Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kā garantēt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību jauniešiem un nodrošināt jauniešu, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, iekļaušanu, izmantojot pienācīgi izstrādātus nacionālos atveseļošanas plānus”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2022/C 152/05)

Ziņotāja: Nicoletta MERLO

Pilnsapulces lēmums 25.3.2021. Juridiskais pamats Reglamenta 32. panta 2. punkts Pašiniciatīvas atzinums Atbildīgā specializētā nodaļa Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 24.11.2021. Pieņemts plenārsesijā 8.12.2021. Plenārsesija Nr. 565 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 152/13/48

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. EESK atzinīgi vērtē nacionālos atveseļošanas un noturības plānus (NANP) – tā ir iepriekš vēl nepieredzēta iespēja veicināt pārmaiņas un piesaistīt ilgtspējīgai izaugsmei un kvalitatīvu darbvietu radīšanai paredzētas investīcijas, kuras jāveic ar iekļaujošu pārvaldību, kam vajadzīgs dialogs, atklātība un pārredzamība.

1.2. Komiteja ar nožēlu norāda, ka NANP izstrādes laikā dažās dalībvalstīs nav notikusi jēgpilna un mērķēta apspriešanās ar sociālajiem partneriem un ieinteresētajām personām. EESK mudina Komisiju ieviest pasākumus, kas garantētu to, ka sociālie partneri, organizēta pilsoniskā sabiedrība un jaunatnes organizācijas strukturēti un jēgpilni iesaistās NANP īstenošanā un uzraudzībā. Lai garantētu, ka publiskie līdzekļi tiek lietderīgi tērēti iekļaujošai atveseļošanai, izšķiroši svarīgi ir aizsargāt un stiprināt sociālo dialogu valsts līmenī.

1.3. EESK ierosina izvērtēt un sistemātiski apkopot valstu līmeņa paraugpraksi, kurā apspriešanās ar sociālajiem partneriem un jaunatnes organizācijām, izmantojot īpašas komitejas un sociālo dialogu, ir devusi lieliskus rezultātus saistībā ar konkrētām jaunatnes politikām un pasākumiem kvalitatīvu darbvietu un karjeras iespēju radīšanai jauniešiem.

1.4. Komiteja aicina dalībvalstis nodrošināt kvalitatīvus un iekļaujošus norādījumus un konsultācijas, kas, sākot ar agrīno skolas izglītību, paredzētas visiem jauniešiem, it īpaši jauniešiem ar invaliditāti, lai viņiem sniegtu vairāk informācijas par tālāko izglītību un par vēlākajām karjeras iespējām darba tirgus zaļās un digitālās pārkārtošanās kontekstā.

1.5. EESK atzinīgi vērtē pasākumus, ar kuriem veicina un popularizē profesionālās izglītības un apmācības (PIA) kā inovācijas spēju, STEM jeb zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātnes un matemātikas prasmju, mūžizglītības un efektīvas darbā iekārtošanas dzinējspēka nozīmi un tēlu, jo šie elementi ir būtiski, lai novērstu pašreizējo prasmju nepietiekamību. Ir svarīgi arī uzlabot prasmju novērtēšanu, lai jau iepriekš apzinātu prasmes, kas nākotnē būs vajadzīgas darba tirgū. Būtu jāveic attiecīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka profesionālā izglītība un apmācība ir pieejama arī personām ar invaliditāti, tādējādi atzīstot individuālās spējas un ļaujot visiem iedzīvotājiem apgūt profesionālās prasmes, kas ir noderīgas viņu personīgajai attīstībai, un vienlaikus apmierinot uzņēmumu īpašās vajadzības attiecībā uz neaizpildītām kvalificētām darbvietām.

1.6. EESK iesaka sniegt individualizētu atbalstu mērķgrupām, it īpaši jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (tā sauktie NEET – not in education, employment or training ). Šim atbalstam vajadzētu dot iespēju visaptveroši risināt visus jautājumus, kas saistīti ar integrēšanu darba tirgū, piemēram, mājokļi, izmitināšana, transports un veselība.

1.7. EESK uzskata, ka prioritāte ir nodrošināt valstu nodarbinātības dienestu, proti, svarīgu aktīvas darba tirgus politikas dalībnieku, efektivitāti un atbilstību, ja nepieciešams, veicot mērķētus ieguldījumus un reformas, lai darba meklējumos vai pārorientēšanā tie spētu atbalstīt visus cilvēkus, it sevišķi visneaizsargātākos un no darba tirgus visvairāk izstumtos.

1.8. EESK pauž nožēlu par to, ka nav pilnībā izmantots potenciāls, ko sniedz Garantija jauniešiem – galvenais politikas instruments cīņā pret pieaugošo bezdarbu jauniešu vidū. EESK aicina dalībvalstis darīt vairāk, lai īstenotu pastiprināto Garantiju jauniešiem, kā arī kvalitatīvu apmācību, kas sekmē integrāciju darba tirgū, un mudina Eiropas Komisiju sniegt pārskatu par pasākumiem, kas veikti, lai valstu līmenī īstenotu Padomes Ieteikumus par pastiprināto Garantiju jauniešiem un lai nodrošinātu efektīvu sinerģiju ar NANP.

1.9. EESK atzinīgi vērtē nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos iekļautos noteikumus, kas atbalsta kvalitatīvu apmācību, tostarp māceklību un stažēšanos. Tās ir efektīvs instruments, ar ko samazināt mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu un kas var nodrošināt jauniešu (un citu personu) labāku integrāciju darba tirgū. EESK aicina dalībvalstis īstenot Padomes Ieteikumu par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai ( 1 ) . Tomēr Komiteja aicina aizliegt neapmaksātu stažēšanos. Gaidāmās Padomes Ieteikuma par stažēšanās kvalitātes sistēmu pārskatīšanas ietvaros pienācīgs atalgojums būtu jānodrošina visiem stažieriem. EESK ierosina arī izstrādāt Eiropas Satvaru par kvalitatīvu stažēšanos, lai šāda veida mācību pieredzei nodrošinātu izglītojošo vērtību.

