Kopsavilkums Spānijas tiesu sistēma saskaras ar problēmām saistībā ar tās efektivitāti un arvien ilgākiem tiesvedības procesiem. Lai risinātu šo jautājumu, tiek sagatavots jauns Kriminālprocesa kodekss, kura mērķis ir paātrināt kriminālprocesu, kā arī likumprojekts par procesuālajiem un tehnoloģiskajiem pasākumiem. Elektronisko līdzekļu izmantošana tiesu sistēmā jau ir iesakņojusies, un tiek veikti turpmāki uzlabojumi, taču joprojām pastāv dažas problēmas, jo īpaši attiecībā uz dažādos valsts reģionos izmantoto sistēmu savietojamību. Vēl viens izaicinājums ir Tiesu padomes stāvoklis, jo īpaši ņemot vērā to, ka tās jaunie locekļi vēl nav iecelti. Tiek diskutēts arī par attiecībām starp ģenerālprokuroru un izpildvaru, jo īpaši ģenerālprokurora iecelšanas kārtību un pilnvaru termiņu, kā arī saziņas ar tieslietu ministru reģistrāciju. Pēdējos gados Spānija ir nostiprinājusi pretkorupcijas regulējumu gan no preventīvā, gan no represīvā aspekta. Lai gan Spānijai nav visaptverošas korupcijas apkarošanas stratēģijas, 2019. gada februārī pieņemtās Valsts stratēģijas pret smagu un organizētu noziedzību mērķis ir uzlabot izmeklēšanas spējas un piekļuvi finanšu datu bāzēm, kā arī uzlabot aģentūru savstarpējo sadarbību. Kaut arī Kriminālkodekss un Kriminālprocesa kodekss tika pārskatīti 2019. gada februārī, tiek gatavots jauns likumprojekts, ar kuru grozīs Kriminālprocesa kodeksu. Tā rezultātā Spānija ir ieviesusi uzlabotu tiesisko regulējumu attiecībā uz profesionālo godprātību publiskajā sektorā, stiprinot profesionālās godprātības mehānismus parlamentā, kā arī nostiprinot procedūras saistībā ar aktīvu atklāšanu un augsta ranga amatpersonu interešu konfliktu un neatbilstībām valsts centrālajā pārvaldē. Tagad attiecībā uz smagiem pārkāpumiem pastāv pagarināts noilgums un par korupcijas noziegumiem var piemērot bargākas sankcijas, tostarp ilgāku aizliegumu pildīt valsts amatpersonas pienākumus. Ir ierosinātas, bet vēl nav pieņemtas tiesību aktu izmaiņas, ar kurām tiek reglamentēta lobēšana un nostiprināta trauksmes cēlēju aizsardzība, un visaptverošs korupcijas apkarošanas likumprojekts. 2019. gada aprīlī tika pieņemts jauns ētikas kodekss parlamenta deputātiem, ar ko izveidots Parlamentārais interešu konfliktu birojs šī ētikas kodeksa ievērošanas pārraudzībai. Konstitūcija nosaka tiesības uz vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu brīvību, kā arī tiesības uz informāciju. Lai gan televīzijas un radio nozarē ir noteiktas stingrākas īpašumtiesību pārredzamības prasības, tās neattiecas uz drukāto plašsaziņas līdzekļu nozari. Uzņēmumu reģistrā (registro mercantil) pieejamā informācija ir tāda pati kā par citu veidu uzņēmumiem Spānijā, un tā ir plašai sabiedrībai grūti saprotama. Tika izteiktas bažas par jauniem tiesību aktiem par sabiedrības drošību, jo tie, iespējams, ierobežo informācijas brīvību un vārda brīvību. Tiesību aktu pieņemšanas process paredz pārredzamības garantijas un ieinteresēto personu iesaistīšanu, jo īpaši sabiedrisko apspriešanu veidā. Joprojām tiek ieviesta pārredzamības sistēma, un visiem Spānijas reģioniem tagad ir savs tiesiskais regulējums šajā jomā. Valdības likumdošanas iniciatīvu un tās tiesības izdot dekrētlikumus kontrolē parlaments un Konstitucionālā tiesa. Ombudam ir plašas pilnvaras, kuras tas var īstenot, aizstāvot pilsoņu tiesības. Valdība ir izstrādājusi atvērtās pārvaldības politiku ar mērķi vēl vairāk iesaistīt iedzīvotājus valsts politikas veidošanā.



