EIROPAS KOMISIJA Briselē, 20.7.2016 COM(2016) 479 final 2016/0230(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai saistībā ar klimata pārmaiņām (Dokuments attiecas uz EEZ) {SWD(2016) 246 final}

{SWD(2016) 249 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS • Priekšlikuma pamatojums un mērķi Klimata pārmaiņas ir pārrobežu problēma, ko nevar atrisināt, rīkojoties tikai valsts vai vietējā līmenī. ES kopš 1992. gada strādā pie kopīgu risinājumu izstrādes un cenšas panākt globālu rīcību klimata pārmaiņu problēmas risināšanā. 2015. gada decembrī Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) 21. Pušu konferencē tika pieņemts Parīzes nolīgums. Nolīgumā ir ietverts ilgtermiņa mērķis un skaidri norādīts, ka izšķirīga loma ilgtermiņa klimata pārmaiņu mazināšanas mērķu sasniegšanā būs zemes izmantošanas un mežu sektora devumam. Priekšlikums arī īsteno ES saistības, ko nosaka Parīzes nolīgums par klimata pārmaiņām. 2016. gada 10. jūnijā Komisija nāca klajā ar priekšlikumu Eiropas Savienībai Parīzes nolīgumu ratificēt. Priekšlikums tika izvirzīts pēc tam, kad Komisija Parīzes nolīgumu bija novērtējusi. ES iecerētajā nacionāli noteiktajā devumā ir atspoguļoti arī Eiropadomes norādījumi par zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (LULUCF) iekļaušanu ES klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam. ES paziņoja, ka tās mērķis ir absolūts samazinājums salīdzinājumā ar bāzes gada emisijām visas tautsaimniecības mērogā — panākt vismaz 40 % iekšējo samazinājumu, kas aptver 100 % ES emisiju. Attiecībā uz LULUCF tika minēts: “Tiklīdz tehniskie nosacījumi to atļaus un jebkurā gadījumā līdz 2020. gadam tiks izveidota politika attiecībā uz to, kā siltumnīcefekta gāzu samazināšanas satvarā 2030. gadam iekļaut zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecību.” Šā priekšlikuma mērķis ir noteikt, kā LULUCF sektors no 2021. gada tiks iekļauts ES klimata politikas satvarā. Līdz minētajam termiņam ES un katrai tās dalībvalstij ierobežojumus uzliek Kioto protokols, kas paredz nodrošināt, ka LULUCF sektors nerada papildu emisijas. Tomēr Kioto protokols 2020. gada beigās zaudēs spēku. Līdz ar to Eiropas Savienībā vēl jāattīsta LULUCF sektora pārvaldība. • Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Pašreizējais ES klimata politikas satvars laikposmam līdz 2020. gadam aptver lielāko daļu sektoru un siltumnīcefekta gāzu. To veido divi galvenie elementi: (a)ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ES ETS); (b)Lēmums par kopīgiem centieniem (LKC), kas aptver ES ETS neaptvertos sektorus. Virzību uz 2020. gada mērķrādītājiem nodrošina ikgadējie ziņošanas pienākumi un atbilstības pārbaudes, kas noteiktas Regulā 525/2013/EK. Uz LULUCF siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaistījumiem Kioto protokolā paredzētās starptautiskās saistības attiecas tikai līdz 2020. gadam. Tiek īstenots pašreizējais LULUCF lēmums (529/2013/ES), un līdz 2020. gadam tas sniegs uzlabotas uzskaites sistēmas. Tā kā nav tiesiskā regulējuma, kas šo īstenošanu konsolidētu un noteiktu, kādi noteikumi būs piemērojami pēc 2020. gada, LULUCF sektors vispārējā satvarā visā ES varētu tikt iekļauts atšķirīgi. Atšķirīgi ziņošanas un uzskaites noteikumi dažādās dalībvalstīs atstātu negatīvu ietekmi uz optimālu vienotā tirgus darbību. • Saskanība ar citām Savienības politikas jomām Tiesību akta priekšlikums, kas paredz LULUCF iekļaut ES klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam, ir svarīgs elements Komisijas stratēģijā spēcīgai Enerģētikas savienībai ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku un tajā iekļautās dekarbonizācijas dimensijas pamats. Priekšlikums ir vajadzīgs arī tādēļ, lai pabeigtu Eiropadomes 2014. gada oktobrī atbalstīto integrēto klimata un enerģētikas politikas satvaru laikposmam līdz 2030. gadam. Saskaņā ar starptautiskajiem noteikumiem, ko paredz ANO Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām un Kioto protokols, ar biomasu saistītās emisijas ziņo un uzskaita LULUCF sektorā, respektīvi, uzskata, ka no biomasas izmantojuma enerģētikā emisijas nerodas. Tādējādi tiek novērsta dubulta emisiju uzskaite. 2. JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

• Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. līdz 193. pants apliecina un precizē, kāda ir ES kompetence klimata pārmaiņu jomā. Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir 192. pants. • Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Klimata pārmaiņas ir pārrobežu problēma, ko nevar atrisināt, rīkojoties tikai valsts vai vietējā līmenī. Eiropas Savienības kompetence rīkoties klimata pārmaiņu jomā izriet no Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. panta. Tā kā ES attiecībā uz klimata pārmaiņu saistībām rīkojas kopīgi, arī LULUCF sektorā ir jārīkojas koordinēti. • Proporcionalitāte LULUCF iekļaušana satvarā laikposmam līdz 2030. gadam radīs kopīgu satvaru sektora rādītāju uzskaitei ES kopīgā samazinājuma mērķrādītāja kontekstā. Kā rīkoties, lai sasniegtu dažādos ar LULUCF saistītos mērķus, būs dalībvalstu ziņā, līdz ar to tiks arī pilnīgi ievērota subsidiaritāte. • Instrumenta izvēle Attiecībā uz klimata un enerģētikas politiku 2021.–2030. gadam Eiropadome ir vienojusies par vienu saistošu mērķi — visā tautsaimniecībā siltumnīcefekta gāzu emisijas līmeņus samazināt par vismaz 40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Dalībvalstīm ir noteiktas prasības dot devumu vajadzīgo emisiju samazinājumu panākšanā, un prasības ir noteiktas arī Eiropas Vides aģentūrai. Šis priekšlikums nāk klajā kopā ar priekšlikumu Regulai [] par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam nolūkā izveidot noturīgu Enerģētikas savienību un izpildīt Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai saistībā ar klimata pārmaiņām, kura aptver vairāk nekā pusi šo siltumnīcefekta gāzu emisiju, un priekšlikuma mērķis ir vislabāk sasniedzams ar regulu. 3. EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI • Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude Ar šo priekšlikumu nav saistīts neviens ex post izvērtējums vai atbilstības pārbaude • Apspriešanās ar ieinteresētajām personām No 2015. gada marta līdz jūnijam Eiropas Komisija sarīkoja sabiedrisko apspriešanu par to, kā vislabāk rīkoties attiecībā uz lauksaimniecības, mežsaimniecības un citas zemes izmantošanas emisijām ES 2030. gada klimata un enerģētikas politikas satvara kontekstā. Kopumā tika saņemti 138 komentāri par politikas struktūras variantiem; puse respondentu nedeva skaidru priekšroku nevienam no variantiem, un aptuveni trešdaļa respondentu, lielākoties vides jomas NVO un mežsaimniecības organizācijas, atbalstīja variantu klimata politikas satvarā LULUCF paturēt kā atsevišķu pīlāru. Vismazāko atbalstu guva variants, kas paredzēja lauksaimniecību un LULUCF apvienot atsevišķā pīlārā ārpus LKC. Valstu valdības visvairāk atbalstīja ieceri izveidot atsevišķu LULUCF pīlāru, iespējams, paredzot arī elastības iespējas, vai LULUCF sektoru iekļaut LKC. Tā kā viedokļi bija tik atšķirīgi, neviens atsevišķs Komisijas apsvērtais variants nevarēja atbilst tiem visiem. Lielākā daļa respondentu par vidiskās integritātes priekšnoteikumu uzskatīja uzskaiti. Respondenti bija ļoti ieinteresēti paralēlo ziņošanas sistēmu racionalizēšanā un meža references līmeņu saglabāšanā. • Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Kvantitatīvais novērtējums par priekšlikuma gaidāmo ietekmi Eiropas Savienībā atbilst analīzēm, kas izdarītas par priekšlikumu 2030. gada satvaram un Regulai [] par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam nolūkā izveidot noturīgu Enerģētikas savienību un izpildīt Parīzes nolīgumā paredzētās saistības. ES scenāriju modelēšanai Komisija nolīga Atēnu Nacionālo tehnisko universitāti, Starptautisko lietišķās sistēmu analīzes institūtu un EuroCare. • Ietekmes novērtējums Ietekmes novērtējums ir sagatavots un izstrādāts pilnīgā sadarbībā ar piemērojamajiem labāka regulējuma norādījumiem, un to izvērtējusi Regulējuma kontroles padome, kura sniegusi pozitīvu atzinumu. Galīgajā versijā ir iekļauti padomes ieteiktie uzlabojumi. Ietekmes novērtējumā tika secināts, ka vēlamais variants ir atsevišķs LULUCF politikas pīlārs, ko turpinātu izmantot kopā ar noteikumu, ka bilance nedrīkst būt pozitīva, jeb nepozitīvas bilances noteikumu [no-debit rule]. Tiktu ieviesta zināma elastība starp LULUCF un ETS neaptvertajiem sektoriem, kas pamatojams ar to, ka lauksaimniecībai ir mazāks emisiju mazināšanas potenciāls, un katras dalībvalsts lauksaimniecības nozares daļu. Šis variants būtu saderīgs ar mērķiem, kas izvirzīti pārtikas nodrošinājuma un bioloģiskās daudzveidības jomā, un tas neatstātu negatīvu ietekmi uz nodarbinātību. Šāds jauktais variants ierobežotu vispārējās struktūras izmaiņas un tādējādi līdz minimumam mazinātu administratīvo slogu un birokrātismu, tomēr panākot pēc iespējas lielāku devumu ES 2030. gadam nosprausto mērķrādītāju vispārējā sasniegšanā. LULUCF iekļaušana uz šāda jauktā varianta pamata turklāt stimulētu papildu mazināšanas darbības zemes un mežsaimniecības sektorā, līdz ar to pilnīgi atbilstu ilgtermiņa iecerei ierobežot temperatūras palielinājumus tā, kā paredzēts Parīzes nolīgumā. • Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Saskaņā ar Komisijas apņemšanos panākt labāku regulējumu priekšlikums ir sagatavots iekļaujoši, ievērojot pārredzamību un pastāvīgi iesaistot ieinteresētās personas. Tā kā uzskaite attiecībā uz LULUCF tiek veikta nacionālā līmenī ar pētniecības institūtu vai aģentūru tehnisko atbalstu, ar to saistītais administratīvais slogs un izmaksas par atbilstības panākšanu skars tikai dalībvalstis, Komisiju un Eiropas Vides aģentūru. Ar pašreizējiem tiesību aktiem nav noteikti nekādi tieši ziņošanas pienākumi mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem vai citiem uzņēmumiem. Priekšlikums šo situāciju nemainītu.

