Jaunais protokols ļaus regulēt Savienības flotes zvejas darbības Grenlandes zvejas zonā, bet Savienības kuģu īpašniekiem — prasīt Grenlandei zvejas atļaujas. Turklāt jaunais protokols stiprinās sadarbību starp ES un Grenlandi, lai tādējādi veicinātu ilgtspējīgas zivsaimniecības politikas izstrādi. Tajā jo īpaši paredzēta kuģu uzraudzība ar VMS palīdzību un savlaicīga nozvejas datu paziņošana, tostarp izmantojot piemērotas IT sistēmas, kad tās būs sākušas darboties. Lai palīdzētu Grenlandei pārvaldīt un saglabāt savus zvejas resursus un uzraudzīt to, kā iekšzemes un ārvalstu flotes pilda noteikumus, ir palielināts nozares atbalsts.

Priekšlikums Padomes lēmumam par tā protokola noslēgšanu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes autonomo valdību, no otras puses

Ar šo Savienības vārdā apstiprina protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses (“protokols”).

(1)Padome 2007. gada 28. jūnijā pieņēma Regulu (EK) Nr. 753/2007, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses (“partnerattiecību nolīgums”).

par tā 2015. gada 20. martā parafētā protokola noslēgšanu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses

Jaunajā protokolā paredzētais ikgadējais kopējais finansiālais ieguldījums ir EUR 17 799 978 visā piemērošanas laikposmā. Šo summu veido: a) EUR 13 168 978 gadā par piekļuvi Grenlandes zvejas zonai un b) EUR 2 931 000 gadā, kas ir papildu finansējums, kuru ES maksā, lai atbalstītu Grenlandes zivsaimniecības politiku, un c) EUR 1 700 000 gadā, kas ir finanšu rezerve par papildu un jaunām zvejas iespējām, kuras ES var pieņemt, ja to ļauj zinātniskie ieteikumi un resursu pārpalikums.

Pamatojoties uz attiecīgajām sarunu norādēm, Komisija Savienības vārdā risināja sarunas ar Dānijas valdību un Grenlandes valdību, lai atjaunotu protokolu, kas pievienots Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses. Šo sarunu rezultātā 2015. gada 20. martā tika parafēts jauns protokols. Tas aptver piecu gadu laikposmu, sākot no 14. pantā noteiktās provizoriskās piemērošanas dienas, proti, no šā jaunā protokola parakstīšanas dienas, bet ne agrāk kā no 2016. gada 1. janvāra.

par tā 2015. gada 20. martā parafētā protokola noslēgšanu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses

EIROPAS KOMISIJA Briselē, 16.7.2015 COM(2015) 346 final PIELIKUMS dokumentam Priekšlikums

PADOMES LĒMUMAM

par tā 2015. gada 20. martā parafētā protokola noslēgšanu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses



PIELIKUMS

Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses 1. pants

Ilgums Šo protokolu un tā pielikumus piemēro piecus gadus, sākot no 2016. gada 1. janvāra. 2. pants

Principi 1.Savienības zvejas kuģi darbības Grenlandes zvejas zonā veic tikai tad, ja tiem ir zvejas atļauja, kas izdota saskaņā ar šo protokolu. Zvejas atļaujas Savienības zvejas kuģiem Grenlandes kompetentās iestādes izdod tikai saskaņā ar šo protokolu. 2.Grenlande apņemas piešķirt Savienības flotei preferenciālu piekļuvi pieejamajiem resursu pārpalikumiem. 3.Saskaņā ar nolīguma 3. panta 1. punktu Grenlande apņemas nepiešķirt izdevīgākus nosacījumus nekā tie, kas noteikti šajā protokolā, citu ārvalstu flotu segmentiem, kuri darbojas tās zvejas zonā, kuru kuģi, kam ir tādi paši parametri, zvejo tās pašas mērķsugas kā tās, uz kurām attiecas šis protokols un tā pielikums. 4.Puses apņemas informēt viena otru par visām zvejas iespējām, kas piešķirtas ārvalstu flotēm, kā arī par vispārējo KPN, kas noteikta katrai 3. panta 1. punktā norādītajai sugai. 5.Šā protokola mērķis ir panākt Pušu savstarpēju izdevīgumu, nodrošinot resursu pārpalikumu ilgtspējīgu izmantošanu. Šajā nolūkā Puses sadarbojas, jo īpaši ņemot vērā kopīgo migrējošo zivju krājumu ilgtspēju Atlantijas okeāna ziemeļu daļā. 6.Puses ievēro pamattiesības, ko garantē Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija, tostarp ar darbu saistītas tiesības. 3. pants

Indikatīvas zvejas iespējas un to ikgadējā apjoma noteikšanas kārtība 1.Grenlandes kompetentās iestādes atļauj Savienības zvejas kuģiem iesaistīties zvejas darbībās attiecībā uz turpmāk norādītajām sugām, ievērojot šādus ikgadējos indikatīvos apjomus (tonnās). Krājuma apakšgrupas Grenlandes zvejas zonā Indikatīvās zvejas iespējas Menca ICES V, XII, XIV apakšapgabalā un NAFO 1F zonā 1800 Pelaģiskie sarkanasari ICES V, XII, XIV apakšapgabalā un NAFO 1F zonā, izņemot gadījumus, kad zvejo saskaņā ar pelaģisko sarkanasaru zvejniecībā piemērojamo elastīguma sistēmu, kas izklāstīta pielikuma 4. papildinājumā 2200 Bentiskie sarkanasari ICES V, XIV, V apakšapgabalā un NAFO 1F zonā 2000 Grenlandes paltuss NAFO 1. apakšapgabalā – uz dienvidiem no 68°N 2500 Grenlandes paltuss ICES V, XII un XIV apakšapgabalā 5200 Ziemeļu garnele NAFO 1. apakšapgabalā 2600 Ziemeļu garnele ICES XIV un V apakšapgabalā 5100 Moiva ICES XIV un V apakšapgabalā 20 000 Makrūrzivis ICES XIV un V apakšapgabalā 100 Makrūrzivis NAFO 1. apakšapgabalā 100 Piezveja 1126 2.Attiecībā uz katru šā protokola darbības gadu un ne vēlāk kā iepriekšējā gada 1. decembrī Apvienotā komiteja nosaka iepriekš norādīto sugu zvejas iespēju faktisko apjomu, pamatojoties uz indikatīvo apjomu, kas noteikts 1. punktā, un ņemot vērā pieejamo zinātnisko ieteikumu, attiecīgos pārvaldības plānus, ko pieņēmušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas, piesardzīgu pieeju un zvejas nozares vajadzības. a)Ja dažu sugu faktiskās zvejas iespējas ir mazākas nekā tās, kas norādītas 1. punktā, Apvienotā komiteja tās kompensē ar citām zvejas iespējām tajā pašā gadā. Ja vienošanās par kompensāciju netiek panākta, Apvienotā komiteja proporcionāli koriģē 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu. b)Ja faktiskās zvejas iespējas ir lielākas nekā tās, kas norādītas 1. punktā, Apvienotā komiteja proporcionāli koriģē 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu.

3.Ārpus 2. punktā aprakstītā ikgadējā procesa Grenlande saskaņā ar 2. panta 2. punktu var piedāvāt un Savienība var pilnībā vai daļēji akceptēt papildu zvejas iespējas attiecībā uz 1. punktā minētajām sugām. Tādā gadījumā Apvienotā komiteja īpašā sanāksmē pieņem papildu zvejas iespējas un proporcionāli koriģē 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu. Atbildi Grenlandes kompetentajām iestādēm Savienība sniedz ne vēlāk kā sešas nedēļas pēc piedāvājuma saņemšanas. 4.Ziemeļu garneles zvejas iespējas, kas noteiktas ICES XIV un V apakšapgabalam, var izmantot NAFO 1. apakšapgabalā ar nosacījumu, ka Grenlandes un Eiropas Savienības kuģu īpašnieki ir vienojušies par zvejas iespēju nodošanu no viena uzņēmuma citam. Grenlandes iestādes apņemas atbalstīt šādas vienošanās, ja ir saņemts attiecīgs Eiropas Komisijas lūgums attiecīgo dalībvalstu vārdā. Maksimālais ikgadējais apjoms, kas var tikt nodots, ņemot vērā zinātnisko ieteikumu, ir 2000 tonnu. Savienības kuģi šajā zvejniecībā darbojas ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi paredzēti attiecībā uz Grenlandes kuģu īpašniekam izdotu zvejas atļauju, un ievērojot pielikuma I nodaļas noteikumus. 5.Piezvejas pārvaldība Savienības zvejas kuģi, kas darbojas Grenlandes zvejas zonā, ievēro visus piemērojamos noteikumus par reglamentēto un nereglamentēto sugu piezveju un par izmetumu aizliegumu. a)Piezveja ir visu dzīvo jūras organismu nozveja, ja tie kuģa zvejas atļaujā nav norādīti kā mērķsuga vai neatbilst minimālā izmēra prasībām. - Ziemeļu garneles zvejniecībā piezveja nepārsniedz 5 %, bet citās zvejniecībās 10 %. -Piezvejai netiek izdota īpaša zvejas atļauja. b)Visas piezvejas ir jāreģistrē, un par tām ir jāziņo. c)Par piezveju nemaksā īpašu zvejas atļaujas maksu, jo maksas par mērķsugām protokola pielikumā ir noteiktas, ņemot vērā noteikumus par atļautajām piezvejām. d)Turklāt, neskarot piezvejas īpatsvaru un a)–c) apakšpunktā minētos noteikumus, Savienības kuģi īsteno zvejas stratēģijas ar mērķi nodrošināt to, ka sarkanasaru un mencas piezvejas Grenlandes paltusa specializētajā zvejā, sarkanasaru un Grenlandes paltusa piezvejas mencas specializētajā zvejā un mencas un Grenlandes paltusa piezvejas sarkanasaru specializētajā zvejā nepārsniedz 5 % no atļautās mērķsugas nozvejas katrā zvejas reisā. Reiss ir laikposms no ieiešanas Grenlandes zvejas zonā līdz iziešanai no tās. Ja kuģis tiek pilnībā izkrauts Grenlandes ostā, pēc tam gūtās nozvejas uzskata par gūtām jaunā reisā. e)Mērķsugu zvejas atļaujā norāda maksimālo atļauto mencas, sarkanasaru un Grenlandes paltusa piezveju procentos. f)Piezvejas un to konkrēto sastāvu katru gadu novērtē Apvienotajā komitejā. g)Ja mencas, sarkanasaru un Grenlandes paltusa piezvejas pārsniedz e) apakšpunktā minēto maksimālo daudzumu, pārsniegumu atskaita no zvejas atļaujā norādītā atļautā mērķsugas daudzuma, izmantojot reizināšanas koeficientu 3. h)Visas mencas, sarkanasaru un Grenlandes paltusa piezvejas, kuras Savienības zvejas kuģi guvuši ziemeļu garneles, mencas, sarkanasaru vai Grenlandes paltusa specializētajā zvejā, atskaita no piezvejas rezerves, kas norādīta 3. panta 1. punktā. 4. pants

Finansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība 1.Nolīguma 7. pantā minētais Savienības finansiālais ieguldījums šā protokola 1. pantā minētajam laikposmam ir EUR 16 099 978 gadā. 2.Šo finansiālo ieguldījumu veido: a)ikgadēja summa par piekļuvi Grenlandes zvejas zonai EUR 13 168 978 apmērā, ņemot vērā 3. panta 2. un 3. punktu un 8. pantu;

b)īpaša ikgadēja summa EUR 2 931 000 apmērā, kas paredzēta Grenlandes zivsaimniecības politikas atbalstam un īstenošanai. 3.Lai kompensētu papildu zvejas iespējas, kuras Apvienotā komiteja noteikusi saskaņā ar 3. panta 2. un 3. punktu, un visas jaunās zvejas iespējas, kas noteiktas saskaņā ar 8. pantu, tiek izveidota finanšu rezerve EUR 1 700 000 apmērā. Par minētajām papildu un jaunajām zvejas iespējām Savienība maksā 17,5 % no pielikuma I nodaļā norādītās atsauces cenas. 4.Savienības samaksātā finansiālā ieguldījuma kopējā summa nav vairāk kā divas reizes lielāka par 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā norādīto summu. 5.Summu, kas noteikta 2. punkta a) apakšpunktā, Savienība pirmajā gadā samaksā ne vēlāk kā 30. jūnijā, bet turpmākajos gados ne vēlāk kā 1. martā, un visas papildu summas no finanšu rezerves – tajā pašā termiņā vai iespējami drīz pēc tā beigām. Īpašo summu, kas noteikta 2. punkta b) apakšpunktā, Savienība pirmajā gadā samaksā ne vēlāk kā 30. jūnijā, bet turpmākajos gados ne vēlāk kā 1. jūnijā. 6.Grenlandes iestādēm ir tiesības brīvi lemt par 2. punkta a) apakšpunktā norādītā finansiālā ieguldījuma izmantošanu. 7.Finansiālo ieguldījumu iemaksā Valsts kases kontā, kuru atvērusi Grenlandes iestāžu norādīta finanšu iestāde. 5. pants

Atbildīgas zvejas veicināšana un nozares atbalsts 1.Nozares atbalstam paredzēto finansiālo ieguldījumu, kas noteikts 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā, nodala no maksājumiem par piekļuvi. Šo ieguldījumu nosaka un ietekmē to Grenlandes zivsaimniecības nozares politikas mērķu sasniegšana, kurus noteikusi Apvienotā komiteja, un tajā ņem vērā mērķu sasniegšanai izstrādātās gada un daudzgadu programmas. 2.Tiklīdz sākas šā protokola piemērošana un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc minētā datuma Apvienotā komiteja vienojas par nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātiem tās īstenošanas noteikumiem, jo īpaši par: a) gada un daudzgadu pamatnostādnēm par 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma daļas izmantošanu katrā gadā īstenojamajām iniciatīvām; b) gada un daudzgadu mērķiem, kas jāsasniedz, lai laika gaitā panāktu atbildīgu zveju un ilgtspējīgu zvejniecību, ņemot vērā prioritātes, ko Grenlande izvirzījusi valsts zivsaimniecības politikā un citās rīcībpolitikās, kas ir saistītas ar atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zvejniecības turpināšanu vai ietekmē to; c) ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritērijiem un procedūrām. 3.Visi ierosinātie grozījumi nozares daudzgadu programmā jāapstiprina Apvienotajai komitejai. 4.Nozares atbalstam paredzēto finansiālo ieguldījumu maksā, pamatojoties uz nozares atbalsta rezultātu detalizētu analīzi un plānošanas gaitā apzinātajām vajadzībām. Savienība var pilnībā vai daļēji apturēt šā īpašā finansiālā ieguldījuma maksājumus: a) ja pēc Apvienotās komitejas veikta izvērtējuma tiek konstatēts, ka gūtie rezultāti neatbilst plānotajiem; b) ja šis finansiālais ieguldījums netiek īstenots saskaņā ar apstiprināto plānojumu. Savienībai ir pienākums rakstiski paziņot par nodomu apturēt maksājumus, un tas jādara vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā. Finansiālā ieguldījuma maksājumus atsāk pēc tam, kad Puses ir apspriedušās un vienojušās par atsākšanu, un/vai ja 5. punktā minētās finansiālās izpildes rezultāti pamato atsākšanu. 5.Apvienotā komiteja ir atbildīga par nozares atbalstam izstrādātās daudzgadu programmas īstenošanas uzraudzību. Ja vajadzīgs, Puses ar Apvienotās komitejas starpniecību turpina šo uzraudzību arī pēc protokola termiņa beigām un tik ilgi, līdz finansiālais ieguldījums, kas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā īpaši paredzēts nozares atbalstam, ir pilnībā izlietots.

6. pants

Zinātniskā sadarbība 1.Puses apņemas veicināt sadarbību attiecībā uz atbildīgu zveju Grenlandes zvejas zonā, arī reģionālā līmenī, jo īpaši sadarbību NEAFC un NAFO, un jebkuras citas attiecīgas apakšreģionālas vai starptautiskas struktūras satvarā. Apvienotā komiteja var pieņemt pasākumus ar mērķi nodrošināt zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu Grenlandes zvejas zonā saskaņā ar attiecīgajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem. 7. pants

Eksperimentālā zveja 1.Puses sadarbojas, arī 5. panta satvarā, lai īstenotu ilgtspējīgu eksperimentālu zveju attiecībā uz 3. panta 1. punktā neiekļautām sugām un krājumiem, ievērojot pielikuma VI nodaļā aprakstīto procesu un neietekmējot 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikto Savienības finansiālo ieguldījumu. 2.Ja Puses secina, ka saskaņā ar 1. punktu veiktajā eksperimentālajā zvejā ir panākti pozitīvi rezultāti, un Apvienotā komiteja nosaka jaunas zvejas iespējas saskaņā ar 2. panta 2. punktu, 2. panta 5. punktu un 8. pantu, Grenlandes iestādes uz laiku līdz šā protokola termiņa beigām iedala Savienībai vismaz 50 % no jauno sugu kopējām pieejamajām zvejas iespējām. 8. pants Jaunas zvejas iespējas 1.Jaunas zvejas iespējas ir sugu un krājumu zvejas iespējas, kas iekļaujamas 3. panta 1. punktā, proporcionāli palielinot 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālā ieguldījuma daļu. 2.Ja kāda no Pusēm izsaka interesi par jaunu zvejas iespēju iekļaušanu 3. panta 1. punktā, to izskata Apvienotā komiteja, pamatojoties uz Grenlandes tiesību aktiem, labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu un piesardzīgu pieeju. Pēc tam uz jaunajām zvejas iespējām attiecina 3. panta 2. un 3. punktā minēto procesu. Apvienotā komiteja nosaka arī jauno sugu atsauces cenas un atļaujas maksas, kas jāpiemēro līdz šā protokola termiņa beigām. 9. pants

Protokola apturēšana un finansiālā ieguldījuma pārskatīšana 1.Ikviena Puse var vienpusēji apturēt šā protokola piemērošanu, tostarp finansiālā ieguldījuma maksājumus, vai pārskatīt finansiālo ieguldījumu, ja: a)netipiski apstākļi traucē zvejas darbības Grenlandes zvejas zonā vai b)krasi mainās politikas pamatnostādnes, kas noteica šā protokola noslēgšanu, un viena no Pusēm pieprasa šo noteikumu pārskatīšanu, lai izdarītu tajos grozījumus, vai c)starp Pusēm izceļas domstarpības par šā protokola interpretāciju vai īstenošanu, vai d)viena no Pusēm neievēro šā protokola noteikumus, jo īpaši 2. panta 6. punktu attiecībā uz pamattiesībām. Šo daļu nepiemēro, ja pārkāpums notiek tādā atbildības vai kompetences jomā, kurā Grenlandes valdībai nav oficiālas atbildības vai kompetences, tāpēc ka Grenlandei Dānijas Karalistes sastāvā ir pašpārvaldes statuss. 2.Tā finansiālā ieguldījuma maksājumus, kas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzēts nozares atbalstam, Savienība var apturēt saskaņā ar 5. panta 4. punktu. 3.Attiecīgajai Pusei ir pienākums rakstiski paziņot par nodomu apturēt šā protokola piemērošanu, tostarp finansiālā ieguldījuma maksājumus, un tas jādara vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā.

4.Šā protokola piemērošanu, tostarp finansiālā ieguldījuma maksājumus, atsāk, tiklīdz stāvoklis ir labots ar iepriekšminēto apstākļu mīkstināšanas pasākumiem un pēc Pušu apspriešanās un vienošanās. Finansiālā ieguldījuma summu samērīgi un proporcionāli laikam samazina, ņemot vērā laiku, uz kādu protokola piemērošana bija apturēta. 10. pants

Zvejas atļaujas apturēšana un atjaunošana Grenlande var apturēt pielikumā paredzētās zvejas atļaujas, ja: a) konkrēts kuģis ir nopietni pārkāpis Grenlandes normatīvos aktus vai b) kuģa īpašnieks nav izpildījis tiesas nolēmumu, kas izdots saistībā ar konkrēta kuģa pārkāpumu. Kad tiesas nolēmums ir izpildīts, zvejas atļauju šim kuģim atjauno uz atlikušo zvejas atļaujas laikposmu. 11. pants

Izbeigšana Pēc izbeigšanas saskaņā ar nolīguma 12. panta 2. un 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem šā protokola 4. panta 2. punktā minētā finansiālā ieguldījuma maksājumu par gadu, kurā izbeigšana stājas spēkā, samazina samērīgi un proporcionāli laikam. 12. pants

Valsts normatīvie akti 1.Savienības zvejas kuģu darbības Grenlandes zvejas zonā reglamentē Grenlandē un Dānijas Karalistē piemērojamie normatīvie akti, ja vien nolīgumā, šajā protokolā vai tā pielikumā nav noteikts citādi. 2.Grenlande informē Savienību par visām izmaiņām vai jauniem tiesību aktiem saistībā ar zivsaimniecības politiku vismaz trīs mēnešus pirms šādu izmaiņu vai jaunu tiesību aktu stāšanās spēkā. 13. pants

Konfidencialitāte 1.Grenlande un Savienība apņemas nodrošināt to, ka visus personas datus, kas saistīti ar Savienības zvejas kuģiem un to zvejas darbībām un iegūti šā protokola un tā pielikuma satvarā, vienmēr apstrādā saskaņā ar attiecīgajiem konfidencialitātes un datu aizsardzības principiem. 2.Puses nodrošina, ka par Savienības flotes zvejas darbībām Grenlandes zvejas zonā tiek publiskoti tikai agregēti dati. Datus, ko citādi uzskatītu par konfidenciāliem, izmanto tikai šā protokola īstenošanai un zinātnes, zvejniecības pārvaldības, uzraudzības, kontroles un pārraudzības nolūkos. 14. pants

Provizoriska piemērošana Šo protokolu provizoriski piemēro no 2016. gada 1. janvāra. 15. pants Stāšanās spēkā

Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā dienā, kad Puses paziņo viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.



PIELIKUMS Nosacījumi, kas reglamentē ES kuģu zvejas darbības saskaņā ar Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses I nodaļa. Vispārīgi noteikumi 1.Kompetentās iestādes norīkošana Ja vien nav norādīts citādi, kompetentā iestāde šajā pielikumā ir: –Savienībai – Eiropas Komisija, –Grenlandei – Zivsaimniecības, medniecības un lauksaimniecības ministrija. 2.Zvejas atļauja ir atļauja, kas izdota ES zvejas kuģim un noteiktā laikposmā dod tam tiesības veikt konkrētas zvejas darbības Grenlandes zvejas zonās, kas noteiktas 3. punktā. 3.Zvejas zona 3.1.Zveja notiek zvejas zonā, kas noteikta ar 2004. gada 20. oktobra Noteikumiem Nr. 1020 un saskaņā ar 2004. gada 15. oktobra Karalisko dekrētu Nr. 1005 par Grenlandes ekskluzīvo ekonomikas zonu likuma stāšanos spēkā, īstenojot 1996. gada 22. maija Likumu Nr. 411 par ekskluzīvajām ekonomikas zonām. 3.2.Ja nav norādīts citādi, zveja notiek vismaz 12 jūras jūdzes no bāzes līnijas saskaņā ar 7. panta 2. punktu Grenlandes parlamenta jeb Landstinga 1996. gada 31. oktobra Likumā Nr. 18 par zvejniecību, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Grenlandes parlamenta jeb Inatsisartuta 2012. gada 3. decembra Likumu Nr. 12. 3.3.Bāzes līniju nosaka saskaņā ar 2004. gada 15. oktobra Karalisko dekrētu Nr. 1004 par grozījumiem Karaliskajā dekrētā par Grenlandes teritoriālo ūdeņu robežu noteikšanu. II nodaļa. Pieteikumu iesniegšana un zvejas atļauju (licenču) izdošana 1.Zvejas atļaujas saņemšanas nosacījumi 1.1.Zvejas atļauju, kas minēta nolīguma 6. pantā, kuģiem var piešķirt tikai tad, ja tie ir ES zvejas kuģu reģistrā, bet kuģiem, kas vēlas zvejot saskaņā ar pelaģisko sarkanasaru zvejniecībā piemērojamo elastīguma sistēmu, – tikai tad, ja tie ir paziņoti NEAFC saskaņā ar tās noteikumiem. Turklāt tie nedrīkst būt nevienas RZPO NNN zvejas kuģu sarakstā.

1.2.Kuģis ir tiesīgs zvejot, ja nedz tā īpašniekam, nedz kapteinim, nedz pašam kuģim nav aizliegts zvejot Grenlandes zvejas zonā. Tiem jābūt izpildījušiem iepriekšējās saistības, kas izriet no šā nolīguma. 2.Zvejas atļaujas pieteikums 2.1.Līdz brīdim, kad Puses ir kopīgi ieviesušas elektronisku licenču sistēmu, pieteikumus un zvejas atļaujas paziņo šādā veidā. 2.2.ES kompetentā iestāde par kuģi vai kuģiem, kas vēlas zvejot saskaņā ar šo nolīgumu, elektroniski iesniedz Grenlandes kompetentajai iestādei zvejas atļaujas vai atļauju pieteikumu vai kolektīvu pieteikumu. Pieteikumu iesniedz uz Grenlandes kompetentās iestādes izstrādātas veidlapas, kas pievienota 1. papildinājumā. ES kuģi, kuriem ir viens īpašnieks vai aģents, var iesniegt kolektīvu zvejas atļaujas pieteikumu, ja vien tie ir vienas un tās pašas dalībvalsts karoga kuģi. 2.3.Katram zvejas atļaujas pieteikumam pievieno maksājuma apliecinājumu, kas pierāda, ka ir nokārtota maksa par pieprasītajām sugām un daudzumiem saskaņā ar šīs nodaļas 7. punkta noteikumiem. 2.4.Kopā ar katru sākotnējo pieteikumu, kas ir saskaņā ar spēkā esošo protokolu, vai pēc attiecīgā kuģa tehnisko parametru izmaiņām iesniedz nesen (pirms 12 mēnešiem vai pirms neilgāka laika) uzņemtu digitālu krāsainu kuģa fotogrāfiju ar piemērotu izšķirtspēju (vismaz 15×10 cm), kurā redzams kuģis sānskatā, arī kuģa vārds un identifikācijas numurs uz korpusa. 2.5.Ja Grenlandes kompetentā iestāde uzskata, ka pieteikums ir nepilnīgs vai kā citādi neatbilst 1., 2.2., 2.3. un 2.4. punkta nosacījumiem, iemesli tiek paziņoti ES kompetentajai iestādei pēc iespējas drīzāk un katrā ziņā ne vēlāk kā 7 darbdienas pēc tam, kad Grenlande saņēmusi pieteikumu. 3.Zvejas atļaujas izdošana 3.1.Grenlandes kompetentā iestāde 10 darbdienu laikā pēc pieteikuma iesniegšanas elektroniski nosūta zvejas atļauju ES kompetentajai iestādei. Protokola un tā pielikuma piemērošanas vajadzībām šai elektroniski nosūtītajai zvejas atļaujai ir tāds pats spēks kā oriģinālam. 3.2.Katrā zvejas atļaujā norāda daudzumu, kuru atļauts nozvejot. Zvejas atļaujā, kas izdota pēc kolektīva pieteikuma, norāda kopējo sugas īpatņu daudzumu, par kuru ir samaksāta zvejas atļaujas maksa, un ieraksta “atļautais kopējais daudzums, kuru drīkst nozvejot kuģi: ... [norāda visu to kuģu vārdus, kas uzskaitīti kolektīvajā pieteikumā]”. 3.3.Zvejas atļaujai vai tās kopijai vienmēr jāatrodas uz kuģa, un tā jāuzrāda pēc Grenlandes kompetentās iestādes pieprasījuma. 4.Grozījumi zvejas atļaujā 4.1.Zvejas atļaujā vai atļaujās norādītos atļautos daudzumus var grozīt, vienīgi iesniedzot jaunu pieteikumu. 4.2.Neskarot 4.3. punktu, ja zvejas atļaujas grozījums attiecas uz daudzumiem, kas nozvejoti, pārsniedzot jau atļautu daudzumu, kuģis par atļautā daudzuma pārsniegumu maksā summu, kuras apmērs ir trīskārt lielāks par 7.1. punktā paredzēto summu. Minētajam kuģim jaunu zvejas atļauju neizdod tik ilgi, kamēr nav samaksāts par pārsniegto daudzumu. 4.3.Izņēmuma gadījumos, kad ES attiecīgās sugas zvejas iespējas nav pilnībā izmantotas, un vienīgi tādēļ, lai nepieļautu tāda ES kuģa zvejas darbību pārtraukumu, kas zvejo Grenlandes zvejas zonā, izmantojot saskaņā ar šo protokolu izdotu zvejas atļauju, un tad, ja minētais kuģis, visticamāk, pārsniegs atļauto daudzumu, minētā kuģa karoga valsts nekavējoties paziņo Grenlandes kompetentajai iestādei (ar kopiju ES kompetentajai iestādei) par nodomu iesniegt oficiālu pieteikumu uz jaunu zvejas atļauju attiecībā uz tās pašas sugas papildu daudzumiem. Kuģim ir atļauts turpināt zveju ar nosacījumu, ka kuģa īpašnieks 24 stundu laikā pēc karoga valsts paziņojuma dara Grenlandes kompetentajai iestādei pieejamu maksājuma apliecinājumu, kas pierāda attiecīgo maksu nokārtošanu, un ar nosacījumu, ka attiecīgais pieteikums uz jaunu zvejas atļauju tiek pārsūtīts Grenlandes kompetentajai iestādei 5 darbdienu laikā pēc karoga valsts paziņojuma saskaņā ar 2. punktā paredzēto procedūru. Šo noteikumu neievērošanas gadījumā uz kuģi tiek attiecināta 4.2. punktā paredzētā procedūra. 5.Zvejas atļaujas nodošana 5.1.Zvejas atļaujas izdod konkrētiem kuģiem, un tās nav nododamas citam kuģim. 5.2.Tomēr dažos gadījumos pēc ES kompetentās iestādes pieprasījuma kuģa zvejas atļauju var aizstāt ar jaunu zvejas atļauju, ko izdod citam ES kuģim. Atļauju aizstāj, pamatojoties uz pieteikumu, kas iesniegts ar ES kompetentās iestādes starpniecību. Jaunajā zvejas atļaujā norāda daudzumu, ko atļauts nozvejot un kas atbilst sugas īpatņu daudzumam, par kuru jau ir nokārtota zvejas atļaujas maksa un no kura atskaitītas visas pirmā kuģa gūtās nozvejas. 5.3.Aizstātā zvejas atļauja stājas spēkā dienā, kad Grenlandes kompetentā iestāde ir izdevusi jauno atļauju. 6.Zvejas atļaujas derīguma termiņš

6.1.Zvejas atļaujas ir derīgas no izdošanas dienas līdz tā kalendāra gada beigām, kurā izdota attiecīgā zvejas atļauja. 6.2.Moivas zvejniecībā zvejas atļaujas izdod uz laiku no 20. jūnija līdz 31. decembrim un arī par nākamo gadu no 1. janvāra līdz 30. aprīlim. 6.3.Ja ES tiesību akti, ar kuriem konkrētam gadam nosaka ES kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kuros nepieciešami nozvejas ierobežojumi, līdz zvejas gada sākumam vēl nav pieņemti un ja zinātniskie ieteikumi to ļauj, ES zvejas kuģi, kuriem ir atļauts zvejot iepriekšējā zvejas gada 31. decembrī, ar to pašu zvejas atļauju drīkst turpināt zvejas darbības arī gadā, kuram attiecīgie tiesību akti vēl nav pieņemti. Provizoriski mēnesī drīkst izmantot 1/12 daļu no iepriekšējā gada zvejas atļaujā norādītās kvotas ar nosacījumu, ka par šo kvotu ir nokārtota attiecīgā zvejas atļaujas maksa. Provizorisko kvotu var koriģēt atkarībā no zinātniskajiem ieteikumiem un stāvokļa attiecīgajā zvejniecībā. 6.4.Ziemeļu garneles zvejas atļaujā norādītā daudzuma daļu, kas kārtējā gada 31. decembrī ir palikusi neizmantota, pēc ES kompetentās iestādes pieprasījuma var pārcelt uz nākamo gadu, nepārsniedzot 5 % no zvejas atļaujā sākotnēji norādītā daudzuma, ja zinātniskie ieteikumi ļauj veikt minēto pārcēlumu. Pārcelto daudzumu izmanto līdz nākamā gada 30. aprīlim. 7.Zvejas atļaujas maksa, tās maksāšana un atlīdzināšana 7.1.Zvejas atļaujas maksas, kas jāmaksā ES kuģiem, ir šādas. Suga EUR par tonnu (2016–2017) EUR par tonnu (2018–2020) Menca 132,63 142,11 Pelaģiskie sarkanasari 78,11 83,68 Bentiskie sarkanasari 78,11 83,68 Grenlandes paltuss 190,11 203,68 Ziemeļu garnele (austrumos) 73,68 78,95 Ziemeļu garnele (rietumos) 117,89 126,32 Moiva 7,00 7,50 7.2.Pirms sākas šā protokola piemērošana, Grenlandes kompetentā iestāde paziņo ES ziņas par valdības bankas kontu vai kontiem, kas jāizmanto visiem maksājumiem, kurus kuģu īpašnieki veic protokola darbības laikā. Par visām izmaiņām Grenlandes kompetentā iestāde paziņo ES kompetentajai iestādei vismaz divus mēnešus iepriekš. 7.3.Maksā ietilpst visas valsts un vietējās nodevas saistībā ar piekļuvi zvejas darbībām, kā arī komisijas maksas, ko bankas iekasē par naudas pārskaitījumiem. Ja kuģis nav samaksājis komisijas maksu par bankas pārskaitījumu, attiecīgā summa būs jāsamaksā tad, kad tiks iesniegts nākamais šā kuģa zvejas atļaujas pieteikums, un tas būs jaunas zvejas atļaujas izdošanas priekšnosacījums. 7.4.Ja atļautais daudzums netiek nozvejots, maksas daļu, kas atbilst šim atļautajam daudzumam, kuģa īpašniekam neatlīdzina. 7.5.Tomēr gadījumā, kad kļūst piemērojams protokola 9. pants vai 11. pants un tātad kuģis nevar nozvejot daļu no kalendāra gadā atļautās nozvejas, vai gadījumā, kad pēc pieteikuma iesniegšanas zvejas atļauja netiek piešķirta, Grenlandes kompetentā iestāde 60 kalendāra dienu laikā no atlīdzināšanas pieprasījuma saņemšanas pilnībā atlīdzina atļaujas maksu kuģa īpašniekam. 7.6.Zvejas atļaujas maksu neiekasē par piezveju. 8.Sugu atsauces cenas Suga Dzīvsvara cena EUR par tonnu Menca 1800 Pelaģiskie sarkanasari 1700 Bentiskie sarkanasari 1700 Grenlandes paltuss 4375 Ziemeļu garnele 3240 Moiva 190 Makrūrzivis 975 Piezveja 1990 III nodaļa. Tehniskie saglabāšanas pasākumi 1. Pirms sākas protokola provizoriska piemērošana, Grenlandes kompetentā iestāde dara ES kompetentajai iestādei angļu valodā pieejamus attiecīgos Grenlandes tiesību aktus par uzraudzību, kontroli un pārraudzību un tehniskajiem saglabāšanas pasākumiem. IV nodaļa. Uzraudzība, kontrole un pārraudzība

1. iedaļa. Nozvejas reģistrēšana un paziņošana 1.Neskarot karoga valsts FMC prasības par ziņošanu, ES kuģiem, kuriem atļauts zvejot saskaņā ar nolīgumu, ir pienākums paziņot savas nozvejas Grenlandes kompetentajai iestādei turpmāk aprakstītajā veidā līdz brīdim, kad Puses būs kopīgi ieviesušas elektroniskās ziņošanas sistēmu (ERS). Pēc ERS stāšanās spēkā tā aizstās 1., 2. un 3. iedaļas noteikumus par elektronisko ziņošanu. 2.To ES zvejas kuģu kapteiņi, kas zvejo saskaņā ar nolīgumu, par katru reisu Grenlandes zvejas zonā reģistrē zvejas žurnālā kuģa darbības, par katru sugu norādot daudzumus, kas nozvejoti, paturēti uz kuģa vai izmesti, ievērojot protokola 3. panta 4. punktu, un kas pārsniedz 50 kg dzīvsvara ekvivalentu. Attiecīgos zvejas žurnālus (atkarībā no mērķsugas un zvejas rīka) iesniedz pēc Grenlandes kompetentās iestādes pieprasījuma un nosūta kuģa pārstāvim (aģentam), kas norādīts 1. papildinājumā iekļautajā zvejas atļaujas pieteikuma veidlapā. Katra zvejas žurnāla veida paraugs tiek nodrošināts arī ES kompetentajai iestādei un attiecīgajam karoga valsts FMC. Ja žurnāla formāts tiek mainīts, ES kompetentā iestāde un attiecīgais karoga valsts FMC nekavējoties tiek informēti par izmaiņām, un tiem tiek nodrošinātas jaunās versijas. 3.Zvejas žurnālu aizpilda kapteinis par katru dienu, kurā ES zvejas kuģis darbojas saskaņā ar Grenlandes zvejas atļauju, norādot visas nozvejas un izmetumus katrā atsevišķā zvejas rīku iemetienā. 4.Zvejas žurnālu aizpilda salasāmi ar lielajiem drukātajiem burtiem, un to paraksta kapteinis. 5.Kapteinis ir atbildīgs par reģistrēto un pārraidīto zvejas žurnāla datu pareizību. 6.Pēc katra zvejas reisa beigām zvejas žurnāla kopija 10 dienu laikā pēc ierašanās ostā tiek nosūtīta Grenlandes kompetentajai iestādei pa pastu, e-pastu vai faksu. Kapteinis nosūta arī kopiju karoga valstij. 7.Kapteinis, saņēmis Grenlandes kompetentās iestādes pieprasījumu, nosūta arī papildu datus par izkrāvumiem, ciktāl tas iespējams. 8.Ja ES kuģis nav ievērojis noteikumus par nozvejas paziņošanu, Grenlandes kompetentā iestāde ir tiesīga apturēt spēkā esošu zvejas atļauju līdz brīdim, kad nozvejas paziņošanas noteikumi ir izpildīti. Atkārtota pārkāpuma gadījumā Grenlandes kompetentā iestāde var atteikt attiecīgā kuģa zvejas atļaujas atjaunošanu. ES kompetentā iestāde un karoga valsts tiek par to pienācīgi informētas. 9.Puses cenšas pēc iespējas drīzāk ieviest elektroniskās ziņošanas sistēmu attiecībā uz ES kuģu zvejas darbībām Grenlandes zvejas zonā, pirms tam panākot kopīgu vienošanos par sistēmas pārvaldības un īstenošanas pamatnostādnēm. Šī elektroniskās ziņošanas sistēma dos iespēju apmainīties ar datiem, kas (cita starpā) saistīti ar kuģa atrašanās vietām, nozvejas datiem, zvejas darbībām un zvejas atļaujām. 10.Grenlandes kompetentā iestāde reizi gadā un/vai pēc ES kompetentās iestādes pieprasījuma informēs ES kompetento iestādi par nozvejām, ko Grenlandes zvejas zonā guvuši trešo personu kuģi, kuri izmanto protokolā paredzētās zvejas iespējas. 2. iedaļa. Ieiešana zonā un iziešana no tās 1.Ikviena tāda ES kuģa kapteinis, kas zvejo Grenlandes zvejas zonā vai plāno ieiet Grenlandes zvejas zonā, lai tur zvejotu, saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti attiecīgajos valsts zivsaimniecības tiesību aktos, elektroniski pa e-pastu vai faksu nosūta Grenlandes kompetentajai iestādei šādus ziņojumus un paziņojumus: a) “paziņojums par ierašanos”, ko nosūta Grenlandes kompetentajai iestādei ne vēlāk kā 5 dienas pirms ierašanās. Visas turpmākās izmaiņas paziņojumā par ierašanos nekavējoties jāpaziņo Grenlandes kompetentajai iestādei; b) “paziņojums par darbību”, ko nosūta ne agrāk kā 24 stundas un ne vēlāk kā 12 stundas pirms ierašanās; c) “paziņojums par darbību” – pirms iziešanas no ostas, lai zvejotu Grenlandes zvejas zonā, kurā atrodas osta, vai no izkraušanas vietas minētajā teritorijā, lai turpinātu zveju, zvejas kuģis par to paziņo (paziņojums par darbību); d) “nedēļas ziņojums” – kamēr zvejas kuģis darbojas, t. i., no brīža, kad tas ir nosūtījis paziņojumu par darbību, līdz brīdim, kad tas ir nosūtījis paziņojumu par darbības beigām, ziņojumus (nedēļas ziņojumi) nosūta katru pirmdienu pirms plkst. 10.00 (UTC). Pirmais nedēļas ziņojums aptver laikposmu no ierašanās Grenlandes zvejas zonā vai iziešanas no ostas, kas atrodas Grenlandes zvejas zonā, līdz nākamās svētdienas plkst. 24.00 (UTC). Citi nedēļas ziņojumi aptver laikposmu no pirmdienas plkst. 00.00 (UTC) līdz svētdienas plkst. 24.00 (UTC). Kad zvejas iespējas, kuras atļauts izmantot kuģim, vai kopējā pieļaujamā nozveja, kas noteikta Grenlandes Izpildrīkojumā par kvotām, ir teju pilnībā apgūtas, GFLK ir tiesības pieprasīt, lai attiecīgie kuģi sūtītu dienas ziņojumus, kuros ir tāda pati informācija kā nedēļas ziņojumā. Šādos gadījumos nedēļas ziņojumus un atrašanās vietas ziņojumus nesūta; e) “paziņojums par iziešanu” – zvejas kuģi, kas plāno atstāt Grenlandes zvejas zonu, par to paziņo (paziņojums par iziešanu) ne vēlāk kā 48 stundas iepriekš; f) “paziņojums par darbības beigām” – pirms iziešanas no Grenlandes zvejas zonas zvejas kuģis par to paziņo (paziņojums par darbības beigām);

g) “paziņojums par darbības beigām” – pirms ierašanās ostā vai izkraušanas vietā, kas atrodas Grenlandes zvejas zonā, zvejas kuģis par to paziņo (paziņojums par darbības beigām). 3. iedaļa. Izkraušana un pārkraušana citā kuģī 1.ES kuģa kapteinis vai pārstāvis (aģents), kas vēlas Grenlandes ostā izkraut vai pārkraut citā kuģī Grenlandes zvejas zonā gūtas nozvejas, par to paziņo Grenlandes kompetentajai iestādei saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti attiecīgajos zivsaimniecības tiesību aktos1. 2.Vismaz 72 stundas pirms pārkraušanas citā kuģī vai izkraušanas paziņo: a) pārkrāvēja zvejas kuģa identifikāciju; b) citā kuģī pārkraušanas vai izkraušanas ostu saskaņā ar FAO Ostu kodu sarakstu; c) datumu un laiku, kad plānota izkraušana vai pārkraušana citā kuģī; d) katras izkraujamās vai citā kuģī pārkraujamās sugas daudzumu (norādot dzīvsvara kilogramus vai vajadzības gadījumā īpatņu skaitu un sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu); e) nozveju galamērķi pēc izkraušanas vai pārkraušanas citā kuģī (ja zināms), t. i., tirgus, privātais patēriņš, cits; f) ja veic pārkraušanu citā kuģī – saņēmēja zvejas kuģa identifikāciju un tipu. 3.Citā kuģī pārkraušanas darbībai ir vajadzīga iepriekšēja atļauja, ko Grenlande izsniedz kuģa kapteinim vai īpašniekam 24 stundu laikā pēc iepriekš minētā paziņojuma. 4.Kapteinis un/vai viņa pārstāvis ir atbildīgs par reģistrēto un pārraidīto izkraušanas un citā kuģī pārkraušanas deklarāciju datu pareizību. 4. iedaļa. Kuģu satelītnovērošanas sistēma (VMS) 1.Kuģu atrašanās vietas ziņojumi un VMS sistēma 1.1.ES kuģiem, kam ir saskaņā ar nolīgumu izdota zvejas atļauja un kas darbojas Grenlandes zvejas zonā vai zvejo no Grenlandes kvotas NEAFC ūdeņos (kā izklāstīts 4. papildinājumā), ir jābūt aprīkotiem ar pilnībā funkcionējošu satelītnovērošanas iekārtu (kuģu satelītnovērošanas sistēma, VMS), kas uzstādīta uz kuģa un var nepārtraukti, automātiski un ne retāk kā reizi stundā pārraidīt atrašanās vietas datus savas karoga valsts zvejas uzraudzības centram (FMC), kurš atrodas uz sauszemes. 1.2.Karoga valsts FMC attiecīgo kuģu atrašanās vietas ziņojumus automātiski nosūta Grenlandes FMC. 1.3.Ja konstatē, ka kuģis darbojas Grenlandes zvejas zonā bez pilnībā funkcionējošas VMS un šīs iedaļas 3. punkta noteikumi nav ievēroti, Grenlandes iestādei ir tiesības nekavējoties apturēt minētā zvejas kuģa zvejas atļauju. Grenlandes kompetentā iestāde par to nekavējoties paziņo attiecīgās karoga valsts FMC. ES kompetentajai iestādei un karoga valstij nekavējoties tiek paziņots par ikvienu zvejas atļaujas apturēšanu. 1.4.Katrs atrašanās vietas ziņojums tiek formatēts saskaņā ar 3. papildinājumu un ietver:

a) kuģa identifikācijas datus; b) pēdējo kuģa ģeogrāfisko atrašanās vietu (ģeogrāfiskais garums un platums), kuras noteikšanas kļūda nepārsniedz 500 m un ticamības intervāls ir 99 %; c) atrašanās vietas reģistrēšanas datumu un laiku; d) kuģa pašreizējo ātrumu un kursu. 1.5.Pirmo reģistrēto atrašanās vietu pēc ieiešanas Grenlandes zvejas zonā apzīmē ar kodu “ENT”. Visas turpmākās atrašanās vietas apzīmē ar kodu “POS”, izņemot pirmo reģistrēto atrašanās vietu pēc iziešanas no Grenlandes zvejas zonas, kuru apzīmē ar kodu “EXI”. 1.6.Karoga valsts FMC nodrošina to, ka atrašanās vietas ziņojumi tiek pārraidīti automātiski un vajadzības gadījumā manuāli. Atrašanās vietas ziņojumus pārraida, reģistrē un glabā drošā veidā, un tos saglabā trīs gadus. 2.VMS integritāte 2.1.VMS aparatūras un programmatūras elementi ir nodrošināti pret atrašanās vietas datu sagrozīšanas un tehnisku manipulāciju iespējām. Sistēma ir pilnīgi automatizēta un darbojas bez pārtraukuma neatkarīgi no vides apstākļiem. Satelītnovērošanas iekārtu ir aizliegts iznīcināt, bojāt, padarīt neekspluatējamu vai citādi iejaukties tās darbībā. Jo īpaši kapteinis vienmēr nodrošina to, ka: a) kuģa VMS sistēma ir pilnībā funkcionējoša un atrašanās vietas ziņojumi tiek pareizi nosūtīti karoga valsts FMC; b) dati netiek sagrozīti; c) antena vai antenas un vadi, kas savienoti ar satelītnovērošanas iekārtām, nekādā veidā netiek bloķēti; d) elektroenerģijas padeve satelītnovērošanas iekārtām ir nepārtraukta un e) satelītnovērošanas iekārtas netiek aizvāktas no kuģa. 2.2.Zvejas atļaujas turētāja kuģa kapteini uzskata par atbildīgu par jebkādām pierādītām manipulācijām ar kuģa VMS sistēmu, kuru mērķis ir sistēmas darbības traucēšana vai atrašanās vietas ziņojumu viltošana. Par pārkāpumiem piemēro sankcijas, ko paredzējusi Puse, kuras ūdeņos pārkāpums noticis, saskaņā ar spēkā esošajiem šīs Puses tiesību aktiem. 3.Kuģa datu pārraidīšana VMS sabojāšanās gadījumā 3.1.Ja kuģa VMS sistēma sabojājas laikā, kad kuģis atrodas Grenlandes zonā, to salabo vai nomaina 30 kalendāra dienās pēc paziņošanas karoga valstij. ES iestādei par to paziņo, cik drīz vien iespējams. 3.2.Iepriekš minētajā laikposmā kuģim pieprasa, lai tas sāktu manuāli sūtīt atrašanās vietas ziņojumus karoga valsts FMC saskaņā ar šīs iedaļas 1.4. punktu, izmantojot citus pieejamus saziņas līdzekļus, jo īpaši e-pastu, radio vai faksu. Šādā veidā manuāli pārraida vismaz vienu atrašanās vietas ziņojumu 4 stundās. 3.3.Pēc 30 dienu laikposma kuģim vairs nav atļauts veikt zvejas darbības Grenlandes zvejas zonā. 4.Atrašanās vietas ziņojumu droša nosūtīšana starp FMC 4.1.Karoga valsts FMC automātiski nosūta attiecīgo kuģu atrašanās vietas ziņojumus Grenlandes FMC.

4.2.Abu Pušu FMC apmainās ar kontaktinformāciju, piemēram, ar e-pasta adresēm, faksa, teleksa un tālruņa numuriem, un nekavējoties informē viena otru par visām izmaiņām šajā informācijā. 4.3.Neskarot turpmākus ieviešamus uzlabojumus, atrašanās vietas ziņojumus attiecīgo FMC un karoga valstu starpā pārraida elektroniski, izmantojot HTTPS protokolu. Grenlandes iestādes un attiecīgais karoga valsts FMC apmainās ar sertifikātiem. 4.4.Satelītnovērošanas datus, kas Grenlandei paziņoti saskaņā ar šo nolīgumu, iestādēm, izņemot Grenlandes zvejas kontroles un uzraudzības iestādes, nekad neizpauž tādā veidā, kas ļauj identificēt konkrētus kuģus. 4.5.Neskarot iepriekšējo punktu, VMS datus drīkst izmantot zinātnes un pētniecības nolūkiem ar nosacījumu, ka lietotāji nedrīkst šos datus publicēt tādā veidā, kas ļauj identificēt konkrētus kuģus. 5.Sakaru sistēmas traucējumi 5.1.Grenlandes kompetentā iestāde un ES karoga valstu FMC nodrošina sava elektroniskā aprīkojuma sadarbspēju un nekavējoties informē cits citu par traucējumiem saistībā ar atrašanās vietas ziņojumu nosūtīšanu un saņemšanu, lai pēc iespējas drīzāk rastu tehnisku risinājumu. 5.2.Sakaru pārtrūkšana starp FMC nedrīkst ietekmēt kuģu darbību. 5.3.Visus sakaru traucējumu laikā nepārraidītos ziņojumus nosūta, tiklīdz sakari starp attiecīgajiem FMC ir atjaunoti. 6.FMC apkope 6.1.Par plānotu FMC apkopi (apkopes programma), kas varētu ietekmēt VMS datu apmaiņu, otram FMC jāpaziņo vismaz septiņdesmit divas (72) stundas iepriekš, ja iespējams, norādot apkopes dienu un ilgumu. Par neplānotu apkopi šādu informāciju otram FMC nosūta, tiklīdz tas ir iespējams. 6.2.Apkopes laikā VMS datu nosūtīšana var tikt aizturēta līdz sistēmas darbības atjaunošanai. Attiecīgos VMS datus nosūta uzreiz pēc apkopes pabeigšanas. 6.3.Ja apkope ilgst vairāk nekā divdesmit četras (24) stundas, VMS datus nosūta citam FMC, izmantojot alternatīvus elektronisko sakaru līdzekļus, par kuriem panākta savstarpēja vienošanās. 6.4.Grenlande attiecīgi informē savas kompetentās iestādes, kas atbild par uzraudzību, kontroli un pārraudzību (MCS), lai Grenlandes FMC ar FMC apkopi saistītu iemeslu dēļ neuzskatītu, ka ES kuģi nepilda savus pienākumus pārraidīt VMS datus. 5. iedaļa. Inspekcija jūrā vai ostā 1. ES kuģus, kam ir zvejas atļauja, Grenlandes zvejas zonā vai ostās inspicē Grenlandes kuģi un inspektori, kas ir skaidri identificēti saskaņā ar starptautiskajām normām. 2.Pirms uzkāpšanas uz kuģa pilnvarotais inspektors informē ES kuģi par lēmumu veikt inspekciju. Zvejas inspektoriem pirms inspekcijas uzsākšanas ir pienākums uzrādīt personu apliecinošu dokumentu un inspektora apliecību. 3.Inspektori neuzturas uz ES kuģa ilgāk, nekā tas vajadzīgs ar inspekciju saistīto pienākumu veikšanai. Viņi veic inspekciju tādā veidā, kas minimāli ietekmē kuģi, tā zvejas darbību un kravu. 4.Inspekcijas ostā veic saskaņā ar FAO pasākumiem un visiem attiecīgajiem ostas valsts pasākumiem, ko noteikusi RZPO. 5.Grenlandes kompetentā iestāde var atļaut ES novērot inspekciju.

6.ES kuģa kapteinis atļauj inspektoriem uzkāpt uz kuģa un veikt viņu darbu un atvieglo to. 7.Inspektori neiejaucas saziņā starp ES kuģa kapteini un karoga valsti un/vai kuģa īpašnieku. Nedrīkst prasīt, lai kapteiņi pa atklātiem radio kanāliem ziņotu komerciāli svarīgu informāciju. 8.Katras inspekcijas beigās inspektori sagatavo inspekcijas ziņojumu. ES kuģa kapteinim ir tiesības ierakstīt inspekcijas ziņojumā savas piezīmes. Inspekcijas ziņojumu paraksta inspektors, kas sagatavojis ziņojumu, un ES kuģa kapteinis. Ja kapteinis atsakās to parakstīt, viņam rakstiski jāpaskaidro atteikuma iemesls, un inspektors ziņojumā pievieno norādi “Paraksts atteikts”. 9.Pirms nokāpšanas no kuģa inspektori izsniedz ES kuģa kapteinim inspekcijas ziņojuma kopiju. Neskarot 7. iedaļas 1. punktā minētos noteikumus, Grenlandes kompetentā iestāde astoņās kalendāra dienās pēc inspekcijas nosūta ES kompetentajai iestādei un karoga dalībvalstij inspekcijas ziņojuma elektronisku kopiju. Vajadzības gadījumā šo informāciju dara pieejamu attiecīgajām reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām (RZPO). 6. iedaļa. Novērotāju programma 1.Zvejas darbības Grenlandes zvejas zonā veic saskaņā ar Grenlandes tiesību aktos paredzēto novērotāju programmu. To ES zvejas kuģu kapteiņi, kam ir atļauja zvejot Grenlandes zvejas zonā, sadarbojas ar Grenlandes kompetentajām iestādēm, uzņemot uz kuģa novērotājus. 2.Novērotāju algu maksā un sociālās iemaksas veic Grenlandes kompetentās iestādes. 3.Novērotājs uz kuģa uzkāpj ostā, par kuru savstarpēji vienojušies Grenlandes kompetentā iestāde un kuģa īpašnieks. Ja novērotājs neierodas 3 stundu laikā pēc paredzētās dienas un laika, kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no pienākuma uzņemt šādu novērotāju. Kuģis drīkst atstāt ostu un sākt zvejas darbības. 4.Atrodoties uz kuģa, novērotāji: a) veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nepārtrauktu vai nekavētu zvejas darbību norisi; b) saudzē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un c) ievēro visu attiecīgā kuģa dokumentu konfidencialitāti. 5.Atrodoties uz kuģa, novērotāji pilda tikai šādus pienākumus: a) verificē ierakstus zvejas žurnālā, arī nozvejas sastāvu (pa sugām), daudzumus, dzīvsvaru un apstrādātu produktu svaru, un pieteikšanās ziņojumus un VMS ziņojumus; b) kārto detalizētu uzskaiti par kuģa ikdienas darbību neatkarīgi no tā, vai kuģis zvejo; c) par katru zvejas rīku iemetienu reģistrē zvejas rīka veidu, linuma acs izmēru, piestiprinājumus, nozvejas un zvejas piepūles datus, koordinātas, dziļumu, laiku, kādu zvejas rīks atradies uz grunts, nozvejas sastāvu, izmetumus un paturētās mazizmēra zivis, un d) uzrauga satelītnovērošanas sistēmas darbību un ziņo par visiem darbības pārtraukumiem vai traucējumiem. 6.Uz katra kuģa novērotājam tiek nodrošināta tāda ēdināšana un izmitināšana kā kuģa virsniekiem. 7.Kapteinis izvērš tādu sadarbību un palīdzību, kas varētu būt vajadzīga, lai novērotājs varētu pildīt novērotāja pienākumus. Šāda sadarbība ietver to, ka novērotājam tiek nodrošināta vajadzīgā piekļuve uz kuģa paturētajai nozvejai, tostarp tādai nozvejai, ko kuģis varētu plānot izmest.

8.Ikviena zvejas novērotāju pārvietošana jūrā jāveic pieredzējušai apkalpei dienasgaismā un drošos apstākļos, ar zvejas novērotāja pilnīgu piekrišanu un kopumā optimālos drošības apstākļos. 9.Ja pārvietošana notiek jūrā, kuģa kapteinis pilnībā sadarbojas, lai garantētu novērotāja drošību. 10.Novērotāja ziņojums 10.1.Pirms nokāpšanas no kuģa novērotājs iepazīstina kuģa kapteini ar savu novērojumu ziņojumu. Kuģa kapteinim ir tiesības ierakstīt novērotāja ziņojumā savas piezīmes. Ziņojumu paraksta novērotājs un kapteinis. Kapteinis saņem novērotāja ziņojuma kopiju. 10.2.Pēc ES kompetentās iestādes vai karoga dalībvalsts pieprasījuma saņemšanas Grenlandes kompetentā iestāde 8 darbdienu laikā nosūta novērotāja ziņojuma kopiju. 7. iedaļa. Pārkāpumi 1.Pārkāpumu noformēšana 1.1.Ikviens pārkāpums, ko Grenlandes zvejas zonā izdarījis ES zvejas kuģis, kuram ir saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem izdota zvejas atļauja, tiek norādīts inspekcijas ziņojumā. 1.2.Kapteiņa paraksts inspekcijas ziņojumā neskar kapteiņa un/vai kuģa īpašnieka tiesības aizstāvēties saistībā ar konstatēto pārkāpumu. 1.3.Attiecībā uz ikvienu pārkāpumu, ko Grenlandes zvejas zonā izdarījis ES kuģis, kuram ir saskaņā ar nolīgumu izdota zvejas atļauja, paziņojumu par konstatēto pārkāpumu un attiecīgajām sankcijām, kas noteiktas kapteinim vai zvejas uzņēmumam, tieši nosūta kuģa īpašniekiem, ievērojot spēkā esošajos Grenlandes tiesību aktos noteiktās procedūras. 1.4.Grenlandes kompetentā iestāde pēc iespējas drīzāk pa e-pastu nosūta ES kompetentajai iestādei un karoga dalībvalstij inspekcijas ziņojuma un pārkāpuma paziņojuma kopiju. 1.5.Ja par izdarīto pārkāpumu ir jāierosina tiesvedība, tad pirms tās uzsākšanas un ar nosacījumu, ka pārkāpums nav uzskatāms par noziedzīgu nodarījumu, potenciālā pārkāpuma situāciju risina, mēģinot panākt izlīgumu 4 dienu laikā pēc pārkāpuma paziņošanas. Ja šādu izlīgumu panākt neizdodas, tiek uzsākta tiesvedība. 2.Kuģa aizturēšana 2.1.Par tāda ES zvejas kuģa aizturēšanu, kam ir saskaņā ar nolīgumu izdota zvejas atļauja, Grenlande tūlīt paziņo ES kompetentajai iestādei un karoga valstij. Paziņojumā norāda aizturēšanas iemeslus, un tam pievieno dokumentārus pierādījumus par pārkāpumu. 2.2.Pirms tiek veikti jebkādi citi pasākumi pret aizturēto ES kuģi, tā kapteini, apkalpi vai kravu, izņemot pierādījumu saglabāšanai paredzētos pasākumus, Grenlande norīko izmeklētāju un pēc ES iestādes pieprasījuma vienas darbdienas laikā pēc paziņojuma par kuģa aizturēšanas iemesliem organizē informatīvu sanāksmi. Sanāksmē var piedalīties karoga valsts pārstāvis un kuģa īpašnieka pārstāvis. 3.Sankcijas par pārkāpumiem 3.1.Sankcijas par pārkāpumu nosaka Grenlande saskaņā ar spēkā esošo valsts tiesību aktu noteikumiem. 3.2.Izlīguma gadījumā maksājamo naudassodu nosaka, atsaucoties uz Grenlandes valsts tiesību aktiem. 4.Tiesvedība un drošības nauda

