LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 64/8

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2017/C 64/08)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMU, KAS NAV MAZNOZĪMĪGS, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA/AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

EMMENTAL DE SAVOIE

ES Nr.: PGI-FR-02096 – 25.11.2015.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1. Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

Nosaukums / vārds, uzvārds : Savoîcime Adrese : Maison de l’Agriculture 52 avenue des Iles 74994 Annecy Cedex 9 FRANCE Tālr. : +33 450881848 Fakss : +33 450881833 E-pasts : savoicime@haute-savoie.chambagri.fr

Grupa sastāv no piena ražotājiem, pārstrādātājiem un pilnveidotājiem, tādēļ ir tiesīga pieprasīt izmaiņas specifikācijā.

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3. Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

— ☐ Produkta nosaukums — ☒ Produkta apraksts — ☒ Ģeogrāfiskais apgabals — ☒ Izcelsmes apliecinājums — ☒ Ražošanas metode — ☒ Saikne — ☒ Marķēšana — ☒ Cits: atjauninātas atsauces uz grupu un pārbaudes struktūru

4. Grozījuma vai grozījumu veids

— ☐ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu. — ☒ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts.

5. Grozījums vai grozījumi

Grozījumi produkta aprakstā

Šī nodaļa tiek pārstrādāta un papildināta ar turpmāk minēto informāciju, lai ņemtu vērā produkta tradicionālās īpašības:

— pienākums ražošanā izmantot svaigpienu – tā tiek paredzēts kodificēt uzņēmēju vispārpieņemto praksi. Spēkā esošajā specifikācijā piena apstrāde nav regulēta,

— tauku saturs tiek noteikts, salīdzinot ar galaprodukta svaru (28 %), nevis vairs ar sausnas svaru (45 % spēkā esošajā specifikācijā) – šis precizējums saskaņā ar valsts tiesību aktiem atvieglo patērētāju informēšanu,

— lai papildinātu spēkā esošo specifikāciju, noteikts sausnas saturs (vismaz 62 %), kā arī minimālais sāls saturs (0,4 g/100 g), kas jāievēro, izgatavojot sieru,

— rituļiem precizēti augstuma mērīšanas punkti, lai atvieglotu pārbaudes. Teikums “Tā augstums svārstās no 25 līdz 30 cm.” aizstāts ar teikumu “Tā augstums svārstās no 14 cm (minimālais vertikālais augstums no rituļa sānu izvirzījuma) līdz 32 cm (maksimālais vertikālais augstums visaugstākajā punktā).”,

— organoleptiskās īpašības – precizētas siera masas īpašības, lai papildinātu spēkā esošo specifikāciju. Siera rituļa caurumu (acu) minimālais lielums tiek grozīts un noteikts robežās no lielas ķiršogas izmēra līdz mazas ķiršogas izmēram. Grupas nolūks ir atjaunināt normas par siera acu lielumu saistībā ar pašlaik izmantotajiem fermentiem, ko tā ir apzinājusi, un siera turēšanas ilgumu siltā pagrabā,

— specifikācijā ieviesti jauni veidi, kā sieru noformē patēriņam – uz paplātes, sagrieztu šķēlēs, rituļa daļās, rīvētu vai kubiņos. Grupas nolūks ir nodrošināt uzņēmējiem iespēju pielāgoties jauniem siera izmantošanas veidiem kulinārijā, vienlaikus ievērojot tādu praksi produkta piedāvāšanai tirdzniecībā, kas garantē tā raksturīgo īpašību saglabāšanu.

Grozījumi attiecībā uz ģeogrāfisko apgabalu

Izskatot AĢIN Emmental de Savoie specifikācijas grozījumu pieteikumu, tika konstatēts, ka divu Savojas departamentu administratīvās robežas nebija norādītas gluži pareizi.

Ģeogrāfiskā apgabala robežas grozītas, lai saskaņotu tās ar faktisko ražošanas reģionu, kas neatbilst augstkalnu apvidū esošo pašvaldību teritorijai, kur Emmental de Savoie ražošanas tradīcijas ir izzudušas:

— ģeogrāfiskais apgabals no abiem departamentiem Savoie un Haute-Savoie samazināts un pielīdzināts Emmental de Savoie ražošanai paredzētā piena savākšanas un pārstrādes apgabalam. Šāda ģeogrāfiskā apgabala samazināšana ļauj nostiprināt produkta saikni ar teritoriju un līdz ar to samazināt ģeogrāfisko apgabalu līdz pašvaldību teritorijai, kas atrodas kalnu pakājes apvidos, kur valda labvēlīgi klimatiskie apstākļi zālāju un graudaugu audzēšanai, nodrošinot regulāru piena ražošanu,

— izslēgta viena savrup esoša pašvaldība (kas neatrodas līdzās ģeogrāfiskajam apgabalam), kurā vairs nav nekādu ražošanas tradīciju – Saint Germain de Joux, kas atrodas Ain departamentā,

— ģeogrāfiskajā apgabalā iekļautas 24 papildu pašvaldības Ain departamentā un 5 pašvaldības Isère departamentā. Grupas, kas iesniedza pirmo AĢIN atzīšanas pieteikumu 1993. gada decembrī, tikai ierobežotā mērā darbojās Savoie un Haute-Savoie departamentā. Tādējādi piena ražošanas un siera gatavošanas un nogatavināšanas apgabalu robežas, kas norādītas spēkā esošajā specifikācijā, attiecas tikai uz diviem Savojas departamentiem, bet attiecībā uz piena ražošanu – uz trim pašvaldībām, kas atrodas otrā Ronas krastā Ain departamentā un piegādā pienu sierotavai, kura ražo Emmental de Savoie. Līdz ar to dabas vides vienādās īpašības un kopīgās tradīcijas liek noteikt atbilstošākas robežas, iekļaujot tajās minēto Savojas departamentu apkārtējās pašvaldības. Ģeogrāfiskā apgabala noteiktības, konsekvences un saskaņotības nolūkā tam pievienotas pašvaldības, kas pieder pie tā paša dabas kompleksa, kuru rietumos norobežo Juras kalnu grēdas pirmās nogāzes, un ko raksturo auglīgas augsnes, kas lielākoties izveidojušās uz kvartāra nogulumiežiem, un daļēji kontinentāls klimats ar okeāna ietekmi, kas nodrošina kvalitatīvas lopbarības pārpilnību. Turklāt pievienotās pašvaldības raksturo kopīgas un vēsturiskas piena savākšanas tradīcijas saistībā ar siera gatavošanas un nogatavināšanas apgabalu, kas norādīts spēkā esošajā specifikācijā. Minēto līdzīgo pašvaldību saražotais piens, kuru ilgstoši piegādā ražošanas apgabala sierotavām, pašlaik tiek nodalīts no piena, kuru pārstrādā par Emmental de Savoie. Grozījums specifikācijā ļautu to izmantot Emmental de Savoie ražošanai.

AĢIN Emmental de Savoie piedāvātais ģeogrāfiskais apgabals aptver 501 pašvaldību teritoriju, nevis vairs 603, kas minētas pašlaik reģistrētajā specifikācijas redakcijā.

Grozījumi informācijā, kas apliecina produkta izcelsmi ģeogrāfiskajā apgabalā

Lai uzlabotu datu reģistrēšanu pārbaudes nolūkiem, precizēti uzņēmēju deklarēšanas pienākumi. Turklāt izveidota izsekošanas sistēma, lai atvieglotu produktu uzraudzību (reģistru kārtošana, precizējumi attiecībā uz siera identificēšanas informāciju).

Lai atvieglotu pārbaudes, pievienots gada deklarācijas iesniegšanas pienākums visiem piena ražotājiem, apkopojot visus tām nepieciešamos elementus. Paredzēts arī pienākums deklarēt saražoto neatbilstošo barību, kas paredzēta citiem dzīvniekiem, nevis piena ganāmpulkam, lai nodrošinātu kontroli.

Lai nodrošinātu uzraudzību nozares līmenī, paredzētas ikmēneša ražošanas deklarācijas pārstrādes un nogatavināšanas ražotnēm.

Teikuma daļa “– pārbaudot etiķeti ar kazeīna datiem” aizstāta ar punktu par identifikācijas marķējumu. Šāda redakcija ļauj grupai pielāgot identifikācijas marķējumu tehniskām izmaiņām. “Identifikācijas marķējuma” izplatīšanu vairs neīsteno FMIS, bet pati grupa, kas katram apstiprinātajam uzņēmējam izdala tik daudz zīmju, cik nepieciešams.

Precizēta neatbilstošo siera rituļu “izbrāķēšanas” procedūra: brāķēšana tajā pašā dienā tiek ierakstīta reģistrā, norādot arī izbrāķētā siera daudzumu un tā partijas numuru vai identifikācijas marķējuma kārtas numuru.

Svītrots nepieciešamo pārbaužu saraksts, jo šīs pārbaudes attiecas uz uzraudzības plānu.

Ražošanas vai nogatavināšanas ražotņu “apstiprināšana” atkārto valsts tiesību aktos paredzēto apstiprināšanas pienākumu attiecībā uz visiem nozares uzņēmējiem (nogatavināšanas ražotnēm, kā arī piena ražotājiem un siera ražotnēm).

Grozījumi attiecībā uz ražošanas metodi

Ganāmpulka šķirņu sastāvs

Spēkā esošā specifikācija neparedz nekādus noteikumus attiecībā uz ganāmpulka šķirņu sastāvu. Lai palielinātu to ģeogrāfiskajā apgabalā pārsvarā audzēto govju skaitu, kuras pieder pie pārsvarā esošajām šķirnēm Abondance, Montbéliarde un Tarentaise un kuru piens vienmēr ir tradicionāli izmantots Emmental de Savoie ražošanai un ietekmē galaprodukta kvalitāti, grozītā specifikācija paredz, ka viss siers jāražo, izmantojot vismaz 75 % piena, kas iegūts no šo šķirņu govīm. Minēto noteikumu papildina prasība, ka visās saimniecībās vietējo šķirņu īpatsvars ganāmpulkā drīkst tikai palielināties, lai neapdraudētu piena piegādes siera ražotājiem. Tradicionālo šķirņu Abondance, Montbéliarde un Tarentaise audzēšanas tradīciju saglabāšana ir pamatota, jo tās ir vietējās šķirnes, kas Savojas reģionā tiek audzētas jau ļoti ilgi un ir apliecinājušas spēju pielāgoties vides fiziskajiem un klimatiskajiem ierobežojumiem – govju morfoloģiskās īpašības ir pielāgotas ganībām nogāžu pļavās, tās ir spējīgas paciest temperatūras svārstības, lietderīgi izmantot ganību zelmeni vasaras periodā, bet sauso lopbarību ziemā.

Dzīvnieku barošana

Specifikācija, kas ir spēkā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1106/96, neparedz nekādas īpašas prasības attiecībā uz dzīvnieku barošanu:

— pievienots saraksts ar dzīvniekiem izbarojamajiem barības līdzekļiem, šīs barības uzglabāšanas un/vai konservācijas, un/vai izplatīšanas nosacījumiem, lai ņemtu vērā ģeogrāfiskā apgabala potenciālu un sistematizētu šīs barības uzņemšanu,

— definēts minimālais zaļās rupjās lopbarības īpatsvars: “Barošana lielākoties ar rupjo zaļbarību ir obligāta vismaz 150 dienas gadā, pēc kārtas vai ne pēc kārtas, un tas ir līdzvērtīgi vismaz 50 % barības pamatdevas.”. Šādu prasību pamato tas, ka tādējādi ir iespējams optimāli izmantot vietējās pļavas ar Alpu joslai raksturīgo veģetāciju. Šāda prasība uzlabo arī saikni starp produktu un tā ģeogrāfisko izcelsmi. Viens uzņēmējs, kas iesniedza iebildumu pret šo prasību valsts līmenī noteiktajā iebildumu iesniegšanas termiņā un bija atbilstošs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 15. panta 4. punkta nosacījumiem, iegūst tiesības uz pārejas periodu līdz 2017. gada 31. decembrim,

