[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 23.1.2007

SEC(2007) 69 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

par Slovēnijas stabilitātes programmu 2006. – 2009. gadam saskaņā ar 5. panta pirmo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1. VISPāRēJS PAMATOJUMS

Stabilitātes un izaugsmes pakta, kas stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā, pamatmērķis ir sakārtot valsts finanses, lai tādējādi radītu vēl labākus nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai un ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina darbavietu radīšanu. Ar pakta 2005. gada reformu, atzīstot pakta lietderību fiskālās disciplīnas stiprināšanā, tika meklētas iespējas uzlabot efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valsts finanšu ilgtspējību.

Padomes Regulā (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1], kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta daļa, paredzēts, ka dalībvalstīm ir jāiesniedz Padomei un Komisijai stabilitātes vai konverģences programmas un to ikgadējie atjauninājumi (dalībvalstis, kas jau ir pieņēmušas vienoto valūtu, iesniedz (atjauninātas) stabilitātes programmas, bet dalībvalstis, kas to vēl nav pieņēmušas, iesniedz (atjauninātas) konverģences programmas). Slovēnijas pirmā konverģences programma tika iesniegta 2004. gada maijā. Saskaņā ar minēto regulu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 2004. gada 5. jūlijā sniedza atzinumu par to. Saskaņā ar šo pašu procedūru Komisija novērtē un iepriekšminētā komiteja pārbauda atjauninātās stabilitātes un konverģences programmas, ko vajadzības gadījumā var pārbaudīt arī Padome.

2. JAUNāS PROGRAMMAS NOVēRTēJUMA PAMATOJUMS

Komisija ir pārbaudījusi pirmo Slovēnijas stabilitātes programmu[2], kas iesniegta 2006. gada 7. decembrī, un ir pieņēmusi ieteikumu Padomes atzinumam par to (skat. ierāmēto informāciju par galvenajiem novērtējumā aplūkotajiem jautājumiem).

Lai radītu priekšstatu par kontekstu, kādā tiek izvērtēta stabilitātes programmas budžeta stratēģija, turpmākajos punktos apkopoti

1. saimnieciskās darbības un budžeta izpildes rādītāji pēdējo 10 gadu laikā;

2. visjaunākais valsts stāvokļa novērtējums saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu (kopsavilkums Padomes atzinumam par pēdējo konverģences programmas atjauninājumu) un

3. Komisijas novērtējums par 2006. gada oktobra valsts reformu programmu.

2.1. Jaunākie saimnieciskās darbības un budžeta izpildes rādītāji

Pēdējā desmitgadē Slovēnijas tautsaimniecība bijusi sevišķi stabila. Nav novērota nekāda būtiska nestabilitāte, kas liecina, ka tautsaimniecība ir nostiprinājusies un spēs pārvarēt ekonomiskus satricinājumus. Tomēr euro ieviešana būs pārbaudījums tirgu izturībai un elastīgumam. Inflācija gan tika samazināta, taču cenu dinamika ir rūpīgi jāuzrauga, kaut gan paredzams, ka algu spiediens arī turpmāk ierobežos, pamatojoties uz nesen noslēgtajiem darba samaksas koplīgumiem gan publiskajā, gan privātajā sektorā. Darba tirgus attīstība kopumā bijusi pozitīva, kaut arī vēl aizvien vērojamas dažas strukturālas nepilnības, par ko liecina, piemēram, gados vecāku ļaužu zemā nodarbinātība. Darbavietu radīšanu sekmētu turpmāki pasākumi, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi, rosinātu pētniecības un attīstības pasākumus un veicinātu aktīvas vecumdienas.

