Priekšlikums Padomes lēmums par nolīguma slēgšanu par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā starp Eiropas Kopienām un Brazīlijas Federatīvo Republiku /* COM/2004/0625 galīgā redakcija - CNS 2004/0021 */





Briselē, 04.12.2004 COM(2004)625 galīgā redakcija 2004/0216(CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par nolīguma slēgšanu par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā starp Eiropas Kopienām un Brazīlijas Federatīvo Republiku (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Sadarbības pamatnolīgumā starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku (še turpmāk – Brazīlija), kas stājās spēkā 1995. gada 1. novembrī, zinātniski tehniskā sadarbība tika atzīta par īpaši nozīmīgu un potenciālu jomu. Komisija savā 1996. gada 19. jūlija paziņojumā „PTA sadarbības sekmēšana ar pasaules jaunās ekonomikas valstīm” (KOM(1996)344 galīgais) izvirzīja priekšlikumu, ka, cita starpā, Eiropas Savienībai jāslēdz zinātniski tehniskās sadarbības nolīgumi ar atsevišķām jaunās ekonomikas valstīm, un piebilda, ka „šīs procedūras īstenošana nav vienīgais politiskās gribas apliecinājums veicināt sadarbību ar PTA. Līgumslēdzējas puses arī var izveidot valstij specifisku PTA sadarbības modeli un virzīt zinātniskās aprindas uz atsevišķām kopīgām PTA jomām un tehnoloģiskām problēmām.” Savā 1997. gada 14. marta rezolūcijā par Komisijas paziņojumu „PTA sadarbības sekmēšana ar pasaules jaunās ekonomikas valstīm” Eiropas Parlaments „aicina Komisiju izveidot sadarbības mehānismus progresīvajās zinātniski tehniskajās izpētes jomās, kas ir raksturīgas jaunās ekonomikas valstīm, saglabājot mehānismus, kuru mērķis ir tieša palīdzība jaunattīstības valstīm” un „aicina Komisiju apspriest divpusējas vienošanās, ar ko izveido tiesisku regulējumu PTA sadarbības sekmēšanai, ņemot vērā katras valsts apstākļus.” Šī nostāja tika atbalstīta Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam „Eiropas Pētniecības telpas starptautiskā dimensija” (KOM(2001)346 galīgais). ES un Brazīlija 2002. gada 19. novembrī Briselē parakstīja Saprašanās memorandu par sadarbību, kurā atspoguļotas EK un Brazīlijas divpusējās sadarbības prioritātes līdz 2006. gada beigām. Šai memorandā saskaņā ar tām prasībām, kuras minētas 2002. gada augustā pieņemtajā Komisijas Valsts stratēģijas dokumentā, ir piecas prioritāras darbības jomas, proti, valsts pārvalde, ekonomiskā sadarbība, sociālā attīstība, pētniecība un tehnoloģija, kā arī vide. Padome 2000. gada 14. februārī pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par Zinātniski tehniskās sadarbības nolīguma slēgšanu starp Eiropas Kopienu un Brazīliju. Sarunu rezultātā tika sastādīts pievienotais nolīgums, kas tika parafēts Briselē 2002. gada 3. decembrī. Nolīgums tika noslēgts uz uzlabota un pastiprināta Brazīlijas un Eiropas Savienības sadarbības pamata, ņemot vērā zinātnes un tehnoloģiju nozīmi ekonomikas un sociālajā attīstībā un abpusējo gribu paplašināt un stiprināt sadarbību vispārējo interešu jomās, kas ir tik atšķirīgas kā: - biotehnoloģija, - informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, - bioinformātika, - kosmoss, - mikrotehnoloģijas un nanotehnoloģijas, - materiālu pētniecība, - tīrās tehnoloģijas, - dabas resursu apsaimniekošana un ilgstoša izmantošana, - bioloģiskā drošība, - veselība un medicīna, - aeronautika, - metroloģija, standartizācija un atbilstības novērtēšana, kā arī - humanitārās zinātnes. Komisija 2003. gada 27. jūnijā iesniedza Padomei