Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai - Ikgadējā politikas stratēģija 2008. gadam /* COM/2007/0065 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 21.2.2007 COM(2007) 65 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Ikgadējā politikas stratēģija 2008. gadam SATURA RĀDĪTĀJS 1. Konsekventa virzība 3 2. I daļa: Prioritārie pasākumi 2008. gadā 4 2.1. Pārnozaru prioritātes 4 2.2. Labklājība 6 2.3. Solidaritāte 8 2.4. Drošība un brīvība 11 2.5. Eiropa kā partneris pasaulē 13 2.6. Labāks regulējums – Komisijas ikdienas darba svarīgākais uzdevums 15 2.7. Komunikācijas uzlabošana un komunikācijas prioritātes 2008. gadā 16 3. II daļa: Cilvēkresursu un finanšu resursu vispārējais satvars 2008. gadā 18 3.1. Cilvēkresursi 18 3.1.1. Pastiprinājums saistībā ar paplašināšanos 18 3.1.2. Ieguldījums centrālā cilvēkresursu fondā 18 3.1.3. Četrām prioritātēm iedalāmie papildu cilvēkresursi 18 3.2. Finanšu resursu piešķīrumu izmaiņas 19 3.2.1. Prioritātes „Labklājība” finansiālā ietekme 20 3.2.2. Prioritātes „Solidaritāte” finansiālā ietekme 20 3.2.3. Prioritātes „Drošība” finansiālā ietekme 21 3.2.4. Prioritātes „Ārējā atspoguļošana” finansiālā ietekme 21 3.2.5. Izmaiņu kopsavilkums atbilstīgi finanšu shēmas pozīcijām 23 KOMISIJAS PAZIŅOJUMS IKGADēJā POLITIKAS STRATēģIJA 2008. GADAM 1. KONSEKVENTA VIRZīBA Eiropa šobrīd ir panākusi plašu politisku konsensu par to, kādas politikas tai ir jāīsteno. Šī Komisijas sastāva pilnvaru laika sākumā noteiktie stratēģiskie mērķi – labklājība, solidaritāte, drošība un brīvība, un spēcīgāka Eiropas ietekme globālos procesos – veido skaidru pamatu to politiku īstenošanai, kas atbilst pilsoņu priekšstatiem par vēlamo Eiropas rīcību. Tie ir devuši Eiropai iespēju risināt globalizācijas problēmas un palīdzējuši eiropiešiem sagatavoties nākotnei. Sadarbojoties ar dalībvalstīm, Komisija ir atjaunojusi Lisabonas stratēģiju izaugsmes un darbavietu nodrošināšanai. Tā ir panākusi konsensu ar dalībvalstīm par vienotu rīcību svarīgākajās jomās – enerģētikā, pētniecībā un demogrāfisko pārmaiņu radīto problēmu risināšanā. Komisija ir apliecinājusi spēju pildīt šīs saistības, īstenojot tādas iniciatīvas kā Eiropas enerģētikas politika, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds, Eiropas Tehnoloģiju institūts (ETI) un pasākumi, kuru mērķis ir atbalstīt dalībvalstis ES ārējo robežu pārvaldībā un migrācijas problēmu risināšanā. Sadarbībā ar dalībvalstīm un citām iestādēm Komisija ir sniegusi politisku atbalstu un humāno palīdzību daudzām pasaules valstīm, kurām tā ir bijusi nepieciešama. Komisija ir labāk saskaņojusi iekšējās un ārējās politikas, tādējādi veicinot gan izaugsmi un darba vietu radīšanu Eiropas Savienībā, gan attīstību visā pasaulē. Tā ir palīdzējusi pabeigt Eiropas Savienības piekto paplašināšanos un turpināt procesu, kura mērķis ir efektīvas 27 valstu savienības izveide. Sarunās ar Eiropas Parlamentu un Padomi Komisija ir palīdzējusi sagatavot vērienīgu Daudzgadu finanšu shēmu 2007.–2013. gadam un jaunus finanšu instrumentus un programmas finanšu shēmas īstenošanai. Komisija ir uzsākusi vērienīgu darbu, lai panāktu labāku regulējumu un ES tiesību aktu vienkāršošanu. Tā ir aktīvāk iesaistījusies divpusējā dialogā ar pilsoņiem par politikas izvēli un Eiropas nākotni. Šie fakti liecina, ka Eiropas Savienība praktiski īsteno paralēlo stratēģiju, ko Komisija noteica pagājušā gada maijā un kuru atbalstīja Eiropadome un Eiropas Parlaments. ES aktīvi cenšas īstenot plašu spektru ar vērienīgām politikām, demonstrējot mūsu pilsoņiem to, cik būtiska ir Eiropas dimensija viņu centienu īstenošanai mūsdienu pasaulē. Tai pat laikā Eiropas Savienības spēja efektīvi rīkoties veicina paralēlo procesu, kura mērķis ir konstitucionāls un institucionāls risinājums – risinājums, kas savukārt nodrošinās vēl efektīvāku un demokrātiskāku Eiropu nākotnē. Ikgadējā politikas stratēģijā ir izklāstīti Komisijas priekšlikumi galvenajām iniciatīvām, kas īstenojamas 2008. gadā. Tajā ir ierosināta cilvēkresursu piešķiršana, lai nostiprinātu Komisijas spēju gūt panākumus galvenajās darbības jomās. Tiks pieprasītas papildu amata vietas, lai ņemtu vērā paaugstināto darba slodzi pēc paplašināšanās, savukārt darbs pie citām politiskām prioritātēm tiks nodrošināts tikai ar darbinieku iekšēju pārcelšanu citos amatos Komisijā. 2008. gads noteikti būs svarīgs gads diskusijās par Eiropas nākotni: konstruktīvs institucionāls risinājums būtu pozitīvs signāls pirms nākamajām Eiropas vēlēšanām. Tāpat 2008. gadā ir paredzēts konsolidēt esošo acquis un turpināt tā īstenošanu, arī turpmāk pievēršot uzmanību pareizai ES tiesību aktu izpildei. Komisija īstenos savu reformu programmu, lai nodrošinātu modernu, efektīvu, atbildīgu un pārredzamu administrāciju, kas spēj sazināties ar Eiropas pilsoņiem un gūt viņu uzticību. Komisija arī turpmāk īpašu uzmanību veltīs vispārējo stratēģisko mērķu īstenošanai. Izaugsme un darba vietas joprojām ir Eiropas Savienības galvenā politiskā prioritāte, un to papildina tālākie centieni apturēt klimata pārmaiņas un nodrošināt enerģijas vajadzības Eiropas Savienībā šodien un nākotnē. Uz zināšanām balstītas sabiedrības attīstība arī turpmāk būs viens no šīs stratēģijas stūrakmeņiem. Pēc pēdējās paplašināšanās ES konsolidācija turpināsies, jaunajām dalībvalstīm pakāpeniski pievienojoties Šengenas zonai un pieņemot euro. Sakarā ar euro ieviešanas desmito gadadienu Komisija iesniegs pārskatu par to, kā līdz šim ir funkcionējusi Ekonomikas un monetārā savienība, un par tās iespējamo uzlabošanu pirms gaidāmajiem izaicinājumiem. Pārvaldības jomā Komisija pildīs savu apņemšanos iesaistīties dialoga un apspriešanās procesā, lai panāktu labāku regulējuma kārtību un arī turpmāk sekotu ES tiesību aktu pienācīgai izpildei. Tai pat laikā, kā norādīts turpmāk, vairākas politikas jomas ir nobriedušas jaunām politikas iniciatīvām. Kopš stāšanās amatā Komisija ir uzsākusi plašu apspriešanu un politisko dialogu, tostarp vienotā tirgus apskatu un sociālās realitātes analīzi. Pirmais process nodrošinās, ka vienotais tirgus arī turpmāk attaisnos uz to liktās cerības ekonomikas jomā un ļaus pilsoņiem pilnībā izmantot tā priekšrocības. Ar otru procesu ir paredzēts izvērtēt sociālo situāciju ES, analizējot sociāli demogrāfiskās tendences un pilsoņu piekļuvi savu tiesību un iespēju izmantošanai; apspriešanas rezultāti tiks ņemti vērā Sociālās programmas vidusposma pārskatā. Ņemot vērā šos pārskatus, tiks izstrādātas vairākas konkrētas iniciatīvas. Šīs iniciatīvas šobrīd vēl nav iespējams precīzi aprakstīt, jo priekšlikumu izstrādei ir vajadzīgi ieinteresēto personu apspriešanās rezultāti un Komisijas veiktais ietekmes novērtējums. Eiropas Komisija aktīvāk veiks sagatavošanas darbus visaptverošai budžeta pārskatīšanai un analizēs 2007. gadā uzsāktās apspriešanās rezultātus, lai 2008.