KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Visaptverošā pārraudzības ziņojuma par Horvātijas gatavību pievienoties ES galvenajiem konstatējumiem /* COM/2012/0601 final */





KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Visaptverošā pārraudzības ziņojuma par Horvātijas gatavību pievienoties ES galvenajiem konstatējumiem 1. Ievads Pievienošanās sarunas ar Horvātiju tika slēgtas 2011. gada jūnijā. Pēc Komisijas pozitīvā atzinuma, Eiropas Parlamenta piekrišanas un Padomes lēmuma par Horvātijas pievienošanos Pievienošanās līgumu parakstīja 2011. gada 9. decembrī (OV L 112, 24.4.2012.). Horvātija ir ratificējusi Pievienošanās līgumu un 2013. gada 1. jūlijā kļūs par Eiropas Savienības dalībvalsti, ja Pievienošanās līgumu ratificēs visas dalībvalstis. Pārejas posmā pirms pievienošanās Horvātijai kā valstij, kas pievienojas, ir aktīvā novērotāja statuss. Sarunu gaitā Horvātija ir uzņēmusies vairākas saistības, kas jāīsteno, vēlākais, līdz pievienošanās dienai, ja vien nav panākta vienošanās par īpašu pārejas kārtību. Komisija 2011. gada oktobrī publicētajā stratēģijas dokumentā un ziņojumā un 2012. gada aprīļa Pārraudzības ziņojumā par to, kā Horvātija veic pievienošanās sagatavošanos[1], atzīmēja Horvātijas gūtos panākumus pievienošanās sagatavošanās jomā. Komisija turklāt norādīja vairākas jomas, kurās nepieciešami turpmāki uzlabojumi, lai pilnībā atbilstu visām dalības prasībām. Horvātija ir izstrādājusi rīcības plānu, lai veiktu turpmākos pasākumus saistībā ar aprīļa Pārraudzības ziņojumu. Rīcības plāns tiek īstenots, un jau ir veikti vairāki pasākumi. Jo īpaši, pavirzījusies uz priekšu rūpnīcas Brodosplit restrukturizācija un tiek gūtas sekmes sarunās par rūpnīcu 3.Maj un Brodotrogir privatizācijas un restrukturizācijas kārtību. Turpinās tiesu iestāžu reformas stratēģijas un rīcības plāna īstenošana, un pašlaik tiek pabeigta stratēģijas pārskatīšana. Valdība parlamentam ierosinājusi jaunus tiesību aktus nolēmumu izpildes jomā. Joprojām tiek gūti panākumi cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību, un veikti sākotnējie pasākumi, lai izveidotu Interešu konflikta komisiju. Pamattiesību jomā pieņemti grozījumi likumā par diskriminācijas novēršanu un jauni tiesību akti attiecībā uz ombudu. Intensīvāk norisinās sarunas ar Bosniju un Hercegovinu par neatrisinātajiem jautājumiem robežu pārvaldības jomā. Novērots progress tiesību aktu saskaņošanā ar Pakalpojumu direktīvu un attiecībā uz profesionālo kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu. Maksas/nodokļu pasākumu mobilajiem pakalpojumiem atcēla no 2012. gada jūlija. Saskaņā ar Pievienošanās akta 36. pantu Komisijai stingri jāuzrauga visas saistības, kuras Horvātija uzņēmusies pievienošanās sarunās, īpašu uzmanību pievēršot konkurences politikai, tiesu iestādēm un pamattiesībām, kā arī brīvībai, drošībai un tiesiskumam. Pievienošanās aktā paredzēts, ka Komisija 2012. gada rudenī Eiropas Parlamentam un Padomei sniegs Visaptverošu pārraudzības ziņojumu. Šajā ziņojumā apkopo galvenos konstatējumus, kas ietverti Visaptverošajā pārraudzības ziņojumā, kurā novērtēti Horvātijas gūtie panākumi pievienošanās sagatavošanās jomā laikposmā no 2011. gada oktobra līdz 2012. gada septembrim, sniegts vispārējs novērtējums par dalības gatavības līmeni un norādītas jomas, kurās nepieciešami papildu pasākumi, lai Horvātija būtu gatava pievienoties 2013. gada 1. jūlijā. Šajā ziņojumā Horvātijas gatavība dalībai novērtēta, pamatojoties uz dalības politiskajiem un ekonomiskajiem kritērijiem un prasību pieņemt un īstenot ES acquis, kā noteikts Eiropadomes 1993. gada sanāksmē Kopenhāgenā. Šis novērtējums ir balstīts uz Komisijas apkopoto un analizēto informāciju, tostarp Horvātijas sniegtajiem datiem, kā arī uz informāciju, ar kuru regulārajos kontaktos ar Komisiju dalījušās dalībvalstis, starptautiskās organizācijas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Ziņojums balstās arī uz Komisijas konstatējumiem atjauninātajās pārraudzības tabulās – instrumentā, kura mērķis ir detalizēti sekot visu Horvātijas saistību izpildei, kuras tā uzņēmusies sarunu kontekstā. Ar šo ziņojumu Komisijas mērķis ir arī palīdzēt Horvātijai turpināt sagatavoties dalībai. 2. Horvātijas atbilstība Kopenhāgenas kritērijiem – konstatējumu kopsavilkums 2.1 Politiskie kritēriji Horvātija turpina pildīt politiskos kritērijus. Visās jomās, uz ko attiecas politiskie kritēriji (to iestāžu stabilitāte, kuras garantē demokrātiju, tiesiskums, cilvēktiesības un mazākumtautību aizsardzība un to tiesību ievērošana), turpinājies darbs, un kļūst jūtami konkrēti rezultāti. Parlamenta vēlēšanas notika 2011. gada decembrī; tās noritēja plurālistiskā vidē un tika pārvaldītas efektīvi un pārredzami. Uzlabojumi nepieciešami attiecībā uz vēlētāju saraksta uzturēšanu, un šajā saistībā jau ir sākts darbs. Valsts pārvaldes jomā jāvelta papildu darbs, lai uzlabotu civildienesta profesionālismu. Lai izveidotu modernu, uzticamu, pārredzamu un uz pilsoņiem orientētu civildienestu, nepieciešams pilnveidot un efektīvi īstenot attiecīgos tiesību aktus. Ņemot vērā nesen veikto valsts pārvaldes būtisko restrukturizāciju un papildu pienākumus saistībā ar dalību ES, Horvātijai vajadzētu nekavējoties novērst Visaptverošajā pārraudzības ziņojumā norādītos administratīvo spēju trūkumus un nodrošināt, lai sagatavošanās dalībai ES tiktu noslēgta bez traucējumiem. Tieslietu jomā tiek turpināti pūliņi stiprināt tiesu iestāžu neatkarību, atbildību, objektivitāti un profesionālismu. Reformētā Valsts Tiesnešu padome (VTP) un Valsts Prokuroru padome (VPP) turpināja darboties neatkarīgi. Abas struktūras turpināja tiesu amatpersonas iecelt, pamatojoties uz pārredzamiem, vienveidīgiem un objektīviem kritērijiem. Vajadzīgi centieni uzlabot to darbību, jo īpaši, lai tās spētu veikt savus paplašinātos pienākumus, tostarp mantiskā stāvokļa deklarāciju sistemātisku un precīzu pārbaudi un disciplināro procedūru proaktīvu piemērošanu. Jāuzlabo procedūras jaunu tiesnešu un prokuroru atlasei un iecelšanai amatā. Horvātija ir turpinājusi īstenot dažādus pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot tiesu iestāžu efektivitāti. Neizskatītu krimināllietu skaits turpina samazināties, taču pēdējo 18 mēnešu laikā neizskatītu civillietu skaits ir pieaudzis. Šāda vispārēja tendence, ka ir arvien vairāk neizskatītu lietu, galvenokārt civillietu, komerclietu, lietu saistībā ar likumpārkāpumiem un izpildes tiesvedību, rada bažas. Lai sasniegtu konkrētus rezultātus, parlamentam jāpieņem pārskatītie tiesību akti nolēmumu izpildes jomā, ko valdība apstiprināja 2012. gada jūlijā, un tie jāīsteno. Attiecībā uz cīņu pret korupciju pastāv pienācīga tiesiskā un institucionālā sistēma, un aizvien tiek gūti rezultāti tās īstenošanā. Tiesībaizsardzības struktūras arvien darbojas proaktīvi, īpaši augstāka līmeņa lietās. Uzmanība jāpievērš korupcijai vietējā līmenī, jo īpaši publiskā iepirkuma jomā. Pateicoties vairākiem preventīviem tiesību aktiem, Horvātija ir uzlabojusi rezultātus, stiprinot preventīvos pasākumus. Horvātija tomēr nav pilnībā ieviesusi tiesību aktus par interešu konfliktu un atcēlusi agrāko tiesisko regulējumu attiecībā uz kritērijiem dalībai valsts uzņēmumu pārraudzības padomēs un valdēs. Veikti daži sākotnējie pasākumi Interešu konflikta komisijas izveidošanai, un parlaments 2012. gada augustā publicējis aicinājumu pieteikties šīs komisijas locekļu atlasei. Šī komisija jāizveido, un tai jāsāk darboties bez kavēšanās. Uzmanība jāpievērš tiesību aktu par piekļuvi informācijai darbības jomai un īstenošanai. Horvātija ir guvusi panākumus attiecībā uz policijas sadarbību un cīņu pret organizēto noziedzību. Turpinājies darbs, lai valsts