KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Otrais progresa ziņojums par to, kā Gruzija īsteno Vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānu /* COM/2014/0681 final */





1. IEVADS Eiropas Savienība (turpmāk “ES”) 2012. gada 4. jūnijā sāka dialogu par vīzu režīma liberalizāciju ar Gruziju. 2013. gada 25. februārī Eiropas Komisija iepazīstināja Gruzijas valdību ar Vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānu (“VRLRP”), kurā noteikti kritēriji, kas Gruzijai jāizpilda, lai tās pilsoņi, kuri ir biometrisko pasu turētāji, varētu ieceļot Šengenas zonā bez vīzas. 2013. gada 15. novembrī Komisija pieņēma pirmo progresa ziņojumu par VRLRP īstenošanu Gruzijā[1]. Ziņojumā ir novērtēts, ka Gruzijas sasniegtie rezultāti VRLRP pirmā posma (likumdošana un plānošana) kritēriju īstenošanā ir ļoti labi, un iekļauti vairāki ieteikumi. 2014. gada februārī, martā un maijā Gruzija iesniedza atjauninātu progresa ziņojumu. 2014. gada pavasarī eksperti no ES dalībvalstīm, kuriem palīdzēja Komisijas dienesti, Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) un ES delegācija Gruzijā, veica novērtējuma misiju. Misijā lielākā uzmanība tika veltīta VRLRP 3. un 4. blokam, kuri iepriekš uz vietas netika vērtēti. Šis ir otrais un galīgais progresa ziņojums par VRLRP pirmā posma īstenošanu Gruzijā[2]. Tajā izklāstīts, kāds risinājums lietots pirmā posma kritērijiem, un ieteikts sākt otrā posma kritēriju izvērtēšanu, kuri skar attiecīgo pasākumu efektīvu un ilgtspējīgu īstenošanu. Ziņojumam ir pievienots Komisijas dienestu darba dokuments (KDDD), kurā sīkāk aplūkotas šeit aprakstītās tendences. Turklāt saskaņā ar VRLRP metodiku tajā analizēta gaidāmās vīzu režīma liberalizācijas paredzamā ietekme uz migrāciju un drošību. Ziņojuma struktūra atbilst VRLRP. Tas strukturēts sadaļās, kas atbilst četriem VRLRP blokiem un ņem vērā 2013. gada ziņojumā paustos ieteikumus, aprakstot, kā Gruzijas iestādes centušās panākt atbilstību VRLRP prasībām, un noslēguma sadaļā ieteikts, ka novērtējumā būtu jāpievēršas otrā posma VRLRP kritēriju īstenošanai. 2. PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS PĒC VĪZU REŽĪMA LIBERALIZĀCIJAS RĪCĪBAS PLĀNA ČETRIEM BLOKIEM 2.1. Pirmais bloks. Dokumentu, arī biometrisko datu, drošība 2014. gada 29. maijā Gruzijas parlaments pieņēma grozījumus, kas paredzēja biometrisko pasu pakāpenisku ieviešanu Gruzijas konsulātos. Tādējādi no 2014. gada 28. jūlija Gruzijas pilsoņiem tiek izdotas tikai ICAO prasībām atbilstošas pases. 2014. gada 11. februārī tika ieviesti stingrāki nosacījumi otrās pases izsniegšanai. 2013. gada 31. oktobrī tika pieņemts Valsts pakalpojumu attīstības aģentūras rīcības kodekss. Gruzija ir izveidojusi plānu ar orientējošiem termiņiem un iezīmējusi finanšu resursus, kas atvēlami civilstāvokļa reģistru digitalizācijas pabeigšanai. 2014. gada 29. maijā Gruzija grozīja attiecīgo likumu, kas ierobežo personas tiesības mainīt vārdu un, kā tika prasīts, sniedza informāciju par: - visiem attiecīgajiem tiesību aktiem, kas attiecas uz pirkstu nospiedumu iegūšanu un glabāšanu; - pasu derīguma termiņa pagarināšanas aizliegumu; - principa “viena persona, viens dokuments” ieviešanu un - personas datu aizsardzības režīmu, kas saistīts ar 1. bloka kritērijiem. 2.2. Otrais bloks. Integrēta robežu pārvaldība, migrācijas pārvaldība un patvēruma politika 2014. gada 13. martā Gruzijas valdība pieņēma Valsts integrētas robežu pārvaldības stratēģiju (2014-2018) un 2014. gada 6. maijā — tai pievienoto rīcības plānu. Jaunajā stratēģijā ir spēcīgs spēju veidošanas komponents, un par vienu no prioritārajām jomām tajā atzīta “zaļā robeža”. Gruzija turpināja sadarboties ar ES dalībvalstīm, citām valstīm un starptautiskajām organizācijām. Lai pastiprinātu sadarbību ar reģiona valstīm, tajā izstrādāti divpusēju nolīgumu par robežu komisāriem projekti, ar ko 2014. gada maijā iepazīstināta Armēnija un Azerbaidžāna. 2013. gada decembrī Gruzijas Iekšlietu ministrija un Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (Frontex) noslēdza sadarbības plānu 2013.–2015. gadam. Gruzija ir turpinājusi uzlabot mācību programmas, cita starpā patruļas policijas un robežkontroles darbinieku pamata mācību programmā iekļaujot jaunu mācību moduli par patvēruma meklētājiem un bēgļiem. 2013. gadā tika rīkotas mācības, kurās tika aplūkots Likums par policiju; 2014. gada oktobrī tika sākta jauna maģistra programma par policijas tiesisko regulējumu. Migrācijas pārvaldības jomā 2014. gada 1. septembrī stājās spēkā Likums par ārvalstnieku un bezvalstnieku juridisko statusu. Izstrādāti attiecīgi sekundārie tiesību akti, un 2014. gada 26. augustā tos apstiprinājusi valdība. Iekšlietu ministrijā 2014. gada 1. septembrī izveidots Migrācijas departaments. ES finansētajā Visaptverošajā reintegrācijas palīdzības programmā migrantiem, kas nesen atgriezušies, turpinājis darboties Mobilitātes centrs, bet veikti pasākumi, kas vērsti uz to, lai centra vadību pakāpeniski pārņemtu Iekšzemē pārvietoto personu ministrija. 2014. gada vasarā tiks pabeigta nelikumīgo migrantu pagaidu izmitināšanas centra būvniecība. Valsts komisijas migrācijas jautājumos sekretariāts turpinājis uzraudzīt 2013.–2015. gada migrācijas stratēģiju un rīcības plānu, ieviešot nepieciešamos pielāgojumus un atjauninājumus. 2014. gada septembrī ar ES pieeju “vairāk par vairāk”, kas balstīta uz stimuliem, un sadarbībā ar Starptautisko Migrācijas politikas attīstības centru (ICMPD) sekretariāts sāka izstrādāt stratēģiju nākamajam plānošanas periodam (2016–2020). Lai paātrinātu Vienotās migrācijas analītiskās sistēmas izstrādi, 2014. gada februārī sekretariātā tika izveidota darba grupa. Darba grupa apspriedās ar starptautiskajiem ekspertiem par visaptverošu konceptuālu dokumentu, kas tika sagatavots 2014. gada augustā. Gaidāms, ka sistēma sāks darboties līdz 2016. gada vidum. Kopš 2013. gada aprīļa testa režīmā darbojās un 2014. gada septembrī sāka darboties oficiāli brīdināšanas sistēma par personām, kuras pārsniegušas atļauto uzturēšanās termiņu. Patvēruma jomā Gruzija 2013. gada 26. decembrī grozīja savu tiesisko satvaru, ieviešot grozījumu, kas jau no patvēruma procedūras sākuma nodrošina dokumentāciju par patvēruma meklētājiem. Papildu grozījumi, kas stājās spēkā 2014. gada 1. septembrī, patvēruma meklētājiem paredz izsniegt pagaidu personas apliecību. Gruzija precizēja, kā īstenojams noteikums, kas nosaka pienākumu lūgt patvērumu 24 stundu laikā no ieceļošanas valsts teritorijā: līdz šim neviens novēlots lūgums nav noraidīts. Par patvēruma meklētājiem atbildīgās ministrijas spējas tiek stiprinātas; tiek pieņemts darbā papildu personāls darbam ar bēgļa statusa noteikšanu un tiek plānotas intensīvas mācības. Nostiprinātas arī Izcelsmes valsts informācijas nodaļas operatīvās spējas. 