1.10. EESK mudina dalībvalstis izmantot atveseļošanai paredzēto finansējumu, lai ieguldītu kvalitatīvu darbvietu radīšanā un, ja nepieciešams, jauniešu prasmju pilnveidošanā, īpaši pievēršoties beztermiņa darba līgumiem un pienācīgiem darba apstākļiem, kas mazina nestabilitātes risku. Turklāt Komiteja uzsver, ka jānovērš sociālā nodrošinājuma nepilnības, un mudina dalībvalstis pienācīgi īstenot Padomes Ieteikumu par sociālās aizsardzības pieejamību ( 2 ) un ieviest visiem darba veidiem paredzētu modernu sistēmu, kas spētu nodrošināt pienācīgus ienākumus nākamajiem pensionāriem, it īpaši tiem pensionāriem, kuriem ir un būs pārtraukumi profesionālajā karjerā.

1.11. EESK uzskata: lai nodrošinātu, ka subsīdijas netiek izmantotas nestabilu darba attiecību atbalstam, ir svarīgi gādāt par to, ka darbā pieņemšanas subsīdijas ir atkarīgas no beztermiņa līgumiem un stabilizācijas programmām. Turklāt darbā pieņemšanas stimuli var būt efektīvi, lai radītu nodarbinātības iespējas nelabvēlīgā situācijā esošiem darba meklētājiem un pārvietotu atlaistos darba ņēmējus, tādējādi veicinot viņu pāriešanu uz jaunām nozarēm un profesijām.

1.12. EESK uzskata, ka liela uzmanība jāvelta jautājumam par garīgo veselību un psihosociāliem traucējumiem, īpaši jauniešu vidū, un aizspriedumi par garīgās veselības problēmām jāmazina, veicot profilaksi un izpratnes veicināšanas darbu – sākot ar skolām un tajā iekļaujot arī uzņēmumus –, kā arī jānodrošina pienācīgs finansējums pakalpojumu un atbalsta sniedzējiem šajā jomā.

1.13. EESK norāda, ka pastāvīgā dzimumu nelīdztiesība darba pasaulē palielina jaunu sieviešu neaizsargātību pret Covid-19 ekonomiskajām sekām. Komiteja atzinīgi vērtē pasākumus, ko dažas dalībvalstis īstenojušas, lai sekmētu un popularizētu sieviešu nodarbinātību un uzņēmējdarbību, ieguldītu atbilstīgā sociālajā infrastruktūrā un reformētu bērnu aprūpes (īpaši bērnu agrīnās aprūpes un izglītības) sistēmas, un aicina ES līmenī izvērst šo labo praksi, lai atbalstītu sieviešu, it īpaši jauno māšu, pilnīgu nodarbinātību.

2. Pamatojums

2.1. Covid-19 pandēmija ir atstājusi un turpina atstāt milzīgu ietekmi mūsu sabiedrībā un ekonomikā. Eiropas Savienība ir spērusi nozīmīgus soļus atveseļošanas virzienā: lai pārvarētu krīzi, dalībvalstis pirmo reizi ir izvēlējušās Eiropas solidaritāti un konverģenci, nevis taupības pasākumus.

2.2. Atveseļošanas un noturības mehānisms (turpmāk – Mehānisms), kas veido lielāko daļu no programmas Next Generation EU , nodrošina 672,5 miljardus EUR, kas aizdevumu un dotāciju veidā paredzēti dalībvalstīs veicamo reformu un investīciju atbalstam. Šīs bezprecedenta summas mērķis ir mazināt Covid-19 pandēmijas ekonomiskās un sociālās sekas un padarīt Eiropas valstu ekonomiku un sabiedrību ilgtspējīgāku, noturīgāku un labāk sagatavotu zaļās un digitālās pārkārtošanās uzdevumiem un iespējām.

2.3. Saskaņā ar vienošanos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos (NANP) vismaz 37 % izdevumu būtu jāatvēl klimata mērķu atbalstam un 20 % – digitālās pārkārtošanās atbalstam. Turklāt visās investīcijās un reformās ir jāievēro princips “nenodari būtisku kaitējumu”, nodrošinot, ka tās nerada būtisku kaitējumu videi. Tiek arī gaidīts, ka NANP palīdzēs efektīvi risināt tās problēmas, kas Eiropas pusgada ietvaros minētas konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos; tomēr šajā saistībā nav noteikts minimālais slieksnis vai kārtība, kā uzraudzīt dažādu prioritāšu (piemēram, jaunatne) īstenošanai paredzētos izdevumus.

2.4. Lai vairotu ieinteresētību par politikas, tostarp NANP ietverto pasākumu, izstrādi, ir svarīgi laikus un jēgpilni iesaistīt sociālos partnerus visā Eiropas pusgadā dažādos līmeņos un visās politikas jomās, kas tieši vai netieši ietekmē nodarbinātību un darba tirgu. Sociālais dialogs ir sekmīgas un taisnīgas politikas veidošanas virzītājspēks, ja tas spēj rast efektīvus risinājumus un attiecīgā gadījumā darba koplīguma slēgšanas sarunās atspoguļot notiekošās politiskās izmaiņas un reformas.

