Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejai - Eiropas Izglītības fonds /* COM/2006/0832 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 19.12.2006 COM(2006) 832 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI Eiropas Izglītības fonds 1. IEVADS Šis ziņojums ir sagatavots atbilstoši 17. pantam Padomes Regulā, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu (turpmāk – EIF), kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 2003. gada regulu[1], saskaņā ar kuru Komisijai jāveic EIF pārraudzības un izvērtēšanas procedūra un jāziņo par tās rezultātiem. Ziņojuma mērķis ir sniegt pārskatu par laikposmā no 2002. līdz 2005. gadam Eiropas Izglītības fonda darbā gūto pieredzi. Tajā ņemtas vērā pārmaiņas, kas kopš 2000. gada risinājušās attiecībā uz ģeogrāfisko pārklājumu, darbības vidi un EIF nozīmi, kā atspoguļots Vidusposma perspektīvā par personālu un finanšu resursiem , ko 2000. gada novembrī pieņēma EIF valde, un Vidusposma perspektīvā 2004.–2006. gadam , ko tā pieņēma 2003. gada novembrī. Ziņojums ir sagatavots, balstoties uz neatkarīgā vērtētāja konstatējumiem, secinājumiem un ieteikumiem, ko sniedza ārējais uzņēmējs ITAD (skatīt 3. iedaļu). Ir ņemta vērā arī Komisijas pieredze, veicot pasākumus un sadarbojoties ar EIF, kā arī Komisijas 2003. gada paziņojumā sniegtie ieteikumi. Turklāt ziņojumā ir ņemta vērā ES politikas attīstība saistībā ar trešām valstīm un pārmaiņas attiecībā uz ES politikas instrumentiem, kas gaidāmas pēc 2006. gada. Pašreizējās ārējās palīdzības programmas ( Phare , Tacis , Meda un Cards ), kurās noteikta EIF pasākumu darbības joma, 2007. gadā tiks aizstātas ar trim jauniem ārējās palīdzības instrumentiem, proti, ar Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentu ( EKPI ), Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu ( IPA ) un Sadarbības instrumentu attīstības jomā ( DCI ). Šo pārmaiņu īstenošanai ir jāpielāgo regula, ar ko tika izveidots EIF. Ārējā novērtēšanā veiktie konstatējumi tiks ņemti vērā, sagatavojot ierosinātos grozījumus Padomes regulā par EIF. Ziņojumu kopīgi sagatavoja visi Komisijas dienesti, kas sadarbojas ar EIF, proti, Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (atbildīgais ģenerāldirektorāts), Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts, Paplašināšanās ģenerāldirektorāts, EuropeAid ģenerāldirektorāts un Nodarbinātības, sociālo lieto un iespēju vienlīdzības ģenerāldirektorāts. 2. EIROPAS IZGLīTīBAS FONDA ATīSTīBA 2002.–2005. GADā 2.1. Pamatinformācija par EIF EIF[2] atrodas Itālijā, Turīnā, un tajā ir 105 darbinieki. Tā ir Kopienas aģentūra, kas juridiski izveidota ar Padomes 1990. gada 7. maija Regulu (EEK) Nr. 1360/90. Aģentūras vispārējais mērķis, kā izklāstīts regulas 1. un 2. pantā, ir dot ieguldījumu profesionālās izglītības sistēmu attīstībā četros reģionos: Kaukāzā un Centrālāzijā[3], valstīs, kas pievienojas, un kandidātvalstīs[4], potenciālajās kandidātvalstīs[5] un Vidusjūras reģiona dienviddaļā un austrumdaļā[6]. Palīdzības saņēmējvalstis dēvē par „partnervalstīm”. EIF patlaban sniedz pakalpojumus sešiem Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātiem (ĢD): Izglītības un kultūras ĢD (ģenerāldirektorāts, kurš pārrauga EIF darbību), Ārējo attiecību ĢD, EuropeAid ĢD, Paplašināšanās ĢD, Uzņēmējdarbības ĢD (saistībā ar MVU Attīstības fondu) un Nodarbinātības, sociālo lietu un iespēju vienlīdzības ĢD. Pakalpojumu sniegšanas ziņā EIF galvenie partneri kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs ir EK delegācijas (Serbijas, Melnkalnes un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas galvenais partneris ir Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra[7]). Citos apgabalos (Kaukāzā, Centrālāzijā un tām kaimiņos esošajās valstīs) par EK sadarbības pasākumu īstenošanu kopā ar attiecīgajām EK delegācijām atbild EuropeAid ģenerāldirektorāts. 2.2. Pašreizējās prioritātes un pasākumi EIF pašreizējās prioritātes izriet no mērķiem, kas izklāstīti Vidusposma perspektīvā 2004.–2006. gadam, ko 2003. gada novembrī pieņēma EIF valde. Darbības prioritātes ir noteiktas, pamatojoties uz ES ārējo attiecību politikas virzieniem katram partnerreģionam. Darbības līmenī EIF izmanto trīs galvenos instrumentus: - atbalstu EK programmām un ES politikas virzienu izplatīšanu; - partnervalstu spējas veidošanu, informācijas sniegšanu un analīzes sagatavošanu; - inovāciju, mācīšanos un attīstīšanu, tostarp eksperimentālos projektus, kuru ietvaros tiek analizēta pieredze, kas iegūta, partnervalstīs piemērojot reformu stratēģijas. 2.3. Iepriekšējie novērtējumi, pētījumi un pārskati 2002. gadā[8] tika veikts ārējs novērtējums, kura rezultātā 2003. gada[9] vidū tika pieņemts Komisijas paziņojums. 1997. gada paziņojumā[10] tika ziņots par pirmajā ārējā novērtējumā izdarītajiem konstatējumiem. 2.4. Finansējums EIF finansējumu iegūst no Kopienas budžeta ārējo attiecību nodaļas, un kopš 2000. gada tas ir sadalīts divās budžeta pozīcijās – viena Ārējo attiecību ĢD (15 03 03; ex-B7-664) un viena Paplašināšanās ĢD (15 03 02; ex-B7-033). Finansējuma līmenis katram gadam laikposmā no 2002. līdz 2005. gadam ir plānots atbilstoši valdes nolīgumiem par mainīgajām vidusposma perspektīvām (2002.–2004. gadam un pēc tam 2004.–2006. gadam). Uz šīm plānošanas prognozēm attiecas ikgadējā budžeta procedūra. Minētais finansējums veido gandrīz visus EIF ieņēmumus. Šā ziņojuma 2. pielikumā ir atspoguļota visa budžeta attīstība (ieskaitot piešķirtos, uz nākamo gadu pārvietotos un neizmantotos līdzekļus), lai reprezentatīvā veidā parādītu, kā notikusi līdzekļu piešķiršana. 3. PāRSKATS PAR āRēJO NOVēRTēšANU Saskaņā ar dibināšanas regulas 17. pantu, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 2003. gada regulu, Komisijai reizi trijos gados ir jānovērtē EIF darbība. Pašreizējais ārējais novērtējums tika uzsākts 2004. gada nogalē, bet ziņojums gaidāms 2006. gadā. Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts izsludināja atklātu uzaicinājumu uz konkursu neatkarīga aģentūras darba novērtējuma sagatavošanai. Līgumu piešķīra uzņēmumam ITAD Ltd (organizācijai, kas sagatavoja arī iepriekšējo novērtējumu). Tika izveidota Vadības komiteja, kuru vadīja Izglītības un kultūras ĢD un kurā piedalījās pārstāvji no Ārējo attiecību ĢD, Paplašināšanās ĢD, EuropeAid ĢD, Nodarbinātības ĢD, trim dalībvalstīm (valdes locekļi) un no EIF. Novērtējuma vispārējie mērķi bija šādi: - novērtēt, cik lielā mērā EIF ir izpildījis 2002., 2003. un 2004. gada darba programmās, kā arī 2003. gada rīcības plānā noteiktās saistības; - novērtēt, cik lielā mērā Komisija ir izpildījusi savas 2003. gada paziņojumā noteiktās saistības; - izklāstīt lietderīgo pieredzi un sniegt ieteikumus attiecībā uz uzdevumiem, kuri 2006.