Īpašais ziņojums Nr. 19/2013 “2012. gada pārskats par Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu pēcpārbaudi”





SAĪSINĀJUMI EAF : Eiropas Attīstības fonds ERP : Eiropas Revīzijas palāta ESF : Eiropas Sociālais fonds ESSF : Eiropas Savienības Solidaritātes fonds IT : informācijas tehnoloģijas ĪZ : īpašais ziņojums MEDA programma : Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības finanšu instruments PP : pamatprogramma RAD : (Recommendations, Actions, Discharge) ieteikumi, darbības, budžeta izpildes apstiprināšana (lietojumprogramma) SMART : konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstoši un laikā ierobežoti mērķi VRG : vietējas rīcības grupa KOPSAVILKUMS I. Šajā pārskatā ir apkopoti rezultāti, ko Palāta ieguva, otro gadu pēc kārtas izskatot, kā Komisija īsteno Palātas iepriekšējos īpašajos ziņojumos sniegto ieteikumu pēcpārbaudi. II. Šīs izskatīšanas laikā tika meklēta atbilde uz vispārēju jautājumu: vai Komisija pienācīgi veica Palātas īpašajos ziņojumos sniegto revīzijas ieteikumu pēcpārbaudi? Šo jautājumu iedalīja sīkāk divos apakšjautājumos: vai Komisija ir izstrādājusi pienācīgas vadlīnijas un procedūras pēcpārbaudes darbībām un vai Komisijas rīcībā ir pietiekama un ticama vadības informācija par revīzijas ieteikumiem un to ieviešanas pakāpi? III. Palāta pārbaudīja arī to, kā Komisija veic pēcpārbaudi 62 ieteikumiem, kas bija atlasīti paraugam no desmit īpašajiem ziņojumiem (ĪZ), kuri publicēti no 2006. līdz 2010. gadam. Šim paraugam Palāta novērtēja, cik lielā mērā ieteikumi ir ieviesti, kā arī pašas Komisijas vadības informāciju par šo ieteikumu ieviešanas pakāpi. Palāta izskatīja arī ģenerāldirektorātu attiecīgās procedūras, kā arī rokasgrāmatas, vadlīnijas, plānus un publicētos ziņojumus, īpašu uzmanību pievēršot tiem, kas attiecas uz lietojumprogrammas RAD (Recommendations, Actions, Discharge jeb ieteikumi, darbības, budžeta izpildes apstiprināšana) piemērošanu. RAD ir IT balstīts rīks, ko Komisija izmanto, lai uzraudzītu Palātas formulēto revīzijas ieteikumu pēcpārbaudi un budžeta izpildes apstiprinātājiestādes pieprasījumus budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras ietvaros. IV. Pamatojoties uz veikto izskatīšanu, Palāta secina, ka Komisija pienācīgi veic Palātas formulēto ieteikumu pēcpārbaudi. Ieteikumu parauga izskatīšanā Palāta konstatēja, ka Komisija vai nu pilnībā, vai lielākajā daļā aspektu ir ieviesusi 83 % no Palātas ieteikumiem, un tas ir uzlabojis finanšu pārvaldību vairākās ES budžeta jomās. V. Palāta secina arī to, ka Komisija ir ieviesusi pienācīgas vadlīnijas un procedūras pēcpārbaudes darbībām. VI. Visbeidzot, Palātas veiktā izskatīšana apliecina, ka lietojumprogrammā RAD ir iekļauta vadības informācija par revīzijas ieteikumiem, ko Palāta sniegusi īpašajos ziņojumos, kuri publicēti kopš 2008. gada. Tomēr Palāta secina, ka lietojumprogramma RAD nenodrošina Komisijai pietiekamu un ticamu vadības informāciju par to ieteikumu ieviešanas pakāpi, kuri ieviesti tikai daļēji. Tas izskaidrojams ar Komisijas izmantoto kategoriju absolūto raksturu, kad tā reģistrē ieteikumu ieviešanas pakāpi. VII. Tāpēc Palāta iesaka Komisijai pilnveidot lietojumprogrammu RAD, lai labāk atspoguļotu tos ieteikumus, kuri ir ieviesti tikai daļēji. IEVADS 1. Saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem revīzijas ziņojumu pēcpārbaude ir pēdējais posms lietderības revīzijas ciklā, kurš ietver plānošanu, izpildi un pēcpārbaudi [1]. Palātas sagatavoto lietderības revīzijas ziņojumu pēcpārbaude ir nepieciešama sastāvdaļa pārskatatbildības ķēdē un palīdz Komisijai veicināt ziņojumos formulēto ieteikumu efektīvu ieviešanu. 2. Pirmo pārskatu par īpašo ziņojumu pēcpārbaudi Palāta publicēja 2012. gadā (ĪZ Nr. 19/2012). Tajā Palāta norādīja, ka Komisijai ir jāpastiprina Palātas formulēto revīzijas ieteikumu pēcpārbaude. 3. Šajā pārskatā ir apkopoti rezultāti, ko Palāta ieguva, otro gadu pēc kārtas izskatot, kā Komisija īsteno Palātas iepriekšējos ziņojumos sniegto ieteikumu ieviešanas pēcpārbaudi. TVĒRUMS UN PIEEJA 4. Izskatot Komisijas īstenoto revīzijas ieteikumu pēcpārbaudi, Palāta balstījās uz sistēmu pārbaudi, ko 2011. gadā veica Komisijas Iekšējās revīzijas struktūras (IRS). Tās secināja, ka ģenerāldirektorātos ieviestās iekšējās kontroles sistēmas sniedz pamatotu pārliecību par Palātas formulēto ieteikumu īstenošanas pakāpi. Tomēr IRS arī konstatēja risināmus jautājumus un ieteica, kā būtu uzlabojama lietojumprogrammas RAD funkcionalitāte un ziņojumu sniegšanas sistēma. 5. Šīs izskatīšanas laikā tika meklēta atbilde uz vispārēju jautājumu: Vai Komisija pienācīgi veica Palātas īpašajos ziņojumos sniegto revīzijas ieteikumu pēcpārbaudi? Šo jautājumu iedalīja sīkāk divos apakšjautājumos: Vai Komisija ir izstrādājusi pienācīgas vadlīnijas un procedūras pēcpārbaudes darbībām? Vai Komisijas rīcībā ir pietiekama un ticama vadības informācija par revīzijas ieteikumiem un to ieviešanas pakāpi? 6. Lai rastu atbildi uz šiem jautājumiem, Palāta no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. martam izvērtēja paraugu, kurā bija atlasīti 62 revīzijas ieteikumi no desmit īpašajiem ziņojumiem, ko Palāta bija publicējusi no 2006. līdz 2010. gadam, nolūkā pārbaudīt, vai Komisija ir veikusi šo ieteikumu pēcpārbaudi. Paraugus atlasīja no ziņojumiem, kuri bija publicēti vismaz divus gadus iepriekš un attiecībā uz ieteikumiem, kuri vēl arvien bija aktuāli. Pēc tam šo paraugu izmantoja arī tam, lai pārbaudītu, cik piemērota un uzticama ir Komisijas vadības informācija saistībā ar šiem ieteikumiem. Iekļautie īpašie ziņojumi ir uzskaitīti 1. tabulā. 7. Novērtējot ieteikumu ieviešanas pakāpi, Palāta izmantoja šādas kategorijas: ieviests pilnībā, ieviests lielākajā daļā aspektu, ieviests dažos aspektos, nav ieviests, vairs nav aktuāli vai nebija iespējams pārbaudīt. Palāta uzskatīja, ka ieteikums ir pilnībā ieviests tad, ja Komisija savas kompetences ietvaros bija veikusi visas pamatotās un proporcionālās koriģējošās darbības un ja bija atrisināti visi būtiskie jautājumi. Ieviešanas pakāpi apstiprināja, aptaujājot attiecīgos ģenerāldirektorātus un izmantojot pamatojošus dokumentus, taču informācija dalībvalstu vai saņēmējvalstu līmenī netika iekļauta. Tā kā šīs izskatīšanas mērķis ir noteikt, kādas darbības veica Komisija, atsaucoties uz Palātas formulētajiem ieteikumiem, netika novērtēta šo darbību ietekme, jo tad būtu jāveic atsevišķas padziļinātas pēcpārbaudes revīzijas attiecīgajās jomās. 8. Turklāt Palāta pārbaudīja ģenerāldirektorātu [2] attiecīgās procedūras un izskatīja rokasgrāmatas, vadlīnijas, plānus un publicētos ziņojumus. Galvenā uzmanība tika pievērsta Komisijas lietojumprogrammai RAD, kuru izmanto, lai reģistrētu un uzraudzītu informāciju par Komisijas veiktajām pēcpārbaudes darbībām. 1. TABULA ĪPAŠIE ZIŅOJUMI, KURU PĒCPĀRBAUDE IR IZKLĀSTĪTA ŠAJĀ ZIŅOJUMĀ Īpašais ziņojums [1111] | Budžeta joma | Analizēto revīzijas ieteikumu skaits [1112] | ĪZ Nr. 8/2006 "Lielāki panākumi? Augļu un dārzeņu ražotāju darbības programmām paredzētā Eiropas Savienības atbalsta efektivitāte" | Lauksaimniecība | 9 | ĪZ Nr. 6/2009 "Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novērtējums" | Lauksaimniecība | 8 | ĪZ Nr. 5/2010 "Leader pieejas īstenošana lauku attīstībā" | Lauksaimniecība | 6 | ĪZ Nr. 3/2008 "Eiropas Savienības Solidaritātes fonds: cik tas ir ātrs, efektīvs un elastīgs?" | ESSF | 2 | ĪĪZ Nr. 17/2009 "No Eiropas Sociālā fonda līdzfinansētās profesionālās mācības sievietēm" | Kohēzija | 3 | ĪZ Nr. 6/2008 par Eiropas Komisijas sniegto rehabilitācijas atbalstu pēc cunami un orkāna Mitch | Ārējās darbības | 6 | ĪZ Nr. 18/2009 "EAF atbalsta efektivitāte reģionālās ekonomikas integrācijai Austrumāfrikā un Rietumāfrikā" | Ārējās darbības | 11 | ĪZ Nr. 1/2009 "Banku pasākumi Vidusjūras reģionā saistībā ar MEDA programmu un iepriekšējiem protokoliem" | Ārējās darbības | 5 | ĪZ Nr. 5/2009 "Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde" | Ieņēmumi | 7 | ĪZ Nr. 9/2007 par ES pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammu vērtēšanu — vai Komisijas pieeju iespējams uzlabot? | Pētniecība | 5 | Ieteikumu kopējais skaits | | 62 | KĀ KOMISIJA IEVIESA 62 IETEIKUMUS IEVADS 9. Komisija veic Palātas formulēto revīzijas ieteikumu, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes (t. i., Eiropas budžeta izpildes apstiprinātājiestāžu) pieprasījumu pēcpārbaudi. Saskaņā ar Finanšu regulas 166. panta 2. punktu ES budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras ietvaros Komisija katru gadu sagatavo ziņojumu par minētajiem pieprasījumiem. 