Īpašais ziņojums Nr. 18/2013 “Dalībvalstu lauksaimniecības izdevumu pārbaudēs iegūto rezultātu ticamība”





AKRONĪMI AKĪ : atlikušo kļūdu īpatsvars ELFLA : Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai ELGF : Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds IAKS : integrēta administrācijas un kontroles sistēma KLP : kopējā lauksaimniecības politika Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD (ĢD AGRI) : Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts LLVS : labs lauksaimniecības un vides stāvoklis OPS : obligātās pārvaldības prasības PVN : pievienotās vērtības nodoklis VMS : vienotā maksājuma shēma VPMS : vienotā platībmaksājuma shēma ZGIS : zemes gabalu identificēšanas sistēma GLOSĀRIJS Administratīvās pārbaudes — : formalizētas un automatizētas pārbaudes, kurās maksājumu aģentūras pārbauda visus pieteikumus, lai pārliecinātos par to attiecināmību un atklātu visus iespējamos pārkāpumus. Atbilstīguma noskaidrošanas revīzijas — : atbilstības revīzijas, kuras Komisijas dienesti veic atlasītiem atbalsta pasākumiem vairāku gadu gaitā, lai pārliecinātos, ka maksājumu aģentūras ir īstenojušas lauksaimniecības izdevumus saskaņā ar ES noteikumiem. Ja konstatē neatbilstības, tad vairākumā gadījumu dalībvalstīm tiek noteiktas vienotas likmes finanšu korekcijas. Atlikušo kļūdu īpatsvars — : atspoguļo Komisijas aplēsi par pārkāpumiem, kas palikuši darījumos pēc tam, kad ir veiktas visas pārbaudes. Komisija apkopo četrus atlikušo kļūdu īpatsvarus ES līmenī (vienu katrai izdevumu grupai) un publicē tos Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD gada darbības pārskatā. Dalīta pārvaldība — : ES budžeta izpildes metode, ar kuru īstenošanas uzdevumus deleģē dalībvalstīm. Šim nolūkam dalībvalstu iestādes ieceļ struktūras, kas atbild par Savienības līdzekļu pārvaldību un kontroli. Šīs struktūras atskaitās Komisijai. Šajā ziņojumā attiecīgās struktūras ir maksājumu aģentūras un apliecinātājiestādes. ELFLA IAKS pasākumi — : pasākumi, kurus finansē no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai un uz kuriem attiecas integrētā administrācijas un kontroles sistēma (piemēram, tādi ar platību vai dzīvniekiem saistīti pasākumi kā agrovides maksājumi). ELFLA ne-IAKS pasākumi — : pasākumi, kurus finansē no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai un uz kuriem neattiecas integrētā administrācijas un kontroles sistēma (piemēram, visi ar platību nesaistīti projektu pasākumi, tādi kā lauku saimniecību modernizācija). ELGF IAKS pasākumi — : pasākumi, kurus finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda un uz kuriem attiecas integrētā administrācijas un kontroles sistēma (piemēram, VMS vai VPMS). IAKS — : integrēta sistēma, ko veido saimniecību, pieteikumu, lauksaimniecības zemes gabalu un maksājumtiesību datubāzes (dalībvalstīs, kuras piemēro VMS). Šīs datubāzes izmanto administratīvajām sasaistu pārbaudēm, kuras aptver visus atbalsta pieteikumus lielākajai daļai ELGF pasākumu (piemēram, VMS, VPMS vai citus tiešos maksājumus). Iespējamākais kļūdu īpatsvars — : Palātas ikgadējā labākā aplēse par kļūdu īpatsvaru kādā maksājumu grupā. To aprēķina, pamatojoties uz rezultātiem, kas iegūti, pārbaudot reprezentatīvu minētās grupas darījumu paraugu. To izsaka procentos no minētās grupas maksājumu kopsummas. Ar 95 % varbūtību šie procenti iekļaujas ticamības intervālā, kuram ir noteikta apakšējā un augšējā robeža. Kļūdu īpatsvari — : tos aprēķina statistikas ziņojumos pasākumam un pārbaudes veidam (pārbaudes uz vietas pret administratīvajām pārbaudēm). Īpatsvars ir atklātās kļūdas summa, kas izteikta procentos no attiecīgajā kategorijā pieprasītajām summām. Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD gada darbības pārskats — : Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD vadības novērtējums par to, kā darbojas ieviestās vadības un kontroles sistēmas (publicē martā). Pamatojoties uz šo dokumentu, ģenerāldirektors sagatavo atzinumu par Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD izdevumu ticamību, un abus dokumentus pēc tam izmanto Padomes un Parlamenta īstenotajā budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā. Pārbaude uz vietas — : darījumu likumības un pareizības apstiprinājumpārbaude, kuru veic maksājumu aģentūras inspektori, un tajā ietilpst pieteikuma iesniedzēja telpu apmeklēšana (piemēram, pasākuma lauku saimniecības apmeklējums un deklarēto zemes gabalu attiecināmības novērtēšana). Statistikas ziņojumi — : ikgadējie ziņojumi, kurus dalībvalstis iesniedz Komisijai un kuros ir maksājumu aģentūru veikto administratīvo pārbaužu un pārbaužu uz vietas rezultāti. X tabula — : visaptverošs grāmatvedības informācijas reģistrs, kas vajadzīgs statistikas un kontroles nolūkiem un ko dalībvalstīm katru gadu jāiesniedz Komisijai līdz 15. februārim gadā, kas seko tam, uz kuru attiecas sniegtie dati [50]. ZGIS — : datubāze, kurā ir reģistrēta visa dalībvalsts lauksaimniecības zeme (bāzes zemes gabali) un attiecināmās platības. Šīs datubāzes ticamība ir ļoti svarīga administratīvo sasaistu pārbaužu kvalitātei, kad pārliecinās, ka atbalstu izmaksā tikai par attiecināmu zemi. KOPSAVILKUMS I. Atbildību par kopējās lauksaimniecības politikas īstenošanu Komisija dala ar dalībvalstīm. Tādējādi lauksaimniecības izdevumus administrē un izmaksā valsts vai reģiona maksājumu aģentūras. Šīs maksājumu aģentūras atskaitās Komisijai. Dalībvalstu ieceltas neatkarīgas apliecinātājiestādes apliecina Komisijai maksājumu aģentūru gada pārskatus un šo aģentūru ieviesto kontroles sistēmu kvalitāti. II. Maksājumu aģentūras administratīvi pārbauda atbalsta pieteikumus, lai pārliecinātos par to attiecināmību. Tās arī veic parauga pārbaudes uz vietas pie pieteikumu iesniedzējiem. Ja šajās pārbaudēs atklāj kļūdas, tad pieteikuma iesniedzēja prasītajai summai piemēro samazinājumus. Šo pārbaužu rezultātus dalībvalstis katru gadu paziņo Komisijai (statistikas ziņojumi). III. Komisija izmanto šo informāciju saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanu, ko veic Eiropas Parlaments un Padome. Dalībvalstu statistikas ziņojumi ir struktūrelementi, kurus izmanto, lai aprēķinātu atlikušo kļūdu īpatsvaru, ko uzskata par to pārkāpumu finansiālās ietekmes atspoguļojumu (izteiktu procentos no maksājumu summas), kas veiktajos maksājumos palikuši pēc visām pārbaudēm. Statistikas ziņojumu konsolidāciju ES līmenī un atlikušo kļūdu īpatsvaru publicē Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD gada darbības pārskatā. IV. Komisija izdod vadlīnijas, kas reglamentē kontroles sistēmu izveidi maksājumu aģentūrās un statistikas ziņojumu kompilāciju. Tomēr šajā revīzijā atklājās, ka Komisijas vadlīnijas ne vienmēr ir pareizi izpildītas. Lielākā daļa maksājumu aģentūru nenodrošina ziņojumu precizitāti pirms to nosūtīšanas Komisijai. Lai gan revidētās maksājumu aģentūras veica verifikācijas pārbaudes, šo pārbaužu raksturs un tvērums bija ierobežots un tās nenovērsa kļūdas, kuras vēlāk, veicot dokumentu pārbaudes, atklāja Komisijas dienesti vai Palātas revīzijas. V. Kopumā Palāta secina, ka rezultāti, kuri iegūti dalībvalstu veiktajās lauksaimniecības izdevumu pārbaudēs un kurus paziņoja Komisija, nav ticami. VI. Palātas tāpat kā Komisijas veiktās revīzijas liecina, ka maksājumu aģentūrās ieviestās administratīvo pārbaužu un pārbaužu uz vietas sistēmas tikai daļēji efektīvi atklāja nepareizus izdevumus, tādējādi nopietni mazinot tās informācijas ticamību, kuru dalībvalstis sniedza Komisijai. VII. Palāta secināja arī to, ka pašlaik apliecinātājiestāžu veiktais darbs nesniedza pietiekamu pārliecību ne par to, ka pārbaudes uz vietas notiek pienācīgi, ne par statistikas ziņojumu ticamību. VIII. Palāta secina, ka pašlaik Komisijai pieejamā informācijas sistēma efektīvi nekalpo Komisijas vajadzībām. Daļa pašlaik pieejamās informācijas vai nu nav pilnībā atbilstoša, vai arī tā ir pārāk nepilnīga un neprecīza, lai to tādu, kāda tā ir, izmantotu gada darbības pārskatā un budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā. Ierobežotās dalībvalstu statistikas pārbaudes, kuras veic Komisija, nevar nodrošināt statistikas ticamību. IX. Šajā ziņojumā izklāstīto nepilnību dēļ Komisijai pieejamā informācija nesniedz ticamu pamatu atlikušo kļūdu īpatsvara aplēsei. Arī pielāgojumi, kurus Komisija veic no statistikas ziņojumiem iegūtajiem kļūdu īpatsvariem, nav statistiski derīgi. Attiecīgi tāds nav arī izrietošais atlikušo kļūdu īpatsvars. X. Palātas ieteikumi ir šādi: - maksājumu aģentūrām ir jāveic daudz stingrākas administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas un ir jāuzlabo ZGIS datubāzu kvalitāte; - Komisijas izdotās vadlīnijas par pienācīgu kontroles sistēmu ieviešanu un statistikas ziņojumu apkopošanu ir jāpaskaidro un to īstenošana ir jāuzrauga daudz stingrāk; - Komisijas vadlīnijas, kas izdotas apliecinātājiestādēm, ir jāgroza, lai pārbaudes uz vietas aptvertu lielākus paraugus, jāprasa atkārtot pārbaudes un daudz stingrāk uzraudzīt, kā tiek apkopoti statistikas ziņojumi; - Komisijai ir jāpārskata pašreizējā ziņošanas sistēma, kas attiecas uz maksājumu aģentūrām, lai nodrošinātu, ka tā vispiemērotākajā laikā saņem pilnīgu un atbilstošu informāciju, kuru varētu izmantot budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā. Papildus tam Komisijai jāpaaugstina arī dalībvalstu statistikas ziņojumu dokumentāro un uz vietas veikto verifikācijas pārbaužu efektivitāte; - Komisijai jāveic attiecīgi pasākumi, lai iegūtu statistiski derīgu aplēsi par pārkāpumiem maksājumos, pamatojoties uz maksājumu aģentūru veikto darbu un apliecinātājiestāžu paplašinātajām funkcijām, ar nosacījumu, ka šo iestāžu darbs tiek pietiekami uzlabots. IEVADS DARĪJUMU PĀRBAUŽU MĒRĶIS DALĪBVALSTS LĪMENĪ SAISTĪBĀ AR KOPĒJĀS LAUKSAIMNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU 1. Atbildību par kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) īstenošanu Komisija dala ar dalībvalstīm. 2. ES budžets finansē KLP izdevumus ar divu fondu starpniecību [1]: no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) pilnībā finansē ES tiešo atbalstu un tirgus pasākumus [2], un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) līdzfinansē lauku attīstības programmas. 3. Galvenokārt tiešo atbalstu piešķir saskaņā ar vienotā maksājuma shēmu [3] (VMS) un desmit dalībvalstīs [4] saskaņā ar pārejas vienotā platībmaksājuma shēmu [5] (VPMS). Turklāt vairāk nekā 30 citas papildu tiešā atbalsta shēmas sniedz finansējumu īpašās lauksaimniecības nozarēs. 4. Atbalstu lauku attīstībai īsteno ar reģionālu un valsts lauku attīstības programmu starpniecību. Tas var būt gan platībatkarīgais atbalsts, piemēram, agrovides maksājumi vai kompensācijas maksājumi lauksaimniekiem apgabalos, kuros ir nelabvēlīgi apstākļi, gan atbalsts īpašiem projektiem, piemēram, lauku saimniecību modernizācijai vai pamatpakalpojumu izveidei lauku iedzīvotājiem. 5. Tā kā Komisijai ir vispārēja atbildība par ES budžeta izpildi, tai ir jāiegūst attiecīga informācija no dalībvalstīm par to, kā tās īsteno KLP. Ikgadējie statistikas ziņojumi, kuros izklāstīti valsts maksājumu aģentūru veikto administratīvo pārbaužu un pārbaužu uz vietas rezultāti [6], ir svarīgs informācijas avots. STATISTIKAS ZIŅOJUMU SAGATAVOŠANA, APKOPOŠANA UN VERIFICĒŠANA 6. 1. attēlā ir parādīti galvenie procesi, kas saistīti ar statistikas ziņojumu, kuri aptver ELGF platībatkarīgos pasākumus, sagatavošanu, apkopošanu un verificēšanu. Turpmāk tekstā paskaidrotas iesaistīto struktūru funkcijas. Līdzīgu kārtību piemēro ziņojumiem, kurus iesniedz saistībā ar citiem ELGF un ELFLA pasākumiem. 1. ATTĒLS GALVENIE PROCESI STATISTIKAS ZIŅOJUMIEM PAR ELGF PLATĪBATKARĪGAJIEM PASĀKUMIEM, KAS APTVER 2010. GADA ATBALSTA PIETEIKUMUS +++++ TIFF +++++ VALSTS MAKSĀJUMU AĢENTŪRAS VEIC VAJADZĪGĀS PĀRBAUDES UN SAGATAVO STATISTIKAS ZIŅOJUMUS 7. Visā Eiropas Savienībā kopējās lauksaimniecības politikas izdevumus administrē un izmaksā 81 valsts vai reģiona maksājumu aģentūra. Šīm aģentūrām tieši vai ar pilnvarotu struktūru starpniecību jāpārbauda no lauksaimniekiem saņemto atbalsta pieteikumu attiecināmība. 