2.5. ALMA aim, learn, master, achieve jeb tiekties, mācīties, apgūt un sasniegt) – jauna, programmai Erasmus līdzīga stažēšanās shēma, kura paredzēta jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, un kura Eiropas jauniešiem sniedz iespēju iegūt laika ziņā īsu darba pieredzi citās dalībvalstīs, – var sniegt pozitīvus rezultātus, ja atbalsta saņēmējiem tiek nodrošināti kvalitātes standarti, tostarp sociālā aizsardzība, konsultācijas un uzraudzība, kā arī pienācīga alga. Mehānisms papildina citus jauniešiem paredzētus pasākumus ( 3 ) un ir cieši saskaņots ar Komisijas 2019.–2024. gada prioritātēm, kurās skaidri norādīts, ka Eiropas Savienībai ir jāveido pievilcīgāka investīciju un izaugsmes vide, kas rada kvalitatīvas darbvietas, it īpaši jauniešiem un mazajiem uzņēmumiem ( 4 ) . Eiropas Komisijas jaunā programma ( 5 ) (no angļu vārdiemjeb tiekties, mācīties, apgūt un sasniegt) – jauna, programmailīdzīga stažēšanās shēma, kura paredzēta jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, un kura Eiropas jauniešiem sniedz iespēju iegūt laika ziņā īsu darba pieredzi citās dalībvalstīs, – var sniegt pozitīvus rezultātus, ja atbalsta saņēmējiem tiek nodrošināti kvalitātes standarti, tostarp sociālā aizsardzība, konsultācijas un uzraudzība, kā arī pienācīga alga.

2.6. Eiropas Komisija 22. janvārī publicēja jaunās pamatnostādnes, kas ES dalībvalstīm jāievēro NANP izstrādē, lai piekļūtu tā dēvētajam Atveseļošanas fondam, un no tām izriet, ka sabiedriskā politika jauniešu labā vairs nav tikai “horizontāls” plānu mērķis, t. i., viens no aspektiem, kas jāņem vērā virzībā uz citiem svarīgiem mērķiem, bet gan ir kļuvusi par Next Generation EU priekšnoteikumu un absolūtu prioritāti un ir jāiekļauj kā atsevišķs pīlārs, nevis tikai transversāla prioritāte.

2.7. ES valstīm savi NANP bija oficiāli jāiesniedz līdz 2021. gada 30. aprīlim. Tomēr Komisija termiņu ir pagarinājusi un piekritusi, ka valstis var iesniegt plānus līdz 2022. gada vidum. 2021. gada 15. oktobrī bija iesniegti 26 plāni.

2.8. Mehānisms dalībvalstīm ir izdevība, kas paaudzes laikā rodas tikai vienreiz, proti, ne tikai pārvarēt sabiedrības veselības krīzi, bet arī turpināt divējādo pārkārtošanos uz digitālo un mazoglekļa ekonomiku, radīt spēcīgu sociālo labklājību un veicināt kohēziju. Tam piemīt reāls potenciāls ieviest jūtamas pārmaiņas gados jaunu darba ņēmēju dzīvē un nepieļaut, ka viņi kļūst par “zudušo” paaudzi, kurai nākotnes Eiropā nav taisnīgu iespēju. Tomēr gan valstu, gan Eiropas līmenī ir ļoti nepieciešama iekļaujoša pārvaldība, kurā spēcīga un jēgpilna ietekme ir sociālajam dialogam un sadarbībai ar pilsonisko sabiedrību.

2.9. Covid-19 krīze ir vēl vairāk palielinājusi nevienlīdzību, nostādot darba ņēmējus, it īpaši gados jaunus darba ņēmējus, vēl nelabvēlīgākā situācijā. Ar šo pašiniciatīvas atzinumu EESK, pamatojoties uz vairāku dalībvalstu NANP ietverto un dažādām paaudzēm paredzēto pasākumu analīzi un tādējādi apzinot labas prakses piemērus un trūkumus, ir iecerējusi izstrādāt ieteikumus par to, kā garantēt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību jauniešiem un nodrošināt jauniešu, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu ( NEET ), iekļaušanu ar projektu palīdzību.

3. Vispārīgas piezīmes

3.1. Eurostat paziņotie dati. Jaunieši Eiropā ir starp tiem, kurus pandēmija ir skārusi vissmagāk: skolas, augstskolas un sabiedriskās vietas tika slēgtas, tādējādi laupot jauniešiem iespēju izglītoties, baudīt kultūru un kontaktēties; Covid-19 ekonomisko seku dēļ darbu ir zaudējis katrs sestais jaunietis ( 6 ) ; 2021. gada augustā jauniešu bezdarba līmenis Eiropas Savienībā bija 16,5 % ( 7 ) ; bezdarbam līmenim strauji paaugstinoties, vairākās valstīs, piemēram, Spānijā (40,5 %), Itālijā (29,7 %), Bulgārijā (18,3 %) un Francijā (19,6 %), jaunieši ir cietuši īpaši smagi. Turklāt jauniešu bezdarbnieku īpatsvars oficiālajos datos parasti netiek ņemts vērā, jo viņi vai nu nepiesakās bezdarbnieka pabalsta saņemšanai, vai arī nereģistrējas nodarbinātības aģentūrās un tā vietā pelna iztiku kā fiktīvi pašnodarbinātie, strādājot kādā no digitālajām platformām vai ēnu ekonomikas sektorā. Tāpēc var pieņemt, ka reālie skaitļi varētu būt vēl sliktāki nekāpaziņotie dati.

3.2. Turklāt Covid-19 krīze ir vēl vairāk pasliktinājusi NEET situāciju. NEET jauniešu skaits Eiropā, īpaši tādās valstīs kā Itālija, Grieķija, Bulgārija un Rumānija, ir kritiski augsts, un priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas, pienācīgu konsultāciju trūkuma, darbvietu zuduma un nodarbinātības iespēju trūkuma dēļ tas atkal pieaug. Šī neaizsargātāko cilvēku kategorija ir pakļauta augstākam marginalizācijas, nabadzības un pastāvīgas atstumtības no darba tirgus riskam.

