Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam Kā veicināt Eiropas Savienības zvejas flotu pielāgošanos augsto degvielas cenu ekonomiskajām sekām /* COM/2008/0453 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 8.7.2008 COM(2008) 453 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Kā veicināt Eiropas Savienības zvejas flotu pielāgošanos augsto degvielas cenu ekonomiskajām sekām KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Kā veicināt Eiropas Savienības zvejas flotu pielāgošanos augsto degvielas cenu ekonomiskajām sekām 1. Ievads Eiropas Savienība (ES) ir nopietni ieinteresēta ilgtspējīgas zvejniecības jomas saglabāšanā. Tā ir viens no pamatelementiem daudzu piekrastes reģionu saimnieciskajā dzīvē. Eiropas zivsaimniecība sniedz būtisku ieguldījumu pārtikas nekaitīguma un sabiedrības veselības jomā, nodrošinot ES patērētājus ar augsti kvalitatīvu vietējo produktu klāstu. ES zivsaimniecības nozare ilgu laiku nav varējusi izkļūt no apburtā loka, ko veido zema ekonomiskā rentabilitāte un zivju krājumu pārmērīga izmantošana pārāk lielas zvejas jaudas dēļ. Kopš kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) 2002. gada reformas ir veikti vairāki pasākumi, lai šo apburto loku pārrautu. Tomēr pārmērīga zvejas jauda un zvejas piepūle vēl joprojām ir aktuāls jautājums daudziem ES flotes segmentiem un turpina apdraudēt nozares ekonomisko dzīvotspēju. ES nozvejas kopš 1993. gada ir pastāvīgi samazinājušās vidēji par 2 % gadā, izraisot ieņēmumu nemitīgu pazemināšanos (­25 % kopš deviņdesmito gadu sākuma). Pēdējos gados īpaši ir sarukuši gandrīz visi bentisko zivju krājumi, un patlaban tie vairs nav ilgtspējīgi. Turklāt tirgus cenas nav mainījušās vai pat ir kritušās. Gan ieņēmumu samazināšanās un pārmērīgi liela kapitāla ieguldīšana (lēš, ka pārmērīgi ieguldīti aptuveni 40 %), gan izmaiņas darbības izmaksās rada ievērojamu sviras efektu, kas vairākus gadus ir spiedis nozari samazināt peļņas normu. Tā kā no ieguldītā kapitāla netiek gūta pietiekama peļņa, aizkavējas modernizācija un mazinās zivsaimniecības konkurētspēja. Šādas strukturālās neaizsargātības apstākļos krasais naftas cenu pieaugums pasaules tirgū ir bijis sāpīgs trieciens. Starptautiskā brenta naftas cena ir vairāk nekā pieckāršojusies — no 20 ASV dolāriem par barelu 2002. gadā līdz 130 ASV dolāriem par barelu 2008. gada jūnijā —, un nekas neliecina par kāpuma apstāšanos. Kopš 2008. gada janvāra jēlnaftas cena ir palielinājusies attiecīgi par 35 % (USD) un 22 % (EUR). Kopš 2002. gada kuģu degvielas cenas ES ir faktiski pieaugušas par aptuveni 240 % (šo kāpumu daļēji kompensēja izdevīgais euro un ASV dolāra maiņas kurss), un patlaban tās daudzos gadījumos pārsniedz pat 0,7 EUR/l, lai gan kuģu degviela, ko izmanto zvejai, jo tagad ir atbrīvota no akcīzes nodokļa. Degvielas cenu pieaugums visvairāk ietekmē tos flotes segmentus, kuru kuģi izmanto velkamos zvejas rīkus (piemēram, traleri), jo tiem bieži vien ir dzinēji ar lielu jaudu; dažkārt (piemēram, rāmja traleriem Apvienotajā Karalistē un Dānijā) degvielas cenas veido pat 60 % no izkrāvumu vērtības. Kuģus, kas izmanto pasīvos zvejas rīkus (piemēram, krātiņveida lamatas, žaunu tīklus un āķu jedas), zvejas darbību specifikas dēļ degvielas cenas ietekmē mazāk, taču tās vienalga var veidot 5–20 % no izkrāvumu vērtības. Tas attiecas uz daudzām amatierzvejas flotēm. Principā zivju cenām būtu jāatspoguļo šāds izmaksu pieaugums. Tomēr zivju pirmās pārdošanas cena pēdējos desmit gados nav mainījusies, un tāpēc zvejnieki nav varējuši izmaksu kāpumu novirzīt lejup pārdošanas ķēdē. Daļēji tajā ir vainojama apstrādes un tirdzniecības uzņēmumu milzīgā pirktspēja — pasaules tirgū tiem ir pieejami zivju produkti par zemām importa cenām, tostarp liels daudzums zivju, kas iegūtas nelegālā, nereģistrētā un neregulētā (NNN) zvejā. Kā uzsvērts nesenā Komisijas paziņojumā par naftas cenām[1] un nesenā Eiropas augstākā līmeņa sanāksmē, zivsaimniecība nav vienīgā nozare, kas asi izjūt augsto naftas cenu radītās problēmas. Turklāt Komisija norādīja, ka augstas naftas cenas pirmām kārtām ir strukturāla parādība un to lejupslīde nākotnē nav gaidāma. Pat Eiropadome jūnija augstākā līmeņa sanāksmes secinājumos atzina, ka zivsaimniecības problēma tomēr ir īpaši sarežģīta. Tas saistīts ar divkāršo slogu, ko nozare izjūt gan no resursu, gan tirgus puses un kas mazina