Ir ierosināti grozījumi, kas administratīvajām iestādēm dotu tiesības piemērot sankcijas par pārkāpumiem, par kuriem patlaban lemj tiesas. 2021. gada februārī tika ierosināti tiesību aktu grozījumi, lai reglamentētu pārkāpumu veidus, kurus varētu uzskatīt par krimināltiesiska rakstura pārkāpumiem situācijās, kad valsts iestāde piemēro civiltiesisko sodu, administratīvo sodu vai citas civiltiesiskās vai administratīvās sankcijas vai pasākumus. Ar grozījumu projektu administratīvajām iestādēm tiktu sniegtas tiesības piemērot noteiktas sankcijas par krimināltiesiska rakstura pārkāpumiem, par kuriem pašlaik var lemt tikai tiesu iestādes. Ieinteresētās personas ir paudušas bažas šajā sakarā, uzskatot, ka šo grozījumu rezultātā var tikt pārkāptas tiesības uz taisnīgu tiesu, jo palielinātos to lietu skaits, kuras izskata nevis tiesas, bet gan administratīvās iestādes, kā arī tāpēc, ka ierosinātos grozījumus varētu pieņemt tikai ar konstitucionālu grozījumu, nevis ar tiesību aktiem, kā to ierosināja valdība. Venēcijas komisija savā 2021. gada 1. jūnija steidzamajā atzinumā norādīja, ka ierosinātā reforma būtu jāīsteno ar Konstitūcijas grozījumu, vienlaikus nodrošinot papildu precizējumu saistībā ar tās attiecībām ar Eiropas Cilvēktiesību hartas 6. pantu.

Saistībā ar tiesu sistēmas digitalizāciju ir vērojamas būtiskas nepilnības, kuras, iespējams, varētu novērst, īstenojot gaidāmo digitālo stratēģiju. 2020. gadā tika izsludināta sabiedriskā apspriešana par digitālo stratēģiju un rīcības plānu, ko pārrauga Eiropas Padomes Tiesiskuma efektivitātes izvērtēšanas komisija (CEPEJ) un kas tiek finansēta no Strukturālo reformu atbalsta programmas līdzekļiem. Pēc apspriešanas procesa beigām, aptuveni 2021. gada vidū Tieslietu ministrijai tiks iesniegts digitālās stratēģijas un rīcības plāna projekts. Stratēģija ir jāīsteno, lai novērstu pašreizējās būtiskās nepilnības, kas saistītas ar tiesu sistēmas digitalizāciju, kā to uzsvēra ieinteresētās personas, it īpaši attiecībā uz ierobežoto iespēju iesniegt dokumentus un sekot līdzi procesam elektroniski. Jomas, kuras varētu vēl vairāk stiprināt, citstarp ir digitālo tehnoloģiju izmantošana tiesās un prokuratūrās, elektronisko saziņas līdzekļu izmantošana tiesās un prokuratūrā, kā arī digitālo risinājumu izmantošana, lai vadītu tiesas procesus krimināllietās un sekotu tiem līdzi. Ar 2021. gada februārī pieņemto likumu tieslietu ministram ir atļauts ieviest noteikumus, kas ļautu elektroniski veikt krimināltiesiskas darbības un iesniegt paziņojumus, kā arī vadīt krimināltiesas procesus tiešsaistē. Lai reaģētu uz Covid-19 pandēmijas ietekmi, 2020. gada novembrī tika pieņemti grozījumi Tiesu sistēmas organizācijas un civilprocesa kodeksā, ļaujot tiesvedību civillietās vadīt tiešsaistē.

Turpina darboties ievērojams skaits specializēto tiesu. Daudzas no šīm tiesām tiek ieceltas, izmantojot procedūru, kurā iesaista izpildvaru. Venēcijas komisija ir paudusi bažas par šo specializēto tiesu darbību, jo uzskata, ka to neatkarības līmenis nav tāds pats kā vispārējās jurisdikcijas tiesu gadījumā, un 2020. gada oktobrī tā atkārtoti sniedza savus ieteikumus šajā sakarā. Ieinteresētās personas, tostarp Advokātu palāta, arī ir paudušas bažas. Atveseļošanas un noturības mehānisma kontekstā turpinās diskusijas par šo specializēto tiesu neatkarības pārskatīšanu.

Noteiktu kriminālvajāšanas veidu nodošana no policijas ģenerālprokuroram norit saskaņā ar grafiku, taču nav paredzēts grafiks mazāk nopietnu nodarījumu nodošanai. Vēl nesen visas kriminālvajāšanas zemākās instances tiesās (miertiesās) veica policija, savukārt Ģenerālprokuratūra veica kriminālvajāšanu lietās, kas iesniegtas augstākajās tiesās (Krimināltiesā un Krimināllietas apelācijas tiesā gan tās zemākajā, gan augstākajā jurisdikcijā). Nodošana tika uzsākta 2020. gada sākumā, pieņemot darbā Ģenerālprokuratūrā 20 jaunus juristus, lai tā varētu efektīvāk izskatīt papildu lietas. Pārejas perioda pirmais posms beidzās 2020. gada 1. oktobrī, un ģenerālprokurors bija pārņēmis lēmumus ierosināt kriminālvajāšanu un uzsākt kriminālvajāšanu par konkrētiem smagiem noziegumiem, tostarp korupciju. Valdības plāns ir turpināt šo procesu līdz 2024. gada 1. oktobrim, katru gadu nododot ģenerālprokuroram izskatīšanai lielāku skaitu noziedzīgo nodarījumu. Tomēr šajā plānā nav ietverta tādu pārkāpumu vai noziedzīgu nodarījumu nodošana, par kuriem var sodīt ar naudas sodu vai cietumsodu līdz diviem gadiem vai mazāk (lietas, kuras izskata paātrinātā kārtībā). Pašlaik nav skaidras norādes par to, vai arī šīs lietas tiks nodotas. Lai gan šai nodošanai ir nepieciešams atbilstošs laiks, būtu svarīgi visas kriminālvajāšanas, tostarp par kriminālpārkāpumiem, nodot ģenerālprokuroram un izdarīt to pēc iespējas drīz.

Jaunā tiesnešu iecelšanas sistēma ir sekmējusi tiesu iestāžu neatkarības stiprināšanu. Jauno tiesnešu iecelšanas sistēmu, kas tika pieņemta 2020. gada jūlijā, Venēcijas komisija novērtēja savā 2020. gada oktobra atzinumā. Venēcijas komisija atzinīgi novērtēja reformu, pozitīvi vērtējot tādus aspektus kā Tiesnešu iecelšanas komitejas (JAC) jaunais sastāvs, tiesnešu vakanču publicēšana, JAC tiešie ieteikumi Maltas prezidentam attiecībā uz tiesnešu kandidātiem, kā arī to, ka JAC iesniedz detalizētus ziņojumus par kandidātiem un iepazīstina ar trim vispiemērotākajiem amata kandidātiem. Šīs reformas, kurās ņemti vērā Eiropas Padomes ieteikumi, sekmē tiesu iestāžu neatkarības stiprināšanu. Advokātu palāta un pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir atzinīgi novērtējušas šīs reformas. Tomēr Venēcijas komisija pauda nožēlu par to, ka Maltas valdība šo reformu pieņemšanai izmantoja procedūru, kas neļāva īstenot plašāku apspriešanos ar pilsonisko sabiedrību vai plašākas publiskās debates, kā to uzsvēra arī pilsoniskā sabiedrība. Tā arī norādīja, ka, ņemot vērā tās iepriekšējos ieteikumus, Tiesnešu iecelšanas komitejas ierosināto trīs kandidātu vārdi būtu jāpublisko pirms Maltas prezidenta lēmuma par iecelšanu amatā, lai nodrošinātu procesa pārredzamību, taču tas netika iekļauts pieņemtajā reformā. Jaunā tiesnešu iecelšanas kārtība tika piemērota četru tiesnešu un četru miertiesnešu pieņemšanai darbā attiecīgi 2021. gada aprīlī un jūnijā.

