EIROPAS KOMISIJA Briselē, 20.7.2021 SWD(2021) 715 final KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 2021. gada ziņojums par tiesiskumu









Valstu sadaļa - tiesiskuma situācija Īrijā Pavaddokuments dokumentam KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2021. gada ziņojums par tiesiskumu - Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Kopsavilkums Īrijas tiesu sistēmā, kuru raksturo sabiedrības priekšstats par augstu neatkarības līmeni, notiek svarīgas pārmaiņas. Jauns likumprojekts ir vērsts uz tiesnešu iecelšanas amatā un paaugstināšanas amatā sistēmas reformu, un tas izskaudīs noteiktas iepriekš pastāvējušās bažas. Tomēr reforma joprojām atstās plašu rīcības brīvību valdībai, ņemot vērā, ka kandidātu ranžējuma nav un valdībai attiecīgais saraksts nav saistošs, lai gan tās lēmumi ir jāpublicē. Ir svarīgi, ka šī reforma garantē tiesu varas neatkarību, ņemot vērā Eiropas standartus. Tiek veidots disciplinārais režīms, kas uzlabos tiesnešu atbildību, un Tiesnešu rīcības komiteja gatavo rīcības, ētikas un sūdzību procedūras pamatnostādņu projektu. Saskaņā ar Konstitūciju galīgais lēmums par tiesnešu atlaišanu, kas ir paredzēts tikai neatbilstošas uzvedības vai nepiemērotības gadījumos, joprojām ir parlamenta prerogatīva, kas varētu radīt bažas par procedūras politizāciju. Nesen izveidotā Tieslietu padome ir turpinājusi izstrādāt vairākas pamatnostādnes. Turpinās juridisko izmaksu ierobežošana un juridiskās palīdzības shēmu uzlabošana, kas varētu uzlabot tiesu pieejamību. Tiek veikti pasākumi, lai risinātu problēmas, kas ir saistītas ar digitalizāciju, tiesnešu nelielo skaitu uz vienu iedzīvotāju un tiesvedību ilgumu. Īrija plaši pārskata savas pretkorupcijas un krāpšanas apkarošanas struktūras, kā arī stratēģijas ekonomisko noziegumu un korupcijas novēršanai, izmeklēšanai un iztiesāšanai. Valdība ir apņēmusies ieviest jaunas pretkorupcijas un krāpšanas apkarošanas struktūras, jaunus tiesību aktus, lai nodrošinātu sākotnējās tiesas sēdes un veiktu grozījumus 2018. gada Krimināltiesību likumā (ar korupciju saistīti pārkāpumi). Galvenās problēmas saistībā ar Īrijas spēju atturēt no korupcijas un sodīt par korupciju joprojām ir saistītas ar ierobežotiem resursiem un institucionālu sadrumstalotību. Korupcijas novēršanas un integritātes veicināšanas pasākumi ir ieviesti, bet joprojām pastāv ar to īstenošanu saistītas problēmas, jo īpaši attiecībā uz aktīvu atklāšanu, lobēšanu un darbinieku rotāciju starp publisko un privāto sektoru (t. s. virpuļdurvju praksi). Ir paustas bažas, ka Komisija amatpersonu pienākumu standartu jautājumos kā uzraudzības iestāde, kas veic amatpersonu interešu publiskošanas un nodokļu samaksas režīmu pārvaldību, var nebūt nodrošināta ar pietiekamiem resursiem. Šīs lietas izvērtēšanai ir paredzēts veikt kapacitātes pārskatīšanu. Ir paredzams, ka tiks ievērojami reorganizēts apraides mediju regulators (Īrijas Apraides organizācija) saistībā ar jauno likumprojektu par tiešsaistes drošību un mediju regulējumu, kura mērķis ir transponēt pārskatīto Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu. Jauno likumprojektu ir plānots pieņemt līdz 2021. gada beigām. Viens no nesenajiem pasākumiem, kuru mērķis ir palielināt nozares pārredzamību, tika veikts, lai nodrošinātu piekļuvi mediju īpašumtiesību datubāzei, kuru ir paredzēts regulāri atjaunināt. Tiek gaidīts, ka grozījumi Likumā par neslavas celšanas novēršanu, kurus paredzēts pieņemt tuvāko mēnešu laikā, pozitīvi ietekmēs žurnālistu darbību. Lai sāktu dialogu par jauniem politikas pasākumiem un iespējamiem ilgtermiņa pasākumiem nozares atbalstam, valdība ir izveidojusi konsultatīvu Mediju nākotnes komisiju. Attiecībā uz līdzsvara un atsvara sistēmas jomu turpinājās parastās likumdošanas procedūras izmantošana, lai pieņemtu nepieciešamos tiesību aktus Covid-19 pandēmijas jautājumu risināšanai, bet tika paustas bažas par ierobežoto parlamentāro uzraudzību pār ministriju veiktajiem pasākumiem. Lai gan Īrijai ir labi izstrādāta likumdošanas procedūra, pēdējā laikā ir būtiskā apmērā izmantotas iespējas saīsināt diskusijas parlamentā. Īrijas Cilvēktiesību un līdztiesības komisija turpina darboties efektīvi, un 2021. gada jūnijā tā tika akreditēta atkārtoti. Īrijā ir aktīva un daudzveidīga pilsoniskā sabiedrība, bet bažas turpina radīt nevalstisko organizāciju finansēšanas ierobežojumi. Šīs bažas ir plānots risināt saistībā ar notiekošo vēlēšanu reformu. I.Tiesu sistēma Īrija ir precedenttiesību jurisdikcija, kuras tiesu sistēma ir iedalīta civiltiesību un krimināltiesību atzarā. Tiesu sistēma ietver pēdējās instances tiesu (Augstāko tiesu), apelācijas tiesu un pirmās instances tiesas, proti, Augsto tiesu ar pilnu jurisdikciju visās krimināllietās un civillietās, kā arī ierobežotas jurisdikcijas tiesas: Iecirkņa tiesu un Apgabaltiesu, kas izveidotas pēc ģeogrāfiskā principa. Speciālās krimināltiesas ir tiesas bez zvērinātajiem, un tās izskata ar paramilitāru darbību, graujošu darbību un organizēto noziedzību saistītas lietas. Turklāt dažādās jomās, tostarp jomā, kas saistīta ar attiecībām darba vietā, darbojas vairāki specializēti tribunāli. 2019. gadā tika izveidota Tieslietu padome. Tiesnešus ieceļ Īrijas prezidents, konsultējoties ar valdību. Tiesnešu iecelšanas amatā konsultatīvās padomes uzdevums ir piemērotu kandidātu atlase. Prokuratūra neietilpst tiesu atzarā. Ģenerālprokurors ir valdības juridiskais padomdevējs. Var izdalīt divus praktizējošo juristu veidus — juriskonsulti (solicitor), kurus pārstāv Juristu biedrība, un advokāti (barrister), kurus lielā mērā pārstāv Īrijas Advokātu biedrība. 2016. gadā izveidotā neatkarīgā struktūra — Juridisko pakalpojumu regulatīvā iestāde — ir Īrijas valsts oficiālais regulators abiem juridisko profesiju atzariem. Neatkarība Gan plašas sabiedrības, gan uzņēmumu vidū valda priekšstats, ka tiesu un tiesnešu neatkarības līmenis saglabājas augsts. 73 % iedzīvotāju un 77 % uzņēmumu ir priekšstats, ka tiesu un tiesnešu neatkarība ir “diezgan liela” vai “ļoti liela”. Šāds priekšstats par ļoti augstu tiesu varas neatkarības līmeni ir bijis stabils kopš 2016. gada. Nesen izveidotā Tieslietu padome turpināja darbu, lai izstrādātu vairākas pamatnostādnes, tostarp veica pētījumus un izstrādāja dokumentu projektus. Ir sākta moderna tiesnešu izglītības un mācību programma, kuras panākumus veicināja strādājoša tiesneša izvirzīšana Tieslietu studiju direktora amatā. Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupa (Council of Europe’s Group of States against Corruption — GRECO) atzinīgi novērtēja Tieslietu padomes izveidi saskaņā ar tās iepriekšējiem ieteikumiem. Tieslietu padome veic pētījumus, lai vadītu sprieduma pieņemšanas pamatnostādņu projekta izstrādi. Pamatnostādnes par miesas bojājumiem, kur ietvertas vispārīgas pamatnostādnes par summām, kuras piešķiramas vai kuru apjomā novērtējamas ar miesas bojājumiem saistītās prasībās, padome pieņēma 2021. gada martā, un tās stājās spēkā 2021. gada aprīlī, tiklīdz spēkā stājās attiecīgie tiesību akti. Īstenojot šādas pamatnostādnes, pienācīga uzmanība ir jāpievērš tiesu varas neatkarības nodrošināšanai. Tiek gatavots jauns likumprojekts par tiesnešu iecelšanu amatā un paaugstināšanu amatā. Kad iepriekšējā parlamenta pilnvaru termiņa beigās beidzās termiņš 2017. gada likumprojektam par tiesnešu iecelšanu amatā, jaunā valdība 2020. gada decembrī iesniedza jaunu Vispārīgo shēmu. Gaidāms, ka likumprojektu parlamentam iesniegs 2021. gada trešajā ceturksnī. Iecerētās Tiesnešu iecelšanas amatā komisijas sastāvs ir mainīts. Jaunā Vispārīgā shēma paredz izveidot Tiesnešu iecelšanas amatā komisiju, kuras sastāvā ir deviņi locekļi, un šī komisija aizstās pašreizējo Tiesnešu iecelšanas amatā konsultatīvo padomi (Judicial Appointments Advisory Board — JAAB). Komisijas sastāvā būs tiesas priekšsēdētājs (kā komisijas priekšsēdētājs), divi Tieslietu padomes iecelti tiesneši (viens praktizējošs juriskonsults un viens praktizējošs advokāts), viens tiesas priekšsēdētājs (priekšsēdētājs tiesā, attiecībā uz kuru komisija iesaka personas iecelšanai) un četri locekļi (trīs no tiem atklātā konkursā izvēlēsies Valsts amatpersonu iecelšanas dienests, un vienu no tiem izvirzīs Īrijas Cilvēktiesību un līdztiesības komisija). Ģenerālprokurors piedalīsies komisijas sēdēs ex-officio statusā bez balsstiesībām. Paredzētās komisijas sastāvs tiesnešiem, kurus izvēlējuši citi tiesneši, neparedz skaidrs vairākumu, lai gan sastāvā ir ņemtas vērā konkrētas bažas, kas ir paustas attiecībā uz iepriekšējiem plāniem par nespeciālistu vairākumu un priekšsēdētāju-nespeciālistu. Locekļa statuss ģenerālprokuroram, kurš ir arī valdības galvenais juridiskais konsultants un piedalās kabineta sanāksmēs, pat ja šis statuss ir bez balsstiesībām, varētu radīt bažas par komisijas neatkarību no valdības, kā ziņo Cilvēktiesību un līdztiesības komisija un Juristu biedrība. Vispārīgā shēma paredz arī to, ka Vecāko tiesnešu iecelšanas amatā konsultatīvā padome iesaka personas iecelt par tiesas priekšsēdētāju, apelācijas tiesas priekšsēdētāju un Augstās tiesas priekšsēdētāju. Šajā komitejā būs tiesas priekšsēdētājs, viens loceklis-nespeciālists un ģenerālprokurors. Tādēļ ģenerālprokuroram būs nozīmīga funkcija, jo viņš iecels personas augstākajos tiesas sistēmas amatos, kas varētu radīt arī bažas par neatkarību. Ir svarīgi, lai galīgā reforma garantētu tiesu varas neatkarību, saskaņā ar ES tiesību aktiem un ņemot vērā Eiropas standartus, un reformu īsteno, pilnībā apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un Venēcijas komisiju. Proti, saskaņā ar Eiropas Padomes ieteikumiem šāda neatkarīga iecelšanas struktūra lielā mērā būtu jāveido no tiesu sistēmas, un tai būtu jābūt pilnvarām sniegt ieteikumus vai izteikt viedokļus, kurus attiecīgā iecēlējiestāde ievēro praksē. Iecerētā tiesnešu iecelšanas amatā un paaugstināšanas amatā procedūra rada bažas. Pašreizējās sistēmas ietvaros tiesnešu pirmreizējas iecelšanas amatā gadījumā JAAB iesaka tieslietu ministram vismaz septiņus kandidātus katrai vakancei. Kandidāti īsajā sarakstā nav ranžēti prioritārā secībā, un valdībai nav obligāti jāizvēlas no sarakstā minētajiem kandidātiem. Tiesnešu paaugstināšanu amatā veic Īrijas prezidents, konsultējoties ar valdību, un uz to neattiecas JAAB veiktā procedūra. Tika izteiktas bažas par pašreizējā sistēmā izpildvarai atstāto plašo rīcības brīvību. Vispārīgā shēma paredz, ka uz visiem tiesnešu iecelšanas amatā un paaugstināšanas amatā gadījumiem ir jāattiecina jaunā procedūra, kas spēj stiprināt tiesu varas neatkarību. Vispārīgā shēma paredz, ka komisija valdībai iesniegs piecus kandidātus bez ranžējuma, tādējādi ierobežojot valdības rīcības brīvību vairāk, nekā to ierobežo pašreizējā septiņu kandidātu saraksta sistēma. Tomēr 2017. gada likumprojektā bija paredzēts vēl lielāks ierobežojums, ierosinot izmantot sarakstu ar tikai trim ranžētiem kandidātiem. Iesniedzamo kandidātu skaits un jaunajā Vispārīgajā shēmā paredzētā ranžējuma trūkums sniedz valdībai plašu rīcības brīvību attiecībā uz tiesnešu iecelšanu amatā, un šāda situācija ir izsaukusi kritiku. Šo rīcības brīvību vēl vairāk pastiprina iespēja valdībai izvēlēties kandidātu, kas nav iekļauts komisijas sagatavotajā sarakstā, bez nepieciešamības sniegt pamatojumu. Valdība uzskata, ka šādas rīcības brīvības nepieciešamību nosaka konstitucionālie noteikumi, kas paredz, ka tiesnešus amatā ieceļ prezidents. Tomēr ir svarīgi, lai šajā reformā tiktu ņemti vērā Eiropas Padomes ieteikumi attiecībā uz nepieciešamību izpildvaras praksē ievērot neatkarīgo iestāžu ieteikumus. Noris darbs, kura mērķis ir iedibināt disciplināro režīmu tiesnešiem, bet tiesnešu atsaukšana joprojām paliek parlamenta atbildībā. Tieslietu padomes Tiesnešu rīcības komiteja, kuru 2020. gadā izveidoja, lai tā izskatītu ar tiesnešu neatbilstīgu rīcību saistītas sūdzības, izstrādātu Tiesnešu rīcības pamatnostādnes, procedūras sūdzību neoficiālai risināšanai un sūdzību režīma pieņemamībai un darbībai. Sūdzību izskatīšanas procedūrai jābūt gatavai ieviešanai līdz 2022. gada vasaras beigām. Lai gan šajā jomā ir panāks progress, bažas, tostarp no pilsoniskās sabiedrības puses, ir paustas par pašreizējo, tiesnešiem paredzēto formālo disciplināro procedūru neesību. Tādēļ gaidāmās pamatnostādnes un procedūras varētu uzlabot tiesnešu atbildību, un ir svarīgi, ka tās saglabā tiesu varas neatkarību, ievērojot ES tiesību aktus un