[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 8.12.2006 COM(2006) 769 galīgā redakcija ZAĻĀ GRĀMATA par satelītu navigācijas lietojumiem ZAĻĀ GRĀMATA par satelītu navigācijas lietojumiem (Teksts ar EEA nozīmi) 1. Ievads Eiropas Savienība veido globālu navigācijas satelītu sistēmu (GNSS), kas ietver GALILEO un Egnos un kas nodrošina pozicionēšanas, navigācijas un laika sinhronizācijas pakalpojumus. Šīs tehnoloģijas priekšrocības jau ir apliecinājusi ASV globālā pozicionēšanas sistēma (GPS). Pastāvīgi tiek izstrādāti lietojumi, kas aptver visas dzīves jomas un pasaules ekonomikas nozares. Tiek prognozēts, ka līdz 2005. gadam preču un pakalpojumu tirgus sasniegs 400 miljardus euro. Šīs Zaļās grāmatas, kas adresēta visām ieinteresētajām personām, mērķis ir uzsākt apspriešanu par to, ko ārpus finanšu atbalsta pētniecībai un infrastruktūras radīšanai varētu darīt valsts sektors, lai izveidotu atbilstošu politisku un juridisku pamatu satelītu navigācijas lietojumu izstrādes atbalstam. GALILEO sistēma ir Eiropas kosmosa politikas vadošais elements. Viens no tās mērķiem ir apmierināt iedzīvotāju vajadzības, kalpot citiem ES politikas virzieniem, pievērsties kosmosa lietojumiem un paaugstināt Eiropas Savienības konkurētspēju. Galileo ir visatbilstošākais līdzeklis šo mērķu sasniegšanai. GALILEO ir jāskata arī plašākā kopsakarā ar Komisijas programmu jauninājumu veicināšanai un Lisabonas stratēģiju, kur valsts sektora pasākumiem var būt ļoti svarīga loma tādu uzņēmumu izveides sekmēšanā, kas ir spējīgi konkurēt pasaules mērogā. Tas ir labs vadošā tirgus piemērs. Šajā dokumentā ir uzdota virkne jautājumu. Eiropas Komisija analizēs atbildes, un tās tiks izmantotas par pamatu ieteikumiem Padomei un Parlamentam. Plašāku informāciju par GALILEO infrastruktūru un par konsultāciju procesu var atrast tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/galileo/green-paper/index_en.htm [1]. Līdztekus šai apspriešanai tiks rīkots konkurss jauniešiem vecumā no 15 līdz 25 gadiem par visnovatoriskākajām idejām satelītu navigācijas tehnoloģiju un pakalpojumu izmantošanai. Uzvarētājs saņems balvu. Sīkāka informācija atrodama arī tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/galileo/green-paper/index_en.htm. 2. Satelītu navigācija 2.1. Pozicionēšanas, navigācijas un laika sinhronizācijas pakalpojumi Ar īpašas elektroniskas ierīces palīdzību var precīzi noteikt atrašanās vietu un laiku. Attīstoties tehnoloģijām, uztvērēji kļūs arvien mazāki, un tos varēs iebūvēt citās ierīcēs, piemēram, mobilajos telefonos. GALILEO pamatā ir 30 satelītu konstelācija, kuri pārraida ļoti kvalitatīvus signālus. Tos apstrādā uztvērēji, lai noteiktu signālu atrašanās vietu. Visas pārējās funkcijas, piemēram, atrašanās vietas piesaistīšanu digitālai kartei vai informācijas par atrašanās vietu pārraidīšanu citiem mērķiem, veic lietotāja ierīce. Pati satelītu navigācijas infrastruktūra pēc konstrukcijas ir pasīva, t.i., tā „nezina” lietotāja atrašanās vietu. 2.2. Infrastruktūra GALILEO visā pasaulē nodrošinās ļoti precīzus pozicionēšanas un laika sinhronizācijas pakalpojumus lietotāju civilajām vajadzībām. Tās uzticamība ļaus netraucēti attīstīt uztvērēju tehnoloģijas un lietojumus. Eiropā izveidotā sistēma Egnos , kura papildina un uzlabo GPS darbību galvenokārt Eiropā, jau sniedz pakalpojumus eksperimentālā režīmā. Pirmo GALILEO izmēģinājuma satelītu palaida 2005. gadā. Otro izmēģinājuma satelītu plānots palaist 2007. gadā. Funkcionālās konstelācijas pirmos četrus satelītus palaidīs 2008. gadā. Pēc tam saskaņā ar valsts un privātā sektora partnerības nolīgumu konstelāciju pilnībā izvērsīs privāts konsorcijs. Pakalpojumi būs pieejami no 2011. gada. GALILEO ir izteikti starptautisks raksturs. Tā kā interesi izrāda arī citas valstis, ir izveidoti sadarbības nolīgumi, lai veicinātu un attīstītu GALILEO izmantošanu visā pasaulē. Ir nodrošināta arī savietojamība ar Amerikas GPS, un tas ļauj vienlaicīgi izmantot abas sistēmas. Lai koordinētu dažādās navigācijas infrastruktūras Eiropā, tiek gatavots Eiropas Radionavigācijas plāns. 