KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Padomes Regulas (EK) Nr. 814/2000 par informācijas pasākumiem saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku īstenošanu KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Padomes Regulas (EK) Nr. 814/2000 par informācijas pasākumiem saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku īstenošanu /* COM/2011/0294 galīgā redakcija */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Padomes Regulas (EK) Nr. 814/2000 par informācijas pasākumiem saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku īstenošanu I. IEVADS Šis ziņojums attiecas uz Padomes Regulas (EK) Nr. 814/2000 īstenošanu 2009.–2010. gadā. Attiecībā uz KLP noteiktajiem informācijas pasākumiem mērķi, kas definēti Regulā (EK) Nr. 814/2000, ir šādi: palīdzēt izskaidrot KLP, kā arī to īstenot un attīstīt; | veicināt Eiropas lauksaimniecības modeli un palīdzēt sabiedrībai to saprast; | sniegt informāciju lauksaimniekiem un citiem lauku rajonos dzīvojošajiem; | veicināt sabiedrības informētību par KLP jautājumiem un mērķiem. | - Pasākumi iedalāmi divās galvenajās grupās: tajos, ko Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) līdzfinansēšanai iesniegušas trešo personu organizācijas (dotācijas); | tajos, kas tiek veikti pēc Komisijas iniciatīvas un kurus ELVGF finansē 100 % apmērā („tiešās darbības”). | - Padome izlēma (Regulas (EK) Nr. 814/2000 8. pants), ka reizi divos gados Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedzams ziņojums par šīs regulas īstenošanu. Šis ir ceturtais šāda veida ziņojums. Pirmais ziņojums, kurš attiecās uz 2000.–2002. gadu, tika iesniegts 2003. gada maijā[1]. Otrais ziņojums par 2003.–2006. gadu nāca klajā 2007. gada jūnijā.[2]Trešais ziņojums, kas attiecās uz 2007.–2008. gadu, tika iesniegts 2009. gada maijā.[3] Tekstā minētie pielikumi ir atrodami pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā. II. BUDžETS Saskaņā ar budžeta pozīciju 05 08 06 pieejamais budžets informācijas pasākumiem tika palielināts no EUR 7 miljoniem 2008. gadā līdz EUR 8 miljoniem 2009. gadā un EUR 8 miljoniem 2010. gadā. Dalījums pasākumos, kas veicami pēc Komisijas iniciatīvas, un līdzfinansētajos pasākumos (dotācijas) bija šāds: 2009. gads: tiešās darbības (EUR 4 750 000) (59 %) – dotācijas (EUR 3 250 000) (41 %); 2010. gads: tiešās darbības (EUR 4 750 000) (59 %) – dotācijas (EUR 3 250 000) (41 %); Budžeta izpilde saistību ziņā bija 95 % 2009. gadā un 88 % – 2010. gadā. III. FINANSēTO PASāKUMU SADALīJUMS ĪSTENOJOT EIROPAS KOMISIJAS KOMUNIKāCIJAS POLITIKU IEDZīVOTāJU LABāKAI INFORMēTīBAI PAR EIROPAS SAVIENīBU, LAUKSAIMNIECīBAS UN LAUKU ATTīSTīBAS ģENERāLDIREKTORāTS PāRSKATA PERIODā TURPINāJA UN PASTIPRINāJA PLAšAI SABIEDRīBAI UN KONKRēTāM IEINTERESēTAJāM PERSONāM PAREDZēTO PASāKUMU PLāNOšANAS UN īSTENOšANAS DARBU. IKGADēJā UZAICINāJUMā IESNIEGT PRIEKšLIKUMUS PAR LīDZFINANSēTU PASāKUMU īSTENOšANU TIKA ROSINāTS VEIKT TāDUS INFORMāCIJAS PASāKUMUS, KAS APTVERTU VISPLAšāKO IESPēJAMO AUDITORIJU, PANāKOT MAKSIMāLU IETEKMI. [4] Kopumā tika turpināts īpašām mērķgrupām raksturīgo vajadzību apzināšanas darbs, lai labāk noteiktu piemērotos pasākumus, informācijas darbības un tās izplatīšanas stratēģiju, kā arī nodrošinātu vērtēšanu un atgriezenisko saiti regulas mērķu sasniegšanai. 