10. Šajā pārskata sadaļā ir izklāstīti rezultāti attiecībā uz Palātas veikto pārbaudi par to, kā Komisija īstenoja paraugam atlasītos 62 ieteikumus no desmit īpašajiem ziņojumiem (ĪZ), kas publicēti no 2006. līdz 2010. gadam. Šajā pārbaudē neietilpa novērtējums par to, kā Komisija apstrādā Padomes un Parlamenta iesniegtos pieprasījumus. I pielikumā ir uzskaitīti visi 62 Palātas pārbaudītie ieteikumi, bet no II līdz XI pielikumam ir sniegts īss attiecīgo revīziju, ieteikumu, tiem sekojošo Komisijas veikto pēcpārbaužu darbību kopsavilkums, kā arī minēti jautājumi, kas vēl ir jārisina. KOMISIJA PIENĀCĪGI UZRAUGA UN IEVIEŠ LIELĀKO DAĻU NO PALĀTAS IETEIKUMIEM 11. No 62 Palātas izskatītajiem ieteikumiem nebija iespējams pārbaudīt pēcpārbaudes darbības saistībā ar trim atlasītajiem ieteikumiem, jo vajadzīgie pierādījumi bija pieejami vienīgi saņēmējvalstu līmenī, un tas neietilpa šīs pārbaudes tvērumā (sk. 7. punktu). Komisija nav ieviesusi trīs ieteikumus (tie visi attiecās uz pārtikas palīdzību — sk. III pielikumu). Vēl divi ieteikumi sākumā tika noraidīti, taču vēlāk tos ieviesa pilnībā (ieteikums saistībā ar pārtikas palīdzību — III pielikums) vai ieviesti lielākajā daļā aspektu (ieteikums saistībā ar finanšu līdzekļu pārvaldību — X pielikums). 12. Palāta konstatēja, ka no 59 ieteikumiem, kurus varēja pārbaudīt, 49 ieteikumi (83 %) bija vai nu ieviesti pilnībā, vai lielākajā daļā aspektu, un septiņi citi ieteikumi (12 %) bija ieviesti dažos aspektos, bet trīs (5 %) nebija ieviesti. UZLABOJUMU PIEMĒRI UN UZLABOJAMAS JOMAS FINANŠU PĀRVALDĪBĀ 13. Atbalsta programmu vienkāršošana un dotāciju atbalsta procedūru precizēšana, piemēram, attiecībā uz attiecināmības kritērijiem, tika konstatēta ES atbalsta programmā augļu un dārzeņu ražotājiem (lauksaimniecība), kā arī saistībā ar Eiropas Savienības Solidaritātes fondu. Attiecībā uz ESSF pieprasījumu kvalitātes uzlabošanās ļāva samazināt to pieprasījumu skaitu, par kuriem Komisijai nācās pieprasīt papildu informāciju. Komisijas uzlabotā norādījumu sniegšana dalībvalstīm par projektu atlases procedūrām un obligāto rezultatīvo rādītāju iekļaušana bija vērojama arī profesionālo mācību programmās, kuras līdzfinansēja no Eiropas Sociālā fonda (kohēzija). Līdzīgi, pēc revīzijas, kas attiecās uz atbalstu pēc cunami Indijas okeānā, tika ieviestas uzlabotas procedūras projektu ilgtspējas novērtēšanai jau pieteikumu iesniegšanas posmā (ārējās darbības). Šādi uzlabojumi ļauj precīzāk un līdz ar to — lietderīgāk un efektīvāk novirzīt sniegto palīdzību. 14. Lai uzraudzītu ES programmu un darbību īstenošanu un novērtētu to rezultātus, vajadzīga ticama informācija par darbības rezultātiem. Vairākās izskatītajās jomās Palāta konstatēja uzlabojumus šajā aspektā. Pirmkārt, kaut arī Kohēzijas fonda regulu projekts 2014.–2020. gada plānošanas periodam joprojām ir orientēts galvenokārt uz ieguldītajiem līdzekļiem, tajā ir ietverti noteikumi, kas paredz stingrāku uz rezultātiem orientētu pieeju, tostarp rādītāji tiešo rezultātu un gaidāmo koprezultātu novērtēšanai (kohēzija). Otrkārt, attiecībā uz ES atbalsta programmu augļu un dārzeņu ražotājiem datu ievākšana no dalībvalstīm ir uzlabojusies, pateicoties Komisijas sagatavotām jaunām vadlīnijām, veidlapu paraugiem un lietojumprogrammām (lauksaimniecība). Visbeidzot, tika konstatēts, ka tie, kas īstenoja rehabilitācijas programmu pēc cunami Indijas okeānā, ir uzlabojuši ziņošanu, uzraudzību un paziņošanu (ārējās darbības). 15. Tomēr ir nepieciešams precīzāk novirzīt atbalsta shēmas, šim nolūkam programmās izmantojot SMART [3] mērķus un labākus rezultatīvos rādītājus (lauksaimniecība). Ir jāuzlabo arī salīdzinošas informācijas sniegšana par izmaksām tiem, kas atbildīgi par īstenošanu un uzraudzību (ārējās darbības). Šie uzlabojumi sekmētu dalībvalstu un ES finansējuma saņēmēju pastiprinātu pārskatatbildību. 16. Lai nodrošinātu ES izdevumu lietderību un efektivitāti, ir svarīgi uzlabot ieinteresēto personu koordināciju un veiktspēju. Saistībā ar Eiropas Attīstības fonda (EAF) sniegto atbalstu Palāta konstatēja, ka ar Komisijas palīdzību tiek veltīti arvien lielāki pūliņi Āfrikas reģionālās integrācijas nodrošināšanai. Tie ietver reģionālo struktūru uzlabotu koordināciju un vadlīniju apmaiņu starp Komisijas centrālajiem dienestiem un ES delegācijām partnervalstīs. Tika ieviesta jauna kārtība, lai palielinātu koordināciju starp Komisiju un citiem finansētājiem, kā Eiropas Investīciju banka un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ārējās darbības). 17. Visbeidzot, Vidusjūras reģiona valstīs banku pasākumu jomā tika konstatēta iestāžu resursu palielināšanās, kas izpaudās kā speciālistu grupu izveidošana Komisijā (EuropeAid), un tam vajadzētu veicināt inovatīvu finanšu instrumentu popularizēšanu un pārvaldību (ārējās darbības). KOMISIJAS PIEMĒROTO PĒCPĀRBAUDES PROCEDŪRU IZSKATĪŠANA 18. Pēcpārbaudes procesu uzrauga un koordinē Komisijas Budžeta ģenerāldirektorāts. Šim nolūkam ģenerāldirektorāti kopīgi izmanto lietojumprogrammu — RAD datubāzi, kurā reģistrē vadības informāciju, kas svarīga revīzijas ieteikumu ieviešanai un ar budžeta izpildes apstiprināšanu saistīto pieteikumu apstrādei. RAD datubāzē ir iekļautas Komisijas oficiālās atbildes uz pieprasījumiem, kā arī to pēcpārbaudes darbību statuss, kuras ir veikuši tie ģenerāldirektorāti, kas pirmām kārtām atbildīgi par ieteikumu ieviešanu. 19. Lietojumprogrammu RAD izstrādāja 2003. gadā kā IT rīku, ar kuru veic gada pārskatos formulēto ieteikumu un budžeta izpildes apstiprinātājiestādes pieprasījumu pēcpārbaudi budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras ietvaros. Kopš 2008. gada RAD izmantošanu paplašināja un tajā iekļāva arī ieteikumus, ko Palāta sniegusi īpašajos ziņojumos. RAD ir svarīga sastāvdaļa Komisijas īstenotās pēcpārbaudes sistēmā gan kā vadības informācijas līdzeklis, kas ļauj Budžeta ģenerāldirektorātam un atbildīgajiem ģenerāldirektorātiem uzraudzīt darbības saistībā ar ieteikumu un pieprasījumu pēcpārbaudi, gan kā galvenais informācijas avots, gatavojot gada ziņojumu budžeta izpildes apstiprinātājiestādei [4]. 20. Lietojumprogrammas RAD sistēmu dara pieejamu Informātikas ģenerāldirektorāts, bet tā pieder Budžeta ģenerāldirektorātam, kura pārziņā ir tajā reģistrētās informācijas galīgā apstiprināšana. KOMISIJA IR IZSTRĀDĀJUSI PIENĀCĪGAS VADLĪNIJAS UN PROCEDŪRAS SAVĀM PĒCPĀRBAUDES DARBĪBĀM 21. Palāta izskatīja Komisijas pēcpārbaudes darbību vadlīnijas un procedūras. Palāta konstatēja, ka saistībā ar Iekšējās revīzijas struktūras (IRS) un Palātas pirmajā ziņojumā par pēcpārbaudi [5] formulētajiem apsvērumiem Komisija ir veikusi nozīmīgus pasākumus, lai pilnveidotu pēcpārbaudes darbību vadlīnijas un procedūras. Tajos ietilpst esošo procedūru dokumentācijas uzlabošana un pēcpārbaudes darbību plānošanas, izpildes, uzraudzības un ziņošanas jaunu vadlīniju pieņemšana, prioritātes piešķiršana tām pēcpārbaudes darbībām, kas attiecas uz ieteikumiem/pieprasījumiem, kuri atzīmēti kā ļoti svarīgi un kritiski, kā arī ģenerāldirektorātiem noteiktā prasība vismaz reizi gadā ziņot par panākumiem ieteikumu un pieprasījumu ieviešanā. 22. Budžeta ģenerāldirektorāta izstrādātajā rīcības plānā bija iekļauta lietojumprogrammas RAD rokasgrāmatas "RAD pasākumi 2013. gadā" atjaunināšana. Turklāt ir sākti tādi pasākumi kā mācību kursi, ziņojumi par termiņu ievērošanu, pārlūkfunkcijas uzlabošana un nepilnību novēršana RAD lietojumprogrammā. 23. Izskatīšanas laikā Palāta pārliecinājās, ka ar RAD lietojumprogrammu saistītās procedūras un saites uz atbildīgajām nodaļām ģenerāldirektorātos ir ieviestas un tiek pienācīgi dokumentētas. Tas nodrošina visu datubāzē ievadīto ieteikumu izsekojamību, tostarp ziņu atjaunināšanu par ieviešanas pakāpi. Palāta konstatēja arī to, ka Budžeta ģenerāldirektorāts ir izstrādājis procedūras, kas nodrošina skaidru pienākumu nošķiršanu, lai saglabātu RAD datubāzē reģistrēto datu integritāti. LIETOJUMPROGRAMMA RAD NENODROŠINA KOMISIJAI PIETIEKAMU UN TICAMU VADĪBAS INFORMĀCIJU PAR TO IETEIKUMU IEVIEŠANAS PAKĀPI, KURI IEVIESTI TIKAI DAĻĒJI 24. Palāta pārbaudīja, cik atbilstoša un ticama ir informācija, kas pieejama RAD datubāzē par izskatītajiem 62 ieteikumiem. 25. Par katru revīzijas ieteikumu un pieprasījumu ar lietojumprogrammas palīdzību iekļauj galvenās ziņas, tostarp ieteikuma/pieprasījuma prioritāti (kritisks, ļoti svarīgs, svarīgs, vēlams), tā ieviešanas pakāpi (noraidīts, pieņemts, atcelts, ieviests/izpildīts), izpildes datumu (gaidāmo un faktisko), kā arī Komisijas oficiālo atbildi pilnībā. Saskaņā ar Komisijas noteikumiem tās atbildei uz Palātas ieteikumiem jāatbilst konkrētiem kritērijiem, atbildē it īpaši ir skaidri jānorāda, kādus praktiskus pasākumus Komisija ir paredzējusi, lai novērstu konstatētos trūkumus [6]. 26. No Palātas paraugā iekļautajiem 62 ieteikumiem 46 bija ievadīti RAD datubāzē. Tie 16 ieteikumi, kuri nebija tajā ievadīti, attiecās uz īpašajiem ziņojumiem, kas publicēti pirms 2008. gada (sk. 20. punktu). Komisijas oficiālās atbildes saistībā ar minētajiem 46 ieteikumiem bija reģistrētas RAD datubāzē. 38 no 46 ieteikumiem Komisija bija atzīmējusi kā ieviestus. Tomēr Palāta, izanalizējusi ģenerāldirektorātos pieejamos pamatojošos dokumentus, atzina, ka tikai 20 no šiem ieteikumiem ir uzskatāmi par pilnībā ieviestiem. 27. Atšķirība starp Komisijas reģistru un Palātas novērtējumu saistībā ar 18 ieteikumiem attiecas uz gadījumiem, kad Komisija bija ieviesusi ieteikumus tikai daļēji. Tā kā lietojumprogrammā RAD izmantotās kategorijas neparedz daļēju ieviešanu, šādus ieteikumus reģistrē kā ieviestus. 28. Palāta norāda, ka Komisijas izmantoto kategoriju absolūtais raksturs, tai reģistrējot ieteikumu ieviešanas pakāpi, negatīvi ietekmē tās informācijas pietiekamību un ticamību, kura attiecas uz vienīgi daļēji ieviestajiem revīzijas ieteikumiem. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI 29. Izskatījusi, kā Komisija īsteno īpašajos ziņojumos iekļauto ieteikumu pēcpārbaudi, Palāta secina, ka Komisija pienācīgi uzrauga Palātas ieteikumus. 30. Palāta pārbaudīja, kā Komisija īsteno īpašajos ziņojumos sniegto 62 ieteikumu pēcpārbaudi, un konstatēja, ka Komisija vai nu pilnībā, vai lielākajā daļā aspektu ir ieviesusi 49 (83 %) no Palātas ieteikumiem, un tas ir uzlabojis finanšu pārvaldību vairākās ES budžeta jomās (sk. 9.–17. punktu). (Sk. II–XI pielikumu). 31. Palātas veiktais Komisijas pēcpārbaudes darbību vadlīniju un procedūru izvērtējums liecina, ka kopumā ir ieviestas pienācīgas vadlīnijas un procedūras (sk. 21.–23. punktu). 32. Palātas veiktā izskatīšana apliecina, ka lietojumprogrammā RAD ir iekļauta vadības informācija par revīzijas ieteikumiem, ko Palāta sniegusi īpašajos ziņojumos, kuri publicēti kopš 2008. gada. Tomēr Palāta secina, ka RAD datubāze nenodrošina Komisijai pietiekamu un ticamu vadības informāciju par to ieteikumu ieviešanas pakāpi, kuri ieviesti tikai daļēji. Tas izskaidrojams ar Komisijas izmantoto kategoriju absolūto raksturu, kad tā reģistrē ieteikumu ieviešanas pakāpi (sk. 24.–28. punktu). IETEIKUMS Komisijai ir jāpilnveido lietojumprogramma RAD, lai labāk atspoguļotu tos ieteikumus, kuri ir ieviesti tikai daļēji. Šo ziņojumu 2013. gada 17. decembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātasCEADapakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS. Revīzijas palātas vārdā — +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Augstāko revīzijas iestāžu starptautiskie standarti, 3000. un 3100. ISSAI. [2] Procedūras izskatīja Budžeta ģenerāldirektorātā un piecos lielākajos ģenerāldirektorātos (ĢD) (Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD, Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ĢD, Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD, EuropeAid attīstības un sadarbības ĢD un Pētniecības un inovācijas ĢD), uz kuriem attiecas Palātas ieteikumu lielākā daļa. [1111] Visi Revīzijas palātas īpašie ziņojumi pieejami Palātas tīmekļa vietnē: http://eca.europa.eu [1112] Publicēto ieteikumu sīkāks sadalījums atbilstošos gadījumos šajā pārskatā ir sniegts ar atsevišķu numerāciju, lai varētu pienācīgi analizēt Komisijas veiktās darbības un ziņot par tām (sk. I pielikumu). [3] Konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstoši un laikā ierobežoti mērķi. [4] Dokumentā "RAD: Reģistrs un budžeta izpildes apstiprināšanas vajadzībām veiktās pēcpārbaudes tvērums" ir uzskaitīti šādi RAD datubāzes mērķi: radīt lietojumprogrammu, lai reģistrētu ieteikumus, kā arī izstrādātu rīcības plānus un nodrošinātu to pēcpārbaudi, nodrošinātu atbilstību pēcpārbaudes prasībām nolūkā sniegt ziņojumus Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai ne tikai reizi gadā, bet tikmēr, kamēr ieteikumi tiek slēgti, ieviesti vai atcelti. [5] Īpašais ziņojums Nr. 19/2012 (http://eca.europa.eu). [6] http://intracomm.ec.testa.eu/budg/rep/external/proced_en.html -------------------------------------------------- I PIELIKUMS PALĀTAS IZSKATĪTO IETEIKUMU PĀRSKATS Īpašais ziņojums | Ieteikums | Punkts | Pilnībā ieviests | Ieviests | Nav ieviests | Vairs nav aktuāls | Nebija iespējams pārbaudīt | Lielākajā daļā aspektu | Dažos aspektos | Īpašais ziņojums Nr. 8/2006 "Lielāki panākumi? Augļu un dārzeņu ražotāju darbības programmām paredzētā Eiropas Savienības atbalsta efektivitāte" (II pielikums) | 1. | 94. | x | | | | | | 2. | 95. (i) | | x | | | | | 3. | 95. (ii) | x | | | | | | 4. | 95. (iii) | x | | | | | | 5. | 96. | x | | | | | | 6. | 97. | x | | | | | | 7. | 98. | x | | | | | | 8. | 99. | x | | | | | | 9. | 100. | x | | | | | | Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 "Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novērtējums" (III pielikums) | 1. | 1. | x | | | | | | 2. | 2. | | x | | | | | 3. | 3. | | | | x | | | 4. | 4. | x | | | | | | 5. | 5. | | | | x | | | 6. | 6. | | | x | | | | 7.A | 7. | | | x | | | | 7.B | 7. | | | | x | | | Īpašais ziņojums Nr. 5/2010 "Leader pieejas īstenošana lauku attīstībā" (IV pielikums) | 1. | 1. | | | x | | | | 2. | 2. | | x | | | | | 3. | 3. | | x | | | | | 4. | 4. | | | x | | | | 5. | 5. | | | | | | x | 6. | 6. | | | x | | | | Īpašais ziņojums Nr. 3/2008 "Eiropas Savienības Solidaritātes fonds: cik tas ir ātrs, efektīvs un elastīgs?" (V pielikums) | 1. | 46. | x | | | | | | 2. | 47. | x | | | | | | Īpašais ziņojums Nr. 17/2009 "No Eiropas Sociālā fonda līdzfinansētās profesionālās mācības sievietēm" (VI pielikums) | 1. | 50. (a) | | | x | | | | 2. | 50. (b) | | x | | | | | 3. | 53. | | | x | | | | Īpašais ziņojums Nr. 6/2008 par Eiropas Komisijas sniegto rehabilitācijas atbalstu pēc cunami un orkāna Mitch (VII pielikums) | 1. | 1. | x | | | | | | 2. | 2. | x | | | | | | 3. | 3. | | x | | | | | 4. | 4. | | x | | | | | 5. | 5. | x | | | | | | 6. | 6. | x | | | | | | Īpašais ziņojums Nr. 18/2009 "EAF atbalsta efektivitāte reģionālās ekonomikas integrācijai Austrumāfrikā un Rietumāfrikā" (VIII pielikums) | 1. | 1. | | x | | | | | 2. | 2. | | x | | | | | 3. | 3. | x | | | | | | 4. | 4.1. | x | | | | | | 5. | 4.2. | x | | | | | | 6. | 4.3. | | | | | | x | 7. | 4.4. | x | | | | | | 8. | 5.1. | x | | | | | | 9. | 5.2. | | x | | | | | 10. | 6.1. | | x | | | | | 11. | 6.2. | | | | | | x | Īpašais ziņojums Nr. 1/2009 "Banku pasākumi Vidusjūras reģionā saistībā ar MEDA programmu un iepriekšējiem protokoliem" (IX pielikums) | 1. | 45. (a) | x | | | | | | 2. | 45. (b) | x | | | | | | 3. | 45. (c) | x | | | | | | 4. | 46. | x | | | | | | 5. | 49. | x | | | | | | Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 "Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde" (X pielikums) | 1. | 43., 1.1. | | x | | | | | 2. | 43., 1.2. | x | | | | | | 3. | 47., 2.1. | x | | | | | | 4. | 47., 2.2. | x | | | | | | 5. | 47., 2.3. | | x | | | | | 6. | 47., 2.4. | x | | | | | | 7. | 19. | x | | | | | | Īpašais ziņojums Nr. 9/2007 par ES pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammu vērtēšanu — vai Komisijas pieeju iespējams uzlabot? (XI pielikums) | 1. | V. (i) | x | | | | | | 2. | V. (ii) | | x | | | | | 3. | V. (iii) | x | | | | | | 4. | V. (iv) | x | | | | | | 5. | V. (v) | x | | | | | | KOPĀ | 62 | | 35 | 14 | 7 | 3 | 0 | 3 | -------------------------------------------------- II PIELIKUMS LAUKSAIMNIECĪBA. ATBALSTS AUGĻU UN DĀRZEŅU RAŽOTĀJU DARBĪBAS PROGRAMMĀM 1. Īpašajā ziņojumā Nr. 8/2006 tika iztirzāts, cik efektīvs bijis ES atbalsts augļu un dārzeņu ražotāju darbības programmām. 2. "Kopš 1996. gada ES piedāvāja atbalstu 50 % apmērā no izmaksām par pasākumiem, ko augļu un dārzeņu audzētāji veic ar mērķi, cita starpā, uzlabot produktu kvalitāti, samazināt ražošanas izmaksas un uzlabot ar ekoloģiju saistīto praksi. Atbalsts ir pieejams tikai audzētāju grupām, kas kolektīvi realizē savu produkciju ar ražotāju organizāciju starpniecību. Dalībvalstis atbild par ražotāju organizāciju ierosināto pasākumu darbības programmu apstiprināšanu un atbalsta izmaksu. Atbalsta summa 2004. gadā bija 500 miljoni EUR." (Avots: Informatīvais izklāsts ECA/06/21.) 3. Palāta revidēja šīs atbalsta shēmas efektivitāti, galvenokārt balstoties uz nejaušas atlases kārtībā izveidotu paraugu, kurā ietilpa 104 pasākumi saskaņā ar pabeigtām 30 darbības programmām astoņās dalībvalstīs, uz dalībvalstu un Komisijas procedūru novērtējumu, kā arī uz Komisijas datu pārbaudi. Palātas ieteikumi 4. Palāta ieteica Komisijai darbības programmu atbalsta shēmas vienkāršot un padarīt efektīvākas ar šādu darbību palīdzību: 1) ierosinot jaunus priekšlikumus, kas balstās vērtēšanas rezultātos; 2) precizējot attiecināmo izdevumu kritērijus un atceļot programmu plānošanas prasības; 3) pārskatot darbības programmām noteiktos mērķus un atbilstības sarakstus; 4) harmonizējot shēmas procedūras un noteikumus par attiecināmiem izdevumiem ar attiecīgajām lauku attīstības ieguldījumu pasākumu procedūrām un noteikumiem; 5) uzlabojot datu vākšanu par darbības programmām un ražotāju organizācijām, pievēršoties dažiem pamatrādītājiem; 6) gūstot labāku izpratni par to, kādēļ nepalielinās piegāžu koncentrācija ražotāju organizācijās; 7) mērķtiecīgāk izvēršot politiku, lai sasniegtu vispārējos koncentrēšanas un pielāgošanas mērķus; 8) noskaidrojot, vai piegāžu koncentrēšanas politikas rezultātā gūtie labumi ir pietiekami, lai kompensētu nevienlīdzību, ko rada atbalsta sniegšana tikai ražotāju organizācijām; 9) pārskatot mehānismu ES augļu un dārzeņu ražotāju atbalstam. Palātas ieteikumu ieviešana 5. No Palātas sniegtajiem deviņiem ieteikumiem astoņi ir ieviesti pilnībā (1., 3., 4., 5., 6., 7., 8. un 9. ieteikums) un viens (2. ieteikums) ir ieviests lielākajā daļā aspektu. Palātas veiktās pēcpārbaudes galvenie atzinumi PADARĪT ATBALSTU SHĒMU VIENKĀRŠĀKU UN EFEKTĪVĀKU 6. Galvenie uzlabojumi ietvēra atbalsta shēmas vienkāršošanu ar šādu darbību palīdzību: 1) daudzās īstenošanas regulas aizstāja ar vienu regulu; 2) atbalsts pārstrādei tika atcelts; 3) viss atbalsts tiek novirzīts svaigu produktu vai pārstrādei paredzētu svaigu produktu ražotāju organizācijām; 4) augļu un dārzeņu nozares zināmu jomu iekļaušana vienotā maksājuma shēmā un 5) efektīvāka atbalsta shēma darbības programmām, paaugstinot ražotāju organizāciju piegāžu koncentrāciju. 7. Apstiprinot darbības programmu, tagad tiek ņemta vērā dalībvalsts stratēģija un pasākumi pārlieku lielu kompensāciju novēršanai. Komisija ir precizējusi arī darbības programmu izdevumu attiecināmības kritērijus. 8. Tomēr, lai gan vidēji dalība ražotāju organizācijās pastāvīgi pieaug — 2010. gadā tās līmenis bija 43 % (ES-27) —, tā joprojām ir mazāka nekā tirgus kopīgās organizācijas 2007. gada reformā noteiktais mērķis 60 %. PASTIPRINĀTA PLĀNOŠANA, UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 9. Komisija ir ieviesusi jaunus instrumentus, lai atbalstu padarītu pievilcīgāku: 1) ražotāju grupas ir sekmīgi darbojušās jaunajās ES dalībvalstīs, īpaši Polijā; 2) jaunie krīzes novēršanas un vadības pasākumi (priekšlaicīga ražas novākšana un ražas nenovākšana) ir pierādījuši efektivitāti, kad 2011. gadā krīzi izraisīja E. coli baktērija; 3) ražas apdrošināšana kļūst arvien nozīmīgāka, lai novērstu ienākumu zaudējumus; 4) ražotāju organizētības līmenis (t. i., piegāžu apjoms, ko nodrošina ražotāju organizācijas) Eiropas Savienībā kopš 2007. gada ir pieaudzis par 10 %. 10. Komisija ir konsekventi nodrošinājusi, lai lauku attīstības darbības programmās dalībvalstis efektīvi piešķir resursus vienmērīgi visām nozarēm un prioritātēm. 11. Komisija ir arī izstrādājusi vadlīnijas, paraugus un IT lietojumprogrammas, lai ievāktu datus un uzraudzītu atbalsta shēmas efektivitāti, kā arī izmantojusi 2008. gada novērtējuma rezultātus un turpmākus pētījumus, lai nodrošinātu to, ka atbalsts ražotāju organizācijām uzlabo lauksaimnieku spēju panākt sev vēlamu rezultātu. Tomēr joprojām ir iespējams dalību ražotāju organizācijās padarīt vēl pievilcīgāku. -------------------------------------------------- III PIELIKUMS LAUKSAIMNIECĪBA. PĀRTIKAS ATBALSTS TRŪCĪGĀM PERSONĀM 1. Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 ir veltīts pārtikas atbalstam, ko piešķīra trūcīgām personām. 2. "Sakarā ar ārkārtīgi bargo 1986./1987. gada ziemu Kopiena pieņēma programmu, kas paredzēja Kopienas intervences krājumos pieejamos produktus nodot labdarības organizācijām bezmaksas izdalīšanai trūkumcietējiem. Šis pasākums guva plašu atzinību, un to piemēro vēl joprojām. Šim pasākumam ir divi galvenie mērķi: sociālais (sniegt ievērojamu palīdzību trūcīgajām personām) un tirgus mērķis (stabilizēt lauksaimniecības produktu tirgus, samazinot intervences krājumus). Dalībvalstu piedalīšanās programmā ir brīvprātīga. Budžets ir palielinājies no 307 miljoniem EUR 2008. gadā līdz 500 miljoniem EUR 2009. gadā 18 dalībvalstīm, kas piedalās programmā." (Avots: Informatīvais izklāsts ECA/09/51.) 