2.3. Lietojumi Satelītu navigācijas tehnoloģiju attīstība ietekmē visas mūsdienu tautsaimniecības nozares. Preču un pakalpojumu tirgus pieauguma temps ir 25% gadā. Līdz 2020. gadam ekspluatācijā varētu būt ap 3 miljardiem satelītu navigācijas uztvērēju. Satelītu navigācija arvien kļūst par Eiropas iedzīvotāju ikdienas dzīves sastāvdaļu – to izmanto ne tikai automašīnās un mobilajos telefonos, bet arī energoapgādes tīklos un banku darījumu sistēmās. Lietojumi aptver daudzas nozares – ne tikai transportu un sakarus, bet arī tādus tirgus kā zemes ierīcība, lauksaimniecība, zinātniskā pētniecība, tūrisms un citi. Uztvērēji tagad ir sastopami visu veidu elektroniskās ierīcēs, kas paredzētas ikdienas lietošanai, piemēram, mobilajos telefonos, personālajos ciparasistentos, fotoaparātos, pārnēsājamos personālajos datoros vai rokas pulksteņos. Mobilā telefonija ir daudzsološs tirgus, kurā ir vairāk nekā 2 miljoni mobilo tālruņu abonentu. Katru gadu pārdod pusmiljardu vienību, un paredzams, ka līdz 2020. gadam šis skaits sasniegs 1 miljardu, kas ļaus ātri piesātināt tirgu ar pakalpojumiem, kuru pamatā ir satelītu pozicionēšanas sistēma. Automašīnas arvien vairāk aprīkos ar navigācijas iekārtām. Atbilstoši konservatīvām prognozēm līdz 2020. gadam tiks pārdoti 50 miljoni vienību. Visdrīzākajā laikā notiks krass pavērsiens transporta vadībā: vairāki simti tūkstošu konteineru jau ir aprīkoti ar GNSS uzraudzības un izsekošanas ierīcēm. Pateicoties minētajām ierīcēm, loģistikas uzņēmumi var piedāvāt saviem klientiem ātrākus un labākus pakalpojumus. Konteineru pārvadājumus var uzraudzīt arī drošības nolūkā. Satelītu tehnoloģija ir dabiska izvēle jūras un ūdensceļu navigācijā. To apstiprina gan uztvērēju pārdošanas jūrniecības vajadzībām pašreizējie rādītāji (vairāk nekā 1 miljards euro), gan attiecīgu tiesību aktu pieņemšana. Tas pats attiecas uz aviāciju, kur ir nepieciešams uzticams līdzeklis, lai palielinātu sistēmas jaudu miljoniem iedzīvotāju pārvadāšanai. 2.4. Tehnoloģiju evolūcija Tādas jaunas tehnoloģijas kā radiofrekvenču identifikācijas ierīces, ģeogrāfiskās informācijas sistēmas, uztvērēju izmēru un strāvas patēriņa samazināšana un sinerģijas ar telekomunikācijām radīs apstākļus tam, lai turpmākajos gados rastos jaunas, plašas iespējas izmantot satelītu pozicionēšanu. Pat iekštelpu pozicionēšanas risinājumus izstrādā tā, lai pārvarētu pašreizējos ierobežojumus. Līdztekus GALILEO attīstībai Eiropas Savienība uzsāka arī vides un drošības globālās uzraudzības sistēmas GMES izveidi, kas ir Zemes novērošanas sistēma lietotājiem paredzētām informācijas sistēmām. Daudzos GNSS lietojumos izmantos priekšrocības, ko nodrošina papildu tehnoloģijas GALILEO un GMES . Lietotāju vajadzību evolūcija ir vērsta uz integrētu telekomunikāciju, meteoroloģisko, pozicionēšanas un uzraudzības kosmisko sistēmu attīstību daudzās stratēģiski, ekonomiski un sabiedriski nozīmīgās jomās. Šāda evolūcija nosaka, ka valsts iestādēm ir jāpārskata reglamentējošie noteikumi. 3. Pielietojuma jomas GALILEO nodrošinās piecus pakalpojumus, kurus var izmantot dažādās nozarēs. Šajā Zaļajā grāmatā ir apskatītas četras no tām: - atklātās piekļuves pakalpojumi, kas galvenokārt paredzēti masu tirgum, - komerciālie pakalpojumi, kas paredzēti profesionāliem lietotajiem, kuriem ir nepieciešama izcila veiktspēja un garantijas, - dzīvības drošības pakalpojums, kas paredzēts lietojumiem, kuri saistīti ar risku cilvēka dzīvībai, tāpēc to sniegšanai ir vajadzīga godīga informācija, un - meklēšanas un glābšanas dienests – avārijas seku lokalizēšanai un glābšanas operāciju uzsākšanai. Šī Zaļā grāmata neattiecas uz piekto jomu, t.i., valsts regulētiem pakalpojumiem. Valstu un Kopienas iestādes šā pakalpojuma izmantošanu drošības lietojumos apspriež tiešā veidā. 3.1. Uz atrašanās vietu balstīti pakalpojumi un zvani neatliekamās palīdzības dienestiem Pateicoties tam, ka satelītu navigācijas uztvērējus iebūvē mobilajos telefonos un citos sakaru līdzekļos, uz atrašanās vietu balstīti pakalpojumi un personu mobilitāte ir satelītu navigācijas lielākais masu tirgus. Perspektīva sniegt lietotājiem datus pēc pasūtījuma paver jaunas iespējas mobilo telekomunikāciju operatoriem un pakalpojumu sniedzējiem. Klienti var piekļūt tādai apkaimes informācijai kā tuvākā slimnīca, visatbilstošākais ceļš uz degvielas uzpildes staciju vai tuvāko restorānu. Tos var izmantot arī neatliekamās palīdzības dienesti – Eiropas Savienībā katru gadu veic aptuveni 180 miljonus zvanu uz neatliekamās palīdzības dienestiem, un 60-70% no šiem zvaniem ir no mobilajiem telefoniem[2]. Vairāk nekā miljons gadījumos nav iespējams nosūtīt neatliekamās palīdzības transportlīdzekļus tāpēc, ka nav pietiekamas informācijas par atrašanās vietu. Tiek gatavotas Eiropas iniciatīvas partnerībai starp valsts un privāto sektoru nolūkā definēt principus un tehniskos risinājumus zvanu uz neatliekamās palīdzības dienestiem efektīvas vadības ieviešanai[3]. GALILEO var būtiski uzlabot uz atrašanās vietu balstītu pakalpojumu precizitāti, un dažas civilās aizsardzības iestādes jau ir norādījušas, ka to izmantošana nodrošinātu neatliekamās palīdzības pakalpojumu ātrāku sniegšanu. 