C 87/11

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2021/C 87/07)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR VIENOTAJĀ DOKUMENTĀ IZDARĪTU STANDARTA GROZĪJUMU

“PÉRIGORD”

PGI-FR-A1105-AM02

Paziņojuma datums: 8.12.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Ģeogrāfiskais apgabals

Specifikācijas 1. nodaļas 4. punktā pievieno informāciju, ka ģeogrāfiskajā apgabalā esošās pašvaldības uzskaita saskaņā ar oficiālo ģeogrāfisko kodu.

2. Vīnogu šķirņu pievienošana

Vīnogu šķirņu sadalījumu pēc krāsas svītro, un pievieno vīnogu šķirnes, lai AĢIN pielāgotu jauniem vides problēmjautājumiem un klimata pārmaiņām.

Tādējādi pievieno šādas šķirnes: ‘Artaban N’, ‘Cabernet blanc B’, ‘Cabernet Cortis N’, ‘Floréal B’, ‘Monarch N’, ‘Muscaris B’, ‘Solaris B’, ‘Souvignier gris B’, ‘Soreli B’, ‘Touriga nacional N’, ‘Verdejo B’ un ‘Vidoc N’

3. Uzraudzības iestāžu kontaktinformācija

Specifikācijas 3. nodaļu aizstāj ar uzraudzības iestādes INAO kontaktinformāciju.

VIENOTS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

“Périgord”

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

AĢIN – aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Périgord” apzīmē nedzirkstošos sarkanvīnus, sārtvīnus un baltvīnus.

Nedzirkstošajiem vīniem ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Périgord” faktiskā spirta tilpumkoncentrācija ir vismaz 10,5 %.

Kopējais skābuma saturs (minimālais vai maksimālais), kopējais sēra dioksīda saturs gaistošajā skābumā un kopējā spirta tilpumkoncentrācija ir noteikta Kopienas tiesību aktos. Pateicoties Akvitānijas un vietējo vīnogu šķirņu savstarpējai papildināmībai, sarkanvīnu garša ir maiga un noapaļota, ar dažkārt nedaudz granulētiem tanīniem, kas piešķir tiem zināmu raksturu.

Savukārt sārtvīniem piemīt svaigu vīnogu aromāts, ar patīkamu svaigu pēcgaršu.

Arī sausie baltvīni ir ar svaigu vīnogu aromātu, to garša ir viegla, bet ar patīkamu apjomu un vieglu skābumu pēcgaršā.

Sarkanvīni ar apzīmējumu “Vin de Domme” ir ar svaigu vīnogu aromātu un maigi vīni. Vīni, kas izturēti ozolkoka mucās, ir rubīnsarkanā krāsā ar svaigu vīnogu aromātu, un tajos sajūtams lakricas pieskāriens un vieglas koksnes nianses.

Sārtvīni ar apzīmējumu “Vin de Domme” ir spilgtā krāsā ar ļoti izteiksmīgu aromātu, kam piemīt sarkano augļu notis. Garšas ziņā šiem vīniem raksturīgs labs līdzsvars ar apjomu, ilga un sildoša pēcgarša apvienojumā ar svaigumu.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (%): Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (%): Minimālais kopējais skābums: Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā): Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā):

5. Vīnkopības metodes

a) Īpašās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības prakse

Attiecībā uz vīndarības metodēm vīniem jāatbilst saistībām, kas noteiktas Kopienas līmenī un Lauku un jūras zvejas kodeksā.

b) Maksimālās ražas

120 hektolitri no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogas novāc un vīnus, uz kuriem attiecas ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Périgord”, vinificē un gatavo:

— Dordogne departamentā,

— šādas Lot departamenta pašvaldības teritorijā – Salviac.

7. Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

‘Abondant B’

‘Abouriou B’

‘Alicante Henri Bouschet N’

‘Aligoté B’

‘Alphonse Lavallée N’

‘Altesse B’

‘Alvarinho’ – ‘Albariño’

‘Aléatico N’

‘Aramon N’

‘Aramon blanc B’

‘Aramon gris G’

‘Aranel B’

‘Arbane B’

‘Arinarnoa N’

‘Arriloba B’

‘Arrouya N’

‘Arrufiac B’ – ‘Arrufiat’

‘Artaban N’

‘Aubin B’

‘Aubin vert B’

‘Aubun N’ – ‘Murescola’

‘Auxerrois B’

‘Bachet N’

‘Barbaroux Rs’

‘Baroque B’

‘Biancu Gentile B’

‘Blanc Dame B’

‘Bouchalès N’

