PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Kopš pirmajām saslimšanām ar Covid-19 Eiropas Savienība ir nenogurstoši strādājusi, lai atbalstītu dalībvalstis un to iedzīvotājus krīzes pārvarēšanā. Komisija krīzes koordinēšanai ir aktivizējusi savu vispārējo ātrās reaģēšanas sistēmu ARGUS, un Krīzes koordinācijas komiteja regulāri tiekas, lai koordinētu visu attiecīgo Komisijas un ES aģentūru departamentu un dienestu darbību. Komisija ir izveidojusi arī koordinācijas grupu politiskā līmenī, kuras sastāvā ir pieci komisāri, kas atbild par visvairāk skartajām politikas jomām. Pēc ES vadītāju 2020. gada 10., 17. un 26. marta videokonferencēm par reaģēšanu uz Covid-19 uzliesmojumu Komisija turpina pastiprināt pasākumus pret Covid-19 uzliesmojumu visās jomās. Šajā sakarā Komisija 2020. gada 13. martā publicēja paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Investīciju bankai un Eurogrupai “Koordinēta ekonomiskā reakcija uz Covid-19 uzliesmojumu”. Ekonomikas jomā Komisija ir ierosinājusi Investīciju iniciatīvu reaģēšanai uz koronavīrusu (CRII), lai elastīgi izmantotu ES struktūrfondus ar nolūku reaģēt uz strauji augošajām vajadzībām tādās visvairāk skartajās nozarēs kā veselības aprūpe, MVU un darba tirgi un palīdzēt visvairāk skartajiem apgabaliem dalībvalstīs un to iedzīvotājiem. Šis priekšlikums tika pieņemts un stājās spēkā 30. martā. Komisija ir arī pieņēmusi pagaidu regulējumu valsts atbalsta pasākumiem, lai dalībvalstis ekonomikas atbalstam pilnībā varētu izmantot elastību, kura paredzēta valsts atbalsta noteikumos. Turklāt Komisija ir arī aicinājusi Padomi nodrošināt, ka Savienības iestādes aktivizē Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, un Savienības iestādes šo klauzulu piemēros kā daļu no Savienības stratēģijas ātrai, enerģiskai un koordinētai fiskālai reakcijai uz Covid-19 pandēmiju.

Krīzei, kura ir radusies sakarā ar Covid-19 pandēmiju, ir ļoti ievērojama cilvēciskā dimensija, kā arī būtiska negatīva sociālekonomiskā ietekme. Tādēļ ir svarīgi, lai Savienība un tās dalībvalstis solidaritātes garā rīkotos izlēmīgi un kolektīvi ar mērķi apturēt vīrusa izplatīšanos un palīdzēt saslimušajiem, novērst ekonomiskās sekas un mazināt negatīvo sociālo ietekmi. Šīs kopīgās koordinētās reakcijas ietvaros tika pieņemts arī Komisijas priekšlikums paplašināt ES Solidaritātes fonda (ESSF) tvērumu, iekļaujot tajā nozīmīgas ārkārtas situācijas sabiedrības veselības jomā, kā arī noteikt konkrētas darbības, par kurām var saņemt finansējumu, sekmējot Savienības solidaritāti ar dalībvalstīm cīņā ar ārkārtas situāciju.

Kā norādīts 2020. gada 13. marta paziņojumā, Savienība ir arī gatava iespējami atbalstīt dalībvalstis, lai mazinātu ietekmi nodarbinātības jomā uz privātpersonām un vissmagāk skartajām nozarēm. Padomei ierosinātais jaunais pagaidu atbalsta instruments bezdarba riska mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) ir papildu pagaidu instruments, kas Savienības aizdevumu veidā ļauj sniegt skartajām dalībvalstīm Savienības finansiālo atbalstu līdz pat 100 miljardu euro apmērā. Iespējamās saistības, kuras izriet no minētajiem Savienības aizdevumiem, tiks saskaņotas ar ES budžeta ierobežojumiem un ar dalībvalstu garantijām Savienības budžetā, kas veido 25 % no piešķirtajiem aizdevumiem un ko katra dalībvalsts sniegusi atbilstīgi tās attiecīgajai daļai Savienības nacionālajā kopienākumā. SURE būs papildu finansiālais atbalsts, kurš papildinās valstu pasākumus un parasto dotāciju atbalstu, ko līdzīgiem mērķiem sniedz no Eiropas Sociālā fonda.

SURE instrumentam vajadzētu būt pieejamam dalībvalstīm, kurām ir jāpiesaista ievērojami finanšu līdzekļi, lai cīnītos pret Covid-19 uzliesmojuma radītajām negatīvajām ekonomiskajām un sociālajām sekām to teritorijā. SURE izveide ir vēl viens reāls Savienības solidaritātes apliecinājums, ar kuru dalībvalstis ar Savienības starpniecību vienojas atbalstīt cita citu, darot pieejamus papildu finanšu resursus aizdevumu veidā. SURE instruments sniegs finansiālu atbalstu dalībvalstīm, lai novērstu pēkšņu publisko izdevumu pieaugumu nodarbinātības saglabāšanai. Konkrētāk, SURE instruments darbosies kā otrā aizsardzības līnija, atbalstot saīsināta darbalaika shēmas un līdzīgus pasākumus, lai palīdzētu dalībvalstīm aizsargāt darbvietas un līdz ar to algotus darbiniekus un pašnodarbinātas personas pret bezdarba un ienākumu zaudēšanas risku. Saīsināta darbalaika shēmas ir publiskas programmas, kas ļauj uzņēmumiem, kuri saskaras ar ekonomiskām grūtībām, uz laiku samazināt darba stundu skaitu, vienlaikus par nenostrādātajām stundām nodrošinot algotiem darbiniekiem ienākumu atbalstu no valsts. Līdzīgas shēmas pastāv ienākumu aizstāšanai pašnodarbinātām personām ārkārtas situācijās. Nosacījumi tam, kad dalībvalsts var saņemt atbalstu saskaņā ar šo instrumentu, būtu jāizstrādā, atsaucoties uz pēkšņu un būtisku faktisko un arī plānoto nodarbinātības saglabāšanai paredzēto publisko izdevumu pieaugumu, ko izraisījis Covid-19 uzliesmojums, un tiem vajadzētu būt tieši saistītiem ar saīsināta darbalaika shēmu un citu līdzīgu pasākumu, kuri veikti, reaģējot uz šo uzliesmojumu, izveidi vai pagarināšanu.