EIROPAS KOMISIJA Briselē, 23.3.2022 COM(2022) 135 final 2022/0090(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1938 par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem (Dokuments attiecas uz EEZ)



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi a)Piegādes drošība Ņemot vērā iespējamos ES gāzes piegādes drošības apdraudējumus, kas galvenokārt saistīti ar tās atkarību no primārās enerģijas no trešām valstīm, jau ir sākti sagatavošanās darbi, lai risinātu papildu problēmas. Līdz ar Eiropas zaļā kursa ieviešanu, jo īpaši sašķidrinātās dabasgāzes (SDG) infrastruktūras modernizāciju un paplašināšanu un cauruļvadu gāzes avotu un maršrutu dažādošanu, Komisija jau ir veikusi svarīgus pasākumus, lai pasargātu mājsaimniecības un uzņēmumus no piegādes satricinājumiem. Starptautiskais saspīlējums ir izcēlis vajadzību īstenot plānus un darbības ar mērķi kļūt neatkarīgākiem no trešām valstīm. Paātrinot zaļo pārkārtošanos, mazināsies emisijas un atkarība no importētā fosilā kurināmā un tiks nodrošināta aizsardzība pret cenu pieaugumu. Tomēr, ņemot vērā pašreizējo ģeopolitisko situāciju, ir vajadzīgi papildu īstermiņa pasākumi, lai novērstu enerģijas tirgus nelīdzsvarotību un nodrošinātu apgādi turpmākajos gados. Tā kā gāzes cauruļvada piegādes traucējumi var rasties jebkurā laikā, tiek paredzēti nodrošinājuma pasākumi attiecībā uz ES uzglabāšanas objektu piepildījuma līmeni. Pienācīgi piepildīti gāzes uzglabāšanas objekti sekmē gāzes piegādes drošību 2022./2023. gada ziemā. b)Uzglabāšanas nozīme un pašreizējās problēmas Gāzes uzglabāšana sekmē piegādes drošību, nodrošinot papildu apgādi liela pieprasījuma vai piegādes traucējumu gadījumā. Uzglabāšana nodrošina 25–30 % no ziemā patērētās gāzes. Apkures sezonā uzglabāšana mazina vajadzību importēt papildu gāzi. Tās palīdz absorbēt piedāvājuma satricinājumus. Pēdējo sešu mēnešu laikā nelīdzsvarots gāzes tirgus ir izraisījis strauju gāzes cenu kāpumu. Salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ES uzglabāšanas objektu piepildījuma līmenis ziemā bija ievērojami zemāks — janvārī par 10 %. Tas ir pastiprinājis nenoteiktību attiecībā uz piegādes drošību un cenu svārstīgumu. Šā priekšlikuma mērķis ir risināt trīs konkrētākas turpmāk aprakstītās problēmas. –Atšķirība starp gāzes cenu vasarā un ziemā ir svarīga gāzes krājumu veidošanai uzglabāšanas objektos. Ņemot vērā pašreizējās ģeopolitiskās norises un augstās enerģijas cenas, paredzamās vasaras/ziemas starpības aplēses ir ļoti neuzticamas. Sagaidāms, ka situācija būs īpaši problemātiska pirms nākamās ziemas, jo cenas vasarā var būt augstākas nekā ziemā. Paredzams, ka tas radīs situāciju, kurā gāzes uzglabāšana tirgus dalībniekiem nav pievilcīga un ka piepildīšana ir jānodrošina, īstenojot publiskas intervences, tostarp sniedzot finansiālu atbalstu uzglabāšanas izmantošanas stimulēšanai. –Komisija un Gāzes koordinācijas grupa 2022. gada februārī veica pastiprinātas riskgatavības analīzi ES mērogā. Šī analīze liecināja, ka, lai gan 2021./2022. gada ziema galu galā bija droša, varētu pastāvēt risks, ka pirms 2022./2023. gada ziemas uzglabāšanas objektos varētu būt nepietiekams gāzes daudzums. Lai piepildīšanas sezonā optimizētu uzglabāšanas jaudas, jau sākot no piepildīšanas sezonas sākuma (2022. gada aprīļa) būtu jāveic tūlītēja iesūknēšana. Šādas agrīnas darbības mazinātu sarežģījumu rašanās risku saistībā ar uzglabāšanas objektu piepildīšanu, ja piegādē no austrumiem rastos traucējumi, kuru dēļ gāze uz uzglabāšanas objektiem būtu jātransportē pa citiem maršrutiem. –Gāzes uzglabāšanas objektu piepildījuma līmenis 2021./2022. gadā ir izrādījies īpaši zems objektos, kas pieder trešo valstu struktūrām. Tas šogad ir veicinājis gandrīz pusi no neparasti zemā gāzes krājumu līmeņa. Uzglabāšanas objekti ir stratēģiski aktīvi, un tie ir būtiski Savienības un tās dalībvalstu piegādes drošībai. Uzglabāšanas objektu kontrole un izmantošana, ko veic trešo valstu subjekti, var radīt piegādes drošības riskus, ietekmējot citas būtiskas drošības intereses, un vēl vairāk apdraudēt ES stratēģisko autonomiju. c) Priekšlikuma mērķi Šā priekšlikuma mērķis ir novērst ļoti būtiskos riskus piegādes drošībai un Savienības ekonomikai, ko rada radikālās izmaiņas ģeopolitiskajā situācijā. Priekšlikuma mērķis jo īpaši ir nodrošināt, lai Savienībā nepaliktu neizmantotas uzglabāšanas jaudas, kas ir būtiskas piegādes drošības garantēšanai, tādējādi nodrošinot uzglabāšanas objektu kopīgas izmantošanas iespēju visā Savienībā solidaritātes garā. Šajā nolūkā obligātais minimālais gāzes līmenis uzglabāšanas objektos stiprinās piegādes drošību pirms 2022./2023. gada ziemas un turpmākajiem ziemas periodiem. Obligāta uzglabāšanas sistēmu operatoru sertifikācija nodrošinās, ka var izslēgt iespējamos piegādes drošības riskus, ko rada ietekme uz kritisko uzglabāšanas infrastruktūru. Visbeidzot, uzglabāšanas izmantošana tiks stimulēta, ļaujot uzglabāšanas lietotājus atbrīvot no pārvades tarifiem uzglabāšanas objektu ieejas vai izejas punktos. •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Ar šo priekšlikumu groza divas spēkā esošas regulas — Regulu (ES) 2017/1938 par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un Regulu (ES) 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem. Tā pamatā ir pašreizējais gāzes piegādes drošības satvars un iekšējā gāzes tirgus noteikumi, paredzot papildu pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu dabasgāzes piegādes drošību Savienībā saistībā ar neseno ģeopolitiskās situācijas izmaiņu izraisīto smago enerģētikas krīzi. Ierosinātie noteikumi par obligātajiem uzglabāšanas objektu piepildījuma mērķrādītājiem ir saistīti ar priekšlikumu par uzglabāšanas izmantošanu, kas tika iekļauts 67. pantā Komisijas 2021. gada 15. decembra priekšlikumā regulai par atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgu. Šajā pantā ierosināts Regulā (ES) 2017/1938 iekļaut jaunu 7. panta b) punktu, lai stimulētu dalībvalstis izmantot dažus ar uzglabāšanu saistītus pasākumus nolūkā uzlabot piegādes drošību, neieviešot obligātu uzglabāšanas pienākumu. Tomēr, tā kā ģeopolitiskā situācija kopš 2021. gada decembra ir ievērojami mainījusies, pastiprināti pasākumi piegādes drošības nodrošināšanai ir kļuvuši izšķiroši svarīgi. Komisija sadarbībā ar Gāzes koordinācijas grupu veica īpašu riska analīzi, kas parādīja, ka ir steidzami vajadzīgi stingrāki noteikumi, lai Savienībā nodrošinātu uzglabāšanas iekārtu labāku izmantošanu. Ātras sarunas par 2021. gada 15. decembra visaptverošo priekšlikumu regulai par atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgu ir būtiskas zaļā kursa īstenošanai un Eiropas atkarības no fosilās gāzes mazināšanai. Lai izvairītos no traucējumiem sarunās par 2021. gada 15. decembra priekšlikumu, priekšlikums noteikumiem par uzglabāšanas objektu piepildījuma līmeņu paaugstināšanu ir sagatavots kā atsevišķa regula, kas aprobežojas ar trim mērķtiecīgiem grozījumiem (krātuves piepildīšanas pienākums, krātuves sertifikācija un tarifu atlaide). Tā kā priekšlikums ir īss un mērķorientēts, Padomei un Parlamentam būtu jāspēj to pieņemt īsā laikā, jo ir steidzami vajadzīgi jauni noteikumi, lai nodrošinātu uzglabāšanas objektu piepildīšanu enerģijas cenu pieauguma apstākļos.

Lai izvairītos no juridiska konflikta starp 67. pantu 2021. gada 15. decembra priekšlikumā regulai par atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgu un šo priekšlikumu, ierosinātās regulas spēkā esamība ir ierobežota līdz brīdim, kad stājas spēkā pārstrādātā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) par atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgu, pamatojoties uz Komisijas 2021. gada 15. decembra priekšlikumu. Šajā priekšlikumā paredzētos noteikumus par uzglabāšanas objektu piepildīšanu ir paredzēts pieņemt pēc iespējas drīzāk, lai nodrošinātu to stāšanos spēkā pirms apkures sezonas sākuma 2022. gada oktobrī. Vēlāk tos varētu viegli integrēt regulā par atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgu. •Saskanība ar citiem Savienības politikas virzieniem Priekšlikums ir saskanīgs ar plašāku iniciatīvu kopumu, kura mērķis ir uzlabot Savienības energoapgādes noturību un sagatavoties iespējamām ārkārtas situācijām, jo īpaši ar Komisijas priekšlikumiem “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, konkrētāk ar trešās enerģētikas paketes attiecībā uz gāzi (Direktīva 2009/73/ES un Regula 715/2009/ES) pārskatīšanu, kuras mērķis ir reglamentēt konkurenci nodrošinošus dekarbonizētus gāzes tirgus un izveidot ilgtermiņā ilgtspējīgu enerģētikas nozari Eiropas patērētāju labā. Eiropas Komisija 2021. gada oktobrī nāca klajā ar paziņojumu, kura mērķis ir ieviest un atbalstīt atbilstīgus pasākumus, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ietekmi. Paziņojumā ir paredzēti arī pasākumi, kas paredz nodrošināt cenas ziņā pieejamu enerģiju un pietiekamu krājumu līmeni, padarot ES noturīgāku pret turpmākiem satricinājumiem. Pēc nesenajām ģeopolitiskajām norisēm Komisija 2022. gada martā nāca klajā ar paziņojumu “REPowerEU” par vienotu Eiropas rīcību izmaksu ziņā pieejamākai, drošākai un ilgtspējīgākai enerģijai. Saskaņā ar paziņojumu “REPowerEU” Komisija nāks klajā ar tiesību akta priekšlikumu, lai no nākamās ziemas ik gadu nodrošinātu krājumu pienācīgu līmeni. Paziņojumā ir uzsvērta ne tikai neatliekamā vajadzība piepildīt uzglabāšanas objektus Savienībā, bet arī precizēts, ka ir iespējams izmantot valsts atbalstu, lai sniegtu finansiālu palīdzību uzglabāšanas objektu piepildīšanai. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Ar šo priekšlikumu groza Regulu (ES) 2017/1938, kuras juridiskais pamats bija Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. panta 2. punkts. Ar to groza arī Regulu (ES) 715/2009, kuras pieņemšanas laikā nebija spēkā Līgums par Eiropas Savienības darbību, tāpēc tās pamatā bija Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pants, kas tagad ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants. Šā priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. panta 2. punkts. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Šajā iniciatīvā paredzētie pasākumi pilnībā atbilst subsidiaritātes principam. Ņemot vērā gāzes piegādes iespējamas pārtraukšanas risku un tās būtisko ietekmi uz visu Savienību, ir vajadzīga ES līmeņa rīcība. Ņemot vērā gāzes piegādes krīzes bezprecedenta raksturu un tās pārrobežu ietekmi, kā arī to, ka ES dalībvalstis savieno kopīgs gāzes tīkls, rīcība Savienības līmenī ir pamatota, jo dalībvalstis vienas pašas nespēj pietiekami efektīvi un koordinēti novērst nopietnu ekonomisku grūtību risku, ko izraisa būtiski piegādes traucējumi. Tikai ES rīcība, kuras pamatā ir dalībvalstu solidaritātes gars, var nodrošināt efektīvu sagatavotību piegādes traucējumiem, kas radītu ilgstošu kaitējumu iedzīvotājiem un ekonomikai. •Proporcionalitāte Iniciatīva atbilst proporcionalitātes principam. Ņemot vērā nepieredzēto ģeopolitisko situāciju un ievērojamos draudus patērētājiem un ES ekonomikai, kas rastos gāzes piegādes traucējumu gadījumā, ir nepārprotami nepieciešama koordinēta un steidzama rīcība. Neraugoties uz steidzamību, priekšlikumā ir ņemts vērā, ka dalībvalstīm būs vajadzīgs zināms laiks, lai izstrādātu vajadzīgos pasākumus uzglabāšanas objektu piepildīšanai. Tāpēc priekšlikumā ir paredzēts “pakāpeniskas ieviešanas” mehānisms, t. i., noteikumi, kas 2022. gadā ir mazāk stingri nekā turpmākajos gados (piemēram, zemāks piepildījuma mērķrādītājs, mazāk starpposma mērķrādītāju, Komisijas pienākums izpildes panākšanā ņemt vērā ierobežoto piemērošanas laiku). Tādējādi priekšlikums paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai sasniegtu šajā instrumentā noteiktos mērķus. Ierosinātie pasākumi tiek uzskatīti par proporcionāliem un pēc iespējas balstās uz pastāvošajām pieejām. Atbalsts solidaritātes pasākumiem un uzglabāšanas objektu piepildīšanas prasība efektīvi nodrošina, ka piegādes drošības riski reģionālā līmenī tiek mazināti. Nepieciešamā piepildījuma līmeņa izvēle ir rūpīgi izsvērta. Tā tika veikta pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām Gāzes koordinācijas grupā un pēc intensīvām apspriedēm ar nozaru ekspertiem un dalībvalstīm. Pamatojoties uz šīm apspriedēm, ierosinātais 90 % piepildījuma rādītājs ir nepieciešams un atbilstošs līmenis, lai ziemā nodrošinātu piegādes drošību nopietnu piegādes traucējumu gadījumā, neradot pārmērīgu slogu dalībvalstīm, enerģētikas uzņēmumiem vai iedzīvotājiem. •Juridiskā instrumenta izvēle Šis ir priekšlikums grozīt divas regulas — Regulu (ES) 2017/1938 un Regulu (ES) 715/2009, tāpēc izvēlētais instruments ir grozošā regula. Ņemot vērā to, ka šī nav nevienas regulas pilnīga pārskatīšana, pārstrādāta redakcija netiek uzskatīta par piemērotu. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Tā kā priekšlikums ir steidzams un ir ierosināts, reaģējot uz negaidītu ģeopolitisko krīzi, un tas ir steidzami jāpieņem, lai nodrošinātu piepildītus uzglabāšanas objektus pirms apkures sezonas, apspriešanās ar ieinteresētajām personām nebija tik formāla. Tomēr notika mērķorientētas apspriešanās ar ieinteresētajām personām, tostarp ar Gāzes koordinācijas grupas starpniecību, kā arī daudzpusīgas divpusējas apspriedes ar galvenajām ieinteresētajām personām, nozaru ekspertiem un dalībvalstīm.

Komisija 2022. gada 8. martā publicēja paziņojumu “REPowerEU: Vienota Eiropas rīcība cenas ziņā pieejamākai, drošākai un ilgtspējīgākai enerģijai” (COM(2022) 108 final), kurā izklāstīts šā priekšlikuma par uzglabāšanas objektu piepildīšanas pasākumiem galvenais saturs un kurā jau bija paredzēta apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām par ierosinātajiem pasākumiem. Pamatojoties uz šo dokumentu, visām ieinteresētajām personām, piemēram, iestādēm, ieinteresētajām personām un iedzīvotājiem, bija iespēja komentēt Komisijas likumdošanas pieeju, kā izklāstīts paziņojumā. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Tā kā priekšlikums ir politiski sensitīvs un steidzams, ārēju ekspertu atzinumi netika pasūtīti, ja neskaita plašās apspriešanās ar ieinteresētajām personām. •Ietekmes novērtējums Tā kā priekšlikums ir politiski sensitīvs un steidzams, ietekmes novērtējums netika veikts, bet tika veikta pastiprinātas riskgatavības analīze ES mērogā (sk. iepriekš) un mērķorientētas konsultācijas. Uzglabāšanas objektu piepildīšanas pasākumi un iespējamās alternatīvas tika izvērtētas un intensīvi apspriestas ar ieinteresētajām personām pirms priekšlikuma sagatavošanas, jo īpaši Gāzes koordinācijas grupā. Gāzes koordinācijas grupas 2022. gada 23. februāra sanāksmē dalībnieki uzsvēra, ka pēc iespējas drīzāk būtu jāveic pasākumi, lai atkārtoti piepildītu uzglabāšanas objektus pirms nākamās ziemas. Intervences pasākumi bija vērsti uz veidiem, kā veicināt piepildīšanu, ja iespējams, izmantojot tirgus mehānismus, piepildījuma līmeni, kas jāsasniedz, veidu, kā finansēt uzglabāšanu, tostarp iespējamo valsts atbalstu, un veidu, kā veikt koordināciju starp dalībvalstīm. Gāzes koordinācijas grupas 2022. gada 11. marta sanāksmē Komisija iepazīstināja ar šajā priekšlikumā paredzētajiem un paziņojumā “REPowerEU” izklāstītajiem uzglabāšanas pasākumiem. Grupa atzinīgi novērtēja paziņojumu un sniedza piezīmes par uzglabāšanas objektu piepildīšanas termiņu, elastīguma pakāpi mērķa sasniegšanai katrā dalībvalstī, iespējamajiem stimuliem tirgus dalībniekiem un veidiem, kā uzlabot sadarbību. •Pamattiesības Pasākums ļaus atbalstīt dažus visneaizsargātākos patērētājus, jo īpaši tos, kuri jau saskaras ar enerģētisko nabadzību. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Ar šo priekšlikumu saistītā ietekme uz ES budžetu attiecas uz Eiropas Komisijas Enerģētikas ģenerāldirektorāta (ĢD) cilvēkresursiem un citiem administratīvajiem izdevumiem. Priekšlikumā ir izklāstīta jauna, uzlabota gāzes piegādes drošības arhitektūra, paredzot jaunus pienākumus dalībvalstīm un attiecīgi pastiprinātu Enerģētikas ģenerāldirektorāta lomu daudzās jomās, proti: ·regulas vispārējā pārvaldība un īstenošana (1 pilnslodzes ekvivalents (PSE)), ·Gāzes koordinācijas grupas pastiprinātās lomas pārvaldība (0,5 PSE), ·piepildījuma rādītāju uzraudzība un tehniskās īstenošanas elementu, piemēram, piepildījuma trajektoriju, noteikšana (tostarp ekonomiskā un tehniskā analīze un datu pārvaldība) (1,5 PSE), ·jaunajā 6.d panta 7. punktā paredzēto pasākumu juridiskā īstenošana (aplēstais gada vidējais rādītājs: pieci brīdinājuma lēmumi; divi lēmumi par galējiem pasākumiem) (2 PSE), ·SDG platformas pārvaldība, kas paredzēta jaunajā 6.b panta 1. punktā (5 PSE), ·6.c pantā paredzēto paziņojumu par sloga sadali novērtējums (1 PSE),

·atzinums par uzglabāšanas sistēmu operatoru sertifikāciju (3 PSE), ·administratīvais atbalsts (1 PSE). Lai īstenotu iepriekš minētos jaunos pienākumus, Enerģētikas ģenerāldirektorāta cilvēkresursi ir jāpalielina par 12 pastāvīgiem papildu pilnslodzes ekvivalentiem un 3 pagaidu pilnslodzes ekvivalentiem, kas īpaši paredzēti sertifikācijai līdz šā procesa pabeigšanai. Turklāt šīs grozošās regulas īstenošanai, koordinēšanai un turpmākiem pasākumiem dalībvalstīs būs vajadzīgas šādas papildu administratīvās apropriācijas: 150 000 EUR gadā komandējumiem un ekspertu sanāksmēm (jo īpaši: Gāzes koordinācijas grupai). 5.CITI ELEMENTI •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums Ar regulas 1. pantu groza Regulu (ES) 2017/1938. Ar 1. panta 1. punktu Regulas (ES) 2017/1938 2. pantam tika pievienotas definīcijas, lai definētu “piepildījuma trajektoriju”, “piepildījuma mērķrādītāju”, “stratēģisko uzglabāšanu” un “stratēģiskos krājumus”. Ar 1. panta 2. punktu iekļauj jaunu 6.a līdz 6.d pantu. –6.a pants: šis jaunais noteikums prasīs dalībvalstīm nodrošināt, ka uzglabāšanas infrastruktūras to teritorijā līdz katra gada 1 novembrim tiek piepildītas līdz vismaz 90 % no to jaudas dalībvalsts līmenī, katrai dalībvalstij nosakot starpposma mērķrādītājus februārī, maijā, jūlijā un septembrī. 2022. gadam piemēro zemāku mērķrādītāju un atšķirīgu piepildījuma trajektoriju, ņemot vērā to, ka dalībvalstīm ir ierobežots laiks šīs regulas īstenošanai. Gadījumā, ja starpposma mērķrādītāji netiek sasniegti, Komisija ir pilnvarota nodrošināt, ka piepildījuma mērķrādītāji tiek sasniegti. –6.b pantā ir izklāstīti pasākumi, ko dalībvalstis veic, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegti obligātie piepildījuma mērķrādītāji saskaņā ar 6.a pantu. –6.c pants: ir ieviests sloga sadales mehānisms, jo, lai gan ne visām dalībvalstīm to teritorijā ir uzglabāšanas objekti, tās visas gūs labumu no garantēta augsta piepildījuma līmeņa, nodrošinoties pret piegādes drošības riskiem un cenu negatīvo ietekmi ziemā. –6.d pants: šis jaunais noteikums paredz efektīvus instrumentus jauno piepildīšanas pienākumu uzraudzībai un pastiprina Gāzes koordinācijas grupas lomu, piešķirot tai skaidras pilnvaras uzraudzīt dalībvalstu sniegumu gāzes piegādes drošības jomā un uz šā pamata izstrādāt paraugpraksi. Atjauninātie nacionālie enerģētikas un klimata plāni un integrētie nacionālie enerģētikas un klimata progresa ziņojumi, kas pieņemti saskaņā ar Regulas 2018/1999 17. pantu, atspoguļo progresu saistībā ar piepildījuma trajektorijām un piepildījuma mērķrādītājiem, kā arī plānotās rīcībpolitikas un pasākumus to sasniegšanai. Ar regulas 2. pantu groza Regulu (ES) 715/2009. Ar 2. panta 1. punktu iekļauj jaunu 3.a pantu par uzglabāšanas sistēmu operatoru sertifikāciju, saskaņā ar kuru dalībvalstis sertificē visus uzņēmumus, kuriem pieder uzglabāšanas sistēmas operators, tostarp pārvades sistēmu operatori, lai nodrošinātu, ka uzglabāšanas sistēmas operatora īpašnieks neapdraud energoapgādes drošību Savienībā vai kādā citā dalībvalstī. Ar 2. panta 2. punktu 13. pantam pievieno jaunu pēdējo daļu, piemērojot 100 % atlaidi uz jaudu balstītiem pārvades tarifiem ieejas punktos no uzglabāšanas iekārtām un izejas punktos uz tām. 3. pants attiecas uz stāšanos spēkā. 2022/0090 (COD) Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1938 par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Lai gan iepriekš ir bijuši īslaicīgi gāzes piegādes pārtraukumi, ir vairāki faktori, kas pašreizējo situāciju atšķir no iepriekšējām piegādes drošības krīzēm. Bruņotā konflikta saasināšanās Ukrainā kopš 2022. gada februāra ir izraisījusi līdz šim nepieredzētu cenu kāpumu. Cenu pieaugums, visticamāk, fundamentāli mainīs motivāciju piepildīt uzglabāšanas objektus Savienībā. Pašreizējā ģeopolitiskajā kontekstā vairs nevar izslēgt turpmākus gāzes piegādes traucējumus. Tas varētu nopietni kaitēt Savienības iedzīvotājiem un ekonomikai, jo Savienība joprojām ir lielā mērā atkarīga no ārējām gāzes piegādēm, kuras var ietekmēt konflikts. (2)Šie notikumi ir tādi, ka to sekas ir ļoti plašas un skar visu Savienību, tāpēc ir vajadzīga visaptveroša reaģēšana. Šādā reaģēšanā prioritāte būtu jāpiešķir pasākumiem, kas var stiprināt piegādes drošību Savienības līmenī, jo īpaši attiecībā uz aizsargātiem patērētājiem. Tāpēc, lai izvairītos no varbūtējiem riskiem, ko rada iespējami gāzes piegādes pārtraukumi, ir ļoti svarīgi, lai Savienība rīkotos koordinēti. (3)Gāzes uzglabāšana veicina piegādes drošību, nodrošinot papildu krājumus liela pieprasījuma vai piegādes traucējumu gadījumā, un pienācīgi piepildītas gāzes krātuves garantē drošu apgādi. Tā kā cauruļvadu gāzes piegādes traucējumi var rasties jebkurā laikā, ir jāievieš pasākumi attiecībā uz Savienības uzglabāšanas vietu piepildījumu, lai nodrošinātu piegādi 2022./2023. gada ziemā. (4)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1938 tika ieviesti solidaritātes mehānismi, kas paredzēti, lai rīkotos ārkārtējās situācijas, kad kādā dalībvalstī ir apdraudēta piegāde aizsargājamiem lietotājiem, kas noteikta kā būtiska drošības vajadzība un nepieciešama prioritāte. Savienības mēroga ārkārtas situācijas gadījumā tūlītējai reaģēšanai būtu jānodrošina, ka dalībvalstis spēj nodrošināt lietotājiem pastiprinātu aizsardzību. (5)Pie Savienības robežām notiekošā bruņotā konflikta ietekme liecina, ka spēkā esošie piegādes drošības noteikumi tomēr nav pielāgoti pēkšņām, būtiskām ģeopolitiskām norisēm, kur piegāžu nepietiekamību un straujus cenu kāpumus var radīt ne tikai infrastruktūras darbības traucējumi vai ārkārtēji laika apstākļi, bet arī, piemēram, tīši, liela mēroga notikumi un ilgstošāki vai pēkšņi piegādes pārtraukumi. Tāpēc ir jānovērš pēkšņi ievērojami pieaugošie riski, ko rada pašreizējās izmaiņas ģeopolitiskajā situācijā. (6)Pamatojoties uz Komisijas analīzi par pienācīgiem pasākumiem gāzes piegādes nodrošināšanai, tostarp analīzi par pastiprinātu riska gatavību visā ES, ko Komisija un Gāzes koordinācijas grupa veica 2022. gada februārī, ir lietderīgi, ka dalībvalstīm principā būtu jānodrošina, ka līdz 1. novembrim to teritorijā esošo uzglabāšanas infrastruktūru piepildījums ir vismaz 90 % no to jaudas dalībvalsts līmenī, katrai dalībvalstij nosakot starpposma mērķrādītājus, kas sasniedzami maijā, jūlijā, septembrī un nākamā gada februārī. Tas nepieciešams, lai nodrošinātu, ka Eiropas patērētāji ir pienācīgi aizsargāti pret piegāžu nepietiekamību. Attiecībā uz 2022. gadu tiks piemērots zemāks piepildījuma mērķrādītājs, proti, 80 %, un mazāks starpposma mērķrādītāju skaits (augusts, septembris un oktobris), ņemot vērā to, ka regulu sāks piemērot tikai pēc gāzes krātuvju piepildīšanas sezonas sākuma un ka dalībvalstīm ir ierobežots laiks šīs regulas īstenošanai. (7)“Piepildījuma trajektorijas” sistēmai jānodrošina nepārtraukta uzraudzība visā piepildīšanas sezonā (no 1. aprīļa līdz 30. septembrim). Sākot ar 2023. gadu, uzglabāšana arī īpaši jāuzrauga februārī (“februāra kontrolpunkts”), lai izvairītos no gāzes pēkšņas izsūknēšanas no krātuves ziemas vidū, kas varētu radīt piegādes drošības problēmas, pirms ziema ir beigusies. (8)Piepildījuma mērķrādītāju un piepildījuma trajektoriju Komisija no 2023. gada ar deleģēto aktu var koriģēt, ņemot vērā ikgadējās ENTSO-G simulācijas un kopīgo analīzi, kas jāveic Regulā (ES) 2017/1938 noteiktajām reģionālajām riska grupām. Komisijas lēmums noteikt “piepildījuma trajektorijas” tiks pieņemts pēc apspriešanās ar Gāzes koordinācijas grupu. (9)Iespējams. ka dalībvalstis ne vienmēr spēs laikus sasniegt piepildījuma mērķrādītājus tehnisku problēmu dēļ, piemēram, tādu problēmu dēļ, kas saistītas ar piegādes cauruļvadiem uz uzglabāšanas vietām vai iesūknēšanas iekārtām. Šādos gadījumos ir lietderīgi, lai dalībvalstis varētu elastīgi sasniegt mērķrādītāju vēlākā posmā. Tomēr piepildījuma mērķrādītājs būtu jāsasniedz, līdzko tas tehniski iespējams un ne vēlāk kā 1. decembrī, lai nodrošinātu piegādes drošību ziemas periodā.

(10)Turklāt dalībvalstis var nebūt spējīgas sasniegt piepildījuma mērķrādītājus ES mēroga ārkārtas situācijā, proti, gāzes ārkārtēja trūkuma gadījumā. Tāpēc piepildījuma mērķrādītāji nebūtu jāpiemēro, ja un kamēr Komisija ir izsludinājusi Savienības vai reģionālu ārkārtas stāvokli saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1938 12. pantu. (11)Kompetentās iestādes pastāvīgi uzrauga pazemes krātuvju piepildījumu, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas to valsts piepildījuma trajektorijas. Valsts piepildījuma trajektorijas nosaka, ņemot vērā divu procentpunktu pielaidi. Ja piepildījums attiecīgajā dalībvalstī ir par vairāk nekā 2 procentpunktiem zemāks nekā piepildījuma trajektorijas mērķrādītāji, kompetentās iestādes nekavējoties veic iedarbīgus pasākumus piepildījuma paaugstināšanai. Dalībvalstis par šādiem pasākumiem informē Komisiju un Gāzes koordinācijas grupu. (12)Būtiska un ilgstoša novirze no piepildījuma trajektorijām var apdraudēt pietiekama krājumu līmeņa sasniegšanu, kas nepieciešams, lai solidaritātes garā nodrošinātu piegādes drošību Savienībā. Šādu būtisku un ilgstošu noviržu gadījumā Komisija vajadzētu būt pilnvarotai veikt iedarbīgus pasākumus, lai nepieļautu piegādes drošības problēmas, ko rada nepiepildītas krātuves. Lemjot par pienācīgiem pasākumiem, Komisija ņem vērā attiecīgās dalībvalsts konkrēto situāciju, piemēram, uzglabāšanas objektu lielumu salīdzinājumā ar iekšzemes gāzes patēriņu vai to nozīmīgumu piegādes drošībai reģionā. Kad šī regula stāsies spēkā, 2020. gada krātuvju piepildīšanas sezona jau būs sākusies, tāpēc visos pasākumos, ko Komisija veic, lai novērstu novirzes no 2022. gada piepildījuma trajektorijas, būtu jāņem vērā, ka šīs regulas īstenošanai valstu līmenī ir atvēlēts ierobežots laiks. Komisijai būtu jānodrošina, ka pasākumi nepārsniedz to, kas vajadzīgs, lai saglabātu piegādes drošību, neradot nesamērīgu slogu dalībvalstīm, gāzes tirgus dalībniekiem, uzglabāšanas sistēmu operatoriem vai iedzīvotājiem. (13)Dalībvalstīm būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegti obligātie piepildījuma mērķrādītāji. Ņemot vērā, ka tie regulatīvie režīmi krātuvju piepildījuma atbalstam, kas daudzās dalībvalstīs jau ir spēkā, ir atšķirīgi, nav paredzēts īpašs instruments piepildījuma trajektorijas ievērošanai un piepildījuma mērķrādītāja sasniegšanai, un dalībvalstis var brīvi izvēlēties instrumentu, kas ir vispiemērotākais attiecīgās valsts sistēmā, ja tiek ievēroti 6. panta b) punkta 2. un 3. apakšpunkta nosacījumi. Tādējādi dalībvalstis var brīvi izvēlēties, kura(-iem) tirgus dalībniekam(-iem) noteikt pienākumu nodrošināt krātuvju piepildīšanu. Tās var arī lemt, vai regulatīvie līdzekļi, piemēram, pasākumi, kas liek jaudu turētājiem atbrīvot neizmantotu jaudu, kas ir iespējami saskaņā ar spēkā esošajiem ES tirgus noteikumiem, var būt pietiekami, lai sasniegtu piepildījuma mērķrādītājus, vai arī ir nepieciešami finansiāli stimuli, kas varētu būt valsts atbalsts. Lai krātuvju piepildīšanā maksimāli izmantotu SDG un samazinātu infrastruktūras un regulatīvos šķēršļus SDG kopīgai izmantošanai krātuvju piepildīšanā, dalībvalstīm būtu jāizmanto savstarpēji saskaņoti instrumenti, piemēram, SDG iegādes platformas. (14)Komisijas 2022. gada 8. marta Paziņojumā COM(2022) 108 final “REPowerEU: Vienota Eiropas rīcība cenas ziņā pieejamākai, drošākai un ilgtspējīgākai enerģijai” šajā sakarā ir precizēts, ka, lai nodrošinātu krātuvju piepildīšanu, Savienības tiesību akti ļauj dalībvalstīm sniegt valsts atbalstu piegādātājiem saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, piemēram, garantiju veidā (“divvirzienu starpības līgums”). (15)Jebkādiem pasākumiem, ko pieņem, lai nodrošinātu gāzes krātuvju piepildīšanu, vajadzētu būt nepieciešamiem, skaidri definētiem, pārredzamiem, samērīgiem, nediskriminējošiem un verificējamiem, un tiem nevajadzētu nepamatoti kropļot konkurenci vai iekšējā gāzes tirgus efektīvu darbību un apdraudēt gāzes piegādes drošību citās dalībvalstīs vai Savienībā. Konkrētāk, šādiem pasākumiem nebūtu jānoved pie dominējošā stāvokļa nostiprināšanās vai negaidītas papildu peļņas tiem uzņēmumiem, kuri kontrolē uzglabāšanas objektus vai ir rezervējuši, bet nav izmantojuši uzglabāšanas jaudu. (16)Pašreizējās infrastruktūras, tostarp pārrobežu pārvades jaudu, uzglabāšanas objektu un SDG iekārtu efektīva izmantošana ir svarīgi faktori, lai solidaritātes garā nodrošinātu piegādes drošību. Atvērtas robežas enerģētikai ir ļoti svarīgs faktors piegādes drošībai, arī gāzes piegādes traucējumu laikā valstu, reģionālā vai Savienības līmenī. Tāpēc nevienam pasākumam, kas veikts, lai nodrošinātu gāzes krātuvju piepildīšanu, nevajadzētu bloķēt vai ierobežot pārrobežu jaudas, kas iedalītas saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) 2017/459 noteikumiem. (17)Uzglabāšanas pienākums radīs finansiālu slogu attiecīgajiem dalībniekiem tajās dalībvalstīs, kuru teritorijā ir attiecīgi uzglabāšanas objekti, savukārt piegādes drošības līmeņa paaugstināšanās nāks par labu visām dalībvalstīm, tostarp tām dalībvalstīm, kurās uzglabāšanas objektu nav. Lai solidaritātes garā dalītu slogu, ko rada nepieciešamība nodrošināt, ka uzglabāšanas objekti Savienībā ir pienācīgi piepildīti, līdz ar to gādājot par piegādes drošību, dalībvalstīm, kurās nav uzglabāšanas objektu, būtu jāievēro pienākums izmantot krātuves citās dalībvalstīs. Gadījumā, ja nav starpsavienojumu ar citām dalībvalstīm vai ja ir ierobežota pārrobežu pārvades jauda, vai citu tehnisku iemeslu dēļ nav iespējams izmantot uzglabāšanas objektus citās dalībvalstīs, pienākums būtu attiecīgi jāsamazina. (18)Tomēr uz dalībvalstīm nevajadzētu attiecināt šādu pienākumu, ja tās kopā ar vienu vai vairākām dalībvalstīm, kurās ir uzglabāšanas objekti, izstrādā alternatīvu sloga sadales mehānismu. Šādā alternatīvā mehānismā cita starpā var ņemt vērā jau pastāvošus līdzvērtīgus juridiskus pienākumus attiecībā uz alternatīvo degvielu uzglabāšanu. Dalībvalstīm par šādiem alternatīviem sloga sadales mehānismiem būtu jāpaziņo Komisijai. (19)Pasākumi, ar kuriem dalībvalstis, kurās uzglabāšanas objektu nav, dala uzglabāšanas pienākuma slogu ar dalībvalstīm, kurās uzglabāšanas objekti ir, savukārt var finansiāli ietekmēt attiecīgos tirgus dalībniekus. Tāpēc dalībvalstis, kurās nav uzglabāšanas objektu, drīkst sniegt finansiālus stimulus vai kompensāciju tirgus dalībniekiem par ieņēmumu samazinājumu vai par izmaksām, kas radušās saistībā ar tiem uzliktajiem pienākumiem, kuras nevar segt no ieņēmumiem. Ja pasākumu finansē ar nodevu, šo nodevu nepiešķir pārrobežu starpsavienojuma punktiem. (20)Lai novērtētu ar piegādes drošību saistīto risku veidu un apmēru un lai izvēlētos piemērotus pasākumus šādu risku novēršanai, ļoti būtiska ir efektīva uzraudzība un ziņošana. Uzglabāšanas objektu operatoriem piepildīšanas perioda laikā ik mēnesi būtu jāziņo valsts kompetentajām iestādēm par piepildījuma līmeni. Uzglabāšanas objektu īpašnieki un operatori tiek mudināti arī regulāri reģistrēt katras uzglabāšanas vietas jaudu un piepildījuma līmeni centrālā ziņošanas platformā. (21)Regulatīvajām iestādēm vajadzētu būt nozīmīgai lomai piegādes drošības uzraudzībā, kas ir viens no uzdevumiem, kurš regulatoriem noteikts iekšējā enerģijas tirgus tiesību aktos, un nodrošināt līdzsvaru starp drošību un pasākumu izmaksām patērētājiem. Komisija kopā ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm uzraudzīs piepildījuma līmeni. (22)Būtu jāpastiprina Gāzes koordinācijas grupas loma, piešķirot tai skaidri noteiktas pilnvaras uzraudzīt, kā dalībvalstīm sokas gāzes piegādes drošības jomā, un uz šā pamata izstrādāt paraugpraksi šajā jomā. Tāpēc Komisija regulāri ziņo Gāzes koordinācijas grupai, kas palīdz Komisijai uzraudzīt piepildījuma mērķrādītājus un nodrošināt, ka piepildījuma mērķrādītāji tiek sasniegti. (23)Savienība uzskata, ka uzglabāšanas sistēmas nozare ir ļoti svarīga Savienībai, tās energoapgādes drošībai un citām būtiskām drošības interesēm. Tāpēc uzglabāšanas objekti tiek uzskatīti par kritisku infrastruktūru tādā nozīmē, kā noteikts Padomes Direktīvā 2008/114/EK (2008. gada 8. decembris) par to, lai apzinātu un noteiktu Eiropas Kritiskās infrastruktūras un novērtētu vajadzību uzlabot to aizsardzību. Šajā regulā paredzētie pasākumi dalībvalstīm būtu jāņem vērā nacionālajos enerģētikas un klimata plānos un progresa ziņojumos, ko pieņem saskaņā ar Regulu 2018/1999. (24)Savienība uzskata, ka uzglabāšanas sistēmas tīklā ir nepieciešami papildu aizsardzības pasākumi, lai nepieļautu sabiedriskās kārtības un sabiedriskās drošības apdraudējumus Savienībā un Savienības iedzīvotāju labklājības apdraudējumus. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka katru uzglabāšanas sistēmas operatoru, tostarp tādus operatorus, ko kontrolē pārvades sistēmu operatori, saskaņā ar šo regulu sertificē regulatīvā iestāde vai cita dalībvalsts izraudzīta kompetentā iestāde, lai nodrošinātu, ka ietekme uz uzglabāšanas sistēmas operatoriem neapdraud energoapgādes drošību vai citas būtiskas drošības intereses Savienībā vai kādā citā dalībvalstī. Lai analizētu iespējamus piegādes drošības riskus citās dalībvalstīs, ir svarīgi starp dalībvalstīm koordinēt piegādes drošības novērtēšanu, un šādai koordinēšanai nevajadzētu diskriminēt tirgus dalībniekus, kā arī tai būtu pilnībā jāatbilst labi funkcionējoša iekšējā tirgus principiem. Lai ātri mazinātu risku, ko rada zems krājumu līmenis, par prioritārām jāuzskata un ātrāk jāsertificē lielākas krātuves un tādām krātuves, kuru piepildījuma līmenis ilgstoši bijis zems, lai nodrošinātu, ka tiek izslēgtas iespējamas piegādes drošības problēmas, ko rada kontrole pār šādām lielām krātuvēm. (25)Regulatīvajām iestādēm būtu jāatsaka sertifikācija, ja persona, kam ir tieša vai netieša kontrole pār vai tiesības uz uzglabāšanas sistēmas operatoru, var apdraudēt energoapgādes drošību vai jebkādas citas būtiskas drošības intereses dalībvalsts, reģionālā vai Savienības līmenī. Šādā novērtējumā regulatīvajām iestādēm būtu jāņem vērā komerciālās attiecības, kas varētu negatīvi ietekmēt uzglabāšanas operatora motivāciju un spēju piepildīt uzglabāšanas objektu, kā arī Savienības starptautiskās saistības un jebkādi citi konkrēti lietas fakti un apstākļi. Lai nodrošinātu minēto noteikumu konsekventu piemērošanu visā Savienībā, Savienības starptautisko saistību ievērošanu un solidaritāti un enerģētisko drošību Savienībā, regulatīvajām iestādēm, pieņemot lēmumus par sertifikāciju, būtu maksimāli jāņem vērā Komisijas atzinums. Ja regulatīvā iestāde atsaka sertifikāciju, tai vajadzētu būt pilnvarām pieprasīt jebkurai personai atbrīvoties no uzglabāšanas sistēmas operatora akcijām vai tiesībām, kuras tai ir attiecībā uz uzglabāšanas sistēmas operatoru, un noteikt šādas atbrīvošanās termiņu, uzdot veikt jebkādus citus pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētā persona vai personas nevar īstenot nekādu kontroli vai tiesības attiecībā uz minēto uzglabāšanas sistēmas operatoru, un lemt par pienācīgiem kompensācijas pasākumiem. Visiem sertifikācijas lēmuma pasākumiem, kuri paredzēti, lai novērstu piegādes drošības riskus vai rūpētos par citām būtiskām drošības interesēm, vajadzētu būt nepieciešamiem, skaidri definētiem, pārredzamiem, samērīgiem un nediskriminējošiem. (26)Ja uzņēmumiem ir jāiegādājas vairāk gāzes laikā, kad šāda gāze ir dārga, tas varētu vēl vairāk paaugstināt cenas. Tāpēc šo regulu papildina ieejas un izejas tarifu atcelšana pārvades jaudai uz krātuvi un no tās, kas padarīs uzglabāšanu pievilcīgāku tirgus dalībniekiem. Regulatīvajām un konkurences iestādēm būtu arī jāizmanto sava lietpratība, lai iedarbīgi nepieļautu uzglabāšanas tarifu nepamatotu paaugstināšanu. (27)Ņemot vērā pašreizējās situācijas ārkārtas apstākļus un neskaidrības saistībā ar turpmākajām ģeopolitiskajām norisēm, dalībvalstis tiek mudinātas pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā šajā regulā noteiktajos termiņos sasniegt piepildījuma mērķrādītājus. (28)Ņemot vērā pastāvošos draudus piegādes drošībai, ko rada pašreizējais bruņotais konflikts, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī. Lai nodrošinātu saskaņotību ar Komisijas priekšlikumu COM/2021/804 final “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija)”, šī regula būtu jāpiemēro tikai līdz brīdim, kad, pamatojoties uz minēto Komisijas priekšlikumu COM/2021/804 final, ir pieņemta un stājas spēkā regula par atjaunīgo gāzu, dabasgāzes un ūdeņraža iekšējiem tirgiem, kurā atspoguļoti ar šo regulu ieviestie grozījumi,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Grozījumi Regulā (ES) 2017/1938 Regulu (ES) 2017/1938 groza šādi: (1)Regulas 2. pantu papildina ar šādiem punktiem: “27) “piepildījuma trajektorija” ir vairāki starpposma mērķrādītāji katrai dalībvalstij, kas uzskaitīti Ia un Ib pielikumā; 28) “piepildījuma mērķrādītājs” ir saistošs mērķrādītājs attiecībā uz nesašķidrinātas dabasgāzes uzglabāšanas objektu piepildījuma līmeni; 29) “stratēģiskā uzglabāšana” ir tāda nesašķidrinātas dabasgāzes uzglabāšana, kuras izmantošanai jāsaņem publiskas iestādes atļauja un kuru nevar pārdot tirgū, bet drīkst izmantot tikai piegādes nepietiekamības, piegādes traucējumu vai ārkārtas situācijas gadījumā; 30) “stratēģiskie krājumi” ir nesašķidrināta dabasgāze, ko pārvades sistēmu operatori pērk, pārvalda un uzglabā vienīgi, lai veiktu savas funkcijas kā pārvades sistēmu operatori un lai nodrošinātu piegādes drošību. Gāzi, ko uzglabā kā daļu no stratēģiskajiem krājumiem, dispečē tikai tad, ja tas nepieciešams sistēmas darbības nodrošināšanai drošos un uzticamos apstākļos saskaņā ar 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvā 2009/73/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu vai saskaņā ar 11. pantu izsludinātas ārkārtas situācijas gadījumā, un citādi to nevar pārdot gāzes vairumtirgos.”; (2)iekļauj šādu 6.a–6.e pantu: “6.a pants Obligātais piepildījuma mērķrādītājs un piepildījuma trajektorija (1)Katra dalībvalsts nodrošina, ka līdz katra gada 1. novembrim tiek sasniegts 2. punktā noteiktais piepildījuma mērķrādītājs attiecībā uz visu tās teritorijā esošo uzglabāšanas objektu agregēto jaudu. (2)Piepildījuma mērķrādītājs 2022. gadam ir 80 % no visu attiecīgās dalībvalsts teritorijā esošo uzglabāšanas objektu jaudas. Ja vien Komisija saskaņā ar 4. punktu nenolemj citādi, piepildījuma mērķrādītāju nākamajiem gadiem nosaka kā 90 %. (3)Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai sasniegtu Ia un Ib pielikumā katrai dalībvalstij noteiktos starpposma mērķrādītājus. 2022. gada starpposma mērķrādītājus nosaka tikai augustam, septembrim un oktobrim. Sākot ar 2023. gadu, dalībvalstis nodrošina, ka tiek sasniegti februāra, maija, jūlija un septembra starpposma mērķrādītāji. (4)Komisija pēc apspriešanās ar Gāzes koordinācijas grupu ir pilnvarota saskaņā ar 19. pantu pieņemt deleģēto aktu, ar ko groza Ib pielikumu, lai noteiktu piepildījuma mērķrādītāju un piepildījuma trajektoriju no 2023. gada. Šādu deleģēto aktu pieņem ne vēlāk kā tā gada 31. decembrī, kas ir pirms gada, kuram nosaka jauno piepildījuma mērķrādītāju. Komisijas noteiktais piepildījuma mērķrādītājs un piepildījuma trajektorija pamatojas uz vispārējās piegādes drošības situācijas novērtējumu un gāzes pieprasījuma un piegādes norisēm Savienībā un atsevišķās dalībvalstīs, un tos nosaka tā, lai nodrošinātu piegādes drošību, vienlaikus izvairoties no nevajadzīga sloga dalībvalstīm, gāzes tirgus dalībniekiem, uzglabāšanas sistēmu operatoriem un iedzīvotājiem. (5)Ja dalībvalsts nespēj sasniegt piepildījuma mērķrādītāju viena vai vairāku tās teritorijā esošo uzglabāšanas objektu īpašo tehnisko raksturlielumu, piemēram, īpaši zema iesūknēšanas ātruma, dēļ, dalībvalstij atļauj sasniegt piepildījuma mērķrādītāju 1. decembrī. Dalībvalsts līdz 1. novembrim informē Komisiju par kavēšanās iemesliem. (6)Piepildījuma mērķrādītāju nepiemēro, ja un kamēr Komisija ir izsludinājusi Savienības vai reģionālu ārkārtas stāvokli saskaņā ar 12. pantu. (7)Kompetentās iestādes katru gadu pastāvīgi seko līdzi piepildījuma trajektorijai un regulāri ziņo Gāzes koordinācijas grupai. Ja piepildījuma līmenis attiecīgajā dalībvalstī ir par vairāk nekā 2 procentpunktiem zemāks nekā piepildījuma trajektorijas līmenis saskaņā ar Ib pielikumu, kompetentās iestādes bez kavēšanās veic iedarbīgus pasākumus piepildījuma līmeņa paaugstināšanai. Dalībvalstis par veiktajiem pasākumiem informē Komisiju un Gāzes koordinācijas grupu.

(8)Ja novirzes no piepildījuma trajektorijām ir būtiskas un ilgstošas, veic šādus pasākumus: (a)pēc apspriešanās ar Gāzes koordinācijas grupu un attiecīgo dalībvalsti Komisija dalībvalstij izsaka brīdinājumu un iesaka tūlītēji veicamus pasākumus; (b)ja novirze no trajektorijas netiek būtiski samazināta viena mēneša laikā no brīdinājuma dienas, Komisija pēc apspriešanās ar Gāzes koordinācijas grupu un attiecīgo dalībvalsti kā galējo līdzekli pieņem lēmumu, kas liek dalībvalstij veikt pasākumus, ar kuriem iedarbīgi novērš neatbilstību trajektorijai, tostarp attiecīgā gadījumā vienu vai vairākus pasākumus, kas uzskaitīti 6.b panta 1. punktā, vai jebkuru citu pasākumu, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegts šajā pantā noteiktais obligātais piepildījuma mērķrādītājs; (c)lemjot par pienācīgiem pasākumiem saskaņā ar b) apakšpunktu, Komisija ņem vērā attiecīgās dalībvalsts konkrēto situāciju, piemēram, uzglabāšanas objektu lielumu salīdzinājumā ar iekšzemes gāzes patēriņu vai to nozīmīgumu piegādes drošībai reģionā. Jebkādos pasākumos, ko Komisija veic, lai novērstu novirzes no 2022. gada piepildījuma trajektorijas, ņem vērā to, ka novirzei no 2022. gada trajektorijas par iemeslu var būt tas, ka šī panta īstenošanai valsts līmenī bija atvēlēts īss laiks; (d)Komisija nodrošina, ka pasākumi nepārsniedz to, kas vajadzīgs, lai saglabātu piegādes drošību, neradot nesamērīgu slogu dalībvalstīm, gāzes tirgus dalībniekiem, uzglabāšanas sistēmu operatoriem vai iedzīvotājiem. 6.b pants Piepildījuma mērķrādītāja īstenošana (1)Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, tostarp nodrošina finansiālus stimulus vai kompensācijas tirgus dalībniekiem, lai panāktu, ka tiek sasniegti 6.a pantā noteiktie obligātie piepildījuma mērķrādītāji. Šie pasākumi var jo īpaši ietvert: (a)pienākuma noteikšanu gāzes piegādātājiem uzglabāšanas objektos uzglabāt ne mazāk par noteiktiem minimāliem gāzes apjomiem; (b)pienākuma noteikšanu krātuvju īpašniekiem piedāvāt savas jaudas tirgus dalībniekiem; (c)pienākuma noteikšanu pārvades sistēmas operatoram pirkt un pārvaldīt stratēģiskos gāzes krājumus vienīgi tāpēc, lai veiktu savas pārvades sistēmas operatora funkcijas un piegādes drošības vajadzībām ārkārtas gadījumā; (d)saskaņotu instrumentu, piemēram, SDG iegādes platformu, izmantošanu starp dalībvalstīm, lai maksimāli izmantotu SDG un samazinātu infrastruktūras un regulatīvos šķēršļus SDG kopīgai izmantošanai krātuvju piepildīšanai; (e)finansiālu stimulu nodrošināšanu tirgus dalībniekiem vai kompensācijas par ieņēmumu iespējamu samazināšanos vai par tādam izmaksām, ko rada tirgus dalībniekiem noteikti pienākumi, kuras nevar segt no ieņēmumiem; (f)iedarbīgu instrumentu pieņemšanu, lai uzglabāšanas jaudas turētājiem noteiktu pienākumu izmantot vai atbrīvot neizmantotās rezervētās jaudas. (2)Saskaņā ar šo pantu pieņemtie pasākumi nepārsniedz to, kas nepieciešams, lai sasniegtu piepildījuma mērķrādītāju, un ir skaidri definēti, pārredzami, samērīgi, nediskriminējoši un verificējami. Tie nepamatoti nekropļo konkurenci vai iekšējā gāzes tirgus efektīvu darbību un neapdraud gāzes piegādes drošību citās dalībvalstīs vai Savienībā. (3)Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu esošās infrastruktūras efektīvu izmantošanu valsts un reģionālā līmenī piegādes drošības veicināšanai. Šie pasākumi nekādā gadījumā nebloķē un neierobežo krātuvju vai SDG iekārtu pārrobežu izmantošanu un neierobežo pārrobežu pārvades jaudas, kas iedalītas saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) 2017/459. 6.c pants

Sloga sadale (1)Dalībvalstis, kurās nav uzglabāšanas objektu, nodrošina, ka vietējā tirgus dalībniekiem ir vienošanās ar uzglabāšanas sistēmu operatoriem no dalībvalstīm ar uzglabāšanas objektiem, kas nodrošina, ka līdz 1. novembrim šajās dalībvalstīs tiek izmantoti tādi uzglabāšanas apjomi, kas atbilst vismaz 15 % no gāzes patēriņa gadā dalībvalstī, kurā nav uzglabāšanas objektu. Ja pārrobežu pārvades jauda vai citi tehniski ierobežojumi neļauj pilnībā izmantot 15 % no ārpusvalsts uzglabāšanas apjomiem, ārpus dalībvalsts, kurā nav krātuvju, glabā tikai tehniski iespējamos apjomus. (2)Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis, kurās nav uzglabāšanas objektu, tā vietā kopīgi ar vienu vai vairākām dalībvalstīm, kurām ir uzglabāšanas objekti, drīkst izstrādāt sloga sadales mehānismu. Sloga sadales mehānisma pamatā ir attiecīgie dati, kas iegūti jaunākajā riska novērtējumā saskaņā ar 7. pantu, un tajā ņem vērā šādus parametrus: (a)piepildījuma mērķrādītāju sasniegšanai nepieciešamā finansiālā atbalsta izmaksas, neņemot vērā ar stratēģiskās uzglabāšanas pienākumu izpildi saistītās izmaksas;

(b)gāzes apjomi, kas vajadzīgi, lai apmierinātu aizsargājamo lietotāju pieprasījumu saskaņā ar 6. panta 1. punktu; (c)tehniskie ierobežojumi, piemēram, pieejamā uzglabāšanas jauda, tehniskā pārrobežu jauda, izsūknēšanas ātrumi. (3)Kopīgi izstrādāto mehānismu paziņo Komisijai vēlākais vienu mēnesi pēc šā panta stāšanās spēkā. (4)Lai nodrošinātu, ka tiek īstenots pienākums uzglabāt gāzi citās dalībvalstīs saskaņā ar 1. punktu vai tiek īstenots kopīgi izstrādātais mehānisms saskaņā ar 2. punktu, dalībvalstis, kurās nav uzglabāšanas objektu, drīkst sniegt stimulus vai finansiālu kompensāciju tirgus dalībniekiem par ieņēmumu samazinājumu vai par izmaksām, kas radušās saistībā ar tiem uzliktajiem pienākumiem, kuras nevar segt no ieņēmumiem. Ja pasākumu finansē ar nodevu, šo nodevu nepiešķir pārrobežu starpsavienojuma punktiem. 6.d pants Uzraudzība un izpilde (1)Uzglabāšanas sistēmu operatori par piepildījuma līmeni katrā kontrolpunktā, kas noteikti saskaņā ar Ia un Ib pielikumu, ziņo to dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kurās tie atrodas. (2)Dalībvalstu kompetentās iestādes uzrauga to teritorijā esošo uzglabāšanas objektu piepildījuma līmeni katra mēneša beigās un bez liekas kavēšanās ziņo par rezultātiem Komisijai. (3)Pamatojoties uz dalībvalstu kompetento iestāžu sniegto informāciju, Komisija regulāri ziņo Gāzes koordinācijas grupai. (4)Gāzes koordinācijas grupa atbalsta Komisiju piepildījuma mērķrādītāju un trajektoriju uzraudzībā un izstrādā norādījumus Komisijai par pienācīgiem pasākumiem, kā nodrošināt atbilstību gadījumā, ja dalībvalstis nesasniedz piepildījuma trajektorijas mērķrādītājus vai neizpilda piepildījuma mērķrādītājus. (5)Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai sasniegtu piepildījuma trajektoriju un piepildījuma mērķrādītāju un lai tirgus dalībnieki izpildītu uzglabāšanas pienākumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu minēto trajektoriju un minēto mērķrādītāju, tostarp piemērojot tiem pietiekami atturošas sankcijas un naudas sodus. (6)Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju par izpildes pasākumiem, kas veikti saskaņā ar šo regulu. (7)Ja jāapmainās ar komerciāli sensitīvu informāciju, Komisija drīkst sasaukt Gāzes koordinācijas grupas sanāksmes tikai dalībvalstīm paredzētā formātā. (8)Informācija, ar kuru apmainās, attiecas tikai uz to, kas ir nepieciešams, lai uzraudzītu atbilstību šīs regulas prasībām. Komisija, regulatīvās iestādes un dalībvalstis ievēro šīs regulas kontekstā saņemtās komerciāli sensitīvās informācijas konfidencialitāti. 6.e pants Piemērošanas joma Šīs regulas 6.a līdz 6.d panta noteikumus nepiemēro SDG iekārtu daļām, ko izmanto uzglabāšanai. (3)Pielikumus groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumā iekļauto tekstu.”;

2. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 715/2009 (1)Iekļauj šādu 3.a pantu: “3.a pants Uzglabāšanas sistēmu operatoru sertifikācija (1)Dalībvalstis nodrošina, ka katru uzglabāšanas sistēmas operatoru, tostarp tādus uzglabāšanas sistēmu operatorus, ko kontrolē pārvades sistēmu operatori, saskaņā ar šo pantā noteikto procedūru sertificē šajā pantā noteikta regulatīvā iestāde vai cita attiecīgās dalībvalsts izraudzīta kompetentā iestāde. Pienākums sertificēt krātuvju operatorus saskaņā ar šo pantu attiecas arī uz uzglabāšanas sistēmu operatoriem, kurus kontrolē pārvades sistēmu operatori, kas jau ir sertificēti saskaņā ar nodalīšanas noteikumiem atbilstīgi Direktīvas 2009/73/EK 9.–11. pantam. (2)Attiecībā uz uzglabāšanas sistēmu operatoriem, kuri ekspluatē uzglabāšanas objektus ar jaudu virs 3,5 TWh un kuri 2021. gada 31. martā un 2022. gada 31. martā bija aizpildīti līdz līmenim, kas vidēji ir mazāks par 30 % no to maksimālās jaudas, regulatīvā iestāde vai saskaņā ar 1. punktu izraudzītā iestāde 100 darbdienu laikā no dienas, kad stājas spēkā šī regula vai saņemts paziņojums saskaņā ar 8. punktu, pieņem lēmuma projektu par uzglabāšanas sistēmu operatoru sertifikāciju. Attiecībā uz visiem pārējiem uzglabāšanas sistēmu operatoriem lēmuma projektu pieņem 18 mēnešu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas vai no dienas, kad saņemts paziņojums saskaņā ar 7. vai 8. punktu. Apsverot risku energoapgādes drošībai, regulatīvā iestāde vai saskaņā ar 1. punktu izraudzītā iestāde ņem vērā jebkādu piegādes drošības risku valsts, reģionālā vai Savienības līmenī, ko rada, piemēram: (a)īpašumtiesības, piegādes vai citas komercattiecības, kas varētu negatīvi ietekmēt uzglabāšanas operatora motivāciju un spēju piepildīt uzglabāšanas objektu; (b)Savienības tiesības un pienākumi pret trešo valsti vai trešām valstīm, kas izriet no starptautiskajām tiesībām, tostarp jebkādi ar vienu vai vairākām trešām valstīm noslēgti nolīgumi, kuru līgumslēdzēja puse ir Savienība un kuros ir risināti ar energoapgādes drošību saistīti jautājumi; (c)attiecīgās dalībvalsts vai dalībvalstu tiesības un pienākumi pret trešo valsti vai trešām valstīm, kas izriet no nolīgumiem, kuri ar tām noslēgti, ciktāl tie atbilst Savienības tiesību aktiem, vai (d)jebkādi citi konkrēti lietas fakti un apstākļi. (3)Regulatīvā iestāde vai saskaņā ar 1. punktu izraudzītā iestāde atsaka sertifikāciju, ja tiek pierādīts, ka persona, kas tieši vai netieši kontrolē vai izmanto tiesības attiecībā uz uzglabāšanas sistēmas operatoru Direktīvas 2009/73/EK 9. panta nozīmē, var apdraudēt jebkuras dalībvalsts vai Savienības energoapgādes drošību vai būtiskas drošības intereses. Tā vietā regulatīvā iestāde vai saskaņā ar 1. punktu izraudzītā iestāde drīkst izvēlēties piešķirt sertifikāciju ar nosacījumiem, kas nodrošina, ka tiek pietiekami mazināti visi riski, kuri var negatīvi ietekmēt krātuvju piepildīšanu, kā paredzēts šajā regulā, un ar noteikumu, ka to realizējamību var pilnībā nodrošināt ar efektīvu īstenošanu un uzraudzību. (4)Ja regulatīvā iestāde vai saskaņā ar 1. punktu izraudzītā iestāde secina, ka piegādes drošības riskus nevar novērst ar 3. punktā minētajiem nosacījumiem, un tādēļ atsaka sertifikāciju, tā: (a)pieprasa jebkurai personai vai personām, kuras tās uzskatā var apdraudēt jebkuras dalībvalsts vai Savienības energoapgādes drošību vai būtiskas drošības intereses, atbrīvoties no uzglabāšanas sistēmas operatora akcijām vai tiesībām, kuras tām ir attiecībā uz uzglabāšanas sistēmas operatoru, un noteikt šādas atbrīvošanās termiņu; (b)vajadzības gadījumā uzdod veikt pagaidu pasākumus, lai nodrošinātu, ka šāda persona vai personas nevar īstenot nekādu kontroli vai tiesības attiecībā uz minēto uzglabāšanas sistēmas operatoru, līdz notikusi atbrīvošanās no akcijām vai tiesībām, kā arī (c)lemj par pienācīgiem kompensācijas pasākumiem. (5)Regulatīvā iestāde vai saskaņā ar 1. punktu izraudzītā iestāde nekavējoties paziņo Komisijai lēmuma projektu, kuram pievienota visa attiecīgā informācija par minēto lēmumu. Komisija 50 darbdienu laikā sniedz atzinumu par lēmuma projektu valsts regulatīvajai iestādei vai saskaņā ar 1. punktu izraudzītajai iestādei. Regulatīvā iestāde vai saskaņā ar 1. punktu izraudzītā iestāde vislielākajā mērā ņem vērā Komisijas atzinumu.

(6)Regulatīvā iestāde vai saskaņā ar 1. punktu izraudzītā iestāde lēmumu par uzglabāšanas sistēmas operatoru sertifikāciju pieņem ne vēlāk kā 25 darbdienu laikā pēc Komisijas atzinuma saņemšanas. (7)Pirms uzsākt no jaunbūvēta uzglabāšanas objekta ekspluatāciju, uzglabāšanas sistēmas operatoru sertificē saskaņā ar 1. līdz 6. punktu. Uzglabāšanas sistēmas operators paziņo regulatīvajai iestādei vai saskaņā ar 1. punktu izraudzītajai iestādei par savu nodomu nodot uzglabāšanas objektu ekspluatācijā. (8)Uzglabāšanas sistēmu operatori ziņo regulatīvajai iestādei vai saskaņā ar 1. punktu izraudzītajai iestādei par visiem plānotajiem darījumiem, kuru dēļ būtu atkārtoti jānovērtē to atbilstība 1. un 2. punktā izklāstītajām sertifikācijas prasībām. (9)Regulatīvā iestāde vai saskaņā ar 1. punktu izraudzītā iestāde uzrauga uzglabāšanas sistēmas operatoru pastāvīgu atbilstību 1. un 2. punkta prasībām. Tā sāk sertifikācijas procedūru šādas atbilstības nodrošināšanai: (a)ja tā saņem uzglabāšanas sistēmas operatora paziņojumu atbilstīgi 7 un 8. punktam; (b)pēc savas iniciatīvas, ja tai ir zināms, ka plānotas izmaiņas tiesībās vai ietekmē attiecībā uz uzglabāšanas sistēmas operatoru var izraisīt neatbilstību 1. un 2. punkta prasībām; (c)pēc pamatota Komisijas pieprasījuma. (10)Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu uzglabāšanas objektu turpmāku darbību to teritorijā. Minētie uzglabāšanas objekti drīkst beigt darbību tikai, kad regulatīvā iestāde vai saskaņā ar 1. punktu izraudzītā iestāde, ņemot vērā ENTSO-G atzinumu, veikusi novērtējumu, kurā secināts, ka darbības izbeigšana nevājina gāzes piegādes drošību valsts vai Savienības līmenī. Ja darbības izbeigšana netiek atļauta, vajadzības gadījumā veic pienācīgus kompensācijas pasākumus. (11)Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģēto aktu, kurā sīki izklāstīta procedūra, kas jāievēro, piemērojot šo punktu saskaņā ar 19. pantu. (12)Šā panta noteikumus nepiemēro SDG iekārtu daļām, ko izmanto uzglabāšanai.”; (2)Regulas 13. pantam pievieno šādu 3. punktu: “3. Jaudbāzētiem pārvades tarifiem ieejas punktos uz uzglabāšanas objektiem un izejas punktos no uzglabāšanas objektiem piemēro 100 % atlaidi, izņemot ja – un tādā mērā, kā – uzglabāšanas objektu, kas pieslēgts vairāk nekā vienam pārvades vai sadales tīklam, izmanto, lai konkurētu ar starpsavienojuma punktu. Komisija pārskata šo tarifa atlaidi 5 gadus pēc regulas stāšanās spēkā. Komisija novērtē, vai šajā pantā noteiktais samazinājuma līmenis joprojām ir pietiekams, ņemot vērā uzglabāšanas pienākumu saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1938 6.a pantu.” 3. pants Stāšanās spēkā un piemērošana Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šo regulu piemēro līdz datumam, kad stājas spēkā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) par par atjaunīgo gāzu un dabasgāzes un ūdeņraža iekšējo tirgu, pamatojoties uz Komisijas 2021. gada 15. decembra priekšlikumu. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē,

Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs



TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1938 par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem. 1.1.Attiecīgā rīcībpolitikas joma Eiropas zaļais kurss — Enerģētika — Energoapgādes drošība 1.2.Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz: ✓ jaunu darbību ◻ jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu / sagatavošanas darbību ◻ esošas darbības pagarināšanu ◻ vienas vai vairāku darbību apvienošanu vai pārorientēšanu uz citu/jaunu darbību 1.3.Mērķis(-i) 1.3.1.Vispārīgais(-ie) mērķis(-i) Šā priekšlikuma mērķis ir novērst ļoti būtiskos riskus piegādes drošībai un Savienības ekonomikai, ko rada radikālās izmaiņas ģeopolitiskajā situācijā. Priekšlikuma mērķis jo īpaši ir nodrošināt, lai Savienībā nepaliktu neizmantotas uzglabāšanas jaudas, kas ir būtiskas piegādes drošības garantēšanai, tādējādi nodrošinot uzglabāšanas objektu kopīgas izmantošanas iespēju visā Savienībā solidaritātes garā. Šajā nolūkā obligātais minimālais gāzes līmenis uzglabāšanas objektos stiprinās piegādes drošību pirms 2022./2023. gada ziemas un turpmākajiem ziemas periodiem. Obligāta uzglabāšanas sistēmu operatoru sertifikācija nodrošinās, ka var izslēgt iespējamos piegādes drošības riskus, ko rada ietekme uz kritisko uzglabāšanas infrastruktūru. Visbeidzot, uzglabāšanas izmantošana tiks stimulēta, ļaujot uzglabāšanas lietotājus atbrīvot no pārvades tarifiem uzglabāšanas objektu ieejas vai izejas punktos. 1.3.2.Konkrētais(-ie) mērķis(-i) 1. konkrētais mērķis —

gāzes krājumu pienācīgs līmenis ES 2022. gada novembrī 2. konkrētais mērķis — gāzes krājumu pienācīgs līmenis ES 2023. gada novembrī un turpmāk 3. konkrētais mērķis — ES uzglabāšanas sistēmu operatoru sertifikācija 18 mēnešu laikā 1.3.3.Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz labuma guvējiem / mērķgrupām. Uzlabota ES stratēģiskā autonomija Uzlabota ES energoapgādes drošība Stabilitāte / mazāks svārstīgums gāzes tirgos 1.3.4.Snieguma rādītāji Norādīt, pēc kādiem rādītājiem seko līdzi progresam un sasniegumiem. Uzglabāšanas objektu piepildījuma rādītāji novembrī, sākot no 2022. gada Sertificēto ES uzglabāšanas sistēmu operatoru skaits 1.4.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.4.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks Priekšlikums atbilst Versaļas valstu un valdību vadītāju lūgumam, un tas būtu jāīsteno nekavējoties, tostarp vienojoties ar likumdevējiem, lai paātrinātu koplēmuma procedūru. 1.4.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šajā punktā “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi. Eiropas līmeņa rīcības pamatojums (ex ante) Sagaidāmā Savienības pievienotā vērtība (ex post)