3. Ņemot vērā tirgus un sociālā stāvokļa attīstību, Palāta revidēja, vai laikā no 2005. līdz 2008. gadam programmai piemēroja pareizas finanšu pārvaldības principus, un kā programmu īstenoja četrās dalībvalstīs (Spānijā, Francijā, Itālijā un Polijā), kuras saņēma ES finansējuma vislielāko daļu. Palātas ieteikumi 4. Palāta Komisijai ieteica 1) pārdomāt, vai ir lietderīgi arī turpmāk finansēt šādu pasākumu no kopējās lauksaimniecības politikas budžeta; 2) mudināt dalībvalstis, lai tās iekļauj šo programmu sociālās politikas sistēmā, un uzlabot koordināciju un sadarbību ar pārējiem sociālo pasākumu galvenajiem dalībniekiem; 3) noteikt prioritātes saņēmēju un palīdzības starpniekorganizāciju atlasei; 4) pārskatīt normatīvos ierobežojums, kas attiecas uz izdalāmajiem produktiem; 5) apsvērt iespēju ieviest zināmu standartizācijas līmeni; 6) mudināt dalībvalstis, lai tās izstrādā konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus un atbilstīgus programmas mērķus ar noteiktiem termiņiem (SMART mērķus) programmas īstenošanai; 7) palielināt konkurences atklātību un nodrošināt to, ka tiek panāktas vislabākās tirgus cenas, ar šādu pasākumu palīdzību: a) labāk definējot juridisko pamatu, kā arī uzlabojot trūcīgām personām paredzētu pārtikas produktu iepirkuma īstenošanas kārtību. Turklāt b) būtu jāpārstāj šim nolūkam izmantot bārtera metodi. Palātas ieteikumu ieviešana 5. Komisija ir pilnībā ieviesusi divus ieteikumus (1. un 4. ieteikums), vienu — lielākajā daļā aspektu (2. ieteikums), divus — dažos aspektos (6. un 7.a) ieteikums), bet trīs ieteikumi nav ieviesti (3., 5. un 7.b)). Palātas veiktās pēcpārbaudes galvenie atzinumi TURPMĀK FINANSĒJUMU PIEŠĶIRS NO KOHĒZIJAS, NEVIS NO KLP (KOPĒJĀS LAUKSAIMNIECĪBAS POLITIKAS) BUDŽETA 6. Ar Regulu (ES) Nr. 121/2012 [1] tika grozīta pašreizējā pārtikas izdalīšanas shēma, un ir paredzēts pakāpenisks pārejas periods. Šis periods beidzas līdz ar 2013. gada plāna pabeigšanu, un pēc tam pašreizējā shēma vairs netiek piemērota. 7. Ar ierosināto Regulu (COM(2012) 617 final, 24.10.2012.) ir izveidots Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fonds uz laika posmu no 2014. gada līdz 2020. gadam, kas papildinās esošos kohēzijas instrumentus, konkrēti, Eiropas Sociālo fondu. SINERĢIJAS PALIELINĀŠANA 8. Saskaņā ar pašreizējo shēmu Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts iepazīstināja ar "Ceļvedis grozījumu pieņemšanai 2012. gada plānā pārtikas izdalīšanai vistrūcīgākajām personām", un 2012. gada martā Komisija sagatavoja detalizētus norādījumus dalībvalstīm par īstenošanu. 9. Saskaņā ar COM(2012) 617 priekšlikumu labdarības organizācijām, kuras izdala pārtiku vai citas preces vistrūcīgākajām personām, būs jāuzņemas arī pasākumi, lai sociāli reintegrētu personas, kas saņem pārtikas atbalstu. Šis priekšlikums ir jāpieņem ES likumdevējām iestādēm. Palātas veiktās pēcpārbaudes galvenie atzinumi 10. Tomēr Komisija neveica turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu mērķtiecīgāku shēmas virzīšanu (3. ieteikums) un lai uzlabotu pārskatatbildību par saņemto pārtikas atbalstu, kā pamatu minot apstākli, ka dalībvalstis to spētu veikt labāk. Tā noraidīja arī 5. ieteikumu, kas attiecās uz zināma standartizācijas līmeņa ieviešanu programmām, jo tas samazināšot plānošanas elastību. Vēl nav izstrādāti SMART mērķi un rezultatīvie rādītāji, ne arī saistoši īstenošanas norādījumi dalībvalstīm. Turklāt vēl arvien nav pārskatīta shēmas ziņošanas sistēma, lai uzlabotu Komisijai pieejamo vadības informāciju saistībā ar izmaiņām īstenošanas noteikumos. 11. Pēc tam, kad Komisija bija veikusi dažas koriģējošas darbības, joprojām vērojamas šādas nepilnības: 1) tā kā publisko iepirkumu direktīva ne vienmēr ir pienācīgi transponēta dalībvalstu tiesību aktos, ne visiem ES operatoriem procedūras garantē vienlīdzīgu piekļuvi, un tās nenodrošina arī labākos nosacījumus un cenas; 2) tā kā Komisija neieviesa 7.b) ieteikumu pārtraukt bārtera metodes piemērošanu intervences krājumu izmantošanai, pastāv risks, ka bārtera procedūras ne vienmēr ir rentablas. [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 15. februāra Regula (ES) Nr. 121/2012, ar ko Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 1234/2007 groza attiecībā uz pārtikas izdalīšanu vistrūcīgākajām personām Savienībā (OV L 44, 16.2.2012., 1. lpp.). -------------------------------------------------- IV PIELIKUMS Lauksaimniecība.Leaderpieejas īstenošana 1. Īpašais ziņojums Nr. 5/2010 attiecās uz Leader pieejas īstenošanu lauku attīstībā. 2. "Leader ir pieeja ES lauku attīstības politikas mērķu sasniegšanai, iesaistot vietējās rīcības grupas. Leader pieeja pamatojas uz apsvērumu, ka salīdzinājumā ar tradicionālo pieeju no augšas uz apakšu tā var dot lielāku pievienoto vērtību. Pieejai "no apakšas uz augšu" un mijiedarbībai starp dažādām nozarēm vietējā līmenī vajadzētu mobilizēt vietējo potenciālu. 3. Vietējām rīcības grupām ir galvenā atbildība par Leader pievienotās vērtības radīšanu un pareizu finanšu pārvaldību. Eiropas Komisija un dalībvalstis dala atbildību par vietējo rīcības grupu darbības pārraudzību un to, lai šīs grupas ievērotu Leader pieeju un konsekventi tuvotos visaugstākajiem pareizas finanšu pārvaldības standartiem." (Avots: Informatīvais izklāsts ECA/10/27.) 4. Palāta pārbaudīja, vai Leader pieeja ir īstenota tā, lai veidotos pievienotā vērtība, vienlaikus maksimāli samazinot riskus, kas apdraud pareizu finanšu pārvaldību. Palātas ieteikumi 5. Palāta Komisijai ieteica 1) nodrošināt, lai tiesību aktos pietiekami skaidri būtu formulēti standarti, kas jāievēro tieši attiecībā uz Leader saistībā ar izmaksu attiecināmību, maksāšanas lēmumu taisnīgumu un vietējo rīcības grupu lēmumu pieņemšanas komiteju sastāvu; 2) kopā ar dalībvalstīm nodrošināt iedarbīgu aizsardzības pasākumu ieviešanu, lai novērstu interešu konfliktus, un pārbaudīt, vai tie pienācīgi darbojas; 3) kopā ar dalībvalstīm izvērtēt, kas pašlaik ierobežo vietējo rīcības grupu pasākumus, lai varētu īstenot inovatīvākas un daudznozaru vietējas stratēģijas; 4) nodrošināt, lai dalībvalstis pieprasa vietējām rīcības grupām noteikt konkrētus, izmērāmus un sasniedzamus mērķus 2007.–2013. gada vietējās attīstības stratēģijām; 5) pārbaudīt turpmākās programmas pietiekami detalizēti, lai tajās būtu iekļauti specifiskie elementi, kas ir Leader pievienotās vērtības, efektivitātes un lietderības pamatā; 6) nodrošināt, ka tā var rēķināties ar Leader pievienoto vērtību un pareizu finanšu pārvaldību, un virzīt dalībvalstis, lai nodrošinātu, ka uzraudzības un kontroles sistēmas sniedz pārliecību par procedūru godīgumu un pārredzamību. Palātas ieteikumu ieviešana 6. Divi ieteikumi no sešiem ir ieviesti lielākajā daļā aspektu (2. un 3. ieteikums), trīs — dažos aspektos (1., 4. un 6. ieteikums), bet vienā gadījumā pieejamie pierādījumi nebija pietiekami, lai formulētu atzinumu (5. ieteikums), jo vēl nav publicētas 2014.–20120. gada programmas. Palātas veiktās pēcpārbaudes galvenie atzinumi SKAIDRI NOTEIKTI STANDARTI 7. Galvenais uzlabojums ir skaidru noteikumu formulēšana vietējo rīcības grupu lēmumu pieņemšanas komitejām. 8. Galvenais trūkums ir tas, ka izdevumi, kas radušies pirms dotāciju pieteikumu apstiprināšanas, joprojām var būt attiecināmi. INTEREŠU KONFLIKTS 9. Prasība izvairīties no interešu konflikta ir iekļauta Īstenošanas regulā (EK) Nr. 1974/2006 [1]. Tomēr nav konkrēti norādīts, ka interešu deklarācijas ir jādokumentē un jāpublisko: tas būtu iedarbīgs aizsardzības pasākums. UZRAUDZĪBA 10. Lai gan novērtēšanas darbs, kurš turpinās, un ex post novērtējums pēc Komisijas norādījumu saņemšanas, visticamāk, uzlabosies, pašlaik pieejamā informācija vēl nav pietiekama, lai varētu apliecināt Leader pieejas radīto pievienoto vērtību. [1] Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 1974/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 368, 23.12.2006., 15. lpp.). -------------------------------------------------- V PIELIKUMS KOHĒZIJA. SOLIDARITĀTES FONDS 1. Īpašais ziņojums Nr. 3/2008 pievērsās Eiropas Savienības Solidaritātes fondam un analizēja, cik tas ir ātrs, efektīvs un elastīgs. 2. "Eiropas Savienības Solidaritātes fondu jeb Fondu izveidoja 2002. gadā, reaģējot uz lielajiem plūdiem Vācijā, Austrijā, Čehijā un Francijā. Fonda nolūks bija izrādīt solidaritāti ar tām dalībvalstīm, kuras skārušas dabas katastrofas. Līdz 2006. gada beigām atbalstu vairāk nekā viena miljarda eiro apmērā sniedza saistībā ar 23 dabas katastrofām." (Avots: Informatīvais izklāsts ECA/08/10.) 3. Padome vēlējās, lai Fonds atbalstu sniegtu ātri, efektīvi un elastīgi. Revīzijā pārbaudīja, vai Fonds ir sasniedzis šos mērķus un vai saņēmējvalstis ir apmierinātas ar Fonda darbību. Palātas ieteikumi 4. Palāta Komisijai ieteica 1) izstrādāt procedūras, lai nodrošinātu to, ka pieteikuma iesniedzējvalsts laikus saņem sīkus norādījumus par pieteikuma iesniegšanas prasībām, un 2) izveidot tiešu saziņu ar to iestādi ES dalībvalstī vai pievienošanās sarunvalstī, kura ir atbildīga par pieteikumu sagatavošanu. Palātas ieteikumu ieviešana 5. Abi ieteikumi ir ieviesti pilnībā. Palātas veiktās pēcpārbaudes galvenie atzinumi NORĀDĪJUMI PIETEIKUMA IESNIEDZĒJVALSTIJ 6. Pieteikumu kvalitāte ir uzlabojusies, un par to liecina noraidīto pieteikumu un to pieteikumu, par kuriem pieprasa papildu informāciju, skaita samazināšanās. 7. Turpmāki uzlabojumi attiecībā uz novērtēšanas posmu un sekojošiem posmiem, lai atvieglotu maksājumu veikšanu, ir iespējami, ja pārskatīs Fonda regulu. -------------------------------------------------- VI PIELIKUMS KOHĒZIJA. ARODIZGLĪTĪBAS PASĀKUMI SIEVIETĒM 1. Īpašais ziņojums Nr. 17/2009 attiecās uz sievietēm paredzētajām profesionālajām mācībām, kuras līdzfinansētas no Eiropas Sociālā fonda. 2. "Profesionālās mācības sievietēm ir galvenais veids, kādā ar ESF līdzekļiem veicina vīriešu un sieviešu vienādas iespējas darba tirgū, un no 2000. līdz 2006. gadam tām bija atvēlēti apmēram 3 miljardi EUR. Šie pasākumi papildināja programmas vai darbības, ko dalībvalstis īsteno bez ES līdzfinansējuma. 2007.–2013. gada plānošanas periodā īpaši šim mērķim domāto darbību budžets ir ievērojami samazināts, jo lielāks uzsvars tiek likts uz integrēto pieeju dzimumu jautājumiem." (Avots: Informatīvais izklāsts ECA/10/06.) 3. Palāta analizēja, vai sievietēm organizētās profesionālās mācības, ko līdzfinansēja no Eiropas Sociālā fonda 2000.–2006. gada plānošanas periodā, tika pareizi atlasītas un pienācīgi uzraudzītas. Palātas ieteikumi 4. Attiecībā uz sievietēm paredzētajām profesionālajām mācībām Palāta ieteica: 1) balstīties uz darba tirgus analīzi to turpmāko darbības programmu izstrādē, kuras sagatavo dalībvalstīs un kuras apstiprina Komisija; 2) dalībvalstīs ieviest un atbilstoši īstenot pienācīgi izstrādātu projektu atlases procedūru; 3) Komisijai arī turpmāk sekot, lai dalībvalstis izstrādātu pienācīgus un reālus rādītājus un lai tās uzkrātu ticamus datus. Palātas ieteikumu ieviešana 5. Komisija ieviesa vienu ieteikumu lielākajā daļā aspektu (2. ieteikums) un abus pārējos — dažos aspektos (1. un 3. ieteikums). Palātas veiktās pēcpārbaudes galvenie atzinumi DARBA TIRGUS ANALĪZE 6. Darba tirgus analīze netiek sistemātiski iekļauta sākto darbības programmu analīzē vai ziņošanā par tām. Tomēr 2014.–2020. gada plānošanas periodā pieskaņošanās stratēģijai "Eiropa 2020" un darbības programmu sagatavošanai izvirzīto īpašo prasību ņemšana vērā radīs nepieciešamību pēc darba tirgus analīzes. Regulas priekšlikumā par 2014.–2020. gada plānošanas periodu, kas vēl jāpieņem, ir iekļauti noteikumi par stingrāku uz rezultātiem orientētu pieeju, kurā ietverti tiešo rezultātu rādītāji, sagaidāmie koprezultāti, darbību atlases procedūras un mērķgrupas. PROJEKTU ATLASES PROCEDŪRA 7. Komisija ir sagatavojusi metodiskās norādes par pārredzamām projektu atlases procedūrām, un tā ir veikusi revīzijas, lai novērtētu norāžu ieviešanu. Tomēr norādēs nav saiknes ar ieteikumu veikt darba tirgus analīzi. PIENĀCĪGI UN REĀLI RĀDĪTĀJI 8. Komisija ir sagatavojusi vadlīnijas pašreizējam plānošanas periodam, kā arī ierosinājusi vadlīnijas un obligāti izpildāmos rādītājus nākamajam periodam, un tie ir iekļauti regulas priekšlikumā. -------------------------------------------------- VII PIELIKUMS ĀRĒJĀS DARBĪBAS. REHABILITĀCIJA 1. Īpašais ziņojums Nr. 6/2008 attiecās uz Eiropas Komisijas sniegto rehabilitācijas atbalstu pēc cunami Indijas okeānā un orkāna Mitch. 2. " 2004. gada 26. decembrī cunami Indijas okeānā nogalināja vairāk nekā 200000 cilvēkus un radīja zaudējumus aptuveni desmit miljardu eiro apmērā. Pēc tūlītējās humānās palīdzības, kuras mērķis bija glābt cilvēku dzīvību un apmierināt tūlītējās vajadzības, Komisija sniedza ilgtermiņa rehabilitācijas atbalstu aptuveni 300 miljonu EUR apmērā, kas bija paredzēti pamatinfrastruktūras atjaunošanai un ilgtspējīgas attīstības pamatu nodrošināšanai." (Avots: Informatīvais izklāsts ECA/08/13.) 3. Palāta ziņoja par Komisijas sākotnēji sniegto humāno palīdzību sakarā ar cunami Īpašajā ziņojumā Nr. 3/2006, un šī otrā revīzija (Īpašais ziņojums Nr. 6/2008) novērtēja sekojošo rehabilitācijas posmu, kā arī ietvēra pārbaudi par 250 miljoniem EUR, ko Komisijas piešķīra rehabilitācijai pēc orkāna Mitch nodarītajiem postījumiem Centrālamerikā 1998. gada oktobrī. Palātas ieteikumi 4. Palāta Komisijai ieteica 1) ātri sagatavot rehabilitācijas projektus un iesaistīt saņēmējus; 2) turpināt ieguldīt pūliņus, lai, cieši sadarbojoties ar citiem donoriem, uzlabotu līdzekļu pārskatāmību un nodrošinātu neatkarīgu kvalitātes pārbaudi; 3) garantēt, lai būtu pieejama salīdzinoša informācija par izmaksām un lai tiktu izstrādāti skaidri projekta mērķi; 4) labāk prognozēt ievērojamus cenu kāpumus pēc dabas katastrofām; 5) nodrošināt adekvātu ES publicitāti projektiem, kurus finansējusi ES; 6) nodrošināt projektu ilgtspēju pēc tam, kad ir beidzies ES finansējums. Palātas ieteikumu ieviešana 5. Komisija ir pilnībā ieviesusi četrus ieteikumus (1., 2., 5. un 6. ieteikums), bet pārējos divus ir ieviesusi lielākajā daļā aspektu (3. un 4. ieteikums). Palātas veiktās pēcpārbaudes galvenie atzinumi PĀRVALDES UN SADARBĪBAS UZLABOŠANA 6. Komisija EuropeAid ietvaros ir izveidojusi struktūrvienību — Nestabilu situāciju un krīžu pārvaldības vienību — un veicinājusi tās darbību. Turklāt tā ir publicējusi vairākus paziņojumus, tostarp pārmaiņu programmu, stratēģiju katastrofu draudu mazināšanai un tās īstenošanas plānu, kā arī paziņojumu par izturētspēju (kas liecina par turpmāku attīstību saiknes nodrošināšanā starp seku likvidēšanu, rehabilitāciju un attīstību). 7. Ir uzlabojusies arī ziņošana un uzraudzība, ko īsteno gan ar Multidonoru trasta fonda sekretariāta starpniecību, gan neatkarīga tehniska speciālista starpniecību. IZMAKSU SALĪDZINĀŠANA UN SKAIDRI PROJEKTA MĒRĶI 8. Lai gan Komisija pastāvīgi gādā par savu projektu īstenošanas novērtēšanu, EuropeAid nenodrošina vieglu pieeju salīdzinošai informācijai par izmaksām, kuru var izmantot kā atsauci projektu izmaksu uzraudzīšanai. ES FINANSĒJUMA PUBLICITĀTES NODROŠINĀŠANA 9. Tika pārskatīta EuropAid standarta metodoloģija, ko piemēro centrālo dienestu darbinieku veiktajām pārbaudēm Eiropas Savienības delegācijās, lai tajā iekļautu vairākas pārbaudes par ES finansējuma publicitāti. Kvalitātes atbalsta grupa arī novērtē, vai visos projektos un dotāciju pieteikumos ir nodrošināta ES publicitāte. Prasība par ES publicitāti ir ietverta arī vadlīnijās, kas paredzētas starptautiskām organizācijām, kad tās palīdz Komisijai īstenot programmas. ILGTSPĒJA 10. Projekta izstrādes posmā kvalitātes atbalsta grupa pārbauda, vai standarta projekta pieteikumā un formulējuma veidlapā ir ietverti ilgtspējas aspekti. Citas pārbaudes nodrošina arī to, lai ikviena pasākuma uzmanības centrā būtu ilgtspēja. -------------------------------------------------- VIII PIELIKUMS ĀRĒJĀS DARBĪBAS. EAF ATBALSTS 1. Īpašajā ziņojumā Nr. 18/2009 ir analizēta EAF atbalsta efektivitāte reģionālās ekonomikas integrācijai Austrumāfrikā un Rietumāfrikā. 2. "Reģionālā integrācija ir process, kurā kaimiņvalstis sadarbojas, lai vairotu politisko stabilitāti un sekmētu ekonomikas attīstību reģionā. Lielākos un vairāk saskaņotos tirgos brīva preču, pakalpojumu, kapitāla un cilvēku aprite ļauj veikt apjomradītus resursu ietaupījumus un veicina tirdzniecību un investīcijas. Tāpēc jaunattīstības valstu reģionālā ekonomikas integrācija ir ekonomikas izaugsmes instruments un ļauj samazināt nabadzību." (Avots: ĪZ Nr. 18/2009, kopsavilkums) 3. Palāta analizēja, vai Eiropas Attīstības fonda sniegtais atbalsts ir bijis efektīvs reģionālās ekonomikas integrācijai Austrumāfrikā un Rietumāfrikā, jo tas veido vairāk nekā 50 % no kopējās summas, kas veltīta EAF reģionālajām programmām. Palāta pārbaudīja Eiropas Komisijas pieeju, sniegtā atbalsta pārvaldību un paraugam atlasītus atsevišķus projektus un secināja, ka kopumā EAF atbalsts reģionālās ekonomikas integrācijai līdz šim ir bijis tikai daļēji efektīvs vairāku faktoru dēļ. Palātas ieteikumi 4. Palāta Komisijai ieteica 1) sniegt atbalstu reģionālajai integrācijai ar nosacījumu, ka agrīnā posmā tiek panākta vienošanās par to, kā nodrošināt reģionālo organizāciju nepieciešamo konverģenci; 2) uzlabot Komisijas reģionālās stratēģijas un valstu stratēģiju saskaņotību; 3) pārbaudīt, vai finanšu piešķīrumi reģionālajām programmām nav pārāk lieli; 4) skaidri noteikt dažādo Komisijas delegāciju pienākumus attiecīgajos reģionos; 5) izveidot piemērotu Komisijas delegāciju darbības koordinācijas mehānismu reģionā; 6) pārskatīt resursus, kuri atvēlēti Komisijas delegācijām, lai plānotu un īstenotu reģionālās programmas; 7) iemaksu nolīgumus darbā ar reģionālajām organizācijām izmantot tikai tajos gadījumos, kad finanšu pārvaldība atbilst starptautiskajiem standartiem; 8) palīdzēt reģionālajām organizācijām uzlabot to darbības savstarpējo koordināciju, kā arī koordināciju starp tām un valstīm, kuras tās pārstāv; 9) palīdzēt reģionālajām organizācijām izveidot uzraudzības sistēmas; 10) formulēt projektu mērķus, kas atbilst SMART kritērijiem; 11) vairāk uzmanības veltīt regulārai un kvalitatīvai atskaišu sagatavošanai par gūtajām sekmēm, kā arī projektu rezultātu sistemātiskai uzraudzībai un izvērtēšanai. Palātas ieteikumu ieviešana 5. Komisija ir pilnībā ieviesusi piecus ieteikumus (3., 4., 5., 7. un 8. ieteikums), četrus — lielākajā daļā aspektu (1., 2., 9. un 10. ieteikums), bet divos gadījumos (attiecībā uz 6. un 11. ieteikumu) Palāta nevarēja spriest par ieviešanas pakāpi. Palātas veiktās pēcpārbaudes galvenie atzinumi REĢIONĀLĀ INTEGRĀCIJA 6. Gan reģionālās organizācijas abos reģionos, gan šo organizāciju dalībnieki turpina darbības, lai veicinātu turpmāku reģionālo integrāciju, īpaši tas izpaužas, valstu līmenī īstenojot integrācijas saistības, par kurām ir bijusi vienošanās reģionālā līmenī. Komisija ir turpinājusi sniegt atbalstu reģionālās integrācijas procesam, kas virzīts uz reģionālo organizāciju koordinācijas un konverģences pastiprināšanu un uz uzraudzības un novērtēšanas uzlabošanu. Tomēr dažiem šo organizāciju dalībniekiem joprojām trūkst intereses par reģionālās integrācijas izvēršanu, un reģionālās organizācijas cieš no nepietiekamas institucionālas veiktspējas. REĢIONĀLO UN VALSTS STRATĒĢIJU SASKAŅOTĪBA UN FINANSĒJUMA PIEŠĶIRŠANA 7. Komisija ir sākusi vairākas darbības, lai nodrošinātu lielāku saskaņotību starp reģionālās integrācijas stratēģijām un darbībām reģionālā līmenī un valsts līmenī, un tās vairāk izpaudīsies, kad sāks darboties 11. EAF. Līdzekļu pārdale starp dažādiem reģioniem ir notikusi realitātei vairāk atbilstošā veidā — daļa no 10. EAF finansējuma tika piešķirta iniciatīvai "Ilgtspējīga enerģija visiem". DELEGĀCIJAS 8. Komisija 2010. gadā sagatavoja un izplatīja metodiskās norādes par reģionālo programmu pārvaldību, un tām būtu jāuzlabo koordinācija starp centrālajiem dienestiem un delegācijām, kā arī starp delegācijām. Šajās norādēs ir skaidri noteikts, kad var parakstīt iemaksu līgumu ar reģionālo organizāciju. Četru attiecīgo delegāciju darbības pastiprināšana ir atkarīga no papildu darbinieku ierašanās (plānota 2013. un 2014. gadā). PROJEKTU NOVĒRTĒŠANA, UZRAUDZĪBA UN IZVĒRTĒJUMS 9. Komisijas kvalitātes atbalsta grupas sistemātiski novērtē iesniegtos projektus/programmas. Tomēr vēl nav pabeigtas tematiskās vadlīnijas, kas jāizmanto reģionālo projektu/programmu sagatavošanā. Komisija pašlaik pārskata arī savu uzraudzības un novērtēšanas sistēmu. -------------------------------------------------- IX PIELIKUMS ĀRĒJĀS DARBĪBAS. BANKU PASĀKUMI 1. Īpašais ziņojums Nr. 1/2009 bija veltīts banku pasākumiem Vidusjūras reģiona valstīs. 2. "ES un ārpuskopienas Vidusjūras reģiona valstu sadarbība sākās apmēram pirms 30 gadiem un gadu gaitā pakāpeniski attīstījās. Finansiālo un tehnisko pasākumu (MEDA) mērķis ir atbalstīt ekonomisko un sociālo struktūru reformu partnervalstīs saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras partnerību 1996.–2006. gadā. 3. Saskaņā ar MEDA regulām vai iepriekšējiem protokoliem no ES budžeta finansē un ar Eiropas Investīciju bankas (EIB) starpniecību īsteno triju veidu banku pasākumus: tehnisko palīdzību ar FEMIP (Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ieguldījumu un partnerības mehānisma) Atbalsta fondu, procentu likmju subsīdijas noteiktiem EIB aizdevumiem un riska kapitāla darījumus." (Avots: Informatīvais izklāsts ECA/09/18.) 4. Palāta revidēja banku pasākumus saskaņā ar MEDA programmu un iepriekšējiem protokoliem, lai noteiktu, vai Komisija un EIB pienācīgi uzraudzīja kārtējos projektus un vai projektu mērķi ir sasniegti. Palātas ieteikumi 5. Palāta Komisijai ieteica 1) izveidot specializētu vērtēšanas un uzraudzības programmu banku pasākumiem; 2) nodrošināt efektīvu palīdzības koordināciju; 3) vienoties par atbilstošu pārvaldību; 4) nodrošināt, lai EIB veiktā uzraudzība garantētu visu projektu pienācīgu izpildi un lai tiktu ievēroti starpnieku/iniciatoru finanšu un ziņojumu sagatavošanas pienākumi; un 5) definēt vispārējo stratēģiju riska kapitāla darījumu jomā un izvēlēties labāko īstenošanas procesu. Palātas ieteikumu ieviešana 6. Komisija ir pilnībā ieviesusi visus piecus ieteikumus. Palātas veiktās pēcpārbaudes galvenie atzinumi NOVĒRTĒŠANAS UN UZRAUDZĪBAS PROGRAMMA 7. Komisija ir veikusi nozīmīgas organizatoriskas un procedurālas pārmaiņas, proti: 1) 2008. gadā EuropeAid ir izveidota jauna nodaļa, kas atbild par banku pasākumiem Vidusjūras reģiona valstīs, un tās mērķis ir īstenot Palātas formulētos apsvērumus cik vien iespējams drīz; 2) 2011. gadā, kad notika EuropeAid reorganizācija, tika izveidota jauna nodaļa nolūkā veicināt, koordinēt, pārvaldīt un uzraudzīt inovatīvus finanšu instrumentus ārējo attiecību portfelī tajos reģionos, kas ietilpst EuropeAid darbības jomā; 3) 2009. gada beigās EuropeAid izstrādāja izsmeļošas vadlīnijas Eiropas Investīciju bankai (EIB), lai skaidri definētu, kā tai jāizraugās jaunas darbības, kuras finansē no ES budžeta. PALĪDZĪBAS KOORDINĀCIJA 7. Kopš 2010. gada EuropeAid, EIB un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) koordinācija ir ievērojami pastiprinājusies. Turklāt EuropeAid par to organizēja informatīvas sanāksmes un mācības ES delegāciju darbiniekiem, lai vienkāršotu ieviešanu, uzraudzību un ziņošanu vietējā līmenī. VIENOŠANĀS PAR PĀRVALDĪBU 8. Jauna vienošanās par pārvaldību starp ES un EIB par to darbību īstenošanu, kuras finansē no ES vispārējā budžeta, tika parakstīta 2012. gada beigās, un tā uzlaboja atbilstību vides prasībām un uzraudzību, kā arī ES finansējuma publicitāti un ziņošanu. -------------------------------------------------- X PIELIKUMS IEŅĒMUMI. FINANŠU LĪDZEKĻU PĀRVALDĪBA 1. Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 pievērsās Komisijas īstenotajai finanšu līdzekļu pārvaldei. 2. "Komisijas īstenotās finanšu pārvaldes galvenie uzdevumi ir šādi: a) veikt finanšu līdzekļu plānošanu un prognozēšanu un jo īpaši naudas plūsmas prognozēšanu un finanšu resursu debetu no pašu resursu kontiem, b) īstenot finanšu līdzekļu pārvaldi (pārvaldīt ieņēmumus un maksājumus) un c) pārvaldīt kontus bankās. 3. Finanšu līdzekļu pārvaldi Komisijā veic divi ģenerāldirektorāti (ĢD) — Budžeta ĢD un Ekonomikas un finanšu lietu ĢD. Budžeta ĢD atbild par visa Komisijai un Eiropas Attīstības fondam piešķirtā budžeta finanšu līdzekļu pārvaldību. Ekonomikas un finanšu lietu ĢD atbild par citu ārpusbudžeta posteņos iekļauto finanšu līdzekļu pārvaldi un Kopienas finanšu līdzekļu ieguldīšanu." (Avots: Informatīvais izklāsts ECA/09/30.) 4. Palātas galvenais revīzijas mērķis bija novērtēt Komisijas finanšu līdzekļu pārvaldes kvalitāti un jo īpaši to, vai a) Komisija ievēro finanšu līdzekļu pārvaldē piemērojamos tiesību un normatīvos aktus un b) vai Komisija ir izveidojusi iekšējās kontroles sistēmas, kas nodrošina racionālu finanšu līdzekļu pārvaldi. Palātas ieteikumi 5. Palāta Komisijai ieteica 1) analizēt pašreizējās pašu resursu kontu sistēmas darbību, lai samazinātu naudas līdzekļu atlikumus šajos kontos, un 2) uzlabot naudas plūsmas prognozēšanas procedūru dokumentāciju. 6. Saistībā ar iekšējās kontroles sistēmām tā ieteica Komisijai arī 1) iegūt labāku pārskatu par finanšu līdzekļu pārvaldes pasākumiem; 2) uzlabot riska pārvaldības dokumentāciju; 3) ieviest vienotu politiku un atbilstošas vadlīnijas fiduciāro kontu atvēršanai; 4) censties rast optimālu risinājumu provizoriski iekasēto naudassodu pārvaldīšanai. 7. Turklāt saistībā ar avansu kontiem Palāta ieteica 1) ievērot banku atlasei izstrādātās konkursa procedūras prasības un pienācīgi dokumentēt atlases procedūras. Palātas ieteikumu ieviešana 8. Komisija ir pilnībā ieviesusi piecus ieteikumus (2., 3., 4., 6. un 7. ieteikums), bet divus — lielākajā daļā aspektu (1. un 5. ieteikums). Palātas veiktās pēcpārbaudes galvenie atzinumi PAŠU RESURSU KONTU ANALĪZE 9. Budžeta ĢD sekmīgi samazināja naudas līdzekļu atlikumu 2008., 2009. un 2011. gada beigās, lai gan netika mainīta sistēma pašu līdzekļu iekasēšanai no dalībvalstīm. Tā kā pilnvaras pieņemt tiesību aktus par šo sistēmu pieder Padomei, sistēmas maiņa neietilpst Komisijas kompetencē. NAUDAS PLŪSMAS PROGNOZĒŠANAS PROCEDŪRAS 10. Instruments ziņojumu sagatavošanai par naudas plūsmas un finanšu līdzekļu prognozēšanu tika pārskatīts 2009. gadā, un atjauninātajā naudas plūsmas vadībā tagad ir iekļauti ikmēneša rakstiski paziņojumi. Arī 2010. gada procedūras, kas attiecas uz ziņošanu par naudas plūsmas un prognozēšanas procedūrām, tiek atjauninātas. UZLABOTS PĀRSKATS 11. Budžeta ģenerāldirektorāta riska pārvaldības politika tiek regulāri pārskatīta, un tiek grozīti gan limiti, gan prasības. Budžeta ĢD un Ekonomikas un finanšu lietu ĢD ir apspriedušies par riska pārvaldības un naudassodu pārvaldīšanas uzlabošanu. 12. Komisija publicēja savu finanšu riska pārvaldības politiku 2012. gadā. Turklāt Budžeta ĢD ir izstrādājis riska pārvaldības politiku attiecībā uz finanšu līdzekļu operācijām un maksājumiem, un darbības nepārtrauktības nodrošināšanai ir izveidotas īpašas procedūras saistībā ar operacionālo risku. 13. Komisija ir noteikusi rādītājus finanšu līdzekļu operācijām. Šos rādītājus regulāri pārskata, un izņēmuma gadījumus un novirzes no mērķlielumiem analizē un veic pēcpārbaudes. PROVIZORISKI IEKASĒTO NAUDASSODU APSTRĀDE 14. Budžeta ĢD un Ekonomikas un finanšu lietu ĢD 2009. gada beigās parakstīja dienesta līmeņa nolīgumu. Turklāt ir izveidots fonds, kurā tagad ieskaita provizoriski iekasētos naudassodus, un kopš 2010. gada janvāra to pārvalda Ekonomikas un finanšu lietu ĢD. Šā ģenerāldirektorāta iekšējā revīzijas struktūra 2011. gadā pārbaudīja pārskatīto kārtību, kas nosaka provizoriski iekasēto naudassodu apstrādi, un secināja, ka tā tiek pārvaldīta efektīvi. AVANSU KONTU PĀRVALDĪŠANA 15. Cieši sadarbojoties ar ES delegācijām, Budžeta ģenerāldirektorāts ierosina visekonomiskākos risinājumus avansa kontu pārvaldīšanai. Šīs atlases procedūras tiek dokumentētas, un pārbaudes apmeklējumu laikā Budžeta ĢD pārliecinās, vai procedūras tiek ievērotas. Pēc pārbaudes apmeklējumiem var tikt formulēti ieteikumi, ko iekļauj pārbaudes ziņojumus, kurus iesniedz EĀDD. FIDUCIĀRIE KONTI 16. Lai gan lielāko daļu Finanšu regulas noteikumu sāka piemērot kopš 2013. gada 1. janvāra, jaunos noteikumus par finanšu instrumentiem un netiešo pārvaldību sāks piemērot tikai no 2014. gada 1. janvāra. Vēl arvien nav parakstīts ne Finanšu un administratīvais pamatnolīgums (jeb FAFA; tajā ir definēta politika un vadlīnijas konkrētu fiduciāro kontu darbībai) starp EIB un Komisiju, ne specifiskas instrukcijas par fiduciāriem kontiem. -------------------------------------------------- XI PIELIKUMS PĒTNIECĪBA. PĒTNIECĪBAS UN TEHNOLOĢIJU ATTĪSTĪBAS PAMATPROGRAMMAS 1. Īpašais ziņojums Nr. 9/2007 attiecās uz pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammu vērtēšanu, lai izvērtētu, vai Komisijas pieeju iespējams uzlabot. 2. "Starp daudzajām politikas jomām, ko Eiropas Savienībā īsteno, lai stiprinātu jaunievedumus un konkurētspēju, pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammas (PP) ir svarīgākais finanšu instruments, kas Kopienas līmenī veicina Lisabonas stratēģijas un Barselonas mērķa sasniegšanu. Ar pamatprogrammu starpniecību Kopiena nodrošina finansējumu pētniekiem Eiropas Savienībā, asociētajās valstīs un citviet. Pamatprogrammu budžets gadu gaitā ir ievērojami palielinājies – Septītajai pamatprogrammai (2007.–2013. g.) tas sasniedz 7217 miljonus EUR gadā. 3. Revīzijā Palāta pievērsās pamatjautājumam par to, vai Komisijas izmantotā pieeja pamatprogrammu rezultātu vērtēšanā bija atbilstīga. Šādā kontekstā Palāta pārbaudīja, vai Komisija ir izpildījusi tiesību aktu prasības, un noskaidroja, vai tās vērtēšanas un uzraudzības sistēma apmierināja ieinteresēto pušu prasības." (Avots: Informatīvais izklāsts ECA/07/40.) 4. Revīzija aptvēra vērtēšanas un uzraudzības pasākumus, kuri kopš 1995. gada Komisijā ieviesti pēdējiem trim plānošanas periodiem (PP4, PP5 un PP6), un tā arī sniedz ieskatu par pašreizējo Septīto pamatprogrammu (2007.–2013. g.). Palātas ieteikumi 5. Palāta ieteica: 1) turpmāk tiesību aktos skaidri noteikt intervences loģiku; 2) izstrādāt visaptverošu vērtēšanas stratēģiju; 3) apsvērt iespēju nodibināt kopēju vērtēšanas biroju "pētniecības ģenerāldirektorātu" vērtēšanas pasākumu koordinēšanai pamatprogrammai kopumā; 4) optimizēt datu vākšanu, vērtēšanu un ziņošanu; 5) Komisijai ir jānosaka vērtēšanas veids un tvērums un jāpaskaidro, kā vērtējumus var izmantot. Palātas ieteikumu ieviešana 6. Komisija ir pilnībā ieviesusi četrus ieteikumus (1., 3., 4. un 5. ieteikums), bet vienu — lielākajā daļā aspektu (2. ieteikums). Palātas veiktās pēcpārbaudes galvenie atzinumi INTERVENCES LOĢIKA 7. Jaunajos tiesību aktu priekšlikumos ir iekļauts skaidrs un visaptverošs apraksts par pētniecības finansējumam izvirzītajiem specifiskajiem mērķiem, kā arī sniegts ierobežots galveno rādītāju uzskaitījums rezultātu un ietekmes novērtēšanai. Tomēr likumdevējs šos priekšlikumus vēl nav apstiprinājis. VĒRTĒŠANA UN UZRAUDZĪBA 8. Komisija ir izveidojusi sistēmu, kā apvienot visas Septītās pamatprogrammas galveno rezultatīvo rādītāju kopumu, kas veido Septītās pamatprogrammas gada uzraudzības ziņojumu pamatu. Ir sagatavota rokasgrāmata pētniecības programmu vērtēšanai, un tā ir daļa no iekšējās kontroles standartiem Pētniecības un inovāciju ģenerāldirektorātā. Tomēr vēl nav izstrādāts dokuments, kurā būtu atspoguļota konkrēta vērtēšanas stratēģija. 9. Kaut arī nebūdams kopējais vērtēšanas birojs, Pētniecības un tehnoloģiju attīstības vērtēšanas starpdienestu tīkls tagad koordinē "pētniecības ģenerāldirektorātu" veiktos pamatprogrammu vērtēšanas pasākumus. 10. Komisija ir izveidojusi kopēju uz pētniecību attiecīgo datu krātuvi, kura lietotājiem sniedz informāciju par saskaņā ar PP7 noslēgto konkursu rezultātiem, tostarp par piedalīšanos un statistiku par izpildes rezultātiem. --------------------------------------------------