LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 24/18

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Centieni uzlabot Eiropas kokapstrādes un mēbeļu ražošanas nozares konkurētspēju – iespējas un problēmas” (pašiniciatīvas atzinums)

2012/C 24/04

Ziņotājs: ZBOŘIL kgs

Līdzziņotājs: PESCI kgs

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2011. gada 20. janvārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Centieni uzlabot Eiropas kokapstrādes un mēbeļu ražošanas nozares konkurētspēju – iespējas un problēmas”

(pašiniciatīvas atzinums).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija pieņēma atzinumu 2011. gada 27. septembrī. Ziņotājs – ZBOŘIL kgs un līdzziņotājs – PESCI kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 475. plenārajā sesijā, kas notika 2011. gada 26. un 27. oktobrī (26. oktobra sēdē), ar 120 balsīm par, 1 balsi pret un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1 Eiropas kokapstrādes un mēbeļu ražošanas nozare (tāpat kā celulozes un papīra ražošanas nozare) galvenokārt izmanto dabiskas atjaunojamas izejvielas, koksni, un tai ir būtiska loma ekoloģiskas ekonomikas attīstībā. EESK ir ievērojusi, ka starp atsevišķām ES politikas jomām un iniciatīvām diemžēl ir būtiskas pretrunas, kas ievērojami ietekmē koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecības konkurētspēju un rentabilitāti.

1.2 Nozare saskaras ar pieaugošu konkurenci, ko rada atjaunojamās enerģijas nozare attiecībā uz koksni, pateicoties subsīdijām un citiem pasākumiem, kuri veicina biomasas izmantošanu (koksne ir viens no galvenajiem avotiem no biomasas iegūtas enerģijas ražošanā). Grūtības ir arī saistībā ar investīcijām, pētniecību, apmācību, gados jaunu darbinieku piesaisti un administratīviem ierobežojumiem attiecībā uz publisko iepirkumu. Bez tam mēbeļu ražošanas nozare saskaras ar izejmateriālu, piemēram, ādas, plastmasas, dabisko šķiedru un naftas atvasinājumu, cenu krasu kāpumu.

1.3 EESK aicina ES un dalībvalstu iestādes uzņemties nopietnas saistības attiecībā uz normatīvās sistēmas pielāgošanu un izstrādi, lai veicinātu kokapstrādes un mēbeļu ražošanas nozares un celulozes un papīra ražošanas nozares konkurētspēju un uzlabotu minētā izejmateriāla piegādes iespējas. EESK vēlētos atgādināt, ka vajadzīga koksnes izejvielu piegādes koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecībai un atjaunojamās enerģijas nozarei (biomasa) problēmu sīka izpēte.

1.3.1 EESK aicina Komisiju sadarboties ar mežrūpniecības nozari, lai noteiktu atbilstošus un konkrētus pasākumus minēto problēmu risināšanai. Lai veicinātu šādu sadarbību, Komiteja ierosina izveidot neformālu, neitrālu starpiestāžu ekspertu grupu — piesaistot arī attiecīgās ieinteresētās puses — jautājumā par “koksni kā ilgtspējīgu izejvielu”. Protams, ka CCMI ir ieinteresēta piedalīties šādas grupas darbā.

1.4 Eiropas pētījums “EUwood” (1) liecina, ka paredzamais koksnes patēriņš enerģijas ražošanai pieaugs no 346 miljoniem kubikmetru 2010. gadā (3,1 EJ) līdz 573 miljoniem kubikmetru (5 EJ) 2020. gadā un varētu sasniegt 752 miljonus kubikmetru (6,6 EJ) 2030. gadā. Minētie rezultāti ir balstīti uz pieņēmumu, ka no atjaunojamajiem avotiem ražotajā enerģijā koksnes daļa samazināsies no 50 % 2008. gadā līdz 40 % 2020. gadā. Līdz 2025. gadam koksnes deficīts ir paredzams 200 miljonu kubikmetru apmērā, bet līdz 2030. gadam — 300 miljonu kubikmetru apmērā.

1.5 EESK lūdz iekļaut koku kā galveno izejvielu Eiropas Inovācijas partnerībā par izejvielām atbilstoši Komisijas paziņojumā par izejvielām iekļautajiem ieteikumiem. Tāpēc jo īpaši būtu jāizpēta atkārtotas izmantošanas un pārstrādes iespējas.

1.6 ES politikai ar mežu saistītās jomās būtu jāatbalsta aktīva mežu apsaimniekošana; EESK jo īpaši iesaka Eiropas Komisijai veicināt enerģijas ražošanai paredzētu “īsa rotācijas perioda mežu” kultivēšanu. Būtu jāizpēta arī pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka koksni, kas ir piemērota rūpnieciskai izmantošanai, neizmanto atjaunojamās enerģijas ražošanai.

