LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 12.10.2011 
SEC(2011) 1154 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Kopējā lauksaimniec ības politika 2020. gada perspekt īvā 
{COM(2011) 625} 
{COM(2011) 626} {COM(2011) 627} 
{COM(2011) 628} 
{COM(2011) 629} 
{SEC(2011) 1153} 
 
 
LV 2   LV Lauksaimniec ība pašlaik atrodas krustcel ēs un plašsazi ņas līdzekļu uzmanības centrā: ES 
lauksaimniec ība un t ās kopējā lauksaimniec ības politika (KLP) nav iz ņēmums. 
Problēmas, ietekme un risin ājumi visā pasaulē ir atšķirīgi, tomēr ir izkristaliz ējusies arī 
kopīga atziņa, ka risin ājumu kodols ir ilgtsp ēja. Tāpēc nākotnes KLP t ālejošākajam 
mērķim jābūt noturīgai konkur ētspējai, lai izveidotu ekonomiski dz īvotspējīgu pārtikas 
ražošanas nozari, un ES dabisko zemes resursu ilgtsp ējīgai apsaimniekošanai.  
KLP iepriekš ējo reformu pamat ā galvenok ārt bija nepieciešam ība reaģēt uz pirmk ārt 
lauksaimniec ībai iekšēju cēloņu izraisītām problēmām, sākot ar milz īgu pārprodukciju un 
beidzot ar tirdzniec ības nolīgumiem vai p ārtikas nekait īguma kr īzi. Tās Eiropas 
Savienībai ir lieti noder ējušas gan pašu m ājās, gan starptautiskaj ā arēnā. Taču ES 
lauksaimniec ības daudzas šodienas probl ēmas nosaka faktori, ko lauksaimniec ība nevar 
kontrolēt, un tāpēc šo probl ēmu risināšanai ir vajadz īgi daudz plaš āki politikas pas ākumi. 
Tāpēc topošā KLP vairs nedr īkstētu būt politika, kas attiecas uz nelielas, kaut svar īgas, 
ES tautsaimniec ības daļas darbību, un tai j ākļūst par politiku, kas ietekm ē vairāk kā pusi 
ES teritorijas un visus ES pat ērētājus un kas ir strat ēģiski svarīga pārtikas nodrošin ājuma 
un nekait īguma, vides, klimata p ārmaiņu un teritori ālā līdzsvara zi ņā. Tas ļautu KLP ar ī 
stiprināt ieguldījumu strat ēģijā “Eiropa 2020”. Šaj ā ziņojumā aplūkota šādas politikas 
virzības nozīme. 
1. PROBLĒMU DEFIN ĒJUMS  
Pēdējo divdesmit gadu laik ā KLP veiktas iev ērojamas reformas, atspogu ļojot sabiedr ības 
mainīgās bažas, kas īpaši saist ītas ar vidi, p ārtikas kvalit āti un nekait īgumu, teritori ālo 
līdzsvaru, k ā arī ES tautsaimniec ības jaunaj ām vajadz ībām. Šā procesa rezult ātā KLP 
šodien nodrošina visp ārējo regulējumu, kas ļauj politikai risin āt lauksaimniec ības un 
lauku apvidu konkur ētspējas un ilgtsp ējas problēmas visā ES teritorij ā. Šādu regulējumu 
veido divi savstarp ēji papildinoši p īlāri1. 
I pīlārs ietver instrumentus, kas saist īti ar lauksaimniec ības tirgu darb ību un pārtikas 
piegādes ķēdi (Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007) un tiešajiem maks ājumiem 
(Padomes Regula (EK) Nr. 73/2009), kas atkar īgi no likum ā noteikto p ārvaldības prasību 
un labu lauksaimniec ības un vides apst ākļu ievērošanas2. Kopā šie pasākumi nodrošina 
ES lauksaimniekiem sniegt ā atbalsta liel āko daļu, radot pamatu ilgtsp ējīgai 
lauksaimniec ībai visā ES. I pīlāra pasākumi dal ībvalstīs ir oblig āti, un ar pavisam 
nedaudziem iz ņēmumiem tiem nav paredz ēts līdzfinansējums. Tas nodrošina kop ējas 
politikas piem ērošanu vienotaj ā tirgū, ko uzrauga integr ēta administr ācijas un kontroles 
sistēma (IAKS). 
II pīlārs — lauku att īstības politika (Padomes Regula (EK) Nr. 1698/2005) — ietver 
pasākumus, kuru m ērķis ir uzlabot lauksaimniec ības konkur ētspēju, nodrošin āt konkrētus 
sabiedriskos labumus vides jom ā un veicin āt saimniecisk ās darbības dažādošanu un 
                                                 
1 KLP instrumentu s īkāku raksturojumu un inform āciju par to att īstību skatīt vairākos AGRI ĢD 
politikas izkl āstos http://ec.europa.eu/agriculture/anal ysis/perspec/app-briefs/index_en.htm.  
