Padomes Lēmuma (ES) 2020/135 3. panta 2. punkts paredz: atļaujas došanai saskaņā ar 1. punktu var izvirzīt nosacījumu, ka attiecīgajā nolīgumā jāiekļauj vai no tā jāsvītro kāds noteikums vai jāaptur kāda minētā nolīguma noteikuma piemērošana, ja tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu atbilstību 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem.

Saskaņā ar IL 129. panta 4. punktu Apvienotā Karaliste pārejas periodā drīkst risināt sarunas par starptautiskiem nolīgumiem, kurus tā noslēdz savā vārdā Savienības ekskluzīvās kompetences jomās, un parakstīt un ratificēt tos, ar noteikumu, ka minētie nolīgumi nestājas spēkā vai tos nepiemēro pārejas perioda laikā, izņemot, ja Savienība to ir atļāvusi.

IL 129. panta 3. punkts paredz, ka saskaņā ar lojālas sadarbības principu Apvienotajai Karalistei pārejas periodā jāatturas no jebkuras rīcības vai iniciatīvas, kas varētu kaitēt Savienības interesēm, jo īpaši saistībā ar starptautiskajām organizācijām, aģentūrām, konferencēm vai forumiem, kuros Apvienotā Karaliste ir dalībniece pati par sevi.

Neskarot Savienības intereses un ar noteikumu, ka Apvienotā Karaliste piedalās tikai tajās sanāksmēs, kurās tiek apspriesti jautājumi par lēmumiem, kas piemērojami no pārejas perioda beigām, ir lietderīgi atļaut Apvienotajai Karalistei savā vārdā paust piekrišanu uzņemties NAFO konvencijas saistības.

Neskarot Savienības intereses un ar noteikumu, ka Apvienotā Karaliste piedalās tikai tajās sanāksmēs, kurās tiek apspriesti jautājumi par lēmumiem, kas piemērojami no pārejas perioda beigām, ir lietderīgi atļaut Apvienotajai Karalistei savā vārdā paust piekrišanu uzņemties NEAFC konvencijas saistības.

NEAFC ir organizācija, kuras kompetencē ir ieteikt līgumslēdzējām pusēm pārvaldības pasākumus attiecībā uz zvejniecībām ārpus apgabaliem, kas ir līgumslēdzēju pušu zvejniecības jurisdikcijā, un – ja attiecīgās līgumslēdzējas puses to pieprasa – arī attiecībā uz apgabaliem, kas ir līgumslēdzēju pušu zvejniecības jurisdikcijā. NEAFC mērķis ir konvencijas apgabalā nodrošināt zvejas resursu ilgtermiņa saglabāšanu un optimālu izmantošanu, tā sniedzot ilgtspējīgus ieguvumus ekonomikas, vides un sociālajā jomā. NEAFC pieņem dažādu zivju krājumu pārvaldības pasākumus un kontroles pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt pareizu īstenošanu.

Laikā no septembra līdz decembrim plānots ar attiecīgo RZPO atbalstu noturēt vairākas sanāksmes, kurās tiks apspriesta zvejniecību saglabāšana un pārvaldība pēc pārejas perioda.

ICCAT galvenais mērķis ir veicināt ICCAT konvencijas aptverto tunzivju un tunzivjveidīgo sugu saglabāšanu un optimālu izmantošanu. ICCAT ir kompetenta pieņemt saistošus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, ar kuriem atbalsta attiecīgo krājumu saglabāšanu un optimālu izmantošanu.

Apvienotā Karaliste ir ieinteresēta aktīvi zvejot ICCAT konvencijas apgabalā. Tās kuģi patlaban apzvejo ICCAT krājumus apgabalā, ko aptver ICCAT konvencija un kas nav nevienas puses jurisdikcijā.

Apvienotā Karaliste ir izrādījusi interesi pārejas periodā piedalīties diskusijās par zvejniecību saglabāšanas un pārvaldības lēmumiem, kas stāsies spēkā pēc pārejas perioda. Tas ļautu Apvienotajai Karalistei sagatavoties minēto pasākumu faktiskai piemērošanai un īstenošanai. Apvienotā Karaliste ir apstiprinājusi, ka ICCAT konvencijas stāšanās spēkā vai piemērošana pārejas periodā neapdraudēs kāda Savienības ārējās darbības mērķa sasniegšanu kopējās zivsaimniecības politikas jomā un nekādi citādi nekaitēs Savienības interesēm.

Neskarot Savienības intereses un ar noteikumu, ka Apvienotā Karaliste piedalās tikai tajās sanāksmēs, kurās tiek apspriesti jautājumi par lēmumiem, kas piemērojami no pārejas perioda beigām, ir lietderīgi atļaut Apvienotajai Karalistei savā vārdā paust piekrišanu uzņemties NAFO konvencijas saistības.

1.4.Indijas okeāna tunzivju komisija

Nolīgumu par Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) izveidi Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā piemēro, pamatojoties uz tās dalību ES un to, ka Savienība ir IOTC nolīguma līgumslēdzēja puse. Apvienotā Karaliste nolīgumu ir apstiprinājusi arī atsevišķi Britu Indijas okeāna teritorijas (“BIOT”) vārdā.

Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) atbild par IOTC nolīguma aptverto krājumu saglabāšanu un optimālu izmantošanu un uz šiem krājumiem balstīto zvejniecību ilgtspējīgas attīstības veicināšanu.

Apvienotā Karaliste ir ieinteresēta aktīvi zvejot IOTC kompetences apgabalā. Tās kuģi patlaban apzvejo krājumus apgabalā, ko aptver IOTC nolīgums un kas nav nevienas IOTC dalībvalsts jurisdikcijā.

Apvienotā Karaliste ir izrādījusi interesi pārejas periodā piedalīties diskusijās par zvejniecību saglabāšanas un pārvaldības lēmumiem, kas stāsies spēkā pēc pārejas perioda. Tas ļautu Apvienotajai Karalistei sagatavoties minēto pasākumu faktiskai piemērošanai un īstenošanai. Apvienotā Karaliste ir apstiprinājusi, ka IOTC nolīguma stāšanās spēkā vai piemērošana pārejas periodā neapdraudēs kāda Savienības ārējās darbības mērķa sasniegšanu kopējās zivsaimniecības politikas jomā un nekādi citādi nekaitēs Savienības interesēm.

Neskarot Savienības intereses un ar noteikumu, ka Apvienotā Karaliste piedalās tikai tajās sanāksmēs, kurās tiek apspriesti jautājumi par lēmumiem, kas piemērojami no pārejas perioda beigām, ir lietderīgi atļaut Apvienotajai Karalistei savā vārdā paust piekrišanu uzņemties IOTC nolīguma saistības.

1.5.Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas organizācija

Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas organizācija (NASCO) atbild par jūrā notiekošo savvaļas laša zvejas darbību regulēšanu visā Ziemeļatlantijā.

Savienība ir ieinteresēta, lai Apvienotā Karaliste sadarbotos laša krājumu pārvaldībā, pilnībā ievērojot UNCLOS un UNFSA noteikumus. Saskaņā ar UNCLOS 66. pantu valstīm, kuru upēs veidojas anadromo sugu krājumi, ir primāra interese un atbildība par šiem krājumiem. Anadromo krājumu izcelsmes valstij to saglabāšanās ir jānodrošina, nosakot atbilstošus regulatīvos pasākumus, kas attiecas uz zveju visos ūdeņos krasta virzienā no tās ekskluzīvās ekonomiskās zonas ārējām robežām. Gadījumos, kad anadromie krājumi migrē uz vai caur ūdeņiem krasta virzienā no tādas valsts ekskluzīvās ekonomiskās zonas ārējām robežām, kas nav šo krājumu izcelsmes valsts, šai valstij ir jāsadarbojas ar izcelsmes valsti šādu krājumu saglabāšanā un pārvaldībā.

Apvienotajai Karalistei kā izcelsmes valstij un kā valstij, kas īsteno zvejniecības jurisdikciju, ir likumīgas intereses NASCO konvencijas apgabalā, ciktāl Apvienotās Karalistes ekskluzīvās ekonomiskās zonas ūdeņi un tai piegulošās atklātās jūras teritorijas ietilpst NASCO konvencijas apgabalā.

Apvienotā Karaliste ir izrādījusi interesi pārejas periodā piedalīties diskusijās par zvejniecību saglabāšanas un pārvaldības lēmumiem, kas stāsies spēkā pēc pārejas perioda. Tas ļautu Apvienotajai Karalistei sagatavoties minēto pasākumu faktiskai piemērošanai un īstenošanai. Apvienotā Karaliste ir apstiprinājusi, ka NASCO konvencijas stāšanās spēkā vai piemērošana pārejas periodā neapdraudēs kāda Savienības ārējās darbības mērķa sasniegšanu kopējās zivsaimniecības politikas jomā un nekādi citādi nekaitēs Savienības interesēm.

Neskarot Savienības intereses un ar noteikumu, ka Apvienotā Karaliste piedalās tikai tajās sanāksmēs, kurās tiek apspriesti jautājumi par lēmumiem, kas piemērojami no pārejas perioda beigām, ir lietderīgi atļaut Apvienotajai Karalistei savā vārdā paust piekrišanu uzņemties NASCO konvencijas saistības.

2.Nostāja, kas jāieņem attiecībā uz atļaujas došanu

Apvienotā Karaliste 2020. gada 3. aprīļa vēstulē ir apliecinājusi īpašu ieinteresētību tajā, ka attiecīgie starptautiskie nolīgumi tiek piemēroti jau pārejas periodā. Tādējādi Padomes Lēmuma (ES) 2020/135 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētais nosacījums ir izpildīts.

Kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013, kopējās zivsaimniecības politikas galvenais mērķis ir “nodrošināt, lai zvejas darbības būtu vides ziņā, ekonomiski un sociāli ilgtspējīgas un tiktu pārvaldītas saskaņā ar mērķiem gūt ekonomiskus, sociālus un nodarbinātības ieguvumus un atjaunot un uzturēt zivju krājumus virs tāda līmeņa, kas var nodrošināt maksimāli ilgtspējīgu nozvejas apjomu, un lai tās veicinātu pārtikas pieejamību”.

Visi pieci starptautiskie nolīgumi ir saderīgi ar Savienības tiesībām, jo īpaši ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, kas Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā piemērojami saskaņā ar IL 127. panta 1. punktu, un ir saderīgi ar IL 129. panta 1. punktā minētajiem pienākumiem. Tādējādi Padomes Lēmuma (ES) 2020/135 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nosacījumi ir izpildīti.