Sadarbspējīgiem digitālajiem publiskajiem pakalpojumiem ir būtiska nozīme Eiropas Savienības vienotā tirgus sekmīgā digitalizācijā. Rūpniecība un sabiedrība var daudz iegūt no Eiropas publiskā sektora iekļaujošas, taisnīgas un atvērtas, ilgtspējīgas, uz vērtībām balstītas un sadarbspējīgas digitālās pārveides nodrošināšanas. Publiskā sektora digitālā pārveide rada ļoti ievērojamus motivētājfaktorus Eiropas rūpniecības un sabiedrības digitalizācijai. Publiskā sektora nozīmi un potenciālu uz vērtībām balstītajā digitālās pārveides “Eiropas ceļā” ir atzinušas ES valstu valdības, kā arī vietējās un reģionālās kopienas , un to ir apstiprinājis ES “Digitālais kompass”, nosakot publisko sektoru kā vienu no četriem pamatpunktiem, kas norāda ES digitālās trajektorijas virzienu. Arī nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos digitālas publiskās pārvaldes iestādes ir parādījušās kā punkti, kuriem pievērsta īpaša uzmanība, — ar kopējo plānoto ieguldījumu 47 miljardi EUR.

Lielākas uzmanības pievēršana publiskā sektora sadarbspējai veicina Eiropas atveseļošanas centienus un noturību, rezultatīvi savienojot publiskās pārvaldes iestādes un politiku, cilvēkus un uzņēmumus, lai nodrošinātu nepārtrauktus pakalpojumu piedāvājumus un datu plūsmas. Tas ietver ES politikas pielāgošanu digitālajam laikmetam, nodrošinot rezultatīvu politikas īstenošanu ar digitāliem līdzekļiem, kā arī sadarbspēju, sākot no politikas izstrādes posma, ciešā partnerībā starp politikas veidotājiem un IKT ekspertiem. Tajā ietilpst arī digitālo publisko pakalpojumu izstrādei un sniegšanai paredzēta pozitīvas mijiedarbības sadarbības cikla izveide inovācijas jomā.

Šis paziņojums ir pievienots “Sadarbspējīgas Eiropas akta” priekšlikumam, kura mērķis ir izveidot kopēju sadarbspējas pārvaldību un sekmēt sadarbspējas risinājumu ekosistēmas kopīgu radīšanu visā Eiropas Savienībā. Risinājumu kopīga izstrāde, kā arī pārbaudītu rīku koplietošana un atkalizmantošana ir ātra un izmaksu ziņā lietderīgu pieeja digitālo publisko pakalpojumu izstrādei. Ciešāka sadarbība sadarbspējas jomā ir būtiska, lai pilnībā izmantotu publiskā sektora pārveidošanas potenciālu, izvairoties no sadrumstalotības un uzlabojot savienojamību un datu apmaiņu. Šādā veidā ierosinātais politikas satvars sekmēs Eiropas digitālās suverenitātes aizsardzību un vairos digitālo subsidiaritāti. Ar ES pārvaldes sadarbspējas politikas stiprināšanu tiek īstenotas Komisijas prioritātes un digitālās politikas programma, panākot Eiropas publiskā sektora piemērotību digitālajam laikmetam.

2.Sadarbspējīga publiskā sektora digitalizācijas virzīšana

2.1Kas ir sadarbspēja…

Publiskā sektora sadarbspēja dod iespēju pārvaldes iestādēm sadarboties un ļauj nodrošināt publisko pakalpojumu darbību pāri robežām, dažādās nozarēs un dažādās organizācijās. Tas dod labumu cilvēkiem un uzņēmumiem, kuri ir atkarīgi no šiem saistītajiem pakalpojumiem. Tā dod labumu arī pašām kopienām un pārvaldes iestādēm, kuras savu lēmumu pieņemšanā ir atkarīgas no dažādu publisko vai privāto avotu sniegtiem uzticamiem datiem un kurām jāīsteno politikas mērķi, kas bieži vien ir savstarpēji saistīti pāri robežām un starp nozarēm. Sadarbspēja ir svarīga gan organizāciju un politikas nozaru iekšienē, gan to starpā, jo īpaši attiecībā uz tām, kuras cieši saistītas ar publisko sektoru, piemēram, tieslietas un iekšlietas, nodokļi un muita, transports, vide un lauksaimniecība vai veselība, kā arī uzņēmējdarbības un rūpniecības regulējums. Sadarbspēja ir pastāvīgs temats visā ES digitālajā un datu politikā.

