C 284/36

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2021/C 284/09)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu

PAZIŅOJUMS PAR VIENOTĀ DOKUMENTA STANDARTA GROZĪJUMU

“Pessac-Léognan”

PDO-FR-A0162-AM01

Paziņojuma datums: 2021. gada 7. maijā.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Ģeogrāfiskais apgabals

Pievieno ģeogrāfiskā apgabala atsauci uz administratīvi teritoriālo vienību oficiālo klasifikatoru. Pievienojot minēto atsauci, apgabala robežas netiek mainītas.

Vienotajā dokumentā attiecīgi groza 1.6. punktu.

2. Noteiktais zemesgabalu apgabals

Tās kompetentās valsts iestādes sanāksmju sarakstam, kura apstiprinājusi noteikto zemesgabalu apgabalu robežas, tiek pievienots jauns datums — 2021. gada 11. februāris.

Šo grozījumu izdara, lai pievienotu datumu, kurā kompetentā valsts iestāde apstiprināja ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā ietilpstošā noteiktā zemesgabalu apgabala robežu izmaiņas. Zemesgabalu apgabala robežu noteikšana nozīmē ar attiecīgo aizsargāto cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta ražošanai piemērotu zemesgabalu noteikšanu ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā.

Šie grozījumi vienoto dokumentu neietekmē.

3. Agrovides noteikumi

— 1. nodaļas VI iedaļas 1. punkta e) apakšpunktā pievieno teikumu “Iznīkušos vīnogulājus aizvāc no zemesgabaliem; šādu iznīkušu vīnogulāju uzglabāšana zemesgabalos ir aizliegta.”.

— 1. nodaļas VI iedaļai pievieno šādu 2. punktu: “2. Citas audzēšanas metodes

Aizliegta vispārēja nezāļu ķīmiskā apkarošana zemesgabalā.

Aizliegta nezāļu ķīmiskā apkarošana laukmalēs.

Starprindu platībās sētu vai savvaļas augu augšanu ierobežo ar mehāniskiem vai fiziskiem līdzekļiem.

Katrs operators aprēķina un reģistrē apstrādes biežuma indeksu (IFT).”

IFT aprēķins tiek ieviests nolūkā palielināt operatoru informētību un izglītot tos par izmantotajām metodēm un augu aizsardzības līdzekļu lietošanu.

Vispārēja nezāļu ķīmiskā apkarošana tiek aizliegta, lai samazinātu herbicīdu izmantošanu, un tam vajadzētu palīdzēt uzlabot vīnkoku audzēšanai paredzēto augšņu aizsardzību un saglabāt to dabiskās funkcijas (auglību, biodaudzveidību, bioloģisko attīrīšanos), tādējādi veicinot vīnu kvalitāti un autentiskumu.

Šo grozījumu mērķis ir samazināt augu aizsardzības līdzekļu lietošanu un labāk ņemt vērā sabiedrības pieprasījumu.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

4. Aprite starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem

Svītrots 1. nodaļas IX iedaļas 5. punkta b) apakšpunkts attiecībā uz datumu, no kura atļauta vīnu laišana apritē starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem.

Vienotajā dokumentā ar šo grozījumu nekādas izmaiņas neievieš.

5. Kontroles struktūra

Atsauce uz kontroles struktūru pārskatīta, lai to saskaņotu ar citu aizsargāto nosaukumu specifikācijām. Šis grozījums ir tikai redakcionāls.

Vienotajā dokumentā ar šo grozījumu nekādas izmaiņas neievieš.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Nosaukums

Pessac-Léognan

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Vīna(-u) apraksts

1. Sarkanvīni

ĪSS APRAKSTS

Spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija vīnos ir 11 %. Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija sarkanvīnos nepārsniedz 13,5 %.

Fasēšanas posmā ikvienas sarkanvīna partijas ābolskābes saturs nepārsniedz 0,30 g/l. Fasēšanas posmā:

— fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs vīnos nepārsniedz 2 gramus uz litru,

— gaistošā skābuma saturs vīnos nepārsniedz 16,33 miliekvivalentus uz litru, t. i., 0,80 gramus uz litru, izsakot H2SO4, vai 0,98 gramus uz litru, izsakot etiķskābē.

Kopējais skābums un kopējais sēra dioksīda saturs atbilst Kopienas regulējumā noteiktajam.

Sarkanvīnus iegūst galvenokārt no “Cabernet-sauvignon N” šķirnes vīnogām — tā ir šķirne, no kuras Bordo apvidū izsenis darina vīnu ar kontrolētiem cilmes vietas nosaukumiem un kuras vīnogulāji ir lieliski piemēroti šīm grantainajām augsnēm, ļaujot sasniegt ogu optimālu gatavību. No šīs šķirnes vīnogām iegūst izteiksmīgas krāsas vīnus ar spēcīgu tanīnu struktūru, un tie ir piemēroti izturēšanai daudzu gadu garumā. Laika gaitā šā vīna kompleksie aromāti, kam parasti raksturīgas upeņu notis, attīstās un bieži iegūst kūpinājumu, garšvielu, ādas un plūmju notis.

“Cabernet-sauvignon N” šķirnes vīnogas bieži izmanto kopā ar “Merlot N” un “Cabernet franc N” šķirnes vīnogām, kas piešķir vīnam maigumu un vairo tā izsmalcinātību, un dažkārt ar “Malbec”, “Petit verdot N” un “Carmenère N” šķirnes vīnogām — tās ir senas Bordo reģiona šķirnes, kuru izmantošana ļauj iegūt vīnus ar daudzveidīgāku buķeti.

VISPĀRĪGĀS ANALĪTISKĀS ĪPAŠĪBAS

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2. Baltvīni

ĪSS APRAKSTS

Spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija vīnos ir 11 %. Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija baltvīnos nepārsniedz 13 %.

Fasēšanas posmā:

— fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs vīnos nepārsniedz 4 gramus uz litru,

— gaistošā skābuma saturs vīnos nepārsniedz 16,33 miliekvivalentus uz litru, t. i., 0,80 gramus uz litru, izsakot H2SO4, vai 0,98 gramus uz litru, izsakot etiķskābē.

Kopējais skābums un kopējais sēra dioksīda saturs atbilst Kopienas regulējumā noteiktajam.

Sausie baltvīni, ko gatavo galvenokārt no “Sauvignon B” un “Sémillon B” šķirnes vīnogām, bez izturēšanas parasti ir diezgan gaišā, dzeltenā salmu krāsā. Tie ir augļaini, dzīvīgi un spēcīgi. Tajos dažādās proporcijās pievienotas “Sauvignon gris G” vai “Muscadelle B” šķirnes vīnogas, kas aromātu padara sarežģītu. Gadu gaitā vīni pamazām iegūst zeltainu nokrāsu un tajos veidojas ļoti smalkas ziedu aromāta nianses, kas dažkārt atgādina liepziedus un irbulenes. Bagātīgi nobriedušas ražas gados ražotie baltvīni ir tumīgāki, noapaļotāki un ar paliekošu garšu.

VISPĀRĪGĀS ANALĪTISKĀS ĪPAŠĪBAS

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

5.1. Īpašās vīndarības metodes

1. Īpašā vīndarības metode

Sarkanvīnu ražošanā atļauti reduktīvi bagātināšanas paņēmieni, nepārsniedzot 15 % koncentrāciju. Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija baltvīnos nepārsniedz 13 %. Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija sarkanvīnos nepārsniedz 13,5 %.

Papildus iepriekš minētajiem noteikumiem vīndarības metožu ziņā jāievēro arī Savienības līmeņa tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā noteiktās prasības.

2. Audzēšanas prakse

Vīnogulāju stādījumu minimālā biezība ir 6 500 vīnkoku uz hektāru. Rindstarpu platums nedrīkst būt lielāks par 1,60 metriem, un atstatums starp vienas rindas vīnkokiem nedrīkst būt mazāks par 0,80 metriem.

Vīnogulājus apgriež ne vēlāk kā izplaukušu lapu stadijā (9. stadijā pēc Lorenca skalas), uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk kā 12 vīnstīgu pumpurus un ievērojot šādus nosacījumus: — īsā apgriešana (saukta par “à cots” jeb “augļzaru-”) vai garā apgriešana (saukta par “à astes” jeb “garkoku-”): “Cabernet-sauvignon N”, “Cot N”, “Merlot N”, “Muscadelle B”, “Petit verdot N” un “Sémillon Buz” šķirnes vīnogulājiem uz saglabātās vīnstīgas ir ne vairāk kā 7 vīnstīgu pumpuri, un “Cabernet franc N”, “Carmenère N” un “Sauvignon B” šķirnes vīnogulājiem — ne vairāk kā 8; atkārtoto īso apgriešanu veic ne vairāk kā 2 reizes, atstājot vienu vīnstīgu pumpuru; — īsā apgriešana divkordonu augļzaru veidā vai četrzaru vēdekļa veidā.

Apūdeņošana vīnogulāju veģetācijas periodā var tikt atļauta atbilstoši Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksa noteikumiem tikai tad, ja iestājas ilgstošs sausums un ja tas traucē vīnogulāju pareizu fizioloģisko attīstību un vīnogu normālu ienākšanos.

5.2. Maksimālais ražas iznākums

60 hl no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, to pārraudzēšana vīnā, vīnu gatavošana, kopšana un fasēšana tiek veikta šādu Gironde [Žirondas] departamenta pašvaldību teritorijā (pamatojoties uz 2020. gada 26. februāra administratīvi teritoriālo vienību oficiālo klasifikatoru): Cadaujac, Canéjan, Gradignan, Léognan, Martillac, Mérignac, Pessac, Saint-Médard-d’Eyrans, Talence un Villenave-d’Ornon.

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

“Cabernet franc N”

“Cabernet-Sauvignon N”

“Carmenère N”

“Cot N” – “Malbec”

“Merlot N”

“Muscadelle B”

“Petit Verdot N”

“Sauvignon B” – “Sauvignon blanc”

“Sauvignon gris G” – “Fié gris”

“Semillon B”

8. Saiknes apraksts

Ģeogrāfiskais apgabals aptver ar kontrolētu cilmes vietas nosaukumu “Graves” apzīmēta reģiona ziemeļu daļu un rietumos un dienvidos robežojas ar Bordo pilsētu Garonnas upes kreisajā krastā.

Raksturīgās augsnes veidojušās Garonnas vecajās gultnēs — pamazām kūstot Pireneju ledājiem, upe mainīja gultni terciārā perioda beigās un kvartāra periodā.. Šādi upe teritorijā sanesa ievērojamu daudzumu materiālu, kas atkarībā no straumju spēka un nogulumu blīvuma nogulsnējās uz agrākā jūras dibena, ko veido kaļķakmens un gliemežvāku nogulumi. Pēc tam erozijas rezultātā izveidojās šādas augsnes:

— augsnes, kuras veidojušās uz grants vai ūdeņu nogludinātiem oļiem un kuru slāņa biezums var sasniegt trīs metrus un vairāk,

— augsnes, kas veidojušās uz kaļķaina māla, smilts un gliemežvāku nogulumiem, zem kuriem ir saplaisājusi un caurlaidīga kaļķakmens klints pamatne.

Šis sarežģītais augšņu sastāvs ir kontrolētā cilmes vietas nosaukuma reģiona dabiskās vides bagātība.

Lēzeni viļņotajā reljefā grants nogulsnes veido paugurus, kas skaidri iezīmējas ainavā. Lēzenās nogāzes nodrošina ļoti labu dabisko drenāžu, ko veicina plašs mazo ūdensteču — Garonnas pieteku — hidrogrāfiskais tīkls.

Apgabalā valda Žirondas departamentam ļoti raksturīgs klimats, tas ir mērens un vīnogulājiem labvēlīgs — ar maigām temperatūrām un regulāriem nokrišņiem. Apgabala klimatu labvēlīgi ietekmē termoregulējošā iedarbība, ko rada dienvidos esošais Žirondas Landes meža masīvs un rietumos esošais Atlantijas okeāns.

Ģeogrāfiskā apgabala īpatnība ir tā, kas tas atrodas Bordo pilsētas tuvumā un dažviet to ieskauj aglomerācija.

Attīstoties Bordo pilsētai, vīndārzu platība saruka. Laikā no XX gadsimta sākuma līdz 70. gadiem “Graves” vīndārzi vien ģeogrāfiskajā apgabalā, kam vēlāk piešķīra kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Pessac-Léognan”, zaudēja 3 000 hektārus platības un vairākus simtus vīnkopības saimniecību. Šodien šo vīndārzu platība ir vien 550 hektāru.

Jaunie vīnkopji apvienoja spēkus, lai atgūtu zaudēto, un attiecībā uz kontrolētu cilmes vietas nosaukumu “Graves” pieprasīja klasifikācijas noteikšanu. Tā rezultātā ar 1987. gada 9. septembra dekrētu pēc līdzības ar vietējiem “Médoc” (pašvaldību) nosaukumiem tika atzīts kontrolētais cilmes vietas nosaukums “Pessac-Léognan”, tādējādi apliecinot šā ģeogrāfiskā apgabala īpašās iezīmes, kurš ir daļa no kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Graves” ģeogrāfiskā apgabala, kas bija tā sākotnējā teritorija.

Okeāna klimata apstākļos audzētajiem šķirņu vīnogulājiem jau kopš XVII gadsimta izmantoja balsta kārtis. Plaši ieviešot špaleras un pietiekami radikālu apgriešanas režīmu, tika nodrošināts labs ražas sadalījums un fotosintēzes norisei pietiekami liela lapotnes virsma, kas ļauj panākt optimālu vīnogu gatavības pakāpi. Lai nepārslogotu vīnkokus ar pārmērīgu vīnogu daudzumu un tādējādi nodrošinātu augļu nobriešanu un optimālu vīnu koncentrāciju, tika paaugstināta stādījumu biezība.

Vīnogu novākšanai noteiktajā zemesgabalu apgabalā ietilpst zemesgabali ar atšķirīgām raksturīgajām augsnēm — no grantainām līdz smilšainas grants, dažviet arī kaļķaina māla augsnēm; tajos augšņu caurlaidības vai reljefa dēļ ir pietiekams ūdeņu noteces potenciāls. Tajā neietilpst zemesgabali ar jaunu aluviālo nogulumu un smilts augsnēm vai ar necaurlaidīgu pagulslāni.

Rūpīgi noteiktie zemesgabali ļauj optimāli izpausties labajām īpašībām, kādas piemīt vietējām šķirnēm, kas vēstures gaitā selekcionētas tāpēc, ka no tām iegūtajiem vīniem piemita lieliskas uzglabāšanas un izturēšanas īpašības, kuras vēsturiski bija svarīgas produktu pārvadāšanai lielos attālumos.

Sarkanvīniem ir ilgs kopšanas periods, kas vajadzīgs, lai, pirms tos laiž tirgū un nodod patērētājam, vīni nogatavotos un lai labāk atklātos to īpašības.

Sausie baltvīni, kuru gatavošanai izmanto smilšainākās augsnēs vai augsnēs ar māla cilmiezi audzētas vīnogas, ir ļoti izsmalcināti, tiem piemīt ziedu un augļu notis, kā arī izteikts svaigums.

Tā kā kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Pessac-Léognan” apgabals atrodas tuvu Bordo ostai, kurā izveidojās vērienīga tirdzniecība, kā rezultātā šos vīnus pārdeva daudzviet pasaulē, ar šo nosaukumu apzīmētie vīni ātri ieguva pasaules slavu, ko vairoja tehniski jauninājumi, kuri uzlaboja saimniecību dinamismu un ļāva tām attīstīties, vienlaikus saglabājot gadsimtiem senās ieražas.

Gandrīz visi “Pessac-Léognan” ražotāji pārdod savus vīnus ar starpnieku palīdzību (“en primeur”) Bordo tirgū, kas ir tipiska izcilo Bordo vīnu tradīcija. Pārdošana notiek pavasarī pēc ražas novākšanas, kad ar Bordo mākleru starpniecību tiek slēgti darījumi starp īpašniekiem un vairumtirgotājiem. Pēc darījuma noslēgšanas vīns pārdevēja atbildībā tiek glabāts un kopts, līdz to sapilda pudelēs.

9. Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiesiskais regulējums

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids

Fasēšana noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts

Lai saglabātu vīnu būtiskās īpašības un autentiskumu, tos fasē ģeogrāfiskajā apgabalā vai nu stikla pudelēs, vai hermētiskās un vakuuma tvertnēs, kuru tilpums nepārsniedz 5 litrus, tā operatora telpās, kas novācis vīnogas un pārraudzējis tās vīnā. Sarkanvīnus kopj vismaz līdz ražas novākšanas gadam sekojošā gada 15. septembrim. Baltvīnus kopj vismaz līdz ražas novākšanas gadam sekojošā gada 15. martam.

Tiesiskais regulējums

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids

Papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Uz etiķetēm, prospektos un uz dažādu veidu taras drīkst norādīt lielākās ģeogrāfiskās vienības nosaukumu “Vin de Graves” vai “Grand Vin de Graves”. Šajā lielākās ģeogrāfiskās vienības nosaukumā izmantotās rakstzīmes ne augstumā, ne platumā nedrīkst būt lielākas par divām trešdaļām no rakstzīmēm, kādas izmantotas, atveidojot kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Lielākās ģeogrāfiskās vienības nosaukumu “Vin de Graves” vai “Grand Vin de Graves” var aizstāt ar apzīmējumu “Cru Classé de Graves”, ievērojot tādus pašus noformējuma un rakstzīmju lieluma nosacījumus.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3fcad330-bccb-4c20-853a-89771eac32ae

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.