–2008. gada plānošanas posmā ir izvirzīti EIF. Neatkarīgais vērtētājs izmantoja vairākus metodiskos instrumentus. Tika izveidota detalizēta matrica, lai izdalītu galvenos iepriekš apkopotos novērtējuma jautājumus un lai Vadības komiteja varētu precīzi izprast, kādā veidā uz katru jautājumu sniedzama atbilde. Vērtētāji izskatīja ievērojamu daudzumu dokumentu, kas saistīti ar aģentūras darbībām, un pārbaudīja tās vērtējumu trīs gadu laikposmā. Notika intervijas ar Komisijas darbiniekiem, Eiropas Parlamenta locekļiem un lielāko daļu EIF personāla. Šo kvalitatīvo informāciju papildināja divi apsekojumi viens bija paredzēts ieinteresētajām personām Komisijā, Eiropas Parlamentā, dalībvalstīs, partnervalstīs un citās iestādēs, bet otrs – EIF darbiniekiem. Turklāt tika atlasīti četri atsevišķu gadījumu pētījumi, kas skāra dažādus reģionus, darbības veidus, tematisko apgabalu un īstenošanas periodu, un tika apmeklētas četras partnervalstis, lai šos gadījumus izpētītu sīkāk. Sākotnējie konstatējumi tika iesniegti valdei sanāksmē, kas notika 2005. gada novembrī; savukārt valdes 2006. gada 6. jūnija sanāksmē tika apspriesti arī vispārējie, no ārējās novērtēšanas izrietošie secinājumi un ieteikumi. 4. ĀRĒJĀ NOVĒRTĒJUMA ZIŅOJUMĀ SNIEGTIE GALVENIE IETEIKUMI, KOMISIJAS REAKCIJA UN IETEIKUMI Šajā sadaļā Komisija apkopo un analizē tos vērtētāja izdarītos konstatējumus, secinājumus un ieteikumus, kuriem, pēc Komisijas domām, jāpievērš īpaša uzmanība. Lai īstenotu dažus ieteikumus, ir jārīkojas Komisijai, savukārt citus var ieviest EIF. Komisija aicina EIF izanalizēt un rīkoties atbilstoši vērtētāja ieteikumiem, kā arī norādīt pasākumus, kurus tas plāno veikt. Aģentūras līmenī (ar valdes palīdzību) un Komisijas līmenī tiks organizēta konstatējumu pārbaude. Sagatavojot EIF Padomes regulas grozījumus, Komisija īpašu uzmanību veltīs neatkarīgajā novērtējuma ziņojumā sniegtajiem ieteikumiem. Lai atvieglotu ārējā novērtējuma ziņojuma[11] lasīšanu, šajā sadaļā ir ievērota tāda pati struktūra kā minētā ziņojuma „Sadaļā par ieteikumiem”. 4.1. Politika un stratēģija Vērtētāji konstatēja, ka EIF sniedz koncentrētu pakalpojumu kopumu, ievērojot politikas mērķus, kas skaidri izklāstīti Vidusposma perspektīvā un Darba programmas plānošanas dokumentos, kuri saskaņā ar ES ārējo attiecību politikas prioritātēm dažādiem reģioniem atšķiras. Turklāt novērtējumā konstatēja, ka EIF programmas atbilst gan ES, gan atsevišķu valstu stratēģijām un ka EIF ir spējis ietekmēt reformas iespējamo virzienu. Novērtējums apstiprina, ka darbs, ko veicis EIF, tiek uzskatīts par ļoti vērtīgu. Komisija Briselē un delegācijas pozitīvi vērtē EIF sniegtās speciālās zināšanas par profesionālo izglītību vairākās pakalpojumu jomās. EIF pievienoto vērtību dod iestādes ilgtspējība, tā izpratne par reformas kopsakarībām, ekspertu tīkls un spēja ātri un elastīgi atbildēt uz pieprasījumiem. Novērtējumā secināts, ka EIF pašreizējās tematiskās pilnvaras, kas tās darbībā aprobežojas tikai ar profesionālo izglītību, ir pārāk ierobežojošas, taču arī norādīts, ka pēdējos gados gan Komisija, gan EIF tās interpretācijā pielietojuši zināmu elastību. Gaidāmajā EIF pilnvaru pārskatīšanā „jāņem vērā viedoklis, ka profesionālā izglītība ir daļa no plašākas