EIROPAS KOMISIJA Briselē, 26.8.2020 COM(2020) 433 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Progresa ziņojums par TEN-T tīkla īstenošanu 2016. un 2017. gadā



Progresa ziņojums par TEN-T tīkla īstenošanu 2016. un 2017. gadā 1.Ievads Transports ir Eiropas integrācijas procesa stūrakmens, kas nodrošina savienojamību, konverģenci un kohēziju visā Savienībā. Pārdomāts, ilgtspējīgs un savstarpēji pilnīgi savienots Eiropas transporta tīkls ir svarīgs priekšnoteikums Eiropas vienotā tirgus izveidei un labai funkcionēšanai, kā arī Eiropas sasaistei ar pasaules tirgiem. Tādējādi tas dod ieguldījumu Eiropas ekonomikas izaugsmes, nodarbinātības un konkurētspējas programmā. Turklāt, pateicoties tīrāku transporta veidu, piemēram, dzelzceļa un iekšējo ūdensceļu, attīstīšanai, kā arī alternatīvu degvielas veidu izmantošanai autotransportā un jūras transportā, tam ir būtiska loma arī dekarbonizācijā un tādējādi Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanā. Tāpēc ir svarīgi īstenot 2013. gada Eiropas transporta tīkla attīstības pamatnostādnēs (Regula (ES) Nr. 1315/2013, turpmāk “TEN-T regula” ) noteiktos mērķus un standartus, lai tiktu izveidots ilgtspējīgāks, labāk savienots un pārdomātāks Eiropas transporta tīkls. Ar TEN-T pamatnostādnēm patiešām ir izveidots visaptverošs tīkls un pamattīkls, lai veicinātu visu reģionu labāku pieejamību Eiropas un globālajiem tirgiem, no vienas puses, un īpaši pievērstu uzmanību stratēģiskas nozīmes infrastruktūrai, no otras puses. Gan pamattīkla, gan visaptverošā tīkla uzmanības centrā ir modālā integrācija, savstarpēja izmantojamība un koordinēta infrastruktūras attīstīšana, jo īpaši pārrobežu posmos, lai izveidotu iztrūkstošos savienojumus un novērstu problemātiskos posmus. TEN-T politika ir arī pirmais solis ceļā uz transporta sistēmas nākotni, jo īpaši tāpēc, ka nodrošina infrastruktūru, kas stimulē mazemisiju risinājumus, jaunas paaudzes pakalpojumu koncepcijas un citu veidu tehnoloģiskās inovācijas. Tāpēc TEN-T regulā ir noteikti skaidri termiņi, kādos jāpabeidz pamattīkls (līdz 2030. gadam) un visaptverošais tīkls (līdz 2050. gadam). TEN-T īstenošanu sekmē ar Regulu (ES) Nr. 1316/2013 izveidotais finanšu instruments — Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI). Turklāt ievērojamu ieguldījumu TEN-T attīstībā sniedz ES atbalsts Kohēzijas fonda (KF) un Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) ietvaros, kā arī dažādi finanšu instrumenti, kurus nodrošina Eiropas Investīciju banka (EIB). Lai informētu Eiropas iedzīvotājus un politikas veidotājus par TEN-T politikas efektivitāti, ir jānovērtē un jāpaziņo starpposma rezultāti. Šim nolūkam TEN-T regulas 49. panta 3. punktā ir noteikts, ka Komisija ik pēc diviem gadiem publicē progresa ziņojumu par Eiropas transporta tīkla īstenošanu un iesniedz to Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. Pirmais ziņojums par 2014. un 2015. pārskata gadu tika pieņemts 2017. gada jūnijā. Tādējādi šis progresa ziņojums ir otrais šāda veida divgadu ziņojums, ko Komisija iesniedz citām ES iestādēm. Šim otrajam ziņojumam par pamatu izmantoti 2016. un 2017. gada dati. Tas sniedz ieskatu situācijā, kas līdz šim ir pastāvīgi uzlabojusies, jo īpaši tehniskās atbilstības jomā. Jau 2016. un 2017. gadā redzamais progress liecina, ka esam uz pareizā ceļa, un uzsver TEN-T politikas nozīmīgumu — kurš tagad ir vēl lielāks nekā 2013. gadā, kad tā tika izveidota — citu starpā tādās jomās kā dekarbonizācija un Eiropas zaļais kurss, kurā transportam ir ļoti nozīmīga loma. 2.Galvenie rezultāti Kā liecina TENtec informācijas sistēma, TEN-T transporta infrastruktūra pamattīkla koridoru līmenī no TEN-T regulas prasību izpildes viedokļa lielākā daļa (10 no 13) pieejamo rādītāju pašreiz ir īstenoti 81–100 % apmērā, savukārt attiecībā uz pārējām 3 prasībām atbilstības rādītājs ir 11–67 %. Lai arī TEN-T standartu ievērošanas rādītājos 2017. gadā tātad ir redzams