Īpašais ziņojums ES īstenotā kredītreitingu 
aģentūru uzraudzība ir 
                                             labi izveidota, taču vēl nav 
pilnībā efektīva LV 2015  Nr. 22
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2015. gads
Print  ISBN 978-92-872-3616-6 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/97317 QJ-AB-15-022-LV-C
PDF  ISBN 978-92-872-3608-1 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/81704 QJ-AB-15-022-LV-N
EPUB  ISBN 978-92-872-3633-3 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/76422 QJ-AB-15-022-LV-E
© Eiropas Savienība, 2015. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
ES īstenotā kredītreitingu 
aģentūru uzraudzība ir 
labi izveidota, taču vēl nav 
pilnībā efektīva
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2015  Nr. 22
02
 Revīzijas darba grupa
Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības 
aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas 
lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu 
apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Milan Martin Cvikl  vadītā IV apakšpalāta, kuras pārziņā ir ieņēmumu, pētniecī ­
bas un iekšējās nozaru politikas, finanšu un ekonomikas pārvaldības un Eiropas Savienības iestāžu un struktūru revīzija. 
Revīziju vadīja ERP loceklis Baudilio Tomé Muguruza,  un tajā piedalījās šādi darbinieki: locekļa biroja vadītājs Daniel Costa 
de Magalhães , atašejs Ignacio García de Parada , direktors Zacharias Kolias , darba grupas vadītāja Daniela Hristova , darba 
grupas vadītāja, Irene Madsen, darba grupas vadītāja  un revidenti Christian Detry, Adrian Savin  un Matthias Blaas .
No kreisās uz labo:  D. Costa de Magalhães,  C. Detry, I. Madsen, M. Blaas, B. Tomé Muguruza, Z. Kolias,  
D. Hristova  un A. Savin.
03
 Saturs
Punkts
 Saīsinājumi
I–XI Kopsavilkums
1–14 Ievads
2–8 Regulatīvās reformas
9–13 Kredītreitingu aģentūru regulas galvenie raksturlielumi
14 Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) loma
15–19  Revīzijas pieeja
20–40  I daļa. Reģistrācija un perifērās darbības
20–21  Ievads
22–34  EVTI saīsināja reģistrēšanas procesu, bet dažu kritēriju vērtēšana joprojām ir problemātiska
22–24  EVTI ir labi izstrādātas kredītreitingu aģentūru reģistrācijas procedūras
25–29  EVTI ir saīsinājusi reģistrēšanas procesu, bet tas joprojām ir smagnējs reglamentējošo prasību dēļ
30 Attiecībā uz metodiku kredītreitingu aģentūru sniegtās informācijas detalizācijas pakāpe atšķīrās
31–34  EVTI nebija strukturētas pieejas perifēro darbību uzraudzībai
35–40  Pašreizējā Eurosistēmas pieeja negarantē visu EVTI reģistrēto kredītreitingu aģentūru vienlīdzību
41–55  II daļa. Plānošana un riska pārvaldība
41–55  Uz risku orientēts plānošanas process nesniedz pilnīgu pārliecību par to, ka EVTI maksimāli 
izmanto savus resursus
42–50  Riska apzināšana ir visaptveroša, taču tai grūti izsekot
51–54  Augsta riska jomas ne vienmēr tika pietiekami aptvertas
55 EVTI resursi nav pietiekami, lai atbilstu visām stingrajām regulatīvajām prasībām
04 Saturs
56–89  III daļa. Uzraudzība
56–59  EVTI pastāvīgā uzraudzība un izmeklēšana
60–75  Uzraudzības process ir izstrādāts un īstenots, taču tam ir jāiegūst briedums
61–62  EVTI ir izveidojusi labu pamatu kredītreitingu aģentūru efektīvai uzraudzībai
63–68  Iekšējās pamatnostādnes un uzraudzības instrumentus iespējams pilnveidot, lai atbalstītu aizsākto 
uzraudzības darbu
69–72  EVTI pārvalda lielu uzraudzības informācijas apjomu, bet tai nav īpaša IT rīka šo datu reģistrēšanai un apstrādei
73–75  Ir grūti iegūt veikto uzraudzības pārbaužu aprakstu
76–89  Patiesa virzība uz priekšu, taču analizētās tematiskās jomas vēl nav pietiekami aptvertas
78–86  Metodika tiek uzraudzīta, bet nav ietvertas visas jomas, un prasības ne vienmēr ir skaidras
87–89  EVTI vēl nav izskatījusi atsevišķus interešu konfliktu veidus
90–108  IV daļa. Informācijas publiskošana
90–108  Kā EVTI uzrauga kredītreitingu aģentūru publiskoto vispārējo informāciju
92–94  EVTI regulāri pārbaudīja informāciju, ko konkrētas kredītreitingu aģentūras sniedz sabiedrībai, tomēr 
detalizēts novērtējums par visu kredītreitingu aģentūru īstenoto vispārējo publiskošanu pirmo reizi tika 
veikts 2014. gada beigās
95–99  Tirgus pārskatāmību apgrūtina ierobežojumi un atšķirības kredītreitingu aģentūru informācijas 
publiskošanas praksē
100–104  CEREP  neatklāj pietiekami daudz informācijas par kredītreitingu aģentūru izstrādāto reitingu rādītājiem
105–108  EVTI savā tīmekļa vietnē neatklāj pietiekamu informāciju reitingu lietotājiem
109–120  Secinājumi un ieteikumi
110 –111  Reģistrēšana
112 Riska pārvaldība un plānošana
113 –114  Pastāvīga uzraudzība un izmeklēšana
115 Metodika
116 Interešu konflikti
117–118  Vispārēja informācijas publiskošana
119 CEREP  informācijas publiskošana
120 EVTI tīmekļa vietnē publiskotā informācija
05 Saturs
 I pielikums.  EVTI pārvaldības struktūra
 II pielikums.  Revīzijas pieeja
 III pielikums. EVTI veikto izmeklēšanu galvenie konstatējumi un ieteikumi 
 IV pielikums.  ASV un ES uzraudzības struktūru tīmekļa vietņu salīdzinājums
 EVTI, ECB un Komisijas atbildes
06
 Saīsinājumi
ĀKNI : ārēja kredītu novērtēšanas institūcija
CEREP : Centrālais repozitorijs
CESR : Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja
ECB : Eiropas Centrālā banka
EVTI : Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde
IOSCO : Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija
KRA regula : Kredītreitingu aģentūru regula
KRA : kredītreitingu aģentūras
NRSRO : valstī atzīta statistisko reitingu organizācija
SEC : ASV Vērtspapīru un biržas darījumu komisija
SOCRAT : kredītreitingu aģentūru uzraudzība instruments
VKI : valsts kompetentā iestāde
07
 Kopsavilkums
I
Pasaules finanšu krīze 2008. gadā lika pievērst uzma ­
nību kredītreitingu aģentūru (KRA) lomai un to sniegto 
vērtējumu ietekmei uz finanšu tirgiem. Kredītreitingu 
aģentūru darbība, kas tolaik Eiropā gandrīz nebija 
reglamentēta, tika iekļauta ES likumdošanas darba 
kārtībā.
II
Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) tika izvei ­
dota 2011. gada 1. janvārī. Viens no galvenajiem tās 
uzdevumiem ir regulēt ES reģistrētās kredītreitingu 
aģentūras. Šajā nolūkā EVTI ir piešķirtas ekskluzīvas 
pilnvaras reģistrēt kredītreitingu aģentūras, pārrau ­
dzīt to darbību un pieņemt uzraudzības lēmumus. 
Pašlaik EVTI uzrauga 23 kredītreitingu aģentūras, kas 
reģistrētas ES.
III
Vai EVTI ir izdevies sevi apliecināt kā kredītreitingu 
aģentūru (KRA) modru uzraugu Eiropas Savienībā? 
Palātas vispārējais secinājums ir tāds, ka EVTI īsā laikā 
ir izveidojusi labu pamatu kredītreitingu aģentūru 
uzraudzībai Eiropas Savienībā. Tomēr vēl joprojām 
iespējami uzlabojumi.
IV
EVTI pārņēma kredītreitingu aģentūru reģistrāciju 
no valstu kompetentajām iestādēm, un tai ir izde ­
vies samazināt reģistrācijas procesa vidējo ilgumu. 
Tomēr šis process joprojām ir sarežģīts spēkā esošā 
regulējuma dēļ. Lai gan kredītreitingu metodikai ir 
jābūt stingrai, sistemātiskai, pēctecīgai un pakļautai 
izvērtēšanai, revidētajā EVTI dokumentācijā saistībā ar 
reģistrācijas procesu galvenā uzmanība bija pievērsta 
lielākoties metožu stingrībai. Turklāt, ņemot vērā, ka 
KRA regulā metodiskie kritēriji nav skaidri noteikti, 
EVTI saskaras ar papildu problēmām, tos interpretē ­
jot un kopā ar kredītreitingu aģentūrām izstrādājot 
vienotu izpratni.V
Pašreiz spēkā esošie Eurosistēmas noteikumi nega ­
rantē visu EVTI reģistrēto kredītreitingu aģentūru vien ­
līdzību. Eurosistēma pieņem tikai tos reitingus, kurus 
izstrādājušas četras EVTI reģistrētās KRA, ko EVTI reģis ­
trējusi kā ārējas kredītu novērtēšanas institūcijas 
saskaņā ar Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēmu, 
un tas rada divpakāpju tirgus struktūru, nostādot 
mazas kredītreitingu aģentūras nelabvēlīgā stāvoklī.
VI
EVTI ir labi izstrādāta procedūra riska noteikšanai. 
Tomēr, tā kā trūkst dokumentācijas izsekojamības, ir 
grūti saprast, kāpēc dažiem riskiem piešķirtā prioritāte 
bija pārskatīta. Trūkst arī dokumentēta pamatojuma, 
kāpēc EVTI izmeklēšana dažās augsta riska jomās bija 
ierobežota.
VII
Kaut arī EVTI ir izveidojusi labu pamatu uzraudzības 
pieejai, tās noteikumi un pamatnostādnes nav pilnī ­
gas. Dokumentēšanas un iekšējās uzraudzības rīki ir 
diezgan rudimentāri, tāpēc ne vienmēr bija iespējams 
izsekot ne pastāvīgi veiktajam uzraudzības darbam, ne 
ar to saistītajai analīzei un secinājumiem. Arī doku ­
mentācija par atsevišķiem izmeklēšanas starpposmiem 
bija nepilnīga.
VIII
Palāta caurskatīja EVTI īstenoto uzraudzību divās 
jomās, proti, metodoloģijas izvērtēšanā un saistībā ar 
potenciāliem interešu konfliktiem. Īstenojot pastāvīgu 
uzraudzību un izmeklēšanu, EVTI novērtēja vairākus 
saistītus aspektus, pamatojoties uz regulatīvajiem 
kritērijiem. Tomēr EVTI uzraudzības darbības vēl nav 
visaptverošas, un vēl joprojām ir jomas, kuras nākotnē 
varētu vairāk pārbaudīt.
Kopsavilkums 08
IX
Informācijas publiskošana ir īpaši svarīga, jo tā ļauj 
potenciālajiem ieguldītājiem pašiem veikt analīzi 
pirms lēmuma pieņemšanas par to, vai paļauties uz 
kredītreitingiem. EVTI pārbaudīja kredītreitingu aģen ­
tūru vispārējo publiskošanas praksi kā daļu no īstenotā 
pastāvīgās uzraudzības darba. Detalizētu novērtējumu 
par visām kredītreitingu aģentūrām sāka 2014. gada 
beigās.
X
EVTI tiešsaistes centrālajam repozitorijam ( CEREP ) 
nav ekvivalenta citās regulatīvās jurisdikcijās. Ar šo 
datubāzi EVTI nodrošina saskaņotu un viegli pieejamu 
informāciju par visu reģistrēto un sertificēto kredītrei ­
tingu aģentūru reitingu rādītājiem. Tomēr Palātai ir 
bažas par to, cik atbilstīgi ir publiskotie statistikas 
kopsavilkumi un EVTI īstenotās pārbaudes attiecībā uz 
datiem, kas paziņoti minētajam repozitorijam.
Palātas ieteikumi
XI
EVTI jāveic turpmāk uzskaitītie pasākumi.
a) Reģistrēšanas procedūras laikā pienācīgi jādoku -
mentē  regulatīvo prasību novērtējums attiecībā 
uz kredītreitingu metodikām;
b) jāuzlabo  risku noteikšanas procesa izsekojamība, 
jāreģistrē  izmaiņas riska līmenī un jādokumen -
tē risku prioritārā secība, kā arī tās pamatojums. 
EVTI ir jāuzrauga  arī visas augsta riska jomas, 
kurām būtu vēlams turpmāks uzraudzības darbs;
c) pastāvīgi jāatjaunina  uzraudzības rokasgrāmata 
un uzraudzības uzziņu grāmata, lai tajās iekļautu 
iegūtās zināšanas un pieredzi;
 EVTI ir jāizveido  iekšējas vadlīnijas efektīvai 
veikto izmeklēšanu dokumentēšanai, lai pierādītu  
un nodrošinātu , ka visi secinājumi ir pamatoti ar 
atbilstošiem pierādījumu analīzes datiem;
 Īpaša uzraudzības IT rīka ieviešana uzlabotu 
zināšanu apmaiņu, precizētu atbildību par veica ­
majiem uzdevumiem, atvieglotu paveiktā darba 
pārskatu un uzlabotu saziņu uzraudzības grupās;d) jāizvērtē  kredītreitingu aģentūru metodoloģijas 
izstrādes un īstenošanas visi svarīgie aspekti, kuri 
vēl nav ietverti;
e) strukturētā veidā jāizskata  sistēmas, ko kredītrei ­
tingu aģentūras ieviesušas, lai risinātu interešu 
konfliktus, īpaši tos, kas saistīti ar reitingu analītiķu 
tirdzniecības darbībām un finanšu darījumiem. 
Turklāt EVTI ir jāpārbauda  no kredītreitingu aģen ­
tūrām saņemtās informācijas precizitāte attiecībā 
uz interešu konfliktiem;
f) jāapsver iespēja izstrādāt  papildu norādījumus 
par publiskošanas prasībām, lai uzlabotu  kre ­
dītreitingu aģentūru kopējo publiskošanas praksi;
g) jāuzrauga  un jāuzlabo  saturs CEREP  publiskotajā 
informācijā, tam izmantojot kredītreitingu rādītāju 
publiskošanas paraugpraksi;
h) jāpublicē  visi piemērojamie tiesību akti un at ­
tiecīgie dokumenti un tīmekļa vietne jāpadara  
lietotājdraudzīgāka.
09
 Ievads
01 
Kredītreitingu aģentūras (KRA) sniedz 
atzinumus, kas palīdz mazināt infor ­
mācijas asimetriju starp aizņēmējiem, 
aizdevējiem un citiem tirgus dalībnie ­
kiem. Kredītreitingi ir nozīmīgs rīks 
kapitāla un obligāciju tirgos, jo tie 
ietver informāciju ieguldītājiem un tir ­
gus dalībniekiem, dažos gadījumos pat 
aizstājot ieguldītāju veiktās uzticamī ­
bas pārbaudes.
Regulatīvās reformas
02 
Kaut gan regulatori bieži paļāvās 
uz kredītreitingiem, daudzus gadus 
kredītreitingu aģentūrām praktiski 
nebija regulējuma. Saskaņā ar valdošo 
pieeju viss balstījās uz pašregulāciju, 
kuras pamatā bija vispārpieņemtā 
paraugprakse, ko izstrādājusi Starptau ­
tiskā Vērtspapīru komisiju organizācija 
(IOSCO ), kuru uzskatīja par standartu 
noteicēju vērtspapīru nozarē visā 
pasaulē.
03 
Komisija 2006. gadā paziņojumā par 
kredītvērtējuma aģentūrām secināja, 
ka ne pārāk stingrs regulējums līdz ar 
kredītreitingu aģentūru pašregulāciju, 
pamatojoties uz IOSCO  standartiem, ir 
pietiekams, lai risinātu galvenos ar šīm 
aģentūrām saistītos problēmjautāju ­
mus1. Kredītreitingu aģentūras regulēja 
tikai nedaudzās jomās, piemēram, 
attiecībā uz iekšējās informācijas 
ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām, kredītiestāžu darbību 
un kredītiestāžu kapitāla pietiekamī ­
bu. Eiropas vērtspapīru regulatoru 
komitejai ( CESR )2 tika uzdots pārraudzīt 
KRA atbilstību IOSCO  standartiem, 
savukārt Komisijai būtu pastāvīgi 
jāuzrauga norises šajā jomā. Tomēr 
2008. gada finanšu krīze izraisīja plašas 
diskusijas par kredītreitingu aģentūru 
darbību, tāpēc Komisija 2008. gada 
novembrī izteica priekšlikumu par to 
darbības regulēšanu.
04 
Regulu par kredītreitingu aģentūrām 
pieņēma 2009. gada septembrī3, un 
tajā ir noteiktas turpmāk uzskai ­
tītās prasības pret kredītreitingu 
aģentūrām:
– jāreģistrējas valsts uzraudzības 
iestādē, ja aģentūra darbojas ES;
– jāpublisko modeļi, metodika un 
galvenie kredītreitingu noteikša ­
nas pieņēmumi;
– jāatrodas valsts vērtspapīru regu ­
latora uzraudzībā, pamatojoties 
uz izcelsmes valsts un uzņēmējas 
valsts ( home-host ) modeli4.
05 
De Larosière  ziņojumā5 ir izteikts aici ­
nājums ES pastiprināt kredītreitingu 
aģentūru regulēšanu un uzraudzību. 
Ziņojumā bija ieteikts kredītreitingu 
aģentūru reģistrēšanu un uzraudzību 
nodot no valstu kompetentajām iestā ­
dēm centralizētai Eiropas struktūrai.1 Komisijas paziņojums par 
kredītvērtējuma aģentūrām 
(OV C 59, 11.3.2006., 2. lpp.).
2 EVTI priekštece, izveidota 
2001. gadā.
3 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2009. gada 
16. septembra Regula (EK) 
Nr. 1060/2009 par 
kredītreitingu aģentūrām 
(OV L 302, 17.11.2009., 1. lpp.), 
turpmāk tekstā “KRA regula”.
4 Saskaņā ar šo modeli 
uzraudzības padomē ir iekļauti 
visi valstu uzraugi no tām 
valstīm, kurās kredītreitingu 
aģentūra darbojas. Šis modelis 
tika izmantots arī banku 
uzraudzībai Eiropas Savienībā.
5 Komisija 2008. gada novembrī 
uzdeva Jacques de Larosière  
kunga vadītai augsta līmeņa 
grupai izstrādāt ieteikumus, kā 
Eiropas Savienībā stiprināt 
uzraudzības kārtību, lai labāk 
aizsargātu iedzīvotājus un 
atjaunotu uzticību finanšu 
sistēmai. 2009. gada februārī 
de Larosière  vadītā grupa 
publicēja noslēguma 
ziņojumu.
10 Ievads
06 
EVTI ir dibināta 2011. gada 1.janvārī6 
kā daļa no Eiropas Finanšu uzraudzī ­
bas sistēmas (EFUS). Tajā ietilpst EVTI, 
Eiropas Banku iestāde (EBI)7 un Eiro ­
pas Apdrošināšanas un aroda pensiju 
iestāde (EAAPI), kuras kopā ar valstu 
uzraudzības iestādēm, Eiropas Sistē ­
misko risku kolēģiju (ESRK) un Eiropas 
uzraudzības iestāžu Apvienoto komite ­
ju veido pašreizējo Eiropas uzraudzības 
sistēmu. EVTI galvenais mērķis ir it 
īpaši aizsargāt sabiedrības intereses, 
nodrošinot vērtspapīru tirgu integ­
ritāti, pārredzamību, efektivitāti un 
pienācīgu darbību.
07 
Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei 
2011. gada jūlijā tika piešķirtas eksklu ­
zīvas uzraudzības pilnvaras pār ES re ­
ģistrētām kredītreitingu aģentūrām8.
08 
Pavisam nesen (2013. gada maijā) 
trešajā likumdošanas kārtā tika apstip ­
rināti tiesību akti ar mērķi samazināt 
ieguldītāju pārmērīgo paļaušanos uz 
kredītreitingiem un uzlabot ES dalīb ­
valstu valsts parāda reitingu kvalitāti 
ES dalībvalstīs9.Kredītreitingu aģentūru 
regulas galvenie 
raksturlielumi
09 
Šīs regulas galvenais mērķis ir aizsar ­
gāt ieguldītājus un nodrošināt finanšu 
tirgu stabilitāti Eiropas Savienībā. Tas 
attiecas uz jebkuru Eiropas Savienībā 
reģistrētu kredītreitingu aģentūru, kas 
sagatavo kredītreitingus, kuri paredzē ­
ti publiskošanai vai izplatīšanai pēc 
pasūtījuma10.
10 
Regulā ir ievērojams daudzums detali ­
zētas informācijas par to, kā kredītrei ­
tingu aģentūrām jāpārvalda interešu 
konflikti.
11 
Minētā regula attiecas uz kredītreitin ­
gu izstrādāšanas sagatavošanas pro ­
cedūrām un metodiku. Kredītreitingu 
aģentūras izmanto “stingru, sistemātis ­
ku, pēctecīgu un izvērtēšanai pakļautu 
kredītreitingu noteikšanas metodi ­
ku, balstoties uz pagātnes pieredzi, 
tostarp atpakaļejošām pārbaudēm”11. 
Tomēr KRA regula neiejaucas kredītrei ­
tingu saturā12.
12 
KRA regulas mērķis ir palielināt pār ­
redzamību, pieprasot kredītreitingu 
aģentūrām publiskot reitingu pamatā 
esošo metodiku un galvenos izmanto ­
tos pieņēmumus. Šādas pārredzamības 
nolūks ir tirgus dalībniekiem nodro ­
šināt iespēju precīzāk novērtēt, vai 
reitingi pienācīgi atspoguļo riskus.6 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2010. gada 
24. novembra Regula (ES) 
Nr. 1095/2010, ar ko izveido 
Eiropas Uzraudzības iestādi 
(Eiropas Vērtspapīru un tirgu 
iestādi), groza Lēmumu 
Nr. 716/2009/EK un atceļ 
Komisijas Lēmumu 2009/77/EK 
(OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).
7 2014. gada jūlijā Eiropas 
Revīzijas palāta publicēja īpašo 
ziņojumu Nr. 5/2014 “Eiropas 
banku uzraudzības sistēmas 
tapšana — Eiropas Banku 
iestāde un tās mainīgais 
konteksts” ( http://eca.europa.
eu), kas ir pirmais Eiropas 
Revīzijas palātas īpašais 
ziņojums par reformām 
ES finanšu sektora regulatīvajā 
un uzraudzības sistēmā.
8 Šo grozījumu KRA regulā sauc 
arī par KRA II.
9 Šo grozījumu KRA regulā sauc 
arī par KRA III.
10 KRA regula, 2. panta 1. punkts.
11 KRA regula, 8. panta 3. punkts.
12 Regulā ir noteikts: “Pildot 
savus pienākumus saskaņā ar 
šo regulu, ne EVTI, ne Komisija, 
ne arī kādas dalībvalsts 
publiskā sektora iestādes 
neiejaucas kredītreitingu 
saturā vai metodikā”.
11 Ievads
13 
KRA regula arī piešķir EVTI jaunas piln ­
varas un pienākumus:
– kredītreitingu aģentūru pienākums 
ir reģistrēties EVTI, ja tās izstrādā 
reitingus ES finanšu produktiem;
– kredītreitingu aģentūras ir pa ­
kļautas EVTI īstenotai pastāvīgai 
uzraudzībai;
– uz kredītreitingu aģentūrām attie ­
cas sankcijas, ko piemēro EVTI, ja 
tās neatbilst šīs regulas prasībām.Eiropas Vērtspapīru un 
tirgu iestādes loma
14 
Pārskats par EVTI galvenajām darbī ­
bām saistībā ar kredītreitingu aģentūru 
reģistrāciju un uzraudzību ir sniegts 
1. tabulā .1. tabulaPārskats par EVTI uzdevumiem
Reģistrācija un perifērās 
darbības1Uzraudzības sistēma
Informācijas publiskošana Riska novērtējums un 
plānošanaUzraudzība
• Visām kredītreitingu aģentūrām, 
kas piešķir kredītreitingus Eiropas 
Savienībā, ir jāreģistrējas  EVTI.
• Kredītreitingu aģentūrām, 
kuras piešķir kredītreitingus 
trešās valstīs un kuru sagatavotos 
kredītreitingus izmanto Eiropas 
Savienībā, jābūt sertificētām EVTI.
• Reģistrācija notiek divos posmos: 
i) pilnīguma pārbaude;  
ii) atbilstīguma pārbaude.
• EVTI ir jāizstrādā regulatīvu tehnis -
ko standartu projekti attiecībā uz 
reģistrācijas procesu.
• EVTI ir jāpārbauda, vai darbojas 
nereģistrētas/nesertificētas kre -
dītreitingu aģentūras, kas izsniedz 
kredītreitingus Eiropas Savienībā.• EVTI veic tirgus izpēti un 
pētījumus, kas ļautu tai apzināt 
tendences un risku kredītreitin -
gu aģentūru nozarē.
• ENVI veic riska novērtējumu, 
pamatojoties uz tirgus izpēti 
un zināšanām, ko tā ieguvusi 
KRA uzraudzībā.
• Riska kontrollapu izstrādāšana 
katrai KRA un vispārēja riska 
paneļa izstrādāšana.
• Darba programmas 
izstrādāšana• EVTI ir atbildīga par kredītrei -
tingu aģentūru pastāvīgu 
uzraudzību.
• EVTI uzrauga, vai KRA periodiski 
iesniedz pārskatus.
• Uzrauga KRA aģentūru 
paziņojumus par grozījumiem 
to sākotnējos reģistrācijas 
nosacījumos.
• EVTI var veikt individuālu, tema -
tisku vai ad hoc  izmeklēšanu, ja 
tā ir konstatējusi neatbilstības 
risku.
• Veic turpmākus pasākumus 
pēc iepriekšējām izmeklēša -
nām un sagatavo tematiskus 
izvērtējumus.• EVTI nodrošina, ka kredītreitingu 
aģentūras publisko reitingu 
metodikas un ar tiem saistītos 
galvenos pieņēmumus.
• EVTI pārvalda CEREP  (kre -
dītreitingu rādītāju publiska 
datubāze).
• EVTI pārvalda SOCRAT  (iekšēja 
datubāze), kurai kredītreitingu 
aģentūras katru mēnesi paziņo 
par visām reitingu piešķiršanas 
darbībām.
1 To struktūru noteikšanu, kuras bez reģistrēšanās darbojas ES kā kredītreitingu aģentūras, EVTI uzskata par perifēru darbību.
Avots : ERP, pamatojoties uz KRA regulas noteikumiem un EVTI sniegto informāciju.
12
 Revīzijas pieeja
15 
Revīzijā pārbaudīja, vai EVTI īstenotās 
kredītreitingu aģentūru reģistrēšanas 
procedūras un uzraudzība ir bijušas 
efektīvas. Konkrēti, Palāta analizēja, vai
– visu iespējamo kredītreitingu 
aģentūru reģistrācija tika veikta 
pareizi un efektīvi;
– EVTI ir izstrādājusi un īstenojusi 
stabilu plānošanu un riska no ­
vērtējumu savām uzraudzības 
darbībām;
– uzraudzības sistēmas īstenošanā 
tiek konstatētas problēmas, kuras 
atklājušās kredītreitingu aģentū ­
ru uzņēmējdarbībā13, tostarp tās, 
kas saistītas ar reitingu komiteju 
neatkarību un interešu konfliktu 
novēršanu;
– EVTI un kredītreitingu aģentūras 
publicē ieinteresētajām personām 
adresētu pietiekamu informāciju, 
kas rada pievienoto vērtību.
16 
Revīzijas kritēriji tika atvasināti no 
šādiem avotiem:
i) juridiskās prasības un mērķi 
KRA regulā, kā arī papildu deleģē ­
tajās regulās (tehniskie standarti);
ii) EVTI uzraudzības rokasgrāmata un 
uzraudzības uzziņu grāmata;
iii) EVTI kredītreitingu aģentūru reģis ­
trācijas rokasgrāmata;
iv) attiecīgie IOSCO  principi un 
pamatnostādnes;
v) ASV Vērtspapīru un biržas darīju ­
mu komisijas (attiecīgā uzraudzī ­
bas iestādes ASV) dokumenti, lai 
salīdzinātu praksi abās jurisdikcijās.17 
Palāta ieguva revīzijas pierādījumus, 
caurskatot reģistrācijas lietu un uzrau ­
dzības lietu izlasi. Palāta arī iztaujā ­
ja ENVI galvenās amatpersonas, kuras 
ir atbildīgas par uzraudzību un riska 
pārvaldību. Pamatojoties uz iegūtajiem 
pierādījumiem, revidenti analizēja re ­
ģistrācijas procesu, riska novērtējumu 
un resursu plānošanu, pārraudzības 
darba organizāciju un to, cik atbilstīga 
ir KRA publiskotā informācija.
18 
Līdzās darbam, ko veica Eiropas Vērts ­
papīru un tirgu iestādē, notika infor ­
mācijas vākšanas apmeklējumi trijās 
kredītreitingu aģentūrās, un desmit 
valstu kompetentajās iestādēs (VKI)14 
notika aptauja attiecībā uz to uzraudzī ­
bas pieeju un metodiku.
19 
Visbeidzot, ārējie eksperti novērtēja 
publiskošanas prasības attiecībā uz 
metodiku, modeļiem un galvenajiem 
vērtēšanas pieņēmumiem piecās 
kredītreitingu aģentūrās un izskatīja 
kredītreitingu rādītājus, ko EVTI publi ­
cējusi CEREP  datubāzē. Sīkāks revīzijas 
pieejas apraksts ir sniegts II pielikumā .13 Piemēram, iespējamie interešu 
konflikti un pārredzamības 
trūkums.
14 Valstu kompetentās 
iestādes (VKI) ir valsts 
aģentūras, kas saskaņā ar 
attiecīgajiem valsts tiesību 
aktiem ir atbildīgas par finanšu 
nozares (vai tās daļas) 
uzraudzību un 
reglamentēšanu.
