Īpašais ziņojums Nr. 12/2011 “Vai ES pasākumi ir veicinājuši zvejas flotu jaudas pielāgošanu zvejas iespējām?”





+++++ TIFF +++++ SAĪSINĀJUMI ACFA : Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevēja komiteja BT : bruto tonnāža EEZ : ekskluzīvā ekonomiskā zona ESAO : Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija EZF : Eiropas Zivsaimniecības fonds FAO : ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija ICES : Starptautiskā Jūras pētniecības padome kW : kilovati KPN : kopējā pieļaujamā nozveja KZP : kopējā zivsaimniecības politika NNN zveja : nelegāla, nereģistrēta un neregulēta zveja UNCLOS : ANO Jūras tiesību konvencija ZIKP : Zvejas intensitātes koriģēšanas plāns ZZTEK : Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja GLOSĀRIJS Daudzgadu virzības programma : No kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) uzsākšanas 1983. gadā līdz 2002. gadam zvejas jaudu regulēja vairākas šādas programmas ar konkrētiem Padomes noteiktiem mērķiem dalībvalstu īstenotai zvejas jaudas samazināšanai. Drošas bioloģiskās robežas : zivju krājumiem nosaka, ņemot vērā minimālo drošo krājuma apjomu un maksimālo zvejas izraisītās mirstības līmeni. Krājuma apjomu mēra, izsakot to nārstojošā krājuma biomasā, kas parāda kopējo nārstojošo zivju daudzumu katru gadu. Ja krājums ir vai nu zem nārstojošā krājuma biomasas minimālā drošā līmeņa, vai virs maksimālā drošā zvejas izraisītā mirstības līmeņa, tiek uzskatīts, ka krājums ir ārpus drošām bioloģiskām robežām [9999]. ES 10 : Desmit dalībvalstis, kuras pievienojās ES 2004. gadā. ES 12 : Divpadsmit dalībvalstis, kas veidoja ES 1992. gadā. ES 15 : Piecpadsmit dalībvalstis, kas veidoja ES 1995. gadā. Kopējā pieļaujamā nozveja : jeb KPN ir nozvejas robežas, kas tiek noteiktas svarīgākajiem rūpnieciskās zvejas krājumiem. Komisija piedāvā KPN, pamatojoties uz zinātniskiem ieteikumiem par attiecīgo krājumu stāvokli, un lēmumu par tās apjomu katru gadu pieņem Zivsaimniecības ministru padome. Dalībvalstis savu KPN daļu zvejas kvotu veidā piešķir savām flotēm. Maksimālais ilgtspējīgas ieguves apjoms : ir maksimālais noteikta zivju krājuma ieguves apjoms, kuru var izzvejot gadu no gada, neradot kaitējumu zivju krājumiem. To raksturo zvejas izraisītās mirstības līmenis, kas rezultātā rada apmēram tādu krājumu, kurš veido maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu [9992]. Pelaģiskās zivis : Pelaģiskās zivis dzīvo pie ūdens virsmas atšķirībā no dziļūdens zivīm, kuras dzīvo uz grunts vai tuvu tai. Zivju krājumi : Par zivju krājumiem var uzskatīt zvejas resursu kopumu. Šādus krājumus parasti nosaka pēc to atrašanās vietas. Tie var būt, bet ne vienmēr ir, ģenētiski atšķirīgi no citiem krājumiem. Zvejas iespējas : ir tādas skaitliski noteiktas juridiskas zvejas tiesības, kas izteiktas kā nozveja un/vai zvejas intensitāte (piepūle). Zvejas izraisītā mirstība : ir zivju krājuma daļa, kas katru gadu tiek likvidēta zvejas darbību dēļ. Zvejas jauda : ir kuģa burto tonnāža (BT) un jauda kilovatos (kW), kā noteikts Padomes Regulas (EEK) Nr. 2930/86 4. un 5. pantā [9991]. Ar BT faktiski mēra kuģa ietverto tilpību, un ar kW mēra maksimālo dzinēja jaudu, kas pieejama virzes kustības nodrošināšanai. Zvejas intensitātes koriģēšanas plāns (ZIKP) : Publiskais atbalsts zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanai tiek piešķirts no Eiropas Zivsaimniecības fonda līdzekļiem dalībvalstu sagatavoto ZIKP kontekstā. Ar ZIKP pamato pasākumus noteiktu zvejas kuģu tipu ekspluatācijas pārtraukšanai, piemēram, Padomes pieņemtie mencu krājumu atjaunošanas plāni samazināja mencu zvejas iespējas, un vairāku dalībvalstu ZIKP saturēja atsauces uz šiem plāniem, attiecinot ekspluatācijas pārtraukšanas shēmas uz mencu zveju. KOPSAVILKUMS I. Kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķis ir veicināt ilgtspējīgu zveju. Tas nozīmē līdzsvaru starp zivju resursiem un zvejas floti, lai novērstu zivju krājumu pārmērīgu izmantošanu. II. Daudzus gadus ir pastāvējusi zvejas flotu pārmērīgas jaudas problēma. Tas mazina gan zivju krājumu ilgtspējību, gan zivsaimniecības nozares dzīvotspēju ilgākā laika posmā. Pārmērīgas zvejas jaudas samazināšanas jautājums ir pastāvīgi aktualizēts iepriekšējās KZP reformās. Tomēr līdz šim īstenotie pasākumi pārmērīgas zvejas jaudas samazināšanai, pielāgojot zvejas floti zvejas resursiem, ir bijuši neveiksmīgi. III. Palāta pārbaudīja noteikumus attiecībā uz pasākumiem pārmērīgas zvejas jaudas samazināšanai, kā arī to, kā Komisija un dalībvalstis ir izstrādājušas un īstenojušas šos pasākumus. IV. Palāta šajos noteikumos konstatēja nopietnas nepilnības: a) zvejas jaudas esošās definīcijas neatbilstoši atspoguļoja kuģu zvejas potenciālu; b) flotu jaudas maksimālajiem robežlielumiem ir bijusi maza faktiskā ietekme uz flotes zvejas jaudas pielāgošanu zvejas iespējām; c) pārmērīga zvejas jauda nav tikusi definēta vai izteikta skaitļos; d) nav ņemta vērā spēja pārnest zvejas tiesības. V. Palāta konstatēja nopietnas nepilnības pārmērīgas zvejas jaudas samazināšanas pasākumu izstrādē un īstenošanā: a) projektu īstenošanā un pārvaldības un kontroles sistēmu ieviešanā bija kavējumi; b) netika nodrošināta dalībvalstu zvejas intensitātes koriģēšanas plānu pareiza izstrāde un īstenošana; c) zvejas jaudas samazināšanas mērķi netika pietiekami pamatoti. Tas palielināja risku, ka uz zvejas flotu pārmērīgo jaudu netiek atbilstoši attiecināti samazinājumi; d) ieguldījumi zvejas kuģos, ko finansē Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF), var palielināt atsevišķu kuģu zvejas potenciālu; e) ES zvejas flotu reģistrs netika pareizi papildināts ar informāciju par zvejas kuģiem, kas nodoti metāllūžņos, izmantojot publisko atbalstu; f) zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanas shēmu atlases kritēriji ne vienmēr bija atbilstoši mērķim, tāpēc metāllūžņos tika nodoti zvejas kuģi, kuriem bija maza ietekme uz attiecīgajiem zivju krājumiem; g) nosakot publiskā atbalsta apjomu, kas tika piemērots zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanai, bieži netika ņemta vērā izmaksu efektivitāte, pamatojoties uz pietiekamiem objektīviem kritērijiem; h) dažas dalībvalstis, kuras piemēroja Degvielas krīzes regulu, nepanāca nepieciešamo zvejas flotu jaudas samazinājumu; i) iesniegtie ziņojumi par pasākumiem pārmērīgas zvejas jaudas samazināšanai bija neatbilstoši. VI. Palāta iesaka Komisijai uzņemties iniciatīvu darbību izstrādē, lai efektīvi samazinātu zvejas flotu pārmērīgo jaudu un atrisinātu minētās nepilnības. VII. Palāta iesaka dalībvalstīm izstrādāt un īstenot pasākumus savu flotu pielāgošanai zvejas iespējām, ņemot vērā īstenošanas nepilnības, kas minētas V punktā. IEVADS KOPĒJĀ ZIVSAIMNIECĪBAS POLITIKA (KZP) UN ZVEJAS FLOTU PĀRMĒRĪGA JAUDA 1. KZP [1] mērķis ir veicināt ilgtspējīgu zveju. Tādējādi KZP ietver pasākumus pārzvejas novēršanai un zvejas flotu lieluma ierobežošanai. 2009. gada aprīļa Zaļajā grāmatā [2] par KZP reformu Komisija atzina, ka 2002. gada reformas rezultātā šis mērķis nav sasniegts, un to pamatoja ar zvejas flotu pastāvīgo pārmērīgo jaudu. 2. Palātas Īpašais ziņojums Nr. 3/1993 liecina, ka pārmērīga zvejas jauda bija būtiska problēma jau pirms 20 gadiem. Daži šajā ziņojumā aplūkotie jautājumi ir joprojām aktuāli [3]. 3. Palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 7/2007 [4] tika konstatēts, ka zvejas kuģu pārmērīga jauda veicina pārzveju un dalībvalstis to efektīvi nesamazina vai par to precīzi neziņo. Turklāt zvejas tehnoloģiju uzlabojumi palielināja flotu zvejas potenciālu. 4. Zveja ir viena no nedaudzajām darbībām, kurā piekļuves tiesības bieži netiek formāli novērtētas (pretēji, piemēram, lauksaimniecībai vai izrakteņu ieguvei). Tas var mudināt zvejniekus pārmērīgi izmantot resursus un apdraudēt to ilgtspēju ilgākā laika posmā. 2009. gada aprīļa Zaļajā grāmatā Komisija novērtēja, ka 88 % zivju krājumu ir tikuši izzvejoti neilgtspējīgā apjomā un ka no šiem krājumiem 30 % bija ārpus drošām bioloģiskām robežām. ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) [5], Komisija [6], valdību un zinātniskie avoti [7] ir bieži pieminējuši pārzvejas objektīvos riskus, un starptautiskajās tiesībās [8] ir noteikts, ka valstīm jānodrošina zivsaimniecības ilgtspēja un jāsamazina pārmērīga zvejas jauda. 5. Jaunākie zinātniskie dati, kurus Komisija min savā paziņojumā [9] par zvejas iespējām 2011. gadam, liecina par uzlabojumiem zivju krājumu ilgtspējā, tomēr norāda uz pastāvīgām nopietnām problēmām. 1. izcēlumā redzams, ka, neraugoties uz dažiem neseniem uzlabojumiem, daudzu zivju krājumu stāvoklis joprojām ir kritisks. 1. IZCĒLUMS STARPTAUTISKĀS JŪRAS PĒTNIECĪBAS PADOMES (ICES) IETEIKUMI PAR ZIVJU KRĀJUMIEM ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻĀ [10] | 2005. g. | 2010. g. | Krājumi ārpus drošām bioloģiskām robežām | 26 | 22 | Pārzvejotie krājumi | 32 | 28 | Apjoms, par kuru kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) pārsniedz līmeni, kas nepieciešams, lai saglabātu nozveju (t. i., Padome noteikusi augstākus KPN līmeņus, nekā norādīts oficiālajos zinātniskajos ieteikumos) | 59 % | 34 % | Krājumi, kurus ieteikts pārstāt zvejot | 12 | 14 | Krājumi, par kuriem nav pieejami zinātniski ieteikumi | 39 | 42 | 6. Komisijas politika ir līdz 2015. gadam sasniegt "maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma" (sk. glosāriju) līmeni zvejā, un tā uzdeva ICES sniegt zinātniskos ieteikumus uz šā pamata. 7. Kopš 1995. gada ES nozveja pastāvīgi samazinās (samazinājums [11] no vairāk nekā 7 miljoniem tonnu līdz 5 miljoniem tonnu 2009. gadā). Saskaņā ar Komisijas 2009. gada aprīļa Zaļo grāmatu šis samazinājums ir lielā mērā saistīts ar pārzveju un veido daļu no apburtā loka, kas ietver pārmērīgu zvejas jaudu un vājus zvejas flotu ekonomiskās darbības rādītājus. 8. Pastāvīga ES nozvejas samazināšanās tendence, kas apdraud zivsaimniecības nozares ilgtspējību, ir atspoguļota 1. attēlā. 1. ATTĒLS ES NOZVEJAS SAMAZINĀŠANĀS +++++ TIFF +++++ Avots: Eurostat datubāze "Nozveja visos zvejas apgabalos kopā". ES CENTIENI SAMAZINĀT PĀRMĒRĪGO ZVEJAS JAUDU 9. KZP definē [12] zvejas jaudu, izsakot to kuģa tonnāžā (bruto tonnāža (BT)) un jaudā (kilovatos (kW)). Dažādu faktoru ietekmē, ieskaitot resursu sarukšanu, degvielas cenu pieaugumu, tehnoloģiju uzlabojumu, ekspluatācijas pārtraukšanai piešķirtā atbalsta izmantošanu un uzņēmumu apvienošanos un slēgšanu, katru gadu samazinās zvejas flotu lielums [13]. 2. attēlā redzams to apjoma kritums kopš 1992. gada. 2. ATTĒLS ES ZVEJAS FLOTU SAMAZINĀŠANĀS +++++ TIFF +++++ Avots: Komisijas gada ziņojumi par centieniem līdzsvarot zvejas jaudu un zvejas iespējas. 10. Kopš KZP uzsākšanas 1983. gadā līdz 2002. gadam zvejas potenciālu ierobežoja daudzgadu virzības programmas, kuru īpašais mērķis bija zvejas jaudas samazināšana. 2002. gadā Komisija secināja [14], ka šīm programmām nebija izdevies sekmīgi apturēt zvejas jaudas pieaugumu. 2002. gadā pārskatītajā KZP to piemērošanu pārtrauca. Kopš tā laika dalībvalstis ir atbildīgas par pasākumu ieviešanu savu flotu zvejas jaudas koriģēšanai, lai sasniegtu stabilu un ilgstošu līdzsvaru starp zvejas jaudu un zvejas iespējām [15], ņemot vērā maksimālo flotes zvejas jaudas robežlīmeni, un par stingra "iekļaušanas/izslēgšanas" režīma darbību, ar kuru paredz, ka jaunu kuģu iekļaušana zvejas flotē jākompensē ar tādas pašas tonnāžas un jaudas kuģu izņemšanu. Turklāt dalībvalstu jaudas maksimālo robežlielumu samazina jebkura jauda, kas noņemta flotei, izmantojot publisko atbalstu. Dalībvalstis katru gadu Komisijai iesniedz ziņojumu par centieniem līdzsvarot jaudu ar zvejas iespējām, savukārt Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei papildus vispārīgākam ziņojumam par EZF īstenošanu iepriekšējā gadā. 11. EZF [16] piešķir 4,3 miljardus EUR 2007.–2013. gada programmu posmam, lai atbalstītu KZP. EZF finansētie pasākumi tiek noteikti darbības programmās, kuras sagatavo dalībvalstis un apstiprina Komisija. Pieejamais finansējums 1,2 miljardu EUR apjomā ir paredzēts zvejas flotes pielāgošanai, kas ietver kuģu ekspluatācijas pārtraukšanas shēmu līdzfinansēšanu ar noteikumu, ka dalībvalstis sagatavo zvejas intensitātes koriģēšanas plānus (ZIKP). Šie plāni sniedz pamatojumu konkrētu zvejas kuģu tipu nodošanai metāllūžņos. Kā EZF vidusposma mērķi Komisija bija noteikusi zvejas flotu jaudas samazināšanu līdz 2010. gadam par 7 % (140000 BT), izsakot to BT. Pielikumā ir apkopota informācija par EZF līdzekļu izmantošanu līdz 2010. gada beigām. 12. EZF arī finansē ieguldījumus zvejas kuģos ar nosacījumu, ka netiek palielināts kuģu zvejas potenciāls. 13. Ievērojams degvielas cenu kāpums 2008. gada sākumā mudināja pieņemt Padomes Regulu (EK) Nr. 744/2008 [17], kas nodrošināja pagaidu pasākumus līdz 2010. gada 31. decembrim, lai veicinātu dalībvalstu zvejas flotu pārstrukturēšanu. REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA 14. Revīzijas mērķis bija pārbaudīt, vai ES pasākumi ir efektīvi veicinājuši flotu zvejas jaudas pielāgošanu pieejamām zvejas iespējām. 15. Palāta izskatīja šādus jautājumus: a) vai flotu zvejas jaudas samazināšanas regulējums ir skaidrs; b) vai konkrētie pasākumi ir precīzi formulēti un atbilstoši īstenoti. 16. Revīzija tika veikta Komisijā un septiņās dalībvalstīs (Dānijā, Spānijā, Francijā, Itālijā, Polijā, Portugālē un Apvienotajā Karalistē [18]), kuras tika izvēlētas, pamatojoties uz to zvejas flotu lielumu un EZF nodrošinātajiem resursiem zvejas flotu pielāgošanai. 17. Revīziju veica no 2010. gada maija līdz novembrim. Revīzijā pārbaudīja: a) Komisijas procedūras dalībvalstu darbības programmu apstiprināšanai un to turpmākas īstenošanas pārraudzībai; b) dalībvalstu zvejas intensitātes koriģēšanas plānu, zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanas shēmu, modernizācijas shēmu izstrādi un īstenošanu, kā arī atbilstību zvejas flotu jaudas ierobežojumiem. Tika pārbaudīti 126 projekti, kuri bija saņēmuši 33,4 miljonus EUR lielu finansējumu no EZF zvejas kuģu nodošanai metāllūžņos un modernizēšanai no 2008. gada līdz revīzijas laikam; c) dalībvalstu procedūras jaudas ierobežojumu īstenošanai; šīs pārbaudes laikā Palāta skatīja 70 darījumus ES zvejas flotes reģistrā un dalībvalstu gada ziņojumus par to centieniem līdzsvarot zvejas jaudu un zvejas iespējas. 18. Palātas izmantotie kritēriji Komisijas un dalībvalstu politikas pārvaldības vērtēšanai bija balstīti uz KZP regulas prasībām. Palāta izmantoja arī kritērijus, kas izklāstīti atbilstošos Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) ziņojumos [19]. Papildus tam Revīzijas palāta aplūkoja praksi Norvēģijā [20]. APSVĒRUMI 19. Neraugoties uz flotu zvejas jaudas samazinājumu BT un kW izteiksmē, kā arī līdz šim īstenotajiem centieniem samazināt pārmērīgo zvejas jaudu, Komisija uzskata, ka atlikusī zvejas flote joprojām ir pārāk liela, ņemot vērā pieejamos zivju resursus. Dalībvalstu zvejas flotes var nozvejot daudz vairāk zivju, nekā būtu vēlams, lai saglabātu zivju krājumus ilgtspējīgā līmenī. Tā rezultātā: a) zvejniekiem ir iespēja nozvejot vairāk, nekā atļauj tiem piešķirtās kvotas vai tiesības, kas savukārt palielina nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas (NNN) risku [21], un/vai b) zvejnieki nevar izmantot dārgo zvejas kuģu pilnu potenciālu; c) tas rada spiedienu uz Padomi, kas bieži nosaka tādus ikgadējās KPN kvotu līmeņus, kas pārsniedz Komisijas ierosinātos vai zinātniskajos ieteikumos norādītos līmeņus (sk. 1. izcēlumu); d) kvotu un zvejas intensitātes (piepūles) ierobežojumu sarežģīto noteikumu uzraudzība un kontrole tiek apgrūtināta. NESKAIDRI NOTEIKUMI 20. Problēmas, kas saistītas ar pamata definīcijām, robežām un jēdzieniem, kuri attiecas uz pasākumiem, lai pielāgotu zvejas jaudu pieejamajām zvejas iespējām, ir izklāstītas 21.–33. punktā. Kompleksās problēmas, kas saistās ar īpašo pasākumu izstrādi un īstenošanu, ir izklāstītas 34.–73. punktā. NEATBILSTOŠA ZVEJAS JAUDAS DEFINĪCIJA 21. Zvejas jauda BT un kW izteiksmē ir pamata jēdziens, kuru izmanto, lai uzraudzītu dalībvalstu zvejas flotu lielumu, ieviestu zvejas intensitātes kontroli un pasākumus zvejas flotu pielāgošanai zvejas iespējām. Zvejas jaudas salīdzinoši vienkāršā definīcija atvieglo tās izmantošanu šiem nolūkiem. Tomēr, lai saskaņotu flotes zvejas jaudu ar zvejas iespējām, flotu reālais nozvejas potenciāls ir svarīgāks par formālajiem jaudas mērījumiem. "BT un kW" nav uzticami kuģu nozvejas potenciāla rādītāji, jo īpaši ņemot vērā zvejas tehnoloģiju attīstību. Saskaņā ar Komisijas novērtējumu 2008. gada vidusposma ziņojumā par KZP šāda attīstība palielina zvejas kuģu nozvejas potenciālu par aptuveni 3 % gadā. Palāta aplēsa, ka tas radījis 60 % pieaugumu 16 gadu laikā no 1992. līdz 2008. gadam. Lai gan ES 12 zvejas flotu jauda BT un kW izteiksmē samazinājās par 29 % tajā pašā periodā, novērtēts, ka faktiskās darbības iespējas, ņemot vērā tehnoloģisko uzlabojumu ietekmi, ir palielinājušās par apmēram 14 % [22]. 22. Turklāt Komisija uzskata, ka dzinēja jauda kW izteiksmē daudzos gadījumos netiek pareizi mērīta [23]. FLOTU JAUDAS MAKSIMĀLAJIEM ROBEŽLIELUMIEM IR ARVIEN MAZĀKA NOZĪME 23. Tā kā Eiropas zvejas flotu jauda BT/kW izteiksmē faktiski ir samazinājusies daudzu gadu gaitā (9. punkts), uz dalībvalstīm attiecinātie maksimālie robežlielumi ("robežlīmeņi" un "iekļaušanas/izslēgšanas maksimālie robežlielumi") ir zaudējuši savu nozīmi. 2009. gada beigās zvejas flotes jauda BT izteiksmē ES veidoja 73 % no robežlīmeņiem un 90 % no iekļaušanas/izslēgšanas maksimālajiem robežlielumiem, tādejādi radot atšķirību par attiecīgi 565000 un 198000 tonnu. Šīs atšķirības ir pieaugušas, jo samazinās flotes lielums. Tāpēc zvejas flotes jaudas robežām vairs nav būtiskas ietekmes uz zvejas flotes jaudas pielāgošanu zvejas iespējām. Šīs robežas vairs nerada faktiskus ierobežojumus dalībvalstu flotu pārvaldības politikai; dalībvalstu zvejas flotes varētu būt par gandrīz 200000 BT lielākas un joprojām atbilstu noteikumiem (sk. 3. attēlu). PĀRMĒRĪGA ZVEJAS JAUDA NAV DEFINĒTA UN IZTEIKTA SKAITĻOS 24. Dalībvalstu veiktā zvejas jaudas pielāgošana zvejas iespējām ir viens no KZP un EZF pamatelementiem. Tomēr KZP un EZF regulās netiek aplūkots pārmērīgas zvejas jaudas jēdziens. Formāla dalībvalstu zvejas flotu pārmērīgas jaudas līmeņa novērtēšana nav veikta kopš 1995. gada, kad tās līmeni novērtēja 40 % apmērā. Definīcijas un skaitliskas noteikšanas trūkums rada vispārējas problēmas pārmērīgas zvejas jaudas noteikšanā, lēmumu pieņemšanā par tās samazināšanu un veidiem, kā to izdarīt, un šo pasākumu darbības novērtēšanā. 3. ATTĒLS ZVEJAS FLOTU JAUDAS MAKSIMĀLO ROBEŽLIELUMU NOZĪMES SAMAZINĀŠANĀS +++++ TIFF +++++ Avots: Komisijas gada ziņojumi par dalībvalstu centieniem līdzsvarot flotu zvejas jaudu un zvejas iespējas. 25. Ir tādas flotes [24], kuras veido izņēmumus šo vispārējo problēmu gadījumā un kuru jauda BT un kW izteiksmē būtiski pārsniedz to, kas ir nepieciešama, lai nozvejotu pieejamo kvotu (piemēram, noteiktas liela mēroga pelaģisko sugu zvejas vietas Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā), taču tās var darboties sekmīgi, kamēr attiecīgie zivju krājumi saglabājas ilgtspējīgā līmenī. NEATBILSTOŠI NOTEIKUMI, KĀ RĪKOTIES AR ZVEJAS TIESĪBĀM, KAD ZVEJAS KUĢUS NORAKSTA, IZMANTOJOT PUBLISKO ATBALSTU 26. KZP regula [25] paredz zvejas licences un "zvejas atļauju, kā noteikts attiecīgajās regulās", anulēšanu, kad zvejas kuģu ekspluatāciju pārtrauc ar publisko atbalstu. Turklāt kuģa pamatjauda BT un kW izteiksmē tiek atņemta no kopējā zvejas jaudas maksimālā robežlieluma. 27. Kaut gan konkrēta kuģa zvejas licence un jauda var tikt anulēta, tas neietekmē dalībvalstīm piešķirtās zvejas kvotas. Šīs kvotas nevar anulēt pavisam, jo dalībvalstis tās var atkārtoti piešķirt individuāliem zvejas kuģiem pēc saviem ieskatiem un dalībvalstis var ieviest pārnesamu kvotu sistēmas. 28. Nav skaidri definēts, kuras zvejas tiesības (atļaujas un licences) jāanulē, kad zvejas kuģu ekspluatāciju pārtrauc ar publisko atbalstu. Šī KZP regulas prasība anulēt zvejas tiesības ir pretrunā ikgadējām KPN regulām, kas noteiktos gadījumos paredz no jauna piešķirt zvejas tiesības attiecībā uz šādiem zvejas kuģiem [26]. Dažas dalībvalstis pieļauj atsevišķu zvejas tiesību pārnešanu citiem zvejas kuģiem vai citiem zvejniekiem (piemēram, Dānija un Spānija), turpretim citas tās atceļ (piemēram, Francija un Polija). 29. Dalībvalstīs, kurās tiem, kas saņem publisko atbalstu zvejas kuģu norakstīšanai, ir atļauts pārcelt ar šiem kuģiem saistītās zvejas tiesības vai kvotas, tas saņēmējiem nodrošina papildu resursus, kurus ieguldīt savu atlikušo zvejas darbību pārstrukturēšanā vai citu interešu īstenošanā. Tas notiek papildus publiskajam atbalstam, ko līdzfinansē no EZF līdzekļiem kuģu ekspluatācijas pārtraukšanai. EZF regula neparedz iespēju ņemt vērā šos papildu resursus, kad tiek noteikti publiskā atbalsta apjomi zvejas kuģa ekspluatācijas pārtraukšanai. 30. Zvejas flotu pārstrukturēšanai un zvejas jaudas samazināšanai var izmantot citus politikas instrumentus. Iespēja pārnest zvejas tiesības var radīt stimulu veikt zvejas flotu pārstrukturēšanu un veicināt pārmērīgas zvejas jaudas samazināšanu. Piemēram, no 2003. līdz 2009. gadam Dānijas zvejas flotes zvejas jauda tika samazināta par 27 % [27], galvenokārt neizmantojot publisko atbalstu zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanai. Šo samazinājumu veicināja kvotu pārnešanas sistēmas ieviešana attiecībā uz lielāko daļu zvejas flotes. Tika ziņots [28], ka zvejas jauda lielā mērā atradās līdzsvarā ar zvejas iespējām. 31. Izmantojot publisko atbalstu, Apvienotajā Karalistē īstenotājorganizācija, kuras pārziņā ir Skotija, 2010. gadā ieviesa zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanas shēmu, ar kuru saskaņā atbalsta saņēmējiem bija jāpārnes zvejas tiesības uz citiem zvejas kuģiem. 32. Palāta atzīmēja, ka, lai pielāgotu zvejas jaudu zvejas iespējām, Norvēģijas iestādes izmanto zvejas licences pārnešanas shēmas, nevis KZP pieeju, kas ietver zvejas jaudas maksimālos robežlielumus un publisko atbalstu zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanai. 33. Dānijas, Norvēģijas un Skotijas prakse attiecas uz konkrēta veida zveju, kas atšķiras no jauktās zvejas, kura notiek citos ES ūdeņos, un atspoguļo šo dalībvalstu izvēli, kā pārvaldīt savus konkrēta veida zvejas sektorus. Tomēr tā liecina, ka zvejas tiesību pārnešanas shēmas, kas nav skaidri ietvertas KZP, var izmantot, lai veicinātu pārmērīgas zvejas jaudas samazināšanu. NEPILNĪGA IZSTRĀDE UN ĪSTENOŠANA 34. No 2007. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim zvejas flotes jauda tika samazināta par 138427 BT, kas jau lielā mērā nodrošināja Komisijas starpposma EZF mērķa sasniegšanu (sk. 11. punktu). Tomēr zivju krājumu apjoms joprojām ir samazināts, mērķis zvejot atbilstoši maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam nav sasniegts, un, neraugoties uz jaudas samazinājumiem BT un kW izteiksmē, reālā zvejas jauda pieaug. Tāpēc dalībvalstīm nav izdevies īstenot efektīvus pasākumus, lai līdzsvarotu savu flotu zvejas jaudu ar zvejas iespējām, kā to paredz KZP. Atbilstoši dalītas pārvaldības sistēmai, kas attiecas uz šo jomu, par īstenošanu ir atbildīgas dalībvalstis, un Komisija īpaši nespēj ietekmēt tās veidu. Komisijas uzraudzība nespēja novērst šo neveiksmi. Turpmākās sadaļās tiek īsi izklāstīti faktori, kuri, pēc Palātas uzskatiem, to ir veicinājuši. 35. Dalībvalstīm bija kavējumi to jaudas koriģēšanas pasākumu īstenošanā, kuri nebija balstīti uz pareiziem darbības mērķiem un plāniem. Daži ieguldījumi zvejas kuģos palielināja atsevišķu kuģu zvejas potenciālu. Ekspluatācijas pārtraukšanas shēmas nebija atbilstoši izstrādātas vai īstenotas, un netika atbilstoši ziņots par rezultātiem. BŪTISKI KAVĒJUMI EZF ĪSTENOŠANĀ DALĪBVALSTĪS 36. Līdz 2010. gada beigām EZF īstenošana saistībā ar izdevumiem, ko apstiprināja dalībvalstis, sasniedza 645 miljonus EUR jeb 15 % no summas, kas bija pieejama no 2007. līdz 2013. gadam [29]. Lielākā daļa šīs summas tika deklarēta 2010. gadā, un 2010. gada 31. decembrī Komisija joprojām nebija izmaksājusi 292 miljonus EUR. Kavēšanos galvenokārt izraisīja šādi faktori: a) darbības programmu novēlota izdošana; b) prioritātes piešķiršana Zivsaimniecības virzības finanšu instrumenta pabeigšanai; c) novēlota Komisijas dienestiem pieņemamu vadības un kontroles sistēmu izveidošana, bet bez tām nevar veikt starpposma maksājumus. Vienpadsmit dalībvalstu uzraudzības un kontroles sistēmas apstiprināja tikai 2010. gadā, tostarp trīs dalībvalstīm (Spānija, Polija un Itālija) ar vislielākajiem EZF budžetiem. Beļģijas, Rumānijas un Apvienotās Karalistes sistēmas 2010. gada beigās vēl bija jāapstiprina (sk. 4. attēlu). 4. ATTĒLS KAVĒJUMI EZF ĪSTENOŠANĀ +++++ TIFF +++++ Avots: Komisijas datubāze fonda pārvaldībai (SFC 2007). 37. Būtiskus kavējumus plānoto pasākumu īstenošanā Itālijā (jo īpaši zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanā) Itālijas iestādes attiecināja uz vajadzību ieviest vadības un kontroles sistēmas, kas būtu pieņemamas Komisijai. VĀJI ZVEJAS INTENSITĀTES KORIĢĒŠANAS PLĀNI (ZIKP) 38. ZIKP ir galvenais instruments [30], ar ko īsteno zvejas intensitātes samazinājumu. Tiem ir jābūt pamatotiem, jo īpaši jāatsaucas uz atjaunošanas plāniem, zvejniecības nolīgumiem, pārvaldības plāniem vai valsts ekspluatācijas pārtraukšanas shēmām. EZF regula paredz sniegt atbalstu Kopienas zvejas flotu pielāgošanai un padara pieejamu publisko atbalstu zvejas kuģu īpašniekiem un zvejniekiem, kurus skar dalībvalstu ZIKP. Nav tādu noteikumu, ka Komisijai būtu jāizskata vai jāapstiprina valstu ZIKP. 39. EZF regula nepietiekami skaidri definē ZIKP saturu, lai nodrošinātu, ka tajos tiek izvirzīti atbilstoši mērķēti un tos var izmantot zvejas intensitātes samazināšanai. Nav izstrādāti noteikumi šādiem būtiskiem jautājumiem: a) vai ZIKP būtu jāsagatavo dalībvalstij kopumā, vai arī atsevišķi katrai zivsaimniecībai, uz kuru attiecas ekspluatācijas pārtraukšanas shēmas ar publisko finansējumu; b) vai valstu ekspluatācijas pārtraukšanas shēmas var tikt uzskatītas par ZIKP; c) vai atjaunošanas plāni un pārvaldības plāni, ko jau bija pieņēmusi Padome, kad tika apstiprināta dalībvalstu darbības programma, ir jāiekļauj ZIKP; d) cik lielā mērā ar ZIKP palīdzību zvejas flotes jaudu ir jāspēj pielāgot zvejas iespējām. 40. Noteikumu trūkums par Komisijas īstenotu ZIKP izskatīšanu un nepietiekamie noteikumi par to saturu palielina risku, ka darbības zvejas jaudas līdzsvarošanai ar zvejas iespējām nav atbilstošas. 2. izcēlumā ir izklāstīti trūkumi ZIKP īstenošanā Francijā, Polijā, Spānijā un Apvienotajā Karalistē. VĀJI REZULTATĪVIE RĀDĪTĀJI DARBĪBAS PROGRAMMĀS 41. Atbilstoši rezultatīvie rādītāji ir jebkuras publiskās politikas pamatprasība, lai darbības būtu mērķtiecīgas un lai būtu iespēja novērtēt, vai mērķi tiek sasniegti. EZF regulas [31] paredz, ka dalībvalstu darbības programmās jābūt rādītājiem, lai būtu iespējams mērīt progresu, ieskaitot konkrētus mērķus prioritārā virziena līmenī. 3. izcēlumā redzami dalībvalstu zvejas jaudas samazinājuma mērķlielumi, kurus Palāta ir pārbaudījusi. 2. IZCĒLUMS ZVEJAS INTENSITĀTES KORIĢĒŠANAS PLĀNU NEPIETIEKAMA ĪSTENOŠANA a) Francijā ZIKP nav publicēts dokuments. Zvejas kuģu īpašnieki, kuri 2007. gadā veidoja 84 % no Francijas pamatteritorijas zvejas flotu jaudas, varēja pieteikties publiskajam atbalstam ekspluatācijas pārtraukšanai. Netika nodrošināts mērķa zvejas flotu segmenta pārmērīgas jaudas apjoma novērtējums, lai pamatotu palielinājumu no darbības programmu apjoma uz ZIKP apjomu (sk. 3. izcēluma b) punktu). b) Polijā netika pietiekami izskaidrota zvejas jaudas samazinājuma mērķlieluma palielināšana mencu zvejas flotēm no 3095 BT darbības programmā līdz 6000 BT zvejas intensitātes koriģēšanas plānā. Attiecīgajā zvejas flotu ekspluatācijas pārtraukšanas shēmā varēja iesaistīties zvejas kuģi no Baltijas jūras flotes, kuri var zvejot jebkāda veida zivis. Gada ziņojumā par Polijas zvejas floti 2009. gadā netika novērtēta samazinātā mencu zvejas jauda (salīdzinājumā ar kopējo samazināto jaudu). c) Spānija nepublicēja formālus ZIKP. Tā uzskatīja valsts zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanas shēmas par pietiekamu pamatojumu. Tomēr zvejas kuģu ekspluatācijas shēmām nebija formāla pamatojuma, kurā tiktu parādīta saikne starp zvejas jaudu un pieejamiem zvejas resursiem vai noteikts zvejas intensitātes vajadzīgais līmenis. d) Apvienotajā Karalistē ZIKP Anglijai tika attiecināts uz kuģiem, kuru garums nepārsniedz 10 m. ZIKP nevērtēja līdzsvara trūkumu starp zvejas jaudu un zvejas iespējām, bet tam nevar būt būtiska ietekme uz šo līdzsvara trūkumu, jo kuģi, kuru garums nepārsniedz 10 m, veido mazāk nekā 1 % no Anglijai piešķirtajām kvotām attiecībā uz zivju krājumiem. 3. IZCĒLUMS ZVEJAS FLOTU JAUDAS (BT) SAMAZINĀJUMA MĒRĶLIELUMI 2007.–2013. GADA DARBĪBAS PROGRAMMĀS | Plānotais jaudas samazinājums | Mērķa jauda pēc EZF | Piezīme | Dalībvalsts | Pamata jauda | % samazinājums | BT samazinājums | Dānija | 87342 | 15 % | 13101 | 74241 | a) | Spānija | 480761 | 16 % | 78670 | 402091 | | Francija | 194000 | 21 % | 40648 | 153352 | b) | Itālija | 184493 | 10 % | 17920 | 166573 | | Polija | 42510 | 14 % | 6000 | 36510 | c) | Portugāle | 106890 | 9 % | 10030 | 96860 | | Apvienotā Karaliste | 212844 | 10 % - 15 % | 21284 - 31926 | 191560 - 180918 | d) | a) Tika paredzēts, ka 15 % kuģu skaita samazinājumu sasniegs, pārstrukturējot floti, ko savukārt veicinās licenču pārneses shēmas, bez publiskā atbalsta. b) ZIKP palielināja sākotnējo samazinājuma mērķi 8 % jeb 15520 BT līdz 40648 BT. Kopējais publiskais finansējums ekspluatācijas pārtraukšanai tika palielināts no 66 miljoniem EUR līdz 150 miljoniem EUR, un EZF līdzfinansējuma apjoms tika samazināts no 40 % līdz 20 %. c) Samazinājums attiecas uz mencu zvejas floti, kurai bija 10316 BT jauda. Sākotnējo samazinājuma mērķi 30 % jeb 3095 BT ZIKP palielināja līdz 6000 BT. d) Jaudas samazinājums tika paredzēts, bet netika noteikts mērķis. Avots: Dalībvalstu darbības programmas un zvejas intensitātes koriģēšanas plāni. 42. Trūkumi jaudas samazinājuma mērķlielumu noteikšanā Spānijā, Polijā, Portugālē, un Apvienotajā Karalistē ir izklāstīti 4. izcēlumā. TO PROJEKTU FINANSĒŠANA, KURI PAREDZĒTI IEGULDĪJUMIEM KUĢU IERĪCĒS UN KURI VAR PALIELINĀT ZVEJAS POTENCIĀLU 43. EZF regula [32] paredz, ka subsīdijas ieguldījumu veikšanai kuģu ierīcēs var attiekties uz drošības uzlabošanu uz klāja, darba apstākļu, higiēnas, produktu kvalitātes, energoefektivitātes un selektivitātes uzlabošanu ar nosacījumu, ka atbalsts nepalielina kuģu zvejas potenciālu. Publiskais atbalsts netiek piešķirts zvejas kuģu būvei un zivju kravas tilpņu palielināšanai. 44. Pastāv potenciāla pretruna tajā, ka vienlaikus gan tiek nodrošināts finansējums ieguldījumiem zvejas kuģos, gan izvirzīta prasība, ka šiem ieguldījumiem nav jāpalielina zvejas potenciāls. Turklāt subsīdiju aizliegums ieguldījumiem, kas palielina zvejas potenciālu, nav skaidri definēts un atšķiras dažādās EZF regulas valodu versijās. Komisija nav sniegusi pietiekamus norādījumus par šīs normatīvās prasības interpretāciju. 4. IZCĒLUMS NEPIETIEKAMS ZVEJAS JAUDAS SAMAZINĀŠANAS MĒRĶLIELUMU PAMATOJUMS a) Attiecībā uz Poliju sk. 2. izcēluma b) punktu. b) Portugālē darbības programma nesniedza pietiekamu pamatojumu mērķlielumam saistībā ar zvejas jaudas un pieejamo zvejas iespēju līdzsvarošanu. c) Spānijā darbības programmas mērķī veikt samazinājumu par 78670 BT netika sistemātiski ņemts vērā dažādu zivju krājumu īpašais stāvoklis. Tāpēc nav iespējams novērtēt, vai zvejas flotu ekspluatācijas pārtraukšanas shēmas ir veicinājušas pārmērīgas jaudas samazināšanu zvejas flotu segmentos. d) Apvienotajā Karalistē darbības programmā bija paredzēts samazināt jaudu, taču nebija noteikts konkrēts mērķlielums. Tāpēc novērtēt izpildi ir sarežģīti. 45. Daži attiecināmie ieguldījumi kuģos varētu praktiski palielināt zvejas potenciālu. Piemēram, ieguldījumi energoefektīvos dzinējos un darba un drošības apstākļu uzlabojumos var padarīt ātrāku zvejas kuģu piekļūšanu zvejas vietām un veicināt zvejnieku ražīgumu. Šādu EZF atbalstītu ieguldījumu ietekmi uz zvejas potenciāla palielinājumu ir sarežģīti izteikt skaitļos, jo jāņem vērā citi svarīgi faktori, piemēram, izmaiņas zvejas atļaujās, laikapstākļu maiņa un citi ieguldījumi kuģī, kuri nesaņem publisko atbalstu. 46. Visas dalībvalstis, kurās notika revīzija, pārbaudīja, vai ieguldījumu projekti kuģos, kurus finansēja no EZF līdzekļiem, nepalielina zvejas jaudu, kas izteikta BT un kW. Tomēr, kā redzams 5. izcēlumā aprakstītajā piemērā, dalībvalstis atbilstoši nepārbaudīja, vai šie ieguldījumi palielina kuģu zvejas potenciālu. 47. Portugālē un Dānijā pretendenti uz EZF finansiālo atbalstu ieguldījumu projektiem kuģos bieži norādīja, ka nozvejas palielināsies, lai gan projektos, kurus Palāta revidēja Dānijā, nebija pieradījumu par šādu palielinājumu. 