Neapšaubāmi visnozīmīgākā ierosinātā izmaiņa ir abu pašreizējo paralēlo ziņošanas sistēmu racionalizēšana vienā sistēmā. Tas mazinās dalībvalstu un Komisijas administratīvo slogu un izmaksas. Paredzams, ka uzskaites noteikumu izmaiņu administratīvā ietekme būs minimāla, jo attiecīgie uzskaites noteikumi jau ir ieviesti saskaņā ar LULUCF lēmumu (Lēmumu 529/2013/ES). Pašreizējās kārtības administratīvās izmaksas tika analizētas pašreizējam LULUCF lēmumam pievienotajā ietekmes novērtējumā (SWD(2012) 41 final). Priekšlikumā apzinātas elastības iespējas un sinerģijas izmaksefektīvai mazināšanai visās darbībās, kas saistītas ar lauksaimniecību un zemes izmantošanu. Attiecībā uz digitālajiem un ģeogrāfiskajiem datiem priekšlikums ir saskaņots ar INSPIRE direktīvu (Direktīva 2007/2/EK). Šis priekšlikums nav Normatīvās atbilstības programmas iniciatīva. • Pamattiesības Tā kā ierosinātā rīcībpolitika primāri attiecas uz dalībvalstīm kā institucionāliem aktoriem, tā atbilst Pamattiesību hartai. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Netiešā ietekme uz dalībvalstu budžetu būs atkarīga no tā, kādas rīcībpolitikas un pasākumus valsts izvēlēsies siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanai un kādas citas mazināšanas darbības šīs iniciatīvas aptvertajā zemes izmantošanas sektorā izvēlēsies katra valsts. Priekšlikums likvidē vienu ziņošanas satvaru (no pašreizējiem diviem), tādējādi racionalizējot uzskaites procesu salīdzinājumā ar Kioto protokolā prasīto. Tas mazinās dalībvalstu un Eiropas Komisijas administratīvās izmaksas. Šā priekšlikuma ietekme uz ES budžetu ir ļoti ierobežota, un tā ir izklāstīta pievienotajā finanšu pārskatā. 5. CITI ELEMENTI • Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Apsverot variantus, kas paredz plašāk izmantot elastības iespējas, vienmēr jāpatur prātā vidiskā integritāte. LULUCF sektorā īstenotajām mazināšanas darbībām būtu izmērāmā un ilgtspējīgā veidā papildus jāstiprina oglekļa piesaistītāji. Lai to nodrošinātu, ir vajadzīga stingra monitoringa, ziņošanas un verifikācijas sistēma. UNFCCC satvarā paredzētās starptautiskās saistības nozīmē, ka ziņošana arī turpmāk notiks reizi gadā. Monitoringa un ziņošanas pamatā arī turpmāk būs prasības, kas noteiktas Regulā 525/2013/EK, kura ar šo regulu attiecīgi grozīta. Regulu 525/2013/EK vajadzētu vēl papildināt, lai radītu visaptverošu monitoringa un izpildes satvaru visiem ETS neaptvertajiem sektoriem, tostarp LULUCF, laikposmam pēc 2020. gada. Šos noteikumus plānots integrēt Enerģētikas savienības pārvaldībā, par kuru Komisijas darba programmā paredzēts izvirzīt priekšlikumu līdz 2016. gada beigām, un minētā priekšlikuma ietvaros tie, iespējams, tiks vēl racionalizēti. LULUCF darbības labāk uzskaitīt ilgākos periodos. Lai LULUCF sektors būtu integrēts ar citiem ETS neaptvertajiem sektoriem, atbilstības pārbaudes notiks ik pēc pieciem gadiem. • Konkrēto priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums 1. pants. Priekšmets Šajā pantā paskaidrots, ka regula nosaka dalībvalstu saistības, kas vajadzīgas, lai izpildītu Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanas saistības laikposmam no 2021. līdz 2030. gadam, kā arī uzskaites un atbilstības pārbaudes noteikumus. 2. pants. Darbības joma Šis pants nosaka regulas darbības jomu. Tā atbilst tvērumam, kas attiecībā uz dalībvalstīm ir pašreizējam ES tiesību aktam saskaņā ar Kioto protokolu (529/2013/ES). Obligātā darbības joma būtībā ir meža zeme un lauksaimniecības zeme, kā arī zeme, kas pārvietota uz šīm zemes izmantojuma kategorijām vai no tām. Saskaņā ar piedāvāto pieeju paralēlais Kioto protokola ziņošanas satvars tiek atmests un sistēma tiek racionalizēta ar UNFCCC uz zemi balstīto ziņošanas satvaru. Darbības jomā ietilpst siltumnīcefekta gāzes CO2, CH4 un N2O. 3. pants. Definīcijas Šajā pantā tiek definēti īpašie termini. 4. pants. Saistības Katras dalībvalsts saistības ir nodrošināt, ka pēc regulā norādīto uzskaites noteikumu piemērošanas un elastības iespēju izmantošanas valstī LULUCF sektorā nerodas neto emisijas. Ietekmes novērtējumā šis princips saukts par nepozitīvas bilances noteikumu.

5. pants. Vispārīgi uzskaites noteikumi Pantā noteikti vispārīgi noteikumi, kuru mērķis ir izvairīties no dubultas uzskaites, pārvaldīt pāreju no vienas zemes izmantojuma kategorijas uz citu un veikt uzskaiti attiecībā uz katru oglekļa krātuvi, izņemot tās, kas atbilst de minimis noteikumam. Tie ir galvenokārt balstīti uz Lēmumā 529/2013/ES izklāstītajiem vispārīgajiem uzskaites noteikumiem, bet ir pievienots dinamisks noteikums attiecībā uz zemes izmantojuma kategoriju maiņu. 6. pants. Uzskaite attiecībā uz apmežotu zemi un atmežotu zemi Šajā pantā izklāstīti īpašie uzskaites noteikumi, kas attiecas uz zemi, kuras izmantojums mainījies no (atmežotas) meža zemes un uz (apmežotu) meža zemi. Attiecībā uz šīm zemes uzskaites kategorijām uzskaitē izmanto “bruto/neto” pieeju, t. i., uzskaita visas emisijas un piesaistījumus periodā. Tā būtībā ir tāda pati kā Lēmumā 529/2013/ES, bet tajā paredzēta iespēja pārejai no citām zemes izmantojuma kategorijām uz meža zemes kategoriju izmantot 30 gadus, nevis noklusējuma vērtību. Šīs vērtības izmantošana noklusējuma vērtības vietā būtu pienācīgi jāpamato siltumnīcefekta gāzu pārskatā, ko dalībvalsts iesniegusi UNFCCC, saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes vadlīnijām. 7. pants. Uzskaite attiecībā uz apsaimniekotu aramzemi, apsaimniekotiem zālājiem un apsaimniekotiem mitrājiem Šajā pantā izklāstīti īpašie uzskaites noteikumi, kas attiecas uz apsaimniekoto aramzemi, zālājiem un mitrājiem, tostarp zemi, kuras kategorija mainās no šīm kategorijām un uz tām. Šo zemes izmantošanas maiņu uzskaita, par pamatu ņemot emisijas un piesaistījumus salīdzinājumā ar vēsturisku references vērtību. Tas būtībā ir tāpat kā Lēmumā 529/2013/ES, vienīgi ir ierosināts izmantot nesenāku vēsturisko references vērtību, lai uzlabotu aplēšu pareizību, panāktu labāku saskanību ar pārējiem ETS neaptvertajiem sektoriem un vienkāršotu uzskaiti, mazinot vajadzību pēc vēsturiskās laikrindas. 8. pants. Uzskaite attiecībā uz apsaimniekotu meža zemi Šajā pantā paredzēti apsaimniekotai meža zemei piemērojami uzskaites noteikumi, kuros izmantots meža references līmenis, lai izslēgtu dabas apstākļu un konkrētu valstu īpatnību ietekmi. Tie ir galvenokārt balstīti uz attiecīgajiem noteikumiem Lēmumā 529/2013/ES. Šajā pantā arī noteikts ES pārvaldības satvars, kas izmantojams, ņemot vērā, ka Kioto protokols pēc 2020. gada zaudēs spēku. Noteikumu mērķis ir palielināt meža references līmeņu pareizību un pārredzamību un arī to izveides procesa pareizību un pārredzamību. Tam būtu jāietver apspriešanās ar ieinteresētajām personām dalībvalstīs un izskatīšana, kurā piedalās dalībvalstu eksperti. 9. pants. Uzskaite attiecībā uz nocirstas koksnes produktiem Šajā pantā noteikts, kāda uzskaites pieeja piemērojama šai oglekļa krātuvei apmežotā zemē un apsaimniekotā meža zemē. Salīdzinājumā ar Lēmumu 529/2013/ES metodika būtībā nav mainījusies. 10. pants. Uzskaite attiecībā uz dabiskiem traucējumiem Šis pants dalībvalstīm atļauj no uzskaites izslēgt emisijas no dabiskiem traucējumiem (meža ugunsgrēkiem, kaitēkļu invāzijas utt.). Salīdzinājumā ar Lēmumu 529/2013/ES metodika būtībā nav mainījusies. Tā kā izskatīšanas Kioto protokola satvarā nebūs, fona līmeņa noteikšanai būs jābūt pārredzamai. Tāpēc Komisija pārraudzīs, vai ir ievēroti piemērojamie norādījumi un noteikumi. 11. pants. Elastības iespējas Šis pants dalībvalstīm paredz iespēju emisijas no vienas zemes uzskaites kategorijas kompensēt ar piesaistījumiem citā zemes uzskaites kategorijā attiecīgās valsts teritorijā. Tas dalībvalstīm arī dod iespēju to uzskaitē konstatētos neto piesaistījumus 10 gadu periodā uzkrāt. Papildu piesaistījumus var pārskaitīt citai dalībvalstij, lai palīdzētu panākt, ka tā ievēro nepozitīvas bilances noteikumu. Visbeidzot, dalībvalstīm, lai izmantotu elastības iespējas, jānodrošina pienācīgs monitorings, kas atbilst šīs regulas noteikumiem. 12. pants. Atbilstības pārbaude Šajā pantā izklāstītas prasības, lai dalībvalstis uzskaites vajadzībām nodrošinātu pienācīgu monitoringu, un paredzētas regulāras atbilstības pārbaudes, ko veic Komisija. Lai nodrošinātu augstu kvalitātes standartu, Komisijai darbā palīdzēs Eiropas Vides aģentūra. 13. pants. Reģistrs Šis pants attiecas uz reģistra izmantošanu darījumiem, nepieļaujot dubultu uzskaiti. 14. pants. Deleģēšanas īstenošana

Priekšlikums Komisijai piešķir pilnvaras attiecīgajā kārtībā pieņemt deleģētos aktus. 15. pants. Pārskatīšana 2024. gadā un pēc tam ik pēc 5 gadiem visus regulas elementus pārskata, lai noskaidrotu, vai tie joprojām atbilst mērķiem. 16. pants. Izrietoši grozījumi Regulā Nr. 525/3013/ES Tiek grozīta Regula Nr. 525/2013/ES, lai nodrošinātu, ka minētās regulas satvarā joprojām tiek piemērotas ziņošanas prasības, kas uz LULUCF attiecas pašlaik. Dalībvalstīm ik gadu ir jāziņo par savām attiecīgajām SEG emisijām, un tām arī turpmāk būs reizi divos gados jāziņo par savām prognozēm un rīcībpolitikām un pasākumiem, kas īstenoti, lai nodrošinātu mērķrādītāju sasniegšanu. Lai nodrošinātu uzskaites vidisko integritāti, ir pastiprinātas LULUCF piemērojamās monitoringa prasības. 2016/0230 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai saistībā ar klimata pārmaiņām (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā:

(1)Eiropadomes 2014. gada 23.–24. oktobra secinājumos par klimata un enerģētikas politikas satvaru laikposmam līdz 2030. gadam ir apstiprināts saistošais mērķrādītājs līdz 2030. gadam visas tautsaimniecības mērogā panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju iekšējo samazinājumu par vismaz 40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. 2015. gada 6. marta sanāksmē Padome šo Savienības un tās dalībvalstu devumu oficiāli apstiprināja par to iecerēto nacionāli noteikto devumu. (2)Eiropadomes secinājumos tika paredzēts, ka mērķrādītājs Savienībai būtu jāsasniedz kopīgi visizmaksefektīvākajā veidā, samazinājumiem Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) sektoros un ETS neaptvertajos sektoros līdz 2030. gadam sasniedzot attiecīgi 43 % un 30 % salīdzinājumā ar 2005. gadu un centieniem tiekot sadalītiem pēc relatīvā IKP uz vienu iedzīvotāju. (3)2016. gada 10. jūnijā Komisija nāca klajā ar priekšlikumu ES ratificēt Parīzes nolīgumu. Šis leģislatīvā akta priekšlikums ir viens no instrumentiem, ar kuriem īsteno Savienības saistības panākt emisiju samazinājumus visā tautsaimniecībā, kas apstiprinātas kā Savienības un tās dalībvalstu saistības panākt nacionāli noteiktos samazinājumus, kas 2015. gada 6. martā iesniegti Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) sekretariātam. (4)Parīzes nolīgumā cita starpā ir izvirzīts ilgtermiņa mērķis, kas atbilst virsuzdevumam globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 °C atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5 °C salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni. Lai šo mērķi sasniegtu, pusēm būtu jāsagatavo, jāpaziņo un jāuztur secīgi nacionāli noteiktie devumi. Parīzes nolīgums aizstāj 1997. gada Kioto protokolā paredzēto pieeju, kas pēc 2020. gada vairs turpināta netiks. Parīzes nolīgumā arī aicināts šā gadsimta otrajā pusē rast līdzsvaru starp siltumnīcefekta gāzu antropogēnajām emisijām no avotiem un piesaistījumiem piesaistītājos un puses tiek mudinātas veikt pasākumus, ar kuriem attiecīgi saglabāt un uzlabot siltumnīcefekta gāzu piesaistītājus un uzkrājsistēmas, arī mežus. (5)Eiropadome 2014. gada 23.–24. oktobrī arī atzina daudzveidīgos lauksaimniecības un zemes izmantošanas nozares mērķus, to, ka šajās nozarēs ir mazāks potenciāls mazināt klimata pārmaiņas, kā arī vajadzību panākt saskaņotību starp ES mērķiem pārtikas nodrošinājuma un klimata pārmaiņu jomā. Eiropadome Komisiju aicināja noskaidrot, kā vislabāk veicināt pārtikas ražošanas ilgtspējīgu intensifikāciju, vienlaikus optimizējot nozares ieguldījumu siltumnīcefekta gāzu mazināšanā un sekvestrēšanā, tostarp ar apmežošanas palīdzību, un noteikt rīcībpolitiku, kā — tiklīdz tehniskie nosacījumi to atļaus un jebkurā gadījumā līdz 2020. gadam — siltumnīcefekta gāzu samazināšanas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam iekļaut zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecību (LULUCF). (6)LULUCF sektors devumu klimata pārmaiņu mazināšanā var dot dažādos veidos, jo īpaši samazinot emisijas un saglabājot un uzlabojot piesaistītājus un oglekļa uzkrājumus. Lai pasākumi, kuru mērķis ir it sevišķi palielināt spēju sekvestrēt oglekli, dotu rezultātus, ir būtiski nodrošināt oglekļa krātuvju ilgtermiņa stabilitāti un pielāgotiesspēju. (7)Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 529/2013/EK bija pirmais solis: tajā tika noteikti LULUCF sektoram piemērojamie siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu uzskaites noteikumi un tādējādi tas palīdzēja rīcībpolitikas izstrādē virzīties uz LULUCF sektora iekļaušanu Savienības emisiju samazināšanas saistībās. Šai regulai būtu jāizvērš esošie uzskaites noteikumi, tie jāatjaunina un jāuzlabo laikposmam no 2021. gada līdz 2030. gadam. Tai būtu jānosaka dalībvalstu pienākumi šo uzskaites noteikumu īstenošanā un pienākums nodrošināt, ka LULUCF sektors kopumā nerada neto emisijas. Tajā nebūtu jāietver nekādi uzskaites vai ziņošanas pienākumi privātā sektora pārstāvjiem. (8)Lai emisijas un piesaistījumus pareizi uzskaitītu saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 2006. gada vadlīnijām par valstu siltumnīcefekta gāzu pārskatiem (“IPCC vadlīnijas”), būtu jāizmanto vērtības, kas attiecībā uz zemes izmantojuma kategorijām un zemes izmantojuma kategoriju maiņu ik gadu tiek ziņotas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 525/2013, tādējādi racionalizējot UNFCCC un Kioto protokola satvarā izmantotās pieejas. Saskaņā ar IPCC vadlīnijām zeme, kas pārveidota par citas zemes izmantojuma kategorijas zemi, pēc noklusējuma 20 gadus būtu jāuzskata par tādu, kas ir pārejā uz attiecīgo kategoriju. (9)Tas, kādas emisijas un piesaistījumi rodas meža zemē, ir atkarīgs no dažādiem dabas apstākļiem, vecuma klašu struktūras, kā arī iepriekšējiem un pašreizējiem apsaimniekošanas paņēmieniem. Izmantojot bāzes gadu, nebūtu iespējams atspoguļot ne šos faktorus, ne no tiem izrietošo ciklisko ietekmi uz emisijām un piesaistījumiem vai to ikgadējās svārstības. Tā vietā attiecīgajos uzskaites noteikumos būtu jāparedz iespēja izmantot references līmeņus, lai izslēgtu dabas apstākļu un konkrētu valstu īpatnību ietekmi. Tā kā beigsies UNFCCC un Kioto protokolā paredzētā starptautiskā izskatīšana, būtu jāizveido izskatīšanas procedūra, lai nodrošinātu pārredzamību un uzlabotu šīs kategorijas uzskaites kvalitāti. (10)Ja Komisija nacionālo mežsaimniecības uzskaites plānu izskatīšanā izvēlas izmantot izskatīšanas ekspertu grupas palīdzību saskaņā ar Komisijas Lēmumu C(2016)3301, tai būtu jābalstās uz labo praksi un pieredzi, kas gūta ekspertu veiktajās izskatīšanās UNFCCC satvarā, arī attiecībā uz valstu ekspertu līdzdalību un ieteikumiem, un jāizvēlas pietiekams skaits ekspertu no dalībvalstīm. (11)Starptautiski apstiprinātajās IPCC vadlīnijās ir noteikts, ka emisijas no biomasas sadedzināšanas enerģētikas nozarē var uzskaitīt kā nulles emisijas, ja vien šīs emisijas tiek uzskaitītas LULUCF sektorā. Eiropas Savienībā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 601/2012 38. pantu un Regulā (ES) Nr. 525/2013 paredzētajiem noteikumiem emisijas no biomasas sadedzināšanas tiek uzskaitītas kā nulles emisijas, līdz ar to atbilstība IPCC vadlīnijām tiktu panākta tikai tad, ja šīs emisijas tiktu pareizi aptvertas ar šo regulu. (12)Plašāka nocirstas koksnes produktu ilgtspējīga izmantošana var ievērojami ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisiju atmosfērā un veicināt to piesaisti no atmosfēras. Lai rosinātu izmantot nocirstas koksnes produktus ar ilgu aprites ciklu, ar uzskaites noteikumiem būtu jāgādā, lai dalībvalstis uzskaitē pareizi atspoguļotu izmaiņas nocirstas koksnes produktu krātuvē laikā, kad šīs izmaiņas notiek. Komisijai būtu jāsniedz norādījumi par metodiskiem jautājumiem, kas saistīti ar uzskaiti attiecībā uz nocirstas koksnes produktiem. (13)Dabiski traucējumi, piemēram, savvaļas ugunsgrēki, kaitēkļu un slimību invāzija, ekstrēmi laikapstākļu notikumi un ģeoloģiski traucējumi, kuri ir ārpus dalībvalsts kontroles un kurus tā būtiski neietekmē, var LULUCF sektorā īslaicīgi radīt siltumnīcefekta gāzu emisijas vai izraisīt iepriekšējo piesaistījumu zudumu. Tā kā šādu zudumu var izraisīt arī apsaimniekošanas lēmumi, piem., lēmumi cirst vai stādīt kokus, ar šo regulu būtu jānodrošina, ka cilvēka darbības izraisīti piesaistījumu zudumi vienmēr LULUCF uzskaitē tiek atspoguļoti pareizi. Turklāt šajā regulā būtu dalībvalstīm jāparedz zināma iespēja LULUCF uzskaitē nenorādīt emisijas, kuras rodas tādu traucējumu dēļ, ko tās nespēj kontrolēt. Tomēr tam, kā dalībvalstis minētos noteikumus piemēro, nevajadzētu būt par iemeslu nepamatoti uzskaitīt mazāku emisiju apjomu. (14)Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atbilstoši savām vajadzībām izvēlēties piemērotu valsts rīcībpolitiku savu saistību izpildei attiecībā uz LULUCF, arī iespējai vienas zemes kategorijas emisijas kompensēt ar piesaistījumiem citā zemes kategorijā. Tām vajadzētu arī spēt neto piesaistījumus 2021.