[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 16.5.2006 SEC(2006) 596 KOMISIJAS DARBA DOKUMENTS RUMĀNIJA Pārraudzības ziņojums, 2006. gada maijs {COM(2006) 214 galīgā versija} KOMISIJAS DARBA DOKUMENTS RUMĀNIJA Pārraudzības ziņojums, 2006. gada maijs SATURS 1. IEVADS 4 2. POLITISKIE KRITĒRIJI 5 2.1. Vispārējs novērtējums 12 3. EKONOMISKIE KRITĒRIJI 13 3.1. Vispārējs novērtējums 17 4. SAISTĪBAS UN PRASĪBAS, KAS IZRIET NO PIEVIENOŠANĀS SARUNĀM 17 4.1. Acquis nodaļas 17 4.1.1. 1. nodaļa: Brīva preču aprite 17 4.1.2. 2. nodaļa: Personu brīva pārvietošanās 19 4.1.3. 3. nodaļa: Pakalpojumu sniegšanas brīvība 19 4.1.4. 4. nodaļa: Kapitāla aprites brīvība 20 4.1.5. 5. nodaļa: Uzņēmējdarbības tiesības 21 4.1.6. 6. nodaļa: Konkurences politika 21 4.1.7. 7. nodaļa: Lauksaimniecība 22 4.1.8. 8. nodaļa: Zivsaimniecība 26 4.1.9. 10. nodaļa: Nodokļu uzlikšana 26 4.1.10. 13. nodaļa: Sociālā politika un nodarbinātība 27 4.1.11. 15. nodaļa: Rūpniecības politika 29 4.1.12. 18. nodaļa: Izglītība un mācības 30 4.1.13. 20. nodaļa: Kultūra un audiovizuālā politika 30 4.1.14. 21. nodaļa: Reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinācija 30 4.1.15. 22. nodaļa: Vide 32 4.1.16. 24. nodaļa: Sadarbība tieslietu un iekšlietu jomā 33 4.1.17. 25. nodaļa: Muitas savienība 36 4.1.18. 28. nodaļa: Finanšu kontrole 37 4.2. Acquis tulkošana rumāņu valodā 38 4.3. Vispārējs novērtējums 39 1. IEVADS Pievienošanās sarunas ar Rumāniju tika sekmīgi pabeigtas 2004. gada decembrī. Pievienošanās līgums tika parakstīts 2005. gada aprīlī. Rumānija un 14 dalībvalstis jau ir šo līgumu ratificējušas. Līgums paredz, ka pievienošanās notiks 2007. gada 1. janvārī, ja Padome pēc Komisijas ieteikuma nepieņems lēmumu atlikt to līdz 2008. gada 1. janvārim. Sarunu rezultātā Eiropas Savienība nolēma, ka tā turpinās stingri uzraudzīt Rumānijas gatavošanos iestājai ES un tās sasniegumus un ka šajā sakarā Komisija arī turpmāk iesniegs gada ziņojumus par Rumānijas progresu ceļā uz pievienošanos ES un vajadzības gadījumā arī ieteikumus. Savu pirmo šāda veida ziņojumu Komisija iesniedza 2005. gada oktobrī. Šis ziņojums parādīja, ka Rumānija ir samērā labi sagatavojusies iestājai ES. Tajā tika norādītas vairākas jomas, kurās jāiegulda papildu darbs, lai pabeigtu sagatavošanas darbus. Komisija nolēma stiprināt pārraudzību un nākamo ziņojumu iesniegt 2006. gada pavasarī. Šis ziņojums sniedz pārskatu par Rumānijas gatavošanos dalībai ES, koncentrējot uzmanību uz jomām, kurās nepieciešami tālāki uzlabojumi, ņemot vērā trīs Kopenhāgenas pievienošanās kritērijus. Ziņojums attiecīgi sastāv no trīs galvenajām daļām: - Pirmā daļa izvērtē politiskos jautājumus, attiecībā uz kuriem saskaņā ar iepriekšējo ziņojumu bija nepieciešami tālāki uzlabojumi. - Otrā daļa izvērtē ekonomiskos jautājumus, attiecībā uz kuriem saskaņā ar iepriekšējo ziņojumu bija nepieciešami tālāki uzlabojumi. - Trešā daļa izvērtē, kā Rumānija ir īstenojusi saistības un prasības, kas izriet no pievienošanās sarunām. Ziņojumā uzskaitīti panākumi, kas gūti kopš 2005. gada oktobra, un nepilnības politikā, tiesību aktos un to īstenošanā, kas jānovērš. Pamatojoties uz to, kopā ar šo ziņojumu iesniegtajā atsevišķajā paziņojumā Komisija apskata jautājumu par to, vai tai jāiesaka atlikt pievienošanos vai ne. Šis ziņojums atspoguļo stāvokli 2006. gada aprīļa beigās. Tā sagatavošanā ir izmantoti dažādi informācijas avoti. Rumānijai tika lūgts sniegt informāciju par tās gatavību iestājai ES. Ziņojumā izmantota arī Asociācijas nolīguma ietvaros sniegtā informācija un speciālistu salīdzinošā pārskatīšana[1], kas veikta, lai izvērtētu Rumānijas administratīvo rīcībspēju konkrētās jomās. Ir ņemtas vērā Padomes apspriedes un Eiropas Parlamenta ziņojumi[2] un lēmumi. Vajadzības gadījumā Komisija ir izmantojusi arī dažādu starptautisko organizāciju, starptautisko finanšu iestāžu un nevalstisko organizāciju novērtējumus. 2. POLITISKIE KRITĒRIJI Ievads Komisija uzskata, ka Rumānija atbilst ES dalības politiskajiem kritērijiem un ka tā nepārtraukti ir centusies nodrošināt šo atbilstību jau kopš 1997. gada. Šā ziņojuma mērķis ir sniegt novērtējumu par jomām, kurās saskaņā ar oktobra pārraudzības ziņojumu bija nepieciešami tālāki uzlabojumi. Ziņojumā minētas deviņas šādas jomas. Tas attiecas uz valsts pārvaldes reformu, efektīvu tiesu reformu īstenošanu, cīņu pret korupciju, cīņu pret cilvēku tirdzniecību, ļaunprātīgu izturēšanos apcietinājuma vai ieslodzījuma vietās un apstākļiem cietumos, bērnu aizsardzību, invalīdu un garīgās veselības aprūpes sistēmu un mazākumtautību aizsardzību un integrāciju. Šajā daļā izvērtēti sasniegtie rezultāti visās šajās svarīgajās jomās kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas, kā arī Rumānijas gatavība dalībai ES. Valsts pārvalde Kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas progress panākts šādās jomās. Valdība turpināja veikt pasākumus, lai uzlabotu politikas veidošanu un sadarbību. Tika publicēta rokasgrāmata priekšlikumu sagatavošanai par valsts politiku, nosakot ietekmes analīzes procedūras. Ir veikti pasākumi, lai uzlabotu koordināciju starp valsts pārvaldes iestādēm. Turpinājās decentralizācijas process: Parlaments 2006. gada maijā pieņēma divus likumus, kas veicina dažu pilnvaru, budžeta līdzekļu un izdevumu decentralizāciju. Valdība 2005. gada beigās pieņēma Ārkārtas rīkojumu par prefektūras reformu. Prefekta amatu tagad var ieņemt augsta līmeņa ierēdņi un nevis politiski ieceltas amatpersonas. Tie nevar vienlaicīgi veidot karjeru politiskā partijā. Bija paredzēts, ka Likumu par valsts civildienesta ierēdņu statūtiem Parlaments pieņems maijā. Tas precizē valsts civildienesta ierēdņu statusu, tiesības un pienākumus un decentralizē darbā pieņemšanas kārtību, ko pārņem vietējās iestādes un atsevišķas ministrijas. Tas sekmē arī valsts civildienesta depolitizāciju, nosakot, ka ekspertu komisija ir atbildīga par augsta līmeņa ierēdņu iecelšanu amatā. Valsts finanšu ministrijā ir izveidota specializēta struktūrvienība, lai nodrošinātu labāku koordināciju mācību pasākumiem ES strukturālo fondu pārvaldes jautājumos. Taču vēl ir jārisina daži neatrisinātie jautājumi. Attiecībā uz politikas veidošanu Parlamentam joprojām tiek nosūtīti tiesību akti bez to ietekmes vai īstenošanai nepieciešamās administratīvās rīcībspējas izvērtējuma. Attiecībā uz likumdošanas procesu valdība turpināja izmantot ārkārtas rīkojumus tiesību aktu pieņemšanai. Laikā no 30. septembra līdz 15. martam šādā veidā tika pieņemti deviņdesmit dokumenti. Tas nostiprina valdības pilnvaras, kaitējot Parlamentam, un mazina tiesību aktu pieņemšanas procesa pārredzamību. Profesionālās ētikas jomā īpaši svarīgs ir jautājums par pašreizējo darba samaksas likmju pārskatīšanu valsts sektorā. Koordinācija vispārējās apmācības jautājumos ir vāja. Kopumā valsts pārvaldes jomā gūts zināms progress, bet līdzšinējā reformu gaita ir jāpaātrina. Tiesvedības sistēma Kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas progress panākts šādās jomās. Tiesu reformas stratēģijas un rīcības plāna īstenošana turpinājās. Jauni noteikumi par specializēto tiesu nodaļu un ekspertu grupu organizēšanu un darbību tika pieņemti 2005. gada oktobrī. Lai atvieglotu iespēju personām ar maziem ienākumiem izmantot tiesu izpildītājus spriedumu izpildei, 2005. gada decembrī tika pieņemti attiecīgie tiesību akti. Turpinās juridiskās palīdzības sistēmas būtiska reformēšana. Neizskatīto lietu skaits Augstās tiesas civillietu nodaļā samazinājās no 8 569 lietām 2005. gada septembrī līdz 6 126 lietām 2006. gada februāra beigās. Lietu sadale tiesnešiem pēc nejaušības principa turpinājās visā valstī. Tas ir palīdzējis cīnīties pret korupciju un uzlabojis tiesnešu un spriedumu objektivitāti. Lai nodrošinātu tiesību aktu vienotāku interpretāciju un juridisko noteiktību, tagad apelācijas tiesas civillietu apelācijas sūdzības var nodot izskatīšanai Augstajā tiesā. Visām apelācijas tiesām, tribunāliem un prokuratūrām, kā arī gandrīz visām pirmās instances tiesām ir elektroniska piekļuve tiesību aktiem. Lielākajai daļai tiesu no 2006. gada marta ir piekļuve Oficiālā Vēstneša elektroniskajai versijai. Aizsardzības un pretkorupcijas ģenerāldirektorāts – Tieslietu ministrijas daļēji militarizētais drošības dienests – tika likvidēts 2006. gada janvārī. Maģistratūras augstākā padome (MAP) ir atbildīga par tiesu darbības neatkarības un efektivitātes nodrošināšanu. Tai pavisam ir 234 amata vietas, no kurām šobrīd aizpildītas ir 183, un tās darbības budžets 2006. gadam ir vairāk nekā divkāršojies līdz 7,9 miljoniem euro. Kopš Padomes jaunā priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka iecelšanas amatā 2006. gada janvārī sadarbība starp tiesām un Tieslietu ministriju ir uzlabojusies. MAP Inspekcijas departamentam šobrīd ir 50 amata vietas, un 18 no tām ir aizpildītas. Ir saskaņoti kritēriji inspektoru pieņemšanai darbā. MAP ir paredzējusi sistēmu, kas katrai lietai piešķir unikālu reģistrācijas numuru, lai nodrošinātu precīzas statistikas vākšanu un efektīvu resursu sadali. Šī sistēma darbojas kā izmēģinājumprojekts dažās Bukarestes tiesās, un tiek plānots, ka līdz 2006. gada beigām tā darbosies pilnībā visā valstī. Tiesu budžeta palielināšana turpinājās. Sākotnējais budžets 2005. gada novembrī minētajam gadam tika palielināts par 18% līdz 362 miljoniem euro. Savukārt budžets 2006. gadam tika palielināts līdz 403 miljoniem euro. Darba algu parādi tiesnešiem, prokuroriem un palīgiem pilnībā tika nokārtoti 2005. gada novembrī. Attiecībā uz apmācību budžets 2006. gadam gan Valsts maģistratūras institūtam (VMI), gan Valsts tiesnešu palīgu skolai pieauga par aptuveni 35%. Ir organizēti konkursi pretendentiem ar ievērojamu juridisko pieredzi, un tiek plānots, ka VMI divgadīgā programma joprojām būs pamats tiesneša vai prokurora karjeras uzsākšanai. Tas novērš iespēju iecelt amatā savus atbalstītājus. Gūti panākumi, aizpildot brīvās darba vietas tiesu sistēmā, un šobrīd tiesnešiem ir 380 brīvas darba vietas, salīdzinot ar 439 brīvām darba vietām 2005. gada oktobrī, bet palīgiem – apmēram 220 brīvas darba vietas, salīdzinot ar 326 brīvām darba vietām 2005. gada oktobrī. Valdība 2006. gada janvārī apstiprināja līdzekļu piešķiršanu 200 papildu darba vietām tiesu administratīvajiem darbiniekiem un 500 papildu darba vietām prokuratūras iestāžu darbiniekiem. Visas ekonomisko pārvaldnieku amata vietas apelācijas tiesās šobrīd ir aizpildītas. Kopumā darba apstākļi tiesās ir uzlabojušies. Ir ieviesta valsts programma deviņu tiesu atjaunošanai, un 2006. gada janvārī tika parakstīts līgums par vēl 25 tiesu atjaunošanu līdz 2010. gadam. Tāpat 2006. gada janvārī tika parakstīts līgums par tiesvedības sistēmas nodrošināšanu ar 15 000 datoru darbstacijām un saistīto IT aprīkojumu, un gandrīz viss aprīkojums tika uzstādīts 2006. gada martā, un tā saslēgšanu vienotā sistēmā paredzēts veikt līdz 2006. gada jūlijam, izmantojot drošu tīklu. Taču vēl ir jārisina daži neatrisinātie jautājumi. No 14 ievēlētajiem MAP locekļiem astoņi turpināja strādāt uz nepilnu slodzi, neraugoties uz to pienākumu pārstāvēt visus Rumānijas tiesnešus un prokurorus. Sešiem no minētajiem MAP locekļiem ir potenciāls interešu konflikts disciplinārlietās, ņemot vērā to, ka tie ieņem vadošus amatus tiesās vai prokuratūrās. Jānostiprina MAP loma tiesu un prokuratūras iestāžu vadības modernizācijā, disciplināro procedūru piemērošanā, spriedumu kvalitātes pārbaudē un objektīvu kritēriju, ko piemēro maģistrātu un MAP darbinieku pieņemšanai darbā, pilnīgas ievērošanas kontrolē. Jāveic juridiskās palīdzības sistēmas reforma. Jāturpina racionalizēt procedūru kodeksi. Plašāk jāizmanto alternatīvos strīdu izšķiršanas mehānismus. Jāturpina uzlabot cilvēkresursu un finanšu resursu pārvaldība tiesās un prokuratūras iestādēs. Joprojām aptuveni 600 prokuroru amata vietas ir brīvas, salīdzinot ar 588 brīvām darba vietām 2005. gada oktobrī. Šobrīd nepieciešama apmācība nodarbinātajiem tiesnešiem, prokuroriem un palīgiem. Pagaidām vēl nav nodrošināta konsekventa tiesību aktu interpretācija visos tiesu līmeņos visā valstī. Kopumā tiesvedības sistēmas reformēšanā panākts ievērojams progress, īpaši tās administratīvās rīcībspējas stiprināšanas ziņā. Rumānijai ir jāsaglabā līdzšinējā tiesvedības sistēmas reformu īstenošanas gaita, lai arī turpmāk nodrošinātu taustāmus rezultātus (Skatīt arī 24. nodaļu – Sadarbība tieslietu un iekšlietu jomā) . Pretkorupcijas pasākumi Kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas progress panākts šādās jomās. Tiesu izpildītāju kriminālā imunitāte tika atcelta 2005. gada decembrī. Tajā