–2009. gadā iesniegtu pārskata dokumentu. Lai 2008. gada programma būtu sekmīga, Komisija ir apņēmusies efektīvi sadarboties ar citām Eiropas iestādēm. Tā ir iecerējusi konstruktīvu dialogu un viedokļu apmaiņu ar Eiropas Parlamentu un Padomi par 2008. gada politisko prioritāšu noteikšanu un to atspoguļošanu Komisijas likumdošanas un darba programmā, kas jāpieņem oktobrī, un 2008. gada budžetā. 2. I DAļA: PRIORITāRIE PASāKUMI 2008. GADā 2.1. Pārnozaru prioritātes Kaut arī Komisijas galvenais uzdevums ir stratēģisko mērķu īstenošana, tai ir jābūt vērīgai un gatavai dinamiski reaģēt uz jauniem izaicinājumiem. Daži no jautājumiem, kas pēdējā laikā ir kļuvuši par īpaši svarīgu ES politiskās programmas daļu, pēc sava rakstura skar četrus stratēģiskos mērķus un veicina dažu vai visu mērķu sasniegšanu. Svarīgākie no šiem jautājumiem ir enerģētika un klimata pārmaiņas, Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģija un migrācija. Lai risinātu šīs problēmas, Komisija tiecas saskaņoti un elastīgi organizēt savu dienestu darbu, izstrādājot saskaņotas politikas, kas pārkāpj tradicionālo nozaru sadalījumu, un efektīvi izmantojot plašu klāstu ar finanšu un regulatīvajiem instrumentiem. Šie jautājumi ir transversāli arī tādā nozīmē, ka to risināšanai ir vajadzīga gan rīcība ES līmenī, gan globāla pieeja sadarbībā ar partneriem visā pasaulē. Visbeidzot, ir pilnīgi skaidrs, ka šo jautājumu risināšana neattiecas tikai uz 2008. gadu un problēmas, ar kurām saskaras Eiropa, iespējams risināt tikai ar konsekventu un rūpīgu darbu vairāku gadu garumā. Ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšana ir izvirzījusies priekšplānā un būs daļa no Komisijas 2008. gada prioritātēm attiecībā uz ilgtspējīgu labklājību. Galvenais faktors ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšanai ir ilgtspējīga, droša un konkurētspējīga enerģētika , kuras pamatā ir ilgtspējīgu energoresursu pareizs apvienojums. 2008. gads būs izšķirošs gads, lai tālāk virzītu pasākumu kopumu enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā, ko Komisija pieņēma 2007. gada sākumā. Galvenajiem pasākumiem jāietver Eiropas gāzes tīkla un elektrotīklu izveide, turpmākie pasākumi energoefektivitātes un ilgtspējīgas enerģijas veicināšanai, ES naftas rezervju sistēmas pārskatīšana, lai veicinātu dalībvalstu iniciatīvu solidaritāti enerģētikas jomā Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskā plāna īstenošanā, un konkurences un iekšējā tirgus noteikumu izpilde. ES arī turpmāk jāuzņemas vadošā loma pasākumos, kuru mērķis ir pielāgošanās klimata pārmaiņām un to mazināšana. Komisija centīsies panākt, lai Eiropas Savienība un ieinteresētās valstis un organizācijas visā pasaulē uzņemtos jaunas saistības CO2 emisiju samazināšanai līdz 2012. gadam, kad beigsies pašreizējā Kioto protokola darbības termiņš. ES ir jāizmanto sava vadošā loma, lai palielinātu starptautisko spiedienu globālu pārmaiņu panākšanai. Šajā jomā galvenais faktors ir Pasaules klimata politikas alianse, kuras mērķis ir iesaistīt jaunattīstības valstis klimata pārmaiņu radīto problēmu risināšanā, lai panāktu plašāku dalību pasākumos, kas pēc 2012. gada veidos starptautisko režīmu attiecībā uz klimata pārmaiņām. Lai palīdzētu Eiropai pildīt tās saistības par jaunajiem emisijas mērķiem, ES spers tālākus soļus energoefektivitātes un ilgtspējīgas enerģijas ražošanas veicināšanai. Atjaunotā Lisabonas stratēģija izaugsmei un darbavietu nodrošināšanai arī turpmāk būs galvenais instruments, kas ar dalībvalstu savstarpējo sadarbību veicinās labklājību, atbildību par vidi un sociālo iekļautību Eiropas Savienībā. Šai stratēģijai, kas 2005. gadā tika pārskatīta un atjaunota, ir parādījušies pirmie rezultāti, un tā ir devusi ieguldījumu ES ekonomisko rādītāju uzlabošanā. Šā brīža izaicinājums ir augšupejas priekšrocību izmantošana, lai panāktu turpmāko reformu īstenošanu. Komisija 2007. gada beigās iesniegs stratēģisko ziņojumu par šīs stratēģijas pirmo posmu, kas varētu ietvert integrēto pamatnostādņu pārskatīšanu, lai turpinātu modernizāciju nākamajā desmitgadē. Turklāt 2008. gadā būs redzami pirmie rezultāti Lisabonas stratēģijas īstenošanai reģionālajā līmenī, izmantojot Eiropas kohēzijas politikas programmas un jaunās lauku attīstības politikas programmas, kas visām dalībvalstīm ir jāpieņem 2007. gadā. Migrācijas plūsmu pārvaldībai ES ir vajadzīga multidimensionāla pieeja. Ja darbaspēka migrācija tiek labi pārvaldīta, tā ir vērtīgs ieguldījums Eiropas labklājībā un kultūras daudzveidībā. Komisija 2008. gadā iesniegs divus priekšlikumus tiesību aktiem par darbaspēka migrāciju, kuros tiks skatīti sezonas darbinieku un algotu praktikantu ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumi. Tiesības pieprasīt patvērumu ES ir Eiropas solidaritātes vērtību izpausme. Komisija 2008. gadā ierosinās turpmākus pasākumus kopējas migrācijas politikas veidošanai un Kopējās Eiropas patvēruma sistēmas izstrādei līdz 2010. gadam. Visbeidzot, ES ir jānovērš nelegālā migrācija, jāapkaro cilvēku tirdzniecība un jāaizsargā savas ārējās robežas. 2008. gadā tiks paplašināta Ārējo robežu aģentūra, un dalībvalstīm būs vieglāk risināt nelegālās migrācijas problēmas, izmantojot Eiropas novērošanas sistēmu. Īstenojot apvienotu migrācijas un attīstības programmu, Komisija strādās pie ārējās dimensijas attīstības, jo īpaši attiecībās ar Āfriku. 2.2. Labklājība Kā jau norādīts iepriekš, klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās tām, Eiropas enerģētikas politikas attīstīšana un Lisabonas stratēģijas īstenošana dos nozīmīgu ieguldījumu labklājības celšanā ES 2008. gadā. Pieejami un videi nekaitējoši transporta pakalpojumi ir priekšnosacījums iekšējā tirgus optimālai izmantošanai. Lai mazinātu transporta nozares negatīvo ietekmi uz vidi, Komisija ierosinās Rīcības plānu par pilsētas transportu, Balto grāmatu par jūras transporta konkurētspējas un efektivitātes veicināšanu, labāk integrējot īsos jūras pārvadājumus loģistikas ķēdē, un tiesību akta priekšlikumu par aviācijas radītās slāpekļa oksīda emisijas samazināšanu. Mūžizglītība arī turpmāk būs svarīgs Lisabonas stratēģijas elements. Tā ir centrālais elements attiecībā uz konkurētspēju un izredzēm darba tirgū, taču tā ietekmē arī personisko attīstību, aktīvu pilsoniskumu un sociālo iekļaušanu. Pētniecība un tehnoloģiju attīstība ir galvenais faktors, kas veicina ilgtspējīgu attīstību un jauninājumus un nodrošina Eiropas sabiedrības konkurētspēju un labklājību nākotnē. Septītajai Eiropas pamatprogrammai ( FP7 ) ir vadošā loma Eiropas pētniecības atbalstīšanā un sadarbības veicināšanā Eiropas Savienībā. Tas ir viens no svarīgākajiem instrumentiem Eiropas Pētniecības telpas ( ERA ) turpmākās attīstības atbalstam, ko Komisija centīsies īstenot. FP7 galvenais elements ir Eiropas Pētniecības padome ( ERC ). No 2008. gada ERC atbalstīs izpildaģentūra, lai ļautu tai pilnībā īstenot savu lomu kā aģentūrai, kas visas Eiropas mērogā finansē progresīvo pētniecību. Pārējo FP7 daļu vadību uzlabos ar citu izpildaģentūru darbību. 2008. gada laikā tiks veikti sagatavošanās darbi, nodrošinot, lai Eiropas Tehnoloģiju institūts (ETI) uzsāktu darbu 2009. gadā. ETI palīdzēs pārvarēt atšķirību jauninājumu ziņā starp ES un tās galvenajiem konkurentiem, izmantojot stratēģiskos pētījumus un izglītību. 