ņemot vērā Eiropas Padomes ieteikumus. Parlamenta kompetencē joprojām ir lēmumu pieņemšana par tiesnešu atbrīvošanu no amata, un tam ir rīcības brīvība šajā saistībā. Tas var radīt bažas par procesa politizāciju, pat ja šis process nekad nav ticis izmantots. Kvalitāte Tiesnešu skaits joprojām ir neliels, un tiesnešu mācībām pieejamie resursi šķiet ierobežoti. Tiesnešu skaits uz vienu iedzīvotāju joprojām ir zemākais ES, un tas varētu ietekmēt arī Īrijas tiesu sistēmas efektivitāti. Lai gan valdība ir apņēmusies nākamo piecu gadu laikā pārskatīt efektīvas tiesvedības nodrošināšanai nepieciešamo tiesnešu skaitu un veidu, tomēr ieinteresēto personu paustās bažas varētu risināt ar tūlītējiem pasākumiem. Tiesu sistēmas budžets uz vienu iedzīvotāju pēdējos gados ir pastāvīgi palielinājies un ir viens no lielākajiem ES, tomēr budžeta procentuālais īpatsvars attiecībā pret IKP ir stagnējis un joprojām ir zemāks par ES vidējo līmeni. Tiesnešu mācībām 2020. gadā tika iecelts Tieslietu studiju nepilna darba laika direktors (kas ir praktizējošs tiesnesis). Mācību programmas paplašināšana nav bijusi iespējama, lai gan pēdējā laikā ir gūti panākumi, nodrošinot administratīvo atbalstu, kas vajadzīgs šīs programmas izstrādes veicināšanai. Tiesnešu mācību vajadzību pētījums tikai veikts 2021. gadā. Turpinās diskusijas par tiesāšanās izmaksām un juridiskās palīdzības sistēmu, un tās varētu uzlabot tiesu pieejamību. Civilās tiesvedības pārvaldības pārskats tika publicēts 2020. gada oktobrī, un tas sniedz ieteikumus, kuri ir vērsti uz civilās tiesvedības pieejamības uzlabošanu, strīdu agrīnu atrisināšanu, tiesāšanās izmaksu samazināšanu, labāk reaģējošas un samērīgākas sistēmas izveidi un labāku rezultātu nodrošināšanu tiesu izmantotājiem. Pārskatā ir ieteikts izstrādāt nesaistošas pamatnostādnes par juridiskajām izmaksām. Valdība ir sākusi izvērtēt šo priekšlikumu, tostarp to, vai būtu jānosaka saistošas juridiskās izmaksas. Ieteikumi šajā lietā tiek gaidīti līdz 2021. gada beigām. Valdība ir arī apņēmusies šogad sākt civilās juridiskās palīdzības shēmas pārskatīšanu. Šīs iniciatīvas varētu palīdzēt risināt problēmas, kas saistītas ar tiesu pieejamību, jo īpaši ar civilās juridiskās palīdzības sistēmu. Attiecībā uz krimināltiesisko palīdzību valdība plāno shēmas vadību nodot Juridiskās palīdzības padomei. Lai gan kopumā tiek uzskatīts, ka krimināltiesiskās juridiskās palīdzības sistēma darbojas labi, Īrijas Advokātu biedrība ir izteikusi bažas par zemo atlīdzības līmeni, kas ir paredzēts shēmā iesaistītajiem advokātiem. Lai uzlabotu tiesu pieejamību, būtu svarīgi stiprināt juridiskās palīdzības sistēmas un ierobežot juridiskās izmaksas. Turklāt būtu iespējams turpināt uzlabot alternatīvu strīdu izšķiršanas metožu izmantošanas veicināšanu un stimulēšanu. Juridisko pakalpojumu regulatīvā iestāde veic turpmākus pasākumus, lai novērstu atlikušos šķēršļus juridisko pakalpojumu tirgū. Iestāde plāno līdz 2021. gada beigām ieviest juridisko partnerību regulējumu (kas var ietvert advokāta-advokāta partnerības un advokāta-juriskonsulta partnerības). Pēc juridisko partnerību ieviešanas iestāde ir arī paredzējusi atkārtoti izskatīt daudzdisciplīnu prakšu ieviešanu (kurās iesaistīti praktizējoši juristi un citu profesiju pārstāvji, piemēram, arhitekti, grāmatveži). Iestāde 2020. gadā publicēja ziņojumu, kurā tika apsvērts, vai juriskonsultu un advokātu profesijas būtu jāunificē. Ziņojumā ir secināts, ka rekomendācija par profesiju unificēšanu nav pamatota pierādījumos, bet ir izteikta apņemšanās pārskatīt šo jautājumu, tiklīdz būs pabeigtas citas ar šo likumu saistītas reformas. Iestāde arī publicēja ziņojumu par praktizējošu juristu izglītību un mācībām, iesakot reformas, lai noteiktu juriskonsulta vai advokāta amata praktizēšanai nepieciešamo kompetenci un standartus. Tā arī iesaka izveidot tiesisko regulējumu, lai akreditētu pašreizējos praktizējošo juristu izglītības un mācību pakalpojumu sniedzējus, kā arī ļautu tikt akreditētiem jauniem pakalpojumu sniedzējiem, lai tie varētu nodrošināt profesionālas mācības juriskonsultiem un advokātiem. Šo ieteikumu īstenošanai iestāde patlaban sadarbojas ar Tieslietu departamentu. Iestāde arī īsteno pētniecības projektu par iespējamiem šķēršļiem, kas varētu pastāvēt juriskonsulta vai advokāta karjeras sākšanai, un tas ir jāpublicē līdz 2021. gada beigām. Ieviešot jaunus noteikumus, iestāde 2020. gadā pārņēma regulējumu reklāmas pasākumiem, kurus īsteno praktizējoši juristi. Būtu svarīgi, lai iestāde novērtētu, vai un kā veiktie pasākumi ir palīdzējuši ierobežot juridiskās izmaksas un uzlabot tiesu pieejamību. Turpinās darbs, kura mērķis ir veikt korektīvos pasākumus, lai likvidētu nepilnības tiesu sistēmas digitalizācijā. Tiesu dienests ir izdevis ilgtermiņa stratēģiju, kuras mērķis ir sniegt labāku atbalstu tiesu pieejamībai. Modernizācijas programmas prioritātes ir lietu pārvaldības sistēma eFiling un e-tiesu sistēmai eCourts nepieciešamās infrastruktūras izveide. Covid-19 pandēmijas laikā kopš 2020. gada marta virtuālās tiesas zāles programma ir nodrošinājusi vairāk nekā 2200 virtuālo tiesas sēžu īstenošanu. Attālinātās tiesas turpina plaši darboties visās jurisdikcijās, tostarp Augstākajā tiesā, apelācijas tiesā un Augstajā tiesā, un tās ir plānots turpināt izmantot nākotnē. Neraugoties uz 2020. gada pasākumiem, kas ļauj vairāk izmantot attālinātas uzklausīšanas civillietās un krimināllietu apelācijas lietās, Īrijas rādītāji attiecībā uz procesuālajiem noteikumiem, kas nodrošina digitālo tehnoloģiju izmantošanu civillietās/komerclietās, administratīvajās un krimināllietās, ir zemāki par ES vidējo rādītāju. Īrijas rādītāji ir zemāki par vidējiem rādītājiem arī attiecībā uz digitālās tehnoloģijas izmantošanu tiesās un prokuratūras dienestā,elektronisko sakaru līdzekļiem tiesās, digitālajiem risinājumiem krimināllietu tiesas procesu veikšanai un kontrolei un sabiedrībai nodrošinātu tiešsaistes piekļuvi publicētiem spriedumiem. Tādēļ ir vajadzīga turpmāka Īrijas tiesu sistēmas digitalizācija, lai novērstu pašreizējās nepilnības un varētu apkopot datus par tiesvedības ilgumu saskaņā ar Eiropas Padomes Tiesiskuma efektivitātes izvērtēšanas komisijas (CEPEJ) metodiku.