13
 I daļa. Reģistrācija un 
perifērās darbības
Ievads
20 
Kredītreitingu aģentūras, kas piešķir 
kredītreitingus ES, šo darbību veik ­
šanai ir jāreģistrē EVTI. Pirms EVTI iz ­
veides par reģistrācijas procesu bija 
atbildīgas valsts kompetentās iestādes. 
1. attēlā  ir uzskaitītas 23 kredītreitingu 
aģentūras15, kas bija reģistrētas līdz 
2015. gada jūnijam.21 
Papildus reģistrācijas procesa pārvaldī ­
bai EVTI ir jānodrošina, ka uzņēmumi, 
kas nav reģistrēti kā kredītreitingu 
aģentūras, nesniedz kredītreitingus.1. attēlsES reģistrētās kredītreitingu aģentūras
Avots:  ERP, pamatojoties uz EVTI sniegto informāciju. Euler Hermes Rating GmbH
 BCRA-Credit Rating Agency AD
 Feri EuroRating Services AG
 Creditreform Rating AG
 Scope Ratings GmbH
 ICAP Group SA
 GBB-Rating Gesellschaft für 
  Bonitätsbeurteilung GmbH
 ASSEKURATA
 ARC Ratings, S.A.  AM Best Europe-Rating Services Ltd. 
 DBRS Ratings Limited
 Fitch Group.
 Moody’s Group
 Standard & Poor’s Group
 CRIF S.p.A.
 Capital Intelligence (Cyprus) Ltd
 European Rating Agency, a.s.
 Cerved Rating Agency S.p.A.  Asexor
 The Economist Intelligence Unit Ltd
 Dagong Europe
 Spread Research
 EuroRatin Sp. Z o.o
 Moody’s Investor Services EMEA Ltd.
… tās visas uzrauga Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādeEVTI veikta reģistrācija no 2012. 
līdz 2015. gadamValsts kompetento iestāžu veikta reģistrācija no 2010. līdz 2012. gadamEiropas Savienībā reģistrētās KRA …15 Moody’s  ir uzskaitīta divas 
reizes: sākotnēji valstu 
kompetentās iestādes bija 
reģistrējušas vairākas Moody’s  
grupā ietilpstošas 
kredītreitingu aģentūras, līdz 
2014. gadā EVTI reģistrēja 
Moody’s Investor Services EMEA 
Ltd.
14 I daļa. Reģistrācija un perifērās darbības
EVTI saīsināja reģistrēša -
nas procesu, bet dažu 
kritēriju vērtēšana jopro -
jām ir problemātiska
EVTI ir labi izstrādātas 
kredītreitingu aģentūru 
reģistrācijas procedūras
22 
Ja uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbī ­
bu Eiropas Savienībā, sāk nodarboties 
ar kredītreitingu sniegšanu, tam jāie ­
sniedz reģistrācijas pieteikums Eiropas 
Vērtspapīru un tirgu iestādei. Reģistrā ­
cijas procedūrai ir divi posmi: i) pilnīgu ­
ma pārbaudes posms un ii) atbilstības 
pārbaudes posms (pārskatu par šiem 
diviem posmiem sk.  2. attēlā ).2. attēlsKredītreitingu aģentūru reģistrācijas process
Avots:  ERP, pamatojoties uz EVTI sniegto informāciju.+45 d.* x +1 d. +20 d. +5 d.
+20 d.
d. – darba diena
* Termiņu var pagarināt līdz 60 darba dienām, ja kredītreitingu aģentūra (KRA) ir iesniegusi reitingu apstiprināšanas, ārpakalpojumu izmantošanas vai atbrīvojuma no atbilstības  pieprasījumu.KRA atsūta 
papildu informācijuAtbilstības pārbaudes posms Pilnīguma pārbaudes 
posms
EVTI pārbauda pieteikuma atbilstību KRA regulas prasībām
Lēmumu paziņo: kredītreitingu 
aģentūrai
 Eiropas 
Komisijai
 Eiropas 
uzraudzības iestādēm
 Tehniskās 
komitejas locekļiem
Lēmumu publicē EVTI tīmekļa vietnēEVTI Uzraudzības padome pieņem lēmumu par pieteikuma apstiprināšanu vai noraidīšanuAģentūrai var lūgt, lai tā sniedz papildu informācijuJa pieteikums ir pilnīgs, EVTI nosūta vēstuli kredītreitingu aģentūrai un sāk atbilstības pārbaudes posmuJa pieteikums nav pilnīgs, EVTI nosūta vēstuli ar lūgumu sniegt papildu informācijuEVTI pa e-pastu apstiprina pieteikuma saņemšanuKRA nosūta EVTIreģistrācijas pieteikumu
15 I daļa. Reģistrācija un perifērās darbības
23 
EVTI ir sagatavojusi atsevišķu rokas ­
grāmatu, kurā aprakstīts reģistrācijas 
posms. Tajā ir raksturotas procedūras, 
kas ir jāievēro, sākot no kredītreitingu 
aģentūras pirmā kontakta ar EVTI līdz 
reģistrācijas procesa beigām. EVTI ir 
arī sagatavojusi e ­vēstuļu sagataves 
un pirmspieteikuma paraugus, pazi ­
ņojumus par pilnīgumu, informācijas 
pieprasījumus, Uzraudzības padomes 
galīgos lēmumus, nodevas utt. – tas 
palielina procesa efektivitāti.
24 
EVTI var analizēt informāciju un 
kredītreitingu aģentūrām atkārtoti 
pieprasīt papildu informāciju tik reizes, 
cik to uzskata par nepieciešamu. Kad 
pieteikuma dokumentācija ir pilnībā 
noformēta, EVTI var pieprasīt papildu 
skaidrojumus un/vai atbilstības pār ­
baudes posma laikā apmeklēt attiecīgo 
kredītreitingu aģentūru.EVTI ir saīsinājusi 
reģistrēšanas procesu, bet 
tas joprojām ir smagnējs 
reglamentējošo prasību dēļ
25 
Kaut gan Regula paredz divu posmu 
pieeju (sk.  2. attēlu ), EVTI ir izdevies 
ievērojami samazināt reģistrācijas 
procesa vidējo ilgumu no 373 kalendā ­
ra dienām līdz 227 dienām. 2. tabulā  
sniegts pārskats par pieteikumiem, ko 
valstu kompetentās iestādes un EVTI 
bija apstrādājušas līdz 2014. gada 
decembrim.2. tabulaVidējais kalendāra dienu skaits, kas vajadzīgs reģistrācijas pieteikuma novērtēšanai 
un papildu informācijas pieprasījumu vidējais skaits
VISI PIETEIKUMI PIEŅEMTIE PIETEIKUMI NORAIDĪTIE PIETEIKUMI
Vidējais dienu 
skaits pieteikuma 
novērtēšanaiVidējais papildu 
informācijas pie -
prasījumu skaitsVidējais dienu 
skaits pieteiku -
ma novērtēšanaiVidējais papildu 
informācijas piepra -
sījumu skaitsVidējais dienu 
skaits pieteikuma 
novērtēšanaiVidējais papildu infor -
mācijas pieprasījumu 
skaits
VKI373 1,8 375 1,8 342 1,0
(19 pieteikumi) (18 pieņemti pieteikumi) (1 noraidīts pieteikums)
EVTI227 2,1 209 2,0 254 2,3
(10 pieteikumi) (6 pieņemti pieteikumi) (4 noraidīti pieteikumi)
Avots:  ERP, pamatojoties uz EVTI sniegto informāciju.
16 I daļa. Reģistrācija un perifērās darbības
26 
Ja dokumenti, ko kredītreitingu 
aģentūra ir iesniegusi pilnīguma 
pārbaudes posma laikā, tiek uzskatīti 
par nepietiekamiem, EVTI var lūgt 
papildu informāciju. Katru reizi, kad 
kredītreitingu aģentūra nosūta papil ­
du informāciju, EVTI 20 darba dienu 
laikā šie dokumenti ir jānovērtē un 
jāpaziņo kredītreitingu aģentūrai, vai 
pieteikums ir pilnīgs. Reģistrācijas procesa sadalīšana divos posmos 
padara procesu diezgan apgrūtinošu 
un ilgstošu, jo pilnīguma novērtējums 
ietver kredītreitingu aģentūras atsūtīto 
dokumentu satura novērtējumu. Tāpēc 
EVTI veic dubultu darbu, jo pilnīguma 
pārbaudes posma laikā tā īsumā izvēr ­
tē atbilstību. 3. attēlā  atspoguļota pro ­
cedūra, ko parasti piemēro pilnīguma 
pārbaudes posmā.3. attēlsPilnīguma pārbaudes posma vidējais ilgums (darba dienas)
Avots:  ERP, pamatojoties uz EVTI sniegto informāciju. Pilnīguma pārbaudes posma sākums
 EVTI sāk atbilstības pārbaudes posmu Kredītreitingu aģentūra nosūta jaunu dokumentāciju
 EVTI novērtē, vai pieteikums ir pilnīgs
 2. pieprasījums sniegt informāciju EVTI novērtē, vai pieteikums ir pilnīgs
 1. pieprasījums sniegt informāciju
 Kredītreitingu aģentūra nosūta jaunu dokumentāciju
 EVTI novērtē, vai pieteikums ir pilnīgs20 darba 
dienas
20 darba 
dienas
20 darba 
dienasLīdz
20 darba 
dienām
Līdz
20 darba 
dienām
Līdz
45 darba 
dienām
17 I daļa. Reģistrācija un perifērās darbības
27 
EVTI kredītreitingu aģentūru reģistrā ­
cijas rokasgrāmatā noteikts, ka katru 
KRA pieteikumu izskata, piemērojot 
“četru acu” principu16. Tomēr no doku ­
mentācijas nebija iespējams secināt, 
vai to piemēroja visās revidētajās reģis ­
trācijas lietās.
28 
EVTI nepietiekami dokumentē meto ­
diku novērtējumu reģistrācijas proce ­
sā. Kredītreitingu metodikai ir jābūt 
stingrai, sistemātiskai, pēctecīgai un tā 
jāpakļauj izvērtēšanai, kas balstīta uz 
pagātnes pieredzi (tostarp atpakaļejo ­
šu pārbaudi). Katra no šīm prasībām 
ir sīkāk izklāstīta papildinošā dele ­
ģētā regulā par metodiku (pārskats 
sniegts  4. attēlā ). No otras puses, KRA 
regulā noteikts, ka EVTI nav atļauts 
iejaukties kredītreitingu saturā vai 
metodikā.
29 
Reģistrācijas procesa laikā EVTI ir jāno ­
vērtē kredītreitingu aģentūru metodi ­
kas atbilstība iepriekšminētajām prasī ­
bām. Mēs konstatējām, ka informācijā, 
kas iekļauta pārbaudītajos reģistrācijas 
dokumentos, EVTI pārbauda galveno ­
kārt to, vai kredītreitingu metodika ir 
stingra (skatīt zaļo ēnojumu 4. attēlā ).16 Saskaņā ar šo prasību darbība 
jāapstiprina vismaz divām 
personām. Piemēram, dažādu 
funkciju nošķiršana, sasaistu 
pārbaudes, divkārša aktīvu 
pārbaude, divi paraksti u. c.
18 I daļa. Reģistrācija un perifērās darbības 4. attēlsKredītreitingu metodikas saskaņā ar KRA regulu
Avots:  ERP, pamatojoties uz KRA regulas noteikumiem. Tiek pārbaudīta reitingu metodoloģijas 
atkarība no izmaiņām pieņēmumos
 Tiek novērtēti līdzšinējie kredītreitingi,
kas noteikti saskaņā ar metodoloģiju
   Uzticamu dati, tostarp atbilstoša lieluma datu 
atlases paraugu izmantošana
 Tiek ņemti vērā vērtējamo struktūru galvenie 
ģeogrāfiskie apgabali attiecībā uz katru vērtēto 
kategoriju
 Tiek apzinātas un novērstas sistēmiskas kredītreitingu 
nepilnības, kuras konstatētas atpakaļejošā pārbaudē
 Regulāri tiek veikts kredītreitingu un darbības rezultātu 
pārskats
 Tiek veikta testēšana atlases paraugu ietvaros un ārpus 
paraugiem
 Tiek ņemta vērā vēsturiskā informācija par 
apstiprināšanu vai atpakaļejošām pārbaudēm7. pants: 
IZVĒRTĒŠANA,
tostarpATPAKAĻEJOŠAS PĀRBAUDES  Turpina izmantot izstrādāto metodoloģiju, 
ja vien nav objektīva iemesla mainīt vai pārtraukt tās izmantošanu
 Spēja nekavējoties ņemt vērā jebkuru 
notiekošās uzraudzības vai pārskatīšanas konstatējumu, īpaši, ja izmaiņas strukturālajos makroekonomikas vai finanšu tirgus apstākļos spētu ietekmēt kredītreitingus, kas noteikti saskaņā ar attiecīgo metodoloģiju 
 Spēja salīdzināt kredītreitingus dažādās aktīvu 
kategorijās Sistemātiski tiek piemērota kredītreitingu metod-
oloģija, analītiskie modeļi, galvenie kredītreitingu noteikšanas pamatā esošie pieņēmumi un kritēriji, kas izmantoti visu kredītreitingu noteikšanā attiecībā uz konkrētu aktīvu klasi vai tirgus segmentu
 Spēja nekavējoties ņemt vērā jebkuras tās atbilstības 
pārskatīšanas rezultātus
6. pants: 
PĒCTECĪBA5. pants: SISTEMĀTISKUMS4. pants: 
STINGRĪBA
Deleģētā 
regula par 
metodoloģijuKredītreitingu metodikai ir jābūt stingrai, sistemātiskai, pēctecīgai un tā jāpakļauj izvērtēšanai, 
kas balstīta uz pagātnes pieredzi, tostarp uz atpakaļejošu pārbaudi
 Skaidras procedūras un stingras pārbaudes Būtiski ietekmējošie faktori Modelētās attiecības starp struktūrām, kam noteikts 
reitings, un riska faktori
 Uzticami, atbilstīgi un ar kvalitāti saistīti analītiskie 
modeļi, galvenie reitingu noteikšanas pamatā esošie pieņēmumi un kritēriji
 Paskaidrojumi par kvalitatīvajiem rādītājiem:
novērtējuma apmērs, rādītājiem piešķirtais svērums
 Paskaidrojumi par kvantitatīvajiem rādītājiem: galvenie 
mainīgie lielumi, datu avoti, galvenie pieņēmumi, modelēšana un kvantitatīvās metodes, saistītie svērumi
 Spēja nekavējoties ņemt vērā
konstatējumus vai rezultātus, kas gūti iekšējā pārskatīšanā
19 I daļa. Reģistrācija un perifērās darbības
Attiecībā uz metodiku 
kredītreitingu aģentūru 
sniegtās informācijas 
detalizācijas pakāpe atšķīrās
30 
EVTI nav ne sagatavojusi sīki izstrā ­
dātu reģistrācijas procesā nepiecie ­
šamo dokumentu sarakstu, ko varētu 
izmantot, lai novērtētu kredītreitingu 
noteikšanas metodikas, ne arī noteiku ­
si minimālo pieņemamo detalizācijas 
pakāpi. Revidētajās reģistrācijas lietās 
bija ievērojami atšķirīga detalizācijas 
pakāpe ar metodiku saistītajā doku ­
mentācijā. Vienā pārbaudītajā reģistrā ­
cijas lietā, piemēram, trūkst informāci ­
jas par modelēšanu un kvantitatīvām 
metodēm, kas minētas deleģētajā 
regulā par metodoloģiju, kā arī paziņo ­
juma par katra izmantotā kvalitatīvā un 
kvantitatīvā rādītāja nozīmi, ietverot 
aprakstu un pamatojumu par šiem 
faktoriem piešķirto svērumu.EVTI nebija strukturētas 
pieejas perifēro darbību 
uzraudzībai
31 
Uzņēmumiem, kuri sniedz vienīgi 
privātus kredītreitingus, kredītspējas 
vērtējumiem vai kredītreitingiem, ko 
sniedz centrālās bankas, KRA regulu 
nepiemēro. 1. izcēlumā  ir skaidrota 
atšķirība starp kredītreitingu un kredīt ­
spējas novērtējumu.
32 
Daudzi uzņēmumi sniedz kredītspējas 
vērtējumus, eksporta kredītu novēr ­
tējumus vai darbojas kā plaša profila 
ieguldījumu konsultanti. Uzņēmumus, 
kas sniedz finanšu pakalpojumus, 
reģistrē un uzrauga to attiecīgās valsts 
kompetentās iestādes.
Kredītreitings un kredītspējas vērtējums
“Kredītreitings”  ir atzinums par juridiskas personas kredītspēju, par parādu vai finanšu saistībām, parāda 
vērtspapīriem, priekšrocību akcijām vai citiem finanšu instrumentiem vai par šādu parādu vai finanšu saistību, 
parāda vērtspapīru, priekšrocību akciju vai cita finanšu instrumenta emitentu, un šo atzinumu izsniedz, izman ­
tojot ieviestu un noteiktu kredītreitingu kategoriju klasifikācijas sistēmu.
“Kredītspējas vērtējums”  ir kredītspējas novērtējums, kura pamatā ir datu apkopošana un izteikšana, pama ­
tojoties tikai uz iepriekš izveidotu statistikas sistēmu vai modeli, reitinga analītiķim neveicot nekādas būtiskas 
papildu darbības saistībā ar reitinga noteikšanu.1. izcēlums
20 I daļa. Reģistrācija un perifērās darbības
33 
Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei 
ir Kredītreitingu aģentūru tehniskā 
komiteja17, kas sanāk reizi 1–2 mēne ­
šos. Perifērās darbības ir pastāvīgs 
tās darba kārtības punkts. Komiteja ir 
nozīmīgs sadarbības tīkls, kuru EVTI iz ­
manto, lai noteiktu struktūras, kas 
jāreģistrē kā kredītreitingu aģentūras. 
Tika konstatēts, ka dažu struktūru dar ­
bība patiešām attiecas uz KRA regulas 
darbības jomu, un pēc tam tās tika 
reģistrētas kā kredītreitingu aģentū ­
ras. Lai arī kredītreitingu sniegšana, ja 
uzņēmums nav reģistrējies, ir Kredītrei ­
tingu aģentūru regulas pārkāpums, 
par kuru EVTI var piemērot naudas 
sodu, EVTI šīs pilnvaras līdz šim nav 
izmantojusi.
34 
EVTI īstenotā perifēro darbību uzrau ­
dzība nebija strukturēta un lielākoties 
notika atkarībā no katra atsevišķa gadī ­
juma. 2015. gada martā EVTI pieņēma 
īpašu stratēģiju un darba programmu18 
perifērām darbībām.Pašreizējā Eurosistēmas 
pieeja negarantē visu 
EVTI reģistrēto 
kredītreitingu aģentūru 
vienlīdzību
35 
Kredītreitingu aģentūras ir privāti uz ­
ņēmumi, kam ir būtiska loma finanšu 
tirgos. Dažādu faktoru dēļ iekļūšana 
kredītreitingu tirgū ir sarežģīta. Repu ­
tācija, kas iegūta ilgākā laika posmā, 
sniedz priekšrocības konkurencē. 
Ieguldītāji dod priekšroku pazīsta ­
mu KRA sagatavotiem reitingiem, jo 
izpratnei par reitingu sagatavošanā 
izmantoto metodiku ir nepieciešami 
resursi. Arī emitenti tiecas pieprasīt 
kredītreitingus tikai no tām aģentū ­
rām, ko ieguldītāji izmanto visvairāk un 
kam tie visvairāk uzticas.
36 
Kredītreitingu tirgus uzraudzība sniedz 
kredītreitingu izmantotājiem zināmu 
drošību par kredītreitingu aģentūru 
darba kvalitāti. Faktiski konkurences 
trūkums kredītreitingu tirgū viesa 
bažas19, un viens no galvenajiem pama ­
tojumiem EVTI izveidei bija vēlme radīt 
vienlīdzīgus apstākļus visiem kredītrei ­
tingu tirgus dalībniekiem.17 Tehniskajā komitejā ir pārstāvji 
no valstu kompetentajām 
iestādēm, un to izveidoja, lai 
palīdzētu EVTI sagatavot 
stratēģiskus lēmumus par 
kredītreitingu aģentūru 
uzraudzību. Komiteja sniedz 
tehniskas konsultācijas, 
tādējādi palīdzot sagatavot 
tehniskos standartus, 
pamatnostādnes un 
ieteikumus.
18 Piemēram, EVTI regulāri 
aptaujās reģistrētās 
kredītreitingu aģentūras un 
citas ieinteresētās personas, 
vai to rīcībā ir informācija par 
iespējamiem kredītreitingu 
sniedzējiem Eiropas Savienībā, 
un reizi pusgadā pārbaudes 
nolūkos pārlūkos tīmekļa 
vietnes.
19 ES ir veikusi pasākumus, lai 
palielinātu konkurenci 
kredītreitingu tirgū Eiropā. 
KRA regula vairākos punktos 
pievēršas pieaugošajai 
konkurencei. Eiropas 
Parlaments vairākas reizes ir 
aicinājis Komisiju izpētīt 
iespēju izveidot Eiropas 
kredītreitingu aģentūru tīklu. 
Komisija 2014. gada 5. maijā 
pieņēma ziņojumu Padomei 
un Eiropas Parlamentam par 
mazāku kredītreitingu 
aģentūru tīkla izveides 
iespējamību 
(COM(2014) 248 final).
21 I daļa. Reģistrācija un perifērās darbības
37 
Eurosistēma20 ir nozīmīgs finanšu 
tirgu dalībnieks. Tā nodrošina finanšu 
sistēmas likviditāti, veicot monetārās 
politikas darbības. Tā izsniedz kredītus 
atbilstīgiem darījumu partneriem21 ti­
kai pret tādu nodrošinājumu22, kam jā ­
atbilst augstiem kredītstandartiem. Lai 
veiktu kredītnovērtējumu23, Eurosistē ­
ma ņem vērā informāciju no vairākiem 
turpmāk minētajiem avotiem:
 ο no kredītreitingiem, ko sniegu ­
šas ārējas kredītu novērtēšanas 
institūcijas (ĀKNI)24;
 ο no valstu centrālo banku iekšējām 
kredītnovērtējuma sistēmām;
 ο no sistēmām, kas balstītas uz iekšē ­
jiem reitingiem;
 ο no trešo personu – kredītrei ­
tinga sniedzēju – reitinga 
instrumentiem.
38 
Eurosistēma pašlaik atzīst tikai četru 
ārēju kredītu novērtēšanas institūciju 
sagatavotos reitingus. Lai Eurosistē ­
ma atzītu reitingus, kredītvērtējuma 
aģentūrai ir jābūt reģistrētai vai serti ­
ficētai EVTI, kā arī jāatbilst noteiktiem 
darbības kritērijiem un jānodrošina 
atbilstošs aptvērums. Turklāt Euro ­
sistēma pašlaik atzīst divu mazāku 
kredītreitingu aģentūru reitinga instru ­
mentus. Tomēr šo instrumentu vērtība 
minētajām KRA ir ierobežota salīdzi ­
nājumā ar ārējas kredītu novērtēšanas 
institūcijas statusa atzīšanu.39 
Saskaņā ar iztaujāto kredītreitingu 
tirgus dalībnieku sniegtajām ziņām 
mazākās kredītreitingu aģentūras 
uzskata, ka reģistrēšanās Eurosistēmā 
kā ārējai kredītu novērtēšanas institū ­
cijai ir ļoti svarīga to uzņēmējdarbības 
tālākai attīstībai, īpaši saistībā ar ienāk ­
šanu strukturēto finanšu instrumentu 
kredītreitingu tirgū25, jo šis tirgus seg ­
ments kredītreitingu aģentūrām dod 
vislielākos ienākumus un peļņu. Tomēr 
Eurosistēmas pieeja faktiski uztur div ­
līmeņu tirgus struktūru, kurā nelielās 
kredītreitingu aģentūras nevar vienlī ­
dzīgi konkurēt ar lielām kredītreitingu 
aģentūrām. It īpaši kritērijs “atbilstošs 
aptvērums” ir būtisks šķērslis ienākša ­
nai tirgū26.
40 
Eurosistēmas pašreizējā pieeja “atzīt” 
kredītreitingu aģentūras atgādina 
kredītreitingu aģentūru uzraudzību 
(ES likumdevējs ir uzticējis šo uzde ­
vumu vienīgi EVTI), nevis vienkāršu 
administratīvu procedūru, lai pie ­
ņemtu kredītreitingu “piegādātājus”. 
Salīdzinājumā ar Eurosistēmas pieeju 
ASV Federālo rezervju sistēma lielāko ­
ties pieņem visu desmit Vērtspapīru 
un biržas darījumu komisijas reģistrē ­
to kredītreitingu aģentūru sniegtos 
reitingus.20 Eurosistēma ir eurozonas 
monetārā iestāde. To veido 
Eiropas Centrālā banka un 
[eurozonas] dalībvalstu 
centrālās bankas. Eurosistēmas 
galvenais mērķis ir uzturēt 
cenu stabilitāti. Tās uzdevums 
ir arī nodrošināt finanšu 
stabilitāti un veicināt Eiropas 
finansiālo integrāciju.
21 Šiem atbilstīgajiem darījumu 
parteriem ir jāizpilda noteiktas 
prasības, kas formulētas 
Pamatnostādņu ECB/2014/60 
55.–57. pantā .
22 Aktīviem, kas ir ieķīlāti 
Eurosistēmai kā 
nodrošinājums centrālās 
bankas kredītoperācijām, 
jāatbilst noteiktiem kritērijiem.
23 Eurosistēmas 
kredītnovērtējuma sistēma 
nosaka procedūras, 
noteikumus un paņēmienus, 
lai nodrošinātu augstus 
kredītstandartus visiem 
atbilstīgajiem aktīviem.
24 Ārējas kredītu novērtēšanas 
institūcijas ir kredītreitingu 
aģentūras, kas regulatīviem 
nolūkiem sniedz reitingus un 
aplēš attiecīgo saistību 
nepildīšanas varbūtību.
25 Strukturētie finanšu 
instrumenti izmanto sarežģītas 
juridiskas un korporatīvas 
struktūras, lai pārnestu riskus. 
Tie rodas, piemēram, 
vērtspapīrošanas darījumā, 
kad aktīvu kopumu izmanto, 
lai izveidotu jaunu finanšu 
instrumentu ar konkrētām 
īpašībām.
26 Lai atbilstu šim kritērijam, ir 
jāsaņem pieprasījumi no plaša 
emitentu spektra, it īpaši no 
tiem, kas darbojas strukturēto 
finanšu instrumentu tirgus 
segmentā. Tomēr šie emitenti, 
visticamāk, šādu pakalpojumu 
nepieprasīs, ja Eurosistēma 
kredītreitingu aģentūru vēl 
nav apstiprinājusi.
22
 II daļa. Plānošana un riska 
pārvaldība
Uz risku orientēts 
plānošanas process 
nesniedz pilnīgu 
pārliecību par to, ka 
EVTI maksimāli izmanto 
savus resursus
41 
Nav iespējams nepārtraukti uzraudzīt 
visas uzraugāmās vienības, tāpēc ļoti 
svarīga ir racionāla sistēma, lai pieņem ­
tu lēmumu par to, kuriem jautājumiem 
jāpievēršas un kad. Tāpēc uzraudzības 
darbību plānošanā EVTI izmanto uz 
risku orientētu procesu, lai nodroši ­
nātu ierobežoto resursu pēc iespējas 
efektīvāku izmantošanu. Šo procesu 
var iedalīt trijos posmos (sk.  5. attēlu ):
i) riska analīzē jānosaka jomas, kurās 
iespējama neatbilstība;ii) prioritātes jānosaka augsta riska 
jomām, uz kurām jāvērš uzraudzī ­
bas darbības;
iii) uzraudzības darbību darba plā ­
nā jāpiešķir resursi atkarībā no 
nākamajam gadam izraudzītajām 
prioritātēm.5. attēlsEVTI ikgadējais riska novērtēšanas process
Avots:  ERP, pamatojoties uz EVTI sniegto informāciju.
 Uzraudzības darbību izvēle
 Darbinieku norīkošana Kontrollapas
Gada darba 
programmaZiņojumi par risku 
Uzraudzības padomei
Ad hoc analīzeRiska paneļiRiska noteikšana Plānošana Risku izkārtošana prioritārā secībā
23 II daļa. Plānošana un riska pārvaldība
Riska apzināšana ir 
visaptveroša, taču tai grūti 
izsekot
EVTI ir visaptveroša pieeja risku 
apzināšanā…
42 
EVTI novērtē risku saskaņā ar 13 riska 
jomām, kas sagrupētas četrās riska kategorijās (sk.  6. attēlu ). Riska jomas 
ietver plašu jautājumu loku, kurā 
savukārt iekļauti detalizētāki jautājumi. 
Piemēram, riska joma “interešu kon ­
fliktu pārvaldība” ietver vairāk nekā 
deviņus sīki izklāstītus tematus, tādus 
kā akcionāru ietekme vai valdes locekļi 
un publiskotās informācijas būtiskums.6. attēlsNo riska kategorijām līdz riska jomām un tēmām
Avots:  ERP, pamatojoties uz EVTI sniegto informāciju.RISKA KATEGOROJAS /uniF6AE4/uniF6AF
Riska pārvaldības 
kvalitātes risksReitingu noteikšanas 
procesa risksIekšējā riska regulējuma 
metodikas risks Vadības kvalitātes risks
Katra riska joma vienmēr ietver vairākas tēmas
 Iekšējās kontroles funkcija 
 Neatkarīgi direktori bez izpildpilnvarām  Nošķirt darbiniekus, kuru pārziņā ir analītiskie jautājumi, no tiem, kuru pārziņā   ir komerciālie jautājumi Akcionāru ietekme  Valdes locekļu ietekme  Papildu pakalpojumu ietekme  Publiskotās informācijas būtiskums  Cik atbilstīga ir stratēģija interešu konfliktu risināšanai  Iekšējās apspriedes par konstatētajiem interešu konfliktiem Citi jautājumi Strukturālais un ar procedūrām saistītais risks
Ārpakalpojumu risksCilvēkresursu risksInformācijas tehnoloģiju risks Portfeļa risks
Koncentrācijas risksStratēģiskais risks
Revīzija un atbilstības risksDARBĪBAS RISKI VIDES  RISKIUZŅĒMĒJDARBĪBAS 
MODEĻA RISKIPĀRVALDĪBAS RISKI
Risks saistībā ar interešu 
konﬂiktupārvaldību Riska jomas (13)
24 II daļa. Plānošana un riska pārvaldība
43 
Ikgadējais riska novērtējums ir galve ­
nais veids, kā noteikt riskus. Tā pamatā 
ir gada laikā iegūtās zināšanas par 
kredītreitingu aģentūrām un aģentū ­
ru gada laikā iesniegto dokumentu 
analīze. Pamatojoties uz šo informā ­
ciju, darbinieki, kuru pārziņā ir riska 
analīze, kopā ar kolēģiem, kuru pārziņā 
ir uzraudzība, sagatavo kontrollapu 
par katru uzraudzīto kredītreitingu 
aģentūru. Tajās ir apkopoti visi zināmie 
riski līdz ar vērtējumu atkarībā no to 
nozīmīguma.
44 
Kontrollapas ir iekļautas gada riska 
panelī, kurā tiek atspoguļots riska līme ­
nis katrā riska jomā attiecībā uz visām 
uzraudzītajām kredītreitingu aģentū ­
rām. Atsevišķi specifiski riska paneļi 
ir izstrādāti lielākajām aģentūrām un 
mazākajām aģentūrām, lai ņemtu vērā 
dažādas ietekmes uz tirgu. Šos riska 
paneļus izmanto, lai noteiktu kredītrei ­
tingu aģentūru tirgus sistemātiskos 
riska faktorus.
45 
Papildus gada riska novērtējumam 
EVTI izmanto ad hoc  riska analīzi. 
Vajadzību pēc šīs analīzes var izsaukt 
būtiskas ziņas kredītaģentūru tir ­
gū, reitingu datu analīze vai kredītu 
tirgus dati. Tās mērķis ir laikus apzi ­
nāt konkrētas jomas, kas rada bažas 
atsevišķām kredītreitingu aģentūrām 
vai to grupām, kuras piedāvā vienu un 
to pašu reitingu produktu, vai konsta ­
tēt tendences tirgū, kas varētu izraisīt 
prioritāšu secības pārskatīšanu uzrau ­
dzības darbībās.46 
EVTI ir pakāpeniski palielinājusi ad hoc  
riska analīzes izmantošanu. Pēdējā 
laikā EVTI formulēto konstatējumu re ­
zultātā vairāk veica šāda veida analīzi. 
Visa veiktā analīze palīdzēja Eiropas 
Vērtspapīru un tirgu iestādei apzināt 
augsta riska jomas un jomas, kurās 
uzraudzības grupai jāuzlabo zināšanas 
par konkrētiem tematiem.
… bet dokumentācija ir 
nepietiekama vairākos 
aspektos
47 
Riska pārvaldības jomā ir pienācīgi 
jādokumentē pieejamās zināšanas 
saprotamā veidā. Turklāt ir kārtīgi jādo ­
kumentē arī sīki izstrādāti apsvērumi 
un konstatējumi, kā arī pamatojums 
riska līmeņu mainīšanai. Lai nodrošinā ­
tu efektīvu uzraudzību, regulējumam 
jābūt tādam, lai darbiniekiem, kuru 
pārziņā ir uzraudzība, būtu iespēja 
pārskatīt risku dinamiku un to, kā tos 
novērš27.
48 
Kontrollapas sniedz kopsavilkuma 
novērtējumu par katru riska jomu. Kop ­
savilkuma novērtējuma iznākums tiek 
dokumentēts, bet nav dokumentēti 
novērtējumi par sīki izklāstītiem tema ­
tiem katrā riska jomā. Tas var izraisīt 
zināšanu zudumu un radīt grūtības, 
kad ir jāizseko, kā zemāka līmeņa riski 
tika pārkvalificēti par augstāka līmeņa 
risku.27 Starptautiskais standarts 
IEC 31010: 2009, 5.5. iedaļa.
25 II daļa. Plānošana un riska pārvaldība
49 
Riska novērtējuma pamatnostādnēs ir 
noteikts, ka, gatavojot kontrollapas, ir 
jāiepazīstas ar dokumentiem. Tomēr 
ieguldītais darbs nav pienācīgi doku ­
mentēts un nav pierādījumu, ka tas 
tiktu pārbaudīts.
50 
Ja kontrollapā maina riska līmeni, 
EVTI nav dokumentācijas par izmai ­
ņu iemesliem. Lēmumus par šādām 
izmaiņām pieņem mutiski neoficiālu 
sanāksmju laikā starp darbiniekiem, 
kuru pārziņā ir uzraudzība, un riska 
analīzes grupu.
Augsta riska jomas ne 
vienmēr tika pietiekami 
aptvertas
51 
Pamatojoties uz kontrollapām, riska 
paneļiem un informāciju, kas iegūta 
ad hoc  riska analīzē, EVTI sagatavo 
ziņojumu par risku Uzraudzības pado ­
mei. Šajā ziņojumā ir norādītas augsta 
riska jomas, proti, būtiskākie problēm ­
jautājumi, kurus ir paredzēts risināt kā 
galveno uzraudzības darba prioritāti. 
Gada darba programmā tiek noteiktas 
jomas, kurām EVTI uzraudzības darbī ­
bās pievērsīs galveno uzmanību.
52 
EVTI uz risku balstītā pieeja tika ievies ­
ta pēc pirmā uzraudzības gada. Tomēr 
sākumā to ne vienmēr konsekventi 
piemēroja. Uz vairākām augsta riska 
jomām, kas bija minētas riska kontrol ­
lapās un riska ziņojumos Uzraudzības 
padomei, būtu bijis noderīgi attiecināt 
turpmākas uzraudzības darbības.53 
Dažu augsta riska jomu ierobežo ­
ta ietveršana būtu attaisnojama, ja 
EVTI uzraudzības resursi būtu novirzīti 
uz citām augsta riska jomām vai ja tūlī ­
tēja darbība būtu prasījusi neadekvātu 
resursu patēriņu. Tomēr dažas izmek ­
lēšanas ietvēra arī zemāka riska jomas, 
lai gan augstāka riska jomām būtu 
noderējuši turpmāki novērtējumi.
54 
Turklāt izmeklēšanas pilnībā neap ­
tvēra riskus, kas norādīti kā prioritāri 
ikgadējā riska novērtēšanas procesā, 
jo nebija atbilstības starp riska jomām 
un veidu, kā tika veiktas izmeklēšanas. 
Kontrollapās, riska paneļos un riska zi ­
ņojumos riski ir strukturēti atkarībā no 
tematiem, piemēram, stratēģiskie riski 
vai ārpakalpojumu riski. Tomēr izmek ­
lēšanu tematiskā struktūra lielākoties 
ir balstīta uz aktīvu klasēm, piemēram, 
valsts parādu vai bankas parādu. Tā ­
dējādi izmeklēšanas mērķi nav pilnībā 
saskaņoti ar apzinātajiem riskiem.
EVTI resursi nav pietiekami, 
lai atbilstu visām stingrajām 
regulatīvajām prasībām
55 
KRA nodaļā 2014. gada beigās strādāja 
26 darbinieki, no tiem 15 bija atbildī ­
gi par uzraudzību un četri – par riska 
analīzi. Pārējo darbinieku pienākumos 
ietilpa galvenokārt darbs politikas 
jomā. Darbinieku skaits, kā arī pie ­
augošās normatīvās prasības Eiropas 
Vērtspapīru un tirgu iestādei sagādāja 
lielas grūtības nodrošināt pietiekamu 
skaitu pārbaužu, lai pārliecinātos par 
atbilstību regulas prasībām28.28 Piemēram, tādās jomās kā IT, 
iekšējās kontroles mehānismi, 
metodika un interešu konflikti.
26
 III daļa. Uzraudzība
58 
EVTI pastāvīgās uzraudzības darbs 
ietver tās informācijas analīzi, ko regu ­
lāri saņem no uzraudzītajām struktū ­
rām un no ārējiem avotiem (iestādes, 
konkurenti, sūdzības, preses izdevumi 
utt.), no kredītreitingu aģentūrām 
saņemto jautājumu izpildes kontroli 
un saziņu ar kredītreitingu aģentūru 
vadību visa uzraudzības cikla laikā. 
EVTI uzraudzības uzdevumi saistībā 
ar pastāvīgās uzraudzības procesu ir 
atspoguļoti 3. tabulā .EVTI pastāvīgā 
uzraudzība un 
izmeklēšana
56 
Visas kredītreitingu aģentūras tiek 
pastāvīgi uzraudzītas pēc tam, kad 
tās ir reģistrētas. Pastāvīgas uzraudzī ­
bas mērķis ir īsā laikā atklāt, kura no 
uzraudzītajām struktūrām, iespējams, 
neatbilst spēkā esošajām prasībām.57 
EVTI īsteno uz risku orientētu uzrau ­
dzības pieeju. Uzraudzības darbību 
intensitāte, apmērs un veidi ir atkarīgi 
no riskiem, ko rada dažādie tirgus 
dalībnieki (sk.  7. attēlu ). Iespējamās 
problēmas, kas apzinātas dokumentu 
pārbaudēs pastāvīgās uzraudzības 
ietvaros, tiek analizētas un, ja vaja ­
dzīgs, tiek veiktas tālākas izmeklēšanas 
darbības.7 . attēlsUzraudzības darbības
Avots:  ERP, pamatojoties uz KRA regulas noteikumiem.Turpmākas 
izmeklēšanas 
darbībasRiska analīze 
Pārbaudes uz vietasVispārēja izmeklēšanaInformācijas pieprasījums
Dokumentu 
pārbaudes pastāvīgās 
uzraudzības ietvaros
27 III daļa. Uzraudzība
59 
Papildus nepārtrauktai uzraudzībai 
EVTI regulāri un balstoties pati uz savu 
riska novērtējumu izvēlas jomas, kuras 
kredītreitingu aģentūrās varētu ap ­
draudēt atbilstību, un veic turpmākas 
izmeklēšanas darbības (galvenokārt 
tā ir vispārēja izmeklēšana). Vispārēja 
izmeklēšana parasti ietver pārbaudes 
uz vietas. Pārskats par EVTI veiktajām 
izmeklēšanām uz vietas ir sniegts 
III pielikumā . Tās var kopumā iedalīt 
divās grupās:
– tematiskas izmeklēšanas, kas 
pievēršas jautājumiem, kuri kopīgi 
vairākām lielām kredītreitingu 
aģentūrām;
– konkrētu jautājumu izmeklē ­
šana atsevišķās kredītreitingu 
aģentūrās.3. tabulaEVTI uzdevumi saistībā ar pastāvīgo uzraudzību
Informācijas analīzeKredītreitingu aģentūru regulāri sniegtās informācijas izskatīšana – reizi ceturksnī vai pusgadā
Kredītreitingu aģentūru regulāri publiskotās informācijas izskatīšana
To paziņojumu izskatīšana, kas saņemti no kredītreitingu aģentūrām atbilstīgi KRA  regulas noteikumiem (piemēram, paziņojumi 
par būtiskām izmaiņām sākotnējās reģistrācijas nosacījumos)
Kredītreitingu aģentūru tīmekļa vietnēs publicētās informācijas regulāra pārraudzība
No EVTI riska analīzes grupas saņemto ziņojumu/brīdinājumu izskatīšana
Kārtējie pienākumiRegulāras telefonsarunas ar kredītreitingu aģentūrām (pēc pusgada informācijas saņemšanas)
Telefonsarunas ar kredītreitingu aģentūrām kārtējo pienākumu izpildes ietvaros (regulāras telefonsarunas un sanāksmes ar 
KRA vadošajiem darbiniekiem – atbildīgajiem par atbilstību, iekšējo pārskatīšanu, iekšējo revīziju, riska pārvaldību, izpilddirekto -
ru un neatkarīgiem direktoriem bez izpildpilnvarām. Šo kārtējo sarunu biežums ir atkarīgs no kredītreitingu aģentūras lieluma.)
Citi uzdevumiPadziļināta izpēte (to potenciālu riska jomu pēcpārbaude, kas konstatētas informācijas analīzē un veicot kārtējos pienākumus)
Trešo personu sūdzību izskatīšana
Pēc izmeklēšanām izstrādāto koriģējošo pasākumu plāna izpildes pārbaude
Mijiedarbība ar kredītreitingu aģentūrām, sniedzot ad hoc  atbildes uz kredītreitingu aģentūru atsūtītajiem pieprasījumiem
Avots:  ERP, pamatojoties uz EVTI sniegto informāciju.
28 III daļa. Uzraudzība
Uzraudzības process ir 
izstrādāts un īstenots, 
taču tam ir jāiegūst 
briedums
60 
Efektīvai uzraudzībai nepieciešama:
i) visaptveroša uzraudzības politika, 
kurā vispārīgi izklāstīts uzraudzības 
process, tajā apvienojot gan klātie ­
nes, gan neklātienes uzraudzības 
darbību metodes;
ii) visaptverošas iekšējās pamatno­
stādnes un metodika, lai palīdzē ­
tu darbiniekiem veikt kārtējos 
pienākumus;
iii) informācijas apkopošana un 
analīze;
iv) efektīvs pārskats par kredītreitingu 
aģentūru padarīto darbu un kori ­
ģējošajiem pasākumiem, ko tās vei ­
kušas, reaģējot uz konstatējumiem.EVTI ir izveidojusi labu 
pamatu kredītreitingu 
aģentūru efektīvai 
uzraudzībai
61 
Saskaņā ar paraugpraksi uzraudzības 
iestāžu rīcībā jābūt metodikai, lai 
noteiktu un novērtētu, kāds ir raksturs, 
ietekme un apjoms riskam, kuram ir 
pakļautas uzraudzītās struktūras, šajā 
novērtējumā ietverot arī uzņēmējdar ­
bības galveno virzienu, riska profilu un 
iekšējās kontroles vidi. Atkarībā no šā 
novērtējuma rezultātiem izraugās vai 
nu pārbaudi uz vietas, vai dokumentu 
pārbaudi29.
62 
Savus vispārējos principus EVTI ir 
noteikusi uzraudzības rokasgrāmatā un 
uzraudzības uzziņu grāmatā. EVTI uz ­
raudzības grupām šie dokumenti kalpo 
kā noderīgas atsauces un praktiski 
norādījumi par to, kā īstenot efektīvu 
un lietderīgu uzraudzību saskaņā ar 
KRA regulu. EVTI uzraudzības rokas ­
grāmata sniedz sīki izstrādātu aprakstu 
par izmeklēšanu kā uzraudzības me ­
todi. Tajā ir dotas detalizētas norādes 
par dažādiem izmeklēšanas posmiem, 
ir uzskaitīta obligātā informācija, kas 
jāiekļauj projekta plānā, kā arī visi citi 
vajadzīgie pasākumi, kuri veicami pār ­
baudēs uz vietas un ziņošanas posma 
laikā (sk.  8. attēlu ).29 Arī kredītreitingu aģentūru 
uzraudzībā varētu pēc 
analoģijas piemērot 
Starptautisko norēķinu bankas 
izdotos efektīvas banku 
uzraudzības pamatprincipus 
(“Core Principles for Effective 
Banking Supervision ”).
29 III daļa. Uzraudzība
Iekšējās pamatnostādnes un 
uzraudzības instrumentus 
iespējams pilnveidot, 
lai atbalstītu aizsākto 
uzraudzības darbu
63 
Iekšējās pamatnostādnēs ir skaidri jā ­
nosaka pārbaužu biežums un tvērums. 
Turklāt pārbaužu stratēģija un proce ­
dūras jāizstrādā tā, lai nodrošinātu, ka 
pārbaudes veic rūpīgi un konsekventi 
un lai tām būtu izvirzīti skaidri mērķi.
64 
Uzraudzības rokasgrāmata un uzziņu 
grāmata sniedz tikai vispārēju pastāvī ­
gās uzraudzības procesa aprakstu un 
nenosaka ne konkrētus EVTI veicamos 
uzraudzības uzdevumus, ne arī sniedz 
informāciju par to, cik bieži šādi uzde ­
vumi jāveic.65 
EVTI izstrādā uzraudzības plānus katru 
gadu nākamajam periodam. Taču 
EVTI nebija individuālas uzraudzības 
plānu katrai kredītreitingu aģentūrai 
ar informāciju par uzraudzības uzde ­
vumiem, kas jāveic katru gadu. Turklāt 
Palāta neatrada pietiekamus iepriekš 
noteiktus laika grafikus ar norādēm 
par regulārajām uzraudzības pārbau ­
dēm, kas jāveic katrā kredītreitingu 
aģentūrā.
66 
KRA regulā ir izstrādāts “skaidru 
noteikumu kopums, kuru ievērošanas 
uzraudzība ir EVTI pienākums”, tomēr 
EVTI sistemātiski neizmanto kontrol ­
lapas kā uzraudzības instrumentu. 
Turklāt daudzas valstu kompetentās 
iestādes savā uzraudzības darbā iz ­
manto anketas un kontrollapas.8. attēlsIzmeklēšanas galvenie posmi
Avots:  ERP, pamatojoties uz EVTI uzraudzības rokasgrāmatu un uzziņu grāmatu.Nobeiguma vēstule
(koriģējošo darbību plāns) Projekta plāns Sankcijas un pēcpārbaude Sākotnējo konstatējumu vēstule Pārbaudes uz vietas Informācijas pieprasījumi KRA atbilde
Laika graﬁks
30 III daļa. Uzraudzība
67 
Dažādas uzraudzības grupas savu 
darbu nedokumentē saskaņā ar no ­
teiktu standartu, un ir grūti izsekot gan 
paveiktajam pastāvīgās uzraudzības 
darbam, gan attiecīgajai analīzei un 
secinājumiem.
68 
EVTI ir arī izveidojusi arī “kritēriju 
apkopojumu”. Tā mērķis ir “nodrošināt 
konsekvenci”, ļaujot novērtētājiem 
reģistrācijas procesa laikā un vēlāk 
notiekošajā uzraudzības darbā “iepa ­
zīties ar EVTI iepriekš pieņemtajiem 
lēmumiem”. “Kritēriju apkopojumā” 
cita starpā ir ietverta juridiskā die ­
nesta e ­pasta sarakste, EVTI iepriekš 
pieņemtie lēmumi un iekšējā sarakste 
par problēmjautājumiem, kas radušies 
reģistrācijas laikā un veicot uzraudzī ­
bu. Tā ir apsveicama iniciatīva, tomēr 
šā apkopojuma struktūra nenodroši ­
na tā izmantošanu par visaptverošu 
norādījumu avotu uzraudzībā iesaistīto 
darbinieku ikdienas vajadzībām.
EVTI pārvalda lielu 
uzraudzības informācijas 
apjomu, bet tai nav īpaša 
IT rīka šo datu reģistrēšanai 
un apstrādei
69 
EVTI apstrādā divu veidu informāciju:
– ad hoc  informāciju (būtiskas izmai ­
ņas sākotnējos reģistrācijas nosa ­
cījumos, trešo personu sūdzības, 
kredītvērtējuma aģentūru jautāju ­
mi u. tml.);– periodisku informāciju, ko EVTI 
saņem ik ceturksni un ik pusgadu 
(informācija par kredītreitingu 
aģentūru ieņēmumiem un iz ­
maksām, izmaiņas kredītreitingu 
aģentūru vadošo darbinieku 
vidū, valdes sanāksmju protokoli, 
iekšējās revīzijas ziņojumi, iekšējās 
pārskatīšanas ziņojumi u. tml.).
70 
EVTI ir izveidojusi dokumentu kopumu, 
lai reģistrētu no visām uzraudzītajām 
kredītreitingu aģentūrām periodiski 
saņemto informāciju (sk.  2. izcēlumu ).
71 
Šis apkopojums ir teicams rīks, ko var 
izmantot, lai izsekotu milzīgo saņemtās 
uzraudzības informācijas daudzumu, 
bet tas ir smagnējs un to ir grūti lietot. 
Turklāt tam nav “īpašnieka”, un ikviens 
uzraudzības grupas darbinieks var 
rediģēt, labot vai dzēst tā saturu, nesa ­
glabājot ne liecības par izmaiņām, ne 
ziņas par to autoru.
72 
Tā kā EVTI nav īpaša IT rīka saņemtās 
informācijas reģistrēšanai un uzraudzī ­
bas darba dokumentēšanai un analīzei, 
iestāde ir izveidojusi struktūru, kuru, 
šķiet, galvenokārt izmanto kā krātuvi 
no kredītreitingu aģentūrām saņem ­
tās informācijas uzglabāšanai. Tomēr 
Palāta ne visos gadījumos atrada 
pierādījumus par detalizētu saņemtās 
informācijas analīzi. Valsts kompeten ­
tās iestādes paziņoja, ka tām visām 
ir IT sistēma sava uzraudzības darba 
dokumentēšanai un zināšanu saglabā ­
šanai organizācijā.
31 III daļa. Uzraudzība
Ir grūti iegūt veikto 
uzraudzības pārbaužu 
aprakstu
73 
EVTI izmeklēšanu dokumentācija ne ­
sniedz pietiekamus pierādījumus par 
visiem veiktajiem starpposma pasāku ­
miem. Tāpēc Eiropas Vērtspapīru un 
tirgu iestādei ir grūti pārraudzīt visus 
uzdevumus un pierādīt, ka tie ir veikti 
pienācīgi un saskaņā ar izmeklēšanas 
mērķiem. Konkrēti, darba dokumen ­
tos nav atspoguļots, kā visi vajadzīgie 
pierādījumi tika izvērtēti.
74 
Pēc izmeklēšanas EVTI nosūta kre ­
dītreitingu aģentūrām vēstules ar 
sākotnējiem un/vai galīgiem konsta ­
tējumiem. Uzraudzības rokasgrāmata 
iesaka vēstulēs sniegt atsauces uz 
attiecīgajiem tiesību aktiem. Atsauce 
uz konkrētu juridisku pamatu katram 
konstatējumam ļautu kredītreitingu 
aģentūrām labāk izprastu atbilstības 
riskus, uz kuriem ir norādīts vēstulēs. 
Tomēr EVTI paziņotajos konstatējumos 
atsauces uz tiesību aktu konkrētiem 
pantiem parasti netika minētas.75 
EVTI uzrauga, kā kredītreitingu aģen ­
tūras īsteno koriģējošo pasākumu 
plānus. Šim nolūkam katrai kredītrei ­
tingu aģentūrai un katrai izmeklēšanai 
ir sagatavota īpaša pārbaudes tabula. 
EVTI nav saskaņotas pieejas, kā šajās 
tabulās dokumentēt darbinieku veiktās 
analīzes un formulētos komentārus 
(piemēram, apstiprinošus pierādījumus 
par to, ka kredītreitingu aģentūra ir 
pienācīgi īstenojusi vajadzīgo darbību).Datu apstrādes piemēri
 οTelefonkonferences un sanāksmes ar kredītreitingu aģentūrām;
 οpaziņojumi;
 οKRA darbinieku sniegtas un tīmekļa vietnēs iegūtas ziņas par izmaiņām metodikā, reitingu skalās un orga ­
nizācijas struktūrā;
 οkredītreitingu aģentūru ieņēmumi, izmaksas, darbinieku rotācija un citas ziņas par personālu;
 οatbilstības ziņojumi, iekšējās revīzijas ziņojumi, revidēti finanšu pārskati, valdes sanāksmju protokoli;
 οKRA pārredzamības ziņojumi.
Avots:  ERP, pamatojoties uz EVTI sniegto informāciju.2. izcēlums
32 III daļa. Uzraudzība
Patiesa virzība uz priekšu, 
taču analizētās tematiskās 
jomas vēl nav pietiekami 
aptvertas
76 
Uz risku orientēta uzraudzības pieeja 
nozīmē to, ka EVTI uzraudzības lokā 
nonāk tikai daži riski. Tāpēc uzraudzī ­
bas pārbaudes atšķiras atkarībā no 
tēmas. Lai pabeigtu novērtējumu par 
EVTI uzraudzības procesu, padziļinā ­
tai pārbaudei mēs izvēlējāmies divas 
tematiskās jomas:
i) KRA metodikas, modeļus un gal ­
venos kredītreitingu noteikšanas 
pieņēmumus;
ii) interešu konfliktus KRA tirgū.
77 
Mūsu izvēles pamatā ir šo jautājumu 
nozīmīgums kredītreitingu aģentūru 
tirgus darbībā. Metodika ir pamats, uz 
kura balstās kredītreitingu aģentūru 
sagatavotie reitingi un reitingu prog ­
nozes. Savukārt interešu konflikts tika 
uzskatīts par vienu no būtiskākajiem 
trūkumiem, kas ietekmēja kredītrei ­
tingu tirgu pirms paaugstināta riska 
kredītu krīzes. Veiktā analīze ļāva arī 
izvērtēt EVTI darbu pēdējos četros 
gados kopš tās izveides.Metodika tiek uzraudzīta, 
bet nav ietvertas visas jomas, 
un prasības ne vienmēr ir 
skaidras
78 
Kredītreitingu aģentūrai savā reģis ­
trācijas pieteikumā jānorāda, kāda 
veida kredītreitingus tā sagatavos30. 
Pieteikuma iesniedzējam jāpievieno 
dokumentācija, kas attiecas uz tā 
izmantoto metodiku un modeļiem. Uz 
šo dokumentu pamata EVTI novērtē, 
vai kredītreitingu aģentūras metodika 
un modeļi reģistrācijas laikā atbilst 
KRA regulas un papildinošās deleģētās 
regulas noteikumiem.
79 
Kredītreitingu aģentūrām ir pienākums 
izmantot metodes, kas ir stingras, 
sistemātiskas, pēctecīgas un pakļautas 
izvērtēšanai, kas balstīta uz pagāt ­
nes pieredzi, tostarp atpakaļejošām 
pārbaudēm. EVTI ir pienākums regu ­
lāri pārbaudīt katras kredītreitingu 
aģentūras atbilstību šīm regulatīvajām 
prasībām.30 Deleģētā regula par 
reģistrāciju, II pielikuma 
8. punkts.
33 III daļa. Uzraudzība
Regulatīvās prasības attiecībā 
uz metodēm ne vienmēr tiek 
definētas
80 
KRA regulā nav noteiktas ne definīci ­
jas, ne kritēriji attiecībā uz regulatīvām 
prasībām, kas izvirzītas metodēm. 
Komisijas Deleģētā regula31 nosaka 
regulatīvus tehniskos standartus 
EVTI veicamajiem regulatīvo prasību 
novērtējumiem attiecībā uz metodiku. 
EVTI publicētajos ziņojumos, kuros ap ­
kopoti secinājumi par veiktajām izmek ­
lēšanām metodikas jomā, ir atrodami 
metodoloģiska satura piemēri ar mērķi 
sniegt nozares pārstāvjiem norādīju ­
mus par to, kas būtu panākams šajā 
jomā. Tomēr dažiem šajos standartos 
izmantotajiem terminiem nāktu par 
labu plašāks skaidrojums, lai uzlabotu 
EVTI un kredītreitingu aģentūru kopējo 
izpratni par regulatīvajām prasībām 
attiecībā uz metodiku.
EVTI īstenotā metodiku 
uzraudzība neietver visus 
KRA metodiku aspektus
81 
EVTI, veicot pastāvīgu uzraudzību un 
padziļinātu izmeklēšanu, pārbauda, kā 
kredītreitingu aģentūras ievieš regulas 
prasības attiecībā uz metodiku.82 
Iestādes īstenotās pastāvīgās uzrau ­
dzības koncepcija ir veidota tā, ka 
novērtējot, vai kredītreitingu aģentū ­
ras ievēro regulatīvās prasības saistībā 
ar metodiku, ņem vēro to, vai KRA ir 
ieviesti pienācīgi iekšējās kontroles 
mehānismi, tādi kā
– neatkarīga iekšēja struktūra, kas ir 
atbildīga par metodikas, modeļu 
un galveno vērtēšanas pieņēmumu 
periodisku pārskatīšanu;
– neatkarīgi locekļi kredītreitingu 
aģentūru valdēs vai uzraudzības 
padomēs, kuri ir atbildīgi par savas 
kredītreitingu aģentūras iekšējās 
kontroles sistēmas efektivitāti, 
tostarp iekšējās pārskatīšanas 
efektivitāti;
– regulāri veikto metodoloģijas 
pārskatīšanu un to pamatā esošo 
procedūru dokumentācija.
83 
Tāpēc EVTI veiktais metodikas prasību 
novērtējums ir jāpapildina ar padziļinā ­
tu izmeklēšanu. Ņemot vērā EVTI resur ­
sus un uzraugāmo metožu lielo skai ­
tu32, tā izmanto riska novērtējumus, lai 
izvēlētos tematus izmeklēšanai saistībā 
ar metodiskajām prasībām. 4. tabulā  ir 
sniegts pārskats par tematisko izmek ­
lēšanu laikā EVTI veikto novērtējumu 
attiecībā uz atbilstību regulatīvajām 
tehnisko standartu prasībām metodo ­
loģijas jomā.31 Komisijas 2012. gada 21. marta 
Deleģētā regula (ES) 
Nr 447/2012, ar ko papildina 
Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (EK) 
Nr. 1060/2009 par 
kredītreitingu aģentūrām, 
nosakot regulatīvus tehniskos 
standartus, kas attiecas uz 
kredītreitingu metodoloģijas 
atbilstības novērtēšanu 
(OV L 140, 30.5.2012, 14. lpp).
32 Saistībā ar trim lielākajām 
kredītreitingu aģentūrām 
EVTI ir uzskaitījusi vairāk nekā 
800 metožu dažādām aktīvu 
kategorijām un tirgus 
segmentiem.
34 III daļa. Uzraudzība
84 
Tādējādi dažas svarīgas regulās noteik ­
tās prasības attiecībā uz metodiku vēl 
nav pārbaudītas EVTI veikto tematisko 
izmeklēšanu laikā, piemēram:
– EVTI 2014. gadā sāka padziļināti 
analizēt nozares praksi metodiku 
izvērtēšanai;
– EVTI nepārbaudīja regulatīvās 
prasības attiecībā uz kredītreitingu 
nepārtrauktību visās aktīvu klasēs.EVTI nebija formālas 
procedūras, kā pārbaudīt 
KRA metodikas maiņu vai 
gadījumus, ja KRA sāk sniegt 
jauna veida reitingus
85 
Ja kredītreitingu aģentūra pēc re ­
ģistrēšanas būtiski maina metodiku 
vai paplašina savu uzņēmējdarbību, 
sniedzot jauna veida reitingus, par to 
ir jāinformē EVTI. Tomēr KRA regulā 
nav definēts termins “būtiskas izmai ­
ņas”. 2010. gadā Eiropas Vērtspapīru 
regulatoru komiteja izdeva pamatno­
stādnes33, kurās bija formulēts būtisku 
izmaiņu jēdziens. EVTI 2014. gadā da ­
rīja zināmu savu šā jēdziena definīciju 
biļetena “Jautājumi un atbildes” sadaļā, 
kas attiecas uz KRA regulas īstenošanu. 
2015. gada martā EVTI atjaunināja šo 
definīciju34 un precīzāk formulēja iz ­
maiņas sākotnējās reģistrācijas nosacī ­
jumos attiecībā uz “reitingu metodiku, 
modeļiem vai galvenajiem reitinga 
pieņēmumiem”.33 CESR’s Guidance on Registration 
Process, Functioning of Colleges, 
Mediation Protocol  
[CESR  izstrādātas 
Pamatnostādnes par 
reģistrēšanas procesu, kolēģiju 
darbību un starpniecības 
procedūru]; šī informācija ir 
izklāstīta II pielikumā, kā arī 
informācija par sertifikācijas 
pieteikuma iesniegšanu un 
kredītreitingu aģentūru 
sistēmiskā nozīmīguma 
novērtēšanu, dokuments 
CESR/10 ­347, 16. lpp.
34 Guideline on periodic 
information to be submitted to 
ESMA by Credit Rating Agencies  
[Pamatnostādnes par 
kredītreitingu aģentūru 
regulāri iesniedzamo 
informāciju Eiropas 
Vērtspapīru un tirgu iestādei], 
2015. gada 19. marts.4. tabulaPārskats par EVTI veikto novērtējumu metodoloģisko prasību jomā tematisko 
izmeklēšanu ietvaros
Regulā noteiktās  
prasībasReitinga noteik -
šanas procesa pār -
baude (2012. g. 1)Banku reitingu 
izmeklēšana 
(2013.  g.)Valstu kredītrei -
tingu izmeklēša -
na (2013. g.)Mazu un vidēju KRA 
aģentūru izmeklēšana 
(2014.  g.)Strukturēto finanšu 
instrumentu reitingu 
izmeklēšana (2014.  g.)
Stingra Neattiecas Daļēji Nē Daļēji Daļēji
Sistemātiska un 
nepārtrauktaNeatteicas Daļēji Nē Nē Jā
Nepārtraukta dažā -
dām aktīvu klasēmNeattiecas Nē Nē Nē Nē
Piemēro uz vēsturisku 
pieredzi balstītu 
apstiprināšanuNeattiecas Daļēji Nē Daļēji Daļēji
1 Šī izmeklēšana tika pabeigta pirms regulatīvo tehnisko standartu pieņemšanas.
Avots:  ERP, pamatojoties uz EVTI sniegto informāciju.
35 III daļa. Uzraudzība
86 
Kaut gan EVTI bija precizējusi, kad 
kredītreitingu aģentūru pienākums 
ir nosūtīt paziņojumu par būtiskām 
izmaiņām, revīzijas laikā iestādei nebija 
oficiālas procedūras, lai pārbaudītu pa ­
ziņojumus par jaunu metodiku vai bū ­
tiskām izmaiņām esošajās. 2015. gada 
jūnijā EVTI pieņēma procedūru, kurā 
ir aprakstīta kārtība, kā jāapstrādā 
kredītreitingu aģentūras paziņojums 
par metodiku.
EVTI vēl nav izskatījusi 
atsevišķus interešu konfliktu 
veidus
87 
ESAO ir definējusi interešu konfliktu kā 
situācijas, kurā “persona vai uzņēmums 
(privāts vai valsts) var izmantot savu 
profesionālo vai oficiālo statusu tādā 
veidā, lai gūtu personisku labumu vai 
labumu uzņēmumam”.
88 
Kredītreitingu tirgū interešu konflikti 
parasti attiecas uz gadījumiem, kad 
iesaistītās personas varētu ietekmēt 
reitingu. Gan Finanšu krīzes izmek ­
lēšanas komisija35, gan Starptautiskā 
Vērtspapīru komisiju organizācija36 
norādīja, ka šis bija viens no būtiskāka ­
jiem trūkumiem kredītreitingu aģen ­
tūru nozarē pirms paaugstināta riska 
kredītu krīzes.89 
Šajā kontekstā EVTI novērtēja kredīt­
reitingu aģentūru īstenotos pasākumus 
interešu konfliktu novēršanai, tostarp 
vairāku iekšējās kontroles funkciju pie ­
mērotību, efektivitāti un neatkarību. 
Tomēr ir jomas, kuras nākotnē varētu 
pārbaudīt izvērstāk:
i) EVTI nepietiekami pārbaudīja, vai 
kredītreitingu aģentūru papildu 
pakalpojumi ir ietekmējuši reitin ­
gu. Šajā jomā EVTI tikai īstenoja 
ierobežotu uzraudzības darbību37;
ii) pierādījumi, ka EVTI būtu pār ­
baudījusi iespējamos interešu 
konfliktus starp vienā un tajā pašā 
pārvaldītājsabiedrībā ietilpsto ­
šajām kredītreitingu aģentūrām 
un konsultāciju uzņēmumiem, ir 
ierobežoti;
iii) EVTI nepārbaudīja strukturētā 
veidā tos interešu konfliktus, kas 
saistīti ar reitingu analītiķu tirdz ­
niecības darbībām un finanšu 
darījumiem. KRA darbiniekiem, 
kas veic reitingu noteikšanas 
darbības, ir privileģēta informācija 
pirms reitingu publicēšanas. Tāpēc 
kredītreitingu aģentūrās ir jāievieš 
procedūras, lai pārraudzītu reitinga 
analītiķu tirdzniecības darbības 
un vērtspapīru turējumus nolūkā 
samazināt iekšējās informācijas 
ļaunprātīgas izmantošanas risku. 
EVTI saņem informāciju par šīs pār ­
raudzības rezultātiem, taču tā ne ­
pārbaudīja procedūras kredītreitin ­
gu aģentūrās, lai pārliecinātos par 
saņemtās informācijas pareizību.35 Finanšu krīzes izmeklēšanas 
komisijas veiktā finanšu krīzes 
iemeslu pārbaude bija daļa no 
Krāpšanas apkarošanas un 
līdzekļu atguves akta ( Fraud 
Enforcement and Recovery Act , 
ASV). Ziņojumu par to 
publicēja 2011. gada janvārī.
36 IOSCO  Tehniskā komiteja, 
Ziņojums par paaugstināta 
riska kredītu krīzi, 2008. gada 
maijs.
37 EVTI konstatēja, ka 
kredītreitingu aģentūru 
publicētie pētījumu materiāli 
var ierobežot reitinga analītiķu 
neatkarību. Ja reitinga 
komitejai ir jāapstiprina 
reitings neilgi pēc materiāla 
publicēšanas, tai ir grūti 
pieņemt lēmumu, kas 
nesaskan ar pētījumā 
paustajiem secinājumiem.
36
 IV daļa. Informācijas 
publiskošana
Kā EVTI uzrauga 
kredītreitingu aģentūru 
publiskoto vispārējo 
informāciju
90 
Viens no KRA III regulas mērķiem ir 
veicināt kredītreitingu aģentūru un 
kredītreitingu tirgus pārredzamību, 
it īpaši attiecībā uz kredītreitingu 
aģentūru cenu politiku, saņemto 
maksu, reitingu sagatavošanas veidu 
un to, kā tās nonāk pie secinājumiem. 
Pārredzamību nodrošina, publiskojot 
pilnīgu un sabiedrībai viegli pieejamu 
informāciju.
91 
Kredītreitingu aģentūru regulā ir 
noteikts, ka aģentūru sniegtā informā ­
cija ir divu veidu, proti, ir vispārēja un 
periodiska informācijas publiskošana. 
Vispārējā publiskošana attiecas uz in ­
formāciju, ko kredītreitingu aģentūrām 
ir pienākums sniegt publiski, galve ­
nokārt savā tīmekļa vietnē. Periodiska 
informācijas publiskošana attiecas uz 
uzraudzības informāciju, ko kredītrei ­
tingu aģentūrām ir pienākums regulāri 
sniegt Eiropas Vērtspapīru un tirgu 
iestādei. Vēl viens svarīgs informācijas 
avots ir pašas EVTI ieinteresētajām 
personām publiskotā informācija par 
veikto uzraudzības darbu.EVTI regulāri pārbaudīja 
informāciju, ko konkrētas 
kredītreitingu aģentūras 
sniedz sabiedrībai, tomēr 
detalizēts novērtējums 
par visu kredītreitingu 
aģentūru īstenoto vispārējo 
publiskošanu pirmo reizi tika 
veikts 2014. gada beigās
92 
Kredītreitingu aģentūru regulā ir no ­
teikta prasība publiskot dažāda veida 
vispārēju informāciju (sk.  9. attēlu ).
93 
Vispārēja informācijas publiskošana 
ir svarīgs instruments kredītreitingu 
aģentūru un kredītreitingu lietotāju 
saziņai. Lietotājiem jāspēj veikt pašiem 
savu analīzi un uzticamības pārbaudes, 
kad tie novērtē, vai var paļauties uz 
konkrētu kredītreitingu. Tiem jāspēj arī 
novērtēt riskus, kam ir pakļautas aģen ­
tūras; starp šiem riskiem ir minami, 
piemēram, interešu konflikti, reitingi, 
kuru pamatā ir nekvalitatīvi dati, riska 
noteikšanā izmantotajām metodēm 
piemītošais risks utt.
94 
EVTI pārbaudīja kredītreitingu aģen ­
tūru vispārējo publiskoto informāciju 
gan pastāvīgās uzraudzības ietvaros, 
gan kā daļu no izmeklēšanas. Tomēr 
kredīt  reitingu aģentūru vispārējās 
publiskoša nas prakses detalizētu 
analīzi iestāde pirmo reizi uzsāka 
2014. gada decembrī.
37 IV daļa. Informācijas publiskošana
Tirgus pārskatāmību 
apgrūtina ierobežojumi un 
atšķirības kredītreitingu 
aģentūru informācijas 
publiskošanas praksē
95 
Palāta konstatēja vispārējās publisko ­
šanas prakses trūkumus.
96 
Kredītreitingu aģentūru pienākums 
ir publiskot konkrētu informāciju 
(sk. 9. attēlu ). To dara sabiedrībai pie ­
ejamu, galvenokārt izmantojot tīmekļa 
vietnes. Mēs konstatējām, ka lietotā ­
jiem ir jāizveido konts un tajā jāsniedz 
personas dati, lai piekļūtu dažām no 
šīm tīmekļa vietnēm. Šo kredītreitingu 
aģentūru sniegtajā informācijā par pri ­
vātuma politiku ir paziņots, ka iegūtos lietotāju personas datus tās, iespējams, 
nodos trešām personām, bet tas varētu 
atturēt potenciālos lietotājus no konta 
izveides.
97 
KRA regula neliek kredītreitingu aģen ­
tūrām atklāt aizsargātu informāciju. 
Praksē tas nozīmē, ka daži metodikas 
elementi nav jāatklāj. Tas rada pa ­
radoksālu situāciju, jo aģentūra var 
nolemt nepubliskot savu metodiku 
pilnībā, ja daļa informācijas ir aizsar ­
gāta, un tas ietekmē lietotāju iespējas 
pašiem veikt uzticamības pārbaudi.9. attēlsVispārējas publiskošanas prasības
Avots:  ERP, pamatojoties uz KRA regulas noteikumiem.Izmaiņas sistēmāsResursi un 
procedūras
Metodika, modeļi un galvenie kredītreitingu 
noteikšanas pieņēmumi un to aprakstsAtlīdzības nolīgumu 
vispārējās iezīmesStratēģija attiecībā uz 
kredītreitingu un 
prognožu publicēšanuPapildu pakalpojumiRīcības kodeksi un 
ikgadējie
pārredzamības 
ziņojumi
KRA veiktā 
vispārējā 
informācijas 
publiskošana
38 IV daļa. Informācijas publiskošana
98 
Kredītreitingu aģentūru pienākums ir 
publiskot informāciju par “metodiku, 
modeļiem un galvenajiem vērtēšanas 
pieņēmumiem, ko tās izmanto, veicot 
kredītreitingu noteikšanas darbības”. 
Palāta novērtēja kredītreitingu aģen ­
tūru publiskoto vispārējo informāciju 
metodikas jomā, pievēršoties četru 
veidu kredītreitingiem: attiecībā uz 
finanšu iestādēm (bankām), valstīm, 
strukturētiem finanšu produktiem (gal ­
venās metodes, ar aktīviem nodrošinā ­
ti vērtspapīri patēriņa kredītiem un ar 
mājokļu hipotēku nodrošināti vērtspa ­
pīri) un segtās obligācijas.
99 
Aģentūras kopumā ievēroja regulas 
noteikumus attiecībā uz metodikas 
publiskošanu. Publiskošanas formāti 
katrā aģentūrā bija atšķirīgi, un tas ie ­
robežo salīdzināmību. To varēja daļēji 
novērst, ja būtu izstrādāts standarti ­
zēts formāts metodiku publiskošanai. 
Atkarībā no kredītreitingu aģentūras 
un reitingu veida informācijas mek ­
lēšana sagādāja lielākas vai mazākas 
grūtības. Daudzām strukturēto finanšu 
instrumentu apakšgrupām kredītreitin ­
gu aģentūras sniedza vienīgi vispārīgu 
pārskatu par reitingu noteikšanas 
procesu, taču trūka svarīgu ziņu par 
metodiku. Tāpēc nebija iespējams 
reproducēt reitingu.CEREP  neatklāj pietiekami 
daudz informācijas par 
kredītreitingu aģentūru 
izstrādāto reitingu 
rādītājiem
Datu sniegšana reizi pusgadā
100  
EVTI tiešsaistes centrālajam repozi ­
torijam ( CEREP ) nav ekvivalenta citās 
regulatīvās jurisdikcijās. Ar šo datu ­
bāzi EVTI nodrošina saskaņotu un 
viegli pieejamu informāciju par visu 
reģistrēto un sertificēto kredītreitin ­
gu aģentūru reitingu rādītājiem. Šajā 
repozitorijā kredītreitingu aģentūras 
dara pieejamu informāciju par saviem 
iepriekšējiem reitingiem. EVTI publicē 
pusgada statistikas kopsavilkumu par 
kredītreitingu aģentūru sagatavoto 
reitingu rādītājiem, pamatojoties uz 
datiem, ko tās paziņojušas. Tajā ietver, 
attiecībā uz konkrētu laika nogriezni 
un aktīvu grupu, statistiku par reitin -
gu noteikšanas darbībām, saistību 
nepildīšanas statistiku un reitingu 
maiņas dinamiku . CEREP  sniedz no ­
derīgu statistikas datu kopsavilkumu 
ieguldītājiem un pētniekiem, izman ­
tojot vairākus filtrēšanas kritērijus, ko 
tie var pielāgot savām vajadzībām. 
Repozitorijā
– netiek publicēta cita lietotājiem 
noderīga statistikas informācija, 
piemēram, vidējais saistību neiz ­
pildes rādītājs un reitingu maiņas 
dinamikas caurmēra tendences;
– nav iekļauta tādu filtrēšanas 
kritēriju izvēle, kas ļauj lejupielā ­
dēt statistikas kopsavilkumu, kurš 
izriet no vairākiem vienlaicīgiem 
vaicājumiem.
39 IV daļa. Informācijas publiskošana
101  
KRA regulā noteikts, ka EVTI ir pienā ­
kums kredītreitingu aģentūru sniegto 
informāciju padarīt sabiedrībai pieeja ­
mu centrālajā repozitorijā38. Aģentūru 
sniegtā kvalitatīvā informācija ir pub ­
licēta CEREP  datubāzē, taču to snieg ­
tie pakārtotie dati – ne. Repozitorija 
lietotājiem būtu vairāki ieguvumi, ja 
šie dati būtu publiski pieejami. Piemē ­
ram, tie varētu labāk izprast apkopotās 
statistikas prognozēšanas spēju.
102  
KRA regulā nav noteikta prasība 
aģentūrām pārraudzīt emitentus/
finanšu instrumentus pēc tam, kad to 
attiecīgie reitingi ir atsaukti. Tādējādi 
CEREP  statistikas kopsavilkumā nav 
ņemti vērā saistību neizpildes gadījumi 
pēc tam, kad reitings ir atsaukts. Lai 
mazinātu šādas informācijas trūkumu, 
CEREP  publisko statistiku par katru 
atsaukuma iemeslu veidu39. Tomēr sta ­
tistika par dažām kredītreitingu noteik ­
šanas darbībām liecina, ka liela daļa 
no atsaukumiem nav paskaidrota. Tas 
grauj paļāvību uz attiecīgā statistikas 
kopsavilkuma prognozēšanas spēju.103  
EVTI veic repozitorijam paziņoto jauno 
datu dažas automātiskas pārbaudes, lai 
pirms publicēšanas pārliecinātos par to 
integritāti. Tomēr pirms publicēšanas 
EVTI neveic precizitātes pārbaudes 
(piemēram, salīdzināšanu ar citām 
publiskām datubāzēm, ar kredītreitin ­
gu aģentūru iekšējām datubāzēm utt.). 
Šādas pārbaudes būtu lietderīgas, jo:
– ir bijuši gadījumi, kad CEREP  iekļau ­
tie dati bija kļūdaini vai tos vaja ­
dzēja pārskatīt;
– tiem nav publiskas kontroles. 
 CEREP   neatklāj, vai kļūdas tiek la ­
botas un vai kā citādi tiek pārskatīti 
repozitorijam paziņotie kredītrei ­
tingu aģentūru vēsturiskie dati.
Paziņotā kvalitatīvā informācija
104  
Informācija, ko sniedz kredītreitingu 
aģentūras, nav strukturēta vienādi, 
tāpēc lietotāji nevar konstatēt, kad 
notikušas izmaiņas metodēs un kad tās 
ietekmējušas reitingus un to rādītājus. 
Tas ir svarīgi, jo CEREP  kopsavilkuma 
statistika aptver agrākos reitingus, 
kurus, iespējams, sagatavoja, izmanto ­
jot metodiku, kas atšķiras no tās, kura 
pašlaik ir atspoguļota repozitorijā.38 KRA regulas 11. panta 
2. punkts.
39 Piemēram, nepareiza vai 
nepietiekama informācija, 
parādsaistību termiņš, 
bankrots, tās struktūras 
reorganizācija, kurai piešķirts 
reitings, citi (nepaskaidroti) 
iemesli utt.
40 IV daļa. Informācijas publiskošana
EVTI savā tīmekļa vietnē 
neatklāj pietiekamu 
informāciju reitingu 
lietotājiem
105  
EVTI ir regulāri jāpublicē informācija, 
kas attiecas uz tās darbības jomām, un 
jānodrošina, lai tā būtu viegli pie ­
ejama. Mēs salīdzinājām EVTI vietnē 
pieejamo informāciju ar to, kas pieeja ­
ma ASV Vērtspapīru un biržas darījumu 
komisijas Kredītreitingu biroja vietnē 
(tas uzrauga ASV reģistrētās kredītrei ­
tingu aģentūras – valstī atzītas statis ­
tisko reitingu organizācijas, NRSRO ).
106  
Piemēram, EVTI savā vietnē nepublicē 
visus piemērojamos tiesību aktus (se ­
šas deleģētās regulas nav pieejamas), 
turpretī ASV Vērtspapīru un biržas 
darījumu komisijas Kredītreitingu bi ­
rojs ir izveidojis īpašu sadaļu ar saitēm 
uz visiem tiesību aktiem, kas attiecas 
uz valstī atzītām statistisko reitingu 
organizācijām (plašāku informāciju 
sk. IV pielikumā ).107  
EVTI dokumentus, kas attiecas uz 
kredītreitingu aģentūrām, var aplūkot 
divējādi: vai nu vienkāršā sarakstā, 
kurā uzskaitīti aptuveni divsimt do ­
kumenti un kurš nepiedāvā nekādas 
atlases iespējas, vai sarakstā, kuram 
var piemērot divus filtrēšanas kritēri ­
jus, kas tikai nedaudz uzlabo piekļuvi. 
Savukārt ASV Vērtspapīru un biržas 
uzraudzības komisijas tīmekļa vietnē 
ir atsevišķa sadaļa katram informā ­
cijas veidam, un tas padara šo vietni 
lietotājdraudzīgāku.
108  
EVTI tīmekļa vietnes analīze liecina, ka 
daži piemērojamie tiesību akti tajā nav 
pieejami. Arī daži noderīgi dokumenti, 
piemēram, reģistrācijas veidlapa un 
norādījumi ziņotājiem nav pieejami 
(sk. IV pielikumu ).
41
 Secinājumi  
un ieteikumi
109  
Vispārējais secinājums ir tāds, ka 
EVTI īsā laikā ir izveidojusi labu pama ­
tu kredītreitingu aģentūru efektīvai 
uzraudzībai Eiropas Savienībā. Tomēr 
vēl ir iespējami uzlabojumi.
Reģistrēšana
110  
EVTI ir labi izstrādājusi reģistrācijas 
procedūras. Taču tās ir smagnējas, 
jo saskaņā ar regulas prasībām tās ir 
iedalītas pilnīguma un atbilstīguma 
pārbaudes posmos. Kredītreitingu me ­
todikai ir jābūt stingrai, sistemātiskai, 
pēctecīgai un pakļautai izvērtēšanai. 
Tomēr revidētie pierādījumi attiecās 
galvenokārt uz metožu stingrību 
(20.–30. punkts).
1. ieteikums
Reģistrācijas procesā EVTI ir pienācīgi 
jādokumentē visu regulatīvo prasību 
novērtējums attiecībā uz kredītreitingu 
metodiku.111 
Pašreiz spēkā esošie Eurosistēmas 
noteikumi negarantē visu EVTI reģis ­
trēto kredītreitingu aģentūru vien ­
līdzību. Eurosistēma pašlaik pieņem 
tikai tos reitingus, kurus izstrādājušas 
četras EVTI reģistrētās kredītreitin ­
gu aģentūras, ko EVTI reģistrējusi kā 
ārējas kredītu novērtēšanas institūcija 
saskaņā ar Eurosistēmas kredītnovēr ­
tējuma sistēmu. Lai Eurosistēma atzītu 
aģentūru sagatavotos reitingus, tām 
ir ne tikai jābūt reģistrētām vai serti ­
ficētām Eiropas Vērtspapīru un tirgu 
iestādē, bet arī jāatbilst papildu darbī ­
bas kritērijiem. Šāda pieeja rada divu 
līmeņu tirgus struktūru, kurā mazās 
kredītreitingu aģentūras nevar vienlī ­
dzīgi konkurēt ar lielākām kredītreitin ­
gu aģentūrām (35.–40. punkts).
Riska pārvaldība un 
plānošana
112  
EVTI ir labi izstrādāta procedūra 
riska noteikšanai. Tomēr, tā kā trūkst 
dokumentācijas izsekojamības, ir grūti 
saprast, kāpēc dažiem riskiem noteiktā 
prioritāte bija pārskatīta. EVTI nav pie ­
tiekami un saskaņoti izmeklējusi visas 
augsta riska jomas. Palāta konstatēja, 
ka uzraudzības resursi pienācīgi netiek 
līdzi arvien pieaugošajām regulatīva ­
jām prasībām (41.–55. punkts).
42 Secinājumi un ieteikumi 
2. ieteikums
EVTI ir jāuzlabo riska noteikšanas 
procesa izsekojamība. Tai ir jāreģistrē 
izmaiņas riska līmenī un jādokumen ­
tē risku prioritārā secība, kā arī tās 
pamatojums.
EVTI ir jāuzrauga visas augsta riska 
jomas, kurām būtu vēlams turpmāks 
uzraudzības darbs.
Pastāvīga uzraudzība un 
izmeklēšana
113  
EVTI ir izveidojusi labu pamatu savai 
uzraudzības pieejai. Tomēr EVTI uz ­
raudzības pamatnostādnēs nav precīzi 
definēti ne veicamie pastāvīgās uzrau ­
dzības uzdevumu konkrēti veidi, ne arī 
sniegta informācija par to, cik bieži tie 
jāveic. EVTI sagatavoja gada uzrau ­
dzības plānu nākamajam periodam. 
Sīki izstrādāti plāni par pastāvīgajiem 
uzraudzības uzdevumiem attiecībā uz 
katru kredītreitingu aģentūru nebija 
pieejami. EVTI nav pienācīgu iekšējo 
standartu uzraudzības darba doku ­
mentēšanai, un ir grūti izsekot paveik ­
tajam pastāvīgās uzraudzības darbam 
un attiecīgajai analīzei un secināju ­
miem (56.–77. punkts).
114  
Arī dokumentācija par atsevišķiem 
izmeklēšanas starpposmiem nebija pil ­
nīga. EVTI dokumentācijā par revidēta ­
jām izmeklēšanām nav atspoguļots, kā 
tika izvērtēti visi vajadzīgie pierādījumi 
(56.–77. punkts).3. ieteikums
EVTI uzraudzības rokasgrāmata un uz ­
raudzības uzziņu grāmata ir pastāvīgi 
jāatjaunina, lai iekļautu gūtās zināša ­
nas un pieredzi.
EVTI ir jāizveido iekšējās vadlīnijas 
izmeklēšanu efektīvai dokumentēša ­
nai, lai parādītu un nodrošinātu, ka 
visu secinājumu pamatā ir pienācīga 
pierādījumu analīze.
Īpaša uzraudzības IT rīka ieviešana 
varētu uzlabot zināšanu apmaiņu, 
precizēt atbildību par veicamajiem 
uzdevumiem, atvieglot paveiktā darba 
pārskatu un uzlabot saziņu uzraudzī ­
bas grupās.
Metodika
115  
EVTI ar regulās noteikto kritēriju palī ­
dzību pārbaudīja kredītreitingu aģen ­
tūru metodiku, īstenojot gan pastāvīgu 
uzraudzību, gan veicot izmeklēšanas. 
Taču EVTI nav izstrādājusi procedūru, 
lai pārbaudītu kredītaģentūru pazi ­
ņotās jaunās metodikas vai būtiskās 
izmaiņas metodikā. EVTI sastopas ar 
grūtībām, interpretējot metodiskos 
kritērijus un veidojot kopīgu izpratni 
ar kredītreitingu aģentūrām par to 
ievērošanu. Daži kritēriji vēl ir jāizpēta 
padziļināti (78.–86. punkts).
43 Secinājumi un ieteikumi 
4. ieteikums
EVTI ir jāizvērtē kredītreitingu me ­
todikas izstrādes un īstenošanas visi 
būtiskie aspekti, kuri vēl nav ietverti.
Interešu konflikti
116  
EVTI nav pietiekami izskatījusi kon ­
krētus iespējamus interešu konfliktus. 
Kaut gan EVTI saņem daudz informāci ­
jas no kredītreitingu aģentūrām attie ­
cībā uz aģentūru darbinieku veiktajām 
tirdzniecības darbībām un vērtspapīru 
turējumiem, tā neizvērtēja šo informā ­
ciju strukturētā veidā. Turklāt, veicot 
tematisko un individuālo pārskatīšanu, 
šo problēmjautājumu apsprieda nere ­
gulāri (87.–89. punkts).
5. ieteikums
EVTI ir strukturētā veidā jāpārbauda 
kredītreitingu aģentūru ieviestās sistē ­
mas interešu konfliktu noregulēšanai 
un it īpaši attiecībā uz reitinga analīti ­
ķu tirdzniecības darbībām un finanšu 
darījumiem.
Turklāt EVTI ir jāpārbauda, cik precīza ir 
no kredītreitingu aģentūrām saņemtā 
informācija par interešu konfliktiem.Vispārēja informācijas 
publiskošana
117  
Gan pastāvīgās uzraudzības laikā, gan 
veicot izmeklēšanas, EVTI regulāri 
pārbaudīja, kā kredītreitingu aģen ­
tūras publisko vispārējo informāciju, 
bet pirmo detalizēto novērtējumu par 
visām KRA tā uzsāka 2014. gada beigās 
(90.–94. punkts).
118  
Mēs konstatējām, ka kredītreitingu 
aģentūru publicētā vispārējā informā ­
cija ne vienmēr atbilda augstākā līme ­
ņa standartiem un ka informācija, it 
īpaši, ja tā attiecas uz metodiku un mo ­
deļu aprakstiem, kā arī uz galvenajiem 
kredītreitingu noteikšanas pieņēmu ­
miem, ne vienmēr ļauj potenciālajiem 
kredītreitingu lietotājiem pašiem veikt 
uzticamības pārbaudi (95.–99. punkts).
6. ieteikums
EVTI ir jāstrādā pie tā, lai vēl vai ­
rāk saskaņotu publiskošanas praksi 
visās KRA. EVTI ir jāapsver iespēja 
izstrādāt papildu norādījumus par 
publiskošanas prasībām saskaņā ar 
16. pantu Regulā Nr. 1095/2010, lai uz ­
labotu kopējo kredītreitingu aģentūru 
publiskošanas praksi.
44 Secinājumi un ieteikumi 
CEREP  informācijas 
publiskošana
119  
Informācija, ko EVTI ir publiskoju ­
si tiešsaistes centrālajā repozitorijā 
(CEREP ), sniedz saskaņotu un viegli 
pieejamu informāciju par visu reģis ­
trēto un sertificēto kredītreitingu 
aģentūru reitingu rādītājiem, un tam 
nav ekvivalenta citās regulatīvās juris ­
dikcijas. Tomēr Palāta pauž bažas par 
to, vai publiskošana ir pietiekama, un 
par to, ka EVTI pienācīgi nepārbauda 
datus, kas tiek sniegti CEREP  datubāzei 
(100.–104. punkts).
7. ieteikums
EVTI ir jāseko līdzi CEREP  publiskotās 
informācijas saturam un tas jāuzlabo, 
ņemot vērā kredītreitingu rādītāju 
publiskošanas paraugpraksi.EVTI tīmekļa vietnē 
publiskotā informācija
120  
EVTI tīmekļa vietnē trūkst dažu 
informācijas elementu, kas būtu 
noderīgi kredītreitingu aģentūrām, 
potenciālajiem jauniem tirgus dalīb ­
niekiem un kredītreitingu lietotājiem. 
Tīmekļa vietne nav labi strukturēta, 
un pieejamo informāciju ir grūti atrast 
(105.–108. punkts).
8. ieteikums
EVTI ir jāpublicē visi spēkā esošie 
tiesību akti un attiecīgie doku ­
menti un tīmekļa vietne jāpadara 
lietotājdraudzīgāka.
Šo ziņojumu 2015. gada 24. novembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas 
palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Milan Martin CVIKL .
 Revīzijas palātas vārdā
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

45
 Pielikumi
EVTI pārvaldības struktūra
EVTI pārvaldības struktūru uzraudzības jomā veido četri līmeņi. Pārskats par pienākumu sadalījumu katrā līmenī 
ir apkopota tabulā.
Uzraudzības padome Valde Izpilddirektors Nodaļas/daļas vadītājs
Sastāvs 
28 dalībvalstu atbildīgo iestāžu 
vadītāji, EVTI priekšsēdētājs, kā arī 
Eiropas Apdrošināšanas un fondēto 
pensiju iestāde, Eiropas Banku iestā -
de, Eiropas Sistēmisko risku kolēģija, 
Eiropas Komisija, Eiropas Ekonomikas 
zona (Islande, Lihtenšteina un 
Norvēģija).
Tai ir augstākās lēmumu pieņemša -
nas pilnvaras EVTI.
Pienākumi
– Apstiprināt gada uzraudzības 
plānu, kurā aprakstītas visas 
plānotās izmeklēšanas, kā arī 
paredzamais pastāvīgās uz -
raudzības darbs. Šim nolūkam 
viņi saņem riska ziņojumu, ko 
sagatavojusi EVTI uzraudzības 
grupa. Riska ziņojumā ir uzskai -
tīti konkrēti riski, kas apdraud 
atsevišķas vārdā nesauktas 
kredītreitingu aģentūras.
– Apstiprināt EVTI gada ziņojumu, 
kurā aprakstīti EVTI īstenotie 
uzraudzības pasākumi, pamato -
joties uz uzraudzības grupas 
gada darbības pārskatu.
– Apstiprināt citus publiskus zi -
ņojumus (informācijā, ko sniedz 
Uzraudzības padomei, ir iekļauti 
detalizētāki konstatējumi nekā 
publiskošanai paredzētajā 
ziņojumā).Sastāvs 
Seši locekļi, kas izraudzīti no Uzrau -
dzības padomes locekļu vidus, un 
EVTI  priekšsēdētājs.
Pienākumi
– Pārraudzīt EVTI daudzgadu 
darba programmu, budžetu un 
cilvēkresursus.
– Kontrolēt uzraudzības darba 
plāna ieviešanu.
– Apspriest ceturkšņa informā -
ciju, ko izpilddirektors sniedz 
par uzraudzības darbu – re -
ģistrācijām, notiekošajām 
izmeklēšanām, konstatējumiem 
un koriģējošām darbībām.Pienākumi
– Pārraudzīt EVTI uzraudzības 
darbu.
– Īstenot ikgadējo uzraudzības 
darba plānu.
– Nodrošināt uzraudzības daļu/
nodaļu darbību.
– Parakstīt rakstiskas atļaujas vai 
lēmumus par izmeklēšanas vai 
pārbaudes darbībām.
– Parakstīt lēmumus saistībā ar 
informācijas pieprasījumiem.
– Apstiprināt koriģējošo darbību 
plānu.
– Ziņot par EVTI uzraudzības 
darbībām Valdei un Uzraudzī -
bas padomei.Pienākumi
– Ierosināt gada uzraudzības 
darba plānu un pēc apstiprinā -
šanas to īstenot.
– Parakstīt vienkāršus informāci -
jas pieprasījumus.
– Izstrādāt projektus koriģējošu 
darbību plāniem, lēmumiem un 
publiskojamiem ziņojumiem, 
ko iesniedz izpilddirektoram 
parakstīšanai vai nodošanai 
augstākam hierarhijas līmenim.
– Nodrošināt, lai uzraudzības 
lēmumi tiktu pieņemti tikai 
pēc tam, kad tie ir pietiekami 
apspriesti konstatējumu izskatī -
šanas laikā.
– Kopā ar attiecīgo uzraudzības 
grupu ierosināt koriģējošas 
darbības.
– Izveidot saziņas kanālus, kas 
ļauj uzraudzības iestādēm darīt 
zināmus savus uzskatus un/vai 
bažas jebkurā no uzraudzības 
procesa posmiem.
– Nodrošināt, lai uzraudzītajām 
kredītreitingu aģentūrām pirms 
galīgā ziņojuma pieņemšanas 
ir dota iespēja izteikties par 
konstatējumiem un koriģējo -
šām darbībām.
Avots:  ERP, pamatojoties uz EVTI sniegto informāciju.I pielikums
46 Pielikumi
Revīzijas pieeja
Papildus darbam, ko veica Palāta, tika nolīgti divi eksperti konkrētu revidējamās jomas jautājumu analīzei. Tur ­
klāt mēs lūdzām atlasītām valstu kompetentajām iestādēm sniegt informāciju, lai varētu salīdzināt uzraudzības 
praksi.
Daži šajā ziņojumā paustie atzinumi ir balstīti uz minēto ekspertu sagatavotajiem ziņojumiem un rezultātiem, 
kas iegūti, aptaujājot valstu kompetentās iestādes.
Ekspertu ziņojumi
Daži revīzijas priekšmeta aspekti ir tik sarežģīti un specifiski, ka Palātai nācās nolīgt divus ekspertus. Viņu iegul ­
dījums saistīts ar:
 ο to prasību analīzi, kuras attiecas uz KRA metodikas, modeļu un reitingu noteikšanas galveno pieņēmumu 
publiskošanu;
 ο kvantitatīvu analītisku darbu saistībā ar reitingu rādītājiem, pamatojoties uz EVTI CEREP  datubāzē pieejamiem 
datiem.
To prasību analīze, kuras attiecas uz KRA metodikas, modeļu un reitingu noteikšanas 
galveno pieņēmumu publiskošanu
Eksperti veica šādus uzdevumus:
 ο analizēja tās prasības, kuras attiecas uz KRA metodikas, modeļu un reitingu noteikšanas galveno pieņēmumu pub ­
liskošanu, un kritiski izvērtēja, vai EVTI noteikumi un pamatnostādnes sniedz pietiekamus un skaidrus norādījumus 
attiecībā uz informācijas publiskošanu;
 ο salīdzināja ES prasības attiecībā uz informācijas sniegšanu par kredītreitingu aģentūru izmantoto metodiku, mode ­
ļiem un galvenajiem kredītreitingu noteikšanas pieņēmumiem ar attiecīgajiem ASV Vērtspapīru un biržas darījumu 
komisijas noteikumiem;
 ο piecās kredītreitingu aģentūrās (ko izlasē iekļāva Eiropas Revīzijas palāta) un pamatojoties uz publiski pieejamu 
informāciju:
 • analizēja publiskoto informāciju par metodiku, modeļiem un galvenajiem vērtēšanas pieņēmumiem, 
lai to salīdzinātu ar informācijas sniegšanas prasībām KRA regulā un lai secinātu, vai regula ir ievērota, 
it īpaši saistībā ar valsts obligācijām un strukturētiem finanšu instrumentiem;
 • kritiski izvērtēja, vai publiskotā informācija ir pietiekami detalizēta, lai ieguldītāji varētu novērtēt 
metodikas, modeļus un galvenos vērtēšanas pieņēmumus, t. i., vai ieguldītājs var pats aprēķināt reitin ­
gu, izmantojot sniegto informāciju par kredītreitingu aģentūru metodiku, modeļiem un galvenajiem 
kredītreitingu noteikšanas pieņēmumiem, un sasniegt to pašu rezultātu;II pielikums
47 Pielikumi
 • novērtēja, vai publiskotā informācija ieguldītājam deva iespēju salīdzināt kredītreitingu aģentūru 
izmantoto metodiku, modeļus un galvenos pieņēmumus attiecībā uz konkrētu reitingu (reitingu izlasi 
izveidoja Eiropas Revīzijas palāta);
 • konstatēja labu publiskošanas praksi, ko varētu izmantot kredītreitingu aģentūras.
Kredītreitingu aģentūru sniegto kredītreitingu rādītāju kvantitatīvie mērījumi
Pamatojoties uz CEREP  publiskotajiem rādītājiem, eksperti novērtēja:
 ο Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes CEREP  datubāzē publicēto kredītreitingu rezultatīvo rādītāju piemērotību, 
saskaņotību (piemēram, datu pilnīgums un kvalitāte) un salīdzināmību;
 ο publiskotās informācijas trūkumus vai ar to saistītās grūtības un ieteica uzlabojumus/alternatīvus risinājumus, kas 
varētu būt noderīgi ieguldītājiem un/vai akadēmiskiem pētījumiem;
 ο reitingu rādītāju kvantitatīvo mērījumu dažādus salīdzināmības aspektus, tādus kā salīdzināmība laikā, starp kre ­
dītreitingu aģentūrām, dažādām aktīvu grupām, dažādiem ģeogrāfiskiem reģioniem, lai izvērtētu, cik atšķirīgi ir 
publiskotie mērījumi un cik precīzas ir bijušas prognozes;
 ο CEREP  datubāzē iekļauto kvantitatīvo informāciju un to salīdzināja ar citu ieguldītājiem/akadēmiskajām aprindām 
pieejamo publiskoto informāciju/datubāzēm.
Izlasē iekļauto valsts kompetento iestāžu aptauja
Revīzijas darba grupa aptaujāja desmit valstu kompetentās iestādes par to uzraudzības praksi. Jautājumi attie ­
cās uz iestāžu vispārējo pieeju finanšu iestāžu uzraudzībai un uzdevumiem, kas saistīti ar kredītreitingu aģentū ­
ru reģistrāciju.
Aptaujas galvenie jautājumi ir uzskaitīti turpmāk.
 ο Lūdzu, norādiet jūsu pārstāvētās iestādes uzraudzības darbību veidus un biežumu.
 ο Kā jūsu iestāde nosaka pastāvīgās uzraudzības darbības?
 ο Vai ir īpaša uzraudzības IT sistēma, ko jūsu pārstāvētā iestāde izmanto uzraudzības darba dokumentēšanai un 
zināšanu saglabāšanai?
 ο Kā jūsu pārstāvētajā iestādē dokumentē periodiski publiskotās informācijas analīzi?
 ο Vai jūsu pārstāvētā iestāde izstrādā uzraudzītajām struktūrām paredzētas instrukcijas un pamatnostādnes, un, ja 
izstrādā, tad kā tās paziņo?II pielikums
48 Pielikumi
 ο Vai reģistrācijas procesa laikā jūsu pārstāvētā iestāde apmeklē attiecīgo kredītreitingu aģentūru?
 ο Kā jūsu pārstāvētā iestāde izvērtē, vai kredītreitingu aģentūras metodikas atbilst KRA regulas prasībām?
 ο Kā jūsu pārstāvētā iestāde kā finanšu uzraudzības iestāde nosaka, vai kredītreitingu aģentūras sagatavotais rei ­
tings ir privāts vai publisks? Kā jūsu pārstāvētā iestāde nodrošina, lai privātos reitingus neizmantotu regulatīviem 
nolūkiem?
Revīzijas pieejas kopsavilkums
Revīzijas priekšmets Revīzijas kritēriji Revīzijas pierādījumi
i) Vai visu kredītreitingu aģentūru 
reģistrācija tika veikta pareizi un cik 
vien iespējams efektīvi?i) Juridiskās prasības un mērķi KRA regulā, 
kā arī papildu deleģētās regulas (tehnis -
kie standarti);
ii) EVTI  kredītreitingu aģentūru reģistrācijas 
rokasgrāmata.i) Reģistrācijas procesa analīze;
ii) reģistrācijas lietu izlases analīze;
iii) vadošo darbinieku iztaujāšana;
iv) atlasītu KRA apmeklējumi nolūkā ievākt informāciju;
v) apspriešanās ar VKI, izmantojot aptauju par šo iestāžu 
praksi;
vi) salīdzinājums ar ASV Vērtspapīru un biržas darījumu 
komisijas praksi.
ii) Vai EVTI ir izstrādājusi un īstenojusi 
stabilu plānošanu un riska novērtēju -
mu savām uzraudzības darbībām?i) EVTI iekšējās uzraudzības rokasgrāmata 
un uzraudzības uzziņu grāmata.i) EVTI īstenotā riska novērtējuma analīze;
ii) EVTI iekšējās plānošanas dokumentu analīze;
iii) vadošo darbinieku iztaujāšana;
iv) apspriešanās ar VKI, izmantojot aptauju par šo iestāžu 
praksi.
iii) Vai, īstenojot uzraudzības sistēmu, 
tika konstatētas problēmas, kuras 
atklājušās kredītreitingu aģentūru 
uzņēmējdarbībā, tostarp tās, kas sais -
tītas ar reitingu komiteju neatkarību 
un interešu konfliktu novēršanu?i) Juridiskās prasības un mērķi KRA regu -
lā, kā arī papildu deleģēajtās regulās 
(tehniskie standarti);
ii) EVTI iekšējās uzraudzības rokasgrāmata 
un uzraudzības uzziņu grāmata;
iii) Attiecīgās IOSCO  vadlīnijas un principi.i) Ar pastāvīgās uzraudzības darbu saistītās dokumentā -
cijas analīze;
ii) uzraudzības dokumentācijas un iekšējo dokumentu 
analīze, īpaši saistībā ar tematisko un individuālo 
pārskatīšanu;
iii) vadošo darbinieku iztaujāšana;
iv) atlasītu KRA apmeklējumi nolūkā ievākt informāciju;
v) apspriešanās ar VKI, izmantojot aptauju par šo iestāžu 
praksi;
vi) salīdzinājums ar ASV Vērtspapīru un biržas darījumu 
komisijas praksi.
iv) Vai EVTI un kredītreitingu aģentūras 
publicēja ieinteresētajām personām, 
īpaši Eiropas Parlamentam, adresētu 
pietiekamu informāciju, kas sniedz 
pievienoto vērtību, par savām uzrau -
dzības darbībām?i) Juridiskās prasības un mērķi KRA regu -
lā, kā arī papildu deleģētajās regulās 
(tehniskie standarti);
ii) EVTI iekšējās uzraudzības rokasgrāmata 
un uzraudzības uzziņu grāmata.i) CEREP  datubāzē ietvertās reitingu informācijas kvanti -
tatīvā analīze;
ii) SOCRAT datubāzes analīze;
iii) ārējo ekspertu novērtējums par publiskošanas prasī -
bām attiecībā uz metodiku, modeļiem un galvenajiem 
vērtēšanas pieņēmumiem;
iv) ārēja eksperta izskatītie kredītreitingu noteikšanas 
darbības rādītāji CEREP  datubāzē;
v) apspriešanās ar VKI, izmantojot aptauju par šo iestāžu 
praksi.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.II pielikums
49 Pielikumi
EVTI veikto izmeklēšanu galvenie konstatējumi un ieteikumi
2012.  gads 2013.  gads
Tematiskā izmeklēšana.  
Valstu, banku un 
segto obligāciju reitingu 
piešķiršanas procedū -
ras Standard & Poor’s , 
 Moody’s  un Fitch  grupāsAtsevišķa izmeklēšana.  
KRA korporatīvā 
pārvaldība un iekšējās 
kontroles mehānismiTematiskā izmeklēšana.  
Banku reitingu meto -
dikas pārskatīšanas, 
īstenošanas un publisko -
šanas procedūras  Stan -
dard & Poor’s, Moody’s  un 
Fitch  grupāsAtsevišķa izmeklēšana.  
Reitingu publicēšanas 
kontroles mehānismi 
kredītreitingu aģentūrāTematiskā izmeklēšana.  
Valstu kredītreitingu 
sagatavošanas proce -
dūras  Standard & Poor’s, 
Moody’s  un Fitch  grupās
– Kredītreitingu aģentū -
ras iekšējās proce -
dūras nav pienācīgi 
reģistrētas.
– Liela darbinieku 
mainība un nepietie -
kams darbinieku skaits 
konkrētās darbības 
jomās.
– Jāuzlabo iekšējās 
kontroles funkcijas.
– Jāprecizē neatkarīgo 
valdes locekļu pienāku -
mi un uzdevumi.
– Ar metodiku saistītā 
dokumentācija ir 
sadalīta vairākos doku -
mentos, un tos nebija 
viegli atrast kredītrei -
tingu aģentūru tīmekļa 
vietnēs.
– Pienācīgi jāievieš un 
jāpārbauda IT sistēmas.– Dažu direktoru 
neatkarība netika 
nodrošināta.
– Valdei pastāvīgi jāno -
vērtē iekšējās kontroles 
sistēmas un jāuzlabo 
saziņa ar darbiniekiem, 
kas īsteno kontroli.
– Jāpārrauga, vai resursi 
iekšējās kontroles 
nodrošināšanai ir 
pietiekami.
– Skaidrāk jānosaka to 
darbinieku pilnvaras 
un darba procedūras, 
kuriem uzticēta iekšējā 
pārskatīšana.
– Jāprecizē reitinga 
komitejām nosūtāmā 
dokumentācija.– Ne visi elementi, kas 
ietekmēja reitingus, 
tika iekļauti metodikā.
– Nepietiekama 
publiskošana; netika 
publiskoti daži jauni 
rīki, kritēriji un vecas 
metodikas.
– Netika pienācīgi 
reģistrēti kvalitatīvie 
un kvantitatīvie faktori, 
modeļi un vēsturiskie 
pierādījumi.
– Gada pārskats par 
metodikām nebija 
pietiekams.
– Reitingi netika uzrau -
dzīti pēc izmaiņām 
reitingu metodikā.
– Daļa informācijas, ko 
izmantoja kredītreitin -
gu pamatošanai, bija 
novecojusi.– Reitingu izmaiņu pub -
liskošanai jābūt pārre -
dzamai un savlaicīgai.
– IT arhitektūrai un kon -
troles mehānismiem 
pienācīgi jāatbalsta 
reitingu publiskošanas 
nepārtrauktība un 
regularitāte.
– Jāpārrauga reitingu in -
formācijas izplatīšanas 
process.
– Skaidri jānosaka un jā -
dokumentē pienākumi 
attiecībā uz reitingu 
publiskošanu.– Reitingu noteikšanas 
darbībās bija iesaistīta 
valde un darbinie -
ki, kuru pārziņā ir 
pārskatīšana.
– Interešu konflikti 
gadījumos, kad valsts 
kredītreitingu analītiķi 
bija iesaistīti pētnie -
cības darbībās, nebija 
pietiekami pārbaudīti.
– Vērtējamām juridis -
kajām personām ne 
vienmēr bija dota 
iespēja pirms reitinga 
publicēšanas to 
apstrīdēt.
– Nepilnvarotām trešām 
personām bija piekļuve 
gaidāmajām reitingu 
noteikšanas darbībām.
– Tika konstatētas 
nepilnības IT sistēmu 
apstiprināšanas un 
piekļuves kontroles 
mehānismos.
– Reitings tiek publiskots 
ar kavēšanos pēc 
attiecīgā lēmuma 
pieņemšanas.
– Nepieredzējušiem un 
nesen pieņemtiem 
darbiniekiem bija uzti -
cēti nozīmīgi analītiski 
pienākumi.
Avots:  ERP, pamatojoties uz EVTI sniegto informāciju.III pielikums
50 Pielikumi
2014.  gads
Tematiskā izmeklēšana.  
Strukturētu finanšu instrumentu reitingi  
Fitch , Standard & Poor’s  un Moody’s  grupās un 
aģentūrā DBRSDivas tematiskās izmeklēšanas.  
Uzņēmuma vadība un kontroles  
funkcijas 14  mazās un 4  vidējās  
kredītreitingu aģentūrās
– Izmantotās un no piegādātājiem saņemtās 
informācijas kvalitāte netiek pārbaudīta.
– Reitingu pārraudzības procesā metodika netiek 
izmantota pilnībā.
– Nav pietiekami publiskotas dažādās izmantotās 
analītiskās sistēmas.
– Ikgadējā reitingu pārskatīšana notiek ar 
kavēšanos.
– Iekšējā pārskatītāja pienākumi, tostarp metodi -
ku, modeļu un galveno vērtēšanas pieņēmumu 
pārskatīšana, ir jānostiprina, lai nodrošinātu 
neatkarību.– Valdes locekļiem ir ierobežotas zināšanas par 
regulatīvajām prasībām, viņu sanāksmes notiek 
pārāk reti, un sadarbība ar darbiniekiem, kas 
atbild par kontroli, nav pietiekama.
– Jāpastiprina uzraudzības padomes neatkarīgo 
direktoru īstenotās pārraudzības darbības.
– Administratīvajai valdei un uzraudzības padomei 
ir jāievēro KRA  regulas noteikumi.
– Atbilstības uzraudzītāja un iekšējā pārskatītāja 
amatiem jābūt neatkarīgiem. Reitingu analītiķi, 
akcionāri vai darbinieki, kam uzticēta uzņēmēj -
darbības paplašināšana, nav jāiesaista metodiku 
apstiprināšanas procesā.
– Atbilstības uzraudzītājam jāpiešķir pienācīgi 
resursi un skaidri jānosaka viņa amata pienākumi 
un atbildība.
– Izvērtēšanas un atpakaļejošu pārbaužu 
iekšējām procedūrām jābūt skaidrākām un sīkāk 
izstrādātām.
– Paziņojums vērtējamai juridiskajai personai 
par reitinga noteikšanas darbību dažās KRA 
neatbilda regulas prasībām, un tas palielināja 
konfidenciālas informācijas noplūdes risku un 
risku saistībā ar emitenta ietekmi uz KRA.
Avots:  ERP, pamatojoties uz EVTI sniegto informāciju.III pielikums
51 Pielikumi
ASV un ES uzraudzības struktūru tīmekļa vietņu salīdzinājums
EVTI  
(KRA nodaļa)ASV  Vērtspapīru un biržas darījumu  
komiteja (Kredītreitingu biroja vietne)
1.  Piemērojamā regulējuma pieejamība un 
piekļuves iespējas
  SVF Labas prakses kodeksā attiecībā uz monetārās 
un finanšu politikas pārredzamību ir ieteikts 
“finanšu aģentūru1 izdotiem regulatīviem doku -
mentiem un jebkuriem citiem vispārēji piemēroja -
miem norādījumiem un pamatnostādnēm ir jābūt 
publiski viegli pieejamiem.”– Ir pieejama tikai KRA regula (Regu -
la (ES) Nr. 1060/2009) un viens no trim 
grozījumiem.
– Sešas deleģētās regulas, ar ko papildina 
KRA regulu, nav pieejamas.
– Regulas atrast nav viegli, jo tām nav 
atvēlēta īpaša iedaļa. Lai tām piekļūtu, ir 
divas iespējas:
• ritināt lejup sarakstu, kurš izvietots 
KRA atvēlētajā apakšnodaļā un kurā 
ir iekļauti 180 dokumenti, taču nav 
piedāvātas ne izvēles iespējas, ne 
filtrēšanas kritēriji;
• iziet no KRA apakšnodaļas un atvērt 
cilni “Dokumenti”, kur iespējams 
izmantot divus filtrēšanas kritēriju 
sarakstus (lai gan viens no tiem nav 
izkārtots alfabētiskā secībā).– Biroja tīmekļa vietnē ir īpaša sadaļa 
“Vērtspapīru tiesību akti”, kurā norādītas 
tiešas saites uz visiem regulatīvajiem do -
kumentiem, kas attiecas uz valstī atzīta -
jām statistiskajām reitingu organizācijām.
2.  KRA ziņojumu pieejamība un piekļuves 
iespējas
  “Finanšu aģentūras regulāri sagatavo un pub -
lisko pārskatus par to, kā tās virzās uz vispārējo 
stratēģisko mērķu sasniegšanu”2 un “finanšu 
aģentūras regulāri sagatavo un publicē pārskatus 
par galvenajām norisēm tajā(-s) finanšu sistēmas 
nozarē(-s), par kurām tās ir oficiāli atbildīgas.”3– Ir divu veidu ziņojumi:
• EVTI sagatavotais ikgadējais ziņo -
jums par KRA uzraudzību;
• ad hoc  ziņojumi.
– Šiem ziņojumiem nav atvēlēta īpaša 
iedaļa. Lai tiem piekļūtu, jāizmanto viena 
no iepriekš minētajām divām iespējām:
• ritināt lejup KRA apakšnodaļas 
dokumentu sarakstu;
• iziet no KRA apakšnodaļas, atvērt cil -
ni “Dokumenti” un izmantot filtrus.– Biroja vietnē ir atsevišķa sadaļa “Publiski 
pieejamie pārskati”, un dokumenti ir 
klasificēti atkarībā no pārskata veida:
• darbinieku sagatavotie pārskati un 
pētījumi;
• vadlīnijas darbiniekiem;
• gada ziņojumi Kongresam;
• gada pārbaužu ziņojumi.
3. Reģistrēto KRA publiskošana
  Attiecībā uz  ES Kredītreitingu aģentūru regulā 
noteikts, ka “EVTI publicē savā tīmekļa vietnē to 
kredītreitingu aģentūru sarakstu, kas ir reģistrētas 
saskaņā ar šo regulu.”4– Vietnē ir īpaša sadaļa “Reģistrēto un 
sertificēto KRA saraksts”, kurā lietotāji var 
atrast kredītreitingu aģentūras nosau -
kumu, mītnes valsti, ziņas par statusu 
(reģistrēta vai sertificēta) un faktisko 
reģistrācijas datumu.– Ir īpaša sadaļa “ Division Resources ”, kurā 
lietotāji var atrast reģistrētās valstī atzītās 
statistiskās reitingu organizācijas un to 
reģistrēšanas datumu.
1  Jēdziens “Finanšu aģentūras” apzīmē institucionālu kārtību, kas attiecas uz finanšu un maksājumu sistēmu, tostarp tirgu un institūciju 
reglamentēšanu, uzraudzību un pārraudzību, lai veicinātu finanšu stabilitāti, tirgus efektivitāti un aizsargātu klientu aktīvus, kā arī patērētā ­
jus. Labas prakses kodekss attiecībā uz monetārās un finanšu politikas pārredzamību, Pamatprincipu deklarācija, pielikums “Dažu terminu 
definīcijas”, SVF, 1999.
2 Labas prakses kodekss attiecībā uz monetārās un finanšu politikas pārredzamību, Pamatprincipu deklarācija, 6.3. princips, SVF, 1999.
3 Labas prakses kodekss attiecībā uz monetārās un finanšu politikas pārredzamību, Pamatprincipu deklarācija, 7.1. princips, SVF, 1999.
4 18. panta 3. punkts.IV pielikums
52 Pielikumi
EVTI  
(KRA nodaļa)ASV  Vērtspapīru un biržas darījumu  
komiteja (Kredītreitingu biroja vietne)
4.  Katras KRA sniegto reitingu veidu 
publiskošana
  Attiecībā uz  ES Kredītreitingu aģentūru regulā no -
teikts, ka regulas mērķis ir “palielināt kredītreitin -
gu noteikšanas darbību godīgumu, pārredzamību, 
(..) netraucētu iekšējā tirgus darbību, vienlaikus 
panākot augstu patērētāju un ieguldītāju aizsar -
dzības līmeni.”5 Dažādu reitingu veidu publiskoša -
na veicina kredītreitingu pārredzamību.– Nav viegli pieejamas informācijas par to, 
kāda veida reitingus KRA sniedz.
– Tomēr EVTI ik gadu publicē ziņojumu 
“Tirgus daļu aplēses KRA regulas 8.d panta 
izpratnē”, kurā lietotāji var atrast šo infor -
māciju. Ja kredītreitingi nebija pasūtīti vai 
ja aģentūrai par attiecīgo reitingu veidu 
pārskata gadā nebija ieņēmumu, aģentūra 
ziņojumā nav pieminēta.– Valstī atzīto statistisko reitingu organizā -
ciju sadaļā par katru aģentūru ir pieejams 
reģistrācijas dokuments, kurā norādīts, 
kāda veida reitingus aģentūra sniedza 
laikā, kad tā tika reģistrēta, kā arī visi 
vēlāk atsauktie reitingi.
5.  Reģistrācijas veidlapas vai pieteikuma parau -
ga publiskošana
  Tieša piekļuve reģistrācijas pieteikuma paraugam 
ļautu jaunajām KRA gūt labāku priekšstatu par 
reģistrācijas procesu un mudinātu tās reģistrēties.– Reģistrācijas pieteikuma paraugs nav 
publiski pieejams tīmekļa vietnē.
– KRA nodaļa izsūta pieteikuma paraugu 
pēc tam, kad aģentūra ir sazinājusies 
ar EVTI.– Valstī atzīto statistisko reitingu organi -
zāciju reģistrācijas veidlapa ir publicēta 
tīmekļa vietnē, un to ir viegli atrast sadaļā 
“Examination Resources ”.
6.  Piekļuve regulā noteiktajai publiskojamajai 
informācijai
  KRA pienākums ir publiskot vairāku veidu infor -
māciju. Piemēram, attiecībā uz Eiropas Savienību 
KRA regulā ir noteikts, ka aģentūrām jāpublisko 
ikgadējais pārredzamības ziņojums, kurā iekļauj 
informāciju par aģentūras juridisko struktūru un 
īpašumtiesībām, iekšējās kontroles mehānis -
miem, statistiku par tās personāla nodrošināšanu 
jauniem kredītreitingiem  utt. Lai šī informācija 
būtu noderīgu ziņu avots un palīdzētu kredītrei -
tingu izmantotājiem un lai tie akli nepaļautos uz 
reitingiem, bet gan veiktu paši savu analīzi, kā arī 
atbilstīgas uzticamības pārbaudes, ieguldītājiem 
ir jāzina par šādu publiskotu informāciju.– EVTI tīmekļa vietnē nav nevienas atsauces 
uz regulā noteikto publiskošanu kredītrei -
tingu aģentūru vietnēs.– Valstī atzīto statistisko reitingu organizā -
ciju pienākums ir darīt publiski pieejamas 
dažas reģistrācijas veidlapas daļas, kā arī 
ikgadējo sertifikācijas veidlapu. Biroja 
tīmekļa vietnes aģentūrām veltītajā sadaļā 
ir atrodamas saites uz konkrētu aģentūru 
vietnēm, kur šīm veidlapām var piekļūt.
7 . Norādījumi ziņotājiem
  Ziņotājiem paredzēta specifiska informācija 
un norādījumi atvieglo informācijas sniegšanu 
regulatoram par iespējamiem amatpārkāpumiem 
un/vai regulatīvo noteikumu neievērošanu.– Nav pieejamas konkrētas norādes. KRA sa -
daļā ir norādīta e-pasta adrese pieprasī -
jumiem: CRA-info@esma.europa.eu,  kuru 
var izmantot arī sūdzību iesniegšanai.– Ir saite uz ziņotājiem paredzēta dienes  ta 
tīmekļa vietni ( Office of the Whistle-blo -
wer  ), un tajā ir pieejama plaša informācija.
5 1. apsvērums.
Avots:  ER P.IV pielikums
53
Izmeklēšanas veids (individuāla vai tematiska izmek ­
lēšana) citu apsvērumu starpā ir atkarīgs no apzinātā 
riska sarežģītības un idiosinkrāzijas līmeņa. Turklāt, 
lai gan galvenā uzmanība izmeklēšanā tiek pievēr ­
sta konstatētajām augsta riska jomām, riska jomu 
savstarpējā atkarība var būt iemesls tādu riska jomu 
iekļaušanai izmeklēšanā, kas ir apzinātas kā zemāka 
riska jomas.
Papildus ikgadējai stratēģiskajai plānošanai EVTI 
pastāvīgi uzrauga un novērtē riskus. Ja, veicot pastā ­
vīgo uzraudzību (analizējot periodiski iesniedzamo 
informāciju, analizējot sūdzības un paziņojumus par 
izmaiņām reģistrācijas sākotnējos nosacījumos, vei ­
cot periodiskas intervijas utt.) un tirgus uzraudzību, 
ārpus stratēģiskās plānošanas tiek konstatēti jauni 
riski, notiek prioritāšu pārskatīšana, lai nodrošinātu, 
ka resursi tiek piešķirti to risku novēršanai, kuriem ir 
vislielākais potenciāls nodarīt kaitējumu ieguldītā ­
jiem un vispārīgākā izpratnē finanšu stabilitātei.
EVTI atzīst, ka ir vajadzīga visaptverošāka dokumentu 
izsekojamība, lai apliecinātu risku prioritizēšanu visa 
gada garumā.
VII
EVTI uzraudzības rokasgrāmata un informācijas 
uzziņu grāmata ir paredzētas, lai izklāstītu EVTI 
uzraudzības sistēmu, aprakstītu uzraudzības proce ­
sus un kopīgos soļus un principus, kas šajos procesos 
jāievēro.
Šajos dokumentos ir izklāstīti visa gada garumā 
veicamie minimālie uzraudzības uzdevumi, kurus 
var plānot. Tomēr precīzus uzraudzības uzdevumu 
veidus un to biežumu nevar iepriekš ieplānot, ņemot 
vērā, ka daži uzraudzības pasākumi, kurus nosaka 
katras kredītreitingu aģentūras riska profila attīstība, 
ir neprognozējami.Kopsavilkums
VI
EVTI ir pieņēmusi apzinātu lēmumu būt uzraudzības 
iestāde, kas izmanto ar risku pamatotu pieeju, pieņe ­
mot, ka visus riskus nevar novērst, bet uzraudzības 
pasākumu mērķim drīzāk ir jābūt to risku apzināšanai 
un novēršanai, kuriem ir vislielākais potenciāls noda ­
rīt kaitējumu ieguldītājiem un vispārīgākā izpratnē 
finanšu stabilitātei.
Ar risku pamatotā EVTI pieeja ir izveidota, lai pie ­
šķirtu resursus vissvarīgākajām jomām, un ir ieviesta 
pēc iestādes pirmā uzraudzības darbības gada.
Kopš tā laika iestāde ir pievērsusies visām augsta 
riska jomām, kas ir apzinātas attiecībā uz augstas 
ietekmes kredītreitingu aģentūrām, veicot vai nu 
izmeklēšanu, vai pastāvīgu uzraudzību.
Ar risku pamatotā EVTI sistēma ietver trīs savstarpēji 
atkarīgus posmus:
i) risku apzināšana un novērtēšana,
ii) risku prioritizēšana,
iii) uzraudzības pasākumu noteikšana prioritizēto ris ­
ku novēršanai.
Šī sistēma ir izveidota, pamatojoties uz 13 riska 
rādītājiem, un EVTI katru gadu veic stratēģisko 
plānošanu, lai izstrādātu ikgadējo uzraudzības darba 
plānu, kurā ir noteiktas nākamā gada prioritātes un 
pasākumi. Kopš 2012. gada kopumā 39 reizes kāds 
no riska rādītājiem augstas ietekmes kredītreitingu 
aģentūrām ir uzrādījis augstu risku.
Četri no apzinātajiem riskiem ir novērsti, veicot 
pastāvīgu uzraudzību. Attiecībā uz pārējām 35 riska 
jomām gadā pēc risku apzināšanas ir veikti turpmāki 
pasākumi – individuāla vai tematiska izmeklēšana.EVTI  
atbilde
EVTI atbilde 54
VIII
EVTI ir ieviesusi ar risku pamatotu pieeju, kuras 
mērķis ir prioritizēt uzraudzības pasākumus saskaņā 
ar apzinātajiem riskiem, lai nodrošinātu efektīvu un 
lietderīgu resursu sadalījumu.
Starp riska rādītājiem, kas tiek novērtēti ar risku 
pamatotajā EVTI sistēmā, ir interešu konflikti un 
metodika.
EVTI nepārtraukti novērtē metodisko risku, veicot 
pastāvīgo uzraudzību, kuras gaitā iestāde regu ­
lāri saņem un analizē plašu ar metodiku saistītas 
informācijas klāstu. Gadījumos, kad šie riska rādītāji 
ir signalizējuši par augstu kredītreitingu aģentūru 
risku, EVTI tiem ir sistemātiski pievērsusies, īstenojot 
uzraudzības pasākumus, piemēram, veicot banku 
metodiku tematisku izmeklēšanu, kuras laikā EVTI ir 
novērtējusi atbilstību prasībai izmantot metodiku, 
kas ir stingra, sistemātiska, pēctecīga un pakļauta 
izvērtēšanai.
EVTI turklāt ir novērtējusi metodiku atbilstību 
Kredītreitingu aģentūru regulas prasībām arī citās 
izmeklēšanās, lai gan metodiskais risks nav bijis to 
uzmanības centrā, un veiktās analīzes līmenis ir bijis 
atšķirīgs atkarībā no izmeklēšanas tvēruma. EVTI 
2015. gadā ir veikusi arī izmeklēšanu par metodiku 
izvērtēšanu. Plašāku informāciju sk. EVTI atbildē par 
81.–84. punktu.
Attiecībā uz interešu konfliktiem visa Kredītrei ­
tingu aģentūru regula ir paredzēta, lai novērstu 
interešu konfliktus, un lielākā daļa Kredītreitingu 
aģentūru regulā iekļauto noteikumu ir saistīti ar 
kredītreitingu aģentūru pienākumu nodrošināt 
kredītreitingu noteikšanas darbību neatkarību 
(konfliktu novēršanu, konstatēšanu, risināšanu un 
publiskošanu). Kopš uzraudzības darbības sākšanas 
EVTI kā uzraudzības iestāde ir veltījusi ievērojamas 
pūles, lai novērtētu pasākumus, ko kredītreitingu 
aģentūras ir ieviesušas, lai izvairītos no interešu 
konfliktiem. Tāpēc lielākā daļa komunikācijas ar 
kredītreitingu aģentūrām un EVTI izmeklēšanu laikā 
izdarītie konstatējumi ir saistīti ar Kredītreitingu 
aģentūru regulas noteikumiem par neatkarību un Uzraudzība pēc būtības ir dinamisks process, un 
atbilstoši ar risku pamatotajai EVTI sistēmai iestādei 
ir jāpielāgo uzraudzības darbības fokuss, ņemot 
vērā nozares un konstatēto risku attīstību. Tāpēc 
uzraudzības rokasgrāmata un informācijas uzziņu 
grāmata tagad vienmēr tiek papildinātas ar stratē ­
ģijām un darba plāniem, kurus katru gadu izstrādā 
attiecībā uz riskantākajām kredītreitingu aģentū ­
rām, iekļaujot veicamos pasākumus un to termiņus, 
periodiskām sanāksmēm saskaņā ar saziņas ciklu, ko 
nosaka katru gadu un paziņo kredītreitingu aģentū ­
rām, un katras izmeklēšanas projektu plāniem.
EVTI uzskata, ka visi šie dokumenti veido pilnīgu 
noteikumu un pamatnostādņu kopumu, kas nodro ­
šina vajadzīgo elastību, ļaujot pielāgot EVTI uzrau ­
dzības pieeju un visefektīvākajā veidā izmantot 
uzraudzības rīkus.
EVTI atzīst, ka būtu iespējams uzlabot no kredītrei ­
tingu aģentūrām periodiski saņemtās informācijas 
analīzes uzskaiti. Šajā sakarā Kredītreitingu aģen ­
tūru nodaļa izstrādā jaunu rīku informācijas pastāvī ­
gas uzraudzības un riska novērtēšanas vajadzībām. 
Šis rīks ļaus uzglabāt uzraudzītāju sniegtos datus un 
analīzi īpašos dokumentos, izmantojot strukturētas 
veidnes un tādā veidā uzlabojot gan veiktās analī ­
zes, gan apzināto risku uzskaites praksi.
Tomēr EVTI atzīmē, ka iepriekšējos gados iedibinātā 
uzskaites prakse ir palīdzējusi iestādei pildīt tās 
regulatīvos pienākumus un atspoguļojusi organizā ­
cijas iekšējās vajadzības. Piemēram, lai gan izmeklē ­
šanas laikā EVTI ne vienmēr iekšēji dokumentē visus 
analīzes starpposmus, kredītreitingu aģentūrām 
nosūtītajās vēstulēs visi konstatējumi un apliecino ­
šie pierādījumi ir rūpīgi dokumentēti.
Tāpēc, atzīstot, ka iestādes dokumentēšanas un 
uzraudzības rīkus būtu iespējams pilnveidot, EVTI 
tomēr uzskata, ka līdz šim tie ir bijuši efektīvi un 
ļāvuši EVTI saglabāt lēmumu pieņemšanas proce ­
sam būtisko apliecinošo informāciju.
EVTI atbilde 55
Pēc šo sākotnējo datu pārbaužu veikšanas un datu 
saglabāšanas datubāzē pastāvīgi tiek veiktas ad-hoc  
pārbaudes, lai turpinātu nodrošināt datu konsek ­
venci un kvalitāti. Tas, ka nenotiek sistemātiska 
salīdzināšana ar citām datubāzēm, tieši izriet no 
apstākļa, ka centrālā repozitorija datiem nav kopīgu 
identifikatoru. Šis jautājums tiks atrisināts, izvei ­
dojot Eiropas reitingu platformu (ERP), jo saistītajā 
regulatīvajā tehniskajā standartā (RTS) ir iekļauta 
prasība attiecīgos gadījumos ziņot par globālajiem 
identifikatoriem (piemēram, juridisko personu iden ­
tifikatoriem, BIC kodiem, ISIN  kodiem utt.). 
Turklāt jāievēro, ka EVTI ad-hoc  kārtībā pēc iespē ­
jas pārbauda datu derīgumu, salīdzinot ar citām 
datubāzēm.
XI a)
EVTI piekrīt šim ieteikumam.
EVTI atzīst, ka novērtējuma dokumentāciju varētu 
uzlabot, lai darba dokumentos sniegtu pilnīgus 
pierādījumus par veikto novērtējumu un atvieglotu 
analīzes revīzijas izsekojamību.
XI b)
EVTI piekrīt šim ieteikumam.
XI c)
EVTI daļēji piekrīt šim ieteikumam.
EVTI vajadzības gadījumā atjauninās uzraudzības 
rokasgrāmatu un informācijas uzziņu grāmatu, lai 
tajās iekļautu iegūtās zināšanas un pieredzi.
EVTI joprojām ir pārliecināta, ka visi ar izmeklēšanu 
saistītie un kredītreitingu aģentūrām paziņotie seci ­
nājumi, konstatējumi un apliecinošie pierādījumi ir 
rūpīgi dokumentēti.interešu konfliktu novēršanu. Tas skaidri izriet arī 
no EVTI publiskajiem gada pārskatiem un darba 
plāniem, kuros EVTI norāda lielākos uzraudzības 
riskus, kuriem iestāde pievērsīs pastiprinātu uzma ­
nību turpmākajos gados, un sniedz informāciju par 
iepriekšējās izmeklēšanās konstatētajām galvena ­
jām problēmām. Arī abi publiskie paziņojumi, ar 
kuriem EVTI nāca klajā attiecīgi 2014. gada jūnijā un 
2015. gada jūnijā, attiecas uz Kredītreitingu aģen ­
tūru regulas noteikumu par pasākumiem neatkarī ­
bas nodrošināšanai un iespējamu interešu konfliktu 
novēršanai pārkāpumiem. Plašāku informāciju 
sk. EVTI atbildē par 87.–89. punktu.
Ņemot vērā visu iepriekš teikto, EVTI uzskata, ka ir 
piešķīrusi vajadzīgos resursus, lai novērstu attiecībā 
uz metodikām un interešu konfliktiem konstatētos 
riskus. EVTI turpinās uzraudzīt šīs jomas un veiks 
atbilstošus pasākumus jomās, kur parādās būtiski 
riski.
X
Saskaņā ar Kredītreitingu aģentūru regulu EVTI 
uzdevums attiecībā uz centrālo repozitoriju ir vākt 
iepriekšējās darbības datus par katru atsevišķo kre ­
dītreitingu aģentūru un darīt tos pieejamus lietotā ­
jiem centralizētā tīmekļa vietnē.
Lai gan centrālajā repozitorijā nav iekļauts izsmeļošs 
visu iespējamo statistikas datu saraksts, veicot vairā ­
kus vaicājumus, lietotāji principā var izgūt dažādus 
papildu statistikas datus, ko bieži izmanto nozarē. 
Šī pieeja tika izraudzīta, ņemot vērā, ka statistikas 
lietderība pēc būtības ir ļoti subjektīva un lielā mērā 
atkarīga no lietotāja galīgā mērķa, kas var būt ļoti 
dažāds.
EVTI vēlētos uzsvērt, ka datubāzē tiek ievadīti un 
centrālajā repozitorijā ir pieejami vienīgi dati, kas ir 
sekmīgi izturējuši plašas, datu vākšanas rīkā integrē ­
tas validācijas pārbaudes (50 pirmā līmeņa pārbau ­
des un 50 otrā līmeņa pārbaudes) un sistemātiskas 
pilnīguma pārbaudes. Papildus datu kvalitātes 
nodrošināšanai šie soļi nodrošina iesniegto datu 
standartizāciju un salīdzināmību, kā arī konsekvenci 
laika gaitā. 
EVTI atbilde 56
XI g)
EVTI piekrīt šim ieteikumam.
EVTI turpinās pastāvīgo dialogu ar ieinteresētajām 
personām, lai noskaidrotu, kā centrālo repozitoriju 
varētu uzlabot, lai tas vēl labāk atbilstu lietotāju 
vajadzībām.
XI h)
EVTI piekrīt šim ieteikumam.
EVTI pašlaik uzlabo savu tīmekļa vietni. Jaunajā 
versijā tiks iekļauti šajā ieteikumā ierosinātie 
uzlabojumi.
I daļa. Reģistrācija un 
perimetra darbības
27
Katra reģistrācijas pieteikuma izskatīšanai EVTI vien ­
mēr norīko vismaz divus vērtētājus, lai nodrošinātu 
t. s. “četru acu principu”. Turklāt katrs lēmums par 
pieteikuma nepilnīgumu, pilnīgumu un atbilstību 
(reģistrāciju vai atteikumu) tiek pārbaudīts apstip ­
rināšanas procesā, kurā piedalās reģistrācijas 
pieteikumu koordinators, komandas vadītājs, 
Kredītreitingu aģentūru nodaļas vadītājs un EVTI 
izpilddirektors.
Pierādījumi, ka ar reģistrācijas lietu ir strādājuši 
vismaz divi vērtētāji, ir atrodami EVTI iekšējā 
korespondencē un visā oficiālajā korespondencē ar 
pieteikuma iesniedzējiem.
Pierādījumi par EVTI apstiprināšanas procesu ir atro ­
dami EVTI iekšējā korespondencē. Turklāt lēmumus 
par pieteikumu nepilnīgumu un pilnīgumu paraksta 
EVTI izpilddirektors, bet lēmumus par reģistrāciju 
vai atteikumu oficiāli apstiprina EVTI Uzraudzības 
padome un paraksta EVTI priekšsēdētājs.
EVTI tomēr atzīst, ka tās iekšējās prakses dokumen ­
tāciju varētu uzlabot.EVTI atzīst, ka būtu iespējams uzlabot no kredītrei ­
tingu aģentūrām periodiski saņemtās informācijas 
analīzes uzskaiti, un pašlaik uzlabo gan veiktās 
analīzes, gan apzināto risku uzskaites praksi. Tomēr, 
ņemot vērā, ka reģistrēto kredītreitingu aģentūru 
skaits joprojām ir ierobežots, EVTI neuzskata, ka 
pašlaik būtu nepieciešams īpašs IT rīks.
XI d)
EVTI daļēji piekrīt šim ieteikumam.
EVTI turpinās regulāri novērtēt metodisko risku, 
veicot pastāvīgo uzraudzību, un, ja tiks konstatēts 
risks, veiks īpašus uzraudzības pasākumus, izmanto ­
jot ar risku pamatoto EVTI pieeju.
XI e)
EVTI daļēji piekrīt šim ieteikumam.
Veicot pastāvīgo uzraudzību, EVTI turpinās regulāri 
novērtēt ar potenciāliem interešu konfliktiem saistī ­
tos riskus, tostarp kredītreitingu aģentūru ieviestos 
pasākumus un kontroles mehānismus, lai uzraudzītu 
reitingu analītiķu tirdzniecības darbības un finanšu 
darījumus, un, ja tiks konstatēts risks, veiks īpašus 
uzraudzības pasākumus, izmantojot ar risku pama ­
toto EVTI pieeju.
XI f)
EVTI daļēji piekrīt šim ieteikumam.
EVTI izmantos savas uzraudzības pilnvaras, lai 
novērstu konkrētu kredītreitingu aģentūru darbībā 
konstatētus trūkumus. Iestāde apsvērs iespēju vaja ­
dzības gadījumā saskaņā ar regulu izstrādāt visām 
kredītreitingu aģentūrām adresētus papildu norādī ­
jumus par publiskošanas prasībām.
EVTI atbilde 57
Attiecībā uz analīzes dokumentēšanu EVTI ir pie ­
mērojusi Kredītreitingu aģentūru regulas noteiku ­
mus. Saskaņā ar Kredītreitingu aģentūru regulas 
18. pantu gadījumos, kad EVTI atsakās reģistrēt kre ­
dītreitingu aģentūru, tā norāda visus sava lēmuma 
iemeslus; šajā ziņā Uzraudzības padomes pieņemta ­
jos atteikuma lēmumos EVTI ir rūpīgi dokumentējusi 
savu novērtējumu.
Tomēr EVTI atzīst, ka arī tad, ja tas nav paredzēts 
Kredītreitingu aģentūru regulā, novērtējuma doku ­
mentāciju varētu uzlabot, lai darba dokumentos 
sniegtu pilnīgus pierādījumus par veikto novērtē ­
jumu un atvieglotu analīzes revīzijas izsekojamību.
30
Saskaņā ar Kredītreitingu aģentūru regulas noteiku ­
miem EVTI reģistrācijai nepiemēro prasības, kas nav 
paredzētas šajā regulā. Tāpēc EVTI nevar piepra ­
sīt iepriekš noteiktu informācijas komplektu vai 
noteikt minimālo akceptējamo detalizētības pakāpi. 
Tomēr EVTI vēlētos atzīmēt, ka vienmēr, kad tā ir 
uzskatījusi, ka atbilstības novērtējuma kontekstā ir 
vajadzīga papildu informācija, iestāde reģistrācijas 
procesā to ir pieprasījusi.
Attiecībā uz atšķirībām metodiku dokumentāci ­
jas detalizētības pakāpē EVTI vēlētos norādīt, ka 
pārbaudītās reģistrācijas lietas attiecas uz dažādām 
kredītreitingu aģentūrām, kas darbojas atšķirīgās 
nozarēs. Metodiku saturs pēc būtības atšķiras starp 
dažādām kredītreitingu aģentūrām, kā arī starp 
vienas un tās pašas kredītreitingu aģentūras dažā ­
dām aktīvu kategorijām, un Kredītreitingu aģentūru 
regulā nav noteikuma, kas paredz, ka kredītreitingu 
aģentūrām metodikas būtu jāsagatavo saskaņā ar 
iepriekš noteiktu formātu.Kopīga atbilde par 28. un 29. punktu
No 2011. gada jūlija, kad EVTI pārņēma kredītrei ­
tingu aģentūru uzraudzību, līdz 2015. gada septem ­
brim iestāde ir izvērtējusi 17 reģistrācijas pieteiku ­
mus. Četri pieteikuma iesniedzēji pieteikumus ir 
atsaukuši, seši pieteikumi ir noraidīti, un ir reģistrē ­
tas septiņas kredītreitingu aģentūras.
Atbilstības pārbaudes posmā EVTI izvērtē atbilstību 
visiem attiecīgajiem noteikumiem saskaņā ar Kre ­
dītreitingu aģentūru regulu, tostarp prasībai izman ­
tot metodiku, kas ir stingra, sistemātiska, pēctecīga 
un pakļauta izvērtēšanai. Pamatu šo prasību izpildes 
novērtēšanai EVTI nodrošina Komisijas Deleģētā 
regula (ES) Nr. 447/2012 (metodikas atbilstības 
novērtēšanas RTS).
Atbilstību katrai prasībai vērtē atsevišķi, un EVTI 
ņem vērā ne vien konkrēto metodiku, kas tiek 
novērtēta, bet arī visus pārējos pieteikuma iesnie ­
dzēja iesniegtos dokumentus, piemēram, politiku 
un procedūras, kuras reglamentē reitingu noteik ­
šanas procesu, un pieteikuma iesniedzēja veiktās 
metodikas izvērtēšanas rezultātus. Ja EVTI uzskata, 
ka atbilstības pārbaudes posmā analīzes veikšanai ir 
vajadzīga papildu informācija, iestāde to pieprasa.
EVTI uzskata, ka saistībā ar reģistrācijas procesiem 
saņemtā dokumentācija iestādei ir ļāvusi pilnīgi 
novērtēt atbilstību visām Kredītreitingu aģentūru 
regulā un metodikas atbilstības novērtēšanas RTS 
minētajām prasībām.
Šajā ziņā EVTI reģistrācijas procesā ir pievērsusies 
ne vien metodiku stingrības novērtēšanai, bet ir vēr ­
tējusi atbilstību visiem attiecīgajiem noteikumiem.
Piemēram, EVTI ir noraidījusi vairākus reģistrācijas 
pieteikumus, jo tie nav atbilduši prasībai izmantot 
metodiku, kas ir stingra (trīs gadījumos), sistemā ­
tiska (divos gadījumos) un pakļauta izvērtēšanai 
(četros gadījumos).
Šie skaitļi rāda, ka visbiežākais reģistrācijas pie ­
teikumu noraidīšanas iemesls gadījumos, kad 
nav nodrošināta atbilstība metodikas atbilstības 
novērtēšanas RTS pantiem, ir neatbilstība noteiku ­
mam, saskaņā ar kuru metodikai ir jābūt pakļautai 
izvērtēšanai.
EVTI atbilde 58
Dažas no apzinātajām struktūrām tiešām veica 
darbību, uz kuru attiecas Kredītreitingu aģentūru 
regulas piemērošanas joma, un vēlāk tika reģistrētas 
kā kredītreitingu aģentūras. Visas šīs struktūras tika 
apzinātas, pirms EVTI 2013. gada 30. jūlijā publicēja 
pamatnostādnes par Kredītreitingu aģentūru regu ­
las piemērošanas jomu. Šajās pamatnostādnēs EVTI 
ir sabiedrībai skaidri norādījusi, ka reitingu izsnieg ­
šana bez reģistrācijas ir Kredītreitingu aģentūru 
regulas pārkāpums, par kuru EVTI ir pilnvarota uzlikt 
naudas sodu. Līdz šim EVTI šīs pilnvaras nav izman ­
tojusi, jo pēc pamatnostādņu publicēšanas nav 
konstatējusi nevienu uzņēmumu, kas nodarbotos ar 
kredītreitingu izsniegšanu.
Kopīga atbilde par 35.–40. punktu
EVTI atzīmē, ka iestāde ir atbildīga vienīgi par 
kredītreitingu aģentūru reģistrēšanu un uzraudzību 
ES un tās pilnvarojums neattiecas uz Eurosistēmas 
darbību.
EVTI reģistrācijas procesa rezultāts neietekmē notei ­
kumus, kas reglamentē kredītreitingu akceptēšanu 
Eurosistēmā.
II daļa. Plānošana un riska pārvaldība
48
EVTI sistēma ir izveidota tā, ka zem katras riska kate ­
gorijas ir uzskaitītas galvenās apzinātās problēmas. 
Parasti konkrētas riska jomas vispārējā novērtējuma 
pamatā ir visnozīmīgākā problēma. Turklāt visi apzi ­
nātie riski tiek dokumentēti.
49
Riska komandas un uzraudzības komandas darbi ­
nieku divpusējās diskusijās sistemātiski tiek pārbau ­
dīts, vai un ar kādiem rezultātiem ir analizēti visi 
vajadzīgie dokumenti. Taču EVTI atzīst, ka šī komu ­
nikācija netiek oficiāli dokumentēta.Attiecībā uz iespēju, ka metodikās varētu nebūt 
iekļauta daļa no RTS minētās informācijas (t. i., 
modelēšana vai kvantitatīvās metodes, paziņojums 
par katra kvalitatīvā vai kvantitatīvā rādītāja nozīmi 
utt.), RTS nav noteiktas regulatīvas publiskoša ­
nas prasības, bet ir paredzēti noteikumi, kas EVTI 
jāizmanto, novērtējot kredītreitingu noteikšanas 
metodiku atbilstību Kredītreitingu aģentūru regulas 
8. panta 3. punkta prasībām. Runājot par šīm prasī ­
bām, papildus publiski pieejamai informācijai EVTI 
ir saņēmusi visu kredītreitingu aģentūras iekšējo 
dokumentāciju, kas EVTI ir ļāvusi novērtēt, vai meto ­
dika atbilst RTS minētajām prasībām.
Visbeidzot, attiecībā uz konkrēto reģistrācijas lietu 
EVTI ir saņēmusi informāciju par modelēšanu un 
kvantitatīvajām metodēm pirmsreģistrācijas posmā, 
bet šī informācija tiešām nebija iekļauta pārbaudī ­
tajā reģistrācijas lietā.
Kopīga atbilde par 31.–34. punktu
EVTI jau sākotnēji ir īstenojusi perimetra darbību un 
paralēli valstu kompetento iestāžu paziņojumiem 
regulāri veikusi neatkarīgu analīzi.
EVTI ir sazinājusies ar vairākiem potenciāliem kre ­
dītreitingu noteikšanas pakalpojumu sniedzējiem 
un ir tieši apzinājusi lielāko daļu no šīm struktūrām. 
Šī darbība EVTI ir ļāvusi laicīgi apzināt uzņēmumus, 
kas būtu jāreģistrē kā kredītreitingu aģentūras.
EVTI uzskata, ka vienlīdz nozīmīgas ir abas darbī ­
bas – gan EVTI iekšējais novērtējums, gan valstu 
kompetento iestāžu ieguldījums.
EVTI atbilde 59
Izmeklēšanas veids (individuāla vai tematiska 
izmeklēšana) cita starpā ir atkarīgs no apzinātā 
riska sarežģītības un idiosinkrāzijas līmeņa. Turklāt, 
lai gan galvenā uzmanība izmeklēšanā tiek pievēr ­
sta konstatētajām augsta riska jomām, riska jomu 
savstarpējā atkarība var būt iemesls tādu riska jomu 
iekļaušanai izmeklēšanā, kas ir apzinātas kā zemāka 
riska jomas.
Piemēram, EVTI sāka izmeklēšanu par strukturēto 
finanšu kredītreitingiem, pamatojoties uz augstu 
risku, kas bija konstatēts ar portfeļa risku saistītajā 
riska kategorijā. Taču, lai gūtu pilnīgu priekšstatu 
par šo aktīvu kategoriju un attiecīgo, kredītreitingu 
aģentūru pieņemto praksi, EVTI bija jāizvērtē visi 
reitingu noteikšanas pamatā esošie aspekti, kas, 
protams, ietvēra arī aspektus, uz kuriem attiecas 
citi riska rādītāji (piemēram, resursu piešķiršanu 
reitingu uzraudzības darbībai, reitingu noteikša ­
nas procesā izmantoto informāciju, kā arī attiecīgo 
metodiku piemērošanu un pārskatīšanu).
Papildus stratēģiskajai plānošanai, kas tiek veikta 
katru gadu, EVTI pastāvīgi uzrauga un novērtē 
riskus. Ja, veicot pastāvīgo uzraudzību (analizējot 
periodiski iesniedzamo informāciju, analizējot 
sūdzības un paziņojumus par izmaiņām reģistrācijas 
sākotnējos nosacījumos, veicot periodiskas intervi ­
jas utt.) un tirgus uzraudzību, ārpus stratēģiskās plā ­
nošanas tiek konstatēti jauni riski, notiek prioritāšu 
pārskatīšana, lai nodrošinātu, ka resursi tiek piešķirti 
to risku novēršanai, kuriem ir vislielākais potenciāls 
nodarīt kaitējumu ieguldītājiem un vispārīgākā 
izpratnē finanšu stabilitātei.
54
EVTI ir strukturējusi dažas agrākas izmeklēšanas 
ap konkrētu aktīvu kategoriju reitingiem, tomēr 
tas nenozīmē, ka izmeklēšanā nav pievērsta uzma ­
nība riska novērtēšanas sistēmas konstatētajiem 
uzņēmējdarbības riska aspektiem. Gluži pretēji, 
konkrētas aktīvu kategorijas (kas izrādās nozīmīgas 
vides riska / portfeļa riska novērtējumā) tiek izman ­
totas, lai veidotu konsekventu un jēgpilnu izlasi, ar 
kuras palīdzību izmeklēšanā var novērtēt saistībā 
ar attiecīgajām kredītreitingu aģentūrām apzinātos 50
Sākumdati padziļinātajai stratēģiskajai analīzei, 
kas tiek veikta vismaz reizi gadā, tiek dokumentēti 
novērtējuma lapās. Izmaiņas riska novērtējumā, 
kuras var notikt pēc riska komandas un uzraudzības 
komandas darbinieku konsekvences pārbaudes 
sanāksmēm, netiek dokumentētas tāpēc, ka šīs 
sanāksmes ir daļa no riska paneļa veidošanas noslē ­
guma posma.
EVTI atzīst, ka ir vajadzīga visaptverošāka doku ­
mentu izsekojamība, lai apliecinātu risku prioritizē ­
šanu visu gadu. Šajā sakarā EVTI pašlaik veido jaunu 
repozitoriju, kas ir izstrādāts tā, lai pastāvīgi reģis ­
trētu izmaiņas riska novērtējumā.
Kopīga atbilde par 52. un 53. punktu
Ar risku pamatotā EVTI pieeja ir ieviesta pēc iestā ­
des pirmā uzraudzības darbības gada. Kopš tā laika 
iestāde ir pievērsusies visām augsta riska jomām, 
kas ir apzinātas attiecībā uz augstas ietekmes kre ­
dītreitingu aģentūrām, veicot vai nu izmeklēšanu, 
vai pastāvīgu uzraudzību.
Ar risku pamatotā EVTI sistēma ietver trīs savstarpēji 
atkarīgus posmus: i) risku apzināšana un novēr ­
tēšana, ii) risku prioritizēšana un iii) uzraudzības 
pasākumu noteikšana prioritizēto risku novēršanai. 
Šī sistēma ir izveidota, pamatojoties uz 13 riska rādī ­
tājiem, un EVTI vismaz reizi gadā veic stratēģisko 
plānošanu ar mērķi izstrādāt ikgadējo uzraudzības 
darba plānu, kurā ir noteiktas nākamā gada prioritā ­
tes un pasākumi. 
Kopš 2012. gada kopumā 39 reizes kāds no riska 
rādītājiem četrām augstas ietekmes kredītreitingu 
aģentūrām ir uzrādījis augstu risku.
Četri no apzinātajiem riskiem ir novērsti, veicot 
pastāvīgu uzraudzību. Attiecībā uz pārējām 35 riska 
jomām gadā pēc risku apzināšanas ir veikti turpmāki 
pasākumi – individuāla vai tematiska izmeklēšana.
EVTI atbilde 60
EVTI uzskata, ka, ejot vēl tālāk un cieši sasaistot 
uzraudzības uzdevumus un to termiņus (iekļaujot 
tos EVTI rokasgrāmatās un informācijas uzziņu 
grāmatās), tiktu nevēlami ierobežota uzraudzības 
efektivitāte.
65
EVTI atzīmē, ka tā nesen ir ieviesusi individuālus 
uzraudzības plānus attiecībā uz riskantākajām kre ­
dītreitingu aģentūrām.
Tomēr arī pirms individuālu uzraudzības plānu 
ieviešanas EVTI vienmēr katru gadu ir izstrādājusi 
regulāro uzraudzības pārbaužu grafiku. Piemēram, 
iestāde katru gadu ir noteikusi un attiecīgajām kre ­
dītreitingu aģentūrām paziņojusi saskaņā ar saziņas 
ciklu rīkojamo sanāksmju biežumu. Līdzīgā kārtā 
iestāde ir plānojusi no kredītreitingu aģentūrām 
periodiski saņemtās informācijas analīzi, ņemot vērā 
iesniegšanas termiņus, un reģistrējusi saistīto analīzi 
īpašā lietā.
Taču dažas apspriešanās ar kredītreitingu aģen ­
tūrām notiek tikai tad, ja EVTI ir vajadzīgi papildu 
precizējumi vai konkrētos gadījumos (piemēram, ja 
tiek saņemti kredītreitingu aģentūru paziņojumi, ir 
iesniegtas sūdzības, pēc periodiskās informācijas 
analīzes izraisās diskusijas), tāpēc tās nav iespējams 
plānot iepriekš.
EVTI uzskata, ka tās uzraudzības pieejai būtu jāpa ­
liek pietiekami elastīgai, lai komunikācijas biežumu 
un intensitāti ar kredītreitingu aģentūrām pielā ­
gotu, pamatojoties uz notikumiem un konstatēta ­
jiem riskiem.
66
EVTI uzskata, ka tai būtu jāizraugās uzraudzības 
rīks, ko tā uzskata par efektīvāko savu uzraudzības 
mērķu sasniegšanai.
Agrāk EVTI pārbaužu veikšanai pēc vajadzības ir 
izmantojusi kontrolsarakstus un anketas. Tomēr 
EVTI uzskata kontrolsarakstus par rīku, kas ir efektīvi 
izmantojams tikai saistībā ar dažām uzraudzības 
darbībām.galvenos riskus. Turklāt, lai gan iestāde var detalizēti 
novērtēt ar konkrētu aktīvu kategoriju saistītu kon ­
krētu risku, parasti saskaņā ar korektīvo pasākumu 
plānu ir jānovērš ne vien izmeklēšanai pakļautajā, 
bet visās aktīvu kategorijās konstatētās attiecīgās 
problēmas.
55
EVTI ir pieņēmusi apzinātu lēmumu būt uzraudzī ­
bas iestāde, kas izmanto ar risku pamatotu pieeju, 
pieņemot, ka visus riskus nevar novērst, bet uzrau ­
dzības pasākumu mērķim drīzāk ir jābūt to risku 
apzināšanai un novēršanai, kuriem ir vislielākais 
potenciāls nodarīt kaitējumu ieguldītājiem un 
finanšu stabilitātei.
III daļa. Uzraudzība
Kopīga atbilde par 63. un 64. punktu
EVTI atzīmē, ka uzraudzības rokasgrāmata un infor ­
mācijas uzziņu grāmata ir paredzētas, lai izklāstītu 
EVTI uzraudzības sistēmu, aprakstītu uzraudzības 
procesus un noteiktu kopīgos soļus un principus, 
kas šajos procesos jāievēro. Šajos dokumentos ir 
izklāstīti visa gada garumā veicamie minimālie 
uzraudzības uzdevumi, kurus var iepriekš plānot.
EVTI uzskata, ka precīzus uzraudzības uzdevumu 
veidus un to biežumu šajos dokumentos nevar 
iepriekš paredzēt, ņemot vērā, ka daži uzraudzī ­
bas pasākumi, kurus nosaka katras kredītreitingu 
aģentūras riska profils, ir neprognozējami. Tāpēc 
uzraudzības rokasgrāmata un informācijas uzziņu 
grāmata tagad vienmēr tiek papildinātas ar ikga ­
dējām stratēģijām un darba plāniem attiecībā uz 
riskantākajām kredītreitingu aģentūrām, iekļaujot 
veicamos pasākumus un to termiņus, sanāksmēm 
saskaņā ar saziņas ciklu, ko nosaka katru gadu un 
paziņo kredītreitingu aģentūrām, un katras izmeklē ­
šanas projektu plāniem.
EVTI atbilde 61
Lai gan visas darbības nav pilnīgi dokumentētas, 
tomēr EVTI darba dokumentos ir iekļauti pierādī ­
jumi par veikto analīzi. Šajā sakarā EVTI atzīmē, ka tā 
darbojas ar ierobežotiem resursiem un dokumentā ­
cijai veltītajam laikam ir jābūt samērīgam.
EVTI ir izvērtējusi, vai īpaša IT sistēma nodrošinātu 
priekšrocības, un salīdzinājusi šīs priekšrocības ar 
ierīkošanas un uzturēšanas izmaksām. Ņemot vērā, 
ka reģistrēto kredītreitingu aģentūru skaits jopro­
jām ir ierobežots, EVTI nedomā, ka pašlaik būtu 
nepieciešams īpašs IT rīks, un uzskata, ka salīdzinā ­
jums ar valstu kompetentajām iestādēm nav samē ­
rīgs, ņemot vērā reģistrēto kredītreitingu aģentūru 
skaitu un EVTI uzraudzības komandas lielumu 
salīdzinājumā ar attiecīgajiem skaitļiem lielākajā 
daļā valstu kompetento iestāžu.
73
EVTI sistemātiski analizē un pārrauga visu informā ­
ciju, ko tā ir pieprasījusi saistībā ar izmeklēšanu. 
Iestādes darba dokumenti apliecina, ka visa būtiskā 
informācija tiek sistemātiski vākta tiklab izmeklē ­
šanas procesā, kā saistībā ar korektīvo pasākumu 
plāniem.
EVTI nedokumentē visus analīzes starpposmus; tas 
ir apzināts lēmums, ņemot vērā, ka EVTI resursi ir 
ierobežoti un tie ir jāizmanto pēc iespējas efektīvi. 
Tomēr izmeklēšanas rezultāti un apliecinošie pierā ­
dījumi ir rūpīgi dokumentēti kredītreitingu aģentū ­
rām nosūtītajās vēstulēs. EVTI saglabā pietiekamu 
uzskaiti, lai apliecinātu un nodrošinātu, ka izmeklē ­
šanas secinājumi ir pamatoti ar savākto pierādījumu 
rūpīgu analīzi.
74
EVTI vēstules kredītreitingu aģentūrām tiek saga ­
tavotas saskaņā ar uzraudzības rokasgrāmatu, kurā 
nav noteikts, ka vēstulēs būtu jāiekļauj atsauces uz 
Kredītreitingu aģentūru regulas pantiem un punk ­
tiem, kas ir pamatā katram konstatējumam.EVTI nepārtraukti cenšas uzlabot savu uzraudzības 
praksi, arī iepazīstoties ar citu uzraudzības iestāžu 
praksi. Tomēr, izdarot salīdzinājumus ar uzraudzības 
rīkiem, ko izmanto valstu kompetentās iestādes, 
būtu jāņem vērā atšķirības pilnvaru, uzraudzības 
mērķu, uzraugāmās nozares veida un uzraugāmo 
struktūru skaita ziņā.
67
EVTI atzīst, ka būtu iespējams uzlabot no kredītrei ­
tingu aģentūrām periodiski saņemtās informācijas 
analīzes uzskaiti. Šajā sakarā EVTI izstrādā jaunu 
rīku informācijas pastāvīgas uzraudzības un riska 
novērtēšanas vajadzībām. Šis rīks ļaus uzglabāt 
uzraudzītāju sniegtos datus un analīzi īpašos doku ­
mentos, izmantojot strukturētas veidnes un tādā 
veidā uzlabojot gan veiktās analīzes, gan apzināto 
risku uzskaites praksi.
68
EVTI uzskata, ka “kritēriju mape” atbilstoši savam 
mērķim līdz šim ir palīdzējusi nodrošināt iestādes 
lēmumu konsekvenci. EVTI piekrīt, ka dokumen ­
tāciju varētu pilnveidot; EVTI sāka kredītreitingu 
aģentūru uzraudzību 2011. gada beigās un tikai pēc 
tam, kad bija pieņemts pietiekams skaits lēmumu, 
saprata, ka ir jāsāk veidot strukturētāku datubāzi. 
Pēc četriem uzraudzības darbības gadiem mapē 
iekļautā informācija ir sasniegusi pietiekamu kritisko 
masu, un EVTI nesen ir ieviesusi viki rīku, lai atvieg ­
lotu šīs informācijas efektīvu izmantošanu.
Kopīga atbilde par 69.–72. punktu
EVTI atzīst, ka būtu iespējams uzlabot no kredītrei ­
tingu aģentūrām periodiski saņemtās informāci ­
jas analīzes uzskaiti, un, kā skaidrots iepriekšējos 
punktos, izstrādā jaunu rīku informācijas pastāvīgas 
uzraudzības un riska novērtēšanas vajadzībām.
EVTI atbilde 62
Gadījumos, kad metodiskā riska rādītājs ir signali ­
zējis par augstu kredītreitingu aģentūru risku, EVTI 
tam ir sistemātiski pievērsusies, īstenojot uzraudzī ­
bas pasākumus, piemēram, veicot banku metodiku 
tematisku izmeklēšanu.
EVTI turklāt ir novērtējusi metodiku atbilstību 
Kredītreitingu aģentūru regulas prasībām arī citās 
izmeklēšanās, lai gan metodiskais risks tajās nav 
bijis uzmanības centrā, un veiktās analīzes līmenis ir 
bijis atšķirīgs atkarībā no izmeklēšanas tvēruma.
Šajā sakarā EVTI atzīmē, ka 4. tabula (attiecībā uz 
EVTI darbību dažu agrāk veiktu izmeklēšanu kon ­
tekstā) neatspoguļo visu ar metodikām saistīto EVTI 
darbību.
EVTI vēlētos atzīmēt, ka visās tabulā minētajās 
izmeklēšanās iestāde ir plaši pārbaudījusi, kā darbo ­
jas iekšējās revīzijas funkcija, kam ir būtiska nozīme, 
lai nodrošinātu, ka kredītreitingu aģentūra izmanto 
metodiku, kas ir stingra, sistemātiska, pēctecīga un 
pakļauta izvērtēšanai. Šajā kontekstā EVTI ir piepra ­
sījusi un izvērtējusi informāciju, veikusi intervijas 
un izdevusi ieteikumus par šīs funkcijas darbību. 
Turklāt visās šajās izmeklēšanās EVTI ir pārbaudījusi, 
vai kredītreitingu aģentūra izmanto unikālu reitingu 
skalu, lai varētu salīdzināt reitingus dažādās aktīvu 
kategorijās, un vai iekšējās revīzijas funkcija visām 
revidētajām aktīvu kategorijām piemēro vienas un 
tās pašas procedūras (tabulā atzīmētas kā “pastāvī ­
gas visās aktīvu kategorijās”).
Ja banku reitingu izmeklēšanā īpaša uzmanība bija 
pievērsta metodikai, pārējo agrāk veikto izmeklē ­
šanu galvenais mērķis nebija aptvert metodiskos ris ­
kus. Tomēr EVTI šajās izmeklēšanās izlases kārtībā ir 
izvērtējusi, kā metodika tiek izstrādāta, apstiprināta, 
pārskatīta un/vai piemērota dažādām aktīvu kate ­
gorijām un dažādās reitingu noteikšanas darbībās. 
Pēc šīm izmeklēšanām EVTI ir izdevusi arī konkrētus, 
kredītreitingu aģentūrām adresētus ieteikumus, kas 
attiecas uz metodikas jomu.EVTI uzskata, ka vēstulēs un korektīvo pasākumu 
plānos ir skaidri minētas attiecīgās jomas, kurās 
pastāv neatbilstība, un nesaskata pievienoto vērtību 
tiešās norādēs uz Kredītreitingu aģentūru regulas 
pantiem, kas attiecas uz katru konstatējumu.
75
Pārraudzības tabulas ir EVTI iekšējie darba doku ­
menti, kas attiecībā uz visām izmeklēšanām tiek 
sagatavoti standarta formātā, un apliecinošie pierā ­
dījumi tiek sistemātiski saglabāti īpašās mapēs. Taču 
standartizācija var attiekties vienīgi uz izmantojamo 
formātu, jo tabulās iekļautā analīze un piezīmes 
satura ziņā atšķiras atkarībā no attiecīgā analizē ­
jamā jautājuma.
80
EVTI atzīst, ka Kredītreitingu aģentūru regulā ir 
izmantoti vairāki termini, kas nav definēti. Taču 
EVTI var izstrādāt konkrētus norādījumus vienīgi 
Kredītreitingu aģentūru regulas darbības jomā. 
EVTI līdz šim to ir darījusi, lai nodrošinātu pārredza ­
mību un papildu skaidrojumus attiecībā uz saviem 
uzskatiem par uzraudzību, sagatavojot, piemēram, 
pamatnostādnes un ieteikumus, atbildes uz jautāju ­
miem un publiskus ziņojumus.
Kopīga atbilde par 81.–84. punktu
Lai nodrošinātu, ka kredītreitingu aģentūras ievēro 
regulatīvo prasību izmantot stingru, sistemātisku 
un pēctecīgu metodiku, kas ir pakļauta izvērtēša ­
nai un atpakaļejošām pārbaudēm, EVTI izmanto ar 
risku pamatotu pieeju, kura ļauj koncentrēt resursus 
vissvarīgākajām jomām. Metodika ir viens no riska 
rādītājiem, kas tiek novērtēti ar risku pamatotajā 
EVTI sistēmā.
EVTI nepārtraukti novērtē metodisko risku, veicot 
pastāvīgo uzraudzību, kuras gaitā iestāde regulāri 
saņem un analizē plašu ar metodiku saistītas infor ­
mācijas klāstu. Tas ļauj gūt visaptverošu priekšstatu 
par norisēm saistībā ar katras kredītreitingu aģentū ­
ras metodiku. 
EVTI atbilde 63
Tas skaidri izriet arī no EVTI publiskajiem gada 
pārskatiem un darba plāniem, kuros EVTI norāda 
lielākos uzraudzības riskus, kuriem iestāde pievēr ­
sīs pastiprinātu uzmanību turpmākajos gados, un 
sniedz informāciju par iepriekšējās izmeklēšanās 
konstatētajām galvenajām problēmām. Arī abi pub ­
liskie paziņojumi, ar kuriem EVTI nāca klajā attiecīgi 
2014. gada jūnijā un 2015. gada jūnijā, attiecas uz 
Kredītreitingu aģentūru regulas noteikumu par 
pasākumiem neatkarības nodrošināšanai un iespē ­
jamu interešu konfliktu novēršanai pārkāpumiem.
Kā skaidrots iepriekš, EVTI ir ieviesusi ar risku 
pamatotu pieeju, kuras mērķis ir apzināt riskus un 
attiecīgi prioritizēt uzraudzības pasākumus. Interešu 
konflikti ir daļa no riska rādītājiem, kas tiek novērtēti 
ar risku pamatotajā EVTI sistēmā. Gadījumos, kad 
šie rādītāji ir signalizējuši par augstu kredītreitingu 
aģentūru risku, EVTI tiem ir sistemātiski pievērsu ­
sies, īstenojot uzraudzības pasākumus.
Potenciālie konflikti, ko rada papildu pakalpojumu 
sniegšana, pakalpojumi, kurus sniedz meitasuzņē ­
mumi, un analītiķu vērtspapīru turēšanas darījumi, 
ir viens no potenciālo interešu konfliktu aspektiem, 
ar kuriem saskaras kredītreitingu aģentūras. Tā kā 
neatbilstību prasībām attiecībā uz šiem potenciā ­
lajiem konfliktiem EVTI nav identificējusi kā augstu 
risku, iestāde šajās konkrētajās jomās nav veikusi 
īpašus uzraudzības pasākumus. Tomēr šīs jomas 
ir uzraudzītas, īstenojot pastāvīgu uzraudzību, un 
analizētas dažu agrāk veiktu izmeklēšanu kontekstā. 
Konkrēti:
– EVTI vairākkārt ir apspriedusies ar kredītreitingu 
aģentūrām, īstenojot pastāvīgo uzraudzību at ­
tiecībā uz pakalpojumiem, kas nav kredītreitin ­
gu izsniegšana, un saistītajiem potenciālajiem 
interešu konfliktiem. Šo jomu analīze ir veikta 
arī saistībā ar divām agrākām EVTI vadītām 
izmeklēšanām;Ievērojot iepriekš teikto, EVTI uzskata, ka 4. tabula 
pietiekami neatspoguļo tematiskajās izmeklēšanās 
veikto metodiku uzraudzību.
Šajā kontekstā EVTI uzskata, ka iestādes veiktā 
metodiku uzraudzība līdz šim ir bijusi atbilstoša 
un efektīva. Īstenojot pastāvīgo uzraudzību, EVTI 
turpinās regulāri novērtēt metodisko risku un, ja tiks 
konstatēts risks, veiks īpašus uzraudzības pasāku ­
mus, izmantojot ar risku pamatoto EVTI pieeju.
Kopīga atbilde par 85. un 86. punktu
EVTI atzīst, ka vēl nesen iestādei nebija oficiālas 
procedūras, lai izskatītu paziņojumus par būtiskām 
izmaiņām pastāvošajās metodikās, tomēr EVTI bija 
procedūra, kurā bija sīki aprakstītas uzskaites un 
uzraudzības darbības, kas Kredītreitingu aģentū ­
ras nodaļai jāveic saistībā ar paziņojumiem par 
būtiskām izmaiņām sākotnējās reģistrācijas nosa ­
cījumos, ietverot jauna veida/klases kredītreitingu 
izsniegšanu.
Kopīga atbilde par 87 .–89. punktu
EVTI vēlētos uzsvērt, ka visa Kredītreitingu aģentūru 
regula ir paredzēta, lai novērstu interešu konfliktus, 
tāpēc kopš uzraudzības darbības sākšanas EVTI kā 
uzraudzības iestāde ir veltījusi ievērojamas pūles, lai 
novērtētu pasākumus, ko kredītreitingu aģentūras ir 
ieviesušas, lai izvairītos no interešu konfliktiem.
Kredītreitingu aģentūru regulas I pielikuma nosau ­
kums ir “Neatkarība un interešu konflikta novēr ­
šana”. EVTI ir veikusi analīzi saistībā ar katru no 
šā pielikuma iedaļām. Šīs pārbaudes vispirms ir 
veiktas reģistrācijas procesa laikā un vēlāk pastāvīgi, 
analizējot no kredītreitingu aģentūrām periodiski 
saņemto informāciju, kā arī ad-hoc  tematiskās un 
individuālās izmeklēšanas laikā. Līdz ar to lielākā 
daļa komunikācijas ar kredītreitingu aģentūrām un 
EVTI izmeklēšanu laikā izdarītie konstatējumi ir sais ­
tīti ar Kredītreitingu aģentūru regulas noteikumiem 
par neatkarību un interešu konfliktu novēršanu.
EVTI atbilde 64
EVTI 2014. gadā ir veikusi analīzi ar mērķi pārbaudīt, 
cik lielā mērā saskaņoti kredītreitingu aģentūras 
izpilda dažas no Kredītreitingu aģentūras regulā 
iekļautajām publiskošanas prasībām. Šīs analīzes 
mērķis bija nodrošināt konsekvenci visās kredītrei ­
tingu aģentūrās.
Principā, lai pārbaudītu dažu Kredītreitingu aģen ­
tūras regulas prasību izpildes saskaņošanu, EVTI 
regulāri veic transversālus kredītreitingu aģentūru 
novērtējumus; kā piemēru var minēt EVTI uzraudzī ­
bas darbu, lai pārbaudītu, vai kredītreitingu aģentū ­
ras, kuras izsniedz valstu reitingus, atbilst jaunajām 
publiskošanas prasībām, kas noteiktas ar Kredītrei ­
tingu aģentūras regulas 2013. gada grozījumiem 
(sk. EVTI gada ziņojumu un 2015. gada 16. februārī 
pieņemto darba plānu).
Kopīga atbilde par 95.–99. punktu
EVTI atzīmē, ka šo punktu saturs nav saistīts ar EVTI 
uzraudzības darbību. EVTI uzdevums ir nodrošināt, 
lai kredītreitingu aģentūras ievērotu Kredītreitingu 
aģentūru regulu, un tā nevar pārsniegt regulā 
iekļautos noteikumus.
Konkrēti, EVTI pienākums nav novērtēt, vai Kre ­
dītreitingu aģentūru regulā pašlaik paredzētās 
publiskošanas prasības ļauj reitingu izmantotājiem 
veikt specifiskus uzdevumus, proti, pašiem savas 
uzticamības pārbaudes. Piemēram,
Kredītreitingu aģentūru regulā nav noteikuma, kas 
paredz, ka kredītreitingu aģentūrām metodikas 
būtu jāsagatavo saskaņā ar iepriekš noteiktu for ­
mātu, līdz ar to EVTI šajā ziņā nevar uzspiest stan ­
dartizētas publiskošanas prasības.
EVTI turklāt vēlētos atzīmēt, ka jo īpaši strukturēto 
finanšu kategorijā kredītreitingu aģentūras var 
publicēt metodikas, kas ietver vispārējus, dažā ­
dām aktīvu kategorijām piemērojamus principus 
(pamatmetodikas). Šajās starpnozaru metodikās ir 
iekļauti tikai vispārēji principi, un tās jāskata kopsa ­
karā ar attiecīgajām konkrētām aktīvu kategorijām 
paredzētajām metodikām. Novērtējot atbilstību 
Kredītreitingu aģentūru regulā paredzētajām pub ­
liskošanas prasībām, EVTI pārbauda visas attiecī ­
gās konkrētām aktīvu kategorijām piemērojamās 
metodikas.– attiecībā uz kredītreitingu aģentūru ieviestajiem 
pasākumiem un kontroles mehānismiem, lai 
novērstu konfidenciālas informācijas izpaušanu 
trešām personām vai meitasuzņēmumiem, jau 
reģistrācijas procesā kredītreitingu aģentūrām 
bija jāievieš efektīvi aizsardzības pasākumi, lai 
stingri nodalītu kredītreitingu aģentūru darbību 
un citas darbības, ko veic meitasuzņēmumi. Īste ­
nojot pastāvīgo uzraudzību, EVTI regulāri uzrau ­
ga saistītās kontroles piemērošanu un jebkuras 
konfidencialitātes pasākumu nepilnības. Turklāt 
vairākās EVTI vadītās izmeklēšanās ir veikta to 
pasākumu analīze, kuru mērķis ir nodrošināt, lai 
trešām personām netiktu izpausta konfidenciāla 
informācija;
– attiecībā uz kredītreitingu aģentūru ieviestajiem 
pasākumiem, lai novērstu ar reitingu analītiķu 
tirdzniecības darbībām un finanšu darījumiem 
saistītus interešu konfliktus, EVTI ir pārbaudī ­
jusi saistīto politiku un procedūras reģistrācijas 
procesā un attiecīgos gadījumos pastāvīgās 
uzraudzības laikā pārbaudījusi vēlāk saņemtos 
atjauninājumus. EVTI regulāri saņem informāci ­
ju par kredītreitingu aģentūru veiktās kontroles 
rezultātiem šajā jomā un vajadzības gadījumā 
veic papildu pasākumus. Šajā ziņā EVTI paļaujas 
uz uzraugāmo struktūru iekšējās kontroles sis ­
tēmām un reaģē, ja uzskata, ka kontrole pienā ­
cīgi nedarbojas, vai attiecīgajā jomā ir apzināti 
konkrēti riski.
IV daļa. Informācijas publiskošana
Kopīga atbilde par 92.–94. punktu
Papildus vispārējas publiskošanas prasībām Kre ­
dītreitingu aģentūras regulā ir citas svarīgas pub ­
liskošanas prasības, jo īpaši prasības, kuras attiecas 
uz noteikumiem par kredītreitingu un reitingu 
prognožu prezentāciju, kuru izpildi EVTI pastāvīgās 
uzraudzības un izmeklēšanas kontekstā regulāri 
pārbauda un kuras reitingu izmantotājiem ir būtis ­
kas, lai tie varētu veikt paši savu analīzi.
EVTI atbilde 65
Saskaņā ar Kredītreitingu aģentūru  regulas 11. panta 
2. punktu kredītreitingu aģentūras EVTI izveidotajā 
centrālajā repozitorijā dara pieejamu informāciju 
par savas iepriekšējās darbības datiem, tostarp 
informāciju par to, cik bieži reitingi ir mainīti, un 
informāciju par iepriekš izsniegtiem kredītreitin ­
giem un to izmaiņām. Kredītreitingu aģentūras 
standartizētā veidā sniedz informāciju šim repozito ­
rijam, kā to noteikusi EVTI. EVTI dara šo informāciju 
publiski pieejamu un katru gadu publicē kopsavil ­
kumu par būtiskākajām novērotajām tendencēm.
Šajā sakarā EVTI publicē informāciju par iepriekš 
izsniegtiem kredītreitingiem un to izmaiņām 
standartizētu darbības tabulu veidā. Šajā infor ­
mācijā cita starpā ir norādīts no jauna izsniegto 
reitingu skaits, atsaukto reitingu skaits (sadalījumā 
pa atsaukšanas iemesliem), paaugstinājumu un 
pazeminājumu skaits, saistību neizpildes gadījumu 
skaits, paaugstinājumu/pazeminājumu attiecība un 
paaugstinājumu/pazeminājumu vidējais pakāpju 
skaits.
Turklāt EVTI publicē kredītreitingu aģentūru iepriek ­
šējās darbības datus, tostarp reitingu izmaiņu 
matricas. Lai nodrošinātu pietiekamu publicētās 
statistikas standartizācijas un salīdzināmības līmeni, 
centrālā repozitorija izveides laikā norīkotā EVTI 
tehniskā darba grupa nolēma vākt izejas datus un 
aprēķināt statistiku centralizēti, nevis vākt iepriekš 
aprēķinātu statistiku. Tomēr saskaņā ar Kredītrei ­
tingu aģentūru regulu EVTI nav pilnvarota publicēt 
pakārtotos datus. Tas ir apstiprināts arī dažādos 
padomos, ko EVTI ir saņēmusi, gatavojoties centrālā 
repozitorija izveidei. Piekrītot, ka publicēšana iegul ­
dītājiem varētu nākt par labu, EVTI tomēr uzskata, 
ka Kredītreitingu aģentūru regulas darbības jomā 
šāda iespēja nebija paredzēta un EVTI būtu saskāru ­
sies ar ievērojamu juridisko risku saistībā ar autor ­
tiesību noteikumiem un informācijas ļaunprātīgu 
izmantošanu.
Šajā ziņā indikatīva nozīme ir faktam, ka saskaņā ar 
Kredītreitingu aģentūru regulas 2013. gada grozīju ­
miem ir ieviesta Eiropas reitingu platforma, pare ­
dzot, ka EVTI ir jāpublicē tai iesniegtie atsevišķie 
kredītreitingi.100
Centrālajā repozitorijā tiek apkopota standartizēta 
statistika par iepriekšējo darbību, kas attiecas uz 
visu veidu reitingiem un kredītreitingu aģentūrām. 
Tas piedāvā lietotājiem pilnīgu elastību, veidojot 
ziņojumus par jebkādām datu kombinācijām atka ­
rībā no lietotāja interesēm. Saskaņā ar juridiskajām 
pilnvarām kredītreitingu aģentūrām nav jādara 
pieejami vēsturiskie reitingi, bet drīzāk ir pienākums 
paziņot iepriekšējās darbības datus. No tā tieši 
izriet, ka EVTI nav pilnvarota ar centrālā repozitorija 
starpniecību publicēt informāciju par atsevišķiem 
kredītreitingiem.
Lai gan centrālajā repozitorijā nav iekļauts izsmeļošs 
visu iespējamo statistikas datu saraksts, veicot vairā ­
kus vaicājumus, lietotāji principā var izgūt papildu 
statistikas datus, tostarp Revīzijas palātas ziņojumā 
minētos datus. Šī pieeja tika izraudzīta, ņemot vērā, 
ka statistikas lietderība pēc būtības ir ļoti subjektīva 
un lielā mērā atkarīga no lietotāja galīgā mērķa.
EVTI atzīst, ka būtu lietderīgi vēl vairāk atvieglot 
datu ieguvi no centrālā repozitorija. Tomēr iespē ­
jamība ieviest elastīgākas lejupielādes funkcijas 
un filtrēšanas opcijas EVTI ir jānovērtē, ņemot vērā 
iestādes juridisko pilnvaru ierobežojumus, iespēju 
aprēķināt šo statistiku centrālā repozitorija pastāvo ­
šajā datu struktūrā un datu daudzveidībā, saglabā ­
jot rīka meklēšanas funkcijas elastību, sinerģijas ar 
jaunajām publiskošanas prasībām Eiropas reitingu 
platformā (ERP), kā arī budžeta un citu resursu 
ierobežojumus.
101
Saskaņā ar Kredītreitingu aģentūru regulu EVTI 
uzdevums ir vākt iepriekšējās darbības datus par 
katru atsevišķo kredītreitingu aģentūru un darīt tos 
pieejamus lietotājiem centralizētā tīmekļa vietnē.
EVTI atbilde 66
Turklāt jāievēro, ka EVTI reizēm un pēc iespē ­
jas pārbauda datu derīgumu, salīdzinot ar citām 
datubāzēm.
Kredītreitingu aģentūrām tehniski ir iespējams 
atjaunināt centrālajam repozitorijam iepriekš 
paziņotos datus. Datubāzē glabājas gan vecā, gan 
jaunā informācija. EVTI atzīst ar labojumiem un 
pārskatīšanu saistītās informācijas vērtību un apsver 
alternatīvas šīs informācijas publiskošanai ERP.
104
Pie kvalitatīvajiem datiem, kas tiek darīti pieejami 
centrālajā repozitorijā, pieder reitingu skalas, sais ­
tību neizpildes definīcijas un pārskats par kredītrei ­
tingu aģentūru metodikām. Tas ir paredzēts kā 
visaptverošs kopsavilkums par metodikām, tostarp 
to izmaiņām. Centrālā repozitorija izveides nolūks 
nekad nav bijis radīt repozitoriju ar izsmeļošu 
informāciju par kredītreitingu aģentūru metodikām, 
tāpēc lietotājiem, kas vēlas iegūt pilnīgu informā ­
ciju, būtu jāapmeklē atsevišķo kredītreitingu aģen ­
tūru tīmekļa vietnes. Turklāt, lai gan kredītreitingu 
aģentūrām ir jāziņo tā pati informācija, saskaņo ­
šanai satura ziņā nav jēgas, jo tas kaitētu mērķim 
atspoguļot kredītreitingu aģentūru konkrētās defi ­
nīcijas un reitingu skalas.
Pašlaik centrālais repozitorijs publisko tikai visjau ­
nākos kvalitatīvos datus. Eiropas reitingu platformas 
izveides laikā EVTI apsvērs iespēju publiskot infor ­
māciju par kvalitatīvo datu vēsturiskajām izmaiņām.
Kopīga atbilde par 105.–108. punktu
EVTI pašlaik uzlabo savu tīmekļa vietni. EVTI tīmekļa 
vietnes jaunā versija tiek veidota ar mērķi nodroši ­
nāt šā informācijas avota atbilstību EVTI ieinteresēto 
personu vajadzībām ne vien sniegtās informācijas 
satura, bet arī tās pasniegšanas veida ziņā. Ir plā ­
nota satura vispārēja atjaunināšana, tiks atjaunināts 
pieejamo ārējo dokumentu saraksts un uzlabots 
vietnes lietotājdraudzīgums.102
Lai gan EVTI nav jāuzrauga notikumi pēc reitingu 
atsaukšanas, iestāde 2014. gadā ir veikusi uzraudzī ­
bas darbu, cenšoties izprast reitingu atsaukšanas 
iemeslus. Rezultātā ar ERP saistīto RTS projektā tika 
grozīti atsaukšanas iemeslu paziņošanas stan ­
darti. Pašlaik tiek piedāvāta plašāka iemeslu izvēle, 
ietverot prasību precizēt iemeslu gadījumos, kad 
atsaukšanu nevar klasificēt kādā no uzskaitītajām 
kategorijām.
Kad sāksies datu paziņošana saskaņā ar jauna ­
jām prasībām (t. i., par reitingiem, kas atsaukti 
pēc 2015. gada 1. jūlija), EVTI uzraudzīs norādītos 
iemeslus un vajadzības gadījumā sazināsies ar kre ­
dītreitingu aģentūrām, lai iegūtu papildu skaidro ­
jumus un/vai izveidotu jaunas atsaukšanas iemeslu 
kategorijas.
103
EVTI vēlētos uzsvērt, ka datubāzē tiek ievadīti un 
centrālajā repozitorijā ir pieejami vienīgi dati, kas ir 
sekmīgi izturējuši plašas, datu vākšanas rīkā integrē ­
tas validācijas pārbaudes (50 pirmā līmeņa pārbau ­
des un 50 otrā līmeņa pārbaudes) un sistemātiskas 
pilnīguma pārbaudes. Papildus datu kvalitātes 
nodrošināšanai šie soļi nodrošina iesniegto datu 
standartizāciju un salīdzināmību, kā arī konsekvenci 
laika gaitā.
Pēc šo sākotnējo datu pārbaužu veikšanas un datu 
saglabāšanas datubāzē pastāvīgi tiek veiktas ad-hoc  
pārbaudes, lai turpinātu nodrošināt datu konsek ­
venci un kvalitāti. Tas, ka nenotiek sistemātiska 
salīdzināšana ar citām datubāzēm, tieši izriet no 
apstākļa, ka centrālā repozitorija datiem nav kopīgu 
identifikatoru. Šis jautājums tiks atrisināts, izveido ­
jot ERP , jo saistītajā RTS ir iekļauta prasība attiecīgos 
gadījumos ziņot par globālajiem identifikatoriem 
(piemēram, juridisko personu identifikatoriem, BIC 
kodiem, ISIN  kodiem utt.).
EVTI atbilde 67
3. ieteikums
EVTI daļēji piekrīt šim ieteikumam.
EVTI vajadzības gadījumā atjauninās uzraudzības 
rokasgrāmatu un informācijas uzziņu grāmatu, lai 
tajās iekļautu iegūtās zināšanas un pieredzi.
EVTI joprojām ir pārliecināta, ka visi ar izmeklēšanu 
saistītie un kredītreitingu aģentūrām paziņotie seci ­
nājumi, konstatējumi un apliecinošie pierādījumi ir 
rūpīgi dokumentēti.
EVTI atzīst, ka būtu iespējams uzlabot no kredītrei ­
tingu aģentūrām periodiski saņemtās informācijas 
analīzes uzskaiti, un pašlaik uzlabo gan veiktās 
analīzes, gan apzināto risku uzskaites praksi. Tomēr, 
ņemot vērā, ka reģistrēto kredītreitingu aģentūru 
skaits joprojām ir ierobežots, EVTI neuzskata, ka 
pašlaik būtu nepieciešams īpašs IT rīks.
115
Sk. EVTI atbildi par kopsavilkuma VIII iedaļu un 
78.–86. punktu.
4. ieteikums
EVTI daļēji piekrīt šim ieteikumam.
EVTI turpinās regulāri novērtēt metodisko risku, 
veicot pastāvīgo uzraudzību, un, ja tiks konstatēts 
risks, veiks īpašus uzraudzības pasākumus, izmanto ­
jot ar risku pamatoto EVTI pieeju.
116
Sk. EVTI atbildi par kopsavilkuma VIII iedaļu un 
87.–89. punktu.Pastāvīgi cenšoties uzlabot publicētās informācijas 
līmeni un kvalitāti, EVTI regulāri publicē informāciju, 
kas attiecas uz tās darbības jomām, un iestādes 
tīmekļa vietnē līdz šim publiskotā informācija ir 
atbildusi EVTI regulatīvajiem pienākumiem.
Secinājumi un ieteikumi
110
Sk. EVTI atbildi par 20.–30. punktu.
111
Sk. EVTI atbildi par 35.–30. punktu.
1. ieteikums
EVTI piekrīt šim ieteikumam.
EVTI atzīst, ka novērtējuma dokumentāciju varētu 
uzlabot, lai darba dokumentos sniegtu pilnīgus 
pierādījumus par veikto novērtējumu un atvieglotu 
analīzes revīzijas izsekojamību.
112
Sk. EVTI atbildi par kopsavilkuma VI iedaļu un 
41.–55. punktu.
2. ieteikums
EVTI piekrīt šim ieteikumam.
Kopīga atbilde par 113. un 114. punktu
Sk. EVTI atbildi par kopsavilkuma VII iedaļu un 
56.–77. punktu.
EVTI atbilde 68
119
Sk. EVTI atbildi par kopsavilkuma X iedaļu un 
100.–104. punktu.
7. ieteikums
EVTI piekrīt šim ieteikumam.
EVTI turpinās pastāvīgo dialogu ar ieinteresētajām 
personām, lai noskaidrotu, kā centrālo repozitoriju 
varētu uzlabot, lai tas vēl labāk atbilstu lietotāju 
vajadzībām.
120
Sk. EVTI atbildi par 105.–108. punktu.
8. ieteikums
EVTI piekrīt šim ieteikumam.
EVTI pašlaik uzlabo savu tīmekļa vietni. Jaunajā 
versijā tiks iekļauti šajā ieteikumā ierosinātie 
uzlabojumi.5. ieteikums
EVTI daļēji piekrīt šim ieteikumam.
Veicot pastāvīgo uzraudzību, EVTI turpinās regulāri 
novērtēt ar potenciāliem interešu konfliktiem saistī ­
tos riskus, tostarp kredītreitingu aģentūru ieviestos 
pasākumus un kontroles mehānismus, lai uzraudzītu 
reitingu analītiķu tirdzniecības darbības un finanšu 
darījumus, un, ja tiks konstatēts risks, veiks īpašus 
uzraudzības pasākumus, izmantojot ar risku pama ­
toto EVTI pieeju.
117
Sk. EVTI atbildi par 92.–94. punktu.
118
Sk. EVTI atbildi par 95.–99. punktu.
6. ieteikums
EVTI daļēji piekrīt šim ieteikumam.
EVTI izmantos savas uzraudzības pilnvaras, lai 
novērstu konkrētu kredītreitingu aģentūru darbībā 
konstatētus trūkumus. Iestāde apsvērs iespēju vaja ­
dzības gadījumā saskaņā ar regulu izstrādāt visām 
kredītreitingu aģentūrām adresētus papildu norādī ­
jumus par publiskošanas prasībām.
69
– Treškārt, jāatzīmē, ka  ECAF  var ietvert jaunas 
kredītreitingu aģentūras, ja tās iesniedz at ­
tiecīgu pieprasījumu par iekļaušanu ECAF  un 
atbilst ECAF  minimālajām prasībām attiecībā 
uz kredītnovērtējuma sistēmām. Kritēriji iekļau ­
šanai ECAF  paredzēti, lai nodrošinātu, ka jaunā 
sistēma ir piemērota īpašajam Eurosistēmas 
monetārās politikas operāciju mērķim. Tādējādi 
Eurosistēma tiek pasargāta no finanšu riskiem 
un dažādajām sistēmām, kas sniedz Eurosistē ­
mai kredītnovērtējuma informāciju, tiek radīti 
līdzvērtīgi konkurences apstākļi. Šajā kontekstā 
Eurosistēma rīkojas kā kredītreitingu lietotājs, 
nevis regulatīva vai uzraudzības iestāde.
 Iekļaušanas procedūras ietvaros tiek veiktas 
kvalitātes pārbaudes, noteikts, vai aptvērums 
ir atbilstošs efektīvai ECAF  īstenošanai, kā arī 
ņemts vērā attiecīgais regulējuma stāvoklis. 
Piemēram, cita starpā noteikti šādi kritēriji kre ­
dītreitingu aģentūru apstiprināšanai par ECAI3:
(a) ECAI  jābūt ESMA  reģistrētai vai sertificētai sa ­
skaņā ar Regulu (EK) Nr. 1060/2009 un
(b) ECAI jāatbilst darbības kritērijiem un jāsniedz 
atbilstošs aptvērums, lai nodrošinātu efektīvu 
ECAF  īstenošanu.
 ECAI  kredītnovērtējumu izmantošana īpaši 
atkarīga no tā, vai Eurosistēmai ir pieejama 
informācija par šiem novērtējumiem. Papildus 
tiek pieprasīta informācija kredītnovērtējumu 
salīdzināšanai un Eurosistēmas kredītu kvalitā ­
tes skalas piešķiršanai (t.i., sadalei) šiem novēr ­
tējumiem, kā arī to rezultātu monitoringam. 
Tādējādi Eurosistēmas veiktās ECAI  uzticamības 
pārbaudes pamatā ir ESMA  veiktā uzraudzība, 
tomēr pārbaude aptver arī dažus citus aspektus. 
Ņemot vērā ierobežotos iekšējos resursus, Euro ­
sistēmai, īstenojot monetārās politikas pamat ­
nostādnes, jānodrošina arī efektīva kredītreitin ­
gu aģentūru izmantošana.
3 Sk. Pamatnostādnes ECB/2014/60 120. pantu.Kopsavilkums
V
ECB ir saņēmusi Eiropas Revīzijas palātas kopsavil ­
kuma V punktu, kā arī ziņojuma 35.–40. un 111. pun ­
ktu, un vēlas sniegt šādus skaidrojumus.
– Pirmkārt, Eurosistēmai ir ar likumu noteikts 
pienākums nodrošināt, ka tās veiktajām kredīt­
operācijām ir pietiekams nodrošinājums.1 
Šajā saistībā Eurosistēmas kredītnovērtējuma 
sistēma ( ECAF ) ir būtisks Eurosistēmas finanšu 
risku mazināšanas instruments un tās izstrāde 
ir daļa no Eurosistēmas darbības neatkarības, 
veicot monetārās politikas operācijas. ECAF  
noteiktās procedūras, noteikumi un metodes 
ir vitāli svarīgas, lai nodrošinātu Eurosistēmas 
augsto kredītstandartu prasības izpildi attiecībā 
uz visiem aktīviem, ko var izmantot par atbil ­
stošu nodrošinājumu Eurosistēmas monetārās 
politikas operācijās. ECAF  pamatā esošie tiesību 
akti norādīti ECB Pamatnostādnē par Eurosistē ­
mas monetārās politikas regulējuma īstenošanu 
(pārstrādāta versija) (ECB/2014/60).2
– Otrkārt, izvērtējot nodrošinājumu, Eurosistē­
ma nepaļaujas tikai uz Eiropas Vērtspapīru 
un tirgu iestādes (EVTI) reģistrētajām četrām 
kredītreitingu aģentūrām. Kā Revīzijas palāta 
jau norādījusi 37. punktā, Eurosistēma ņem vērā 
informāciju no dažādu avotu kredītnovērtējuma 
sistēmām, piemēram, ārējām kredītnovērtējuma 
iestādēm ( ECAI ), kredītreitinga instrumentiem, 
nacionālo centrālo banku iekšējām kredītno ­
vērtējuma sistēmām un banku iekšējām uz 
kredītreitingiem balstītām ( IRB) sistēmām. To 
sistēmu vidū, kas pieņemtas kā kredītreitinga 
instrumenti, ir arī ESMA  reģistrētas nelielas Eiro ­
pas kredītreitingu aģentūras.
1 Sk. Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās 
bankas Statūtu 18.1. pantu.
2 Pieejams https://www.ecb.europa.eu/ecb/legal/pdf/
oj_jol_2015_091_r_0002_en_txt.pdf . Papildu informācija par 
ECAF  pieejama nesen izdotajā ECB publikācijā The financial 
risk management of the Eurosystem monetary policy operations  
(“Eurosistēmas monetārās politikas operāciju finanšu riska 
pārvaldība”) un ECB interneta vietnē http://www.ecb.europa.
eu/mopo/assets/risk/ecaf/html/index.en.html .ECB   
atbilde
ECB atbilde 70
 visas ESMA  reģistrētās vai sertificētās kredītrei ­
tingu aģentūras var tikt izmantotas kapitāla 
prasību aprēķināšanā saskaņā ar “standarta 
metodi”. Līdzīgu metodi piemēros attiecībā 
uz apdrošināšanas uzņēmumiem saskaņā ar 
Maksātspējas II direktīvu.9 ECB ņems vērā šo 
regulējuma pārmaiņu ietekmi uz kredītreitingu 
aģentūru tirgu, īpaši attiecībā uz kredītreitingu 
kvantitāti un kvalitāti.
I daļa. Reģistrācija un perifērās darbības
Konstatējumi
38
Eurosistēma atzīst par atbilstošiem vairākus kredīt­
reitinga instrumentus saskaņā ar virkni kritēriju10, 
t.sk., arī dažas nelielas Eiropas kredītreitingu aģen ­
tūras. Pieņemto kredītreitinga instrumentu darbības 
modelis vērsts uz nefinanšu sabiedrību novērtē ­
jumu, kuru dēļ tos akceptējusi Eurosistēma.
40
Eurosistēma atzīst kredītreitingu aģentūras, ko 
ESMA  reģistrējusi vai sertificējusi kā ECAI  vai kre ­
dītreitinga instrumentus, ja kredītreitingu aģentūras 
veicina efektīvu ECAF  izmantošanu monetārās poli ­
tikas operāciju mērķim (sk. iepriekš). Eurosistēma 
šajā jautājumā nerīkojas kā regulatīva vai uzraudzī ­
bas iestāde.11
9 Sk. Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra 
Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu 
un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā 
(Maksātspēja II).
10 Sk. Pamatnostādnes ECB/2014/60 124. pantu 
un https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/
acceptancecriteriaratingtools201505.en.pdf .
11 Pamatnostādnes ECB/2014/60 119. panta 4. punktā skaidri 
norādīts, ka “Eurosistēma, publicējot šo informāciju par 
atzītajām kredītnovērtējumu sistēmām saistībā ar Eurosistēmas 
kredītoperācijām, neuzņemas nekādu atbildību par tās veikto 
atzīto kredītnovērtējumu sistēmu novērtējumu”. Papildus jāatzīmē, ka ECAF  un kredītreitingu 
aģentūru sniegtās informācijas uzticamības 
pārbaudes pēdējos gados pilnveidotas. Tas ir 
saskaņā ar ECB apņemšanos īstenot Finanšu 
stabilitātes padomes principus, lai samazinātu 
paļaušanos uz ārējiem kredītreitingiem.4
– Ceturtkārt, kredītreitingu aģentūru piekļuvi 
tirgiem ietekmē daudzi faktori; iekļaušana ECAF  
ir tikai viens no tiem, turklāt tas nav nozīmīgs. 
Revīzijas palāta to arī ņem vērā, jo atsaucas uz 
“dažādiem faktoriem”, kas var apgrūtināt iekļuvi 
kredītreitingu tirgū (35. punkts) un Eiropas Par ­
lamenta iniciatīvām izvērtēt iespēju izveidot Ei ­
ropas Kredītreitingu aģentūru tīklu (36. punkts). 
ES Komisijas ziņojumā par šāda tīkla izveides 
iespējamību tika norādīts uz vairākiem šķērš ­
ļiem, kā arī uz faktu, ka pašreizējos apstākļos 
trūkst nozares pārstāvju atbalsta jebkāda veida 
mazāku kredītreitingu aģentūru tīkla izveidei.5
 Piemēram, fakts, ka kredītiestādes kapitā ­
la pietiekamības prasību mērķiem izmanto 
kredītreitingu aģentūras, neietilpst Revīzijas 
palātas veiktās revīzijas tvērumā. Šobrīd šķiet, 
ka kredītiestāžu kapitāla pietiekamības prasību 
mērķiem attiecīgajā Eiropas Savienības dalīb ­
valstī tiek izmantots ierobežots skaits kredītrei ­
tingu aģentūru (bieži vien trīs aģentūras)6. Tikai 
pēc Kapitāla prasību regulas ( CRR ) attiecīgo 
īstenošanas tehnisko standartu7 ieviešanas8 
4 Sk., piemēram, Finanšu stabilitātes padomes 2010. gada oktobrī 
publicēto dokumentu Principles for Reducing Reliance on CRA 
Ratings  (“Principi, kuru mērķis ir samazināt iestāžu un finanšu 
iestāžu paļaušanos uz ārējiem reitingiem”), kas pieejams http://
www.financialstabilityboard.org/publications/r_101027.pdf .
5 Sk. Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas 
Parlamentam par mazāku kredītreitingu aģentūru 
tīkla izveides iespējamību (COM(2014) 248 galīgā 
versija) http://eur ­lex.europa.eu/legal ­content/LV/TXT/
PDF/?uri=CELEX:52014DC0248&qid=1447260531900&from=EN
6 Dažādās dalībvalstīs atbilstošo kredītreitingu aģentūru saraksts 
pieejams www.eba.europa.eu/documents/10180/585167/ecai_
recognition.xls .
7 Sk. Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu 
(ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz 
kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām.
8 Sk. īstenošanas tehnisko standartu projektu par ECAI  kredītno ­
vērtējumu attiecināšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 
(Kapitāla pietiekamības regula – CRR) 136. panta 1. un 3. punktu. 
Attiecībā uz vērtspapīrošanas pozīcijām sk. apspriedes dokumen ­
tu par Īstenošanas tehniskajiem standartiem par ECAI  kredītno ­
vērtējumu attiecināšanu (EBA/CP/2015/08). Sk. arī īstenošanas 
tehnisko standartu projektu par ECAI  kredītnovērtējumu sadali 
atbilstoši objektīvai kredītu kvalitātes skalai saskaņā ar Direktīvas 
2009/138/EK (Maksātspēja II) 109. panta a) apakšpunktu.
ECB atbilde 71
Turklāt, apgalvojums, ka “ASV Federālo rezervju 
sistēma atzīst visu desmit Vērtspapīru un biržu 
komisijā reģistrēto kredītreitingu aģentūru kre ­
dītreitingus” neatbilst informācijai, kas pieejama 
ECB. Šajā sakarā tiek norādīts, ka Federālo rezervju 
sistēma nedara zināmu atklātībai, kuras kredītrei ­
tingu aģentūras tā izmanto, lai noteiktu nodrošinā ­
juma atbilstību un tam piemēroto procedūru. Viens 
izņēmums bija kredītreitingu izmantošana noteikta 
termiņa ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru aiz ­
devuma iespējai ( TALF ), kuras gadījumā Federālo 
rezervju sistēma publiskoja prasības, kas ietvēra 
ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru vērtēšanas 
metodoloģiju, pietiekamu pieredzi (lai to pierādītu, 
bija jānorāda minimālais skaits atbilstošu publisku 
kredītreitingu) un reģistrāciju Vērtspapīru un biržu 
komisijā valsts līmenī atzītas statistiskas kredītrei ­
tinga organizācijas statusā.12 Neraugoties uz ASV un 
euro zonas monetārās politikas īstenošanas pamat ­
principu, kā arī kredītreitingu aģentūru regulējuma 
un tirgus stāvokļa atšķirībām, šajās prasībās ietverti 
daži elementi, kas līdzinās Eurosistēmas prasībām.
Secinājums
Ņemot vērā iepriekš minētos paskaidrojumus, ECB 
uzskata, ka būtu bijis lietderīgi, ja revīzijas gaitā 
tiktu ņemti vērā dažādie faktori, kas ietekmē nelielu 
kredītreitingu aģentūru tirgu, no kuriem ECAF  veido 
tikai vienu aspektu.
Secinājumi un ieteikumi
111
Sk. ECB komentāru par kopsavilkuma V punktu.
12 Sk. Federālo rezervju sistēmas Valdes A Regulas 201.3. panta 
e) punkta 1) apakšpunktu, kas pieejams https://www.
frbdiscountwindow.org/en/Pages/General ­Information/
Regulation ­A­Federal ­Reserve ­Board ­Governors.aspx .
72
99
Ir svarīgi atzīmēt, ka saskaņā ar Regulas (EK) 
Nr. 1060/2009 23. pantu valsts iestādes neiejaucas 
kredītreitingu noteikšanas metodikas saturā. Ja tas 
ir nepieciešams un lietderīgi, Eiropas Vērtspapīru un 
tirgu iestāde varētu apsvērt papildu norādījumus 
saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 16. pantu kre ­
dītreitingu aģentūrām, lai uzlabotu kredītreitingu 
noteikšanas metodikas atspoguļojumu un dotu 
iespēju vieglāk salīdzināt kredītreitingu aģentūru 
metodiku.
Secinājumi un ieteikumi
118
Regula (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģen ­
tūrām ir uzlabojusi to kredītreitingu aģentūru pārre ­
dzamību, kuras darbojas Eiropas tirgū, kura efektīvu 
uzraudzību veic Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde 
(EVTI). Šie noteikumi ir būtiski uzlabojuši kredītrei ­
tingu un kredītreitingu noteikšanas metodikas 
pārredzamību, un apvienojumā ar kredītreitingu 
aģentūru iepriekšējās darbības datu publiskošanu 
EVTI pārvaldītajā centrālajā repozitorijā lietotāji 
atrodas daudz labākā situācijā, lai paši veiktu uzti ­
camības pārbaudi. Turklāt jauno noteikumu mērķis 
ir arī samazināt ieguldītāju mehānisku paļaušanos 
tikai uz ārējiem kredītreitingiem.IV daļa. Informācijas publiskošana
Kopīga atbilde uz 95. un 96. punktu
Reaģējot uz finanšu krīzi, Regula (EK) Nr. 1060/2009 
par kredītreitingu aģentūrām ir būtiski uzlabo ­
jusi Eiropas tirgū kredītreitingu aģentūru veiktās 
darbības pārredzamību. Jo īpaši ir uzlabota kre ­
dītreitingu, kredītreitingu noteikšanas metodikas 
pārredzamība un reģistrētu un licencētu kredītrei ­
tingu aģentūru iepriekšējā darbība. Kaut arī ir 
iespējamas dažas atšķirības kredītreitingu aģentūru 
informācijas publiskošanā, kredītreitingu aģentūras 
kopumā pilda Regulā (EK) Nr. 1060/2009 noteiktos 
informācijas publiskošanas pienākumus. Ja tas ir 
nepieciešams un lietderīgi, Eiropas Vērtspapīru un 
tirgu ie  stāde varētu apsvērt papildu norādījumus 
saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 16. pantu kre ­
dītreitingu aģentūrām par informācijas publiskoša ­
nas prasībām, lai uzlabotu kredītreitingu aģentūru 
vispārējo informācijas publiskošanas praksi.
97
Regulas (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu 
aģentūrām mērķis ir panākt līdzsvaru starp nepie ­
ciešamību publiskot informāciju par kredītreitingu 
noteikšanas metodiku, vienlaikus aizsargājot kre ­
dītreitingu aģentūru aizsargātu informāciju.
Lai lietotāji veiktu uzticamības pārbaudi, regulā ne 
tikai noteikta prasība publiskot informāciju par kre ­
dītreitingu noteikšanas metodiku, bet arī noteikta 
prasība Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei publis ­
kot informāciju par kredītreitingu aģentūru iepriek ­
šējo darbību. Tas arī atvieglo ieguldītājiem pašiem 
veikt uzticamības pārbaudi.Komisijas  
atbilde
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
Finanšu krīze 2008. gadā lika pievērst uzmanību 
kredītreitingu aģentūrām un to ietekmei uz finanšu 
tirgiem. Tajā laikā kredītreitingu aģentūru darbību 
regulēja nedaudzi tiesību akti. 2011.  gadā izveidoja Eiropas 
Vērtspapīru un tirgu iestādi (EVTI), kuras uzdevums ir 
reģistrēt, uzraudzīt un kontrolēt šīs aģentūras. Ziņojumā 
tiek analizēts, vai  EVTI ir izdevies sevi apliecināt kā 
kredītreitingu aģentūru modru uzraugu Eiropas Savienībā. 
Palāta secina, ka EVTI ir izveidojusi labus pamatus, taču tās 
noteikumi un norādījumi vēl jāpilnveido un nākotnē 
jānovērš nozīmīgi riski.