2 Saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 II un III pielikum ā noteikto. 
 
LV 3   LV dzīves kvalit āti lauku apvidos. Šie pas ākumi liel ā mērā ir brīvprātīgi, to pamat ā ir 
līgumattiec ības, tiem ir paredz ēts līdzfinansējums un tos īsteno strat ēģiskā satvarā, kurš 
nodrošina politikas pas ākumu sasaisti ar Eiropas, valsts, re ģiona un viet ējā līmeņa 
vajadzībām. 
Minētais regul ējums bija reakcija uz probl ēmām, ar kur ām ES lauksaimniec ība saskārās 
pēdējo divdesmit gadu laik ā. Tomēr, lai politika saglab ātu savu noz īmīgumu, 
regulējumam, saska ņā ar kuru t ā darbojas, j āpierāda tā spēja risināt arī galvenās 
problēmas, ar kur ām ES lauksaimniec ībai būs jātiek galā kārtējā desmitgad ē: ekonomikas 
un vides faktoru un klimata p ārmaiņu radītās grūtības, kā arī politikas teritori ālie aspekti. 
Ekonomikas jom ā lauksaimniec ība pašlaik saskaras ar tirdzniec ības nosac ījumu 
pasliktināšanos pasaul ē. Tas vair āk vērojams īpaši pēdējos gados. 2004.–2010. gad ā 
lauksaimniec ības produktu cenu vid ējais līmenis pasaul ē paaugstin ājies par 50 % 
salīdzinājumā ar atbilstošo l īmeni 1986.–2003. gad ā; piemēram, ener ģijas cenas augušas 
par 220 %, bet m ēslošanas l īdzekļu cenas par 150 %, turkl āt tām vienlaikus bijis 
raksturīgs lielākais svārstīgums pēdējo trīsdesmit gadu laik ā. 
Stabilas augst ākas cenas var ētu dot nozarei nep ārprotamus tirgus sign ālus. Taču liels 
svārstīgums, faktoru (zemes, ener ģijas, mēslošanas l īdzekļu, darbasp ēka) ražīguma 
kāpuma pal ēnināšanās, nevienm ērīgā un asimetrisk ā cenu izmai ņu pārnese pārtikas 
piegādes ķēdē un lauksaimniec ības daļas samazin āšanās ķēdes pievienotaj ā vērtībā, 
visticamāk, izraisīs papildu spiedienu uz lauku saimniec ību rentabilit āti ES, un b ūs 
nepieciešami iev ērojami ieguld ījumi produkt īvākās metodēs, lai nozare sp ētu ilgtspējīgi 
pielāgoties. 
Vides jom ā galvenie faktori, kas ietekm ē lauksaimniec ības ilgtsp ēju no vides viedok ļa, ir 
saistīti ar ražošanas intensifik āciju dažos apgabalos un zemes  pamešanu un nepietiekamu 
apsaimniekošanu citos apgabalos, k ā arī ar zemes izmantojuma mode ļu un 
lauksaimniec ības un mežsaimniec ības prakses p ārmaiņām. KLP ir svar īga loma 
ilgtspējīgas lauksaimniec ības saglab āšanā visā ES teritorij ā un videi un klimatam 
labvēlīgas prakses veicin āšanā. 
Lauksaimniec ības ilgtsp ēja no vides viedok ļa ir saistīta ar lauksaimnieka l ēmumiem par 
to, vai ražot, ko un k ā ražot, bet tir gus cenas neatspogu ļo ar lauksaimniecisko ražošanu 
saistītos ārējos faktorus, un daudzos gad ījumos nodrošin āto sabiedrisko vides labumu 
klāsts ir nepietiekams. Tas ir īpaši svar īgi, jo modern ā lauksaimniec ība rada lielu 
spiedienu uz vidi. Turpret ī noteiktas lauksaimniec ības sistēmas un prakse, piem ēram, 
ekstensīvā lopkopība un jaukt ās sistēmas, tradicion ālās ilggadīgo stādījumu sistēmas vai 
bioloģiskā lauksaimniec ība, īpaši sekm ē vides un klimata m ērķu sasniegšanu. 
KLP jāreaģē uz šīm problem ām, labāk integrējot savus m ērķus citās ES politikas jom ās 
un attiecīgi pielāgojot savus pas ākumus. ES biolo ģiskās daudzveid ības stratēģija līdz 
2020. gadam paredz biolo ģiskās daudzveid ības turpm āku integrāciju galvenaj ās nozarēs, 
piemēram, lauksaimniec ībā un mežsaimniec ībā, lai sasniegtu ES v ērienīgo pamatm ērķi. 
Stratēģijā “Eiropa 2020” siltumn īcefekta g āzu samazin āšana ir izvirz īta par vienu no 
pieciem ES pamatm ērķiem. Klimata un ener ģētikas tiesību aktu kopum ā ES arī apņēmās 
palielināt atjaunojam ās enerģijas izmantošanu, lai 2020. gad ā tā sasniegtu 20 % no ES 
kopējā enerģijas galapat ēriņa. 