3.2. Autoceļi GNSS lietojumi autoceļu nozarē aptver virkni funkciju, sākot ar telemātiku un navigācijas ierīcēm un beidzot ar maksas par autoceļu vai pilsētu maksas ceļu izmantošanu elektronisku iekasēšanu, kā arī drošības lietojumus un apdrošināšanu, par kuru maksā atkarībā no izmantošanas. Praktiski visi 240 miljoni transportlīdzekļu, kuri pārvietojas ES, varētu baudīt mūsdienīgu navigācijas sistēmu priekšrocības, un ir paredzams, ka ar GALILEO palīdzību izdosies pārvarēt „inteliģentas transporta sistēmas” iniciatīvu daudzos ierobežojumus. Pēdējos gados ir strauji attīstījušās maksas ceļu sistēmas. Dažas valstis jau ir ieviesušas uz GNSS balstītas maksas iekasēšanas sistēmas, kur maksa ir atkarīga no kilometru skaita, īpaši smagajiem kravas transportlīdzekļiem uz starppilsētu autoceļiem. Pilsētās jau tiek izmantotas shēmas maksas iekasēšanai par sastrēgumiem. Direktīva 2004/52 nosaka, ka visās jaunajās elektroniskajās iekasēšanas sistēmās izmantos vienu vai vairākas no šādām tehnoloģijām: satelītu navigācija, mobilā tīkla telefonija, specializētā šaura diapazona datu pārraide vai to apvienojums. Satelītu navigāciju iesaka tās elastīguma un atbilstības dēļ Eiropas maksas iekasēšanas politikai, jo tā nav atkarīga no infrastruktūras un pēc sava rakstura ir viegli paplašināma. Tā ļauj variēt cenu noteikšanas shēmas, nodrošina savstarpēju savietojamību un inteliģentas transporta sistēmas pakalpojumus. Transporta efektivitāti[4] paaugstina arī satiksmes vadības, reālā laika satiksmes un ceļojumu informācijas sistēmas. E-drošības iniciatīva, kas ietver vairākus lietojumus, kuros var izmantot transportlīdzekļu precīzu pozicionēšanu, atzīst par prioritāti Eiropas mēroga standarta noteikšanu ārkārtas izsaukumam no transportlīdzekļa[5][6], lai samazinātu avārijas situāciju iejaukšanās laiku par 40 līdz 50%, kas ļautu izglābt 2500 dzīvības. Braukšanas virziena norādīšana un iespējas radīšana noteikt to autoceļa pusi, kurā noticis negadījums,– vissvarīgākā informācija ātrās palīdzības mašīnām un glābšanas komandām – ir nepārprotama papildu priekšrocība, ko var sniegt GALILEO . Apdrošināšanas pakalpojumi, par kuriem maksā atkarībā no izmantošanas, jau ir pieejami tirgū komerciālā režīmā. Šie pakalpojumi ir balstīti uz satelītu navigāciju apvienojumā ar mobilo telefonu sakariem. Apdrošināšanas sabiedrības, kuras piedāvā šādu pakalpojumu, piemēro tarifus, kas ir atkarīgi no aprēķinātā attāluma, vai arī finansiāli stimulē ierobežotu transportlīdzekļa lietošanu. 3.3. Dzelzceļš Dzelzceļa infrastruktūras vienmēr ir bijušas saistītas ar signalizācijas un vilcienu atrašanās vietas noteikšanas sistēmām, ko parasti ierīko sliežu ceļu malā. Tām ir vajadzīgas dārgas iekārtas un plaša uzturēšana. Lai uzlabotu savstarpējo savietojamību un samazinātu izmaksas, minētās sistēmas aizstāj ar jauniem standartiem: ar Eiropas dzelzceļa satiksmes vadības sistēmu un Eiropas vilcienu kontroles sistēmu. Ir pierādīta vilcienu kontroles sistēmu atbilstības iespējamība dzelzceļa drošības standartiem, izmantojot GNSS. Satelītu navigācija jau ir ieviesta daudzos ar drošību nesaistītos lietojumos, piemēram, satiksmes kontroles palīgierīcēs, dzelzceļa resursu pārvaldīšanas jeb klientu atbalsta lietojumos, kā arī „vilcienu pozitīvā kontrolē”, kā liecina ASV prakse. Ar GALILEO palīdzību var pastiprināt vilcienu automātiskās aizsardzības un kontroles sistēmu drošību. 3.4. Jūrniecība, zivsaimniecība, iekšzemes ūdensceļi Atklātās jūras un iekšējie ūdensceļi ir pasaulē visplašāk izmantotais preču pārvadāšanas veids. Katru dienu pa pasauli kuģo visdažādākie kuģi. Jūras transporta efektivitāte, drošība un optimizācija ir svarīgākās jomas, kur ieguldījumu var dot GNSS. Starptautiskā jūrniecības organizācija (SJO) ir tā, kas nosaka prasības vispasaules radionavigācijas[7] sistēmas atrašanās vietas noteikšanas iekārtām attiecībā uz precizitāti, integritāti, nepārtrauktību, pieejamību un pārklājuma zonu dažādajos navigācijas posmos. Attiecībā uz okeānu un krasta navigāciju SJO nosaka kuģa iekārtu navigācijas prasības un standartus. Mūsdienās darbojošās satelītu navigācijas sistēmas pašas par sevi neatbilst šīm prasībām, tāpēc GNSS darbības uzlabošanai joprojām ir vajadzīgas pastiprināšanas sistēmas[8], lai gan tās netiek atzītas. Savukārt GALILEO var nodrošināt priekšrocības dzīvības drošības lietojumiem, drošības uzlabojumiem vai Automātiskas identifikācijas sistēmām. SJO[9] uzsver GNSS izmantošanu ostu ieejās, ostās un ierobežotos ūdensceļos. Arī pašreizējās un plānotās sistēmas, kuras