I. Ievads

Eiropas Savienības valstu vai to valdību vadītāji 2020. gada 10. martā uzsvēra, ka attiecībā uz Covid-19 ir vajadzīga kopīga Eiropas pieeja un cieša koordinācija ar Eiropas Komisiju.

Komisija 2020. gada 16. martā pieņēma paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei “Pagaidu ierobežojumi nebūtiskiem ceļojumiem uz ES”. Šajā paziņojumā Komisija ieteica Eiropadomei rīkoties, lai Šengenas dalībvalstu vai to valdību vadītāji kopā ar Šengenas asociēto valstu kolēģiem ātri pieņemtu lēmumu par pagaidu ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem no trešām valstīm uz ES+ zonu.

Minētās valstis 2020. gada 17. martā vienojās par koordinētu rīcību pie ārējām robežām, pamatojoties uz šo Komisijas ieteikumu. Kopš tā laika visas ES dalībvalstis (izņemot Īriju) un Šengenas asociētās valstis ir pieņēmušas valstu līmeņa lēmumus ceļošanas ierobežojumu īstenošanai.

Pagaidu ceļošanas ierobežojumu piemēro visiem nebūtiskajiem ceļojumiem no trešām valstīm uz ES+ zonu. Vienlaikus, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas ES pilsoņu, Šengenas asociēto valstu pilsoņu un viņu ģimenes locekļu, kā arī to trešo valstu valstspiederīgo, kuri likumīgi uzturas Eiropas Savienībā, tiesības, ceļošanas ierobežojumu piemērošana neattiecas uz šīm grupām, lai šīs personas varētu atgriezties savās mājās. Lai līdz nepieciešamajam minimumam iegrožotu ierobežojuma ietekmi uz mūsu sabiedrības darbību, tika noteikts, ka dalībvalstīm ierobežojumi nebūtu jāpiemēro konkrētām tādu ceļotāju kategorijām, kuri veic būtiskas funkcijas vai kuriem ir būtiskas vajadzības.

Lai palīdzētu dalībvalstīm īstenot ceļošanas ierobežojumus, Komisija 2020. gada 30. martā pieņēma norādes par to, kā īstenot pagaidu ceļošanas ierobežojumus, atvieglot repatriāciju no visas pasaules un kā rīkoties to personu gadījumā, kuru vīzu derīguma termiņš ir beidzies ceļošanas ierobežojumu dēļ. Šīs norādes tika izstrādātas, uzklausot Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras (Frontex), Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) un Eiropola viedokli.

Komisijas 2020. gada 16. marta paziņojumā tika ieteikts, ka pagaidu ceļošanas ierobežojums sākotnēji būtu jāpiemēro 30 dienas un ka jebkādi iespējamie šā termiņa pagarinājumi būtu jāizvērtē atkarībā no situācijas turpmākās norises. Dalībvalstu lēmumi tika pieņemti dažādos datumos, taču lielākā daļa no tiem stājās spēkā līdz 2020. gada 20. martam, kas nozīmē to, ka sākotnējais 30 dienu piemērošanas termiņš drīz beigsies.

Šī darbība pie ārējām robežām papildināja citus svarīgus soļus un pasākumus, ko dalībvalstis ir veikušas, lai ierobežotu Covid-19 izplatību un apmierinātu vajadzības veselības aprūpes nozarē, tostarp dažādus izplatības ierobežošanas pasākumus, sociālās mijiedarbības ierobežojumus un pasākumus pie iekšējām robežām.

Šajā paziņojumā ir izvērtētas norises kopš 16. marta paziņojuma pieņemšanas un tas, vai pagarinājums ir vajadzīgs un pamatots.





II. Norises kopš paziņojuma pieņemšanas

Pie ārējām robežām īstenojamo ierobežojumu mērķis ir samazināt slimības izplatīšanās risku uz ES veikto ceļojumu rezultātā. Martā ir krasi samazinājies kopējais ceļojumu apmērs – gan uz Eiropas Savienību, gan no tās, kā arī ES iekšienē.

Eirokontrole 2020. gada 31. martā ziņoja, ka lidojumu skaits kopumā ir samazinājies par 86,1 %, kas nozīmē par 25 948 mazāk lidojumu (salīdzinājumā ar 2019. gada 31. martu). Kopējā pasažieru plūsma ir kritusies gandrīz līdz nulles līmenim, atlikušie lidojumi attiecas galvenokārt uz kravu pārvadājumu lidojumiem un repatriācijas lidojumiem.

Līdzīgu tendenci pasažieru pārvadājumos var konstatēt citos transporta veidos, piemēram, prāmju, autobusu un dzelzceļa transportā. Piemēram, kruīzu kuģu līnijas kopš marta sākuma faktiski ir pārtraukušas veikt jaunus kruīza ceļojumus, kā rezultātā samazinājums ir 100 % salīdzinājumā ar pagājušo gadu, jo pašlaik nenotiek nekādi kruīza ceļojumi, izņemot to, ka kuģi atgriežas savās ostās.

Papildus šīm norisēm, kuras attiecas uz ceļošanas samazināšanu pie ārējām robežām, visas ES dalībvalstis un Šengenas asociētās valstis ir veikušas pasākumus savā teritorijā, lai ierobežotu vīrusa tālāku izplatīšanos; dažas no tām ir pat atjaunojušas iekšējo robežu kontroli. Ierobežošanas pasākumu smagums atšķiras atkarībā no veselības situācijas katrā valstī, taču ieviesto pasākumu mērķis kopumā ir ierobežot vīrusa izplatīšanos, līdz minimumam samazinot sociālo mijiedarbību.

Iekšējās robežkontroles atjaunošana (kopā ar dažādiem pasākumiem visā Eiropas Savienībā, kuri skar rūpniecības un pakalpojumu nozares normālu darbību) ir nopietni ietekmējusi iekšējā tirgus darbību. Šādi pasākumi ietekmē piegādes ķēdi, jo tādi vitāli svarīgi produkti kā pārtika, zāles un aizsardzības līdzekļi nesasniedz savu galamērķi vai sasniedz to ar ievērojamu kavēšanos. Lai risinātu šo problēmu un pēc iespējas ierobežotu jebkādu ietekmi uz iekšējā tirgus darbību, Komisija ir neatlaidīgi sadarbojusies ar dalībvalstīm, piesaistot visus vajadzīgos resursus un nodrošinot koordināciju ES līmenī. Tā ir arī nākusi klajā ar praktiskiem norādījumiem, kuru mērķis ir nodrošināt šādu vitāli svarīgu preču nepārtrauktu plūsmu visā Eiropas Savienībā, izmantojot zaļās joslas, atvieglot gaisa kravu pārvadājumus un garantēt darba ņēmēju pārvietošanās brīvības īstenošanu.

III. Pagaidu ierobežojuma pagarināšana ceļojumiem uz ES+ zonu