–2030. gada periodā uzkrāt. Lai saistības varētu izpildīt labāk, vajadzētu turpināt arī tirdzniecību starp dalībvalstīm. Atbilstoši Kioto protokola otrajā saistību periodā īstenotajai praksei vajadzētu dalībvalstīm paredzēt arī iespēju izmantot savus pārsniegumus saskaņā ar Regulu [] par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam nolūkā izveidot noturīgu Enerģētikas savienību un izpildīt Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai saistībā ar klimata pārmaiņām, lai nodrošinātu tām šajā regulā noteikto saistību izpildi. (15)Lai nodrošinātu, ka siltumnīcefekta gāzu emisijas un piesaistījumi un cita informācija, kas vajadzīga dalībvalstu saistību izpildes novērtēšanai, tiek paziņota un verificēta efektīvi, pārredzami un izmaksefektīvi, Regulā (ES) Nr. 525/2013 ar šo regulu būtu jāiekļauj ziņošanas prasības un šie ziņojumi būtu jāņem vērā šajā regulā paredzētajās atbilstības pārbaudēs. Tādēļ Regula (ES) Nr. 525/2013 būtu attiecīgi jāgroza. Šos noteikumus var vēl racionalizēt, lai ņemtu vērā visas attiecīgās izmaiņas, kas saistītas ar integrētu Enerģētikas savienības pārvaldību, par kuru Komisijas darba programmā paredzēts izvirzīt priekšlikumu līdz 2016. gada beigām. (16)Eiropas Vides aģentūrai būtu saskaņā ar savu gada darba programmu Komisijai attiecīgā gadījumā jāpalīdz ar siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu ikgadējās ziņošanas sistēmu, par rīcībpolitikām un pasākumiem sniegtās informācijas un valstu prognožu novērtēšanu, plānoto papildu rīcībpolitiku un pasākumu izvērtēšanu un atbilstības pārbaudēm, ko Komisija veic saskaņā ar šo regulu. (17)Lai atvieglotu datu vākšanu un metodikas uzlabošanu, zemes izmantojums būtu jāuzskaita un par to būtu jāziņo, izmantojot katras zemes platības ģeogrāfisko apsekošanu, atbilstoši nacionālajām un ES datu vākšanas sistēmām. Datu vākšanā pēc iespējas pilnvērtīgāk izmanto esošās Savienības un dalībvalstu programmas un apsekojumus, ieskaitot Zemes izmantošanas un zemes pārklājuma statistisko apsekojumu (LUCAS) un Eiropas Zemes novērošanas programmu Copernicus. Datu pārvaldībai, ieskaitot kopīgošanu atkārtotai izmantošanai un izplatīšanai ziņošanā, būtu jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 14. marta Direktīvai 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā. (18)Lai šajā regulā paredzētu darījumu pienācīgu uzskaiti, ieskaitot elastības iespēju izmantošanas uzskaiti, un izpildes apsekošanu, būtu Komisijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu jādeleģē pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz definīciju, vērtību, siltumnīcefekta gāzu un oglekļa krātuvju sarakstu tehnisko pielāgošanu, references līmeņu atjaunināšanu, darījumu uzskaiti un metodikas un informācijas prasību pārskatīšanu. Šajos pasākumos ņem vērā noteikumus, kuri izklāstīti Komisijas Regulā Nr. 389/2013, ar ko izveido Savienības reģistru. Vajadzīgie noteikumi būtu jāsakopo vienā tiesību instrumentā, kurā būtu apvienoti uzskaites noteikumi saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK, Regulu (ES) Nr. 525/2013, Regulu [] par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam nolūkā izveidot noturīgu Enerģētikas savienību, un šo regulu. Ir sevišķi svarīgi, lai Komisija sagatavošanas darba gaitā rīkotu atbilstošas apspriešanas, arī ekspertu līmenī, saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Konkrētāk, lai nodrošinātu vienlīdzīgu dalību deleģēto aktu sagatavošanā, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem un to ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. (19)Lai novērtētu šīs regulas vispārējo darbību, tā būtu jāpārskata no 2024. gada un pēc tam ik pēc 5 gadiem. Šajā pārskatīšanā var izmantot arī Parīzes nolīgumā paredzētās globālās izsvēršanas rezultātus. (20)Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tās mēroga vai iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Priekšmets Šajā regulā ir noteiktas dalībvalstu saistības attiecībā uz zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecību (LULUCF), ar kurām nodrošina, ka tiek izpildītas Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanas saistības laikposmam no 2021. līdz 2030. gadam, kā arī noteikumi par LULUCF emisiju un piesaistījumu uzskaiti un pārbaudēm, vai dalībvalstis šīs saistības pilda. 2. pants Darbības joma 1. Šī regula attiecas uz I pielikuma A iedaļā uzskaitīto siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaistījumiem, kas paziņoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 525/2013 7. pantu un laikā no 2021. līdz 2030. gadam dalībvalstu teritorijā rodas kādā no šīm zemes uzskaites kategorijām: (a)apmežota zeme: zeme, kura saskaņā ar paziņoto izmantojumu ir aramzeme, zālāji, mitrāji, apdzīvotas teritorijas un cita zeme, kas pārveidota par meža zemi; (b)atmežota zeme: zeme, kura saskaņā ar paziņoto izmantojumu ir meža zeme, kas pārveidota par aramzemi, zālājiem, mitrājiem, apdzīvotām teritorijām un citu zemi; (c)apsaimniekota aramzeme: zeme, kura saskaņā ar paziņoto izmantojumu ir aramzeme, kas paliek aramzeme, un zālāji, mitrāji, apdzīvotas teritorijas un cita zeme, kas pārveidota par aramzemi, un aramzeme, kas pārveidota par mitrājiem, apdzīvotām teritorijām un citu zemi; (d)apsaimniekoti zālāji: zeme, kura saskaņā ar paziņoto izmantojumu ir zālāji, kas paliek zālāji, un aramzeme, mitrāji, apdzīvotas teritorijas un cita zeme, kas pārveidota par zālājiem, un zālāji, kas pārveidoti par mitrājiem, apdzīvotām teritorijām un citu zemi; (e)apsaimniekota meža zeme: zeme, kura saskaņā ar paziņoto izmantojumu ir meža zeme, kas paliek meža zeme. 2. Dalībvalsts var izvēlēties saistībās, kuras tai noteiktas saskaņā ar 4. pantu, iekļaut apsaimniekotus mitrājus, kas ir zeme, kura saskaņā ar paziņoto izmantojumu ir mitrāji, kas paliek mitrāji, un apdzīvotas teritorijas, cita zeme, kura pārveidota par mitrājiem, un mitrāji, kuri pārveidoti par apdzīvotām teritorijām un citu zemi. Ja dalībvalsts izvēlas tā rīkoties, tā saskaņā ar šo regulu uzskaita emisijas un piesaistījumus, kas rodas apsaimniekotos mitrājos. 3. pants Definīcijas 1. Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (a)“piesaistītājs” ir jebkurš process, darbība vai mehānisms, kurā no atmosfēras tiek absorbēta kāda siltumnīcefekta gāze, aerosols vai siltumnīcefekta gāzes prekursors; (b)“avots” ir jebkurš process, darbība vai mehānisms, kura dēļ atmosfērā nonāk siltumnīcefekta gāze, aerosols vai siltumnīcefekta gāzes prekursors; (c) “oglekļa uzkrājums” ir oglekļa masa, kas uzkrāta oglekļa krātuvē; (d)“oglekļa krātuve” ir dalībvalsts teritorijā esošs bioģeoķīmisks veidojums vai sistēma kopumā vai šāda veidojuma vai sistēmas daļa, kurā ir uzkrāts ogleklis, kāds oglekli saturošas siltumnīcefekta gāzes prekursors vai kāda oglekli saturoša siltumnīcefekta gāze;

