Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2020/C 172/07)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam trīs mēnešu laikā pēc šīs publikācijas datuma.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Akasztói szikiponty”

ES Nr.: PDO-HU-02410 – 15.2.2018.

ACVN (X) AĢIN ( )

1. Nosaukums vai nosaukumi

“Akasztói szikiponty”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Ungārija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.7. grupa. Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Akasztói szikiponty” ir Cyprinus carpio L. sugas karpas, kuras audzē tikai no īpašas Ungārijas valsts atzītas karpu šķirnes zivīm un pārdod dzīvas, svaigas, dzesinātas vai saldētas, kad tās ir sasniegušas vismaz divu un ne vairāk kā piecu vasaru vecumu.

Nosakot vecumu, uzskata, ka zivij ir tik daudz vasaru, cik pagājušas no pavasara nārsta līdz attiecīgā gada oktobrim.

“Akasztói szikiponty” ir gaiši pelēcīgi zeltaindzeltenā krāsā, ar garenu ķermeni un spilgti oranžām spurām.

Zivs svars (dzīvsvars):

— divas vasaras augušai zivij: 1,5–2 kg,

— trīs vasaras augušai zivij: 2–3,5 kg,

— četras vasaras augušai zivij: 3,5–6 kg,

— piecas vasaras augušas zivs svars var sasniegt 6–8 kg.

“Akasztói szikiponty” raksturīgas turpmāk minētās kvalitātes īpašības.

“Akasztói szikiponty” gaļai ir šādas ķīmiskās īpašības: 25–30 % sausnas, 17–23 % olbaltumvielu, 5–12 % tauku.

“Akasztói szikiponty” gaļai ir šādas organoleptiskās īpašības:

— krāsa: no gaiši iesārtas līdz blāvi sarkanīgai,

— smarža: tīra, patīkama, nedaudz sāļa, atgādina mālainas smiltis,

— garša un konsistence: zivs gaļa ar tīru garšu, slāņainu, gaļīgu konsistenci, stingra, ar zemu tauku saturu.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Zivju barība sastāv no dabiskas barības un koncentrētas barības.

Zivju dabisko barību veido un 40–50 % no kopējā barības daudzuma sastāda organismi, kas dzīvo zivju dīķos, kuri atrodas noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Zivju dabiskā barība ir zooplanktons, virpotāji, airkājvēži, ūdensblusas (Cladocera), tārpi (Tubifex), trīsuļodi (Chironomidae) un citi dīķos atrodamie kukaiņu kāpuri. Šie organismi zivīm nodrošina nepieciešamo olbaltumvielu daudzumu.

Ģeogrāfiskajā apgabalā iegūto koncentrēto barību, piemēram, kukurūzu, kukurūzas atsijas, kviešus, kviešu atsijas, tritikāli, rudzus, zirņus un sorgo, zivīm var dot maltā un izsijātā veidā vai nu maisījumā, vai atsevišķi. Koncentrētā barība veido 50 %–60 % no kopējā barības daudzuma. Tā nodrošina enerģiju, kas vajadzīga zivju izdzīvošanai.

Mazuļiem – tikai laikposmā no maija līdz oktobrim pēc izšķilšanās (kad tie ir vienas vasaras vecumā) – var dot pilnvērtīgu dabiskas izcelsmes piebarojumu, kas nesatur ĢMO, tādā daudzumā, kas nepārsniedz 30 % no kopējā barības apjoma. Minētais īpašais piebarojums, kuru dod tikai tad, kad zivis ir vienas vasaras vecumā, ir paredzēts, lai kopumā apmierinātu to vajadzības pēc olbaltumvielām, ja šajā vecumā dabisko organismu nodrošinātais olbaltumvielu daudzums nav pietiekams. Konkrētajā ģeogrāfiskajā apgabalā nevar pilnībā nodrošināt šā īpašā, pilnvērtīgā piebarojuma sastāvdaļas, tāpēc barību iegūst ārpus minētā apgabala.

Ģeogrāfiskajā apgabalā iegūtās barības kopējais ikgada daudzums:

— ja zivis augušas vienu vasaru: vismaz 70 %,

— ja zivis augušas no divām līdz piecām vasarām: 100 %.

Tā kā “Akasztói szikiponty” īpašības attīstās tad, kad zivis ir augušas divas vasaras, tā barība, ko zivīm dod, kad tās ir vienas vasaras vecumā, neietekmē galaprodukta īpašības.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Viss “Akasztói szikiponty” ražošanas cikls notiek Akasztó un Dunatetétlen pašvaldībā.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Uz iepakojuma jābūt krāsainam produkta logotipam, kas ir vismaz 3 cm diametrā. Apaļajam logotipam ir zila apmale. Tās augšējā daļā izvietots nosaukums “Akasztói szikipont”, bet apakšējā daļā redzama pieteikuma iesniedzējas grupas interneta adrese. Dominējošais elements logotipa centrā ir zivs attēls pelēcīgi zeltaindzeltenā krāsā, izvietots uz saules, ūdens un vilkvālīšu fona. Tiesību subjekti logotipu var izmantot bez ierobežojumiem.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

“Akasztói szikiponty” tiek ražots Akasztó un Dunatetétlen pašvaldībā.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Vidēja un liela izmēra dīķiem (0,1–45 ha), kur pavairo, tur un audzē “Akasztói szikiponty” (sāļezeru karpu no Akasztó), ir apaļa forma, un tie atrodas sāls līdzenumos netālu no Kiškunšāgas (Kiskunság) nacionālā parka, proti, Kiškunšāgā starp Donavu un Tisu. Dīķu kopējā platība ir gandrīz 400 hektāru (ha). Sāls līdzenumi, kuriem pašlaik piešķirts aizsargājamas teritorijas statuss, galvenokārt tika izveidoti pēc Donavas ūdensceļa regulēšanas, kas mainīja gruntsūdeņu plūsmu. Ārkārtīgi sāļā augsne, kas izgulsnētā sāls dēļ vasarā ir žilbinoši balta, nodrošina šo aizsargājamo teritoriju ģeoloģisko un ģeomorfoloģisko vērtību.

Šajās sāļajās augsnēs tika izveidoti dīķi. Izšķīdušā veidā vairumu sāļo tronas minerālu izskalo, kad tiek notecināts pirmais dīķa ūdens, taču zivs saglabā vieglo svaiga sāls smaržu.

Sāls dīķos, kas ierīkoti zivju audzēšanai, augsnes apakškārtu veido plāna, sablīvēta mālsmilts kārta ar tikai dažus centimetrus biezu auglīgu dūņu slāni. Dīķu vidējais dziļums ir 70–80 cm. Pēc vidējiem piecdesmitgades rādītājiem ģeogrāfiskajā apgabalā ikgadējais saules spīdēšanas ilgums pārsniedz 2 000 stundas, un tas nozīmē, ka seklie dīķi ātri uzsilst un bioloģiskie producenti sāk funkcionēt agrāk, nekā tas notiek dziļākos dīķos.

Nevainojamo “Akasztói szikiponty” gaļas garšu un tās tīro, patīkamo, nedaudz sāļo smaržu, kas atgādina mālainas smiltis, kā arī zivs spuru krāsu nosaka dabiskā vide, savukārt gaļas konsistence un zemais tauku saturs ir atkarīgi no cilvēka faktora, proti, zivkopju zinātības. Kopumā šie elementi piešķir produktam tā unikālo raksturu.

Seklajos dīķos zivis var ātrāk piekļūt dabiskajai barībai, un tas ļauj tām atjaunoties drīzāk un attīstīties vienmērīgāk, nekā tas notiktu dziļākos dīķos. Vitamīni, aminoskābes un dabiskās dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielas, kas iegūtas no dzīviem organismiem, kurus zivis ēd (dabiskā barība), ir ļoti svarīgi “Akasztói szikiponty” attīstībai.

Ģeogrāfiskajā apgabalā valdošie ziemeļu vēji bieži vien saviļņo seklo dīķu ūdeni līdz pašai gruntij. Tādējādi neveidojas termiskā noslāņošanās un dīķu dibenā nodrošinātais skābekļa daudzums labvēlīgi ietekmē arī reducentus. Tas neļauj veidoties sadalīšanās materiālam, un šis apstāklis savukārt nodrošina to, ka “Akasztói szikiponty” gaļai nav nepatīkamas smakas un tajā nav garšu bojājošu vielu. Gaļas smarža atgādina mālainas smiltis, un tai ir raksturīga viegla sāls nots, ko rada sāļais ūdens.

Ir svarīgi uzsvērt arī saikni starp “Akasztói szikiponty” krāsu un dīķu grunti, jo zivis un dīķu grunts pēc krāsas pilnībā saplūst. “Akasztói szikiponty” raksturīgā pelēcīgi zeltaindzeltenā krāsa un oranžās spuras ir izveidojušās, pieskaņojoties gaišajai dīķu mālsmilts gruntij.

