2. PIELIKUMS

Vides un veselības apdraudējumu un ekspozīcijas ceļu piemēri

Šajā pielikumā ir sniegti piemēri ar bieži sastopamiem apdraudējumiem un bīstamiem notikumiem, ekspozīcijas ceļiem un recipientiem, kas var būt lauksaimnieciskajā apūdeņošanā izmantotajā ūdens atkalizmantošanas sistēmā. Tajā ir arī kontrolsaraksts, lai izvērtētu regulā uzskaitīto direktīvu un regulu piemērojamību konkrētai ūdens atkalizmantošanas sistēmai. Minētie elementi ir atlasīti no relevantajām ES direktīvām un regulām, kā arī publicētajiem standartiem un vadlīnijām (proti, ISO 20426 (2018) (1), ISO 16075-1 (2020) (2), PVO vadlīnijām (2006) (3), PVO Sanitārijas drošības plānošanas rokasgrāmatas (2016) (4), Austrālijas vadlīnijām (2006) (5). Mērķis ir piedāvāt piemērus, lai palīdzētu noteikt elementus, kas vajadzīgi riska novērtējuma izstrādei. Šeit norādītie elementi ir tikai piemēri — to pareiza noteikšana un novērtēšana jābalsta uz konkrētu ūdens atkalizmantošanas sistēmu.

Regulas II pielikuma 5. punktā uzskaitītās direktīvas un regulas

2.1. tabula

II pielikuma 5. punktā uzskaitītās direktīvas un regulas un to piemērošanas izvērtējums ūdens atkalizmantošanas sistēmā

Direktīva/regula Prasības atbilstoši II pielikuma 5. punktam Piemērojamība NITRĀTU DIREKTĪVA 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti Samazināt un novērst ūdens piesārņojumu ar nitrātiem. Ja riska novērtējumā identificē virszemes ūdeņus un pazemes ūdeņus, ko regulē ar šo direktīvu (piem., kas atzīti par nitrātjutīgu zonu) un kas potenciāli varētu tikt eksponēti, pārgūto ūdeni atkalizmantojot lauksaimnieciskā apūdeņošanā (piem., attiecīgi noteces vai infiltrācijas dēļ). DZERAMĀ ŪDENS DIREKTĪVA (ES) 2020/2184 par dzeramā ūdens kvalitāti Izpildīt prasības dzeramā ūdens aizsardzības zonām, proti, aizsardzības zonām dzeramā ūdens iegūšanai (DzŪAZ). Ja riska novērtējumā identificē virszemes ūdeņus un pazemes ūdeņus, kas klasificēti kā DzŪAZ un kas potenciāli varētu tikt eksponēti, pārgūto ūdeni izmantojot lauksaimnieciskā apūdeņošanā (piem., attiecīgi noteces vai infiltrācijas dēļ). ŪDENS PAMATDIREKTĪVA 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā Sasniegt vides aizsardzības mērķus attiecībā uz virszemes ūdeņiem un pazemes ūdeņiem un attiecībā uz vides kvalitātes standartiem virszemes ūdeņu piesārņotajiem valsts mērogā (īpašām piesārņojošām vielām upju baseinos) Ja riska novērtējumā identificē potenciālo risku virszemes ūdeņiem un pazemes ūdeņiem (piem., attiecīgi noteces vai infiltrācijas dēļ), kam noteikts ķīmiskais stāvoklis (labs virszemes ūdeņu ķīmiskais stāvoklis un labs pazemes ūdeņu ķīmiskais stāvoklis). GRUNTSŪDEŅU DIREKTĪTVA 2006/118/EK par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu un pasliktināšanos Novērst pazemes ūdeņu piesārņošanu. Ja riska novērtējumā identificē pazemes ūdeņu resursus, ko regulē minētā direktīva un kas potenciāli varētu tikt eksponēti, pārgūto ūdeni izmantojot lauksaimnieciskā apūdeņošanā. VIDES KVALITĀTES STANDARTU DIREKTĪVA 2008/105/EK par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā Ievērot vides kvalitātes standartus prioritārajām vielām un dažām citām piesārņojošajām vielām. Ja riska novērtējumā identificē virszemes ūdeņus (vai nogulsnes vai biotas), kas potenciāli varētu tikt eksponēti pārgūtā ūdens izmantošanai (piem., noteces dēļ) un kam upju baseinu apsaimniekošanas plānā (UBPP) ir noteiktas prioritārās vielas un vides kvalitātes standarti (VKS). PELDVIETU ŪDENS DIREKTĪVA 2006/7/EK par peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību Izpildīt peldvietu ūdens kvalitātes standartus Ja riska novērtējumā nosaka ūdensobjektus, ko izmanto peldēšanai un kas varētu tikt pakļauti pārgūtā ūdens izmantošanai (piem., noteces dēļ). NOTEKŪDEŅU DŪŅU DIREKTĪVA 86/278/EEK par vides, jo īpaši augsnes, aizsardzību, lauksaimniecībā izmantojot notekūdeņu dūņas |Aizsargāt vidi un augsni. Ja notekūdeņu dūņas izmanto ūdens atkalizmantošanas sistēmas lauksaimniecības laukā. Regula (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu Novērst mikrobioloģisko risku svaigiem augļiem un dārzeņiem primārajā ražošanā, ievērojot labu higiēnu. Ja lauksaimniecības lauks, kas tiek apūdeņots ar pārgūto ūdeni, tiek izmantots svaigu augļu un dārzeņu ražošanai. Regula (EK) Nr. 183/2005, ar ko paredz barības higiēnas prasības Izpildīt barības higiēnas prasības. Ja lauksaimniecības lauks, kas tiek apūdeņots ar pārgūto ūdeni, tiek izmantots barības ražošanai (piem., nepārtikas kultūraugiem, arī kultūraugiem, ko izmanto piena un gaļas dzīvnieku barošanai). Regula (EK) Nr. 2073/2005 par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem Izpildīt attiecīgos mikrobioloģiskos kritērijus. Ja lauksaimniecības lauks, kas tiek apūdeņots ar pārgūto ūdeni, tiek izmantots pārtikas ražošanai. Regula (EK) Nr. 1881/2006, ar ko nosaka konkrētu kontaminantu maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos Izpildīt prasības par konkrētu kontaminantu maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos Ja lauksaimniecības lauks, kas tiek apūdeņots ar pārgūto ūdeni, tiek izmantots pārtikas ražošanai. Regula (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā Izpildīt prasības par maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmenņiem pārtikā un barībā. Ja lauksaimniecības lauks, kas tiek apūdeņots ar pārgūto ūdeni, tiek izmantots tādas pārtikas un barības ražošanai, kas tiek apstrādāta ar pesticīdiem. Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (ES) Nr. 142/2011, ar ko nosaka dzīvnieku veselības prasības Izpildīt prasības par dzīvnieku veselību Ja pārgūtā ūdens izmantošana varētu ietekmēt dzīvnieku veselību (barība vai eksponētība uz lauka).

Bīstami notikumi un ekspozīcijas ceļi

Katram potenciāli eksponētajam recipientam (apdraudētajam cilvēkam vai videi) katrā ūdens atkalizmantošanas sistēmas posmā jāidentificē bīstami notikumi un ekspozīcijas ceļi. Bīstams notikumi var norisināties sistēmas normālas darbības laikā (piem., defektīva infrastruktūra, sistēmas pārslogošana, apkopes trūkums, nedroša rīcība), jo sistēmā radies traucējums vai negadījums, vai arī tas var būt saistīts ar sezonāliem vai klimatiskiem faktoriem. 2.2. tabulā sniegti daži bīstamu notikumu piemēri, kā arī potenciāli eksponētie recipienti un ekspozīcijas ceļi. Papildu paraugi ir aprakstīti ieteiktajos standartos un vadlīnijās.

2.2. tabula

Bīstamu notikumu, potenciāli eksponētu recipientu un ekspozīcijas ceļu piemēri ūdens atkalizmantošanas sistēmā (avots: Austrālijas vadlīnijas (2006), ISO 20426, (2018))

Bīstams notikums Eksponētais recipients Ekspozīcijas ceļš — Attīrīšanas traucējumi — Nejauša vai nelikumīga novadīšana — Darbinieki (pārgūšanas iekārtu operatori) — Galalietotāji (lauksaimnieki) — Apkārtējie cilvēki — Vide (saldūdens, jūras ūdens, augsne un saistītās biotas) — Kultūraugi — Tieša saskare ar pārgūto ūdeni — Nejauša norīšana — Uzsūkšanās kultūraugos — Pārgūtā ūdens neatbilstība attīrīšanas traucējumu dēļ — Uzglabāšanas un sadales sistēmas kontaminācija — Darbinieki (pārgūšanas iekārtu operatori) — Galalietotāji (lauksaimnieki) — Vide (saldūdens, jūras ūdens, augsne un saistītās biotas) — Tieša saskare ar pārgūto ūdeni — Nejauša norīšana — Infiltrācija pazemes ūdeņos — Notece virszemes ūdeņos — Nejauša eksponētība pārgūtajam ūdenim, kam par iemeslu ir ar konstrukciju vai ekspluatāciju saistīti negadījumi — caurule pārplīsusi vai no tās ir noplūde, neatbilstošs apūdeņošanas laiks — Darbinieki (pārgūšanas iekārtu operatori) — Galalietotāji (lauksaimnieki) — Apkārtējie cilvēki — vide (saldūdens, jūras ūdens, augsne un saistītās biotas) — Tieša saskare ar pārgūto ūdeni — Nejauša norīšana — Noplūdes no pārgūtā ūdens cauruļvadiem vai sadales sistēmām — Vide (saldūdens, jūras ūdens, augsne un saistītās biotas) — Infiltrācija pazemes ūdeņos — Notece virszemes ūdeņos — Nejauša eksponētība pārgūtajam ūdenim, kam par iemeslu ir galaizmantošanas sistēmas traucējumi — Galalietotāji (lauksaimnieki) — Apkārtējie cilvēki — Kultūraugi — Tieša saskare ar pārgūto ūdeni — Nejauša norīšana — Ieelpošana (aerosoli) — Cilvēciskā kļūda neatbilstošas apmācības un informācijas par atļauto izmantošanu dēļ — Galalietotāji (lauksaimnieki) — Apkārtējie cilvēki — Kultūraugi — Tieša saskare ar pārgūto ūdeni — Nejauša norīšana — Kultūraugu kontaminācija

Veselības un vides apdraudējumi pārgūtajā ūdenī

Bīstami notikumi var izraisīt tāda pārgūtā ūdens noplūdi, kurā ir mikrobioloģiskas un ķīmiskas vielas, kas varētu apdraudēt eksponētos cilvēku un vides recipientus. Apdraudējumu identificēšanai pārgūtajā ūdenī jābalstās uz konkrētu ūdens atkalizmantošanas sistēmu, ņemot vērā komunālo notekūdeņu efluenta iezīmes un visas piemērojamās juridiskās prasības vietā, kur atrodas ūdens atkalizmantošanas sistēma (sk. šā paziņojuma 3. attēlu). Skrīninga līmeņa posms varētu palīdzēt identificēt apdraudējumus, atrodot konkrētajā pārgūtajā ūdenī konstatētajiem kontaminantiem atbilstošas robežvērtības, kas izklāstītas piemērojamajās direktīvās, regulās un vadlīnijās. Tabulās tālāk ir sniegti piemēri par to, kā veikt potenciālo apdraudējumu skrīningu. Vielu saraksts ir tikai indikatīvs, un to nevajadzētu uzskatīt par izsmeļošu. Riska pārvaldības plānu izstrādātāji atbild par konkrētas ūdens atkalizmantošanas sistēmas apdraudējumu identificēšanu.

2.3. tabulā ir mikrobioloģisko patogēnu saraksts, kā arī šo patogēnu references jeb atsauces patogēni, kas attiecīgajos standartos un vadlīnijās, kas var būt relevanti atkarībā no vietējā konteksta, ieteikti veselības riska novērtējumam. Šie apdraudējumi var būt sakārtoti grupās, un riska novērtējums balstīts uz atsauces patogēnu. Citas mikrobioloģiskās prasības ir izklāstītas piemērojamajās regulās par barības un pārtikas higiēnu (Regula (EK) Nr. 852/2004, Regula (EK) Nr. 183/2005, Regula (EK) Nr. 2073/2005 un Regula (EK) Nr. 1881/2006).

2.3. tabula

Neattīrītos notekūdeņos parasti atklāto mikrobioloģisko apdraudējumu saraksts un šo apdraudējumu ietekme uz veselību, un atsauces patogēni (ISO 20426:2018 A1. tabula) (7)

Patogēns Piemēri Slimība Atsauces patogēns (6) Baktērijas Shigella Šigeloze (bakteriālā dizentērija) E. coli O157:H7 Campylobacter Salmonellas Salmoneloze, gastroenterīts (diareja, vemšana, drudzis), reaktīvais atrīts, vēdertīfs Vibrio cholera Holera Patogēns E. coli Gastroenterīts un septicēmija, hemolītiski urēmiskais sindroms Campylobacter Gastroenterīts, reaktīvais artrīts, Gijēna-Barē sindroms Protozoji Entamoeba Amebiāze (amēbiskā dizentērija) Cryptosporidium Giardia žiardiāze (gastroenterīts) Cryptosporidium Kriptosporidioze, diareja, drudzis Helminti Ascaris Askaridoze (apaļtārpu infekcija) Zarnu nematodes (helmintu olas) Ancylostoma Ankilostomoze (cērmju infekcija) Necator Nekatoroze (apaļtārpu infekcija) Trichuris Trihuriāze (matgalvju infekcija) Vīrusi Enterovīrusi Gastroenterīts, sirds anomālijas, meningīts, elpceļu slimība, nervu traucējumi, cits Rotavīruss Adenovīruss Elpceļu slimība, acu infekcija, gastroenterīts Rotavīruss Gastroenterīts

Pārgūtā ūdens izmantošana lauksaimniecībā no komunālo notekūdeņu attīrīšanas staciju efluentiem varētu ietekmēt cilvēku patēriņam paredzēto ūdeņu kvalitāti un ūdens ekosistēmu stāvokli (sk. šā Komisijas paziņojuma 3. attēlu). Ūdensobjektu kvalitātes mērķi ir definēti ES tiesību aktos, lai aizsargātu cilvēku, dzīvnieku un vides veselību. Kvalitātes standartus, piemēram, nosaka koliformu indikatoriem peldvietu ūdenī, barības vielām (slāpeklis, fosfors), bioķīmiskajam skābekļa patēriņam (BSP) un ķīmiskajām vielām ūdens ekosistēmās, kā arī nitrātiem un ķīmiskajām vielām ūdens resursos, ko izmanto dzeramā ūdens sagatavošanai.

2.4. tabulā ir sniegts pārskats par Pelvietu dūdens direktīvā noteiktajām mikrobioloģiskajām robežvērtībām. Ar šiem parametriem var iepazīties, ja riska novērtējumā tiek konstatēts tāda ūdensobjekta kontaminācijas potenciālais risks, ko aizsargā ar šo direktīvu.

2.4. tabula

Peldvietu ūdens direktīvā (2006/7/EK) noteiktie kvalitātes standarti zarnu enterokokiem un E. coli

Zarnu enterokoki (KVV/100 ml) E. coli (KVV/100 ml) Kvalitātes klase Iekšējie ūdeņi Piekrastes un pārejas ūdeņi Iekšējie ūdeņi Piekrastes un pārejas ūdeņi Izcila 200 (8) 100 (8) 500 (8) 250 (8) Laba 400 (8) 200 (8) 1 000 (8) 500 (8) Pietiekama 330 (9) 185 (9) 900 (9) 500 (9) Avots: Direktīva 2006/7/EK; atlasīts JRC (2019) ().

Ja ūdens atkalizmantošanas sistēma atrodas dzeramā ūdens aizsardzības zonas tuvumā, jāveic rūpīga analīze par jebkādu risku, kas radies infiltrācijas un noteces dēļ. Visi pasākumi, kas jāveic Ūdens pamatdirektīvā noteikto pienākumu izpildei un Dzeramā ūdens direktīvas 2020/2184 prasību izpildei, arī ir jāīsteno. Apsaimniekošanas praksi dzeramā ūdens avotu aizsardzībai skatiet ISO 16075–3 6.6. iedaļā.

2.5. tabulā ir saraksts ar parametriem, kas izvēlēti no Dzeramā ūdens direktīvas un kas varētu atrasties efluentā no komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijām. Tas ir indikatīvs piesārņotāju saraksts, ko varētu izmantot, lai veiktu skrīningu attiecībā uz visiem potenciālajiem apdraudējumiem dzeramā ūdens resursiem, kā arī lai raksturotu notekūdeņu avotus un, piemēram, rūpniecisko ražotņu izvietojumu attiecīgajā teritorijā. Līdzīgu pieeju varētu izmantot, lai veiktu skrīningu attiecībā uz pārgūtajā ūdenī potenciāli esošiem apdraudējumiem, kas varētu ietekmēt citas vides. Piemēram, ir jāskata arī piesārņotāju saraksts Vides kvalitātes standartu (VKS) direktīvā. Sk. 2.6. tabulu, lai iepazītos ar tādu piesārņotāju piemēriem no VKS direktīvas, kas varētu būt efluentā no komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijām.

2.5. tabula

Tādu dažu ķīmisko parametru piemēri, kas uzskaitīti Dzeramā ūdens direktīvā un var atrasties komunālajos notekūdeņos

Parametrs Vērtība Nitrāts (NO3) 50 mg/l Varš 2,0 mg/l Urāns 30 μg/l Hroms 25 μg/l Niķelis 20 μg/l Arsēns, trihloretēns un tetrahloretēns 10 μg/l Selēns 20 μg/l Kadmijs, svins 5 μg/l Antimons 10 μg/l 1,2-dihloretāns 3 μg/l Dzīvsudrabs, benzols 1,0 μg/l Vinilhlorīds 0,50 μg/l PFAS kopā (perfluoralkilētu un polifluoralkilētu vielu kopums) 0,50 μg/l PFAS summa (tādu perfluoralkilētu un polifluoralkilētu vielu summa, kuras uzskata par problemātiskām attiecībā uz dzeramo ūdeni) 0,10 μg/l Akrilamīds, policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži (PAH), epihlorhidrīns 0,10 μg/l Benz(a)pirēns 10 μg/l Bisfenols A 2,5 μg/l Trihalometāni kopā 100 μg/l Halogēnetiķskābes (HAA) 60 μg/L Avots: Direktīvas 2020/2184 I pielikuma (Dzeramā ūdens kvalitātes novērtēšanai izmantotās minimālās parametru vērtības) B daļa. Atlasīts JRC (2019) un pielāgots, ņemot vērā jaunās Dzeramā ūdens direktīvas pārskatījumus un vielas, ko varētu konstatēt pēc dezinfekcijas. Direktīvā 2020/2184 ir paredzēts kontrolsaraksta mehānisms draudus radošiem savienojumiem, piemēram, savienojumiem, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, farmaceitiskiem līdzekļiem un mikroplastmasai. Komisijas 2022. gada 19. janvāra Īstenošanas lēmumā noteikti tālāk norādītie savienojumi, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un kas iekļaujami kontrolsarakstā, kurā ietilpst vielas vai savienojumi, kas rada bažas attiecībā uz dzeramo ūdeni. — 17-beta-estradiols ≤ 1 ng/l — nonilfenols: ≤ 300 ng/l





6. 2tabula

Piemērs ar prioritāriem piesārņotājiem, kas uzskaitīti Vides kvalitātes standartu direktīvā kā tādi, kas varētu atrasties komunālajos notekūdeņos (11)

Parametrs Gada vidējā (GV) vērtība (μg/l) Maksimāli pieļaujamā koncentrācija (μg/l) μg/kg mitrā svara Iekšējie virszemes ūdeņi (12) Citi virszemes ūdeņi Iekšējie virszemes ūdeņi (12) Citi virszemes ūdeņi Biota Antracēns 0,1 0,1 0,1 0,1 - Benzols 10 8 50 50 - Brominēti difenilēteri (radniecīgo vielu numuriem 28, 47, 99, 100, 153 un 154 atbilstošo koncentrāciju summa) - - 0,14 0,14 0,0085 Kadmijs un tā savienojumi (atkarībā no ūdens cietības pakāpes) no 0,08 līdz 0,25 0,2 no 0,45 līdz 1,5 no 0,45 līdz 1,5 - C10–13 hloralkāni (Šai vielu grupai indikatīvais parametrs nav noteikts. Indikatīvais parametrs vai parametri jānosaka ar analītisku metodi.) 0,4 0,4 1,4 1,4 - 1,2-dihloretāns 10 10 Nepiemēro Nepiemēro - Dihlormetāns 20 20 Nepiemēro Nepiemēro - Di(2-etilheksil)-ftalāts (DEHP) 1,3 1,3 Nepiemēro Nepiemēro - Fluorantēns 0,0063 0,0063 0,12 0,12 30 Heksahlorbenzols - - 0,05 0,05 10 Heksahlorbutadiēns - - 0,6 0,6 55 Svins un tā savienojumi 1,2 (bioloģiski pieejamās vielu koncentrācijas) 1,3 14 14 - Dzīvsudrabs un tā savienojumi - - 0,07 0,07 20 Naftalīns 2 2 130 130 - Niķelis un tā savienojumi 4 (bioloģiski pieejamās vielu koncentrācijas) 8,6 34 34 - Nonilfenols (4-nonilfenols) 0,3 0,3 2,0 2,0 - Oktilfenoli ((4-(1,1′,3,3′- tetrametilbutil)-fenols)) 0,1 0,01 Nepiemēro Nepiemēro - Pentahlorbenzols 0,007 0,0007 Nepiemēro Nepiemēro - PAH Benz(a)pirēns (13) 1,7 × 10–4 1,7 × 10–4 0,27 0,027 - Tributilalvas savienojumi (tributilalvas katjons) 0,0002 0,0002 0,0015 0,0015 - Trihlorbenzoli 0,4 0,4 Nepiemēro Nepiemēro - Trihlormetāns 2,5 2,5 Nepiemēro Nepiemēro - Perfluoroktānsulfoskābe un tās atvasinājumi (PFOS) 6,5 × 10–4 1,3 × 10–4 36 7,2 9,1 Heksabromciklododekāni (HBCDD) 0,0016 0,0008 0,5 0,05 167 Avots: VKS direktīva 2013/39/ES; atlasīts JRC, 2019.