Publiskos pakalpojumus sniedz un izmanto dažādos līmeņos — galvenokārt vietējā, bet arī reģionālā, valstu un Eiropas līmenī. Tie reti darbojas izolēti, jo, lai apmainītos ar datiem un sniegtu galalietotājiem vajadzīgo pakalpojumu, ir nepieciešama piekļuve reģistriem, kas izveidoti dažādos līmeņos vai nozarēs. Liela daļa šo datu neietilpst konkrētās politikas jomas, konkrētās publiskās pārvaldes iestādes kontekstā, un arvien biežāk to atrašanās vieta ir otrpus robežām. Tas nozīmē, ka publiskie pakalpojumi visā Eiropā veido jaunu “no tīkliem sastāvošu tīklu”, kas ietver tādus lielā mērā suverēnus dalībniekus visos pārvaldes līmeņos, kuriem katram ir savs tiesiskais regulējums un pilnvaras, tomēr kuri visi ir savstarpēji savienoti. Pēc analoģijas ar izveidotajiem Eiropas transporta un enerģētikas tīkliem publiskie pakalpojumi veido paši savu uz sadarbspēju pamatotu Eiropas tīklu.

Sadarbspēju dažkārt uzskata par jautājumu, kuram ir vienīgi tehnisks raksturs. Tomēr ar tehnisko aspektu apsvēršanu vien nepietiek, lai rezultatīvi savienotu pārvaldes iestādes, datu plūsmas un pakalpojumus. Ir jānodrošina tehniska savienojuma kapacitāte un semantiska izpratne, lai apmainītos ar attiecīgajiem datiem un tos apstrādātu, un jānosaka nepieciešamais organizatoriskais un juridiskais konteksts, piemēram, saistībā ar tiesībām piekļūt datiem, apmainīties ar tiem vai tos atkalizmantot. Lai nodrošinātu koordināciju un saskaņotību, sadarbspējai ir vajadzīga arī integrētas pārvaldības pieeja. Šie sadarbspējas pamatnosacījumi jeb “līmeņi” ir noteikti Eiropas sadarbspējas satvarā (EIF) — konceptuālā modelī, ko 2004. gadā izstrādājuši digitālā publiskā sektora speciālisti no visas Eiropas un kas kopš tā laika divreiz atjaunināts. Šajā laika posmā sadarbspēja, esot saskaņā ar aizvien vairāk savienotu pasauli, kļuva par būtisku pārvaldes iestāžu un pakalpojumu digitālās pārveides aspektu.

EIF tagad ir vispārpieņemtais politikas satvars attiecībā uz sadarbspēju Eiropas Savienībā un ārpus tās. Ņemot vērā tā īpašo uzdevumu kalpot kopējās sabiedrības labā, šim sadarbspējas pamatam ir jābūt pārredzamam, iekļaujošam, taisnīgam un drošam, kā arī stingri pamatotam uz ES vērtībām. Sadarbspēja dod iespēju publiskā sektora dalībniekiem veidot sasaisti, sadarboties un apmainīties ar datiem, vienlaikus aizsargājot suverenitāti un subsidiaritāti.

2.2…un kādēļ sadarbspējas uzlabošana ir būtiska Eiropas Savienībai?

Publiskā sektora darbības uzlabojumi, pamatojoties uz pilnīgu sadarbspējas īstenošanu visos pārvaldes līmeņos, varētu radīt ES IKP pieaugumu par 0,4 %. Privātpersonas gadā varētu ietaupīt līdz 24 miljoniem stundu vai līdz 543 miljoniem EUR. Uzņēmumi varētu ietaupīt 30 miljardus stundu vai 568 miljardus EUR gadā. Aplēstie ikgadējie izmaksu ietaupījumi, kas ir attiecināti uz pārrobežu sadarbspēju, svārstās no 5,5 līdz 6,3 miljoniem EUR pilsoņiem un no 5,7 līdz 19,2 miljardiem EUR — uzņēmumiem.

