Uz savstarpības pamata Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai provizoriski piemēro no 2021. gada 1. janvāra. Pagaidu piemērošana beidzas vienā no šādiem datumiem, atkarībā no tā, kas notiek agrāk:

Attiecībā uz daļām, kas nav Eiropas Atomenerģijas kopienas kompetencē, ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.

(16)Nolīgumi būtu jāparaksta Savienības vārdā, ņemot vērā to procedūru izpildi, kas vajadzīgas to noslēgšanai vēlāk,

(13)Tā kā Apvienotā Karaliste ir valsts, kas ir izstājusies no Savienības, attiecībā uz Savienību tā atrodas atšķirīgā un ārkārtas situācijā salīdzinājumā ar citām trešām valstīm, ar kurām Savienība ir risinājusi sarunas un noslēgusi nolīgumus. Saskaņā ar Izstāšanās līgumu Savienības tiesību aktus Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā piemēro pārejas periodā, un tādēļ šā perioda beigās pamats sadarbībai ar Savienības dalībvalstīm ir ļoti augstā līmenī, jo īpaši iekšējā tirgus, kopējās zivsaimniecības politikas un brīvības, drošības un tiesiskuma jomā. Ja nolīgumi nestāsies spēkā no 2021. gada 1. janvāra, Savienības un Apvienotās Karalistes sadarbība nonāks tādā līmenī, kas nav vēlams un neatbilst Savienības interesēm, radot traucējumus Savienības un Apvienotās Karalistes attiecībās. Šādus traucējumus var ierobežot, provizoriski piemērojot nolīgumus.

(5)Ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu izveido pamatu plašām attiecībām starp Savienību un Apvienoto Karalisti, kas ietver savstarpējas tiesības un pienākumus, kopīgu rīcību un īpašas procedūras. Informācijas drošības nolīgums papildina Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu un ir ar to ir cieši saistīts, it īpaši attiecībā uz tā piemērošanas sākšanu un izbeigšanu. Tāpēc lēmums parakstīt Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu un Informācijas drošības nolīgumu (“Nolīgumi”) būtu jābalsta uz juridiskā pamata, ar ko paredz izveidot asociācijas, kas ļauj Savienībai uzņemties saistības visās jomās, uz kurām attiecas Līgumi.

(4)Sarunas tika pabeigtas 2020. gada 24. decembrī. Sarunas vainagojās ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, (“Tirdzniecības un sadarbības nolīgums”) un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai (“Informācijas drošības nolīgums”).

(2)Padome 2020. gada 30. janvārī pieņēma Lēmumu (ES) 2020/135 par to, lai noslēgtu Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”). Izstāšanās nolīgums stājās spēkā 2020. gada 1. februārī.

par to, lai Savienības vārdā parakstītu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai, un par šo nolīgumu provizorisku piemērošanu

Nolīgumā par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai izklāstīti noteikumi un kārtība apmaiņai ar klasificētu un neklasificētu sensitīvu informāciju. Saskaņā ar citiem informācijas drošības nolīgumiem, ko Savienība noslēgusi ar citām trešām valstīm, Informācijas drošības nolīgums nodrošina sensitīvas informācijas drošu apstrādi, pamatojoties uz principu, ka pirms tādas informācijas izpaušanas, ar kuru notikusi apmaiņa, ir jāsaņem informācijas sagatavotāja piekrišana. Informācijas drošības nolīgumu piemēro no Tirdzniecības un sadarbības nolīguma piemērošanas dienas vai no dienas, kad Puses viena otrai ir paziņojušas, ka tās ir izpildījušas savas attiecīgās iekšējās prasības un procedūras, lai nodotu klasificētu informāciju saskaņā ar minēto nolīgumu, atkarībā no tā, kurš datums ir vēlāks.

Ciešas un visaptverošas policijas un tiesu iestāžu sadarbības pamatā ir garantijas ievērot demokrātiju un tiesiskumu, efektīvi aizsargāt personu pamattiesības un brīvības, tostarp tās, kas noteiktas Eiropas Cilvēktiesību konvencijā, un īstenot tās iekšzemē, kā arī abu Pušu apņemšanās ievērot augstus datu aizsardzības standartus. Tā bija īpaši svarīga prasība no Savienības puses, lai nodrošinātu, ka tiek aizsargāta gan tās pilsoņu drošība, gan pamattiesības. Trešajā daļā ir paredzēti arī īpaši noteikumi par sadarbības apturēšanu, ja ir vērojami nopietni un sistēmiski trūkumi kāda no šo aizsardzības pasākumu nodrošināšanā, kā arī īpašs strīdu izšķiršanas mehānisms.

Ir panākta vienošanās arī par ievērojamu atvērtību pakalpojumu tirdzniecībai, pārsniedzot PTO Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) pamatnoteikumus, un vienlaikus atspoguļojot to, ka Apvienotā Karaliste vairs negūst labumu no personu brīvas pārvietošanās un līdz ar to arī no pakalpojumu sniegšanas brīvības. Apvienotās Karalistes pakalpojumu sniedzējiem, kuri vēlas piedāvāt pakalpojumus Savienībā, būs jāatbilst visām attiecīgajām Savienības regulatīvajām prasībām, bet pret tiem nebūs mazāk labvēlīga attieksme nekā pret Savienības operatoriem jomās, uz kurām attiecas Tirdzniecības un sadarbības nolīgums, un otrādi. Apvienotās Karalistes investori var veidot juridiskās vienības Savienībā, lai piedāvātu pakalpojumus visā vienotajā tirgū un otrādi. Nolīgums ietver satvaru turpmākām sarunām par atzīšanas nolīgumiem attiecībā uz profesionālo kvalifikāciju.

Attiecībā uz preču tirdzniecību otrās daļas noteikumi ir plašāki par nesenajiem ES brīvās tirdzniecības nolīgumiem ar partneriem, piemēram, Kanādu un Japānu, paredzot nulles tarifus un nulles kvotas visām precēm. Lai gūtu labumu no šīm ārkārtas preferencēm, uzņēmumiem ir jānodrošina, ka to produktu izcelsme ir Savienībā vai Apvienotajā Karalistē. Šie “izcelsmes noteikumi” ir būtiski, lai nodrošinātu Savienības tirgus integritāti. Tirdzniecības un sadarbības nolīgums, ciktāl to atļauj Savienības Muitas kodekss, atvieglos arī muitas formalitātes, ko piemēro jebkurai trešai valstij ārpus muitas savienības. Tas arī novērsīs nevajadzīgus tehniskos šķēršļus tirdzniecībai, tomēr joprojām nodrošinot, ka visas Apvienotās Karalistes preces, ko ieved Savienībā, pilnībā atbilst Savienības augstajiem regulatīvajiem standartiem, tostarp attiecībā uz pārtikas kvalitāti (piemēram, sanitārajiem un fitosanitārajiem standartiem) un produktu drošību.

Otrajā daļā ir paredzēta mūsdienīga un ilgtspējīga tirdzniecības politika. Abas Puses apņemas ievērot kopējus augstus standartus tādās jomās kā, piemēram, darba un sociālie standarti, vides aizsardzība, cīņa pret klimata pārmaiņām, tostarp oglekļa cenas noteikšana, un attiecīgos standartus attiecībā uz nodokļu apiešanu un nodokļu pārredzamību. Tajā ir ietverti arī subsīdiju principi, lai nepieļautu, ka kāda no Pusēm piešķir subsīdijas, kas būtiski ietekmē tirdzniecību vai investīcijas starp Pusēm. Šie saskaņotie standarti un principi ir saistīti ar iekšzemes izpildes un strīdu izšķiršanas mehānismiem, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi no ES un Apvienotās Karalistes konkurē vienlīdzīgos konkurences apstākļos. Otrajā daļā paredzēts, ka katra Puse vajadzības gadījumā var veikt vienpusējus pasākumus, lai aizsargātu sevi pret ietekmi uz tirdzniecību vai investīcijām, ko izraisa subsīdijas vai ievērojamas atšķirības attiecīgajās subsīdiju kontroles sistēmās vai attiecīgajos darba un sociālajos, vides vai klimata aizsardzības līmeņos.

Pārvaldības noteikumi nodrošina skaidrību par to, kā Tirdzniecības un sadarbības nolīgums darbosies un tiks kontrolēts. Ir iecerēts, ka tie būs elastīgi un pielāgojami īpašām vajadzībām, kas var rasties dažādās jomās. Ņemot vērā Tirdzniecības un sadarbības nolīguma tvērumu un sarežģītību, Savienība uzstāja uz vienu pārvaldības sistēmu, kas aptvertu visu nolīgumu. Tas sniedz juridisko noteiktību uzņēmumiem, patērētājiem un iedzīvotājiem, vienlaikus izvairoties no vairākām paralēlām struktūrām un papildu birokrātijas radīšanas.

Tirdzniecības un sadarbības nolīguma tvērums ir vispusīgs. Tā ietver politiskajā deklarācijā minētās interešu jomas: tirdzniecības un ekonomisko sadarbību, tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, dalību Savienības programmās, kā arī tematiskās sadarbības jomas. Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā nav iekļauta kārtība sadarbībai ārpolitikas, ārējās drošības un aizsardzības jomā, ņemot vērā Apvienotās Karalistes nostāju nesākt sarunas par šādu kārtību un neiekļaut to Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā. Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā ir ievērota Savienības lēmumu pieņemšanas pilnvaru autonomija un tās tiesiskā kārtība, vienotā tirgus un muitas savienības integritāte un četru pārvietošanās brīvību (cilvēku, preču, pakalpojumu un kapitāla) nedalāmība. Tas attiecas ne tikai uz preču un pakalpojumu brīvu tirdzniecību, bet arī uz veidiem, kā novērst izkropļojumus un negodīgas konkurences priekšrocības. Tirdzniecības un sadarbības nolīgums atspoguļo to, ka Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības kopīgo noteikumu, uzraudzības un izpildes mehānismu sistēmas un tādējādi vairs nevar izmantot dalības vai vienotā tirgus priekšrocības.

Izstāšanās līguma 184. pantā ir noteikts, ka Savienībai un Apvienotajai Karalistei ir jādara viss iespējamais, lai labticīgi un pilnībā ievērojot savu attiecīgo tiesisko kārtību, veiktu pasākumus, kas nepieciešami, lai ātri vienotos par līgumiem, kas reglamentēs to turpmākās attiecības, kā minēts Politiskajā deklarācijā, un lai attiecībā uz minētajiem līgumiem izpildītu vajadzīgās ratifikācijas vai noslēgšanas procedūras, cenšoties iespēju robežās nodrošināt, ka šos līgumus sāk piemērot no pārejas perioda beigām.

Pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas Padome 2020. gada 30. janvārī pieņēma Lēmumu (ES) 2020/135 par to, lai noslēgtu Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”). Izstāšanās līgums stājās spēkā 2020. gada 1. februārī, un tas paredz pārejas periodu, kurā Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā ir piemērojamas Savienības tiesības saskaņā ar minēto līgumu. Šis periods beigsies 2020. gada 31. decembrī.

par to, lai Savienības vārdā parakstītu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai, un par šo nolīgumu provizorisku piemērošanu

COM(2020) 855 final of 25.12.2020 downgraded on 26.12.2020

EIROPAS KOMISIJA Briselē, 27.12.2020 COM(2020) 855 final COM(2020) 855 final of 25.12.2020 downgraded on 26.12.2020 PIELIKUMS

dokumentam Priekšlikums Padomes lēmums par to, lai Savienības vārdā parakstītu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai, un par šo nolīgumu provizorisku piemērošanu



TIRDZNIECĪBAS UN SADARBĪBAS NOLĪGUMS STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENU, NO VIENAS PUSES, UN LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTO KARALISTI, NO OTRAS PUSES



PREAMBULA PIRMĀ DAĻA. KOPĪGIE UN INSTITUCIONĀLIE NOTEIKUMI I sadaļa. Vispārīgi noteikumi II sadaļa. Interpretācijas principi un definīcijas III sadaļa. Iestāžu sistēma OTRĀ DAĻA. TIRDZNIECĪBA, TRANSPORTS, ZVEJNIECĪBA UN CITI PASĀKUMI

PIRMAIS TEMATS. TIRDZNIECĪBA I sadaļa. Preču tirdzniecība II sadaļa. Pakalpojumi un investīcijas III sadaļa. Digitālā tirdzniecība IV sadaļa. Kapitāla aprite, maksājumi, pārvedumi un pagaidu aizsardzības pasākumi V sadaļa. Intelektuālais īpašums VI sadaļa. Publiskais iepirkums VII sadaļa. Mazie un vidējie uzņēmumi VIII sadaļa. Enerģija IX sadaļa. Pārredzamība X sadaļa. Laba regulatīvā prakse un regulatīvā sadarbība XI sadaļa. Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai XII sadaļa. Izņēmumi OTRAIS TEMATS. AVIĀCIJA I sadaļa. Gaisa transports II sadaļa. Aviācijas drošums TREŠAIS TEMATS. AUTOTRANSPORTS I sadaļa. Kravu autopārvadājumi II sadaļa. Pasažieru autopārvadājumi 246 CETURTAIS TEMATS. SOCIĀLĀ NODROŠINĀJUMA KOORDINĀCIJA UN VĪZAS ĪSTERMIŅA APMEKLĒJUMIEM 254

I sadaļa. Sociālā nodrošinājuma koordinācija 254 II sadaļa. Vīzas īstermiņa apmeklējumiem 254 PIEKTAIS TEMATS. ZVEJNIECĪBA 255 SESTAIS TEMATS CITI NOTEIKUMI 268 TREŠĀ DAĻA. TIESĪBAIZSARDZĪBAS IESTĀŽU UN TIESU IESTĀŽU SADARBĪBA KRIMINĀLLIETĀS 275 I sadaļa. Vispārīgi noteikumi 275 II sadaļa. Apmaiņa ar DNS, pirkstu nospiedumu un transportlīdzekļu reģistrācijas datiem 277 III sadaļa. Pasažieru datu reģistra datu pārsūtīšana un apstrāde 283 IV sadaļa. Sadarbība operatīvās informācijas jomā 294 V sadaļa. Sadarbība ar Eiropolu 295 VI sadaļa. Sadarbība ar Eurojust 301 VII sadaļa. Nodošana 305 VIII sadaļa. Savstarpējā palīdzība 321 IX sadaļa. Apmaiņa ar informāciju no sodāmības reģistra 325 X sadaļa. Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošana 328 XI sadaļa. Iesaldēšana un konfiskācija 331 XII sadaļa. Citi noteikumi 345 XIII sadaļa. Strīdu izšķiršana 350 CETURTĀ DAĻA. TEMATISKĀ SADARBĪBA 354 I sadaļa. Veselības drošība 354

II sadaļa. Kiberdrošība 355 PIEKTĀ DAĻA. DALĪBA SAVIENĪBAS PROGRAMMĀS, PAREIZA FINANŠU PĀRVALDĪBA UN FINANŠU NOTEIKUMI 357 SESTĀ DAĻA. STRĪDU IZŠĶIRŠANA UN HORIZONTĀLIE NOTEIKUMI 374 I sadaļa. Strīdu izšķiršana 374 II sadaļa. Sadarbības pamats 387 III sadaļa. Saistību un aizsardzības pasākumu izpilde 390 SEPTĪTĀ DAĻA. NOBEIGUMA NOTEIKUMI 392 PIELIKUMI 400 INST.PIELIKUMS. PARTNERĪBAS PADOMES UN KOMITEJU REGLAMENTS 400 ORIG-1. PIELIKUMS.IEVADPIEZĪMES PAR KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMAJIEM IZCELSMES NOTEIKUMIEM 405 ORIG-2. PIELIKUMS.KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMIE IZCELSMES NOTEIKUMI 413 ORIG-2A. PIELIKUMS. IZCELSMES KVOTAS UN ALTERNATĪVAS KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMIEM IZCELSMES NOTEIKUMIEM ORIG-2 PIELIKUMĀ [KONKRĒTIEM PRODUKTIEM PIEMĒROJAMIE IZCELSMES NOTEIKUMI] 460 ORIG-2B. PIELIKUMS. KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMI PĀREJAS NOTEIKUMI ELEKTRISKAJIEM AKUMULATORIEM UN ELEKTRIFICĒTIEM TRANSPORTLĪDZEKĻIEM 463 ORIG-3. PIELIKUMS.PIEGĀDĀTĀJA DEKLARĀCIJA 467 ORIG-4. PIELIKUMS.PAZIŅOJUMA PAR IZCELSMI TEKSTS 471 ORIG-5. PIELIKUMS. KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR ANDORAS FIRSTISTI 473 ORIG-6. PIELIKUMS. KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR SANMARĪNO REPUBLIKU 474 SPS-1. PIELIKUMS. SPS.19. PANTA d) PUNKTĀ MINĒTIE KRITĒRIJI 475 MEHĀNISKIE TRANSPORTLĪDZEKĻI UN APRĪKOJUMS UN TO DETAĻAS 476 TBT-4. PIELIKUMS. BIOLOĢISKIE PRODUKTI 480

TBT-5. PIELIKUMS. VĪNA TIRDZNIECĪBA 489 TBT-XX PIELIKUMS – TBT.9. PANTA 4. PUNKTĀ MINĒTĀ KĀRTĪBA REGULĀRAI INFORMĀCIJAS APMAIŅAI SAISTĪBĀ AR NEPĀRTIKAS PREČU DROŠUMU UN SAISTĪTIEM PREVENTĪVIEM, IEROBEŽOJOŠIEM UN KOREKTĪVIEM PASĀKUMIEM 497 TBT-ZZ PIELIKUMS – TBT.9. PANTA 5. PUNKTĀ MINĒTĀ KĀRTĪBA REGULĀRAI INFORMĀCIJAS APMAIŅAI PAR PASĀKUMIEM, KAS VEIKTI ATTIECĪBĀ UZ NEATBILSTĪGIEM NEPĀRTIKAS PRODUKTIEM, IZŅEMOT TOS, UZ KURIEM ATTIECAS TBT.9. PANTA 4. PUNKTS 498 CUSTMS-1. PIELIKUMS. ATZĪTIE UZŅĒMĒJI 499 SERVIN-1. PIELIKUMS. SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI 503 SERVIN-2. PIELIKUMS. NĀKOTNES PASĀKUMI 618 SERVIN-3. PIELIKUMS. VIESDARBINIEKI UZŅĒMDARBĪBAS VEIKŠANAS NOLŪKOS, UZŅĒMUMA IETVAROS PĀRCELTI DARBINIEKI UN ĪSTERMIŅA VIESDARBINIEKI 713 SERVIN-4. PIELIKUMS. LĪGUMPAKALPOJUMU SNIEDZĒJI UN NEATKARĪGIE SPECIĀLISTI 719 SERVIN-5. PIELIKUMS. FIZISKU PERSONU PĀRVIETOŠANĀS 742 SERVIN-6. PIELIKUMS. VADLĪNIJAS PAR PROFESIONĀLO KVALIFIKĀCIJU ATZĪŠANAS KĀRTĪBU 744 PPROC-1. PIELIKUMS. PUBLISKAIS IEPIRKUMS 749 ENER-1. PIELIKUMS. ENERGOPRODUKTU, OGĻŪDEŅRAŽU UN IZEJVIELU SARAKSTI 754 ENER-2. PIELIKUMS. SUBSĪDIJAS ENERĢĒTIKAS UN VIDES JOMĀ 756 PIELIKUMS ENER-3 TREŠO PERSONU PIEKĻUVES NEPIEMĒROŠANA UN ĪPAŠUMTIESĪBU NODALĪŠANA INFRASTRUKTŪRAI 757 ENER-4. PIELIKUMS. ELEKTROENERĢIJAS STARPSAVIENOTĀJU JAUDAS PIEŠĶIRŠANA NĀKAMĀS DIENAS TIRGUS LAIKPOSMĀ 758 AVSAF-1. PIELIKUMS. SERTIFIKĀCIJA LIDOJUMDERĪGUMA UN VIDES JOMĀ 760 ROAD-1. PIELIKUMS. KRAVU AUTOPĀRVADĀJUMI 774 ROAD-2. PIELIKUMS. Regulāro un speciālo regulāro starptautisko pārvadājumu atļaujas paraugs 860 ROAD-3. PIELIKUMS. REGULĀRO UN SPECIĀLO REGULĀRO STARPTAUTISKO PĀRVADĀJUMU ATĻAUJAS PIETEIKUMA PARAUGS 864 ROAD-4. PIELIKUMS. NEREGULĀRO PĀRVADĀJUMU BRAUCIENA VEIDLAPAS PARAUGS 866

FISH.1. PIELIKUMS 867 FISH.2. PIELIKUMS 870 FISH.3. PIELIKUMS 872 FISH.4. PIELIKUMS. PROTOKOLS PAR PIEKĻUVI ŪDEŅIEM 874 LAW-1. PIELIKUMS. APMAIŅA AR DNS, PIRKSTU NOSPIEDUMU UN TRANSPORTLĪDZEKĻU REĢISTRĀCIJAS DATIEM 875 LAW-2. PIELIKUMS. PASAŽIERU DATU REĢISTRA DATI 967 LAW-3. PIELIKUMS. Eiropola kompetencē esošo noziegumu veidi 969 LAW-4. PIELIKUMS. Eurojust kompetencē esošo noziegumu veidi 971 LAW-5. PIELIKUMS. APCIETINĀŠANAS ORDERIS 973 LAW-6. PIELIKUMS. Apmaiņa ar informāciju, kas izgūta no sodāmības reģistra – tehniskās un procesuālās specifikācijas 981 LAW-7. PIELIKUMS. Terorisma definīcija 1005 LAW-8. PIELIKUMS. Iesaldēšana un konfiskācija 1009 UNPRO-1. PIELIKUMS. FINANŠU NOSACĪJUMU ĪSTENOŠANA 1026 INST PIELIKUMS. STRĪDU IZŠĶIRŠANAS REGLAMENTS 1029 INST PIELIKUMS. ŠĶĪRĒJTIESNEŠU RĪCĪBAS KODEKSS 1035 PROTOKOLS PAR ADMINISTRATĪVO SADARBĪBU UN KRĀPŠANAS APKAROŠANU PIEVIENOTĀS VĒRTĪBAS NODOKĻA JOMĀ UN PAR SAVSTARPĒJU PALĪDZĪBU PRASĪJUMU PIEDZIŅĀ SAISTĪBĀ AR NODOKĻIEM UN NODEVĀM 1038 I SADAĻA. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1038 II SADAĻA. ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA UN AR PVN SAISTĪTAS KRĀPŠANAS APKAROŠANA 1042 III SADAĻA. PALĪDZĪBA PIEDZIŅĀ 1047 IV SADAĻA. ĪSTENOŠANA UN PIEMĒROŠANA 1056

V SADAĻA. NOBEIGUMA NOTEIKUMI 1057 PIELIKUMS PROTOKOLAM PAR ADMINISTRATĪVO SADARBĪBU UN KRĀPŠANAS APKAROŠANU PIEVIENOTĀS VĒRTĪBAS NODOKĻA JOMĀ UN PAR SAVSTARPĒJU PALĪDZĪBU PRASĪJUMU PIEDZIŅĀ SAISTĪBĀ AR NODOKĻIEM UN NODEVĀM 1058 PROTOKOLS PAR SAVSTARPĒJU ADMINISTRATĪVO PALĪDZĪBU MUITAS LIETĀS 1103 PROTOKOLOS PAR SOCIĀLĀ NODROŠINĀJUMA KOORDINĀCIJU 1109 I SADAĻA. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1109 II SADAĻA. PIEMĒROJAMO TIESĪBU AKTU NOTEIKŠANA 1115 III SADAĻA. ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR DAŽĀDĀM PABALSTU KATEGORIJĀM 1119 IV SADAĻA. DAŽĀDI NOTEIKUMI 1134 V SADAĻA. NOBEIGUMA NOTEIKUMI 1138 SSC-1. PIELIKUMS. DAŽI NAUDAS PABALSTI, KURIEM NEPIEMĒRO ŠO PROTOKOLU 1139 SSC-2. PIELIKUMS. IEROBEŽOJUMI ATTIECĪBĀ UZ TIESĪBĀM SAŅEMT PABALSTUS NATŪRĀ PAR PĀRROBEŽU DARBA ŅĒMĒJA ĢIMENES LOCEKĻIEM 1155 SSC-3. PIELIKUMS. LIELĀKAS TIESĪBAS PENSIONĀRIEM, KAS ATGRIEŽAS KOMPETENTAJĀ VALSTĪ 1156 SSC-4. PIELIKUMS. GADĪJUMI, KAD PROPORCIONĀLO APRĒĶINU NEIZMANTO VAI TAS NAV PIEMĒROJAMS 1157 SSC-5. PIELIKUMS. PABALSTI UN NOLĪGUMI, KAS ĻAUJ PIEMĒROT SSC.49. pantu [Viena veida pabalstu pārklāšanās] 1162 SSC-6. PIELIKUMS. ĪPAŠI DALĪBVALSTU UN APVIENOTĀS KARALISTES TIESĪBU AKTU PIEMĒROŠANAS NOTEIKUMI 1165 SSC-7. PIELIKUMS. ĪSTENOŠANAS DAĻA 1178 SSC-8. PIELIKUMS. PĀREJAS NOTEIKUMI SSC.11. PANTA [Norīkotie darba ņēmēji] PIEMĒROŠANAI 1221



TIRDZNIECĪBAS UN SADARBĪBAS NOLĪGUMS STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENU, NO VIENAS PUSES, UN LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTO KARALISTI, NO OTRAS PUSES

PREAMBULA EIROPAS SAVIENĪBA UN EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENA UN LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE, VĒLREIZ APLIECINOT Pušu apņemšanos saistībā ar demokrātijas principiem, tiesiskumu, cilvēktiesībām, cīņu pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu un cīņu pret klimata pārmaiņām, kas ir būtiski elementi šajā nolīgumā un papildinošajos nolīgumos, ATZĪSTOT, ka globālā sadarbība ir svarīga, lai pievērstos jautājumiem, kas saistīti ar kopīgām interesēm, ATZĪSTOT, ka pārredzamība starptautiskās tirdzniecības un investīciju jomā ir nozīmīga un ka no tās iegūst visas ieinteresētās personas, CENŠOTIES ieviest skaidrus un savstarpēji izdevīgus noteikumus, kas reglamentē tirdzniecību un investīcijas starp Pusēm, ŅEMOT VĒRĀ, ka, lai nodrošinātu šā nolīguma un visu papildinošo nolīgumu pareizu interpretāciju un piemērošanu, kā arī šajos nolīgumos paredzēto pienākumu ievērošanu, ir būtiski izstrādāt noteikumus, kas nodrošina vispārējo pārvaldību, jo īpaši strīdu izšķiršanas un īstenošanas noteikumus, kuros pilnībā ievērota attiecīgo Savienības un Apvienotās Karalistes tiesību sistēmu autonomija, kā arī Apvienotās Karalistes kā ārpus Eiropas Savienības esošas valsts statuss, PAMATOJOTIES uz to attiecīgajām tiesībām un pienākumiem saskaņā ar Marrākešas līgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu, kas noslēgts 1994. gada 15. aprīlī, un citiem daudzpusējiem un divpusējiem sadarbības instrumentiem, ATZĪSTOT Pušu attiecīgo autonomiju un tiesības reglamentēt savā teritorijā, lai sasniegtu tādus leģitīmus publiskās politikas mērķus kā sabiedrības veselības aizsardzība un veicināšana, sociālie pakalpojumi, valsts izglītība, drošība, vide, tostarp cīņa pret klimata pārmaiņām, sabiedrības morāle, sociālā vai patērētāju aizsardzība, dzīvnieku labturība, privātums un datu aizsardzība, kā arī kultūras daudzveidības veicināšana un aizsardzība, vienlaikus cenšoties uzlabot savu attiecīgo augsto aizsardzības līmeni, TICOT tādas paredzamas tirdzniecības vides priekšrocībām, kas veicina tirdzniecību un investīcijas starp Pusēm un novērš tirdzniecības izkropļojumus un negodīgas konkurences priekšrocības tāda veidā, kas veicina ilgtspējīgu attīstību tās ekonomiskajā, sociālajā un vides dimensijā, ATZĪSTOT nepieciešamību pēc vērienīgas, plašas un līdzsvarotas ekonomiskās partnerības, kam pamatā ir vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un taisnīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai, izmantojot efektīvu un stabilu regulējumu subsīdijām un konkurencei un apņemšanos saglabāt savu augsta līmeņa aizsardzību darba un sociālo standartu, vides, cīņas pret klimata pārmaiņām un nodokļu jomā, ATZĪSTOT vajadzību nodrošināt atvērtu un drošu tirgu uzņēmumiem, tostarp maziem un vidējiem uzņēmumiem, un to precēm un pakalpojumiem, novēršot nepamatotus šķēršļus tirdzniecībai un investīcijām, ATZĪMĒJOT to, cik svarīgi ir veicināt jaunas iespējas uzņēmumiem un patērētājiem ar digitālās tirdzniecības palīdzību un novērst nepamatotus šķēršļus elektroniski nodrošinātām datu plūsmām un tirdzniecībai, vienlaikus ievērojot Pušu personas datu aizsardzības noteikumus, VĒLOTIES, lai šis nolīgums veicinātu patērētāju labklājību, īstenojot politiku, kas nodrošina patērētāju aizsardzības un ekonomiskās labklājības augstu līmeni, kā arī veicinot sadarbību starp attiecīgajām iestādēm, ŅEMOT VĒRĀ to, cik svarīga ir pārrobežu savienojamība pa gaisu, autoceļiem un jūru pasažieriem un precēm, un nepieciešamību nodrošināt augstus standartus transporta pakalpojumu sniegšanā starp Pusēm, ATZĪSTOT ieguvumus, ko sniedz enerģijas un izejvielu tirdzniecība un investīcijas tajos, un to, cik svarīgi ir atbalstīt izmaksu ziņā efektīvu, tīru un drošu energoapgādi Savienībai un Apvienotajai Karalistei,