5. IZCĒLUMS IEGULDĪJUMI KUĢOS, KAS PALIELINA ZVEJAS POTENCIĀLU Viens no modernizācijas projektiem, kas tika pārbaudīts Apvienotajā Karalistē, bija parasta propellera aizvietošana ar sprauslas dzinējspēka sistēmu, kura palielināja kuģa ātrumu. Kapteinis informēja revidentus, ka ātruma palielinājuma rezultātā pieauga nozveja. ZVEJAS FLOTU REĢISTRA NEPAREIZA ATJAUNINĀŠANA AR INFORMĀCIJU PAR ZVEJAS KUĢIEM, KAS NODOTI METĀLLŪŽŅOS, IZMANTOJOT PUBLISKO ATBALSTU 48. Zvejas flotu reģistrs ir pamata atsauces dokuments attiecībā uz KZP noteikumu piemērošanu, tostarp dalībvalstu zvejas flotu jaudas robežlīmeņu un maksimālo robežlielumu ievērošanu. Nepietiekama ziņošana par zvejas kuģiem, kuru ekspluatācija tiek pārtraukta ar publisko atbalstu, izraisa šo robežlīmeņu un maksimālo robežlielumu būtisku palielinājumu (lai gan šie maksimālie robežlielumi jau ir tik augsti, ka to ietekme ir ierobežota — sk. 23. punktu). Palāta atklāja kļūdas zvejas flotu reģistra datos, kurus reģistrējusi Francija un Apvienotā Karaliste saistībā ar kuģu ekspluatācijas pārtraukšanu ar EZF atbalstu. 49. Līdz revīzijai 2010. gadā Apvienotajā Karalistē ar EZF līdzekļu atbalstu tika pārtraukta 65 zvejas kuģu ekspluatācija. Tomēr trīs no šiem 65 kuģiem joprojām tiek uzrādīti kā aktīvi (t. i., tādi, kuru ekspluatācija nav pārtraukta) zvejas flotes reģistrā. Tika nepareizi minēts, ka 62 kuģi, kas reģistrēti kā izslēgti no zvejas flotes, nav saņēmuši publisko atbalstu (attiecīgā tonnāža bija 452 BT). 50. Līdz tam pašam laikam Francijā ar EZF atbalstu tika pārtraukta 155 zvejas kuģu ekspluatācija. Lai gan visi šie kuģi tika reģistrēti flotes reģistrā kā izslēgti, 87 tika nepareizi uzrādīti kā tādi, kas nav saņēmuši publisko atbalstu (attiecīgā tonnāža bija 5357 BT). TRŪKUMI KUĢU EKSPLUATĀCIJAS PĀRTRAUKŠANAS SHĒMU IZSTRĀDĒ UN ĪSTENOŠANĀ DALĪBVALSTĪS NEPILNĪBAS MĒRĶU NOTEIKŠANĀ 51. Dalībvalstīm izmantojot ZIKP, publiski finansētas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanas shēmas precīzi jāvirza uz zivsaimniecībām, kurās ir pārmērīgas zvejas jaudas pierādījumi. Jāizstrādā atbilstīgi konkrētu zvejas kuģu izvēles kritēriji ekspluatācijas pārtraukšanai, lai pārliecinātos, ka tie ir aktīvi iesaistīti zvejas darbībās, uz kurām attiecas ZIKP un zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanas shēma. Francijā un Polijā izmantotie attiecināmības kritēriji nebija pareizi virzīti. 52. Francijā galvenais attiecināmības kritērijs vairākumam zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanas shēmu bija īpaša atļauja mērķa zvejai (zvejas kuģiem var būt atļaujas dažādai zvejai). Dati par tādu sugu zivju nozveju, uz kurām tiek attiecinātas zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanas shēmas, netika pieprasīti, un tāpēc ar publisko atbalstu varēja pārtraukt tādu zvejas kuģu ekspluatāciju, kuri nogādā krastā ļoti maz attiecīgo sugu zivju. Divi no desmit revidētajiem projektiem attiecas uz mencu zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanas vispārēju shēmu. Viens no tiem pirms ekspluatācijas pārtraukšanas izkrāva tikai§ nenozīmīgus mencu daudzumus. FRANCIJAS KUĢIS, KURA EKSPLUATĀCIJA TIKA PĀRTRAUKTA UN KURŠ IZKRĀVA MAZU TĀDA ZIVJU KRĀJUMA DAUDZUMU, UZ KURU ATTIECAS IEROBEŽOJUMI | Izkrautās zivis 2007.-2008. gadā (kg) | Mencas (kg) | % | 1. kuģis | 562944 | 7935 | 1,4 % | 53. Ķeltu jūras mencu zvejas ekspluatācijas pārtraukšanas shēmas galvenais atbilstības kritērijs bija, ka mencām, merlangiem, jūrasvelniem un megrimiem [33] jāveido vismaz 25 % no kuģa nozvejas vērtības 2006. un 2007. gadā. Rezultātā zvejas kuģu ekspluatācija varēja tikt pārtraukta pat tad, ja tie izkrāva ļoti maz mencu. Trīs no desmit revidētajiem projektiem attiecās uz šo shēmu un izkrāva nenozīmīgus mencu daudzumus. FRANCIJAS ZVEJAS KUĢI, KURU EKSPLUATĀCIJA TIKA PĀRTRAUKTA UN KURI IZKRĀVA MAZU TĀDA ZIVJU KRĀJUMA DAUDZUMU, UZ KURU ATTIECAS IEROBEŽOJUMI | Izkrautās zivis 2006.-2008. gadā (kg) | Mencas (kg) | % | 1. kuģis | 446894 | 512 | 0,1 % | 2. kuģis | 173513 | 437 | 0,3 % | 3. kuģis | 406201 | 1536 | 0,4 % | 54. Polijas zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanas vienīgās shēmas mērķis ir pielāgot mencu zvejas floti pieejamiem resursiem. Vairākums Polijas zvejas kuģu Baltijas jūrā spēj zvejot mencas, lai gan daudzi pievērsušies pelaģisko zivju krājumu zvejai. Zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanas shēmai nav nekādu attiecināmības kritēriju, kas attiektos uz zvejas rīkiem vai nozveju, un tas nozīmē, ka faktiski visu Polijas zvejas flotes zvejas kuģu ekspluatāciju var pārtraukt ar publisku atbalstu, pat tādu kuģu ekspluatāciju, kuriem ir maza ietekme uz mencu zveju. PUBLISKĀ ATBALSTA PIEŠĶIRŠANA NEAKTĪVU ZVEJAS KUĢU EKSPLUATĀCIJAS PĀRTRAUKŠANAI 55. Būtisks publiskā atbalsta piešķiršanas risks zvejas kuģu nodošanai metāllūžņos ir tas, ka subsīdijas tiek maksātas zvejas kuģiem, kuri izbeigtu savu darbību jebkurā gadījumā ("liekais atbalsts"). Šo risku var samazināt, ja dalībvalstis rūpīgi izstrādās shēmas noteikumus, piemēram, nosakot prasību, lai attiecināmie zvejas kuģi būtu bijuši jūrā noteiktu minimālo dienu skaitu vai lai zvejas kuģis būtu aktīvs pirms pieteikuma iesniegšanas. Palāta konstatēja, ka šis risks netika novērsts. 56. Francijā viens no attiecināmības nosacījumiem publiskā atbalsta iegūšanai zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanai bija tas, ka zvejas kuģim ir derīga kuģošanas licence laikā, kad tiek pieņemts lēmums par publisko atbalstu. Šis nosacījums netika izpildīts vienā no desmit revidētajiem projektiem (sk. 6. izcēlumu). 6. IZCĒLUMS NEAKTĪVA ZVEJAS KUĢA EKSPLUATĀCIJAS PĀRTRAUKŠANA FRANCIJĀ Francijas iestādes 2008. gada jūnijā apstiprināja pieteikumu publiskā atbalsta iegūšanai tāda zvejas kuģa ekspluatācijas pārtraukšanai, kura kuģošanas licences termiņš bija beidzies 2006. gada jūlijā. Zvejas kuģis bija neaktīvs visu 2007. gadu, jo kuģošanas atļaujas iegūšanai būtu bijis nepieciešams būtisks remonts. Tika izmaksāts atbalsts ekspluatācijas pārtraukšanai EUR 1284534 apmērā, no kuriem EUR 513813 tika finansēti no EZF līdzekļiem. 57. Spānijā viens no attiecināmības nosacījumiem atbalsta piešķiršanai zvejas kuģa ekspluatācijas pārtraukšanai bija tas, ka zvejas kuģim bija jābūt zvejojušam vismaz 90 dienas katrā no diviem iepriekšējiem gadiem pirms pieteikuma datuma vai bija jābūt zvejojušam vismaz 120 dienas iepriekšējā gadā pirms pieteikuma iesniegšanas datuma. Divi no desmit revidētajiem projektiem ir saistīti ar kuģiem, kas bija neaktīvi, lai gan pirmajā gadījumā iepriekš minētais attiecināmības nosacījums tika izpildīts (sk. 7. izcēlumu). 7. IZCĒLUMS NEAKTĪVU ZVEJAS KUĢU EKSPLUATĀCIJAS PĀRTRAUKŠANA SPĀNIJĀ a) Spānijas iestādes apstiprināja 2008. gada jūnijā iesniegtu pieteikumu par tāda zvejas kuģa ekspluatācijas pārtraukšanu, kurš bija neaktīvs kopš 2007. gada septembra pēc spēcīga ugunsgrēka, kas izcēlās, kamēr kuģis bija Dienvidamerikā. Finansējuma ieguvējs iesniedza pierādījumus, ka kuģis bija zvejojis 120 dienas iepriekšējā gadā pirms pieteikuma iesniegšanas datuma. Zvejas kuģis tika nodots metāllūžņos Urugvajā. Tika izmaksāts atbalsts ekspluatācijas pārtraukšanai EUR 1611641 apmērā, no kuriem EUR 983101 tika finansēti no EZF līdzekļiem. b) Spānijas iestādes apstiprināja 2008. gada jūlijā iesniegtu pieteikumu par tāda zvejas kuģa ekspluatācijas pārtraukšanu, kurš bija neaktīvs kopš 2007. gada maija. Finansējuma ieguvējs iesniedza pierādījumus, ka kuģis bija zvejojis vairāk nekā 120 dienas 2006. gadā, bet neiesniedza pierādījumus, ka kuģis bija aktīvs 2007. gadā, iepriekšējā gadā pirms pieteikuma iesniegšanas. Tika izmaksāts atbalsts ekspluatācijas pārtraukšanai EUR 780794 apmērā, no kuriem EUR 468477 tika finansēti no EZF līdzekļiem. 58. Apvienotajā Karalistē, lai varētu pieteikties zvejas kuģa ekspluatācijas pārtraukšanas shēmai, kura darbojās Anglijā, zvejas kuģim bija jābūt kuģošanas atļaujai un jābūt kuģotspējīgam. Šie nosacījumi netika izpildīti divos no desmit revidētajiem projektiem (sk. 8. izcēlumu). NEPIETIEKAMS PAMATOJUMS PUBLISKĀ ATBALSTA APJOMAM 59. Publiskā atbalsta līmeņa noteikšana zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanas shēmām ir viens no galvenajiem faktoriem, kas ietekmē shēmas iznākumu un izmaksas. Ja tiek noteikts pārāk mazs apjoms, shēmā var iesaistīties nepietiekams dalībnieku skaits; ja apjoms ir pārāk liels, var būtiski palielināties publiskās izmaksas un pieejamo budžetu varēs izmantot mazāk zvejas kuģu. EZF regula paredz, ka dalībvalstis var novērtēt atbalsta apjoma izmaksu efektivitāti, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, tādiem kā zvejas kuģa tirgus vai apdrošināšanas vērtība, tā apgrozījums, vecums un zvejas jauda. 