Turklāt gadījumu izpēte liecina, ka sadarbspēja ne tikai uzlabo efektivitāti, bet arī pozitīvi ietekmē citas publiskās vērtības. Piemēram, proaktīvi publiskie pakalpojumi vai daudzvalodu semantiskais atbalsts uzlabo publisko pakalpojumu pieejamību un iekļautību, palielinot sabiedrības uzticēšanos.

Sadarbspēja ir būtiska krīzes apstākļos, kā to ir parādījis Covid-19. Sadarbspēja bija nepieciešama ne tikai, lai izveidotu digitālos Covid-19 sertifikātus, kas ir pieejami visā ES, bet arī lai reāllaikā apmainītos ar datiem par slimnīcu intensīvajā aprūpē pieejamo gultu skaitu. Sadarbspēja palīdz valstij būt elastīgākai un nodrošināt piekļuvi reāllaika informācijai dažādās nozarēs un administratīvajos līmeņos; tā palīdz novērtēt politikas rezultātus un sniedz pamudinājumus pastāvīgai inovācijai, kopīgiem centieniem un trūkumu novēršanai dažādās politikas jomās.

Tomēr pašreizējais politikas satvars, kas paredz nesaistošu sadarbību sadarbspējas jomā, nav piemērots šo aplēsto ieguvumu maksimālai izmantošanai. Lai gan digitālās pārvaldes un datu eksperti ar ievērojamu apņēmību ir izstrādājuši plašu kopēju ES sadarbspējas acquis attiecībā uz sadarbības praksi, koncepcijām, atkalizmantojamiem risinājumiem, atklātām specifikācijām un rīkiem, kas atbalsta valstu reformu centienus, un noteikuši ES politiku, jaunākajos izvērtējumos ir atklāti šīs pilnīgi brīvprātīgās sadarbības pieejas būtiski ierobežojumi.

Politikas veidošanas procesā digitālie aspekti, to vidū datu piekļuves un kopīgošanas aspekti, pārāk bieži tiek risināti novēloti. Sadarbspējas apsvērumi nav “iesaistīti” publiskajos pakalpojumos. Tas nozīmē augstus īstenošanas riskus un izmaksas, neizmantotas iespējas un sliktākajā gadījumā — apdraudējumu plaša mēroga no digitalizācijas atkarīgām politikas jomām. Publiskās pārvaldes iestādes var būt sadarbspējīgas vienīgi tad, ja politikas izstrādes posmā agrīni tiek veikti pareizie novērtējumi un izvēles. Neīstenojot rīcību sadarbspējas uzlabošanai, ES varētu palaist garām iespēju ievērojami samazināt administratīvo slogu. Tas mazinātu publiskās pārvaldes iestāžu noturību, ierobežotu to spējas ieviest inovācijas un sliktākajā gadījumā padarītu tās nespējīgas rīkoties krīzes apstākļos. Publisko pārvaldes iestāžu sadarbībai pāri robežām ir jākļūst tikpat dabīgai un vienmērīgai kā robežu šķērsojošu vilcienu kustībai vai enerģijas plūsmām starp valstu tīkliem. Reaģēšana uz Covid-19 tikai uzsvēra to, cik svarīga ir stabila digitālā publiskā sektora mijiedarbība pāri robežām un starp nozarēm.

