EIROPAS KOMISIJA Briselē, 30.4.2020 COM(2020) 164 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Komisijas 38. ikgadējais ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par ES antidempinga, antisubsidēšanas un tirgus aizsardzības pasākumiem, kā arī trešo valstu izmantotajiem tirdzniecības aizsardzības instrumentiem, kas vērsti pret ES (2019. gads) {SWD(2020) 71 final}



Kopsavilkums Šajā 38. ziņojumā ir sniegta pamatinformācija par ES antidempinga (AD), antisubsidēšanas (AS) un tirgus aizsardzības pasākumiem, kā arī trešo valstu tirdzniecības aizsardzības pasākumiem pret ES 2019. gadā. Lietu izskatīšanas darbs 2019. gadā bija īpaši nozīmīgs, proti, tika ierosinātas 16 lietas (salīdzinājumā ar 10 lietām 2018. gadā), tika noteikti pasākumi 12 jaunās lietās (salīdzinājumā ar 6 lietām 2018. gadā), netika noteikti pasākumi 5 jaunās lietās un vienlīdz intensīvi tika pārbaudīti spēkā esošie pasākumi, proti, tika pabeigtas 18 termiņa beigu pārskatīšanas (salīdzinājumā ar 7 pārskatīšanām 2018. gadā). Komisija arī turpināja stingri rīkoties pret trešo valstu pasākumiem, kas bija vērsti pret ES eksportu. Šādu pasākumu apjoms jau atkal bija augsts (175) — gaidāms, ka nākotnē šī tendence saglabāsies, ņemot vērā daudzās 2019. gadā ierosinātās ārvalstu lietas. Komisija arī palielināja savus centienus pastiprināt pasākumus, jo īpaši, ierosinot četras apiešanas novēršanas lietas, no kurām resursu ziņā intensīvākā šāda veida izmeklēšana līdz šim bija saistībā ar galda piederumiem un virtuves piederumiem no Ķīnas, kas noslēdzās ar maksājuma paplašināšanu, attiecinot to uz 30 uzņēmumiem. Saistībā ar modernizēto tirdzniecības aizsardzības noteikumu pastiprinātu izpildi 2019. gadā tika izstrādāti arī īpaši noteikumi, lai paplašinātu iespēju piemērot tirdzniecības aizsardzības pasākumus ES kontinentālajam šelfam. Tā kā notiek stingrāka izpilde ar lielāku efektivitāti, šajā ziņojumā ir ietverti arī galvenie skaitļi, kas ataino nesen noteikto pasākumu ietekmi. Šie skaitļi parāda to, cik efektīvi tirdzniecības aizsardzības pasākumi atjauno līdzvērtīgus konkurences apstākļus ES tirgū. Patiešām, AD un AS maksājumu piemērošanas rezultātā negodīgs, kaitējumu radošs imports samazinājās vidēji par 80 % (robežās no 57 % līdz 99 %). Vienlaikus AD un AS maksājumi palīdzēja arī paplašināt piegādes avotus, kas ES importētājiem un lietotājiem nepieciešami, lai palielinātu godīgu importu no citām valstīm papildus pašas ES ražošanai. Visbeidzot, ir jānorāda, ka 2019. gadā noteikto pasākumu rezultātā, ņemot vērā TAI pasākumus, darbvietu skaits ir palielinājies par 23 000, tādējādi tiešo ar TAI aizsargāto ES darbvietu kopējais skaits ir pieaudzis līdz 343 000.



I. Tirdzniecības aizsardzības instrumentu (TAI) piemērošana 2019. gadā I.1.Izmeklēšanas darbības I.1.1.Vispārīgs pārskats ES 2019. gada beigās bija spēkā 140 tirdzniecības aizsardzības pasākumi: 94 galīgi AD pasākumi (kas tika paplašināti 27 gadījumos), 15 kompensācijas pasākumi (paplašināti vienā gadījumā) un 3 aizsardzības pasākumi. Tas ir par 7 pasākumiem vairāk nekā 2018. gadā. Izmeklēšanas darbs vēl vairāk ir pieaudzis salīdzinājumā ar jau tā būtisko darba slodzi 2018. gadā. Tika veikts daudz jaunu izmeklēšanu saskaņā ar jauno TAI noteikumu kopumu, kā arī pat vēl lielāks skaits pārskatīšanas izmeklēšanas lietu. 2019. gada beigās turpinājās 43 izmeklēšanas, kā arī 2 atmaksas izmeklēšanas, aptverot 66 atsevišķus atmaksas pieprasījumus, ko iesnieguši importētāji. Šim ziņojumam ir pievienots Komisijas dienestu darba dokuments (SWD), kurā sniegta sīkāka informācija un statistikas dati par ikgadējo darbību. SWD ir iekļauti pielikumi, kas attiecas uz noteiktām turpmākām sadaļām, kā norādīts. I.1.2.AD un AS izmeklēšana (sk. A–I pielikumu) Komisija 2019. gada ierosināja 16 jaunas izmeklēšanas (no kurām 11 bija antidempinga un 5 antisubsidēšanas procedūras). Vienlaikus tā piemēroja pagaidu maksājumus 5 procedūrās, savukārt 7 lietas tika pabeigtas, piemērojot galīgos maksājumus (no kuriem 3 bija kompensācijas pasākumi). Piecas izmeklēšanas tika pabeigtas, nenosakot pasākumus. Pārskatīšanas izmeklēšanas vēl aizvien veidoja būtisku daļu lietu izskatīšanas darba. 2019. gadā Komisija ierosināja 8 termiņa beigu pārskatīšanas. Saistībā ar pasākumu atkārtotu noteikšanu 16 termiņa beigu pārskatīšanas tika pabeigtas, apstiprinot maksājumu, savukārt 2 tika pabeigtas, izbeidzot pasākumus. Viens antidempinga pasākums beidzās automātiski pēc pieciem gadiem. Komisija 2019. gadā ierosināja 2 starpposma pārskatīšanas — abas par kompensācijas pasākumiem —, un 1 šāda pārskatīšana tika pabeigta, negrozot pasākumus. Visbeidzot, 2019. gadā tika sāktas 7 atkārtotas izmeklēšanas (sauktas arī par lietas atkārtotu atvēršanu), kas parasti ir saistītas ar tiesas nolēmumu izpildi. Kopumā Komisija 2019. gadā pabeidza 22 pārskatīšanas. I.1.3.Tirgus aizsardzības izmeklēšanas (sk. L pielikumu)

ES 2019. gada 2. februārī noteica erga omnes galīgo aizsardzības maksājumu par noteiktiem tērauda izstrādājumiem un veica tā pārskatīšanu, kā rezultātā 2019. gada 1. oktobrī pasākumi tika grozīti. Komisija arī noslēdza divas divpusējās aizsardzības izmeklēšanas par Indijas rīsu importu no Kambodžas un Mjanmas saskaņā ar vispārējo preferenču sistēmu (VPS): 2019. gada 16. janvārī Komisija atkārtoti noteica kopējā muitas tarifa likmi 175 EUR/tonna, trīs gados pakāpeniski to liberalizējot līdz 125 EUR/tonna. 2019. gadā nav sākta neviena jauna aizsardzības izmeklēšana. I.1.4.Verifikācijas darbības Izmeklēšanas laikā Komisija veic apmeklējumus, lai pārbaudītu uzņēmumu vai asociāciju reģistrus nolūkā verificēt procedūrā iesniegto informāciju. 2019. gadā ES TAI dienesti veica 137 šādus apmeklējumus, kas veidoja 1948 cilvēkstundas verifikācijas darba. I.2.Pasākumu izpilde (sk. J, K, M, Q pielikumu) Ir izšķirīgi svarīgi nodrošināt spēkā esošo tirdzniecības aizsardzības pasākumu faktisku izpildi, lai uzņēmumi neizvairītos no pasākumiem, absorbējot vai apejot maksājumus. Komisija 2019. gadā ierosināja 4 apiešanas novēršanas pārskatīšanas, kas minētā gada beigās joprojām vēl turpinājās. Turklāt tika ierosināta 1 absorbēšanas novēršanas izmeklēšana (2019. gada beigās joprojām vēl turpinās) un vēl viena tika pārtraukta, nepalielinot maksājumu. Saistību uzraudzība veido daļu no izpildes darbībām. 2019. gada sākumā spēkā bija 3 saistības. Komisija apstiprināja 8 jaunas saistības, tādējādi kopējais spēkā esošo saistību skaits 2019. gada beigās pieauga līdz 11. I.3. Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) Komisija, ņemot vērā neseno TAI modernizāciju, 2019. gadā turpināja atbalstīt MVU, sniedzot palīdzību un norādījumus tiem MVU, kas bija iesaistīti TAI izmeklēšanā. Proti, Komisija atbalstīja MVU, veicinot to sadarbību izmeklēšanā: tā iespējami samazināja informācijas sniegšanas prasības, izstrādājot mazāk apgrūtinošas aptaujas anketas, un salāgoja izmeklēšanas periodu ar MVU finanšu gadu, kur tas bija iespējams. Komisija arī ierosināja izmeklēšanu, ja ES ražošanas nozarē darbojas galvenokārt MVU: AD izmeklēšanu par tapu un skavu importu no Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “Ķīna”). Komisija arī aktīvi rīkojās pret Ķīnas eksportētāju praksi apiet ES pasākumus attiecībā uz keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem (sk. II iedaļu). Tādējādi tika nodrošināta šo pasākumu pastāvīga efektivitāte, kas deva labumu ES keramikas izstrādājumu ražotājiem un to darba ņēmējiem — šajā nozarē daudzi uzņēmumi ir MVU. Visbeidzot, Komisija sniedza konkrētu tehnisko palīdzību MVU vairākās dalībvalstīs, tostarp Austrijā un Spānijā, lai veicinātu to informētību par TAI. I.4. Sociālie un vides standarti Kad Komisija piemēro jauno normālās vērtības aprēķināšanas metodiku, tai ir jāizvēlas atbilstoša reprezentatīvā valsts, lai noteiktu izstrādājuma normālo neizkropļoto vērtību. Komisija izmanto šīs valsts cenu datus apvienojumā ar ievades patēriņa datiem eksportētājvalstī. Ja ir vairākas šādas valstis, kurām ir piemēroti un pieejami dati, tad saskaņā ar 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu Komisija savu galīgo lēmumu pieņem, pamatojoties uz attiecīgo valstu sociālās un vides aizsardzības līmeņa novērtējumu. Šāda analīze 2019. gadā bija nepieciešama termiņa beigu pārskatīšanā pasākumiem, kas veikti saistībā ar tērauda izstrādājumiem ar organisku pārklājumu no Ķīnas. Minētajā procedūrā Komisija atrada divas piemērotas valstis, kuras varētu uzskatīt par reprezentatīvām, lai noteiktu izstrādājuma normālo vērtību, — Malaiziju un Meksiku. Komisija tādēļ novērtēja abu sociālo un vides aizsardzības līmeni, lai izvēlētos vēlamāko. Komisija konstatēja, ka Malaizija nav ratificējusi trīs no kopumā astoņām Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatkonvencijām. Komisija arī konstatēja, ka Malaizija nav ratificējusi vienu no galvenajiem nolīgumiem vides jomā — Stokholmas Konvenciju par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem. Attiecībā uz Meksiku Komisija konstatēja, ka tā ir ratificējusi gandrīz visas SDO pamatkonvencijas, izņemot vienu. Turklāt Meksika ir ratificējusi visus galvenos nolīgumus vides jomā. Tādējādi Komisija izvēlējās Meksiku kā atbilstīgu reprezentatīvu valsti saistībā ar minēto termiņa beigu pārskatīšanu. Veicot atlikušās izmeklēšanas, kas tika noslēgtas 2019. gadā, Komisija katru reizi izvēlējās reprezentatīvu valsti, sīkāk neanalizējot sociālās un vides aizsardzības līmeni, jo piemēroti dati bija pieejami tikai par vienu valsti. Lai noteiktu kaitējuma starpību, nozīme bija arī daudzpusējiem nolīgumiem vides jomā (un to protokoliem), kā arī SDO pamatkonvencijām. Kopš ir stājušies spēkā modernizētie TAI noteikumi, saskaņā ar AD pamatregulas 7. panta 2.d punktu Komisija, aprēķinot izstrādājuma kaitējumu neradošu mērķa cenu, ņem vērā arī ES uzņēmumu faktiskās vai nākotnes ražošanas izmaksas, kas izriet vai varētu izrietēt no šo nolīgumu un konvenciju piemērošanas. Saistībā ar lietām, kas tika pabeigtas 2019. gadā, Komisija aprēķināja minētās papildu izmaksas izmeklēšanā, kas attiecās uz urīnvielu un amonija nitrātu (UAN) no Krievijas, Trinidadas un Tobago un Amerikas Savienotajām Valstīm (ASV). Komisija nolēma palielināt UAN mērķa cenu par 3,7 %, lai ņemtu vērā papildu izmaksas, ko rada ES ražotāju turpmākās atbilstības nodrošināšana ES Emisiju tirdzniecības sistēmai (ETS). ETS ir viens no instrumentiem, ar kuriem ES cenšas sasniegt mērķus, kas iekļauti Parīzes nolīgumā — attiecīgajā daudzpusējā nolīgumā vides jomā, kura dalībniece ir ES. UAN ražošanas ķēdei, kas ir emisiju ziņā intensīva, Eiropas Savienībā ir piemērojama ETS. Skaitlis 3,7 % tika noteikts, pamatojoties uz vidējām lēstām izmaksām, kas ražotājiem rodas, iegādājoties ETS kvotas pasākumu darbības laikā. Pārējās lietās, kas tika noslēgtas 2019. gadā, ieinteresētās personas nav veikušas nekādus pieprasījumus saistībā ar pašreizējām vai nākotnes izmaksām saskaņā ar 7. panta 2.d punktu. Tāpēc Komisija nav veikusi izmeklēšanu, vai šādas papildu izmaksas būtu jāpievieno mērķa cenai. I.5. Pārskatīšana ES tiesās (S pielikums)

Vispārējā tiesa un Tiesa 2019. gadā ir pieņēmušas 31 spriedumu un nolēmumu TAI jomā: Vispārējā tiesa ir pieņēmusi 14 nolēmumus, un Tiesa ir pieņēmusi lēmumu 8 apelācijas sūdzībās, 5 lietās par tiesas izdevumu noteikšanu un sniegusi 4 prejudiciālus nolēmumus. Interesantākie spriedumi ir aprakstīti SWD. 2019. gadā tika ierosinātas 24 jaunas lietas saistībā ar TAI. I.6. Trešo valstu darbības, kas vērstas pret ES Komisija ne tikai aizsargā ES ražošanas nozari pret negodīgu, kaitējumu radošu importu, bet arī aktīvi rīkojas pret TAI pasākumiem, ko noteikuši mūsu tirdzniecības partneri, ja tā uzskata, ka šādi pasākumi neatbilst precīzām juridiskām prasībām. Šāda rīcība ir izšķirīgi svarīga šodien, jo dažas nozīmīgas tirdzniecības valstis bieži vien apšauba PTO tiesisko kārtību. Nepamatotas aizsardzības darbības ierobežo tirgus pieejamību un tādējādi iespējas radīt darbvietas un nodrošināt ES eksportētāju izaugsmi. Tāpēc aizvien svarīgāk ir novērst nepamatotus ārvalstu tirdzniecības aizsardzības pasākumus. Tirdzniecības aizsardzības darbības visā pasaulē 2019. gadā joprojām bija intensīvas. Komisijas dienesti turpināja regulāri iejaukties vairumā ārvalstu izmeklēšanu, kas vērstas pret ES eksportu. Šīs iejaukšanās inter alia tiek īstenotas ar rakstveida iesniegumiem un piedalīšanos tiesas sēdēs tehniskajā līmenī. Vajadzības gadījumā Komisija iejaucās augstākajā politiskajā līmenī arī saistībā ar trešo valstu iestāžu darbību. Lai gan Komisija iejaucas vairumā lietu, kas vērstas pret ES, tā pievērš īpašu uzmanību sistēmiskiem jautājumiem un lietām, kas varētu būtiski ietekmēt ES ražošanas nozari. Komisijas darbību mērķis ir nodrošināt PTO noteikumu pareizu piemērošanu, tādējādi novēršot ārvalstu TAI ļaunprātīgu izmantošanu. Ar šādu neatlaidīgu iejaukšanos, kas vērsta uz neatbilstībām PTO un sistēmiskām kļūdām, tika novērsti daudzi nepamatoti pasākumi. Piemēram, Komisija uzstājīgi iejaucās trešo valstu AD termiņa beigu pārskatīšanas lietā, ko veica Brazīlija par piena pulvera importu no ES. Šo darbību rezultātā pasākumi tika pārtraukti un tika atvērts tirgus, kas ES eksportētājiem bija slēgts kopš 2001. gada. Pirms pasākumu piemērošanas eksporta summa bija 45 miljoni EUR. Turklāt Komisija kopā ar ražošanas nozari un dalībvalstīm sekmīgi iejaucās, lai izbeigtu atlikušos AD maksājumus par konservētu tomātu eksportu no Itālijas uz Austrāliju — daži no tiem bija spēkā kopš 2014. gada un ietekmēja ES eksportu 22 miljonu EUR apjomā gadā. Kopš pirmās izmeklēšanas ierosināšanas Komisija ir veltījusi lielas pūles, lai izbeigtu šos maksājumus, jo īpaši tāpēc, ka Austrālijas iestādes piemēroja apšaubāmu metodiku un radīja sistēmisku risku ES pārstrādāto lauksaimniecības preču importam. Galu galā Austrālija nolēma izbeigt šos maksājumus. Pievienotajā SWD ir aprakstīti vēl citi Komisijas sekmīgas iejaukšanās piemēri. Lai arī Komisija iejaucās, tai ne vienmēr izdevās gūt virsroku un daži nepamatoti pasākumi tomēr tika noteikti. Nozīmīgu ekonomisko un/vai sistēmisko interešu gadījumos Komisija, lai panāktu nepamatotu pasākumu izbeigšanu, izšķīrās par labu PTO strīdu risināšanas procedūrām. Šāds gadījums bija Kolumbijas noteiktie AD maksājumi par saldētiem frī kartupeļiem no Beļģijas, Vācijas un Nīderlandes, kā arī ASV noteiktie AS un AD maksājumi par Spānijas nogatavināto olīvu importu (sīkāku informāciju sk. SWD). Abas šīs procedūras joprojām turpinās. Vajadzības gadījumā Komisija var arī lūgt divpusēju strīda izšķiršanu, kā paredzēts tirdzniecības nolīgumos, ja partneri neievēro šajos nolīgumos noteiktās saistības. Piemēram, 2019. gadā Komisija turpināja pārrunas ar Dienvidāfriku par tādiem spēkā esošajiem divpusējiem aizsardzības pasākumiem attiecībā uz saldētu vistu importu no ES, kurus Komisija uzskata par nelikumīgiem. Tā kā nav rasts savstarpēji pieņemams risinājums, Komisija ir paredzējusi ierosināt divpusēja strīda risināšanas procedūru. Ārvalstu TAI darbības skaitļos Kopumā 2019. gada beigās bija spēkā 175 TAI pasākumi, kas ietekmē ES eksportu (salīdzinājumā ar 174 pasākumiem 2018. gadā). Gaidāms, ka nākamajos gados saglabāsies kopumā lielais pret ES vērsto pasākumu skaits, ņemot vērā arī to jauno izmeklēšanu lielo skaitu 2019. gadā (37 izmeklēšanas, tāpat kā 2018. gadā), kuras var izraisīt atkal daudzu pasākumu ierosināšanu 2020. gadā. 2019. gadā saglabājās augsts ārvalstu aizsardzības pasākumu skaits, proti, 2019. gada beigās bija 37 pasākumi (par diviem vairāk nekā 2018. gadā), savukārt AD joprojām ir visvairāk izmantotais instruments pasaulē — spēkā ir 132 šādi pasākumi no kopumā 175 pasākumiem. ASV atkal jau veidoja lielāko daļu pret ES eksportu vērstu TAI pasākumu ar 36 spēkā esošiem pasākumiem (33 pasākumi 2018. gadā). Salīdzinājumā ar 2016. gadu tas ir palielinājums 71 % apmērā, kas ir galvenokārt tādēļ, ka ir noteikts daudz jaunu pasākumu, jo īpaši tērauda rūpniecībā. ASV darbības arī ir veicinājušas pasākumu pieaugumu visā pasaulē, jo arī tādas valstis kā Kanāda, Ēģipte, Maroka un Eirāzijas Ekonomiskā savienība (EAEU) ir noteikušas vai pagarinājušas esošos pasākumus noteiktiem tērauda izstrādājumiem, visticamāk, reaģējot uz ASV 232. iedaļas pasākumiem attiecībā uz tērauda rūpniecību. Ķīna ir otrs lielākais pret ES vērstu TAI lietotājs ar 20 spēkā esošiem pasākumiem (18 pasākumu 2018. gadā), nākamā ir Indija (18 pasākumu pretstatā 21 pasākumam 2018. gadā). No jaunajām izmeklēšanām 2019. gadā Indija ierosināja 7, Indonēzija un Madagaskara — katra pa 4, Ukraina — 3 un EAEU, Maroka un Filipīnas — katra pa 2 jaunām izmeklēšanām. Līdztekus regulāriem TAI lietotājiem, piemēram, Indijai, viens no faktoriem, kas veicinājis vispārējo jaunu izmeklēšanu lielo skaitu, ir jaunu lietotāju parādīšanās. Attiecībā uz 2019. gadā noteiktajiem 25 jauniem pasākumiem pirmajā vietā ir ASV ar 4 jauniem pasākumiem, nākamās ir Austrālija un Maroka (3 jauni pasākumi) un Persijas līča sadarbības padome (2 jauni pasākumi). Ķīna 2019. gadā ir noteikusi 1 jaunu pasākumu pret ES. Aplūkojot sadalījumu pa nozarēm, redzams, ka lielākā daļa pret ES vērsto pasākumu 2019. gadā attiecās uz tērauda izstrādājumiem (72 no kopumā 175 pasākumiem). Daudzi pasākumi joprojām tika veikti attiecībā uz ķīmiskām vielām (42). Attiecībā uz jaunām ierosinātām izmeklēšanām jānorāda, ka tērauda nozare atkal bija tā, kurā tika ierosināts visvairāk izmeklēšanu — 9 no kopā 37 izmeklēšanām, nākamā bija ķīmijas nozare (8 jaunas lietas) un lauksaimniecības nozare (7 lietas). I.7. Darbības PTO ietvaros

Komisija daudzkāršoja centienus virzīt ar subsīdijām saistītu programmu PTO. Tās mērķis ir pielāgot daudzpusējos subsīdiju režīmus tā, lai tie būtu labāk piemēroti pašreizējās tirdzniecības vides problēmām. 2019. gadā Ženēvā turpinājās intensīvas pārrunas par zivsaimniecības subsīdijām. ES joprojām bija galvenā priekšlikumu ieteicēja šajās sarunās, iesniedzot konkrētus tekstuālus ierosinājumus abās galvenajās sarunu jomās: aizliegt nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas subsidēšanu un aizliegt subsīdijas, kas veicina ražošanas jaudas pārpalikumu un pārzveju. Lai arī 2019. gadā rezultāts netika sasniegts, ES un citi PTO dalībnieki cenšas nodrošināt, lai 12. PTO ministru konferencē Nursultanā 2020. gada jūnijā tiktu panākts vērienīgs un visaptverošs rezultāts. Komisija 2019. gada aprīlī un novembrī aktīvi piedalījās PTO Subsīdiju un kompensācijas pasākumu (SKP) komitejas, Antidempinga komitejas un Aizsardzības pasākumu komitejas, kā arī Apiešanas novēršanas neformālās grupas un Antidempinga īstenošanas darba grupas (ĪDG) darbā. AD komitejā ES turpināja aizstāvēt ES 2017. un 2018. gada TAI tiesību aktu izmaiņas. Komisija arī izvirzīja noteiktas trešo valstu ierosinātas lietas, kuras tās ieskatā neatbilst trešo valstu PTO saistībām un negatīvi ietekmē ES eksportētājus (piemēram, Kolumbijas izmeklēšana saistībā ar saldētiem frī kartupeļiem). ES atbildēja arī uz jautājumiem un sniedza precizējumus par dažām savām izmeklēšanām. Īstenošanas darba grupā ES iesaistījās sarunās par vairākiem tehniskiem jautājumiem, piemēram, saistībā ar cēloņsakarības noteikšanu vai kaitējuma draudu analīzi. Subsīdiju un kompensācijas pasākumu komitejas regulārajās sanāksmēs tika turpinātas sarunas par to, kā subsīdijas ir veicinājušas ražošanas jaudu pārpalikumu dažādās nozarēs. Šajā saistībā aprīlī ASV un ES kopīgi vadīja ESAO Ziņojuma par kropļojumiem alumīnija vērtību ķēdē prezentāciju. Novembra sanāksmē Komiteja turpināja apspriest jautājumu par ražošanas jaudas pārpalikumu, kā arī darbu, ko veic Pasaules forums par tēraudrūpniecības jaudas pārpalikumu. Notika sarunas arī par to, kādā veidā PTO dalībnieki var uzlabot subsīdiju pārredzamību, un ES atkārtoti atgādināja, cik svarīgi ir ievērot PTO noteiktās subsīdiju paziņošanas saistības. 2017. gada subsīdiju paziņojumu pārskatīšana turpinājās aprīlī Subsīdiju un kompensācijas pasākumu komitejas īpašajā sanāksmē. ES 2019. gada jūlija sākumā iesniedza PTO savu jauno un pilnīgo paziņojumu par 2017. un 2018. gadā piešķirtajām subsīdijām. Tas tiek darīts katru otro gadu, un tiek iekļautas gan subsīdijas, kas piešķirtas ES līmenī, gan tās, ko piešķīrušas atsevišķi dalībvalstis. 2019. gada subsīdiju paziņojumu pārskatīšana tika sākta novembrī SKP komitejas īpašā sanāksmē un turpināsies 2020. gadā. Aizsardzības pasākumu komitejā ES izvirzīja vairākus jautājumus par citu dalībnieku aizsardzības izmeklēšanām (piemēram, Filipīnas — keramikas grīdas un sienas flīzes, Turcija — neilona dzija un citi poliamīdi, Ukraina — slāpekļa mēslošanas līdzekļi, poliuretāna putas). ES atbildēja arī uz citu dalībnieku jautājumiem saistībā ar noteiktu tērauda izstrādājumu aizsardzības pasākumiem, jo īpaši par šo pasākumu nesen veiktās pārskatīšanas rezultātiem. I.8. Uzklausīšanas amatpersonas darbības Kopš 2018. gada TAI tiesību aktu reformu rezultātā uzklausīšanas amatpersonas funkcijas ir stingri nostiprinātas AD un AS pamatregulās. Uzklausīšanas amatpersonai tika lūgts sniegt savu ieguldījumu procedūrās, kas jāpiemēro modernizācijas īstenošanā, lai palielinātu pārredzamību un garantētu pušu procesuālās tiesības saskaņā ar jaunajiem noteikumiem. Komisijas prezidents 2019. gadā modernizēja un pieņēma arī uzklausīšanas amatpersonas darba uzdevumu. Darba uzdevumā ir sniegti precīzāki skaidrojumi ieinteresētajām personām par uzklausīšanas amatpersonas pienākumiem un pilnvarām, ņemot vērā jauno situāciju. Uzklausīšanas amatpersona tika aicināta iejaukties arī citās jomās, ne tikai “klasiskajās” AD un AS izmeklēšanās, proti, jomās, kas arī ir ietvertas tās darba uzdevumā. Tas attiecas uz aizsardzības izmeklēšanu un vispārējās preferenču sistēmas piemērošanas procedūrām. 2019. gadā uzklausīšanas amatpersona saņēma 19 iejaukšanās pieprasījumu un noorganizēja astoņas uzklausīšanas. Vienā gadījumā tā pagarināja piezīmju iesniegšanas termiņu. Ieinteresētās personas par izmeklēšanu atbildīgajiem Komisijas dienestiem vairākkārt iesniedza iejaukšanās pieprasījumu vienlaikus ar uzklausīšanas pieprasījumu. Uzklausīšanas amatpersona nemainīja savu viedokli, ka ieinteresētajām personām būtu vispirms jāpauž savas bažas Komisijas dienestiem un tikai pēc tam, ja nav iespējams rast risinājumu, būtu jāiejaucas uzklausīšanas amatpersonai. Šāda pieeja ļāva ieinteresētajām personām vairumā gadījumu rast risinājumu tieši ar izmeklēšanas grupām. 2019. gadā līdzīgi kā 2018. gadā bija diezgan maz izmeklēšanu, kuru rezultātā tika sniegti iejaukšanās pieprasījumi. Ieinteresētās personas galvenokārt apstrīdēja izmeklēšanas nolēmumus, faktus un secinājumus. Visos pamatotos gadījumos tika noslēgta vienošanās ar dienestiem par precizējumu sniegšanu vai papildu skaidrojumiem.



II. Stingrāka pasākumu izpilde II.1. Apiešanas novēršanas darbības Apiešana notiek, kad trešo valstu ražotāji eksportētāji iesaistās īpašās darbībās, kuru vienīgais nolūks ir izvairīties no antidempinga vai kompensācijas maksājumu samaksas. Šāda prakse ir, piemēram, sūtīt preci caur valsti, kurai nepiemēro maksājumus, lai noslēptu preces īsto izcelsmi (pārsūtīšana), nedaudz modificēt preci tā, lai par to nebūtu jāveic maksājums (viegla modificēšana), vai eksportēt, izmantojot ražotāju eksportētāju, kuram ir zemas antidempinga vai kompensācijas maksājumu likmes (uzņēmuma novirzīšana). AD un AS pasākumu apiešana nav pieļaujama. Tā mazina Savienības ražošanas nozares tiesības izmantot aizsardzību pret negodīgu tirdzniecības praksi un tādējādi apdraud darbvietas un izaugsmi Savienībā. AD un AS pasākumu pareiza izpilde vienmēr ir bijusi prioritārs Komisijas darba kārtības jautājums. Komisija ir sekmīgi pierādījusi, ka tā aktīvi vēršas pret pasākumu apiešanu. Patiešām, no 140 pasākumiem, kas bija spēkā 2019. gada 31. decembrī, 28 pasākumi bija apiešanas novēršanas pasākumi. Komisija 2019. gadā sāka cīņu pret apiešanu augstākā līmenī, pastiprinot ex officio apiešanas novēršanas izmeklēšanas un stiprinot rezolutīvo daļu regulējumā, ar kuru nosaka TAI pasākumus, lai mazinātu ļaunprātīgas izmantošanas risku. Ex-officio izmeklēšana, lai novērstu pasākumu apiešanu

Tiklīdz Komisijas rīcībā bija pietiekama informācija par to, ka ir notikusi apiešana, tā pēc savas ierosmes (un vēl nesaņēmusi nozares sūdzību) sāka attiecīgā jautājuma izmeklēšanu (ex officio izmeklēšanu). Komisijas veiktās uzraudzības darbības deva tai iespēju savākt pietiekami daudz pierādījumu, lai pēc savas ierosmes sāktu lietu. Komisija 2019. gadā ierosināja četras ex officio izmeklēšanas, lai novērstu pasākumu apiešanu. Tas ir bezprecedenta gadījums. Šīs četras lietas ir šādas: ·uzņēmuma novirzīšanas prakse saistībā ar keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importu no Ķīnas (“galda piederumu lieta”); ·uzņēmuma novirzīšanas prakse saistībā ar persulfātu importu no Ķīnas (izmeklēšana patlaban notiek); ·nelielas modificēšanas prakse saistībā ar korozijizturīga tērauda importu no Ķīnas (izmeklēšana patlaban notiek); ·pārsūtīšanas prakse, izmantojot Laosu, Indiju un Taizemi, saistībā ar volframa elektrodu importu no Ķīnas (izmeklēšana patlaban notiek). Šīs lietas ir