KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktam,par Padomes nostāju par Eiropas Parlamenta un Padomes regulas pieņemšanu — regula, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz pārtikas izplatīšanu vistrūcīgākajām personām Savienībā /* COM/2012/034 galīgā redakcija - 2008/0183 (COD) */





2008/0183 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktam, par Padomes nostāju par Eiropas Parlamenta un Padomes regulas pieņemšanu — regula, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz pārtikas izplatīšanu vistrūcīgākajām personām Savienībā 1. Priekšvēsture Datums, kad priekšlikums nosūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei (dokuments COM(2008) 563 galīgā redakcija — 2008/183 COD): || 2008. gada 25. septembris Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma datums: || 2011. gada 20. janvāris Eiropas Parlamenta nostājas datums (pirmais lasījums): || 2009. gada 26. marts Grozīto priekšlikumu nosūtīšanas datums: || 2010. gada 17. septembris 2011. gada 3. oktobris Padomes nostājas pieņemšanas datums: || 2012. gada 23. janvāris (plānots) 2. Komisijas priekšlikuma mērķis Vistrūcīgākajām personām paredzētā ES shēma sākotnēji tika izveidota 1987. gadā, ļaujot dalībvalstīm izmantot valsts intervences krājumus pārtikas palīdzības piešķiršanai. Tā kā kopš tā laika tirgus intervences nozīme ir ievērojami mainījusies, Komisijas priekšlikuma mērķis ir pielāgot shēmu jaunajai situācijai kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) jomā, kam raksturīga krājumu apjoma samazināšanās, ieviešot divus piegādes avotus (intervenci un tirgus iepirkumus, priekšroku dodot pirmajam). Priekšlikuma mērķis ir arī uzlabot uzturvielu sabalansētību shēmā paredzētajā pārtikā (izplatāmo pārtikas produktu lielāka dažādība; uztura aspektu iekļaušana). Savā atzinumā Eiropas Parlaments stingri uzstāja, ka attiecībā uz šo shēmu Savienības finansējums jāsaglabā pilnībā. Līdzīga prasība izteikta Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumā. Tādējādi jaunākajā grozītajā Komisijas priekšlikumā paredzēts 100 % ES finansējums, nepārsniedzot EUR 500 miljonus gadā. Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta ieteikumu, tika iekļauts arī jēdziens “Savienības izcelsmes pārtika” un to uzglabāšanas izmaksu attaisnojamība, kuras tiešā veidā saistītas ar shēmas īstenošanu. Tā kā pārtikas izplatīšanas programmas palīdz gan sasniegt kopējās lauksaimniecības politikas mērķus, gan arī stiprināt Savienības sociālo kohēziju, Komisija ierosināja izmantot divus juridiskos pamatus (42. pants un 43. panta 2. punkts, no vienas puses, un 175. panta 3. punkts, no otras puses). Turklāt priekšlikumā arī paredzēts ierosinātos pasākumus pielāgot Lisabonas līguma noteikumiem par deleģētajiem un īstenošanas aktiem. 3. Komentāri par Padomes nostāju 3.1. Vispārīgas piezīmes par Padomes nostāju pirmajā lasījumā Komisija var pieņemt Padomes nostāju, kas ir trīs iestāžu savstarpēju konstruktīvu apspriežu rezultāts. Tā atbilst svarīgākajiem mērķiem un Komisijas grozītā priekšlikuma būtībai. 3.2. Vienošanās, pieņemot Padomes nostāju Padomes nostāja izstrādāta pēc intensīvām valdību un iestāžu sarunām, kuras notika pēc Eiropas Parlamenta nostājas pieņemšanas pirmajā lasījumā 2009. gada 26. martā. Neoficiālās un tehniskās sanāksmēs tika panākts kompromiss par dažiem neatrisinātiem jautājumiem, proti, juridisko pamatu un shēmas pārtraukšanu pēc 2013. gada. Pamatojoties uz šo kompromisu, 2011. gada 28. novembrī un 5. decembrī Polijas prezidentūras pārstāvji iesniedza Īpašajā lauksaimniecības komitejā kompromisa dokumentu, kas sagatavots, lielā mērā balstoties uz Komisijas otro grozīto priekšlikumu (COM(2011) 634 galīgā redakcija). Līdztekus, ņemot vērā Francijas un Vācijas kopīgo paziņojumu, Komisija sagatavoja paziņojumu par shēmas turpmāko izmantošanu pēc 2013. gada. Trīspusējās apspriedēs, kas notika 2011. gada 6. decembrī, Eiropas Parlaments pauda savu stingro nostāju, atbalstot programmas turpināšanu. Eiropas Parlamenta Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja (COMAGRI) 2011. gada 12. decembrī šo nostāju oficiāli apstiprināja, iesakot Eiropas Parlamentam pieņemt ierosināto kompromisu otrajā lasījumā. Padome 2011. gada 15. decembrī panāca politisku vienošanos par shēmas turpināšanu līdz 2013. gadam. Padomes nostāju pirmajā lasījumā paredzēts pieņemt 2012. gada 23. janvārī. Pārskatītās programmas galvenie noteikumi ir šādi: – programmā tirgus iepirkumi ir noteikti par pastāvīgu piegādes avotu, papildinot intervences krājumus. Taču priekšroka būtu jādod piemērotu intervences krājumu izmantošanai, ja tie būs pieejami; – shēmu arī turpmāk pilnībā finansē no ES budžeta, nepārsniedzot EUR 500 miljonus katrā budžeta gadā; – dalībvalstis izvēlas pārtikas produktus, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, tostarp uzturvērtību un piemērotību izplatīšanai; – dalībvalstis var dot priekšroku Savienības izcelsmes pārtikas produktiem; – labdarības organizācijām radušās uzglabāšanas izmaksas ir atlīdzināmas. Galvenie kompromisa elementi, kurus trīs iestādes apsprieda sarunās, panākot vienošanos, ir šādi: – pašreizējo shēmu vairs neizmanto pēc pārtraukšanas perioda, kas beigtos līdz ar 2013. gada plāna pabeigšanu; – pārtraukšanas periodā Vistrūcīgākajām personām paredzētās ES programmas juridiskais pamats paliek nemainīgs (42. pants un 43. panta 2. punkts); – piemērošana ar atpakaļejošu spēku no 2012. gada 1. janvāra; – lai būtu vieglāk panākt minēto vienošanos, izņēmuma kārtā nav iekļauti noteikumi par pielāgošanu Lisabonas līgumam, tāpēc turpmāk būtu piemērojami pašreizējie īstenošanas noteikumi. 4. Komisijas un dalībvalstu paziņojumi Komisija ir sagatavojusi paziņojumu, kurā ņemts vērā Francijas un Vācijas kopīgais paziņojums. Šie paziņojumi pievienoti pielikumā. 5. Secinājums Komisija atbalsta iestāžu sarunu rezultātus un tāpēc var pieņemt Padomes nostāju pirmajā lasījumā, tādējādi nodrošinot shēmas turpmāku izmantošanu līdz 2013. gadam. PIELIKUMS Komisijas paziņojums Attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz pārtikas izplatīšanu vistrūcīgākajām personām Eiropas Savienībā, Komisija ņem vērā Padomē notikušās atkārtotās pārrunas, kurās sešu dalībvalstu bloķējošs mazākums iebilda pret priekšlikumu. Komisija arī ņem vērā kopīgo Francijas un Vācijas paziņojumu, kurā abas valstis darīja zināmu, ka – tās piekrīt turpināt programmu pārejas laikposmā, kas galīgi beidzas 2013. gada 31. decembrī, lai dalībvalstu labdarības organizācijas, kuras izmanto pašreizējo programmu, varētu ņemt vērā jauno situāciju; – tās uzskata, ka nav izpildīti nosacījumi, lai Komisija nāktu klajā ar jaunas programmas priekšlikumu laikposmam pēc 2013. gada un Padome šādu programmu pieņemtu; – tās nevar piekrist Komisijas priekšlikumiem par šādas turpmākas programmas tiesiskajiem un finanšu aspektiem. Komisija ņem vērā būtiskas dalībvalstu grupas pausto nostāju neturpināt programmu pēc 2013. gada un attiecīgi grozīt Vienoto TKO regulu un nākamo daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam. Neskarot ar Līgumu tai piešķirtās tiesības nākt klajā ar ierosinājumiem, Komisija ņems vērā šo stingro opozīciju jelkādam juridiskam un finansiālam šādas turpmākas programmas priekšlikumam. Francijas un Vācijas kopējais paziņojums ES regula attiecībā uz pārtikas izplatīšanu vistrūcīgākajām personām balstās uz produktu izplatīšanu no Savienības intervences krājumiem, ko pagaidām papildina, izdarot iepirkumus tirgū. Secīgu KLP reformu rezultātā un ņemot vērā notikumu attīstību tirgos, ir pakāpeniski samazinājušies intervences krājumi, kā arī pieejamo produktu klāsts. Atzīstot, cik nozīmīgs ir darbs, ko dara dalībvalstu labdarības organizācijas, kas izmanto pašreizējo programmu, Francija un Vācija piekrīt turpināt programmu pārejas laikposmā, kas galīgi beidzas 2013. gada 31. decembrī, lai minētās organizācijas varētu ņemt vērā jauno situāciju. Šajā sakarā Francija un Vācija atzinīgi vērtē viedokļu apmaiņu, kas notiek starp šo valstu labdarības organizācijām. Tomēr, ņemot vērā diskusijas Padomē, Francija un Vācija uzskata, ka nav izpildīti nosacījumi, lai Komisija nāktu klajā ar jaunas programmas priekšlikumu laikposmam pēc 2013. gada un Padome šādu programmu pieņemtu. Tādēļ abas valstis nevar piekrist Komisijas juridiskiem un finansiāliem priekšlikumiem attiecībā uz šādu turpmāku programmu.