2008. gada laikā tiks ierosinātas vairākas Eiropas pētniecības iniciatīvas, kuru mērķis būs atbalstīt galvenās iniciatīvas – Lisabonas stratēģiju un galvenās politikas jomas, tostarp ražošanas konkurētspēju, enerģētiku, vides politiku, veselību, jūrniecības politiku, drošību un transportu. Pamatojoties uz vienotā tirgus apskatu, kas tiks sagatavots 2007. gadā, Komisija iesniegs priekšlikumus tiesību aktiem, kuru mērķis ir nodrošināt pilsoņiem un uzņēmumiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), iekšējā tirgus priekšrocību pilnīgu izmantošanu . Šādas iniciatīvas, piemēram, var ietvert priekšlikumus finanšu pakalpojumu vai intelektuālā īpašuma tiesību jomā. Tāpat ir nepieciešams pastiprināt izpildes pasākumus konkurences jomā, jo īpaši vēršoties pret visnelabvēlīgākajām pret konkurenci vērstām darbībām un valsts atbalsta veidiem; izpildes pasākumi jāpastiprina arī brīvas kapitāla aprites jomā. Konkrēti priekšlikumi tiks iesniegti par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi ( CCCTB ) uzņēmumiem, turklāt tiks stingri kontrolēta ES Patentu stratēģijas īstenošana. Vēl viena joma, kur Komisija 2008. gadā iesniegs jaunus priekšlikumus, būs patērētāju uzticēšanās nostiprināšana un patērētāju aizsardzības veicināšana . Šādas iniciatīvas var ietvert tiesību aktus par galvenajām patērētāju līgumtiesībām un to pārkāpumu novēršanu, kā arī ES patērētāju aizsardzības noteikumu iespējamu paplašināšanu, lai attiecinātu tos uz internetā iegādātu un lejupielādētu programmnodrošinājumu un datiem (piemēram, mūziku un filmām). Ņemot vērā Zaļās grāmatas apspriešanas rezultātus un 2007. gada rīcības plāna rezultātus, vairākas iniciatīvas tiks izvirzītas ES jūrniecības politikas jomā, lai ilgtspējīgi nodrošinātu jaunas darba vietas un izaugsmi Eiropas krasta rajonos un ar jūrlietām saistītajās ekonomikas nozarēs. Jāapsver pārnozaru jautājumi, kas ir saistīti ar citām politikām, tostarp starptautiskā zivsaimniecības pārvaldība, jūras pētniecība, jūrniecības nozaru konkurētspēja, zivsaimniecība un akvakultūra, novērošana un datu apkopošana, saskaņā ar transporta politiku izveidotā ES kopējā jūras telpa, drošība (piemēram, jūras robežu kontrole, skatīt 2.4. punktā minētos pasākumus) un ES jūras vides stratēģijā izstrādātie vides jautājumi. Labklājība –– galvenie 2008. gadā plānotie pasākumi Lisabonas stratēģija izaugsmei un darbavietu nodrošināšanai • Stratēģiskais ziņojums un turpmākie pasākumi pēc atjaunotās Lisabonas stratēģijas pirmā posma Enerģētika un transports • Pasākumu kopuma enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā īstenošana un kontrole • To pasākumu īstenošana, kas vajadzīgi Eiropas gāzes tīkla un elektrotīklu izveidei • Turpmākās iniciatīvas saistībā ar Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu, jo īpaši attiecībā uz atjaunojamiem enerģijas avotiem, ilgtspējīgu ogļu izmantošanu un kodolatkritumu apsaimniekošanu • ES naftas rezervju sistēmas pārskatīšana • ES Rīcības plāns par pilsētas transportu, lai transporta nozari padarītu videi nekaitīgāku • Priekšlikums tiesību aktam par aviācijas radītās slāpekļa oksīda emisijas samazināšanu • Priekšlikums tiesību aktam par kuģu radīto emisiju samazināšanu • Baltā grāmata par Eiropas kopējo jūras telpu, lai veicinātu jūras transportu • Transporta drošības aģentūru darbības pastiprināšana, lai papildinātu transporta drošības noteikumus Globāla pieeja migrācijai • Direktīvas par darba ņēmēju migrāciju un sezonas darbinieku un algotu praktikantu ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem Izglītība, pētniecība un jauninājumi • Izpildaģentūru izveidošana Eiropas Pētniecības padomes ( ERC ) pilnvērtīgas darbības uzsākšanai un FP7 pasākumu īstenošanas optimizācijai • Sagatavošanās darbi Eiropas Tehnoloģiju institūta (ETI) darba uzsākšanai – valdes iecelšana un pirmo Zināšanu un inovācijas kopienu (ZIK) atlase Vienotais tirgus • Tiesību aktu priekšlikumi un citi priekšlikumi saistībā ar vienotā tirgus apskata secinājumiem • Jaunās ES Patentu stratēģijas analīze • Priekšlikums, saskaņā ar kuru uzņēmumiem ES mēroga darbībām tiks atļauts izmantot kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi ( CCCTB ) Ekonomikas un monetārā savienība • Stratēģiskais pārskats par EMS 10 darbības gadiem un priekšlikumi tās darbības uzlabošanai Patērētāju uzticēšanās un patērētāju aizsardzības nostiprināšana • Likumdošanas iniciatīvas patērētāju aizsardzības nostiprināšanai, piemēram, attiecībā uz patērētāju līgumtiesībām un patērētāju tiesiskās aizsardzības līdzekļiem Jūrniecības politika un uzraudzība • Iniciatīvas ES jūrniecības politikas īstenošanai 2.3. Solidaritāte Kā jau minēts iepriekš, klimata pārmaiņu radīto problēmu risināšana arī 2008. gadā būs viens no ES galvenajiem uzdevumiem, kam ir vajadzīga savstarpēja solidaritāte Eiropā, sadarbība ar pārējām pasaules daļām un solidaritāte ar nākamajām paaudzēm. Tiesību aktu īstenošana attiecībā uz sistēmu ķīmisko vielu reģistrēšanai, novērtēšanai un apstiprināšanai ( REACH ) ir nopietna pārbaude tam, vai Eiropa varēs paaugstināt Eiropas rūpniecības konkurētspēju un vienlaikus uzlabot Eiropas pilsoņu veselības un vides aizsardzību. 2008. gadā ir paredzēta reformētās kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) efektivitātes pārbaude , lai noskaidrotu 2003. gada reformas pielāgošanas iespējas un pavērtu ceļu KLP struktūrai un prioritātēm nākotnē. 2008. gads būs arī pirmais gads, kurā īstenos vienotu Kopējā tirgus organizāciju , kas ir svarīgs solis vienkāršošanas procesā, kā arī reformu īstenošanā vīna, augļu, dārzeņu un kokvilnas nozarēs. Attiecībā uz kopējo zivsaimniecības politiku Komisija izvirzīs priekšlikumus būtiskai kontroles sistēmas pārstrādāšanai, lai stiprinātu izpildi visā Eiropas Savienībā. Pamatojoties uz Sociālās realitātes analīzi un Sociālās programmas vidusposma pārskatu (abi dokumenti tiks iesniegti 2007. gadā), Komisija ierosinās iniciatīvas, kuru mērķis būs solidaritātes veicināšana un pilsoņu piekļuve savu tiesību un iespēju izmantošanai. Pēc 2007. gada, kas ir Eiropas gads par iespēju vienlīdzību visiem, Komisija paplašinās un nostiprinās iespēju vienlīdzības politiku. Tā ierosinās jaunas iniciatīvas, kas ir izstrādātas, lai arī ārpus darba tirgus novērstu un apkarotu diskrimināciju pēc dzimuma, reliģijas, ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas, un labāku ģimenes un darba dzīves saskaņošanu. Priekšlikumi sociālās solidaritātes veicināšanai var paredzēt arī Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda aktivitātes ; šis fonds ir izveidots, lai palīdzētu dalībvalstīm atbalstīt darba ņēmēju mēģinājumus atrast jaunu darbu un noturēties tajā, ja viņi ir zaudējuši darbu sakarā ar tirgu atvēršanu. Komisija iesniegs jaunus priekšlikumus, kuru mērķis ir vienlaicīgi nodrošināt gan Eiropas darba tirgus pielāgošanās spēju un elastību, gan augsta līmeņa sociālo aizsardzību („ elastīgums un sociālā drošība ”). Ņemot vērā stratēģisko ziņojumu par Lisabonas stratēģiju, šos priekšlikumus varētu atspoguļot pārskatītajās integrētajās pamatnostādnēs, vienlaikus vairāk pievēršoties jauniešu bezdarba un nedeklarētā darba problēmām. 2008. gads būs ļoti svarīgs Eiropas Kohēzijas politikai , jo tas būs pirmais pilnais gads, kurā tiks īstenotas jaunās darbības programmas 2007.-2013. gadam. Komisija izvērtēs arī to, kādas konkrētas priekšrocības pilsoņiem ir devušas 2000.-2006. gada programmas. Lai veicinātu un aizsargātu pamattiesības un Eiropas pilsoņu tiesības , Komisija ierosinās turpmākos pasākumus to ES pilsoņu konsulārajai aizsardzībai, kas ceļo ārpus Eiropas Savienības robežām. Pamattiesības tiks veicinātas, īpaši pievēršoties bērnu tiesībām un izvirzot konkrētus priekšlikumus, kā mazināt bērnu nabadzību. Komisija ierosinās jaunu programmu bērnu aizsardzībai, izmantojot internetu un modernus plašsaziņas līdzekļus. Pamatojoties uz ES gūto pieredzi narkotiku apkarošanas jomā, Komisija iesniegs arī ES Rīcības plānu par narkotikām 2009.–2012. gadam. Komisija kopā ar dalībvalstīm uzsāks jaunas iniciatīvas daudzvalodības veicināšanai, kas atspoguļos ES kultūras un valodu dažādību un vairos tās labklājību. Šo iniciatīvu mērķis ir palielināt informētību par priekšrocībām, ko valodu apguve dod attiecībā uz konkurētspēju, izredzēm darba tirgū un starpkultūru izpratni. Visbeidzot, Komisija 2008. gadā organizēs pasākumus Eiropas starpkultūru dialoga gada īstenošanai, lai atbalstītu kultūru un valodu dažādību un veicinātu aktīvu Eiropas pilsoniskumu. Solidaritāte: galvenie 2008. gadā plānotie pasākumi Klimata pārmaiņas, vide un ar šo jomu saistītās iniciatīvas • Gatavojoties ANO Klimata pārmaiņu konvencijas līgumslēdzēju pušu 2009. gada konferencei, tiks izstrādātas saistības, kas pēc 2012. gada stāsies spēkā attiecībā uz CO2 emisijas samazināšanu ES līdz ilgtspējīgam līmenim • Iniciatīvas, kuru mērķis ir pielāgošanās vides pārmaiņām, ilgtspējīga ražošana un patēriņš • REACH tiesību aktu īstenošana un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras darbības uzsākšana Helsinkos • Paziņojums par Globālo vides un drošības uzraudzību ( GMES ) Lauksaimniecība un zivsaimniecība • Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) 2003.-2004. gada reformu efektivitātes pārbaude • Vienotas Kopējā tirgus organizācijas īstenošana lauksaimniecībā • Kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) kontroles un izpildes sistēmas tiesiskā regulējuma vispārēja pārstrādāšana Sociālā solidaritāte • Eiropas Sociālā fonda un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda ( EGF ) īstenošana • Turpmākie pasākumi pēc Komisijas Baltās grāmatas – priekšlikumi, kuru mērķis ir precizēt Kopienas tiesību aktu piemērošanu sociāliem pakalpojumiem, iespējams, izskatot arī ES kvalitātes kritērijus sociāliem pakalpojumiem ar vispārēju nozīmi • Iniciatīvas, lai modernizētu Eiropas tiesību aktus darba tiesību jomā, jo īpaši attiecībā uz elastīgumu un sociālo drošību Iespēju vienlīdzība • Iniciatīvas, lai apkarotu diskrimināciju, kas notiek ārpus darba tirgus • Iniciatīva, kuras mērķis ir ģimenes un darba dzīves saskaņošana Kohēzijas politika • Kohēzijas politikas 2000.-2006. gada programmu rezultātu stratēģiskā analīze Eiropas pilsonības nostiprināšana un pamattiesību aizsardzība • Priekšlikumi par ES pilsoņu konsulāro aizsardzību • Bērnu tiesību aizsardzības veicināšana, izmantojot Bērnu tiesību forumu. • Jauna programma bērnu aizsardzībai, izmantojot internetu un modernus plašsaziņas līdzekļus (2009.–2013. gads) Tieslietas un iekšlietas • ES narkotiku apkarošanas rīcības plāns (2009.–2012. gads) • Patvēruma politikas plāns, lai sagatavotos Kopējās Eiropas patvēruma sistēmas otrajam posmam • Tiesību aktu priekšlikumi par mantošanu un testamentiem • Paziņojums par bankas kontu arestu Starpkultūru dialogs un daudzvalodība • Stratēģija daudzvalodības veicināšanai sadarbībā ar dalībvalstīm • Pasākumi saistībā ar Eiropas starpkultūru dialoga gadu 2.4. Drošība un brīvība Nodrošināt personu brīvu pārvietošanos paplašinātajā Eiropas Savienībā ir viens no Es galvenajiem mērķiem. Otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) pabeigšanai būtu jāpaver ceļš pārējo ES dalībvalstu iekļaušanai Šengenas zonā no 2008. gada. Hāgas programma (2005.–2009. gads) arī turpmāk būs sistēma sadarbības nostiprināšanai, lai veicinātu brīvību, drošību un tiesiskumu ES. Tiks ierosināti turpmāki pasākumi organizētās noziedzības un terorisma apkarošanai , tostarp pasākumi, lai veicinātu informācijas apmaiņu starp tiesībsargājošām iestādēm, un preventīvie pasākumi radikalizācijas novēršanai. Komisija tāpat ierosinās turpmākus pasākumus ES pilsoņu drošības un veselības veicināšanai, tostarp pasākumus, kas balstāmi uz pastāvošo sadarbību civilās aizsardzības jomā, un darbības ES standartu nodrošināšanai un izpildei pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības un labturības, kā arī augu veselības jomā. Lai veicinātu drošību un aizsargātu patērētājus, tiks nostiprinātas muitas kontroles, jo īpaši saistībā ar viltotu preču apkarošanu. Tiks pārskatīts arī ES tiesiskais regulējums attiecībā uz farmācijas produktiem, lai nodrošinātu zāļu nekaitīgumu, skaidru informāciju pacientiem un drošu, rentablu un kvalitatīvu veselības aizsardzības pakalpojumu un produktu pieejamību. Komisija 2008. gadā izskatīs komunikācijas un informācijas kritisko infrastruktūru aizsardzību un risinās problēmas, kas saistītas ar privātās dzīves aizsardzību un drošību jaunajos komunikāciju tīklos. Drošība un brīvība: galvenie 2008. gadā plānotie pasākumi Pārvietošanās brīvība un ES ārējo robežu pārvaldība • Otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) īstenošana, kas ļaus pārējām ES dalībvalstīm pievienoties Šengenas zonai • Jauni pasākumi ES ārējo robežu pārvaldībai, tostarp Ārējo robežu aģentūras (FRONTEX) darbības turpmāka attīstība, uzlabota sadarbība jūras robežu kontrolei un Eiropas Novērošanas sistēma, kas palīdzēs dalībvalstīm risināt problēmas, ko izraisa aizvien pieaugošās nelegālo imigrantu plūsmas • Vīzu informācijas sistēmas (VIS) ieviešana, lai sagatavotos kopējai vīzu politikai Cīņa pret organizēto noziedzību un terorismu • Pirkstu nospiedumu centralizētas datu bāzes izveide • Jauna politika galējas radikalizācijas problēmu risināšanai • Sadarbības nostiprināšana starp dalībvalstīm, ar EUROJUST palīdzību veicot nopietnu pārrobežu noziegumu un organizētās noziedzības izmeklēšanu un novēršanu Civilā aizsardzība • ES civilās aizsardzības mehānisma nostiprināšana un integrētas stratēģijas izstrāde attiecībā uz katastrofu novēršanu ES teritorijā vai shēmā iesaistītajās valstīs Veselības aizsardzība un drošība • Ieteikums attiecībā uz pacientu drošību un veselības aizsardzības pakalpojumu kvalitāti • ES pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības un labturības, kā arī augu veselības standartu ievērošanas nodrošināšana • Tiesiskā regulējuma izstrāde ģenētiski modificētas pārtikas un barības riska novērtējumam, ko veic Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) • Tiesiskā regulējuma pārskatīšana attiecībā uz farmācijas produktiem • Tiesību aktu pārskatīšana attiecībā uz medicīnas ierīcēm, lai panāktu lielāku drošību pacientiem un lietotājiem un nodrošinātu skaidru normatīvo vidi • Iniciatīva par tālmedicīnu hronisko saslimšanu kontrolei (veselības stāvokļa uzraudzība mājās) • Infrastruktūras izveide, lai panāktu gatavību krīzei veselības un drošības jomā Informācijas kritisko infrastruktūras aizsardzība un pilsoņu uzticēšanās nostiprināšana • Iniciatīva par komunikācijas un informācijas kritisko infrastruktūru aizsardzību • Iniciatīva par privātās dzīves aizsardzību un uzticēšanos informācijas sabiedrībā 2.5. Eiropa kā partneris pasaulē Eiropai jāturpina centieni attiecībās ar citām pasaules valstīm paust stingru un vienotu nostāju, kuras pamatā ir mūsu kopējās vērtības un mērķi , saskaņojot to ar iekšējām politikām un pilnībā izmantojot tās rīcībā esošos līdzekļus un politikas Eiropas Savienības interešu aizstāvēšanai. Šīs politikas ietver kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP), Eiropas drošības un aizsardzības politiku (EDAP), kopējo tirdzniecības politiku, attīstības politiku, humāno palīdzību un iekšējo politiku ārējo dimensiju. Šobrīd saiknes starp iekšējām un ārējām politikām kļūst aizvien ciešākas. Attiecībā uz konkurētspēju šī saikne ir īpaši labi redzama, jo saskaņotas un labi izstrādātas iekšējās politikas un labi funkcionējošs ES iekšējais tirgus ietekmēs Eiropas uzņēmumu spēju konkurēt visā pasaulē. Svarīgākās politikas, kas saistītas ar klimata pārmaiņām un bioloģisko daudzveidību, demogrāfiskajām pārmaiņām un migrāciju, terorisma un organizētās noziedzības problēmām vai enerģētiku, iespējams īstenot tikai globālā kontekstā. Pievienošanās sarunas turpināsies, pamatojoties uz atjaunoto konsensu paplašināšanās jautājumos un pārskatītajiem pievienošanās procesa noteikumiem, kas pieņemti 2006. gada decembra Eiropadomē. Rietumbalkānu progress virzībā uz nākotni Eiropas Savienībā ietver vienošanās īstenošanu attiecībā uz turpmāko Kosovas statusu. Pozitīvs rezultāts būs izšķirošs faktors, lai panāktu nozīmīgu uzlabojumu Serbijas progresā attiecībā uz tuvināšanos ES. Galvenie mērķi – Eiropas kaimiņattiecību politika, Āfrikas stratēģija, Eiropas Konsenss par attīstību un programma „Globālā Eiropa: konkurētspēja pasaules tirgū” – arī turpmāk veidos satvaru svarīgām iniciatīvām. Eiropas kaimiņattiecību politikas pamatā būs ikgadējais progresa novērtējums, ko sagatavos 2007. gada beigās. Īpaša uzmanība tiks pievērsta nozaru programmām migrācijas, izglītības un enerģētikas jomā, ka arī saistībā ar tirdzniecības sakaru uzlabošanu, ekonomikas integrāciju un mobilitātes veicināšanu. Jāveicina arī ciešāka reģionālā sadarbība Melnās jūras reģionā. Intensīvāk jāstrādā, lai attīstītu ciešākas politiskās un ekonomiskās saiknes ar partneriem visā pasaulē , ietverot Krieviju, Ukrainu, Japānu, Koreju, Ķīnu, Indiju, Dienvidaustrumu Āzijas valstu apvienību ( ASEAN ) un Latīņameriku. Jānostiprina transatlantiskā sadarbība, un pastāvīgi tā jāpielāgo atbilstoši kopējo uzdevumu attīstībai, atspoguļojot attiecību kvalitāti starp mūsu cilvēkiem un mūsu atbildību par ieguldījumu starptautiskajos centienos miera, drošības, labklājības un ilgtspējīgas attīstības jomā. Eiropas Savienība iegulda daudz darba, lai nodrošinātu pasaules tirdzniecības sarunu Dohas sarunu kārtas attīstības jautājumos sekmīgu pabeigšanu un rezultātu īstenošanu. Globālo regulējumu papildinās divpusējas sarunas par jaunas paaudzes brīvās tirdzniecības nolīgumiem ar svarīgām jaunās ekonomikas valstīm. Īstenojot Komisijas jauno Globālās Eiropas programmu, īpaša uzmanība tiks pievērsta rezultātu sasniegšanai – labākai tirgus piekļuvei, efektīviem tirdzniecības aizsardzības instrumentiem un uzlabotai intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai. ES visos līmeņos nostiprinās savas institucionālās attiecības ar Āfriku un jo īpaši ar Āfrikas Savienību (ĀS). ES un ĀS izstrādās kopējo ES un Āfrikas stratēģiju , kurā definēs jaunas prioritātes ES attiecībās ar Āfriku un kuru īstenos pēc ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmes. 2008. gadā sāks darboties 10. Eiropas Attīstības fonds (EAF) – galvenā programma finansēšanai un sadarbībai starp Eiropu un Āfrikas, Karību un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm. EAF laikā no 2008. līdz 2013. gadam nodrošinās 22,7 miljardus euro. Tas tieksies panākt arī sinerģijas efektu ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN), kurus sāks īstenot 2008. gadā kā ĀKK valstu reģionālās integrācijas un vispārējās attīstības stūrakmeni. Jāturpina stabilizācijas un atjaunošanas centieni Tuvajos Austrumos un Dienvidāzijā un jānostiprina Eiropas Savienības kapacitāte konfliktu novēršanas, krīžu reaģēšanas un miera konsolidācijas jomā, koordinēti izmantojot visus pieejamos instrumentus. Komisija turpinās stiprināt un konsolidēt Eiropas Savienības reaģēšanas spēju uz katastrofām un krīzēm, koordinēti izmantojot visus pieejamos instrumentus, tostarp humāno palīdzību un neatliekamo palīdzību. Vēlēšanu novērošana un citu cilvēktiesību un demokratizācijas programmu efektīva īstenošana būs nozīmīgs ieguldījums mūsu pamatvērtību popularizācijai ārpus Eiropas Savienības. ES arī turpmāk jāpilda apņemšanās uzlabot ārējās darbības saskaņotību, efektivitāti un saskatāmību. Komisija turpinās attīstīt savu ārējo dienestu politisko un diplomātisko dienestu kultūru. Eiropa kā partneris pasaulē: galvenie 2008. gadā plānotie pasākumi Paplašināšanās • Turpināt pievienošanās sarunas ar Horvātiju un Turciju, balstoties uz Eiropas Savienības atjaunoto konsensu paplašināšanās jautājumos • Risināt jautājumus, kas saistīti ar vienošanos attiecībā uz turpmāko Kosovas statusu un tās ietekmi uz attiecībām ar reģiona valstīm • Īstenot noslēgtos stabilizācijas un asociācijas nolīgumus un panākt progresu stabilizācijas un asociācijas procesā ar Serbiju Eiropas kaimiņattiecības un Krievija • Nozīmīgs progress attiecībā uz jauna nolīguma noslēgšanu ar Krieviju un tā īstenošanu • Nozīmīgs progress attiecībā uz paplašinātu nolīgumu ar Ukrainu • Sarunu uzsākšana par nākamajiem Partnerības un sadarbības nolīgumiem (PSN) ar Armēniju, Azerbaidžānu, Gruziju un Moldovu • Attiecību uzlabošana ar Alžīriju, Baltkrieviju, Lībiju un Sīriju, ņemot vērā to politisko attīstību • Turpināt īstenot Eiropas Savienības ieguldījumu Tuvo Austrumu miera procesā un atbalstīt Palestīniešu pašpārvaldi Plašāka pasaule • Noslēgt Dohas sarunu kārtu attīstības jautājumos un īstenot tās rezultātus • Turpināt darbu saskaņā ar 2007. gada ES un ĀS augstākā līmeņa sanāksmes rezultātiem • Uzsākt ekonomisko partnerattiecību nolīgumu īstenošanu un 10. Eiropas Attīstības fonda (EAF) darbību • Pastiprināt sadarbību ar ĀKK valstīm un citām jaunattīstības valstīm, jo īpaši tādās jomās kā enerģētika un migrācija, saskaņā ar Rīcības plānu par klimata pārmaiņām attīstības sadarbības kontekstā un Vispārējo pieeju migrācijai • Turpināt darbu saskaņā ar 2007. gada ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes rezultātiem un nostiprināt politiskās, ekonomiskās un tirdznieciskās attiecības ar Amerikas Savienotajām Valstīm. • Panākt progresu vai sekmīgi pabeigt sarunas par nolīgumiem ar ES stratēģiskajām partnerēm Ķīnu un Indiju, kā arī citiem partneriem Āzijā ( ASEAN , Dienvidkoreja) un Latīņamerikā (Andu kopiena, Centrālamerikas valstis) • Pārskatīt attiecības ar Brazīliju, ņemot vērā saikni ar sarunām par asociācijas nolīgumu, tostarp brīvās tirdzniecības nolīgumu, ar MERCOSUR , un noslēgt/īstenot asociācijas nolīgumus ar Andu kopienu un Centrālamerikas kopienu • Pastiprināt sadarbību, tostarp ilgtspējīgas enerģijas un energoefektivitātes jomā, ar valstīm, kas ir lielākās ražotājas, tranzītvalstis un patērētājas • Pildīt ES saistības Afganistānā un turpināt dot ieguldījumu Persijas līča reģiona stabilitātē, īpaši pievēršot uzmanību Irānai un Irākai 2.6. Labāks regulējums – Komisijas ikdienas darba svarīgākais uzdevums No brīža, kad šī Komisija uzsāka savu darbu, tās galvenā prioritāte ir bijusi vienkāršot un uzlabot normatīvo vidi ES uzņēmumiem un pilsoņiem. Komisija 2006. gadā veica labāka regulējuma darba kārtības stratēģisku pārskatīšanu. 2007. gadā tiks uzlabota ietekmes novērtējuma sistēma, uzsākta rīcības programma, lai novērstu nevajadzīgu administratīvo slogu, ko rada tiesību akti ES un dalībvalstu līmenī, un īstenota atjaunotā vienkāršošanas programma. Šo pasākumu īstenošana būs galvenais mērķis 2008. gadā. Komisijas ietekmes novērtējuma sistēmas ārējā novērtējuma rezultāti, kas gaidāmi 2007. gada martā, līdz ar Ietekmes novērtēšanas komisijas darbības pieredzi ļaus Komisijai noteikt, kādi uzlabojumi ir nepieciešami tās iekšējām ietekmes novērtējuma pamatnostādnēm un atbalstam. Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai 2008. gadā jāizvērtē arī, kā tiek īstenota starpiestāžu „Vienota pieeja ietekmes novērtējumam”, ko pieņēma 2006. gada vidū. Pārvaldes izmaksu aprēķināšana, kas paredzēta 2007. gada janvārī pieņemtajā Rīcības programmā, tiks pabeigta 2008. gada novembrī. Sadarbojoties ar dalībvalstīm, Komisija turpinās aktīvi strādāt, lai panāktu ievērojamu un pierādāmu samazinājumu ES uzņēmēju administratīvajam slogam . Daudzgadu vienkāršošanas programmā izklāstīto iniciatīvu īstenošana turpināsies 2008. gadā, pakāpeniski iekļaujot aizvien lielāku skaitu vienkāršošanas priekšlikumu skaitu attiecībā uz administratīvā sloga samazināšanu. Tāpat 2008. gadā jāpabeidz Komisijas programma par tiesību aktu kodificēšanu visās oficiālajās valodās. Kopienas tiesību aktu labāka izpilde, ko cita starpā panāks, uzlabojot dialogu ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu savlaicīgu īstenošanu un efektīvu un vienotu piemērošanu, arī 2008. gadā būs Komisijas prioritāte, turpinot darbu saskaņā ar Paziņojumu par Kopienas tiesību aktu piemērošanu, kas jāpieņem 2007. gadā. 2.7. Komunikācijas uzlabošana un komunikācijas prioritātes 2008. gadā Komunikācija ar pilsoņiem par Eiropas jautājumiem būs būtisks Eiropas Komisijas uzdevums arī 2008. gadā. Komisijas dienesti Briselē, tās pārstāvniecības un delegācijas trešās valstīs turpinās darbu, lai pildītu šo uzdevumu. Galvenajām 2008. gada komunikācijas prioritātēm jāatspoguļo ikgadējā politikas stratēģijā noteiktās politikas prioritātes, kā arī pētījumu rezultāti attiecībā uz pilsoņu interesēm un nesenā pieredze par efektīvu komunikāciju. Nesenie pētījumi liecina, ka ES pilsoņus visvairāk satrauc ES sociālā dimensija globalizācijas kontekstā (jo īpaši attiecībā uz darba vietām un bailēm no bezdarba), kā arī migrācija . Paaugstinās interese par enerģētiku un klimata pārmaiņām . Aktuālākās problēmas – globalizācija un ilgtspējīgas attīstības sasniegšana ekonomikas, sociālajā un vides dimensijā – jāintegrē visās komunikācijas prioritātēs. Iepriekšējā pieredze liecina, ka komunikācijas stratēģiju panākumus nodrošina šādi pamatelementi. - Jāizvēlas konkrēti jautājumi , ar kuriem pilsoņiem ir vieglāk identificēties. Eiropas iestādēm ir nepieciešama skaidra nostāja jomās, par kurām tā vēršas pie iedzīvotājiem. - Komunikācijai jābūt „ lokālai ”, un tā jāpielāgo dažādām auditorijām, nozarēm vai valstīm. - Ļoti būtiska ir laba plānošana un koordinācija . Ņemot vērā iepriekš minēto un 2008. gada IPS definētās politiskās prioritātes, Komisijai īpaši aktīvi jāstrādā, lai īstenotu šādas komunikācijas prioritātes. Komunikācijas prioritātes 2008. gadam • Budžeta pārskatīšana • Vienotā tirgus apskats • Sociālās realitātes analīze • Migrācija • Institucionālais risinājums • Enerģētika un klimata pārmaiņas • ES loma pasaulē Vēršot savus centienus un resursus uz pamaprioritātēm, Komisijas turpinās paplašināt un pastiprināt centienus veidot labāku komunikāciju Eiropā visās politikas jomās. 3. II DAļA: CILVēKRESURSU UN FINANšU RESURSU VISPāRēJAIS SATVARS 2008. GADā 3.1. Cilvēkresursi 3.1.1. Pastiprinājums saistībā ar paplašināšanos Uz Komisijas novērtējuma pamata Budžeta lēmējinstitūcija ir apstiprinājusi laikā no 2003. līdz 2008. gadam nepieciešamos papildu 3960 cilvēkresursus, lai Komisija spētu izvērst darbu desmit jaunajās dalībvalstīs un pildīt savus institucionālos pienākumus. 2008. gadā Komisija pieprasīs atlikušās 640 papildu amata vietas, lai panāktu optimālu darba režīmu. Saskaņā ar Komisijas Paziņojumu par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās sekām cilvēkresursu jomā no 2006. līdz 2009. gadam būs vajadzīgi 850 jauni darbinieki; 2008. gadā Komisija pieprasīs 250 jaunas amata vietas. Komisija 2008. gadā pieprasīs 890 papildu cilvēkresursus, ko tā izmantos, lai īstenotu savus izvērstos uzdevumus pēc paplašināšanās un četras politiskās prioritātes, ciktāl tās attiecas uz paplašinātu Eiropas Savienību. Tāpat gada laikā Komisija cieši uzraudzīs darbinieku pieņemšanu no jaunajām dalībvalstīm, lai pārliecinātos, ka tās dienesti izpilda darbā pieņemšanas mērķus, ko noteica ES-12 valstīm. Iedalot dienestiem resursus 2008. gadam, tiks ņemti vērā attiecīgo dienestu rezultāti šo mērķu sasniegšanā 2007. gadā. 3.1.2. Ieguldījums centrālā cilvēkresursu fondā Līdztekus šīm jaunajām amata vietām Komisijai ir aktīvi jāizmanto darbinieku pārcelšana citos amatos, lai īstenotu prioritārās iniciatīvas neatkarīgi no paplašināšanās. Starp šīm Komisijas prioritātēm ir delegāciju atvēršana, to darbības uzlabošana un esošā tīkla nostiprināšana. Pienācīga uzmanība jāvelta revīzijām un ar tām saistītiem uzdevumiem pētniecības nozarē. Negatīvo prioritāšu noteikšana un iekšējā pārcelšana citā amatā apjoma noteikšanā ir bijis pamatelements, veicot novērtējumu dienestu pieprasījumiem pēc jauniem resursiem. Komisija tāpat ir apņēmusies veikt darbinieku pārcelšanu starp dienestiem un sasniegs šo mērķi, tāpat kā iepriekšējos gados izveidojot centrālu pārdales fondu, kas ietver aptuveni 1 % no visiem darbiniekiem. Ārpakalpojumu rezultātā gūtie ietaupījumi (izpildaģentūras) arī tiks novirzīti prioritātēm. Šos resursus budžeta lēmējinstitūcija novirzīs šajā paziņojumā noteiktajām prioritātēm. Tāpat kā pagājušā gadā Komisija uz laiku iedalīs amata vietas pagaidu pienākumu pildīšanai, kam vajadzētu dot ieguldījumu elastīgākā un dinamiskākā iedalīšanas procedūrā turpmākajos gados. 