·nodrošināt atbilstību starp kopējiem rādītājiem un to komponentiem — no sākuma tiek atdalīti saķēdētie algu un ar algu nesaistīto izmaksu indeksi, tad tie tiek agregēti kopējos rādītājos un visbeidzot atkal saķēdēti pie attiecīgā atsauces gada (netiešā agregēšana),

Kopumā DII pieejamība un kvalitāte turpināja uzlaboties. Eurostat saņēma datus, kuros ieviestas kalendārās korekcijas, un datus, kuros ieviestas kalendārās un sezonālās korekcijas, no visām dalībvalstīm. Visas dalībvalstis, izņemot Dāniju un Zviedriju (kurām ir piešķirts atbrīvojums no sezonāli nekoriģētu datu iesniegšanas), iesniedza arī sezonāli nekoriģētus datus.

Rādītājs “Pārmaiņas darbaspēka izmaksās par nostrādāto stundu” ir svarīgs rādītājs, ko izmanto, lai analizētu īstermiņa un vidēja termiņa ekonomikas attīstību. Komisija un ECB šo indeksu, kas atspoguļo darbaspēka izmaksu īstermiņa pārmaiņas, izmanto, lai novērtētu iespējamo inflācijas spiedienu, ko izraisa pārmaiņas darba tirgū. Šis indekss par katru dalībvalsti, visu Eiropas Savienību (ES) un eurozonu ir jāaprēķina neilgi pēc tam, kad dati ir kļuvuši pieejami. Darbaspēka izmaksu indekss ir svarīgs arī sociālajiem partneriem, kas iesaistīti sarunās par algām, un Komisija to izmanto, lai uzraudzītu darbaspēka izmaksu īstermiņa pārmaiņas. Darbaspēka izmaksu indekss ir viens no galvenajiem Eiropas ekonomiskajiem rādītājiem.

Izmantojot jaunās IT programmas (sk. 2.2. iedaļu), Eurostat sistemātiski meklē neatbilsmes starp kopējiem rādītājiem un to komponentiem, kuras ir vismaz 0,1 procentpunkts (pēc noapaļošanas), un apstiprinājuma ziņojumā ziņo par tām attiecīgajai valstij. Kopējais darbaspēka izmaksu indekss tad tiek aprēķināts no jauna, balstoties uz algas un ar algu nesaistīto izmaksu komponentiem (netiešā pieeja).

DII gadījumā Eurostat iesaka izmantot netiešo koriģēšanas pieeju, lai izvairītos no neatbilstībām starp kopējām darbaspēka izmaksām un to komponentiem. Lietotāji var viegli ieraudzīt šādas neatbilsmes, un tas var radīt šaubas par DII datu vispārējo kvalitāti.

Papildus mediānai tika salīdzināta DII un NK datu sēriju ikgadējā pieauguma rādītāju standarta novirze, kas ir nepastāvības rādītājs. DII sērijas standarta novirze bija par vairāk nekā diviem procentpunktiem augstāka nekā NK sērijas standarta novirze tikai vienā gadījumā: Zviedrijas gadījumā, kurā novirze bija attiecīgi 2,8 % un 0,6 %. Zviedrija izmeklēs šīs atšķirības cēloņus un ziņos Eurostat par konstatējumiem.

4.Secinājumi

Kopš iepriekšējā ziņojuma 2017. gadā dalībvalstu DII un ES agregātu kvalitāte kopumā turpināja uzlaboties — īpaši uzlabojās dalībvalstu datu iesniegšanas punktualitāte, kas tagad ir gandrīz pilnīgi apmierinoša.

Dalībvalstu iesniegtie kvalitātes ziņojumi ir apstrādāti, izmantojot jaunās versijas Eiropas Statistikas sistēmas metadatu apstrādes sistēmu Metadata Handler, un tie ir pieejami visiem lietotājiem.

Ir paplašināta SDMX standartu izmantošana, un ir ieviesti jaunākie SDMX formāta uzlabojumi. Pilnīga IT programmu pārstrādāšana ir ļāvusi:

üuzlabot statistikas sagatavošanas ķēdes uzticamību,

ümērķtiecīgi nodrošināt atbilstību starp kopējiem rādītājiem un to komponentiem,

üizveidot jaunus rādītājus, piemēram, ikgadējā pieauguma rādītāju un ar algu nesaistītā komponenta apmēra rādītāju.

Sākot no 2017. gada, Komisija (Eurostat) publicē arī ikgadējās aplēses par darbaspēka stundas izmaksām sadalījumā pa NACE 2. red. sadaļām, pamatojoties uz apsekojumā konstatētajiem darbaspēka izmaksu līmeņiem un DII tendencēm. Komisija ir saņēmusi pozitīvas atsauksmes no lietotājiem, no kuriem daži izmantoja šos datus, lai sekotu līdzi algu izmaiņām Eiropā un to iespaidam uz ekonomisko konverģenci.

Komisija turpinās regulāri uzraudzīt prasību izpildi un datu kvalitāti, izmantojot iesūtītos datus un citus valstu dokumentus, tai skaitā kvalitātes ziņojumus. Gadījumos, kad nebūs panākti uzlabojumi vai tie būs nenozīmīgi, Komisija to detalizēti apspriedīs ar kompetentajām valsts statistikas iestādēm.