KOMISIJAS DARBA DOKUMENTS par dalībvalstu 2012. gadā sniegto datu kvalitātes novērtējumu attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem /* COM/2013/0784 final */





KOMISIJAS DARBA DOKUMENTS par dalībvalstu 2012. gadā sniegto datu kvalitātes novērtējumu attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem 1. Ievads Saskaņā ar 4. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 184/2005 par Kopienas statistiku attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (“MB regula”)[1]: “Pārsūtīto datu kvalitāti, balstoties uz kvalitātes ziņojumiem, novērtē Komisija, kam palīdz 11. panta 1. punktā minētā Maksājumu bilances komiteja. Šo Komisijas novērtējumu nosūta Eiropas Parlamentam informācijai.” Šajā darba dokumentā novērtē to datu kvalitāti, kurus dalībvalstis sniegušas 2012. gadā. Kā paredzēts MB regulā, tas ir sagatavots ar Maksājumu bilances komitejas palīdzību. Tas balstās uz maksājumu bilances rezultātu (MB) kvalitātes novērtējumu, ko no 2013. gada janvāra līdz jūnijam veica Eurostat. Pēc īsa to principu apraksta, kas izmantoti oficiālās statistikas kvalitātes novērtējumā, un īsa pārskata par problēmām, ar kurām bija jāsaskaras, apkopojot MB datus globalizācijas apstākļos, šajā dokumentā analizēts, ciktāl MB dati atbilst kvalitātes principiem, kurus izmanto Eiropas Statistikas sistēmā (ESS). Līdz ar to ziņojums galvenokārt veltīts dalībvalstu tiesību aktos noteiktajiem pienākumiem apkopot un nosūtīt MB datus un tam, ciktāl šie dati atbilst tiesību aktiem. Turklāt tajā sniegta informācija, kas nepieciešama, lai novērtētu MB datu kvalitāti, īpašu uzmanību pievēršot kopējiem agregātiem un galvenajiem komponentiem, kas nepieciešami, lai apkopotu agregātus. 2. Oficiālās statistikas kvalitātes novērtēšana Eurostat ik gadu veic MB kvalitātes novērtējumu saskaņā ar principiem, kas paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1055/2008, ar kuru īsteno Regulu (EK) Nr. 184/2005 saistībā ar kvalitātes kritērijiem un kvalitātes ziņojumiem, kas attiecas uz maksājumu bilances statistiku[2]. MB kvalitātes novērtējumā pārbauda atbilstību visiem kvalitātes kritērijiem, kas paredzēti 12. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regulā (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku[3], proti, atbilstība, precizitāte, savlaicīgums, punktualitāte, pieejamība un skaidrība, salīdzināmība un saskaņotība. Eurostat ir pielicis lielas pūles, lai izstrādātu kvalitātes pārvaldības metodes un instrumentus, ar ko nodrošināt augstas kvalitātes Eiropas statistikas sagatavošanu. Ziņojumi par kvalitāti ir pamats kvalitātes novērtējumiem, kas savukārt ir sākumpunkts kvalitātes uzlabošanai. “ESS kvalitātes ziņojumu rokasgrāmatā” sniegta sīka informācija par visām metodēm, ko var izmantot, lai novērtētu oficiālās statistikas kvalitāti[4], kas atšķiras atkarībā no statistiskā procesa veida. Statistikas mērķis ir sniegt aplēses par nezināmu vērtību; šīs aplēses neatbilst patiesajām vērtībām mainības un noviržu dēļ. Statistiku var ietekmēt dažādās izlases kļūdas un kļūdas, kas nav saistītas ar izlasi. Attiecībā uz statistiku, kuras vākšanā izmanto izlases veida apsekojumus, ir izstrādāta atzīta teorija par precizitātes pārbaudi, kurā nosaka, kādas ir aplēšu novirzes no paredzamās vērtības, ko izsaka kā variāciju, standarta kļūdu, variācijas koeficientu vai ticamības intervālu. Tāpat kā nacionālo kontu arī maksājumu bilances datus apkopo kā dažādus primārās statistikas agregātus, no kuriem daži balstās uz izlases veida apsekojumiem, daži atvasināti no administratīviem datiem, daži izriet no modeļiem. Ja ir runa par agregētu statistiku, piemēram, MB, nav iespējams tieši mērīt precizitāti. Saskaņā ar statistikas kvalitātes rokasgrāmatām abi galvenie instrumenti, ko var izmantot šāda veida statistikas kvalitātes novērtēšanai, ir korekciju analīze un kļūdu un izlaidumu pārbaude[5]; abi instrumenti ir iekļauti šajā kvalitātes ziņojumā. Arī SVF ir izstrādājis statistikas kvalitātes novērtēšanas standartus, kas ietilpst datu kvalitātes novērtēšanas satvarā (DKNS). Viens konkrēts DKNS ir veltīts MB[6]. Eurostat MB kvalitātes ziņojumi atspoguļo standartus, kuri noteikti ESS un definēti DKNS. Lai ar šo ziņojumu palīdzību varētu labāk parādīt datu kvalitātes atšķirīgās iezīmes, to saturs laika gaitā tika izvērsts un tos turpinās uzlabot nākotnē. Lai gan agregētās statistikas kvalitāte nav vienkārša visu izmantoto primāro datu kvalitātes summa, MB datu kvalitāte noteikti ir atkarīga no visu izmantoto datu avotu kvalitātes. Kvalitātes ziņojumus regulāri sagatavo par starptautisko preču tirdzniecību[7], kas ir galvenais tekošā konta komponents; tomēr būtu ārkārtīgi dārgi un laikietilpīgi novērtēt katras MB sastāvdaļas kvalitāti. 3. Problēmas, ar kurām nācies saskarties, sagatavojot MB statistiku Maksājumu bilances statistiskas datu apkopošanas sistēmas sākotnēji tika izstrādātas kā ārvalstu valūtas kontroles sistēmu blakusprodukti – rezidentbankas vāca un nosūtīja MB sagatavotājiem (parasti valstu centrālajās bankās) informāciju par katru atsevišķu darījumu ārvalstu valūtā. Daudzās valstīs ārpus Eiropas Savienības šis informācijas avots (t.s. starptautiskā darījumu ziņošanas sistēma (ITRS) jeb “uz norēķiniem balstīta ziņošana”) ir svarīgākais MB statistikas sagatavošanas avots. Līdz ar valūtas maiņas ierobežojumu atcelšanu, pārrobežu finanšu darījumu pieaugošu skaitu un sarežģītības pakāpi un to maksājumu integrēto pārvaldību, kurus veic daudznacionālās sabiedrības, pakāpeniski pasliktinājās tās informācijas pilnīgums, kuru vāca no norēķinu sistēmas. Eiropas Savienībā uz norēķiniem balstītas ziņošanas lietderīgumu MB statistikas apkopošanā vēl vairāk ierobežoja centieni liberalizēt ES finanšu pakalpojumu tirgu[8]. Tā kā tradicionālie datu avoti, ko izmanto MB apkopošanā, izrādījās arvien nepilnīgāki, Eiropas MB statistiķi izstrādāja alternatīvus datu avotus, turklāt tie saskārās ar nepietiekamo resursu problēmu un arvien lielāku opozīciju lielākam respondentu statistikas sniegšanas slogam. Kopš 2000. gada MB sagatavotāji Eiropas Savienībā ieviesa jaunas datu vākšanas un apkopošanas sistēmas. Jaunās sistēmas, kas jau ir ieviestas vairākumā ES dalībvalstu, balstās uz atšķirīgu apsekojumu kombināciju, kurā dažkārt ietver ierobežoto informāciju, kas joprojām pieejama norēķinu sistēmās. Arvien vairāk tiek izmantota informācija, kas iegūta tieši no uzņēmumiem vai indivīdiem. Tas pats attiecas uz izlases veidošanas un aplēses metodi. Atbilstību citai statistikai, piemēram, nacionālo kontu un tirdzniecības statistikas datiem, uzrauga rūpīgāk, un ir izveidoti kopīgi instrumenti ES un euro zonas līmenī, lai padarītu datu apkopošanas procesu vienādāku. Piemērs tam ir centralizētā vērtspapīru datubāze, kas ļauj apkopot portfeļieguldījumu datus, balstoties uz informāciju par katru atsevišķu vērtspapīru; savukārt cits piemērs ir ĀTI tīkls, kas ļauj apmainīties ar mikrodatiem saistībā ar ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (ĀTI). 4. Atbilstība Atbilstība ir līmenis, kādā statistika atbilst lietotāju pašreizējām un iespējamām vajadzībām. Finanšu krīzes rezultātā lietotāji lielāku uzmanību veltīja MB datiem (un starptautisko ieguldījumu bilancei (SIB)). MB un SIB statistika ir pamatinstrumenti ārējas nelīdzsvarotības analīzē, un tos izmanto arī kā primāros datus trijos no vienpadsmit rādītājiem, kuri ietilpst “ES makroekonomiskās nelīdzsvarotības procedūras (MNP) rezultātu apkopojumā”[9]. MB kvalitātes novērtējumā atbilstību mēra kā to datu pieejamību galalietotājiem, kuri ir paredzēti MB regulā, pieņemot, ka lietotāju vajadzības ir atbilstoši atspoguļotas regulā. Lietotāju vajadzības laika gaitā mainās, tāpēc Komisija ir izdarījusi grozījumus MB datu prasībās saskaņā ar jaunajiem starptautiskajiem standartiem. Jaunāko Komisijas regulu, ar ko groza MB regulu attiecībā uz datu prasību un definīciju atjaunināšanu[10], 2012. gada 27. jūnijā publicēja Oficiālajā Vēstnesī, un to piemēros no 2014. gada 1. janvāra. Tomēr, ņemot vērā nesenos satricinājumus finanšu tirgos, lietotāji jau pauž vajadzību pēc detalizētākiem MB un SIB datiem, kas pārsniedz tās prasības, kuras ir iekļautas grozītajā MB regulā. Tiem, piemēram, nepieciešams sīkāks datu ģeogrāfiskais dalījums un, iespējams, divpusēji dati. Lietotāji, kuri ir atbildīgi par tirdzniecības sarunām ar valstīm, kuras neietilpst ES, uzsvēra savas vajadzības pēc informācijas par pakalpojumiem “sniegšanas veida dalījumā”[11]. Eurostat aicina dalībvalstis sniegt šo papildu informāciju, pamatojoties uz brīvprātības principu. 4.1. Datu pieejamība Datu pilnīguma kritērijs attiecas uz to datu pieejamību, kuri paredzēti MB regulā. To mēra kā sniegto vērtību skaita attiecību pret pieprasīto vērtību kopējo skaitu. 1. tabulā šis rādītājs apkopots dalībvalsts un datu kopas dalījumā. Kas attiecas uz euro rādītājiem, visas dalībvalstis pārskata ceturkšņos (2011. gada 3. ceturksnis līdz 2012. gada 2. ceturksnim) pilnībā ievēroja MB regulas prasības. Attiecībā uz ceturkšņa maksājumu bilanci datu pieejamība bija stabila visos pēdējos ceturkšņos, un vidējais rādītājs uzlabojās līdz 98 % pārskata ceturkšņos (2011. gada 3. ceturksnis līdz 2012. gada 2. ceturksnim) salīdzinājumā ar 95 % iepriekšējos četros ceturkšņos (2010. gada 3. ceturksnis līdz 2011. gada 2. ceturksnis), pateicoties Bulgārijas, Francijas (100 % atbilstība kopš 2012. gada 1. ceturkšņa) un Rumānijas detalizētākiem ziņojumiem. Datu pieejamība par starptautisko pakalpojumu tirdzniecību salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir nedaudz palielinājusies, proti, no 97 % līdz 98 % no visām pieprasītajām datu šūnām. Gan ĀTI plūsmu, gan ĀTI uzkrāto lielumu ES vidējie rādītāji pārskata periodā 2011. gadā (t + 9) samazinājās no 100 % iepriekšējā gadā līdz attiecīgi 98 % un 99 %. Datu vispārējā pieejamība par ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem darbību un ģeogrāfiskajā dalījumā par 2010. pārskata gadu (t + 21) ir uzlabojusies, t. i., no 92 % līdz 95 % attiecībā uz ārvalstu tiešo ieguldījumu plūsmām un no 95 % līdz 97% attiecībā uz ārvalstu tiešo ieguldījumu uzkrātajiem lielumiem. Datu pieejamība ir ļoti laba visās MB jomās. Atsevišķi dati nav ziņoti saistībā ar ļoti detalizētiem posteņiem un ģeogrāfisko vai darbību sadalījumu. 