Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ES riska novērtēšanas pārredzamību un ilgtspēju pārtikas aprites ķēdē un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 178/2002 (par pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgiem principiem), Direktīvu 2001/18/EK (par ĢMO apzinātu izplatīšanu vidē), Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (par ĢM pārtiku un barību), Regulu (EK) Nr. 1831/2003 [par barības piedevām], Regulu (EK) Nr. 2065/2003 [par kūpināšanas aromatizētājiem], Regulu (EK) Nr. 1935/2004 [par materiāliem, kas paredzēti saskarei ar pārtiku], Regulu (EK) Nr. 1331/2008 (par vienotu atļauju piešķiršanas procedūru pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem), Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (par augu aizsardzības līdzekļiem) un Regulu (ES) 2015/2283 (par jauniem pārtikas produktiem)”

(COM(2018) 179 final – 2018/0088 (COD))

(2018/C 440/27)

Ziņotājs: Antonello PEZZINI Līdzziņotāja: Ester VITALE

Apspriešanās Padome, 22.5.2018. Eiropas Parlaments, 28.5.2018. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. un 114. pants, 168. panta 4. punkta b) apakšpunkts un 304. pants Biroja lēmums 13.2.2018. Atbildīgā specializētā nodaļa Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 5.9.2018. Pieņemts plenārsesijā 19.9.2018. Plenārsesija Nr. 537 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 176/2/2

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. EESK vienmēr ir atbalstījusi ES veselības aizsardzības politiku visā pārtikas aprites ķēdē, visos ražošanas procesa posmos, proti, no lauksaimnieka līdz patērētājam, novēršot piesārņojumu un riskus attiecībā uz pārtiku, lai veicinātu drošumu un higiēnu, kā arī skaidru, pārredzamu un drošu informāciju par pārtikas produktiem.

1.2. EESK atbalsta Komisijas iniciatīvas, kuru mērķis ir risināt problēmas saistībā ar visas pārtikas aprites ķēdes kontroles sistēmas pārredzamību, ilgtspēju un efektivitāti, lai uzlabotu iedzīvotāju, plašsaziņas līdzekļu un visas pilsoniskās sabiedrības priekšstatu par uzticamību un drošumu.

1.3. EESK stingri atbalsta uzskatu, ka Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde ( EFSA ) ir jāstiprina, lai, izmantojot skaidru un pārredzamu komunikāciju un ciešāku sadarbību ar dalībvalstīm un citām struktūrām, kas darbojas sociālajā jomā, nodrošinātu labākās iespējamās zinātniskās konsultācijas riska pārvaldītājiem un veidotu saskaņotu, drošu un uzticamu pārtikas nekaitīguma sistēmu.

1.4. EFSA ir apliecinājusi savu kompetenci. Tai [..] ir ļoti svarīga nozīme, lai novērstu veselības apdraudējumu Eiropā” EESK ir bijusi iespēja uzsvērt, ka “tās pastāvēšanas laikāir apliecinājusi savu kompetenci. Tai [..] ir ļoti svarīga nozīme, lai novērstu veselības apdraudējumu Eiropā” ( 1 )

1.5. Komiteja uzskata, ka svarīgi ir saglabāt augstu neatkarības līmeni no ārējas ietekmes un uzlabot EFSA zinātnisko kompetenci, palielinot riska analīzes spēju, lai nodrošinātu ES novērtēšanas sistēmas ilgtspēju, kura pasaules mērogā tiek uzskatīta par vienu no attīstītākajām sistēmām.

1.6. EESK uzskata, ka EFSA un dalībvalstīm, organizētām tīklā, ir jābūt nodrošinātiem apstākļiem, kādos vislabākajā iespējamajā veidā izstrādāt atbilstošu riska paziņošanu, kas būtu neatkarīga, bet saskaņota starp EFSA un dalībvalstīm un koordinēta starp riska novērtētājiem un riska pārvaldītājiem, lai lietotāji skaidrā un interaktīvā perspektīvā varētu izmantot rezultātus un secinājumus, taču vienlaikus tiktu nodrošināti adekvāti konfidencialitātes līmeņi un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība.

1.7. EESK stingri atbalsta tāda pētījumu reģistra izveidi, kas būtu viegli pieejams tiešsaistē, ietvertu ekspertu un sertificētu laboratoriju identifikāciju, apliecinātus paziņojumus par interešu konflikta neesamību, mērķu, paredzēto tehnisko un finanšu resursu un avotu aprakstu.

1.8. Komiteja uzskata, ka, izmantojot mērķtiecīgu pārtikas un uztura kultūru un selektīvas analīzes spēju attiecībā uz šiem riskiem, ir būtiski jāuzlabo patērētāju uztvere par risku, kuram viņi ir pakļauti, lietojot pārtiku.

1.9. EESK uzskata, ka nākamais ES vispārīgais stratēģiskais riska paziņošanas plāns, ja tas formulēts pilnīgā saskaņā ar EFSA un ievērojot tās neatkarību, ir pamatelements, lai uzliktu saistības atbildīgajām personām efektīvā, vienotā, savlaicīgā, interaktīvā veidā un atbilstoši iedzīvotāju vajadzībām reaģēt uz pārtikas aprites ķēdes drošumu, pārredzamību un uzticamību.

1.10. EESK ierosina stiprināt strukturētu un sistemātisku dialogu ar pilsonisko sabiedrību; šā dialoga ietvaros EESK un tās struktūras, kas darbojas ilgtspējīgu pārtikas sistēmu jomā, varētu sniegt noderīgu un konkrētu ieguldījumu.

1.11. Attiecībā uz EFSA pārvaldību EESK stingri atbalsta priekšlikumu par dalībvalstu un pilsoniskās sabiedrības lielāku iesaistīšanos pārvaldības struktūrā un zinātnisko ekspertu grupās, saskaņojot pārvaldības padomes sastāvu ar standartiem, kas noteikti Vienotajā pieejā par decentralizētajām aģentūrām.

1.12. EESK uzskata, ka ir jāpiemēro vienošanās starp EFSA un Kopīgo pētniecības centru, jo īpaši attiecībā uz kopīgām darbībām pārtikas un barības jomā un lai izstrādātu zinātnisku metodoloģiju saskaņotai kvalitātes analīzei, kas visām ieinteresētajām pusēm nodrošina pārredzamību, salīdzināmību, iekļautību un taisnīgumu.

2. Ievads

2.1. Vispārējie tiesību akti pārtikas jomā (ES tiesību akti par pārtikas un barības nekaitīgumu visā ražošanas ķēdē) ir stūrakmens ES tiesiskajam regulējumam visā pārtikas aprites ķēdē, proti, “no ražotāja līdz patērētājam”.

2.2. Tiesību akti paredz, ka noteikumiem par barību un pārtiku ir jābūt zinātniski pamatotiem. To saprot kā riska analīzes principu, kas sastāv no trim atšķirīgiem, bet savstarpēji saistītiem komponentiem: riska novērtējums, pārvaldība un paziņošana.

2.3. Ar Regulu (EK) Nr. 178/2002 tika izveidota Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde ( EFSA ), kas ir neatkarīga zinātniska aģentūra, kuras pārziņā ir zinātnisku atzinumu sniegšana, uz kuriem pamatojas ES pieņemtie pasākumi pārtikas apritē.

2.4. Eiropas Komisijai (EK) 2017. gada 6. oktobrī tika oficiāli nosūtīta Eiropas pilsoņu iniciatīva, pamatojoties uz 1 070 865 atbalsta apliecinājumiem no 22 dalībvalstīm. Iniciatīva “Aizliegt glifosātu un aizsargāt no kaitīgiem pesticīdiem gan cilvēkus, gan vidi” ( 2 ) ir mudinājusi EK ierosināt ES dalībvalstīm veikt dažādus pasākumus. To vidū var minēt šādu pasākumu: “panākt, ka ES regulatīvajam apstiprinājumam nepieciešamais zinātniskais pesticīdu novērtējums tiek pamatots vienīgi ar publicētiem pētījumiem, ko pasūtījušas kompetentas publiskās iestādes, nevis pesticīdu nozare”. EK ir apņēmusies iesniegt šo tiesību akta priekšlikumu līdz 2018. gada maijam, lai uzlabotu zinātnisko novērtējumu pārredzamību un zinātnisko pētījumu kvalitāti un neatkarību.

2.5. Regulas Nr. 178/2002 par vispārīgiem pārtikas aprites tiesību aktiem ( 3 ) atbilstības pārbaude tika pabeigta 2018. gada 15. janvārī.

2.6. Novērtējums liecina, ka Vispārīgo pārtikas aprites tiesību aktu regula joprojām ir nozīmīga un atbilstoša, lai stātos pretī lielākai daļai pašreizējo tendenču.

2.6.1. Kopumā ir sasniegti vispārīgo pārtikas aprites tiesību aktu galvenie mērķi, proti, augsts cilvēku veselības, patērētāju interešu aizsardzības līmenis saistībā ar pārtiku un iekšējā tirgus efektīva darbība.

2.6.2. EFSA izveide ir uzlabojusi ES pasākumu zinātnisko pamatu. Ir veikti ievērojami uzlabojumi EFSA zinātniskās kapacitātes palielināšanā saistībā ar tai uzticētajiem uzdevumiem, zinātnisko rezultātu kvalitātē, zinātnisko datu vākšanā un riska novērtēšanas metodoloģiju izstrādē un saskaņošanā.

2.6.3. EFSA ir nostiprinājusi sadarbību ar valstu un starptautiskajām zinātniskajām struktūrām, kā arī veicinājusi informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm.

2.6.4. ES līmenī nav konstatēta nekāda sistēmiska neatbilstība riska analīzes principa piemērošanā.

2.6.5. EFSA stingrā neatkarības un pārredzamības politika tiek regulāri pilnveidota un nostiprināta. Tomēr, tā kā ne visas dalībvalstis ir pārstāvētas EFSA valdē, EFSA pārvaldība, šķiet, neatbilst vienotai pieejai attiecībā uz ES decentralizētajām aģentūrām.

2.6.6. Pārtikas nekaitīguma sistēma, kas izveidota ar Vispārīgo pārtikas aprites tiesību aktu regulu, dažos gadījumos ir bijusi iedvesmas avots arī valstīm ārpus ES, kuras izstrādā savus valsts tiesību aktus.

2.6.7. Attiecībā uz riska novērtējumu atļaujas piešķiršanas dokumentāciju kontekstā EFSA ir saistoši konfidencialitātes noteikumi un analīzes procedūras, kuras iesaka ņemt vērā jebkuru pieejamu pētījumu vai pierādījumu. Tādējādi savos atzinumos EFSA neatsaucas vienīgi uz nozares pētījumiem, bet pamato savus zinātniskos secinājumus ar pēc iespējas pilnīgāku literatūras apskatu. Savukārt ražošanas nozarei ir pienākums iesniegt savus pētījumus kopā ar dokumentāciju atļaujas saņemšanai.

2.6.8. EFSA sistēmā tika konstatēti daži ierobežojumi, proti: Saskaņā ar nesenajiem novērtējumiem ( 4 ) pašreizējāsistēmā tika konstatēti daži ierobežojumi, proti: — grūtības saistībā ar jaunu locekļu piesaistīšanu grupai, — zinātniskā pieredze ir tikai dažām dalībvalstīm, — pašreizējā tendence samazināt publiskās pārvaldes budžetu, — mazs finansējums, kas paredzēts EFSA uzdevumu nodošanai ārpakalpojumu sniedzējiem.

2.6.9. Turklāt ilgās atļauju piešķiršanas procedūras dažās nozarēs palēnina procesu, lai jaunus produktus laistu tirgū. Tomēr centralizētā atļauju piešķiršanas sistēma efektivitātes ziņā joprojām rada priekšrocības salīdzinājumā ar vairāku valsts pārtikas atļauju sistēmu izmantošanu.

2.7. EFSA ir apliecinājusi savu kompetenci. Tai neapšaubāmi ir ļoti svarīga nozīme, lai novērstu veselības apdraudējumu Eiropā” EESK jau bija iespēja uzsvērt, ka “tās pastāvēšanas laikāir apliecinājusi savu kompetenci. Tai neapšaubāmi ir ļoti svarīga nozīme, lai novērstu veselības apdraudējumu Eiropā” ( 5 )

2.8. Ņemot vērā ne vienmēr saskaņotu un vienprātīgu zinātnisko ieteikumu ietekmi, EESK savā iepriekšējā atzinumā ieteica “pievērst tam īpašu uzmanību, jo zinātniskā literatūra ir svarīga atsauce novērtēšanas procedūrā” ( 6 ) un prasīja EK aģentūras tīmekļa vietnē sistemātiski publicēt izmantotos obligātos pētījumus un attiecīgos neapstrādātos datus, kuri ir pieņemto secinājumu pamatā.

2.9. EFSA novērtējuma pamatā ir zinātnisks pētījums, kurā būtu jāpierāda attiecīgā pārtikas produkta nekaitīgums. Saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem šo atsauces pētījumu būtu jāiesniedz uzņēmumam, kas plāno šo produktu laist tirgū. Un tas ir pats sensitīvākais aspekts, jo zinātnisko pētījumu rezultāti dažkārt var būt atšķirīgi atkarībā no finansējuma avota un no izmantotajām metodēm. EESK arī uzsvēra ( 7 ) , kanovērtējuma pamatā ir zinātnisks pētījums, kurā būtu jāpierāda attiecīgā pārtikas produkta nekaitīgums. Saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem šo atsauces pētījumu būtu jāiesniedz uzņēmumam, kas plāno šo produktu laist tirgū. Un tas ir pats sensitīvākais aspekts, jo zinātnisko pētījumu rezultāti dažkārt var būt atšķirīgi atkarībā no finansējuma avota un no izmantotajām metodēm.

2.10. Vispārīgākā kontekstā EESK nesen aicināja izstrādāt pārtikas politiku 21. gadsimtam, kura atbilstu šādiem vairākiem kritērijiem: “pārtikas kvalitāte; veselība; vide; sociālās un kultūras vērtības; stabila ekonomika; pienācīgas kvalitātes darbvietas; pilnībā iekļautas izmaksas; laba pārvaldība” ( 8 )

2.11. Eiropas Ombuds veica apsekojumus un darbības, kas saistītas ar ES riska novērtējuma modeli pārtikas aprites ķēdē, un 2018. gada 15. marta vēstulē EK uzsvēra dažus pamatprincipus, kas jāņem vērā, lai uzlabotu ES riska novērtējuma modeli pārtikas aprites ķēdē, proti: — neatkarība un pārredzamība, — apņemšanās publicēt “orientējošus pētījumus”, pēc kuriem vadīties, veicot zinātniskus novērtējumus, — lielāka sabiedrības kontrole pār savām riska novērtēšanas funkcijām procesa sākumposmā, — spēja iesaistīt sabiedrību un ieinteresētās personas riska novērtēšanas procesā (9), — atļaut ieinteresētajām personām piedalīties sanāksmēs ne tikai tādā veidā, kā tas notiek pašlaik, bet izmantojot “atklātas plenārsēdes”, saprotams, ievērojot konfidencialitāti.

2.12. EFSA izmanto, lai palielinātu izpratni par riskiem saistībā ar noteiktām vielām vai produktiem, vajadzētu būt pieejamiem visās 24 oficiālajās ES valodās [..] un ka ir jānodrošina cilvēku ar invaliditāti tiesību ievērošana un paziņojumā par risku jāņem vērā viņu vajadzības” Ombuds arī uzsvēra, ka “publiskās informācijas instrumentiem, kurusizmanto, lai palielinātu izpratni par riskiem saistībā ar noteiktām vielām vai produktiem, vajadzētu būt pieejamiem visās 24 oficiālajās ES valodās [..] un ka ir jānodrošina cilvēku ar invaliditāti tiesību ievērošana un paziņojumā par risku jāņem vērā viņu vajadzības” ( 10 )

3. EK priekšlikumi

3.1. EK ierosina pārskatīt regulu par vispārīgiem pārtikas aprites tiesību aktiem un astoņus nozares tiesību aktus, lai tie būtu saderīgi ar vispārējiem noteikumiem, palielinātu pārredzamību, stiprinātu uzticamības, objektivitātes un pētījumu neatkarības garantijas.

3.2. Lai nodrošinātu labāku pārvaldību, ir ierosināta dalībvalstu lielāka iesaistīšanās EFSA pārvaldības struktūrā un zinātnisko ekspertu grupās, kā arī lielāks valstu zinātnisko struktūru ieguldījums zinātnisko datu sniegšanā un pētījumu veikšanā.

3.3. Visbeidzot, izstrādājot vispārīgu paziņošanas plānu, ir paredzēts labāk un plašāk informēt iedzīvotājus par risku un veikt kopīgas darbības, kas palielinātu patērētāju uzticēšanos un veicinātu sabiedrības izpratni un zināšanas.

4. Vispārīgas piezīmes

4.1. EESK vienmēr ir atbalstījusi ES veselības aizsardzības politiku visā pārtikas aprites ķēdē, visos ražošanas procesa posmos, novēršot pārtikas piesārņojumu un riskus, lai tādējādi veicinātu pārtikas drošumu un higiēnu, pārredzamu un patiesu informāciju par pārtikas produktiem, augu veselību, kā arī dzīvnieku veselību un labturību.

4.1.1. EESK stingri atbalsta prasību, ka ES ir jānodrošina maksimāla drošība Eiropas pārtikas apritē, riska pārvaldītājiem ar EFSA starpniecību nodrošinot vislabākās iespējamās zinātniskās konsultācijas, skaidri un pārredzami informējot sabiedrību par riskiem, kā arī sadarbojoties ar dalībvalstīm un citiem dalībniekiem, lai tādējādi panāktu saskaņotu un uzticamu pārtikas nekaitīguma sistēmu. Būtu lietderīgi: — pārskatīt atļauju piešķiršanas procedūras, lai uzlabotu saskaņotību un efektivitāti, kā arī paātrinātu piekļuvi tirgum, — pārskatīt mikrouzņēmumiem piešķirtos atbrīvojumus un vienkāršotos nosacījumus atbilstoši augstam sabiedrības veselības aizsardzības līmenim, — pārvērtēt spēkā esošo atļauju ietekmi, kuras palielina EFSA darba slodzi, — vienkāršot procesus, lai nodrošinātu lielāku pārredzamību.

4.2. EESK uzskata, ka svarīgi ir nodrošināt, ka tiek uzturēts augsts neatkarības līmenis, kas nepakļaujas ārējai ietekmei, kā arī maksimāla EFSA zinātniskā kompetence, palielinot tās riska analīzes spēju, lai nodrošinātu ES novērtēšanas sistēmas ilgtspēju.

4.3. EESK atgādina, ka, pamatojoties uz ES tiesību aktiem, Eiropas iedzīvotājiem ir nodrošināts viens no visaugstākajiem pārtikas nekaitīguma standartiem pasaulē. Tādēļ EESK uzskata, ka ir absolūti nepieciešams ne tikai nodrošināt augstu un uzticamu neatkarīgas zinātniskās analīzes līmeni, pilnīgu pārredzamību un interaktīvu komunikāciju visā riska novērtēšanas procesā, kurā pilnībā iesaistās un uzņemas atbildību visas dalībvalstis, bet arī un galvenokārt apņēmīgi un izlēmīgi veikt pasākumus attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības riska uztveres mehānismiem.

4.4. EESK uzskata, ka svarīgi ir nodrošināt patērētājiem drošu pārtiku un saglabāt uzticēšanos, lai nodrošinātu pozitīvas un uzticamas attiecības ar iedzīvotājiem un pozitīvu ietekmi uz lauksaimniecības pārtikas tirgu.

4.5. Zinātniskajām aprindām ir jāuzticas EFSA lomai pārtikas nekaitīguma jomā, un tās atzinumiem jākļūst par pamatatsaucēm, lai nodrošinātu, ka tirgū laistie pārtikas produkti ir nekaitīgi.

4.6. EESK uzskata, ka EFSA ir vispiemērotākā struktūra, kas var, izmantojot viegli saprotamus saziņas līdzekļus, izstrādāt atbilstīgu riska paziņošanu, lai lietotāji skaidri un pārredzami varētu piekļūt rezultātiem un secinājumiem, un vienlaikus nodrošināt adekvātus konfidencialitātes līmeņus un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, lai neliktu šķēršļus inovācijai un konkurētspējai.

4.7. Lai nodrošinātu, ka konkrētu pārtikas produktu riska paziņošana dažādiem adresātiem ir saprotama, atbilstoša, savlaicīga un saskaņota, koordinācijas stiprināšana starp riska novērtētājiem, riska pārvaldītājiem, dalībvalstīm un ieinteresētajām personām, pamatojoties uz saskaņotiem paziņošanas principiem, ir nosacījums, kas ir nepieciešams, bet nav pietiekams.

4.7.1. EESK uzskata, ka būtiski jāuzlabo uztvere, kāda patērētājiem ir par risku saistībā ar pārtikas patēriņu, ņemot vērā vispārēju kaitīgumu, kultūras īpatnības pārtikas jomā un pārtikas patēriņa modeļus.

4.7.2. EESK uzskata, ka nākamais ES vispārīgais stratēģiskais riska paziņošanas plāns, ja to papildina virkne dažādu operatīvu pasākumu, kas ir piemēroti konkrētiem kontekstiem, ir pamatelements, kas ļaus vērtēt dažādu līmeņu visu atbildīgo dalībnieku spējas efektīvi, savlaicīgi un pienācīgi reaģēt uz iedzīvotāju gaidām par pārtikas aprites drošumu, pārredzamību un uzticamību.

4.7.3. Neskaidrības būtu jāapzina un jāapraksta, tādējādi norādot uz iespējamajiem datu trūkumiem vai jautājumiem, kas saistīti ar nesaskaņotām analīzes metodēm. Šajā sakarā svarīgi ir, lai paziņotāji nosūtītu savstarpēji pilnīgi saskaņotus ziņojumus un paziņošanas kanāli būtu interaktīvi un pārbaudāmi, veicot pastāvīgu to efektivitātes uzraudzību.

4.7.4. EESK arī uzskata, ka paziņošanas pasākumi jāpapildina ar kampaņām, kas paredzētas, lai apkarotu dezinformāciju un viltus uzskatus un novērstu, ka pareiza riska analīze tiek ļaunprātīgi izmantota inovācijas kavēšanas nolūkā, jo īpaši MVU.

4.7.5. Svarīgi ir pastiprināt koordināciju ar valsts iestādēm un aģentūrām, lai izveidotu efektīvu brīdināšanas sistēmu, nodrošinātu paziņojumu saskaņotību, kā arī izveidotu strukturētu un sistemātisku dialogu ar pilsonisko sabiedrību; šā dialoga ietvaros EESK un tās struktūras, kas darbojas ilgtspējīgu pārtikas sistēmu jomā, varētu sniegt noderīgu un konkrētu ieguldījumu.

4.7.6. Visbeidzot, ir jāstiprina koordinācija un sadarbība starptautiskā līmenī ar ES lielākajiem tirdzniecības partneriem, jo īpaši brīvās tirdzniecības nolīgumu ietvaros, lai nodrošinātu kopējas riska novērtēšanas vadlīnijas un izstrādātu saskaņotus metodoloģiskos novērtēšanas kritērijus atbilstoši Pārtikas kodeksā paredzētajam globālajam riska segumam.

4.8. Tāpat EFSA ir jāuzņemas sniegt skaidrus norādījumus un informāciju, kas var droši un paredzami dot ievirzi uzņēmumiem, kas iesniedz pieteikumus.

4.9. Šajā sakarā, lai EFSA rīcībā būtu visa svarīga informācija par konkrētu dokumentāciju, tai vajadzētu būt vairāk atvērtai dialogam ar uzņēmumiem konkrētas dokumentācijas analīzē, sniedzot tai pieejamos sākotnējos datus un tos papildinot ar iesaistīto uzņēmumu norādēm.

4.10. EESK uzskata, ka ir jāpastiprina to regulatoru neatkarība, kas atbalsta EFSA darbību, lai atgādinātu lēmumu pieņēmējiem un sabiedrībai par kvalitatīvu datu nozīmīgumu no jebkāda avota. EFSA riska novērtēšanas funkciju lielāka publiska pārraudzība no procesa sākumposma, kā tas notiek ieinteresēto personu iesaistes pieejā, pašlaik nodrošina labākas attiecības ar visām ieinteresētajām personām.

4.11. EESK aicina veidot arvien racionālākas un pārredzamākas procedūras, vienlaikus nodrošinot atbilstošu līdzsvaru ar problēmām, kas jārisina saistībā ar datu īpašnieku intelektuālā īpašuma tiesībām.

4.12. EESK atbalsta EFSA konsultatīvā foruma neseno pieprasījumu palielināt publiskos ieguldījumus pētniecībā par pārtikas nekaitīgumu, lai novērstu to, ka pētījumus finansē nozare, kas veicina no sabiedrības interesēm atšķirīgas intereses, un lai nodrošinātu pilnīgu patērētāju uzticēšanos ES riska novērtējumam pārtikas nekaitīguma jomā.

4.13. Attiecībā uz EFSA pārvaldību EESK atbalsta priekšlikumu par dalībvalstu lielāku iesaistīšanos pārvaldības struktūrā un EFSA zinātnisko ekspertu grupās, saskaņojot EFSA pārvaldības padomes sastāvu ar standartiem, kas noteikti Vienotajā pieejā par decentralizētajām aģentūrām, vienlaikus stiprinot strukturētu dialogu ar pilsonisko sabiedrību.

5. Īpašas piezīmes

5.1. EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu par pētījumu reģistru, kas būtu viegli pieejams tiešsaistē un ietvertu attiecīgo ekspertu un sertificētu laboratoriju identifikāciju, apliecinātas deklarācijas par interešu konflikta neesamību, pētījuma mērķu un sarežģītības aprakstu, paredzētos tehniskos un finanšu resursus un to avotus, interaktīvas paziņošanas apstiprinātus termiņus un metodes, kā arī iespējamos pieprasītos verifikācijas pētījumus.

5.2. GLP ) standarti Atsauces tiesību akts laboratorijas standartiem ir Direktīva 2004/10/EK, ko papildina ESAO izstrādātie labas laboratoriju prakses () standarti ( 11 ) . Pārtikas nekaitīguma laboratoriju noteikumi, kā arī to darbība ( 12 ) būtu jāpapildina ar datu apstrādes revīzijas sistēmām, lai nodrošinātu, ka pētījumi atbilst realitātei.

5.3. EESK uzskata, ka ir jāpiemēro vienošanās starp EFSA un Kopīgo pētniecības centru, jo īpaši attiecībā uz kopīgām darbībām pārtikas un barības jomā, dzīvnieku aizsardzības alternatīvām metodēm, kombinētu pakļaušanu ķīmisko vielu un maisījumu iedarbībai un pamatdatu vākšanu riska novērtēšanai. Konkrēti, EFSA un Kopīgajam pētniecības centram būtu jāizstrādā saskaņotas zinātniskas metodes, kas visām ieinteresētajām pusēm nodrošinātu kvalitāti, pārredzamību, salīdzināmību, iekļautību un taisnīgumu.

Briselē, 2018. gada 19. septembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Luca JAHIER

(1) OV C 268, 14.8.2015., 1. lpp.

(2) Sk. http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/initiatives/successful/details/2017/000002

(3) Sk. Executive Summary of the Refit Evaluation of the General Food Law (Regulation (EC) No 178/2002) {SWD(2018) 38 final}.

(4) Sk. SWD(2018) 37 final, 15.1.2018.

(5) OV C 268, 14.8.2015., 1. lpp.

(6) OV C 268, 14.8.2015., 1. lpp.

(7) Ibidem.

(8) OV C 129, 11.4.2018., 18. lpp.

(9) Eiropas Ombuda vēstule.

(10) Ibidem.

(11) ESAO labas laboratoriju prakses principi.

(12) Sk. Regulu (EK) Nr. 882/2004.