Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Savienības nostāju Apvienotajā komitejā, kas izveidota saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumu par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju, kas darbojas Rietumkrasta un Gazas joslas Palestīniešu pašpārvaldes labā, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par Eiropas Savienības un Palestīniešu pašpārvaldes Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plāna īstenošanu /* COM/2012/0748 final - 2012/0346 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS Palestīniešu pašpārvalde (PP) un Eiropas Kopiena (EK) līgumattiecības nodibināja 1997. gadā, kad EK un Palestīnas atbrīvošanas organizācija (PAO), kas darbojās PP labā, noslēdza Pagaidu asociācijas nolīgumu par tirdzniecību un sadarbību. Pamatojoties uz šo nolīgumu, 2005. gada maijā tika parakstīts ES un PP Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) rīcības plāns uz trīs līdz piecu gadu laikposmu. Šajos ietvaros ES un palestīniešu attiecības pēdējos gados ir ievērojami attīstījušās – ir atsākta Apvienotās komitejas darbība, sākotnēji izveidotas četras apakškomitejas un sākts politiskais dialogs. No palestīniešu puses PP ir pierādījusi spēju darboties kā pilntiesīgs partneris Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) īstenošanā, pateicoties aktīvai līdzdalībai un ražīgai viedokļu apmaiņai. No ES puses nozīmīgajos Ārlietu padomes 2009. gada 8. decembra secinājumos nosprausts ceļš atjaunotai ES sadarbībai ar Palestīniešu pašpārvaldi, paužot ES apņemšanos „arī turpmāk attīstīt divpusējās attiecības ar Palestīniešu pašpārvaldi, atspoguļojot kopīgās intereses, tostarp EKP kontekstā”. Šis solis ir skaidrojams ar palestīniešu puses apliecināto augušo spēju īstenot savu reformu programmu un darboties EKP ietvaros. Pieņemtais rīcības plāns 2012. gada 30. jūnijā zaudēja spēku, un tādējādi ir lietderīgi pieņemt jaunu rīcības plānu, balstoties uz ES ilgtermiņa atbalstu PP valsts izveides centieniem. Gatavojoties šim jaunajam rīcības plānam, EKP apakškomiteju skaits tika palielināts no četrām līdz sešām, lai ļautu labāk uzraudzīt rīcības plāna īstenošanu. Jaunās apakškomitejas ir pilnībā saskaņotas ar jauno rīcības plānu. ES un palestīniešu attiecības iekļaujas vispārējā kontekstā, ko veido kopumā mainīgā politiskā situācija reģionā, un balstās uz principiem par ES noteicošo lomu un pievienoto vērtību pasaules mēroga pārvaldībā. Kopīgajā paziņojumā Parlamentam un Padomei „Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs − Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšana” tika izklāstīta jauna pieeja, atbilstoši kurai jāpanāk augstāks diferenciācijas līmenis, kas katram partnerim ļautu attīstīt savas saiknes ar ES atbilstoši tā vēlmēm, vajadzībām un iespējām, ievērojot savstarpēju atbildību un ņemot vērā to, ciktāl sniedzas apņemšanās ievērot cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma universālās vērtības, un spēju īstenot kopīgi izvirzītās prioritātes. Kā norādīts iepriekšminētajā paziņojumā, ES tieksies veidot vēl vienkāršotāku un saskaņotāku politikas un programmu satvaru, koncentrējot EKP rīcības plānus un ES palīdzību uz mazāku skaitu prioritāšu, kuru pamatā būs precīzāki kritēriji. Šajā jaunajā rīcības plānā skaidri norādīti ES un PP priviliģēto partnerattiecību prioritārie mērķi, pilnībā atzīstot PP īpašos apstākļus un tās darbības ierobežojumus. Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) ciešā sadarbībā ar Komisijas dienestiem un ES dalībvalstīm veica skaidrojošas sarunas ar PP, kā rezultātā tika panākta vienošanās par rīcības plāna projektu. Plāns paredzēts uz trīs līdz piecu gadu laikposmu. Nesenajā ES – PAO Apvienotās komitejas sanāksmē, kas notika 2012. gada 13. februārī, puses ņēma vērā noritošās tehniskās sarunas par jaunu kopīgu ES un PP EKP rīcības plānu. Par tehnisko sarunu pabeigšanu katrā no pusēm tika paziņots, veicot vēstuļu apmaiņu. ES un PP EKP rīcības plāns būs galvenais atsauces dokuments, kas turpmākajos gados virzīs mūsu divpusējās attiecības ar Palestīniešu pašpārvaldi. EKP joprojām būs veicinoša loma kā vienotai politiskajai stratēģijai, kuras pamatā citastarp ir partnerība un kopīga atbildība, kā arī uz rezultātiem balstīta diferencēšana un īpaši pielāgota palīdzība. Komisija šim paskaidrojuma rakstam pievieno priekšlikuma tekstu Padomes lēmumam par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem ES - PAO Apvienotās komitejas ietvaros attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par pielikumā pievienotā rīcības plāna īstenošanu. Tādēļ Komisija lūdz Padomi pieņemt pievienoto priekšlikumu Padomes lēmumam. 2012/0346 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Savienības nostāju Apvienotajā komitejā, kas izveidota saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumu par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju, kas darbojas Rietumkrasta un Gazas joslas Palestīniešu pašpārvaldes labā, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par Eiropas Savienības un Palestīniešu pašpārvaldes Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plāna īstenošanu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Padomes 1997. gada 2. jūnija Lēmumu 97/430/EK par to, ka tiek noslēgts Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgums par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīnas pašpārvaldes vajadzībām, no otras puses, un jo īpaši tā 3. panta otro daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgums par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO), kas darbojas Rietumkrasta un Gazas joslas Palestīniešu pašpārvaldes (PP) labā, no otras puses, (turpmāk — „Nolīgums”) tika parakstīts 1997. gada 24. februārī un stājās spēkā 1997. gada 1. jūlijā. (2) Puses ir paredzējušas vienoties par jauno ES un PP Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) rīcības plānu, kas atspoguļo ES un PP priviliģētās partnerattiecības un kas palīdzētu īstenot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumu, izstrādājot un saskaņojot konkrētus soļus tā mērķu sasniegšanai, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Savienības nostāja Apvienotajā komitejā, kas izveidota saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumu par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO), kas darbojas Rietumkrasta un Gazas joslas Palestīniešu pašpārvaldes (PP) labā, no otras puses, attiecībā uz ES un PP EKP rīcības plāna īstenošanu pamatojas uz Apvienotās komitejas ieteikuma projektu, kas pievienots šim lēmumam. 2. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs Projekts IETEIKUMS par ES un Palestīniešu pašpārvaldes EKP rīcības plāna īstenošanu Apvienotā komiteja, ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO), kas darbojas Rietumkrasta un Gazas joslas Palestīniešu pašpārvaldes labā, no otras puses, (turpmāk „Nolīgums”) un jo īpaši tā 63. panta 2. punktu, tā kā: (1) Saskaņā ar Nolīguma 70. pantu puses veic visus vajadzīgos vispārīgos vai īpašos pasākumus, lai izpildītu saistības, kas izriet no Nolīguma, un cenšas sasniegt Nolīgumā izklāstītos mērķus. (2) Nolīguma puses ir vienojušās par Eiropas Savienības un Palestīniešu pašpārvaldes Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plāna (turpmāk „ES – PP EKP rīcības plāns”) tekstu. (3) ES – PP EKP rīcības plāns sekmēs Nolīguma īstenošanu, pusēm savstarpēji izstrādājot un saskaņojot konkrētus pasākumus, kas sniegs praktiskas norādes šādai īstenošanai. (4) Rīcības plānam ir divkāršs mērķis ieviest konkrētus pasākumus, lai panāktu Nolīgumā noteikto pušu saistību izpildi un nodrošinātu plašāku satvaru ES un PP attiecību turpmākai nostiprināšanai, IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU. Vienīgais pants Apvienotā komiteja iesaka pusēm īstenot ES – PP EKP rīcības plānu, kas pievienots pielikumā, tā īstenošanu vēršot uz to mērķu sasniegšanu, kas noteikti Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO), kas darbojas Rietumkrasta un Gazas joslas Palestīniešu pašpārvaldes labā, no otras puses. [...] Apvienotās komitejas vārdā – priekšsēdētājs PIELIKUMS EIROPAS SAVIENĪBAS UN PALESTĪNIEŠU PAŠPĀRVALDES RĪCĪBAS PLĀNS POLITISKAIS KONTEKSTS Jauns rīcības plāns Palestīniešu pašpārvalde (PP) un Eiropas Kopiena (EK) līgumattiecības nodibināja 1997. gadā, kad EK un Palestīnas atbrīvošanas organizācija (PAO), darbojoties PP labā, noslēdza Pagaidu asociācijas nolīgumu par tirdzniecību un sadarbību. Pamatojoties uz šo nolīgumu, 2005. gada maijā tika parakstīts ES – PP Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plāns. Šajos ietvaros ES un palestīniešu attiecības pēdējos gados ir ievērojami attīstījušās – ir atsākta Apvienotās komitejas darbība, izveidotas sākotnēji četras apakškomitejas un sākts politiskais dialogs. No palestīniešu puses PP ir pierādījusi spēju darboties kā pilntiesīgs partneris Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) īstenošanā, pateicoties aktīvai līdzdalībai un ražīgai viedokļu apmaiņai. No ES puses nozīmīgajos Ārlietu padomes 2009. gada decembra secinājumos nosprausts ceļš atjaunotai ES sadarbībai ar Palestīniešu pašpārvaldi, paužot ES apņemšanos „arī turpmāk attīstīt divpusējās attiecības ar Palestīniešu pašpārvaldi, atspoguļojot kopīgās intereses, tostarp EKP kontekstā”[1]. Šis solis ir skaidrojams ar palestīniešu puses apliecināto augušo spēju īstenot savu reformu programmu un darboties EKP ietvaros. Pirmais solis bija EKP apakškomiteju skaita palielināšana, lai darītu iespējamu efektīvāku un politikas rosinātu dialogu, tajā pilnībā iesaistot pilsonisko sabiedrību. Mūsu dialogam padziļinoties un partnerattiecībām nobriestot, šis jaunais rīcības plāns, kas balstīts uz ES ilgtermiņa atbalstu PP valsts izveides centieniem, ir atbilstīgs satvars turpmākās rīcības noteikšanai. ES un PP priviliģētās partnerattiecības Pēdējos gados ES un PP attiecības galvenokārt koncentrējušās uz atbalstu PP valsts izveides centieniem atbilstoši valdības divu gadu plānam „Palestīna – Okupācijas izbeigšana, valsts izveide” („Palestine - Ending the occupation, Establishing the State”), kas pieņemts 2009. gadā, un Palestīnas reformu un attīstības programmai (PRAP) 2008.