LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 88/43

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Pasaules līmeņa nolīguma par klimata pārmaiņām īstenošana – teritoriāla pieeja COP22 sarunām Marrākešā”

(2017/C 088/09)

Ziņotājs: Francesco Pigliaru (IT/PSE), Sardīnijas reģiona priekšsēdētājs Atsauces dokuments: Pašiniciatīvas atzinums

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

1. Parīzes nolīgums ir būtisks panākums, jo tas ir universāls, saistošs un līdzsvarots. Tajā noteikts vispārējs rīcības plāns, lai temperatūras paaugstināšanos šajā gadsimtā ierobežotu līdz ievērojami mazāk nekā 2 grādiem pēc Celsija un censtos ierobežot tās turpmāku palielināšanos 1,5 grādu robežās salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Īpaši svarīgs tas ir tāpēc, ka tajā iezīmētā virzība uz dekarbonizāciju dod uzticamas vadlīnijas lēmumu pieņēmējiem visos līmeņos, ļauj izvairīties no piesaistes dārgām daudzoglekļa investīcijām, rada noteiktību un norāda skaidru virzienu uzņēmējiem un ieguldītājiem. Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 22. sesijas (UNFCCC COP22) uzdevums būs saglabāt saistībā ar Parīzes nolīgumu gūto pozitīvo impulsu un iedarbināt dažādos nolīguma mehānismus.

2. Tomēr pat tad, ja pušu pašreizējā apņemšanās tiktu pilnībā īstenota, ar to nebūtu pietiekami, lai sasniegtu saskaņotos mērķus. Reģioniem un pilsētām, kas ir cieši saistītas ar vietējām kopienām un teritorijām, jārīkojas aktīvāk, savukārt Pusēm pēc iespējas ātrāk jāiesniedz atjaunināti ieteikumi – jau saistībā ar 2018. gadā paredzēto veicinošo dialogu. Kas attiecas uz ES, Eiropas Reģionu komiteja saglabā savu līdzšinējo nostāju, ka līdz 2030. gadam par 50 % jāsamazina siltumnīcefekta gāzu emisijas ar mērķi panākt, ka SEG emisijas sasniedz savu maksimālo apjomu iespējami drīz un tiek pakāpeniski samazinātas līdz 2050. gadam vai drīz pēc tam.

3. Eiropas Savienībai ar tās augsti attīstīto daudzlīmeņu pārvaldības sistēmu ir īpašs pienākums uzņemties vienotu un tālejošu līderību klimata pārmaiņu jautājumu risināšanā; RK tāpēc atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Savienība savlaicīgi ratificējusi Parīzes nolīgumu, un rosina dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, iespējami ātrāk ratificēt minēto nolīgumu. RK arī aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis atjaunināt un precizēt gan klimata un enerģētikas politikas satvaru laikposmam līdz 2030. gadam, gan “Ceļvedi 2050”, lai izpildītu nolīgumā paredzētās saistības izstrādāt gadsimta vidus, ilgtermiņa zemas siltumnīcefekta gāzu emisijas attīstības stratēģijas; šis process ir jāuzsāk iespējami drīz, lai radītu iespēju visaptverošām debatēm, kurās cieši būtu iesaistītas valstu valdības, vietējās un reģionālās pašvaldības, kā arī pilsoniskā sabiedrība un uzņēmēji.

Daudzlīmeņu pārvaldība

4. Parīzes nolīgumā atzīta daudzlīmeņu pārvaldības nozīme klimata politikā. Šis princips tagad būtu jāīsteno praksē visos pārvaldības līmeņos, lai izveidotu saiknes un novērstu pašreizējās atšķirības starp valstu, reģionālo un vietējo klimata pārmaiņu politiku; vienlaikus jāuzlabo pārredzamības sistēma un jāizstrādā globālai izvērtēšanai nepieciešamie instrumenti, jāsekmē izpratne par klimata pārmaiņu dažādo ietekmi, zaudējumiem un kaitējumiem, kā arī jāparedz atbilstīgs finansējums klimata jautājumiem un atbalsts veiktspējai.