3.3. NEET ir plaša kategorija, ko veido neviendabīgs iedzīvotāju kopums, tostarp bezdarbnieki, priekšlaicīgi mācības pārtraukušie un visi tie cerības zaudējušie augstskolu absolventi, kuri joprojām nav atraduši darbu, un citi jaunieši, kas dažādu iemeslu dēļ nestrādā. Bezdarbnieki ir tikai viena no plašākās NEET kategorijas apakšgrupām, un bezdarbnieku un NEET grupu pārklāšanās laika gaitā un katrā valstī ir svārstīga ir plaša kategorija, ko veido neviendabīgs iedzīvotāju kopums, tostarp bezdarbnieki, priekšlaicīgi mācības pārtraukušie un visi tie cerības zaudējušie augstskolu absolventi, kuri joprojām nav atraduši darbu, un citi jaunieši, kas dažādu iemeslu dēļ nestrādā. Bezdarbnieki ir tikai viena no plašākāskategorijas apakšgrupām, un bezdarbnieku ungrupu pārklāšanās laika gaitā un katrā valstī ir svārstīga ( 8 )

3.4. Ja ir liels skaits NEET jauniešu, rodas lieli zaudējumi mūsu ekonomikai un sabiedrībai. Attiecīgo personu vilšanās vai atstumtības izjūta rada arī augstu politisko risku mūsu demokrātiskās sabiedrības stabilitātei. Izglītības un sociālo sistēmu nespēja novērst šo parādību vai samazināt to jauniešu skaitu, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, norāda uz to, ka nav plaši atbalstītas efektīvas politikas, kas veicinātu iespēju vienlīdzību visā Eiropā.

3.5. Šī krīze īpaši skar jaunu veidu un nestandarta nodarbinātībā iesaistītus darba ņēmējus ( 9 ) (gadījuma darbi, uz kuponu sistēmu balstīts darbs, darbs platformās, gabaldarbu veicēji, sadarbībā balstīta nodarbinātība u. c.) ( 10 ) , un diemžēl šo darbu veicēji pārsvarā ir jaunieši. Šādas darbvietas var būt mazapmaksātas, ar neregulāru darba laiku, zemu darbavietas drošību un ierobežotu sociālo aizsardzību vai bez tās (apmaksāts atvaļinājums, pensija, slimības atvaļinājums utt.). Bieži vien šāds darbs nekvalificējas bezdarbnieka pabalstam vai valdību ieviestajām saīsināta darba laika shēmām ( 11 ) . Šāda veida darbs lielākoties ir izplatīts tajos sektoros un nozarēs, ko Covid-19 pandēmija skārusi sevišķi smagi, piemēram, tūrisma, vairumtirdzniecības, mazumtirdzniecības, izmitināšanas un pārtikas nozarē ( 12 ) . No otras puses, jauni darba veidi var būt iespēja jauniešiem, kas dzīvo lauku vai attālos apvidos, vai jauniešiem ar invaliditāti, studentiem un gados jauniem vecākiem, un tāpēc nepieciešamas pienācīgas algas un sociālais nodrošinājums.

3.6. Nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos būtu jāapzina un jāņem vērā perifēri nodarbinātības šķēršļi, piemēram, mobilitāte, digitālā pratība, veselība un nestabili dzīves apstākļi, tostarp mājokļa vai sociālā nodrošinājuma trūkums. EESK uzskata, ka dalībvalstis varētu kvalitatīvā un kvantitatīvā ziņā uzraudzīt šos šķēršļus, kas kavē jauniešu integrāciju darba tirgū, un attiecīgajos NANP izvirzīt konkrētus priekšlikumus to novēršanai.

4. Īpašas piezīmes

4.1. Atveseļošana pēc Covid-19 būtu jāuzskata par iespēju. Ekonomika ir iedragāta, tāpat kā darba tirgus.

4.2. NANP ir iepriekš vēl nepieredzēta iespēja veicināt un atbalstīt pārmaiņas, kuras jāīsteno ar iekļaujošu pārvaldību, kam vajadzīgs dialogs, atklātība un pārredzamība. Pasākumos, ko finansē atbilstīgi NANP, būtu jāiesaista vietējās pašvaldības, sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība, tostarp jaunatnes organizācijas, lai izveidotu līdzdalīgu pārvaldību, kas varēs nodrošināt konsensu, uzticēšanos un taisnīguma izjūtu attiecībā uz NANP.

4.3. EESK uzskata: dalībvalstīm būtu jāgarantē, ka, izstrādājot, īstenojot un uzraugot gados jauniem darba ņēmējiem un NEET pielāgotus pasākumus, pastāvīgi jāapspriežas ar sociālajiem partneriem, pilsonisko sabiedrību un it īpaši ar jaunatnes organizācijām, lai no jaunākās paaudzes perspektīvas izvērtētu, vai un cik lielā mērā politikas atbilst viņu izglītības un karjeras iespējām un nodrošina vienmērīgu iekļaušanos darba tirgū.

4.4. Youth Check COVIGE ex ante un ex post izvērtēt visu publiskās politikas pasākumu ietekmi uz paaudzēm, izmantojot konkrētus rādītājus un modeļus, kā arī salīdzinot ar citu ES valstu paraugpraksi. EESK ļoti atzinīgi vērtē līdzšinējās dalībvalstu iniciatīvas, kas veiktas, lai izvērtētu publiskās politikas ietekmi uz paaudzēm: Austrijā tas ir ( 13 ) – likums, kas ir spēkā kopš 2013. gada, saskaņā ar kuru ir jāizvērtē visu jauno leģislatīvo un reglamentējošo priekšlikumu potenciālā ietekme uz bērniem un jauniešiem, iesaistot arī Nacionālo jaunatnes padomi; Itālijā tā ir ( 14 ) – Komiteja, ko nesen izveidoja Jaunatnes politikas ministrija un kuras sastāvā ir publiskās pārvaldes vadītāji un pārstāvji, augstskolu profesori un jaunatnes politikas eksperti, tostarp Nacionālā jaunatnes padome; tās mērķis irunizvērtēt visu publiskās politikas pasākumu ietekmi uz paaudzēm, izmantojot konkrētus rādītājus un modeļus, kā arī salīdzinot ar citu ES valstu paraugpraksi.