4.1.Ja izlīgumu panākt nav iespējams un pārkāpums tiek iesniegts izskatīšanai kompetentajā tiesā, pārkāpumu izdarījušā ES zvejas kuģa īpašnieks Grenlandes kompetentās iestādes norādītā bankā iemaksā drošības naudu, kuru Grenlandes kompetentā iestāde nosaka tādā apmērā, lai segtu izmaksas par ES zvejas kuģa aizturēšanu, paredzamo naudassodu un jebkādas kompensācijas. Drošības nauda nav atgūstama pirms tiesvedības beigām. Tomēr tad, ja tiesvedība turpinās ilgāk nekā 4 gadus, Grenlandes kompetentā iestāde regulāri informē ES kompetento iestādi un attiecīgo karoga valsti par to, kādi pasākumi tiek veikti, lai pabeigtu tiesvedību. 4.2.Pēc sprieduma pasludināšanas drošības naudu atbrīvo un nekavējoties atmaksā kuģa īpašniekam: a) pilnā apmērā, ja nav noteiktas nekādas sankcijas; b) daļēji, t. i., izmaksā starpību, ja sankcija ir naudassods, kas ir mazāks par bankā iemaksātās drošības naudas summu. 4.3.Tiesvedību uzsāk pēc iespējas drīzāk saskaņā ar valsts tiesību aktiem. 4.4.Grenlande 14 dienās pēc sprieduma pasludināšanas informē ES par tiesvedības rezultātiem. 5.Kuģa un apkalpes atbrīvošana 5.1.ES zvejas kuģim tiek atļauts atstāt ostu un turpināt zveju, tiklīdz bankā ir iemaksāta drošības nauda vai samaksāts naudassods, vai izpildīti no izlīguma izrietošie pienākumi. V nodaļa. Pagaidu kopuzņēmumi 1. iedaļa. Pagaidu kopuzņēmumu un kopuzņēmumu veidošanas projektu novērtēšanas metode un kritēriji 1.Grenlande nekavējoties informē ES kompetento iestādi, kad vien rodas iespēja veidot pagaidu kopuzņēmumus vai kopuzņēmumus ar Grenlandes uzņēmumiem. ES kompetentā iestāde attiecīgi informē visas ES dalībvalstis. Kad tiek veidots kopuzņēmums, projektus iesniedz un novērtē saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem. 2.Piemērojot nolīguma 10. panta f) punktu, ES pēc iespējas drīzāk un katrā ziņā ne vēlāk kā 10 darbdienas pirms Apvienotās komitejas sanāksmes iesniedz Grenlandei tāda projekta vai projektu tehnisko dokumentāciju, kas attiecas uz pagaidu kopuzņēmumiem un kopuzņēmumiem, kuros iesaistīti ES operatori. Projektus iesniedz ES kompetentajai iestādei ar attiecīgās ES dalībvalsts vai dalībvalstu iestāžu starpniecību. 3.Apvienotās komitejas prioritāte ir rosināt ES kuģus pilnībā izmantot indikatīvās kvotas, kas noteiktas protokola 3. panta 1. punktā norādītajām sugām. Ja Apvienotā komiteja bez zinātniskā ieteikuma pamatojuma ir vienojusies par ikgadējām zvejas iespējām, kas ir mazākas nekā protokola 3. panta 1. punktā norādītās, pagaidu kopuzņēmumu vai kopuzņēmumu projektus, kas attiecas uz to pašu sugu un to pašu kalendāro gadu, neizskata. 4.Apvienotā komiteja projektus novērtē pēc šādiem kritērijiem: a) mērķsuga vai mērķsugas un zvejas zona vai zonas; b) krājuma vai krājumu stāvoklis, kas noteikts, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu un piesardzīgu pieeju; c) ziņas par kuģi vai kuģiem un tehnoloģijas piemērotība ierosinātajām zvejas darbībām; d) attiecībā uz pagaidu kopuzņēmumiem – uzņēmuma pastāvēšanas un zvejas darbību ilgums, un e) ES kuģa īpašnieka un tā Grenlandes partnera iepriekšējā pieredze zvejniecībā.

5.Apvienotā komiteja sniedz atzinumu par projektiem, vadoties pēc to novērtējuma saskaņā ar 3. punktu. 6.Attiecībā uz protokola 3. panta 1. punktā norādītajām sugām nozvejas, ko ES kuģi guvuši pagaidu kopuzņēmumu vai kopuzņēmumu satvarā, neskar pastāvošo sadales kārtību starp ES dalībvalstīm. 2. iedaļa. Nosacījumi par piekļuvi pagaidu kopuzņēmumu satvarā 1.Zvejas atļaujas 1.1.Pagaidu kopuzņēmumu gadījumā attiecīgais ES kuģis vai kuģi iesniedz zvejas atļaujas pieteikumu saskaņā ar II nodaļas noteikumiem, tiklīdz projekts ir saņēmis labvēlīgu Apvienotās komitejas atzinumu. Šādā pieteikumā skaidri norāda, ka tas attiecas uz pagaidu kopuzņēmumu. 1.2.Zvejas atļauju izdod uz pagaidu kopuzņēmuma darbības laiku, taču šis laiks nekādā gadījumā nav ilgāks par kalendāra gadu. 1.3.Zvejas atļaujā skaidri norāda, ka nozvejas tiks gūtas, izmantojot zvejas iespējas, ko Grenlandes iestādes iedalījušas no Grenlandes attiecīgās KPN, bet neizmantojot zvejas iespējas, kas noteiktas protokola 3. panta 1. punktā. 2.Kuģu aizstāšana 2.1.ES kuģi, kurš darbojas pagaidu kopuzņēmumā, aizstāt ar citu ES kuģi, kuram ir līdzīga zvejas kapacitāte un tehniskās specifikācijas, drīkst tikai tad, ja tam ir pienācīgs pamatojums un abu Pušu piekrišana. VI nodaļa. Eksperimentālā zveja 1.Piemērojot nolīguma 9. pantu un 10. panta g) punktu, ja ES kompetentā iestāde ir paziņojusi Grenlandei ieinteresētību piedalīties protokola 3. panta 1. punktā nenorādītu sugu un krājumu eksperimentālā zvejā: 1.1.ES kompetentā iestāde ne vēlāk kā 15 dienas pirms Apvienotās komitejas sanāksmes iesniedz Grenlandei tehnisko dokumentāciju, kurā norādītas: a) mērķsuga vai mērķsugas; b) priekšlikums par kampaņas tehniskajiem parametriem (darbībā izmantojamā tehnoloģija, ilgums, zvejas zonas utt.) un c) paredzamais ieguvums zvejas nozares zinātniskajai pētniecībai un attīstībai, ko dotu ES dalība eksperimentālajā kampaņā. 1.2.Grenlande informē Apvienoto komiteju par: a) vietējo un trešo valstu kuģu veikto eksperimentālās zvejas kampaņu parametriem un nosacījumiem; b) rezultātiem, kas gūti iepriekšējās eksperimentālās kampaņās attiecībā uz to pašu sugu, un c) esošo zinātnisko un citu informāciju.

2.Apvienotā komiteja novērtē tehnisko dokumentāciju, pienācīgi ņemot vērā labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu un piesardzīgo pieeju. 3.Ja Apvienotā komiteja sniedz pozitīvu atzinumu par ES dalību, tās līmeni un eksperimentālās zvejas kampaņas tehniskajiem parametriem, ES kuģi iesniedz zvejas atļauju pieteikumus saskaņā ar II nodaļas noteikumiem. Zvejas atļaujas termiņš nepārsniedz kalendāra gada beigas. 4.ES kuģiem, kas iesaistās eksperimentālajā zvejā, piemēro visus IV nodaļas noteikumus. 5.Neskarot 4. punktu, eksperimentālās kampaņas laikā jūrā attiecīgie ES kuģi: a) paziņo Grenlandes kompetentajai iestādei par kampaņas sākumu un iesniedz deklarāciju par visām nozvejām, kas paturētas uz kuģa pirms eksperimentālās zvejas sākuma; b) ik nedēļu sniedz Grenlandes Dabas resursu institūtam, Grenlandes kompetentajai iestādei un Eiropas Komisijai ziņojumu par katru dienu un katrā zvejas rīku iemetienā gūtajām nozvejām, norādot arī kampaņas tehniskos parametrus (atrašanās vieta, dziļums, datums un laiks, nozveja un citi novērojumi vai piezīmes); c) nodrošina viena Grenlandes novērotāja vai Grenlandes kompetentās iestādes izraudzīta novērotāja atrašanos uz kuģa. Novērotāja uzdevums ir vākt zinātnisku informāciju par nozvejām, kā arī ņemt nozveju paraugus. Novērotāja statuss ir tāds pats kā kuģa virsniekam, un kuģa īpašnieks sedz novērotāja uzturēšanās izmaksas laikā, kamēr novērotājs ir uz kuģa. Lēmumu par novērotāja uzkāpšanu uz kuģa, viņa uzturēšanās ilgumu un uzkāpšanas un nokāpšanas ostu pieņem Grenlandes iestādes, un d) paziņo Grenlandes kompetentajai iestādei par eksperimentālās kampaņas beigām un ļauj inspicēt kuģi pirms iziešanas no Grenlandes zvejas zonas, ja to pieprasa Grenlandes kompetentā iestāde. 6.Nozveja, kas atbilst eksperimentālās kampaņas mērķim un ir gūta tās laikā, pieder kuģa īpašniekam. 7.Grenlandes kompetentā iestāde norīko kontaktpersonu, kura atbild par visu to neparedzēto problēmu risināšanu, kas var kavēt eksperimentālās zvejas norisi. 8.Pamatojoties uz attiecīgo zinātnisko padomdevēju struktūru ieteikumiem, Grenlande var pieprasīt, lai eksperimentālajā zvejā tiktu īstenoti saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, tostarp zvejas aizlieguma laiki un apgabali.



Šā pielikuma papildinājumi 1. papildinājums. Zvejas atļaujas pieteikuma veidlapa 2. papildinājums. Grenlandes kompetento iestāžu kontaktinformācija 3. papildinājums. VMS datu formāts 4. papildinājums. Elastīguma sistēma pelaģisko sarkanasaru zvejniecībā Grenlandes un NEAFC ūdeņos





1. papildinājums. Grenlandes zvejas zonā veicamas zvejas atļaujas pieteikuma veidlapa 1. Karoga valsts 2. Kuģa vārds 3. ES flotes reģistra numurs 4. Ārējās identifikācijas burti un cipari 5. Pieraksta osta 6. Starptautiskais radio izsaukuma signāls (IRCS) 7. Inmarsat numurs (tālrunis, telekss, e-pasts) 8. Kuģa būves gads 9. IMO numurs (ja ir) 10. Kuģa tips 11. Zvejas rīki 12. Mērķsuga / daudzums 13. Zvejas apgabals (ICES / NAFO) 14. Zvejas atļaujas laikposms 15. Īpašnieks (fiziskas vai juridiskas personas adrese, tālrunis, telekss, e-pasts) 16. Kuģa operators (fiziskas vai juridiskas personas adrese, tālrunis, telekss, e-pasts) 17. Kapteinis 18. Apkalpes locekļu skaits 19. Dzinēja jauda (KW) 20. Lielākais garums (LOA) 21. Bruto tilpība tonnās 22. Saldēšanas kapacitāte tonnās dienā 23. Pārstāvja (aģenta) vārds / nosaukums un adrese 24. Adrese, uz kuru nosūtāms zvejas atļaujas pieteikums European Commission, Directorate General for Maritime Affairs and Fisheries, Rue de la Loi 200, B-1049 Brussels, fakss: +32 2 2962338, e-pasts: Mare-licences@ec.europa.eu



2. papildinājums. Grenlandes kompetento iestāžu kontaktinformācija Ziņojumu un paziņojumu nosūtīšana Ziņojumiem un paziņojumiem, kas sniedzami saskaņā ar IV nodaļas 1., 2. un 3. iedaļu, jābūt grenlandiešu, dāņu vai angļu valodā. –Paziņojumus pa piekrastes radio, faksu vai e-pastu nosūta Grenlandes Zvejas licenču kontroles iestādei (GFLK) un Arktikas Pavēlniecībai (AKO): 1.GFLK, tālrunis: + 299 34 50 00, fakss: + 299 34 63 60, e-pasts: GFLK@NANOQ.GL ; 2.AKO, tālrunis: + 299 364000, fakss: + 299 364099, e-pasts: AKO-COMMCEN@MIL.DK. –Zvejas žurnāli jāsūta uz šādu adresi: Greenland Fishing Licence Control Authority (GFLK) P.O.Box 501, 3900 Nuuk, Greenland.

Zvejas atļaujas pieteikums Zvejas atļaujas un citu atļauju pieteikums jāsūta Zivsaimniecības, medniecības un lauksaimniecības ministrijai pa faksu: + 299 346355 vai e-pastu: APNN@NANOQ.GL.



3. papildinājums. VMS datu formāts Formāts, kādā VMS ziņojumi nosūtāmi otras Puses FMC 1) Ziņojums “IEIEŠANA” Datu elements Lauka kods Obligāti (O)/ Fakultatīvi (F) Piezīmes Ieraksta sākums SR O Sistēmas dati: apzīmē ieraksta sākumu Adrese AD O Ziņojuma dati: saņēmējas Puses ISO trīsburtu valsts kods Sūtītājs FR O Ziņojuma dati: sūtītājas Puses ISO trīsburtu valsts kods Ieraksta numurs RN F Ziņojuma dati: ieraksta kārtas numurs konkrētajā gadā Ieraksta datums RD F Ziņojuma dati: pārraidīšanas datums Ieraksta laiks RT F Ziņojuma dati: pārraidīšanas laiks Ziņojuma tips TM O Ziņojuma dati: ziņojuma tips “ENT” Radio izsaukuma signāls RC O Kuģa dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls Iekšējais atsauces numurs IR O Kuģa dati: Puses piešķirts unikāls kuģa numurs (karoga valsts ISO trīsburtu kods, aiz kura norādīts numurs) Ārējais reģistrācijas numurs XR F Kuģa dati: kuģa borta numurs Ģeogrāfiskais platums LT O Atrašanās vietas dati: atrašanās vieta ± 99.999 (WGS-84) Ģeogrāfiskais garums LG O Atrašanās vietas dati: atrašanās vieta ± 999.999 (WGS-84) Ātrums SP O Atrašanās vietas dati: kuģa ātrums decimālmezglos Kurss CO O Atrašanās vietas dati: kuģa kurss 360° skalā Datums DA O Atrašanās vietas dati: atrašanās vietas reģistrēšanas datums UTC (GGGGMMDD) Laiks TI O Atrašanās vietas dati: atrašanās vietas reģistrēšanas laiks UTC (SSMM) Ieraksta beigas ER O Sistēmas dati: apzīmē ieraksta beigas



2) Ziņojums “ATRAŠANĀS VIETA” Datu elements Lauka kods Obligāti (O) / fakultatīvi (F) Piezīmes Ieraksta sākums SR O Sistēmas dati: apzīmē ieraksta sākumu Adrese AD O Ziņojuma dati: saņēmējas Puses ISO trīsburtu valsts kods Sūtītājs FR O Ziņojuma dati: sūtītājas Puses ISO trīsburtu valsts kods Ieraksta numurs RN F Ziņojuma dati: ieraksta kārtas numurs konkrētajā gadā Ieraksta datums RD F Ziņojuma dati: pārraidīšanas datums Ieraksta laiks RT F Ziņojuma dati: pārraidīšanas laiks Ziņojuma tips TM O Ziņojuma dati: ziņojuma tips “POS” Radio izsaukuma signāls RC O Kuģa dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls Iekšējais atsauces numurs IR O Kuģa dati: Puses piešķirts unikāls kuģa numurs (karoga valsts ISO trīsburtu kods, aiz kura norādīts numurs) Ārējais reģistrācijas numurs XR F Kuģa dati: kuģa borta numurs Ģeogrāfiskais platums LT O Atrašanās vietas dati: atrašanās vieta ± 99.999 (WGS-84) Ģeogrāfiskais garums LG O Atrašanās vietas dati: atrašanās vieta ± 999.999 (WGS-84) Darbība AC F Atrašanās vietas dati: “ANC” norāda ziņojumu biežuma samazinājumu Ātrums SP O Atrašanās vietas dati: kuģa ātrums decimālmezglos Kurss CO O Atrašanās vietas dati: kuģa kurss 360° skalā Datums DA O Atrašanās vietas dati: atrašanās vietas reģistrēšanas datums UTC (GGGGMMDD) Laiks TI O Atrašanās vietas dati: atrašanās vietas reģistrēšanas laiks UTC (SSMM) Ieraksta beigas ER O Sistēmas dati: apzīmē ieraksta beigas



3) Ziņojums “IZIEŠANA” Datu elements Lauka kods Obligāti (O)/ Fakultatīvi (F) Piezīmes Ieraksta sākums SR O Sistēmas dati: apzīmē ieraksta sākumu Adrese AD O Ziņojuma dati: saņēmējas Puses ISO trīsburtu valsts kods Sūtītājs FR O Ziņojuma dati: sūtītājas Puses ISO trīsburtu valsts kods Ieraksta numurs RN F Ziņojuma dati: ieraksta kārtas numurs konkrētajā gadā Ieraksta datums RD F Ziņojuma dati: pārraidīšanas datums Ieraksta laiks RT F Ziņojuma dati: pārraidīšanas laiks Ziņojuma tips TM O Ziņojuma dati: ziņojuma tips “EXI” Radio izsaukuma signāls RC O Kuģa dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls Iekšējais atsauces numurs IR O Kuģa dati: Puses piešķirts unikāls kuģa numurs (karoga valsts ISO trīsburtu kods, aiz kura norādīts numurs) Ārējais reģistrācijas numurs XR F Kuģa dati: kuģa borta numurs Datums DA O Atrašanās vietas dati: atrašanās vietas reģistrēšanas datums UTC (GGGGMMDD) Laiks TI O Atrašanās vietas dati: atrašanās vietas reģistrēšanas laiks UTC (SSMM) Ieraksta beigas ER O Sistēmas dati: apzīmē ieraksta beigas 4) Formatējums Katrā ziņojumā pārraidāmos datus strukturē šādi: –ziņojuma sākumu apzīmē ar divām slīpsvītrām (//) un lauka kodu “SR”, –datu elementa sākumu apzīmē ar divām slīpsvītrām (//) un attiecīgo lauka kodu, –lauka kodu no datu elementa atdala ar vienu slīpsvītru (/), –datu pārus atdala ar atstarpi, –ieraksta beigas apzīmē ar lauka kodu “ER” un divām slīpsvītrām (//). Visi šeit minētie lauka kodi ir Ziemeļatlantijas formātā, kā aprakstīts NEAFC Kontroles un noteikumu izpildes shēmā.



4. papildinājums. Elastīguma sistēma pelaģisko sarkanasaru zvejniecībā Grenlandes un NEAFC ūdeņos