KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM DEVĪTAIS ZIŅOJUMS PĀRSKATS PAR TREŠO VALSTU TIRDZNIECĪBAS AIZSARDZĪBAS PASĀKUMIEM PRET EIROPAS SAVIENĪBU (STATISTIKA LĪDZ 2011. GADA 31. DECEMBRIM, BET KOMENTĀRI PAR LIETĀM UN TEKSTS IR ATJAUNINĀTS LĪDZ 2012. GADA MARTAM) /* COM/2012/0344 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM DEVĪTAIS ZIŅOJUMS PĀRSKATS PAR TREŠO VALSTU TIRDZNIECĪBAS AIZSARDZĪBAS PASĀKUMIEM PRET EIROPAS SAVIENĪBU (STATISTIKA LĪDZ 2011. GADA 31. DECEMBRIM, BET KOMENTĀRI PAR LIETĀM UN TEKSTS IR ATJAUNINĀTS LĪDZ 2012. GADA MARTAM) 1. Ievads Kopš globālās krīzes sākuma 2008. gada nogalē tirdzniecības aizsardzības instrumenti pret ES tiek izmantoti diezgan intensīvi. Pastāvēja bažas, ka daudzās jaunajās izmeklēšanās netiks pienācīgi piemēroti attiecīgie noteikumi un ka instrumenti tiks ļaunprātīgi izmantoti, lai nodrošinātu aizsardzību savas valsts rūpniecībai un pasargātu to no ārvalstu konkurences. Stāvoklis 2011. gadā ir uzlabojies tikai nedaudz un, kā aprakstīts turpmāk, biežums, ar kādu pret ES tiek izmantoti tirdzniecības aizsardzības instrumenti, ir nostabilizējies. Tomēr jauno izmeklēšanu skaits joprojām ir diezgan liels, un lietas kļūst aizvien sarežģītākas. Atsevišķos gadījumos, neraugoties uz atkārtotu un enerģisku rīcību, svarīgus jautājumus nebija iespējams atrisināt tehniskajā līmenī un nebija iespējams izvairīties no strīdu risināšanas PTO. Tas radīja lielu darba apjomu 2011. gadā. Šajā ziņojumā ir aprakstītas 2011. gada vispārējās tendences, konstatētās problēmas un gūtie rezultāti. Pielikumā detalizēti analizētas tendences un konkrētās lietas saistībā ar svarīgākajiem instrumenta izmantotājiem. 2. Vispārējās tendences 2011. gada beigās spēkā bija 146 pasākumi – tas ir par 23 vairāk salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Turklāt tas ir lielākais skaits kopš 2008. gada. Kopš tā laika pasākumu skaitam ir tendence samazināties. Pārliecinoši lielākā daļa šo pasākumu ir antidempinga jomā (2011. gadā – 94, salīdzinot ar 89 – 2010. gadā), bet palielinās aizsargpasākumu īpatsvars (46 salīdzinājumā ar 30). Tas ir galvenais iemesls lielajam pasākumu skaitam 2011. gadā. Kompensācijas pasākumu īpatsvars ir neliels. Visvairāk šādi pasākumi joprojām ir spēkā ASV (23), kam seko Ķīna un Indija (katrai 15), Turcija (13) un Brazīlija (12). Tāpat arī jānorāda, ka pasākumu skaits ievērojami pieaudzis Indonēzijā (no 2 līdz 8), un tie visi ir aizsargpasākumi. Kopumā 2011. gadā tika noteikti 36 jauni pasākumi. Tas ir daudz vairāk salīdzinājumā ar 15 pasākumiem 2010. gadā. Lai gan arī noteikto antidempinga pasākumu skaits nav mazs (2011. gadā – 13, salīdzinot ar 8 iepriekš), taču aizsargpasākumu skaita pieaugums ir ievērojams. 2011. gadā tika noteikti 22 aizsargpasākumi. Tomēr šis skaitlis jāaplūko tādā kontekstā, ka 8 no šiem pasākumiem bija tikai Krievijas pasākumu paplašināšana, pēc jaunizveidotās muitas savienības tos attiecinot arī uz Baltkrievijas un Kazahstānas teritoriju. Turklāt šis skaitlis ietver arī 6 pasākumus, kurus noteica Indonēzija, bet kuri attiecas uz ražojumiem, ko no ES gandrīz neeksportē. Tādējādi šā aizsargpasākumu skaita pieauguma ietekme uz ES uzņēmumiem ir samērā neliela. Vislabākais rādītājs par trešo valstu aktivitāti tirdzniecības aizsardzības instrumentu jomā ir jauno izmeklēšanu skaits. Lai gan ne visas izmeklēšanas beidzas ar pasākumu noteikšanu (un tādējādi nav ietvertas iepriekš minētajā statistikā), katra jauna procedūra parasti ietekmē tirdzniecības plūsmas izmeklēšanas laikā, un eksportētājiem ir ievērojami jānopūlas, lai aizstāvētu savas intereses. Jaunu izmeklēšanu skaits kopš 2008. gada beigām, t.i., kopš globālās krīzes sākuma, ir ievērojami pieaudzis un kopš tā laika saglabājas augstā līmenī. 2011. gadā ir uzsāktas 33 jaunas izmeklēšanas, salīdzinot ar 40 jaunām izmeklēšanām 2010. gadā. Tomēr jānorāda, ka šis skaitlis ietver virkni izmeklēšanu, kas attiecas tikai uz Krievijas pasākumu iespējamo attiecināšanu uz jaunās muitas savienības teritoriju, kā arī divas izmeklēšanas, kuras aptver muitas savienības teritoriju, bet tiek skaitītas kā atsevišķas izmeklēšanas katrai valstij. Pārliecinoši lielākā daļa šo jauno izmeklēšanu attiecas uz aizsargpasākumiem (20), bet pārējās ir antidempinga izmeklēšanas. Dažas no šīm jaunajām izmeklēšanām, iespējams, ietekmē ievērojamas tirdzniecības plūsmas, tādēļ tām nepieciešama rūpīga uzraudzība, kā arī vesela virkne darbību dažādos līmeņos. Ļoti svarīgas ir arī citas lietas ar mazāku ekonomisko interesi, jo to problemātika ir sistēmiska un arī tām vajadzīga īpaša uzraudzība. 3. Pašreizējās problēmas Pēdējos gados Komisija ir aizvien aktīvāk darbojusies, lai atrisinātu konkrētajās lietās atklātās problēmas. Šie jautājumi tiek risināti arī divpusēji – ad hoc vai regulārās sanāksmēs ar trešo valstu pārvaldes iestāžu pārstāvjiem. Šīs tikšanās zināmā mērā ir bijušas veiksmīgas, jo ir vērojams neliels uzlabojums atsevišķu trešo valstu rīcībā. Piemēram, dažas valstis ir uzlabojušas pārredzamību, atklājot savu izmeklēšanu rezultātus – tās indeksē konfidenciālos datus, nevis neatklāj pilnīgi nekādus skaitļus. Tas ir pozitīvi vērtējams solis. Diemžēl agrāk atklātās problēmas vēl aizvien pastāv, neraugoties uz atkārtotiem centieniem tās atrisināt dažādos līmeņos. Tādēļ Komisija turpina savus centienus darīt visu vajadzīgo un iespējamo (ieskaitot vēršanos PTO strīdu izšķiršanai), lai nodrošinātu to, ka tiek stingri piemēroti PTO pamatnoteikumi un ka tirdzniecības aizsardzības instrumenti netiek izmantoti ļaunprātīgi. Turpmāk aprakstītas galvenās joprojām neatrisinātās problēmas. 3.1. Instrumentu nepareiza izmantošana Pēdējos gados vērojamas acīmredzamas norādes, ka tirdzniecības aizsardzības instrumenti tiek izmantoti, reaģējot uz ES noteiktajiem pasākumiem, nevis balstoties uz pamatotiem iemesliem, kas savukārt pamatoti ar pienācīgi dokumentētu attiecīgās valsts ražošanas nozares pieteikumu. Kā minēts pagājušā gada ikgadējā ziņojumā, ES ir nācies saskarties ar antisubsidēšanas izmeklēšanu un vēl vienu izmeklēšanu, kas pamatota ar kaitējuma draudiem, īsi pēc tam, kad Savienība bija izmantojusi šo pašu instrumentu / kritēriju pret valsti, kura uzsāka šīs abas izmeklēšanas. Pret ES ir bijušas vērstas arī lietas saistībā ar ražojumiem, kas ir līdzīgi tiem, kuriem iepriekš bija pievērsusies ES izmeklēšana. Visos šajos gadījumos ir ļoti grūti noticēt, ka tā ir vienkārši sagadīšanās. Diemžēl 2011. gadā šī tendence turpinājās. Iepriekš minētās izmeklēšanas noslēdzās ar galīgo maksājumu noteikšanu, neraugoties uz dažiem acīmredzamiem trūkumiem, un vēl viena pretizmeklēšana ir uzsākta 2011. gadā. Tie nav tikai atsevišķi gadījumi, jo arī citi PTO dalībnieki ir saskārušies ar šādiem pašiem jautājumiem. Nesen parādījušies draudi par vēl kādu līdzīgu rīcību. Instrumenta šāda izmantošana ir nepareiza un nav pieņemama. Komisija ir pievērsusies šim jautājumam gan politiskajā, gan tehniskajā līmenī (arī PTO sanāksmēs), un tā nekavēsies izmantot PTO strīdu izšķiršanas mehānismu, ja attiecīgajām lietām nebūs nekāda pamata. Šīs lietas bieži ir visai vienādas – tām ir zemi uzsākšanas standarti (un tās bieži nav pārredzamas, ļaunprātīgi izmantojot konfidencialitātes noteikumus) un nav nekādu pierādījumu par kaitējumu. 3.2. Pārredzamības trūkums Pārredzamība ir viens no galvenajiem faktoriem tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanās. Tirdzniecības aizsardzības pasākumi ir pieļaujami tikai tad, ja tos izmanto, stingri ievērojot PTO noteikumus. Šā procesa būtiska sastāvdaļa ir pārredzamība un jēgpilna informācijas izpaušana, jo tas ir vienīgais veids, kā nodrošināt godīgu attieksmi pret iesaistītajām personām un to, ka šīs personas var pienācīgi aizstāvēt savas intereses. Pat ja ir paredzēti īpaši noteikumi, kā izpaust izmeklēšanas rezultātus, vienlaikus aizsargājot personu, kuras izmeklēšanā sadarbojās, iesniegto datu konfidencialitāti, t.i., prasība sniegt jēgpilnu nekonfidenciālu kopsavilkumu, dažas izmeklēšanas iestādes tomēr nolemj nesniegt būtiski svarīgus datus. Turklāt dažas izmeklēšanas iestādes neizpauž eksportētājiem, kas piedalās antidempinga procedūrās, pietiekami detalizētus datus, tādēļ tiem ir praktiski neiespējami zināt, kā ir tikusi aprēķināta dempinga starpība. Saskaroties ar šīm problēmām, Komisija iesaistās konkrēto lietu norisē un, ja lietas apstākļi to prasa un nav labāka risinājuma, arī izmanto PTO strīdu izšķiršanas mehānismu. Tāpat Komisija šo jautājumu risināšanai izmanto divpusējas tehniskās sanāksmes, kas notiek ar atsevišķām valstīm. 3.3. Aizsargpasākumu nepareiza izmantošana Iepriekšminētā statistika liecina, ka aizsargpasākumi joprojām tiek ļoti plaši izmantoti, īpaši no dažu valstu puses. Lai gan šis instruments, protams, ir pieejams jebkurai valstij, tā izmantošanai būtu jābūt izņēmumam, jo tā ietekmē lielākus importa apjomus no visām izcelsmes valstīm un nav nepieciešama kāda negodīga elementa (piemēram, dempinga vai subsīdijas) esība. Arī PTO judikatūrā ir izstrādāti ļoti stingri šā instrumenta izmantošanas kritēriji. Diemžēl dažas valstis turpina pārliecīgi izmantot šo instrumentu, neraugoties uz to, ka problēma ļoti bieži ir imports par zemām cenām no konkrētas valsts vai valstīm. Šādos gadījumos Komisija vienmēr iesaka izmantot pret konkrēto valsti vērstu instrumentu, lai izvairītos no blakusefektiem, ko dod aizsargpasākumu piemērošana erga omnes. Turklāt šķiet, ka vairākās lietās izmeklēšana ir uzsākta ar vāju pamatojumu. Pat ja šīs lietas tika izbeigtas bez pasākumu noteikšanas, to izmeklēšana negatīvi ietekmēja tirdzniecību, jo nebija skaidrs izmeklēšanas iznākums. Protams, ka pasākumu nenoteikšana ir vērtējama pozitīvi, taču tiek uzskatīts – lai izvairītos no minētajām negatīvajām sekām, trešajai valstij būtu jābūt daudz piesardzīgākai, lemjot par izmeklēšanas sākšanu. Visbeidzot, 2011. gadā daži pasākumi, kuriem beidzās 3 gadu piemērošanas periods, atkal tika pagarināti, neraugoties uz to, ka ražošanas nozare jau bija atguvusies vai arī situācija nebija mainījusies (visticamāk tādēļ, ka sākotnēji pieņemtie pasākumi nebija adekvāti). Tas gandrīz sistemātiski vērojams attiecībā uz pasākumiem, kurus pagarina viena valsts un kuru pamatā ir acīmredzami procesuāli trūkumi. 4. Svarīgākie sasniegumi Komisijas uzdevums saistībā ar trešo valstu lietām ir ne tikai pārraudzīt izmeklēšanas, bet arī sniegt padomus un atbalstu attiecīgajiem Eiropas eksportētājiem. Gadu gaitā Komisijas sistemātiskā iesaistīšanās trešo valstu uzsāktās izmeklēšanās ir nesusi vispārēju pozitīvu ietekmi, jo ir vērojams, ka dažas valstis ir uzlabojušas savas izmeklēšanas kvalitāti. Komisija ir pasaulē atzīta izmeklēšanas iestāde, un tās darbības vienmēr tiek uztvertas pozitīvi un rūpīgi izvērtētas. Galvenais iemesls ir tas, ka Komisija savās izmeklēšanās piemēro ļoti augstus standartus. Tomēr, kā minēts iepriekš, ne visas problēmas ir bijis iespējams atrisināt, un daži svarīgi jautājumi aizvien saglabājas. Tomēr virknē atsevišķu lietu Komisijai ir izdevies izvairīties no pasākumu noteikšanas vai samazināt to negatīvo ietekmi. Ir atrisināti arī daži svarīgi sistēmiski jautājumi, un tas ietekmē vairākus virkni agrāk noteiktus un vēl nenoteiktus pasākumus. Pat ja visos gadījumos nav bijis iespējams sasniegt pozitīvu rezultātu, Komisija ir sniegusi atbalstu daudzām ražošanas nozarēm, eksportētājiem un dalībvalstu pārvaldes iestādēm, kā arī ir saņēmusi ļoti labas atsauksmes, kas liecina, ka dažādās ieinteresētās personas šo atbalstu ļoti novērtē. Turpmāk aprakstīti atsevišķi panākumi 2011. gadā. “Reducēšana līdz nullei” ASV – ­liels solis uz priekšu ASV un ES 2012. gada 6. februārī vienojās par plānu, kā atrisināt strīdus par “reducēšanu līdz nullei”. ASV jau 2007. gadā bija atcēlušas šīs metodes piemērošanu jaunās izmeklēšanās, un tagadējais plāns paplašina šo atcelšanu, attiecinot to arī uz šīs metodes piemērošanu pārskatīšanās. Tas ir noticis pēc tam, kad juridiskos strīdos pagājuši vairāki gadi, PTO divās atsevišķās lietās ir lēmusi par labu ES un ASV šos lēmumus nav ievērojušas. Tiek atgādināts, ka “reducēšana līdz nullei” ir prakse, kad dempinga starpības aprēķināšanā neņem vērā tos darījumus, kuri nav notikuši par dempinga cenām, tādēļ maksājumi bieži tiek mākslīgi palielināti. Mūsu centienu rezultātā ASV ir atcēlušas vairākus antidempinga rīkojumus un pārskatījušas pašreizējās antidempinga maksājuma likmes, nepiemērojot šo praksi visiem ES eksportētājiem, uz kuriem pasākumi attiecas. Līdz jūnija sākumam tiks pabeigtas vēl dažas pašreizējo maksājuma likmju pārskatīšanas, un tad ES un ASV būs vienādās pozīcijās attiecībā uz šo dempinga aprēķināšanas aspektu. Tomēr Komisijai būs rūpīgi jāseko, kā ASV piemēros savu jauno metodi, lai nodrošinātu, ka “reducēšana līdz nullei” konsekventi netiek izmantota dempinga aprēķināšanā visās turpmākajās pārskatīšanās. Sīkāka informācija atrodama pielikumā. Krievija-Baltkrievija-Kazahstāna – pasākumi nav paplašināti Jaunajā muitas savienībā atsevišķu valstu noteiktos pasākumus paplašina, attiecinot tos uz visas muitas savienības teritoriju, ja pēc pārskatīšanas izmeklēšanas tiek konstatēts, ka valsts ražošanas apjoms ir vairāk nekā 25 % no visas muitas savienības vidējā ražošanas apjoma pēdējos trīs gados. Analizējot stikla šķiedras sieta audumu lietu, tika konstatēts, ka Baltkrievija bija ierosinājusi paplašināt pasākumus, pat ja iekšzemes ražošanas apjoms pārsniedza 25 % tikai pēdējā pārskatāmā gada laikā. Komisija vērsa Baltkrievijas pārvaldes iestāžu uzmanību uz to, ka noteiktais slieksnis netika sasniegts pēdējos trīs gados, un tā rezultātā tika nolemts neattiecināt šos pasākumus uz visu muitas savienību. Aizsargpasākumu nenoteikšana Ukrainā Pēdējos gados Ukraina ir sākusi salīdzinoši lielu skaitu aizsargpasākumu izmeklēšanu: 2009. gadā – 2, 2010. gadā – 3 un 2011. gadā – 4. Komisija ir aktīvi iesaistījusies šajās izmeklēšanās, īpaši tad, ja pasākumu pieņemšanas gadījumā tiktu ievērojami ietekmētas ES tirdzniecības plūsmas, lai atklātu šo lietu trūkumus un nodrošinātu vislabāko iznākumu ES eksportētājiem. Komisijas darbība 2011. gadā bija veiksmīga. Divas izmeklēšanas tika izbeigtas bez pasākumu pieņemšanas – ledusskapju lieta (eksports apmēram 45 miljonu euro apmērā gadā) un naftas produktu lieta (eksports apmēram 750 miljonu euro apmērā gadā). Pat ja šie ir pozitīvi rezultāti, aizsargpasākumu izmeklēšanu biežā uzsākšana joprojām ir problēma, kā aprakstīts iepriekšējā punktā. Izvairīšanās no Izraēlas pasākumiem Pēdējos gados Izraēla ir samērā bieži izmantojusi antidempinga instrumentu pret ES (kopš 2009. gada sāktas 7 izmeklēšanas). Ir atklātas vairākas neatbilstības PTO noteikumiem, tostarp ļoti nozīmīgas un tādas, kas attiecas uz pamatnoteikumiem. Tā kā konstatētās problēmas ir sistēmiskas, Komisija iesaistījās visās šajās lietās, un 2011. gadā divas izmeklēšanas tika izbeigtas bez pasākumu noteikšanas. Vienā no šīm lietām izmeklēšanas iestādes pat bija ierosinājušas noteikt galīgos pasākumus. Tomēr joprojām ir nepieciešama stingra uzraudzība, jo vēl aizvien ir dažas nepabeigtas izmeklēšanas un minētās problēmas diemžēl saglabājas. Jordānija – priekšlaicīga pasākumu izbeigšana Jordānija 2008. gadā sāka aizsargpasākumu izmeklēšanu saistībā ar flīžu importu. Tā bija trešā izmeklēšana sešu gadu laikā. Lai gan iepriekšējās divās reizēs bija iespējams izvairīties no pasākumu noteikšanas, šoreiz Jordānija 2010. gada septembrī uz diviem gadiem noteica galīgos maksājumus. Komisija aktīvi iesaistījās, ņemot vērā iepriekšējos notikumus un atklātos trūkumus. Tomēr no pasākumiem nebija iespējams izvairīties, taču Jordānija 2011. gada decembrī nolēma izbeigt pasākumus vienu gadu pirms tiem noteiktā termiņa beigām. 5. Secinājums Arī 2011. gadā bija nepieciešama uzraudzība un Komisijas iesaiste, lai ierobežotu protekcionismu un instrumentu ļaunprātīgu izmantošanu. Salīdzinājumā ar periodu no 2008. līdz 2010. gadam tirdzniecības aizsardzības instrumentu izmantošanas biežums ir stabilizējies, taču Komisijas iesaiste aizvien bija ievērojama, ņemot vērā iesaistītās ekonomiskās intereses un izmeklēšanu aizvien lielāko sarežģītību. Komisijas iesaiste ārvalstīs parasti tiek rūpīgi ņemta vērā. Komisija ir starptautiski atzīta izmeklēšanas iestāde, ņemot vērā gan tās īpašās zināšanas, gan arī augstos standartus, kurus tā piemēro savās izmeklēšanās. 2011. gadā tika gūta virkne pozitīvu rezultātu. Dažās lietās bija iespējams izvairīties no pasākumiem vai tika samazināta to negatīvā ietekme. Tika atrisinātas arī dažas sistēmiskas problēmas, no kā iegūs ES eksportētāji. Tas ir panākts ar intensīvu uzraudzību un divpusējiem kontaktiem ar trešajām valstīm. Dažreiz ir palīdzējuši arī PTO ekspertu grupu procedūru rezultāti. Šie panākumi lielākoties ir bijuši iespējami, pateicoties labai sadarbībai ar ES dalībvalstīm, Eiropas ražotāju apvienībām un attiecīgajiem uzņēmumiem. Koordinēta kopīga darbība ievērojami palielina veiksmīga iznākuma iespējas. Diemžēl joprojām pastāv svarīgas problēmas. To atrisināšanai būs nepieciešama turpmāka un vēl aktīvāka iesaiste, ja vajadzīgs, arī PTO līmenī. Komisija arī turpmāk stiprinās informācijas apmaiņu ar citām izmeklēšanas iestādēm, lai uzlabotu standartus, pārredzamību un prognozējamību tirdzniecības aizsardzības pasākumu izmantošanā. Tas patiešām ir svarīgi, lai paredzētu un novērstu problēmas, nevis censtos tās risināt notiekošās izmeklēšanās, kas bieži vien ir ļoti grūti.