4.5. EESK iesaka visām dalībvalstīm pieņemt līdzīgus pasākumus vai efektīvi un no paaudžu skatpunkta uzraudzīt vēl tikai plānotos vai jau pieņemtos politikas pasākumus, vienlaikus apspriešanā pienācīgi iesaistot jauniešus.

4.6. Cedefop veiktajā pētījumā veiktajā pētījumā ( 15 ) prognozēts, ka līdz 2022. gadam Covid-19 pandēmijas dēļ Eiropas Savienībā tiks zaudēti vai netiks radīti gandrīz 7 miljoni darbvietu, savukārt dažos sektoros ( 16 ) , piemēram, veselības aprūpes, zinātnes un inovācijas, informācijas tehnoloģiju un digitālās saziņas nozarē, būs vērojama būtiska izaugsme un darbvietu radīšanas potenciāls. Pandēmija ir veicinājusi nodarbinātību tādās nozarēs un profesijās, kas ir pietiekami elastīgas, lai pielāgotos jaunajām sociālās distancēšanās un tāldarba normām, kuras, visticamāk, pastāvēs arī pēc pandēmijas, mainot tāda darba raksturu, kam līdz šim bija vajadzīga fiziska telpa ( 17 )

4.7. ESAO ziņojumā ( 18 ) teikts, ka pandēmija var ietekmēt arī bērnu un jauniešu attieksmi pret mācībām. Formālās izglītības pārtraukumu dēļ daudzi bērni prasmju attīstībā ir guvuši mazākus panākumus, nekā gaidīts. Īstermiņā pandēmija varētu novest pie tā, ka pieaug mācības pārtraukušo jauniešu skaits, savukārt vidējā termiņā un ilgtermiņā samazinātas ieinteresētības rezultātā pašreizējai skolēnu paaudzei varētu neizveidoties pozitīva attieksme pret mācībām laikposmā, kad notiek padziļinātas strukturālas pārmaiņas, kuru dēļ indivīdiem prasmes būs jāatjaunina visu mūžu. Turklāt ziņojumā ir apzināti iespējamie dzimumu nevienlīdzības cēloņi izglītības ieguves jomā. Ziņojumā aicināts steidzami palielināt ieguldījumus mūžizglītībā, lai palīdzētu cilvēkiem pielāgoties ārējiem satricinājumiem un kļūt izturīgiem pret tiem.

4.8. EESK uzskata, ka strauji mainīgajā darba pasaulē, ko ietekmē globalizācija un Covid-19 pandēmijas sekas, ir ārkārtīgi svarīgi novērst prasmju neatbilstību, koncentrējoties uz kompetencēm un vispārīgajām prasmēm, ieguldot pietiekamus resursus izglītībā un konsultācijās, veicinot labāku saikni un pāreju starp izglītības un darba pasauli, tostarp popularizējot tādus instrumentus kā pāreja no skolas uz darba dzīvi, stažēšanās un māceklība, kā arī veicinot mūžizglītības programmas un iesaistot visas galvenās ieinteresētās personas, un koncentrējoties uz neaizsargātākajām grupām, it īpaši jauniešiem, NEET un personām, kuru darbvietas ir visvairāk pakļautas transformācijas riskam. Pienācīga politiskā reakcija būtu integrēts aktīvas darba tirgus politikas kopums saistībā ar valsts nodarbinātības dienestiem un apmācības sistēmām, lai veicinātu iekļaujošu un ilgtspējīgu atlabšanu.

4.9. Ieinteresēto personu vidū valda plašs konsenss par to, ka karjeras konsultēšana ir svarīgāka nekā jebkad agrāk, it īpaši jauniešiem, kuri, visticamāk, meklēs darbu, tiklīdz būs pabeiguši vidusskolu. EESK pievienojas tiem, kas aicina veikt lielus ieguldījumus karjeras konsultēšanā ( 19 ) , jo fakti liecina, ka karjeras konsultēšanai jāpilda ļoti svarīga funkcija, sagatavojot studentus strauji mainīgajam darba tirgum, kas varētu neatbilst viņu vēlmēm vai nebūt piemērots viņu iepriekš iegūtajām prasmēm.

4.10. Horizontāla atsauce uz jauniešiem ir atrodama nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos saistībā ar profesionālo izglītību un apmācību. Krīzes laikā bija būtiski traucēta arī apmācība un mācīšanās darbavietā, piemēram, māceklība un stažēšanās, kas jauniešiem parasti ir kritiski svarīgs sākumpunkts, lai arī traucējumu apjoms ievērojami atšķiras atkarībā no nozares un reģiona. Tā kā EESK jau sen iestājas par PIA modernizāciju, tā atzinīgi vērtē valstu centienus meklēt un veicināt alternatīvus risinājumus, lai nodrošinātu praktisko prasmju apmācību (piemēram, ar darbu saistītas apmācības un mācību līgumi) un paplašinātu attālinātas mācības. Dažas valstis ir arī apstiprinājušas jaunus politikas pasākumus, ar kuriem tehniskās un profesionālās izglītības un apmācības (TPIA) sistēmas var labāk sagatavot turpmākiem satricinājumiem ( 20 )

