ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Uzskata, ka priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu, tas nozīmē, ka rīcība nesniegsies tālāk par to, kas ir nepieciešams Līguma mērķu īstenošanai, un konkrēti vienotā tirgus sekmīgas darbības nodrošināšanai. Par PVN likmju noteikšanu un ierobežošanu e-publikācijām ir atbildīgas dalībvalstis. Šī iniciatīva neuzliek dalībvalstīm pienākumu mainīt pašlaik spēkā esošās PVN likmes; tā tikai atbrīvo dalībvalstis no jebkādiem ierobežojumiem PVN likmju noteikšanā publikācijām.

•Juridiskā instrumenta izvēle

3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

•Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

No 2016. gada 25. jūlija līdz 19. septembrim 8 nedēļas notika atklāta sabiedriskā apspriešana. Apspriešanai bija divi galvenie mērķi. Pirmais bija saņemt viedokļus no plaša ieinteresēto personu loka par Komisijas apņemšanos ļaut dalībvalstīm piemērot samazinātas PVN likmes e-publikācijām, un otrais bija dot tām iespēju paust viedokli par vispiemērotāko(-ajām) definīciju(-ām) e-publikācijām, kurām varētu piemērot samazinātu PVN likmi.

Komisija saņēma 858 atbildes no lasītājiem (50 %), uzņēmumiem (16 %), organizācijām (14 %), autoriem (12 %) un publiskām iestādēm, pētniekiem un bibliotēkām (8 %) ar ES apsekojumu rīka starpniecību un četras citas atbildes pa e-pastu. Atbildes būtiski neatšķīrās starp šīm respondentu grupām, nedz pēc dalībvalstīm, kurās atrodas dalībnieki. Lielākā daļa – 94 % respondentu piekrita, ka būtu jāatļauj dalībvalstīm piemērot samazinātu PVN likmi e-grāmatām, bet 88 % no tiem piekrita, ka būtu jāatļauj dalībvalstīm piemērot samazinātu PVN likmi e-laikrakstiem un arī e-periodikai. Lielākā daļa respondentu (45 %) uzskatīja, ka nebūtu jāatsakās no spēkā esošajām īpaši samazinātām (zemākas par 5 %) un nulles likmēm drukātām publikācijām, un 90 % šo respondentu piekrita, ka jāatļauj visām dalībvalstīm piemērot šīs PVN īpaši samazinātās vai nulles likmes drukātām publikācijām un arī e-publikācijām. Respondentu sadalījums bija aptuveni vienāds, vērtējot PVN likmju samazināšanas ietekmi uz e-publikācijām, daži paredzēja PVN samazināšanas pilnīgu labumu patērētājiem, un citi paredzēja daļēju labumu. Pēdējā gadījumā izdevēju peļņas daļas palielinātos, un lielākā daļa ieinteresēto personu pieņēma, ka šajā gadījumā izdevējdarbības nozare attiecībā uz grāmatām ieguldītu jauna saturā un ka attiecībā uz laikrakstiem un periodiskiem izdevumiem izdevējdarbības nozare ari ieguldītu jaunā saturā, bet arī būtu mazāk atkarīga no reklāmas ieņēmumiem.

Apspriešana arī apstiprināja, ka publikāciju definīcijai Savienības tiesībās ir jābūt plašai un pietiekami stingrai, lai pielāgotos tehnoloģijas attīstībai nākotnē. 59 % respondentu nesaskatīja vajadzību vienotā veidā ES līmenī definēt tādus terminus kā grāmata, laikraksts vai periodisks izdevums.
Ierosinātais instruments ir regula saskaņā ar LESD 207. pantu.

3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

•Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

•Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

Par ierosināto regulu, ar kuru tiek īstenoti starptautiskā līmenī paredzēti noteikumi, netika veikta atsevišķa apspriešanās ar ieinteresētajām personām. Plašajā sabiedriskajā apspriešanā, ko Komisija rīkoja no 2013. gada decembra līdz 2014. gada martam un kas attiecās uz ES autortiesību noteikumu pārskatīšanu, bija iekļauta arī sadaļa par ierobežojumiem un izņēmumiem personu ar invaliditāti interesēs un par piekļuvi darbiem piekļūstamā formā un to apriti, un šajā sadaļā bija arī atsauce uz Marrākešas līgumu. Galalietotāji, patērētāji un institucionālie lietotāji (tostarp organizācijas, kas nodrošina personu ar invaliditāti vajadzības, un bibliotēkas) cita starpā norādīja, ka valstīs noteikto izņēmumu vai ierobežojumu tvērums atšķiras, tāpēc ir grūti gūt juridisko noteiktību, eksportējot un importējot piekļūstamas formas eksemplārus, kas sagatavoti saskaņā ar valstī paredzēto izņēmumu no autortiesībām vai to ierobežojumu. Minētie institucionālie respondenti konsekventi pauda viedokli, ka ar Marrākešas līgumu šīs bažas tiktu pietiekami mazinātas. Tiesību subjekti un kolektīvā pārvaldījuma organizācijas lielākoties uzskatīja, ka Savienības tiesību aktos paredzētā neobligātā izņēmuma vai ierobežojuma ieviešana valstī nerada nekādas turpmākas problēmas. Tie arī norādīja, ka pašreizējie tirgus mehānismi iedarbīgi risina problēmu, kas saistīta ar personu ar invaliditāti piekļuvi darbiem. Galalietotāji, patērētāji un institucionālie lietotāji tam nepiekrita.
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

ES un Islande ir parakstījušas Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”), kurā paredzēta brīva preču aprite, izņemot lauksaimniecības un zivsaimniecības produktu brīvu apriti. EEZ līguma 19. pantā ir iekļauti noteikumi par lauksaimniecības produktu tirdzniecību. 2007. gada ES un Islandes divpusējā nolīgumā par tirdzniecības preferencēm, par kuru sarunas tika risinātas, pamatojoties uz EEZ līguma 19. pantu, cita starpā ir iekļautas Pušu saistības veicināt tirdzniecību ar produktiem, kuriem ir ģeogrāfiskās izcelsmes norādes (ĢIN).

ES un Islandes sarunas par ĢIN nolīgumu risinājās no 2012. gada 4. jūlija līdz 2015. gada 17. septembrim. Sarunas notika saistībā ar ES un Islandes sarunām par lauksaimniecības produktu un pārstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecības turpmāku liberalizāciju. Saskaņā ar sarunās apspriesto ĢIN nolīgumu Islandē tiks aizsargātas 1150 ES pārtikas produktu ĢIN. Islande nevienu aizsargātu ĢIN vēl nav reģistrējusi. Tomēr nolīgumā ir paredzēts mehānisms, lai atjauninātu ĢIN sarakstu un vēlākā posmā tajā iekļautu jaunas ĢIN, izmantojot Apvienotās komitejas procedūru.

ĢIN nolīgums stāsies spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kas seko dienai, kad Puses viena otrai paziņojušas, ka to attiecīgās iekšējās pieņemšanas procedūras ir pabeigtas. Ja šī diena būs pirms dienas, kad stājas spēkā Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp ES un Islandi par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm, par kuru panākta vienošanās, pamatojoties uz EEZ līguma 19. pantu (Briselē, … day of … in the year ….), ĢIN nolīgums stāsies spēkā tajā pašā dienā, kad stāsies spēkā minētais nolīgums.

•Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem politikas jomā

EEZ līgumā jau ir paredzēta vīnu, aromatizētu vīna produktu un stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu savstarpēja atzīšana un aizsardzība. Tāpēc šā nolīguma darbības jomā ietilpst tikai lauksaimniecības produkti un pārtikas produkti, kas nav vīni, aromatizēti vīna produkti un stiprie alkoholiskie dzērieni.

•Saskanība ar citām ES politikas jomām

ĢIN nolīgums ar Islandi iederas vispārējā ES stratēģijā veicināt ar ĢIN apzīmētu ES produktu ražošanu un patēriņu. Saskaņā ar šo nolīgumu 1150 ES pārtikas produktu ĢIN tiktu nodrošināta augsta līmeņa tieša aizsardzība Islandē. ĢIN tiktu aizsargātas pret:

jebkādu tiešu vai netiešu komerciālu izmantošanu,

jebkādu produkta ļaunprātīgu izmantošanu, atdarināšanu vai asociatīvu piesaukšanu,

jebkādu citu nepatiesu vai maldinošu norādi uz produkta cilmi, izcelsmi, būtību vai būtiskām īpašībām,

jebkādu cita veida praksi, kas varētu maldināt patērētāju par attiecīgā produkta patieso izcelsmi.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

Padome 2007. gada jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Islandi par tādu produktu aizsardzību, kas apzīmēti ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm.

3.IETEKME UZ BUDŽETU
par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem Sanitāro un fitosanitāro pasākumu apakškomitejā, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses

PIELIKUMS

Projekts

ES un MOLDOVAS REPUBLIKAS Sanitāro un fitosanitāro pasākumu apakškomitejas Lēmums Nr. 1/2016

(2016. gada ..),

ar ko groza Asociācijas nolīguma XXIV-B pielikumu

SANITĀRĀ UN FITOSANITĀRĀ APAKŠKOMITEJA,

ņemot vērā 2014. gada 27. jūnijā Briselē parakstīto Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, un jo īpaši tā 181. un 191. pantu,

tā kā:

(1)Saskaņā ar 464. pantu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, (“nolīgums”) nolīguma daļas, tostarp noteikumi par sanitārajiem, fitosanitārajiem un dzīvnieku labturības pasākumiem, no 2014. gada 1. septembra tiek piemērotas provizoriski.

(2)Saskaņā ar nolīguma 181. panta 1. punktu Moldovas Republika pakāpeniski tuvina savus tiesību aktus sanitārajā un fitosanitārajā un dzīvnieku labturības jomā ES tiesību aktiem, kas noteikti nolīguma XXIV pielikumā.

(3)Saskaņā ar nolīguma 181. panta 4. punktu Moldovas Republika apņemas ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā iesniegt sarakstu ar tiem Savienības sanitārās, fitosanitārās un dzīvnieku labturības jomas acquis, kuriem Moldovas Republika plāno tuvināt savus iekšējos tiesību aktus. Minētais tuvināšanas saraksts jāizmanto kā atsauces dokuments nolīguma V sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) 4. nodaļas īstenošanai.

(4)Ar nolīguma 191. pantu izveidota Sanitāro un fitosanitāro pasākumu apakškomiteja, kas izskata visus jautājumus saistībā ar V sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) 4. nodaļas īstenošanu un kas var pārskatīt un grozīt nolīguma XXIV pielikumu.

(5)Moldovas Republika 2014. gada novembrī iesniedza Eiropas Komisijai iepriekš minēto Savienības acquis sarakstu un, apspriedusies ar Eiropas Komisiju, pabeidza sarakstu 2015. gada jūlijā.

(6)Ir lietderīgi, ka Sanitāro un fitosanitāro pasākumu apakškomiteja pieņem lēmumu grozīt nolīguma XXIV-B pielikumu, lai iekļautu tajā sarakstu, kurš ietverts šā lēmuma papildinājumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo, kā izklāstīts šā lēmuma papildinājumā, groza XXIV-B pielikumu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tadžikistānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Pievienotais priekšlikums ir tiesību akts, kas paredzēts, lai noslēgtu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tadžikistānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (turpmāk “protokols”).

Saskaņā ar Pievienošanās aktu Horvātija pievienosies starptautiskajiem nolīgumiem, kurus Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstījušas vai noslēgušas, pievienojot minētajiem nolīgumiem protokolu.

Partnerības un sadarbības nolīgums, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tadžikistānas Republiku, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), tika parakstīts Briselē 2004. gada 11. oktobrī un stājās spēkā 2010. gada 1. oktobrī.

Pēc Padomes ... lēmuma par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tadžikistānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, protokolu parakstīja ....

Ar ierosināto protokolu Horvātijas Republiku līgumslēdzējas puses statusā iekļauj nolīgumā un uzliek Eiropas Savienībai saistības nodrošināt nolīguma autentisko versiju horvātu valodā.

Komisija lūdz Padomi noslēgt Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā protokolu.

Eiropas Parlamentu aicinās dot piekrišanu protokolam.

2016/0055 (NLE)

Priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tadžikistānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Horvātijas Republikas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

tā kā:

(1)Saskaņā ar Padomes Lēmumu Nr. .../…/ES protokols Partnerības un sabiedrības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tadžikistānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”), ir parakstīts, ņemot vērā tā noslēgšanu.
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) Uzraudzības komiteja tika izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF). Jaunās OLAF Regulas (EK) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) 15. panta 1. punktā noteikts, ka tas “regulāri pārrauga to, kā Birojs veic izmeklēšanas funkciju, ar mērķi palielināt Biroja neatkarību to kompetenču pienācīgā īstenošanā, kuras Birojam ir noteiktas ar šo regulu” un “jo īpaši pārrauga norises, kas ir saistītas ar procesuālo garantiju piemērošanu un izmeklēšanas ilgumu, ņemot vērā informāciju, ko [..] sniedz ģenerāldirektors”.

Šis jautājums tika skatīts arī viedokļu apmaiņā ar iestādēm, kas noteiktas OLAF Regulas 16. pantā. Viedokļu apmaiņā, kas notika 2015. gada 28. septembrī, Eiropas Parlamenta pārstāvji atkārtoti uzsvēra nepieciešamību stiprināt neatkarīgu Uzraudzības komitejas sekretariāta darbību.

Komisija 2015. gada 18. decembrī pieņēma grozījumu savam Lēmumam 1999/352 nolūkā OLAF ģenerāldirektora atbildību par budžeta apropriāciju īstenošanu saistībā ar komitejas locekļiem pārcelt Komisijai. Komisija šo atbildību deleģēja Atalgojuma un individuālo tiesību biroja (PMO) direktoram. Šo lēmumu piemēro, sākot ar 2016. gada 1. janvāri.

Šā lēmuma mērķis ir izvairīties no iespaida par Uzraudzības komitejas locekļu nespēju pienācīgi pildīt savas pilnvaras. Tomēr ar šo lēmumu netika panākta komitejas sekretariāta un budžeta pilnīga juridiska nošķiršana no Biroja. Lai nodalītu Komitejas sekretariāta pārvaldību no Biroja pārvaldības un lai izvairītos no iespaida, ka OLAF var traucēt komitejas locekļu atbalsta darbību, ir jāgroza Regula Nr. 883/2013 nolūkā paredzēt to, ka Uzraudzības komitejas sekretariāta funkcijas tieši nodrošina Komisija. Šie grozījumi neietekmēs nedz Uzraudzības komitejas, nedz arī sekretariāta neatkarību un operatīvo darbību, kas arī turpmāk baudīs tās pašas tiesības, un tiem būs tādi paši pienākumi, kā līdz šim. Tātad OLAF datu aizsardzības inspektors (DAI) arī turpmāk būs atbildīgs par datu apstrādi sekretariātā, un uz sekretariāta personālu arī turpmāk būs attiecināmi tie paši konfidencialitātes noteikumi. Regulas Nr. 883/2013 19. pants paredz, ka līdz 2017. gada 2. oktobrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei novērtējuma ziņojumu par regulas piemērošanu, kurā arī norāda, vai Regulu nepieciešams grozīt. Ņemot vērā Uzraudzības komitejas pienācīgas darbības nozīmi un nepieciešamību izvairīties no iespaida, ka šo darbību varētu traucēt tās institucionālā struktūra, šķiet svarīgi Regulu pēc iespējas ātrāk pielāgot tikai šajā punktā un jebkurā gadījumā pirms regulas vispārējā novērtējuma veikšanas.

Tiklīdz pārskatītā regula stāsies spēkā, OLAF lēmumā būs jāveic vēl tehniskie grozījumi, lai tas formāli atbilstu jaunajam tiesiskajam regulējumam.
PIELIKUMS

dokumentam

Priekšlikums – Padomes lēmums

par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Peru Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu



NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Peru Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība” vai “ES”, un

PERU REPUBLIKA, turpmāk “Peru”,

turpmāk kopā “Līgumslēdzējas puses”,

NOLŪKĀ vēl vairāk pilnveidot draudzīgās attiecības starp Līgumslēdzējām pusēm un vēloties atvieglot ceļošanu, nodrošinot bezvīzu ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos saviem pilsoņiem,

ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, inter alia 19 trešās valstis, tostarp Peru, pārceļot uz to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no īstermiņa uzturēšanās vīzas prasības dalībvalstīs,

ŅEMOT VĒRĀ to, ka Regulas (ES) Nr. 509/2014 1. pantā paredzēts, ka attiecībā uz minētajām 19 valstīm atbrīvojums no vīzas prasības ir piemērojams tikai no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par vīzu atbrīvojumiem, kas jānoslēdz ar Savienību,
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

Komisija, pamatojoties uz attiecīgajām sarunu norādēm, ar Libērijas valdību risināja sarunas par to, lai noslēgtu jaunu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu un tā īstenošanas protokolu starp Eiropas Savienību un Libērijas Republiku. Šo sarunu rezultātā 2015. gada 5. jūnijā tika parafēts jauns nolīgums un protokols. Tie aptver piecu gadu periodu, kas sākas no to provizoriskās piemērošanas dienas, t. i., no parakstīšanas dienas, kā noteikts nolīguma 15. pantā un protokola 12. pantā.

Jaunais nolīgums nodrošinās satvaru, kurā ņemtas vērā reformētās kopējās zivsaimniecības politikas prioritātes un tās ārējā dimensija, ar mērķi izveidot stratēģisku partnerību starp Eiropas Savienību un Libērijas Republiku.

Jaunā protokola galvenais mērķis ir, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu un ievērojot Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) ieteikumus, nodrošināt Savienības kuģiem zvejas iespējas Libērijas zvejas zonā, attiecīgā gadījumā nepārsniedzot pieejamo pārpalikumu. Komisijas nostāja sarunās daļēji pamatojās uz rezultātiem, kurus neatkarīgi eksperti guvuši, veicot provizorisku novērtējumu par to, vai būtu lietderīgi noslēgt jaunu nolīgumu un protokolu. Mērķis ir arī veicināt Eiropas Savienības un Libērijas Republikas sadarbību, lai atbilstoši abu Pušu interesēm veicinātu zivsaimniecības politikas ilgtspējību un zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Libērijas zvejas zonā.

Protokolā ir paredzētas zvejas iespējas šādās kategorijās:

– 28 tunzivju seineri,

– 6 kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām.

Tāpēc Komisija ierosina Padomei ar Eiropas Parlamenta piekrišanu pieņemt lēmumu par šā jaunā nolīguma un protokola noslēgšanu.
par Eiropas Savienības nostāju, kas tai jāieņem attiecībā uz Pagaidu nolīgumā ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi x0002 , no otras puses, paredzētās EPN komitejas reglamentu

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

Pagaidu nolīgums ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, kas patlaban ir Kamerūnas Republika, no otras puses, tika parakstīts 2009. gada 15. janvārī, un to provizoriski piemēro no 2014. gada 4. augusta.

Ar minētā nolīguma 92. pantu izveidota EPN komiteja, kas atbild par visu nolīgumā minēto jomu pārvaldību un visu tajā minēto uzdevumu izpildi.

Tāpat 92. pantā noteikts, ka Līgumslēdzējas puses vienojas par EPN komitejas sastāvu, organizāciju un darbību.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

Priekšlikumā iekļauts Eiropas Savienības Padomes lēmuma projekts Savienības nostājas noteikšanai, kas balstīts uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 9. punktu. Līdzīgi lēmumi jau ir pieņemti iepriekš, lai pieņemtu reglamentus saistībā ar citiem ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem.

Šā Padomes lēmuma projekta pielikumā ir EPN komitejas lēmuma projekts, kas šai komitejai jāpieņem vienā no nākamajām sanāksmēm un kā pielikumā ir EPN komitejas reglamenta projekts. Šo reglamentu ir apstiprinājušas un parafējušas abas Līgumslēdzējas puses EPN komitejas dibināšanas sanāksmē Briselē 2015. gada 11. un 12. maijā.

3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

Pagaidu nolīgumā ir paredzēts pienākums izstrādāt reglamentu. Abas nolīguma Līgumslēdzējas puses ir iepriekš apspriedušās, un reglamenta tekstu tās ir apstiprinājušas un parafējušas EPN komitejas dibināšanas sanāksmē Briselē 2015. gada 11. un 12. maijā.

Šā priekšlikuma ietekmes novērtējums nav veikts, jo šai iniciatīvai nav ne tiešas ekonomiskas vai sociālās ietekmes, ne ietekmes uz vidi.

4.IETEKME UZ BUDŽETU

Finansiālā ietekme aprobežojas ar administratīvajiem izdevumiem.

2015/0166 (NLE)

Priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Savienības nostāju, kas tai jāieņem attiecībā uz Pagaidu nolīgumā ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, paredzētās EPN komitejas reglamentu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu un 218. panta 9. punktu,