8. IZCĒLUMS NEAKTĪVU ZVEJAS KUĢU EKSPLUATĀCIJAS PĀRTRAUKŠANA ANGLIJĀ a) Anglijas iestādes 2009. gada janvārī saņēma pieteikumu par tāda zvejas kuģa ekspluatācijas pārtraukšanu, kura licenci pieteicējs bija pārnesis uz citu savu kuģi 2008. gada jūlijā. Pēc Anglijas iestāžu ieteikuma kuģim atkal piešķīra licenci uz 9 dienām, pirms tā visbeidzot tika nodota. Tika izmaksāts atbalsts ekspluatācijas pārtraukšanai GBP 14000 (EUR 16588) apmērā, no kuriem GBP 5600 (EUR 6635) tika finansēti no EZF līdzekļiem. b) Anglijas iestādes apstiprināja 2009. gada janvāra pieteikumu par tāda zvejas kuģa ekspluatācijas pārtraukšanu, kurš nebija kuģotspējīgs kopš 2008. gada augusta, jo tā dzinējs bija jāmaina. Tika izmaksāts atbalsts ekspluatācijas pārtraukšanai GBP 171865 (EUR 203623) apmērā, no kuriem GBP 68746 (EUR 81452) tika finansēti no EZF līdzekļiem. 60. Vairākums dalībvalstu nosaka publiskā atbalsta apjomu, pamatojoties tikai uz kuģa zvejas jaudu, kuru izsaka BT, un balstot publisko atbalstu uz fiksētu elementu un mainīgu elementu, kas saistīts ar kuģa BT. Izņēmums bija zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanas shēma Anglijai, kurā publiskā atbalsta apjoms tika balstīts uz konkursa procedūru, un Portugālei, kurā tika ņemta vērā pārdotā produkcija, kvotu apguve un attiecīgo zivju resursu stāvoklis. 61. Lai gan vairākumam dalībvalstu prakse izteikt kuģu zvejas jaudu BT bija izdevīga tāpēc, ka tā bija pārredzama un vienkārši administrējama, šajā gadījumā nebija pietiekami ņemtas vērā pieteicēju zvejas kuģu specifiskās īpašības un īpaši to ietekme uz zvejas resursiem, uz kuriem tiek attiecināta zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanas shēma. Turklāt publiskā atbalsta apjomos netika īpaši ņemta vērā iespēja pārdot savas zvejas tiesības, kas dažās dalībvalstīs ir kuģu ekspluatācijas pārtraukšanas shēmu pretendentiem (sk. 29. punktu). 62. Revidētās dalībvalstis izmaksāja līdzīgus publiskā atbalsta apjomus. 9. izcēlumā redzamas publiskā atbalsta summas, kas izmaksājamas parauga izmēra zvejas kuģiem. 9. IZCĒLUMS PUBLISKĀ ATBALSTA APJOMI ZVEJAS KUĢU EKSPLUATĀCIJAS PĀRTRAUKŠANAS SHĒMĀM DAŽĀS DALĪBVALSTĪS [34] Dalībvalstis | Publiskais atbalsts (tūkst. EUR) parauga izmēru zvejas kuģiem | 10 BT | 100 BT | 500 BT | Dānija | 123 | 553 | 1631 | Spānija | 118 | 527 | 1556 | Francija | 112 | 457 | 1397 | Itālija – kuģi zilās tunzivs zvejošanai | 168 | 753 | 2223 | Itālija – citi kuģi | 112 | 502 | 1482 | Polija | 117 | 529 | 1542 | Portugāle | 101 | 452 | 1334 | Apvienotā Karaliste (Anglija) | 131 | nav datu | nav datu | DEGVIELAS KRĪZES REGULAS IEROBEŽOTĀ IETEKME 63. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 744/2008 jeb Degvielas krīzes regulu tika noteikti pagaidu noteikumi un lielāks finansējums zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanai un ieguldījumiem kuģos, lai reaģētu uz degvielas cenu būtisku palielinājumu. Šis pasākums attiecās uz tiem flotu segmentiem, kuros energoresursu izmaksas veidoja vidēji 30 % no ražošanas izmaksām. "Flotu segmenti" netika definēti regulā, lai dalībvalstis varētu īstenot flotes pielāgošanas shēmu, elastīgi ņemot vērā to atšķirīgās flotu struktūras. 64. Lai varētu piemērot šos pagaidu noteikumus, dalībvalstīm bija jāizveido viena vai vairākas flotes pielāgošanas shēmas. 65. Dānijā tika izveidota viena flotes pielāgošanas shēma, kurā ietilpa vairāki flotes segmenti. Tie varēja būt tikai viena kuģa lielumā. 66. No 2009. līdz 2010. gadam no 40 sākotnējiem zvejas kuģiem Dānijas flotes pielāgošanas shēmā 34 kuģu ekspluatācija tika pārtraukta ar atbalstu, un seši kuģi tika modernizēti. Atbalsta saņēmējiem bija jāiegulda modernizācijā vai jaunu zvejas kuģu būvē vai importā vismaz zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanai saņemtā publiskā atbalsta līdzekļi. Šādā veidā daļēji finansēja sešu jaunu zvejas kuģu būvi un četru zvejas kuģu importu. Lai gan saskaņā ar EZF noteikumiem zvejas kuģu būves tieša finansēšana nav atļauta, kopumā šo darījumu rezultātā EZF finansējums netieši veicināja jaunu kuģu būvi. Tas neatbilst EZF regulas mērķiem. Dānijas iestādes uzskatīja, ka viņu flotes pielāgošanas plāns panāca jaudas samazinājumu 43 % apmērā, izsakot BT, no 11555 līdz 6639 BT. Norādīto sākotnējo jaudu 11555 BT tomēr veidoja kuģi ar jaudu 5742 BT un 5813 BT "jaudas tiesībām" (tiesībām, kuras var izmantot, lai pirktu vai importētu kuģus). 43 % aprēķins balstījās uz pieņēmumu, ka, tā kā atbalsta ieguvēji zvejas jaudas tiesības izmantoja, lai pirktu vai importētu zvejas kuģus ar to pašu jaudu, iegūtie zvejas kuģi faktiski nepalielināja zvejas jaudu. Tomēr pēc flotes pielāgošanas shēmas īstenošanas faktiskā kuģu tonnāža palielinājās no 5742 BT līdz 6639 BT. 67. Francijas pamatteritorijā tika īstenotas divas flotes pielāgošanas shēmas. No 36 sākotnējiem zvejas kuģiem ar 4407 BT jaudu 18 kuģu ekspluatācija tika pārtraukta un 18 tika modernizēti. Francijas iestādes uzskatīja, ka ar šo shēmu tika panākts 33 % jeb 1480 BT jaudas samazinājums. Tomēr 10 no 18 kuģiem, kuru ekspluatācija tika pārtraukta, ar jaudu 1213 BT jau tika apstiprināti iepriekšējā EZF finansētajā zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanas shēmā. Palāta uzskata, ka flotes pielāgošanas shēmas reālā ietekme faktiskās kuģu zvejas jaudas izteiksmē bija samazinājums 267 BT apmērā (1480 BT–1213 BT), kas veido tikai 6 % samazinājumu no kopējās zvejas jaudas. 68. Apvienotajā Karalistē (Anglijā) dzinēja uzlabojumi tika uzskatīti par attiecināmiem tad, ja degvielas ekonomija palielinājās par 5 %. NEATBILSTOŠI DALĪBVALSTU ZIŅOJUMI 69. KZP regula [35] paredz, ka katru gadu Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei pārskatu par rezultātiem, ko radījuši dalībvalstu centieni sasniegt pastāvīgu līdzsvaru starp zvejas jaudu un zvejas iespējām, kuram pievienoti Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) un Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevēju komitejas (ACFA) atzinumi. Komisijas pārskats balstās uz katras dalībvalsts gada ziņojumu. Komisijas īstenošanas [36] regula nosaka pamata informāciju, kas jāiekļauj dalībvalstu gada ziņojumos. 2008. gada martā Komisijas dienesti noteica vadlīnijas, kas ietvēra tehniskos, bioloģiskos un ekonomiskos rādītājus, kuri dalībvalstīm jāizmanto šajos ziņojumos. 70. Komisijas sagatavotajos gada pārskatos un ZZTEK un ACFA atzinumos katru gadu tiek konstatēts, ka, lai gan dalībvalstu ziņojumi par floti uzlabojas, tomēr tie ir nepietiekami. Ziņojumi bieži netika iesniegti paredzētajos termiņos, un to vairākums nebija izstrādāti saskaņā ar Komisijas 2008. gada marta vadlīnijām. Pēdējā pieejamā Komisijas pārskatā [37] par 2008. gadu tika konstatēts, ka ziņojumu lielākā daļa nesniedz pietiekami daudz informācijas, kas ļautu Komisijai analizēt īstenotos centienus līdzsvara panākšanai starp zvejas flotu jaudu un pieejamām zvejas iespējām. 71. KZP regulās netika pietiekami precīzi norādītas dalībvalstu gada ziņojumu prasības, un dalībvalstis, kuras bija sagatavojušas neatbilstošus ziņojumus par floti, neizjuta nekādas negatīvas sekas. Turpretim, ja dalībvalstis iesniedz nepilnīgus gada ziņojumus par EZF līdzekļu izmantojumu, Komisija var pārtraukt starpposma maksājumus saskaņā ar EZF regulas 83. pantu. 72. Lai gan vairākums Palātas apmeklēto dalībvalstu gada ziņojumu par floti sniedza detalizētu informāciju par dalībvalstu zvejas darbībām un zvejas jaudu, Francijas, Polijas, Portugāles un Spānijas ziņojumi neļauj izdarīt secinājumu par līdzsvaru starp flotu zvejas jaudu un pieejamām zvejas iespējām. Šīs dalībvalstis nepiemēroja Komisijas 2008. gada marta vadlīnijas. Apvienotā Karaliste izmanto citus tehniskos rādītājus, lai novērtētu līdzsvaru starp zvejas jaudu un zvejas iespējām, taču nepaskaidroja, kā tās izmantotā jaudas pilnvaru piešķiršanas sistēma rada tiesības uz jaudu [38]. Itālija un Dānija atbilstīgi piemēroja Komisijas vadlīnijas un izstrādāja gada ziņojumus, kuros tika pietiekami analizēts līdzsvars starp zvejas jaudu un zvejas resursiem. 