Komisijas ziņojums Padomei par Eiropas rekonstrukcijas aģentūras nākotni /* COM/2005/0710 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 23.12.2005 COM(2005) 710 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI PAR EIROPAS REKONSTRUKCIJAS AĢENTŪRAS NĀKOTNI SATURS 1. Vispārēja informācija 3 2. Politiskie apsvērumi 4 3. ar pirmspievienošanās instrumentu (ppi) (2007.–2013.) īstenotās palīdzības nākotne 4 4. Pārejas aspekti 6 4.1. Juridiskie un finansiālie apsvērumi 6 4.2. Administratīvie, personāla un budžeta jautājumi 7 5. Secinājums 7 KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI PAR EIROPAS REKONSTRUKCIJAS AĢENTŪRAS NĀKOTNI 1. VISPāRēJA INFORMāCIJA Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra (turpmāk tekstā – „ERA”) tika izveidota ar Padomes 2000. gada 5. decembra Regulu (EK) Nr. 2667/2000[1]. Tā bija paredzēta kā instruments EK rekonstrukcijas centieniem Kosovā pēc 1999. gada krīzes un kā ārkārtas palīdzības programma Serbijā pēc Miloševiča režīma 2000. gadā[2]. Tās pilnvaras 2001. gadā tika attiecinātas arī uz Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, lai atbalstītu Olhridas nolīguma īstenošanu. ERA galvenais birojs atrodas Salonikos, un tai ir operatīvie centri Belgradā (Serbijā un Melnkalnē-Serbijā), Podgoricā (Serbijā un Melnkalnē-Melnkalnē), saskaņā ar ANODPR 1244 – Prištinā (Serbijā un Melnkalnē-Kosovā) un Skopjē (Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā). Kopējais darbinieku skaits ERA 2005. gadā ir 312, no kuriem 114 ir darbinieki uz noteiktu laiku un 198 - vietējie darbinieki, un visu šo darbinieku darba samaksa tiek segta no darbības budžeta pozīcijām. ERA ir valde, kurā ir pārstāvji no visām dalībvalstīm, divi Komisijas pārstāvji, no kuriem viens ir valdes priekšsēdētājs, un Eiropas Investīcija bankas novērotājs. Par ārējo kontroli ir atbildīga Revīzijas palāta. Kopumā ERA darbība ir bijusi sekmīga un efektīva, sniedzot rekonstrukcijas palīdzību Rietumbalkānos. Tā ir bijusi produktīvs un elastīgs instruments, ko ir atzinuši visi, par kuriem zināms, ka tie ir snieguši lielas palīdzības summas. Regulā (EK) Nr. 2667/2000 jaunākie grozījumi tika izdarīti ar 2004. gada 29. novembra Regulu (EK) Nr. 2068/2004, lai, cita starpā, pagarinātu tās piemērošanu līdz 2006. gada 31. decembrim. Šis ziņojums ir saskaņā ar Komisijas juridiskajām saistībām līdz 2005. gada 31. decembrim ziņot Padomei par ERA turpmākajām pilnvarām, kā paredzēts Regulas Nr. 2667/2000 14. pantā[3]. 2. POLITISKIE APSVēRUMI ES ir sākusi stabilizācijas un asociācijas procesu (SAP), kas vērsts uz to, lai atbalstītu Rietumbalkānu valstu ciešāku asociāciju un iespējamu pievienošanos. Saloniku 2003. gada jūnija darba kārtība apstiprināja, ka uzlabotā stabilizācijas un asociācijas politika, ietverot stabilizācijas un asociācijas nolīgumus, veidos kopējo satvaru Rietumbalkānu valstu virzībai uz Eiropu līdz pievienošanās brīdim. Ciešāka saikne starp politiskajiem procesiem, tostarp politisko dialogu, un finansiālo palīdzību, un tās īstenošanu ir kļuvusi būtiski svarīga. Priekšdarbi turpmākai dalībai ietver arī saņēmējvalstu sagatavošanu, lai tās pašas uzņemtos finansiālu atbildību par EK palīdzības īstenošanu, progresīvi virzoties uz decentralizētām īstenošanas sistēmām, ar ko