tiesību aktus saskaņotu ar ES acquis un pielāgotu gaidāmajiem uzdevumiem organizētās noziedzības apkarošanā ES. Cilvēktiesību un minoritāšu aizsardzības jomā cilvēktiesības kopumā joprojām tiek ievērotas, bet papildu uzmanība jāpievērš lesbiešu, geju, biseksuāļu un transseksuāļu (LGBT) tiesību ievērošanai. Seksuālo minoritāšu pasākumi Splitā un Zagrebā norisinājās bez nopietniem incidentiem, un Horvātijas valdība stingri sekoja to netraucētai organizēšanai. Mazākumtautību un kultūras tiesību ievērošanas un aizsardzības jomā, pateicoties mazākumtautību aizsardzības pasākumu, tostarp Nacionālo minoritāšu tiesību konstitucionālā likuma, īstenošanai, panākti uzlabojumi mazākumtautību aizsardzībā. Tomēr nav sasniegts likumā noteiktais rādītājs mazākumtautību pārstāvju nodarbinātībai valsts pārvaldes un tiesu iestādēs. Parlamenta vēlēšanās, kas notika 2011. gada decembrī, atbilstoši konstitūcijai tika ievēlēti astoņi mazākumtautību pārstāvji. Horvātijai tomēr jāturpina iecietīgas attieksmes veicināšana pret mazākumtautībām, īpaši pret Horvātijas serbiem, un jāveic pasākumi, lai aizsargātu personas, kuras joprojām apdraud vai skar diskriminācija, naidīga attieksme vai vardarbība. Ar īpaši sarežģītiem dzīves apstākļiem saskaras romu mazākumtautība, un problēmas aizvien jārisina tādās jomās kā izglītība, sociālā aizsardzība, veselības aprūpe, nodarbinātība un piekļuve personu apliecinošiem dokumentiem. Uzlabojusies situācija bēgļu atgriešanās jautājumos, un, lai gan lēnākā gaitā, tomēr turpinās izmitināšanas programmu īstenošana. Tālāk jāpilnveido apstākļi, lai bēgļi varētu atgriezties uz pastāvīgu dzīvi. Attiecībā uz kara noziegumiem Horvātija turpina sadarboties ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) un skatīt kara noziegumu lietas. Būtu jāpastiprina centieni, lai novērstu kara noziegumu nesodāmību, tā kā par vairumu noziegumu joprojām ir jāsauc pie atbildības vainīgās personas. Nepieciešams veikt pasākumus, lai veicinātu liecinieku aizsardzību un piedalīšanos procesā, īpaši lietās, kas tiek nosūtītas uz specializētajām palātām. Reģionālās sadarbības jomā Horvātija ir turpinājusi dialogu ar kaimiņvalstīm, lai risinātu atlikušos divpusējos jautājumus. Horvātijas parlamenta 2011. gada oktobra deklarācijā par Eiropas vērtību veicināšanu Dienvidaustrumeiropā uzsvērta Horvātijas stingrā apņemšanās atbalstīt pārējās reģiona valstis to ceļā uz ES. Horvātija turpināja divpusējo un reģionālo sadarbību attiecībā uz kara noziegumiem, un ir iedibināta laba sadarbība starp tiesu iestādēm, jo īpaši prokuroriem. Horvātija turpināja aktīvi līdzdarboties Sarajevas deklarācijas procesā. Sarajevā 2012. gada aprīlī notika starptautiska līdzekļu devēju konference, lai sagādātu finansējumu ilgtspējīgam risinājumam attiecībā uz visiem bēgļiem, kas tika pārvietoti bijušajā Dienvidslāvijā 1990. gados notikušo bruņoto konfliktu rezultātā. Horvātijai tam jāpiešķir nepieciešamais papildu finansējums. Jāīsteno visaptverošs process, lai pārskatītu lietas par pazudušajām personām; tas būtu nozīmīgs solis reģiona izlīguma procesā. Divpusējo attiecību jomā tika sākta starptautiska robežu arbitrāža starp Horvātiju un Slovēniju, un 2012. gada 13. aprīlī notika šķīrējtiesas pirmā procesuālā sanāksme. Nepieciešams gūt konkrētus panākumus attiecībā uz robežu demarkāciju ar Serbiju, Melnkalni un Bosniju un Hercegovinu. 2.2 Ekonomiskie kritēriji Horvātijas ekonomikas attīstība 2011. gada vidū uz laiku stabilizējās, un pēc tam gada nogalē atkal sekoja recesija. Ekonomiskās aktivitātes mazināšanās turpinājās 2012. gada pirmajā pusē. Jau pastāvošais lielais bezdarbs, valsts parāds un vispārējais parāds 2011. gadā turpināja pieaugt. Lielais ārējais parāds aizvien rada galvenās svārstības ekonomikā. Attiecībā uz ekonomiskajiem kritērijiem Horvātijā ir funkcionējoša tirgus ekonomika. Apņēmīgi īstenojot steidzami nepieciešamās strukturālās reformas, Horvātija varētu tikt galā ar drīzumā Savienībā gaidāmo konkurences spiedienu un tirgus ietekmi. Tika saglabāta plaša politiskā vienprātība par tirgus ekonomikas pamatprincipiem. Ņemot vērā pašreizējos ierobežojumus, makroekonomikas politika lielā mērā ir bijusi piemērota. Centrālajai bankai izdevās saglabāt valūtas maiņas kursu un finanšu stabilitāti, vienlaikus pieturoties pie samērā atbalstošas monetārās politikas, tā kā inflācijas spiediens bija zems. Banku nozare joprojām ir labi finansēta. Fiskālajā jomā iestādes centās ierobežot deficīta palielināšanos, samazinot izdevumus. Tekošā konta deficīts palika zemā līmenī, jo pieaugošais eksports izlīdzināja jaunu importa pieaugumu. Bruto ārējais parāds ir stabilizējies, lai gan ļoti augstā apmērā. Strukturālo reformu temps atsevišķās jomās, īpaši attiecībā uz privatizāciju un zaudējumus nesošu uzņēmumu restrukturizāciju, bija lēns un citās jomās tās gandrīz vispār nevirzījās uz priekšu. Reformas vēl ir agrīnā posmā un steidzami jāizvērš jo īpaši darba tirgus jomā, kurā jau pastāvošais zemais nodarbinātības un līdzdalības līmenis turpināja samazināties. Uzņēmējdarbības vidi joprojām apgrūtināja lielais regulējošais slogs, ilgstošas procedūras, tiesiskās vides nedrošība, administratīvu lēmumu neparedzamība, kā arī lielais skaits ar nodokļiem nesaistītu maksu. Sociālie maksājumi, kas veido samērā lielu daļu valsts budžetā, aizvien netika mērķtiecīgi novirzīti. Ņemot vērā vajadzību sasniegt vidēja termiņa fiskālo ilgtspēju, budžeta procesu varētu vēl uzlabot. Galvenais uzdevums ir valsts izdevumu efektivitātes uzlabošana. 2.3 Spēja uzņemties dalības saistības Attiecībā uz spēju uzņemties dalības saistības Horvātija turpināja progresu, pieņemot un īstenojot ES tiesisko regulējumu, un pašlaik pabeidz savu tiesību aktu saskaņošanu ar acquis. Komisija tomēr ir noteikusi vairākus jautājumus, kuriem jāturpina pievērst uzmanību. Horvātijas iestādēm jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai panāktu, ka līdz 2013. gada 1. jūlijam valsts ir pilnībā gatava dalībai, tostarp attiecībā uz administratīvo spēju acquis īstenošanai. Saskaņā ar Pievienošanās akta 36. pantu šajā iedaļā īpaša uzmanība pievērsta konkurences politikai, tiesu iestādēm un pamattiesībām, kā arī brīvībai, drošībai un tiesiskumam. 8. sadaļa: Konkurences politika Horvātija kopumā izpilda saistības un prasības, kas pievienošanās sarunās izvirzītas konkurences politikas jomā, un tai vajadzētu spēt īstenot acquis, sākot no pievienošanās. Steidzami jāpievēršas grūtībās esošo kuģu būvētavu privatizācijas līgumu parakstīšanai. Horvātija ir lielā mērā saskaņojusi tās tiesību aktus pretmonopola un uzņēmumu apvienošanās, un valsts atbalsta jomās. Tā ir turpinājusi centienus gūt pozitīvus izpildes rezultātus. Horvātijas Konkurences aģentūra (HKA) darbojas pilnībā un savā darbībā ir neatkarīga. Tā veic savus uzdevumus saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem. Ir izveidota atbilstīga uzņēmumu apvienošanās un valsts atbalsta kontroles sistēma. Pretmonopola un uzņēmumu apvienošanās jomā HKA kopš 2011. gada 1. oktobra pieņēmusi 29 lēmumus un sniegusi 25 atzinumus. HKA turpināja valdībai sniegt tiesību aktu projektu vērtējumus un citus ekspertu atzinumus. Valsts atbalsta jomā HKA pieņēma 30 lēmumus, no kuriem 13 attiecās uz atbalsta shēmām un 17 – uz individuāliem atbalsta pasākumiem. Attiecībā uz Horvātijas ziņošanas pienākumiem tērauda nozarē saskaņā ar sarunās izvirzītajām prasībām pirmos ziņojumus Komisijai iesniedza 2011. gada 15. decembrī un 2012. gada 18. jūnijā. Rūpnīcai Sisak vēl jāatmaksā saņemtais atbalsts. Minētās tērauda rūpnīcas īpašnieki 2011. gada oktobrī nolēma to slēgt un pārdot, kā rezultātā ražošana ir pilnīgi apturēta. CMC Sisak īpašnieki tērauda rūpnīcu pārdeva jaunam ieguldītājam – Itālijas grupai Danieli. Ziņojumos turklāt sniegta atjaunināta informācija par citas tērauda rūpnīcas – Željezara Split – bankrota procedūru. Attiecībā uz Horvātijas ziņošanas pienākumiem kuģubūves nozarē Horvātija 2012. gada 16. janvārī iesniedza pirmo pusgada ziņojumu par grūtībās nonākušo Horvātijas kuģubūves rūpnīcu restrukturizāciju, kā prasīts Pievienošanās akta VIII pielikumā. Ziņojumā ir ietverti dati par pasākumiem, kas veikti, lai atgūtu darbspēju, kā arī par izmantoto atbalstu, pašu ieguldījumiem un ražošanas jaudu, izmantojot pārraudzības metodoloģiju, par kuru Horvātija vienojusies ar Komisiju. Ziņojumā arī sniegta sīka informācija par nolīgumiem, kas regulē īpašuma tiesības attiecībā uz ekspropriāciju jūrniecības nozarē. Horvātija 2012. gada 16. jūlijā iesniedza otro pusgada ziņojumu par Horvātijas kuģubūves rūpnīcu restrukturizāciju. Horvātija turklāt iesniedza pirmo Ziņojumu par restrukturēto kuģubūves rūpnīcu gada produkciju. 2012. gada martā tika akceptēts piedāvājums attiecībā uz kuģubūves rūpnīcu Brodosplit, un Horvātija ir norādījusi, ka drīzumā tiks parakstīts privatizācijas līgums. Piedāvājumus attiecībā uz kuģubūves rūpnīcām Kraljevica un Brodotrogir valdība noraidīja, bet piedāvājumu attiecībā uz kuģubūves rūpnīcu 3.Maj atsauca potenciālais ieguldītājs. Valdība ir nolēmusi sākt rūpnīcas Kraljevica bankrota procedūru un mēģināt panākt rūpnīcu 3.Maj un Brodotrogir jaunu privatizācijas un restrukturizācijas kārtību. Lai izpildītu Līguma pielikumā izvirzītās prasības par kuģubūves rūpnīcu restrukturizāciju līdz Horvātijas pievienošanās dienai, Horvātijai jāparaksta rūpnīcas Brodosplit privatizācijas līgums, ņemot vērā Komisijas 2012. gada augusta pozitīvo lēmumu, un steidzamā kārtā jārod risinājums attiecībā uz rūpnīcām 3.Maj un Brodotrogir. Attiecībā uz esošo atbalstu Horvātija ir iesniegusi Komisijai sarakstu ar vienpadsmit atbalsta pasākumiem, kurus tā vēlas pievienošanās brīdī uzskatīt par esošo atbalstu. Septiņi no šiem pasākumiem ir iekļauti Pievienošanās aktā. Attiecībā uz pārējiem pasākumiem Horvātijai jāsniedz sīkāka informācija Komisijai, lai tā pabeigtu šo pasākumu vērtējumu. 23. sadaļa: Tiesu iestādes un pamattiesības Horvātija kopumā izpilda saistības un prasības, kas pievienošanās sarunās izvirzītas tiesu iestāžu un pamattiesību jomā, un tai vajadzētu spēt īstenot acquis, sākot no pievienošanās, kā attiecībā uz 10 jomām izklāstīts Pievienošanās akta VII pielikumā. Tomēr nepieciešami lielāki centieni, lai turpinātu stiprināt tiesiskumu, uzlabojot valsts pārvaldi un tiesu sistēmu, un efektīvi apkarotu un novērstu korupciju. Nepārtraukta uzmanība jāvelta saukšanai pie atbildības par iekšējiem kara noziegumiem, cilvēktiesību ievērošanai un minoritāšu aizsardzībai. 1) Turpināt nodrošināt Tiesu iestāžu reformas stratēģijas un rīcības plāna efektīvu īstenošanu Tiesu iestāžu reformas stratēģijas un rīcības plāna īstenošana, tostarp tiesību aktu precizēšana vairākās jomās, ir kopumā turpinājusies atbilstoši paredzētajiem termiņiem. Ir izveidotas darba grupas, kuras ir sākušas darboties, lai pilnveidotu noteiktus tiesību aktus un uzlabotu tiesību aktu koordināciju. Joprojām nepieciešami uzlabojumi cilvēkresursu plānošanā, tostarp tiesu iestāžu ilgtermiņa vajadzībām. Tiesu iestādēm pieejamais budžets palika nemainīgs aptuveni EUR 337 miljonu apmērā jeb 0,7% no IKP. 2012. gada februārī tika izveidota Tiesu iestāžu reformas stratēģijas īstenošanas uzraudzības padome, kas īpašu uzmanību pievērš tiesvedības efektivitātei. Lai paplašinātu iespējas atkarībā no vajadzībām pārcelt tiesu iestāžu darbiniekus, 2011. gada oktobrī tikai pieņemti grozījumi Valsts Tiesnešu padomes likumā. 2) Turpināt stiprināt tiesu iestāžu neatkarību, atbildību, objektivitāti un profesionālismu Ir turpinājusies dažādu 2010. un 2011. gadā pieņemto pasākumu īstenošana, lai stiprinātu tiesu iestāžu neatkarību, atbildību, objektivitāti un profesionālismu. Reformētā Valsts Tiesnešu padome (VTP) un Valsts Prokuroru padome (VPP) turpināja darboties neatkarīgi. Abas struktūras turpināja tiesu amatpersonas iecelt, pamatojoties uz pārredzamiem, vienveidīgiem un objektīviem kritērijiem. Kopš 2011. gada ir iecelti 63 tiesneši. Ir veikti uzlabojumi tiesnešu un prokuroru iecelšanas pārejas sistēmas īstenošanā, tostarp pilnveidota darba interviju vērtēšanas pārredzamība, uzmanību pievēršot tam, lai tiktu nodrošināta vienlīdzīga attieksme pret visiem kandidātiem. Tas ir svarīgi, tā kā līdz 2012. gada decembrim rit pārejas sistēmas darbības pēdējie mēneši. Pārejas sistēmas īstenošanā gūtās atziņas būtu jāpiemēro jaunās amatpersonu iecelšanas sistēmas īstenošanai, ko 2013. gada janvārī sāks Valsts tiesu amatpersonu skola. Šī pieredze būtu jāņem vērā arī, pilnveidojot atlases procedūru tiesnešu pārcelšanai citos amatos. Pirmie Valsts tiesu amatpersonu skolā uzņemtie kandidāti pašlaik beidz otro studiju gadu. Tomēr otrā ikgadējā uzņemšana, kurā ietilpst 55 kandidāti, ir būtiski aizkavējusies, tā kā kandidātu atlasi programmai, kas sākas septembrī, veica tikai jūlijā. VTP ir sākusi īstenot tiesnešu mantiskā stāvokļa deklarēšanas jauno sistēmu. Tiesu amatpersonām, kas pieļāvušas pārkāpumus, tiek piemēroti disciplināri pasākumi. Gan VTP, gan VPP kļuvušas proaktīvākas. Īstenojot jauno disciplināratbildības sistēmu, tomēr nepieciešams gūt labākus rezultātus. VTP un VPP jāsniedz papildu administratīvie resursi, lai tās varētu darboties efektīvāk, un tām jāapliecina sava neatkarība un pārskatatbildība, veicot paplašināto pienākumu loku, tostarp saistībā ar mantiskā stāvokļa deklarāciju sistemātisku un precīzu pārbaudi un disciplināro procedūru proaktīvu piemērošanu. Nepieciešams veikt grozījumus sekundārajos tiesību aktos, lai ierobežotu tiesnešu imunitāti, tādējādi pilnveidojot tiesisko regulējumu šajā jomā, un jāsniedz sīkākas norādes par rīcības kodeksa piemērošanu. Tiesnešu akadēmija turpināja darboties sekmīgi. Turpinājās profesionālās apmācības programmas, tostarp sākotnējās mācības. Ir izvērstas mācības par ES tiesībām. Tiesnešu akadēmija plašāk iesaistījusies Eiropas mēroga darbībā, un Horvātija parakstījusi saprašanās memorandu ar Komisiju par līdzdalību ES civiltiesību un krimināltiesību programmās. Akadēmijas darbību tomēr ietekmēja budžeta ierobežojumi (2012. gada budžeta samazinājums par aptuveni 28% salīdzinājumā ar 2011. gadu). Uzmanība jāvelta tam, lai tiesnešus pilnībā sagatavotu ES tiesību aktu un tiesu prakses piemērošanai, sākot no pievienošanās. 3) Turpināt uzlabot tiesu iestāžu efektivitāti Horvātija ir turpinājusi īstenot dažādus pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot tiesu iestāžu efektivitāti. 2012. gada pirmajā semestrī neizskatīto krimināllietu skaits turpināja rukt, samazinoties par aptuveni 12%, un neizskatīto civillietu skaits samazinājās par aptuveni 5%. Tomēr jāpieliek lielākas pūles, lai vēl vairāk samazinātu neizskatīto civillietu un komerclietu skaitu. 