Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 2112/78 par 1975. gada 14. novembrī noslēgto Ženēvas Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros lieto TIR karneti (TIR konvenciju) /* COM/2008/0497 galīgā redakcija - ACC 2008/0164 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 30.7.2008 COM(2008) 497 galīgā redakcija 2008/0164 (ACC) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 2112/78 par 1975. gada 14. novembrī noslēgto Ženēvas Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros lieto TIR karneti (TIR konvenciju) (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma pamatojums un mērķi 1975. gada 14. novembra Muitas konvencija par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros lieto TIR karneti (TIR konvencija) Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā tika apstiprināta ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2112/78. Konvencija Kopienā stājās spēkā 1983. gada 20. jūnijā. TIR konvencija pēc tās pieņemšanas bija jāgroza, lai modernizētu un pastiprinātu TIR procedūru, precīzāk definētu visu TIR sistēmā iesaistīto personu tiesības un pienākumus un ieviestu elektronisku sistēmu, ar kuras palīdzību ātri informēt starptautisko organizāciju par TIR karnešu uzrādīšanu galamērķa muitas iestādēs. Šīs regulas mērķis ir ļaut Padomei apstiprināt visus grozījumus, ko līgumslēdzējas puses, tostarp Eiropas Kopiena, ir izdarījušas TIR konvencijā, bet kuri nav oficiāli ieviesti Kopienas tiesiskajā regulējumā. Vispārīgais konteksts TIR konvenciju administrē Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas Komisija ( UNECE ) Ženēvā, un konvencijas ietvaros ir izveidota muitas tranzīta procedūra starptautiskajiem preču pārvadājumiem pa autoceļiem. Konvencijai pašlaik ir 68 līgumslēdzējas puses, tostarp Eiropas Kopienas dalībvalstis un Eiropas Kopiena. Saskaņā ar konvenciju preces, kurām piemēro muitas un nodokļu atlikšanas nosacījumus, ļauts transportēt pāri starptautiskām robežām ar muitas dienestu minimālu iejaukšanos pārvadāšanas procesā. TIR sistēma sekmē starptautiskās tirdzniecības attīstību, jo tiek mazināti ierastie kavēkļi starptautiskajos preču pārvadājumos. Ar šīs sistēmas palīdzību iespējami būtiski transportēšanas izmaksu ietaupījumi, jo tiek samazināti kavējumi tranzīta procesā. Vissvarīgākā sistēmas priekšrocība ir tā, ka TIR konvencija, pateicoties starptautiskai garantiju ķēdei, nodrošina nepieciešamo garantiju salīdzinoši vienkāršu pieejamību. TIR konvencija kopš 1975. gada ir vairākkārt grozīta. Daži grozījumi ir tehniski un attiecas uz transportlīdzekļiem vai konteineriem, kurus var uzskatīt par drošiem, lai tos izmantotu preču pārvadājumiem, kuros lieto TIR karneti. Arī TIR karnetes izkārtojums kopš tās ieviešanas ir vairākas reizes mainīts, lai vienkāršotu tās lietošanu un nodrošinātu visus TIR pārvadājumam nepieciešamos datus. TIR procedūra tāpat kā citi muitas tranzīta režīmi ir bijusi pakļauta krāpnieciskām darbībām. Šīs problēmas ir radījušas lielus zaudējumus līgumslēdzēju pušu budžetiem un apdraudējušas uzņēmējdarbību un tirdzniecību Eiropā. Tāpēc, lai nodrošinātu procedūru un formalitāšu lielāku efektivitāti krāpšanas apkarošanā, TIR konvencijā bija jāizdara grozījumi. Lai gan 1975. gada konvencijā ir izdarīti vairāki grozījumi, lielākā daļa no tiem ir attiekušies uz ļoti tehniskiem jautājumiem saistībā ar tādām lietām kā transportlīdzekļu konstrukcija. Pēdējos gados, ņemot vērā krāpnieciskas darbības radītās problēmas, pārskatīšanas process vairāk ir bijis virzīts uz iesaistīto personu tiesībām un pienākumiem. Pēc visu grozījumu pieņemšanas TIR konvencijas Administratīvajā komitejā šķiet lietderīgi tos ieviest Kopienas tiesiskajā regulējumā, izdarot grozījumus Padomes Regulā (EEK) Nr. 2112/78. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes 1978. gada 25. jūlija Regula (EEK) Nr. 2112/78 par 1975. gada 14. novembrī noslēgto Ženēvas Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros lieto TIR karneti (TIR konvenciju). Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Ierosinātā regula atbilst kopējai tirdzniecības un transporta politikai. TIR sistēma, kas sekmē pārvadājumus ar autotransportu, nodrošina preču pārvadāšanu 68 līgumslēdzēju pušu teritorijā ar muitas administrāciju minimālu iejaukšanos, un, pateicoties starptautiskai garantiju ķēdei, tā nodrošina arī nepieciešamo garantiju salīdzinoši vienkāršu pieejamību. Ar TIR konvenciju panāktā vienkāršošana atbilst pārskatītajai Lisabonas stratēģijai. Grozījumu oficiālā pieņemšana atbilst labāka regulējuma politikai. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Apspriešanās notika ar Starptautisko autopārvadātāju savienību, visām galvotājām apvienībām, TIR Kontroles komisijā un ar TIR konvencijas līgumslēdzēju pušu muitas dienestiem. Apspriešanās notika arī Muitas kodeksa komitejas sanāksmēs un darba grupā par muitas jautājumiem, kas skar transportu, kā arī TIR konvencijas Administratīvajā komitejā. Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Visas apspriešanā iesaistītās personas uzskatīja, ka Kopienai ir jāievieš TIR konvencijas grozījumi tās tiesiskajā regulējumā. Muitas kodeksa komitejā dalībvalstis pauda atbalstu tam, lai Padome pieņemtu TIR konvencijas konsolidētu versiju, nevis tās gandrīz 28 grozījumus atsevišķi, ņemot vērā to, ka daži no tiem ir pārņemti ar vēlākiem grozījumiem un tāpēc vairs nav aktuāli. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. Ietekmes novērtējums Kopienai ir oficiāli jāpieņem visi TIR konvencijas grozījumi, kurus līdz šim pieņēmusi Administratīvā komiteja un kuri joprojām ir spēkā. Daži no šiem grozījumiem attiecas uz tehniskiem jautājumiem, piemēram, uz attālumu starp gredzeniem un cilpām uz TIR transportlīdzekļiem izmantotajiem tentiem, uz iespēju izmantot kravas sarakstus kā TIR karnetes pielikumus pat tad, ja preču sarakstā būtu pietiekami daudz vietas, lai ierakstītu informāciju par visām pārvadātajām precēm, uz jaunām drošības prasībām kravas nodalījumu grīdām TIR transportlīdzekļos, uz veidu, kā nostiprināt TIR transportlīdzekļu ventilācijas atveri, vai uz konkrētu tipu autotransporta līdzekļu uzbūvi. Pārējie grozījumi, piemēram, prasība, ka uzņēmumiem, kuri izdod un lieto TIR karnetes, ir jābūt muitas dienestu atzītiem uzņēmumiem, nav tehniska rakstura. Turklāt tika izveidota TIR Kontroles komisija, kas ir izpildinstitūcija, kurā ir TIR eksperti, kuru uzdevums ir pārraudzīt konvencijas piemērošanu. Visbeidzot, ir precīzāk skaidrotas svarīgāko TIR sistēmā iesaistīto dalībnieku lomas un pienākumi. Lai efektīvāk kontrolētu un aizsargātu TIR režīma pašreizējo darbību, ir ieviesta elektroniska sistēma, ar kuras palīdzību par garantiju ķēdes organizāciju un darbību atbildīgo starptautisko organizāciju informē par TIR karnešu uzrādīšanu galamērķa muitas iestādēs. Ar jauno 10. pielikumu tiek oficiāli ieviesta SafeTIR sistēma, kas visu iesaistīto personu interesēs pārrauga TIR operācijas izbeigšanu/daļēju izbeigšanu. Pieņemot šo regulu, Kopiena muitas dienestu un transporta nozares interesēs ieviesīs savā tiesiskajā regulējumā grozīto TIR konvenciju. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Ierosināto pasākumu kopsavilkums Ar ierosināto regulu oficiāli ievieš visus TIR konvencijas grozījumus, kuri joprojām ir spēkā, un groza Padomes 1978. gada 25. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2112/78 par 1975. gada 14. novembrī noslēgto Ženēvas Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros lieto TIR karneti (TIR konvenciju). Juridiskais pamats Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 133. pants Subsidiaritātes princips Kopiena ir TIR konvencijas līgumslēdzēja puse, un tādēļ tai ir pienākums piemērot TIR konvencijas grozījumus. Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu. Ar to tiek ieviesti grozījumi starptautiskā nolīgumā, ar kuru tiek ievērots proporcionalitātes princips. Visus šos grozījumus jau ir pieņēmusi TIR konvencijas Administratīvā komiteja, un tos jau piemēro visās dalībvalstīs. Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Ar ierosināto regulu tiek izdarīti grozījumi Regulā (EEK) Nr. 2112/78, ar kuru TIR konvencija tika ieviesta Kopienas tiesiskajā regulējumā. IETEKME UZ BUDžETU Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. PAPILDU INFORMāCIJA Vienkāršošana Priekšlikums paredz tiesību aktu vienkāršošanu. Ar ierosināto regulu Kopienas tiesiskajā regulējumā tiek ieviesti visi joprojām spēkā esošie TIR konvencijas grozījumi. Spēkā esošo tiesību aktu grozīšana Pieņemot priekšlikumu, tiks aizstāts pielikums Padomes 1978. gada 25. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2112/78 par 1975. gada 14. novembrī noslēgto Ženēvas Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros lieto TIR karneti (TIR konvenciju). 2008/0164 (ACC) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 2112/78 par 1975. gada 14. novembrī noslēgto Ženēvas Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros lieto TIR karneti (TIR konvenciju) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], tā kā: 1. 1975. gada 14. novembra Muitas konvencija par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros lieto TIR karneti (TIR konvencija)[2], Eiropas Kopienas vārdā tika apstiprināta ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2112/78[3] un Kopienā stājās spēkā 1983. gada 20. jūnijā[4]. 2. TIR sistēma dod iespēju pārvadāt preces starptautiskā tranzīta režīmā ar muitas administrāciju minimālu iejaukšanos pārvadāšanas procesā un, pateicoties starptautiskai garantiju ķēdei, nodrošina nepieciešamo garantiju salīdzinoši vienkāršu pieejamību. 3. Kopš 1975. gada dažādos posmos ir pieņemti vairāki TIR konvencijas grozījumi saskaņā ar konvencijas 59. un 60. pantā noteikto procedūru. Dažādos posmos izdarīto grozījumu mērķis bija padarīt TIR procedūru drošāku un pielāgot to mainīgajai transporta un muitas videi. 4. Pirmajā posmā izdarītie grozījumi stājās spēkā 1999. gada februārī, un ar tiem konvencijai tika pievienots 9. pielikums. Šajā pielikumā tika noteiktas obligātās prasības un nosacījumi attiecībā uz piekļuvi TIR procedūrai. Šie grozījumi ļauj TIR sistēmu izmantot tikai atzītiem pārvadātājiem un apstiprinātām valsts galvotājām apvienībām. Tas nodrošina valstu administrācijām TIR sistēmas galveno lietotāju pilnīgas kontroles un uzraudzības instrumentu. 5. Vienlaikus tika izveidota TIR Kontroles komisija. Šīs institūcijas, kurā ir TIR eksperti, uzdevums ir pārraudzīt konvencijas piemērošanu un vajadzības gadījumā veicināt strīdu izšķiršanu TIR sistēmā iesaistīto līgumslēdzēju pušu, apvienību, apdrošināšanas sabiedrību un starptautisko organizāciju starpā. 6. Otrajā posmā izdarītie grozījumi stājās spēkā 2002. gada maijā, un ar tiem tika nostiprināta TIR procedūra, skaidrāk definējot par TIR sistēmas darbību un organizāciju atbildīgās starptautiskās organizācijas lomu un pienākumus. Tika definētas šīs organizācijas, tās biedru apvienību un arī TIR konvencijas Administratīvās komitejas attiecības. 7. Turklāt otrajā posmā tika ieviesti jauni noteikumi par dažu tipu autotransporta līdzekļu uzbūvi. Šos grozījumus pieprasīja transporta nozare, un tie dod iespēju TIR pārvadājumiem izmantot transportlīdzekļus vai konteinerus ar bīdāmiem tentiem. 8. Lai efektīvāk kontrolētu TIR sistēmu un aizsargātu TIR režīma darbību, ir ieviesti noteikumi par elektronisku sistēmu, ar kuras palīdzību par garantiju ķēdes organizāciju un darbību atbildīgo starptautisko organizāciju informē par TIR karnešu uzrādīšanu galamērķa muitas iestādēs. Kā TIR konvencijas 10. pielikums tika ieviesta SafeTIR sistēma, kas stājās spēkā 2006. gada augustā. 9. Ikreiz, kad tika konstatēts, ka TIR konvencijā ir vajadzīgi citi grozījumi, tie tika ieviesti. Lai vienkāršotu TIR karnetes lietošanu un nodrošinātu visus TIR pārvadājumam nepieciešamos datus, tika koriģēts TIR karnetes izkārtojums. Ar zināmiem nosacījumiem kā TIR karnetes pielikumus var izmantot arī kravas sarakstus, pat ja preču sarakstā pietiktu vietas, lai ierakstītu informāciju par visām pārvadātajām precēm. Tika ieviesta arī procedūra gadījumiem, kad TIR pārvadājuma daļu nevar veikt ar autotransportu vai pārvadājuma daļu veic ārpus TIR sistēmas. 10. Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EEK) Nr. 2112/78. 11. Ņemot vērā izdarāmo izmaiņu skaitu, skaidrības labad Regulas (EEK) Nr. 2112/78 pielikumu aizstāj kopumā. 12. Šīs regulas pielikumā ir iekļauti visi grozījumi, kas līdz 2008. gada beigām pieņemti saskaņā ar konvencijas 59. un 60. pantā noteikto procedūru. Tāpēc regulai jāstājas spēkā 2009. gada 1. janvārī, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1 . pants Regulas (EEK) Nr. 2112/78 pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu. 2 . pants Šī regula stājas spēkā 2009. gada 1. janvārī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS KONVENCIJA PAR STARPTAUTISKAJIEM PREČU PĀRVADĀJUMIEM, KUROS IZMANTO TIR KARNETI (1975. GADA TIR KONVENCIJA) LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES, VĒLOTIES veicināt starptautiskos kravu pārvadājumus ar autotransportu, UZSKATOT, ka pārvadāšanas uzlabošana ir viens no faktoriem, kas ir svarīgi to sadarbības pilnveidošanai, PAZIŅOJOT, ka tās atbalsta to administratīvo formalitāšu vienkāršošanu un saskaņošanu, kas pastāv starptautisko pārvadājumu jomā, jo īpaši uz robežām, IR VIENOJUŠĀS par turpmāko. I nodaļa Vispārīgi noteikumi a) Definīcijas 1. pants Šajā konvencijā: a) „TIR pārvadājums” ir preču pārvešana no nosūtītājas muitas iestādes uz galamērķa muitas iestādi saskaņā ar procedūru, ko sauc par „TIR procedūru” un kas izklāstīta šajā konvencijā; b) „TIR operācija” ir TIR pārvadājuma daļa, kas tiek veikta vienā Līgumslēdzējā pusē no nosūtītājas muitas iestādes vai ievešanas muitas iestādes (ceļā) uz galamērķa muitas iestādi vai izvešanas muitas iestādi (ceļā); c) „TIR operācijas sākums” ir brīdī, kad autotransporta līdzeklis, sakabināts transportlīdzeklis vai konteiners tiek nodots pārbaudes veikšanai nosūtītājā muitas iestādē vai ievešanas muitas iestādē (ceļā) kopā ar kravu un attiecīgo TIR karneti un kad TIR karnete tiek pieņemta muitas iestādē; d) „TIR operācijas beigas” ir brīdī, kad autotransporta līdzeklis, sakabināts transportlīdzeklis vai konteiners tiek nodots pārbaudes veikšanai galamērķa muitas iestādē vai izvešanas muitas iestādē (ceļā) kopā ar kravu un attiecīgo TIR karneti; e) „TIR operācijas pabeigšana” ir muitas dienestu apstiprinājums, ka TIR operācija Līgumslēdzējā pusē ir beigusies pareizi. To nosaka muitas dienesti, balstoties uz galamērķa muitas iestādē vai izvešanas muitas iestādē (ceļā) un nosūtītājā muitas iestādē vai ievešanas muitas iestādē (ceļā) pieejamo datu vai informācijas salīdzinājumu; f) „ievedmuitas vai izvedmuitas nodokļi un citi maksājumi” ir muitas nodokļi un visi citi nodokļi, nodevas un maksājumi, ko iekasē, vai nu preces ievedot vai izvedot, vai saistībā ar preču ievešanu un izvešanu, neieskaitot nodevas un maksājumus, kas nepārsniedz sniegto pakalpojumu aptuvenās izmaksas; g) „autotransporta līdzeklis” ir ne tikai visi mehāniskie transportlīdzekļi, bet arī piekabes vai puspiekabes, kas ir konstruētas tā, lai tās var sakabināt ar šādiem transportlīdzekļiem; h) „sakabināti transportlīdzekļi” ir savienoti transportlīdzekļi, kas brauc pa ceļu kā viena vienība; j) „konteiners” ir transporta aprīkojums (paceļams furgons, pārvietojama tvertne vai tamlīdzīga konstrukcija): i) kurš ir pilnīgi vai daļēji noslēgts un veido nodalījumu, kas paredzēts preču novietošanai, ii) kurš ir pastāvīga konstrukcija un attiecīgi ir pietiekami izturīgs, lai to varētu izmantot vairākkārtīgi, iii) kurš ir īpaši konstruēts tā, lai atvieglotu preču pārvadājumus ar vienu vai vairākiem transporta veidiem, tās ceļā nepārkraujot, iv) kurš ir konstruēts vieglai pārkraušanai, jo īpaši, kad notiek pārkraušana no viena transporta veida uz citu, v) kurš ir konstruēts tā, lai to varētu viegli piekraut un izkraut, un vi) kura iekšējais tilpums ir viens kubikmetrs vai vairāk; „nomontējamas virsbūves” jāuzskata par konteineriem; k) „nosūtītāja muitas iestāde” ir jebkura Līgumslēdzējas puses muitas iestāde, kur sākas kravas vai preču kravas daļas starptautiskie pārvadājumi, izmantojot TIR procedūru; l) „galamērķa muitas iestāde” ir jebkura Līgumslēdzējas puses muitas iestāde, kur beidzas kravas vai preču kravas daļas starptautiskie pārvadājumi, izmantojot TIR procedūru; m) „muitas iestāde ceļā” ir Līgumslēdzējas puses muitas iestāde, caur kuru transportlīdzekli, sakabinātu transportlīdzekli vai konteineru ieved vai izved TIR pārvadājuma laikā; n) „persona” ir gan fiziska, gan juridiska persona; o) TIR karnetes „turētājs” ir persona, kurai saskaņā ar attiecīgajiem konvencijas noteikumiem ir izsniegta TIR karnete un uz kuras vārda ir izrakstīta muitas deklarācija TIR karnetes formā, norādot vēlmi pārvietot preces saskaņā ar TIR procedūru līdz galamērķa muitas iestādei. Karnetes turētājs ir atbildīgs par autotransporta līdzekļa, sakabināta transportlīdzekļa vai konteinera nodošanu kopā ar kravu un attiecīgo TIR karneti nosūtītājai muitas iestādei, muitas iestādei ceļā un galamērķa muitas iestādei, pienācīgi ievērojot attiecīgos konvencijas noteikumus; p) „smagas vai lielgabarīta preces” ir smagi vai neiesaiņoti objekti, kurus to svara, lieluma vai īpatnību dēļ parasti nepārvadā slēgtā transportlīdzeklī vai slēgtā konteinerā; q) „galvotāja apvienība” ir apvienība, kurai kādas Līgumslēdzējas puses muitas dienesti atļāvuši galvot par personām, kas izmanto TIR karnetes. b) Darbības joma 2. pants Šī konvencija attiecas uz preču pārvadājumiem bez pārkraušanas ceļā, ko veic autotransporta līdzekļos, sakabinātos transportlīdzekļos vai konteineros pāri vienai vai vairākām robežām, kuras ir starp Līgumslēdzējas puses nosūtītāju muitas iestādi un citas vai tās pašas Līgumslēdzējas puses galamērķa muitas iestādi, ar nosacījumu, ka daļu no brauciena starp TIR pārvadājuma sākumpunktu un galapunktu veic pa ceļu. 3. pants Lai šās konvencijas noteikumus varētu piemērot, a) pārvadājumam jānotiek: i) ar autotransporta līdzekļiem, sakabinātiem transportlīdzekļiem vai konteineriem, kas pirms tam ir apstiprināti saskaņā ar III nodaļas a) nodalījumā izklāstītajiem nosacījumiem, vai ii) ar citādiem autotransporta līdzekļiem, sakabinātiem transportlīdzekļiem vai konteineriem saskaņā ar III nodaļas c) nodalījumā izklāstītajiem nosacījumiem, vai iii) ar autotransporta līdzekļiem vai specializētiem transportlīdzekļiem, piemēram, autobusiem, celtņiem, ielu slaukāmām mašīnām, betona maisītājiem utt., kas tiek eksportēti un tādējādi paši pielīdzināti precēm, kas pārvietojas saviem spēkiem no nosūtītājas muitas iestādes līdz galamērķa muitas iestādei saskaņā ar III nodaļas c) nodalījumā izklāstītajiem nosacījumiem. Ja ar šiem transportlīdzekļiem tiek transportētas citas preces, tiek piemēroti augstākminētajos apakšpunktos i) vai ii) izklāstītie nosacījumi; b) apvienībām, kas apstiprinātas saskaņā ar 6. panta noteikumiem, jāgalvo par pārvadājumiem, un tiem jānotiek, izmantojot TIR karneti, kura atbilst šās konvencijas 1. pielikumā dotajam paraugam. c) Principi 4. pants Par precēm, kuras pārvadā saskaņā ar TIR procedūru, muitas iestādēs ceļā nav jāmaksā un jāiesniedz ievedmuitas vai izvedmuitas nodokļi un citi maksājumi. 5. pants 1 Preces, kuras saskaņā ar TIR procedūru pārvadā aizzīmogotos autotransporta līdzekļos, sakabinātos transportlīdzekļos vai konteineros, parasti muitas iestādēs ceļā nepārbauda. 2 Tomēr, lai nepieļautu ļaunprātīgu izmantošanu, muitas dienesti izņēmuma gadījumos, jo īpaši, ja ir aizdomas par pārkāpumu, veic preču pārbaudi šādās iestādēs. II nodaļa TIR karnešu izdošana Galvotāju apvienību atbildība 6. pants 1. Katra Līgumslēdzēja puse, ievērojot 9. pielikuma I daļā noteiktos minimālos nosacījumus un prasības, var atļaut apvienībām izdot TIR karnetes, vai nu tieši, vai ar atbilstošo apvienību starpniecību, un būt galvotājām. Atļauja tiek atsaukta, ja minimālie nosacījumi un prasības, kas ietverti 9. pielikuma I daļā, vairs netiek ievēroti. 2. Apvienību kādā valstī apstiprina tikai tad, ja tās galvojums ietver arī saistības, kuras attiecīgajā valstī rodas sakarā ar darbībām, kas veiktas, izmantojot TIR karnetes, kuras izdevušas ārzemju apvienības, kas ir tās pašas starptautiskās organizācijas dalībnieces, kurā ir pati apvienība. 2 bis . Administratīvā komiteja pilnvaro 2. punktā minēto starptautisko organizāciju uzņemties atbildību par starptautiskas garantiju sistēmas efektīvu organizēšanu un funkcionēšanu ar nosacījumu, ka tā neiebilst pret šo atbildību. 3. Apvienība izdod TIR karnetes tikai tādām personām, kurām kompetentās iestādes Līgumslēdzējās pusēs, kuru teritorijā šīs personas ir rezidentes vai ir dibinātas, nav atteikušas piekļuvi TIR procedūrai. 4. Tikai tās personas, kuras atbilst minimālajiem nosacījumiem un prasībām, kas izklāstītas šās konvencijas 9. pielikuma II daļā, var būt tiesīgas izmantot TIR procedūru. Neskarot 38. panta noteikumus, tiesības tiek atceltas, ja šo kritēriju ievērošana vairs netiek nodrošināta. 5. Piekļuve TIR procedūrai tiek atļauta saskaņā ar kārtību, kas norādīta šās konvencijas 9. pielikuma II daļā. 7. pants Par TIR karnešu veidlapām, kuras atbilstošās ārzemju apvienības vai starptautiskas organizācijas nosūta galvotājām apvienībām, nav jāmaksā ievedmuitas un izvedmuitas nodokļi un citi maksājumi, un tām nepiemēro ievešanas un izvešanas aizliegumus un ierobežojumus. 8. pants 1. Galvotāja apvienība uzņemas samaksāt ievedmuitas un izvedmuitas nodokļus un citus maksājumus, kā arī soda naudu, kas jāmaksā saskaņā ar tās valsts muitas normatīvajiem aktiem, kurā ir atklāts pārkāpums saistībā ar TIR pārvadājumu. Tā ir solidāri un atsevišķi atbildīga par to, lai personas, kurām iepriekšminētās summas ir jāmaksā, to izdarītu. 2. Gadījumos, kad Līgumslēdzējas puses likumi un noteikumi neparedz maksāt ievedmuitas vai izvedmuitas nodokļus un citus maksājumus, kā noteikts iepriekš 1. pantā, galvotāja apvienība uzņemas ar tādiem pašiem nosacījumiem samaksāt summu, kas ir līdzvērtīga ievedmuitas un izvedmuitas nodokļu un citu maksājumu, kā arī soda naudas summai. 3. Katra Līgumslēdzēja puse nosaka maksimālo summu par vienu TIR karneti, ko var prasīt no galvotājas apvienības, pamatojoties uz iepriekšminēto 1. un 2. punktu. 4. Galvotājas apvienības atbildība attiecībā pret tās valsts iestādēm, kurā atrodas nosūtītāja muitas iestāde, iestājas brīdī, kad muitas iestāde pieņem TIR karneti. Nākamajās valstīs, caur kurām preces ved saskaņā ar TIR procedūru, šī atbildība iestājas brīdī, kad preces ieved vai, ja TIR pārvadājums ir pārtraukts saskaņā ar 26. panta 1. un 2. punktu, brīdī, kad TIR karneti pieņem muitas iestāde, kur TIR pārvadājumu atsāk. 5. Galvotāja apvienība ir atbildīga ne tikai par precēm, kas ir uzskaitītas TIR karnetē, bet arī par precēm, kuras, lai gan tur nav uzskaitītas, var būt autotransporta līdzekļa aizzīmogotajā daļā vai aizzīmogotajā konteinerā. Uz citām precēm tas neattiecas. 6. Lai noteiktu šā panta 1. un 2. punktā minētos nodokļus un citus maksājumus, ziņas par precēm, kas ir ierakstītas TIR karnetē, uzskata par pareizām, ja nav pierādījumu par pretējo. 7. Ja ir jāmaksā šī panta 1. un 2. punktā minētās summas, kompetentās iestādes pirms prasības iesniegšanas pret galvotāju apvienību pēc iespējas liek izdarīt maksājumu personai vai personām, kas ir tieši atbildīgas. 9. pants 1. Galvotāja apvienība nosaka TIR karnetes derīguma termiņu, noteicot pēdējo derīguma dienu, pēc kuras karneti nevar iesniegt galamērķa muitas iestādei pieņemšanai. 2. Ja nosūtītāja muitas iestāde karneti ir pieņēmusi pēdējā derīguma termiņa dienā vai pirms tās, kā noteikts šī panta 1. punktā, tā ir derīga līdz TIR pārvadājuma beigām galamērķa muitas iestādē. 10. pants 1. TIR operācija ir jāpabeidz bez kavēšanās. 2. Ja kādas valsts muitas dienesti TIR operāciju pabeidz, tie vairs nevar likt galvotājai apvienībai maksāt summas, kas ir minētas 8. panta 1. un 2. punktā, izņemot gadījumus, kad TIR operācijas pabeigšanas apliecinājums ir iegūts nelikumīgi vai ar krāpšanu vai kad pabeigšana nav notikusi. 11. pants 1. Ja TIR operācija nav pabeigta, kompetentās iestādes nav tiesīgas likt galvotājām apvienībām maksāt 8. panta 1. un 2. punktā minētās summas, izņemot gadījumus, kad viena gada laikā no TIR karnetes pieņemšanas dienas tās ir rakstiski paziņojušas apvienībai par nepabeigšanu. To pašu noteikumu piemēro, ja TIR operācijas pabeigšanas apliecinājums ir iegūts nelikumīgi vai ar krāpšanu, tikai tad termiņš ir divi gadi. 2. Prasību samaksāt 8. panta 1. un 2. punktā minētās summas galvotājai apvienībai iesniedz ne ātrāk kā 3 mēnešus pēc dienas, kurā apvienība informēta, ka TIR operācija nav pabeigta vai ka pabeigšanas apliecinājums ir iegūts nelikumīgi vai ar krāpšanu, un ne vēlāk kā divus gadus pēc šīs dienas. Tomēr gadījumos, par kuriem iepriekšminēto divu gadu laikā ir iesākta tiesvedība, visas maksājumu prasības jāiesniedz viena gada laikā no dienas, kad stājas spēkā tiesas spriedums. 3. Galvotājai apvienībai ir trīs mēneši no dienas, kad pret to ir iesniegta maksājuma prasība, lai samaksātu prasītās summas. Samaksātās summas apvienībai atmaksā, ja divu gadu laikā no dienas, kurā iesniegta maksājuma prasība, muitas dienesti konstatē, ka saistībā ar attiecīgo pārvadājumu pārkāpuma nav bijis. III nodaļa Preču pārvadāšana, izmantojot TIR karneti a) Transportlīdzekļu un konteineru apstiprināšana 12. pants Lai uz autotransporta līdzekli attiektos šīs nodaļas a) un b) apakšpunkts, tā uzbūvei un aprīkojumam jāatbilst šās konvencijas 2. pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem un tam jābūt apstiprinātam saskaņā ar 3. pielikumā noteikto procedūru. Apstiprinājuma sertifikātam jāatbilst 4. pielikumā dotajam paraugam. 13. pants 1. Lai uz konteineru attiektos šīs nodaļas a) un b) apakšpunkts, tam jābūt būvētam atbilstoši 7. pielikuma I daļai un jābūt apstiprinātam saskaņā ar minētā pielikuma II daļā noteikto procedūru. 2. Uzskata, ka konteineri, kas ir apstiprināti preču pārvadājumiem ar muitas plombu saskaņā ar 1956. gada Muitas konvenciju par konteineriem, no tā izrietošajiem līgumiem, kuri noslēgti ANO aizgādībā, 1972. gada Muitas konvenciju par konteineriem vai starptautiskiem dokumentiem, kas var aizstāt vai grozīt pēdējo konvenciju, atbilst šī panta 1. punkta noteikumiem, un tajos jāļauj veikt pārvadājumus saskaņā ar TIR procedūru bez papildu apstiprināšanas. 14. pants 1. Katra Līgumslēdzēja puse patur sev tiesības neatzīt to autotransporta līdzekļu vai konteineru apstiprinājuma likumību, kuri neatbilst 12. pantā un 13. pantā izklāstītajiem nosacījumiem. Taču Līgumslēdzējas puses cenšas nekavēt satiksmi, ja konstatētie trūkumi nav lieli un nerada kontrabandas risku. 2. Pirms autotransporta līdzekli vai konteineru, kas vairs neatbilst nosacījumiem, kuri bijuši apstiprinājuma pamatā, atkal izmanto preču pārvadājumiem ar muitas plombu, to vai nu atjauno sākotnējā stāvoklī, vai uzrāda atkārtotai apstiprināšanai. b) Procedūra attiecībā uz pārvadājumiem ar TIR karneti 15. pants 1. Attiecībā uz tā autotransporta līdzekļa, sakabinātu transportlīdzekļu vai konteinera, kas ved preces, izmantojot TIR procedūru, pagaidu ievešanu nav vajadzīgs īpašs muitas dokuments. Par autotransporta līdzekli, sakabinātiem transportlīdzekļiem vai konteineru neprasa galvojumu. 2. Šā panta 1. punkta noteikumi neliedz Līgumslēdzējai pusei prasīt, lai galamērķa muitas iestādē būtu izpildītas valsts noteikumos paredzētās formalitātes, lai nodrošinātu, ka autotransporta līdzekli, sakabinātus transportlīdzekļus vai konteineru atkārtoti izvedīs, tiklīdz TIR pārvadājums būs pabeigts. 16. pants Kad autotransporta līdzeklis vai sakabināti transportlīdzekļi veic TIR pārvadājumu, tā priekšpusē un aizmugurē jābūt piestiprinātai vienai taisnstūra plāksnei, uz kuras ir uzraksts “TIR” un kura atbilst šās konvencijas 5. pielikumā dotajām specifikācijām. Šīm plāksnēm jābūt novietotām tā, lai tās būtu labi redzamas. Tām jābūt noņemamām, pagriežamām, aizsedzamām, pārlokāmām, lai būtu skaidri redzams un saprotams, ka TIR pārvadājums konkrētajā laikā nenotiek. 17. pants 1. Katram autotransporta līdzeklim vai konteineram sagatavo atsevišķu TIR karneti. Tomēr atsevišķu TIR karneti var sagatavot arī sakabinātiem transportlīdzekļiem vai vairākiem konteineriem, kas ir iekrauti vienā autotransporta līdzeklī vai sakabinātos transportlīdzekļos. Tādā gadījumā to preču TIR sarakstā, uz kurām TIR karnete attiecas, tiek atsevišķi uzskaitīts katra sakabinātā transportlīdzekļa vai katra konteinera saturs. 2. TIR karnete ir derīga tikai vienam braucienam. Tajā ir vismaz tik kuponu, cik vajadzīgs attiecīgajam TIR pārvadājumam. 18. pants TIR pārvadājumā var būt iesaistītas vairākas nosūtītājas un galamērķa muitas iestādes, bet nosūtītāju un galamērķa muitas iestāžu kopējais skaits nepārsniedz četras. TIR karnete var tikt iesniegta galamērķa muitas iestādē, ja visas nosūtītājas muitas iestādes tajā ir veikušas atzīmes. 19. pants Precēm un autotransporta līdzeklim, sakabinātiem transportlīdzekļiem vai konteineram TIR karneti sagatavo nosūtītājā muitas iestādē. Izbraukšanas valsts muitas dienesti veic tādus pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai pārliecinātos par preču saraksta pareizību un par to, ka ir uzlikta muitas plomba vai ka muitas plombu ir uzlikušas pienācīgi pilnvarotas personas minēto muitas dienestu uzdevumā. 20. pants Muitas dienesti braucieniem savas valsts teritorijā var noteikt termiņu un prasīt, lai autotransporta līdzeklis, sakabināti transportlīdzekļi vai konteiners ievērotu noteikto maršrutu. 21. pants Katrā muitas iestādē ceļā un galamērķa muitas iestādēs autotransporta līdzekli, sakabinātus transportlīdzekļus vai konteineru kopā ar kravu un attiecīgo TIR karneti uzrāda muitas dienestiem pārbaudei. 22. pants 1. Parasti katras Līgumslēdzējas puses muitas iestādes ceļā pieņem citas Līgumslēdzēja puses muitas plombas, ja tās ir neskartas, izņemot gadījumus, kad tās pārbauda preces saskaņā ar 5. panta 2. punktu. Tomēr minētās muitas iestādes var pievienot savas plombas, ja tas ir noteikts pārbaudes prasībās. 2. Uz muitas plombām, ko Līgumslēdzēja puse ir šādi pieņēmusi, minētās Līgumslēdzējas puses teritorijā attiecina tādu pašu tiesisko aizsardzību kā uz valsts plombām. 23. pants Izņemot īpašus gadījumus, muitas dienesti - neprasa, lai autotransporta līdzekļus, sakabinātus transportlīdzekļus vai konteinerus to valsts teritorijā konvojētu uz pārvadātāja rēķina, - neprasa, lai autotransporta līdzekļus, sakabinātus transportlīdzekļus vai konteinerus un to kravas ceļā pārbaudītu. 24. pants Ja brauciena laikā vai muitas iestādē ceļā muitas dienesti veic autotransporta līdzekļa, sakabinātu transportlīdzekļu vai konteinera kravas pārbaudi, tām to valstī izmantotajā TIR karnetes kuponā, atbilstošajā pasaknī un TIR karnetē atlikušajos kuponos jāfiksē ziņas par jaunajām piestiprinātajām plombām un par veiktajām pārbaudēm. 25. pants Ja muitas plombas ceļā ir bojātas, izņemot gadījumus, kad tas noticis 24. un 35. pantā noteiktajos apstākļos, vai ja preces ir iznīcinātas vai bojātas, bet šādas plombas nav bojātas, ievēro šās konvencijas I pielikumā noteikto procedūru attiecībā uz TIR karnetes izmantošanu, neierobežojot valsts tiesību aktu noteikumu iespējamu piemērošanu, un aizpilda TIR karnetes apstiprinājuma ziņojumu. 26. pants 1. Ja pārvadājumus, izmantojot TIR karneti, veic tās valsts teritorijas daļā, kas nav šās konvencijas Līgumslēdzēja puse, TIR pārvadājumu šajā brauciena daļā pārtrauc. Tādā gadījumā tās Līgumslēdzējas puses muita, kuras teritorijā brauciens turpinās, pieņem TIR karneti TIR pārvadājuma atsākšanai, ja muitas plombas un/vai identifikācijas zīmes ir neskartas. Ja muitas plombas nav neskartas, muitas dienesti var pieņemt TIR karneti TIR pārvadājuma atsākšanai saskaņā ar 25. panta nosacījumiem. 2. To pašu noteikumu piemēro, ja TIR karnetes turētājs to nav izmantojis tai brauciena daļai, kas notiek Līgumslēdzējas puses teritorijā, tā iemesla dēļ, ka ir vienkāršākas muitas tranzīta procedūras, vai ja muitas tranzīta režīms nav jāizmanto. 3. Šādos gadījumos muitas iestādes, kur TIR pārvadājums ir pārtraukts vai atsākts, uzskata attiecīgi par izvešanas muitas iestādēm ceļā un ievešanas muitas iestādēm ceļā. 27. pants Ievērojot šās konvencijas noteikumus, jo īpaši 18. pantu, sākotnēji norādīto galamērķa muitas iestādi var aizstāt ar citu galamērķa muitas iestādi. 28. pants 1. TIR operācijas pabeigšanu muitas dienesti apliecina nekavējoties. TIR operācijas pabeigšanu var apliecināt gan ar, gan bez iebildēm — ja rodas iebildes, faktiem jābūt tieši saistītiem ar TIR operāciju. Šie fakti tādā gadījumā ir skaidri jānorāda TIR karnetē. 2. Gadījumos, kad precēm tiek piemērots cits muitas režīms vai cita muitas uzraudzības sistēma, saistībā ar jebkāda veida pārkāpumiem, kas varētu tikt konstatēti šajā atšķirīgajā muitas režīmā vai atšķirīgajā muitas uzraudzības sistēmā, nedrīkst prasīt atbildību nedz no TIR karnetes turētāja, nedz arī no kādas citas personas, kas rīkojas TIR karnetes turētāja vārdā. c) Noteikumi par smagu vai lielgabarīta preču pārvadājumiem 29. pants 1. Šās iedaļas noteikumi attiecas tikai uz smagu vai lielgabarīta preču pārvadājumiem, kā tās ir definētas šās konvencijas 1. panta p) apakšpunktā. 2. Ja piemēro šās sadaļas noteikumus, smagas vai lielgabarīta preces var pārvadāt neaizplombētos transportlīdzekļos vai konteineros, ja tā nolemj muitas dienesti nosūtītājā muitas iestādē. 3. Šās sadaļas noteikumus piemēro tikai tad, ja muitas dienesti nosūtītājā muitas iestādē uzskata, ka pārvadātās smagās vai lielgabarīta preces un piederumus, ko tām ved līdzi, var viegli identificēt pēc dotā apraksta vai ka tām var uzlikt muitas plombas un/vai identificējošas zīmes, lai preces nevarētu nepamanīti aizvietot vai izkraut. 30. pants Visi šās konvencijas noteikumi, izņemot tos, kurus šajā iedaļā paredzētie īpašie noteikumi padara par izņēmumiem, attiecas arī uz smagu vai lielgabarīta preču pārvadājumiem, izmantojot TIR karneti. 31. pants Galvotājas apvienības atbildība attiecas ne tikai uz precēm, kas uzskaitītas TIR karnetē, bet arī uz precēm, kuras, lai gan nav uzskaitītas karnetē, atrodas uz kravas platformas vai starp TIR karnetē uzskaitītajām precēm. 32. pants Uz TIR karnetes vāka un visos kuponos ar lielajiem burtiem ir atzīme “smagas vai lielgabarīta preces” angliski [ "heavy or bulky goods" ] vai franciski [ "marchandises pondéreuses ou volumineuses" ]. 33. pants Muitas dienesti nosūtītājā muitas iestādē var prasīt, lai TIR karnetei pievienotu pārvadāto preču identificēšanai vajadzīgos iepakojumu sarakstus, fotogrāfijas, zīmējumus utt. Šādā gadījumā tās šos dokumentus vizē, vienu minēto dokumentu kopiju pievieno TIR karnetes vāka iekšpusē un visos TIR karnetes sarakstos iekļauj norādi uz šādiem dokumentiem. 34. pants Katras Līgumslēdzējas puses muitas iestādes ceļā apstiprina muitas plombas un/vai identifikācijas zīmes, ko ir piestiprinājušas citu Līgumslēdzēju Pušu kompetentās iestādes. Tomēr tās var piestiprināt papildu plombas un/vai identificējošas zīmes; ziņas par jaunajām plombām un/vai identifikācijas zīmēm tās reģistrē to valstī izmantojamās TIR karnetes kuponos, atbilstošajos pasakņos un TIR karnetes atlikušajos kuponos. 35. pants Ja muitas dienestiem, kas veic kravas pārbaudi muitas iestādē ceļā vai brauciena laikā, ir jāsalauž plombas un/vai jānoņem identifikācijas zīmes, tās reģistrē jaunās plombas un/vai identifikācijas zīmes to valstī izmantojamās TIR karnetes kuponos, atbilstošajos pasakņos un TIR karnetē atlikušajos kuponos. IV nodaļa Pārkāpumi 36. pants Par šās konvencijas noteikumu pārkāpumu valstī, kur tas ir izdarīts, pret likumpārkāpēju vērš sankcijas, kas ir noteiktas ar attiecīgās valsts likumu. 37. pants Ja nav iespējams noteikt, kurā teritorijā pārkāpums ir veikts, uzskata, ka tas ir noticis tās Līgumslēdzējas puses teritorijā, kur tas ir konstatēts. 38. pants 1. Visām Līgumslēdzējām pusēm ir tiesības personu, kas ir izdarījusi nopietnu tādu muitas likumu vai noteikumu pārkāpumu, kurus piemēro preču starptautiskajiem pārvadājumiem, uz laiku vai pastāvīgi izslēgt no šās konvencijas darbības jomas. 2. Par šādu izslēgšanu nedēļas laikā paziņo tās Līgumslēdzējas puses kompetentajām iestādēm, kuras teritorijā attiecīgā persona ir dibināta vai ir rezidente, un arī tās valsts vai muitas teritorijas apvienībai(-ām), kurā pārkāpums ir veikts, kā arī TIR Kontroles komisijai. 39. pants Ja tiek apstiprināts, ka TIR pārvadājumi citādi ir veikti pareizi: 1. Līgumslēdzējas puses neņem vērā mazsvarīgus pārkāpumus attiecībā uz noteikto termiņu vai maršrutu ievērošanu. 2. Līdzīgi, ja ir pretrunas starp ziņām TIR karnetes preču sarakstā un autotransporta līdzekļa, sakabinātu transportlīdzekļu vai konteinera patieso saturu, neuzskata, ka TIR karnetes turētājs ir pārkāpis šo konvenciju, ja kompetentajām iestādēm iesniedz pierādījumus par to, ka šīs pretrunas nav radušas tādu kļūdu dēļ, kas ir pieļautas ar nolūku vai aiz neuzmanības preču iekraušanas vai saraksta sastādīšanas brīdī. 40. pants Nosūtītājas un galamērķa valsts muitas pārvaldes neuzskata, ka TIR karnetes turētājs ir atbildīgs par pārkāpumiem, kas var atklāties minētajās valstīs, ja pārkāpumi patiesībā attiecas uz muitas procedūrām, kuras izdarītas pirms vai pēc TIR pārvadājuma un kurās turētājs nav bijis iesaistīts. 41. pants Ja muitas dienestiem pieņemamā veidā tiek konstatēts, ka TIR karnetes sarakstā norādītās preces ir iznīcinātas vai neatgūstami zaudētas negadījuma vai nepārvaramas varas dēļ vai gājušas mazumā savu īpatnību dēļ, parasti maksājamos nodokļus un citus maksājumus nepiemēro. 42. pants Saņemot Līgumslēdzējas puses pieprasījumu sniegt attiecīgo pamatojumu, TIR pārvadājumā iesaistīto attiecīgo Līgumslēdzēju pušu kompetentās iestādes sniedz attiecīgajai Līgumslēdzējai pusei visas to rīcībā esošās ziņas, kas vajadzīgas 39., 40. un 41. panta noteikumu īstenošanai. 42. bis pants Kompetentās iestādes ciešā sadarbībā ar apvienībām veiks visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu TIR karnešu atbilstošu lietošanu. Šādu mērķu sasniegšanai var tikt veikti atbilstoši nacionālās vai starptautiskās kontroles pasākumi. Par nacionālās kontroles pasākumiem, kurus kompetentās iestādes veic minētajā sakarā, nekavējoties ir jāinformē TIR Kontroles komisija, kas savukārt pārbaudīs, vai veiktās kontroles atbilst Konvencijas nosacījumiem. Starptautiskos kontroles pasākumus pieņem Administratīvā komiteja. 42. ter pants Līgumslēdzēju pušu kompetentās iestādes attiecīgos gadījumos sniedz pilnvarotajām apvienībām informāciju, kas tām vajadzīga, lai pildītu saskaņā ar 9. pielikuma I daļas 1. panta f) apakšpunkta iii) ievilkumu doto apņemšanos. Konkrētos gadījumos sniedzamā informācija ir izklāstīta 10. pielikumā. V nodaļa Paskaidrojumi 43. pants Šās konvencijas 6. pielikumā un 7. pielikuma III daļā izklāstītajos paskaidrojumos ir interpretēti šās konvencijas noteikumi un tās pielikumi. Tajos aprakstīta arī noteikta ieteicamā prakse. VI nodaļa Dažādi noteikumi 44. pants Katra Līgumslēdzēja puse nodrošina attiecīgajām galvotājām apvienībām iespējas: a) pārskaitīt naudu, kas ir vajadzīga summām, kuras Līgumslēdzēju pušu iestādes pieprasa atbilstīgi šās konvencijas 8. panta noteikumiem, un b) pārskaitīt naudu, veicot to TIR karnetes veidlapu apmaksu, kuras galvotājām apvienībām ir nosūtījušas atbilstošās ārzemju apvienības vai starptautiskas organizācijas. 45. pants Katra Līgumslēdzēja puse publicē to nosūtītāju muitas iestāžu, muitas iestāžu ceļā un galamērķa muitas iestāžu sarakstu, ko tā ir apstiprinājusi TIR operāciju veikšanai. Piegulošo teritoriju Līgumslēdzējas puses apspriežas, lai vienotos par atbilstošajiem robežkontroles punktiem un to darba laiku. 46. pants 1. Par muitas darbu saistībā ar šajā konvencijā minētajām muitas darbībām samaksu neiekasē, izņemot gadījumu, kad tas ir noteikts tādās dienās, laikos vai vietās, kādas parasti šādām darbībām neizraugās. 2. Līgumslēdzējas puses dara visu iespējamo, lai muitas iestādēs ātrbojīgām precēm atvieglotu muitas procedūras. 47. pants 1. Šās konvencijas noteikumi neliedz piemērot ierobežojumus un pārbaudes, ko uzliek valsts noteikumi, pamatojoties uz tikumības normām, sabiedrības drošību, higiēnu vai sabiedrības veselības aizsardzību, vai veterināru un fitopatoloģisku iemeslu dēļ, kā arī iekasēt maksājumus, kuri jāmaksā saskaņā ar šādiem noteikumiem. 2. Šās konvencijas noteikumi neliedz piemērot citus valsts vai starptautiskus noteikumus, kas reglamentē pārvadājumus. 48. pants Nekas šajā konvencijā neliedz Līgumslēdzējām pusēm, kas ir muitas vai ekonomikas savienību dalībnieces, piemērot īpašus noteikumus attiecībā uz pārvadājumiem, kuri sākas vai beidzas to teritorijā vai iet caur to teritoriju, ja šādi noteikumi nemazina šajā konvencijā noteiktās iespējas. 49. pants Šī konvencija neliedz piemērot labākas iespējas, ko Līgumslēdzējas puses ir piešķīrušas vai varētu piešķirt vai nu ar vienpusējiem noteikumiem, vai arī ar divpusējiem vai daudzpusējiem nolīgumiem, ja šādas iespējas nekavē šās konvencijas noteikumu piemērošanu, jo īpaši TIR operācijas. 50. pants Līgumslēdzējas puses pēc pieprasījuma nosūta cita citai ziņas, kas vajadzīgas šās konvencijas noteikumu īstenošanai, un jo īpaši informāciju par autotransporta līdzekļu vai konteineru apstiprināšanu un to uzbūves tehniskajiem parametriem. 51. pants Šās konvencijas pielikumi ir tās sastāvdaļa. VII nodaļa Nobeiguma noteikumi 52. pants Parakstīšana, ratifikācija, pieņemšana, apstiprināšana un pievienošanās 1. Visas valstis, kas ir ANO, kādas specializētās iestādes, Starptautiskās atomenerģijas aģentūras locekles vai Starptautiskās tiesas statūtu puses, un jebkura cita valsts, kuru uzaicina ANO Ģenerālā asambleja, var kļūt par šās konvencijas Līgumslēdzējām pusēm: a) to parakstot bez atrunas par ratifikāciju, pieņemšanu vai apstiprināšanu; b) pēc parakstīšanas iesniedzot ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas aktu, paredzot atrunu par ratifikāciju, pieņemšanu vai apstiprināšanu, vai c) iesniedzot pievienošanās aktu. 2. Šī konvencija ir atvērta parakstīšanai visām šā panta 1. punktā minētajām valstīm ANO birojā Ženēvā no 1976. gada 1. janvāra līdz 1. decembrim ieskaitot. Pēc minētās dienas tās konvencijai var pievienoties. 3. Muitas vai ekonomikas savienības var kļūt par šās konvencijas Līgumslēdzējām pusēm kopā ar visām to dalībvalstīm vai jebkurā laikā pēc tam, kad visas to dalībvalstis ir kļuvušas par šās konvencijas Līgumslēdzējām pusēm, atbilstoši šā panta 1. un 2. punktam. Tomēr šīm savienībām nav balsstiesību. 4. Ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentus nodod glabāšanā ANO ģenerālsekretāram. 53. pants Stāšanās spēkā 1. Šī konvencija stājas spēkā sešus mēnešus pēc dienas, kurā piecas 52. panta 1. punktā minētās valstis ir to parakstījušas bez atrunas par ratifikāciju, pieņemšanu vai apstiprināšanu vai iesniegušas savus ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas un pievienošanās aktus. 2. Pēc tam, kad piecas 52. panta 1. punktā minētās valstis ir to parakstījušas bez atrunas par ratifikāciju, pieņemšanu vai apstiprināšanu vai iesniegušas savus ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas un pievienošanās aktus, šī konvencija stājas spēkā attiecībā uz pārējām Līgumslēdzējām pusēm sešus mēnešus pēc ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas un pievienošanās akta iesniegšanas dienas. 3. Uzskatāms, ka jebkurš ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās akts, ko iesniedz pēc tam, kad stājies spēkā kāds šās konvencijas grozījums, attiecas uz konvencijas grozīto tekstu. 4. Uzskatāms, ka jebkurš šāds akts, ko iesniedz pēc tam, kad kāds grozījums ir pieņemts, bet vēl nav stājies spēkā, attiecas uz šās konvencijas grozīto tekstu, tiklīdz grozījums stājas spēkā. 54. pants Denonsēšana 1. Jebkura Līgumslēdzēja puse šo konvenciju var denonsēt, par to paziņojot ANO ģenerālsekretāram. 2. Denonsēšana stājas spēkā piecpadsmit mēnešus pēc dienas, kurā ģenerālsekretārs saņēmis paziņojumu par denonsēšanu. 3. Tās TIR karnetes, ko nosūtītājas muitas iestādes ir pieņēmušas pirms dienas, kurā denonsēšana stājas spēkā, netiek skartas, un galvotāju iestāžu galvojums ir spēkā saskaņā ar šās konvencijas noteikumiem. 55. pants Darbības izbeigšanās Ja pēc šās konvencijas stāšanās spēkā līgumslēdzēju valstu skaits divpadsmit mēnešus pēc kārtas ir mazāks par piecām, tad pēc minētajiem divpadsmit mēnešiem konvencija zaudē spēku. 56. pants 1959. gada TIR konvencijas darbības izbeigšanās 1. Pēc šās konvencijas spēkā stāšanās tā izbeidz un aizstāj 1959. gada TIR konvenciju attiecībā uz šās konvencijas Līgumslēdzējām pusēm. 2. Šās konvencijas Līgumslēdzējas puses pieņem apstiprinājuma sertifikātus, kas izdoti par autotransporta līdzekļiem un konteineriem saskaņā ar 1959. gada TIR konvenciju, to derīguma laikā un derīguma pagarinājumā attiecībā uz preču pārvadājumiem ar muitas plombu, ja šādi transportlīdzekļi un konteineri joprojām atbilst tiem nosacījumiem, ar kuriem saskaņā tie sākotnēji apstiprināti. 57. pants Strīdu izšķiršana 1. Domstarpības divu vai vairāku Līgumslēdzēju pušu starpā par šās konvencijas interpretāciju vai piemērošanu pēc iespējas izšķir savstarpējās sarunās vai ar citiem strīdu izšķiršanas līdzekļiem. 2. Domstarpības divu vai vairāku Līgumslēdzēju pušu starpā par šās konvencijas interpretāciju vai piemērošanu, ko nevar izšķirt tā, kā noteikts šā panta 1. punktā, pēc vienas Līgumslēdzējas puses pieprasījuma nodod šķīrējtiesai, kuru veido šādi: katra no pusēm, kurām ir domstarpības, ieceļ vienu šķīrējtiesnesi, un šie šķīrējtiesneši vienu šķīrējtiesnesi ieceļ par priekšsēdētāju. Ja trīs mēnešos pēc pieprasījuma saņemšanas kāda no pusēm nav iecēlusi šķīrējtiesnesi vai šķīrējtiesneši nav izraudzījušies priekšsēdētāju, tad jebkura no pusēm var lūgt ANO ģenerālsekretāru iecelt vai nu šķīrējtiesnesi, vai šķīrējtiesas priekšsēdētāju. 3. Saskaņā ar 2. punktu izveidotas šķīrējtiesas lēmums ir saistošs pusēm, kurām ir domstarpības. 4. Šķīrējtiesa nosaka savu reglamentu. 5. Šķīrējtiesa lēmumus pieņem ar balsu vairākumu. 6. Strīdus, kas pusēm, kurām ir domstarpības, var rasties par lēmuma interpretāciju vai izpildi, ikviena no pusēm var iesniegt izskatīšanai tajā pašā šķīrējtiesā, kas pieņēmusi sākotnējo lēmumu. 58. pants Atrunas 1. Jebkura valsts, parakstot vai ratificējot šo konvenciju, vai tai pievienojoties, var paziņot, ka tā neuzskata šās konvencijas 57. panta 2.–6. punktu par tai juridiski saistošiem. Citām Līgumslēdzējām pusēm minētie punkti neuzliek saistības attiecībā pret tām Līgumslēdzējām pusēm, kuras šādu atrunu ir paredzējušas. 2. Jebkura Līgumslēdzēja puse, kas paredzējusi atrunu saskaņā ar šā panta 1. punktu, var jebkurā laikā no tās atteikties, par to paziņojot ANO ģenerālsekretāram. 3. Par šo konvenciju nav atļautas citas atrunas, izņemot šā panta 1. punktā paredzētās. 58. bis pants Administratīvā komiteja Izveido Administratīvo komiteju, kurā pārstāvētas visas Līgumslēdzējas puses. Tās sastāvs, funkcijas un reglaments ir izklāstīti 8. pielikumā. 58. ter pants TIR Kontroles komisija Administratīvā komiteja izveido TIR Kontroles komisiju kā papildu organizāciju, kas savā vārdā veiks šajā konvencijā noteiktos un Komitejas uzdotos pienākumus. Tās sastāvs, funkcijas un reglaments ir izklāstīti 8. pielikumā. 59. pants Konvencijas grozīšanas procedūra 1. Šo konvenciju, ieskaitot tās pielikumus, var grozīt pēc kādas Līgumslēdzējas puses priekšlikuma saskaņā ar šajā pantā noteikto procedūru. 2. Visus ierosinātos šās konvencijas grozījumus saskaņā ar tās 8. pielikumā noteikto reglamentu izskata Administratīvajā komitejā, kurā ir visas Līgumslēdzējas puses. Šādus grozījumus, ko izskata vai izstrādā Administratīvās komitejas sanāksmē un pieņem ar divu trešdaļu klātesošo un balsojošo dalībnieku vairākumu, ANO ģenerālsekretārs nosūta Līgumslēdzējām pusēm akceptēšanai. 3. Jebkurš ierosinātais grozījums, izņemot 60. pantā izklāstītos nosacījumus, par ko ziņo saskaņā ar iepriekšējo punktu, attiecībā uz visām Līgumslēdzējām pusēm stājas spēkā trīs mēnešus pēc 12 mēnešu termiņa beigšanās, kas noteikts no ierosinātā grozījuma paziņošanas dienas, ja šajā laikā ANO ģenerālsekretārs pret ierosināto grozījumu nav saņēmis nekādus iebildumus no valsts, kas ir Līgumslēdzēja puse. 4. Ja pret ierosināto grozījumu ir izteikti iebildumi saskaņā ar šā panta 3. punktu, uzskata, ka grozījums nav pieņemts, un tas nestājas spēkā. 60. pants Īpaša procedūra 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. pielikuma grozīšanai 1. Visus ierosinātos 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. pielikuma grozījumus izskata saskaņā ar 59. panta 1. un 2. punktu, un tie stājas spēkā dienā, ko Administratīvā komiteja nosaka to pieņemšanas brīdī, izņemot gadījumu, kad līdz agrākai dienai, kuru Administratīvā komiteja nosaka tajā pašā laikā, viena piektdaļa valstu, kas ir Līgumslēdzējas puses, vai piecas šādas valstis atkarā no tā, kurš skaits ir mazāks, paziņo ANO ģenerālsekretāram par savu nodomu izdarīt grozījumus. Administratīvā komiteja šajā punktā minētās dienas nosaka ar divām trešdaļu to dalībnieku balsu vairākumu, kas ir klāt un piedalās balsošanā. 2. Stājoties spēkā grozījumam, kas pieņemts šā panta 1. punktā noteiktajā kārtībā, tas attiecībā uz visām Līgumslēdzējām pusēm aizstāj agrākus noteikumus, uz kuriem grozījumi attiecas. 61. pants Pieprasījumi, paziņojumi un iebildumi ANO ģenerālsekretārs informē Līgumslēdzējas puses un visas valstis, kas minētas šās konvencijas 52. panta 1. punktā, par ikvienu pieprasījumu, paziņojumu vai iebildumu, kurš izteikts saskaņā ar 59. un 60. pantu, kā arī par dienu, kad kāds grozījums stājas spēkā. 62. pants Pārskatīšanas konference 1. Jebkura valsts, kas ir Līgumslēdzēja puse, iesniedzot paziņojumu Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, var pieprasīt sasaukt konferenci šās konvencijas pārskatīšanai. 2. Ģenerālsekretārs sasauc pārskatīšanas konferenci, uz kuru uzaicina visas Līgumslēdzējas puses un visas 52. panta 1. punktā minētās valstis, ja sešos mēnešos pēc paziņošanas dienas ne mazāk kā ceturtdaļa valstu, kas ir Līgumslēdzējas puses, paziņo, ka piekrīt konferences sasaukšanai. 3. Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs sasauc pārskatīšanas konferenci, uz kuru uzaicina visas Līgumslēdzējas puses un visas 52. panta 1. punktā minētās valstis, arī tad, ja paziņojumu par pieprasījumu ir iesniegusi Administratīvā komiteja. Administratīvā komiteja iesniedz pieprasījumu, ja tam piekrīt komitejas to dalībnieku vairākums, kas ir klāt un piedalās balsošanā. 4. Ja konferenci sasauc saskaņā ar šā panta 1. vai 3. punktu, ANO ģenerālsekretārs par to paziņo visām Līgumslēdzējām pusēm un aicina tās trīs mēnešu laikā iesniegt priekšlikumus, kurus tās vēlas konferencē izskatīt. ANO ģenerālsekretārs vismaz trīs mēnešus pirms paredzētās konferences dienas visām Līgumslēdzējām pusēm nosūta konferences darba kārtības projektu, kā arī šādu priekšlikumu tekstus. 63. pants Informēšana Papildus 61. un 62. pantā noteiktajai paziņošanai un informēšanai ANO ģenerālsekretārs visas 52. pantā minētās valstis informē par: a) parakstīšanu, ratifikāciju, pieņemšanu, apstiprināšanu un pievienošanos saskaņā ar 52. pantu; b) dienām, kad šī konvencija stājas spēkā saskaņā ar 53. pantu; c) denonsēšanu saskaņā ar 54. pantu; d) konvencijas darbības izbeigšanu saskaņā ar 55. pantu; e) atrunām saskaņā ar 58. pantu. 64. pants Autentiskais teksts Pēc 1976. gada 31. decembra šās konvencijas oriģinālu nodod glabāšanā ANO ģenerālsekretāram, kas nosūta apstiprinātus norakstus visām Līgumslēdzējām pusēm un valstīm, kuras ir minētas 52. panta 1. punktā un nav Līgumslēdzējas puses. TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotās personas ir parakstījušas šo konvenciju. KONVENCIJA NOSLĒGTA Ženēvā, tūkstoš deviņi simti septiņdesmit piektā gada četrpadsmitajā novembrī, vienā eksemplārā angļu, franču un krievu valodā; visi trīs teksti ir vienlīdz autentiski. 2.2. PIELIKUMI 1975. GADA TIR KONVENCIJAI (ieskaitot saistošos paskaidrojumus un komentārus) 1. pielikums TIR KARNETES PARAUGS 1. variants 1. TIR karnete ir iespiesta franču valodā, izņemot vāku 1. lappusi, kurā ir informācija arī angļu valodā. „TIR karnetes izmantošanas noteikumi”, kas vāku 2. lappusē iespiesti franču valodā, vāku 3. lappusē ir arī angliski. Uz karnetes otras puses attiecīgā gadījumā var būt arī iespiests „Apstiprinājuma ziņojums” (angļu valodā — „Certified report”) valodā, kas nav franču valoda. 2. Karnetes, ko izmanto TIR operācijām reģionālā garantiju ķēdē, drīkst iespiest jebkurā Apvienoto Nāciju Organizācijas oficiālajā valodā, izņemot vāku 1. lappusi, kur informāciju iespiež arī angļu vai franču valodā. „TIR karnetes izmantošanas noteikumus” vāku 2. lappusē iespiež Apvienoto Nāciju Organizācijas oficiālajā valodā, ko izmanto karnetē, un vāku 3. lappusē iespiež arī angļu vai franču valodā. 2. variants 3. Tabakas vai alkohola pārvadājumiem, par kuriem no galvotājas apvienības var prasīt lielāku galvojumu, saskaņā ar 6. pielikuma 0.8.3. paskaidrojumu muitas dienesti pieprasa, lai TIR karnešu vāki un visi kuponi būtu skaidri marķēti ar uzrakstu „TOBACCO/ALCOHOL” un „TABAC/ALCOOL”. Turklāt šajās karnetēs uz atsevišķas lapas, kas ievietota karnetē aiz karnetes vāku 2. lappuses, vismaz angļu un franču valodā ir jānorāda dati par tabakas un alkohola kategorijām, uz kurām attiecas galvojums. TIR karnetes paraugs — 1. VARIANTS [pic] TIR karnetes paraugs — 1. VARIANTS [pic] TIR karnetes paraugs — 1. VARIANTS [pic] TIR karnetes paraugs — 1. VARIANTS [pic] TIR karnetes paraugs — 1. VARIANTS [pic] TIR karnetes paraugs — 1. VARIANTS [pic] TIR karnetes paraugs — 2. VARIANTS [pic] TIR karnetes paraugs — 2. VARIANTS [pic] TIR karnetes paraugs — 2. VARIANTS [pic] TIR karnetes paraugs — 2. VARIANTS [pic] TIR karnetes paraugs — 2. VARIANTS [pic] TIR karnetes paraugs — 2. VARIANTS [pic] TIR karnetes paraugs — 2. VARIANTS [pic] 2. pielikums NOTEIKUMI PAR TEHNISKAJIEM NOSACĪJUMIEM, KO PIEMĒRO ATTIECĪBĀ UZ AUTOTRANSPORTA LĪDZEKĻIEM, KURUS VAR IZMANTOT STARPTAUTISKAJIEM PĀRVADĀJUMIEM AR MUITAS PLOMBU 1. pants Pamatprincipi Preču starptautiskajiem pārvadājumiem ar muitas plombu var apstiprināt tikai tādus transportlīdzekļus, kuru kravas nodalījumi ir uzbūvēti un aprīkoti tā, lai a) preces no transportlīdzekļa aizzīmogotās daļas nevarētu izņemt vai tajā ievietot, neatstājot acīmredzamas muitas plombas viltojuma vai bojājuma pēdas; b) tiem varētu vienkārši un efektīvi uzlikt muitas plombu; c) tajos nebūtu slepenu tukšumu, kur varētu paslēpt preces; d) visas vietas, kurās var novietot preces, būtu viegli pieejamas muitas pārbaudei. 2. pants Kravas nodalījumu uzbūve 1. Lai atbilstu prasībām, kas noteiktas šo noteikumu 1. pantā, a) kravas nodalījuma sastāvdaļām (sāni, grīda, durvis, jumts, statņi, karkasi, šķērši u.c.) jābūt samontētām, izmantojot speciālas detaļas, ko nevar noņemt vai nomainīt, neatstājot acīmredzamas pēdas, vai izmantojot tādas metodes, kuras neļauj mainīt konstrukciju, neatstājot acīmredzamas pēdas. Gadījumos, kad sāni, grīda, durvis un jumts izveidoti no vairākiem komponentiem, tiem jāatbilst tādām pašām prasībām un jābūt pietiekami izturīgiem; b) durvīm un visām pārējām noslēgsistēmām (tostarp aizvariem, lūku vākiem, atlokiem u.c.) jābūt aprīkotām ar ierīcēm muitas plombu piestiprināšanai. Šīm ierīcēm jābūt tādām, lai tās no ārpuses nevarētu noņemt vai nomainīt, neatstājot acīmredzamas pēdas, vai arī lai durvis nevarētu atvērt vai stiprinājumu noņemt, nesalaužot muitas plombas. Tām jābūt pienācīgi aizsargātām. Atļauts izmantot atveramus jumtus; c) ventilācijas atverēm un drenāžai jābūt aprīkotai ar ierīcēm, kas novērš iespējas iekļūt kravas nodalījumā. Šīm ierīcēm jābūt tādām, lai tās no ārpuses nevarētu noņemt vai nomainīt, neatstājot acīmredzamas pēdas. 2. Neskarot šo noteikumu 1. panta c) apakšpunktu, pieļaujamas tukšas telpas tajās kravas nodalījuma daļās, kurās praktisku apsvērumu dēļ jābūt tukšumiem (piemēram, dubultsienās). Lai minētos tukšumus nevarētu izmantot preču slēpšanai, i) gadījumos, kad tie ir visā augstumā no grīdas līdz griestiem, vai citos gadījumos, kad telpa starp tiem un ārsienu ir pilnīgi noslēgta, apšuvums kravas nodalījuma iekšienē jāpiestiprina tā, lai to nevarētu noņemt vai nomainīt, neatstājot acīmredzamas pēdas, un ii) gadījumos, kad apšuvums nav visā augstumā un ārsienas nav pilnīgi nosegtas, kā arī visos citos gadījumos, kad kravas nodalījuma konstrukcijā ir tukšumi, šādu dobu vietu skaitam jābūt minimālam un tām jābūt viegli pieejamām muitas pārbaužu veikšanai. 3. Var būt logi, ja tie izgatavoti no pietiekami izturīgiem materiāliem un ja tos no ārpuses nevar noņemt vai nomainīt, neatstājot acīmredzamas pēdas. Logi var būt no stikla, taču, ja netiek izmantots neplīstošais stikls, tam jābūt nostiprinātam ar piestiprinātu metāla režģi, ko nevar noņemt no ārpuses; režģa acu izmērs nedrīkst pārsniegt 10 mm. 4. Atveres grīdā, kas paredzētas tehniskām vajadzībām, piemēram, eļļošanai, tehniskajām apkopēm vai smilšu kastes piepildīšanai, ir atļautas tikai ar nosacījumu, ka tās ir nosegtas ar vāku, kurš nostiprināts tā, lai kravas nodalījumā nevarētu iekļūt no ārpuses. 3. pants Transportlīdzekļi ar tentu 1. Attiecīgā gadījumā šo noteikumu 1. un 2. pants attiecas arī uz transportlīdzekļiem ar tentu. Turklāt šiem transportlīdzekļiem jāatbilst šā panta noteikumiem. 2. Tentam jābūt no izturīga brezenta, ar plastmasu pārklāta vai gumijota auduma, kas ir pietiekami izturīgs un nestaipīgs. Tam jābūt labā stāvoklī un pārklātam tā, lai pēc noslēgierīces nodrošināšanas kravas nodalījumā nevarētu iekļūt, neatstājot acīmredzamas pēdas. 3. Ja tents sastāv no vairākiem gabaliem, to malām jābūt salocītām kopā un sašūtām ar divām vīlēm, kas ir vismaz 15 mm attālumā viena no otras. Šīm vīlēm jābūt izveidotām, kā parādīts 1. attēlā šo noteikumu pielikumā; tomēr gadījumos, kad kādas tenta daļas (piemēram, nolaižamās malas vai stūrus ar stiprinājumiem) šādā veidā sastiprināt nevar, pieļaujams kopā salocīt tikai to augšējo daļu un izveidot vīles, kā parādīts 2. vai 2.a attēlā šo noteikumu pielikumā. Vienai no vīlēm jābūt redzamai tikai no iekšpuses, un tās šūšanai izmantotā pavediena krāsai ievērojami jāatšķiras no tenta materiāla krāsas, kā arī no tā pavediena krāsas, ko izmanto otrajai vīlei. Visām vīlēm jābūt šūtām ar mašīnu. 4. Ja tents ir no auduma, kas pārklāts ar plastmasu, tā daļas var arī sakausēt kopā, kā parādīts 3. attēlā šo noteikumu pielikumā. Gabalu malām jābūt ar vismaz 15 mm pārlaidumu. Gabalus sakausē kopā visā pārlaiduma platumā. Tenta ārējai malai jābūt pārklātai ar vismaz 7 mm platu plastmasas lentu, kas tai piekausēta klāt tādā pašā veidā. Plastmasas lentai un tentam no abām pusēm jābūt vismaz 3 mm platai vīlei ar precīzi iespiestu vienveidīgu reljefu. Gabalus sakausē kopā tā, lai tos nevarētu atdalīt un savienot no jauna, neatstājot acīmredzamas pēdas. 5. Tentu remontē, izmantojot metodi, kas parādīta 4. attēlā šo noteikumu pielikumā; malām jābūt ielocītām vienai otrā un sašūtām kopā ar divām redzamām vīlēm, kas ir vismaz 15 mm attālumā viena no otras; no iekšpuses redzamās vīles pavediena krāsai jāatšķiras no pavediena krāsas, kas izmantots no ārpuses redzamajai vīlei, un tai jāatšķiras arī no tenta krāsas; visām vīlēm jābūt šūtām ar mašīnu. Gadījumos, kad tentā radies bojājums netālu no malas, to labo, bojātās daļas vietā piešujot ielāpu, vīli veido saskaņā ar šā panta 3. punkta noteikumiem un 1. attēlu šo noteikumu pielikumā. Tentus, kas izgatavoti no auduma ar plastmasas pārklājumu, var remontēt arī pēc šā panta 4. punktā aprakstītās metodes, taču šādā gadījumā plastmasas lenta tentam jāpiestiprina no abām pusēm, bet ielāps jāliek no iekšpuses. 6. Tentu uz transportlīdzekļa nostiprina, stingri ievērojot šo noteikumu 1. panta a) un b) apakšpunktā izklāstītos nosacījumus. Var izmantot šādas sistēmas. a) Tentu var nostiprināt, izmantojot i) pie transportlīdzekļa piestiprinātus metāla gredzenus, ii) tenta malās iestiprinātas cilpas un iii) stiprinājumus, kas iet cauri gredzeniem virs tenta un visā to garumā ir redzami no ārpuses. Tentam jāpārsedz transportlīdzekļa stingrās daļas vismaz par 250 mm, mērot no stiprinājuma gredzenu centra, izņemot gadījumus, kad transportlīdzekļa uzbūves dēļ tā kravas nodalījumam pilnīgi nav iespējams piekļūt. b) Gadījumos, ja kāda tenta mala ir jānostiprina pie transportlīdzekļa pastāvīgi, savienojumam jābūt nepārtrauktam, un tam jāizmanto ciets stiprinājums. c) Gadījumos, kad tenta stiprināšanai tiek izmantots noslēgšanas mehānisms, tam, atrodoties noslēgtā pozīcijā, stingri jāpieguļ tentam kravas nodalījuma ārpusē, kā tas parādīts 6. attēlā šo noteikumu pielikumā. 7. Tentu balsta ar attiecīgām konstrukcijām (skavām, bortiem, lokiem, ribām u.c.). 8. Attālums starp gredzeniem un cilpu vietām nedrīkst būt lielāks par 200 mm. Attālums var būt arī lielāks, tomēr tas nedrīkst pārsniegt 300 mm starp metāla gredzeniem un starp cilpām un skavām, ja transportlīdzekļa un tenta uzbūves dēļ tā kravas nodalījumam pilnīgi nav iespējams piekļūt. Cilpām jābūt ar stiprinājumu. 9. Izmanto šādus stiprinājumus: a) vismaz 3 mm diametra tērauda stieples troses vai b) vismaz 8 mm diametra kaņepāju vai sizala virves caurspīdīgas, nestaipīgas plastmasas apvalkā, vai c) troses, ko veido optisko šķiedru auklu vijumi spirālē satītā tērauda čaulā, kuru ietver caurspīdīgs nestaipīgas plastmasas apvalks, vai d) troses, ko veido auduma aukla, kam apkārt aptītas vismaz četras tērauda stieples, kas pilnībā pārklāj serdi, ar nosacījumu, ka troses (neskaitot caurspīdīgo apvalku, ja tāds ir) diametrs nav mazāks par 3 mm. Trosēm saskaņā ar šī panta 9. punkta a) vai d) apakšpunktu drīkst būt caurspīdīgs nestaipīgas plastmasas apvalks. Gadījumos, kad tents ir jāpiestiprina pie karkasa konstrukcijas sistēmā, kura citādi atbilst šī panta 6. punkta a) apakšpunkta nosacījumiem, tā nostiprināšanai var tikt izmantotas siksnas (sk. šī pielikuma 7. attēlu, kur attēlots šāda veida konstrukcijas piemērs). Siksnas materiālam, izmēriem un formai jāatbilst 11. punkta a) apakšpunkta iii) daļas prasībām. 10. Visām virvēm un trosēm jābūt no viena gabala un ar cieta metāla uzgali katrā galā. Visos metāla uzgaļos jāvar ievērt pavedienu vai sloksni muitas plombas piestiprināšanai. Visu to virvju un trošu metāla uzgaļu stiprinājumā, kas ir saskaņā ar šī panta 9. punkta a), b) un d) apakšpunkta noteikumiem, ir jābūt dobai kniedei, caur kuru iet trose tā, lai varētu ievērt pavedienu vai sloksni muitas plombas piestiprināšanai. Virvēm vai trosēm jābūt redzamām no abām dobās kniedes pusēm tā, lai varētu pārliecināties, ka tās ir no viena gabala (sk. 5. attēlu šo noteikumu pielikumā). 