uzlabojums salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem, ir jāuzsver, ka šie atbilstības rādītāji ne vienmēr pilnībā atspoguļo transporta tīkla reālo kvalitāti vai funkcionalitāti. Tādējādi šī analīze ir jāveic, ņemot vērā, ka TEN-T tehniskie standarti tikai daļēji atbilst reālajām vajadzībām praksē. Tāpēc, iespējams, gaidāmajā TEN-T regulas pārskatītajā versijā šos standartus vajadzētu precizēt un pilnveidot, lai labāk atainotu tīkla reālo potenciālu un ierobežojumus. Konkrēts piemērs: dzelzceļa infrastruktūras tīklā atbilstība lielā mērā ir panākta elektrifikācijas (89 %), sliežu platuma (86 %), kravas vilcienu līnijas ātruma (86 %) un kravas vilcienu ass slodzes (81 %) ziņā, savukārt kravas vilcienu garuma (43 %) un jo īpaši ERTMS izmantošanas (11 %) ziņā attīstība joprojām atpaliek. Taču līnija var būt piemērota 740 m garam vilcienam, bet uz tās var nebūt pietiekami daudz rezerves ceļu, lai nodrošinātu pilnīgu savstarpējo izmantojamību praksē. Attiecībā uz autoceļiem ir sasniegta pilnīga (100 %) atbilstība ātrsatiksmes ceļu / automaģistrāļu kritērijiem. Tomēr, kā norādīts iepriekš, ir svarīgi ņemt vērā, ka autoceļu kategoriju definīcijas TEN-T regulā atšķiras no ANO EEK / Eurostat / Starptautiskā Transporta foruma definīcijām, kas aizēno faktu, ka autoceļu kvalitāte vietām var būt nepietiekama. Turklāt atsevišķas tīkla daļas kādu laiku var nebūt pietiekami labi uzturētas, tāpēc teorētiski atbilstošs autoceļš var neatbilst ekspluatācijas un drošības standartiem. Iekšējie ūdensceļi gandrīz pilnībā atbilst prasībām attiecībā uz RIS īstenošanu (98 %) un CEMT IV vai augstākas kategorijas prasībai (97 %). Gan pieļaujamajai iegrimei 2,5 m vai vairāk, gan pieļaujamajam augstumam zem tiltiem 5,25 m vai vairāk atbilstības rādītājs ir jau 85 %. Taču tas nedrīkst aizēnot faktu, ka gadījumos, kad teorētiski atbilstība ir nodrošināta, īsos posmos ir izņēmumi, kas tomēr nopietni ietekmē spēju kuģot arī garākos posmos. Kā piemēru var minēt situāciju Donavā. Visbeidzot, 89 % jūras ostu ir savienotas ar dzelzceļu, savukārt dzelzceļa un lidostu savienojumu rādītājs ir nedaudz zemāks (67 %). Arī šajā gadījumā labais rādītājs dažkārt aizēno ne tik labo situāciju atsevišķos mezglos, jo īpaši ostās: vairākos gadījumos esošais dzelzceļa savienojums ir neatbilstošs jaudas vai kvalitātes ziņā vai vienkārši neietver “pirmo/pēdējo kilometru”. Papildus TEN-T tehniskās īstenošanas stāvoklim šajā ziņojumā ir analizēti arī centieni veikt finanšu investīcijas TEN-T tīklā kopumā. Kopējais investīciju apmērs TEN-T tīklā 2016. un 2017. gadā pārsniedza 91 miljardu EUR. Investīciju avots lielākajā daļā gadījumu bija valstu resursi (73 %). No 91 miljarda EUR 11,5 miljardi EUR tika finansēti ar EIB aizdevumiem, 9,8 miljardi EUR tika līdzfinansēti no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ERAF un KF), 3,1 miljards EUR — no EISI. Modālā sadalījuma izteiksmē vislielākā kopējo investīciju daļa (80 miljardi EUR), par ko ziņojušas dalībvalstis (un kas attiecīgos gadījumos ietver ES līdzfinansējuma daļu), ir ieguldīta pamattīklā (71 %). Tāpat lielākā daļa līdzekļu ir piešķirti TEN-T dzelzceļa transportam (tostarp ERTMS) (45 %). 3.Tvērums un metodika TEN-T regulas 49. panta 3. punktā ir noteikts Komisijas ziņošanas pienākuma tvērums. Komisijai ir jāanalizē Eiropas transporta tīkla attīstība, balstoties uz informāciju par projektu īstenošanas progresu, ko nosūtījušas dalībvalstis, jo īpaši, izmantojot Eiropas transporta tīkla interaktīvo ģeogrāfiskās un tehniskās informācijas sistēmu (TENtec). Komisijai arī jādara pieejama informācija par dažādu finansiālās palīdzības veidu izmantojumu saistībā ar visiem transporta veidiem un citiem pamattīkla un visaptverošā tīkla elementiem katrā dalībvalstī. Ziņojumā jāapraksta arī tas, kā Komisija koordinē visus finansiālās palīdzības veidus, lai palīdzētu saskaņoti piemērot TEN-T regulu, ievērojot tās mērķus un prioritātes.

Pirmais īstenošanas ziņojums par 2014.–2015. pārskata gadu tika pieņemts 2017. gada jūnijā. Taču pirmajā ziņojumā bija dažādi trūkumi, kas saistīti ar datu pieejamību, metodikas ierobežojumiem u. tml. Tāpēc šim ziņojumam vajadzīgo datu izpētei izmantotā metodika ir mainīta. Tas nozīmē, ka 2014.–2015. gada ziņojuma datus nevar tieši salīdzināt ar šā ziņojuma analīzi visos elementos un aspektos. Šis ziņojums par 2016.–2017. gadu atspoguļo TEN-T tehnisko parametru īstenošanas analīzi. Šī analīze tika veikta, izmantojot TENtec informācijas sistēmā augšupielādētos datus un galveno darbības rādītāju (GDR) kopu, kas ir definēta, balstoties uz TEN-T regulā paredzētajām transporta infrastruktūras prasībām. Taču datu kopums par 2016. un 2017. gadu ir pieejams tikai par pamattīkla koridoru tīklu. Tomēr dati par pamattīkla koridoriem jau ir būtisks apliecinājums panāktajam progresam TEN-T tīklā, jo pirmajos gados investīcijas (gan ES, gan dalībvalstu līmenī) tāpat lielākoties tika koncentrētas uz pamattīkla koridoriem, tāpēc ka termiņš to pabeigšanai ir 2030. gads, nevis 2050. gads, kā tas ir visaptverošā tīkla gadījumā. Turklāt — un kā minēts iepriekš — šis ziņojums atspoguļo situāciju tikai attiecībā uz infrastruktūras atbilstību TEN-T standartiem, kas definēti TEN-T regulā. Pilnīga atbilstība ne vienmēr nozīmē, ka realitātē nav nekādu ekspluatācijas trūkumu vai jaudas ziņā problemātisku posmu. Tāpēc Eiropas Komisija veic detalizētus pētījumus attiecībā uz visiem deviņiem pamattīkla koridoriem, kā arī divām horizontālajām prioritātēm, analizējot infrastruktūru vēl detalizētāk, t. i., ne tikai statistiskās atbilstības ziņā, bet arī pamatojoties uz kvalitatīviem novērtējumiem plašākā tīkla kontekstā. Pamatojoties uz šo analīzi, trūkumi un problemātiskie posmi tiek atspoguļoti attiecīgajos koridoru darba plānos, kā arī ERTMS un jūras maģistrāļu īstenošanas plānos, ko izstrādā Eiropas koordinatori. Visbeidzot, šis ziņojums atspoguļo valstu budžetus, kā arī no dažādiem ES avotiem nodrošinātu līdzfinansējumu un finansējumu investīcijām TEN-T tīkla infrastruktūrā 2016. un 2017. gadā, kas galvenokārt ietver ERAF, KF, EISI un EIB aizdevumus. Analītisku un metodisku problēmu dēļ ziņojumā par 2014. un 2015. gadu vēl nebija atspoguļots dalībvalstu budžets, kas ieguldīts TEN-T tīklā, turpretī šajā ziņojumā to investīcijas ir atspoguļotas pirmo reizi. Šie dati ir saņemti tieši no dalībvalstīm, kuras tos norādījušas vienotā aptaujas anketā. Attiecībā uz ES līdzfinansējumu dati ir ievākti no Inovācijas un tīklu izpildaģentūras (INEA), Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāta (REGIO ĢD) un Eiropas Investīciju bankas (EIB).



4.TEN-T īstenošanas statuss: tehniskais progress TEN-T tīklā 2016. un 2017. gadā Ar TEN-T regulu ir noteikts visaptverošais tīkls un pamattīkls, pamatojoties uz metodiku, kas ir balstīta uz objektīviem kritērijiem un kvantitatīvajām robežvērtībām un ko likumdošanas procedūrā izmantoja Eiropas Komisija, Eiropas Parlaments un Padome. Pamattīklam un visaptverošajam tīklam ir noteiktas konkrētas tehniskās prasības un prioritārie mērķi. TEN-T īstenošanā panāktais progress ir jāsalīdzina ar šiem tehniskajiem standartiem, izmantojot galvenos darbības rādītājus. Būtiska progresa ziņošanas daļa ir arī TEN-T tīkla definīcijas regulārā atjaunināšana un sasniedzamo kvantitatīvo robežvērtību uzraudzība. 5.Galvenie darbības rādītāji TENtec informācijas sistēmā Līdz šim TENtec sasaista TEN-T infrastruktūras ģeogrāfisko informāciju un tehnisko parametru datus un ļauj lietotājam viegli apkopot informāciju un izveidot ziņojumus un kartes, kas aptver TEN-T pamattīklu un visaptverošo tīklu, kā arī citus tematiskos datu slāņus. Šīs datubāzes ietver no dalībvalstīm, koridoru pētījumiem un citiem datu vākšanas pasākumiem ievāktos datus un ļauj Komisijai apzināt kritiskas problēmas, piemēram, problemātiskos posmus un ar pārrobežu savstarpējo izmantojamību saistītas problēmas. Salīdzinot ar iepriekšējo divgadu ziņojumu, par pamattīkla koridoru sniegto datu daudzums, aptvērums un kvalitāte ir ievērojami uzlabojušies, tādējādi ļaujot izstrādāt detalizētas atbilstības kartes galvenajiem tehniskajiem parametriem. 6.TEN-T tīkla tehniskā īstenošana pa GDR Pašreizējā TENtec informācijas sistēma liecina, ka TEN-T transporta infrastruktūra pamattīkla koridoru līmenī no TEN-T regulas prasību izpildes viedokļa lielākā daļa (10 no 13) pieejamo rādītāju pašlaik ir īstenoti 81–100 % apmērā. Tomēr pat gadījumos, kad situācija kopš 2017. gada ir uzlabojusies vēl vairāk, augsts atbilstības rādītājs var aizēnot ne tik labu situāciju realitātē, jo TEN-T regulas kritēriji nav pietiekami izstrādāti un precizēti (sk. 1.1. punktu iepriekš).

1. diagramma. Pamattīkla koridoru (PTK) atbilstība (%) Avots: TENtec Dzelzceļš Dzelzceļa elektrifikācijas atbilstības rādītājs saskaņā ar 2017. gada datiem jau tagad ir 89 %. Uz atsevišķiem izolētiem tīkliem, galvenokārt Īrijā, Apvienotajā Karalistē, Baltijas valstīs, Spānijā un Portugālē, prasības neattiecina. Dzelzceļa sliežu platuma atbilstības rādītājs saskaņā ar 2017. gada datiem jau tagad ir 86 %. Trīs vērā ņemami izņēmumi ir Pireneju pussalā joprojām dominējošais Pireneju pussalas sliežu platums, Īrijas dzelzceļa sliežu platums, kas joprojām ir vienīgais sliežu platums Īrijā, un lielais sliežu platums, kas joprojām ir praktiski vienīgais sliežu platums Baltijas valstīs un Somijā. Situācija salīdzinājumā ar 2017. gada datiem ir uzlabojusies, un mainīga sliežu platuma ritošā sastāva attīstība ir savā ziņā mazinājusi šā parametra nozīmi dzelzceļu savstarpējās izmantojamības jomā. Arī šim jautājumam vajadzētu pievērst uzmanību, pārskatot TEN-T regulu. ERTMS izmantošanas (uz sliežu ceļa) rādītājs saskaņā ar 2017. gada datiem ir tikai 11 %. No tiem TEN-T parametriem, attiecībā uz kuriem progress ir lēnāks, nekā gaidīts un cerēts, tieši ERTMS izmantošana saskaras ar vislielākajām problēmām. Ir izstrādāti plāni situācijas uzlabošanai. ERTMS galvenokārt jau tiek izmantota atsevišķos Spānijas, Francijas, Beļģijas, Luksemburgas, Nīderlandes, Slovēnijas un Polijas tīklos. Arī šajā jomā salīdzinājumā ar 2017. gada datiem situācija ir uzlabojusies, kas tiks atspoguļots nākamajā ziņojumā. Piemēram, Vācija nesen paziņoja par vērienīgām investīcijām ERTMS, un savus centienus vērš plašumā arī citas dalībvalstis. Kravu pārvadājumu līniju ātrums saskaņā ar 2017. gada datiem atbilst parametram 100 km/h vai vairāk jau 86 % gadījumu. Neatbilstības galvenokārt ir konstatētas Baltijas valstīs, Polijā un Bulgārijā. Kravas vilcienu ass slodze saskaņā ar 2017. gada datiem atbilst parametram 22,5 tonnas uz asi vai vairāk jau 81 % gadījumu. Neatbilstības galvenokārt ir konstatētas Rumānijā, Ungārijā, Polijā un Īrijā. Visbeidzot, kas attiecas uz kravas vilcienu garumu, saskaņā ar 2017. gada datiem vilcieniem paredzēto rezerves ceļu garums atbilst parametram 740 m vai vairāk vidēji 43 % gadījumu. Šis rādītājs jau ir sasniegts galvenokārt Francijā, Benilukss valstīs, Vācijā un Dānijā. Taču jāņem vērā jau iepriekš norādītā piebilde par to, ka kopš 2017. gada situācija ir uzlabojusies un atsevišķos gadījumos ir atšķirības starp teorētisko atbilstību un praktiskajām ekspluatācijas iespējām. Piemēram, līnija var būt piemērota 740 m gariem vilcieniem, bet uz tās var nebūt pietiekami daudz rezerves ceļu, lai teorētiskās iespējas īstenotu realitātē. Autoceļi Galvenais attiecībā uz autoceļiem aprēķinātais rādītājs ir kopējais automaģistrāļu / ātrgaitas automaģistrāļu ceļu veidiem atbilstošo kilometru skaits. Rezultāti liecina, ka ir sasniegta 100 % atbilstība. TENtec sistēmā pašlaik nav pieejama visaptveroša informācija par tīro degvielu pieejamību. Tiek plānots, ka plašāka informācija tiks sniegta trešajā progresa ziņojumā par 2018. un 2019. pārskata gadu. Ostas Saskaņā ar 2017. gada datiem jūras ostu un dzelzceļu savienojumu atbilstība ir jau 89 %. Nepilnības ir tikai 14 ostās, vairāk nekā puse no tām ir dienvidu dalībvalstīs, tostarp Itālijā un Grieķijā. Taču ir vēlreiz jāuzsver, ka TEN-T standarts attiecas tikai uz savienojumu ar dzelzceļu un neko neliecina par šāda dzelzceļa savienojuma kvalitāti. Tāpēc pat tad, ja oficiāli osta atbilst TEN-T standartam, varētu pastāvēt ierobežojumi, piemēram, attiecībā uz “pēdējo kilometru” savienojumā ar ostu. Iekšējie ūdensceļi Attiecībā uz RIS īstenošanu atbilstības rādītājs saskaņā ar 2017. gada datiem jau tagad ir 98 %. Atlikušās nepilnības ir Francijā un Itālijā. Atbilstība parametram, kas attiecas uz CEMT IV vai augstāku kategoriju, saskaņā ar 2017. gada datiem arī ir ļoti augsts — 97 %. Lielākā neatbilstība ir konstatēta Horvātijā, Savas upē. Atbilstības rādītājs attiecībā uz pieļaujamo augstumu zem tiltiem, kam jābūt vismaz 5,25 m, saskaņā ar 2017. gada datiem ir 85 %. Neatbilstības lielākoties konstatētas Vācijā. Atbilstības rādītājs attiecībā uz pieļaujamo iegrimi, kam jābūt vismaz 2,5 m, saskaņā ar 2017. gada datiem arī ir 85 %. Neatbilstības lielākoties konstatētas Vācijā, Čehijā un Horvātijā. Lidostas Attiecībā uz lidostām TEN-T regulā ir paredzēts, ka 41. panta 3. punktā noteiktais pienākums tikt savienotām ar Eiropas transporta tīkla dzelzceļa un autotransporta infrastruktūru līdz 2050. gadam (izņemot gadījumus, ja šādu savienošanu neļauj fiziski ierobežojumi) un, ja vien iespējams, integrētām ātrgaitas dzelzceļa tīklā, ņemot vērā iespējamo satiksmes pieprasījumu, attiecas tikai uz galvenajām lidostām, kas regulas II pielikumā ir atzīmētas ar zvaigznīti (proti, 38). Šajā ziņā atbilstības rādītājs saskaņā ar 2017. gada datiem ir iepriecinošs — 67 %. Standartam neatbilstošās lidostas atrodas dažādās ES vietās, kas liecina, ka pilnīgas lidostu savienojamības panākšana ir vispārēja vajadzība. 7.TEN-T īstenošanas statuss: progress attiecībā uz finanšu investīcijām TEN-T tīklā 2016. un 2017. gadā Kopējais investīciju apmērs TEN-T tīklā 2016. un 2017. gadā nedaudz pārsniedza 91 miljardu EUR. No 91 miljarda EUR 11,5 miljardi EUR tika investēti ar EIB aizdevumiem, 9,8 miljardi EUR tika līdzfinansēti no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem, lielākoties Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Kohēzijas fonda (KF)), 3,1 miljards EUR — no EISI. Ja ir piešķirts ES līdzfinansējums, tā apmērs ir 20–85 %. Atlikusī un lielākā daļa tika nodrošināta no valsts resursiem.

Jāatzīmē arī, ka dalībvalstu paziņotais kopējais investīciju apmērs (t. i., 80 miljardi EUR) ietver tikai tās investīcijas, kas saistītas ar būvdarbiem vai citiem aktīviem un/vai jauktiem projektiem (bet ne pētījumiem atsevišķi) TEN-T pamattīklā vai visaptverošajā tīklā. Būvdarbu kategorijā ir paziņoti visi projekti, kas veicina TEN-T regulas 4. panta mērķu sasniegšanu (t. i., kohēzija, efektivitāte, ilgtspējība, visiem lietotājiem pieejamu ieguvumu palielināšana). Papildus ir uzskaitīti tikai tie būvdarbi, kuru rezultātā tiek izveidota jauna infrastruktūra vai kuri ir saistīti ar pastāvošās infrastruktūras uzlabošanu/atjaunošanu. Kārtējās uzturēšanas izmaksas nav iekļautas. Visbeidzot, ir iekļauti visi projekti, kuru finansējums pārsniedz 1 miljonu EUR un kuri tika īstenoti 2016. un 2017. gadā neatkarīgi no to sākuma datuma. Lielākā daļa no 80 miljardiem EUR kopējo investīciju, par ko ziņojušas dalībvalstis (un kas attiecīgos gadījumos ietver ES līdzfinansējuma daļu), ir ieguldīta pamattīklā (71 %). Tāpat lielākā daļa līdzekļu ir piešķirti TEN-T dzelzceļa transportam (tostarp ERTMS) (45 %). 1. tabula. TEN-T izdevumi 2016. un 2017. gadā, milj. EUR ES28 TEN-T izdevumi 2016. un 2017. gadā, milj. EUR Visaptverošais tīkls Pamattīkls Kopā

TEN-T tīkls TEN-T dzelzceļi

(tai skaitā ERTMS) 7546 28 632 36 178 TEN-T autoceļi

(tai skaitā ITS) 14 410 16 644 31 054 TEN-T iekšējie ūdensceļi (tostarp RIS) (neattiecas) 2374 2374 TEN-T ostas

(tai skaitā VTMIS) 870 3876 4746 TEN-T lidostas

(tai skaitā ATM) 790 5041 5831 Kopā, milj. EUR 23 616 56 567 80 183 Avots: dalībvalstu aptauja 2019. gadā EISI (Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments) No pašreizējā transporta jomas EISI TEN-T tīklam iztērēto dotāciju apmērs 2016. un 2017. gadā ir aptuveni 3,14 miljardi EUR par 793 projektiem, kas ir diezgan liels pieaugums salīdzinājumā ar 2014. un 2015. gadu (2,1 miljards EUR). Lielākā daļa EISI finansējuma (aptuveni 77 %) ir ieguldīta ilgtspējīgas transporta infrastruktūras projektos. Aptuveni 65 % ir ieguldīti dzelzceļa infrastruktūras projektos, un aptuveni 12 % — iekšējo ūdensceļu un jūras transporta infrastruktūrā. 2. tabula. Transporta jomas EISI finansējums 2016. un 2017. gadā, milj. EUR Transporta jomas EISI finansējums 2016. un 2017. gadā Projektu skaits pēc transporta veida milj. EUR Gaiss 502 74 Iekšējie ūdensceļi 156 64 Jūra 235 147 Dzelzceļš 2031 323 Citi* — 3 Autoceļi 217 182 Kopā, milj. EUR 3141 793 Avots: INEA. Ietver tikai projektus ar atbalsta saņēmējiem 27 dalībvalstīs un Apvienotajā Karalistē. * Multimodālā transporta digitalizācija. ESI fondi (Eiropas strukturālie un investīciju fondi) No Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Kohēzijas fonda (KF), kas kopā finansē aptuveni 40 % no visām ES atbalstītajām investīcijām TEN-T tīklā (tostarp EIB aizdevumus), 2016. un 2017. gadā TEN-T tīklam tika piešķirti 9,85 miljardi EUR (deklarētie izdevumi). Jāatzīmē, ka paziņotajā Kohēzijas fonda daļā nav ņemta vērā tā Kohēzijas fonda piešķīruma daļa, kas ir pārvirzīta pamattīkla transporta projektu atbalstam EISI ietvaros . Jāatceras arī tas, ka kohēzijas politikas ietvaros atbalstu nepiešķir katru gadu — tas tiek plānots septiņu gadu periodam. Par 2016. un 2017. gadu paziņotās summas ir izdevumi, kas radušies atbalsta saņēmējiem, ir apstiprināti un deklarēti Komisijai pārskata periodā. 3. tabula. ERAF + KF (deklarētie izdevumi) 2016. un 2017. gadā, milj. EUR ERAF + KF (deklarētie izdevumi*) 2016. un 2017. gadā pēc transporta veida milj. EUR Gaiss 79 Iekšējie ūdensceļi un iekšzemes ostas 10 Jūras ostas 25 Dzelzceļš 2003 Autoceļi 7709 Multimodāls 19 Kopā, milj. EUR 9845 Avots: REGIO ĢD, https://cohesiondata.ec.europa.eu/d/3kkx-ekfq

* Izdevumi, kas radušies atbalsta saņēmējiem, ir apstiprināti un deklarēti Komisijai.

Summas ir kumulatīvas. EIB (Eiropas Investīciju banka) EIB 2016. un 2017. gadā finansēja investīcijas transporta infrastruktūras nozarē 13 miljardu EUR apmērā kopumā 74 transporta operācijās (ar TEN-T saistītās un nesaistītās, neieskaitot kustamos aktīvus), mobilizējot investīcijas 51 miljarda EUR apmērā. Lielākā daļa šo investīciju transporta infrastruktūrā (89 %) ir veiktas TEN-T tīklā, kas ietver 51 operāciju ar 2016. un 2017. gadā parakstītiem EIB aizdevumiem 11,5 miljardu EUR apmērā. No šīm 74 transporta operācijām, kas finansētas 2016. un 2017. gadā, 18 operācijas tika parakstītas ESIF ietvaros. Tas ietver EIB aizdevumus, kas nodrošināti ar ESIF garantijām, aptuveni 2,5 miljardu EUR apmērā, un, pateicoties tam, transporta nozarē kopumā ieguldīti 10,2 miljardi EUR (infrastruktūrā, neieskaitot kustamos aktīvus). Šajā pašā periodā piecas operācijas tika parakstītas EISI parāda instrumenta ietvaros. Tas ietver EIB aizdevumus, kas nodrošināti ar EISI parāda instrumentu, aptuveni 338 miljonu EUR apmērā, un. pateicoties tam, TEN-T autoceļos, ostās un zaļajos kuģos ir ieguldīti kopumā 1,9 miljardi EUR. 4. tabula. TEN-T izdevumi pēc finansējuma avota pa dalībvalstīm 2016. un 2017. gadā, milj. EUR TEN-T izdevumi pēc finansējuma avota pa dalībvalstīm 2016. un 2017. gadā, milj. EUR* Dalībvalstis Valstu budžets, tostarp saņemtie ES līdzekļi (2016. un 2017. gads) EIB aizdevumi (2016. un 2017. gads) Kopā, milj. EUR EISI finansējums ERAF + KF deklarētie izdevumi AT (Austrija) 3931 174,2 1200 5131 BE (Beļģija) 1707 124,5 1707 BG (Bulgārija) 196 8,6 168 196 CY (Kipra) 32 1,6 14 32 CZ (Čehija) 1274 66,8 529 1274 DE (Vācija) 22 429 777,1 1263 23 692 DK (Dānija) 1015 37,8 168 1183 EE (Igaunija) 303 18,4 276 30 333 EL (Grieķija) 1157 211,1 271 617 1775 ES (Spānija) 5978 188,3 146 1261 7239 FI (Somija) 1304 61,1 230 1534 FR (Francija) 8315 315,0 740 9055 HR (Horvātija) 319 16,7 48 15 334 HU (Ungārija) 1169 99,1 655 40 1209 IE (Īrija) 794 20,5 48 842 IT (Itālija) 12 490 273,8 45 1926 14 416 LT (Lietuva) 226 26,7 484 226 LU (Luksemburga) 584 4,0 584 LV (Latvija) 315 4,8 259 315 MT (Malta) 61 2,9 20 61 NL (Nīderlande) 4075 93,2 0 254 4329 PL (Polija) 7018 307,3 5542 2040 9058 PT (Portugāle) 233 31,5 23 233 Reģionāli — ES valstis 71 71 RO (Rumānija) 1116 12,3 603 790 1906 SE (Zviedrija) 2972 63,3 2972 SI (Slovēnija) 279 33,2 77 279 SK (Slovākija) 892 18,2 681 427 1319 TS** 2 2 UK (Apvienotā Karaliste) nav iekļauts ziņojumā 148,6 4 351 504 Kopā, milj. EUR 80 184 3140,5 9846 11 471 91 810 Avots: dalībvalstu aptauja 2019. gadā, REGIO ĢD, INEA, EIB 8.Secinājumi TEN-T tīkla attīstībā 2016. un 2017. gadā ir panākts ievērojams progress gan tehniskās atbilstības, gan tīklā veikto finanšu investīciju ziņā. Attiecībā uz TEN-T regulas prasībām pamattīkla koridoru tīkla atbilstības rādītājs lielākajai daļai (10 no 13) pieejamo parametru ir 81–100 %. Taču jāņem vērā, ka pašreizējā atbilstības parametru definīcija dažkārt nav pietiekami izstrādāta un precizēta, lai atbilstoši novērtētu tīkla praktiskās ekspluatācijas iespējas. Neskatoties uz to, salīdzinoši labais atbilstības rādītājs ir cieši saistīts ar faktu, ka lielākais kopējo investīciju apjoms (80 miljardi EUR), par ko ziņojušas dalībvalstis (un kas attiecīgos gadījumos ietver ES līdzfinansējuma daļu), ir ieguldīts pamattīklā (71 %). Tāpat lielākā daļa līdzekļu ir piešķirti TEN-T dzelzceļa transportam (tostarp ERTMS) (45 %), lai novērstu atbilstības trūkumus. Turklāt ir secināts, ka TEN-T infrastruktūras tīkla lielākās problēmas var novērst tikai ar atbilstīgu finansējuma un finanšu instrumentu kopumu. Šajā ziņā 2016. un 2017. pārskata gads bija veiksmīgs, jo tajos bija palielinājies finansējums, jo īpaši no EISI, un tika plaši izmantoti dažādi citi līdzekļi (jo īpaši ERAF, KF, EIB aizdevumi). Nākamajos gados neapšaubāmi ir sagaidāms turpmāks progress, jo tuvojas 2030. gada un 2050. gada termiņš un pieaug projektu plūsmas vispārējā gatavība ieguldījumiem. Lai sasniegtu šo mērķi, TEN-T Eiropas koordinatori dara visu iespējamo, lai nodrošinātu spēcīgu, ieguldījumiem gatavu un pārredzamu TEN-T projektu plūsmu, kas jau pašlaik aptver investīcijas vairāk nekā 2500 projektos. Tāpat Komisija kopā ar abiem likumdevējiem izstrādā dažādas iniciatīvas, lai racionalizētu atļauju saņemšanas un iepirkumu procedūras ar mērķi paātrināt TEN-T īstenošanas progresu. Komisija šobrīd pārskata TEN-T regulu, lai palielinātu tīkla efektivitāti, jo īpaši, uzlabojot modālo integrāciju un digitalizāciju, paverot lielākas iespējas tīram transportam un vairojot infrastruktūras kvalitāti un izturību. Pārskatīšanas procesa plānā ir arī pilnveidot un precīzāk noteikt tīkla tehniskās prasības. Iespējamo priekšlikumu tās pārskatītajai versijai ir paredzēts izdot līdz 2021. gadam.