[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 20.5.2009 COM(2009) 223 galīgā redakcija 2009/0070 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās sākotnējām darbībām (2011–2013) (Dokuments attiecas uz EEZ) {SEC(2009) 639}{SEC(2009) 640} 1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS 1.1. Konteksts GMES ir Zemes novērošanas iniciatīva, ko vada ES. Eiropa ir nolēmusi palielināt savu funkcionālo Zemes novērošanas jaudu atbilstīgi aizvien lielākajai ES atbildībai Eiropas un pasaules procesos. Šādas sistēmas izveide ir stratēģiska izvēle, kura paliekoši ietekmēs turpmāko Eiropas Savienības politisko, ekonomisko, sociālo un zinātnes attīstību[1]. Zemes novērošana ļauj vākt informāciju par planētas fizisko, ķīmisko un bioloģisko sistēmu, vai, plašākā nozīmē, novērot dabas vidi. Tā pamatojas uz iekartām, kas izvietotas kosmosā (piemēram, satelītiem) un kas nav izvietotas kosmosā, ieskaitot gaisā, uz jūras un zemes ( in situ ) iekārtas. Dati, kas savākti, izmantojot satelītu un in situ infrastruktūras, tiek apstrādāti, lai nodrošinātu informācijas pakalpojumus, kas ļauj labāk apsaimniekot vidi un uzlabot iedzīvotāju drošību. Tas dos iespēju, piemēram, efektīvāk pārvaldīt dabas resursus un bioloģisko daudzveidību, uzraudzīt okeānus un atmosfēras ķīmisko sastāvu, kas ir divi galvenie klimata pārmaiņu faktori, reaģēt uz dabas un cilvēka izraisītām katastrofām, tostarp cunami, un nodrošināt robežu efektīvāku uzraudzību. Pēdējo trīsdesmit gadu laikā ES, Eiropas Kosmosa aģentūra (EKA) un to dalībvalstis ir daudz paveikušas Zemes novērošanas pētniecības un attīstības jomā ar mērķi izstrādāt infrastruktūru un Zemes novērošanas pirmsfunkcionālos pakalpojumus[2]. Tomēr, izņemot operatīvās meteoroloģijas jomu, dati, ko sniedz pašreizējie dienesti vai nu neattiecas uz visiem parametriem, kas vajadzīgi politikas veidotājiem[3], vai tos nesniedz nepārtraukti, it īpaši tāpēc ka pakalpojuma vai pakārtotās novērošanas infrastruktūras darbības laikam ir budžeta un/vai tehniski ierobežojumi. Citiem vārdiem sakot, daudzi no pašreizējiem Zemes novērošanas pakalpojumiem Eiropā nav uzticami, jo trūkst infrastruktūras un nav garantiju par to pieejamību ilgtermiņā. Tas ir iemesls gala lietotāju bažām, piemēram, publiskā sektora iestādēs, un arī pakārtoto pakalpojumu sniedzējiem, kas nav ieinteresēti daudz ieguldīt vēl īsteni neizveidotā, riskantā tirgū un tiem būtu papildu grūtības ar kapitāla piesaistīšanu šādam ieguldījumam. GMES ir izstrādāta, lai nodrošinātu funkcionālu Zemes novērošanu vides un drošības jomā, kas vairs neietilpst operatīvās meteoroloģijas jomā. Šajā kontekstā GMES vispārējie mērķi ir: - nodrošināt ilgtspējīgus Zemes novērošanas pakalpojumus, kas pielāgoti lietotāju vajadzībām, tostarp politikas veidotājiem un privātpersonām. Politikas veidotājiem GMES pakalpojumi konkrēti ļaus: - sagatavot valsts, Eiropas un starptautisko tiesību aktus par vides jautājumiem, tostarp klimata pārmaiņām; - uzraudzīt šo tiesību aktu īstenošanu; - piekļūt visaptverošai un precīzai informācijai par drošības jautājumiem (piemēram, robežu uzraudzības vajadzībām); - nodrošināt ilgtspējīgu novērošanas infrastruktūru, kas vajadzīga, lai nodrošinātu GMES pakalpojumus. To paveiks, vai nu dibinot partnerattiecības ar infrastruktūras īpašniekiem, vai izstrādājot jaunas infrastruktūras, ja pašreizējā infrastruktūra nav pietiekama, lai iegūtu GMES pakalpojumiem vajadzīgos datus; - radīt iespējas privātajam sektoram vairāk lietot informācijas avotus, tādējādi pakalpojumu sniedzējiem (daudzi no tiem ir mazie un vidējie uzņēmumi (MVU)) atvieglojot ienākšanu tirgū, kas saistīta ar vērtības pievienošanu. 1.2. Priekšlikuma pamatojums un mērķi GMES ietver gan izstrādes darbības, gan funkcionālo fāzi. Attiecībā uz izstrādes darbībām Septītās pamatprogrammas (PP7)[4] fondi sekmē kosmosa infrastruktūras izstrādi, kas ir daļa no EKA GMES kosmosa komponentes programmas, un finansē pirmsfunkcionālos pakalpojumus zemes novērošanas, jūras novērošanas, atmosfēras novērošanas, atrās reaģēšanas, drošības, klimata pārmaiņu un to mazināšanas jomā. Paziņojumā “Globālais monitorings par vidi un drošību: no koncepcijas līdz realitātei”[5] un Kosmosa padomes trešajos orientējošajos norādījumus GMES īstenošanā atbalstīta pakāpeniska pieeja, tā pamatojas uz skaidri noteiktām prioritātēm un sākumā paredzēts izstrādāt paātrinātos pakalpojumus trijās jomās: ātrajā reaģēšanā, zemes novērošanā un jūras vides pakalpojumos. Pirmie ātrās reaģēšanas operatīvās vadības un zemes novērošanas pakalpojumi tiek finansēti kā sagatavošanās darbības[6]. No 2011. līdz 2013. gadam GMES funkcionālie pakalpojumi jāsniedz plašākā mērogā, pamatojoties uz un papildinot izstrādes darbības, ko finansē saskaņā ar Septītās pamatprogrammas kosmosa tematisko jomu, un starpvaldību un valstu darbību. Šī Kopienas darbība koncentrēsies uz ātrās reaģēšanas un zemes novērošanas, piekļuves datiem un infrastruktūras darbību pilnīgu pakalpojumu ķēdi. Izvēles pamatā ir šādi konkrēti kritēriji: - pietiekama tehniskā gatavība; - nepārtraukta saikne ar sagatavošanās darbībām un citām darbībām, kas ir ārpus pētniecības pamatprogrammām, piemēram, zemes virsmas programmu Corine ; - pierādīts pakārtoto pakalpojumu izstrādes potenciāls; - pakalpojumu sniedzēji ir rūpniecības nozares, un tādēļ bez ES papildu iejaukšanās tie pārtrauks darbību, bet jūras vides un gaisa vides novērošanas pakalpojumus sniedz galvenokārt publiskā sektora iestādes, kas bez Kopienas atbalsta varēs turpināt darbību (kaut arī, iespējams, mazākā apjomā) līdz 2013. gadam; un - attiecībā uz ātrās reaģēšanas pakalpojumiem ir skaidrs, ka vēlams, lai ārkārtas situāciju kartes būtu funkcionāli pieejamas civilās aizsardzības iestādēm jau 2011., nevis 2014. gadā. Šīs prioritātes ir plaši apspriestas pēc GMES foruma Lillē, ko organizēja Francijas prezidentūras laikā, ieskaitot apspriedes ar GMES konsultatīvo padomi. Ieinteresētās personas piekrita, ka no 2011. līdz 2013. gadam būs jāpapildina pašreizējie pētniecības fondi, lai sāktu funkcionālos pakalpojumus jomās, kurās pastāv pakalpojumu pārtraukumu risks. Viņas arī atzina, ka jūras un atmosfēras novērošanas darbības ir labi iesāktas. Tā kā īstenošanā iesaistītie Eiropas dalībnieki ir vai nu iestādes, vai zinātnieki, tad šajā posmā PP7 šķiet pietiekami atbilstīga gan pēc apjoma, gan kā juridisks instruments, kas ļautu nodrošināt jaudu, kas ir ļoti tuva jūras un gaisa vides pakalpojumu darbības apstākļiem. Paredz, ka pilnībā darboties spējīgu GMES programmu ieviesīs nākamās daudzgadu finanšu shēmas laikā (no 2014. gada). Šā priekšlikuma mērķis ir izveidot GMES programmas un GMES sākotnējo darbību (2011–2013) EK finansējuma juridisko pamatu, kā norādīts 2008. gada paziņojumā, ko Padome atbalstīja savos 2008. gada 2. decembra secinājumos, lai: - no 2011. līdz 2013. gadam visu diennakti un visu nedēļu nodrošinātu ātrās reaģēšanas pakalpojumus (ieskaitot arkārtas situāciju karšu un references karšu sagatavošanu) dažādiem ātrās reaģēšanas dalībniekiem Kopienas un dalībvalstu līmenī, kā arī galvenajām attiecīgajām ANO aģentūrām, tostarp tādās jomās kā civilā aizsardzība, humānā palīdzība un krīžu vadība, lai tie varētu efektīvāk reaģēt uz ārkārtas situācijām un humānām katastrofām; - no 2011. līdz 2013. gadam nodrošināt zemes novērošanas pakalpojumu sniegšanu (jo īpaši, iepriekš apstrādātus datus, visas Eiropas zemes virsmas kartēšanas pakalpojumus, augstas izšķirtspējas pilsētu kartes, augsnes kartes un tematiskās kartes) Eiropas publsika sektora iestādēm (tostarp vides aģentūrām), lai tās spētu labāk veikt savus politikas veidošanas, īstenošanas un uzraudzības uzdevumus; zemes novērošanas pakalpojumi varētu atbalstīt, inter alia , augsnes tematisko stratēģiju[7] īstenošanu un ekosistēmu novērtējumu. - veicināt vides informācijas izstrādi un pieejamību sabiedrībai, kas jo īpaši saskan ar Orhūsas konvencijas[8] principiem, INSPIRE direktīvu un kopīgo vides informācijas sistēmu ( SEIS )[9]. - samazinot izmaksas, veicināt piekļuvi informācijai, Zemes pakārtotās novērošanas sektora ekonomisko izaugsmi darba vietu ziņā, inovācijas un starptautisko konkurētspēju 2011. līdz 2013. gadā. 1.3. GMES finansēšana: no pētniecības un attīstības līdz darbībai GMES pētniecības un attīstības aspektus pašlaik un turpmāk līdzfinansē Eiropas, starpvaldību un valsts līmenī, pamatojoties uz partnerību starp dažādiem nozares dalībniekiem. Daļu no visām GMES pakalpojumu sniegšanā iesaistīto kosmosa[10] un in situ iekārtu izstrādes un darbības izmaksām sedz dalībvalstis un starpvaldību organizācijas, jo, ja EK finansē visas nepieciešamās infrastruktūras kopējās izmaksas, tas būtu proporcionalitātes un subsidiaritātes principu pārkāpums. Toties EK pievērsīsies jomām, kur Kopienas iejaukšanās nepārprotami nodrošinās pievienoto vērtību. ES koordinēs šīs partnerības un pārvaldīs ieguldījumus GMES. Izņemot nelielu ieguldījumu ātrās reaģēšanas un zemes novērošanas pakalpojumu kā sagatavošanās darbību finansējumā, šo ieguldījumu konkrēti veido šādu pētniecības darbību līdzfinansēšana PP7 kosmosa tematiskajā jomā: - kosmosa infrastruktūras izstrāde[11], ko veic EKA, lai novērstu pašreizējās kosmosa infrastruktūras nepilnības; - pētījumi par in situ datu un kosmosa datu integrāciju; - pirmsfunkcionālo pkalpojumu izstrāde. Pirmsfunkcionālajiem pakalpojumiem pētījumus izmanto, lai izveidotu pakalpojumu ķēdes, īstenojot individuālos prototipus, kas pārbaudīti izvēlētos apvidos Eiropā, lai pārliecinātos, vai tie darbojas pienācīgi. Šis finansējums galvenokārt attiecas uz apstrādes ķēdes attīstību un centieniem validēt izstrādātās koncepcijas, tehnoloģiju un pakalpojumus. Funkcionālo pakalpojumu nodrošināšana periodā no 2011. līdz 2013. gadam ir GMES nākamais uzdevums. Vajadzīgi ieguldījumi, lai attīstītu uz iepriekšējos pētījumos izstrādātiem prototipiem balstītus produktus, kuri apmierinās pieprasījumu datu apjoma ziņā, kas jāapstrādā visas Eiropas vai globāla pārklājuma gadījumā, un attiecībā uz stabilu darbību visu diennakti un visu nedēļu, ar īsāko iespējamo atbildes laiku. PP7 ir pētniecības un attīstības instruments, un tādēļ tas nav paredzēts GMES sākotnējo darbību atbalstam tādā mērā, kas nodrošinātu tām pastāvīgu pamatu. Vienlaikus pētniecības un attīstības darbības turpinās, piemēram, produktu validācijas jomā. Tāpēc arī nākotnē vienlaikus būs jāizmanto darbības un pētniecības finansējums, ar katru finansējuma veidu atbalstot dažādas, bet savstarpēji papildinošas vajadzības. Tas nozīmē, ka saskaņā ar ierosināto regulu, lai finansētu GMES sākotnējās darbības periodā no 2011. līdz 2013. gadam, PP7 fondi, kuri jau piešķirti kosmosa tematiskajai jomai, jāpapildina ar papildu fondiem, kas nav saistīti ar pētniecību. GMES pārvaldības sistēma nodrošinās pētniecības un funkcionālo darbību saskaņotību. Attiecībā uz projektēšanu un pakalpojumu tehnisko īstenošanu Komisija izmantos Kopīgā pētniecības centra (KPC) un Eurostat pakalpojumus. 1.4. Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Komisija nodrošinās komplementaritāti un saskaņotību ar citiem Kopienas politikas virzieniem, jo īpaši attiecībā uz konkurenci, Eiropas GNSS programmām, personas datu aizsardzību, civilo aizsardzību un humāno palīdzību, kohēzijas politiku un lauksaimniecības politiku. Bez tam GMES ir sadarbības instruments, kas saistīts ar attīstību, humāno palīdzību un ārkārtas situācijām visā pasaulē, un, konkrētāk, ar Āfriku. Turklāt GMES pakalpojumi tiek uzskatīti par svarīgiem ne tikai tādēļ, ka galvenie tiešie lietotāji ir politikas veidotāji, bet arī tāpēc, ka tie stimulē inovāciju un pakārtoto nozaru izaugsmi. Tāpēc GMES pilnībā saskan ar Lisabonas stratēģiju. GMES sekmēs un gūs labumu no kopīgās vides informācijas sistēmas ( SEIS ). Pirmkārt, GMES veicina attiecīgo datu/produktu pieejamību, kurus piedāvā ar savu pakalpojumu starpniecību. Otrkārt, SEIS var veicināt GMES in situ datu plūsmu , nodrošinot datu pieejamību gandrīz reālā laikā (sākot ar datiem, uz kuriem attiecas tiesību akti vides jomā, kas pirmkārt ir SEIS redzes lokā). Turklāt Komisija nodrošinās vides politikai vajadzīgo GMES datu vākšanas saskaņotību Eiropas datu centros, jo īpaši attiecībā uz zemes novērošanu. Kā izklāstīts 2008. gada paziņojumā, GMES jāatbilst Eiropas telpiskās informācijas infrastruktūru ( INSPIRE ) sistēmai. INSPIRE pamatā ir direktīva[12], kas attiecas uz telpiskajiem datiem, ko glabā dalībvalstu iestādes. Tā neuzliek dalībvalstīm pienākumu izveidot jaunus ģeotelpisko datu kopumus, bet GMES mērķis ir nodrošināt Zemes novērošanas funkcionālo pakalpojumu nepārtrauktu pieejamību. 2. EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAS PAR EIROPAS ZEMES NOVēROšANAS PROGRAMMU ( GMES ) UN TāS SāKOTNēJāM DARBīBāM (2011.-2013. GADā) SATURS Kā norādīts 1.2. punktā, ierosinātās regulas konkrētais mērķis ir izveidot GMES programmas juridisko pamatu un noteikt GMES sākotnējo darbību EK finansējumu, kas nodrošinās to, ka uz iepriekš minētajiem kritērijiem pamatotas GMES daļas turpinās realizēt pēc 2011. gada. Komisija pārvaldīs GMES sākotnējās darbības (2011–2013) vispārējo GMES darbību ES ietvaros, tostarp arī ES un GMES partneru pētniecības darbības. Ļoti svarīgi nodrošināt komplementaritāti ar PP7 finansējuma un organizatoriskā ziņā. Ierosinātās GMES regulas 1. pants definē regulas priekšmetu, proti, Kopienas Zemes novērošanas programmas ( GMES programmas) izveidošanu un noteikumus par GMES sākotnējo darbību (2011–2013) īstenošanu. Regulas 2. pants nosaka GMES programmas kopējo saturu, kas ietver pakalpojumu komponenti, kosmosa komponenti un in situ komponenti. Regulas 3. pants apraksta GMES sākotnējo darbību jomu, kas balstīsies uz darbībām, ko finansē saskaņā ar Septītās pamatprogrammas kosmosa tematisko jomu, un uz valstu darbībām un papildinās tās. Katras jomas mērķi ir noteikti priekšlikuma pielikumā. Darbības, kas uzskaitītas 2. pantā, tika noteiktas saskaņā ar GMES īstenošanas modulāro pieeju. Ievērojot kritērijus, kas iepriekš aprakstīti 1.2. punktā, GMES sākotnējās darbībās (2011– 2013) būtu jāietver darbības šādās jomās: 1. ātrās reaģēšanas pakalpojumi; 2. zemes novērošanas pakalpojumi; 3. atbalsta pasākumi pakalpojumu lietojumam lietotāju vidū; 4. piekļuve datiem; 5. GMES kosmosa komponente. Tas, ka ātrās reaģēšanas un zemes novērošanas pakalpojumu sākotnējās darbības tiks sāktas agrāk nekā citi GMES pakalpojumi, nenozīmē, ka ES neieguldīs citu pakalpojumu darbībā (tostarp jūras un gaisa vides novērošanas pakalpojumos) pēc 2013. gada. Pēc 2013. gada ES plāno atbalstīt visus GMES pakalpojumus darbības kontekstā. Regulas 4. pants nosaka GMES sākotnējo darbību organizatorisko kārtību. Jo īpaši tas nosaka, ka Komisija ne tikai pārvaldīs savu ieguldījumu GMES , bet arī atbildēs par GMES partneru, proti, dalībvalstu, darbību kopējo koordināciju, kuras veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu GMES iniciatīvas efektīvu īstenošanu dalībvalstu līmenī. Kā izklāstīts 2008. gada paziņojumā, visaptverošas pārvaldības sistēma jānošķir no tehniskās īstenošanas līmeņa, kas būtu jāuztic galvenokārt Eiropas struktūrām, kas mijiedarbojas ar publiskā un privātā sektora dalībniekiem, tostarp Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA), un ES specializētajām aģentūrām[13]. Līdz ar to GMES kosmosa komponentes tehniskā īstenošana tiks uzticēta EKA. Bez tam 4. pants norāda, ka Komisijai jānodrošina GMES programmas atbilstība pārējai Kopienas politikai. Regulas 5. pantā definētas Kopienas finansēšanas juridiskās formas. Regulas 6. pantā ir noteikumi par to valstu dalību GMES programmā, kuras nav ES valstis. Ņemot vērā GMES globālo raksturu, ir būtiski nodrošināt to valstu līdzdalību, kuras nav ES dalībvalstis, ja to pieļauj nolīgumi un procedūras. Regulas 7. pants par finansējumu nosaka GMES sākotnējo darbību Kopienas finansējuma kopējo apjomu. Apropriācijas tiks atļautas ik gadu saskaņā ar finanšu regulu. Saskaņā ar Eiropas GMES programmām valstīm, kuras nav ES valstis, un starptautiskajām organizācijām jābūt iespējai sniegt finansiālu vai materiālu ieguldījumu programmās, pamatojoties uz attiecīgiem nolīgumiem. Regulas 8. pantā minēti datu un informācijas politikas mērķi, kuru pasākumus finansē saskaņā ar GMES programmu. Galvenais mērķis ir pilnīga un atvērta piekļuve[14], ņemot vērā to, ka pilnīga un atklāta piekļuve var būt ierobežota, jo īpaši, lai nodrošinātu atbilstīgu datu un informācijas aizsardzību drošības apsvērumu dēļ. Regulas 9. pants paredz regulāru to darbību uzraudzību, kuras finansē atbilstīgi šai regulai, saskaņā ar spēkā esošajiem EK noteikumiem un paraugpraksi. Starpposma un ex-post novērtēšanas ziņojumi tiks iesniegti Eiropas Parlamentam un Padomei. Regulas 10. pants paredz īstenošanas pasākumus. Par īstenošanu un gada darba programmām sīkāk tiks lemts, izmantojot komitejas procedūru. Gada darba programmā īpaši būs darbību sīkāks apraksts saskaņā ar GMES prioritātēm. Komiteja, kas izveidota saskaņā ar ierosinātās regulas 11. pantu, palīdzēs Komisijai īstenot GMES sākotnējās darbības, un PP7 programmas komiteja kosmosa konfigurācijā joprojām palīdzēs Komisiju parvaldot PP7 fondus. Regulas 11. pants paredz izveidot komitoloģijas komiteju saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[15]. Regulas 12. pantā ir iekļauti noteikumi par Kopienas finansiālo interešu aizsardzību, lai nodrošinātu, ka tiek veikti atbilstoši pasākumi, lai nepieļautu nelikumības un krāpniecību. 3. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS Priekšlikums regulai par Eiropas Zemes novērošanas programmu ( GMES ) un tās sākotnējām darbībām ir balstīts uz plašu apspriešanos, un to papildina ietekmes novērtējums. Komisija 2006. gadā intensificēja apspriešanos ar ieinteresētajām personām, ietverot: - tematiskos seminārus ar nākotnē plānoto pakalpojumu lietotājiem; - “īstenošanas grupu” izveidi, kurās ir lietotāju pārstāvji. Īstenošanas grupas sagatavoja rekomendācijas par darbības jomu, uzbūvi un pakalpojumu ieviešanas plāniem, ieskaitot nepieciešamās prasības infrastruktūrai; - konsultācijas ar valsts GMES koordinatoriem GMES konsultatīvajā padomē; - Eiropas Komisijas GMES biroja un ieinteresēto personu no nozares, reģioniem un citu regulāras divpusējas tikšanās un - secīgo ES prezidentūru organizētas konferences par GMES . Apspriešanās ar ieinteresētajām personām nepārprotami liecina, ka lietotāji nevar paļauties uz pētniecības projektiem vien. Viņiem jāpiekļūst uzticamiem un precīziem datiem, un informācijai jābūt laikus pieejamai, ārkārtas pakalpojumu gadījumā — pat paātrināti. Lai sasniegtu šo mērķi, pēc ieinteresēto personu uzskatiem jārīkojas šādi: - jāveic nepieciešamie pasākumi, lai paplašinātu sagatavošanās darbību budžeta pozīcijas, ko ieviesa 2008. gadā, lai segtu GMES pakalpojumu sākotnējās darbības; - jānosaka darbības joma tā, lai papildinatu pašreizējās finansēšanas un programmu shēmas; - jāveido partnerības, lai nodrošinātu ilgtspējīgus funkcionālos pakalpojumus; - jānodrošina, lai šai uz lietotāju orientētajai iniciatīvai pakalpojumu specifikācijas atbilstu lietotāju vajadzībām, un - jāveicina pievienoto vērtību radošu pakalpojumu nozares (tostarp MVU) ienākšana tirgū, nodrošinot atvērtu datu un informācijas politiku. Papildus pamata scenārijam (“nedarīt neko”) ietekmes novērtējuma ziņojumā analizē GMES sākotnējo darbību ieviešanas trīs risinājumus: i) atvērtā metode, kurā ietver tikai koordinēšanu, ii) reglamentējošā iejaukšanās un iii) Kopienas finansējums. Ietekmes novērtējums parāda, ka Kopienas finansējums tiek uzskatīts par labāko risinājumu, jo tas varētu būt rentabls pat salīdzinājumā ar labāko scenāriju citos risinājumos. Kopienas finansējuma ietekmes analīze apliecināja, ka šis risinājums dos izdevumiem atbilstošus rezultātus un pakārtotajām nozarēm ilgtspējīgu pamatu, uz kura veidot individuālus pakalpojumus. 4. SUBSIDIARITāTE UN PROPORCIONALITāTE Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Attiecībā uz pakalpojumiem visā Eiropā (vai pat pasaules mērogā), jo īpaši visas Eiropas kartēšanas pakalpojumiem, dalībvalstis nevar atbilstoši sasniegt ierosinātās darbības mērķus, tāpēc dažādu dalībvalstu ieguldījums jāapvieno Eiropas līmenī. Citu Zemes novērošanas pakalpojumu sniegšanu, uz kuriem attiecas priekšlikums (piemēram, ārkārtas situāciju kartes vai tematiskās zemes novērošanas kartes ar ierobežotāku ģeogrāfisko aptvērumu) divu iemeslu dēļ var labāk veikt Kopiena. Pirmkārt, saskaņotāka un centralizēta ienākošo datu vadība no kosmosā izvietotiem un in situ sensoriem dos apjomradītus ietaupījumus. Otrkārt, nekoordinēta Zemes novērošanas pakalpojumu sniegšana dalībvalsts vai reģionālā līmenī radītu dublēšanos un būtu grūti vai pat neiespējami pārraudzīt EK vides tiesību aktu īstenošanu, pamatojoties uz pārredzamiem un objektīviem kritērijiem. Ja informācija, kas iegūta dalībvalstu līmenī nav salīdzināma, tad Komisijai nav iespējams pārliecināties, vai tiesību akti vides jomā ir pareizi īstenoti visās dalībvalstīs. Priekšlikums pilnībā atbilst proporcionalitātes principam, jo i) GMES funkcionālie pakalpojumi zemes novērošanas un ātrās reaģēšanas jomā neaizstāj pašreizējos pakalpojumus, bet papildina tos vai nodrošina to nepārtrauktību un ii) pakalpojumu sniegšana būs centralizēta Kopienas līmenī tikai tad, ja citādi nav iespējams. 5. JURIDISKā INSTRUMENTA IZVēLE Komisija ierosina izveidot Eiropas Zemes novērošanas programmu ( GMES ) ar regulu, t. i., vispārēji piemērojamu instrumentu, kas uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Tāpēc ierosinātā pamataktā definēti ne tikai Komisijas, bet arī dalībvalstu uzdevumi un pienākumi. Tāpēc regula ir vispiemērotākais instruments, ar kuru sasniegt vēlamo mērķi. 6. IETEKME UZ BUDžETU Finanšu pārskats, kas pievienots šim regulas priekšlikumam, nosaka GMES sākotnējo darbību budžeta apropriācijas. Priekšlikums ir saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2007.– 2013. gadam. 2009/0070 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Zemes novērošanas programmu ( GMES ) un tās sākotnējām darbībām (2011–2013) (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 157. panta 3. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[16], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[17], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[18], saskaņā ar Līguma[19] 251. pantā noteikto procedūru, tā kā: (1) Eiropadome 2001. gada 15. un 16. jūnija sanāksmē Gēteborgā vienojās par ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kuras uzdevums ir savstarpēji nostiprināt ekonomikas, sociālo un vides politiku un kura papildināja Lisabonas procesu ar vides dimensiju. (2) Rezolūcijā par Eiropas kosmosa politiku[20], kas pieņemta 2007. gada 21. maijā ceturtajā kopīgajā un vienlaicīgajā Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kosmosa aģentūras ministru līmeņa sanāksmē (“Kosmosa padomē”, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Kopienas un Eiropas Kosmosa aģentūras pamatnolīgumu[21]) Padome atzina, ka darbības kosmosā dod reālu un potenciālu ieguldījumu Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā, nodrošinot progresīvas tehnoloģijas un pakalpojumus pašlaik topošajai Eiropas zinību sabiedrībai un veicinot Eiropas kohēziju, un uzsvēra, ka kosmoss ir būtisks elements ilgtspējīgas attīstības stratēģijā. (3) Vides un drošības globālā novērošana ( GMES ) ir Zemes novērošanas iniciatīva, ko vada Eiropas Kopiena un ko īsteno partnerībā ar dalībvalstīm. Tās mērķis ir veicināt labāku inovācijas, pētniecības un tehnoloģiju izstrādes politikas rūpniecības potenciāla izmantošanu zemes novērošanas jomā un sniegt informācijas pakalpojumus, kas ļauj piekļūt precīziem vides un drošības jomas datiem un informācijai, kuri ir Eiropas pārziņā, un ir pielāgoti plaša lietotāju loka vajadzībām. Lietotāji ir lēmumu pieņēmēji Eiropas, valsts, reģionālā un vietējā līmenī, kuri izstrādā un īsteno vides politiku. (4) Lai ilgtspējīgi sasniegtu GMES mērķi, jākoordinē dažādo ar GMES darbību saistīto partneru darbības, atbilstīgi lietotāju pieprasījumam jāizvērš, jānostiprina un jāizmanto pakalpojumu un novērošanas jauda. GMES būs galvenais rīks, ko izmantos, lai atbalstītu bioloģisko daudzveidību, ekosistēmu novērošanu, mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām. (5) GMES pakalpojumi ir vajadzīgi, lai rosinātu privāto sektoru pastāvīgi lietot informācijas avotus, tādejādi pakalpojumu sniedzējiem (daudzi no tiem ir mazie un vidējie uzņēmumi (MVU)) atvieglojot inovāciju, kas saistīta ar vērtības pievienošanu. (6) GMES ietver gan izstrādi, gan darbības. Trešajos orientējošajos norādījumos, kas pieņemti 2005. gada 28. novembrī Kosmosa padomes sanāksmē, attiecībā uz darbībām GMES īstenošanā atbalstīta pakāpeniska pieeja, kuras pamatā ir skaidri noteiktas prioritātes, un sākumā paredzēts izstrādāt paātrinātos pakalpojumus trijās jomās: ātrajā reaģēšanā, zemes novērošanā un jūras vides pakalpojumos. (7) Pirmos funkcionālos pakalpojumus ātrās reaģēšanas un zemes novērošanas jomā finansēja kā sagatavošanās darbības saskaņā ar 49. panta 6. punkta b) apakšpunktu Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[22], (turpmāk “Finanšu regula”). (8) Papildus izstrādes darbībām, ko finansē saistībā ar tematisko jomu kosmoss, kas ietverta Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumā Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads)[23], (turpmāk “Septītā pamatprogramma”), 2011.–2013. gadā nepieciešama Kopienas rīcība, lai nodrošinātu turpinājumu sagatavošanās darbībām un nostiprinātu pastāvīgākus funkcionālus pakalpojumus jomās, kas ir svarīgas vides politikas pareizai izstrādei un īstenošanai, ieskaitot ātro reaģēšanu un zemes novērošanu. Paralēli ārkārtas situāciju vadībai un zemes novērošanas pakalpojumam tiks tālāk izstrādāti jūras vides un gaisa vides pakalpojumi, saņemot atbalstu no pētniecības un attīstības finansējuma saskaņā Septīto pamatprogrammu, ieskaitot pirmsfunkcionālās jaudas noteikšanu līdz 2013. gadam. (9) Paziņojumā “Vides un drošības globālais monitorings ( GMES ): mēs rūpējamies par drošu planētu”[24] Komisija izklāstīja savu pieeju GMES valdībai un finansēšanai un norādīja, ka ir iecerējusi deleģēt GMES tehnisko īstenošanu specializētām struktūrām, tostarp GMES kosmosa komponenti — Eiropas Kosmosa aģentūrai, ņemot vērā tās unikālo pozīciju un zināšanas. (10) Lai koordinētu Kopienas un tās dalībvalstu spējas labāk sagatavoties, reaģēt un atgūties no dabas un cilvēka izraisītām katastrofām, kas bieži vien nelabvēlīgi ietekmē vidi, nepieciešami funkcionāli pakalpojumi ārkārtas situāciju likvidēšanas un humānās reaģēšanas jomā. Klimata pārmaiņu dēļ varētu būt vairāk ārkārtas situāciju, tāpēc, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, GMES būs ļoti liela nozīme. GMES pakalpojumiem tāpēc jānodrošina ģeotelpiskā informācija, atbalstot dažādās ātrajā un humanitārajā reaģēšanā iesaistītās personas. (11) Zemes novērošanas pakalpojumi ir svarīgi, lai novērotu bioloģisko daudzveidību un ekosistēmas, mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām, lai nodrošinātu daudzu un dažādu resursu un politikas jomu vadību — lielākoties tās saistītas ar dabas vidi: augsni, ūdeni, lauksaimniecību, mežiem, enerģētiku un komunālajiem pakalpojumiem, apbūvētām vietām, atpūtas iespējām, infrastruktūru un transportu. Funkcionālie zemes novērošanas pakalpojumi ir nepieciešami kā Eiropas, tā pasaules līmenī, tos izstrādā sadarbībā ar dalībvalstīm, trešām valstīm Eiropā un partneriem ārpus Eiropas un ar ANO. (12) To funkcionālo pakalpojumu sniegšana, ko finansē saskaņā ar šo regulu, ir atkarīga no piekļuves datiem, ko vāc, izmantojot kosmosa infrastruktūru un gaisā, jūrā un uz zemes izvietotas iekārtas ( in situ infrastruktūru), un izpētes programmas. Tāpēc jānodrošina, lai šie dati būtu pieejami, un vajadzības gadījumā jāatbalsta, lai papildus Kopienas un valstu darbībām vāktu in situ datus. Tas ir īpaši svarīgi, ja prasība vākt šādus datus nav noteikta Kopienas vai valsts tiesību aktos. Visbeidzot jānodrošina nepārtraukta vajadzīgās in situ un kosmosa infrastruktūras pieejamība, ieskaitot kosmosa infrastruktūru, ko īpaši izstrādā GMES vajadzībām Eiropas Kosmosa aģentūras GMES kosmosa komponentes programmā ( Sentinel misijas). Pirmo satelītu Sentinel sākotnējās darbības posms sāksies 2011. gadā. (13) Komisijai jānodrošina ar GMES saistīto Septītās pamatprogrammas pētniecības un attīstības darbību komplementaritāte, EK ieguldījums GMES sākotnējās darbībās, GMES partneru un pašreizējo struktūru, piemēram, Eiropas datu centru, darbība. (14) GMES sākotnējās darbības jāīsteno saskanīgi ar pārējām attiecīgajām Kopienas politikas jomām, instrumentiem un rīcību, jo īpaši ar konkurētspējas un inovācijas, kohēzijas, pētniecības, transporta un konkurences politiku, Eiropas globālo navigācijas satelītsistēmu ( GNSS ) programmu un personas datu aizsardzību. Turklāt GMES jāatbalsta tās telpiskās informācijas infrastruktūras izstrāde Kopienā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 14. marta Direktīvu 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā ( INSPIRE )[25]. GMES jāpapildina arī kopīgā vides informācijas sistēma ( SEIS )[26] un Kopienas darbības ātrās reaģēšanas jomā. (15) Eiropas Ekonomikas zonas līgumā (EEZ līgumā) un pamatlīgumos ar kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm paredzēta šo valstu dalība Kopienas programmās. Noslēdzot starptautiskus nolīgumus ar attiecīgu mērķi, jādara iespējama arī citu tādu valstu dalība, kuras nav ES dalībvalstis. (16) Jānosaka visa GMES sākotnējās darbības laika finansējums 107 miljonu euro apmērā, kas nozīmē, kura lietota 37. pantā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas — Iestāžu 2006. gada 17. maija nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[27], ir galvenā atsauce. Paredzēts, ka šo finansējumu papildinās 43 miljoni euro no Septītās pamatprogrammas kosmosa tematiskās jomas pētniecības darbībām, kas papildina GMES sākotnējās darbības. (17) Saskaņā ar Finanšu regulu jādod iespēja dalībvalstīm, valstīm, kas nav ES dalībvalstis, un starptautiskajām organizācijām piedalīties programmās, pamatojoties uz attiecīgiem nolīgumiem. (18) GMES pakalpojumiem jābūt pilnībā un atklāti pieejamiem. Tas ir vajadzīgs, lai veicinātu to, ka zemes novērošanas datus un informāciju lieto un ar tiem dalās saskaņā ar SEIS , INSPIRE un Zemes novērošanas sistēmu globālās sistēmas ( GEOSS ) principiem. (19) Lai varētu izdarīt atkārtotus pielāgojumus, jāuzrauga un jānovērtē darbības, ko finansē saskaņā ar šo regulu. (20) Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[28]. (21) Konkrēti Komisija jāpilnvaro pielāgot pielikumu zinātnes un tehnikas attīstībai. Minētie pasākumi ir vispārīgi, un to mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, tāpēc tie jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. (22) Jāveic arī atbilstīgi pasākumi, lai nepieļautu nelikumības un krāpniecību, kā arī pasākumi, lai atgūtu zaudētos nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus, saskaņā ar Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[29] un Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[30], un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)[31]. (23) Ņemot vērā, ka šī regulas mērķi, proti, programmas GMES un tās sākotnējo darbību noteikšanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo GMES sākotnējās darbības būs saistītas ar visas Eiropas līdzdalību un būs atkarīgas no pakalpojumu koordinētas sniegšanas visās dalībvalstīs un koordinācija jāveic Kopienas līmenī, minētās rīcības mēroga dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pantsPriekšmets Šajā regula noteikta Kopienas zemes novērošanas programma ( GMES ) (turpmāk “programma GMES ”) un noteikumi GMES sākotnējo darbību īstenošanai. 2. pantsProgramma GMES 1. Programma GMES pamatojas uz pētniecības darbībām, ko veic saskaņā ar Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (turpmāk “Septītā pamatprogramma”), un Eiropas Kosmosa aģentūras GMES Kosmosa komponentes programmu. 2. Programmā GMES ietilpst: 6. pakalpojumu komponente, kas nodrošina piekļuvi informācijai, kura aptver šādas tematiskās jomas: 7. zemes novērošana; 8. ārkārtas situāciju vadība; 9. drošība; 10. jūras vides novērošana; 11. gaisa vides novērošana; 12. pielāgošanās klimata pārmaiņām un to mazināšana; 13. kosmosa komponente, kas a) apakšpunktā minētajās tematiskajās jomās nodrošina ilgtspējīgus novērojumus no kosmosa; 14. in situ komponente, kas a) apakšpunktā minētajās tematiskajās jomās nodrošina novērojumus no gaisā, jūrā un uz zemes izvietotām iekārtām. 3. pants GMES sākotnējās darbības (2011–2013) 1. GMES sākotnējās darbības veic 2011.–2013. gadā, un tās saistītas ar šādām jomām: 15. ātrās reaģēšanas pakalpojumi; 16. zemes novērošanas pakalpojumi; 17. atbalsta pasākumi, lai lietotāji izmantotu pakalpojumus; 18. piekļuve datiem, ieskaitot atbalstu datu vākšanai in situ ; 19. GMES kosmosa komponente. 2. Konkrētie 1. punktā minēto darbību mērķi noteikti pielikumā. Komisija var pielāgot pielikumu zinātnes un tehnikas attīstībai. Šos pasākumus, kuru uzdevums ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. 4. pantsOrganizatoriski jautājumi 1. Komisija nodrošina GMES programmas koordināciju ar darbībām valstu, Kopienas un starptautiskā līmenī. 2. Komisija pārvalda līdzekļus, kas piešķirti darbībām, uz kurām attiecas šī regula, saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (turpmāk “Finanšu regula”) un nodrošina GMES programmas komplementaritāti un saderību ar citām attiecīgajām Kopienas politikas jomām, instrumentiem un rīcību, jo īpaši tiem, kas saistīti ar konkurētspēju un inovāciju, kohēzijas, pētniecības, transporta programmām, Eiropas globālo navigācijas satelītsistēmu ( GNSS ) programmām, personas datu aizsardzību, Direktīvu 2007/2/EK ( INSPIRE ), kopīgo vides informācijas sistēmu ( SEIS ) un Kopienas darbībām ātrās reaģēšanas jomā. 3. Dalībvalstis attiecīgi rīkojas, lai nodrošinātu iniciatīvas GMES efektīvu īstenošanu dalībvalstu līmenī un potenciālu sinerģiju ar attiecīgajām valsts, Kopienas un starptautiskajām iniciatīvām. Eiropas Kosmosa aģentūrai uztic GMES kosmosa komponentes īstenošanu, attiecīgos gadījumos paļaujoties uz Eiropas Organizāciju meteoroloģisko satelītu izmantošanai ( EUMETSAT ). 5. pantsKopienas finansējuma formas 1. Kopienas finansējumam var būt šādas konkrētas juridiskās formas: 20. dotācijas; 21. publiskā iepirkuma līgumi. 2. Kopienas dotācijām var būt konkrētas formas, tostarp partnerības pamatlīgums vai līdzfinansējums darbības dotācijām vai dotācijām, ko piešķir atsevišķām darbībām. Uz darbības dotācijām, ko saņem struktūras, kuras īsteno vispārējas Eiropas nozīmes mērķus, neattiecas Finanšu regulas samazināšanas noteikumi. Maksimālo līdzfinansējuma daļu dotācijās pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā noteikto procedūru. 6. pantsTrešo valstu līdzdalība Darbībās, kas minētas 2. panta 1. punktā, var piedalīties šādas valstis: 22. Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstis, kas ir EEZ līguma puses saskaņā ar EEZ līguma nosacījumiem; 23. kandidātvalstis, kā arī potenciālās kandidātvalstis, kuras iesaistītas stabilizācijas un asociācijas procesā, atbilstīgi ar šīm valstīm noslēgtajiem pamatlīgumiem vai asociācijas nolīguma protokolam par vispārīgiem principiem šo valstu dalībai Kopienas programmās; 24. Šveices Konfederācija, citas 1. un 2. punktā neminētas valstis un starptautiskas organizācijas saskaņā ar nolīgumiem, ko Eiropas Kopiena atbilstīgi EK līguma 300. pantam noslēgusi ar šīm trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām un kur noteikti nosacījumi un sīki izstrādāti noteikumi par to dalību. 7. pantsFinansējums 1. Šīs regulas īstenošanai piešķirtais finansējums ir 107 miljoni euro. 2. Apropriācijas ik gadu apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, nepārsniedzot daudzgadu finanšu plānā noteiktās robežas. 3. Trešās valstis vai starptautiskās organizācijas programmai GMES var piešķirt papildu finansējumu. Papildu līdzekļus, kas minēti pirmajā daļā, uzskata par piešķirtiem ieņēmumiem saskaņā ar Finanšu regulas 18. pantu. 8. pantsGMES datu un informēšanas politika 1. Datu un informēšanas politikai, ko īsteno attiecībā uz darbībām, kuras finansē saskaņā ar programmu GMES , ir šādi mērķi: 25. veicināt GMES informācijas un datu lietošanu un dalīšanos ar tiem; 26. panākt, lai informācija, ko ieguvuši GMES pakalpojumu sniedzēji, un dati, kuri savākti, izmantojot GMES infrastruktūru, būtu pilnībā un atklāti pieejami, ievērojot attiecīgus drošības ierobežojumus; 27. nostiprināt zemes novērojumu tirgus Eiropā (it īpaši pakārtotajās nozarēs), lai nodrošinātu izaugsmi un jaunas darba vietas; 28. veicināt GMES datu un informācijas sniegšanas ilgtspēju; 29. atbalstīt Eiropas pētniecisko sabiedrību. 2. Komisija īsteno GMES datu un informēšanas politikas mērķus, ciktāl tie saistīti ar pakalpojumu komponenti, kosmosa komponenti un in situ komponenti, jo īpaši nodrošinot, lai dotāciju līgumi, iepirkumu līgumi un deleģēšanas līgumi, ko noslēdz ar GMES pakalpojumu sniedzējiem, GMES infrastruktūras operatoriem un datu sniedzējiem atbilstu 1. punktā minētajiem mērķiem. 9. pantsUzraudzība un novērtēšana 1. Komisija uzrauga un novērtē 3. panta 1. punktā minēto darbību īstenošanu. 2. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai starpposma novērtējuma ziņojumu līdz 2012. gada 31. decembrim un ex-post novērtējuma ziņojumu. 10. pants Īstenošanas pasākumi 1. Saskaņā ar Finanšu regulas 110. pantu un Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002[32] 90. un 166. pantu Komisija, ievērojot šīs regulas 11. panta 3. punktā noteikto procedūru, pieņem ikgadēju darba programmu. 2. No programmai GMES piešķirtā finansējuma var segt arī izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanās, uzraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbībām, kuras tieši vajadzīgas programmas GMES pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai, jo īpaši izdevumus, kas saistīti ar pētījumiem, sanāksmēm, informēšanas un publicitātes darbībām, kā arī visus citus tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas Komisijai var rasties, pārvaldot programmu GMES . 11. pantsKomiteja 1. Komisijai palīdz komiteja ( GMES komiteja). 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un Lēmuma 1999/468/EK 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus. 3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā noteiktais termiņš ir divi mēneši. 12. pantsKopienas finanšu interešu aizsardzība 1. Komisija nodrošina, lai, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, būtu aizsargātas Kopienas finanšu intereses, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpniecību, korupciju un visām citām nelikumīgajām darbībām, veicot iedarbīgas pārbaudes un atgūstot nepamatoti izmaksātas summas, un, ja tiek konstatētas nelikumības, piemērojot iedarbīgas, samērīgas un preventīvas sankcijas saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95, Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Regulu (EK) Nr. 1073/1999. 2. Attiecībā uz Kopienas darbībām, ko finansē saskaņā ar šo regulu, Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punkta nozīmē “pārkāpums” ir jebkurš Kopienas tiesību aktu noteikumu pārkāpums vai līgumsaistību neievērošana, ko izraisa kāda saimnieciskās darbības subjekta rīcība vai nolaidība, kas kaitē vai varētu kaitēt Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, radot nepamatotus izdevumus. 3. Nolīgumi, kas izriet no šīs regulas, tostarp ar iesaistītajām trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām, paredz uzraudzību un finanšu kontroli, kuru veic Komisija vai kāds tās pilnvarots pārstāvis, un Revīzijas palātas revīziju, ko vajadzības gadījumā veic uz vietas. 13. pantsStāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs PIELIKUMS GMES sākotnējo darbību (2011–2013) mērķi Šīs regulas 2. panta 1. punktā minētajām darbībām ir šādi mērķi. 30. Ātrās reaģēšanas pakalpojumi, kas pamatojas uz pašreizējām darbībām Eiropā, nodrošina, lai zemes novērošanas dati un atvasinātie produkti būtu pieejami ātrās reaģēšanas jomas dalībniekiem starptautiskā, Eiropas, valsts un reģionālā līmenī attiecībā uz dažādu veidu katastrofām, tostarp meteoroloģiskiem apdraudējumiem (ieskaitot vētras, ugunsgrēkus un plūdus), ģeofizikāliem apdraudējumiem (ieskaitot zemestrīces, cunami, vulkānu izvirdumus un nogruvumus), apzinātām un nejaušām cilvēka izraisītām katastrofām un citām humānām katastrofām. Tā kā klimata pārmaiņas varētu izraisīt aizvien vairāk ārkārtas situāciju, tad, lai atbalstītu šīs jomas pasākumus, kuru mērķis ir pielāgoties klimata pārmaiņām, GMES ātrā reaģēšana būs ļoti nozīmīga profilakses, sagatavotības, reaģēšanas un atveseļošanas darbība Eiropā. 31. Zemes novērošanas pakalpojumi nodrošina, lai zemes novērošanas dati un atvasinātie produkti būtu pieejami to Eiropas, valstu un reģionālo iestāžu vajadzībām, kuras atbild par bioloģiskās daudzveidības, augsnes, ūdens, mežu un valsts resursu vides monitoringu, kā arī vides politikas īstenošanu kopumā, ģeogrāfiskās informācijas vākšanu, lauksaimniecību, enerģētiku, pilsētu plānošanu, infrastruktūru un transportu. Viens no zemes novērošanas pakalpojumiem ir klimata pārmaiņu rādītāju novērošana. 32. Pasākumi, kas rosinātu lietotājus izmantot pakalpojumus, ietver tādas tehniskās saskarnes ieviešanu, kura pielāgota konkrētajai lietotāju videi, apmācībai, saziņai un pakārtoto nozaru attīstībai. 33. Datu pieejamība, ieskaitot atbalstu in situ datu vākšanai nodrošina, ka zemes novērošanas datus no dažādām Eiropas misijām un citādām infrastruktūrām vāc un dara pieejamus, lai sasniegtu GMES mērķus, jo īpaši lai sniegtu ātrās reaģēšanas un zemes novērošanas pakalpojumus. 34. GMES sākotnējā darbība nodrošina GMES kosmosa komponentes darbību — tajā ietilpst kosmosā izvietota zemes novērošanas infrastruktūra, un tās mērķis ir nodrošināt zemes novērošanas apakšsistēmas (ieskaitot zemes virsmas, atmosfēras un okeānu novērošanai). Tās pamatā ir jau izveidotā vai plānotā valstu vai Eiropas kosmosa infrastruktūra un kosmosa infrastruktūra, ko izstrādā GMES kosmosa komponentes programmā. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Zemes novērošanas programmu ( GMES ) un tās sākotnējām darbībām (2011–2013) 2. ABM/ABB (budžeta līdzekļu vadība vai sadale pa darbības jomām) Politikas joma. Uzņēmumi Darbība/darbības. Konkurētspēja, rūpniecības politika, inovācija un uzņēmējdarbība. 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas ( ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu Jauna budžeta pozīcija: 02.02.15 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums 2011.–2013. g. saistībām un 2011.–2016. g. maksājumiem. 3.3. Budžeta informācija ( vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas ) Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu shēmas pozīcija | 02.02.15.XX | Oblig. | Dif.[33] | JĀ | JĀ | JĀ | 1a | 02.01.04.05 | Oblig./ Fakult. | Dif. | JĀ | JĀ | JĀ | 1a | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Kopā — cilvēkresursi | 18 | 22 | 24 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Kā norādīts paskaidrojuma raksta 1. nodaļā, GMES ir zemes novērošanas iniciatīva. Tā pamatojas uz iekārtām, kas izvietotas kosmosā (piemēram, satelītiem) un kas nav izvietotas kosmosā, ieskaitot gaisā, uz jūras un zemes ( in situ ) iekārtas. Datus, ko iegūst, izmantojot satelītus un in situ infrastruktūru, apstrādā, lai sniegtu informācijas pakalpojumus zemes novērošanas, jūras novērošanas, atmosfēras novērošanas, ātrās reaģēšanas, drošības jomā un lai mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām. GMES pašlaik līdzfinansē Eiropas, starpvaldību un valstu līmenī, pamatojoties uz dažādu iesaistīto personu partnerību. Izņemot nelielu ieguldījumu konkrēti ātrās reaģēšanas un zemes novērošanas pakalpojumos, ko finansē kā sagatavošanās darbības[38], pašlaik šis ieguldījums konkrēti ir saistīts ar pētniecības un izstrādes darbībām, uz kurām attiecas PP7. Finansējums, kas pieejams no Septītās pamatprogrammas (PP 7) no 2011. līdz 2013. gadam būs jāpalielina, ņemot vērā šādas vajadzības: pirmkārt, GMES sākotnējie funkcionālie pakalpojumi jāsniedz plašākā mērogā, lai panāktu, ka, īstenojot nākamo finanšu shēmu (no 2014. gada), GMES programmas jau pilnībā darbotos. Otrkārt, dažiem pirmsfunkcionālo pakalpojumu projektiem, ko finansē PP7, jo īpaši ātrās reaģēšanas un zemes novērošanas pakalpojumiem, jābūt tādā līmenī, ka iespējams pāriet uz funkcionāliem pakalpojumiem (t. i., vairs nepamatojoties uz pētniecību) jau pirms nākamās daudzgadu finanšu shēmas. Lai civilās aizsardzības iestādes dalībvalstīs varētu efektīvāk reaģē uz cilvēka izraisītām vai dabas katastrofām un veicinātu ciešāku koordināciju to valstu starpā, kuras skārusi kāda starptautiska mēroga ārkārtas situācija, tiklīdz iespējams, jāpanāk reāla ārkārtas situāciju karšu pieejamība. Efektīvu civilās aizsardzības pakalpojumu ekonomiskā ietekme nekāda ziņā nav niecīga, jo tie var būt izšķirīgi svarīgi ne vien indivīdu drošības aizsardzībai, bet arī pašas būtiskākās ekonomiskās infrastruktūras aizsardzībai. Zemes novērošanas pakalpojumi palīdzēs politikas veidotājiem (ieskaitot vides aģentūras) formulēt, īstenot un uzraudzīt tās darbības atbilstību, kura risina ar zemes izmantošanu, zemes virsmas izmaiņām un pilsētu pārvaldību saistītus jautājumus. Gan ātrās reaģēšanas, gan zemes novērošanas pakalpojumi ir atkarīgi no tādām palīgdarbībām kā, piemēram, piekļuves datiem. Datu kopumiem, kas iegūti, lai varētu sniegt pakalpojumus, jābūt atkārtoti pieejamiem lietotājiem papildu izstrādei, proti, iegūstot koplietošanas licenci pieejamā budžeta robežās. Turklāt jāizmanto arī infrastruktūra, kas nepieciešama datu vākšanai. Šā priekšlikuma mērķauditorija ir publiskā un privātā sektora organizācijas, un uzņēmumi, kas sniedz pakalpojumus, kuri balstīti uz zemes novērojumiem. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Kā liecina paskaidrojuma raksts, Kopienas finansējums ir pats piemērotākais veids, kā iesaistīties un apmierināt šīs vajadzības. Attiecībā uz Viseiropas produktiem dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt ierosinātās rīcības mērķus, jo dažādo dalībvalstu ieguldījums jāapkopo Eiropas līmenī. Citu pakalpojumu sniegšanu (piemēram, ārkārtas situāciju kartes vai tematiskās zemes novērošanas kartes ar ierobežotāku ģeogrāfisko aptvērumu) divu iemeslu dēļ var labāk nodrošināt Kopiena. Pirmkārt, saskaņotāka un centralizēta ienākošo datu vadība no kosmosā izvietotiem un in situ sensoriem dos apjomradītus ietaupījumus. Otrkārt, dalībvalstīs nekoordinēti sniedzot Zemes novērošanas pakalpojumus, darbs tiktu dublēts un būtu grūti vai pat neiespējami uzraudzīt EK vides tiesību aktu īstenošanu, pamatojoties uz pārredzamiem un objektīviem kritērijiem. Nodrošinot šo pakalpojumu plašāku lietojumu visas ES plašākā lietotāju lokā, Kopiena var arī līdz maksimumam palielināt šo pakalpojumu pievienoto vērtību un pilnībā izmantot ekonomiskos un sociālos ieguvumus, ko nodrošinātu spēcīga pakārtoto tirgu attīstība, tādējādi izveidojot jaunas darba vietas un jaunus inovatīvus pakalpojumus privātajā sektorā. Pašlaik nav finanšu instrumentu, kas būtu tieši paredzēti to vajadzību apmierināšanai, uz kurām attiecas šis priekšlikums. Tomēr būs saikne starp darbībām, kas paredzētas šīs programmas īstenošanai, un pētniecības darbībām šajās jomās, ko finansē no EK pamatprogrammu līdzekļiem. Šāda saikne ir ļoti vēlama, jo tā apliecinātu, ka pētniecības posms ir veiksmīgi beidzies un pakāpeniski sākas darbības posms, kam var piešķirt atbalstu no šīs programmas. Komisija nodrošinās savstarpēju papildināšanos un saskaņotību ar citām Kopienas politikām, jo īpaši attiecībā uz konkurenci, Eiropas GNSS programmu, personas datu aizsardzību, kohēzijas politiku[39], INSPIRE un SEIS . Bez tam GMES jābūt sadarbības instrumentam, kas saistīts ar attīstību, humāno palīdzību un ārkārtas situācijām visā pasaulē, un, konkrētāk, ar Āfriku. Turklāt GMES pakalpojumus uzskata par svarīgiem ne tikai tādēļ, ka galvenie tiešie lietotāji ir politikas veidotāji, bet arī tāpēc, ka tie stimulē inovāciju un pakārtoto nozaru izaugsmi. Tāpēc GMES pilnībā saskan ar Lisabonas stratēģiju. 5.3. Priekšlikuma mērķi, gaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji Šis priekšlikums ir saistīts ar Kopienas konkurētspējas, inovācijas un uzņēmējdarbības politiku, un tā mērķi ir šādi: 35. nodrošināt sākotnējos zemes novērošanas funkcionālos pakalpojumus, kas pielāgoti lietotāju, tostarp valsts politikas veidotāju un privātpersonu, vajadzībām; 36. veicināt ilgtspējīgu novērošanas infrastruktūru, kas vajadzīga, lai nodrošinātu GMES pakalpojumus; 37. radīt iespējas privātajam sektoram vairāk lietot informācijas avotus, tādējādi atvieglojot inovāciju pakalpojumu sniedzējiem, kas palielina pievienoto vērtību. Konkrēti to pakalpojumu izstrāde, kuri balstīti uz zemes novērošanu, ir ļoti svarīga, lai veicinātu konkurētspēju un inovāciju šīs nozares apakšnozarēs un pakārtotajos tirgos. Lai Eiropā nodrošinātu ilgtspējīgus pakalpojumus, kuri balstīti uz zemes novērošanu, joprojām nepieciešama konsekventa sabiedrības iesaistīšanās. Tā iemesls ir ne vien tirgus nespēja apmierināt dažādās sabiedrības vajadzības, bet arī tas, ka pakārtotais tirgus nav vēl īsteni izveidojies un lielā mērā ir atkarīgs no publiskā finansējuma un līdz šim tā attīstību ir ievērojami bremzējusi nenoteiktība par pamatpakalpojumu un uz tiem balstīto datu pieejamību cenas ziņā un ilgtermiņā. Tāpēc, sasniedzot iepriekš minētos konkrētos mērķus, tiks veicināta izaugsme un jaunas darba vietas inovatīvā nozarē, kuras pakārtotajā apakšnozarē darbosies galvenokārt MVU. Šie pakalpojumi atvieglos piekļuvi svarīgākajiem datiem, kas vajadzīgi, lai izstrādātu politiku vietējā un reģionālā līmenī tādās nozarēs kā lauksaimniecība, tostarp mežsaimniecība, un ūdenssaimniecība. Piemēram, tie varētu veicināt uzlabojumus ceļu tīkla plānojumā un uzturēšanā. Visbeidzot tie ļaus labāk novērtēt klimata pārmaiņas. Gaidāms, ka ātrās reaģēšanas komponente palīdzēs efektīvāk sniegt civilās aizsardzības pakalpojumus, panākot to, ka būs mazāk cilvēku upuru, un mazinot kaitējumu pašai būtiskākajai ekonomiskajai infrastruktūrai, un ļaujot labāk prognozēt, kuras jomas visvairāk apdraud vides riski, nodrošināt pieejamākus un precīzākus kartēšanas pakalpojumus dabas katastrofās un labāku krīzes vadību pēc katastrofas. Funkcionālie mērķi, produkti, rezultāti un saistītie rādītāji apkopoti nākamajā tabulā. Darbības mērķis | Produkts | Produkta mērķa rādītājs | Rezultāti | Rezultāta rādītājs | Ietekme | Ietekmes rādītājs | 1. Nodrošināt ātrās reaģēšanas pakalpojumu sniegšanu | 1.1. Eiropas kartēšanas pakalpojums ātrajai reaģēšanai | Kartēšanu aktivē pēc pieprasījuma Eiropas līmenī | Pieejamākas un drīzāk sagatavotas kartes | Pieprasījums apmierināts ar pieejamo budžetu | Drīzāka un uzticamāka piekļuve datiem un informācijai, ko nodrošina darbība | Attiecīgā lietotāja apmierinātības pakāpe | 1.2. Produktu integrācija ātrajai reaģēšanai | Specializēto kartēšanu aktivē pēc pieprasījuma | Pieejamāks specializētās reģionālās kartēšanas pakalpojums | 2. Nodrošināt zemes novērošanas pakalpojumu sniegšanu | 2.1. Regulāri zemes virsmas kartēšanas pakalpojumi | Visas ES zemes virsmas un karsto punktu zemes virsmas karšu pakalpojums | Pieejamāks kartēšanas pakalpojums Vienmērīga datu plūsma | Pieprasījums apmierināts ar pieejamo budžetu | 2.2. Dinamiskas zemes novērošanas darbības | Ik dienas sagatavoti dati par būtiskākajiem klimata rādītājiem | 3. Rosināt lietotājus izmantot pakalpojumus | 3. Pasākumi, kas rosinātu lietotājus izmantot funkcionālos pakalpojumus | Papildu pasākumi (ieskaitot saskarnes un apmācību), kas rosinātu lietotājus izmantot informāciju | Ieviestas tehniskas saskarnes, un lietotāji zina, ka pasākumi ir pieejami | Lietotāji labāk pazīst un lieto pakalpojumus | 4. Sniegt finansiālu atbalstu GMES kosmosa komponentes darbībām | 4. Sentinel 1A, 2A un 3A[40] darbības ikdienā un ar piekļuvi datiem saistītas darbības zemes segmentā | Dotācijas, kas atbalsta Sentinel darbības | Nodrošināta triju Sentinel ikdienas darbība | Darbības netiek pārtrauktas | Visā darbības laikā nodrošinātas ikdienas darbības | 5. Datu ieguve un sniegšana | 5. Datu iepirkums pakalpojumu darbību atbalstam | Līgums par datu ieguvi/piekļuvi tiem | Datu koplietojuma licences | Labāka datu pieejamība un piekļuve tiem | 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto metodi[41]. X Pārvalda centralizēti X Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija. X Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot: ( izpildaģentūrām, X Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē, X dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu, X starptautiskām organizācijām. Pārvalda dalīti vai decentralizēti Kopā ar dalībvalstīm Kopā ar trešām valstīm X Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (Eiropas Kosmosa aģentūru) Komisija tieši īstenos dažādās darbības, izmantojot: - dotācijas, ko piešķir, izsludinot atklātu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus; - dotācijas, ko piešķir izraudzītiem saņēmējiem, kurus norāda gada darba programmā; - Konkursa procedūras. 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Tiks izveidota uzraudzības sistēma, lai nodrošinātu cik iespējams kvalitatīvus rezultātus un efektīvu resursu izmantojumu. Uzraudzība tiks veikta visu programmas laiku. Izmantojot mērķtiecīgus apsekojumus, tā pamatosies uz institucionālo lietotāju un saņēmēju atsauksmēm par programmu, ieskaitot datu pārskatu un datu vākšanu. 6.2. Novērtēšana 6.2.1. Provizorisks novērtējums Veikts paplašināts ietekmes novērtējums, kurā integrētas provizoriskā novērtējuma prasības. Pēc iespējamo politisko risinājumu salīdzinošā novērtējuma Komisija noteica vēlamo politisko risinājumu un novērtēja tā ietekmi, ar to saistīto risku, pieņēmumus un rentabilitāti. Šis priekšlikums pilnībā atbilst novērtējumā izdarītajiem secinājumiem. 6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi) Priekšlikums pamatojas uz pieredzi, kas gūta, pēdējos gados izstrādājot GMES kā pētniecības iniciatīvu. Šī pieredze rāda, ka jāturpina finansēt pētniecība GMES izstrādes turpināšanai un turklāt jāatbalsta arī dažu svarīgāko zemes novērošanas pakalpojumu sniegšana, lai varētu pilnībā izmantot līdzšinējo ieguldījumu augļus un apmierinātu iepriekš norādītās vajadzības. 6.2.3. Turpmākās novērtēšanas noteikumi un biežums Astoņpadsmit mēnešus pēc programmas sākuma tiks veikts sasniegto rezultātu un programmas īstenošanas kvalitatīvo aspektu ārējais starpposma novērtējums. Divus gadus pēc programmas noslēguma tiks iesniegts ārējs retrospektīvs rezultātu un ietekmes novērtējums. 7. KRĀPNIECĪBAS APKAROŠANAS PASĀKUMI Par līgumu, dotāciju un saistīto maksājumu administratīvo uzraudzību atbildēs Komisijas centrālie dienesti un/vai EK delegācijas saņēmējās valstīs. Īpaša uzmanība tiks veltīta uzdevumu veidam (attiecināmībai), budžeta ierobežojumu ievērošanai (faktiskajām izmaksām) un attaisnojošo dokumentu un attiecīgās dokumentācijas pārbaudei. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) (Mērķi, darbības un rezultāti) | Rezultāta veids | Vidējās izmaksas | 2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ | 2011 | 2012 | 2013 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[42] XX 01 01) | A*/AD | 11 | 12 | 12 | B*, C*/AST | 6 | 8 | 9 | Personāls, ko finansē[43] atbilstoši XX 01 02. pantam | 1 | 2 | 3 | Pārējais personāls[44], ko finansē atbilstoši XX 01 04/05. pantam | 0 | 0 | 0 | KOPĀ | 18 | 22 | 24 | ĢD centīsies racionalizēt savu organizatorisko struktūru, tiecoties palielināt sinerģiju un atkārtoti izvērtēt savu ar personālu saistīto situāciju, ņemot vērā apstākļus konkrētajā laikā, jo īpaši ņemot vērā pašreizējā Komisijas cilvēkresursu skrīninga secinājumus. Gaidāms, ka, tad, kad tie būs zināmi, atklās arī pietiekamas iekšējās iespējas pārgrupēt darbiniekus, tādējādi nodrošinot lielāko daļu darbinieku, kas vajadzīgi šīs iniciatīvas īstenošanai. Ja visus vajadzīgos darbiniekus šajā procesā nevar atrast, lietotāji ĢD iesniegs pieprasījumu apmierināt vajadzību pēc darbiniekiem, izmantojot attiecīgo ikgadējo politikas stratēģiju. 8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi - Atbildīgais par politiku (AD/SNE) — atbild par tās politikas izstrādi un kopējo koordināciju, kura saistīta ar programmu - Programmu vadītāji (AD) — atbild par programmu īstenošanu, uzraudzību un novērtēšanu - Programmu vadītāju asistents (AST) — atbild par palīdzību programmu vadītājiem veikt viņu uzdevumus - Finanšu un līgumu asistenti (AST/līgumdarbinieki) — atbildi par dotāciju un līgumu pārvaldību - Administratīvie asistenti (AST) — atbild par administratīvo darbu un sekretariāta pakalpojumiem 8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā) ( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmu vadības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kuru tās iedalītas ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n X Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā X Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā ĢD (iekšējā pārgrupēšana) ( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, ko atbildīgajam ģenerāldirektorātam var piešķirt gada budžeta procedūrā, ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi) miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2011 | 2012 | 2013 | Gads n+3 | Gads n+4 un turpmākie gadi | KOPĀ | 1. Tehniskais un administratīvais atbalsts (ietverot attiecīgās personāla izmaksas) | Izpildaģentūras[45] | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | - iekšējais (intra muros) | - ārējais (extra muros)[46] | 1 | 2 | 2 | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 1 | 2 | 2 | 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Cilvēkresursu veids | 2011 | 2012 | 2013 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 2,1 | 2,4 | 2,6 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u. c.) (norādīt budžeta pozīciju) | 0,06 | 0,14 | 0,2 | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 2,1 | 2,5 | 2,8 | Aprēķins – ierēdņi un pagaidu darbinieki Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu. EUR 122 000 uz ierēdni gadā EUR 73 000 uz valsts norīkoto ekspertu gadā EUR 64 000 uz līgumdarbinieku gadā Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam 2011. g. – 1 līgumdarbinieks 2012. g. – 1 līgumdarbinieks + 1 valsts norīkotais eksperts 2013. g. – 2 līgumdarbinieki + 1 valsts norīkotais eksperts 8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) 2011 | 2012 | 2013 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ | XX 01 02 11 01 – Komandējumi | 0,023 | 0,025 | 0,030 | 0,078 | XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | 0,208 | 0,208 | 0,208 | 0,624 | XX 01 02 11 03 – Komitejas[47] | 0,139 | 0,139 | 0,139 | 0,417 | XX 01 02 11 04 — Pētījumi un konsultēšanās | XX 01 02 11 05 — Informācijas sistēmas | 2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | 0,350 | 0,352 | 0,357 | 1,059 | 3. Citi administratīvi izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,350 | 0,352 | 0,357 | 1,059 | Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā Gadā ne vairāk kā 20 divu dienu komandējumu, kuru vidējās izmaksas dienā katram EUR 750 = EUR 30 000 6 divu dienu sanāksmes, kurās piedalās vidēji 30 dalībnieku, izmaksas — EUR 1044 (EUR 860 ceļa izdevumi + EUR 92 dienā × 2 dienas) = EUR 187 920 3 komiteju sanāksmes — EUR 860 uz dalībnieku × 54 dalībnieki (gadā) = EUR 139 320 Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, ko atbildīgajam ģenerāldirektorātam var piešķirt gada budžeta procedūrā, ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 8.2.7. Īstenošana – cilvēkresursi Lai aprēķinātu cilvēkresursus, kas vajadzīgi šīs darbības īstenošanai, veica šādas analīzes: - noteica īstenošanas mehānismus dažādo rezultātu sasniegšanai; - noteica galvenās lielās uzdevumu kategorijas, kas vajadzīgas īstenošanas mehānismiem; - noteica, cik reižu uzdevumu atkārto visā darbības laikā; - pilna laika ekvivalentos ( FTE ) gadā novērtēja vajadzību pēc personāla. Īstenošanas mehānismu īstenošanas kopsavilkums Darbības mērķi | Produkts | Īstenošanas mehānismi | 1. Nodrošināt ātrās reaģēšanas pakalpojumu sniegšanu | 1.1. Eiropas kartēšanas pakalpojums ātrajai reaģēšanai | Iepirkums, lai nodrošinātu ātro kartēšanu pēc pieprasījuma; citāda kartēšana pēc pieprasījuma, kas aptver dažādus reaģēšanas cikla posmus; references kartēšana; karšu validācija un kontrole; datu arhivēšanas, referenču un izplatīšanas funkcijas. Iepirkumu cikla pārvaldība. Pakalpojumu pēcpārbaude. Attiecīgo pakalpojumu sniedzēju koordinēšana. | 1.2. Produktu integrācija ātrajai reaģēšanai | Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, kurš adresēts attiecīgajām jomas struktūrām, kas koncentrējas uz īpašu informāciju gala lietotājiem reģionālā līmenī, pamatojoties uz datiem, kas sniegti ES līmenī Uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus vadības cikls. Dotāciju piešķiršanas pēcpārbaude. Vajadzīga dažādo civilās aizsardzības organizāciju koordinēšana. | 2. Nodrošināt zemes novērošanas pakalpojumu sniegšanu | 2.1. Regulāri zemes virsmas kartēšanas pakalpojumi | Darbības Eiropas līmenī. Iepirkums šādu Eiropas līmeņa pakalpojumu izveidei: attēlu priekšapstrāde; piekļuve references datiem; dažādi zemes virsmas un zemes virsmas izmaiņu produkti; karšu validācija un kontrole; datu arhivēšanas, referenču un izplatīšanas funkcijas. Iepirkumu cikla pārvaldība. Pakalpojumu pēcpārbaude. Attiecīgo pakalpojumu sniedzēju koordinēšana. Darbības reģionu līmenī. Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus dotāciju saņemšanai, adresēts attiecīgajām šīs jomas struktūrām, paredzēts atvasināto Eiropas produktu ieguvei, apkopojot dalībvalstīs pieejamos sarakstus, izmanto kopēju uz objektu orientētu modeli. Dotāciju piešķiršanas pēcpārbaude. Vajadzīga attiecīgo organizāciju koordinēšana. | 2.2. Dinamiskas zemes novērošanas darbības | Iepirkums, kura mērķis ir izveidot pakalpojumu bioģeofizikālo parametru kopuma producēšanai ikdienā reālā laikā pasaules mērogā. Iepirkumu cikla pārvaldība. Pakalpojumu pēcpārbaude. Attiecīgo pakalpojumu sniedzēju koordinēšana. | 3. Rosināt lietotājus izmantot pakalpojumus | 3. Pasākumi, kas rosinātu lietotājus izmantot funkcionālos pakalpojumus | Pakalpojumu iepirkums, kura mērķis ir rosināt gala lietotājus izmantot datus un informāciju, un popularizēt GMES pakalpojumus specifiskā lietotāju vidē un informācijas plūsmā. Iepirkumu cikla pārvaldība. Pakalpojumu pēcpārbaude. Attiecīgo pakalpojumu sniedzēju koordinēšana. | 4. un 5. Sniegt finansiālu atbalstu GMES kosmosa komponentes darbībām un datu pieejamībai | 4. Sentinel 1A, 2A un 3A [1] darbības ikdienā un ar piekļuvi datiem saistītas darbības zemes segmentā un datu pieejamības līgumi ar datu īpašniekiem | Finansējums EKA veiktajām darbībām, iespējams, īstenojot kopēju pārvaldību. Kopējās pārvaldības līguma pārvaldība In situ datu iepirkums un iepirkumu cikla pārvaldība Attiecīgo darbību uzraudzība. | Rezultātam un uzdevumam vajadzīgie cilvēkresursi Produkts | Lielā uzdevumu kategorija | Uzdevumu skaits | 2011 (FTE) | 2012 (FTE) | 2013 (FTE) | 1.1. Eiropas kartēšanas pakalpojums ātrajai reaģēšanai | a) Iepirkuma plānošana, publikācija, novērtēšana un līguma noslēgšana | 1 | 1 | b) Nolīgtā kartēšanas pakalpojuma pēcpārbaude | 2 | 0,5 | 0,5 | c) Eiropas kartēšanas koordinācija | 3 | 0,25 | 0,5 | 1 | d) Darbības izdevumu atlīdzināšana un administratīvā pēcpārbaude | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | Kopā 1.1. | 1,75 | 1,5 | 2 | 1.2. Produktu integrācija ātrajai reaģēšanai | a) Dotācijas: uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus plānošana, publikācija, novērtēšana un līguma noslēgšana | 3 | 0,75 | 0,5 | 0,5 | b) Specifiskām kartēšanas darbībām piešķirto dotāciju pēcpārbaude | 15 | 0,25 | 1 | 1 | c) Attiecīgo darbību koordinācija Eiropas līmenī | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | d) Darbības izdevumu atlīdzināšana un administratīvā pēcpārbaude | 15 | 1 | 1,5 | 1,5 | Kopā 1.2. | 2,5 | 3,5 | 3,5 | Kopā (mērķis Nr. 1) | 4,25 | 5 | 5,5 | 2.1. Regulāri zemes virsmas kartēšanas pakalpojumi | a) Iepirkuma plānošana, publikācija, novērtēšana un līguma noslēgšana | 3 | 1 | b) Nolīgto pakalpojumu pēcpārbaude | 9 | 0,5 | 1 | 2 | c) Dotācijas: uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus plānošana, publikācija, novērtēšana un līguma noslēgšana | 3 | 0,25 | 0,5 | 0,5 | d) Dotāciju pēcpārbaude | 9 | 0 | 0,5 | 0,5 | c) Attiecīgo darbību koordinācija Eiropas līmenī | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | f) Darbības izdevumu atlīdzināšana un administratīvā pēcpārbaude | 18 | 1,5 | 2,5 | 3 | Kopā 2.1. | 3,75 | 5 | 6,5 | 2.2. Dinamiskas zemes novērošanas darbības | a) Iepirkuma plānošana, publikācija, novērtēšana un līguma noslēgšana | 1 | 0,75 | b) Nolīgto pakalpojumu pēcpārbaude | 2 | 0,25 | 0,5 | 0,5 | c) Izplatīšana un papildu pasākumi | 3 | 0,75 | 0,75 | d) Darbības izdevumu atlīdzināšana un administratīvā pēcpārbaude | 3 | 0,75 | 0,75 | 0,75 | Kopā 2.2. | 1,75 | 2 | 2 | Kopā (mērķis Nr. 2) | 5,5 | 7 | 8,5 | 3. Darbības pakalpojumu izmantošana | a) Iepirkuma plānošana, publikācija, novērtēšana un līguma noslēgšana | 1 | 1 | b) Nolīgto pakalpojumu pēcpārbaude | 2 | 0,5 | 0,5 | c) Darbību koordinēšana | 2 | 0,5 | 0,5 | d) Darbības izdevumu atlīdzināšana un administratīvā pēcpārbaude | 2 | 0.25 | 0,5 | 0,5 | Kopā (mērķis Nr. 3) | 1,25 | 1,5 | 1,5 | 4. un 5. GMES kosmosa darbības un piekļuve datiem | a) Kopējās pārvaldības līguma sagatavošana ar EKA | 1 | 1 | b) Līguma funkcionālā uzraudzība | 3 | 1 | 1 | c) Koordinācija valsts/dalībvalstu līmenī | 3 | 0,5 | 0,5 | d) Līguma administratīvā un finansiālā uzraudzība | 3 | 0,5 | 0,5 | Kopā (4. un 5. mērķis) | 1 | 2 | 2 | Vadība, konsultācijas ar ekspertiem un pieskaitāmās izmaksas | a) Vadība – nodaļas vadītājs | 3 | 1 | 1 | 1 | b) Finansiālā koordinācija | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | c) Juriskonsults | 3 | 0,5 | 1 | 1 | d) Kosmosa speciālists | 3 | 1 | 1 | 1 | e) Saskarne lietotājiem – kontaktpersona | 3 | 1 | 1 | 1 | f) Sekretariāts | 3 | 2 | 2 | 2 | Kopā – pieskaitāmās izmaksas | 6 | 6,5 | 6,5 | Kopā – vajadzīgie cilvēkresursi | 18 | 22 | 24 | [1] Sk. paziņojumu “Globālais vides un drošības monitorings: mēs rūpējamies par drošāku planētu”, COM(2008) 748, 12.11.2008., (“2008. gada paziņojums”). [2] PP6 GMES projektiem ES iztērēja EUR 100 miljonus, bet EKA ieguldījusi vēl EUR 100 miljonu GMES pakalpojuma elementu projektos. PP7 īpašās programmas “Sadarbība” kosmosa tematiskajā jomā ES piešķirs EUR 430 miljonus GMES pakalpojumu projektiem un tādu datu iepirkumam, kas vajadzīgi šiem pakalpojumiem, periodā no 2007. līdz 2013. gadam. PP7 kosmosa tematiskajā jomā EKA GMES kosmosa komponentes programmas izstrādei tiks ieguldīti papildus EUR 624 miljoni, kas (2008. gada ekonomiskajā situācijā) kopā ir EUR 2246 miljoni (ieskaitot EKA dalībvalstu līdzekļus). [3] Proti, pašlaik Eiropas politikas veidotājiem nav pieejama informācija, kas pietiekami kvalitatīvi apkopota Eiropas vai pasaules līmenī. [4] Sk. Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads). [5] COM(2005)565, 10.11.2005. [6] Kā noteikts 49. panta 6. punkta b) apakšpunktā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.). [7] COM(2006) 231, 22.9.2006. [8] Orhūsas 1998. gada 25. jūnija konvencija par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un tiesas pieejamību vides jautājumos dod ikvienam tiesības saņemt vides informāciju, ko glabā valsts iestādes (“piekļuve vides informācijai”), lai piedalītos vides lēmumu pieņemšanā un procedūru pārskatīšanā, apstrīdēt valsts lēmumus, kas pieņemti, neievērojot abas iepriekš minētās tiesības vai vides tiesību aktus kopumā (“tiesas pieejamība”). [9] Sk. arī 1.4. punktu. [10] Pašreizejās kosmosa misijas, kas nodrošinās datus GMES , ietver satelītus Spot , TerraSAR-X , EUMETSAT ; CosmoSkymed , DMC Deimos , Ikonos , GeoEye , Quickbird un ENVISAT . [11] EKA šobrīd izstrādā piecas misijas “ Sentinel ” saskaņā ar GMES kosmosa komponentes programmu. [12] OV L 108, 25.4.2007., 1. lpp. [13] Ietverot Eiropas Vides aģentūru ( EEA ), Eiropas Jūras drošības aģentūru ( EMSA ), Eiropas Savienības Satelītcentru ( EUSC ), Eiropas Aizsardzības aģentūru ( EDA ) un Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības pārvaldei uz ārējām robežām ( FRONTEX ). [14] Kā norādīts 2008. gada paziņojumā, Komisija turpinās pētīt, vai tirgus iespēju izmaiņas un uz izmaksām pamatotas lietotāju maksas galu galā ļaus samazināt valsts ieguldījumu daļu pēc 2014. gada. [15] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. [16] OV C , , . lpp. [17] OV C , , . lpp. [18] OV C , , . lpp. [19] OV C , , lpp. . [20] OV C 136, 20.6.2007., 1. lpp. [21] OV L 261, 6.8.2004., 64. lpp. [22] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [23] OV L 400, 30.12.2006., 1. lpp. [24] COM(2008) 748, 12.11.2008. [25] OV L 108, 25.4.2007., 1. lpp. [26] COM(2008) 46 galīgā redakcija. [27] OV C 139, 14.6.2006., 1.lpp. [28] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. [29] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. [30] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. [31] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. [32] OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. [33] Diferencētās apropriācijas. [34] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā. [35] Izdevumi, kas ietverti xx. sadaļas xx 01 04. pantā. [36] Izdevumi, kas ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu. [37] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [38] Saskaņā ar Finanšu regulas 49. panta 6. punkta b) apakšpunktu. [39] Kopienas stratēģijas pamatnostādnēs 2007.–2013. gadam 1.1.2. punktā uzsvērta nepieciešamība stiprināt saikni starp vides aizsardzību un izaugsmi un dota īpaša norāde uz GMES . [40] Sentinel ir kosmosa misijas, ko sagatavo saskaņā ar ES līdzfinansētu EKA izvēles programmu. [41] Ja metodes ir vairākas, sniegt papildu informāciju šā punkta iedaļā “Piezīmes”. [42] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [43] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [44] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā. [45] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu. [46] Tehniskā un administratīvā palīdzība saistīta ar dotāciju koordināciju dalībvalstu līmenī darbībai Nr. 1 un zemes novērošanai. [47] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.