svarīgas. Pirmkārt, divas no četrām, proti, tērauda lieta un galda piederumu lieta, attiecas uz rūpniecības nozarēm, kas Eiropā ir nozīmīgas nodarbinātības ziņā. Piemēram, galda piederumu nozare nodrošina gandrīz 27 000 tiešo darbvietu. Otrkārt, šīs četras lietas parāda apiešanas darbību plašo diapazonu un Ķīnas ražotāju eksportētāju apņēmību. Apiešanas novēršanas izmeklēšana galda piederumu lietā bija Komisijai līdz šim resursu ziņā lielākā apiešanas novēršanas procedūra: Komisija izmeklēja 50 Ķīnas ražotājus, un 20 Komisijas izmeklētāji veica pārbaudes uz vietas aptuveni 40 Ķīnas uzņēmumos obligātajā 9 mēnešu termiņā. Komisija konstatēja, ka daudzi eksportētāji, kuriem ir zemāka maksājumu likme (galvenokārt 17,9 %), savā vārdā eksportēja to ražotāju preces, kuriem ir augstāka maksājumu likme (36,1 %), tādējādi apzināti ļaunprātīgi gūstot zemākas maksājumu likmes priekšrocības. Rezultātā daudzos gadījumos muitas iestādes nevarēja iekasēt pareizu antidempinga maksājumu par galda piederumu importu. Komisijas izmeklēšanā tika identificēti vairāk nekā 30 Ķīnas eksportētāji, kas bija iesaistījušies šāda veida nelikumīgās darbībās. Tā kā šie uzņēmumi bija ļaunprātīgi izmantojuši tiem noteiktās izdevīgās maksājuma likmes, Komisija tiem noteica augstākas piemērojamās maksājuma likmes (36,1 %). Labāks regulējums Galda piederumu izmeklēšanā konstatētais parādīja riskus, ko rada eksporta novirzīšana, izmantojot nepareizu identitāti. Lai mazinātu šo risku, Komisija ir izstrādājusi augstākus uzraudzības un izpildes standartus. Piemēram, Komisija ir noteikusi stingrākus nosacījumus individuālas un izdevīgākas maksājuma likmes piemērošanai. Ja importētājs vēlas saņemt individuālas maksājumu likmes, viņam ir jāiesniedz virkne papildu dokumentu. Turklāt turpmākajās īstenošanas regulās, ar kurām nosaka pasākumus, Komisija atkārtoti norādīs, ka dalībvalstu muitas iestādēm ir jāveic nepieciešamās pārbaudes, nevis tikai vienkārši jāizskata šie dokumenti. OLAF Saistībā ar pasākumu īstenošanu Komisija cieši sadarbojas ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) nolūkā novērst un atklāt krāpšanu. Plašāka informācija sniegta pievienotajā SWD. II.2. TAI piemērošana piegādēm uz ES kontinentālo šelfu / EEZ Kamēr vēl nebija pilnīgi īstenota TAI modernizācija , pastāvēja būtiskas atšķirības AD un AS maksājumu teritoriālajā piemērošanā. Šo maksājumu teritoriālā darbības joma bija tāda pati kā muitas nodevām, t. i., tos varēja piemērot tikai attiecībā uz ES muitas teritoriju. Tomēr šajā muitas teritorijā neietilpst ne dalībvalstu kontinentālais šelfs, ne to ekskluzīvā ekonomikas zona (EEZ). Taču kontinentālajā šelfā / EEZ saimnieciskajā darbībā izmanto preces, kurām parasti piemēro TAI pasākumus, jo īpaši cauruļvadus un caurules, kā arī vēja enerģijas ražošanā izmantotos izstrādājumus. Lai novērstu šo būtisko nepilnību saistībā ar TAI noteikumu izpildi, ES ir izmantojusi divpakāpju pieeju. Pirmkārt, saistībā ar TAI modernizāciju likumdevēji nolēma, ka AD un AS pasākumus principā var piemērot arī piegādēm uz ES kontinentālo šelfu / EEZ. Otrkārt, tā kā muitas tiesību akti attiecas tikai uz muitas teritoriju, Komisija izveidoja ad hoc muitas tiesību rīku, kas nodrošināja, ka ES muitas tiesību aktus var piemērot mutatis mutandis AD un AS maksājumu iekasēšanai par piegādēm uz kontinentālo šelfu / EEZ. Šis likumdošanas process tika pabeigts 2019. gada 3. jūlijā , un muitas rīks sāka darboties un bija pilnīgi piemērojams no 2019. gada 4. novembra . Jaunais rīks arī nodrošina iespēju reģistrēt importu uz kontinentālo šelfu / EEZ. Tas ļauj iegūt nepieciešamos statistikas datus. Tas ļauj Komisijai vajadzības gadījumā piemērot arī tirdzniecības aizsardzības pasākumus ar atpakaļejošu spēku.