11. Tenta atverēs, ko izmanto preču iekraušanai un izkraušanai, tenta abām virsmām jābūt savienotām. Tās jānostiprina šādi. a) Abām tenta malām jābūt pietiekamam pārlaidumam. Turklāt jānodrošina to noslēgšana: i) ar nolaižamu malu, kas piešūta vai piekausēta klāt saskaņā ar šā panta 3. vai 4. punktu, ii) ar metāla gredzeniem un cilpām, kas atbilst šā panta 8. punkta nosacījumiem, un iii) vismaz 20 mm platu un 3 mm biezu viengabala siksnu, kas izgatavota no piemērota nestaipīga materiāla un iet cauri gredzeniem, saturot kopā abas tenta malas un nolaižamo malu; siksna tenta iekšpusē jānostiprina un tai jāpiestiprina vai nu - cilpa, caur kuru iet šā panta 9. punktā minētā virve vai trose, vai - cilpa, ko var uzlikt uz šā panta 6. punktā minētajiem metāla gredzeniem un nostiprināt ar šā panta 9. punktā minētā virvēm vai trosēm. Pārlaidums nav vajadzīgs, ja ir speciāla ierīce, piemēram, deflektors, kas neļauj piekļūt kravas nodalījumam, neatstājot acīmredzamas pēdas. Pārlaidums nav vajadzīgs arī transportlīdzekļiem ar bīdāmu tentu. b) Speciālai noslēgšanas sistēmai cieši jāsatur kopā tenta malas, ja kravas nodalījums ir noslēgts un tam uzliktas muitas plombas. Noslēgsistēmā jāparedz atvere, kurā iespējams ievērt šā panta 6. punktā minēto metāla gredzenu un nostiprināt ar šā panta 9. punktā minēto virvi vai trosi. Šāda sistēma ir parādīta 8. attēlā šo noteikumu pielikumā. 4. pants Transportlīdzekļi ar bīdāmu tentu 1. Attiecīgā gadījumā šo noteikumu 1., 2. un 3. pants attiecas arī uz transportlīdzekļiem ar bīdāmu tentu. Turklāt šiem transportlīdzekļiem jāatbilst šā panta noteikumiem. 2. Visām kravas nodalījuma konstrukcijām (bīdāmajam tentam, grīdai, durvīm un citiem) jāatbilst vai nu 3. panta 6., 8., 9., un 11. punktā minētajiem nosacījumiem, vai nosacījumiem, kas turpmāk izklāstīti i) līdz vi) apakšpunktā. i) Visām kravas nodalījuma konstrukcijām — bīdāmajam tentam, grīdai, durvīm un citiem, jābūt savienotiem tā, lai tās nevarētu atvērt vai aizvērt, neatstājot acīmredzamas pēdas. ii) Tentam jāpārsedz transportlīdzekļa augšējās stingrās daļas vismaz par ¼ no faktiskā attāluma starp nospriegojošajām siksnām. Tentam jāpārsedz vismaz 50 mm transportlīdzekļa apakšējās stingrās daļas. Horizontālais atvērums starp tentu un kravas nodalījuma stigrajām daļām, kad kravas nodalījums ir nodrošināts un tam ir uzliktas muitas plombas, nevienā vietā nepārsniedz 10 mm perpendikulāri transportlīdzekļa gareniskajai asij. iii) Bīdāmā tenta vadības sistēma un citas kustīgās daļas jāsavieno tā, lai noslēgtās durvis, kurām ir uzliktas muitas plombas, nevarētu tikt atvērtas vai aizvērtas, neatstājot acīmredzamas pēdas. Bīdāmā tenta vadības sistēma un citas kustīgās daļas jāsavieno tā, lai nebūtu iespējas iekļūt kravas nodalījumā, neatstājot acīmredzamas pēdas. Sistēma ir attēlota šo noteikumu pielikuma 9. attēlā. iv) Horizontālais attālums starp muitas izmantotajiem gredzeniem uz transportlīdzekļa stigrajām daļām nedrīkst būt lielāks par 200 mm. Attālums var būt arī lielāks, tomēr tas nedrīkst pārsniegt 300 mm starp vienas un otras puses gredzeniem, ja transportlīdzekļa un tenta uzbūves dēļ tā kravas nodalījumam pilnīgi nav iespējams piekļūt. Jebkurā gadījumā ir jāievēro ii) apakšpunktā minētie nosacījumi. v) Attālums starp nospriegojošajām siksnām nedrīkst būt lielāks par 600 mm. vi) Savienojumiem, kas izmantoti tenta piestiprināšanai pie transportlīdzekļa stingrajām daļām, jāatbilst nosacījumiem, kas minēti šo noteikumu 3. panta 9. punktā. 1. attēls NO VAIRāKIEM GABALIEM SAšūTS TENTS [pic] 2. attēls NO VAIRāKIEM GABALIEM SAšūTS TENTS [pic] */ Attēlā parādīts locījums tenta augšpusē saskaņā ar 2. pielikuma 3. panta 3. punktu 2.a) attēls NO VAIRāKIEM GABALIEM SAšūTS TENTS [pic] 3. attēls TENTS, KAS IZGATAVOTS NO VAIRĀKIEM KOPĀ SAKAUSĒTIEM GABALIEM [pic] 4. attēls TENTA REMONTS [pic] * No iekšpuses redzamā pavediena krāsa atšķiras no tenta krāsas un no ārpusē redzamā pavediena krāsas. 5. attēls UZGAĻA PARAUGS [pic] 6. attēls TENTA NOSLĒGSISTĒMAS PARAUGS [pic] 7. attēls PIEMĒRS TENTA STIPRINĀŠANAI PIE SPECIĀLA KARKASA [pic] 8. attēls NOSLĒGSISTĒMA ATVERAMAJAI DAĻAI, KAS PAREDZĒTA KRAVAS IEKRAUŠANAI UN IZKRAUŠANAI [pic] Apraksts Izmantojot šādu noslēgsistēmu, abas tenta malas atveramajai daļai, kas paredzēta kravas iekraušanai un izkraušanai, savieno ar noslēgsistēmas alumīnija tapu. Visā garumā tenta atveramā daļa ir aprīkota ar ielokā iestrādātu virvi vai trosi (sk. 8.1. attēlu), kas nepieļauj izņemt tentu no noslēgsistēmas tapas vadrievas. Ārpusē atloks ir piekausēts saskaņā ar šās konvencijas 2. pielikuma 3. panta 4. punktu. Tenta malas jāievieto noslēgsistēmas alumīnija tapas vadrievā, pēc tam divās gareniskajās, paralēlajās mehānisma slīdošajās daļās, kuru apakšējais gals ir noslēgts. Kad noslēgsistēmas tapa ir vertikālā pozīcijā, tenta malas tiek savienotas. Atveramās daļas augšpusē noslēgsistēmas tapa tiek nostiprināts ar tentam piekniedētu caurspīdīgu plastmasas plāksni (sk. 8.2. attēlu). Noslēgsistēmas tapa sastāv no divām daļām, kas savienotas ar piekniedētu šarnīru. Tas ļauj nepieciešamības gadījumā salocīt noslēgsistēmas tapu, lai to varētu vieglāk uzlikt un noņemt. Tam jābūt izgatavotam tā, lai netiktu pieļauta metāla stieples izņemšana, kad sistēma ir noslēgta (sk. 8.3. attēlu). Noslēgsistēmas tapas apakšā ir jābūt ierīkotai atverei, kurā ievērt gredzenu. Atveres, kas paredzētas gredzenu ievēršanai, ir ovālas formas. To izmērs ir tikai tik liels, lai būtu iespējams ievērt gredzenu (sk. 8.4. attēlu). TIR noslēgšanai trose vai virve tiek ievērta šajā gredzenā, lai bloķētu noslēgsistēmas tapu. 9. zīmējums TĀDA TRANSPORTLĪDZEKĻA UZBŪVES PIEMĒRS, KURAM IR BĪDĀMAIS TENTS [pic] 3. pielikums PROCEDŪRA, LAI APSTIPRINĀTU AUTOTRANSPORTA LĪDZEKĻU ATBILSTĪBU TEHNISKAJIEM NOSACĪJUMIEM, KAS IZKLĀSTĪTI 2. PIELIKUMA NOTEIKUMOS VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. Autotransporta līdzekļu atbilstību var apstiprināt ar vienu no šādām procedūrām: a) individuāli vai b) pēc uzbūves tipa (autotransportu līdzekļu sērijas). 2. Apstiprinātajiem transportlīdzekļiem izsniedz apstiprinājuma sertifikātu, kas atbilst 4. pielikumā dotajam veidlapas paraugam. Šo sertifikātu iespiež izdevējas valsts valodā un franču vai angļu valodā. Ja iestāde, kas piešķir apstiprinājumu, uzskata, ka tas nepieciešams, apstiprinājuma sertifikātam pievieno šās iestādes apstiprinātus fotoattēlus vai shēmas. Tādos gadījumos šo dokumentu skaitu izdevēja iestāde ieraksta apstiprinājuma sertifikāta 6. punktā. 3. Apstiprinājuma sertifikātu glabā autotransporta līdzeklī. 4. Reizi divos gados autotransporta līdzekļi jāuzrāda kompetentajā iestādē apskatei vai sertifikāta pagarināšanai valstī, kurā transportlīdzeklis ir reģistrēts, bet nereģistrētos transportlīdzekļus uzrāda tajā valstī, kuras rezidents ir transportlīdzekļa īpašnieks vai lietotājs. 5. Ja autotransporta līdzeklis vairs neatbilst tehniskajiem nosacījumiem, kas noteikti tā apstiprināšanai, pirms tā izmantošanas preču pārvadājumiem, izmantojot TIR karneti, transportlīdzekļa tehniskais stāvoklis jāatjauno, lai tam varētu no jauna piešķirt apstiprinājumu, kad tas atkal atbilst minētajiem tehniskajiem nosacījumiem. 6. Ja mainīti autotransporta līdzekļa būtiskie raksturlielumi, apstiprinājums uz transportlīdzekli vairs neattiecas, un pirms tā izmantošanas preču pārvadājumiem, izmantojot TIR karneti, kompetentajai iestādei transportlīdzeklis jāapstiprina atkārtoti. 7. Kompetentās iestādes valstī, kurā transportlīdzeklis reģistrēts, vai gadījumos, kad transportlīdzeklis nav jāreģistrē, kompetentās iestādes valstī, kurā transportlīdzekļa īpašnieks vai lietotājs ir dibināts, attiecīgā gadījumā anulē vai atjauno apstiprinājuma sertifikātu, vai izdod jaunu apstiprinājuma sertifikātu apstākļos, kas noteikti šās konvencijas 14. pantā un šā pielikuma 4., 5. un 6. punktā. INDIVIDUāLāS APSTIPRINāšANAS PROCEDūRA 8. Īpašnieks, pārvadātājs vai tā pārstāvis iesniedz pieteikumu kompetentajai iestādei individuālā apstiprinājuma saņemšanai. Kompetentā iestāde pārbauda autotransporta līdzekli, kas uzrādīts saskaņā ar vispārīgajiem noteikumiem, kuri izklāstīti 1. līdz 7. punktā, un pārliecinās, vai transportlīdzeklis atbilst 2. pielikumā noteiktajiem tehniskajiem nosacījumiem, un pēc apstiprināšanas izsniedz sertifikātu, kas atbilst 4. pielikumā dotajam paraugam. APSTIPRINāšANAS PROCEDūRA PēC UZBūVES TIPA (AUTOTRANSPORTA LĪDZEKĻU SĒRIJAS) 9. Ja autotransporta līdzekļus ražo tipveida sērijās, ražotājs kompetentajai iestādei ražotājā valstī var iesniegt pieteikumu uzbūves tipa apstiprinājuma sertifikāta saņemšanai. 10. Ražotājs pieteikumā norāda identifikācijas numurus vai burtus, ar kuriem tas apzīmē autotransporta līdzekļu tipu, uz ko attiecas tā apstiprinājuma pieteikums. 11. Pieteikumam pievieno apstiprināmā autotransporta līdzekļa tipa rasējumus un sīku uzbūves specifikāciju. 12. Ražotājs rakstiski uzņemas saistības par to, ka tas a) uzrādīs kompetentajai iestādei attiecīgā tipa transportlīdzekļus, kurus minētā iestāde var vēlēties pārbaudīt; b) atļaus kompetentajai iestādei jebkurā laikā pārbaudīt citas attiecīgā tipa vienības to sērijveida ražošanas laikā; c) paziņos kompetentajai iestādei par visām uzbūves vai specifikācijas izmaiņām, kaut arī nelielām, pirms šādu izmaiņu izdarīšanas; d) redzamā vietā marķēs autotransporta līdzekļus ar uzbūves tipa identifikācijas numuriem vai burtiem, kā arī tipveida sērijās ražoto transportlīdzekļu sērijas numuriem (ražotāja numuriem); e) veiks saražoto apstiprinātā tipa transportlīdzekļu uzskaiti. 13. Kompetentā iestāde gadījumos, kad tas nepieciešams, paziņo, kādas izmaiņas ir jāizdara, lai attiecīgajam uzbūves tipam varētu piešķirt apstiprinājumu. 14. Apstiprinājumu pēc uzbūves tipa piešķir tikai pēc tam, kad kompetentā iestāde, pārbaudot vienu vai vairākus attiecīgā tipa transportlīdzekļus, ir pārliecinājusies, ka transportlīdzekļa tips atbilst 2. pielikumā noteiktajiem tehniskajiem nosacījumiem. 15. Kompetentā iestāde ražotājam rakstveidā paziņo savu lēmumu piešķirt apstiprinājumu pēc uzbūves tipa. Šis lēmums ir datēts, un tam piešķir numuru. Skaidri norāda kompetento iestādi, kas ir pieņēmusi lēmumu. 16. Kompetentā iestāde veic visus vajadzīgos pasākumus pienācīgi parakstīta apstiprinājuma sertifikāta izsniegšanai par katru transportlīdzekli, kas uzbūvēts atbilstoši apstiprinātajam uzbūves tipam. 17. Apstiprinājuma sertifikāta turētājs pirms transportlīdzekļa izmantošanas preču pārvadājumiem ar TIR karnetēm, apstiprinājuma sertifikātā, kā prasīts, ieraksta: - transportlīdzeklim piešķirto reģistrācijas numuru (1. punkts) vai - transportlīdzeklim, kas nav jāreģistrē, ziņas par tā nosaukumu un uzņēmuma adresi (8. punkts). 18. Ja transportlīdzekli, kas apstiprināts pēc uzbūves tipa, izved uz valsti, kas ir šās konvencijas Līgumslēdzēja puse, ievešanas valstī nav jāveic papildu apstiprināšanas procedūra. APSTIPRINĀJUMA SERTIFIKĀTA VIZĒŠANAS PROCEDŪRA 19. Gadījumos, kad apstiprinātam transportlīdzeklim, ar kuru pārvadā preces, izmantojot TIR karneti, tiek konstatēti būtiski defekti, Līgumslēdzēju pušu kompetentās iestādes var vai nu aizliegt turpināt braucienu, izmantojot TIR karneti, vai arī, veicot vajadzīgos drošības pasākumus, atļaut savā teritorijā turpināt braucienu, izmantojot TIR karneti. Pirms transportlīdzekļa izmantošanas preču pārvadājumiem ar TIR karneti apstiprinātā transportlīdzekļa vajadzīgais tehniskais stāvoklis visos gadījumos iespējami drīz jāatjauno. 20. Katrā šādā gadījumā muitas dienesti ieraksta attiecīgu vīzu transportlīdzekļa apstiprinājuma sertifikāta 10. punktā. Ja transportlīdzekļa stāvoklis atjaunots, lai tam varētu piešķirt apstiprinājumu, tas jāuzrāda Līgumslēdzēju pušu kompetentajām iestādēm, kas atkārtoti apstiprina sertifikātu, tā 11. punktā ierakstot vīzu, ar kuru anulē iepriekšējās piezīmes. Transportlīdzekli, kura apstiprinājuma sertifikāta 10. punktā ierakstīta vīza saskaņā ar šā punkta iepriekšējās daļas noteikumiem, nevar izmantot pārvadājumiem ar TIR karneti, kamēr tas nav atjaunots pieņemamā stāvoklī un iepriekš noteiktajā kārtībā nav anulēts 10. punktā ierakstītais vizējums. 21. Visas sertifikātā ierakstītās vīzas kompetentās iestādes datē un apstiprina to autentiskumu. 22. Ja transportlīdzeklim konstatē defektus, ko muitas dienesti atzīst par mazsvarīgiem un kuri nerada kontrabandas risku, var atļaut tā turpmāku izmantošanu preču pārvadājumiem ar TIR karnetēm. Apstiprinājuma sertifikāta turētājs jāinformē par konstatētajiem defektiem, un tam transportlīdzeklis piemērotā termiņā jāatjauno pieņemamā tehniskā stāvoklī. 