EIROPAS KOMISIJA Briselē, 25.11.2021 COM(2021) 734 final 2021/0375(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu (pārstrādāta redakcija) {SEC(2021) 577 final} - {SWD(2021) 359 final} - {SWD(2021) 360 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma pamatojums un mērķi Demokrātija ir viena no pamatvērtībām, uz kurām balstās Eiropas Savienība. Lai nodrošinātu pārstāvības demokrātijas darbību Eiropas līmenī, līgumi nosaka, ka Eiropas Savienības pilsoņi ir tieši pārstāvēti Eiropas Parlamentā. Politiskajām partijām ir būtiska loma pārstāvības demokrātijā, jo tās veido tiešu saikni starp cilvēkiem, kurus tās pārstāv, un politisko sistēmu. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 10. pantu Eiropas politiskās partijas “veicina Eiropas politiskās apziņas veidošanos un Savienības pilsoņu gribas izteikšanu”. Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 12. panta 2. punkts pauž to pašu principu. Viena no Komisijas prioritātēm ir dot jaunu impulsu Eiropas demokrātijai. Kā paziņots priekšsēdētājas Urzulas fon der Leienas politiskajās pamatnostādnēs, Komisijas 2021. gada darba programmā ir iekļauti priekšlikumi skaidrākiem noteikumiem par Eiropas politisko partiju finansēšanu un sponsorēta politiskā satura (“politiskā reklāma”) lielāku pārredzamību. Eiropas Demokrātijas rīcības plānā ir uzsvērta nepieciešamība pārskatīt tiesību aktus par Eiropas politisko partiju finansēšanu un nodrošināt lielāku pārredzamību politiskajā reklāmā un komunikācijā, kā arī ar to saistītajā uzņēmējdarbībā. Mērķis ir, lai vēlētāji, pilsoniskā sabiedrība un atbildīgās iestādes varētu skaidri saprast šādas reklāmas avotu un mērķi. Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regula Nr. 1141/2014 reglamentē Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statūtus un finansēšanu. Tas nepārprotami ietver ES pamatā esošo vērtību, tostarp demokrātijas un pamattiesību, ievērošanu. Kad Eiropas Parlaments un Komisija saskaņā ar regulā ietverto pārskatīšanas klauzulu (38. pants) bija izvērtējuši regulas piemērošanu, tika konstatētas vairākas nepilnības, kas neļauj Eiropas politiskajām partijām un fondiem pilnībā pildīt savu uzdevumu — veicināt Eiropas politiskās telpas izveidi. Turklāt ar pašreizējo tiesisko regulējumu nepietiekami tiek risināts jautājums par politiskās reklāmas pārredzamības nepieciešamību, kas ir būtiska taisnīgām demokrātiskām debatēm un brīvām un godīgām vēlēšanām. Kā citstarp uzsvērts Komisijas 2020. gada ziņojumā par Eiropas Parlamenta 2019. gada vēlēšanām, ir nepieciešams veikt turpmākus pasākumus. Tāpēc Komisija nāk klajā ar priekšlikumu grozīt Regulu (ES) Nr. 1141/2014, lai i) palielinātu Eiropas politisko partiju un fondu finansiālo dzīvotspēju, ii) atvieglotu to mijiedarbību ar tajās ietilpstošajām valstu partijām, lai vienkāršotu Eiropas politiskajām partijām dalību ES jautājumiem veltītās valstu kampaņās, iii) novērstu atlikušās nepilnības attiecībā uz finansējuma avotiem un pārredzamību (jo īpaši attiecībā uz ziedojumiem un finansējumu no valstīm ārpus ES), iv) samazinātu pārmērīgu administratīvo slogu un v) palielinātu juridisko noteiktību. Turklāt augstu pārredzamības standartu nodrošināšanai ir ierosināti konkrēti regulas grozījumi, kas attiecas uz jauno vidi tiešsaistes politiskajām kampaņām un riskiem, kas saistīti ar iespējamu iejaukšanos no ārvalstīm un datu aizsardzības noteikumu pārkāpumiem politiskajā reklāmā. Šā priekšlikuma pamatā ir attiecīgā pieredze un sadarbība starp dalībvalstīm un ES iestādēm, lai veicinātu brīvas un godīgas vēlēšanas Eiropas Savienībā un apkarotu dezinformāciju un citus veidus, kā iespējams veikt informācijas manipulācijas un iejaukšanos Eiropas demokrātijā. Lai nodrošinātu, ka 2024. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanas notiek saskaņā ar visaugstākajiem demokrātiskajiem standartiem, šīs regulas grozījumiem jāstājas spēkā un dalībvalstīm tie ir pilnībā jāīsteno līdz 2023. gada pavasarim, t. i., gadu pirms vēlēšanām. Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Šī iniciatīva ir cieši saistīta ar darbu, kas tiek veikts saistībā ar citām Komisijas 2021. gada darba programmas pārredzamības un demokrātijas tiesību aktu kopuma iniciatīvām. Tā ir sagatavota saskaņā ar Eiropas Demokrātijas rīcības plānu, kas ietver vairākas iniciatīvas ar mērķi palīdzēt aizsargāt vēlēšanu integritāti un veicināt demokrātisku līdzdalību, un tā ir daļa no Komisijas priekšsēdētājas izvirzītās prioritātes – sniegt jaunu impulsu Eiropas demokrātijai. Tās pamatā ir Komisijas 2018. gada vēlēšanu tiesību aktu kopums un darbs, ko veic Komisijas izveidotais Eiropas vēlēšanu sadarbības tīkls. Tā ir sagatavota paralēli Komisijas iniciatīvai – pārredzamības un demokrātijas tiesību aktu kopumam, lai reglamentētu politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu. Nodrošinot politiskās reklāmas saskaņotu augsta līmeņa pārredzamību, šī iniciatīva veicina iekšējā tirgus darbību un palīdz likvidēt un novērst šķēršļus politiskās reklāmas pakalpojumu sniegšanai visā Savienībā. Tās mērķis ir arī noteikt saskaņotus ierobežojumus konkrētu mērķorientēšanas metožu izmantošanai politiskās reklāmas izplatīšanā, lai nodrošinātu to personu aizsardzību, kuru personas dati tiek apstrādāti šajā kontekstā. Saskanība ar citiem ES politikas noteikumiem Paredzot papildu noteikumus ar mērķi palielināt apmaksātas politiskās reklāmas pārredzamību, iniciatīva ir saskanīga ar ES Rīcības plānu dezinformācijas apkarošanai. Šī iniciatīva attiecas uz Eiropas politisko partiju veikto politiskās reklāmas finansēšanu, sagatavošanu, izvietošanu un izplatīšanu. Tā aptver gan tiešsaistes, gan bezsaistes darbības un papildina spēkā esošos ES noteikumus, tostarp Vispārīgo datu aizsardzības regulu, kurā noteikti politiskajai reklāmai piemērojami augsti datu aizsardzības standarti un īpašas uz Eiropas politiskajām partijām attiecošās prasības atbildības un pārskatatbildības ziņā.

Tā arī papildina Digitālo pakalpojumu akta priekšlikumu, kas ietver konkrētus vispārējus pārredzamības pienākumus tiešsaistes starpniekiem attiecībā uz tiešsaistes reklāmas pārredzamību un plašāku ES regulējumu digitālo pakalpojumu tirgum. Iniciatīva nodrošina Savienības finanšu interešu stingrāku aizsardzību, atceļot trīs mēnešu laikposmu starp Iestādes lēmumu par reģistrācijas anulēšanu un lēmuma stāšanos spēkā. Turklāt Eiropas Parlaments ir konstatējis, ka ierobežotās Regulā (ES) Nr. 1141/2014 atzītās ieņēmumu kategorijas ir viens no politisko partiju un fondu izdarīto finanšu pārkāpumu iemesliem. Papildu ieņēmumu kategorijas (“pašu resursi”) ieviešana risinās šo problēmu. Ierosinātā iniciatīva ir sinerģijā ar ES ārējiem centieniem atbalstīt politiskās partijas, pārstāvības demokrātiju un politisko plurālismu, pārredzamību un pārskatatbildību, kā atspoguļots “ES Rīcības plānā cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam” un tematiskajā programmā “Cilvēktiesības un demokrātija” 2021.–2027. gadam. ES vēlēšanu misijas novēro vēlēšanu kampaņas, politisko partiju un kampaņu finansēšanu un ziņo par tām, un tās var ieteikt partnervalstīm pasākumus, lai uzlabotu savu tiesisko regulējumu šajā jomā. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE Juridiskais pamats Priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 224. pants, kas paredz, ka Eiropas Parlaments un Padome, darbojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, ir pilnvaroti pieņemot regulas, kas reglamentē Eiropas līmeņa politiskās partijas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 10. panta 4. punktu, un jo īpaši noteikumus attiecībā uz to finansēšanu, un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pants. Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Tā kā pašreizējā regula paredz ES līmenī izveidotu sistēmu, tostarp paredzot īpašu Eiropas tiesisko statusu partijām un fondiem, un finansējumu no ES budžeta, jebkādus trūkumus šajā sistēmā var atrisināt tikai ar ES tiesību aktiem. Rīcība tikai dalībvalstu līmenī nav atbilstīgs risinājums. Tikai ES līmenī var paredzēt noteikumus par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu. Ierosinātās mērķtiecīgās izmaiņas pilnībā atbilst subsidiaritātes principam. Nosakot iespējamos reformu pasākumus, Komisija ir rūpīgi centusies atspoguļot principus, kas ietverti Līgumu 2. protokolā. Proporcionalitāte Ierosinātie mērķtiecīgie pasākumi nepārsniedz to, kas nepieciešams, lai sasniegtu ilgtermiņa mērķi attīstīt un stiprināt Eiropas demokrātiskumu un ES iestāžu leģitimitāti, padarot Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskos fondus par efektīvākiem un atbildīgākiem demokrātiskā procesa dalībniekiem. Tādējādi šajā priekšlikumā ir ievērots proporcionalitātes princips. Juridiskā instrumenta izvēle Ņemot vērā nepieciešamību atjaunināt formulējumu, novecojušas atsauces un noteikumus, ir lietderīgi regulu pārstrādāt. Tā kā šis ir priekšlikums pārstrādāt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, vispiemērotākais ir tas pats juridiskais instruments. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Spēkā esošo tiesību aktu ex post izvērtējumi / atbilstības pārbaudes Tiesību akta priekšlikuma pamatā ir izvērtēšanas ziņojums, ko Komisija sagatavojusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1141/2014 38. pantu. Tajā ir ņemts vērā arī Eiropas Parlamenta patstāvīgais ziņojums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1141/2014 38. pantu.

Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Gatavojot šo priekšlikumu, Komisija ir uzturējusi ciešu dialogu un apspriedusies ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp Eiropas politiskajām partijām un fondiem. Komisija ir rīkojusi vairākas sanāksmes ar Eiropas līmeņa politisko partiju un fondu pārstāvjiem, Eiropas Parlamenta pārstāvjiem (deputātiem, politisko grupu un dienestu pārstāvjiem) un Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādes pārstāvjiem, kā arī valstu ekspertiem un valstu kompetento iestāžu pārstāvjiem. Tiesību akta priekšlikuma pamatā ir arī rezultāti, kas gūti atklātajās sabiedriskajās apspriešanās par Eiropas Demokrātijas rīcības plānu, Regulas 1141/2014 pārskatīšanu un politiskās reklāmas pārredzamību. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Sagatavojot šo priekšlikumu, Komisija pasūtīja divus ārējus ekspertu pētījumus – pašreizējās regulas izvērtējumu un pētījumu par tās pārskatīšanas iespējamo ietekmi. Turklāt Komisija neoficiāli apspriedās ar Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādi, kā arī ar Eiropas Parlamenta kredītrīkotāju. Ietekmes novērtējums Tika sagatavoti divi ietekmes novērtējuma ziņojumi – viens par Regulas 1141/2014 pārskatīšanu un otrs par politiskās reklāmas pārredzamību. Abos attiecīgi 2021. gada 27. septembrī un 1. oktobrī no Regulējuma kontroles padomes tika saņemts pozitīvs atzinums ar atrunām. Pamattiesības Visiem šajā pārskatīšanā paredzētajiem pasākumiem ir pozitīva ietekme uz pamattiesībām. Regulas (ES) Nr. 1141/2014 pārskatīšana pilnībā atbilst pamattiesībām, kas attiecībā uz politisko līdzdalību noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un nodrošina to īstenošanu. Proti: Vārda un informācijas brīvība (11. pants) “1. Ikvienai personai ir tiesības uz vārda brīvību. Šīs tiesības ietver uzskatu brīvību un brīvību saņemt un izplatīt informāciju vai idejas bez valsts iestāžu iejaukšanās un neatkarīgi no valstu robežām. 2. Tiek ievērota plašsaziņas līdzekļu brīvība un plurālisms.” Paredzētie pasākumi palielinās pārredzamību un līdz ar to pārskatatbildību un neradīs negatīvu ietekmi uz vārda brīvību, jo iniciatīva neskar politisko vēstījumu saturu. Šāda pārredzamāka un atbildīgāka politisko reklāmu informācijas atklāšana pozitīvi ietekmē arī neaizsargāto iedzīvotāju grupu aizsargāšanu pret manipulācijām. Pulcēšanās un biedrošanās brīvība (12. pants) “1. Ikvienai personai ir tiesības uz mierīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību visos līmeņos, jo īpaši politiskajā, arodbiedrību un pilsoniskajā jomā, kas nozīmē tiesības ikvienam veidot arodbiedrības un stāties tajās savu interešu aizstāvībai. 2. Politiskas partijas Savienības līmenī veicina Savienības pilsoņu politiskās gribas izteikšanu.”

