LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 7.10.2004 
COM(2004) 634 gal īgā redakcija 
2004/0231 (COD) .
 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI 
par Eiropas Pies ārņojošo vielu un izmešu p ārneses re ģistra ieviešanu un Padomes 
Direktīvu 91/689/EEK un 96/61/EK groz īšanu 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. P RIEKŠLIKUMA M ĒRĶIS 
Vispārējais mērķis ir uzlabot sabiedr ības pieeju inform ācijai par vidi, izveidojot saska ņotu, 
integrētu Eiropas m ēroga PRTR , tādējādi arī visbeidzot veicinot pies ārņojuma nov ēršanu un 
samazināšanu, sniedzot datu s politikas veidot ājiem un sekm ējot sabiedr ības līdzdalību vides 
lēmumu pie ņemšanā.  
Eiropas Kopiena un t ās dalībvalstis apspried ās un, visbeidzot, piektaj ā ministru konferenc ē 
“Vide Eiropai”, kas risin ājās Kijevā 2003. gada maij ā, pieņēma un parakst īja, izņemot Maltu 
un Slovākiju, ANO/EEK Protokolu par pies ārņojošo vielu un izmešu p ārneses reģistriem 
(PRTRs ).  
Pašreiz vēl nav saska ņota, integr ēta, sabiedr ībai pieejama Eiropas m ēroga piesārņojošo vielu 
un izmešu p ārneses reģistra, kas piln ībā atbilstu ANO/EEK PRTR  protokol ā izvirzītajiem 
kritērijiem.  
Lai ratific ētu ANO/EEK PRTR  protokolu, pašreiz past āvošais ierobežot ākais Eiropas 
Piesārņojošo vielu emisiju re ģistrs ( EPER ), kas balst īts uz Komisijas 2000. gada 17. j ūlija 
Lēmumu 2000/479/EK 1 saskaņā ar 15. panta 3. punktu Pado mes 1996. gada 24. septembra 
Direktīvā 96/61/EK par pies ārņojuma integr ētu novēršanu un kontroli ( IPPC ) 2, jāaizstāj ar 
visaptverošu Eiropas PRTR . Eiropas PRTR pilnībā nomainīs pašreizējo EPER .  
2. ANO/EEK  PROTOKOLS PAR PIES ĀRŅOJOŠO VIELU UN IZMEŠU P ĀRNESES 
REĢISTRIEM (PRTR S) 
ANO/EEK Protokols par pies ārņojošo vielu un izmešu p ārneses reģistriem tika parakst īts 
Konvencijas Pušu ārkārtas sanāksmē 2003. gada 21. maij ā. Sanāksme notika piekt ās ministru 
konferences ”Vide Eiropai”  ietvaros, kas risin ājās Kijevā no 2003. gada 21.-23. maijam.  
Protokols ir pirmais juridiski saistošais daudzpus ējais nolīgums ārpus ES robež ām par 
piesārņojošu vielu un izmešu p ārneses reģistriem. T ā mērķis ir “uzlabot sabiedr ības pieeju šai 
informācijai, izveidojot saska ņotus valsts m ēroga pies ārņojošo vielu un izmešu p ārneses 
reģistrus ( PRTRs ) …”. Lai gan tas dr īzāk regulē informāciju par pies ārņojumu nevis tieši pašu 
piesārņojumu, ir paredzams, ka protokols b ūtiski ietekm ēs piesārņojuma līmeņu 
samazināšanos.  
Saskaņotu piesārņojuma uzskaišu vai re ģistru ieviešana uz struktur ētas, datoriz ētas un 
sabiedrībai pieejamas datu b āzes, kas sast ādīta no standartiz ētiem pārskatiem, ir viena no 
Orhūsas Konvencijas saist ībām attiecībā uz pieeju inform ācijai, sabiedr ības līdzdalību 
lēmumu pie ņemšanā un tiesas pieejam ību vides jaut ājumos, kas min ēti tās 5. panta 9. da ļā.  
                                                 
1 OV L 192, 28.7.2000., 36. lpp. 
2 OV L 257, 10.10.1996., 26. lpp. 
 
LV 3   LV Visas valstis, k ā arī reģionālā ekonomisk ās integrācijas organiz ācijas, var prot okolu parakst īt 
un ratific ēt, tai skait ā tās, kuras nav ratific ējušas Orh ūsas Konvenciju, k ā arī tās, kuras nav 
Eiropas Ekonomikas komisijas dal ībvalstis; t ādējādi šis ir atv ērts protokols.  
3. P AŠREIZĒJĀ KOPIENAS LIKUMDOŠANA  
Komisija 2000. gada 17. j ūlijā pieņēma lēmumu par Eiropas pies ārņojošo vielu emisiju 
reģistra ( EPER ) ieviešanu saska ņā ar 15. panta 3. punktu Padomes Direkt īvā 96/61/EK par 
piesārņojuma integr ētu novēršanu un kontroli ( IPPC ). Reģistrs uzsāka darbību 2004. gada 
23. februārī 3. 
EPER  jau īsteno daudzus protokola pamatelementus: saska ņotus pārskata sniegšanas 
noteikumus, pieejam ību sabiedr ībai, izmantojot elektroniskos sazi ņas līdzekļus, plašu avotu 
kontroli (r ūpnieciskais apr īkojums) un pies ārņojošās vielas. Pateicoties ļoti labi izveidotai 
sadarbībai starp dal ībvalstīm un Komisiju sarunu laik ā, galvenie protokola noteikumi ir 
pilnībā savienojami ar EPER  noteikto pieeju. EPER  pārveidošana par Eiropas PRTR  līdz ar to 
neietver nek ādas konceptu ālas izmaiņas. Netiks zaud ēti centieni vai l īdzekļi, kas līdz šim bija 
ieguldīti EPER . 
Protokola saist ības pārsniedz EPER  kompetenci, galvenok ārt, ietvert ā aprīkojuma, p ārskatā 
iekļauto vielu, zem ē ievadīto emisiju kontroles, atkritumu p ārneses ārpus teritorijas kontroles, 
emisiju no pies ārņojuma avotiem kontroles, sabiedr ības līdzdalības un pārskata sniegšanas 
periodiskuma zi ņā. 
Lai nodrošin ātu protokola ratifik āciju pienācīgā laikā, Komisija paral ēli iesniedz priekšlikumu 
Padomes L ēmumam par ANO/EEK Protokola par pies ārņojošo vielu un izmešu p ārneses 
reģistru nosl ēgšanu Eiropas Kopienas v ārdā, KOM (2004) xxx gal īgais. Šis Kopienas ties ību 
akts ir ar ī paredzēts, lai nodrošin ātu pilnīgu atbilst ību Orhūsas Konvencijas 5. panta 
9. punktam. 
Ir vērts piezīmēt, ka Kopiena parakst īja Orhūsas Konvenciju un Komisija nesen pie ņēma 
priekšlikumu t ās apstiprin āšanai (KOM (2003)625 gal īgais, 24.10.2003.). Vair āki citi ties ību 
akti ir jau pie ņemti vai vismaz ierosin āti, lai nodrošin ātu to, ka Kopiena iev ēro Konvencijas 
noteikumus. 4  
4. P RIEKŠLIKUMA SAST ĀVDAĻAS 
4.1. Tiesiskais pamats 
Eiropas Kopiena saska ņā ar Līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu saist ībā ar 300. pantu 
ir tiesīga slēgt starptautiskus nol īgumus un īstenot no tiem izrietoš ās saistības, kas veicina 
EK Līguma 174. panta 1. punkt ā minēto mērķu sasniegšanu.  
                                                 
3 OV C 55, 3.3.2004., 6.lpp. 
4 Direkt īva 2003/4/EK par vides inform ācijas pieejam ību sabiedr ībai, OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.; 
Direktīva 2003/35/EK, ar ko paredz sabiedr ības līdzdalību, OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp. Priekšlikums 
Direktīvai par tiesas pieejam ību vides jaut ājumos, KOM(2003)624 gal īgais. Priekšlikums Regulai par 
Orhūsas Konvencijas noteikumu piem ērošanu EK iest ādēm un instit ūcijām, KOM(2003) 622 gal īgais 
 
LV 4   LV Saskaņā ar šo pantu l īgums nosaka š ādus Kopienas politikas uzdevumus attiec ībā uz vidi: 
vides kvalit ātes saglab āšana, aizsarg āšana un uzla bošana, cilv ēku veselības aizsarg āšana, 
saprātīga un racion āla dabas resursu izmantošana, pas ākumu virz īšana starptautisk ā līmenī, lai 
risinātu reģionāla un pasaules m ēroga vides probl ēmu jautājumus.  
Informācijas pieejam ības palielin āšana sabiedr ībai ar PRTR  ir būtisks līdzeklis, lai 
nodrošinātu sabiedr ības izpratni par vides jaut ājumiem un veicin ātu labāku vides 
likumdošanas ieviešanu. PRTR  ir arī būtisks inform ācijas līdzeklis pašiem politikas 
veidotājiem. Tādējādi tas veicina ieviest ās vides politikas efektivit ātes paaugstin āšanos 
attiecībā uz iepriekšmin ētajiem uzdevumiem.  
Turklāt Kopienas kompetence jau ir izmantota šaj ā nozarē, īstenojot Kopienas m ēroga 
Eiropas pies ārņojošo vielu emisijas re ģistru ( EPER ).  
ANO/EEK PRTR  protokola īstenošanai izv ēlētā politika ir Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regula.  
“Pētījumā par ANO/EEK protokola ietekmju pamatpri ncipiem uz ES likumdošanu”, ko veica 
”Milieu Ltd ” 5, tika pētītas dažādu politiku iesp ējas.  
Viena politikas iesp ēja būtu pašreiz ējā EPER lēmuma uzlabošana. Tom ēr tas arī ietvertu 
IPPC direktīvas pārskatīšanu tagad un iesp ējams nākotnē, kad vien tiks veikta liel āka 
ANO/EEK protokola vai t ā pielikumu p ārskatīšana.  
Cita īstenošanas politikas iesp ēja būtu direktīva. Galvenais š īs izvēles trūkums ir t ās 
nesavienojam ība ar vajadz ību pēc salīdzināmiem un l īdz ar to saska ņotiem datiem, kas 
jāiesniedz Eiropas PRTR  centrālajai datub āzei. Datu sal īdzināmība ir priekšroc ība, jo 
ANO/EEK protokols paredz vair ākas tehnisk ās iespējas un pieejas, kuras var ētu – ja tās nav 
stingri saska ņotas – rad īt pavisam atš ķirīgas valsts sist ēmas un neiesp ējamību apkopot un 
izplatīt nozīmīgus datus Eiropas l īmenī. Izvēles tiesību pakāpe, kas dal ībvalstīm direktīvā ir 
atstāta atvērta, varētu radīt datu neatbilst ību un nesal īdzināmību. Turkl āt iespējamā 
dalībvalstu p ārņemšanas aizkav ēšanās varētu izjaukt m ērķi ātri noslēgt un ieviest  PRTR  
protokolu.  
Trešā iespēja, pieņemot neatkar īgu dokumentu regulas form ā, kas balst ās uz EK L īguma 
175. panta 1. punktu, l īdz ar to šķiet vislabākā izvēle.  
4.2. Subsidiarit āte un Proporcionalit āte 
Astoņas sarunas par ANO/EKK protokol u, kuras katra ilga vienu ned ēļu, pavadīja intensīvas 
ES koordin ācijas sanāksmes, kur ās piedalījās gandrīz visas dal ībvalstis un kandid ātvalstis. 
Galīgajā variantā pieņemto un parakst īto ANO/EKK protokolu var aptuveni uzskat īt par 
dalībvalstu un kandid ātvalstu “plaši diskut ēto un pieņemto nost āju” sarunu laik ā.  
Priekšlikums regulai par Eiropas PRTR  ieviešanu liel ā mērā ievēro ANO/EEK protokola 
noteikumus. Dažas nob īdes ir pamatotas ar nepieciešam ību nodrošin āt atbilstību citiem ties ību 
aktiem Kopienas l īmenī.  
                                                 
5 P ētījuma līgums Nr. B4-3040/2003/356360/MAR/G2. 
 
LV 5   LV Tā kā Eiropas Kopiena parakst īja protokolu ar m ērķi to ratific ēt, piemērota tiesību akta 
izveidei Kopienas l īmenī nav alternat īvas, lai nodrošin ātu protokola saist ību ievērošanu.  
Dalībvalstīm, kļūstot par protokola Pus ēm, ir jāievieš valsts PRTR . Ievērojot subsidiarit ātes 
principu, Komisijas priekšlikums š ādus valsts  PRTR  projektus piln ībā atstāj dalībvalstu zi ņā. 
Paredzams, ka protokola iev ērošanas un realiz ējamības apsvērumi būs ievērojams stimuls 
dalībvalstīm nodrošin āt to valsts PRTRs  pilnīgu savietojam ību ar Eiropas PRTR .  
4.3. Atbilst ība citām Kopienas politik ām 
Šis priekšlikums par Eiropas PRTR  ieviešanu ir saska ņā ar ES vides politikas darba k ārtību 
līdz 2012. gadam, k ā izklāstīts Komisijas pazi ņojumā par 6. Vides r īcības programmu 
(6. EAP ) 6. Nodaļā ar nosaukumu “Pilso ņu pilnvarošana un uzved ības maiņa”, 6. EAP  uzsver, 
ka “labi inform ēti pilsoņi, kuri ir akt īvi iesaistījušies vides l ēmumu pie ņemšanā, veido varenu 
jaunu spēku, lai sasniegtu vides rezult ātus.” Tom ēr lai tie b ūtu efektīvi, 6. EAP  uzsver, ka 
“viņiem ir vajadz īga kvalitat īva inform ācija, ko vi ņi saprot un var pielietot” un ka “vi ņiem ir 
vajadzīga attiecīga piekļuve lēmējpersonām, lai viņi varētu paust savu viedokli”.  
Paziņojumā tālāk minēts, ka vides p ārskatiem, ko iesniedz uz ņēmumi un valsts iest ādes, 
jādara šī informācija pieejama viet ējā līmenī tā, lai cilvēki viegli var ētu iegūt datus par 
emisijām no rūpnīcām vai citām iekārtām to apkārtnē.  
Eiropas PRTR  nodod t ālāk vienu 6. EAP  prioritātes darbību par inform ācijas sist ēmu 
pārskatīšanu un regul āru pārbaudi saska ņotākas un efekt īvākas sistēmas nolūkā, lai 
nodrošinātu pilnveidotus, augstas kvalit ātes pārskatus, sal īdzināmus un atbilstošus vides datus 
un inform āciju.  
Šis priekšlikums ir savienojams ar ī ar esošajiem ES ties ību aktiem par sabiedr ības pieeju 
vides inform ācijai, sabiedr ības līdzdalību lēmumu pie ņemšanā un tiesu pieejam ību. Uz 
attiecīgajiem ES ties ību aktiem tieši attiecas 11. un 13. pants par konfidencialit āti un tiesu 
pieejamību.  
Turpmāk šis priekšlikums ir savienojams ar ES ties ību aktiem gaisa, ūdens un atkritumu jom ā. 
Kur tas iesp ējams, un saska ņā ar paredz ēto pilnīgu ANO/EEK protokola īstenošanu, ir 
izmantotas pašreiz ējo ES ties ību aktu defin īcijas un noteikumi. Ir daži iz ņēmumi, īpaši, jaudas 
sliekšņu definīcija attiec ībā uz cementa un keramikas r ūpniecības I pielikum ā minētajām 
darbībām, kas atš ķiras no Padomes Direkt īvas 96/61/EC I pielikum ā minētajām darbībām par 
integrētu piesārņojuma nov ēršanu un kontroli (“ IPPC  direktīva”) un ir nepieciešama 
protokola noteikumu iev ērošanai. Šo priekšlikumu j āuzskata k ā atsevišķu juridisku 
instrumentu, un tas neieg ūst ātrāku turpmāko IPPC  direktīvas grozījumu, tai skait ā jebkādas 
pārskatītas I pielikuma darb ību defin īcijas. Komisija inform ē puses par iesp ējamajām 
izmaiņām E-PRTR  regulā, kas varētu rasties no IPPC  direktīvas grozījumiem.  
Pārskatu sniegšanas pras ību saskaņošanas un pilnveidošanas zi ņā Eiropas PRTR  atceļ 8. panta 
3. punktu 1991. gada 12. decembra Direkt īvā 91/689/EEK par b īstamajiem atkritumiem 7 un 
                                                 
6 KOM(2001) 31gal īgais, 24.1.2001. 
7 OV L 377, 31.12.1991., 20. lpp. 
 
LV 6   LV ietver tālākus noteikumus, lai saska ņotu ANO/EEK protokola saist ības ar pašreiz ējo ES 
likumdošanu.  
Šādās divās pozīcijās priekšlikums atš ķiras no ANO/EEK PRTR  protokola:  
• Lai saska ņotu ar pašreiz ējiem ES ties ību aktiem ūdens nozar ē, īpaši ar ūdens 
resursu sist ēmas direkt īvu 8 un tās IX un X pielikumiem („Priorit ārās vielas”), 
ANO/EEK PRTR  protokola vielu sarakstu paplašina ar tr īs vielām; piecām citām 
ANO/EEK sarakst ā minētajām vielām, tiek pras īti papildu p ārskati par emisij ām 
ūdenī. Lai saska ņotu ar turpm ākiem pārskatiem par notur īgām organisk ām 
piesārņojošām vielām atbilstoši Komisijas prie kšlikumam regulai par notur īgām 
organiskaj ām piesārņojošām vielām 9, papildus iek ļauj vēl viena viela.  
• ANO/EEK protokola p ārskata sniegšanas termi ņš šajā priekšlikum ā ir saīsināts, 
atceroties, ka sabiedr ība prasa savlaic īgu inform āciju un ka pirmais p ārskata gads 
ir 2007. gads; šos datus saska ņā ar šo priekšlikumu j āpublicē Internet  tīklā 
2009. gada oktobr ī, kā pirmo Eiropas PRTR . 
Ir arī vērts piezīmēt, ka daudzas no papildu 36 viel ām, par kur ām jāsniedz pārskats papildus 
EPER , ir pesticīdi, kas ES vairs netiek p ārdoti un lietoti.  
Dalībvalstu pārskatus par emisij ām un pārnesēm Eiropas PRTR  nolūkā arī var uzskat īt par citu 
pārskata saist ību izpild īšanu, kas noteiktas citos Kopienas vides ties ību aktos, t ādējādi 
izvairoties no atk ārtotas pārskata sniegšanas. Tas var b ūt precizēts aptaujas lap ās, kas 
izveidotas saska ņā ar komitolo ģijas proced ūru Direktīvas 91/692/EEK 10 ietvaros.  
4.4. Priekšlikuma saturs  
Plašāku šīs nodaļas aprakstu var atrast www.eper.cec.eu.int  (“Paskaidrojuma raksts par 
nākotnes Eiropas PRTR  ”). 
5. I ETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
EEK Ekonomisk ās analīzes nodaļa pētījumā ar nosaukumu “ PRTRs  izmaksu un ieguvumu 
analīze” 11 2002. gad ā plaši pētīja PRTR īstenošanas ekonomisk ās ietekmes. Vis ām pusēm, 
kas piedal ījās ANO/EEK protokola sarun ās, bija iesp ēja iesniegt datus un koment ēt pētījumu. 
Visbeidzot visas puses izl ēma public ēt šo pētījumu.  
Ja Eiropas PRTR  tiek ieviests, p ētījuma rezult ātus, kaut ar ī tie ir saistoši, nevar pien ācīgi 
pielietot, jo:  
• dalībvalstīm jau ir saist ības ieviest paš ām savus valsts PRTRs  saskaņā ar ANO/EEK 
protokolu, 
                                                 
8 Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direkt īva 2000/60/EK, ar ko izveido sist ēmu 
Kopienas r īcībai ūdens resursu politikas jom ā; OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp. 
9 KOM(2003) 333 gal īgais, 12.6.2003. 
10 OV L 377, 31.12.1991., 48. lpp. 
11 Dokuments Nr. CEP/WG.5/AC.2/2002/4, 11.02.2002., pieejams t īmekļa vietnē www.unece.org  
 
LV 7   LV • Eiropas PRTR  galvenie elementi (datu apkopošanas sist ēmas, elektroniskie l īdzekļi) jau 
tiek pielietoti EPER  ietvaros.  
Eiropas PRTR  pamatā ir tikai to datu p ārsūtījums Komisijai/EEZ, ko dal ībvalstis jau ir 
apkopojušas saviem valsts PRTRs . Papildu Eiropas PRTR  saistības salīdzinājumā ar 
ANO/EEK protokolu ir m ērenas, tā kā datu plūsma no dal ībvalstīm uz EEZ/Komisiju jau ir 
labi organiz ēta saskaņā ar pašreiz ējām EPER  procedūrām. Izmaksas tiek uzskat ītas par 
zemām, un tās galvenok ārt pieaug Komisijai, jo tai dati ir j āpublicē Internet  tīklā, kā arī 
jāiesniedz ieteikumu un p ārskata dokumenti. EEZ ir nepieciešams neliels ikgad ējais budžets, 
lai uzturētu Eiropas PRTR  aparatūru un programmat ūru.  
No dalībvalstu puses var rasties papildu, bet ierobežoti izdevumi, lai sast ādītu valsts p ārskatu 
saskaņā ar regulas 16. pantu.  
Tā kā šis priekšlikums atce ļ 8. panta 3. punktu 1991. gada 12. decembra 
Direktīvā 91/689/EEK par b īstamajiem atkritumiem, izmaksas, kuras bija j āpiešķir šim 
pārskatam agr āk, tagad var ētu tikt ietaup ītas. 
Sabiedrisko seku izteiksm ē, šo priekšlikumu uzskata par pozit īvu, jo Eiropas PRTR  sniedz 
sabiedrībai labāku pieeju vides inform ācijai un uzlabo sabiedr ības līdzdalību lēmumu 
pieņemšanā. Eiropas PRTR  īsteno Orh ūsas Konvencijas 5. panta 9. punktu.  
Vides seku izteiksm ē, sabiedrības pieeja un l īdzdalība Eiropas PRTR  palielina sabiedr ības 
izpratni par r ūpniecisko pies ārņojumu. Tas, protams, izraisa sabiedr ības spiedienu pas ākumu 
īstenošanai attiec ībā uz piesārņojuma samazin āšanu. Integr ēta un saska ņota Eiropas PRTR  
datu bāze nodrošina politikas veidot ājiem, zinātniekiem, r ūpniecībai un cit ām organiz ācijām 
stabilu datu b āzi to turpm āko lēmumu pie ņemšanai.  
Rūpniecisko kompleksu p ārskatu saska ņošana un izl īdzināšana palielina un veicina turpm āku 
saskaņotas un efekt īvas uzraudz ības un pārskata sniegšanas izstr ādāšanu. Turpm āku pārskatu 
saskaņošanas un biznesa izmaksu optimiz ācijas iesp ējas varētu izpētīt tur, kur vien ā un tajā 
pašā vietā lielā mērā apvienoti vien ādi rūpnieciskie kompleksi, piem ēram, kopīga notekūdeņu 
attīrīšanas rūpnīcas izmantošana.  
6. PĀRRUNAS AR IEINTERES ĒTAJĀM PUSĒM  
Lai nodrošin ātu plašu konsult ācijas procesu par iesp ējamo šī priekšlikuma apjomu un saturu, 
Komisijas Vides ģenerāldirektorāts uzsāka pētījumu, organiz ēja vairākas sanāksmes un 
izstrādāja priekšlikuma darba dokumenta projektu.  
“Pētījums par ANO/EEK protokola ietekmju pamatprincipiem uz ES likumdošanu”, ko veica 
”Milieu Limited ” izveidoja pamatu diskusij ām ar dalībvalstīm un kandid ātvalstīm par IPPC  
19. pantu 2003. gada 25. novembra san āksmē un papildus kop ā ar ieinteres ētajām pusēm 
pirmajā ad hoc  darba grupas san āksmē 2003. gada 26. novembr ī - par Eiropas PRTR  
izstrādāšanu.  
Šo diskusiju rezult āti tika ņemti vērā, izstrādājot priekšlikuma darba pr ojektu, kas bija par 
pamatu diskusij ām par  IPPC  19. pantu 2004. gada 5. apr īļa sanāksmē ar dalībvalstīm un 
kandidātvalstīm, kā arī kopā ar ieinteres ētajām pusēm otrajā ad hoc  darba grupas san āksmē 
2004. gada 6. apr īlī – par Eiropas PRTR  izstrādāšanu.  
 
LV 8   LV Konsultējamo (dal ībvalstis, kandid ātvalstis, rūpniecība, NVO un starptautisk ās organizācijas) 
nostājas ir sīki izklāstītas www.eper.cec.eu.int  (“Paskaidrojuma raksts par n ākotnes Eiropas 
PRTR ”). 
 
LV 9   LV 2004/0231 (COD) 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI 
par Eiropas Pies ārņojošo vielu un izmešu p ārneses re ģistra ieviešanu un Padomes 
Direktīvu 91/689/EEK un 96/61/EK groz īšanu 
 
(dokuments attiecas uz EEZ) 
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu,  
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu12, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu13,  
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu14,  
rīkojoties saska ņā ar Līguma 251. pant ā noteikto k ārtību15,  
tā kā:  
(1) Kopienas Sest ā Vides rīcības programma, kas pie ņemta ar Eiropas Parlamenta un 
Padomes L ēmumu Nr. 1600/2002/EK 16, pieprasa atbalst īt pilsoņiem pieejam ās 
informācijas par vides tenden ču stāvokli attiec ībā uz sabiedr ības, ekonomikas un 
veselības nodrošin āšanas tendenc ēm, kā arī vispārēju informētību par vidi uzlabošanu. 
(2) ANO/EEK Konvencija par pieeju inform ācijai, sabiedr ības dalību lēmumu 
pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iest ādēs saistībā ar vides jaut ājumiem (Orh ūsas 
Konvencija), ko 1998. gada 25. j ūnijā parakstīja Eiropas Kopiena, atz īst, ka liel āka 
sabiedrības piekļuve inform ācijai par vidi un š ādas inform ācijas izplat īšana veicina 
vides jaut ājumu lab āku izpratni, uzskatu br īvu apmai ņu, sabiedr ības efekt īvāku 
līdzdalību vides l ēmumu pie ņemšanā un, visbeidzot, lab āku apkārtējo vidi. 
(3) Pies ārņojošo vielu un izmešu p ārneses reģistri (turpm āk tekstā ”PRTRs” ) ir rentabls 
līdzeklis, lai veicin ātu vides r ādītāju uzlabošanos, lai nodrošin ātu sabiedr ības piekļuvi 
informācijai par pies ārņojošām vielām un pies ārņojošo vielu p ārnesēm ārpus teritorijas 
un atkritumiem un izmantotu tenden ču noteikšan ā, uzrādītu progresu pies ārņojuma 
                                                 
12 OV C […], […], lpp. […]. 
13 OV C […], […], lpp. […]. 
14 OV C […], […], lpp. […]. 
15 Eiropas Parlamenta atzinums OV C […], […], lpp. […], un Padomes l ēmums 
OV C […], […], lpp. […]. 
16 OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp. 
 
LV 10   LV samazināšanā, uzraudz ītu atseviš ķu starptautisko nol īgumu iev ērošanu, noteiktu 
prioritātes un nov ērtētu progresu, kas sasn iegts ar Kopienas un valsts vides politik ām 
un programm ām. 
(4) Integr ēts un saska ņots PRTR  nodrošina r ūpniecībai, zinātniekiem, apdrošin āšanas 
kompānijām, vietējām varas iest ādēm, nevalstisk ām organiz ācijām un cit ām 
lēmējpersonām stabilu datub āzi salīdzinājumiem un turpm ākiem lēmumiem vides 
jautājumos. 
(5) Eiropas Kopiena 2003. gada 21. maij ā parakst īja ANO/EEK Protokolu par 
piesārņojošo vielu un izmešu p ārneses reģistriem (turpm āk tekstā ”PRTR  protokols”). 
Kopienas ties ību aktiem ir j ābūt saskaņā ar šo protokolu, ņemot vērā Kopienas 
slēdzienu. 
(6) Eiropas Pies ārņojošo vielu un izmešu p ārneses reģistrs (turpm āk tekstā “EPER ”) tika 
ieviests ar Komisijas L ēmumu 2000/479/EK 17. PRTR  protokols balst ās uz tiem 
pašiem principiem, k ā EPER , bet arī ārpus tiem, ietverot p ārskatus par vair ākām 
piesārņojošām vielām, vairākām darbībām, emisij ām zemē, emisijām no izklied ētiem 
avotiem un p ārnesēm ārpus teritorijas. 
(7) Eiropas PRTR  noteiktos m ērķus un uzdevumus var sasniegt tikai tad, ja dati ir ticami 
un salīdzināmi. Līdz ar to ir nepieciešama piem ērota datu apkopošanas un p ārsūtīšanas 
sistēmas saska ņošana, lai nodrošin ātu datu kvalit āti un salīdzināmību. Saska ņā ar 
PRTR  protokolu Eiropas PRTR  būtu maksim āli jāatvieglo sabiedr ības piekļuve tiem 
caur Internet  tīklu. Emisijas un p ārneses ir viegli j āidentificē dažādos apstrādātos un 
neapstrādātos veidos, lai pietiekam ā laikā būtu pieejama maksim āla informācija. 
(8) Lai t ālāk nodrošin ātu pilsoņiem pieejam ās informācijas atbalstu par vides tendenc ēm, 
kā arī kopumā palielinātu izpratni par vidi, Eiropas PRTR  jāietver saites uz cit ām 
līdzīgām dalībvalstu, trešo valstu un starptautisko organiz āciju datu b āzēm. 
(9) Saska ņā ar PRTR  protokolu, Eiropas PRTR  jāietver arī informācija par īpašām 
atkritumu apglab āšanas darb ībām, par kur ām jāziņo, kā par emisij ām zemē. 
(10) Lai sasniegtu Eiropas PRTR  mērķi nodrošin āt sabiedrību ar ticamu inform āciju un ļaut 
pieņemt uz zin āšanām balstītus lēmumus, datu apkopošanai un p ārskatu sniegšanai ir 
nepieciešams paredz ēt samērīgus, bet stingrus termi ņus; tas ir īpaši svarīgi attiecībā uz 
dalībvalstu sniegtajiem p ārskatiem Komisijai. 
(11) Pārskati par emisij ām no rūpnieciskiem kompleksiem, lai ar ī ne vienm ēr sistemātiski, 
pilnīgi un salīdzināmi, ir labi noteikta k ārtība daudzās dalībvalstīs. Salīdzinājumā ar šo 
procedūru jāuzlabo p ārskati par emisij ām no pies ārņojuma avotiem, lai ļautu 
lēmējpersonām šīs emisijas lab āk ietvert kontekst ā un izvēlēties visefekt īvāko 
risinājumu pies ārņojuma mazin āšanai; saska ņā ar PRTR  protokolu l īd z  a r  t o  j āveic 
pirmie soļi, lai nodrošin ātu šādus uzlabojumus. 
                                                 
17 OV L 192, 28.7.2000., 36. lpp. 
 
LV 11   LV (12) Dal ībvalstu pazi ņotajiem datiem ir j ābūt augstas kvalit ātes, jo īpaši attiec ībā uz to 
savlaicīgumu, piln ību, nenoteikt ību, salīdzināmību, konsekvenci un p ārredzamību. Ir 
ļoti svarīgi saskaņot gan vad ītāju, gan dal ībvalstu turpm ākos pasākumus, lai uzlabotu 
sniegto datu kvalit āti. Tādēļ Komisija kop ā ar dalībvalstīm uzsāks darbu pie kvalit ātes 
nodrošinājuma. 
(13) Saska ņā ar Orhūsas Konvenciju sabiedr ībai ir jāsniedz pieeja Eiropas PRTR iekļautajai 
informācijai, nenor ādot interesi, galvenok ārt nodrošinot, ka Eiropas PRTR  paredz tiešu 
elektronisko pieeju caur Internet  tīklu. 
(14) Pieejai inform ācijai, ko nodrošina Eiropas PRTR, j ābūt neierobežotai, un iz ņēmumi 
šim noteikumam ir iesp ējami tikai tur, kur to skaidri at ļauj pašreiz ējā Kopienas 
likumdošana. 
(15) Saska ņā ar Orh ūsas Konvenciju turpm ākā Eiropas PRTR  izstrādē jānodrošina 
sabiedrības līdzdalība ar iesp ējām laikus un efekt īvi iesniegt piez īmes, inform āciju, 
analīzi vai ar l ēmumu pie ņemšanas procesu saist ītus atzinumus. Pieteic ējiem jābūt 
iespējai prasīt administrat īvu izskatīšanu vai izskat īšanu tiesā valsts iest āžu lēmumiem 
vai nolaid ībai attiecībā uz piepras ījumu. 
(16) Lai palielin ātu PRTR  lietderību un ietekmi, Komisijai un dal ībvalstīm jāsadarbojas 
izstrādājot Eiropas PRTR  īstenošanu atbalstošus ieteikumus, veicinot sabiedr ības 
izpratni un nodrošinot atbilstošu un savlaic īgu tehnisko pal īdzību. 
(17) Lai b ūtu saskaņā ar tehnisko un zin ātnisko progresu, Eiropas PRTR  ir jābūt atvērtam 
tālākām izstrādnēm, jo īpaši attiec ībā uz inform āciju par emisij ām no pies ārņojuma 
avotiem. 
(18) Šīs regulas īstenošanai nepieciešamos pas ākumus jāpieņem saska ņā ar Padomes 
1999. gada 28. j ūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai pieš ķirto 
ieviešanas pilnvaru īstenošanas k ārtību 18 izmantošanu. 
(19) Tā kā veicamās darbības mērķus, proti, palielin āt sabiedrības piekļuvi inform ācijai par 
vidi, izveidojot integr ētu, saska ņotu Kopienas m ēroga elektronisko datub āzi, 
dalībvalstis nevar apmierinoši sasniegt, un t ā kā nepieciešam ība salīdzināt datus vis ās 
dalībvalstīs pieprasa augsta l īmeņa saskaņošanu un t ādējādi to var lab āk sasniegt 
Kopienas m ērogā, Kopiena var pie ņemt pasākumus saska ņā ar subsidiarit ātes principu, 
kā minēts līguma 5. pant ā. Saskaņā ar proporcionalit ātes principu, k ā minēts šajā 
pantā, šī regula nep ārsniedz to, kas ir nepieciešams šo m ērķu sasniegšanai. 
(20) Lai vienk āršotu un pilnveidotu pras ības par zi ņošanu, ir j āgroza Padomes 1991. gada 
12. decembra Direkt īva 91/689/EEK par b īstamajiem atkritumiem 19 un Padomes 
                                                 
18 OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. 
19 OV L 377, 31.12.1991., 20.lpp; Direkt īvā grozījumi izdar īti ar Padomes Direkt īvu 94/31/EK 
(OV L 168, 2.7.1994., 28. lpp.) 
 
LV 12   LV 1996. gada 24. septembra Direkt īva 96/61/EK par pies ārņojuma integr ētu novēršanu 
un kontroli 20, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU: 
1. pants 
Priekšmets  
Šī regula nosaka integr ētu piesārņojošo vielu un izmešu p ārneses reģistru Kopienas m ērogā 
(Eiropas PRTR ) sabiedrībai pieejamas elektroniskas datub āzes veidā un paredz noteikumus 
tās darbībai, lai ieviestu ANO/EEK Protokolu par pies ārņojošo vielu un izmešu p ārneses 
reģistriem (turpm āk tekstā “protokols”).  
2. pants 
Definīcijas 
Šīs regulas nol ūkā piemēro šādas definīcijas:  
(1) “Sabiedrība” nozīmē vienu vai vair ākas fiziskas vai juri diskas personas un 
saskaņā ar valsts ties ību aktiem vai praksi to apvien ības, organiz ācijas vai 
grupas. 
(2) “Kompetent ā valsts iest āde” nozīmē valsts iest ādi vai iest ādes vai citu 
kompetentu organiz āciju vai organiz ācijas, ko dal ībvalstis iec ēlušas vad īt 
Eiropas PRTR  nacionālo daļu. 
(3) “Iekārta” nozīmē stacionāru tehnisko vien ību, kurā veic vienu vai vair ākas I 
pielikumā uzskaitītajās darbības un jebkuras citas tieši saist ītas darbības, 
kurām ir tehniska saist ība ar šajā vietā veiktajām darbībām un kur ām varētu 
būt ietekme uz emisij ām un pies ārņojumu. 
(4) “Rūpnieciskais komplekss” noz īmē vienu vai vair ākas iekārtas vienā vietā, 
kuru vada t ā pati fizisk ā vai juridisk ā persona. 
(5) “Teritorija” noz īmē rūpnieciskā kompleksa ģeogrāfisko atrašan ās vietu, 
ieskaitot jebkuru tai blakus  esošo zemi, ko atdala ce ļš, dzelzce ļš vai ūdens 
kanāls.  
(6) “Vadītājs” nozīmē jebkuru fizisku vai juridisku personu, kas vada vai 
kontrolē rūpniecisko kompleksu vai, ja paredz ēts valsts ties ību aktos, persona, 
kam piešķirta noteicoša ekonomiska ietekme p ār iekārtu tehnisko darb ību. 
(7) “Pārskata gads” noz īmē kalendāro gadu, par kuru j āapkopo dati par 
piesārņojošo vielu izmešiem un p ārnesēm ārpus teritorijas. 
                                                 
20 OV L 257, 10.10.1996., 26. lpp. 
 
LV 13   LV (8) “Viela” noz īmē jebkuru ķīmisko vielu un t ās sastāvdaļas, izņemot 
radioaktīvas vielas. 
(9) ”Piesārņojošā viela” noz īmē vielu vai vielu grupu, kas var b ūt kaitīga videi 
vai cilvēka veselībai, ņemot vērā tās īpašības un ievad īšanu vidē. 
(10) ”Emisijas” noz īmē jebkādu piesārņojošo vielu ievad īšanu vidē jebkādas 
cilvēka darbības rezult ātā, vai tā būtu tīša vai net īša, ierasta vai neierasta, tai 
skaitā izliešanu, izstarošanu, izvad īšanu, ievad īšanu, apglab āšanu vai 
izgāšanu, vai caur kanaliz ācijas sistēmām bez gal īgās notekūdeņu attīrīšanas. 
(11) “Pārnese ārpus teritorijas” noz īmē kustību ārpus atkritumu r ūpnieciskā 
kompleksa robež ām, kas paredz ēts atkritumu izn īcināšanai vai p ārstrādei, un 
ārpus notek ūdeņu piesārņojošo vielu r ūpnieciskā kompleksa robež ām, kas 
paredzēts notekūdeņu attīrīšanai. 
(12) “Cauruļvadu emisijas” noz īmē piesārņojošo vielu emisijas vid ē caur jebk āda 
veida cauru ļvadiem neatkar īgi no to šķērsgriezuma formas. 
(13) “Piesārņojuma avoti” noz īmē daudzus maz ākus vai izkais ītus avotus, no 
kuriem pies ārņojošās vielas var nok ļūst zemē, gaisā vai ūdenī un kuru kop ējā 
ietekme uz šiem a ģentiem var b ūt nozīmīga un saist ībā ar kuriem ir 
nepraktiski apkopot p ārskatus no katra atseviš ķa avota. 
(14) “Atkritumi” noz īmē jebkuru vielu vai objektu, k ā minēts Direkt īvas 
75/442/EEK21 1. panta a) apakšpunkt ā. 
(15) “Bīstamie atkritumi” noz īmē jebkuru vielu vai objektu, k ā minēts Direktīvas 
91/689/EEK 1. panta 4. punkt ā. 
(16) “Notekūdeņi” nozīmē komunālos, iekšzemes vai r ūpnieciskos notek ūdeņus, 
kā minēts 2. pantā 1991. gada 21. maija Direkt īvā 91/271/EEK par komun ālo 
notekūdeņu attīrīšanu 22, un jebkurus citus izmantotus ūdeņus, kas satur vielas 
vai objektus, kas pak ļauti regul ēšanai ar Kopienas ties ību aktiem. 
(17) “Iznīcināšana” noz īmē jebkuru no darb ībām, kas paredz ētas 
Direktīvas 75/442/EEK II.A pielikum ā. 
(18) “Pārstrāde” noz īmē jebkuru no darb ībām, kas paredz ētas 
Direktīvas 75/442/EEK II.B pielikum ā.  
3. pants  
Eiropas PRTR  saturs 
Eiropas PRTR  ietverta inform ācija:  
                                                 
21 OV L 194, 25.7.1975., 39. lpp. 
22 OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp. 
 
LV 14   LV (a) par piesārņojošo vielu emisij ām, kas min ētas 5. panta 1. punkta 
a) apakšpunkt ā un par ko j āziņo to rūpniecisko kompleksu vad ītājiem, 
kuri veic I pielikum ā minētās darbības, 
(b) par atkritumu p ārnesi ārpus teritorijas, kas min ēta 5. panta 1. punkta 
b) apakšpunkt ā, un par pies ārņojošām vielām, kas min ētas 5. panta 
1. punkta c) apakšpunkt ā, par kurām jāsniedz pārskats to r ūpniecisko 
kompleksu vad ītājiem, kuri veic I pielikum ā uzskaitītās darbības, 
(c) attiecīgos gadījumos par pies ārņojošo vielu emisij ām no pies ārņojuma 
avotiem.  
4. pants  
Projekts  un strukt ūra 
1. Komisija public ē Eiropas PRTR , kurā sniegti dati gan apstr ādātā, gan neapstr ādātā 
veidā, tā lai emisijas un p ārneses var mekl ēt un identific ēt saskaņā ar:  
(a) rūpniecisko kompleksu un t ā ģeogrāfisko atrašan ās vietu, 
(b) darb ību, 
(c) atgad ījumu dalībvalsts vai Kopienas l īmenī, 
(d) attiec īgos gadījumos - pies ārņojošo vielu vai atkritumiem, 
(e) ikvienu vides a ģentu, kurā piesārņojošā viela ir ievad īta, 
(f) attiec īgos gadījumos - atkritumu p ārnesēm ārpus teritorijas un to 
galamērķa vietu, 
(g) notek ūdeņu pārnesēm ārpus teritorijas, 
(h) pies ārņojuma avotiem. 
2. Eiropas PRTR  ir paredz ēts maksim ālai sabiedr ības piekļuves atvieglošanai, ļaujot 
informācijai parastos darb ības apstākļos būt nepārtrauktai un uzriez pieejamai caur 
Internet  tīklu un citiem elektroniskiem l īdzekļiem. Tā projektā ņemta vērā turpmākā 
paplašināšanās iespēja un ietverti visi par iepriekš ējiem pārskata gadiem zi ņotie dati, 
pakāpeniski līdz pat vismaz p ēdējiem desmit iepriekš ējiem pārskata gadiem.  
3. Eiropas PRTR  ietver saites uz:  
(a) rūpniecisko kompleksu t īmekļa vietnēm, ja šādas tīmekļa vietnes 
pastāv un rūpnieciskie kompleksi t ās uztur, 
(d) dalībvalstu valsts PRTRs, 
(e) citām saistītām pastāvošām, sabiedr ībai pieejam ām datubāzēm par 
tematiem, kas saist īti ar PRTRs, ieskaitot protokola citu pušu valsts 
PRTRs, un, kur iesp ējams, citu valstu PRTRs .  
 
LV 15   LV 5. pants  
Vadītāju sniegti p ārskati  
1. Katra r ūpnieciskā kompleksa, kur ā tiek veiktas viena vai vair ākas I pielikum ā 
minētās darbības virs piem ērojamiem jaudas sliekš ņiem, kas min ēti I pielikum ā, 
vadītāji paziņo savas dal ībvalsts kompetentajai iest ādei apjomus par kalend āro gadu 
kopā ar norādēm par to, vai inform ācija ir balst īta uz mērījumiem, apr ēķiniem vai 
novērtējumu:  
(a) jebkuras II pielikum ā minētās piesārņojošās vielas emisijas gais ā, ūdenī vai 
zemē, kurai pārsniegts II pielikum ā minētais piemērojamā slieksnis, 
(b) pārneses ārpus teritorijas b īstamiem atkritumiem, kas p ārsniedz 2 tonnas gad ā, 
vai sadzīves atkritumiem, kas p ārsniedz 2000 tonnas gad ā, jebkurai p ārstrādes 
vai iznīcināšanas darb ībai attiec īgi norādot ar “R” (p ārstrāde) vai 
“D” (iznīcināšana), vai atkritumi ir paredz ēti pārstrādei vai izn īcināšanai, un 
bīstamo atkritumu p ārrobežu p ārvedumiem – atkritumu p ārstrādātāja vai 
apracēja vārds un adrese, k ā arī faktiskā pārstrādes vai izn īcināšanas vieta, 
(c) pārneses ārpus teritorijas jebkur ām II pielikum ā minētām piesārņojošām vielām 
notekūdeņos, kas paredz ēti attīrīšanai, pārsniedzot II pielikuma 1.b slej ā 
noteikto slieksni. 
Ja norādīts, ka dati ir balst īti uz mērījumiem vai apr ēķiniem, jāziņo par to anal ītisko 
un /vai apr ēķināšanas metodi.  
Par emisij ām no pies ārņojuma avotiem r ūpnieciskā kompleksa teritorij ā jāziņo kopā 
ar emisijām pa rūpnieciskā kompleksa cauru ļvadiem.  
2. Inform ācijā, kas minēta 1. daļā, jāietver inform ācija par emisij ām un pārnesēm, kas ir 
visu tīšo, netīšo, ierasto un neierasto darb ību kopsumma.  
3. Katra r ūpnieciskā kompleksa vad ītājs attiecīgā laika interv ālā apkopo datus, kas 
nepieciešami, lai noteiktu r ūpnieciskā kompleksa emisijas un p ārneses ārpus 
teritorijas, kas pak ļautas pārskata sniegšanas pras ībām saskaņā ar 1. daļu.  
4. Gatavojot p ārskatu, attiec īgais vadītājs izmanto vislab āko pieejamo inform āciju, kas 
var ietvert datu uzraudz ību, emisiju faktorus, masas l īdzsvarotības vienādošanu, 
netiešu uzraudz ību vai citus apr ēķinus, tehnisko p ētījumu spriedumu un citas 
metodes atbilstoši 9. panta 1. punkta noteikumiem un saska ņā ar starptautiski atz ītām 
metodēm, kad vien t ās ir pieejamas.  
5. Katra attiec īgā rūpnieciskā kompleksa vad ītājs saglabā dalībvalsts kompetentaj ām 
iestādēm pieejamus datu ieraks tus, no kuriem tika ieg ūta pārskatā sniegtā informācija 
desmit gadu laika posm ā, sākot no attiec īgā pārskata gada beig ām. Šajos ierakstos ar ī 
apraksta datu apkopošan ā izmantoto metodolo ģiju.  
 
LV 16   LV 6. pants  
Emisijas zem ē 
1. Par atkritumiem, kas rad īti rūpnieciskā kompleksa teritorij ā un kas ir pak ļauti 
iznīcināšanai „zemes att īrīšana” vai „dzi ļa ievade”, k ā minēts Direktīvas 75/442/EEK 
II.A pielikum ā, rūpnieciskā kompleksa teritorij ā, rūpnieciskā kompleksa vad ītājs 
ziņo, kā par emisij ām zemē.  
2. Par atkritumiem, kas p ārvesti ārpus teritorijas un kas ir pak ļauti iznīcināšanai „zemes 
attīrīšana” vai ”dzi ļa ievade”, k ā minēts Direktīvas 75/442/EEK II.A pielikum ā, tā 
rūpnieciskā kompleksa vad ītājs, kas rad ījis šo atkritumu p ārnesi ārpus teritorijas, 
ziņo, kā par emisij ām zemē.  
7. pants  
Dalībvalstu sniegtie p ārskati 
1. Dal ībvalstis nosaka, ņemot vērā šā panta 2. un 3. punkt ā minētās prasības, datumu, 
līdz kuram vad ītāji iesniedz visus datus, kas min ēti 5. panta 1. un 2. punkt ā un 
informāciju, kas min ēta 5. panta 3., 4. un 5. punkt ā, to kompetentajai iest ādei.  
2. Dal ībvalstis sniedz Komisijai visus datus, kas min ēti 5. panta 1. un 2. punkt ā, 
elektronisk ā veidā saskaņā ar III pielikuma form ātu un šādu grafiku:  
(a) par pirmo p ārskata gadu 15 m ēnešu laikā pēc pārskata gada beig ām, 
(b) par visiem n ākamajiem p ārskata gadiem 12 m ēnešu laik ā pēc pārskata gada 
beigām.  
Pirmais p ārskata gads ir 2007. gads.  
3 Komisija ar Eiropas Vides a ģentūras atbalstu iestr ādā dalībvalstu sniegto inform āciju 
Eiropas PRTR  saskaņā ar šādu grafiku:  
(a) par pirmo p ārskata gadu 21 m ēneša laikā pēc pārskata gada beig ām, 
(b) par visiem n ākamajiem p ārskata gadiem 16 m ēnešu laik ā pēc pārskata gada 
beigām.  
8. pants  
Emisijas no pies ārņojuma avotiem 
1. Komisija nosaka termi ņu, formātu un datus, kas nepieciešami, lai apkopotu un 
pārnestu dal ībvalstīs esošo inform āciju par emisij ām no pies ārņojuma avotiem 
saskaņā ar 19. panta 2. punkt ā minēto kārtību.  
2. Inform āciju, kas min ēta 1. punkt ā, sakārto tā, lai ļautu lietot ājiem mekl ēt un 
identificēt piesārņojošo vielu emisijas no pies ārņojuma avotiem saska ņā ar atbilstošu 
 
LV 17   LV telpisko disagreg āciju un ietver inform āciju par datu apkopošan ā izmantoto 
metodolo ģiju.  
3. Ja Komisija nosaka, ka nepast āv nekādi dati par emisij ām no pies ārņojuma avotiem, 
tā veic pas ākumus, lai uzs āktu pārskata sniegšanu par attiec īgo piesārņojošo vielu 
emisijām no viena vai vair ākiem pies ārņojuma avotiem saska ņā ar tās prioritātēm.  
9. pants  
Kvalitātes nodrošin ājums  
1. Katra t ā rūpnieciskā kompleksa, kas pak ļauts 5. pant ā minētajām prasībām par 
ziņošanu, vad ītājs nodrošina savas sniegt ās informācijas kvalit āti. 
2. Kompetent ās iestādes novērtē rūpniecisko kompleksu vad ītāju iesniegto datu 
kvalitāti, jo īpaši attiec ībā uz to savlaic īgumu, pabeigt ību, nenoteikt ību, 
salīdzināmību, konsekvenci un p ārredzamību.  
3. Komisija koordin ē darbu par kvalit ātes nodrošin ājumu un kvalit ātes novērtēšanu, 
konsultējoties ar 19. panta 1. punkt ā minēto komiteju. 
4. Komisija var pie ņemt vadlīnijas attiec ībā uz emisiju uzraudz ību un ziņošanu saska ņā 
ar 19. panta 2. punkt ā minēto kārtību.  
10. pants  
Pieeja inform ācijai 
1. Komisija ar Eiropas Vides a ģentūras atbalstu dara Eiropas PRTR  pieejamu 
sabiedrībai, izplatot to Internet  tīklā saskaņā ar 7. panta 3. punkt ā noteikto termi ņu.  
2. Ja Eiropas PRTR  ietvertā informācija nav viegli pieejama, izmantojot tiešus 
elektroniskos l īdzekļus, attiecīgā dalībvalsts un Komisija veicina elektronisko pieeju 
Eiropas PRTR  sabiedrībai pieejam ās vietās.  
11. pants  
Konfidencialit āte  
Vienmēr, kad dal ībvalsts inform āciju saglab ā konfidenci ālu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un 
Padomes Direkt īvas 2003/4/EK 23 4. pantu, dal ībvalsts sav ā pārskatā norāda saskaņā ar šīs 
regulas 7. panta 2. punktu katram gadam atseviš ķi par katru r ūpniecisko kompleksu, kam 
pieprasīta konfidencialit āte, kāda veida inform ācija nav izpausta un k āda iemesla d ēļ tā netiek 
izpausta.  
                                                 
23 OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp. 
 
LV 18   LV 12. pants 
Sabiedrības līdzdalība  
1. Komisija nodrošina sabiedr ību ar savlaic īgām un efekt īvām iespējām piedal īties 
turpmākā Eiropas PRTR  izstrādē, ieskaitot raž īguma celšanu un š īs regulas groz ījumu 
sagatavošanu.  
 Sabiedr ībai ir iesp ēja iesniegt piez īmes, inform āciju, anal īzes vai viedok ļus, kas ir 
būtiski attiec īgā laika posm ā. 
2. Komisija ņem attiec īgi vērā šādus aptaujas datus un inform ē sabiedrību par 
sabiedrības līdzdarbošan ās iznākumu.  
13. pants  
Tiesas pieejam ība  
Tiesas pieejam ību attiecībā uz sabiedr ības pieeju vides inform ācijai pieš ķir saskaņā ar 
Direktīvas 2003/4/EK 6. pantu un Kopienas instit ūcijām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 24 6., 7. un 8. pantu kop ā ar Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulas (EK) Nr…/... 25 3. pantu.  
14. pants  
Resursu palielin āšana 
Komisija izstr ādā norādījumu dokumentu, kas atbalsta Eiropas PRTR  ieviešanu devi ņu 
mēnešu laik ā pēc šīs regulas st āšanās spēkā, konsultējoties ar 19. panta 1. punkt ā 
minēto komiteju.  
Norādījumu dokuments par Eiropas PRTR  ieviešanu īpaši attiecas uz š ādu inform āciju par:  
(a) pārskata sniegšanas k ārtību;  
(b) iesniedzamajiem datiem;  (c) kvalit ātes nodrošin ājumu;  
(d) norādījumu par neizpausto datu veidu un konfidenci ālu datu gad ījumā 
iemeslus, k ādēļ tie netiek izpausti;  
(e) atsauci uz starptautiski atz ītu izmešu noteikšanas un anal ītiskajām metodēm, 
paraugu no ņemšanas metodolo ģijām;  
(f) norādi par mātessabiedr ībām;  
                                                
 
24 OV L 145, 31.05.2001., 43. lpp. 
25 OV C […], […], lpp. […], (Komisijas priekšlikums KOM(2003) 622 gal īgais, 24.10.2003.) 
 
LV 19   LV (g) darb ību kodēšanu saska ņā ar šīs regulas I pielikumu un Padomes 
Direktīvu 96/61/EK.  
15. pants  
Izpratnes veidošana 
Komisija un dal ībvalstis veicina sabiedr ības izpratni par Eiropas PRTR  un nodrošina, ka 
piekļūšanai Eiropas PRTR , tajā ietvertās informācijas izpratnei un pie lietošanai ir nodrošin āts 
atbalsts.  
16. pants  
Papildu inform ācija, kas j āsniedz dal ībvalstīm  
1. Dal ībvalstis p ārskatā, kas balst īts uz inform āciju par p ēdējiem trīs pārskata gadiem, 
kas jānodod ik p ēc trim gadiem kop ā ar datiem, kas paredz ēti saskaņā ar 7. pantu, 
informē Komisiju par praksi un pas ākumiem, kas veikti attiec ībā uz:  
(a) prasībām saskaņā ar 5. pantu; 
(b) kvalitātes nodrošin ājumu saska ņā ar 9. pantu;  
(c) pieeju inform ācijai saska ņā ar 10. panta 2. punktu; 
(d) izpratnes paaugstin āšanas darb ībām saskaņā ar 15. pantu; 
(e) datu konfidencialit āti saskaņā ar 11. pantu; 
(f) soda naud ām, kas paredz ētas saskaņā ar 20. pantu un to pielietojuma pieredzi. 
2. Komisija, konsult ējoties ar 19. panta 1. punkt ā minēto komiteju, izstr ādā 1. punktā 
minēto pārskata form ātu un datus.  
17. pants  
Komisijas atk ārtots pārskats un groz ījumu priekšlikumi 
Komisija p ārbauda dal ībvalstu sniegto inform āciju saska ņā ar 7. un 16. pantu un public ē 
pārskatu ik p ēc trim gadiem, pamatojoties uz inform āciju no p ēdējiem trim pieejamajiem 
pārskata gadiem sešus m ēnešus pēc šīs informācijas public ēšanas Internet  tīklā.  
Dalībvalstis iesniedz groz ījumu priekšlikumus protokola  pielikumiem 19. panta 1. punkt ā 
minētajai komisijai. Kopienas nost āju attiecībā uz šādiem groz ījumiem pie ņem saska ņā ar 
19. panta 2. punkt ā minēto kārtību.  
 
LV 20   LV 18. pants  
Pielikumu groz ījumi 
Grozījumus, kas nepieciešami, lai š īs regulas pielikumus piem ērotu zinātniskam un tehniskam 
progresam un groz ījumiem protokola pielikumos, pie ņem saska ņā ar 19. panta 2. punkt ā 
minēto kārtību.  
19. pants  
Komiteja  
1. Komisijai pal īdz komiteja (turpm āk tekstā “komiteja”). 
2. Kur sniegta atsauce uz šo punktu, piem ēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, 
ņemot vērā tā 8. panta noteikumus. L ēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punkt ā 
paredzēto periodu nosaka uz trim m ēnešiem.  
20. pants 
Soda naudas  
Dalībvalstis nosaka noteikumus par soda naud ām, kas piem ērojamas regulas noteikumu 
pārkāpšanas gad ījumā, un veic visus nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka tie tiek 
īstenoti. Paredz ētajām soda naud ām ir jābūt efektīvām, proporcion ālām un prevent īvām. 
Dalībvalstis pazi ņo par šiem noteikumiem Komisijai v ēlākais vienu gadu p ēc šīs regulas 
stāšanās spēkā un ziņo tai uzreiz par jebk ādiem turpm ākiem groz ījumiem, kas tos ietekm ē.  
21. pants 
Direktīvu 91/689/EEK un 96/61/EK groz ījumi  
1. Direkt īvas 91/689/EEK 8. panta 3. punktu sv ītro. 
2. Direkt īvas 96/61/EK 15. panta 3. punktu sv ītro.  
 
LV 21   LV 22. pants 
Stāšanās spēkā  
Šī regula st ājas spēkā divdesmitaj ā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības Oficiālajā 
Vēstnesī.  
Šī regula uzliek saist ības kopum ā un ir tieši piem ērojama vis ās dalībvalstīs.  
Briselē, […] 
Eiropas Parlamenta v ārdā– Padomes v ārdā–  
priekšsēdētājs priekšs ēdētājs 
 
LV 22   LV  I PIELIKUMS  
DARBĪBAS  
Nr. Darb ība  Jaudas slieksnis 
1. Ener ģētika   
(a) Minerāleļlas un gāzes pārstrādes rūpnīcas *(1) 
(b) Gazifik ācijas un saš ķidrināšanas iekārtas  * 
(c) Termoelektrostacijas un citas sadedzin āšanas 
iekārtas  Siltuma padeve - 50 
megavati (MW)  
(d) Koksa kr āsnis  * 
(e) Ogļu velmētavas  Jauda - 1 tonna stund ā  
(f) Ogļu ražojumu un cieto bezd ūmu kurin āmo 
ražošanas iek ārtas  * 
2. Metālu ieguve un apstr āde  
(a) Metālu rūdu (tostarp sulf īdu rūdu) 
apdedzināšanas vai sa ķepšanas iek ārtas  * 
(b) Iekārtas neapstr ādāta čuguna un t ērauda 
ieguvei (pirm ējā vai otr ējā kausēšana), 
ietverot nep ārtrauktu met ālliešanu  Jauda - 2,5 tonnas stund ā 
(c) Iekārtas melno met ālu apstrādei:   
(i) Velmēšanas iekārtas ar jaudu Jauda - 20 tonnas 
neapstrādāta tērauda 
stundā  
(ii)Kalves ar veseriem Enerģijas patēriņš - 50 
kilodžouli (kJ) uz veseri, kur pat ērētā 
siltumener ģija pārsniedz 
20 MW  
 (iii) Kaus ēta metāla aizsargp ārklājuma 
pielietošana  Neapstrādāta tērauda 
padevi - 2 tonnas stund ā 
(d) Melno met ālu lietuves  Ražošanas jaudu - 20 
tonnas dien ā 
(e) Iekārtas:  
 (i) Kr āsaino neapstr ādātu metālu ieguvei 
no rūdas, koncentr ātiem vai otrreiz ējām 
izejvielām, izmantojot metalur ģiskos, 
ķīmiskos vai elektrol ītiskos procesus  * 
 
LV 23   LV  (ii) Kr āsaino met ālu kausēšanai, ietverot 
krāsaino met ālu sakaus ēšanu, kā arī ietverot 
pārstrādes produktu kaus ēšanu (att īrīšanu, 
metālliešanu, utt.).  Kausēšanas jaudu - 4 
tonnas dien ā svinam un 
kadmijam vai 20 tonnas dienā visiem citiem 
metāliem 
(f) Metālu un plastik ātu virsmas apstr ādes 
iekārtas, izmantojot elektrol ītiskos vai 
ķīmiskos procesus  Apstrādes tvertņu tilpums 
ir 30 m3 
3. Ieguves nozare   
(a) Derīgo izrakte ņu ieguve zemes dz īlēs un ar to 
saistītas darbības  * 
(b) Derīgo izrakte ņu ieguve atkl ātos karjeros Virsmas plat ība ir 25 
hektāri  
Iekārtas, lai ražotu:   
(i) cementa klinkers rot ējošos cepļos Ražošanas jauda - 500 
tonnas dien ā 
(ii)kaļķus rotējošos cepļos  Ražošanas jauda, kas 
pārsniedz 50 tonnas 
dienā (c) 
(iii) cementa klinkers vai ka ļķi citās krāsnīs Ražošanas jauda - 50 
tonnas dien ā 
(d) Azbesta ieguves un azbestu saturošu 
produktu ražošanas iek ārtas  * 
(e) Stikla, tostarp stiklš ķiedru ražošanas iek ārtas Kaus ēšanas jauda - 20 
tonnas dien ā 
(f)  Miner ālvielu kaus ēšanas, tostarp 
minerālšķiedru ražošanas iek ārtas  Kausēšanas jauda - 20 
tonnas dien ā 
(g) Iekārtas keramikas izstr ādājumu ražošanai, 
tos apdedzinot, konkr ēti dakstiņu, ķieģeļu, 
ugunsiztur īgo ķieģeļu, flīžu, keramikas vai 
porcelāna ražošanai  Ražošanas jauda - 75 
tonnas dien ā; cepļa jauda 
- 4 m3; cepļa 
piepildījuma blīvums - 
300 kg/m3  
 
LV 24   LV 4. Ķīmiskā rūpniecība   
(a) Ķīmiskās iekārtas pamatorganisko ķimikāliju 
ražošanai r ūpnieciskā mērogā: 
(i) vienk āršie ogļūdeņraži (line ārie vai 
cikliskie, pies ātinātie vai 
nepiesātinātie, alif ātiskie vai 
aromātiskie);  
(ii) skābekli saturoši og ļūdeņraži, 
piemēram, spirti, aldeh īdi, ketoni, 
karboksilsk ābes, esteri, acet āti, ēteri, 
peroksīdi, epoksīdsveķi;  
(iii) sērogļūdeņraži;  
(iv) slāpekli saturoši og ļūdeņraži, 
piemēram, am īni, amīdi, slāpekļa 
savienojumi, nitrosavienojumi vai 
nitrātu savienojumi, nitrili, cian āti, 
izocianāti;  
(v) fosforu saturoši og ļūdeņraži;  
(vi) halog ēna ogļūdeņraži;  
(vii) metālorganiskie savienojumi;  
(viii) galvenie plastikas materi āli (polimēri, 
sintētiskās un celulozes š ķiedras);  
(ix) sintētiskās gumijas; 
(x) krāsvielas un pigmenti;  
(xi) virsmas akt īvie aģenti un vielas. ∗ 
(b) Ķīmiskās iekārtas pamatneorganisko 
ķimikāliju ražošanai r ūpnieciskā mērogā, 
piemēram: 
(i) gāzes, tādas kā amonjaks, hlors vai 
hlorūdeņradis, fluors vai 
fluorūdeņradis, oglek ļa oksīdi, sēra 
savienojumi, sl āpekļa oks īdi, 
ūdeņradis, s ēra dioks īds, 
karbonilhlor īds;  
(ii) skābes, tādas kā hromsk ābe, 
fluorūdeņražskābe, fosforsk ābe, 
slāpekļskābe, sālsskābe, sērskābe, 
oleums, s ērpaskābe;  
(iii) sārmi, tādi kā amonija hidroks īds, 
kālija hidroks īds, nātrija hidroks īds;  
(iv) sāļi, tādi kā amonija hlor īds, kālija 
hlorāts, kālija karbon āts, nātrija 
karbonāts, perbor āts, sudraba nitr āts;  
(v) nemet āli, metālu oksīdi un citi 
neorganiski savienojumi, t ādi kā 
kalcija karb īds, silīcijs, sil īcija 
karbīds. * 
(c) Ķīmiskās iekārtas fosforu, sl āpekli vai k āliju 
saturoša miner ālmēslojuma (vienk ārša vai 
kompleksa) ražošanai r ūpnieciskā mērogā  * 
 
LV 25   LV (d) Ķīmiskās iekārtas galveno augu aizsardz ības 
līdzekļu un bioc īdu ražošanai r ūpnieciskā 
mērogā  * 
(e) Iekārtas galveno farmaceitisko produktu 
ražošanai r ūpnieciskā mērogā, izmantojot 
ķīmisku vai biolo ģisku procesu  * 
(f) Ķīmiskās iekārtas spr āgstvielu un 
pirotehnikas izstr ādājumu ražošanai 
rūpnieciskā mērogā * 
5. Atkritumu un notek ūdeņu 
apsaimniekošana   
(a) Bīstamo atkritumu izn īcināšanas vai 
pārstrādes iekārtas Uzņem 10 tonnas dien ā 
(b) Sadzīves atkritumu sadedzin āšanas iek ārtas 
Direktīvas 2000/76/EK ietvar ā  Jauda - 3 tonnas stund ā 
(c) Sadzīves atkritumu izn īcināšanas iekārtas  Jauda - 50 tonnas dien ā 
(d) Atkritumu izg āztuves (iz ņemot inerto 
atkritumu izg āztuves un izg āztuves, kuras ir 
noteikti sl ēgtas pirms 16.7.2001. vai kur ām 
kompetento iest āžu piepras ītā apkopšanas 
fāze saska ņā ar Padomes Direkt īvas 
1999/31/EK26 13. pantu ir iztec ējusi).  Uzņem 10 tonnas dien ā 
vai kuru kop ējā jauda ir 
25 000 tonnas 
(e) Dzīvnieku kaut ķermeņu un dz īvnieku 
izcelsmes atkritumu izn īcināšanas vai 
otrreizējās pārstrādes iekārtas  Pārstrādes jauda - 10 
tonnas dien ā 
(f) Komun ālo notekūdeņu attīrīšanas rūpnīcas  Jauda - 100 000 
kopskaita ekvivalents 
(g) Neatkar īgi vadītas notek ūdeņu attīrīšanas 
rūpnīcas, kuras apkalpo vienu vai vair ākas no 
šī pielikuma darb ībām  Jauda - 10 000 m3 dienā 
6. Papīra un koksnes ieguve un apstr āde  
(a) Rūpnieciskās iekārtas celulozes ražošanai no 
koksnes vai l īdzīgas šķiedras saturošas 
izejvielas  * 
(b) Rūpnieciskās iekārtas papīra, kartona un citu 
pirmapstr ādes koksnes produktu (t ādu kā 
skaidu pl ākšņu, kokšķiedru pl ākšņu un 
saplākšņa) ražošanai  Ražošanas jauda - 20 
tonnas dien ā 
                                                 
26 OV L 182, 16.7.1999., 1. lpp. 
 
LV 26   LV (c) Rūpnieciskās iekārtas koksnes un koksnes 
izstrādājumu apstr ādāšanai ar ķimikālijām  Ražošanas jauda - 50 m3 
dienā 
7. Intensīva mājlopu audz ēšana un 
akvakult ūra   
(a) Iekārtas intens īvai mājputnu vai c ūku 
audzēšanai  (i) 40 000 vietas 
mājputniem 
  (ii) 2 000 vietas 
nobarojam ām cūkām 
(virs 30 kg) 
  (iii) 750 vietas 
sivēnmātēm 
(b) Intensīva akvakult ūra  Zivju vai v ēžveidīgo 
ražotspēja - 1000 tonnas 
gadā  
8. Pārtikas un dz ērienu nozares dz īvnieku un 
augu izcelsmes produkti   
(a) Lopkautuves Kaut ķermeņu ražošanas 
jauda - 50 tonnas dien ā 
Apstrāde un pārstrāde, kas paredz ēta pārtikas 
un dzērienu produktu ražošanai no:   
(i) dzīvnieku izcelsmes izejviel ām (izņemot 
pienu) Gala produkcijas 
ražošanas jauda – 75 
tonnas dien ā (b) 
(ii) Augu izcelsmes izejviel ām Gala produkcijas 
ražošanas jaudu – 300 tonnas dien ā 
(pamatojoties uz 
ceturksnī saražot ās 
produkcijas vid ējo 
apjomu) 
(c) Piena apstr āde un pārstrāde  Ieg ūtā piena daudzums 
dienā ir 200 tonnas ( 
pamatojoties uz vid ēji 
gadā pārstrādāto piena 
daudzumu)  
9. Citas darb ības   
(a) Materi ālu priekšapstr āde (tādas darbības kā 
mazgāšana, balin āšana, merseriz ācija) vai 
šķiedru vai audumu kr āsošanas ražotnes  Ar apstrādes jaudu – 10 
tonnas dien ā 
(b) Ādu un kažok ādu miecēšanas ražotnes  Ar apstr ādes jaudu – 12 
tonnas gatav ās 
produkcijas dien ā 
 
LV 27   LV (c) Iekārtas vielu, priekšmetu vai produktu 
virsmas apstr ādei, lietojot organiskos 
šķīdinātājus, it īpaši ārējai apstr ādei, 
iespieddarbiem, apdrukai, p ārklāšanai ar 
aizsargkārtām, attaukošanai, 
ūdensnecaurlaid ībai, krāsošanai, t īrīšanai vai 
impregnēšanai.  Ar patēriņu – 150 kg 
stundā vai 200 tonnas 
gadā 
(d) Iekārtas og ļu (cietais ogleklis) vai 
elektrograf īta ražošanai ar dedzin āšanas un 
grafitizācijas paņēmienu * 
(e) Iekārtas kuģu būvēšanai un kr āsošanai vai 
krāsas noņemšanai no ku ģiem  Ar kravnes ību 100 
metrus gariem ku ģiem 
 (1) Zvaigznīte (*) nor āda, ka nav piem ērojams neviens jaudas slieksnis (visiem 
rūpnieciskajiem kompleksiem ir j āsniedz pārskati). 
 
LV 28   LV II PIELIKUMS  
PIESĀRŅOJOŠĀS VIELAS  
   Emisiju sliekš ņi 
(1. sleja) 
Nr CAS 
numurs Pies ārņojošā viela  Gaisā 
(1a sleja)  Ūdenī 
(1b sleja)   Zemē 
(1c sleja)  
   kg/gad ā kg/gad ā kg/gad ā 
1 74-82-8 Met āns (CH 4) 100 000 -(1) - 
2 630-08-0 Oglek ļa monoks īds (CO) 500 000 - - 
3 124-38-9 Oglek ļa dioksīds (CO 2) 100miljoni - - 
4  Fluorog ļūdeņraži (HFCs) 100 - - 
5 10024-97-2 Sl āpekļa oksīds (N 2O) 10 000 - - 
6 7664-41-7 Amonjaks (NH 3) 10 000 - - 
7  Gaistošie organiskie 
savienojumi iz ņemot met ānu 
(NMVOC) 100 000 - - 
8  Sl āpekļa oksīdi (NO x/NO 2) 100 000 - - 
9  Perfluoroglek ļi (PFCs) 100 - - 
10 2551-62-4 S ēra heksafluor īds (SF 6) 50 - - 
11  S ēra oksīdi (SO x/SO 2) 150 000 - - 
12  Kop ējais slāpeklis - 50 000 50 000 
13  Kop ējais fosfors - 5 000 5 000 
14  Hidrohlorfluoroglek ļi 
(HCFCs) 1 - - 
15  Hlorfluoroglek ļi (CFCs) 1 - - 
16  Halons 1 - - 
17 7440-38-2 Ars ēns un savienojumi (k ā As) 20 5 5 
18 7440-43-9 Kadmijs un savienojumi (k ā 
Cd) 10 5 5 
 
LV 29   LV    Emisiju sliekš ņi 
(1. sleja) 
Nr CAS 
numurs Pies ārņojošā viela  Gaisā 
(1a sleja)  Ūdenī 
(1b sleja)   Zemē 
(1c sleja)  
   kg/gad ā kg/gad ā kg/gad ā 
19 7440-47-3 Hroms un savienojumi (k ā Cr) 100 50 50 
20 7440-50-8 Varš un savienojumi (k ā Cu) 100 50 50 
21 7439-97-6 Dzīvsudrabs un savienojumi
(kā Hg) 10 1 1 
22 7440-02-0 Niķelis un savienojumi (k ā Ni) 50 20 20 
23 7439-92-1 Svins un savienojumi (k ā as 
Pb) 200 20 20 
24 7440-66-6 Cinks un savienojumi (k ā as 
Zn) 200 100 100 
25 15972-60-8 Alahlors - 1 1 
26 309-00-2 Aldrins 1 1 1 
27 1912-24-9 Atraz īns - 1 1 
28 57-74-9 Hlord āns  1 1 1 
29 143-50-0 Hlordekons 1 1 1 
30 470-90-6 Hlorfenvinfoss - 1 1 
31 85535-84-8 Hloralk āni, C 10-C13 - 1 1 
32 2921-88-2 Hlorpirifoss  - 1 1 
33 50-29-3 DDT 1 1 1 
34 107-06-2 1,2-dihloret āns (EDC) 1 000 10 10 
35 75-09-2 Dihlormet āns (DCM) 1 000 10 10 
36 60-57-1 Dildrins 1 1 1 
37 330-54-1 Diurons - 1 1 
38 115-29-7 Endosulpf āns - 1 1 
 
LV 30   LV    Emisiju sliekš ņi 
(1. sleja) 
Nr CAS 
numurs Pies ārņojošā viela  Gaisā 
(1a sleja)  Ūdenī 
(1b sleja)   Zemē 
(1c sleja)  
   kg/gad ā kg/gad ā kg/gad ā 
39 72-20-8 Endr īns 1 1 1 
40  Halogēnorganiskie 
savienojumi (k ā AOX) - 1 000 1 000 
41 76-44-8 Heptahlors 1 1 1 
42 118-74-1 Heksahlorbenzols (HCB) 10 1 1 
43 87-68-3 Heksahlorbutadi ēns (HCBD) - 1 1 
44 608-73-1 1,2,3,4,5, 6 
-heksahlorcikloheks āns (HCH)10 1 1 
45 58-89-9 Lind āns  1 1 1 
46 2385-85-5 Mirekss  1 1 1 
47  PCDD +PCDF
(dioksīni+furāni) (kā Teq) 0.001 0.001 0.001 
48 608-93-5 Pentahlorbenzols 1 1 1 
49 87-86-5 Pentahlorfenols (PCP) 10 1 1 
50 1336-36-3 Polihlor ēts bifenils (PCBs) 0.1 0.1 0.1 
51 122-34-9 Simaz īns  - 1 1 
52 127-18-4 Tetrahloretil ēns (PER)  2 000 10 - 
53 56-23-5 Tetrahlormet āns (TCM) 100 1 - 
54 12002-48-1 Trihlorbenzols (TCBs)  10 1 - 
55 71-55-6 1,1,1-trihloret āns 100 - - 
56 79-34-5 1,1,2,2-tetrahloret āns 50 - - 
57 79-01-6 Trihloretil ēns 2 000 10 - 
58 67-66-3 Trihlormet āns 500 10 - 
 
LV 31   LV    Emisiju sliekš ņi 
(1. sleja) 
Nr CAS 
numurs Pies ārņojošā viela  Gaisā 
(1a sleja)  Ūdenī 
(1b sleja)   Zemē 
(1c sleja)  
   kg/gad ā kg/gad ā kg/gad ā 
59 8001-35-2 Toksaf ēns 1  1 1 
60 75-01-4 Vinila hlor īds 1 000 10 10 
61 120-12-7 Antrac ēns  50 1 1 
62 71-43-2 Benzols  1 000 200 
(kā BTEX)(2) 200 
(kā BTEX)(2)
63  Brom ētie difinel ēteri (PBDE) - 1 1 
64  Nonilfenola etoksil āti 
(NP/NPEs) un saist ītas vielas - 1 1 
65 100-41-4 Etila benzols - 200 
kā BTEX)(2) 200 
(kā BTEX)(2)
66 75-21-8 Etil ēna oksīds 1 000 10 10 
67 34123-59-6 Izoproturons - 1 1 
68 91-20-3 Naftalēns 100 10 10 
69  Alvorganiskie savienojumi 
(kā kopējais Sn) - 50 50 
70 117-81-7 Di-(2-ethyl hexyl) phthalate 
(DEHP) 10 1 1 
71 108-95-2 Fenoli (as total C) - 20 20 
72  Policikliski arom ātiski 
ogļūdeņraži (PAHs)(3) 50 5 5 
73 108-88-3 Toluols - 200 
(kā BTEX)(2) 200 
(kā BTEX)(2)
74  Tributilalva (tributyltin) un
savienojumi  - 1 1 
75   Trifeniltins (THT)
(Triphenyltin) un savienojumi - 1 1 
 
LV 32   LV    Emisiju sliekš ņi 
(1. sleja) 
Nr CAS 
numurs Pies ārņojošā viela  Gaisā 
(1a sleja)  Ūdenī 
(1b sleja)   Zemē 
(1c sleja)  
   kg/gad ā kg/gad ā kg/gad ā 
76  Kopējais organiskais ogleklis
(TOC) (k ā kopējais C vai
COD/3) - 50 000 - 
77 1582-09-8 Triflural īns  - 1 1 
78 1330-20-7 Ksiloli - 200 
(kā BTEX)(2) 200 
(kā BTEX)(2)
79  Hlor īdi (kā kopējais Cl) - 2 miljoni 2 miljoni 
80  Hlors un neorganiskie
savienojumi (k ā HCl) 10 000 - - 
81 1332-21-4 Azbests 1 1 1 
82  Cian īdi (kā kopējais CN) - 50 50 
83  Fluor īdi (kā kopējais F) - 2 000 2 000 
84  Fluors un neorganiskie
savienojumi (k ā HF) 5 000 - - 
85 74-90-8 Ūdeņraža cianīds (HCN)  200 - - 
86  Ciet ās daļiņas (PM 10) 50 000 - - 
87 1806-26-4 Oktilfenols - 1 - 
88 206-44-0 Fluorant ēns - 2 - 
89 465-73-6 Izodr īns - 1 - 
90 36355-1-8 Heksabrombifenils 0.1 0.1 0.1 
Piezīmes:  
(1) Defise (-) nor āda, ka par attiec īgo parametru un mediju nav j āsniedz pārskats.  
(2) Par vienk āršām piesārņojošām vielām jāziņo, ja ir pārsniegts BTEX (benzola, toluola, etila 
benzola, ksilolu parametru summa) slieksnis. 
 
LV 33   LV (3) Policikliskie arom ātiskie ogļūdeņraži (PAHs) j āizmēra, lai ziņotu par izmešiem gais ā, 
piemēram, benzo(a)pir ēns (50-32-8), benzo(b)fluorant ēns (205-99-2), benzo(k)fluorant ēns 
(207-08-9), indeno(1,2,3-cd)pir ēns (193-39-5) (ieg ūti no Konvencijas par robežš ķērsojošo 
gaisa pies ārņošanu lielos att ālumos Protokola par notur īgiem organiskiem pies ārņotājiem). 
Pārskatiem par izmešiem ūdenī vai zemē, kā arī pārskatiem par izmešiem ārpus teritorijas, 
papildus četrām minētajām vielām pievieno benz(g,h,i)peril ēnu (191-24-2) un fluorant ēnu. 
 
LV 34   LV III PIELIKUMS  
IZMEŠU UN P ĀRNESES DATU P ĀRSKATU FORM ĀTS 
Rūpnieciskā kompleksa identifik ācija  
Mātessabiedr ības nosaukums 
Rūpnieciskā kompleksa (vad ītāja) nosaukums 
Rūpnieciskā kompleksa identifik ācijas numurs 
Adrese/iela Pilsēta/ciems 
Pasta indekss Valsts Teritorijas koordin ātes 
Upes baseina rajons 
(1) 
NACE-kods (4 cipari) Galvenā ekonomisk ā darbība 
Ražošanas apjoms (nav oblig āti) 
Rūpniecisko kompleksu skaits (nav oblig āti) 
Ekspluatācijas stundu skaits gad ā (nav oblig āti) 
Darbinieku skaits (nav oblig āti) 
Teksta laukums teksta inform ācijai vai m ājas lapas adresei, ko 
iesniedz r ūpnieciskais komplekss vai m ātes uzņēmums (nav 
obligāti)   
Visas rūpnieciskā kompleksa I pielikuma darb ības (saska ņā 
ar I pielikum ā sniegto kod ēšanas sist ēmu un IPPC kodu, kur 
iespējams)  
1. darbība (galven ā I pielikuma darb ība) 
2. darbība 
N darbība  
Dati par izmešiem gais ā no rūpnieciskā kompleksa katrai 
piesārņojošai vielai, kas p ārsniedz slieksni (saska ņā ar II 
pielikumu)  Izmeši gais ā 
Piesārņojošā viela1 
Piesārņojošā viela2 
Piesārņojošā vielaN M: izmērīts, izmantota anal ītiskā metode; 
C: aprēķināts, izmantota apr ēķina metode; 
E: novērtēts; izmantota anal ītiskā metode kg/gadā 
Dati par emisiju ūdenī no rūpnieciskā kompleksa katram 
piesārņotājam, kas p ārsniedz slieksni (saska ņā ar II 
pielikumu)  Izmeši ūdenī 
Piesārņojošā viela1 
Piesārņojošā viela2 
Piesārņojošā vielaN  M: izmērīts, izmantota anal ītiskā metode; 
C: aprēķināts, izmantota apr ēķina metode; 
E: novērtēts; izmantota anal ītiskā metode kg/gadā  
Dati par emisiju zem ē no rūpnieciskā kompleksa katram 
piesārņotājam, kas p ārsniedz slieksni (saska ņā ar II 
pielikumu)  Izmeši zem ē 
Piesārņojošā viela1 
Piesārņojošā viela2 
Piesārņojošā vielaN  M: izmērīts, izmantota anal ītiskā metode; 
C: aprēķināts, izmantota apr ēķina metode; 
E: novērtēts; izmantota anal ītiskā metode kg/gadā  
 
LV 35   LV Pārnese ārpus teritorijas katrai t ādas piesārņojošai vielai, ko 
attīra ūdens attīrīšanas iek ārtās daudzumos, kuri p ārsniedz 
slieksni (saska ņā ar II pielikumu)   
Piesārņojošā viela1 
Piesārņojošā viela2 
Piesārņojošā vielaN M: izmērīts, izmantota anal ītiskā metode; 
C: aprēķināts, izmantota apr ēķina metode; 
E: novērtēts; izmantota anal ītiskā metode kg/gadā 
Rūpnieciskā kompleksa b īstamo atkritumu p ārnese ārpus teritorijas, kas 
pārsniedz slieksni (saska ņā ar 5. pantu)  
Valsts robež ās: 
Pārstrādei (R) 
Iznīcināšanai (D) 
  
tonnas/gad ā 
tonnas/gad ā 
 
Uz citām valstīm:  
Pārstrādei (R) 
Pārstrādātāja nosaukums 
Pārstrādātāja adrese 
Faktiskās pārstrādāšanas vietas adrese, 
kas saņem pasūtījumu. 
 tonnas/gad ā 
 
Uz citām valstīm:  
Iznīcināšanai (D) 
Iznīcināšanas uzņēmuma nosaukums 
Iznīcināšanas uzņēmuma adrese 
Faktiskās iznīcināšanas vietas adrese, kas 
saņem pārsūtījumu. tonnas/gad ā 
 
Rūpnieciskā kompleksa b īstamo atkritumu p ārnese ārpus teritorijas, kas 
pārsniedz slieksni (saska ņā ar 5. pantu)  
Pārstrādei (R)  tonnas/gad ā 
Iznīcināšanai (D)  tonnas/gad ā 
 
LV 36   LV Kompetent ā iestāde, kurai iesniedzami 
sabiedrības piepras ījumi: 
Nosaukums 
Adrese/iela Pilsēta/ciems 
Tālruņa Nr.  
Faksa Nr. E-pasta adrese
  
 
(1) Saska ņā ar 3. panta 1. punktu 2000. gada 23. oktobra Direkt īvā 2000/60/EK, ar ko izveido 
sistēmu Kopienas r īcībai ūdens resursu politikas jom ā 27. 
                                                 
27 OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.