Valdība ir paziņojusi par pārskatu, kas aptvers speciālo krimināltiesu darbību. Apvienoto Nāciju Organizācija un pilsoniskā sabiedrība jau sen ir aicinājušas apsvērt atteikšanos no īpašās krimināltiesas, kas tika izveidota 1972. gadā ar mērķi izskatīt ar terorismu un organizēto noziedzību saistītas lietas vai stiprināt tiesas procedūru, lai nodrošinātu tiesības uz taisnīgu tiesu. 2021. gada februārī valdība izveidoja grupu, kuras uzdevums ir pārskatīt likumus par noziedzīgiem nodarījumiem pret valsti. Pārskata grupas kompetence aptver Īpašās krimināltiesas darbību. Efektivitāte Ar tiesvedības ilgumu saistītās problēmas ir saasinājušās. 2019. gadā vidējais tiesvedības ilgums Augstajā tiesā bija 785 dienas, kas ir par 35 dienām vairāk nekā 2018. gadā. Proti, ir palielinājies komerclietu izskatīšanas ilgums, no 2018. līdz 2019. gadam pieaugot par 220 dienām. Savukārt salīdzinājumā ar 2018. gadu 2019. gadā pēc iepriekšējā gadā pieauguma tiesvedības ilgums iecirkņa tiesās un apgabaltiesās samazinājās. Tiesvedības ilgums apelācijas tiesā laikā starp 2019. (1220 dienas) un 2018. gadu (1101 diena) palielinājās par aptuveni 110 dienām. No 2018. gada līdz 2019. gadam krimināllietu tiesvedību ilgums iecirkņa tiesā pieauga par aptuveni 120 dienām un centrālajā krimināltiesā par aptuveni 100 dienām. Civilās tiesvedības pārvaldības pārskatā ir sniegti ieteikumi tiesvedības procesu kavēšanās un procesu ilguma samazināšanai. Kriminālprocesa likumprojekts, kas paredz pirmstiesas uzklausīšanu un kas varētu nodrošināt ātrāku un efektīvāku tiesas procesu par konkrētiem nodarījumiem, tika parakstīts 2021. gada 24. maijā. Līdz 2021. gada beigām valdība plāno ierosināt kompensācijas shēmu lietām, kurās tiesvedība ir pārmērīgi ilga. To prasa Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedums, kura izpildi vēl aizvien pastiprināti uzrauga Eiropas Padomes Ministru komiteja. II.Pretkorupcijas regulējums Īrijā par korupcijas gadījumu izmeklēšanu ir atbildīgs An Garda Síochána, nacionālais policijas un drošības dienests. Pretkorupcijas vienībai, kas darbojas Garda Valsts ekonomiskās noziedzības apkarošanas biroja ietvaros, ir ekskluzīva atbildība par ārvalstu amatpersonu kukuļošanas izmeklēšanu un atbildība par pašmāju korupcijas gadījumu izmeklēšana, kā arī valsts nozīmes korupcijas gadījumu izmeklēšanu. Pretkorupcijas vienība kukuļošanas un korupcijas izmeklēšanas, novēršanas un apkarošanas jomā pilda izcilības centra funkciju. Cīņā pret korupciju policija veic kriminālizmeklēšanas. Jauna vienība, kas ir vērsta uz korupcijas izmeklēšanu policijas spēkos, sāka darboties 2020. gada novembrī. Nesen ir izstrādāta jauna izmeklēšanas pārvaldības sistēma (Investigation Management System — IMS), un pašlaik to testē valsts policijas un drošības dienests. Komisija amatpersonu pienākumu standartu jautājumos (Standards in Public Office Commission — SIPO) ir atbildīga par Vēlēšanu likumu, Ētikas likumu un 2015. gada Likuma par lobēšanas reglamentēšanas izpildi. Ekspertu un uzņēmumu vadītāju priekšstatā korupcijas līmenis publiskajā sektorā joprojām ir salīdzinoši zems. 2020. gada Transparency International korupcijas uztveres indeksā Īrijas rezultāts ir 72/100, un tā ierindojas 7. vietā Eiropas Savienībā un 20. vietā pasaulē. Šis priekšstats pēdējos piecos gados ir bijis salīdzinoši stabils. Pēc vispusīgas pārskatīšanas valdība plāno pārskatīt krimināltiesisko regulējumu, lai stiprinātu korupcijas apkarošanas efektivitāti. 2018. gada Krimināltiesību likums nodrošina vienotu konsolidētu tiesību aktu. Likums par kukuļošanu un korupciju ir atjaunināts un konsolidēts ar 2018. gada likumu, un tagad neziņošana policijai par noziedzīgiem nodarījumiem, kas ir saistīti ar kukuļošanu un korupciju, ir kļuvusi par kriminālpārkāpumu. Ar korupciju saistītiem noziedzīgiem nodarījumiem saskaņā ar Likumu par ārvalstu korupciju ir arī eksteritoriāla ietekme, ja tiek pierādīts, ka daļa no attiecīgās rīcības ārpus valsts būtu uzskatāma par noziedzīgu nodarījumu, ja tā notiktu Īrijā. Kā ziņots pagājušajā gadā, tika veikts padziļināts novērtējums par iestāžu efektivitāti cīņā pret ekonomisko noziedzību un korupciju. Tā sauktais “Hamiltona pārskats” tika publicēts 2020. gada decembrī. Pēc šā novērtējuma Tieslietu ministrija ir noteikusi prioritātes, kuras ir iespējams īstenot īsākā termiņā, piemēram, likumprojektu par kriminālprocesu, kas iekļauts pašreizējā tiesību aktu pieņemšanas programmā. Turpmākās prioritātes ietver tiesību aktu stiprināšanu valsts sektora ētikas jomā un tiesību aktu grozīšanu, lai risinātu situācijas, kurās pārkāpumus varētu būt izdarījuši bijušie Īrijas parlamenta (Houses of the Oireachtas) locekļi, kas varētu būt pārkāpuši savus pienākumus, kuri noteikti Ētikas likumos. Tie ietver arī krimināltiesību normu grozīšanu, lai nodrošinātu iespēju izmantot atsevišķus kratīšanas orderus, kas ļaus policijai pieprasīt paroles elektroniskām ierīcēm, kuras ir apcietināšanas orderī minētu personu īpašumā vai kontrolē. Īrija pašlaik pārskata savu valsts pretkorupcijas struktūru. Viens no galvenajiem Hamiltona pārskata ieteikumiem ir izveidot pastāvīgu starpnozaru konsultatīvo padomi, lai koordinētu un vadītu visaptverošu pieeju ekonomiskajiem noziegumiem un korupcijai. Lai vērstos pret valsts stratēģijas neesību ekonomiskās noziedzības un korupcijas apkarošanas jomā, kā arī faktu, ka pretkorupcijas kompetence ir piešķirta vairākām iestādēm, Hamiltona pārskatā ir arī ieteikts izstrādāt daudzgadu stratēģiju un papildu rīcības plānu. Kompetences un atbildības jomas saistībā ar pretkorupcijas politiku, kā arī korupcijas atklāšanu, izmeklēšanu un korupcijā vainīgo saukšanu pie atbildības ir sadalītas starp vairākām specializētām tiesībaizsardzības iestādēm. Garda Valsts ekonomiskās noziedzības apkarošanas birojs (Garda National Economic Crime Bureau — GNECB), jo īpaši tā specializētā Pretkorupcijas vienība, ir atbildīgs par visu ar korupciju saistīto noziedzīgo nodarījumu, tostarp ārvalstu amatpersonu kukuļošanas, izmeklēšanu. Lai arī policijai nesen tika piešķirti ievērojami resursi, Valsts prokuratūras direktora birojam (ODPP) atbilstoša resursu pieauguma nav bijis, lai arī resursu palielināšana citās sistēmas daļās (policijā, tiesās, tiesnešiem) ir atstājusi ietekmi uz ODPP noslodzi, jo policistu veikto atklāšanas un izmeklēšanas darbību palielinātā skaita dēļ ODPP nonāk vairāk kriminālvajāšanas lietu.Policijā ir sākusi darboties arī jauna pretkorupcijas vienība, kas nodarbojas ar iekšējās korupcijas izmeklēšanu. ODPP koncentrējas vienīgi uz izmeklēšanas iestāžu iesniegto noziedzīgo nodarījumu kriminālvajāšanu, un tā nepilda profilakses funkciju. ODPP ietilpst Īpaša finanšu noziegumu vienība, ar kuru Pretkorupcijas vienība tiešā veidā sadarbojas saistībā ar attiecīgajām korupcijas lietām. Policija ir Transparency International Ireland iniciatīvas “Integritāte darbā” locekle un cenšas veicināt atbalstošu darba vidi ziņošanai par bažām par nelikumīgu rīcību. GNECB Pretkorupcijas vienība uztur bezmaksas uzticības tālruņa līniju konfidenciālai ziņošana par kukuļošanu un korupcijas gadījumiem. Ierobežoti resursi joprojām rada problēmas Garda Valsts ekonomiskās noziedzības apkarošanas biroja (GNECB) Pretkorupcijas vienībai. Pašlaik GNECB ir 74 izmeklētāji (12 no viņiem ir uz laiku pārcelti), 18 civilie darbinieki un trīs grāmatvedības tiesu eksperti. Pretkorupcijas vienību GNECB ietvaros veido tikai trīs personas — viens detektīvs seržants un divi izmeklētāji. Nesen ir pabeigts konkurss par to, lai izvēlētos izmeklētājus darbam GNECB, un Pretkorupcijas vienība saņems vēl