1.4.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Šā gada pieredze liecina, ka gāzes uzglabāšanas objektiem jābūt pienācīgi piepildītiem, sākoties apkures sezonai, un gāzes izsūknēšanai jānotiek tā, lai neapdraudētu ES energoapgādes drošību. Tas ir būtiski, lai aizsargātu Eiropas iedzīvotājus un uzņēmumus pret iespējamiem traucējumiem un nodrošinātu ES stratēģisko autonomiju. 1.4.4.Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Uz šo iniciatīvu attiecas Eiropas zaļais kurss, kura galvenais pīlārs ir piegādes drošība. 1.4.5.Dažādo pieejamo finansēšanas risinājumu, tostarp pārdales iespējas, novērtējums Šā tiesību akta īstenošanai būs vajadzīgi papildu cilvēkresursi, kā arī radīsies daži administratīvie izdevumi. 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas ilgums un finansiālā ietekme ◻ Ierobežots ilgums –◻ Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG. –◻ Finansiālā ietekme uz saistību apropriācijām — no GGGG. līdz GGGG. gadam, uz maksājumu apropriācijām — no GGGG. līdz GGGG. gadam. ✓ beztermiņa –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no 2022. gada līdz 2027. gadam, –pēc kura turpinās normāla darbība. 1.6.Paredzētie pārvaldības veidi ✓ Komisijas īstenota tieša pārvaldība: –✓ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās; –◻ ko veic izpildaģentūras. ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta izpildes uzdevumi uzticēti: –◻ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām; –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt); –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam; –◻ Finanšu regulas 70. un 71. pantā minētajām struktūrām; –◻ publisko tiesību subjektiem; –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus, tādā mērā, kādā tiem ir pienācīgas finanšu garantijas; –◻ dalībvalstu privāttiesību subjektiem, kuriem ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuri sniedz pienācīgas finanšu garantijas; –◻ personām, kurām, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, uzticēts īstenot konkrētas KĀDP darbības un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā. –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”. Piezīmes neattiecas 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt biežumu un nosacījumus. Šajā tiesību akta finanšu pārskatā ir iekļauti personāla izdevumi un, iespējams, administratīvie pasākumi. Uz šāda veida izdevumiem attiecas standarta noteikumi. 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1.Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums Uz šāda veida izdevumiem attiecas standarta noteikumi. 2.2.2.Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

Kopumā iniciatīvas īstenošanai ir vajadzīgi personāla izdevumi un, iespējams, administratīvi pasākumi. Uz šāda veida izdevumiem attiecas standarta noteikumi. 2.2.3.Kontroles izmaksu lietderības (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī) Kopumā iniciatīvas īstenošanai ir vajadzīgi personāla izdevumi un, iespējams, administratīvi pasākumi. Uz šāda veida izdevumiem attiecas standarta noteikumi. 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus, piemēram, krāpšanas apkarošanas stratēģijā iekļautos pasākumus. Kopumā iniciatīvas īstenošanai ir vajadzīgi personāla izdevumi un, iespējams, administratīvi pasākumi. Uz šāda veida izdevumiem attiecas standarta noteikumi. 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas ·Esošās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija Budžeta pozīcija Izdevumu

veids Iemaksas Nr.

Dif./nedif. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē neattiecas neattiecas neattiecas neattiecas neattiecas neattiecas ·Jaunveidojamās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija Budžeta pozīcija Veids

veids Iemaksas Nr.

Dif./nedif. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē neattiecas neattiecas neattiecas neattiecas neattiecas neattiecas 3.2.Priekšlikuma aplēstā finansiālā ietekme uz apropriācijām 3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz darbības apropriācijām –◻ Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas darbības apropriācijas –◻ Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas darbības apropriācijas: miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas

izdevumu kategorija Nr. neattiecas

ĢD: <…….> Gads

N Gads

N+1 Gads

N+2 Gads

N+3 Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) KOPĀ • Darbības apropriācijas Budžeta pozīcija Saistības (1a) Maksājumi (2a) Budžeta pozīcija Saistības (1b) Maksājumi (2b) Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem Budžeta pozīcija (3) KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas

attiecībā uz ĢD <…….> Saistības = 1a + 1b + 3 Maksājumi = 2a + 2b +3







•KOPĀ darbības apropriācijas Saistības (4) Maksājumi (5) • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (6) KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas IZDEVUMU KATEGORIJAS <….> apropriācijas Saistības =4+ 6 Maksājumi =5+ 6 Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairāk nekā vienu darbības izdevumu kategoriju, atkārtot iepriekš minēto iedaļu: •KOPĀ darbības apropriācijas (visas darbības izdevumu kategorijas) Saistības (4) Maksājumi (5) KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (visas darbības izdevumu kategorijas) (6) KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas

1.–6. IZDEVUMU KATEGORIJAS

apropriācijas

(atsauces summa) Saistības =4+ 6 Maksājumi =5+ 6







Daudzgadu finanšu shēmas

izdevumu kategorija 7 “Administratīvie izdevumi” Šī iedaļa būtu jāaizpilda, izmantojot administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu, kas vispirms jānoformē tiesību akta finanšu pārskata pielikumā (iekšējo noteikumu V pielikums), kurš starpdienestu konsultāciju vajadzībām tiek augšupielādēts sistēmā DECIDE. miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Gads

N Gads

N+1 Gads

N+2 Gads

N+3 Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) KOPĀ ĢD: ENER • Cilvēkresursi 2,355 2,355 2,355 2,198 2,041 1,884 — 13,188 • Citi administratīvie izdevumi 0,080 0,150 0,150 0,150 0,150 0,150 — 0,830 KOPĀ ĢD <…….> Apropriācijas 2,455 2,505 2,505 2,384 2,191 2,304 — 14,018 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas

7. IZDEVUMU KATEGORIJAS

apropriācijas (Saistību summa = maksājumu summa) 2,455 2,505 2,505 2,384 2,191 2,304 — 14,018 miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Gads

N Gads

N+1 Gads

N+2 Gads

N+3 Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) KOPĀ KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas

1.–7. IZDEVUMU KATEGORIJAS

apropriācijas Saistības 2,455 2,505 2,505 2,384 2,191 2,304 — 14,018 Maksājumi 2,455 2,505 2,505 2,384 2,191 2,304 — 14,018 3.2.2.Aplēstais iznākums, ko dos finansējums no darbības apropriācijām neattiecas Saistību apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un iznākumus ⇩ Gads

N Gads

N+1 Gads

N+2 Gads

N+3 Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) KOPĀ IZNĀKUMI Veids Vidējās izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Kopējais daudzums Kopējās izmaksas KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1… — Iznākums — Iznākums — Iznākums Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 ... — Iznākums Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2 KOPSUMMAS

3.2.3.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz administratīvajām apropriācijām –◻ Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas administratīvās apropriācijas –✓ Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas administratīvās apropriācijas: miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Gads

N Gads

N+1 Gads

N+2 Gads

N+3 Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas

7. IZDEVUMU KATEGORIJA Cilvēkresursi 2,355 2,355 2,355 2,198 2,041 1,884 — 13,188 Citi administratīvie izdevumi 0,080 0,150 0,150 0,150 0,150 0,150 — 0,830 Starpsumma — daudzgadu finanšu shēmas

7. IZDEVUMU KATEGORIJA 2,455 2,505 2,505 2,384 2,191 2,304 — 14,018 Ārpus 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS

of the multiannual financial framework Cilvēkresursi 0 0 0 0 0 0 0 Citi administratīvie

izdevumi 0 0 0 0 0 0 0 Starpsumma — ārpus daudzgadu finanšu shēmas

7. IZDEVUMU KATEGORIJAS 0 0 0 0 0 0 0 KOPĀ 2,455 2,505 2,505 2,384 2,191 2,304 — 14,018 Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 3.2.3.1.Aplēstās cilvēkresursu vajadzības –◻ Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgi cilvēkresursi –✓ Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgi šādi cilvēkresursi: Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu Gads

N Gads

N+1 N+2 gads N+3 gads Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) 20 01 02 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) 15 15 15 14 13 12 — 20 01 02 03 (Delegācijas) — — — — — — — 01 01 01 01 (Netiešā pētniecība) — — — — — — — 01 01 01 11 (Tiešā pētniecība) — — — — — — — Citas budžeta pozīcijas (norādīt) — — — — — — — •Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu FTE) 20 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) — — — — — — — 20 02 03 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās) — — — — — — — XX 01 xx yy zz — galvenajā mītnē — — — — — — — — delegācijās — — — — — — — 01 01 01 02 (AC, END, INT — netiešā pētniecība) — — — — — — — 01 01 01 12 (AC, END, INT — tiešā pētniecība) — — — — — — — Citas budžeta pozīcijas (norādīt) — — — — — — — KOPĀ 15 15 15 14 13 12 — XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Nepieciešamie cilvēkresursi tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts:

Ierēdņi un pagaidu darbinieki Priekšlikumā ir izklāstīta jauna, uzlabota gāzes piegādes drošības arhitektūra, paredzot jaunus pienākumus dalībvalstīm un attiecīgi pastiprinātu Enerģētikas ģenerāldirektorāta lomu daudzās jomās, proti: ·regulas vispārējā pārvaldība un īstenošana (1 pilnslodzes ekvivalents (PSE)), ·Gāzes koordinācijas grupas pastiprinātās lomas pārvaldība (0,5 PSE), ·piepildījuma rādītāju uzraudzība un tehniskās īstenošanas elementu, piemēram, piepildījuma trajektoriju, noteikšana (tostarp ekonomiskā un tehniskā analīze un datu pārvaldība) (1,5 PSE), ·jaunajā 6.d panta 7. punktā paredzēto pasākumu juridiskā īstenošana (aplēstais gada vidējais rādītājs: pieci brīdinājuma lēmumi; divi lēmumi par galējiem pasākumiem) (2 PSE), ·SDG platformas pārvaldība, kas paredzēta jaunajā 6.b panta 1. punktā (5 PSE), ·6.c pantā paredzēto paziņojumu par sloga sadali novērtējums (1 PSE), ·atzinums par uzglabāšanas sistēmu operatoru sertifikāciju (3 PSE), ·administratīvais atbalsts (1 PSE). Ārštata darbinieki neattiecas 3.2.4.Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu Priekšlikuma/iniciatīvas finansēšanai: –◻ pilnībā pietiek ar līdzekļu pārvietošanu daudzgadu finanšu shēmas (DFS) attiecīgajā izdevumu kategorijā Aprakstiet, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. Lielas pārplānošanas gadījumā sniedziet Excel tabulu. –◻ jāizmanto no DFS attiecīgās izdevumu kategorijas nepiešķirtās rezerves un/vai īpašie instrumenti, kas noteikti DFS regulā Paskaidrojiet, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas un budžeta pozīcijas, atbilstošās summas un instrumentus, kurus ierosināts izmantot. –◻ jāpārskata DFS. Paskaidrojiet, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un atbilstošās summas. 3.2.5.Trešo personu iemaksas Priekšlikuma/iniciatīvas finansēšanai: –◻ neparedz trešo personu līdzfinansējumu –◻ paredz šādu trešo personu sniegtu līdzfinansējumu: Apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Gads

N Gads

N+1 Gads

N+2 Gads

N+3 Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) Kopā Norādīt līdzfinansētāju struktūru — — — — — — — — KOPĀ līdzfinansētās apropriācijas — — — — — — — —

3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem –✓ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus. –◻ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: pašu resursus