gada sākumā, un tās locekļi ir eksperti no visām 27 Eiropas Savienības dalībvalstīm[4], kā arī no tām piecām Eiropas iestādēm, kas minētas EK līguma 7. panta 1. punktā. Kopš EAG dibināšanas sanāksmes 2006. gada aprīlī Eiropas arhīvu grupas sanāksmes ir notikušas divreiz gadā, lai apspriestos par panākumiem, kas gūti Padomes ieteikuma īstenošanā, un lai sniegtu norādījumus un vispārējas norādes saistībā ar darbu pie pieciem prioritārajiem pasākumiem. EAG ir centusies sadarboties ar citiem attiecīgiem tīkliem un jomām. Lai īstenotu vairākus prioritāros pasākumus, EAG ir centusies sadarboties ar jau pastāvošām organizācijām, piemēram, DLM forumu[5] un Starptautisko arhīvu padomes Eiropas nodaļu ( EURBICA ). Arhīvu joma ir arī aktīvi iesaistīta Eiropas digitālās bibliotēkas fonda darbībā un pārstāvēta augsta līmeņa ekspertu grupā digitālo bibliotēku jomā un Eiropas digitālās bibliotēkas savietojamības darba grupā. Attiecībā uz prioritāro pasākumu „pasākumu pieņemšana, lai nepieļautu arhīva dokumentu zādzības”, EAG ir centusies sadarboties ar muzejiem un bibliotēkām, lai atrisinātu problēmu, kas skar visas trīs jomas. Starpnozaru sadarbība ir uzskatāma par ļoti būtisku, lai atgūtu nozagtus dokumentus. Tādēļ Francija kā ES prezidentvalsts 2008. gada oktobrī Roubaix pilsētā organizēs kopīgu konferenci, lai apspriestu šo problēmu. Atbilstīgi Padomes ieteikuma C punktam Komisija, cik iespējams, ir centusies atbalstīt projektus, kuru mērķis ir īstenot Padomes ieteikumu. Finansējumu to paraugprasību atjaunināšanai un paplašināšanai, kas attiecas uz elektronisko ierakstu pārvaldību ( MoReq2 )[6] un uz Eiropas tiesību aktu datubāzi arhīvu jomā[7], pieprasīja IDABC programmas ietvaros[8]; šis finansējums tika piešķirts. Sagaidāms, ka EAG darba grupas priekšlikumu izveidot interneta portālu arhīvu jomā[9] finansēs ar eContent plus programmas līdzekļiem[10]. 2.2. Padomes ieteikuma pieci prioritārie pasākumi Panākumi ir gūti attiecībā uz visiem pieciem prioritāriem pasākumiem, kas minēti Padomes 2005. gada novembra ieteikumā. 2.2.1. Saglabāšana un pasargāšana no bojājumiem Padomes ieteikumā ir aicināts izstrādāt pasākumu plānu, lai veicinātu profilakses pasākumu ieviešanu dokumentu un arhīvu aizsardzībai pēc dabas katastrofām vai citiem bīstamiem negadījumiem, veicināt Kopienas līmeņa pasākumus bojāto dokumentu un arhīvu saglabāšanai un restaurēšanai, kā arī izstrādāt un veicināt normas un specifikācijas jaunu, arhīviem piemērotu ēku celtniecībai. Pēc ieteikuma publicēšanas izveidoja trīs valstu darba grupu arhīvu saglabāšanai un pasargāšanai, darba grupu vadīja Vācijas Valsts arhīvs ( Bundesarchiv ). Darba grupa pievērsa uzmanību steidzamākajai Padomes ieteikumā minētajai problēmai, t. i., pasargāšanai no bojājumiem. Darba grupa guva panākumus Čehijas, Polijas un Vācijas reģionālās sadarbības jomā, jo īpaši saistībā ar darba grupas plāniem 2008. gadā izveidot interneta informācijas dienestu, ko izmantotu bojājumu gadījumā. Šajā informācijas dienestā jāiekļauj sīki dati par pasargāšanu no bojājumiem un apiešanos ar bojājumiem, kā arī informācija par pieejamiem piemērotiem resursiem un iespējām. Mērķis ir paplašināt datubāzi līdz Eiropas līmenim, proti tā, ka to varētu izmantot kā instrumentu, lai veidotu strukturētu Eiropas arhīvu tīklu. Tādējādi arhīvi Eiropas Savienībā būtu pienācīgi sagatavoti visu iespējamo bojājumu gadījumā. 2.2.2. Eiropas līmeņa starpnozaru sadarbība elektronisko dokumentu un arhīvu jomā Padomes 2005. gada 14. novembra ieteikumā ir aicināts turpmāk attīstīt Eiropas līmeņa starpnozaru sadarbību elektronisko dokumentu un arhīvu jomā. Ieteikumā īpaši aicināts aktualizēt un paplašināt pašreizējās prasības elektronisko dokumentu un arhīvu pārvaldības sistēmu, piemēram, MoReq izveidei. Padomes ieteikumā arī aicināts turpināt organizēt DLM forumus par elektroniskajiem dokumentiem un arhīviem. Sadarbojoties ar Komisiju, DLM forums izstrādāja atjauninātu un paplašinātu elektronisko ierakstu pārvaldības paraugprasību versiju ( MoReq2 ). DLM forums nodrošinās MoReq2 pārvaldību un veicinās atbilstīgās MoReq2 programmatūras atbilstības pārbaudi. Saskaņā ar Padomes ieteikumu DLM forums turpinās organizēt lielas konferences elektronisko dokumentu un arhīvu jomā. Piektā DLM foruma konference notiks Tulūzā (Francijā) 2008. gada 10.–12. decembrī, tās ietvaros galvenā uzmanība būs pievērsta rezultātiem, kas gūti informācijas un ierakstu pārvaldībā Eiropā, kā arī jauniem darbības virzieniem šajā jomā. 2.2.3. Eiropas dokumentu un arhīvu interneta portāla izveidošana un uzturēšana Priekšlikuma, saskaņā ar kuru ir izveidojams Eiropas arhīvu interneta portāls, mērķis ir vienkāršāk piekļūt daudzveidīgajiem, privātu vai valsts kultūras mantojuma iestāžu uzglabātajiem arhīvu materiāliem un izmantot tos darba, vaļasprieka un/vai mācību nolūkos. Pirmo reizi Eiropā būs iespējams iegūt informāciju no arhīviem neatkarīgi no valstu, iestāžu vai nozaru robežām. Tas būs nozīmīgs ieguldījums, lai sasniegtu mērķi izveidot kopīgu daudzvalodu piekļuves vietu Eiropas izplatītajam digitālajam kultūras un zinātnes mantojumam. Projekta ietvaros neizstrādās un nenoteiks jaunus standartus, bet visā Eiropā īstenos vienotu sistēmu, kurā iekļauti pašreiz spēkā esošie vispārējie standarti arhīvu jomā. Ar šo projektu arī atbalstīs un veicinās starpvalstu standartu pieņemšanu, lai tādējādi nodrošinātu savietojamību ar dažādiem arhīvu portāliem, kas izveidoti valstu vai iestāžu līmenī. Projekta darba grupa, ko vada Spānijas Valsts arhīvu apakšdirektorāts, ir izveidojusi spēcīgu kontaktu tīklu ar arhīvu iestādēm un tai ir intensīva saziņa ar citām kultūras mantojuma iestādēm (bibliotēkām un muzejiem). Arhīvu portālu savienos ar EUROPEANA , un sagaidāms, ka ar Komisiju tiks parakstīts līgums par projekta finansēšanu ar līdzekļiem no eContent plus programmas. 2.2.4. Labākās prakses atbalstīšana attiecībā uz valstu un Eiropas tiesību aktiem arhīvu jomā Padomes 2005. gada 14. novembra ieteikumā ir aicināts veicināt labāko praksi attiecībā uz katras valsts un Eiropas tiesību aktiem par dokumentu un arhīvu pārvaldību un pieejamību tiem. Lai šo mērķi sasniegtu, ieteikumā ir ierosināts izveidot datubāzi, ar kuru sasaistītu datus par tiesību aktiem arhīvu jomā ar citiem saistītiem tiesību aktiem valstu un Kopienas līmenī un atvieglotu pieeju šiem datiem. Datubāze sniegs pārskatu par spēkā esošajiem tiesību aktiem un ļaus noteikt un izplatīt labāko praksi. Darba grupu, kuras uzdevums ir izveidot Eiropas tiesību aktu datubāzi arhīvu jomā, vada Francijas arhīvu direkcija sadarbībā ar Starptautisko arhīvu padomes Eiropas nodaļu ( EURBICA ). Datubāzē ir iekļauti tiesību akti arhīvu un ar tiem saistītajās jomās, kā arī skaidrojoša un kontekstuāla informācija no Eiropas Savienības un ES dalībvalstīm. Eiropas Komisija atbalsta tiesību aktu datubāzes izveidi, un to finansē ar līdzekļiem no Eiropas Savienības IDABC programmas. Jūnijā tiesību aktu datubāzi iesniedza Komisijā. Dalībvalstis un Eiropas iestādes sniegs piekļuvi datubāzes saturam 2008. gada otrajā pusē. Datubāzi uzturēs dalībvalstis, un to glabās Starptautiskajā arhīvu padomē ( ICA ). 2.2.5. Pasākumi, lai nepieļautu arhīvu dokumentu zādzības Zviedrijas Valsts arhīva ( Riksarkivet ) vadītā darba grupa pasākumu izstrādei, lai nepieļautu zādzības arhīvos, galveno uzmanību pievērsa diviem jautājumiem, ko tā uzskatīja par svarīgākajiem – pirmkārt, jautājumam, kādus pasākumus var īstenot, lai nepieļautu zādzības arhīvos un no tām izrietošo tirdzniecību ar kultūras vērtībām, un, otrkārt, nepieciešamībai veikt pētījumu par problēmu apmēru saistībā ar zādzībām dalībvalstu arhīvos. Darba grupa savu darbu ir pabeigusi, un 2007. gada jūnijā tā Eiropas arhīvu grupai iesniedza ziņojumu par zādzībām arhīvos; ziņojuma pamatā ir aptauja, ko veica gandrīz 200 arhīvos visā Eiropā. Aptauja palīdz izprast arhīvos veikto zādzību veidu un apmēru. Pamatojoties uz šo ziņojumu, darba grupa centās sniegt padomus un dažus ieteikumus. Grupa izstrādāja dažus „principus un praktiskas vadlīnijas”, lai nepieļautu zādzības arhīvos; šie principi un vadlīnijas būs arhīvu iestāžu kopīgs instruments. Eiropas arhīvu grupai šos „principus un praktiskās vadlīnijas” iesniedza 2008. gada jūnijā. Turklāt darba grupa ir izstrādājusi projektu deklarācijai par arhīvu zādzību nepieļaušanu un cīņu pret nelegālu tirdzniecību ar arhīvu vērtībām; šī deklarācija ir jāpieņem valsts arhīvu vadītājiem 27 dalībvalstīs. Šo deklarāciju iesniegs seminārā par zādzībām arhīvos, kas notiks Francijas ES prezidentūras laikā 2008. gada novembrī Roubaix pilsētā. 3. NāKOTNES PROBLēMAS Eiropas arhīvu grupa ierosina, ka arhīvu iestādes apsver savu nozīmi strauji mainīgā vidē un izvērtē jautājumu, kā tās var labāk kalpot sabiedrības interesēm vispārīgā nozīmē un valsts pārvaldei šaurākā nozīmē. Grupa noteica piecas problēmas, ar kurām arhīvi saskarsies nākotnē. 3.1.1. Eiropas direktīva par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu EAG ierosina sīkāk izvērtēt, kā arhīvu materiālus var labāk izmantot un plašāk izplatīt. Tā īpaši atzīmē, ka ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīvu 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu[11] ir sniegta iespēja atkārtoti izmantot Eiropas arhīvu bagātīgo saturu. EAG ieteic dalībvalstu arhīvu dienestiem apsvērt tās priekšrocības un trūkumus, kas rastos, attiecinot šo direktīvu arī uz arhīviem, un izvērtēt dažādas koncepcijas arhīvu satura izmantošanai, kā arī lai padarītu šo saturu plašāk pieejamu cilvēkiem Eiropā un pasaulē. 3.1.2. Attiecība starp piekļuvi arhīviem uz vietas un tiešsaistes piekļuvi EAG uzskata, ka starp piekļuvi arhīviem tiešsaistē un piekļuvi uz vietas pastāv līdzsvars. Progresa ziņojumā atzīmēts, ka šajā jautājumā būtu lietderīgi veikt plašāku pētījumu par ES dalībvalstīs īstenoto praksi un tur gūto pieredzi un būtu lietderīgi izstrādāt labākās prakses pamatnostādnes, neaprobežojoties tikai ar informācijas apmaiņu. Tādēļ ziņojumā ieteikts, ka Eiropas arhīvu grupai jāveic turpmāks pētījums šajā jautājumā, jo īpaši ņemot vērā to ietekmi, ko uz Eiropas arhīvu dienestiem atstāj mainīgais līdzsvars starp piekļuvi arhīviem tiešsaistē un piekļuvi uz vietas. Ziņojumā ierosināts apmainīties ar informāciju par šobrīd īstenotajām pieejām attiecībā uz arhīvu materiālu pārveidošanu ciparu formātā un ieteikts Eiropas arhīvu grupai aicināt arhīvus Eiropas Savienībā izstrādāt piemērotas stratēģijas nākotnei. 3.1.3. Digitālo ierakstu uzglabāšana – sekas, ar kādām saskaras pārvalde un sabiedrība, un arhīvu mainīgā nozīme Aizvien plašāka jauno tehnoloģiju izmantošana ir ievērojami ietekmējusi valsts pārvaldi un veidu, kādā tā pārvalda informāciju, kā arī veidu, kādā dokumentus izstrādā, uzglabā un piešķir tiem piekļuvi. Turklāt pēdējo desmitgažu laikā informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošana pārvaldē ir attīstījusies kopsolī ar pakalpojumu efektivitātes un kvalitātes izstrādi un īstenošanu, kā arī ar pieaugošo uzmanību, kāda tiek pievērsta valdības pārredzamībai un atbildībai. Laba pārvaldība un e-pārvalde ir 21. gadsimta valsts pārvaldes pamatpīlāri. E-pārvalde un ierakstu uzglabāšana ciparu formātā neapšaubāmi ievērojami pārveidos daudzus arhīvu pakalpojumu tradicionālos principus un procedūras. Sabiedrības digitalizācija ietekmēs ne tikai tradicionālās koncepcijas un procedūras arhīvu jomā, bet tās rezultātā arī mainīsies attiecības starp arhīvu dienestiem un ierakstu autoriem un, visbeidzot, arī tā nozīme, kāda arhīvu dienestiem un arhivāriem ir valsts pārvaldē un sabiedrībā. ES dalībvalstīs notiekošās attīstības izvērtējums, ņemot vērā to atšķirīgās likumdošanas un pārvaldes tradīcijas, varētu sniegt vērtīgu pārskatu par atšķirīgo standartu un procedūru nozīmīgumu. EAG secina, ka informācijas apmaiņa par pašreizējo situāciju ES dalībvalstīs būtu lietderīga, lai varētu salīdzināt dažādu dalībvalstu pieejas šo jautājumu risināšanā. Valsts arhīvi aktīvi izvērtē savu pašreizējo un turpmāko nozīmi saistībā ar e-pārvaldi. EAG ierosina sekmēt un veicināt diskusijas par šo jautājumu, lai vispārīgā nozīmē sabiedrība un ciešākā nozīmē – valsts pārvalde varētu pilnībā izmantot arhīvu potenciālo vērtību; EAG 2010. gadā iesniegs sīkāku ziņojumu šajā jautājumā. 3.1.4. Eiropas ekspertu tīkla izveide Pārskata ziņojumā ir pausts viedoklis, ka ES dalībvalstu arhivāru sadarbība ir uzskatāma par vienu no svarīgākajiem instrumentiem, lai veicinātu sadarbību starp pašiem arhīviem. Ziņojumā ierosināts izveidot Eiropas ekspertu tīklu, lai Eiropas arhīvu iestādēm un arhivāriem sniegtu: - pirmkārt, atbalstu, katrā attiecīgajā līmenī īstenojot dažādus projektus pašreizējo prioritāšu ietvaros vai arī to prioritāšu ietvaros, kuras vēl ir jānosaka; - otrkārt, atbalstu un informāciju citās ziņojumā minētajās zināšanu jomās. Lai šos mērķus sasniegtu, EAG ierosina sadarboties gan ar dalībvalstu arhīvu dienestiem, kas piedalās dažādos projektos, gan ar arhivāru profesionālām apvienībām. Tā kā Eiropas arhivāriem nav savas apvienības, tie var tikti pārstāvēti Starptautisko arhīvu padomes Eiropas nodaļā ( EURBICA ), kuras locekļi ir daudzas profesionālās apvienības. 3.1.5. Eiropas arhivāru izcilības centra izveides plāni Pārmaiņas, kas pēdējos pāris gados ir norisinājušās sabiedrībā un profesionālajā jomā, parādījušas nepieciešamību izglītot tādus augsta līmeņa vadītājus dokumentu un arhīvu pārvaldības jomā, kuri tiektos pēc veiksmīgas karjeras un varētu ieņemt stratēģiski nozīmīgus amatus. Mērķis ir izveidot Eiropas Savienībā jaunu arhīvu vadītāju paaudzi, kam ir ne tikai padziļinātas zināšanas par svarīgākajiem jautājumiem un problēmām šajā profesijā, bet kas arī spēj noteikt vadības stratēģiju un sazināties augstākajā līmenī. Šo ierosinājumu varētu īstenot kā Eiropas izcilības centru, kas sapulcinātu nākamos arhivārus un tādējādi tālāk attīstītu Eiropas zināšanas. Eiropas „izcilības centrā” varēs apmācīt ekspertus, kas spēj pilnveidot savas zināšanas gan valsts, gan starptautiskajā līmenī. Ar šo centru izveidos arī īpašu savstarpējās apmaiņas un diskusiju tīklu, pamatojoties uz pieeju, kas aptver ne tikai atsevišķu valstu īpatnības un zināšanas, bet arī Eiropas kontekstu visā tā visumā, tādējādi veicinot šajā jomā augta līmeņa Eiropas sadarbību. „Izcilības centru” organizēs decentralizēti, lai padarītu tā struktūras vienkāršākas un lai tas nebūtu pastāvīgi piesaistīts kādai organizācijai vai iestādei. Jāiesaista visas ES dalībvalstis. 4. SECINāJUMS Dalībvalstu arhīvu sadarbība ir attīstījusies kopš Padomes ieteikuma pieņemšanas 2005. gada beigās. Līdzīgi kā iepriekš, tas ir pakāpenisks process, kura pamatā ir kopējas intereses un mērķi, kā arī atziņa, ka sadarbībai jābūt savstarpēji izdevīgai un ka šī sadarbība var būt savstarpēji izdevīga. Šajā ziņā arhīvu sadarbība Eiropā pēdējo divdesmit gadu laikā ir bijusi pārsteidzoši sekmīga. Lai šos panākumus turpinātu, EAG sniedz vairākus ieteikumus sadarbības turpināšanai nākamo gadu laikā: - EAG turpina uzraudzīt, kā tiek īstenoti Padomes 2005. gada 14. novembra ieteikumā minētie prioritārie pasākumi, kā arī jauni pasākumi, kas radušies šo prioritāro pasākumu vai šā progresa ziņojuma rezultātā, un sniedz norādījumus šajā procesā. EAG savu darbu cieši saskaņo ar Eiropas valstu arhīvistu valdi; - EAG arvien ciešāk sadarbojas ar citām attiecīgām jomām un tīkliem, lai gūtu maksimālu savstarpēju izdevīgumu un apjomradītus ietaupījumus valsts sektora informācijas efektīvas pārvaldības, uzglabāšanas, saglabāšanas un iegūšanas jomā, kā arī lai Eiropas iedzīvotājiem nodrošinātu efektīvāku un lietotājiem draudzīgāku piekļuvi arhīvu saturam un pakalpojumiem; - Eiropas Komisija turpinās atbalstīt Eiropas arhīvu grupas darbu. [1] OV C 113, 13.5.2003., 2. lpp. [2] COM(2005) 52 galīgā redakcija. [3] OV L 312, 29.11.2005., 55. lpp. [4] Bulgārija un Rumānija 2006. gadā piedalījās novērotāja statusā, bet kopš iestāšanās Eiropas Savienībā 2007. gada sākumā ir Eiropas arhīvu grupas pilntiesīgas locekles. [5] DLM = dokumenta dzīvesilguma pārvaldība. DLM forums ir ieinteresēto personu organizācija, kuras locekļi ir daudzi valsts arhīvi no 27 ES dalībvalstīm un citas valsts un privātas organizācijas, kuru intereses ir saistītas ar elektronisko ierakstu un arhīvu pārvaldību. [6] Skatīt 2.2.2. punktu. [7] Skatīt 2.2.4. punktu. [8] Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Lēmums 2004/387/EK par Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības nodrošināšanu valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem ( IDABC ), Skatīt OV L 181, 18.5.2004., 25. lpp. [9] Skatīt 2.2.3. punktu. [10] Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 9. marta Lēmums Nr. 456/2005/EK, ar ko izveido daudzgadu Kopienas programmu, lai Eiropā uzlabotu digitālā satura pieejamību, lietošanu un izmantošanu, OV L 79, 24.3.2005., 1. lpp. [11] OV L 345, 31.12.2003., 90.–96. lpp.