vienu personāla locekli. Veicot galvenās operācijas, Pretkorupcijas vienība izmanto GNECB resursus, un tai ir ciešas darba attiecības ar citām nacionālajām vienībām. Hamiltona pārskatā tika norādīts, ka Pretkorupcijas vienībai trūkst resursu, un ieteikts nodrošināt papildu resursu piešķiršanu GNECB, kā arī Valsts prokuratūras direktora birojam. Ieteikumā attiecībā uz pēdējo aspektu bija ierosināts pieņemt darbā papildu prokurorus, kā arī norīkot digitālās kriminālistikas speciālistu un grāmatvedības tiesu ekspertu. Saskaņā ar GNECB datiem nodaļai pašlaik ir deviņas notiekošās korupcijas izmeklēšanas, no kurām trīs izmeklēšanas attiecas uz ārvalstu amatpersonu kukuļošanu. Elektronisko pierādījumu analīzē korupcijas lietās pastāv vairākas problēmas. Nesen ir izstrādāta un pašlaik tiek izveidota izmeklēšanas pārvaldības sistēma (IMS). Šī sistēma standartizēs visas izmeklēšanas un reģistrēs visas darbības, aizstājot pašlaik lietotās sistēmas, kurās izmanto dokumentēšanu papīra formā. Saskaņā ar iestāžu sniegto informāciju joprojām problemātiska ir elektronisko pierādījumu, tostarp mobilo tālruņu datu, datoru datu, mākoņdatu un sociālo tīklu datu, vākšana. Pretkorupcijas vienībai pašlaik nav piekļuves rīkam, kas nodrošinātu šo datu efektīvu un rezultatīvu pārbaudīšanu. Tā rezultātā elektronisko datu pārbaude prasa ievērojamu izmeklēšanas resursu apjomu un būtiski aizkavē izmeklēšanas procesus. Ir ieviesti pasākumi korupcijas novēršanai un integritātes pasākumu veicināšanai, tomēr joprojām ir problemātiski nodrošināt noteikumu izpildi. Vispārīgie noteikumi un procedūras attiecībā uz aktīvu atklāšanu ir izklāstīti Ētikas likumos. Parlamenta abu palātu locekļiem, ģenerālprokuroram un publisku iestāžu augstākā līmeņa amatos ieceltajiem ir jāatklāj intereses un jāiesniedz atbilstības pierādījumi Komisijai amatpersonu pienākumu standartu jautājumos (SIPO). SIPO turpina pārraudzīt tiesību aktu īstenošanu, bet ir ziņots par problēmām, jo publiskojamās intereses neietver saistības (hipotēkas, aizdevumus utt.), un publiskošana attiecas tikai uz parlamenta locekļiem. SIPO nav uzdevuma izmeklēt amata ieņēmēja vai civildienesta ierēdņa darbības, ja darbības tiek veiktas pēc amata atstāšanas. Joprojām pastāv daži trūkumi attiecībā uz spēju īstenot noteikumus par lobēšanu un “virpuļdurvju efektu”. 2015. gada Likums par lobēšanas reglamentēšanu iedibināja prasību reģistrēt lobētājus. 2020. gada februārī tika publicēts 2015. gada Likuma par lobēšanas reglamentēšanu Otrais obligātais pārskats. Reģistru, kas ir tīmekļa sistēma, pārzina SIPO. Šobrīd reģistrā ir reģistrētas vairāk nekā 2100 organizācijas un personas. SIPO ir likumā noteiktas izpildes pilnvaras, tostarp spēja veikt izmeklēšanas, ja tā uzskata, ka persona var būt izdarījusi pārkāpumu. Turklāt tai ir pilnvaras celt prasību un veikt kriminālvajāšanu par konkrētiem noziedzīgiem nodarījumiem, tostarp gadījumos, kad lobēšanu veicošā persona nav reģistrēta. Likums paredz arī vienu gadu ilgu pēcnodarbinātības “atdzišanas” periodu, kura laikā noteiktas valsts amatpersonas nevar uzņemties specifiskas lobēšanas darbības. Papildus tam, kas noteikts likumā, uz pēcnodarbinātības ierobežojumiem atsauces ir arī Amatpersonu rīcības kodeksā un Civildienesta standartu un uzvedības kodeksā. Strādājot ar ierobežotiem resursiem (kuros tā dalās ar Ombuda biroju), SIPO nespēj proaktīvi nodrošināt atbilstību rīcības kodeksiem. Attiecībā uz “virpuļdurvju efektu” pēcnodarbinātības ierobežojumi ir iekļauti 2015. gada Likumā par lobēšanas reglamentēšanu, Amatpersonu rīcības kodeksā un Civildienesta standartu un uzvedības kodeksā. Tomēr SIPO trūkst neatbilstību uzraudzīšanai nepieciešamās pilnvaras. Joprojām nav saskaņotu noteikumu interešu konflikta gadījumiem. Valdība patlaban pārskata ētikas tiesību aktus, jo līdz ar iepriekšējā parlamenta atlaišanu spēku zaudēja 2015. gada Likumprojekts par standartiem publiskajā sektorā, kas būtu uzlabojis pašreizējo regulējumu interešu konfliktu noteikšanai, atklāšanai un pārvaldībai un mazinātu korupcijas riskus. Korupcijas novēršana un integritātes pasākumu veicināšana ir iekļautas valdības 2020. gada programmas prioritāšu klāstā. Pretkorupcijas starpvalstu grupa (GRECO) šajā saistībā ir norādījusi, ka vienota un konsolidēta tiesiskā regulējuma izveidi parlamenta locekļu ētiskas rīcības jomā un aktīvu deklarācijas režīma uzlabojumu ieviešanu ir ietekmējis tas, ka 2015. gada likumprojekts ir zaudējis spēku. Attiecībā uz pasākumiem Covid-19 pandēmijas novēršanai un tās ietekmes mazināšanai šķiet, ka publisko iepirkumu joma ir pakļauta augstiem kukuļošanas un korupcijas riskiem. Pašlaik četras no Pretkorupcijas vienības īstenotajām izmeklēšanām ir saistītas ar iepirkumu, un trīs citos gadījumos ir sniegta palīdzība. GNECB īstenoja arī “Krāpšanas apzināšanās nedēļu”, kuras laikā medijos tika regulāri pievērsta uzmanība krāpšanas novēršanai. Ar Covid-19 iepirkumiem saistītā krāpšana bija viens no šīs kampaņas tematiem. III.Mediju plurālisms un mediju brīvība Īrijā vārda brīvību aizsargā Konstitūcija, kurā noteikts, ka valstij ir jāgarantē pamattiesību aizsardzība, tostarp vārda brīvība un preses brīvība. Ir paredzams, ka mediju likuma būtiska pārskatīšana tiks pabeigta 2021. gadā, saistībā ar pārskatītās Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas transponēšanu.

Tiek pārskatīts neatkarīga mediju regulatora tiesiskais regulējums. Jaunais tiesiskais regulējums, kas tiks izveidots ar gaidāmo likumprojektu par tiešsaistes drošību un mediju regulējumu, paredz Apraides organizācijas (Broadcasting Authority of Ireland — BAI) darbības izbeigšanu un visu tās funkciju nodošanu jaunajai Mediju komisijai. Mediju komisijai tiks piešķirtas arī jaunas atbilstības noteikšanas un sankciju pilnvaras, tostarp pilnvaras pieprasīt administratīvu finansiālu sankciju piemērošanu jaunā tiešsaistes pakalpojumu regulējuma pārraudzīšanas ietvaros. Mediju komisijas sastāvā būs ne vairāk kā seši komisāri, kurus amatā iecels, pamatojoties uz atklātu konkursu, ko īstenos Valsts amatpersonu iecelšanas dienests. Šobrīd BAI ir deviņi locekļi, no kuriem piecus ieceļ valdība, pamatojoties uz tūrisma, kultūras, mākslas, Gaeltacht, sporta un mediju ministra nomināciju. Jauno komisiju vadīs izpildpriekšsēdētājs, kuram ir vadītāja funkcijas. Likumprojekta vispārīgajā shēmā ir ierosināts atbalstīt jaunās Mediju komisijas regulatīvās darbības, ieviešot nozares nodevas, līdzīgi kā pašlaik spēkā esošā BAI finansēšanas shēmā. Vispārīgajā shēmā ir apstiprināts, ka komisija tās funkciju izpildē ir neatkarīga. Ir paredzams, ka jaunais tiesiskais regulējums tiks pieņemts līdz 2021. gada beigām. Tāpat kā 2020. gadā, arī 2021. gadā mediju plurālisma uzraudzības instrumenta (Media Pluralism Monitor — MPM) ietvaros tika novērtēts, ka Īrijas mediju regulatora neatkarībai un efektivitātei pastāvošo risku līmenis ir zems, un tika uzsvērts, ka pastāvošās tiesiskās garantijas efektīvi sašaurina iespējamo ārējo iejaukšanos. Ziņas nodrošinošo mediju jomā Īrijai ir labi izstrādāta pašregulējošu struktūru sistēma. Sistēmas pamatā ir Īrijas Preses padomes (Press Council of Ireland — PCI) un Preses ombuda biroja (Office of the Press Ombudsman — PO) darbības un tā aptver laikrakstus (drukātos un tiešsaistes), žurnālus un tikai tiešsaistē pieejamos ziņu izdevumus, kas ir Preses padomes locekļi. Saskaņā ar 2020. gada pārskatu pagājušajā gadā PCI tika iesniegtas 346 sūdzības un 25 sūdzības analizēja PO. Salīdzinājumā ar 2019. gadā iesniegtajām 252 sūdzībām ir vērojams pieaugums . 