‘Bouillet N’

‘Bouquettraube B’

‘Bourboulenc B’ – ‘Doucillon blanc’

‘Brachet N’ – ‘Braquet’

‘Brun Fourca N’

‘Brun argenté N’ - ‘Vaccarèse’

‘Béclan N’ – ‘Petit Béclan’

‘Béquignol N’

‘Cabernet blanc B’

‘Cabernet cortis N’

‘Cabernet franc N’

‘Cabernet-Sauvignon N’

‘Caladoc N’

‘Calitor N’

‘Camaralet B’

‘Carcajolo N’

‘Carcajolo blanc B’

‘Carignan N’

‘Carignan blanc B’

‘Carmenère N’

‘Castets N’

‘Chardonnay B’

‘Chasan B’

‘Chasselas B’

‘Chasselas rose Rs’

‘Chatus N’

‘Chenanson N’

‘Chenin B’

‘Cinsaut N’ – ‘Cinsault’

‘Clairette B’

‘Clairette rose Rs’

‘Clarin B’

‘Claverie B’

‘Codivarta B’

‘Colombard B’

‘Colombaud B’ – ‘Bouteillan’

‘Corbeau N’ – ‘Douce noire’

‘Cot N’ – ‘Malbec’

‘Counoise N’

‘Courbu B’ – ‘Gros Courbu’

‘Courbu noir N’

‘Crouchen B’ – ‘Cruchen’

‘César N’

‘Danlas B’

‘Duras N’

‘Durif N’

‘Egiodola N’

‘Ekigaïna N’

‘Elbling B’

‘Etraire de la Dui N’

‘Fer N’ – ‘Fer Servadou’, ‘Braucol’, ‘Mansois’, ‘Pinenc’

‘Feunate N’

‘Floreal B’

‘Folignan B’

‘Folle blanche B’

‘Franc noir de Haute-Saône N’

‘Fuella nera N’

‘Furmint B’

‘Gamaret’

‘Gamay Fréaux N’

‘Gamay N’

‘Gamay de Bouze N’

‘Gamay de Chaudenay N’

‘Ganson N’

‘Gascon N’

‘Genovèse B’

‘Goldriesling B’

‘Gouget N’

‘Graisse B’

‘Gramon N’

‘Grassen N’ – ‘Grassenc’

‘Grenache N’

‘Grenache blanc B’

‘Grenache gris G’

‘Gringet B’

‘Grolleau N’

‘Grolleau gris G’

‘Gros Manseng B’

‘Gros vert B’

‘Jacquère B’

‘Joubertin’

‘Jurançon blanc B’

‘Jurançon noir N’ – ‘Dame noire’

‘Knipperlé B’

‘Lauzet B’

‘Len de l'El B’ – ‘Loin de l'Oeil’

‘Liliorila B’

‘Listan B’ – ‘Palomino’

‘Lival N’

‘Macabeu B’ – ‘Macabeo’

‘Mancin N’

‘Manseng noir N’

‘Marsanne B’

‘Marselan N’

‘Mauzac B’

‘Mauzac rose Rs’

‘Mayorquin B’

‘Melon B’

‘Merlot N’

‘Merlot blanc B’

‘Meslier Saint-François B’ – ‘Gros Meslier’

‘Meunier N’

‘Milgranet N’

‘Molette B’

‘Mollard N’

‘Monarch N’

‘Mondeuse N’

‘Mondeuse blanche B’

‘Monerac N’

‘Montils B’

‘Morrastel N’ – ‘Minustellu’, ‘Graciano’

‘Mourvaison N’

‘Mourvèdre N’ – ‘Monastrell’

‘Mouyssaguès’

‘Muscadelle B’

‘Muscardin N’

‘Muscaris B’

‘Muscat Ottonel B’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Muscat cendré B’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Muscat d'Alexandrie B’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Muscat de Hambourg N’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Muscat à petits grains blancs B’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Muscat à petits grains roses Rs’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Mérille N’

‘Müller-Thurgau B’

‘Nielluccio N’ – Nielluciu’

‘Noir Fleurien N’

‘Négret de Banhars N’

‘Négrette N’

‘Ondenc B’

‘Orbois B’

‘Pagadebiti B’

‘Pascal B’

‘Perdea B’

‘Persan N’

‘Petit Courbu B’

‘Petit Manseng B’

‘Petit Meslier B’

‘Petit Verdot N’

‘Picardan B’ – ‘Araignan’

‘Pineau d'Aunis N’

‘Pinot blanc B’

‘Pinot gris G’

‘Pinot noir N’

‘Piquepoul blanc B’

‘Piquepoul gris G’

‘Piquepoul noir N’

‘Plant droit N’ – ‘Espanenc’

‘Portan N’

‘Poulsard N’ – ‘Ploussard’

‘Prunelard N’

‘Précoce Bousquet B’

‘Précoce de Malingre B’

‘Raffiat de Moncade B’

‘Ribol N’

‘Riminèse B’

‘Rivairenc N’ – ‘Aspiran noir’

‘Rivairenc blanc B’ – ‘Aspiran blanc’

‘Rivairenc gris G’ – ‘Aspiran gris’

‘Romorantin B’ – ‘Danery’

‘Rosé du Var Rs’

‘Roublot B’

‘Roussanne B’

‘Roussette d'Ayze B’

‘Sacy B’

‘Saint Côme B’

‘Saint-Macaire N’

‘Saint-Pierre doré B’

‘Sauvignon B’ – ‘Sauvignon blanc’

‘Sauvignon gris G’ – ‘Fié gris’

‘Savagnin blanc B’

‘Savagnin rose Rs’

‘Sciaccarello N’

‘Segalin N’

‘Select B’

‘Semebat N’

‘Semillon B’

‘Servanin N’

‘Servant B’

‘Solaris B’

‘Soreli B’

‘Souvignier gris Rs’

‘Syrah N’ – ‘Shiraz’

‘Tannat N’

‘Tempranillo N’

‘Terret blanc B’

‘Terret gris G’

‘Terret noir N’

‘Tibouren N’

‘Tourbat B’

‘Touriga nacional N’

‘Tressot N’

‘Trousseau N’

‘Téoulier N’

‘Ugni blanc B’

‘Valdiguié N’

‘Velteliner rouge précoce Rs’

‘Verdejo B’

‘Verdesse B’

‘Vermentino B’ – ‘Rolle’

‘Vidoc N’

‘Viognier B’

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Périgord, kas iekļaujas Dordogne departamentā, atrodas Francijas dienvidrietumos. Tā ir vieta, kurā iezīmējas pāreja no erodētā Centrālā masīva uz lielo Akvitānijas nogulumu baseinu.

To no ziemeļaustrumiem līdz dienvidrietumiem, bet galvenokārt Dordogne departamenta dienvidos šķērso hidrogrāfisks tīkls, ko cita starpā veido Isle un Vézère upes un to pietekas.

Périgord pilnībā gan temperatūras, gan nokrišņu ziņā gūst labumu no Atlantijas okeāna ietekmes. Pieaugot augstumam, temperatūras gradients virzienā no dienvidrietumiem uz ziemeļaustrumiem samazinās. Attiecībā uz nokrišņu daudzumu šī parādība ir pretēja.

Klimats ir maigāks okeāna klimats ar lielāku gada temperatūras diapazonu un mazāku nokrišņu daudzumu nekā Akvitānijas piekrastē. Pavasaris parasti ir mitrāks nekā ziema, un valdošie vēji ir rietumu vēji.

Ģeomorfoloģiskajā ziņā ražošanas apgabals ir sausa kaļķakmens plakankalne ar daudzām karstam raksturīgām parādībām (alām, dziļām plaisām, iegruvumiem, vietām, kur upes ieiet pazemē, un vietām, kur tās atkal parādās), ko šķērso ļoti dziņā Céou ieleja.

Ainava ir ļoti atšķirīga, ir daži apgabali, kuros ieleju apakšējās daļās tiek audzēti graudaugi, stāvas nogāzes un plakankalnes malas ar kaļķakmens atsegumiem, kur aug tikai akmeņozolu un kadiķu krūmu biezokņi.

Audzēšanas apgabali atrodas plakankalņu un pauguru virsotnēs, kur kaļķakmens ir pietiekami erodēts, lai noturētu augsni.

Ja nekultivētos kaļķakmens apgabalos pārsvarā ir meži, tad Nabirat daļā nodarbojas ar lauksaimniecību, pārmaiņus nelielā apjomā audzējot graudaugus, aitas, kā arī valriekstus un zemenes, kā arī Dordogne ielejā – dažas tabakas šķirnes.

Vīnkoki dabiski atrod vietu uz pietiekami atsegtām kaļķakmens plakankalnēm, kurām labi piekļūst gaiss.

No XVIII gadsimta kartēm (jo īpaši Belleyme kartēm) izriet, ka vīna dārzi atradās visā Dordogne ielejā ar diviem nozīmīgiem centriem ap Bergerac un Domme un pa diagonāli uz ziemeļaustrumiem no departamenta, kas atrodas pie Centrālā masīva pirmajām grēdām pie degslānekļa un kaļķakmens slānekļa robežas.