Precizējot finanšu noteikumus, kas reglamentē Eiropas politiskās partijas, un stiprinot to attiecības ar tajās ietilpstošajām valstu politiskajām partijām, Eiropas politiskajām partijām tiks sniegta iespēja paplašināt savu darbību. Ar to savukārt tiks atbalstīts Hartas 12. panta 2. punkts. Tiesības balsot un tiesības kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās (39. pants) “1. Ikvienam Savienības pilsonim ir tiesības balsot un tiesības kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās dalībvalstī, kurā viņš dzīvo, ar tādiem pašiem nosacījumiem kā attiecīgās valsts pilsoņiem. 2. Eiropas Parlamenta locekļus ievēlē vispārējās tiešās vēlēšanās brīvā un aizklātā balsojumā.” Lielāka pārredzamība nodrošinās, ka šīs tiesības tiek ievērotas un ka cilvēki spēj pārbaudīt, vai partija, kuru viņi atbalsta ES līmenī, pauž viņu politisko gribu, kā noteikts 12. un 39. pantā. Vīriešu un sieviešu līdztiesība (23. pants) “Vīriešu un sieviešu līdztiesība ir jānodrošina visās jomās, tostarp nodarbinātības, darba un atalgojuma jomā. Līdztiesības princips neliedz saglabāt vai noteikt pasākumus, kuri paredz īpašas priekšrocības nepietiekami pārstāvētam dzimumam.” Dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušana regulas pārskatīšanā nodrošina atbilstību 23. pantam, garantējot abu dzimumu līdzsvarotu pārstāvību politiskajās partijās. Šis princips ļauj īstenot pasākumus, kas nodrošina labāku pārstāvību. Ierosinātie noteikumi regulas 3., 4., 18. un 27. pantā, lai palielinātu dzimumu paritātes pārredzamību, atbalstīs Hartas 23. pantu. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Ņemot vērā Eiropas politisko partiju līdzfinansējuma likmes pazemināšanu no pašreizējiem 10 % līdz 5 % un jauno 0 % līdzfinansējuma likmi Eiropas Parlamenta vēlēšanu gadā, var būt nepieciešams piešķirt papildu finanšu resursus Eiropas politiskajām partijām un fondiem. Tomēr par to ik gadu lems budžeta lēmējinstitūcija. Ietekme uz Eiropas politisko partiju iestādes budžetu ir sīki izklāstīta šim priekšlikumam pievienotajā tiesību akta finanšu pārskatā. Minētais būtu jādara, pārdalot esošos resursus, un tādēļ būs jāveic izmaiņas iemaksu veicēju iestāžu štatu sarakstos. Komisija Eiropas politisko partiju un fondu iestādes vārdā varētu iepirkt regulas 7. panta grozījumā paredzēto repozitorija pilotversiju. Šajā nolūkā tā varētu izmantot programmas "Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” resursus, ja pirms 2024. gada vēlēšanām Eiropas Parlamentam nebūtu iespējams laikus darīt pieejamus nepieciešamos līdzekļus. 5.CITI ELEMENTI Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Regulas 38. pants pašlaik paredz izvērtēšanas un pārskatīšanas mehānisma turpmāku izmantošanu ik pēc pieciem gadiem. Ņemot vērā pašreizējo pieredzi, šis noteikums tiks nedaudz grozīts, lai labāk iedalītu laiku, kas vajadzīgs šāda izvērtēšanas procesa veikšanai. Ir paredzēts arī atsevišķs izvērtēšanas process attiecībā uz politiskās reklāmas pārredzamības procedūru īstenošanu, lai saglabātu saskaņotību ar Regulu (ES) 2022/XX [par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu]. Šīs pārskatīšanas rezultātā veiktās izmaiņas tiesiskajā regulējumā tiks uzraudzītas, pamatojoties uz ietekmes novērtējuma ziņojumā iekļautajiem rādītājiem. Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums Lai īstenotu savu LES 10. panta 4. punktā paredzēto lomu, Eiropas politiskajām partijām ir jāspēj veikt pārrobežu kampaņas Eiropas Savienībā. Eiropas politiskās partijas definīcija 2. panta 3. punktā tiks grozīta, lai ietvertu šo aspektu.

Eiropas politiskā fonda definīcija 2. panta 4. punktā tiks grozīta, ļaujot organizēt spēju veidošanas pasākumus, kas varētu palīdzēt veidot turpmāko politisko vadību Eiropā. Lai nodrošinātu apmaksātas politiskās reklāmas pārredzamību, 2. panta 16. un 17. punktā tiks ieviesta politiskās reklamēšanas un politiskās reklāmas definīcija, atsaucoties uz Regulu (ES) 2022/XX par [apmaksātas politiskās reklāmas pārredzamība]. Pašreizējā regulā ir ļoti ierobežota ieņēmumu avotu definīcija, kas attiecas tikai uz iemaksām vai uz ziedojumiem, un tas rada grūtības Eiropas politiskajām partijām un fondiem, mēģinot iedalīt pašu radītos resursus kategorijās un pareizi uzskaitīt tos. Tādēļ ar jaunu 2. panta 9. punktu tiks ieviesta trešā ieņēmumu avotu kategorija, kas saistīta ar partijas vai fonda darbības radītiem finanšu ienākumiem. 23. pants tiks grozīts, lai ierobežotu ieņēmumus no šīs jaunās kategorijas tā, lai tie nepalielinātos nesamērīgi ar attiecīgās vienības kopējo budžetu. Turklāt tiks ieviests jauns 2. panta 10. punkts, lai precizētu netiešā finansējuma jēdzienu un to, ka tā aizliegumam nevajadzētu liegt Eiropas politiskajām partijām un fondiem sadarboties ar tajās ietilpstošajām partijām un organizācijām. 3. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. panta 2. punkta d) apakšpunktu grozīs, lai precizētu, ka pienākums ievērot vērtības, kas ir Savienības pamatā, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā, ne vien attiecas uz Eiropas politiskajām partijām un fondiem, bet ka šīm Eiropas politiskajām partijām un fondiem būtu jānodrošina, ka šādas vērtības ievēro arī tajos ietilpstošās partijas un dalīborganizācijas. Eiropas politikai būtu jāatspoguļo tās sabiedrības daudzveidība. Lai veicinātu dzimumu līdztiesību, Eiropas politiskajām partijām saskaņā ar 4. pantu savos statūtos būs jāiekļauj iekšējie noteikumi par dzimumu līdztiesību. Turklāt 21. pants tiks grozīts, pieprasot Eiropas politiskajām partijām sniegt pierādījumus par dzimumu pārstāvību, kad tās piesakās ES finansējumam. 30. pants tiks grozīts, paredzot sankcijas, ja Eiropas politiskā partija nesniedz šādus pierādījumus. Eiropas politiskās partijas tiek arī mudinātas sniegt informāciju saistībā ar tajās ietilpstošajām partijām par minoritāšu iekļautību un pārstāvību. 4. pantā noteikts, ka Eiropas politiskās partijas statūtos jāiekļauj iekšējie noteikumi par politiskās reklāmas izmantošanu. Regulā iekļaus 5. pantu, kurā noteiktas pārskatāmības prasības attiecībā uz politisko reklāmu. Minētajā pantā ir paredzēti pienākumi, kas piemērojami Eiropas politiskajām partijām, proti: i) politiskās reklāmas pakalpojumu sniedzējiem, ar kuriem tās strādā, ir pilnībā jāievēro Regulā 2022/xx noteiktie pienākumi, ii) attiecībā uz katru politisko reklāmu, ko tās sponsorē vai publicē tiešā veidā, ir jāiekļauj atbilstoša informācija repozitorijā, ko pārvalda Eiropas politisko partiju un fondu iestāde, un iii) ir jānosaka politika attiecībā uz politiskās reklāmas izmantošanu. Turklāt, ja tās izmanto mērķorientēšanas vai pastiprināšanas metodes, kas ietver personas datu apstrādi politiskai reklāmai, tām ir jānodrošina atbilstība Regulas 2022/xx 12. pantam. Regulas 5. pantā arī noteikts dalībvalstu pienākums izraudzīties valsts regulatīvās iestādes, kas ir kompetentas uzraudzīt pantā izklāstīto prasību ievērošanu, un Regulas (ES) 2016/679 51. pantā minētās uzraudzības iestādes ir pilnvarotas pārraudzīt, kā Eiropas politiskās partijas izmanto mērķorientēšanas vai pastiprināšanas metodes, kas ietver personas datu apstrādi. Visbeidzot, 5. pants nodrošina pamatu deleģēto aktu pieņemšanai, lai grozītu informāciju, kas nosūtīta uz Eiropas politisko partiju un fondu iestādes pārvaldīto repozitoriju, un informāciju, uz ko attiecas politika par politiskās reklāmas izmantošanu. Ar 8. pantu izveidotais reģistrs ietvers repozitoriju informācijas atklāšanai, ko Eiropas politiskās partijas sniedz Iestādei saskaņā ar 5. pantu. Regulā (ES) Nr. 1141/2014 pašlaik ir nepilnības attiecībā uz jautājumu, vai izdevumi ir vai nav atlīdzināmi no ES finansējuma trīs mēnešu laikposmā, kamēr ir pieņemti, bet vēl nav stājušies spēkā lēmumi par reģistrācijas anulēšanu. Tāpēc 10. un 19. pants tiks grozīts, nolūkā aizsargāt Savienības finanšu intereses atceļot šo trīs mēnešu laikposmu. Tiks iekļauts 13. pants, ar ko Iestādei nosaka pienākumu katru gadu sagatavot aprakstošus ziņojumus par lēmumiem, ko iepriekšējā gadā pieņēmušas valsts regulatīvās iestādes, konstatējot, ka kāda Eiropas politiskā partija ir pārkāpusi šīs regulas 5. pantu. Pašlaik Regulā (ES) Nr. 1141/2014 Eiropas politiskajām partijām un fondiem ir noteikta līdzfinansējuma likme attiecīgi 10 % un 5 % apmērā, kurai tiem ir jānodrošina atbilstība, lai varētu saņemt tiem pieejamo maksimālo iemaksu summu no ES budžeta. Tā kā dažām, jo īpaši mazākajām Eiropas politiskajām partijām ir grūtības sagādāt vajadzīgos resursus, lai nodrošinātu atbilstību līdzfinansējuma likmei, 20. panta 4. punkts tiks grozīts, lai Eiropas politiskajām partijām noteikto likmi samazinātu līdz 5 % saskaņā ar Eiropas politiskajiem fondiem paredzēto likmi. Tiks grozīts arī 20. panta 4. punkts, lai Eiropas Parlamenta vēlēšanu gadā varētu noteikt 0 % līdzfinansējuma likmi. Lai palielinātu Eiropas politisko partiju atpazīstamību valsts līmenī, tiks grozīts 21. pants, precizējot prasības attiecībā uz tādas Eiropas politiskās partijas logo izvietošanu, ar kuru ir saistīta kāda no tajā ietilpstošajām partijām. 30. pants tiks grozīts, paredzot sankcijas tādā gadījumā, ja Eiropas politiskā partija savā ES finansējuma pieteikumā nesniedz pierādījumus, ka tajā ietilpstošās partijas redzamā veidā izvieto tās logo. 21. pantā būs paredzēts arī pienākums Eiropas politiskajai partijai brīdī, kad tiek iesniegts pieteikums Eiropas Savienības budžeta finansējumam, sniegt pierādījumus, ka tā atbilst šīs regulas 5. pantam. Tajā jāiekļauj arī pierādījumi, ka tā uztur atjauninātu politiku attiecībā uz politiskās reklāmas izmantošanu un ka tā šo politiku ir īstenojusi 12 mēnešu laikā līdz pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām. Lai novērstu nepilnības ziedojumu pārredzamības režīmā, 23. pantā tiks ieviests pienācīgas pārbaudes mehānisms tādiem ziedojumiem, kas pārsniedz 3000 EUR. Turklāt tiks grozīts arī 23. pants, lai pilnvarotu Eiropas politisko partiju un fondu iestādi pieprasīt papildu informāciju tieši no ziedotājiem, ja tai ir pamats uzskatīt, ka ziedojums ir piešķirts, pārkāpjot regulu. Ar 36. panta grozījumu tiks nodrošināta lielāka publiskā pārredzamība, pieprasot Eiropas politisko partiju un fondu iestādei un Eiropas Parlamentam publicēt informāciju atvērtā, mašīnlasāmā formātā un publicēt iknedēļas ziņojumus par ziedojumiem, ko Iestāde saņēmusi no Eiropas politiskajām partijām sešu mēnešu laikā pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām, un no tiem segtajiem izdevumiem. Ar Regulu (ES) Nr. 1141/2014 Eiropas politiskajām partijām un fondiem netiek nepārprotami atļauts iekasēt iemaksas no biedriem, kuru mītne atrodas ārpus Eiropas Savienības. Vispārējās tiesas 2020. gada 25. novembra spriedumā lietā T-107/19 tika apstiprināts, ka uz partiju ārpus ES neattiecas “politiskās partijas” definīcija saskaņā ar Regulu 2004/2003, jo tā nebija “atzīta vai izveidota saskaņā ar vismaz vienas dalībvalsts tiesību sistēmu”. Līdz ar to Tiesa nolēma, ka maksājumus no biedriem, kas atrodas ārpus ES, nevar uzskatīt par iemaksām, bet tikai par ziedojumiem. Tomēr šis aizliegums liedz Eiropas politiskajām partijām un fondiem veidot ciešākas saites ar līdzīgi domājošiem biedriem ārpus ES. Tādēļ 23. panta 9. un 10. punkts tiks grozīts, lai ļautu Eiropas politiskajām partijām un fondiem iekasēt iemaksas no biedriem, kas atrodas Eiropas Padomes valstīs. Lai mazinātu ārvalstu iejaukšanās risku un nodrošinātu proporcionalitāti, ārpus ES esošu biedru iemaksu maksimālais apjoms tiks ierobežots līdz 10 % no kopējām iemaksām (kuras savukārt nedrīkst pārsniegt 40 % no partijas vai fonda gada budžeta). Šim ierobežojumam kopā ar prasību Eiropas politiskajām partijām nodrošināt, ka tajās ietilpstošās partijas ārpus Savienības ievēro vērtības, kas ir līdzvērtīgas LES 2. pantā noteiktajām vērtībām, būtu jāparedz nepieciešamie aizsardzības pasākumi attiecībā uz ārvalstu finansējumu. Lai Eiropas politiskās partijas varētu veicināt valsts līmeņa debates par Eiropas jautājumiem, šīm partijām saskaņā ar grozīto 25. pantu būs atļauts izmantot ES budžeta līdzekļus valsts nobalsošanas kampaņās par jautājumiem, kas saistīti ar Līgumu īstenošanu. 30. pantu grozīs, lai pielāgotu sankcijas, ko piemēro Eiropas politisko partiju un fondu iestāde regulas nekvantificējamo pārkāpumu gadījumā, lai sankciju režīmu padarītu samērīgāku un piemērotu paredzētajam mērķim.

32. pantu grozīs, lai stiprinātu sadarbību starp Iestādi un Eiropas Parlamenta kredītrīkotāju regulas īstenošanā un interpretācijā, tādējādi uzlabojot juridisko noteiktību Eiropas politiskajām partijām un fondiem. Būtu jāprecizē 33. pants, un tajā būtu skaidri jānorāda uz Eiropas politisko partiju un fondu tiesībām pirms sankciju noteikšanas tikt uzklausītiem. Tas ir īpaši svarīgi, ņemot vērā to, ka pašlaik regulā nav paredzēta Iestādes lēmumu administratīva pārsūdzēšana. Turklāt pirmajā izvērtēšanas ziņojumā pēc pārstrādātās regulas pieņemšanas tiks apsvērta iespējamā nepieciešamība paredzēt iespēju pārsūdzēt Iestādes lēmumus vidējā līmenī. 40. pants ir grozīts, iekļaujot deleģēšanas pilnvaras saistībā ar 5. panta 2. un 3. punktu. Visbeidzot, ir grozīts arī 44. pants par pārejas noteikumiem, lai paredzētu pārejas noteikumus attiecībā uz 5. panta 3. punktu un 21. panta 4. un 5. punktu. 🡻 1141/2014 2021/0375 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu (pārstrādāta redakcija) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 224. pantu, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: ⇩ jauns

(1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 ir vairākas reizes būtiski grozīta. Tā kā ir jāizdara turpmāki grozījumi, minētā regula skaidrības labad būtu jāpārstrādā. 🡻 1141/2014 1. apsvērums (2)Līguma par Eiropas Savienību (LES) 10. panta 4. punktā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (turpmāk “harta”) 12. panta 2. punktā teikts, ka politiskās partijas Eiropas līmenī veicina Eiropas politiskās apziņas veidošanos un Savienības pilsoņu politiskās gribas izpausmi. 🡻 1141/2014 2. apsvērums (3)Hartas 11. un 12. pantā teikts, ka tiesības uz biedrošanās brīvību visos līmeņos, piemēram, politiskajā un pilsoniskajā jomā, un tiesības uz vārda brīvību, kas ietver uzskatu brīvību un brīvību saņemt un izplatīt informāciju vai idejas bez valsts iestāžu iejaukšanās un neatkarīgi no valstu robežām, ir ikviena Savienības pilsoņa pamattiesības. 🡻 1141/2014 3. apsvērums (4)Eiropas pilsoņiem būtu jādod iespēja izmantot šīs tiesības, lai pilnībā piedalītos Savienības demokrātiskajā dzīvē. 🡻 1141/2014 4. apsvērums (5)Patiesi transnacionālas Eiropas politiskās partijas un ar tām saistītie Eiropas politiskie fondi ir ļoti būtiski, lai pilsoņu balsis būtu dzirdamas Eiropas līmenī un lai pārvarētu plaisu starp politiku valstu un Savienības līmenī. 🡻 1141/2014 5. apsvērums (6)Eiropas politiskās partijas un ar tām saistītie Eiropas politiskie fondi būtu jāmudina veidoties, un tiem būtu jāpalīdz to centienos nodrošināt stabilu saikni starp Eiropas pilsonisko sabiedrību un Savienības iestādēm, jo īpaši Eiropas Parlamentu. 🡻 1141/2014 6. apsvērums (pielāgots) Pieredze, ko Eiropas politiskās partijas un ar tām saistītie Eiropas politiskie fondi guvuši, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2004/2003 kopā ar Eiropas Parlamenta 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par to, kā piemērot Regulu (EK) Nr. 2004/2003, liecina par nepieciešamību uzlabot juridisko un finanšu regulējumu, lai Eiropas politiskās partijas un ar tām saistītie Eiropas politiskie fondi varētu kļūt atpazīstamāki un efektīvāki Savienības vairāklīmeņu politiskās sistēmas dalībnieki.

🡻 1141/2014 7. apsvērums (pielāgots) (7)Atzīstot misiju, kas Eiropas politiskajām partijām uzticēta LES, un lai atvieglotu to darbu, Eiropas politiskajām partijām un ar tām saistītajiem Eiropas politiskajiem fondiem būtu jāparedz⌦ jānosaka ⌫ īpašs Eiropas tiesiskais statuss. 🡻 1141/2014 8. apsvērums (pielāgots) (8)Lai reģistrētu un kontrolētu Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskos fondus un piemērotu tiem sankcijas, būtu jāizveido Eiropas Politisko partiju un fondu iestāde (“Iestāde”)⌦ ir Savienības struktūra Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 263. panta nozīmē, kuras uzdevums ir reģistrēt un kontrolēt Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskos fondus un piemērot tiem sankcijas ⌫. Eiropas tiesiskā statusa iegūšanai, kas paredz virkni tiesību un pienākumu, būtu nepieciešama reģistrēšanās. Lai izvairītos no iespējamiem interešu konfliktiem, Iestādei vajadzētu būt neatkarīgai. 🡻 1141/2014 9. apsvērums (9)Būtu jānosaka procedūras, kas jāievēro Eiropas politiskajām partijām un ar tām saistītajiem Eiropas politiskajiem fondiem, lai iegūtu Eiropas tiesisko statusu saskaņā ar šo regulu, turklāt būtu jānosaka arī procedūras un kritēriji, kas jāievēro, pieņemot lēmumu par šāda Eiropas tiesiskā statusa piešķiršanu. Ir jānosaka arī procedūras gadījumiem, kad Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds zaudē vai atsakās no Eiropas tiesiskā statusa. 🡻 1141/2014 10. apsvērums (pielāgots) (10)Lai veicinātu tādu tiesību subjektu uzraudzību, kuriem piemēro gan Savienības, gan valsts tiesību aktus, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu attiecībā uz Iestādes pārvaldībā esošā Eiropas politisko partiju un fondu reģistra (“reģistrs”) darbību, jo īpaši attiecībā uz reģistrā iekļauto informāciju un apliecinošiem dokumentiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī⌦ , un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu ⌫. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei⌦ Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana ⌫. 🡻 1141/2014 11. apsvērums (11)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai attiecībā uz noteikumiem par reģistrācijas numuru sistēmu un Iestādes veikto standarta izrakstu no reģistra darīšanu pieejamu trešām personām. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. 🡻 1141/2014 12. apsvērums (pielāgots) ⇨ jauns (12)Eiropas politiskajām partijām un ar tām saistītajiem Eiropas politiskajiem fondiem, kas vēlas, lai tos par tādiem atzīst Savienības līmenī, iegūstot Eiropas tiesisko statusu, un kas vēlas saņemt finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, būtu jāatbilst noteiktiem principiem un jāizpilda noteikti nosacījumi. Jo īpaši ir nepieciešams, lai Eiropas politiskās partijas,un ar tām saistītie Eiropas politiskie fondi ⇨ un to attiecīgie biedri Savienībā ⇦ ievērotu vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība, kā izklāstīts LES 2. pantā. ⇨ Eiropas politiskajām partijām un ar tām saistītajiem Eiropas politiskajiem fondiem būtu arī jānodrošina, ka tajos ietilpstošās partijas un dalīborganizācijas ievēro šādas vērtības. ⇦ ⇩ jauns

(13)Lai lēmumu par reģistrēšanu pieņemšanas nolūkā pārliecinātos, ka Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds pilda LES 2. pantā noteiktos pienākumus ievērot vērtības, kas ir Savienības pamatā, un nodrošina, ka to biedri ievēro šādas vērtības, Iestādei būtu jāpaļaujas uz rakstisku deklarāciju, ko izdod Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds, izmantojot šai regulai pievienoto veidni. Tomēr Iestādes pilnvaras pēc Eiropas Parlamenta, Padomes vai Komisijas pieprasījuma pārbaudīt atbilstību šādām vērtībām nebūtu jāattiecina uz iespējamiem ietilpstošo partiju vai dalīborganizāciju izdarītiem šo vērtību pārkāpumiem. 🡻 1141/2014 13. apsvērums (14)Lēmumi par Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrācijas anulēšanu saistībā ar neatbilstību LES 2. pantā minētajām vērtībām, uz kuru pamata ir dibināta Savienība, būtu jāpieņem tikai nepārprotamos un nopietnos minēto vērtību pārkāpumu gadījumos. Pieņemot lēmumu par reģistrācijas anulēšanu, Iestādei būtu pilnībā jāievēro harta. ⇩ jauns (15)Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses un saskaņotu šo regulu ar LESD 297. pantu, lēmumiem par reģistrācijas anulēšanu būtu jāstājas spēkā pēc to paziņošanas. 🡻 1141/2014 14. apsvērums (16)Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda statūtos būtu jāiekļauj virkne pamatnoteikumu. Būtu jāļauj dalībvalstīm noteikt papildprasības attiecībā uz to Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statūtiem, kas ir reģistrējuši mītni to attiecīgajās teritorijās, ar noteikumu, ka minētās papildprasības nav pretrunā šai regulai. 🡻 1141/2014 15. apsvērums (pielāgots) (17)Iestādei būtu regulāri jāpārbauda, vai joprojām tiek pildīti Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu reģistrācijas nosacījumi un prasības. Lēmumi par LES 2. pantā minēto Eiropas Savienības dibināšanas pamatā esošo vērtību ievērošanu būtu jāpieņem tikai saskaņā ar procedūru, kas īpaši izstrādāta šādu lēmumu pieņemšanai, pēc apspriešanās ar neatkarīgu ievērojamu personu komiteju⌦ , kas izveidota ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 ⌫. 🡻 1141/2014 16. apsvērums (pielāgots) Iestāde ir Savienības struktūra LESD 263. panta nozīmē. 🡻 1141/2014 17. apsvērums (18)Būtu jāgarantē neatkarīgu ievērojamu personu komitejas darbības neatkarība un pārredzamība.

🡻 2019/493 3. apsvērums (pielāgots) (19)Nesenie notikumi ir izgaismojuši potenciālos riskus, kādus vēlēšanu procesam un demokrātijai var radīt nNelikumīga personas datu izmantošana ⌦ var radīt demokrātijai un vēlēšanu procesam potenciālus riskus ⌫. Tāpēc ir jāaizsargā Eiropas demokrātiskā procesa integritāte, paredzot finanšu sankcijas situācijās, kad Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskie fondi gūst labumu no prakses, kas pārkāpj personas datu aizsardzības noteikumus, lai ietekmētu Eiropas Parlamenta vēlēšanu rezultātus. 🡻 2019/493 4. apsvērums (pielāgots) (20)Minētajā nolūkā būtu jāievieš ⌦ jānosaka ⌫ pārbaudes procedūra, saskaņā ar kuru Iestādei konkrētos apstākļos jālūdz neatkarīgu ievērojamu personu komiteja, kas izveidota ar Regulu ES, Euratom) Nr. 1141/2014, novērtēt, vai kāda Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds ir apzināti ietekmējis vai mēģinājis ietekmēt Eiropas Parlamenta vēlēšanu rezultātus, izmantojot personas datu aizsardzībai piemērojamo noteikumu pārkāpumu. Ja saskaņā ar pārbaudes procedūru tiek konstatēts, ka tas tā ir, Iestādei būtu jānosaka ⌦ efektīvas, samērīgas un atturošas ⌫ sankcijas atbilstīgi efektīvajai, samērīgajai un atturošajai sankciju sistēmai, kas izveidota ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014. 🡻 2019/493 5. apsvērums (21)Ja Iestāde Eiropas politiskajai partijai vai fondam piemēro sankcijas [saskaņā ar pārbaudes procedūru], tai būtu pienācīgi jāņem vērā ne bis in idem princips, kas nosaka, ka sankcijas nevar piemērot divreiz par vienu un to pašu pārkāpumu. Iestādei būtu arī jānodrošina, ka tiek ievērots tiesiskās noteiktības princips un ka attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam ir tikusi dota iespēja tikt uzklausītam. 🡻 2019/493 7. apsvērums (pielāgots) (22)Tā kā jauno procedūru sāk⌦ vajadzētu sākt ⌫ ar kompetentas valsts datu aizsardzības uzraudzības iestādes lēmumu, attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam vajadzētu būt iespējai pieprasīt sankcijas pārskatīšanu, ja minētās valsts uzraudzības iestādes lēmums ir atcelts vai ja tiesiskās aizsardzības līdzeklis pret minēto lēmumu bijis sekmīgs, ar noteikumu, ka ir izsmelti visi valsts tiesiskās aizsardzības līdzekļi. 🡻 1141/2014 18. apsvērums (23)Ar Eiropas tiesisko statusu, kas piešķirts Eiropas politiskajām partijām un ar tām saistītajiem fondiem, būtu jānodrošina šo partiju un fondu rīcībspēja un atzīšana visās dalībvalstīs. Šāda rīcībspēja un atzīšana nedod partijām un fondiem tiesības izvirzīt kandidātus valsts vēlēšanās vai Eiropas Parlamenta vēlēšanās vai piedalīties tautas nobalsošanas kampaņās. Šādu vai līdzīgu tiesību piešķiršana paliek dalībvalstu kompetencē. 🡻 1141/2014 19. apsvērums (24)Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu darbības būtu jāreglamentē šai regulai, un jautājumi, kurus šī regula nereglamentē, būtu jāreglamentē attiecīgiem dalībvalstu tiesību aktu noteikumiem. Šai regulai un attiecīgiem tās dalībvalsts tiesību aktu noteikumiem, kurā atrodas partijas vai fonda mītne (“mītnes dalībvalsts”), būtu jāreglamentē Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu tiesiskais statuss. Mītnes dalībvalstij būtu jāvar iepriekš noteikt piemērojamo tiesību aktu vai atstāt Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem izvēles iespēju šajā jautājumā. Mītnes dalībvalstij paralēli šajā regulā noteiktajām prasībām būtu jāvar paredzēt vēl citas vai papildu prasības, tostarp noteikumus par Eiropas politisko partiju un fondu reģistrāciju un iekļaušanu valsts administratīvajās un kontroles sistēmās un noteikumus par minēto partiju un fondu organizāciju un statūtiem, tostarp par atbildību, ar noteikumu, ka šādi noteikumi nav pretrunā šai regulai. 🡻 1141/2014 20. apsvērums (25)Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem vajadzētu būt Eiropas līmeņa tiesībspējai kā Eiropas tiesiskā statusa pamatelementam. Lai iegūtu Eiropas līmeņa tiesībspēju, būtu jāizpilda prasības un procedūras, kas aizsargā mītnes dalībvalsts, Eiropas tiesiskā statusa pieteikuma iesniedzēja (“pieteikuma iesniedzējs”) un attiecīgo trešo personu intereses. Jo īpaši jebkāda iepriekš pastāvējusi valsts līmeņa tiesībspēja būtu jāpārveido par Eiropas līmeņa tiesībspēju un jebkādas atsevišķas bijušā valsts tiesību subjekta tiesības un pienākumi būtu jānodod jaunajam Eiropas tiesību subjektam. Turklāt, lai sekmētu darbības nepārtrauktību, būtu jāveic drošības pasākumi, kas palīdzētu izvairīties no tā, ka attiecīgā dalībvalsts piemēro šādu pārveidi aizliedzošus nosacījumus. Mītnes dalībvalstij būtu jāvar norādīt to valsts juridisko personu veidus, kuras drīkst pārveidot par Eiropas juridiskām personām, un tā var nepiekrist Eiropas līmeņa tiesībspējas iegūšanai saskaņā ar šo regulu, kamēr nav sniegtas pienācīgas garantijas, jo īpaši attiecībā uz pieteikuma iesniedzēja statūtu likumību saskaņā ar minētās dalībvalsts tiesību aktiem vai uz kreditoru vai citu tiesību turētāju aizsardzību saistībā ar iepriekš pastāvējušo valsts līmeņa tiesībspēju.