1. Dotācijas (komunikācijas pasākumi, kas veikti pēc trešo personu organizāciju iniciatīvas) Regulā ir paredzēti divu veidu pasākumi – īpašie informācijas pasākumi un ikgadējas darba programmas. Īpašie informācijas pasākumi ir laika un telpas ziņā ierobežoti informācijas pasākumi, kurus īsteno, pamatojoties uz vienotu budžetu. Ikgadēja darba programma ir divu līdz piecu īpašo informācijas pasākumu kopums. Attiecībā uz 2009. un 2010. gadu (tāpat kā attiecībā uz 2008. gadu), lai vienkāršotu dotāciju shēmu, tika nolemts ikgadējā uzaicinājumā par priekšlikumu iesniegšanu attiecīgajam gadam paredzēt tikai īpašos informācijas pasākumus līdzfinansējuma pieprasīšanai. Iepriekšminēto pasākumu maksimālais finansēšanas līmenis ir 50 % no attaisnotajām izmaksām. Tomēr atsevišķos gadījumos šo līmeni var paaugstināt līdz 75 %, kā norādīts īstenošanas regulā un noteikts uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. Pārskata periodā tikai 6 pasākumiem piešķirtais līdzfinansējums pārsniedza 50 % (no 72 pasākumiem – 3 pasākumiem 2009. gadā un 3 pasākumiem 2010. gadā). Tika atzīts, ka tie izraisa īpašu interesi saistībā ar priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumā noteiktajiem kritērijiem, saskaņā ar kuriem tika prasīts, lai projekts tiktu īstenots vienā no ES12 dalībvalstīm, būtu tehniski augstvērtīgs un ar mazām izmaksām, ar efektīvu izplatīšanas plānu (lai garantētu visplašāko pieejamo auditoriju) un Vērtēšanas komisija tam būtu piešķīrusi ne mazāk kā 75 no 100 punktiem par atbilstību kritērijiem. Saskaņā ar 2009. gada uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus līdzfinansējums tika piešķirts 37 īpašajiem pasākumiem. 2010. gadā līdzfinansējums tika piešķirts 35 īpašajiem pasākumiem, un tā rezultātā divu gadu laikā kopumā 72 pasākumi guva līdzfinansējumu. Dotācijas tika piešķirtas 41 informācijas kampaņai, 17 konferencēm un semināriem, 7 audiovizuālajiem projektiem, līdzdalībai 2 reizes gadatirgos, 1 mācību brauciena projektam un 4 skolu projektiem. Informācijas kampaņu skaita palielināšanās 2009.–2010. gadā atspoguļoja to, kāda nozīme priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumos tika piešķirta līdzfinansētiem pasākumiem ar augstu pievienoto vērtību, kuri var apvienot vairākus informācijas pasākumus, lai panāktā ietekme būtu maksimāla. Dotācijas tika piešķirtas šādiem saņēmējiem: lauksaimnieku profesionālajām organizācijām (13), nevalstiskajām organizācijām/asociācijām (28), reģionālajām un vietējām varas iestādēm (16) un citiem saņēmējiem (15). [pic]Saņēmēju vidū ievērojamu vietu ieņēma asociācijas un NVO, kas darbojas lauksaimniecības un lauku attīstības jomā valsts līmenī (bieži tās bija ES līmeņa organizāciju dalīborganizācijas). Piedalījās arī reģionālās organizācijas un plašsaziņas līdzekļi, kā arī ES līmeņa sociālās profesionālās organizācijas, kaut arī to aktivitāte bija mazāka nekā iepriekš. Dažos līdzfinansētajos pasākumos saņēmēji izmantoja iespēju iesaistīt vēl citas organizācijas projekta īstenošanas partneru statusā. Tabulā ir norādīts saņemto un sekmīgo pieteikumu skaits pa dalībvalstīm. I tabula [pic] Pārskats par piešķirtajām dotācijām pārskata periodā ir dots 1. pielikumā. Sīka informācija par katru atsevišķo dotāciju ir atrodama vietnē Europa : http://ec.europa.eu/agriculture/grants/capinfo/index_en.htm Tāpat kā agrāk uzaicinājumi iesniegt pieteikumus mudināja precīzāk definēt mērķauditoriju un veiksmīgāk izplatīt informāciju. Pieteikumu iesniedzējiem ierosinātos projektus vajadzēja papildināt ar plašsaziņas līdzekļu izmantošanas plānu, tostarp sīkām ziņām par projekta īstenošanu, veidu, kādā vēstījums sasniegs auditoriju, un efektivitātes noteikšanu. Svarīgi uzsvērt, ka pārskata periodā, tāpat kā iepriekš, ievērojams skaits līdzfinansēto pasākumu, pateicoties specializētās preses un plašsaziņas līdzekļu darbībai, kā arī aizvien plašākai interneta izmantošanai informācijas izplatīšanā, sasniedza auditoriju, kas bija plašāka par pasākumu tiešajiem dalībniekiem. Pārskata periodā, tāpat kā iepriekš, saglabājās liela ES dienvidu valstu interese. Jāatzīmē arī, ka 2009.–2010. gadā palielinājās pieteikumi dotāciju saņemšanai no ES12 valstu vidus. 2. Pēc Komisijas iniciatīvas veiktās komunikācijas darbības Tāpat kā iepriekšējā periodā 2009.–2010. gadā ievērojams skaits darbību tika finansēts pēc Komisijas iniciatīvas. Tās bieži vien tika veiktas, piesaistot ārējas organizācijas tehniskā atbalsta saņemšanai. Pārskata periodā šiem pasākumiem bija paredzēti apmēram 59 % budžeta līdzekļu. Visas no Komisijas izrietošās komunikācijas iniciatīvas 2009.–2010. gadam, kā arī attiecīgās izmaksas ir sīki izklāstītas II pielikumā. Konferences Laikā no 2009. līdz 2010. gadam turpinājās cieša sadarbība starp dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu un Komisijas departamentiem, kā arī pilsonisko sabiedrību konferenču rīkošanas jomā. Konferences kā aizvien nodrošināja plašu forumu konsultācijām un dialogam par ES politikas jautājumiem. Piemēram, 2009. gada jūnijā Horvātijā notika svarīga konference par ES paplašināšanu. Konferencē „Kāda ir piena nākotne?” 2010. gada martā Briselē pulcējās visas ieinteresētās personas (tostarp lauksaimnieki, ražotāji, pārstrādātāji, izplatītāji, zinātniskie eksperti) un deva nozīmīgu ieguldījumu iesākto viedokļu apmaiņā par piensaimniecības nozari ES līmenī. Ar Lauksaimniecības žurnālistu starptautiskās federācijas ( IFAJ ) starpniecību 2010. gada aprīlī žurnālisti no visas pasaules tika aicināti uz Briselē notiekošo konferenci/dialogu par KLP virzību nākotnē; tā palīdzēja uzlabot informētību par politikas jautājumiem gan Eiropas Savienībā, gan trešās valstīs. Konference „KLP pēc 2013. gada” 2010. gada jūlijā iezīmēja svarīgu posmu KLP nākotnes apspriešanā. Tīmekļa straumēšanas tehnoloģijas izmantošana nodrošināja informācijas par konferences darbu plašu izplatīšanu. Dalība/stendi gadatirgos Attiecībā uz gadatirgu rīkošanu 2009.–2010. gadā galvenokārt tika uzsvērts tas, kādu labumu no lauksaimniecības un lauku attīstības gūst sabiedrība kopumā. Tika parādīti labākās prakses piemēri, kas raksturo ES politiku lauku apvidos, lauku kultūras mantojuma aizsardzību, kvalitātes politiku un tādu jaunu problēmu kā klimata pārmaiņas pārvarēšanu. Gadatirgi kā aizvien nodrošināja forumu dialogam ar lauksaimniekiem, ieinteresētajām personām un plašu sabiedrību par lauksaimniecības politiku. Kā iepriekš īpaši pasākumi tika organizēti skolēniem, tostarp par veselīga uztura veicināšanas tēmu, saistībā ar piena un augļu un dārzeņu nodrošināšanas programmām skolās. Publikācijas Publikācijas turpināja atspoguļot likumdošanas programmu, kā arī jaunāko Eirobarometra aptauju datus komunikācijas jomā. Brošūrās tika uzsvērts tādu tēmu kā ilgtspējība, biodegviela un kvalitātes politika svarīgums kopējā lauksaimniecības politikā, un tika turpināta plašai sabiedrībai paredzētu publikāciju izstrāde. Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts 2009. un 2010. gadā piedalījās arī Komisijas dienestu organizētajā Eiropas dienasgrāmatas rakstīšanas pasākumā, kura mērķis bija palielināt 15–18 gadu vecu skolēnu informētību par ES jautājumiem, tostarp lauksaimniecības jomā. Pārskata periodā uzmanības centrā vēl aizvien bija elektroniskā formā radītu publikāciju izstrāde, kā arī Eiropas Komisijas informācijas tīkla plašāka izmantošana plašai sabiedrībai paredzēto publikāciju izplatīšanai. Tīmekļa vietne Pārskata periodā turpināja attīstīties „Lauksaimniecības un lauku attīstības” tīmekļa vietne, jo īpaši kā svarīgs specializētās informācijas avots par KLP un lauku attīstību. Tai bija ierādīta arī svarīga vieta konsultāciju procedūrā ar ieinteresētajām personām un iedzīvotājiem par lauksaimniecības politikas nākotnes virzību. Tiešsaistē tika veiktas divas konsultācijas (publiska konsultācija par KLP pēc 2013. gada un šaurākam lokam paredzēta apspriešana, lai sniegtu ietekmes novērtējumu attiecībā uz iespējām, kas paustas paziņojumā „KLP 2020. gada perspektīvā; kā risināt nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas”). Izteiktie viedokļi ir ņemti vērā iesāktajā viedokļu apmaiņā par likumdošanas iniciatīvām attiecībā uz lauku nākotni un lauku attīstības politiku Eiropas Savienībā. Tādām lielākajām AGRI ĢD politikas iniciatīvām kā gatavošanās kopējai lauksaimniecības politikai pēc 2013. gada, ES lauksaimniecības kvalitātes politikas uzlabošana un priekšlikumi piensaimniecības un piena pārstrādes jomā 2009. un 2010. gadā tika veltītas īpašas tīmekļa vietnes. Biļetena „Monitoring Agritrade Policy (MAP)” un informatīvo izdevumu abonentu skaits ir pieaudzis līdz 4900; izdevuma „Agricultural commodity and food prices” atjauninājumus tagad saņem aptuveni 1000 un izdevuma „Agricultural Policy Perspectives” informatīvos izdevumus – aptuveni 900 abonenti. Krietni pavirzījusies pāreja uz visu tīmekļa vietņu jaunajām versijām (jaunu dizainu, tīmekļa satura vadības tehnoloģiju un atjauninātu saturu). Viedokļu aptaujas 2009. gadā Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts atkal izmantoja Eirobarometra kvantitatīvo aptauju, lai izzinātu ES iedzīvotāju viedokli par lauksaimniecību, KLP un lauku attīstību. Turklāt 2010. gadā tika veikts arī kvalitatīvs pētījums par sabiedrības attieksmi un zināšanu līmeni lauksaimniecības un KLP jomā; tas aptvēra arī lauksaimniekus. Apmeklējumi Pārskata periodā Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts turpināja tikties ar apmeklētāju grupām, galvenokārt lauksaimniekiem, lauksaimnieku pārstāvjiem, studentiem, reģionālajiem un vietējiem pārstāvjiem un akadēmiskajām aprindām. Apmeklējumu mērķis bija skaidrot un padziļināt iedzīvotāju informētību par kopējo lauksaimniecības politiku, ieskaitot lauku attīstību. Tika turpināta dialoga iniciatīva ar universitātēm dalībvalstīs. Audiovizuālie pasākumi Pārskata periodā, lai aptvertu plašu sabiedrību, tika veikti audiovizuāli pasākumi un pasākumi plašsaziņas līdzekļos. Cita starpā trīs nedēļas pēc kārtas 2009. un 2010. gada ziemā ES27 kinoteātros tika izplatīta 40 sekunžu gara īsfilma („klips”) par lauksaimniecību ar nosaukumu „Kāda būs rītdiena?”. Mērķis bija uzsvērt lauksaimniecības svarīgumu sabiedrībai kopumā. Tiek lēsts, ka abos izplatīšanas posmos ES27 kinoteātrus apmeklēja vairāk nekā 30 miljoni cilvēku. IV. KOMUNIKāCIJAS KAMPAņAS PAR SVARīGāKAJIEM JAUTāJUMIEM IEPRIEKš JAU TIKA MINēTA PLAšā PUBLISKā APSPRIEšANA NO 2010. GADA APRīļA LīDZ JūLIJAM PAR ES POLITIKAS NāKOTNI LAUKU SAIMNIECīBU JOMā. TāS MēRķIS BIJA RADīT VISPLAšāKO IESPēJAMO PIEDALīšANOS KLP ATSPOGUļOšANAS PROCESā APSPRIEšANAS PAšā SāKUMPOSMā. Tā NODROšINāJA IESPēJU ATKLāTA DIALOGA RISINāšANAI, KOPēJO LAUKSAIMNIECīBAS POLITIKU APSPRIEžOT PLAšAI SABIEDRīBAI, IEINTERESēTAJāM PERSONāM, IDEJU LABORATORIJāM UN AKADēMISKAJāM ORGANIZāCIJāM. FORUMā IZTEICāS APTUVENI 5600 PERSONAS NO VISAS ES. Pēc tam saistībā ar sabiedrisko apspriešanu komisārs lauksaimniecības un lauku attīstības jautājumos rīkoja konferenci Briselē, 19.–20. jūlijā. Tā iezīmēja svarīgu stadiju Komisijas 2010. gada novembra paziņojuma „KLP 2020. gada perspektīvā; kā risināt nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas” sagatavošanā[5]. Līdztekus Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts Sv. Katrīnas laukumā Briselē organizēja plašai sabiedrībai paredzētu pasākumu, kurā dalībvalstis rīkoja pārtikas un dzērienu no visas ES izstādes, uzsverot Eiropas lauksaimnieku ražotās produkcijas bagātību un daudzveidību. Šā notikuma laikā tika arī pasludināts jaunais bioloģiskās lauksaimniecības logotipa dizainparaugs un piešķirta balva par tā izveidošanu. Eiropas Parlaments, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja piedalījās sabiedriskajā apspriešanā, sniedzot patstāvīgus atzinumus. Komisijas paziņojuma pieņemšanu vēlāk iezīmēja plaši informācijas pasākumi ES27 valstīs, kurus organizēja Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts. To vidū bija prezentācijas ieinteresētajām personām visās dalībvalstīs. Šos informācijas pasākumus apmeklēja vairāk nekā 1300 ieinteresētās personas, kuras pārstāvēja plašu sociālo profesionālo organizāciju loku, NVO, reģionālās un valsts pārvaldes iestādes un institūcijas. Pasākumus papildināja īpaši materiāli plašsaziņas līdzekļos un presē visās ES valodās, kā arī materiāli tiešsaistē, tostarp īpaši šim nolūkam radīts un izplatīts audiovizuālais materiāls. Tiek lēsts, ka pasākums aptvēra 40 miljonus lielu TV auditoriju visā ES, un arī drukātie plašsaziņas līdzekļi nodrošināja ievērojamu ietekmi. Tāpat kā iepriekšējās AGRI ĢD iniciatīvas par svarīgiem politikas jautājumiem šī iniciatīva bija svarīgs pasākumu komplekss komunikācijas nodrošināšanai ar visām ieinteresētajām personām vietējā līmenī, ieskaitot pēc būtības plašas sabiedrības aprindas. Pārskata periodā Skolas piena programmas un Skolas augļu un dārzeņu programmas saistībā veikto informācijas pasākumu ietvaros tika rīkotas arī divas komunikācijas kampaņas „dzer uz veselību!” un „Gardais bariņš”, kuras atspoguļoja Komisijas centienus veselības un uztura jomā, kas izklāstīti Baltajā grāmatā „Eiropas stratēģija attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos”[6]. V. IZDEVUMU ATTIECīBA (SAISTīBAS UN MAKSāJUMI) STARP DOTāCIJāM PASāKUMIEM PēC TREšO PERSONU INICIATīVAS UN INFORMāCIJAS PASāKUMIEM PēC KOMISIJAS INICIATīVAS 2008 | 2009 | 2010 | Dotācijas | Tiešie pasākumi | Dotācijas | Tiešie pasākumi | Dotācijas | Tiešie pasākumi | Plānotais budžets | 3 000 000 | 4 000 000 | 3 250 000 | 4 750 000 | 3 250 000 | 4 750 000 | Saistības) EURO | 2 532 768 | 3 860 889 | 2 833 990 | 4 745 654 | 2 740 497 | 4 280 963 | % no patēriņa | 84 % | 97 % | 87 % | 99,9 % | 84 % | 90 % | Maksājumi | 1 499 066 | 3 069 402 | 1 848 458 | 4 320 404 | (*) | (*) | (EUR)(**) | (*) Dati vēl nav pieejami – lielākā daļa pasākumu vēl turpinās. (**) Tabulā norādītie maksājumi neparāda N gada izpildi, bet ir maksājumi, kas veikti par N gada saistībām. Šie maksājumi pārgrupē N gadā un N+1 gadā veiktos maksājumus. Jāatzīmē, ka maksājumi visos gadījumos ir zemāki par sākotnējo saistību apmēru. Attiecībā uz dotācijām skaidrojums ir tāds, ka, pirmkārt, daudzos gadījumos pasākumu galīgās izmaksas ir zemākas, nekā saņēmējs tās sākotnēji plānojis, otrkārt, tāpēc, ka ne visus saņēmēju deklarētos izdevumus var uzskatīt par attaisnotajām izmaksām. Attiecībā uz pasākumiem, kas veikti pēc Komisijas iniciatīvas, atšķirības ir mazākas un tās izriet no saistībām, kurās ņemtas vērā visas iespējamās prognozējamās izmaksas, kas galarezultātā dažreiz ir zemākas par iepriekš plānotajām. VI. NOBEIGUMS LAIKā NO 2009. LīDZ 2010. GADAM TIKA TURPINāTS DARBS, LAI UZLABOTU IEDZīVOTāJU INFORMēTīBU PAR KLP UN SAGLABāTU UN PALIELINāTU IEINTERESēTO PERSONU ATBALSTU LAUKSAIMNIECīBAI UN LAUKU RAJONIEM. ĪPAšI TIKA UZSVēRTA IEDZīVOTāJU IESAISTīšANA ES LAUKSAIMNIECīBAS POLITIKAS APSPRIEšANā LAIKAM PēC 2013. GADA UN VIEDOKļU APMAIņAS STIMULēšANAI AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM. Izmantojot internetu un audiovizuālos līdzekļus, intensīvāk tika veiktas iniciatīvas, kuru mērķgrupas bija plaša sabiedrība un jauniešu auditorija. Tika turpināti centieni nodrošināt informācijas pasākumu maksimālu ietekmi gan attiecībā uz līdzfinansētajiem pasākumiem, gan pasākumiem, kas veikti pēc Komisijas iniciatīvas. Kopumā tas palīdzēja uzlabot sabiedrības informētību par KLP jautājumiem un mērķiem, sniedzot informāciju lauksaimniekiem un citiem lauku iedzīvotājiem atbilstīgi Regulas 814/2000 mērķiem. Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts 2010. gada laikā veica iepriekšējo gadu komunikācijas pasākumu sīku analīzi. Tās rezultātā komunikācijas stratēģija tika pārskatīta un atjaunināta, lai nodrošinātu atbilstību 2010.–2015. gada uzdevumiem komunikācijas jomā un politiskajām prioritātēm. Galvenā uzmanība tiks pievērsta KLP nākotnei, un mērķis ir vēl vairāk uzlabot komunikācijas pasākumu efektivitāti un ciešu kopdarbību ar partneriem no valsts un nevalstiskajām organizācijām, ņemot vērā izmaiņas tehnoloģijā un jaunu plašsaziņas līdzekļu rašanos. [1] Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Padomes Regulas (EK) Nr. 814/2000 par informācijas pasākumiem saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku īstenošanu (COM(2003) 235, 2003. gada 8. maija galīgā redakcija) [2] Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Padomes Regulas (EK) Nr. 814/2000 par informācijas pasākumiem saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku īstenošanu (COM(2007) 324, 2007. gada 13. jūnija galīgā redakcija) [3] Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Padomes Regulas (EK) Nr. 814/2000 par informācijas pasākumiem saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku īstenošanu (COM(2009) 237, 2009. gada 20. maija galīgā redakcija) [4] OV C 248, 30.9.2008., 8. lpp.; OV C 215, 9.9.2009., 3. lpp. [5] Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „KLP 2020. gada perspektīvā; kā risināt nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas”, COM(2010) 672 galīgā redakcija, 2010. gada 18. novembrī. [6] COM(2007)279 galīgā redakcija, 30.5.2007.