Cilvēkresursu attīstības programmas (CRA) ”, un vērtētāji iesaka, lai plānotajā pārskatīšanā „tiktu ņemti termini cilvēkresursu attīstība (CRA), profesionālā izglītība, mūžizglītība un saikne ar darba tirgu un nodarbinātību”. Turklāt ziņojumā norādīts, ka nedaudz lielāka elastība bijusi vērojama arī ģeogrāfiskā pārklājuma ziņā, kur darbojas EIF. Tas dotu iespēju Kopienai konkrētās speciālās zināšanas, ko apkopojis EIF, izmantot valstīs, kuras atrodas salīdzināmos attīstības posmos un kurās sociālekonomiskās problēmas ir līdzīgas. Vērtētāji uzsver, ka līdz ar elastīgāku pilnvaru interpretēšanu jāizveido arī tādi mehānismi, kas stingri noteiktu EIF pasākumu prioritātes. Komisija lielā mērā izmanto vērtētāju sniegto analīzi un ieteikumus, jo īpaši attiecībā uz aģentūras tematisko aspektu. Tas, ka mūžizglītības pieeja kļūst aizvien nozīmīgāka izglītības un apmācības jomā ES instrumentos un politikas virzienos, norāda uz plašāku EIF tematisko aspektu. Komisija ierosina apskatīt šo jautājumu gaidāmajā EIF regulas pārskatīšanā, paplašinot tā pilnvaras, lai „ES ārējo attiecību politikas kontekstā sekmētu cilvēkresursu attīstīšanas uzlabošanu, jo īpaši mūžizglītības perspektīvā veicinot izglītību un apmācību, un jautājumus, kas saistīti ar darba tirgu”. Komisija uzskata, ka EIF, kam ir ierobežots resursu apjoms, ir jāsaglabā ģeogrāfiskais fokuss. Tāpēc ierosināts EIF galveno darbības jomu noteikt, atsaucoties uz Pirmspievienošanās instrumentu ( IPA ) un Eiropas Kaimiņvalstu un partnerattiecību instrumentu ( ENPI ). Lai nodrošinātu iespēju EIF speciālās zināšanas izmantot apgabalos, kas neietilpst tā galvenajā ģeogrāfiskajā apgabalā, piemēram, Centrālāzijas valstīs, EIF valdei ierosināts pieņemt attiecīgu īpašu lēmumu par Komisijas priekšlikumu. 4.2. EIF programmu lietderība un efektivitāte Ziņojumā ir novērtēta EIF pasākumu lietderība un efektivitāte, jo īpaši attiecībā uz darbu, kas veikts partnervalstu līmenī. Galvenais informācijas un analīzes avots bija valstu pētījumi, kuros, par paraugu ņemot četras partnervalstis, bija padziļināti aplūkota EIF pasākumu lietderība un efektivitāte. Vērtētājiem bija ļoti interesanti izvērtēt konkrētos rezultātus un ietekmi, kādu panāca EIF, ņemot vērā nozares raksturu, EIF pasākumu mērogu un iesaistīto personu dažādību. Kopumā ziņojumā secināts, ka EIF ieguldījums ir bijis efektīvs un lietderīgs profesionālās izglītības reformas jomā partnervalstīs. „ Gan Komisijas dienesti Briselē, gan delegācijas EIF ieguldījumu vērtē ļoti pozitīvi, jo tas atvieglo darbu tā lietotājiem, gan nodrošinot speciālās zināšanas profesionālās izglītības jomā, gan cilvēkresursu attīstību (CRA) dažādās pakalpojumu jomās.” Līdzīgi par lietderīgu devumu reformas procesā uzskatāms arī EIF atbalsts, izplatot profesionālās izglītības politikas un reformas jomā gūto pieredzi, kā arī nodrošinot iesaistīto personu aizvien plašāku iepazīšanos ar ES politikas sistēmām. Vērtētāji konstatēja, ka EIF veiktie pasākumi papildināja Komisijas finansētās programmās un palielināja to īstenošanas lietderību un efektivitāti. Tomēr galvenais jautājums, kas izriet no ziņojuma, skar ciešas saiknes nodrošināšanu starp EIF eksperimentālajām darbībām un liela mēroga EK finansētiem pasākumiem vai pasākumiem, ko varētu finansēt citi līdzekļu sniedzēji. Nobeigumā ziņojumā tika minēts, ka