Tomēr “Akasztói szikiponty” kvalitāte ir saistīta ne tikai ar dabiskās vides unikalitāti, bet arī ar vietējām zivju audzēšanas tradīcijām un metodēm.

Divtūkstošo gadu sākumā, izmantojot toreizējo vietējo kompetenci un gadu laikā uzkrāto pieredzi, tika uzlabota tehnoloģija, kas paredzēta, lai varētu izmantot īpašos apstākļus dīķos, kas ierīkoti vietējos sāļās augsnes apgabalos, un audzēt zivis ar liesu gaļu, kam ir zems tauku saturs. Saskaņā ar minēto tehnoloģiju zivs svaru un ūdens temperatūru izmanto, lai noteiktu, cik daudz koncentrētās zivju barības (procentos no ķermeņa svara) ir jādod, lai zivs gaļa būtu ar zemu tauku saturu un liesa. Lai zivīm pietiktu dabiskās barības, katru audzēšanas dīķi pastāvīgi apgādā ar organisko mēslojumu.

Viena kilograma “Akasztói szikiponty” gaļas iegūšanai ir vajadzīgi divi kilogrami koncentrētas barības, lai gan literatūrā norādīts, ka parastos apstākļos audzētai karpai dodami no četriem līdz pieciem kilogramiem barības. Ģeogrāfiskajā apgabalā esošajos dīķos koncentrētā barība tiek ātri noēsta (laikā no četrām līdz sešām stundām), un rezultātā zivju vēderi izplešas. Turpmāko 18 stundu laikā līdz nākamajai barošanai tām dīķī pašām jāatrod dabiskā barība. Tādēļ tām ir daudz jāpeld. Intensīvā kustība padara “Akasztói szikiponty” muskuļotas un neļauj veidoties tauku slānim. Barība ar augstu cietes koncentrāciju dod zivīm enerģiju, kas tām vajadzīga, lai kustētos, bet dabiskā barība nodrošina olbaltumvielas, kas nepieciešamas zivs gaļas iegūšanai. Pastāvīgas intensīvas kustības un koncentrētas barošanas dēļ, pamatojoties uz metaboliskās enerģijas vajadzībām, “Akasztói szikiponty” kļūst muskuļota un attiecīgi tās gaļai ir ļoti zems tauku saturs (5–12 %) un slāņaina, gaļīga konsistence.

“Akasztói szikiponty” īpašā kvalitāte ir saistīta arī ar to, ka tika būtiski samazināti literatūrā vispārpieņemtie populācijas lieluma mērķrādītāji. Pielāgoti vietējiem ģeogrāfiskiem apstākļiem, tie tika pārstrādāti ražošanas vajadzībām, pamatojoties uz dabisko ražību. Galvenais olbaltumvielu avots zivīm ir dīķos atrodamā dabiskā barība. Tās uzturēšana ir svarīgākais uzdevums ražošanas cikla laikā, jo no tās ir atkarīgs gaļas olbaltumvielu saturs un optimāla zivju augšana, kas ir viens no to tīrās garšas un ēstgribu rosinošās smaržas veidotājfaktoriem. Pamatojoties uz planktona iknedēļas pārbaužu un reizi divās nedēļās veikto testa nozveju rezultātiem, vietējie eksperti koriģē ražošanas tehnoloģiskos parametrus, nodrošina papildu barības vielas, samazina zivju skaitu vai pielāgo barības devu, lai zivs gaļā pastāvīgi saglabātos zems tauku saturs 5–12 % apmērā.

“Akasztói szikiponty” audzē gandrīz dabiskos apstākļos, jo pētījumi liecina, ka tās gaļā tauku saturs (galvenā šīs gaļas īpašība) ir ļoti līdzīgs tam, kāds ir dabiskās ūdenskrātuvēs mītošajai savvaļas karpai. Reģionā dabiskos apstākļos dzīvojošās karpas gaļā tauku saturs ir 5–10 %, taču audzētajās zivīs no citiem apgabaliem tas var sasniegt 15–20 %.

“Akasztói szikiponty” unikālās īpašības ir saistītas ar ražošanas vietas īpatnībām, barību, kas tiek dota, pamatojoties uz metaboliskās enerģijas vajadzībām, un īpašo ražošanas tehnoloģiju un tādējādi atšķir šīs zivis no karpām, kas audzētas citos apgabalos.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.