🡻 1141/2014 21. apsvērums (26)Lai izbeigtu Eiropas līmeņa tiesībspēju, būtu jāizpilda prasības un procedūras, kas aizsargā Savienības, mītnes dalībvalsts, Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda un jebkādu iesaistīto trešo personu intereses. Jo īpaši, ja Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds iegūst tiesībspēju saskaņā ar savas mītnes dalībvalsts tiesību aktiem, būtu jāuzskata, ka Eiropas līmeņa tiesībspēja ir pārveidota, un jebkādas atsevišķas bijušās Eiropas tiesību subjekta attiecīgi iegūtās tiesības un pienākumi būtu jānodod minētajam valsts tiesību subjektam. Turklāt, lai sekmētu darbības nepārtrauktību, būtu jāveic drošības pasākumi, kas palīdzētu izvairīties no tā, ka attiecīgā dalībvalsts piemēro šādu pārveidi aizliedzošus nosacījumus. Ja Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds neiegūst tiesībspēju savā mītnes dalībvalstī, minētā partija vai fonds tiek likvidēts saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem, ievērojot noteikumu, kas paredz peļņas gūšanas aizliegumu. Iestādei un Eiropas Parlamenta kredītrīkotājam būtu jāspēj vienoties ar attiecīgo dalībvalsti par Eiropas tiesībspējas izbeigšanas kārtību, jo īpaši, lai nodrošinātu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta saņemto līdzekļu atgūšanu un jebkādu finansiālo sankciju samaksu. 🡻 1141/2014 22. apsvērums (27)Ja Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds ir nopietni pārkāpuši attiecīgos valsts tiesību aktus un ja šis pārkāpums skar to LES 2. pantā minēto vērtību ievērošanu, uz kuru pamata ir dibināta Savienība, Iestādei pēc attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma būtu jāpiemēro šajā regulā norādītās procedūras. Turklāt Iestādei pēc mītnes dalībvalsts pieprasījuma būtu jāpieņem lēmums svītrot no reģistra Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu, kas ir nopietni pārkāpis valsts tiesību aktus jebkādā citā jautājumā. 🡻 1141/2014 23. apsvērums (pielāgots) (28)Tiesības pretendēt uz finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta būtu jāattiecina tikai uz tām Eiropas politiskajām partijām un ar tām saistītajiem Eiropas politiskajiem fondiem, kas ir atzīti par tādiem un ieguvuši Eiropas tiesisko statusu. Kaut arī ir īpaši svarīgi nodrošināt, ka nosacījumi kļūšanai par Eiropas politisko partiju nav pārmērīgi un tos bez piepūles var izpildīt organizētas un nopietnas politisko partiju vai fizisku personu vai partiju un fizisku personu starptautiskas apvienības, tikpat svarīgi ir izveidot⌦ noteikt ⌫ samērīgus kritērijus ierobežotu līdzekļu piešķiršanai no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, kuri objektīvi parāda Eiropas politiskās partijas Eiropas mēroga mērķus un reālu elektorāta atbalstu. Šādus kritērijus vislabāk ir pamatot ar Eiropas Parlamenta vēlēšanu rezultātiem, kurās Eiropas politiskajām partijām vai to biedriem tiek prasīts piedalīties saskaņā ar šo regulu, jo tie sniedz precīzus rādītājus par elektorāta atbalstu Eiropas politiskajai partijai. Tiem būtu jāatspoguļo Eiropas Parlamenta loma, kas tam LES 10. panta 2. punktā piešķirta, lai tieši pārstāvētu Savienības pilsoņus, kā arī Eiropas politiskās partijas uzdevums pilnībā piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē un kļūt par aktīvu dalībnieku Eiropas pārstāvības demokrātijā, lai efektīvi paustu Savienības pilsoņu domas, uzskatus un politisko gribu. Tiesības saņemt finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta tāpēc būtu jāattiecina tikai uz tām Eiropas politiskajām partijām, ko Eiropas Parlamentā pārstāv vismaz viens partijas biedrs, un uz tiem Eiropas politiskajiem fondiem, kas piesakās caur tādu Eiropas politisko partiju, ko Eiropas Parlamentā pārstāv vismaz viens partijas biedrs. 🡻 2018/673 6. apsvērums (pielāgots) ⇨ jauns (29)Pārredzamības labad un lai stiprinātu Eiropas politisko partiju kontroli un demokrātisko pārskatatbildību, kā arī saikni starp Eiropas pilsonisko sabiedrību un Savienības iestādēm, jo īpaši Eiropas Parlamentu, būtu jāievieš nosacījums, ka saņemt finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta var tikai tad, ja politiskās partijas sastāvā esošās ES dalībvalstu partijas⇨ tiek sniegta noteikta informācija. Jo īpaši Eiropas politiskajām partijām būtu jānodrošina, ka to sastāvā esošās partijas, kuru mītne ir Savienībā, ⇦ skaidri saskatāmi un lietotājdraudzīgi publicē attiecīgās Eiropas politiskās partijas politisko programmu un logo. (30)⇨ Eiropas politiskajām partijām un tajās ietilpstošajām partijām būtu jārāda piemērs dzimumu nevienlīdzības novēršanā politikas veidošanas jomā. Ja Eiropas politiskās partijas vēlas saņemt ES finansējumu, tām vajadzētu būt iekšējiem noteikumiem, kas veicina dzimumu līdzsvaru, un tām vajadzētu būt pārredzamām attiecībā uz dzimumu līdzsvaru tajās ietilpstošajās partijās. ⇦ Būtu jāmudina iekļaut informāciju par ⇨ Eiropas politiskajām partijām būtu jāsniedz pierādījumi par to iekšējo politiku attiecībā uz ⇦ dzimumu līdzsvaru ⇨ un par dzimumu pārstāvību to sastāvā esošajās partijās attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātu kandidātiem un deputātiem ⇦katrā Eiropas politiskās partijas sastāvā esošajā partijā. ⇨ Eiropas politiskās partijas tiek arī mudinātas sniegt informāciju saistībā ar tajās ietilpstošajām partijām par minoritāšu iekļautību un pārstāvību.⇦ 🡻 1141/2014 24. apsvērums (31)Lai palielinātu Eiropas politisko partiju finansēšanas pārredzamību un lai novērstu finansēšanas noteikumu iespējami ļaunprātīgu izmantošanu, Eiropas Parlamenta deputāts finansējuma saņemšanas nolūkos būtu jāuzskata tikai par vienas Eiropas politiskās partijas biedru, turklāt tai attiecīgā gadījumā jābūt tai partijai, ar kuru viņa valsts vai reģiona politiskā partija ir saistīta finansējuma pieteikumu iesniegšanas pēdējā dienā. 🡻 1141/2014 25. apsvērums ⇨ jauns

(32)Būtu jāparedz procedūras, kas jāievēro Eiropas politiskajām partijām un ar tām saistītajiem Eiropas politiskajiem fondiem, ja tie piesakās finansējumam no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, kā arī procedūras, kritēriji un noteikumi, kas jāievēro, pieņemot lēmumu par šādu finansējumu. ⇨ Šajā sakarā Eiropas politiskajām partijām un fondiem jo īpaši būtu jāievēro pareizas finanšu pārvaldības princips. ⇦ ⇩ jauns (33)Ņemot vērā grūtības, ar kurām saskaras Eiropas politiskās partijas, jo īpaši mazās partijas, cenšoties sasniegt Regulā (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 prasīto 10 % līdzfinansējuma likmi, līdzfinansējuma likme Eiropas politiskajām partijām būtu jāsamazina līdz 5 % likmei, kas atbilst Eiropas politisko fondu likmei. (34)Eiropas Parlamenta vēlēšanu gadā līdzfinansējuma likme būtu jāsamazina līdz 0 %. Līdzfinansējuma pienākuma atcelšanai Eiropas Parlamenta vēlēšanu gadā būtu jāpalīdz Eiropas politiskajām partijām palielināt to kampaņu pasākumu skaitu un intensitāti un tādējādi arī to pamanāmību valsts līmenī. 🡻 1141/2014 26. apsvērums (35)Būtu jāaizliedz vai jāierobežo dažu veidu ziedojumi un iemaksas Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem, kuru avots nav Eiropas Savienības vispārējais budžets, lai stiprinātu to neatkarību, pārskatatbildību un pienākuma apziņu. Jebkādi iespējami šādu ierobežojumu radīti kapitāla brīvas aprites apgrūtinājumi ir attaisnojami sabiedriskās kārtības nolūkos un ir stingri nepieciešami minēto mērķu sasniegšanai. ⇩ jauns (36)Būtu jāievieš pienācīgas pārbaudes mehānisms, lai uzlabotu lielu ziedojumu pārredzamību un līdz minimumam samazinātu ārvalstu iejaukšanās risku saistībā ar šo avotu. Šajā nolūkā Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem no ziedotājiem būtu jāpieprasa detalizēta identifikācijas informācija. Iestādei vajadzētu būt pilnvarotai pieprasīt papildu informāciju no ziedotājiem, ja tai ir pamats uzskatīt, ka ziedojums ir piešķirts, pārkāpjot šo regulu. (37)Lai uzlabotu sadarbību ar ilggadējiem biedriem, ar kuriem ir kopīgas ES vērtības, būtu jāatļauj iemaksas no tādām sastāvā esošām partijām, kuru mītne atrodas valstī, kas nav Savienības, bet ir Eiropas Padomes dalībvalsts. Tomēr šādām iemaksām būtu jāpiemēro maksimālā pieļaujamā attiecība pret kopējām iemaksām, lai ierobežotu ārvalstu iejaukšanās risku. (38)Regulā (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 Eiropas politiskajām partijām un fondiem bez iemaksām no Eiropas Savienības budžeta ir atzītas tikai divas ieņēmumu kategorijas, proti, biedru iemaksas un ziedojumi. Vairāki ieņēmumu avoti, kas iegūti no pašu saimnieciskās darbības (piemēram, no publikāciju pārdošanas vai konferenču dalības maksām), neietilpst šajās divās kategorijās, un tas rada grāmatvedības un pārredzamības problēmas. Tāpēc būtu jāizveido trešā ieņēmumu kategorija (“pašu resursi”). Pašu resursu daļa Eiropas politiskās partijas vai fondu kopējā budžetā būtu jāierobežo līdz 5 %, lai izvairītos no tā, ka tā kļūst pārāk liela salīdzinājumā ar šo vienību kopējo budžetu. 🡻 1141/2014 27. apsvērums ⇨ jauns (39)⇨ Lai varētu uzrunāt savus biedrus un vēlētājus visā Savienībā, ⇦ Eiropas politiskajām partijām vajadzētu spēt finansēt kampaņas, ⇨ būt tiesībām izmantot savu finansējumu pārrobežu politiskām kampaņām ⇦. ko rīko saistībā ar Eiropas Parlamenta vēlēšanām, taču Ppartiju un kandidātu finansēšanas nosacījumi un ierobežojumi attiecībā uz vēlēšanu izdevumiem šādās vēlēšanās ⇨ kampaņās ⇦ būtu jāregulē noteikumiem, kādus piemēro katrā dalībvalstī. 🡻 1141/2014 32. apsvērums ⇨ jauns

(40)Lai palīdzētu vairot Savienības pilsoņu Eiropas politisko apziņu un veicinātu Eiropas vēlēšanu procesa⇨ politiskās piederības ⇦ pārredzamību, Eiropas politiskās partijas var informēt pilsoņus Eiropas Parlamenta vēlēšanu laikā par savu saikni ar saistītajām valstu politiskajām partijām un kandidātiem. 🡻 1141/2014 28. apsvērums ⇨ jauns (41)Eiropas politiskajām partijām nebūtu tieši vai netieši jāfinansē citas politiskās partijas, un jo īpaši valstu partijas vai kandidāti. Eiropas politiskajiem fondiem nebūtu tieši vai netieši jāfinansē Eiropas vai valsts līmeņa politiskās partijas vai kandidāti. ⇨ Tomēr netieša finansējuma aizliegumam nebūtu jāliedz Eiropas politiskajām partijām publiski atbalstīt un sadarboties ar tajās ietilpstošajām partijām Savienībā tādos jautājumos, kas ir būtiski Savienībai, vai atbalstīt politiskas darbības kopējās interesēs, lai tās varētu pildīt savu uzdevumu saskaņā ar LES 10. panta 4. punktu. ⇦ Turklāt Eiropas politiskajām partijām un ar tām saistītajiem Eiropas politiskajiem fondiem nebūtu jāfinansē tautas nobalsošanas kampaņas ⇨ būtu jāfinansē ar tautas nobalsošanas kampaņām saistītas darbības tikai tad, ja tās attiecas uz LES un LESD īstenošanu. ⇦ Šie principi atspoguļo Deklarāciju Nr. 11 par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 191. pantu, kas pievienota Nicas līguma nobeiguma aktam. 🡻 1141/2014 29. apsvērums (42)Būtu jāparedz īpaši noteikumi un procedūras to apropriāciju sadalei, kas katru gadu ir pieejamas no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, ņemot vērā, no vienas puses, saņēmēju skaitu un, no otras puses, Eiropas Parlamentā ievēlēto deputātu skaitu no katra saņēmēja – Eiropas politiskās partijas un, paplašināti interpretējot, attiecīgā ar to saistītā Eiropas politiskā fonda. Minētajiem noteikumiem būtu jāparedz stingras pārskatāmības, grāmatvedības, revīzijas un finanšu kontroles prasības attiecībā uz Eiropas politiskajām partijām un ar tām saistītajiem Eiropas politiskajiem fondiem, kā arī samērīgu sankciju piemērošana, tostarp arī gadījumā, ja Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds pārkāpj LES 2. pantā minētās vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība. 🡻 1141/2014 30. apsvērums (pielāgots) (43)Lai nodrošinātu to, ka tiek pildīti šajā regulā minētie pienākumi attiecībā uz Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu finansēšanu un izdevumiem un attiecībā uz citiem jautājumiem, ir nepieciešams ieviest ⌦ paredzēt ⌫ efektīvus kontroles mehānismus. Šajā nolūkā Iestādei, Eiropas Parlamenta kredītrīkotājam un dalībvalstīm būtu jāsadarbojas un jāapmainās ar visu nepieciešamo informāciju. Lai nodrošinātu piemērojamos valsts tiesību aktos paredzēto pienākumu izpildes efektīvu un lietderīgu kontroli, ir jāveicina arī dalībvalstu savstarpēja sadarbība. ⇩ jauns (44)Lai palielinātu šīs regulas nodrošināto juridisko noteiktību un garantētu tās saskaņotu īstenošanu, Iestādei un Eiropas Parlamenta kredītrīkotājam būtu cieši jāsadarbojas, tostarp regulāri apmainoties ar viedokļiem un informāciju par šīs regulas interpretāciju un konkrētu piemērošanu. Turklāt, pilnībā respektējot Iestādes neatkarību, sadarbībai starp Iestādi, Eiropas Parlamenta kredītrīkotāju, Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem būtu jāsekmē tas, ka Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi pareizi īsteno regulu un tiek novērsti juridiski strīdi. Arī Iestādes pienākumam uzklausīt Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskos fondus pirms nelabvēlīgu lēmumu pieņemšanas būtu jāpalīdz Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem sekmēt regulas pareizu īstenošanu un vienlaikus jāpalīdz novērst juridiskus strīdus. 🡻 1141/2014 31. apsvērums ⇨ jauns (45)Ir nepieciešams paredzēt skaidru, stingru un preventīvu ⇨ un samērīgu ⇦ sankciju sistēmu, lai nodrošinātu ar Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu darbību saistītu pienākumu efektīvu, samērīgu un vienādu izpildi. Šādā sistēmā būtu jāievēro arī ne bis in idem princips, saskaņā ar kuru par vienu pārkāpumu nevar sodīt divreiz. Turklāt ir nepieciešams noteikt Iestādes un Eiropas Parlamenta kredītrīkotāja attiecīgās funkcijas, kontrolējot un pārbaudot atbilstību šai regulai, kā arī Iestādes, Eiropas Parlamenta kredītrīkotāja un dalībvalstu iestāžu sadarbības mehānismus. ⇩ jauns

(46)Politiskajai reklāmai ir svarīga nozīme, lai politiskās partijas komunicētu ar pilsoņiem un sadarbotos ar viņiem attiecībā uz politiskiem jautājumiem. Tā var izpausties dažādos veidos, un to var izplatīt daudzos plašsaziņas līdzekļos, sākot ar televīziju un radio un beidzot ar drukātiem materiāliem un tiešsaistes sociālajiem medijiem. Tā ir svarīga vēlēšanu procesa daļa un veido nozīmīgu daļu no summām, ko iztērē politiskās partijas un kandidāti. Lai gan politiskā reklāma sniedz būtiskus ieguvumus, tā ietver arī potenciālus riskus vēlēšanu procesiem un demokrātijai. Šie riski var izrietēt no neskaidras prakses un politiskās reklāmas kā dezinformācijas vektora izmantošanas, tostarp tad, ja reklāma neatklāj tās politisko raksturu un ja tā tiek finansēta un mērķorientēta slēptā veidā. (47)Tāpēc Eiropas politiskajām partijām savā politiskajā reklāmā būtu jānodrošina augsts pārredzamības līmenis, lai atbalstītu godīgas politiskās debates un brīvas vēlēšanas, kā arī lai cīnītos pret dezinformāciju. Pārredzamībai būtu jāveicina pilsoņu izpratne par politiskās reklāmas raksturu, avotu un kontekstu, tostarp par tās finansējumu un iztērētajām summām, un par to, vai un kā tā tikusi mērķorientēta uz viņiem. Tai būtu arī jāveicina pārskatatbildība un jāpalīdz samazināt politiskās reklāmas ļaunprātīgas izmantošanas gadījumu skaitu, tostarp saistībā ar dezinformāciju un cita veida iejaukšanos demokrātiskajās debatēs. Pārredzamības prasībām būtu jāatbalsta Eiropas Parlamenta vēlēšanu Eiropas dimensija, tostarp arī pārrobežu dimensija. (48)Dalībvalstīm būtu jānodrošina šajā regulā noteikto pārredzamības pienākumu pienācīga izpilde attiecībā uz politisko reklāmu. Dalībvalstīm būtu jāpiešķir kompetentajām iestādēm pilnvaras, kas vajadzīgas, lai uzraudzītu atbilstību šādiem pārredzamības pienākumiem. Lai izvairītos no nepamatotas iejaukšanās, šādām valsts regulatīvajām iestādēm vai struktūrām savas pilnvaras būtu jāīsteno objektīvi un pārredzami, un tām vajadzētu būt juridiski nošķirtām no valdības un funkcionāli neatkarīgām no savām attiecīgajām valdībām un citām publiskām vai privātām struktūrām. Pilsoņiem un citām ieinteresētajām personām vajadzētu būt iespējai zināt, kuras regulatīvās iestādes ir kompetentas katrā dalībvalstī, un tas būtu jāpanāk, nosakot iestādei pienākumu publicēt savā tīmekļa vietnē dalībvalstu regulatīvo iestāžu sarakstu un atjaunināt to. Valsts regulatīvo iestāžu lēmumiem būtu jāpiemēro efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi, pilnībā ievērojot Hartas 47. pantu. Tam būtu jāietver arī tas, ka pēc jebkuras ieinteresētās puses pieprasījuma ir iespējams savlaicīgi pieprasīt un saņemt pienācīgu tiesisko aizsardzību, pieprasot Eiropas politiskajai partijai izbeigt jebkādus šajā regulā noteikto pārredzamības prasību pārkāpumus. (49)Eiropas politiskās partijas savu politisko reklāmu sagatavošanā, izvietošanā, publicēšanā un izplatīšanā bieži paļaujas uz ārpakalpojumu sniedzējiem, tostarp reklāmas publicētājiem. Šādiem pakalpojumu sniedzējiem ir saistoša Eiropas Parlamenta un Padomes Regula 2022/XX par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu. Uzsākot līgumattiecības par tādu pakalpojumu sniegšanu, kas saistīti ar politisko reklāmu, Eiropas politiskajām partijām būtu jānodrošina, ka politiskās reklāmas pakalpojumu sniedzēji, tostarp reklāmas publicētāji, ievēro Regulā 2022/XX [par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu] noteiktos pienākumus. Tām būtu jānodrošina, ka līgumiskajās vienošanās ir precizēts, kā tiek ņemti vērā attiecīgie šīs regulas noteikumi. Attiecīgā gadījumā politiskajā reklāmā var būt iekļauts Eiropas politiskās partijas logo. (50)Ir jāizveido kopējs repozitorijs informācijas atklāšanai par Eiropas politiskajām partijām. Ņemot vērā Iestādes īpašo lomu šīs regulas īstenošanā, Iestādei būtu jāizveido un jāpārvalda šāds repozitorijs kā daļa no Eiropas politisko partiju reģistra. Repozitorijā iekļautā informācija Eiropas politiskajām partijām būtu jānosūta Iestādei, izmantojot standarta formātu, un tā var būt automatizēta. Eiropas politiskajām partijām Iestādes repozitorijā būtu jādara pieejama informācija, kas ļauj izprast plašāku politiskās reklāmas kontekstu un tās mērķus. Repozitorijā iekļaujamā informācija par summu, kas atvēlēta politiskajai reklāmai saistībā ar konkrētu kampaņu, var būt balstīta uz aplēstu finansējuma piešķīrumu. Repozitorijā norādāmās summas ietver ziedojumus konkrētiem mērķiem vai ziedojumus natūrā. (51)Eiropas politiskajām partijām būtu jāīsteno un regulāri jāatjaunina sava politika attiecībā uz politiskās reklāmas izmantošanu. Šai politikai un gada ziņojumam par tās īstenošanu vajadzētu būt pieejamiem Eiropas politiskās partijas tīmekļa vietnē. (52)Regulā (ES) 2022/XX [par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu] ir noteikti pienākumi datu pārziņiem, kas politiskās reklāmas kontekstā izmanto mērķorientēšanas vai pastiprināšanas metodes. Izmantojot politiskajai reklāmai mērķorientēšanas vai pastiprināšanas metodes, Eiropas politiskajām partijām būtu jānodrošina atbilstība minētās regulas 12. pantam. Uzraudzības iestādēm Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 4. panta 21. punkta nozīmē vajadzētu būt kompetentām uzraudzīt atbilstību šai regulai. (53)Informācijai par to, kā Eiropas politiskās partijas ievēro šajā regulā noteiktās pārredzamības prasības, vajadzētu būt pieejamai Savienības līmenī. Lai to atvieglotu, Iestādei būtu jāsagatavo un jāpublicē faktos balstīts un aprakstošs ziņojums par visiem valsts regulatīvo iestāžu vai uzraudzības iestāžu lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu. (54)Ņemot vērā nepieciešamību aizsargāt Eiropas demokrātiskā procesa integritāti, Eiropas politiskajām partijām būtu jāpierāda atbilstība pārredzamības noteikumiem, ko piemēro politiskajai reklāmai, lai tās būtu tiesīgas saņemt līdzekļus no Eiropas Savienības budžeta. 🡻 1141/2014 33. apsvērums ⇨ jauns (55)Pārredzamības labad un lai stiprinātu kontroli un Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu demokrātisko pārskatatbildību, informācija, kuru uzskata par būtisku sabiedrības interesēm, jo īpaši informācija par statūtiem, biedriem, finanšu pārskatiem, ziedotājiem un ziedojumiem, iemaksām un dotācijām, kas saņemtas no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, kā arī informācija attiecībā uz Iestādes un Eiropas Parlamenta kredītrīkotāja pieņemtajiem lēmumiem par reģistrāciju, finansēšanu un sankcijām, būtu jāpublicē⇨ lietotājdraudzīgā, atvērtā un mašīnlasāmā formātā ⇦. Tāda tiesiskā regulējuma izveide, kas nodrošina, ka šī informācija ir publiski pieejama, ir visefektīvākais veids, kā veicināt vienādus spēles noteikumus un godīgu konkurenci starp politiskajiem spēkiem un uzturēt atklātu, pārredzamu un demokrātisku likumdošanu un vēlēšanu procesu, tādējādi stiprinot pilsoņu un vēlētāju ticību Eiropas pārstāvības demokrātijai un novēršot korupciju un pilnvaru ļaunprātīgu izmantošanu plašākā nozīmē. 🡻 1141/2014 34. apsvērums (56)Saskaņā ar proporcionalitātes principu pienākums publiskot ziedotāju fizisku personu identitāti nebūtu jāpiemēro ziedojumiem, kas nepārsniedz EUR 1500 gadā no viena ziedotāja. Turklāt šāds pienākums nebūtu jāattiecina uz ziedojumiem, kuru apmērs gadā pārsniedz EUR 1500, bet ir mazāks par vai vienāds ar EUR 3000, ja vien ziedotājs nav iepriekš devis rakstisku piekrišanu informācijas publiskošanai. Šīs robežvērtības rada atbilstīgu līdzsvaru starp pamattiesībām uz personas datu aizsardzību, no vienas puses, un leģitīmām sabiedrības interesēm attiecībā uz Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu finansēšanas pārredzamību, no otras puses, kā norādīts starptautiskos ieteikumos par korupcijas novēršanu saistībā ar politisko partiju un fondu finansēšanu. Atklājot informāciju par ziedojumiem, kas pārsniedz EUR 3000 gadā no viena ziedotāja, tiktu nodrošināta efektīva publiska uzraudzība attiecībām starp ziedotājiem un Eiropas politiskajām partijām un to kontrole. Turklāt saskaņā ar proporcionalitātes principu informācija par ziedojumiem būtu jāpublicē reizi gadā, izņemot Eiropas Parlamenta vēlēšanu kampaņu norises laiku un ziedojumus, kas pārsniedz EUR 12000, jo šādos gadījumos publicēšanai būtu jānotiek nekavējoties. 🡻 1141/2014 35. apsvērums (57)Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas ietverti hartā, jo īpaši tās 7. un 8. pantā, kur noteikts, ka ikvienai personai ir tiesības uz savas privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un personas datu aizsardzību, un tā ir jāpiemēro, pilnībā ievērojot minētās tiesības un principus.

🡻 1141/2014 36. apsvērums (58)Uz personas datu apstrādi, ko, piemērojot šo regulu, veic Iestāde, Eiropas Parlaments un neatkarīgu ievērojamu personu komiteja, attiecina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725(EK) Nr. 45/2001 . 🡻 1141/2014 37. apsvērums (59)Uz personas datu apstrādi, ko veic, piemērojot šo regulu, attiecina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679Direktīvu 95/46/EK. 🡻 1141/2014 38. apsvērums (pielāgots) (60)Juridiskās noteiktības labad ir lietderīgi precizēt, ka Iestāde, Eiropas Parlaments, Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi, valsts iestādes, kas ir kompetentas īstenot kontroli saistībā ar Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu finansēšanas jautājumiem, un citas attiecīgās trešās personas, kas minētas vai paredzētas šajā regulā, ir datu pārziņi atbilstīgi Regulai (ES) 2018/1725(EK) Nr. 45/2001 vai Regulai (ES) 2016/679Direktīvai 95/46/EK. Ir arī nepieciešams noteikt maksimālo laikposmu, cik ilgi var glabāt savāktos personas datus, lai nodrošinātu, ka Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu finansēšana un dalība Eiropas politiskajās partijās ir likumīga, pareiza un pārredzama. Ciktāl tie darbojas kā datu pārziņi, Iestādei, Eiropas Parlamentam, Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem, valstu kompetentajām iestādēm un attiecīgajām trešām personām jāveic visi attiecīgie pasākumi, lai izpildītu pienākumus, kas noteikti ar Regulu (ES) 2018/1725(EK) Nr. 45/2001 un ⌦ vai ⌫ Regulu (ES) 2016/679Direktīvu 95/46/EK, jo īpaši attiecībā uz apstrādes likumību, apstrādes darbību drošību, informācijas sniegšanu un datu subjektu tiesībām piekļūt saviem personas datiem un panākt savu personas datu labošanu un dzēšanu. ⇩ jauns (61)Lai atvieglotu šīs regulas īstenošanas uzraudzību, katrai dalībvalstij būtu jāizraugās vienoti kontaktpunkti, kas atbild par koordināciju ar Eiropas līmeni. Šādiem kontaktpunktiem vajadzētu būt ar pietiekamiem resursiem, lai varētu nodrošināt efektīvu koordināciju, tostarp jautājumos, kas saistīti ar politiskās reklāmas uzraudzību, 🡻 1141/2014 39. apsvērums (pielāgots) (62)⌦ Regula (ES) 2016/679 ⌫Direktīvas 95/46/EK III nodaļa par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, atbildību un sankcijām ir piemērojama attiecībā uz datu apstrādi, ko veic, piemērojot šo regulu. Kompetentajām valsts iestādēm vai trešām personām vajadzētu būt atbildīgām saskaņā ar piemērojamiem valstu tiesību aktiem par to radīto kaitējumu. Turklāt dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka kompetentajām valsts iestādēm vai trešām personām piemēro atbilstīgas sankcijas par šīs regulas pārkāpumiem. 🡻 1141/2014 40. apsvērums (63)Sniedzot tehnisko palīdzību, ko Eiropas Parlaments piešķir Eiropas politiskajām partijām, būtu jāievēro vienlīdzīgas attieksmes princips, un tā jāsniedz pret faktūrrēķinu un samaksu, un par to sniedz regulāru publisku ziņojumu. 🡻 1141/2014 41. apsvērums (64)Svarīgākā informācija par šīs regulas piemērošanu būtu jādara pieejama sabiedrībai īpašā tīmekļa vietnē.

