LV ECB-PUBLIC  
 
EIROPAS CENTR ĀLĀS BANKAS ATZINUMS 
(2017. gada 12. apr īlis) 
par kred ītu reģistrā iekļauto datu apjoma palielin āšanu  
(CON/2017/13) 
 
Ievads un tiesiskais pamats 
Eiropas Centr ālā banka (ECB) 2017. gada 3. mart ā saņēma Latvijas Bankas l ūgumu sniegt atzinumu par 
Kredītu reģistra likuma groz ījumu projektu (turpm āk – "likumprojekts").  
ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 127. panta 
4. punktu un 282. panta 5. punktu, un Padomes L ēmuma 98/415/EK1 2. panta 1. punkta trešo un ceturto 
ievilkumu, jo likumprojekts attiecas uz Latvijas Banku un banku un finanšu statistikas v ākšanu, 
apkopošanu un izplat īšanu. ECB Padome šo atzinumu ir pie ņēmusi saska ņā ar Eiropas Centr ālās bankas 
reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu. 
 
1.  Likumprojekta m ērķis 
1.1. Kredītu reģistra likuma (turpm āk – "likums") m ērķi ir šādi: a) sniegt ieguld ījumu Latvijas finanšu 
stabilitātes veicin āšanā, nodrošinot i) visiem kred ītu reģistra dal ībniekiem2 papildu iesp ējas 
novērtēt savu klientu un iesp ējamo klientu kred ītspēju, ii) Latvijas Finanšu un kapit āla tirgus 
komisijai papildu datus, kas nepieciešami finanšu tirgus dal ībnieku uzraudz ībai, iii) Latvijas Bankai 
papildu datus, kas nepieciešami finanšu statistikas apkopošanai, un iv) Finanšu un kapit āla tirgus 
komisijai un Latvijas Bankai papildu datus, kas nepieciešami makroekonomiskajai anal īzei; 
b) veicināt atbildīgu patērētāja kreditēšanu, kā arī atbildīgu un godpr ātīgu aizņemšanos; c) veicin āt 
valsts pārvaldes uzdevumu izpildi; un d) sniegt ieguld ījumu Eiropas Centr ālo banku sist ēmas 
(ECBS) uzdevumu izpildes veicin āšanā3. Latvijas Banka ir kred ītu reģistra pārzinis kopš 
2008. gada, un t ā saskaņā ar minētajiem pašlaik sp ēkā esošā likuma m ērķiem vāc datus daž ādiem 
mērķiem4.  
1.2. Likumprojektam ir divi m ērķi: a) nodrošin āt Eiropas Centr ālās bankas Regulas (ES) 2016/867 
(ECB/2016/13)5 prasību izpildi, un b) pilnveidot kred ītu reģistru kā informācijas avotu, kas ļauj tā 
dalībniekiem lab āk novērtēt savu klientu un iesp ējamo klientu kred ītspēju.  
1.3. Lai gan daudzi dati, kuri j āsniedz p ārskats saska ņā ar Regulu (ES) 2016/867 (ECB/2016/13), jau 
                                                 
1  Padomes L ēmums 98/415/EK (1998. gada 29. j ūnijs) par valstu iest āžu apspriešanos ar Eiropas Centr ālo banku par 
tiesību aktu projektiem (OV L 189, 3.7.1998., 42. lpp.). 
2  Saskaņā ar likuma 1. panta 2. punktu re ģistra dalībnieki cita starp ā ir Latvijā reģistrētas kredītiestādes un ārvalstu 
kredītiestāžu Latvijā atvērtās filiāles, uzņēmumi, kuriem ir ciešas attiec ības ar šādām kredītiestādēm vai to fili ālēm, 
Latvijā reģistrētas krājaizdevu sabiedr ības, Latvij ā reģistrētas apdrošin āšanas vai p ārapdrošin āšanas sabiedr ības un 
šādu sabiedr ību Latvijā atvērtās filiāles. 
3  Sk. likuma 2. pantu.  
4  Ar ECB notika apspriešan ās par likumu un t ā grozījumiem, un ECB par tiem sniedza atzinumus CON/2011/47 un 
CON/2013/93. Visi ECB atzinumi ir pieejami ECB t īmekļa vietnē www.ecb.europa.eu. 
5  Eiropas Centr ālās bankas Regula (ES) Nr. 2016/867 (2016. gada 18. maijs) par kred ītu un kred ītriska mikrodatu 
vākšanu (ECB/2016/13) (OV L 144, 1.6.2016., 44. lpp.). 
ECB-PUBLIC  
2 pieejami esošaj ā kredītu reģistrā, likumprojekts paplašina v ākto datu ģeogrāfisko tvērumu no 
nacionālā līmeņa uz Eiropas Savien ības līmeni, lai nodrošin ātu pilnīgu atbilst ību regulai. Proti, tiek 
paplašinātas "klienta", "iesp ējamā klienta", "klienta galvinieka" un "iesp ējamā klienta galvinieka" 
definīcijas, lai aptvertu saist ības, kuras raduš ās citās dalībvalstīs. Turklāt tiks vākti mikrodati 
attiecībā uz tādu kredītiestāžu Latvij ā reģistrētām ārvalstu fili ālēm, kuras ir rezidentes cit ās datu 
sniedzējās dalībvalstīs. Visbeidzot, no to personu loka, kuras tiek uzskat ītas par klientiem, vairs 
netiks izsl ēgtas krājaizdevu sabiedr ības, elektronisk ās naudas iest ādes, naudas tirgus fondi un 
publisko ties ību juridisk ās personas, t ādējādi saska ņojot likuma piem ērošanas jomu ar 
"parādnieka" defin īciju Regul ā (ES) 2016/867 (ECB/2016/13). Tom ēr uz kred ītiestādēm arī turpmāk 
neattieksies likum ā noteiktā kredītu reģistra klienta defin īcija, un uz t ām Regul ā (ES) 2016/867 
(ECB/2016/13) paredz ētās datu sniegšanas pras ības būs jāattiecina ar citu juridisko instrumentu 
palīdzību. Likumprojekt ā nepārprotami paredz ētas tiesības Latvijas Bankai sniegt kred ītu reģistrā 
iekļautos datus, t.sk. mikrol īmeņa datus, ECB atbilstoši Eiropas Savien ības ties ību aktos 
noteiktajām prasībām. 
1.4. Ierosināto grozījumu otrs m ērķis nav saist īts ar Regulu (ES) 2016/867 (ECB/2016/13), bet gan 
attiecas uz kred ītu reģistra kā informācijas avota pilnveidošanu, ļaujot tā dalībniekiem lab āk 
novērtēt savu klientu un iesp ējamo klientu kred ītspēju. Ar likumprojektu cita starp ā tiek veikti š ādi 
grozījumi likum ā: a) ņemot vērā Latvijas Republikas Valsts kases veikto dar ījumu ar kred ītrisku 
atlikuma apjomu, kred ītu reģistru papildin ās Valsts kases dati; un b) tiek paplašin āta finanšu 
pakalpojuma ar kred ītrisku defin īcija, iekļaujot tādus galvošanas pakalpojumus k ā akreditīvs 
(kredītvēstule), galvojuma apdrošin āšana un galvojuma pakalpojums. Turkl āt likumprojekt ā 
paredzēts no 15 gadiem uz 10 gadiem samazin āt kredītu reģistrā glabāto datu, kas saist īti ar 
klientiem un to galviniekiem, k ā arī vispārīgo datu glab āšanas termi ņu.  
 
2. Apsvērumi 
2.1. ECB atzin īgi vērtē likumprojektu, jo tas groza nacion ālo datu sniegšanas regul ējumu, lai pild ītu 
jaunās datu sniegšanas pras ības Regulas (ES) 2016/867 (ECB/2016/13) kontekst ā. Turklāt, 
ievērojot Regulas (ES) 2016/867 (ECB/2016/13) principus, likumprojekta m ērķis ir izmantot 
pastāvošo datu sniegšanas k ārtību, lai nesam ērīgi nepalielin ātu datu sniegšanas slogu. 
2.2. Tiek secin āts, ka, lai pild ītu Regul ā (ES) 2016/867 (ECB/2016/13) noteikt ās datu sniegšanas 
prasības, Latvijas Banka pl āno galvenok ārt izmantot datus, kas pieejami ar esoš ā kredītu reģistra 
palīdzību. Tas piln ībā atbilst Regulai (ES) 2016/867 (ECB/2016/13), kura paredz, ka, sniedzot 
datus Eurosist ēmas AnaCredit datub āzei, nacion ālajām centrālajām bankām (NCB) ļauj izmantot 
savas datu b āzes, no datu sniedz ējiem saņemtos datus un jebkurus citus avotus, t.sk. attiec īgās 
atsauces datu b āzes6. Tāpat tiek secin āts, ka datu v ākšanai tiks izmantoti citi avoti, t.sk. Latvijas 
Republikas Uz ņēmumu re ģistrs un citi attiec īgie avoti.  
2.3.  ECB atz īmē, ka likumprojekt ā nepārprotami at ļauts Latvijas Bankai sniegt ECB visus kred ītu 
reģistrā iekļautos datus, t.sk. mikrol īmeņa datus, kas vajadz īgi ECBS uzdevumu izpildes m ērķiem. 
Tiek secin āts, ka šī nepārprotamā atļauja ir nepieciešama no nacion ālo tiesību aktu viedok ļa, lai 
                                                 
6  Sk. Regulas (ES) 2016/867 (ECB/2016/13) 16. apsv ērumu kop ā ar 8. panta 3.–5. punktu. 
ECB-PUBLIC  
3 nodrošin ātu, ka Latvijas Bankai ir pietiekams juridiskais pamats sniegt kred ītu reģistra datus ECB 
nolūkā pildīt tās pienākumus saska ņā ar Regulu (ES) 2016/867 (ECB/2016/13). Š āds pamats ir 
nepieciešams, jo likums aizliedz re ģistrā iekļautās informācijas atkl āšanu, ja vien š āda inform ācijas 
atklāšana nav nep ārprotami noteikta. Šis noteikums neskar Regulas (ES) 2016/867 (ECB/2016/13) 
10. panta pras ības, kuras regul ē to, kā saskaņā ar regulu sniegtos kred ītu datus izmanto ECB un 
NCB. 
2.4. ECB atzin īgi vērtē centienus ar likumprojekta pal īdzību nodrošin āt to, ka kred ītu reģistram sniegtie 
dati veicin ās vairāku Regul ā (ES) 2016/867 (ECB/2016/13) noteikto pras ību izpildi, piem., aptverot 
saistības, kuras raduš ās citās dalībvalstīs, un paplašinot klienta defin īciju, lai taj ā iekļautu 
krājaizdevu sabiedr ības, elektronisk ās naudas iest ādes, naudas tirgus fondus un publisko ties ību 
juridiskās personas. Tom ēr ECB atz īmē, ka pilnīgai Regulas (ES) 2016/867 (ECB/2016/13) m ērķu 
un prasību izpildei, b ūs nepieciešams papildu likumdošanas un organizatoriskais darbs, jo ne visi 
dati, kuri j āsniedz saska ņā ar regulu, b ūs pieejami no kred ītu reģistra. Jo īpaši uzman ība jāpievērš 
juridiskaj ām prasībām, kas attiecas uz atgriezeniskaj ām saiknēm, ņemot vērā, ka attiec ībā uz 
atgriezenisko saik ņu piemērošanas jomu un to, k ā NCB tās īsteno, tiek pl ānots paredz ēt papildu 
noteikumus atseviš ķos ECB pie ņemtos ties ību aktos, vai ka, pamatojoties uz piem ērojamo juridisko 
regulējumu, NCB var nosl ēgt saprašan ās memorandus par sadarb ību to attiec īgajās 
atgriezeniskaj ās saiknēs7.  
2.5.  No likuma norm ām izriet, ka Latvijas Banka nosaka kred ītu reģistrā iekļaujamo datu apjomu un 
precīzu saturu, k ā arī termiņu un kārtību šādu datu iek ļaušanai kred ītu reģistrā. Lai atspogu ļotu ar 
likumprojektu ieviest ās izmaiņas un piln ībā atbilstu Regulas (ES) 2016/867 (ECB/2016/13) 
pielikumos noteiktaj ām prasībām, būs jāgroza Latvijas Bankas normat īvie akti un administrat īvie 
instrumenti.  Šajā nolūkā ECB iesaka Latvijas Bankai katr ā laika posm ā nodrošin āt, ka šādos 
īstenošanas ties ību aktos noteiktais datu modelis atbilst datu modelim, kas attiec īgajā laika posm ā 
ir spēkā saskaņā ar Regulu (ES) 2016/867 (ECB/2016/13), lai datu sniegšanas pras ības un 
īstenošanas prakse b ūtu pietiekami saska ņota visā Eurosist ēmā.  
 
Šo atzinumu public ēs ECB tīmekļa vietnē. 
 
 
Frankfurt ē pie Mainas, 2017. gada 12. apr īlī 
 
[parakstīts] 
 
ECB prezidents Mario DRAGHI 
                                                 
7  Sk. Regulas (ES) 2016/867 (ECB/2016/13) 18. apsv ērumu.