— rupjā lopbarība, ko govīm izēdina laktācijas periodā (zāle, siens, atāls, zaļā kukurūza, sorgo, salmi un starpkultūras), 100 % apmērā tiek audzēta ģeogrāfiskajā apgabalā. Papildbarības ražošana ģeogrāfiskajā apgabalā ne katru gadu ir pietiekama. Tādēļ izmantotā žāvētā rupjā lopbarība, kukurūzas vālītes, mitrie kukurūzas graudi un lopbarības bietes, ko var ievest no vietām ārpus ģeogrāfiskā apgabala, katru gadu tiek ierobežota līdz vidēji 4 kg sausnas dienā uz vienu govi laktācijas periodā. Šīs prasības pamato tas, ka ģeogrāfiskais apgabals tā augsnes sastāva un nokrišņu daudzuma dēļ ir kvalitatīvu zālāju teritorija. Gan ganībām, gan pļaušanai paredzētajās pļavās ir bagātīga un daudzveidīga augu valsts, kas raksturīga Alpu kalnu apgabalam, un tas mudina uzņēmējus lietderīgi izmantot šos resursus. No ārpuses ievestās papildbarības ierobežošana nodrošina, ka ik gadu lielākā daļa sausās barības devas visām piena govīm tiek iegūta ģeogrāfiskajā apgabalā. Tā uzlabo arī saikni starp produktu un tā ģeogrāfisko izcelsmi,

— citu saimniecības ganāmpulku barošana – ja saimniecībā audzē citus dzīvniekus, kuri nav paredzēti Emmental de Savoie ražošanai un kuriem izēdina īpašu lopbarību, šie noteikumi ļauj pārliecināties, ka attiecīgā barība un dzīvnieki tiek nodalīti,

— ģenētiski modificēti organismi – dzīvniekiem, kuru piens paredzēts Emmental de Savoie ražošanai, izēdināt šādu barību ir aizliegts. Šāda prasība tiek ieviesta, lai visstingrākā veidā ievērotu ēdināšanas īpatnības.

Piena savākšana:

— atsauces uz sanitārajām prasībām, ko piemēro dzīvniekiem, tiek izslēgtas no grozītās specifikācijas, jo tās attiecas uz vispārējo tiesisko regulējumu,

— lai varētu iegūt pienu, kura sastāvs iespēju robežās saglabājas nemainīgs, grozītajā specifikācijā ieviests ikdienas minimālās apstrādes pienākums,

— precizēts savākšanas biežums – pienu piegādā vai savāc vismaz reizi dienā. Šī prasība ir saistīta ar nepieciešamību apstrādāt svaigpienu. Precizēta piena uzglabāšanas temperatūra saimniecībā, lai papildinātu spēkā esošo specifikāciju, kurā nekas nav teikts par šo tematu – piena ražošanas saimniecībā pienu nedrīkst uzglabāt temperatūrā virs 8 °C.

Noteikumi attiecībā uz pārstrādes ražotnēm

Lai palielinātu izsekojamības pārbaužu efektivitāti, ieviests pienākums pārstrādes ražotnēm izmantot tikai tādu pienu, kas atbilst visām specifikācijas prasībām attiecībā uz ražošanu. Tomēr gadījumā, kad šī ražotne ietilpst lielākā fabrikā, tiek ieviests pienākums nodalīt pienu jau savākšanas laikā, kā arī nodalīt tā apriti, kad pienu pārstrādā pašā ražotnē.

Atļautās papildu tehnoloģijas un piedevas

Spēkā esošās specifikācijas papildināšanas nolūkā ieviests saraksts ar nepieciešamajām sastāvdaļām (himozīns vai neatšķirtu teļu glumenieka macerācija, sāls, fermenti un kalcija hlorīds).

Piena uzglabāšana sierotavā

Lai papildinātu spēkā esošo specifikāciju, ieviests maksimālais piena uzglabāšanas termiņš sierotavā pirms recināšanas.

Sierotavā pienu var uzglabāt vai nu ne vairāk kā 4 °C temperatūrā, ja maksimālais laiks pirms recināšanas ir 48 stundas, vai temperatūrā no 4 °C līdz 8 °C, ja laiks pirms recināšanas nepārsniedz 36 stundas.

Šādi termiņi ļauj izmantot svaigpienu, nodrošinot tā dabiskās mikrofloras iesaisti.

Piena sagatavošana

Tiek ieviesta skaidrāka un pilnīgāka redakcija attiecībā uz iespējamo piena fizikālo apstrādi, lai papildinātu spēkā esošo specifikāciju.

Spēkā esošā specifikācija paredz tikai “Jebkādas termiskas apstrādes aizliegumu, ja tā var iznīcināt sārmaino fosfatāzi”. Grozītā specifikācija atkārto pienākumu apstrādāt svaigpienu, bet tā precizē arī aizliegtās darbības ar pienu, tostarp pasterizāciju un sterilizāciju, kas var iznīcināt sārmaino fosfatāzi. Tā aizliedz arī jebkuras citas darbības, kas var iznīcināt piena dabisko mikrofloru un ietekmēt galaprodukta īpašības, kā arī šīm aizliegtajām darbībām nepieciešamo aprīkojumu.

Grozītā specifikācija liecina, ka tiek atļautas piena nokrejošanas un kalcija hlorīda iekļaušanas darbības. Tās neaizliedza arī spēkā esošā specifikācija.

Ražošana:

— baktēriju ierauga pievienošana: spēkā esošā specifikācija paredz mezofilo baktēriju kultūru pievienošanu, tad nobriedināšanu un pēc tam termofilo baktēriju kultūru pievienošanu. Lai ņemtu vērā visu izmantoto praksi un pienācīgi novērtētu katra siera meistara tehnoloģiskās kompetences, šī redakcija vienkāršota (piena nobriedināšana vairs nav obligāta, ierauga veidi netiek uzskaitīti un tiek ieviesta brīva darbību secība). Šāda redakcija atvieglo arī pārbaudes,

— recināšana: svītrots sarecēšanas ilgums un temperatūra, jo mērķorientētie lielumi ir atkarīgi no piena un fermentu kvalitātes, kā arī siera meistara prasmēm. Kopējās koagulācijas noteiktais ilgums (30 min) tiek aizstāts ar laika intervālu (no 25 min līdz 40 min), lai ņemtu vērā piena un fermentu mainīgo sastāvu. Noteiktā piena temperatūra 32 °C tiek aizstāta ar intervālu no 31 °C līdz 34 °C, kas ir vieglāk vadāms un neietekmē galaprodukta īpašības,

— recekļa sagraizīšana: tiek precizēts, ka iegūstamā grauda lielums ir robežās no rīsa grauda līdz kukurūzas graudam, lai siera meistars varētu vadīt recekļa sagraizīšanas darbības, pamatojoties uz precīziem kritērijiem,

— sildīšana un maisīšana: noteiktā 53 °C temperatūra tiek aizstāta ar reālistiskāku temperatūras intervālu no 51 °C līdz 55 °C. Sildīšanas ilgums tiek svītrots – sildīšanas un maisīšanas ilgums nav konstants, tā mērķim jābūt “pietiekamai” notecināšanai; vienīgi siera meistara prasme spēj noteikt optimālo ilgumu, atkarībā no recināšanā iegūto siera graudu īpašībām katrā siera vannā,

— laktozes atdalīšanas aizliegums: šāds aizliegums ļauj atvieglot dabiskās mikrofloras iedarbību siera skābināšanas laikā,

— veidošana: precizēts, ka tieši šajā posmā tiek nodrošināts identifikācijas marķējums,

— presēšana un skābināšana: precizēts minimālais presēšanas ilgums. Temperatūras jēdziens aizstāts ar seruma skābuma uzraudzību, izvadot to no siera divas stundas pēc veidošanas sākuma. Šāds noteikums ļauj siera meistaram pārliecināties, vai paskābināšana ir sākusies pareizi,

— apstrāde ar sālījumu: precizēta sālīšanas gaita un svītrots sālīšanas indikatīvais ilgums, jo tas tiek atzīts par nebūtisku. Šā noteikuma vietā tiek noteikts sāls saturs, kas jāievēro galaprodukta nogatavināšanas nolūkā (ne vairāk kā 0,4 g/100 g). Turklāt, lai saglabātu kontroli pār fermentācijas norisēm, noteikts, ka sālīšanu nedrīkst veikt siera vannā tā gatavošanas laikā. Lai saglabātu siera kvalitāti, precizēts, ka siera pakļaušana aukstuma iedarbībai pirms sālīšanas ir obligāta un to nedrīkst veikt agrāk kā nākamajā dienā pēc masas iepildīšanas siera veidnē.

Siera rituļu novietošana aukstumā pirms nogatavināšanas

Precizēti parametri, kas saistīti ar šo neobligāto posmu (minimālā temperatūra un maksimālais ilgums), lai papildinātu spēkā esošo specifikāciju un novērstu galaprodukta kvalitātes pazemināšanās iespēju šajā posmā. Pēc tam sieru nogatavina saskaņā ar specifikācijas prasībām.

Nogatavināšana:

— precizēti nogatavināšanas apstākļi (temperatūras parametri un mitrums pagrabā, dažādu nogatavināšanas posmu ilgums, plastmasas plēves un pretsēnīšu līdzekļu aizliegums), lai papildinātu spēkā esošo specifikāciju,

— plastmasas plēves un pretsēnīšu līdzekļu aizliegums ieviests, lai nodrošinātu tradicionālā krokojuma izveidi,

— pievienoti relatīvā mitruma rādītāji, kas piemēroti dažādiem nogatavināšanas posmiem,

— pievienots pienākums nodrošināt galīgo atdzesēšanas posmu aukstā pagrabā ne vairāk kā 12 °C temperatūrā, lai ievērotu tradicionālo tehnoloģiju,

— nogatavināšanas ilgums pagarināts līdz 75 dienām (astoņu nedēļu vietā). Šis grozījums ļauj pastiprināt siera īpašību izpausmes.

Grozījumi attiecībā uz saikni ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne ar ģeogrāfisko izcelsmi papildināta, ņemot vērā pienākumu izmantot vietējās piena govju šķirnes, kā arī lopbarību, kas iegūta ģeogrāfiskajā apgabalā. Šī saikne tiek arī grozīta, ņemot vērā pienākumu izmantot svaigpienu.

Turklāt šī nodaļa pārveidota, lai pierādītu ģeogrāfiskā apgabala īpatnības, produkta īpatnības un cēlonisko saikni starp ģeogrāfiskā apgabala īpatnībām un produkta īpatnībām. Šī pārveide neizmaina saikni ar izcelsmi, kuras pamatā ir noteikta kvalitāte.

Grozījumi attiecībā uz marķēšanu

Marķēšanas pienākumi precizēti, lai sniegtu nepārprotamu informāciju patērētājiem un nodrošinātu produkta augšupejošu izsekojamību:

— nosaukums Emmental de Savoie,

— ražotāja, nogatavinātāja vai sākotnējā fasētāja nosaukums un adrese,

— sertifikācijas iestādes nosaukums,

— norāde par ģeogrāfisko izcelsmi uz vienas siera rituļa puses vai sāniem.

Citi grozījumi

Pieteikuma iesniedzējs:

Pēc pārmaiņām vietējā piena nozares organizācijā grupu SAVOICIME veido uzņēmēji, kas apvienojušies grupā, lai iesniegtu pieteikumu.

Atsauces attiecībā uz pārbaudes struktūru:

Saskaņā ar norādījumiem, kas ir spēkā valsts līmenī un paredz saskaņot specifikācijas redakciju, sertifikācijas iestādes nosaukums un kontaktinformācija ir svītrota. Šajā nodaļā pašlaik ir norādīta kontaktinformācija iestādēm, kas pārbaudes jomā ir kompetentas Francijas līmenī – Izcelsmes un kvalitātes valsts institūtam (Institut national de l’origine et de la qualité – INAO) un Konkurences, patēriņa un krāpšanas apkarošanas ģenerāldirekcijai (Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes – DGCCRF). Sertificēšanas iestādes nosaukums un kontaktinformācija ir pieejama INAO vietnē un Eiropas Komisijas datubāzē.

VIENOTS DOKUMENTS

EMMENTAL DE SAVOIE

ES Nr.: PGI-FR-02096 – 25.11.2015.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1. Nosaukums vai nosaukumi

Emmental de Savoie

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.3. grupa. Siers

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Emmental de Savoie ir siers, kas pieder pie termiski apstrādātas presētas masas sieru grupas un ir pagatavots no govs svaigpiena.

Tam ir regulāra rituļa forma, un tā diametrs ir 72–80 cm. Tas ir samērā kupolveidīgs, bez iedobuma vai “cepurītes”. Tā augstums svārstās no 14 cm (minimālais vertikālais augstums no sānu izvirzījuma) līdz 32 cm (maksimālais vertikālais augstums visaugstākajā punktā). Nogatavināta rituļa svaram jābūt vismaz 60 kg.

Tauku saturs šādā galaproduktā ir vismaz 28 %. Kopējais sausnas saturs daļā bez miziņas 75 dienu laikā sasniedz vismaz 62 %.

Sāls saturs tajā nepārsniedz 0,4 g uz 100 g siera.

Miziņa ir dzeltenīgi brūna vai dzeltena, bez bojājumiem un defektiem. Caurumi siera masā (tos dēvē arī par “acīm”) ir brīvi izvietoti, regulāri, pilnībā atdalīti un vienmērīgi izkliedēti pa visu masu. To lielums ir robežās no mazas ķiršogas līdz rieksta izmēram.

Emmental de Savoie garša ir patīkama un asa. Masa ir vienmērīgā krāsā, stingra un mīksta.

Emmental de Savoie laiž tirdzniecībā šādā veidā:

— apaļos rituļos un rituļu daļās,

— fasētu sagrieztā veidā vai mazumtirdzniecības vienībās (UVC) – uz paplātes, sagrieztu šķēlēs, rituļa daļās, rīvētā veidā vai kubiņos.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Atļauti dažādi barības veidi:

— rupjā lopbarība (zāle, siens, atāls, zaļā kukurūza, sorgo, salmi un starpkultūras),

— kukurūzas vālītes un mitrie kukurūzas graudi, kas pieļaujami tikai laikā no 15. oktobra līdz 15. maijam,

— žāvētā rupjā lopbarība, žāvētā lucerna, žāvētu biešu mīkstums un lopbarības bietes, kas jāpiegādā tīrā un slimību nebojātā veidā;

— šāda papildbarība un piedevas: — labības graudi un no tiem iegūti produkti (klijas, atsijas, milti, žāvētas drabiņas), — eļļasaugu un proteīnaugu graudi un rauši, — blakusprodukti – lucernas proteīna koncentrāts, neproteīna slāpeklis (blakusprodukti no cietes vai rauga ražotnēm), urīnviela < 3 % papildbarībā, — melase un augu eļļa, minerālvielas, vitamīni, mikroelementi un dabiskie augu ekstrakti.

Slaucamajām govīm:

— 100 % ģeogrāfiskajā apgabalā iegūtas rupjās lopbarības,

— žāvētā lopbarība, kukurūzas vālītes, mitrie kukurūzas graudi un lopbarības bietes, kas nav iegūtas ģeogrāfiskajā apgabalā, gada laikā tiek ierobežotas ar vidēji 4 kg sausnas dienā uz vienu govi laktācijas periodā.

Šie ierobežojumi ļauj nodrošināt, ka slaucamajām govīm izēdināmās sausās lopbarības lielākā daļa iegūta ģeogrāfiskajā apgabalā. Tie uzlabo arī saikni starp produktu un tā ģeogrāfisko izcelsmi.

Pārstrādātājam nogādātais savāktais piens, kas paredzēts Emmental de Savoie ražošanai, tiek iegūts no slaucamo govju ganāmpulkiem, kurus kopumā veido vismaz 75 % Abondance, Montbéliarde vai Tarentaise šķirnes govis.

Tradicionālo šķirņu Abondance, Montbéliarde un Tarentaise govju audzēšanas tradīciju saglabāšana ir pamatota, jo tās ir apliecinājušas spēju pielāgoties vides fiziskajiem un klimatiskajiem ierobežojumiem: govju morfoloģiskās īpašības ir pielāgotas ganībām nogāžu pļavās, tās ir spējīgas paciest temperatūras svārstības, lietderīgi izmantot ganību zelmeni vasaras periodā, bet sauso lopbarību ziemā.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Piena ražošanas, savākšanas, pārstrādes un siera nogatavināšanas darbības noris noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Emmental de Savoie ražošanai paredzētā piena ražošanu ģeogrāfiskajā apgabalā pamato šā reģiona barības resursu lielā nozīmība, kas tiek lietderīgi izmantota, ražojot sieru.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Nepiemēro

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Marķējot sieru, kuru apzīmē ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Emmental de Savoie, jāievēro šādas prasības:

— nosaukumu Emmental de Savoie norāda uz jebkura iepakojuma,

— ražotājam vai nogatavinātājam, vai sākotnējam fasētājam jānorāda savs nosaukums un adrese;

— norāda sertificēšanas struktūras nosaukumu;

— norādei par ģeogrāfisko izcelsmi jābūt uz vienas no rituļa pusēm vai uz tā sāniem (izņemot noformējuma veidiem “kubiņos” vai “rīvēts”).

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Emmental de Savoie ģeogrāfiskais apgabals ietver šādu pašvaldību teritoriju:

Haute-Savoie departamentā:

Alby-sur-Chéran, Alex, Allèves, Allinges, Allonzier-la-Caille, Amancy, Ambilly, Andilly, Annecy, Annecy-le-Vieux, Annemasse, Anthy-sur-Léman, Arbusigny, Archamps, Arenthon, Argonay, Armoy, Arthaz-Pont-Notre-Dame, Aviernoz, Ayse, Ballaison, Balme-de-Sillingy (La), Balme-de-Thuy (La), Bassy, Beaumont, Bellevaux, Bernex, Bloye, Bluffy, Boëge, Bogève, Bonne, Bonneville, Bons-en-Chablais, Bossey, Bouchet (Le), Boussy, Brenthonne, Brizon, Burdignin, Cercier, Cernex, Cervens, Chainaz-les-Frasses, Challonges, Champanges, Chapeiry, Chapelle-Rambaud (La), Chapelle-Saint-Maurice (La), Charvonnex, Châtillon-sur-Cluses, Chaumont, Chavannaz, Chavanod, Chêne-en-Semine, Chênex, Chens-sur-Léman, Chessenaz, Chevaline, Chevrier, Chilly, Choisy, Clarafond-Arcine, Clefs (Les), Clermont, Clusaz (La), Cluses, Collonges-sous-Salève, Cons-Sainte-Colombe, Contamine-Sarzin, Contamine-sur-Arve, Copponex, Cornier, Cran-Gevrier, Cranves-Sales, Crempigny-Bonneguête, Cruseilles, Cusy, Cuvat, Desingy, Dingy-en-Vuache, Dingy-Saint-Clair, Doussard, Douvaine, Draillant, Droisy, Duingt, Éloise, Entremont, Entrevernes, Épagny, Etaux, Étercy, Étrembières, Évian-les-Bains, Évires, Excenevex, Faucigny, Faverges, Feigères, Fessy, Féternes, Fillinges, Franclens, Frangy, Gaillard, Giez, Grand-Bornand (Le), Groisy, Gruffy, Habère-Lullin, Habère-Poche, Hauteville-sur-Fier, Héry-sur-Alby, Jonzier-Épagny, Juvigny, Larringes, Lathuile, Leschaux, Loisin, Lornay, Lovagny, Lucinges, Lugrin, Lullin, Lully, Lyaud (Le), Machilly, Magland, Manigod, Marcellaz, Marcellaz-Albanais, Margencel, Marignier, Marigny-Saint-Marcel, Marin, Marlens, Marlioz, Marnaz, Massingy, Massongy, Maxilly-sur-Léman, Mégevette, Meillerie, Menthon-Saint-Bernard, Menthonnex-en-Bornes, Menthonnex-sous-Clermont, Mésigny, Messery, Metz-Tessy, Meythet, Mieussy, Minzier, Monnetier-Mornex, Mont-Saxonnex, Montagny-les-Lanches, Montmin, Moye, Muraz (La), Mûres, Musièges, Nancy-sur-Cluses, Nangy, Nâves-Parmelan, Nernier, Neuvecelle, Neydens, Nonglard, Novel, Ollières (Les), Onnion, Orcier, Peillonnex, Perrignier, Pers-Jussy, Petit-Bornand-les-Glières (Le), Poisy, Présilly, Pringy, Publier, Quintal, Reignier-Ésery, Reposoir (Le), Reyvroz, Rivière-Enverse (La), Roche-sur-Foron (La), Rumilly, Saint-André-de-Boëge, Saint-Blaise, Saint-Cergues, Saint-Eusèbe, Saint-Eustache, Saint-Félix, Saint-Ferréol, Saint-Germain-sur-Rhône, Saint-Gingolph, Saint-Jean-de-Sixt, Saint-Jean-de-Tholome, Saint-Jeoire, Saint-Jorioz, Saint-Julien-en-Genevois, Saint-Laurent, Saint-Martin-Bellevue, Saint-Paul-en-Chablais, Saint-Pierre-en-Faucigny, Saint-Sigismond, Saint-Sixt, Saint-Sylvestre, Sâles, Sallenôves, Sappey (Le), Savigny, Saxel, Scientrier, Sciez, Scionzier, Serraval, Sévrier, Seynod, Seyssel, Seythenex, Sillingy, Talloires, Taninges, Thollon-les-Mémises, Thônes, Thonon-les-Bains, Thorens-Glières, Thusy, Thyez, Tour (La), Usinens, Vailly, Val-de-Fier, Valleiry, Vallières, Vanzy, Vaulx, Veigy-Foncenex, Vers, Versonnex, Vétraz-Monthoux, Veyrier-du-Lac, Villard, Villards-sur-Thônes (Les), Villaz, Ville-en-Sallaz, Ville-la-Grand, Villy-le-Bouveret, Villy-le-Pelloux, Vinzier, Viry, Viuz-en-Sallaz, Viuz-la-Chiésaz, Vougy, Vovray-en-Bornes, Vulbens un Yvoire;

Savoie departamentā:

Aiguebelette-le-Lac, Aiguebelle, Aillon-le-Jeune, Aillon-le-Vieux, Aiton, Aix-les-Bains, Albens, Albertville, Allondaz, Apremont, Arbin, Argentine, Arith, Arvillard, Attignat-Oncin, Avressieux, Ayn, Balme (La), Barberaz, Barby, Bassens, Bâthie (La), Bauche (La), Bellecombe-en-Bauges, Belmont-Tramonet, Betton-Bettonet, Billième, Biolle (La), Bonvillard, Bonvillaret, Bourdeau, Bourget-du-Lac (Le), Bourget-en-Huile, Bourgneuf, Bridoire (La), Brison-Saint-Innocent, Césarches, Cessens, Cevins, Challes-les-Eaux, Chambéry, Chamousset, Chamoux-sur-Gelon, Champagneux, Champ-Laurent, Chanaz, Chapelle-Blanche (La), Chapelle-du-Mont-du-Chat (La), Chapelle-Saint-Martin (La), Châteauneuf, Châtelard (Le), Chavanne (La), Chignin, Chindrieux, Cléry, Cognin, Cohennoz, Coise-Saint-Jean-Pied-Gauthier, Compôte (La), Conjux, Corbel, Crest-Voland, Croix-de-la-Rochette (La), Cruet, Curienne, Déserts (Les), Détrier, Domessin, Doucy-en-Bauges, Drumettaz-Clarafond, Dullin, Échelles (Les), École, Entremont-le-Vieux, Épersy, Épierre, Esserts-Blay, Étable, Flumet, Francin, Fréterive, Frontenex, Gerbaix, Giettaz (La), Gilly-sur-Isère, Gresin, Grésy-sur-Aix, Grésy-sur-Isère, Grignon, Hauteville, Jacob-Bellecombette, Jarsy, Jongieux, Laissaud, Lépin-le-Lac, Lescheraines, Loisieux, Lucey, Marches (Les), Marcieux, Marthod, Mercury, Méry, Meyrieux-Trouet, Mognard, Mollettes (Les), Montagnole, Montailleur, Montcel (Le), Montendry, Montgilbert, Monthion, Montmélian, Montsapey, Motte-en-Bauges (La), Motte-Servolex (La), Motz, Mouxy, Myans, Nances, Notre-Dame-de-Bellecombe, Notre-Dame-des-Millières, Novalaise, Noyer (Le), Ontex, Pallud, Planaise, Plancherine, Pont-de-Beauvoisin (Le), Pontet (Le), Presle, Pugny-Chatenod, Puygros, Randens, Ravoire (La), Rochefort, Rochette (La), Rognaix, Rotherens, Ruffieux, Saint-Alban-de-Montbel, Saint-Alban-des-Hurtières, Saint-Alban-Leysse, Saint-Baldoph, Saint-Béron, Saint-Cassin, Saint-Christophe, Saint-Franc, Saint-François-de-Sales, Saint-Genix-sur-Guiers, Saint-Georges-des-Hurtières, Saint-Germain-la-Chambotte, Saint-Girod, Sainte-Hélène-du-Lac, Sainte-Hélène-sur-Isère, Saint-Jean-d’Arvey, Saint-Jean-de-Chevelu, Saint-Jean-de-Couz, Saint-Jean-de-la-Porte, Saint-Jeoire-Prieuré, Saint-Léger, Saint-Marcel, Sainte-Marie-d’Alvey, Saint-Maurice-de-Rotherens, Saint-Nicolas-la-Chapelle, Saint-Offenge-Dessous, Saint-Offenge-Dessus, Saint-Ours, Saint-Paul-sur-Isère, Saint-Paul, Saint-Pierre-d’Albigny, Saint-Pierre-d’Alvey, Saint-Pierre-de-Belleville, Saint-Pierre-de-Curtille, Saint-Pierre-d’Entremont, Saint-Pierre-de-Genebroz, Saint-Pierre-de-Soucy, Sainte-Reine, Saint-Sulpice, Saint-Thibaud-de-Couz, Saint-Vital, Serrières-en-Chautagne, Sonnaz, Table (La), Thénésol, Thoiry, Thuile (La), Tournon, Tours-en-Savoie, Traize, Tresserve, Trévignin, Trinité (La), Ugine, Venthon, Verel-de-Montbel, Verel-Pragondran, Verneil (Le), Verrens-Arvey, Verthemex, Villard-d’Héry, Villard-Léger, Villard-Sallet, Villaroux, Vimines, Vions, Viviers-du-Lac, Voglans un Yenne;

Ain departamentā:

Anglefort, Bellegarde-sur-Valserine, Béon, Billiat, Ceyzérieu, Chanay, Châtillon-en-Michaille, Corbonod, Cressin-Rochefort, Culoz, Flaxieu, Injoux-Génissiat, Lancrans, Lavours, Léaz, Lhôpital, Massignieu-de-Rives, Nattages, Parves, Pollieu, Saint-Martin-de-Bavel, Seyssel, Surjoux, Talissieu, Villes, Virignin un Vongnes;

Isere departamentā:

Entre-deux-Guiers, Miribel-les-Échelles, Saint-Christophe-sur-Guiers, Saint-Pierre-de-Chartreuse un Saint-Pierre d’Entremont.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Attiecībā uz reljefa un ģeoloģiskajiem apstākļiem Emmental de Savoie ģeogrāfiskais apgabals ir diezgan kontrastējošs. Reljefs pacēlumi lielākoties atrodas no 200 m līdz 1 500 m virs jūras līmeņa, un dažas virsotnes sasniedz pat 2 200 m augstumu. Šis apvidus atrodas Alpu pakājē un augstkalnu apgabalus nesasniedz.

Ģeogrāfiskā apgabala augsnes lielākoties ir veidojušās uz kvartāra nogulumiežiem un terciāra smilšakmens iežiem. Tās ir pārsvarā dziļas un izteikti porainas, ļaujot audzēt tādus graudaugus kā kukurūzu.

Šīs teritorijas īpatnība ir tāds gada vidējais nokrišņu daudzums, kas pārsniedz 900 mm. Tas reti pārsniedz 2 000 mm gadā, izņemot augstākās virsotnes. Šī teritorija kopumā ir nokrišņiem bagātāka, salīdzinot ar valsts vidējo rādītāju 900 mm. Šāda ģeogrāfiskā apgabala īpašība apvienojumā ar bagātīgajām augsnēm ir labvēlīga augkopībai vispār.

Ģeogrāfiskais apgabals augšņu sastāva un nokrišņu režīma dēļ ir teritorija, kas piemērota augstas kvalitātes zālaugu ražas iegūšanai. Gan noganāmās pļavas, gan pļaujamās pļavas izceļas ar bagātīgu augu valsti un lielu botānisko dažādību, kas ir Alpu kalnu apgabala raksturīga iezīme.

Emmental de Savoie iekļaujas termiski apstrādātas presētas siera masas vēsturē, un šī attīstība ir cieši saistīta ar sierotavu vēsturi. Vienīgi izmantojot lielu piena daudzumu, tās varēja jau izsenis sākt ražot sieru Emmental de Savoie.

Šim sieram, kas tur atradās visu gadu, bija liela nozīme, un tas tika patērēts vairāk nekā citi sieri. Līdz pat 20. gadsimta 80. gadiem tas bija galvenais Savojas siera produkts. Kā uzskata H. Tournebise (Les fromages savoyards, izdevumā La France à table, Savoie, Nr. 57, 80. lpp.), jau 1955. gadā varēja apgalvot: “Grijēras tipa Ementāles siers ir izplatīts plašā teritorijā, un to izgatavo tikai šajā reģionā, kuru aizņem ielejas un priekškalnes”.

Emmental de Savoie izplatības pieaugums bija cieši saistīts arī ar to, ka ražošanā, kas bija grūti kontrolējama, sāka izmantot slaukšanas aparātus, piena atdzesēšanu un siera graudu apstrādi ar dabiskiem fermentiem.

Tādējādi Emmental de Savoie ģeogrāfiskais apgabals aptver minēto Alpu priekškalnu apgabalu, kurā mūsdienās notiek gan piena ražošana, gan arī darbojas sierotavas. Lielajās kalnu grēdās Alpu ziemeļos nav lauku saimniecību, kas piegādātu pienu Emmental de Savoie ražošanai, jo vēsturiski tās ir saistītas ar citiem sieriem.

Emmental de Savoie izgatavošanai paredzētā piena ražošanas pamatā mūsdienās ir arī ģeogrāfiskajā apgabalā pieejamo bagātīgo zālāju pienācīga izmantošana, kā arī tradicionālo govju šķirņu – Abondance, Montbéliarde un Tarentaise – audzēšanas tradīciju glabāšana. Tās ir pratušas pierādīt savas spējas pielāgoties vides fiziskajiem un klimata ierobežojumiem: govju morfoloģiskās īpašības ir pielāgotas ganībām nogāžu pļavās, tās ir spējīgas paciest temperatūras svārstības, lietderīgi izmantot ganību zelmeni vasaras periodā, bet sauso lopbarību ziemā. Slaucamajām govīm pamatbarībā izēdina rupjo lopbarību, kā arī graudaugi, kurus pārsvarā ražo ģeogrāfiskajā apgabalā.

Produkta specifika

Emmental de Savoie ir termiski apstrādātas presētas masas siers, kas pagatavotas no govs svaigpiena.

Pēc formas siers ir regulārs ritulis, un tā diametrs ir 72–80 cm. Nogatavināta rituļa svaram jābūt vismaz 60 kg.

Miziņa ir dzeltenīgi brūna vai dzeltena.

Emmental de Savoie ir raksturīga stingra un mīksta masa ar caurumiem, kas ir brīvi izvietoti, regulāri un vienmērīgi izkliedēti pa visu rituli, to lielums ir robežās no mazas ķiršogas līdz rieksta izmēram, un tos dēvē arī par “acīm”. Garša ir patīkama un asa.

Saikne

Emmental de Savoie saiknei ar izcelsmi pamatā ir noteikta kvalitāte.

Emmental de Savoie ražo vienīgi no svaigpiena, un tas ļauj vislabāk atklāt šā piena (un plašāk raugoties – arī teritorijas) tipiskās īpašības. Šādu mijiedarbību būtiskā mērā nodrošina slaucamo govju ēdināšanas īpatnības, izmantojot vienīgi rupjo lopbarību, kas iegūta AĢIN ģeogrāfiskajā apgabalā.

Slaucamo govju ganāmpulka audzēšanas sistēmās priekšroka tiek dota vietējo lopbarības resursu izmantošanai, kas ir tikpat daudzveidīgi kā ģeogrāfiskā apgabala vide. Piena ražošana ģeogrāfiskajā apgabalā ļauj ne tikai vislietderīgākā veidā izmantot zāles resursus, ievērojot senču tradīcijas, bet arī likt lietā tradicionālo šķirņu govju pienu. Šis piens, kas tiek ražots lielā daudzumā, pateicoties īpašajai barībai, ir piemērotāks ražošanai nekā citu šķirņu govju piens, kas iegūts tādos pašos apstākļos, tādējādi nodrošinot konkrētas īpašības, – receklis, ko iegūst pēc himozīna pievienošanas, ir cietāks un palielina saražotā siera daudzumu.

Ražošanas tradīcijas ir ļāvušas selekcionēt ražošanā noderīgo mikrofloru. Laikā pēc 2000. gada paveiktais darbs ļauj nodrošināt grupai to, lai uzņēmēju rīcībā būtu labākie Emmental de Savoie ražošanai piemērotākie mikroorganismu celmi. Viena no Emmental de Savoie īpatnībām ir saistīta arī ar paaugstinātu proteolīzes līmeni. Šī būtiskā hidrolīze var notikt, pateicoties gan proteīnu pārveides darbībai, gan svaigpiena dabiskajai mikroflorai, gan dabiskajam ieraugam un sistemātiski izmantotajām termofilajām Lactobacillus ģints baktērijām. Emmental de Savoie peptīdu profils faktiski atšķiras no termiski apstrādāta Francijas Ementāles šķirnes siera profila.

Šī īpatnība jo īpaši ļauj iegūt mīkstu siera masu zem stingras mizas, un šai masai ir patīkama un asa garša.

Kontrolēta siera turēšana siltā pagrabā 21 dienu ļauj Emmental de Savoie iegūt savdabīgu caurumoju, ko rada regulēta propionskābes izdalīšanās.

Emmental de Savoie saikne ar ģeogrāfisko izcelsmi ir cieši saistīta ar tādu sierotavu attīstību, kas sieru ražoja šādos raksturīgi lielos rituļos.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ef61a1a8-f6da-4b37-8724-0c78671dd4dc/telechargement

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.