EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 7.12.2011 
SEC(2011) 1473 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
Pavaddokuments dokumentam  
PADOMES REGULA, 
ar ko izveido in strumentu sadarb ībai kodoldroš ības jomā 
 
{COM(2011) 841 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1472 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV Černobiļas avārija 1986. gad ā un Fukušimas-Dai či avārija 2011. gad ā uzskatāmi apliecin āja 
kodoldroš ības vispārējo nozīmīgumu. Lai īstenotu Euratom līguma mērķi radīt tādus drošības 
nosacījumus, kas vajadz īgi, lai nov ērstu draudus sabiedr ības dzīvībai un vesel ībai, Eiropas 
Atomener ģijas Kopienai (turpm āk tekstā — „Kopiena”) j ābūt spējīgai atbalst īt kodoldroš ību 
trešās valstīs. 
Kopienai ar ī turpmāk jāveltī īpašas pūles, lai atbalst ītu efektīvu kodoldroš ības pasākumu 
piemērošanu kodolmateri āliem treš ās valstīs, balstoties uz droš ības pasākumiem Eiropas 
Savienībā. 
Minētos mērķus iepriekš atbalst īja TACIS  un PHARE  kodoldroš ības programmas un kopš 
2007. gada — INSC  „trešās valstīs” un Pirmspievienošan ās palīdzības instruments ( IPA) 
valstīm, kas uzs ākušas pievienošan ās procesu ES.  
1. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
Augstāko standartu veicin āšana un to ieviešana kodoldroš ības jomā un aizsardz ības 
pasākumos pret radi āciju ES teritorij ā var izrādīties nepietiekama, lai atbilst īgi aizsarg ātu 
plašu sabiedr ību un vidi. Nesen ā pagātne ir skaidri apliecin ājusi, ka kodolav ārijas sekas var 
ietekmēt sabiedrības veselību, sociālo dzīvi, vidi un ekonomiku, radot savu ietekmi t ālu aiz 
valsts robež ām un, iesp ējams, visā pasaulē. Tāpēc ir jāparedz pas ākumi ar treš ām valstīm, jo 
īpaši ar ES kaimi ņvalstīm, ievērojot visp ārējo mērķi veicināt visā pasaulē augsta l īmeņa 
kodoldroš ību un aizsardz ības pasākumus pret radi āciju. Vienlaic īgi ir arī nepieciešams 
paredzēt pasākumus, lai pal īdzētu nodrošin āt efektīvu kodoldroš ību trešās valstīs. 
Pārskats par g ūto pieredzi un starptautisk ās situācijas attīstība 
Lielāko kodolav āriju galvenie c ēloņi ir bijuši galvenok ārt kodoldroš ības kultūras trūkums, 
drošības neiev ērošana projektos (droš ības aspekti kodolsp ēkstaciju projektos) un darb ības 
drošības trūkums. ES sadarb ības programmas kodoldroš ības jom ā nodrošin āja 
priekšnosac ījumus pal īdzībai/sadarb ībai ar kodoliek ārtu operatoriem, lai uzlabotu st āvokli uz 
vietas, un ar kodolener ģijas regulatoriem, lai nodrošin ātu, ka viņiem ir vajadz īgās tehniskās 
iespējas un neatkar ība, lai pan āktu atbilstošu kodoldroš ības standartu iev ērošanu. 
Kodoldroš ības jomā sadarbībai ar kodolener ģijas regulatoriem ir j āpaliek kā galvenajam 
sadarbības virzienam. Īpašās situācijās jāparedz iesp ēja sadarboties ar kodolener ģētikas 
operatoriem, lai nodrošin ātu riska un droš ības visaptveroša un p ārredzama nov ērtējuma 
(„stresa p ārbaužu”) efektivit āti un rezult ātus, kuru Eiropas Savien ībā izstrādāja pēc 
Fukušimas-Dai či avārijas.  
Sadarbība lietot ās kodoldegvielas un radioakt īvo atkritumu apsaimniekošanas un 
apglabāšanas jom ā, kā arī videi drošas situ ācijas atjaunošan ā bijušajās kodolviet ās, kam 
vajadzīga starptautiska sadarb ība, ir bijusi svar īga programmas da ļa, un tai turpm āk jākļūst 
par vienu no š ā instrumenta priorit ātēm. 
Lai nodrošin ātu dažādo dalībnieku darb ības saska ņošanu un resursu lab āku izmantošanu, 
joprojām būs nozīmīga starptautiskas sadarb ības veicin āšana, jo īpaši ar SAEA starpniec ību. 
 
LV 2   LV 2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Situācijā, kad 27 dal ībvalstis darbojas kop ēju politikas un strat ēģijas virzienu robež ās, vienīgi 
Eiropas Savien ībai ir „kritisk ā masa”, lai rea ģētu uz pasaules probl ēmām, turpret ī dalībvalstu 
rīcība var b ūt nepietiekama un sadrumstalota, īstenojot projektus, kas bieži ir p ārāk 
maznozīmīgi, lai rad ītu ilgtspējīgas pārmaiņas šajā jomā. Šī kritiskā masa ar ī izvirza ES 
labākā situācijā, risinot dialogu par polit iku ar partneru vald ībām. Tas ir v ērojams, piem ēram, 
ES stingraj ā nostājā apspried ēs un sarun ās ar G 8 un Eiropas Rekonstrukcijas un att īstības 
banku (ERAB), kas starptautisko donoru v ārdā pārvalda lielus kodoldroš ības līdzekļus. 
Turklāt saskaņošana ir ES dabiska funkcija, un t ā var ietekm ēt gandrīz visas starptautisko 
attiecību jomas, kas dal ībvalstīm vispār nav izdar āms atseviš ķi.  
3. ES INICIAT ĪVAI IZVIRZ ĪTIE UZDEVUMI  
Pašreizējais INSC  veicina augsta l īmeņa kodoldroš ību un aizsardz ību pret radi āciju, kā arī 
nodrošina efekt īvu kodoldroš ības pasākumu īstenošanu treš ās valstīs.  
Ir ierosin āts priekšlikums, lai jaun ā instrumenta visp ārīgais mērķis un darb ības joma b ūtu 
identiska pašreiz ējam INSC:  Kopiena finans ē pasākumus, lai pal īdzētu veicin āt augstu 
kodoldroš ības un aizsardz ības līmeni pret radi āciju, kā arī piemērot efektīvus un iedarb īgus 
drošības līdzekļus attiecībā uz kodolmateri āliem trešās valstīs. To nodrošin ās, īstenojot š ādus 
konkrētus mērķus: 
• atbalstot augst āko standartu veicin āšanu un īstenošanu treš ās valstīs attiecībā uz 
kodoldroš ību un aizsardz ību pret radioaktivit āti kodoliek ārtās un radiolo ģijas praktiskaj ā 
darbā; 
• atbalstot atbild īgu stratēģijas virzienu izstr ādi un īstenošanu attiec ībā uz lietot ās 
kodoldegvielas apglab āšanu, atkritumu apsaimniekošanu, iek ārtu ekspluat ācijas 
pārtraukšanu un bijušo kodolvietu atvese ļošanu;  
• atbalstot efekt īvu sistēmu un metodiku veicin āšanu un īstenošanu kodoldroš ības 
pasākumu uzlabošanai vis ā pasaulē. 
Tomēr ES darb ību priorit ātes un krit ēriji tiks noteikti atk ārtoti, un tie b ūs precīzāki jaunā 
instrumenta kontekst ā. 
4. POLITIKAS VARIANTI  
Ietekmes nov ērtējumā tiek izskat īti četri varianti: i) ES darb ību neturpina (nav kodoldroš ības 
instrumenta); ii) „bez p ārmaiņām” (sadarb ība ar trešām valstīm turpinās saskaņā ar pašreiz ējo 
INSC  regulu); iii) groza INSC regulu; iv) jauns instruments, kur ā varētu ietvert pašreiz ējā 
INSC  darbības jomu, papildinot to ar da ļu no spēkā esošā stabilitātes instrumenta ( IFS) 
darbības jomas. 
Grozītā regula bija variants, ko izv ērtēja sīkāk. Tajā varētu ņemt vērā starptautisk ās situācijas 
attīstības gaitu kodoldroš ības jomā un realiz ēt gūto pieredzi, k ā arī noskaidrot sadarb ības 
kritērijus un priorit ātes. Ģeogrāfiskā darbības joma var ētu tikt pārskatīta, lai ietvertu visas 
„trešās valstis” (valstis, kas nav ES dal ībvalstis), kuras atbilst sadarb ības kritērijiem, tostarp 
 
LV 3   LV valstis, uz kur ām attiecas Pirmspievienošan ās instruments ( IPA), kā arī rūpnieciski 
attīstītās/augstu ien ākumu valstis.  
Pašreizējās INSC  regulas juridiskais pamats ir Euratom  līgums. Apsverot kodoldroš ības 
tiesisko regul ējumu ES l īmenī, nākamajā regulā šim pamatam j āsaglabājas, ja vien paplašin āta 
darbības joma nenosaka vair ākus juridiskos pamatus. 
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Kodolavārijas var dramatiski ietekm ēt veselību, sociālo, vides un ekonomikas jomu, k ā to 
apliecināja Černobiļas avārija (1986. gad ā) un Fukušimas av ārija (2011. gad ā). Abas av ārijas 
izraisīja pies ārņojumu liel ās teritorij ās, upurus un cietušo iedz īvotāju 
pārcelšanos/p ārvietošanu, un t ādēļ vajadzēja pārtraukt ļoti dārgu kodolener ģijas spēkstaciju 
ekspluatāciju un tās demont ēt, un aizst āt zaudēto elektroener ģijas ražošanas jaudu. Š ādas 
avārijas ietekm ē izvēli attiecībā uz dažādajiem ener ģijas veidiem daž ās valstīs (kodolener ģijas 
moratorijs vai pak āpeniska t ās atcelšana) ar iesp ējamu ietekmi uz vidi p ēc tam, jo 
kodolreaktoru aizst āšanai var b ūt nepieciešama, piem ēram, fosil ās degvielas vai 
ūdensenerģijas izmantošana.  
ES ierosin ātās darbības ir paredz ētas, lai pal īdzētu novērst kodolav ārijas, samazin āt to sekas 
līdz minim ālam līmenim (izmantojot gatav ības pasākumus ārkārtas situācijās) un vājināt 
avāriju sekas gad ījumā, ja tās notiek. T ādi ir katra izskat ītā varianta m ērķi. Tomēr variants 
„ES darb ību neturpina (nav kodoldroš ības instrumenta)” ticam āk pārtrauktu vair ākumu 
pašlaik notiekošo darb ību, ko ES uzs ākusi kodoldroš ības jomā. 
6. VARIANTU SAL ĪDZINĀJUMS  
Variants, kas paredz regulas groz īšanu, ļautu atrisin āt pašreiz ējās nenoteikt ības un 
nekonsekvenci un nodrošin ātu orientāciju uz skaidri izv ēli par ES sadarb ību kodoldroš ības un 
tās drošības pasākumu jom ā. Ģeogrāfisko un tematisko m ērķu un priorit āšu skaidr āka 
noteikšana paš ā regulā uzlabotu instrumenta īstenošanas efektivit āti. Tāpēc varētu cerēt, ka 
projekta cikla vad ība notiktu efekt īvāk un savlaic īgāk. 
Salīdzinājumā ar variantiem „bez p ārmaiņām” un „jauns instruments” tas nodrošin ātu 
nepārtrauktību un ļautu izmantot atbilstoši p ārbaudītas sistēmas pieredzi, vienlaic īgi atrisinot 
daudzus konkr ētus jautājumus. Gan šis variants, gan vien ota juridiska pamata izmantošana 
(salīdzinājumā ar „jaunā instrumenta” variantu) vienk āršotu pieeju un apspriedes. Iesp ējams, 
ka tas nodrošin ās lielāku saskaņotību nekā tā, kuru var ētu gūt ar „jaunu instrumentu”, kas 
ietver kodoldroš ību, drošumu un droš ības pasākumus.  
Ģeogrāfiskās darbības jomas, k ā arī kritēriju un priorit āšu atkārtota noteikšana attiec ībā uz 
sadarbību „grozīta INSC ” kontekst ā dotu iesp ēju skaidrāk saprast intervences robežas. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
INSC  ir pilnvarojuma regula, kur ā noteikti b ūtiski ES intervences aspekti un pamats. Gada 
rīcības programm ās sīki izstrādā ES veicamos pas ākumus, tostarp nor ādot attiecīgo pasākumu 
 
LV 4   LV izvirzītos mērķus un paredz ētos rezult ātus. Pirms īstenošanas nosaka konkr ētus rādītājus, 
apsverot katra pas ākuma īpatnības.  
Darbību īstenošanā ievēro uz rezult ātu orientētu pārvaldību, kas pal īdz sasniegt š ādus mērķus: 
– maksimāli izmantot ierobežotus resursus; 
– uzlabot lēmumu pie ņemšanas procesus un l ēmumus; 
– panākt pārredzamību un pārskatatbild ību. 
Eiropas Komisijas p ārraudzības un nov ērtēšanas sist ēmas arvien vair āk tiek virz ītas uz 
rezultātiem (uz rezult ātiem vērsta pārraudzība). Tiek iesaist īti štata darbinieki, k ā arī ārštata 
eksperti. Projektu vad ītāji delegācijās un galvenaj ā mītnē nepārtraukti p ārrauga projektu un 
programmu īstenošanu daž ādos veidos, tostarp, ja iesp ējams — apmekl ējot notikumu vietas. 
Slēdz līgumus ar neatkar īgiem ārštata ekspertiem par ES ārējo darbību rezultātu novērtēšanu, 
izmantojot tr īs dažādas sistēmas. Šie nov ērtējumi palielina p ārskatatbild ību un uzlabo 
notiekošos ātrās reaģēšanas pas ākumus; tajos apkopo iepriekš ējā pieredzē gūto mācību, lai 
ņemtu to v ērā turpmākajos politikas virzienos un darb ībās. Visi izmanto starptautiski atz ītos 
ESAO Att īstības palīdzības komitejas v ērtēšanas krit ērijus, kuros ietverta (iesp ējama) 
ietekme. 
Komisija ar ī veic savas politik as virzienu strat ēģiskus nov ērtējumus gan pl ānošanas un 
stratēģijas jomā, gan arī ātrās reaģēšanas īstenošanas konkr ētā jomā. Šie nov ērtējumi ir 
svarīgs devums politikas virzienu noteikšan ā un instrumentu un projektu pl ānošanā. Visi šie 
vērtējumi ir public ēti Komisijas t īmekļa vietnē, un kopsavilkums par konstat ētajiem faktiem ir 
iekļauts gada zi ņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam.