Komisijas dienestu darba dokuments - Pavaddokuments priekšlikumam direktīvai par vides krimināltiesisko aizsardzību - Ietekmes novērtējuma kopsavilkums {COM(2007) 51 galīgā redakcija} {SEC(2007) 160} /* SEC/2007/0161 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 9.2.2007 SEC(2007) 161 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Pavaddokuments priekšlikumam direktīvai par vides krimināltiesisko aizsardzību IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS {COM(2007) 51 galīgā redakcija} {SEC(2007) 160} 1. PROBLēMAS IDENTIFICēšANA Noziegumi pret vidi rada lielu apdraudējumu videi un cilvēku un dzīvnieku veselībai Eiropas Savienībā, lai gan to precīzo apjomu grūti noteikt, jo statistika ir īpaši neuzticama. Lielākajai daļai noziedzīgo nodarījumu ir starptautiska ietekme, un daudzi noziedzīgie nodarījumi ir saistīti ar organizētās noziedzības struktūrām. Cēloņi noziegumiem pret vidi ir šajā jomā gūstamā lielā peļņa, zemais atklāšanas risks, pieaugošā starptautiskā tirdzniecība un nepietiekamas sankcijas daudzās dalībvalstīs. Par noziegumiem pret vidi piemērojamo sankciju veidi un līmeņi dalībvalstīs ievērojami atšķiras: dažās pat par smagiem noziedzīgiem nodarījumiem piemēro administratīvas sankcijas, nevis krimināllikumu, bet dažās sankciju līmeņi ir tik zemi, ka tiem nav preventīvas iedarbības. Tirdzniecība ar apdraudēto sugu dzīvniekiem un augiem un nelikumīgi atkritumu sūtījumi parāda šīs atšķirības. Atšķirības nozieguma izdarītājiem ļauj viegli apkrāpt dalībvalstis ar stingrākiem tiesību aktiem attiecībā uz viņu darbību un vēlāk gūt peļņu no brīvas preču aprites un personu pārvietošanās Eiropas Savienībā. Uz vienotas rīcības nepieciešamību Kopienas līmenī norāda noziegumu pret vidi starptautiskā ietekme un vajadzība nodrošināt Kopienas tiesību aktu par vides aizsardzību pilnīgu piemērošanu visā Kopienā. Vienotas rīcības nepieciešamību dalībvalstis atzina arī, pieņemot Pamatlēmumu 2003/80/JHA par vides krimināltiesisko aizsardzību, ko Eiropas Kopienu Tiesa 2005. gada septembrī anulēja nepareiza juridiskā pamatojuma dēļ. Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 174. pantā noteikts Kopienas pienākums savā vides politikā garantēt augstu vides aizsardzības līmeni. Lai sasniegtu šo mērķi, jārisina noziegumu pret vidi problēma. Tā veido galveno izaicinājumu Eiropas Savienībai, katru gadu radot ievērojamu kaitējumu cilvēku un dzīvnieku veselībai un gaisa, augsnes un ūdens kvalitātei. Lai gan acīm redzams, ka noziegumu pret vidi problēmas risinājumam vajadzīgi dažādi līdzekļi, turpmākajā analīzē izvērtēti iespējamie risinājuma varianti, izmantojot krimināllikumu, t. i., jo īpaši izmantojot vienotas noziedzīgo nodarījumu un šiem noziedzīgajiem nodarījumiem piemērojamo sankciju definīcijas. 2. PROCEDūRAS JATāJUMI UN APSPRIEDES AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM Noziegumu pret vidi problēma pēdējos gados ir analizēta daudzos pētījumos un ekspertu sanāksmēs. Informāciju par pētījumiem un konferencēm jūs varat atrast Vides ĢD noziegumu pret vidi tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/environment/crime/index.htm 3. MēRķI Eiropas Kopienas mērķis ir nodrošināt augstu vides aizsardzības līmeni visā Kopienā. Lai sasniegtu šo mērķi, pieņemti daudzi tiesību akti. Kopienai jānodrošina, lai šie tiesību akti tiktu pilnībā īstenoti, piemēroti un ieviesti. Turklāt jāizveido vienlīdzīgi apstākļi uzņēmumiem, kas ievēro vides tiesību aktus, un jānovērš noziedzniekiem drošu zonu rašanās iespēja Kopienā. 4. POLITIKAS IESPēJAS Lai sasniegtu šos mērķus, tika izvērtētas dažādas iespējas. 1. iespēja: neveikt Kopienas mēroga darbības. 2. iespēja: uzlabot dalībvalstu sadarbību, izmantojot brīvprātīgas iniciatīvas. 3. iespēja: ierobežoti tuvināt dalībvalstu tiesību aktus par noziegumiem pret vidi. Krimināllikumu pilnīga saskaņošanas iespēja vides jomā tika izslēgta bez turpmākas analīzes, jo šī iespēja pārsniegtu nepieciešamo apjomu un ignorētu faktu, ka valstu krimināllikumus joprojām spēcīgi ietekmē katras dalībvalsts attiecīgās kultūras vērtības, tādēļ šā procesa īstenošanā nepieciešama noteikta elastīguma pakāpe. 5. IESPēJU IETEKME Iespējas un to apakšvarianti tika analizēti, ņemot vērā to ietekmi uz vides aizsardzību, tiesu iestāžu sadarbību starp dalībvalstīm, uzņēmumiem un valsts iestādēm. Tika atzīts, ka 1. un 2. iespējai nebūtu pozitīvas ietekmes uz vides aizsardzības līmeni un tās nerisinātu pašreizējās grūtības noziegumu pret vidi novēršanā, kuru cēlonis lielā mērā meklējams dalībvalstu tiesību aktu atšķirībās. Tas neradītu izmaksas vai ievērojamas izmaksas valsts iestādēm, bet nedotu arī ievērojamu labumu to uzņēmumu aizsardzībai, kas ievēro tiesību aktus. 3. iespēja veicinātu vides tiesību aktu labāku īstenošanu visā Kopienā, tādējādi nodrošinot labāku vides aizsardzību, labāku uzņēmumu aizsardzību attiecībā pret konkurentiem, kas neievēro vides tiesību aktus. Šī 3. iespēja sekmētu ievērojamu uzlabojumu tiesu sadarbībā starp dalībvalstīm. Viens no ieguvumiem valsts iestādēm ir kriminālvajāšanas un vides piesārņojuma attīrīšanas izmaksu iespējams samazinājums kriminālsankciju lielākas preventīvās iedarbības dēļ. 6. IESPēJAMIE POLITISKIE RISINāJUMI Pamatojoties uz pozitīvo ietekmi, iespējamais politiskais risinājums ir ierobežota krimināllikumu tuvināšana, ietverot šādus elementus: - noziedzīgo nodarījumu obligātais saraksts; - gan fizisko, gan juridisko personu atbildības apjoma tuvināšana; - tādu fizisko un juridisko personu sodu par noziedzīgiem nodarījumiem tuvināšana, kas izdarīti atbildību pastiprinošos apstākļos.