PAPASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Šis priekšlikums ir svarīga daļa no darba, kas tiek veikts, lai stiprinātu Eiropas ekonomikas un monetāro savienību (EMS). Vairāk integrēta finanšu sistēma palielinās EMS noturību pret nelabvēlīgiem satricinājumiem, pārrobežu mērogā atvieglojot privātā sektora veiktu riska dalīšanu, vienlaikus mazinot vajadzību pēc publiskā sektora veiktas riska dalīšanas. Lai sasniegtu šos mērķus, ES ir jāpabeidz banku savienības izveide un jāievieš visi kapitāla tirgu savienības (KTS) elementi. Komisijas 2017. gada 11. oktobra paziņojumā ir izklāstīta virzība uz to, lai pabeigtu banku savienības izveidi, paralēli veicinot risku mazināšanu un risku dalīšanu; tā ir daļa no EMS stiprināšanas ceļveža, ar ko Komisija nāca klajā 2017. gada 6. decembrī.

Problēmu risināšana saistībā ar ieņēmumus nenesošu aizdevumu (INA) un nerezultatīvu riska darījumu (NRD) lielo apjomu, kā arī ar to iespējamo uzkrāšanos nākotnē ir svarīga daļa no Savienības centieniem turpināt mazināt riskus banku sistēmā un dot bankām iespēju pārorientēties uz uzņēmumu un iedzīvotāju kreditēšanu. Notiekošās diskusijas Padomē liecina, ka, lai pabeigtu banku savienības izveidi, kas ir viena no galvenajām Vadītāju programmas prioritātēm, ir būtiski turpināt risināt ar INA saistītās problēmas.

Liels INA apjoms var ietekmēt banku darbības rezultātus galvenokārt šādos divos veidos. Pirmkārt, INA bankai rada mazākus ienākumus nekā rezultatīvie aizdevumi un tādējādi samazina bankas rentabilitāti, un var izraisīt zaudējumus, kas samazina tās pašu kapitālu. Vissmagākajos gadījumos šī iedarbība var negatīvi ietekmēt bankas pastāvētspēju, kas potenciāli var ietekmēt finanšu stabilitāti. Otrkārt, INA vajadzībām tiek nodarbināti ievērojami bankas resursi – gan cilvēkresursi, gan finansiālie līdzekļi. Tas mazina bankas spēju aizdot, tai skaitā maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU).

Kredītu piedāvājuma samazinājums īpaši ietekmē MVU, jo tie uz banku aizdevumiem paļaujas daudz lielākā mērā nekā lielākas komercsabiedrības, tādējādi ietekmējot ekonomikas izaugsmi un jaunu darbvietu radīšanu. Banku aizdevumi bieži vien ir pārmērīgi dārgi, un to banku aizdevumu apjomu, kuri piešķirti MVU, smagi ietekmēja 2008. gada finanšu krīze. Tas ierobežo MVU attīstību un izaugsmi.

Labi attīstīti otrreizējie INA tirgi ir arī viena no labi funkcionējošas KTS sastāvdaļām. Viens no galvenajiem mērķiem, kuri virza Komisijas prioritāti – izveidot KTS, ir nodrošināt jaunus finansējuma avotus ES uzņēmumiem, MVU un it īpaši strauji augošām, inovatīvām komercsabiedrībām. Lai gan KTS projektā galvenā uzmanība ir pievērsta tam, lai uzlabotu nebanku finansējuma pieejamību ES uzņēmumiem un tā dažādošanu, tajā tiek atzīts, ka bankām ir svarīga loma ES ekonomikas finansēšanā. Tādēļ vienam no KTS darba virzieniem ir mērķis uzlabot banku spēju aizdot uzņēmumiem, tai skaitā stiprinot to spēju atgūt vērtību no nodrošinājuma, kas sniegts, lai nodrošinātu aizdevumus. Liela INA apjoma problēma jārisina, izmantojot vispusīgu pieeju. Lai gan primārā atbildība par lielā INA apjoma problēmas risināšanu paliek bankām un dalībvalstīm, pašreizējā INA apjoma samazināšanai un turpmākas INA pārmērīgas uzkrāšanās novēršanai nepārprotami ir arī Savienības dimensija, ņemot vērā savstarpējo saistību ES banku sistēmā un it īpaši eurozonas banku sistēmā. Konkrētāk, dalībvalstis ar lielu INA apjomu potenciāli var nelabvēlīgi ietekmēt arī ES ekonomiku kopumā – gan finanšu stabilitātes, gan ekonomikas izaugsmes ziņā.

Tas, ka ir nepieciešams rīkoties izlēmīgi un vispusīgi, ir atzīts “Rīcības plānā, kā risināt ienākumus nenesošo aizdevumu problēmu Eiropā”, ko ECOFIN padome apstiprināja 2017. gada 11. jūlijā. Rīcības plānā ir izklāstīta vispusīga pieeja, kurā galvenā uzmanība pievērsta savstarpēji papildinošu, četrās jomās īstenojamu politikas pasākumu kombinācijai: i) banku uzraudzība un regulēšana, ii) pārstrukturēšanas, maksātnespējas un parādu atgūšanas regulējuma reforma, iii) otrreizējo tirgu attīstīšana problemātiskiem aktīviem un iv) banku sistēmas pārstrukturēšanas veicināšana. Šajās jomās ir jāveic valsts mēroga pasākumi un attiecīgā gadījumā arī Savienības mēroga pasākumi. Daži pasākumi spēcīgāk ietekmēs to, kā bankas novērtē riskus pirms sākotnējā darījuma ar aizņēmēju, savukārt citi veicinās to, ka INA tiek ātri atzīti un labāk pārvaldīti, un vēl citi pasākumi palielinās šādu INA tirgus vērtību. Šie pasākumi savstarpēji pastiprina viens otru, un tie nebūtu pietiekoši iedarbīgi, ja tos īstenotu atsevišķi.

Šis priekšlikums, kopā ar citiem Komisija izvirzītiem pasākumiem, kā arī vienotā uzraudzības mehānisma (VUM) un Eiropas Banku iestādes (EBI) veiktās darbības ir galvenie šo centienu elementi. Apvienojot vairākus savstarpēji papildinošus pasākumus, Komisija palīdz radīt pienācīgu vidi bankām, kurā būtu iespējams risināt jautājumus saistībā ar to bilancēs esošajiem INA un mazināt risku, ka INA uzkrāsies arī turpmāk.

Bankām būs pienākums atlikt pietiekamus resursus, tiklīdz jauni aizdevumi kļūst ieņēmumus nenesoši, radot pienācīgu stimulu risināt INA jautājumus jau agrīnā stadijā un novērst pārāk lielu INA apjoma uzkrāšanos.

Ja aizdevumi kļūst ieņēmumus nenesoši, efektīvāki piedziņas mehānismi attiecībā uz nodrošinātiem aizdevumiem dos bankām iespēju risināt ar INA saistītās problēmas, ievērojot pienācīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz parādniekiem.

Ja neatkarīgi no tā INA apjoms kļūst pārāk liels – kā tas pašlaik ir dažās bankās un dažās dalībvalstīs – bankas spēs tos pārdot efektīvos, konkurētspējīgos un pārredzamos otrreizējos tirgos citiem tirgus dalībniekiem. Uzraudzības iestādes šajā ziņā tām sniegs ieteikumus, izmantojot savas pašreizējās pilnvaras attiecībā uz konkrētām bankām (tā dēvētās 2. pīlāra pilnvaras, kas noteiktas Kapitāla prasību direktīvā (KPD). Ja INA ir kļuvuši par nozīmīgu un plaši izplatītu problēmu, dalībvalstis var valsts mērogā izveidot aktīvu pārvaldīšanas sabiedrības vai veikt citus pasākumus pašreizējo valsts atbalsta un banku noregulējuma noteikumu ietvaros.

Šajā priekšlikuma ir paredzēts normatīvs prudenciālais atbalsta mehānisms kā līdzeklis pret tādu INA turpmāku pārmērīgu uzkrāšanos, kuriem banku bilancēs nav pietiekama zaudējumu seguma. Šis pasākums papildina vairākus citus pasākumus, ar kuriem Komisija šodien iepazīstina savā paziņojumā “Otrais progresa ziņojums par ienākumus nenesošu aizdevumu Eiropā samazināšanu”. Lai palīdzētu bankām labāk pārvaldīt INA, Komisija nāk klajā arī ar atsevišķu priekšlikumu i) pilnveidot nodrošināto kreditoru aizsardzību, dodot tiem iespēju izmantot efektīvākas metodes par to, kā ārpus tiesas atgūt savu naudu, kas ar nodrošinātu aizdevumu aizdota komerciāliem aizņēmējiem, un ii) likvidēt šķēršļus, kas trešām personām kavē veikt kredītu apkalpošanu, un kredītu nodošanas ierobežojumus lai vairāk attīstītu INA otrreizējos tirgos. Dalībvalstīm tiek sniegti arī ieteikumi par to, kā tās attiecīgā gadījumā var izveidot valsts mēroga aktīvu pārvaldīšanas sabiedrības (APS), pilnā mērā ievērojot ES banku nozares un valsts atbalsta noteikumus. APS plānā sniegti praktiski ieteikumi par valsts mēroga APS izveidi un uzbūvi, izmantojot paraugpraksi no dalībvalstīs pagājušos gados gūtās pieredzes.

Šīs iniciatīvas savstarpēji pastiprina viena otru. Normatīvais prudenciālais atbalsta mehānisms nodrošina, ka kredītzaudējumi no turpmākiem INA būs pietiekoši segti, kas atvieglos to noregulējumu vai pārdošanu. Ar APS plānu tiek sniegta palīdzība dalībvalstīm, kas to vēlas, pārstrukturēt savas bankas, izveidojot aktīvu pārvaldīšanas sabiedrības, kas nodarbojas ar INA. Šo iedarbību papildina ierosinājumi pilnveidot INA otrreizējo tirgu, jo tas pieprasījumu pēc INA padarītu konkurētspējīgāku un palielinātu to tirgus vērtību. Papildus tam paātrināta piedziņa pret nodrošinājumu kā ātrs mehānisms nodrošinājuma vērtības saņemšanai mazina INA noregulējuma izmaksas.



•Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā