Izcelsmes noteikumi

1.Preces izcelsmi nosaka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013.

2.Pakalpojuma, tostarp publiskā iepirkuma jomā sniegta pakalpojuma, izcelsmi nosaka, pamatojoties uz tās fiziskās vai juridiskās personas izcelsmi, kura to sniedz. Par pakalpojuma sniedzēja izcelsmes valsti uzskata:

(a)fiziskas personas gadījumā – valsti, kurā persona ir valstspiederīgā vai kurā tai ir pastāvīgas uzturēšanās tiesības;

(b)juridiskas personas gadījumā — kādu no šīm:

i)ja pakalpojumu nesniedz ar komerciālu klātbūtni Savienībā – valsti, kurā juridiskā persona ir dibināta vai citādi organizēta saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem un kuras teritorijā juridiskā persona veic reālu darījumdarbību;

ii)ja pakalpojumu sniedz ar komerciālu klātbūtni Savienībā –

(a)ja juridiskā persona tās dalībvalsts teritorijā, kurā juridiskā persona veic uzņēmējdarbību, veic reālu darījumdarbību tā, ka tai ir tieša un faktiska saikne ar šīs dalībvalsts ekonomiku, par minētās juridiskās personas izcelsmi uzskata tās dalībvalsts izcelsmi, kurā tā ir iedibināta;

(b)ja juridiskā persona, kas sniedz pakalpojumu, nav iesaistīta reālā darījumdarbībā tā, ka tai ir tieša un faktiska saikne ar tās dalībvalsts ekonomiku, kurā tā ir iedibināta, par minētās juridiskās personas izcelsmi uzskata to fizisko vai juridisko personu izcelsmi, kurām tā pieder vai kuras to kontrolē. Uzskata, ka juridiskā persona “pieder” attiecīgās valsts personām, ja vairāk nekā 50 % no līdzdalības tās pašu kapitālā pieder minētās valsts personām, un ka to “kontrolē” attiecīgās valsts personas, ja šādām personām ir pilnvaras iecelt vairākumu direktoru vai citādi likumīgi vadīt tās darbības;

iii)atkāpjoties no ii) punkta a) apakšpunkta, ja tiek nolemts, ka Savienības atbildes pasākumi būtu jāpiemēro juridiskām personām, uz kurām attiecas ii) punkta a) apakšpunkts, minētās personas izcelsme atbilst tās fiziskās vai juridiskās personas vai personu valstspiederībai vai pastāvīgās uzturēšanās vietai, kam pieder juridiskā persona vai kas to kontrolē Savienībā. Uzskata, ka juridiskā persona “pieder” attiecīgās valsts personām, ja vairāk nekā 50 % no līdzdalības tās pašu kapitālā pieder minētās valsts personām, un ka to “kontrolē” attiecīgās valsts personas, ja šādām personām ir pilnvaras iecelt vairākumu direktoru vai citādi likumīgi vadīt tās darbības.

3.Ieguldījuma valstspiederība:

(a)ja ieguldījums tās dalībvalsts teritorijā, kurā ir veikts ieguldījums, ir saistīts ar reālu darījumdarbību tā, ka tam ir tieša un faktiska saikne ar šīs dalībvalsts ekonomiku, par ieguldījuma valstspiederību uzskata to dalībvalsti, kurā tas ir veikts;

(b)ja ieguldījums nav saistīts ar reālo darījumdarbību tā, ka tam ir tieša un faktiska saikne ar tās dalībvalsts ekonomiku, kurā tas ir veikts, par ieguldījuma valstspiederību uzskata to fizisko vai juridisko personu valstspiederību, kam tas pieder vai kas to kontrolē. Uzskata, ka ieguldījums “pieder” attiecīgās valsts personām, ja vairāk nekā 50 % no līdzdalības tā pašu kapitālā pieder minētās valsts personām, un ka to “kontrolē” attiecīgās valsts personas, ja šādām personām ir pilnvaras iecelt vairākumu direktoru vai citādi likumīgi vadīt tā darbības;

(c)atkāpjoties no a) apakšpunkta, ja tiek nolemts, ka Savienības atbildes pasākumi būtu jāpiemēro juridiskām personām, uz kurām attiecas a) apakšpunkts, ieguldījuma valstspiederība atbilst tās fiziskās vai juridiskās personas vai personu valstspiederībai vai pastāvīgās uzturēšanās vietai, kam pieder ieguldījums Savienībā vai kas to kontrolē. Uzskata, ka ieguldījums “pieder” attiecīgās valsts personām, ja vairāk nekā 50 % no līdzdalības tā pašu kapitālā pieder minētās valsts personām, un ka to “kontrolē” attiecīgās valsts personas, ja šādām personām ir pilnvaras iecelt vairākumu direktoru vai citādi likumīgi vadīt tā darbības.

4.Attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem terminu “valstspiederīgie” saprot tādā pašā nozīmē, kā tas lietots PTO Līguma par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem 1. panta 3. punktā.