(3)Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, piemēram, kā augstākas enerģijas un pārtikas cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud. Turklāt Eiropas Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā pirmo reizi tika piemērota Pagaidu aizsardzības direktīva, pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Eiropas Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

(6)Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija atzinumā par 2021. gada stabilitātes programmu, fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu ES fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

(7)Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

(8)Attiecībā uz 2022. gada 2. martā sniegtajām fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus; fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, un dažādās valstīs tā ir jādiferencē atkarībā no to fiskālā un ekonomiskā stāvokļa, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

(9)Luksemburga savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā sniegtās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma lēmumu par Luksemburgas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu. Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu par to, ka Luksemburga ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

(10)Luksemburga 2022. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Luksemburgas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

(11)Komisija 2022. gada ziņojumu par Luksemburgu publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Luksemburga ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Luksemburga īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz šo analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tai skaitā sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Luksemburgas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un ES pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

(12)2020. gada 20. jūlijā Padome ieteica Luksemburgai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Luksemburgai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem 2021. gadā Luksemburgas vispārējās valdības budžeta bilance uzlabojās no deficīta 3,4 % apmērā no IKP 2020. gadā līdz pārpalikumam 0,9 % apmērā no IKP 2021. gadā. Luksemburgas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazinājās no 2,4 % no IKP 2020. gadā līdz 0,7 % 2021. gadā. Luksemburgas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilst Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Pēc Eurostat validētajiem datiem, vispārējās valdības parāds 2021. gadā bija 24,4 % no IKP.

(13)Budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir piesardzīgs un par laiku pēc tam – reālistisks. 2022. gada stabilitātes programmā prognozēts, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 1,4 % un 2023. gadā – par 2,9 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 2,2 % un 2023. gadā – par 2,7 %. Starpība 0,8 procentpunktu apmērā 2022. gadā galvenokārt ir saistīta ar to, ka Komisijas prognozē paredzētas lielākas investīcijas un pozitīvāka neto eksporta ietekme uz reālā IKP pieaugumu. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance samazināsies līdz deficītam 0,7 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,4 % apmērā no IKP 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo lielākus izdevumus darba ņēmēju atalgojumam, investīcijām un sociālajiem pabalstiem, savukārt ieņēmumu daļā tiek prognozēts, ka kārtējie ienākuma un mantas nodokļi samazināsies. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP pieaugs līdz 25,4 % 2022. gadā un līdz 25,8 % 2023. gadā. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. gadā būs 0,1 % no IKP un pārpalikums 2023. gadā būs 0,1 %. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota zemāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 24,7 % 2022. gadā un 25,1 % 2023. gadā.

Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, vidējā termiņā (10 gadu vidējais rādītājs) potenciālās izlaides pieaugums tiek lēsts 2,6 % apmērā. Tomēr šajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Luksemburgas potenciālo izaugsmi.

(14)Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, — tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazināsies no 0,7 % no IKP 2021. gadā līdz 0,1 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,8 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā. Šie pasākumi galvenokārt ietver enerģijas nodokļa kredītu, sociālos pārvedumus mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, enerģijas patēriņa netiešo nodokļu samazinājumu un ražošanas subsīdijas. Par šiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem lielākoties ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas arī 2023. gadā, dažus no šiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no šiem pasākumiem nav mērķorientēti, īpaši tas attiecas uz akcīzes nodokļa vispārēju samazināšanu degvielai 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % un 0,2 % apmērā no IKP attiecīgi 2022. un 2023. gadā.

(15)Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Luksemburgai 2022. gadā īstenot atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Luksemburgai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

(16)Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Luksemburgas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja –1,3 % apmērā no IKP, kā ieteikusi Padome. Luksemburga plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz saimniecisko darbību saglabāsies stabila salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP. Tādējādi Luksemburga plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,2 procentpunktiem no IKP. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,5 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, un tiek prognozēts, ka arī darba ņēmēju atalgojuma palielinājums un sociālie pārvedumi veicinās (0,3 % apmērā no IKP) neto kārtējo izdevumu pieaugumu.

(17)Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta + 0,5 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies. Tiek paredzēts, ka Luksemburga 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 % no IKP apmērā. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,5 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,3 % apmērā no IKP).

(18)2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 0,3 % no IKP 2024. gadā un 0,2 % līdz 2025. gadam. Tādējādi tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta bilance saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Šo prognožu pamatā ir pieņēmums par nedaudz lielākiem ieņēmumiem un stabiliem izdevumiem (procentos no IKP). Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam pieaugs, konkrēti, līdz 26,2 % 2024. gadā un stabilizēsies pie 26,2 % 2025. gadā. Pamatojoties uz Komisijas analīzi, parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet zemi.

(19)Covid-19 krīzei bija mazāka ietekme uz valsts finansēm nekā citās dalībvalstīs, un paredzams, ka attiecīgie rādītāji 2022. gadā uzlabosies. Tomēr demogrāfisko tendenču ietekme uz valsts sektora izdevumiem nākamajās desmitgadēs pastiprināsies. Tas jo īpaši ir izskaidrojams ar to, ka iedzīvotāju novecošanas un neto migrācijas plūsmu palēnināšanās dēļ paredzams, ka pastāvīgi palielināsies pensionāru skaits uz vienu darba ņēmēju. Ja politika netiks mainīta, Luksemburga līdz 2070. gadam piedzīvos vienu no ES straujākajiem palielinājumiem pensiju izdevumu ziņā, kas izteikti kā daļa no IKP. Rezultātā pensiju izdevumi veidotu aptuveni 18 % no IKP (salīdzinājumā ar 9 % 2019. gadā), kas ir viens no augstākajiem rādītājiem ES. Tas radīs ievērojamu valsts parāda pieaugumu, apdraudot valsts finanšu ilgtspēju. Vislabvēlīgākā makroekonomiskā ietekme būtu faktiskā pensionēšanās vecuma paaugstināšanai, jo šim faktoram ir vislielākais potenciāls samazināt pensiju izdevumus. Savukārt lielāks nodarbinātībā iesaistītu gados vecāku darba ņēmēju īpatsvars veicinātu arī ekonomikas izaugsmi. Atveseļošanas un noturības plānā nav pievērsta uzmanība ne pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspējai, ne agrīnas pensionēšanās shēmu negatīvajai ietekmei un finansiālajiem stimuliem agri pamest darba tirgu, kas izskaidro gados vecāku darba ņēmēju zemo nodarbinātības līmeni. Savlaicīgi sākot reformas, kuru mērķis ir ierobežot agrīnas pensionēšanās shēmas un stimulēt gados vecākus darba ņēmējus ilgāk palikt darba tirgū, šīs reformas būtu iespējams īstenot pakāpeniski, palielinot taisnīgumu paaudžu starpā.

(20)Cīņa pret agresīvu nodokļu plānošanu Eiropas Savienībā ir būtiska, lai: i) novērstu konkurences izkropļojumus starp uzņēmumiem; ii) nodrošinātu taisnīgu attieksmi pret nodokļu maksātājiem un iii) aizsargātu valsts finanses. Luksemburga ir maza atvērta ekonomika ar lielu integrētu finanšu nozari, kas lielā mērā izskaidro lielu finanšu plūsmu pastāvēšanu. Tomēr šīs lielās finanšu plūsmas atspoguļo arī ārvalstu kontrolētu uzņēmumu ievērojamo klātbūtni valstī, kuri ir iesaistīti finansēšanas darbībās grupas iekšienē un finanšu līdzekļu pārvaldības darbībās. Īpašas bažas rada tas, ka netiek ieturēti nodokļi vai veikti līdzvērtīgi pasākumi attiecībā uz procentu un honorāru maksājumiem uz tādām zemu vai nulles nodokļu jurisdikcijām, kas nav iekļautas ES sarakstā ar jurisdikcijām, kuras nesadarbojas. Luksemburgā bāzētu uzņēmumu izejošajiem procentu un honorāru maksājumiem uz ārpussavienības valstu jurisdikcijām var piemērot nelielus nodokļus vai tos neaplikt ar nodokļiem, ja šie maksājumi netiek aplikti ar nodokli vai tiek aplikti ar zemu nodokli saņēmējā jurisdikcijā. Luksemburga ir veikusi dažus pasākumus, lai cīnītos pret agresīvu nodokļu plānošanu. Tomēr līdz šim pasākumi ir bijuši ierobežoti un nepietiekami, lai novērstu ar izejošajiem maksājumiem saistītos trūkumus nodokļu sistēmā, ko starptautiskie uzņēmumi varētu izmantot agresīvai nodokļu plānošanai.

(21)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma 2.2. kritērijā, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Luksemburgai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Luksemburgai līdz plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Jo īpaši šīs problēmas ir saistītas ar veselības aprūpes sistēmas noturību, iekļaujošu darba tirgu un investīcijām zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, kā arī ar cenas ziņā pieejamu mājokļu trūkumu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas regulējuma institucionālo noturību. Plānā ir iekļauti pasākumi, kuru mērķis ir palielināt cenas ziņā pieejamu mājokļu publisko piedāvājumu. Plānā ir paredzētas arī investīcijas atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanā un ilgtspējīgā transportā, kas palīdzētu pakāpeniski dekarbonizēt ekonomiku. Digitālie publiskie pakalpojumi un liels publisks pētniecības un inovācijas projekts kvantu sakaru tehnoloģiju jomā veicinātu investīcijas uzņēmējdarbībā un ražīguma pieaugumu vidējā termiņā. Attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanu plānā ir paredzēta pasākumu kombinācija pārredzamības uzlabošanai un finanšu pakalpojumu sniedzēju uzraudzības regulējuma stiprināšanai. Plānā izklāstītajai prasmju stratēģijai un apmācības programmām, kas ietver īpašu mērķrādītāju gados vecākiem darba ņēmējiem, būtu jāpalīdz uzlabot iekļautību darba tirgū.

(22)Paredzams, ka Luksemburgas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Luksemburgā atbilst 61 % no plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 32 % no plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Luksemburgai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

(23)Luksemburga vēl nav iesniegusi partnerības nolīgumu un/vai pārējos kohēzijas politikas plānošanas dokumentus. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1060 Luksemburgai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp šiem fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

(24)Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Luksemburgā ir aktuāli vairāki problēmjautājumi, kas saistīti ar pieaugošo nevienlīdzību izglītības sistēmā. Luksemburgas izglītības sistēmai iezīmīga ir trīs valodu (luksemburgiešu, vācu un franču valodas) izmantošana, kā arī lielas atšķirības skolēnu sociālekonomiskās un lingvistiskās izcelsmes ziņā. Starptautisko testu rezultāti liecina, ka skolēnu pamatprasmes ir zemākas nekā vidēji ES un ir cieši saistītas ar skolēnu sociālekonomisko un lingvistisko izcelsmi. ‑Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas 2018. gada apsekojumā, ko veica Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija, Luksemburgā tika reģistrētas vienas no ES lielākajām lasītprasmes rezultātu atšķirībām starp labvēlīgā un nelabvēlīgā situācijā esošiem skolēniem. Nevienlīdzību pastiprina daudzvalodu izglītība un tas, kā skolēni agri tiek sadalīti turpmākajām mācībām dažādu veidu skolās. Izglītības sistēma nenodrošina visiem skolēniem pietiekamas daudzvalodu prasmes un pamatprasmes, lai apmierinātu valsts darba tirgus vajadzības. Individualizēts atbalsts skolēniem palīdzētu sasniegt pilnu attīstības potenciālu un kopumā panākt visu skolēnu iekļautību. Saskaņā ar Valsts skolu kvalitātes novērošanas centra 2020. gada secinājumiem būtu nepieciešams uzlabot izglītības sistēmas pārvaldību, turpinot izstrādāt novērtēšanas instrumentus un izmērāmus mērķus, kas veicinātu kvalitāti un iespēju vienlīdzību gan izglītības sistēmas formālajā, gan neformālajā daļā.