5. Tāpēc RK aicina pilnveidot Limas–Parīzes rīcības programmu (LPAA) un tās atbilstīgo platformu – Nevalstisko dalībnieku platformu rīcībai klimata jomā (NAZCA). Tās varētu pilnīgi integrēt UNFCCC sekretariātā, izmantojot globālo klimata rīcības programmu, ko uzsāka jaunieceltie klimata pārmaiņu mazināšanas līderi (Climate Champions) (1). Tas savukārt veidotu pamatu pilntiesīgai daudzlīmeņu pārvaldībai klimata politikā un ar to saistītajā rīcībā, kā norādīts arī Eiropas Parlamenta rezolūcijā.

6. Reģioni un pilsētas kā lielākie ieguldītāji LPAA un NAZCA jau ir apliecinājuši, ka ir gatavi cīnīties pret klimata pārmaiņām un ka spēj rīkoties vēl aktīvāk. Tādām brīvprātīgām iniciatīvām kā ES Pilsētas mēru pakts un saprašanās memorands “Under 2 Degrees” ir īpaša pievienotā vērtība, jo tās sniedz LPAA un NAZCA kvantitatīvus datus un apliecina lielāku mērķtiecību nekā valstu likumdevēji. Šo iniciatīvu ieguldījums darbības ierosināšanai visos līmeņos būtu jāatzīst un jāveicina gan valdībām, gan pašvaldībām, gan starpvaldību organizācijām. Šie centieni būtu jāņem vērā un jāiekļauj attiecīgajos nacionāli noteiktajos devumos, kā tas jau tiek darīts, piemēram, Meksikā. Jāveicina arī citas uzraudzības un ziņošanas iniciatīvas un mehānismi, ar ko mērīt emisiju samazinājumu un novērtēt ietekmes mazināšanas un pielāgošanās pasākumus.

Labāka reģionu un pilsētu integrēšana UNFCCC

7. Reģioni un pilsētas ir ciešāk jāintegrē UNFCCC procesā; tas ļautu laikus izveidot atgriezenisko saiti no pamatlīmeņa uz ANO līmeni. Valstīm būtu piekļuve vispilnīgākajai informācijai, kas ļautu tām pieņemt racionālus lēmumus, ko reģioni un pilsētas var īstenot uz vietas. Tādēļ jāizveido pastāvīgs un tiešs dialogs starp dažādiem līmeņiem, sākot no vietējā un reģionālā līmeņa.

8. Minētā dialoga uzlabošanas pasākumi ietver: — sistemātisku informācijas apmaiņu starp reģionu un pilsētu pārstāvjiem un COP prezidentūru, līderiem klimata pārmaiņu mazināšanas jomā, kā arī UNFCCC sekretariātu, — trīspusējus dialogus, iesaistot pilsētas, reģionus un puses UNFCCC struktūru sistēmā, it īpaši Pušu konferences sesiju laikā, — ikdienas ziņojumus, ko Eiropas Komisija un Padome sniedz Reģionu komitejai Pušu konferences sesiju laikā, — regulāru informācijas apmaiņu ar Eiropas Parlamentu, proti, Eiropas Parlamenta delegācijām, Pušu konferences sesijās, — pušu (valstu) dalību neformālās grupas “Pilsētu draugi” sanāksmēs.

Eiropas Savienības līmenī

9. Eiropas Komisija un Padome pēc COP21 arvien regulārāk sazinās ar RK, lai labāk integrētu vietēju pieeju ES tiesību aktiem – galvenokārt izmantojot ES Pilsētvides attīstības plānu. Turklāt ceļvedī Parīzes nolīguma īstenošanai Eiropas Savienībā ir pilnībā atbalstīts daudzlīmeņu pārvaldības princips.

10. Eiropas Komisija ir arī sākusi ES Pilsētas mēru pakta paplašināšanu un pastiprināšanu. Tagad to ne tikai izvērš dažādās pasaules daļās, bet tajā papildus ietverts arī pielāgošanās elements.

11. RK uzskata, ka ir ļoti svarīgi izmantot šo atpazīstamību un nodrošināt līdzsvarotu pieeju, kas atzīst reģionu un pilsētu atšķirīgo ieguldījumu šajā saistībā.

12. RK vēlētos uzsvērt, ka daudzlīmeņu pārvaldības princips ir iekļaujošs un rentabls, jo ļauj saskaņot centienus visos pārvaldības līmeņos un tādējādi maksimāli palielināt to rīcības spēju.

13. Reģioni lielā mērā nodrošina pilsētpolitikai kontekstu plašākā teritorijā un sasaista to ar citām politikas jomām, piemēram, mežsaimniecību, “zaļo” un “zilo” infrastruktūru, teritoriālo kohēziju un lauksaimniecību. Šai reģionu funkcijai ir īpaša nozīme Eiropas Savienībā, jo tās teritorija sastāv no mazām un vidēji lielām pilsētām, kuru resursi un rīcības spēja bieži ir ierobežoti. Reģioni palīdz nepieļaut centienu dublēšanos, kas izmaksā dārgi, un nodrošina plašu kohēziju starp pilsētām un ārpilsētu teritorijām.

14. Piemēram, daudzi reģioni ES Pilsētas mēru paktā darbojas kā reģionālie koordinatori. Tādējādi vairākas pilsētas vienlaicīgi var kļūt par Pakta dalībniecēm.

15. Tāpēc RK norāda uz dalībvalstu reģionu būtisko nozīmi šādā visu pārvaldības līmeņu vertikālā koordinēšanā.

16. Piemēram, Itālijā reģioni ir izveidojuši reģionu valdi jautājumos, kas saistīti ar pielāgošanos klimata pārmaiņām. Valdē ir pārstāvēta Itālijas valdība un visi reģioni. Tā nodrošina, ka Itālijas stratēģija pielāgošanās jomā, kas tika izstrādāta, pamatojoties uz Eiropas stratēģiju par pielāgošanos klimata pārmaiņām, tiks īstenota reģionālā līmenī. Savukārt reģioni ir arī atbildīgi par palīdzības sniegšanu pilsētām un mazpilsētām vietējo pielāgošanās plānu attiecīgā izstrādē to teritorijās.

17. Pamatojoties uz šo piemēru, RK aicina ES reģionus uzņemties iniciatīvu, piemērojot ES un valsts stratēģijas klimata jomā un veicinot pārmaiņas vietējā līmenī. Komiteja arī aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis ietvert šo uzdevumu iekļaujošas pārvaldības definīcijā klimata un enerģētikas jomā, kā arī Parīzes nolīguma īstenošanas stratēģijā. Tas nozīmētu, ka pienācīgi jāņem vērā reģionālo koordinatoru nozīme Pilsētas mēru pakta kontekstā, izstrādājot jaunus atbalsta instrumentus tā parakstītājiem.

Horizontālā koordinēšana

18. RK uzskata, ka līdztekus vertikālajai koordinēšanai jāpalielina dažādu politikas jomu horizontālā koordinēšana. Klimata jautājuma iekļaušana visās politikas jomās ļaus vietējai sabiedrībai gūt priekšrocības no daudziem papildu ieguvumiem, tādiem kā augstāka dzīves kvalitāte un vietējās darbvietas. Tā sniegs arī iespēju radīt sinerģiju un samazināt darbības izmaksas. Piemēram, tiek lēsts, ka ES aprites ekonomikas pasākumu kopums, ja vien to pienācīgi īstenos, varētu palīdzēt samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 2–4 % gadā (2). RK tādēļ aicina COP22 sarunās risināt būtisko jautājumu par izejvielu izmantošanas samazināšanu un atkritumu ilgtspējīgu apsaimniekošanu klimata pārmaiņu mazināšanas kontekstā.

19. Tāpēc Reģionu komiteja aicina reģionus un pilsētas uzņemties iniciatīvu veicināt administratīvo sadarbību. Šajā saistībā var norādīt uz veiksmīgo Espo (Somija) administratīvās sadarbības komitejas modeli ilgtspējīgas attīstības jomā. Lielā mērā šīs integrētās pieejas dēļ Espo nesen tika atzīta par ilgtspējīgāko ES pilsētu, kā norādīts pētījumā, ko pasūtījusi Nīderlandes prezidentūra Eiropas Savienībā.

20. Paplašinot horizontālo sadarbību vietējā un reģionālajā līmenī, jāizvairās arī no ierobežotas domāšanas reģioniem un pilsētām pieejamu ES atbalsta pasākumu izstrādē. Šajā saistībā RK sagaida, ka tiks izveidots vienots kontaktpunkts, kā norādīts Eiropas Komisijas paziņojumā “Ceļā no Parīzes”, un uzsver šā pakalpojuma nozīmi reģionu vajadzību apmierināšanā.

Reģionu komitejas ieguldījums

21. Gatavojoties COP22, kā arī plašākā aspektā, RK apņemas atbalstīt Eiropas Komisiju un Padomi to centienos sekmēt nolīguma īstenošanu, cieši sadarbojoties ar Eiropas Parlamentu.

22. RK būtu jāizvirza mērķis – kļūt par oglekļa emisiju ziņā neitrālu iestādi, un šajā jautājumā jāsadarbojas ar citām iestādēm, īpaši ar Eiropas Parlamentu.

23. Reģionu komiteja ir apņēmusies informēt ES reģionus un pilsētas par to būtisko nozīmi uzlabotajos pasākumos klimata jomā un par mehānismiem, kas veicina augšupēju pasākumu atbalstu.

24. RK, stingri atbalstīdama ES Pilsētas mēru paktu, mudina Komitejas locekļus līdzdarboties šajā iniciatīvā un ir izveidojusi RK Pilsētas mēru pakta vēstnieku grupu iniciatīvas popularizēšanai viņu pārstāvētajās valstīs.

25. Reģionu komiteja tāpēc ir apņēmusies būt par paraugu. Tā ir iesaistījusies Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS) un kopā ar Komitejas locekļiem un administrāciju apņemas arī turpmāk censties mazināt iestādes radītās oglekļa dioksīda emisijas un fosilā kurināmā izmantošanu. Šajā saistībā RK pētīs, kā kompensēt nenovēršamās siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko rada tās locekļu un darbinieku darba braucieni. Lai to veiktu, ir jāaprēķina RK oglekļa dioksīda pēda, šajā aprēķinā ņemot vērā visus komandējumus un ārējās sanāksmes. Kompensējot siltumnīcefekta gāzu emisijas, varētu finansēt ilgtspējīgus projektus Eiropas Savienībā. Vajadzētu plašāk izmantot jaunās tehnoloģijas, piemēram, videokonferences, tostarp arī RK komisiju sanāksmēs.

26. Lai ieviestu “bezpapīra” lietvedību, RK vajadzētu sekot Eiropas Parlamenta piemēram, kurš vairs nedrukā dokumentus plenārsesijām un komisiju sanāksmēm, izņemot gadījumus, kad deputāti to īpaši pieprasa, vai citos gadījumos, kad papīra formāts ir obligāti nepieciešams.

27. Reģionu komiteja ir apņēmusies strādāt ārpus ES robežām, saskaņojot darbību ar Klimata politikas ĢD, Eiropas Ārējās darbības dienestu un dalībvalstīm Zaļās diplomātijas tīkla ietvaros, lai atbalstītu valstu, kas nav ES dalībvalstis, pašreizējās apņemšanās īstenošanu un mudinātu šīs valstis uz jaunu apņemšanos līdzīgi tam, kā rīkojas Eiropas Savienība.

28. Reģionu komiteja īpaši izmantos savas struktūras, piemēram, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālo un vietējo pašvaldību asambleju, ES un Austrumu partnerības valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību konferenci, darba grupu Ukrainas jautājumos un apvienotās konsultatīvās komitejas un darba grupas sadarbībai ar kandidātvalstīm un iespējamajām kandidātvalstīm, lai klimata politika arī turpmāk būtu viena no politikas darba kārtības galvenajām prioritātēm, un atbalstīs tās īstenošanu, ko veic vietējās un reģionālās pašvaldības visā pasaulē.

29. RK aktīvi iesaistīsies Tanžerā organizētajā MEDCOP22 sanāksmē ar mērķi palielināt attiecīgā apgabala pilsētu un reģionu pilnvaras darboties klimata un enerģētikas jomā. Komiteja īpaši atbalstīs koncentrēšanos uz Eiropas un Vidusjūras reģiona vietējo un reģionālo pašvaldību finansējumu un spēju veidošanu un šiem jautājumiem pievērsīs ES delegācijas COP22 uzmanību.

30. Konkrēti, Reģionu komiteja palīdzēs popularizēt Pilsētas mēru paktu pasaules līmenī, sākot ar Eiropas un Vidusjūras reģiona Pilsētas mēru paktu un, iespējams, Austrumu partnerības valstu Pilsētas mēru paktu 2016. gadā.

31. Reģionu komiteja arī turpinās līdzdalību UNFCCC līmenī, lai atbalstītu ES delegācijas mērķtiecīgo nostāju klimata jomā un jo īpaši popularizētu ES daudzlīmeņu pārvaldības modeli saviem partneriem no Pašpārvalžu un pašvaldību pamatgrupas (Local Governments and Municipal Authorities Major Group).

Iespēju radīšana sabiedrībai

32. Ņemot vērā to, cik vērienīgi pasākumi nepieciešami klimata jomā, mums visiem ir jāmaina gan ražošanas, gan patērēšanas modelis. Tādēļ, lai veicinātu sabiedrības atbalstu šādām būtiskām pārmaiņām, reģionu un pilsētu pamatpienākums būs iesaistīt iedzīvotājus, nodrošinot viņiem iespēju aktīvi piedalīties šajā pārejas procesā.

33. Reģioniem un pilsētām ir izšķirīga nozīme informācijas izplatīšanā par uzvedības modeļa maiņu un pasākumiem, kas atbalsta individuālas ar klimatu saistītas iniciatīvas.

34. Reģioniem un pilsētām arī jāapzina un jānovērš šķēršļi, kas liedz iedzīvotājiem pilntiesīgi iesaistīties pārejā uz mazoglekļa ekonomiku un tādu sabiedrību, kas ir noturīga pret klimata pārmaiņām; tas jādara, saskaņojot savu rīcību augstākajos pārvaldības līmeņos (valsts, ES un pasaules līmenī).

35. Reģionu un pilsētu ilgtermiņa partnerattiecības ar uzņēmumiem, augstskolām, vietējām kopienām, pilsonisko sabiedrību, nevalstiskajām organizācijām (NVO) un skolām ir ļoti svarīgas pasākumu veicināšanai klimata jomā.

36. Tādēļ RK aicina reģionus un pilsētas pilnībā īstenot savas pilnvaras, aktīvi atbalstot vietējos projektus, kuros iesaistīti daudzi dalībnieki, lai veidotu ilgtspējīgas attīstības kultūru, kas stimulē centienus dalībvalstu un Eiropas līmenī, un uzsver, ka dažādās ES daļās, kā arī reģionos un pilsētās, ļoti atšķiras ar klimata pārmaiņām saistītās vajadzības un problemātiskie aspekti.

Uzmanības pievēršana pētniecībai

37. Pētniecībai ir izšķirīga nozīme, izstrādājot piemērotu politisko risinājumu klimata pārmaiņu mazināšanai. Ciešas saites ar akadēmiskajām aprindām sekmēs labu politikas veidošanu, kad lēmumi tiek pieņemti, pamatojoties uz ekspertu ieteikumiem. Tāpēc RK aicina reģionus un pilsētas gan savās teritorijās, gan ārpus tām veidot ciešu saikni ar augstskolām un pētniecības centriem un atbalstīt reģionu sadarbību šajās jomās.

38. Kopīga zināšanu veidošana jau agrīnā posmā un salīdzinoša pārskatīšana, ko veic politikas veidotāji un akadēmisko aprindu pārstāvji, veicinās sadarbību problēmu noteikšanā un kopīgā risināšanā visā pētniecības procesa un politikas veidošanas ciklā.

39. Reģionu komiteja ar gandarījumu norāda, ka Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes nesen pieņemtais lēmums izstrādāt īpašu ziņojumu par pilsētām un klimatu 2023. gadā sekmēs plašāku izpēti par pilsētu nozīmi klimata pārmaiņu ierobežošanā. Reģionu komiteja aicina Eiropas Komisiju aktīvi piedalīties šā ziņojuma izstrādāšanā un iesaistīt Reģionu komiteju šajā procesā, kā arī izrādīt iniciatīvu, sekmējot daudzlīmeņu teritoriālo redzējumu saistībā ar pasākumiem klimata jomā. Reģionu komiteja īpaši aicina Eiropas Komisiju veicināt pētniecību minētajās jomās, lai sniegtu konstruktīvu ieguldījumu īpašajā ziņojumā, ko izmantos turpmākajās UNFCCC diskusijās, proti, vispārējā situācijas izvērtējumā, kurā tiks novērtēta Parīzes nolīguma īstenošana līdz 2023. gadam.

40. Reģionu komiteja atbalsta pētniecības pārstāvju iesaisti pielāgošanās un ietekmes mazināšanas politikas plānošanā un īstenošanā.

Noturīga sabiedrība

41. Svarīgi ir tas, ka Parīzes nolīgumā ir atzīta pielāgošanās būtiskā pozitīvā ietekme uz klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanas pasākumiem.

42. Reģionu komiteja sagatavos atsevišķu atzinumu, kurā uzmanība tiks vērsta uz ES stratēģijas par pielāgošanos klimata pārmaiņām pārskatīšanu, kas paredzēta 2017. gadā. Šajā saistībā Reģionu komiteja aicina stingri apņemties integrēt ietekmes mazināšanas un pielāgošanās pasākumus, kā arī iekļaut pielāgošanos visās attiecīgajās politikas jomās.

43. Reģionu komiteja norāda, ka klimata pārmaiņas var radīt nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēkiem un aktīviem, tāpēc jānodrošina iespējas reģioniem un pilsētām pēc iespējas ātrāk palielināt savu noturību. Tomēr RK uzstāj, ka, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, ir vajadzīga vertikāla un horizontāla sadarbība un ka šai nolūkā ir jāveido sasaiste starp reģioniem un pilsētām.

44. RK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas rīcības plānu par Sendai pamatprogrammu katastrofu riska mazināšanai laikposmā no 2015. gada līdz 2030. gadam, kā arī to, ka noturības pret katastrofām aspekts ir iekļauts COP21 nolīgumā. Ir jāturpina stiprināt saikni starp noturīgas infrastruktūras izveidi un pielāgošanos klimata pārmaiņām, lai veicinātu civilās aizsardzības dienestu dažādās jomās veiktās darbības koordināciju un pasākumu, kuru mērķis ir pielāgošanās klimata pārmaiņām, īstenošanu dažādos līmeņos.

45. Reģionu komiteja aicina ieviest labākus informētības veicināšanas un atbalsta mehānismus, lai izstrādātu uz reģioniem vērstas valsts pielāgošanās stratēģijas. Minēto stratēģiju iestrāde saskaņotos reģionālos rīcības plānos un to īstenošana vietējā līmenī ir cieši jāuzrauga, nosakot skaidrus un regulāri sasniedzamus starpposma mērķus ES līmenī.

Finansējums ES reģionu un pilsētu rīcībai klimata pārmaiņu jomā

46. Būtisks jautājums Parīzes nolīguma īstenošanā ir jautājums par finansējumu un piekļuvi finansējumam, jo īpaši attiecībā uz reģioniem un pilsētām.

47. Lai gan ES piedāvā dažādas finansējuma iespējas, reģioni un pilsētas saskaras ar daudziem šķēršļiem, kas liedz tiem piekļūt pieejamajiem ES atbalsta pasākumiem, ko nodrošina ES fondi un Eiropas Investīciju banka (EIB). Pēc daudzām diskusijām ar dažādām ieinteresētajām personām Reģionu komiteja aicina Eiropas Komisiju, EIB un dalībvalstis galveno uzmanību pievērst atbilstīgu administratīvo spēju veidošanai pilsētās un reģionos, lai tie pilnībā izmantotu ES līmenī pieejamās valsts un privātā finansējuma iespējas; jo īpaši tas attiecas uz mazākām teritoriālajām struktūrām.

48. Eiropas Savienības iestādēm arī būtu īpaši jācenšas sniegt informāciju par minētajām dažādajām iespējām. Reģionu komiteja apņemas atbalstīt Eiropas Komisiju un EIB, izstrādājot vajadzīgos mērķtiecīgos saziņas instrumentus.

49. Tomēr Reģionu komiteja pauž bažas par iespējamu struktūrfondu neefektīvu izmantošanu vairākās dalībvalstīs. Lai gan 20 % ES budžeta ir piešķirti pasākumiem klimata jomā, klimata kritērijs struktūrfondu finansētajos projektos sistemātiski netiek piemērots vai pārbaudīts, tāpēc ir risks, ka ES finansējums var tikt izmantots tādiem projektiem, kas ir pretrunā ES mērķiem klimata jomā. Eiropas Komisijai un dalībvalstīm jābūt īpaši piesardzīgām un jāpārbauda šie gadījumi, veicot vajadzīgos koriģējošos pasākumus, vienlaikus ņemot vērā tehnoloģiskās neitralitātes principu un dalībvalstu tiesības izvēlēties dažādus energoresursus.

50. RK aicina dalībvalstis ievērot savu apņemšanos pakāpeniski pārtraukt videi kaitīgu subsīdiju piešķiršanu. Turklāt RK uzskata, ka pašreizējās ETS reformas rezultātā būtu jānosaka taisnīga oglekļa cena, kas nekaitēs dalībvalstu konkurētspējai, un jāizveido mehānisms, kas ļautu reģioniem atbalstīt centienus mazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Reģionu komiteja vēlētos vērst Eiropas Komisijas un Padomes uzmanību uz sekmīgo piemēru saistībā ar oglekļa tirgus izveidi starp Kaliforniju un Kvebeku. Tagad miljardiem dolāru tiek atkārtoti ieguldīti vietējā ekonomikā, lai atbalstītu uzņēmumus, pilsētas un iedzīvotājus pārejā uz mazoglekļa ekonomiku. Reģionu komiteja aicina ES izmantot šo pieredzi, piešķirot kvotas. Komiteja aicina arī dalībvalstis sniegt iespēju reģioniem aktīvi iesaistīties emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS), it īpaši pārvaldot daļu no izsolēs gūtajiem ieņēmumiem, un atkārtoti ieguldīt tos ilgtspējīgos projektos.

51. Eiropas Savienībai būtu arī jāpārskata savi tiesību akti, lai atvieglotu ieguldījumus atjaunojamos energoresursos; piemēram, nodokļu atvieglojumi attiecībā uz biodegvielu pašlaik tiek uzskatīti par valsts atbalstu, ko var piešķirt tikai kā pagaidu izņēmumu, tādējādi tiek radīti nedroši apstākļi ieguldījumiem un administratīvais slogs atjaunojamo degvielu ražotājiem un piegādātājiem. Ņemot vērā lielās finansējuma vajadzības, reģioniem un pilsētām būs jāpiesaista gan valsts, gan privātais finansējums. Vēl aizvien ir liels neizmantotais potenciāls uzņēmējdarbības nozarēs, kas saistītas ar Parīzes nolīguma īstenošanu.

52. Tādēļ RK aicina reģionus un pilsētas atbalstīt jaunu pieeju, proti, “līdzekļu piešķiršanas” vietā pāriet uz “finansējumu” dzīvotspējīgiem uzņēmējdarbības plāniem ilgtspējīgai attīstībai.

53. Šajā saistībā jāveicina dialogs starp valsts un privāto sektoru. Turklāt reģioniem un pilsētām vajadzētu plašāk sadarboties ar EIB un banku nozari, lai palielinātu savas zināšanas par inovatīviem finansēšanas mehānismiem attiecībā uz projektiem, kas veicina mazoglekļa ekonomiku un noturību pret klimata pārmaiņām. Šajā saistībā Reģionu komiteja uzstāj, ka tiesiskā noteiktība un paredzamība ir galvenie priekšnoteikumi šādu projektu realizācijai. RK arī uzsver, ka ir svarīgi apmainīties ar paraugpraksi attiecībā uz ilgtspējas kritēriju iekļaušanu finanšu nozarē. Finanšu produkti būtu jāizvērtē un jāmarķē, pamatojoties uz to pakļautību ar klimatu saistītiem riskiem, kā arī to ieguldījumu pārejā uz zemu oglekļa emisiju līmeni, tādējādi nodrošinot vajadzīgo informāciju publiskā un privātā sektora investoriem.

Briselē, 2016. gada 12. oktobrī Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs Markku MARKKULA

(1) http://newsroom.unfccc.int/climate-action/global-climate-action-agenda/

(2) “Circular Economy Package 2.0: Some ideas to complete the circle” 2015. gada marts, Eiropas Vides birojs, http://www.eeb.org/index.cfm?LinkServID 2E1B48-5056-B741-DB594FD34CE970E9