8. Tas notiek, veicot administratīvas pārbaudes un pārbaudes uz vietas. Administratīvi pārbauda visus pieteikumus, bet pārbaudes uz vietas veic tikai pieteikumu paraugiem. 9. ES tiesību akti paredz kopējus noteikumus par šādu pārbaužu veikšanu, tostarp nosaka, kas ir jāpārbauda, kā atlasāmi paraugi un kāds ir minimālais tvērums katram atbalsta veidam. Lai gan vienmēr ir bijusi juridiska prasība izveidot nejauši atlasītu pieteikumu iesniedzēju paraugu, kas ELGF un ELFLA shēmām, uz kurām attiecas integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS), ir jāpārbauda uz vietas [7], līdz 2011. gadam tas neattiecās uz ELFLA ar platību nesaistītiem pasākumiem [8]. 10. Administratīvo pārbaužu un pārbaužu uz vietas rezultātus reģistrē maksājumu aģentūru datubāzēs. Ja šajās pārbaudēs atklāj kļūdas, tad pieteikumu iesniedzēju prasītajai summai piemēro samazinājumus. 11. Statistikas ziņojumiem, kuros izklāsta šo pārbaužu rezultātus, jābūt tādā formātā, kā noteikusi Komisija. Šis formāts ir noteikts elektroniskos paraugos un vadlīnijās, un tas atšķiras atkarībā no atsevišķu KLP pasākumu parametriem. Lielākajā daļā statistikas ziņojumu ir jānorāda: a) kopējais to pieteikumu iesniedzēju skaits, kuri prasa atbalstu, un to pieteikumu iesniedzēju skaits, pie kuriem veiktas pārbaudes uz vietas, b) pieteikumu iesniedzēju prasītā (vai izmaksātā) kopsumma un uz vietas pārbaudītā kopsumma, c) maksājumu aģentūru piemērotie samazinājumi, kuru summu iedala divās daļās: norāda tos pieteikumu iesniedzējus, kuri tika pārbaudīti uz vietas, un tos, kuri netika pārbaudīti uz vietas. 12. Šo pārbaužu rezultāti katrai maksājumu aģentūrai un dalībvalstij jāpaziņo Komisijai katru gadu līdz 15. jūlijam nākamajā gadā pēc tā, uz kuru dati attiecas. Piemēram, attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti 2010. gadā (n gads), par pieteikumu pārbaudēm, ko maksājumu aģentūras ir veikušas, tām jāziņo līdz 2011. gada 15. jūlijam (n+1 gads). APLIECINĀTĀJIESTĀDES CAURSKATA ZIŅOJUMU APKOPOJUMU UN PĀRBAUDA PAKĀRTOTOS DATUS 13. Apliecinātājiestādes ir neatkarīgas revīzijas iestādes, ko dalībvalstis ieceļ, lai tās pārbaudītu maksājumu aģentūru pārskatus un maksājumu reģistrus un ziņotu Komisijai. Šie ziņojumi jānosūta Komisijai kopā ar maksājumu aģentūru gada pārskatiem līdz 15. februārim nākamajā gadā pēc tā, kurā maksājumi bija veikti. Piemēram, 2010. gadā (n) ir sagatavoti iesniegumi, par kuriem maksājumus veic 2011. gadā (n+1), un apliecinātājiestādes ziņo līdz 2012. gada 15. februārim (n+2). 14. Komisija ir izdevusi vadlīnijas par to, kas apliecinātājiestādēm jādara, kā arī par ziņojumu formātu, kādā tie jāiesniedz. Cita starpā apliecinātājiestādēm ir jāsniedz atzinums par a) kontroles vides kvalitāti, ko nosaka, atkārtojot vismaz desmit pārbaudes uz vietas (katrā izdevumu kopā [9]), kuras bija veikusi maksājumu aģentūra, un b) to, vai statistikas ziņojumi, kuros izklāstīti administratīvo pārbaužu un pārbaužu uz vietas rezultāti, ir pareizi apkopoti un saskaņoti ar maksājumu aģentūras datubāzi un vai tiem ir pienācīga revīzijas izsekojamība [10]. 15. Kopš 2010. gada Komisija ir devusi dalībvalstīm tādu iespēju, ka apliecinātājiestādes veic paplašinātas revīzijas maksājumu aģentūrās. Šādās paplašinātās revīzijās apliecinātājiestādēm [11] ir pilnībā jāatkārto 110–180 maksājumu paraugam aģentūru veiktās pārbaudes uz vietas katrai izdevumu kopai [12]. Šāda padziļināta revīzija ir "ticamības pastiprināšana par darījumu likumību un pareizību galasaņēmēju līmenī, balstoties uz apliecinātājiestāžu darbu". 16. Saskaņā ar "ticamības pastiprināšanas" iespēju Komisijas noteiktais finanšu korekciju apmērs aprobežotos ar summu, kas atbilst kļūdu īpatsvaram, kurš iegūts pārbaudēs, kuras apliecinājušas apliecinātājiestādes. Līdz šim šādu iespēju piekritušas izmantot piecas dalībvalstis (Bulgārija, Grieķija, Luksemburga, Rumānija un Apvienotā Karaliste — Ziemeļīrija). 17. 2012. gada 25. oktobrī pieņemtajā Finanšu regulā [13] ir prasīts, lai apliecinātājiestādes sniegtu atzinumu par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Tādēļ "ticamības pastiprināšana" būs obligāta visās dalībvalstīs. Tiesību aktu priekšlikumos par KLP 2014.–2020. gadam arī ir iekļauti attiecīgi noteikumi, un Komisija gatavo jaunas vadlīnijas par to, kā šos noteikumus īstenot. KOMISIJA PĀRBAUDA ATSEVIŠĶOS STATISTIKAS ZIŅOJUMUS 18. Komisija veic statistikas ziņojumu dokumentāras pārbaudes. Šajās pārbaudēs ietilpst automatizētas pārbaudes, kurās skata ziņojumā izklāstīto datu saskaņotību, un manuālas pārbaudes, kurās salīdzina ziņojumā sniegtos datus ar iepriekšējā gada vai citos ziņojumos sniegto informāciju. Ja Komisija ziņojumā atklāj kļūdas vai neatbilstības, dalībvalstij tiek prasīts labot situāciju, parasti — sniedzot pareizus datus. 19. Komisija veic arī atbilstīguma revīzijas par to, kā darbojas atlasītu maksājumu aģentūru vadības un kontroles sistēmas. Šo revīziju laikā Komisija parasti pārbauda maksājumu aģentūru veikto pārbaužu uz vietas ticamību, atkārtoti veicot parauga pārbaudes. 20. Pēc tam, kad visi atsevišķie maksājumu aģentūru ziņojumi ir apstiprināti, datus izmanto Komisija, lai aprēķinātu atlikušo kļūdu īpatsvaru, kuru paziņo gada darbības pārskatā (sk. I pielikumu, kurā attēlota Komisijas atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķināšanas metode). REVĪZIJAS TVĒRUMS, MĒRĶI UN PIEEJA 21. Revīzijā tika meklētas atbildes uz šādu galveno jautājumu: vai rezultāti, kuri iegūti dalībvalstu veiktajās lauksaimniecības izdevumu pārbaudēs un kurus Komisija paziņoja, ir ticami? 22. Šis vispārīgais jautājums ir izvērsts piecos apakšjautājumos. a) Vai maksājumu aģentūru veiktās administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas ir efektīvas? b) Vai statistikas ziņojumi, kuros ir maksājumu aģentūru veikto pārbaužu rezultāti, ir pareizi apkopoti un verificēti pirms to iesniegšanas Komisijai? c) Vai apliecinātājiestāžu darbs sniedz pietiekamu pārliecību par pārbaužu uz vietas kvalitāti un par statistikas ziņojumu ticamību? d) Vai Komisija nodrošina, lai statistikas ziņojumi būtu ticami? e) Vai Komisijas aprēķinātais atlikušo kļūdu īpatsvars ir statistiski derīgs? 23. Revīzijā pārbaudīja statistikas ziņojumus par 2010. gada administratīvo pārbaužu un pārbaužu uz vietas rezultātiem lauku attīstības un tiešā atbalsta shēmām; šie rezultāti bija iekļauti Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD darbības pārskatā par 2011. finanšu gadu. Revīzijā skatīja arī atlikušo kļūdu īpatsvaru aprēķinu un tā izklāstu Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD darbības pārskatos par 2011. un 2012. finanšu gadu. 24. Revīzijas tvērumā Palāta ir iekļāvusi statistikas ziņojumus, kas attiecas uz finansiāli nozīmīgākajām atbalsta shēmām, kuras pārstāv vairāk nekā 86 % KLP izdevumu. Tas ir atspoguļots 1. tabulā. 25. Novērtējums par to, cik efektīvas ir maksājumu aģentūru ieviestās sistēmas administratīvo pārbaužu un pārbaužu uz vietas veikšanai, balstās uz Palātas 2010., 2011. un 2012. gada ticamības deklarāciju revīziju rezultātiem. 26. Revīzijas laikā Palāta apmeklēja deviņas maksājumu aģentūras astoņās dalībvalstīs [14]. Šīs deviņas maksājumu aģentūras pārvaldīja 28 % no ELGF tiešā atbalsta un 41 % no ELFLA 2011. gada izdevumiem. Palātas revidenti satikās arī ar attiecīgo apliecinātājiestāžu pārstāvjiem un Komisijas darbiniekiem, kas nodarbojas ar statistikas ziņojumiem. 1. TABULA ĪSS APSKATS PAR GALVENAJĀM KLP ATBALSTA SHĒMĀM UN TO 2011. GADA IZDEVUMIEM Avots:Palātas pārskats par budžeta izpildi 2011. finanšu gadā. Kategorija | 2011. finanšu gadā radušies izdevumi | Vai ir iekļauti revīzijas tvērumā? | (miljonos EUR) | procentos | Intervences pasākumi lauksaimniecības tirgos (ELGF ne-IAKS kopas izdevumi) | 3533 | 6,3 % | Nē | Vienotā maksājuma shēma (daļa no ELGF IAKS kopas izdevumiem) | 31082 | 55,4 % | Jā | Vienotā platībmaksājuma shēma (daļa no ELGF IAKS kopas izdevumiem) | 5084 | 9,1 % | Jā | Citi tiešā atbalsta veidi (daļa no ELGF IAKS kopas izdevumiem) | 4012 | 7,1 % | Nē | Lauku attīstība (gan ELFLA IAKS, gan ne-IAKS kopas izdevumi) | 12394 | 22,1 % | Jā | KOPĀ | 56105 | 100,0 % | 86,6 % | 27. Revīzijas uzmanības centrā bija to sistēmu efektivitāte, ar kurām ir paredzēts nodrošināt dalībvalstu kontroles statistikas ticamību. Precīzāk, a) maksājumu aģentūru līmenī Palāta pārbaudīja vadības sistēmas, kas izstrādātas, lai apkopotu un apstiprinātu administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas gan ELGF, gan ELFLA pasākumiem. Palāta veica dokumentāras pārbaudes 415 pieteikumiem, kurus uz vietas bija pārbaudījuši maksājumu aģentūru inspektori, lai noteiktu, vai šīs pārbaudes ir pareizi atspoguļotas Komisijai iesniegtajos ziņojumos. Turklāt caurskatīja nejauši atlasītus paraugus, lai noteiktu, vai tie bijuši statistiski reprezentatīvi; b) apliecinātājiestāžu līmenī Palāta pārbaudīja procedūras statistikas ziņojumu ticamības verificēšanai un apstiprināšanai, kā arī maksājumu aģentūru veikto pārbaužu uz vietas kvalitātes novērtējumu; c) Komisijas līmenī Palāta skatīja procedūras, kas ieviestas statistikas ziņojumu pārbaudīšanai, tostarp Komisijas veikto atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķināšanu; īpaša uzmanība tika pievērsta šajos ziņojumos veikto lielo pielāgojumu un korekciju pamatojumam. Palātas 2012. gada pārskatā saistībā ar Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD gada darbības pārskatu bija minēts, ka Komisija ir mainījusi pieeju, lai noteiktu atlikušo kļūdu īpatsvaru atsaistītajam platībatkarīgajam atbalstam (ELGF). Šajā īpašajā ziņojumā Palāta plašāk izvērš iepriekšējos apsvērumus, iekļaujot padziļinātu novērtējumu par dalībvalstu veikto lauksaimniecības izdevumu pārbaužu ticamību (ELGF un ELFLA) un Komisijas veiktā atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķina derīgumu. Tādējādi revīzijas tvērums, salīdzinot ar 2012. gada pārskatu, ir paplašināts. APSVĒRUMI GANDRĪZ VISU REVIDĒTO MAKSĀJUMU AĢENTŪRU VEIKTĀS ADMINISTRATĪVĀS PĀRBAUDES UN PĀRBAUDES UZ VIETAS IR TIKAI DAĻĒJI EFEKTĪVAS 28. Administratīvās pārbaudes ietver visas formalizētās pārbaudes un automatizētās sasaistu pārbaudes, kas vajadzīgas, lai pārbaudītu pieteikumu attiecināmību un atklātu visus iespējamos pārkāpumus. Piemēram, pieteikumi par atsevišķiem zemes gabaliem būtu jāsalīdzina ar datubāzēs reģistrēto attiecināmo zemi. 29. Pārbaudēs uz vietas maksājumu aģentūru inspektoriem ir jāpārliecinās, vai zemes gabala vai projekta parametri atbilst informācijai pieteikumā, piemēram, izmērot zemes gabalu, pārbaudot projekta parametrus vai pārbaudot dokumentus, kas attiecas uz iepirkuma procedūru. NEPIETIEKAMA ELGF PLATĪBATKARĪGO PASĀKUMU ADMINISTRATĪVO PĀRBAUŽU UN PĀRBAUŽU UZ VIETAS KVALITĀTE NOVEDA PIE PĀRKĀPUMIEM, KURI NAV ATKLĀTI VAI PAR KURIEM NAV ZIŅOTS 30. No 2010. līdz 2012. gadam Palāta apmeklēja 15 maksājumu aģentūras 10 dalībvalstīs, lai novērtētu to VMS/VPMS uzraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti. Tikai vienas maksājumu aģentūras sistēmas tika novērtētas kā efektīvas gan administratīvajām pārbaudēm, gan pārbaudēm uz vietas, bet pārējo 14 maksājumu aģentūras novērtēja tikai kā daļēji efektīvas vai neefektīvas vismaz vienā jomā. Šo novērtējumu rezultāti ir apkopoti II pielikumā. 31. Par 2011. un 2012. gadu Palāta pārbaudīja 180 darījumus saistībā ar ELGF izdevumiem un atklāja, ka attiecīgi 39 % un 41 % darījumu bija kļūdas. Palātas aplēses liecina, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars attiecīgi bija 2,9 % un 3,8 % [15]. Liela daļa šādu kļūdu rada neefektīvas administratīvās pārbaudes vai tas, ka maksājumu aģentūras nepareizi aprēķināja atbalstu. 