-2010. gadam, un ES abus šos dokumentus ir atbalstījusi gan politiski, gan finansiāli. Palestīniešu Nacionālajā attīstības plānā (NAP) 2011. -2013. gadam konsolidēti iepriekšējo programmu ietvaros gūtie sasniegumi. Palestīniešu puse ir izstrādājusi vērienīgu reformu programmu, kurā veikta stratēģiska izvēle savu sociālekonomisko attīstību sasaistīt ar ES. ES ir lielākais un paredzamākais līdzekļu devējs palestīniešiem, un ir bijusi atsaucīga un devusi nozīmīgu ieguldījumu PP sekmīgajos iestāžu izveides centienos. Šajā sakarā ES ir vienisprātis ar Pasaules Bankas un citu starptautisko finanšu vērtējumu, ka, „ja Palestīniešu pašpārvalde turpinās pašreizējos panākumus iestāžu sistēmas izveidē un sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanā, tā ir gatava tuvākajā nākotnē jebkurā brīdī izveidot valsti”. Līdzekļu devēji šo vērtējumu atkārtoti pauda Ad hoc Sadarbības komitejas („Ad Hoc Liaison Committee”, AHLC) sanāksmē, ko 2011. gada 13. aprīlī un vēlreiz 2011. gada septembrī Briselē organizēja AP/PV Eštone. Pamatojoties uz Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO), Starptautiskā valūtas fonda (SVF) un Pasaules Bankas ziņojumiem, dalībnieki atzina, ka „PP ir izpildījusi funkcionējošas valsts minimālos rādītājus galvenajās nozarēs, kuras tika vērtētas, un palestīniešu iestādes darbojas pat labāk nekā iestādes jau pastāvošās valstīs”[2]. Līdzekļu devēji atkārtoti apstiprināja savu vērtējumu par PP gatavību valstiskumam attiecībā uz vērtētajām iestādēm, tiekoties 2012. gada 21. marta AHLC sanāksmē Briselē. ES – globālo procesu dalībniece pārmaiņu skartajās kaimiņvalstīs/pasaulē ES un palestīniešu attiecības iekļaujas vispārējā kontekstā, ko veido kopumā mainīgā politiskā situācija reģionā, un balstās uz principiem par ES noteicošo lomu un pievienoto vērtību pasaules mēroga pārvaldībā un „kas ir atspoguļota tās aktīvajā atbalstā demokrātijai, tiesiskumam, cilvēktiesību aizsardzībai un cilvēka drošībai, ko papildina starptautisko konvenciju ievērošana vides un sociālās aizsardzības jomās, atvērta tirdzniecība, kā arī pienācīga darba nodrošināšanas programma”[3]. ES atbildes darbībā uz pārmaiņām kaimiņvalstīs, īpaši uz Arābu pavasari, pārskatot Eiropas kaimiņattiecību politiku, tai ir īpašas intereses un pienākums proaktīvi veicināt demokratizāciju, kas radīs stabilitāti un labklājību reģionā. Nesenie notikumi kaimiņvalstīs ir jo īpaši skaidri apliecinājuši, ka „jāpievērš uzmanība šā reģiona iedzīvotāju likumīgajiem centieniem, tostarp palestīniešu centieniem izveidot valsti”[4]. ES turpina uzmanīgi vērot notikumu attīstību saistībā ar palestīniešu ierosmi ANO[5]. Palestīniešu pašpārvalde būs viens no pirmajiem partneriem, ar kuru izstrādāts jauns rīcības plāns, kurā atspoguļota jaunā reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs, kas balstās uz diferencēšanu, savstarpēju atbildību un kopīgu apņemšanos ievērot cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma universālās vērtības. Jaunā ES pieeja paredz ciešāku politisko asociāciju un pakāpenisku ekonomikas integrāciju ES iekšējā tirgū tiem partneriem, kuri vēlas un spēj virzīties uz priekšu savu reformu mērķu īstenošanā. Šī pieeja tiecas panākt augstāku diferenciācijas līmeni, kas katram partnerim ļautu attīstīt savas saiknes ar ES atbilstoši tā vēlmēm, vajadzībām un iespējām, turklāt ievērojot savstarpēju atbildību un ņemot vērā to, ciktāl sniedzas apņemšanās ievērot minētās universālās vērtības, kā arī spēju īstenot kopīgi izvirzītās prioritātes[6]. Apakškomitejas ir ideāls instruments, lai uzraudzītu šo prioritāšu īstenošanu, un to secinājumi tiks atspoguļoti Apvienotās komitejas darbā, kā arī ES ikgadējā progresa ziņojumā. Vienlaikus ES arvien vairāk cenšas mērķorientēt savus resursus uz jomām, kurās tie ir visvairāk vajadzīgi un varētu radīt lielāko ietekmi. Līdz ar to ES atbalsts no ārējiem instrumentiem, ko saņems palestīnieši, tiks ciešāk sasaistīts ar sasniegumiem reformu īstenošanā. Šajā sakarā ES finansiālā palīdzība palestīniešiem tiks cieši pielāgota šajā rīcības plānā izvirzītajiem galvenajiem politikas mērķiem. Atbilstoši paraugpraksei attīstības sadarbības jomā ES un dalībvalstis savstarpēji apspriedīsies un koordinēs savu plānošanu. Šajā rīcības plānā izvirzīto mērķu sasniegšana ir atkarīga no spējas atrisināt problēmas, ko izraisa, pirmkārt, okupācija, bet arī pašreizējā Rietumkrasta un Gazas joslas atšķirtība, neskaidrības saistībā ar PP fiskālo stabilitāti, kā arī progresa trūkums izraēliešu un palestīniešu miera sarunās. Šie faktori nopietni apdraud PP līdzšinējos sasniegumus. Apņemšanās panākt divu valstu risinājumu ES vēlreiz apstiprina savu apņemšanos panākt divu valstu risinājumu, izveidojot neatkarīgu, demokrātisku, vienotu un dzīvotspējīgu Palestīnas valsti, kura pastāvētu līdzās Izraēlai. ES atbalsts virzībai uz Palestīnas valsti un palestīniešu likumīgajām tiesībām atspoguļo ES ilggadējo apņēmību īstenot divu valstu risinājumu. Abas puses atkārtoti pauž savu apņemšanos pielikt pūles, lai sasniegtu kopīgo mērķi rast risinājumu konfliktam Tuvajos Austrumos, pamatojoties uz turpmāk minētajiem noteikumiem. ES savu nostāju attiecībā uz Tuvo Austrumu miera procesu (TAMP) ir formulējusi 1980. gada Venēcijas deklarācijā un kopš tā laika to izstrādājusi vairākos Ārlietu padomes secinājumos, kas pieņemti 2009. gada decembrī, 2010. gada decembrī, 2011. gada maijā, 2012. gada maijā, kā arī paziņojumā, kas 2011. gada 21. aprīlī ES vārdā sniegts ANO Drošības padomē. Atgādinot 1999. gada Berlīnes deklarāciju, ES atkārtoti pauž gatavību vajadzības gadījumā atzīt palestīniešu valsti. Atbilstīgi Kvarteta 2011. gada 23. septembra paziņojumam ES aktīvi atbalstīs identificētos papildu pasākumus Palestīnas valsts statusa izveidei un saskaņā ar spēkā esošajām procedūrām atbalstīs Palestīniešu pašpārvaldes ievērojami lielāku neatkarību un suverenitāti tās darbības jomā, tostarp pasākumus, kas veicinātu C apgabala sociālo un ekonomisko attīstību. ES atkārtoti pauž atbalstu palestīniešu savstarpējam izlīgumam, kā izklāstīts Ārlietu padomes 2011. gada 23. maija secinājumos. ES uzskata, ka, kamēr Gazas josla ir politiski atdalīta no Rietumkrasta, situācija Gazas joslā un tās apkaimē joprojām nav stabila un ilgtspējīga. Atgādinot iepriekšējos Padomes secinājumus par TAMP, ES turpina aicināt nekavējoties, ilglaicīgi un bez nosacījumiem atvērt robežšķērsošanas punktus humānās palīdzības, tirdzniecības preču un cilvēku plūsmai uz Gazas joslu un no tās, jo īpaši starp Gazu un Rietumkrastu. ES atgādina, ka okupētajās palestīniešu teritorijās ir jāpiemēro starptautiskās humanitārās tiesības, tostarp Ceturtā Ženēvas Konvencija attiecībā uz civiliedzīvotāju aizsardzību[7]. ES aicina pilnībā ievērot starptautisko cilvēktiesību jomā noteiktos pienākumus pret visiem ieslodzītajiem palestīniešiem[8]. ES uzsver, ka steidzami nepieciešams atsākt miera procesu, lai panāktu divu valstu risinājumu, pilnībā ievērojot Ceļvedī noteiktās saistības, pamatojoties uz ANO Drošības padomes rezolūcijām, Madrides konferences principiem, tostarp principu „zeme apmaiņā pret mieru”, Ceļvedi, pušu iepriekš noslēgtajiem nolīgumiem un Arābu valstu miera ierosmi un ievērojot turpmāk izklāstītos noteikumus. – Vienošanās par abu valstu robežām, pamatojoties uz 1967. gada 4. jūnija robežlīniju un pieļaujot līdzvērtīgu zemes mijmaiņu, ja puses par to vienojušās[9]. ES neatzīs nekādas izmaiņas robežās, kādas pastāvēja līdz 1967. gadam, tostarp attiecībā uz Jeruzalemi, izņemot izmaiņas, par kurām puses ir vienojušās[10]. ES uzsver, ka apmetnes, nodalītas teritorijas ēku celšanai uz okupētas zemes, mājokļu iznīcināšana un izlikšana no mājokļiem ir nelikumīga saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, rada šķēršļus mieram un apdraud iespēju jebkad panākt divu valstu izveides risinājumu. ES turpinās nodrošināt, ka apmetnēs ražotiem produktiem nepiemēros preferenciālo režīmu saskaņā ar ES un Izraēlas Asociācijas nolīgumu un ka attiecībā uz apmetņu ierīkošanu netiks piešķirts jebkāda veida ES finansējums vai piemērotas ES programmas. – Atgādinot, ka ES nekad nav atzinusi Austrumjeruzalemes aneksiju, jārod veids, kā sarunu ceļā atrisināt jautājumu par Jeruzalemes kā iespējamās divu valstu galvaspilsētas statusu. – Taisnīgs, objektīvs, reālistisks un uz pušu vienošanos balstīts risinājums bēgļu jautājumā. – Drošības pasākumi, kas attiecībā uz palestīniešiem respektētu to suverenitāti un liecinātu, ka okupācija ir beigusies, un attiecībā uz izraēliešiem aizsargātu viņu drošību, novērstu terorisma atsākšanos un efektīvi cīnītos pret jauniem un potenciāliem apdraudējumiem. – Palestīniešu kontrole pār saviem dabas resursiem, tostarp pārrobežu ūdens resursu taisnīga un pienācīga sadale saskaņā ar attiecīgajām starptautisko tiesību normām, kas jāīsteno līdztekus citiem galīgā statusa jautājumiem. – Centieni reģionālajos procesos, lai nodrošinātu vispārēju mieru Tuvajos Austrumos. ES joprojām ir apņēmības pilna sniegt būtisku ieguldījumu pēckonflikta posma pasākumos. Šis rīcības plāns paredzēts trīs līdz piecu gadu ilgam laikposmam. PRIORITĀRIE MĒRĶI[11] 1) Pastiprināt centienus atrisināt konfliktu Tuvajos Austrumos, pamatojoties uz iepriekš minētajiem noteikumiem, tostarp atbalstot suverēnas Palestīnas valsts izveidošanu. 