Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Īrijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas 2012.–2015. gada stabilitātes programmu /* COM/2012/0316 final - 2011/ () */





Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Īrijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas 2012.–2015. gada stabilitātes programmu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu[2], ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas[3], ņemot vērā Eiropadomes secinājumus, ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu, pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju, tā kā: (1) Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam aizsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju „Eiropa 2020”, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. (2) Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm[4], kas kopā veido „integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. (3) 2011. gada 12. jūlijā Padome pieņēma ieteikumu par Īrijas valsts reformu programmu 2011. gadam un sniedza Padomes atzinumu par Īrijas atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam. (4) Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. (5) Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja finanšu stabilitātes nodrošināšanas, fiskālās konsolidācijas un izaugsmes veicināšanas darbību prioritātes. Tā uzsvēra nepieciešamību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, lai atjaunotu normālus kreditēšanas nosacījumus ekonomikai, veicinātu izaugsmi un konkurētspēju, novērstu krīzes izraisīto bezdarbu un sociālās sekas, kā arī modernizētu valsts pārvaldi. (6) Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā "Euro plus", savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās. (7) Īrija 2012. gada 27. aprīlī iesniedza stabilitātes programmu, kas aptver 2012.‑2015. gadu, un 2012. gada valsts reformu programmu. (8) Padome 2010. gada 7. decembrī pieņēma Īstenošanas lēmumu 2011/77/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Īrijai līdz 2013. gada beigām saskaņā ar Padomes 2010. gada 11. maija Regulu (ES) Nr. 407/2010, ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu. Pievienotajā saprašanās memorandā, kas parakstīts 2010. gada 16. decembrī, un tā turpmākajos papildinājumos izklāstīti ekonomikas politikas nosacījumi, pamatojoties uz kuriem tiek piešķirta finansiālā palīdzība. (9) Kopumā Īrija ir izpildījusi finanšu palīdzības programmas nosacījumus, kas norādīti saprašanās memorandā. Proti, fiskālā deficīta mērķis 2011. gadam (10,6 %) tika ievērojami pārsniegts, un 2012. gada budžetā paredzētais fiskālais deficīts ir 8,6 % no IKP, kas atbilst programmā noteiktajiem griestiem. Vidēja termiņa fiskālās konsolidācijas plāni atbilst programmā noteiktajiem deficīta griestiem un mērķim līdz 2015. gadam sasniegt deficītu, kas mazāks nekā 3 % no IKP. Īrijas Centrālās bankas 2011. gada kapitāla novērtējuma uzraudzības pārskatā paredzētā vietējo banku rekapitalizācija būtībā ir pabeigta, un vietējo banku aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšana kopumā pārsniedza programmā 2011. gadam paredzētos mērķus. Strukturālās reformas, lai uzlabotu konkurētspēju un veicinātu darba vietu radīšanu, ir ievērojami pavirzījušās uz priekšu. (10) 2011. gadā Īrijas ekonomika atgriezās pie nelielas – 0,7 % – izaugsmes, kopumā, kā paredzēts programmā. Izaugsmes galvenais virzītājspēks bija eksports, un to veicināja konkurētspējas paaugstināšanās un stabils ārējais pieprasījums. Neto eksports deva 4,7 procentpunktus IKP pieaugumā, bet iekšzemes patēriņš turpināja sarukt fiskālās konsolidācijas, nodarbinātības mazināšanās un mājsaimniecību bilances korekciju dēļ. Paredzams, ka 2012. gadā negatīvas ārējās vides dēļ un joprojām notiekošo iekšzemes pieprasījuma korekciju dēļ izaugsme nedaudz samazināsies līdz 0,5 %. Mājsaimniecību un uzņēmumu bilances rādītāju korekcijas turpinās vidējā termiņā negatīvi ietekmēt patēriņu un ieguldījumus. Paredzams, ka, pamatojoties uz Īrijas veselīgo demogrāfisko situāciju un elastīgo darba tirgu, kā arī ievērojamo neizmantoto jaudu ekonomikā, uz eksportu balstīta izaugsme kļūs straujāka, palielinoties no 1,9 % 2013. gadā līdz 2,8 % 2015. gadā. (11) Pamatojoties uz stabilitātes programmas novērtējumu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktu, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, uz kuru pamatojas programmas budžeta prognozes, ir ticams. Ekonomikas izaugsmes prognozes programmā ir līdzīgas Komisijas 2012. gada pavasara prognozei. Programmas budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2015. gada beigām samazināt vispārējās valdības deficītu zem 3 % no IKP robežvērtības, kas atbilst Padomes noteiktajam termiņam pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai. Programmā paredzētie deficīti ir šādi: 8,3% no IKP 2012. gadā, 7,5% no IKP 2013. gadā, 4,8 % no IKP 2014. gadā un 2,8% no IKP programmas perioda beigās 2015. gadā. Šādu virzību atbalsta konsolidācijas pasākumi 2,7% apmērā no IKP, kas iekļauti 2012. gada budžetā, un plaši konsolidācijas pasākumi 3,9 % apmērā no IKP 2013.‑2014. gadā, kā arī turpmāki daļēji precizēti konsolidācijas pasākumi 1,1 % apmērā no IKP 2015. gadā. Programmā atkārtoti noteikts vispārējās valdības strukturālā deficīta vidējā termiņa mērķis (VTM) 0,5 % apmērā no IKP, kas netiek sasniegts programmas periodā. Vidējā termiņa mērķis atbilstoši atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Vispārējās valdības parāds pārsniedz 60 % no IKP, un ir prognozēts, ka tas pieaugs no 108 % no IKP 2011. gadā līdz 120 % no IKP 2013. gadā un pēc tam sāks samazināties. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras laikā līdz 2015. gadam un turpmākajos trīs gados Īrija atradīsies pārejas periodā, un budžeta plāni nodrošinātu pietiekamu virzību uz to, lai tiktu ievērots Stabilitātes un izaugsmes pakta parāda samazināšanas kritērijs. Saskaņā ar Komisijas jaunāko novērtējumu riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju ir augsti. (12) Īrija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Minētās saistības saistītas ar konkurētspējas un nodarbinātības veicināšanu, publisko finanšu stabilitātes uzlabošanu un finanšu stabilitātes nostiprināšanu, IESAKA Īrijai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi. Īstenot pasākumus, kas noteikti īstenošanas Lēmumā 2011/77/ES un precizēti 2010. gada 16. decembra saprašanās memorandā un tā turpmākajos papildinājumos. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs [1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. [2] COM(2012) 316 final. [3] P7_TA(2012) 0048 un P7_TA(2012) 0047. [4] Padomes 2012. gada 26. aprīļa Lēmums 2012/238/ES.