ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas

–vienošanās par operatīvās sadarbības nolīgumu ar Eiropolu. Tas arī ir atkarīgs no iepriekš minētajām izmaiņām tiesību aktos par datu aizsardzību;

Kā norādīts ziņojumā, Komisija un Turcijas iestādes ir vienojušās par praktiskiem veidiem, kā īstenot minētos kritērijus līdz to pilnīgai izpildei.

Praktisku un procesuālu iemeslu dēļ divu no minēto septiņu prasību īstenošanai ir nepieciešams ilgāks laiks, tāpēc tās nav bijis iespējams pilnībā izpildīt līdz šā priekšlikuma iesniegšanas brīdim. Tas attiecas uz šādiem diviem kritērijiem:

Kā norādīts minētajā ziņojumā, Turcijas iestādēm tomēr vēl nav izdevies sasniegt šo vērienīgo mērķi, jo no 72 prasībām vēl nav izpildītas 7. Dažas no tām ir īpaši svarīgas.

2016. gada 7. un 18. martā notika ES valstu vai to valdību vadītāju sanāksmes ar Turciju. Pēdējā no minētajām sanāksmēm noslēdzās ar ES un Turcijas paziņojumu, kurā noteikts, ka "vīzu režīma liberalizācijas ceļveža izpilde tiks paātrināta attiecībā uz visām iesaistītajām dalībvalstīm nolūkā atcelt vīzu režīma prasības Turcijas pilsoņiem vēlākais līdz 2016. gada jūnija beigām, ja būs izpildīti visi kritēriji. Šajā nolūkā Turcija veiks visus nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu atlikušās prasības, lai Komisija pēc tam, kad tā būs veikusi nepieciešamo novērtējumu par atbilstību kritērijiem, varētu iesniegt atbilstošu priekšlikumu līdz aprīļa beigām, pamatojoties uz ko Eiropas Parlaments un Padome var pieņemt galīgo lēmumu".

Tā kā Regula (EK) Nr. 539/2001 ir ES tiesību akts, to var grozīt tikai ar līdzvērtīgu tiesību aktu. Dalībvalstis nevar rīkoties atsevišķi, lai sasniegtu minēto politikas mērķi. Nav pieejami citi (neleģislatīvi) risinājumi politikas mērķa sasniegšanai.

Komisija 2016. gada 6. aprīlī ierosināja izveidot ES Ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (EES), lai stiprinātu Šengenas zonas ārējās robežas. Šā priekšlikuma galvenie mērķi ir uzlabot robežpārbaužu kvalitāti attiecībā uz trešo valstu valstspiedrīgajiem un nodrošināt personu, kas pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu, sistemātisku un uzticamu identifikāciju. Līdz ar to plānotā EES būs svarīgs elements, lai nodrošinātu to, ka trešo valstu valstspiederīgie likumīgi izmanto bezvīzu uzturēšanās periodu Šengenas zonā, un palīdzēs novērst tādu valstspiederīgo neatbilstīgo migrāciju no valstīm, kurām piemēro bezvīzu režīmu.

Attiecībā uz savstarpējību Turcijas valdība 2016. gada 2. maijā pieņēma dekrētu, nosakot, ka visu dalībvalstu pilsoņi varēs ieceļot Turcijā bez vīzas no dienas, kad tiks atcelta vīzas prasība Turcijas pilsoņiem.

Kritēriji, kas būtu jāņem vērā (katru gadījumu novērtējot atsevišķi), nosakot trešās valstis, kuru valstspiederīgajiem piemēro vīzas prasību vai kurus no tās atbrīvo, ir noteikti 1. pantā Regulā (EK) Nr. 539/2001 (kā ieviests ar Regulu (ES) Nr. 509/2014). Tie ietver "nelegālu imigrāciju, sabiedrisko kārtību un drošību, ekonomisko ieguvumu, jo īpaši tūrisma un ārējās tirdzniecības jomā, kā arī Savienības ārējās attiecības ar attiecīgajām trešām valstīm, apsvērumus par cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, kā arī sekas, kas tiks radītas attiecībā uz reģionālo vienotību un savstarpību." Īpaša uzmanība būtu jāvelta ieceļošanas dokumentu drošībai, kurus izdevušas attiecīgās trešās valstis.

Regula (EK) Nr. 539/2001 pēdējo reizi tika grozīta ar Regulu (ES) Nr. 259/2014, kad Moldova tika pārvietota uz bezvīzu režīma valstu sarakstu, jo tā bija veiksmīgi īstenojusi savu VRLRP; un ar Regulu (ES) Nr. 509/2014, kad piecas Karību jūras un vienpadsmit Klusā okeāna reģiona valstis, kā arī Kolumbija, Peru un Apvienotie Arābu Emirāti tika atbrīvotas no vīzas prasības ar nosacījumu, ka tiks noslēgti nolīgumi par vīzu atcelšanu starp ES un attiecīgajām trešajām valstīm pēc vīzu režīma sarakstu periodiskas pārskatīšanas. Komisija 2016. gada 9. martā un 20. aprīlī nāca klajā ar priekšlikumiem grozīt Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko attiecīgi Gruziju un Ukrainu pārvieto uz bezvīzu režīma valstu sarakstu, pēc tam, kad tās bija sekmīgi izpildījušas savus VRLRP plānus.

Turcija ir patlaban ietverta Regulas (EK) Nr. 539/2001 I pielikumā, tas ir, to valstu sarakstā, kuru pilsoņiem ieceļošanai ES dalībvalstu teritorijā ir nepieciešama vīza.

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001 izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas. Regula (EK) Nr. 539/2001 tiek piemērota visās dalībvalstīs, izņemot Īriju un Apvienoto Karalisti, kā arī Islandē, Lihtenšteinā, Norvēģijā un Šveicē. Regula ir daļa no ES kopējas vīzu politikas attiecībā uz īstermiņa uzturēšanos (90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā) .

Iesniedzot šo priekšlikumu maija sākumā, sāksies astoņu nedēļu periods no brīža, kad projekts tiks darīts pieejams valstu parlamentiem, līdz brīdim, kad tas tiks pieņemts jūnija beigās, kā minēts ES un Turcijas 2016. gada 18. marta paziņojumā un saskaņā ar 4. pantu Līgumu 1. Protokolā par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā. Priekšlikums būtībā nodrošina, ka var sasniegt ES un Turcijas paziņojumā noteikto galveno mērķi, par ko valstu vai to valdību vadītāji vienojās 18. martā.

Turcija ir paziņojusi Komisijai, ka tā pabeigs visas nepieciešamās reformas, lai izdotu ES standartiem atbilstīgas biometriskas pases līdz 2016. gada beigām. Paralēli Turcija jau līdz jūnija sākumam nodrošinās, ka visas pases, kas tiks izdotas, ietvers pases turētāja fotogrāfiju un pirkstu nospiedumus mikroshēmā un pilnībā atbildīs Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartiem. Šajās pasēs pirkstu nospiedumus aizsargās ar Izvērstas piekļuves kontroles (EAC) šifru. Līdz ar to bezvīzu režīms izņēmuma kārtā arī attieksies uz minēto pasu turētājiem, ja tās tiks izdotas laikposmā no 2016. gada 1. jūnijam līdz 31. decembrim. Šis izņēmums zaudēs spēku 2017. gada 31. decembrī. Pirms sākas bezvīzu režīms, Turcijai būtu visām dalībvalstīm jādara pieejami sertifikāti, kas ļauj apliecināt un lasīt informāciju, kas uzglabāta Turcijas pasu mikroshēmās.

Regula (EK) Nr. 539/2001 tiks grozīta, pārceļot Turciju no I pielikuma (to valstu saraksts, kuru pilsoņiem ieceļošanai ES nepieciešama vīza) uz II pielikumu (bezvīzu režīma valstu saraksts). Saskaņā ar ceļvedi tiks pievienota zemsvītras piezīme, kurā precizēs, ka bezvīzu režīms attieksies uz biometrisko pasu turētājiem, kuras izdotas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2252/2004, jo īpaši ar pirkstu nospiedumu šifru, ko aizsargā Papildu piekļuves kontrole (SAC).

Jo īpaši pat pēc bezvīzu režīma piešķiršanas Turcijai Komisija, regulāri organizējot ES un Turcijas apvienotās atpakaļuzņemšanas komitejas sanāksmes, turpinās uzraudzīt, kā Turcija īsteno ES un Turcijas nolīguma par atpakaļuzņemšanu noteikumus. Minēto noteikumu ievērošana attiecībā uz visām ES dalībvalstīm ir viena no bezvīzu režīma pamatprasībām.

Grozītā regula būs tieši piemērojama no tās spēkā stāšanās dienas, un to nekavējoties īstenos dalībvalstis. Nav nepieciešams izstrādāt īstenošanas plānu.

Komisija ir apkopojusi visaptverošus datus par Turcijas veikto visu ceļvedī ietverto kritēriju īstenošanu. Norisinoties dialogam par vīzu režīma liberalizāciju ar Turciju un jo īpaši ņemot vērā tās ziņojumu sagatavošanu, Komisijas dienestu, Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD), ES dalībvalstu un attiecīgo ES aģentūru (Frontex, EASO, Europol, Eurojust) eksperti analizēja Turcijas tiesību aktus jomās, uz kurām attiecas dialogs par vīzu režīma liberalizāciju, kā arī to praktisku īstenošanu. Notika vairākas tehniskas sarunas un apmeklējumi uz vietas, un tika apkopoti daudz datu ar Turcijas iestāžu un ekspertu palīdzību.

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas

(Turcija)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

(1)Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001 izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas. I un II pielikumā ietverto trešo valstu sarakstu saturam būtu jāatbilst un būtu jāturpina atbilst tajā izklāstītajiem kritērijiem. Atsauces uz trešām valstīm, kurās attiecībā uz minētajiem kritērijiem situācija ir mainījusies, būtu attiecīgā gadījumā jāpārceļ no viena pielikuma uz otru.

(2)Kritēriji, kas būtu jāņem vērā (katru gadījumu novērtējot atsevišķi), nosakot trešās valstis, kuru valstspiederīgajiem piemēro vīzas prasību vai kurus no tās atbrīvo, ir noteikti 1. pantā Regulā (EK) Nr. 539/2001. Tie ietver "nelegālu imigrāciju, sabiedrisko kārtību un drošību, ekonomisko ieguvumu, jo īpaši tūrisma un ārējās tirdzniecības jomā, kā arī Savienības ārējās attiecības ar attiecīgajām trešām valstīm, apsvērumus par cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, kā arī sekas, kas tiks radītas attiecībā uz reģionālo vienotību un savstarpību".

(3)Pēc ES un Turcijas samitiem 2015. gada 29. novembrī un 2016. gada 18. martā tika panākta vienošanās, ka vīzu režīma liberalizācijas ceļveža īstenošana, ko Komisija Turcijas valdībai iesniedza 2013. gada 16. decembrī, tiks paātrināta attiecībā uz visām iesaistītajām dalībvalstīm, lai atceltu vīzas prasības Turcijas pilsoņiem vēlākais līdz 2016. gada jūnija beigām.

(4)Vīzu režīma liberalizācija attiecībā uz Turciju ir galvenais elements ES un Turcijas 2016. gada 18. marta paziņojumā. Paziņojumā noteikts, ka vīzas prasība attiecībā uz Turcijas pilsoņiem būtu jāatceļ vēlākais līdz 2016. gada jūnija beigām. Iesniedzot priekšlikumu par vīzu režīma liberalizāciju maija sākumā, sāksies astoņu nedēļu periods, kas valstu parlamentiem paredzēts ar 4. pantu Līgumu 1. Protokolā par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, līdz brīdim, kad priekšlikums tiks pieņemts jūnija beigās.

(5)[Turcija ir izpildījusi sava vīzu režīma liberalizācijas ceļveža prasības. Pamatojoties uz šo novērtējumu un ņemot vērā visus kritērijus, kas uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 539/2001 1. pantā, ir lietderīgi atbrīvot Turcijas pilsoņus no vīzas prasības ieceļošanai dalībvalstu teritorijā.]

(6)Tādēļ Turcija būtu jāpārceļ no I pielikuma Regulā (EK) Nr. 539/2001 uz tās II pielikumu.

(7)Atbrīvojums no vīzu prasības ir atkarīgs no tā, vai tiek nepārtraukti īstenotas vīzu režīma liberalizācijas ceļveža prasības un Eiropas Savienības un Turcijas 2016. gada 18. marta paziņojums. Komisija aktīvi uzraudzīs prasību un minētā paziņojuma īstenošanu. ES var apturēt atbrīvojumu no vīzu prasības saskaņā ar apturēšanas mehānismu, kas izveidots ar 1.a punktu Regulā (EK) Nr. 539/2001, kas grozīta ar Regulu xxx, ja ir izpildīti tajā paredzētie nosacījumi.

(8)Šo atbrīvojumu no vīzu prasības būtu jāpiemēro tikai tādu biometrisko pasu turētājiem, kuras izdotas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2252/2004. Izņēmuma kārtā minētais atbrīvojums būtu jāpiemēro arī to biometrisko pasu turētājiem, kas ietver pases turētāju pirkstu nospiedumus, kuras izdotas saskaņā ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartiem, un ja šādas pases ir izdotas laikposmā no 2016. gada 1. jūnija līdz 31. decembrim. Šis izņēmums zaudēs spēku 2017. gada 31. decembrī.

(9)Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK. Tādējādi Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, kā arī šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro.

(10)Šī Regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK. Tādējādi Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.