tās spēju pretoties ekonomikas spiedienam. Tas saistīts arī ar faktu, ka nozarē galvenokārt darbojas mazi un vidēji uzņēmumi un tā lielākoties ir koncentrējusies nomaļos apvidos, kuri gan ienākumu, gan nodarbinātības ziņā ir lielā mērā atkarīgi no zvejniecības. Komisija 2006. gadā nāca klajā ar paziņojumu, kurā atzina šīs ekonomiskās grūtības un norādīja uz vairākiem politikas instrumentiem, kas šo grūtību pārvarēšanai pieejami ES un valsts līmenī. Tomēr kopš tā laika degvielas cenas ir strauji pieaugušas, un stāvoklis ir vēl vairāk pasliktinājies. Tāpēc tagad ir radusies akūta vajadzība un pavērusies iespēja rīkoties apņēmīgāk, lai nepieļautu smagu krīzi ES zvejniecībā un sekmētu tik ļoti nepieciešamo pārstrukturēšanu. Tālab Komisija ierosina ārkārtas pasākumus, lai pārvarētu pašreizējās ekonomiskās un sociālās grūtības un vienlaikus rastu ilgtermiņa risinājumu sistēmiska zvejas jaudas pārpalikuma jautājumā. Šai rīcībai jāaptver visa ES, un tā jākoordinē, lai novērstu dalībvalstu vai flotu konkurences kropļošanu. 2. Pasākumu kopuma pamatprincipi Nodrošināt pamatīgu ES flotes sabalansēšanu, lai panāktu tās ilgtspējību ekonomikas un vides aspektā Krīze, ko izraisījušas augstās degvielas cenas, vairāk nekā jebkad liek pievērsties nozares strukturālo problēmu cēlonim. Tāpēc pasākumu kopumā galveno uzmanību pievērsīs pārmērīgas zvejas jaudas samazināšanai, vienlaikus nodrošinot kuģiem iespējas darboties efektīvāk un produktīvāk, lai tādā veidā palīdzētu nozarei kļūt konkurētspējīgākai; netiks pieņemti nekādi pasākumi, kuru rezultātā palielinātos flotes zvejas jauda vai zvejas piepūle. Tajā risinās arī jautājumu par lielo atkarību no degvielas, kura būtu jāsamazina, īstenojot modernizāciju un ieviešot zvejas paņēmienus un aprīkojumu, kas ir ekonomiski degvielas patēriņa ziņā. Vairāki ierosinātie pasākumi uzlabos visas zvejas flotes energoefektivitāti un samazinās tās radītās emisijas. Turklāt tie rosinās pakāpeniski atteikties no zvejas paņēmieniem, kuri nodara īpaši lielu kaitējumu videi (piemēram, grunts tralēšana). Visbeidzot, tiks meklēta iespēja paaugstināt zivju vērtību pirmajā pārdošanā. Nodrošināt tūlītēju atbalstu nozarei, lai mazinātu sociālās un ekonomiskās grūtības Pašreizējā situācijā liela daļa nozares uzņēmumu nevarēs ilgstoši pastāvēt. Arvien vairāk zvejas kuģu ir spiesti stāvēt ostā, jo tagadējos apstākļos doties ar tiem jūrā vienkārši nav ekonomiski izdevīgi. Pagaidu atbalsts galvenokārt ir nepieciešams apkalpes locekļiem, kuri pēdējos mēnešos ir pieredzējuši ienākumu samazināšanos. Atbalsts ir vajadzīgs arī kuģu īpašniekiem, lai palīdzētu tiem iesaistīties pārstrukturēšanā, kas ir vienīgais veids stāvokļa uzlabošanai ilgtermiņā. Tāpēc ir ierosināti daži steidzami pasākumi, kurus paredzēts īstenot neilgu laiku, galvenokārt sociālajā jomā. Koncentrēt centienus krīzes vissmagāk skartajos segmentos, izmantojot flotes sabalansēšanas shēmas Ir būtiski panākt, lai ES un dalībvalstu pūliņi un resursi tiktu ieguldīti tur, kur tie ir visvairāk vajadzīgi, un novirzīti tiem, kas ir visvairāk apdraudēti. Šis princips tālāk jāiestrādā konkrētos pasākumos, jo īpaši attiecībā uz atbalsta saņēmēju noteikšanu un atkāpšanos no pašreizējām robežvērtībām, kas paredzētas EZF regulā. Kaut gan augsto degvielas cenu problēma iespaido visu zvejniecības jomu, visplašākās iespējas paaugstināt energoefektivitāti ir tieši krīzes vissmagāk skartajos sektoros. Tāpēc pasākumi galvenokārt paredzēti tiem flotes segmentiem, kurus spēcīgi ietekmē degvielas izmaksas (vismaz 30 % no kopējām ražošanas izmaksām). Šiem flotes segmentiem piešķirs dažāda veida atbalstu, taču tiem būs jāizstrādā visaptveroša flotes sabalansēšanas shēma, kurā citstarp paredzēts ievērojami samazināt flotes zvejas jaudu (vismaz par 30 %) un būtiski uzlabot tās energoefektivitāti. Nodrošināt koordinētu ES rīcību, aktivizējot EZF un, iespējams, citu ES fondu un instrumentu izmantošanu Šī ārkārtas situācija skar visu ES, tāpēc tai jārod koordinēts risinājums ES līmenī. Ņemot vērā to, ka ES ir kopīgi zivju resursi un kopējs zivju tirgus, nedrīkst pieļaut nesaskaņotas atsevišķu valstu iniciatīvas, kuru rezultātā problēmas tiktu vien noveltas uz citu pleciem, tādējādi traucējot panākt līdzvērtīgus konkurences apstākļus visām dalībvalstīm. Tāpēc pasākumu kopums galvenokārt ir balstīts uz Eiropas Zivsaimniecības fonda (EZF) aktīvāku izmantošanu, jo tas ir KZP instruments, kas izstrādāts tieši nozares atbalstam. Izņēmuma kārtā uz laiku ir paredzēts pielāgot spēkā esošos EZF noteikumus un procedūras, lai tie būtu pilnvērtīgāk izmantojami tagadējā situācijā. Tādā veidā tiks atbrīvoti līdzekļi tūlītējiem strukturāliem intervences pasākumiem un pārejas papildu pasākumiem, kas vajadzīgi pašreizējās ekonomiskās krīzes apstākļos. Komisija aicina dalībvalstis pārplānot to EZF darbības programmas, lai koriģētu pašreizējo līdzekļu sadalījumu prioritārajiem virzieniem, lai nākamajos divos gados būtu iespējams vairāk pievērsties 1. virziena pasākumiem. Turklāt Komisija ierosinās atkāpes no EZF regulas, lai dalībvalstis varētu saņemt lielākus priekšfinansējuma maksājumus savām darbības programmām un tiktu palielināts EZF maksimālais ieguldījums pasākumos, kurus finansē šīs rīcības kontekstā. Tomēr krīzes mēroga un veicamo pasākumu apjoma dēļ būs vajadzīgi papildu finanšu līdzekļi. Tāpēc Komisija paredz pasākumiem piešķirt ES papildu finansējumu, kā sīkāk izklāstīts šā paziņojuma 6. iedaļā. Lai sekmētu procesu, var atvieglot arī noteikumus valsts atbalsta sniegšanai. Šai nolūkā var būt jāpielāgo spēkā esošie noteikumi, taču tas nedrīkst apdraudēt tiesību pamatprincipus šajā jomā. Pasākumu kopumu rūpīgi izstrādās, lai nodrošinātu PTO noteikumu ievērošanu un atbilstību uzsāktajām sarunām par subsīdijām zivsaimniecībā. 3. Pasākumu kopums Paredzētie pasākumi galvenokārt būs saistīti ar pagaidu atkāpēm no EZF noteikumiem, lai palīdzētu Kopienas flotei ātrāk pielāgoties pašreizējai situācijai un sniegtu pagaidu atbalstu ekonomisko un sociālo seku mazināšanai pārejas posmā. Tas pavērs dalībvalstīm iespēju izstrādāt flotes sabalansēšanas shēmas tām flotēm, kuras ir visvairāk atkarīgas no degvielas un kuras vissāpīgāk skar pārmērīgas zvejas jaudas problēma. Pasākumus sākotnēji iestrādās priekšlikumā Padomes regulai, ar ko izveidos ad hoc īpašu pagaidu režīmu, kurā līdz pat 2010. gada beigām būs paredzēts atkāpties no dažiem EZF regulas noteikumiem. 4. Pasākumi Ir paredzēti pieci galvenie pasākumu veidi: ārkārtas pasākumi, pārstrukturēšanas pasākumi, horizontālie pasākumi, tirgus pasākumi un pasākumi EZF izmantošanas atvieglošanai. 4.1. Ārkārtas pasākumi 4.1.1. Ārkārtas atbalsts zvejas darbību pagaidu pārtraukšanai Lai dalībvalstis un zvejniecības uzņēmumi varētu izstrādāt vajadzīgās pārstrukturēšanas un sabalansēšanas iniciatīvas, Komisija ierosina atļaut dalībvalstīm piešķirt ārkārtas atbalstu, proti, finansējumu zvejas kuģu darbības pagaidu pārtraukšanai ne ilgāk kā uz trim mēnešiem (minētajam laikposmam jāsākas pirms 30.11.2008.). Ar šādu pasākumu var segt apkalpes izmaksas un kuģu pastāvīgās izmaksas. Šis pasākums būs piemērojams tikai tad, ja tiks pausta stingra apņemšanās, ka atbalsta saņēmēji uzņēmumi iesaistīsies pārstrukturēšanā, kuras rezultātā tiks samazināta zvejas jauda un zvejas piepūle, piemēram, flotes sabalansēšanas shēmās (skatīt turpmāk), zvejas piepūles pielāgošanas plānos, nacionālajās kuģu ekspluatācijas pārtraukšanas shēmās, zvejas plānos, citos pārstrukturēšanas/modernizācijas pasākumos. Šai pārstrukturēšanai jāsākas ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc 3. punktā minētās Padomes regulas spēkā stāšanās dienas (šā noteikuma neizpildes gadījumā atbalsts jāatmaksā). Kopējais publiskais finanšu ieguldījums šajā pasākumā nedrīkstēs pārsniegt 400 miljonus euro, un to iedalīs dalībvalstīm proporcionāli EZF finanšu sadalījumam pa dalībvalstīm. Šādu pagaidu pārtraukšanu neņems vērā, nosakot robežvērtības (ilgumu un budžetu), kas EZF regulā paredzētas pārtraukšanas pasākumiem. Šo pagaidu pārtraukšanu jāplāno tā, lai vairotu ekonomiskās priekšrocības, atbalstot krājumu atjaunošanos un/vai veicinot labvēlīgākus tirgus apstākļus. Tālab dalībvalstis tiek aicinātas pagaidu pārtraukšanas periodu noteikt, apsverot bioloģiskās dinamikas, sezonalitātes un tirgus aspektus. 4.2. Pārstrukturēšanas pasākumi (flotes sabalansēšanas shēmas) Flotes var gūt labumu no īpašiem atbalsta pasākumiem, izstrādājot flotes sabalansēšanas shēmas, kas jāpieņem attiecīgajai dalībvalstij. Flotes sabalansēšanas shēmām piemēros šādas obligātās prasības: - degvielas izmaksas vidēji ir vismaz 30 % no flotes ražošanas izmaksām, - ir garantēta zvejas flotes zvejas jaudas samazināšana vismaz par 30 %. Jābūt paredzētiem pasākumiem, kas nodrošina atbilstību flotes sabalansēšanas shēmu nosacījumiem un rezultātiem, tostarp prasībai par zvejas jaudas samazināšanu 30 % apmērā. Īpašos ārkārtas apstākļos šo robežvērtību var samazināt, taču tikai tām dalībvalstīm, kuru flotē ir mazāk nekā 100 kuģi, un tikai tad, ja 30 % samazinājums pārmērīgi ietekmētu ar zvejniecību saistītās darbības, kas ir atkarīgas no šīs flotes. Komisija pārliecināsies par to, ka ir izveidoti piemēroti kontroles mehānismi, lai nodrošinātu to saistību izpildi, ko uzņēmumi un dalībvalstis uzņēmušās šā pasākumu kopuma īstenošanai. Noteikumu neievērošana tiks sodīta, t. i., būs jāatmaksā atbalsts, kas piešķirts, pārkāpjot iepriekš minētajā Padomes regulā paredzētos nosacījumus un prasības. Komisija īpaši cieši uzraudzīs to, kā tiek ievērota obligātā prasība par zvejas jaudas pastāvīgu samazinājumu, kas jāpanāk atbilstīgi flotes sabalansēšanas shēmai. Šajā nolūkā to kuģu zvejas darbības, kuru ekspluatāciju plānots pilnībā pārtraukt, būs jāizbeidz sešu mēnešu laikā pēc flotes sabalansēšanas shēmas pieņemšanas. Turpmāk minētos pasākumus būs atļauts īstenot tikai kuģiem un/vai zvejniekiem, kuri iesaistījušies flotes sabalansēšanas shēmās. 4.2.1. Atvieglināt pārstrukturēšanā iesaistīto flotu piekļuvi EZF piemaksām par darbības izbeigšanu Komisija ierosina atkāpties no EZF noteikumiem, lai flotes sabalansēšanas shēmā iesaistītajām flotēm atceltu visus ierobežojumus attiecībā uz piekļuvi piemaksām par darbības izbeigšanu, ja vien kuģi, kas saņem šādas piemaksas, nekavējoties izbeidz zvejas darbību. Dalībvalstu iestādēm jānodrošina tas, ka pēc sekmīgas flotes pārstrukturēšanas tiek izveidoti pietiekami efektīvi pārvaldības mehānismi, lai garantētu to, ka zvejas jauda arī turpmāk būs sabalansēta ar resursiem. 4.2.2. Papildu atbalsts par darbības pagaidu pārtraukšanu Komisija ierosina atļaut flotes sabalansēšanas shēmā iesaistītiem kuģiem saņemt atbalstu par papildu mēnešiem, kuros tiek pārtrauktas zvejas darbības, ja vien tas notiek pirms 31.12.2009. Šo pagaidu pārtraukšanu neņem vērā, nosakot EZF regulā paredzētos limitus (ilgumu un budžetu). Ar šo atbalstu jāpalīdz segt apkalpes izmaksas un kuģu pastāvīgās izmaksas neaktīvajā periodā. Atbalstu piešķirs, nepārsniedzot šādus limitus: - 3 mēneši kuģiem, kurus plānots nodot sadalīšanai vai kuriem plānots nomainīt dzinēju; pēc 1.1.2010. var iedalīt ne vairāk kā 3 papildu mēnešus, ja pārstrukturēšana vēl nav pabeigta; - sešas nedēļas visiem pārējiem kuģiem, kas iesaistīti citos flotes sabalansēšanas shēmā paredzētos pārstrukturēšanas pasākumos. Kopējais publiskais finanšu ieguldījums šajā pasākumā nedrīkstēs pārsniegt 400 miljonus euro, un to iedalīs dalībvalstīm proporcionāli EZF finanšu sadalījumam pa dalībvalstīm. Šādu pagaidu pārtraukšanu neņems vērā, nosakot robežvērtības (ilgumu un budžetu), kas EZF regulā paredzētas pārtraukšanas pasākumiem. 4.2.3. Palielināt kuģu modernizācijai paredzētā atbalsta intensitāti Patlaban obligātās privātās finansiālās līdzdalības likme kuģos veiktu ieguldījumu finansēšanā ir attiecīgi 60 % zvejas rīkiem un 80 % dzinēja nomaiņai. Lai zvejas uzņēmumiem būtu ievērojams papildu stimuls izmantot efektīvākus kuģus un zvejas rīkus, Komisija ierosina samazināt obligāto privāto finansiālo līdzdalību kuģu modernizācijas pasākumos, ja ieguldījumi ir paredzēti energoefektīvākam aprīkojumam, dzinējam vai zvejas rīkiem. Faktisko procentuālo daļu noteiks dalībvalstis, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, tādiem kā kuģa vecums, energoefektivitātes uzlabojums un zvejas jaudas samazinājums, kas paredzēts flotes sabalansēšanas shēmā. Tomēr minimālajai obligātajai privātajai finansiālajai līdzdalībai nevajadzētu būt mazākai par 40 % no ieguldījumu izmaksām. Jāatļauj arī piešķirt atbalstu zvejas rīku un aprīkojuma modernizācijai uz kuģiem, kuri jaunāki par 5 gadiem, ja tādā veidā tiek panākts ievērojams enerģijas patēriņa samazinājums. 4.2.4. Atļaut piešķirt atbalstu par daļēju ekspluatācijas pārtraukšanu, ja vecu kuģi aizstāj ar jaunu — mazāku un energoefektīvāku — kuģi Komisija ierosina noteikt, ka kuģu īpašniekam, kurš nodod sadalīšanai vienu vai vairākus kuģus un aizstāj tos ar jaunu kuģi, kas ir mazāks un patērē mazāk degvielas, ir tiesības pretendēt uz piemaksu par nodošanu sadalīšanai (t. i., par daļēju ekspluatācijas pārtraukšanu), kas ir proporcionāla starpībai starp sadalīto kuģu zvejas jaudu un tos aizstājošā kuģa zvejas jaudu. Daļējas ekspluatācijas pārtraukšanas ietvaros dalībvalstis drīkstēs aizstāt tikai 25 % no kopējās zvejas jaudas, kas izslēgta saskaņā ar flotes sabalansēšanas shēmu, kurā paredzēta daļēja ekspluatācijas pārtraukšana. Šis priekšlikums padara elastīgāku politiku par nodošanu sadalīšanai. Tomēr tas jāizstrādā ļoti rūpīgi, lai atbalstītu ne vien flotes pārstrukturēšanu, bet arī galvenos politikas mērķus saglabāšanas jomā. Jaunā kuģa zvejas jaudai jābūt mazākai par izslēgto zvejas jaudu; atļautā zvejas jaudas aizstāšanas attiecība vienam kuģim nedrīkstētu pārsniegt 2:5. Turklāt pasākums būtu atļaujams tikai tad, ja flotes sabalansēšanas shēma aptvertu lielu procentuālo daļu no kuģiem flotē ar viendabīgu sastāvu. 4.3. Horizontālie pasākumi (nav ietverti flotes sabalansēšanas shēmās) 4.3.1. Palielināt energotaupīgam aprīkojumam paredzētā EZF atbalsta intensitāti Komisija ierosina piemērot zemāku minimālās obligātās privātās finansiālās līdzdalības likmi (40 %) tādiem ieguldījumiem uz kuģa, kuri saistīti ar aprīkojumu, kas palīdz būtiski samazināt degvielas patēriņu. 4.3.2. Lietpratība energoaudita jautājumos un pārstrukturēšanas plānu izstrādē Komisija ierosina koriģēt EZF noteikumus par kopīgu rīcību, lai nodrošinātu to, ka dalībvalstis var sniegt finansiālu palīdzību kuģu īpašniekiem, kuri lūdz lietpratēju palīdzību energoaudita jautājumos un speciālistu ieteikumus par pārstrukturēšanas/modernizācijas plānu izstrādi. 4.3.3. Paplašināt to saņēmēju loku, kuri ir tiesīgi pretendēt uz EZF atbalstu sociālekonomiskajiem pasākumiem Patlaban EZF atbalsts par agrīnu aiziešanu no nozares un pirmstermiņa pensionēšanos tiek piešķirts vienīgi zvejniekiem. Komisija ierosina atļaut šādu atbalstu piešķirt arī citiem strādājošajiem, kas veic ar zvejniecību saistītas darbības (piem., izsoles, ostas pakalpojumi u. c.), lai pārvarētu grūtības, ko rada uzņēmumu slēgšana un apvienošana, zvejas darbību apjomam samazinoties. 4.3.4. Veicināt pētniecību par kuģu/dzinēju/aprīkojumu/zvejas rīku tehniskajiem uzlabojumiem enerģijas patēriņa samazināšanai un paplašināt tiesības pretendēt uz atbalstu par izmēģinājuma projektiem Pētniecības pasākumi, kas saistīti ar energoefektivitāti zvejā, nezaudē savu nozīmību arī ilgtermiņa aspektā, tāpēc tehniskajai attīstībai šajā jomā ir jādara pieejams lielāks līdzekļu apjoms. Tāpēc Komisija ierosina grozīt EZF atbilstības noteikumus, lai dalībvalstis varētu atbalstīt izmēģinājuma projektus, kas saistīti ar tehniskiem uzlabojumiem enerģijas patēriņa samazināšanai. Ir uzsākti ES mēroga pētniecības projekti, un pēc to pabeigšanas notiek sekmīga zināšanu apmaiņa[2]. Komisija turpinās meklēt veidus, kā rosināt turpmākas pētniecības programmas un pētījumus šajā laukā, kā arī citos nozares sektoros. Nozare varētu arī mudināt nacionālās pētniecības finansētājus izvērtēt iespējas veikt pētniecības pasākumus šajā laukā, iesaistoties tādos tīklos kā ERA-NET [3]. Stratēģiskāka pieeja, kuras darbības joma pārsniedz pašreizējo koordināciju, kas aptver vairākas ERA-NET darbības jūras pētniecības jomā, ir ierosināta plānotajā Komisijas paziņojumā „Jūras un jūrniecības pētniecības stratēģija Eiropai”. 4.4. Tirgus pasākumi Komisija aicina dalībvalstis nodrošināt ieinteresētajām personām iespēju un finanšu līdzekļus, lai veicinātu darbības, kuru mērķis ir paaugstināt zivju vērtību pirmajā pārdošanā. To paveiks, pievēršoties gan praktiski neizmantotām iespējām, ko piedāvā EZF, gan iespējām, ko paver kopīgā tirgus organizācija, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000. Komisija ierosina sekmēt iniciatīvas, kurām ir šādi mērķi: - uzlabot zvejnieku pozīcijas tirgū, apvienojot spēkus lielākās ražotāju organizācijās vai vietējās tirdzniecības apvienībās; - uzlabot ES ražošanas plānošanu un tās pielāgošana pieprasījumam; - veicināt kvalitātes paaugstināšanas iniciatīvas, piemēram, marķēšanu, etiķetēšanu, labāku sagatavošanu un apstrādi; - veicināt patērētāju informētību (veselība, uzturs, atbildīga zvejniecība u. c.); - izstrādāt instrumentus vērtību ķēdes un cenu analizēšanai: tirgus audits/novērtēšana, cenu uzraudzības sistēmas izveide saistībā ar patlaban notiekošo pārtikas cenu uzraudzību, ko veic Komisija; - pastiprināt uzraudzību, lai panāktu marķēšanas noteikumu ievērošanu un apkarotu NNN zveju. 4.4.1. Pasākumi saskaņā ar kopīgo tirgus organizāciju Ražošanas nozarei jārod paņēmieni, kā sekmīgi un efektīvi pielāgot un regulēt piedāvājumu atbilstoši tirgus prasībām, jo īpaši izplatīšanas nozares vajadzībām. Vienīgais veids, kā garantēt komerciāli atbilstīgas cenas, ir nodrošināt tirgu ar tam nepieciešamo produktu daudzumu, kvalitāti un regulārām piegādēm. Pārmērīgi izkrāvumi zvejas gada periodos, kad tirgus ir mazaktīvs, var kaitēt uzņēmējdarbības vadībai un finansiālajam ieguvumam. Šajā sakarā ražotāju organizāciju rīcībā ir darbības programmas, kas ir spēcīgs instruments tirgus regulēšanai. Tās ir stratēģijas piedāvājuma sabalansēšanai ar pieprasījumu. Ražotāju organizācijām tās jāizmanto, lai jau iepriekš plānotu savu dalībnieku īstenotās piegādes un izpētītu veidus, kā uzlabot finansiālo ieguvumu no to nozvejām. Pašreizējā situācijā Komisija iesaka ražotāju organizācijām novirzīt dažus pasākumus un ieņemt jaunu pozīciju attiecībā uz saviem dalībniekiem un tirgu. Lai pēc iespējas palielinātu nozveju pirmās pārdošanas vērtību, ražotāju organizācijas tiek aicinātas īstenot īpašas iniciatīvas, piemēram, produktu novirzīšanu uz citiem noieta tirgiem, to kvalitātes uzlabošanu, brīvprātīgu marķēšanas iniciatīvu ieviešanu vai citu veicināšanas pasākumu izstrādāšanu, kā arī zvejas produkcijas koncentrēšanu augstāku cenu periodos. Attiecībā uz produktiem, kurus tirgo svaigus, ražošanas sektoram ir jārada līdzekļi kvalitātes uzlabošanai un tādējādi arī vērtības pievienošanai. Kvalitātes uzlabošanas plāni ir mehānisms, kas paredzēts, lai iedrošinātu ražotāju organizācijas uzlabot savu produktu kvalitāti visos ražošanas un tirdzniecības posmos. Tomēr atsaucība saistībā ar tiem ir bijusi neliela, neraugoties uz atbalstu, kas pieejams no EZF. Tāpēc Komisija aicina dalībvalstis atbalstīt ražotāju organizāciju centienus sagatavot un īstenot kvalitātes uzlabošanas plānus. Kopienas ražotājiem arī noteikti jāņem vērā patērētāju ieradumu un izplatīšanas paņēmienu izmaiņas. Patlaban vairumu produktu pārdod caur lielajām izplatīšanas ķēdēm, kuru parastā politika ir vairumiepirkumi, pamatojoties uz pieprasījuma prognozēm. Iemesls, kāpēc šīs lielās ķēdes var nevēlēties iegādāties Kopienas produktus, ir visa ar izkrāvumiem saistītā nenoteiktība un pirmā posma tirdzniecības sadrumstalotība. Situāciju var palīdzēt uzlabot starpnozaru organizāciju izveidošana. Šādas organizācijas apvieno ražošanas, uzņēmējdarbības un apstrādes uzņēmumu pārstāvjus, lai īstenotu pasākumus, no kuriem labumu gūst visa nozare. Vairumam šo pasākumu ir pieejams finansiāls atbalsts no EZF. Tomēr līdz šim minētās organizācijas guvušas mazu atzinību. Tāpēc Komisija aicina dalībvalstis veicināt starpnozaru organizāciju izveidošanu, lai stiprinātu sadarbību starp dažādiem tirdzniecības ķēdes operatoriem. 4.4.2. Novērošanas / cenu uzraudzības sistēma Komisija īstenos nepieciešamos pasākumus, lai izveidotu zvejas un akvakultūras produktu cenu uzraudzības sistēmu visā tirdzniecības ķēdē, piesaistot to Komisijas pašlaik īstenotajai pārtikas cenu uzraudzībai. Tas ļaus izveidot analizēšanas un lēmumu pieņemšanas instrumentu, lai uzlabotu zināšanas par cenu noteikšanu un izpratni par to, kā pirmā pārdošana rada pievienoto vērtību. Vairākos nesenos pētījumos noskaidrots, ka cenas un pievienotās vērtības pārneses mehānismi ir neviendabīgi atkarībā no produktu saimes un tirdzniecības ķēdes. Cenu uzraudzības sistēma attieksies uz akvakultūras un zvejas produktiem, kurus nozvejo, pārkrauj citā kuģī, izkrauj vai importē. Šāda analītiska instrumenta mērķis nav tieši ietekmēt cenu, bet tam vajadzētu uzlabot cenu svārstību paredzēšanu. Sagaidāms arī, ka labāka informācija par tirgus mehānismiem varētu ļaut ražotājiem sabalansēt savus krājumus, lai celtu savu produktu vērtību. Komisija īsteno pētījumu par zvejas un akvakultūras produktiem ES, pievēršot īpašu uzmanību cenu mehānismiem. Tas nodrošinās arī metodoloģisku ieguldījumu cenu uzraudzības sistēmas noteikšanai. Līdz 2009. gada sākumam pirmie konsolidētie rezultāti un ieteikumi tiks apspriesti ar ieinteresētajām personām. Kopīgā tirgus organizācija (KTO) jau ir pievērsusies dažādiem cenu analīzes elementiem, kuri var tikt koriģēti gaidāmajā KTO pārskatīšanā, kas paredzēta 2009. gadā. 4.4.3. Īpaši ieinteresēto personu iniciēti projekti Komisija novērtēs iespēju modificēt otro zivsaimniecības nozares instrumentu, lai tieši finansētu ieinteresēto personu organizāciju iniciatīvas tirgus uzraudzības, marķēšanas u.c. jomās, izmantojot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus. 4.5. Pasākumi, lai veicinātu EZF izmantošanu 4.5.1. Pārplānošana Dalībvalstīm ļoti iesaka pēc iespējas plašāk izmantot EZF, ja vajadzīgs, pielāgojot darbības programmas, lai nodrošinātu maksimālu finansiālu atbalstu tām iniciatīvām, kas vērstas uz degvielas krīzes risināšanu. Šajā sakarā dalībvalstīm būs jāapsver ievērojama līdzekļu novirzīšana to darbības programmās no citiem EZF virzieniem, lai palielinātu piešķīrumus 1. virzienam (Kopienas zvejas flotes sabalansēšana). Lai stiprinātu EZF atbalstu šīm iniciatīvām, dažos gadījumos var būt vajadzīga tikai līdzekļu pārdalīšana starp 1. virziena pasākumiem, un lēmumus par šādu pārdalīšanu dalībvalstis var pieņemt autonomi. Vairumā gadījumu tas būs saistīts ar programmas modificēšanu. Komisija apņemsies pēc iespējas īsākā laikā izskatīt un apstiprināt visas šādas modifikācijas, lai tās varētu ātri īstenot. Šāda pārplānošana būtu nepieciešams priekšnosacījums, lai dalībvalstis varētu piekļūt iespējamām papildu finansējuma iespējām, kuras Komisija var darīt pieejamas vēlāk. 4.5.2. EZF līdzekļu izmantošanas atvieglošana Lai palīdzētu tām dalībvalstīm, kurām var rasties grūtības ātri mobilizēt valsts līdzfinansējuma līdzekļus 1. virziena pasākumiem, Komisija ierosina palielināt atļauto EZF līdzfinansējuma daļu līdz 95 % no kopējiem publiskā sektora izdevumiem tām darbībām, kuras īsteno ierosinātā ad hoc pasākuma ietvaros. Turklāt tām dalībvalstīm, kuras to pieprasa, Komisija ierosina dubultot EZF priekšfinansējumu, kuru Komisija nodrošina pēc darbības programmas pieņemšanas, palielinot to no 7 % līdz 14 % no EZF kopējā ieguldījuma darbības programmā. Tas ievērojami palielinās dalībvalstīm tūlīt pieejamos līdzekļus, lai varētu ātri norēķināties par ārkārtas pasākumiem, tiklīdz ir pabeigtas visas nepieciešamās budžeta pārdales. 4.5.3. Atpakaļejošs spēks Par pagaidu pārtraukšanas pasākumu, ko īsteno no 2008. gada 1. jūnija, varēs saņemt atbalstu no EZF. 5. Citi pasākumi 5.1. De minimis atbalsts Patlaban de minimis noteikumu EUR 30 000 limitu piemēro uzņēmumu līmenī, kas rada lielas atšķirības attiecībā uz labumu, ko zvejnieki var gūt no dalībvalstu režīmiem, kurus finansē atbilstoši de minimis robežvērtībai. Pamatojoties uz turpmāku ekonomisko analīzi, Komisija apsvērs iespēju modificēt šo režīmu zivsaimniecības nozarei, pieļaujot EUR 30 000 de minimis atbalsta koncesiju katram kuģim, nevis katram uzņēmumam, tomēr nosakot, ka maksimālā summa vienam uzņēmumam ir EUR 100 000. Komisija apņemas veikt nepieciešamo ekonomisko analīzi ļoti īsā laikā. 5.2. Sociālā palīdzība samazinātu sociālās apdrošināšanas iemaksu veidā Ņemot vērā to, cik svarīgi ir nodrošināt nodarbinātību, Komisija, modificējot Vadlīnijas valsts atbalsta vērtēšanai zvejniecības un akvakultūras jomā , radīs dalībvalstīm iespēju uzņemties atbildību par daļu no zvejnieku sociālās apdrošināšanas iemaksu likmēm. Tas attiecas tikai uz iemaksām, kas jāmaksā zvejniekiem (un nevis iemaksām, kas jāmaksā tos nodarbinošajam uzņēmumam) un gadījumā, ja attiecīgajiem darba ņēmējiem darba devējs nesamazina parasto atlīdzību. Jāietver arī tāds īpašs gadījums kā amatierzvejnieki, kuri kā vienīgais darba ņēmējs strādā uz sava kuģa. Tas nodarbinātajiem zvejniekiem, tostarp atsevišķiem pašnodarbinātiem zvejniekiem, nodrošinās tiešu ieguvumu, jo viņi varēs turpināt gūt labumu no sociālā nodrošinājuma, vienlaicīgi maksājot samazinātas sociālās apdrošināšanas iemaksas. Šā pasākuma maksimālais ilgums būtu divi gadi. 6. Papildu līdzekļi Ir svarīgi šo pasākumu kopumu piemērot tā, lai saglabātu vienlīdzīgus spēles noteikumus visā ES. Nedrīkstētu rasties tādi konkurences kropļojumi attiecībā uz ES zvejniekiem, kuru cēlonis būtu dalībvalstu atšķirīga spēja mobilizēt publisko vai Kopienas finansējumu. Nedrīkstētu diskriminēt arī tās dalībvalstis, kuras jau ir uzsākušas flotes pārstrukturēšanu. Labākais veids, kā to nodrošināt, ir izmantot EZF kā galveno instrumentu ES flotu strukturālajai sabalansēšanai. Tāpēc šajā pasākumu kopumā EZF joprojām nodrošinās galveno ieguldījumu. Tomēr saglabājas vairākas svarīgas problēmas, kuras nevar atrisināt, tikai un vienīgi