🡻 1141/2014 42. apsvērums (65)Eiropas Savienības Tiesas īstenotā tiesas kontrole palīdzēs nodrošināt šīs regulas pareizu piemērošanu. Būtu jāparedz arī noteikumi, kas nodrošinātu Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem iespēju tikt uzklausītiem un veikt koriģējošus pasākumus, pirms tiem tiek piemērotas sankcijas. ⇩ jauns (66)Lai šīs regulas izvērtēšanu vēl vairāk saskaņotu ar Eiropas Parlamenta vēlēšanu ciklu, būtu jāpielāgo ierosinātās visaptverošās pārskatīšanas datumi. Turklāt, lai izvairītos no dublēšanās, noteikumi par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu būtu jāizvērtē Komisijas ziņojuma ievaros pēc Eiropas Parlamenta vēlēšanām. 🡻 1141/2014 43. apsvērums (67)Dalībvalstīm būtu jānodrošina valsts noteikumi, kas veicinātu šīs regulas efektīvu piemērošanu. 🡻 1141/2014 44. apsvērums (pielāgots) ⇨ jauns (68)Dalībvalstīm ⇨Eiropas politiskajām partijām un fondiem⇦ būtu jāatvēl pietiekams laiks tādu noteikumu pieņemšanai, ar kuriem tiek nodrošināta šīs regulas netraucēta un efektīva piemērošana. Tādēļ būtu jāparedz pārejas laiks no šīs regulas stāšanās spēkā līdz tās ⇨ dažu tās pantu ⇦ piemērošanai,. 🡻 1141/2014 45. apsvērums (pielāgots) Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas ir sniedzis atzinumu. 🡻 1141/2014 46. apsvērums (pielāgots) Ņemot vērā nepieciešamību veikt ievērojamas izmaiņas un papildinājumus noteikumos un procedūrās, ko patlaban Eiropas līmenī piemēro politiskajām partijām un politiskajiem fondiem, Regula (EK) Nr. 2004/2003 būtu jāatceļ,

🡻 1141/2014 (pielāgots) ⇨ jauns IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA VISPĀRĒJI NOTEIKUMI 1. pants Priekšmets Šī regula paredz nosacījumus, kas reglamentē Eiropas līmeņa politisko partiju (“Eiropas politiskās partijas”) un Eiropas līmeņa politisko fondu (“Eiropas politiskie fondi”) statusu un finansēšanu. 2. pants Definīcijas Šajā regulā ⌦ lieto šādas definīcijas⌫: 1)“politiskā partija” ir pilsoņu apvienība, ⌦ kas atbilst šādiem nosacījumiem ⌫: a) ⌦ tā ⌫ tiecas īstenot politiskus mērķus; un b) ⌦ tā ⌫ ir vai nu atzīta, vai izveidota saskaņā ar vismaz vienas dalībvalsts tiesību sistēmu; 2)“politiskā apvienība” ir strukturēta sadarbība ⇨ (neatkarīgi no tās formas) ⇦starp ⌦ biedriem — ⌫ politiskajām partijām un/vai pilsoņiem; 3)“Eiropas politiskā partija” ir politiskā apvienība, kas tiecas īstenot politiskus mērķus⇨ , kam ir nolūks īstenot šos mērķus visā Savienībā ⇦ un ko ir reģistrējusi ar 6. pantu izveidotā ⌦ 7. pantā minētā ⌫ Eiropas Politisko partiju un fondu iestāde saskaņā ar nosacījumiem un procedūrām, kuras noteiktas šajā regulā šo regulu; 4)“Eiropas politiskais fonds” ir organizācija, kas ir oficiāli saistīta ar kādu Eiropas politisko partiju un kas ir reģistrēta ⌦ 7. pantā minētajā Eiropas Politisko partiju un fondu ⌫ iestādē saskaņā ar nosacījumiem un procedūrām, kuras noteiktas šajā regulāšo regulu, un kas ar savām darbībām, īstenojot Savienības mērķus un pamatvērtības, stiprina un papildina Eiropas politiskās partijas mērķus, veicot vienu vai vairākus šādus uzdevumus: a)vērojot, analizējot un veicinot diskusijas par Eiropas politikas jautājumiem un par Eiropas integrācijas procesu; b)attīstot darbības saistībā ar Eiropas politikas jautājumiem, piemēram, organizējot un atbalstot seminārus, mācības, konferences un pētījumus par šiem jautājumiem attiecīgo ieinteresēto personu, tostarp jaunatnes organizāciju un citu pilsoniskās sabiedrības pārstāvju, vidū, ⇨ un veidojot spējas nolūkā atbalstīt turpmākās politiskās vadības veidošanu Savienībā ⇦; c)attīstot sadarbību, lai veicinātu demokrātiju, tostarp trešās valstīs;

d)kalpojot par satvaru valstu politisko fondu, akadēmisko aprindu un citu attiecīgu procesa dalībnieku sadarbībai Eiropas līmenī; 5)“reģionālais parlaments” jeb “reģionālā asambleja” ir struktūra, kuras locekļiem ir reģionālas vēlētas varas pilnvaras vai kuri ir politiski atbildīgi kādas vēlētas asamblejas priekšā; 6)“finansējums no Eiropas Savienības vispārējā budžeta” ir dotācija, ko piešķir saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 2018/1046 (“Finanšu regula”) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 pirmās daļas VIIIVI sadaļu, vai iemaksa, ko piešķir saskaņā ar minētās regulas Otrāspirmās daļas VIIIXI sadaļu; 7)“ziedojums” ir jebkādi skaidras naudas veltījumi, jebkādi veltījumi natūrā, jebkāda preču, pakalpojumu (tostarp aizdevumu) vai darba un/vai jebkādu citu darījumu nodrošināšana par vērtību, kas ir mazāka par tirgus vērtību, tādējādi radot ekonomisku labumu attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam, izņemot biedru iemaksas un atsevišķu personu parastas bez atlīdzības veiktas politiskas darbības; 8)“biedru iemaksa” ir skaidras naudas maksājums, tostarp biedru maksas, vai iemaksa natūrā, vai jebkāda preču, pakalpojumu (tostarp aizdevumu) vai darba un/vai jebkādu citu darījumu nodrošināšana par vērtību, kas ir mazāka par tirgus vērtību, tādējādi radot ekonomisku labumu attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam, gadījumos, kad jebko no iepriekš minētā Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam nodrošina minētās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda biedrs, izņemot atsevišķu biedru parastas bez atlīdzības veiktas politiskas darbības; ⇩ jauns 9)“pašu resursi” ir ienākumi, ko rada pašu saimnieciskā darbība, piemēram, maksas par dalību konferencēs un publikāciju pārdošana; 10)“netiešs finansējums” ir finansējums, no kura partijai izriet finansiālas priekšrocības, pat ja netiek tiešā veidā pārskaitīti līdzekļi; tam būtu jāattiecas arī uz gadījumiem, kas sastāvā esošai partijai ļauj izvairīties no izdevumiem, kuri tai citādi būtu radušies par darbībām, kas nav politiskas darbības vispārējās interesēs un kas organizētas tikai un vienīgi pašu interesēs; 🡻 1141/2014 119)“gada budžets” 2320. un 3027. panta nolūkiem ir attiecīgā gada izdevumu kopsumma, kas norādīta attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda gada finanšu pārskatos; 🡻 2018/673 1. panta 3. punkts 1210)“valsts kontaktpunkts” ir jebkura persona vai personas, ko dalībvalstu attiecīgās iestādes ir īpaši norīkojušas informācijas apmaiņai šīs regulas piemērošanas nolūkā; 🡻 1141/2014 ⇨ jauns 1311)“mītne” ir ⇨ — ja vien šajā regulā nav noteikts citādi — ⇦vieta, kur atrodas Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda centrālā administrācija; 1413)“vienlaicīgi pārkāpumi” ir divi vai vairāki pārkāpumi, kas izdarīti, veicot vienu nelikumīgu darbību;

1513)“atkārtots pārkāpums” ir pārkāpums, kas izdarīts piecu gadu laikā, kopš pārkāpējam par tāda paša veida pārkāpumu ir piemērotas sankcijas.; ⇩ jauns 16)“politiska reklamēšana” ir reklamēšana Regulas 2022/xx [par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu] 2. panta 2. punkta nozīmē; [17)“politiskā reklāma” ir reklāma Regulas 2022/xx [par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu] 2. panta 3. punkta nozīmē; [18)“politiskās reklāmas pakalpojumi” ir pakalpojumi Regulas (ES) 2022/xx [par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu] 2. panta 5. punkta nozīmē. 🡻 1141/2014 (pielāgots) 🡺1 2018/673 1. panta 4. punkta a) apakšpunkts II NODAĻA EIROPAS POLITISKO PARTIJU UN EIROPAS POLITISKO FONDU STATUSS 3. pants Reģistrācijas nosacījumi 1. Politiskā apvienība ir tiesīga ⌦ var ⌫ iesniegt pieteikumu, lai reģistrētos kā Eiropas politiskā partija, ievērojot šādus nosacījumus: a)tās mītne atrodas kādā dalībvalstī, kā norādīts tās statūtos; b)⌦ ir spēkā vismaz viens no turpmāk minētajiem nosacījumiem: ⌫ i)🡺1 tās sastāvā esošās partijas pārstāv Eiropas Parlamenta deputāti vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu, deputāti valstu parlamentos, reģionālajos parlamentos vai reģionālajās asamblejās, vai 🡸 ii)tā vai tajā ietilpstošās partijas vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu pēdējās Eiropas Parlamenta vēlēšanās ir saņēmušas vismaz trīs procentus vēlētāju balsu katrā no šīm dalībvalstīm; 🡻 2018/673 1. panta 4. punkta b) apakšpunkts

cba)tās sastāvā esošās partijas nav citas Eiropas politiskās partijas biedri; 🡻 1141/2014 (pielāgots) ⇨ jauns dc)tā, jo īpaši savā programmā un darbībās, ⌦⌫ ievēro LES 2. pantā minētās vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība, proti, respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības⇨. Tā sniedz rakstisku deklarāciju, izmantojot I pielikumā iekļauto veidni⇦; ⇩ jauns e)tā arī nodrošina, ka tās sastāvā esošās partijas, kuru mītne atrodas Savienībā, ievēro LES 2. pantā noteiktās vērtības un ka tās sastāvā esošās partijas, kuru mītne atrodas ārpus Savienības, ievēro līdzvērtīgas vērtības. Tā sniedz rakstisku deklarāciju, izmantojot I pielikumā iekļauto veidni; 🡻 1141/2014 (pielāgots) ⇨ jauns fd)tā vai tās locekļi ir piedalījušies Eiropas Parlamenta vēlēšanās vai ir publiski pauduši nolūku piedalīties nākamajās Eiropas Parlamenta vēlēšanās; un ge)tās mērķis nav gūt peļņu. 2. ⌦ Vienība ir tiesīga ⌫Pieteikuma iesniedzējs ir tiesīgs iesniegt pieteikumu, lai reģistrētos kā Eiropas politiskais fonds, ievērojot šādus nosacījumus: a)tas ir saistīts⌦ tā ir saistīta ⌫ ar kādu no Eiropas politiskajām partijām, kas reģistrēta saskaņā ar [nosacījumiem un procedūrām, kuras noteiktas] šajā regulā; b)tā⌦ tās ⌫ mītne atrodas kādā dalībvalstī, kā norādīts tā statūtos; c)tas⌦tā ⌫, jo īpaši savā programmā un darbībās, ievēro LES 2. pantā minētās vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība, proti, respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības⇨. Tā sniedz rakstisku deklarāciju, izmantojot I pielikumā iekļauto veidni ⇦; ⇩ jauns d)tā arī nodrošina, ka tās dalīborganizācijas, kuru mītne atrodas Savienībā, ievēro LES 2. pantā noteiktās vērtības un ka tās dalīborganizācijas, kuru mītne atrodas ārpus Savienības, ievēro līdzvērtīgas vērtības. Tā sniedz rakstisku deklarāciju, izmantojot I pielikumā iekļauto veidni;

🡻 1141/2014 (pielāgots) ed)tā tās mērķi papildina tās Eiropas politiskās partijas mērķus, ar kuru tastā ir oficiāli saistītssaistīta; fe)tā ⌦ tās ⌫ pārvaldes struktūra sastāv no locekļiem, kas pārstāv vismaz vienu ceturtdaļu no dalībvalstīm; un gf)tā ⌦ tās ⌫ mērķis nav gūt peļņu. 3. Eiropas politiskajai partijai var ⌦ drīkst ⌫ būt tikai viens ar to oficiāli saistīts Eiropas politiskais fonds. Katra Eiropas politiskā partija un saistītais Eiropas politiskais fonds nodrošina, ka to attiecīgā ikdienas pārvaldība, pārvaldības struktūras un finanšu konti ir nodalīti. 4. pants Eiropas politisko partiju pārvaldība 1. Eiropas politiskās partijas statūti atbilst tās dalībvalsts piemērojamiem tiesību aktiem, kurā atrodas partijas mītne, un tajos paredz vismaz šādus aspektus: a)tās nosaukumu un logo, kuriem skaidri jāatšķiras⌦ kuri skaidri atšķiras ⌫ no jebkuras pastāvošas Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda nosaukuma un logo; b)tās mītnes adresi; c)politisko programmu, kurā izklāstīti tās nolūki un mērķi; d)paziņojumu par to, ka atbilstīgi 3. panta 1. punkta ge) apakšpunktam tās mērķis nav gūt peļņu; e)attiecīgā gadījumā – ar to saistītā politiskā fonda nosaukumu un savstarpējo oficiālo attiecību aprakstu; f)tās administratīvo un finansiālo organizāciju un procedūras, jo īpaši norādot struktūras un amatpersonas, kurām ir piešķirtas administratīvas, finansiālas un tiesiskās pārstāvības pilnvaras, un noteikumus par gada pārskatu sagatavošanu, apstiprināšanu un pārbaudīšanu; un g)iekšējo procedūru, ko piemērotu Eiropas politiskās partijas labprātīgas likvidēšanas gadījumā.; ⇩ jauns h) tās iekšējos noteikumus, kas reglamentē politiskās reklāmas izmantošanu; i) prasību, ka tajā ietilpstošajām partijām Eiropas politiskās partijas logo ir jāizvieto skaidri redzamā un lietotājdraudzīgā veidā, norādot, ka tam jāatrodas sastāvā esošās partijas tīmekļa vietnes pirmās lapas augšējā daļā un jābūt tikpat labi pamanāmam kā pašas attiecīgās partijas logo;

j) tās iekšējos noteikumus par dzimumu līdzsvaru. 🡻 1141/2014 (pielāgots) 2. Eiropas politiskās partijas statūtos ietver noteikumus par partijas iekšējo organizāciju, kuri aptver vismaz šādus aspektus: a)locekļu uzņemšanas, izstāšanās un izslēgšanas kārtību, pievienojot statūtiem pielikumā tajā ietilpstošo partiju sarakstu; b)tiesības un pienākumus saistībā ar visu veidu dalību partijā un attiecīgās balsstiesības; c)tās pārvaldes struktūru pilnvaras, atbildību un sastāvu, par katru struktūru norādot kandidātu atlases kritērijus un viņu iecelšanas amatā un atbrīvošanas no amata kārtību; d)tās iekšējo lēmumu pieņemšanas procesus, jo īpaši balsošanas kārtību un kvoruma prasības; e)tās pieeju pārredzamībai, jo īpaši attiecībā uz grāmatvedību, pārskatiem un ziedojumiem, privātumu un personas datu aizsardzību; un f)iekšējo procedūru grozījumu izdarīšanai tās statūtos. 3. Mītnes dalībvalsts attiecībā uz statūtiem var noteikt papildu prasības ar noteikumu, ka minētās papildu prasības nav pretrunā šai regulai. ⇩ jauns 5. pants Pārredzamības prasības attiecībā uz politisko reklāmu 1. Eiropas politiskās partijas nodrošina, ka politiskās reklāmas pakalpojumu sniedzēji, kurus tās izmanto, iesaistoties politiskajā reklamēšanā, pilnībā ievēro savas saistības saskaņā ar Regulas 2022/xx [par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu] 7. un 12. pantu. Šajā nolūkā Eiropas politiskās partijas nodrošina, ka līgumos, kas noslēgti ar politiskās reklāmas pakalpojumu sniedzējiem par to reklāmas kampaņām, ir ietverta skaidra atsauce uz šiem pienākumiem. 2. Katra Eiropas politiskā partija piecu darbdienu laikā pēc reklāmas pirmās izplatīšanas Iestādei nosūta informāciju par katru politisko reklāmu, ko tā tieši sponsorē vai publicē, lai pilsoņi varētu izprast politiskās reklāmas plašāku kontekstu un tās mērķus. Minētajā informācijā iekļauj vismaz II pielikuma 1. punktā minēto informāciju. 3. Iestāde nekavējoties publicē 2. punktā minēto informāciju 8. pantā paredzētajā repozitorijā. Informāciju sniedz viegli pieejamā, skaidri redzamā un lietotājdraudzīgā veidā, izmantojot vienkāršu valodu. 4. Katra Eiropas politiskā partija izstrādā politiskās reklāmas izmantošanas politiku. Tā nodrošina, ka minētā politika tiek regulāri atjaunināta un ka tās tīmekļa vietnē ir pieejams gada ziņojums par tās īstenošanu. Ziņojumā aptver iepriekšējos piecos gados publicētās politiskās reklāmas un sniedz aprakstu par konkrētiem pasākumiem, ko Eiropas politiskā partija veic, lai izpildītu šā panta prasības, un II pielikuma 2. punktā minēto informāciju. 5. Izmantojot mērķorientēšanas vai pastiprināšanas metodes, kas ietver personas datu apstrādi politiskās reklāmas vajadzībām, Eiropas politiskās partijas nodrošina atbilstību Regulas (ES) 2022/XX [par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu] 12. pantam.

6. Dalībvalstis izraugās vienu vai vairākas valsts regulatīvās iestādes, kas ir kompetentas uzraudzīt atbilstību 1., 2. un 4. punktam, un par to paziņo Iestādei. Šādas valsts regulatīvās iestādes vai struktūras savas pilnvaras īsteno objektīvi un pārredzami, un tās ir juridiski nošķirtas no valdības un funkcionāli neatkarīgas no savām attiecīgajām valdībām un citām publiskām vai privātām struktūrām. Iestāde savā tīmekļa vietnē publicē un regulāri atjaunina dalībvalstu regulatīvo iestāžu sarakstu. Valsts regulatīvo iestāžu lēmumiem piemēro efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus. Dalībvalstis nodrošina, ka jebkura ieinteresētā persona var pieprasīt atbilstīgu tiesisko aizsardzību, prasot Eiropas politiskajai partijai izbeigt jebkādus 1., 2. vai 4. punktā noteikto pienākumu pārkāpumus. 7. Regulas (ES) 2016/679 51. pantā minēto uzraudzības iestāžu kompetencē ir uzraudzīt šā panta 5. punkta piemērošanu. Regulas (EK) Nr. 2016/679 58. pantā paredzētos noteikumus piemēro mutatis mutandis. Darbībām, uz kurām attiecas šā panta 5. punkts, piemēro Regulas (ES) 2016/679 7. nodaļu. 8. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 40. pantu attiecībā uz II pielikuma grozīšanu, lai iekļautu vai svītrotu elementus no saskaņā ar šā panta 2. un 4. punktu sniedzamās informācijas saraksta, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību. 🡻 1141/2014 (pielāgots) 6.5. pants Eiropas politisko fondu pārvaldība 1. Eiropas politiskā fonda statūti atbilst tās dalībvalsts piemērojamiem tiesību aktiem, kurā atrodas fonda mītne, un tajos paredz vismaz šādus aspektus: a)tā nosaukumu un logo, kuriem skaidri jāatšķiras⌦ kuri skaidri atšķiras ⌫ no jebkuras pastāvošas Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda nosaukuma un logo; b)tā mītnes adresi; c)tā nolūku un mērķu aprakstu, kuriem jābūt saderīgiem ⌦ kuri ir saderīgi ⌫ ar 2. panta 4. punktā 5. punktā uzskaitītajiem uzdevumiem; d)paziņojumu par to, ka atbilstīgi 3. panta 2. punkta f) g) apakšpunktam tā mērķis nav gūt peļņu; e)Eiropas politiskās partijas nosaukumu, ar kuru tas ir tieši saistīts, un savstarpējo oficiālo attiecību aprakstu; f)tā struktūru sarakstu, norādot katras struktūras pilnvaras, pienākumus un sastāvu, kā arī šādu struktūru locekļu un vadītāju amatā iecelšanas un atbrīvošanas no amata kārtību; g)tā administratīvo un finansiālo organizāciju un procedūras, jo īpaši norādot struktūru un amatpersonas, kurām ir piešķirtas administratīvas, finansiālas un tiesiskās pārstāvības pilnvaras, un noteikumus par gada pārskatu sagatavošanu, apstiprināšanu un pārbaudīšanu; h)iekšējo procedūru grozījumu izdarīšanai tā statūtos; un i)iekšējo procedūru, ko piemēro Eiropas politiskā fonda labprātīgas likvidēšanas gadījumā. 2. Mītnes dalībvalsts attiecībā uz statūtiem var noteikt papildu prasības ar noteikumu, ka minētās papildu prasības nav pretrunā šai regulai. 76. pants Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestāde

1. Tiek izveidota Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestāde (turpmāk “Iestāde”), kas saskaņā ar šo regulu reģistrē, kontrolē un piemēro sankcijas Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem. 2. Iestādei ir tiesībspēja. Tā ir neatkarīga un pilda savas funkcijas pilnīgā saskaņā ar šo regulu. Iestāde lemj par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu reģistrēšanu un reģistrācijas anulēšanu saskaņā ar šajā regulā paredzētajām procedūrām un nosacījumiem. Turklāt Iestāde regulāri pārbauda to, vai reģistrētās Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi joprojām ievēro 3. pantā norādītos reģistrācijas nosacījumus un saskaņā ar 4. panta 1. punkta 1. punkta a), b) un d) līdz f) apakšpunktu1. punkta a), b), d), e) un f) apakšpunktu un 65. panta 1. punkta a) līdz e) un g) apakšpunktu paredzētos pārvaldības noteikumus. Pieņemot lēmumus, Iestāde pilnībā ņem vērā pamattiesības uz biedrošanās brīvību un nepieciešamību nodrošināt Eiropā politisko partiju plurālismu. Iestādi pārstāv direktors, kas Iestādes vārdā pieņem visus tās lēmumus. 3. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija (turpmāk kopā “iecēlējinstitūcija”), savstarpēji vienojoties, ieceļ Iestādes direktoru uz piecu gadu neatjaunojamu termiņu, pamatojoties uz priekšlikumiem, ko iesniegusi atlases komiteja, kuru veido minēto iestāžu ģenerālsekretāri, pēc atklāta kandidātu konkursa. Iestādes direktoru izraugās, pamatojoties uz kandidāta personīgajām un profesionālajām īpašībām. Šī persona nav Eiropas Parlamenta deputāts, tai nav ievēlēta mandāta, un tā netiek nodarbināta un nav bijusi nodarbināta nevienā Eiropas politiskajā partijā vai Eiropas politiskajā fondā. Izraudzītajam Iestādes direktoram nav interešu konflikta starp viņa kā direktora pienākumiem un citiem oficiālajiem pienākumiem, jo īpaši attiecībā uz šīs regulas noteikumu piemērošanu. Vakance, kas radusies atkāpšanās no amata, pensionēšanās, atbrīvošanas no amata vai nāves dēļ, tiek aizpildīta, ievērojot tādu pašu procedūru. Parastas nomaiņas vai brīvprātīgas atkāpšanās no amata gadījumā direktors turpina pildīt savas funkcijas līdz brīdim, kad tiek iecelts jauns direktors. Ja Iestādes direktors vairs neatbilst amata pienākumu pildīšanas nosacījumiem, viņš var tikt atbrīvots no amata, savstarpēji vienojoties vismaz divām no trijām šā punkta pirmajā daļā minētajām iestādēm un pamatojoties uz ziņojumu, ko pēc pašas iniciatīvas vai pieprasījuma, ko iesniegusi kāda no trim iestādēm, ir izstrādājusi šā punkta pirmajā daļā minētā atlases komiteja. Iestādes direktors savu pienākumu pildīšanā ir neatkarīgs. Rīkojoties Iestādes vārdā, direktors nelūdz un nepieņem iestāžu vai valdību, vai kādu citu struktūru, amatpersonu vai aģentūru norādījumus. Iestādes direktors atturas veikt darbības, kas nav savienojamas ar viņa pienākumiem. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija attiecībā uz direktoru kopīgi īsteno (Savienības) Civildienesta noteikumos (un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā), kas noteikti Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, paredzētās iecēlējinstitūcijas pilnvaras. Neskarot lēmumus par iecelšanu amatā un atbrīvošanu no amata, šīs trīs iestādes var vienoties par to, ka dažas vai visas atlikušās iecēlējinstitūcijas pilnvaras tiek uzticētas jebkurai no tām. Iecēlējinstitūcija var noteikt direktoram vēl citus pienākumus ar nosacījumu, ka šādi pienākumi ir savienojami ar darba slodzi, ko rada Iestādes direktora amata pienākumu pildīšana, un ka tie nerada interešu konflikta iespējamību un neapdraud direktora pilnīgu neatkarību. 4. Iestāde fiziski atrodas Eiropas Parlamentā, kas nodrošina Iestādei nepieciešamās biroja telpas un administratīvā atbalsta iekārtas. 🡻 2019/493 1. panta 1. punkts 5. Iestādes direktoram palīdz personāls, attiecībā uz kuru viņš īsteno iecēlējinstitūcijas pilnvaras, kas noteiktas Eiropas Savienības Civildienesta noteikumos, un pilnvaras, kas iestādei, kura ir pilnvarota slēgt līgumu ar pārējiem darbiniekiem, ir piešķirtas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā, kas noteikta Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (“iecēlējinstitūcijas pilnvaras”). Iestāde jebkurā tās darba jomā var izmantot norīkotos valsts ekspertus vai citu Iestādes nenodarbinātu personālu. Iestādes personālam piemēro Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kā arī noteikumus, kas pieņemti pēc Savienības iestāžu vienošanās, ar kuru piemēro minētos Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību. Personāla atlase nedrīkst radīt interešu konfliktu rašanās iespējamību attiecībā uz Iestādē veicamajiem pienākumiem un jebkādiem citiem oficiāliem pienākumiem, un personāls atturas veikt darbības, kas nav savienojamas ar tā pienākumiem.

🡻 1141/2014 (pielāgots) 🡺1 2018/673 1. panta 5. punkts ⇨ jauns 6. Iestāde slēdz līgumus ar Eiropas Parlamentu un attiecīgā gadījumā ar citām iestādēm par administratīviem pasākumiem, kas nepieciešami tās pienākumu izpildei, jo īpaši līgumus par personālu, pakalpojumiem un atbalstu, kas tiek sniegts saskaņā ar 4., 5. un 8. punktu. 7. Apropriācijas Iestādes izdevumiem tiek nodrošinātas no atsevišķas sadaļas, kas iekļauta Eiropas Parlamentam paredzētā Eiropas Savienības vispārējā budžeta iedaļā. Apropriāciju apmērs ir pietiekams, lai nodrošinātu Iestādes pilnīgu un neatkarīgu darbību. Direktors iesniedz Eiropas Parlamentam Iestādes budžeta plāna projektu, un tas tiek publiskots. Eiropas Parlaments pilnvaro Iestādes direktoru pildīt kredītrīkotāja pienākumus attiecībā uz šīm apropriācijām. 8. Iestādei piemēro Padomes Regulu Nr. 1. Iestādes un reģistra darbam vajadzīgos tulkošanas pakalpojumus sniedz Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs. 9. Iestāde un Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs apmainās ar informāciju, kas nepieciešama to šajā regulā paredzēto pienākumu izpildei. 10. Direktors katru gadu iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai pārskatu par Iestādes darbību. ⇨ Iestāde pārskatus publisko savā tīmekļa vietnē. ⇦ 11. Eiropas Savienības Tiesa pārskata Iestādes lēmumu likumību saskaņā ar LESD 263. pantu, un tās jurisdikcijā ir strīdi, kas attiecas uz Iestādes radītu zaudējumu atlīdzināšanu saskaņā ar LESD 268. un 340. pantu. Ja Iestāde nepieņem lēmumu, kad tā pieņemšana ir paredzēta šajā regulā, Eiropas Savienības Tiesā var ierosināt tiesvedību par bezdarbību saskaņā ar LESD 265. pantu. 87. pants Eiropas politisko partiju un fondu reģistrs 1. Iestāde izveido un pārvalda Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu reģistru. ⇨ Reģistrā iekļauj repozitoriju informācijai, kas Eiropas politiskajām partijām jāsniedz saskaņā ar 5. panta 2. punktu. ⇦ Saskaņā ar 3632. pantu reģistrā iekļautā informācija ir pieejama tiešsaistē. 2. Lai nodrošinātu reģistra pienācīgu darbību, Komisija, saskaņā ar 4036. pantu un ievērojot attiecīgos šīs regulas noteikumus, tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus par: a)Iestādes rīcībā esošo informāciju un apliecinošajiem dokumentiem, par kuru glabāšanu atbildība tiek uzticēta reģistram un kuri ietver Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda statūtus, jebkādus citus dokumentus, kas tiek iesniegti reģistrācijas procesā saskaņā ar 98. panta 2. punktu, jebkādus 1815. panta 2. punktā minētus dokumentus no mītnes dalībvalsts un informāciju par to personu identitāti, kuri ir struktūru locekļi vai ieņem amatus, kas paredz šīm personām administratīvas, finansiālas un juridiskas pārstāvības pilnvaras, kā minēts 4. panta 1. punkta f) apakšpunktā un 65. panta 1. punkta g) apakšpunktā; b)materiāliem no reģistra, kā minēts šā punkta a) apakšpunktā, attiecībā uz kuriem reģistrs būs kompetents apliecināt likumību, ko konstatējusi Iestāde atbilstīgi saviem šajā regulā paredzētajiem pienākumiem. Iestādes kompetencē nav pārbaudīt to, vai Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds pilda pienākumus un prasības, ko saskaņā ar 4. un 65. pantu un 1714. panta 2. punktu attiecīgajai partijai vai fondam ir noteikusi mītnes dalībvalsts papildus šajā regulā noteiktajiem pienākumiem un prasībām. 3. Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, detalizēti nosaka reģistram piemērojamo reģistrācijas numuru sistēmu un standarta izrakstus no reģistra, tostarp vēstuļu un dokumentu saturu, ko pēc pieprasījuma dara pieejamus trešām personām. Šādos izrakstos neietver nekādus citus personas datus kā vien to personu identitāti, kuri ir struktūru locekļi vai amatpersonas, kurām ir piešķirtas administratīvas, finansiālas un tiesiskās pārstāvības pilnvaras, kā minēts 4. panta 1. punkta f) apakšpunktā un 65. panta 1. punkta g) apakšpunktā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 4137. pantā minēto pārbaudes procedūru. 98. pants Reģistrācijas pieteikumu iesniegšana 1. Iestādei iesniedz reģistrācijas pieteikumu. Pieteikumu par Eiropas politiskā fonda reģistrāciju iesniedz vienīgi ar tās Eiropas politiskās partijas starpniecību, ar kuru pieteikuma iesniedzējs ir oficiāli saistīts.

2. Kopā ar pieteikumu iesniedz: a)dokumentus, kas pierāda, ka pieteikuma iesniedzējs atbilst 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, tostarp aizpildītu oficiālu deklarācijas standarta veidlapu, kas pievienota I pielikumā; b)partijas vai fonda statūtus, kuros ietverti 4. un 65. pantā paredzētie noteikumi un kuriem ir pievienoti atbilstīgie pielikumi un attiecīgā gadījumā – 1815. panta 2. punktā minētais mītnes dalībvalsts paziņojums. 3. Komisija, saskaņā ar 4036. pantu un ievērojot attiecīgos šīs regulas noteikumus, tiek ⌦ ir ⌫ pilnvarota pieņemt deleģētos aktus par, lai: a)saistībā ar šā panta 2. punktā minēto noteiktu jebkādu papildu informāciju vai apliecinošu dokumentu⌦— jebkādas papildu informācijas vai apliecinoša dokumenta noteikšanu⌫, kas Iestādei nepieciešams, lai tā varētu pilnībā veikt šajā regulā minētos pienākumus attiecībā uz reģistra darbību; b)grozītuI pielikumā pievienoto oficiālās deklarācijas standarta veidlapu⌦pievienotās oficiālās deklarācijas standarta veidlapas grozīšanu⌫ attiecībā uz informāciju, kas pieteikuma iesniedzējam vajadzības gadījumā jānorāda, lai nodrošinātu, ka par veidlapas parakstītāju, tā pilnvarām un Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu, ko šī persona ir pilnvarota pārstāvēt saistībā ar šo deklarāciju, ir iegūta pietiekama informācija. 4. Dokumenti, kas Iestādei tiek iesniegti kopā ar pieteikumu, tiek nekavējoties publiskoti 3632. pantā minētajā tīmekļa vietnē. 109. pants Iestādes īstenota pieteikuma izskatīšana un lēmuma pieņemšana 1. Iestāde izskata pieteikumu, lai pārliecinātos, vai pieteikuma iesniedzējs atbilst 3. pantā izklāstītajiem reģistrācijas nosacījumiem un vai statūti atbilst 4. un 65. pantā minētajiem noteikumiem. 2. Iestāde pieņem lēmumu reģistrēt pieteikuma iesniedzēju, ja vien netiek konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs neatbilst 3. pantā izklāstītajiem reģistrācijas nosacījumiem vai ka statūti neatbilst 4. un 65. pantā minētajiem noteikumiem. Iestāde publisko savu lēmumu par pieteikuma iesniedzēja reģistrāciju viena mēneša laikā no reģistrācijas pieteikuma saņemšanas dienas vai, ja ir piemērojamas 1815. panta 4. punktā minētās procedūras, četru mēnešu laikā no reģistrācijas pieteikuma saņemšanas dienas. Ja pieteikums ir nepilnīgs, Iestāde nekavējoties prasa pieteikuma iesniedzējam sniegt nepieciešamo papildinformāciju. Otrajā daļā minēto termiņu nosaka, tikai sākot no datuma, kad Iestāde ir saņēmusi pilnīgu pieteikumu. 3. Tiek uzskatīts, ka Iestādei, lai tā pārliecinātos par to, vai pieteikuma iesniedzējs atbilst 3. panta 1. punkta c)d) un e) apakšpunktā vai 3. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem atkarībā no tā, kuri no šiem nosacījumiem ir piemērojami attiecīgā gadījumā, pietiek ar aizpildītu 98. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto oficiālās deklarācijas standarta veidlapu. 4. Iestādes lēmumu par pieteikuma iesniedzēja reģistrēšanu kopā ar attiecīgās partijas vai fonda statūtiem publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Lēmumu nereģistrēt pieteikuma iesniedzēju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, sīki izklāstot atteikuma iemeslus. 5. Par visiem grozījumiem dokumentos vai statūtos, kas iesniegti kopā ar reģistrācijas pieteikumu saskaņā ar 98. panta 2. punktu, informē Iestādi, kas atjaunina reģistru, ieviešot attiecīgās izmaiņas, atbilstīgi 1815. panta 2. un 4. punktā izklāstītajām procedūrām. 6. Eiropas politiskajā partijā ietilpstošu partiju atjauninātu sarakstu, kas pievienots partijas statūtiem saskaņā ar 4. panta 2. punktu, nosūta Iestādei reizi gadā. Par izmaiņām, kuru dēļ Eiropas politiskā partija varētu vairs neatbilst 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā izklāstītajām prasībām, Iestādei paziņo četru nedēļu laikā no šādu izmaiņu rašanās dienas. 1110. pants Atbilstības reģistrācijas nosacījumiem un prasībām pārbaude 1. Neskarot ⌦šā panta⌫ 3. punktā izklāstīto procedūru, Iestāde regulāri pārbauda to, vai reģistrētās Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi joprojām ievēro 3. pantā norādītos reģistrācijas nosacījumus un 4. panta 1. punkta a), b), d), e) un f) un d) līdz f) apakšpunktā un 65. panta 1. punkta a) līdz e) un g) apakšpunktā norādītos pārvaldības noteikumus.

2. Ja Iestāde konstatē, ka vairs netiek ievērots kāds no šā panta 1. punktā minētajiem reģistrācijas nosacījumiem vai pārvaldības noteikumiem, izņemot 3. panta 1. punkta dc) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētos nosacījumus, tā par to informē attiecīgo Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu. 3. 🡺1Eiropas Parlaments pēc savas iniciatīvas vai pēc pamatota pilsoņu grupas lūguma, kas iesniegts atbilstoši attiecīgajiem tā Reglamenta noteikumiem, Padome vai Komisija var iesniegt Iestādei pieprasījumu pārbaudīt, vai konkrēta Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds atbilst 3. panta 1. punkta d)c) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem. Šādos un 1916. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētos gadījumos Iestāde prasa ar 11. pantu ⌦14. pantā ⌫ izveidotajaiminētajai neatkarīgu ievērojamu personu komitejai sniegt atzinumu par šo jautājumu. Komiteja sniedz savu atzinumu divu mēnešu laikā. 🡸 Ja Iestādes rīcībā nonāk informācija, kas var radīt šaubas par to, vai konkrēta Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds ievēro 3. panta 1. punkta c)d) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētos nosacījumus, Iestāde par to informē Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, lai radītu tiem iespēju iesniegt šā punkta pirmajā daļā minēto pieprasījumu par pārbaudes veikšanu. Neskarot šā punkta pirmo daļu, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija savu nodomu dara zināmu divu mēnešu laikā no minētās informācijas saņemšanas. 🡻 2019/493 1. panta 2. punkts Šā punkta pirmajā un otrajā daļā paredzētās procedūras nesāk, ja līdz Eiropas Parlamenta vēlēšanām ir palikuši divi mēneši. Minēto termiņu nepiemēro attiecībā uz 12.10.a pantā noteikto procedūru. 🡻 1141/2014 (pielāgots) ⇨ jauns Iestāde, ņemot vērā Komitejas atzinumu, lemj par to, vai anulēt attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrāciju. Iestādes lēmums tiek pienācīgi pamatots. Lēmumu par Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrācijas anulēšanu saistībā ar 3. panta 1. punkta dc) apakšpunktā vai 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto nosacījumu neievērošanu Iestāde var pieņemt tikai šo noteikumu nepārprotama un smaga pārkāpuma gadījumā Tas tiek darīts, ievērojot 4. punktā norādīto procedūru. 4. Eiropas Parlaments un Padome tiek informēti par Iestādes lēmumu anulēt Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrāciju saistībā ar 3. panta 1. punkta dc) apakšpunktā vai 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto nosacījumu nepārprotamu un smagu pārkāpumu. Lēmums stājas spēkā tikai tad, ja trīs mēnešu laikā no dienas, kurā Eiropas Parlaments un Padome tika informēti par lēmumu, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav pauduši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Iestādi par to, ka neizvirzīs iebildumus. Ja Eiropas Parlaments un Padome pauž iebildumus, Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu no reģistra nesvītro. Eiropas Parlaments un Padome var paust iebildumus pret šo lēmumu tikai tādu iemeslu dēļ, kas ir saistīti ar 3. panta 1. punkta dc) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētā reģistrācijas nosacījuma novērtēšanu. Attiecīgo Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu informē par to, ka ir saņemti iebildumi par Iestādes lēmumu anulēt to reģistrāciju. Eiropas Parlaments un Padome pieņem nostāju saskaņā ar saviem lēmumu pieņemšanas noteikumiem, kas noteikti atbilstīgi Līgumiem. Visi iebildumi tiek attiecīgi pamatoti un publiskoti. 5. Iestādes lēmumu anulēt Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrāciju, par kuru saskaņā ar šā panta 4. punktā norādītajām procedūrām nav saņemti iebildumi, ⌦ pievienojot tam sīku reģistrācijas anulēšanas iemeslu izklāstu, ⌫ ⇨ paziņo attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam un ⇦ publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī., pievienojot tam sīku reģistrācijas anulēšanas iemeslu izklāstu, un tas ⌦ Lēmums ⌫ stājas spēkā trīs mēnešus pēc publicēšanas dienas ⇨ pēc tā paziņošanas saskaņā ar LESD 297. pantu ⇦. 6. Eiropas politiskais fonds automātiski zaudē savu Eiropas politiskā fonda statusu, ja Eiropas politiskā partija, ar kuru tas ir saistīts, tiek svītrota no reģistra. 🡻 2019/493 1. panta 3. punkts (pielāgots) 12.10.a pants

Pārbaudes procedūra, kura saistīta ar personas datu aizsardzības noteikumu pārkāpumiem 1. Neviena Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds apzināti neietekmē vai nemēģina ietekmēt Eiropas Parlamenta vēlēšanu rezultātus, izmantojot piemērojamo personas datu aizsardzības noteikumu pārkāpumu, ko veic fiziska vai juridiska persona. 2. Ja Iestāde ir informēta par lēmumu, kuru pieņēmusi valsts uzraudzības iestāde Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 4. panta 21. punkta nozīmē, konstatējot, ka fiziska vai juridiska persona ir pārkāpusi piemērojamos personas datu aizsardzības noteikumus, un ja no minētā lēmuma izriet, ka pārkāpums ir saistīts ar Eiropas politiskās pa