priekšlikumu Padomes Lēmumam, ar kuru pilnvaroja parakstīt iepriekš minēto nolīgumu. Padome 2003. gada 22. septembrī pieņēma šo lēmumu, un pievienotais nolīgums, kā arī tā pielikumi tika parakstīti Braziljā 2004. gada 19. janvārī. Nolīguma pamatā ir četri principi - abpusējs labums, abpusējas iespējas izmantot abu pušu programmas un darbības, kas attiecas uz nolīguma mērķi, nediskriminēšana, intelektuālā īpašuma efektīva aizsardzība un intelektuālā īpašuma tiesību vienlīdzīga sadale. Nolīgumu sākotnēji slēdz uz pieciem gadiem un tos var pagarināt uz pieciem gadiem, noslēdzot savstarpēju Līgumslēdzēju pušu rakstisku nolīgumu. Nolīgumā ir paredzēts: Brazīlijas pētniecības un tehnoloģiskās attīstības vienību dalība PTA pamatprogrammas projektos, kā arī Kopienā dibinātu pētniecības un tehnoloģiju attīstības vienību piedalīšanās Brazīlijas projektos līdzīgās PTA jomās; šāda dalība iespējama ar noteikumu, ka tiek ievēroti katras Līgumslēdzējas puses spēkā esošie noteikumi un kārtība; kopīgi PTA projekti; zinātnieku, pētnieku un tehnisko ekspertu viesošanās un apmaiņa; zinātnisko semināru, konferenču, simpoziju un semināru kopīga rīkošana, kā arī ekspertu piedalīšanās šajās darbībās; saskaņotas darbības, piemēram, PTA projektu apvienošana, kas jau bija īstenoti saskaņā ar procedūrām, kuras piemērojamas katras Līgumslēdzējas puses PTA programmām, un zinātniskās sadarbības tīkli; aprīkojuma un materiālu apmaiņa un sadale; informācijas apmaiņa par praksi, normatīvajiem aktiem un programmām, kas attiecas uz sadarbību šai nolīgumā, sniedzot informāciju par politiku zinātnes un tehnoloģiju jomā; jebkādi citi pasākumi, kurus ieteikusi koordinācijas komiteja, kas ir jāizveido atbilstoši VI pantam, kuri tiek uzskatīti par atbilstīgiem Līgumslēdzēju pušu īstenotajai politikai un procedūrām; būtībā netiks veikta līdzekļu pārdale. Uz informācijas izplatīšanu un izmantošanu, un pārvaldību, intelektuālā īpašuma tiesību piešķiršanu un īstenošanu, kas izriet no kopīgās izpētes nolīguma, attiecas šā nolīguma pielikumā „Intelektuālais īpašums”, kas ir tā neatņemama sastāvdaļa. Nediskriminēšanas princips, par kuru puses vienojās nolīguma III pantā, aizsargā Kopienas dalībniekus Brazīlijas programmās un darbībās pret jebkādu diskriminējošu attieksmi arī attiecībā uz rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, tostarp intelektuālā īpašuma tiesībām. Koordinācijas komiteja seko līdzi arī tam, lai nolīguma izpilde būtu efektīva un rezultatīva, tostarp nediskriminējošai attieksmei pret dalībniekiem. Cieša sadarbība ar Brazīliju zinātnes un tehnoloģiju jomā arī sniegs tiešu ieguldījumu Līgumslēdzēju pušu attiecību stiprināšanā un jo īpaši sniegs būtisku labumu Eiropas iedzīvotājiem, uzlabojot Kopienas pozīciju Brazīlijā un tādejādi Mercosur, ar kuru ES pašlaik apspriež asociācijas līgumu. Šis apspriestais līgums attiecībā uz zinātniski tehnisku sadarbību būtu atbilstošs instruments, lai ievērojami paplašinātu un papildinātu tagadējo sadarbību atbilstīgi 6. pamatprogrammas (FP6) īpašām darbībām Starptautiskajai sadarbībai ar jaunattīstības valstīm. Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus Komisija ierosina Padomei: - Eiropas Kopienas vārdā un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu apstiprināt Zinātniski tehniskās sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku; - informēt Brazīlijas valsts varas iestādes par to, ka Eiropas Kopiena ir veikusi vajadzīgās procedūras, lai šis nolīgums stātos spēkā. 2004/0216(CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par nolīguma slēgšanu par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā starp Eiropas Kopienām un Brazīlijas Federatīvo Republiku EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 170. panta 2. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmā punkta pirmo teikumu un 300. panta 3. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2], tā kā: Komisija ir vadījusi sarunas Kopienas vārdā attiecībā uz nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā ar Brazīlijas Federatīvo Republiku. Lai gan to iespējams slēgt vēlākā datumā, Nolīguma sastādīšana tika sākta 2002. gada 3. decembrī, un tas tika parakstīts 2004. gada 19. janvārī. Nolīgums ir jāapstiprina, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants Nolīgums par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku ar šo ir apstiprināts Kopienas vārdā. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Padomes priekšsēdētājs, darbojoties Kopienas vārdā, sniedz paziņojumu, kāds paredzēts Nolīguma XII pantā. Briselē, Padomes vārdā ― priekšsēdētājs NOLĪGUMS PAR SADARBĪBU ZINĀTNES UN TEHNOLOĢIJAS JOMĀ STARP BRAZĪLIJAS FEDERATĪVO REPUBLIKU UN EIROPAS KOPIENU Brazīlijas Federatīvās Republikas valdība (turpmāk tekstā "Brazīlija"), no vienas puses, un Eiropas Kopiena (turpmāk tekstā "Kopiena"), no otras puses, turpmāk tekstā "Puses", ņemot vērā struktūru nolīgumam par sadarbību starp Brazīliju un Eiropas Kopienu, kas noslēgts 1992. gada 29. jūnijā un kas stājās spēkā 1995. gada 1. novembrī; ņemot vērā zinātnes un tehnoloģijas nozīmi Brazīlijas un Kopienas ekonomiskajā un sociālajā attīstībā; ņemot vērā šā brīža sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā starp Brazīliju un Kopienu; ņemot vērā, ka Brazīlija un Kopiena šobrīd uztur un atbalsta pētījumu pasākumus, ieskaitot demonstrējuma projektus vairākās kopīgas intereses jomās, kā noteikts šā nolīguma II panta d) punktā, un ka savstarpējs labums var tikt gūts no kopīgas piedalīšanās pētījumu un attīstības pasākumos, kas balstīti uz savstarpēju apmaiņu. vēloties radīt formālu pamatu sadarbībai zinātnes un tehnoloģijas pētījumos ar nodomu paplašināt un pastiprināt sadarbības pasākumu norisi kopīgas intereses jomās un iedrošināt šādas sadarbības rezultātu piemērošanu abu Pušu ekonomiskajam un sociālajam labumam; ņemot vērā, ka pašreizējais Nolīgums par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā ir daļa no galvenās sadarbības starp Brazīliju un Kopienu; ir vienojušās šādi: I PANTS – Mērķis Puses iedrošina, attīsta un atvieglo sadarbības pasākumus kopīgas intereses jomās, uzturot un atbalstot zinātnes un tehnoloģijas pētījumus un attīstības pasākumus. II PANTS – Definīcijas Šajā nolīgumā: a) 'sadarbības pasākums' nozīmē jebkuru pasākumu, ko Puses uzsāk vai atbalsta saskaņā ar šo nolīgumu, ieskaitot kopīgus pētījumus; b) 'informācija' nozīmē zinātnes vai tehniskos datus un pētījumu vai attīstības rezultātus vai metodes, kas radušās no kopīgiem pētījumiem, vai jebkurus citus datus, kurus sadarbības pasākumu dalībnieki uzskata par vajadzīgiem, ieskaitot, ja vajadzīgs, pašu Pušu datus; c) 'intelektuālais īpašums' iemanto nozīmi, kāda noteikta tās Konvencijas par Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas dibināšanu 2. pantā, kas parakstīta Stokholmā 1967. gada 14. jūlijā; d) „kopīgi pētījumi” nozīmē pētījumus, tehnoloģiskās attīstības vai pierādījumu projektus, kas īstenoti ar vienas vai abu Pušu finansiālu atbalstu vai bez tā un kas ietver gan Brazīlijas, gan Kopienas dalībnieku sadarbību. "Pierādījumu projekti" ir projekti, kuru nolūks ir pierādīti to jauno tehnoloģiju dzīvotspēju, kas piedāvā iespējamu ekonomisku izdevīgumu, bet nevar tikt tiešā veidā izmantotas komerciālos nolūkos. Puses regulāri informē viena otru par pasākumiem, kas tiek uzskatīti par kopīgu pētījumu pasākumiem saskaņā ar VI pantu – Sadarbības pasākumu koordinēšana un īstenošana. e) „Dalībnieks” vai 'pētījumu vienības' nozīmē jebkuru cilvēku vai cilvēku grupu, pētījumu institūtu vai jebkuru citu likumīgu vienību vai pasākumu, kas veikts Kopienā vai Brazīlijā, iesaistīts sadarbības pasākumos, ieskaitot pašas Puses. III PANTS – Principi Sadarbības pasākumi norit uz šādu principu pamata: a) savstarpējs labums, kas balstīts uz vispārēju izdevīgumu līdzsvarotību, b) abpusēja piekļuve pētījumu un tehnoloģiskās attīstības pasākumiem, ko uzsākušas abas Puses, c) savlaicīga informācijas apmaiņa, kas var ietekmēt sadarbības pasākumus, d) atbilstoša intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība. IV PANTS – Sadarbības pasākumu jomas Sadarbība saskaņā ar šo Nolīgumu var aptvert visas savstarpējo interešu jomas, kurās abas Puses īsteno vai atbalsta pētījumus un tehnoloģiskās attīstības pasākumus (turpmāk tekstā 'PTA'), saskaņā ar šā nolīguma VI panta 3. punkta b) apakšpunktu. Šādiem pasākumiem jābūt ar nolūku virzīt zinātnes, rūpnieciskās konkurences, ekonomisko un sociālo attīstības progresu, īpaši uzsverot šādas jomas: - biotehnoloģija, - informācijas un saziņas tehnoloģijas, - bioinformātika, - kosmoss, - mikro- un nanotehnoloģijas, - materiālu pētījumi, - augstās tehnoloģijas, - vides resursu pārvaldība un droša izmantošana, - biodrošība, - veselība un medicīna, - aeronautika, - metroloģija, standartizācija un atbilstības izvērtēšana un - humanitārās zinātnes. V PANTS – Sadarbības vienošanās un sadarbības pasākumi 1. Puses iedrošina: a) pētījumu vienību piedalīšanos sadarbības pasākumos, ko paredz šis Nolīgums saskaņā ar viņu pašu iekšējo politiku un normatīvajiem aktiem, ar nodomu nodrošināt līdzīgas iespējas dalībai viņu zinātnisko pētījumu un tehnoloģijas attīstības pasākumos un veicināt to priekšrocību labu izmantošanu; b) savstarpēju pieeju pasākumiem, ko veicina katra Puse šā brīža valsts programmu vai politiku ietvaros. 2. Sadarbības pasākumiem var būt šādi veidi: a) kopīgi PTA projekti, b) zinātnieku, pētnieku un tehnisko ekspertu vizītes un apmaiņa, c) kopīga zinātnisko semināru, konferenču, simpoziju un darba grupu organizēšana, kā arī ekspertu piedalīšanās šādos pasākumos; d) saskaņoti pasākumi, kā to PTA projektu apvienošana, kas jau īstenoti saskaņā ar piemērojamām procedūrām katras Puses un zinātnisko tīklu PTA programmām; e) materiālu un aprīkojuma apmaiņa un dalīšanās tajos; f) informācijas apmaiņa par praksēm, likumiem, normatīvajiem aktiem un programmām, kas attiecas uz sadarbību saskaņā ar šo Nolīgumu, ieskaitot informāciju par politiku zinātnes un tehnoloģijas jomā. g) jebkuras citas vienošanās, ko iesaka noslēgt Uzraudzības komiteja saskaņā ar VI pantu, kuras tiek uzskatītas par saskanīgām ar abu Pušu piemērotajām politikām un procedūrām. 3. Kopīgie PTA projekti tiek veikti tikai pēc tam, kad dalībnieki ir noslēguši Kopīgo tehnoloģijas pārvaldības plānu, kā norādīts šā Nolīguma pielikumā. VI PANTS – Sadarbības pasākumu koordinēšana un īstenošana 1. Sadarbības pasākumu paātrināšanu un koordinēšanu saskaņā ar šo Nolīgumu izpilda, Brazīlijas vārdā, Ārlietu ministrija, un Kopienas vārdā, Eiropas Komisijas dienesti, darbojoties kā izpildvaras pārstāvji. 2. Izpildvaras pārstāvji izveido zinātnes un tehniskās sadarbības Uzraudzības komiteju, kas ir atbildīga par šā nolīguma pārvaldību. Komitejā ir katras Puses oficiālie pārstāvji, un tā izveido pati savus procedūras noteikumus. 3. Uzraudzības komitejas pienākumi: a) piedāvāt un atbalstīt sadarbības pasākumus saskaņā ar šī Nolīguma V pantu; b) norādīt nākamajam gadam, ievērojot V panta 1. punkta b) daļu, no iespējamiem PTA sadarbības sektoriem tos prioritāros savstarpējās intereses sektorus vai apakšsektorus, kuros tiek meklēta sadarbība; c) piedāvāt savstarpējās intereses projektu vai papildu projektu pētniekiem apvienošanu abās Pusēs; d) sniegt ieteikumus, ievērojot V panta 2. punkta g) daļu; e) sniegt padomus Pusēm par veidiem, kā vairot un uzlabot sadarbību, kas būtu saskaņā ar šajā Nolīgumā izteiktajiem principiem; f) pārbaudīt šā Nolīguma efektīvu īstenošanu un funkcionēšanu. g) nodrošināt Pusēm gada pārskatu par šā Nolīguma izpratnē uzsāktās sadarbības statusu, sasniegto līmeni un efektivitāti. Pārskatu iesniedz Kopīgai komitejai, kas izveidota saskaņā ar Sadarbības Nolīgumu, kas noslēgts starp Brazīliju un Eiropas Kopienu 1992. gada 29. jūnijā. 4. Uzraudzības komiteja, kas ziņo apvienotajai komitejai, noteikti satiekas katru gadu, vēlams pirms apvienotās komitejas sanāksmes, saskaņā ar iepriekš kopīgi noteiktu grafiku. Sanāksmes pārmaiņus notiek Kopienā un Brazīlijā. Ārpuskārtas sanāksmes var tikt noturētas pēc katras Puses pieprasījuma. 5. Izmaksas, kas radušās pārstāvjiem, apmeklējot Uzraudzības komitejas sanāksmes, sedz tā Puse, ko tie pārstāv. VII PANTS – Finansējums Sadarbības pasākumiem nodrošina pietiekama finansējuma un Pušu programmu, politiku, normatīvo aktu, spēkā esošo likumu pieejamību. Izmaksas, kas radušās dalībniekiem sadarbības pasākumos, noteikti netiek segtas ar finanšu pārvedumiem no vienas Puses otrai. VIII PANTS – Personāla un aprīkojuma ievešana 1. Katra Puse sper piemērotus soļus un pieliek visas pūles katras Puses teritorijā spēkā esošo likumu un normatīvo aktu ietvaros, lai atvieglotu ievešanu, uzturēšanos un izvešanu no tās teritorijas personām, materiāliem, datiem un aprīkojumam, kas attiecas uz Pušu attīstītajiem sadarbības pasākumiem vai tiek tajos izmantots saskaņā ar šā Nolīguma nosacījumiem un garantē nodokļu un muitas nodevu atvieglojumus saskaņā ar katras Puses teritorijā spēkā esošo likumdošanu un tiesību aktu nosacījumiem. 2. Ja īpašas vienas Puses sadarbības vienošanās nodrošina, ka otras Puses dalībniekiem tiek sniegta finansiāla palīdzība, tad stipendijām, finansiāliem pabalstiem vai līdzīgam atbalstam, ko viena Puse sniedz otras Puses dalībniekiem, atbalstot šos pasākumus, nodokļu un muitas atvieglojumus saskaņā ar katras Puses teritorijā spēkā esošo likumdošanu. IX PANTS – Intelektuālais īpašums Intelektuālā īpašuma jautājumi, kas rodas saskaņā ar šo Nolīgumu, tiek risināti saskaņā ar pielikumu, kas ir šā Nolīguma neatņemama sastāvdaļa. X PANTS – Kopienas pasākumi attīstības valstu atbalstam Šis Nolīgums neietekmē Brazīlijas kā attīstības valsts piedalīšanos kopienas pasākumos pētījumu jomā, kas veltīti attīstību. XI PANTS – Teritoriālā piemērošana Šo Nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās ir spēkā Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, un saskaņā ar šajā līgumā izklāstītajiem nosacījumiem, un no otras puses, Brazīlijas Federatīvās Republikas teritorijā. XII PANTS – Stāšanās spēkā, darbības beigas un strīdu risināšana 1. Šis nolīgums stājas spēkā tanī dienā, kad abas Puses rakstveidā ir paziņojušas viena otrai, ka ir pabeigtas attiecīgās iekšējās procedūras, kas bija vajadzīgas, lai šis Nolīgums stātos spēkā. 2. Šis Nolīgums sākotnēji ir spēkā piecus gadus un tas jāatjauno ar savstarpēju nolīgumu starp Pusēm pēc izvērtēšanas katra sekojošā atjaunošanas perioda priekšpēdējā gadā. 3. Šo Nolīgumu var grozīt ar Pušu nolīgumu. Grozījumi stājas spēkā pie tādiem pašiem nosacījumiem, kādi minēti 1. punktā. 4. Šo Nolīgumu var izbeigt jebkurā laikā katra Puse, sešus mēnešus iepriekš nosūtot otrai Pusei rakstisku paziņojumu caur diplomātiskajiem kanāliem. Šā Nolīguma izbeigšanās vai izbeigšana neietekmē neviena darbībā esoša kopīga pētījuma projekta derīgumu vai norisi saskaņā ar Nolīgumu, ne arī īpašas tiesības vai pienākumus, kas radušies saskaņā ar pielikumu. 5. Visus jautājumus vai strīdus attiecībā uz šā nolīguma skaidrošanu vai īstenošanu Puses risina, savstarpēji vienojoties. Sastādīts ................., ............................. 2002, divos oriģinālos eksemplāros, angliski, dāniski, grieķiski, flāmiski, franciski, itāliski, portugāliski, somiski, spāniski, vāciski un zviedriski, visi tulkojumi ir vienādi autentiski. Gadījumos, kad atšķiras tulkojumi kādā no šīm valodām, angļu valodai piešķirama priekšroka. PIELIKUMS Intelektuālais īpašums Saskaņā ar šā Nolīguma IX pantu:Puses nodrošina, ka intelektuālais īpašums, kas radies saskaņā ar šo nolīgumu, tiek pienācīgi un efektīvi aizsargāts.Puses apņemas savlaicīgi informēt viena otru par jebkuriem saskaņā ar šo Nolīgumu radītiem izgudrojumiem vai citiem darbiem, kas var radīt intelektuālā īpašuma tiesības. I MĒRĶIS A . Šā nolīguma mērķiem 'intelektuālais īpašums' iemanto nozīmi, kāda noteikta Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas (PIĪO) dibināšanas Konvencijas 2. pantā, kas parakstīta Stokholmā 1967. gada 14. jūlijā. B . Šis pielikums nekādi nemaina vai nemazina tiesību, interešu un intelektuālā īpašuma piešķiršanu starp Pusēm un to pilsoņiem vai dalībniekiem, kurus nosaka katras Puses likumi un prakse. C . Radušos strīdus intelektuālā īpašuma jomā risina sarunu veidā starp dalības iestādēm, uz ko tie attiecas, vai vajadzības gadījumā Puses un to oficiālie pārstāvji. Ja Puses par to ir savstarpēji vienojušās, strīdi var tikt iesniegti arbitrāžas tiesā saskaņā ar šādos gadījumos piemērojamiem starptautisko tiesību aktu nosacījumiem. Ja nav nolemts citādi un Puses vai to oficiālie pārstāvji nav apstiprinājuši rakstveidā, tiek piemēroti Apvienoto Nāciju Starptautiskās tirdzniecības tiesību komisijas (UNCITRAL) arbitrāžas standarti. D . Ja kāda Puse uzskata, ka kāds kopīgu pētījumu projekts šā Nolīguma izpratnē var novest pie tāda intelektuālā īpašuma radīšanas vai dāvināšanas, kas nav aizsargāts otras Puses teritorijā spēkā esošajos tiesību aktos, Puses nekavējoties uzsāk sarunas, lai rastu savstarpēji pieņemamu risinājumu saskaņā ar spēkā esošiem likumiem. II TIESĪBU PIEŠĶIRŠANA A . Katra Puse savas valsts likumu terminu ietvaros ar līgumu var iegūt nepriviliģētu, neatsaucamu, bezhonorāra atļauju tulkot, reproducēt, adaptēt, nodot un publiski izplatīt rakstus, ziņojumus un tehniskas un zinātniskas grāmatas, kas radušās tieši no sadarbības pasākumiem saskaņā ar šo Nolīgumu, nodrošinot, ka tiek ievēroti likumīgie nosacījumi par darba radīšanas īpašumtiesībām un autortiesību nodošanu. Visās darbu kopijās, kas var būt autortiesību priekšmets un kas radītas saskaņā ar šiem noteikumiem un izplatītas publiski, jāmin autoru vārdi, izņemot gadījumus, kad autori ir īpaši atteikušies no šīm tiesībām. B. Visa veida intelektuālā īpašuma tiesības, kas nav aprakstītas šā pielikuma II nodaļas A punktā, tiek piešķirtas šādi: 1. Viespētnieki, kā zinātnieki, kas ierodas galvenokārt savas izglītības veicināšanai, saņem intelektuālā īpašuma tiesības saskaņā ar vienošanos ar viņu viesiestādēm saskaņā ar attiecīgās valsts likumu nosacījumiem. Papildus katram viespētniekam, kas nosaukts par izgudrotāju, ir tiesības, tādā pašā veidā kā viesiestādes pētniekiem, uz jebkuru proporcionālu honorāru, ko saņēmusi viesiestāde saskaņā ar intelektuālā īpašuma izmantošanas atļauju. 2. Attiecībā uz intelektuālo īpašumu, kas ir radīts vai var tikt radīts kopīgos pētījumos, dalībnieki izveido kopīgo tehnoloģiju pārvaldības plānu, par ko vienojas rakstiska līguma veidā starp kopīgā pētījumu projekta dalībniekiem, iepriekš nosakot sadarbības rezultātā radušos labumu taisnīgu un līdzsvarotu sadali, ņemot vērā attiecīgo Pušu vai to dalībnieku ieguldījumu, un stingrā saskaņā ar katrā Pusē spēkā esošiem intelektuālā īpašuma tiesību aktiem un starptautiskajiem nolīgumiem par intelektuālo īpašumu, ko parakstījušas Puses. a) Ja Puses vai to dalībnieki nepieņem tās Puses, kura zina par intelektuālā īpašuma radīšanu vai iespējamu radīšanu kopīga pētījuma rezultātā, kopīgo tehnoloģiju pārvaldības plānu sadarbības sākuma posmā un ja tās nespēj slēgt nolīgumu pieņemamā laika periodā, kas nav ilgāks par sešiem mēnešiem, Puses nekavējoties sāk sarunas, lai rastu savstarpēji pieņemamu risinājumu. Kamēr jautājums nav atrisināts, šāds intelektuālais īpašums pieder Pusēm vai to dalībniekiem kopīgi, ja vien kopīgi nevienojas citādi. b) Ja kopīgo pētījumu projekts, kas veikts saskaņā ar šo Nolīgumu, noved līdz tāda intelektuālā īpašuma radīšanai, kas būtu jāaizsargā ar intelektuālā īpašuma tiesībām, ko nenosaka spēkā esošā likumdošana vienā no Pusēm, Puses nekavējoties sāk sarunas, lai rastu savstarpēji pieņemamu risinājumu saskaņā ar spēkā esošo likumdošanu. III KONFIDENCIĀLA INFORMĀCIJA A. Katra Puse un tās dalībnieki aizsargā jebkurus biznesa un/vai rūpniecības noslēpumus, kas noteikti kā konfidenciāli un kas radīti un piegādāti saskaņā ar šo Nolīgumu saskaņā ar spēkā esošiem normatīvajiem aktiem un praksi, par ko Puses vienojušās. B. Neviena puse vai dalībnieks nedrīkst bez iepriekšējas atļaujas izpaust informāciju, kas noteikta kā konfidenciāla, izņemot darbiniekiem, kas pieder pie ierēdņu, līgumslēdzēju vai apakšuzņēmēju kategorijas; atļauja publiskot informāciju ir stingri ierobežota pusēm, kas iesaistītas kopīgo pētījumu projektā, par ko vienojušies dalībnieki, un/vai oficiālajam valdības iestāžu personālam, kas saistīts ar projektu vai šo Nolīgumu. C. Informācija var tikt izpausta vienīgi Pusēm ar rakstisku atļauju un nekādā gadījumā nedrīkst tikt izpausta plašāk nekā tas ir tieši vajadzīgs, lai izpildītu uzdevumus, pienākumus vai līgumus, kas saistīti ar izpausto informāciju. D. Konfidenciālās informācijas saņēmēji rakstveidā apņemas paturēt šādu informāciju noslēpumā, un Puses nodrošina, lai šīs saistības tiktu izpildītas. E. Puse nekavējoties paziņo otrai Pusei, ja tā nespēj vai iespējams nespēs garantēt konfidenciālās informācijas neizpaušanu. Puses viena otrai sniedz padomus, lai noteiktu, kādi pasākumi ir piemērojami šādā gadījumā. [1] OV C, lpp. [2] OV C, lpp.