Šajā saistībā un līdz ar digitālās pārveides paātrināšanos ES ministri, kas ir atbildīgi par publiskā sektora pārveidošanu, un dalībvalstu galvenie informācijas speciālisti (CIO) arvien stingrāk pauž vajadzību stiprināt Eiropas sadarbību sadarbspējas jomā. Viņi aicina izveidot stabilu organizatorisko struktūru, vispārināt EIF piemērošanu, noteikt vispārpieņemtas un atklātas specifikācijas un risinājumus, kas būtu gatavi atkalizmantošanai. Viņi arī aicina izstrādāt “integrētas sadarbspējas” pieeju un labāk koordinēt eksperimentus un inovāciju publiskajā sektorā, ieskaitot sadarbību ar privāto sektoru (“GovTech”). Komisijas priekšlikums par pastiprinātu ES publiskā sektora sadarbspējas politiku atbilst šīm vajadzībām.

3.Taktikas maiņa attiecībā uz ES sadarbību sadarbspējas jomā

3.1Sadarbspējas kopīgas pārvaldības izveide

Ierosinātajā Sadarbspējīgas Eiropas aktā uzmanība ir pievērsta strukturētas, pārredzamas un iekļaujošas sadarbības sistēmas izveidei, kas nodrošina publiskajam sektoram nepieciešamo pielāgojamību un inovācijas spējas dinamiskā tehniskajā, sabiedriskajā un politiskajā kontekstā. Sadarbspēju nevar panākt viena vienība lejupēji, un to nevar panākt arī atsevišķi dalībnieki augšupēji: tai ir nepieciešama rezultatīva sadarbība starp politikas veidotājiem un politikas īstenotājiem visos pārvaldes līmeņos un dažādās nozarēs. Tai arī ir vajadzīga atklāta, bet stabila un integrēta pārvaldības sistēma. Tāda, kas nodrošina subsidiaritāti, izveidojot rezultatīvu kopīgo atbildību. Tāda, kas ir ilgtspējīga attiecībā uz nākotni, jo jebkas, kas izstrādāts ar mērķi būt sadarbspējīgam, noveco lēnāk. Tāda, kas publiskā sektora pārveidošanas potenciālu pārvērš realitātē un aizsargā sabiedrības vērtības. Ierosinātā Sadarbspējīgas Eiropas akta mērķis ir nodrošināt šo sadarbības sistēmu. Tajā ir paredzēts izveidot Sadarbspējīgas Eiropas kolēģiju, kas vadītu kopīgos centienus sadarbspējas jomā, apvienojot dalībvalstu centrālās digitālās pārveides iestādes un ES iestādes. Tajā ir arī paredzēta atvērta Sadarbspējīgas Eiropas kopiena, kurā darbojas eksperti, speciālisti un ieinteresētās personas ar mērķi nodrošināt pārredzamību un saikni ar pamatlīmeņa praksi.

Sadarbspēja ir mainīgs mērķis tehnoloģiju attīstības straujā tempa un pastāvīgā attīstībā esošo politisko vajadzību dēļ. Tai ir nepieciešama īpaša, inovācijai labvēlīga un atvērta juridiska sistēma, kas novērš regulatīvas un tehnoloģiskas iesīkstes. Citas iespējas, piemēram, mūsdienās lietoto tehnoloģiju nostiprināšana tiesību aktos, radītu turpmākas inovācijas apdraudējuma risku un ierobežotu pārvaldes iestāžu spēju pielāgoties mainīgām vajadzībām un jaunām tehnoloģijām. Sadarbspējas politikas veidošanai un reglamentēšanai pašai par sevi ir jābūt inovatīvai un digitāli gatavai. Ierosinātā Sadarbspējīgas Eiropas akta mērķis ir nodrošināt šādu integrētu inovācijas sistēmu publiskajam sektoram.

EIF ir atsauces instruments publiskā sektora sadarbspējas īstenošanai. Lai nodrošinātu tā nozīmības saglabāšanu, tas ir regulāri jāpārskata un jāatjaunina. Tam ir arī nepieciešama turpmāka īstenošanas ieteikumu un atbalsta izstrāde, piemēram, lai atbalstītu gaidāmās ES nozaru datu telpas, ciešā koordinācijā ar Eiropas Datu inovācijas kolēģiju un gaidāmā Datu akta prasībām. Ierosinātais Sadarbspējīgas Eiropas akts paredz šādu regulāru atjaunināšanu atbilstīgi inovācijai labvēlīgam un digitāli gatavam regulējumam.