Eiropas Izglītības fondam būtu jānodrošina dažādi pakalpojumi gan Komisijai, gan partnervalstīm. Balstoties uz šo analīzi un ņemot vērā jaunos ārējās palīdzības instrumentus, Komisija ierosina pārskatīt EIF funkcijas gaidāmajā aģentūras regulas pārskatīšanā. Tā uzskata, ka turpmāk EIF funkcijām jābūt šādām: - sniegt informāciju, politikas analīzi un ieteikumus par cilvēkresursu attīstīšanas jautājumiem un to saikni ar nozares politikas mērķiem partnervalstīs; - atbalstīt personas, kas partnervalstīs iesaistītas cilvēkresursu attīstīšanas spējas veidošanā; - veicināt informācijas un pieredzes apmaiņu starp līdzekļu sniedzējiem, kuri partnervalstīs iesaistīti cilvēkresursu attīstīšanas reformā; - atbalstīt tādas palīdzības nodrošināšanu, kontroli un analīzi, ko cilvēkresursu attīstīšanas jomā partnervalstīm sniedz Kopiena; - izplatīt informāciju un veicināt tīklu veidošanas, pieredzes un labas prakses apmaiņu starp Eiropas Savienību un partnervalstīm un starp partnervalstīm cilvēkresursu attīstīšanas jautājumos. 4.3. EIF programmu uzraudzība Novērtējuma ziņojumā uzmanība tika pievērsta vajadzībai palielināt EIF jaudu, uzraugot projektu un valstu līmenī veiktos pasākumus. Šajā aspektā ziņojumā tika atzīts, ka EIF panākumu uzraudzība valstu līmenī ir sarežģīts jautājums tai ziņā, ka lielu daļu EIF darba vienkārši nevar „attiecināt uz projektiem”, kā tas iespējams ar darbību kopumu, kas sekmē konkrētus rezultātus. EIF darbs vairāk skar informācijas plūsmas veicināšanu nevis ražojumu (publikāciju, jaunu mācību programmu utt.) vai rezultātu iegūšanu. Tāpat EIF daudzkārt ir būtībā rīkojies kā EK pakalpojumu sniedzējs, atbalstot projektu definēšanu, izveidi un kontroli. Ziņojumā apgalvots, ka galvenais EIF uzdevums ir pārraudzīt ne vien konkrēta dokumenta sagatavošanu, bet arī noteikt tā ietekmi uz valstu plāniem un reformu pasākumiem. Novērtējumā secināts, ka pašreizējā EIF pārraudzības sistēma, kas paredzēta tam, lai izsekotu veikumam pasākumu un atsevišķu projektu līmenī, liedza atbilstoši noteikt EIF pakalpojumu/ražojumu kvalitāti vai EIF ietekmi uz profesionālās izglītības reformu valstu līmenī. Komisija piekrīt vērtētāju pozitīvajiem secinājumiem par EIF tehniskās palīdzības lietderību un efektivitāti Tempus programmas īstenošanā. Tā jo īpaši augstu vērtē to, ka EIF Tempus nodaļa turpināja reaģēt uz pieprasījumiem pēc pārmaiņām veidos, kādos tā darbojas, un tās organizācija arī turpmāk bija efektīva, neraugoties uz novērtējuma periodā novērotajām neskaidrībām par Tempus programmas nākotni. Komisija atbalsta neatkarīgā vērtētāja sagatavoto analīzi un secinājumus par to, ka EIF valstu līmenī jāpastiprina sava pārraudzības sistēma. Informācija, kas pieejama attiecībā uz valstu programmām, jāvāc regulāri, lai organizatoriskajā līmenī atbilstoši informētu par pieņemtajiem lēmumiem. Komisija lūdz EIF ņemt vērā neatkarīgā vērtētāja sniegto kritiku un ieteikumus un izstrādāt atbilstošu pārraudzības sistēmu, lai risinātu atklātos trūkumus. Vērtētājs apgalvo, ka „ uzdevums ir izstrādāt tādu pieeju, kas nodrošinātu būtisku informāciju šajā līmenī veidā, kas nav apgrūtinošs un mehānisks”. 4.4. Pārvaldības struktūras Vērtētāji īpaši aplūkoja valdes nozīmi un stratēģiska virziena nodrošināšanas jautājumu, locekļu dalībai izvirzāmās kvalifikācijas, sanāksmju norisi, jaunu locekļu iesaistīšanas procesu, kā arī pirms sanāksmēm sniegto informāciju un papildmateriālus. Ziņojumā norādīts, ka valdes galvenā nozīme, cita starpā, ir apstiprināt ierosināto ikgadējo darba programmu un budžetu atbilstoši Eiropas Parlamenta veiktajam galīgajam apstiprinājumam. Vērtētāji secina, ka valde pilda savu galveno uzdevumu, taču apstrīd tās efektivitāti stratēģisku lēmumu pieņemšanā. Ziņojumā atzīts, ka galveno stratēģisko virzienu nosaka vadītājs un Komisijas locekļi; taču tajā apšaubīts tas, ciktāl ir reāli sagaidāms, lai citi locekļi ievērojami veicinātu stratēģisko redzējumu, norādot uz saskaņojuma trūkumu starp lielā mērā iekšējo ES izglītības politikas priekšvēsturi, kas tiem raksturīga, un izšķirošo ārējo attiecību politikas nozīmi un pienākumiem, kas uzticēti EIF. Attiecībā uz konsultatīvo padomi ziņojumā secināts, ka tīkls sniedz labu iespēju risināt dialogu starp Eiropas Komisijas, dalībvalstu, partnervalstu un starptautisko organizāciju pārstāvjiem. Tomēr novērtējumā norādīts, ka konsultatīvā padome nepilda uzdevumu konsultēt valdi jautājumā par turpmāko darba programmu. Komisija zināmā mērā atbalsta neatkarīgā vērtētāja sagatavoto analīzi un sniegtos ieteikumus. Tomēr EIF mērķi ir definēti tā juridiskajā pamatojumā, un tā pasākumus un prioritātes lielā mērā nosaka ES instrumenti un ārējās politikas virzieni. Tāpēc jautājums ir par to, cik lielai jābūt un vajadzētu būt valdes stratēģiskajai nozīmei. Jāveic sīkāka ieteikumu analīze par apakškomiteju izveidi atsevišķos svarīgos jautājumos. Komisiju nepārliecināja priekšlikums par referenta amata finansējuma meklēšanu EIF, lai atbalstītu valdi. Komisija iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei Iestāžu nolīguma projektu par Eiropas regulatīvo aģentūru darbības pamatprincipiem (COM(2005)59; 2005. gada februāris) ( IIAOFERA ). Minētajā nolīgumā ierosināts noteikt tādu Aģentūru administratīvo valžu lielumu, kas veicinātu ļoti efektīvu lēmumu pieņemšanu un maksimāli samazinātu darbības izmaksas, un lai būtu balsu skaita paritāte starp Padomes un Komisijas nozīmētajiem locekļiem. Komisija EIF pārskatītās regulas priekšlikumā ievēros šos principus. Komisija arī atbalsta vērtētāja secinājumu par to, ka „Konsultatīvā padome ir atsaistīta no tās likumiskās funkcijas”. Lai gan minētā padome ir nozīmīgs tīkls, tā lielā mērā ir zaudējusi savu likumīgo funkciju kā EIF pārvaldības struktūra. EIF pasākumu plānošanu aizvien vairāk regulē dialogs ar Komisiju, pamatojoties uz ES prioritātēm ārējās palīdzības jomā, un konsultatīvās padomes likumīgajiem atzinumiem vairs nav tik būtiskas nozīmes ikgadējā EIF pasākumu satura noteikšanā. Tāpēc tiek ierosināts to kā likumīgu struktūru vairs neiekļaut EIF regulas pārskatīšanā. Komisija aicina EIF, pārskatot konsultatīvās padomes darbību, izanalizēt vērtētāja ieteikumus. 4.5. Saziņa un informācijas izplatīšana Novērtējumā secināts, ka Eiropas Izglītības fondam ir izveidota veiksmīga un profesionāla saziņas sistēma korporatīvā līmenī, izmantojot tīmekļa vietni un publikācijas. Vērtētāji ziņoja, ka saziņas un informācijas izplatīšanas sistēma kopš pēdējā novērtējuma veikšanas ir ievērojami uzlabojusies. Ziņojumā apliecināts, ka ļoti efektīvas bija EIF saziņas iniciatīvas, bet jo īpaši tā tīmekļa vietne, semināri, pieredzes apmaiņas braucieni un ziņu izlaidumu publikācijas (80%). Tomēr tajā arī norādīts, ka nedaudz pārspīlēta varētu būt EIF kā iestādes nozīme. Tāpēc ziņojumā Eiropas Izglītības fondam ierosināts pastiprināt spēju efektīvi informēt par sasniegumiem un rezultātiem, kā arī izplatīt idejas un materiālus par tematiskajām jomām saistībā ar profesionālo izglītību. Turklāt, lai informācija par paveikto arvien plašāk būtu pieejama partnervalstīs esošajām ieinteresētajām personām, tam jāapsver vajadzība materiālus izplatīt partnervalstu valodās. Komisija atzinīgi vērtē pozitīvos sasniegumus saziņas un informācijas izplatīšanas jomā, kas gūti kopš pēdējā novērtējuma sagatavošanas. Tā lūdz EIF izanalizēt neatkarīgā vērtētāja sniegtos ieteikumus un ierosināt attiecīgu rīcību. 5. SECINāJUMS Komisija atbalsta vērtētāja kopējo pozitīvo vērtējumu, ko tas sniedzis saistībā ar EIF darba lietderību un efektivitāti, un uzskata, ka Aģentūra ir ievērojami sekmējusi Kopienas pasākumus profesionālās izglītības un apmācības, kā arī darba tirgus reformas jomā partnerreģionos. Komisija atzinīgi vērtē EIF darbu, nodrošinot ekspertu palīdzību projektu noteikšanā un īstenošanā. Atbilstoši vērtētāju atziņām Eiropas Izglītības fondam ir jāaplūko plānošanas cikls, jo īpaši tam jāizanalizē, kā iespējams pastiprināt un precizēt saikni „vidusposma prioritātes - ikgadējā darba programma – valstu plāni – ikgadējais darbības ziņojums”. Jānosaka attiecīgi izmērāmi rādītāji, lai sekmētu mērķu kontroli un atvieglotu EIF ietekmes novērtēšanu jomās, kurās tas ir iesaistījies. Jāapskata jaunas pieejas, lai uzlabotu attiecīgu profesionālās izglītības materiālu izstrādi un atbilstošu izplatīšanu un lai pastiprinātu EIF spēju informēt par sasniegumiem un rezultātiem. Jauno ārējās palīdzības instrumentu, piemēram IPA un ENPI, ieviešana ir nozīmīgs solis drīzāk uz politiku nevis uz programmu vērstā pieejā ārējai palīdzībai nozares mēroga perspektīvā. Abi instrumenti paredzēti tam, lai atbalstītu sasniegumus, ko partnervalstis gūst iekšējās reformās attiecīgajās nozarēs. Mērķus nosaka dialogs ar partnervalstu valdībām, un tām tiek sniegts atbalsts tādu reformu īstenošanā, ko tās izstrādājušas un patlaban vada. Šajā jaunajā kontekstā Eiropas Izglītības fondam politikas izstrādes un plānošanas posmā būs aizvien vairāk jāsniedz informācija un analīze Komisijai. Vēl viena joma, kurai jāvelta uzmanība, ir palīdzība partnervalstīm, veidojot spēju noteikt un īstenot vietējās reformu stratēģijas un sekmēt tīklu veidošanu un pieredzes un labas prakses apmaiņu starp ES un partnervalstīm un partnervalstu vidū. EIF jāpielāgo sava organizācija un tā darbības veids šajā jaunajā vidē. Aģentūrai sadarbībā ar valdi un Komisiju jānosaka skaidras prioritātes un pieejamie resursi jākoncentrē uz pamatdarbībām. Gan Komisijai, gan EIF būs vajadzīga aizvien lielāka izpratne par piedāvāto un vajadzīgo pakalpojumu veidu un to uzraudzība, lai nodrošinātu to, ka Aģentūras veiktie pasākumi arī turpmāk būtu lietderīgi un atbilstoši. Tas nozīmē, ka Komisijai pilnībā jāinformē Eiropas Izglītības fonds par jaunām vai pārskatītām prioritātēm vai stratēģijām. Līdzīgā veidā EIF pilnībā jāinformē Komisijas dienesti gan attiecīgajā jomā, gan izpilddirekcijas līmenī, par tā darbībām, iniciatīvām un kontaktiem ar attiecīgajām ieinteresētajām personām partnervalstīs, ar citiem starptautiskiem līdzekļu sniedzējiem un aģentūrām, lai nodrošinātu EK rīcības saskanību un pārredzamību. Tādējādi abām pusēm no jauna jāapņemas nodrošināt labu saziņu un informācijas apmaiņu. EIF vadībai arī turpmāk jācenšas skaidri noteikt Aģentūras vietu un nozīmi kā Eiropas speciālu zināšanu centram jaunajā institucionālajā situācijā. Komisija kopumā uzskata, ka neatkarīgajā novērtējuma ziņojumā ir sniegta lietderīga pieredze un ieteikumi par EIF kā speciālu zināšanu centra attīstīšanu. Komisija aicina EIF iesniegt valdei rīcības plāna projektu, kurā būtu ietverta analīze un ierosinātie pasākumi saistībā ar visiem ieteikumiem, kurus šajā ziņojumā sniedzis vērtētājs un Komisija. Komisijas priekšlikums par pārskatītu EIF regulu arī dos iespēju apspriest un apmainīties ar viedokli ar Eiropas Parlamentu un Padomi par EIF turpmāko nozīmi, tā mērķiem, prioritātēm un par tā pārvaldības struktūru. [pic] 2. pielikums BUDŽETA ATTĪSTĪBA 2002.–2006. GADĀ Gads | Kopienas subsīdija | Personāla izmaksas | Administrācijas un infrastruktūras izmaksas | Darbības izmaksas | Štata plāns | Piešķirtie līdzekļi | Uz nākamo gadu pārvietotie līdzekļi | Neizmantotie līdzekļi | | 2002 | B7-664: 12,8 B7-033 4,0 Kopā: 16,8 milj. |9 890 000 (63,0%) |1 386 050 (8,0%) |5 523 950 (29,0%) |105 |16 795 986 |3 365 833 |4014 | | 2003 | 15 03 03 13,7 15 03 02 3,5 Kopā: 17,2 milj. |10 529 000 (65,0%) |1 421 000 (8,0%) |5 250 000 (27,0%) |104 |16 969 378 |1 725 970 |230 622 | | 2004 | 15 03 03: 15,1 15 03 02: 2 ,5 Kopā: 17,6 milj. |10 993 973 (62,0%) |1 390 027 (8,0%) |5 276 000 (30,0%) |104 |17 321 617 |1 537 855 |278 383 | | 2005 | 15 03 03: 16,0 15 03 02: 2,5 Kopā: 18,5 milj. |11 287 000 (61,0%) |1 453 000 (8,0%) |5 760 000 (31,0%) |104 |18 089 560 |2 729 149 |410 440 | | 2006 | 15 03 03: 16,95 15 03 02 : 2,5 Kopā: 19,45 milj. |11 956 800 61,0% |1 688 000 9,0% |5 805 200 30,0% |105 | | | | |Kopš pāriešanas uz budžeta līdzekļu sadali pa darbības jomām 2003. gadā B7-033 aizstāj ar 15 03 02, B7-664 aizstāj ar 15 03 03. [1] Padomes 2003. gada 18. jūnija Regula (EK) Nr. 1648/2003. [2] EIF tīmekļa vietne http://www.etf.eu.int/ [3] Armēnijā, Azerbaidžānā, Baltkrievijā, Gruzijā, Kazahstānā, Kirgizstānā, Moldovā, Mongolijā, Krievijā, Tadžikistānā, Turkmenistānā, Ukrainā, Uzbekistānā. [4] Bulgārijā, Horvātijā, Rumānijā, Turcijā un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā. [5] Albānijā, Bosnijā un Hercegovinā, Serbijā, ieskaitot Kosovu (atbilstoši ANO Drošības padomes rezolūcijai 1244), un Melnkalnē. [6] Alžīrijā, Ēģiptē, Izraēlā, Jordānijā, Libānā, Marokā, Palestīnas pašpārvaldes pārvaldītajā teritorijā (Rietumkrastā un Gazas joslā), Sīrijā, Tunisijā. [7] See EAR website: http://ear.europa.eu/ [8] External Evaluation of the European Training Foundation , ITAD, 2002. gada novembris: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#ETFinterim1 [9] COM(2003) 287, 22.5.2003. [10] COM(1997) 379, 18.7.1997. [11] External Evaluation of the European Training Foundation , ITAD, 2006. gada jūnijs: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#ETFinterim3 Direktore Muriel Dunbar Plānošana, pārraudzība un novērtēšana Peter Greenwood Tempus Marleen Voordeckers Darbības nodaļa Sandra Stefani Ārējā saziņa Bent Sørensen Administrācija un centrālie dienesti Olivier Ramsayer EIF struktūra 1.1.2006.