3.1

Atzinums ir steidzami nepieciešams dažādu iemeslu dēļ. a. Komisija paziņojumā par nodarbinātības situāciju lauku rajonos detalizēti pievēršas arī nodarbinātības kvantitatīvajai attīstībai. Lai gan lauksaimniecības nozarē nodarbināto īpatsvars ir neliels, tā uzsver, ka lauku reģionos šai nozarei ir liela nozīme. Komisija paredz, ka līdz 2014. gadam nodarbinātības (kā pilnas slodzes ekvivalenta) līmenis lauksaimniecībā, kurā pašlaik ir nodarbināti 10 miljoni cilvēku, samazināsies par 4-6 miljoniem darbinieku (2 miljoni 15 valstu ES, 1-2 miljoni valstīs, kas ES pievienojās 2004. gadā, un 1-2 miljoni Rumānijā un Bulgārijā). b. Pilnu darba laiku strādājošo skaits 15 valstu ES stabilizēsies vai pat nedaudz palielināsies, kā tas ir Vācijas Federatīvajā Republikā (“vecās federālās zemes”). Kandidātvalstīs vēl ir paredzama pilnu darba laiku strādājošo skaita samazināšanās. Ja minētā tendence turpināsies, sagaidāms, ka reģionos, kur tiek audzēti augļi un dārzeņi, palielināsies uzņēmumu pieprasījums pēc sezonas darbiniekiem. c. Pašlaik tiek prognozēts, ka daudzās valstīs trūks kvalificēta darbaspēka, kas, piemēram, uzņēmumā varētu ieņemt vadošus amatus vai apkalpot sarežģītas iekārtas. d. Uzņēmumi jau tagad sūdzas par to, ka viņi nevar atrast sezonas darbiniekus. Tiek prasīts ne tikai darba ņēmējiem ES teritorijā piešķirt lielāku pārvietošanās brīvību, bet arī darbaspēku no trešām valstīm ļaut aizvien vairāk izmantot sezonas darbos. Polija jau ir sākusi atvērt savu darba tirgu un ļauj izmantot darbaspēku no Baltkrievijas un Ukrainas. e. Savukārt daudzos, jo īpaši lauku reģionos vēl ir augsts bezdarba līmenis. Komisijas stratēģija paredzēta darba ņēmēju mobilitātes veicināšanai. Tomēr, lai to panāktu, piedāvātajām darbavietām jākļūst pievilcīgākām. f. Neapstrīdami, saistībā ar migrējošajiem darba ņēmējiem rodas konfliktsituācijas un problēmas. g. Tāpat ir neapstrīdami, ka lauksaimniecībā, atkarībā no veģetācijas perioda, ir liels pieprasījums pēc sezonas darbiniekiem, tātad ir darba piedāvājums. Saskaņā ar Lisabonas stratēģiju ir jāveido darbavietas, tomēr tām jābūt kvalitatīvām darba vietām. h. Gēteborgas stratēģijā dalībvalstis ir vienojušās par ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Sociālajam aspektam šajā sakarā jāpiešķir tikpat liela nozīme kā ekonomikas un vides jomā izvirzītajiem mērķiem. No tā izriet prasība arī attiecībā uz migrējošiem darba ņēmējiem ievērot sociālos standartus. Šajā sakarā uzņēmumiem jāuzņemas sociālā atbildība. Migrējošiem darba ņēmējiem ir tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi, uz pieņemamiem dzīves apstākļiem. Turklāt viņi pilnībā jāiekļauj sociālā nodrošinājuma sistēmās. i. Līdz ar Eiropas Komisijas iniciatīvu par diskriminācijas novēršanu rodas arī debates par diskriminācijas novēršanu attiecībā uz ārvalstu darbinieku darba un dzīves apstākļiem. j. Pilnībā ieviešot darba ņēmēju brīvu pārvietošanos ES, mainās valsts rīcības iespējas. Tādējādi palielinās konkurence gan starp darba ņēmējiem, gan arī starp darba devējiem. k. Ņemot vērā Komisijas prognozi, ka darbinieku skaits samazināsies par 4-6 miljoniem, debatēs par kopējo lauksaimniecības politiku iekļaujami arī nodarbinātības kvalitātes aspekti. Pastāvīgi nodarbināto situācija mainīsies, tiek prognozēts speciālistu trūkums, ilgtermiņā stabilizēsies darba ņēmēju skaits.