sniedz pakalpojumu kopumu zvejas kuģiem jūrā (kā „Kuģu satiksmes pakalpojumi” un „Automātiskās identifikācijas sistēma”), balstās uz tādas informācijas pārraidi, kas saistīta ar atrašanās vietu un kuru nepārprotami var sniegt GNSS. Ievērojot ES Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu un kurā uzsvērta kuģošanas drošība un sagatavotība piesārņojuma novēršanai, Eiropas Savienība ir apņēmusies līdz 2008. gadam izveidot kuģu satiksmes krasta uzraudzības sistēmu visā ES. GNSS arī uzskata par nozīmīgu Pasaules Jūras avāriju novēršanas un drošības sistēmas instrumentu, ko izveidoja SJO kā integrētu sakaru sistēmu, kas izmanto satelītus un virszemes radiosakarus, lai nodrošinātu palīdzības nosūtīšanu uz jebkuru vietu, kur kuģis varētu būt nonācis briesmās. Tuvākajā nākotnē jūras satiksmes drošību vēl vairāk palielinās Sistēma identifikācijai un uzraudzībai lielos attālumos, ko pieņēma 2006. gadā, – tā ļaus uzraudzīt kuģus ārpus krasta radiosakaru staciju pārklājuma zonas, pēc pieprasījuma regulāros intervālos pārraidot informāciju par kuģa identitāti, atrašanās vietu, izvietojuma datumu un laiku. Turklāt SafeSeaNet [10] ļauj ES dalībvalstīm ātri piekļūt visai svarīgajai informācijai par kuģiem, kuri pārvadā bīstamas preces. Attiecībā uz daudziem jūras satiksmes lietojumiem ir jārisina jautājums par sertifikāciju, jo tai ir nozīmīga loma vienotā jūras satiksmes telpā un ekonomisko scenāriju izstrādē. Zivsaimniecības pārvaldīšanu veic, pamatojoties uz tiesību aktiem, kas nosaka kuģu piekļuvi apgabaliem, zvejas rīku un zvejošanas laika ierobežojumus un kvotas attiecībā uz konkrētu sugu apjomiem, kurus drīkst nozvejot. Lai nodrošinātu atbilstību tiesību aktiem, ir izveidoti efektīvi uzraudzības, kontroles un novērošanas režīmi. Kopš pagājušā gadsimta deviņdesmitajiem gadiem tradicionālos kontroles instrumentus papildina satelītu uzraudzības tehnoloģija, kas pazīstama ar nosaukumu „Kuģu novērošanas sistēma”[11] un kuru izmanto aptuveni 8000 zvejas kuģu. Ir obligāti jāzina kuģu precīza atrašanās vieta. Pa iekšējiem ūdensceļiem notiek tikai 6% transporta satiksmes salīdzinājumā ar 76%, kas notiek pa autoceļiem, un tiek veikti pasākumi šīs nozares modernizēšanai, lai iekšējiem ūdensceļiem piešķirtu nozīmīgāku lomu. Direktīva 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem mudina izmantot informācijas un sakaru tehnoloģijas, lai paaugstinātu loģistikas operāciju efektivitāti un drošību un uzlabotu vides aizsardzību. Direktīva arī iesaka izmantot satelītu pozicionēšanas tehnoloģijas un noteikt kuģu uzraudzības un izsekošanas specifikācijas. 3.5. Aviācija Aeronautikas jomā GNSS pakalpojumi ilgu laiku bija navigācijas papildu līdzeklis. Tie jau nodrošina papildpakalpojumus daudzos lidojumu posmos – gan izklaides lidojumos, gan arī komerciālos aviopārvadājumos. Starptautiskā civilās aviācijas organizācija nosaka, kādas īpašības ir nepieciešamas, lai lidmašīna varētu lidot konkrētā gaisa telpas segmentā, un ļauj gaisa kuģa ekspluatantam izvēlēties konkrētu aprīkojumu, lai nodrošinātu šīs īpašības[12]. Sakarā ar pasažieru satiksmes trīskāršu pieaugumu un vēl straujāku kravas pārvadājumu pieaugumu analītiķi prognozē spēcīgu izaugsmi laika posmā līdz 2025. gadam, un šā iemesla dēļ būs vajadzīgas vairāk nekā 17 300 jaunas pasažieru un kravas lidmašīnas. Precizitāte un integritāte, ko piedāvā GALILEO , ļaus plašāk izmantot tās esošās lidostas, kuras pašlaik neizmanto sliktos laika un redzamības apstākļos. Eiropā arī kopuzņēmums SESAR , kas īsteno tiesisko regulējumu aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai, kā noteikts četrās regulās par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā, balstīsies uz GNSS. 3.6. Civilā aizsardzība, ārkārtēju situāciju vadība un humānā palīdzība Valsts iestāžu rūpju lokā ilgu laiku ir palīdzības sniegšana cilvēkiem pēc zemestrīcēm, plūdiem, cunami un citām dabas vai cilvēku izraisītām katastrofām. Glābšanas darbu veikšanai sevišķi svarīgi ir noteikt īpašumu, cilvēku un resursu atrašanās vietu. Civilās aizsardzības shēmas dažādās dalībvalstīs atšķiras, un noteikta daļa vadības autonomijas ir reģionālā un pašvaldību līmenī. Eiropas līmenī ir izveidots Uzraudzības un informācijas centrs un Krīzes platforma, kas kalpo par līdzekli Kopienas sadarbības veicināšanai dabas katastrofu un ārkārtas situāciju gadījumos, ko izraisa jūras piesārņošana un ķīmiskas avārijas, un savlaicīgai reaģēšanai uz politiskām krīzēm. Saskaņā ar Eiropas kosmosa politiku Eiropas Savienības iestādes ieskicē prasību kopumu, kas reglamentē kosmosa infrastruktūru izmantošanu civilo krīžu vadības operācijām un kas ietver satelītu navigāciju, Zemes novērošanu, telekomunikācijas un sakaru izlūkdatus. GNSS ļauj izsekot resursiem un darbaspēkam, uzlabo resursu piešķiršanas plānošanu un optimizāciju un ļauj nekavējoties reaģēt mazapdzīvotās un attālinātās vietās. GNSS arī ļautu uzraudzīt humānās palīdzības sniedzējus un citas personas uz Zemes un krīzes norises vietā, pastiprināt humāno vajadzību un ietekmes novērtējumu, sniegt precīzu informāciju par piekļuves problēmām skartajiem iedzīvotajiem attālinātās un grūti aizsniedzamās vietās, nekavējoties izsekot iedzīvotāju pārvietošanos, apzināt drošas vietas bēgļu/iekšienē pārvietotu iedzīvotāju nometņu izveidošanai ārpus apgabaliem, ko apdraud katastrofas, optimizēt finanšu, materiālo un cilvēku resursu piešķiršanu, palielināt ātrās reaģēšanas spējas un pastiprināt vispārējās humānās palīdzības reaģēšanas spējas. 3.7. Bīstamās kravas Attiecībā uz bīstamām kravām[13] ir noteikta virkne tehnisku un administratīvu prasību. To iespējami bīstamā rakstura dēļ, jautājums par šīm kravām ir jārisina jaunajā drošības kontekstā. Būs jāpapildina tiesiskais regulējums, ņemot vērā daudzās iespējas, ko var piedāvāt GALILEO . Anomāliju konstatēšanas gadījumā vai nogriešanās gadījumā no iepriekš noteiktiem ceļiem GNSS nodrošina uzraudzības un izsekošanas, kā arī brīdinājuma un trauksmes iespējas. Izmantojot šo tehnoloģiju, uzlabojas rīcība ārkārtas gadījumā. 3.8. Dzīvnieku transportēšana Eiropas Savienībā katru gadu transportē miljoniem dzīvnieku. Dzīvnieku izsekojamība ir ļoti svarīga, lai novērstu krāpšanu sanitārijas jomā, nodrošinātu pārtikas nekaitīgumu un dzīvu dzīvnieku labturību. Padomes Regula (EK) 1/2005 nosaka prasības dzīvnieku transportēšanai. Līdztekus citiem pasākumiem tā uzliek par pienākumu izmantot GNSS visās jaunajās kravas automašīnās, kas paredzētas gariem ceļojumiem. Tas ir svarīgs jauninājums, kas atvieglos citu saistītu politikas virzienu īstenošanu dzīvnieku un sabiedrības veselības jomā, piemēram, liellopu identifikācijas ieviešanu. Tiks ņemtas vērā dzīvnieku izsekošanas pašreizējās sistēmas, piemēram, tīmekļa sistēma TRACES , kas pievēršas sūtījumiem un importam. GNSS apvienojumā ar komunikācijām nodrošina uzraudzību reālā laikā, tādējādi samazinot administratīvo slogu veterināriem un operatoriem un ļaujot transportētajiem vajadzības gadījumā veikt korektīvus pasākumus. Tehnisko specifikāciju saskaņošana nodrošinās ātrāku īstenošanu un īpaši atvieglos datu vākšanu ES līmenī. 3.9. Lauksaimniecība, zemes gabalu mērīšana, ģeodēzija un kadastrālā uzmērīšana ES 11 miljoni lauksaimnieku audzē labību uz 110 miljoniem hektāru zemes. Zemes gabalu izvietojums un platība ir svarīga informācija, ko izmanto, apmainoties ar informāciju komerciālā nolūkā un sniedzot to valsts iestādēm subsīdiju pieprasīšanai[14]. Ar GNSS palīdzību katru gadu veic zemes gabalu mērīšanu, lai pārliecinātos par tiesībām pieprasīt subsīdijas. Informācija par aptuveni 50 miljoniem lauksaimniecības lauku 2005. gadā jau tika saglabāta Eiropas Savienības integrētās administrācijas un kontroles sistēmas digitālajā ģeogrāfiskās informācijas sistēmā. Arvien sīkāka un savlaicīgāka informācija ir vajadzīga, lai kontrolētu maksājumus atbilstoši kopējai lauksaimniecības politikai. Turklāt lauksaimnieki izmanto ģeoinformāciju un GNSS ražas optimizēšanai, barības vielu un pesticīdu samazināšanai un augsnes un ūdens optimālas izmantošanas nodrošināšanai. GNSS izmantošana var lielā mērā vienkāršot un uzlabot ģeodēziskos datus un kadastrālos mērījumus un palīdzēt pārvaldes iestādēm veidot atbilstošas karšu datubāzes gadījumos, kad trūkst informācijas vai arī ir slikta tās kvalitāte. 3.10. Enerģija, nafta, gāze Naftas un gāzes nozarē plaši izmanto GNSS darbībās, ko veic jūras krastā un atklātā jūrā – gan izpētē, gan izmantošanā –, kur vissvarīgākā ir precizitāte un pozicionēšanas pakalpojumu garantijas. GNSS pozicionēšanas funkciju priekšrocības izmanto naftas un gāzes transportēšanas drošumam un drošībai. Elektrības nozarē elektrosadales tīklos izmanto GNSS lineārās un precīzās laika sinhronizācijas funkcijas. 3.11. Meklēšana un glābšana GALILEO meklēšanas un glābšanas funkcija ir Eiropas devums starptautiskajā sadarbībā, sniedzot humanitāro palīdzību meklēšanā un glābšanā, galvenokārt jūras satiksmes un aviācijas jomā. Ļaujot gandrīz reālā laikā no jebkuras vietas uz zemeslodes saņemt briesmu signālus ar informāciju par precīzu atrašanās vietu un glābšanas centriem kontaktēties ar cilvēkiem, kuri ir briesmās, tā atvieglos operācijas un samazinās viltus trauksmju proporciju, tādējādi izglābjot vairāk cilvēku dzīvību. Tas var ietekmēt arī cīņu pret nelegālo imigrāciju pa jūru un tiesībaizsardzības aģentūru spējas glābt migrantus, kas nonākuši briesmās jūrā. 3.12. Citi lietojumi: loģistika, vide, zinātne, tiesībaizsardzība un citas jomas GNSS arī nodrošina instrumentus uzlabojumu ieviešanai loģistikas jomā. Iespēja precīzi un pastāvīgi uzraudzīt un izsekot kastēm, konteineriem un paletēm, GNSS apvienojumā ar citām tehnoloģijām, piemēram, radiofrekvenču identifikācijas ierīcēm, uzlabo piegādes ķēžu pārvaldību un visu veidu transporta režīma transportlīdzekļu parka pārvaldīšanu gan pilsētās, gan tālos braucienos. Turklāt saistībā ar kombinētiem lietojumiem drošību var pastiprināt, izmantojot elektroniskus zīmogus un citas ierīces, kas reaģē uz atrašanās vietu. Satelītu navigācijas tehnoloģijas nodrošina noderīgus pakalpojumus daudzās nozarēs. Daudzas no tām nav iespējams ietvert Zaļajā grāmatā, piemēram, sabiedriskā transporta sistēmas, sabiedriskos darbus un inženiertehniskās būves, imigrācijas un robežkontroli, policiju, cietumnieku biomasas ražošanas uzraudzību un izejvielu pārvaldību, vides pārvaldību, medicīniskos lietojumus un cilvēkus ar kustību traucējumiem, zinātnisko pētniecību, medības, sportu, tūrismu, atkritumu apsaimniekošanu un daudzas citas. 1. JAUTĀJUMS. Atbilstoši iepriekš dotajam uzskaitījumam (3.1. līdz 3.12) norādiet jomu, kura jūs interesē un sniedziet savu viedokli par šādiem jautājumiem: - kādi pasākumi būtu jāveic, lai paātrinātu jūsu lietojuma ieviešanu tirgū, - tiesiskās un normatīvās bāzes atbilstība un nepieciešamība to turpmāk attīstīt, priekšrocības, ko saskaņā ar Pasaules tirdzniecības organizācijas noteikumiem un saistībām jūsu izvēlētajam lietojumam dod GNSS vai tamlīdzīgu pozicionēšanas sistēmu obligāta izmantošana, - valsts iestāžu loma, - pilsoņu aizsardzība (drošuma un drošības un citu civilās aizsardzības aspektu nozīmē), - GNSS priekšrocības, - tirgus perspektīva jūsu jomā (attiecībā pret paredzamo izmantošanas apjomu), - risks, kas saistās ar izmaksām, - precizitātes prasību minimums un citi veiktspējas rādītāji, - sertifikācijas process, - integrācija ar sakaru sistēmām un - citi jautājumi, kurus jūs uzskatāt par svarīgiem. 4. ĒTIKAS UN PRIVāTāS DZīVES NEAIZSKARAMīBAS JAUTāJUMI Satelītu navigācijas tehnoloģijas spēja noteikt un izsekot cilvēku un preču atrašanās vietu ir saistīta ar privātās dzīves neaizskaramības jautājumiem. Personas datu un privātās dzīves aizsardzība ir iedzīvotāju kopējā uzmanības lokā. Eiropā privātās dzīves neaizskaramība ir augsti attīstīta tiesību joma. Visas Eiropas Savienības dalībvalstis ir parakstījušas Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, kas garantē „tiesību uz privātās dzīves un ģimenes dzīves neaizskaramību un korespondences noslēpumu” ievērošanu. Lielākā daļa jautājumu, kas saistīti ar satelītu navigāciju, ir ietverta spēkā esošajā tiesiskajā regulējumā: Direktīva 95/46/EK reglamentē „personas datu” apstrādi un izmantošanu attiecībā uz „caurskatāmību, likumīgo nolūku un samērīgumu”, bet Direktīva 2002/58/EK pievēršas personas datu apstrādei un privātās dzīves aizsardzībai elektronisko komunikāciju nozarē. 2. JAUTĀJUMS. Kā jūs vērtējat privātās dzīves neaizskaramības spēkā esošo tiesisko regulējumu saistībā ar tādu pakalpojumu ieviešanu, kas balstīti uz GNSS? Vai jūs uzskatāt, ka ir vajadzīgi papildu pasākumi, lai risinātu konkrētus privātās dzīves neaizskaramības jautājumus? 5. VALSTS SEKTORA PASāKUMI Līdztekus satelītu navigācijas infrastruktūru attīstībai valsts sektora iestādes atbalsta satelītu navigācijas tehnoloģiju izstrādi valstu un ES līmenī. Valsts pasākumi ir veikti vairākās jomās, kuras ietver atbalstu pētniecībai, atbilstoša tiesiskā regulējuma pieņemšanu un citas. Valsts pasākumu iespējamais klāsts ir aprakstīts turpmāk. 5.1. Pētniecība un jauninājumi Kā uzsvērts Lisabonas stratēģijā, pētniecību atzīst par pamata instrumentu jauninājumu sekmēšanai un ekonomiskās labklājības radīšanai. Lai gan ES vēl nav sasniegusi savu mērķi līdz 2010. gadam ieguldīt pētniecībā un attīstībā 3% no IKP un jaunākie dati liecina, ka ieguldījumi ir 1,9% no IKP, ir dažas iepriecinošas pazīmes, kas liecina, ka gan uzņēmumi, gan valdības palielina pētniecības izdevumus. Līdz šim Eiropā kopējie valstu un privātie pētniecības izdevumi satelītu navigācijas lietojumu jomā gadā pārsniedza 100 miljonus euro. Kad pilnībā darbosies GALILEO , šis rādītājs var pieckāršoties. 3. JAUTĀJUMS. Vai vispārējie pētniecības centieni Eiropā ir samērojami ar kopējo mērķi nodrošināt Eiropai modernas kompetences? Uz kurām attiecīgām jomām un nozarēm būtu jāvirza centieni? Kas jādara, lai pastiprinātu centienus pētniecībā un vislabāk izmantotu pētniecības rezultātus? 5.2. Mazie un vidējie uzņēmumi – izcilības centri MVU ir atzīti par svarīgiem Lisabonas stratēģijas mērķu – padarīt ES par viskonkurētspējīgāko uz zinātnes atziņām balstīto ekonomiku – sasniegšanā. MVU sadarbību un kontaktu veidošanu Eiropas līmenī veicināja ES Piektā pētniecības pamatprogramma, piešķirot šim mērķim vismaz 8% finansējuma. Tika veikti pētījumi par uztvērējiem ar mazu strāvas patēriņu, pozicionēšanas iekštelpu metodēm, daudzfrekvenču antenu projektēšanu, savvaļas dzīvnieku uzraudzību un citiem aspektiem. Vairāki Eiropas reģioni ir atzinuši priekšrocības, ko dod zināšanu ieguve satelītu navigācijā. Izvietojot vienuviet uzņēmumus, pētniecības laboratorijas un institūtus un veidojot partnerības ar augstskolām, fakultātēm un skolām, ir izveidoti pozicionēšanas tehnoloģiju kompetenču centri. Īstenojot iniciatīvu „Reģioni ekonomiskām pārmaiņām”, ES kohēzijas politika laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam rosinās reģionus apmainīties ar labāko praksi Galileo lietojumu izstrādē. 4. JAUTĀJUMS. Kā valsts iestādēm būtu jāstimulē MVU? Vai būtu jāatbalsta kompetenču centri, mācību programmas vai kādi citi instrumenti (ja jā, tad kādi)? 5.3. Starptautiskā sadarbība Kā liecina to valstu skaits, kuras vēlas sadarboties, GALILEO piedāvā vēl nepārspētu starptautisku sabiedrisko pakalpojumu. Sadarbība ar valstīm, kas nav ES dalībvalstis, tostarp ar jaunattīstības valstīm, ir būtiska, lai īstenotu GALILEO sniegtās priekšrocības, veicinātu rūpniecisko zinātību, veicinātu lietojumu attīstību ES un ārpus ES, pieņemtu pasaules standartus, pievērstos pasaules tirgiem un veicinātu GALILEO starptautiskās organizācijās. Sadarbības shēmas aptver regulēšanas aspektus, sertifikāciju un frekvences, kā arī intelektuālā īpašuma tiesības, zinātnisko pētniecību un rūpnieciskas darbības. Pateicoties GALILEO savietojamībai ar GPS, būs pieejami uztvērēji ar izcilu veiktspēju. Pēc tam, kad būs noslēgušās sarunas starp ES un Krieviju par GLONASS evolūcijas programmu, šo savietojamību varētu attiecināt uz kādu trešo konstelāciju. 5. JAUTĀJUMS. Kas ir vissvarīgākais īstenojamās sadarbības jautājums? Vai pasaulē ir kāda konkrēta nozare, kurai būtu jāpievēršas? 5.4. Standarti, sertifikācija un atbildība Lai nākotnē atvieglotu GALILEO pakalpojumu izplatīšanu tirgū, gan valsts, gan privātais sektors jau veic GALILEO sistēmai specifiskus standartizācijas pasākumus. Ir noteikti uztvērēju veiktspējas standarti un uzsāktas konkrētas darbības jūrniecības un aeronautikas jomā Civilās aviācijas organizācijas un Starptautiskās jūrniecības organizācijas ietvaros. Turpinās darbs dzelzceļa un autoceļu jomā, lai izpildītu konkrētas standartizācijas prasības. GALILEO standartu izstrādē piedalās arī citi uz atrašanās vietu balstītu pakalpojumu sniedzēji. 6. JAUTĀJUMS. Vai jūs uzskatāt, ka būtu jāvelta lielākas pūles satelītu navigācijas ierīču un pakalpojumu standartu noteikšanai, un kādā līmenī tas ir jādara? Sertifikācija ir priekšnoteikums lietojumiem, kuri ietver drošības un atbildības aspektus. Pozicionēšanas sistēmu un lietojumu veiktspējas vērtēšana ir jāievieš, izmantojot „drošības modeļa” metodiku. Ir jāsertificē gan sistēmas konstrukcija, gan darbības procedūras, lai apliecinātu atbilstību drošībai izšķirīgu lietojumu prasībām. Egnos sistēmu sertificēs atbilstoši Eiropas vienotās gaisa telpas regulām. Attiecībā uz GALILEO Eiropas GNSS uzraudzības iestāde norīkos sertifikācijas atbalsta struktūru, kura konsultēs dažādos regulatorus par dzīvības drošības jautājumiem, piem., Eiropas Aviācijas drošības aģentūru. 7. JAUTĀJUMS. Kuriem drošības lietojumiem, pēc jūsu domām, ir vajadzīga sertifikācija? Vai GALILEO infrastruktūras prasības saistībā ar drošību ir pietiekamas, lai kalpotu par pamatu sistēmas sertifikācijai, tostarp infrastruktūras kalpošanas ilguma sertifikācijai? Kas jums rada bažas par atbildību un kā šo jautājumu vislabāk risināt? 5.5. Frekvences Starptautiskos frekvenču spektrus piešķir pilnībā atbilstoši Starptautiskās elektrosakaru savienības noteikumiem, bet Eiropā – atbilstoši radiofrekvenču spektra lēmumam[15]. Radiofrekvenču spektra aizsardzība un jaunu frekvenču joslu piešķiršanas veicināšana ir viens no galvenajiem mērķiem, lai nodrošinātu pakalpojumu drošu un garantētu darbību visiem lietotājiem. Lūdzu, ievērojiet, ka šie jautājumi ir jāapspriež plašāk saistībā ar ES tiesisko regulējumu elektroniskajiem sakariem[16]. Veiktspējas pastāvīga uzlabošana ir atkarīga no frekvenču spektra piešķīruma. 