Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam - Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par Forest Focus programmas īstenošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulu (EK) Nr. 2152/2003 par mežu un vides mijiedarbības monitoringu Kopienā (Forest Focus) {SEC(2008) 30} /* COM/2008/0006 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 22.1.2008 COM(2008) 6 galiga redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par Forest Focus programmas īstenošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulu (EK) Nr. 2152/2003 par mežu un vides mijiedarbības monitoringu Kopienā (Forest Focus) {SEC(2008) 30} IEVADS UN DARBīBAS JOMA Šis ziņojums sagatavots atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2152/2003 19. panta ziņojuma sniegšanas prasībām. Ar šo regulu tika izveidota Kopienas programma (še turpmāk — „ Forest Focus ”) vispārīgam, saskaņotam un visaptverošam mežu stāvokļa ilgtermiņa monitoringam 4 gadu laikposmā no 2003. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim. Šī regula tika atcelta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 614/2007 par finanšu instrumentu videi ( LIFE+ ). Tā kā LIFE+ nodrošina pasākumus, kuri atbilst Forest Focus darbības jomai, tiek ierosināts neizvirzīt priekšlikumus par Forest Focus turpināšanu pēc 2006. gada. Tāpēc šā ziņojuma darbības joma aptver tikai Forest Focus īstenošanas posmu. FOREST FOCUS PROGRAMMA UN TāS īSTENOšANA Pamatojums un mērķi Forest Focus balstījās uz iepriekšējiem tiesību aktiem, kas galvenokārt bija saistīti ar meža veselības stāvokļa monitoringu saskaņā ar ANO/EEK Konvenciju par robežšķērsojošo gaisa piesārņojumu lielos attālumos ( CLRTAP ), kuras Līgumslēdzēja puse ir arī Kopiena[1]. Atbilstīgie Kopienas tiesību akti — Padomes 1986. gada 17. novembra Regula (EEK) Nr. 3528/86 par Kopienas mežu aizsardzību pret atmosfēras piesārņojumu[2] un Padomes 1992. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2158/92 par Kopienas mežu aizsardzību pret ugunsgrēkiem[3] zaudēja spēku 2002. gada beigās. Forest Focus galveno uzmanību pievērsa monitoringam par atmosfēras piesārņojuma ietekmi uz mežiem, meža ugunsgrēku un to cēloņu un seku monitoringam un meža ugunsgrēku novēršanai. Programmā bija arī paredzēts izstrādāt jaunus monitoringa instrumentus attiecībā uz augsnes monitoringu, oglekļa sekvestrāciju, bioloģisko daudzveidību, klimata pārmaiņām un meža aizsargfunkcijām, kā arī novērtēt monitoringa pasākumu efektivitāti. Saistībā ar minēto dalībvalstis patlaban veic pētījumus, eksperimentus un demonstrējumu projektus, kuri ir jāpabeidz 2008. gadā. Šīs programmas vajadzībām tika uzturēti tīkli, kas aptvēra vairākus tūkstošus novērošanas punktu un parauglaukumu (I līmeņa un II līmeņa parauglaukumi, skatīt 1. zemsvītras piezīmi), lai veiktu regulāru inventarizāciju un meža ekosistēmu pastāvīgu monitoringu. Darbība Komisija bija atbildīga par programmas koordinēšanu, uzraudzību un attīstību. Lai sasniegtu Forest Focus mērķus, dalībvalstīm bija jāizstrādā divgadīgas valsts programmas 2003./2004. gadam un 2005./2006. gadam (sadalot divos posmos — 2005. un 2006. gads). Šīs programmas tika iesniegtas Komisijas apstiprināšanai, un tika veikts arī to provizoriskais novērtējums. Katrai dalībvalstij bija jāapstiprina kompetentā iestāde, kas vadītu attiecīgās valsts programmu. Tā kā Beļģija, Vācija un Portugāle apstiprināja vairāk nekā vienu valsts kompetento iestādi, ar šīs programmas īstenošanu pavisam nodarbojas 41 kompetentā iestāde. Šis skaitlis ietver arī kompetentās iestādes ES-10 dalībvalstīs (izņemot Maltu), kuras pievienojās programmai 2004. gadā. Komisija pieņēma lēmumus[4] par valsts aģentūru apstiprināšanu programmu īstenošanai, valstu programmām un to budžetu un sniedza paziņojumus par saviem lēmumiem dalībvalstīm, kuras piedalījās programmā. Pēc tam Komisija noslēdza līgumus ar valstu kompetentajām iestādēm par katru no valsts programmu periodiem. Uz minēto lēmumu pamata Komisija ar kompetentajām iestādēm noslēdza kopumā 123 līgumus, kas pilnībā aptvēra laikposmu no 2003. līdz 2006. gadam. Kopējais Forest Focus budžets 4 gadu laikposmam bija 65 miljoni euro, tostarp 9 miljoni euro ugunsgrēku novēršanas pasākumiem. Eiropas Savienības finanšu ieguldījums valsts programmu izmaksās bija 50 % vai 75 % atkarībā no pasākumu veida. I pielikumā ir parādīts programmā izstrādāto pasākumu sadalījums pa gadiem. Forest Focus pasākumus katrā valsts programmā var iedalīt šādi (skatīt 1. un 2. attēlu): - A pasākumi, kas saistās ar projektu koordināciju un vadību , piemēram, ar valsts programmas koordināciju saistīti pasākumi; - B1 pasākumi, ko veica, pamatojoties uz I līmeņa monitoringa tīklu , piemēram, sistemātiskā tīkla izveide un uzturēšana; - B2 pasākumi, ko veica II līmeņa parauglaukumos intensīvam monitoringam , t.i., tādi pasākumi kā vainagu stāvokļa novērtēšana; - B3 pasākumi meža ugunsgrēku novēršanai , tostarp Eiropas Meža ugunsgrēku informācijas sistēma. Pasākumi ietvēra ugunsdrošības joslu ierīkošanu, Eiropas Meža ugunsgrēku informācijas sistēmas ( EFFIS ) uzturēšanu un tālāku attīstību un informētības veicināšanas kampaņas; - C pasākumi, proti, pētījumi un demonstrējumu projekti , piemēram, meža ugunsgrēku cēloņu noteikšanas un dinamikas pētījumi, monitoringa testēšanas posmi (skatīt arī pielikumā sniegto pētījumu sarakstu). [pic] 1. attēls. Budžeta procentuālais sadalījums pa pasākumu veidiem. (A: projektu koordinācija un vadība; B1: I līmeņa monitorings; B2: II līmeņa intensīvais monitorings; B3: meža ugunsgrēku novēršana; C: pētījumi un demonstrējumu projekti) Komisija (Kopīgais pētniecības centrs) sniedza un sniedz programmai tehnisku un zinātnisku atbalstu. Tā zinātniskās koordinācijas struktūrvienība ir izveidojusi datubāzi, kura paredzēta programmas datu vākšanas režīma vajadzībām, un izstrādājusi un pilnveidojusi Eiropas Meža ugunsgrēku informācijas sistēmu ( EFFIS ) atbilstīgi dalībvalstu un Parlamenta izteiktajām prasībām. KPC vada Komisijas Eiropas meža datu centru. Pamatojoties uz dotāciju nolīgumu ar Komisiju, ICP-Forests (skatīt 1. zemsvītras piezīmi) nodrošināja ekspertu grupu darbību un izstrādāja saskaņotas meža stāvokļa I un II līmeņa monitoringa metodes un standartus, tostarp izstrādāja kopēju monitoringa rokasgrāmatu un kvalitātes nodrošināšanas/kvalitātes kontroles sistēmas lauka novērojumiem un laboratorijas analīzēm. Šo uzdevumu izpildē ICP-Forests saņēma atbalstu no 6 partneriem, galvenokārt meža pētniecības institūtiem. [pic] 2. attēls. Budžeta sadalījums pa pasākumu veidiem laikā no 2003. līdz 2006. gadam. (A: projektu koordinācija un vadība; B1: I līmeņa monitorings; B2: II līmeņa intensīvais monitorings; B3: meža ugunsgrēku novēršana; C: pētījumi un demonstrējumu projekti) ZIņOJUMU SNIEGšANA Dalībvalstis pildīja savus gada ziņojumu sniegšanas pienākumus, reizi gadā iesniedzot Komisijai Forest Focus programmā savāktos datus (dati tika arī publiskoti[5]), kam tika pievienots arī gada ziņojums. Arī termiņa vidusposma ziņojumi par programmas pirmo periodu (2003–2004) tagad ir iesniegti Komisijai. Nobeiguma ziņojumi ir jāiesniedz pēc katras attiecīgās valsts programmas pabeigšanas, kas saskaņā ar prognozēm varētu notikt vēlākais trīs gadus pēc attiecīgā programmas perioda. Galvenais šāda aizkavējuma iemesls ir nepieciešamība pabeigt pētījumus. Bez tam kompetentajām iestādēm, kuras nodarbojas ar programmas īstenošanu, ir regulāri jāinformē Komisija par programmas īstenošanas gaitā gūtajiem panākumiem. Vispārējo Forest Focus ziņojumu sniegšanas prasību izpilda, sniedzot gada ziņojumus, kurus publicē Eiropas Komisija un ICP-Forests , kā arī ar vairāku zinātnisku publikāciju palīdzību (skatīt http://www.icp-forests.org/Reports.htm), kuras tiek izmantotas, lai sniegtu informāciju meža un vides politikas veidotājiem. ICP-Forests ziņojumu projektu sagatavošanu un to publicēšanu līdzfinansē Komisija, pamatojoties uz dotāciju nolīgumu. SīKāKI PROGRAMMAS īSTENOšANAS ASPEKTI Meža ugunsgrēki Komisija un dalībvalstis 1998. gadā izveidoja pastāvīgu, taču neformālu ekspertu grupu meža ugunsgrēku jautājumos, kura kalpoja kā informācijas apmaiņas platforma un kuras mērķis bija izstrādāt progresīvas metodes meža ugunsgrēku riska novērtēšanai un izdegušo platību kartēšanai Eiropas mērogā. Turpmākajos gados šo pasākumu rezultātā Kopīgais pētniecības centrs izveidoja Eiropas Meža ugunsgrēku informācijas sistēmu ( EFFIS )[6]. EFFIS saņēma papildu atbalstu saskaņā ar Forest Focus programmu, un tās darbības turpināšanu nodrošināja administratīva vienošanās starp Vides ģenerāldirektorātu un Kopīgā pētniecības centra ģenerāldirektorātu. Dalībvalstu savākto datu uzglabāšana un analīze un ar ugunsgrēkiem saistītu pasākumu koordinēšana Eiropā tiek veikta, izmantojot EFFIS , kura nodrošina ikdienas ugunsgrēku riska prognozes, analizē ikgadējo ugunsgrēku riska attīstību un izvērtē iepriekšējo ugunsgrēku sezonu, tādējādi identificējot iespējamos trūkumus ugunsgrēku kontrolē un apkarošanā gan ES teritorijā, gan ārpus tās. Komisija koordinē EFFIS pasākumus, lai nodrošinātu informāciju galalietotājiem, kuri galvenokārt ir dalībvalstu civilās aizsardzības un meža dienesti. EFFIS tiek arī izmantota, lai novērtētu prasījumus par mežiem nodarītā kaitējuma atlīdzību, kuri ietverti pieteikumos finanšu palīdzības saņemšanai no Eiropas Solidaritātes fonda[7]. Meža ugunsgrēku ekspertu grupā darbojas valsts iestāžu, tostarp civilās aizsardzības, speciālisti. Šī grupa ir vienīgais kopējais ugunsgrēku ekspertu tīkls ES līmenī, un tajā ir pārstāvji no visām dalībvalstīm, kā arī no dažām Vidusjūras reģiona trešām valstīm, kurām ir raksturīgs ievērojams ugunsgrēku risks. Šī sadarbība ar kaimiņos esošām trešām valstīm ir ļoti nozīmīga, jo pārrobežu profilaktisko pasākumu izveide un savstarpēja palīdzība ugunsdzēsības pasākumos balstās uz kopēju Eiropas ugunsgrēku riska kartēšanu. Ar Forest Focus palīdzību bija iespējams finansēt strukturālus ugunsgrēku novēršanas pasākumus, piemēram, meža ceļu, ūdens ņemšanas vietu vai ugunsnovērošanas torņu ierīkošanu, ja šie pasākumi nesaņēma atbalstu saskaņā ar lauku attīstības Regulu (EK) Nr. 1257/1999[8] un nebija iekļauti valsts vai reģionāla mēroga lauku attīstības programmā. 2004. gadā tika izveidota specializēta meža ugunsgrēku novēršanas ekspertu darba grupa, kurā ir ieinteresēto dalībvalstu un meža nozarē iesaistīto galveno nevalstisko organizāciju pārstāvji un kuras nolūks ir iesniegt Komisijai priekšlikumus par to, kādai būtu jābūt ugunsgrēku novēršanas politikai pēc 2006. gada. Citu ieteikumu starpā[9] šī darba grupa ierosināja, lai LIFE+ regulā un Lauku attīstības regulā būtu iekļauti konkrēti noteikumi par vides aizsardzību pret ugunsgrēkiem. Šādi noteikumi abās minētajās regulās ir iekļauti laika posmam no 2007. gada līdz 2013. gadam. LIFE+ regulā ir noteikumi par informāciju un informētības veicināšanas kampaņām saistībā ar meža ugunsgrēkiem, kā arī par ugunsgrēku novēršanā iesaistīto darbinieku apmācību. Lauku attīstības regulā ir paredzēti ugunsgrēku novēršanas un izdegušo platību atjaunošanas pasākumi. Papildus minētajam šī darba grupa pauda savu atbalstu EFFIS kā stratēģiskās plānošanas instrumentam un vienam no svarīgākajiem meža ugunsgrēku monitoringa elementiem. Izmantojot Eiropas Parlamenta meža aizsardzībai un saglabāšanai piešķirto dotāciju, EFFIS darbība, kura saņēma atbalstu saskaņā ar Forest Focus , ir nodrošināta līdz 2010. gada beigām. Kopš 2000. gada ciešā sadarbībā ar ekspertu grupu Komisija sagatavo gada ziņojumu par meža ugunsgrēkiem[10], kurā ir sniegtas norādes uz ugunsgrēku statistiku visvairāk skartajās dalībvalstīs (skatīt pielikumā iekļautās tabulas „ugunsgrēku skaits” un „izdegusī platība”). Meža stāvokļa un cita veida vides monitorings — novērtējuma ziņojums Lai gan vairāki saskaņā ar Forest Focus aizsākti pētījumi netiks pabeigti līdz pat 2008. gadam, Komisija organizēja ārēju novērtējumu, kurš īpaši attiecās uz programmas un meža stāvokļa monitoringa vadību 2005. gadā. Šo novērtējumu veica pētniecības institūti „Forest Research” (Apvienotā Karaliste) un „Finnish Forest Research Institute” (Somija) (skatīt: http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/final_report.pdf). Iesniegtajā novērtējumā bija iekļautas šādas atziņas. Programmu vadība bija rentabla, taču tajās dalībvalstīs, kurās ir vairāk nekā viena kompetentā iestāde, administratīvais slogs palielinājās. Monitoringa pasākumiem (I+II līmeņa parauglaukumi) būtu jāpievēršas plašākam apstākļu spektram, nevis tikai meža veselības stāvoklim saistībā ar gaisa piesārņojumu. Tiem būtu jāaptver parametri, kuri attiecas uz klimata pārmaiņām, bioloģisko daudzveidību un meža aizsargfunkcijām. Īstenojot meža monitoringu, būtu jāņem vērā valstī veiktās meža inventarizācijas dati. Būtu jānodrošina monitoringa programmas turpinājums. Turklāt ziņojumā ir norādīts, ka līdz ar Forest Focus regulas darbības beigšanos zūd dalībvalstu pienākums veikt koordinētu ES līmeņa meža monitoringu un ka būtu jāizstrādā visu ES aptveroša sistēma, kas nodrošinātu efektīvu pārvaldību, datu reģistrāciju, analīzi, kvalitātes kontroli un ziņojumu sniegšanu, lai izvairītos no nekoordinētām darbībām nākotnē. Kā norāda Komisija, lai gan šis vērtējums tika veikts agrīnā īstenošanas posmā, tajā ietvertais galvenais ieteikums par monitoringa pasākumu paplašināšanu jau ir iekļauts LIFE+ darbības jomā. Komisija atgādina, ka meža monitoringa pasākumu turpināšana ir paredzēta arī ES Mežu rīcības plānā[11] 2007.–2011. gadam. Rīcības plāna 8. galvenais pasākums paredz, ka tiks strādāts, lai izveidotu Eiropas meža monitoringa sistēmu. Padomes secinājumos[12] par ES Meža rīcības plānu ir norādīta arī dalībvalstu ciešā apņemšanās turpināt Eiropas meža monitoringa sistēmas izstrādi. Ierosinājumi LIFE+ ietvaros vēl nav saņemti, taču tie varētu būt saistīti ar to valsts meža nozares iestāžu iesaistīšanu, kuras ir atbildīgas par meža inventarizāciju. Tā kā LIFE+ ir brīvprātīgas dalības projekts, monitoringam nākotnē vajadzētu lielākā mērā būt vērstam uz tādiem konkrētiem politikas jautājumiem kā klimata pārmaiņas, bioloģiskā daudzveidība un meža aizsargfunkcijas, nevis aprobežoties tikai ar vairāku novērojumu turpināšanu, kuri pamatojas uz tradicionāliem rādītājiem saistībā ar gaisa piesārņojumu, kā tas bija Forest Focus programmā. Attiecībā uz programmas vadību Komisija norāda, ka vidējās finanšu saistības programmā ir nelielas. To summa katrai līgumslēdzējai pusei 2003.–2004. gadā bija aptuveni 0,5 miljoni euro robežās no 20 000 euro līdz 2,7 miljoniem euro. 2005. gadā šī summa bija 0,4 miljoni euro robežās no 20 000 euro līdz 2,1 miljonam euro, bet 2006. gadā — 0,4 miljoni euro robežās no 28 000 euro līdz 2,1 miljonam euro. No šīs summas aptuveni 7 % dažādās kompetentās iestādes veltīja valsts programmu koordinācijai un vadībai. [1] ICP Forests (Starptautiskās sadarbības programma par gaisa piesārņojuma ietekmes uz mežiem novērtēšanu un monitoringu) tika uzsākta 1985. gadā saskaņā ar ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Konvencijas par robežšķērsojošo gaisa piesārņojumu lielos attālumos, jo iespējamajai gaisa piesārņojuma nelabvēlīgajai ietekmei uz mežiem tika pievērsta arvien lielāka sabiedrības uzmanība. Saskaņā ar ICP Forests sadarbībā ar Eiropas Komisiju tiek veikts mežu stāvokļa monitorings Eiropā, izmantojot divus dažādus monitoringa intensitātes līmeņus. Pirmo tīklu (saukts par I līmeni) veido aptuveni 6000 novērošanas parauglaukumu, kas iekļauti visu Eiropu aptverošā sistemātiskā starpvalstu 16 x 16 km tīklā. Intensīvais monitoringa līmenis aptver aptuveni 800 II līmeņa parauglaukumus izvēlētās meža ekosistēmās Eiropā. Šie I un II līmeņa parauglaukumi tiek izmantoti arī Forest Focus programmā. Pašlaik ICP Forests programmā piedalās 40 valstis. Skatīt arī: http://www.icp-forests.org/Political.htm [2] OV L 326, 21.11.1985., 2. lpp. [3] OV L 217, 31.7.1992., 3.-7. lpp. [4] Lēmums 2003.-2004. g.: Komisijas Lēmums C(2004) 4901, galīgā redakcija. Lēmums 2005. g.: Komisijas Lēmums C(2006) 874, galīgā redakcija. Lēmums 2006. g.: Komisijas Lēmums C(2006) 2466, galīgā redakcija. [5] Lai gan jautājums par datu publicēšanu un izplatīšanu tika vairākkārt apspriests ar kompetentajām iestādēm, vienošanos šajā jautājumā panākt neizdevās. Tāpēc dati plašai sabiedrībai ir pieejami tikai, sazinoties ar datu īpašniekiem. [6] EFFIS mērķis ir sniegt atbilstīgu informāciju meža ugunsapsardzību Eiropā, ņemot vērā apstākļus gan pirms, gan pēc ugunsgrēka http://effis.jrc.it/wmi/viewer.html. [7] Padomes 2002. gada 11. novembra Regula (EK) Nr. 2012/2002, OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp. [8] OV L 160, 26.6.1999., 80. lpp. [9] http://ec.europa.eu/environment/forests/wgffp.htm. [10] http://forest.jrc.it/documents/2006/ForestFiresInEurope2005.pdf. [11] COM(2006) 302, galīgā redakcija, 15.6.2006. [12] Padomes secinājumi par ES Mežu rīcības plānu 2007.–2011. gadam. 2758. Lauksaimniecības un zivsaimniecības padomes sanāksme. 2006. gada 24. un 25. oktobris.