Ieteikums Padomes atzinums par atjaunināto Maltas konverģences programmu 2006. – 2009. gadam saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta trešo punktu /* SEC/2007/0140 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 7.2.2007 SEC(2007) 140 galīgā redakcija Ieteikums PADOMES ATZINUMS par atjaunināto Maltas konverģences programmu 2006. – 2009. gadam saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta trešo punktu (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Vispārējs pamatojums Stabilitātes un izaugsmes pakta, kas stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā, pamatmērķis ir sakārtot valsts finanses, lai tādējādi radītu vēl labākus nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai un ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina darbavietu radīšanu. Ar pakta 2005. gada reformu, atzīstot pakta lietderību fiskālās disciplīnas stiprināšanā, tika meklētas iespējas uzlabot efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valsts finanšu ilgtspējību. Padomes Regulā (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1], kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta daļa, paredzēts, ka dalībvalstīm ir jāiesniedz Padomei un Komisijai stabilitātes vai konverģences programmas un to ikgadējie atjauninājumi (dalībvalstis, kas jau ir pieņēmušas vienoto valūtu, iesniedz (atjauninātas) stabilitātes programmas, bet dalībvalstis, kas to vēl nav pieņēmušas, iesniedz (atjauninātas) konverģences programmas). Maltas pirmā konverģences programma tika iesniegta 2004. gada maijā. Saskaņā ar minēto regulu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 2004. gada 5. jūlijā sniedza atzinumu par to. Saskaņā ar šo pašu procedūru Komisija novērtē un iepriekšminētā komiteja pārbauda atjauninātās stabilitātes un konverģences programmas, ko vajadzības gadījumā var pārbaudīt arī Padome. Atjauninātās programmas novērtējuma pamatojums Komisija ir izskatījusi pēdējo Maltas konverģences programmas atjauninājumu, kas iesniegts 2006. gada 7. decembrī, un ir pieņēmusi ieteikumu Padomes atzinumam par to (skat. ierāmēto informāciju par galvenajiem novērtējumā aplūkotajiem jautājumiem). Lai radītu priekšstatu par kontekstu, kādā tiek izvērtēta atjauninātās konverģences programmas budžeta stratēģija, turpmākajos punktos apkopoti 1. saimnieciskās darbības un budžeta izpildes rādītāji pēdējo 10 gadu laikā; 2. apskats par valsts stāvokli saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvo daļu (pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra); 3. visjaunākais valsts stāvokļa novērtējums saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu (kopsavilkums Padomes atzinumam par pēdējo konverģences programmas atjauninājumu); 4. Komisijas novērtējums par 2006. gada oktobra valsts reformu programmu. Jaunākie saimnieciskās darbības un budžeta izpildes rādītāji Malta 1990. gadu otrajā pusē piedzīvoja spēcīgu ekonomisko izaugsmi, taču laika posmā no 2001. līdz 2005. gadam Maltas tautsaimniecības rezultāti pasliktinājās.[2] Lai gan šādu iznākumu sekmēja nelabvēlīga cikliskā attīstība, iekšzemes strukturālo trūkumu dēļ (ko vēl pastiprina koncentrēšanās ražošanas nozarēs) Malta pakāpeniski zaudējusi ārējo konkurētspēju. Rezultātā samazinājās eksporta apjomi un palielinājās ārējais deficīts, kas 2005. gadā bija aptuveni 11 % no IKP. Lai gan aplēses par kopējo faktoru produktivitāti (KFP) var atspoguļot faktoru iesaistes „kvalitātes” aspektu, domājams, ka zemā KFP pēdējos gados ir vēl viens Maltas vājās ekonomiskās izaugsmes cēlonis. Pēdējos gados Maltā reģistrēts valsts budžeta deficīts. Lai gan kopš 1998. gada īstenoti vairāki sekmīgi deficīta un IKP attiecības samazināšanas mēģinājumi, veiktās korekcijas ne vienmēr bijušas ilglaicīgas. Vairumā gadu korekcijas tika panāktas, palielinot ieņēmumus, tomēr pēdējā laikā korekcijas īstenotas, veicot izdevumu kontroli, kam vajadzētu sekmēt ilglaicīgāku konsolidāciju. Tomēr neraugoties uz pēdējos gados gūtajām sekmēm tēriņu ierobežošanā, izdevumi vairākās pozīcijās (piemēram, tajās, kas saistītas ar veselības aprūpi un sociālo aizsardzību) laika posmā no 1998. līdz 2004. gadam ir palielinājušies. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra attiecībā uz Maltu Padome 2004. gada 5. jūlijā pieņēma lēmumu, paziņojot, ka Maltai ir pārmērīgs budžeta deficīts saskaņā ar 104. panta 6. punktu. Tajā pašā laikā Padome pieņēma ieteikumu atbilstīgi 104. panta 7. punktam, norādot, ka pārmērīgais deficīts jānovērš līdz 2006. gadam. Jo īpaši Maltai tika ieteikts aktīvi īstenot pasākumus (īpaši strukturālus pasākumus), kuru mērķis ir izdevumu racionalizācija un samazināšana. Padome arī Maltai ieteica 2005. gadā apturēt parāda attiecības pieaugumu un turpmākos gados to samazināt. Novērtējums Padomes atzinumā par iepriekšējo programmu Padome 2006. gada 14. martā pieņēma atzinumu par iepriekšējo konverģences programmas atjauninājumu laikam no 2005. līdz 2008. gadam. Padome uzskatīja, ka „programma kopumā ir saskaņota ar pārmērīgā budžeta deficīta korekciju līdz 2006. gadam”. Padome aicināja Maltu „stingri īstenot 2006. gada budžeta pasākumus un šogad nodrošināt pārmērīgā budžeta deficīta korekciju, ievērojot atjaunināto konverģences programmu, un nodrošināt, ka budžeta konsolidācija virzībā uz programmas vidējā termiņa mērķu sasniegšanu tiktu stiprināta pēc tam, kad pārmērīgais deficīts novērsts”, „no 2006. gada nodrošināt parāda attiecības pietiekami ātru samazināšanos virzībā uz 60 % no IKP — Līguma atsauces vērtību” un „uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, turpinot pensiju reformas izstrādi un īstenošanu”. Komisijas novērtējums par 2006. gada oktobra valsts reformu programmu Īstenošanas ziņojums par Maltas valsts reformu programmu, kas paredzēta saskaņā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai, tika iesniegts 2006. gada 15. oktobrī. Maltas valsts reformu programmā apzināti šādi būtiskākie uzdevumi/prioritātes: valsts finanšu ilgtspējība, konkurētspēja, vide, nodarbinātība, izglītība un apmācība. Komisijas novērtējums (kas pieņemts kā daļa no tās ikgadējā progresa ziņojuma 2006. gada decembrī[3]) liecina, ka Malta gūst labas sekmes, īstenojot valsts reformu programmu. Īstenošana labi sokas fiskālās ilgtspējības jomā, kuru varas iestādes uzskata par būtisku elementu, lai sasniegtu labāku izaugsmi un nodarbinātību un ieviestu euro. Īstenošanas pasākumi mikroekonomikas un nodarbinātības jomā nav tik intensīvi. Ņemot vērā apzinātās stiprās puses un vājās vietas, Maltai tika ieteikts veikt pasākumus šādās jomās: stiprināt konkurētspēju un samazināt un novirzīt valsts atbalstu; darba tirgum piesaistīt vairāk cilvēku; cīnīties ar nelegālo nodarbinātību un īstenot pārmaiņas nodokļu un pabalstu sistēmā. Galvenie novērtējumā aplūkotie jautājumi Kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā (stabilitātes programmām) un 9. panta 1. punktā (konverģences programmām), novērtējums attiecas uz šādiem jautājumiem: vai saimnieciskās prognozes programmas pamatā ir reālistiskas; dalībvalsts norādītais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) un tas, vai korekcijas ir pietiekamas, lai to sasniegtu; vai veiktie un/vai ierosinātie pasākumi, lai piemērotu šīs korekcijas, ir pietiekami, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi attiecīgajā ekonomikas