2012. gada pirmajā pusgadā tiesvedība sākta mazliet lielākā skaitā jaunu lietu (844 218), nekā izskatīts (836 160). Arī izpildu tiesvedībā lietu skaits 2012. gada pirmajā pusgadā pieaudzis par aptuveni 5%, lai gan finanšu aģentūras FINA īstenotā naudas prasījumu izpildes sistēma darbojās sekmīgi. Valdība 2012. gada jūlijā parlamentam iesniedza jaunu tiesību aktu priekšlikumus nolēmumu izpildes jomā, kuros vairs nav paredzēts izveidot valsts tiesu izpildītāju sistēmu. Jaunajam tiesiskajam regulējumam pēc tā pieņemšanas būs jāapliecina spēja nodrošināt tiesu nolēmumu un izpildrakstu izpildi un samazināt izpildes tiesvedībā neizskatīto lietu skaitu. Nepieciešams pievērst lielāku uzmanību tam, lai augstākas instances tiesas, tostarp Augstākā tiesa, būtu atbilstīgi aprīkotas, lai varētu tikt galā ar nesamērīgo lietu skaita pieaugumu, dažādām tiesu iestādēm turpinot lietu izskatīšanu. Jaunā administratīvo tiesu sistēma stājās spēkā 2012. gada janvārī, lai gan notika zināma kavēšanās nepieciešamo darbinieku iecelšanā. Horvātijai arī turpmāk apņēmīgi jāīsteno paredzētie tūlītējie un īstermiņa pasākumi efektivitātes uzlabošanai, īpaši, lai nodrošinātu lietu izskatīšanas rādītāju uzlabošanos un ilgstoši izskatīšanā esošu lietu skaita samazinājumu. Daži panākumi ir gūti saistībā ar tiesu fizisko infrastruktūru un datorizāciju. Tiesu racionalizēšanas procesa ietvaros turpinās tiesu apvienošana. Norit Integrētās lietu pārvaldības sistēmas (ILPS) ieviešana 33 vietējās tiesās. Kad tas tiks pabeigts, šī sistēma aptvers gandrīz visas Horvātijas tiesas. Sistēma tomēr būtu jāpiemēro visām tiesām, tostarp Augstākajai komerctiesai un attiecībā uz likumpārkāpumu lietu pārvaldību – Augstākajai likumpārkāpumu tiesai. Turklāt joprojām nepieciešams pilnveidot statistikas datu vākšanu un analīzi, kā arī tiesvedības kopējā ilguma uzraudzību. Kopumā likumpārkāpumu tiesām jānodrošina labāks aprīkojums un telpas. Jāveic papildu pasākumi, lai uzlabotu tiesnešu mobilitāti un izstrādātu pamatkritērijus viņu darba ražīguma novērtējumam. 4) Turpināt uzlabot iekšējo kara noziegumu lietu izskatīšanu tiesās Horvātija turpināja iekšējo kara noziegumu lietu izskatīšanu. Ir sākts īstenot stratēģiju cīņai ar nesodāmību, un uz priekšu virzījies darbs vairākās lietās, kas valsts un reģionālajā līmenī atzītas par prioritārām, tajās veicot apcietināšanu, izvirzot apsūdzības un pieņemot tiesu nolēmumus. Tomēr lielākā daļa noziegumu vēl netiek izskatīti tiesā. Turpinājās līdzsvarotākas pieejas piemērošana tiesvedībai, izskatīšanai četrās specializētajās tiesās nosūtot papildu lietas (87). Ir veikti pasākumi liecinieku aizsardzībai, dažās tiesās uzlabojot liecinieku atbalsta dienestus. Lai būtu iespējama analītiskāka informācijas meklēšana, būtu jāuzlabo kara noziegumu datubāze, un to vajadzētu efektīvi izmantot apgabala prokuratūru darbā. Tiesām būtu vairāk jāspecializējas kara noziegumu izskatīšanā, atsevišķiem tiesnešiem nodrošinot specializētu apmācību, un jāgatavojas lielāka lietu skaita izskatīšanai. Horvātijai vajadzētu veltīt neatslābstošu uzmanību liecinieku aizsardzības jautājumam un liecinieku dalībai kara noziegumu tiesvedībā, īpaši lietās, kas nosūtītas izskatīšanai specializētajās palātās. Būtu jāturpina pārskatīt in absentia izskatītās lietas. 2011. gada oktobrī pieņemtais Likums par dažu bijušās Dienvidslāvijas Nacionālās Armijas, bijušās Dienvidslāvijas Sociālistiskās Federatīvās Republikas un Serbijas Republikas tiesu iestāžu juridisko aktu atzīšanu par nederīgiem radīja bažas par turpmāko divpusējo sadarbību ar Serbiju kara noziegumu lietās. Konstitucionālās tiesas priekšsēdētājs likumu ir apstrīdējis procesuālu apsvērumu dēļ. Horvātija ir sazinājusies ar Serbiju, lai novērstu likuma iespējamās negatīvās sekas, un sākusi tehniska līmeņa sarunas ar Serbiju par sadarbības nolīgumu šajā jomā. Jāpastiprina centieni, lai novērstu nesodāmību, jo īpaši tādēļ, ka lielākajā daļā lietu vēl jāpieņem galīgie spriedumi vai joprojām jāveic izmeklēšana. Horvātijai vajadzētu veltīt neatslābstošu uzmanību liecinieku aizsardzības jautājumam un liecinieku dalībai kara noziegumu tiesvedībā, īpaši lietās, kas nosūtītas izskatīšanai specializētajās palātās. 5) Turpināt nodrošināt konkrētus panākumus, ko raksturo būtiski rezultāti, pamatojoties uz efektīvu un objektīvu izmeklēšanu, kriminālvajāšanu un tiesu nolēmumiem organizētās noziedzības un korupcijas lietās visos līmeņos, tostarp attiecībā uz augsta līmeņa korupciju, un riskam pakļautās nozarēs, piemēram, publiskā iepirkuma jomā Ir izveidota pienācīga tiesiskā un institucionālā sistēma cīņai pret korupciju un organizēto noziedzību, un aizvien tiek gūti rezultāti tās īstenošanā. Tiesībaizsardzības struktūras arvien darbojas proaktīvi, īpaši augstāka līmeņa lietās. Starp panākumiem jāmin notiesājoši spriedumi pret valstij piederoša uzņēmuma bijušo direktoru, pilsētas mēru un apgabaltiesas tiesnesi par dienesta stāvokļa izmantošanu, kā arī apsūdzības izvirzīšana politiskai partijai par korupciju. Tiesībaizsardzības struktūras turpina galveno uzmanību pievērst sarežģītām augstāka līmeņa lietām, tomēr kopējais izskatīšanā esošo lietu skaits samazinās. Uzmanība jāpievērš korupcijai vietējā līmenī, jo īpaši publiskā iepirkuma jomā. Nepieciešams vispārēji stiprināt tiesiskā regulējuma īstenošanu aktīvu izņemšanas un konfiskācijas jomā. Vairāk uzmanības būtu jāpievērš sistēmai, kas ļauj kontrolēt prokuroru atteikumus ierosināt krimināllietu. Pašreizējā sistēma neparedz neatkarīgas pārbaudes gadījumos, kad valsts prokurori lemj par atteikumu ierosināt krimināllietu. Augstākā līmeņa amatos policijā iecēla vairākas personas. Būtu jānodrošina Likuma par policiju īstenošana, jo īpaši, lai depolitizētu policiju un celtu tās profesionālismu. 6) Turpināt uzlabot rezultātus, stiprinot preventīvos pasākumus cīņā pret korupciju un interešu konfliktiem Horvātija ir uzlabojusi rezultātus preventīvo pasākumu stiprināšanā, pateicoties vairākiem preventīviem tiesību aktiem, t.i., par politisko partiju un priekšvēlēšanu kampaņu finansēšanu, piekļuvi informācijai un publisko iepirkumu. Horvātija tomēr nav efektīvi īstenojusi visus tiesību aktus interešu konflikta novēršanai. Attiecībā uz politisko partiju un priekšvēlēšanu kampaņu finansēšanu tika stiprināta uzraudzības iestāde – Valsts vēlēšanu komisija – un 2011. gada decembra vispārējās vēlēšanās bez būtiskiem sarežģījumiem, konstatējot vien dažus trūkumus, tika piemēroti jaunie noteikumi. Lai sagatavotos 2013. gadā plānotajām pašvaldību vēlēšanām, tika izveidota darba grupa gūto atziņu apkopošanai. Nepieciešams turpināt centienus, lai efektīvi kontrolētu politisko partiju finansēšanu, arī laikā, kad nenotiek vēlēšanas. Tiek piemēroti jauni noteikumi par piekļuvi informācijai, un tiesā jau ir iesniegtas pirmās pārsūdzības. Tomēr vispārējā uzraudzība, ko veic par tiesiskā regulējuma īstenošanu atbildīgā Datu aizsardzības aģentūra, ir apgrūtināta, jo 2011. gadā ziņojumus aģentūrai iesniedza mazāk nekā puse no attiecīgajām iestādēm. Klasificētajiem datiem 2011. gadā nepiemēroja sabiedrības interešu kritēriju. Administratīvās tiesas pašreizējā prakse ir atzīt šādu datu pastāvēšanu un liegt tiem piekļuvi. Nepieciešams izvērst praksi, kurā informācijas klasificēšanai piemēro sabiedrības interešu kritēriju. Kopš 2012. gada janvāra ir stājušies spēkā jaunie tiesību akti publiskā iepirkuma jomā, kas paredz lielāku pārredzamību, tostarp to, ka tiek publiskota informācija par līgumu faktisko izpildi. Būtiski ir efektīvi īstenot šos tiesību aktus. 2011. gada sākumā tika pieņemts labāks un stingrāks tiesiskais regulējums interešu konflikta jomā, tomēr jaunā Interešu konflikta komisija vēl nav iecelta, tādējādi novilcinot likuma īstenošanu. Veikti daži sākotnējie pasākumi šīs komisijas izveidošanai, un parlaments 2012. gada augustā publicēja aicinājumu pieteikties komisijas locekļu atlasei. Nepieciešams stiprināt un efektīvi īstenot mantiskā stāvokļa deklarāciju un nepamatoti iegūtu līdzekļu pārbaudes sistēmu. Ir atcelts agrākais tiesiskais regulējums attiecībā uz kritērijiem dalībai valsts uzņēmumu pārraudzības padomēs un valdēs. Horvātijai jāgādā, lai tiktu izveidota spēcīga sistēma korupcijas novēršanai valstij piederošos uzņēmumos. Nekavējoties jāizveido Interešu konflikta komisija. Nepieciešams stiprināt politiskās atbildības un absolūtas neiecietības pret korupciju koncepciju. 7) Turpināt stiprināt minoritāšu aizsardzību, tostarp efektīvi īstenojot Nacionālo minoritāšu tiesību konstitucionālo likumu (CARNM) Turpinās Nacionālo minoritāšu tiesību konstitucionālā likuma īstenošana. Starp 2011. gada decembrī ievēlētajiem parlamenta deputātiem bija astoņi mazākumtautību pārstāvji. Valdība ir veikusi dažus pasākumus, lai īstenotu 2011. gada maija plānu mazākumtautību nodarbinātības jomā laikposmam no 2011. gada līdz 2014. gadam. Joprojām nav sasniegts Nacionālo minoritāšu tiesību konstitucionālajā likumā noteiktais rādītājs mazākumtautību pārstāvju nodarbinātībai valsts pārvaldes un tiesu iestādēs. Lai gan to var daļēji izskaidrot ar to, ka vispārējās ekonomikas krīzes dēļ darbā pieņemts diezgan maz jaunu darbinieku, būtu jāpieliek lielākas pūles, lai nodrošinātu minētā plāna īstenošanu, tostarp izvēršot uzraudzību. Horvātijai turklāt jāturpina iecietīgas attieksmes veicināšana pret mazākumtautībām, īpaši pret serbiem, un jāveic atbilstīgi pasākumi, lai aizsargātu personas, kuras joprojām apdraud vai skar diskriminācija, naidīga attieksme vai vardarbība. Ar īpaši sarežģītiem dzīves apstākļiem saskaras romu mazākumtautība, un problēmas aizvien jārisina tādās jomās kā izglītība, sociālā aizsardzība, veselības aprūpe, nodarbinātība un piekļuve personu apliecinošiem dokumentiem. 8) Turpināt risināt atlikušos jautājumus par bēgļu atgriešanos Lai arī lēnākā gaitā, tomēr turpinās izmitināšanas programmu īstenošana bēgļiem, kuri atgriežas. Saskaņā ar 2011. gada marta plānu attiecībā uz aptuveni 2350 neizskatītajiem pieteikumiem līdz 2012. gada augustam risinājums ir rasts 259 gadījumos, no kuriem 139 gadījumos ģimenes jau ir saņēmušas mājokļu atslēgas. Līdz 2012. gada augustam izsniegti 1305 pozitīvi izmitināšanas apstiprinājumi, tā pārsniedzot izmitināšanas apjoma rādītāju. Joprojām jāizskata 106 pārsūdzības par mājokļu atjaunošanu. Turpinājās lēmuma īstenošana, ar ko paredz pensijas tiesību apstiprināšanu. Horvātija arī turpināja sadarboties ar citām reģiona kaimiņvalstīm Sarajevas procesā, kurā ir gūti panākumi, īpaši saistībā ar reģionālu mājokļu projektu. Ierobežotā apmērā īstenotas izmitināšanas programmas saņēmēju jaunās iegādes iespējas ar labvēlīgākiem nosacījumiem, un nav gūti panākumi 15 nevēlamu ieguldījumu lietās. Turpmāk jāpilnveido apstākļi, lai bēgļi varētu atgriezties uz pastāvīgu dzīvi. 9) Turpināt uzlabot cilvēktiesību aizsardzību Kopumā cilvēktiesības aizvien tika ievērotas. Tomēr esošās tiesību normas nepieciešams piemērot stingrāk. Cilvēktiesību aizsardzībā nozīmīga loma joprojām ir vispārējo lietu ombudam un specializētajiem ombudiem. Tomēr jānodrošina turpmākie pasākumi atbilstoši ombuda ieteikumiem. Konstitucionālā tiesa procesuālu apsvērumu dēļ atcēla likumu par ombuda biroja apvienošanu ar Cilvēktiesību centru un trīs specializētajiem ombudiem dzimumu līdztiesības, bērnu tiesību un invalīdu tiesību jautājumos. 2012. gada jūlijā pieņēma jaunu tiesību aktu, kurā vairs nav paredzēta minēto biroju apvienošana. Lai uzlabotu cilvēktiesību aizsardzības sistēmu, nepieciešams stiprināt ombuda biroju. Tas nozīmē, ka jānodrošina pienācīgs finansējums, biroju telpas, kā arī jāizveido vienota datubāze. Horvātija ir turpinājusi sekmīgi īstenot Diskriminācijas aizlieguma likumu un tiesību aktus par naida motivētiem noziedzīgiem nodarījumiem. To nepieciešams izvērst plašāk, īpašu uzmanību veltot tam, lai tiktu piemērotas atturošas sankcijas. 2012. gada septembrī parlaments pieņēma grozījumus Diskriminācijas aizlieguma likumā. Seksuālo minoritāšu pasākumi Splitā un Zagrebā norisinājās bez nopietniem incidentiem, un Horvātijas valdība stingri sekoja to netraucētai organizēšanai. Lesbietes, geji, biseksuāļi un transseksuāļi (LGBT) joprojām saskaras ar draudiem un cieš no uzbrukumiem. Lai uzlabotu piekļuvi juridiskajai palīdzībai, jāuzlabo tiesiskais regulējums attiecībā uz bezmaksas juridisko palīdzību un jāsekmē NVO loma juridiskās palīdzības sniegšanā. 10) Nodrošināt pilnīgu sadarbību ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY). Horvātija turpina sadarbību ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY). Nav bijis īpašas notikumu attīstības saistībā ar Horvātijas izmeklēšanām nolūkā atrast pazudušos militāros dokumentus, ko pieprasījis ICTY prokurora birojs, vai izlemt par turpmāko rīcību ar tiem. ICTY noraidīja Horvātijas lūgumu ļaut tai iesaistīties kā amicus curiae apelācijā par 2011. gada 15. aprīļa spriedumu pret horvātu ģenerāļiem Gotovina un Markač. ICTY ģenerālprokurors ir sniedzis pozitīvu ziņojumu par Horvātijas sadarbību ar ICTY. 24. sadaļa: Tiesiskums, brīvība un drošība Horvātija kopumā izpilda saistības un prasības, kas pievienošanās sarunās izvirzītas tiesiskuma, brīvības un drošības jomā, un tai vajadzētu spēt īstenot acquis, sākot no pievienošanās. Lai panāktu, ka Horvātija sagatavošanos dalībai pabeidz līdz pievienošanās dienai, nepieciešams pastiprināt centienus tādās jomās kā migrācija, vīzu politika, robežu pārvaldība un cīņa pret organizēto noziedzību, tostarp cilvēku tirdzniecība un cīņa pret terorismu. Migrācijas jomā Horvātija ir veikusi turpmāku saskaņošanu ar acquis, un sagatavošanās šajā jomā ir gandrīz pabeigta. Notverto nelikumīgo migrantu skaits 2011. gadā sasniedza 3461 personu. Tajā pašā laikposmā tika identificēti 552 nelikumīgi nepilngadīgie migranti bez pavadības (šis skaits ir gandrīz divas reizes lielāks nekā iepriekšējā gadā). Var atzīmēt labo sadarbību ar pārējām reģiona valstīm atpakaļuzņemšanas jomā; 2012. gada aprīlī stājās spēkā nolīgums ar Bosniju un Hercegovinu. 2012. gada martā tika parakstīts līdzīgs nolīgums ar Vāciju. Sekmīgi norit darbs pie nepilngadīgajiem migrantiem un citām nelikumīgo migrantu neaizsargātām grupām paredzēto aizturēšanas telpu būves Jezevo. Jāveic papildu darbs, lai sāktu būvēt divus jaunus uzņemšanas centrus nelikumīgajiem migrantiem tranzītā. Attiecībā uz likumīgo migrāciju jāmin, ka 2012. gada janvārī stājās spēkā jaunais Ārvalstnieku likums, tā turpinot valsts tiesību aktu saskaņošanu ar šīs jomas acquis. Bez kavēšanās jāturpina jaunas migrācijas stratēģijas izstrāde. Horvātijai būs jāīsteno tiesību akti par nepilngadīgajiem bez pavadības, ieviešot viņiem paredzētu pienācīgu palīdzību, kā arī pirms pievienošanās jāsāk jaunu uzņemšanas centru būvniecība nelikumīgajiem migrantiem. Ņemot vērā augošo skaitu migrantu, kas ieceļo Horvātijā, jāapsver arī alternatīvi pagaidu risinājumi. Patvēruma jomā Horvātija ir gandrīz pilnībā panākusi saskaņošanu ar acquis. Ņemot vērā pastāvīgi augošo skaitu patvēruma meklētāju Horvātijā, sagatavošanās uzdevums ir šajā jomā nodrošināt pietiekamu iestāžu spēju, paredzot atbilstošu skaitu attiecīgi apmācītu darbinieku. 2012. gada martā pieņēma īstenošanas tiesību aktus attiecībā uz bezmaksas juridisko palīdzību patvēruma procesā. Kopš 2012. gada janvāra patvēruma lietu izskatīšana otrajā instancē ir administratīvo tiesu kompetencē. Pēc trīs mēnešu pārejas perioda 2012. gada martā darbību beidza Patvēruma komisija. Jaunajās tiesās amatos iecēla un darbā pieņēma sākotnēju skaitu tiesnešu un administratīvo darbinieku, un sākās darbinieku apmācība par patvēruma jautājumiem. Bēgļi joprojām saskaras ar grūtībām, lai varētu praksē izmantot valsts tiesību aktos paredzētās tiesības. Ir jāturpina administratīvo tiesu tiesnešu un darbinieku pieņemšana un apmācība. Patvēruma meklētāju skaits krasi pieauga no 290 pieteikumiem 2010. gadā līdz 807 pieteikumiem 2011. gadā. Iekšlietu ministrija, pateicoties vietējām NVO, ir pastiprinājusi centienus patvēruma meklētājiem piedāvāt noteiktus pakalpojumus, taču jānodrošina pārējo ministriju iesaistīšanās. Turpinājās gatavošanās Dublinas un Eurodac regulu īstenošanai, tostarp Iekšlietu ministrijai un robežu policijai nodrošinot attiecīgi apmācītus darbiniekus. Horvātijai jānodrošina, lai bēgļi varētu pilnībā izmantot savas tiesības. Vīzu politikas jomā tiesību aktu saskaņošanā ir gūti viduvēji panākumi, un tai jāturpinās, lai tiesību aktus pilnībā saskaņotu ar acquis attiecībā uz vīzu prasībām un ceļošanas dokumentiem. Jaunais Ārvalstnieku likums stājās spēkā 2012. gada janvārī, bet attiecīgie īstenošanas tiesību akti vēl nav pieņemti. Attiecībā uz vīzu prasībām Horvātija ir pilnībā saskaņojusi tiesību aktus ar ES pozitīvo sarakstu atbilstoši Regulai Nr. 539/2001. Turpmāka saskaņošana nepieciešama attiecībā uz vīzu izsniegšanas vienoto procedūru un ES vīzu kodeksu. Horvātijas saraksts, kurā iekļautas tās valstis, kuru valstspiederīgajiem vajadzīgas vīzas ieceļošanai Horvātijas teritorijā, joprojām ir tikai daļēji saskaņots ar ES sarakstu. Valdība pieņēma lēmumu pagaidu kārtībā atvieglot vīzu režīmu Krievijas Federācijas, Ukrainas un Kazahstānas pilsoņiem, kuri laikposmā no 2012. gada 1. aprīļa līdz 31. oktobrim Horvātiju šķērso tranzītā vai uzturas līdz 90 dienām; tas neatbilst acquis, un šo lēmumu vairs nepiemēros, sākot no novembra. Biometriskās pases atbilst ES standartiem. Vecās personu apliecības, kas izsniegtas pirms 2003. gada, joprojām ir apritē, bet 2012. gada augustā valdība pieņēma lēmumu, ka tās nav izmantojamas kā derīgi ceļošanas dokumenti. Attiecībā uz ārējām robežām un Šengenu tiesību aktu saskaņošana ar acquis noritējusi vidējā tempā, un tai jāturpinās, lai Horvātija būtu gatava pārņemt ES ārējo robežu kontroli. Valsts Robežas kontroles likumu un tā īstenošanas tiesību aktus grozīja 2011. gada beigās. Integrētās robežu pārvaldības (IRP) rīcības plānu pārskatīja 2012. gada aprīlī. Valsts Jūras centrs Zadarā ir sācis darbību, taču jānodrošina tā starpsavienojamība ar attiecīgajām ministrijām. Tika uzlabota sadarbība ar Frontex, un tā ietvaros Horvātija piedalās dažādos pasākumos un kopīgās operācijās. Notiek regulāras koordinācijas sanāksmes ar kaimiņvalstīm, kā arī kopīgas robežu patruļas, no kurām ir jāizvērš ar Serbiju un Melnkalni veiktās. Bajakovo-Batrovci robežšķērsošanas vietā ir izveidots un darbību sācis kopīgs kontaktpunkta birojs ar Serbiju. 2011. gada decembrī notika pirmā koordinācijas sanāksme ar Bosnijas un Hercegovinas iestādēm, lai īstenotu savstarpējo nolīgumu par valsts robežas kontroli. Apspriedes ar abām valstīm, kā arī ar Melnkalni, lai divpusējos nolīgumus par vietējo pierobežas satiksmi saskaņotu ar ES acquis, virzās uz priekšu, un tās būtu jāpabeidz pirms pievienošanās. Pirms pievienošanās ar ES acquis būtu jāsaskaņo Brīvā tranzīta nolīgums ar Bosniju un Hercegovinu („Neumas nolīgums”). 2011. gadam izvirzītie mērķrādītāji attiecībā uz nodarbinātību robežu policijā tika gandrīz pilnībā sasniegti - 2011. gadā darbā pieņēma 308 jaunus darbiniekus. Kopējais darbinieku skaits 2012. gada maijā bija 6017, no kuriem 4647 izvietoti pie turpmākās ārējās robežas. Darbinieku pieņemšana ir jāturpina, lai sasniegtu Šengenas prasības. Turpinājās pamata un specializētā apmācība, un jānodrošina pilnīga saskanība ar kopējo mācību pamatprogrammu, robežu policijas mācību programmā sistemātiski iekļaujot specializēto apmācību. IRP rīcības plānu īstenoja daļēji; noteiktas 2011. gadā plānotās darbības, kas saistītas ar tehniskā aprīkojuma un infrastruktūras iegādi, atlika uz 2012. gadu. Kavējumi šajās jomās pienācīgi jāuzrauga un jānovērš, jo īpaši attiecībā uz Neumas koridoru. Jāpabeidz robežšķērsošanas vietu būvniecība Neumas koridorā, lai tās varētu darboties no pievienošanās brīža. Turpinājās Valsts robežas pārvaldības informācijas sistēmas (VRPIS) uzstādīšana, bet jaunā sistēma vēl nav ieviesta visās robežšķērsošanas vietās. 2012. gada augustā tā darbojās 81 robežšķērsošanas vietā. Jāturpina sagatavošanās un attiecīgā apmācība. Lai Valsts Jūras centrs Zadarā varētu pilnvērtīgi darboties, jāpieliek pūles, lai noslēgtu starpministriju vienošanos un turpinātu darbinieku pieņemšanu, aprīkojuma iegādi un apmācību. Turpinājās aģentūru sadarbība par IRP jautājumiem, taču nav veikta kopīga riska analīze. Horvātijai jānovērš kavējumi IRP rīcības plāna īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz infrastruktūru. Pirms pievienošanās visi divpusējie nolīgumi jāsaskaņo ar acquis. Horvātija turpināja saskaņot savus tiesību aktus attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās un krimināllietās, un sagatavošanās ir gandrīz pabeigta. 2011. gada oktobrī tika parakstīts nolīgums ar Melnkalni par spriedumu savstarpēju izpildi krimināllietās, kā arī izdošanas nolīgums ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku. Ir izveidota un vairākkārt tikusies darba grupa, lai sagatavotu jauno Likumu par starptautiskajām privāttiesībām. Ir pavirzījusies uz priekšu sadarbība ar Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās. Saistībā ar to tiek veidots valsts kontaktpunktu tīkls. Tiesu iestāžu sadarbības ietvaros Horvātijai jāturpina stiprināt iestāžu koordināciju. Attiecībā uz policijas sadarbību un cīņu pret organizēto noziedzību turpinājies darbs, lai valsts tiesību aktus saskaņotu ar ES acquis un pielāgotu gaidāmajiem uzdevumiem organizētās noziedzības apkarošanā ES. Šajā jomā Horvātija ir guvusi panākumus, taču tai jāsaglabā modrība, ņemot vērā reģionā pastāvošās apjomīgās problēmas ar organizēto noziedzību. Policijas sadarbības un organizētās noziedzības apkarošanas jomā tika parakstīti vairāki divpusējie nolīgumi, un tika ratificēti nolīgumi ar Bulgāriju un Poliju. Turpinās veiksmīga sadarbība ar Eiropolu. Iecelti divi jauni sadarbības koordinatori darbam ar Eiropolu un Bosniju un Hercegovinu. Ir virzījušies uz priekšu tehniskās sagatavošanās darbi un darbinieku apmācība nolūkā izveidot Papildinformācijas pieprasījuma par valsts ziņojumiem biroju (SIReNE) un Šengenas informācijas sistēmas (SIS) valsts biroju. Joprojām nav izstrādāts SIS biroja darbības regulējums. Jāpieņem lēmums par SIReNE birojam paredzētajām telpām, darbiniekiem un budžeta piešķīrumu. Ņemot vērā, ka Horvātija šajā jomā sasniegusi augsta līmeņa saskaņotību ar ES standartiem, gan tiesiskais regulējums, gan par organizētās noziedzības apkarošanu atbildīgās iestādes efektīvi palīdzējušas cīņā pret organizēto noziedzību valsts un starptautiskajā līmenī. Turpinājās apmācība un pasākumi policijas darbības sekmju uzlabošanai. Valdība nolēma nepārskatīt pašlaik spēkā esošo Likumu par policiju. Joprojām nav pieņemta daļa tiesību aktu, lai īstenotu Likumu par policiju, un tie jāsagatavo nekavējoties. Iekšlietu ministrijai jāizstrādā IT atbalsts, lai nodrošinātu tās personālresursu pārvaldes stratēģijas pārskatāmu īstenošanu. Turpmākas sekmes gūtas cīņā pret organizēto noziedzību un narkotiku tirdzniecību. Jāstiprina tiesiskā regulējuma īstenošana attiecībā uz līdzekļu izņemšanu un konfiscēšanu, kā arī kriminālizmeklēšanas un finanšu izmeklēšanas koordinācija. Kopējais izņemto un konfiscēto līdzekļu apjoms ir samērā neliels, un šajā ziņā jāpieliek lielākas pūles. Ir izveidota uzraudzības sistēma, lai cīnītos pret korupciju robežu pārvaldībā. Būtu jāuzlabo Splitā esošā PNUSKOK reģionālā biroja aprīkojums un telpas. Jāievieš operatīvās pamatnorādes un specializēta apmācība šī biroja jaunajiem darbiniekiem. Joprojām nepieciešams stiprināt otrās instances struktūru, kas pārskata lietas par nodarījumiem pret valsts pārvaldi. Aģentūru sadarbību datu apmaiņai par darījumiem, kuros pastāv aizdomas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu finansēšanu, tagad atvieglo tas, ka ir parakstīts pielikums protokolam par sadarbību starp iestādēm, kas nodarbojas ar korupcijas, organizētās noziedzības un ar to saistītu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas nodarījumu jautājumiem. Turpinājās apmācība cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un kibernoziegumiem. Nepieciešams uzlabot iestāžu spējas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanas jomā (skat. arī 4. sadaļu – Kapitāla brīva aprite), kā arī tiesībsargājošo iestāžu spējas veikt finanšu izmeklēšanu. Jaunajā Kriminālkodeksā, ko pieņēma 2011. gada oktobrī, noziedzīgs nodarījums par cilvēku tirdzniecību un verdzību ir nodalīts vairākos noziedzīgos nodarījumos, kuros paredzēti jauni izmantošanas veidi. 2012. gada februārī tika pieņemts valsts rīcības plāns 2012.–2015. gadam par cilvēku tirdzniecības apkarošanu, un 2012. gada martā tika izveidota jauna valsts komiteja cīņai pret cilvēku tirdzniecību. Jāstiprina cilvēku tirdzniecības apkarošanas tiesiskā regulējuma īstenošana, kā arī jāvairo sabiedrības izpratne, lai nodrošinātu cietušo sekmīgāku identificēšanu un aizsardzību. Kopš 2012. gada sākuma vēl nav notikušas jaunās valsts komitejas cīņai pret organizēto noziedzību sēdes. 2011. gadā tika identificēti tikai 14 cietušie (2010. gadā – 7). Nepieciešams veikt turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu cietušo rehabilitāciju un kompensāciju. Tā kā notiesājošu spriedumu skaits cilvēku tirdzniecības lietās salīdzinājumā ar lietām par citiem organizētās noziedzības veidiem ir ļoti zems, jāuzlabo apmācība tiesnešiem, prokuroriem un citiem civildienesta ierēdņiem, kas strādā ar cilvēku tirdzniecības jautājumiem. Horvātijai šajā jomā pirms pievienošanās jāveic vairāki pasākumi. Starp tiem ir pienākums izstrādāt SIS biroja tiesisko regulējumu un nodrošināt SIReNE biroja pilnvērtīgu darbību, uzlabot policijas aprīkojumu un PNUSKOK telpas, palielināt izņemto un konfiscēto līdzekļu apjomu un panākt kriminālizmeklēšanas un finanšu izmeklēšanas labāku koordināciju. Cīņā pret cilvēku tirdzniecību uzmanība jāvelta attiecīgā tiesiskā regulējuma īstenošanai un vispārējai politikas izstrādei šajā jomā. Attiecībā uz iekšējo robežu kontroli lēmumu par attiecīgā Šengenas acquis piemērošanu Horvātijā pieņems Padome saskaņā ar piemērojamajām Šengenas procedūrām un, ņemot vērā Komisijas ziņojumu, kurā apstiprināts, ka Horvātija turpina pildīt saistības, ko tā uzņēmusies pievienošanās sarunās un kas attiecas uz Šengenas acquis. Citas acquis sadaļas Horvātija pilda saistības un prasības, kas izvirzītas pievienošanās sarunās, un, sākot no pievienošanās, spēs īstenot acquis tādās jomās kā darba ņēmēju brīva pārvietošanās, uzņēmējdarbības tiesības, intelektuālā īpašuma tiesības, finanšu pakalpojumi, informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi, ekonomikas un monetārā politika, Eiropas komunikāciju tīkli, zinātne un pētniecība, izglītība un kultūra, kā arī ārpolitika, drošības un aizsardzības politika. Horvātija pilda saistības un prasības, kas izvirzītas pievienošanās sarunās, un sagaidāms, ka, sākot no pievienošanās, tā spēs īstenot acquis tādās jomās kā preču brīva aprite, tiesības veikt uzņēmējdarbību un brīvība sniegt pakalpojumus, kapitāla brīva aprite, publiskais iepirkums, transporta politika, enerģētika, nodokļi, statistika, sociālā politika un nodarbinātība, uzņēmējdarbības un rūpniecības politika, patērētāju un veselības aizsardzība, muitas savienība, ārējās attiecības, finanšu kontrole, kā arī finanšu un budžeta noteikumi. Tomēr minētajās sadaļās nepieciešami turpmāki centieni zemāk uzskaitītajās jomās. Attiecībā uz preču brīvu apriti jāturpina darbs horizontālo pasākumu jomā, kā arī saistībā ar jauno un veco pieeju tiesību aktiem, kas attiecas uz ražojumiem. Uzmanība steidzamā kārtā jāpievērš Horvātijas noteiktajai prasībai par importēto naftas produktu papildu pagaidu uzglabāšanu. Attiecībā uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību turpmāki centieni nepieciešami īpaši tiesību aktu saskaņošanā ar Pakalpojumu direktīvu un attiecībā uz profesionālo kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu, neskatoties uz abās jomās līdz šim gūtajiem panākumiem. Kapitāla brīvas aprites jomā turpmāki centieni nepieciešami īpaši attiecībā uz grozījumiem INA privatizācijas likumā, Telecom privatizācijas likumā un Dabas aizsardzības likumā, kā arī attiecībā uz rīcības plāna īstenošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanai. Attiecībā uz publisko iepirkumu turpmāki centieni nepieciešami īpaši jaunā Publiskā iepirkuma likuma īstenošanā, jo īpaši vietējā līmenī, arī nolūkā turpmāk pārvaldīt struktūrfondus. Nepieciešams uzlabot arī tiesiskās aizsardzības līdzekļu regulējumu. Transporta politikas jomā turpmāki centieni nepieciešami īpaši, lai stiprinātu dzelzceļa drošības aģentūras administratīvās spējas un izveidotu vienotu struktūru negadījumu izmeklēšanai. Enerģētikas jomā turpmāki centieni nepieciešami īpaši, lai pabeigtu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz iekšējo enerģijas tirgu un lai nodrošinātu konkurētspējīga elektroenerģijas un gāzes tirgus veidošanos. Horvātijai turklāt jāturpina centieni izpildīt prasības 2020. gadam attiecībā uz energoefektivitāti un atjaunojamo enerģiju. Nodokļu jomā nepieciešami turpmāki centieni, lai nodrošinātu, ka pastāv visas attiecīgās IT sistēmas un, sākot no pievienošanās dienas, ar tām varētu veikt informācijas apmaiņu ar ES un citām dalībvalstīm. Statistikas jomā turpmāki centieni nepieciešami īpaši, lai pabeigtu sagatavošanos attiecībā uz ESA95 datu pārsūtīšanas programmu, NKI uzskaitījumu un valsts budžeta deficīta un parāda statistiku (EDP). Sociālās politikas un nodarbinātības jomā turpmāki centieni nepieciešami īpaši, lai pabeigtu tiesību aktu saskaņošanu vienlīdzīgu iespēju jomā, novērstu strukturālās nepilnības darba tirgū, labāk mērķorientētu sociālo palīdzību un stiprinātu administratīvās spējas. Uzņēmējdarbības un rūpniecības politikas jomā turpmāki centieni nepieciešami īpaši, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un saskaņotu tiesību aktus attiecībā uz maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos. Patērētāju un veselības aizsardzības jomā turpmāki centieni nepieciešami īpaši attiecībā uz medicīnisko apaugļošanu, kur jāpabeidz tiesiskā regulējuma saskaņošana, attiecībā uz asinīm, audiem un šūnām, kuru apstrādes iekārtas jāuzlabo un jāpārstrukturē atbilstoši ES tehniskajām prasībām, kā arī attiecībā uz šīs jomas kompetentās valsts iestādes personālresursiem. Muitas savienības jomā turpmāki centieni nepieciešami īpaši, lai nodrošinātu, ka pastāv visas attiecīgās IT sistēmas un, sākot no pievienošanās dienas, ar tām varētu veikt informācijas apmaiņu ar ES un citām dalībvalstīm. Ārējo attiecību jomā turpmāki centieni nepieciešami īpaši, lai ar acquis saskaņotu divpusējos ieguldījumu nolīgumus, ko Horvātija noslēgusi ar trešām valstīm. Finanšu kontroles jomā turpmāki centieni nepieciešami īpaši, lai nostiprinātu vispārējo publisko iekšējo finanšu kontroli un ārējo revīziju centrālā un vietējā līmenī. Finanšu un budžeta noteikumu jomā turpmāki centieni nepieciešami īpaši, lai vairāk stiprinātu spējas pēc pievienošanās efektīvi koordinēt pašu resursu vispārējo sistēmu. Nepieciešams paātrināt muitas kontroles stratēģijas modernizāciju, lielāku uzmanību pievēršot pēcmuitošanas kontrolei. Horvātija kopumā izpilda saistības un prasības, kas izvirzītas pievienošanās sarunās, un tai vajadzētu, sākot no pievienošanās, spēt īstenot acquis tādās jomās kā konkurences politika, lauksaimniecība un lauku attīstība, pārtikas nekaitīgums, veterinārā un fitosanitārā politika, zivsaimniecība, reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinācija, tiesu iestādes un pamattiesības, tiesiskums, brīvība un drošība, kā arī vide. Tomēr minētajās sadaļās joprojām nepieciešami lielāki centieni zemāk uzskaitītajās jomās. Lauksaimniecības un lauku attīstības jomā lielāki centieni nepieciešami attiecībā uz tiešajiem maksājumiem un lauku attīstību. Pārtikas nekaitīguma, veterinārās un fitosanitārās politikas jomā lielāki centieni nepieciešami attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu nozari, uzņēmumu uzlabošanu un to uzraudzību, un jo īpaši – attiecībā uz robežkontroles punktiem. Uzmanību aizvien nepieciešams pievērst administratīvo spēju turpmākai stiprināšanai šajā jomā. Zivsaimniecības jomā lielāki centieni nepieciešami attiecībā uz tiesību aktu saskaņošanu un acquis īstenošanu flotes un resursu pārvaldības, inspekcijas un kontroles, kā arī strukturālo pasākumu jomā, jo īpaši attiecībā uz pārvaldības plānu sagatavošanu, īpašās kategorijas – iztikas zvejas – pakāpenisku atcelšanu, kā arī kuģu satelītnovērošanas sistēmas izstrādes pabeigšanu. Reģionālās politikas un strukturālo instrumentu koordinēšanas jomā lielāki centieni nepieciešami administratīvo spēju stiprināšanai saistībā ar turpmāko kohēzijas politikas īstenošanu un kvalitatīvas un izvērstas projektu plūsmas izstrādei nolūkā ātri apgūt reģionālās politikas finansējumu, ņemot vērā nesen sniegto Eiropas Revīzijas palātas atzinumu. Vides jomā lielāki centieni nepieciešami, lai pienācīgi īstenotu un izpildītu tiesību aktus. Jo īpaši klimata pārmaiņu jomā jāveic steidzami pasākumi, lai no pievienošanās dienas spētu īstenot acquis. Jāstiprina administratīvās spējas, jo īpaši klimata pārmaiņu, rūpnieciskā piesārņojuma kontroles un riska pārvaldības, dabas aizsardzības un ķīmisko vielu nozarē. Visās nozarēs jāpalielina ieguldījumi, bet jo īpaši tas attiecas uz gaisa kvalitātes, rūpnieciskā piesārņojuma kontroles un riska pārvaldības, ūdens un atkritumu apsaimniekošanas nozarēm. Īpaša uzmanība jāvelta savlaicīgai saistību izpildei atkritumu un rūpnieciskā piesārņojuma kontroles un riska pārvaldības jomā. Būtiski jāuzlabo projektu vides ietekmes novērtējuma kvalitāte. 2.4 Acquis tulkošana Horvātijai ir jānodrošina acquis tulkošana horvātu valodā. Horvātija jau ir iztulkojusi aptuveni 114 000 lappuses no gandrīz 144 000 acquis lappusēm. Tomēr aptuveni 50% šo jau tulkoto lappušu vel ir jāpārbauda valsts iestādēm, pirms tās tiek iesniegtas ES iestādēm. Horvātijai būtu vēl jāpalielina tās spējas, lai līdz pievienošanās dienai pabeigtu visa acquis tulkošanu un rediģēšanu. Komisija aicina Horvātijas iestādes turpināt veltīt uzmanību šim jautājumam, kas ir svarīgs, lai nodrošinātu tiesisko noteiktību ES tiesību aktu īstenošanā. 2.5 ES atbalsta pasākumi Finanšu palīdzību sniedz Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) ietvaros. 2012. gadā IPA programmu kopsumma bija EUR156 miljoni. Šī palīdzība koncentrējas uz iestāžu spēju veidošanu un sagatavošanos ES kopējās lauksaimniecības politikas un kohēzijas politikas īstenošanai. Horvātija turklāt turpināja saņemt līdzekļus no reģionālām un horizontālām programmām. Lai stiprinātu Horvātijas pārvaldes un tiesu iestāžu spējas, pirmajam gadam pēc pievienošanās panākta vienošanās par pārejas posma atbalsta programmu. 3. Secinājumi Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija apstiprina tās sākotnējo vērtējumu, ka Horvātija turpina pildīt politiskos kritērijus. Jāturpina centieni stiprināt tiesiskumu, uzlabojot valsts pārvaldi un tiesu sistēmu, efektīvi apkarojot korupciju un organizēto noziedzību. Attiecībā uz ekonomiskajiem kritērijiem Horvātijā ir funkcionējoša tirgus ekonomika. Apņēmīgi īstenojot steidzami nepieciešamās strukturālās reformas, Horvātija varētu tikt galā ar drīzumā Savienībā gaidāmo konkurences spiedienu un tirgus ietekmi. Horvātija turpināja gūt sekmes ES tiesību aktu pieņemšanā un īstenošanā un pašlaik beidz savu tiesību aktu saskaņošanu ar acquis. Kopš 2011. gada progresa ziņojuma, kam sekoja 2012. gada aprīļa Pārraudzības ziņojums par to, kā Horvātija veic pievienošanās sagatavošanos, un pēdējais pārraudzības tabulu atjauninājums, Horvātija panākusi turpmāku progresu. Komisija ir noteikusi jomas, kurās jāturpina darbs, un nelielu skaitu jautājumu, kuros jāveic lielāki centieni. Minētie jautājumi galvenokārt ir saistīti ar: 1) sagatavošanos gaidāmajiem ES struktūrfondiem, lai nodrošinātu to pienācīgu pārvaldību, 2) Horvātijas kuģubūves rūpnīcu restrukturizāciju, 3) tiesiskuma stiprināšanu, turpinot izpildīt Horvātijas saistības nolūkā pilnveidot valsts pārvaldi un tiesu sistēmu, 4) korupcijas efektīvu novēršanu un apkarošanu, kā arī 5) ārējo robežu pārvaldību. Svarīgi ir atrisināt visus Visaptverošajā pārraudzības ziņojumā noradītos jautājumus, bet Komisija uzver, ka nākamajos mēnešos Horvātijai īpaša uzmanība būtu jāvelta turpmāk minētajām konkrētajām darbībām konkurences politikas, tiesu iestāžu un pamattiesību, brīvības, drošības un tiesiskuma jomās. 1. Lai pabeigtu Horvātijas kuģubūves rūpnīcu restrukturizāciju, jāparaksta kuģubūves rūpnīcas Brodosplit privatizācijas līgums un jāpieņem nepieciešamie lēmumi, lai rastu derīgu risinājumu attiecībā uz kuģubūves rūpnīcām 3.Maj un Brodotrogir. 2. Lai uzlabotu tiesu iestāžu efektivitāti un samazinātu tiesās neizskatīto lietu skaitu, īstenot 2012. gada septembrī izstrādātos tūlītējos pasākumus un gūt sekmes īstermiņa pasākumu īstenošanā. 3. Pieņemt izpildes tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu tiesu nolēmumu izpildi un samazinātu izpildes tiesvedībā neizskatīto lietu skaitu. 4. Izveidot Interešu konflikta komisiju, lai tā sāktu pastāvīgu darbību. 5. Pieņemt jauno likumu par piekļuvi informācijai, lai stiprinātu tiesisko un administratīvo satvaru saistībā ar piekļuvi informācijai. 6. Lai nodrošinātu policijas darbību reglamentējošā likuma īstenošanu, pabeigt ar to saistīto noteikumu pieņemšanu. 7. Pabeigt robežšķērsošanas vietu būvniecību Neumas koridorā. 8. Izpildīt robežu policijas personālresursu nodrošinājumam izvirzītos mērķrādītājus 2012. gadam. 9. Pabeigt izstrādāt un pieņemt migrācijas stratēģiju, skaidri paredzot pasākumus migrantu visneaizsargātāko grupu integrācijai. 10. Palielināt spējas acquis tulkošanai un rediģēšanai, lai šo uzdevumu izpildītu savlaicīgi pirms pievienošanās. Horvātijai vajadzētu arī veltīt īpašu uzmanību lauksaimniecības un lauku attīstības jomai, lai ne vēlāk kā līdz 2012. gada beigām pabeigtu tiesību aktu saskaņošanu par tiešajiem maksājumiem un akreditētu aģentūru tiešo maksājumu veikšanai. Ņemot vērā nesen veikto valsts pārvaldes būtisko restrukturizāciju un papildu pienākumus saistībā ar dalību ES, Horvātijai turklāt vajadzētu nekavējoties novērst Visaptverošajā pārraudzības ziņojumā norādītos administratīvo spēju trūkumus un nodrošināt, lai sagatavošanās dalībai ES tiktu noslēgta bez traucējumiem. Horvātijas iestādēm būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai panāktu, ka līdz 2013. gada 1. jūlijam valsts ir pilnībā gatava dalībai. Tas ietver arī acquis pilnīgu iztulkošanu savlaicīgi pirms pievienošanās. Komisija turpinās uzraudzīt to saistību izpildi, kuras Horvātija uzņēmusies pievienošanās sarunu kontekstā, galveno uzmanību pievēršot Visaptverošajā pārraudzības ziņojumā norādītajiem jautājumiem, un vajadzības gadījumā izmantos visus instrumentus, kas pieejami saskaņā ar Pievienošanās akta 36. pantu. Saskaņā ar minēto pantu Komisija 2013. gada pavasarī sniegs galīgo pārraudzības ziņojumu par to, kā Horvātija veic pievienošanās sagatavošanos. Lai Horvātijai palīdzētu sagatavoties ekonomikas politikas koordinācijai ES, Horvātija neformāli piedalīsies 2013. gada Eiropas pusgadā. Paredzams, ka Horvātija turpinās aktīvi iesaistīties reģionālajā sadarbībā Rietumbalkānu valstīs, un Horvātija tiek mudināta atrisināt atlikušos divpusējos jautājumus ar tās kaimiņvalstīm. [1] COM(2012) 186 final.