(10)Vispārējās valdības bruto parāds palielinājās no 42,7 % no IKP 2007./2008. gadā līdz 88,4 % 2014./2015. gadā, kopš 2009./2010. gada pastāvīgi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību. Primārā deficīta dinamika un finanšu sektora intervence, kas faktiski nozīmēja divu banku nacionalizāciju, veicināja šo parāda palielināšanos. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, paredzams, ka parāda attiecība pret IKP nedaudz pieaugs arī turpmāk. Tajā pašā laikā ārpusbilances posteņiem, kas saistīti ar intervenci finanšu sektorā, varētu būt pozitīva ietekme uz parāda izmaiņām nākotnē.

(9)Vispārējās valdības budžeta deficīts ir samazinājies no augstākā rādītāja 10,9 % no IKP 2009./2010. gadā līdz 5,2 % no IKP 2014./2015. gadā. Šajā pašā laikposmā strukturālā bilance samazinājās no 8,0 % no IKP līdz 4,7 % no IKP. Strukturālo pasākumu panāktais vidējais gada uzlabojums laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam bija 0,7 %. Ja ņem vērā ietekmi, ko rada potenciālā izlaides pieauguma pārskatīšana, salīdzinot pašreizējo prognozi un prognozi, kas ir pamatā Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam, kā arī ietekmi, ko rada ieņēmumu izmaiņas salīdzinājumā ar standarta elastīgumu attiecība pret IKP pieaugumu, gada vidējais koriģēto strukturālo pasākumu rādītājs šajā laikposmā tiek lēsts 1,1 % apmērā no IKP. Lielākā daļa konsolidācijas plāna pasākumu tika izklāstīta ārkārtas budžeta plānā 2010. gada jūnijā, un to rādītājs laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam bija 2,5 % no IKP. Nedaudz vairāk kā ceturtdaļa no šiem pasākumiem bija nodokļu pasākumi, un pārējās trīs ceturtdaļas bija izdevumu samazināšanas pasākumi. Atlikušie fiskālās konsolidācijas pasākumi aptuveni 1 % apmērā no IKP tika īstenoti ar divu fiskālu paziņojumu starpniecību, kas tika sniegti pirms 2010. gada jūnija budžeta, turpmākajos budžetos, kā arī rudens pārskatos līdz 2014. gada novembrim. Tika veikti daži pārvietojumi starp kārtējiem izdevumiem un kapitālizdevumiem, un konsolidācijas periods tika pagarināts līdz 2018./2019. gadam.

(2)Saskaņā ar 4. punktu Protokolā (Nr. 15) par dažiem noteikumiem attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti LESD 126. panta 1. punktā noteiktais pienākums izvairīties no pārmērīga vispārējās valdības budžeta deficīta neattiecas uz Apvienoto Karalisti, izņemot, ja tā ievieš euro. Minētā protokola 5. punktā ir paredzēts, ka Apvienotajai Karalistei jācenšas izvairīties no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

(11)Tā kā nominālais deficīts 2014./2015. gadā bija 5,2 % no IKP, Apvienotā Karaliste nenovērsa pārmērīgo deficītu līdz termiņam, kas noteikts Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumā. Tas skaidrojams ar pietiekamu pasākumu trūkumu un daudz nelabvēlīgāku sākotnējo izaugsmes rādītāju, jo pārskatīšanas rezultātā IKP pieaugums 2008./2009. gadā tika samazināts par 1,0 procentpunktu līdz -2,3 %. Saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem ir pamatoti pieņemt pārskatītu ieteikumu Apvienotajai Karalistei atbilstīgi LESD 126. panta 7. punktam, pagarinot termiņu pārmērīga budžeta deficīta novēršanai.

(12)Ņemot vērā nenoteiktību par ekonomikas un budžeta situācijas attīstību, budžeta mērķis, kas ieteicams korekcijas perioda pēdējā gadā, būtu jānosaka tādā līmenī, kas ir nedaudz zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības, lai garantētu efektīvu un paliekošu korekciju noteiktajā termiņā.

(13)Ja Apvienotajai Karalistei tiktu piešķirts viens papildu gads, kā paredzēts saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1467/97, ar to saistītās prasības būtu pārāk lielas, jo tās nozīmētu nominālā deficīta korekciju 2,2 % apmērā no IKP. Šāda korekcija 2015./2016. gadā varētu ievērojami ietekmēt nesen panākto faktisko algu pieaugumu, kas varētu atstāt negatīvas sekas uz izaugsmi. Tam būtu vajadzīga arī papildu pasākumu īstenošana ļoti īsā termiņā. Pamatojoties uz Komisijas atjaunināto 2015. gada pavasara prognozi, šādai korekcijai būtu būtiska negatīva ietekme uz ekonomikas izaugsmi. Tādēļ šķiet lietderīgi termiņu, kādā Apvienotajai Karalistei jānovērš pārmērīga valsts budžeta deficīta situācija, pagarināt par diviem gadiem.

