PASKAIDROJUMA RAKSTS

1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

Mērķis kļūt par pasaulē pirmo klimatneitrālo kontinentu ir mūslaiku lielākais izaicinājums un iespēja. Lai to panāktu, jārīkojas izlēmīgi jau tagad.

Urzula fon der Leiena, Politikas pamatnostādnes

Mēs dzīvojam izšķirošā laikā: cilvēku darbības rezultātā mēs esam nonākuši tuvu tam, lai nodarītu neatgriezenisku kaitējumu mūsu planētai, kas ir mūsu eksistences un labklājības avots. Lai nodrošinātu tādu nākotni, kurā mēs varēsim veiksmīgi attīstīties, ir steidzami nepieciešama kolektīva un individuāla rīcība, lai mūsu sabiedrību un ekonomiku virzītu uz ilgtspējīgu attīstību. Jaunieši ir visskaļāk un visaktīvāk pauduši savu viedokli, pieprasot pārmaiņas un aicinot valsts iestādes steidzami rīkoties, lai aizsargātu klimatu un vidi pašreizējām un nākamajām paaudzēm. Daudzi uzskata, ka skolā viņiem netiek sniegta pietiekama izpratne par klimata pārmaiņām, vidi un to, kā dzīvot un rīkoties ilgtspējīgāk.

Priekšsēdētājas U. fon der Leienas vadībā Komisija ar Eiropas zaļo kursu ir nākusi klajā ar vērienīgu stratēģiju, lai panāktu ilgtspēju un nepieciešamās pārmaiņas visā mūsu ekonomikā un sabiedrībā. Ilgtspējīga attīstība ir Eiropas Savienības pamatprincips, un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana ir Savienības iekšpolitikas un ārpolitikas prioritārs mērķis. Saskaņojot rīcību vairākās politikas jomās, citstarp enerģētikas, vides, mobilitātes un lauksaimniecības jomā, ES tiecas panākt taisnīgu un iekļaujošu zaļo pārkārtošanos. Arī izglītības un apmācības nozarē — tāpat kā visās citās nozarēs — ir jārīkojas, lai reaģētu uz klimata un planētas krīzi — gan savas darbības kontekstā, gan saistībā ar to, kā šī nozare sagatavo izglītojamos nākotnei, kas ir izšķiroši svarīgs uzdevums.

Paziņojumā par Eiropas izglītības telpu, Eiropas zaļajā kursā un citās svarīgās iniciatīvās ir atzīta izglītības un apmācības izšķirošā nozīme zaļās pārkārtošanās procesā. Visu vecumu izglītojamajiem ir jāspēj attīstīt zināšanas, prasmes un attieksmi, lai dzīvotu ilgtspējīgāk, mainītu patēriņa un ražošanas modeļus, piekoptu veselīgāku dzīvesveidu un dotu ieguldījumu — gan individuāli, gan kolektīvi — mūsu sabiedrības pārveidē.

Lai to panāktu, ir nepieciešama mūžizglītības pieeja vidisko ilgtspēju sekmējošās mācībās, izmantojot praktiskus, saistošus un uz rīcību balstītus mācību veidus, kas veicina i) zināšanas, izpratni un kritisko domāšanu (kognitīvā mācīšanās); ii) praktisko iemaņu attīstīšanu (praktiskas mācības); un iii) empātiju, solidaritāti un rūpes par dabu (sociāli emocionālā mācīšanās). Lai palīdzētu izglītojamajiem izprast ekonomisko, sociālo un dabas sistēmu savstarpējo saistību, ir nepieciešama starpdisciplināra pieeja.

Izaicinājumi saistībā ar mācīšanos vidiskās ilgtspējas sekmēšanai

Pirmsskolas izglītībā, skolās, profesionālajā izglītībā un apmācībā, augstākajā izglītībā un kopienu organizācijās visā Eiropā tiek īstenots aizvien vairāk iniciatīvu un pasākumu par klimata pārmaiņām, bioloģisko daudzveidību un ilgtspēju. Daudzās valstīs ir izstrādāta politika un stratēģijas, kas saistītas ar izglītību vides un ilgtspējas jomā un vienlīdz dzīvotspējīgām koncepcijām, piemēram, izglītība ilgtspējīgai attīstībai un globālās kompetences. Tomēr, neraugoties uz gadu desmitiem ilgiem centieniem un iniciatīvām, mācīšanās vidiskās ilgtspējas sekmēšanai vēl nav kļuvusi par ES politikas un prakses sistēmisku iezīmi.

