LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 3.12.2008 
SEC(2008) 2931 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
kas pievienots 
Priekšlikums  
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
 
par dažu b īstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektrisk ās un elektronisk ās iekārtās 
  
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums  
 
 
{COM(2008) 809 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2930} 
LV 2   LV KOPSAVILKUMS 
PĀRSKATĪŠANAS PAMATOJUMS 
Direktīvas 2002/95/EK m ērķis ir ierobežot b īstamas vielas elektrisk ās un elektronisk ās 
iekārtās, lai veicin ātu cilvēku veselības aizsardz ību un videi nekait īgu elektrisko un 
elektronisko iek ārtu atkritumu re ģenerāciju un apglab āšanu. Direkt īva tiek pārstrādāta divu 
iemeslu d ēļ.  
1. Komisija ir ap ņēmusies izveidot t ādu labāku regulat īvo vidi , kas ir vienk ārša, saprotama, 
efektīva un piem ērojama. Regulat īvā vide, kur ā darbojas uz ņēmēji, ietekm ē viņu 
konkurētspēju, izaugsmes un jaunu darbavietu rad īšanas kapacit āti. Mērķis izveidot lab āku 
regulatīvo vidi ir b ūtisks elements ES partner ībā izaugsmei un darbavietu rad īšanai 
(Lisabonas strat ēģija). Attiec ībā uz direkt īvas īstenošanu, izpildi un saska ņotību to ir 
iespējams uzlabot. 
2. Direkt īvā par bīstamo vielu ierobežošanu min ēts, ka Komisija p ārskata taj ā paredzētos 
pasākumus, jo īpaši attiec ībā uz divu papildu kategoriju iek ļaušanu iek ārtām direktīvas 
darbības jomā (8. un 9. kategorija: medic īnas ierīces un monitoringa un kontroles instrumenti) 
un ierobežoto vielu saraksta piel āgošanu. 
 
PROBLĒMA UN M ĒRĶI  
Direktīvas par b īstamo vielu ierobežošanu m ērķu sasniegšanu kav ē un sadārdzina tādas 
problēmas kā neskaidr ības par īstenošanu, piem ēram, nesaska ņoti definīciju skaidrojumi un 
atšķirīgas prasības, lai pier ādītu ražojuma atbilst ību; problēmas saistībā ar izpildi, piem ēram, 
tirgus uzraudz ības pasākumu optim ālais raksturs; un probl ēmas, kas attiecas uz direkt īvas 
neatbilstību ar citiem Kopienas ties ību aktiem to, ka t ā vai nav piel āgota zinātnes un tehnikas 
attīstībai, piem ēram, direkt īvas prasības pārklājas ar REACH vai Ekodizaina direkt īvas 
prasībām, kā arī vajadzība paplašin āt direktīvas darbības jomu, iek ļaujot tajā medicīnas ierīces 
un kontroles un monitoringa instrumentus.  
Pārskatīšanas mērķi ir šādi: uzlabot direkt īvas īstenošanu un izpildi, stiprin āt atbilstību ar 
attiecīgiem Kopienas ties ību aktiem saist ībā ar ražojumiem, uzlabot direkt īvas izmaksu 
lietderību un palielin āt vides priekšroc ības. 
 
PĀRSKATĪŠANAS PROCESS 
Tika organiz ētas divas apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām un veikti vair āki pētījumi. 
Tie bija saist īti ar jautājumiem par p ārskatīšanu un par politikas risin ājumiem saist ībā ar katru 
jautājumu. Min ētās apspriešan ās un pētījumi pal īdzēja definēt un izanaliz ēt vairākus 
konkrētus risinājumus, kas ir turpm āk izklāstīti. 
 
RISINĀJUMI 
Risinājumi ir apvienoti tr īs pamatgrup ās: 
 1. preciz ēt un vienk āršot direkt īvu; 
LV 3   LV  2. uzlabot t ās izpildi valsts l īmenī; 
 3. piel āgot direkt īvu zinātnes un tehnikas att īstībai. 
Katrā no minētajām pamatgrup ām tika uzskat īti vairāki risinājumi un katram risin ājumam tika 
veikta izmaksu un ieguvumu anal īze. 
 
IZVĒLĒTIE RISIN ĀJUMI 
Kopumā tika ieteikti š ādi risinājumi. 
Izdarīt izmaiņas tiesību aktā, lai preciz ētu darbības jomu un defin īcijas , jo īpaši, izveidojot 
ražojumu saistošu sarakstu, kas nosaka direkt īvas par b īstamo vielu ierobežošanu darb ības 
jomu un nav atkar īgs no EEIA direkt īvas. 
Ieviest visus attiec īgos noteikumus, kas jau ir paredz ēti ES ties ību aktu paket ē par 
"produktu tirdzniec ību" attiec ībā uz: 
– valstu tirgus uzraudz ības pasākumiem; 
– mehānismiem ražojuma atbilst ības noteikšanai pirms tas tiek laists tirg ū, 
pamatojoties uz ražot āja pašdeklar āciju; 
– pieņēmumu par ražojuma atbilst ību, pamatojoties uz harmoniz ētajiem 
standartiem un CE z īmi. 
Pielāgot atbrīvojumu proced ūru, piemēram, ar komitolo ģijas proced ūras palīdzību ieviest 
atbrīvojuma pieteikuma iesniedz ējiem pras ību veikt aizst ājēju analīzi pirms piepras ījuma 
iesniegšanas un ieviest papildu krit ērijus, lai pieš ķirtu atbrīvojumu.  
Pakāpeniski ieviest direkt īvas par b īstamo vielu ierobežošanu darb ības jomā medicīnas 
ierīces un kontroles un monitoringa instrumentus ; ierobežoto vielu saraksts netiek groz īts. 
 
IZMAKSAS un IEGUVUMI 
Pārskats par min ēto risinājumu izmaks ām un ieguvumiem ir š āds. 
Nav lielas pieredzes par faktiskaj ām atbilstības izmaks ām ražošanas nozar ē. Aplēses par 
ražojumu, ko pašreiz iek ļauj direkt īvas par b īstamo vielu ierobežošanu darb ības jomā, 
apgrozījumu ir 1%–4 %. P ēdējās aptaujās norādīts, ka vidējās izmaksas saist ībā ar direktīvu ir 
1,9% no apgroz ījuma (pag ātnes izmaksas un vienreiz ējās izmaksas n ākotnē).  
Attiecībā uz medic īnas ierīcēm un kontroles un monitoringa instrumentiem, dažus no kuriem 
ražo ļoti mazā skaitā vai tiem ir izš ķirīgs lietojums un t āpēc paaugstin āts testēšanas līmenis un 
atbilstības prasības, aptuven ās atbilstības izmaksas gad ā ir aprēķinātas 400–1600 miljonu euro 
apmērā. Ir pat apgalvojums, ka direkt īvas par bīstamo vielu ierobežošanu atbilst ības izmaksas 
dažiem kompleksiem ražojumiem var ētu sasniegt 7–10 % no apgroz ījuma (jauns ražojums) 
vai 1–10 % (esoš ā ražojuma modifik ācija). Izmaksu liel ākā daļa ir saistīta ar komplic ētāko 
ražojumu ilgo izstr ādes, testēšanas un apstiprin āšanas ciklu. T ādēļ ir ierosin āts minētos 
LV 4   LV ražojumus pakāpeniski iek ļaut direktīvas darbības jomā, ļaujot ieviest ražojuma atbilst ības 
prasības esošo resursu un ražojuma izstr ādes cikla ietvaros. 
Direktīvā par bīstamo vielu ierobežošanu nav skaidri nor ādīti dalībvalstu pien ākumi ziņot vai 
prasības ražotājiem sniegt inform āciju, un liel ākajā daļā gadījumu dalībvalstis šādas juridisk ās 
saistības valsts l īmenī nav ieviesušas. Uzskata, ka atbr īvojumu pieš ķiršanas process 
ražojumiem ar īsiem inov āciju cikliem ir p ārāk ilgs. Pras ību par pieteikuma saturu 
saskaņošana un atbr īvojumu der īguma termi ņa precizēšana paātrinās šo procesu , palielinās 
tiesisko droš ību un samazin ās gan iestāžu, gan pieteikuma iesniedz ēju administrat īvo slogu.  
Ieviešot saska ņotas pras ības direkt īvas darbības jomai, defin īcijām, ražojuma atbilst ības 
novērtējumam un tirgus uzraudz ības pasākumiem, kas ir saska ņā ar citu attiec īgo ES ties ību 
aktu pras ībām, tiks palielināta juridisk ā noteikt ība un tādējādi samazināts 
administrat īvais slogs .  
Minēto pārstrādāto noteikumu s ākotnējā ieviešana var ētu radīt papildu administrat īvo slogu  
dalībvalstīm un ražot ājiem, kas ir atkar īgi no dal ībvalstu pašreiz ējā gatavības līmeņa 
atbilstošai noteikumu izpildei un no to pas ākumu sam ērīguma, kas j āveic ražot ājiem, lai 
pierādītu ražojuma atbilst ību.  
Komisijas dienesti ir apr ēķinājuši, ka visp ārējie neto ieguvumi, lai gan ne p ārāk lieli, tom ēr 
būs. Turklāt ieteiktajiem risin ājumiem ir svar īgs kumulat īvais efekts, preciz ējot direktīvu un 
saskaņojot tās īstenošanas un izpildes pas ākumus ar pozit īvu ieguld ījumu labāka regulējuma 
izveidē. 
Arī vides ieguvumi b ūs būtiski. Vairākas tonnas smago met ālu, kas ir aizliegti ar direkt īvu 
par bīstamo vielu ierobežošanu (>1400 tonnas svina, apm ēram 2,2 tonnas kadmija), tiek 
izmantotas medic īnas ierīcēs un kontroles un monitoringa instrumentos, kuri p ēc svara veido 
0,2–0,3 % no elektrisko un elektronisko iek ārtu atkritumiem. Ja nepareizi veic atkritumu 
apsaimniekošanu, min ētās vielas var non ākt apkārtējā vidē (tikai 49,7 % medic īnas ierīču 
atkritumu un 65,2 % kontroles un monitori nga instrumentu atkritumu tiek sav ākti atseviš ķi). 
Ierobežojot šo vielu izmantošanu ar min ētās direktīvas palīdzību, vidējā termiņā un ilgtermi ņā 
minēto vielu kl ātbūtne ražojumos un atkritumos tiks izskausta. Turpm āka analīze atklāj, ka 
pat scenārijos ar daudz liel ākiem pārstrādes rādītājiem past āv daži ieguvumi vides jom ā, ja 
minēto iekārtu kategorijas tiek iek ļautas direkt īvas par b īstamo vielu ierobežošanu darb ības 
jomā.  
Tā kā pašreiz dal ībvalstīs veiktās pārbaudes atkl āja to, ka l īdz pat 44 % EEI nav atbilst īgas 
direktīvas prasībām, gaidāms, ka efekt īvi tirgus uzraudz ības pasākumi valsts l īmenī un 
pastiprināta sadarbība starp dal ībvalstu iest ādēm, lai izskaustu neatbilst īgos ražojumus, b ūtiski 
palielinās direktīvas sniegtos ieguvumus vides jom ā, samazinot l īdz minimumam neatbilst īgo 
ražojumu skaitu tirg ū.  
Attiecībā uz direkt īvā noteikto b īstamo vielu saraksta piel āgošanu sagatavošanas p ētījumos 
norādītas kandid ātvielas, bet t ā kā nav pietiekamas inform ācijas par aizvietot ājiem, nav 
noteikta viedok ļa par to, vai tie ir droši vides zi ņā un vai gad ījumos, kad past āv drošākas 
alternatīvas, un vai aizvietošanas izmaksas ir  atbilstošas ieguvumiem vides jom ā, uzskata par 
neiespējamu iek ļaut jaunas b īstamas vielas direkt īvas par b īstamo vielu ierobežošanu 
darbības jomā.