1. tabula. Datu pilnīgums || Euro rādītāji (t + 2) || Ceturkšņa maksājumu bilance (t + 3) || Starptautiskā pakalpojumu Tirdzniecība (t + 9) || Ārvalstu tiešo ieguldījumu plūsmas (t + 9) || Ārvalstu tiešo ieguldījumu uzkrātie lielumi (t + 9) || Ārvalstu tiešo ieguldījumu plūsmas (t + 21) || Ārvalstu tiešo ieguldījumu uzkrātie lielumi (t + 21) Beļģija || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 96 % || 39 % || 100 % Bulgārija || 100 % || 93 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Čehijas Republika || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Dānija || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 99 % || 99 % Vācija || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Igaunija || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Īrija || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 99 % || 99 % Grieķija || 100 % || 100 % || 74 % || 100 % || 100 % || 70 % || 100 % Spānija || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Francija || 100 % || 92 % || 100 % || 93 % || 100 % || 100 % || 100 % Itālija || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 97 % || 100 % || 63 % Kipra || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Latvija || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Lietuva || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 95 % || 100 % Luksemburga || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Ungārija || 100 % || 98 % || 100 % || 99 % || 96 % || 100 % || 100 % Malta || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Nīderlande || 100 % || 100 % || 92 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Austrija || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Polija || 100 % || 74 % || 100 % || 59 % || 87 % || 76 % || 84 % Portugāle || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Rumānija || 100 % || 97 % || 95 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Slovēnija || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Slovākija || 100 % || 94 % || 97 % || 100 % || 100 % || 95 % || 96 % Somija || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Zviedrija || 100 % || 94 % || 98 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Apvienotā Karaliste || 100 % || 100 % || 93 % || 99 % || 96 % || 91 % || 91 % ES vidēji || 100 % || 98 % || 98 % || 98 % || 99 % || 95 % || 97 % 5. Precizitāte Precizitāte ir novērtējumu pietuvinājums nezināmajām faktiskajām vērtībām. Lai gan primārajā statistikā var izmērīt precizitāti ar statistikas rādītājiem, piemēram, vidējo kļūdu rādītāju un novirzi, līdzīgus rādītājus nevar izstrādāt makroekonomikas statistikai, kuru iegūst vairākās dažādās datu vākšanas un apkopošanas procedūrās. MB kvalitātes ziņojumā tiek mērīta precizitāte, aplūkojot korekciju skaitu. Pieņem, ka katra pārskatīšana tuvina datu kopu patiesajai vērtībai. Korekcijas nenozīmē, ka ir pieļautas “kļūdas” vai datu kvalitāte laika gaitā ir pasliktinājusies. Tieši pretēji – korekcijas veic tad, kad kļūst pieejami jauni datu avoti un labāka informācija. Korekciju politika, kas pienācīgi izstrādāta un publiskota, ir attiecīgās statistikas sistēmas pamatīguma apliecinājums. Tomēr korekciju apjoms ir konkrētās datu kopas pirmās publikācijas kvalitātes mēraukla salīdzinājumā ar pēdējiem pieejamajiem datiem. Konstatēta saikne starp savlaicīgumu un korekciju apjomu – jo agrāk pirmo reizi publicē datu kopu, jo vairāk korekciju sagaidāms, kad tiks izplatītas vēlākas tās pašas dotu kopas publikācijas. 5.1. Stabilitāte Ceturkšņa maksājumu bilances ļoti provizoriska aplēse ir pieejama 60 dienas pēc pārskata perioda beigām (“euro rādītāji”), savukārt pirmā pabeigtā aplēse ir pieejama 90 dienas pēc pārskata perioda beigām. Beigu aplēses parasti ir pieejamas pēc trim ar pusi gadiem (14 ceturkšņi), taču korekcijas ir iespējamas arī pēc ilgākiem periodiem. 2. tabulā apkopotas vidējās vērtības, kas attiecas uz ceturkšņa maksājumu bilances korekcijām, ņemot vērā datus, kas bija pieejami laikā t+60 un t+90 dienas, savukārt 3. un 4. tabulā parādītas korekciju vidējās vērtības no pirmās līdz beigu aplēsei pēdējos 14 ceturkšņos (2009. gada 1. ceturksnis līdz 2012. gada 2. ceturksnim), kas izteiktas kā sākotnējās vērtības procentuāla daļa. 1. diagrammā parādītas atšķirības starp sākuma un beigu aplēsēm attiecībā uz ES 27 valstu kopējo tekošo kontu. 2007. gadā bija vislielākās kredīta korekcijas, līdz 2009. gadam tās samazinājās un tad saglabājās nemainīgas. Bieži vien valstu datu korekcijas izlīdzinās starp valstīm. Tādējādi ES 27 valstu agregātu aplēses laika griezumā ir diezgan stabilas. No debeta un kredīta korekcijām atšķirīgos virzienos var izrietēt būtiskas bilances korekcijas, pat ja korekciju absolūtās vērtības ir nelielas. Korekciju vidējās vērtības būtu jāinterpretē piesardzīgi, jo tās var būt neparasti lielas, ja sākotnējās aplēses ir bijušas zemas. Mazu ekonomiku rādītāji šajā ziņā ir ļoti jutīgi – dažos gadījumos tie uzrāda galējas vērtības, neraugoties uz to, ka gan pirmo aplēšu, gan turpmāko korekciju absolūtais apjoms ir ļoti mazs. Aplūkojot vispārīgāk, piesardzīga interpretācija ir nepieciešama arī gadījumos (piemēram, finanšu atvasinātie instrumenti), kuros mēra neto plūsmu (debets mīnus kredīts) korekcijas. Tekošajā kontā tika reģistrētas nenozīmīgas korekcijas gan preču konta kredīta, gan debeta pusē, savukārt pakalpojumu kontā korekciju vērtības kopumā bija nedaudz lielākas nekā preču kontā, savukārt vislielākās tās bija citiem pakalpojumiem. Korekcijas galvenokārt ietekmē ienākuma kontu, un bieži vien attiecībā uz ienākumiem no tiešajiem ieguldījumiem tiek reģistrētas ļoti augstas vērtības, jo sagatavotājiem ir grūti aplēst peļņu, pirmo reizi sniedzot datus. Aplūkotajos 14 ceturkšņos vidējās korekcijas kopumā bija lielākas finanšu konta posteņiem nekā tekošā konta posteņiem, atspoguļojot atšķirības pārrobežu finanšu darījumu apjomā un svārstīgumā. ES līmenī apjomīgākās korekcijas skāra tiešos ieguldījumus ārvalstīs, portfeļieguldījumu saistības un finanšu atvasinātos instrumentus. 2. tabula. Euro rādītāju vidējās korekciju vērtības (2009. gada 1. ceturksnis līdz 2012. gada 2. ceturksnim), % no sākotnējās vērtības DV || Preces || Pakalpojumi || Darbin. atalg. || Ienākumi no TI || Ienākumi no PI || Ienākumi no IĀ || Kārtējie pārvedumi C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D BE || 0,9 || 1,2 || 3,3 || 3,9 || 0,6 || 12,3 || 16,3 || -56,5 || -1,9 || - || -2,8 || -8,5 || 20,4 || 7,3 BG || -0,9 || 0,1 || 2,8 || 3,8 || 4,5 || -33,4 || 98,4 || 17,7 || 23,9 || - || 12,5 || 22,7 || -0,5 || -9,6 CZ || 0,6 || 3,1 || 1,6 || 31,2 || 5,2 || -3,4 || 13,0 || 35,9 || 11,9 || - || -0,8 || -12,1 || 8,6 || 1,3 DK || 0,2 || 0,1 || 0,6 || 0,3 || 0,5 || 8,9 || 0,7 || 0,0 || -0,4 || - || 0,2 || 3,0 || 3,1 || 1,6 DE || 0,2 || 0,7 || 0,1 || -3,4 || 1,9 || 3,3 || 12,2 || 0,2 || -0,4 || - || 2,8 || 2,4 || 0,1 || -3,3 EE || 0,0 || 0,0 || 0,1 || 0,0 || -2,0 || 0,3 || -6,5 || -2,3 || -5,3 || - || 1,5 || 0,2 || 1,5 || 0,1 IE || 3,2 || 9,9 || 5,7 || -1,0 || 12,9 || -0,1 || 17,5 || 13,3 || 4,8 || - || -2,2 || -5,7 || 75,5 || 28,8 EL || -2,0 || -1,2 || -0,8 || -3,9 || -3,3 || -0,7 || 47,6 || -17,2 || -21,0 || - || -8,5 || -0,5 || -0,8 || 5,4 ES || 0,4 || -0,1 || 4,1 || 1,7 || 0,5 || 0,0 || 2,6 || 78,3 || -0,6 || - || -2,6 || -6,0 || -0,4 || -0,5 FR || -1,6 || -0,6 || -2,3 || -4,4 || 3,5 || 3,1 || 12,5 || 4,9 || 27,7 || - || -15,7 || -20,4 || 19,4 || 17,9 IT || 0,1 || 0,2 || 1,6 || 1,4 || 7,5 || 3,8 || -0,6 || -10,2 || -4,1 || - || 1,8 || 2,4 || 4,0 || 10,4 CY || 29,9 || 8,1 || 35,9 || 4,5 || 21,6 || 11,3 || 133,2 || 114,4 || -4,3 || - || 26,2 || 20,5 || 30,1 || 30,7 LV || -0,2 || -1,0 || -3,6 || -2,8 || 0,5 || -2,6 || -54,2 || -17,5 || 0,3 || - || -0,9 || -3,9 || -0,4 || -0,5 LT || 0,4 || 0,9 || 26,1 || 0,6 || 12,5 || 144,9 || -278,3 || 85,8 || 46,7 || - || 36,3 || 107,7 || 15,3 || 7,6 LU || 5,7 || 3,8 || 2,1 || 3,5 || -0,7 || -27,1 || 42,9 || 127,5 || 1,2 || - || 2,8 || -3,0 || 2,1 || -0,2 HU || -1,3 || -1,1 || -2,0 || -6,1 || 554,0 || -0,8 || 23,0 || 4,2 || -1,6 || - || 4,2 || 2,2 || 70,0 || 52,1 MT || 1,3 || 0,9 || 3,2 || 3,5 || 0,0 || 0,0 || -369,8 || 18,8 || 0,6 || - || -0,7 || -2,5 || c || c NL || -0,2 || 1,7 || 3,6 || -0,9 || -41,4 || -23,1 || -13,2 || -35,1 || 2,6 || - || -46,0 || -39,8 || -19,8 || -2,3 AT || 1,5 || 11,1 || 6,1 || 3,2 || 0,8 || 1,1 || 2,2 || 7,7 || 0,9 || - || 0,5 || 1,9 || -1,0 || 2,3 PL || 1,1 || 1,2 || 0,5 || 0,9 || -2,9 || 26,7 || -485,0 || 14,8 || -1,7 || - || -5,3 || 35,4 || 16,9 || -0,6 PT || 0,4 || 0,0 || 0,1 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || - || 0,3 || 7,0 || 17,8 || 26,0 RO || 0,0 || 0,1 || 3,9 || 2,1 || 4,5 || 2,7 || 189,3 || -11,0 || 4,7 || - || 19,3 || 2,0 || 1,7 || -0,6 SI || 2,7 || 6,9 || 20,1 || 12,9 || 0,0 || -0,9 || 1,0 || -3,3 || -0,2 || - || 0,2 || -0,1 || 1,9 || 2,1 SK || 3,3 || 0,5 || -6,6 || -6,4 || 79,1 || 25,7 || -252,3 || 83,9 || -7,4 || - || -13,1 || -15,9 || -7,4 || 65,6 FI || 1,2 || -1,8 || 0,2 || 0,3 || 0,2 || 1,0 || -2,5 || -57,3 || -0,2 || - || 0,1 || 0,0 || 17,8 || 4,5 SE || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || -0,6 || 0,0 || -36,3 || -50,8 || 0,0 || - || 0,0 || 0,0 || 8,8 || 6,0 UK || -0,8 || -0,5 || 0,1 || 0,6 || 2,7 || -2,5 || 125,2 || 2,0 || 2,5 || - || -5,6 || -4,2 || 23,9 || 4,1 ES || 0,1 || 0,7 || 1,8 || -0,4 || 0,7 || -2,2 || -1,3 || -12,7 || 3,8 || 3,5 || -7,4 || -7,8 || 0,6 || 4,5 3. tabula. Tekošā konta galveno posteņu vidējās korekciju vērtības (2009. gada 1. ceturksnis līdz 2012. gada 2. ceturksnim), % DV || Preces || Pakalpojumi || Pārvadājumi || Ceļošana || Citi pakalpojumi || Darbin. atalg. || Ienākumi no TI || Ienākumi no PI || Ienākumi no IĀ || Kārtējie pārvedumi C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D BE || 1,1 || 3,1 || 9,3 || 6,0 || 1,5 || 2,5 || 3,0 || 1,6 || 15,1 || 2,5 || 4,8 || 29,0 || 9,6 || -3,6 || 7,1 || - || -10,0 || -29,8 || 31,7 || 11,1 BG || -0,4 || 1,2 || 0,6 || -0,7 || -8,1 || -9,1 || 5,1 || 4,5 || 3,5 || 7,9 || 2,4 || 41,7 || -92,1 || -308,7 || 3,3 || - || 3,8 || 9,5 || 9,4 || -3,9 CZ || 2,1 || -3,2 || 1,0 || 11,3 || -8,5 || 2,3 || 12,9 || -8,4 || 0,2 || -1,2 || 0,5 || 6,2 || -54,1 || 12,7 || -4,1 || - || -6,9 || -1,0 || 11,3 || -10,6 DK || 0,8 || -1,5 || 4,4 || 2,9 || 3,9 || 6,4 || -6,5 || 1,2 || 9,1 || -3,1 || 30,5 || -0,6 || -0,1 || -52,9 || 4,4 || - || 1,6 || -1,4 || 3,2 || -0,7 DE || 1,6 || 1,9 || 3,5 || 1,8 || 2,7 || 1,6 || 0,2 || 0,7 || 4,4 || 2,6 || 7,5 || 17,0 || 53,5 || -8,7 || -2,1 || - || 8,6 || 9,8 || -0,3 || -7,6 EE || -1,6 || -1,8 || 0,3 || -1,1 || 0,5 || -5,4 || -0,3 || 4,0 || 0,2 || 0,6 || -6,8 || 0,1 || 14,7 || 995,4 || 2,4 || - || -0,7 || -1,5 || -11,2 || -5,1 IE || -1,4 || -0,2 || -1,9 || -0,7 || -0,1 || 0,1 || 13,6 || -9,7 || -2,5 || -0,1 || 13,7 || -4,4 || 5,9 || -6,7 || 5,3 || - || -8,5 || -8,7 || -1,3 || 2,5 EL || -1,3 || -0,7 || -0,2 || -0,7 || -0,2 || -0,6 || 0,0 || 0,0 || -1,3 || -1,7 || -1,4 || -0,7 || 312,8 || -75,8 || 0,0 || - || -2,7 || -1,4 || -0,5 || 0,5 ES || 0,5 || -0,3 || 1,3 || 1,9 || 1,8 || 5,5 || 3,0 || 0,5 || 0,6 || 0,5 || 1,9 || -1,1 || 39,5 || 17,6 || -0,5 || - || 0,8 || -0,3 || 2,9 || 1,2 FR || 0,0 || -1,2 || 23,1 || 12,0 || 3,7 || 3,8 || 4,4 || -0,1 || 42,4 || 29,4 || 16,1 || -5,7 || 31,8 || 34,0 || 0,0 || - || 4,8 || 0,1 || 34,9 || 40,2 IT || -0,3 || 0,6 || 8,0 || 5,6 || 0,1 || 0,5 || 0,7 || 0,1 || 21,7 || 12,7 || 245,7 || 67,9 || 158,1 || 34,9 || 0,6 || - || 21,7 || -1,0 || 33,9 || 8,5 CY || -24,5 || -7,1 || 3,1 || 7,3 || 1,2 || 5,2 || -4,5 || 10,2 || 5,8 || 8,7 || 12,0 || 6,1 || 51,0 || 53,5 || 0,5 || - || 4,3 || 5,6 || -6,3 || -2,6 LV || -0,6 || -0,1 || -0,5 || -1,6 || -0,3 || 2,5 || 0,2 || 0,0 || -1,4 || -3,6 || -3,2 || 2,5 || 50,5 || -21,9 || -5,7 || - || -1,0 || -2,0 || 0,1 || -0,2 LT || -0,1 || -1,4 || 2,1 || 6,0 || -0,1 || 1,1 || 13,5 || 25,3 || -4,2 || -3,0 || 24,2 || 26,0 || 195,3 || 16,6 || -8,2 || - || -3,0 || -29,6 || -6,1 || 17,9 LU || -0,8 || 1,0 || -7,3 || -0,8 || -0,4 || -2,2 || 14,4 || 0,9 || -7,9 || -3,4 || 0,3 || 11,3 || 11,9 || 13,9 || 0,1 || - || -10,9 || -21,9 || -2,2 || -0,7 HU || -5,6 || -0,2 || 2,6 || 0,1 || -1,0 || -1,4 || 0,0 || -13,2 || 4,7 || 3,5 || -3,6 || -17,6 || 61,0 || 46,1 || 1,7 || - || -0,4 || 1,5 || 9,4 || 0,5 MT || 17,8 || 17,9 || 4,0 || 30,2 || 1,3 || 10,1 || c* || c* || 16,4 || 45,3 || -0,8 || -4,7 || -122,6 || -630,7 || 0,1 || - || -0,1 || 0,2 || c* || c* NL || -1,2 || -1,0 || -0,1 || 2,1 || -0,1 || 0,8 || -1,8 || 0,0 || -0,1 || 2,6 || -0,5 || 63,9 || 31,1 || 27,5 || 2,3 || - || -1,5 || -5,1 || -21,3 || -6,2 AT || 0,7 || -1,0 || 1,8 || 0,4 || 1,6 || 1,1 || -0,5 || 0,7 || 2,8 || -0,3 || -0,2 || -5,9 || 24,7 || 56,4 || 2,4 || - || 0,5 || -0,2 || -0,8 || -2,3 PL || -0,5 || -1,4 || -1,2 || 0,8 || 1,3 || 2,4 || -2,8 || 5,7 || -0,9 || -2,0 || -22,7 || 203,1 || 163,1 || -22,2 || 8,0 || - || 0,0 || -0,3 || -34,4 || -14,2 PT || -0,4 || 0,0 || 0,3 || -0,1 || 0,1 || -1,6 || 0,0 || 0,3 || 1,1 || 0,7 || 0,1 || 8,5 || 21,2 || 2,2 || 0,4 || - || 15,3 || -4,0 || -8,5 || -10,7 RO || -0,1 || 1,3 || 2,3 || -8,9 || -5,4 || -22,5 || 2,7 || -0,2 || 5,6 || 2,6 || 4,6 || 1,4 || -662,5 || -277,7 || 0,3 || - || 22,7 || -4,4 || -0,5 || -4,2 SI || 0,3 || -0,1 || -7,2 || -1,9 || 6,1 || 0,1 || -0,4 || -6,5 || 0,7 || 3,6 || 91,3 || -8,7 || -137,7 || -26,2 || -1,2 || - || -0,2 || 2,3 || 3,6 || 17,5 SK || -0,4 || -0,5 || -1,8 || -1,0 || -0,9 || -5,0 || -3,9 || 6,5 || -2,6 || 0,6 || -12,3 || -29,6 || 186,5 || 118,9 || -1,0 || - || -1,0 || -3,1 || -20,5 || -20,6 FI || 1,0 || 0,7 || 10,8 || 18,7 || 12,3 || 4,1 || 3,2 || 2,0 || c* || c* || 0,3 || 6,2 || 13,2 || 506,3 || -4,7 || - || 0,3 || 3,2 || -1,9 || 7,0 SE || 0,2 || 0,5 || -1,3 || -0,1 || -0,9 || -3,9 || -5,9 || -2,8 || 0,1 || 1,9 || 2,0 || -3,6 || 7,7 || 51,4 || 3,0 || || -5,0 || -10,7 || -8,4 || 0,5 UK || 0,2 || -0,1 || 5,4 || 0,0 || 1,8 || -1,1 || 8,6 || 1,4 || 5,7 || -1,2 || 8,8 || -3,4 || -2,5 || 7,5 || 0,5 || - || 9,9 || 3,9 || 20,1 || 8,2 EU || 0,3 || 0,3 || 4,9 || 2,9 || 1,6 || 1,7 || 2,0 || 0,1 || 7,0 || 3,8 || 13,9 || 19,2 || 16,0 || 8,7 || -0,7 || -2,3 || 1,2 || -3,3 || 1,6 || 1,7 *c – konfidenciāli. 4. tabula. Finanšu konta galveno posteņu vidējās korekciju vērtības (2009. gada 1. ceturksnis līdz 2012. gada 2. ceturksnim) Ceturkšņa MB finanšu konta vidējās vērtības (%) DV || TI ārvalstīs || TI iekšzemē || PI aktīvi || PI saistības || IĀ aktīvi || IĀ pasīvi || Fin. atv. instr. BE || 33,2 || 1,6 || -90,5 || -13,2 || 30,5 || 8,2 || 132,4 BG || -182,6 || -154,4 || 59,1 || -7,5 || -920,6 || -45,7 || 6,7 CZ || -89,4 || 683,4 || -41,4 || 0,0 || -20,2 || -1802,9 || -14,0 DK || -3,1 || 180,0 || -40,2 || -10,9 || -4,7 || 0,7 || -14,7 DE || 141,7 || 32,0 || -2,5 || 15,9 || 45,3 || 2,8 || 35,6 EE || 38,3 || 110,3 || 3,4 || 66,9 || 2,3 || -94,6 || -13,3 IE || 47,1 || 38,2 || -35,4 || 87,9 || -14,7 || -3,8 || 18,0 EL || -557,7 || -131,7 || 54,4 || 0,4 || 1,2 || 1,3 || -1,1 ES || 207,2 || 48,7 || 25,0 || -3,8 || -3,1 || -14,7 || -29,6 FR || -7,5 || -17,6 || -30,7 || 4,5 || -29,4 || -29,4 || -359,2 IT || 161,8 || -23,7 || -156,0 || -1,9 || -1330,6 || 11,1 || 697,3 CY || 314,7 || 296,8 || -16,5 || -258,3 || -170,3 || -87,4 || -21,6 LV || -36,1 || -63,9 || -207,3 || 34,2 || -22,3 || 8,0 || 10,7 LT || -87,5 || 188,9 || -3,3 || -29,9 || 73,9 || 3,7 || -16,7 LU || -142,3 || 64,8 || -8,5 || -14,6 || 79,1 || -0,1 || 1721,6 HU || -84,9 || 52,4 || 46,2 || 4,0 || -2,0 || 33,4 || -2,8 MT || -9,1 || -101,3 || -5,1 || -49,4 || 0,2 || 2,1 || -3,2 NL || -51,7 || 121,8 || -5,3 || 10,1 || -257,4 || 34,7 || 14,8 AT || 114,9 || 52,7 || -2,7 || 5,9 || -7,3 || 16,8 || -225,7 PL || 275,5 || -34,4 || -50,4 || 1,2 || 66,1 || -17,5 || -2,3 PT || -364,4 || -94,3 || -15,2 || 39,8 || -39,5 || -14,5 || -9,4 RO || 473,5 || -131,2 || -167,0 || -18,5 || -41,3 || 42,5 || 40,1 SI || -23,5 || 35,3 || 5,3 || 12,0 || -20,3 || 43,8 || -2028,6 SK || 16,3 || 64,0 || 98,6 || 15,0 || -25,3 || 82,9 || -0,4 FI || 249,3 || -140,1 || 4,9 || 20825,7 || 9,9 || -3,1 || 23,7 SE || 87,6 || -51,4 || 7,2 || 17,1 || -148,4 || -34,1 || -38,2 UK || -3,6 || 32,6 || 159,9 || 8,8 || 1,5 || 87,6 || -14,4 ES || 35,2 || 9,0 || 4,0 || -32,1 || -3,7 || 10,9 || 70,5 1. diagramma. Atšķirības starp sākuma un beigu aplēsēm par ES 27 valstu tekošo kontu (2005. gada 1. ceturksnis līdz 2012. gada 2. ceturksnim), milj. EUR 6. Savlaicīgums un punktualitāte Punktualitāti mēra, ņemot vērā to, kā tiek ievēroti datu nosūtīšanas termiņi, kas noteikti MB regulā. 5. tabulā analizēta maksājumu bilances datu nosūtīšanas punktualitāte. Tā liecina, ka vairākums dalībvalstu — ar nelieliem izņēmumiem — spēja ievērot visu datu kopu termiņus. Savlaicīgumu varētu arī mērīt kā laika starpību starp pārskata periodu, uz kuru attiecas datu kopas, un laika brīdi, kad datus dara pieejamus lietotājiem. Patlaban MB datus nosūta Eurostat 90 dienas pēc pārskata perioda beigām. Grozītajā MB regulā ir ņemtas vērā lietotāju prasības pēc savlaicīgākas statistikas, samazinot informācijas sniegšanas termiņu no pašreizējām 90 dienām līdz 85/82/80 dienām no attiecīgi 2014./2017./2019. gada. 5. tabula. Datu nosūtīšanas punktualitāte || Euro rādītāji* || Ceturkšņa maksājumu bilance* || Starptautiskā pakalpojumu tirdzniecība || Ārvalstu tiešie ieguldījumi — plūsmas || Ārvalstu tiešie ieguldījumi — uzkrātie lielumi Termiņš: || pārskata periods + 2 mēneši || pārskata periods + 3 mēneši || pārskata periods + 9 mēneši || pārskata periods + 9 mēneši (vai 21 mēnesis)** || pārskata periods + 9 mēneši (vai 21 mēnesis)** Beļģija || -1 || -1 || 0 || -3 || 24 Bulgārija || -10 || -13 || 0 || -2 || -2 Čehijas Republika || -2 || -9 || -8 || 11 || -6 Dānija || -16 || -8 || 0 || -3 || -3 Vācija || -7 || -6 || -3 || -5 || -17 Igaunija || -1 || -20 || -35 || -21 || -21 Īrija || -4 || -5 || -17 || -2 || -2 Grieķija || -7 || -4 || -2 || -4 || -3 Spānija || 0 || -2 || -1 || -2 || -2 Francija || -3 || -3 || 0 || -3 || -3 Itālija || -1 || -4 || 0 || 0 || 0 Kipra || 0 || -1 || -1 || -3 || -3 Latvija || 0 || -23 || -25 || -27 || -27 Lietuva || -2 || -5 || 0 || -2 || -2 Luksemburga || -9 || -2 || -1 || -3 || 0 Ungārija || -3 || -1 || 0 || -2 || -2 Malta || 0 || -4 || -10 || -3 || -3 Nīderlande || -15 || -9 || -3 || -5 || -3 Austrija || -3 || -4 || -4 || -58 || -58 Polija || 0 || -2 || -3 || -3 || -2 Portugāle || -5 || -6 || -7 || -10 || -10 Rumānija || -1 || -6 || -2 || -4 || -4 Slovēnija || -16 || -17 || -86 || -30 || -30 Slovākija || 0 || 0 || 0 || -5 || -5 Somija || -4 || -12 || -7 || -9 || -9 Zviedrija || -2 || -9 || -1 || -2 || -2 Apvienotā Karaliste || 0 || 1 || -1 || -2 || -2 *Euro rādītāju un ceturkšņa maksājumu bilances četru datu sūtījumu vidējā punktualitāte (2011. gada 3. ceturksnis līdz 2012. gada 2. ceturksnim). **Attiecībā uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (gan plūsmām, gan uzkrātajiem lielumiem) ir divi atsevišķi datu pieprasījumi ar atšķirīgiem termiņiem: 9 mēneši un 21 mēnesis pēc pārskata perioda beigām. Tomēr abas datu kopas ir jāiesniedz vienā un tajā pašā datumā septembra beigās. 7. Pieejamība un skaidrība MB dati par 27 ES dalībvalstīm bez maksas ir pieejami Eurostat tīmekļa vietnē (Eurobase): http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database. Tie ir strukturēti, kā norādīts 1. attēlā. 1. attēls. MB dati, kas tiešsaistē pieejami visiem lietotājiem Tiešsaistē izplatīto MB datu apjoms un detalizācijas pakāpe laika gaitā ir pastāvīgi palielinājusies. 2010. gada februārī sāka regulāri izplatīt datus par darbinieku naudas pārvedumiem. Palielinoties interesei par valstu MB un SIB datiem, kopš 2011. gada tika izplatītas garākas laikrindas, detalizētāki ģeogrāfiskie sadalījumi un pilnīgākas tabulas. 2011. gadā izveidoja tabulu “Galvenie maksājumu bilances un starptautisko ieguldījumu bilances posteņi kā daļa no IKP” un “Eksporta tirgus daļas” un sāka izplatīt starptautisko ieguldījumu bilances ceturkšņa datus. Eurostat 2013. gada aprīlī sāka izplatīt sīkāku informāciju saistībā ar ceturkšņa maksājumu bilances finanšu kontu. 8. Salīdzināmība Salīdzināmība attiecas uz atšķirībām, kuras var novērot, kad tiek salīdzināta statistika konkrētā jomā starp ģeogrāfiskajiem apgabaliem vai laika griezumā. MB kvalitātes ziņojumā tiek mērīta telpiskā salīdzināmība, aplūkojot asimetrijas. Eurostat regulāri sagatavo tabulas, iekļaujot svarīgākās noturīgās asimetrijas katrai valstij un posteņus, un rosina valstis risināt attiecīgās problēmas abpusējā saziņā un apmainoties ar detalizētāku informāciju. Turklāt tika izveidots ārvalstu tiešo ieguldījumu tīkls, lai varētu apmainīties ar divpusējiem datiem par ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem, un paredzams, ka laika gaitā asimetrijas saistībā ar ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem mazināsies. 2. diagrammā salīdzinātas ES 27 valstu un pasaules asimetrijas. ES 27 asimetrijas nav uzskatāmas par nenozīmīgām (tās veido 0,8 % no ES IKP), tomēr tās ir stabilas no 2004. gada. Vairākām Eurostat sāktajām iniciatīvām, lai novērstu asimetrijas ES 27 valstu maksājumu bilancēs, ir acīmredzami labi rezultāti. 2. diagramma. ES 27 valstu un pasaules asimetrijas, tekošais konts kopā, 1999.-2012. gads, milj. EUR 9. Saskaņotība Saskaņotība galvenokārt attiecas uz tādas statistikas konsekvenci, kas sagatavota atšķirīgiem mērķiem. MB kvalitātes ziņojumā mēra šo komponentu, aplūkojot iekšējo konsekvenci (atbilstību integritātes noteikumiem, saskaņotību ar ceturkšņa un gada datiem un kļūdu un izlaidumu daudzumu) un ārējo konsekvenci (saskaņotību starp MB datiem un līdzīgu statistiku no atšķirīgiem statistikas satvariem). Regulāri tiek uzraudzīta MB preču datu un ārējās tirdzniecības statistikas ārējā konsekvence (sagatavo Intrastat un Extrastat). 9.1. Iekšējā konsekvence Iekšējo konsekvenci mēra, aplūkojot neto kļūdu un izlaidumu vērtības. Neto kļūdas un izlaidumi veido atlikuma posteni, ar ko sabalansē kontus. Dažkārt sagatavošanas kļūdas izlīdzina cita citu. Līdz ar to šā atlikuma posteņa lielums ne vienmēr norāda uz pārskata vispārējo precizitāti. Neto kļūdas un izlaidumus cieši uzrauga valstu MB sagatavotāji — augstas vērtības vai pastāvīgs pieaugums liecina par sagatavošanas sistēmu problēmām, kuras jāidentificē un jārisina. 6. tabulā parādīta vidējā relatīvā kļūda, ko dalībvalstis reģistrējušas par 2009.–2011. gadu. Tā ir vienāda ar neto kļūdu un izlaidumu absolūto vērtību vidējo rādītāju attiecīgajā periodā (aprēķināta kā vidējā vērtība no tirdzniecības bilances kredīta un debeta), kas reģistrēts dalībvalstu ceturkšņa maksājumu bilancē. Par 2009.–2011. gadu piecas dalībvalstis (Itālija, Dānija, Zviedrija, Somija un Īrija) šim rādītājam ir reģistrējušas vērtību, kas ir aptuveni 10 %. Salīdzinājumā ar 2008.–2010. gada periodu kļūdu un izlaidumu daudzums nedaudz samazinājās Bulgārijā, Somijā un Zviedrijā. Itālijā saglabājās augstas kļūdu un izlaidumu vērtības; tās izskaidrojamas ar pāreju uz pilnīgi jaunu datu vākšanas un apkopošanas sistēmu. 7. tabulā parādīta kopējā relatīvā kļūdu un izlaidumu summa, kuru aprēķina par katru periodu kā kopējo kļūdu un izlaidumu summu, ko dala ar kopējo tekošo kontu (kredīta un debeta summu). Šis rādītājs novērtē kļūdu un izlaidumu zīmes noturīgumu, rādot mazākas vērtības tām dalībvalstīm, kurās kļūdas un izlaidumi ir ar mainīgām zīmēm, kas norāda, ka kļūdu un izlaidumu rādītājs nav sistemātisks. 2011. gadā piecas dalībvalstis (Dānija, Itālija, Polija, Slovākija un Somija) šim rādītājam ir reģistrējušas vērtību, kas pārsniedz 10 %. 6. tabula. Vidējā relatīvā kļūda 2009.–2011. gadā Beļģija || 1 % || Francija || 8 % || Austrija || 4 % Bulgārija || 6 % || Itālija || 12 % || Polija || 5 % Čehijas Republika || 2 % || Kipra || 3 % || Portugāle || 2 % Dānija || 10 % || Latvija || 2 % || Rumānija || 5 % Vācija || 4 % || Lietuva || 1 % || Slovēnija || 2 % Igaunija || 2 % || Luksemburga || 0 % || Slovākija || 4 % Īrija || 9 % || Ungārija || 2 % || Somija || 9 % Grieķija || 3 % || Malta || 4 % || Zviedrija || 10 % Spānija || 3 % || Nīderlande || 4 % || Apvienotā Karaliste || 4 % 7. tabula. Kopējās relatīvās kļūdas un izlaidumi 2011. gadā Beļģija || 1 % || Francija || 3 % || Austrija || 0 % Bulgārija || 9 % || Itālija || -12 % || Polija || -17 % Čehijas Republika || -4 % || Kipra || 2 % || Portugāle || -2 % Dānija || -19 % || Latvija || 4 % || Rumānija || -4 % Vācija || 4 % || Lietuva || 0 % || Slovēnija || 0 % Igaunija || -1 % || Luksemburga || 0 % || Slovākija || -12 % Īrija || -5 % || Ungārija || -5 % || Somija || -19 % Grieķija || -2 % || Malta || 7 % || Zviedrija || -1 % Spānija || -2 % || Nīderlande || -4 % || Apvienotā Karaliste || 0 % 9.2. Ārējā konsekvence Ārējā konsekvence attiecas uz saskaņotību starp MB datiem un līdzīgu statistiku no atšķirīgiem statistikas satvariem. Ārējo konsekvenci saistībā ar preču datiem, kas sniegti MB datos un ārējās tirdzniecības statistikā, regulāri uzrauga Eurostat. Salīdzinot šīs divas datu kopas, būtu jāņem vērā metodoloģijas atšķirības starp MB un ārējās tirdzniecības statistiku. Galvenās atšķirības ir saistītas ar apstākli, ka MB, lai varētu ierakstīt darījumu, paredzēta īpašumtiesību maiņa, savukārt ārējās tirdzniecības statistikā reģistrē preču pārrobežu kustību, turklāt novērtējuma metodes atšķiras[12]. Viens piemērs, kas atspoguļo šo atšķirību, ir tāda nemonetārā zelta ierakstīšana, kam mainās īpašnieks, tomēr to fiziski nenogādā jaunā īpašnieka valstī; šis zelts nav iekļauts ārējās tirdzniecības statistikā, bet ir iekļauts MB. Vispārējo atbilstību starp ārējās tirdzniecības statistiku un MB datiem var ātri novērtēt, izmantojot laikrindas par atšķirībām starp vērtībām kredītam/eksportam un debetam/importam, kas pieejamas no diviem statistikas satvariem; šī atbilstība ir parādīta 3. diagrammā ES 27 agregātam. Atbilstība starp datiem par precēm maksājumu bilancē un ārējās tirdzniecības statistikā ir uzlabojusies un stabilizējusies diezgan zemā līmenī. 3. diagramma. Preces ─ atšķirības starp ārējās tirdzniecības statistiku un MB (ES 27 un partneri “ārpus ES 27”) 10. Secinājumi MB regulas stāšanās spēkā ir sekmējusi maksājumu bilances statistikas saskaņošanu visā ES un palielinājusi datu pieejamību lietotājiem. Šis darba dokuments liecina, ka kopumā visas dalībvalstis laikus sniedz MB datus, kurus Eurostat pieprasa saskaņā ar MB regulu. Gala lietotājiem pieejamais MB datu apjoms patlaban ir daudz lielāks salīdzinājumā ar to, ko varēja iegūt deviņdesmito gadu beigās – tagad ir pieejams vairāk informācijas par darījumiem un ģeogrāfiskajiem dalījumiem, ir uzlabojies datu biežums un savlaicīgums un ekonomiskās analīzes vajadzībām ir atjaunotas garākas laikrindas. Arvien vairāk tiek izmantotas aplēses; tas palielina kvalitātes ziņojumu nozīmi, kuri ļauj regulāri uzraudzīt datu stabilitāti un konsekvenci. Finanšu krīzes rezultātā lietotāji velta arvien lielāku uzmanību MB un starptautisko ieguldījumu bilances datiem. Eurostat un valstu sagatavotāji cenšas nodrošināt, lai MB un starptautisko ieguldījumu bilances dati pilnībā atbilstu plašā lietotāju loka vajadzībām. Nākamo MB kvalitātes novērtēšanu sāks 2014. gada janvārī. [1] OV L 35, 8.2.2005., 23. lpp. [2] OV L 283, 28.10.2008., 3. lpp. [3] OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp. [4] Skatīt “ESS kvalitātes ziņojumu rokasgrāmatu”, Eurostat darba dokumenti, 2009. gads. Skatīt arī “ESS kvalitātes ziņojumu standartu”, Eurostat darba dokumenti, 2009. gads. [5] Skatīt “ESS kvalitātes ziņojumu rokasgrāmatu”, Eurostat, 2009. gads, 65. lpp. [6] Skatīt http://dsbb.imf.org/images/pdfs/dqrs_bop.pdf. [7] Skatīt http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=KS-RA-10-026. [8] Ar Regulu Nr. 2560/2001 par pārrobežu maksājumiem euro visus darījumus, kas nesasniedza robežvērtību, proti, EUR 12 500, klasificēja kā tādus, par kuriem nav jāsniedz statistikas informācija. Pārskatot Regulu Nr. 2560/2001, šo robežvērtību palielināja līdz EUR 50 000 (Regulas (EK) Nr. 924/2009 5. panta 1. punkts). [9] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/excessive_imbalance_procedure/imbalance_scoreboard [10] Komisijas 2012. gada 22. jūnija Regula (ES) Nr. 555/2012 (OV L 166, 27.6.2012., 22. lpp.). [11] Tas nozīmētu, ka darījumi nepārprotami jānošķir atkarībā no tā, vai: a) tas ir pakalpojums, ko sniedz pāri robežai (1. veids), b) tas ir patērētājs, kas šķērso robežu (2. veids), vai c) tas ir pakalpojuma sniedzējs, kas šķērso robežu (4. veids). Skatīt Rokasgrāmatas par starptautiskās pakalpojumu tirdzniecības statistiku (2010) V nodaļu. [12] Importu/debetu maksājumu bilancē vērtē kā franko uz kuģa klāja (FOB), bet ārējās tirdzniecības statistikā kā cenu, apdrošināšanu un frakti (CIF).