2014. gada februārī Gruzijas valdība piešķīra nepieciešamo finansējumu un noslēdz nolīgumu ar ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroju (UNHCR) un ASV Aizsardzības sadarbības biroju par izmitināšanas centra paplašināšanu Martkopi ciemā. Plānošanas darbs tika pabeigts 2014. gada vasarā, un 2014. gada rudens sākumā sāksies būvniecība. Gruzija cenšas stiprināt datu vākšanas spēju. Iekšzemē pārvietoto personu ministrija ciešā sadarbībā ar UNHCR un ar UNHCR finansiālu atbalstu izveidojusi elektronisku datubāzi, un gaidāms, ka tā sāks darboties 2014. gada decembrī. Ministrija izvērtējusi procedūras, kā pārsūdzami lēmumi par patvērumu, un sagatavojusi grozījumu projektu, kas 2014. gada martā komentāru sniegšanai nosūtīts UNHCR. 2.3. Trešais bloks. Sabiedriskā kārtība un drošība Gruzija ir guvusi panākumus organizētās noziedzības novēršanā un apkarošanā. 2013. gada oktobrī tā pieņēma 2013.–2014. gada Valsts stratēģiju par organizētās noziedzības apkarošanu un 2013. gada novembrī — rīcības plānu. Organizētās noziedzības apkarošanas starpiestāžu koordinācijas padome aktīvi uzrauga abu dokumentu īstenošanu un 2014. gada jūlijā iesniedza pirmo ziņojumu par tā īstenošanu. Ar spēkā esošo tiesisko un politikas satvaru cilvēku tirdzniecības jomā Gruzija ir labi sagatavojusies pienācīgai šā jautājuma risināšanai. Tiek realizēts 2013.–2014. gada valsts rīcības plāns, un galvenais koordinācijas mehānisms ir Cilvēku tirdzniecības apkarošanas pasākumu koordinācijas padome. Padome izstrādājusi Vadlīnijas tiesībaizsardzības iestādēm cilvēku tirdzniecības lietu izmeklēšanā un vainīgo saukšanā pie atbildības un par attieksmi pret cilvēku tirdzniecībā cietušajiem, kuras 2014. gada jūnijā tika izplatītas visām kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm. Valsts mehānisms cietušo nosūtīšanai uz atbalsta dienestiem, kurš darbojas kopš 2007. gada februāra, nodrošina, lai pret visiem iespējamajiem un apzinātajiem cilvēku tirdzniecībā cietušajiem izturētos atbilstoši rakstiski fiksētiem juridiskiem standartiem. Kopš 2006. gada Cilvēku tirdzniecībā cietušo aizsardzības valsts fonds atbild par divām cietušo mītnēm, par cietušo aizsardzības, tiem sniegtās palīdzības un rehabilitācijas pasākumu finansēšanu un kompensācijas izmaksu. Par cilvēku tirdzniecības izmeklēšanu kompetentā tiesībaizsardzības iestāde ir Iekšlietu ministrijas Galvenā kriminālpolicijas pārvalde. 2014. gada janvārī Adžārijas reģionā turklāt izveidots reģionālais dienests. Gruzijas pieejā cilvēku tirdzniecības novēršanai un apkarošanai nozīmīgi elementi ir mācības un informētības palielināšana, un tās notiek regulāri. Lai pabeigtu VRLRP īstenošanas otro posmu, Gruzija ir aicināta turpināt draudu novērtēšanas ziņošanas mehānisma izstrādi un patlaban notiekošās darba tiesību reformas kontekstā risināt ar cilvēku tirdzniecību saistīto darba inspekcijas mehānisma problēmu. Ieviests korupcijas novēršanas un apkarošanas tiesiskais un institucionālais satvars. Kopumā spēkā esošie tiesību akti ir labi izstrādāti, piemēroti un atbilst Eiropas standartiem, ja tādi ir. 2014. gada 14. aprīlī stājušies spēkā jaunie tiesību aktu noteikumi par ziņotāju aizsardzību. 2014. gada aprīlī Pretkorupcijas starpiestāžu koordinācijas padomē izveidota ad hoc darba grupa to Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO) un ANO Pretkorupcijas konvencijas (UNCAC) ieteikumu īstenošanai, kuri attiecas uz politisko partiju finansēšanu un kurus pašlaik analizē Tieslietu ministrija. Lai turpinātu īpašuma deklarēšanas uzraudzības sistēmas uzlabošanu, Civildienesta birojs veicis plašu pētījumu un sabiedrisko apspriešanu par šo jautājumu un 2014. gada rudenī iesniegs valdībai tiesību akta priekšlikumu. Ar cīņu pret korupciju saistītās jomās notikušas pozitīvas pārmaiņas. Tiek izstrādāts jauns likums par civildienestu. Sagatavota tā sauktā civildienesta koncepcijas reforma, un gaidāms, ka valdība to pieņems 2014. gada rudenī. Patlaban nav ne specializēta prokurora, ne specializētas aģentūras prokuratūrā, kas izskatītu ar korupciju saistītas lietas. Tāpēc, lai veicinātu VRLRP otrā posma kritēriju efektīvu īstenošanu, Gruzijas iestādēm būtu jāizvērtē papildu aizsardzības pasākumi, kas nodrošinātu ģenerālprokurora neatkarību, un specializētas prokuratūras vai specializētas korupcijas lietu nodaļas izveidi. Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas un apkarošanas jomā, ņemot vērā ieteikumus, ko 2012. gadā sniegusi Īpašā ekspertu komiteja pasākumu novērtēšanai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanai (MONEYVAL), Gruzija sagatavojusi nepieciešamos grozījumus Likumā par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas veicināšanu. 2014. gada vasarā grozījumus izskatīja valdība, un tiek plānots, ka 2014. gada rudens plenārsesijā tos pieņems parlaments. MONEYVAL norādītie trūkumi cīņā pret terorisma finansēšanu tika risināti 2013. gada novembrī, kad parlaments grozīja attiecīgos kriminālkodeksa noteikumus. Grozījumi stājās spēkā 2014. gada 15. janvārī. 2005. gadā Gruzija parakstīja Eiropas Padomes Konvenciju par terorisma novēršanu (CETS 196), un pašlaik norisinās ratifikācijas procedūra. 2013. gada decembrī izveidota Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas apkarošanas stratēģijas un rīcības plāna īstenošanas izstrādes un koordinācijas starpiestāžu padome. 2014. gada martā valdība pieņēma Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas apkarošanas stratēģiju (2014–2017) un tai pievienoto rīcības plānu. Darbu turpinājis finanšu uzraudzības dienests (Gruzijas finanšu ziņu vākšanas vienība). Patlaban dienests nav kompetents apturēt aizdomīgus darījumus, pat uz laiku ne, izņemot darījumus, kas varētu tikt izmantoti terorisma finansēšanai. Gruzija varētu šo jautājumu izvērtēt papildus VRLRP otrā posma īstenošanas kontekstā. Gruzija ir turpinājusi konsolidēt tiesisko un politisko satvaru narkotiku lietošanas novēršanai. 2013. gada 4. decembrī tā pieņēma Narkomānijas apkarošanas valsts stratēģiju un rīcības plānu 2014.–2015. gadam. Dokumentos ņemti vērā Pompidū grupas ieteikumi, un tie ir saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Finansējuma ziņā Gruzija ļoti lielā mērā paļaujas uz starptautisko līdzekļu devēju palīdzību, kas ilgtermiņā var radīt bažas par stratēģijas un rīcības plāna īstenošanas ilgtspēju. 2013. gada martā Gruzija parakstīja un 2013. gada oktobrī ratificēja Eiropas Padomes 2005. gada Konvenciju par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu, kā arī šo līdzekļu meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju. 2014. gada aprīlī Gruzija pievienojās Hāgas Konvencijai par bērnu aizsardzību, kas stāsies spēkā 2015. gada 1. martā. 2009. gada martā Gruzija parakstīja Eiropas Padomes 2007. gada Konvenciju par bērnu aizsardzību pret seksuālu izmantošanu un seksuālu vardarbību, un 2014. gada martā parlaments to ratificēja. 2013. gada martā parakstīts un 2013. gada jūlijā ratificēts Krimināltiesību pretkorupcijas konvencijas Papildprotokols. Gruzijas tiesiskais un institucionālais satvars tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās atbilst Eiropas standartiem. VRLRP otrajā posmā Gruzija varētu sniegt informāciju par procesuālajām garantijām, kas pieejamas attiecībā uz savstarpējas tiesiskā palīdzības lūgumiem. Gruzija varētu arī apsvērt iespēju vēl papildus uzlabot kvalitatīvu datu vākšanu un prokuroru un tiesnešu mācības. Sadarbība tiesībaizsardzībā ir pastiprināta, 2013. gada decembrī ieviešot iekšēju elektroniskas datu apmaiņas programmatūru InterFlow. Sistēmā iespējams izmantot digitālo parakstu, nodrošināta ātra datu meklēšana, lietotāji var plānot veicamos uzdevumus, iespējama droša dokumentu reāllaika apmaiņa. Gruzija ir uzlabojusi datu aizsardzību, tuvinot tiesisko un institucionālo satvaru Eiropas standartiem. 2014. gada 1. augustā parlaments pieņēma vairākus svarīgus grozījumus Likumā par personas datu aizsardzību un vairākos citos tiesību aktos, tostarp: - paplašinātas personas datu aizsardzības inspektora pilnvaras attiecībā uz datu apstrādi policijā, - no 2014. gada 1. novembra personas datu aizsardzības inspektoram piešķirtas uzraudzības pilnvaras privātajā sektorā un - palielināta personas datu aizsardzības inspektora neatkarība. 2014. gada 2. maijā parlaments pieņēma grozījumus kriminālkodeksā, nosakot kriminālatbildību par datu aizsardzības noteikumu pārkāpšanu. 2014. gada 10. janvārī Gruzija ratificēja 2001. gada Eiropas Padomes Konvencijas Nr. 108 Papildprotokolu, kas stājās spēkā 2014. gada 1. maijā. 2014. gada 1. marta stājās spēkā Iekšlietu ministrijas rīkojums par personas datu apstrādi un aizsardzību ministrijā. Personas datu aizsardzības inspektora darbs turpinājās. Birojā ir 15 darbinieku: juristi, datu drošības analītiķi, mācību pārzinis un reģistrācijas sistēmu katalogu speciālists. Kopš 2014. gada tam ir sava pozīcija valsts budžetā, un tā tiek uzskatīta par pietiekamu pašreizējās darbības finansēšanai. Tomēr VRLRP otrajā posmā, ņemot vērā personas datu aizsardzības inspektora pilnvaras un pienākumus, būtu jāapsver papildu finanšu resursu piešķiršana. Būtu arī jānodrošina, lai personas datu aizsardzības inspektora biroja telpas būtu piemērotas tā jauno funkciju veikšanai, proti, nepieciešamībai nodrošināt pieejamību plašākai sabiedrībai. VRLRP kritērijos neietilpst izmaiņas, kas saistītas ar tiesu sistēmu un prokuratūru, taču tās ir būtiskas kritēriju izpildes novērtēšanai. 2014. gada 1. augustā atbilstoši Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) ieteikumiem parlaments pieņēma Likumu par grozījumiem konstitutīvajā likumā par Gruzijas vispārējās jurisdikcijas tiesām, kas regulē procedūru tiesnešu iecelšanai uz mūžu. Likums stājās spēkā 2014. gada 19. augustā. 2013. gada grozījumi Prokuratūras dienesta likumā ir liels uzlabojums virzībā uz atbilstības nodrošināšanu Eiropas standartiem. Tomēr ģenerālprokuroru vēl aizvien ieceļ premjerministrs pēc tieslietu ministra ierosinājuma. 2.4. Ceturtais bloks. Ārējās attiecības un pamattiesības Likums par ārvalstnieku un bezvalstnieku juridisko statusu, kas stājās spēkā 2014. gada 1. septembrī, nodrošina juridisko pamatu, lai ārvalstnieki varētu ieceļot, uzturēties, ceļot tranzītā un izceļot. Tas nosaka ārvalstnieku un bezvalstnieku tiesības un pienākumus, izraidīšanas veidus un procedūras un attiecīgo valsts iestāžu kompetenci. Izveidots arī nepieciešamais tiesiskais satvars, kas nodrošina ceļošanas un personas dokumentu pieejamību gan Gruzijas pilsoņiem, gan ārvalstniekiem. 2014. gada 7. maijā stājās spēkā Likums par visu diskriminācijas formu izskaušanu (Diskriminācijas novēršanas likums). Likuma mērķis ir “izskaust ikvienu diskriminācijas formu un nodrošināt vienādas tiesības visām fiziskam un juridiskām personām, kas pakļautas Gruzijas tiesību aktiem, neatkarīgi no rases, ādas krāsas, valodas, dzimuma, vecuma, pilsonības, izcelsmes, dzimšanas vai dzīves vietas, īpašuma vai sociālā stāvokļa, reliģijas vai pārliecības, tautības, etniskās vai sociālās izcelsmes, profesijas, ģimenes stāvokļa, veselības stāvokļa, invaliditātes, dzimumorientācijas, dzimuma identitātes un izpausmes, politiskajiem vai citiem uzskatiem vai citām īpašībām”. Tā darbības joma ir plaša, un tas attiecas arī uz privāto sektoru. Likumā definēta tiešā un netiešā diskriminācija, tas aptver diskrimināciju saistības dēļ un skaidri aizliedz piespiest, aicināt vai atbalstīt personu diskriminējoši izturēties pret trešo personu, un aizliedz vairākiemeslu diskrimināciju. Tas ievieš arī “pozitīvas rīcības” jēdzienu saistībā ar dzimumu līdztiesību un konkrētiem gadījumiem, kad tās saistīta ar maternitāti, grūtniecību vai invaliditāti. Diskriminācijas novēršanas likums paredz stiprināt tiesībsarga lomu, kura uzdevums ir veicināt līdztiesību un kurš atbild par diskriminācijas izskaušanu un līdztiesības nodrošināšanu. Lai aizsargātu diskriminācijā cietušos un tiem palīdzētu, tiesībsargs uzņemas mediatora funkcijas starp pusēm un cenšas veicināt mierizlīgumu. Galvenais jaunajā likumā paredzētais tiesiskās aizsardzības līdzeklis pret diskrimināciju ir tiesvedība kompetentajā tiesā, un, lai tiesiskās aizsardzības līdzeklis kļūtu pieejamāks, izdarīti vairāki grozījumi civilprocesa kodeksā, kriminālkodeksā, Likumā par dzimumu līdztiesību un Likumā par tiesībsargu, uzlabojot tiesas pieejamību diskriminācijas lietās. Pieņemot Diskriminācijas novēršanas likumu kopā ar citiem attiecīgiem aktiem tiesiskajā satvarā, nodrošināts attiecīgo kritēriju īstenošanai nepieciešamais leģislatīvais pamats, savukārt īstenošanas posmā būs jānodrošina garantijas, jo īpaši procedurālās, lai panāktu, ka aizsardzība pret diskrimināciju ir reāla un atkāpes tiek piemērotas atbilstoši nepieciešamības un proporcionalitātes principam. VRLRP otrajā posmā Diskriminācijas novēršanas likuma īstenošana tiks cieši uzraudzīta, un, ja tiks uzskatīts par nepieciešamu, intensīvi apspriežoties ar pilsonisko sabiedrību un starptautiskajiem ekspertiem, būtu jāizvērtē tālāki grozījumi. Gruzijai ir labi izstrādāta politika pilsoniskās integrācijas un minoritāšu tiesību aizsardzībā. Tiek īstenota Valsts iecietības un pilsoniskās integrācijas koncepcija un rīcības plāns (2009–2014). 2013. gada jūnijā valdība izveidoja augsta līmeņa starpiestāžu komisiju, kas izstrādā jaunu valsts koncepciju un rīcības plānu. Pēdējā laikā Gruzija pastiprinājusi centienus, kas saistīti ar tiesībām lietot minoritāšu valodas saziņā ar publiskā sektora iestādēm un vietējās ceļa norādēs, un tādējādi tā sākusi gatavot pamatu Eiropas reģionālo vai minoritāšu valodu hartas parakstīšanai un ratifikācijai. 2014. gada 2. aprīlī Gruzijas parlaments pieņēma rezolūciju par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1961. gada Konvencijas par apatrīdisma samazināšanu ratificēšanu. 2014. gada 1. jūlijā dokuments par pievienošanos konvencijai deponēts Ženēvā. Gruzijas pilsonības likums, kas stājās spēkā 2014. gada 11. jūnijā, nodrošina spēkā esošā tiesiskā satvara atbilstību konvencijas principiem. 2014. gada 30. aprīlī parlaments apstiprināja Valsts cilvēktiesību stratēģiju (2014–2020), un 2014. gada 9. jūlijā parlaments apstiprināja tai pievienoto rīcības plānu (2014–2015). Stratēģijā un rīcības plānā noteiktas prioritātes cilvēktiesību jomā un racionalizētas dažādo valdības aģentūru darbības. Stratēģija balstās uz četriem stūrakmeņiem — valsts nepārkāpj cilvēktiesības; tiek nodrošināta aizsardzība pret citu personu veiktiem cilvēktiesību pārkāpumiem; tiek attīstīta sistēma, kas ļauj cilvēkiem īstenot savas tiesības; tiek palielināta cilvēku informētība par viņu tiesībām —, un stratēģijā norādītas 23 stratēģiskas darbības jomas. Rīcības plānā ir norādīti mērķi, uzdevumi, pasākumi, atbildīgās aģentūras, grafiki un indikatori. 3. VISPĀRĒJS NOVĒRTĒJUMS UN TURPMĀKIE PASĀKUMI Komisija ir novērtējusi Gruzijas VRLRP īstenošanu saskaņā ar iedibināto metodiku un pamatojoties uz informāciju un attiecīgiem tiesību aktiem un politikas dokumentiem, ko Gruzija iesniegusi. Eksperti no ES dalībvalstīm, kuriem palīdzēja Komisijas dienesti, EĀDD un ES delegācija Gruzijā, veica novērtējuma misiju. ES un Gruzijas Vīzu režīma atvieglošanas apvienotajā komitejā, ES un Gruzijas Atpakaļuzņemšanas apvienotajā komitejā, ES un Gruzijas Tiesiskuma, brīvības un drošības apakškomitejā, Cilvēktiesību un demokrātijas apakškomitejā, kā arī cilvēktiesību dialogā ES vērojusi arī Gruzijas panākumus ar VRLRP saistītās jomās. Uzskatāms, ka katrā no šīm komitejām dialogs un sadarbība starp ES un Gruziju ir ievērojami virzījies uz priekšu. Gan pirmajā, gan šajā progresa ziņojumā aprakstītie uzlabojumi tiesību aktos un politikā apliecina, ka Gruzijai ir ļoti nopietna attieksme pret vīzu režīma liberalizācijas dialogu. Pamatojoties uz ieviesto reformu saturu un apjoma rūpīgu analīzi, Komisija var secināt, ka Gruzija veiksmīgi panākusi atbilstību VRLRP pirmā posma kritērijiem un tagad būtu jāpievēršas otrā posma kritērijiem. Otrajā posmā Komisija lielāko uzmanību veltīs VRLRP otrā posma kritēriju īstenošanas efektivitātei un ilgtspējai. Tā turpinās uzraudzīt arī tiesiskā un politikas satvara atbilstību, jo šīs divas kritēriju grupas ir cieši saistītas. Komisija turpinās sniegt Gruzijai palīdzību VRLRP īstenošanā un aktīvi uzraudzīt visu VRLRP kritēriju īstenošanu, lai 2015. gadā varētu iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei nākamo progresa ziņojumu. [1] COM (2013) 808 final. [2] Ziņojumā ir atspoguļots stāvoklis 2014. gada 25. septembrī.