izmantojot pašreizējo EZF: - vairākām dalībvalstīm ir ļoti mazs EZF piešķīrums. Tas tāpēc, ka sadales principiem saskaņā ar EZF nav tiešas saistības ar flotes lielumu, un sadale drīzāk pamatojas uz vispārīgākiem kritērijiem, ar kuriem reglamentē struktūrfondus. Pasākumu kopuma īstenošana, izmantojot tikai EZF, varētu radīt nepamatotus kropļojumus par sliktu šīm dalībvalstīm; - dažās dalībvalstīs EZF finansējuma lielākā daļa ir koncentrēta uz konverģences reģioniem saskaņā ar vispārīgo loģiku, ko piemēro ES struktūrfondiem. Rezultātā EZF līdzekļus nav iespējams pietiekami mobilizēt, lai pārstrukturētu flotes, kas neatrodas konverģences reģionos; - dažām dalībvalstīm EZF piešķīrumi ir lielāki, tomēr tie ir nepietiekami, lai īstenotu visus pasākumus, kas nepieciešami plašai krīzes skarto flotu pārstrukturizēšanai; - vairākas dalībvalstis savās EZF darbības programmās ir paredzējušas ievērojamus pārstrukturēšanas plānus, tomēr tie attiecas uz visu periodu (2007.–2013. gads). Lai risinātu pašreizējo krīzi, tām būs jāsaīsina šo plānu termiņi, un tas nozīmē, ka ievērojami palielināsies to vajadzība pēc finansējuma īstermiņā un vidējā termiņā; - krīzes apmērs nozīmē, ka būs vajadzīgas vēl nebijušas pārstrukturēšanas pūles. Tāpēc šī pasākumu kopuma īstenošana būs saistīta ar apjomīgu publisko finanšu atbalstu. Finansiālās prasības tikai attiecībā uz pilnīgu un pagaidu zvejas darbību pārtraukšanu saistībā ar tiem flotes segmentiem, kurus smagi skārusi krīze, ir novērtēta vairāk nekā EUR 1,6 miljardu apmērā. Pierēķinot atbalstu papildu ieguldījumiem, lai samazinātu enerģijas patēriņu, tirgus un socioekonomiskajiem pasākumiem, kopīgām darbībām un izmēģinājuma projektiem, kas iekļauti pagaidu īpašajos pasākumos, lai veicinātu to zvejas flotu pārstrukturēšanu, kuras skārusi ekonomiskā krīze, ir novērtēts, ka kopīgās finansiālās prasības ir aptuveni EUR 2 miljardi. Ir aplēsts, ka EZF 1. virziena pašreizējais plānojums šiem pasākumiem ir aptuveni EUR 600 miljoni, un aplēsts, ka vēl EUR 250 miljonus nodrošina valstu līdzfinansējums. Turklāt Komisija novērtējusi, ka EUR 550 miljoni būs jānodrošina, pārplānojot EZF darbības programmas. Aplēsts, ka atlikusī summa ir līdz EUR 600 miljoniem. Daļu no tās varētu finansēt, izmantojot vēl nepiešķirtos līdzekļus finanšu shēmas 2. pozīcijā 2009. un 2010. gadam, kuru lielākā daļa paredzēta 2009. gadam. Tas neskar faktiskos KLP izdevumu apjomus. Ikvienu papildu summu piešķirs atkarībā no tā, vai KLP izdevumu apjomi minētajos gados būs ievērojami mazāki par atbilstošajiem apakšlimitiem, un pirms tam veiks pilnīgu analīzi un pamatotības izvērtējumu. Pirms mobilizēt papildu līdzekļus, Komisija vispirms pārliecināsies, vai dalībvalstis ir darījušas pieejamus iepriekš uzsvērtos ievērojamos resursus, izmantojot darbības programmu pārplānošanu un nacionālos līdzekļus. Īstenošanas vajadzībām Komisija izpētīs iespēju izveidot ad hoc finanšu instrumentu. Šāda instrumenta darbības ilgums būtu ierobežots un saskaņots ar degvielas krīzes pasākumiem atbilstīgi EZF. Resursus saskaņā ar šo jauno ad hoc iespēju dalībvalstīm piešķirtu, izmantojot konkrētus kritērijus. Jo īpaši, lai saņemtu šo papildu atbalstu, dalībvalstīm būtu jābūt iepriekš izmantojušām ievērojamu daļu no saņemtajiem EZF piešķīrumiem tādu pasākumu īstenošanai, lai novērstu krīzi, pārplānojot savu operatīvo programmu līdzekļus 1. virziena vajadzībām, vai arī tām būtu jābūt izveidojušām vērienīgas flotes sabalansēšanas shēmas, kurās iesaistīta ievērojama to flotes daļa. 7. Termiņš Darbības atbilstīgi Padomes regulai uzsāk līdz 2010. gada 31. decembrim. [1] Saskaroties ar naftas cenu pieauguma problēmu, COM(2008) 348, Briselē, 13.6.2008. [2] Eiropas Komisijas pētījums “Energy Saving in Fisheries” („Enerģijas taupīšana zvejniecībā”) FISH/2006/17, Eiropas Komisijas tīmekļa vietne par energoefektivitāti zvejniecībā (plānots publiskot 2008. gada septembrī), Eiropas Komisijas Sestās pētniecības programmas projekti “HOP – Macro-economic impact of High Oil Price in Europe” („Augsto naftas cenu makroekonomiskā ietekme Eiropā”) un “Superior life-time operation economy of ship propellers” („Izcili ekonomiska kuģu dzenskrūvju darbība visā darbmūža garumā”); www.hop-project.eu, http://canal.etsin.upm.es/superprop/. [3] ERA-NET mērķis ir veicināt nacionālo un reģionālo pētniecības programmu koordinēšanu un sadarbību.