3.1.3. Četrām prioritātēm iedalāmie papildu cilvēkresursi Tālāk dotajā tabulā apkopoti cilvēkresursi, kuri, kā paredzams, būs vajadzīgi jaunu iniciatīvu aizsākšanai vai noritošo darbību pastiprināšanai — pa prioritātēm un pēc avota. 1. tabula – Cilvēkresursu sadale 2008. gada prioritātēm IPS prioritātes 2008. gadā | Jauni resursi saistībā ar paplašināšanos | Cilvēkresursu pārcelšana starp struktūrvienībām | Cilvēkresursu pārcelšana struktūrvienībās | Kopējie prioritātēm atvēlētie resursi | 1. Labklājība | 123 | 46 | 53 | 222 | 2. Solidaritāte | 125 | 20 | 79 | 224 | 3. Drošība | 100 | 27 | 12 | 139 | 4. Ārēja atspoguļošana | 77 | 109 | 27 | 213 | Līdzšinējo darbību izvēršana paplašinātā Eiropas Savienībā (ieskaitot pirmspievienošanās darbību pakāpenisku izbeigšanos) vai citas izmaiņas darba slodzē | 465 | 85 | 107 | 657 | KOPĀ | 890 | 287 | 278 | 1 455 | Jaunu ar paplašināšanos saistītu resursu piešķīrums pa politikas jomām tiks galīgi noteikts, sagatavojot 2008. gada provizorisko budžeta projektu (PBP), ieskaitot sadalījumu iestāžu amatu un ārštata personāla starpā. Turklāt atbilstoši Eiropas Parlamenta priekšlikumam Komisija ir uzsākusi vidusposma pārskatu par saviem cilvēkresursiem. Kaut arī ikgadējā politikas stratēģija 2008. gadam galvenokārt pievēršas vispārējām vajadzībām saistībā ar paplašināšanos un darbinieku pārcelšanu sakarā ar 2007. un 2008. gada politiskajām izmaiņām, vidusposma pārskatā jādefinē perspektīvas nākotnei, kā arī tam būtu ietekme uz 2008. gada galīgo piešķīrumu. Dažas no 2008. gadam paredzētajām amata vietām dienestiem tiks piešķirtas tikai saskaņā ar šā pārskata rezultātiem. 3.2. Finanšu resursu piešķīrumu izmaiņas 2008. gada IPS ir otrā stratēģija 2007.–2013. gada finanšu shēmā. Vairums tiesību aktu saistībā ar jaunajām programmām ir nesen pieņemti, un vajadzības gadījumā ir veikti pielāgojumi (2007. gada janvāris) finanšu plānošanā (2006. gada maijs), lai ievērotu pieņemto juridisko pamatu. Dažos gadījumos galīgā pieņemšana vēl nav notikusi, un tas var ietekmēt izdevumu profilu. Tāpēc ir iespējams 2008. gadam paredzēt konkrētas iniciatīvas, nepārsniedzot budžeta pozīcijās noteiktās rezerves, un atlikt tās programmas, kuru uzsākšana ir jāpielāgo, jo īpaši ņemot vērā attiecīgā juridiskā pamata vēlāku pieņemšanu. Turpmāk norādītās izmaiņas finanšu resursu piešķīrumos atspoguļo 2008. gada prioritātes. 2. tabula – Finanšu resursu izmaiņas, kas atspoguļo 2008. prioritātes salīdzinājumā ar 2008.-2013. finanšu plānošanu (pagaidu skaitļi) | Paredzamās pārmaiņas finanšu resursos | Prioritātes un politikas joma | Saistību apropriācijas (miljonos euro) | 2008. g. | 2009. –2013. gads | 1. prioritāte | Enerģētika un transports | 9,8 | 90,1 | 2. prioritāte | Vide | 2,0 | 10,6 | 3. prioritāte | Brīvība, drošība un taisnīgums | 13,4 | 16,4 | 4. prioritāte | Ārējās attiecības | 2,0 | 10,0 | Attīstība | 21,1 | 59,0 | KOPĀ | 48,3 | 186,1 | 3.2.1. Prioritātes „Labklājība” finansiālā ietekme Budžeta 1.a pozīcija, kurā 2008. gadam paredzētā kopējā summa ir 9776,4 miljoni euro, ietver Lisabonas stratēģijas galvenās programmas: Pētniecības, Mūžizglītības, Konkurētspējas un jauninājumu un Eiropas Transporta tīkla (TEN-T) programmas. Šīs programmas padarīs Eiropas ekonomiku dinamiskāku un konkurētspējīgāku. Izņemot TEN-T, visām pārējām programmām ir pieņemti tiesību akti, kas ir to juridiskais pamats. Transporta jomā 2008. gadā par kopējo summu 9,8 miljoni euro ir ierosināts palielināt finanšu resursus Eiropas Dzelzceļa aģentūrai ( ERA ), Eiropas Jūras drošības aģentūrai ( EMSA ), Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai ( EASA ) un GALILEO Uzraudzības iestādei ( GSA ). Tomēr tas tikai daļēji kompensēs samazinājumus TEN-T programmai, tāpēc 1.a pozīcijas pieejamā rezerve paliks nemainīga. Šo aģentūru situācija 2009.-2013. gadā tiks novērtēta vēlāk. 3.2.2. Prioritātes „Solidaritāte” finansiālā ietekme Budžeta 2. pozīcijā tiks papildus ieplānoti 2 miljoni euro, lai finansētu Eiropas Vides aģentūras (EVA) papildu pasākumus, kas ir būtiski, lai nodrošinātu ticamu un savlaicīgu informāciju politikas atbalstam. Galvenā uzmanība tiks pievērsta globālām problēmām saistībā ar klimata tendenču kontroli, bioloģisko daudzveidību un ekosistēmas novērtējumam; šīs problēmas Eiropas jāuzskata par prioritārām. Citas 2. pozīcijas iniciatīvas tiks finansētas saskaņā ar esošo finanšu plānojumu, vajadzības gadījumā izmantojot darbinieku pārcelšanu citos amatos. 3.2.3. Prioritātes „Drošība” finansiālā ietekme Budžeta 3.a pozīcijas iniciatīvai „Vienotas Eiropas tiesiskuma telpas krimināllietās un civillietās izveidošana” tiks piešķirti papildu līdzekļi 2,5 miljonu euro apmērā EUROJUST darbībai katru gadu 2008.–2013. gada finanšu plānojumā. EUROJUST sekmē un uzlabo izmeklēšanu un koordināciju un kriminālvajāšanu koordināciju starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, tādējādi veicinot Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpas attīstību. Papildu finansējums tiks kompensēts ar samazinājumiem citās šīs pozīcijas programmās. Lai pastiprinātu iniciatīvu „Kopēja ārējo robežu pārvaldība”, ir ierosināts 2008. gadā palielināt FRONTEX aģentūras finanšu resursus par 10,9 miljoniem euro. Papildus šim paaugstinājumam virs sākotnējā finanšu plānojuma 2009. un 2010. gadā piešķirs iepriekšēju finansējumu attiecīgi 6,9 miljonu euro un 7 miljonu euro apmērā. Tomēr 2009. un 2010. palielinājumu kompensēs apstāklis, ka 2011. gadā palielinājums nav plānots. Tāpat kā EUROJUST gadījumā papildu 10,9 miljoni euro 2008. gadam tiks iegūti, koriģējot summas tām programmām, kuru uzsākšana ir atlikta. Ārējo robežu pārvaldības jomā Komisija turpinās darbu, balstoties uz FRONTEX aģentūras 2007. gada novērtējumu, un iespējami paplašinās tās uzdevumus, lai ietvertu ar preču drošību saistītos jautājumus, izveidos ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienības un sagatavos jaunus priekšlikumus integrētas robežu pārvaldības stratēģijas turpmākai attīstībai. Vairāki pamatinstrumenti ir jāpieņem 2007. gadā, un tos īstenos 2008. gadā: Vīzu kodekss, Vīzu informācijas sistēma un jauns tiesiskais regulējums konsulāro pakalpojumu organizācijai attiecībā uz vīzu pieteikumu apstrādi, kur būs vajadzīga aktīvāka Komisijas loma vietējās konsulārās sadarbības jomā. 3.2.4. Prioritātes „Ārējā atspoguļošana” finansiālā ietekme Budžeta 4. pozīcijā „Ārējā atspoguļošana” 2008. gadam ir ierosināts piešķirt papildus 23,1 miljonu euro. Lielākā daļa no šīs summas – 19,5 miljoni euro – ir paredzēta divām jaunām daudzgadu iniciatīvām saistībā ar klimata pārmaiņām un atjaunojamu enerģiju, kuras Komisija pieņēma 2007. gada janvārī kā daļu no Pasākumu kopuma enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā. Pirmā iniciatīva ir Pasaules klimata politikas alianse, kuras mērķis ir atbalstīt jaunattīstības valstīs pasākumus, kas saistīti ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un to samazināšanu. Kioto protokolā noteikto sākotnējo saistību termiņš beidzas 2012. gadā, un starptautiskajai sabiedrībai līdz 2009. gada beigām jāvienojas par turpmākām saistībām. Komisija ir iesniegusi vērienīgu priekšlikumu par emisiju samazināšanu un temperatūras pieauguma ierobežošanu līdz 2°C. Šis priekšlikums būs sekmīgs tikai tad, ja to atbalstīs pēc iespējas vairāk jaunattīstības valstu. Pasaules klimata politikas alianse atbalstīs šos centienus, veidojot politisku koalīciju starp ES un jaunattīstības valstīm un izmantojot valstu ieguldījumiem paredzētos līdzekļus, jo īpaši pielāgošanās jomā. Paredzētais pieprasījums 50 miljonu euro apmērā 2008.