Maltas tiesu sistēmu ietekmē gan kontinentālo, gan paražu tiesību tradīcijas. Tiesas iedala augstākajās un zemākajās tiesās. Augstākās tiesas sastāv no tiesnešiem, un tās ir Civiltiesa, Krimināltiesa, Apelācijas tiesa, Krimināllietu apelācijas tiesa un Konstitucionālā tiesa. Zemākās tiesas sastāv no miertiesnešiem, un tās ir Maltas miertiesa un Gozo miertiesa. Tiesu iestādes vada galvenais tiesnesis, kas ir arī Konstitucionālās tiesas priekšsēdētājs. Tiesu iestāžu darbu uzrauga Tiesvedības komisija. Ir vairākas specializētas tiesas, kas izskata lietas specifiskās jomās. Pilnīgi atsevišķa prokuratūra tika izveidota 2019. gadā. Malta ir iesaistīta Eiropas Prokuratūrā. Advokātu asociācija (Advokātu palāta) ir neatkarīgā un pašregulējošā juristu profesionālā struktūra.

Lai uzlabotu līdzsvara un atsvara sistēmu, tika īstenotas papildu reformas. Ir pieņemtas 2020. gadā ierosinātās reformas attiecībā uz to personu iecelšanu amatā, kuras pilda augstākās izpildvaras funkcijas, kā arī iecelšanu amatā noteiktās neatkarīgās komisijās. Atlikušie jautājumi, kas rada bažas, t. i., par iecelšanas procesu dažās citās valsts struktūrās, tiks risināti konstitucionālā konventa ietvaros. Taču Covid-19 pandēmijas dēļ šā konventa norises laiks un organizācija vēl ir jānosaka. Tika nostiprināta ombuda loma, lai gan viņš ir norādījis uz konsekvences trūkumu viņa ieteikumu izpildē. Likumprojekts par valsts cilvēktiesību institūcijas izveidošanu vēl tiek apspriests parlamentā. Joprojām pastāv problēmas saistībā ar to, ka likumdošanas procesā tikai ierobežotā mērā tiek izmantota sabiedriskā apspriešana, tostarp attiecībā uz strukturālajām reformām. Lai gan pilsoniskās sabiedrības organizācijas turpina aktīvi piedalīties publiskajās debatēs, tās pauda zināmas bažas par piekļuvi finansējumam un brīvprātīgo organizāciju komisāra darbībām.

2020. gadā īstenotās reformas, it īpaši tiesnešu iecelšanas sistēmas un tiesu disciplīnas reforma, ir stiprinājušas Maltas tiesu sistēmas neatkarību. Priekšstats par tiesu iestāžu neatkarību ir ievērojami uzlabojies. Ir īstenoti pasākumi galvenā tiesneša iecelšanas depolitizācijai, lai gan dažiem šīs procedūras aspektiem ir vajadzīga papildu uzmanība. Ir vērojams progress saistībā ar kriminālvajāšanu nodošanu no policijas ģenerālprokuroram. Lai gan šādai nodošanai ir vajadzīgs laiks, ir svarīgi, lai šis process aptvertu arī mazāk smagus pārkāpumus. Pašlaik notiek diskusijas par specializēto tiesu neatkarības stiprināšanu. Joprojām pastāv nopietnas problēmas saistībā ar tiesu sistēmas efektivitāti, it īpaši attiecībā uz tiesvedību ilgumu un to, kāda ietekme rodas tiesnešu nelielā skaita dēļ, kā arī attiecībā uz tiesu sistēmas digitalizāciju.

Joprojām pastāv bažas par politisko partiju īpašumtiesībām uz vairākiem medijiem un raidorganizācijām un ietekmi uz to darbību. Vairāki Maltas mediji un raidorganizācijas, tostarp tiešsaistes ziņu portāli, faktiski ir divu lielāko parlamentā pārstāvēto politisko partiju īpašumā, kontrolē vai pārvaldībā. 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instrumenta vērtējumā šāds stāvoklis nozīmē to, ka šīs abas partijas “aktīvi piedalās žurnālistu darba vides veidošanā”, savukārt viņu mediji “būtiski ietekmē sabiedrisko diskursu”. Tas liek 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instrumentam vēlreiz paust viedokli, ka uz mediju politisko neatkarību valstī ir attiecināms akūti augsts risks. Kā norādīts 2020. gada mediju plurālisma uzraudzības instrumentā un atkārtots 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instrumentā, Apraides iestāde galvenokārt uzrauga un regulē sabiedriskos medijus (t. i., sabiedriskās apraides pakalpojumus (PBS)), de facto ļaujot divām pārējām lielākajām raidorganizācijām, kas pieder attiecīgi Darba partijai un Nacionālistu partijai, “redakcionāli panākt savstarpēju līdzsvaru”. Ņemot vērā šo stāvokli, ir iesniegta konstitucionāla lieta, apstrīdot Apraides likuma 13. panta 2. punktā izklāstīto atrunu un to, kā regulators piemēro šo atrunu, ar kuru, kā tiek apgalvots, tiek konsolidēta polarizēta mediju ainava.

Grozījumi Maltas Apraides likumā nav radījuši nekādas izmaiņas, kas stiprinātu Apraides iestādes neatkarību un darbību. Apraides iestādes locekļus amatā ieceļ prezidents, rīkojoties saskaņā ar premjerministra ieteikumu un pēc apspriedes ar opozīcijas vadību. Lai gan iestādes pieci valdes locekļi visi ir politiski iecelti, ņemot vērā to, ka tai ir likumā skaidri definēti pienākumi un tās darbība parasti ir pārredzama, 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instrumenta vērtējumā šīs iestādes neatkarība un lietderīgums ir saistīts ar zemu risku. Ar 2020. gada likumu Nr. LVI, ar ko groza Apraides likumu, lai to saskaņotu ar Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu, nav ieviestas nekādas izmaiņas attiecībā uz Apraides iestādes neatkarību.

Kaut arī izmeklēšanas un kriminālvajāšanas iestādes ir uzlabojušas savu spēju risināt korupcijas lietas, par ko liecina uzsākto lietu skaita pieaugums, izmeklēšanas joprojām ir ilgas, ņemot vērā to sarežģītību, un joprojām izpaliek rezultāti saistībā ar notiesājošiem spriedumiem augsta līmeņa lietās. Kopš 2020. gada oktobra ģenerālprokurors ir pārņēmis kriminālvajāšanu noteiktos smagos noziegumos, tostarp attiecībā uz augsta līmeņa korupciju. Ar finanšu noziegumiem strādā 14 prokurori, un kopš 2020. gada otrā ceturkšņa ir izveidota sarežģītu finanšu noziegumu darba grupa. Izmeklēto un atrisināto finanšu noziegumu skaits ir ievērojami pieaudzis, pateicoties tam, ka nesen — sākot no 2019. gada līdz 2020. gada septembrim — tika palielināti Finanšu noziegumu izmeklēšanas departamenta (FCID) resursi un spējas. Tomēr korupcijas izmeklēšana un kriminālvajāšana joprojām ir ilgstošs process, īpaši lietās, kurās ir nepieciešama apjomīgu finanšu datu analīze vai kuras tiek uzskatītas par sarežģītām. Pašlaik tiesā joprojām nav izskatītas vairākas augsta līmeņa korupcijas lietas.

2021. gada martā valdība apstiprināja mērķtiecīgu Valsts krāpšanas un korupcijas apkarošanas stratēģiju laikposmam no 2021. līdz 2024. gadam. Ministru kabinets apstiprināja šo stratēģiju un 2021. gada maijā par to publiski informēja parlamentu. Stratēģijas pīlāri ir apmācība un izglītība, informācijas apmaiņa, iestāžu sadarbība (vietējā un starptautiskā līmenī), kā arī atbildība par publisko finansējumu. Šīs stratēģijas īstenošanu koordinē komiteja, kuru vada Iekšējās revīzijas un izmeklēšanas departaments (IAID). Ombuda biroja, privātā sektora, pilsoniskās sabiedrības un nevalstisko organizāciju pārstāvji pauda nožēlu, ka pirms šīs stratēģijas pieņemšanas viņi netika uzaicināti uz apspriedēm par šo jautājumu un netika prasīts viņu viedoklis.