ATZĪMĒJOT Pušu interesi izveidot sistēmu, lai veicinātu tehnisko sadarbību un izstrādātu jaunu tirdzniecības režīmu starpsavienojumiem, kas nodrošina stabilus un efektīvus rezultātus visos laikposmos, ATZĪMĒJOT to, ka sadarbība un tirdzniecība starp Pusēm šajās jomās būtu jābalsta uz godīgu konkurenci enerģijas tirgos un nediskriminējošu piekļuvi tīkliem, ATZĪSTOT ieguvumus, ko sniedz ilgtspējīga enerģija, atjaunojamie energoresursi, jo īpaši atkrastes enerģijas ražošana Ziemeļjūrā, un energoefektivitāte, VĒLOTIES veicināt saviem krastiem piegulošo ūdeņu miermīlīgu izmantošanu un šajos ūdeņos mītošo dzīvo jūras resursu optimālu un taisnīgu izmantošanu, kas ietver arī kopīgo krājumu nepārtrauktu ilgtspējīgu pārvaldību, ATZĪMĒJOT, ka Apvienotā Karaliste izstājās no Eiropas Savienības un ka no 2021. gada 1. janvāra Apvienotā Karaliste ir neatkarīga piekrastes valsts ar atbilstošām tiesībām un pienākumiem saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, APSTIPRINOT, ka piekrastes valstu suverēnās tiesības, ko Puses izmanto dzīvo resursu izpētei, izmantošanai, saglabāšanai un apsaimniekošanai to ūdeņos, būtu jāīsteno saskaņā ar starptautisko tiesību principiem un atbilstīgi tiem, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijai, ATZĪSTOT to, cik svarīgi ir koordinēt sociālā nodrošinājuma tiesības, kas ir personām, kuras pārvietojas starp Pusēm, lai strādātu, uzturētos vai dzīvotu, kā arī viņu ģimenes locekļiem un apgādnieku zaudējušām personām, ŅEMOT VĒRĀ to, ka sadarbība tādās kopīgu interešu jomās kā zinātne, pētniecība un inovācija, kodolpētniecība vai kosmoss, kas izpaužas kā Apvienotās Karalistes dalība attiecīgajās Savienības programmās ar taisnīgiem un atbilstīgiem nosacījumiem, sniegs labumu abām Pusēm, ŅEMOT VĒRĀ to, ka Apvienotās Karalistes un Savienības sadarbība attiecībā uz noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un saukšanu pie atbildības par tiem un attiecībā uz kriminālsodu izpildi, arī aizsardzību pret draudiem sabiedriskajai drošībai un to novēršanu, ļaus stiprināt Apvienotās Karalistes un Savienības drošību, VĒLOTIES, lai starp Apvienoto Karalisti un Savienību tiktu noslēgts nolīgums, kas nodrošinātu šādas sadarbības juridisko pamatu, ATZĪSTOT, ka Puses var papildināt šo nolīgumu ar citiem nolīgumiem, kas ir neatņemama sastāvdaļa to vispārējās divpusējās attiecībās, ko reglamentē šis nolīgums, un ka Nolīgums par drošības procedūrām apmaiņai ar klasificētu informāciju un klasificētas informācijas aizsardzību ir noslēgts kā šāds papildinošs nolīgums un ļauj Pusēm apmainīties ar klasificētu informāciju saskaņā ar šo nolīgumu vai jebkuru citu papildinošu nolīgumu, IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.



PIRMĀ DAĻA. KOPĪGIE UN INSTITUCIONĀLIE NOTEIKUMI I sadaļa. Vispārīgi noteikumi COMPROV.1. pants. Mērķis Ar šo nolīgumu izveido pamatu plašām Pušu attiecībām labklājības un labu kaimiņattiecību telpā, ko raksturo ciešas un miermīlīgas attiecības, kuru pamatā ir sadarbība, ievērojot Pušu autonomiju un suverenitāti.

COMPROV.2. pants. Papildinoši nolīgumi 1. Ja Savienība un Apvienotā Karaliste savā starpā noslēdz citus divpusējus nolīgumus, šādi nolīgumi ir šo nolīgumu papildinoši nolīgumi, ja vien minētajos nolīgumos nav paredzēts citādi. Šādi papildinoši nolīgumi ir vispārējo divpusējo attiecību, ko reglamentē šis nolīgums, neatņemama sastāvdaļa un kopējās struktūras daļa. 2. Šā panta 1. punktu piemēro arī: (a)nolīgumiem starp Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Apvienoto Karalisti, no otras puses; un (b)nolīgumiem starp Euratom, no vienas puses, un Apvienoto Karalisti, no otras puses. COMPROV.3. pants. Labticība 1. Puses ar patiesu savstarpēju cieņu un labticību palīdz viena otrai veikt uzdevumus, kas izriet no šā nolīguma un jebkura papildinoša nolīguma. 2. Tās veic visus vajadzīgos vispārīgos vai konkrētos pasākumus, lai nodrošinātu no šā nolīguma un jebkura papildinoša nolīguma izrietošo saistību izpildi, un atturas no jebkādiem pasākumiem, kas varētu apdraudēt šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma mērķu sasniegšanu. II sadaļa. Interpretācijas principi un definīcijas COMPROV.13. pants. Starptautiskās publiskās tiesības 1. Šā nolīguma un jebkura papildinoša nolīguma noteikumi tiek interpretēti godprātīgi, atbilstoši to ierastajai nozīmei to kontekstā un ņemot vērā nolīguma mērķi un nolūku saskaņā ar starptautisko publisko tiesību ierastajām interpretācijas normām, tostarp tām, kas kodificētas 1969. gada 23. maijā Vīnē pieņemtajā Konvencijā par starptautisko līgumu tiesībām. 2. Lielākai noteiktībai — nedz šis nolīgums, nedz jebkurš papildinošais nolīgums nerada pienākumu interpretēt to noteikumus saskaņā ar jebkuras Puses tiesību aktiem. 3. Lielākai noteiktībai — šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma interpretācija, ko sniedz kādas Puses tiesas, nav saistoša otras Puses tiesām. COMPROV.16. pants. Privātās tiesības 1. Neskarot MOBI.SSC.67. pantu [Individuālo tiesību aizsardzība] un izņemot — attiecībā uz Eiropas Savienību — trešo daļu [Tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbība], nekas šajā nolīgumā vai jebkurā papildinošā nolīgumā nav interpretējams tā, ka tas piešķirtu tiesības vai uzliktu pienākumus personām, izņemot tiesības un pienākumus, kas Pušu starpā izveidoti saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām, ne arī atļautu uz šo nolīgumu vai jebkuru papildinošu nolīgumu tieši atsaukties Pušu iekšzemes tiesību sistēmās. 2. Puse savos tiesību aktos neparedz tiesības celt prasību pret otru Pusi, pamatojoties uz to, ka otra Puse ir pārkāpusi šo nolīgumu vai jebkuru papildinošu nolīgumu. COMPROV.17. pants. Definīcijas 1. Šajā nolīgumā un jebkurā papildinošā nolīgumā, ja vien nav norādīts citādi, piemēro šādas definīcijas: (a)“datu subjekts” ir identificēta vai identificējama fiziska persona; identificējama persona ir persona, kuru tieši vai netieši var identificēt, jo īpaši izmantojot tādus identifikatorus kā, piemēram, vārdu, uzvārdu, identifikācijas numuru, atrašanās vietas datus vai tiešsaistes identifikatoru, vai vienu vai vairākus minētajai personai raksturīgus fiziskās, fizioloģiskās, ģenētiskās, garīgās, ekonomiskās, kultūras vai sociālās identitātes faktorus; (b)“diena” ir kalendārā diena;

(c)“dalībvalsts” ir Eiropas Savienības dalībvalsts; (d)“personas dati” ir jebkura informācija, kas attiecas uz datu subjektu; (e)“valsts” atkarībā no konteksta ir dalībvalsts vai Apvienotā Karaliste; (f)Puses “teritorija” attiecībā uz katru Pusi ir teritorijas, uz kurām attiecas nolīgums saskaņā ar FINPROV.1. pantu [Teritoriālā piemērošana]. (g)“pārejas periods” ir Izstāšanās līguma 126. pantā paredzētais pārejas periods; un (h)“Izstāšanās līgums” ir Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, ieskaitot tā protokolus. 2. Visas atsauces uz “Savienību”, “Pusi” vai “Pusēm” šajā nolīgumā vai jebkurā papildinošā nolīgumā saprot kā tādas, kas neietver Eiropas Atomenerģijas kopienu, ja vien nav norādīts citādi vai ja to paredz konteksts. III sadaļa. Iestāžu sistēma INST.1. pants Partnerības padome 1. Ar šo tiek izveidota Partnerības padome. Tās sastāvā ir Savienības un Apvienotās Karalistes pārstāvji. Partnerības padome var sanākt dažādos sastāvos atkarībā no apspriežamajiem jautājumiem. 2. Partnerības padomes līdzpriekšsēdētāji ir Eiropas Komisijas pārstāvis un Apvienotās Karalistes valdības pārstāvis ministru līmenī. Tā sanāk pēc Savienības vai Apvienotās Karalistes pieprasījuma un jebkurā gadījumā vismaz reizi gadā un, savstarpēji vienojoties, nosaka sanāksmju grafiku un darba kārtību. 3. Partnerības padome uzrauga šā nolīguma un jebkura papildinoša nolīguma mērķu sasniegšanu. Tā uzrauga un atvieglo šā nolīguma un jebkura papildinoša nolīguma īstenošanu un piemērošanu. Katra Puse var iesniegt Partnerības padomei jebkuru jautājumu, kas saistīts ar šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma īstenošanu, piemērošanu un interpretāciju. 4. Partnerības padomei ir pilnvaras: (a)pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem, attiecībā uz kuriem tas paredzēts šajā nolīgumā vai jebkurā papildinošā nolīgumā, (b)sniegt ieteikumus Pusēm par šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma īstenošanu un piemērošanu, (c)ar lēmumu pieņemt šā nolīguma vai papildinoša nolīguma grozījumus gadījumos, kas paredzēti šajā nolīgumā vai jebkurā papildinošā nolīgumā, (d)izņemot attiecībā uz pirmās daļas [Kopīgie un institucionālie noteikumi] III sadaļu [Iestāžu sistēma], līdz ceturtā gada beigām pēc šā nolīguma stāšanās spēkā pieņemt lēmumus, ar kuriem groza šo nolīgumu vai jebkuru papildinošo nolīgumu, ar nosacījumu, ka šādi grozījumi ir vajadzīgi, lai labotu kļūdas, novērstu izlaidumus vai citus trūkumus, (e)apspriest jebkuru jautājumu, kas saistīts ar jomām, uz kurām attiecas šis nolīgums vai jebkurš papildinošais nolīgums, (f)deleģēt konkrētas savas pilnvaras Tirdzniecības partnerības komitejai vai specializētajai komitejai, izņemot INST.1. panta [Partnerības padome] 4. punkta g) apakšpunktā minētās pilnvaras un pienākumus, (g)ar lēmumu izveidot Tirdzniecības specializētās komitejas un specializētās komitejas, kuras nav INST.2. panta 1. punktā minētās komitejas, likvidēt jebkuru Tirdzniecības specializēto komiteju vai specializēto komiteju vai mainīt tām uzticētos uzdevumus, un

(h)sniegt ieteikumus Pusēm par personas datu nosūtīšanu konkrētās jomās, uz kurām attiecas šis nolīgums vai jebkurš papildinošs nolīgums. 5. Partnerības padomes darbu reglamentē reglaments, kas izklāstīts INST-1. PIELIKUMĀ [Partnerības padomes un komiteju reglaments]. Partnerības padome var grozīt minēto pielikumu. INST.2. pants Komitejas 1. Ar šo izveido šādas komitejas: (a)Tirdzniecības partnerības komiteja, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas I–VII sadaļa, VIII sadaļas 4. nodaļa [Energoprodukti un izejvielas], otrās daļas pirmā temata [Tirdzniecība] IX–XII sadaļa, otrās daļas sestais temats [Citi noteikumi] un ENER-2 pielikums [ENERĢĒTIKAS UN VIDES SUBSĪDIJAS]; (b)Tirdzniecības specializētā komiteja preču jomā, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata I sadaļas 1. nodaļa un otrās daļas pirmā temata VIII sadaļas 4. nodaļa [Energoprodukti un izejvielas]; (c)Tirdzniecības specializētā komiteja muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu jomā, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata I sadaļas 2. un 5. nodaļa, Protokols par savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās un noteikumi par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā, maksām un maksājumiem, muitas vērtības noteikšanu un remontētām precēm; (d)Tirdzniecības specializētā komiteja sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata I sadaļas 3. nodaļa; (e)Tirdzniecības specializētā komiteja par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata I sadaļas 4. nodaļa un otrās daļas pirmā temata VIII sadaļas [Enerģētika] ENER.25. pants [Sadarbība standartu jomā]; (f)Tirdzniecības specializētā komiteja pakalpojumu, investīciju un digitālās tirdzniecības jomā, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata II–IV sadaļa un otrās daļas pirmā temata VIII sadaļas 4. nodaļa [Energoprodukti un izejvielas]; (g)Tirdzniecības specializētā komiteja intelektuālā īpašuma jomā, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata V sadaļa; (h)Tirdzniecības specializētā komiteja publiskā iepirkuma jomā, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata VI sadaļa; (i)Tirdzniecības specializētā komiteja regulatīvās sadarbības jomā, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata X sadaļa; (j)Tirdzniecības specializētā komiteja jautājumos par vienlīdzīgiem apstākļiem atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata XI sadaļa un ENER-2 pielikums [ENERĢĒTIKAS UN VIDES SUBSĪDIJAS]; (k)Specializētā tirdzniecības komiteja administratīvajai sadarbībai PVN un nodokļu un nodevu piedziņas jomā, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas Protokols par administratīvo sadarbību, krāpšanas apkarošanu un prasījumu piedziņu pievienotās vērtības nodokļa jomā un par savstarpēju palīdzību nodokļu un nodevu prasījumu piedziņā; (l)Specializētā enerģētikas komiteja, (I)kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata VIII sadaļa, izņemot 4. nodaļu [Energoprodukti un izejvielas], ENER.25. pantu [Sadarbība standartu jomā] un ENER-2 pielikumu [ENERĢĒTIKAS UN VIDES SUBSĪDIJAS], un (II)kas var apspriest un sniegt speciālās zināšanas attiecīgajai Tirdzniecības specializētajai komitejai jautājumos, kuri attiecas uz otrās daļas pirmā temata VIII sadaļas 4. nodaļu [Energoprodukti un izejvielas] un ENER.25. pantu [Sadarbība standartu jomā]; (m)Specializētā gaisa transporta komiteja, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas otrā temata I sadaļa;

(n)Specializētā aviācijas drošuma komiteja, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas otrā temata II sadaļa; (o)Specializētā autotransporta komiteja, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas trešais temats [Autotransports]; (p)Specializētā komiteja sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas ceturtais temats un Protokols par sociālā nodrošinājuma koordinēšanu; (q)Specializētā zvejniecības komiteja, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas piektais temats [Zvejniecība]; (r)Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas trešā daļa [Tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās]; un (s)Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas piektā daļa [Savienības programmas]. 2. Attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar otrās daļas pirmā temata [Tirdzniecība] 4. nodaļas [Energoprodukti un izejvielas] I–VII sadaļu, VIII sadaļu un IX–XII sadaļu, otrās daļas sesto tematu [Citi noteikumi] un ENER-2 pielikumu [ENERĢĒTIKAS UN VIDES SUBSĪDIJAS], šā panta 1. punktā minētajai Tirdzniecības partnerības komitejai ir pilnvaras: (a)palīdzēt Partnerības padomei veikt tās uzdevumus un jo īpaši atskaitīties Partnerības padomei un pildīt jebkurus tās uzticētos uzdevumus, (b)uzraudzīt šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma īstenošanu, (c)pieņemt lēmumus vai sniegt ieteikumus, kas paredzēti šajā nolīgumā vai jebkurā papildinošā nolīgumā, vai gadījumos, kad šādas pilnvaras tai deleģējusi Partnerības padome, (d)uzraudzīt šā panta 1. punktā minēto tirdzniecības specializēto komiteju darbu, (e)izpētīt vispiemērotāko veidu, kā novērst vai atrisināt jebkādas grūtības, kas var rasties saistībā ar šā nolīguma vai jebkura papildinošā nolīguma interpretāciju un piemērošanu, neskarot sestās daļas I sadaļu [Strīdu izšķiršana]; (f)īstenot pilnvaras, ko tai deleģējusi Partnerības padome saskaņā ar INST.1. panta [Partnerības padome] 4. punkta f) apakšpunktu, (g)ar lēmumu izveidot tirdzniecības specializētās komitejas, kas nav šā panta1. punktā minētās komitejas, likvidēt jebkuru šādu tirdzniecības specializēto komiteju vai mainīt tām uzticētos uzdevumus, un (h)izveidot, uzraudzīt, koordinēt un likvidēt darba grupas vai deleģēt to uzraudzību tirdzniecības specializētajai komitejai. 3. Attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar tirdzniecības specializēto komiteju kompetences jomu, tās ir pilnvarotas: (a)uzrauga un pārskata šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma īstenošanu un nodrošina to pareizu darbību, (b)palīdzēt Tirdzniecības partnerības komitejai veikt tās uzdevumus un jo īpaši atskaitīties Tirdzniecības partnerības komitejai un pildīt jebkurus tās uzticētos uzdevumus, (c)veikt tehnisko sagatavošanas darbu, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu Partnerības padomes un Tirdzniecības partnerības komitejas uzdevumu izpildi, tostarp gadījumos, kad minētajām struktūrām jāpieņem lēmumi vai ieteikumi, (d)pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem, attiecībā uz kuriem tas paredzēts šajā nolīgumā vai jebkurā papildinošā nolīgumā,

(e)apspriest tehniskus jautājumus, kas rodas, īstenojot nolīgumu vai jebkuru papildinošo nolīgumu, neskarot sestās daļas I sadaļu [Strīdu izšķiršana], un (f)nodrošināt forumu, kurā Puses var apmainīties ar informāciju, apspriest paraugpraksi un dalīties īstenošanas pieredzē. 4. Attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar specializēto komiteju kompetences jomu, tās ir pilnvarotas: (a)uzrauga un pārskata šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma īstenošanu un nodrošina to pareizu darbību, (b)palīdz Partnerības padomei veikt tās uzdevumus un jo īpaši atskaitīties Partnerības padomei un pildīt jebkurus tās uzticētos uzdevumus, (c)pieņem lēmumus, tostarp grozījumus, un ieteikumus attiecībā uz visiem jautājumiem, kas paredzēti šajā nolīgumā vai jebkurā papildinošā nolīgumā vai attiecībā uz kuriem Partnerības padome ir deleģējusi savas pilnvaras specializētajai komitejai saskaņā ar INST.1. panta [Partnerības padome] 4. punkta f) apakšpunktu, (d)apspriež tehniskus jautājumus, kuri rodas šā nolīguma vai jebkura papildinošā nolīguma īstenošanas gaitā, (e)nodrošina forumu, kurā Puses var apmainīties ar informāciju, apspriest paraugpraksi un dalīties īstenošanas pieredzē, (f)izveido, uzrauga, koordinē un likvidē darba grupas, un (g)nodrošina forumu apspriešanai saskaņā ar sestās daļas I sadaļas [Strīdu izšķiršana] INST.13. panta [Apspriešanās] 7. punktu. 5. Komitejās ir pārstāvji no katras Puses. Katra Puse nodrošina, ka tās pārstāvjiem komitejās ir atbilstīgas zināšanas par apspriežamajiem jautājumiem. 6. Tirdzniecības partnerības komitejas līdzpriekšsēdētāji ir Savienības augsta līmeņa pārstāvis un Apvienotās Karalistes pārstāvis, kas ir atbildīgi par tirdzniecības jautājumiem, vai viņu norīkotas personas. Tā sanāk pēc Savienības vai Apvienotās Karalistes pieprasījuma un jebkurā gadījumā vismaz reizi gadā un, savstarpēji vienojoties, nosaka sanāksmju grafiku un darba kārtību. 7. Tirdzniecības specializēto komiteju un specializēto komiteju līdzpriekšsēdētāji ir Savienības pārstāvis un Apvienotās Karalistes pārstāvis. Ja vien šajā nolīgumā nav paredzēts citādi vai ja vien līdzpriekšsēdētāji nenolemj citādi, komitejas sanāk vismaz reizi gadā. 8. Komitejas nosaka sanāksmju grafiku un darba kārtību, savstarpēji vienojoties. 9. Komiteju darbu reglamentē reglaments, kas izklāstīts INST-X. PIELIKUMĀ [Partnerības padomes un komiteju reglaments]. 10. Atkāpjoties no 9. punkta, komiteja var pieņemt un pēc tam grozīt savus noteikumus, kas reglamentē tās darbu. INST.3. pants Darba grupas 1. Ar šo izveido šādas darba grupas: a) Darba grupa bioloģisko produktu jautājumos, kuru uzrauga Tirdzniecības specializētā komiteja par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai; b) Mehānisko transportlīdzekļu un to detaļu darba grupa, kuru uzrauga Tirdzniecības specializētā komiteja par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai;

c) Darba grupa zāļu jomā, kuru uzrauga Tirdzniecības specializētā komiteja par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai; d) Darba grupa sociālā nodrošinājuma koordinēšanas jomā, kuru uzrauga Specializētā komiteja sociālā nodrošinājuma koordinēšanas jomā; 2. Darba grupas komiteju uzraudzībā palīdz komitejām veikt to uzdevumus un jo īpaši sagatavo komiteju darbu un pilda jebkurus uzdevumus, ko tām uzticējušas komitejas. 3. Darba grupu sastāvā ir Savienības pārstāvji un Apvienotās Karalistes pārstāvji un to līdzpriekšsēdētāji ir Savienības pārstāvis un Apvienotās Karalistes pārstāvis. 4. Katra darba grupa nosaka savu reglamentu, sanāksmju grafiku un darba kārtību, savstarpēji vienojoties. INST.4. pants Lēmumi un ieteikumi 1. Lēmumi, ko pieņēmusi Partnerības padome vai attiecīgā gadījumā Komiteja, ir saistoši Pusēm un visām struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar šo nolīgumu un jebkuriem papildinošiem nolīgumiem, tostarp sestās daļas I sadaļā [Strīdu izšķiršana] minētajai šķīrējtiesai. Ieteikumi neuzliek saistības. 2. Partnerības padome vai attiecīgā gadījumā komiteja, savstarpēji vienojoties, pieņem lēmumus un sniedz ieteikumus. INST.5. pants Parlamentārā sadarbība 1. Eiropas Parlaments un Apvienotās Karalistes parlaments var izveidot Parlamentāro partnerattiecību asambleju, kurā ir Eiropas Parlamenta locekļi un Apvienotās Karalistes parlamenta locekļi, kā forumu viedokļu apmaiņai par partnerību. 2. Pēc Parlamentāro partnerattiecību asamblejas izveides tā: (a)var pieprasīt Partnerības padomei attiecīgu informāciju par šā nolīguma un papildinošo nolīgumu īstenošanu, kura pēc tam sniedz minētajai Asamblejai pieprasīto informāciju; (b)tiek informēta par Partnerības padomes lēmumiem un ieteikumiem un (c)var sniegt ieteikumus Partnerības padomei. INST.6. pants Pilsoniskās sabiedrības iesaiste Puses apspriežas ar pilsonisko sabiedrību par šā nolīguma un jebkura papildinošā nolīguma īstenošanu, jo īpaši sadarbojoties ar vietējām konsultantu grupām un Pilsoniskās sabiedrības forumu, kas minēti INST.7. pantā [Vietējās konsultantu grupas] un INST.8. pantā [Pilsoniskās sabiedrības forums]. INST.7. pants Vietējās konsultantu grupas 1. Katra Puse jautājumos, kurus aptver šis nolīgums un visi papildinošie nolīgumi, apspriežas ar tās jaunizveidoto vai pastāvošo vietējo konsultantu grupu vai grupām, kurās ietilpst neatkarīgu pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji, t. sk. nevalstiskās organizācijas, uzņēmēju un darba devēju organizācijas, kā arī arodbiedrības, kas nodarbojas ar ekonomikas, ilgtspējīgas attīstības, sociālajiem, cilvēktiesību, vides un citiem jautājumiem. Katra Puse var sasaukt savu vietējo konsultantu grupu vai grupas dažādos sastāvos, lai apspriestu šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma dažādu noteikumu īstenošanu. 2. Katra Puse ņem vērā viedokļus vai ieteikumus, ko sniegusi tās vietējā konsultantu grupa vai grupas. Katras Puses pārstāvji cenšas apspriesties ar savu vietējo konsultantu grupu vai grupām vismaz reizi gadā. Sanāksmes var rīkot, izmantojot virtuālus līdzekļus. 3. Lai sekmētu sabiedrības informētību par vietējām konsultantu grupām, katra Puse apņemas publicēt to organizāciju sarakstu, kuras piedalās tās vietējā konsultantu grupā vai grupās, kā arī šīs grupas vai grupu kontaktpunktu.

4. Puses veicina mijiedarbību starp to attiecīgajām vietējām konsultantu grupām, tai skaitā, ja iespējams, apmainoties ar to vietējo konsultantu grupu dalībnieku kontaktinformāciju. INST.8. pants. Pilsoniskās sabiedrības forums 1. Puses veicina Pilsoniskās sabiedrības foruma organizēšanu, lai risinātu dialogu par šā nolīguma otrās daļas īstenošanu. Partnerības padome pieņem foruma darbības pamatnostādnes. 2. Pilsoniskās sabiedrības forums notiek vismaz reizi gadā, ja vien Puses nevienojas citādi. Pilsoniskās sabiedrības forums var tikties, izmantojot virtuālus līdzekļus. 3. Pilsoniskās sabiedrības forumā var piedalīties neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas izveidotas Pušu teritorijā, tostarp INST.7. pantā [Vietējās konsultantu grupas] minēto vietējo konsultantu grupu locekļi. Katra Puse nodrošina līdzsvarotu pārstāvību, tostarp nevalstiskās organizācijas, uzņēmēju un darba devēju organizācijas un arodbiedrības, kas darbojas ekonomikas, ilgtspējīgas attīstības, sociālajā, cilvēktiesību, vides un citās jomās.



OTRĀ DAĻA. TIRDZNIECĪBA, TRANSPORTS, ZVEJNIECĪBA UN CITI PASĀKUMI PIRMAIS TEMATS. TIRDZNIECĪBA I sadaļa. Preču tirdzniecība 1. nodaļa. Valsts režīms un preču tirgus pieejamība (tostarp tirdzniecības aizsardzības instrumenti) GOODS.1. pants. Mērķis Šīs nodaļas mērķis ir atvieglot preču tirdzniecību starp Pusēm un saglabāt liberalizētu preču tirdzniecību saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem. GOODS.2. pants. Darbības joma Ja vien nav noteikts citādi, šī nodaļa attiecas uz Puses preču tirdzniecību. GOODS.3. pants. Definīcijas Šajā nodaļā piemēro šādas definīcijas: (a)“konsulārās formalitātes” ir procedūra, kurā no importētājas Puses konsula eksportētājas Puses teritorijā vai trešās puses teritorijā saņem konsulāro rēķinu vai konsulāro vīzu komercrēķinam, izcelsmes sertifikātam, manifestam, nosūtītāja eksporta deklarācijai un citiem muitas dokumentiem saistībā ar preces importu; (b)“Nolīgums par muitas vērtības noteikšanu” ir nolīgums par GATT 1994 VII panta īstenošanu; (c)“eksporta licencēšanas procedūra” ir administratīva procedūra, kura tiek vai netiek saukta par licencēšanu un kuru Puse izmanto eksporta licencēšanas režīmu darbībā, kā priekšnoteikumu eksportam no minētās Puses pieprasot iesniegt attiecīgajai administratīvajai iestādei pieteikumu vai citus dokumentus, kas nav muitošanai parasti nepieciešamie dokumenti;

(d)“importa licencēšanas procedūra” ir administratīva procedūra, kura tiek vai netiek saukta par licencēšanu un kuru Puse izmanto importa licencēšanas režīmu darbībā, kā priekšnoteikumu importa veikšanai importētājas Puses teritorijā pieprasot iesniegt attiecīgajai administratīvajai struktūrai vai struktūrām pieteikumu vai citus dokumentus, kas nav muitošanai parasti nepieciešamie dokumenti; (e)“noteiktas izcelsmes preces”, ja vien nav noteikts citādi, ir preces, kas atbilst šīs sadaļas 2. nodaļā [Izcelsmes noteikumi] izklāstītajiem izcelsmes noteikumiem; (f)“veiktspējas prasība” ir prasība, kas: (I)nosaka, ka tiek eksportētas preces noteiktā daudzumā, vērtībā vai procentuālā apjomā; (II)nosaka, ka Puses, kura piešķīrusi importa licenci, preces tiek aizstātas ar importētām precēm; (III)nosaka, ka persona, kas saņēmusi importa licenci, iegādājas citas preces tās Puses teritorijā, kura piešķīrusi importa licenci, vai tiek piešķirts labvēlības režīms attiecībā uz vietējā ražojuma precēm; (IV)nosaka, ka persona, kas saņēmusi importa licenci, ražo preces, noteiktā daudzumā, vērtībā vai procentuālā apjomā izmantojot vietējos resursus, tās Puses teritorijā, kura piešķīrusi importa licenci, vai (V)jebkādā veidā ir saistīta ar importa apjomu vai vērtību, ar eksporta apjomu vai vērtību vai ar ārvalstu valūtas plūsmu summu; (g)“atjaunota prece” ir HS 32., 40., 84.–90., 94. vai 95. nodaļā klasificēta prece, kas: (I)pilnībā vai daļēji sastāv no daļām, kuras iegūtas no izmantotām precēm; (II)ir ar līdzīgu paredzamo darbības ilgumu un rādītājiem, salīdzinot ar šādām jaunām precēm, un (III)ir ar līdzvērtīgu garantijas aizsardzību, kādu piemēro šādām jaunām precēm; un (h)“remonts” ir jebkura apstrādes darbība, ko veic ar preci, lai novērstu darbības defektus vai materiālu bojājumu, un kas ietver preces atjaunošanu līdz tās sākotnējai funkcijai vai ar mērķi nodrošināt atbilstību tās lietošanas tehniskajām prasībām. Preces remonts ietver atjaunošanu un apkopi ar iespējamu preces vērtības pieaugumu, atjaunojot minētās preces sākotnējo funkcionalitāti, bet neietver darbību vai procesu, kas: (I)iznīcina preces pamatīpašības vai rada jaunu vai komerciāli atšķirīgu preci; (II)pārveido nepabeigtu preci gatavā precē vai (III)tiek veikts, lai uzlabotu vai paaugstinātu preces tehnisko veiktspēju. GOODS.3.A pants. Preču klasifikācija Preču klasifikācija Pušu savstarpējā tirdzniecībā atbilstoši šim nolīgumam ir noteikta katras Puses attiecīgajā tarifu nomenklatūrā atbilstoši Harmonizētajai sistēmai. GOODS.4. pants. Valsts režīms iekšējo nodokļu un regulējuma jomā Katra puse saskaņā ar GATT 1994 III pantu, tostarp tā piezīmēm un papildnoteikumiem, nosaka valsts režīmu, ko piemēro otras puses precēm. Tādējādi GATT 1994 III pants un tā piezīmes un papildnoteikumi mutatis mutandis tiek iekļauti šajā nolīgumā un kļūst par tā daļu.