atbildība par programmas priekšdarbiem un īstenošanu balstīsies galvenokārt uz valsts iestādēm, kuru pārbaudi (iepriekšēju novērošanu) veiks Komisija, un tās būs galīgi atbildīgas. Turklāt EK jābūt saskanībai attiecībā uz instrumentiem un īstenošanas mehānismiem, ko tā, īstenojot EK palīdzību citās kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs, ievieš un pieskaņo esošajai praksei, kā arī saistībā ar pēdējo paplašināšanās pieredzi. Jānorāda, ka vēsturisku iemeslu dēļ ERA saskaņā ar ANODPR 1244 darbojas tikai Serbijā un Melnkalnē, arī Kosovā un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, turpretim Kopienas palīdzību citām valstīm – Horvātijai, Bosnijai un Hercegovinai, un Albānijai – Komisijas delegācijas patlaban īsteno tieši, taču decentralizēti. Gaidāms, ka Komisija 2006. gada pirmajā ceturksnī tomēr oficiāli atzīs to, ka Horvātijas iestādes decentralizētā veidā pārvalda palīdzību. Nav iemesla, kādēļ šī diferencēšana būtu jāsaglabā, ņemot vērā priekšdarbus turpmākai dalībai. Pašreizējā faktiskā stāvokļa saglabāšana rada grūtības pamatot diferencēšanu starp valstīm un sūta neskaidrus signālus reģiona valstīm. 3. AR PIRMSPIEVIENOšANāS INSTRUMENTU (PPI) (2007.–2013.) īSTENOTāS PALīDZīBAS NāKOTNE Pēdējā paplašināšanās uzskatāmi parāda, ka esošo pirmspievienošanās instrumentu (decentralizēšanas, progresīvas decentralizācijas) nodošana Komisijas delegācijām un saņēmējvalstu pārvaldes iestādēm ir izdevusies. Tas ir bijis efektīvs veids, lai saņēmējvalstīm palīdzētu pirmspievienošanās ceļā, tās progresīvi integrējot ES politikās un autonomā veidā mācot tām pārvaldīt ES finansiālo palīdzību kā priekšdarbu neatņemamu daļu to turpmākai dalībai struktūrfondu un lauku attīstības fondu apguvē pēc pievienošanās. Vienotam sarunu partnerim decentralizētās delegācijās ir nozīmīgas priekšrocības, īstenojot tiesību aktu kopumu un pārvaldot palīdzību. Ceļā uz ciešākām saiknēm ar ES un iespējamu dalību tajā ik dienu ir vajadzīgas attiecības vietējā līmenī un pieeja Kopienas metožu apgūšanā. Tas ir vienīgais pieņemamais risinājums līdzās tuvumam un atbalstam īpašumtiesību izveidē valstīs. Pakāpeniski nododot pienākumus, valstis gūst kompetenci, lai uzņemtos pilnu atbildību par ES fondu pārvaldību, kas vajadzīga tad, kad tās kļūst par dalībvalstīm un kad to pārziņā ir struktūrfondu un lauku attīstības fondu pārvaldība. Tas pagātnē ir sekmīgi paveikts, līdz ar decentralizētām delegācijām izmantojot Phare . Regula, ar kuru tiek izveidots pirmspievienošanās palīdzības instruments (PPI), ir īpaši paredzēta šim mērķim. Pamatojoties uz pagātnes pieredzi un ņemot vērā iepriekšējos Revīzijas palātas ieteikumus, Komisija ir pilnveidojusi PPI regulas priekšlikuma noteikumus salīdzinājumā ar esošajiem noteikumiem, kuri ietverti PHARE regulā, lai atbalstītu un veicinātu saņēmējvalstis virzīties uz decentralizētu ES palīdzības pārvaldību un tuvināt pārvaldības struktūras tādām struktūrām, ar kurām valsts saskarsies pēc pievienošanās. Pirmspievienošanās palīdzības instrumentā ir izveidoti īpaši komponenti, proti, reģionālajai attīstībai, cilvēkresursu attīstībai un lauku attīstībai (līdzīgi struktūrfondiem un lauku attīstības fondiem dalībvalstīm). Šos komponentus, kas ir pieejami vienīgi kandidātvalstīm, arī var