(e)“nocirstas koksnes produkts” ir jebkurš mežizstrādē iegūts produkts, kas izvests no koksnes ieguves vietas; (f)“mežs” ir zemes platība ar noteiktām minimālajām vērtībām attiecībā uz platības lielumu, koku vainagu projekciju vai līdzvērtīgu biezību un koku potenciālo augstumu brieduma vecumā koku augšanas vietā. Tas ietver kokiem klātas platības, tostarp jaunu dabiski augošu koku grupas vai stādījumus, kuros vēl nav sasniegtas minimālās vērtības attiecībā uz koku vainagu projekciju vai līdzvērtīgu biezību vai koku minimālo augstumu, tostarp visas platības, kuras parasti ir meža platības daļa, bet kurās cilvēka darbības, piem., mežizstrādes, vai dabisku cēloņu dēļ uz laiku nav koku, taču attiecībā uz kurām ir sagaidāms, ka tās atkal kļūs par mežu; (g)“dabiski traucējumi” ir jebkuri neantropogēni notikumi vai apstākļi, kas izraisa ievērojamas emisijas mežos un kuru norise vai rašanās ir ārpus attiecīgās dalībvalsts kontroles, ja vien šī dalībvalsts pat pēc šo notikumu norises vai apstākļu rašanās objektīvi nespēj ievērojami ierobežot to ietekmi uz emisijām; (h)“momentāna oksidēšanās” ir uzskaites metode, kurā pieņem, ka viss nocirstas koksnes produktos uzkrātā oglekļa daudzums atmosfērā nonāk nociršanas brīdī. 2. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 14. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem 1. punktā iekļautās definīcijas pielāgo zinātnes sasniegumiem vai tehnikas attīstībai un nodrošina konsekvenci starp šīm definīcijām un jebkādām izmaiņām attiecīgajās definīcijās, kas iekļautas 2006. gada IPCC Vadlīnijās par valstu siltumnīcefekta gāzu pārskatiem (“IPCC vadlīnijas”). 4. pants Saistības Katra dalībvalsts, ņemot vērā 11. pantā paredzētās elastības iespējas, nodrošina, ka 2021.–2025. gada periodā un 2026.–2030. gada periodā emisijas nepārsniedz piesaistījumus, to aprēķinot kā kopējo emisiju un piesaistījumu summu attiecīgās dalībvalsts teritorijā visās 2. pantā minētajās kategorijās kopā atbilstoši uzskaitei, kas veikta saskaņā ar šo regulu. 5. pants Vispārīgi uzskaites noteikumi 1. Katra dalībvalsts sagatavo un uztur uzskaiti, kurā pareizi atspoguļo emisijas un piesaistījumus, kas rodas 2. pantā minētajās zemes uzskaites kategorijās. Dalībvalstis nodrošina savas uzskaites un citu saskaņā ar šo regulu sniegto datu pareizību, pilnīgumu, saskanīgumu, salīdzināmību un pārredzamību. Dalībvalstis emisijas apzīmē ar plusa zīmi (+) un piesaistījumus ar mīnusa zīmi (−). 2. Dalībvalstis nepieļauj emisiju vai piesaistījumu dubultu uzskaiti, konkrētāk, emisijas un piesaistījumus, kas rodas vairāk nekā vienā zemes uzskaites kategorijā, uzskaita tikai vienā kategorijā. 3. Meža zemi, aramzemi, zālājus, mitrājus, apdzīvotas teritorijas un citu zemi dalībvalstis no kategorijas, kurā ir šāda zeme, kas pārveidota par cita veida zemi, uz kategoriju, kurā ir šāda zeme, kas paliek tā paša veida zeme, pārnes, kad pagājuši 20 gadi pēc pārveidošanas dienas. 4. Dalībvalstis savā uzskaitē par katru zemes uzskaites kategoriju norāda visas oglekļa uzkrājuma izmaiņas, kas radušās I pielikuma B iedaļā minētajās oglekļa krātuvēs. Dalībvalstis var izvēlēties savā uzskaitē neiekļaut tādas oglekļa krātuvju oglekļa uzkrājumu izmaiņas, kurās oglekļa krātuve nav avots, izņemot gadījumus, kad krātuves ir virszemes biomasa un nocirstas koksnes produkti apsaimniekotā meža zemē. 5. Dalībvalstis uztur pilnīgu un pareizu reģistru ar visiem datiem, kas izmantoti uzskaites sagatavošanā. 6. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 14. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem groza I pielikumu, lai to pielāgotu IPCC vadlīniju izmaiņām. 6. pants Uzskaite attiecībā uz apmežotu zemi un atmežotu zemi 1. Emisijas un piesaistījumus, kas radušies apmežotā zemē un atmežotā zemē, dalībvalstis 2021.–2025. gada periodā un 2026.–2030. gada periodā uzskaita kā kopējās emisijas un piesaistījumus katrā gadā. 2. Atkāpjoties no prasības piemērot 5. panta 3. punktā norādīto noklusējuma vērtību, aramzemi, zālājus, mitrājus, apdzīvotas teritorijas un citu zemi no kategorijas, kurā ir šāda zeme, kas pārveidota par meža zemi, uz kategoriju, kurā ir meža zeme, kas paliek meža zeme, dalībvalsts var pārnest, kad pagājuši 30 gadi pēc pārveidošanas dienas.

3. Aprēķinot emisijas un piesaistījumus, kas rodas apmežotā zemē un atmežotā zemē, katra dalībvalsts meža zemes platību nosaka, izmantojot II pielikumā norādīto telpiskā novērtējuma vienību. 7. pants Uzskaite attiecībā uz apsaimniekotu aramzemi, apsaimniekotiem zālājiem un apsaimniekotiem mitrājiem 1. Dalībvalstis uzskaita apsaimniekotā aramzemē radušās emisijas un piesaistījumus, ko aprēķina, no emisijām un piesaistījumiem, kuri radušies 2021.–2025. gada periodā un 2026.–2030. gada periodā, atņemot vērtību, kas iegūta, dalībvalsts vidējās gada emisijas un piesaistījumus, kuri apsaimniekotajā aramzemē radušies 2005.–2007. gada bāzes periodā, reizinot ar pieci. 2. Dalībvalstis uzskaita apsaimniekotos zālājos radušās emisijas un piesaistījumus, ko aprēķina, no emisijām un piesaistījumiem, kuri radušies 2021.–2025. gada periodā un 2026.–2030. gada periodā, atņemot vērtību, kas iegūta, dalībvalsts vidējās gada emisijas un piesaistījumus, kuri apsaimniekotajos zālājos radušies 2005.–2007. gada bāzes periodā, reizinot ar pieci. 3. Ja dalībvalsts izvēlas savās saistībās iekļaut apsaimniekotus mitrājus saskaņā ar 2. pantu, tā šo lēmumu attiecībā uz 2021.–2025. gada periodu Komisijai paziņo līdz 2020. gada 31. decembrim un attiecībā uz 2026.–2030. gada periodu līdz 2025. gada 31. decembrim. 4. Dalībvalstis, kas izvēlējušās savās saistībās iekļaut apsaimniekotus mitrājus saskaņā ar 2. pantu, uzskaita apsaimniekotajos mitrājos radušās emisijas un piesaistījumus, ko aprēķina, no emisijām un piesaistījumiem, kuri radušies 2021.–2025. gada periodā un/vai 2026.–2030. gada periodā, atņemot vērtību, kas iegūta, dalībvalsts vidējās gada emisijas un piesaistījumus, kuri apsaimniekotajos mitrājos radušies 2005.–2007. gada bāzes periodā, reizinot ar pieci. 8. pants Uzskaite attiecībā uz apsaimniekotu meža zemi 1. Dalībvalstis uzskaita apsaimniekotā meža zemē radušās emisijas un piesaistījumus, ko aprēķina, no emisijām un piesaistījumiem, kuri radušies 2021.–2025. gada periodā un 2026.–2030. gada periodā, atņemot vērtību, kas iegūta, dalībvalsts meža references līmeni reizinot ar pieci. Meža references līmenis ir aplēstās gada vidējās neto emisijas vai piesaistījumi apsaimniekotajā meža zemē dalībvalsts teritorijā 2021.–2025. gada periodā un 2026.–2030. gada periodā. 2. Ja 1. punktā minētā aprēķina rezultāts attiecībā pret meža references līmeni ir negatīvs, dalībvalsts savā apsaimniekotās meža zemes uzskaitē iekļauj kopējos neto piesaistījumus apmērā, kas nepārsniedz 3,5 % no dalībvalsts emisijām tai III pielikumā noteiktajā bāzes gadā vai periodā, reizinātus ar pieci. 3. Dalībvalstis nosaka jauno meža references līmeni, balstoties uz IV pielikuma A iedaļā izklāstītajiem kritērijiem. Tās līdz 2018. gada 31. decembrim attiecībā uz 2021.–2025. gada periodu un līdz 2023. gada 30. jūnijam attiecībā uz 2026.–2030. gada periodu Komisijai iesniedz nacionālo mežsaimniecības uzskaites plānu, kurā iekļauts jauns meža references līmenis. Nacionālais mežsaimniecības uzskaites plāns ietver visus IV pielikuma B iedaļā norādītos elementus un ierosināto jauno meža references līmeni, kura pamatā ir tābrīža meža apsaimniekošanas prakses un intensitātes turpināšanās atbilstoši datiem, kas par nacionālajiem mežiem pēc to veida un vecuma klases dokumentēti 1990.–2009. gadā, izteiktiem tonnās CO2 ekvivalenta gadā. Nacionālo mežsaimniecības uzskaites plānu publisko un par to veic sabiedrisko apspriešanu. 4. Dalībvalstis pierāda, ka metodes un dati, kas izmantoti meža references līmeņa noteikšanā nacionālajā mežsaimniecības uzskaites plānā, ir saskanīgi ar tiem, kas izmantoti ziņošanā par apsaimniekoto meža zemi. Ja tas vajadzīgs konsekvences nodrošināšanai, dalībvalsts ne vēlāk kā 2021.–2025. gada perioda vai 2026.–2030. gada perioda beigās Komisijai iesniedz tehnisku references līmeņa korekciju. 5. Komisija izskata nacionālo mežsaimniecības uzskaites plānu un tehniskās korekcijas un novērtē, kādā mērā ierosinātie jaunie vai koriģētie meža references līmeņi ir noteikti saskaņā ar 3. un 4. punktā, kā arī 5. panta 1. punktā izklāstītajiem principiem un prasībām. Ciktāl tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu atbilstību 3. un 4. punktā, kā arī 5. panta 1. punktā izklāstītajiem principiem un prasībām, Komisija var ierosinātos jaunos vai koriģētos meža references līmeņus pārrēķināt. 6. Komisija saskaņā ar 14. pantu pieņem deleģētos aktus, ar kuriem groza II pielikumu, ņemot vērā atbilstīgi 5. punktam veikto izskatīšanu, lai atjauninātu dalībvalstu meža references līmeņus, kuru pamatā ir nacionālie mežsaimniecības uzskaites plāni vai iesniegtās tehniskās korekcijas un jebkādi aprēķini, kas veikti izskatīšanas kontekstā. Līdz brīdim, kad minētais deleģētais akts stājas spēkā, attiecībā uz 2021.–2025. gada periodu un/vai 2026.–2030. gada periodu piemērojami ir dalībvalsts meža references līmeņi, kas norādīti II pielikumā. 9. pants Uzskaite attiecībā uz nocirstas koksnes produktiem Atbilstīgi 6. panta 1. punktam un 8. panta 1. punktam izveidotajā uzskaitē, kas attiecas uz nocirstas koksnes produktiem, dalībvalstis, izmantojot V pielikumā norādīto pirmās kārtas sadalīšanās funkciju, metodiku un pussadalīšanās perioda noklusējuma vērtības, norāda emisijas un piesaistījumus, ko radījušas izmaiņas to nocirstas koksnes produktu krātuvē, kuri pieder pie šādām kategorijām:

a) papīrs; b) koksnes plātnes; c) zāģmateriāli. 10. pants Uzskaite attiecībā uz dabiskiem traucējumiem 1. 2021.–2025. gada perioda un 2026.–2030. gada perioda beigās dalībvalstis no savas apmežotās zemes un apsaimniekotās meža zemes uzskaites var izslēgt tādas siltumnīcefekta gāzu emisijas no dabiskiem traucējumiem, kas pārsniedz vidējās emisijas, kuras laikposmā no 2001. līdz 2020. gadam radušās dabisku traucējumu dēļ, no kurām izslēgtas statistiski anomālas vērtības (iegūstot “fona līmeni”) un kuras aprēķinātas saskaņā ar šo pantu un VI pielikumu. 2. Ja dalībvalsts piemēro 1. punktu, tā Komisijai iesniedz informāciju par katras 1. punktā noteiktās zemes uzskaites kategorijas fona līmeni un datiem un metodiku, kas izmantota saskaņā ar VI pielikumu. 3. Ja dalībvalsts piemēro 1. punktu, tā no uzskaites līdz 2030. gadam izslēdz visus turpmākos piesaistījumus zemē, ko skāruši dabiskie traucējumi. 4. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 14. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem groza VI pielikumā izklāstīto metodiku un informācijas prasības, lai to pielāgotu IPCC vadlīniju izmaiņām. 11. pants Elastības iespējas 1. Ja kādas dalībvalsts kopējās emisijas pārsniedz piesaistījumus un attiecīgā dalībvalsts ir dzēsusi ikgadējo emisiju apjomu, kas iedalīts saskaņā ar Regulu [ ] par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam, šo daudzumu ņem vērā, izsverot, vai dalībvalsts izpildījusi tai 4. pantā noteiktās saistības. 2. Ciktāl kopējie piesaistījumi dalībvalstī pārsniedz emisijas un pēc tam, kad atskaitīti visi daudzumi, kas ņemti vērā saskaņā ar 7. pantu Regulā [ ] par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam, attiecīgā dalībvalsts var atlikušo daudzumu pārskaitīt citai dalībvalstij. Pārskaitīto daudzumu ņem vērā, novērtējot, vai saņēmēja dalībvalsts izpildījusi tai 4. pantā noteiktās saistības. 3. Ciktāl kopējie piesaistījumi dalībvalstī 2021.–2025. gada periodā pārsniedz emisijas un pēc tam, kad atskaitīti visi daudzumi, kas ņemti vērā saskaņā ar 7. pantu Regulā [ ] par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam, vai pārskaitīti citai dalībvalstij saskaņā ar 2. punktu, attiecīgā dalībvalsts var atlikušo daudzumu atlikt rezervē uz 2026.–2030. gada periodu. 4. Lai izvairītos no dubultas uzskaites, tos neto piesaistījumu daudzumus, kas ņemti vērā saskaņā ar 7. pantu Regulā [ ] par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam, atskaita no daudzuma, kas dalībvalstij pieejams pārskaitīšanai citai dalībvalstij vai atlikšanai rezervē saskaņā ar 2.–3. punktu. 5. Ja dalībvalsts neizpilda Regulas (ES) Nr. 525/2013 7. panta 1. punkta da) apakšpunktā noteiktās monitoringa prasības, saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 20. pantu noteiktais centrālais administrators attiecīgajai dalībvalstij uz laiku aizliedz daudzumus pārskaitīt vai atlikt rezervē saskaņā ar 2.–3. punktu. 12. pants Atbilstības pārbaude 1. 2027. un 2032. gadā dalībvalstis Komisijai iesniedz atbilstības ziņojumu, kurā attiecīgi par 2021.–2025. gada periodu vai 2026.–2030. gada periodu ietverta kopējo siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu bilance par katru no 2. pantā norādītajām zemes uzskaites kategorijām saskaņā ar šajā regulā izklāstītajiem uzskaites noteikumiem. 2. Komisija atbilstības ziņojumus visaptveroši izskata, lai novērtētu 4. panta izpildi.

3. Ieviest šajā pantā paredzēto monitoringa un izpildes satvaru Komisijai saskaņā ar savu gada darba programmu palīdz Eiropas Vides aģentūra. 13. pants Reģistrs 1. Komisija reģistrē emisiju un piesaistījumu apmēru katrā zemes uzskaites kategorijā katrā dalībvalstī un nodrošina pareizu 11. pantā paredzēto elastības iespēju izmantošanas uzskaiti Savienības reģistrā, kas izveidots saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 525/2013 10. pantu. Centrālais administrators automātiski pārbauda katru saskaņā ar šo regulu veikto darījumu un vajadzības gadījumā darījumus bloķē, lai nodrošinātu, ka nav neatbilstību. Šī informācija ir publiski pieejama. 2. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar šīs regulas 14. pantu pieņemt deleģētos aktus 1. punkta īstenošanai. 14. pants Deleģēšanas īstenošana 1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2. Pilnvaras pieņemt 3., 5., 8., 10. un 13. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no [spēkā stāšanās diena]. 3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. 4. Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi, saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. 5. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 6. Saskaņā ar iepriekšējiem punktiem pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. 15. pants Pārskatīšana Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2024. gada 28. februārim un vēlāk ik pēc pieciem gadiem ziņo par šīs regulas darbību, tās devumu ES vispārējā 2030. gada siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītāja sasniegšanā un tās devumu Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanā un var attiecīgā gadījumā izvirzīt priekšlikumus. 16. pants Grozījumi Regulā Nr. 525/3013/ES Regulu Nr. 525/2013/ES groza šādi. 1. Regulas 7. panta 1. punktu groza šādi:

