LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 23.2.2009 
SEC(2009) 218  
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
ES STRAT ĒĢIJA KATASTROFU DRAUDU SAMAZIN ĀŠANAS ATBALSTAM 
JAUNATT ĪSTĪBAS VALST ĪS 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
  
{COM(2009) 84 gal īgā redakcija} 
{SEC(2009) 217} {SEC(2009) 220}
 
LV 2   LV 1. I ETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
Katastrofas kait ē attīstībai un apdraud T ūkstošgades att īstības mērķu (TAM) sasniegšanu. 
Šobrīd pieaug to katastrofu biežums un intensit āte, kuru iemesls ir dabiski apdraud ējumi. 
Iespējams, ka klimata p ārmaiņas jau šobr īd veicina katastrofu skaita un intensit ātes 
pieaugumu. Katastrofas vissmag āk skar jaunatt īstības valstis un to iedz īvotājus, jo tās ir 
visneaizsarg ātākās un tām ir vismaz āk iespēju, lai tiktu gal ā ar katastrof ām. Līdzšinējā 
pieredze liecina, ka katastrofu draudu samazin āšanai ( disaster risk reduction , DRR ) piemīt 
augsta izmaksu un ieguvumu attiec ība.  
ES ir lielākā oficiālās attīstības palīdzības un hum ānās palīdzības sniedz ēja pasaulē. Eiropas 
Savienības klātbūtne ir jūtama visā pasaulē, un tai ir liela pi eredze ar atseviš ķiem projektiem 
un programm ām katastrofu draudu samazin āšanas jom ā, tomēr tai trūkst stratēģiska pamata, 
lai vienoti un saska ņoti virzītu savu jaunatt īstības valstīm paredzēto atbalstu šaj ā jomā. Ņemot 
vērā to, ka katastrofas apdraud p ūliņus un ieguld ījumus att īstības jomā, Eiropas Savien ībai ir 
jāatbalsta jaunatt īstības valstu centieni katastrofu draudu samazin āšanā, kā arī labāk jāpielāgo 
savs attīstības jomā piešķiramais atbalsts un j ānodrošina, lai šis atbalsts samazin ātu 
neaizsarg ātību pret apdraud ējumiem.  
Šis samērīgais ietekmes nov ērtējums bija svar īgs pamats, lai Komisija pie ņemtu pazi ņojumu 
par ES strat ēģiju, ar ko atbalsta ka tastrofu draudu samazin āšanu jaunatt īstības valst īs, 
sadarbojoties att īstības jomā un piešķirot humāno palīdzību, lai tādējādi palīdzētu atbalst īt 
2005. gada Hjogo r īcības pamatpl ānu1 un sasniegt TAM.  
Gan stratēģiju, gan ietekmes nov ērtējumu ir iespaidojuši rezult āti, kas gūti atklātā diskusijā, 
kura notika laikposm ā no 2008. gada janv āra līdz 2008. gada decembrim, iesaistot svar īgākās 
pilsoniskās sabiedr ības organiz ācijas, ANO a ģentūras, jaunatt īstības valstis, starptautisk ās 
finanšu iest ādes, ES dal ībvalstis un priv āto sektoru; šie rezult āti ir atspogu ļoti stratēģijā un 
ietekmes nov ērtējumā. 
Ietekmes nov ērtējumā apskatīta ES rīcības nepieciešam ība un šādas rīcības potenci ālā 
pievienotā vērtība. Tas aptver tr īs iespējamo risin ājumu nov ērtējumu:  
(1) nemainīt pašreizējo politiku,  
(2) izstrādāt EK strat ēģiju katastrofu draudu samazin āšanas atbalstam jaunatt īstības valstīs 
un paredz ēt šajā stratēģijā vadlīnijas tikai tad Ei ropas Kopienas instrumentiem, un  
(3) izstrādāt tādu EK strat ēģiju katastrofu draudu samazin āšanas atbalstam jaunatt īstības 
valstīs, kas kalpo k ā visaptverošs un vienots ka tastrofu draudu samazin āšanas 
pasākumu pamats EK un ES dal ībvalstīm. 
Īpašu uzman ību pievērsa šo risin ājumu ietekmei uz politiku, ekonomiku, soci ālo jomu un vidi.  
Kaut arī katrs politiskais risin ājums varētu sniegt priekšroc ības attiec ībā uz katastrofu draudu 
samazināšanu jaunatt īstības valst īs, ietekmes nov ērtējumā secināts, ka efektivit ātes, 
saskaņotības, konsekvences iemeslu d ēļ un saistībā ar aktīvu rīcību, kas v ērsta uz partneru 
vajadzībām, Komisijai ir j āatbalsta trešais risin ājums, kas b ūtu labākā iespēja, lai apmierin ātu 
patiesās vajadz ības, vienlaikus iev ērojot pašreiz ējās ES saist ības katastrofu draudu 
samazināšanas jom ā un starptautisk ās un ES saist ības attiec ībā uz palīdzības efektivit āti. 
ES stratēģijas katastrofu draudu samazin āšanas atbalstam jaunatt īstības valstīs mērķis jo īpaši 
būtu novērst katastrofu draudu samazin āšanas jom ā īstenoto centienu iesp ējamo fragment āciju 
un/vai dubl ēšanos tuv ā nākotnē, kad Komisija un apm ēram desmit dal ībvalstis palielin ās savu 
                                                 