GOODS.4A. pants. Tranzīta brīvība Katra Puse nodrošina tranzīta brīvību caur tās teritoriju, izmantojot starptautiskajam tranzītam vispiemērotākos maršrutus, tranzīta satiksmei uz otras Puses vai jebkuras citas trešās valsts teritoriju vai no tās. Tādējādi GATT 1994 V pants un tā piezīmes un papildnoteikumi mutatis mutandis tiek iekļauti šajā nolīgumā un kļūst par tā daļu. Puses saprot, ka GATT 1994 V pants ietver energoproduktu pārvietošanu cita starpā pa cauruļvadiem vai elektrotīkliem. GOODS.5. pants. Muitas nodokļu aizliegums Ja vien šajā nolīgumā nav paredzēts citādi, ir aizliegts piemērot muitas nodokļus visām otras Puses izcelsmes precēm. GOODS.6. pants. Izvedmuitas nodokļi, citi nodokļi vai maksājumi saistībā ar eksportu 1.Puse nevar pieņemt vai saglabāt nekādus nodokļus vai citus jebkāda veida maksājumus, ko uzliek kādas preces eksportam uz otru Pusi vai saistībā ar šādu eksportu, ne arī kādu iekšējo nodokli vai citu maksājumu, kuru uzliek uz otru Pusi eksportētai precei un kurš pārsniedz nodokli vai maksājumu, ko piemērotu līdzīgām precēm, ja tās paredzētas iekšzemes patēriņam. 2.Šajā pantā jēdziens “citi jebkāda veida maksājumi” neietver maksas vai citus maksājumus, kas atļauti saskaņā ar GOODS.7. pantu [Maksas un formalitātes]. GOODS.7. pants. Maksas un formalitātes 1.Maksas un citi maksājumi, ko kāda Puse uzliek saistībā ar otras Puses preces importu vai eksportu, nepārsniedz sniedzamo pakalpojumu aptuvenās izmaksas un nav paredzēti vietējo preču netiešai aizsardzībai vai importa un eksporta aplikšanai ar nodokli fiskālām vajadzībām. Puse neiekasē maksas vai citus maksājumus par importu vai eksportu vai saistībā ar to uz ad valorem pamata. 2.Katra Puse var noteikt maksājumus vai atgūt izmaksas tikai tad, ja tiek sniegti konkrēti pakalpojumi, jo īpaši, bet ne tikai šādi: (a)muitas personāla ierašanās pēc pieprasījuma ārpus oficiālā darba laika vai telpās, kas nav muitas telpas; (b)analīzes vai ekspertu ziņojumi par precēm un pasta izmaksas par preču atdošanu pieteikuma iesniedzējam, jo īpaši attiecībā uz lēmumiem par saistošu izziņu vai informācijas sniegšanu par muitas normatīvo aktu piemērošanu; (c)preču pārbaude vai paraugu ņemšana pārbaudes nolūkā, vai preču iznīcināšana, ja rodas citas izmaksas, kas nav saistītas ar muitas personāla iesaistīšanu; un (d)ārkārtas kontroles pasākumi, ja tie ir vajadzīgi sakarā ar preču veidu vai iespējamu risku. 3.Katra Puse, izmantojot oficiālu tīmekļa vietni, nekavējoties publicē visas maksas un maksājumus, ko tā uzliek saistībā ar importu vai eksportu, tādā veidā, lai pārvaldes iestādes, tirgotāji un citas ieinteresētās personas varētu ar tām iepazīties. Minētajā informācijā norāda pamatojumu maksas vai maksājuma uzlikšanai sniegtajam pakalpojumam, atbildīgo iestādi, piemērojamo maksu un maksājumus un norēķinu laiku un kārtību. Jaunas vai grozītas maksas un maksājumus uzliek tikai tad, kad šajā punktā noteiktā informācija ir publiskota un ir brīvi pieejama. 4.Puse saistībā ar otras Puses preču importu nepiemēro konsulārās formalitātes un ar tām saistītas maksas un maksājumus. GOODS.8. pants. Remontētas preces 1.Puse nepiemēro muitas nodokli precei, neatkarīgi no tās izcelsmes, kas tiek ievesta atpakaļ Puses teritorijā pēc tam, kad prece ir bijusi uz laiku izvesta no tās teritorijas uz otras Puses teritoriju remontam. 2.Šā panta 1. punktu nepiemēro tādām precēm, kas ievestas muitas noliktavās, brīvās tirdzniecības zonās vai ar līdzīgu statusu un ko pēc tam izved remontam un neieved atpakaļ muitas noliktavās, brīvās tirdzniecības zonās vai ar līdzīgu statusu. 3.Puse nepiemēro muitas nodokli precei, neatkarīgi no tās izcelsmes, kas uz laiku importēta no otras Puses teritorijas remonta nolūkā.

GOODS.9. pants. Atjaunotas preces 1.Puse nepiešķir otras Puses atjaunotām precēm mazāk labvēlīgu režīmu par to, kādu tā piešķir līdzvērtīgām jaunām precēm. 2.GOODS.10. pants [Importa un eksporta ierobežojumi] attiecas uz importa un eksporta aizliegumiem vai ierobežojumiem saistībā ar atjaunotām precēm. Ja kāda Puse pieņem vai saglabā importa vai eksporta aizliegumus vai ierobežojumus saistībā ar lietotām precēm, tā nepiemēro šos pasākumus atjaunotām precēm. 3.Puse var pieprasīt, lai atjaunotas preces tiktu identificētas kā tādas izplatīšanai vai pārdošanai tās teritorijā un lai tās atbilstu visām piemērojamajām tehniskajām prasībām, kas attiecas uz līdzvērtīgām jaunām precēm. GOODS.10. pants. Importa un eksporta ierobežojumi 1.Puse nepieņem vai nesaglabā nekādus aizliegumus vai ierobežojumus, ko piemēro jebkādu otras Puses preču importam vai preču eksportam vai pārdošanai eksportam uz otras Puses teritoriju, izņemot saskaņā ar GATT 1994 XI pantu un tā piezīmēm un papildnoteikumiem. Tādējādi GATT 1994 XI pants un tā piezīmes un papildnoteikumi mutatis mutandis tiek iekļauti šajā nolīgumā un kļūst par tā daļu. 2.Puse nepieņem vai nesaglabā: (a)eksporta un importa cenu prasības, izņemot tās, kas atļautas kompensācijas un antidempinga maksājumu rīkojumu un saistību izpildē; vai (b)importa licenču izsniegšanu ar nosacījumu par kādas veiktspējas prasības izpildi. GOODS.11. pants. Importa un eksporta monopoli Puse nenosaka vai nesaglabā importa vai eksporta monopolu. Šajā pantā importa vai eksporta monopols ir Puses piešķirtas ekskluzīvas tiesības vai pilnvarojums kādai vienībai importēt preci no otras Puses vai eksportēt to uz otru Pusi. GOODS. 13. pants Importa licencēšanas procedūras 1.Katra Puse nodrošina, ka visas importa licencēšanas procedūras, kas piemērojamas preču tirdzniecībai starp Pusēm, tiek piemērotas neitrāli un pārvaldītas taisnīgi, godīgi, nediskriminējoši un pārredzami. 2.Puse pieņem vai saglabā licencēšanas procedūras kā nosacījumu importam tās teritorijā no otras Puses, ja kāda administratīva mērķa sasniegšanai nav reāli iespējamas citas piemērotas procedūras. 3.Puse nepieņem un nesaglabā nekādas neautomātiskas importa licencēšanas procedūras, ja vien tās nav nepieciešamas, lai īstenotu kādu ar šo nolīgumu saderīgu pasākumu. Puse, kas pieņem šādu neautomātisku licencēšanas procedūru, skaidri norāda, kurš pasākums tiek īstenots ar minētās procedūras palīdzību. 4.Katra Puse ievieš un administrē visas importa licencēšanas procedūras saskaņā ar PTO Nolīguma par importa licencēšanas procedūrām (“Importa licencēšanas nolīgums”) 1.–3. pantu. Tādēļ Importa licencēšanas nolīguma 1.–3. pants mutatis mutandis tiek iekļauts šajā nolīgumā un kļūst par tā daļu. 5.Jebkura Puse, kas ievieš vai groza kādu importa licencēšanas procedūru, dara visu attiecīgo informāciju pieejamu tiešsaistē oficiālā tīmekļa vietnē. Ja vien iespējams, minēto informāciju dara pieejamu vismaz 21 dienu pirms jaunās vai grozītās licencēšanas procedūras piemērošanas dienas un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā piemērošanas dienā. Minētā informācija ietver datus, kas prasīti saskaņā ar Importa licencēšanas nolīguma 5. pantu. 6.Pēc otras Puses pieprasījuma Puse nekavējoties sniedz visu attiecīgo informāciju par visām importa licencēšanas procedūrām, ko tā plāno pieņemt vai saglabā, tostarp informāciju, kas minēta Importa licencēšanas nolīguma 1.–3. pantā. 7.Lielākai noteiktībai – nekas šajā pantā neliek kādai Pusei piešķirt importa licenci vai neliedz Pusei īstenot savus pienākumus vai saistības saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijām vai saskaņā ar daudzpusējiem ieroču neizplatīšanas režīmiem un importa kontroles pasākumiem. GOODS. 14. pants Eksporta licencēšanas procedūras

1.Katra Puse publicē visas jaunās eksporta licencēšanas procedūras vai jebkādas izmaiņas esošajā eksporta licencēšanas procedūrā tā, lai pārvaldes iestādes, tirgotāji un citas ieinteresētās personas varētu ar tām iepazīties. Šāda publicēšana, ja vien iespējams, notiek 45 dienas pirms procedūras vai grozījumu stāšanās spēkā, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā dienā, kad šāda procedūra vai grozījumi stājas spēkā, un attiecīgā gadījumā publicēšana tiek veikta visās attiecīgajās pārvaldes iestāžu tīmekļa vietnēs. 2.Publicējot eksporta licencēšanas procedūras, norāda šādu informāciju: (a)eksporta licencēšanas procedūru teksti vai jebkuri grozījumi, kas tiek izdarīti šajās procedūrās; (b)preces, uz kurām katra licencēšanas procedūra attiecas; (c)attiecībā uz katru procedūru – procesa apraksts, kā pieteikties licences saņemšanai, un visi kritēriji, kas jāizpilda pieteikuma iesniedzējam, lai tas būtu tiesīgs pieteikties licences saņemšanai, piemēram, darbības licence, investīciju veikšana vai uzturēšana vai darbība, izmantojot konkrētu uzņēmējdarbības formu kādas Puses teritorijā; (d)kontaktpunkts vai punkti, kuros ieinteresētās personas var saņemt papildu informāciju par nosacījumiem eksporta licences saņemšanai; (e)administratīvā struktūra vai struktūras, kurās jāiesniedz pieteikums un citi attiecīgie dokumenti; (f)jebkura tāda pasākuma vai pasākumu apraksts, ko īsteno, izmantojot eksporta licencēšanas procedūru; (g)laika posmu, kurā katra eksporta licencēšanas procedūra būs spēkā, ja vien šī procedūra nepaliek spēkā, līdz tā tiks atsaukta vai pārskatīta jaunā publikācijā; (h)ja Puse grasās izmantot licencēšanas procedūru eksporta kvotas administrēšanai – kopējais daudzums un attiecīgā gadījumā kvotas vērtība un kvotas sākuma un beigu datums, un (i)visi atbrīvojumi vai izņēmumi, kas aizstāj prasību saņemt eksporta licenci, informācija, kā pieprasīt vai izmantot šos atbrīvojumus vai izņēmumus un to piešķiršanas kritēriji. 3.Katra Puse 45 dienu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā paziņo otrai Pusei par tās esošajām eksporta licencēšanas procedūrām. Katra Puse 60 dienu laikā pēc publicēšanas paziņo otrai Pusei par visām jaunām eksporta licencēšanas procedūrām un visiem grozījumiem esošajās eksporta licencēšanas procedūrās. Paziņojumā ietver atsauci uz avotiem, kuros ir publicēta saskaņā ar 2. punktu prasītā informācija, un attiecīgā gadījumā norāda attiecīgo pārvaldes iestāžu tīmekļa vietņu adresi. 4.Lielākai noteiktībai – nekas šajā pantā neliek Pusei piešķirt eksporta licenci vai neliedz Pusei īstenot savas saistības saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijām, kā arī saskaņā ar daudzpusējiem ieroču neizplatīšanas režīmiem un eksporta kontroles pasākumiem, tostarp Vasenāras vienošanos parasto ieroču un divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta kontrolei, Austrālijas grupu, Kodolmateriālu piegādātāju valstu grupu un raķešu tehnoloģiju kontroles režīmu, vai pieņemt, saglabāt vai īstenot neatkarīgus sankciju režīmus. GOODS.15. pants. Muitas vērtības noteikšana Katra Puse nosaka savā teritorijā importēto otras Puses preču muitas vērtību saskaņā ar GATT 1994 VII pantu un Nolīgumu par muitas vērtības noteikšanu. Tādējādi GATT 1994 VII pants un tā piezīmes un papildnoteikumi un 1.–17. pants Nolīgumā par muitas vērtības noteikšanu, ieskaitot tā skaidrojošās piezīmes, mutatis mutandis tiek iekļauti šajā nolīgumā un kļūst par tā daļu. GOODS.16. pants. Preferenču izmantošana 1.Lai uzraudzītu šā nolīguma darbību un aprēķinātu preferenču izmantošanas rādītājus, Puses katru gadu apmainās ar importa statistiku par 10 gadu ilgu laikposmu, kas sākas vienu gadu pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. Ja vien Tirdzniecības partnerības komiteja nelemj citādi, šo laikposmu automātiski pagarina par pieciem gadiem, un pēc tam Tirdzniecības partnerības komiteja var lemt to vēl pagarināt. 2.Apmaiņa ar importa statistiku aptver datus, kas attiecas uz pēdējo pieejamo gadu, tostarp vērtību un, attiecīgā gadījumā, apjomu tarifa pozīcijas līmenī attiecībā uz to otras Puses preču importu, kurām piemēro preferenciālu nodokļu režīmu saskaņā ar šo nolīgumu, un to preču importu, kurām piemēro nepreferenciālu režīmu. GOODS.17. pants. Tirdzniecības aizsardzības instrumenti 1.Puses apstiprina savas tiesības un pienākumus saskaņā ar GATT 1994 VI pantu, Antidempinga nolīgumu, SKP nolīgumu, GATT 1994 XIX pantu, Nolīgumu par aizsardzības pasākumiem un Nolīguma par lauksaimniecību 5. pantu.

2.Šīs sadaļas 2. nodaļa [Izcelsmes noteikumi] neattiecas uz antidempinga, kompensācijas un aizsardzības izmeklēšanām un pasākumiem. 3.Katra Puse piemēro antidempinga un kompensācijas pasākumus saskaņā ar Antidempinga nolīguma un SKP nolīguma prasībām un atbilstoši taisnīgam un pārredzamam procesam. 4.Visām antidempinga vai kompensācijas izmeklēšanā ieinteresētajām pusēm tiek dotas visas iespējas aizstāvēt savas intereses, ja tas nevajadzīgi neaizkavē izmeklēšanas veikšanu. 5.Katras Puses izmeklēšanas iestāde saskaņā ar Puses tiesību aktiem var apsvērt, vai uzliekamā antidempinga maksājuma apmērs ir pilna dempinga starpība vai mazāka summa. 6.Katras Puses izmeklēšanas iestāde saskaņā ar Puses tiesību aktiem izskata sniegto informāciju, lai noteiktu to, vai antidempinga vai kompensācijas maksājuma noteikšana būtu sabiedrības interesēs. 7.Puse attiecībā uz vienu un to pašu preci vienlaicīgi nepiemēro vai nepatur spēkā: (a)pasākumu saskaņā ar Lauksaimniecības nolīguma 5. pantu un (b)pasākumu saskaņā ar GATT 1994 XIX pantu un Nolīgumu par aizsardzības pasākumiem. 8.Uz šā panta 1.–6. punktu neattiecas sestās daļas [Strīdu izšķiršana] I sadaļa. GOODS.18. pants. Esošo PTO tarifu kvotu izmantošana 1.Ražojumus, kuru izcelsme ir vienā Pusē, nevar importēt otrā Pusē atbilstīgi esošajām PTO tarifu kvotām, kā noteikts 2. punktā. Tas ietver tās tarifu kvotas, kas sadalītas starp Pusēm saskaņā ar GATT XXVIII panta sarunām, kuras Eiropas Savienība uzsākusi PTO dokumentā G/SECRET/42/Add.2 un Apvienotā Karaliste PTO dokumentā G/SECRET/44, un kas noteiktas katras Puses attiecīgajos iekšējos tiesību aktos. Šā panta nolūkos ražojumu noteiktas izcelsmes statusu nosaka, pamatojoties uz importētājā Pusē piemērojamajiem nepreferenciālās izcelsmes noteikumiem. 2.Šā panta 1. punkta nolūkos “esošās PTO tarifu kvotas” ir tās tarifu kvotas, kas ir Eiropas Savienības PTO koncesijas, kuras iekļautas ES-28 koncesiju un saistību saraksta projektā saskaņā ar GATT 1994, kas Pasaules Tirdzniecības organizācijai ir iesniegts dokumentā G/MA/TAR/RS/506, kurā grozījumi izdarīti ar dokumentiem G/MA/TAR/RS/506/Add.1 un G/MA/TAR/RS/506/Add.2. GOODS.19. pants. Pasākumi muitas tiesību aktu pārkāpumu vai apiešanas gadījumā 1.Puses sadarbojas, lai novērstu, atklātu un apkarotu muitas tiesību aktu pārkāpumus vai apiešanu saskaņā ar to saistībām, kas noteiktas šīs sadaļas 2. nodaļā [Izcelsmes noteikumi] un Protokolā par savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās. Katra Puse veic piemērotus un salīdzināmus pasākumus, lai aizsargātu savas un otras Puses finansiālās intereses saistībā ar nodokļu iekasēšanu par precēm, ko ieved Apvienotās Karalistes vai Savienības muitas teritorijā. 2.Ņemot vērā iespēju piešķirt atbrīvojumu likumpaklausīgiem tirgotājiem saskaņā ar 7. punktu, Puse var saskaņā ar 3. un 4. punktā noteikto procedūru uz laiku apturēt attiecīgo preferenciālo režīmu attiecīgajam(-iem) ražojumam(-iem), ja: a) minētā Puse, pamatojoties uz objektīvu, pārliecinošu un pārbaudāmu informāciju, ir konstatējusi, ka ir notikuši sistemātiski un liela mēroga muitas tiesību aktu pārkāpumi vai apiešana, un b) otra Puse atkārtoti un nepamatoti atsakās pildīt vai kā citādi nepilda savas saistības, kas minētas 1. punktā. 3.Puse, kas izdarījusi 2. punktā minēto konstatējumu, par to paziņo Tirdzniecības partnerības komitejai un Tirdzniecības partnerības komitejā sāk apspriešanos ar otru Pusi, lai panāktu savstarpēji pieņemamu risinājumu. 4.Ja Puses trīs mēnešu laikā pēc paziņošanas dienas nevienojas par savstarpēji pieņemamu risinājumu, Puse, kas izdarījusi konstatējumu, var nolemt uz laiku apturēt attiecīgo preferenciālo režīmu attiecīgajam(-iem) ražojumam(-iem). Šādā gadījumā Puse, kas izdarījusi konstatējumu, par pagaidu apturēšanu, tostarp par laikposmu, kurā tā plāno piemērot pagaidu apturēšanu, nekavējoties paziņo Tirdzniecības partnerības komitejai. 5.Pagaidu apturēšanu piemēro tikai tik ilgi, cik nepieciešams pārkāpumu vai apiešanas novēršanai un attiecīgās Puses finansiālo interešu aizsardzībai, un jebkurā gadījumā ne ilgāk kā sešus mēnešus. Attiecīgā Puse pārskata situāciju un, ja tā nolemj, ka pagaidu apturēšana vairs nav nepieciešama, izbeidz to pirms Tirdzniecības partnerības komitejai paziņotā laikposma beigām. Ja nosacījumi, kas bijuši par iemeslu apturēšanai, Tirdzniecības partnerības komitejai paziņotā laikposma beigās joprojām pastāv, attiecīgā Puse var nolemt apturēšanu pagarināt. Jebkāda apturēšana periodiski ir jāapspriež Tirdzniecības partnerības komitejā.

6.Katra Puse saskaņā ar tās iekšējām procedūrām publisko informāciju importētājiem par visiem lēmumiem attiecībā uz 4. un 5. punktā minēto pagaidu apturēšanu. 7.Neatkarīgi no 4. punkta, ja importētājs spēj pierādīt importētājas Puses muitas dienestam, ka šādi ražojumi pilnībā atbilst importētājas Puses tiesību aktiem muitas jomā, šā nolīguma prasībām un visiem citiem pienācīgiem nosacījumiem, kas saistīti ar pagaidu apturēšanu, kuru importētāja Puse noteikusi saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem, importētāja Puse ļauj importētājam pieprasīt preferenciālu režīmu un atgūt visus nodokļus, kas samaksāti virs piemērojamajām preferenciālā tarifa likmēm, importējot ražojumus. GOODS.20. pants. Rīcība administratīvo kļūdu gadījumā Ja kompetentās iestādes eksporta brīdī pieļauj sistemātiskas kļūdas vai problēmas preferenciālās sistēmas pareizā pārvaldībā, jo īpaši šīs sadaļas 2. nodaļas noteikumu vai Protokola par savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās piemērošanā, un ja šīs kļūdas vai problēmas rada sekas attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem, Puse, kas saskaras ar šādām sekām, var lūgt Tirdzniecības partnerības komiteju izskatīt iespēju attiecīgā gadījumā pieņemt pasākumus situācijas atrisināšanai. GOODS.21. pants. Kultūras īpašums 1.Puses sadarbojas, lai atvieglotu no kādas Puses teritorijas nelikumīgi izvesta kultūras īpašuma atgriešanu, ņemot vērā principus, kas ietverti 1970. gada 17. novembrī Parīzē parakstītajā UNESCO Konvencijā par kultūras īpašuma nelikumīga importa, eksporta un īpašumtiesību nodošanas aizlieguma un novēršanas līdzekļiem. 2.Šajā pantā: (a)“kultūras īpašums” ir īpašums, kas klasificēts vai definēts kā piederīgs pie nacionālajām bagātībām ar māksliniecisku, vēsturisku vai arheoloģisku vērtību saskaņā ar katras Puses attiecīgajiem noteikumiem un procedūrām, un (b)“nelikumīgi izvests no kādas Puses teritorijas” nozīmē turpmāko: i) ir izvests no kādas Puses teritorijas 1993. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma, pārkāpjot minētās Puses noteikumus par nacionālo bagātību aizsardzību vai pārkāpjot tās noteikumus par kultūras īpašuma eksportu, vai ii) netiek atgriezts pēc likumīgas pagaidu izvešanas termiņa beigām, vai 1993. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma ir pārkāpts jebkurš cits šādu pagaidu izvešanu regulējošs nosacījums. 3.Pušu kompetentās iestādes sadarbojas cita ar citu, jo īpaši: a) paziņojot otrai Pusei, ja tās teritorijā ir atrasts kultūras īpašums un ir pamatots iemesls uzskatīt, ka kultūras īpašums ir nelikumīgi izvests no otras Puses teritorijas; b) izskatot otras Puses pieprasījumus par tā kultūras īpašuma atgriešanu, kas nelikumīgi izvests no minētās Puses teritorijas; c) ar nepieciešamajiem pagaidu pasākumiem novēršot jebkādas darbības, ar kurām izvairās no šāda kultūras īpašuma atgriešanas, un d) veicot jebkādus pasākumus, kas vajadzīgi no otras Puses teritorijas nelikumīgi izvesta kultūras īpašuma fiziskai saglabāšanai. 4.Katra Puse nosaka kontaktpunktu, kas ir atbildīgs par saziņu ar otras Puses kontaktpunktu par visiem jautājumiem, kas rodas saistībā ar šo pantu, tostarp attiecībā uz 3. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem paziņojumiem un pieprasījumiem. 5.Paredzētajā Pušu sadarbībā vajadzības gadījumā iesaista Pušu muitas dienestus, kas ir atbildīgi par kultūras īpašuma eksporta procedūru pārvaldību. 6. Uz šo pantu neattiecas sestās daļas [Strīdu izšķiršana] I sadaļa.

2. nodaļa. Izcelsmes noteikumi 1. iedaļa.. Izcelsmes noteikumi ORIG.1. pants. Mērķis Šīs nodaļas mērķis ir izstrādāt noteikumus, kas nosaka preču izcelsmi, lai piemērotu preferenciāla tarifa režīmu saskaņā ar šo nolīgumu, un nosaka saistītās izcelsmes procedūras. ORIG.2. pants. Definīcijas Šajā nodaļā piemēro šādas definīcijas: (a)“klasifikācija” ir ražojuma vai materiāla iekļaušana konkrētā Harmonizētās sistēmas nodaļā, pozīcijā vai apakšpozīcijā; (b)“sūtījums” ir ražojumi, kurus vai nu viens eksportētājs vienlaicīgi nosūta vienam saņēmējam, vai uz kuriem attiecas vienots pārvadājuma dokuments par to nosūtīšanu no eksportētāja saņēmējam, vai, ja šāda dokumenta nav, viens rēķins; (c)“eksportētājs” ir persona, kuras atrašanās vieta ir kādā no Pusēm un kura saskaņā ar prasībām, kas noteiktas attiecīgās Puses normatīvajos aktos, eksportē vai ražo noteiktas izcelsmes ražojumu un sagatavo paziņojumu par izcelsmi; (d)“importētājs” ir persona, kas importē noteiktas izcelsmes ražojumu un pieprasa tam piemērot preferenciāla tarifa režīmu; (e)“materiāls” ir jebkāda viela, kas izmantota ražojuma izgatavošanā, tostarp jebkuras detaļas, sastāvdaļas, izejvielas vai daļas; (f)“nenoteiktas izcelsmes materiāls” ir materiāls, kas nav kvalificējams kā noteiktas izcelsmes materiāls saskaņā ar šo nodaļu, tostarp materiāls, kura izcelsmes statusu nevar noteikt; (g)“ražojums” ir ražojums, kas rodas ražošanas rezultātā, pat ja to paredzēts izmantot kā materiālu cita ražojuma ražošanā; (h)“ražošana” ir jebkura apstrāde vai pārstrāde, ieskaitot montāžu. ORIG.3. pants. Vispārīgas prasības 1. Lai kāda Puse saskaņā ar šo nolīgumu otras Puses noteiktas izcelsmes precei piemērotu Puses preferenciāla tarifa režīmu (ar nosacījumu, ka ražojumi atbilst visām pārējām prasībām, kas piemērojamas saskaņā ar šo nodaļu), par otras Puses izcelsmes ražojumiem uzskata šādus ražojumus: (a)ražojumi, kas ir pilnībā iegūti otrā Pusē ORIG.5. panta [Pilnībā iegūti ražojumi] nozīmē, (b)ražojumi, kas ražoti otrā Pusē tikai no otras Puses noteiktas izcelsmes materiāliem, un (c)ražojumi, kas ražoti minētajā Pusē un satur nenoteiktas izcelsmes materiālus, ja tie atbilst ORIG-2 PIELIKUMĀ [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] izklāstītajām prasībām. 2. Ja ražojums ir ieguvis noteiktas izcelsmes statusu, nenoteiktas izcelsmes materiālus, kas izmantoti šā ražojuma ražošanā, neuzskata par nenoteiktas izcelsmes materiāliem, kad minētais ražojums kā materiāls tiek iekļauts kādā citā ražojumā.