a) iekļauj šādu da) apakšpunktu: “da) no 2023. gada — savas emisijas un piesaisti, uz ko attiecas Regulas [] [par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam] 2. pants, saskaņā ar šīs regulas III.a pielikumā norādīto metodiku;” b) pievieno šādu daļu: “Dalībvalsts var pieprasīt atkāpi no da) apakšpunkta nolūkā izmantot citu metodiku, nevis to, kas norādīta III.a pielikumā, ja vajadzīgo metodikas uzlabojumu nav izdevies panākt laikā, lai šo uzlabojumu ņemtu vērā 2021.–2030. gada siltumnīcefekta gāzu pārskatos, vai ja šīs metodikas uzlabošanas izmaksas salīdzinājumā ar ieguvumiem no šādas metodikas izmantošanas emisiju un piesaistes uzskaitē būtu nesamērīgi lielas, jo emisijas no attiecīgajām oglekļa krātuvēm un piesaiste tajās ir maznozīmīga. Dalībvalstis, kas vēlas izmantot atkāpi, Komisijai līdz 2020. gada 31. decembrim iesniedz argumentētu pieprasījumu, kurā norāda, kādā termiņā varētu ieviest metodikas uzlabojumu un/vai ierosināt alternatīvo metodiku, un novērtē, kāda varētu būt potenciālā ietekme uz uzskaites pareizību. Komisija var lūgt noteiktā saprātīgā termiņā iesniegt papildu informāciju. Ja Komisija lūgumu uzskata par pamatotu, tā atkāpi piešķir. Ja Komisija atkāpi noraida, tā savu lēmumu pamato.” 2. Regulas 13. panta 1. punkta c) apakšpunktam pievieno šādu ix) punktu: “ix) no 2023. gada — informāciju par valsts rīcībpolitiku un pasākumiem, ko īsteno, lai izpildītu pienākumus, kuri paredzēti Regulā [] par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam, un informāciju par citu plānoto valsts rīcībpolitiku un pasākumiem, kas iecerēti ar mērķi ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisijas vai uzlabot piesaistītājus, pārsniedzot minētajā regulā noteiktās saistības;”. 3. Regulas 14. panta 1. punktā iekļauj šādu bb) apakšpunktu: “bb) no 2023. gada — kopējās prognozes par siltumnīcefekta gāzēm un atsevišķas aplēses par prognozētajām siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaisti, uz ko attiecas Regula [] par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam;”. 4. Regulā iekļauj šādu III.a pielikumu: “III.a pielikums 7. panta 1. punkta da) apakšpunktā minētā pārraudzības un ziņošanas metodika Telpiski eksplicīti zemes izmantojuma pārveidošanas dati zemes izmantojuma kategoriju un zemes izmantojuma kategorijas maiņas identificēšanai un apsekošanai. 1. līmeņa metodika, kurā izmanto globāli kalibrētus standarta emisijas koeficientus un parametru vērtības saskaņā ar IPCC 2006. gada vadlīnijām par valstu siltumnīcefekta gāzu pārskatiem. Attiecībā uz emisijām un piesaisti tādā oglekļa krātuvē, kas veido vismaz 25–30 % emisiju vai piesaistes tādā avotu vai piesaistītāju kategorijā, kura dalībvalsts nacionālajā inventarizācijas sistēmā ir prioritāra, jo saskaņā ar aplēsēm tai ir būtiska ietekme uz valsts kopējo siltumnīcefekta gāzu pārskatu absolūtos emisiju un piesaistes līmeņos, uz emisiju un piesaistes tendencēm vai uz emisiju un piesaistes nenoteiktību zemes izmantojuma kategorijās — vismaz 2. līmeņa metodika, kurā izmanto nacionāli noteiktus emisijas koeficientus un parametru vērtības, kas kalibrēti atbilstoši konkrētās valsts apstākļiem saskaņā ar IPCC 2006. gada vadlīnijām par valstu siltumnīcefekta gāzu pārskatiem. Dalībvalstis tiek mudinātas izmantot 3. līmeņa metodiku, izmantojot neparametrisku modelēšanu, kas kalibrēta atbilstoši konkrētās valsts apstākļiem, aprakstot fizikālo mijiedarbību biofizikālajā sistēmā, saskaņā ar IPCC 2006. gada vadlīnijām par valstu siltumnīcefekta gāzu pārskatiem. ” 17. pants Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4.Mērķis(-i) 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6.Ilgums un finansiālā ietekme 1.7.Paredzētie pārvaldības veidi 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem 3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5.Trešo personu iemaksas 3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Eiropas Parlamenta un Padomes Regula par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam 1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā Politikas joma: klimata politika ABB darbība: Klimata politika Savienības un starptautiskā līmenī (ABB kods 34 02 01) 1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

1.4.Mērķis(-i) 1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Priekšlikums ir daļa no tiesību aktiem, ar ko īsteno klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu 2030. gadam, par ko Eiropadome vienojās 2014. gada oktobrī, lai izmaksefektīvi sasniegtu ES 2030. gada siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma mērķrādītāju — vismaz – 40 % iekšējo emisiju salīdzinājumā ar 1990. gadu — un palīdzētu ierobežot globālo sasilšanu. Priekšlikums ir viena no Komisijas desmit politiskajām prioritātēm un svarīgs Enerģētikas savienības stratēģiskā satvara elements. 1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Noteikt, kāds būs LULUCF devums virzībā uz emisiju samazināšanas mērķiem, ko Eiropadome 2014. gada oktobrī noteica klimata un enerģētikas politikas satvaram laikposmam līdz 2030. gadam attiecībā uz ETS neaptvertajiem sektoriem Attiecīgās ABM/ABB darbības Klimata politika 1.4.3.Paredzamais(-ie) rezultāts(-i) un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. Priekšlikumā noteikts, kā LULUCF sektors palīdzēs visā ES līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas ETS neaptvertajos sektoros samazināt par 30 % salīdzinājumā ar 2005. gadu. Priekšlikumā ir noteiktas dalībvalstu saistības attiecībā uz zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecību (LULUCF), ar kurām nodrošina, ka tiek izpildītas Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanas saistības laikposmam no 2021. līdz 2030. gadam. Tajā izklāstīti arī noteikumi par LULUCF emisiju un piesaistījumu uzskaiti un pārbaudēm, vai dalībvalstis šīs saistības pilda. Ir ieteikts atbilstību pārbaudīt retāk, t. i., reizi piecos gados, nevis reizi gadā, un tas mazinās administratīvo slogu gan dalībvalstīm, gan Eiropas Komisijai. Uzņēmumiem, MVU vai mikrouzņēmumiem nav noteikti nekādi tiešas ziņošanas pienākumi vai citas administratīvās prasības. Priekšlikums ir adresēts dalībvalstīm kā institucionāliem aktoriem. Ierosinātā rīcībpolitika ir īstenojama valsts līmenī un līdz ar to visvairāk skar valsts pārvaldes. Atkarībā no dalībvalstu īstenoto valsts pasākumu veida un tvēruma tie skars dažādas ieinteresētās personas attiecīgajos sektoros. Tālākā ietekme būs atkarīga no katras atsevišķas valsts izraudzītās nacionālās rīcībpolitikas un pasākumiem. 1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. 1. rādītājs: neto emisiju un piesaistījumu līmenis LULUCF sektorā katrā dalībvalstī. 2. rādītājs: LULUCF sniegto elastības iespēju izmantojums dalībvalstīs.

3. rādītājs: dalībvalstu meža references līmeņu izveide 2021.–2025. gada periodam un 2026.–2030. gada periodam. 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Dalībvalstīm savi nacionālie emisijas samazināšanas mērķrādītāji jāsasniedz 2030. gadā. Tām valsts līmenī jāīsteno vajadzīgā rīcībpolitika un pasākumi, kā arī jāievieš normatīvie un administratīvie noteikumi, kas vajadzīgi priekšlikuma noteikumu izpildei. Komisijai jāizstrādā attiecīgie īstenošanas pasākumi laikposmam pēc 2020. gada. Tie ietver meža references līmeņu noteikšanu katrai dalībvalstij. 1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Klimata pārmaiņas ir pārrobežu problēma. Tā kā ierosinātās darbības mērķi dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt katra atsevišķi, klimata politika ir jākoordinē Eiropas un, ja iespējams, pasaules līmenī un ES rīcība no subsidiaritātes viedokļa ir pamatota. ES un tās dalībvalstis kopīgi piedalās Parīzes nolīguma īstenošanā. Kopīga rīcība dod ES iespēju risināt gan taisnīguma, gan efektivitātes jautājumu, tajā pašā laikā sasniedzot vērienīgu vidisku mērķi. LESD 191. līdz 193. pants apstiprina, ka ES ir kompetenta rīkoties klimata pārmaiņu jomā. 1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Uz LULUCF siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaistījumiem Kioto protokolā paredzētās starptautiskās saistības attiecas tikai līdz 2020. gadam. Līdz minētajam termiņam Kioto protokols ES uzliek ierobežojumus, un katrai tās dalībvalstij jānodrošina, ka LULUCF sektors nerada papildu emisijas. Tomēr Kioto protokols 2020. gada beigās zaudēs spēku. Līdz ar to Eiropas Savienībā vēl jāattīsta LULUCF sektora pārvaldība, ko pašlaik nodrošina LULUCF lēmums (529/2013/ES). Notiek pašreizējā LULUCF lēmuma (529/2013/ES) īstenošana, un līdz 2020. gadam tas sniegs uzlabotas uzskaites sistēmas. Tā kā nav tiesiskā regulējuma, kas šo īstenošanu konsolidētu un noteiktu, kādi noteikumi būs piemērojami pēc 2020. gada, LULUCF sektors vispārējā satvarā visā ES varētu tikt iekļauts atšķirīgi. Atšķirīgi ziņošanas un uzskaites noteikumi dažādās dalībvalstīs atstātu negatīvu ietekmi uz optimālu vienotā tirgus darbību. 1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Priekšlikums ir turpinājums pašreizējam ES kopīgu centienu mehānismam attiecībā uz ES ETS neaptvertajiem sektoriem līdz 2030. gadam, un tas ir gan 2030. gada klimata un enerģētikas satvara, gan Komisijas Pamatstratēģijas spēcīgai Enerģētikas savienībai ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku neatņemams elements. Konkrētāk, tas palīdz virzīties uz Enerģētikas savienības ceturtās dimensijas — ekonomikas dekarbonizācijas — realizēšanu. Dalībvalstis ir atbildīgas par tādu rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanu, kas tām ļauj izpildīt savus pienākumus, un paredzams, ka daļa šo rīcībpolitiku un pasākumu palīdzēs izpildīt ES saistības atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes jomā. Komisija sniegs norādījumus, palīdzību un pārskatu par to izveides procesu, it sevišķi attiecībā uz meža references līmeņiem. 1.6.Ilgums un finansiālā ietekme ◻ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva –◻ Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG. –◻ Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG.

