KOMISIJAS PAZIŅOJUMS KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI

Pirmais progresa ziņojums par ienākumus nenesošo aizdevumu apjoma mazināšanu Eiropā

1.Ienākumus nenesošo aizdevumu problēmas risināšana ar finanšu sektoru saistīto risku mazināšanas ietvaros

Pēc finanšu krīzes banku darbības normatīvajā regulējumā tika veiktas būtiskas izmaiņas. Eiropas Savienība ir uzņēmusies vadošo lomu to pasaules mērogā (G20 un Bāzeles komitejas ietvaros) saskaņoto reformu īstenošanā, kuru mērķis ir stiprināt finanšu stabilitāti, mazināt risku banku nozarē un novērst to, ka nodokļu maksātājiem būtu finansiāli jāatbalsta grūtībās nonākušu banku izmaksu segšana.

Papildus ievērojami stingrākām kapitāla un likviditātes prasībām attiecībā uz bankām, kā arī ikvienas bankas pienākumam noregulējuma vajadzībām pietiekamā apmērā uzturēt iekšēji rekapitalizējamu kapitālu, Savienībā, un it īpaši eurozonā, tika pamatīgi nostiprināta banku uzraudzības un noregulējuma institucionālā kārtība, izveidojot banku savienību un divus no tās trim pīlāriem – vienoto uzraudzības mehānismu un Vienoto noregulējuma valdi. Līdz ar šo pasākumu veikšanu ES banku nozares stāvoklis ir kļuvis daudz labāks nekā iepriekšējos gados. Kopš 2014. gada bankas eurozonā ir palielinājušas savu kapitālu par 234 miljardiem euro un bilanci papildinājušas ar likvīdiem aktīviem 813 miljardu euro apmērā. Eurozonas bankas pēdējo gadu laikā ir samazinājušas savus valsts parādsaistību turējumus, laikā no 2015. līdz 2017. gadam tos samazinot par 17 % un tādējādi samazinot arī savu finansiālo saikni ar attiecīgo valsti. Komisija 2016. gada novembrī ierosināja risku mazināšanas papildu pasākumus, tostarp grozījumus Kapitāla prasību direktīvā un regulā, un priekšlikumu par risinājumiem attiecībā uz uzņēmumu maksātnespēju, pārstrukturēšanu un otro iespēju. Komisija ir arī strādājusi pie kapitāla tirgu savienības pilnveidošanas, kas ir viena no tās augstākajām prioritātēm.

Vairākās bankās un dalībvalstīs tiek mazināts lielais ienākumus nenesošo aizdevumu (INA) apjoms. Vidējais INA īpatsvars kopš 2014. gada ir samazinājies par vienu trešdaļu, un tas pastāvīgi turpina samazināties. Liels INA apjoms divejādā veidā var ietekmēt bankas īstermiņa un ilgāka termiņa darbības rezultātus. Pirmkārt, INA ir nepieciešama uzkrājumu veidošana lielākā apjomā. Aizdevumiem izveidotie uzkrājumi mazina bankas rentabilitāti un regulatīvajām prasībām atbilstošo kapitālu. Vissmagākajos gadījumos nepieciešamās INA grāmatvedības uzskaites dēļ var tikt apšaubīta bankas pastāvētspēja, kas potenciāli var apdraudēt finanšu stabilitāti. Otrkārt, INA vajadzībām tiek nodarbināti ievērojami bankas resursi – gan cilvēkresursi, gan finansiālie līdzekļi. Tas mazina bankas spēju aizdot, tai skaitā maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri uz banku aizdevumiem paļaujas daudz lielākā mērā nekā lielākas komercsabiedrības, un tādējādi tiek ietekmēta ekonomikas izaugsme un jaunu darbvietu radīšana. Šo iemeslu dēļ Komisija jau ilgāku laiku ir uzsvērusi, ka steidzami ir jāveic nepieciešamie pasakumi, lai novērstu ar INA saistītos riskus.

Lai varētu pabeigt banku savienības izveidi, ir būtiski risināt INA lielā apjoma un tā iespējamas turpmākas palielināšanās problēmu, un viens no labi funkcionējošas kapitāla tirgu savienības elementiem ir labi attīstīts otrreizējais INA tirgus. Šādi elementi ir viena no galvenajām prioritātēm ES programmā par ekonomikas un monetārās savienības padziļināšanu, kas izklāstīta Komisijas 2017. gada maija pārdomu dokumentā. Turklāt integrēta finanšu sistēma palielinās ekonomikas un monetārās savienības noturību pret nelabvēlīgiem satricinājumiem, pārrobežu mērogā atvieglojot privātā sektora veiktu riska dalīšanu, vienlaikus mazinot vajadzību pēc publiskā sektora veiktas riska dalīšanas. Ar 2017. gada 6. decembri datētā Komisijas EMS pakete ietver ceļvedi un konkrētus priekšlikumus par Eiropas ekonomikas un monetārās savienības padziļināšanu vienotākas, stiprākas un demokrātiskākas Savienības ietvaros.

Primārā atbildība par augsta INA īpatsvara problēmas risināšanu joprojām ir attiecīgajām bankām un dalībvalstīm. Eiropas pusgada (semestra) ietvaros Komisija šo lietu ir konsekventi norādījusi attiecīgajām valstīm. Tomēr pašlaik konstatējamā INA īpatsvara mazināšanai un to apjoma turpmāka pieauguma novēršanai ir arī nepārprotama ES dimensija, jo ES, un it īpaši eurozonas, banku sistēmai ir raksturīga mijiedarbība. Konkrētāk, dalībvalstis ar augstu INA īpatsvaru nelabvēlīgi ietekmē ES ekonomiku kopumā – gan ekonomikas izaugsmes, gan finanšu stabilitātes ziņā.

Ņemot vērā šo ES dimensiju un balstoties uz lielo vienprātību jautājumā par nepieciešamību turpināt un paplašināt Komisijas uzsāktos pasākumus, Padome 2017. gada jūlijā apstiprināja dokumentu “Rīcības plāns, kā risināt ienākumus nenesošo aizdevumu problēmu Eiropā”. Šajā rīcības plānā vairākas iestādes – tostarp Komisija – tiek aicinātas veikt atbilstošus pasākumus, lai turpinātu augsta INA īpatsvara problēmu risināšanu Eiropā. Turklāt Padome savos secinājumos piekrita regulāri atgriezties pie šīs problēmas (sākotnēji ik pēc sešiem mēnešiem), lai novērtētu INA stāvokļa attīstību Savienībā, balstoties uz Komisijas vērtējumu. Šis paziņojums kopā ar pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu ir pirmais progresa ziņojums par rīcības plāna īstenošanu. Komisijas dienestu darba dokuments ietver viedokļus no citām ES mēroga ieinteresētajām personām, kurus Padome aicināja līdzās Komisijai veikt pasākumus, lai atbalstītu un paātrinātu ienākumus nenesošo aizdevumu problēmas risināšanu Savienībā.

2.Nesenās norises ienākumus nenesošo aizdevumu jomā

Kā jau minēts, 2017. gadā atbilstoši pēdējo gadu vispārējai tendencei turpinājās uzlaboties INA īpatsvara rādītāji. Banku aizdevumu portfeļu kvalitāte turpināja uzlaboties. Jaunākie skaitļi liecina par INA īpatsvara krituma tendenci: tas ir samazinājies līdz 4,6 % (2017. gada 2. ceturksnī), kas ir par apmēram 1 procentpunktu mazāk nekā pirms gada (sk. 1. attēlu). Līdz ar to INA īpatsvars ir sasniedzis zemāko līmeni kopš 2014. gada 4. ceturkšņa. Ir pieaudzis arī izveidoto uzkrājumu īpatsvars, kas sasniedzis 50,8 % (2017. gada 2. ceturksnī).

Pēdējā laikā INA īpatsvars ir krities gandrīz visās dalībvalstīs, tomēr stāvoklis dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Vairākās dalībvalstīs joprojām ir augsts INA īpatsvars (2017. gada otrā ceturkšņa beigās 9 dalībvalstīs tas pārsniedza 10 %), savukārt citās dalībvalstīs to īpatsvars ir ļoti mazs (10 dalībvalstīs tas bija mazāks par 3 %). Pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā ir detalizēti izklāstīta INA apjoma attīstība un politikas pasākumi vairākās izraudzītās valstīs ar augstu INA īpatsvaru.

Pierādījumi liecina, ka šajās dalībvalstīs tiek gūti iedrošinoši panākumi, cenšoties mazināt INA īpatsvaru; tam labvēlīgi ir politikas pasākumi apvienojumā ar ekonomikas izaugsmi. Tomēr INA joprojām rada riskus ekonomikas izaugsmei un finanšu stabilitātei. ES mērogā INA apjoma kopsumma joprojām ir 950 miljardi euro, kas pārsniedz pirmskrīzes līmeni. Strukturālie ierobežojumi joprojām kavē INA apjoma straujāku kritumu. Viens no elementiem – pasākumi saistībā ar ienākumus nenesošo aizdevumu otrreizējo tirgu – vēl nav pietiekams, lai varetu būtiski veicināt INA mazināšanas centienus, neatkarīgi no pieaugošas intereses no konkrētām ieguldītāju grupām un ar INA saistīto darījuma apjoma pieauguma. Turklāt parādsaistību pārstrukturēšanas, maksātnespējas un aizdoto naudas līdzekļu atgūšanas procesi joprojām ir pārāk lēni un dažkārt arī neprognozējami.

3.Vispusīgs pasākumu kopums ienākumus nenesošo aizdevumu problēmas risināšanai

Kopš finanšu krīzes sākuma 2008.–2009. gadā Komisija ievērojamā mērā ir veltījusi uzmanību INA problēmas risināšanai. Attiecībā uz bankām, kuru pastāvētspēju apdraud augsts INA īpatsvars, Komisija ir palīdzējusi dalībvalstīm izveidot ad hoc pasākumus sistēmas mērogā ar mērķi samazināt ienākumus nenesošo aizdevumu apjomu (dažkārt finansiālas palīdzības programmas ietvaros), izmantojot risinājumus, kas saderīgi ar valsts atbalsta noteikumiem, piemēram, speciālus pasākumus attiecībā uz banku samazinātas vērtības aktīviem, darbības izbeigšanai paredzētus mehānismus un/vai ar tirgu saderīgas struktūras, kas ietvēra banku nozarē pastāvošā ienākumus nenesošo aizdevumu apjoma būtisku mazināšanu. Tādējādi bankas tika stimulētas pārvaldīt un mazināt savu INA apjomu, izmantojot tirgus mehānismus – atbilstīgu sloga sadali un padziļinātu pārstrukturēšanu – un līdz ar to nodokļu maksātāji tika pasargāti no izmaksu segšanas. Eiropas pusgada ieteikumos konkrētām dalībvalstīm ir uzsvērts arī tas, ka jārīkojas apņēmīgi, lai novērstu augstu INA apjomu. Arī Eiropas Centrālajai bankai kā uzraudzības iestādei (vienotajam uzraudzības mehānismam), dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Eiropas Banku iestādei ir bijusi svarīga loma ar INA saistītās uzraudzības un pārskatu sniegšanas pilnveidošanā Eiropā, savukārt Eiropas Centrālā banka ir bijusi neatņemams elements Savienības finanšu stabilitātes nodrošināšanā.

Šī vispusīgā pieeja augsta INA īpatsvara risināšanai ir jāuztur arī turpmāk un, kā norādīts Padomes rīcības plānā, tās galvenā uzmanība ir jāpievērš dažādiem papildinošiem politikas pasākumiem četrās jomās: i) uzraudzības pasākumi, ii) pārstrukturēšanas, maksātnespējas un parādu atgūšanas sistēmu reforma, iii) otrreizējo tirgu attīstīšana problemātiskiem aktīviem un iv) banku sistēmas pārstrukturēšanas veicināšana. Šajās jomās ir jāveic valsts mēroga pasākumi un attiecīgā gadījumā arī Savienības mēroga pasākumi.

Komisija no savas puses ir apņēmusies gūt rezultātus attiecībā uz šiem elementiem INA rīcības plānā, par kuru tai ir tieša atbildība. Komisija 2017. oktobrī savā paziņojumā par banku savienības izveides pabeigšanu darīja zināmu, ka līdz 2018. gada pavasarim tiks izstrādāts vispusīgu pasākumu kopums, ar ko paredzēts risināt augstā INA īpatsvara problēmu. Ievērojami panākumi jau ir gūti, un ir sagaidāms, ka atbilstoši minētajiem plāniem 2018. gada pavasarī būs sagatavots pasākumu kopums, tai skaitā trīs tiesību akta priekšlikumi.

Minētajā kopumā tiks iekļauti šādi pasākumi: