Šis ziņojums par pastiprinātas uzraudzības misiju Ungārijā tiek nosūtīts Padomei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 11. panta 4. punktu. Kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1466/97 11. panta 5. punktā, minētās misijas pagaidu konstatējumi iepriekš tika nosūtīti Ungārijas iestādēm, lai tās varētu sniegt piezīmes.

Ungārija — būtiskas novirzes procedūra

Pastiprinātas uzraudzības misija, 2019. gada 26. septembris

Ziņojums

1. Ievads

Ungārijai būtiskas novirzes procedūra tiek piemērota kopš 2018. gada pavasara. Padome 2018. gada jūnijā saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu konstatēja, ka 2017. gadā bija būtiska novērotā novirze no vidējā termiņa budžeta mērķa. Padome sniedza ieteikumu, aicinot Ungāriju veikt nepieciešamos politikas pasākumus, lai novērstu šo novirzi. Padome 2018. gada decembrī secināja, ka Ungārija nav efektīvi rīkojusies, un sniedza pārskatītu ieteikumu. Tomēr Ungārija nav arī efektīvi rīkojusies, lai īstenotu pārskatīto ieteikumu.

Neatbilstība Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvajai daļai 2018. gadā noveda pie jaunas būtiskas novirzes procedūras sākšanas 2019. gada jūnijā. Komisija 2019. gada 5. jūnijā Ungārijai izteica brīdinājumu, ka 2018. gadā tā atkal novirzījās no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, un ierosināja Padomei sākt jaunu būtiskas novirzes procedūru. Padome lūdza Ungārijai veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums nepārsniedz 3,3 % 2019. gadā un 4,7 % 2020. gadā, kas atbilst ikgadējai strukturālajai korekcijai 1,0 % apmērā no IKP 2019. gadā un 0,75 % apmērā no IKP 2020. gadā, ar ieteiktajiem strukturālajiem pasākumiem 2020. gadā, kas saistīti ar atbilstību pieprasītajām korekcijām 2019. gadā.

Līdz šim brīdim nav nekādu norāžu par to, ka iestādes, reaģējot uz Padomes 2019. gada ieteikumu, plāno veikt papildu korektīvus pasākumus. Komisijas 2019. gada pavasara prognozē paredzēts, ka 2019. gadā deficīts samazināsies līdz 1,8 % no IKP (no 2,2 % no IKP 2018. gadā) atbilstīgi iestāžu mērķim, kas iekļauts 2019. gada konverģences programmā. Tomēr aplēstie fiskālie pasākumi 2019. gadam norādīja uz neatbilstību Padomes ieteikumam. Publicētie makroekonomiskie rādītāji par 2019. gada pirmo pusi liecina par to, ka makroekonomiskā vide 2019. gadā bija labāka, nekā gaidīts, un gan reālā, gan nominālā IKP pieaugums pārsniedza iestāžu un Komisijas prognozes. Privātais patēriņš guva labumu no spēcīga darba tirgus un darba devēju sociālā nodrošinājuma iemaksu tālākas samazināšanas. Rezultātā 2019. gadā tika iegūti labvēlīgi budžeta dati, kas liecina par fiskālo deficītu 1,8 % apmērā no IKP, kas ir sasniedzams, t. i., saskaņā ar iestāžu mērķi. Tomēr, reaģējot uz Padomes ieteikumu, 2019. gadam papildu pasākumi netika pieņemti.

2020. gada budžetā, kas pieņemts 2019. gada 12. jūlijā, fiskālā deficīta mērķis pārskatīts līdz 1 % no IKP salīdzinājumā ar 1,5 % iepriekšējos plānos. Budžetu nevarēja ņemt vērā pavasara novērtējumā, jo tas tika pieņemts pēc Padomes ieteikumu pieņemšanas dienas. 2020. gada budžeta deficīta mērķis ir noteikts 1 % apmērā no IKP, kas ir par 0,5 procentpunktiem zemāks nekā aprīļa beigās publicētajā 2019. gada konverģences programmā iekļautais mērķis 1,5 % apmērā no IKP. Šo zemāko budžeta deficīta mērķi sasniedz galvenokārt ar labākiem nekā iepriekš prognozētiem nodokļu ieņēmumiem un mazākiem izdevumiem galvenokārt ieguldījumu apjoma samazinājuma dēļ. Tajā pašā laikā 2020. gada budžetā iekļauti arī ekspansijas pasākumi, kas ietverti “Ekonomikas aizsardzības rīcības plānā”, kuru valdība pieņēma 2019. gada 30. maijā.

Pastiprinātās uzraudzības misija, ko Komisija rīkoja 2019. gada 26. septembrī. Misija tika rīkota, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1466/97 11. panta 2. punktu. Misijas dalībnieki tikās ar Finanšu ministrijas publisko finanšu valsts sekretāru Peter Beno Banai, Magyar Nemzeti Bank izpilddirektoru, kurš atbildīgs par ekonomikas zinātnēm un prioritārajiem jautājumiem, Daniel Palotai; un Fiskālās padomes priekšsēdētāju Arpad Kovacs. Misijas mērķis bija iegūt detalizētu informāciju par fiskālo attīstību 2019. gadā un par 2020. gada budžetu, ko iestādes pieņēma 2019. gada jūlijā, un iestāžu plānotajiem fiskālajiem pasākumiem, norādīt fiskālos riskus, kas ir saistīti ar gaidāmo ekonomikas izaugsmes palēnināšanos, un sekmēt atbilstību būtiskas novirzes procedūras ieteikumam. Šā ziņojuma pamatā ir informācija, kas iegūta līdz misijas sākumam un tās laikā.

2. Misijas konstatējumi

Komisijas delegācija atzīmēja, ka ekonomika ir uzplaukuma laikā, uzlabojas vispārējā fiskālā situācija (gan vispārējās valdības budžeta deficīts, gan parāds samazinās). Misija apstiprināja Ungārijas labos makroekonomikas rezultātus 2018. gadā un 2019. gada pirmajā pusē. Kopā ar jauno vērienīgo 2020. gada fiskālo mērķi šie notikumi liecina par uzlabojumu salīdzinājumā ar pēdējiem gadiem. Tomēr, raugoties nākotnē, ir sagaidāms, ka pēc tam, kad dažās rietumvalstu ekonomikās un nozarēs, kurām ir arvien lielāka nozīme Ungārijas ekonomikā, pakāpeniski samazināsies gan ārējie, gan cikliskie faktori, kas pēdējos gados ir atbalstījuši izaugsmi. Ungārijas iestādes piekrita, ka, ņemot vērā ES izaugsmes palēnināšanos, Ungārijai būs sarežģīti saglabāt iepriekšējos gados novēroto izaugsmes līmeni, un atzina, ka Ungārijas valdības galvenās bažas ir turpmākā izaugsme, nevis fiskālā politika. Visbeidzot, misija atgādināja par Ungārijai adresēto Padomes ieteikumu, norādot, ka jāizmanto pozitīvā dinamika, lai nodrošinātu savu fiskālo stāvokli un turpinātu samazināt vispārējās valdības parādu.