73. Dalībvalstu neatbilstīgo ziņojumu dēļ nav skaidra pārskata ES līmenī par līdzsvaru starp zvejas jaudu un zvejas iespējām. Tas rada grūtības identificēt piemērotas politikas zvejas pārmērīgas jaudas samazināšanai un apgrūtina šo politiku darbības novērtēšanu. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI SECINĀJUMI 74. Zvejas flotu pārmērīgā jauda joprojām ir viens no galvenajiem iemesliem KZP nespējai nodrošināt ilgtspējīgu zvejas darbību. Lai gan pārmērīgas zvejas jaudas samazināšanas jautājums ir pastāvīgi aktualizēts iepriekšējās KZP reformās, pašlaik īstenotie pasākumi ir cietuši neveiksmi. Tas nozīmē, ka jāpieņem jauna pieeja problēmas risināšanai un/vai labāk jāīsteno pastāvošie pasākumi. NOTEIKUMI PASĀKUMIEM ZVEJAS JAUDAS LĪDZSVAROŠANAI AR ZVEJAS IESPĒJĀM IR NEAPMIERINOŠI 75. KZP nav atbilstošu noteikumu attiecībā uz būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar zvejas flotu pārmērīgo jaudu: a) ņemot vērā pastāvīgus tehnoloģiskos uzlabojumus, pastāvošās zvejas jaudas definīcijas vairs atbilstoši neatspoguļo zvejas kuģu zvejas potenciālu (21. un 22. punkts); b) maksimālie robežlielumi neuzliek reālus ierobežojumus zvejas flotu jaudai (23. punkts); c) lai gan zvejas jaudas saskaņošana ar zvejas iespējām ir viens no KZP un EZF pamatelementiem, pārmērīga zvejas jauda nav definēta vai izteikta skaitļos. Tas sarežģī pasākumu izstrādi tās samazināšanai un apgrūtina šo pasākumu darbības novērtēšanu dalībvalstu līmenī (24. un 25. punkts); d) nav pietiekami skaidru noteikumu, kā rīkoties ar zvejas tiesībām (atcelšanu, pārnesi, pārdošanu), kad zvejas kuģi tiek nodoti metāllūžņos, izmantojot publisko atbalstu. Turklāt zvejas tiesību loma zvejas jaudas saskaņošanā ar zvejas iespējām netiek noteikta regulās (26.–33. punkts). ZVEJAS JAUDAS UN ZVEJAS IESPĒJU LĪDZSVAROŠANAS PASĀKUMU IZSTRĀDE UN ĪSTENOŠANA IR NEAPMIERINOŠA 76. Dalībvalstis nav izpildījušas KZP noteikto pienākumu ieviest efektīvus pasākumus, lai saskaņotu zvejas jaudu ar zvejas iespējām, un Komisijas veiktā dalībvalstu uzraudzība un kontrole nenovērsa būtiskas īstenošanas problēmas. Dažu pasākumu izstrāde arī nav apmierinoša. a) Bija kavējumi no EZF līdzekļiem finansētu projektu īstenošanā un pārvaldības un kontroles sistēmu izveidē (36. un 37. punkts). b) Zvejas intensitātes koriģēšanas plāni nenodrošināja stabilu pamatu zvejas flotu jaudas pielāgošanai pieejamām zvejas iespējām (38.–40. punkts). c) Četras no septiņām dalībvalstīm, kas tika pārbaudītas revīzijā, bija noteikušas neatbilstošus mērķlielumus jaudas samazināšanai. Tas palielina risku, ka uz zvejas flotu pārmērīgo zvejas jaudu netika attiecināti atbilstoši samazinājuma mērķlielumi (41. un 42. punkts). d) Subsidēti ieguldījumi zvejas kuģos var faktiski palielināt kuģu zvejas potenciālu (43.–47. punkts). e) Zvejas flotu reģistrs netika pareizi atjaunināts ar informāciju par zvejas kuģiem, kas nodoti metāllūžņos, izmantojot publisko atbalstu. Tādēļ tika noteikti pārāk augsti zvejas flotu jaudas maksimālie robežlielumi (48.–50. punkts). f) Attiecināmības un izvēles kritēriji zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanas shēmām nebija pareizi virzīti. Rezultātā tika nodoti metāllūžņos zvejas kuģi, kuriem bija maza ietekme, ja tā vispār bija, uz zvejas krājumiem, uz kuriem attiecas ierobežojumi (51.–58. punkts). g) Nosakot publiskā atbalsta apjomu, kas tika piemērots zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanai, parasti netika ņemta vērā izmaksu efektivitāte, pamatojoties uz pietiekamiem objektīviem kritērijiem (59.–62. punkts). h) Degvielas krīzes regulas piemērošana nepanāca nepieciešamo zvejas flotu jaudas samazinājumu (63.–68. punkts). i) Noteikumi, ar kuriem saskaņā dalībvalstis ziņo par saviem centieniem zvejas jaudas līdzsvarošanā ar zvejas iespējām, nav atbilstoši un ir neskaidri. Tas ir viens no iemesliem, kāpēc lielākā daļa dalībvalstu iesniedz nepilnīgus un neatbilstošus ziņojumus, un tāpēc nav iespējams izdarīt secinājumus par pārmērīgo zvejas jaudu (69.–73. punkts). IETEIKUMI 77. Lai samazinātu zvejas flotu pārmērīgo jaudu un veicinātu ilgtspējīgas zivsaimniecības nozares izveidi, Palāta sniedz turpmāk minētos ieteikumus. 1. IETEIKUMS Komisijai ir jāuzņemas nepieciešamā iniciatīva, tostarp jāizvērtē, vai ir nepieciešami pamatregulu grozījumi, lai varētu: a) labāk definēt zvejas jaudu un pārmērīgo jaudu, kā arī apsvērt piemērotākus stabilus pasākumus, lai veicinātu darbības zvejas jaudas līdzsvarošanai ar zvejas iespējām; b) noteikt efektīvas robežas zvejas flotu jaudai; c) nodrošināt, lai ZIKP izstrāde un īstenošana būtu efektīvi virzīta uz nepieciešamajiem samazinājumiem zvejas intensitātē; d) precizēt, kā jārīkojas ar zvejas tiesībām, kad tiek izbeigta zvejas kuģu ekspluatācija, izmantojot publisko atbalstu; e) noskaidrot, vai zvejas tiesību pārneses shēmām ir nozīme pārmērīgas zvejas jaudas samazināšanā; f) noteikt, vai publiskā atbalsta shēma ieguldījumiem kuģos ir jāpārskata, ņemot vērā grūtības izvairīties no ieguldījumiem, kuri palielina zvejas potenciālu, un, ja shēma turpinās darboties, precizēt, uz kuriem ieguldījumiem kuģos publiskais atbalsts ir attiecināms un uz kuriem nav; g) noteikt nepārprotamus pienākumus dalībvalstīm nodrošināt, lai flotu reģistrs tiek pareizi atjaunināts un lai ziņojumos par centieniem līdzsvarot zvejas jaudu ar zvejas iespējām tiktu nodrošināta nepieciešamā informācija un atbilstoša kvalitāte. 2. IETEIKUMS Īstenojot KZP pasākumus saistībā ar zvejas flotu zvejas jaudas pielāgošanu pieejamiem zvejas resursiem, dalībvalstīm: a) jāveic koriģējoši pasākumi, lai novērstu kavējumus EZF īstenošanā; b) jānodrošina, lai jebkuri pasākumi ieguldījumu atbalstam kuģos tiek precīzi piemēroti un nepalielina zvejas potenciālu; c) jānodrošina, lai zvejas flotu reģistrs tiktu pastāvīgi atjaunināts; d) jānodrošina, lai zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanas shēmu izvēles kritēriji tiek izstrādāti tādā veidā, lai radītu pozitīvu ietekmi uz attiecīgo zivju krājumu ilgtspēju un novērstu publiskā atbalsta sniegšanu neaktīvu zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanai; e) jānodrošina, lai, nosakot publiskā atbalsta apjomus no ekspluatācijas izslēgtiem zvejas kuģiem, tiek ņemta vērā to rentabilitāte, pamatojoties uz pietiekamiem objektīviem kritērijiem; f) jāizmanto Komisijas vadlīnijas, izstrādājot gada ziņojumus par centieniem panākt ilgtspējīgu līdzsvaru starp zvejas jaudu un zvejas iespējām, un jāsniedz pamatoti secinājumi par šā līdzsvara stāvokli. Šo ziņojumu 2011. gada 28. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas I apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Olavi ALA-NISSILÄ. Revīzijas palātas vārdā — +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [9999] Avots: Starptautiskā Jūras pētniecības padome. [9992] Avots: Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par ilgtspējības īstenošanu ES zivsaimniecības nozarē, izmantojot maksimāli iespējamo ilgtspējīgo daudzumu, COM(2006) 360 galīgā redakcija, 4.7.2006. [9991] Padomes 1986. gada 22. septembra Regula (EEK) Nr. 2930/86, ar ko nosaka zvejas kuģu īpašības (OV L 274, 25.9.1986., 1. lpp.). [1] Padomes 2002. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.). [2] Zaļā grāmata "Kopējās zivsaimniecības politikas reforma", COM(2009) 163 galīgā redakcija, 22.4.2009. [3] Piemēram, zvejas flotu pārmērīgās jaudas līmenis bija 40 %, un atbalsts kuģu ekspluatācijas pārtraukšanas shēmām nebija pietiekami mērķtiecīgs. [4] Pēc Revīzijas palātas Īpašā ziņojuma Nr. 7/2007 2010. gadā stājās spēkā jauna kontroles regula (Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.)). [5] Piemēram, FAO 2004. gada zivsaimniecības apkārtraksts Nr. 994 "Measuring and appraising capacity in fisheries. Framework, analytical tools and data aggregation" ["Jaudas noteikšana un novērtēšana zivsaimniecībās: noteikumi, analītiskie instrumenti un datu apkopošana"]. [6] Komisijas dienestu darba dokuments par tiesībpamatotas pārvaldības instrumentiem zivsaimniecībā. SEC (2007) 247, 26.2.2007. [7] Piemēram, M. Sissenwine un D. Symes ziņojums Eiropas Komisijai "Reflections on the Common fisheries Policy" ["Pārdomas par kopējo zivsaimniecības politiku"], 2007. gada jūlijs. [8] Piemēram, 1982. gada ANO Jūras tiesību konvencija (UNCLOS) nodrošina parakstītājām piekrastes valstīm tiesības noteikt zvejas tiesības savā ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā (EEZ), kura plešas 200 jūdžu attālumā no krasta, un prasa tām nodrošināt, lai ekspluatācija neapdraudētu dzīvo resursu saglabāšanu: ANO Jūras tiesību konvencijas 61. pants, 1982. gada 10. decembris, 1833 UNTS 396. Konvencija stājās spēkā 1994. gada 16. novembrī.1999. gadā FAO pieņēma rīcības plānu zvejas jaudas pārvaldībai, ar kuru tika noteikts, ka valstīm līdz 2005. gadam ir efektīvi jāpārvalda zvejas jauda, tostarp jaudas ierobežošana un pakāpeniska samazināšana attiecīgajās zivsaimniecībās. [9] Apspriešanās par zvejas iespējām 2011. gadam, COM(2010) 241 galīgā redakcija, 17.5.2010. [10] Eurostat dati liecina, ka nozveja no šā reģiona veido vairāk nekā 70 % no visas ES zvejas kuģu nozvejas. [11] Avots: Eurostat. [12] Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta n) punkts. [13] Tomēr skatīt 21. punktu. [14] Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par daudzgadu virzības programmu vidusposma rezultātiem attiecībā uz zvejas floti 2002. gada 30. jūnijā, COM(2002) 483 galīgā redakcija, 3.9.2002. [15] Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 III nodaļa. [16] Padomes 2006. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu (OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.). [17] Padomes 2008. gada 24. jūlija Regula (EK) Nr. 744/2008, ar ko izveido īpašu pagaidu darbību ekonomikas krīzes skarto Eiropas Kopienas zvejas flotu pārstrukturēšanas veicināšanai (OV L 202, 31.7.2008., 1. lpp.). [18] Revīzija tika veikta Anglijā un Skotijā. [19] Piemēram, "Reducing Fishing Capacity: Best practices for Decommissioning Schemes" ["Zvejas jaudas samazināšana: ekspluatācijas pārtraukšanas shēmu labākie piemēri"]. ESAO, 2009. g. [20] Norvēģija tika izvēlēta tāpēc, ka daļa tās zivju krājumu ir kopīgi ar ES, un Norvēģija viena pati nozvejo aptuveni pusi no kopējās ES flotes nozvejas. [21] NNN zvejas darbības pēc aplēsēm veido ap 19 % no pasaules nozvejas jeb naudas izteiksmē 10 miljardus EUR, un tās nopietni apdraud ilgtspējīgu zivsaimniecību. NNN regula NNN zvejas apkarošanai stājās spēkā 2010. gadā: Padomes 2008. gada 29. septembra Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.). [22] Palātas aprēķini, ņemot vērā, ka vecāki kuģi atstāj floti pirmie: 2008. gadā vēl aktīvās 1992. gada flotes potenciāla pieaugums = (160 % x (100 % - 29 %)) – 100 %. [23] Noteikumus attiecībā uz dzinēja jaudas mērījumiem pastiprināja jaunā kontroles regula. [24] Avots: Ziemeļjūras reģionālā konsultatīvā padome. [25] Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 11. panta 3. punkts. [26] Piemēram, Padomes Regulas (EK) No 40/2008 IIA pielikuma 10. punkts; IIB pielikuma 9. punkts; IIC pielikuma 9. punkts (OV L 19, 23.1.2008.,1. lpp.); Padomes Regulas (EK) Nr. 43/2009 IIB un IIC pielikums (OV L 22, 26.1.2009,1. lpp.) un Padomes Regula (ES) Nr. 53/2010 (OV L 21, 26.1.2010., 1. lpp.). [27] Samazinājums BT izteiksmē bija no 107578 BT 2003. gadā līdz 78821 BT 2009. gadā. [28] Dānijas iestāžu gada ziņojums par 2009. gadā īstenotajiem centieniem līdzsvarot zvejas jaudu ar zvejas iespējām, 2010. gada aprīlis. [29] Izdevumi zvejas flotu pielāgošanas pasākumu ieviešanai veidoja 385 miljonus EUR jeb 31 % no summas, kas bija pieejama no 2007. līdz 2013. gadam. [30] EZF rokasgrāmata, Komisijas dokuments EFFC/10/2007, 26.3.2007. [31] Regulas (EK) Nr. 1198/2006 20. panta 1. punkta c) apakšpunkts; Komisijas Regulas (EK) Nr. 498/2007 I pielikuma A daļas 4. punkts (OV L 120, 10.5.2007., 1. lpp.). [32] Regulas (EK) Nr. 1198/2006 25. panta 2. punkts. [33] Šīs pārējās sugas tika iekļautas, jo Ķeltu jūras mencas ietilpst jauktajā zvejā, un traļos kopā ar mencām var nozvejot citas sugas. [34] Avots: dalībvalstu darbības programmas un ekspluatācijas pārtraukšanas shēmas. Anglijai ir norādīts vidējais apjoms, jo atbalsta apjomi tika balstīti uz pieteicēju piedāvājumiem. Anglijas gadījumā tiek minēts tikai apjoms 10 BT kuģa tilpībai, jo lielākā kuģa, kurš tika sadalīts ar finansējumu, tilpība bija 15 BT (līdz revīzijai neviens kuģis netika sadalīts ar publisko atbalstu no EZF līdzekļiem Skotijā). Dānijai, Polijai un Apvienotajai Karalistei tika piemērots valūtas maiņas kurss 31.12.2010. [35] Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 14. panta 1. punkts. [36] 13. pants Komisijas 2003. gada 12. augusta Regulā (EK) Nr. 1438/2003, ar ko paredz īstenošanas noteikumus attiecībā uz Kopienas flotes politiku, kura noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 III nodaļā (OV L 204, 13.8.2003., 21. lpp.). [37] Komisijas gada ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par 2008. gadā īstenotajiem dalībvalstu centieniem panākt ilgtspējīgu līdzsvaru starp zvejas jaudu un zvejas iespējām, COM(2010) 60 galīgā redakcija, 25.2.2010. [38] 2010. gada 4. oktobrī šīs pilnvaras veidoja 81891 kW un 21957 BT. -------------------------------------------------- PIELIKUMS EIROPAS ZIVSAIMNIECĪBAS FONDA LĪDZEKĻU IZMANTOŠANA. DATI 2010. GADA 31. DECEMBRĪ | EZF budžets | EZF 1. prioritārā virziena budžets (pasākumi zvejas flotu pielāgošanai) | Dalībvalstu apstiprinātais EZF līdzekļu izmantojums 31.12.2010. | Dalībvalstu apstiprinātais EZF1. prioritārā virziena līdzekļu izmantojums 31.12.2010. | | miljonos EUR | miljonos EUR | miljonos EUR | miljonos EUR | % no budžeta | Dalībvalsts | Publiskais atbalsts | EZF | Valsts | Publiskais atbalsts | EZF | Valsts | Publiskais atbalsts | EZF | Valsts | Publiskais atbalsts | EZF | Valsts | Publiskais atbalsts | EZF | Valsts | Beļģija | 48 | 26 | 22 | 18 | 12 | 6 | 11 | 8 | 3 | 10 | 7 | 3 | 56 % | 58 % | 50 % | Bulgārija | 107 | 80 | 27 | 11 | 8 | 3 | 4 | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 % | 0 % | 0 % | Čehijas Republika | 36 | 27 | 9 | 0 | 0 | 0 | 4 | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 | - | - | - | Dānija | 238 | 134 | 104 | 54 | 40 | 14 | 41 | 29 | 12 | 22 | 20 | 2 | 41 % | 50 % | 14 % | Vācija | 247 | 156 | 91 | 13 | 8 | 5 | 38 | 26 | 12 | 1 | 0 | 1 | 8 % | 0 % | 20 % | Igaunija | 113 | 85 | 28 | 20 | 15 | 5 | 19 | 14 | 5 | 6 | 5 | 1 | 30 % | 33 % | 20 % | Īrija | 66 | 42 | 24 | 46 | 35 | 11 | 37 | 27 | 10 | 37 | 27 | 10 | 80 % | 77 % | 91 % | Grieķija | 274 | 208 | 66 | 98 | 77 | 21 | 41 | 39 | 2 | 8 | 8 | 0 | 8 % | 10 % | 0 % | Spānija | 2071 | 1132 | 939 | 764 | 439 | 325 | 402 | 202 | 200 | 237 | 132 | 105 | 31 % | 30 % | 32 % | Francija | 557 | 216 | 341 | 179 | 66 | 113 | 172 | 50 | 122 | 136 | 38 | 98 | 76 % | 58 % | 87 % | Itālija | 849 | 424 | 425 | 323 | 161 | 162 | 81 | 60 | 21 | 55 | 42 | 13 | 17 % | 26 % | 8 % | Kipra | 39 | 20 | 19 | 10 | 5 | 5 | 12 | 6 | 6 | 3 | 1 | 2 | 30 % | 20 % | 40 % | Latvija | 167 | 125 | 42 | 35 | 26 | 9 | 30 | 22 | 8 | 19 | 14 | 5 | 54 % | 54 % | 56 % | Lietuva | 71 | 55 | 16 | 17 | 14 | 3 | 14 | 11 | 3 | 5 | 4 | 1 | 29 % | 29 % | 33 % | Ungārija | 47 | 35 | 12 | 0 | 0 | 0 | 5 | 4 | 1 | 0 | 0 | 0 | - | - | - | Malta | 11 | 8 | 3 | 3 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 | 33 % | 0 % | 100 % | Nīderlande | 121 | 49 | 72 | 45 | 17 | 28 | 33 | 10 | 23 | 28 | 8 | 20 | 62 % | 47 % | 71 % | Austrija | 10 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 5 | 3 | 2 | 0 | 0 | 0 | - | - | - | Polija | 979 | 734 | 245 | 225 | 169 | 56 | 50 | 37 | 13 | 50 | 37 | 13 | 22 % | 22 % | 23 % | Portugāle | 326 | 246 | 80 | 75 | 63 | 12 | 51 | 42 | 9 | 29 | 27 | 2 | 39 % | 43 % | 17 % | Rumānija | 308 | 231 | 77 | 13 | 10 | 3 | 17 | 13 | 4 | 2 | 1 | 1 | 15 % | 10 % | 33 % | Slovēnija | 29 | 22 | 7 | 3 | 2 | 1 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 % | 0 % | 0 % | Slovākija | 19 | 14 | 5 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | - | - | - | Somija | 92 | 39 | 53 | 8 | 3 | 5 | 20 | 9 | 11 | 1 | 1 | 0 | 13 % | 33 % | 0 % | Zviedrija | 105 | 55 | 50 | 23 | 14 | 9 | 28 | 16 | 12 | 17 | 10 | 7 | 74 % | 71 % | 78 % | Apvienotā Karaliste | 247 | 138 | 109 | 74 | 40 | 34 | 12 | 6 | 6 | 6 | 3 | 3 | 8 % | 8 % | 9 % | Kopā | 7177 | 4306 | 2871 | 2057 | 1226 | 831 | 1133 | 645 | 488 | 673 | 385 | 288 | | | | Līdzekļu izmantošana (%) | | | | | | | 16 % | 15 % | 17 % | | | | 33 % | 31 % | 35 % | --------------------------------------------------