–2010. gadam, ieskaitot 10 miljonus euro 2008. gadam, būs ierosme dalībvalstīm veikt līdzīgus ieguldījumus, jo ir iecerēts, ka iniciatīvu lielā mērā finansēs dalībvalstis. Jāizskata arī citi ieguldījumi un sinerģijas efekti no Eiropas Attīstības fonda (EAF). Komisijas ieguldījums būs dotāciju veidā. Otra iniciatīva ir pastiprināt Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonda ( GEEREF ) darbību. GEEREF ir novatorisks valsts un privātā sektora finansēšanas mehānisms, kas izveidots, lai mobilizētu liela apjoma privātos līdzekļus energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektiem jaunattīstības valstīs un valstīs ar pārejas posma ekonomiku. Nozīmīgs ieguldījums no ES budžeta ir būtisks fonda darbības straujai uzsākšanai, tāpēc Komisija ir ierosinājusi 80 miljonu euro lielu ieguldījumu GEEREF periodam no 2007. līdz 2010. gadam. Lai sasniegtu šo mērķi, GEEREF 2008.–2010. gada sākotnējais finansējums tiks papildināts ar trīs iemaksām, kur katras apjoms ir 9,5 miljoni euro. Saskaņā ar Pasaules klimata politikas alianses politiku piešķirtie līdzekļi papildinās GEEREF privāto finansējumu un veicinās valstu ieguldījumus pielāgošanās pasākumos. Politikas jomā „Attīstība” papildu līdzekļi abām iniciatīvām ir piešķirti saskaņā ar tematisko programmu „Vides un dabas resursu, tostarp enerģijas, ilgtspējīga apsaimniekošana” ( ENRTP ). Papildu līdzekļi 2 miljonu euro apmērā ir iedalīti iniciatīvai „ES pasaulē: Komunikācijas stratēģijas izveide Eiropas Savienības ārējai politikai, 2006.–2009. gads" (C(2006) 329). Viena no ES svarīgākajām prioritātēm ir paaugstināt informētības līmeni un izpratni par ES ārējām politikām, kā tas ir izklāstīts 2006. gada jūnija Eiropadomē iesniegtajā stratēģiskajā dokumentā. Šis palielinājums sekmēs pašreizējo pasākumu (kas galvenokārt ir saistīti ar Eiropas kaimiņattiecību politiku un KĀDP/ESDP) paplašināšanu, lai iekļautu tādus jautājumus kā krīžu pārvaldība un klimata pārmaiņu un enerģētikas politikas ārējie aspekti. Vēl 1,6 miljoni euro ir piešķirti pētniecības pasākumu un informācijas kampaņu aktivizēšanai, lai Eiropas līmenī rosinātu diskusijas par politikas veidošanu attīstības jautājumos. Saskaņā ar Eiropas Konsensu par attīstību Komisija un dalībvalstis izstrādās Eiropas pētniecības tīklu ar mērķi attīstīt analītisko kapacitāti attīstības politikas atbalstam un izstrādāt analītiski labi pamatotu Eiropas attīstības ziņojumu. Turklāt, pēc sekmīga izmēģinājuma projekta 2006. gadā, ko atkārtos 2007. gadā, ir panākts spēcīgs konsenss par Eiropas attīstības dienām kā ikgadējiem vērienīgiem pasākumiem ES un starptautiskās sabiedrības attīstības programmā, kuros piedalītos svarīgākās organizācijas attīstības jomā. Politikas jomā „Nodokļu un muitas savienība” tiks piešķirti līdzekļi, lai atbalstītu starptautisko dialogu nodokļu jautājumos un nodrošinātu ES dalību Pasaules muitas organizācijā (PMO). 3.2.5. Izmaiņu kopsavilkums atbilstīgi finanšu shēmas pozīcijām (miljoni EUR) | POZĪCIJAS | 2008. gads | 2009.-2013. gada prognoze | Sākotnējais* plānojums | IPS izmaiņas | Pārskatītais plānojums | Sākotnējais* plānojums | IPS izmaiņas | Pārskatītais plānojums | 1.a. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai: | Finanšu shēmas maksimālā robeža – 1.a apakšpozīcija | 9 847,0 | 9 847,0 | 65 222,0 | 65 222,0 | Kopā 1.a apakšpozīcijā | 9 776,4 | 0,0 | 9 776,4 | 64 462,9 | 0,0 | 64 462,9 | Rezerve | 70,6 | 70,6 | 759,1 | 759,1 | 1.b Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai | Finanšu shēmas maksimālā robeža – 1.b apakšpozīcija | 46 888,8 | 46 888,8 | 245 301,1 | 245 301,1 | Kopā 1.b apakšpozīcijā | 46 888,8 | 0,0 | 46 888,8 | 245 301,1 | 0,0 | 245 301,1 | Rezerve | 0 0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 2. Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība | Finanšu shēmas maksimālā robeža -2. pozīcija | 58 800,0 | 58 800,0 | 300 974,0 | 300 974,0 | 2. pozīcija kopā | 58 742,8 | 2,0 | 58 744,8 | 300 639,5 | 10,6 | 300 650,1 | Rezerve | 57,2 | 55,2 | 334,5 | 323,9 | 3.a Brīvība, drošība un taisnīgums | Finanšu shēmas maksimālā robeža -3. pozīcija | 747,0 | 747,0 | 6 170,0 | 6 170,0 | 4. pozīcija kopā | 714,2 | 0,0 | 714,2 | 5 840,6 | 0,0 | 5 840,6 | Rezerve | 32,8 | 32,8 | 329,4 | 329,4 | 3.b Pilsoniskums | Finanšu shēmas maksimālā robeža -3.b apakšpozīcija | 615,0 | 615,0 | 3 416,0 | 3 416,0 | 3.b pozīcija kopā | 597,3 | 0,0 | 597,3 | 3 310,5 | 0,0 | 3 310,5 | Rezerve | 17,7 | 17,7 | 105,5 | 105,5 | 4. ES kā globāls partneris | Finanšu shēmas maksimālā robeža -4. pozīcija | 7 002,0 | 7 002,0 | 42 355,0 | 42 355,0 | 4. pozīcija kopā** | 6 644,8 | 23,1 | 6 667,9 | 41 080,4 | 70,0 | 41 150,4 | Rezerve | 357,2 | 334,1 | 1 274,6 | 1 204,6 | * Dati atjaunoti 2007. gada janvārī | ** Dati pielāgoti, lai ņemtu vērā Garantijas fonda jaunā finansēšanas mehānisma efektu. | Kā tika paskaidrots iepriekš, palielinātais finanšu resursu piešķīrums iniciatīvām saskaņā ar 1.a un 3.a pozīcijām neietekmēs šo pozīciju rezerves, jo palielinājumi izlīdzināsies ar samazinājumiem citās programmās, kuru īstenošana, visticamāk, pirmajos gados kavēsies. Budžeta 2. pozīcijā rezerve samazināsies par 2 miljoniem euro. Budžeta 3.b plānojumā izmaiņu nav. Budžeta 4. pozīcijā jaunajām prioritātēm 2008. gadā papildus būs vajadzīgs 23,1 miljons euro, kas turpmākajos gados jāpapildina vēl ar 70 miljoniem euro. Tomēr, ņemot vērā Garantijas fonda ārējai darbībai finansēšanas veida izmaiņas[1], 2008. gadā nebūs nepieciešams jauns finansējums no vispārējā budžeta. Tādējādi kļūst pieejami šim nolūkam plānojumā paredzētie 200 miljoni euro. Abu izmaiņu neto rezultāts veidu 334 miljonu euro lielu rezervi, kas dos iespēju pienācīgi apmierināt nākamās vajadzības, piemēram, saistībā ar rezultātiem sarunās par Kosovas galīgo statusu un ES tālāko lomu vai Tuvo Austrumu miera procesu[2]. Atkarībā no tā, kā tuvākajās nedēļās attīstīsies starptautiskā situācija, provizoriskajā budžeta projektā (PBP) var būt nepieciešams iekļaut vēl citus pieprasījumus. [1] Padomes 2007. gada 30. janvāra Regula (EK, Euratom ) Nr. 89/2007, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai, OV L 22, 31.1.2007. [2] Summas, ko Komisija pieprasīja 2007. gada janvāra konferencē par Libānas atjaunošanu, pilnībā tiek segtas no plānotā budžeta.