Lai gan kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošana ir Eiropas lauksaimniecības stiprā puse, pastāv ģeogrāfiska nelīdzsvarotība attiecībā uz reģistrēto ĢIN skaitu Savienības teritorijā. Tas atspoguļo atšķirīgus “izejas punktus” un pieredzi dalībvalstu gastronomiskā un kultūras mantojuma saglabāšanā. ĢIN pārskatīšanā īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai veicinātu to ieviešanu tajās dalībvalstīs, kurās ĢIN netiek pietiekami izmantotas. ĢIN atalgo ražotājus par darbu, kas ieguldīts, ražojot daudzveidīgus un kvalitatīvus produktus, kas savukārt var dot labumu lauku ekonomikai. Tas jo īpaši attiecas uz mazāk labvēlīgām teritorijām, kalnu un attāliem reģioniem, kur lauksaimniecības nozare veido būtisku ekonomikas daļu un kur ir lielas ražošanas izmaksas un apgrūtinājumi. Mērķis ir arī palielināt reģistrēto ĢIN skaitu līdz Savienības vidējam rādītājam visās dalībvalstīs, kurās to lietotāju ir mazāk.

Priekšlikums palīdz sasniegt kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) mērķus — jo īpaši uzlabot Savienības lauksaimniecības reakciju uz sabiedrības prasībām attiecībā uz lauksaimnieciskās ražošanas ekonomiskās, sociālās un vidiskās ilgtspējas rezultātiem. Tas nostiprinās pašreizējo ĢIN sistēmu kā IĪT. Ar priekšlikumu tiks palielināti ĢIN produktu ekonomiskie, sociālie un vidiskie rezultāti, ražotājiem tiks piešķirtas lielākas pilnvaras un atbildība, samazināts jaunu pārkāpumu veidu apjoms (internetā), uzlabota izpildes panākšanas rezultativitāte un pārbaudes, ar ko garantē produktu autentiskumu, tiks novērstas nepilnības tiesību aktos un uzlabota reģistrācijas procedūru efektivitāte. Papildus ĢIN priekšlikumā ir aplūkoti arī noteikumi par GTĪ, proti, ir precizēta to definīcija. Turpretim ar šo priekšlikumu negroza noteikumus par fakultatīviem kvalitātes apzīmējumiem; tie tika ieviesti tikai 2012. gadā, un dalībvalstīm vispirms ir pilnībā jāapzina to potenciāls. Visbeidzot, priekšlikumā nav aplūkotas ar lauksaimniecību nesaistītas ĢIN; Komisija ir iecerējusi ierosināt atsevišķu tiesību aktu par šādām norādēm.

•kā vislabāk īstenot ražotāju pamattiesības uz to ĢIN IĪT aizsardzību. Ražotājiem, kuru īpašumā ir nemateriāls ĢIN aktīvs, ir tiesības uz tā aizsardzību, un Savienība cenšas to darīt pēc iespējas efektīvāk un iedarbīgāk, arī laikā, kad arvien vairāk tiek izmantots internets;

Ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (ĢIN) identificē produktus, kuru īpašības, raksturlielumus vai reputāciju nosaka dabas un cilvēka faktori, kas saistīti ar to izcelsmes vietu. Tās pieder pie intelektuālā īpašuma tiesībām (IĪT), kuru mērķis ir veicināt godīgu konkurenci starp ražotājiem, novēršot nosaukuma negodprātīgu izmantošanu un krāpniecisku un maldinošu praksi. ĢIN garantē autentiskumu patērētājiem un atšķir produktu tirgū, nodrošinot lielāku pārdošanas un eksporta vērtību. ĢIN ir starptautiski atzītas kopš 1883. gada, un Eiropas Savienība pakāpeniski ieviesa to aizsardzību laikposmā no 20. gadsimta 70. gadiem (vīns) līdz 1992. gadam (lauksaimniecības produkti un pārtikas produkti), tai skaitā 2020. gadā pabeidzot reģistru izveidi. Pašlaik ES ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ir gandrīz 3500 vīnu, stipro alkoholisko dzērienu, lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu nosaukumu.

Ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013, Regulu (ES) 2019/787 un Regulu (ES) Nr. 1151/2012 Savienība ir izveidojusi visaptverošu sistēmu konkrētu produktu nosaukumu aizsardzībai, lai veicinātu to unikālās īpašības, kas saistītas ar to ģeogrāfisko izcelsmi, kā arī tradicionālo zinātību lauksaimniecības produktu, vīna un stipro alkoholisko dzērienu jomā. Tāpēc dalībvalstis nevar rīkoties individuāli, lai sasniegtu šo politikas mērķi. Pašreizējās ĢIN sistēmas stiprināšanu var panākt tikai ar rīcību Savienības līmenī, proti, pārskatot šīs regulas.

Savienības tiesību aktos kopš 20. gadsimta 70. gadu sākuma ir paredzēta cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība attiecībā uz vīnu, kopš 1989. gada — attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, bet kopš 1992. gada — attiecībā uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem. Tas ļauj reģistrēt tādu vērtīgu produktu nosaukumus, ko saskaņā ar produkta specifikāciju noteiktā ģeogrāfiskā apgabalā ražo ražotāji ar atzītu zinātību. Priekšlikums atbilst spēkā esošajiem politikas noteikumiem ĢIN jomā. Tā mērķis ir uzlabot spēkā esošos noteikumus un paredzēt vienkāršotu un racionalizētu noteikumu kopumu, vienlaikus nostiprinot atsevišķus ĢIN aizsardzības elementus, jo īpaši uzlabojot ražotāju grupu iespējas un paaugstinot aizsardzības līmeni internetā. Ar to mudina ĢIN ražotāju grupas produktu specifikācijās brīvprātīgi iekļaut prasības par labākiem ekonomiskās, sociālās un vidiskās ilgtspējas rezultātiem. Lai uzlabotu reģistrācijas kvalitāti un pieteikumu izskatīšanu, ar to piešķir pilnvaras Komisijai pieteikumu izskatīšanā izmantot kādas aģentūras tehnisko palīdzību, vienlaikus saglabājot ĢIN reģistrāciju un vispārējo atbildību par ĢIN politiku Komisijas pārziņā.

Ar šo priekšlikumu atceļ pirmo no iepriekš minētajām regulām un groza divas pēdējās no minētajām regulām.

No 2021. gada 15. janvāra līdz 9. aprīlim Komisija rīkoja atklātu sabiedrisko apspriešanu visās oficiālajās ES valodās, izmantojot EU-SURVEY. Tās mērķis bija apkopot valsts sektora iestāžu, ieinteresēto personu un sabiedrības viedokļus. No respondentiem no 21 dalībvalsts tika saņemtas 302 atbildes.

Ietekmes novērtējuma izstrādes darbs notika no 2020. gada oktobra līdz 2021. gada septembrim, un šajā laikposmā četras reizes tikās starpdienestu vadības grupa. Grupā piedalījās pārstāvji no divpadsmit ģenerāldirektorātiem un Komisijas dienestiem (ISSG) un EUIPO. Ietekmes novērtējuma ziņojuma saturs ir izstrādāts un uzlabots, izmantojot to dienestu ieguldījumu un piezīmes, kuri aktīvi piedalījās šajā ISSG.

Eksperti paskaidroja, ka GTĪ reģistrācijas procedūra tiek uzskatīta par sarežģītu un apgrūtinošu, tāpēc varētu paredzēt kritēriju precizēšanu. Viņi uzstāja, ka atļauja brīvi ražot GTĪ ārpus to izcelsmes valsts attur ražotājus no dalības shēmā, jo tie neredz labumu uzņemties reģistrācijas slogu.

Trešais risinājums — saskaņot un modernizēt — nodrošina pilnīgu saskaņošanu, izveidojot vienotu regulu, kas ietver vienotus izpildes panākšanas un kontroles noteikumus. Tāpat vienā pamataktā tiktu saskaņoti noteikumi, kas saistīti ar aizsardzības un procedūras noteikumiem. Paredzēto logotipu izmantošana ir obligāta visās nozarēs. Tomēr saskaņošana neietekmēs ĢIN definīcijas un saglabās konkrētu nozaru specifiku. ĢIN ražošanas ilgtspējas kritēriji tiktu definēti Savienības tiesību aktos un ieviesti, iekļaujot tos produkta specifikācijā, tādējādi uz tiem attiecinot oficiālās kontroles. Papildus iepriekšējā politikas risinājumā paredzētajiem pasākumiem īpašas pamatnostādnes par ĢIN ražotāju grupu darbību stiprinās to pozīcijas ĢIN vērtības ķēdēs un ļaus labāk pārvaldīt to ĢIN aktīvus.

Ar ierosināto regulu vienkāršo ĢIN pārvaldību, visām nozarēm paredzot vienotu procesuālo un kontroles noteikumu kopumu. Ar to saskaņo arī visu nozaru aizsardzības noteikumus. Tādējādi ar to nodrošina saskaņotību un padara ĢIN sistēmu vieglāk saprotamu ieinteresētajām personām.

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

(1)Eiropas zaļajā kursā kā viens no politikas virzieniem, kuru mērķis ir pārveidot Savienības ekonomiku ilgtspējīgai nākotnei, ir iekļauta arī taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas (“no lauka līdz galdam”) izveide.

(2)Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumā “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā”, kurā aicināts pāriet uz ilgtspējīgām pārtikas sistēmām, arī aicināts stiprināt tiesisko regulējumu attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un attiecīgā gadījumā paredzēt īpašus ilgtspējas kritērijus. Paziņojumā Komisija apņēmās kopā ar citiem likumdevējiem stiprināt ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm marķētu produktu ražotāju, to kooperatīvu un ražotāju organizāciju pozīcijas pārtikas piegādes ķēdē.

(3)2020. gada 25. novembra paziņojumā “ES inovāciju potenciāla maksimāla izmantošana. Rīcības plāns intelektuālā īpašuma jomā ES atveseļošanās un noturības atbalstam” Komisija apņēmās izskatīt to, kā stiprināt, modernizēt, racionalizēt un labāk piemērot lauksaimniecības produktu, vīnu un stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.

(4)Savienības vīnu, stipro alkoholisko dzērienu un lauksaimniecības produktu kvalitāte un dažādība ir viena no tās nozīmīgām priekšrocībām, kas Savienības ražotājiem sniedz konkurences priekšrocību un rada lielu ieguldījumu Savienības dzīvajā kultūras un gastronomijas mantojumā. Tas notiek, pateicoties to Savienības ražotāju prasmēm un apņēmībai, kuri saglabājuši dzīvas tradīcijas, vienlaikus ņemot vērā jaunu ražošanas metožu un materiālu attīstību.

(5)Savienības iedzīvotāji un patērētāji arvien vairāk pieprasa kvalitatīvus, kā arī tradicionālus produktus. Tiem rūp arī lauksaimnieciskās produkcijas dažādības saglabāšana Savienībā. Tas rada pieprasījumu pēc vīniem, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un lauksaimniecības produktiem ar nosakāmām specifiskām īpašībām, īpaši tām, kas saistītas ar to ģeogrāfisko izcelsmi.

(6)Fizisku personu aizsardzība saistībā ar persondatu apstrādi ir pamattiesības. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/1725 ir paredzēti noteikumi par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz persondatu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti. Lai nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni, ir skaidri jānosaka Komisijas un dalībvalstu uzdevumi saistībā ar persondatu apstrādi to kompetencē esošajās procedūrās. Persondatu apstrāde ir likumīga, ja tā ir nepieciešama, lai veiktu uzdevumus sabiedrības interesēs. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un garantēto tradicionālo īpatnību produktu reģistrācijas, grozīšanas vai anulēšanas procedūras, ko veic saskaņā ar šo regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/787, būtu jāveic pareizi. Lai pareizi pārvaldītu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un garantēto tradicionālo īpatnību produktu reģistrācijas, grozīšanas vai anulēšanas procedūras, ir jāapstrādā atsauces par pieteikuma iesniedzējiem šajās procedūrās, iebildumu iesniedzējiem, uzņēmējiem, kam piemērots pārejas periods, un struktūrām un fiziskām personām, kam deleģēti konkrēti oficiālās kontroles uzdevumi. Turklāt šīs procedūras ir publiskas. Pārredzamība ir nepieciešama, lai nodrošinātu godīgu konkurenci starp uzņēmējiem un publiski noteiktu ar šīm procedūrām saistītās privātās un valsts ekonomiskās intereses. Lai līdz minimumam samazinātu persondatu izpaušanu, dokumentos, kas jāiesniedz attiecīgo procedūru gaitā, pēc iespējas jāizvairās no prasībām iesniegt persondatus. Tomēr Komisijai un dalībvalstīm var nākties apstrādāt informāciju, kas satur persondatus, piemēram, personvārdus un kontaktinformāciju. Šajā sakarā sabiedrības interešu dēļ un saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 Komisijai un dalībvalstīm būtu jāļauj apstrādāt šādus persondatus un izpaust vai publiskot tos, ja tas ir nepieciešams, lai identificētu pieteikuma iesniedzējus reģistrācijas, grozīšanas vai anulēšanas procedūrā, iebildumu iesniedzējus iebildumu procedūrā, uzņēmējus, kam piemērots pārejas periods, kas piešķirts, lai atkāptos no reģistrēta nosaukuma aizsardzības, un struktūras, kam deleģēta produkta specifikācijas atbilstības pārbaudes veikšana.

(7)Regulas (ES) 2018/1725 piemērošanas nolūkā Komisija ir iestāde, pie kuras persondatu īpašnieki var vērsties, lai īstenotu saistītās tiesības, nosūtot piezīmes, uzdodot jautājumus vai izsakot bažas, vai iesniedzot sūdzību par persondatu vākšanu un izmantošanu. Tādēļ būtu jāprecizē, ka attiecībā uz persondatu apstrādi procedūrās, par kurām saskaņā ar šo regulu, Regulu (ES) Nr. 1308/2013, Regulu (ES) 2019/787 un saskaņā ar tām pieņemtajiem noteikumiem atbild Komisija, tā ir uzskatāma par pārzini Regulas (ES) 2018/1725 nozīmē.

(8)Attiecīgo procedūru gaitā dalībvalstu veiktajai persondatu apstrādei piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679. Minētās regulas piemērošanas nolūkā dalībvalstu kompetentās iestādes ir iestādes, pie kurām persondatu īpašnieki var vērsties, lai īstenotu saistītās tiesības, nosūtot piezīmes, uzdodot jautājumus vai izsakot bažas, vai iesniedzot sūdzību par persondatu vākšanu un izmantošanu. Tādēļ būtu jāprecizē, ka attiecībā uz persondatu apstrādi procedūrās, par kurām saskaņā ar šo regulu, Regulu (ES) Nr. 1308/2013, Regulu (ES) 2019/787 un saskaņā ar tām pieņemtajiem noteikumiem atbild dalībvalstis, tās ir uzskatāmas par pārziņiem Regulas (ES) 2016/679 nozīmē.

(9)Nodrošināt ar Savienībā aizsargātiem nosaukumiem saistīto intelektuālā īpašuma tiesību vienotu atzīšanu un aizsardzību visā Savienībā ir prioritāte, ko var efektīvi sasniegt tikai Savienības līmenī. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ar ko aizsargā tādu vīnu, stipro alkoholisko dzērienu un lauksaimniecības produktu nosaukumus, kuru īpašības, pazīmes vai reputācija ir saistīta ar to ražošanas vietu, ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc ir jānodrošina vienota un ekskluzīva ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sistēma. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes ir kolektīvās tiesības, kas pieder visiem tiem atbilstīgajiem ražotājiem noteiktā apgabalā, kuri vēlas ievērot kāda produkta specifikāciju. Ražotājiem, kas darbojas kolektīvi, ir lielākas pilnvaras nekā individuāliem ražotājiem, un tie uzņemas kolektīvu atbildību par savu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pārvaldību, tai skaitā reaģējot uz sabiedrības pieprasījumu pēc produktiem, kas iegūti ilgtspējīgas ražošanas rezultātā. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izmantošana ir taisnīga atlīdzība ražotājiem par darbu, kas ieguldīts, ražojot daudzveidīgus un kvalitatīvus produktus. Tajā pašā laikā tas var dot labumu lauku ekonomikai, jo sevišķi attiecībā uz apgabaliem ar dabas vai citiem īpašiem ierobežojumiem, piemēram, kalnu rajoniem un tālākajiem reģioniem, kur lauksaimniecības nozare veido nozīmīgu ekonomikas daļu un ražošanas izmaksas ir augstas. Tādējādi ar kvalitātes shēmām var veicināt un papildināt lauku attīstības politiku, kā arī KLP tirgus un ienākumu atbalsta rīcībpolitikas. Konkrētāk, ar tām var veicināt lauksaimniecības nozares un jo īpaši nelabvēlīgo apgabalu attīstību. Savienības sistēma, kas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsargā, paredzot to iekļaušanu reģistrā Savienības līmenī, veicina lauksaimniecības nozares attīstību, jo no tās izrietošā vienotākā pieeja nodrošina godīgu konkurenci to ražotāju vidū, kuru ražotajiem produktiem ir šādas norādes, un paaugstina patērētāju uzticību šiem produktiem. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sistēmas mērķis ir dot iespēju patērētājiem pārdomātāk izvēlēties pirkumus un, izmantojot marķējumu un reklāmu, palīdzēt viņiem pareizi identificēt produktus tirgū. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas ir intelektuālā īpašuma tiesību veids, palīdz uzņēmējiem un uzņēmumiem piešķirt vērtību saviem nemateriālajiem aktīviem. Lai izvairītos no nevienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšanas un stiprinātu iekšējo tirgu, ikvienam ražotājam, arī ražotājam no trešās valsts, vajadzētu būt iespējai izmantot reģistrētu nosaukumu un tirgot produktus ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi visā Savienībā un elektroniskajā tirdzniecībā ar nosacījumu, ka attiecīgais produkts atbilst attiecīgās specifikācijas prasībām un ražotājs ir iekļauts kontroles sistēmā. Ņemot vērā pieredzi, kas gūta, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013, (ES) 2019/787 un (ES) Nr. 1151/2012, ir jārisina daži juridiski jautājumi, jāprecizē un jāvienkāršo daži noteikumi un jāracionalizē procedūras.

(10)Lai nodrošinātu atbilstību lauksaimniecības produktu definīcijai starptautiskajā sistēmā, t. i., Pasaules Tirdzniecības organizācijā, ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm būtu jāparedz kombinētās nomenklatūras izmantošana.

(11)Savienība jau kādu laiku ir centusies vienkāršot kopējās lauksaimniecības politikas tiesisko regulējumu. Šī pieeja būtu jāpiemēro arī regulām ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu jomā, neapšaubot katras nozares īpatnības. Lai vienkāršotu laikietilpīgās reģistrācijas un grozījumu procedūras, saskaņoti procedūras noteikumi par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vīnam, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un lauksaimniecības produktiem būtu jānosaka vienā tiesību aktā, vienlaikus saglabājot konkrētiem produktiem paredzētos noteikumus, kas attiecībā uz vīnu noteikti Regulā (ES) Nr. 1308/2013, attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem – Regulā (ES) 2019/787 un attiecībā uz lauksaimniecības produktiem – šajā regulā. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu, kuru izcelsme ir Savienībā, reģistrācijas, produkta specifikācijas grozījumu un reģistrācijas anulēšanas procedūras, tai skaitā iebildumu procedūras būtu jāveic dalībvalstīm un Komisijai. Dalībvalstīm un Komisijai vajadzētu būt atbildīgām par atsevišķiem katras procedūras posmiem. Dalībvalstīm vajadzētu būt atbildīgām par procedūras pirmo posmu, kas ietver pieteikuma saņemšanu no ražotāju grupas, tā novērtēšanu, ieskaitot valsts iebildumu procedūras rīkošanu, un – atkarībā no novērtējuma rezultātiem – pieteikuma iesniegšanu Komisijai. Komisijai vajadzētu būt atbildīgai par pieteikuma rūpīgu pārbaudi procedūras otrajā posmā, tai skaitā par starptautiskas iebildumu procedūras veikšanu, un par lēmuma pieņemšanu par aizsardzības piešķiršanu vai nepiešķiršanu attiecīgajai ģeogrāfiskās izcelsmes norādei. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes būtu jāreģistrē tikai Savienības līmenī. Tomēr, sākot no dienas, kurā Komisijai iesniegts pieteikums reģistrēšanai Savienības līmenī, dalībvalstīm būtu jāvar piešķirt pagaidu aizsardzību valsts līmenī, neietekmējot Savienības iekšējo tirgu vai starptautisko tirdzniecību. Aizsardzībai, ko, veicot reģistrāciju, piešķir ar šo regulu, vajadzētu būt vienlīdz pieejamai trešo valstu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas atbilst attiecīgajiem kritērijiem un ir aizsargātas to izcelsmes valstī. Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kuru izcelsme ir trešās valstīs, atbilstošās procedūras būtu jāveic Komisijai.

(12)Lai veicinātu pāreju uz ilgtspējīgu pārtikas sistēmu un reaģētu uz sabiedrības pieprasījumu pēc ilgtspējīgām, videi un klimatam labvēlīgām, dzīvnieku labturību nodrošinošām, resursefektīvām, sociāli un ētiski atbildīgām ražošanas metodēm, ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm marķētu produktu ražotāji būtu jāmudina ievērot ilgtspējas standartus, kas ir stingrāki par obligātajiem un augstāki par labas prakses standartiem. Šādas īpašas prasības varētu noteikt produkta specifikācijā.

(13)Lai nodrošinātu saskaņotu lēmumu pieņemšanu attiecībā uz aizsardzības pieteikumiem (un to apstrīdēšanu tiesā), kas iesniegti saskaņā ar valsts procedūru, Komisija būtu regulāri un savlaicīgi jāinformē par to, kad valsts tiesās vai citās struktūrās ir uzsāktas procedūras attiecībā uz reģistrācijas pieteikumu, ko dalībvalsts nosūtījusi Komisijai, un par to galīgajiem rezultātiem. Tā paša iemesla dēļ, ja dalībvalsts uzskata, ka valsts lēmums, uz kuru balstīts aizsardzības pieteikums, valsts tiesvedības rezultātā, iespējams, tiks atzīts par nederīgu, tai par šo novērtējumu būtu jāinformē Komisija. Ja dalībvalsts lūdz apturēt pieteikuma izskatīšanu Savienības līmenī, Komisija būtu jāatbrīvo no pienākuma ievērot tajā noteikto izskatīšanas termiņu. Lai pieteikuma iesniedzēju aizsargātu no ļaunprātīgas tiesvedības un saglabātu pieteikuma iesniedzēja tiesības uz nosaukuma aizsardzību saprātīgā termiņā, atbrīvojums būtu jāattiecina tikai uz gadījumiem, kad reģistrācijas pieteikums ar nekavējoties piemērojamu, bet ne galīgu tiesas nolēmumu valsts līmenī ir atzīts par nederīgu, vai kad dalībvalstis uzskata, ka pieteikuma derīguma apstrīdēšanas prasība ir balstīta uz pamatotiem iemesliem.

(14)Lai uzņēmējiem, kuru intereses ietekmē nosaukuma reģistrācija, ļautu ierobežotu laikposmu turpināt izmantot šo nosaukumu, vienlaikus neievērojot 27. pantā noteikto aizsardzības režīmu, nosaukumu izmantošanai būtu jāpiešķir īpašas atkāpes pārejas periodu veidā. Šādus periodus var atļaut arī, lai pārvarētu īslaicīgas grūtības un lai ilgtermiņā nodrošinātu, ka visi ražotāji ievēro produkta specifikāciju.

(15)Lai nodrošinātu pārredzamību un vienādu darbību visās dalībvalstīs, ir jāizveido un jāuztur elektronisks Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrs, kurā tās reģistrētas kā aizsargāti cilmes vietas nosaukumi vai aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. Reģistrā būtu jānodrošina informācija patērētājiem un tirdzniecībā iesaistītajām personām. Reģistram būtu jābūt elektroniskai datubāzei, kas tiek glabāta informācijas sistēmā, un tam būtu jābūt pieejamam publiski.

(16)Savienība risina sarunas ar tirdzniecības partneriem par starptautiskiem nolīgumiem, arī tādiem, kuri attiecas uz cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību. Lai veicinātu to, ka sabiedrībai tiek sniegta informācija par nosaukumiem, kas aizsargāti ar minētajiem starptautiskiem nolīgumiem, un jo īpaši lai nodrošinātu minēto nosaukumu aizsardzību un lietošanas kontroli, šos nosaukumus var ierakstīt Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā. Ja vien šādos starptautiskajos nolīgumos nosaukumi nav īpaši minēti kā cilmes vietas nosaukumi, tie būtu jāieraksta reģistrā kā aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.

(17)Lai nodrošinātu optimālu iekšējā tirgus darbību, ir svarīgi, lai ražotāji un citi attiecīgie uzņēmēji, iestādes un patērētāji varētu ātri un viegli piekļūt attiecīgajai informācijai par reģistrētu aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. Vajadzības gadījumā šajā informācijā būtu jāiekļauj informācija par valsts līmenī atzītas ražotāju grupas identitāti.

(18)Lai panāktu, ka Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā iekļautie nosaukumi tiek lietoti godīgi, un lai novērstu praksi, kas var maldināt patērētājus, būtu jānodrošina šo nosaukumu aizsardzība. Lai stiprinātu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un efektīvāk apkarotu viltošanu, cilmes vietu nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība būtu jāattiecina arī uz domēna nosaukumiem internetā.