Kopš 1999. gada Komisija AMR pētniecībā ieguldījusi vairāk nekā EUR 1,3 miljardus, padarot Eiropu par šīs jomas līderi. Pie ES sasniegumiem pieder nesen atklātā programma New Drugs for Bad Bugs (ND4BB), kas, būdama pasaulē lielākā publiskā un privātā sektora partnerība AMR pētniecības jautājumos, daļēji veido Inovatīvo zāļu ierosmi (IMI). ES ir arī izveidojusi kopīgas plānošanas iniciatīvu AMR jautājumos (JPIAMR), kuras mērķis ir labāk koordinēt un saskaņot pētniecības centienus visā pasaulē.

AMR jau tagad rada nopietnu sociālo un ekonomisko slogu. Tiek lēsts, ka Eiropas Savienībā vien gadā ar to saistīti 25 000, savukārt pasaulē — 700 000 nāves gadījumu. Tiek prognozēts, ka nerīkošanās gadījumā pasaulē būs vairāki miljoni nāves gadījumu: pēc aplēsēm līdz 2050. gadam sakarā ar AMR varētu mirt vairāk cilvēku nekā no vēža.

Par spīti tam pēdējos gados pret kombinētu zāļu terapiju un pēdējās iespējas terapijām rezistentas infekcijas gadījumu skaits Eiropas Savienībā ir būtiski audzis.

Arvien lielākas bažas rada un tālāku izpēti prasa arī AMR veidošanās un izplatīšanās vidē. Vairākos zinātniskos pētījumos apzinātas potenciālās negatīvās sekas, ko videi rada rezistenti mikroorganismi vai arī antimikrobiālie līdzekļi.

Turklāt pēdējos 20 gados jauni antimikrobiāli līdzekļi tiek atklāti, izstrādāti, ražoti un tirgoti daudz lēnāk. Vēsturiski dati liecina, ka sekmju procents ir neliels: no agrīnā pētniecības posma līdz klīniskai izmantošanai pacientiem nonāk tikai vienas no 16 antibiotikām.

1.2Jaunākās norises un ceļš uz priekšu

ES ir globālu un reģionālu AMR problēmu risināšanas avangardā. Tomēr nekāda atsevišķa rīcība nebūs pietiekams risinājums. Rezistentas baktērijas un infekcijas slimības nepazīst robežu. Problēmu nevar atrisināt neviena atsevišķa dalībvalsts vai viena pati ES. Tomēr, ņemot vērā Eiropas Savienības augsto ekonomiskās attīstības līmeni un apņemšanos nodrošināt augstu aizsardzības līmeni cilvēka veselībai, tai ir stingras pozīcijas rīcībai.

Padomes 2016. gada 17. jūnija secinājumos pēc dalībvalstu pieprasījuma ietverts aicinājums attiecībā uz AMR nākt klajā ar jaunu un visaptverošu ES rīcības plānu, kura pamatā būtu pieeja “Viena veselība”.

Jaunā rīcības plāna pamatā ir 2011. gada rīcības plāns, tā izvērtējums, atsauksmes par ceļvedi un atklāta sabiedriskā apspriešana.

Izvērtējums secināja, ka 2011. gada rīcības plānam bija nepārprotama ES pievienotā vērtība, tas bija politiskas apņemšanās simbols, rosināja dalībvalstu rīcību un pastiprināja starptautisko sadarbību. Izvērtējums arī apstiprināja, ka 2011. gada plānā aplūkotie jautājumi joprojām ir aktuāli. Tomēr iniciatīvas jāpaplašina, kā, piemēram, ir paplašināta pieeja “Viena veselība”, kas aptver arī vidi un pret AMR vēršas vēl daudzveidīgāk, balstoties uz labāku datu vākšanu, monitoringu un uzraudzību. Izvērtējums ieteica arī ES dalībvalstis joprojām atbalstīt un tām palīdzēt tā, lai novērstu atšķirības un sekmētu sadarbību, efektīvāk un labāk koordinēt uz zināšanu pilnveidi un risinājumu izstrādi orientētu pētniecību, kā arī Eiropas Savienībai pasaules līmenī joprojām runāt vienbalsīgi, stingri un saskaņoti.

No 2016. gada 24. oktobra līdz 2017. gada 28. martam pienesumu jaunajam ES AMR rīcības plāna ceļvedim deva 22 ieinteresētās personas. Atklātā sabiedriskā apspriešana notika no 2017. gada 27. janvāra līdz 28. aprīlim. Tā sastāvēja no divām atsevišķām tiešsaistes aptaujām: viena pilsoņiem un vēl viena — valstu pārvaldes iestādēm, asociācijām un citām organizācijām. Pavisam tika saņemta 421 atbilde no pilsoņiem un 163 — no pārvaldes iestādēm, asociācijām un citām organizācijām. Šim paziņojumam pievienotais kopsavilkuma ziņojums sniedz pārskatu par saņemto pienesumu un tā izmantojumu konkrētu pasākumu definēšanā. Iesniegtās atbildes kopumā apstiprina gan stingru atbalstu jaunam “Vienas veselības” rīcības plānam, gan vispusīgas pieejas svarīgumu.

Jauno “Vienas veselības” AMR apkarošanas rīcības plānu motivē vajadzība, lai ES uzņemtos vadošu lomu cīņā pret rezistenci pret antimikrobiālajiem līdzekļiem un papildinātu dalībvalstu veikumu. Virsmērķis ir saglabāt iespēju rezultatīvi ārstēt cilvēka un dzīvnieku infekcijas. Rīcības plāns nodrošina satvaru turpinātai plašākai rīcībai, kas mazinātu AMR rašanos un izplatīšanos un palielinātu jaunu iedarbīgu antimikrobiālo līdzekļu izstrādi un pieejamību Eiropas Savienībā un ārpus tās robežām.

Jaunā plāna galvenie mērķi balstās uz trim galvenajiem pīlāriem:

1.padarīt ES par paraugprakses reģionu; kā liecina 2011. gada rīcības plāna izvērtējums, šim nolūkam būs vajadzīgi kvalitatīvāki dati, labāka koordinācija un uzraudzība, kā arī labāki kontroles pasākumi. ES rīcība koncentrēsies uz svarīgākajām jomām un palīdzēs dalībvalstīm izveidot, ieviest un pārraudzīt savus nacionālos “Vienas veselības” AMR apkarošanas rīcības plānus, kurus izstrādāt tās vienojās 2015. gada Pasaules Veselības asamblejā;

2.pastiprināt pētniecību, izstrādi un inovāciju, aizpildot līdzšinējos robus zināšanās, sagādājot jaunus risinājumus un instrumentus infekcijas slimību profilaksei un ārstniecībai, kā arī uzlabojot diagnosticēšanu, lai ar tās palīdzību kontrolētu AMR izplatīšanos;

3.pasaulē, kas kļūst arvien ciešāk savienota, pastiprināt ES centienus veidot globālo dienaskārtību AMR un ar to saistītā apdraudējuma jautājumos.

Jaunajā plānā ietilpst konkrēti pasākumi ar ES pievienoto vērtību, kurus Komisija turpmākajos gados attiecīgi attīstīs tālāk un nostiprinās. Visi šie pasākumi ir svarīgi paši par sevi, taču tie ir arī savstarpēji atkarīgi un, lai panāktu vislabākos rezultātus, jāīsteno līdztekus.

2Padarīt ES par paraugprakses reģionu

Eiropas Savienībā stāvoklis dalībvalstīs attiecībā uz AMR ļoti atšķiras. Pie atšķirībām pieder antimikrobiālo līdzekļu lietošanas modeļi, rezistences sastopamība un tas, cik lielā mērā ir īstenota iedarbīga nacionāla rīcībpolitika AMR apkarošanai. Lai risinātu šo situāciju, Komisija vislielāko uzmanību pievērsīs svarīgākajām jomām, kur tā dalībvalstīm var sagādāt vislielāko pievienoto vērtību, vienlaikus nepārkāpjot ES kompetences robežas un neaizmirstot, ka par veselības politikas noteikšanu pirmām kārtām joprojām atbild dalībvalstis.