32. Pamatojoties uz iepriekš minētajām revīzijām [16], kā arī uz VPMS un VMS lietderības revīzijām [17], Palāta identificēja turpmāk uzskaitītās galvenās nepilnības, kas skar datus maksājumu aģentūru ziņojumos un attiecīgi ietekmē Komisijas atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķinu: - ieviestās procedūras nav pietiekamas, lai nodrošinātu, ka VPMS vai VMS atbalstu izmaksā tikai tiem saņēmējiem, kas atbilst tiesību aktos noteiktajai "lauksaimnieka" definīcijai; - pastāv nepilnības saistībā ar zemes gabalu identifikācijas sistēmas [18] (ZGIS) uzticamību; neattiecināmas platības bija reģistrētas kā attiecināmas maksājumu saņemšanai (sk. piemērus 1. izcēlumā); - lauksaimnieku deklarētos neattiecināmos zemes gabalus aizstāja (to dara maksājumu aģentūras) ar citiem zemes gabaliem pēc tiesību aktos noteiktā termiņa [19]; - maksājumu aģentūras nepareizi aprēķina atbalstu (galvenokārt saistīts ar kļūdainajām maksājumtiesībām, kuras arī ir noteikušas maksājumu aģentūras); un - attiecināmās zemes aplēses deklarētajos zemes gabalos nav precīzas [20] (sk. piemēru 2. izcēlumā). 1. IZCĒLUMS PIEMĒRI NEPAREIZIEM DATIEM ZGIS Divās maksājumu aģentūrās (Lombardijā — Itālijā un Galisijā — Spānijā) Palāta konstatēja dažus gadījumus, kad zemes gabali ZGIS bija reģistrēti kā pilnībā atbilstoši, lai gan tos klāja blīvs mežs vai arī kādi citi to parametri bija neattiecināmi. Palāta konstatēja arī to, ka ZGIS nebija atjaunināta ar rezultātiem, ko maksājumu aģentūras ieguva pārbaudēs uz vietas (Spānijā (Galisijā), Itālijā (Lombardijā) un Ungārijā). Avots: Palātas 2011. gada pārskata 3.4. piemērs. 2. IZCĒLUMS NEATTIECINĀMA ZEME MAKSĀJUMU AĢENTŪRAS PĀRBAUDĒ ATZĪTA PAR GANDRĪZ PILNĪBĀ ATTIECINĀMU Polijā LLVS prasa, lai aramzeme tiktu regulāri apstrādāta. Tomēr Palāta konstatēja, ka VPMS atbalsts bija izmaksāts par neizmantotu aramzemi (sk. piemēru 1. fotoattēlā). Palāta bieži konstatēja līdzīgas situācijas apmeklētajās saņēmēju saimniecībās. VPMS atbalsta saņēmēji lielākajā daļā gadījumu saņēma pilnu maksājumu vai arī tika piemēroti pavisam nelieli samazinājumi pat tad, ja iestādes atklāja, ka tie savu zemi nav izmantojuši vairākus gadus. 1. fotoattēls. Kādreizējā aramzeme, kas nav izmantota vairākus gadus +++++ TIFF +++++ Avots: Palātas Īpašais ziņojums Nr. 16/2012 (23. lpp.). NEPIETIEKAMA ELFLA PASĀKUMU ADMINISTRATĪVO PĀRBAUŽU UN PĀRBAUŽU UZ VIETAS KVALITĀTE NOVEDA PIE PĀRKĀPUMIEM, KURI NAV ATKLĀTI VAI PAR KURIEM NAV ZIŅOTS 33. No 2010. gada līdz 2012. gadam Palāta veica atbilstības revīzijas sistēmām, kas ieviestas, lai pārvaldītu lauku attīstības pasākumus, un apmeklēja 21 maksājumu aģentūru 16 dalībvalstīs. Tika novērtēts, ka tikai vienas maksājumu aģentūras sistēmas ir efektīvas administratīvajām pārbaudēm, bet tikai sešu aģentūru sistēmas bija efektīvas pārbaudēm uz vietas. Tas nozīmē, ka lielākajā daļā revidēto maksājumu aģentūru sistēmas bija novērtētas kā tikai daļēji efektīvas vai vismaz vienā jomā vispār neefektīvas. Šā novērtējuma rezultāti ir apkopoti III pielikumā. 34. Attiecībā uz 2011. un 2012. gadu Palāta konstatēja, ka attiecīgi 57 % un 63 % no 178 [21] tās parauga ELFLA izdevumu darījumiem bija kļūdas. Palātas aplēses liecina, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars attiecīgi bija 7,7 % un 7,9 % [22]. Lielāko daļu Palātas konstatēto kļūdu maksājumu aģentūrām būtu bijis jāatklāj, kad tās veica administratīvās pārbaudes. 35. Palāta identificēja turpmāk uzskaitītās galvenās nepilnības, kas skar dalībvalstu statistikas ziņojumos iekļautos datus un attiecīgi ietekmē Komisijas atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķinu [23]: - nepareizi aprēķināts un izmaksāts atbalsts, - sistemātiskas nepilnības administratīvajās pārbaudēs, tādēļ finansēti neattiecināmi izdevumi (piemēram, PVN), - pārbaudēs uz vietas nav atklāta neatbilstība (sk. piemēru 3. izcēlumā), - neatbilstība saistībā ar publiskā iepirkuma procedūrām, kas būtu bijis jāatklāj maksājumu aģentūrām (sk. piemēru 4. izcēlumā), un - trūkumi paraugu atlases metodēs un neatbilstība tiesību aktos noteiktajam obligātajam pārbaužu uz vietas skaitam. 36. Iepriekš minētie piemēri 1. un 4. izcēlumā ilustrē to, ka dalībvalstu statistikas ziņojumu ticamību ievērojami mazina fakts, ka revidētās maksājumu aģentūras neatklāj diezgan daudzas kļūdas, kas tādējādi nav atspoguļotas Komisijai iesniegtajos ziņojumos. 3. IZCĒLUMS DALĪBVALSTS VEIKTO PĀRBAUŽU UZ VIETAS NEPIETIEKAMAS KVALITĀTES PIEMĒRS Palāta atkārtoja pārbaudes kādam projektam Lombardijā (Itālijā); projekta mērķis bija saimniecībā uzbūvēt divstāvīgu ēku, kurā izvietot augļu un citu saimniecībā saražoto produktu pārstrādes laboratoriju, uzglabāšanas zonu un terasi augļu žāvēšanai. Paveikusi gan administratīvās pārbaudes, gan pārbaudes uz vietas, maksājumu aģentūra apstiprināja galīgā maksājuma pieprasījuma pilno summu EUR 221205 apmērā. Palāta savukārt secināja, ka celtne drīzāk izskatās pēc privātmājas, nevis pēc lauksaimniecības ēkas, un ka izmaksas tāpēc nebija attiecināmas. Fakts, ka valsts iestādes bija apstiprinājušas deklarēto izdevumu pilnu summu, liecina par būtiskām nepilnībām gan administratīvajās pārbaudēs, gan pārbaudēs uz vietas. Avots: Palātas 2011. gada pārskata 4.5. piemērs. 4. IZCĒLUMS NEATKLĀTA PUBLISKĀ IEPIRKUMA NOTEIKUMU PĀRKĀPUMA PIEMĒRS Rumānijā saņēmējs (lauku pašvaldība) prasīja atbalstu kādam ieguldījumu projektam, kas ietvēra ūdensapgādes tīklu, notekūdeņu sistēmu, vietējo ceļu un kādas pašvaldības ēkas uzlabošanu. Piedāvājumus iesniedza septiņi pretendenti; saņēmējs noraidīja piecus no tiem kā tādus, kas neatbilst prasībām. Palāta konstatēja, ka uzvarējušais pretendents nebija ievērojis divas konkursa prasības, turklāt pārējie bija izslēgti no konkursa tieši par šo pašu prasību neievērošanu. Tādējādi maksājumu aģentūrai būtu bijis jāatklāj, ka saistītie izdevumi bija neattiecināmi. Līdzīgu publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumu Palāta konstatēja arī Spānijā (Andalūzijā), Francijā, Lietuvā, Polijā un Slovēnijā. Avots: Palātas 2012. gada pārskata 4.3. piemērs. MAKSĀJUMU AĢENTŪRAS NEPIENĀCĪGI APKOPO UN VERIFICĒ STATISTIKAS ZIŅOJUMUS, KAS VĒL VAIRĀK MAZINA TO TICAMĪBU 37. Lai paziņotie pārbaužu rezultāti būtu salīdzināmi visās dalībvalstīs, tie jāapkopo, izmantojot vienādu metodoloģiju. Šim nolūkam Komisija maksājumu aģentūrām ir izdevusi vadlīnijas. NEPRECIZITĀTES KOMISIJAS VADLĪNIJĀS NEGATĪVI IETEKMĒ SAVĀKTĀS INFORMĀCIJAS PAREIZĪBU UN ATBILSTĪGUMU 38. Lai gan vadlīnijas maksājumu aģentūrām par pārbaužu rezultātu paziņošanu daudzos aspektos sniedz skaidras norādes, Palāta revīzijā konstatēja vairākas nepilnības, kas ietekmē paziņoto datu salīdzināmību un saskaņotību. 39. Pirmkārt, vadlīnijas neprasa, lai dalībvalstis sniegtu informāciju par atskaites periodu nodalīšanas datumiem, kas izmantoti statistikas ziņojumu apkopošanā, ne arī to, ko dara ar pieteikumiem, kuru izskatīšana ziņojuma apkopošanas laikā vēl nav pilnībā pabeigta. Attiecīgi Komisija nevar pilnībā novērtēt ziņojumos iekļauto datu pilnīgumu un saskaņotību (sk. 5. izcēlumā dažādus nepilnīgu vai neprecīzu datu piemērus, kas iegūti dažās no revidētajām maksājumu aģentūrām). 5. IZCĒLUMS PIEMĒRI NEPILNĪGIEM VAI NEPRECĪZIEM DATIEM, KURUS PAZIŅOJA DAŽAS NO REVIDĒTAJĀM MAKSĀJUMU AĢENTŪRĀM Bulgārijā sākotnējais ziņojums par ELFLA IAKS pasākumiem bija apkopots 2011. gada jūnija sākumā un aptvēra tikai 75 % no agrovides pasākumu pieteikumiem. Bulgārijas iestādes iesniedza atjauninātu ziņojumu 2012. gada janvārī, bet tas joprojām aptvēra tikai 85 % pieteikumu. Rumānijā Palātas revidenti pamanīja, ka diezgan daudzi maksājuma lēmumi, kurus izmantoja statistikas ziņojumu apkopošanai, vēlāk tika būtiski mainīti. Rezultātā Komisijai iesniegtais ziņojums par ELFLA IAKS datu kopu un ELFLA ne-IAKS datu kopu aptvēra tikai attiecīgi 55,4 % un 73,4 % no kopējiem galīgajiem samazinājumiem un piemērotajām sankcijām. Avots: Palātas revīzijas laikā iegūtie pierādījumi. 40. Otrkārt, dalībvalstīm ir jāiesniedz to ziņojumi katra gada jūlijā, un sešus mēnešus vēlāk Komisija tos izmanto savā atlikušo kļūdu īpatsvaru aprēķināšanā. Tomēr vadlīnijās nav īpaši prasīts, lai maksājumu aģentūra sniegtu atjauninātus statistikas datus šim nolūkam. 41. Treškārt, maksājumu aģentūrām vadlīnijās nav prasīts saglabāt skaidru revīzijas izsekojamības taku, kas pierādītu, ka pirms ziņojumu iesniegšanas Komisijai šajos ziņojumos ietvertajiem datiem ir veikts obligātais saskaņotības un precizitātes pārbaužu skaits. Tas kļūst īpaši svarīgi saistībā ar vājām verifikācijas procedūrām, kuras Palāta konstatēja lielākajā daļā apmeklēto maksājumu aģentūru (sk. 43. punktu lejāk). REVIDĒTO MAKSĀJUMU AĢENTŪRU SISTĒMAS ZIŅOJUMU APKOPOŠANAI UN VERIFICĒŠANAI NAV EFEKTĪVAS 42. Palāta analizēja maksājumu aģentūru sistēmas ziņojumu apkopošanai un verificēšanai un centās saskaņot statistikā norādītos datus ar pakārtotajiem datiem maksājumu aģentūru datubāzēs (24 statistikas ziņojumiem). Turklāt Palātas revidenti caurskatīja 414 lietu dokumentus [24], lai noteiktu, vai pārbaužu uz vietas rezultāti, kā arī pārējā apliecinošā informācija (pieteikumi, maksājumu pieprasījumi u. c.) bija pareizi reģistrēta datubāzēs un iekļauta Komisijai iesniegtajos ziņojumos. Revidenti pārbaudīja arī atbalsta aprēķinus, tostarp piemērotos samazinājumus un sankcijas. 43. Palātas revidenti konstatēja, ka astoņās no deviņām revidētajām maksājumu aģentūrām rakstiskās procedūras, kas bija ieviestas datu verificēšanai un ziņojumu apkopošanai, nebija pietiekami detalizētas. Lai gan maksājumu aģentūru pārstāvji apgalvoja, ka šādas verifikācijas ir veiktas, tās nebija pietiekami pamatotas ar pienācīgiem dokumentāriem pierādījumiem. Šo trūkumu rezultātā ziņojumos, iespējams, bija iekļauti nepareizi dati, ko vēlāk atklāja Komisija vai Palātas revidenti. 44. No 414 Palātas pārbaudītajām lietām par statistikas ziņojumos iekļautajām summām dokumentāru pierādījumu nebija 118 gadījumos (28,5 %). Vairākums kļūdu attiecās vai nu uz datubāzēs glabāto datu precizitāti vai arī uz Komisijas apkopošanas noteikumu nepareizu piemērošanu. Svarīgākās vai visbiežāk sastopamās nepilnības, kuras ietekmē kļūdu īpatsvaru aprēķinu, ir aprakstītas lejāk (sīkāks konstatēto kļūdu izklāsts ir dots IV pielikumā): - pārbaužu uz vietas rezultāti datubāzēs ne vienmēr bija precīzi reģistrēti (Itālija, Rumānija un Apvienotā Karaliste); - pieteikumu iesniedzēji vai summas bija reģistrētas datubāzēs kā pārbaudītas uz vietas, lai gan tas nebija tiesa vai arī ne visas pārbaudēm uz vietas noteiktās prasības bija izpildītas (ELFLA attiecībā uz Grieķiju, Spāniju, Poliju un Rumāniju) — sk. piemērus 6. izcēlumā; - ziņojumu apkopošanā bija izmantoti nedokumentēti atskaites periodu nodalīšanas noteikumi, kas noveda pie tā, ka maksājumu aģentūras piemēroja nekonsekventas pieejas, un tas ietekmēja paziņoto datu pilnīgumu un pareizību (Grieķija, Itālija un Rumānija); un - atbalsta samazinājumi par iepriekšējiem gadiem bija nepareizi iekļauti ziņojumos, un informācija par dažiem pasākumiem bija paziņota nepareizās ziņojumu tabulās [25] (Čehijas Republika un Apvienotā Karaliste). 6. IZCĒLUMS PIEMĒRI PAR NEPRECĪZA SKAITA VAI VĒRTĪBAS UZRĀDĪŠANU SAISTĪBĀ AR VEIKTAJĀM PĀRBAUDĒM UZ VIETAS Ziņojumā par ELFLA pasākumiem, kas nav saistīti ar platību, Polijā maksājumu aģentūra pret dažām pārbaudēm uz vietas attiecās kā pret in situ [26]apmeklējumiem (daļa no administratīvajām pārbaudēm) un otrādi. Šīs kļūdas labošana palielinātu uz vietas apmeklēto pieteikumu iesniedzēju kļūdu īpatsvaru no 0,24 % uz 0,71 %. Rumānijā avansi, ko izmaksāja par ELFLA pasākumiem, kas nav saistīti ar platību, bija nepareizi paziņoti zem virsraksta "Maksājumu summas, kas aptvertas pārbaudēs uz vietas par 2010. gadu"; rezultātā šī summa bija pārspīlēta par 84 % par lielu. Kopā ar citām konstatētājām kļūdām tādējādi kļūdu īpatsvars bija norādīts 16 % par zemu (paziņotais kļūdu īpatsvars bija 2,44 %, bet tam bija jābūt 2,88 %). Avots: Palātas revīzijas laikā iegūtie pierādījumi. 