Priekšlikums ir daļa no to pasākumu klāsta, kuri izstrādāti, reaģējot uz pašreizējo Covid-19 pandēmiju, piemēram, Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu, un tas papildina citus instrumentus, kas atbalsta nodarbinātību, piemēram, Eiropas Sociālo fondu un Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF)/programmu InvestEU. Izmantojot aizņēmumus un aizdevumus šajā konkrētajā Covid-19 uzliesmojuma gadījumā, lai atbalstītu dalībvalstis, šis priekšlikums kalpo par otro aizsardzības līniju, lai finansētu saīsināta darba laika shēmas un līdzīgus pasākumus, palīdzot aizsargāt darbvietas un līdz ar to darbiniekus un pašnodarbinātās personas pret bezdarba risku.

c)spēkā esošais atbrīvojums no vienreizējā nodokļa (“KATA”) režīma laikposmā no 2020. gada marta līdz jūnijam maziem nodokļu maksātājiem konkrētās nozarēs tika pagarināts līdz ārkārtas stāvokļa beigām, un izdevumi aptver 2021. gada martu un aprīli. Ir pieprasīta tikai tā izdevumu daļa, kas saistīta ar atbalstu pašnodarbinātām personām un vienas personas uzņēmumiem;

b)spēkā esošā personāla izmaksu izslēgšana no mazo uzņēmumu nodokļa (“KIVA”) bāzes laikposmā no 2020. gada marta līdz jūnijam pandēmijas visvairāk skartajās nozarēs tika pagarināta līdz ārkārtas stāvokļa beigām, un izdevumi aptver laikposmu no 2020. gada decembra līdz 2021. gada jūnijam. Ir pieprasīta tikai tā daļa no kopējiem izdevumiem, kas saistīti ar uzņēmumiem, kuri samazina vai aptur darba laiku vai kad darbinieki pastāvīgi ir nodarbināti līdz jaunākajiem pieejamajiem izpildes datiem;

a)spēkā esošais atbrīvojums no darba devēju sociālā nodrošinājuma iemaksām un apmācības nodevas laikposmā no 2020. gada marta līdz decembrim, kā arī darba devēju rehabilitācijas iemaksu nodokļa samazinājums pandēmijas vissmagāk skartajām nozarēm laikposmā no 2020. gada marta līdz jūnijam tika pagarināts līdz ārkārtas stāvokļa beigām, un izdevumi aptver laikposmu no 2020. gada decembra līdz 2021. gada jūnijam;

Priekšlikums

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS,

ar kuru groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/1561, ar ko Ungārijai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2020/672 (2020. gada 19. maijs), ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma, un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

(1)Pēc 2020. gada 6. augustā saņemtā Ungārijas lūguma Padome 2020. gada 23. oktobrī piešķīra Ungārijai finansiālo palīdzību aizdevuma veidā, kura maksimālais apmērs ir 504 330 000 EUR un maksimālais vidējais termiņš ir 15 gadi, lai papildinātu Ungārijas valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz minētā uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem.

(2)Ungārijai aizdevums bija jāizmanto tam, lai finansētu saīsināta darba laika shēmām līdzīgus pasākumus un ar veselību saistītus pasākumus, kas norādīti Padomes Īstenošanas lēmuma (ES) 2020/1561 3. pantā.

(3)Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Ungārijā. Tas ir izraisījis joprojām pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Ungārijā saistībā ar jaunu pasākumu, proti, vienreizēju ienākumu atbalsta shēmu pašnodarbinātām personām nozarēs, kuras skar aizsardzības pasākumi un pasākumi, kas minēti Īstenošanas lēmuma (ES) 2020/1561 3. panta f), g), h), i) un j) punktā.

(4)Covid-19 uzliesmojumam un ārkārtas pasākumiem, kurus Ungārija īstenoja 2020. un 2021. gadā, lai ierobežotu slimības uzliesmojumu un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās sekas, bija un vēl aizvien ir dramatiska ietekme uz publiskajām finansēm. Ungārijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām bija attiecīgi 8,0 % un 80,1 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2021. gada rudens prognozi tiek prognozēts, ka Ungārijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds 2021. gadā samazināsies attiecīgi līdz 7,5 % un 79,2 % no IKP, un tiek prognozēts, ka Ungārijas IKP 2021. gadā palielināsies par 7,4 %.

(5)Ungārija 2021. gada 1. decembrī lūdza Savienības papildu finansiālo palīdzību 147 140 000 EUR apmērā, lai turpinātu papildināt 2020. un 2021. gadā īstenotos valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģēt uz minētā uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem. Tas jo īpaši attiecas uz 6. līdz 8. apsvērumā izklāstītajiem pasākumiem.