pilnveidot, izmantojot tikai decentralizētu pārvaldību. Kā tādi, tie līdz ar Komisijas atbalstu mudinās valstis, kurām ir tiesības uz PPI veidot pārvaldes ar tiesībām uz šiem komponentiem iespējami drīz pēc tam, kad tās būs pasludinātas par kandidātvalstīm. Valstu pārvaldes iestāžu priekšrocības Rietumbalkānos starp valstīm ir atšķirīgas, un tas Komisijai ir vēl viens iemesls, lai tā īpaši būtu klāt un tuvu tām, iesaistot delegācijas, palīdzētu tām veidot institūcijas un spējas, kas vajadzīgas decentralizētai pārvaldībai, vienlaikus ņemot vērā katru konkrēto situāciju. Turklāt jāuzsvēr, ka Revīzijas palāta ir secinājusi, ka gadu gaitā uzraudzības un kontroles sistēmas pirmpievienošanās palīdzības sniegšanai ir uzlabotas, un tā rezultātā bija pozitīva Revīzijas palātas ticamības deklarācija 2004. gada budžeta izpildes kontekstā. Revīzijas palātas ziņojumā šajā kontekstā izklāstīts, ka „ sistēmas Komisijas galveno dienestu un delegāciju, un apliecinātājiestāžu līmenī būtībā bija labas, un tās darbojās praksē. ” Process, kas vērsts uz pilnu ES palīdzības decentralizāciju, ko veic saņēmējvalstis, ir viens no galvenajiem PPI (tāpat kā agrāk - Phare ) mērķiem. Tas saņēmējvalstīm daudzus gadus būs apguves process, kas pārsniegs PPI spēkā esības termiņu no 2007. līdz 2013. gadam. Lai gūtu panākumus, kā vairāku gadu starpposmam šajā procesā vispirms ir jābūt daļējas decentralizācijas posmam (ar iepriekšēju novērošanu, ko attiecībā uz piedāvājumu konkursu un līgumu slēgšanu veic delegācijas). Daļēju decentralizāciju ar iepriekšēju novērošanu var panākt relatīvi īsā laikposmā, no 1 līdz 2 gadiem, kā tas bija attiecībā uz iepriekšējām kandidātvalstīm. Piemēram, Horvātija, kur patlaban Komisija, izmantojot delegāciju, pastiprināti īsteno palīdzību, jau 2006. gadā pēc 18 mēnešu ilgiem priekšdarbiem sāks darbību daļēji decentralizēti. Šādu apguves procesu, kas vērsts uz pilnu pirmspievienošanās palīdzības pārvaldību, ko veic saņēmējvalstis, nevar panākt ar ERA vairāku šādu iemeslu dēļ: Pirmkārt, ERA palīdzības īstenošana Finanšu regulas 53. panta 2. punkta nozīmē jāuzskata par „netiešas centralizētas pārvaldības” veidu, kas paredz, ka tā turpmāk nevarēs deleģēt pilnvaras, ko tai piešķīrusi Komisija. Otrkārt, ERA, kas tika izveidota pirms esošās Finanšu regulas piemērošanas dienas (2003. gada 1. janvāra), precīzi neatbilst nevienai no personām, kam Komisija saskaņā ar Finanšu regulas 54. pantu var uzticēt konkrētus uzdevumus Tiešām tā ir izveidota ar Padomes Regulu it kā tā būtu Kopienas iestāde Finanšu regulas 185. panta nozīmē, taču tā darbojas drīzāk kā „izpildaģentūra”, kas saskaņā ar Finanšu regulas 55. pantu Komisijai jāizveido atbilstīgi statūtiem par izpildaģentūrām. Šo situāciju nevarētu saglabāt ilgstoši un ja tiktu lemts par to, ka ERA pastāvēšana ir jāturpina, to faktiski vajadzētu pārveidot par izpildaģentūru. Tomēr izpildaģentūra ir arī netiešas centralizētas pārvaldības veids, un tajā pašā laikā tas nebūtu atbilstošs risinājums. Decentralizācijas process, kas apgūstams daudzus gadus, saskaņā ar PPA jāsāk nekavējoties. Saskaņā ar esošajiem reglamentējošajiem noteikumiem vienīgais pieejamais instruments šajā nolūkā ir Komisijas delegāciju sniegtās Kopienas palīdzības decentralizēta īstenošana. Tāpēc Komisija, ņemot