C 379/29

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 379/10)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“CÔTES D'AUVERGNE”

PDO-FR-A0925-AM03

Paziņojuma datums: 15.9.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Ģeogrāfiskais apgabals

Ģeogrāfiskā apgabala pašvaldību saraksts ir atjaunināts saskaņā ar oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru. Šajā sakarā tika svītrotas Mezel un Dallet pašvaldības un iekļauta Mur-sur-Allier pašvaldība (izveidota, apvienojot Mezel un Dallet pašvaldības).

Šis redakcionāls grozījums ģeogrāfisko apgabalu nav ietekmējis.

Šā grozījuma dēļ jāgroza vienotā dokumenta 6. punkts.

2. Noteiktais zemesgabalu apgabals

Specifikācijas 1. nodaļas IV iedaļas 2. punktā aiz vārdu savienojuma “2010. gada 16. novembrī” pievieno vārdu savienojumu “un 2020. gada 17. jūnijā”. Aiz vārdu savienojuma“2017. gada 3. maijā” pievieno vārdu savienojumu “2020. gada 17. jūnijā”.

Šis grozījums izdarīts, lai norādītu datumu, kurā kompetentā valsts iestāde apstiprināja ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā ietilpstošā noteiktā zemesgabalu apgabala delimitācijas izmaiņas. Zemesgabalu apgabala robežu noteikšana nozīmē ar attiecīgo aizsargāto cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta ražošanai piemērotu zemesgabalu noteikšanu ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

3. Tiešās apkaimes apgabals

Tiešās apkaimes apgabala pašvaldību saraksts ir atjaunināts saskaņā ar oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru. Šajā sakarā Villeneuve-Lembron pašvaldības nosaukums ir mainīts uz nosaukumu Villeneuve.

Šā grozījuma dēļ jāgroza vienotā dokumenta 9. punkts.

4. Datums, kurā atļauta vīna laišana apritē starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem

Svītrots 1. nodaļas IX iedaļas 4. punkta b) apakšpunkts attiecībā uz datumu, no kura atļauta vīnu laišana apritē starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

VIENOTS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

“Côtes d'Auvergne”

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīni

4. Vīna vai vīnu apraksts

Produkcija ir nedzirkstoši baltvīni, sarkanvīni un sārtvīni, kuriem ir turpmāk minētās analītiskās īpašības. Spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija: 10,5 %, un fasēšanas posmā fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz 3 gramus uz litru, vīnu kopējais skābuma saturs nav lielāks par 112 miliekvivalentiem uz litru. Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 12,5 %.

Gaistošo skābju saturs un kopējais sēra dioksīda saturs atbilst tam, kāds tas noteikts Kopienas regulējumā.

Sarkanvīnos, kuru partijas var sākt tirgot kā izlejamo vīnu, vai sarkanvīnos fasēšanas posmā ābolskābes saturs nepārsniedz 0,4 gramus uz litru. Baltvīniem parasti piemīt citrusaugļu, eksotisku augļu vai nogatavojušos bumbieru aromāta nianses, kas var attīstīties un iegūt grauzdējuma aromātu. Bieži vien vīni ir dzīvīgi un pilnestīgi, tos nobaudot, mutē jūtams zināms treknums.

Sārtvīni ir smalki, bieži vien ar augļainuma (citrusaugļu, eksotisko augļu, sarkano ogu u. c.) notīm.

Sarkanvīnu ietērps parasti ir diezgan košā krāsā; jauniem sarkanvīniem bieži vien piemīt augļu (upeņu, jāņogu u. c.) aromāta nianses, kas vēlāk var iegūt nogatavojušos augļu ievārījuma, saldo ķiršu vai garšvielu (it īpaši piparu) notis.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %): Minimālais kopējais skābums: Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalenti uz litru): Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligrami uz litru):

5. Vīndarības metodes

a) Īpašās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

Sārtvīnu gatavošanā aizliegts – atsevišķi vai preparātu sastāvā – izmantot vīndarības ogles. Sarkanvīnu bagātināšanai ir atļauts izmantot iztvaicēšanas paņēmienus, un maksimālais daļējās koncentrācijas līmenis attiecībā pret izmantoto tilpumu ir 10 %. Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 12,5 %. Līdztekus šeit iepriekš izklāstītajiem noteikumiem vīndarības metožu jomā jāievēro arī attiecīgie pienākumi, kas minēti Savienības tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā (code rural et de la pêche maritime).

Audzēšanas prakse

— Audzēšanas metode a) Stādījumu biezība. Vīnkoku stādījumu minimālā biezība ir 4 400 vīnkoku stādu uz hektāru. Vīnkoku rindstarpu attālums nedrīkst būt lielāks par 2,50 metriem, bet atstatums starp vienas rindas vīnkokiem ir no 0,90 līdz 1,40 metriem. b) Vainagu veidošana. Vīnogulājus, uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk par 12 vīnstīgu pumpuriem, apgriež: – pēc vienkāršās Gijo (Guyot) metodes, koku veidojot ar vienu garu stumbru un vairāk kā diviem augļzariem; – “Y” veida formā vai pēc dubultās Gijo metodes, koku veidojot ar diviem gariem stumbriem un vairāk kā diviem augļzariem; – īsi (vainagu veidojot Ruajā (Royat) kordona vai vēdekļveida formā). Auglīgo zaru skaits uz katru vīnkoku pēc ziedēšanas (kad iestājusies 23. fenoloģiskā fāze pēc Lorenz skalas) nepārsniedz 10.

b) Maksimālais ražas iznākums

60 hektolitri no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija un vīnu gatavošana tiek nodrošināta šādu Puy-de-Dôme departamenta pašvaldību teritorijā (pamatojoties uz oficiālo 2020. gada administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru): Aubière, Authezat, Beaumont, Beauregard-Vendon, Billom, Blanzat, Boudes, Cébazat, Chalus, Chanonat, Chas, Châteaugay, Châtel-Guyon, Chauriat, Clermont-Ferrand, Corent, Cournon-d'Auvergne, Le Crest, Gimeaux, Laps, Lempdes, Malauzat, Les Martres-de-Veyre, Ménétrol, Mirefleurs, Mur-sur-Allier, Neschers, Orcet, Pérignat-lès-Sarliève, Pignols, Plauzat, Prompsat, Riom, La Roche-Blanche, La Roche-Noire, Romagnat, Saint-Amant-Tallende, Saint-Bonnet-lès-Allier, Saint-Georges-sur-Allier, Saint-Hérent, Saint-Maurice, Saint-Sandoux, Saint-Yvoine, Sauvagnat-Sainte-Marthe La Sauvetat, Sayat, Tallende, Vertaizon, Veyre-Monton, Vic-le-Comte, Volvic, Yssac-la-Tourette.

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

‘Pinot noir N’

8. Saiknes vai saikņu apraksts

1. Informācija par ģeogrāfisko apgabalu

a) Saikni veidojošo dabas faktoru apraksts

Ģeogrāfiskais apgabals plešas Puy-de-Dôme departamentā aptuveni 80 kilometrus no ziemeļiem uz dienvidiem un 15 kilometrus no austrumiem uz rietumiem, un tas galvenokārt atrodas Limagne baseina ielokā un vulkānisko kalnu malās, kuras apgabala robežas nosaka ar Monts du Livradois kalnu grēdu austrumos un Sancy kalnu grēdu rietumos. Ar vīnogulājiem apstādītie zemesgabali parasti ir izkaisīti un atrodas vairākās nelielās saliņās (nogāžu vērsums parasti ir ļoti labi piemērots vīnogu ražas izaudzēšanai) 350 m līdz 550 m augstumā virs jūras līmeņa 53 pašvaldību teritorijā, kurā ģeogrāfiskais apgabals atrodas.

Vulkāniskā aktivitāte, kuras rezultātā Puys vulkānu grēdā ir izveidojies Pijdedoma (Puy de Dôme) vulkāniskais kupols (1 464 m), ir noteikusi ģeogrāfiskā apgabala ainavu un daudzveidību. Šo daudzveidību apliecina papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Boudes”, “Chanturgue”, “Châteaugay”, “Corent” un “Madargue” reputācija un īpatnības. Vīndārzs “Madargue”, kas atrodas Riom pašvaldībā, ir izvietots kalna nogāzē, kuras augsnes sastāvā ir baltie merģeļi. Ar ģeogrāfisko nosaukumu “Chanturgue” apzīmētais vīndārzs, kas ir “Côtes d’Auvergne” vizītkarte, ir izvietots ļoti stāvās bazalta plato nogāzēs, kuru slīpums ir virs 25 %. Chanturgue ir ķeltu cilmes vārds, kas ir cēlies no vārdiem cantalo (spīdīgs) un clarus (labi redzams). Ar ģeogrāfisko nosaukumu “Châteaugay” apzīmētā vīndārza zemesgabali aizņem teritoriju, kas ir kādreizēja vulkāna lāvas izlijuma vieta, kuras pamatā ir bazalta ieži un kura ir sadrumstalota vairākās nelielās daļās. Ģeogrāfiskais nosaukums “Corent” ir pazīstams, pateicoties vulkāniskajam kalnam (puy), kas ir radies pēdējo izvirdumu laikā un kura tumšas augsnes ir bagātas ar vulkāniskajiem kolūvijiem. Ar ģeogrāfisko nosaukumu “Boudes” apzīmētā vīndārza zemesgabali aizņem lielu kaļķakmens pauguru, kura augšpusi aizsargā bazalta izlijums.

Vīnogu novākšanai noteikto zemesgabalu augsnes ir veidojušās uz dažādu veidu iežiem, piemēram, uz merģeļa iežiem, bazalta iežiem, vulkāniskajiem kolūvijiem, granīta un gneisa iežiem. Taču visām augsnēm ir ļoti labi termiskā režīma apstākļi un ierobežotas ūdens rezerves, turklāt zemesgabalu vērsums ir lielākoties ideāli piemērots vīnogulāju audzēšanai.

Ģeogrāfiskajā apgabalā valda puskontinentāls klimats. Ģeogrāfisko apgabalu no mitrajām masām, kas nāk no rietumiem, pasargā fēna efekts, kuru nodrošina Puys vulkānu grēdas un Sancy masīva klātbūtne, turklāt, pateicoties fēna efektam, temperatūra šajā apgabalā ir augstāka nekā citās šā reģiona vietās.

b) Saikni veidojošo cilvēkfaktoru apraksts

Vīnkopība Puy-de-Dôme departamentā ir aizsākusies vismaz 5. gadsimtā, par ko liecina Klermonas (Clermont) bīskapa Sidoine Apollinaire raksti. Kvalitatīvā vīndārza attīstību visā viduslaiku periodā līdz pat 18. gadsimta beigām ir atbalstījuši muižnieki, garīdznieki un buržuāzijas aprindu ļaudis; tajā laikā apstādītā platība sasniedza aptuveni 21 000 hektāru.

Pateicoties revolūcijai, tika atcelti vīna aprites ierobežojumi, un ļoti daudziem lauksaimniekiem tas deva iespēju iegūt īpašumus un audzēt vīnogulājus. Tādējādi no 1789. līdz 1804. gadam mazo īpašumu skaits ir četrkāršojies, un no 1789. līdz 1850. gadam Puy-de-Dôme departamentā apstādītā platība no 21 000 hektāru ir palielinājusies līdz 34 000 hektāru. Ievērojot specifiskus vainagu veidošanas principus, tiek izmantota vīnogu šķirne ‘Gamay N’. Doktors J. Guyot atzīmē, ka “vīnogulāji tiek audzēti ar prātu”. Selekcijas rezultātā uz šķirnes ‘Gamay N’ bāzes tikai izveidota šķirne ‘Gamay d’Auvergne’, kurai ir raksturīga vēla pumpuru izplaukšana, un ķekaros ir skraji izvietotas ogas.

Vīnkopība ir attīstījusies, pateicoties Allier ostām, kuras nodrošināja tirgus noietu uz ziemeļiem. Braucot pa Luāru līdz Orleānai, pēc tam pa sauszemi varēja aizbraukt līdz Sēnai (un Parīzei). Šajā ziņā upe ir ļoti veicinājusi vīna ražotāju labklājību.

1895. gadā vīndārza platība bija 45 000 hektāru.

1890. gadā ir sākusies filokseras strauja izplatība, kas iznīcināja milzīgas Overņas (Auvergne) vīndārza platības, kuras, pateicoties dažiem vīnkopības entuziastiem, tikai daļēji atjaunotas pēc 1900. gada. 1902. gadā tika izveidota vīndarības laboratorija, pēc tam 1929. gadā tika izveidota vīnu “Châteauguay” arodbiedrība, kas 1932. gadā tika paplašināta, iekļaujot visus Overņas vīnus. Tajā pašā gadā ar Riom tiesas spriedumu cilmes vietas nosaukums “Vins d’Auvergne” tika piešķirts vīniem, kas Puy-de-Dôme departamenta 171 pašvaldības teritorijā ražoti no šķirnēm ‘Gamay N’, ‘Pinot noir N’ un ‘Chardonnay B’.

Pēc tam ražotāji apvienoja savus centienus un 1935. gadā izveidoja kooperatīvu vīndarītavu, kura atrodas Aubière pašvaldībā, 1950. gadā tika izveidota vīndarītava “Cave des Coteaux d’Auvergne”, kas 2010. gadā ieguva nosaukumu “Cave Saint-Verny”. Visbeidzot, 1948. gadā tika nodibināta vīnkopju brālība, kuras uzdevums ir veicināt Overņas vīnu noietu.

Augošais uzsvars uz kvalitāti ļoti ātri palīdzēja nodalīt 5 atsevišķas dinamiskas vīndarības zonas: “Boudes”, “Chanturgue”, “Châteaugay”, “Corent” un “Madargue”. Rezultātā 1951. gada maijā tika atzīts ierobežota audzēšanas apgabala augstākās kvalitātes vīna nosaukums (l’appellation d’origine vin délimité de qualité supérieure) “Côtes d'Auvergne”. Overņas reģionā ģimenes vīndarības uzņēmumu skaits joprojām ir ļoti liels. 2008. gadā aptuveni 150 ražotāji apsaimniekoja 330 hektāru platību, kas sadalīta starp aptuveni piecdesmit privātajām vīndarītavām un aptuveni simts vīnkopjiem, kas sadarbojas ar kooperatīvo vīndarītavu. Sarkanvīnu apjoms veido 75 % no kopējās produkcijas, kuras apjoms ir 11 000 hektolitru.

2. Informācija par produkta kvalitāti un īpašībām

Baltvīniem parasti piemīt citrusaugļu, eksotisku augļu vai nogatavojušos bumbieru aromāta nianses, kas var attīstīties un iegūt grauzdējuma aromātu. Bieži vien vīni ir diezgan dzīvīgi un pilnestīgi, tos nobaudot, mutē jūtams zināms treknums. Sārtvīni ir smalki, bieži vien ar augļainuma (citrusaugļu, eksotisko augļu, sarkano augļu u. c.) notīm.

Sarkanvīnu ietērps parasti ir diezgan košā krāsā; jauniem sarkanvīniem bieži vien piemīt augļu (upeņu, jāņogu u. c.) aromāta nianses, kas vēlāk var iegūt nogatavojušos augļu ievārījuma, saldo ķiršu vai garšvielu (it īpaši piparu) notis.

3. Cēloņsakarības

Vīnu unikālās īpašības ir atkarīgas vispirms no pašvaldību teritorijas un vulkānu (puys) nogāzēs izvietoto zemesgabalu izvēles; attiecīgajos zemesgabalos, pateicoties Puys vulkānu grēdai un Sancy masīvam, vīnogulāji ir pasargāti no zema gaisa spiediena, kas nāk no rietumiem.

Svarīgi uzsvērt, ka ģeogrāfiskajā apgabalā liela nozīme ir fēna efektam, kas regulē temperatūru un ierobežo nokrišņu daudzumu. Vīnogu novākšanai precīzi noteiktajos zemesgabalos augošie vīnogulāji visā veģetācijas periodā bauda izcilus klimatiskos apstākļus (karstas vasaras, gada vidējais nokrišņu daudzums ir 600 mm). Šie apstākļi nodrošina agrīnu veģetācijas perioda sākumu un vīnogu optimālu nobriešanu.

Vīnu unikālās īpašības nosaka arī vīnogu šķirņu izvēle, kas ir dabiski nostiprinājusies ilgās vīnkopības vēstures gaitā. Tādējādi tika atlasītas agrīnas šķirnes ‘Gamay N’, ‘Pinot noir N’ un ‘Chardonnay B’, kuras ir vislabāk pielāgojušās vietējiem apstākļiem.

Šo apstākļu dēļ bija vajadzīgi optimāli augu un to ražošanas potenciāla apsaimniekošanas paņēmieni – liela stādījumu blīvuma nodrošināšana, vainaga veidošanas principu ievērošana, liela lapotnes augstuma nodrošināšana un augsnes īpašību saglabāšana, izmantojot augu segu.

Vīnogulāju kopšana, spēja kontrolēt ražas iznākumu un vīndaru zinātības liecina par to, ka starp vulkāniskajām augsnēm, ļoti labiem termiskā režīma apstākļiem, ierobežotām ūdens rezervēm augsnē un vīnu kvalitāti ir spēcīga saikne – baltvīni ir dzīvīgi, tos nobaudot, mutē jūtams zināms treknums un citrusaugļu aromāts; sārtvīni ir smalki un augļaini; sarkanvīniem piemīt augļu aromāta nianses un pikantuma notis.

Ilgais darbs, ko ir veikušas vairākas vīnkopju paaudzes, vainagojās ar panākumiem – Overņas vīnu atzīšanu ar 1932. gada spriedumu; šo atzīšanu papildina vēl tādu piecu ģeogrāfisko nosaukumu atzīšana, kuriem Overņas reģionā vienmēr ir bijusi ļoti laba slava.

Šo vietējo nosaukumu ļoti senā izmantošana ģeogrāfiskajā apgabalā liecina, ka vīniem, kuri apzīmēti ar kontrolētu cilmes vietas nosaukumu “Côtes d’Auvergne”, ir izcila reputācija.

9. Citi būtiski nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts.

Tiešās apkaimes apgabals

Pamatojoties uz 2020. gada oficiālā administratīvi teritoriālo vienību klasifikatora sarakstu, tiešās apkaimes apgabalu, kas noteikts ar atkāpi par prasībām vīndarīšanas un vīna gatavošanas jomā, veido šādu Puy-de-Dôme departamenta pašvaldību teritorija: Beauregard-l'Évèque, Busséol, Le Cendre, Chadeleuf, Champeix, Chidrac, Coudes, Davayat, Égliseneuve-près-Billom, Espirat, Gerzat, Glaine-Montaigut, Ludesse, Madriat, Mareugheol, Montmorin, Montpeyroux, Mozac, Nohanent, Orbeil, Pardines, Parent, Pérignat-sur-Allier, Pont-du-Château, Reignat, Saint-Bonnet-près-Riom, Saint-Germain-Lembron, Saint-Julien-de-Coppel, Saint-Myon, Saint-Saturnin, Sallèdes, Teilhède, Vassel, Villeneuve, Yronde-et-Buron.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu.

Nosacījuma apraksts.

Kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Côtes d’Auvergne”, ievērojot specifikācijā paredzētos noteikumus, var papildināt ar vienu no šādiem papildu ģeogrāfiskajiem nosaukumiem: “Boudes”, “Chanturgue”, “Châteaugay”, “Corent”, “Madargue”.

a) Visas neobligātās norādes, kuru izmantošanu saskaņā ar Savienības noteikumiem var regulēt dalībvalstis, marķējumā atveido ar rakstzīmēm, kuras augstumā un platumā nav vairāk kā divas reizes lielākas par tām, ar kādām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

b) Papildu ģeogrāfiskajos nosaukumos izmantotie burti ne augstumā, ne platumā nedrīkst būt lielāki par burtiem, kādi izmantoti, atveidojot kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

c) Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā drīkst norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, ar nosacījumu, ka: – tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta; – šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā. Kadastrā reģistrētās apdzīvotās vietas nosaukuma rakstzīmju lielums ne augstumā, ne platumā nepārsniedz pusi no to rakstzīmju lieluma, ar kurām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cd494272-3449-4ec1-a273-0ee14a3e54f7

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.