8. JAUTĀJUMS. Vai jūs paredzat nepieciešamību pēc spektru labākas saskaņošanas starptautiskā un Eiropas līmenī? Vai būtu jāveic pasākumi attiecībā uz iespējamiem traucējumu avotiem? 5.6. Intelektuālā īpašuma tiesības Satelītu navigācijas ieņēmumu potenciāls ir lietotāju segmentā, kur lietotāju skaits varētu ievērojami pieaugt. Patenti var attiekties uz izgudrojumiem, kas saistīti ar metodēm, kuras izmanto GNSS uztvērējos signālu pārtveršanai un demodulēšanai un ar to saistītiem apstrādes algoritmiem. Tie var attiekties arī uz signālu saturu un uz mikroshēmojumiem, ko iebūvē GNSS uztvērējos. Dažās jomās, īpaši signālu apstrādes un signālu satura jomā, var būt svarīga arī aizsardzība, ko sniedz autortiesības. 9. JAUTĀJUMS. Vai jūs uzskatāt, ka pašreizējie IPR noteikumi ir piemēroti, lai nodrošinātu, ka novatori varēs baudīt savas darbības priekšrocības, tajā pašā laikā ļaujot citiem baudīt šos jauninājumus? 5.7. Valstu noteikumi un sistēmas, ES direktīvas un regulas Jaunas tehnoloģijas un jauninājumi ir svarīgi mūsdienu sabiedrības elementi. Likumdevējiem ir jānodrošina, lai gūtās priekšrocības tiktu atbilstoši atspoguļotas sabiedrībā, lai informācija tiktu lietota un lai pilnībā tiktu izmantoti jauninājumi. Satelītu navigācijas izmantošana jau ir nodota vietējā, reģionālā un valstu līmenī. Pēdējo gadu laikā dažādās nozarēs ir pieņemti Eiropas Savienības tiesību akti, pamatojoties uz to, ka GNSS atvieglo un racionalizē darbību, paaugstina pilsoņiem sniegto pakalpojumu līmeni un samazina izmaksas. 10. JAUTĀJUMS. Vai pastāv juridiski vai reglamentējoši šķēršļi valstu vai ES līmenī, kuri būtu jāpārvar, lai jūsu lietojumi ieviestu tirgū? Vai jūsu lietojuma jomā ir vajadzīgi valsts tiesību akti vai ES direktīvas vai regulas? Sīkāk raksturojiet attiecīgās nozares un paredzamās priekšrocības. Kāda nostāja būtu jāīsteno attiecībā uz Eiropas radionavigācijas plānu? 6. Secinājums Zaļajā grāmatā ir izklāstīta struktūra, kurā tiek izstrādāti satelītu navigācijas lietojumi, un izvirzīti jautājumi apspriešanai. Tās mērķis ir rosināt nozares pārstāvjus, valsts iestādes, patērētāju grupas vai pašus patērētājus sniegt idejas, lai noteiktu konkrētus mērķus un vispiemērotākos valsts sektora pasākumus attiecībā uz GNSS. Septīto pētniecības pamatprogrammu izmantos kā sabiedrības iniciatīvu pīlāru. Pakalpojumu sniegšanas izmēģinājumu demonstrācija un ieviešana pilnā apjomā sniegs vajadzīgo pārliecību jaunu uzņēmējdarbības virzienu attīstībai. Komisija 2007. gada septembrī sniegs sabiedriskās apspriešanas rezultātu analīzi un tai pievienotu rīcības plānu, kurā ietverti praktiski pasākumi, kas ierosināmi, sākot no 2008. gada. Šajā analīzē un pasākumos, ko varētu ierosināt, pamatojoties uz Zaļo grāmatu, Komisija ņems vērā tehnoloģijas neitralitātes principu, visu rūpniecības nozaru konkurētspējas aizsardzību un patērētāju intereses un tiesības. [1] Savas idejas var nosūtīt arī pa pastu uz šādu adresi: European Commission, Directorate-General Energy and Transport, Galileo Unit - Green Paper, B-1049, Brussels, Belgium. [2] Komisijas paziņojums, COM (2005) 431. [3] Informācijas par zvanītāja atrašanās vietu apstrāde nolūkā uzlabot vietas noteikšanu neatliekamās palīdzības pakalpojumiem (E112) ir paredzēta Komisijas ieteikumā C(2003)2657, Oficiālais Vēstnesis , L 189, 29.7.2003., 49.-51. lpp. [4] Energoefektivitātes rīcības plāns. Potenciāla izmantošana COM(2006)0545. [5] Komisijas Ieteikums 2003/558/EK. [6] Komisijas paziņojums, COM (2005) 431. [7] Lēmums A.953(23) par pasaules mēroga radionavigācijas sistēmu un Lēmums A.915(22) par jūrniecības politiku un turpmākās globālās satelītu navigācijas sistēmas prasībām. [8] Tādas sistēmas kā WAAS un EGNOS (kosmiskās sistēmas, kas paredzētas GPS pozicionēšanas uzlabošanai attiecīgi virs ASV un Eiropas) vai IALA diferenciālā GPS infrastruktūra. [9] Lēmums A.915(22) par jūrniecības politiku un turpmākās globālās satelītu navigācijas sistēmas prasībām. [10] Direktīva 2002/59/EK. [11] Regula (EK) Nr. 1489/97 un Nr. 2244/2003. [12] ICAO 11. Aeronavigācijas konferences Ieteikumi 6/1 un 6/2. [13] Eiropas nolīgums par starptautiskiem bīstamu kravu autopārvadājumiem ( ADR ), Eiropas nolīgums par starptautiskiem bīstamu kravu pārvadājumiem pa Reinu ( ADNR ), Eiropas nolīgums par starptautiskiem bīstamu kravu pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem ( AND ), Starptautiskais jūras bīstamo kravu ( IMDG ) kodekss u.c. [14] EK Regulas 796/2004 30. pants. [15] 676/2002/EK. [16] COM 2006 (334), 2006. gada 29. jūnijs.