3. Noteiktas izcelsmes statusa iegūšana Apvienotajā Karalistē vai Savienībā ir nepārtraukta. ORIG.4. pants. Izcelsmes kumulācija 1.Kādas Puses noteiktas izcelsmes ražojumu uzskata par otras Puses noteiktas izcelsmes ražojumu, ja šo ražojumu izmanto par materiālu cita ražojuma ražošanai minētajā otrā Pusē. 2.Lai noteiktu, vai ražojums ir otras Puses noteiktas izcelsmes ražojums, var ņemt vērā kādā Pusē veiktu nenoteiktas izcelsmes materiālam piemērotu ražošanu. 3.Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro, ja otrā Pusē veiktā ražošana nepārsniedz darbības, kas minētas ORIG.7. pantā [Nepietiekama ražošana]. 4.Lai eksportētājs varētu aizpildīt ORIG.18. panta [Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu] 2. punkta a) apakšpunktā minēto paziņojumu par izcelsmi attiecībā uz šā panta 2. punktā minēto ražojumu, eksportētājs no sava piegādātāja saņem ORIG-3 pielikumā [Piegādātāja deklarācija] paredzēto piegādātāja deklarāciju vai līdzvērtīgu dokumentu, kurā ietverta tā pati informācija, pietiekami detalizēti aprakstot attiecīgos nenoteiktas izcelsmes materiālus, lai tos varētu identificēt. ORIG.5. pants. Pilnībā iegūti ražojumi 1. Šādus ražojumus uzskata par pilnībā iegūtiem kādā no Pusēm: (a)minerālprodukti, kas iegūti vai paņemti no to zemes vai jūras gultnes; (b)tajā audzēti vai novākti augi un augu valsts produkti; (c)tur dzimuši un audzēti dzīvnieki; (d)no tur audzētiem dzīviem dzīvniekiem iegūti produkti; (e)produkti, kas iegūti no nokautiem dzīvniekiem, kuri tur dzimuši un audzēti; (f)produkti, kas iegūti, tur medījot un zvejojot; (g)produkti, kas tur iegūti akvakultūrā, ja ūdens organismi, tostarp zivis, gliemji, vēžveidīgie, citi ūdens bezmugurkaulnieki un ūdensaugi ir tur izšķīlušies vai audzēti no sēklas materiāla, piemēram, oliņām, ikriem, mazuļiem, nepieaugušām zivīm, kāpuriem, plankumotajā stadijā esošiem mazuļiem, smoltiem vai citām dzimumnenobriedušām zivīm pēckāpura stadijā, iejaucoties audzēšanas vai augšanas procesos, lai veicinātu ražošanu, piemēram, veicot regulāru krājumu papildināšanu, barošanu vai aizsardzību pret plēsējiem; (h)produkti, kas iegūti jūras zvejā, un citi produkti, kas iegūti jūrā ar kādas Puses kuģiem ārpus teritoriālajiem ūdeņiem; (i)ražojumi, kas izgatavoti uz kādas Puses apstrādes kuģiem vienīgi no h) apakšpunktā minētajiem produktiem; (j)produkti, kas iegūti no jūras gultnes vai dzīlēm ārpus teritoriālajiem ūdeņiem, ja Pusēm ir tiesības izmantot vai apstrādāt šo jūras gultni vai dzīles; (k)atkritumi un lūžņi, kas radušies tur veiktās ražošanas darbībās; (l)no kādā Pusē savāktiem lietotiem ražojumiem iegūti atkritumi un lūžņi, ar nosacījumu, ka minētie ražojumi ir derīgi vienīgi izejvielu atgūšanai;

(m)ražojumi, ko tur ražo tikai no a)–l) apakšpunktā precizētajiem izstrādājumiem. 2. Termini “kādas Puses kuģis” un “kādas Puses apstrādes kuģis” 1. punkta h) un i) apakšpunktā nozīmē kuģi un apstrādes kuģi, kas: a) ir reģistrēts kādā dalībvalstī vai Apvienotajā Karalistē; b) kuģo ar kādas dalībvalsts vai Apvienotās Karalistes karogu un c) atbilst vienam no turpmāk minētajiem nosacījumiem: i) vismaz 50 % pieder kādas dalībvalsts vai Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem vai ii) pieder juridiskām personām: A) no kurām katrai galvenais birojs un galvenā darījumdarbības vieta ir Savienībā vai Apvienotajā Karalistē un B) no kurām katra vismaz 50 % apmērā pieder kādas dalībvalsts vai Apvienotās Karalistes publiskām struktūrām, valstspiederīgajiem vai juridiskām personām. ORIG.6. pants. Pielaides 1.Ja ražojums neatbilst prasībām, kas izklāstītas ORIG-2 PIELIKUMĀ [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi], jo tā ražošanā ir izmantots nenoteiktas izcelsmes materiāls, minēto ražojumu tomēr uzskata par kādas Puses izcelsmes ražojumu, ja: a) nenoteiktas izcelsmes materiālu, kas izmantoti to ražojumu ražošanā, kuri klasificēti Harmonizētās sistēmas 2. un 4.–24. nodaļā, izņemot 16. nodaļā minētos pārstrādātos zvejniecības produktus, kopējais svars nepārsniedz 15 % no ražojuma svara; b) nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējā vērtība visiem pārējiem ražojumiem, izņemot Harmonizētās sistēmas 50.–63. nodaļā klasificētos ražojumus, nepārsniedz 10 % no ražojuma ražotāja cenas; vai c) ražojumam, kas klasificēts Harmonizētās sistēmas 50.–63. nodaļā, piemēro pielaides, kas noteiktas ORIG-1 PIELIKUMA [Ievadpiezīmes par konkrētiem ražojumiem piemērojamiem izcelsmes noteikumiem] 7. un 8. piezīmē. 2. Šā panta 1. punktu nepiemēro, ja ražojuma ražošanā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība vai svars pārsniedz kādu nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālās vērtības vai svara procentuālo daudzumu, kā noteikts ORIG-2 PIELIKUMĀ [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] izklāstītajās prasībās. 3. Šā panta 1. punktu nepiemēro ražojumiem, kas pilnībā iegūti kādā Pusē ORIG.5. panta [Pilnībā iegūti ražojumi] nozīmē. Ja ORIG-2 PIELIKUMĀ [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] paredzēts, ka ražojuma ražošanā izmantotajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem, piemēro šā panta 1. un 2. punktu. ORIG.7. pants. Nepietiekama ražošana 1. Neatkarīgi no ORIG.3. panta [Vispārīgas prasības] 1. punkta c) apakšpunkta, ražojumu neuzskata par kādas Puses izcelsmes ražojumu, ja ražojuma ražošana kādā Pusē sastāv tikai no vienas vai vairākām šādām darbībām, kuras veic nenoteiktas izcelsmes materiāliem: a) saglabāšanas darbības, piemēram, žāvēšana, saldēšana, turēšana sālījumā un citas līdzīgas darbības, ja to vienīgais mērķis ir nodrošināt ražojumu uzturēšanu labā stāvoklī pārvadāšanas un uzglabāšanas laikā; b) iepakojumu sadalīšana vai salikšana;

c) mazgāšana, tīrīšana; putekļu, oksīdu, eļļu, krāsu vai citu segumu noņemšana; d) tekstilmateriālu un tekstilizstrādājumu gludināšana vai presēšana; e) vienkāršas krāsošanas un pulēšanas darbības; f) rīsu atsēnalošana un daļēja vai pilnīga samalšana; graudaugu un rīsu pulēšana un glazēšana; rīsu balināšana; g) darbības cukura iekrāsošanai vai aromatizēšanai vai cukurgraudiņu veidošanai; cieta cukura daļēja vai pilnīga samalšana; h) augļu, riekstu un dārzeņu mizošana, kauliņu izņemšana un lobīšana; i) asināšana, vienkārša slīpēšana vai vienkārša sadalīšana; j) sijāšana, šķirošana, sadalīšana, klasificēšana, piemeklēšana (ietverot preču komplektēšanu); k) vienkārša iepildīšana pudelēs, bundžās, flakonos, maisos, kastēs, kārbās, piestiprināšana pie kartītēm vai plāksnēm un visas pārējās vienkāršās iepakošanas darbības; l) uzrakstu, etiķešu, logotipu un citu tamlīdzīgu atšķirības zīmju piestiprināšana vai uzdrukāšana uz ražojumiem vai to iesaiņojuma; m) vienkārša vienādu vai dažādu produktu sajaukšana; cukura sajaukšana ar jebkādiem citiem materiāliem; n) vienkārša ūdens pievienošana vai atšķaidīšana ar ūdeni vai citu vielu, kas būtiski nemaina ražojuma īpašības, vai ražojumu dehidratācija vai denaturācija; o) vienkārša sastāvdaļu salikšana, lai iegūtu gatavu ražojumu, vai ražojumu izjaukšana pa daļām; p) dzīvnieku kaušana. 2. Panta 1. punkta nolūkos darbības uzskata par vienkāršām, ja to veikšanai nav vajadzīgas īpašas prasmes vai mehānismi, iekārtas vai aprīkojums, kas īpaši izgatavots vai uzstādīts un nepieciešams minēto darbību veikšanai. ORIG.8. pants. Kvalifikācijas vienība 1. Kvalifikācijas vienība šīs nodaļas noteikumu piemērošanai ir konkrētais ražojums, ko uzskata par pamatvienību, klasificējot ražojumu Harmonizētajā sistēmā. 2. Ja sūtījumā ir vairāki vienādi ražojumi, kas Harmonizētajā sistēmā klasificēti vienā pozīcijā, tad, piemērojot šīs nodaļas noteikumus, katru ražojumu ņem vērā atsevišķi. ORIG.9. pants. Iepakojuma materiāli un tara pārvadāšanai Iepakojuma materiālus un taru, ko izmanto ražojuma aizsargāšanai transportēšanas laikā, neņem vērā, nosakot ražojuma noteiktas izcelsmes statusu.

ORIG.10. pants. Iepakojuma materiāli un tara mazumtirdzniecībai Iepakojuma materiālus un taru, kurā ražojums ir iepakots mazumtirdzniecībai, ja to klasificē kopā ar ražojumu, neņem vērā, nosakot ražojuma izcelsmi, izņemot nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtības aprēķināšanas nolūkos, ja uz ražojumu attiecas nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālā vērtība saskaņā ar ORIG-2 PIELIKUMU [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi]. ORIG.11. pants. Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīki 1. Palīgierīces, rezerves daļas, darbarīkus un instrukcijas vai citus informatīvus materiālus uzskata par vienu ražojumu kopā ar attiecīgo iekārtu, mašīnu, aparātu vai transportlīdzekli, ja tie: (a)ir klasificēti un piegādāti kopā ar ražojumu un par tiem nav izrakstīts atsevišķs rēķins un (b)ir minētajam ražojumam raksturīga veida un tam raksturīgā daudzumā un vērtībā. 2. Šā panta 1. punktā minētās palīgierīces, rezerves daļas un darbarīkus un instrukcijas vai citus informatīvus materiālus neņem vērā, nosakot ražojuma izcelsmi, izņemot nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtības aprēķināšanas nolūkos, ja uz ražojumu attiecas nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālā vērtība saskaņā ar ORIG-2 PIELIKUMU [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi]. ORIG.12. pants. Komplekti Uzskata, ka komplektiem, kas definēti Harmonizētās sistēmas interpretācijas 3. vispārīgajā interpretācijas noteikumā, ir kādas Puses izcelsme, ja visām to sastāvdaļām ir noteikta izcelsme. Ja komplekts ir veidots no noteiktas izcelsmes komponentiem un nenoteiktas izcelsmes komponentiem, tad uzskata, ka komplektam kopumā ir noteikta izcelsme Pusē, ja nenoteiktas izcelsmes komponentu vērtība nepārsniedz 15 % no komplekta ražotāja cenas. ORIG.13. pants. Neitrālie elementi Lai noteiktu to, vai ražojums ir kādas Puses izcelsmes ražojums, nav jānosaka izcelsme šādiem ražošanas procesā izmantotiem elementiem: a) degviela, enerģija, katalizatori un šķīdinātāji; b) ražotne, aprīkojums, rezerves daļas un materiāli, ko izmanto iekārtu un ēku uzturēšanai; c) mehānismi, darbarīki, veidnes un matricas; d) smērvielas, ziedes, jaukti materiāli un citi materiāli, ko lieto ražošanā vai iekārtu un ēku izmantošanai, e) cimdi, brilles, apavi, apģērbs, drošības aprīkojums un piederumi; f) iekārtas, ierīces un piederumi, kurus izmanto, lai testētu vai pārbaudītu ražojumu, un g) citi ražošanā izmantoti materiāli, kas nav iekļauti ražojumā un nav arī paredzēti iekļaušanai ražojuma galīgajā sastāvā. ORIG.14. pants. Uzskaites nošķiršana 1. Noteiktas izcelsmes un nenoteiktas izcelsmes atvietojami materiāli vai “atvietojami ražojumi” glabāšanas laikā ir fiziski jānošķir, lai saglabātu to noteiktas un nenoteiktas izcelsmes statusu.

2. Šā panta 1. punkta nolūkā “atvietojami materiāli” vai “atvietojami ražojumi” ir materiāli vai ražojumi, kas ir viena veida, kam ir vienāda komerciālā kvalitāte, vienādas tehniskās un fizikālās īpašības un ko nevar atšķirt vienu no otra izcelsmes noteikšanas nolūkā. 3. Neatkarīgi no 1. punkta noteiktas izcelsmes un nenoteiktas izcelsmes atvietojamus materiālus var izmantot produkta ražošanā, materiālu glabāšanas laikā tos fiziski nenošķirot, ar nosacījumu, ka tiek izmantota uzskaites nošķiršanas metode. 4. Neatkarīgi no 1. punkta noteiktas izcelsmes un nenoteiktas izcelsmes atvietojamus ražojumus, kas klasificēti Harmonizētās sistēmas 10., 15., 27., 28., 29. nodaļā, 32.01.–32.07. pozīcijā vai 39.01.–39.14. pozīcijā, var uzglabāt kādā Pusē pirms eksporta uz otru Pusi, tos fiziski nenošķirot, ar nosacījumu, ka tiek izmantota uzskaites nošķiršanas metode. 5. Šā panta 3. un 4. punktā minēto uzskaites nošķiršanas metodi piemēro atbilstoši krājumu uzskaites metodei saskaņā ar Puses vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem. 6. Uzskaites nošķiršanas metode ir jebkura metode, ar kuru nodrošina, ka jebkurā brīdī noteiktas izcelsmes statusu piemēro ne lielākam materiālu vai ražojumu daudzumam, kā tas būtu gadījumā, ja materiāli vai ražojumi būtu fiziski nošķirti. 7. Saskaņā ar Puses normatīvajos aktos ietvertiem nosacījumiem Puse var pieprasīt, ka uzskaites nošķiršanas metodes izmantošanai ir nepieciešama iepriekšēja atļauja, ko sniedz minētās Puses muitas dienesti. Puses muitas dienesti pārrauga šādu atļauju izmantošanu un var atsaukt atļauju, ja tās turētājs nepareizi izmanto uzskaites nošķiršanas metodi vai nepilda kādu no šajā nodaļā izklāstītajiem nosacījumiem. ORIG.15. pants. Atpakaļnosūtīti ražojumi Ja kādas Puses noteiktas izcelsmes ražojumu, kas no minētās Puses eksportēts uz trešās valsts teritoriju, nosūta atpakaļ minētajai Pusei, tad to uzskata par nenoteiktas izcelsmes ražojumu, ja vien minētās Puses muitas dienestiem nevar pierādīt, ka atpakaļ nosūtītais ražojums: (a)ir tas pats ražojums, kas ticis eksportēts, un (b)ar to nav veiktas nekādas darbības, izņemot darbības, kuras vajadzīgas, lai preci saglabātu labā stāvoklī, kamēr tā atrodas minētajā trešajā valstī vai kamēr to eksportē. ORIG.16. pants. Nepārveidošana 1. Noteiktas izcelsmes ražojums, kas deklarēts iekšzemes lietošanai importētājā Pusē, pēc izvešanas un pirms tā deklarēšanas iekšzemes lietošanai netiek mainīts, nekādā veidā pārveidots vai pakļauts kādām darbībām, izņemot darbības, kuras veic nolūkā to saglabāt labā stāvoklī vai pievienot vai piestiprināt marķējumu, etiķetes, zīmogus vai citu dokumentāciju, lai nodrošinātu atbilstību konkrētām importējošās Puses iekšzemes prasībām. 2. Ražojumu var glabāt vai izstādīt trešā valstī ar noteikumu, ka minētajā trešā valstī šis ražojums paliek muitas uzraudzībā. 3. Sūtījumus trešā valstī var sadalīt, ja to veic eksportētājs vai viņš ir par to atbildīgs un ja minētajā trešā valstī sūtījumi paliek muitas uzraudzībā. 4. Ja rodas šaubas par to, vai 1.–3. punktā noteiktās prasības tiek ievērotas, importētājas Puses muitas dienests var pieprasīt, lai importētājs iesniedz pierādījumus par atbilstību minētajām prasībām, kas var būt dažāda veida, ieskaitot līgumā paredzēto pārvadājumu dokumentus, piemēram, kravaszīmes vai konosamentus vai faktisku vai konkrētu pierādījumu, kura pamatā ir iepakojumu marķējums vai numerācija, vai jebkādu ar pašu ražojumu saistītu pierādījumu. ORIG.17. pants. Muitas nodokļu atmaksas vai atbrīvojuma pārskatīšana Ne agrāk kā 2 gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Tirdzniecības specializētā komiteja muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu jomā pēc jebkuras Puses pieprasījuma pārskata Pušu attiecīgās nodokļu atmaksas un ievešanas pārstrādei shēmas. Šajā nolūkā pēc kādas Puses pieprasījuma ne vēlāk kā 60 dienas pēc minētā pieprasījuma otra Puse pieprasījuma iesniedzējai Pusei sniedz pieejamo informāciju un detalizētus statistikas datus, kas aptver laikposmu kopš šā nolīguma stāšanās spēkā vai iepriekšējos 5 gadus, ja tas ir īsāks, par tās nodokļu atmaksas un ievešanas pārstrādei shēmas darbību. Ņemot vērā šo pārskatīšanu, Tirdzniecības specializētā komiteja muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu jomā var sniegt ieteikumus Partnerības padomei, lai grozītu šīs nodaļas un tās pielikumu noteikumus nolūkā ieviest ierobežojumus attiecībā uz muitas nodokļu atmaksu vai atbrīvojumu no tiem. 2. iedaļa. Izcelsmes procedūras ORIG.18. pants. Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu 1.Importētāja Puse importējot piešķir preferenciāla tarifa režīmu otras Puses izcelsmes ražojumam šīs nodaļas nozīmē, pamatojoties uz importētāja pieprasījumu piemērot preferenciāla tarifa režīmu. Importētājs ir atbildīgs par to, ka pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu ir pareizs un atbilst šajā nodaļā noteiktajām prasībām.

2.Pieprasījuma piemērot preferenciāla tarifa režīmu pamatā ir: (a)eksportētāja sagatavots paziņojums par izcelsmi, kurā apliecināts, ka tas ir noteiktas izcelsmes ražojums, vai (b)importētāja informētība par to, ka ražojums ir noteiktas izcelsmes ražojums. 3.Importētājs, kas lūdz piemērot preferenciāla tarifa režīmu, pamatojoties uz 2. punkta a) apakšpunktā minēto paziņojumu par izcelsmi, patur paziņojumu par izcelsmi un, ja to pieprasa importētājas Puses muitas dienests, iesniedz tā kopiju minētajam muitas dienestam. ORIG.18.a pants. Preferenciāla tarifa režīma pieprasīšanas laiks 1.Preferenciāla tarifa režīma pieprasījumu un šāda pieprasījuma pamatojumu, kā minēts ORIG.18. panta [Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu] 2. punktā, iekļauj muitas importa deklarācijā saskaņā ar importētājas Puses normatīvajiem aktiem. 2.Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, ja importētājs importēšanas laikā nav pieprasījis preferenciāla tarifa režīmu, importētāja Puse piešķir preferenciāla tarifa režīmu un atmaksā vai atlaiž visus pārmaksātos muitas nodokļus, ja: (a)pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu tiek iesniegts ne vēlāk kā trīs gadus pēc importēšanas dienas vai tādā ilgākā periodā, kā noteikts importētājas Puses normatīvajos aktos, (b)importētājs sniedz pamatojumu pieprasījumam, kā minēts ORIG.18. panta [Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu] 2. punktā, un (c)ražojumu uzskatītu par noteiktas izcelsmes ražojumu un tas atbilstu visām citām piemērojamām prasībām šīs nodaļas 1. iedaļas [Izcelsmes noteikumi] nozīmē, ja importētājs būtu pieprasījis preferenciāla tarifa režīmu importēšanas laikā. Pārējie pienākumi, kas piemērojami importētājam saskaņā ar ORIG.18. pantu [Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu], paliek nemainīgi. ORIG.19. pants. Paziņojums par izcelsmi 1.Paziņojumu par izcelsmi sagatavo ražojuma eksportētājs, pamatojoties uz informāciju, kas apliecina, ka tas ir noteiktas izcelsmes ražojums, norādot informāciju par ražojuma ražošanā izmantoto materiālu noteiktas izcelsmes statusu. Eksportētājs ir atbildīgs par to, lai paziņojums par izcelsmi un sniegtā informācija būtu pareiza. 2.Paziņojumu par izcelsmi sagatavo, izmantojot ORIG-4. PIELIKUMĀ [Paziņojuma par izcelsmi teksts] sniegto tekstu vienā no tur norādītajām valodām, uz rēķina vai cita dokumenta, kurš sniedz pietiekami detalizētu noteiktas izcelsmes ražojuma aprakstu, kas ļauj minēto ražojumu identificēt. Eksportētājs ir atbildīgs par pietiekami detalizētas informācijas sniegšanu, lai varētu identificēt noteiktas izcelsmes ražojumu. Importētāja Puse nepieprasa, lai importētājs iesniedz paziņojuma par izcelsmi tulkojumu. 3.Paziņojums par izcelsmi ir derīgs 12 mēnešus no tā sagatavošanas dienas vai ilgāku laikposmu, kā paredzējusi importētāja Puse, bet ne ilgāk kā 24 mēnešus. 4.Paziņojums par izcelsmi var attiekties uz (a)viena vai vairāku ražojumu, ko importē kādā no Pusēm, vienu sūtījumu vai (b)identisku ražojumu vairākiem sūtījumiem, kurus importē uz kādu no Pusēm jebkurā laikposmā, kas norādīts paziņojumā par izcelsmi un nepārsniedz 12 mēnešus. 5.Ja pēc importētāja pieprasījuma nesaliktus vai izjauktus ražojumus Harmonizētās sistēmas interpretācijas 2. vispārīgā noteikuma a) punkta nozīmē, kuri ietilpst Harmonizētās sistēmas XV–XXI sadaļā, ieved pa daļām, šādiem ražojumiem var izmantot vienu paziņojumu par izcelsmi saskaņā ar prasībām, ko noteicis importētājas Puses muitas dienests. ORIG.20. pants. Neatbilstības

Importētājas Puses muitas dienests nenoraida pieprasījumu piemērot preferenciāla tarifa režīmu, ja paziņojumā par izcelsmi ir nelielas kļūdas vai neatbilstības, vai tikai tā iemesla dēļ, ka rēķinu ir izrakstījusi trešā valsts. ORIG.21. pants. Importētāja informētība 1.Attiecībā uz preferenciāla tarifa režīma pieprasījumu, kas iesniegts saskaņā ar ORIG.18. panta [Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu] 2. punkta b) apakšpunktu, importētāja informētība par to, ka ražojuma izcelsme ir eksportētājā Pusē, pamatojas uz informāciju, kas pierāda, ka ražojums ir noteiktas izcelsmes ražojums un atbilst šajā nodaļā noteiktajām prasībām. 2.Pirms tiek pieprasīts preferenciāla tarifa režīms, ja importētājs nespēj iegūt šā panta 1. punktā minēto informāciju, jo eksportētājs to uzskata par konfidenciālu informāciju vai kāda cita iemesla dēļ, eksportētājs var iesniegt paziņojumu par izcelsmi, lai importētājs varētu pieprasīt preferenciāla tarifa režīmu, pamatojoties uz ORIG.18. panta [Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu] 2. punkta a) apakšpunktu. ORIG.22. pants. Dokumentēšanas prasības 1.Importētājs, kas iesniedz pieprasījumu piemērot preferenciāla tarifa režīmu attiecībā uz ražojumu, kurš importēts importētājā Pusē, vismaz trīs gadus pēc ražojuma importēšanas uzglabā: (a)ja pieprasījuma pamatā bijis paziņojums par izcelsmi — paziņojumu par izcelsmi, ko sagatavojis eksportētājs, vai (b)ja pieprasījuma pamatā bijusi importētāja informētība — visus dokumentus, kas apliecina, ka ražojums atbilst prasībām, lai iegūtu noteiktas izcelsmes statusu. 2.Eksportētājs, kas ir sagatavojis paziņojumu par izcelsmi, ne mazāk kā četrus gadus pēc minētā paziņojuma par izcelsmi sagatavošanas saglabā paziņojuma par izcelsmi kopiju un visus citus dokumentus, kuri apliecina, ka ražojums atbilst prasībām, lai iegūtu noteiktas izcelsmes statusu. 3.Saskaņā ar šo pantu uzglabājamos dokumentus var glabāt elektroniski. ORIG.23. pants. Nelieli sūtījumi 1.Atkāpjoties no ORIG.18. panta [Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu] līdz ORIG.21. pantam [Importētāja informētība], gadījumos, kad ražojums ir deklarēts kā tāds, kas atbilst šīs nodaļas prasībām, un ja importētājas Puses muitas dienestam nav šaubu par minētās deklarācijas patiesumu, tad importētāja Puse piešķir preferenciāla tarifa režīmu: (a)ražojumam, ko privātpersonas nelielos iepakojumos sūta privātpersonām, (b)ražojumam, kas ir daļa no ceļotāja personīgās bagāžas, un (c)Apvienotās Karalistes gadījumā papildus a) un b) apakšpunktam — citiem zemas vērtības sūtījumiem. 2.Šā panta 1. punktu nepiemēro šādiem ražojumiem: (a)ražojumi, kuru imports ir daļa no tāda importa virknes, kuru var pamatoti uzskatīt par tādu, kas veikts atsevišķi, lai izvairītos no ORIG.18. panta [Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu] prasībām; (b)attiecībā uz Savienību: (I)ražojums, kas importēts tirdzniecības ceļā, ja imports notiek neregulāri un ražojumi ir paredzēti tikai saņēmēju, ceļotāju vai viņu ģimenes locekļu personīgai lietošanai, tad to neuzskata par ražojumu importu tirdzniecībai, ja pēc produktu veida un daudzuma ir redzams, ka nav plānoti nekādi komerciāli mērķi, un (II)ražojumi, kuru kopējā vērtība pārsniedz 500 EUR, ja tos sūta sīkpakās, vai 1200 EUR to ražojumu gadījumā, kuri ir daļa no ceļotāja personīgās bagāžas. Summas katrā attiecīgajā valsts valūtā ir līdzvērtīgas tām summām, kuras izteiktas euro pēc kursa oktobra pirmajā darba dienā. Valūtas maiņas summas ir tās, ko Eiropas Centrālā banka publicē minētajā dienā, izņemot gadījumus, kad Eiropas Komisijai līdz 15. oktobrim ir paziņota atšķirīga summa, un tās piemēro no nākamā gada 1. janvāra. Eiropas Komisija paziņo Apvienotajai Karalistei attiecīgās summas. Savienība var noteikt citus ierobežojumus, kurus tā paziņos Apvienotajai Karalistei; un

(c)attiecībā uz Apvienoto Karalisti – ražojumi, kuru kopējā vērtība pārsniedz Apvienotās Karalistes tiesību aktos noteiktās robežvērtības. Apvienotā Karaliste paziņos Savienībai šīs robežvērtības. 3.Importētājs ir atbildīgs par to, ka deklarācija ir pareiza, un par atbilstību šajā nodaļā noteiktajām prasībām. Dokumentēšanas prasības, kas izklāstītas ORIG.22. pantā [Dokumentēšanas prasības], neattiecas uz importētāju saskaņā ar šo pantu. ORIG.24. pants. Pārbaude 1.Importētājas Puses muitas dienests var pārbaudīt, vai ražojums ir noteiktas izcelsmes ražojums un vai ir izpildītas pārējās šīs nodaļas prasības, pamatojoties uz riska novērtēšanas metodēm, kas var ietvert atlasi pēc nejaušības principa. Šādu pārbaudi var veikt, pieprasot informāciju no importētāja, kurš iesniedzis ORIG.18. pantā [Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu] minēto pieprasījumu, importa deklarācijas iesniegšanas laikā, pirms ražojumu izlaišanas vai pēc ražojumu izlaišanas. 2.Saskaņā ar 1. punktu pieprasītā informācija ietver tikai šādus elementus: (a)ja pieprasījuma pamatā bijis paziņojums par izcelsmi — paziņojums par izcelsmi; un (b)informācija par izcelsmes kritēriju izpildi, kas attiecas uz šādiem elementiem: (I)ja izcelsmes kritērijs ir “pilnībā iegūts” — piemērojamā kategorija (piemēram, ievākšana, ieguves rūpniecība, zveja) un ražošanas vieta; (II)ja izcelsmes kritērija pamatā ir tarifa klasifikācijas maiņa — visu nenoteiktas izcelsmes materiālu saraksts, tostarp to tarifa klasifikācija (2, 4 vai 6 ciparu formātā atkarībā no izcelsmes kritērija); (III)ja izcelsmes kritērija pamatā ir izmantota vērtības metode – galaražojuma vērtība, kā arī visu minētā ražojuma ražošanā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība; (IV)ja izcelsmes kritērija pamatā ir svars – galaražojuma svars, kā arī galaražojumā izmantoto attiecīgo nenoteiktas izcelsmes materiālu svars; (V)ja izcelsmes kritērija pamatā ir konkrēts ražošanas process – minētā konkrētā procesa apraksts. 3.Sniedzot pieprasīto informāciju, importētājs var pievienot jebkādu citu informāciju, ko tas uzskata par būtisku pārbaudes nolūkiem. 4.Ja preferenciāla tarifa režīma pieprasījuma pamatā ir paziņojums par izcelsmi, importētājs sniedz minēto paziņojumu par izcelsmi, bet var atbildēt importētājas Puses muitas dienestam, ka importētājs nespēj sniegt 2. punkta b) apakšpunktā minēto informāciju. 5.Ja preferenciāla tarifa režīma pieprasījuma pamatā ir importētāja informētība, pēc tam, kad pārbaudi veicošais importētājas Puses muitas dienests ir pieprasījis informāciju saskaņā ar 1. punktu, tas var pieprasīt no importētāja sniegt papildu informāciju, ja šis muitas dienests uzskata, ka papildu informācija ir nepieciešama, lai pārbaudītu ražojuma noteiktu izcelsmi, vai to, ka ir izpildītas pārējās šīs nodaļas prasības. Importētājas Puses muitas dienests vajadzības gadījumā var pieprasīt importētājam sniegt konkrētus dokumentus un informāciju. 6.Ja importētājas Puses muitas dienests nolemj apturēt preferenciāla režīma piešķiršanu attiecīgajam ražojumam līdz pārbaudes rezultātu saņemšanai, tad tas importētājam piedāvā ražojumu izlaist, piemērojot atbilstošus piesardzības pasākumus, tostarp galvojumus. Preferenciāla tarifa režīma apturēšana tiek izbeigta iespējami drīz pēc tam, kad importētājas Puses muitas dienests ir pārliecinājies par attiecīgo ražojumu noteiktas izcelsmes statusu vai par pārējo šīs nodaļas prasību izpildi. ORIG.25. pants. Administratīva sadarbība 1.Lai nodrošinātu šīs nodaļas pareizu piemērošanu, Puses ar savu muitas dienestu starpniecību sadarbojas, pārbaudot, vai ražojums ir noteiktas izcelsmes ražojums un vai tas atbilst pārējām šajā nodaļā noteiktajām prasībām. 2.Ja preferenciāla tarifa režīma pieprasījuma pamatā ir bijis paziņojums par izcelsmi, pēc tam, kad pārbaudi veicošais importētājas Puses muitas dienests vispirms ir attiecīgi pieprasījis informāciju saskaņā ar ORIG.24. panta [Pārbaude] 1. punktu, ievērojot importētāja atbildi, tas var arī pieprasīt informāciju no eksportētājas Puses muitas dienesta divu gadu laikā pēc ražojumu importēšanas vai no brīža, kad ir iesniegts pieprasījums atbilstīgi ORIG.18.a panta [Preferenciāla tarifa režīma pieprasīš