1.7 EESK uzsver, ka aktīvi jāatbalsta tādu ekoloģisku ēku celtniecība, kurās izmanto videi nekaitīgas un resursu izmantošanas ziņā efektīvas konstrukcijas un procesus visā ēku ekspluatācijas laikā. Šajā nolūkā EESK sadarbībā ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem lietderīgi varētu atbalstīt ikgadēju pasākumu, piemēram, darbsemināru, lai demonstrētu ilgtspējīgu būvniecību un projektēšanu.

1.8 EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieka Antonio Tajani priekšlikumu ieviest “konkurētspējas pārbaudi” pirms ES un trešo valstu tirdzniecības partnerības nolīgumu parakstīšanas. Komiteja piekrīt arī tam, ka vajadzētu izvērtēt visu pārējo politikas jomu (piemēram, enerģētikas, tirdzniecības, vides, sociālās un patērētāju aizsardzības politikas) iniciatīvu ietekmi uz rūpniecības konkurētspēju pirms šādu iniciatīvu īstenošanas.

1.9 Lai paaugstinātu ražīgumu un apsteigtu konkurentus, nozarei ir vajadzīgi darbinieki, kas ir apguvuši jaunākās iemaņas un tehnoloģijas. EESK atzinīgi vērtē nozares proaktīvo pieeju attiecībā uz darbinieku aizsardzību pret kaitīgu vielu iedarbību darba vietā un nozares apņemšanos nodrošināt profesijas un nodarbinātības drošību, darbinieku veselības aprūpi un labklājību, iemaņu un zināšanu pilnveidošanu un ģimenes dzīves saskaņošanu ar darbu.

1.10 Kokapstrādes un mēbeļu ražošanas izpētes un inovācijas projektu akceptēšanas ES līmenī panākumi līdz šīm ir bijuši visnotaļ pieticīgi. Lai Eiropas kokapstrādes un mēbeļu ražošanas nozarēm nodrošinātu spēcīgāku atbalstu pētniecības un izstrādes jomā, turpmākajās programmās īpaši būs jāņem vērā MVU specifiskās problēmas un vajadzības.

1.11 EESK vēlētos atgādināt, cik svarīga ir nozares un ES/ valstu valdību spēcīga sadarbība viltošanas apkarošanā. EESK tādēļ atbalsta Eiropas standarta patenta izveidi un aicina izveidot mēbeļu ražošanas produktiem paredzētu “produktu lapu”. Ievērojamu palīdzību varētu sniegt arī tādu tehnoloģiju izstrāde, kas atvieglo autentificēšanu. EESK iesaka, ka ES vajadzētu veikt pasākumus, lai stiprinātu valstu muitas iestāžu rīcībspēju, un ka būtu jāorganizē “Eiropas/Nacionālā Viltojumu novēršanas diena”.

2. Kokapstrādes un mēbeļu ražošanas nozares Eiropas Savienībā (2)

2.1 Kokapstrādes un mēbeļu ražošanas nozares ir ļoti svarīgas, ilgtspējīgas, inovatīvas un vides prasībām atbilstošas, to apgrozījums 2008. gadā bija aptuveni EUR 221 miljards un tajās bija nodarbināti 2,4 miljoni cilvēku, kas strādā vairāk nekā 365 000 uzņēmumos, no kuriem lielākā daļa ir MVU. Uz mēbeļu ražošanas nozari attiecināma gandrīz puse no minētā apgrozījuma, tai seko būvelementu ražošana (19,3 %), koku zāģēšana gaterī (13,9 %) un koksnes plātņu ražošana (9,2 %). Vispārējā finanšu un ekonomikas krīze ir spēcīgi ietekmējusi visu nozari: laikā no 2008. līdz 2009. gadam apgrozījums samazinājās par vairāk nekā 20 %. Koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecības pārējo daļu veido celulozes un papīra ražošanas nozare: tās gada apgrozījums ir EUR 71 miljards un gada ražošanas apjoms ir 36 miljoni tonnu celulozes un 89 miljoni tonnu papīra.

2.2 Mēbeļu ražošanas nozarē ir nodarbināts 51 % koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecībā strādājošo. Itālijā ir vislielākais nodarbināto skaits nozarē — 363 000 darba vietu, tai seko Polija, Vācija, Spānija un Apvienotā Karaliste. Jaunajās ES dalībvalstīs nozarē ir īpaši liels nodarbināto skaits: no kopējā nodarbināto skaita 34 % strādā kokapstrādes nozarēs. Darba vietas kokapstrādes un mēbeļu ražošanas nozarēs bieži atrodas attālos vai mazāk industrializētos vai attīstītos apgabalos un tāpēc tās sniedz svarīgu ieguldījumu lauku ekonomikā. Uz celulozes un papīra ražošanas nozari attiecināmas 235 000 tiešo darba vietu un 1 miljons netiešo darba vietu. Lauku apgabalos atrodas 60 % visu darba vietu.

2.3 Tā kā nozare galvenokārt izmanto dabiskas atjaunojamas izejvielas un ir pierādījusi savu ilgtspēju, tā ir “celmlauze” ekoloģiskas ekonomikas attīstībā, kas ir viens no ES nākotnes pamatmērķiem. Celulozes un papīra ražošanas nozarei arī ir izcili ekoloģiskie rādītāji. Attiecībā uz izejvielām jāatzīmē, ka puse no papīra ražošanā izmantotajām šķiedrām tiek pārstrādātas. Atlikusī resursu daļa tiek labi izmantota: 20 — 30 % minēto šķiedru rodas kā citu nozaru atliekvielas, 40 —60 % rodas mežkopības retināšanas darbos un tikai 20 — 30 % rodas no galvenajām cirtēm.

2.4 Diemžēl starp atsevišķām ES politikas jomām un iniciatīvām ir pretrunas, kas ievērojami ietekmē koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecības konkurētspēju un rentabilitāti. Eiropas kokapstrādes un mēbeļu ražošanas nozare saskaras ar pieaugošu konkurenci, ko rada atjaunojamās enerģijas nozare attiecībā uz koksni, pateicoties subsīdijām un citiem pasākumiem, kuri veicina biomasas izmantošanu (koksne ir viens no galvenajiem avotiem no biomasas iegūtas enerģijas ražošanā). Grūtības ir arī saistībā ar investīcijām, pētniecību, apmācību, izglītību un gados jaunu darbinieku piesaisti. Papildu spriedzi nozarē rada administratīvie ierobežojumi attiecībā uz publisko iepirkumu.

2.5 Nozarei arvien lielāku konkurenci rada zemu izmaksu jaunās tirgus ekonomikas valstis, turklāt tā saskaras ar aizvien lielāku skaitu tehnisku tirdzniecības šķēršļu. Bez tam mēbeļu ražošanas nozare saskaras ne tikai ar grūtībām attiecībā uz koksnes kā izejmateriāla pieejamību, bet arī ar izejmateriālu, piemēram, ādas, plastmasas, dabisko šķiedru un naftas atvasinājumu, cenu krasu kāpumu.

2.6 Ja ES iestādes neuzņemsies saistības izstrādāt tādu normatīvo sistēmu, kas spēj veicināt konkurenci, un negarantēs izejmateriālu piegādi kokapstrādes un mēbeļu ražošanas nozarei, visas nozares nākotne būs apšaubāma.

3. Eiropas tiesību aktu atjaunojamās enerģijas jomā ietekme uz pieprasījumu pēc koksnes

3.1 EESK izsaka nopietnas bažas par to, kāda būs Komisijas izstrādātās Klimata pārmaiņu un enerģētikas paketes ietekme uz atjaunojamajiem enerģijas avotiem un uz koksnes, kas ir nozares izejviela, vispārējo pieejamību. EESK izsaka neapmierinātību, ka neatbilstošu subsīdiju shēmu, ko izveidoja mērķu sasniegšanai klimata jomā, izmantošana atjaunojamās enerģijas ražošanā ir radījusi tādu situāciju, kad izdevīgāk ir koksni tieši sadedzināt nevis izmantot to produktu ražošanai. Tas ir ievērojami ietekmējis koksnes piegādi kokapstrādes uzņēmumiem, kā arī minēto uzņēmumu vispārējo konkurētspēju un rentabilitāti.

3.2 EESK mudina Eiropas Komisiju veikt koksnes izejvielu piegādes koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecībai un atjaunojamās enerģijas nozarei (biomasa) problēmu sīku izpēti. EESK aicina Komisiju sadarboties ar mežrūpniecības nozari, lai noteiktu atbilstošus un konkrētus pasākumus minēto problēmu risināšanai. Lai veicinātu šādu sadarbību, Komiteja ierosina izveidot neformālu, neitrālu starpiestāžu ekspertu grupu — piesaistot arī attiecīgās ieinteresētās puses — jautājumā par “koksni kā ilgtspējīgu izejvielu”. Protams, ka CCMI ir ieinteresēta piedalīties šādas grupas darbā.

3.3 EESK atbalsta koksnes pārstrādes un papīra ražošanas nozares aicinājumu noteikt līdzsvarotu pieeju attiecībā uz enerģiju, kas ražota no koksnes biomasas, lai izvairītos no traucējumiem tirgū saistībā ar koksnes izejmateriālu pieejamību un cenu pārstrādes rūpniecībā. Būtu jāņem vērā arī tas, ka daudzi koksnes pārstrādes uzņēmumi laika posmā no 2009. gada jūnija līdz 2011. gada jūnijam ir bijuši spiesti samazināt ražošanas jaudas nevis finansiālu vai tehnoloģisku iemeslu dēļ, bet gan izejvielu trūkuma dēļ.

3.4 Lai gan koksnes biomasai piemīt vislielākais (biomasas) jaudas blīvums (enerģijas plūsma vatos uz vienu kvadrātmetru), būtu jāatzīmē, ka šāds jaudas blīvums tomēr ir ļoti zems (0,6 W/m2), un, piemēram, elektrostacijai, kurā kā kurināmo izmanto koksni un kuras uzstādītā jauda ir 1 GW, jaudas koeficients — 70 % un pārveides efektivitāte — 35 %, gadā vajadzētu koksni no aptuveni 330 000 ha koku plantāciju, kas ir līdzvērtīgs gandrīz 58 × 58 km lielam zemes gabalam (3). Lai sasniegtu Eiropas mērķus atjaunojamās enerģijas jomā ar paredzēto biomasas daļu, vajadzētu 340 — 420 miljonus kubikmetru koksnes biomasas.

3.5 Attiecībā uz atjaunojamo enerģijas avotu (RES) un biomasas izmantošanas veicināšanu EESK uzskata, ka ļoti svarīgi ir šādi principi:

— dalībvalstīm pirms tās īsteno pasākumus RES izmantošanas veicināšanai savos RES rīcības plānos būtu jānovērtē tas koksnes biomasas apjoms valstī vai reģionā, kas ir nepārprotami pieejams izmantošanai enerģijas ražošanā, un apjoms, kuru kokapstrādes nozare jau izmanto kā izejvielu;

— lai atjaunoto dabisko līdzsvaru starp koksnes izmantošanu rūpniecībā un koksnes biomasas izmantošanu enerģijas ražošanā, jāatsakās no subsīdijām koksnes tiešai sadedzināšanai;

— būtu jāievieš piemērotas metodes, lai nodrošinātu koksnes atkritumu un ražošanas atliekvielu reģenerācijas un otrreizējās pārstrādes optimālu pakāpi;

— kaskādveida izmantošanas principa (produktu ražošana, atkārtota izmantošana, atjaunošana un otrreizēja pārstrāde, enerģijas satura izvērtēšana) veicināšana;

— ES un valstu iestādēm jāveicina pasākumi koksnes pastiprinātai izmantošanai no mežiem un citiem avotiem (4) un jāatbalsta īsa rotācijas perioda mežkopība enerģijas ieguvei paredzētas biomasas ražošanai.

3.6 No ekonomikas viedokļa pievienotā vērtība koka izstrādājumu ražošanas nozarē tiek lēsta EUR 1 044 apmērā par vienu tonnu sausas koksnes un EUR 118 apmērā par vienu tonnu koksnes, ko izmanto bioenerģijas ražošanā. No nodarbinātības viedokļa koka izstrādājumu ražošanas nozare rada 54 cilvēkstundas par vienu tonnu sausas koksnes salīdzinājumā ar tikai divām cilvēkstundām bioenerģētikas nozarē (5). Attiecībā uz oglekļa ciklu koka izstrādājumu ražošanas nozare nodarbinātības un pievienotās vērtības ziņā tādējādi ir ievērojami izdevīgāka nekā koksnes tiešā sadedzināšana.

3.7 Kokapstrādes nozare daudzus gadu desmitus ir sekmējusi ilgtspējīgu enerģijas un dabisko resursu izmantošanu, aizsākot darbu atjaunojamās enerģijas ražošanas jomā. Tas ir vēl viens nozīmīgs ieguldījums klimata pārmaiņu radīto seku mazināšanā.

3.8 Bez tam ir panākts ievērojams enerģijas ietaupījums, investējot modernā aprīkojumā un procesos, rūpnieciskiem kokapstrādes procesiem vajadzīgo enerģiju ražojot no koksnes biomasas, kas nav derīga otrreizējai pārstrādei. Aptuveni 75 % koka izstrādājumu ražošanai izmantotās enerģijas tiek iegūti no koksnes atliekvielām un reģenerētas koksnes. Nozare pastāvīgi paaugstina koksnes otrreizējās pārstrādes koeficientu, veicot ievērojamas investīcijas inovatīvās tehnoloģijās.

3.9 Koksne ir ierobežots resurss, un kokapstrādes nozare ir apņēmusies to izmantot vislietderīgākajā veidā. Pēdējos divos gadu desmitos nozare ir izveidojusi loģistikas tīklus otrreizēji pārstrādātas koksnes savākšanai un reģenerēšanai. EESK tomēr atzīst, ka vairākās dalībvalstīs pretēji Eiropas Poligonu direktīvā (1999/31/EK) noteiktajam vērtīgi koksnes resursi tiek nosūtīti uz atkritumu poligoniem. EESK aicina Eiropas Komisiju nodrošināt Poligonu direktīvas pareizu īstenošanu, lai nodrošinātu, ka veltīgi netiek izšķiesta koksne, kas ir derīga rūpnieciskai izmantošanai un atjaunojamās enerģijas ražošanai.

4. Koksne kā teicams daudzfunkcionāls risinājums enerģijas taupīšanai ēkās

4.1 Energoefektivitāte ir viens no stratēģijas “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” galvenajiem elementiem. Energoefektivitāte ir “viens no visrentablākajiem veidiem, lai palielinātu energoapgādes drošību un samazinātu siltumnīcefekta gāzu un citu piesārņotāju radītās emisijas” (6).

4.2 Uz ēkām jāattiecina 40 % enerģijas patēriņa un 36 % ES radīto CO2 emisiju. Ēku energoefektivitāte ir galvenais nosacījums, lai sasniegtu ES īstermiņa un ilgtermiņa mērķus klimata un enerģijas jomās.

4.3 Koks kā būvmateriāls var sniegt risinājumu, lai rentabli uzlabotu ēku energoefektivitāti; daudzos starptautiskos zinātniskajos pētījumos ir secināts, ka koka karkasa ēkās ir mazāka siltumnīcefekta gāzu radītā emisija nekā tērauda un betona karkasa ēkās (attiecīgi 26 % un 31 %). Bez tam dzīvojamā sektorā tērauda un betona karkasa ēkās patērēja par 17 % un 16 % vairāk enerģijas un radīja attiecīgi par 14 % un 23 % vairāk gaisa piesārņojuma nekā koka karkasa ēkās. Nozarei tādējādi var būt nozīmīga loma, atbalstot EK ceļvedī 2050. gadam ietvertos mērķus līdz 2050. gadam sasniegt SEG radīto emisiju samazinājumu par 80 %.

4.4 EESK uzsver, ka jāatbalsta tādu ekoloģisku ēku celtniecība, kurās izmanto ekoloģiskas un resursu izmantošanas ziņā efektīvas konstrukcijas un procesus visā ēku celtniecības un ekspluatācijas laikā: projektēšanas, celtniecības, ekspluatācijas, uzturēšanas, renovācijas un nojaukšanas posmos. Būtu jāveicina Aprites cikla novērtējuma (LCA) pieejas izmantošana: tajā ietverta tāda materiāla noteikšana, kam ir vismazākā ietekme uz globālo sasilšanu.

4.5 EESK izsaka neapmierinātību par to, ka joprojām ir šķēršļi likumdošanā, kas kavē koksnes un koka produktu pastiprinātu izmantošanu ES dzīvojamajā sektorā. Būtu jāuzsāk ad hoc iniciatīvas valstu līmenī, lai vairotu vietējo un reģionālo pašvaldību zināšanas par koku kā būvmateriālu. Turklāt atbilstošas izglītības, apmācības un iemaņu trūkums ne tikai kokapstrādes nozarēs, bet arī galvenajās ar tām saistītajās profesijās (būvinženieri, arhitekti u.c.) ir viens no nozīmīgākajiem šķēršļiem, kas kavē koksnes pastiprinātu izmantošanu būvniecībā.

4.6 Diemžēl pašlaik izmantotajās ekoloģiskās būvniecības novērtēšanas sistēmās ne vienmēr ir pilnībā atzīta pozitīvā nozīme, kāda ir koka izmantošanai mājokļos. Dažas no minētajām sistēmām faktiski vēršas pret koka izmantošanu. EESK tāpēc aicina izmantot vispārēji atzītas LCA metodoloģijas, kurās izvērtētas būvmateriāla visas priekšrocības un trūkumi, ieskaitot oglekļa dioksīda uzglabāšanu.

4.7 Koka produktu izmantošanas veicināšana ir visekoloģiskākā izvēle: izmantojot ēkās koka pilno potenciālu (oglekļa uzglabāšanas efekts un aizstāšanas efekts), Eiropa varētu samazināt CO2 emisijas par 300 000 miljoniem tonnu (par 15 % līdz 20 %) (7). EESK atzīst, ka, izmantojot ekoloģiskus būvmateriālus, ēkās iespējams panākt ievērojamu energoietaupījumu.

4.8 Attiecībā uz pašreizējām debatēm par klimata pārmaiņām un jo īpaši diskusijām par zemes izmantošanu, zemes izmantošanas izmaiņām un mežsaimniecību (LULUCF) EESK aicina

— atzīt koksnes produktus par oglekļa glabātavām (8);

— veicināt tādu materiālu izmantošanu, kas ir oglekļa glabātavas un kam ir mazāka oglekļa dioksīda un citu resursu “pēda”.

5. Globālā ekonomika: centieni uzlabot Eiropas kokapstrādes un mēbeļu ražošanas nozares konkurētspēju — iespējas un problēmas

5.1 Mūsdienās ģeogrāfiskais attālums vairs nenodrošina aizsardzību pret konkurenci.

5.2 Globalizācija ir ietekmējusi Eiropas kokapstrādes un mēbeļu ražošanas nozares daudzās jomās:

— importa spiediens no zemu izmaksu valstīm — jo īpaši Āzijā — ne tikai attiecībā uz patēriņa precēm, piemēram, mēbelēm un koka grīdas segumiem (parketu un laminātu), bet arī uz saplākšņiem, uz ko jau ir ieviests antidempinga maksājums. Saplākšņu un mēbeļu cenas spēcīgi ietekmē konkurence, jo īpaši no Ķīnas;

— Uz Ķīnu eksportēto apaļkoku (dižskābaržu, ozolu, papeļu) atgriešanās Eiropā kā pusfabrikātiem. Saskaņā ar Ķīnas muitas datiem 2010. gada pirmajos 4 mēnešos apaļkoku kopējais imports bija 11 miljoni kubikmetru, kas ir par 24 % vairāk nekā tajā pašā periodā 2009. gadā. Importēto kokapstrādes produktu vārda šaurākajā nozīmē vērtība 2009. gadā bija 7 miljardi EUR. Ķīna daudzus gadus ir bijusi mēbeļu lielākā ārvalstu piegādātāja ES. Kopš 2008. gada vairāk nekā 50 % Eiropas kopējā importa apjoma ir bijuši no Ķīnas. Eiropas mēbeļu imports no Ķīnas pašlaik ir par 46 % lielāks nekā 2005. gadā, tomēr vērtības izteiksmē mēbeļu kopējais imports ir palielinājies tikai par 12,6 %, kas liecina par Ķīnas dominējošo stāvokli.

5.3 ES iestādēm būtu jānodrošina līdzvērtīgi konkurences nosacījumi ar vienādiem tirgus noteikumiem gan Eiropas ražotājiem, gan viņu konkurentiem. EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieka Antonio Tajani priekšlikumu ieviest “konkurētspējas pārbaudi” pirms ES un trešo valstu tirdzniecības partnerības nolīgumu parakstīšanas. Turpmāk ES un trešo valstu tirdzniecības un investīciju nolīgumi būtu jāslēdz, pamatojoties uz ietekmes novērtējumu, kas veikts līdz sarunu uzsākšanai. Bez tam EESK piekrīt, ka vajadzētu izvērtēt visu pārējo politikas jomu (piemēram, enerģētikas, tirdzniecības, vides, sociālās un patērētāju aizsardzības politikas) iniciatīvu ietekmi uz rūpniecības konkurētspēju pirms šādu iniciatīvu īstenošanas.

5.4 Tā kā globalizācijas ietekmi dažādās jomās nevar palēnināt vai novērst, Eiropas kokapstrādes un mēbeļu ražošanas nozarēm būs jāapgūst jauni un inovatīvi tirgus segmenti. Nozares jau ir pievērsušās šādu konkurences priekšrocību nodrošināšanai:

— elastīga ražošana, kas dod iespēju ražot visus produktus pēc individuāla pasūtījuma;

— augstas kvalitātes specifikācijas un progresīva tehnoloģija;

— augstākās kategorijas dizains;

— tādu vērtību attīstība, kas nebalstās tikai uz cenu (piem., zīmolu piešķiršana, pirkšanas pieredze);

— pakalpojumi līdz preces pirkšanai un garantijas pakalpojumi;

— ātra izplatīšana, minimālu laiku uzglabājot preces noliktavā.

5.5 Eiropas rūpniecība tādējādi ir pievērsusies “nebeidzamam” inovācijas procesam attiecībā uz tehnoloģiju, funkcionalitāti un estētiskajām vērtībām. Lai konkurētu ar Ķīnas rūpniecību, kas šobrīd spēj ražot visu veidu preces par ievērojami zemākām cenām nekā Eiropa, ļoti svarīgi ir izstrādāt absolūti inovatīvus un oriģinālus produktus.

6. Sociālie aspekti

6.1 Kokapstrādes un mēbeļu ražošanas nozarē valda milzīga spriedze, ko izraisījuši daudzi ārējie stresa faktori, ieskaitot tirgus globalizāciju, paātrinātas izmaiņas tehnoloģijā un neseno globālo finanšu krīzi. Obligāti jāpārorientē tirgus stratēģijas, lai nozare būtu konkurētspējīga un joprojām būtu Eiropas ekonomikas nozīmīga daļa. Problēmas jo īpaši attiecas uz pensionēšanās shēmām, to, ka darbaspēka izglītības līmenis ir zemāks par vidējo, uz spēju piesaistīt un saglabāt gados jaunus darbiniekus un nepieciešamību mainīt kvalifikācijas prasības. Būtu stingri jāuzrauga nozares darbaspēka demogrāfiskā attīstība un jau iepriekš jāveic pasākumi stāvokļa izlabošanai, lai nesarežģītu nozares turpmāko uzplaukumu.

6.2 Galvenais aspekts ir apmācīta un kvalificēta darbaspēka pieejamība. Īpašās iemaņas, kas vajadzīgas mēbeļu vai koka produktu ražošanas ciklā, var noteikt paša produkta sekmīgu realizāciju. Darbinieku apmācībai jābalstās ne tikai uz tradicionālajiem modeļiem, bet arī uz jaunajām tirgus vajadzībām un tehnoloģijas sasniegumiem.

6.3 Šobrīd nozares specifiska problēma ir darbaspēka novecošana lielākajā daļā apakšnozaru un nespēja piesaistīt gados jaunus darbiniekus. Nozarei ir vajadzīgi darbinieki, kas ir apguvuši jaunākās iemaņas un tehnoloģijas.

6.4 Nozare sadarbojas ar savas nozares organizācijām un arodbiedrībām (9), lai risinātu minētās problēmas, pievēršoties profesionālās kvalifikācijas trūkumam un nepieciešamībai piesaistīt gados jaunus darbiniekus. Viens no galvenajiem nosacījumiem nozares konkurētspējas atkārtotai apliecināšanai ir nodrošināt pietiekama skaita kvalificētu darbinieku pieejamību, lai apmierinātu nozares pieprasījumu. Mācību iestāžu programmām jāatbilst darbaspēka vajadzībām.

6.5 Nozare veic arī pasākumus, lai aizsargātu darbiniekus pret kaitīgu vielu ietekmi darba vietā, īstenojot paraugprakses projektus veselības aizsardzības un drošības jomā, ko atbalsta Eiropas Komisija. REF-Wood un Less Dust projekti ir labākie piemēri kokapstrādes nozares saistībām radīt saviem darbiniekiem veselīgu darba vidi. Eiropas sociālo partneru ierosināto iniciatīvu mērķis ir paaugstināt nodarbinātības līmeni, nodrošinot labākus darba apstākļus, un to rezultātā būtu jāveic ietekmes novērtējumi un jānosaka turpmākie pasākumi, kas ļautu sasniegt sociālo partneru izvirzītos mērķus. Kokapstrādes un mēbeļu ražošanas nozares uzskata, ka ļoti svarīgi ir nodrošināt karjeras virzību un nodarbinātības stabilitāti, darbinieku veselību un labklājību, attīstīt prasmes un kompetenci un līdzsvarot profesionālo un privāto dzīvi. EESK atzinīgi vērtē un atbalsta to, ka uzņēmumu līmenī ir sociālās hartas par darbinieku un darba devēju tiesībām un pienākumiem.

6.6 Jāuzsver, ka minētajām nozarēm ir liels potenciāls veidot vietēja līmeņa ekoloģiskas darba vietas, pateicoties Eiropas kokapstrādes un mēbeļu ražošanas nozaru izmantotajām atjaunojamajām izejvielām un nelielajam enerģijas patēriņam un tam, ka nozaru uzņēmumi bieži atrodas lauku apgabalos.

7. Pētniecība un inovācija

7.1 Lai nodrošinātu Eiropas pētniecības un izstrādes programmu pieejamību, Eiropas kokapstrādes nozare kopā ar partneriem no celulozes un papīra ražošanas nozares un mežu īpašniekiem ir izveidojusi Mežsaimniecības nozaru tehnoloģiju forumu (FTP). Lai gan minētais forums neapšaubāmi ir pavēris iespējas ES līmeņa pētniecības un izstrādes pasākumiem, panākumi kokapstrādes un mēbeļu ražošanas projektu apstiprināšanā ES līmenī līdz šim ir bijuši stipri pieticīgi, ņemot vērā, ka tikai dažiem MVU ir dalībai nepieciešamie līdzekļi.

7.2 ES sadarbības programmas, piemēram, ERA-NET, ir izrādījušās labāk pielāgotas MVU vajadzībām, un tās ir pavērušas nozares uzņēmumiem īpašas iespējas.

7.3 Lai Eiropas kokapstrādes un mēbeļu ražošanas nozarēm nodrošinātu spēcīgāku atbalstu pētniecības un izstrādes jomā, turpmākajās ES pētniecības un izstrādes programmās īpaši būs jāņem vērā MVU specifiskās vajadzības, lai atvieglotu MVU piekļuvi šādām programmām un apmierinātu uzņēmumu ikdienas vajadzības.

7.4 EESK tādēļ aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis pienācīgi ņemt vērā minētos apsvērumus un izskatīt tos, ņemot vērā Zaļās grāmatas par turpmāka ES pētniecības un inovāciju finansējuma kopīgo stratēģisko sistēmu pašreizējo publisko apspriešanu. Bez tam EESK aicina ES iestādes izpētīt iniciatīvas, lai veicinātu ar tehnoloģiju nesaistītas inovācijas attīstību.

7.5 Inovācija attīstās dabiski; to nevar panākt pēc pieprasījuma. Valstu un ES iestādes tomēr var atbalstīt inovācijas procesu, nodrošinot pamatnosacījumus, lai uzņēmumiem būtu vērts ieguldīt laiku un naudu savā nākotnē.

7.6 Eiropas politika izejvielu jomā galvenokārt ir pievērsusies nevis izejvielām kā, piemēram, koksnei vai otrreizējā pārstrādē iegūtam papīram, bet gan deficītiem materiāliem. Lai novērstu šo acīmredzamo trūkumu, EESK lūdz iekļaut koku kā galveno izejvielu Eiropas Inovācijas partnerībā par izejvielām atbilstoši Komisijas paziņojumā par izejvielām iekļautajiem ieteikumiem.

8. Intelektuālā īpašuma tiesības un produktu viltošana

8.1 Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība un izmantošana jānosaka par prioritāti, lai nodrošinātu, ka ES joprojām var konkurēt globālajā ekonomikā, neraugoties uz viltojumu un pirātisma pieaugumu starptautiskā mērogā daudzās nozarēs. EESK uzsver, ka jāpastiprina sadarbība rūpnieciskā īpašuma tiesību jomā, jo īpaši izstrādājot Eiropas standarta patentu.

8.2 EESK vēlētos atgādināt, cik svarīga ir nozares un valdības iestāžu (ES un valstu līmenī) spēcīga sadarbība viltošanas apkarošanā. Tas ir ļoti svarīgi, lai labāk atbalstītu publiskā sektora un muitas darbinieku apmācību un palielinātu patērētāju informētību. Ievērojamu palīdzību varētu sniegt arī tādu tehnoloģiju izstrāde, kas atvieglo produktu autentificēšanu. EESK iesaka, ka ES vajadzētu veikt pasākumus, lai stiprinātu valstu muitas iestāžu rīcībspēju viltotu preču tirdzniecības apkarošanā.

8.3 Labas prakses piemērs ir Itālijas uzsāktā iniciatīva “Nacionālā Viltojumu novēršanas diena”, ko pagājušajā gadā Romā un vairākās citās Itālijas pilsētās organizēja Confindustria. EESK aicina ES iestādes organizēt līdzīgu pasākumu Eiropas un valstu līmenī.

8.4 Mēbeļu viltojumi var būt bīstami veselībai vai pat dzīvībai. Minētā iemesla dēļ, lai pastiprinātu intelektuālā īpašuma tiesības un apkarotu produktu viltojumus, EESK aicina Eiropas Komisiju izveidot mēbelēm paredzētu “produktu lapu”. Šāda lapa būtu pievienojama pārdodamajam produktam, lai garantētu nepieciešamo pārredzamību ražotāju, izplatītāju un patērētāju tirdzniecības attiecībās. Par Eiropas tirgū laistajām mēbelēm būtu jāsniedz šāda obligāta informācija: produkta likumīgais nosaukums vai kopējā muitas tarifa (TDC) nomenklatūrā iekļautais nosaukums; ražotāja vai importētāja uzņēmuma nosaukums; produkta izcelsme; tādu materiālu vai vielu klātbūtne, kas var būt kaitīgi cilvēkiem vai videi; informācija par izmantotajiem materiāliem un ražošanas metodēm, ja tas ir svarīgi attiecībā uz produkta kvalitāti vai īpašībām; lietošanas instrukcijas.

8.5 Komiteja atzīst, ka patiesi jāatbalsta mēbeļu ražošanas un kokapstrādes nozare ar saimniecisku reformu starpniecību, lai nodrošinātu produktu popularizēšanu starptautiskā mērogā un godīgu konkurenci. ES vajadzētu arī mudināt jaunās tirgus ekonomikas valstis reformēt to nacionālās sistēmas, lai izskaustu birokrātisku nesaimnieciskumu vai līdzsvarotu reglamentējošos vai birokrātiskos traucējumus, kas varētu rasties tarifu dēļ. Varētu uzlabot arī tiesisko regulējumu, lai radītu skaidru normatīvo sistēmu tiem Eiropas uzņēmumiem, kas vēlas investēt trešo valstu tirgos.

Briselē, 2011. gada 26. oktobrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Staffan NILSSON

(1) Avots: Eiropas pētījums “Reāls potenciāls ES mežu pieauguma un izmantošanas izmaiņai EUwood” [“Real potential for changes in growth and use of EU forests. EUwood”].3.5. nodaļas 45. lpp. Turpmākais pieprasījums pēc koksnes enerģijas “….Paredzams, ka koksnes energijas ražošanā pieaugs no 346 miljoniem m3 2010. gadā (3,1 EJ) līdz 573 miljoniem m3 (5 EJ) 2020. gadā un varētu sasniegt 752 miljonus m3 2030. gadā (6,6 EJ). Minētie rezultāti ir balstīti uz pieņēmumu, ka no atjaunojamajiem avotiem ražotajā enerģijā koksnes daļa samazināsies no 50 % 2008. gadā līdz 40 % 2020. gadā.”

(2) Datu avots: European Panel Federation (EPF) 2009.-2010. gada ziņojums.

(3) Vaclav Smil: Power Density Primer – Understanding the Spatial Dimension of the Unfolding Transformation to Renewable Electricity Generation, 2010. gada maijs.

(4) “Koksnes un koksnes atliekvielu mobilizēšana un efektīva izmantošana enerģijas ražošanai”. Mežsaimniecības pastāvīgās komitejas ad hoc II darba grupas ziņojums Mežsaimniecības pastāvīgajai komitejai par koksnes un koksnes atliekvielu mobilizēšanu un efektīvu izmantošanu enerģijas ražošanai.

(5) Klimata pārmaiņu radīto problēmu risināšana: koksnes izmantošana. CEI-Bois publikācija, 2006. gada novembris.

(6) Energoefektivitātes plāns 2011 — COM(2011) 109 galīgā redakcija.

(7) CEI-Bois: www.cei-bois.org

(8) Dušan Vácha, TSU Internship, Harvested Wood Products, approaches, methodology, application, IPCC/NGGIP/IGES, Kanagawa, Japan, 2011. gada maijs

(9) Piemēram skat. Pfleiderer AG Sociālo hartu (PASOC), ko parakstīja 2010. gada 30. novembrī Frankfurtē pie Mainas, Vācijā. http://www.pasoc.innopas.eu/fileadmin/docs/documents/sozialcharta/EN__IFA-PAG.pdf