vērā nākotnē paredzamo pirmspievienošanās instrumentu („PPI”), jau no paša sākuma ierosina sniegt palīdzību atbilstoši iepriekšējā pievienošanās procesā izmantotajam modelim, t.i., sniegt palīdzību, izmantojot decentralizētas Komisijas delegācijas, un līdztekus tam sagatavot valstis turpmākai decentralizētai īstenošanai tad, kad to pārvaldības un uzraudzības sistēmas būs pietiekami pilnveidotas, lai atbilstu Finanšu regulas 164. pantā noteiktajiem kritērijiem, pirmkārt, Komisijas delegāciju veiktās iepriekšējas novērošanas kritērijiem un, visbeidzot, pilnīgai to autonomijai. Tas attieksies uz Turciju un Horvātiju, 2007. gadā sākot izmantot PPI, jo Turcija jau patlaban darbojas decentralizēti, un sagaidāms, ka drīzumā Horvātija tiks oficiāli atzīta. ERA patlaban ir uzticēts īstenot CARDS programmu, kas norisinās līdz 2006. gadam. Tāpēc šajā kontekstā būtu lietderīgi relatīvi īsā laikposmā pēc 2006. gada ERA darbību pārtraukt pakāpeniski, lai tai dotu iespēju pabeigt šo darbu (vai vismaz tā lielāko daļu); tas prasītu tās pastāvēšanu pagarināt vēl uz diviem gadiem, līdz 2008. gada 31. decembrim. 4. PāREJAS ASPEKTI 4.1. Juridiskie un finansiālie apsvērumi ERA uzdevums ir saskaņā ar CARDS Regulu īstenot Kopienas palīdzību Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai un Serbijai, un Melnkalnei, saskaņā ar ANODPR 1244 arī Kosovai, ciktāl Komisija ir deleģējusi ERA īstenot attiecīgās CARDS programmas. Līdz ar ERA darbības izbeigšanu darbu šajā aģentūrā beidz arī Komisijas delegācijas. Tāpēc, ja ERA darbības beigu termiņā attiecīgās CARDS programmas vēl nebūs īstenotas, turpmāk tās būs jāīsteno Komisijai. Tā kā ERA darbojas Eiropas Kopienas vārdā, attiecībā uz trešajām personām Eiropas Kopienai būs tieši jāizmanto visas tiesības un jāatbalsta visas saistības. Tā kā Eiropas Kopienu pārstāv Komisija (EK līguma 282. pants), Komisijai kā prasītājam vai atbildētājam visos tiesas procesos būs jāpārņem ERA tiesības. ERA darbības izbeigšana (darbinieku līgumi un aktīvu likvidācija) būs pašas ERA uzdevums. Vajadzīgie lēmumi saskaņā ar attiecīgajām pilnvarām būs jāpieņem ERA direktoram vai valdei. Detalizētus pasākumus attiecībā uz dokumentācijas un arhīvu faktisko nodošanu Komisijas dienestiem savlaicīgi saskaņo, vienojoties par administratīviem pasākumiem starp Komisijas dienestiem un ERA direktoru. 4.2. Administratīvie, personāla un budžeta jautājumi Līdz ar pakāpenisku ERA darbības pārtraukšanu būs pakāpeniski jāpārtrauc arī Kopienas palīdzība, ko attiecīgajās valstīs decentralizēti veiks Komisijas delegācijas. Finansiālās saistības nododot Komisijai, būs jāuzlabo delegāciju darbība Serbijā un Melnkalnē, un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā. Būtu arī jāizveido biroji Podgoricā un Prištinā. Ņemot vērā šo divējādo pieeju, norisinās priekšdarbi EK Koordinācijas biroja izveidei Podgoricā, kurš būs EK delegācijas filiāle Belgradā. No 2004. gada septembra EK Koordinācijas birojs Kosovā saskaņā ar ANODPR 1244 jau darbojas Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras telpās Prištinā. Ietaupījumi no ERA darbības izbeigšanas Rietumbalkānos pārejas posma beigās, t.i., 2009. gadā, būtu vienādi ar delegāciju/biroju papildu administratīvajiem izdevumiem, jo pēc ERA darbības pilnīgas izbeigšanas tie būtu ietaupījumi darbības pozīcijās. Administratīvie izdevumi 2007. un 2008. gadā tomēr palielināsies sakarā ar to, ka pastāv gan delegācijas/biroji, gan ERA. Minētie administratīvie izdevumi 2009. gadā samazināsies līdz tādam pašam līmenim kā 2006. gadā. 5. SECINāJUMS Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Komisija līdz 2006. gada 31. martam plāno ierosināt Padomei regulas projektu, lai: Izbeigtu ERA darbību, taču lūgtu to pagarināt uz diviem gadiem, līdz 2008. gada 31. decembrim, saglabājot esošās pilnvaras un statusu, un pakāpeniski izbeigtu tās darbību saskaņā ar CARDS. Vienlaikus Komisija decentralizēti no 2007. gada ar attiecīgajās valstīs esošo delegāciju starpniecību sagatavotu nākamās PPI regulas īstenošanu. ERA pilnvaru termiņa pagarināšana tādējādi ir plānota vienīgi tādēļ, lai ERA dotu iespēju pabeigt CARDS programmas, kuras tā patlaban vada. Galvenais mērķis ir veicināt un pēc iespējas efektīvāk un arī turpmāk izmaksu ziņā ekonomiskāk sniegt nepārtrauktu palīdzību. Pakāpeniskā ERA darbības izbeigšana līdz 2008. gada 31. decembrim un vienlaikus tādu decentralizētu delegāciju/biroju izveide, kas jau no paša sākuma būs atbildīgas/-i par PPI īstenošanu, padarīs ES klātbūtni caurredzamāku un efektīvāku. Tas jo īpaši attiecas uz Kosovu, šajā teritorijā pastiprinot ES turpmāko klātbūtni pēc tam, kad būs noteikts tās statuss. Pilnvaru termiņu pagarināšana uz diviem gadiem ļautu ERA pienākumus pienācīgi nodot Komisijas dienestiem, jo īpaši tās delegācijām. Tas dotu iespēju ERA pabeigt lielāko daļu atlikušo CARDS projektu un, cik vien iespējams, izvairīties no tā, ka Komisijai tiek nodotas lietas, kuras vēl nav pabeigtas. [1] OV L 306, 7.12.2000., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2068/2004 (OV L 358, 3.12.2004., 2. lpp.). [2] Uzdevumi, kuri aģentūrai jāizpilda, ir definēti regulas 2. panta 1. punktā, un tie ir šādi:2. pants1. Lai sasniegtu 1. panta otrajā daļā noteikto mērķi, Aģentūra savu pilnvaru robežās un saskaņā ar lēmumiem, ko pieņēmusi Komisija, veic šādas darbības:(a) savāc, analizē un paziņo Komisijai informāciju par šādiem jautājumiem:(i) postījumi, rekonstrukcijas vajadzības un bēgļu un pārvietoto personu atgriešanās vajadzības, kā arī saistītas iniciatīvas, ko uzsākušas valdības, vietējās vai reģionālās iestādes un starptautiskā sabiedrība;(ii) attiecīgo kopienu neatliekamās vajadzības, ņemot vērā dažādo iedzīvotāju pārvietošanu un pārvietoto personu atgriešanās iespējas;(iii) prioritārās nozares un ģeogrāfiskās zonas, kam ir vajadzīga neatliekama starptautiskās sabiedrības palīdzība;(b) sagatavo programmu projektus par Dienvidslāvijas Federatīvās Republikas rekonstrukciju un bēgļu un pārvietoto personu atgriešanos saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm;(c) īsteno 1. pantā minēto Kopienas palīdzību, ja iespējams, sadarbībā ar vietējiem iedzīvotājiem un, ja vajadzīgs, izmantojot konkursos izvēlētus uzņēmēju pakalpojumus. [3] Padomes Regulas (EK) Nr. 2068/2004 14. pants.Līdz 2005. gada 31. decembrim Komisija ziņos Padomei par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras mandāta termiņu. Jebkuru priekšlikumu paplašināt aģentūru pēc 2006. gada 31. decembra Komisijai jāiesniedz Padomei līdz 2006. gada 31. martam.