I.Tiesu sistēma

Spānijas tiesu sistēma sastāv no vispārējas jurisdikcijas tiesām un specializētām tiesām , un tā ir strukturēta atbilstoši valsts teritoriālajai organizācijai. Augstākā tiesa ir augstākā tiesu iestāde visās tiesību jomās. Konstitucionālās lietas ir piekritīgas Konstitucionālajai tiesai, kura arī izskata individuālus iesniegumus par pamattiesību pienācīgu ievērošanu. Ar Spānijas Konstitūciju izveidotā Tiesu ģenerālpadome ir tiesu pašpārvaldes iestāde, kas nodrošina tiesu un tiesnešu neatkarību . Padome pati par sevi nav daļa no tiesu varas. Tā veic disciplinārus pasākumus un ir kompetenta iecelt, pārcelt un paaugstināt tiesnešus, kā arī atbild par tiesnešu apmācību un pieņemšanu darbā. Valsts prokuratūra ir integrēta tiesu sistēmā, piešķirot tai funkcionālu autonomiju, un tās uzdevums ir veicināt taisnīgumu, nodrošinot likumu aizsardzību un aizstāvot pilsoņu tiesības un vispārējās intereses. Ģenerālprokuroru ieceļ valsts vadītājs saskaņā ar valdības priekšlikumu pēc apspriešanās ar Tiesu ģenerālpadomi . Vietējās advokātu asociācijas ir profesionāļu publisko tiesību organizācijas, kas nav atkarīgas ne no valsts pārvaldes, ne arī no valsts iestāžu budžeta, kā arī to aktīvi nav publiski. Tām ir kompetence profesionālās darbības organizēšanās un profesionālajā deontoloģijā, un tās apstiprina savu ētikas kodeksu.

Neatkarība

Tiesu padome veic savas funkcijas ad interim kopš 2018. gada decembra. Saskaņā ar Konstitūciju šīs padomes sastāvā ir Augstākās tiesas priekšsēdētājs (kurš vada padomi) un vēl 20 personas — 12 tiesneši vai miertiesneši un 8 advokāti vai citi juristi, kam ir atzīta kompetence un vairāk nekā 15 gadu profesionālās darbības pieredze . Parlaments atbild par padomes tiesnešu iecelšanu pēc tam, kad padome iesniegusi to kandidātu sarakstu, kuri saņēmuši tiesnešu asociācijas vai 25 tiesnešu atbalstu . Jauno padomes locekļu iecelšana notiek ar kvalificētu trīs piektdaļu balsu vairākumu. Divās 2019. gadā notikušajās vispārējās vēlēšanās šāds vairākums netika sasniegts, un padomes locekļi ir palikuši amatos ad interim līdz jaunas padomes ievēlēšanai. Profesionālās asociācijas ir aicinājušas atjaunot padomi , kā arī ir juridiski apstrīdējušas esošās padomes kompetenci turpināt iecelt personas augstākajos tiesu sistēmas amatos . Lai gan likums paredz, ka padome pilnvērtīgi darbosies, kamēr nebūs iecelta jauna , padome 2020. gada janvārī nolēma apturēt personu iecelšanu tiesu sistēmas amatos . Tomēr 2020. gada maijā padome atsāka minēto iecelšanu . Padomes priekšsēdētāja pienākumu izpildītājs ir atkārtoti pievērsis parlamenta uzmanību nepieciešamībai turpināt izvirzīt padomes locekļus . Priekšsēdētāja pienākumu izpildītājs ir arī nosaucis pašreizējos apstākļus par “institucionālu anomāliju” un brīdināja, ka šīs situācijas ieilgšana varētu diskreditēt padomi . Eiropas Padome ir atzīmējusi, ka šie notikumi apliecina, ka ir svarīgi nodrošināt, lai Tiesu padome netiktu uztverta kā politizējama .

Sabiedrības priekšstatā tiesu sistēmas neatkarības līmenis ir vidējs. Kopš 2016. gada iedzīvotāju un uzņēmumu priekšstats par tiesu un tiesnešu neatkarību ir ievērojami svārstījies. 2020. gadā bija vērojams neliels uzlabojums salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu gan plašākā sabiedrībā (44 % tiesu neatkarību uzskata par “ļoti lielu” vai “diezgan lielu”), gan uzņēmumu vidū (42 % to uzskata par “ļoti lielu” vai “diezgan lielu”) .

Tiek diskutēts arī par attiecībām starp ģenerālprokuroru un izpildvaru. Ģenerālprokuroru pēc valdības priekšlikuma amatā ieceļ valsts vadītājs no tādu izcilu Spānijas juristu vidus, kam ir vairāk nekā 15 gadu faktiska darba pieredze. Pirms kandidāta izvirzīšanas valdībai jāuzklausa Tiesu ģenerālpadome, un attiecīgajai Deputātu kongresa komitejai jāizvērtē kandidāta piemērotība . Augstākā tiesa var veikt iecelšanas likumības ex post kontroli. Valdībai nav pilnvaru ģenerālprokuroru atbrīvot no amata. Tomēr ģenerālprokurora pilnvaras beidzas vienlaikus ar valdības pilnvarām . Šī sistēma ir tikusi kritizēta, jo īpaši ņemot vērā, ka pilnvaru termiņa sakritība var ietekmēt neatkarības uztveri . Eiropas Padome ir uzsvērusi, ka, lai vairotu sabiedrības uzticību, ir svarīgi, lai kriminālvajāšana ne tikai būtu, bet arī šķistu taisnīga, objektīva un brīva no jebkādas ietekmes, jo īpaši politiska rakstura ietekmes . Eiropas Padome atzina, ka šis jautājums ir ticis pienācīgi apsvērts, taču mudināja iestādes veikt vairāk pamatotu uzlabojumu, lai prokuratūra būtu autonomāka un īpaši lai saziņa ar valdību būtu pārredzama . Ģenerālprokurors rīkojas neatkarīgi un objektīvi, un valdība vai citas administratīvas vai tiesu iestādes nevar dot viņam norādījumus vai rīkojumus. Tomēr valdība var pievērst ģenerālprokurora uzmanību attiecīgām darbībām, aizstāvot sabiedrības intereses . Lai gan likums nosaka, ka visa saziņa starp izpildvaru un prokuratūru jāveic ar tieslietu ministra un ģenerālprokurora starpniecību , tas neprasa šīs saziņas publiskošanu, kā arī neuzliek pienākumu šādus paziņojumus reģistrēt rakstiski. Saistībā ar šo jautājumu bažas ir izteikusi arī Pretkorupcijas starpvalstu grupa (GRECO) . Šķiet, ka praksē daži no šiem paziņojumiem tiek publicēti paziņojumos presei Tieslietu ministrijas tīmekļa vietnē . Ieinteresētās personas vērš uzmanību uz to, cik būtiski ir nodrošināt šādu publicitāti, lai kliedētu jebkādu priekšstatu par izpildvaras politisku iejaukšanos prokuratūrā un stiprinātu sabiedrības uzticību krimināltiesību sistēmai .

Kvalitāte

Tiek gatavots likumprojekts, ar ko grozīs Kriminālprocesa kodeksu. Tieslietu ministrija 2020. gada aprīlī uzsāka Kriminālprocesa kodeksa pārskatīšanas procedūru. Īpaši tiek apsvērtas būtiskas izmaiņas izmeklēšanas posmā, kas ļaus tiesas izmeklēšanu vadīt prokuroriem. Esošās sistēmas ietvaros izmeklēšanas tiesnesim ir piešķirtas pilnvaras vadīt izmeklēšanu, savukārt prokurori var pieprasīt tikai piesardzības vai izmeklēšanas pasākumu pieņemšanu, kas jāveic tiesnesim . Ieinteresētās personas kritizē pašreizējo sistēmu, saistot to ar kriminālprocesu efektivitātes trūkumu . Kriminālprocesa kodeksa 324. pants jau tika grozīts 2020. gada jūlijā, lai pagarinātu izmeklēšanas termiņus. Veikt šo pārskatīšanu aicināja ieinteresētās personas, jo stingrie izmeklēšanas termiņi tika uzskatīti par neatbilstīgiem tādai rūpībai, kāda nepieciešama sarežģītu lietu izmeklēšanā .

Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) rīku izmantošana jau ir iesakņojusies tiesu sistēmā, un ieguldījumi digitalizācijā turpinās. Ir pilnībā ieviests projekts “Justicia Digital”, kas vērsts uz administratīvo modernizāciju un digitālo risinājumu izmantošanu tieslietu sistēmā. Tomēr atsevišķos autonomos reģionos izmantoto pārvaldības sistēmu savietojamība joprojām rada problēmas. Projekta “Justicia 2030” ietvaros plānots efektīvāk integrēt IKT pakalpojumus tiesiskuma jomā . Šī projekta mērķis ir izveidot jaunu modeli saziņai ar iedzīvotājiem, automātiski un proaktīvi nodrošinot pakalpojumus. Projekts ietver arī alternatīvu līdzekļu izstrādi strīdu izšķiršanai. Lai gan Spānijā vēl jāuzlabo tiesu sistēmas digitālā pārveide, valstī ir nodrošināta augsta IKT pieejamība lietu pārvaldības nolūkiem . Spānija ir arī viena no tām dalībvalstīm, kas ieviesa lielāko daļu pasākumu mašīnlasāmu tiesas nolēmumu sagatavošanai . Spānija saņēma Eiropas Komisijas atbalstu, lai palielinātu tiesu iestāžu pieejamību un kvalitāti, veicinot tiesiskuma īstenošanu kibertelpā, ar stratēģisku un uz zināšanām vērstu pieeju, kā arī visaptverošām izmaiņām pārvaldībā un apvienojot attiecīgās IKT sistēmas, ko izmanto Tieslietu ministrija un autonomie reģioni, vai nodrošinot to pilnīgu sadarbspēju. Spānija saņēma arī Eiropas Savienības un Eiropas Padomes atbalstu, lai uzlabotu tiesu statistikas apkopošanu un palielinātu par atbalsta sniegšanu cietušajai pusei atbildīgā biroja kapacitāti (IKT un institucionālais atbalsts) . Pašreiz notiekošajā projekta otrajā posmā Eiropas Padome atbalstīs dažus no “Justicia 2030” projektiem, piemēram, elektroniskā procesa normu īstenojamības izpēti un digitālo projektu īstenošanas rokasgrāmatas izstrādi.

Covid-19 pandēmija ir ietekmējusi tiesu sistēmas darbību. Spānija izsludināja ārkārtas stāvokli 14. martā . Līdz ar to tiesu darbība bija ierobežota trīs mēnešus, kuru laikā bija spēkā ārkārtas stāvoklis, turpinot veikt procesuālās darbības tikai saistībā ar steidzamām procedūrām, un procesuālie termiņi tika apturēti. Ieinteresētās personas ir paudušas bažas, ka šie pasākumi var ietekmēt tiesu sistēmas spēju pabeigt uzkrājušās lietas un apstrādāt paredzamo tiesvedības pieaugumu, jo īpaši ņemot vērā jau sistēmā radušās efektivitātes problēmas . Notiek mēģinājumi samazināt Covid-19 pandēmijas ietekmi uz tiesu sistēmu. Jo īpaši ir pieņemti jauni tiesību akti, kas paredz ne tikai īpašus procesuālos un organizatoriskos pasākumus , bet arī īpašas normas bankrota procedūrām . Paredzētie pasākumi ietver arī plašāku digitālo tehnoloģiju izmantošanu procesuālām darbībām.

Efektivitāte

Tiesvedības ilgums Spānijā pieaug. Civillietu, komerclietu un administratīvo lietu izskatīšanas laiks pirmajā instancē kopš 2016. gada pieaug . Īpaši ilgi tiek izskatītas civillietas un komerclietas Augstākajā tiesā, kur izskatīšanas laiks pārsniedz 600 dienas . Turklāt samazinās arī lietu pabeigšanas koeficients. Strīdīgu civillietu un komerclietu pabeigšanas koeficients 2018. gadā samazinājās līdz 86,7 % . Ir samazinājies arī pabeigšanas koeficients pirmās instances administratīvajās tiesās, nokrītot zem 100 %. Tā kā sistēmā nonāk vairāk lietu, nekā tiek atrisinātas, rodas neizskatīto lietu uzkrājums, kas turpina pieaugt . Spānijā ir sasniegts labs efektivitātes līmenis dažās konkrētās ES tiesību jomās. Jo īpaši attiecībā uz ES preču zīmju pārkāpumu lietām tiesvedības ilgums 2018. gadā samazinājās par pusi . Savukārt attiecībā uz patērētāju aizsardzību vidējais izskatīšanas tiesā ilgums ir īss un saglabājas stabils .

Spānija īsteno pasākumus tiesu efektivitātes paaugstināšanai. Jo īpaši turpinās process, lai izveidotu jaunu Kriminālprocesa kodeksu, kura mērķis ir paātrināt kriminālprocesu. Tieslietu ministrija strādā arī pie likumprojekta par procesuālajiem un tehnoloģiskajiem pasākumiem un alternatīvu strīdu izšķiršanas procedūru ieviešanas. Šo pasākumu mērķis ir paātrināt tiesvedību, uzlabot tās efektivitāti un ieviest darbības, kas ļauj pašreizējai tiesvedības sistēmai saprātīgā un lietderīgā veidā reaģēt uz pilsoņu pieprasīto tiesisko aizsardzību .

II. Pretkorupcijas regulējums