LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 84/7

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas ziņojums “2009. gada ziņojums par konkurences politiku” ”

COM(2010) 282 galīgā redakcija

2011/C 84/02

Ziņotājs: CHIRIACO kgs

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2010. gada 3. jūnijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas ziņojums “2009. gada ziņojums par konkurences politiku” ”

COM(2010) 282 galīgā redakcija.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2010. gada 17. decembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 486. plenārajā sesijā, kas notika 2011. gada 19. un 20. janvārī (19. janvāra sēdē), ar 154 balsīm par, 2 balsīm pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi.

1.1 Konkurences politiku 2009. gadā ļoti ietekmēja starptautiskā ekonomikas krīze un tās seku novēršana.

1.2 Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) cer, ka izveidosies maksimāla sinerģija ne tikai starp stratēģiju “Eiropa 2020” un ilgtspējīgas attīstības stratēģiju (1), kā ierosināts jau iepriekš (2), bet arī starp šīm abām stratēģijām un konkurences politiku, lai izvairītos no pasākumu pārklāšanās vai, kas vēl ļaunāk, no to neatbilstības.

1.3 Komiteja vēlreiz uzsver, ka šajos grūtajos ekonomiskajos apstākļos var būt apdraudēta sistēmas līdzsvarotība, jo īpaši attiecībā uz finanšu pakalpojumiem, un tas var negatīvi ietekmēt konkurenci un veicināt negodīgu rīcību. Kaut gan, kā jau norādīts (3), Komisija nevar uzņemties visu ar ekonomisko krīzi saistīto jautājumu risināšanu, Komiteja prasa, lai Komisija, izmantojot Kopienas ievirzes un uzraudzības politiku, atbalstītu attiecīgo iestāžu, it sevišķi Eiropas Centrālās bankas un citu uzraudzības iestāžu, darbu.

1.4 Minētais atbalsts ir vēl jo vairāk nepieciešams pašreizējā Bāzeles nolīguma pārskatīšanas posmā (4). Lai gan, no vienas puses, veicot pārskatīšanu, palielina garantijas prasības, kas jāpilda bankām, lai ierobežotu risku, ka likviditātes trūkuma dēļ varētu rasties jauna finanšu krīze, taču, no otras puses, jaunie noteikumi apgrūtina uzņēmumu piekļuvi kredītiem, tādējādi radot draudus pārnest risku no finanšu tirgiem uz reālo ekonomiku. Turklāt minētā pārskatīšana varētu radīt neizdevīgāku situāciju Eiropas bankām salīdzinājumā ar ASV bankām, izraisot peļņas kritumu un palielinot konkurenci riskantu ieguldījumu jomā.

1.5 Komiteja atbalsta Komisiju, kas turpinās uzraudzīt valstu ekonomikas atveseļošanas plānus, lai tādējādi sniegtu visaptverošu pārskatu par atsevišķu programmu ieviešanas progresu, uzskaitītu pieejamos instrumentus, kuru uzdevums ir paātrināt šādu pasākumu norisi, un pārbaudītu, vai koordinēšana ir sekmīga (5).

1.6 Saistībā ar vērtspapīru tirgus satricinājuma risku, kas izriet no parāda summas, sevišķi tādās valstīs kā Portugāle, Īrija, Grieķija un Spānija, Komiteja norāda uz iespējamajām spekulācijām, kuras kaitē izejvielu tirgiem. Šajā sakarā Komiteja aicina Komisiju pievērst uzmanību problēmām, kādas tādēļ varētu rasties cenu un algu ziņā, sevišķi MVU gadījumā, un attiecīgi rīkoties.

1.7 Komiteja ierosina regulāri publicēt valsts atbalsta uzraudzības ziņojumu, kurā būtu sniegts detalizēts pasākumu īstenošanas progresa apraksts un aplēsta to ietekme uz tirgiem, lai izstrādātu rūpniecības nozares izmantošanas plānu, kas vajadzīgs, lai, atbalstot uzņēmumus, sevišķi MVU, un paaugstinot nodarbinātības līmeni, atveseļotu ES ekonomiku.

1.8 EESK (6) jau pauda bažas par rūpnieciskā īpašuma tiesību un konkurences politikas mijiedarbības iespējamajām sekām. Tādēļ Komiteja iesaka Eiropas konkurences politikā 2010. gadā arī šajā ziņā ņemt vērā, ka jāpiemēro taisnīgi un nediskriminējoši nosacījumi un jāsekmē rūpnieciskā īpašuma tiesību iegāde, sevišķi mazo un vidējo uzņēmumu vidū, kuru grūtības ir atzinusi gan EESK, gan Komisija. Attiecībā uz Eiropas Komisijas priekšlikumu regulai par valodu lietošanas kārtību ES patenta sakarā un attiecībā uz dažu dalībvalstu prasību pastiprināt sadarbību EESK iesaka atrast risinājumu, kas ļautu sekmēt konkurētspēju, inovāciju un iekšējā tirgus nostiprināšanu visiem vienlīdzīgos apstākļos. Šajā sakarā ES patents nedrīkst radīt ne atsevišķu ekonomikas dalībnieku, ne valstu diskrimināciju, jo tās dēļ rastos nelabvēlīgi konkurences apstākļi.

1.9 EESK uzskata, ka lauksaimniecības nozares tirgus ir lielā mērā jāņem vērā visās citās ES politikas jomās, sākot jau ar konkurences politiku.

1.10 Attiecībā uz enerģētikas nozari ir vērojams, ka daudzās dalībvalstīs patērētāji ir ļoti neapmierināti ar elektrības un gāzes tirgu. Augstas cenas un zema pakalpojumu kvalitāte ir tieši saistīta ar augstākām patērētāju un uzņēmumu izmaksām un acīmredzami kropļo konkurenci.

1.11 Ievērojot tehnoloģiskās neitralitātes principu, jāpanāk, ka elektronisko sakaru pakalpojumu operatoriem un galalietotājiem ir augstāks zināšanu un prasmju līmenis, lai tehnikai būtu pozitīva ietekme uz ekonomikas attīstību un arī lai pēc iespējas labāk piemērotu Digitālās programmas principus (7).

1.12 EESK atbalsta definīciju par tiesībām uz informāciju kā informācijas brīvību apvienojumā ar tiesībām informēt un tiesībām būt informētam (8). Tas nozīmē, ka plurālistisku informāciju nekādā veidā nevar noklusēt, regulēt vai uzraudzīt. Komisija varētu ne tikai izmantot represīvu pieeju attieksmē pret uzņēmumiem, kas ierobežo plurālismu, kaitējot brīvai konkurencei, bet arī ierosināt daudzus priekšlikumus, lai veicinātu informācijas brīvību.

1.13 EESK uzskata, ka, kopš pieņemts lēmums par pasta tirgus pilnīgu atvēršanu konkurencei no 2011. gada 1. janvāra, ekonomikas krīze ilgtermiņā apdraud tradicionālo pasta uzņēmumu, t.i., vispārējas nozīmes pakalpojumu sniedzēju, finansiālo līdzsvaru. Lai nodrošinātu, ka minētie uzņēmumi var pilnībā pildīt viņiem uzticētos uzdevumus, saglabāt nodarbinātības līmeni un kvalitāti šajā nozarē, EESK aicina ES iestādes ieviest atbalsta sistēmu, kas ņem vērā šo jauno situāciju, kuras nopietnība un iespējamā ietekme nebija zināma trešās pasta direktīvas (2008/6/EK) pieņemšanas brīdī 2008. gada 20. februārī. Kopumā, ņemot vērā pašreizējo krīzi, EESK aicina atbalstīt un pilnveidot vispārējas nozīmes pakalpojumus, lai nostiprinātu ekonomisko, sociālo, teritoriālo un kultūras kohēziju Eiropas Savienībā.

1.14 Saistībā ar patērētāju aizsardzību EESK atzinīgi vērtē virzību uz strukturētāku attiecību veidošanu starp Konkurences ĢD un citiem ģenerāldirektorātiem, kas nodarbojas ar patērētāju aizsardzības jautājumiem, un patērētāju organizācijām. EESK tomēr pauž nožēlu, ka ir pagājis vēl viens gads, bet nav panākts nekāds progress attiecībā uz ES pretmonopola noteikumu efektīvu īstenošanu “privātajā” aspektā.

1.14.1 Neraugoties uz Eiropas Parlamenta un EESK atbalstu, Komisijai neizdevās panākt progresu attiecībā uz iniciatīvu, kas 2005. gada Zaļajā grāmatā un 2008. gada Baltajā grāmatā izvirzīta, lai nodrošinātu, ka ES prasības zaudējumu atlīdzināšanai pretmonopola noteikumu pārkāpšanas gadījumā būtu efektīvas, un tādēļ joprojām nav aizsargātas to patērētāju tiesības, kuriem nodarīts kaitējums tādēļ, ka kāds nav ievērojis noteikumus.

1.14.2 Eiropas Savienības Tiesa jau sen ir apstiprinājusi, ka pretmonopola noteikumu darbības pilnīga efektivitāte ir apdraudēta, ja vien katrai personai nebūs iespējas pieprasīt atlīdzinājumu par noteikumu pārkāpēju radītajiem zaudējumiem.

1.15 Papildus tam EESK iesaka vērot ekonomikā notiekošos koncentrācijas procesus, analizēt sociālas un kultūras sekas rūpniecībā, tirdzniecībā, amatniecībā un lauksaimniecībā, kā arī izstrādāt atbilstošus ieteikumus aktīvai un ilgtspējīgai ekonomikas politikai un līdzsvarotām ekonomikas struktūrām.

1.16 Līdzīgi kā iepriekšējos atzinumos par konkurences politiku EESK vēlreiz vērš Komisijas uzmanību uz sociālo dempingu. Lai gan, no vienas puses, tā atzinīgi vērtē Komisijas saistības vides jomā (to apstiprina arī daudzie akti, kas pieņemti krīzes novēršanai), no otras puses, Komiteja vēlreiz uzsver nepieciešamību vairāk un konkrētāk ņemt vērā joprojām būtiskās atšķirības starp valstu tiesību aktiem vienlīdzīgu iespēju un darba aizsardzības jomā. Komiteja uzskata, ka minētie aspekti pilnībā jāiekļauj ne vien nodarbinātības politikā, bet arī konkurences politikā, jo tie ir faktori, kas spēj būtiski ietekmēt tirgus attīstības virzību.

1.17 EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija arī 2009. gadā ir centusies precizēt attiecības starp sociālās un veselības aprūpes sistēmām, no vienas puses, un ekonomiku, no otras puses. Tā atbalsta Komisijas nolūku Eiropā stiprināt solidāri finansētu sociālo infrastruktūru, pilsonisko sabiedrību un pieeju, kas vērsta uz sabiedrības interesēm. EESK uzskata, ka publiskās sociālās sistēmas, ko regulē valstu sociālo tiesību normas, jāveido tā, lai tās bez jebkādas diskriminācijas būtu pieejamas pakalpojumu gan piedāvātājiem, gan saņēmējiem, un ka jāatvieglo pārrobežu pakalpojumu sniegšana, ja valsts vai pašvaldības pašas nesniedz atbilstošus pakalpojumus. Sabiedrības interesēs strādājošo, taču juridiski un ekonomiski neatkarīgo uzņēmēju attiecības pirmām kārtām jāregulē ar valstu sociālo tiesību normām.

2. 2009. gada ziņojuma saturs.

2.1 Ikgadējā ziņojumā par konkurences politiku 2009. gadā ir aprakstīta konkurences politikas instrumentu izstrāde un piemērošana, pasākumi attiecībā uz patērētājiem, kā arī sadarbība Eiropas, starptautiskā un starpiestāžu līmenī.

2.2 Šogad ievadā detalizētāk ir izskatīts temats “Konkurences politika un finanšu un ekonomikas krīze”.

