/* COM/2010/0533 galīgā redakcija */ BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 8 PROJEKTS 2010. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM III iedaļa – Komisija





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 24.9.2010 COM(2010) 533 galīgā redakcija BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 8 PROJEKTS 2010. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀMIII iedaļa – Komisija (iesniegusi Komisija) BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 8 PROJEKTS2010. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀMIII iedaļa – Komisija Ņemot vērā: - Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, - Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[1], un jo īpaši tās 37. pantu, - Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējo budžetu, kas pieņemts 2009. gada 17. decembrī[2], - budžeta grozījumu Nr. 1/2010, kas pieņemts 2010.gada 19. maijā[3], - budžeta grozījumu Nr. 2/2010, kas pieņemts 2010.gada 16. jūnijā[4], - budžeta grozījumu Nr. 3/2010, kas pieņemts 2010.gada 7.septembrī, - budžeta grozījumus Nr. 2/2010[5], 3/2010[6], 5/2010[7], 6/2010[8] un 7/2010[9], Eiropas Komisija ar šo iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai 2010. gada budžeta grozījuma Nr. 8 projektu. IZMAIŅAS IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU KOPSAVILKUMĀ PA IEDAĻĀM Izmaiņas ieņēmumu un izdevumu kopsavilkumā pa iedaļām ir pieejamas EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). Izmaiņas ieņēmumu un izdevumu kopsavilkumā pa iedaļām angļu valodā informācijas nolūkos ir pievienotas šim dokumentam kā budžeta pielikums. SATURS 1. Ievads 3 2. ES Solidaritātes fonda mobilizēšana 3 2.1. Īrija. Plūdi 3 3. Finansējums 5 4. Kopsavilkuma tabula pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām 7 1. IEVADS 2010. gada budžeta grozījuma projekts (BGP) Nr.8 ietver šādus elementus. - ES Solidaritātes fonda mobilizēšanu EUR 13,0 miljonu apmērā saistību un maksājumu apropriācijās saistībā ar lielo plūdu izraisītajām sekām Īrijā. - Atbilstošu maksājumu apropriāciju samazinājumu EUR 13,0 miljonu apmērā 04 02 01. pozīcijā – Eiropas Sociālā fonda (ESF) izpilde – 1. mērķis (2000.–2006. gads). 2. ES Solidaritātes fonda mobilizēšana 2.1. Īrija. Plūdi 2009. gada novembrī lielu daļu Īrijas skāra spēcīgs lietus, izraisot milzīgus plūdus. Šie plūdi nodarīja nopietnus postījumus lauksaimniecībai, iedzīvotāju mājokļiem un uzņēmumiem, ceļu tīklam un pārējai infrastruktūrai. Tādēļ Īrija iesniedza pieteikumu finansiālas palīdzības saņemšanai no Eiropas Savienības Solidaritātes fonda. Komisijas dienesti rūpīgi izvērtēja pieteikumu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002[10] un jo īpaši tās 2., 3. un 4. pantu. Vērtējuma būtiskākās atziņas kopumā ir šādas. 1. Pieteikumu Komisija saņēma 2010. gada 27. janvārī noteikto 10 nedēļu laikā pēc pirmajiem 2009. gada 19. novembrī reģistrētajiem postījumiem. Pēc Komisijas 24. marta pieprasījuma Īrijas iestādes 2010. gada 15. jūnijā iesniedza papildu informāciju, kas cita starpā apstiprina aplēsto kopējo tiešo zaudējumu summu, un iesniedza sīkāku postījumu novērtējumu. 2. Tā ir dabas izraisīta katastrofa, un tādejādi uz to attiecas Solidaritātes fonda piemērošana. 3. Īrijas iestādes novērtēja, ka dabas katastrofas izraisītie kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 520,9 miljoni. Šī summa ir 55,68 % no parastās 2010. gadā Īrijai piemērojamās robežas Solidaritātes fonda mobilizēšanai, kas ir EUR 935,45 miljoni (t.i., 0,6 % no Īrijas NKI, pamatojoties uz 2008. gada datiem). 4. Tā kā kopējais zaudējumu apmērs ir mazāks par parasto robežu, pieteikumu pārbaudīja, pamatojoties uz tā saukto "ārkārtējās reģionālās katastrofas" kritēriju, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 2012/2002 2. panta 2. punkta pēdējā daļā, kurā ietverti nosacījumi palīdzības saņemšanai no Solidaritātes fonda "ārkārtējos apstākļos". Atbilstoši šim kritērijam reģions var saņemt palīdzību no fonda tikai tad, ja šo reģionu ir skārusi ārkārtēja katastrofa; galvenokārt tas attiecas uz dabas katastrofām, kas skar lielu daļu tā iedzīvotāju un kam ir ievērojama un ilgstoša ietekme uz dzīves apstākļiem un ekonomisko stabilitāti reģionā. Regulā paredzēts īpašu uzmanību pievērst attāliem un izolētiem reģioniem, tādiem kā salas un tālākie reģioni, kas definēti Līguma 349. pantā. Regulā paredzēts, ka ar "vislielāko precizitāti" jāpārbauda pieteikumi, kas iesniegti saskaņā ar "ārkārtējās reģionālās katastrofas" kritēriju. 5. Īrija ir trešās lielākās Eiropas salas daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no Eiropas kontinenta. Lai gan saskaņā ar Līguma definīciju Īrija nav "tālāks reģions", tās atrašanās uz salas un nošķirtība no Eiropas kontinentālās daļas nepārprotami ietekmē tās ekonomisko situāciju un padara to par neaizsargātāku. Šie faktori ir jāņem vērā, vērtējot Īrijas pieteikumu par palīdzības saņemšanu no Solidaritātes fonda. 6. Kā norādīts Solidaritātes fonda gada ziņojumā (2002.-2003. gads)[11], Komisija uzskata, ka, lai reģionālo katastrofu konkrētie kritēriji būtu piemērojami valsts mērogā, ir jānosaka atšķirība starp nopietniem reģionāliem un tikai vietējas nozīmes notikumiem. Atbilstoši subsidiaritātes principam vietējas nozīmes notikumi ir valsts iestāžu atbildības jomā, bet reģionālu notikumu gadījumā var izskatīt iespēju piešķirt atbalstu no Solidaritātes fonda. Plūdu postījumi skāra lielu daļu Īrijas teritorijas. Īrija patlaban piedzīvo nopietnāko ekonomikas lejupslīdi pēdējās desmitgadēs, un tās iestādes apgalvo, ka postījumi vēl jo vairāk ir pasliktinājuši esošo situāciju. 7. Viens no Regulas 2012/2002 nosacījumiem Solidaritātes fonda ārkārtas mobilizēšanai ir tāds, ka katastrofa ir skārusi lielāko daļu tā reģiona iedzīvotāju, uz kuru attiecas pieteikums. Attiecīgais reģions, uz kuru pamatojas Īrijas pieteikums, ir saistīts reģions, kurā ietilpst 15 administratīvie apgabali, un tā iedzīvotāju skaits pārsniedz 1,7 miljonus (aptuveni divas trešdaļas Īrijas teritorijas un 40 % iedzīvotāju). Pieteikumā vispusīgi atspoguļots, kā postījumi ir ietekmējuši iedzīvotājus. Tie ir bijuši personiski zaudējumi, saimnieciskās darbības pārtraukšana, galveno komunālo ierīču darbības pārtraukšana, ceļu tīklu bojājumi un darbības pārtraukšana. Izņemot Korku un Golvejas pilsētu, lielākie postījumi galvenokārt bija lauku rajonos, kur ceļu infrastruktūrai ir izšķiroša nozīme ikdienas darbu veikšanā. Turklāt liela daļa iedzīvotāju, kurus plūdi skāra tieši, ir saņēmuši palīdzību Sociālās un ģimenes lietu humānās palīdzības shēmas ietvaros (Social and Family Affairs Humanitarian Assistance Scheme) . Īpaši jāuzsver plūdu ilglaicība, kas dažos rajonos bija vairāki mēneši. Tādējādi jāsecina, ka lielāko daļu iedzīvotāju ir skāruši šie postījumi, kā tas norādīts Īrijas pieteikumā. 8. Attiecībā uz plūdu ietekmi un sekām, kā arī prasību apliecināt, ka dzīves apstākļi un ekonomiskā stabilitāte cietušajā reģionā ir ietekmēta nopietni un ilgstoši, pieteikumā īpaši uzsvērti lauksaimniecības nozares darbības traucējumi un plūdu ietekme uz ceļu infrastruktūru, radot tajā postījumus vairāk nekā EUR 159 miljonu apmērā. Plūdu skartajā reģionā ietilpst Piekrastes, Midlendas un Rietumu administratīvie apgabali. Tie ir NUTS2 reģioni, kuros bruto pievienotā vērtība (BPV) uz vienu personu ir tikai 69,3 % no vidējās valstī (2007. gada dati). Salīdzinot ar valsts vidējiem rādītājiem, Midlendas reģionā ir viszemākā BPA uz vienu personu, proti, 65,8 %. Pēdējos gados straujas ekonomikas lejupslīdes apstākļos bija maz darba iespēju, un plūdi radīja vēl lielāku darbavietu deficītu. Turklāt lauksaimniecības BPV īpatsvars skartajā reģionā ir lielāks nekā citos Īrijas reģionos. Nācās sniegt atbalstu daudziem lauksaimniekiem Lopbarības kompensācijas atbalsta programmas (Aid Scheme for Damaged Fodder) ietvaros, jo to lopbarības krājumi bija pilnībā izpostīti. Lauksaimniecības ražošanas sagrāve postījumu skartos reģionos ietekmē proporcionāli vairāk cilvēku un šī ietekme ir lielāka nekā reģionos, kas ir mazāk atkarīgi no lauksaimniecības nozares. Īrijas atrašanās uz salas un tās relatīvais attālums no kontinentālās Eiropas tautsaimniecībām vēl vairāk apgrūtina atlabšanu no postījumiem. Vispārīgi var secināt, ka plūdi ir nopietni un ilgstoši ietekmējuši dzīves apstākļus un ekonomisko stabilitāti rajonos, kas galvenokārt ir lauku rajoni un kuros cenšas uzlabot dzīves līmeni un veicināt ieguldījumus. 9. Tiek lēsts, ka darbu izmaksas, ko sedz atbilstoši 3. panta 2. punktam Regulā (EK) Nr. 2012/2002, ir EUR 111,5 miljoni, un tās ir iedalītas 4 kategorijās. A) tūlītēja infrastruktūras atjaunošana, lai tā būtu darba kārtībā, B) pagaidu izmitināšana un glābšanas dienesti, C) aizsardzības infrastruktūras un tūlītēja kultūras mantojuma aizsardzība un D) sakārtošanas darbi katastrofas skartajos reģionos/zonās. 10. Plūdu skartie reģioni ir tiesīgi saņemt atbalstu kā "Konkurētspējas un nodarbinātības mērķa reģioni" (8 reģioni) un "Pakāpeniskās pārejas reģioni" (7 reģioni) saskaņā ar 2007.-2013. gada struktūrfondiem. 11. Attiecībā uz iespējamo zaudējumu segšanu no apdrošinātāju puses Īrijas iestādes norādīja, ka apdrošināšana nesedz attiecināmās izmaksas. Iepriekš minēto iemeslu dēļ jāsecina, ka pieteikumā minētos plūdus var uzskatīt par ārkārtējiem regulas izpratnē un tie atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti 2. panta 2. punkta pēdējā daļā Regulā (EK) Nr. 2012/2002 par Solidaritātes fonda izmantošanu izņēmuma kārtā. 3. Finansējums Kopējais pieejamais Solidaritātes fonda gada budžets ir EUR 1 miljards euro. Tā kā solidaritāte bija galvenais pamatojums Fonda izveidei, Komisija uzskata, ka Fonda atbalstam vajadzētu būt progresīvam. Tas nozīmē, ka atbilstoši iepriekšējai praksei zaudējumu daļa, kas pārsniedz robežu (0,6 % no NKI vai EUR 3 miljardi 2002. gada cenās, ņemot vērā to summu, kura ir mazākā), ir pamatā lielākai atbalsta intensitātei nekā zaudējumiem līdz šai robežai. Agrāk pielietotā likme, lai noteiktu piešķīrumus lielām katastrofām, ir 2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem, kas ir zem fonda mobilizēšanas robežas, un 6 %, kuri ir virs robežas. Solidaritātes fonda atbalsta aprēķināšanas metodika ir izklāstīta 2002.–2003. gada pārskatā par Solidaritātes fondu, un to apstiprināja Padome un Eiropas Parlaments. Šajā gadījumā ir ierosināts izmantot tās pašas procentu likmes un piešķirt šādas atbalsta summas. (EUR) | Tiešie zaudējumi | Robeža | Summa, pamatojoties uz 2,5 % | Summa, pamatojoties uz 6 % | Ierosinātā atbalsta kopējā summa | Īrija 2009. g. plūdi | 520 900 000 | 935 456 000 | 13 022 500 | 0 | 13 022 500 | Kopā | 13 022 500 | Pēc šīs kompensācijas summas izmaksas paliks vismaz 25 % Eiropas Savienības Solidaritātes fonda līdzekļu, kas būs pieejami piešķīrumiem gada pēdējā ceturksnī, kā tas noteikts Regulas (EK) 2012/2002 4. panta 2. punktā. Pašreizējā posmā, lai apmierinātu vajadzības 04 02 01. pozīcijā – Eiropas Sociālā fonda (ESF) izpilde – 1. mērķis (2000.–2006. gads) maksājumu apropriācijas EUR 13 022 500 apmērā var pārvietot uz 13 06 01. pozīciju, lai segtu attiecīgās vajadzības saistībā ar ES Solidaritātes fonda mobilizēšanu. 4. Kopsavilkuma tabula pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām Finanšu shēma Kategorija/apakškategorija | 2010. gada finanšu shēma | 2010. gada budžets (iekļaujot BG Nr. 1 - BG Nr. 3 BGP Nr.2 - BGP Nr.3+BGP Nr.5 - BGP Nr.7 | BGP Nr.8/2010 | 2010. gada budžets (iekļaujot BG Nr. 1 - BG Nr. 3 BGP Nr.2 - BGP Nr.3+BGP Nr.5 - BGP Nr.8 | |SA |MA |SA |MA |SA |MA |SA |MA | | 1. ILGTSPĒJĪGA IZAUGSME | | | | | | | | | | 1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai |14 167 000 000 | |14 861 853 253 |11 342 270 803 | | |14 861 853 253 |11 342 270 803 | |1.b Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai |49 388 000 000 | |49 387 592 092 |36 384 885 000 | |-13 022 500 |49 387 592 092 |36 371 862 500 | | Kopā | 63 555 000 000 | |64 249 445 345 |47 727 155 803 | | |64 249 445 345 |47 740 178 303 | | Rezeve[12] | | |-194 445 345 | | | |-194 445 345 | | | 2. DABAS RESURSU SAGLABĀŠANA UN PĀRVALDĪBA | | | | | | | | | | Tostarp ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi |47 146 000 000 | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | Kopā | 59 955 000 000 | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | Rezerve | | |456 166 698 | | | |456 166 698 | | | 3. PILSONISKUMS, BRĪVĪBA, DROŠĪBA UN TIESISKUMS | | | | | | | | | | 3.a Brīvība, drošība un tiesiskums |1 025 000 000 | |1 006 487 370 |738 570 370 | | |1 006 487 370 |738 570 370 | |3.b Pilsoniskums |668 000 000 | |668 000 000 |659 387 500 |+13 022 500 |+13 022 500 |681 022 500 |672 410 000 | | Kopā | 1 693 000 000 | |1 674 487 370 |1 397 957 870 |+13 022 500 |+13 022 500 |1 687 509 870 |1 410 980 370 | | Rezeve[13] | | |18 512 630 | | | |18 512 630 | | | 4. ES – GLOBāLO PROCESU DALīBNIECE[14] |7 893 000 000 | | 8 160 182 000 |7 787 695 183 | | | 8 160 182 000 |7 787 695 183 | | Rezerve | | | -18 300 000 | | | | -18 300 000 | | | 5. ADMINISTRĀCIJA[15] |7 882 000 000 | |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | Rezerve | | | 43 495 215 | | | | 43 495 215 | | | KOPĀ | 140 978 000 000 |134 289 000 000 |141 501 452 802 |122 966 449 450 |+13 022 500 | |141 514 475 302 |122 966 449 450 | | Rezerve | | |518 729 198 |11 651 432 550 | | |518 729 198 |11 651 432 550 | | [1] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [2] OV L 64, 12.3.2010. [3] OV L 183, 16.7.2010. [4] OV L 206, 6.8.2010. [5] COM(2010) 108. [6] COM(2010) 149. [7] COM(2010) 320. [8] COM(2010) 315. [9] COM(2010) 383. [10] Padomes 2002. gada 11. novembra Regula (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp. [11] 2002.-2003. gada ziņojums un ziņojums par pieredzi, kas gūta gadu pēc jaunā instrumenta piemērošanas, COM(2004) 397 galīgā redakcija, 26.5.2004. [12] Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGPF) nav ietverts 1.a izdevumu kategorijas rezerves aprēķinā (500 miljoni euro).195 miljonus euro, kas pārsniedz maksimālo robežu, finansē, izmantojot elastības fondu. [13] Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) summa ir iekļauta papildus attiecīgajām izdevumu kategorijām saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu (OV C 139, 14.6.2006.). [14] 2010. gada 4. izdevumu kategorijas rezervē nav ņemtas vērā apropriācijas, kas saistītas ar rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos (248,9 miljoni euro). [15] Lai aprēķinātu 5. izdevumu kategorijas maksimālās robežas rezervi, ir ņemta vērā 1. zemsvītras piezīme 2007.–2013. gada finanšu shēmā par summu 80 miljonu euro apmērā personāla iemaksām pensiju shēmā.