2) Padziļināt divpusējās attiecības, gatavojoties noslēgt pilnvērtīgu asociācijas nolīgumu starp ES un jaunizveidoto Palestīnas valsti. · Risināt un izvērst politisko dialogu visos līmeņos. · Izveidot ikgadēju sanāksmi starp ES un palestīniešu pusi, kas pielīdzināma Asociācijas padomei ar citiem EKP partneriem. · Tiklīdz iespējams, sākt sarunas par pilnvērtīgu asociācijas nolīgumu, kuru oficiāli noslēgtu, tiklīdz Palestīna iegūtu valsts statusu. · Paplašināt sadarbību daudzpusējā sistēmā, tostarp sekmējot ANO centienus risināt reģionālos konfliktus un veicinot efektīvas daudzpusējas attiecības. 3) Izveidot Palestīnas valsti, kuras pamatā ir tiesiskums un cilvēktiesību ievērošana funkcionējošā padziļinātas demokrātijas sistēmā ar atbildīgām iestādēm. · Aizsargāt iedzīvotāju tiesības izmantot savas pamatbrīvības un īstenot savas cilvēktiesības, tostarp pulcēšanās brīvību, vārda brīvību, biedrošanās brīvību, tiesības brīvi pārvietoties, reliģijas vai ticības brīvību un plašsaziņas līdzekļu brīvību, un ievērot nepieciešamību apkarot naida kurināšanu, tā nolūkā izveidojot un pienācīgi īstenojot atbilstīgu tiesisko regulējumu, kas ir saskaņā ar starptautiskajiem standartiem. Aizsargāt sieviešu un meiteņu tiesības, tostarp atceļot visus diskriminējošos noteikumus tiesību aktos. Termiņš: nepārtraukta darbība. Kritēriji: pieņemti tiesību akti atbilstoši saistībām, kas noteiktas starptautiskās cilvēktiesību konvencijās; visās okupētajās palestīniešu teritorijās pilnībā īstenots 2000. gada likums par NVO; pieņemti tiesību akti, jo īpaši attiecībā uz plašsaziņas līdzekļiem; izveidota palestīniešu Neatkarīgā cilvēktiesību komisija saskaņā ar Parīzes principiem (ANO Ģenerālās Asamblejas Rezolūcija 48/134); pilnībā īstenots Nacionālais stratēģiskais plāns par cīņu pret vardarbību pret sievietēm; sieviešu līdzdalības līmenis ekonomikā; pieņemta visaptveroša palestīniešu cilvēktiesību stratēģija. Rādītāji: Palestīniešu neatkarīgās cilvēktiesību komisijas ziņojumi, Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) īstenošanas ziņojumi un Stambulas rīcības plāna īstenošanas ziņojumi, EKP progresa ziņojumi. ES saistības: turpināt sniegt palīdzību pilsoniskajai sabiedrībai un nevalstiskajiem dalībniekiem, aicināt izstrādāt un īstenot pienācīgas tiesiskā regulējuma reformas un sniegt atbalstu šajā nolūkā, sniegt atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem. · Visos līmeņos sarīkot patiesas, demokrātiskas vēlēšanas saskaņā ar starptautiskajiem standartiem. Termiņš: īstermiņa, pēc tam saskaņā ar vēlēšanu jomas tiesību aktiem. Kritēriji: Gazas joslā veikta un Rietumkrastā turpināta vēlētāju reģistra atjaunināšana; izsludināts pārskatītais vēlēšanu likums; pieņemts prezidenta dekrēts par vēlēšanu kalendāro plānu; notikušas vietējo pašvaldību, prezidenta un likumdevēja vēlēšanas; sasaukta demokrātiski ievēlēta Palestīniešu likumdošanas padome (PLP), kas īsteno valdības demokrātiskās darbības pārraudzību. Rādītāji: starptautisko un vietējo bezpartejisko vēlēšanu novērošanas misiju secinājumi. ES saistības: sniegt politisku atbalstu vēlēšanu rīkošanai, tostarp Austrumjeruzalemē; turpināt sniegt palīdzību Centrālajai vēlēšanu komisijai un PLP sekretariātam; iespējama ES vēlēšanu novērošanas misiju (VNM) nosūtīšana; atbalsts aizturēto palestīniešu likumdevēju atbrīvošanai[12]. · Izveidot neatkarīgu, objektīvu un pilnībā funkcionējošu tiesu sistēmu saskaņā ar starptautiskajiem standartiem, nodrošinot pienācīgu procesu, taisnīgu tiesu un tiesas rīkojumu un nolēmumu izpildi. Termiņš: vidēja termiņa līdz ilgtermiņa. Kritēriji: lietu izskatīšanas ilgums; iedzīvotāju skaits, kam piemērots pirmstiesas apcietinājums; izveidota juridiskā palīdzība; pieņemti tiesību akti (krimināllikums, tiesiskais regulējums par starpniecību un šķīrējtiesām, par tiesvedību attiecībā uz nepilngadīgajiem, par administratīvajām tiesām); noteikts regulējums par specializēto tiesu jurisdikciju, tostarp nošķirot civilās un drošības tiesas un ierobežojot „militāro” tribunālu pilnvaras tiesvedībā attiecībā uz militārpersonām. Rādītāji: Palestīniešu neatkarīgās cilvēktiesību komisijas ziņojumi, programmas Seyada II vai tai sekojošās programmas progresa ziņojumi, EUPOL COPPS sniegtie vērtējumi, EKP progresa ziņojumi. ES saistības: turpināt sniegt palīdzību tiesu iestādēm. · Veikt reformas palestīniešu drošības sektorā un to pilnveidot, ieviest institucionalizētu demokrātisku civilo kontroli pār drošības dienestiem un nodrošināt, ka tie darbojas, pilnībā ievērojot cilvēktiesības, pateicoties pienācīgam tiesiskajam regulējumam, atbilstošai apmācībai un atbildības nodrošināšanas mehānismiem. Termiņš: vidēja termiņa. Kritēriji: īstenoti Palestīniešu Nacionālajā attīstības plānā (NAP) 2011. -2013. gadam noteiktās prioritārie politikas pasākumi drošības sektorā; izveidotas vienotas vadības struktūras un budžeta plānošanas sistēmas, kas ir pakļautas iekšlietu ministram un aptver visus drošības dienestus okupētajās palestīniešu teritorijās; izveidota inspekcija visu drošības spēku pārraudzībai un nostiprināta atbildības sistēma Iekšlietu ministrijā; Palestīniešu neatkarīgajai cilvēktiesību komisijai nodrošināta piekļuve visām aizturēšanas/apcietinājuma vietām (tostarp iekšējās drošības iestādēs), tostarp bez iepriekšējas atļaujas. Rādītāji: palestīniešu Neatkarīgās cilvēktiesību komisijas ziņojumi, EUPOL COPPS sniegtie vērtējumi, EKP progresa ziņojumi. ES saistības: turpināt ES atbalstu drošības un brīvības atņemšanas iestāžu sistēmai, tostarp vajadzības gadījumā kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) ietvaros; veikt apmācību cilvēktiesību jomā; atbalstīt saskaņotus pasākumus, lai paplašinātu PP pilnvaras drošības jomā un darbības jomu Rietumkrastā (pašreizējos B un C apgabalos). · Pastiprināt centienus sadarbībā ar starptautiskajiem līdzekļu devējiem pilnībā īstenot Nacionālo attīstības plānu 2011. – 2013. gadam un turpmākos attīstības plānus. Termiņš: īstermiņa līdz vidēja termiņa. Kritēriji: NAP prioritāšu īstenošana. Rādītāji: Finanšu ministrijas ceturkšņa ziņojumi, Plānošanas un administratīvās attīstības ministrijas ziņojumi, NAP ikgadējie uzraudzības ziņojumi, Pasaules Bankas un SVF ziņojumi Ad Hoc Sadarbības komitejai. ES saistības: turpināt sniegt finansiālu atbalstu palestīniešiem, tostarp PP fiskālās stabilitātes sekmēšanai, un palestīniešu bēgļiem, izmantojot Apvienoto Nāciju Organizācijas Palīdzības un darba aģentūru (UNRWA), ņemot vērā resursu pieejamību; sniegt tehnisku atbalstu palestīniešu iestāžu administratīvo spēju nostiprināšanai, sagatavojot iekļaušanos daudzpusējā sistēmā. 4) Panākt fiskālo konsolidāciju un ilgtspējīgu ekonomikas attīstību visās okupētajās palestīniešu teritorijās · Turpināt nozīmīgos panākumus, kas gūti stabilas publisko finanšu pārvaldības sistēmas veidošanā, apņemoties veikt turpmākus uzlabojumus, jo īpaši attiecībā uz ārējo un iekšējo revīziju un kontroli. Termiņš: nepārtraukti. Kritēriji: vispārējā fiskālā disciplīna, resursu stratēģiska sadale un efektīvu pakalpojumu sniegšana, PP fiskālais deficīts un atkarība no atbalsta, uzlabota PP ieņēmumu iekasēšana, enerģijas subsīdiju atcelšana („neto aizdevumi”), sabiedrisko pakalpojumu un pensiju reformas īstenošana, publisko izdevumu un finansiālās atbildības (PEFA) novērtējuma veikšana un turpmākā rīcības plāna īstenošana, tiesiskā regulējuma izstrāde publiskā iepirkuma jomā. Rādītāji: Finanšu ministrijas ceturkšņa ziņojumi, NAP ikgadējie uzraudzības ziņojumi, Pasaules Bankas un SVF ziņojumi AHLC. ES saistības: Turpināt sniegt finansiālu atbalstu palestīniešiem, to papildinot ar pasākumiem, lai stiprinātu PP ilgtermiņa fiskālo stabilitāti, un atbalstu palestīniešu bēgļiem, izmantojot UNRWA, ņemot vērā resursu pieejamību; sniegt tehnisku atbalstu palestīniešu iestāžu administratīvo spēju nostiprināšanai, sagatavojot iekļaušanos daudzpusējā sistēmā; atbalstīt PP ieņēmumu iekasēšanas uzlabošanu, tostarp izveidojot pilnveidotu sistēmu, lai nodrošinātu, ka atbilstoši Parīzes Protokolam Izraēla PP vārdā veic efektīvu, pārredzamu un paredzamu muitošanas ieņēmumu iekasēšanu. · Uzlabot politikas pārvaldības, civildienesta vadības un iestāžu pārskatatbildības mehānismus, tostarp stiprinot revīzijas un uzraudzības spējas un spējas novērst un apkarot krāpšanu un korupciju. Termiņš: ilgtermiņa. Kritēriji: ieviesta decentralizēta personāla pārvaldes pamatpakalpojumu sistēma, decentralizēta valdības iekšējā revīzija, Finansiālās un administratīvās kontroles birojs (FACB) veic savus uzdevumus kā neatkarīga ārējās revīzijas aģentūru saskaņā ar standartiem, ko noteikusi Augstāko revīzijas iestāžu starptautiskā organizācija. Rādītāji: palestīniešu Plānošanas un administratīvās attīstības ministrijas ziņojumi, Pasaules Bankas un SVF ziņojumi AHLC, FACB gada ziņojumi, publisko izdevumu un finansiālās atbildības novērtējums. ES saistības: veikt Pārvaldības stratēģijas grupas līdzpriekšsēdētāja pienākumus, turpināt sniegt finansiālu atbalstu, jo īpaši publisko finanšu pārvaldībai, pilnībā izmantot TAIEX. · Atbalstīt konkurētspējīga palestīniešu privātā sektora attīstību, tostarp, mazinot ierobežojumus attiecībā uz privātā sektora attīstību, lai sekmētu palestīniešu ekonomisko patstāvību. Termiņš: vidēja termiņa. Kritēriji: pieņemti jauni tiesību akti tirdzniecības jomā saimnieciskās darbības un ieguldījumu veicināšanai, visās lielākajās tautsaimniecības nozarēs izveidotas iestādes, kas atbild par regulatīvajiem un tehniskajiem standartiem. Rādītāji: starptautiski atzīti pārskati, piemēram, Pasaules Bankas „Uzņēmējdarbības vides pieejamības” („Ease of doing business”) ziņojumi, pārskati atbilstoši Eiropas un Vidusjūras reģiona Uzņēmējdarbības hartai. ES saistības: turpināt sniegt finansiālu atbalstu, ņemot vērā resursu pieejamību; pilnībā izmantot TAIEX; turpināt paust atbalstu palestīniešu novērotāja statusam, kas būtu pirmais solis uz sarunām par pievienošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijai. · Minēto vispārējo centienu ietvaros mērķtiecīgi atbalstīt Gazas joslas attīstību. Termiņš: vidēja termiņa. Kritēriji: NAP nozaru rādītāju īstenošana Gazas joslā. Rādītāji: palestīniešu Plānošanas un administratīvās attīstības ministrijas ziņojumi AHLC. ES saistības: aicināt pilnībā īstenot 2005. gada Nolīgumu par pārvietošanos un piekļuvi (AMA); aicināt atcelt Gazas joslas slēgšanu[13]; aicināt pilnībā un pastāvīgi novērst pārvietošanās un piekļuves šķēršļus kā priekšnoteikumu palestīniešu ekonomikas atjaunotnei; censties nodrošināt, ka PP pilnībā gūst labumu no spēkā esošajiem nolīgumiem un instrumentiem, uz kuriem tai ir tiesības. · Izvērst tirdzniecības attiecības un veikt konkrētus pasākumus, lai veicinātu to, ka tiek pilnībā īstenots pagaidu asociācijas nolīgums par tirdzniecību un sadarbību. Termiņš: vidēja termiņa. Kritēriji: AMA īstenošana; palestīniešu privātā sektora konkurētspēja. Rādītāji: Pasaules Bankas un SVF ziņojumi Ad Hoc Sadarbības komitejai, tirdzniecības rādītāji, tostarp par lauksaimniecības kvotu izpildi. ES saistības: turpināt sniegt atbalstu palestīniešu privātajam sektoram; īstenot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ministru pieņemto dokumentu kopumu ekonomikas jomā; pilnībā īstenot pagaidu asociācijas nolīgumu un nolīgumu par lauksaimniecības produktu, pārstrādātu lauksaimniecības produktu un zivju un zivsaimniecības produktu turpmāku liberalizāciju; aktīvāka darbība jautājumā par zvejas zonu Gazas joslā. · Izstrādāt mūsdienīgu robežšķērsošanas kontroles sistēmu, kuras pamatā ir efektīva integrēta robežu pārvaldība (IBM), un turpināt atbalstīt kvalificēta personāla sagatavošanu darbam starptautisko ostu muitas struktūrvienībās. Termiņš: ilgtermiņa. Kritēriji: attīstības izdevumu sadale, tos piešķirot robežšķērsošanas pārvaldībai un IBM sistēmai; līdzekļu piešķiršana saistīto svarīgāko infrastruktūras tīklu izveidošanai (teritoriju savienojumi, ostas, transporta tīkli); AMA īstenošana. Rādītāji: palestīniešu muitošanas novērtējums, kad tā būs darbotiesspējīga; integrētas robežu pārvaldības veicināšana/novērtēšana, lai atvieglotu personu pārvietošanos un preču apriti, vienlaikus uzturot drošas robežas. ES saistības: turpināt sniegt ES atbalstu, tostarp vajadzības gadījumā KDAP ietvaros; veikt PP ierēdņu apmācību, gatavojoties to darbībai uz robežām; turpināt paust atbalstu palestīniešu novērotāja statusam, kas būtu pirmais solis uz sarunām par pievienošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijai. 5) Izvērst centienus, lai būtiski mazinātu nabadzību un sociālo atstumtību, īpaši attiecībā uz vismazāk aizsargātajām cilvēku grupām, un uzlabotu sociālo kohēziju visās okupētajās palestīniešu teritorijās. · Izveidot ilgtspējīgu, taisnīgu un izmaksu ziņā efektīvu sociālā nodrošinājuma sistēmu. Termiņš: ilgtermiņa. Kritēriji: pieņemti atbilstoši tiesību akti sociālās aizsardzības jomā, tostarp par pensijām; izveidota nacionālā datubāze par nabadzību un neaizsargātību; pilnībā īstenota naudas pārvedumu programma („Cash Transfer Programme” jeb „CTP”) Rietumkrastā un Gazas joslā pirms tās iekļaušanas pilnībā apmaksātā vienotā nacionālā sistēmā. Rādītāji: palestīniešu Plānošanas un administratīvās attīstības ministrijas un Pasaules Bankas ziņojumi AHLC, nozarē darbojošos ES atbalsta programmu progresa ziņojumi un novērtējumi. ES saistības: turpināt sniegt finansiālu atbalstu, jo īpaši reformām attiecībā uz skaidras naudas palīdzības programmām mazaizsargātajiem palestīniešiem, lai viņiem nodrošinātu ilgtspējīgu pamatu; iekļaut palestīniešu Centrālo statistikas biroju reģionālās palīdzības programmās (MEDSTAT III). · Uzlabot sabiedrības veselības līmeni un tās pārvaldību okupētajās palestīniešu teritorijās atbilstoši PP īstenotajai visaptverošajai nacionālajai veselības aprūpes stratēģijai, atrisinot problēmas saistībā ar infrastruktūru un loģistiku, veselības aprūpes nozares finansējumu un cilvēkresursiem un zāļu pieejamību, tostarp Gazas joslā. Termiņš: ilgtermiņa. Kritēriji: piešķirti resursi sekundārās un terciārās veselības aprūpes pilnveidošanai; izveidota Al Najah universitātes izglītojošā slimnīca. Rādītāji: Pasaules Veselības organizācijas (PVO) ziņojumi un Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmas (UNDP) attīstības indeksa ziņojumi. ES saistības: pašreiz nav starp ES palīdzības galvenajām nozarēm, taču ES turpinās kopējo tiešo finansiālo atbalstu PP un varētu atbalstīt īpašas akūtas vajadzības veselības aprūpes jomā, piemēram, Gazas joslā vai slimnīcās Austrumjeruzalemē. 6) Sekmēt teritoriālo pārvaldību un piekļuvi, tostarp dabas resursiem. · Izstrādāt nepieciešamo tiesisko regulējumu un institucionālo sistēmu integrētai ūdens un notekūdeņu pārvaldības sistēmai, lai nodrošinātu taisnīgu pakalpojumu sniegšanu un resursu ilgtspēju visās okupētajās palestīniešu teritorijās, un sniegt atbalstu to īstenošanai. Termiņš: ilgtermiņa. Kritēriji: izveidota regulējošā iestāde ūdens apsaimniekošanas jomā; piešķirti līdzekļi nacionāla mēroga reģionāli sasaistītam ūdens sadales tīklam un atsāļošanai. Rādītāji: NAP ūdens infrastruktūras mērķrādītāju izpildes vērtējums (līdz 2013. gadam panākta tīra ūdens apgāde 95 % mājsaimniecību, 65 % mājsaimniecību (Rietumkrastā) un 92 % mājsaimniecību (Gazā) izveidots pieslēgums kanalizācijas tīklam, kā arī samazināti zudumi no tīkla). Tiks pārskatīti pēc 2013. gada. ES saistības: turpināt ES atbalstu; iespējams atbalsts no kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānisma (NIF). · Pastiprināt centienus, lai veicinātu reģionālo un starptautisko infrastruktūras tīklu (piemēram, transporta, enerģētikas, ūdensapgādes, telekomunikāciju u.c. tīklu) starpsavienojamību, īpaši Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīs. Termiņš: ilgtermiņa. Kritēriji: izveidota telekomunikāciju regulējošā iestāde, kas veicinātu konkurences regulējuma ievērošanu un pakalpojumu standartu uzlabošanu; veikti ieguldījumi reģionālās savienojamības veidošanā ar Ēģipti un Jordāniju; uzlabota energoapgādes drošība, citastarp izvēršot vietējo atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu; piešķirti līdzekļi Rietumkrasta un Gazas joslas teritoriālajai saiknei un reģionālajam ceļu tīklam. Rādītāji: NAP ikgadējie uzraudzības ziņojumi, Pasaules Bankas ziņojumi Ad Hoc Sadarbības komitejai. ES saistības: turpināt sniegt ES atbalstu, tostarp izmantojot Tehniskās palīdzības un informācijas apmaiņas instrumentu (TAIEX) un EuroMed iniciatīvas, kā arī, iespējams, NIF atbalstu. · Īstenot ilgtspējīgas attīstības politiku, to realizējot ar stratēģiju un iniciatīvu palīdzību, kuras izstrādātas, lai cita starpā sasniegtu ekoloģiski ilgtspējīgu ekonomikas attīstību un plašāku sociālo iekļaušanu. Termiņš: vidēja termiņa. Kritēriji: pilnībā īstenota nacionālā vides stratēģija; izstrādāts un pārskatīts attiecīgais tiesiskais regulējums un institucionālā sistēma. Rādītāji: NAP ikgadējie uzraudzības ziņojumi. ES saistības: sniegt ES palīdzību, galvenokārt izmantojot spēju veidošanu, atbalstu projektiem, TAIEX un EuroMed iniciatīvas. 7) Uzlabot izglītības, pētniecības, inovāciju un informācijas sabiedrības kvalitāti okupētajās palestīniešu teritorijās. · Uzlabot izglītības, pētniecības, inovāciju un informācijas sabiedrības kvalitāti okupētajās palestīniešu teritorijās. Termiņš: ilgtermiņa. Kritēriji: veikta PP resursu sadale pamata, vidējai un augstākajai izglītībai, pētniecībai, zinātnei un tehnoloģijām; izveidots nacionālais akadēmiskās pētniecības fonds; attīstīta izglītības, kultūras, jaunatnes un ar sportu saistītā infrastruktūra; ieviesta elektroniskās pārvaldības programma; izveidota telekomunikāciju regulējošā iestāde; uzlabota PP pētniecības un akadēmiskā tīkla savienojamība ar Eiropas moderno gigabitu tehnoloģiju tīklu („Gigabit European Advanced Network Technology” jeb „GEANT”). Rādītāji: UNDP rādītāji par izglītību, novērtējums par attiecīgo NAP rādītāju sasniegšanu par pamatizglītības un augstākās izglītības mācību iestādēs uzņemto personu skaitu; sekmīgi palestīniešu pieteikumi dalībai attiecīgajās ES programmās. ES saistības: veicināt palestīniešu dalību attiecīgajās ES programmās; lai gan tas pašreiz nav starp ES divpusējās palīdzības galvenajām nozarēm, turpināt sniegt ES atbalstu tehniskās un profesionālās izglītības un apmācības (TVET) programmai (šīs saistības pārskatīs pēc 2013. gada). 8) Atbalstīt palestīniešu tiesības Austrumjeruzalemē · Atbalstīt palestīniešu politiskās, ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības Austrumjeruzalemē saskaņā ar Ārlietu padomes 2009. gada decembra secinājumiem un pilnībā ievērojot Palestīniešu daudznozaru stratēģisko attīstības plānu (DSAP) Jeruzalemei. Termiņš: nepārtraukta darbība. Kritēriji: DSAP īstenošana attiecībā uz Austrumjeruzalemi; izveidots PAO kontaktpunkts Austrumjeruzalemei; saskaņā ar Ceļvedi no jauna atvērtas palestīniešu iestādes Austrumjeruzalemē. Rādītāji: PVO rādītāji un demogrāfiskie rādītāji attiecībā uz palestīniešiem, kuri dzīvo Austrumjeruzalemē; citi tautas attīstības rādītāji, ja tādi ir pieejami. ES saistības: Turpināt sniegt ES atbalstu Austrumjeruzalemes programmai (tostarp mājokļiem, ekonomikas attīstībai, sociālajiem pamatpakalpojumiem, cilvēktiesībām, kultūras mantojuma saglabāšanai un popularizēšanai). 9) Izvērst attīstības centienus C apgabalā. · Izvērst attīstības centienus C apgabalā. Termiņš: nepārtraukti. Kritēriji: veikti ieguldījumi publiskajos būvdarbos vai iestāžu darbībā C apgabalā; uzlabota cilvēku pārvietošanās un preču aprite, attīstība, tirdzniecība un eksports. Rādītāji: palestīniešu Plānošanas un administratīvās attīstības ministrijas un Pasaules Bankas ziņojumi AHLC; pieņemti palestīniešu ģenerālplāni C apgabalam. ES saistības: turpināt sniegt finansiālu atbalstu palestīniešu attīstības vajadzībām C apgabalā[14], lai palestīnieši varētu tur turpināt uzturēties; sniegt atbalstu palestīniešu ģenerālplānu izstrādei, lai uzlabotu attīstību visā Rietumkrastā un saglabātu nākotnes Palestīnas valsts dzīvotspēju; aicināt pilnībā un pastāvīgi novērst pārvietošanās un piekļuves šķēršļus kā priekšnoteikumu palestīniešu ekonomikas atjaunotnei; censties nodrošināt, ka PP pilnībā gūst labumu no spēkā esošajiem nolīgumiem un instrumentiem, uz kuriem tai ir tiesības. Humāno palīdzību turpinās sniegt savlaicīgi un efektīvi, laiku un vietas nosakot atbilstoši vajadzībām un saskaņā ar humānās palīdzības sniegšanas principiem. PIELIKUMS: Papildus mērķi A. POLITISKĀ DIMENSIJA I. Politiskais dialogs un sadarbība [ES - PAO politiskais dialogs] Atbilstoši stratēģiskajam redzējumam par virzību uz pilnībā integrētu un neatkarīgu Palestīnas valsti padziļināt divpusējās attiecības un panākt ciešāku politisko sadarbību un dialogu, balstoties uz kopīgām vērtībām. (1) Stiprināt politisko un stratēģisko dialogu un sadarbību ārpolitikas un drošības politikas jomā un organizēt sanāksmes dažādos līmeņos un visos forumos[15]. (2) Izveidot ikgadēju sanāksmi starp ES un palestīniešu pusi, kas pielīdzināma Asociācijas padomei ar citiem EKP partneriem. (3) Kad iespējams, sākt sarunas par pilnvērtīgu asociācijas nolīgumu, kuru oficiāli noslēgtu, tiklīdz Palestīna iegūtu valsts statusu. (4) Uzturēt intensīvākus sakarus starp palestīniešu ministriem un viņu Eiropas kolēģiem. (5) Organizēt Politikas un drošības komitejas (PDK) ikgadējas sanāksmes ar augstas palestīniešu amatpersonas dalību un pēc ad-hoc principa ieplānot papildu sanāksmes. (6) Stiprināt dialogu un sadarbību konfliktu novēršanas, miera uzturēšanas, krīžu pārvarēšanas un civilās aizsardzības jomās. (7) Paplašināt sadarbību daudzpusējā sistēmā, tostarp sekmējot ANO centienus risināt reģionālos konfliktus, un veicināt efektīvas daudzpusējas attiecības. (8) Padziļināt sadarbību, risinot jautājumus par kopīgiem drošības apdraudējumiem, tostarp masu iznīcināšanas ieroču (MII) neizplatīšanu un nelegālu ieroču eksportu. II. Demokrātija, tiesiskums un laba pārvaldība [Cilvēktiesību, labas pārvaldības un tiesiskuma apakškomiteja] Veidot padziļinātu un stabilu demokrātiju, kura balstās uz cilvēktiesību ievērošanu un tiesiskumu. Vēlēšanas (9) Visos līmeņos sarīkot patiesas, demokrātiskas vēlēšanas saskaņā ar starptautiskajiem standartiem. (10) Stiprināt vietējo tiesisko regulējumu, lai vēlēšanās nodrošinātu neatkarīgu vietējo un starptautisko uzraudzību un novērošanu, ko citastarp veiktu arī pilsoniskā sabiedrība. (11) Stiprināt Centrālās vēlēšanu komisijas pilnvaras, neatkarību un spējas un nodrošināt, ka šīs iestādes darbībai ir piešķirti pietiekami finanšu līdzekļi. (12) Veikt pasākumus, lai paplašinātu sieviešu līdzdalību politiskajā un demokrātiskajā darbībā. Tiesu iestādes (13) Turpināt darbu, lai izveidotu neatkarīgu, objektīvu un pilnībā funkcionējošu tiesu sistēmu saskaņā ar starptautiskajiem standartiem, nodrošinot pienācīgu procesu, taisnīgu tiesu un tiesas rīkojumu un nolēmumu izpildi. (14) Izstrādāt tiesību aktus un veicināt sabiedrības piekļuvi juridiskajai informācijai, lai nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi tiesu iestādēm, un izveidot juridiskās palīdzības fondu, kam būtu atbilstīga struktūra, lai nodrošinātu tā pareizu pārvaldību. (15) Pieņemot un īstenojot tiesību aktus, noteikt specializēto tiesu jurisdikciju, tostarp nošķirot civilās un militārās tiesas, ierobežojot militāro tiesu jurisdikciju, kas attiecināma tikai uz militārpersonām aktīvā dienestā, un civilo tiesu kompetencē paturot visus cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus. Uzlabot tiesību aizsardzības iespējas cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu gadījumos, kā arī piekļuvi informācijai par pilsoniskajām tiesībām. (16) Precizēt dažādo iestāžu pienākumus tieslietu jomā. Drošība (17) Paātrināt palestīniešu drošības sektora reformas un pilnveidošanu, ieviest institucionalizētu demokrātisku civilo kontroli pār drošības dienestiem un nodrošināt, ka tie darbojas, pilnībā ievērojot cilvēktiesības, pateicoties pienācīgam tiesiskajam regulējumam un atbilstošai apmācībai. Laba pārvaldība (18) Veikt visus nepieciešamos likumdošanas un administratīvos pasākumus, lai iedibinātu un īstenotu skaidru pilnvaru sadalījumu starp dažādām valdības struktūrām. (19) Pastiprināt centienus sadarbībā ar starptautiskajiem līdzekļu devējiem pilnībā īstenot Nacionālo attīstības plānu 2011. – 2013. gadam un turpmākos attīstības plānus. (20) Atbalstīt PP centienus pilnībā īstenot nacionālo stratēģisko mērķi reformēt tās civildienestu, lai sniegtu augstas kvalitātes un efektīvus sabiedriskos pakalpojumus visās okupētajās palestīniešu teritorijās. (21) Izveidot funkcionējošu tiesisko regulējumu, izstrādājot likumdošanas plānu un noteikumus par likumdošanas iniciatīvu statusu ārkārtas stāvoklī, kā arī jaunu tiesību aktu izstrādē pilnībā izmantojot TAIEX instrumentu. III. Cilvēktiesības un pamatbrīvības Nodrošināt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu saskaņā ar starptautiskajiem standartiem un veicināt starptautisko cilvēktiesību standartu īstenošanu. Starptautiskās humanitārās tiesības un starptautiskās cilvēktiesības (22) Nodrošināt starptautisko tiesību ievērošanu, jo īpaši starptautisko humanitāro tiesību un starptautisko cilvēktiesību ievērošanu, tostarp attiecībā uz ieslodzītajiem un administratīvi aizturētajiem palestīniešiem. Spīdzināšana un cita nežēlīga, necilvēcīga vai pazemojoša rīcība (23) Veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai tiktu ievērots spīdzināšanas absolūtais aizliegums un izveidoti iekšējie un ārējie izmeklēšanas mehānismi, kas nodrošina to personu saukšanu pie atbildības, kas apcietinājumā un nopratināšanā pielietojuši vardarbību un spīdzināšanu. Izveidot neatkarīgu nacionālo novēršanas mehānismu saskaņā ar principiem, kas nostiprināti ANO Konvencijas pret spīdzināšanu fakultatīvajā protokolā. (24) Atbilstoši starptautiskajiem standartiem uzlabot stāvokli brīvības ierobežošanas vietās; juristiem, ģimenes locekļiem un cilvēktiesību organizācijām nodrošināt piekļuvi visām personām, kam piemērota brīvības ierobežošana, un nodrošināt, ka attiecīgās ministrijas, prokuratūras un tiesu iestādes var regulāri uzraudzīt brīvības ierobežošanas vietas, lai gādātu par atbilstošo juridisko procedūru īstenošanu. (25) Palestīniešu neatkarīgajai cilvēktiesību komisijai nodrošināt piekļuvi dokumentiem, kas attiecas uz izmeklēšanu par iespējamu spīdzināšanu. Pamatbrīvības (26) Izstrādāt visaptverošu Palestīniešu cilvēktiesību stratēģiju. (27) Pieņemt vienotu krimināllikumu, kas atbilst starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, tostarp par nāvessoda nepiemērošanu, un kas stiprina tiesiskās garantijas attiecībā uz visām pamatbrīvībām. Pilnībā ievērot de facto moratoriju nāvessodam un orientēt darbu uz de jure moratorija ieviešanu. (28) Pilnībā izskaust patvaļīgu apcietināšanu un jebkuros apstākļos atcelt visas uz politisko piederību balstītās prasības, lai izietu drošības pārbaudes (tostarp apvienību reģistrēšanai, amatpersonas darbam, pasu izdošanai, utt.). (29) Nodrošināt, ka apcietinājumu piemēro vienīgi pamatotu krimināltiesisku vai drošības apsvērumu dēļ, un tā pamatā ir apcietināšanas orderis, ko izsniegušas kompetentās iestādes. (30) Aizsargāt iedzīvotāju tiesības izmantot savas pamatbrīvības un īstenot savas pilsoniskās un politiskās cilvēktiesības, tostarp biedrošanās un pulcēšanās brīvību, vārda brīvību, reliģijas vai ticības brīvību un plašsaziņas līdzekļu brīvību, šajā nolūkā izveidojot atbilstīgu tiesisko regulējumu cilvēktiesību aizsardzībai saskaņā ar starptautiskajiem standartiem. Saskaņā ar Parīzes principiem (ANO Ģenerālās Asamblejas Rezolūcija 48/134) stiprināt Palestīniešu neatkarīgo cilvēktiesību komisiju. (31) Aizsargāt sieviešu un meiteņu tiesības, novērst visus diskriminējošos noteikumus tiesību aktos un regulāri sniegt informāciju par to, kā tiek īstenots Nacionālais stratēģiskais plāns par cīņu pret vardarbību pret sievietēm, Konvencija par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un Stambulas rīcības plāns. (32) Aizsargāt bērnu tiesības un nodrošināt šo tiesību iekļaušanu PP stratēģijās un mehānismos (ieskaitot tiesvedībā attiecībā uz nepilngadīgajiem) saskaņā ar principiem, kas nostiprināti ANO konvencijās par bērnu tiesībām, jo īpaši Protokolā par bērnu iesaistīšanu bruņotos konfliktos un SDO Konvencijā Nr. 182 par bērnu darba ļaunākajām formām. (33) Izveidot institucionālu ziņošanas mehānismu attiecībā uz to, kā tiek īstenots likums Nr. 4/1999 par personu ar invaliditāti tiesībām. (34) Visos līmeņos stiprināt tiesisko regulējumu rasisma, ksenofobijas un diskriminācijas apkarošanai. (35) Nodrošināt cilvēktiesību aizstāvju tiesības un viņu aizsardzību atbilstoši ANO deklarācijai par cilvēktiesību aizstāvjiem (ANO Ģenerālās Asamblejas Rezolūcija 53/144). (36) Nodrošināt to personu politiskās, ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības, kuras dzīvo Rietumkrastā, ieskaitot Austrumjeruzalemi, un Gazas joslā. Pilsoniskā sabiedrība (37) Nodrošināt darbības brīvību un pārredzamas reģistrācijas procedūras pilsoniskajai sabiedrībai, lai stiprinātu tās lomu un neatkarību saskaņā ar vietējiem tiesību aktiem un starptautiskajiem standartiem. (38) Izvērst dialogu un konsultācijas starp iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām. (39) Veicināt līdzdalību attīstības politikā un vietējo atbildību par reformām, kas sniedzas tālāk par valdības atbildību, un šajā nolūkā sekmēt pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos nozaru politikas dialogā un reformu centienos, rīkojot regulāras, strukturētas un visaptverošas apspriedes ar ieinteresētajām personām. IV. Sadarbība tieslietās un iekšlietās Cīņa pret rasismu un ksenofobiju, diskriminācijas apkarošana (40) Visos līmeņos stiprināt tiesisko regulējumu rasisma, ksenofobijas un diskriminācijas apkarošanai. (41) Apkarot naida izraisītus noziedzīgus nodarījumus, tostarp nodarījumus, kuru motivācijas pamatā ir islāmofobija, antisemītisms un kristiānofobija un citas pārliecības, kuras var uzjundīt ar rasisma un ksenofobijas propagandu un musināšanu plašsaziņas līdzekļos un internetā. Migrācija, patvērums un robežu pārvaldība (42) Sekmēt dialogu un sadarbību migrācijas un patvēruma jautājumos un stiprināt spējas migrācijas pārvaldībā, tostarp ar mērķi veicināt migrācijas pozitīvo ietekmi uz attīstību. (43) Veicināt Palestīniešu pašpārvaldes robežu pārvaldības spēju uzlabošanu. Cīņa pret organizēto noziedzību (44) Saskaņā ar starptautiskajiem standartiem stiprināt un īstenot vietējos politikas virzienus, kuru mērķis ir cīņa pret korupciju, īpaši iesaistot Korupcijas apkarošanas komisiju. (45) Stiprināt tiesībaizsardzības iestāžu spējas veikt pirmstiesas izmeklēšanu un novērst un sodīt noziedzīgu darbību, tostarp kibernoziegumus, finanšu noziegumus un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu. (46) Atbalstīt spēju veidošanu cīņai pret nelikumīgo migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, tostarp piedāvājot atbalstu upuru rehabilitācijai. (47) Pilnveidot policijas apmācību un sadarbību. (48) Izvērst starptautisko sadarbību, lai novērstu un apkarotu organizēto noziedzību, pamatojoties uz starptautiskajiem instrumentiem, īpaši ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (UNTOC) un tās protokoliem. (49) Stiprināt sadarbību krāpšanas novēršanai un apkarošanai, tostarp abu pušu finanšu interešu aizsardzības nolūkos. Narkotiku apkarošana (50) Veikt informācijas un paraugprakses apmaiņu par starptautisko sadarbību cīņā pret narkotikām un šajā jomā sekmēt reģionālo sadarbību. (51) Stiprināt spējas apkarot narkotiku tirdzniecību, tostarp organizējot mācības attiecīgajās iestādēs un tiesībaizsardzības iestādēs. Terorisma apkarošana (52) Saskaņā ar starptautiskajiem standartiem (piemēram, Finanšu darījumu uzdevumu grupas izstrādātajiem standartiem), Eiropas un ES standartiem īstenot attiecīgos tiesību aktus cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu. (53) Izvērst sadarbību starp tiesībaizsardzības iestādēm terorisma apkarošanas nolūkos. (54) Izvērst tiesu iestāžu sadarbību terorisma apkarošanas jomā. (55) Novērst terorismu, tostarp veicinot pasākumus, kuru mērķis ir cīnīties pret vardarbīga ekstrēmisma propagandu. (56) Sadarboties nolūkā stiprināt ANO lomu daudzpusējā cīņā pret terorismu, tostarp pilnībā īstenojot ANO Drošības Padomes Rezolūcijas 1267/99 un 1373/01, kā arī īstenojot un izpildot ANO Vispārējo terorisma apkarošanas stratēģiju un ANO konvencijas pretterorisma jomā. B. EKONOMISKĀ SADARBĪBA V. Ekonomikas reforma un attīstība [Ekonomikas un finanšu jautājumu apakškomiteja] (57) Turpināt gūt panākumus, veidojot atbilstošu tiesisko un regulatīvo vidi fiskālajai politikai un monetārajai reformai. (58) Īstenot ekonomikas politikas virzienus, kas vērsti uz makroekonomikas un finanšu stabilitātes nodrošināšanu, tostarp īstenojot fiskālo politiku, kas ir izstrādāta, lai nodrošinātu fiskālo stabilitāti, un izmantojot atbilstošu finanšu sistēmas uzraudzības sistēmu. (59) Īstenot strukturālās reformas, kuru mērķis ir veicināt ekonomikas attīstību un laika gaitā celt ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes līmeni. (60) Palielināt privātā sektora lomu visās okupētajās palestīniešu teritorijās, jo īpaši panākot lielāku fiskālo neatkarību un atvieglojot privātā sektora piekļuvi finanšu sistēmai. (61) Uzlabot tautsaimniecības vidi, lai veicinātu vietējos ieguldījumus un piesaistītu ārvalstu ieguldījumus okupētajās palestīniešu teritorijās, īpaši Austrumjeruzalemē, C apgabalā un Gazas joslā. (62) Aicināt pilnībā īstenot 2005. gada Nolīgumu par pārvietošanos un piekļuvi un paust atbalstu pilnīgai un pastāvīgai pārvietošanās un piekļuves šķēršļu novēršanai, kas ir būtisks faktors, lai veicinātu ekonomikas atjaunotni, integrāciju un attīstību okupētajās palestīniešu teritorijās, tostarp Gazā. VI. Finanšu pārskatatbildība un pareiza publisko finanšu vadība [Ekonomikas un finanšu jautājumu apakškomiteja] (63) Mazināt atkarību no starptautiskās palīdzības: – veicināt efektīvu, pārredzamu un paredzamu muitošanas ieņēmumu iekasēšanu, ko Izraēla veic PP vārdā saskaņā ar Parīzes Protokolu[16]; – izstrādāt mūsdienīgas nodokļu sistēmas regulatīvo un institucionālo sistēmu un veidot spējas šajā jomā, ņemot vērā starptautiskos un Eiropas standartus attiecībā uz nodokļiem, tostarp labu pārvaldību nodokļu jomā, un palielināt nodokļu ieņēmumus, lai samazinātu budžeta deficītu; – uzlabot PP spēju pārvaldīt robežas un iekasēt nodokļu ieņēmumus; – kontrolēt un racionalizēt kārtējos izdevumus, samazinot algu izdevumus publiskajā sektorā un ieviešot finansiāli ilgtspējīgu pensiju sistēmu; – pakāpeniski samazināt neto aizdevumus elektroenerģijas nozarē, sakārtojot regulatīvo struktūru, uzlabojot izplatīšanu, palielinot elektroenerģijas ražošanas jaudu un reorganizējot elektropārvadi. (64) Veikt pasākumus, lai uzlabotu palīdzības pārvaldību un līdzekļu devēju koordināciju. (65) Izstrādāt un pieņemt tiesisko regulējumu, kas nepieciešams Palestīniešu monetārās iestādes (PMA) pārveidei par centrālo banku. (66) Nostiprināt līdz šim gūtos panākumus spēcīgas un atbildīgas publisko finanšu pārvaldības sistēmas veidošanā: – izstrādāt tiesisko regulējumu, lai stiprinātu PP publisko finanšu pārvaldības sistēmas; – uzlabot fiskālās ziņošanas un prognozēšanas spējas, atbalstot makrofiskālās politikas struktūrvienības izveidošanu Finanšu ministrijā; – pieņemt un īstenot jaunu regulējumu publiskā iepirkuma jomā, tostarp pieņemt un saskaņot attiecīgos nolikumus un ar iepirkumu saistītus noteikumus; – nodrošināt publisko finanšu rūpīgāku uzraudzību: Palestīniešu revīzijas un administratīvās kontroles biroju (PRAKB) pārveidot par neatkarīgu ārējās revīzijas iestādi atbilstoši INTOSAI standartiem, un tās darbībai nodrošināt stabilas institucionālās spējas un stingru tiesisko regulējumu; – uzlabot un decentralizēt PP iekšējās revīzijas; – īstenot PIFA (publisko izdevumu un finansiālās atbildības) novērtējumu. Statistika (67) Sekot sociālajām un ekonomikas norisēm okupētajās palestīniešu teritorijās, lai sniegtu politikas veidošanai noderīgus statistikas datus un uzraudzītu gūtos panākumus. (68) Stiprināt nacionālās statistikas sistēmas spējas datu analīzes, izplatīšanas un kvalitātes jomās, tostarp uzlabojot to datu pilnīgumu un savlaicīgumu, kas nosūtīti Eurostat. (69) Balstoties uz starptautisko paraugpraksi, turpināt statistikas sistēmas izstrādi un paplašināt sadarbību starp statistikas iestādēm, proti, Eurostat un Palestīniešu centrālo statistikas biroju (PCSB), tostarp Medstat III programmas ietvaros, un palīdzēt izstrādāt reģionālu stratēģiju sadarbībai statistikas jomā. VII. Ar tirdzniecību saistīti jautājumi, lauksaimniecība un zivsaimniecība, tirgus un regulatīvā reforma, muita [Tirdzniecības un iekšējā tirgus, rūpniecības, lauksaimniecības un zivsaimniecības, muitas jautājumu apakškomiteja] PP un ES ir apņēmušās īstenot pasākumus, par kuriem vienojušies Savienības Vidusjūrai tirdzniecības ministri, tostarp Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības plānu laikposmam pēc 2010. gada, kā arī Eiropas un Vidusjūras valstu Uzņēmējdarbības hartu, ko partnervalstīs izmanto kā kopīgus atskaites dokumentus ekonomisko un tirdzniecības attiecību padziļināšanai, ieguldījumu veicināšanai un palielināšanai, tirgus pieejamības atvieglošanai, uzņēmējdarbības vides uzlabošanai un uzņēmējdarbības sekmēšanai iekšzemes līmenī un visā reģionā. VII. i. Preču aprite Divpusējās tirdzniecības attiecības (70) Turpināt attīstīt tirdzniecības attiecības starp Eiropas Savienību un Palestīniešu pašpārvaldi un veikt konkrētus pasākumus, lai veicinātu to, ka tiek pilnībā īstenots pagaidu asociācijas nolīgums par tirdzniecību un sadarbību starp ES un PAO (kas darbojas Palestīniešu pašpārvaldes labā). (71) Stiprināt sadarbību starp ES, Palestīniešu pašpārvaldi un Izraēlu, lai sekmētu pagaidu asociācijas nolīguma un Parīzes Protokola attiecīgo noteikumu pilnīgu īstenošanu. (72) Īstenot pasākumus palestīniešu ražojumu tirdzniecības veicināšanai, ko 2010. gadā apstiprināja Savienības Vidusjūrai tirdzniecības ministri. (73) Gatavojoties iekļauties daudzpusējā tirdzniecības sistēmā, stiprināt palestīniešu iestāžu pārskatatbildību un turpmāk stiprināt administratīvās un tehniskās spējas, tostarp izmantojot ES atbalstu iestāžu spēju veidošanai. (74) Noteikt un pieņemt papildu pasākumus, ar kuriem sniedz strukturālo, tiesisko un administratīvo atbalstu, kas vajadzīgs, lai atvieglotu piekļuvi eksporta tirgiem, tostarp veicot tehnisko tiesību aktu tuvināšanu. Lauksaimniecība un zvejniecība (75) Maksimāli izmantot ES un PAO nolīgumu par lauksaimniecības produktu, pārstrādātu lauksaimniecības produktu un zivju un zivsaimniecības produktu tirdzniecības turpmāku liberalizāciju un turpināt nodrošināt tā pilnīgu īstenošanu. (76) Stiprināt publiskā un privātā sektora spējas, lai turpinātu attīstīt lauksaimniecības un zivsaimniecības nozari, jo īpaši stiprinot augstas kvalitātes ražošanas attīstību un uzlabošanu, lai spētu pilnā apmērā gūt labumu no iepriekš minētā ES un PAO nolīguma. Sanitārie un fitosanitārie (SFS) jautājumi (77) Uzlabot ražīgumu, pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku un augu veselību un dzīvnieku labturību okupētajās palestīniešu teritorijās, veicot reformas dzīvnieku un augu nozarēs, kā arī jomās, kur tas ir iespējams, veicināt tirdzniecību. (78) Veidot vajadzīgās spējas, tiesību aktus un infrastruktūru, lai vietējā ražošanā nodrošinātu pienācīgu sanitāro, fitosanitāro un dzīvnieku labturības aizsardzības līmeni, un izpildītu to tirgu izvirzītās SFS prasības, kas importē preces no okupētajām palestīniešu teritorijām, tostarp ES standartus un starptautiskos standartus, ko izstrādājusi Codex Alimentarius un Pasaules Dzīvnieku veselības organizācija (OIE), un vajadzības gadījumā Starptautisko augu aizsardzības konvenciju (IPPC). Nolīgums par rūpniecisko izstrādājumu atbilstības novērtēšanu un atzīšanu (79) Gatavojoties sarunām par minēto nolīgumu: – saskaņot tehniskos noteikumus un vietējos standartus ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem attiecībā uz rūpnieciskajiem izstrādājumiem atsevišķās prioritārajās nozarēs un – stiprināt iestādes, kuras atbild par standartizāciju, akreditāciju, atbilstības novērtēšanu, metroloģiju un tirgus uzraudzību, un panākt to darbību tādā līmenī, kādā darbojas attiecīgās iestādes ES; Reģionālā sadarbība (80) Stiprināt reģionālo sadarbību starp kaimiņvalstīm, pilnveidojot un stiprinot brīvās tirdzniecības nolīgumu tīklu Eiropas un Vidusjūras reģionā. (81) Piedalīties īstenošanā visās jomās, ko pašlaik aptver Agadiras nolīgums, un strādāt, lai paplašinātu minētā nolīguma darbības jomu, tajā ietverot tādas jaunas jomas kā pakalpojumi un ieguldījumi, kā arī rosināt jaunu dalībnieku pievienošanos nolīgumam. (82) Sekmēt PP iekļaušanos daudzpusējā tirdzniecības sistēmā, turpinot paust atbalstu palestīniešu novērotāja statusam, kas būtu pirmais solis uz sarunām par pievienošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO) un Pasaules Muitas organizācijai (PMO), un radot vajadzīgās administratīvās spējas un tiesisko un regulatīvo sistēmu, lai izpildītu PTO prasības. Muita (83) Saskaņā ar Palermo ieteikumiem pilnveidot muitas tiesību aktus, kodeksu un procedūras. (84) Īstenot reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona preferenciāliem izcelsmes noteikumiem. (85) Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem ietvaros piedalīties Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes noteikumu rūpīgā pārskatīšanā. (86) Izstrādāt mūsdienīgu robežšķērsošanas kontroles sistēmu, kuras pamatā ir efektīva integrēta robežu pārvaldība (IBM), un turpināt atbalstīt kvalificēta personāla sagatavošanu darbam starptautisko ostu muitas struktūrvienībās. III. ii. Tiesības veikt uzņēmējdarbību, uzņēmējdarbības tiesības un pakalpojumi Tiesības veikt uzņēmējdarbību un uzņēmējdarbības tiesības (87) Novērst šķēršļus uzņēmumu izveidošanai un darbībai. Pakalpojumi (88) Izstrādāt un īstenot stratēģiju, lai uzlabotu palestīniešu pakalpojumu nozares konkurētspēju, tostarp pateicoties regulējuma vienkāršošanai un administratīviem atvieglojumiem attiecībā uz palestīniešu un ES pakalpojumu nozarēm. (89) Turpināt darbu, lai pakāpeniski likvidētu šķēršļus pakalpojumu sniegšanai okupētajās palestīniešu teritorijās. Finanšu pakalpojumu izstrāde (90) Izstrādāt tiesisko regulējumu finanšu pakalpojumu jomā, tostarp banku un apdrošināšanas nozarēs, revīzijas nozarē un attiecībā uz vērtspapīru tirgiem. (91) Atvieglot MVU piekļuvi finansējumam un sadarbībā ar līdzekļu devējiem un starptautiskām organizācijām aktivēt visus finanšu kanālus, piemēram, kredītgarantiju shēmas un ieguldījumu fondus, kas specializējas attiecībā uz MVU. III. iii. Citas galvenās jomas Konkurence (92) Veidot apstākļus, kas pieļauj konkurenci starp ES un palestīniešu uzņēmumiem, kā arī palestīniešu uzņēmumu savstarpējo konkurenci, un pieņemt ar ES režīmu saderīgu pretmonopola kontroles režīmu. Patērētāju aizsardzība (93) Uzlabot tiesību aktu atbilstību patērētāju tiesību aizsardzības jomā, lai novērstu šķēršļus tirdzniecībai, vienlaicīgi nodrošinot augstu patērētāju aizsardzības līmeni. (94) Sekmēt informācijas apmaiņu par patērētāju atbalsta sistēmām, tostarp tiesību aktiem par patērētāju aizsardzību, patēriņa preču nekaitīgumu, uz patērētājiem attiecināmu tiesību aktu īstenošanu, patērētāju izglītošanu un atbalstu, kā arī patērētāju tiesisko aizsardzību. (95) Veicināt neatkarīgu patērētāju asociāciju attīstību un kontaktus starp patērētāju pārstāvjiem. Tūrisms (96) Sniegt palīdzību un veikt informācijas un paraugprakses apmaiņu saistībā ar attiecīgajām politikas jomām un projektiem par ilgtspējīgu tūrismu, vienlaikus iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās aprindas no publiskā un privātā sektora, tostarp Austrumjeruzalemē. (97) Sekmēt palestīniešu līdzdalību ES iniciatīvās, piemēram, Eiropas Biznesa atbalsta tīklā. C. Nozaru sadarbība VIII. Iespēju vienlīdzība, nodarbinātība, sociālā politika, sabiedrības veselība [Sociālo lietu un veselības apakškomiteja] Iespēju vienlīdzība (98) Pastiprināt centienus, lai no pārvaldes iestāžu puses un dažādu nacionālo stratēģiju (nodarbinātības, izglītības, veselības aprūpes u.c.) ietvaros veicinātu vienādu iespēju nodrošināšanu vīriešiem un sievietēm, kā arī citām neaizsargātām grupām, piemēram, personām ar invaliditāti. (99) Efektīvi apkarot uz dzimumu balstītus stereotipus un visu veidu kultūras un sociālo atstumtību vai diskrimināciju. Nodarbinātība (100) Saskaņā ar PP nacionālo stratēģiju nostiprināt palestīniešu darba ņēmēju prasmes, izstrādāt un īstenot pasākumus un pieeju jauniešu nodarbinātības atbalstam un pilnībā īstenot nacionālo stratēģiju nodarbinātībai, kurā ņemti vērā dzimumu līdztiesības apsvērumi. (101) Veidot dialogu par sociālajām pamattiesībām un darba standartiem, tiecoties uz ietveroša, nediskriminējoša darba tirgus izveidi. (102) Turpināt centienus izveidot funkcionējošu sociālo dialogu, jo īpaši veidot darba devēju organizāciju spējas, apmācīt arodbiedrību un personāla pārstāvjus sarunu/kolektīvu sarunu vešanā un jautājumos, kas attiecas uz veselības aizsardzību un darba drošību, ņemot vērā noritošo SDO Beirutas projektu par sociālo dialogu. (103) Turpināt centienus uzlabot jau pastāvošās trīspusējās komisijas spējas un pārvaldību un veicināt plašāka sociālā, ekonomikas un pilsoniskā dialoga izveidi, kas papildinātu trīspusējo sociālo dialogu, pateicoties pilsonisko institūciju veidošanai (Ekonomikas, sociālā un pilsoniskā dialoga padome). (104) Stiprināt darba inspekcijas spējas, jo īpaši attiecībā uz veselības aizsardzību un darba drošību, bērnu darbu un ar dzimumu līdztiesību saistītiem jautājumiem. (105) Palestīniešu sociālās aizsardzības stratēģijas ietvaros stratēģiski piešķirt valsts budžeta līdzekļus, tostarp izmantojot Nodarbinātības un sociālās aizsardzības fondu, veikt pasākumus minimālo sociālās palīdzības pasākumu (nav balstīti uz iemaksām) izmaksu pakāpeniskai segšanai un izstrādāt un izveidot visaptverošu sociālās apdrošināšanas sistēmu, kas ir balstīta uz iemaksām. Sociālā iekļaušana un sociālā aizsardzība (106) Veikt konkrētus pasākumus, lai būtiski mazinātu nabadzību un sociālo atstumtību, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, un uzlabotu sociālo kohēziju visās okupētajās palestīniešu teritorijās. (107) Izveidot ilgtspējīgu, taisnīgu un izmaksu ziņā efektīvu sociālās palīdzības sistēmu. (108) Uzlabot un pilnveidot sociālās aizsardzības tiesību aktus. (109) Turpināt attīstīt PP iestāžu spēju sniegt efektīvus pakalpojumus un šajā nolūkā Sociālo lietu ministrijai veikt organizatorisku pārstrukturēšanu un atbilstoši decentralizācijas/dekoncentrācijas principam pakāpeniski nodot pienākumus reģionālajiem birojiem. (110) Uzlabot sinerģiju starp privātā un publiskā sektora dalībniekiem sociālās aizsardzības jomā. (111) Izveidot nacionālo datubāzi par nabadzību un neaizsargātību un izstrādāt sociālekonomisko pasākumu plānu. (112) Rietumkrastā un Gazas joslā pilnībā īstenot naudas pārvedumu programmu („Cash Transfer Programme” jeb „CTP”), arvien uzlabojot pakalpojumu sniegšanas efektivitāti un pārredzamību. Sabiedrības veselība (113) Uzlabot sabiedrības veselības līmeni un tās pārvaldības okupētajās palestīniešu teritorijās, tostarp uzraugot to, kā tiek īstenota Palestīniešu veselības aprūpes stratēģija, kurā risināti jautājumi par infrastruktūru un loģistiku, veselības aprūpes nozares finansējumu un cilvēkresursiem un zāļu pieejamību. (114) Turpināt sadarbību, tostarp reģionālā kontekstā, saistībā ar infekcijas un neinfkecijas slimību novēršanu un kontroli. IX. Pētniecība, informācijas sabiedrība, audiovizuālie un plašsaziņas līdzekļi, izglītība, jaunatne un kultūra [Pētniecības, informācijas sabiedrības, audiovizuālo un plašsaziņas līdzekļu, izglītības, jaunatnes un kultūras apakškomiteja] Pētniecība un inovācijas (115) Vairot palestīniešu pētniecības iestāžu informētību un spējas, lai paplašinātu to līdzdalību Eiropas Pētniecības telpā un pētniecības pamatprogrammā. (116) Attīstīt zinātniskās un tehnoloģiskās spējas, koncentrējoties uz pētniecības, tehnoloģiju un izstrādes (RTD) rezultātu izmantošanu rūpniecības un MVU sektorā, lai veicinātu jaunradi un tīklu veidošanos starp privāto sektoru un pētniecības nozari. (117) Radīt labvēlīgu vidi, tostarp regulējuma ziņā, un strādāt pie izcilības centru izveides. (118) Stiprināt dialogu par pētniecību un inovāciju ar citām Vidusjūras reģiona partnervalstīm un ar ES. Informācijas sabiedrība, audiovizuālie un plašsaziņas līdzekļi (119) Atbalstīt palestīniešu dalību EUMEDCONNECT, lai palestīniešu pētniecības un izglītības tīklu sasaistītu ar GEANT un gūtu piekļuvi e-infrastruktūrām Vidusjūras reģionā. (120) Turpināt izstrādāt visaptverošu regulējumu attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, tostarp noteikumus un nosacījumus par atļaujām, piekļuvi un savstarpējiem savienojumiem, universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām, patērētāju aizsardzību, personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko sakaru nozarē, radiofrekvenču spektra pārvaldību un uz izmaksām orientētiem tarifiem. (121) Jautājumos, kas skar kopīgas intereses, sadarboties ar Elektronisko sakaru regulatoru Euromed grupu (EMERG) un ES dalībvalstu regulējošajām iestādēm. (122) Īstenot pārredzamu, efektīvu un paredzamu regulējošo sistēmu un turpināt stiprināt un uzturēt regulējošās iestādes neatkarību audiovizuālajā nozarē. Izglītība, jaunatne un kultūra (123) Sadarboties, lai palestīniešu nacionālās stratēģijas ietvaros izstrādātu un veicinātu kopīgas darbības mūžizglītības jomā, tostarp augstākās izglītības un profesionālās izglītības un apmācības jomā, un panāktu konverģenci ar ES standartiem un praksi, jo īpaši attiecībā uz sievietēm, cilvēkiem ar īpašām vajadzībām un neaizsargātām grupām. (124) Visās okupētajās palestīniešu teritorijās, bet jo īpaši C apgabalā, Austrumjeruzalemē un Gazas joslā risināt izglītības vajadzības, koncentrējoties uz izglītības kvalitāti. (125) Sekmēt augstākās izglītības reformu un stiprināt starptautisko akadēmisko sadarbību saskaņā ar Boloņas procesa principiem, un uzlabot augstākās izglītības iestāžu rezultātus, jo īpaši pielāgojot augstāko izglītību darba tirgus prasībām. (126) Atbalstīt profesionālās izglītības un apmācības nacionālās sistēmas attīstību un reformu tehniskās un profesionālās izglītības un apmācības (TVET) nacionālās stratēģijas ietvaros. (127) Atbalstīt studējošo un jauniešu mobilitātes attīstību, jo īpaši starp Gazas joslu un Rietumkrastu. (128) Uzlabot jauniešu apmaiņu un sadarbību neformālās izglītības un starpkultūru dialoga jomā. (129) Veicināt sadarbību kultūras jomā starptautiskos forumos, piemēram, UNESCO, lai citastarp attīstītu kultūras daudzveidību, popularizētu palestīniešu kultūras pasākumus, saglabātu kultūras un vēsturisko mantojumu un uzturētu tā vērtību, un aizsargātu arheoloģiskās vietas saskaņā ar attiecīgajām starptautisko tiesību normām. (130) Stiprināt PP spējas kultūras politikas veidošanā, sekmēt kultūras apmaiņu, tostarp saistībā ar kultūras pasākumiem, kā arī spēju veidošanu kultūras jomā. (131) Sekmēt palestīniešu līdzdalību ES atbalstītajās programmās augstākās izglītības, jaunatnes un kultūras jomās. X. Enerģētika, transports, klimata pārmaiņas, vide, ūdens [Enerģētikas, transporta, klimata pārmaiņu, vides, ūdens apakškomiteja] Enerģētika (132) Palielināt energoapgādes drošību un dažādot enerģijas avotus, pamatojoties uz ES enerģētikas politikas principiem, tostarp pilnībā īstenojot Palestīniešu enerģētikas nozares stratēģiju un nostiprinot elektroenerģijas nozares reformas; stiprināt iestāžu sistēmu, tostarp Palestīniešu regulatīvo padomi; ;turpmāk attīstīt elektroenerģijas ražošanas jaudu un vietējo un starptautisko enerģētikas tīklu. (133) Izvērst atjaunojamo energoresursu izmantošanu un energoefektivitātes politiku, pamatojoties uz ES tiesību aktiem un paraugpraksi. (134) Izvērst reģionālās sadarbības iniciatīvas (attiecībā uz elektroenerģiju, gāzi, atjaunojamajiem energoresursiem, energoefektivitāti u.c.), kas varētu sekmēt iekļaušanos reģionālajā tirgū, tostarp Vidusjūras reģiona saules enerģijas izmantošanas plāna ietvaros. Transports (135) Izstrādāt un īstenot nacionālo transporta stratēģiju, tostarp par transporta infrastruktūras attīstību, īpašu uzmanību pievēršot turpmākai tiesību aktu un noteikumu tuvināšanai Eiropas un starptautiskajiem standartiem, īpaši attiecībā uz drošumu un drošību visos transporta veidos. (136) Piedalīties projektu plānošanā un prioritāro projektu noteikšanā attiecībā uz reģionālo infrastruktūru topošā Vidusjūras reģiona transporta tīkla ietvaros un tā savienojuma izveidē ar Eiropas transporta tīklu. (137) Piedalīties globālās navigācijas satelītu sistēmu izstrādē Vidusjūras reģionā un izmantot TAIEX instrumentu, lai paātrinātu EGNOS (Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests) izmantošanu civilās aviācijas un jūrniecības jomās. Klimata pārmaiņas (138) Sekmēt zinātnisko datu izmantošanu un apmaiņu par klimata pārmaiņām, lai stiprinātu spējas izstrādāt mērķorientētas pielāgošanās stratēģijas un pielāgošanos klimata pārmaiņām iekļautu citās politikas jomās. (139) Atbalstīt centienus pielāgoties klimata pārmaiņu nelabvēlīgajām sekām, tostarp izstrādājot novērtējumus par pielāgošanos neaizsargātībai, sekmēt stratēģijas attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un īstenot centienus vēl vairāk uzlabot izturētspēju pret klimata pārmaiņu ietekmi. Vide (140) Uzlabot sadarbību saistībā ar vides jautājumiem, tostarp PP piedaloties Eiropas Vides aģentūras darbībās. (141) Nodrošināt labu vides pārvaldību, pilnībā īstenojot Vides nozares stratēģiju, pabeidzot darbu pie Vides nozares stratēģijas rīcības plāna un izstrādājot un pārskatot attiecīgo tiesisko regulējumu un institucionālo sistēmu. (142) Saskaņot tiesību aktus ar ES tiesību aktiem un principiem, citastarp attiecībā uz atļauju izsniegšanu, uzraudzību un pārbaudēm, vides ietekmes novērtējumiem, gaisa kvalitāti, atkritumu apsaimniekošanu, dabas aizsardzību, rūpniecisko piesārņojumu, ķīmiskajām vielām un vides apsvērumu iekļaušanu citās jomās. (143) Pārskatīt institucionālo struktūru vides nozarē, nosakot skaidrus pienākumus katrā jomā un nodrošinot par vides nozares tiesību aktu un noteikumu izpildi atbildīgas iestādes darbību. (144) Saglabāt vides daudzveidību un aizsargāt jūras un piekrastes vidi, izstrādājot attiecīgos politikas virzienus, standartus, programmas un sistēmas. (145) Nostiprināt bīstamo atkritumu un sadzīves atkritumu apsaimniekošanas sistēmu un pilnveidot sanitārijas pārvaldības sistēmas. Integrētā jūrlietu politika (146) Ņemot vērā ilgtspējīgas izaugsmes perspektīvas, izstrādāt integrētu jūrlietu politiku atbilstīgi attiecīgām starptautiskām un reģionālām konvencijām (tostarp veicot saskaņošanu ar ES tiesību aktiem), pārskatīt institucionālo struktūru un izveidot aizsargājamās zonas saskaņā ar Barselonas konvenciju un Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas prasībām. Ūdens un notekūdeņi (147) Izveidot integrētai ūdens un notekūdeņu pārvaldības sistēmai nepieciešamo juridisko, institucionālo un infrastruktūras sistēmu, lai nodrošinātu taisnīgu pakalpojumu sniegšanu un resursu ilgtspēju. (148) Nodrošināt iedzīvotājiem ilgtspējīgu ūdensapgādi, pieslēgt ūdensapgādei apdzīvotās vietas, kurās nav ūdensapgādes, un samazināt ūdens noplūdi par aptuveni 15 % (pašreizējais noplūdes apmērs ir 45-50 %). (149) Sekmēt sadarbību ar ūdens apsaimniekošanu saistītos jautājumos, tostarp PP piedaloties „Apvārsnis 2020” darbībā. D. CITI XI. Dalība Savienības programmās un aģentūrās (150) Veicināt dalību ES aģentūru darbā un ES programmās, kuras ir pieejamas EKP valstīm un partneriem. (151) Noslēgt pamatnolīgumu attiecībā uz dalību ES programmās, kas ir pieejamas EKP valstīm un partneriem. (152) Stiprināt sadarbību ar ES aģentūrām saistībā ar to reģionālajām darbībām. XII. Finansiālā dimensija (153) ES un PP attiecību finansiālajā dimensijā jāatspoguļo šādas prioritātes: – ES vispārējais mērķis veidot iestādes neatkarīgai, demokrātiskai, vienotai un dzīvotspējīgai Palestīnas valstij, kura pastāvētu līdzās Izraēlai; – sasniegumi to reformu īstenošanā, kuras šajā rīcības plānā izvirzītas kā prioritāras, jo īpaši galvenajās nozarēs, kas norādītas gada plānos; – Palestīniešu pašpārvaldes (un palestīniešu bēgļu – ar UNRWA starpniecību) finansiālās vajadzības, lai tā varētu palestīniešiem sniegt sabiedriskos pamatpakalpojumus; – attiecīgie jaunie instrumenti un programmas, ko ES, īstenojot ārējo darbību, izveidojusi, ņemot vērā PP vajadzības, sasniegumus reformu īstenošanā un absorbcijas spēju. XIII. Uzraudzība un uzraudzības ziņojumi Rīcības plāns kalpos kā atsauces dokuments ES un Palestīniešu pašpārvaldes sadarbībai nākamajos trīs līdz piecos gados. Rīcības plānu iesniegs oficiālai apstiprināšanai Apvienotajā komitejā. Rīcības plāna īstenošanu vadīs un uzraudzīs ar Pagaidu asociācijas nolīgumu izveidotās apvienotās struktūras, jo īpaši apakškomitejas, regulāri gatavojot ziņojumus par rīcības plāna īstenošanu. Apakškomitejas, kas ir saskaņotas ar jauno rīcības plānu, darbosies kā galvenais rīks rīcības plānā izvirzīto mērķu izpildes uzraudzībai. Šos mērķus papildinās, abpusēji vienojoties par precīziem, secīgiem un uzraudzībai pakļautiem pasākumiem ar izpildes kritērijiem, ko katru gadu noteikušas apakškomitejas. Lai atspoguļotu panākumus prioritāro jautājumu risināšanā, šo rīcības plānu var regulāri grozīt/atjaunināt ar Apvienotās komitejas lēmumu. Puses nodrošinās regulāru uzraudzību pār abpusēji saskaņoto mērķu izpildi, sniedzot regulārus progresa ziņojumus. [1] Ārlietu padomes 2009. gada 8. decembra secinājumi. [2] Priekšsēdētāja kopsavilkums, AHLC sanāksme 2011. gada 13. aprīlī. [3] “Globālā Eiropa: jauna pieeja ārējās darbības finansējumam” [4] Ārlietu padomes 2011. gada 23. maija secinājumi. [5] Ārlietu padomes 2011. gada 10. oktobra secinājumi. [6] Kopīgs paziņojums “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs – Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšana” [7] Ārlietu padomes 2012. gada 14. maija secinājumi. [8] ES 2012. gada 8. maija vietēja mēroga paziņojums par ieslodzīto palestīniešu bada streiku. [9] Ārlietu padomes 2009. gada 8. decembra secinājumi. [10] Ārlietu padomes 2009. gada 8. decembra secinājumi. [11] Attiecībā uz prioritārajiem mērķiem ir minēti šādi orientējoši termiņi: īss termiņš (1 līdz 2 gadi), vidējs termiņā (2 līdz 3 gadi), ilgs termiņš (3 līdz 5 gadi) un nepārtraukta darbība (uz visu rīcības plāna darbības ilgumu). [12] Padomes 2007. gada 23. jūlija secinājumi. [13] Ārlietu padomes 2011. gada 23. maija secinājumi. [14] Ārlietu padomes 2012. gada 14. maija secinājumi. [15] PAO un EK 2008. gada decembrī uzsāka politisko dialogu, pamatojoties uz 1997. gada Kopīgo deklarāciju par politisko dialogu. Lūgumu izvērst politisko dialogu ES ir uzņēmusi pozitīvi, to paužot Zviedrijas Ārlietu ministrijas ģenerāldirektora vietnieka Robert Rydberg un Eiropas Komisijas direktora Dupla del Moral 2009. gada 10. decembra vēstulē. [16] Priekšsēdētāja kopsavilkums, AHLC sanāksme 2011. gada 18. septembrī.