Mūsdienās vīna dārzi galvenokārt atrodas Bergeracois un Domme pašvaldībā, un tie piedzīvo zināmu atdzimšanu.

Domme pašvaldībā Campagnac-les-Quercy antiklīns ir rags, kas ir iekļāvies krīta kaļķakmens daļā.

Juras perioda Titona un Kimeridža stāva veidojumos ir kaļķakmeņi, kas sadalās plāksnēs un veido plakanus akmeņus, ko dēvē par slānkekļa plāksnēm. Vīnkopji šīs kaļķakmens plāksnes aizvāca no zemesgabaliem, lai tiem visapkārt veidotu mūra sienas, kā arī būdas no sausiem akmeņiem, no kurām vispazīstamākās, kas atrodas Daglan kaļķakmens plakankalnē, ir iekļautas vēstures pieminekļu papildu sarakstā.

Tieši šī īpašā ģeoloģiskā iezīme ir tā, kam pateicoties, vīna dārzi šajā apgabalā ir saglabājušies un attīstījušies. Tāpat kā visā pārējā dienvidrietumu apgabalā, arī Périgord vīna dārzi tika stādīti romiešu laikos.

Jau no paša sākuma Dordogne upe bijusi ir vienīgais ceļš, pa kuru tika veikta pārvadāšana ar gabarām, un tai ir bijusi izšķiroša nozīme augstkalnu apgabalu vīnu tirdzniecībā.

Vīni, ko veda uz leju pa Dordonne, kā arī pa Garonne, Lot un Tarn upēm, spēja izdzīvot un attīstīties līdz pat filoksēras postījumiem, kas parādījās ap 1880. gadu. Pēc Pirmā pasaules kara otrā nāvējošā trieciena, kas vīna dārziem atņēma veselu cilvēku paaudzi, vīna dārzu apjoms turpināja samazināties. Tie ir saglabājušies galvenokārt Bergeracois.

Šķirņu sastāvu, kura pamatā ir Akvitānijas un vietējās šķirnes, lielā mērā veido ‘Merlot’ un ‘Cabernet’ – sarkano vīnogu šķirnes un ‘Sauvignon’ un ‘Sémillon’ – balto vīnogu šķirnes, dažkārt kopā ar nelielu daudzumu ‘Chardonnay’.

Tā rezultātā sarkanvīni kļūst maigi un samtaini ar dažkārt nedaudz granulētiem tanīniem, kas piešķir tiem zināmu raksturu.

Savukārt sārtvīniem piemīt svaigu vīnogu aromāts, ar patīkamu svaigumu pēcgaršā.

Arī sausie baltvīni ir ar svaigu vīnogu aromātu, to garša ir viegla, bet ar patīkamu apjomu un skābuma pieskārienu pēcgaršā.

Domme reģions, pateicoties savam attālumam no Bordo, Simtgadu karā cieta mazāk. Visā periodā pēc Simtgadu kara tika pieliktas pūles, lai atjaunotu vīna dārzus un stādītu jaunus vīnkokus, par ko liecina daudzi notariāli dokumenti.

Ap 1260. gadu Tulūzas grāfs dažās Dommes reģiona teritorijās iekasēja nodokļus stiprinātu vīnu veidā. Vīna pārdošanu Sarlat regulē senie 1288. gada statūti, kas apstiprināti ar 1299. gada patentu vēstulēm.

Pašreiz Dommes reģionā ražo galvenokārt sarkanvīnus un sārtvīnus. Sarkanvīni ir ar svaigu vīnogu aromātu un maigi vīni. Vīni, kas izturēti ozolkoka mucās, ir rubīnsarkanā krāsā ar svaigu vīnogu aromātu, un tajos sajūtams lakricas pieskāriens un vieglas koksnes nianses.

Sārtvīni ar apzīmējumu “Vin de Domme” ir spilgtā krāsā ar ļoti izteiksmīgu aromātu, kam piemīt sarkano augļu notis. Garšas ziņā šiem vīniem raksturīgs labs līdzsvars ar apjomu, ilga un sildoša pēcgarša kopā ar svaigumu.

Domme vīns apliecina savu piederību pie Akvitānijas vīna dārziem ar šķirņu sastāvu, kurā dominē šķirnes ‘Merlot N’ un ‘Cabernet franc N’, savukārt šķirne ‘Cot N’, kas ir ļoti izplatīta blakus esošajā Lot departamentā, šeit ir maz sastopama.

Izveidojot Domme vīna draugu apvienību, kas apvieno vairāk nekā 2 000 biedru, tostarp 15 vīndaru, viens vesels mazais lauku reģions ir apvienojis centienus saglabāt šo augstvērtīgo vīna dārzu, kura reputācija veidojas ap dinamiskām sadarbības struktūrām. Périgord vīna dārzam ir vēsturiskas un kultūras saiknes ar lielo pierobežas kaimiņu. Pastāvot ģeomorfoloģiskajai un klimatiskajai nepārtrauktībai, pastāv arī kultūras nepārtrauktība, un vīnogu šķirņu sastāvu veido vienas un tās pašas Akvitānijas vīnogu šķirnes.

Tirdzniecības saites ir ļāvušas uzturēt dialogu un apmainīties ar zinātību starp abām blakus esošajām vīndaru kopienām.

Dordogne departamentā ar vietējo vīnu ražošanu pavisam nodarbojas 25 ražotāji, tostarp 6 kooperatīvās vīna darītavas, un tiek saražots vidēji 8 500 hektolitri sarkanvīnu un sārtvīnu un 2 500 hektolitri baltvīnu.

1784. gada 12. septembrīDomme pašvaldība ieviesa ražas aizlieguma principu, “lai saglabātu valsts vīnu reputāciju, ko var zaudēt tikai tad, ja ražas novākšana tiek veikta pirms vīnogas ir pilnībā nogatavojušās”.

Vīna noliktavas galvenokārt atradās iekraušanas ostu tiešā tuvumā, proti, Domme un Castelnaud ostās, lai ļautu vīnus iekraut gabarās.

XIX gadsimta beigās filoksēras krīze deva pirmo nāvējošo triecienu vīna dārziem, kuros bija vairāk nekā 2 800 hektāru vīnkoku.

Vajadzēja gaidīt līdz 1993. gadam, lai tiktu izveidota apvienība, kuru veido lauksaimnieki, lauksaimniecības tehniskie speciālisti un vietējās ievēlētās amatpersonas, un tiktu atļauts atjaunot vīna dārzus.

Périgord vīni savu izteiksmīgumu gūst kaļķakmens plakankalnēs, kuras lielākoties ir apstādītas ar vīnkokiem. Šīs augsnes gūst labumu no drenāžas spējas, kas veicina baltvīnu un sārtvīnu izteiksmīgumu, tie ir svaigi, ar labu skābuma pakāpi. Labs mitruma režīms augsnēs, kas saistīts ar okeāna ietekmi, ļauj vīnogām sasniegt labu fenola gatavību un tādējādi iegūt sarkanvīnu izteiksmīgumu, ko iezīmē tajos esošie tanīni.

Dordogne ielejas ietekme, kas ir atvērta izteiktākai okeāna ietekmei, piešķir vīniem ar apzīmējumu "vin de Domme" lielāku maigumu un gatavu vīnogu aromātu.

Izbaudot senu reputāciju, Périgord un Domme vīniem labvēlīgas ir arī tūrisma aktivitātes, kas risinās ap izcilo vietu, pavisam tuvu viduslaiku nocietinātai pilsētai Sarlat, kur gadā tiek uzņemti gandrīz 2 miljoni apmeklētāju, kā arī tiek filmētas daudzas vēsturiskas filmas.

Kopā ar citiem vietējās gastronomijas produktiem – valriekstiem, zemenēm, kastaņiem, kazas sieru un jēra gaļu, neaizmirstot arī trifeles un baravikas –, Périgord vīni veicina šā tūrisma reģiona reputāciju.

9. Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts:

Ja apzīmējumu “Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” aizstāj ar tradicionālo apzīmējumu “Vin de pays”, marķējumā norāda Eiropas Savienības AĢIN logotipu.

Saskaņā ar šajā specifikācijā paredzētajiem ražošanas nosacījumiem aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Périgord” var papildināt ar kādu no šo papildu ģeogrāfisko vienību nosaukumiem: “Dordogne” un “Vin de Domme”.

Ģeogrāfisko vienību nosaukumu “Dordogne” un “Vin de Domme” burtu augstums vai platums nedrīkst būt lielāks par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Périgord” nosaukumu veidojošo burtu augstumu un platumu.

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Périgord” var papildināt ar:

— vienas vai vairāku vīnogu šķirņu nosaukumiem;

— norādēm “primeur” (agrīns) vai “nouveau”(jauns).

Saite uz produkta specifikāciju

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4178c6c2-9742-406d-84c6-24b06b5f2f18

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.