4.11. NEET neko nezina par valdības atbalsta pasākumiem, kas viņiem ir pieejami Būtiska atveseļošanas plānu daļa ir informēšanas stratēģijas, un šajā saistībā nepieciešami mērķtiecīgi ieguldījumi jaunatnes pakalpojumu sniedzējos un valstu nodarbinātības dienestos. Neseni konstatējumi liecina, ka gandrīz puse noneko nezina par valdības atbalsta pasākumiem, kas viņiem ir pieejami ( 21 )

4.12. NEET , būs vajadzīga sadarbība starp VND un dažādiem vietējiem dalībniekiem, sākot ar apvienībām un izglītības iestādēm un beidzot ar specializētiem konsultantiem, kas apmācīti garīgās veselības jautājumos. Tādēļ ir vajadzīga efektīva un atbilstīga informācijas un datu apmaiņa, un tas nozīmē, ka VND operatoriem un konsultantiem būs jāvelta vairāk laika šo partnerību pārvaldībai Īstenojot NANP, ir jāstiprina ieguldījumi jauniešu pakalpojumu sniedzējos un jāveicina horizontāla sadarbība starp jaunatnes pakalpojumu sniedzējiem un valsts nodarbinātības dienestiem (VND). Efektīviem un lietderīgiem VND ir svarīga nozīme, lai atbalstītu cilvēkus, kas saskaras ar šķēršļiem nodarbinātības jomā, un nodrošinātu vienmērīgu pāreju no viena darba uz citu, taču, lai iesaistītu neaizsargātākos, būs vajadzīga sadarbība starp VND un dažādiem vietējiem dalībniekiem, sākot ar apvienībām un izglītības iestādēm un beidzot ar specializētiem konsultantiem, kas apmācīti garīgās veselības jautājumos. Tādēļ ir vajadzīga efektīva un atbilstīga informācijas un datu apmaiņa, un tas nozīmē, ka VND operatoriem un konsultantiem būs jāvelta vairāk laika šo partnerību pārvaldībai ( 22 )

4.13. NEET rādītājs ir augstāks par ES vidējo rādītāju NEET situāciju. Garantija jauniešiem – pasākumi, kurus nesen sāka finansē no ESF+ un kuru īstenošanai obligāti jātērē vismaz 12 % no finansējuma tajās dalībvalstīs, kurrādītājs ir augstāks par ES vidējo rādītāju ( 23 ) –, joprojām ir galvenais instruments jauniešu bezdarba apkarošanai Eiropas Savienībā. Padomes Ieteikumā par to, kā stiprināt 2020. gada oktobrī pieņemto programmu ( 24 ) , iekļauts saraksts ar pasākumiem, kā nodrošināt programmas piedāvājuma kvalitāti, kā uzlabot tvērumu un kā labāk pārraudzīt rezultātus, lai programmu labāk izvērtētu. Tāpēc nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos ir jāveic nacionālo Garantijas jauniešiem īstenošanas plānu inventarizācija un jāizveido to saiknes ar NANP. Pretējā gadījumā iespējas tiks zaudētas un tiks radīti pasākumi, kas nerisināssituāciju.

4.14. EESK norāda, ka nacionālie Garantijas jauniešiem īstenošanas plāni pēdējoreiz tika atjaunināti 2014. gadā un ka līdz šim ne visas ES dalībvalstis ir sākušas atjaunināt savas jaunatnes stratēģijas ar mērķi ņemt vērā pastiprināto Garantiju jauniešiem ( 25 ) . Lai šis instruments kļūtu patiešām efektīvs un funkcionāls, dalībvalstīm ir jāiegulda lielāks darbs, jāintegrē gūtās atziņas un stratēģiski jāmobilizē ES finansējums.

4.15. Pievēršoties gados jauniem darba ņēmējiem, jāizstrādā konkrēti atveseļošanas pasākumi, lai cīnītos pret jauniešu bezdarbu un nestabilu nodarbinātību ( 26 ) jauniešu vidū, radot kvalitatīvas darbvietas, un lai aizsargātu lielo skaitu to darba ņēmēju ( 27 ) , kuriem nav pienācīga sociālā nodrošinājuma seguma. Turklāt, lai atbalstītu un palielinātu jauniešu uzņēmējdarbību, būtu jāapsver īpaši pasākumi attiecībā uz jauniešiem, kas ir pašnodarbinātas personas, un jaunuzņēmumiem.

4.16. Pētījumi ( 28 ) par izmaiņām, ko pandēmijas laikā ES dalībvalstis ieviesušas sociālās aizsardzības sistēmās, rāda, ka lielākā daļa valstu ir padarījušas pieejamākus darba ņēmēju ienākumu atbalsta pasākumus, piemēram, saīsināta darba laika shēmas, bezdarbnieka pabalstus un līdzīgus pasākumus, galvenokārt palielinot to apjomu, atvieglojot atbilstības nosacījumus un pagarinot to saņemšanas ilgumu. Lai gan šie pasākumi nav īpaši vērsti uz jauniešiem, tie palīdzēs atbalstīt jauniešus, kuri, visticamāk, būs bez darba un bieži vien ir izslēgti no sociālās aizsardzības, piemēram, bezdarbnieku pabalsta saņemšanas, jo viņiem trūkst nodarbinātības vēstures.

4.17. Šo iemeslu dēļ un ņemot vērā to, ka visas pārmaiņas ir ieviestas uz noteiktu laiku un daudzas jau ir gandrīz beigušās, kas jauniešiem atkal liek saskarties ar sociālās aizsardzības plaisu, EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai politikas veidotāji pievērstos universālas sociālās aizsardzības sistēmas izveidei, kas nodrošinātu, ka sociālā aizsardzība vienlīdz attiecas uz visiem darba ņēmējiem (standarta un nestandarta darba ņēmējiem, jauniešiem un pieaugušajiem). Novēršot šos trūkumus, jaunieši būtu pasargāti no nabadzības, kā arī no turpmākiem darba tirgus satricinājumiem.

