Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2021/C 283/05)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“FERTŐD VIDÉKI SÁRGARÉPA”

ES Nr.: PGI-HU-02493 – 2019. gada 8. martā.

ACVN ( ) AĢIN (X)

1. Nosaukums vai nosaukumi [ACVN vai AĢIN]

“Fertőd vidéki sárgarépa”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Ungārija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Produkts, uz kuru attiecas aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Fertőd vidéki sárgarépa” ir Daucus carota L. sugas burkāni. Izmantojamās šķirnes ir “Fertődi vörös”, kā arī Nantes tipa burkāni “Napa” un “Napoli”.

“Fertőd vidéki sárgarépa” burkāni, ko laiž tirgū, ir cilindriskas/koniskas formas, garumā no 150 līdz 250 mm, ar diametru no 15 līdz 40 mm un sver no 50 līdz 150 g, bez sānsaknēm vai saknes galotnes pagarinājuma. Saknes pamatdaļa ir spilgti sarkana, gara un gluda, bez jebkādiem atzariem vai plaisām. “Fertőd vidéki sárgarépa” izceļas ar saldenu garšu. No citiem burkāniem “Fertőd vidéki sárgarépa” atšķiras ar to, ka tie ir sarkanāki un saldāki, ar izteiktu garšu, turklāt gari, gludi un nesazaroti.

“Fertőd vidéki sárgarépa” ir šādas ķīmiskās īpašības:

— cukuru saturs: vismaz 5 mg uz 100 g svaiga produkta;

— kalcija saturs: vismaz 40 mg uz 100 g svaiga produkta;

— fosfora saturs: vismaz 30 mg uz 100 g svaiga produkta.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Burkānus “Fertőd vidéki sárgarépa” audzē un to ražu novāc tikai 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

—

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskais apgabals ir Ģēras-Mošonas-Šopronas meģē, kas atrodas Ungārijas Rietumaizdonavas reģionā, Hegykő un Fertőhomok ciematu administratīvajās robežās, teritorijā uz ziemeļiem no galvenā ceļa, kas ved cauri šiem ciematiem, un uz dienvidiem no Fertē ezera.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Starp produktu un ģeogrāfisko apgabalu esošās saiknes pamatā ir produkta kvalitāte.

Burkāni, ko audzē Fertē ezera apkaimē, ir labi pazīstami un iecienīti jau aptuveni 200 gadus. No citur Ungārijā audzētiem burkāniem “Fertőd vidéki sárgarépa” atšķiras ar to, ka tie ir sarkanāki un saldāki, ar izteiktu garšu, turklāt gari, gludi un nesazaroti. Šīs īpašības veidojušās apgabala augsnes un Fertē ezera apkaimes un Alpu pakājes klimata ietekmē. Kopš veikti plūdu kontroles pasākumi, nosusinātās ezera gultnes irdenajā, dziļajā, svaigajā augsnē sakņu dārzeņi var veidot dziļas, gludas un nesazarotas saknes.

Hegykő un Fertőhomok ciemati pieguļ Fertē ezeram, un šai apkaimei raksturīgs neviendabīgs (mozaīkveida) augšņu izkārtojums, tajā dominē aluviālas augsnes ar izteikti kārtainu profilu, daudzveidīgu mehānisko sastāvu, augstu CaCO3 saturu, turklāt tās ir sārmainas vai dažos gadījumos ļoti sārmainas.

Fertē ezera baseina augsnes vienmēr veidojušās dabiskas ūdens kustības rezultātā. Kad Fertē ezerā ir augsts ūdens līmenis vai ilgstoši pūš ziemeļu vēji, ezera ūdeņi bieži applūdina zemākos apvidus un applūdušajā zemē ienes izšķīdušos sāļus un suspendētās smilšu, aleirīta un māla daļiņas. Galvenie faktori, kas ietekmē augsnes veidošanos apgabalā, ir nogulu uzkrāšanās un izgulsnēšanās, pļavu augšņu veidošanās, sāļu uzkrāšanās augsnē un tās sasāļošanās. Šīs augsnes parasti ir iepelēkas un satur nogulas un rupjās smiltis, kas nāk no ezera dibena. Tās ir viegli apstrādājamas, turklāt tām ir laba ūdens bilance, tāpēc tās ir piemērotas sakņu dārzeņu, piemēram, burkānu “Fertőd vidéki sárgarépa”, audzēšanai.

Augstāks kalcija un fosfora saturs burkānu saknēs ir saistīts ar galvenajiem faktoriem, kas ietekmē augsnes veidošanos Fertē ezera apkaimē, t. i., nogulu uzkrāšanos un izgulsnēšanos, pļavu augšņu veidošanos, sāļu uzkrāšanos augsnē un tās sasāļošanos.

Arī vietējie klimatiskie apstākļi ir labvēlīgi burkānu “Fertőd vidéki sárgarépa” audzēšanai, jo šis apgabals ir Ungārijas vēsākais un mitrākais līdzenums. Nokrišņi visā veģetācijas periodā ir vienmērīgi, un tas ir ideāli piemēroti “Fertőd vidéki sárgarépa” attīstībai. Nokrišņu daudzums, kas reģionā ir 650–700 mm gadā, nodrošina vienmērīgi augsto mitruma līmeni, kāds vajadzīgs burkānu dīgšanas laikā un saknes veidošanās periodā. Pateicoties augsnes mitruma saturam un ūdens līmenim milzīgajā Fertē ezerā, kas atrodas aptuveni 1 200–1 500 m attālumā un valdošo ziemeļu un ziemeļrietumu vēju ietekmē nodrošina vajadzīgo mitrumu, ražas parasti ir līdzsvarotas.

Vidējā gaisa temperatūra janvārī ir –2 °C un jūlijā +22 °C, bet gada vidējā gaisa temperatūra ir aptuveni +10 °C. Vasaras zemākā temperatūra “Fertőd vidéki sárgarépa” ir labi piemērota, jo vislabāk šie burkāni aug aptuveni 16 °C temperatūrā. Karsts laiks veicina lapu augšanu, bet kavē sakņu veidošanos. Mērens karstums turklāt veicina karotīna veidošanos, kas burkāniem “Fertőd vidéki sárgarépa” piešķir krāsu, kura ir organoleptiski nosakāmi sarkanāka nekā citur audzētiem burkāniem (Hanna Némethy Zoltánné Uzoni, 2001).

No pavasara līdz rudenim apgabals ir saules lutināts: tajā ir līdz 2 000 saules spīdēšanas stundu gadā. Brieduma laikā lielais saules spīdēšanas stundu skaits veicina cukuru veidošanos, kas burkāniem piešķir saldo garšu.

Izmantojot vietējo lietpratību, veic skaustsēju: veido 30 cm augstus vagu skaustus, kas, mērot no viduslīnijas, atrodas 75 cm attālumā. Vagas skaustā 1–2 cm dziļumā iesēj 25–30 sēklas uz vienu metru un rindu, izmantojot dubultrindu sistēmu. Sēšanas dziļums ievērojami veicina vienmērīgu sadīgšanu.

Kā doktora disertācijā (2001) pierādīja Hanna Némethy Zoltánné Uzoni, skaustsēja palīdz veidoties gludām, nesazarotām saknēm.

Gan reģiona vidēji blīvās smagās mālsmilts augsnes, gan tā klimats ir lieliski piemēroti sakņu dārzeņu, piemēram, burkānu “Fertőd vidéki sárgarépa”, audzēšanai. Skaustsējas paņēmiens jau aptuveni 150 gadus ir nodots no paaudzes paaudzē un ir veiksmes atslēga.

“Fertőd vidéki sárgarépa” ir patērētājiem labi zināms, iecienīts un pieprasīts produkts. Tā nozīme ir uzsvērta doktora disertācijā “Gastronomijas loma Ungārijas tūrisma kartē” [A gasztronómia szerepe Magyarország idegenforgalmi földrajzában], ko 2012. gadā Pēčas Universitātes doktorantūrā sarakstījis Dénes Sándor, kurš burkānus “Fertőd vidéki sárgarépa” savā darbā minējis kā vienu no Rietumaizdonavas reģiona tipiskākajiem vietējiem produktiem.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.