ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.3.5

Var argumentēt, ka pretendentam būtu jāpārliecinās par to, vai līgumslēdzēja iestāde ir ievērojusi apturošo termiņu un publicējusi nepieciešamos paziņojumus par nodomu slēgt līgumu, un, ja pretendentam tomēr nav sniegta pietiekoša informācija, tam būtu jāpieprasa oficiāls apstiprinājums no līgumslēdzējas iestādes. Jaunā direktīva (2.f panta 2. punkts) paredz, ka vienīgais pamats līguma anulēšanai pēc tā noslēgšanas ir tas, ka līgumslēdzēja iestāde nav pienācīgi paziņojusi par savu nodomu slēgt līgumu vai nav piemērojusi apturošo termiņu. Šie ierobežotie nosacījumi, īpaši attiecībā uz liela apjoma un svarīgiem līgumiem, var šķist viegli pārbaudāmi. Tomēr sliekšņus attiecībā uz piegādes un pakalpojumu līgumiem nevar uzskatīt par “lieliem un svarīgiem”, pat no MVU viedokļa, atšķirībā no neatgriezeniskā kaitējuma sekām anulēšanas gadījumā. Kļūdas riska pārnešana uz pretendentu un iespējamās nopietnās sekas, ko tas var radīt, pēc EESK domām, nav pietiekoši izsvērta un būtu jāpārskata; caveat vendor ar iespējamajām drakoniskajām sekām nav piemērots mehānisms, lai novērstu nelikumības no līgumslēdzējas iestādes puses. Kaut gan tādas sekas kā Hazell vs Hammersmith un Fulham gadījumā varētu nebūt iespējamas citos apstākļos vai citās valstīs, ir vajadzīgi Kopienas vai valstu līmeņa normatīvi akti, lai pasargātu pretendentus no nekontrolējama riska līgumu anulēšanas gadījumos.
4.2.1

Radiofrekvenču spektra nozīme elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu jomā (piemēram, mobilo, bezvadu sakaru un satelītu sakaru pakalpojumi, TV un radio apraide) un citu lietojumu jomā (šaura diapazona sakaru ierīces, aizsardzības, transporta, radiolokācijas un GPS/Galileo satelītu sakaru sistēmas) pēdējās desmitgades laikā ir būtiski palielinājusies. Tiek lēsts, ka no radiofrekvenču spektra izmantošanas atkarīgo elektronisko sakaru pakalpojumu kopējā vērtība ES pārsniedz 200 miljardus EUR, t.i., no 2 % līdz 2,5 % no Eiropas gada IKP.
2.4

Situācija šobrīd ir ļoti nelīdzsvarota — tā ir par labu autora mantiniekiem (aptuveni 3 paaudzes) un par labu blakustiesību īpašniekiem, un šie termiņi, kas no sabiedrības un darbu radītāju vajadzību viedokļa it kļuvuši nesamērīgi, būtu jāmaina. Ja kāda no Starptautiskās tirdzniecības organizācijas dalībvalstīm, piemēram, Amerikas Savienotās Valstis palielinās, kā tas ir paredzams, sākotnējo aizsardzību līdz 90 gadiem vai gadsimtam (“Disneja grozījums”), ko darīs Eiropa? Vai mums būs jāgroza tirdzniecības līgumi par intelektuālo īpašumu?
6.8

Informācijas pieejamības princips ir viens no galvenajiem faktoriem policijas darbības efektivitātes uzlabošanā. Minētais princips iezīmē jaunu pieeju, lai pilnveidotu tiesībaizsardzības informācijas pārrobežu apmaiņu ES, pamatojoties uz to, ka vienas valsts tiesībaizsardzības iestāžu darbinieks var iegūt no otras dalībvalsts visu informāciju, kas viņam vajadzīga izmeklēšanas veikšanai (10). Lai nodrošinātu savstarpējo sadarbspēju, ir nepieciešama attiecīgo dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu augstāka savstarpējās uzticēšanās pakāpe. Šāds uzticēšanās trūkums, kā iemesli būtu jāanalizē un jāmeklē tā cēloņi pilsoniskajā sabiedrībā, līdz šim laikam ir bijis viens no lielākajiem šķēršļiem Eiropas sadarbībā.
3.6

Saskaņā ar bāzes scenāriju (WEO-R05) fosilie kurināmie arī turpmāk būs galvenais enerģijas avots pasaulē. Tie veidos 83 % no primārās enerģijas pieprasījuma pieauguma pasaulē. Kodolenerģijas daļa samazināsies no 6,4 % līdz 4,7 %, un tiek plānots, ka atjaunojamo enerģijas avotu daļa palielināsies no 13 % līdz 14 %. Saskaņā ar Pasaules alternatīvo politikas scenāriju (WEO-A04) pieprasījums pēc degizraktieņiem līdz 2030. gadam samazināsies par 14 % (salīdzinājumā ar bāzes scenāriju WEO-R04), savukārt kodolenerģijas izmantošana palielināsies par 14 %, bet no atjaunojamiem enerģijas avotiem saražotās bāzes ražotās enerģijas (izņemot hidroenerģiju un no biomasas iegūto enerģiju) izmantošana palielināsies par 27 %.
3.8

Patiesībā problēmas ekoloģiskā aspekta galvenā būtība nav meklējama apstāklī, vai kāds neatjaunojams resurss ir nepietiekams, vai tas vēl ir vai vairs nav pieejams. Ekoloģiskā problēma ir saistīta ar izmantošanas vai pārmērīgas izmantošanas sekām (piemēram, mūsu klimatam), un tieši to uzsver Komisija. Līdz ar to ekoloģiskā izpratnē par problēmu nav jāuzskata tas, ka beidz pastāvēt saules enerģija, kas ir uzkrāta naftā un oglēs vai gāzē. Tomēr EESK norāda uz to, ka aizvien vairāk izjūtamā neatjaunojamu resursu nepieejamība būs dramatiska problēma mūsu ekonomikai, un līdz ar to arī tā būs sociāla problēma ar nozīmīgām sekām cilvēku dzīves standartam. Tātad jautājums nav tikai par resursu izmantošanas ekoloģiskajām sekām, bet gan ir jādomā arī par pašreizējo un nākamo paaudžu iespējamo piekļuvi dabas resursiem. Šī iemesla dēļ ilgtspējības debašu ietvaros viens no galvenajiem nākamo gadu desmitu izaicinājumiem ir nodrošināt resursu pieejamību arī nākamajām paaudzēm. Tādēļ EESK uzskata, ka resursu samazināšanās jautājums nav tikai ekoloģisks, bet tas ir saistīts ar ilgtspējību, kas, kā zināms, ietver ekoloģiskus, sociālus un ekonomiskus kritērijus.
1.5

Tomēr EESK kritiski vērtē to, ka starp apņemšanos un realitāti pastāv ļoti lielas atšķirības — valsts iestāžu ieguldījums bioloģiskās daudzveidības aizsardzībā līdz šim nav bijis tik liels, kā to varētu sagaidīt. Valsts iestādēm būtu jākalpo par paraugu bioloģiskās daudzveidības aizsardzībā, tomēr to lēmumi, kas saistīti ar plānošanu, un to īstenotās atbalsta programmas bieži sekmē bioloģiskās daudzveidības tālāku samazināšanos. Turklāt finanšu periodā no 2007. līdz 2013. gadam paredzēts taupīt līdzekļus tieši tajās ES politikas jomās, kas bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai ir sevišķi svarīgas.
3.8

Kaut arī ES pastāv daudzveidīgs pieprasījums pēc enerģijas un ir pieejami dažādi biomasas veidi, EESK uzskata, ka Rīcības plānā par biomasas izmantošanu jābūt iekļautiem izteikumiem par tādu sistēmu izstrādi, kuru mērķis ir atjaunojamas enerģijas ieviešana tirgū. Kā liecina pieredze, visrentablākā un visefektīvāk īstenojamā metode, kā veicināt elektroenerģijas ražošanu no neizsīkstošiem enerģijas avotiem, tostarp no biomasas, ir paaugstināta samaksa par kopējā tīklā ievadītu enerģiju vai prēmijas (šādas metodes ir ieviestas, piemēram, Vācijā). Komisija jau ir to norādījusi savā paziņojumā par atbalstu elektrībai no neizsīkstošiem enerģijas avotiem (3). Tomēr finansiāla stimulēšana nav vienīgais izšķirīgais faktors, kas sekmē atjaunojamas enerģijas plašāku pielietojumu. Lai izdotos paplašināt atjaunojamas enerģijas izmantošanu, ir vajadzīgi vismaz četri faktori.
5.1

Pēdējo gadu laikā Eiropa ir pieredzējusi lielu nelegālo imigrantu pieplūdumu no Āfrikas Sahāras reģiona un citām Āfrikas valstīm. Neregulārie imigranti un patvēruma meklētāji bieži vien ir personas, kas bēg no savas izcelsmes valsts, lai paglābtos no vajāšanas ticības, rases vai politisko uzskatu dēļ, kā arī no pilsoņu kara, bada, nabadzības, dabas katastrofām un ekonomisku motīvu dēļ. Daudziem ir nācies pieredzēt savu ģimenes locekļu nonāvēšanu, spīdzināšanu, ciešanas no vardarbības un/vai atšķirtību no tiem. Viņu pieredze saistībā ar pārceļošanu nereti ir radījusi dažāda rakstura traumas, viņi ir maz aizsargāti un viņiem ir nepieciešama aizsardzība. Kvalitatīva statistikas informācija par emigrācijas iemesliem var atklāt imigrācijas cēloņus un palīdzēt tālāk attīstīt un izvērtēt politiku patvēruma un nelegālās ieceļošanas jomā.
4.3

Emisiju tirdzniecība Eiropas Savienībā sākās 2005. gada 1. janvārī. Sākotnējais periods ir laika posms no 2005. līdz 2007. gadam un attiecas tikai uz CO2. Iekšēja to sadale ES ietvaros ir atkarīga no ES15 valstu spējas samazināt emisijas. Ja tas neizdosies, katrai ES15 dalībvalstij būs jāsasniedz 8 % emisiju samazinājums tāpat kā citām valstīm. Dažas dalībvalstis ir sev noteikušas vēl tālejošākas prasības attiecībā uz laika posmu no 2008.–2012. gadam. Situācija pēc 2012. gada nav skaidra. Atsevišķas ES dalībvalstis ir pasludinājušas atšķirīgus mērķus Eiropas Savienībai kopumā un katrai no tām individuāli.
1.7

Komisijas tiesību akta priekšlikums un 2004. gada 14. jūlija paziņojums atšķiras attiecībā uz šādiem punktiem: — spēkā esamība, kas ir līdz 2014./2015. saimnieciskajam gadam; — cukurbiešu minimālā cena tiek pazemināta par 42,6 % divu saimniecisko gadu laikā (līdz 25,05 eiro/t) ar iespējamo papildu pazeminājumu par 10 %, saskaņojot to ar nozares pārstāvjiem; — cukura salīdzināmā cena tiek pazemināta par 39 % četru saimniecisko gadu laikā (līdz 385,5 eiro/t) un netto salīdzināmā cena divu saimniecisko gadu laikā (starpība ir nodoklis, kas ir jāiemaksā pārstrukturēšanas fondā); — samaksa par ražošanu 12 eiro par kvotas cukura tonnu; minētā samaksa tiek sadalīta starp zemkopjiem un ražotājiem; — A un B kvotas tiek apvienotas un papildu kvota 1 miljona tonnu apmērā tiek sadalīta Eiropas Savienības dalībvalstīm, kuras ražo C cukuru, tām samaksājot 730 eiro par papildu kvotas tonnu; — pēc pārstrukturēšanas sistēmas četru gadu perioda notiek pakāpeniska kvotu samazināšana; — izoglikozes kvotu paaugstinājums par 100 000 tonnām gadā 3 gadu laikā; — tirgus pārvaldības nosacījumi attiecībā uz ārpuskvotu cukura pārnešanu, iespēju atteikties no cukura kvotām, kas pārsniedz tirgus pieprasījumu, kā arī attiecībā uz iespēju atbalstīt privāto uzglabāšanu, ja tirgus cena ir zemāka nekā salīdzināmā cena; — iespēja ķīmijas un farmācijas rūpniecības vajadzībām iegādāties ārpuskvotas cukuru, kā tas ir rauga un alkohola ražošanas nozarē, un gadījumā, ja ir grūtības ar nodrošinājumu, var ieviest īpašu tarifu likmes kvotu; — līdz 2009./2010. saimnieciskajam gadam garantēta piegāde pārstrādes rūpnīcām atbilstoši to parastajām vajadzībām; — priekšlikums neierobežo cukura importu no mazāk attīstītajām valstīm sākot ar 2009./2010. gadu; — priekšlikumā paredzēts aizliegt eksportēt ārpuskvotu cukuru un nav paredzēts kvotu cukura eksports bez kompensācijas; — Komisija atsakās no kvotu pārvietošanas sistēmas Eiropas līmenī. Tas pats attiecas arī uz kvotu pakāpenisku samazināšanu par 2 800 000 tonnām četru gadu laikā. Tiks uzsākta pārstrukturēšanas plāna īstenošana. Tā tiks finansēta no nodevām par cukura, izoglikozes un inulīna kvotām. Vairāk nekā 50 % nodevu par cukura kvotām maksās zemkopji cukurbiešu cenu pazeminājuma veidā; — cukura, izoglikozes un inulīna ražotājiem, kas atteiksies no kvotām, pārtrauks ražošanu un demontēs iekārtas, tiks sniegts no pārstrukturēšanas fonda atbalsts, kura summa būs atkarīga no ražošanas pārtraukšanas gada; — Komisija ierosina, lai pārstrukturēšanas fonds segtu līdz 6,160 miljoniem tonnu kvotu cukura par kopējo budžetu 4,2 miljardu eiro apmērā; — kompensācija 60 % apmērā no ienākumu zaudējumiem cukurbiešu cenas pazeminājuma rezultātā tiks piešķirta cukurbiešu un cigoriņu audzētājiem savstarpēji nesaistītu maksājumu veidā par A un B ražošanai paredzēto hektāru, un katrai dalībvalstij tiks noteikts iespējamais augstākais atbalsta apjoms; — atskaites periodu palīdzības piešķiršanai varēs noteikt dalībvalstis; — Tiešam atbalstam paredzētā finanšu līdzekļu summa zemkopjiem 2006./2007. gadam ir 907 miljoni eiro un, sākot no 2007./2008. gada 1 542 miljoni eiro.
3.5.7.11

Tādēļ EESK atbalsta patērētāju izglītošanas principu un finansiālās izglītotības standartu paaugstināšanu visā ES. EESK jo īpaši uzskata, ka riska un peļņas tēmai jāieņem centrālā vieta ieguldītāju izglītošanā. Tā arī iestājas par to, lai starpniekiem būtu pienākums sniegt atbilstošas, objektīvas un ticamas konsultācijas. Tas ir vēl jo nepieciešamāk tādēļ, ka strādājošajiem arvien lielākā mērā nāksies pašiem pieņemt lēmumus par to, kā rīkoties ar lielu daļu no savam pensiju kapitālam paredzētajiem līdzekļiem. Patērētājiem jābūt pieejamai informācijai, lai izdarītu apzinātu izvēli, salīdzinot atšķirīgus produktus un atrodot sev piemērotāko no savstarpēji konkurējošu produktu klāsta un no dažādām riska profilu grupām.
2.2.3

Lai novērstu nelikumīgu meža izstrādi un koksnes pārdošanu, Komisija pieņēma FLEGT rīcības plānu (Rīcības plāns par tiesību aktu izpildi, pārvaldību un tirdzniecību meža nozarē) un likumdošanas iniciatīvu par FLEGT atļauju sistēmas izveidošanu. Komiteja uzskata, ka nelikumīgas meža izstrādes un koksnes pārdošanas novēršanai ir ārkārtīgi liela nozīme. Nelikumīga meža izstrāde rada nopietnu kaitējumu vides, ekonomikas un sociālajā jomā, savukārt nelikumīgas izciršanas rezultātā iegūto koksnes materiālu pārdošana kropļo kokmateriālu tirdzniecību. Tomēr attiecībā uz nelikumīgas meža izstrādes novēršanu galvenā uzmanība ir jāpievērš pasākumiem, kurus var veikt sadarbībā ar koksni ražojošajām valstīm, ieviešot stingrākus administratīvos procesus un uzlabojot tiesībaizsardzību. Tas ir piemērotākais veids, kā ņemt vērā valstu sociālos faktorus un ietekmi uz dzīves apstākļiem un, piemēram, to iedzīvotāju labklājību, kuru iztika atkarīga no meža nozares. Īpaša uzmanība pievēršama dabisko mežu un to daudzveidības aizsardzībai. Zemes izmantošanas tiesību precizēšana ir būtiska nelikumīgas meža izstrādes samazināšanas pasākumu sastāvdaļa. Piedāvāta atļauju izsniegšanas sistēma nemazina nepieciešamību nostiprināt minētos pasākumus.
2.3.1.

EESK atzīst to, ka jaunās Pamatnostādnes balstās uz šobrīd Lisabonas stratēģijas ietvaros sasniegto rezultātu kvantitatīvu novērtējumu: rezultāti norāda uz nelielu uzlabošanos (nodarbinātības līmenis no 61,9 % iedzīvotāju 1999. gadā paaugstinājies līdz 62,9 % 2003. gadā). Tomēr jāatgādina, ka ES nodarbinātības politikas bilance, kas ir tālu no 2010. gadā sasniedzamajiem mērķiem, liek vilties. EESK būtu vēlējusies redzēt detalizētāku rezultātu analīzi, kas ņemtu vērā vienlaicīgi vairākus parametrus (jauniešu nodarbinātība, sieviešu nodarbinātība, gados vecāki strādājošie), kā arī sasniegto rezultātu atšķirību dažādās dalībvalstīs un pat, vajadzības gadījumā, reģionu vai svarīgāko nozaru līmenī. Nākotnē EESK sadarbībā ar valsts līmeņa Ekonomikas un sociālo lietu komitejām vai citām atbilstīgajām iestādēm varētu konsultēt vai tikt konsultēta sasniegto rezultātu salīdzinoša novērtējuma sakarā, balstoties uz pilsoniskās sabiedrības novērojumiem. Šis uzdevums pilnībā atbilst 2005. gada marta Eiropadomes rekomendācijām, kas aicināja EESK, valsts līmeņa ESK un citas atbilstošās iestādes kļūt par patstāvīgiem Lisabonas stratēģijas īstenošanas dalībniekiem.
1.8

Regulas projektā nav norādīta Institūta atrašanās vieta. Neskatoties uz to, EESK atbalsta ieteikumu to nodibināt vienā no valstīm, kas ES pievienojās 2004. gadā. Turklāt dažas no minētajām valstīm jau ir izrādījušas interesi par Institūta pieņemšanu; šāda pieeja atbilstu arī iestāžu līdzsvarotas decentralizācijas vajadzībai ES un ļautu iedibināt tiešāku saikni ar attiecīgo valstu pilsoņiem un pilsonēm, kā arī labāk iepazīt viņu pieredzi dzimumu iespēju vienlīdzības jomā.
1.2

No vienas puses, priekšlikumu grozījumiem tā pamato ar to, ka pašā direktīvā paredzēts veikt tās pārskatīšanu. Proti, divos direktīvas noteikumos paredzēts veikt pārskatīšanu pirms 2003. gada 23. novembra. Šie noteikumi attiecas uz atkāpšanos no bāzes laikposma, piemērojot 6. pantu (maksimālais darba nedēļas ilgums) un iespēju nepiemērot 6. pantu, ja attiecīgais darba ņēmējs tam piekrīt (22. pants — individuālais atteikums). No otras puses, tā secina, ka Eiropas Kopienu Tiesas direktīvas interpretācija ietekmē jēdzienu “darba laiks” un tādējādi arī direktīvas pamatnoteikumus, tāpēc tie ir jāpārskata.
2.6

Pušu atbildība tiek izslēgta, ja vainīga viena no pusēm, ja tā ir trešās puses kļūda vai jebkāda cita rīcība, nepārvarama vara, neparedzēti apstākļi jeb to sekas. Ja tiek celta prasība par kompensāciju infrastruktūras vadītāja dēļ, tad dzelzceļa uzņēmums to samaksā un attiecīgi pieprasa samaksāto summu no infrastruktūras vadītāja.
2.1

GALILEO programma ietver četras fāzes: — Definēšanas fāze — no 1999. līdz 2001. gadam, kuras laikā izstrādāja sistēmas arhitektūru un definēja piecus tālāk norādītos pakalpojumus. Šīs projekta fāzes finansējums galvenokārt tiek nodrošināts 5. PTA pamatprogrammas laika periodam no 1998. līdz 2002. gadam ietvaros. — Attīstības un novērtējuma fāze — no 2002. līdz 2005. gadam ietver satelītu un uz zemes izvietoto komponentu attīstību un novērtēšanu orbītā. ES/EKA finansējums EUR 1,2 miljardu apmērā krietni pārsniedz 6. PTA pamatprogrammas ietvaros piešķirto finansējumu 2002. līdz 2006. gadam EUR 100 miljonu apmērā. — Izvēršanas fāze, kas plānota 2006. un 2007. gadā, ietvers satelītu būvniecību un palaišanu (pirmos divus satelītus paredzēts palaist 2005. gada beigās), kā arī pilnīgu uz zemes izvietotā komponenta izveidi. Kopējais finansējums tiek lēsts EUR 2.1 miljarda apmērā, no kuriem viena trešdaļa (t.i., EUR 700 miljoni) tiks piešķirti no Kopienas budžeta. Pārējās divas trešdaļas (t.i., EUR 1.4 miljardi) segs izvēlētais konsorcijs. — Komerciālās ekspluatācijas fāzes uzsākšana paredzēta 2008. gadā. Saskaņā ar aplēsēm ikgadējās vadības un uzturēšanas izmaksas EUR 220 miljonu apmērā pilnībā segs privātais sektors, izņemot Kopienas finansējumu EUR 500 miljonu apmērā, kas atbilstoši lēmumiem par Kopienas finanšu perspektīvu 2007. līdz 2013. gadam segs šīs projekta fāzes izmaksas pirmajos gados.
1.1

Laika periodā no 1998. līdz 2003. gadam Komisija pilnvaroja dalībvalstis realizēt pagaidu eksperimentu par sēklas materiāla paraugu ņemšanu un sēklas pārbaudēm, kas tiek veiktas, pamatojoties uz Kopienas likumdošanu par sēklas realizāciju. Rezultātu analīze parādīja, ka: — saskaņā ar precizētiem nosacījumiem varētu notikt oficiālās sēklas sertifikācijas procedūras vienkāršošana bez ievērojamām novirzēm no sēklas kvalitātes, salīdzinājumā ar to, kas sasniegts, pamatojoties uz oficiālo sēklas paraugu ņemšanas un sēklas pārbaudes sistēmu; — saskaņā ar oficiālo uzraudzību lauka pārbaudes var tikt paplašinātas attiecībā uz visiem graudaugiem, kas tiek izmantoti sertificētas sēklas ražošanai; — apgabalu, kurus pārbauda un inspicē oficiālie inspektori, procentuālā attiecība varētu tikt samazināta;
2.9

EESK saprot, ka šis paziņojums pievēršas tikai uzņemšanai, un tādēļ pētnieki no trešajām valstīm, kas jau ir ES, daži no kuriem ir vadošie savā jomā, neatbilst iesniegtajai direktīvai un ieteikumiem. Tomēr tā iesaka, ka vajadzīga turpmāka direktīva, lai pievērstos šās grupas specifiskajai problēmai par pieeju augsti kvalificētām darba vietām, jo tas varētu palīdzēt sasniegt mērķi par 700 000 papildu pētniekiem. Dažiem no šiem pētniekiem ir bēgļu statuss ES, to talents un potenciāls patreiz tomēr netiek pienācīgi izmantots. Šie pētnieki ES netiek atbalstīti sistemātiski, bet tikai no labdarības iestādēm. Ja šādu personu atbalstam tiek piešķirts pieticīgs finansējums, pētnieku skaits ES varētu pieaugt vismaz par 40 000 (3) cilvēkiem. Tādēļ Komiteja stingri rekomendē Komisijai izveidot procesu, kurā šie pētnieki var tikt noteikti un uzskatīti par pētniekiem un saņem vieglu pieeju darba vietām pētniecībā.
3.1.1.6.2

No šīm definīcijām ir jāizdala divi kritēriji, saistībā ar šiem līgumu veidiem: — Atbildības pārnešanas nepieciešamība no sabiedriskās varas institūcijas uz līguma parakstītāju; — Līguma kopuma jēdziens, kurā ietilpst daudzas ilgtermiņa (vidēji no 10 līdz 75 gadiem) funkcijas (veidošana, finansējums, ekspluatācija, uzturēšana, utt.).
1.5

2002. gadā kopējās investīcijas bija apmēram 9 % no nozarē pievienotās vērtības jeb ap 5 miljardiem eiro. Dabiski, ka gandrīz 70 % no šīs summas aizgāja tekstila nozarei, kamēr apģērba nozare saņēma apmēram 30 %. Tekstila nozares tirdzniecības līdzsvars ir pozitīvs, turpretim apģērba nozarē imports pārsniedz eksportu. Turklāt tekstila – apģērba nozare, kurai jāpievieno arī apavu ražošana, ir ļoti daudzveidīga, kompleksa industrija ar plašu preču klāstu, sākot no augsto tehnoloģiju sintētiskajām šķiedrām līdz vilnas pārstrādei, no kokvilnas līdz rūpnieciskiem filtriem, no lupatiņām līdz augstajai modei un no istabas čībām līdz apaviem, kas aizsargā pret kodīgām ķimikālijām.
3.5.1.

Uz Eiropas nākotnes enerģijas skatuves dabas gāzei ir īpaši svarīga loma. Ir tendence strauji pieaugt izmantošanai un atkarībai no importa ārpus ES. Kādas vidēja termiņa un ilgtermiņa perspektīvas pieprasījumam, izmantošanas apvidum un avotiem slēpjas aiz prioritātes infrastruktūras projektu perspektīvām? Kā apkures, elektrības ražošanas un CHP izmantošana paredz attīstīties, kā arī kādi ir ūdeņraža ražošanas no gāzes iespējamie plāni? Kādi ir avotu potenciāli? Politiskie lēmumi, sākot no ES apkārtējās dabas politikas līdz vietējai lēmumu plānošanai, spēcīgi ietekmē enerģijas izvēles un tirgus. To būtu jāņem vērā plašākai, ilgtermiņa ainai.
2.

Attiecībā uz kredītiestādēm, kuras 2019. gadā izmaksā dividendes ( 8 ) par 2018. finanšu gadu, ECB iesaka: a) 1. kategorija. Kredītiestādēm, kuras 2018. gada 31. decembrī i) izpilda 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētās piemērojamās kapitāla prasības un kuras ii) jau sasniegušas attiecīgos 1. punkta d) apakšpunktā un 1. punkta e) apakšpunktā minētos pilna apjoma rādītājus, sava tīrā peļņa dividendēs jāsadala konservatīvi, lai nodrošinātu spēju turpināt pildīt visas prasības un UPNP rezultātus pat pasliktinātos ekonomikas un finanšu apstākļos; b) 2. kategorija. Kredītiestādēm, kuras 2018. gada 31. decembrī izpilda 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētās piemērojamās kapitāla prasības, bet kuras 2018. gada 31. decembrī nav sasniegušas attiecīgos 1. punkta d) apakšpunktā un 1. punkta e) apakšpunktā minētos pilna apjoma rādītājus, sava tīrā peļņa dividendēs jāsadala konservatīvi, lai nodrošinātu spēju turpināt pildīt visas prasības un UPNP rezultātus pat pasliktinātos ekonomikas un finanšu apstākļos. Turklāt tām dividendes principā jāizmaksā tikai tādā apmērā, kas nodrošina arī 1. punkta d) apakšpunkta izpildi un vismaz vienmērīgu (9) virzību 1. punkta e) apakšpunktā minēto pilna apjoma rādītāju un UPNP rezultātu sasniegšanas virzienā; c) 3. kategorija. Kredītiestādēm, kuras neatbilst 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētajām prasībām, principā dividendes nebūtu jāizmaksā vispār. Kredītiestādēm, kuras nevar ievērot šo ieteikumu, jo tās uzskata, ka tām ir juridisks pienākums izmaksāt dividendes, nekavējoties jāsazinās ar savu kopējo uzraudzības komandu. Tiek sagaidīts, ka 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētās 1., 2. un 3. kategorijas kredītiestādes ievēros arī 2. pīlāra norādes. Ja kredītiestāde darbojas vai sagaida, ka darbosies līmenī, kas ir zemāks par 2. pīlāra norādēm, tai nekavējoties jāsazinās ar savu kopējo uzraudzības komandu. ECB izvērtēs iemeslus, kāpēc kredītiestādes kapitāla līmeni krities vai sagaidāms, ka tas kritīsies, un apsvērs piemērotu, proporcionālu un iestādei specifisku pasākumu veikšanu. Tiek sagaidīts, ka kredītiestādes savā dividenžu sadales politikā un kapitāla pārvaldībā ņems vērā paredzamo Savienības tiesiskā regulējuma, reglamentējošo noteikumu un pārskatu sistēmas izmaiņu iespējamo ietekmi uz kapitāla prasībām. Ja nav konkrētas informācijas par pretējo, tiek sagaidīts, ka paredzamās 2. pīlāra prasības un 2. pīlāra norādes, kuras izmanto kapitāla plānošanā, būs vismaz tikpat augstā līmenī kā pašreizējās.