pašā mēnesī tika pieņemts likums par neatmaksājama līguma finansējuma piešķiršanu no valsts līdzekļiem. Valdībai tika iesniegti grozījumi Kriminālkodeksā, tostarp noteikumi par juridisko personu kriminālatbildību. Parlaments 2006. gada martā apstiprināja likumu, ar kuru vadošo aģentūru cīņā pret korupciju – Valsts pretkorupcijas prokuratūru (VPP) – pārveidoja par Valsts pretkorupcijas direktorātu (VPD), ļaujot tam izmeklēt visas augsta līmeņa korupcijas lietas, tostarp Parlamenta deputātiem izvirzītās apsūdzības. Valdība 2006. gada aprīlī ierosināja pieņemt likumu, lai izdarītu grozījumus pašreizējos noteikumos par politisko partiju finansēšanu, uzliekot par pienākumu publicēt valdības biļetenā visus finanšu avotus. No 2005. gada oktobra VPD pārtrauca darbu pie sīkās korupcijas lietām un koncentrējās uz vidēja un augsta līmeņa korupcijas lietām. Kopš stāšanās amatā jaunais VPD vadītājs ir izvērtējis Direktorāta prokuroru un kriminālpolicijas darbinieku darbu, un pēc tam 30 darbinieki pārtrauca darbu šajā iestādē. To aizvietošanai tika pieņemti darbā 15 prokurori, un šobrīd no 345 piešķirtajām štata amatu vietām 32 vietas ir brīvas. VPD budžets 2006. gadam tika palielināts par 14%. Apsūdzību augsta līmeņa korupcijas lietās izmeklēšanas kvantitāte un kvalitāte salīdzinājumā ar iepriekšējo periodu ir ievērojami uzlabojusies. Kopš 2005. gada oktobra VPD ir izmeklējis četrpadsmit apsūdzības augsta līmeņa politiķiem, kas pārstāv opozīcijas partijas un valdošās koalīcijas partijas un kas ieņem vai ir ieņēmuši amatus Kabinetā vai ir Parlamenta deputāti. Šīs izmeklēšanas pagaidām ir novedušas līdz četrām kriminālapsūdzībām. Dažās lietās izmeklēšana tika uzsākta, pamatojoties uz īpašuma nodokļu deklarācijām, kuras katru gadu jāiesniedz apmēram 100 000 valsts amatpersonu un kuras ir publiski pieejamas. Kopš 2005. gada oktobra VPD ir izvirzījis apsūdzību pret vēl 89 personām, tostarp tiesnešiem, advokātiem, policistiem, daudzām valsts amatpersonām valsts un reģionālajās pārvaldēs, kā arī pret privātuzņēmumu direktoriem. Šajā laikposmā tiesas pieņēma pagaidu spriedumus lietās pret 77 personām, pamatojoties uz VPP iepriekš veiktām izmeklēšanām, un pasludināja nākamos 102 galīgos spriedumus. Acīmredzami uzlabojusies VPD izmeklēšanas kvalitāte, īpaši atsākot izmeklēšanas, ko iepriekšējā vadības grupa neskaidru iemeslu dēļ izbeidza. VPD ir personāls, finanšu resursi un vajadzīgā apmācība, lai veiktu efektīvas izmeklēšanas augsta līmeņa korupcijas lietās. Direktorāts ir noslēdzis sadarbības protokolus ar vairākām aģentūrām, kuru uzdevums ir apkarot korupciju. Pārvaldes un iekšlietu ministrijā 2005. gada oktobrī sāka darboties Pretkorupcijas ģenerāldirektorāts (PĢD), un šobrīd tam ir ekskluzīva kompetence ministrijas personālam paredzēto integritātes testu plānošanā un organizēšanā. Kopš tā laika PĢD ir veicis 754 izmeklēšanas 1859 personām, un 74 iepriekšminētās ministrijas darbinieki tika norīkoti izmeklēšanas darbā uz VPD, tādējādi pieaugums salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir 185%. Tiek veidotas PĢD reģionālās nodaļas, un, ja nepieciešams, darbinieki cieši sadarbojas ar PĢD reģionālajām nodaļām. Taču vēl ir jārisina daži neatrisinātie jautājumi. Likumdošanas jomā, kamēr Parlaments nav pieņēmis dažus svarīgus likumus, ir aizkavējusies trīs no 47 pašreizējā stratēģijā un rīcības plānā paredzētajiem pasākumiem īstenošana. Vēl nav pieņemts tiesību akts, lai izveidotu neatkarīgu aģentūru īpašuma nodokļu deklarāciju pārbaudei. Parlaments pagaidām nav pieņēmis grozījumus Kriminālprocesa kodeksā, ar kuriem tiek ieviesta juridisko personu atbildība. Parlaments noraidīja VPD pieprasījumu pārmeklēt Parlamenta deputāta īpašumu. Senāts 2006. gada februārī mēģināja atturēt VPD no Parlamenta deputātu lietu izmeklēšanas. Senātā ir bijuši mēģinājumi mainīt procedūras augsta līmeņa prokuroru iecelšanai amatā un atbrīvošanai no tā. Tas varētu būt mazinājis sistēmas atklātumatbildību un VPD darbības spēju. Ir jānodrošina, lai visiem tiesnešiem būtu pietiekamas specializētās zināšanas, lai spriestu tiesu un taisītu spriedumus sarežģītās ekonomikas un finanšu lietās, pamatojoties uz VPD pēdējām izmeklēšanām krāpšanas lietās saistībā ar privatizāciju un publisko iepirkumu. Joprojām vajadzīgi apsūdzības raksti, kriminālvajāšana, lietu iztiesāšana, notiesājoši spriedumi un preventīvi sodi. Sīkā korupcija vēl arvien ir problēma tādās nozarēs kā veselība un izglītība (Skatīt 24. nodaļu – Sadarbība tieslietu un iekšlietu jomā) . Kopumā cīņā pret korupciju panākts progress. Tagad visām izpildaģentūrām, likumdevējam un tiesvedības sistēmai konsekventi kopā jāturpina Tieslietu ministrijas un VPD uzsāktās reformas tā, lai gūtie sasniegumi kļūtu neatgriezeniski. Rumānijai jāturpina iesāktais darbs, lai konsolidētu un izmantotu rezultātus, kas sasniegti cīņā pret korupciju. Cilvēku tirdzniecība Kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas progress panākts šādās jomās. Kopš 2005. gada oktobra ir likvidēti 10 tirdzniecības tīkli, un ir reģistrēti 567 pārkāpumi. Tika apcietinātas 94 personas. Kopā tika identificēti 310 cilvēku tirdzniecības upuri. Valsts aģentūra cilvēku tirdzniecības novēršanai un tās upuriem piedāvātās palīdzības pārraudzībai, lai koordinētu un novērtētu preventīvas darbības un pārraudzītu upuriem piedāvāto palīdzību, tika izveidota 2006. gada janvārī. Aģentūra aizstāj bijušo Valsts biroju. Ir apstiprināta valsts stratēģija un rīcības plāns cilvēku tirdzniecības apkarošanai un novēršanai. Taču vēl ir jārisina daži neatrisinātie jautājumi. Attiecībā uz cilvēku tirdzniecību Rumānija joprojām ir tranzīta valsts un mazliet mazākā mērā arī izcelsmes un galamērķa valsts. Jāuzlabo Valsts aģentūras cilvēkresursi un finanšu resursi, un tai ir nepieciešama IT sistēma to upuru reģistrācijai, kas atgriezušies Rumānijā, lai varētu sniegt tiem tūlītēju palīdzību. Starpaģentūru sadarbībā vēl arvien vērojami trūkumi. Ticamāka un saskanīgāka statistika varētu uzlabot tiesībaizsardzības iestāžu, kas cīnās pret cilvēku tirdzniecību, stratēģisko plānošanu. Cilvēku olšūnu tirdzniecības apkarošana ir vajadzīga, lai nodrošinātu atbilstību principam par brīvprātīgu un bezmaksas audu un šūnu ziedošanu. Jāpabeidz izmeklēšanas cilvēku olšūnu tirdzniecības lietās. Kopumā cīņā pret cilvēku tirdzniecību panākts zināms progress. Administratīvā rīcībspēja un darbības spēja joprojām ir vāja. Ļaunprātīga izturēšanās apcietinājuma vai ieslodzījuma vietās un apstākļi cietumos Kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas progress panākts šādās jomās. Ziņojuma periodā sešas prasībām neatbilstošas pagaidu apcietinājuma vietas tika slēgtas, un tika veikti pasākumi, lai aizturētos iepriekšēja ieslodzījuma vietās nodalītu no ieslodzītajiem. Pārvaldes un iekšlietu ministrija 2006. gada janvārī nolēma, ka aizturētie iepriekšēja ieslodzījuma vietās jāpārvieto no policijas iecirkņu pagrabiem uz piemērotākām telpām. Tiek veikti pasākumi, lai samazinātu ieslodzīto pakļaušanu infekcijas slimībām un nolīgtu kvalificētu papildu personālu. Taču vēl ir jārisina daži neatrisinātie jautājumi. Aizkavēšanās ar jaunā Kriminālkodeksa un jaunā Kriminālprocesa kodeksa pieņemšanu neļauj īstenot plānotās reformas cietumu sistēmā. Vēl arvien sastopami gadījumi, kad tiesībaizsardzības iestāžu darbinieki ļaunprātīgi izturas pret aizturētajām personām, arī pārmērīga spēka pielietošana. Šādu sūdzību izskatīšana tiesā notiek reti, un ir ļoti maz tādu gadījumu, kad šis process ir beidzies ar kāda veida sankcijām. Cietumu sistēmas struktūra paliek nemainīga. Daži cietumi joprojām ir ārkārtīgi pārpildīti, un dzīves un sanitārie apstākļi tajos ir slikti. Probācijas centru, kas uzrauga ieslodzīto sociālo reintegrāciju, tīklam vēl arvien trūkst šā uzdevuma izpildei nepieciešamo resursu. Kopumā progress, kas panākts, cenšoties novērst ļaunprātīgu izturēšanos apcietinājuma vai ieslodzījuma vietās un uzlabot apstākļus cietumos, ir neliels. Bērnu aizsardzība Kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas progress panākts šādās jomās. Ir ieviests rīcības plāns jauno tiesību aktu īstenošanai, un ir nodrošināta vajadzīgā apmācība. Turpinājās bērnu aizsardzības tiesību aktu vienmērīga īstenošana. Iestādēs ievietoto bērnu skaits nepārtraukti samazinājās. Pieprasījums pēc vietējām adopcijām šobrīd ir lielāks nekā adoptējamo bērnu skaits. Bērnu aizsardzības ekspertu grupa pārbaudīja nenokārtotās starptautiskās adopcijas lietas, kas bija iesniegtas pirms jaunā likuma stāšanās spēkā. Šī grupa precizēja savus līdz 2006. gada martam veicamos uzdevumus. Šis darbs tika veikts, pamatojoties uz jaunajiem tiesību aktiem, kas atbilst ES praksei. Pieprasījumus, kuri tika apstiprināti ar valdības memorandiem līdz 2004. gada februārim, nosūtīja tiesām, kas apstiprināja 1003 līdz 2005. gada janvārim īstenotās starptautiskās adopcijas. Vēl papildus individuāli pārbaudīja 1399 lietas, kuras netika apstiprinātas ar valdības memorandiem līdz 2004. gada februārim, un ir atzīts, ka tās neatbilst prasībām ziņojumā paskaidroto iemeslu dēļ. Abos gadījumos katru prasītāju informēja par attiecīgajā lietā pieņemto lēmumu atsevišķi. Bērnu skaits, kas atrodas aprūpes iestādēs, samazinājās[3], un vienlaicīgi pieauga to bērnu skaits, kurus atbalsta aizstājējas ģimenes[4] vai kuri atrodas audžuģimenes aprūpē[5], kā arī mātes palīgu skaits[6]. Taču vēl ir jārisina neatrisinātais jautājums. Pagaidām sociālā palīdzība mātēm, kas grūtniecības laikā nonākušas grūtībās, ir nepietiekama, un tām nav attiecīgi pieejami dzemdību nami. Kopumā Rumānija panākusi ievērojamu progresu bērnu aizsardzības jomā. Kopējā situācija ir būtiski uzlabojusies. Invalīdu un garīgās veselības aprūpes sistēma Kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas progress panākts šādās jomās. Valdība 2005. gada oktobrī pieņēma valsts stratēģiju personu ar spēju traucējumiem sociālai aizsardzībai, integrācijai un iekļautībai 2006. līdz 2013. gadam. Tika sastādīts rīcības plāns garīgās veselības reformas stratēģijas īstenošanai. Noteikumi Likuma par garīgo veselību īstenošanai tika pieņemti 2006. gada aprīlī. Valsts garīgās veselības centrs tika izveidots kā Veselības ministrijas specializēta stratēģiska struktūrvienība. Starpnozaru komiteja garīgās veselības jautājumu koordinācijai, kas apvieno valsts iestādes un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, tika izveidota 2006. gada janvārī. Pārbaudes 2005. gada septembrī un 2006. gada februārī tika veiktas 35 iestādēs, kas paredzētas personu ar spēju traucējumiem aizsardzībai. Tā rezultātā tika ierosināts atbrīvot no amata vairāku iestāžu vadītājus un uzlabot šo iestāžu efektivitāti. Tiek pārstrukturētas 36 invalīdu aprūpes iestādes, lai izveidotu 84 jaunus alternatīvos mikrorajonu centrus. Liels uzsvars tiek likts arī uz mikrorajonu garīgās veselības centru veidošanu. Ir palielināti finanšu resursi invalīdiem un garīgās veselības aprūpei. Ir palielinātas pārtikas devas, un vairākās psihiatriskās iestādēs ir atjaunota un saremontēta apkures sistēma. Psihiatriem ieviesta jauna studiju programma, un psihiatru skaits ir pieaudzis. Taču vēl ir jārisina daži neatrisinātie jautājumi. Dažās psihiatriskajās iestādēs dzīves apstākļi joprojām ir ļoti slikti; slimniekiem ir kopējas gultas, ārstniecības pasākumi un aktivitātes ir neapmierinošas, bet sanitārie apstākļi ir ļoti pieticīgi. Ir pavisam nedaudzas formālas prasības attiecībā uz pacientu slimības vēsturi, ārstniecības kursu un diagnozi, uzņemšanu slimnīcā un izrakstīšanu no tās. Vardarbība un ļaunprātīga izturēšanās nav izņēmumi. Invalīdiem pieejamo pakalpojumu klāsts joprojām ir nepietiekams, un aprūpes iestāžu pakalpojumu kvalitāte ir jāuzlabo. Trūkst nepieciešamo finansiālo līdzekļu un cilvēkresursu, lai varētu veiksmīgi īstenot jauno valsts stratēģiju invalīdiem. Nepieciešama apmācība profesionāļiem, lai uzsāktu īstu atveseļošanās un rehabilitācijas programmu invalīdiem katrā iestādē/dienestā. Attiecībā uz psihiatrisko aprūpi bieži pietrūkst izpratnes par rehabilitāciju, psihoterapiju un darba terapiju. Kopumā invalīdu jomā panākts zināms progress, un darbnespējas reforma norit labi. Attiecībā uz garīgo aprūpi ir jāpaātrina reformēšanas pasākumi un lielāks uzsvars jāliek uz pieņemto lēmumu īstenošanu. Ir vajadzīgi tūlītēji pasākumi, lai uzlabotu sanitāros mezglus, veicinātu deinstitucionalizācijas procesu, radītu mikrorajonu centrus un uzlabotu pieeju farmaceitiskiem līdzekļiem. Īstermiņā dzīves un aprūpes apstākļi pašreizējās iestādēs jāuzlabo līdz standartu minimumam. Jo īpaši jāstrādā pie iestāžu pārapdzīvotības novēršanas. Īpašumu restitūcija Kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas progress panākts šādās jomās. Termiņš restitūcijas pieteikumu iesniegšanai ar prasību atjaunot agrāko stāvokli vai atlīdzināt zaudējumus beidzās 2006. gada janvārī. Tika iesniegti 600 000 pieteikumi, no kuriem tikai 3 000 ietvēra prasību atlīdzināt zaudējumus. Kā nepamatoti tika noraidīti 300 000 pieteikumi, bet 60 000 tika izskatīti. Centrālā zaudējumu atlīdzības komisija jau darbojas. Taču vēl ir jārisina neatrisinātais jautājums. Kritēriji, kas nosaka, kādos gadījumos prasība atjaunot agrāko stāvokli, uzskatāma par neiespējamu, un kādos gadījumos izmaksājama tikai atlīdzība, ir neskaidri. Turklāt Īpašuma fonds pagaidām vēl nespēj apmierināt prasības par zaudējumu atlīdzināšanu pieņemamā laika posmā. Kopumā ir gūti panākumi, nostiprinot administratīvo rīcībspēju un izveidojot likumīgu pamatu īpašumu restitūcijai, bet pieprasījumu izskatīšanas gaita joprojām ir lēna. Mazākumtautību aizsardzība un integrācija Kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas progress panākts šādās jomās. Čigānu mazākumtautības integrācijas desmitgades ietvaros sāka darboties ieguldījumu fonds. Ir uzlabojušās attiecības starp Valsts čigānu mazākumtautības aģentūru un čigānu mazākumtautības NVO. Institucionālā diskriminācija un vardarbība pret čigānu mazākumtautību samazinās. Taču vēl ir jārisina daži neatrisinātie jautājumi. Ir sakārtota administratīvā sistēma, bet praktiskie rezultāti izpaliek. Valsts čigānu mazākumtautības aģentūras koordinācijas spēja vēl aizvien ir vāja. Vairāk jāstrādā pie stratēģijas, kas paredzēta čigānu mazākumtautības apstākļu uzlabošanai, efektīvas īstenošana. Joprojām tiek saņemtas sūdzības par policijas reidiem pret čigānu tautības iedzīvotājiem. Dažos gadījumos čigānu tautības iedzīvotāji ir izlikti no mājam un to mājas ir nojauktas, nepiedāvājot tiem nekādas alternatīvas izmitināšanas iespējas. Nav nodrošināta tādu tiesību aktu piemērošana, kuru mērķis ir apkarot šādas parādības. Čigānu mazākumtautības iespējas saņemt personu apliecinošus dokumentus un pieeja veselības aprūpei, izglītībai, darba tirgum un profesionālai kvalifikācijai joprojām ir neatrisināta problēma. Jāveic kampaņas, lai palielinātu to čigānu tautības iedzīvotāju procentuālo skaitu, kuriem ir personu apliecinoši dokumenti. Parlamentā tiek apspriests likumprojekts par čigānu mazākumtautību. Tas ir stingri jāievēro. Kopumā progress, kas panākts čigānu mazākumtautības aizsardzības un integrācijas jomā, nav liels. Vēl aizvien nepieciešami uzlabojumi čigānu mazākumtautības iestāžu darba koordinācijā un administratīvajā rīcībspējā, kā arī dzīves apstākļu uzlabošanā. Jāveic papildu darbs, lai apkarotu rasismu, visu mazākumtautību diskrimināciju, ksenofobiju un citas neiecietības formas. 2.1. Vispārējs novērtējums Rumānija atbilst politiskajiem kritērijiem dalībai ES. Kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas progress panākts daudzās jomās. Ir veikti svarīgi pasākumi tiesu reformas īstenošanai. Pēc 2005. gada tiesvedības sistēmas reformas tika noteikti izpildes pasākumi attiecībā uz specializētajām tiesu nodaļām un ekspertu grupām. Lietu sadale tiesnešiem pēc nejaušības principa turpinājās visā valstī. Tas ir veicinājis tiesvedības sistēmas objektivitāti. Aizsardzības un pretkorupcijas ģenerāldirektorāts – Tieslietu ministrijas daļēji militarizētais drošības dienests – tika likvidēts. Ir palielināti tiesvedības sistēmas, tostarp Maģistratūras augstākās padomes (MAP), resursi. Darba apstākļi tiesās ir uzlabojušies. Rumānija ir guvusi panākumus korupcijas apkarošanā, izveidojot nevainojamas struktūras un uzsākot izmeklēšanu vairākās augsta līmeņa korupcijas lietās. Šādas izmeklēšanas rezultātā ir celta apsūdzība pret četrām augstākā ranga amatpersonām. Attiecībā uz valsts pārvaldes reformu tika pārskatīti valsts civildienesta ierēdņu statūti un pieņemti decentralizācijas tiesību akti. Zināms progress panākts cīņā pret cilvēku tirdzniecību, kā arī invalīdu un garīgi slimo aprūpes sistēmas reformas īstenošanā. Rumānija ir guvusi ievērojamus panākumus bērnu aizsardzības jomā, kur kopējā situācija ir ievērojami uzlabojusies. Progress panākts arī īpašuma restitūcijas jomā. Taču vēl ir jārisina daži neatrisinātie jautājumi. Attiecībā uz tiesvedības sistēmu jāturpina racionalizēt procedūru kodeksus. Maģistratūras augstākajai padomei jāpaātrina savu pasākumu īstenošana, lai veicinātu vienotu tiesību aktu interpretāciju un pārbaudītu spriedumu kvalitāti. Tiesām un prokuratūrām jānodrošina labāka pieejamo resursu izmantošana. Cīņā pret augsta līmeņa korupciju Rumānijai jāturpina iesāktais darbs, lai konsolidētu un izmantotu rezultātus, kas sasniegti cīņā pret korupciju. Visām valsts iestādēm konsekventi jāturpina Tieslietu ministrijas un Valsts pretkorupcijas direktorāta uzsāktās reformas tā, lai gūtie sasniegumi kļūtu neatgriezeniski. Valsts pārvaldes jomā valdība turpināja izmantot ārkārtas rīkojumus, kas kaitē Parlamentam. Valsts civildienesta profesionālās ētikas jomā īpaši svarīgs ir jautājums par darba samaksas pārskatīšanu valsts sektorā. Rumānija joprojām ir tranzīta valsts un mazliet mazākā mērā arī izcelsmes un galamērķa valsts attiecībā uz cilvēku tirdzniecību. Ļaunprātīgas izturēšanās gadījumi apcietinājuma vai ieslodzījuma vietās joprojām tiek izskatīti reti, un daži cietumi ir pārpildīti, un dzīves un sanitārie apstākļi tajos ir slikti. Jāuzlabo dzīves apstākļi psihiatriskās iestādēs. Jāīsteno valsts stratēģija invalīdiem un citas politikas iniciatīvas. Jāveic pastiprināts darbs pie čigānu mazākumtautības sociālās integrācijas. Ir jāveic papildu darbs, lai apkarotu rasismu, diskrimināciju, ksenofobiju un visas neiecietības formas. 3. EKONOMISKIE KRITĒRIJI Ievads Komisija savā 2005. gada ziņojumā secināja, ka Rumānija joprojām atbilst funkcionējošas tirgus ekonomikas kritērijiem un ka enerģiska iesākto strukturālo reformu programmas turpmākā īstenošana ļaus Rumānijai tikt galā ar konkurences spiedienu un tirgus konjunktūru Eiropas Savienībā. Rumānija kopumā bija saglabājusi makroekonomisko stabilitāti, neraugoties uz to, ka politikas pasākumu kopums izrādījās ne pārāk piesardzīgs un izraisīja bažas par neseno stabilizācijas panākumu ilgtspējību. Rumānija turpināja īstenot savu strukturālo reformu programmu, tiesa gan – ne vienlīdz enerģiski visās jomās. Reālais IKP 2005. gadā pieauga par 4,1% salīdzinājumā ar 8,4% 2004. gadā. Šo palēninājumu izaugsmē izraisīja lauksaimniecības produkcijas samazināšanās gandrīz 14% apmērā plūdu dēļ, kā arī rūpnieciskās ražošanas izaugsmes samazināšanās zaudētās konkurētspējas dēļ. Iekšzemes pieprasījums joprojām bija liels, un bija jūtama arī ārējās maksājumu bilances nestabilitāte, jo tīrā eksporta devums IKP pieaugumā bija negatīvs, t. i., 5%. Eksporta un ieguldījumu apjoms 2005. gada otrajā pusē pieauga. Tirdzniecības bilances un tekošā konta deficīts turpināja palielināties attiecīgi līdz 9,9% un 8,7% no IKP 2005. gadā. Tiešo ārvalstu ieguldījumu ieplūde bija liela un saglabājās 6,6% apmērā no IKP. Uzlabojumi darba tirgos bija pavisam nelieli, un pieauga jauniešu un ilgtermiņa bezdarbs. Šajā ziņojuma daļā izvērtēta attīstības gaita katrā svarīgajā jomā kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas un Rumānijas gatavība dalībai ES. Makroekonomiskā stabilitāte un politikas pasākumu kopums Ziņojumā par 2005. gadu tika secināts, ka prioritāte būtu jāpiešķir piesardzīgas fiskālās politikas atkārtotai noteikšanai un piesardzīgam algu palielinājumam valsts sektorā. Kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas progress panākts šādās jomās. Deflācijas process 2006. gadā atsākās straujākā tempā. Centrālā banka 2006. gadā pastiprināja savas „sterilizācijas” darbības un strauji pacēla monetārās politikas likmi par 1%, kas noteica stingrākus monetāros nosacījumus un norādīja uz deflācijas prioritāti. Vispārējais valsts budžeta deficīts samazinājās līdz 0,8% no IKP 2005. gadā sakarā ar procentu maksājumu samazināšanos, netiešo nodokļu ieņēmumu pieaugumu un ierobežotajiem kapitālizdevumiem. Rumānijai izdevās segt plūdu nodarītos zaudējumus, neizraisot deficīta pieaugumu. Sakarā ar valsts ieguldījumu projektu īstenošanas atlikšanu uz vēlāku laiku fiskālā politika 2005. gadā kopumā nebija procikliska. Budžets 2006. gadam atspoguļo uzsvaru uz nedaudz piesardzīgāku fiskālo politiku un mērenāku algu politiku valsts sektorā. Likumā paredzētā minimālā alga tika palielināta tikai par 6,5%. Taču vēl ir jārisina daži neatrisinātie jautājumi. Pēc monetārās politikas virzības atslābināšanās 2005. gada beigās plānotā inflācija attiecībā uz gada beigām tika nedaudz pārsniegta, sasniedzot 8,6%. Centrālā banka cer, ka 2006. gadam nospraustais inflācijas mērķis netiks sasniegts kontrolēto cenu pieauguma, plūdu ietekmes uz pārtikas cenām un lielā iekšzemes pieprasījuma dēļ. Stingrākas obligāto rezervju prasības, piesardzības un administratīvie pasākumi nenovērsa jaunu kredītu pieaugumu. Naudas tirgus reālās procentu likmes joprojām bija negatīvas, jo lielākas kapitāla ieplūdes riska dēļ centrālā banka nevēlējās pilnībā izmantot procentu likmju instrumentu. Tādējādi monetārajai politikai jābūt stingri virzītai uz nosprausto inflācijas mērķu sasniegšanu. Nodokļu reformai, kas paredzēta 2005. gadam, bija spēcīga procikliska ietekme uz ekonomiku, un tā izraisīja tiešo nodokļu ieņēmumu zaudējumus 1% apmērā no IKP. Valsts sektora algu kāpumam, subsīdijām un pārskaitījumiem bija negatīva ietekme uz budžetu gandrīz 1% apmērā no IKP 2005. gadā. Reālā neto alga valsts sektorā 2005. gadā pieauga aptuveni par 20%, un turpmākais pieaugums 2006. gada budžetā pilnībā nav paredzēts. Izdevumi gandrīz 1,9% apmērā no IKP 2005. gada decembrī vājināja fiskālo konsolidāciju. Fiskālais risks vēl arvien ir svarīgs faktors, tā kā pieaug izglītības un infrastruktūras ieguldījumu izdevumi un tiek plānota turpmākā plūdu nodarīto zaudējumu kompensācija. Tādējādi fiskālā un valsts sektora algu politika jāīsteno atbilstoši nospraustajam deficīta mērķim, un prioritāte jāpiešķir pastāvīgiem uzlabojumiem ieņēmumu iekasēšanā. Neraugoties uz darba ražīguma pieauguma palēnināšanos un zināmu konkurētspējas zudumu 2005. gadā, ar valsts koplīgumu tika pieņemts lēmums par minimālās algas paaugstināšanu par 12,1% privātajā sektorā 2006. gadā, kas akcentē nepieciešamību pēc trīspusējas vienošanās algu politikas jautājumos. Kopumā pēc monetārās politikas virzības atslābināšanās 2005. gada beigās tika noteikta stingrāks politikas pasākumu kopums 2006. gadam, un iestādes apzinājās, ka nepieciešama piesardzība, lai neradītu makroekonomisko nestabilitāti. Izdevumu reforma un fiskālo pienākumu izpilde Ziņojumā par 2005. gadu tika secināts, ka prioritāte piešķirama skaidrai vidēja termiņa izdevumu stratēģijai, lai stiprinātu izaugsmes potenciālu un sagatavotos iestājai ES. Kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas progress panākts šādās jomās. Budžets 2006. gadam ir vairāk orientēts uz reālās ekonomiskās konverģences saglabāšanu un ES līdzekļu izmantošanas iespēju uzlabošanu, pārstrukturējot izdevumus. Turpinājās sagatavošanas darbi pensiju sistēmas reformas īstenošanai. Tika gūti panākumi veselības sistēmas reformēšanā. Nodokļu ieņēmumi atbilda 2005. gada budžeta plāniem. Iekasēto PVN, muitas nodokļu un sociālo apdrošināšanas iemaksu apjoms sakarā ar straujo patēriņa, importa un algu pieaugumu palielinājās. Valstij pienākošās nenomaksātās summas 2005. gadā turpināja samazināties, un 2005. gada otrajā pusē reģistrēto jauno nodokļu parādu summas bija mazākas. Piespiedu izpildei paredzēto procedūru racionalizēšana, centralizēta lielo nodokļu maksātāju apstrāde un parādu termiņa atkārtotas pagarināšanas likvidēšana nesa augļus. Taču vēl ir jārisina daži neatrisinātie jautājumi. Valsts finanšu kvalitāti ietekmēja tas, ka valsts ieguldījumu izdevumi 2005. gadā bija mazāki par budžeta plānā paredzētajiem par 1,7% no IKP, lai daļēji kompensētu pieaugumu valsts sektora algās, lielās subsīdijas un plūdu nodarīto zaudējumu atlīdzības izmaksas. Rumānija vēl nav izveidojusi skaidru vidējā termiņa izdevumu struktūru, lai atbalstītu valsts izdevumu pārdali par labu cilvēku kapitālam, infrastruktūrai un administratīvajai rīcībspējai. Šāda struktūra ir vajadzīga, lai nodrošinātu budžeta elastību ar iestāju saistītajiem izdevumiem. Kopējie nodokļu parādi joprojām ir aptuveni 8% no IKP, un ir vajadzīgi turpmākie uzlabojumi nodokļu iekasēšanā un fiskālo pienākumu izpildē, lai nodrošinātu fiskālo ilgtspējību. Parlamentam vēl jāpieņem pensiju reforma. Kopumā izdevumu reformas jomā nav gūti īpaši panākumi. Taču valdība plāno pārstrukturēt izdevumus, lai veicinātu izaugsmes potenciālu. Ir panākts progress nodokļu iekasēšanas jomā. Privatizācija un rūpniecības pārstrukturēšana Ziņojumā par 2005. gadu tika secināts, ka jāturpina darbs pie privatizācijas programmas īstenošanas un dzīvotnespējīgu uzņēmumu likvidēšanas. Kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas progress panākts šādās jomās. Lielākās komercbankas (BCR) privatizācijas līguma parakstīšana, nodrošinot godīgas un pārredzamas procedūras, bija būtisks solis uz priekšu. Privatizācija enerģētikas nozarē noritēja lēni. Tika privatizēti divi elektrības piegādātāji. No 2005. gada oktobra 18 uzņēmumi, kuru akciju kontrolpakete piederēja valstij un kuri ietilpa AVAS portfelī, tika vai nu privatizēti, vai atradās likvidācijas procesā. Tika izpildīts mērķis samazināt nodarbinātību valsts uzņēmumos un pārdot vairākus mazus uzņēmumus. Nodokļu iestādes turpināja pārraudzīt un iekasēt nodokļu maksājumus un kopumā izvairījās no parādu termiņa atkārtotas pagarināšanas. Enerģētikas nozarē cenu labojumi palielināšanas nolūkā kopumā turpinājās. Konkurence enerģētikas tirgū sāka nest augļus, un enerģētikas darījumu pārredzamība uzlabojās līdz ar elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgus ieviešanu. Turpinājās darbs pie elektrības rēķinu iekasēšanas uzlabojumiem. Kalnrūpniecības nozarē darba vietu pielāgojumi turpinājās, un papildu raktuves tika slēgtas. Dzelzceļa transporta jomā pārstrukturēšana un kontrolētais algu pieaugums uzlaboja kravas pārvadājumu un infrastruktūras sabiedrības finansiālo stāvokli. Valsts aviosabiedrības pārstrukturēšana 2005. gadā nesa tīro peļņu. Taču vēl ir jārisina daži neatrisinātie jautājumi. Pēdējās lielās valsts bankas privatizācija, ko bija paredzēts pabeigt līdz 2005. gada beigām, nav īstenota. Privatizācijas mērķi, ko Rumānija izvirzīja elektrības sadalei, elektroenerģijas ražošanai un gāzes ieguvei, nav pilnībā izpildīti. Aizsardzības sektora uzņēmumu privatizācijā gūti pavisam nelieli panākumi. Kopējais uzņēmumu skaits ar valsts kapitāla līdzdalību palielinājās no 1180 2005. gada vidū līdz 1233 2006. gada sākumā. Šo pretējo tendenci izraisīja uzņēmumu nemitīgā atgriešana valsts īpašumā sakarā ar strīdiem par privatizācijas līgumiem. Netika izpildīts mērķis līdz 2006. gada marta beigām nodot piecus lielus uzņēmumus. Gandrīz nemaz nesamazinājās AVAS turēto mazākuma akciju pakešu skaits. Vairāk nekā puse no pārējiem AVAS portfelī iekļautajiem uzņēmumiem tiek uzskatīti par privatizācijai nepiemērotiem. Ņemot vērā iepriekšminēto, likvidācija un bankrota procedūra ir AVAS galējais līdzeklis. Rumānija nolēma pārcelt privatizācijas procesa pabeigšanai paredzēto termiņu no 2006. gada beigām uz 2007. gada beigām. Privatizācijas un likvidācijas pasākumi ir ievērojami jāpaātrina, lai ievērotu šo no jauna noteikto termiņu. Lai stiprinātu konkurenci iekšējā tirgū, jāsamazina starptautisko un vietējo ražotāju gāzes cenu atšķirības. Siltumenerģijas nozares pārstrukturēšana noritēja lēni, un nozare cieš no dārgām ražošanas iekārtām, grūtībās nonākušiem sadales tīkliem un ilgstošiem patērētāju parādiem. Lai izpildītu apņemšanos pilnībā izlīdzināt patēriņa un ražošanas cenas apkurei 2007. gadā, jāpaātrina nozares pārstrukturizācija. Strukturālajiem pielāgojumiem kalnrūpniecības nozarē jāatrisina problēma, kas saistīta ar rentabilitātes trūkumu un parādu uzkrāšanos. Dzelzceļa transporta jomā jāveic papildu pasākumi, lai uzlabotu pasažieru transporta sabiedrības nestabilo finansiālo stāvokli. Kalnrūpniecības nozarē un dzelzceļa transporta jomā jālikvidē prakse atkārtoti atcelt parāda nomaksu valsts budžetā. Kopumā privatizācijas process turpinājās lēnā tempā un sasniegtie rezultāti nesasniedza valdības plānotos mērķus. Zināms progress tika panākts enerģētikas, kalnrūpniecības un transporta nozares pārstrukturizācijā. Jāstrādā, lai gūtu jaunus panākumus, novēršot šajās nozarēs pastāvīgos zaudējumus un paļaušanos uz tiešām un netiešām subsīdijām. Uzņēmējdarbības vide Ziņojumā par 2005. gadu tika secināts, ka jāīsteno finanšu disciplīna un jāpanāk būtisks progress tiesu iestāžu darbībā. Kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas progress panākts šādās jomās. Turpinājās darbs pie jaunu nodokļu un sociālās apdrošināšanas iemaksu parādu uzkrāšanas ierobežošanas, un tika nostiprināta finanšu disciplīna, atsakoties no parādu termiņa atkārtotas pagarināšanas un atcelšanas. Tas palīdzēja radīt līdzvērtīgus konkurences apstākļus uzņēmējdarbības veikšanai. Tiesu iestāžu darbībā tika gūti ievērojami panākumi ( skatīt arī 24. nodaļu – Sadarbība tieslietu un iekšlietu jomā ). Būtisks progress tika panākts bankrota un citu likvidācijas formu izmantošanā, lai sekmētu izstāšanos no tirgus. Bankrota gadījumu skaits, kurus atrisināja ar likvidācijas palīdzību, 2005. gadā turpināja pieaugt. Atrisināto lietu procentuālā daļa lēnām pieauga. Ievērojami palielinājās pabeigto likvidāciju skaits, un pamazām pieauga to lietu procentuālā daļa, kas tika atrisinātas sešu mēnešu līdz divu gadu laikā, skaitot no likvidācijas uzsākšanas dienas. Grozījumi Bankrota kodeksā ar mērķi vienkāršot procedūras un uzlabot kreditoru aizsardzību tika izdarīti 2006. gada aprīli. Taču vēl ir jārisina daži neatrisinātie jautājumi. Jāturpina nostiprināt finanšu disciplīnu. Uzraudzīto lielo valsts uzņēmumu grupa turpina uzkrāt parādus. Bankrota procedūru sistēmā joprojām vērojami trūkumi, un kreditoru aizsardzība vēl arvien ir vāja, īpaši saistībā ar relatīvi ilgajām bankrota procedūrām un atgūto līdzekļu nelielo īpatsvaru. Tas parāda neseno grozījumu bankrota procedūru sistēmā veiksmīgas īstenošanas lielo nozīmi. Kopumā gūti jauni sasniegumi, uzlabojot finanšu disciplīnu, un ievērojams progress panākts bankrota procedūru jomā, neraugoties uz to, ka jaunu parādu uzkrāšanās turpinājās, un bankrota procedūru sistēmā joprojām vērojami trūkumi. Darba tirgū uzlabojumi bija pavisam nelieli, bezdarba līmenis palika relatīvi stabils (7,7% 2005. gadā), bet jauniešu bezdarba (23,8% 2005. gadā) un ilgtermiņa bezdarba (4,4% 2005. gadā) līmenis bija augsts un turpināja celties. 3.1. Vispārējs novērtējums Rumānijā ir radīta funkcionējoša tirgus ekonomika. Enerģiska strukturālo reformu programmas īstenošana ļaus tai tuvākajā laikā pilnībā izpildīt ekonomiskos kritērijus. Rumānija kopumā ir saglabājusi makroekonomisko stabilitāti un ir paātrinājusi strukturālās reformas. Kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas progress ir turpinājies. Ir pieņemta daudz atbilstīgāka fiskālā, monetārā un algu politika. Uzlabojusies nodokļu iekasēšana, nostiprinājusies korporatīvā finanšu disciplīna un uzlabojusies bankrota procedūru sistēma. Enerģētikas, kalnrūpniecības un transporta nozarē turpinājās pārstrukturizācija. Taču jāpaātrina valsts izdevumu reforma, un jāuzlabo nodokļu ieņēmumu iekasēšana. Padziļinātām strukturālajām reformām jo īpaši nepieciešama enerģētikas, kalnrūpniecības un transporta nozares turpmākā pārstrukturēšana, kā arī progress privatizācijas programmas īstenošanā. Turpina uzkrāties jauni parādi, un bankrota procedūru sistēmā joprojām vērojami trūkumi. 4. SAISTĪBAS UN PRASĪBAS, KAS IZRIET NO PIEVIENOŠANĀS SARUNĀM Ievads Komisija 2005. gada oktobra ziņojumā secināja, ka Rumānija jau ir sasniegusi ievērojamu atbilstības pakāpi acquis prasībām. Rumānija bija sagatavojusies dalībai ES attiecībā uz gandrīz visām acquis nodaļām, un tika veikti priekšdarbi, lai atrisinātu visus pagaidām vēl neatrisinātos jautājumus. Rumānija kopumā jau pildīja saistības attiecībā uz transporta, enerģētikas, statistikas, ekonomikas un monetārās savienības, mazo un vidējo uzņēmumu, zinātnes un pētniecības, izglītības un mācību, telekomunikāciju, patērētāju tiesību aizsardzības, ārējo sakaru, kopējās ārpolitikas un drošības politikas un ES budžeta noteikumu nodaļu. Tika uzskatīts, ka Rumānija ir pietiekami labi sagatavojusies attiecībā uz visām šīm nodaļām, lai sekmīgi integrētos ES. Šis secinājums joprojām ir spēkā. Turklāt progress ir turpinājies, piemēram, ārējo sakaru un attīstības jomā. Tādēļ šīs nodaļas turpmāk netiks apskatītas, izņemot nodaļu par izglītību un mācībām, kuras sagatavošanas darbi ir jāpaātrina. Pārējās nodaļas ietvēra dažus jautājumus, kuru risināšanā Rumānijai bija jāiegulda daudz lielāks darbs un ierobežotā skaitā gadījumu bija jāveic tūlītēji un izšķirīgi pasākumi, lai nodrošinātu tās gatavību pievienoties ES līdz iestāšanās dienai. Šie jautājumi tiek atkārtoti apskatīti turpmākajās nodaļās. Tādēļ šajā daļā iekļauts pārskats par visiem jautājumiem, kas Rumānijai vēl jārisina, lai nodrošinātu acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu līdz tās iestājai. 4.1. Acquis nodaļa s 4.1.1. 1. nodaļa: Brīva preču aprite Attiecībā uz horizontāliem un procesuāliem pasākumiem Rumānijas standartizācijas organizācija ( ASRO ) ir kļuvusi par pilntiesīgu gan Eiropas Standartizācijas komitejas ( CEN ), gan Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejas ( CENELEC ) locekli. Rumānijas akreditācijas iestāde ( RENA R) 2005. gada oktobrī atguva savu statusu kā iestāde, kas ir parakstījusi Daudzpusējo nolīgumu Eiropas akreditācijas saskaņošanai pārbaudes laboratoriju jomā. RENAR pagaidām vēl nav atguvusi savu statusu kā kvalitātes vadības sistēmu un produktu sertifikācijas iestāde. RENAR administratīvā rīcībspēja ievērojami jāuzlabo, lai nodrošinātu ES standartiem atbilstošu akreditāciju. Priekšdarbi šajā jomā jāpaātrina. Attiecībā uz līdzšinējās pieejas tiesību aktiem acquis īstenošana labas laboratorijas prakses jomā ir krietni pavirzījusies uz priekšu. Tiek veikti sagatavošanas darbi, lai līdz 2006. gada beigām pārskatītu tirdzniecības atļauju izsniegšanu cilvēkiem paredzētajiem farmaceitiskajiem līdzekļiem. Pastāv zināmas bažas par tiesību aktiem pārtikas nekaitīguma jomā un ģenētiski modificēto organismu (ĢMO) audzēšanu. Tiesību akti pārtikas jomā vēl nav pilnībā saskaņoti ar acquis prasībām vairākās svarīgās jomās, tādās kā piedevas, garšvielas, ar pārtikas produktiem saskarē esoši materiāli, uztura bagātinātāji un produkti īpašām uztura vajadzībām, oficiāla kontrole, jonizējoša radiācija, minerālūdens un ĢMO. Nav nodrošināta oficiālā ĢMO kontrole pārtikas produktiem, ko ražo no pašaudzētām un ievestām ĢMO kultūrām. Ir pilnībā jāievēro marķēšanas un izsekojamības prasības, jāuzlabo paraugu ņemšanas metodika un analīzes metodes, un jāakreditē laboratorijas. Jānorīko uzraudzības iestāde labas laboratorijas prakses jomā. Jāpabeidz tiesību aktu saskaņošanas darbs kosmētisko līdzekļu un mēslošanas līdzekļu jomā. Jāpieņem un jāīsteno rīcības plāns ar īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu, ka pēc pievienošanās ES lauksaimnieki vairs neizmanto neatļautas ģenētiski modificētas sēklas. Sagatavošanas darbi jūtami jāpaātrina, lai apstrādājamos pārtikas produktus, kas ietver ĢMO, būtu iespējams pilnībā izsekot, marķēt un kontrolēt jau no pievienošanās dienas. Publisko iepirkumu sistēmas vispārējās reformas ietvaros 2006. gada aprīlī tika pieņemts skaidrs, visaptverošs un vienots Publiskā iepirkuma likums atbilstoši ES noteikumiem, kas stāsies spēkā 2006. gada jūnijā. Tiek sagatavoti sekundārie tiesību akti. Jāatzīmē pozitīvās norises e-pārvaldības jomā. Jaunais Valsts iepirkumu birojs strādā labi, un tam ir labi apmācīts personāls. Ir uzlabojusies tiesiskās aizsardzības līdzekļu sistēma, bet vēl jāredz, kā Pārbaudes padome darbosies praksē. Jāīsteno sekundārie tiesību akti. Jāuzlabo informētība par jauno tiesisko regulējumu. Pagaidām nav gūti nekādi panākumi publisko iepirkumu iepriekšējās kontroles sistēmas jomā. Kopumā priekšdarbi šajā jomā norit labi. Secinājums Publisko iepirkumu jomā panākts ievērojams progress, un Rumānija šobrīd kopumā pilda saistības un prasības, kas izriet no pievienošanās sarunām šajā jomā. Priekšdarbi turpinās, un visi neatrisinātie jautājumi tiks atrisināti līdz pievienošanās dienai, ja tiks saglabāts līdzšinējais attīstības temps. Gūti panākumi horizontālo un procesuālo pasākumu un līdzšinējās pieejas tiesību aktu jomā. Taču šobrīd vajadzīgs pastiprināts darbs un ātra rīcība, lai līdz iestājai ES paspētu novērst visas nepilnības. Jo īpaši ievērojami jāuzlabo administratīvā rīcībspēja, it sevišķi akreditācijas jomā. Ir ātri jārīkojas, lai pabeigtu tiesību aktu transponēšanu pārtikas jomā un uzlabotu administratīvo rīcībspēju ĢMO audzēšanas, produkcijas un tirdzniecības kontrolei, kas rada zināmas bažas. Šobrīd jo īpaši vajadzīgs rīcības plāns ar konkrētiem pasākumiem, ko jāīsteno, lai nodrošinātu Rumānijas gatavību šajā jomā līdz pievienošanās dienai. 4.1.2. 2. nodaļa: Personu brīva pārvietošanās Pilsoņu tiesību jomā īpaši sasniegumi nav vērojami. Jāpabeidz transponēt jauno acquis par Eiropas Savienības pilsoņu un to ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā. Pagaidām nav transponēts acquis par vēlēšanu tiesībām. Ir jāveic grozījumi tiesību aktos, lai nodrošinātu, ka ES pilsoņiem, kuri nav Rumānijas pilsoņi, izglītība būtu pieejama tāpat un par tādu pašu maksu kā Rumānijas pilsoņiem. Šajā jomā jāveic pastiprināts darbs. Secinājums Vajadzīgs pastiprināts darbs un ātra rīcība pilsoņu tiesību jomā, lai pabeigtu saskaņot tiesību aktus par vēlēšanu tiesībām un izglītības pieejamību. 4.1.3. 3. nodaļa: Pakalpojumu sniegšanas brīvība Ir veikti grozījumi vairākos tiesību aktos un valsts un pašvaldības līmenī pieņemtos lēmumos, lai likvidētu ierobežojumus tiesībām veikt uzņēmējdarbību un brīvībai sniegt nefinanšu pakalpojumus . Ir atcelti juridiski un administratīvi ierobežojumi. Gaidāmi turpmāki grozījumi licencēšanas un atļaujas izsniegšanas procedūrās, kuras piemēro visām fiziskām un juridiskām personām, kas iesaistītas pagaidu uzņēmējdarbībā, neatkarīgi no attiecīgās nozares. Jāizvairās no tiesību aktiem un administratīvajām procedūrām ar nepamatotiem ierobežojumiem, piemēram, par aptieku izveidošanu. Šajā jomā jāveic pastiprināts darbs. Situācija banku nozarē rada bažas, jo vēl nav nodrošināta jaunās un daudz stingrākās kapitāla pietiekamības direktīvas transponēšana. Pirms īstenošanas ir jādod bankām un ieguldījumu sabiedrībām pietiekams laiks, lai tās varētu veikt vajadzīgos pielāgojumus. Valsts bankai un Valsts vērtspapīru komisijai attiecīgi jānodrošina konsekvence transponēšanas darbā, lai būtu iespējama saskaņota banku un ieguldījumu sabiedrību uzraudzība. Sagatavošanas darbi jāpaātrina. Attiecībā uz apdrošināšanas nozari Apdrošināšanas uzraudzības komisija (AUK) ir apstiprinājusi vairākus tiesību aktus, kuru mērķis ir labāka izpilde un uzlabota apdrošinātāju uzraudzība. Pieņemts jauns rīcības plāns ar īpašiem pasākumiem, lai apkarotu neapdrošinātu transportlīdzekļu vadīšanu. Informācijas centrs ir apgādāts ar efektīvu IT aprīkojumu. Datubāzes pastāvīgi tiek atjauninātas un uzlabotas, lai varētu kontrolēt situāciju ar neapdrošināto transportlīdzekļu vadīšanu. Ir uzsāktas sabiedrības informēšanas kampaņas, un ir pastiprināta policijas kontrole. Taču šis rīcības plāns sauszemes transporta apdrošināšanai ir jāīsteno. Lielākā daļa vajadzīgo iestāžu vēl nedarbojas. Kompensētājiestādei nav nodrošinātas telpas vai nav piešķirti vajadzīgie līdzekļi. Informācijas centram nav pietiekams skaits darbinieku, lai apstrādātu informācijas pieprasījumus. Jānostiprina Garantiju fonda finansiālais stāvoklis. Jānodrošina Valsts sauszemes transporta apdrošināšanas biroja finansiālā neatkarība. Transportlīdzekļu apdrošināšanas noteikumu piemērošana ir neapmierinoša. Pastāv risks, ka Rumānija nevarēs savlaicīgi parakstīt daudzpusējo nolīgumu, lai Komisija varētu pieņemt lēmumu par robežkontroles atcelšanu apdrošināšanas apliecībām līdz 2006. gada decembrim. Administratīvās struktūras pagaidām vēl pilnībā nedarbojas, un tās ir jānostiprina. Apdrošināšanas nozarē steidzamā kārtā jāpaātrina sagatavošanas darbi. Uzlabojusies noteikumu par personas datu aizsardzību piemērošana, un ir nostiprinātas administratīvās struktūras ( skatīt 24. nodaļu – Sadarbība tieslietu un iekšlietu jomā). Secinājums Personas datu aizsardzības jomā panākts ievērojams progress. Rumānija šobrīd kopumā pilda saistības un prasības, kas izriet no pievienošanās sarunām šajā jomā. Situācija banku nozarē rada bažas, jo šobrīd ir jāiegulda papildu darbs, lai transponētu jaunās kapitāla pietiekamības prasības un nodrošinātu šo prasību vienotu piemērošanu un saskaņotu banku un ieguldījumu sabiedrību uzraudzību. Progress panākts attiecībā uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt nefinanšu pakalpojumus un apdrošināšanas nozari . Taču šajās jomās šobrīd ir vajadzīgs papildu darbs un ātra rīcība, lai līdz iestājai ES savlaicīgi paspētu novērst visas nepilnības. Jāveic pastiprināts darbs, lai likvidētu ierobežojumus tiesībām veikt uzņēmējdarbību un brīvībai sniegt nefinanšu pakalpojumus. Jāveic papildu darbs, lai nodrošinātu transportlīdzekļu apdrošināšanas noteikumu piemērošanu. Lai savlaicīgi pabeigtu sagatavošanas darbus dalībai ES, jāizveido vajadzīgās iestādes vai tām nekavējoties jāsāk darboties. 4.1.4. 4. nodaļa: Kapitāla aprites brīvība Attiecībā uz cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu ir uzlabojusies ziņotāju iestāžu izpratne par ziņošanas pienākumiem un panākts zināms progress ziņojumu sniegšanā par aizdomīgiem darījumiem. Iestādēm, kuras pakļautas ziņošanas pienākumam, tādām kā kazino un valūtas maiņas punkti, tiek piemērots daudz aktīvāks kontroles režīms . Dažos gadījumos vēl jāpieņem tiesību akti, ar kuriem īsteno grozīto likumu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu, piemēram, ziņotāju iestāžu, kurām nav regulatīvās iestādes, gadījumā. Tiesību akti jāsaskaņo arī ar Finanšu darbības uzdevumu grupas ( FATF ) naudas atmazgāšanas un teroristu finansēšanas jautājumos pārskatīto ieteikumu normām. Privāto uzņēmumu ziņojumu skaits joprojām ir neliels, īpaši nozarēs, kas nav saistītas ar banku darbību un vērtspapīriem, piemēram, nekustamais īpašums un kazino, kas ir sevišķi neaizsargāti pret naudas atmazgāšanu. Turpinās ziņotāju iestāžu, tādu kā notāri, nesaprašanās pamatjautājumos. Finanšu kontroles dienesta (FKD) veiktā ziņotāju iestāžu uzraudzība ir attiecināta tikai uz dažām nozarēm. Turklāt FKD bija vadības un administratīvās problēmas, kas ietekmēja tā darbību. FKD ir vajadzīgi papildu resusi un speciālās zināšanas, īpaši finanšu analītiķi. Jānostiprina efektīva sadarbība starp iestādēm šajā ķēdē un citām valstīm. Nelikumīgi iegūto līdzekļu legalizēšanas novēršanai paredzēto mehānismu efektivitāti kavē problēmas ar tiesību aktu piemērošanu ( skatīt 24. nodaļu – Sadarbība tieslietu un iekšlietu jomā ). Secinājums Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas jomā panākts zināms progress. Taču sasniegtie rezultāti efektīvas piemērošanas un īstenošanas ziņā nav apmierinoši, īpaši tādās jomās kā informētība un izpratne, ziņojumi par aizdomīgiem darījumiem un uzraudzības darbības. Šajā jomā vēl jāiegulda liels darbs un nepieciešama ātra rīcība, lai līdz iestājai ES savlaicīgi paspētu novērst visas nepilnības. 4.1.5. 5. nodaļa: Uzņēmējdarbības tiesības Tiek īstenota valsts stratēģija intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesību aizsardzībai un ar to saistītais rīcības plāns, kas tika pieņemti 2005. gada septembrī, un to mērķis ir uzlabot administratīvās struktūras un izpildi. Jaunie tiesību akti paredz ex-officio izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par noziegumiem intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesību jomā, izmantojot specializētu Ģenerālprokuratūras departamentu. Ir nostiprināta Ģenerālprokuratūras kā centrālās koordinējošās iestādes loma. Uzlabojusies informācijas apmaiņa, koordinācija un sadarbība starp visām iestādēm un tiesībaizsardzības iestādēm. Veikti atbilstīgi pasākumi, lai uzlabotu sabiedrības informētību un turpinātu personāla apmācību. Ir veikts liels darbs, lai uzlabotu saziņu starp iestādēm. Taču jāpabeidz tiesību aktu saskaņošana biotehnoloģijas patentu jomā. Tāpat jāveic attiecīgie sagatavošanas darbi, lai no pievienošanās dienas varētu nodrošināt papildu aizsardzības sertifikātu pieteikumu izskatīšanu. Izpratnes veidošanas pasākumi jāveic atkārtoti. Jāturpina strādāt pie saziņas uzlabošanas. Jāattīsta sakari starp iestādēm un autortiesību organizācijām. Noziegumi intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesību jomā joprojām ir reāls drauds un īsta problēma. Nav konkrētu un taustāmu rezultātu. Ir vajadzīgi turpmākie precizējumi attiecībā uz autortiesību aģentūrām. Kopumā sagatavošanas darbi intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesību aizsardzības jomā, tostarp izpilde, ir jāpaātrina. Secinājums Intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesību aizsardzības jomā panākts ievērojams progress. Taču šajā jomā šobrīd ir vajadzīgs papildu darbs un ātra rīcība, lai līdz iestājai ES savlaicīgi paspētu novērst visas nepilnības. 4.1.6. 6. nodaļa: Konkurences politika Attiecībā uz valsts atbalsta piemērošanu Konkurences padomes novērtējumu un atbalsta pasākumu analīzes kvalitāte ir ievērojami uzlabojusies. Būtisks progress panākts attiecībā uz atturību, ko izrādīja valsts atbalstu piešķīrējas iestādes, un Konkurences padomes kontroli, kas uzsāka ex-officio izmeklēšanu un turpināja darbu, lai nodrošinātu iepriekšējas paziņošanas pienākuma izpildi. Tas attiecas uz vairākiem glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsta gadījumiem un atbalsta pasākumiem, kas saistīti ar uzņēmumu privatizāciju. Pirmskonsultāciju mehānisms (ar kuru Komisija piedāvā neoficiālas konsultācijas tehniskās informācijas jautājumos saistībā ar lēmumprojektiem pirms to pieņemšanas) darbojas sekmīgi. Ministriju darba grupa valsts atbalsta jautājumos un ministriju taktiskā grupa augstākajā līmenī palīdz Konkurences padomei, nodrošinot visu ministriju informēšanu par visiem valsts atbalsta plāniem. Konkurences padome ir sākusi īstenot savus lēmumus par nelikumīga atbalsta atgūšanu. Attiecībā uz valsts atbalstu tērauda rūpniecībai Rumānijas iestādes turpina cieši sadarboties ar Komisiju Valsts tērauda rūpniecības pārstrukturēšanas programmas īstenošanā. Kopš 2005. gada oktobra Rumānijas konkurences iestāde nav devusi atļauju nevienam atbalstam par labu tērauda ražotnēm, kas iekļautas Valsts pārstrukturēšanas programmā. Neraugoties uz to, pārstrukturēšanas nosacījumu un pienākumu īstenošana jāpaātrina, tāpat arī neatbilstīga valsts atbalsta, kas piešķirts Valsts pārstrukturēšanas programmā neietilpstošiem tērauda uzņēmumiem, atgūšana ( skatīt arī 15. nodaļu – Rūpniecības politika ). Iepriekšēja paziņošana par visiem jaunajiem atbalsta pasākumiem attiecībā uz pārstrukturēšanas gadījumiem, maksājumu atlikšanu vai pasākumiem, kas saistīti ar privatizāciju, pagaidām vēl netiek veikta atbilstoši vajadzīgajiem standartiem. Ir vajadzīgi papildu pasākumi, lai uzlabotu valsts atbalstu piešķīrēju iestāžu, tādu kā Valsts finanšu ministrija un privatizācijas iestāde AVAS , disciplīnu. Turklāt nav risinātas nopietnas problēmas, kas vairākos gadījumos ir novedis pie tā, ka uzņēmumi vairs nespēj saglabāt savu ražošanas jaudu un darbaspēku bez atbalsta palīdzības. Secinājums Valsts atbalsta tiesību aktu piemērošanā gūti labi rezultāti. Taču šajā jomā šobrīd ir vajadzīgs papildu darbs un ātra rīcība, lai līdz iestājai ES savlaicīgi paspētu novērst visas nepilnības. Jo īpaši jāturpina darbs, lai savlaicīgi pabeigtu galveno esošo valsts atbalsta pasākumu izvērtēšanu. Valsts atbalstu piešķīrējām iestādēm jānodrošina stingra Konkurences padomes valsts atbalsta programmu iepriekšējā kontrole. Valsts atbalsta „pagaidu mehānisms” paredz, ka valstu, kas pievienojas, atbalsta pasākumi, ko turpinās piemērot arī pēc pievienošanās dienas, uzskatāmi par pastāvošo atbalstu 88. panta 1. punkta nozīmē. Attiecībā uz šo mehānismu Pievienošanās akta V pielikums nosaka, ka „attiecībā uz Rumāniju 1. punkta c) apakšpunkts piemērojams tikai tiem atbalsta pasākumiem, ko izvērtē Rumānijas Valsts atbalsta uzraudzības iestāde pēc šīs dienas, ko izlemj Komisija, pamatojoties uz saistību, ko Rumānija uzņēmusies pievienošanās sarunu rezultātā, izpildes nepārtrauktu uzraudzību, ka Rumānijas valsts atbalsta īstenošana periodā pirms pievienošanās ir sasniegusi apmierinošu līmeni.” Komisijas veiktā uzraudzība un Rumānijas iestāžu darbs rāda, ka šobrīd šāds līmenis ir sasniegts un tādēļ Komisija piemēros Pievienošanās akta V pielikuma 1. punkta c) apakšpunktu no 2006. gada maija. 4.1.7. 7. nodaļa: Lauksaimniecība Horizontālie jautājumi Šobrīd ir sakārtota organizatoriskā sistēma divām maksājumu aģentūrām , un ir nostiprināta kopējā administratīvā rīcībspēja: marta beigās darbā bija pieņemtas 3600 personas, lielākas algas tiek maksātas darbiniekiem, kas veic ES lauku attīstības fondu pārvaldību, ir iegādātas biroju telpas, un šobrīd tās tiek aprīkotas ar IT iekārtām. Aģentūru pilnvaras un uzdevumi kopumā jau ir noteikti. Joprojām vērojami būtiski trūkumi: nav piemērotu biroju telpu, iekārtu, procedūru un IT sistēmu. Turklāt Rumānija plāno pieņemt darbā 1400 personas. Personāls līdz iestājai ES ir pienācīgi jāapmāca, lai tas varētu veikt attiecīgos uzdevumus. Kopējā administratīvā rīcībspēja un maksājumu aģentūru infrastruktūra vēl arvien rada nopietnas bažas, un tās ir nekavējoties jānostiprina. Ir atjaunināts sākotnējais ģenerālplāns integrētās administrācijas un kontroles sistēmas (IAKS) izveidošanai, lai atspoguļotu aizkavēšanos ar tā īstenošanu. Budžets ir rezervēts, un turpinās personāla pieņemšana darbā. Turpinās lauku saimniecību reģistra un tā attiecīgās datubāzes izstrāde, un datubāzē jau ir reģistrēti dati par aptuveni 75% reģistrēto lauksaimnieku. Zemes gabalu identifikācijas sistēmas (ZGIS) izveide vēl nav pabeigta. Kaut arī visas aero fotogrāfijas ir pieejamas, ir vajadzīgas izmantojamas ortofotogrāfijas 36% valsts teritorijas, bet tikai 40% ortofotogrāfiju ir pabeigta bloku pārveidošana ciparu formātā. Tikko ir uzsākts darbs pie saites izveidošanas starp lauksaimniekiem un ZGIS. Tā ir vajadzīga, lai apgādātu lauksaimniekus ar grafisko materiālu, kas parāda atsauces gabalu robežas, to individuālo identifikācijas numuru un platību. Noslogojums šajā jomā ir liels, īpaši ņemot vērā paredzamo lietotāju lielo skaitu. Vēl jāizstrādā daudzas procedūras un rokasgrāmatas, tostarp jānodrošina labi lauksaimniecības un vides apstākļi un nelabvēlīga apgabala definīcija. Steidzami jāpaātrina aparatūras iepirkšanas un IAKS programmatūras izstrādes process. Līdzšinējais attīstības temps nevar nodrošināt IAKS/ZGIS sistēmas pilnīgu darbību līdz pievienošanās dienai. Turpinājās tiesību aktu saskaņošana tirdzniecības mehānismu jomā. Ir ieviesta vienkāršota ievešanas un izvešanas atļauju versija un garantijas sistēma noteiktu lauksaimniecības produktu importam un eksportam. Ir izveidota iestāde, un personāla pieņemšanas darbā turpinās. Maksājumu aģentūra 2006. gada martā pārņēma ievešanas un izvešanas atļauju izsniegšanu. Ir parakstīts sadarbības protokols ar Valsts sanitāri veterināro un pārtikas nekaitīguma iestādi. Taču sadarbība starp tirdzniecības mehānismu galvenajiem dalībniekiem vēl arvien ir vāja. Tas attiecas uz iestādēm, kas atbildīgas par ievešanas un izvešanas atļaujām, kā arī par kompensāciju izmaksu, muitas dienestiem, iestādēm, kas atbildīgas par administratīvo pēckontroli, un Valsts sanitāri veterināro un pārtikas nekaitīguma iestādi. Maksājumu aģentūra vēl nav pārņēmusi atbildību par tirdzniecības mehānismiem. Sagatavošanas darbi tirdzniecības mehānismu jomā jāpaātrina. Kvalitātes politikas jomā pagaidām būtisks progress nav vērojams. Šajā jomā jāveic pastiprināts darbs. Kopīgas tirgus organizācijas (KTO) Attiecībā uz KTO lielākajā daļā nozaru panākts zināms progress, bet ir jāizveido efektīva administratīvā struktūra šo tirgus organizāciju tiesību aktu piemērošanai. Turklāt ir vajadzīgs papildu personāls, kā arī atbilstīga apmācība un skaidra procedūru noteikšana dažādām iestādēm, kas ir saistītas ar tirgus nozarēm. Aģentūrā ir izveidota struktūrvienība intervencei laukaugu tirgū, bet tā darbinieku skaits ir nepietiekams. Ir izstrādāta cenu ziņošanas sistēma, un šobrīd tā tiek ieviesta. Cukura jomā nav gūti īpaši panākumi. Darbinieku, kas nodarbojas ar šo jautājumu maksājumu aģentūrā, skaits joprojām ir nepietiekams. Augļu un dārzeņu jomā panākts progress, ieviešot svaigo augļu un dārzeņu kvalitātes kontroli un tirdzniecības standartus. Gūti panākumi attiecībā uz administratīvo struktūru, kas ir atbildīga par procedūru atzīšanu. Uzlabojusies tirgotāju reģistrācija; attiecīgās datubāzes katru mēnesi tiek atjauninātas, un tiek atspoguļotas lauku saimniecību cenas. Uzraudzības iestādes darbinieku skaits ir nepietiekams, jāuzlabo pārbaudes aprīkojums, un pārbaudes sistēmu riska analīze ir sākotnējā stadijā. Pieņemti jauni tiesību akti, lai ieviestu tirgus intervences mehānismus vīnam un vīna blakusproduktiem. Jānodrošina vīna dārzu reģistra saderība ar IAKS. Kopumā ir izveidots likumīgs pamats tiesību aktiem piena nozarē un organizatoriskā struktūra kvotu sistēmas pārvaldībai, izveidojot piena kvotu struktūrvienību, septiņus reģionālos birojus un Valsts piena padomi kā padomdevēju institūciju. Taču šīs struktūras piena nozarē pagaidām vēl nedarbojas. Jāveic papildu darbs, lai nodrošinātu personālu, aprīkojumu un uzdevumu skaidru sadali starp iestādēm un maksājumu aģentūru, lai šī sistēma līdz iestājai ES varētu darbotos pilnībā. Piensaimniecību (piena pircēju) un savākšanas centru apstiprināšana jāievieš praksē. Nav vērojams nekāds progress attiecībā uz noteikumiem par individuālo piena kvotu piešķiršanu, īpaši par tiešās pārdošanas kvotām, kā arī attiecībā uz valsts references laboratorijas plāna izstrādāšanu. Jāturpina saskaņot ar acquis prasībām tiesību aktus liellopu gaļas, aitas gaļas un cūkgaļas nozarē. Ir attīstīta administratīvā rīcībspēja liemeņu klasificēšanas un cenu ziņošanas sistēmas ieviešanai, bet tā vēl nedarbojas. Jāapmāca inspektori un klasifikatori. Šajā jomā jāveic pastiprināts darbs. Ir rezervēti līdzekļi, lai izstrādātu tirgus informācijas sistēmu. Ir noteikti un šobrīd tiek īstenoti tirdzniecības standarti, kas saistīti ar olu un mājputnu gaļas šķirošanu pēc svara kategorijas un marķēšanu. Aģentūras attiecīgās struktūrvienības administratīvā rīcībspēja ir vāja. Kopumā sagatavošanas darbi kopīgo tirgus organizāciju jomā ievērojami jāpaātrina, sevišķi attiecībā uz administratīvo rīcībspēju. Veterinārie jautājumi Attiecībā uz transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) un dzīvnieku blakusproduktiem panākts pavisam neliels progress. Netiek garantēta barošanas aizlieguma ievērošana uzņēmumos, kuriem ir savas pārstrādes iekārtas (pagaidām vēl nav iznīcināti liellopu gaļas un kaulu miltu krājumi). Vēl nav ieviestas attiecīgās utilizācijas, savākšanas un pārstrādes iekārtas augsta riska materiāliem. Saskaņā ar 2005. gada stratēģiju valsts dzīvnieku blakusproduktu sistēmas pārstrukturēšanai un attīstībai ir izsludināti astoņi uzaicinājumi uz konkursu, lai iekļautu visu Rumānijas teritoriju. Atlasītajiem uzņēmumiem tiks izsniegta licence, un to uzdevums būs izstrādāt procedūras augsta riska materiālu savākšanai, kā arī uzcelt un aprīkot utilizācijas uzņēmumus līdz 2006. gada beigām. To darbības nodrošināšana joprojām ir nopietna problēma. Ir jāiznīcina un jāsadedzina gaļas un kaulu miltu krājumi. Attiecībā uz veterinārās kontroles sistēmas izveidi iekšējā tirgū turpinājās dzīvnieku un to pārvietošanas identifikācija un reģistrācija, un ir pabeigta datubāzes izveide. Attiecībā uz trešo valstu importa produktu veterinārajām pārbaudēm un ievešanas noteikumiem ir veiksmīgi noslēgušies izsludinātie konkursi visiem astoņiem robežkontroles punktiem, un darbi jau ir sākušies. Nav pietiekami racionalizēti sakari starp operatoru un Valsts sanitāri veterināro un pārtikas nekaitīguma iestādi, lai garantētu to, ka Valsts sanitāri veterinārā un pārtikas nekaitīguma iestāde kā kompetentā iestāde nodrošina efektīvu sistēmas pārvaldību. Tādēļ dzīvnieku identifikācijas struktūrvienības administratīvā rīcībspēja ievērojami jāuzlabo, tā kā no katrām septiņām darba vietām šobrīd ir aizpildīta tikai viena. Robežkontroles punktu infrastruktūras izveide jāpabeidz kādu laiku pirms iestājas ES, lai personāls paspētu iziet apmācību un iepazīties ar infrastruktūru un procedūrām. Šajā jomā jāveic pastiprināts darbs. Rumānijas tiesību aktos ir transponētas un šobrīd tiek īstenotas acquis prasības dzīvnieku slimību kontroles jomā. Pieņemta un pārskatīta valsts stratēģija klasiskā cūku mēra izskaušanai, kas no 2006. gada janvāra aizliedz profilaktisko vakcināciju. Pieņemts valsts plāns slimību kontrolei. Ir rezervēti līdzekļi, lai izmaksātu kompensācijas lauksaimniekiem. Šajā plānā ir jāiekļauj mežacūku vakcinācija, atsevišķu mājas cūku steidzama vakcinācija ar iezīmētu vakcīnu, kā arī ārkārtas rīcības plāns un uzraudzības plāns. Vakcinācijas aizliegums vēl arvien netiek stingri kontrolēts. Sagatavošanas darbi šajā jomā jāpaātrina. Tirdzniecības ar dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem jomā ir veiktas vairākas zirgu eksporta kontroles. Taču šajā jomā jāveic pastiprināts darbs. Turpinās lauksaimniecības pārtikas produktu uzņēmumu modernizācijas programmas īstenošana sabiedrības veselības jomā. Ir ievērojami samazinājies „prasībām neatbilstošu uzņēmumu bez modernizācijas plāna”, skaits. Tas liecina, ka panākts labs progress un līdzšinējais modernizācijas temps ir jāsaglabā. Jāveic pastiprināts sagatavošanas darbs, lai uzlabotu standartiem neatbilstoša svaigpiena savākšanas un pārstrādes pārvaldību. Jāpabeidz darbs pie tiesību aktiem tiešās pārdošanas jomā. Valsts sanitāri veterinārā un pārtikas nekaitīguma iestāde ir veikusi vajadzīgos pasākumus, lai ieviestu dažādus elementus dzīvnieku labturības sistēmas kontroles nodrošināšanai. Acquis piemērošana turpinās. Valsts uzlabošanas un reproducēšanas aģentūras administratīvā rīcībspēja zootehnikas jomā nav uzlabojusies. Priekšdarbi šajā jomā jāpaātrina. Jāturpina uzlabot dzīvnieku ēdināšanas kontroles sistēma, lai ievērotu pārtikas un barības nekaitīguma prasības. Priekšdarbi šajā nozarē jāpaātrina. Secinājums Dzīvnieku labturības jomā panākts progress. Rumānija šobrīd kopumā pilda saistības un prasības, kas izriet no pievienošanās sarunām šajā jomā. Gūti panākumi tirdzniecības mehānismu un kopīgo tirgus organizāciju, kā arī tirdzniecības ar dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, zootehnikas un dzīvnieku ēdināšanas jomā. Labs progress panākts attiecībā uz dzīvnieku un to pārvietošanas identifikāciju un reģistrāciju veterinārās kontroles sistēmas iekšējā tirgū , dzīvnieku slimību kontroles un sabiedrības veselības jomā, modernizējot uzņēmumus. Kvalitātes politikas jomā pagaidām būtisks progress nav vērojams. Šajā jomā šobrīd ir vajadzīgs papildu darbs un ātra rīcība, lai līdz iestājai ES savlaicīgi paspētu novērst visas nepilnības. Pēdējo mēnešu laikā gūti panākumi maksājumu aģentūru un integrētās administrācijas un kontroles sistēmas (IAKS) jomā, bet pastāv nopietnas bažas par to, vai maksājumu aģentūras un IAKS/ZGIS sistēmas spēs darboties pilnībā līdz pievienošanās dienai. Attiecībā uz transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) un dzīvnieku blakusproduktiem panākts tikai neliels progress, un arī šī joma ir nopietna problēma. Rumānijai jāveic tūlītēji un izšķirīgi pasākumi, lai nodrošinātu tās gatavību iestājai ES līdz iestāšanās dienai. 4.1.8. 8. nodaļa: Zivsaimniecība Attiecībā uz resursu un zvejas flotu pārvaldību, kā arī pārbaudi un kontroli ir nostiprināta Valsts zivsaimniecības un akvakultūras aģentūras (VZAA) administratīvā rīcībspēja. Zvejas kuģu novērošanas sistēma darbojas no 2006. gada februāra, un ir uzstādīta vajadzīgā uzraudzības iekārta. Rumānija ir izveidojusi Zvejas flotes reģistru, kas aptver visus tās zvejas kuģus, un attiecīgā datubāze darbojas. Testēšanas dati ir nosūtīti Kopienas zvejas flotes reģistram, bet pagaidām tie vēl nav atbilstošā formātā. Tas attiecas arī uz nozvejas reģistrācijas datiem, jo kuģu žurnālu, izkraušanas deklarāciju un tirdzniecības pavadzīmju dati šobrīd netiek ievadīti datorlasāmā formā, un tādējādi nav iespējams veikt vispārējas pārbaudes. Kopumā sagatavošanas darbi attiecībā uz resursu un zvejas flotu pārvaldību, kā arī pārbaudi un kontroli norit labi. Ir uzlabota VZAA darbības spēja un administratīvā rīcībspēja strukturālo darbību pārvaldībai. Vēl jāprecizē vairāki strukturālo fondu pārvaldības pienākumi, jo īpaši, lai izslēgtu Valsts zivsaimniecības resursu pārvaldības sabiedrību kā starpniekiestādi no Kopienas fondu pārvaldības. Priekšdarbi jāpaātrina. Attiecībā uz tirgus politiku šobrīd VZAA ir apstiprinājusi 44 ražotāju organizācijas. Izkraušanas punkti un pirmie tirdzniecības centri ir izveidoti gan iekšzemes zvejai, gan jūras zvejai. Sagatavošanas darbi jāturpina, sevišķi datu pārraides un datorizācijas jomā. Secinājums Resursu un zvejas flotu pārvaldības, pārbaudes un kontroles un tirgus politikas jomā panākts ievērojams progress. Rumānija šobrīd kopumā pilda saistības un prasības, kas izriet no pievienošanās sarunām. Tiek veikti sagatavošanas darbi, un visi neatrisinātie jautājumi, tādi kā nozvejas datu reģistrācija, tiks atrisināti līdz pievienošanās dienai, ja tiks saglabāts līdzšinējais attīstības temps. Strukturālo darbību jomā panākts progress. Taču ir vajadzīgs pastiprināts darbs un ātra rīcība, lai Valsts zivsaimniecības resursu pārvaldības sabiedrību izslēgtu no Kopienas fondu pārvaldības. 4.1.9. 