4.18. EESK uzskata, ka ir svarīgi atbalstīt jauniešus arī sociālā nodrošinājuma ziņā, un tādēļ mudina visas dalībvalstis pienācīgi īstenot Padomes Ieteikumu par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai ( 29 ) ; tajā dalībvalstīm ieteikts nodrošināt pienācīgu sociālo aizsardzību cilvēkiem neatkarīgi no viņu nodarbinātības veida.

4.19. NEET kvota uzņēmumos, kuros ir liels skaits prakses vietu, un samazinātas darbā pieņemšanas subsīdijas īstermiņa līgumiem Ir jādara vairāk, lai atrastu veidus, kā dinamiskā darba tirgū līdzsvarot nodarbinātības drošību un darbvietu kvalitāti, un, lai noteiktu efektīvus pasākumus, ir jāstiprina sociālais dialogs. Paraugprakse ir vērojama šādās valstīs: 1) Portugālē, kur valdība regulāri apspriežas ar sociālajiem partneriem un jaunatnes organizācijām; jauniešu nodarbinātības pieaugumu valstī ir veicinājuši tādi pasākumi kākvota uzņēmumos, kuros ir liels skaits prakses vietu, un samazinātas darbā pieņemšanas subsīdijas īstermiņa līgumiem ( 30 ) ; un 2) Spānijā, kur sociālie dialogi ļāva paplašināt sociālā nodrošinājuma segumu, iekļaujot tajā arī stažēšanos ( 31 )

4.20. Nestabilitāte, bažas un bailes, kas jauniešu vidū var izraisīt depresiju, pieauga krīzes sākumā, un dažās valstīs turpina palielināties. Izglītības iestāžu pagaidu aizvēršana un sociālo, kultūras un sporta aktivitāšu pārtraukšana vājināja sociālās saites, kas palīdz saglabāt labu garīgo veselību. Daudzās valstīs ir ievērojami traucēts skolās un universitātēs sniegtais atbalsts garīgajai veselībai, un jaunieši arvien vairāk izmanto citas atbalsta platformas, piemēram, tālruņa līnijas un jauniešu centrus, un garīgās veselības dienesti piedāvā telekonsultācijas un attālinātas aprūpes veidus, lai saglabātu pakalpojumu nepārtrauktību. Vienlaikus ierobežojošie pasākumi smagi skāra arī minēto pakalpojumu sniedzējus, un daudzi nevarēja atsākt darboties finanšu resursu un cilvēkresursu trūkuma dēļ. EESK uzskata, ka ir svarīgi atbalstīt šo nozari, kas ir lielā mērā atkarīga no brīvprātīgā darba un projektu finansējuma, un piešķirt tai ilgtspējīgāku finansējumu, jo krīzes laikā tā ir izrādījusies būtisks mūsu sociālās struktūras elements.

4.21. NEET jauniešiem, starp kuriem gados jaunu sieviešu rādītājs parasti ir augstāks nekā gados jaunu vīriešu vidū. Sieviešu NEET rādītājs 2020. gadā bija vidēji 1,3 reizes augstāks nekā NEET rādītājs vīriešiem, un neaktīvo sieviešu NEET rādītājs bija pat 1,7 reizes augstāks. Šis īpatsvars ir īpaši augsts Austrumeiropas valstīs (Bulgārijā, Rumānijā, Ungārijā, Čehijas Republikā, Slovākijā un Polijā) un Itālijā NEET jauniešu ietilpst šajā grupā ģimenes pienākumu dēļ vai ir jaunieši ar invaliditāti. Lielākā daļa gados jaunu sieviešu laiku velta rūpēm par bērniem un citiem ģimenes locekļiem. Gados jaunas sievietes neapmaksātam aprūpes un mājsaimniecības darbam velta gandrīz trīs reizes vairāk laika nekā gados jauni vīrieši. Komiteja atzinīgi vērtē pasākumus, ko dažas dalībvalstis īstenojušas, lai sekmētu un popularizētu sieviešu nodarbinātību un sieviešu uzņēmējdarbību, ieguldītu atbilstīgā sociālajā infrastruktūrā un reformētu bērnu aprūpes (īpaši bērnu agrīnās izglītības) sistēmas, un aicina ES līmenī izvērst šo labo praksi, lai atbalstītu sieviešu, it īpaši jauno māšu, pilnīgu nodarbinātību, un aicina izveidot stabilu sistēmu, lai ik gadu uzraudzītu gan progresu un budžetu, kas ANM ietvaros piešķirts un izmantots dzimumu līdztiesībai, gan arī attiecīgos rādītājus. Var darīt vairāk, lai nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos risinātu ar dzimumu dimensiju saistītus jautājumus, īpaši attiecībā uzjauniešiem, starp kuriem gados jaunu sieviešu rādītājs parasti ir augstāks nekā gados jaunu vīriešu vidū. Sieviešurādītājs 2020. gadā bija vidēji 1,3 reizes augstāks nekārādītājs vīriešiem, un neaktīvo sieviešurādītājs bija pat 1,7 reizes augstāks. Šis īpatsvars ir īpaši augsts Austrumeiropas valstīs (Bulgārijā, Rumānijā, Ungārijā, Čehijas Republikā, Slovākijā un Polijā) un Itālijā ( 32 ) . Minētajās valstīs vairākumsjauniešu ietilpst šajā grupā ģimenes pienākumu dēļ vai ir jaunieši ar invaliditāti. Lielākā daļa gados jaunu sieviešu laiku velta rūpēm par bērniem un citiem ģimenes locekļiem. Gados jaunas sievietes neapmaksātam aprūpes un mājsaimniecības darbam velta gandrīz trīs reizes vairāk laika nekā gados jauni vīrieši. Komiteja atzinīgi vērtē pasākumus, ko dažas dalībvalstis īstenojušas, lai sekmētu un popularizētu sieviešu nodarbinātību un sieviešu uzņēmējdarbību, ieguldītu atbilstīgā sociālajā infrastruktūrā un reformētu bērnu aprūpes (īpaši bērnu agrīnās izglītības) sistēmas, un aicina ES līmenī izvērst šo labo praksi, lai atbalstītu sieviešu, it īpaši jauno māšu, pilnīgu nodarbinātību, un aicina izveidot stabilu sistēmu, lai ik gadu uzraudzītu gan progresu un budžetu, kas ANM ietvaros piešķirts un izmantots dzimumu līdztiesībai, gan arī attiecīgos rādītājus.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Christa SCHWENG

(1) Padomes Ieteikums (2018. gada 15. marts) par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai (OV C 153, 2.5.2018., 1. lpp.).