 
LV 4   LV Visbeidzot, attiec ībā uz sociālajām problēmām primārā nozare joproj ām veido 4,9 % 
pievienotās vērtības (un vair āk, ja ņem vērā saistīto (pārtikas) ražošanas nozari) un 
15,7 % nodarbin ātības galvenok ārt lauku apvidos. Tieši tur lauksaimniec ībai var būt īpaši 
nozīmīga loma ne tikai tieš ā, bet arī netiešā veidā – jo tā stimulē papildu saimniecisk ās 
darbības, kam ir sp ēcīga palielin āšanas ietekme, jo īpaši pārtikas pārstrādes, viesn īcu un 
ēdināšanas, kā arī tirdzniecības nozar ē. Šīm nozarēm savukārt ir turpm ākas ciešas saiknes 
ar pārējām lauku tautsaimniec ības nozar ēm, tādējādi citu starp ā palīdzot attāliem lauku 
apvidiem, kuros past āv vislielākie ierobežojumi visp ārējo pakalpojumu, piem ēram, 
skolu, prim ārās veselības aprūpes un banku pakalpojumu, pieejam ībā. 
1.1. ES pievienot ā vērtība KLP 
KLP pievienot ā vērtība ir tās spēja: 
– efektīvi reaģēt uz tādiem transnacion āliem mērķiem un p ārrobežu probl ēmām kā 
klimata p ārmaiņu seku mazin āšana, biolo ģiskās daudzveid ības palielin āšana un 
ekonomisk ās un soci ālās kohēzijas veicin āšana, vienot ā tirgus un ES tirdzniec ības 
politikas att īstība, izmantojot notei kumu, principu un m ērķu vienotu kopumu; 
– nodrošināt dalībvalstu budžeta l īdzekļu efektīvāku izmantošanu, jo nav nepieciešama 
valstu politiku l īdzāspastāvēšana (piem ēram, salīdzinājumā ar vienotu kop ēju politiku 
27 atšķirīgas politikas izmaks ātu dārgāk un noteikti b ūtu mazāk efektīvas, veidojot 
atšķirīgus intervences l īmeņus, kas ir b ūtisks konkurences krop ļojuma risks); 
– palīdzēt attīstīt no vides un teritori ālā viedokļa konkurētspējīgu un līdzsvarotu Eiropas 
lauksaimniec ību, kas veicina ES p ārtikas pieg ādes ķēdes un tirdzniec ības 
konkurētspēju un pastiprina lauku apvidu koh ēziju, stimul ējot tādas iniciat īvas, kas 
atbalsta to ekonomisko un soci ālo izaugsmi. 
2. KLP  REFORMAS GALVENIE POLITISKIE UZDEVUMI  
Lai KLP risin ātu ekonomisk ās, vides, klimata p ārmaiņu un teritori ālās problēmas, 
pašreizējais KLP regul ējums jāpielāgo, ievērojot šādas ieceres. 
(1) KLP pas ākumu v ēršana uz lauksaimniec ības nozares raž īguma un 
konkurētspējas palielin āšanu: 
- uzlabojot konsultat īvās sistēmas darb ību un izveidojot (lauksaimnieku, 
konsultantu, p ētnieku, pārtikas ražot āju, patērētāju utt.) tīklus zināšanu 
radīšanai un nodošanai un dodot priekšroku novatorisk ām pieejām, 
piešķirot līdzekļus lauku att īstības pasākumu projektiem, 
- veicinot konkurenci stimul ējošu kopēju rīcību lauksaimnieku vid ū, lai 
sekmētu līdzekļu efektīvu izmantošanu, produktu izstr ādi un tirdzniec ību, 
- nodrošinot stimulus izmantot riska p ārvaldības instrumentus un akt īvas 
preventīvās stratēģijas; 
(2) KLP rādītāju uzlabošana vides un klimata p ārmaiņu jomā: 
 
LV 5   LV - palielinot to lauksaimniec ības plat ību skaitu, kur ās veikt ā 
lauksaimniec ības prakse nodrošina ieguvumus vides un klimata jom ā, un 
veicinot to, ka dal ībvalstis un lauksaimnieki uz ņemas veikt progres īvākus 
agrovides pas ākumus; 
(3) politikas lietder ības un efektivit ātes uzlabošana: 
- līdzsvarojot tiešos maks ājumus, lai lab āk atspogu ļotu ienākumu atbalsta 
mērķi un ekolo ģiskos rādītājus; 
- mazinot tiešo maks ājumu atbalsta l īmeņu atšķirības starp dal ībvalstīm un 
lauksaimniekiem. 
3. POLITIKAS IESP ĒJAS 
Pēc plašas sabiedrisk ās apspriešan ās un ES iest āžu un konkr ētu dalībvalstu sagatavot ām 
vairākām pašiniciat īvas nost ājām ir sagatavoti tr īs saskaņoti politikas scen āriji 
(pielāgojumu, sabalans ēšanas un p ārorientēšanās) lēmumu pie ņemšanas procesa 
atbalstam, lai, veidojot kopainu, izp ētītu iespējamo politikas p ārmaiņu turpināšanu, 
vienlaikus apl ūkojot arī politikas intervences galveno virzienu iesp ējamo mijiedarb ību un 
sinerģiju, bet katrs elements ir atseviš ķi novērtēts īpašos pielikumos. 
• Pielāgojumu scen ārija pamat ā ir ierobežota KLP piel āgošana, kas uzsver tos 
elementus, kas labi darbojas šodienas KLP, un nov ērš pašreiz ējā politikas regul ējuma 
lielākos trūkumus, neveicot b ūtiskas politikas p ārmaiņas. 
• Sabalansēšanas scen ārija mērķis ir nodrošin āt KPL atbalsta m ērķtiecīgāku piešķiršanu 
politikas m ērķiem, jo īpaši labāk integrējot dažādu politikas elementu ieguld ījumu, 
tostarp ietverot politikas regul ējumā jaunus elementus, k ā arī veicot b ūtiskas 
pārmaiņas politikas strukt ūrā. 
• Pārorientēšanās scenārijs sašaurina KLP politikas intervences piem ērošanu, 
koncentrējoties uz vides un klimata p ārmaiņu aspektiem, vienlaikus pie ņemot, ka 
ražošanas jaudu ir iesp ējams saglab āt bez atbalsta, pa ļaujoties uz tirgus sign āliem, un 
ka lauku apvidu dz īvotspējas veicin āšanas un teritori ālā līdzsvara pan ākšanas m ērķis 
tiks sasniegts, izmantojot citu s Kopienas politikas virzienus. 
Šie scen āriji atspogu ļo integrētas pieejas, kas katra piev ēršas iepriekš ējā iedaļā 
aprakstītajiem nākotnes KLP trijiem plašajiem politikas uzdevumiem. Tom ēr katrā no 
scenārijiem trim šiem uzdevumiem pieš ķirta atšķirīga nozīme, un to pamat ā ir zināmā 
mērā atšķirīga pieeja politikas intervences nepieciešam ībai. 
Tādējādi šie scen āriji arī dažādos veidos piev ēršas būtiskajam riskam, ko izraisa politikas 
intervences neveikšana, tirgus nepiln ības un pak ārtotais risks, kuru izraisa nepareizi 
vērsta politikas intervence, politikas nepiln ības. Pamatojoties uz p ēdējo minēto risku, tika 
noraidīti citi sabiedrisk ās apspriešan ās laikā iesniegtie politikas scen āriji. 
Analizējot šo scen āriju ietekmi, par atsauces punktu izmanto t ādu stāvokli, kur ā netiek 
novērsti probl ēmu definējumā noteiktie politikas tr ūkumi, un hipot ētisku scen āriju par 
 
LV 6   LV jebkādas politikas neesam ību, kas, k ā gaidāms, izrais īs būtiskas ien ākumu un vides 
problēmas3. 
Scenāriju pamat ā ir netiešas p ārmaiņas trijos galvenajos politikas intervences virzienos, 
proti, tirgus pas ākumos (Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007), tiešajos maks ājumos 
(Padomes Regula (EK) Nr. 73/2009) un lauku att īstības politik ā (Padomes Regula (EK) 
Nr. 1698/2005). 
1. tabula. Galveno politikas iesp ēju ieskic ējums, pa scen ārijiem un politikas 
instrumentiem 
 Tirgus instrumenti 
(Padomes Regula 
(EK) Nr. 1234/2007) Tiešie maks ājumi 
(Padomes Regula (EK) 
Nr. 73/2009) Lauku att īstība 
(Padomes Regula (EK) 
Nr. 1698/2005) 
Pielāgojumi  
Uzsver KLP 
sasniegumus un pievēršas 
galvenajiem trūkumiem Esošo instrumentu 
racionaliz ēšana un 
vienkāršošana 
Lauksaimnieku 
sadarbības 
uzlabošana, iev ērojot 
konkurences 
noteikumus Pārdale; pastiprin āta 
savstarpējā atbilstība Mērens budžeta pieaugums; 
to izmanto konkur ētspējas/ 
inovāciju veicin āšanai vai 
vides pasākumiem 
Sabalansēšana  
Nodrošina KLP 
mērķtiecīgāku 
pievēršanos t ās 
mērķiem Esošo instrumentu 
racionaliz ēšana un 
vienkāršošana 
Uzmanības centr ā: 
pārtikas pieg ādes 
ķēde un liel ākas 
lauksaimnieku iespējas ietekm ēt 
sarunu gaitu (3 apakšiesp ējas) Pārdale; jauna tiešo 
maksājumu strukt ūra; 
ekoloģiskais 
komponents 
Pastiprināta savstarp ējā 
atbilstība; 
nepārsniedzamo summu 
noteikšana; mazo lauksaimnieku atbalsta shēma; jauno 
lauksaimnieku atbalsta 
shēma Pārdale starp dal ībvalstīm 
Vadošie principi: inov ācijas, 
klimata p ārmaiņas un vide  
Pastiprināta l ī
dzekļu 
piešķiršana strat ēģisko 
mērķu sasniegšanai un 
vienots strat ēģiskais satvars 
ar citiem fondiem 
Pārorientēšanās 
Ierobežo KLP 
intervences darbības jomu, 
pievēršoties vides 
aspektiem  Atcelta Pak āpeniski pārtraukta Iev ērojami palielin āti 
līdzekļi; uzman ības centr ā 
klimata p ārmaiņas un vide 
 
                                                 
3 http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/external/scenar2020ii/index_en.htm. 
 
LV 7   LV 4. ALTERNAT ĪVO POLITIKAS IESP ĒJU IETEKMES NOV ĒRTĒŠANA  
Pielāgojumu  scenārijs balstās uz pieņēmumu, ka tiek turpin āti pašreiz ējā politikas 
regulējuma principi, kura pamat ā ir orientēšanās uz tirgu. Paredz ēts, ka lauksaimnieki, 
vadoties no tirgus sign āliem, varēs labāk izmantot pieejamos politikas instrumentus, lai 
palielinātu savu konkur ētspēju, bet tiešo maks ājumu pārdale starp dal ībvalstīm efektīvāk 
un taisnīgāk pasarg ās tos no p ārmērīgām ienākumu sv ārstībām visā ES. Tiešo 
maksājumu pārdale dalībvalstīs (reģionālais modelis) ļaus sniegt liel āku atbalstu videi 
labvēlīgākām lauksaimniec ības platībām un ierobežot zemes pamešanu, bet pieaugošs 
ekonomiskais spiediens, visticam āk, izraisīs ražošanas intensifik āciju augl īgākajos 
apvidos. Lauku att īstības pasākumi joproj ām risinātu plašākus lauku jaut ājumus, bet 
lauksaimniec ības loma tautsaimniec ībā, nodarbin ātības veicin āšanā un lauku apvidu 
izaugsmē mazinātos. 
Sabalans ēšanas scenārijs ierosina pastiprin ātu politikas regul ējumu, kura m ērķis ir 
atbalsts konkur ētspējai, ilgtsp ējīgai attīstībai un inov ācijām nozarē un tādu apstākļu 
veicināšana, kuros lauksaimnieki vai nu katrs atseviš ķi, vai ar kop īgiem spēkiem spētu 
labāk risināt gaidāmās ekonomisk ās un vides probl ēmas. Tiešie maks ājumi nodrošin ātu 
stabilus ien ākumus, nosakot ne tikai lab āk sabalans ētu, efektīvāku un taisn īgāku līdzekļu 
pārdali, bet ar ī aktīvi vēršot atbalstu uz noteiktiem atbalsta sa ņēmējiem (mazu lauku 
saimniecību īpašniekiem, lauksaimniekiem apgabalos, kuros ir dabas ierobežojumi, 
apdraudētiem sektoriem, jauniem dal ībniekiem utt.). Ekolo ģiskais komponents ar ī 
veicinātu konkrētu vides pamatpraksi vis ā ES, galvenok ārt pievēršoties tām lauku 
saimniecībām, kuras bieži vien ir viskonkur ētspējīgākās un kuras ir p ārstājušas ievērot 
šādu praksi, k ā arī tām saimniec ībām, kuras apsver iesp ēju no tās atteikties, ņemot vērā 
pašreizējo ekonomisko spiedienu. 
Pārorientēšanās scenārijs, kas paredz tiešo maks ājumu pak āpenisku p ārtraukšanu, 
nozīmētu spēcīgu nozares p ārstrukturēšanu un daudz liel ākas un kapit ālietilpīgākas 
saimniecības. Ražošanas intensifik ācijai augl īgākajos apvidos un zemes pamešanai 
nelabvēlīgākos apvidos b ūtu negatīva ietekme uz vidi. V ēršot politiku uz lauku att īstībā 
paredzētiem vides aizsardz ības pasākumiem, š īs problēmas tiktu mazin ātas, tomēr netiktu 
veicināta lauksaimniec ības ilgtsp ējas stiprin āšana visā ES. Tiešo maks ājumu pakāpeniska 
pārtraukšana izrais ītu daudzu lauku saimniec ību darbības pārtraukšanu un rad ītu papildu 
spiedienu uz to lauku apvidu dz īvotspēju, kuros ir augst āks bezdarba un migr ācijas 
līmenis. 
4.1. Administrat īvais slogs  
Jaunā tiešo maks ājumu mode ļa atseviš ķas sastāvdaļas, piemēram, nep ārsniedzam ās 
summas noteikšana, “akt īvo lauksaimnieku” defin ēšana un ekolo ģiskais komponents, 
varētu būt apgrūtinošas, jo b ūtu vajadz īga papildu kontrole. No otras puses, mazo 
lauksaimnieku atbalsta sh ēma būtiski mazin ātu šādiem atbalsta sa ņēmējiem noteikt ās 
administrat īvās prasības, sākot no tiešo maks ājumu pieteikumiem l īdz pat to pieš ķiršanai. 
Novēršot I pīlāra īpašā atbalsta ietvaros pieejamo un lauku att īstības agrovides pas ākumu 
pašreizējo dublēšanos un paredzot vienotu risin ājumu saist ītajam atbalstam, tiktu 
nodrošināta vienkāršošana. Tom ēr iespējama Komisijas apstiprin ājuma procesa ieviešana 
varētu izraisīt lielāku apgrūtinājumu galvenok ārt Komisijas dienestiem. 