2.3 Konkurences politika un finanšu un ekonomikas krīze.

2.3.1 Konkurences politikas nozīme krīzes apstākļos.

2.3.1.1 Ņemot vērā smago ekonomikas krīzi, Komisija centās izstrādāt politiku, lai iespējami samazinātu krīzes ietekmi uz reālo ekonomiku, stabilizētu finanšu sistēmu un izvairītos no līdzīgas krīzes atkārtošanās nākotnē, tādējādi aizsargājot iekšējo tirgu.

2.3.2 Komisijas īstenotie politikas pasākumi.

2.3.2.1 Komisijai bija jāizskata daudzi dalībvalstu paziņojumi par pieņemtiem ārkārtas atbalsta pasākumiem un jāsniedz atbildes ļoti īsā laikā.

2.3.3 Banku rekapitalizācija.

2.3.3.1 Jau 2008. gada beigās Komisija pieņēma paziņojumu (9), kurā runa ir par rekapitalizāciju un kurā drošas bankas tiek nošķirtas no grūtībās nonākušām bankām, un ir sniegtas pamatnostādnes atbalstam sniegtā kapitāla novērtēšanai.

2.3.3.2 Tika apstiprinātas garantiju shēmas 12 dalībvalstīm (10). Septiņas valstis ieviesa rekapitalizācijas shēmas (11), savukārt septiņas citas dalībvalstis izstrādāja jauktas/visaptverošas shēmas (12). Spānija, Slovēnija, Apvienotā Karaliste, Ungārija un Vācija ieviesa arī citas atbalsta shēmas. Attiecībā uz atbalstu atsevišķām struktūrvienībām jānorāda, ka Komisija 2009. gadā apstiprināja rekapitalizācijas un citu atbalsta pasākumu piemērošanu 29 iestādēm (13).

2.3.4 Samazinātas vērtības aktīvi.

2.3.4.1 Komisija februārī pieņēma paziņojumu (14), kurā runa ir par samazinātas vērtības aktīviem un kurā izklāstīti kritēriji, kā saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem novērtēt finanšu iestādēm paredzētus aktīvu glābšanas pasākumus.

2.3.5 Pārstrukturēšana.

2.3.5.1 Paziņojumā par pārstrukturēšanu (15) Komisija risina morālā kaitējuma jautājumu, nepārprotami izvirzot prasības, kas jāievēro atbalsta saņēmējiem, un norādot, ka nav pieļaujamas kompensācijas darbībām, kuras agrāk bijušas riskantas.

2.3.6 Ne tikai valsts atbalsts.

2.3.6.1 Tika pārskatīti nosacījumi saistībā ar nespēju samaksāt sodanaudu, ko Komisija piespriedusi saskaņā ar pretmonopola noteikumiem. Komisija katru lūgumu izskatīja atsevišķi.

2.3.7 Krīzes ietekme uz reālo ekonomiku.

2.3.7.1 Pagaidu shēmā (16), kas piemērojama līdz 2010. gada beigām, galvenā uzmanība ir veltīta diviem mērķiem: nodrošināt, ka uzņēmumiem ir nepārtraukta piekļuve finanšu līdzekļiem, un iedrošināt uzņēmumus turpināt ieguldījumus “ilgtspējīgā nākotnē”.

2.3.8 Rezultāti un izmaksas.

2.3.8.1 Finanšu un ekonomikas krīzes dēļ atbalsta apjoms 2008. gadā pieauga no 0,5 % no IKP līdz 2,2 % no IKP jeb par 279,6 miljardiem euro. Ar krīzi saistītais atbalsts bija aptuveni 1,7 % no kopējā apjoma.

2.4 Instrumenti.

2.4.1 Valsts atbalsta uzraudzība.

2.4.1.1 Valsts atbalsta rīcības plāna (17) īstenošana turpinājās 2009. gadā, pieņemot pamatnostādnes par atbalstu izglītībai (18) un nelabvēlīgā situācijā nonākušiem darba ņēmējiem un darba ņēmējiem ar invaliditāti (19). Tika pieņemtas arī pamatnostādnes par to, kā detalizēti novērtēt reģionālo, lieliem ieguldījumu projektiem piešķirto atbalstu (20).

2.4.1.2 Komisija pagarināja līdz 2012. gada oktobrim darbības termiņu Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (21).

2.4.1.3 Vienkāršošanas pasākumi stājās spēkā 2009. gada 1. septembrī; to mērķis ir uzlabot Komisijas procedūru efektivitāti, pārredzamību un prognozējamību valsts atbalsta jomā (22).

2.4.2 Pretmonopols.

2.4.2.1 Komisija pieņēma sešus lēmumus attiecībā uz karteļiem (23), piemērojot 43 uzņēmumiem sodanaudu 1,62 miljardu euro apmērā.

2.4.2.2 Komisija pieņēma galīgus lēmumus ar enerģētikas (RWE un GdF) un IT (Intel, Microsoft un Rambus) nozari saistītās lietās. Tā nolēma ierosināt lietu arī elektronisko sakaru (Polijas un Slovākijas operatori platjoslas pakalpojumu tirgū) un finanšu pakalpojumu (Standard & Poor's un Thomson Reuters) nozarē.

2.4.3 Apvienošanās kontrole.

2.4.3.1 Paziņoto apvienošanās gadījumu skaits bija zemāks par iepriekšējos gados reģistrēto līmeni; Komisija tika informēta kopumā par 259 darījumiem, un tā pieņēma 243 galīgus lēmumus. Lēmumi par apvienošanās aizliegumu netika pieņemti, un neviena lieta uz EK Apvienošanās regulas 21. panta pamata netika ierosināta.

2.5 Situācija dažādās nozarēs.

2.5.1 Finanšu pakalpojumi.

2.5.1.1 Komisija turpina uzraudzīt pārrobežu savstarpējas apmaiņas maksas, sevišķu uzmanību pievēršot VISA Europe un MasterCard.

2.5.1.2 Komisija pārbaudīja, kā ir darbojusies regula, kurā runa ir par apdrošināšanas grupu atbrīvojumu un kas vairs nav spēkā kopš 2010. gada 31. marta. Jaunās regulas projektā, kas oktobrī publicēts apspriešanai, atjaunots atbrīvojums divām līgumu kategorijām: pirmkārt, kopīgai kompilēšanai, tabulām un pētījumiem, un, otrkārt, līgumiem par kopapdrošināšanas un pārapdrošināšanas fondiem.

2.5.2 Enerģētika un vide.

2.5.2.1 Aprīlī pieņemtajā klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumā ir iekļauta direktīva, kurā ir runa par atjaunojamiem energoresursiem un kurā biodegvielai un bioloģiskajam šķidrajam kurināmajam (24) ir noteikti ilgtspējības kritēriji, kas ir būtiski arī valsts atbalsta novērtēšanai šajā jomā. Turklāt Eiropas Parlaments un Padome pieņēma direktīvu, ar ko groza ES siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (25).

2.5.2.2 Attiecībā uz enerģētikas tirgu Eiropas Parlaments un Padome jūlijā pieņēma iekšējā enerģētikas tirgus tiesību aktu kopumu (26), savukārt Komisija pieņēma priekšlikumu regulai par pasākumiem, kas ļauj panākt dabasgāzes piegādes drošību.

2.5.2.3 Pirmo reizi Komisija piemēroja sodanaudu par pretmonopola noteikumu pārkāpšanu enerģētikas nozarē, sodot E.ON un GDF Suez1 106 miljonu euro apmērā par tirgus sadalīšanu (27).

2.5.3 Elektroniskie sakari.

2.5.3.1 Līdz 2009. gadam Komisija bija novērtējusi un apstiprinājusi valsts atbalstu un citu valsts finansējumu aptuveni 2 miljardu euro apmērā (28), lai nodrošinātu visiem ES iedzīvotājiem piekļuvi platjoslas tīklam.

2.5.4 Informācijas tehnoloģija.

2.5.4.1 Komisija 2009. gadā pieņēma divus lēmumus, kuros noteica par juridiski saistošiem pasākumus, ko, atbildot uz to darbībā konstatētajiem pārkāpumiem, piedāvāja Microsoft un Rambus, un trešo lēmumu, ar ko uzņēmumam Intel tiek piemērota sodanauda 1,06 miljardu euro apmērā — lielākā summa, kādu Komisija jebkad ir noteikusi vienam uzņēmumam (29).

2.5.5 Plašsaziņas līdzekļi.

2.5.5.1 Komisija turpināja uzraudzīt dalībvalstīs, jo īpaši Itālijā un Vācijā, pāreju no analogās apraides uz digitālo apraidi.

2.5.6 Farmācijas nozare un veselības aprūpe.

2.5.6.1 Pēc farmācijas nozares apsekojuma Komisija uzsvēra steidzamu nepieciešamību Eiropā ieviest Kopienas patentu un izveidot vienotu sistēmu, kas speciāli paredzēta ar patentiem saistītu strīdu izšķiršanai.

2.5.6.2 Komisijas rīcība veselības aprūpes jomā bija vērsta uz valsts atbalstu, jo Komisija no privātām slimnīcām bija saņēmusi daudz sūdzību, kurās pēc nepārbaudītas informācijas paustas aizdomas par negodīgu rīcību vai pārmērīgu kompensāciju piešķiršanu valsts slimnīcām vairākās dalībvalstīs (30).

2.5.7 Transports.

2.5.7.1 Dzelzceļa transporta jomā Komisija piekrita, ka Polijas dzelzceļa uzņēmumu PCC Logistics pārdod uzņēmumam Deutsche Bahn AG (31), bet vērsa Francijas uzmanību uz koncentrāciju, kuras rezultātā SNCF iegūtu kontroli pār pasažieru transporta pakalpojumu jomā darbojošos uzņēmumu Keolis (32) .

2.5.7.2 Jūras transporta jomā Komisija pieņēma paziņojumu par valsts atbalstu kuģu administrēšanas uzņēmumiem (33). Turklāt Komisija apstiprināja valsts atbalstu jūrniekiem Itālijā (34) un Somijā (35), pabeidza oficiālu procedūru attiecībā uz DIS režīmu Dānijā, kā arī pārbaudes saistībā ar tonnāžas nodokli Īrijā (36), Dānijā (37), Nīderlandē (38), Slovēnijā (39) un Polijā (40).

2.5.7.3 Komisija turpina uzraudzīt gaisa satiksmes nozari, kurā notiek konsolidācijas process, kad tiek slēgti kopuzņēmumu nolīgumi par transatlantiskajiem maršrutiem (41), tīklu aviokompānijas apvienojas ar zemo cenu aviokompānijām (42), kā arī lielās tīkla aviokompānijas iegādājas mazākus reģionālos pārvadātājus (43).

2.5.8 Pasta pakalpojumi.

2.5.8.1 Attiecībā uz valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasta pakalpojumu nozarē Komisija pieņēma vairākus lēmumus, lai nodrošinātu, ka pasta operatori, kuriem uzticēti vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi, un to meitasuzņēmumi nesaņem nepamatoti piešķirtas priekšrocības.

2.5.9 Autorūpniecība.

2.5.9.1 Komisija pozitīvi vērtē ietekmi, kāda dažādu valstu tirgos īstenotajai automobiļu nodošanas shēmai bija uz pārdošanas rādītājiem. Direktīvā 98/34/EK paredzētā informācijas mehānisma sekmīga darbība nodrošināja pārredzamību un informācijas apmaiņu un novērsa šķēršļus vienotā tirgus darbībai.

2.5.9.2 Turklāt, atbildot uz pieaugošo pieprasījumu pēc videi nekaitīgākiem automobiļiem un stingrākiem tiesību aktiem vides jomā, tika apstiprinātas vairākas valsts atbalsta shēmas transportlīdzekļu izstrādei.

2.5.9.3 Attiecībā uz pretmonopola jomu decembrī sabiedriskai apspriešanai tika nodots projekts regulai par grupu atbrīvojumu automobiļu rūpniecībā.

2.5.10 Pārtikas nozare.

2.5.10.1 Oktobrī Komisija publicēja paziņojumu “Labāka pārtikas piegādes ķēdes darbība” (44), kurā apkopoti aptaujas rezultāti par pārtikas rūpniecības nozari.

2.5.10.2 Turklāt tika pieņemts ziņojums par stāvokli piena produktu tirgū (45), kuru vairāk nekā citus 2009. gadā skāra problēmas, un tika pastiprināti savstarpējie sakari ar nozares valstu iestādēm.

2.6 Patērētāju aizsardzības uzlabošana.

2.6.1 Šā gada laikā Komisija turpināja darbību minētajā jomā, gan izmantojot 2008. gadā Konkurences ģenerāldirektorāta (ĢD) izveidotās Patērētāju sadarbības nodaļas ieguldījumu, gan vēršoties pie Konkurences apakšgrupas, kas 2003. gadā izveidota Eiropas Patērētāju padomdevēju grupas (ECCG) ietvaros.

2.7 Eiropas Konkurences tīkls un sadarbība ar valstu tiesām.

2.7.1 Konkurences ĢD pārstāvju un visu valstu konkurences iestāžu vadītāju tikšanās laikā tika vienprātīgi pieņemts ziņojums par iecietības programmu saskaņošanu atbilstīgi Eiropas Konkurences tīkla iecietības paraugprogrammai (46).

2.7.2 Komisija tika informēta par 129 jaunām izmeklēšanas lietām, ko valstu konkurences iestādes bija sākušas, un par 69 lēmumiem (47) (pieaugums par 15 % salīdzinājumā ar 2008. gadu).

2.8 Starptautiskā darbība.

2.8.1 Konkurences ĢD turpināja sadarboties savas kompetences jomās ar citām starptautiskām struktūrām (Starptautiskais Konkurences tīkls, ESAO Konkurences komiteja un Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) Starpvaldību ekspertu grupa (IGE) konkurences politikas un tiesiskā regulējuma jautājumos).

2.8.2 Komisija turpināja cieši sadarboties ar ASV, Kanādu, Japānu, Ķīnu un Indiju un parakstīja jaunus saprašanās memorandus ar Dienvidkoreju (48) un Brazīliju. Īpaša uzmanība tika pievērsta sadarbībai ar Horvātiju un Turciju, kurām jāizpilda sarunu uzsākšanas kritēriji, lai tās varētu sākt pievienošanās sarunu sadaļu par konkurences jautājumiem, kā arī ar Rietumbalkānu valstīm un Īslandi, ņemot vērā to iespējamo pievienošanos Eiropas Savienībai nākotnē.

2.9 Starpiestāžu sadarbība.

2.9.1 Eiropas Parlaments pieņēma rezolūciju attiecībā uz Balto grāmatu par zaudējumu atlīdzināšanas prasībām EK konkurences noteikumu pārkāpšanas gadījumā un par 2006. un 2007. gada konkurences ziņojumiem.

2.9.2 Lai sagatavotu secinājumus, ko pieņēma dažādās Padomes struktūrās, piemēram, ECOFIN, Konkurētspējas padomē, Transporta, telesakaru un enerģētikas padomē, kā arī Eiropadomē, Padome no Komisijas saņēma daudzveidīgu ieguldījumu konkurences politikas jautājumos.

2.9.3 Konkurences ĢD aktīvi sadarbojās ar EESK dažādos jautājumos, piemēram, MVU pielāgošanās pasaules tirgus pārmaiņām, kuģu būve un valsts atbalsts.

Briselē, 2011. gada 19. janvārī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Staffan NILSSON

(1) COM(2001) 264 galīgā redakcija.

(2) OV C 128, 18.5.2010., 18. lpp.

(3) OV C 228, 22.9.2009., 47. lpp.

(4) Bāzeles komitejas paziņojums presei par minimālā kapitāla prasību paaugstināšanu ir pieejams tīmekļa vietnē

(http://www.bis.org/press/p100912.pdf).

(5) OV C 228, 22.9.2009., 149. lpp.

(6) OV C 306, 16.12.2009., 7. lpp.

(7) COM(2010) 245 galīgā redakcija.

(8) OV C 44, 11.2.2011.,62. lpp.

(9) OV C 10, 15.1.2009., 2. lpp.

(10) Kipra, Dānija, Somija, Īrija, Itālija, Latvija, Nīderlande, Polija, Portugāle, Slovēnija, Spānija, Zviedrija.

(11) Dānija, Somija, Francija, Itālija, Polija, Portugāle, Zviedrija.

(12) Vācija, Apvienotā Karaliste, Grieķija, Austrija, Polija, Ungārija, Slovākija.

(13) ING, KBC, Parex banka, Anglo Irish Bank, Bank of Ireland, Allied Irish BankFortis, Dexia, Nord LB, IKB, Kaupthing Bank Finland, Ethias, SdB, Banco Privado Portugues, Hypo Real Estate, WestLB, Fionia, HSH Nordbank, Hypo Tirol, LBBW, Kaupthing Luxemburg, Caisse d'Epargne/Banque Populaire, Latvijas Hipotēku banka, Northern Rock, Commerzbank, Lloyds Banking Group, BAWAG, Hypo Group Alpe Adria un RBS.

(14) OV C 72, 26.3.2009., 1. lpp.

(15) OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.

(16) OV C 83, 7.4.2009., 1. lpp.

(17) COM(2005) 107 galīgā redakcija.

(18) OV C 188, 11.8.2009., 1. lpp.

(19) OV C 188, 11.8.2009., 6. lpp.

(20) OV C 223, 16.9.2009., 3. lpp.

(21) OV C 156, 9.7.2009., 3. lpp.

(22) OV C 136, 16.6.2009., 3. lpp. (3-12 un 13-20).

(23) Lieta COMP/39406 Jūras cauruļvadi, lieta COMP/39401 E.on/GDF, lieta COMP/39396 Kalcija karbīds, lieta COMP/37956 Betona stiegras (atkārtota pieņemšana), COMP/39129 Spēka transformatori un COMP/38589 Siltuma stabilizatori.

(24) OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.

(25) OV L 140, 5.6.2009., 63. lpp.

(26) OV L 211, 14.8.2009., 1. lpp.

(27) Lieta COMP/39401. Sk. paziņojumu IP/09/1099 (8.7.2009.).

(28) No šīs summas 1,5 miljardi euro bija valsts atbalsts LESD 107. panta nozīmē.

(29) OV C 220, 12.9.2009., 41. lpp.

(30) Lieta NN54/2009.

(31) Lieta COMP/M.5480.

(32) Lieta COMP/M.5557 SNCF/CDPQ/Keolis/Effia.

(33) OV C 132, 11.6.2009., 6. lpp.

(34) Lieta N219/2009 (OV C 196, 20.8.2009.).

(35) Lieta N120/2009 (OV C 232, 26.9.2009.), N67/2009 (OV C 232, 26.09.2009.) un N300/2009 (OV C 299, 9.12.2009.).

(36) Lieta C2/2008 (OV L 228, 1.9.2009.).

(37) Lieta C5/2007 (OV L 315, 2.12.2009.).

(38) Lieta N457/2008 (OV C 106, 8.5.2009.).

(39) Lieta N325/2007 (OV C 53, 6.3.2009.).

(40) Lieta C34/2007.

(41) MEMO/09/168 (20.4.2009.).

(42) COMP/M.5364 Iberia/Vueling/Clickair.

(43) COMP/M.5335 Lufthansa/Brussels Airlines, COMP/M.5403 Lufthansa/Bmi, COMP/M.5440 Lufthansa/Austrian Airlines.

(44) http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication16061_en.pdf

(45) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0385:FIN:LV:PDF

(46) http://ec.europa.eu/competition/ecn/documents.html

(47) Lēmumi, kas paredzēti saskaņā ar Regulas Nr. 1/2003 11. panta 4. punktu.

(48) OV L 202, 4.8.2009., 36. lpp.