LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 7.6.2011 
SEC(2011) 808 gal īgā redakcija 
  
Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS 
par Grieķijas 2011. gada valsts reformu programmu 
  
un ar ko sniedz Padomes atzinumu 
 
par atjaunin āto Grieķijas stabilit ātes programmu 2011.-2014. gadam  
{SEC(2011) 717 gal īgā redakcija} 
 
 
LV 2   LV Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS 
par Grieķijas 2011. gada valsts reformu programmu 
  
un ar ko sniedz Padomes atzinumu 
 
par atjaunin āto Grieķijas stabilit ātes programmu 2011.-2014. gadam  
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 
148. panta 4. punktu, 
ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. j ūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta st āvokļa 
uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudz ības un koordin ācijas stiprin āšanu un jo īpaši tās 
5. panta 3. punktu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu, 
ņemot vērā Eiropadomes secin ājumus, 
ņemot vērā Nodarbin ātības komitejas atzinumu, 
apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 
tā kā: 
(1) Eiropadome 2010. gada 26. mart ā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam aizs ākt 
jaunu izaugsmes un nodarbin āt
ības stratēģiju — „Eiropa 2020” —, kam pamat ā būtu 
ciešāka ekonomikas politikas koordin ācija, lielākoties piev ēršot uzman ību galvenaj ām 
jomām, kurās jārīkojas, lai palielin ātu Eiropas ilgtsp ējīgas izaugsmes potenci ālu un 
konkurētspēju.  
(2) Padome 2010. gada 13. j ūlijā pieņēma ieteikumu par dal ībvalstu un Savien ības 
vispārējām ekonomikas politikas pamatnost ādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 
21. oktobr ī — lēmumu par dal ībvalstu nodarbin ātības politikas pamatnost ādnēm1, kas 
kopā veido „integr ētās pamatnost ādnes”. Dal ībvalstis tika aicin ātas savā ekonomikas 
un nodarbin ātības politik ā ņemt vērā šīs integrētās pamatnost ādnes. 
                                                 
1 Saglab ātas 2011. gadam ar Padomes 2011. gada 19. maija L ēmumu 2011/308/ES. 
 
LV 3   LV (3) Komisija 2011. gada 12. janv ārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes p ētījumu, tādējādi 
uzsākot jaunu ekonomisk ās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante  un 
integrētas politikas koordin ēšanas pusgadu, kas balst ās uz stratēģiju „Eiropa 2020”.  
(4) Eiropadome 2011. gada 25. mart ā apstiprin āja fiskālās konsolid ācijas un struktur ālu 
reformu priorit ātes (saska ņā ar Padomes 2011. gada 15. febru āra un 7. marta 
secinājumiem un atbilst īgi Komisijas Gada izaugsmes p ētījumam). Eiropadome 
uzsvēra, ka priorit āte jāpiešķir stabilam budžetam un fisk ālās stabilitātes atjaunošanai, 
bezdarba samazin āšanai ar darbasp ēka tirgus reformu pal īdzību un jauniem centieniem 
stiprināt izaugsmi.  
(5) Grieķija 2010. gada 3. maij ā iesniedza visaptverošu korek ciju programmu, ko atbalsta 
ar eurozonas dal ībvalstu un SVF sniegto finansi ālo palīdzību 110 miljonu euro 
apmērā. Pievienotaj ā saprašan ās memorand ā un tā turpmākajos papildin ājumos 
izklāstīti ekonomikas politikas nosac ījumi, pamatojoties uz kuriem tiek pieš ķirta 
finansiālā palīdzība.  
(6) Galvenie politikas nosac ījumu elementi ir iestr ādāti Padomes L ēmumā 2010/320/ES 
un tā turpmākajos groz ījumos2, kas adres ēts Grieķijai, lai pastiprin ātu un padzi ļinātu 
fiskālo uzraudz ību, un ar ko Grie ķijai pieprasa veikt budžeta defic īta samazin āšanas 
pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai nov ērstu pārmērīgu budžeta defic ītu 
saskaņā ar Līguma 136. pantu un 126. panta 9. punktu.  
(7) Eiropadome 2011. gada 25. mart ā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedal ās paktā „Euro 
plus”, nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu laikus ietvert stabilit ātes vai 
konverģences programm ās un valsts reformu programm ās. Grieķija vēl nav nedz 
iesniegusi atjaunin ātu stabilit ātes programmu, nedz ar ī skaidri inform ējusi par pakta 
„Euro plus” īpašām saistībām un darb ībām 2011. gadam. Sagaid āms, ka tās tiks 
iesniegtas Eiropadomei.  
(8) Pēdējā desmitgad ē Grieķijas izaugsmes r ādītāju pamatā bija neilgtsp ējīgi virzītājspēki: 
paralēli patēriņa un mājokļos veikto ieguld ījumu uzplaukumam bija augstu re ālo algu 
pieaugums un kredit ēšanas strauja att īstība. Minēto izaugsmi veicin āja zemas 
nekustam ā īpašuma likmes, kas saist ītas ar euro pie ņemšanu un finanšu tirgus 
liberalizāciju. Pasaules 2008.–2009. gada kr īze norādīja uz trūkumiem, tostarp uz 
neilgtspējīgu fiskālo politiku, ko da ļēji slēpa neuzticama statistika un provizoriski 
augstie ie ņēmumi, ies īkstējušiem darba un produktu tirgiem, konkur ētspējas 
zaudēšanu un aizvien liel āku ārējo parādu. Lai ar ī banku nozare nebija probl ēmu 
iemesls, to sk āra ekonomikas un uztic ēšanās krīze. Fiskālā stāvokļa pasliktin āšanās 
apjoms tika atkl āts vēlu būtisku trūkumu dēļ Grieķijas grāmatvedības un statistikas 
sistēmās. Tas kav ēja korekcijas pas ākumu īstenošanu. T ā kā radās bažas par Grie ķijas 
fiskālo ilgtspējību un palielin ājās izvairīšanās no riska pasaules m ērogā, 2010. gada 
sākumā noskaņojums pret Grie ķiju tirgū strauji pasliktin ājās. Grieķija 2010. gada 
aprīlī lūdza starptautisko finansi ālo palīdzību, jo tā saskārās ar apjom īgām finansējuma 
vajadzībām un nesp ēja piekļūt starptautiskajiem kapit āla tirgiem. 
                                                 
2 Padomes 2010. gada 10. maija L ēmums (2010/320/ES), (OV L 145, 11.6.2010., 6. lpp.). Padomes 
2010. gada 7. septembra L ēmums (2010/486/ES), (OV L 241, 14.9.2010., 12. lpp.). Padomes 
2010. gada 20. decembra L ēmums (2010/57/ES), (OV L 26, 29.1.2011., 15. lpp.). Padomes 2011. gada 
7. marta L ēmums (2010/257/ES), (OV L 110, 29.4.2011., 26. lpp.).  
 
LV 4   LV (9) Grieķija apņēmās īstenot ekonomikas un finanšu korekciju programmu, lai kori ģētu 
fiskālās un ārējās nelīdzsvarotības un atjaunotu uztic ību īstermiņā. Vidējā termiņā tai 
būtu jāveido pamats izaugsmes modelim, kas vair āk uzticas ieguld ījumiem un 
eksportam, atbalstot izaugsmi un nodarbin ātību. Minētajā programm ā paredzēta 
visaptveroša darb ība trīs jomās: i) savlaic īga fiskālās konsolid ācijas strat ēģija, ko 
atbalsta struktur āli pasākumi un lab āka fiskālā kontrole; ii) struktur ālas reformas darba 
un ražojumu tirg ū, lai risin ātu konkur ētspējas un izaugsmes probl ēmu; kā arī 
iii) centieni aizsarg āt banku sist ēmas stabilit āti. 
(10) Komisija ir izv ērtējusi valsts reformu programmas priekšlikumu3. Vērtējumā Komisija 
ņēma vērā ne tikai to lietder ību ilgtspējīgas fiskālās un soci ālekonomisk ās politikas 
izveidē Grieķijā, bet arī to, kā tajās ievēroti ES noteikumi un nor ādes, ņemot vērā, ka 
ir jānostiprina Eiropas Savien ības vispārējā ekonomisk ā pārvaldība, kas pan ākams, 
turpmākajos valstu l ēmumos iev ērojot ES l īmeņa norādes. Šajā kontekst ā Komisija 
uzskata, ka steidzami j āveic plānoto pasākumu īstenošana, lai izpild ītu Padomes 
Lēmumu (2010/320), 
AR ŠO IESAKA Grie ķijai. 
Pilnībā īstenot min ētos pasākumus, kuri noteikti Padomes L ēmumā 2010/320/ES, kur ā 
grozījumi veikti ar Padomes L ēmumu XXXX/XXX, un s īkāk izklāstīti XXXX. gada XX. ... 
saprašanās memorand ā un tā turpmākajos papildin ājumos [īpaši XXXX. gada XX. ... p ēdējā 
papildinājumā]. 
Briselē, 
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs 
                                                 
3 SEC(2011) 717.