2.2. Novērtējums Padomes atzinumā par iepriekšējo programmu

Padome 2006. gada 14. februārī pieņēma atzinumu par pēdējo konverģences programmas atjauninājumu laikposmam no 2005. gada līdz 2008. gadam. Padome uzskatīja „ka programma tiecas ierobežot inflāciju tuvu ES vidējam līmenim, tajā pašā laikā prognozējot pakāpenisku fiskālu pielāgošanu”. Padome aicināja Slovēniju „panākt ātrāku progresu programmas vidējā termiņa mērķa sasniegšanā, īpaši, precizējot un īstenojot pasākumus, kuri ir pamatā izdevumu rādītāja plānotajam samazinājumam, kā arī pārceļot pielāgošanas centienus uz programmas sākumposmu” un „veikt papildu pasākumus, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, īpaši attiecībā uz pensiju sistēmu”.

2.3. Komisijas novērtējums par 2006. gada oktobra valsts reformu programmu

Īstenošanas ziņojums par Slovēnijas valsts reformu programmu, kas paredzēta saskaņā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai, tika iesniegts 2006. gada 16. oktobrī. Slovēnijas valsts reformu programmā ietvertā politika vērsta uz pieciem galvenajiem uzdevumiem: konkurētspējīga tautsaimniecība un straujāka izaugsme, zināšanu sabiedrība, efektīva valsts pārvalde, moderna sociāla valsts un lielāka nodarbinātība, un ilgtspējīga attīstība.

Komisijas novērtējums par šīs programmas pēdējo atjauninājumu (kas pieņemts kā daļa no tās ikgadējā progresa ziņojuma 2006. gada decembrī [3] ) liecina, ka Slovēnija gūst labas sekmes, īstenojot valsts reformu programmu. Izmantojot priekšrocības, ko sniedz salīdzinoši labvēlīgie makroekonomiskie apstākļi, Slovēnija ir veikusi atbilstīgus pasākumus tādās būtiskās jomās kā uzņēmējdarbība un labāks regulējums un ir uzsākusi īstenot lielāko daļu no nodarbinātības politikas reformām. Tomēr panākumi aktīvu vecumdienu stratēģijas īstenošanā un šķēršļu novēršanā jauniešu nodarbinātībai līdz šim nav bijuši gana strauji. Mikroekonomikas jomā būtu vajadzīgi stingrāki pasākumi, lai stiprinātu inovācijas un konkurenci. Lielāki pūliņi būtu jāvelta arī valsts izdevumu pārstrukturēšanai.

Ņemot vērā apzinātās stiprās puses un vājās vietas, Slovēnijai tika ieteikts veikt pasākumus šādās jomās: valsts finanšu ilglaicīga ilgtspējība, jo īpaši saistībā ar pensiju sistēmas nostiprināšanu un gados vecāku ļaužu nodarbinātības palielināšanu, kā arī nodarbinātības dienesti saistībā ar elastīgiem līguma noteikumiem un stingrākiem pabalstu saņemšanas nosacījumiem.

Galvenie novērtējumā aplūkotie jautājumi Kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā (stabilitātes programmām) un 9. panta 1. punktā (konverģences programmām), novērtējums attiecas uz šādiem jautājumiem: vai saimnieciskās prognozes programmas pamatā ir reālistiskas; dalībvalsts norādītais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) un tas, vai korekcijas ir pietiekamas, lai to sasniegtu; vai veiktie un/vai ierosinātie pasākumi, lai piemērotu šīs korekcijas, ir pietiekami, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi attiecīgajā ekonomikas ciklā; izvērtējot korekcijas, kas vērstas uz VTM sasniegšanu — vai korekcijas tiek veiktas ekonomiskā uzplaukuma laikā, vai korekcijas var būt mazākas ekonomikas lejupslīdes laikā un (attiecībā uz euro zonas un VKM II dalībvalstīm) vai dalībvalsts cenšas panākt ikgadēju cikliski koriģētās bilances uzlabojumu (atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), par 0,5 % no IKP, kas ir kritērijs, lai tā sasniegtu savu VTM; nosakot VTM korekcijas (attiecībā uz dalībvalstīm, kas to vēl nav sasniegušas) vai atļaujot īslaicīgu novirzi no VTM (attiecībā uz dalībvalstīm, kuras to jau ir sasniegušas), tādu nozīmīgāko strukturālo reformu īstenošana, kas ilgākā laika posmā ļauj tieši ietaupīt izmaksas (veicinot arī potenciālo pieaugumu) un tādējādi pārbaudāmi ietekmējot valsts finanšu ilglaicīgu ilgtspējību (ar nosacījumu, ka tiek saglabāta atbilstīga drošības rezerve attiecībā uz atsauces vērtību 3 % no IKP un ka programmas periodā atkal ir gaidāma budžeta stāvokļa atbilstība VTM), un ar ko īpašu uzmanību velta pensiju reformām, ar kurām ievieš vairāku līmeņu sistēmu, kas ietver obligātu pilnībā finansētu pensiju līmeni; vai dalībvalstu ekonomikas politikas virzība atbilst ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm. Programmas makroekonomisko pieņēmumu reālistiskumu novērtē, balstoties uz Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozi, izmantojot arī kopīgi apstiprināto metodoloģiju attiecībā uz iespējamā produkcijas apjoma novērtēšanu un cikliski koriģētām bilancēm. Atbilstību ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm novērtē, ņemot vērā ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes valsts finanšu jomā, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs 2005.—2008. gadam. Novērtējot tiek pārbaudīta arī parāda attiecības dinamika un stāvoklis attiecībā uz valsts finanšu ilglaicīgu ilgtspējību, kam saskaņā ar Padomes 2005. gada 20. marta ziņojumu „Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošana” budžeta uzraudzībā jāveltī pienācīga vērība. Komisijas 2006. gada 12. oktobra Paziņojumā izklāstīta pieeja ilglaicīgas ilgtspējības novērtēšanai[4]; integrācijas pakāpe valsts reformu programmā, ko iesniegušas dalībvalstis saistībā ar Lisabonas stratēģiju, kura vērsta izaugsmei un nodarbinātībai; Ekonomikas un finanšu padome (ECOFIN padome) 2005. gada 7. jūnija Pavadvēstulē Eiropas Padomei par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm 2005.—2008. gadam paziņoja, ka valsts reformu programmām jāatbilst stabilitātes un konverģences programmām; atbilstība rīcības kodeksam[5], kas cita starpā nosaka kopīgu struktūru un datu tabulas stabilitātes un konverģences programmām. |

- Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

par Slovēnijas stabilitātes programmu 2006. – 2009. gadam saskaņā ar 5. panta pirmo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[6] un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

4. Padome [2007. gada 27. februārī] izskatīja pirmo Slovēnijas stabilitātes programmu laikposmam no 2006. gada līdz 2009. gadam.

5. Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP programmas periodā pastāvīgi pieaugs par aptuveni 4 %. Izvērtējot šo scenāriju atbilstoši šobrīd pieejamai informācijai, šķiet, ka tā pamatā ir ticami pieņēmumi par pieaugumu. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet reālistiskas.

6. Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē lēsts, ka 2006. gadā valsts budžeta deficīts ir 1,6 % no IKP, salīdzinot ar konverģences programmas 2005. gada decembra atjauninājumā paredzēto mērķi — 1,7 % no IKP. Liekas, kas plānotais izdevumu attiecības samazinājums lielā mērā ir sasniegts, tomēr tiek lēsts, ka ieņēmumu samazinājums būs lielāks, nekā paredzēts budžetā, neraugoties uz cikliskiem uzlabojumiem ekonomikā un nedaudz lielāku deficītu, salīdzinot ar 2005. gadu.

7. Programmas budžeta stratēģija vērsta uz to, lai līdz 2009. gadam sasniegtu vidēja termiņa mērķi (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli, kā paredzēts Stabilitātes un izaugsmes paktā, ar konsolidāciju programmas beigās. Ieņēmumi un izdevumi kā procentuālā daļa no IKP visā programmas periodā ievērojami samazināsies, tādējādi atspoguļojot notiekošo nodokļu reformu un vairākus izmaksu taupīšanas pasākumus. Plānots, ka valsts budžeta deficīts būs aptuveni 1,5 % no IKP līdz pat 2008. gadam, kad attiecīgie rādītāji visā visumā vienlīdzīgi samazināsies. 2009. gadā deficīts samazināsies līdz 1,0 %, jo izdevumu samazinājums kompensēs ieņēmumu zudumus. Primārā bilance sākotnēji pasliktināsies no 0,1 % no IKP 2006. gadā līdz -0,3 % no IKP 2008. gadā, taču 2009. gadā tā uzlabosies līdz 0,3 % no IKP. Salīdzinājumā ar konverģences programmas pēdējo atjauninājumu stabilitātes programmā uz gadu atlikts mērķis sasniegt budžeta deficītu 1 % apmērā no IKP, neraugoties uz labvēlīgāku makroekonomisko scenāriju.

8. Plānots, ka programmas periodā strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), kas aprēķināta atbilstoši kopīgi saskaņotajai metodikai, uzlabosies par aptuveni ¼ % no IKP. Tāpat kā konverģences programmas 2005. gada decembra atjauninājumā, arī stabilitātes programmā noteiktais vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli ir strukturālais deficīts 1 % apmērā no IKP, ko plānots sasniegt līdz 2009. gadam — vienu gadu vēlāk, nekā paredzēts iepriekšējā programmā. Programmā šī kavēšanās saistīta ar lielu dzelzceļa projektu, kura izmaksas tiek lēstas 0,4 % no IKP 2007. gadā, 0,5 % no IKP 2005. gadā un 0,2 % no IKP 2009. gadā. Tā kā vidējā termiņa mērķis ir augstāks par minimālo robežvērtību (noteiktais deficīts apmēram 1½ % no IKP), to sasniedzot, tiks nodrošināta drošības rezerve pret pārmērīga deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālo pieaugumu ilgtermiņā.

9. Kopumā programmā iekļautie budžeta prognožu riski šķiet līdzsvaroti attiecībā uz 2007. un 2008. gadu, taču 2009. gadā budžeta rezultāti var būt sliktāki, nekā prognozēts programmā. No vienas puses, pieņēmumi par izaugsmi un nodokļu ieņēmumiem šķiet reālistiski. Turklāt Slovēnijai budžeta rezultāti pēdējos gados ir bijuši labāki, nekā prognozēts, ko sekmēja arī efektīvs budžeta mehānisms valsts izdevumu ierobežošanai negaidītas ieņēmumu samazināšanās gadījumā. No otras puses, neraugoties uz centieniem pārstrukturēt valsts budžeta izdevumus, obligāto izdevumu īpatsvars vēl aizvien ir ļoti liels. Vēl jāprecizē pasākumi, kas būs pamatā ievērojamam primāro izdevumu samazinājumam (izsakot kā procentuālu daļu no IKP), kuru paredzēts sasniegt 2009. gadā.

10. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā var izrādīties neadekvāts, lai nodrošinātu vidējā termiņa mērķa sasniegšanu līdz 2009. gadam, kā paredzēts programmā. Taču šķiet, ka tas visā programmas periodā nodrošina pietiekamu drošības rezervi pret budžeta deficīta robežvērtības (3 % no IKP) pārsniegšanu parastu makroekonomisko svārstību rezultātā. Koriģēšanas temps attiecībā uz programmā norādīto programmas vidējā termiņa mērķi ir nepietiekams un ir jānostabilizē, lai tas atbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīm strukturālās bilances gada uzlabojuma kritērijs ir 0,5 % no IKP un ka korekcijai jābūt lielākai ekonomikas uzplaukuma laikā un tā varētu būt mazāka ekonomiskās lejupslīdes periodā. Konkrētāk, tiek prognozēts, ka visā programmas periodā būs vērojams ekonomikas uzplaukums, taču strukturālajā bilancē nav plānoti ievērojami uzlabojumi līdz pat programmas perioda pēdējam gadam. Tomēr pastāv risks, ka 2009. gadā rezultāti būs sliktāki, nekā plānots.

11. Tiek lēsts, ka valsts kopējais parāds 2006. gadā ir sasniedzis 28,5 % no IKP, kas ir ievērojami mazāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programmā lēsts, ka parāda attiecība programmas perioda laikā samazināsies līdz 0,8 procentu punktiem.

12. Novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu Slovēnijā ir viena no lielākajām ES, galvenokārt tāpēc, ka ievērojami pieaug pensiju izdevumi kā daļa no IKP. Kaut arī tiek īstenoti daži pasākumi, iestādes atzīst, ka turpmāku reformu pasākumu īstenošana ar mērķi ierobežot ar novecošanu saistītu izdevumu būtisku palielināšanos palīdzētu mazināt apdraudējumu valsts finanšu ilgtspējībai. Kaut arī sākotnējais budžeta stāvoklis sekmē parāda attiecības stabilizāciju vidējā termiņā, ar vājajiem strukturālajiem uzlabojumiem programmas periodā nepietiks, lai mazinātu gaidāmo novecošanās ietekmi uz budžetu. Kopumā šķiet, ka Slovēnijas valsts finanšu ilgtspējību apdraud liels risks.

13. Stabilitātes programmā ietverts kvalitatīvais novērtējums par Slovēnijas 2006. gada oktobra valsts reformu programmas kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tajā ir sniegta zināma informācija par tiešām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, tomēr budžeta prognozēs nav skaidri ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā, liekas, atbilst valsts reformu programmā iekļautajām darbībām. Jo īpaši stabilitātes programmā sniegtas ziņas par valsts reformu programmā minēto nodokļu reformu, kas valsts reformu programmā minētās darbības papildina ar izdevumu pasākumiem.

14. Programmas budžeta stratēģija valsts finanšu jomā daļēji atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam. Jo īpaši korekcijas, kas vērstas uz VTM sasniegšanu, nav pietiekamas un ir jāstiprina.

15. Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem [7].

Kopumā var secināt, ka, lai gan programmā atzīta vajadzība pēc inflācijas spiediena ierobežošanas un turpmākas fiskālās konsolidācijas, lai saglabātu tautsaimniecības stabilitāti, tajā paredzētas nepietiekamas sekmes virzībā uz VTM, neraugoties uz optimistiskām izaugsmes prognozēm. Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, Slovēnija tiek aicināta:

i) izmantot labvēlīgos ekonomiskos apstākļus, lai paātrinātu VTM sasniegšanu, pārceļot korekcijas centienus uz programmas sākumposmu, kā arī

ii) ņemot vērā prognozes par ar novecošanu saistīto izdevumu pieaugumu, uzlabot valsts finanšu ilglaicīgu ilgtspējību, stiprinot notiekošo pensiju reformu ar papildu pasākumiem, kuru mērķis ir palielināt gados vecāku ļaužu līdzdalību darba tirgū, un veicinot privātu pensiju fondu veidošanu.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Reālais IKP (izmaiņas %) | SP 2006. g. dec. | 4,0 | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 |

COM 2006. g. nov. | 4,0 | 4,8 | 4,2 | 4,5 | n.d. |

KP 2005. g. dec. | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 | n.d. |

SPCI inflācija (%) | SP 2006. g. dec. | 2,5 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 |

COM 2006. g. nov. | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,6 | n.d. |

KP 2005. g. dec. | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | n.d. |

Ražošanas apjoma starpība (% no iespējamā IKP) | SP 2006. g. dec.1 | -1,2 | -0,5 | -0,3 | -0,1 | 0,3 |