(6)Pamatojoties uz “Valdības dekrētu Nr. 485/2020 (XI. 10.)”, iestādes ir grozījušas vairākus ar nodokļiem saistītus pasākumus, kas minēti Īstenošanas lēmuma (ES) 2020/1561 3. panta f), g), h) un j) punktā un pagarinājušas to termiņu līdz ārkārtas stāvokļa beigām. Aizdevums ir pieprasīts, lai segtu izdevumus tikai laikposmā no 2020. gada decembra līdz 2021. gada jūnijam. Dekrētā ir ietverts skaidrs nosacījums, saskaņā ar kuru atbalsta saņēmējiem ir jāsaglabā darba līgumi, kas bija spēkā dekrēta spēkā stāšanās brīdī, un tie nedrīkst izbeigt šos līgumus, par to paziņojot darba devējam pasākuma laikā. To nozaru tvērums, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu, tika mainīts salīdzinājumā ar pasākumu sākotnējo struktūru, kas grozīta ar valdības dekrētiem.

Pandēmijas visvairāk skartajās nozarēs iestādes ieviesa atbrīvojumu no darba devēju sociālās apdrošināšanas iemaksām un apmācību nodevas laikposmā no 2020. gada marta līdz decembrim, kā arī darba devēju rehabilitācijas iemaksu nodokļa samazinājumu sākotnēji laikposmā no 2020. gada marta līdz jūnijam.

Iestādes ir arī izslēgušas personāla izmaksas no mazo uzņēmumu nodokļa (KIVA) bāzes sākotnēji par laikposmu no 2020. gada marta līdz jūnijam.

Attiecībā uz visiem minētajiem pasākumiem ir pieprasīta tikai tā daļa no kopējiem izdevumiem (vai negūtajiem ieņēmumiem), kas saistīti ar uzņēmumiem, kuri samazina vai aptur darba laiku vai kad darbinieki pastāvīgi ir nodarbināti līdz jaunākajiem pieejamajiem izpildes datiem. Tā kā minētie pasākumi nozīmē valdības nesaņemtus ieņēmumus, tos var uzskatīt par līdzvērtīgiem publiskiem izdevumiem.

(7)Attiecībā uz pasākumiem nodokļu jomā, pamatojoties uz “valdības Dekrētu Nr. 105/2021 (III. 3)”, “valdības Dekrētu Nr. 147/2021 (III. 27)” un “valdības Dekrētu Nr. 204/2021 (IV. 29)”, iestādes grozīja atbrīvojumu no mazo uzņēmumu vienreizējā nodokļa (“KATA”) režīma, kā minēts Īstenošanas lēmuma (ES) 2020/1561 3. panta i) punktā, kas sākotnēji tika ieviests laikposmā no 2020. gada marta līdz jūnijam un pagarināts uz laikposmu no 2021. gada marta līdz aprīlim. Ir pieprasīta tikai tā izdevumu daļa, kas saistīta ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas uzņēmumiem. Šo pasākumu var uzskatīt par saīsināta darba laika shēmām līdzīgu pasākumu, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tā mērķis ir aizsargāt pašnodarbinātos vai līdzīgu kategoriju darba ņēmējus no ienākumu samazināšanās vai zaudēšanas.

(8)Ar “valdības Dekrētu Nr. 310/2021. (VI. 7.)” attiecībā uz kompensācijas atbalstu pašnodarbinātām personām Ungārija ir ieviesusi arī jaunu vienreizēju ienākumu atbalsta shēmu pašnodarbinātām personām nozarēs, kuras skar pārvietošanās ierobežojumi, ar nosacījumu, ka tās saglabā savu darbību vismaz divus mēnešus pēc paredzamā ārkārtas stāvokļa beigām. Vienreizējais maksājums atbilst garantētajai mēneša minimālajai algai (219 000 HUF). Atbilstības periods beidzas līdz ar ārkārtas stāvokļa beigām. Šīs shēmas mērķgrupa ir tikai uzņēmēji, kuriem nav darbinieku un kuri nav tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar nozares algu shēmu. Šo pasākumu var uzskatīt par saīsināta darba laika shēmām līdzīgu pasākumu, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tā mērķis ir aizsargāt pašnodarbinātos vai līdzīgu kategoriju darba ņēmējus no ienākumu samazināšanās vai zaudēšanas.

(9)Ungārija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Ungārija ir iesniegusi Komisijai attiecīgus pierādījumus par to, ka faktiskie un plānotie publiskie izdevumi no 2020. gada 1. februāra ir palielinājušies par 897 720 542 EUR saistībā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo tas ir saistīts gan ar jaunu pasākumu, gan ar to spēkā esošo pasākumu pagarināšanu, kuri tieši attiecas uz saīsināta darba laika shēmām līdzīgiem pasākumiem, kas aptver ievērojamu Ungārijas uzņēmumu un darbaspēka daļu. Ungārija finansēja 113 740 000 EUR no palielinātās izdevumu summas, izmantojot Savienības fondus. Ungārija finansēja 132 510 542 EUR no palielinātās publisko izdevumu summas, izmantojot pati savu finansējumu.