Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulas (EK) Nr. 6/2002 un (EK) Nr. 40/94, lai nodrošinātu, ka stājas spēkā Eiropas Kopienas pievienošanās Hāgas vienošanās par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas aktam {SEC(2005)1749} /* COM/2005/0689 galīgā redakcija - CNS 2005/0274 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 22.12.2005 COM(2005)689 galīgā redakcija 2005/0274(CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko groza Regulas (EK) Nr. 6/2002 un (EK) Nr. 40/94, lai nodrošinātu, ka stājas spēkā Eiropas Kopienas pievienošanās Hāgas vienošanās par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas aktam {SEC(2005)1749} (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Ievads Padome 2001. gada 12. decembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 6/2002 par Kopienas dizainparaugiem (še turpmāk — „Kopienas dizainparaugu regula”)[1]. Kopienas dizainparaugu regulā noteikta Kopienas dizainparaugu sistēma, kurā paredzēts, ka iegūtajai dizainparaugu aizsardzībai ir vienādas tiesiskās sekas visā Kopienas teritorijā. Saskaņā ar minēto regulu dizainparaugu var aizsargāt vai nu kā nereģistrētu Kopienas dizainparaugu, ja to dara pieejamu sabiedrībai šajā regulā paredzētajā veidā, vai kā reģistrētu Kopienas dizainparaugu, ja to reģistrē saskaņā ar regulā paredzēto procedūru. Ar Kopienas dizainparaugu regulu noteikts, ka Kopienas dizainparaugus pārvalda Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes un dizainparaugi), še turpmāk — „Birojs”[2]. No 2003. gada 1. janvāra Birojs sāka pieņemt Kopienas preču zīmju reģistrācijas pieteikumus, 2003. gada 1. aprīlis bija pirmā iesniegšanas diena. Hāgas vienošanās par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju akts, kas pieņemts Ženēvā 1999. gada 2. jūlijā, (še turpmāk — Ženēvas akts) stājās spēkā 2003. gada 23. decembrī. Ar Ženēvas aktu dizainparaugu autoriem atļauts ar vienotu starptautisku deponēšanu iegūt dizainparauga aizsardzību vairākās valstīs. Tādējādi saskaņā ar Ženēvas aktu vienots starptautisks pieteikums, kas iesniegts Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas (PIĪO) Starptautiskajā birojā, aizstāj veselu virkni pieteikumu, kurus citādi nāktos iesniegt dažādos valsts vai reģionālos birojos. Viens no svarīgākajiem Ženēvas akta ieviestajiem jauninājumiem ir tāds, ka tam var pievienoties starpvaldību organizācijas, kurām ir reģionāls dizainparaugu reģistrācijas birojs, kam ir tiesiskas sekas teritorijā, uz kuru attiecas līgums par organizācijas izveidi. Šo jauninājumu Ženēvas aktā ieviesa, lai pēc Kopienas dizainparaugu sistēmas stāšanās spēkā īpaši atļautu Kopienai pievienoties starptautiskajai reģistrācijas sistēmai. Lai Kopiena sagatavotos pievienoties Ženēvas aktam, Komisija ir izstrādājusi divus priekšlikumus, kas abi kopā iesniedzami Padomei. Pirmais Komisijas priekšlikums attiecas uz Kopienas pievienošanos Ženēvas aktam[3]. Otrajā priekšlikumā paredzēti pasākumi, kas vajadzīgi, lai Kopienas pievienošanās Ženēvas aktam varētu stāties spēkā. 2. Komisijas priekšlikuma struktūra Tiek ierosināts pasākumus, kas veicami, lai nodrošinātu Kopienas pievienošanās Ženēvas aktam stāšanos spēkā, iekļaut regulā, grozot pašlaik spēkā esošos noteikumus un pievienojot jaunu XII sadaļu par „Dizainparaugu starptautisko reģistrāciju”[4]. Principā materiālās tiesību normas, kas attiecas uz starptautisku reģistrāciju, kura norāda Kopienu, ir tie paši noteikumi, kurus piemēro Kopienas dizainparaugiem. Tādējādi uz starptautisko reģistrāciju, kas norāda Eiropas Kopienu un Kopienas dizainparaugu, attiecas tie paši tiesību akti par dizainparaugiem (II sadaļa), tā ir īpašuma tiesību objekts (III sadaļa), uz to var attiekties spēkā neesamības pasludināšanas pieteikums (VI sadaļa), anulēšanas nodaļas lēmumus var pārsūdzēt (VII sadaļa), un piekritība un process prasībās, kas saistās ar kopienas dizainparaugiem, ir tāda pati starptautiskai reģistrācijai, kas norāda Eiropas Kopienu un Kopienas dizainparaugus (IX sadaļa). Šo iemeslu dēļ jaunajā XIa sadaļā ir daudz savstarpēju norāžu uz citiem regulas pantiem. Iekļaujot šo jauno sadaļu regulā, tiek atvieglota piekļuve noteikumiem, kuri attiecas uz dizainparaugu, kas aizsargāts visā Eiropas Kopienas teritorijā vai nu ar Kopienas dizainparauga reģistrāciju, vai ar dizainparauga starptautisku reģistrāciju, kas, saskaņā ar Ženēvas aktu, norāda Eiropas Kopienu. Izmantojot ierosināto struktūru, tādus īstenošanas pasākumus, kādi noteikti Komisijas Regulās (EK) Nr. 2245/2002[5], Nr. 2246/2002[6] un Nr. 216/96[7], principā piemēros ar vajadzīgajiem grozījumiem. Vajadzības gadījumā Komisija tos grozīs, piemēram, tos, kas attiecas uz šā priekšlikuma 106.e pantā minēto atteikšanas iemeslu pārbaudi. 3. Ženēvas akts Ženēvas akts ir Hāgas sistēmas daļa, tās pamatā ir Hāgas vienošanās par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju. Minēto vienošanos veido trīs atšķirīgi akti: Londonas 1934. gada akts, Hāgas 1960. gada akts un Ženēvas 1999. gada akts. Materiālo tiesību normu ziņā minētie trīs akti ir autonomi un pastāv līdzās. Līgumslēdzējas puses var lemt, ka kļūs par pusi tikai vienam no tiem, diviem vai visiem trim aktiem. Tās automātiski kļūst par Hāgas Savienības loceklēm, pašlaik tajā ietilpst 42 līgumslēdzējas valstis, un starp tām ir 12 ES dalībvalstis[8]. Dizainparaugu starptautiskās reģistrācijas sistēmu izveidoja vienkāršības un ekonomijas labad. Patiešām tā nodrošina iespēju dizainparaugu īpašniekiem no līgumslēdzējām valstīm iegūt savu dizainparaugu aizsardzību ar minimālām formalitātēm un izdevumiem. Starptautisko pieteikumu var iesniegt vienā valodā (angļu vai franču), samaksājot vienotu maksu kopumu. Pieteikuma iesniedzējam jānorāda līgumslēdzējas valstis, kurās tiek prasīta aizsardzība. Starptautisku pieteikumu parasti tieši nosūta Starptautiskajam birojam. Saņēmis pieteikumu, Starptautiskais birojs pārbauda, vai starptautiskais pieteikums atbilst neteiktajām formālajām prasībām, un pēc tam Starptautiskajā Dizainparaugu Biļetenā (PIĪO tīmekļa vietnē) publicē to vai vēl labāk — reģistrāciju. Pēc publicēšanas katram valsts birojam jāidentificē starptautiskā reģistrācijā, kurā tas norādīts, lai pēc tam uzsāktu izskatīšanu pēc būtības, ja tāda paredzēta valsts tiesību aktos. Tādējādi ikviens svarīgs aizsardzības aspekts (jo īpaši ieskaitot izskatīšanu pēc būtības, ko veic katrs birojs, aizsardzības apstākļu novērtējumu un šīs aizsardzības jomu) pilnībā ir atstāts katras norādītās līgumslēdzējas puses tiesību aktu jomā. Pārbaudes rezultāts ir tāds, ka birojs var paziņot Starptautiskajam birojam par aizsardzības atteikumu attiecībā uz tā pārzināto teritoriju. Tomēr, pamatojoties uz neatbilstību formālām prasībām, starptautisku reģistrāciju nevar atteikt. Pēc pārbaudes, ko veicis Starptautiskais birojs, jāuzskata, ka šādas prasības ir jau izpildītas. Ja starptautiskais pieteikums ir pieņemts, tā sekas katrā norādītajā dalībvalstī ir tādas pašas kā tad, ja dizainparaugs būtu tur deponēts tieši. Tāpēc starptautiskā reģistrācija ir līdzvērtīga valsts tiesībām aizsardzības un izpildes jomas ziņā. Vienlaikus starptautiskā reģistrācija atvieglo aizsardzības saglabāšanu: atjaunošanai vajadzīgs viens pieteikums un izmaiņu (piem., īpašumtiesību vai adreses) reģistrēšanai — viena vienkārša procedūra. Kad 1999. gadā pieņēma Ženēvas aktu, tam bija divi mērķi, konkrēti: - darīt Hāgas sistēmu tādu, kas vairāk piesaista pieteikumu iesniedzējus, un attiecināt sistēmu uz jauniem locekļiem; tālab ar 1999. gada Hāgas aktu Hāgas sistēmā ieviesa vairākus jaunus aspektus, lai atvieglotu to valstu (piem., ASV un Japānas) pievienošanos Hāgas Savienībai, kuras pārvalda dizainparaugu pārbaudes sistēmas; - nodrošināt saiknes izveidi starp starptautiskās reģistrācijas sistēmu un reģionālajām sistēmām, panākot, ka starpvaldību organizācijas var kļūt par akta pusēm. Otrais mērķis Eiropas Kopienai paver iespēju pievienoties Hāgas sistēmai. ES teritoriju tad uzskatītu par vienu valsti vienošanās nozīmē, un Kopienas dizainparaugu noteikumus — par attiecīgajiem valsts tiesību aktiem. ITSB tad kļūtu par biroju, kas atbild par to starptautisko pieteikumu izskatīšanu pēc būtības, kuros norādīta Kopiena. Ženēvas akta sistēma sāka pilnā mērā darboties 2004. gada 1. aprīlī. Tajā dienā sāka piemērot Ženēvas aktu un modernizēto kopīgo reglamentu, kas pieņemts saskaņā ar Hāgas vienošanos un kas vienkāršo visas procedūras. Kopienas dizainparaugu sistēmu un starptautiskās reģistrācijas sistēmu, kas noteikta ar Hāgas vienošanos, var uzskatīt par savstarpēji papildinošām. Kopienas dizainparaugu sistēma ir pilnīga un vienota reģionālas dizainparaugu reģistrācijas sistēma, kas attiecas uz visu Eiropas Savienības teritoriju. Hāgas vienošanās ir līgums, kas centralizē procedūras, kuras vajadzīgas, lai iegūtu dizainparaugu aizsardzību norādīto līgumslēdzēju pušu teritorijā. 4. Juridiskais pamats Tā kā noteikumi, kas nodrošina, ka Eiropas Kopiena faktiski kļūst par Hāgas vienošanās dalībnieci, ir iekļauti regulā, ietverot tajā jaunu un atsevišķu sadaļu un grozot pašreizējos regulas noteikumus, šā priekšlikuma juridiskajam pamatam jābūt tādam pašam kā regulas juridiskajam pamatam, t. i., Līguma 308. pantam. 5. Panti 1. panta 1. punkts Ar 1. panta 1. punktu groza 25. panta 1. punkta d) apakšpunktu, pievienojot tekstu „vai ar dizainparauga tiesībām, kas reģistrētas saskaņā ar Hāgas vienošanās par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas aktu, kurš pieņemts Ženēvā 1999. gada 2. jūlijā (…) un kuram ir tiesiskas sekas Kopienā, vai ar šādu tiesību pieteikumu”, jo iepriekšējas tiesības var izmantot par pamatojumu spēkā neesamībai. Šāds papildinājums vajadzīgs, lai precizētu, ka starptautiskam pieteikumam vai reģistrācijai ir tāda pati vērtība kā iepriekšējam dizainparaugam, uz kuru saskaņā ar valsts vai Kopienas dizainparaugu tiesību aktiem attiecas dizainparaugu tiesības. 1. panta 2. punkts Noteikumus, kas nodrošina to, ka stājas spēkā Eiropas Kopienas pievienošanās Ženēvas aktam, iekļauj Kopienas dizainparaugu regulā, iekļaujot jauno XIa sadaļu par dizainparaugu starptautisku reģistrāciju. 1. iedaļa – Vispārīgi noteikumi 106.a pants (Noteikumu piemērošana) Parasti šo ierosināto regulas grozījumu 106.a pantā paredzēts, ka principā Padomes Regulu (EK) Nr. 6/2002 par Kopienas dizainparaugiem un tās īstenošanas regulas piemēro starptautiskai reģistrācijai, kas atbilst Ženēvas aktam un kas norāda Kopienu. Turklāt tiek precizēts, ka starptautiskais reģistrs aizstās reģistru, ko veido Birojs, ciktāl tas attiecas uz starptautisku reģistrāciju, kurā norāda Eiropas Kopienu. Visiem ierakstiem starptautiskajā reģistrā, kuri saistīti ar starptautisku reģistrāciju, kas norāda Eiropas Kopienu, ir tādas pašas sekas kā tad, ja tie būtu izdarīti Biroja veidotajā reģistrā. Tādi paši apsvērumi attiecas uz publikācijām: publikācijas, kas saistītas ar starptautisku pieteikumu, kurā norādīta Kopiena, nodrošina Starptautiskais birojs, un tām ir tādas pašas sekas kā Biroja publikācijām. Turklāt šie apsvērumi attiecas uz regulas 98. pantā noteikto valodu režīmu. 2. iedaļa – Starptautiskā reģistrācija, kurā norāda Eiropas Kopienu 106.b pants (Procedūra starptautiskā norādījuma iesniegšanai) Ženēvas akta 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka starptautisko pieteikumu pēc pieteicēja izvēles var iesniegt vai nu tieši Starptautiskajā birojā, vai arī ar pieteikuma iesniedzējas līgumslēdzējas puses biroja starpniecību. Tomēr saskaņā ar Ženēvas akta 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu līgumslēdzēja puse var paziņot, ka starptautiskos pieteikumus nevar iesniegt ar tās biroja starpniecību. Lielākā daļa Hāgas sistēmas priekšrocību izriet no tās vienkāršības, un šķiet, ka dizainparaugu pieteikšanai mazsvarīgākā ir saņēmējbiroja atrašanās vieta. Lai nepieļautu nevajadzīgu darba dublēšanu, Eiropas Kopienai jāizslēdz pieteikuma iesniegšana ar Biroja starpniecību. Tiešai iesniegšanai PIĪO arī tiek dota priekšroka, lai nepieļautu, ka pieteikuma iesniedzēji nespēj atšķirt Kopienas dizainparaugu reģistrācijas pieteikumus un starptautiskās reģistrācijas pieteikumus. Šāds apjukums izraisītu jo vairāk problēmu attiecībā uz starptautiska pieteikuma pamatmaksas maksājumu, kas vienmēr maksājama tieši Starptautiskajam birojam un kas maksājams, iesniedzot pieteikumu. Ja pieteikuma iesniedzēji kļūdas pēc maksu samaksātu ITSB, šim birojam maksa būtu jāatmaksā atpakaļ. Svarīgi, ka pašlaik PIĪO nesaņem pieteikumus, kas iesniegti ar valsts biroju starpniecību, pat no tām līgumslēdzējām pusēm, kuras šādu procedūru pieļautu. Šā iemesla dēļ Komisija ierosina, lai Kopiena tās pievienošanās dokumentos deklarētu, ka starptautiskos pieteikumus nevar iesniegt ar tās Biroja starpniecību. Tādējādi 106.b pantā noteikts, ka starptautiskos pieteikumus, kurus iesniedz saskaņā ar Ženēvas akta 4. panta 1. punktu un kuros norādīta Kopiena, iesniedz tieši Starptautiskajā birojā. 106.c pants (Maksas par norādījumu) 1. Ženēvas akta 7. pantā paredzēts, ka noteiktajās maksās iekļauta standarta norādījuma maksa, kas maksājama par katru norādīto līgumslēdzēju pusi. Turklāt ikviena līgumslēdzēja puse, kas ir starpvaldību organizācija, var deklarēt, ka katram starptautiskas reģistrācijas pieteikumam un katram starptautiskas reģistrācijas atjaunojumam, kurā tās norādīts, standarta maksu par norādījumu aizstāj ar individuālu maksu par norādījumu, kuras summu norāda deklarācijā un kuru var mainīt nākamajās deklarācijās. Fiksētā summa nevar būt lielāka par līdzvērtīgu summu, ko līgumslēdzējai pusei būtu tiesības saņemt par valsts pieteikumu un atjaunojumu un kas samazināta par ietaupījumu summu, kura izriet no starptautiskās procedūras. 2. Komisija ierosina, lai Kopiena savā pievienošanās dokumentā deklarētu, ka noteiktās maksas par norādījumu, kas minētas Ženēvas akta 7. panta 1. punktā saistībā ar pieteikumu un atjaunojumu, aizstāj ar starptautiskām maksām par norādījumu. Šīs maksas maksājamas Starptautiskajam birojam, un Starptautiskais birojs tās pārskaita ITSB. 3. Ja individuālās norādījuma maksas tiks fiksētas, tad saskaņā ar minētā 7. panta 2. punkta prasībām un kopīgā reglamenta 28. noteikumu Komisija ierosinās arī grozīt Regulu (EK) Nr. 2246/2002 par maksām, kas maksājamas ITSB. 106.d pants (Tādas starptautiskās reģistrācijas sekas, kurā norādīta Kopiena) 1. punkts Kopienas dizainparaugu regulas 48. pantā noteikts, ka, gadījumā ja pieteikums atbilst reģistrētam Kopienas dizainparauga pieteikumam izvirzītajām prasībām un ja tas nav noraidīts atbilstīgi Kopienas dizainparaugu regulas 47. pantam, Birojs reģistrē pieteikumu Kopienas Dizainparaugu reģistrā kā reģistrētu Kopienas dizainparaugu. Saskaņā ar 47. pantu reģistrēta Kopienas dizainparauga pieteikumu noraida, ja Birojs dara zināmu pamatu nereģistrēšanai, t. i., ja dizainparaugs, kam prasa aizsardzību, neatbilst 3. panta a) punktā iekļautajai definīcijai vai ir pretrunā sabiedriskajai kārtībai vai pieņemtajiem morāles principiem. Ierosinātās grozītās regulas 106.d panta noteikums nodrošina, ka tādas starptautiskās reģistrācijas aizsardzību, kurā norādīta Kopiena, var uzsākt ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus piemēro reģistrētam Kopienas dizainparaugam, t. i., pirms Birojs varējis pārbaudīt starptautiskās reģistrācijas pamatu nereģistrēšanai, starptautiskā reģistrācija, kurā norādīta Eiropas Kopiena, Eiropas Kopienas teritorijā nav spēkā. 2. punkts Ierosinātās grozītās regulas 106.d panta 2. punktā noteikts, ka tad, ja Birojs, saskaņā ar Ženēvas akta 12. panta 2. punktu, savā teritorijā nenoraida tādas starptautiskas reģistrācijas tiesiskās sekas, kurā norādīta Eiropas Kopiena, vai ja šāds noraidījums ir atcelts, starptautiskās reģistrācijas tiesiskās sekas stājas spēkā no dienas, kad veikta reģistrācija saskaņā ar Ženēvas akta 10. panta 2. punktu, un tiesiskās sekas ir tādas pašas kā reģistrētam Kopienas dizainparaugam. 3. punkts Kaut arī nav vajadzības atkārtoti publicēt starptautisko reģistrāciju, kas iekļauta Biroja Starptautiskajā reģistrā, ierosinātās grozītās regulas 106.d panta 3. pantā noteikts, ka Birojam jāsniedz informācija par tādu reģistrāciju saskaņā ar Ženēvas aktu, kurā norādīta Eiropas Kopiena. To var efektīvi panākt, piemēram, izveidojot ITSB tīmekļa vietnē hipersaiti ar Hāgas sistēmu. Īstenošanas regulā jānosaka noteikumi. 106.e pants (Atteikšanas iemesli) 1. punkts Ierosinātās grozītās regulas 106.e pantā turpmāk izklāstītie atteikšanas iemesli ir tādi paši kā 47. panta 1. punktā noteiktais nereģistrēšanas pamats, tādējādi tiek nodrošināts, ka uz starptautisku reģistrāciju, kurā norādīta Kopiena, attiecas tāda pati pārbaude kā uz pieteikumiem reģistrētiem Kopienas dizainparaugiem. 2. punkts Ierosinātās grozītās regulas 106.e panta noteikums tādas starptautiskas reģistrācijas īpašniekam, kurā norādīta Kopiena, garantē tiesības saskaņā ar Ženēvas akta 12. panta 3. punkta b) apakšpunktu iesniegt apsvērumus vai atteikties no starptautiskās reģistrācijas attiecībā uz Eiropas Kopienu. Attiecīgajā 47. panta 2. punkta noteikumā turklāt noteikts, ka reģistrēta Kopienas dizainparauga pieteikuma iesniedzējam ir atļauts grozīt pieteikumu. Tomēr šo papildu iespēju nevar izmantot attiecībā uz starptautisku reģistrāciju, jo 1. pantā noteiktos atteikšanas iemeslus var atspēkot, vienīgi mainot konkrēto dizainparaugu, ņemot vērā to, ka Ženēvas akts neparedz mainīt starptautiski reģistrētu dizainparaugu pēc tam, kad tas reģistrēts Starptautiskajā reģistrā. Parastā procedūra ir šāda. Biroja pienākums ir pārbaudīt atteikšanas iemeslus. Ja Birojs, veicot šo pārbaudi, konstatē, ka ir iemesls noraidījumam, tas par to (arī noraidījuma pamatojumu) paziņo Starptautiskajam birojam. Šādu paziņojumu sniedz sešu mēnešu laikā no starptautiskās reģistrācijas publikācijas (kopīgā reglamenta 18. noteikuma 1. punkts). Starptautiskais birojs nekavējoties nosūta noraidījuma paziņojuma kopiju īpašniekam (Ženēvas akta 12. panta 3. punkts). Paziņojumā īpašniekam Biroja noteiktajā termiņā ir atļauts atteikties no starptautiskās reģistrācijas attiecībā uz Kopienu vai iesniegt apsvērumus, lai atspēkotu atteikšanas iemeslus. Noraidījuma pamatojuma pārbaudē īpašnieks un Birojs viens ar otru sazinās tieši. Ja īpašnieks atspēko noraidījuma pamatojumu, Birojs atceļ noraidījumu un par to attiecīgi paziņo Starptautiskajam birojam. 3. punkts 106.e panta 3. punktā norādīts, ka atteikšanas iemeslu pārbaudes nosacījumus nosaka īstenošanas regulā. 106.f pants (Starptautiskas reģistrācijas tiesisko seku atzīšana par spēkā neesošām) 1. punkts Ar ierosinātās grozītās regulas 106.f pantu tiek īstenots Ženēvas akta 15. panta 1. punkts, kas atļauj pasludināt, ka starptautiskās reģistrācijas tiesiskās sekas Eiropas Kopienas teritorijā nav spēkā. Šis noteikums nodrošina to, ka uz starptautiskās reģistrācijas tiesisko seku spēkā neesamības pasludināšanu Eiropas Kopienas teritorijā attiecas tie paši noteikumi, kas attiecas uz reģistrēta Kopienas dizainparauga spēkā neesamības pasludināšanu. Trešās personas var pasludināt starptautiskās reģistrācijas tiesisko seku spēkā neesamību Kopienā vai nu ar pieteikumu, ko saskaņā ar 52. pantu iesniedz Birojam, vai ar pretprasību, ko saskaņā ar 81. panta d) apakšpunktu iesniedz Kopienas Dizainparaugu tiesai. Ja Birojam prasa atzīt par spēkā neesošām tiesiskās sekas, piemēro VI un VII sadaļu. Konkrēti saskaņā ar īstenošanas regulas 31. pantu īpašnieks var iesniegt apsvērumus par spēkā neesamības pasludināšanu. Anulēšanas nodaļas galīgo lēmumu var pārsūdzēt (Kopienas dizainparaugu regulas 55. panta 1. punkts). Šajā ziņā ievēro Ženēvas akta 15. panta 1. punktu. Minētajā noteikumā paredzēts, ka, laikus nesniedzot īpašniekam iespēju aizstāvēt savas tiesības, starptautiskās reģistrācijas tiesiskās sekas nedrīkst atzīt par spēkā neesošām. 2. punkts Ženēvas akta 15. panta 2. punktā prasīts, lai, gadījumā ja tās līgumslēdzējas puses birojs, kuras teritorijā starptautiskā reģistrācija atzīta par spēkā neesošu, ir par to informēts, tas par to paziņotu Starptautiskajam birojam. Šis pienākums ir iekļauts arī 106.f panta 2. punktā. Acīmredzams, ka Birojs būs informēts par spēkā neesamību, ja tas būs Birojā notikušas anulēšanas procedūras rezultāts vai ja saskaņā ar Kopienas dizainparaugu regulas 86. panta 4. punktu Kopienas Dizainparaugu tiesa būs informējusi Biroju par spēkā neesamības pasludināšanu. 2. pants Kopienas dizainparaugu regulas 97. pantā noteikts, ka, gadījumā ja vien sadaļā par papildu noteikumiem, kas attiecas uz Biroju, nav paredzēts citādi, Biroja uzdevumiem atbilstīgi minētajai regulai piemēro XII sadaļu regulā par Kopienas preču zīmi. XII sadaļā regulā par Kopienas preču zīmi iekļauts 134. panta 3. punkts par Biroja ienākumiem. Šis noteikums ir grozīts, ņemot vērā pievienošanos Madrides Protokolam, kas paredzēja jaunu ienākumu avotu, proti: „kopējās maksas, kas saskaņā ar 140. pantā minēto Madrides Protokolu maksājamas par starptautisko reģistrāciju, kurā norādītas Eiropas Kopienas…”. Pēc EK pievienošanās Ženēvas aktam Kopienas preču zīmes regulā vajadzīgi līdzīgi grozījumi. Maksas, kas jāmaksā saskaņā ar Ženēvas aktu, jāiekļauj kā jauns Biroja ienākumu avots. 3. pants Kopienai Ženēvas akts kļūst saistošs trīs mēnešus pēc dienas, kad tā deponējusi pievienošanās dokumentus Starptautiskā biroja ģenerāldirektoram. Šajā ziņā jāatgādina, ka 2. pantā Komisijas izstrādātajā priekšlikumā Padomes lēmumam, ar kuru apstiprina Eiropas Kopienas pievienošanos Ženēvas aktam un uz kuru iepriekš sniegta atsauce, paredzēts, ka pēc tam, kad Padome būs pieņēmusi minēto lēmumu, Padome var deponēt pievienošanās dokumentu Starptautiskā biroja ģenerāldirektoram no dienas, kad Padome pieņēmusi pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka stājas spēkā Kopienas pievienošanās Ženēvas aktam. 2005/0274(CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko groza Regulas (EK) Nr. 6/2002 un (EK) Nr. 40/94, lai nodrošinātu, ka stājas spēkā Eiropas Kopienas pievienošanās Hāgas vienošanās par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas aktam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[9], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[10], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[11], tā kā: (1) Ar Padomes 2001. gada 12. decembra Regulu (EK) Nr. 6/2002 par Kopienas dizainparaugiem[12] tika izveidota Kopienas dizainparaugu sistēma, tādējādi uzņēmumi, izmantojot vienotu procedūru, var iegūt Kopienas dizainparaugus, kuriem piešķir vienotu aizsardzību un kuriem ir tiesiskas sekas visā Kopienas teritorijā. (2) Pēc sagatavošanas darbiem, ko uzsāka un veica Pasaules intelektuālā īpašuma organizācija (PIĪO), piedaloties dalībvalstīm, kas ir Hāgas Savienības locekles, dalībvalstīm, kuras nav Hāgas Savienības locekles, un Eiropas Kopienai, Ženēvā īpaši sasauktā diplomātiskā konference 1999. gada 2. jūlijā pieņēma Hāgas vienošanās par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas aktu (še turpmāk — „Ženēvas akts”). (3) Ar Padomes Lēmumu [….] apstiprināja Eiropas Kopienas pievienošanos Hāgas vienošanās par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas aktam[13] un atļāva Padomes priekšsēdētājam deponēt pievienošanās dokumentu PIĪO ģenerāldirektoram no dienas, kad Padome pieņēmusi pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka stājas spēkā Kopienas pievienošanās Ženēvas aktam. Minētie pasākumi iekļauti šajā regulā. Attiecīgie pasākumi jāiekļauj Regulā (EK) Nr. 6/2002, iekļaujot jaunu sadaļu par „Dizainparaugu starptautisko reģistrāciju”. (5) Noteikumiem un procedūrām, kas attiecas uz starptautisko reģistrāciju, kurā norādīta Kopiena, principā jābūt tādiem pašiem kā noteikumiem un procedūrām, kas attiecas uz Kopienas dizainparaugu pieteikumiem. Saskaņā ar šo principu, pirms starptautiskā reģistrācija, kurā norādīta Kopiena, iegūst tās pašas tiesiskās sekas, ko reģistrēts Kopienas dizainparaugs, attiecībā uz šo starptautisko reģistrāciju jāpārbauda nereģistrēšanas pamats. Līdzīgi uz starptautisko reģistrāciju, kam ir tādas pašas tiesiskās sekas, kādas reģistrētam Kopienas dizainparaugam, jāattiecina tie paši noteikumi par spēkā neesamības atzīšanu, kuri uz reģistrētiem Kopienas dizainparaugiem. (6) Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 6/2002. (7) Kopienas pievienošanās Ženēvas aktam radīs jaunu ienākumu avotu Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam (preču zīmes un dizainparaugi). Tādēļ attiecīgi jāgroza Padomes 2003. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi[14]. IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU: 1. pants Regulu (EK) Nr. 6/2002 groza šādi. 1. Regulas 25. panta 1. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu: „d) ja Kopienas dizainparaugs ir konfliktā ar iepriekšēju dizainparaugu, kas ir darīts pieejams sabiedrībai pēc pieteikuma iesniegšanas dienas, vai, ja izvirza pretenzijas prioritātei, pēc Kopienas dizainparauga prioritātes piešķiršanas dienas, un kas pirms minētās dienas ir aizsargāts: i) kā reģistrēts Kopienas dizainparaugs vai ar šāda dizainparauga pieteikumu, vai ii) ar dalībvalsts reģistrētu dizainparaugu tiesībām, vai ar šādu tiesību pieteikumu, vai iii) ar dizainparauga tiesībām, kas reģistrētas saskaņā ar Hāgas vienošanās par [rūpniecisko] dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas aktu, kurš pieņemts Ženēvā 1999. gada 2. jūlijā, še turpmāk — „Ženēvas akts”, kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu [….][15] un kā tiesiskās sekas ir spēkā Kopienā, vai ar šādu tiesību pieteikumu”. 2. Regulā aiz XI sadaļas iekļauj šādu sadaļu: „XIa SADAĻA DIZAINPARAUGU STARPTAUTISKĀ REĢISTRĀCIJA 1. IEDAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 106.a pants Noteikumu piemērošana 1. Ja vien šajā sadaļā nav paredzēts citādi, šo regulu un visas tās īstenošanas regulas, kas pieņemtas saskaņā ar 109. pantu, ar vajadzīgajiem grozījumiem piemēro reģistrācijai, kuru izdara starptautiskajā reģistrā, ko veido Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas Starptautiskais birojs, (še turpmāk — „starptautiskā reģistrācija” un „Starptautiskais birojs”) un kurā saskaņā ar Ženēvas aktu norādīta Kopiena. 2. Visiem tādas starptautiskas reģistrācijas ierakstiem, kurā norādīta Kopiena un kurus izdara Starptautiskajā reģistrā, ir tādas pašas tiesiskās sekas kā ierakstiem Biroja Kopienas dizainparaugu reģistrā, un visām tādas starptautiskās reģistrācijas publikācijām „Starptautiskā Biroja Biļetenā”, kurā norādīta Kopiena, ir tādas pašas tiesiskās sekas kā publikācijām „Kopienas Dizainparaugu Biļetenā”. 2. IEDAĻA STARPTAUTISKA REĢISTRĀCIJA, KURĀ NORĀDĪTA KOPIENA 106.b pants Starptautiskā norādījuma iesniegšanas procedūra Starptautiskus pieteikumus saskaņā ar Ženēvas akta 4. panta 1. punktu iesniedz tieši Starptautiskajā birojā. 106.c pants Maksas par norādījumu Ženēvas akta 7. panta 1. punktā minētās noteiktās maksas par norādījumu tiek aizstātas ar individuālu maksu par norādījumu. 106.d pants Tādas starptautiskās reģistrācijas sekas, kurā norādīta Eiropas Kopiena 1. Starptautiskajai reģistrācijai, kurā norādīta Kopiena, no reģistrācijas dienas ir tādas pašas tiesiskās sekas kā reģistrēta Kopienas dizainparauga pieteikumam. 2. Ja netiek paziņots par noraidījumu vai ja šāds noraidījums atcelts, dizainparauga starptautiskajai reģistrācijai, kurā norādīta Kopiena, no 1. punktā minētās dienas ir tādas pašas tiesiskās sekas kā dizainparauga reģistrācijai par reģistrētu Kopienas dizainparaugu. 3. Saskaņā ar īstenošanas regulā ietvertajiem nosacījumiem Birojs sniedz informāciju par starptautisko reģistrāciju, kas minēta 2. punktā. 106.e pants Atteikšanas iemesli 1. Ja, veicot starptautiskās reģistrācijas pārbaudi, Birojs konstatējis, ka dizainparaugs, kuram pieprasīta aizsardzība, neatbilst 3. panta a) apakšpunktā iekļautajai definīcijai, vai tas ir pretrunā sabiedriskajai kārtībai vai pieņemtajiem morāles principiem, ne vēlāk kā sešus mēnešus no starptautiskās reģistrācijas publikācijas dienas Birojs nosūta Starptautiskajam birojam paziņojumu par atteikumu. Paziņojumā norāda atteikuma iemeslus. 2. Starptautiskās reģistrācijas tiesisko seku atteikums Kopienā nav galīgs, kamēr īpašniekam ir iespēja atteikties no starptautiskās reģistrācijas attiecībā uz Kopienu vai iesniegt apsvērumus. 3. Atteikuma iemeslu pārbaudes nosacījumus nosaka īstenošanas regulā. 106.f pants Starptautiskas reģistrācijas tiesisko seku atzīšana par spēkā neesošām 1. Starptautiskās reģistrācijas tiesiskās sekas Kopienā nevar pasludināt par spēkā neesošām daļēji vai kopumā saskaņā ar VI un VII sadaļā noteikto procedūru vai ar Kopienas dizainparaugu tiesas nolēmumu, pamatojoties uz pretprasību pārkāpumu tiesvedībā. 2. Ja Birojs ir informēts par spēkā neesamības atzīšanu, tas par to paziņo Starptautiskajam birojam.” 2. pants Regulas (EK) Nr. 40/94 134. panta 3. punktu aizstāj ar šādu: „3. Neskarot citus ienākumu veidus, ienākumi ietver kopējās maksās, kas maksājamas atbilstoši regulām par maksām, kopējās maksas, kas saskaņā ar šīs regulas 140. pantā minēto Madrides Protokolu maksājamas par starptautisko reģistrāciju, kurā norādītas Eiropas Kopienas, un citi maksājumi, ko izdara Madrides Protokola līgumslēdzējām pusēm, kopējās maksas, kuras saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 6/2002 106.c pantā minēto Ženēvas aktu maksājamas par starptautisko reģistrāciju, kurā norādīta Eiropas Kopiena, un citus maksājumus, ko izdara Ženēvas akta līgumslēdzējas puses, un, ciktāl tas vajadzīgs, subsīdiju, kas ierakstīta īpašā Eiropas Kopienu vispārējā budžeta pozīcijā Komisijas iedaļā.” 3. pants Šī regula stājas spēkā dienā, kad attiecībā uz Eiropas Kopienu stājas spēkā Ženēvas akts. Šīs regulas spēkā stāšanās datumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — Priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS Politikas joma: preču un pakalpojumu iekšējais tirgus Darbība: Sagatavot pasākumus, kas vajadzīgi, lai stātos spēkā Eiropas Kopienas pievienošanās Ženēvas aktam par dizainparaugu starptautisko reģistrāciju | DARBīBAS NOSAUKUMS. PRIEKšLIKUMS PADOMES REGULAI, AR KO GROZA REGULAS (EK) NR. 6/2002 UN (EK) NR. 40/94, LAI NODROšINāTU, KA STāJAS SPēKā EIROPAS KOPIENAS PIEVIENOšANāS HāGAS VIENOšANāS PAR [RūPNIECISKO] DIZAINPARAUGU STARPTAUTISKO REģISTRāCIJU ŽENēVAS AKTAM | 1. BUDŽETA POZĪCIJA(-AS) 2. KOPĒJIE SKAITĻI 2.1. Kopējais piešķīrums darbībai (B daļa): miljoni EUR saistībām Nepiemēro 2.2. Piemērošanas periods: (sākuma un beigu gads) Sākums: spēkā stāšanās datums Beigas: nenoteikts laiks 2.3. Kopējie paredzamie daudzgadu izdevumi a) Saistību apropriāciju/ maksājumu apropriāciju grafiks (finanšu atbalsts) (sk. 6.1.1. punktu) . Nav. b) Tehniskās un administratīvās palīdzības un atbalsta izdevumi (sk. 6.1.2. punktu) . Nav. c) Kopējā cilvēkresursu un citu administratīvo izdevumu finansiālā ietekme (sk. 7.2. un 7.3. punktu). Miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata) 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Kopā | Saistības/ maksājumi | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,324 | KOPĀ a+b+c | Saistības | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,324 | Maksājumi | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,324 | 2.4. Saderība ar finanšu plānošanu un finanšu perspektīvu [X] Priekšlikums ir saderīgs ar pastāvošo finanšu plānošanu. Priekšlikums saistīts ar attiecīgās finanšu perspektīvas pozīcijas pārplānošanu. Iespējams, ka priekšlikums var prasīt Iestāžu nolīguma noteikumu piemērošanu. 2.5. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem. [X] Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus (saistīts ar tehniskiem aspektiem, kas skar pasākuma īstenošanu) VAI Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: Nepiemēro 3. BUDŽETA RAKSTUROJUMS Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksas | Pieteikuma iesniedzēju valstu iemaksas | Finanšu perspektīvas pozīcija | Neobl. | Dif. | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 5 | 4. JURIDISKAIS PAMATS EK Līguma 308. pants 5. APRAKSTS UN PAMATOJUMS 5.1. Kopienas atbalsta nepieciešamība 5.1.1. Sasniedzamie mērķi Priekšlikumā paredzēti pasākumi, kas vajadzīgi, lai Kopienas pievienošanās Ženēvas aktam varētu stāties spēkā. Attiecīgie pasākumi jāiekļauj Regulā (EK) Nr. 6/2002, ietverot jaunu sadaļu par „Dizainparaugu starptautisko reģistrāciju”. Kopienas pievienošanās Ženēvas aktam radīs jaunu ienākumu avotu Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam (preču zīmes un dizainparaugi), ITSB, un tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 40/94. 5.1.2. Pasākumi, kas veikti saistībā ar iepriekšēju (ex-ante) novērtēšanu Eiropas Kopiena jau ir apliecinājusi, ka tai ir liela interese par Hāgas sistēmu, kad tā nolēma aktīvi piedalīties starptautiskajās sarunās, kuru rezultāts bija diplomātiskā konference 1999. gadā Ženēvā, kad pieņēma jauno aktu. Organizācijas, kas pārstāv gan Kopienas dizainparaugu sistēmas, gan starptautiskās reģistrācijas potenciālos lietotājus, atkārtoti izteica noteiktu interesi izveidot saikni starp abām sistēmām. Komisija 2004. gadā uzsāka apspriedes ar ieinteresētajām personām (dalībvalstīm, uzņēmumiem un profesionālajām organizācijām, un privātām uzņēmējsabiedrībām) par EK pievienošanās Hāgas sistēmai iespējamo ekonomisko ietekmi. Lielākajā daļā atbilžu gandrīz vienprātīgi atbalstīta ideja, ka Kopienai tuvākajā laikā jāpievienojas Ženēvas aktam. 5.1.3. Pasākumi, kas veikti pēc iepriekšējas (ex-ante) novērtēšanas Nepiemēro. 5.2. Paredzētā darbība un budžeta atbalsta pasākumi Noteikumiem un procedūrām, kas attiecas uz starptautisku reģistrāciju, kurā norādīta Kopiena, principā jābūt tādiem pašiem kā noteikumiem un procedūrām, kas attiecas uz Kopienas dizainparaugu pieteikumiem. Saskaņā ar šo principu, pirms starptautiska reģistrācija, kurā norādīta Kopiena, iegūst tās pašas tiesiskās sekas, ko reģistrēts Kopienas dizainparaugs, attiecībā uz šo starptautisko reģistrāciju jāpārbauda nereģistrēšanas pamats. Līdzīgi uz starptautisku reģistrāciju, kam ir tādas pašas tiesiskās sekas, kādas reģistrētam Kopienas dizainparaugam, jāattiecina tie paši noteikumi par spēkā neesamības atzīšanu, kuri uz reģistrētiem Kopienas dizainparaugiem. Priekšlikums neparedz finansiālu palīdzību. 5.3. Īstenošanas metodes ITSB būs jāpielāgo sava iekšēja kārtība un darba metodes, lai varētu izskatīt starptautiskos pieteikumus PIĪO Starptautiskajam birojam, kuros norādīta Eiropas Kopiena, lai iegūtu aizsardzību Kopienas dizainparaugu sistēmā. Pēc koordinācijas attiecīgajā Padomes darba grupā vai ad hoc sanāksmēs, ko sasauc ar PIĪO saistītā darba gaitā, Komisijai Kopienas vārdā būs jārisina sarunas ar Hāgas Savienības Asambleju. 6. FINANSIĀLĀ IETEKME 6.1. Kopējā finansiālā ietekme uz B daļu — (visā plānošanas periodā) Nepiemēro 6.2. Izmaksu aprēķins ar B daļā paredzēto pasākumu (visā plānošanas periodā) Nepiemēro 7. IETEKME UZ PERSONĀLU UN ADMINISTRATĪVIEM IZDEVUMIEM 7.1. Ietekme uz cilvēkresursiem Amatu veidi | Personāls, kas iesaistāms darbības pārvaldībā, izmantojot esošos un/vai papildu resursus | Kopā | No darbības izrietošo uzdevumu apraksts | Pastāvīgo amatu skaits | Pagaidu amatu skaits | Ierēdņi un pagaidu darbinieki | A B C | 0,5 A | 0 | 0,5 A | Vajadzības gadījumā var pievienot uzdevumu pilnīgāku aprakstu. Saskaņo ar ITSB. Sagatavošanās Padomes un Parlamenta sanāksmēm un to apmeklēšana, lai priekšlikuma pieņemšanas gaitā to pārrunātu. Sagatavošanās Hāgas Savienības sanāksmēm un dalība tajās, nostājas koordinēšana ar dalībvalstīm | Citi cilvēkresursi | 0 | 0 | 0 | Kopā | 0,5 | 0 | 0,5 | 7.2. Kopējā finansiālā ietekme uz cilvēkresursiem Cilvēkresursu veids | Summa (EUR) | Aprēķina metode * | Ierēdņi Pagaidu darbinieki | 54 000 | Gada izmaksas uz ierēdni EUR 108 000 | Citi cilvēkresursi (norādīt budžeta pozīciju) | Kopā | 54 000 | Summas ir kopējie izdevumi divpadsmit mēnešos. 7.3. Citi administratīvie izdevumi, kas izriet no darbības Nepiemēro Summas ir kopējie izdevumi divpadsmit mēnešos. 1 Norādīt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder. I. Kopsumma gadā (7.2. + 7.3.) II. Darbības ilgums III. Darbības kopējās izmaksas (I ( II) | EUR 54 000 2006–2011 EUR 324 000 | 8. TURPMĀKI PASĀKUMI UN NOVĒRTĒŠANA 8.1. Turpmāki pasākumi Nepiemēro 8.2. Plānotās novērtēšanas pasākumi un grafiks Pastāvīga novērtēšana būs iespējama, veicot tādas starptautiskās reģistrācijas uzraudzību, kurā norādīta Kopienas dizainparaugu sistēma. 9. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI Priekšlikums neparedz finansiālu palīdzību. [1] OV L 3, 5.1.2002., 1. lpp. [2] ITSB ir izveidots saskaņā ar Padomes 1993. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi, OV L 11, 14.1.1994., 1. lpp. [3] Sk. KOM(2005)687 galīgā redakcija. [4] Līdzīga struktūra tika ievērota, grozot Kopienas preču zīmju regulu, lai nodrošinātu, ka stājas spēkā Eiropas Kopienas pievienošanās Madrides Protokolam (Padomes 2003. gada 27. oktobra Regula (EK) Nr. 1992/2003, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 40/94, OV L 296, 14.11.2003., 1. lpp.) [5] Komisijas 2002. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 2245/2002, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 6/2002 par Kopienas dizainparaugiem, OV L 341, 17.12.2002., 28. lpp. [6] Komisijas 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 2246/2002 par nodevām [maksām], kas maksājamas Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam (preču zīmes, paraugi un modeļi) [Maksu, īstenošanas noteikumu un iekšējā tirgus saskaņošanas birojam (preču zīmes un dizainparaugi)] par Kopienas dizainparaugu reģistrēšanu, OV L 341, 17.12.2002., 54. lpp. [7] Komisijas 1996. gada 5. februāra Regula (EK) Nr. 216/96, ar ko paredz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi un modeļi) [(preču zīmes un dizainparaugi)] Apelācijas padomes procesuālos noteikumus, OV L 28, 6.2.1996., 11. lpp. [8] Beļģija, Francija, Grieķija, Igaunija, Itālija, Latvija, Luksemburga, Nīderlande, Slovēnija, Spānija, Ungārija, Vācija. Piecas ES dalībvalstis no pavisam 18 valstīm ir kļuvušas par Ženēvas Akta pusēm (Igaunija, Latvija, Slovēnija, Spānija un Ungārija). Atjauninātās redakcijas tiks publicētas PIĪO tīmekļa vietnē: www.wipo.int 9 OV C […], […], […]. lpp. 10 OV C […], […], […]. lpp. 11 OV C […], […], […]. lpp. 12 OV L 3, 5.1.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu. 13 OV L […], […], […]. lpp. [9] OV L 11, 14.1.1994, 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 422/2004(OV L 70, 9.3.2004., 1. lpp.). [10] OV L […], […], […]. lpp.