1 To pie ņēma 2005. gad ā Pasaules konferenc ē par katastrofu samazin āšanu. 
 
LV 3   LV atbalstu katastrofu draudu samazin āšanas centieniem. Š ī stratēģija izmantotu un turpin ātu 
pašreizējo stratēģisko darbu, ko veikušas Eiropas Kopiena2 un dalībvalstis, k ā arī plašo 
pieredzi, kas g ūta saistībā ar katastrofu draudu samazin āšanas programm ām un projektiem 
visās jaunattīstības valstīs un reģionos.  
ES līmeņa darbība ir vēlama šādu faktoru d ēļ. 
• „Eiropas konsenss att īstības jomā” un „Eiropas konsenss par hum āno palīdzību” 
uzliek Eiropas Savien ībai par pien ākumu gūt panākumus gan attiec ībā uz 
ES katastrofu draudu samazin āšanas politiku, gan r īcību šajā jomā. ES strat ēģija 
veicinās vienotu izpratni par priorit ātēm un jom ām, kurās ar ES instrumentiem var 
panākt vislielāko ietekmi. 
• ES ir liel ākā palīdzības sniedz ēja, tomēr tai jāgūst panākumi attiec ībā uz 
efektivitāti, lietder īgumu un maz ākām pasākumu izmaks ām. Cieš āka 
ES sadarb ība, kas balst ās uz kop ējiem pamatnosac ījumiem katastrofu draudu 
samazināšanas jom ā, veicinās šo panākumus un veido labu politiku un praksi; 
kopēja ES rīcība būs efektīvāka nekā atsevišķu dalībvalstu pas ākumi, un pas ākumi 
labāk papildin ās viens otru. 
• Visu daž ādo Komisijas un dal ībvalstu priekšroc ību stratēģiska izmantošana 
katastrofu draudu samazin āšanas jom ā pilnībā atbilst Par īzes deklar ācijai par 
atbalsta efektivit āti un ES r īcības kodeksam attiec ībā uz darbu dal īšanu. 
• ES partnervalstis g ūs labumu no liel ākas koordin ācijas starp l īdzekļu devējiem 
(mazāks devēju skaits, saska ņotāka inform ācija) un no katastrofu draudu 
samazināšanai paredz ētā potenciāli lielāka atbalsta (saist ībā ar šobrīd notiekošo 
līdzekļu palielināšanu un pal īdzības mazāku fragment āciju un/vai dubl ēšanos). 
                                                 
2 Komisijas pazi ņojumi „Eiropas Savien ības reaģēšanas spēju stiprin āšana katastrofu gad ījumos” 
(COM(2008) 130); „Pasaules klimata p ārmaiņu alianses izveidošana starp Eiropas Savien ību un 
nabadzīgajām jaunatt īstības valst īm, ko īpaši apdraud klimata p ārmaiņas” (COM(2007) 540); „ES 
reaģēšanas spējas stiprin āšana katastrofu un kr īžu gadījumos treš ās valstīs” (COM(2005) 153); kop īgais 
Augstā pārstāvja un Komisijas dokuments par klimata p ārmaiņām un starptautisko droš ību (S113/08) 
un Komisijas dienestu darba dokuments par gatav ību katastrof ām un to nov ēršanu (2003. gads).