ciklā; izvērtējot korekcijas, kas vērstas uz VTM sasniegšanu — vai korekcijas tiek veiktas ekonomiskā uzplaukuma laikā, vai korekcijas var būt mazākas ekonomikas lejupslīdes laikā un (attiecībā uz euro zonas un VKM II dalībvalstīm) vai dalībvalsts cenšas panākt ikgadēju cikliski koriģētās bilances uzlabojumu (atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), par 0,5 % no IKP, kas ir kritērijs, lai tā sasniegtu savu VTM; nosakot VTM korekcijas (attiecībā uz dalībvalstīm, kas to vēl nav sasniegušas) vai atļaujot īslaicīgu novirzi no VTM (attiecībā uz dalībvalstīm, kuras to jau ir sasniegušas), tādu nozīmīgāko strukturālo reformu īstenošana, kas ilgākā laika posmā ļauj tieši ietaupīt izmaksas (veicinot arī potenciālo pieaugumu) un tādējādi pārbaudāmi ietekmējot valsts finanšu ilglaicīgu ilgtspējību (ar nosacījumu, ka tiek saglabāta atbilstīga drošības rezerve attiecībā uz atsauces vērtību 3 % no IKP un ka programmas periodā atkal ir gaidāma budžeta stāvokļa atbilstība VTM), un ar ko īpašu uzmanību velta pensiju reformām, ar kurām ievieš vairāku līmeņu sistēmu, kas ietver obligātu pilnībā finansētu pensiju līmeni; vai dalībvalstu ekonomikas politikas virzība atbilst ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm. Programmas makroekonomisko pieņēmumu reālistiskumu novērtē, balstoties uz Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozi, izmantojot arī kopīgi apstiprināto metodoloģiju attiecībā uz iespējamā produkcijas apjoma novērtēšanu un cikliski koriģētām bilancēm. Atbilstību ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm novērtē, ņemot vērā ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes valsts finanšu jomā, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs 2005.—2008. gadam. Novērtējot tiek pārbaudīta arī parāda attiecības dinamika un stāvoklis attiecībā uz valsts finanšu ilglaicīgu ilgtspējību, kam saskaņā ar Padomes 2005. gada 20. marta ziņojumu „Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošana” budžeta uzraudzībā jāveltī pienācīga vērība. Komisijas 2006. gada 12. oktobra Paziņojumā izklāstīta pieeja ilglaicīgas ilgtspējības novērtēšanai[4]; integrācijas pakāpe valsts reformu programmā, ko iesniegušas dalībvalstis saistībā ar Lisabonas stratēģiju, kura vērsta izaugsmei un nodarbinātībai; Ekonomikas un finanšu padome (ECOFIN padome) 2005. gada 7. jūnija Pavadvēstulē Eiropas Padomei par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm 2005.—2008. gadam paziņoja, ka valsts reformu programmām jāatbilst stabilitātes un konverģences programmām; atbilstība rīcības kodeksam[5], kas cita starpā nosaka kopīgu struktūru un datu tabulas stabilitātes un konverģences programmām. | - Ieteikums PADOMES ATZINUMS par atjaunināto Maltas konverģences programmu 2006. – 2009. gadam saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta trešo punktu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu [6] un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu, ņemot vērā Komisijas ieteikumu, apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU. 5. Padome [2007. gada 27. februārī] izskatīja atjaunināto Maltas konverģences programmu laikposmam no 2006. gada līdz 2009. gadam. 6. Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums programmas periodā svārstīsies aptuveni 3 % robežās. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz optimistiskiem pieņēmumiem par pieaugumu attiecībā uz 2007. gadu un ļoti optimistiskiem attiecībā uz laiku pēc tam, jo īpaši tādēļ, ka ārējā sektora termiņa vidusposma novērtējums bija labvēlīgs. Ja vidējā termiņā neto eksporta apjomi ir mazāki, nekā paredzēts programmā, tas varētu palielināt pēdējos gados novēroto iekšējo nestabilitāti. 7. Attiecībā uz 2006. gadu Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē lēsts, ka kopējais valsts budžeta deficīts ir 2,9% no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi — 2,7% no IKP. Aprēķinātie 2006. gada rezultāti, kas minēti pēdējā atjauninājumā (2,6 % no IKP), ir mazāki par tiem, kas plānoti Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē; ņemot vērā jaunāko informāciju par IKP pieaugumu un datiem par valsts finanšu skaidras naudas plūsmu, tie šķiet pareizi. 8. Atjauninājumā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir deficīta samazināšana zem 3 % no IKP atsauces vērtības 2006. gadā un fiskālā konsolidācija pēc tam. Atjauninājumā prognozēta valsts budžeta deficīta pakāpeniska samazināšanās, kas ļaus līdz 2009. gadam izveidot kopumā stabilu budžetu. Tā kā tiek prognozēta procentu sloga mazināšanās, gaidāms, ka primārais pārpalikums līdz 2009. gadam sasniegs 3¼ % no IKP. Korekcija jāveic, samazinot primāro izdevumu attiecību par gandrīz 5¾ procentu punktiem no IKP, kas vairāk nekā kompensē ieņēmumu attiecības samazināšanos par gandrīz 3¾ procentu punktiem no IKP. Neraugoties uz sekmēm, kas gūtas, ierobežojot tēriņus kopumā, veselības aprūpes izdevumiem pēdējos gados bijusi tendence pieaugt. Mazāk nekā iepriekš tiks izmantoti vienreizēji deficīta samazināšanas pasākumi. Programma kopumā apstiprina plānoto nominālo budžeta korekciju iepriekšējā atjauninājumā, neraugoties uz daudz labvēlīgāku makroekonomisko scenāriju. 9. Tiek plānots, ka strukturālais deficīts (t.i., cikliski koriģētais deficīts, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, uzlabosies no 3 % no IKP 2006. gadā līdz ½ % programmas perioda beigās. Tāpat kā iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz programmā minēto budžeta stāvokli ir līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē, tomēr jaunā programma neparedz mērķi sasniegt VTM programmas periodā. Tā kā vidējā termiņa mērķis ir augstāks par minimālo robežvērtību (noteiktais deficīts apmēram 1¾ % no IKP), to sasniedzot, tiks nodrošināta drošības rezerve pret pārmērīga deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā. 10. Kopumā programmā iekļautie budžeta prognožu riski šķiet līdzsvaroti attiecībā uz 2007. gadu, taču pēc tam budžeta rezultāti var būt sliktāki, nekā prognozēts programmā. Tā iemesls ir optimistiskas prognozes par IKP pieaugumu 2007. gadā un sevišķi labvēlīgs makroekonomiskais scenārijs 2008.–2009. gadam, kas ir atjauninājuma prognožu pamatā (lai gan nodokļu prognozes šiem gadiem šķiet piesardzīgas). Turklāt attiecībā uz laiku pēc 2007. gada nav sniegta sīkāka informācija par korekciju stratēģiju, kas savukārt palielina ar plānoto fiskālo konsolidāciju saistītos riskus. 11. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet atbilstīgs, lai līdz 2006. gadam novērstu pārmērīgo budžeta deficītu saskaņā ar Padomes ieteikumu. Turklāt, šķiet, ka tas arī nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai no 2008. gada netiktu pārkāpta deficīta robežvērtību — 3 % no IKP — parastu makroekonomisko svārstību gadījumā. Nākamajos gados pēc pārmērīga deficīta novēršanas korekciju temps virzībā uz programmā netieši norādīto VTM kopumā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīm strukturālās bilances gada uzlabojuma kritērijs ir 0,5 % no IKP un ka korekcijai jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā un tā varētu būt mazāka ekonomikas lejupslīdes periodā. 12. Tiek lēsts, ka valsts kopējais parāds 2006. gadā ir sasniedzis 68¼ % no IKP, kas ir vairāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība programmas periodā samazināsies par 8¾ procentu punktiem no IKP. Paredzams, ka parāda attiecība būs mazāk labvēlīga, nekā prognozēts programmā, ņemot vērā iepriekš minētos riskus, kas apdraud budžeta mērķu sasniegšanu. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, šķiet, ka programmas periodā parāda attiecība pietiekami samazināsies, tuvojoties atsauces vērtībai. 13. Malta nesen uzsākusi īstenot pensiju reformu, kuras mērķis ir palielināt faktisko pensionēšanās vecumu un palielināt pensijas. Rezultātā programmas aplēses liek domāt, ka pensiju izdevumi būs lielāki, kas savukārt vēl vairāk palielinās ar novecošanos saistītos izdevumus gandrīz līdz ES vidējam rādītājam. Prognozes liecina, ka veselības aprūpes tēriņi ilgtermiņā pieaugs par aptuveni 1 ¾ procentu punktiem no IKP, ja saglabāsies pašreizējās tendences (tomēr pieaugums ir būs nedaudz lēnāks nekā iepriekš). Pašreizējais budžeta stāvoklis nenodrošinātu stabilu parāda samazināšanu zem Līguma atsauces vērtības. Tādējādi budžeta stāvokļa uzlabošana, kā prognozēts programmā, palīdzētu mazināt apdraudējumu valsts finanšu ilgtspējībai. Kopumā šķiet, ka Maltas valsts finanšu ilgtspējību apdraud vidēji liels risks. 14. Konverģences programmā nav ietverts kvalitatīvais novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Tomēr tajā sniegta sistemātiska informācija par tiešām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, un tās budžeta prognozēs skaidri ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā, liekas, atbilst valsts reformu programmā minētajiem pasākumiem. Konkrētāk, abās programmās paredzēta pensiju reformas īstenošana, savukārt konverģences programmā sniegtas sīkākas ziņas par valsts reformu programmā minēto nodokļu reformu. 15. Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs periodam no 2005. līdz 2008. gadam. 16. Kas attiecas uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem[7]. Kopumā var secināt, ka programma visumā atbilst mērķim līdz 2006. gadam novērst pārmērīgu budžeta deficītu un, ņemot vērā pārliecinošās izaugsmes perspektīvas, paredz pietiekami sekmīgu virzību uz VTM sasniegšanu pēc tam Programmā paredzēts, ka parāda attiecības samazināšanās temps būs pietiekams, virzoties uz atsauces vērtību — 60 % no IKP. Tomēr budžeta mērķu sasniegšana pēc 2007. gada ir apdraudēta. Ir svarīgi saglabāt tādu budžeta stāvokli, lai budžets varētu izturēt situāciju, kad plānotā pārliecinošā izaugsme nenotiek, jo īpaši ņemot vērā nesen izveidojušos ārējo nestabilitāti. Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, Malta tiek aicināta: i) panākt pienācīgu virzību uz VTM sasniegšanu un nodrošināt atbilstīgu parāda un IKP attiecības samazināšanos, vienlaikus precizējot budžeta stratēģiju, jo īpaši attiecībā uz izdevumiem, raugoties no ilglaicīgākas perspektīvas; ii) ņemot vērā parāda līmeni un prognozes par ar novecošanos saistīto izdevumu pieaugumu, uzlabot valsts finanšu ilglaicīgo ilgtspējību, sasniedzot VTM un sekmīgi izstrādājot un īstenojot veselības aprūpes sistēmas reformu. Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reālais IKP (% izmaiņas) | KP 2006. g. dec. | 2,2 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 | COM 2006. g. nov. | 2,2 | 2,3 | 2,1 | 2,2 | n.p. | KP 2006. g. janv. | 0,9 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | n.p. | SPCI inflācija (%) | KP 2006. g. dec. | 2,5 | 3,1 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | COM 2006. g. nov. | 2,5 | 3,0 | 2,6 | 2,4 | n.p. | KP 2006. g. janv.6 | 2,8 | 3,1 | 2,5 | 1,9 | n.p. | Ražošanas apjoma starpība (% no potenciālā IKP) | KP 2006. g. dec.1 | -2,8 | -2,1 | -1,3 | -0,3 | 0,9 | COM 2006. g. nov.5 | -2,1 | -1,4 | -1,1 | -0,5 | n.p. | KP 2006. g. janv.1 | -2,9 | -3,7 | -4,2 | -4,4 | n.p. | Valsts bilance (% no IKP) | KP 2006. g. dec. | -3,2 | -2,6 | -2,3 | -0,9 | 0,1 | COM 2006. g. nov. | -3,2 | -2,9 | -2,7 | -2,9 | n.p. | KP 2006. g. janv. | -3,9 | -2,7 | -2,3 | -1,2 | n.p. | Primārā bilance (% no IKP) | KP 2006. g. dec. | 0,8 | 1,1 | 1,1 | 2,5 | 3,2 | COM 2006. g. nov. | 0,8 | 0,9 | 0,7 | 0,6 | n.p. | KP 2006. g. janv. | 0,3 | 1,4 | 1,5 | 2,4 | n.p. | Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) | KP 2006. g. dec.1 | -2,2 | -1,8 | -1,8 | -0,8 | -0,2 | COM 2006. g. nov. | -2,4 | -2,3 | -2,3 | -2,7 | n.p. | KP 2006. g. janv.1 | -2,8 | -1,3 | -0,7 | 0,4 | n.p. | Strukturālā bilance2 (% no IKP) | KP 2006. g. dec.3 | -3,8 | -2,9 | -2,0 | -1,0 | -0,4 | COM 2006. g. nov.4 | -4,0 | -3,5 | -2,5 | -2,7 | n.p. | KP 2006. g. janv. | -3,8 | -2,3 | -1,4 | 0,3 | n.p. | Valsts kopējais parāds (% no IKP) | KP 2006. g. dec. | 74,2 | 68,3 | 66,7 | 63,2 | 59,4 | COM 2006. g. nov. | 74,2 | 69,6 | 69,0 | 68,6 | n.p. | KP 2006. g. janv. | 76,7 | 70,8 | 68,9 | 67,3 | n.p. | Piezīmes. 1Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija. ² Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. 3Vienreizējie un citi pagaidu pasākumi no programmas (1,6% no IKP 2005. gadā , 1,1% no IKP 2006. gadā un 0,2% 2007. gadā, 0,2% 2008. gadā, 0,2% 2009. gadā, visi samazina deficītu). 4Dati no Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozes par vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem (1,6% no IKP 2005. gadā, 1,1% 2006. un 0,2% no IKP 2007. gadā, 0 % no IKP 2008. gadā, visi samazina deficītu). 5Pamatojoties uz attiecīgi 2,2%, 1,7%, 1,7% un 1,6% aplēsto potenciālo pieaugumu 2005. – 2008. gada periodā. 62006. gada janvāra KP skaitļi atbilst mazumtirdzniecības cenu indeksam. Avots: Konverģences programma (KP), Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. | [1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Visi dokumenti, kas ir minēti šajā tekstā, ir atrodami šādā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] 2006. gada 7. decembrī Maltas iestādes iesniedza Eurostat jaunos datus par IKP, kas aptver laika posmu no 1995. gadā; salīdzinājumā ar 2006. gada septembrī publicētajiem skaitļiem, nominālā IKP līmenis °laika posmā no 1996. līdz 2003. gadam bija samazināts līdz aptuveni 1 %. Attiecībā uz 2004. un 2005. gadu nominālais IKP ir palielināts par attiecīgi 0,4 % un 0,9 %, savukārt 2006. gada pirmajā pusē korekcija ir 1,1 %. Korekcijas tika veiktas, veicot regulāro novērtējuma procedūru par atbilstību Eurostat statistikas praksei. Izvērtējot atjaunināto programmu, Komisija izmantojusi jaunākos skaitļus. [3] Komisijas paziņojums Eiropadomes pavasara sanāksmē „Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības atjaunotās stratēģijas īstenošana — rezultātu gads”, 12.12.2006., COM(2006) 816. [4] Komisijas Paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam „Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība Eiropas Savienībā”, 12.10.2006., COM(2006) 574, un Eiropas Komisija, Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts, (2006.), „The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy Nr. 4/2006. [5] „Specifikācijas par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnes par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu”, ko ECOFIN padome atbalstīja 2005. gada 11. oktobrī. [6] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [7] Konkrēti, nav sniegti dati par nozaru bilancēm, jo īpaši prognozes par tīro aizdevumu/aizņēmumu salīdzinājumā ar pārējo pasauli 2006.–2009. gadā, un dati par nodarbinātību un darba ražīgumu nostrādātajās stundās.