4. pielikums AUTOTRANSPORTA LĪDZEKĻA APSTIPRINĀJUMA SERTIFIKĀTA PARAUGS Autotransporta līdzekļa apstiprinājuma sertifikāta paraugs [pic] [pic] Autotransporta līdzekļa apstiprinājuma sertifikāta paraugs (turpinājums) Piezīmes kompetento iestāžu vajadzībām | 10. Pamanītie defekti | 11. Defektu novēršana | Iestāde | Zīmogs | Iestāde | Zīmogs | Paraksts | Paraksts | 10. Pamanītie defekti | 11. Defektu novēršana | Iestāde | Zīmogs | Iestāde | Zīmogs | Paraksts | Paraksts | 10. Pamanītie defekti | 11. Defektu novēršana | Iestāde | Zīmogs | Iestāde | Zīmogs | Paraksts | Paraksts | 12. Citas piezīmes | Sk. „Svarīgs paziņojums” 4. lpp. 3. lapa Autotransporta līdzekļa apstiprinājuma sertifikāta paraugs (turpinājums) SVARĪGS PAZIŅOJUMS 1. Ja iestāde, kas piešķir apstiprinājumu, uzskata, ka tas nepieciešams, apstiprinājuma sertifikātam pievieno šās iestādes apstiprinātus fotoattēlus vai shēmas. Tādos gadījumos šo dokumentu skaitu izdevēja iestāde ieraksta apstiprinājuma sertifikāta 6. punktā. 2. Apstiprinājuma sertifikātu glabā autotransporta līdzeklī. Tam jābūt sertifikāta oriģinālam, nevis kopijai. 3. Reizi divos gados autotransporta līdzekļi jāuzrāda kompetentajā iestādē apskatei vai sertifikāta pagarināšanai valstī, kurā transportlīdzeklis ir reģistrēts, bet nereģistrētos transportlīdzekļus uzrāda tajā valstī, kuras rezidents ir transportlīdzekļa īpašnieks vai lietotājs. 4. Ja autotransporta līdzeklis vairs neatbilst tehniskajiem nosacījumiem, kas noteikti tā apstiprināšanai, pirms izmantošanas preču pārvadājumiem, izmantojot TIR karneti, transportlīdzekļa tehniskais stāvoklis jāatjauno, lai tam varētu no jauna piešķirt apstiprinājumu, kad tas atkal atbilst minētajiem tehniskajiem nosacījumiem. 5. Ja mainīti autotransporta līdzekļa būtiskie raksturlielumi, apstiprinājums uz transportlīdzekli vairs neattiecas, un pirms izmantošanas preču pārvadājumiem, izmantojot TIR karneti, kompetentajai iestādei transportlīdzeklis jāapstiprina atkārtoti. 4. lapa | 5. pielikums TIR PLĀKSNES 1. Plākšņu izmērs ir 250 mm x 400 mm. 2. Uzraksts „TIR” ir veidots no latīņu alfabēta lielajiem sākumburtiem, kuru augstums ir 200 mm, bet burtu līnijas platums ir vismaz 20 mm. Burti ir baltā krāsā uz zila fona. 6. pielikums PASKAIDROJUMI Ievads i) Saskaņā ar šās konvencijas 43. pantu paskaidrojumos interpretēti daži šās konvencijas un tās pielikumu noteikumi. Tajos aprakstīta arī noteikta ieteicamā prakse. ii) Paskaidrojumi negroza šās konvencijas vai tās pielikumu noteikumus, bet tikai precizē to saturu, nozīmi un lietojuma jomu. iii) Jo īpaši ņemot vērā šās konvencijas 12. pantu un tās 2. pielikumu, kas attiecas uz tehniskajiem nosacījumiem, ar kuriem saskaņā autotransporta līdzekļus apstiprina pārvadājumiem ar muitas plombu, paskaidrojumos vajadzības gadījumā norādīti uzbūves paņēmieni, kas jāakceptē Līgumslēdzējām pusēm kā atbilstoši šiem noteikumiem. Paskaidrojumos vajadzības gadījumā norādīti arī uzbūves paņēmieni, kas šiem noteikumiem neatbilst. iv) Paskaidrojumi dod iespējas piemērot konvencijas un tās pielikumu noteikumus, ņemot vērā tehnikas attīstību un ekonomiskās prasības. 0. KONVENCIJAS PAMATTEKSTS 0.1. 1. pants 0.1. b) Konvencijas 1. panta b) apakšpunkts norāda, ka, ja vienā vai vairākās valstīs ir vairākas nosūtītājas muitas iestādes un galamērķa muitas iestādes, vienā Līgumslēdzējā pusē var notikt vairākas TIR operācijas. Šādos apstākļos par TIR operāciju var uzskatīt TIR pārvadājuma posmu vienā valstī, ko veic starp divām muitas iestādēm, neatkarīgi no tā, vai tās ir nosūtītājas muitas iestādes, galamērķa muitas iestādes vai muitas iestādes ceļā. 0.1. f) Konvencijas 1. panta f) apakšpunktā minētās maksas un nodevas ir visas summas, ko Līgumslēdzējas puses ir iekasējušas, ievedot vai izvedot, vai saistībā ar ievešanu un izvešanu, izņemot ievedmuitas vai izvedmuitas nodokļus. Šīs summas nepārsniedz aptuvenās sniegto pakalpojumu izmaksas un nav netieša vietējo produktu aizsardzība, kā arī nav ievedmuita vai izvedmuita fiskāliem mērķiem. Šādas maksas un nodevas cita starpā ietver samaksu par: - izcelsmes sertifikātiem, ja tie ir vajadzīgi tranzītam, - analīzēm, ko muitas laboratorijas ir veikušas kontroles nolūkos, - muitas pārbaudēm un citām muitošanas darbībām, kas veiktas ārpus parastā darba laika vai ārpus muitas iestādēm, - sanitārām, veterinārām vai fitopatoloģiskām pārbaudēm. 0.1. j) “Nomontējama virsbūve” ir kravas nodalījums, kam nav vadības līdzekļu un ko ir paredzēts pārvadāt ar autotransporta līdzekli, kura šasija kopā ar apakšējo rāmi ir šim mērķim īpaši pielāgota. Ar šo terminu apzīmē arī pārvietojamus korpusus, ko izmanto kā speciālus kravas nodalījumus kombinētiem pārvadājuma veidiem, jo īpaši pārvadājumiem pa ceļu un dzelzceļu. 0.1 j) i) “Daļēji noslēgts”, kā to attiecina uz 1. panta j) apakšpunkta i) daļā minēto aprīkojumu, attiecas uz aprīkojumu, kas parasti sastāv no grīdas un virsbūves konstrukcijas, ar kuru nodala kravas vietu, kura parasti ir tikpat liela kā slēgtā konteinerā. Virsbūves konstrukcija parasti sastāv no metāla daļām, kas veido konteinera rāmi. Šā veida konteineriem var arī būt viena vai vairākas sānu vai priekšējās sienas. Dažos gadījumos ir tikai jumts, kas ir piestiprināts grīdai ar balstiem. Šā veida konteinerus jo īpaši izmanto lielgabarīta preču (piemēram, vieglo automobiļu) pārvadāšanai. 0.2. 2. pants 0.2-l. Konvencijas 2. pantā ir noteikts, ka pārvadājums, izmantojot TIR karneti, var sākties un beigties vienā un tajā pašā valstī, ja daļu no brauciena veic ārvalsts teritorijā. Šādos gadījumos nekas neliedz izbraukšanas valsts muitas dienestiem prasīt ne tikai TIR karneti, bet arī valsts dokumentu, kas ir paredzēts, lai nodrošinātu preču atkalievešanu bez nodevām. Tomēr muitas dienestiem ir ieteicams neprasīt izmantot šādu dokumentu, bet tā vietā pieņemt attiecīgu vīzu TIR karnetē. 0.2-2. Šā panta noteikumi ļauj preces pārvadāt, izmantojot TIR karneti, ja tikai daļu no brauciena veic ar autotransportu. Tajos nav noteikts, kura brauciena daļa jāveic ar autotransportu, un ir pietiekami, ja tas notiek kādā posmā starp TIR pārvadājuma sākumu un beigām. Tomēr neparedzētu komerciālu vai gadījuma rakstura apstākļu dēļ var notikt tā, ka nevienu brauciena daļu neveic ar autotransportu, neskatoties uz nosūtītāja nodomiem brauciena sākumā. Šajos izņēmuma gadījumos Līgumslēdzējas puses tomēr TIR karneti pieņem un galvotājas apvienības atbildība paliek spēkā. 0.5. 5. pants Šis pants neliedz veikt preču izlases pārbaudes, bet uzsver, ka šo pārbaužu skaitam jābūt ierobežotam. Starptautiskā TIR karnetes procedūra patiesībā sniedz labāku aizsardzību nekā valsts procedūras. Pirmkārt, ziņām TIR karnetē par precēm jāatbilst ziņām, kas ir dotas muitas dokumentos, kuri var būt vajadzīgi izbraukšanas valstī. Turklāt tranzītvalstīm un galamērķa valstij aizsardzība ir nodrošināta ar pārbaudēm, kuras veic izbraucot un kuras ir apstiprinājuši muitas dienesti nosūtītājā muitas iestādē (sk. piezīmi par 19. pantu). 0.6. 6. pants 0.6.2. 2. punkts Saskaņā ar šā punkta noteikumiem valsts muitas dienesti var apstiprināt vairāk nekā vienu apvienību, un katra no tām var uzņemties atbildību par pārvadājumiem, izmantojot karnetes, ko tā vai tās atbilstošās apvienības ir izdevušas. 0.6.2.bis-1 Starptautiskās organizācijas un tās dalībnieču apvienību savstarpējās attiecības definē rakstiskās vienošanās par starptautiskās garantiju sistēmas funkcionēšanu. 0.6.2.bis-2 Saskaņā ar 6. panta 2. bis punktu piešķirto pilnvarojumu atspoguļo rakstiskā vienošanās starp UNECE un starptautisko organizāciju. Vienošanās nosaka, ka starptautiskā organizācija pilda attiecīgos konvencijas noteikumus, ievēro konvencijas Līgumslēdzēju pušu kompetenci un pilda Administratīvās komitejas lēmumus un TIR Kontroles komisijas prasības. Parakstot vienošanos, starptautiskā organizācija apstiprina, ka pieņem ar pilnvarojumu uzliktos pienākumus. Vienošanās attiecas arī uz starptautiskās organizācijas pienākumiem, kas izklāstīti 8. pielikuma 10. panta b) apakšpunktā, ja TIR karnešu centralizētu iespiešanu un izplatīšanu veic iepriekšminētā starptautiskā organizācija. Vienošanos pieņem Administratīvā komiteja. 0.8. 8. pants 0.8.2. 2. punkts Šā punkta noteikumus piemēro tādu pārkāpumu gadījumā, kas uzskaitīti 1. panta 8. punktā, ja katras Līgumslēdzējas puses tiesību akti paredz citus maksājumus — administratīvus sodus vai citas finanšu sankcijas —, ne vien ievedmuitas vai izvedmuitas nodokļus. Tomēr maksājuma summa nedrīkst pārsniegt ievedmuitas vai izvedmuitas nodokļu summu, kas būtu jāmaksā, ja preces būtu ievestas vai izvestas saskaņā ar atbilstošajiem muitas noteikumiem, summu paaugstinot ar eventuālajām kavējuma naudām. 0.8.3. 3. punkts Muitas dienestiem ir ieteicams no galvotājas apvienības neprasīt lielāku summu kā USD 50 000 par TIR karneti. Tādos alkohola un tabakas pārvadājumu gadījumos, par kuriem dati ir tālāk uzskaitīti un kuros tiek pārsniegts tālāk norādītais daudzums, muitas dienestiem ir ieteicams no galvotājas apvienības neprasīt lielāku summu kā USD 200 000: 1) nedenaturēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentrāciju 80 vai vairāk tilp.% (HS kods: 22.07.10) 2) nedenaturēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentrācija ir mazāk nekā 80 tilp.%; stiprie alkoholiskie dzērieni, liķieri un citi alkoholiski dzērieni; alkoholisko dzērienu ražošanas izejvielas (HS kods: 22.08) 3) cigāri, Manilas cigāri un cigarellas, kas satur tabaku (HS kods: 24.02.10) 4) cigaretes, kas satur tabaku (HS kods: 24.02.20) 5) smēķējamā tabaka, kas satur vai nesatur tabakas aizstājējus jebkurā samērā (HS kods: 24.03.10) Ir ieteicams no galvotājas apvienības neprasīt lielāku summu kā USD 50 000, ja iepriekšminēto kategoriju alkohola un tabakas daudzums nepārsniedz šādus: 1) 300 litru 2) 500 litru 3) 40 000 gabali 4) 70 000 gabali 5) 100 kilogrami. Iepriekšminēto kategoriju alkohola un tabakas preču precīzs daudzums litros, gabalos vai kilogramos ir jāieraksta TIR karnetes preču sarakstā. 0.8.5. 5. punkts Ja jautājums par galvojumu rodas par precēm, kuras nav uzskaitītas TIR karnetes preču sarakstā, atbildīgajai administrācijai jāsniedz pierādījumi, kas paskaidrotu, ka šīs preces ir daļa no transportlīdzekļa kravas nodalījumā vai konteinerā pārvadātās, ar muitas plombām noslēgtās kravas. 0.8.6. 6. punkts 1. Ja TIR karnetē nav pietiekami sīku ziņu, kas ļauj noteikt nodevas par precēm, attiecīgās puses var sniegt pierādījumu par to precīzu veidu. 2. Ja pierādījumu nesniedz, nodokļus un maksājumus uzliek nevis saskaņā ar vienoto likmi, kas neattiecas uz preču veidu, bet saskaņā ar vislielāko likmi, kuru piemēro tāda veida precēm, kas ir norādītas TIR karnetē. 0.8.7. 7. punkts Kompetentās iestādes, pieprasot maksājumu no personas vai personām, kas tieši atbildīgas, sagatavo vismaz paziņojumu par to, ka TIR operācija nav pabeigta, un/vai TIR karnetes maksājuma pieprasījumu. 0.10. 10. pants TIR operācijas pabeigšanas sertifikātu uzskata par iegūtu nelikumīgi vai ar krāpšanu, ja TIR pārvadājums ir izdarīts kravas nodalījumos vai konteineros, kas ir pielāgoti negodīgiem nolūkiem, vai ja ir atklātas tādas nelikumīgas darbības kā viltotu vai neprecīzu dokumentu izmantošana, preču aizstāšana, muitas plombu viltošana u.c., vai ja sertifikāts ir iegūts ar citiem aizliegtiem līdzekļiem. 0.11. 11. pants 0.11-1. 1. punkts Vienlaikus ar paziņojumu galvotājai apvienībai muitas dienestiem iespējami īsā laikā jāziņo arī TIR karnetes turētājam, ka TIR operācija nav pabeigta. Abus ziņojumus var nodot vienlaikus. 0.11-2 2. punkts Pieņemot lēmumu par preču vai transportlīdzekļa izlaišanu, muitas dienestus nedrīkst ietekmēt tas, ka galvotāja apvienība ir atbildīga par nodokļiem, maksājumiem un soda naudu, kas jāmaksā karnetes turētājam, ja tiem ir citi likumā noteikti to interešu aizsardzības līdzekļi, par kurām tie ir atbildīgi. 0.11-3. 3. punkts Ja galvotājai apvienībai saskaņā ar 11. pantā izklāstīto procedūru liek samaksāt 8. panta 1. un 2. punktā minētās summas, un tā to neizdara trīs mēnešu termiņā, kā noteikts konvencijā, kompetentās iestādes, prasot samaksāt attiecīgās summas, var atsaukties uz valsts noteikumiem, jo tādā gadījumā netiek pildīts galvojuma līgums, ko galvotāja apvienība ir noslēgusi saskaņā ar valsts tiesību aktiem. 0.15. 