(14)Ja tiktu piešķirti divi papildu gadi pārmērīgā deficīta novēršanai, nominālā deficīta starpposma mērķi būtu 4,1 % no IKP 2015./2016. gadā un 2,7 % no IKP 2016./2017. gadā. No šiem mērķiem izrietošais strukturālās budžeta bilances uzlabojums ir attiecīgi 0,5 % no IKP un 1,1 % no IKP. Pamatscenārijs ir Komisijas atjauninātā 2015. gada pavasara prognoze, kas ietver iepriekš paziņotos diskrecionāros pasākumus 1,4 % apmērā no IKP 2015./2016. gadā un 2016./2017. gadā, no kuriem apmēram trīs ceturtdaļas ir izdevumu samazināšanas pasākumi. Minētais korekcijas plāns nodrošina pietiekamu drošības rezervi attiecībā pret budžeta deficīta kritēriju 3 % no IKP un tiek uzskatīts par vismazāk kaitējošu izaugsmei, vienlaikus ļaujot ievērot minimālo pieprasīto ikgadējo strukturālās bilances gada uzlabojumu 0,5 % apmērā no IKP. Lai sasniegtu šos mērķus, Apvienotajai Karalistei ir pilnībā un laikus jāīsteno pasākumi, kas ir paziņoti iepriekšējos un 2015. gada budžetā, turklāt ikvienām izmaiņām salīdzinājumā ar pašreizējiem plāniem ir jābūt fiskāli neitrālām; šādā gadījumā nebūs vajadzīgi nekādi turpmāki pasākumi papildus tiem, kas jau paziņoti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

(1)Apvienotajai Karalistei būtu jānovērš pašreizējā pārmērīgā budžeta deficīta situācija vēlākais līdz 2016./2017. gadam.

(2)Apvienotajai Karalistei būtu jāsasniedz nominālā budžeta deficīta mērķis 4,1 % no IKP 2015./2016. gadā un 2,7 % no IKP 2016./2017. gadā, kam, pamatojoties uz Komisijas atjaunināto 2015. gada pavasara prognozi, būtu jāatbilst strukturālās bilances uzlabojumam 0,5 % apmērā no IKP 2015./2016. gadā un 1,1 % no IKP 2016./2017. gadā.

(3)Apvienotajai Karalistei būtu pilnībā jāīsteno konsolidācijas pasākumi, kas iekļauti visos budžetos un rudens pārskatos līdz 2015. gada budžetam un ieskaitot to, lai īstenotu ieteiktos strukturālos pasākumus, nodrošinot, ka ikvienas izmaiņas ir fiskāli neitrālas attiecībā pret pašreizējiem plāniem. Apvienotajai Karalistei nākamajā izdevumu pārskatā būtu jāprecizē izdevumu samazinājumi. Tie ir nepieciešami, lai nodrošinātu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu līdz 2016./2017. gadam.

(4)Apvienotajai Karalistei vajadzētu paātrināt nominālā budžeta deficīta samazināšanu 2015./2016. gadā un 2016./2017. gadā, ja ekonomikas, finanšu vai budžeta situācija ir labāka, nekā šobrīd tiek prognozēts. Budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina vispārējās valdības strukturālās bilances ilgtspējīga uzlabošanās tādā veidā, kas netraucē izaugsmei. Jo īpaši būtu jāizvairās no turpmākiem kapitālizdevumu samazinājumiem.

(5)Padome nosaka 2015. gada [15. oktobri] kā termiņu, līdz kuram Apvienotajai Karalistei jāveic efektīvi pasākumi un saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4.a punktu jāsniedz detalizēts ziņojums par konsolidācijas stratēģiju, kas ir paredzēta šo mērķu sasniegšanai.

Turklāt Apvienotās Karalistes iestādēm būtu i) jāizpilda pienākums noteikt vidēja termiņa mērķi (VTM), kā paredzēts Stabilitātes un izaugsmes paktā, un ii) jāīsteno plānotās reformas attiecībā uz pensionēšanās vecuma palielināšanu, lai stiprinātu valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti.

Visbeidzot, lai nodrošinātu fiskālās konsolidācijas stratēģijas veiksmīgu īstenošanu, būs svarīgi arī sekmēt fiskālo konsolidāciju ar visaptverošām strukturālām reformām atbilstīgi Apvienotajai Karalistei sagatavotajiem Padomes ieteikumiem saistībā ar Eiropas pusgadu un jo īpaši tiem, kuri saistīti ar makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas procedūras preventīvo daļu.

Šis ieteikums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

Briselē,