(2) Padomes Ieteikums par sociālās aizsardzības pieejamību: sociālās aizsardzības pielāgošana nākotnes vajadzībām (OV C 387, 15.11.2019., 1. lpp.).

(3) ES jaunatnes stratēģija (2018) (OV C 456, 18.12.2018., 1. lpp.); Jauniešu nodarbinātības atbalsta pasākumu kopums (2020); “Tilts uz darbvietām – Garantijas jauniešiem pastiprināšana” (2020) (OV C 372, 4.11.2020., 1. lpp.); ALMA (2021); Eiropas Jaunatnes gads (plānots 2022. gadā).

(4) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024_lv

(5) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1549&langId=lv

(6) Par jauniešiem parasti dēvē cilvēkus vecumā no 15 līdz 29 gadiem.

(7) Eurostat.

(8) Konle-Seidl, R. un Picarella, F. (2021), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation (Jaunieši Eiropā: Covid-19 ietekme uz jauniešu ekonomisko un sociālo situāciju), Eiropas Parlaments, Luksemburga.

(9) https://www.eurofound.europa.eu/topic/non-standard-employment

(10) https://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/new-forms-of-employment-in-europe-how-new-is-new

(11) Eurofound (2021), “Covid-19: ietekme uz nodarbinātību un darba dzīvi”, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga.

(12) Spasova S., Bouget D., Ghailani, D. un Vanhercke B. (2017), Access to social protection for people working on non-standard contracts and as self-employed in Europe (To cilvēku piekļuve sociālajai aizsardzībai, kuri Eiropā strādā uz nestandarta darba līguma pamata un kā pašnodarbinātie).

(13) https://national-policies.eacea.ec.europa.eu/youthwiki/chapters/austria/54-young-peoples-participation-in-policy-making

(14) https://www.giovani.gov.it/it/comunicazione/notizie/comitato-per-la-valutazione-dell-impatto-generazionale-delle-politiche-pubbliche/

(15) https://www.cedefop.europa.eu/en/news-and-press/news/coronavirus-impact-jobs-eu-sectors-and-occupations-skills-forecast-analysis

(16) https://ec.europa.eu/eures/public/four-job-sectors-high-demand-result-covid-19-pandemic-2021-02-19_en

(17) Cedefop skills and jobs forecast (Cedefop prognozes attiecībā uz prasmēm un darbvietām).

(18) https://www.oecd.org/skills/covid-19-pandemic-highlights-urgent-need-to-scale-up-investment-in-lifelong-learning-for-all-says-oecd.htm

(19) https://www.oecd.org/education/career-readiness/Investing%20in%20Career%20Guidance_en.pdf

(20) Skills development in the time of COVID-19: Taking stock of the initial responses in technical and vocational education and training (Prasmju attīstīšana Covid-19 laikā: pārskats par sākotnējiem risinājumiem tehniskajā un profesionālajā izglītībā un apmācībā), Starptautiskais Darba birojs, Ženēva, 2021.

(21) Moxon, D., Bacalso, C, un Șerban, A. (2021), Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe (Pēc pandēmijas: Covid-19 ietekme uz jauniešiem Eiropā), Brisele, Eiropas Jaunatnes forums.

(22) VND partnerību pārvaldība, Eamonn Davern (2020. gada septembris).

(23) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1099&langId=en

(24) Padomes Ieteikums “Tilts uz nodarbinātību – Garantijas jauniešiem pastiprināšana” un ar ko aizstāj Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi (OV C 372, 4.11.2020., 1. lpp.).

(25) Konle-Seidl, R. un Picarella, F. (2021), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation (Jaunieši Eiropā: Covid-19 ietekme uz jauniešu ekonomisko un sociālo situāciju), Eiropas Parlaments, Luksemburga.

(26) Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. jūlija rezolūcija par darba apstākļiem un nestabilu nodarbinātību (2016/2221(INI)) (OV C 334, 19.9.2018., 88. lpp.).

(27) Starptautiskais Darba birojs. World Social Protection Report 2020–22: Social Protection at the Crossroads – in Pursuit of a Better Future (Ziņojums par sociālo aizsardzību pasaulē (2020–22): sociālā aizsardzība krustcelēs. Labākas nākotnes meklējumos), SDO, Ženēva, 2021

(28) Eiropas Arodbiedrību institūts (2021), Non-standard workers and the self-employed in the EU: Social protection during the Covid-19 pandemic (Nestandarta darba ņēmēji un pašnodarbinātie Eiropas Savienībā: sociālā aizsardzība Covid-19 pandēmijas laikā).

(29) Padomes Ieteikums (2019. gada 8. novembris) par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai (OV C 387, 15.11.2019., 1. lpp.).

(30) https://www.iefp.pt/apoios-a-contratacao

(31) 121/000066 Likumprojekts par pensionāru pirktspējas nodrošināšanu un citiem finansiālās un sociālās ilgtspējas uzlabošanas pasākumiem valsts pensiju sistēmā (congreso.es).

(32) https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training