COM 2006. g. nov. 5 | -1,1 | -0,3 | 0,0 | 0,4 | n.d. |

KP 2005. g. dec. 1 | -1,2 | -0,7 | -0,3 | 0,0 | n.d. |

Valsts bilance (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | -1,4 | -1,6 | -1,5 | -1,6 | -1,0 |

COM 2006. g. nov. | -1,4 | -1,6 | -1,6 | -1,5 | n.d. |

KP 2005. g. dec. | -1,7 | -1,7 | -1,4 | -1,0 | n.d. |

Primārā bilance (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | 0,4 | 0,1 | -0,1 | -0,3 | 0,3 |

COM 2006. g. nov. | 0,3 | -0,1 | -0,2 | -0,3 | n.d. |

KP 2005. g. dec. | -0,2 | -0,3 | -0,1 | 0,2 | n.d. |

Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) | SP 2006. g. dec. 1 | -0,9 | -1,4 | -1,4 | -1,6 | -1,1 |

COM 2006. g. nov. | -0,9 | -1,5 | -1,6 | -1,7 | n.d. |

KP 2005. g. dec. 1 | -1,2 | -1,4 | -1,3 | -1,0 | n.d. |

Strukturālā bilance2 (% no IKP) | SP 2006. g. dec. 3 | -0,9 | -1,4 | -1,4 | -1,6 | -1,1 |

COM 2006. g. nov. 4 | -0,9 | -1,5 | -1,6 | -1,7 | n.d. |

KP 2005. g. dec. | -0,4 | -1,4 | -1,4 | -1,0 | n.d. |

Valsts kopējais parāds (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | 28,0 | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 |

COM 2006. g. nov. | 28,0 | 28,4 | 28,0 | 27,6 | n.d. |

KP 2005. g. dec. | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 | n.d. |

Piezīmes. 1Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija. ² Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. 3Programmā nav vienreizēju vai citu pagaidu pasākumu. 4Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē nav vienreizēju vai citu pagaidu pasākumu. 5Pamatojoties uz aplēsto potenciālo pieaugumu: 3,8 % 2005. gadā un 4 % 2006.–2008. gadā. Avots: Konverģences/stabilitātes programma (KP/SP); Komisijas dienestu 2006 gada rudens ekonomikas prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

[1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Visi dokumenti, kas ir minēti šajā tekstā, ir atrodami šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikts, ka „dalībvalsts, kura pieņem vienoto valūtu vēlāk [t.i., vēlāk nekā 1999. gada 1. janvārī, kad pirmās ES dalībvalstis pieņēma vienoto valūtu], iesniedz stabilitātes programmu sešos mēnešos pēc Padomes lēmuma par tās pievienošanos vienotajai valūtai.” Padome 2006. gada 11. jūlijā pieņēma lēmumu par vienotās valūtas pieņemšanu Slovēnijā 2007. gada 1. janvārī saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu (Padomes Lēmums 2006/495/EK, OV L 195, 15.7.2006., 25. lpp.).

[3] Komisijas paziņojums Eiropadomes pavasara sanāksmē „Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības atjaunotās stratēģijas īstenošana — rezultātu gads”, 12.12.2006., COM(2006) 816.

[4] Komisijas Paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam „Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība Eiropas Savienībā”, 12.10.2006., COM(2006) 574, un Eiropas Komisija, Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts, (2006.), „The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy Nr. 4/2006.

[5] „Specifikācijas par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnes par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu”, ko ECOFIN padome atbalstīja 2005. gada 11. oktobrī.

[6] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[7] Konkrēti nav sniegti dati par tīro ārējo bilanci 2006. –2007. gadam, kā arī daži fakultatīvi dati par nozaru bilancēm, darba tirgus attīstību, valsts izdevumiem pēc funkcijām un parāda attīstību.