2021. gadā PO jau ir izskatījis desmit lietas. Atklātas un plurālistiskas apraides pakalpojumu nodrošināšanai Īrijā ir ieviesti dažādi pasākumi. Meklēšanas funkciju nodrošinoša datubāze, kas aptver īpašumtiesību informāciju par īru īpašumā esošiem mediju uzņēmumiem, tika izveidota 2020. gada 11. novembrī. Ik pēc sešiem mēnešiem tā tiks atjaunināta. Saskaņā ar 2014. gada Konkurences un patērētāju aizsardzības likumu tūrisma, kultūras, mākslas, Gaeltacht, sporta un mediju ministrs ir kompetents novērtēt īpašumtiesību darījumu (apvienošanās) ietekmi uz mediju plurālismu Īrijā. Turklāt ik pēc trim gadiem BAI ir jāveic pārskats par mediju uzņēmumu īpašumtiesībām Īrijā, īpašu uzmanību pievēršot izmaiņām īpašumtiesībās un to ietekmei uz mediju plurālismu. Pirmie divi pārskati tika izstrādāti 2015. gadā un 2018. gadā. Gatavojoties gaidāmajai pārskatīšanai, kas plānota 2021. gadā, BAI ieinteresētajām personām organizēja sabiedrisko apspriešanu, kas ilga līdz 2021. gada 30. aprīlim. Šie pārredzamības pasākumi ir svarīgi, ņemot vērā augsto koncentrācijas līmeni Īrijas mediju nozarē, jo īpaši vietējā līmenī. 2021. gada MPM norāda uz tādu datu trūkumu, kas ļautu novērtētu ziņas nodrošinošo mediju koncentrāciju. Valdība sāka atsevišķus pasākumus Covid-19 pandēmijas ietekmes mazināšanai.Kā ziņo “Reportieri bez robežām”, daudzi reģionālie mediji 2020. gadā atradās uz finanšu sabrukuma robežas. Covid-19 pandēmijas dēļ arī vairākas drukātās bezmaksas avīzes pārtrauca savu darbību , un tikai ar Covid-19 pasākumiem saistītu valsts apmaksāto reklāmu apjoma palielinājums deva vairākām radiostacijām iespēju nepārtraukt savu darbību. Arī Valsts pandēmijas bezdarba maksājumu shēma bija pieejama visiem darbiniekiem, tostarp žurnālistiem, un šis apstāklis palīdzēja mazināt Covid-19 pandēmijas ekonomisko ietekmi uz žurnālistiem. Ārštata darbinieki kā pašnodarbināti darbinieki arī varēja gūt noteiktu finansiālu atbalstu. Valdība apsver mediju nozares nākotni. Īrijas valdība nolēma sākt diskusiju par iespējamiem ilgtermiņa pasākumiem mediju nozares atbalstam, 2020. gada oktobrī izveidojot neatkarīgu Mediju nākotnes komisiju. Komisijas apsvērumos īpaša uzmanība pievērsta problēmām, ar kurām saskaras visi mediju tirgus dalībnieki attiecībā uz ieņēmumu plūsmu izmaiņām, auditorijas uzvedību un jauniem tehniskiem modeļiem mediju lietojumā. Laikā no 2020. gada 12. decembra līdz 2021. gada 8. janvārim šī komisija organizēja sabiedrisko apspriešanu, kuras rezultātā tika iesniegti vairāk nekā 800 rakstveida iesniegumi no ieinteresēto personu grupām un plašas sabiedrības. Komisija pašlaik iesaistās vairākos tematiskos dialogos, lai līdz 2021. gada vasarai sagatavotu ziņojumu un ieteikumus. Turpinās diskusijas par žurnālistu aizsardzības regulējuma grozīšanu. Pēc paziņojuma par plāniem pārskatīt 2009. gada Likumu par neslavas celšanu Īrijas valdība pabeidz tā obligāto pārskatīšanu. Iepazīstināšana ar jaunu Neslavas celšanas novēršanas shēmu varētu notikt līdz 2021. gada beigām. Kā uzsvēra ieinteresētās personas, pašreizējais režīms ļauj noteikt nesamērīgi lielu zaudējumu summu par goda un cieņas aizskaršanu, kas var negatīvi ietekmēt žurnālistu brīvību. Pēdējā apspriešanās par Īrijas Likuma par neslavas celšanu pārskatīšanu notika 2016. gada beigās, un tās rezultātā nekādas izmaiņas tiesību aktos netika ieviestas. 2020. gadā Eiropas Padomes Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma reģistrēja vienu brīdinājumu par Īriju. Tas bija pirmais ziņojums par Īriju kopš 2015. gada. Ziņojums attiecās uz prasību, kuru cēlis politiskais aktīvists, kas tika minēts laikraksta Dublin Inquirer preses pārskatā. Prasība bija saistīta ar iespējamu nolaidību laikraksta žurnālistu rīcībā. Kopš 2021. gada brīdinājumi nav reģistrēti. Attiecībā uz žurnālistu digitālo drošību 2021. gadā MPM ir atkārtoti uzsvēris no Datu saglabāšanas likuma izrietošos juridiskos riskus, jo īpaši saistībā ar žurnālistu avotu aizsardzībai paredzēto drošības pasākumu trūkumu. Lai gan Īrijas valdība 2020. gadā paziņoja par savu nodomu pārskatīt Komunikāciju likumu, tas nav pašreizējo prioritāšu vidū. IV.Citi institucionāli jautājumi saistībā ar līdzsvara un atsvara sistēmu Īrijā ir divpalātu parlamentārā sistēma: Īrijas parlaments (Houses of the Oireachtas) sastāv no apakšpalātas (Dáil Éireann) un augšpalātas (Seanad Éireann). Valdības ministriem un parlamenta locekļiem ir likumdošanas iniciatīvas tiesības. Konstitucionālo pārskatīšanu veic Augstā tiesa ar apelācijas tiesībām Apelācijas tiesā vai Augstākajā tiesā. Īrijas Cilvēktiesību un līdztiesības komisija (IHREC) ir Īrijas valsts iestāde cilvēktiesību un līdztiesības jomā. Cīņai pret Covid-19 pandēmiju ir izmantota parastā likumdošanas procedūra, bet ir izvirzīti vairāki jautājumi par parlamenta veikto ārkārtas pasākumu pārraudzību. Īrijas pasākumi saistībā ar Covid-19 pandēmiju ir tikuši pieņemti, joprojām pamatojoties uz parasto likumdošanas procedūru, un lielā mērā īstenoti ar tiesību aktiem, kurus parakstījis veselības ministrs, kā to nosaka primārie tiesību akti. Saskaņā ar turpināmības klauzulām tika paredzēts, ka attiecīgās šajos tiesību aktos noteiktās pilnvaras būs spēkā līdz 2020. gada 9. novembrim, ja vien tās netiks paplašinātas. 2020. gada oktobrī tika iesniegta iniciatīva pagarināt pilnvaru termiņu līdz 2021. gada 9. jūnijam, un pret to iebilda vairāki parlamenta deputāti, ierosinot īsākus pagarinājumus. Tika kritizēta situācija, ka debatēm par šo priekšlikumu tika atvēlēts maz laika. IHREC ziņojumā ir ieteikts īstenot īsākus pagarinājumus un noteikt tiesību aktos jebkādu pagarinājuma maksimālo ilgumu un vienlaikus paustas citas bažas. Šīs bažas ir atbalsojušās arī pilsoniskās sabiedrības organizāciju vēstījumos. Saistībā ar janvārī notikušajām vispārējām vēlēšanām un valdības iecelšanas aizkavēšanos laikā no 2020. gada janvāra līdz oktobrim netika rīkotas parastās komitejas sanāksmes, savukārt īpašā Covid-19 reaģēšanas komiteja darbojās no 2020. gada 6. maija līdz 2020. gada 30. septembrim. 2021. gada jūnijā tika pagarināta spēkā esība četros primāros tiesību aktos ietvertajām turpināmības klauzulām, kas bija paredzētas Covid-19 jautājumu risināšanai. Tādējādi pasākumu īstenošana turpināsies līdz 2021. gada 9. novembrim, un to ar abu palātu rezolūciju var pagarināt vēl uz vienu laikposmu, kura ilgums ir trīs mēneši. Kopš pandēmijas sākuma likumdošanas procesu raksturo saīsinātas diskusijas parlamentā. Bieži ir izmantoti procesuālie instrumenti, lai saīsinātu parlamenta debates un nodrošinātu ātru izskatīšanu parlamentā, galvenokārt saistībā ar tiesību aktiem, kas attiecas uz Covid-19. Tas ietvēra atteikšanos no prasības rūpīgi pārbaudīt tiesību aktu projekta tekstu pirms tā publicēšanas (“pirmslikumdošanas pārbaude”) , tā saukto “priekšlikumu bez apspriešanas” izmantošanu, lai saīsinātu debatēm atvēlēto laiku, un agrīnas parakstīšanas priekšlikumus, kuru mērķis bija nodrošināt, ka prezidents ātri izskata parlamenta iesniegtu likumprojektu. 2020. gadā kā “priekšlikumi bez apspriešanas” tika sagatavoti 30 no 32 iesniegtajiem likumprojektiem un 19 “priekšlikumi bez apspriešanas” tika izmantoti, lai saīsinātu debates par 17 dažādiem tiesību aktu projektiem. 2020. gadā vienošanās par agrīnas parakstīšanas priekšlikumiem tika panākta 18 reizes, ļaujot prezidentam izskatīt likumprojektu piecu dienu laikā. Jaunu komiteju izveides posmā no 2020. gada septembra pēc abu palātu vēlēšanām tika nolemts atcelt prasību veikt rūpīgu pirmslikumdošanas pārbaudi attiecībā uz 17 pieņemtajiem likumprojektiem. 2020. gadā izskatīšanu komitejā Pilnās apakšpalātas komiteja uzņēmās attiecībā uz 26 tiesību aktiem. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas pauda bažas par īso konsultācijām atvēlēto laiku. Īrijas Cilvēktiesību un līdztiesības komisijas akreditācija tiks pārskatīta 2021. gadā. 2015. gada novembrī to ar “A” kategorijas akreditācijas statusu atkārtoti akreditēja Valsts cilvēktiesību iestāžu globālā alianse (GANHRI). 2021. gada februārī IHREC publicēja ziņojumu par Īrijas ārkārtas pilnvarām Covid-19 pandēmijas laikā. Ziņojumā ir secināts, ka galvenie pasākumi, kas līdz šim ieviesti pandēmijas kontrolei (galvenokārt ar pārvietošanos un pulcēšanos mājās saistīti ierobežojumi, pienākums valkāt mutes un deguna aizsegus), ir pamatoti ar valsts pienākumu aizsargāt sabiedrības veselību. Ziņojumā ir arī izklāstīti vairāki secinājumi, piemēram, ieteikums, ka Īrijas valdībai juridiski saistoši pasākumi vienmēr būtu jānošķir no padomiem, kas ir saistīti ar sabiedrības veselību, vai arī uz visiem pasākumiem, kas pieņemti kā daļa no reakcijas uz Covid-19 pandēmiju, būtu jāattiecina turpināmības klauzulas. Īrijā ir aktīva un daudzveidīga pilsoniskā sabiedrība, taču zināmas bažas joprojām rada finansējuma ierobežojumi. Papildus 45 miljoniem EUR Covid-19 stabilitātes fondā, ko valdība izveidoja 2020. gadā, lai nodrošinātu skaidras naudas iepludināšanu kopienu un brīvprātīgajām organizācijām, labdarības organizācijām un sociālajiem uzņēmumiem, kas sniedz kritiski svarīgus pirmās līnijas pakalpojumus, 2021. gadam ir piešķirti papildu 10 miljoni EUR. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas turpināja paust bažas par to, kāda ietekme būs Vēlēšanu likumā noteiktajiem aizliegumiem ziedot noteiktu limitu pārsniedzošas summas “politiskiem mērķiem”, kā arī ārpus Īrijas dzīvojošiem nepilsoņiem noteikto aizliegumu ziedot. Komisija amatpersonu pienākumu standartu jautājumos, kas ir atbildīga par likuma īstenošanas pārzināšanu, ir aicinājusi veikt arī visaptverošu Vēlēšanu likuma pārskatīšanu. Nesen tika publicēta Vēlēšanu reformas Vispārīgā shēma, kuras mērķis ir izveidot neatkarīgu, likumā noteiktu Vēlēšanu komisiju. Valdība ir nodomājusi, ka Vēlēšanu komisija veiks visaptverošu Vēlēšanu likuma (1997) pārskatīšanu, tostarp pievēršoties pilsoniskās sabiedrības organizāciju paustajām bažām. I pielikums: Informācijas avotu saraksts alfabētiskā secībā* * Saraksts ar informāciju, kas saņemta saistībā ar 2021. gada ziņojuma par tiesiskumu apspriešanu, ir pieejams vietnē https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Īrijas Advokātu biedrība, (2021), Tieslietu departamentam sniegtā informācija par Tiesnešu iecelšanas amatā komisijas likumprojekta Vispārīgo shēmu — 2020. gads) ( https://www.lawlibrary.ie/media/lawlibrary/media/Secure/Submission-to-DOJ-with-Appendix.pdf ). Īrijas apraides organizācija (2019), Komunikācijas departamentam sniegtā informācija, Klimata pasākumu un vides jautājumu sabiedriskā apspriešana par Kaitīga satura reglamentēšanu tiešsaistes platformās un pārskatītās Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas īstenošanu ( https://www.bai.ie/en/bai-publishes-submission-on-regulation-of-harmful-online-content-implementation-of-new-audiovisual-media-services-directive/ ). Eiropas Savienības Tiesas 2019. gada 19. novembra spriedums lietā A. K. un citi pret Sąd Najwyższy, C. P. pret Sąd Najwyższy un D. O. pret Sąd Najwyższy, apvienotās lietas C‑585/18, C‑624/18 un C‑625/18, ECLI:EU:C:2019:982. Īrijas Advokātu biedrība (2021), Īrijas Advokātu biedrības sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Īrijas Advokātu biedrība (2021), Tieslietu departamentam sniegtā informācija par Tiesnešu iecelšanas amatā komisijas likumprojekta Vispārīgo shēmu — 2020. gads)( https://www.lawlibrary.ie/News/reports-and-submissions.aspx ). Eiropas Padome: Ministru komiteja (2010), Ieteikums CM/Rec(2010)12, kuru Ministru komiteja sniedza dalībvalstīm jautājumā par tiesnešu neatkarību, efektivitāti un pienākumiem ( https://www.coe.int/en/web/cdcj/judicial-independence-and-impartiality ).

Eiropas Padome: Venēcijas Komisija (2010), Ziņojums par tiesu sistēmas neatkarību, I daļa: 82. plenārsesijā Venēcijas komisijas pieņemtā tiesnešu neatkarība (CDL-AD(2010)004-e). Eiropas Padome: Venēcijas komisija (2020), Malta, Priekšlikums par ierosinātajām izmaiņām tiesību aktos (CDL-AD(2020)006). Eiropas Savienības Tiesas 2021. gada 20. aprīļa spriedums lietā Repubblika pret Il-Prim Ministru C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311. Tieslietu departaments (2020a), Tiesnešu iecelšanas amatā komisijas likumprojekta Vispārīgās shēmas projekts (2020) ( http://www.justice.ie/en/JELR/Pages/General_Scheme_of_the_Judicial_Appointments_Commission_Bill_2020 ). Tieslietu departaments (2020b), Pārskata grupas ziņojums par civilās tiesvedības pārvaldību – ziņojums. Priekšsēdētājs: Godājamais tiesnesis Pīters Kellijs, bijušais Augstās tiesas priekšsēdētājs ( http://www.justice.ie/en/JELR/Pages/Review_of_the_Administration_of_Civil_Justice_-_Review_Group_Report ). Tieslietu departaments (2020), Pārskata grupas ziņojums par struktūrām un stratēģijām, kuras izmanto ekonomisko noziegumu un korupcijas novēršanai, izmeklēšanai un padarīšanai par sodāmu rīcību ( https://www.gov.ie/en/publication/be30e-review-group-report-on-structures-and-strategies-to-prevent-investigate-and-penalise-economic-crime-and-corruption/ ). Tieslietu departaments (2021a), 2021. gada tieslietu plāns ( http://www.justice.ie/en/JELR/Department_of_Justice_Action_Plan_2021.pdf/Files/Department_of_Justice_Action_Plan_2021.pdf ). Tieslietu departaments (2021b), Hamiltona pārskata grupas īstenošanas plāns ( https://www.gov.ie/en/publication/d03ff-hamilton-review-group-implementation-plan/ ). Valsts izdevumu un reformu departaments (2020), 2015. gada Likuma par lobēšanas reglamentēšanu Otrais obligātais pārskats ( https://www.gov.ie/en/publication/7ef279-second-statutory-review-of-the-regulation-of-lobbying-act-2015/ ). Taoiseach departaments (2020) Taoiseach departaments(2021). Valdības programma: Mūsu kopīgā nākotne ( https://www.gov.ie/en/publication/7e05d-programme-for-government-our-shared-future/ ). Direktīva 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) mainīgu tirgus realitāšu skatījumā. Eiropas Komisija (2019), Eirobarometra 482. zibensaptauja: Businesses' attitudes towards corruption in the EU. Eiropas Komisija (2020), Ziņojums par tiesiskumu. Valsts nodaļa par Īriju. Eiropas Komisija (2020), Eirobarometra 502. speciālaptauja: Korupcija. Eiropas Komisija (2021), ES rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā. Eiropas Cilvēktiesību tiesas 2009. gada 22. decembra spriedums lietā Parlov-Tkalčić pret Horvātiju, Nr. 24810/06. GRECO (2020), ceturtā novērtēšanas kārta. Novērtēšanas ziņojums par Īrijas korupcijas novēršanu attiecībā uz parlamenta locekļiem, tiesnešiem un prokuroriem. ( https://rm.coe.int/fourth-evaluation-round-corruption-prevention-in-respect-of-members-of/1680a06655 ). Īrijas Pilsonisko brīvību padome (2020), Nepārliecinošs demokrātijā: ICCL atjauno aicinājumu atteikties no Īpašās krimināltiesas ( Nepārliecinošs demokrātijā: ICCL atjauno aicinājumu atteikties no Īpašās krimināltiesas — Īrijas Pilsonisko brīvību padome ). Īrijas Pilsonisko brīvību padome (2021), Īrijas Pilsonisko brīvību padomes sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Īrijas Pilsonisko brīvību padome (2021), ICCL aicina izbeigt obligāto karantīnu, ja netiek risinātas ar tiesībām saistītās problēmas, 2021. gada 19. aprīlis (https://www.iccl.ie/news/iccl-calls-for-end-to-mandatory-quarantine-if-rights-issues-not-addressed/).

Īrijas Tiesu dienests (2020), Tiesu pieejamības atbalstīšana modernā, digitālā Īrijā. Ilgtermiņa stratēģiskais redzējums — 2030 ( https://iwla.ie/wp-content/uploads/2020/11/Long-Term-Strategic-Vision.pdf ). Īrijas valdība (2021), Īrijas sniegtā informācija 2020. gada ziņojumam par tiesiskumu. Īrijas Cilvēktiesību un līdztiesības komisijas (2021), tieslietu ministram sniegtā informācija par Tiesnešu iecelšanas amatā komisijas Vispārīgo shēmu ( https://www.ihrec.ie/documents/submission-to-the-minister-for-justice-on-the-general-scheme-of-the-judicial-appointments-commission-bill-2020/ ). Īrijas Cilvēktiesību un līdztiesības komisija (2021), Īrijas ārkārtas pilnvaras Covid-19 pandēmijas laikā ( https://www.ihrec.ie/documents/irelands-emergency-powers-during-the-covid-19-pandemic/ ). Tieslietu padome (2021), Pamatnostādnes par miesas bojājumiem (( https://judicialcouncil.ie/assets/uploads/documents/Personal%20Injuries%20Guidelines.pdf ). Īrijas Juristu biedrība (2021), sniegtā informācija kopīgajai Īrijas parlamenta (Oireachtas) Tieslietu komitejai par Tiesnešu iecelšanas amatā komisijas likumprojekta Vispārīgo shēmu (2020) ( https://www.lawsociety.ie/globalassets/documents/submissions/2021-judicial-appointments-commission-bill.pdf ). Juridisko pakalpojumu regulatīvā iestāde (2020), Vai kopums ir lielāks nekā tā daļu summa? Juriskonsultu profesijas un advokātu profesijas unificēšanas apsvēršana ( https://www.lsra.ie/lsra-publishes-reports-on-legal-practitioners-education-and-training-and-unification/ ). Juridisko pakalpojumu regulatīvā iestāde (2020), Standartu noteikšana: Praktizējošo juristu izglītība un mācības ( https://www.lsra.ie/lsra-publishes-reports-on-legal-practitioners-education-and-training-and-unification/ ). Juridisko pakalpojumu regulatīvā iestāde (2020), LSRA pārņem praktizējošo juristu reklāmas regulējumu ( LSRA pārņem praktizējošo juristu reklāmas regulējumu – Juridisko pakalpojumu regulatīvā iestāde ). Īrijas Preses padome (2020), Īrijas Preses padomes un Preses ombuda biroja 2019. gada pārskats ( http://www.presscouncil.ie/about-us/recent-decisions-and-news/annual-report-2019-of-the-press-council-of-ireland-and-office-of-the-press-ombudsman- ). Īrijas Preses padome (2021), Īrijas Preses padomes un Preses ombuda iesniegums Mediju nākotnes komisijai ( https://www.presscouncil.ie/office-of-the-press-ombudsman-164/publications-and-press-releases/press-releases-1048/submission-by-press-council-of-ireland-and-press-ombudsman-to-the-future-of-media-commission ). Reportieri bez robežām — Īrija ( https://rsf.org/en/ireland ). Komisija amatpersonu pienākumu standartu jautājumos (2020), 2019. gada pārskats ( https://www.sipo.ie/reports-and-publications/annual-reports/ ). Transparency International (2021), 2020. gada korupcijas uztveres indekss. ANO Cilvēktiesību komiteja (2014), Noslēguma apsvērumi par Īrijas ceturto periodisko ziņojumu ( http://docstore.ohchr.org/SelfServices/FilesHandler.ashx?enc=6QkG1d%2FPPRiCAqhKb7yhsieXFSudRZs%2FX1ZaMqUUOS9yIqPEMRvxx26PpQFtwrk%2BhtvbJ1frkLE%2BCPVCm6lW%2BYjfrz7jxiC9GMVvGkvu2UIuUfSqikQb9KMVoAoKkgSG) . Apvienoto Nāciju Organizācijas īpašais referents mierīgas pulcēšanās un biedrošanās tiesību jautājumos un īpašais referents cilvēktiesību aizstāvju jautājumos (2020), Īpašā referenta mierīgas pulcēšanās un biedrošanās tiesību jautājumos un īpašā referenta cilvēktiesību aizstāvju jautājumos mandāti ( DownLoadPublicCommunicationFile (ohchr.org) . II pielikums. Valsts (Īrijas) apmeklējums Komisijas dienesti 2021. gada martā rīkoja virtuālas sanāksmes, kurās piedalījās: ·Īrijas Advokātu biedrība ·Īrijas Apraides organizācija

·Tiesas dienests ·Tieslietu departaments ·Garda ekonomiskās noziedzības apkarošanas birojs ·Garda Síochána Ombuda komisija (GSOC) ·Hamiltona komisija ·Oireachtas dienests (Parlamenta dienests) ·Īrijas Pilsonisko brīvību padome ·Īrijas Cilvēktiesību un līdztiesības komisija ·Īrijas Mazo un vidējo uzņēmumu asociācija (ISME) ·Īrijas Juristu biedrība ·Juridisko pakalpojumu regulatīvā iestāde ·Valsts žurnālistu apvienība ·Uzņēmumu likumdošanas ieviešanas direktora birojs (ODCE) ·Valsts prokuratūras direktora birojs ·Preses padome ·Tiesu varas pārstāvji ·Komisija amatpersonu pienākumu standartu jautājumos (SIPO) ·Transparency International * Komisija vairākās horizontālās sanāksmēs tikās arī ar šādām organizācijām:

·Amnesty International ·Reproduktīvo tiesību centrs ·CIVICUS ·Eiropas Pilsonisko brīvību savienība ·“Pilsoniskā sabiedrība — Eiropa” ·Eiropas baznīcu konference ·EuroCommerce ·Eiropas Bezpeļņas tiesību centrs ·Eiropas Preses un plašsaziņas līdzekļu brīvības centrs ·Eiropas Pilsoniskās sabiedrības forums ·Eiropas Žurnālistu federācija ·Eiropas partnerība demokrātijai ·Eiropas Jaunatnes forums ·Front Line Defenders ·Human Rights House Foundation ·Human Rights Watch ·ILGA-Europe ·Starptautiskā Juristu komisija ·Starptautiskā Cilvēktiesību federācija ·Starptautiskās Ģimenes plānošanas federācijas Eiropas tīkls (IPPF EN)