Ieguldījumi PI būs komplementāri un abpusēji pastiprinoši ieguldījumiem no citām Savienības programmām. PI rezultātus izmantos sinerģijā ar citām Savienības programmām, lai sekmētu to ieviešanu valstu un reģionu līmenī, tādējādi maksimalizējot Eiropas inovācijas potenciālu. Tam papildus būs efektīva plašai sabiedrībai adresēta PI komunikācija un informatīvas kampaņas. PI atbalstīšanas un izmantošanas komplementaritāte un sinerģija visā ES ilgtermiņa budžetā tiks maksimalizēta stratēģiskā PI plānošanas procesā, kas būs gana elastīgs, lai ļautu Komisijai un Savienības iestādēm ātri reaģēt uz steidzamām vajadzībām un jaunām prioritātēm.

Pamatprogramma ir Savienības lielprogramma, kas PI atbalsta no koncepcijas līdz komercializācijai. Tās mērķis – būt par komplementu finansējumam no valstīm un reģioniem. Pamatprogramma jau ir radījusi unikālo Eiropas pievienoto vērtību, atbalstot Eiropas mēroga konkurenci un sadarbību pašu labāko zinātnes un inovāciju sasniegumu nolūkos. Tā devusi zinātniskus atklājumus, uzlabojusi konkurenci un risinājusi sabiedrības problēmas. Jaunās ierosinātās pamatprogrammas “Eiropas apvārsnis” mērķis būs radīt vēl lielāku impulsu nekā rada pašreizējais „Apvārsnim 2020”, kas izpelnījies plašu atzinību kā Eiropas vērienīgo mērķu sasniegšanas līdzeklis. Pasaules mēroga konkurences apstākļos pētniecības un inovācijas attīstības temps padara publiskā sektora atbalstu PI svarīgāku nekā jebkad agrāk, sevišķi Savienības līmenī, kur tā pievienotā vērtība nav apstrīdama. Šis priekšlikums pilnībā saskan ar Komisijas PI darbu programmu, ieskaitot vispārējo mērķrādītāju – ieguldīt 3 % no Savienības IKP pētniecībā un izstrādē, kā arī ar paziņojumu "Atjaunota Eiropas programma pētniecībai un inovācijai – Eiropas izdevība veidot savu nākotni" (Eiropas Komisijas materiāls neformālajai vadītāju sanāksmei 2018. gada 16.–17. maijā).

Šajā priekšlikumā ir paredzēts, ka tas būs piemērojams no 2021. gada 1. janvāra, un tas tiek iesniegts 27 dalībvalstu Savienībai atbilstoši Eiropadomes 2017. gada 29. martā saņemtajam Apvienotās Karalistes paziņojumam par nodomu izstāties no Eiropas Savienības un Euratom, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu.

·jāturpina vienkāršošanas centieni un

·svarīgi ir izmērīt ietekmi un darīt to zināmu.

•Ārējo ekspertu konsultācijas

Komisija plaši izmantoja ārējo ekspertu atzinumus. To vidū jāmin Paskāla Lamī [Pascal Lamy] vadītās augsta līmeņa grupas ieteikumi un atzinumi, kas izklāstīti 2017. gada jūlija ziņojumā LAB – FAB – APP: Investing in the European future we want, Report of the independent High Level Group on maximising the impact of EU Research & Innovation Programmes.

2017. gada janvārī tika izveidota Eiropas Inovācijas padomes Augsta līmeņa novatoru grupa, un tai tika uzdots atbalstīt Eiropas Komisiju Eiropas Inovācijas padomes attīstīšanā. 2018. gada janvārī tika pieņemts ziņojums Europe is back: Accelerating breakthrough innovation ar 14 ieteikumiem.

Ievērojot ieteikumu Lamī ziņojumā par uzdevumiem pētniecībai, tika iecelts ārējais eksperts, kurš konsultē Komisiju par pieeju, kas vērsta uz uzdevumiem. 2018. gada februārī prof. Mariana Macukato [Mazzucato] iesniedza ziņojumu Mission-Oriented Research & Innovation in the European Union - A problem-solving approach to fuel innovation-led growth , ieteikdama piecus galvenos atlases kritērijus Savienības līmeņa uzdevumiem.

Turklāt Augsta līmeņa stratēģijas grupa rūpniecības tehnoloģijas jautājumos prof. Jirgena Ritgersa [Jürgen Rüttgers] vadībā ierosināja jaunu definīciju galvenajām pamattehnoloģijām un ieteikumus par to, kā maksimalizēt to ieguldījumu iekļaujošā izaugsmē un demokrātiju, labklājību, lielāku vienlīdzību un labākas darba vietas.

Plašs saraksts, kurā iekļauti no augsta līmeņa grupu un pētījumu ziņojumi, ir dots ietekmes novērtējuma pielikumā.

•Ietekmes novērtējums

Šo priekšlikumu atbalsta ietekmes novērtējums. Regulējuma kontroles padome atzinums bija “pozitīvs ar atrunām”, un tas ieteica labāk aprakstīt i) līdzsvaru starp pamatprogrammas pīlāriem, ii) EIP un PI uzdevumu pamatojumu un pievienoto vērtību, iii) vienkāršotos izpildes mehānismus.

Globāli konkurētspējīgā, arvien vairāk uz zināšanām balstītā ekonomikā tādam ekonomiski attīstītam reģionam kā Eiropa PI nosaka ražīgumu un konkurētspēju – aptuveni divas trešdaļas Eiropas ekonomikas izaugsmes pēdējos gadu desmitos ir veicinājusi inovācija. Tās virza un balsta jaunu un labāku darba vietu radīšanu un zinībietilpīgas nodarbošanās attīstību, kam Eiropā atbilst vairāk nekā 33 % no nodarbināto kopskaita. Eiropai ilgtspējīgi jāsaglabā un pat jāpastiprina tehnoloģiju, rūpniecības un inovācijas spējas stratēģiski nozīmīgās jomās, uz kurām balstās mūsu sabiedrība, tautsaimniecība un starptautiskās saistības.

Ir jādara vairāk, lai Eiropā veicinātu plašu inovāciju, kas ir pamats Eiropas sociālekonomiskā modeļa un vērtību saglabāšanai. Programmas turpināšanas paredzamā ietekme tika analizēta ietekmes novērtējumā. Salīdzinājumā ar pašreizējo programmu tiek paredzēts, ka no “Eiropas apvāršņa” radīsies:

·Jaunas un plašākas zināšanas un tehnoloģijas, kas veicina zinātnisko izcilību un nozīmīgu zinātnes ietekmi. Pamatprogramma turpinās veicināt vadošo pētnieku un novatoru pārrobežu kopdarbību, lai kļūtu iespējama publiskā un privātā sektora ieguldījumu starpvalstu un starpnozaru koordinēšana. “Apvārsnis 2020” jau ir piesaistījis pasaulē vislabākās pētniecības iestādes un pētniekus, atbalstījis 340 000 pētnieku un attīstījis kvalificētu Eiropas cilvēkkapitālu. „Apvāršņa 2020” zinātniskās publikācijas ir pasaules klase (uz tām atsaucas vairāk nekā divas reizes vairāk nekā vidēji pasaulē) un ir veicinājušas nozīmīgus zinātniskus atklājumus.

·Pozitīva ietekmi uz izaugsmi, tirdzniecību un ieguldījumu plūsmu un kvalitatīvām darba vietām un pētnieku starptautisko mobilitāti Eiropas Pētniecības telpā. Gaidāms, ka 25 gados pamatprogramma palielinās IKP vidēji par 0,08–0,19 %, kas nozīmē, ka katrs ieguldītais euro tajā pašā laikposmā spēj radīt peļņu līdz 11 EUR no IKP. Savienības ieguldījumi PI tieši radīs aptuveni līdz 100 000 darba vietu PI pasākumos “investīciju posmā” (2021–2027). Gaidāms, ka pamatprogrammas radītā ekonomiskā aktivitāte netieši veicinās līdz 200 000 darba vietu ieguvumu 2027.–2036. gadā un no tām 40 % būs augsti kvalificētiem darbiniekiem.

·Būtiska ietekme uz sociālo jomu un vidi. Šī ietekme radīsies, izplatot, izmantojot un pārņemot zinātnisko pētījumu rezultātus un tos pārvēršot jaunos produktos, pakalpojumos un procesos, kas savukārt palīdzēs sekmīgi īstenot politiskus mērķus, kā arī sociālo un ekoloģisko inovāciju.

Šo ietekmi nozīmē, ka Savienības PI programmas neturpināšanas (t. i., Eiropas integrācijas trūkuma radītās) potenciālās izmaksas būtu būtiskas. Neturpināšana varētu izraisīt konkurētspējas un izaugsmes mazināšanos (līdz 720 miljardiem EUR no IKP zaudējumu 25 gados), krasu samazinājumu privātajos un valstu ieguldījumos, kas pašlaik tiek stimulēti ar Savienības līmeņa līdzfinansējumu, un ievērojamus zaudējumus sociālā, vidiskā un tautsaimnieciskā aspektā.

Turklāt jaunā programma vēl vairāk vienkāršos noteikumus, palielinās juridisko noteiktību un samazinās administratīvo slodzi atbalsta saņēmējiem un programmu administratoriem.