Neraugoties uz to, ka līdz šim makroekonomikas un fiskālie dati bija labāki nekā gaidīts, iestādes apstiprināja, ka tās neplāno pārskatīt 2019. gada budžeta deficīta mērķi un vēl vairāk samazināt valsts parādu. Iestādes 2019. gadā paredzējušas neatkāpties no sākotnējā vispārējās valdības budžeta deficīta mērķa 1,8 % apmērā no IKP, kas noteikts 2019. gada budžetā, kurš apstiprināts 2018. gada jūlijā, un apstiprināts 2019. gada konverģences programmā. Salīdzinājumā ar sākotnēji apstiprināto 2019. gada budžetu ir ievērojami papildu ieņēmumi. Tajā pašā laikā paredzams, ka tos pilnībā absorbēs lielāki izdevumi, jo īpaši finanšu korekcija par ES līdzekļiem, par kuru nesen panākta vienošanās ar Komisiju saistībā ar ES līdzekļu krāpniecisku izmantošanu. Korekcija 2019. gadā ir saistīta ar projektiem, kas īstenoti laikposmā no 2017. līdz 2019. gadam, un paredzams, ka budžeta bilance pasliktināsies par 0,3 % no IKP. Finanšu korekcijas atlikusī summa, t. i., aptuveni 0,3 % no IKP, attieksies uz turpmākajiem gadiem. Paredzams, ka arī “demogrāfiskās programmas” izmantošana (pēc lielāka pieprasījumu skaita un pieprasītā pirmsdzemdību aizdevuma augstākas vidējās vērtības) būs lielāka, nekā plānots. Attiecībā uz pēdējo iestādes ir arī palielinājušas aplēsi par nākamo gadu.

Iestādes atzina regulāru gada beigu izdevumu palielinājumu, tomēr tās norādīja, ka tā apjoms pagājušajā gadā samazinājās, ņemot vērā būtiskas novirzes procedūras ieteikumu. Pēdējo trīs gadu laikā (2016.–2018. gads) iestādes balstīja budžetu uz sistemātiski piesardzīgām fiskālajām prognozēm, un gada laikā uzkrāto fiskālo telpu tās izmantoja budžetā neiekļautiem gada beigu izdevumiem. Ungārijas iestādes norādīja, ka šie gada beigu izdevumi bija neregulāri izdevumi par ieguldījumiem un ka 2018. gada beigās valdība nolēma neizmantot pilnu rīcības brīvību, kas bija pieejama, saskaņā ar būtiskas novirzes procedūras ieteikumu. Bez šiem izdevumiem fiskālā pozīcija varētu būt bijusi labāka.

2020. gada budžeta deficīta mērķis ir vērienīgāks, nekā iepriekš plānots, izmantojot labvēlīgo laiku, lai paātrinātu fiskālo konsolidāciju, kā ieteikusi Padome. 2020. gada budžetā deficīta mērķis tika pārskatīts līdz 1 % no IKP, padarot to vērienīgāku par 2019. gada konverģences programmā norādīto mērķi 1,5 % apmērā no IKP. Iestādes uzsvēra labāku nekā gaidīts makroekonomikas scenāriju, vēl nosakāmos pasākumus nodokļu saistību izpildes palielināšanai un izdevumu ierobežošanu kā galvenos faktorus, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegts vērienīgāks 2020. gada fiskālais mērķis. Tajā pašā laikā iestādes ir saglabājušas 2023. gadu kā gadu, līdz kuram tās plāno panākt līdzsvarotu budžetu nominālā izteiksmē. Tādējādi pārskatītais budžeta deficīta mērķis 2020. gadam nozīmē straujāku virzību uz šo mērķi. Proti, iestādes plāno budžeta deficītu attiecīgi 0,7 %, 0,4 % un 0,0 % apmērā no IKP 2021., 2022. un 2023. gadā. 2019. gada konverģences programmā budžeta deficīta līkne tajos pašos gados bija plānota 1,2 %, 0,5 % un 0,0 % apmērā no IKP. Kopumā saskaņā ar Finanšu ministrijas aprēķiniem jaunie pamatmērķi 2020. gadam nozīmē lielāku uzlabojumu strukturālā izteiksmē nekā Padomes ieteiktie centieni un vidēja termiņa budžeta mērķa – kas noteikts kā strukturāls deficīts 1,0 % apmērā no IKP – pārsniegumu jau 2021. gadā.

Iestādes prognozē, ka 2019. gadā ieņēmumi būs ievērojami lielāki, nekā paredzēts budžetā, ar pozitīvu bāzes ietekmi 2020. gadā. Ieņēmumu prognozes 2020. gadā tikai daļēji izriet no diskrecionāriem ieņēmumu vai izdevumu pasākumiem, un vienīgais jaunnoteiktais pasākums ir akcīzes nodokļa palielinājums. Lai gan iestādes nepārskatīja makroekonomikas scenāriju, ieņēmumu pieaugumā jau ir ņemti vērā lielāki ieņēmumi, kas gaidāmi 2019. gadā, ar ievērojamu pozitīvu bāzes ietekmi uz 2020. gadu. Tomēr joprojām nav skaidrs, vai tiks ieviesti jauni pasākumi un, ja jā, tad kurā brīdī.

Iestādes strādā pie jauniem pasākumiem, lai palielinātu nodokļu saistību izpildi un ierobežotu ēnu ekonomiku, tomēr nenosakot skaidru pieņemšanas termiņu. Jauno pasākumu pamatā būs iepriekšējos gados ieviesto līdzīgu pasākumu panākumi. Iestādes uzsvēra PVN iztrūkuma iespaidīgo samazinājumu, kas saskaņā ar aplēsēm ir samazinājies no 21 % 2013. gadā līdz 9 % 2018. gadā un ir ievērojami zem ES vidējā rādītāja — aptuveni 10 % (avots: Eiropas Komisija). Jo īpaši tiek lēsts, ka 2018. gada jūlijā ieviestais tiešsaistes rēķins lielajiem uzņēmumiem ir veicinājis PVN iztrūkuma samazināšanos, un paredzams, ka pasākumam būs zināma pārneses ietekme 2019. gadā. Attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem 2013. gadā iestādes ieviesa divas vienkāršotas nodokļu shēmas (Kata un Kiva), kuru mērķis bija cīnīties ar ēnu ekonomiku un kas līdz šim ir izrādījušās ļoti veiksmīgas ieņēmumu iekasēšanā. Iestādes pašlaik strādā divos virzienos: i) jauni pasākumi, lai cīnītos pret ēnu ekonomiku, piemēram, stimuli elektronisko maksāšanas līdzekļu izmantošanai, un ii) administratīvo nodokļu saistību vienkāršošana uzņēmumiem, kura saskaņā ar aplēsēm cita starpā samazinātu to stundu skaitu, ko uzņēmumi pavadījuši nodokļu ziņošanas saistībām (no faktiskajām 277 (avots: Paying taxes 2019, PwC) līdz mazāk par100 stundām), un iepriekš aizpildītas PVN sistēmas ieviešana provizoriski 2021. gadā. Iestādes vēl nevarēja atklāt informāciju par jaunajiem pasākumiem, savukārt attiecībā uz termiņu, pēc to domām, nodokļu likuma grozīšana varētu sākties 2019. gada rudenī, tādējādi pasākumi stātos spēkā 2020. gada otrajā pusē.

Paredzams, ka fiskālā konsolidācija 2020. gadā tiks panākta, galvenokārt pateicoties prognozētajam izdevumu posteņu ierobežotajam pieaugumam. 2020. gada budžetā ir noteikti izdevumu maksimālie apjomi, un galvenā izdevumu samazinājuma joma ir publiskie ieguldījumi, jo īpaši būvniecības nozarē (ēkās), kas ir uzplaukuma posmā. Nav paredzams, ka valsts finansēto projektu samazināšanai būs negatīva ietekme uz ekonomikas izaugsmi, jo ir novēroti jaudas ierobežojumi ekonomikas piedāvājuma jomā un privāto ieguldījumu paredzētajā piesaistīšanā. Kā piemēru tiem projektiem, kas tika samazināti, iestādes minēja Mūsdienīgu pilsētu programmu, kuras izdevumi 2020. gadā ir mazāki, nekā plānots (no sākotnēji lēstiem 135 miljardiem HUF līdz 85 miljardiem HUF). Tajā pašā laikā tika prognozēts, ka citi izdevumu posteņi būs dinamiskāki, piemēram, sakarā ar “demogrāfiskās programmas” lielāku izmantošanu un mājokļu programmas paplašināšanu.