Dažas valstis ir izvirzījušas mūžizglītību par vadošo principu ilgtspēju sekmējošā izglītībā un apmācībā. Lai pilnībā attīstītu savu potenciālu, mācīšanās un mācīšana vidiskās ilgtspējas sekmēšanai ir jāīsteno ne tikai skolās un augstākās izglītības iestādēs, bet visās sistēmas daļās (formālā, neformālā, ikdienējā mācīšanās) un visos līmeņos (no agras bērnības līdz pat vecumdienām).

Valstis bieži saskaras ar grūtībām, īstenojot un uzraugot politiku, kas saistīta ar vidisko ilgtspēju sekmējošu izglītību un apmācību. Bieži vien trūkst konkrētu mērķu, pasākumu, rādītāju un skaidra redzējuma. Vidisko ilgtspēju sekmējošas mācīšanās starpdisciplinārais raksturs; nepieciešamība īstenot uz izglītojamo vērstu pedagoģisko pieeju; jaunas pieejas attiecībā uz novērtēšanu; organizatoriskās pārmaiņas; un kopienas partnerības var būt pretrunā ar iedibināto kultūru un normām izglītībā un apmācībā.

Vidiskās ilgtspējas, citstarp bioloģiskās daudzveidības, tvērums mācību programmās pašlaik ir nepilnīgs, un lielākajā daļā dalībvalstu to nevar uzskatīt par visaptverošu. Tikai dažās valstīs ir izstrādātas konkrētas atsauces uz kompetencēm ilgtspējas jomā, ar tām saistītiem mācību mērķiem un to, kā tās būtu jānovērtē. Vides un ilgtspējas jautājumi bieži tiek iekļauti tādos mācību priekšmetos kā dabaszinātnes un ģeogrāfija, taču izglītojamo personu izpratni par šiem jautājumiem var veicināt visi mācību priekšmeti un to kombinācijas.

Daudzi pedagogi visā Eiropā jau aktīvi māca vai cenšas mācīt par jautājumiem, kas saistīti ar vidiskās ilgtspējas sekmēšanu. Tajā pašā laikā daudzi apgalvo, ka viņiem trūkst zināšanu un apmācības, jo īpaši attiecībā uz starpdisciplināru pieeju, aktīvo pedagoģiju un šo sarežģīto jautājumu.

Izglītības iestādēs vēl nav plaši izplatītas visaptverošas pieejas, kurās ilgtspēja būtu iestrādāta visos procesos un darbībās, arī nepietiekama finansējuma un atbalsta dēļ. Iestādēm bieži trūkst datu un rīku, lai uzraudzītu ilgtspējas iniciatīvu un centienu iedarbīgumu.

Virzība uz dziļām un fundamentālām pārmaiņām

Tas, ka arvien vairāk ir projektu un programmu, kas saistītas ar vidiskās ilgtspējas jautājumiem, liecina par augošu interesi un iesaistīšanos šajos jautājumos. Tomēr daudzu iniciatīvu laiks un tvērums joprojām ir ierobežots. Ņemot vērā klimata un bioloģiskās daudzveidības krīzes steidzamību, ir pienācis laiks veikt būtiskas pārmaiņas un pāriet no atsevišķām iniciatīvām uz dziļām un sistēmiskām pārmaiņām izglītībā un apmācībā.

Vidiskās ilgtspējas iekļaušana visās izglītības un apmācības politikas jomās, programmās un procesos ir ļoti svarīga, lai veidotu prasmes un kompetences, kas nepieciešamas zaļās pārkārtošanās īstenošanai. Nepieciešama rīcība gan vertikālā līmenī (no individuālā līdz iestāžu un sistēmu līmenim), gan horizontālā līmenī, t. i., visām izglītības un apmācības jomā iesaistītajām personām ir jāsadarbojas, veidojot sinerģiju ar mērķi nodrošināt, ka ilgtspējas aspekti ir cieši nostiprināti visā studentu mācību pieredzē.

Ir jāizstrādā jauni un jāturpina esošie īstermiņa pasākumi, lai atbalstītu iestādes un pedagogus un palīdzētu izglītojamajiem attīstīt prasmes un tādu domāšanas veidu, kāds nepieciešams zaļās pārkārtošanās īstenošanai. Vidējā termiņā un ilgtermiņā visiem reformu centieniem izglītības un apmācības jomā vajadzētu būt tādiem, kas atbalsta pārmaiņas, kuras nepieciešamas zaļākai un ilgtspējīgākai nākotnei, un ir pielāgoti minētajam mērķim.