10. nodaļa: Nodokļu uzlikšana PVN un tiešo nodokļu jomā vēl nav pieņemti tiesību akti par uzņēmumu peļņas nodokli un ienākumu nodokli, kā arī PVN. Sagatavošanas darbi šobrīd ir jāpaātrina. Administratīvā rīcībspēja administratīvās sadarbības un savstarpējās palīdzības jomā kopumā nedaudz uzlabojās, īpaši PVN jomā. Ir veikti daudzi pasākumi, lai palielinātu iekasēto nodokļu apjomu, kas pieaug, tiesa gan – lēni. Nodokļu iekasēšanas līmenis Rumānijā kopumā ir nesamērīgi zems, un šajā ziņā nepieciešami tūlītēji uzlabojumi. Administrācijas kontroles spēja ir vāja, īpaši attiecībā uz akcīzes nodokli alkoholiskajiem dzērieniem. Rumānijai jāveic vispārējā nodokļu administrācijas un iekasēšanas reforma, lai nodrošinātu integritāti, novērstu interešu konfliktus un resursu nepietiekamības problēmas. Ir vajadzīgi tūlītēji uzlabojumi, lai nodrošinātu nodokļu maksātāju pienākuma izpildi un nodokļu iekasēšanu. Rumānijas sasniegumi, veicot priekšdarbus, lai sagatavotos efektīvai informācijas apmaiņai ar ES dalībvalstīm no pievienošanās dienas, ir nelieli. Attiecībā uz priekšdarbiem PVN informācijas apmaiņas sistēmas, PVN e-pakalpojumiem un akcīzes datu apmaiņas sistēmas (ADAS) jomā bija būtiskas un nevajadzīgas aizkavēšanās ar šo sistēmu izveidi, galvenokārt Nodokļu administrācijas neveikto priekšdarbu dēļ. Kaut arī darbs tā īsti sākās tikai 2006. gada marta sākumā, ja netiks veikti tūlītēji pasākumi, lai novērstu šīs aizkavēšanās sekas, maz ticams, ka šīs sistēmas spēs efektīvi darboties tūlīt pēc iestājas ES. Secinājums PVN un tiešo nodokļu jomā šobrīd jāveic pastiprināts darbs pie tiesību aktu saskaņošanas un nodokļu iekasēšanas. Pavisam nelieli panākumi gūti administratīvās sadarbības un savstarpējās palīdzības ziņā, kas ir joma, attiecībā uz kuru jau 2005. gada oktobrī tika pieprasīta tūlītēja rīcība, jo īpaši, lai novērstu nodokļu iekasēšanas, sevišķi PVN un akcīzes nodokļa, IT sistēmu savietojamības lēno ieviešanu. Šī joma joprojām rada nopietnas bažas, ņemot vērā to, ka pagāja zināms laiks, iekams vispār tika gūti kādi panākumi. Rumānijai jāveic tūlītēji un izšķirīgi pasākumi un jānodrošina nopietns un nemitīgs darbs, lai tā būtu gatava pievienoties ES līdz iestāšanās dienai. Rumānijai jāveic pastiprināts darbs, lai uzlabotu Nodokļu administrācijas iekasēšanas un kontroles spēju, īpaši attiecībā uz akcīzes nodokli un tiešajiem nodokļiem. 4.1.10. 13. nodaļa: Sociālā politika un nodarbinātība Attiecībā uz darba tiesībām 2006. gada martā tika pieņemti tiesību akti, kuru mērķis ir transponēt acquis par uzņēmumu nodošanu citam īpašniekam. Vēl ir jātransponē jaunākais acquis par Eiropas uzņēmuma un Eiropas kooperatīvās sabiedrības statūtiem, kā arī par informāciju un konsultācijām. Turklāt jānovērš dažas nepilnības, īpaši attiecībā uz kolektīvo atlaišanu, nepilna darba laika darbu, darbu uz noteiktu laiku un Eiropas Uzņēmumu padomi. Tiesību aktu tuvināšana jāpabeidz arī tajās jomās, uz kurām netiek attiecināts Darba kodekss (tādās jomās kā darba devēju maksātnespēja, darbinieku nosūtīšana un nozares darba laiks). Turklāt jānostiprina Darba inspekcijas administratīvā rīcībspēja, lai garantētu acquis noteikumu pareizu piemērošanu šajā jomā. Jāveic pastiprināts darbs, lai tiesību aktus saskaņotu ar acquis un īstenotu tos. Nav nodrošināta juridiskā atbilstība attiecībā uz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm . Rumānijas tiesību aktos jātransponē acquis par sociālā arodnodrošinājuma shēmām. Turklāt jānovērš vairākas nepilnības, lai nodrošinātu acquis pareizu un pilnīgu transpozīciju, sevišķi attiecībā uz direktīvām par vienādu atalgojumu, vienādu attieksmi nodarbinātības jomā, bērna kopšanas atvaļinājumu un mātes aizsardzību. Rumānijai vēl ir jāpārliecinās, vai ir vajadzīgs pielīdzināt ierēdņu pensionēšanās vecumu atbilstoši vienāda atalgojuma principam, kas noteikts Līgumā par Eiropas Savienību, un kritērijiem, ko noteikusi Eiropas Kopienu Tiesa. Valsts vienlīdzīgu iespēju aģentūrai joprojām trūkst vajadzīgo resursu, un tā nedarbojas pilnībā, un ir jāgarantē tās neatkarība. Šobrīd priekšdarbi ir jāpaātrina. Attiecībā uz veselības un darba drošības jomu jāpabeidz tiesību aktu tuvināšana ieguves rūpniecības jomā. Nav pabeigta vispārējo darba aizsardzības normu pārstrādāšana valdības lēmumu veidā. Ir ilgstošas aizkavēšanās ar dažu acquis daļu transponēšanu, kuras var novērst, ja Parlaments pieņems jauno Veselības un drošības likumu. Jāturpina Darba inspekcijas administratīvās rīcībspējas nostiprināšana un darbinieku izpratnes veidošana un apmācība veselības un drošības jautājumos, sevišķi mazos un vidējos uzņēmumos. Acquis transponēšana Rumānijas tiesību aktos ir pabeigta attiecībā uz vibrāciju, azbestu, troksni, kā arī pagaidu un pārvietojamiem būvlaukumiem. Kopumā sagatavošanas darbi šajā jomā šobrīd ir jāpaātrina. Intensīva apmācība sociālā dialoga jautājumos ir veikta Darba, sociālās solidaritātes un ģimenes ministrijā, sociālo partneru organizācijās un Ekonomikas un sociālo lietu padomē, lai veicinātu divpusējo sociālo dialogu. Ir noslēgušās sarunas par 2006. gada valsts koplīgumu. Taču divpusējā sociālā dialoga vājās vietas, īpaši nozaru un ražošanas līmenī, praktiski ir palikušas nemainīgas, tāpat kā sociālo partneru spēja noslēgt un apspriest derīgus līgumus. Sociālo partneru organizācijas vēl arvien ir sadrumstalotas, un tām trūkst vajadzīgās rīcībspējas un reprezentativitātes. Ekonomikas un sociālo lietu padomes konsultāciju mehānisms nenodrošina Padomes kā valdības sarunu biedra lomu. Jāturpina palielināt sociālo partneru resursus un veicināt to dalību sociālā dialoga procesā Eiropas līmenī. Sabiedrības veselības jomā pieņemti tiesību akti, lai transponētu acquis prasības attiecībā uz asins un asins komponentiem, audiem un šūnām. Infekcijas slimību jomā panākts progress saistībā ar HIV/AIDS un profilakses pasākumu piemērošanu neaizsargātām grupām. Jāturpina īstenot tiesību akti par asinīm, audiem un šūnām. Visos asins centros jānodrošina kvalitātes vadības pasākumi. Jānostiprina Valsts transplantācijas aģentūras rīcībspēja. Netiek pietiekami izmantota iespēja konsultēties ar ētikas komiteju transplantācijas jautājumos. Ir pabeigtas izmeklēšanas par cilvēku olšūnu tirdzniecību ( skatīt arī nodaļu par politiskajiem kritērijiem) . Vēl nav pabeigta a cquis transponēšana Rumānijas tiesību aktos tabakas jomā. Ir jāturpina stiprināt administratīvās struktūras, un jānodrošina mazākumtautību grupu iekļaušana, kas ir daļa no visaptverošas slimību kontroles un profilakses. Jānodrošina Rumānijas iestāžu aktīvāka dalība ES uzraudzības sistēmās. Jāiegulda papildu darbs, lai uzlabotu iedzīvotāju veselības stāvokli un veselības aprūpes pieejamību, sevišķi reģionālajā līmenī un nabadzīgākajām sociāli ekonomiskajām grupām un mazākumtautībām. Šajā ziņā varētu palīdzēt likums par reformu veselības aprūpes nozarē, ko pieņēma 2006. gada aprīlī. Ir jāveic tūlītēji pasākumi attiecībā uz garīgo veselību, lai novērstu ārstniecības iestāžu pārapdzīvotību un uzlabotu dzīves apstākļus kopumā ( skatīt arī nodaļu par politiskajiem kritērijiem ). Priekšdarbi ievērojami jāpaātrina. Ir nostiprināta Eiropas Sociālā fonda (ESF) administratīvā rīcībspēja visos līmeņos attiecībā uz darbinieku pieņemšanu darbā un apmācību. Taču joprojām uzmanība jāpievērš Valsts nodarbinātības aģentūrai, kas ir starpniekiestāde. Ir izveidoti ministriju un reģionālās sadarbības mehānismi, bet ir jāpanāk progress, lai garantētu šo mehānismu nepārtrauktu un efektīvu darbību. Ir uzsāktas projektu identificēšanas darbības, un ESF darbiniekiem paredzētais valsts apmācības plāns ietver arī galīgo saņēmēju apmācību. Jāveic pastiprināts darbs, koncentrējoties uz apmācību un projektu atbalsta kanāla izstrādāšanu. Ir gūti panākumi administratīvajā jomā, bet sagatavošanas darbi ESF pārvaldībai ir jāpaātrina (skatīt arī 21. nodaļu - Reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinācija). Sociālās integrācijas jomā 2005. gada decmbrī tika apstiprināts Valsts nabadzības novēršanas un sociālās integrācijas plāns 2006.–2008. gadam. Savukārt 2006. gada aprīlī tika nodibināta Komiteja Vienotā integrācijas memoranda (VIM) īstenošanas uzraudzībai. Jāizveido skaidrs mehānisms attiecīgo ministriju un citu ieinteresēto personu darba koordinācijai. Analītiskais darbs un sociālās statistikas izveide nabadzības un sociālās integrācijas jomā jāveic atbilstoši ES rādītājiem par sociālo integrāciju. Jāturpina darbs, lai uzlabotu mazāk aizsargāto grupu, tostarp čigānu tautības iedzīvotāju, stāvokli un sekmētu to pilnīgu integrāciju sabiedrībā. Jāuzlabo sabiedrisko vietu, ēku un transporta, kā arī izglītības un darba tirgus pieejamība cilvēkiem ar spēju traucējumiem. Ir jāveic papildu darbs, lai slēgtu vai pārstrukturētu lielas aprūpes iestādes cilvēkiem ar spēju traucējumiem, attīstot alternatīvos sabiedriskos pakalpojumus, sniedzot atbalstu ģimenēm un mazākām aprūpes iestādēm. Secinājums Lielākajā daļā jomu, kas saistītas ar sociālo politiku un nodarbinātību, panākts tikai neliels progress. Pasliktinājusies situācija vienlīdzīgas attieksmes pret vīriešiem un sievietēm jomā, un panākumi izpaliek arī veselības un darba drošības jomā. Šobrīd ir vajadzīgs pastiprināts darbs un ātra rīcība, lai līdz iestājai ES savlaicīgi paspētu novērst visas nepilnības. Jāpabeidz tiesību aktu tuvināšana un īstenošana darba tiesību , vienlīdzīgas attieksmes pret vīriešiem un sievietēm, veselības un darba drošības, kā arī sabiedrības veselības jomā. Jāuzlabo sociālais dialogs . Uzmanība jāpievērš primārās veselības aprūpes, augsta līmeņa veselības aizsardzības, kā arī pakalpojumu uzlabošanai un pārredzamības nodrošināšanai veselības aizsardzības sistēmā. Jāpaātrina sagatavošanas darbi Eiropas Sociālā fonda pārvaldībai un visu mazāk aizsargāto grupu, tostarp čigānu tautības iedzīvotāju, sociālajai integrācijai sabiedrībā. Kopumā ir vajadzīgs papildu darbs pie administratīvās rīcībspējas nostiprināšanas, lai nodrošinātu sociālās politikas acquis pienācīgu īstenošanu. 4.1.11. 15. nodaļa: Rūpniecības politika Privatizācijas un pārstrukturēšanas jomā panākts zināms progress. Jānodrošina privatizācijas procesa pilnīga pārredzamība. Nav izdevies būtiski pavirzīt uz priekšu to uzņēmumu pārstrukturēšanu vai likvidāciju, kas savā pašreizējā formā nav dzīvotspējīgi. Šobrīd jārisina problēmas ar pēcprivatizācijas pienākumiem, kas iekļauti privatizācijas līgumos un izriet no tiesas prāvām, jo minētās problēmas ir novedušas inter alia pie uzņēmumu atgriešanas valsts īpašumā un izraisījušas svārstības privatizācijas portfeļos ( skatīt arī nodaļu par ekonomiskajiem kritērijiem ). Ir aizkavējusies tērauda rūpniecības pārstrukturēšanas programma. Sakarā ar to Rumānija ir ierosinājusi veikt izmaiņas Valsts pārstrukturēšanas programmā un individuālajos uzņēmējdarbības plānos, un šis ierosinājums ir rūpīgi jāizanalizē, pamatojoties jo īpaši uz to atbilstību valsts atbalsta noteikumiem. Jānodrošina efektīva un savlaicīga tērauda rūpniecības pārstrukturēšana un individuālu dzīvotspējas plānu pilnīga īstenošana. Jāveic pasākumi, lai nodrošinātu to, ka saskaņā ar Rumānijas saistībām šai nozarei netiktu piešķirts nekāds valsts atbalsts, nepiemērojot Eiropas nolīguma un Pievienošanās līguma noteikumus (skatīt arī 6. nodaļu –Konkurences politika) . Kopumā sagatavošanas darbi ir jāpaātrina, īpaši attiecībā uz tērauda rūpniecību. Secinājums Privatizācijas un pārstrukturēšanas jomā panākts neliels progress. Šajā jomā vēl jāiegulda liels darbs un nepieciešama ātra rīcība, lai līdz iestājai ES savlaicīgi paspētu novērst visas nepilnības. Lielāka uzmanība jāpievērš īpaši privatizācijas stratēģijas īstenošanai, ar pēcprivatizācijas pienākumiem saistīto problēmu risināšanai un tērauda rūpniecības pārstrukturēšanas stratēģijas īstenošanai, izpildot valsts atbalsta saistības pilnībā. 4.1.12. 18. nodaļa: Izglītība un mācības Kopienas programmu jomā īpaši panākumi nav vērojami, izņemot YOUTH programmu, kur Rumānijas Valsts aģentūrai bija nopietnas problēmas ar līdzekļu izmantošanu, grāmatvedības uzskaiti un programmas vadības procedūrām. Pēc tam YOUTH programmas īstenošana, ko vadīja Valsts aģentūra, tika pārtraukta. Ir izstrādāts rīcības plāns, lai uzlabotu šo situāciju, un uzsākta minētā plāna īstenošana. Sagatavošanas darbi šajā jomā ir jāpaātrina, jo ir jāizveido jauna aģentūra un jānodrošina pienācīga finanšu un darbības vadība un jāievieš kontroles procedūras. Secinājums Attiecībā uz Kopienas programmām situācija ar YOUTH programmu ir pasliktinājusies. Šobrīd ir vajadzīgs papildu darbs un ātra rīcība, lai līdz iestājai ES savlaicīgi paspētu novērst visas nepilnības. 4.1.13. 20. nodaļa: Kultūra un audiovizuālā politika Turpinājās darbs pie tiesību aktu tuvināšanas acquis prasībām audiovizuālās politikas jomā, pieņemot divus grozījumus Audiovizuālajā likumā attiecībā uz jurisdikciju un uztveršanas brīvību. Taču Likums par kinematogrāfiju ietver pienākumu visām Rumānijas televīzijas raidorganizācijām atvēlēt vismaz 5% raidlaika Rumānijas mākslas filmām, kas joprojām ir pretrunā ar principu nepieļaut diskrimināciju tautības dēļ. Šajā jomā jāveic pastiprināts darbs. Secinājums Audiovizuālās politikas jomā panākts progress. Taču pagaidām apraides sektorā netiek piemērots nediskriminācijas princips. Šobrīd ir vajadzīgs papildu darbs un ātra rīcība, lai līdz iestājai ES savlaicīgi paspētu nodrošināt visu vajadzīgo grozījumu Likumā par kinematogrāfiju stāšanos spēkā. 4.1.14. 21. nodaļa: Reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinācija Attiecībā uz likumīgo pamatu ir ieviesta daudzgadu budžeta plānošana, un ir paredzēts budžeta elastīgums Likumā par valsts budžetu 2006. gadam. Tika pieņemts jaunais Likums par publisko iepirkumu. Tāpat tika pieņemti tiesību akti, ar kuriem tika nodibināts pamats publiskā iepirkuma iepriekšējās kontroles sistēmas izveidei. Sagatavošanas darbi šajā jomā norit labi. Institucionālās struktūras izveidošanā gūti ievērojami panākumi. Ir pabeigta iestāžu norīkošana strukturālo instrumentu vadībai, un arī īstenošanas struktūru izveide gandrīz jau ir pabeigta. Attiecībā uz administratīvo rīcībspēju ir īstenoti un joprojām tiek īstenoti visaptveroši plāni darbinieku pieņemšanai darbā un apmācībai. Nav precizētas struktūras ekonomiskās konkurētspējas programmu īstenošanai. Nav precizēta vadošo iestāžu uzdevumu deleģēšana starpniecības iestādēm. Vēl jāievieš iepriekšējās kontroles sistēma publiskajam iepirkumam. Pārvaldes struktūru gatavības pakāpe iestājai ES ir ļoti dažāda, dažas no tām atpaliek no vēlamā, piemēram, MVU aģentūra, Valsts nodarbinātības aģentūra un struktūrvienības, kas tika norīkotas vēlākajā laikposmā. Ir pieejama vispārējā apmācība esošajam un jaunajam personālam, bet vēl ir vajadzīga specializētā apmācība. Ir izveidoti mehānismi ministriju sadarbības koordinēšanai, bet vēl ir jānodrošina elastīga un efektīva arbitrāžas procedūra. Ievērojami jāuzlabo sadarbība valsts un reģionālajā līmenī, vienlaicīgi ņemot vērā pilnvaru nodošanas mehānismus, kas pieļauj atbildīgo iestāžu klātbūtni reģionālajā līmenī. Kopumā ir jāturpina uzlabot nozaru koordinācija reģionālajā līmenī. Nav pilnībā precizēti līdzfinansējuma mehānismi, lai sadalītu finansiālo slogu starp valsts budžetu un galīgajiem saņēmējiem, galvenokārt vietējām varas iestādēm. Šajā jomā jāveic pastiprināts darbs. Attiecībā uz uzraudzību un novērtēšanu ir veikta vienotās vadības informācijas sistēmas, kas ir galvenais uzraudzības instruments, darbības pārbaude attiecībā uz pirmspievienošanās programmām un kohēzijas politiku valsts līmenī, izmantojot galvenās īstenošanas struktūras. Vienotā vadības informācijas sistēma pagaidām darbojas atbilstoši īstenošanas prasībām ne visām strukturālo fondu programmām. Attiecīgais personāls vadošajā iestādē un starplīmeņos pagaidām nav aktīvi iesaistīts vienotās vadības informācijas sistēmas pilnīgas darbības nodrošināšanā. Joprojām nepieciešams stiprināt uzraudzības un novērtēšanas spēju, kas ir daļa no kopējās administratīvās rīcībspējas. Ir jāveic papildu darbs, lai vienoto vadības informācijas sistēmu attiecinātu arī uz tiešajiem lietotājiem. Sagatavošanas darbi šajā jomā ir jāpaātrina. Finanšu vadības un kontroles jomā ir panākti uzlabojumi attiecībā uz administratīvo rīcībspēju, izdevumu deklarāciju pārbaudi, iekšējās revīzijas dienestu izveidi, pietiekamu izsekojamību un procedūrām, kas paredzētas nelikumību izskatīšanai. Ir noteiktas finanšu vadības un kontroles struktūras visām izdevumu jomām. Taču daudzās iestādēs jāturpina īstenot visaptverošus darbinieku darbā pieņemšanas un apmācības plānus, tostarp specializētajam personālam. Jāprecizē ārējās revīzijas iestādes atbildība. Ir jāpārbauda finanšu vadības un kontroles struktūru īstenošana praksē. Šajā jomā jāveic pastiprināts darbs. Secinājums Ir panākts ievērojams progress attiecībā uz likumīgo pamatu , un Rumānija šobrīd kopumā pilda saistības un prasības, kas izriet no pievienošanās sarunām šajā jomā. Ievērojams progress panākts arī attiecībā uz institucionālajām struktūrām , tostarp administratīvo rīcībspēju. Gūti panākumi arī projektu atbalsta kanāla izveidē saistībā ar finanšu vadību un kontroli . Tomēr kopumā ir vajadzīgi papildu pasākumi, lai līdz iestājai ES pabeigtu sagatavošanas darbus. Ir jāveic pastiprināts darbs, lai atrisinātu šādus vēl neatrisinātos jautājumus: jānosaka īstenošanas procedūras un jānostiprina administratīvā rīcībspēja, īpašu uzmanību pievēršot nesen nozīmētajām iestādēm, jānostiprina sadarbība starp valsts un reģionālo līmeni un nozaru sadarbība reģionālajā līmenī, jāturpina projektu atbalsta kanāla sagatavošana un galīgo saņēmēju apmācība, kā arī jānodrošina iepriekšējās kontroles un efektīvas finanšu vadības un kontroles sistēmas ieviešana publiskajam iepirkumam. Panākts progress uzraudzības un novērtēšanas jomā. Taču panākumi ir nelieli. Pirms pievienošanās ES ir jāpabeidz vienotās vadības informācijas sistēmas izveide, iekļaujot tajā arī attiecīgās iestādes. Visās šajās jomās šobrīd vajadzīgs papildu darbs un ātra rīcība. 4.1.15. 22. nodaļa: Vide Turpinājās tiesību aktu saskaņošana horizontālo tiesību aktu jomā. Ir pieņemti tiesību aktu grozījumi, lai nodrošinātu, ka sabiedriskās nozīmes sludinājumu izdevumus sedz vides aizsardzības iestādes. Ir pieņemta stratēģiskā vides novērtējuma rokasgrāmata. Taču vēl jāpabeidz tiesību aktu transponēšana attiecībā uz stratēģisko vides novērtējumu, tiesas pieejamību un sabiedrības līdzdalību. Atkritumu apsaimniekošanas tiesību aktu transponēšana gandrīz jau ir pabeigta. Ir pieņemti vajadzīgie sekundārie tiesību akti. Ir skaidri sadalīti pienākumi atkritumu apsaimniekošanas jomā valsts līmenī starp ministriju un Valsts vides aizsardzības aģentūru. Ministrijā izveidots Atkritumu apsaimniekošanas ģenerāldirektorāts, un tas jau ir solis uz priekšu. Pienākumu nodalīšana vietējā/reģionālajā līmenī nav tik skaidra, un šķiet, ka reģionālās iestādes varētu spēlēt nozīmīgāku lomu atkritumu apsaimniekošanas nozares kopējā stratēģiskajā plānošanā. Lai veiktu šos uzdevumus, reģionālajām vides aizsardzības aģentūrām būs vajadzīgs papildu personāls atkritumu apsaimniekošanas jautājumos. Šobrīd tiek izstrādāti reģionālie atkritumu apsaimniekošanas plāni, bet ir vajadzīgs pastiprināts darbs, lai šo plānu izstrādi pabeigtu iespējami īsā laikā, un pamatnostādnes valsts līmenī, lai nodrošinātu saskanību. Jānostiprina Valsts vides dienesta rīcībspēja, lai veiktu vajadzīgās pārbaudes. Turpinās poligonu slēgšanas un jaunu atkritumu apsaimniekošanas iekārtu uzstādīšanas darbi. Turpinājās tiesību aktu transponēšana ūdens resursu apsaimniekošanas jomā, un šobrīd tā gandrīz jau ir pabeigta. Ir noformēts valsts kontroles sistēmas projekts, ieviešot bioloģisko pārraudzību un prioritārā saraksta bīstamo vielu kontroli. Ievērojami pieaudzis paraugu ņemšanas vietu skaits. Ir pabeigta īpaši aizsargājamo teritoriju reģistra izveide. Jāturpina darbs pie ūdens kvalitātes kontroles nodrošināšanas. Attiecībā uz ieguldījumiem ūdens resursu infrastruktūrā ir jāgarantē līdzekļi, kas vajadzīgi pasākumu pienācīgai īstenošanai. Labi sasniegumi ir gūti rūpnieciskā piesārņojuma jomā, bet sasniegtais līmenis ir arī jānotur. Tiesību akti ir pilnībā transponēti, un ir sakārtotas attiecīgās iestāžu struktūras, nodrošinot pietiekamu personāla skaitu. Sadarbība starp reģionālo un valsts līmeni ir apmierinoša. Ir veikta atkārtota to iekārtu inventarizācija, kas pakļautas direktīvai par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (PINK), un ir sastādīts grafiks noteikumu piemērošanas procesa paātrināšanai. Šobrīd ir 638 iekārtas, kuras tiek izvērtētas sakarā ar PINK atļaujas pieprasījumiem. Pavisam 2006. gada aprīlī tika iesniegti 434 pieteikumi un izsniegtas 140 atļaujas. Atļauju izsniegšana ir īpašs uzdevums, kas vides pārvaldei ir jāizpilda, lai neciestu atļauju kvalitāte. Jānodrošina, lai ūdens licencēšanas procedūras neaizkavē PNK atļauju izsniegšanas procedūras. Jāturpina nostiprināt Valsts vides dienesta rīcībspēju, lai nodrošinātu inter alia integrēto atļauju pienācīgu piemērošanu. Dabas aizsardzības jomā turpinājās Natura 2000 teritoriju pirmā saraksta sastādīšana, bet lēnākā tempā, un tas nevar nodrošināt teritoriju noteikšanu līdz pievienošanās dienai. Šobrīd šis process ir steidzami jāuzlabo. Lielāka uzmanība jāveltī valsts stratēģiskajai pieejai, kā arī koordinācijas un sadarbības jautājumiem un pienākumu skaidrai sadalei, jo kopš 2005. gada oktobra īpašu sasniegumu nav. Ir izveidota Valsts aizsargājamo teritoriju aģentūra, lai saskaņotu aizsargājamo teritoriju pārvaldību nākotnē. Taču ir svarīgi, lai Aģentūrai, kurai jābūt Vides un ūdenssaimniecības pārvaldības ministrijas tiešā pakļautībā, tiktu skaidri noteikti pienākumi, tostarp pienākums koordinēt jautājumus ar citām iesaistītajām iestādēm. Šobrīd priekšdarbi ir jāpaātrina. Secinājums Horizontālo tiesību aktu , atkritumu apsaimniekošanas un ūdens kvalitātes jomā panākts progress. Jāpabeidz juridiskā transponēšana un nepieciešami īstenošanas pasākumi. Jāturpina nostiprināt administratīvo rīcībspēju šajās jomās, īpaši vietējā/reģionālajā līmenī. Ievērojami panākumi gūti rūpnieciskā piesārņojuma jomā. Jāturpina darbs, lai tiktu nodrošināta kvalitatīvu atļauju izsniegšana un nostiprināta administratīvā rīcībspēja. Valsts vides dienestam jānodrošina tiesību aktu vides jomā pienācīga piemērošana. Situācija dabas aizsardzības jomā ir pasliktinājusies, un no pievienošanās dienas jānodrošina acquis pilnīga piemērošana. Jo īpaši jānostiprina administratīvā rīcībspēja, sadarbības un koordinācijas mehānismi, kā arī jāpabeidz sagatavošanas darbi īpaši aizsargājamo dabas teritoriju jomā. Visās šajās jomās šobrīd vajadzīgs papildu darbs un ātra rīcība. 4.1.16. 24. nodaļa: Sadarbība tieslietu un iekšlietu jomā Šengenas rīcības plāna īstenošana attiecībā uz sagatavošanas darbiem Šengenas acquis piemērošanai un ārējās ES robežas pārvaldībai nākotnē turpinājās saskaņā ar paredzēto grafiku. Ir precizētas Rumānijas robežu pārvaldības finansējuma struktūras vajadzības, un 2006. gada janvārī tika apstiprināti grozījumi vienotajā daudzgadu ieguldījumu plānā, lai nodrošinātu robežu drošības integrētu risinājumu. Robežpolicija izveidoja Komunikāciju un IT biroju, lai pārraudzītu šīs sarežģītās sistēmas ieviešanu. Turpinājās pierobežā izvietoto novērošanas iekārtu un ar tām saistītās infrastruktūras modernizācija. Ir iegādātas IT iekārtas, un ir veikta apmācība, lai nodrošinātu darbības riska analīzes efektivitāti. Robežpolicijas personāla pieņemšana darbā turpinājās saskaņā ar paredzēto grafiku, un darbā šobrīd ir pieņemti aptuveni 1800 jauni darbinieki. Ārējo ES robežu pārvaldībai nākotnē šobrīd ir nodrošināti 85-90% no vajadzīgā personāla. Pēc līguma par integrētās novērošanas un kontroles sistēmas piegādi Melnās jūras piekrastes rajonam parakstīšanas 2006. gada martā tiek izmantots papildu aprīkojums. Ir veikti turpmākie sagatavošanas darbi Rumānijas iekļaušanai Šengenas informācijas sistēmā (SIS II). Rumānija turpināja apkarot nelegālo migrāciju un ziņojuma periodā likvidēja 16 cilvēku kontrabandas tīklus ar 26 pārvedējiem un 120 nelegālajiem migrantiem. Bulgārija un Rumānija ir vienojušās par pastiprinātu sadarbību robežapsardzības jautājumos, īpaši par novērošanu Donavas pierobežā. Rumānija un Ukraina 2005. gada novembrī un 2006. gada februārī parakstīja trīs līgumus, lai uzlabotu praktisko sadarbību un izveidotu divpusēju Kontaktcentru Porubnoē. Līgums ar Moldovu, lai uzlabotu sadarbību un apkarotu nelegālas darbības, tika parakstīts 2005. gada beigās. Joprojām vajadzīga papildu apmācība un lielāks skaits darbinieku. Jāveic pastiprināts darbs, lai turpmāk nebūtu nekādas aizkavēšanās ar robežu pārvaldības projektu pasūtījumiem un varētu pieņemt darbā papildu IT personālu un komunikācijas ekspertus robežu pārvaldības sistēmu izmantošanai un ieviešanai. Valsts IT tīkla izveide SIS-2 vēl arvien ir problēma. Būs vajadzīgs intensīvs darbs, lai nodrošinātu integrēto robežu pārvaldības sistēmu pilnīgu darbību līdz 2009. gadam, kā paredzēts plānā. Kopumā priekšdarbi šajā jomā jāpaātrina. Vīzu politikas jomā visiem robežpārejas punktiem ir izsniegtas vīzas ielīmes, ar kurām aizstāj vīzu zīmogus. Moldova joprojām ir vienīgā valsts ES negatīvajā sarakstā, ar kuru Rumānijai pagaidām vēl nav ieviests vīzu režīms. Tiek vestas sarunas par nolīguma noslēgšanu ar Moldovu. Sagatavošanas darbi Rumānijas iekļaušanai Vīzu informācijas