 
LV 8   LV Lai nodrošin ātu mērķtiecīgāku maksājumu pieš ķiršanu akt īvajiem lauksaimniekiem, b ūtu 
nepieciešama r ūpīga definīciju saska ņošana sadarb ībā ar dalībvalstīm, kā arī atlases 
kritēriji dalībvalstu līmenī, kas jāiestrādā IAKS re ģistrā. Tas var ētu nozīmēt būtisku 
administrat īvo slogu gan dal ībvalstīm, gan, pavisam noteikti, lauksaimniekiem, lai 
pierādītu tiesības saņemt maks ājumus, jo b ūtu jānodrošina papildu detaliz ēta informācija 
un, iespējams, kop ā ar pieteikumu j āiesniedz pavaddokumenti. 
4.2. Starptautisk ā dimensija 
KLP sec īgas reformas ir b ūtiski samazin ājušas politikas krop ļojošo ietekmi uz 
starptautiskajiem tirgiem. Visiem analiz ētajiem scen ārijiem būs minimāla ietekme uz 
pasaules tirgiem (tostarp uz jaunatt īstības valstīm). Tas ir koprezult āts, ko nosaka KLP 
iepriekšējās reformas un pašreiz ējais un nākotnē gaidāmais pasaules cenu l īmenis, kas 
padarījis ES par “cenas ņēmēju” lauksaimniec ības produktu tirgos. 
4.3. Iespēju salīdzinājums 
Visu triju iesp ēju mērķis ir konkur ētspējīgāka, ilgtsp ējīgāka un elast īgāka 
lauksaimniec ība plaukstošos lauku apvidos, t ādējādi cenšoties nodrošin āt KLP lab āku 
atbilstību stratēģijai “Eiropa 2020”, jo īpaši resursu efektivit ātes ziņā. Lai to pan āktu, būs 
svarīgi uzlabot lauksaimniec ības ražīgumu, veicot p ētījumus, sekm ējot zināšanu 
nodošanu un kopum ā veicinot uz sadarb ību vērstas pieejas. T āpēc inovācijas, tostarp 
gaidāmā Eiropas inov āciju partner ība lauksaimniec ības ražīguma un ilgtsp ējas jomā, ir 
svarīgas kā priekšnosac ījums, kas ir kop īgs visām politikas iesp ējām. Šis kop īgais 
elements ir vis ās trīs iespējās, un tādējādi nav apl ūkots tālāk sekojošaj ā salīdzinājumā. 
Budžeta zi ņā iespēja, kura izvirza vismaz ākās prasības ES budžetam, nep ārprotami ir 
pārorientēšanās iespēja, jo tiešie maks ājumi tiktu pak āpeniski p ārtraukti. Š īs iespējas 
prioritāte ir orient ēšanās uz tirgu un l īd z  a r  t o  t ādu nozares struktur ālo pielāgojumu 
paātrināšana, kas nodrošina uz ņēmumu liel āku rentabilit āti. Šī iespēja arī pakļautu nozari 
lielākiem riskiem saist ībā ar tirgus stabilit āti, ja nav izveidot i atbilstoši droš ības tīkli un 
riska pārvaldības instrumenti, k ā arī riskam, ka, past āvot spiedienam uz saimniec ības 
ienākumiem, var ētu tikt samazin āti tēriņi inovācijām. Struktur ālie pielāgojumi saska ņā ar 
pārorientēšanās iespējas nosac ījumiem pras ītu arī ievērojamas soci ālās un ekolo ģiskās 
izmaksas. Ien ākumi saruktu par 25 %, un ražošana tiktu koncentr ēta rentabl ākajos 
apvidos un nozar ēs. 
Pat ja tēriņi mērķtiecīgākiem vides aizsardz ības pasākumiem lauku att īstības ietvaros 
divkāršotos, tas neb ūtu pietiekami, lai pan āktu ilgtsp ējīgu zemes apsaimniekošanu vis ā 
ES teritorij ā, jo politika zaud ētu tiešo maks ājumu sviras efektu kop ā ar savstarp ējās 
atbilstības prasībām. Turklāt negatīvās sociālās sekas, jo īpaši apvidos un nozar ēs, kuras 
visvairāk atkarīgas no tiešajiem maks ājumiem (piem ēram, lielas laukaugu plat ības un 
piena lopkop ības saimniec ības, ekstens īvas liellopu, aitu un kazu fermas), b ūtu tik 
spēcīgas, ka 1. ass pas ākumu pagaidu izmantošana, lai sniegtu atbalstu p ārstrukturēšanai, 
nespētu kompens ēt tiešo maks ājumu pak āpeniskās pārtraukšanas rad ītos zaudējumus. 
3. ass pas ākumu neesam ība varētu apdraud ēt lauku vidi, jo īpaši dažādotās lauku 
tautsaimniec ībās, apdraudot teritori ālo līdzsvaru. Šie rezult āti nav nekas jauns, bet atk ārto 
līdzīgus rezult ātus, kas gūti divos “Scenar 2020” p ētījumos. 
 
LV 9   LV Otra galējā alternatīva, proti, pielāgojumu iesp ēja, būtu vispiem ērotākais politikas 
nepārtrauktībai, sasniedzot ierobežotus, ta ču jūtamus uzlabojumus gan lauksaimniec ības 
konkurētspējas, gan ekolo ģiskās efektivit ātes ziņā, izmantojot tiešo maks ājumu pārdali, 
pastiprinātu savstarp ējo atbilstību, tirgus instrumentu racionaliz ēšanu un vienk āršošanu 
un atbalstu uz sadarb ību vērstām pieejām, kā arī papildu l īdzekļu piešķiršanu jauniem 
uzdevumiem lauku att īstības pasākumos. Piel āgojumu iesp ējas galvenais jaunais 
elements ir tiešo maks ājumu līdzsvara atjaunošana starp dal ībvalstīm un dalībvalstīs, un 
šajā ziņā ir analizētas atšķirīgas iespējas. Jautājums ir, k ā nodrošin āt taisnīgāku sadali un 
mērķtiecīgāku atbalstu atbilstoši politikas m ērķiem, vienlaikus izvairoties no b ūtiskiem 
traucējumiem. Konver ģence vienot ākas likmes virzien ā būtu īpaši izdev īga tām 
dalībvalstīm, kuras pašlaik sa ņem maksājumus, kas ir iev ērojami maz āki par ES vid ējo 
līmeni. 
Virzība uz re ģionālu modeli (iek ļaujot arī “nepiepras īto maksājumu plat ības”) 
nodrošinātu atbalsta l īdzsvara atjaunošanu starp daž ādiem saimniec ību veidiem, jo īpaši 
tajās dalībvalstīs, kuras pašlaik izmanto v ēsturisko modeli, galvenok ārt pievēršoties 
ekstensīvākām ražošanas sist ēmām. Šādas pārdales rezult ātā faktiski ieg ūtu ganību 
lopkopības, vīnkopības un dārzkopības saimniec ības, bet zaud ētu laukkop ības, jaukt ās un 
piena lopkop ības saimniec ības. 
Tomēr pastāv nopietnas šaubas par to, vai piel āgojumu iesp ēja ļautu pien ācīgi risināt 
nākotnē paredzam ās būtiskās klimata un vides probl ēmas, no k ā ir atkar īga arī 
lauksaimniec ības ilgāka termiņa ilgtspēja. 
Sabalans ēšanas iesp ēja sper vēl vienu soli KLP nepieciešamaj ā virzībā uz ekolo ģisko 
prasību labāku ievērošanu, ieviešot tiešo maks ājumu “ekolo ģisko” komponentu. 
Problēma ir, kā šo ekolo ģisko komponentu veidot t ā, lai gūtu ievērojamu labumu vides 
un klimata p ārmaiņu seku mazin āšanas jom ā un nodrošin ātu dabas resursu ilgtsp ējīgu 
izmantošanu, neizjaucot teritori ālo līdzsvaru vis ā ES, kā arī nekaitējot lauksaimniec ības 
nozares ilgtermi ņa konkur ētspējai un nevajadz īgi nesarež ģījot tiešo maks ājumu 
pārvaldību. 
Analīze rāda, ka tas ir iesp ējams, lai gan no zin āma administrat īvā sloga nevar izvair īties. 
Rezultātā iegūtā negatīvā ietekme uz ien ākumiem joproj ām ir vidēji mērena (tom ēr 
pastāv būtiskas atšķirības starp dal ībvalstīm, reģioniem un lauksaimniec ības sistēmām); 
šo negatīvo ietekmi pastiprin ātu vērienīgāks kultūru dažādošanas pas ākums, bet tirgus 
ietekmes rezult ātā tā tiktu mazin āta, paredzot v ērienīgākus noteikumus ekolo ģiskā mērķa 
platībām. 
Ekoloģiskais komponents ar ī ļautu atbr īvot lauku att īstības līdzekļus, kurus var ētu 
novirzīt sarežģītākiem agrovides un klimata pas ākumiem. Abu p īlāru vides un maz āk 
labvēlīgu apgabalu atbalsta pas ākumu kop ējā ietekme t ādējādi varētu būtiski pastiprin āt 
KLP ieguld ījumu sabiedrisko labumu nodrošin āšanā, lai gan rastos papildu 
administrat īvās izmaksas, lai p ārvaldītu sarežģītāku struktūru un izvair ītos no pas ākumu 
dublēšanās. Ja dalībvalstis sp ētu panākt pareizo l īdzsvaru pas ākumu plānošanā un to 
īstenošanā, šī iespēja vislab āk saglab ātu teritori ālo līdzsvaru, piev ēršoties 
lauksaimniec ības un lauku apvidu ilgtermi ņa ilgtspējai. 
Sabalansēšanas iesp ēja paredz ar ī lauku att īstības politikas b ūtiskas pārmaiņas. Rezult āts 
būtu efektīvāka politika, kas sp ēj panākt stratēģijas “Eiropa 2020” priorit ātēm atbilstošus 
 
LV 10   LV rezultātus vienot ā satvarā ar citiem ES fondiem, ja dal ībvalstis un re ģioni labi izmantos 
iespējas plānošanas l īmenī un cieš āka koordin ācija ar citiem fondiem nenov ērsīs 
sinerģiju ar I p īlāru. Lauku att īstības atbalsta sadale ar ī labāk atspogu ļotu politikas 
uzdevumus, vienlaikus ņemot vērā pašreizējo sadalījumu. 
Visbeidzot, atbalsta m ērķtiecīgāka piešķiršana, izmantojot tiešo maks ājumu atšķirīgos 
komponentus (jo īpaši nepārsniedzam ās summas noteikšanu, mazo lauksaimnieku 
atbalsta sh ēmu un “akt īvo lauksaimnieku” lab āku defin īciju), var pan ākt labāku 
efektivitāti ienākumu atbalsta zi ņā un sabiedrisko vi des labumu nodrošin āšanā. Pārtikas 
piegādes ķēdes jomā jāpanāk līdzsvars starp lauksaimnieku lab āku spēju ietekm ēt sarunu 
gaitu un konkur ētspējas un liel ākas efektivit ātes nodrošin āšanu visā ķēdē. 
Sabalansēšanas iesp ēja nodrošin ātu maksim ālu ES pievienoto v ērtību, jo tā vislabāk 
spētu saglab āt ilgtspējīgu lauksaimniec ību visā ES, risinot t ādus svarīgus pārrobežu 
jautājumus kā klimata p ārmaiņas un stiprinot dal ībvalstu solidarit āti; tālāk sekotu 
pielāgojumu un p ēc tam pārorientēšanās iespēja. 
Rentabilit ātes ziņā budžetu vislab āk izmantotu sabalans ēšanas iesp ēja, jo tā nodrošin ātu 
maksimālu ES pievienoto v ērtību. No otras puses, piel āgojumu iesp ēja noteiktu vienl īdz 
svarīgas prasības ES budžetam, bet neb ūtu tik vērienīga rezult ātu ziņā, turpretim 
pārorientēšanās iespēja radītu budžeta ietaup ījumus, tom ēr vienlaikus b ūtiski samazin ātu 
ES rīcības jomu un pievienoto v ērtību. 
1. tabula. Iesp ēju salīdzinājums, pamatojoties uz m ērķiem, ES pievienoto v ērtību un 
rentabilitāti 
 Pielāgojumi Sabalans ēšana P ārorientēšanās 
Ekonomiski dz īvotspējīga pārtikas 
ražošana ++ +++ + 
Ilgtspējīga dabas resursu 
apsaimniekošana un klimata politika + +++ ++ 
Līdzsvarota teritori ālā attīstība ++ +++ + 
ES pievienot ā vērtība ++ +++ + 
Rentabilit āte + ++ + 
Pamatojoties uz šo sal īdzinājumu, priekšroka dodama sabalans ēšanas iesp ējai, pēc tam 
pielāgojumu iesp ējai un visbeidzot p ārorientēšanās iespējai. Šis nov ērtējums saskan ar 
sabiedrisk ās apspriešan ās laikā izteiktaj ām vēlmēm (skatīt 9. pielikumu). Lai gan 
pielāgojumu iesp ēja var neb ūt pietiekami m ērķtiecīga un pārorientēšanās iespēja varētu 
būt pārāk riskanta, š ķiet, ka sabalans ēšanas iesp ēja nodrošina pareizo l īdzsvaru KLP 
pakāpeniskā virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” m ērķu sasniegšanu, un šis l īdzsvars b ūs 
jāpanāk arī dažādo elementu īstenošanā. 
 
LV 11   LV 5. IZMAKSU , IEGUVUMU UN V ĒLAMĀS IETEKMES SASNIEGŠANAS UZRAUDZ ĪBA UN 
NOVĒRTĒŠANA  
Nākotnē būs svarīgi pastiprin āt KLP uzraudz ību un nov ērtēšanu, iek ļaujot I pīlārā 
ieviestos politikas pl ānojuma jaunos elementus, piem ēram, ekolo ģisko komponentu. 
Lauku att īstības nākotnes uzraudz ības un nov ērtēšanas sist ēmai būtu arī labāk 
jāatspoguļo pastiprin ātā stratēģiskā pieeja, kur ā noteikti kop ēji rādītāji, pamatojoties uz 
mērķiem un priorit ātēm, un j āatvieglo nov ērtēšanas kā pārvaldības instrumenta 
izmantošana vis ā plānošanas period ā. 
Turklāt uzraudz ība un nov ērtēšana abu p īlāru ietvaros j āapvieno vienot ā satvarā, lai 
vērtētu KLP darb ību kopum ā stratēģijā “Eiropa 2020”. Š ā mērķa sasniegšanai pašlaik 
noris process, lai izstr ādātu kopēju ar politikas m ērķiem saistītu rādītāju kopumu, kuru 
veidotu: 
– ietekmes r ādītāji, kas saist īti ar vispārējiem mērķiem; 
– rezultātu rādītāji, kas saist īti ar konkr ētiem mērķiem; 
– īstenošanas r ādītāji, kas saist īti ar daž ādu instrumentu ietvaros veiktajiem 
izdevumiem. 
Turklāt, lai nov ērstu datu, piem ēram, ilgtsp ējas rādītāju, trūkumu, ir paredz ēts arī sākt 
izmēģinājuma projektu, kurš rad ītu tādu procesu, kas, nodrošinot pašlaik tr ūkstošos datus 
par rādītājiem saimniec ību līmenī, sekmētu īstenoto reformu lab āku uzraudz ību un 
novērtēšanu.