Pretkorupcijas institucionālais regulējums aptver vairākas iestādes. Pastāvīgā pretkorupcijas komisija ir atbildīga par korupcijas novēršanu un administratīvo izmeklēšanu veikšanu par koruptīvām darbībām. Sabiedriskās dzīves standartu komisārs uzrauga to, vai ministru, parlamentāro sekretāru un parlamenta deputātu rīcība atbilst ētikas standartiem. Ekonomisko noziegumu, tostarp korupcijas nodarījumu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, izmeklēšana un kriminālvajāšana ir attiecīgi Policijas (Finanšu noziegumu izmeklēšanas departamenta) un ģenerālprokurora kompetencē. Pārejas periodā no 2021. līdz 2024. gadam ģenerālprokurors pārņems kriminālvajāšanu attiecībā uz visiem nodarījumiem, par kuriem tiek piespriests vairāk nekā divus gadus ilgs cietumsods. Citas iestādes, kas iesaistītas cīņā ar korupciju, ir Finanšu izmeklēšanas analīzes vienība (FIAU) un Iekšējās revīzijas un izmeklēšanas departaments. Pēdējais minētais veic iekšējo revīziju un izmeklēšanas visās valdības iestādēs un aģentūrās. Kā norādīts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, pašlaik notiekošā izmeklēšana un atsevišķa publiskā izpēte pētnieciskās žurnālistes Daphne Caruana Galizia slepkavības lietā ir atklājušas dziļas korupcijas pazīmes, un tā rezultātā sabiedrība aktīvi pieprasa būtiski stiprināt korupcijas apkarošanas spējas un īstenot plašākas tiesiskuma reformas.

Pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir paudušas bažas par piekļuvi finansējumam un brīvprātīgo organizāciju komisāra lomu. Joprojām tiek uzskatīts, ka pilsoniskās sabiedrības telpa ir sašaurināta, citstarp ņemot vērā žurnālistu darba apstākļus. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas aktīvi piedalās publiskajās debatēs. Tomēr tās ir paudušas bažas par jaunajiem noteikumiem attiecībā uz līdzekļu vākšanu, kas pieņemti 2020. gada septembrī, jo pastāv uzskats, ka tie rada divkāršu šķērsli asociācijām viņu darbību veikšanai un brīvprātīgo organizāciju komisāram piešķir nepamatotu rīcības brīvību atteikt jebkuram apstiprinājumu līdzekļu vākšanai. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir paudušas bažas, ka minētā komisāra rīcība varētu būt politiski motivēta. 2020. gadā tika atvērtas dažādas shēmas, tostarp ārkārtas fonds, kurš tika izveidots 2020. gadā, lai palīdzētu brīvprātīgajām organizācijām pārvarēt Covid-19 pandēmijas radītos izaicinājumus, un kura darbība tika pagarināta līdz 2021. gada martam, kā arī tam tika piešķirti papildu 150 000 EUR. 2020. gada maijā sāktās shēmas pirmajā posmā vairāk nekā 120 bezpeļņas grupas saņēma atbalstu no finansējuma 125 000 EUR apmērā. 2021. gada 1. jūlijā brīvprātīgo organizāciju komisārs atkāpās no amata.

Parlamenta lomu vajadzētu aplūkot konstitucionālā konventa ietvaros. Venēcijas komisija atkārtoja ieteikumus attiecībā uz parlamentu, it īpaši, nodrošināt pietiekamu pētniecības kapacitāti atsevišķiem parlamenta deputātiem, neatkarīgas juridiskas konsultācijas šiem deputātiem, kā arī to, ka ierindas parlamenta deputāti ir mazāk atkarīgi no valdības amatiem. Šajā sakarā valdība informēja par savu nodomu konstitucionālās reformas kontekstā apspriest, vai parlamenta deputātiem būtu jādod tiesības izvēlēties strādāt pilnu vai nepilnu slodzi. Turpinās diskusijas par papildu līdzekļu piešķiršanu pētniecības darbinieku iesaistīšanai katrā parlamentārajā grupā.

Varētu vēl vairāk pastiprināt jau stiprināto ombuda lomu, un likumprojekts par valsts cilvēktiesību iestādes izveidi joprojām tiek apspriests parlamentā. Ar 2020. gada jūnijā pieņemto reformu konstitucionālā līmenī tika pieņemti noteikumi par ombuda iecelšanu, atstādināšanu un atlaišanu. Venēcijas komisija savā 2020. gada oktobra atzinumā atzinīgi novērtēja šo reformu, un vienlaikus sniedza vairākus papildu ieteikumus, it īpaši iesakot ombudam piešķirt tiesības nodot lēmumu par viņa atlaišanu “pierādītas neatbilstošas rīcības” dēļ pārskatīšanai tiesā. Pašreizējais ombuds pauda nožēlu, ka par šo reformu netika veikta apspriešana, un vienlaikus sniedza priekšlikumus šīs iestādes turpmākai stiprināšanai. Turklāt ombuds izteica bažas par to, ka viņa ieteikumiem neseko to ieviešana, un ierosināja noteikt, ka parlamentam ir pienākums apspriest iesniegtos atzinumus. Pašreizējā ombuda pilnvaru termiņš beidzās 2021. gada 21. martā, taču viņa pēctecis līdz šā ziņojuma publicēšanas dienai vēl nav iecelts. 2019. gadā ierosinātais priekšlikums izveidot valsts cilvēktiesību iestādi joprojām tiek apspriests parlamentā.

Žurnālisti, strādājot savā profesijā, joprojām saskaras ar daudziem izaicinājumiem. To ir apstiprinājuši žurnālisti, IGM, mediju plurālisma uzraudzības instruments, kā arī NVO, lai gan 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments reģistrēja nelielu riska samazinājumu, salīdzinot ar 2020. gada mediju plurālisma uzraudzības instrumentu. Eiropas Padomes Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma 2020. gadā ziņoja par diviem jauniem brīdinājumiem, kas vēl nav atrisināti, saistībā ar Lielbritānijas-Azerbaidžānas uzņēmēja uzsākto SLAPP tiesvedību pret pieciem Maltas medijiem un iespējamo “Times of Malta” žurnālista uzpirkšanu. Abi brīdinājumi ir attiecīgi saistīti ar Daphne Caruana Galizia veikto pētnieciskās žurnālistikas darbu un kriminālprocesiem saistībā ar viņas slepkavību. IGM ir paudis bažas par to, ko tas dēvē par “žurnālistu izsmiešanas un ņirgāšanās normalizēšanu” sociālajos medijos.

Tiesiskā regulējuma neesība attiecībā uz valsts reklāmu joprojām ļauj gan valdībai, gan atsevišķiem politiķiem to ļaunprātīgi izmantot. Tas izriet no Maltas sabiedriskās dzīves standartu komisāra veiktajām izmeklēšanām par publisko līdzekļu piešķiršanu iespējamai politiskai reklāmai drukātajos medijos, ko veic viens no valdības ministriem. Sabiedriskās dzīves standartu komisārs 2021. gada jūnijā pirmo reizi izdeva pamatnostādņu projektu par valdības reklāmu un reklāmas materiāliem, un tā apspriešana vēl nav notikusi .

Mediju īpašumtiesību pārredzamības jomā nekas nav mainījies un nekādas izmaiņas tiesību aktos nav plānotas. Apraides iestāde apkopo informāciju par īpašumtiesībām uz medijiem, bet nav paredzēts pienākums darīt šo informāciju viegli pieejamu sabiedrībai. Ņemot vērā to, ka mediju tirgus ir salīdzinoši mazs, sabiedrība lielā mērā zina, kam pieder mediju uzņēmumi valstī. Līdz ar to 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments saglabā savu vērtējumu par vidēju risku mediju īpašumtiesību pārredzamības ziņā. Apraides likumā ir ietverti īpaši ierobežojumi, lai novērstu augstu horizontālo īpašumtiesību koncentrāciju audiovizuālo mediju nozarē. Tomēr tas, ka nav pilnīgu datu, apgrūtina veikt pilnīgu novērtējumu.

“Article 19” (2021), publiskā izpēte Daphne Caruana Galizia slepkavības lietā, rakstisks iesniegums, 2021. gada 31. marts ( Iesniegums publiskajā izpētē (mfrr.eu) ).

Maltas Tiesnešu un miertiesnešu asociācija (2021), Paziņojums presei 2021. gada 11. februārī (raksts par paziņojumu presei: Government urged to issue a call for more magistrates (timesofmalta.com) ).

BBC (2021), Malta golden passports: ‘Loopholes’ found in citizenship scheme, 2021. gada 22. aprīlis ( https://www.bbc.com/news/world-europe-56843409 ).

Mediju plurālisma un mediju brīvības centrs (2021), 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments ( https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2021/ ).

Advokātu palāta (2020), 2020. gada 14. maija paziņojums presei ( https://www.avukati.org/2020/05/14/press-release-chamber-of-advocates-may-14-2020/ ).

Advokātu palāta (2021) A Position Paper of the Chamber of Advocates — Bill 198- the Supremacy of the Constitution and due process —, 2021. gada 10. marts ( https://www.avukati.org/2021/03/10/bill-198-the-supremacy-of-the-constitution-and-due-process/ ).

Advokātu palāta (2021), MFSA Consultation on new CSP Rulebook. Chamber of Advocates Feedback and Position Paper ( https://www.avukati.org/wp-content/uploads/2021/01/Chambers-response-MFSA-consultation-CSP-Rulebook.pdf ).

CIVICUS, Monitor “Tracking civic space”, Malta ( https://monitor.civicus.org/country/malta/ ).

Sabiedriskās dzīves standartu komisārs (2021), lieta K/028, Allocation of public funds for alleged political advertising in print media, case report ( https://standardscommissioner.com/wp-content/uploads/Commissioner-for-Standards-case-report-K028.pdf ).

Eiropas Padomes Ministru komiteja (2010), Ministru komitejas Ieteikums dalībvalstīm CM/Rec(2010)12 par tiesnešu neatkarību, efektivitāti un pienākumiem.

Eiropas Padomes Ministru komiteja (2016), Recommendations and Declarations of the Committee of Ministers of the Council of Europe in the field of media and information society ( https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=0900001680645b44 ).

Eiropas Padomes Eiropas tiesnešu konsultatīvā padome (CCJE) (2016), atzinums Nr. 19 “The role of Court Presidents” ( https://www.coe.int/en/web/ccje/avis-n-19-sur-le-role-des-presidents-de-tribunaux ).

Eiropas Padomes Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom ).

Eiropas Padomes Venēcijas komisija (2020), CDL-AD(2020)019-e, 2020. gada 8. oktobra atzinums par Maltu — atzinums par desmit tiesību aktiem un likumprojektiem, ar ko īsteno tiesību aktu priekšlikumus, par kuriem ir sniegts atzinums CDL-AD(2020)006 ( https://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2020)019-e ).

Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020), Eirobarometra 482. zibensaptauja “Businesses' attitudes towards corruption in the EU”.

Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020), Eirobarometra 502. speciālaptauja “Korupcija”.

Eiropas Komisija (2020), Ziņojums par tiesiskumu. Valstu sadaļa — tiesiskuma situācija Maltā.

Eiropas Komisija (2021), Eiropas Savienības rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā.

GRECO (2019) piektā novērtēšanas kārta. Novērtējuma ziņojums par Maltu. “Corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies”.

Eiropas Tiesas spriedums, 2021. gada 20. aprīlis, Repubblika / Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311.