45. Turklāt Palātas revidenti atklāja dažas būtiskas un nepaskaidrotas nekonsekvences [27] starp statistikas ziņojumos sniegtajiem datiem un no maksājumu aģentūru datubāzēm iegūtajiem datiem 16 (66,6 %) no 24 revidētajiem ziņojumiem. 46. Iepriekš apkopotajām kļūdām un problēmām ir dažāda ietekme uz Komisijai paziņotajiem kļūdu īpatsvariem. Visās revidētajās dalībvalstīs bija grūtības ar ziņojumu apkopošanu, un, lai gan valstu iestādes veica pārbaudes un Komisija veica dokumentu pārbaudes, tajos joprojām bija neatklātas kļūdas (sk. piemērus 7. izcēlumā). 7. IZCĒLUMS PIEMĒRI KONSTATĒTAJĀM KĻŪDĀM, KURĀM IR NOZĪMĪGA IETEKME UZ KOMISIJAI PAZIŅOTAJIEM KĻŪDU ĪPATSVARIEM Rumānijā pakārtotos datus, kurus izmantoja, lai apkopotu ziņojumus par ELFLA IAKS un ne-IAKS datu kopu pārbaužu rezultātiem, vēlāk grozīja, tādējādi Komisijai tika paziņoti mazāki samazinājumi (sk. 5. izcēlumu). Pamatojoties uz informāciju, kuru pēc tam Palātai sniedza Rumānijas iestādes, Palāta varēja novērtēt tikai apkopošanas kļūdu ietekmi, ko atklāja ELFLA ne-IAKS maksājumiem, kuriem kļūdu īpatsvars pieauga no 2,44 % uz 2,88 %. Bulgārijā Palātas revidenti konstatēja, kas sešos no 13 pārbaudītajiem ELFLA ne-IAKS pieteikumiem statistikas ziņojumā iekļautie samazinājumi bija krietni pārspīlēti. Šie samazinājumi visā paraugā bija pārspīlēti par 84,2 %. Tas ievērojami ietekmētu šim paraugam aprēķināto kļūdu īpatsvaru (tas samazinātos no 6,96 % uz 3,9 %). Avots: Palātas revīzijas laikā iegūtie pierādījumi. APLIECINĀTĀJIESTĀŽU DARBS NESNIEDZ PIETIEKAMU PĀRLIECĪBU PAR PĀRBAUŽU UZ VIETAS KVALITĀTI UN PAR STATISTIKAS ZIŅOJUMU TICAMĪBU APLIECINĀTĀJIESTĀŽU VEIKTĀS PĀRBAUDES PAR PĀRBAUDĒM UZ VIETAS, KO VEIC MAKSĀJUMU AĢENTŪRAS, NE SKAITA, NE KVALITĀTES ZIŅĀ NAV PIETIEKAMAS 47. Šīs revīzijas tvērumā iekļautās atbilstības pārbaudes, kurās apliecinātājiestādes pārbauda, kā maksājumu aģentūras ir veikušas pārbaudes uz vietas, ir apkopotas lejāk dotajā 2. tabulā. 2. TABULA PĀRSKATS PAR APLIECINĀTĀJIESTĀŽU VEIKTAJĀM ATBILSTĪBAS PĀRBAUDĒM, KURĀS TĀS PĀRBAUDĪJA MAKSĀJUMU AĢENTŪRU PĀRBAUDES UZ VIETAS PAR 2010. PIEPRASĪJUMU GADU [1111] Avots: Eiropas Revīzijas palāta. Dalībvalsts (maksājumu aģentūra) | Revidēto atbilstības (padziļinātu) paraugu lielums katrā datu kopā | Vai pārbaudes atkārtoja vai tikai piedalījās? | ELGF IAKS | ELFLA IAKS | ELFLA ne-IAKS | Bulgārija (SFA) [1111] | 115 | 137 | 10 | atkārtoja ELGF un ELFLA IAKS/ piedalījās ELFLA ne-IAKS | Čehijas Republika (SAIF) | 11 | 13 | 10 | piedalījās | Grieķija (OPEKEPE) [1111] | 111 | 111 | 25 | atkārtoja ELGF un ELFLA IAKS/ piedalījās ELFLA ne-IAKS | Spānija (Kastīlija-Lamanča) | 11 | 10 | 10 | atkārtoja | Itālija (AGEA) | 10 | 10 | 10 | atkārtoja/piedalījās | Polija (ARMA) | 10 | 17 | 10 | atkārtoja | Rumānija (PIAA un PARDF) [1111] | 184 | 183 | 0 | atkārtoja | Apvienotā Karaliste (RPA) | 10 | 10 | 10 | piedalījās | 48. Lai gan Komisija iesaka pilnībā atkārtot dažas maksājumu aģentūru veiktās pārbaudes uz vietas, divas no astoņām revidētajām apliecinātājiestādēm tikai pavadīja maksājumu aģentūru inspektorus to sākotnējās pārbaudēs. Palāta neuzskata, ka šāda pieeja sniedz patiesu novērtējumu par maksājumu aģentūru kontroles vidi, jo ir iespējams, ka apliecinātājiestādes revidentu klātbūtnē inspektori veic pārbaudes daudz rūpīgāk. 49. Turklāt, izņemot apliecinātājiestādes, kuras ir izvēlējušas "pastiprinātās ticamības" procedūru, atbilstības pārbaužu paraugu lielums (10–17 darījumi izdevumu kopai) nav pietiekami liels, lai ļautu izdarīt derīgus secinājumus par to, kāda ir pārbaužu uz vietas kvalitāte. 8. IZCĒLUMS PIEMĒRI APLIECINĀTĀJIESTĀŽU NEPILNĪBĀM, KAD TĀS SAVĀS PĀRBAUDĒS NEPĀRBAUDA, VAI IR IZPILDĪTAS VISAS ES FINANSĒŠANAS PRASĪBAS Čehijas Republikā, Polijā un Apvienotajā Karalistē aptaujas, ko apliecinātājiestādes izmanto, lai pārbaudītu pārbaudes uz vietas, VMS vai VPMS pieteikumu iesniedzējiem neskāra kādu no galvenajiem VMS/VPMS attiecināmības nosacījumiem, proti, to, vai pieteikuma iesniedzējs bija "lauksaimnieks" Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 2.a panta nozīmē [28], t. i., vai viņš veica lauksaimniecisku darbību; pieteikuma iesniedzēja deklarētie zemes gabali viņa rīcībā bija dalībvalsts noteiktajā datumā (Regulas (EK) Nr. 73/2009 124. panta 2. punkts); platība bija attiecināma VMS/VPMS (Regulas (EK) Nr. 73/2009 35. panta 1. punkts un 124. pants); un zemes gabali bija ticami identificēti tā, ka tos varēja atrast un izmērīt (Regulas (EK) Nr. 1122/2009 6. pants). Avots: Palātas revīzijas laikā iegūtie pierādījumi. 50. Palātas revidenti, izmantojot nejaušās atlases principu, izraudzījās un caurskatīja apliecinātājiestāžu darba dokumentus par vienu no pārbaudēm uz vietas, kas bija atkārtota katrā revidētajā izdevumu kopā (ELGF IAKS, ELFLA IAKS un ne-IAKS). Atklājās, ka pārbaudes, ko veica četras no astoņām apliecinātājiestādēm, neaptvēra visas ES prasības un ka to darbs nebija pietiekami pamatots ar dokumentāriem pierādījumiem (sk. piemērus 8. izcēlumā). 51. Iepriekš minēto iemeslu dēļ Palāta uzskata, ka revidēto apliecinātājiestāžu novērtējumi nesniedz pietiekamu pārliecību par maksājumu aģentūru veikto pārbaužu uz vietas efektivitāti un tādējādi nevar dot nozīmīgu ieguldījumu statistikas ziņojumu ticamības novērtējumā. ATTIECĪBĀ UZ APLIECINĀTĀJIESTĀDĒM, KURAS IR PIEMĒROJUŠAS "PASTIPRINĀTĀS TICAMĪBAS" IESPĒJU, TO NOVĒRTĒJUMIEM PAR PĀRBAUDĪTO PALIELINĀTO PARAUGU REZULTĀTIEM PIEMĪT NOPIETNI TRŪKUMI 52. Savā 2011. gada pārskatā Palāta ziņoja par konceptuālām nekonsekvencēm [29] Komisijas vadlīnijās, kas piemērojamas apliecinātājiestāžu darbam attiecībā uz procedūru, ko sauc "ticamības pastiprināšana par darījumu likumību un pareizību galasaņēmēju līmenī". Komisija vēl neko nav darījusi, lai novērstu šīs nekonsekvences. 9. IZCĒLUMS NEPILNĪBAS APLIECINĀTĀJIESTĀŽU VEIKTAJĀ DARBĀ Bulgārijā apliecinātājiestāde pārbaudes uz vietas uzticēja atkārtot pakalpojuma sniedzējam. Vairākos gadījumos Palāta konstatēja, ka pakalpojuma sniedzējs bija nepareizi novērtējis zemes attiecināmību. Turklāt apliecinātājiestāde nebija atklājusi, ka tad, ja kādu platību bija deklarējuši divi lauksaimnieki (vairākkārtīga deklarēšana), maksājumu aģentūra pretēji ES tiesību aktiem aizstāja viena lauksaimnieka prasīto platību ar līdzvērtīgu nedeklarētu zemi citā bāzes zemes gabala daļā. Rumānijā maksājumu aģentūra ieturēja visus apliecinātājiestādes atlasītos maksājumus un iesniedza minētajai iestādei maksājumu simulācijas, izslēdzot visus neattiecināmos zemes gabalus. Tas grauj apliecinātājiestādes darba ticamību. Avots: Palātas 2011. gada pārskata 3.6. piemērs. 53. Palāta pārskatīja apliecinātājiestāžu revīzijas ELGF IAKS datu kopām Bulgārijā un Rumānijā par 2010. pieprasījumu gadu un Luksemburgā un Apvienotajā Karalistē (Ziemeļīrijā) par 2011. pieprasījumu gadu un secināja, ka apliecinātājiestāžu darbs ir bijis nepietiekams (sk. 9. izcēlumu). 54. Kā var secināt no iepriekš minētajiem konstatējumiem, Palāta neuzskata, ka apliecinātājiestāžu darbs, īstenojot "pastiprinātas ticamības" vadlīniju, sniedz pietiekamu pārliecību par maksājumu aģentūru uz vietas veikto pārbaužu efektivitāti un attiecīgi — par statistikas ziņojumu ticamību. REVIDĒTO APLIECINĀTĀJIESTĀŽU VEIKTAJAI STATISTIKAS ZIŅOJUMU PĀRBAUDEI IR IEROBEŽOTS TVĒRUMS, UN TĀ NESNIEDZ PIETIEKAMU PĀRLIECĪBU PAR ŠO ZIŅOJUMU TICAMĪBU 55. Komisijas vadlīnija nosaka, kas apliecinātājiestādēm jādara ar maksājumu aģentūru iesniegtajiem statistikas ziņojumiem, lai secinātu, vai šie ziņojumi ir pareizi apkopoti un saskaņoti to datubāzēs un vai tiem ir pienācīga revīzijas izsekojamības taka. It īpaši apliecinātājiestādēm ir jāpārbauda datubāzēs uzglabātās un ziņojumu apkopošanai izmantotās informācijas precizitāte, salīdzinot to ar pakārtotajiem dokumentiem (pieteikumiem un inspekcijas ziņojumiem) vismaz 20 inspekcijas ziņojumu paraugam. 56. Šīs vadlīnijas īstenošanā Palātas revidenti konstatēja turpmāk minētos trūkumus: - Palātas konstatējumi neapstiprināja apliecinātājiestādes secinājumus par to, ka ziņojumu un maksājumu aģentūras datubāzēs glabātās informācijas pamatā bija izsekojama revīzijas taka (Bulgārija, Grieķija, Polija un Rumānija); - 20 lietu dokumentu paraugs aptvēra tikai ELFLA IAKS pasākumu maksājumus, bet neietvēra nevienu ar platību nesaistītu maksājumu no ELFLA pasākumiem (Bulgārija); un - 20 lietu dokumentu paraugu pārbaudes nebija pienācīgas, jo nenodrošināja, ka statistikas ziņojumos iekļautie dati tiek pārbaudīti, salīdzinot ar pakārtotajiem dokumentiem, piemēram, ar pieteikumiem (Grieķija un Itālija). 57. Turklāt Palāta uzskata, ka Komisijas vadlīnija nav pietiekami skaidra un ka dažu pārbaužu šaurais tvērums ierobežo to efektivitāti. Konkrēti, - vadlīnija neprasa, lai apliecinātājiestādes komentētu procedūras, kuras maksājumu aģentūras ir ieviesušas statistikas datu apkopošanai un verificēšanai; - apliecinātājiestādēm nav prasīts pārbaudīt statistiskas ziņojumos iekļauto datu saskaņotību vai pilnīgumu, salīdzinot tos ar informāciju citos pieejamajos ziņojumos (piemēram, pagājušā gada ziņojumi, ELFLA ceturkšņa maksājumu ziņojumi, pārbaudēm uz vietas atlasīto pieteikumu iesniedzēju saraksti un reāli pārbaudītie pieteikumu iesniedzēji); - 20 inspekcijas ziņojumu parauga pārbaudes uz datu kopu ir pārāk šauri vērstas uz to, lai inspekcijas ziņojumu rezultāti būtu pareizi reģistrēti datubāzēs un iekļauti statistikas ziņojumos (svarīgāk būtu pārbaudīt pakārtoto datu pareizību). Palāta uzskata, ka pārbaudes ir jāpaplašina, lai novērtētu, vai maksājumu aģentūras ir pienācīgi strādājušas, sākot no pieteikumu saņemšanas, un tas ietver pieteikumu administratīvo pārbaužu pārskatīšanu; un - pārbaudāmo paraugu lielums (20 darījumi) ir pārāk mazs, lai šo pārbaužu rezultātus varētu ekstrapolēt uz visu kopu, un tas neļauj skaitliski izteikt ietekmi uz kļūdu īpatsvariem. TRŪKUMI, KAS KONSTATĒTI KOMISIJAS VEIKTAJĀ DALĪBVALSTU STATISTIKAS ZIŅOJUMU PĀRBAUDĒ KOMISIJAS INFORMĀCIJAS SISTĒMAS KONCEPCIJA NAV PIEMĒROTA TIEM DAŽĀDAJIEM MĒRĶIEM, KURIEM ŠO INFORMĀCIJU IZMANTO 58. Informācijai, kas tiek prasīta no dalībvalstīm, jābūt skaidri definētai un jābalstās uz Komisijas vajadzībām, kas nozīmē — tai jābūt pieejamai pareizajā laikā un pienācīgā kvalitātē precizitātes un pilnīguma aspektā. 59. Komisija apkopo informāciju par administratīvajām pārbaudēm un pārbaudēm uz vietas par n pieprasījumu gadu n+1 gada 15. jūlijā un izmanto to, lai uzraudzītu, kā dalībvalstis īsteno dažādās atbalsta shēmas, lai plānotu revīzijas un lai aprēķinātu atlikušo kļūdu īpatsvaru, ko publicē gada darbības pārskatā n+2 gada marta beigās (sk. V pielikumu). 60. Noteikts, ka ELGF IAKS atbalsta pieteikumi par n gadu ir jāizmaksā līdz nākamā gada 30. jūnijam [30], taču šādu termiņu nav ELFLA IAKS atbalsta shēmām, līdz ar to maksājumus var likumīgi veikt pēc n+1 gada 15. jūlija. Komisijas apmeklējumu rezultāti dalībvalstīs parādīja, ka vairākas maksājumu aģentūras ir apstrādājušas diezgan daudzus ELFLA IAKS atbalsta pieteikumus 2010. pieprasījumu gadam pēc 2011. gada 15. jūlija. Turklāt, tā kā statistikas ziņojumu apkopošanai ir vajadzīgs laiks, dažas maksājumu aģentūras, kas apstrādāja ļoti daudzus pieteikumus, savos ziņojumos pat nevarēja iekļaut galīgos datus par pieteikumiem, kas apstrādāti pēc 2011. gada maija beigām. Šie dati vai nu tika paziņoti uz aplēšu pamata, vai vispār izlaisti. 61. Gada darbības pārskatā iekļautajos ELFLA ne-IAKS statistikas ziņojumos par attiecīgo gadu ir rezultāti par to pieteikumu pārbaudēm uz vietas, kuriem atbalsts izmaksāts iepriekšējā gadā. Līdz ar to gada darbības pārskatā izmantotā statistika neattiecas pilnībā uz attiecīgo ziņošanas periodu. 