Apdraudējumu novērtējumā varētu ietvert pazemes ūdeņu un virszemes ūdeņu ķīmiskās kvalitātes stāvokļa izvērtējumu, noteiktās nitrātjutīgās zonas, upju baseiniem specifiskos piesārņotājus.

2.7. tabulā iekļautie resursi varētu palīdzēt personām, kas atbild par riska pārvaldības plānu, apkopot informāciju, kas ir būtiska attiecīgajai ūdens atkalizmantošanas sistēmai un vietējam kontekstam.

2.7. tabula

Tiešsaistes datu avoti

Avots Pieejamā informācija Saikne WISE Ūdens pamatdirektīvas (ŪPD) aizsargāto zonu telpisko datu kopa — Dzeramā ūdens aizsardzības zonas — Noteiktās zonas, piemēram, zivju aizsardzības zonas un gliemju aizsardzības zonas — Nitrātjutīgās zonas — Komunālo notekūdeņu jutīgās zonas — Peldvietu ūdens aizsardzības zonas https://sdi.eea.europa.eu/catalogue/water/eng/catalog.search#/home WISE EIONET telpisko datu kopa Informācija par Eiropas upju baseinu apgabaliem, šo apgabalu apakšvienībām, virszemes ūdensobjektiem, pazemes ūdensobjektiem un monitoringa vietām. https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/wise-eionet-spatial-3 WISE Ūdens pamatdirektīvas kvalitātes faktoru karte Informācija no otrajiem upju baseinu apsaimniekošanas plāniem, ko ES dalībvalstis un Norvēģija iesniedza saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvas (ŪPD) 13. pantu. Kartē ir redzams virszemes ūdensobjektu ekoloģiskais stāvoklis vai potenciāls, pamatojoties uz to kvalitātes faktoru stāvokļa vērtību. https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/explore-interactive-maps/water-framework-directive-quality-elements WISE pazemes ūdeņu ķīmiskā stāvokļa datubāze Informācija par pazemes ūdeņu ķīmisko stāvokli (labs, nezināms, slikts) katrā upju baseinu apsaimniekošanas plānā un valstī. https://water.europa.eu/freshwater/data-maps-and-tools/water-framework-directive-groundwater-data-products/groundwater-chemical-status WISE saldūdens informācijas sistēma Informācija un dati par Eiropas upju, ezeru, pazemes ūdeņu stāvokli un to noslodzi, par pasākumiem un darbībām, kas veikti, lai aizsargātu un saglabātu ūdens vidi. https://water.europa.eu/freshwater Ūdens un lauksaimniecības zināšanu centrs Ūdens un lauksaimniecības informācijas rīks — Virszemes ūdeņu kvalitāte — Pazemes ūdeņu kvalitāte — Ūdensobjektu ekoloģiskais stāvoklis — Ūdensobjektu ķīmiskais stāvoklis https://water.jrc.ec.europa.eu/ Eiropas Ķimikāliju aģentūras (ECHA) vides kvalitātes standartu datubāze Vides kvalitātes standarti (VKS), kas ietver gada vidējās vērtības un maksimāli pieļaujamo koncentrāciju, prioritārām vielām un citiem noteiktiem piesārņotājiem, kā noteikts Direktīvas 2000/60/EK 16. pantā. https://echa.europa.eu/environmental-quality-standards Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistrs (E-PRTR) Vides dati no industriālajiem kompleksiem Eiropas Savienības dalībvalstīs https://ec.europa.eu/environment/industry/stationary/e-prtr/legislation.htm Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) ķīmisko apdraudējumu datubāze OpenFoodTox Atvērtā avota dati par vielu raksturošanu, Eiropas pamata tiesību aktiem un kopsavilkums par ļoti svarīgiem toksikoloģiskiem beigupunktiem un atsauces vērtībām. https://www.efsa.europa.eu/en/data-report/chemical-hazards-database-openfoodtox

Agronomiskie apdraudējumi pārgūtajā ūdenī

2.8. tabulā ir iekļauti daži agronomiskie apdraudējumi, kas var atrasties pārgūtajā ūdenī, kurš varētu ietekmēt augsni, saldūdens resursus un kultūraugus apūdeņošanas laikā. Šie apdraudējumi ir saistīti ar ķīmiskajām vielām pārgūtajā ūdenī.

2.8. tabula

Galvenie vides apdraudējumi, vides recipienti un pārgūtā ūdens, ko izmanto lauksaimnieciskai apūdeņošanai, iespējamā negatīvā ietekme (avots: Austrālijas vadlīnijas (2006), ISO 16075-1: 2020)

Apdraudējums Vides recipients Iespējamā ietekme Slāpeklis Augsne Pazemes ūdeņi (izskalošanās) Virszemes ūdeņi (notece) Kultūraugi Barības vielas līdzsvara trūkums kultūraugos; eitrofikācija; toksiska ietekme uz sauszemes biotu Kontaminācija Eitrofikācija Fosfors Augsne Virszemes ūdeņi Eitrofikācija / toksiska ietekme uz biotu Eitrofikācija Hlorēšanas atliekas Virszemes ūdeņi Kultūraugi Toksiskums ūdens biotai Toksiskums kultūraugiem Sāļums (kopējās izšķīdušās cietās vielas, vadītspēja) Augsne (sasāļošanās) Virszemes ūdeņi Pazemes ūdeņi Kaitējums augsnei; spriedze kultūraugiem; kadmija uzņemšana augos Lielāks sāļums Bors Augsne (uzkrāšanās) Toksiskums kultūraugiem Hlorīds Kultūraugi Augsne Virszemes ūdeņi Pazemes ūdeņi (izskalošanās) Toksiskums kultūraugiem (smidzināšana uz lapām) Toksiskums kultūraugiem, uzsūcot no saknēm Toksiskums ūdens biotai Nātrijs Kultūraugi Augsne Toksiskums kultūraugiem (smidzināšana uz lapām) Kaitējums augsnei (toksiskums kultūraugiem) Neorganiskie adsorbējamie piesārņotāji (piem., smagie metāli) Uzkrāšanās augsnē Toksiskums kultūraugiem

Šo parametru atsauces vērtības ir atkarīgas no vietējā konteksta (piem., augsnes veids, augsnes skābums, klimatiskie apstākļi, apūdeņoto kultūraugu veids un panesamība). Piemērojamie tiesību akti un atsauces standarti varētu palīdzēt noteikt maksimāli pieļaujamo koncentrāciju konkrētiem identificētiem apdraudējumiem. Vides un agronomisko risku piemēri, kas saistīti ar kultūraugiem un augsnēm, ir norādīti ISO 16075-1 (2020). Var arī skatīt ISO 16075-1 (2020) B un C pielikumu, lai uzzinātu par iespējamiem vides apdraudējumu standartiem un riska pārvaldību lauksaimnieciskajā apūdeņošanā ar pārgūto ūdeni. Pieejamā informācija ir norādīta zemāk.

— Ar augsni saistītu risku pārskats (B2. tabula), piem., neorganisko adsorbējamo piesārņotāju mobilizēšana, augsnes sasāļošanās, augsnes augšējā slāņa sakaļķošanās, bora mobilizācija, fosfora uzkrāšanās un mobilitāte.

— Barības vielu maksimālā līmeņa piemēri attīrītos notekūdeņos, ko izmanto apūdeņošanai (C1. tabula); apūdeņošanas ūdens maksimālās vadītspējas piemērs atbilstoši augu panesamībai, kad augus apūdeņo ar smidzināšanu no augšas (C2. tabula); noteiktu kultūraugu relatīvā noturība pret lapu bojājumiem, kurus izraisa sāļš ūdens, ko smidzina ar smidzinātājiem no augšas (C3. tabula); apūdeņošanas ūdens vadītspējas un nātrija adsorbcijas rādītāja (NAR) kombinētā ietekme uz iespējamām ūdens infiltrācijas (caurlaidības) problēmām (C4. tabula); sāļuma rādītāja maksimālā līmeņa piemērs attīrītiem notekūdeņiem, ko izmanto apūdeņošanai atbilstoši kultūraugu jutības pakāpei (C5. tabula).

— Citu ķīmisko elementu vidējās vērtības un maksimālās vērtības piemērs attīrītā notekūdenī (C6. tabula) — tur norādītas ieteicamās vērtības pārgūtā ūdenī, kas, visticamāk, būtu toksiskas augiem, augi šos elementus pārmērīgi uzsūktu, kam sekotu citu ķīmisko elementu toksiska līmeņa uzkrāšanās augu audos, un citi ķīmiskie elementi nonāktu pazemes ūdeņos.

(1) ISO 20426:2018. Vadlīnijas veselības riska novērtēšanai un pārvaldībai attiecībā uz nedzeramā ūdens atkalizmantošanu.

(2) ISO 16075-1, 2020. Vadlīnijas attīrītu notekūdeņu izmantošanai apūdeņošanas projektos. 1. daļa. Apūdeņošanai paredzēta atkalizmantošanas projekta pamats.

(3) PVO, 2006. WHO guidelines on the safe use of wastewater, excreta and greywater – Vol II: Wastewater in agriculture [PVO vadlīnijas notekūdeņu, ekskrētu un saimniecības notekūdeņu drošai izmantošanai. II sēj. Notekūdeņi lauksaimniecībā].

(4) PVO, 2016. Sanitation safety planning: manual for safe use and disposal of wastewater, greywater and excreta [Sanitārijas drošības plānošana. Rokasgrāmata notekūdeņu, saimniecības notekūdeņu un ekskrētu drošai izmantošanai un likvidēšanai].

(5) NRMMC–EPHC–AHMC, 2006. Austrālijas ūdens reciklēšanas vadlīnijas. Veselības un vides risku pārvaldība (1. posms). Valsts ūdens kvalitātes pārvaldības stratēģija.

(6) Avots: Minimālās kvalitātes prasības ūdens atkalizmantošanai lauksaimnieciskajā apūdeņošanā un ūdens nesējslāņu papildināšanā, JRC (2017).

(7) JRC, 2017. Minimum quality requirements for water reuse in agricultural irrigation and aquifer recharge. JRC Science for Policy Report [Minimālās kvalitātes prasības ūdens atkalizmantošanai lauksaimnieciskajā apūdeņošanā un ūdens nesējslāņu papildināšanā. JRC ziņojums par zinātni politikas vajadzībām].

(8) Izmērīto koncentrāciju 95. procentīle.

(9) Izmērīto koncentrāciju 90. procentīle.

(10) JRC, 2019. Water quality in Europe: effects of the Urban Wastewater Treatment Directive. JRC Science for Policy Report [Ūdens kvalitāte Eiropā. Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvas ietekme. JRC ziņojums par zinātni politikas vajadzībām].

(11) Atlasīts no 45 prioritārajām vielām, kuras izklāstītas VKS direktīvā, kas ietver pesticīdus, sadzīves un rūpnieciskās ķimikālijas.

(12) Iekšzemes virszemes ūdeņi ietver upes un ezerus un saistītus mākslīgus vai stipri pārveidotus ūdensobjektus.

(13) Poliaromātisko ogļūdeņražu (PAH) (Nr. 28) prioritāro vielu grupai biotas VKS un atbilstošie GVL-VKS ūdenī attiecas uz tādu benz(a)pirēnu koncentrāciju, uz kuru toksicitāti tie balstās. Benz(a)pirēnu var uzskatīt par citu PAH marķieri, līdz ar to, lai salīdzinātu ar biotas VKS vai attiecīgajiem GVL-VKS ūdenī, nepieciešams veikt tikai benz(a)pirēna monitoringu.