15. pants Var rasties zināmas grūtības tādēļ, ka daži transportlīdzekļi nav jāreģistrē, piemēram, dažās valstīs tās ir piekabes vai puspiekabes, gadījumos, kad muitas dokumenti pagaidu ievešanai nav vajadzīgi. Šādā gadījumā var ievērot 15. panta noteikumus, tādējādi muitas dienestiem nodrošinot pienācīgu aizsardzību, ziņas par šiem transportlīdzekļiem (marku un numurus) reģistrējot tās TIR karnetes kuponā Nr. 1 un Nr. 2, kuru izmanto attiecīgajās valstīs, un atbilstošajos pasakņos. 0.17. 17. pants 0.17-1. 1. punkts Noteikums par to, ka to preču sarakstā, uz ko TIR karnete attiecas, jābūt atsevišķi norādītam katra transportlīdzekļa, katra sakabinātā transportlīdzekļa vai katra konteinera saturam, ir paredzēts, lai vienkāršotu katra transportlīdzekļa vai konteinera satura muitas pārbaudi. Tādēļ šis noteikums nav jāinterpretē tik stingri, ka katru atšķirību starp transportlīdzekļa vai konteinera patieso saturu un sarakstā norādīto transportlīdzekļa vai konteinera saturu uzskata par konvencijas noteikumu pārkāpumu. Ja pārvadātājs attiecīgajām iestādēm var pierādīt, ka, neskatoties uz šādu atšķirību, visas sarakstā norādītās preces saskan ar visu preču kopumu, kas iekrauts sakabinātajos transportlīdzekļos vai visos konteineros, uz kuriem attiecas TIR karnete, to parasti neuzskata par muitas prasību pārkāpumu. 0.17-2. 2. punkts Mājsaimniecības pārvietošanas gadījumā var piemērot TIR karnetes izmantošanas noteikumu 10. punkta c) apakšpunktā izklāstīto procedūru un attiecīgo priekšmetu sarakstu samērīgi vienkāršot. 0.18. 18. pants 0.18-1. Lai TIR procedūra netiktu traucēta, ir svarīgi, lai valsts muitas dienesti nenorādītu izvešanas muitas iestādi kā pārvadājuma galamērķa muitas iestādi, kad pārvadājumu turpina kaimiņvalstī, ja šī valsts arī ir šās konvencijas Līgumslēdzēja puse, izņemot gadījumus, kad ir īpaši apstākļi, kas šo pieprasījumu pamato. 0.18-2. 1. Preces arī ir jāiekrauj tā, lai sūtījumu, kas pirmajā izkraušanas vietā jāizkrauj, varētu no transportlīdzekļa vai konteinera izņemt tā, lai nebūtu jāizkrauj citi preču sūtījumi, kuri jāizkrauj citās izkraušanas vietās. 2. Ja pārvadājuma laikā notiek izkraušana vairāk nekā vienā vietā, pēc daļējas izkraušanas tas jāatzīmē TIR karnetē visu atlikušo sarakstu 12. ailē, un tajā pašā laikā atlikušajos kuponos un atbilstošajos pasakņos jāizdara vēl viens ieraksts par jaunajām piestiprinātajām plombām. 0.19. 19. pants Prasība par to, ka nosūtītājai muitas iestādei jāpārbauda preču saraksta pareizība, nozīmē, ka vismaz jāpārbauda, vai ziņas preču sarakstā atbilst ziņām preču izvešanas dokumentos un pārvadājuma vai citos tirdzniecības dokumentos; nosūtītāja muitas iestāde var preces arī pārbaudīt. Pirms plombu piestiprināšanas nosūtītājai muitas iestādei arī jāpārbauda autotransporta līdzekļa vai konteinera stāvoklis un, ja tie ir ar tentu nosegti transportlīdzekļi vai konteineri, tentu un tentu stiprinājumu stāvoklis, jo šis aprīkojums nav iekļauts apstiprinājuma sertifikātā. 0.20. 20. pants Nosakot termiņus preču pārvadāšanai to teritorijā, muitas dienestiem cita starpā jāņem vērā arī īpaši noteikumi, kas attiecas uz pārvadātājiem, jo īpaši noteikumi par autotransporta līdzekļa vadītāju darba laiku un obligātiem atpūtas periodiem. Šiem dienestiem ir ieteicams izmantot savas tiesības noteikt maršrutu tikai tad, kad tie uzskata, ka tas ir būtiski svarīgi. 0.21. 21. pants 0.21-1. Šā panta noteikumi neierobežo muitas dienestu tiesības pārbaudīt visas transportlīdzekļa daļas, ne tikai aizzīmogoto kravas nodalījumu. 0.21-2. Ievešanas muitas iestāde var likt pārvadātājam atgriezties kaimiņvalsts izvešanas muitas iestādē, ja atklāj, ka šī iestāde muitošanu nav veikusi vai ka tā nav veikta pienācīgi. Šādos gadījumos ievešanas muitas iestāde TIR karnetē ieraksta piezīmi par attiecīgo izvešanas muitas iestādi. 0.21-3. Ja pārbaudes laikā muitas dienesti ņem preču paraugus, tiem TIR karnetes preču sarakstā jāizdara piezīme, norādot pilnīgas ziņas par paņemtajām precēm. 0.28. 28. pants TIR karneti var izmantot tikai tai funkcijai, kurai tā sākotnēji paredzēta, proti, tranzītam. TIR karneti nedrīkst izmantot, piemēram, preču uzglabāšanai muitas uzraudzībā galamērķī. 0.29. 29. pants Autotransporta līdzekļiem un konteineriem, kuros pārvadā smagas vai lielgabarīta preces, apstiprinājuma sertifikāts nav vajadzīgs. Tomēr nosūtītājai muitas iestādei ir jāpārliecinās, ka ir ievēroti pārējie šajā pantā noteiktie nosacījumi attiecībā uz šāda veida pārvadājumiem. Citu Līgumslēdzēju pušu muitas iestādes nosūtītājas muitas iestādes lēmumu akceptē, izņemot gadījumu, kad tās uzskata, ka tas ir nepārprotami pretrunā 29. panta noteikumiem. 0.39. 39. pants Ar jēdzienu “kļūdas aiz neuzmanības” saprot darbības, kuras, lai gan nav veiktas ar nodomu un zinot visus faktus, tomēr ir notikušas tāpēc, ka nav veikti samērīgi un vajadzīgi pasākumi, lai attiecīgajā gadījumā nodrošinātu faktu precizitāti. 0.45. 45. pants Līgumslēdzējām pusēm ir ieteicams darbam ar TIR pārvadājumiem nodrošināt vislielāko iespējamo muitas iestāžu skaitu gan valsts iekšienē, gan pie robežas. 1 1. PIELIKUMS 1.10 c) Noteikumi saistībā ar TIR karnetes izmantošanu Preču sarakstam pievienotie kravas saraksti TIR karnetes izmantošanas noteikumu 10.c) punkts nosaka, ka TIR karnetei kā pielikumu var sagatavot kravas sarakstu arī tad, ja ir pietiekami daudz vietas, lai preču sarakstā ierakstītu visas pārvadājamās preces. Tomēr šāds kravas saraksts tiek atļauts tikai tad, ja tas pēc formas ir skaidri un nepārprotami salasāms, tajā ir uzrādītas ziņas, kas prasītas preču sarakstā, un ir ievēroti citi 10.c) punkta nosacījumi. 2 2. PIELIKUMS 2.2. 2. pants 2.2.1.a) 1. punkta a) apakšpunkts — Sastāvdaļu montāža a) Gadījumos, kad izmanto savienotājierīces (kniedes, skrūves, uzgriežņus, uzmavas u.c.), no ārpuses ievieto pietiekamu skaitu šādu ierīču, ko caur samontētajām daļām ievada iekšpusē, kur stingri nostiprina (piemēram, atkniedē, piemetina, iestiprina ar ieliktni vai pieskrūvē, bet galviņu atštancē vai aizmetina). Tomēr parastās kniedes (t.i., kniedes, kuru ielikšanai nepieciešams piekļūt no savienojamās konstrukcijas abām pusēm) var ielikt arī no iekšpuses. Neatkarīgi no iepriekš minētā kravas nodalījuma grīdu var piestiprināt ar pašvītņgriezes skrūvēm vai pašieurbes kniedēm, vai kniedēm, ko iešauj ar lādiņu, vai tapām, ko iešauj pneimatiski, tās ievietojot no iekšienes un izvadot taisnā leņķī cauri grīdai un zem tās esošajiem metāla šķēršiem, ievērojot nosacījumu, kurš neattiecas uz pašvītņgriezes skrūvēm, lai viens šo savienotājelementu gals būtu vienā līmenī ar šķērša ārpusi vai tam piemetināts. b) Kompetentās iestādes nosaka, kurām savienotājierīcēm un kādā daudzumā jāatbilst šo piezīmju a) apakšpunktā noteiktajām prasībām; tas jādara tāpēc, lai šādi samontētas sastāvdaļas nevarētu nomontēt un ievietot konstrukcijā atpakaļ, neatstājot redzamas šādu darbību pēdas. Attiecībā uz pārējo savienotājierīču izvēli un izvietojumu ierobežojumi nav noteikti. c) Savienotājierīces, ko var nomontēt un nomainīt no vienas puses, neatstājot redzamas pēdas (t.i., ierīces, kuru uzstādīšanai nav vajadzīgs piekļūt no savienojamo detaļu abām pusēm), saskaņā ar šā paskaidrojuma a) apakšpunktu izmantot nedrīkst. Kā šādu ierīču piemērus var minēt izplešanās kniedes, necaurejošas kniedes u.c. d) Iepriekš aprakstītie montāžas paņēmieni attiecas uz speciālajiem transportlīdzekļiem, piemēram, izotermiskajiem transportlīdzekļiem, transportlīdzekļiem ar saldētājiekārtām un autocisternām, tiktāl, ciktāl tie neatbilst šāda veida transportam noteiktajām tehniskajām prasībām, kurām tiem ir jāatbilst, ņemot vērā to izmantojumu. Gadījumos, kad tehnisku iemeslu dēļ detaļas nav iespējams nostiprināt iepriekš šo paskaidrojumu a) apakšpunktā noteiktajā veidā, tās var savienot ar paskaidrojumu c) apakšpunktā minētajām savienotājierīcēm, ievērojot nosacījumu, ka tās netiek izmantotas uz tādas sienas iekšējās virsmas, kurai nevar piekļūt no ārpuses. 2.2.1 b) 1. punkta b) apakšpunkts — Durvis un citas noslēgsistēmas a) Ierīcēm, kurām var piestiprināt muitas plombu, jābūt: i) piemetinātām vai piestiprinātām ar vismaz divām tādām savienotājierīcēm, kas minētas paskaidrojumu 2.2.1.a punkta a) apakšpunktā, vai ii) to konstrukcijai jābūt tādai, lai pēc tam, kad kravas nodalījums ir noslēgts un aizzīmogots, ierīci nevarētu noņemt, neatstājot acīmredzamas pēdas. Tajās jābūt arī: iii) iestrādātiem caurumiem ar vismaz 11 mm diametru vai vismaz 11 mm garām un 3 mm platām spraugām, un iv) tām jānodrošina vienāda aizsardzība neatkarīgi no izmantotās plombas veida. b) Sadureņģes, skavu eņģes, eņģu tapas un citas piekārto durvju detaļas jānostiprina, ievērojot šo paskaidrojumu a) apakšpunkta i) un ii) daļas prasības. Turklāt šo ierīču detaļām (piemēram, šarnīra stiprinājuma plāksnēm, tapām un šarnīrsavienojumiem), ja tām jāgarantē kravas nodalījuma muitas drošība, jābūt samontētām tā, lai tās nevarētu noņemt vai nomontēt tad, kad kravas nodalījums ir noslēgts un aizzīmogots, neatstājot acīmredzamas pēdas[5]. Tomēr gadījumos, kad šādām ierīcēm nevar piekļūt no ārpuses, pieļaujams, ka tad, ja durvis vai tamlīdzīgas noslēgierīces ir aizvērtas un aizzīmogotas, tās nevar noņemt no eņģēm vai tamlīdzīgām ierīcēm, neatstājot acīmredzamas pēdas. Ja durvīm vai tamlīdzīgām noslēgierīcēm ir vairāk par divām eņģēm, saskaņā ar iepriekš a) apakšpunkta i) un ii) daļā noteiktajām prasībām nostiprinātām jābūt tikai tām divām eņģēm, kuras ir vistuvāk durvju ārpusei. c) Ja transportlīdzekļiem ir kravas nodalījumi ar siltumizolāciju, izņēmuma gadījumos ierīci muitas plombu piestiprināšanai, eņģes un citas detaļas, kuras noņemot, ir iespējams iekļūt kravas nodalījumā vai piekļūt tukšumiem, kuros varētu noslēpt preces, var stiprināt pie šādu kravas nodalījumu durvīm ar: i) uzstādīšanas bultskrūvēm vai uzstādīšanas skrūvēm, kas ievietotas no ārpuses, bet citādi neatbilst paskaidrojumu iepriekšējā 2.2.1.a punkta a) apakšpunkta prasībām, ievērojot nosacījumu, ka - uzstādīšanas bultskrūvju vai uzstādīšanas skrūvju gali ir fiksēti plāksnē vai tai līdzīgā detaļā, kas nostiprināta aiz durvju konstrukcijas ārējā slāņa vai slāņiem, un - noteikts skaits uzstādīšanas bultskrūvju vai uzstādīšanas skrūvju galvu ir piemetinātas muitas plombas piestiprināšanas ierīcēm, gredzeniem u. c., tā, ka tās ir pilnīgi deformētas, un - uzstādīšanas bultskrūves vai uzstādīšanas skrūves nav noņemamas, neatstājot redzamas bojājuma pēdas[6]; ii) stiprinājumu ierīces, kuras ievietotas no izolēto durvju iekšpuses, ar nosacījumu, ka - sistēmas nostiprinošais stienis un bloķējošais gredzens tiek savienoti, izmantojot pneimatisku vai hidraulisku rīku, kā arī aizmugurē ir piestiprināti pie plāksnes vai līdzīgas ierīces, kas iestrādāta starp durvju ārējo apšuvumu un izolācijas slāni, un - sistēmas nostiprinošā stieņa galva nav pieejama no kravas nodalījuma iekšpuses, un - pietiekams daudzums bloķējošo gredzenu un sistēmas nostiprinošo stieņu ir sametināti kopā, un šo sistēmu nav iespējams nomontēt konstrukcijā atpakaļ, neatstājot redzamas šādu darbību pēdas[7]. Ar terminu “kravas nodalījums ar izolāciju” saprot saldēšanas un izotermiskos kravas nodalījumus. d) Transportlīdzekļiem, kuru konstrukcijā ietilpst daudz tādu noslēgierīču kā krāni, ventiļi, lūku vāki, atloki u.c., jābūt būvētiem tā, lai iespējami samazinātu to aizzīmogošanai vajadzīgo muitas plombu skaitu. Šim nolūkam blakus esošajām noslēgierīcēm jābūt savienotām ar kopīgu ierīci aizzīmogošanai, pie kuras jāpiestiprina tikai viena muitas plomba, vai šim pašam nolūkam tās jānosedz ar kopīgu pārsegu. e) Transportlīdzekļiem ar atveramu jumtu jābūt būvētiem tā, lai to aizzīmogošanai vajadzīgo muitas plombu skaits būtu minimāls. f) Gadījumos, kad drošības apsvērumu dēļ nepieciešamas vairākas muitas plombas, to skaits jānorāda apstiprinājuma sertifikāta 5. punktā (1975. gada konvencijas 4. pielikums). Tādos gadījumos apstiprinājuma sertifikātam ir jāpievieno zīmējums, kas precīzi norāda muitas plombu uzstādīšanas vietas. 2.2.1. c) 1. punkta c) apakšpunkts 2.2.1c)-1. Ventilācijas atveres a) Šo atveru lielākais izmērs nedrīkst pārsniegt 400 mm. b) Atverēm, caur kurām tieši piekļūt kravas nodalījumam, jābūt aizšķērsotām ar metāla sietu vai caurumotām metāla plāksnēm (caurumu maksimālais izmērs abos gadījumos ir 3 mm) un aizsargātām ar metināta metāla režģi (režģa acs maksimālais izmērs ir 10 mm) vai pietiekami biezu vienu caurumotu metāla plāksni (caurumu maksimālais izmērs ir 3 mm; plāksnes biezums vismaz 1 mm). c) Uz atverēm, caur kurām nevar tieši piekļūt kravas nodalījumam (piemēram, tāpēc, ka ir uzstādīti ventilācijas cauruļu līkumi vai deflekto