62. Kopumā Palāta uzskata, ka Komisijas informācijas sistēma sniedz datus, kas nav pietiekami precīzi un pilnīgi, kā arī nav pilnībā atbilstoši, lai Komisija tos varētu izmantot atlikušo kļūdu īpatsvara aplēšanai. NERAUGOTIES UZ IEPRIEKŠ MINĒTAJIEM TRŪKUMIEM, KOMISIJA ATKLĀJA KĻŪDAS VAIRĀK NEKĀ PUSĒ DALĪBVALSTU ZIŅOJUMU 63. Statistikas ziņojumus pamatojošie izvērstie dati (X-tabulas) Komisijai nav savlaicīgi pieejami dokumentu pārbaudēm, ne arī šīm pārbaudēm izmantojamā formātā. Rezultātā Komisijas pārbaude aprobežojas tikai ar šo ziņojumu iekšējas saskaņotības pārbaudi. Šis ierobežojums izskaidro, kāpēc konkrētas kļūdas, ko atklāja Palātas revīzija, nebija atklātas Komisijas veiktajā dokumentu pārbaudē. 64. Komisijas veiktās dokumentu pārbaudes rezultāti ir apkopoti 2. attēlā. 2. ATTĒLS PĀRSKATS PAR TĀM KOREKCIJĀM, KAS STATISTIKAS ZIŅOJUMOS IZDARĪTAS PĒC KOMISIJAS VEIKTAJĀM DOKUMENTU PĀRBAUDĒM +++++ TIFF +++++ 65. Lai gan Palāta identificēja dažus trūkumus attiecībā uz to, kā Komisija īsteno apstiprinājumpārbaužu procedūras, lielais kļūdu skaits, ko Komisija atklāja trijiem revidēto ziņojumu veidiem (ELGF IAKS, ELFLA IAKS un ELFLA ne-IAKS), parāda, ka tās dokumentu pārbaudes tomēr spēj atklāt daudzas, galvenokārt apkopošanas kļūdas, kuras nebija konstatētas dalībvalstu līmenī. Tas liecina arī, ka lielākā daļa dalībvalstu noteiktajā termiņā nespēj iesniegt pilnīgus un pareizus statistikas datus. STATISTIKAS ZIŅOJUMU PĀRBAUDES, KURAS KOMISIJA VEIC SAVU ATBILSTĪGUMA REVĪZIJU LAIKĀ, NAV PIETIEKAMAS 66. Kā paskaidrots iepriekš, ziņojumu dokumentārām pārbaudēm ir noteikti jomas ierobežojumi, kurus var mazināt, kad veic atbilstīguma revīzijas apmeklējumus atlasītās dalībvalstīs (tas veido daļu no pārskatu noskaidrošanas procedūras). 67. Tomēr šī darba joma nav pietiekami detalizēta nevienā no Komisijas iekšējiem dokumentiem. Rezultātā Komisijas darbinieki, apmeklējot maksājumu aģentūras, revīzijai izvēlas dažādas pieejas. Turklāt saskaņošanas un verifikācijas pārbaužu joma bija ierobežota un dažos gadījumos pat izslēdza pārbaudes par paziņotajiem samazinājumiem, lai gan šī informācija atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķināšanai ir ļoti svarīga. 68. Lielākā daļa kļūdu un noviržu, ko Komisija atklāja atbilstīguma revīziju laikā attiecas uz ziņojumiem par ELFLA pasākumiem. Visnozīmīgākās kļūdas tika atklātas trijās maksājumu aģentūrās, kuras revidēja no 2011. gada septembra līdz decembrim. Tomēr Komisija vai nu neprasīja, lai attiecīgās maksājumu aģentūras iesniegtu koriģētas ziņojumu redakcijas, vai arī saņēma tās pārāk vēlu, lai ņemtu vērā, aprēķinot atlikušo kļūdu īpatsvaru, kuru 2012. gada martā publicēja gada darbības pārskatā. 69. Palāta uzskata, ka atbilstīguma noskaidrošanas revīzijas varētu dot lielāku ieguldījumu dalībvalstu statistikas ziņojumu kvalitātes uzlabošanā, ja tajās pievērstu lielāku uzmanību paziņoto statistikas datu verifikācijai pret maksājumu aģentūru pakārtotajiem reģistriem. KOMISIJAS APLĒSE PAR NEPAREIZAJIEM MAKSĀJUMIEM NAV STATISTISKI DERĪGA UN MAZINA LAUKSAIMNIECĪBAS UN LAUKU ATTĪSTĪBAS ĢD IKGADĒJĀ ATZINUMA PAR TICAMĪBU VĒRTĪBU DALĪBVALSTU PIEEJAS NEJAUŠĀS ATLASES PARAUGU IZVEIDEI NE VIENMĒR IR STATISTISKI DERĪGAS, UN TAS DARA ŠOS PARAUGUS MAZĀK REPREZENTATĪVUS 70. Pirmkārt, Palāta novērtēja, vai Komisija sniedza dalībvalstīm skaidrus norādījumus par to, kā veidojams uz vietas pārbaudāmo pieteikumu iesniedzēju nejaušās atlases paraugs, un, otrkārt, vai maksājumu aģentūru ieviestās procedūras nodrošināja, lai pieteikuma iesniedzējus atlasītu pēc nejaušības principa un lai tie pēc iespējas pārstāvētu visu kopu. Attiecībā uz pirmo punktu Palāta novēroja, ka Komisija nesniedza pietiekami skaidrus norādījumus par nejaušo atlasi un arī neprasīja, lai maksājumu aģentūras ex post pārbaudītu, vai nejaušās atlases paraugs reprezentē visu kopu attiecībā uz dažiem galvenajiem parametriem (piemēram, saimniecības lielums vai apsaimniekotās lauksaimniecības platības veids). 71. Attiecībā uz otro punktu Palāta nejaušajā atlasē konstatēja turpmāk uzskaitītās nepilnības: - maksājumu aģentūras pietiekami skaidri nedokumentēja nejaušās atlases posmus, kas jāievēro, lai izvairītos no tā, ka katru gadu piemēro citas metodes (Spānija — Kastīlija-Lamanča, Itālija — AGEA, Polija un Rumānija); - nejaušās atlases paraugus reizēm veidoja tikai augsta riska grupas (Spānija — Kastīlija-Lamanča), rezultātā tas bija uz risku nevis uz nejaušo atlasi balstīts paraugs; - izmantotā paraugu atlases metode priekšroku deva tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuri prasīja atbalstu par vairāk nekā vienu platībatkarīgu pasākumu, un tas nozīmē, ka paraugs nebija pilnībā reprezentatīvs visai kopai — atbalsta prasītājiem gan par VPMS, gan par mazāk labvēlīgiem apgabaliem bija lielākas iespējas tikt izraudzītiem nekā tikai VPMS atbalsta prasītājiem (Bulgārija, Čehijas Republika, Grieķija un Rumānija); - dažiem jauniem pieteikumu iesniedzējiem par ELFLA platībatkarīgajiem pasākumiem nebija iespēju tikt atkasītiem pārbaudei uz vietas, jo nejaušās atlases paraugu izveidoja pirms pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām (Grieķija); un - bija nozīmīgas un nepaskaidrotas atšķirības starp nejaušās atlases parauga kopu un visu kopu attiecībā uz dažiem galvenajiem parametriem, piemēram, vidējā deklarētās zemes platība (Itālija — AGEA). Tas liek apšaubīt piemēroto paraugu atlases metodoloģiju. 72. Iepriekš minētie trūkumi saistībā ar veidu, kādā maksājumu aģentūras veica pieteikumu iesniedzēju nejaušo atlasi pārbaudēm uz vietas, ietekmēja to, kādā mērā paraugi ir statistiski reprezentatīvi, un attiecīgi — kļūtu īpatsvaru ticamību. Lai gan lielākajai daļai šo trūkumu atsevišķi būtu tikai neliela ietekme uz kļūdu īpatsvariem, vienas maksājumu aģentūras gadījumā (Spānija — Kastīlija-Lamanča) potenciālā ietekme varētu būt svarīga, jo atklātās problēmas bija daudz nopietnākas. METODE, KURU KOMISIJA IZMANTO, LAI APLĒSTU ATLIKUŠO KĻŪDU ĪPATSVARU, NAV STATISTISKI DERĪGA 73. Palāta vērtēja, vai Komisijas atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķini ir veikti pareizi matemātiskā aspektā un vai tie varēja sniegt statistiski derīgas aplēses par kļūdu īpatsvariem maksājumos pēc tam, kad pabeigtas visas pārbaudes. 74. Līdz 2012. gada darbības pārskatam Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts balstīja atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķinus uz dalībvalstu statistikas ziņojumos paziņotajiem pārbaužu uz vietas rezultātiem. Tomēr, lai ņemtu vērā nepilnības administratīvajās pārbaudēs un pārbaudēs uz vietas, Komisija palielināja paziņotos kļūdu īpatsvarus par 25 %. 75. Savā 2012. gada darbības pārskatā pēc piemēroto procedūru ticamības novērtējuma Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD pārskatīja savu pieeju. Komisija ir veikusi novērtējumu par katru maksājumu aģentūru [31] un ir izlabojusi paziņotos kļūdu īpatsvarus, pamatojoties uz šo novērtējumu rezultātiem (sk. arī I pielikumu). Tādējādi 2012. gadā paziņotie kļūdu īpatsvari tika pielāgoti par 2–5 procentpunktiem 37 no 81 maksājumu aģentūras. 76. Rezultātā Komisijas aprēķinātais atlikušo kļūdu īpatsvars ELGF IAKS izdevumiem par 2012. gadu ir 2,4 %, t. i., 4,5 reizes lielāks par kļūdu īpatsvaru 0,54 % [32], kas bija aprēķināts, pamatojoties uz dalībvalstu statistikas ziņojumiem. 77. Šīs jaunās pieejas rezultāti apliecina, ka no statistikas ziņojumiem, no maksājumu aģentūru direktoru deklarācijām un no apliecinātājiestāžu veiktā darba var gūt tikai ierobežotu pārliecību. Tā, 37 maksājumu aģentūrās, kurām Komisija nolēma grozīt ELGF IAKS kļūdu īpatsvaru, direktori bija izdevuši atzinumus bez piezīmēm, un par 32 no tām arī apliecinātājiestādes bija izdevušas atzinumus bez piezīmēm. 78. Pieejas maiņa 2012. gadā atzīst nepilnības, par kurām Palāta ziņoja savos gada pārskatos un kuras 2013. gadā apstiprināja Komisijas Iekšējās revīzijas dienests. Kaut arī Palāta uzskata, ka jaunā pieeja ir solis pareizajā virzienā, to piemēro tikai daļēji un ir jāatzīmē, ka paziņoto kļūdu īpatsvaru palielināšana par 2–5 procentpunktiem nav statistiski derīga un pašlaik nesniedz ticamu atlikušo kļūdu īpatsvara aplēsi. 3. TABULA PALĀTAS IESPĒJAMĀKO KĻŪDU ĪPATSVARU UN KOMISIJAS ATLIKUŠO KĻŪDU ĪPATSVARU EVOLŪCIJA Avots: Palātas pārskati par budžeta izpildi 2011. un 2012. finanšu gadā unKomisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2012. gada darbības pārskats. Izdevumi | Palātas veiktajās darījumu pārbaudēs iegūtie rezultāti | Komisijas izdarītais atlikušo kļūdu īpatsvaru aprēķins | Apakšējā robeža | Iespējamākais kļūdu īpatsvars | Augšējā robeža | ELGF 2011. finanšu gadam | 1,1 % | 2,9 % | 4,7 % | 0,55 % | ELGF 2012. finanšu gadam | 1,7 % | 3,8 % | 5,9 % | 2,24 % | ELFLA 2011. finanšu gadam [111] | 4,5 % | 7,7 % | 10,9 % | 1,89 % | ELFLA 2012. finanšu gadam [111] | 4,5 % | 7,9 % | 11,3 % | 1,62 % | LAUKSAIMNIECĪBAS UN LAUKU ATTĪSTĪBAS ĢD PAZIŅOTO KĻŪDU LĪMENI NEVAR SALĪDZINĀT AR PALĀTAS IESPĒJAMĀKO KĻŪDU ĪPATSVARU 79. Palāta salīdzināja savu metodoloģiju darījumu pārbaudēm un iespējamākā kļūdu īpatsvara aplēsei ar Komisijas metodoloģiju atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķināšanai. 80. Pēdējos gados Komisija konsekventi ir publicējusi zemākus atlikušo kļūdu īpatsvarus nekā iespējamākais kļūdu īpatsvars, ko aplēsusi Palāta, kā tas parādīts 3. tabulā. 81. Nepieciešams paskaidrot ievērojamās atšķirības starp Palātas un Komisijas kļūdu īpatsvaru aplēsēm. Palātas konstatējumi vedina domāt, ka skaidrojumu var atrast elementos, kas apkopoti turpmākajos punktos. 82. Pirmkārt, kļūdu īpatsvaru aprēķināšanai izmantotās metodes atšķiras. 83. Otrkārt, attiecībā uz Komisijas veiktajiem pielāgojumiem (sk. 74.–78. punktu iepriekš) Palāta uzskata, ka tie nav statistiski derīgi, lai ņemtu vērā dalībvalstu statistikas ziņojumu neuzticamību, bet statistikas ziņojumi ir Komisijas aplēstā atlikušo kļūdu īpatsvara galvenie būvelementi. 84. Treškārt, lai gan maksājumu aģentūru uz vietas pārbaudīto saņēmēju paraugi ir daudz lielāki par Palātas paraugiem un teorētiski tiem būtu jāļauj veikt daudz precīzākas atlikušo kļūdu īpatsvaru aplēses, apzinātie pārbaužu efektivitātes un to rezultātu apkopošanas trūkumi grauj Komisijai iesniegto ziņojumu ticamību. No savas puses Palāta veic rūpīgas dokumentu pārbaudes un pārbaudes uz vietas, kurās skata visus attiecināmības nosacījumus paraugos atlasītajiem maksājumiem, un daudzos gadījumos tā konstatē kļūdas, kuras būtu bijis jāatklāj maksājumu aģentūrām vai nu administratīvajās pārbaudēs, vai pārbaudēs uz vietas. 85. To plašāk attēlo divi turpmāk dotie grafiki, kuros analizētas kļūdas darījumos, ko Palāta pārbaudīja par 2011. finanšu gadu. 3. attēlā attiecībā uz ELGF darījumiem parādīts, ka 55 % no Palātas konstatētajām kļūdām maksājumu aģentūrām būtu bijis jāatklāj un jāizlabo jau agrākā posmā. 86. 4. attēlā attiecībā uz ELFLA darījumiem parādīts, ka 76 % no Palātas konstatētajām kļūdām maksājumu aģentūrām būtu bijis jāatklāj un jāizlabo jau agrākā posmā. 3. ATTĒLS TO KĻŪDU VEIDI, KAS KONSTATĒTI DARĪJUMU PAREIZĪBAS REVĪZIJĀ JOMĀ "LAUKSAIMNIECĪBA: TIRGUS UN TIEŠAIS ATBALSTS" (2011. FINANŠU GADS) +++++ TIFF +++++ Avots: Palātas pārskats par budžeta izpildi 2011. finanšu gadā. 87. Ceturtkārt, kļūdas kvantitatīvo ietekmi Palāta var vērtēt citādi nekā ir ieteikts Komisijas vadlīnijās. Piemēram, Palāta klasificē būtisku publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumu kā 100 % kļūdu (tā kā darījums jau uzreiz nebūtu jāatļauj), bet Komisijas vadlīnijas aicina novērtēt pārkāpuma "nopietnību", kā rezultātā kļūdu var novērtēt tikai kā 20 % no pilna maksājuma. 88. Piektkārt, Palāta kļūdu īpatsvara aplēsē iekļauj savstarpējās atbilstības noteikumu pārkāpumu, bet Komisija šādus pārkāpumus no saviem atlikušo kļūdu īpatsvaru aprēķiniem izslēdz. Piemēram, savstarpējās atbilstības pārkāpumi atbilst 0,2 procentpunktiem iespējamākajā kļūdu īpatsvarā, ko Palāta 2011. gadā aprēķināja ELGF izdevumiem. 89. Visbeidzot, maksājumu aģentūru pārbaudes notiek ex ante (t. i., pirms maksājuma veikšanas), bet Palātas revīzijas tad, kad maksājumi jau ir veikti (t. i., ex post). 4. ATTĒLS TO KĻŪDU VEIDI, KAS KONSTATĒTI DARĪJUMU PAREIZĪBAS REVĪZIJĀ LAUKU ATTĪSTĪBAS JOMĀ (2011. FINANŠU GADS) +++++ TIFF +++++ Avots: Palātas pārskats par budžeta izpildi 2011. finanšu gadā. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI 90. Palāta vērtēja, vai ziņojumi, kuros iekļauti maksājumu aģentūru administratīvo pārbaužu un pārbaužu uz vietas rezultāti par 2010. pieprasījumu gadu, bija ticami. Tā pārbaudīja arī, vai tas, kā Komisija šos statistikas ziņojumus izmantoja atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķinā, sniedza statistiski derīgu aplēsi par pārkāpumiem maksājumos. Kopumā Palāta secina, ka rezultāti, kuri iegūti dalībvalstu veiktajās lauksaimniecības izdevumu pārbaudēs un kurus Komisija paziņoja, nav ticami. MAKSĀJUMU AĢENTŪRU VEIKTO ADMINISTRATĪVO PĀRBAUŽU UN PĀRBAUŽU UZ VIETAS EFEKTIVITĀTE IR IEVĒROJAMI JĀUZLABO 91. Palātas iepriekšējās revīzijas tāpat kā Komisijas veiktās revīzijas liecina, ka ieviestās administratīvo pārbaužu un pārbaužu uz vietas sistēmas bija tikai daļēji efektīvas, tādējādi nopietni mazinot tās informācijas ticamību, kuru dalībvalstis sniedza Komisijai (30.–36. punkts). 1. IETEIKUMS Komisijai ir jānodrošina, lai maksājumu aģentūru veiktās administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas ir efektīvas. Tādēļ Palāta atkārto turpmākos konkrētos ieteikumus, kas iekļauti divos pēdējos tās gada pārskatos: - maksājumu aģentūrām ievērojami jāuzlabo to administratīvās pārbaudes (pieprasījumu verifikācijas procedūras, neattiecināmu izdevumu atklāšana) un jāizmanto visa būtiskā informācija, kas tām pieejama, lai atklātu un izlabotu kļūdas pieteikumos; - ZGIS datubāzu kvalitāte ievērojami jāuzlabo, lai skaidri identificētu neattiecināmas platības; un - pārbaudes uz vietas jāveic daudz stingrāk, lai pareizi noteiktu attiecināmās platības un izdevumus. MAKSĀJUMU AĢENTŪRU SAGATAVOTIE STATISTIKAS ZIŅOJUMI IR DAUDZ STINGRĀK VERIFICĒJAMI UN APKOPOJAMI, PIRMS TOS NOSŪTA KOMISIJAI 92. Lai gan Komisija sniedz izvērstas vadlīnijas par statistikas ziņojumu apkopošanu, maksājumu aģentūras ne vienmēr tās piemēro pareizi. Turklāt ziņojumos iekļautie dati bieži vien bija nepilnīgi vai balstījās uz aplēsēm, jo ziņojumus pabeidza, pirms visi pieteikumi bija apstrādāti (37.–41. punkts). 93. Lielākajā daļā revidēto maksājumu aģentūru nebija ieviestas rakstiskas procedūras, lai panāktu, ka ziņojumi pirms to iesniegšanas Komisijai ir pareizi. Lai gan aģentūras veica dažas verifikācijas pārbaudes, šo pārbaužu raksturs un tvērums bija ierobežots un tās nespēja atklāt kļūdas, kuras vēlāk, veicot dokumentu pārbaudes, atklāja Komisijas dienesti vai Palātas revīzija. Turklāt lielākā daļa maksājumu aģentūru veikto pārbaužu nebija pienācīgi dokumentētas (42.–46. punkts). 2. IETEIKUMS Komisijai ir jānodrošina, lai tās vadlīnijas statistikas ziņojumu apkopošanai būtu skaidrākas. Vadlīnijās it īpaši jāsniedz norādījumi par izmantojamo atskaites periodu nodalīšanas datumiem, par rīcību attiecībā uz vēl neapstrādātajiem pieteikumiem, kā arī par to pārbaužu raksturu un tvērumu, kuras maksājumu aģentūrām jāveic pirms ziņojumu iesniegšanas Komisijai. Dalībvalstu maksājumu aģentūrām jāizveido rakstiskas procedūras ziņojumos iekļauto datu verificēšanai un apkopošanai un pienācīgi jādokumentē visas veiktās pārbaudes. APLIECINĀTĀJIESTĀŽU DARBS NESNIEDZ KOMISIJAI PIETIEKAMU PĀRLIECĪBU PAR STATISTIKAS ZIŅOJUMU TICAMĪBU 94. Apliecinātājiestādes nesniedz Komisijai pienācīgu pārliecību ne par to, ka maksājumu aģentūras veic pienācīgas pārbaudes uz vietas, ne arī par statistikas datu ticamību (47.–57. punkts). 3. IETEIKUMS Komisijai jāgroza apliecinātājiestādēm sniegtās vadlīnijas un jāuzrauga to pareiza īstenošana. Jāparedz šādi grozījumi: - jāpalielina maksājumu aģentūru uz vietas veikto pārbaužu obligātais paraugs, kas jāpārbauda apliecinātājiestādēm; - jāprasa, lai šādas pārbaudes tiešām tiktu atkārtoti veiktas, nevis tikai pavadīti maksājumu aģentūru inspektori; un - sīkāk jāpaskaidro verifikācijas darbs, kas jāveic saistībā ar statistikas ziņojumu apkopošanu. KOMISIJA NEPAREIZI IZMANTO UN NEPILNĪGI PĀRBAUDA DALĪBVALSTU STATISTIKAS DATUS 95. Palāta neuzskata, ka Komisijas informācijas sistēma par dalībvalstu pārbaužu rezultātiem efektīvi kalpo Komisijas vajadzībām. Daļa pašlaik pieejamās informācijas vai nu nav pilnībā atbilstoša, vai arī tā ir pārāk nepilnīga un neprecīza, lai to tādu, kāda tā ir, izmantotu gada darbības pārskatā un budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā (58.–62. punkts). 96. Ierobežotās dalībvalstu statistikas datu pārbaudes, kuras veic Komisija, nevar nodrošināt to ticamību. Komisijas veiktā statistikas ziņojumu dokumentārā pārbaude aprobežojas tikai ar šajos ziņojumos ietvertās informācijas iekšējās saskaņotības pārbaudi, bet neļauj pārbaudīt to saturu, salīdzinot ar pakārtotajiem datiem (63.–65. punkts). 97. Šie ierobežojumi netiek pilnībā novērsti, kad Komisija izvēlētajās dalībvalstīs veic (atbilstīguma) revīzijas uz vietas. Turklāt, kad Komisija šo revīziju laikā konstatēja, ka statistikas ziņojumu dati ir nepareizi, gada darbības pārskatā izmantotie dati netika izlaboti (66.–69. punkts). 4. IETEIKUMS Komisijai ir jānodrošina, lai tā vispiemērotākajā laikā saņemtu pilnīgu informāciju par maksājumu aģentūru veiktajām pārbaudēm. It īpaši ir jāpārskata termiņi, kad statistikas ziņojumi ir jāiesniedz Komisijai, lai labāk tos saskaņotu ar to gada laiku, kad Komisijas dienesti tos faktiski pārbauda un izmanto. Īpaši svarīgi tas ir saistībā ar Komisijas atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķināšanu. Komisijai ir jāsaskaņo statistikas ziņojumu verifikācijas sistēmas. Dokumentu pārbaudēm jābūt pēc iespējas automatizētām un jāietver sistemātiska ziņojumos iekļauto datu saskaņošana ar pakārtotajiem datiem. Komisijas atbilstīguma revīzijās jāiekļauj arī maksājumu aģentūru un apliecinātājiestāžu veiktās verifikāciju pārbaudes. KOMISIJAS APLĒSE PAR ATLIKUŠO KĻŪDU ĪPATSVARU NAV STATISTISKI DERĪGA 98. Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD gada darbības pārskatā ģenerāldirektora deklarāciju, kas cita starpā attiecas arī uz darījumu likumību un pareizību galasaņēmēju līmenī, pamato ar atlikušo kļūdu īpatsvariem, kurus aplēš, pamatojoties uz dalībvalstu statistikas ziņojumiem par maksājumu aģentūru administratīvo pārbaužu un pārbaužu uz vietas rezultātiem. 99. Tā kā dalībvalstu statistikas dati ir nepilnīgi, kā tas parādīts šajā ziņojumā, tie paši par sevi nesniedz ticamu pamatu Komisijas aplēsēm par atlikušo kļūdu īpatsvaru. Turklāt Komisijas pielāgojumi kļūdu īpatsvariem, kas aprēķināti katrai maksājumu aģentūrai, nav statistiski derīgi un neizsaka arī atlikušo kļūdu īpatsvaru (73.–78. punkts). 5. IETEIKUMS Pamatojoties uz maksājumu aģentūru veikto darbu un apliecinātājiestāžu paplašinātajām funkcijām, Komisijai jāveic attiecīgi pasākumi, lai iegūtu statistiski derīgu aplēsi par to, kāda ir kārtējā pārkāpumu ietekme uz maksājumiem pēc tam, kad izdarītas visas pārbaudes. Tomēr maksājumu aģentūru un apliecinātājiestāžu darba ticamība un statistiskais derīgums ir ievērojami jāuzlabo (atbilstoši šajā ziņojumā izklāstītajiem punktiem), lai ļautu Komisijai [33] no tā iegūt derīgu aplēsi par atlikušo kļūdu īpatsvaru. Šo ziņojumu 2013. gada 18. decembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas I apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklisJan KINŠT. Revīzijas palātas vārdā — +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [50] Sniedzamās informācijas izvērsts izklāsts ir dots Komisijas 2010. gada 20. septembra Regulā (ES) Nr. 825/2010, ar ko nosaka tās grāmatvedības informācijas formu un saturu, kura jāiesniedz Komisijai ELGF un ELFLA grāmatojumu noskaidrošanai, kā arī kontrolei un prognozēšanai (OV L 247, 21.9.2010., 1. lpp.). [1] Padomes 2005. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.). [2] Izņemot konkrētus pasākumus, piemēram, veicināšanas pasākumus un augļu programmu skolām, ko līdzfinansē. [3] VMS ir ienākumu atbalsta shēma lauksaimniekiem, kuriem ir maksājumtiesības un kuri, lai saņemtu maksājumu, katru gadu tās aktivē, pamatojoties uz to rīcībā esošo lauksaimniecības zemi. Šīs tiesības lauksaimniekiem piešķīra, izmantojot ES tiesību aktos paredzētos modeļus. [4] Bulgārija, Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Polija, Rumānija un Slovākija. [5] VPMS ir vienkāršota lauksaimnieku ienākumu atbalsta shēma, no kuras tie saņem ikgadējus maksājumus, pamatojoties uz viņu rīcībā esošo attiecināmās zemes platību. [6] Sīkāku informāciju attiecībā uz ziņošanu par ELGF tiešā atbalsta pasākumiem skatīt 84. panta 1. punktā Komisijas 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1122/2009, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 attiecībā uz savstarpēju atbilstību, modulāciju un integrēto administrēšanas un kontroles sistēmu saskaņā ar minētajā regulā paredzētajām tiešā atbalsta shēmām lauksaimniekiem, kā arī, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz savstarpēju atbilstību saskaņā ar vīna nozarē paredzēto atbalsta shēmu (OV L 316, 2.12.2009., 65. lpp.). Sīkāku informāciju attiecībā uz ziņošanu par ELFLA pasākumiem skatīt 31. pantā Komisijas 2011. gada 27. janvāra Regulā (ES) Nr. 65/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 attiecībā uz pārbaudes kārtību, kā arī savstarpējo atbilstību saistībā ar lauku attīstības atbalsta pasākumiem (OV L 25, 28.1.2011., 8. lpp.). [7] Saskaņā ar 31. pantu Regulā (EK) Nr. 1122/2009 pārbaudēm uz vietas ir jāaptver vismaz 5 % no visiem saņēmējiem, un dalībvalstis pēc nejaušības principa izraugās vismaz 20–25 % no šiem 5 % saņēmēju. Pārējais paraugs jāatlasa, pamatojoties uz riska analīzi. [8] Saskaņā ar 25. pantu Regulā (ES) Nr. 65/2011 pārbaudēs uz vietas aptvertie izdevumi veido vismaz 4 % no attiecīgajā gadā izmaksātajiem izdevumiem, bet kopā — vismaz 5 % no visa plānošanas perioda izdevumiem. Ar šo regulu arī tika ieviesta prasība sagatavot saņēmēju izlases paraugu, kas jāpārbauda uz vietas (no 20 % līdz 25 % no pārbaudēm uz vietas atlasītajiem izdevumiem). [9] Ir četras izdevumu kopas: ELGF izdevumi, uz kuriem attiecas IAKS, ELGF izdevumi, uz kuriem neattiecas IAKS, ELFLA izdevumi, uz kuriem attiecas IAKS, un ELFLA izdevumi, uz kuriem neattiecas IAKS. [10] Šo novērtējumu Komisija prasa kopš 2008. finanšu gada. [11] Saskaņā ar Komisijas vadlīnijām apliecinātājiestādes darbam nav jāaprobežojas ar maksājumu aģentūru veikto pārbaužu uz vietas kvalitātes apstiprinājumpārbaudēm, bet jāaptver viss lietas izskatīšanas kopums, sākot no atbalsta pieteikuma saņemšanas, līdz aprēķinam un galīgā maksājuma veikšanai, tostarp samazinājumu un sankciju piemērošana. [12] Parauga lielums ir atkarīgs no pārliecības, kādu apliecinājiestāde ir spējusi gūt no maksājumu aģentūras iekšējās kontroles sistēmas darbības. [13] 59. panta 5. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.). [14] Revīzijas tvērumā iekļāva turpmāk uzskaitītās dalībvalstis (maksājumu aģentūras): Bulgārija (SFA), Čehijas Republika (SAIF), Grieķija (OPEKEPE), Spānija (Kastīlija-Lamanča), Itālija (AGEA), Polija (ARMA), Rumānija (PIAA un PARDF) un Apvienotā Karaliste (RPA). [15] Palātas aplēse par kļūdu īpatsvaru ir iegūta no reprezentatīva parauga. Minētais skaitlis ir labākā aplēse. Palātai ir 95 % pārliecības, ka kļūdu īpatsvars datu kopā 2011. gadā ir no 1,1 % līdz 4,7 % un 2012. gadā no 1,7 % līdz 5,9 % (attiecīgi zemākā un augstākā kļūdas robeža). [16] Sk. Palātas pārskatus par budžeta izpildi 2010.–2012. finanšu gadā. [17] Īpašais ziņojums Nr. 5/2011 "Vienotā maksājuma shēma (VMS): pareizas finanšu pārvaldības uzlabošanai risināmie jautājumi" un Īpašais ziņojums Nr. 16/2012 "Cik efektīva ir vienotā platībmaksājuma shēma kā pārejas sistēma lauksaimnieku atbalstam jaunajās dalībvalstīs" (http://eca.europa.eu). [18] ZGIS ir datubāze, kurā reģistrēta visa dalībvalsts lauksaimniecības teritorija (bāzes zemes gabali) un attiecināmās platības. Šīs datubāzes ticamība ir ļoti svarīga administratīvo sasaistu pārbaužu kvalitātei, kad pārliecinās, ka atbalstu izmaksā tikai par attiecināmu zemi. [19] Sk. 3.3. piemēru Palātas 2011. gada pārskatā (OV C 344, 12.11.2012., 1. lpp.). [20] 2010.–2012. gada ticamības deklarācijas vajadzībām veiktās VMS/VPMS sistēmu revīzijas laikā Palāta atkārtoja 80 pārbaudes uz vietas, kuras bija veikuši maksājumu aģentūru inspektori 10 dalībvalstīs. Tas ietvēra 511 zemes gabalu pārmērīšanu un platību noteikšanu. Palāta konstatēja, ka 11 % zemes gabalu bija kļūdas, jo Palātas noteiktās platības par vairāk nekā piemērojamām pielaides robežām atšķīrās no maksājumu aģentūru noteiktajām platībām. [21] No 178 darījumiem 2011. gadā un no 177 darījumiem 2012. gadā tikai 160 darījumi attiecās uz lauku attīstības izdevumiem, pārējie attiecīgi 18 un 17 darījumi attiecās uz izdevumiem par vides un klimata pasākumiem, jūrlietām un zivsaimniecību, veselību un patērētāju aizsardzību. [22] Palātas aplēse par kļūdu īpatsvaru ir iegūta no reprezentatīva parauga. Minētais skaitlis ir labākā aplēse. Palātai ir 95 % pārliecības, ka kļūdu īpatsvars datu kopā 2011. gadā ir no 4,5 % līdz 10,9 % un 2012. gadā no 4,5 % līdz 11,3 % (attiecīgi zemākā un augstākā kļūdas robeža). [23] Sk. Palātas pārskatus par budžeta izpildi 2010.–2012. finanšu gadā. [24] Revīzijas mērķis bija katrā maksājumu aģentūrā caurskatīt vismaz 15 lietu dokumentus katrā no trim izdevumu kopām, kas bija iekļautas revīzijas tvērumā. Paraugu lieluma dēļ un tādēļ, ka tos galvenokārt atlasīja pēc revidenta ieskatiem, šo pārbaužu rezultātus nav iespējams ekstrapolēt uz visu kopu. [25] Dažiem lauku attīstības pasākumiem bija gan ar platību saistīts, gan ieguldījumu komponents, un par tiem būtu bijis jāziņo atsevišķi divās dažādās tabulās. [26] In-situ apmeklējumi ir definēti 26. panta 4. punktā Komisijas 2006. gada 7. decembra Regulas (EK) Nr. 1975/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 attiecībā uz pārbaudes kārtību, kā arī savstarpējo atbilstību saistībā ar lauku attīstības atbalsta pasākumiem (OV L 368, 23.12.2006., 74. lpp.). Tos veic nolūkā pārliecināties, ka projekts patiešām ir veikts. Tie parasti neatbilst visām pārbaužu uz vietas prasībām, kas definētas tās pašas regulas 27. pantā. [27] Būtiskuma slieksnis bija noteikts 5 % no attiecīgās revidētās datu kopas kopsummas (ELGF IAKS, ELFLA IAKS un ELFLA ne-IAKS). [1111] Bulgārijā, Grieķijā un Rumānijā ticamības procedūras pastiprināšana attiecībā uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību tika ieviesta 2011. gadā attiecībā uz 2010. pieprasījumu gadu un tā aptvēra ELGF IAKS un ELFLA IAKS datu kopas. Šīm trim dalībvalstīm apliecinātājiestādes veica padziļinātas pārbaudes un atkārtoja pārbaudes uz vietas. [28] Padomes 2009. gada 19. janvāra Regula (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.). [29] "Taču Komisijas norādījumi pieļauj 2 % pielaides robežu starp atbalsta summām, kuras pārbaudījusi un apstiprinājusi maksājumu aģentūra, un summām, kuras noteikusi apliecinātājiestāde, un vēl vienu 2 % pielaides robežu attiecībā uz nepareizi apkopotu maksājumu aģentūras inspekciju statistiku. Abas pielaides robežas ļauj apliecinātājiestādei apstiprināt atlikušo kļūdu īpatsvarus, kas varētu būt nepietiekami novērtēti līdz pat 4 procentu punktiem, līdz ar to apdraudot noteikto būtiskuma slieksni." (Avots: Palātas 2011. gada pārskata 3.37. punkts). [30] Regulas (EK) Nr. 73/2009 29. panta 2. punkts. [31] Šos novērtējumus par 2011. gadu veidoja Komisijas dienestiem pieejamās informācijas dokumentāras pārbaudes (atbilstīguma revīzijas rezultāti, Palātas ziņojumi un apliecinātājiestāžu ziņojumi), kas galvenokārt attiecās uz iepriekšējiem gadiem. [32] ES 27 svērtie vidējie kļūdu īpatsvari, kurus par ELGF IAKS izdevumu kopu statistikas ziņojumos ir paziņojušas dalībvalstis. [111] No 178 darījumiem 2011. gadā un 177 darījumiem 2012. gadā tikai 160 darījumi bija lauku attīstības izdevumi, atlikušie attiecīgi 18 un 17 darījumi bija izdevumi vides un klimata politikai, jūrlietām un zivsaimniecībai, kā arī veselības un patērētāju aizsardzībai. [33] Sk. 27. punktu Palātas Atzinumā Nr. 1/2012 par atsevišķiem regulu priekšlikumiem saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku 2014.–2020. gada posmā. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS KOMISIJAS VEIKTĀ ATLIKUŠO KĻŪDU ĪPATSVARA NOTEIKŠANA 2012. GADA DARBĪBAS PĀRSKATAM +++++ TIFF +++++ Piezīme: Maksājumu aģentūras iesniedz Komisijai savu administratīvo un pārbaužu uz vietas rezultātus par četrām izdevumu kopām (divas par ELFLA un divas par ELGF). Komisija aprēķina atlikušo kļūdu īpatsvaru ELGF un ELFLA, pamatojoties uz rezultātiem, ko maksājumu aģentūras ieguvušas pārbaudēs uz vietas (pārbaudot nejaušās atlases paraugu). Lai aprēķinātu atlikušo kļūdu īpatsvaru, Komisija neņem vērā finanšu samazinājumus, ko dalībvalstis piemēro par savstarpējās atbilstības pārkāpumiem (Palāta iekļauj šādus samazinājumus). -------------------------------------------------- II PIELIKUMS ATLASĪTU PĀRRAUDZĪBAS UN KONTROLES SISTĒMU NOVĒRTĒŠANAS REZULTĀTI — ELGF IAKS Avots:Palātas gada pārskati par 2010.–2012. gadu. Gads | Dalībvalsts | Shēma | Administratīvās un kontroles procedūras pareizu maksājumu nodrošināšanai, tostarp datubāzu kvalitāte | Konstatēto nepilnību veidi (kas ietekmē kontroles statistikas ticamību) | Pārbaudes uz vietas — metodoloģija, atlase, izpilde, kvalitātes kontrole un konkrētu rezultātu paziņošana | Konstatēto nepilnību veidi (kas ietekmē kontroles statistikas ticamību) | 2010 | Vācija (Lejassaksija) | VMS | Efektīvas | — | Daļēji efektīvas | Attiecināmā platība laukaugu grupai nav noteikta pareizi. | Vācija (Saksija) | VMS | Efektīvas | — | Efektīvas | — | Spānija (Kastīlija-Lamanča) | VMS | Daļēji efektīvas | Pastāvīgo ganību neattiecināmās platības, ko klāj blīvs mežs, nav noteiktas ticami. Soda naudas par nepareizi deklarētām (pārāk lielām / pārāk mazām) platībām nav piemērotas pareizi. Nepareizi apstrādāti pieprasījumu grozījumi. | Daļēji efektīvas | Pārbaudāmās datu kopas iedalīšana uz riska analīzi balstītā vai nejaušajā atlasē ir veikta ex post. Ātrus lauka apmeklējumus uzskata par pārbaudēm uz vietas. | Spānija (Estremadūra) | VMS | Daļēji efektīvas | Pastāvīgo ganību neattiecināmās platības, ko klāj blīvs mežs, nav noteiktas ticami. Nepareizi apstrādāti pieprasījumu grozījumi. Pēc pārbaudēm uz vietas ZGIS nav pareizi atjaunināta. Acīmredzamas kļūdas jēdziens nav pareizi piemērots. | Daļēji efektīvas | Attiecināmā platība laukaugu grupai nav noteikta pareizi. | Nīderlande | VMS | Efektīvas | — | Daļēji efektīvas | Uz vietas veiktās pārbaudes nav pietiekami kvalitatīvas. | Apvienotā Karaliste (Velsa) | VMS | Efektīvas | — | Daļēji efektīvas | Ātrus lauka apmeklējumus uzskata par pārbaudēm uz vietas. Uz vietas veiktās pārbaudes nav pietiekami kvalitatīvas. | 2011 | Dānija | VMS | Daļēji efektīvas | Nepilnības attiecībā uz ZGIS. Nepilnības pieprasījumu reģistrēšanas procedūrā. Acīmredzamas kļūdas korekcijas neatbilst acīmredzamās kļūdas jēdzienam. | Daļēji efektīvas | Platības mērījumi pārbaudēs uz vietas netiek veikti pietiekami kvalitatīvi. | Spānija (Galisija) | VMS | Daļēji efektīvas | Nepilnības attiecībā uz ZGIS. Pēc pārbaudēm uz vietas ZGIS nav atjaunināta. Nepietiekama revīzijas izsekojamība IAKS datubāzēs. | Daļēji efektīvas | Platības mērījumi pārbaudēs uz vietas netiek veikti pietiekami kvalitatīvi. Pārbaužu uz vietas inspekcijas ziņojumos ir nepareiza vai nepilnīga informācija. | Itālija (Lombardija) | VMS | Daļēji efektīvas | Pēc pārbaudēm uz vietas ZGIS nav atjaunināta. Pieprasījumos nav informācijas, kas ļautu noteikt lauksaimniecības zemes gabalu atrašanās vietu. Acīmredzamas kļūdas korekcijas neatbilst acīmredzamās kļūdas jēdzienam. | Efektīvas | — | Ungārija | VPMS | Daļēji efektīvas | Pēc pārbaudēm uz vietas ZGIS nav atjaunināta. Veiktas tikai ierobežotas retroaktīvas pārbaudes par iepriekšējos gados, iespējams, pārāk lielu deklarēto platību. Nepareizs pamats maksājumu aprēķiniem. | Daļēji efektīvas | Nav konstatēts, ka laukaugu grupā kompensētu zemes platības, kas deklarētas pārāk lielas vai pārāk mazas. Platības mērījumi pārbaudēs uz vietas netiek veikti pietiekami kvalitatīvi. | Austrija | VMS | Daļēji efektīvas | Nepilnības attiecībā uz ZGIS. Nepareizs pamats maksājumu aprēķiniem. | Efektīvas | — | Somija | VMS | Daļēji efektīvas | Nepietiekama revīzijas taka IAKS datubāzēs. Pieprasījumos nav informācijas, kas ļautu noteikt lauksaimniecības zemes gabalu atrašanās vietu. Nepilnības pieprasījumu reģistrēšanas procedūrā. Acīmredzamas kļūdas korekcijas neatbilst acīmredzamās kļūdas jēdzienam. | Daļēji efektīvas | Platības mērījumi pārbaudēs uz vietas netiek veikti pietiekami kvalitatīvi. Pārbaužu uz vietas inspekcijas ziņojumos ir nepareiza vai nepilnīga informācija. | 2012 | Luksemburga | VMS | Daļēji efektīvas | Tiesību vērtība bija palielināta, kas ir pretrunā ar ES tiesību aktiem. | Efektīvas | — | Apvienotā Karaliste (Anglija) | VMS | Neefektīvas | Nepilnīga vai nepareiza informācija ZGIS datubāzē par zemes lielumu un attiecināmību. Nepareizi piemērota ES lauksaimnieka definīcija. Atbalsta maksājumi veikti par neattiecināmām platībām. Neatbilstības maksājumu tiesību datubāzēs. Nav piemērotas sankcijas par platībām, kas nepareizi deklarētas attiecībā uz kopēju zemi. Inspekcijas rezultāti IAKS datubāzēs nav pareizi apstrādāti. | Daļēji efektīvas | Platības mērījumi pārbaudēs uz vietas netiek veikti pietiekami kvalitatīvi. | Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) | VMS | Neefektīvas | Nepilnīga vai nepareiza informācija ZGIS datubāzē par zemes lielumu un attiecināmību. Kļūdas pieprasījumos bija izlabotas kā acīmredzamas kļūdas, nepiemērojot sodus, kad tie bija jāpiemēro. Nepareizi piemērota ES lauksaimnieka definīcija. Atbalsta maksājumi veikti par neattiecināmām platībām. Inspekcijas rezultāti IAKS datubāzēs nav pareizi apstrādāti. Nepilnības administratīvajās sasaistu pārbaudēs, un maksājumi veikti pirms noviržu noskaidrošanas. | Daļēji efektīvas | Platības mērījumi pārbaudēs uz vietas netiek veikti pietiekami kvalitatīvi. | -------------------------------------------------- III PIELIKUMS ATLASĪTU PĀRRAUDZĪBAS UN KONTROLES SISTĒMU NOVĒRTĒŠANAS REZULTĀTI — ELFLA Avots:Palātas gada pārskati par 2010.–2012. gadu. Gads | Dalībvalsts | Administratīvās un kontroles procedūras pareizu maksājumu nodrošināšanai, tostarp datubāzu kvalitāte | Konstatēto nepilnību veidi (kas ietekmē kontroles statistikas ticamību) | Pārbaudes uz vietas — metodoloģija, atlase, izpilde, kvalitātes kontrole un konkrētu rezultātu paziņošana | Konstatēto nepilnību veidi (kas ietekmē kontroles statistikas ticamību) | 2010 | Čehijas Republika | Daļēji efektīvas | Nepareizi noteikumi, aprēķini un maksājumi (pārmaksājumi, noteikumi par pielaidēm, neattiecināmi izdevumi, samazinājumi). Trūkst pierādījumu, nepilnības un neefektīvas pārbaudes saistībā ar attiecināmības nosacījumiem un saistībām. | Daļēji efektīvas | Nepietiekami kvalitatīvas pārbaudes uz vietas un ex post pārbaudes. Noteikumi par sankcijām neatbilst ES tiesību aktiem. Pārbaudes veiktas ar novēlošanos un nav izkliedētas visa gada gaitā. | Vācija (Meklenburga-Priekšpomerānija) | Efektīvas | — | Efektīvas | — | Francija | Neefektīvas | Maksājumi veikti pirms obligāto pārbaužu pabeigšanas. Nepareizi noteikumi, aprēķini un maksājumi (pārmaksājumi, noteikumi par pielaidēm, neattiecināmi izdevumi, samazinājumi). Trūkst pierādījumu, nepilnības un neefektīvas pārbaudes saistībā ar attiecināmības nosacījumiem un saistībām. | Daļēji efektīvas | Pārbaužu uz vietas rezultāti nav novērtēti. Trūkumi paraugu atlases metodēs un neatbilstība tiesību aktos noteiktajam obligātajam pārbaužu uz vietas skaitam. Nepietiekami kvalitatīvas pārbaudes uz vietas un ex post pārbaudes. | Itālija (Toskāna) | Daļēji efektīvas | Nepareizi noteikumi, aprēķini un maksājumi (pārmaksājumi, noteikumi par pielaidēm, neattiecināmi izdevumi, samazinājumi). Trūkst pierādījumu, nepilnības un neefektīvas pārbaudes saistībā ar attiecināmības nosacījumiem un saistībām. | Daļēji efektīvas | Pārbaužu uz vietas rezultāti nav novērtēti. Trūkumi paraugu atlases metodēs un neatbilstība tiesību aktos noteiktajam obligātajam pārbaužu uz vietas skaitam. Nepietiekami kvalitatīvas pārbaudes uz vietas un ex post pārbaudes. | Latvija | Neefektīvas | Nepareizi noteikumi, aprēķini un maksājumi (pārmaksājumi, noteikumi par pielaidēm, neattiecināmi izdevumi, samazinājumi). Trūkst pierādījumu, nepilnības un neefektīvas pārbaudes saistībā ar attiecināmības nosacījumiem un saistībām. | Efektīvas | — | 2010 | Polija | Daļēji efektīvas | Nepareizi noteikumi, aprēķini un maksājumi (pārmaksājumi, noteikumi par pielaidēm, neattiecināmi izdevumi, samazinājumi). Trūkst pierādījumu, nepilnības un neefektīvas pārbaudes saistībā ar attiecināmības nosacījumiem un saistībām. | Efektīvas | Trūkumi paraugu atlases metodēs un neatbilstība tiesību aktos noteiktajam obligātajam pārbaužu uz vietas skaitam. | Portugāle | Daļēji efektīvas | Trūkst pierādījumu, nepilnības un neefektīvas pārbaudes saistībā ar attiecināmības nosacījumiem un saistībām. | Daļēji efektīvas | Trūkumi paraugu atlases metodēs un neatbilstība tiesību aktos noteiktajam obligātajam pārbaužu uz vietas skaitam. Nepietiekami kvalitatīvas pārbaudes uz vietas un ex post pārbaudes. Kavēšanās un nekonsekvence attiecībā uz statistikas datiem un pārbaužu rezultātiem. | Rumānija | Daļēji efektīvas | Nepareizi noteikumi, aprēķini un maksājumi (pārmaksājumi, noteikumi par pielaidēm, neattiecināmi izdevumi, samazinājumi). Trūkst pierādījumu, nepilnības un neefektīvas pārbaudes saistībā ar attiecināmības nosacījumiem un saistībām. | Daļēji efektīvas | Trūkst pierādījumu, nepilnības un neefektīvas pārbaudes saistībā ar attiecināmības nosacījumiem un saistībām. Nepietiekami kvalitatīvas pārbaudes uz vietas un ex post pārbaudes. | Apvienotā Karaliste (Skotija) | Daļēji efektīvas | Maksājumi veikti pirms obligāto pārbaužu pabeigšanas. | Daļēji efektīvas | Maksājumi veikti pirms obligāto pārbaužu pabeigšanas. Nepietiekami kvalitatīvas pārbaudes uz vietas un ex post pārbaudes. Kavēšanās un nekonsekvence attiecībā uz statistikas datiem un pārbaužu rezultātiem. | 2011 | Dānija | Neefektīvas | Neefektīvas attiecināmības nosacījumu un saistību pārbaudes. Nepilnības pārbaužu administratīvajā organizēšanā un iekšējā kontrolē. Nepareizi aprēķini un maksājumi. Sistemātiskas nepilnības II sadaļas pasākumos, kā iznākumā pieņemti neattiecināmi izdevumi. | Daļēji efektīvas | Veikto pārbaužu apjoms nav pietiekami detalizēti dokumentēts. Nekonsekventi dati par veikto pārbaužu skaitu. Nepietiekami kvalitatīvas pārbaudes. | Spānija (Galisija) | Daļēji efektīvas | Nepilnības pārbaužu administratīvajā organizēšanā un iekšējā kontrolē. | Daļēji efektīvas | Veikto pārbaužu apjoms nav pietiekami detalizēti dokumentēts. Nepietiekami kvalitatīvas pārbaudes. Nepilnības pārbaužu plānošanā un laika grafikā. | Itālija (Lombardija) | Daļēji efektīvas | Neefektīvas attiecināmības nosacījumu un saistību pārbaudes. Nepilnības pārbaužu administratīvajā organizēšanā un iekšējā kontrolē. Nepareizi aprēķini un maksājumi. | Daļēji efektīvas | Veikto pārbaužu apjoms nav pietiekami detalizēti dokumentēts. Nepietiekami kvalitatīvas pārbaudes. Nepilnības pārbaužu plānošanā un laika grafikā. | Ungārija | Daļēji efektīvas | Neefektīvas attiecināmības nosacījumu un saistību pārbaudes. | Daļēji efektīvas | Nekonsekventi dati par veikto pārbaužu skaitu. Nepietiekami kvalitatīvas pārbaudes. Nepilnības pārbaužu plānošanā un laika grafikā. | Austrija | Daļēji efektīvas | Neefektīvas attiecināmības nosacījumu un saistību pārbaudes. Nepilnības pārbaužu administratīvajā organizēšanā un iekšējā kontrolē. | Efektīvas | Veikto pārbaužu apjoms nav pietiekami detalizēti dokumentēts. | Somija | Daļēji efektīvas | Neefektīvas attiecināmības nosacījumu un saistību pārbaudes. Nepilnības pārbaužu administratīvajā organizēšanā un iekšējā kontrolē. Nepareizi aprēķini un maksājumi. | Daļēji efektīvas | Nepilnības pārbaužu administratīvajā organizēšanā un iekšējā kontrolē. Nepietiekami kvalitatīvas pārbaudes. Nepilnības pārbaužu plānošanā un laika grafikā. | 2012 | Bulgārija | Daļēji efektīvas | Nepilnības pārbaužu administratīvajā organizēšanā un iekšējā kontrolē. Nepareizi aprēķini un maksājumi (piem., nav piemērots samazinājums) vai nepilnības saistībā ar līdzekļu atgūšanu. Nepilnības publiskā iepirkuma procedūru pārbaudē. | Daļēji efektīvas | Nepilnības pārbaužu administratīvajā organizēšanā un iekšējā kontrolē. Nepareizi aprēķini un maksājumi (piem., nav piemērots samazinājums) vai nepilnības saistībā ar līdzekļu atgūšanu. Nepietiekami kvalitatīvas pārbaudes: neatbilstības nav atklātas un/vai nav aptvertas visas saistības un pienākumi; nepilnības pārbaužu laika grafikā. Nekonsekvences attiecībā uz veikto pārbaužu skaitu (tostarp nejaušā un riska atlase), Komisijai paziņotie dati atšķiras. | Vācija (Brandenburga un Berlīne) | Daļēji efektīvas | Nepilnības pārbaužu administratīvajā organizēšanā un iekšējā kontrolē. Nav pienācīgas sistēmas, ar kuru novērtēt atbalsta pieprasījumā ierosināto izmaksu pamatotību. Nepareizi aprēķini un maksājumi (piem., nav piemērots samazinājums) vai nepilnības saistībā ar līdzekļu atgūšanu. Nepilnības publiskā iepirkuma procedūru pārbaudē. | Daļēji efektīvas | Nepilnības pārbaužu administratīvajā organizēšanā un iekšējā kontrolē. Nepareizi aprēķini un maksājumi (piem., nav piemērots samazinājums) vai nepilnības saistībā ar līdzekļu atgūšanu. Nepietiekami kvalitatīvas pārbaudes: neatbilstības nav atklātas un/vai nav aptvertas visas saistības un pienākumi; nepilnības pārbaužu laika grafikā. Nekonsekvences attiecībā uz veikto pārbaužu skaitu (tostarp nejaušā un riska atlase), Komisijai paziņotie dati atšķiras. | Francija (tikai iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude) | Daļēji efektīvas | Neefektīvas attiecināmības nosacījumu un saistību pārbaudes (piem., ieskaitīts neattiecināms PVN, dubulta finansēšana). Nepilnības pārbaužu administratīvajā organizēšanā un iekšējā kontrolē. | Daļēji efektīvas | Nepilnības pārbaužu administratīvajā organizēšanā un iekšējā kontrolē. | 2012 | Polija | Daļēji efektīvas | Nav pienācīgas sistēmas, ar kuru novērtēt atbalsta pieprasījumā ierosināto izmaksu pamatotību. Nepareizi aprēķini un maksājumi (piem., nav piemērots samazinājums) vai nepilnības saistībā ar līdzekļu atgūšanu. Nepilnības publiskā iepirkuma procedūru pārbaudē. | Efektīvas | Nepilnības pārbaužu administratīvajā organizēšanā un iekšējā kontrolē. Nepietiekami kvalitatīvas pārbaudes: neatbilstības nav atklātas un/vai nav aptvertas visas saistības un pienākumi; nepilnības pārbaužu laika grafikā. | Rumānija (APIA un PARDF) | Neefektīvas | Neefektīvas attiecināmības nosacījumu un saistību pārbaudes (piem., ieskaitīts neattiecināms PVN, dubulta finansēšana). Nav pienācīgas sistēmas, ar kuru novērtēt atbalsta pieprasījumā ierosināto izmaksu pamatotību. Nepareizi aprēķini un maksājumi (piem., nav piemērots samazinājums) vai nepilnības saistībā ar līdzekļu atgūšanu. Nepilnības publiskā iepirkuma procedūru pārbaudē. | Neefektīvas | Nepilnības pārbaužu administratīvajā organizēšanā un iekšējā kontrolē. Nekonsekvences attiecībā uz veikto pārbaužu skaitu (tostarp nejaušā un riska atlase), Komisijai paziņotie dati atšķiras. Nepietiekami kvalitatīvas pārbaudes: neatbilstības nav atklātas un/vai nav aptvertas visas saistības un pienākumi; nepilnības pārbaužu laika grafikā. | Zviedrija | Daļēji efektīvas | Neefektīvas attiecināmības nosacījumu un saistību pārbaudes (piem., ieskaitīts neattiecināms PVN, dubulta finansēšana). Nav pienācīgas sistēmas, ar kuru novērtēt atbalsta pieprasījumā ierosināto izmaksu pamatotību. Nepareizi aprēķini un maksājumi (piem., nav piemērots samazinājums) vai nepilnības saistībā ar līdzekļu atgūšanu. Nepilnības publiskā iepirkuma procedūru pārbaudē. | Efektīvas | Nepietiekami kvalitatīvas pārbaudes: neatbilstības nav atklātas un/vai nav aptvertas visas saistības un pienākumi; nepilnības pārbaužu laika grafikā. | -------------------------------------------------- IV PIELIKUMS PĀRSKATS PAR BŪTISKAJĀM KĻŪDĀM, KURAS KONSTATĒTAS 414 LIETU DOKUMENTĀRAJĀS PĀRBAUDĒS Dalībvalsts (maksājumu aģentūra) | Kopējais pārbaudīto lietu skaits | Lietā konstatētā kļūda ietekmē kontroles statistikas izklāstu | Konstatēto kļūdu veidi | ELGF IAKS | ELFLA IAKS | ELFLA ne-IAKS | ELGF IAKS | ELFLA IAKS | ELFLA ne-IAKS | Bulgārija (SFA) | 18 | 16 | 13 | 7 | 9 | 6 | Nepareiza statistikas datu apkopošana, ievērojami pārspīlējot piemēroto sankciju summu (ELGF IAKS). Sistemātiska kļūda, aprēķinot atbalsta samazinājumus maksājumiem par mazāk labvēlīgiem apgabaliem (ELFLA IAKS). Samazinājumi un sankcijas statistikas datos sistemātiski norādītas par lielu (ELFLA ne-IAKS). | Čehijas Republika (SAIF) | 30 | 17 | 27 | 0 | 1 | 0 | Tikai nenozīmīgi nesistemātisku kļūdu konstatējumi (ELFLA IAKS). | Grieķija (OPEKEPE) | 15 | 6 | 15 | 9 | 6 | 5 | Maksājumu aģentūra veikusi nepamatotas deklarēto platību izmaiņas, dubultā deklarētie zemes gabali bija pilnībā noraidīti, nemaz neveicot pēcpārbaudi, lai konstatētu tiesīgo deklarētāju (ELGF IAKS). Samazinājumi nepareizi paziņoti datubāzēs un statistikas datos — paziņoti divreiz, samazinājumi paziņoti kā sodi, samazinājumi nav paziņoti (ELFLA IAKS un ne-IAKS). | Spānija (Kastīlija-Lamanča) | 15 | 15 | 15 | 2 | 7 | 0 | Maksājumu aģentūras dažādās datubāzēs glabātā informācija ne vienmēr bija konsekventa — tiesību vērtība datubāzē un maksājumu dokumentos atšķiras, un statistikas datos nav atklāta pārāk lielu platību deklarēšana (ELGF IAKS). Kļūdas, paziņojot samazinājumus datubāzē un statistikas datos un ievadot datus datubāzē un statistikai (ELFLA IAKS). Maksājumu aprēķina kļūdas un nav samazinājumu (ELFLA ne-IAKS). | Itālija (AGEA) | 15 | 14 | 14 | 8 | 8 | 2 | Dati, galvenokārt deklarētā platība un samazinājumi, datubāzē un ziņojumā reģistrēti nepareizi (ELGF IAKS). Dati Komisijai iesniegtajā ziņojumā nebalstās uz pieejamajiem apliecinošajiem dokumentiem (ELFLA IAKS). Nav piemēroti papildu samazinājumi (ELFLA ne-IAKS). | Polija (ARMA) | 17 | 23 | 17 | 0 | 4 | 5 | Nepareizi izklāstīti samazinājumi, kam ir ietekme uz kļūdu īpatsvara aprēķinu (ELFLA ne-IAKS). Maksājumu deklarācijas atļāva koriģēt pēc administratīvajām pārbaudēm un nepiemēroja samazinājumus vai papildu samazinājumus (ELGF ne-IAKS). Aprēķinot samazinājumus statistikas datos, neņēma vērā administratīvos lēmumus — atskaites perioda nodalīšanas problēma (ELFLA IAKS). | Rumānija (PIAA un PARDF) | 25 | 15 | 15 | 6 | 9 | 0 | Saņēmēji datubāzē bija nepareizi klasificēti (gadījumus, kad platība bija deklarēta vairāk nekā par 20 % lielāka, skatīja kā gadījumus, kad tā deklarēta tikai par 3–20 % lielāka), un saņēmēji, kuri bija deklarējuši vairāk nekā par 20 % lielāku platību un kuri bija jāizslēdz no maksājuma, datubāzē bija reģistrēti kā saņēmuši maksājumu (ELGF IAKS). Nepareizas samazinājumu un sankciju summas datubāzē (ELFLA IAKS). | Apvienotā Karaliste (RPA) | 28 | 15 | 14 | 2 | 14 | 8 | Statistikā iekļauto datu kļūdas — prasītā un uz vietas pārbaudītā summa, samazinājumi un sankcijas (ELFLA IAKS). Nepamatotas atšķirības starp statistikas datos paziņotajiem un datubāzē ievadītajiem samazinājumiem un papildu samazinājumiem (ELFLA ne-IAKS). | Starpsumma | 163 | 121 | 130 | 34 | 58 | 26 | | Kopā | 414 | 118 | | Kļūdu sastopamība kopās | 20,9 % | 47,9 % | 20,0 % | | Kļūdu sastopamība visās pārbaudītajās lietās | 28,5 % | | -------------------------------------------------- V PIELIKUMS PĀRSKATS PAR STATISTIKAS ZIŅOJUMU APTVERTO LAIKPOSMU UN SAISTĪTAJIEM ZIŅOŠANAS TERMIŅIEM +++++ TIFF +++++ --------------------------------------------------