◻ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG., –pēc kura turpinās normāla darbība 1.7.Paredzētie pārvaldības veidi ◻ Komisijas īstenota tieša pārvaldība: –◻ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās; –◻ ko veic izpildaģentūras. ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti: –◻trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām; –◻starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt); –◻EIB un Eiropas Investīciju fondam; –◻Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām; –◻publisko tiesību subjektiem; –◻privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas; –◻struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas; –◻personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā. –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”. Piezīmes Priekšlikums aizstāj pašlaik spēkā esošo Lēmumu Nr. 529/2013/ES (LULUCF lēmums): dalībvalstīm ir noteiktas atjauninātas uzraudzības un ziņošanas prasības, bet Komisijai — pārvaldības uzdevumi. To, kā dalībvalstīm sokas ar šajā priekšlikumā paredzēto pienākumu izpildi, Komisijai uzraudzīt arī turpmāk palīdzēs Eiropas Vides aģentūra.

2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Progresa uzraudzības un izpildes novērtēšanas pamatā būs esošais visaptverošais uzraudzības, ziņošanas un verifikācijas satvars, kas daļēji noteikts priekšlikumā un daļēji Monitoringa mehānisma regulā (MMR) un tās īstenošanas noteikumos. Saskaņā ar šo priekšlikumu tiks saglabāts robustais ziņošanas un izpildes novērtēšanas cikls, kas paredzēts LKC. Dalībvalstīm arī laikā no 2021. līdz 2030. gadam būs pienākums ievērot ikgadējās emisijas robežvērtības un panākt lineāru trajektoriju, lai gan faktiskā atbilstības pārbaude notiks reizi piecos gados. Lai nodrošinātu, ka izpildes novērtējuma pamatā ir pareizi dati, Komisija arī turpmāk izskatīs dalībvalstu iesniegtos siltumnīcefekta gāzu emisiju pārskatus. Eiropas Vides aģentūra turpinās koordinēt iesniegtās informācijas pārredzamības, pareizības, saskanīguma, salīdzināmības un pilnīguma kontrolēšanu. Spēkā paliks pašreizējās prasības, kas paredz, ka dalībvalstīm katru otro gadu jāziņo par rīcībpolitikām un pasākumiem, kas īstenoti, lai sasniegtu tām šajā priekšlikumā noteiktās saistības, kā arī par emisiju prognozēm. 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1.Apzinātie riski Dalībvalstis neziņo vai laikus neziņo par savām ikgadējām siltumnīcefekta gāzu emisijām. Dalībvalstīm ir atšķirīgas pieejas meža references līmeņu noteikšanai. 2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu Tā kā Monitoringa mehānisma regulā paredzētā ikgadējā ziņošanas sistēma, kurā dalībvalstis ziņo par savām siltumnīcefekta gāzu emisijām, jau pastāv un darbojas labi, jau ir procedūras, ar kurām tiek nodrošināts, ka emisiju ziņojumi tiek iesniegti laikus un ka dalībvalsts, kas savus ziņošanas pienākumus neizpilda, var saņemt palīdzību. 2.2.3.Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums Kļūdas risks nav piemērojams. 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus. Dalībvalstu virzība uz šajā priekšlikumā paredzēto saistību izpildi tiks uzraudzīta, izmantojot labi funkcionējošo pašreizējo sistēmu, ar ko attiecībā uz kvalitāti kontrolē un verificē ikgadējos siltumnīcefekta gāzu emisiju pārskatus. Tas nodrošina, ka visi trūkumi un neatbilstības paziņotajos emisiju datos tiek novērsti un izlaboti līdz atbilstības pārbaudei. 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas Esošās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija Budžeta pozīcija Izdevumu

veids Iemaksas

Dif./Nedif.. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē 2 34.02.01 Dif. NĒ NĒ NĒ NĒ 5 34.01 Nedif. NĒ NĒ NĒ NĒ No jauna veidojamās budžeta pozīcijas: neattiecas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija Budžeta pozīcija Izdevumu

veids Iemaksas Nr.

[Izdevumu kategorija………………………………………] Dif./nedif. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē [XX.YY.YY.YY] JĀ/NĒ JĀ/NĒ JĀ/NĒ JĀ/NĒ 3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem [Šī iedaļa jāaizpilda, izmantojot administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu (otrais dokuments šā finanšu pārskata pielikumā), un jāaugšuplādē CISNET starpdienestu konsultācijām.] 3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu

kategorija Nr. Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi ĢD: CLIMA 2017. gads 2018.

gads 2019.

gads 2020.

gads KOPĀ • Darbības apropriācijas 34.02.01 Saistības (1) 1,0 0,6 1,6 Maksājumi (2) 0,6 0,760 0,240 1,6 Budžeta pozīcijas numurs Saistības (1a) Maksājumi (2a) Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem Budžeta pozīcijas numurs (3) KOPĀ

CLIMA ĢD apropriācijas Saistības =1+1a +3 1,0 0,6 1,6 Maksājumi =2+2a +3 0,6 0,760 0,240 1,6









• KOPĀ darbības apropriācijas Saistības (4) 1,0 0,6 1,6 Maksājumi (5) 0,6 0,760 0,240 1,6 • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (6) KOPĀ

daudzgadu finanšu shēmas

<....> IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas Saistības =4+ 6 1,0 0,6 1,6 Maksājumi =5+ 6 0,6 0,760 0,240 1,6 Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas • KOPĀ darbības apropriācijas Saistības (4) Maksājumi (5) • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (6) KOPĀ

daudzgadu finanšu shēmas

1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

(Pamatsumma) Saistības =4+ 6 1,0 0,6 1,6 Maksājumi =5+ 6 0,6 0,760 0,240 1,6 Ierosinātie pasākumi tiks īstenoti, izmantojot finansiālos piešķīrumus programmai LIFE, kā paredzēts daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam.







Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu

kategorija 5 “Administratīvie izdevumi” EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) 2017. gads 2018. gads 2019. gads 2020. gads KOPĀ ĢD: CLIMA • Cilvēkresursi 0,268 0,402 0,402 0,536 1,608 • Pārējie administratīvie izdevumi 0,015 0,015 0,015 0,015 0,060 KOPĀ CLIMA ĢD Apropriācijas 0,283 0,417 0,417 0,551 1,668 KOPĀ

daudzgadu finanšu shēmas

5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Saistību summa = maksājumu summa) 0,283 0,417 0,417 0,551 1,668 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) 2017. gads 2018. gads 2019. gads 2020. gads KOPĀ KOPĀ

daudzgadu finanšu shēmas

1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas Saistības 1,283 1,017 0,417 0,551 3,268 Maksājumi 0,883 1,177 0,657 0,551 3,268 3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām –◻ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas –◻ Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā: Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ⇩ 2017. gads 2018. gads 2019. gads 2020. gads KOPĀ REZULTĀTI Rezultāta veids Rezultāta vidējās izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Kopējais rezultātu daudzums Kopējās izmaksas KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1… – Rezultāts Adm. vien. (AA) ar JRC 0,500 1 0,500 1 0,5 – Rezultāts SER: meža ekspertu konsultācijas 0,500 1 0,500 1 0,5 – Rezultāts SER: ES reģistra jaunais IT modulis 0,600 1 0,600 1 0,6 – Rezultāts Pārnešana uz ESTAT attiecībā uz LUCAS 2,5 Starpsumma — konkrētais mērķis Nr. 1 2 1,0 1 0,600 3 1,6 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 ... – Rezultāts 1 0,5 Starpsumma — konkrētais mērķis Nr. 2 KOPĒJĀS IZMAKSAS 2 1,0 1 0,600 3 1,6 3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1.Kopsavilkums –◻ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas –◻ Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā: EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) 2017. gads 2018. gads 2019. gads 2020. gads KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas

5. IZDEVUMU KATEGORIJA Cilvēkresursi 0,268 0,402 0,402 0,536 1,608 Pārējie administratīvie izdevumi 0,015 0,015 0,015 0,015 0,060 Starpsumma — daudzgadu finanšu shēmas

5. IZDEVUMU KATEGORIJA 0,283 0,417 0,417 0,551 1,668

Ārpus daudzgadu finanšu shēmas

5. IZDEVUMU KATEGORIJAS Cilvēkresursi Pārējie administratīvie izdevumi Starpsumma —

ārpus daudzgadu finanšu shēmas

5. IZDEVUMU KATEGORIJAS KOPĀ 0,283 0,417 0,417 0,551 1,668 Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 3.2.3.2.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem –◻ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu –◻ Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu 2017. gads 2018. gads 2019. gads 2020. gads • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) 2 3 3 4 XX 01 01 02 (Delegācijas) XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE) XX 01 02 01 (AC, AL, END, INT un JED, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās) XX 01 04 yy – galvenajā mītnē – delegācijās XX 01 05 02 (AC, END, INT — netiešā pētniecība) 10 01 05 02 (AC, END, INT — tiešā pētniecība) Citas budžeta pozīcijas (precizēt) KOPĀ 2 3 3 4 34 ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts Ierēdņi un pagaidu darbinieki Pārvaldīt LULUCF iniciatīvu turpinās pašreizējie AD darbinieki. No 2018. gada papildu AD darbinieki būs vajadzīgi projektam, kurā tiks izstrādāts jauns — LULUCF veltīts — modelis ES reģistra sistēmā, un no 2020. gada viens papildu AD būs vajadzīgs darbībām, kas saistītas ar mežsaimniecības pasākumiem un meža references līmeņiem. Ārštata darbinieki 3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu –◻ Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai –◻ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. Neattiecas. –◻ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma