EIROPAS KOMISIJA Briselē, 24.11.2021 COM(2021) 916 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Pastiprinātās uzraudzības atjauninājums - Grieķija, 2021. gada novembris {SWD(2021) 364 final}



VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA Ekonomikas attīstība un rīcībpolitikas Grieķijā tiek uzraudzītas Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada ietvaros un pastiprinātās uzraudzības sistēmā atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 472/2013 ( ) 2. un 3. pantam. Veicot Grieķijas pastiprināto uzraudzību ( ), atzīts, ka Grieķijai arī turpmāk ir jāīsteno pasākumi, lai novērstu ekonomikas un finanšu grūtību cēloņus vai varbūtējos cēloņus, vienlaikus īstenojot strukturālas reformas, lai atbalstītu noturīgu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi. Pastiprināta uzraudzība nodrošina visaptverošu pamatu ekonomikas attīstības uzraudzībai un tādas politikas īstenošanai, kas vajadzīga, lai nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanos. Minētā uzraudzība ļauj regulāri novērtēt jaunākās ekonomiskās un finanšu norises Grieķijā, kā arī uzraudzīt valsts finansēšanas nosacījumus un atjaunināt parāda atmaksājamības analīzi. Pastiprinātā uzraudzība turklāt nodrošina satvaru novērtējumam par to, kā Grieķija pilda Eurogrupas sanāksmē 2018. gada 22. jūnijā pausto vispārīgo apņemšanos turpināt un pabeigt reformas, kas noteiktas saskaņā ar Eiropas Stabilitātes mehānisma programmu, un nodrošināt, ka tiek turpināts ievērot finansiālās palīdzības programmu ietvaros noteikto svarīgo reformu mērķus. Šajā kontekstā pastiprinātās uzraudzības ietvaros tiek pārraudzīts, kā tiek īstenotas konkrētās apņemšanās saskaņotajos termiņos līdz 2022. gada vidum pabeigt galvenās strukturālās reformas, kas saskaņā ar programmu sāktas sešās galvenajās jomās: i) fiskālā un fiskāli strukturālā politika, ii) sociālā labklājība, iii) finanšu stabilitāte, iv) darba un produktu tirgi, v) Grieķijas Aktīvu un līdzdalības korporācija un privatizācija un vi) valsts pārvaldes modernizācija ( ). Šis ir divpadsmitais pastiprinātās uzraudzības ziņojums par Grieķiju. Ziņojuma pamatā ir konstatējumi, kas gūti 2021. gada 19. un 20. oktobra Atēnu misijā un regulārajā dialogā ar iestādēm. Misiju veica Eiropas Komisija sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku ( ); Starptautiskais Valūtas fonds piedalījās pēcfinansēšanas novērtēšanas kontekstā, savukārt Eiropas Stabilitātes mehānisms piedalījās savas agrīnās brīdināšanas sistēmas ietvaros un saskaņā ar 2018. gada 27. aprīļa Saprašanās memorandu par darba attiecībām starp Eiropas Komisiju un Eiropas Stabilitātes mehānismu. Šajā ziņojumā ir novērtēts, kā Grieķija ir īstenojusi savas Eurogrupai paustās apņemšanās attiecībā uz reformu pabeigšanu līdz 2021. gada‑vidum. Šis ziņojums varētu kalpot par pamatu Eurogrupas lēmumam par nākamā no politikas atkarīgo parāda pasākumu kopuma uzsākšanu 767 miljonu EUR apmērā. Par šiem pasākumiem 2018. gada 22. jūnijā tika panākta vienošanās ar Eurogrupu, un tie ietver tādu ienākumiem ekvivalentu summu pārskaitīšanu, kuras izriet no centrālo banku turētajām Grieķijas valsts obligācijām saskaņā ar Vērtspapīru tirgu programmu un Nolīgumu par neto finanšu aktīviem, un atbrīvojumu no palielinātās procentu likmju starpības konkrētiem aizdevumiem, ko nodrošina Eiropas Finanšu stabilitātes instruments. No politikas atkarīgo parāda pasākumu piektā daļa tika piešķirta pēc Eurogrupas 2021. gada 17. jūnijā. Saistības, ko Grieķija 2018. gada jūnijā uzņēmās pret Eurogrupas partneriem un kas ir pamats papildu parāda atvieglošanas pasākumu piemērošanai, tika noteiktas līdz 2022. gada vidum, un tādējādi Grieķijai ir sācies šīs vienošanās pēdējais gads. Iestādes pauda nodomu koncentrēt savus centienus uz neizpildīto saistību izpildi līdz 2022. gada vidum. Lēmumos par atlikušo parāda atvieglošanas pasākumu atbrīvošanu, kā arī pastiprinātas uzraudzības izbeigšanu būs jāņem vērā panākumi saistību izpildē, kā arī plašāka ekonomikas politikas vide. VISPĀRĪGAIS NOVĒRTĒJUMS Neraugoties uz pašreizējo pandēmiju, Grieķijas ekonomikas atveseļošana kļūst arvien spēcīgāka. Pēc spēcīgas gada pirmās puses un tūrisma sezonas, kas bija labāka nekā gaidīts, Komisijas rudens prognozē paredzēts, ka 2021. gadā izaugsme sasniegs 7,1 %, tādējādi praktiski sasniedzot ekonomiskās aktivitātes pirmspandēmijas līmeni. Tiek prognozēts, ka 2022. gadā reālais IKP pieaugs par 5,2 %. Lai gan pandēmijas ietekme joprojām ir ļoti intensīva, paredzams, ka līdz ar notiekošo vakcinācijas kampaņu tā pakāpeniski mazināsies. Paredzams, ka stimulējošā fiskālā un monetārā politika un Grieķijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošanas gaidāmais spēcīgais stimuls turpinās virzību uz priekšu. Darba tirgus joprojām ir noturīgs, pateicoties arī valdības atbalsta shēmām, kas turpināja aizsargāt darbvietas neaizsargātās nozarēs. 2022. gada budžeta plāna projektā tika apstiprināts, ka ir sagaidāms, ka esošie ārkārtas atbalsta pasākumi lielā mērā tiks atcelti līdz 2021. gada beigām, un pasākumi, kas nākamajā gadā joprojām būs aktīvi, tiks pielāgoti ekonomikas mainīgajām vajadzībām. Paredzams, ka tas kopā ar ekonomikas atgūšanos atbalstīs turpmāku vispārējās valdības budžeta deficīta samazināšanu. Iestādes sekmīgi izpildīja vēl vairākas konkrētas saistības: ·kontu plāna reformas ietvaros, ar ko ievieš kopēju ekonomisko, administratīvo un funkcionālo klasifikāciju budžeta un grāmatvedības vajadzībām, iestādes pabeidza gan parastā, gan publisko investīciju budžeta funkcionālās klasifikācijas pirmo līmeni, kas novembrī tiks iesniegts kā daļa no 2022. gada budžeta. Ar to tiek pildītas konkrētas saistības publisko finanšu pārvaldības jomā attiecībā uz centrālās administrācijas kontu plāna pabeigšanu. Notiek funkcionālās klasifikācijas (2022. gada‑vidus konkrēto saistību) otrā līmeņa izveide. ·Pasākumi, ko iestādes pieņēmušas pretmonopola tiesību aizsardzības līdzekļa ietvaros, ļauj Publiskajai elektroenerģijas korporācijai (PPC) – Grieķijas valstij piederošā elektroenerģijas vēsturiskā operatora – konkurentiem ilgākā termiņā iegādāties vairāk elektroenerģijas, tādējādi izbeidzot šo ieilgušo pretmonopola lietu. Ar to tiek pabeigta enerģētikas nozares reforma, kas bija konkrētas saistības (). Turklāt reformu īstenošana noritēja labi plašā konkrētu saistību klāstā saskaņā ar saskaņotajiem termiņiem. Jo īpaši: ·būtisks progress tika panākts attiecībā uz investīciju licencēšanas tiesību aktu vienkāršošanu, un lielākā daļa no vēl neatrisinātajiem elementiem jau ir ieviesti. Paredzams, ka pēdējais saskaņotais elements, t. i., pilnvarojošie sekundārie tiesību akti, lai vienkāršotu licencēšanas procedūras saimnieciskajai darbībai izglītības nozarē, tiks pabeigts līdz 2022. gada janvārim. ·Grieķijas Aktīvu un līdzdalības korporācija pabeidza darbu pie stratēģiskā plāna atjaunināšanas, kurā izklāstīti tās mērķi un nostiprināta tās kā aktīva akcionāra loma uzņēmumos tās portfelī. Saistībā ar stratēģiskā plāna atjaunināšanu korporācija guva labus panākumus arī juridisko izmaiņu jomā, kas būs vajadzīgas, lai valsts uzņēmumi kļūtu par uzņēmumiem ar augstākiem darbības rādītājiem. Tā kā korporācija turpina attīstīties un pāriet uz atjauninātā plāna īstenošanu, visām pusēm joprojām ir ļoti svarīgi saglabāt korporācijas neatkarību saskaņā ar tās dibināšanas likumu, jo tas veicinās tās pilnvaru īstenošanu un Grieķijas valsts aktīvu vērtības radīšanu. Turklāt tika panākta vienošanās par Atēnu Pilsēttransporta organizācijas (OASA) izpildes līgumu, kurā bija iekļauta īpaša metodika organizācijas saņemamās sabiedrisko pakalpojumu saistību summas aplēsei, savukārt nepabeigtās darbības tā izpildei ir paredzēts pabeigt līdz novembra‑beigām. ·Pēdējos mēnešos kopumā ir gūti labi panākumi attiecībā uz notiekošajiem privatizācijas darījumiem. Pirmkārt, pēc tam, kad 2021. gada 26. augustā tika izvēlēts vēlamais ieguldītājs Egnatia automaģistrāles ilgtermiņa koncesijā, finanšu piedāvājumam, kas ietver avansa maksājumu gandrīz 1,5 miljardu EUR apmērā un ikgadēju maksājumu 7,5 % apmērā no koncesionāra gada kopējiem bruto ieņēmumiem, iestādes sagatavoja autoceļa nodevas iekasēšanas staciju pabeigšanas un ekspluatācijas grafiku un visu tuneļu licencēšanu. Otrkārt, pēc tam, kad 2021. gada 9. septembrī tika izraudzīts vēlamais investors Publiskās gāzes korporācijas (DEPA) infrastruktūras pārdošanai, Revīzijas palāta iesniedza un apstiprināja šo lietu. Treškārt, tika panākts progress iepirkuma procedūrā attiecībā uz vairākiem darījumiem reģionālajās ostās, un 2021. gada 15. oktobrī tika iesniegti saistoši piedāvājumi attiecībā uz Gournes Heraklion Krētā (Amerikas bijušās militārās bāzes Gournes daļas attīstīšana). Iestādes arī apstiprināja atjaunināto aktīvu attīstības plānu, kas ir privatizācijas programma un nosaka tajā iekļauto darījumu nākamos posmus. ·Attiecībā uz sociālo labklājību iestādes pieņēma primāros tiesību aktus, lai piemērotu jauno invaliditātes noteikšanas pieeju personīgās palīdzības pabalstiem, un sekundārie tiesību akti tās sākotnējam izmēģinājuma periodam tiks pieņemti 2022. gada sākumā, kas ir nedaudz vēlāk, nekā paredzēts 11. ziņojumā. Atlikušo vienotā sociālā nodrošinājuma fonda (e-EFKA) direktorātu atvēršana Grieķijas teritorijā norit sekmīgi, tomēr IT infrastruktūra vēl nav izstrādāta. ·Valsts pārvaldes jomā centieni pabeigt integrētās cilvēkresursu pārvaldības sistēmas izveidi virzās uz priekšu labi, un ir pabeigti darba apraksti 81 % no visām amata vietām, un pilnīga pabeigšana paredzēta 2022. gada janvārī. Paredzams, ka līdz 2021. gada novembra‑beigām tiks pieņemtas tiesību normas, lai atvieglotu Izglītības un reliģijas lietu ministrijas pastāvīgā sekretāra iecelšanu, vienlaikus nodrošinot atbilstību parakstīšanas pilnvaru deleģēšanai saskaņā ar Valsts izpildvaras likumu. Iestādes ir arī sekmīgi veikušas pasākumus, lai īstenotu atlikušos Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO) ieteikumus, kas attiecas uz korupcijas novēršanu attiecībā uz parlamenta deputātiem, tiesnešiem un prokuroriem, kā arī uz valsts amatpersonu kukuļošanu. ·Kadastrālā kartēšana un jaunās kadastrālās vienības izveide norit sekmīgi saskaņā ar apstiprināto ceļvedi. ·Iestādes apstiprināja savu apņemšanos turpināt ENFIA īpašuma nodokļa reformu, pamatojoties uz jauno plašāko īpašuma nodokļa bāzi, maksājumus sākot 2022. gada martā, un sniedza grafiku turpmākajiem pasākumiem.

Tomēr dažu konkrētu saistību izpilde ir aizkavējusies salīdzinājumā ar termiņiem, kas saskaņoti 11. ziņojuma kontekstā. Konkrēti: ·nokavēto maksājumu nokārtošanā salīdzinājumā ar 11. ziņojumu ir panākts tikai neliels uzlabojums, ņemot vērā kavēšanos ar to politikas pasākumu īstenošanu, kas saskaņoti 2021. gada marta maksājumu nokārtošanas plānā, jaunu nokavēto maksājumu uzkrāšanos un jaunu pensiju pieteikumu pieplūdumu, kas ir lielāks, nekā gaidīts. Tagad ir ieviesti pasākumi, kuru mērķis ir paātrināt maksājumu nokārtošanu, un iestādes pašlaik sagaida, ka līdz 2021. gada decembrim tiks nokārtoti ar pensijām nesaistīti nokavētie maksājumi un līdz 2022. gada vidum – uzkrātie neapstrādātie pensiju pieteikumi. Iestādes vienojās no 2021. gada oktobra sākt ikmēneša uzraudzību par progresu politikas īstenošanā, lai novērstu turpmāku kavēšanos. Grieķijas Revīzijas palātas ieteikumu īstenošana un fiskālo procedūru vienkāršošana turpinājās, kā plānots. ·Valsts ieņēmumu aģentūras reformēšanas jomā, lai gan ir pabeigts testēšanas posms attiecībā uz visaptverošu IT iekasēšanas sistēmu, tagad ir sagaidāms, ka faktiskā darbības uzsākšana tiks pilnībā sasniegta tikai līdz 2022. gada aprīlim, salīdzinot ar 2021. gada beigu mērķi, par ko tika panākta vienošanās 11. ziņojumā. ·Primārās veselības aprūpes sistēmas izveide, kas ir konkrētas saistības, ir vēl vairāk aizkavējusies pandēmijas un nesenās valdības maiņas dēļ. Iestādes apņēmās līdz 2021. gada decembrim iesniegt likumprojektu, lai to pieņemtu līdz 2022. gada februārim, kā arī sekundāros tiesību aktus, kas vajadzīgi, lai līdz 13. pastiprinātas uzraudzības ziņojumam īstenotu ģimenes ārsta nosūtījuma izsniegšanas un pacientu reģistrācijas principus. Atgūto līdzekļu iekasēšana, t. i., izdevumi, kas pārsniedz tiesību aktos noteikto robežvērtību attiecībā uz publiskajiem izdevumiem par zālēm un citiem veselības aprūpes pakalpojumiem un kas ir jāiekasē no veselības aprūpes sniedzējiem, turpinās veiksmīgi attiecībā uz nesenām summām, bet ir ievērojami aizkavējusies attiecībā uz summām, kas iekasējamas par 2020. gadu. Attiecībā uz veselības aprūpes iepirkumu paredzams, ka jaunais tiesiskais regulējums tiks pieņemts līdz 2021. gada 10. decembrim, un iepirkuma darbības virzās uz 2022. gada vidus starpposma mērķi, lai panāktu, ka 40 % no kopējiem slimnīcu izdevumiem veido centralizētais iepirkums. ·Tiesiskuma jomā sagatavošanās posms, lai izsludinātu uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus integrētajai lietu pārvaldības sistēmai, ir aizkavējies vēl vairāk, padarot nesasniedzamu iepriekšējo projekta piešķiršanas mērķi 2022. gada pirmajā ceturksnī. Tas rada bažas, ņemot vērā projekta nozīmīgumu un tā ilgo paredzēto īstenošanas periodu. Attiecībā uz elektronisku iesniegšanu ir panākts turpmāks progress gan civillietu, gan administratīvo tiesu jomā, un procesi jāpabeidz līdz 2022. gada aprīlim. ·Lai gan iestādes veica atzinīgi novērtētus pasākumus saistībā ar pārbaužu sistēmas reformu saimnieciskās darbības un produktu tirgu uzraudzībai jomās, ko uzrauga saskaņā ar pastiprinātās uzraudzības saistībām, tā vēl nav pabeigta. Konkrētāk, pēdējā atlikušajā vides aizsardzības jomā iestādes pieņēma primāros tiesību aktus, lai grozītu sankciju sistēmu un pārbaudes iestāžu izpildes pilnvaras ar mērķi padarīt vides pārbaudes pārredzamākas, draudzīgākas uzņēmumiem un pašatbilstību veicinošas. Lai pabeigtu šo reformu, ir jāizstrādā izpildes pārvaldības modelis nolūkā veicināt saskaņotu pieeju izpildes sistēmas piemērošanā. ·Konkrētu saistību izpilde attiecībā uz meža karšu ratifikāciju, kas ir nepieciešama kadastra projekta pabeigšanai, ir vēl vairāk aizkavējusies, daļēji šā gada sākumā notikušo meža ugunsgrēku dēļ. Lai gan šie faktori ir atzīti, karšu ratifikācijas termiņa atkārtoti horizontāli pagarinājumi apdraud kadastra savlaicīgu izveides pabeigšanu. Iestādes norādīja, ka kartes varētu ratificēt līdz 2022. gada vidum, un tas ir pakļauts ievērojamiem īstenošanas riskiem. Papildus konkrētu saistību izpildes panākumiem ziņojumā atzinīgi vērtēts tas, ka iestādes ir pavirzījušās uz priekšu vairākās plašākās strukturālās reformās, kas sāktas pastiprinātas uzraudzības kontekstā. Konkrēti: ·pilnībā ir sācis darboties jaunais projektu sagatavošanas mehānisms – privatizācijas aģentūras struktūrvienība, kuras uzdevums ir sagatavot investīciju projektus un sniegt plašāku atbalstu stratēģiski svarīgu projektu paātrināšanai, tajā skaitā Grieķijas atveseļošanas un noturības plānā iekļauto projektu paātrināšanai. Pirmais līgumu kopums, kas tiek uzskatīts par stratēģiski svarīgu un tāpēc ir iekļaujams stratēģisko projektu sarakstā un ir pelnījis prioritāru uzmanību, tika iesniegts mehānismam 2021. gada 8. novembrī. Turklāt iestādes stabili virzās uz publiskā iepirkuma jaunā tiesiskā regulējuma ieviešanu praksē, arī plašākā nesen pieņemtās stratēģijas kontekstā. Atlikušo sekundāro tiesību aktu pieņemšana publiskā iepirkuma tiesību jomā ir mazliet aizkavējusies, un tagad ir paredzams, ka tā tiks pabeigta līdz 2021. gada novembra beigām. Visi šie pasākumi ir būtiski Grieķijas atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto investīciju sekmīgai īstenošanai. ·Labi progresē arī plašākas reformas tieslietu jomā, tajā skaitā īpašu tiesu palātu izveides pabeigšana, virzība uz pārskatītā Tiesu organizācijas kodeksa pieņemšanu un JustStat departamenta darbības uzsākšana, kura mērķis ir uzlabot datu kvalitāti par tiesu iestādēm. ·Pastāvīgi progresē jaunu digitālo pakalpojumu un lietojumprogrammu ieviešana, kuras pamatā ir veicinoši pasākumi, lai uzlabotu sistēmas sadarbspēju un datu apmaiņu valsts pārvaldē. ·Lai risinātu jautājumu par valsts pārvaldes pagaidu darbinieku ievērojamo pieaugumu kopš 2018. gada, iestādes pieņēma 2022. gadā darbā pieņemamo maksimālo pagaidu darbinieku skaitu, kas ir vērtējams atzinīgi. Neparedzētu notikumu dēļ, piemēram, negaidīti lielas skolotāju pensionēšanās un pieaugoša pieprasījuma pēc īpaša atbalsta skolēniem dēļ, tomēr nebija iespējams sasniegt paredzēto samazinājumu, lai pilnībā kompensētu 10 500 pagaidu skolotāju līgumu pārveidošanu par pastāvīgiem līgumiem, kas notika pirms pašreizējā mācību gada sākuma. Iestādes ir apņēmušās veikt pastāvīga un pagaidu izglītības personāla vajadzību novērtējumu, kā arī nodrošināt, ka nākamajā mācību gadā tiks kompensēta 3000 pagaidu skolotāju jaunā pieņemšana darbā. Eiropas iestādes atzinīgi novērtēja iestāžu nodomu novērtēt valsts pārvaldes personāla vajadzības un to, kā piesaistīt kompetentu personālu, vienlaikus uzsverot, cik svarīgi ir saglabāt valsts pārvaldes kopējās izmaksas stabilā līmenī, lai vidējā termiņā palīdzētu saglabāt piesardzīgu fiskālo politiku. Kopumā darbinieku skaits valsts pārvaldē kopš Grieķijas izstāšanās no finansiālās palīdzības programmas 2018. gada augustā palielinājās par 2,6 %, galvenokārt pagaidu darbinieku dēļ, kuru skaits palielinājās par 24,5 %. Tas ir atspoguļots algu izdevumos, kas 2018.–2022. gadā, paredzams, pieaugs par 6 %. Attiecībā pret IKP tiek prognozēts, ka algu izdevumi 2022. gadā pieaugs līdz 9,5 % salīdzinājumā ar 9,3 % 2018. gadā (). Pastāvīga cieša uzraudzība un centienu pastiprināšana, lai stiprinātu centrālu kontroli pār darbā pieņemšanas procedūrām, un atlikušās neefektivitātes novēršana () palīdzēs nodrošināt, ka valsts pārvaldes lielums un izmaksas saglabājas stabilas. Tajā pašā laikā iestādes tiek mudinātas izmantot elastību, kas paredzēta vienotajos algu izdevumos, lai nodrošinātu, ka publiskais sektors joprojām ir pievilcīga darba vieta. Banku nozarē bija vērojams ievērojams ienākumus nenesošu aizdevumu samazinājums, lai gan joprojām saglabājas neaizsargātība. Pateicoties vērtspapīrošanas darījumiem, ienākumus nenesošo aizdevumu īpatsvars 2021. gada jūnijā sasniedza 20,3 % (), t. i., pusi no 2019. gada beigās reģistrētā īpatsvara. Ienākumus nenesošu aizdevumu vērtspapīrošanas rezultātā palielinās uzkrājumu veidošanas vajadzības, kas īstermiņā negatīvi ietekmē banku rentabilitāti un to kapitāla pozīcijas, bet ļaus bankām samazināt to riska izmaksas nākotnē un atbrīvot to bilancēs jaunu aizdevumu iespējas. Atliktā nodokļa kredītu īpatsvars banku kapitālā joprojām ir augsts. Vasarā ir notikušas veiksmīgas kapitāla palielināšanas darbības, un nākamajos mēnešos ir plānotas turpmākas. Domino efekta risks pēc moratoriju termiņa beigām līdz šim nav īstenojies, bet joprojām pastāv lejupvērsti riski. Saskaņoto politikas pasākumu īstenošana finanšu nozarē ir uzlabojusies, taču līdzšinējo kavējumu novēršana joprojām ir sarežģīta. Maksātnespējas regulējuma darbību tagad atbalsta attiecīgā elektroniskā infrastruktūra. Koncesijas process pārdošanas un atpakaļnomas struktūras izveidei ir vēl vairāk aizkavējies, bet šķiet, ka tas nav ietekmējis maksātnespējas regulējuma īstenošanu. Attiecībā uz konkrētajām saistībām likvidēt neizskatīto mājsaimniecību maksātnespējas lietu skaitu ir panākts progress, taču temps joprojām ir lēns. Liels skaits lietu vēl nav izskatītas, no kurām tikai aptuveni 19,5 % gadījumu ir saņemts jauns tiesas sēdes datums, dažos gadījumos – pēc 2022. gada. Iestādes gatavojas veikt attiecīgus pasākumus, cita starpā uzlabot to apstrādi konkrētās tiesās, lai lielā mērā 2022. gadā likvidētu neizskatīto lietu uzkrāšanos, kas joprojām ir problemātisks jautājums. Neraugoties uz maksājumu paātrināšanos attiecībā uz pieprasīto valsts garantiju uzkrāšanos 2021. gada trešajā ceturksnī, dzēšanas temps joprojām atpaliek no gaidītā. Iestādes ir apņēmušās katru mēnesi sniegt jaunāko informāciju par progresu abu veidu neizskatīto lietu (mājsaimniecības maksātnespējas lietu un pieprasīto valsts garantiju) uzkrāšanās likvidēšanā. Atzinīgi vērtējama ir nesen pieņemtā plašā Civilprocesa kodeksa pārskatīšana, jo paredzams, ka tā paātrinās tiesiskuma nodrošināšanu un palielinās izpildes procedūru efektivitāti, tajā skaitā e-izsoļu veikšanu. Turpinās arī darbs saistībā ar e-izsoļu platformas uzlabojumu ieviešanu. Notiek sarunas par Grieķijas Finanšu stabilitātes fonda nākotni. Paredzams, ka fonda tiesiskā regulējuma reforma koncentrēsies uz fonda darbības ilgumu, pārvaldību, atsavināšanas stratēģiju un īpašajām tiesībām. Grieķijas iestādes tagad sagaida, ka šā gada laikā tiks pieņemts tiesību akta grozījums. Kopumā šajā ziņojumā secināts, ka Grieķija ir guvusi turpmākus panākumus savu konkrēto saistību izpildē, neraugoties uz kavēšanos dažās jomās, kas daļēji saistīta ar sarežģītajiem apstākļiem, ko izraisījusi pandēmija vai katastrofālie ugunsgrēki 2021. gada augustā. Iestādes izpildīja konkrētas saistības enerģētikas nozarē un publisko finanšu pārvaldībā, vienlaikus veicot svarīgus un atzinīgi vērtējamus pasākumus, lai izpildītu lielāko daļu savu konkrēto saistību līdz 2022. gada aprīlim. Eiropas iestādes atzinīgi vērtē ciešo un konstruktīvo iesaisti visās jomās un mudina iestādes saglabāt dinamiku un novērst kavēšanos, jo īpaši attiecībā uz finanšu nozares reformām, nokavēto maksājumu nokārtošanu, veselības aprūpi un tiesiskumu. MAKROEKONOMISKĀS NORISES Atveseļošana gūst panākumus. 2021. gada pirmajā un otrajā ceturksnī ekonomika pieauga attiecīgi par 4,5 % un 3,4 % (salīdzinājumā ar iepriekšējo ceturksni). Paredzams, ka ārējais sektors 2021. gada trešajā ceturksnī būs ievērojami uzlabojies, ņemot vērā labus sākotnējos tūrisma datus pēc valsts atvēršanas tūrismam maijā un mobilitātes ierobežojumu atcelšanas visā ES vasarā. Vienlaikus attiecībā uz preču eksportu 2021. gada pirmajā pusē ir reģistrēts tirgus daļas pieaugums, tādējādi veicinot izaugsmi tajā pašā periodā. Paredzams, ka reālā IKP pieaugumu 2021. gadā veicinās arī investīciju īstenošana saskaņā ar Grieķijas atveseļošanas un noturības plānu un citiem valdības atbalsta pasākumiem. Neto ārvalstu tiešie ieguldījumi Grieķijā 2021. gada otrajā ceturksnī ievērojami palielinājās, bet to uzkrājums, kas izteikts kā daļa no IKP, joprojām ir ievērojami zemāks par ES vidējo rādītāju. Globālā inflācijas spiediena ietekmē inflācija vasaras mēnešos turpināja pieaugt. Vasarā nodarbinātība turpināja pieaugt, un to atbalstīja valdības shēmas, kas turpināja aizsargāt darbvietas neaizsargātās nozarēs, savukārt ekonomikas atveseļošana un lielais pieprasījums pēc sezonas darbiniekiem tūrisma nozarē ir paātrinājuši darbvietu radīšanu. Saskaņā ar jaunākajiem datiem no “Ergani” informācijas sistēmas darbinieku neto plūsma uz privāto sektoru 2021. gada trešajā ceturksnī bija pozitīva, pieņemšana darbā palielinājās par 6,7 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Saīsināta darba laika shēma (“Synergasia”) 2021. gada septembrī turpināja sniegt atbalstu aptuveni 37 800 darbinieku 3560 uzņēmumos. Bezdarba līmenis septembrī bija 13,3 %, t. i., par 3 procentpunktiem zemāks nekā 2020. gada septembra līmenis, pateicoties atveseļošanai, jo īpaši tūrisma nozarē. Jauniešu bezdarbs gada otrajā ceturksnī samazinājās līdz 38,5 %, bet joprojām ir par 2,3 procentpunktiem augstāks salīdzinājumā ar attiecīgo līmeni 2020. gada otrajā ceturksnī. Saskaņā ar jaunākajiem pieejamajiem datiem 2020. gadā nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku īpatsvars samazinājās līdz 27,5 %, t. i., par 1,5 procentpunktiem zemāk par attiecīgo līmeni 2019. gadā.

Saskaņā ar Komisijas 2021. gada rudens prognozi tiek prognozēts, ka IKP 2021. gadā atgūsies par 7,1 % un 2022. un 2023. gadā tiks reģistrēts spēcīgs pieaugums attiecīgi 5,2 % un 3,6 % apmērā. Kopumā ir paredzēts, ka nesen pieņemtā Grieķijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana saglabās impulsu 2022. un 2023. gadā un stiprinās privātās un publiskās investīcijas nākotnē. Tā kā pateicoties starptautiskiem tūristiem pakāpeniski tiek atgūta daļa no zaudējumiem attiecībā uz 2019. gada līmeni, tiek prognozēts, ka turpmākajos gados tūrisma ieņēmumi joprojām būs svarīgs izaugsmes virzītājspēks. Neraugoties uz enerģijas cenu kāpumu, tiek prognozēts, ka kopējā inflācija 2021. gadā nedaudz pārsniegs nulli, ņemot vērā negatīvo inflācijas līmeni, kas reģistrēts gada pirmajā pusē. Pašreizējā prognoze paredz, ka enerģijas inflācijas pieaugumam ir pagaidu raksturs. Tiek prognozēts, ka inflācija 2022. gadā sasniegs 1,0 % un 2023. gadā – 0,4 %. Elektroenerģijas vairumtirdzniecības cenu spiediens, kas radās 2021. gada trešajā ceturksnī pasaules gāzes un naftas cenu attīstības rezultātā, rada papildu slogu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Elektroenerģijas cenas Grieķijā 2021. gada septembrī palielinājās par 14 %, salīdzinot ar iepriekšējo mēnesi. Salīdzinot ar pārējo ES, mājokļu enerģijas cenas Grieķijā ir aptuveni par 14 % augstākas nekā attiecīgais ES vidējais rādītājs (). Valdība ir pieņēmusi pasākumus ietekmes mazināšanai (). Salīdzinoši augstās elektroenerģijas cenas rada papildu riskus enerģētiskās nabadzības skartām mājsaimniecībām un mājsaimniecībām ar zemiem un vidēji zemiem ienākumiem. Pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem datiem (2020. g.), aptuveni 16,7 % Grieķijas iedzīvotāju nespēja pienācīgi apsildīt savas mājas, kas ir aptuveni par 8,5 procentpunktiem vairāk nekā vidēji ES. Elektroenerģijas cenu pieaugums ir saistīts ar starptautiskām norisēm apvienojumā ar iekšzemes faktoriem, piemēram, atkarību no dabasgāzes, savukārt pilnīga integrācija Eiropas elektroenerģijas tirgos un līdzdalība caur pieprasījumreakciju () elektroenerģijas tirgos joprojām ir process, kas turpinās. Tomēr Grieķijas atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti papildu intervences pasākumi tādās jomās kā atjaunojamo energoresursu ražošana, energoefektivitāte, uzglabāšana un investīcijas tīklā, elektroenerģijas tirgus reformas, kā arī savstarpēji nesaistītu salu savienošana ar kontinentālo daļu. Tā kā šo projektu īstenošana turpinās, paredzams, ka tas palielinās galapatērētāju aizsardzību pret turpmākiem satricinājumiem vidējā termiņā. Sākotnējie pierādījumi liecina, ka valdības atbalsta pasākumi pandēmijas laikā ir palīdzējuši aizsargāt uzņēmumu sektora dinamiku. Pamatojoties uz uzņēmumu demogrāfijas datiem (), jaunu uzņēmumu “dzimšanas” bilance, t. i., jaunu uzņēmumu izveide mīnus esošo uzņēmumu slēgšana, 2020. gadā saglabājās pozitīva un 2021. gada pirmajos divos ceturkšņos pārsniedza pirmspandēmijas līmeni. Šo rezultātu veicināja arī pieprasījuma atjaunošanās 2021. gadā, kas paātrināja jaunu uzņēmumu izveidi, jo īpaši pakalpojumu nozarē. Tomēr šie dati jāinterpretē piesardzīgi, jo Grieķijā tradicionāli tiek reģistrēts zems uzņēmējdarbības dinamikas līmenis (); tāpēc pandēmijas ietekmi varētu novērtēt par zemu. Ar šo perspektīvu saistītā nenoteiktība un riski joprojām ir lieli. Pēdējos ceturkšņos pandēmijas ietekme uz saimniecisko darbību ir mazinājusies, tomēr atveseļošana joprojām ir pakļauta iespējamam pandēmijas saasinājumam gan iekšzemē, gan starptautiskā mērogā, un joprojām pastāv liela neaizsargātība. Turklāt atbalsta pasākumu pakāpeniska izbeigšana attiecībā uz privāto sektoru un darba tirgū būs cieši jāuzrauga un rūpīgi jāplāno laikā, lai izvairītos no domino efekta. Enerģijas cenu pieaugums un piegādes ķēdes vājās vietas palielina nenoteiktību attiecībā uz inflācijas prognozēm. Ārējie ģeopolitiskie faktori un iespējamā migrācijas krīzes atjaunošanās pēc pandēmijas atkāpšanās joprojām rada nenoteiktību. Pozitīvi ir tas, ka nesenais mājsaimniecību uzkrājumu pieaugums varētu veicināt to pirkumu daļas realizāciju, kuri kavējās no iepriekšējā gada, un vēl vairāk veicināt privāto patēriņu. 1. tabula. Kopsavilkums par galvenajiem makroekonomikas mainīgajiem lielumiem (%) Avots: Eiropas Komisija FISKĀLĀS NORISES Paredzams, ka fiskālā politika 2021. gadā joprojām būs atbalstoša un turpinās atbalstīt atveseļošanu 2022. gadā. Komisijas un iestāžu prognozes kopumā ir saskaņotas un paredz būtisku primārā deficīta samazinājumu 2022. gadā. Komisijas 2021. gada rudens prognozē paredzēts, ka primārais deficīts, ko uzrauga pastiprinātas uzraudzības ietvaros, uzlabosies no 7,6 % no IKP 2021. gadā līdz 1,2 % no IKP 2022. gadā (). Tas ir salīdzināms ar deficīta prognozi 1,0 % apmērā no IKP Grieķijas 2022. gada budžeta plāna projektā. 2022. gadā prognozētais bilances uzlabojums atspoguļo notiekošo atveseļošanu un lielākās daļas ārkārtas pasākumu pakāpenisku izbeigšanu. Vienlaikus gaidāms, ka Atveseļošanas un noturības mehānisms radīs būtisku ietekmi uz izaugsmi, kas pēc tam pozitīvi ietekmēs publiskos ieņēmumus. Komisijas prognozētais deficīts 2022. gadam ir nedaudz lielāks, nekā prognozēts 2021. gada pavasarī. Pārskatīšana atspoguļo papildu pasākumu izmaksas (skatīt turpmāk) un lielākus aizsardzības izdevumus 2022. gadā sakarā ar militārā ekipējuma piegādi agrāk, nekā plānots, un tam būs bilanci pasliktinoša ietekme 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. Lielākā daļa ar pandēmiju saistīto pasākumu tiks pakāpeniski atcelti līdz 2021. gada beigām, bet tika veikti papildu pasākumi, lai novērstu ugunsgrēku postījumu ietekmi, un tika pieņemti arī nelieli pastāvīgi pasākumi. Sagaidāms, ka lielākā daļa pasākumu, kas pieņemti, lai atbalstītu krīzes skartās mājsaimniecības un uzņēmumus, tiks pakāpeniski atcelti līdz 2021. gada beigām. Paredzams, ka atbalsta pasākumu ietekme uz budžetu būs 6,4 % no IKP 2021. gadā un 1,4 % no IKP 2022. gadā. Pasākumu, kas paliks spēkā 2022. gadā, mērķis ir atbalstīt atveseļošanu, stimulējot kopējo pieprasījumu un nodarbinātību, un turpināt atbalstīt veselības aprūpes sistēmu (). Tie ir šādi: ·samazināta sociālā nodrošinājuma iemaksu likme un atteikšanās no sociālās solidaritātes nodokļa privātajam sektoram; ·paplašināta darbā pieņemšanas subsīdiju programma, lai radītu 50 000 jaunu darbvietu, subsidējot sociālā nodrošinājuma iemaksas sešus mēnešus par katru jaunu darba līgumu; ·samazinātas pievienotās vērtības nodokļa likmes transportam, dzērieniem un kino biļetēm līdz 2022. gada jūnijam; ·veselības aprūpes izdevumu palielinājums, kas daļēji saistīts ar vakcinācijas kampaņu. 2022. gada budžeta projektā ir iekļauti pasākumi, lai novērstu 2021. gada vasaras postošo ugunsgrēku ietekmi. Tie ietver dotācijas un aizdevumus, nodokļu un parāda saistību atlikšanu, nekustamā īpašuma nodokļa (ENFIA) apturēšanu skartajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem 2021.–2023. gadā un atjaunošanas izmaksas skartajiem reģioniem. Visbeidzot, budžeta projektā ir iekļauti vairāki jauni maznozīmīgi pasākumi ekonomikas atbalstam 0,1 % apmērā no IKP, kuru izmaksas daļēji sakrīt ar neizmantoto rezervju likvidēšanu sociālajā budžetā (). Pasākumi ir šādi: ·mobilo sakaru abonementa maksas samazināšana; ·nodokļa apturēšana par ziedojumiem, kuru apmērs ir mazāks par 800 000 EUR, starp pirmās pakāpes radiniekiem; ·kapitāla uzkrāšanas nodokļa samazinājums 50 % apmērā; ·stimuli jauniešu nodarbinātības palielināšanai. Reaģējot uz neseno enerģijas cenu pieaugumu, Grieķija paziņoja par pasākumiem, lai novērstu tās ekonomisko un sociālo ietekmi. Pēc elektroenerģijas cenu krasā pieauguma iestādes ieviesa jaunu subsīdiju shēmu, kas piedāvās atlaidi 60 EUR/MWh apmērā par pirmajām 300 kWh, kas līdz gada beigām patērētas mēnesī, visiem zemsprieguma patērētājiem ar mainīgas cenas līgumiem, savukārt visneaizsargātākās mājsaimniecības saņems subsīdiju 80 EUR/MWh apmērā (). Ja enerģijas cenas saglabāsies augstas ilgāk, nekā gaidīts, pasākumus varētu pagarināt. Iestādes informēja, ka gadījumā, ja turpmākas norises radīs nepieciešamību pēc papildu atbalsta, tas būs paredzēts neaizsargātām mājsaimniecībām un tiks izveidots automātisks pielāgošanas mehānisms, lai reaģētu uz šādām neparedzētām svārstībām nākotnē. Iestādes palielināja arī mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem piešķirtos pabalstus par apkuri. Šo pasākumu vērtība 2021. gadā ir 0,2 % no IKP, un tie tiks pilnībā saskaņoti ar lielākiem ieņēmumiem no emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas konta, kas iezīmēti ar enerģiju saistītiem izdevumiem. Šķiet, ka šie pasākumi lielā mērā atbilst Komisijas paziņojumam () par enerģijas cenu pieauguma novēršanu, jo tie ir pagaidu pasākumi un ir plaši vērsti uz to, lai dotu lielāku labumu neaizsargātiem patērētājiem. Eiropas Komisija cieši uzrauga norises enerģijas tirgos.

1. diagramma. Budžeta bilances izmaiņu avoti laikposmā no 2021. līdz 2022. gadam Avots: Eiropas Komisija. Piezīme. Diagrammā parādīts vispārējās valdības bilances uzlabojuma, ko uzrauga pastiprinātas uzraudzības režīmā, samazinājums no primārā deficīta 7,6 % apmērā no IKP līdz primārajam deficītam 1,2 % apmērā no IKP pie iemaksām no ieņēmumu un izdevumu puses. Pašreizējais novērtējums un prognoze ir pakļauta būtiskiem riskiem. Daļa risku ir saistīti ar pandēmijas attīstību, jo īpaši ar vajadzību pēc papildu atbalsta pasākumiem turpmākas veselības krīzes eskalācijas gadījumā un atbalsta pasākumu ietvaros izdoto valsts garantiju () iespējamu aktivizēšanu. Norises enerģijas tirgos arī varētu novest pie papildu atbalsta pasākumiem. Nesenie vai plānotie finanšu politikas pasākumi, tajā skaitā neaizsargātu parādnieku īpašumā esošu īpašumu pārdošanas un atpakaļnomas shēma, atkarībā no to galīgās statistiskās klasifikācijas var radīt deficītu palielinošu un parādu palielinošu ietekmi. Neizskatītās lietas rada papildu nenoteiktību prognozei un ietver lietu par kompensāciju ar atpakaļejošu spēku par papildu pensiju un sezonas prēmiju samazināšanu un tiesvedības lietas pret Valsts nekustamā īpašuma uzņēmumu (ETAD). Pozitīvi ir tas, ka, pamatojoties uz sākotnējiem uzņēmumu ienākuma nodokļa datiem, uzņēmumu pelnītspēja 2020. gadā varētu būt cietusi mazākā mērā, nekā pašlaik tiek pieņemts, un tas šogad radītu lielākus nodokļu ieņēmumus. VALSTS PARĀDA FINANSĒŠANA Naudas rezerves joprojām ir lielas. Vispārējās valdības naudas rezerves 2021. gada oktobra sākumā bija gandrīz 40 miljardi EUR, kas ir augstākais līmenis kopš 2019. gada beigām (). Naudas rezerves palielinājums daļēji ir saistīts ar priekšfinansējumu 4 miljardu EUR apmērā, kas saņemts no Atveseļošanas un noturības mehānisma, un obligāciju emisijām 2021. gada septembrī. Finansēšanas nosacījumi joprojām ir labvēlīgi, un, neraugoties uz nesenajiem kāpumiem, ienesīguma starpības 10 gadu termiņam kopš 2021. gada augusta beigām ir saglabājušās no 110 līdz 150 bāzes punktiem. Valsts parāda pārvaldības iestāde apsver iespēju pēc līdzīgiem pasākumiem, kas veikti 2021. gada pavasarī un pirms tam, priekšlaicīgi atmaksāt vēl vienu Grieķijas parāda daļu institucionālajiem kreditoriem. Jo īpaši tā apsver iespēju pirms termiņa atmaksāt aptuveni 5,3 miljardus EUR no Grieķijas aizdevumu mehānisma, kas jāatmaksā 2022. un 2023. gadā, kā arī turpmākajos mēnešos pilnībā atmaksāt Starptautiskajam Valūtas fondam neatmaksātos aizdevumus 1,8 miljardu EUR apmērā. Lai gan šai priekšapmaksas pakai ir nenozīmīga ietekme uz parāda atmaksājamību ilgtermiņā, tā ir vērtējama atzinīgi, jo tā sniedz pozitīvu signālu tirgum par Grieķijas valsts finansiālo stāvokli, pagarina Grieķijas parāda vidējo dzēšanas termiņu, rada procentu izdevumu ietaupījumus un samazina ārvalstu valūtas risku. PARĀDA ATMAKSĀJAMĪBAS ANALĪZE Parāda atmaksājamības analīzes atjauninājums liecina, ka riski kopumā nav mainījušies salīdzinājumā ar 11. ziņojumu, bet nenoteiktība joprojām ir liela. Īstermiņa riski parāda atmaksājamībai joprojām ir ierobežoti, savukārt riski ilgtermiņā ir nozīmīgāki “nelielas izaugsmes” un “augstākas riska prēmijas scenāriju” gadījumā. Pamatscenārijā parāds samazinās no 203 % no IKP 2021. gadā līdz aptuveni 54 % no IKP 2060. gadā, savukārt bruto finansējuma vajadzības ilgtermiņā saglabājas zem 15 % no IKP. Augstākas riska prēmijas scenārijā parāds līdz 2060. gadam samazinās līdz 90 % no IKP, un bruto finansējuma vajadzības no 2030. gadiem svārstās aptuveni 18 % apmērā no IKP. Nelielas izaugsmes scenārijā parāda līmenis nestabilizējas, un bruto finansējuma vajadzības no 2050. gada pastāvīgi pārsniedz 20 % no IKP. Alternatīvie scenāriji liecina, ka pašlaik novērotās zemās procentu likmes vides potenciālās izmaiņas vidējā termiņā un vājāka ekonomikas izaugsme varētu negatīvi ietekmēt parāda atmaksājamību. Parāda atmaksājamības atjauninātā analīze ir balstīta uz šādiem pieņēmumiem: ·pieņēmumi par reālā IKP pieaugumu joprojām balstās uz jaunāko Komisijas īstermiņa prognozi 2021.–2023. gadam. Attiecībā uz 2024.–2031. gada periodu prognozes tagad ietver saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu veikto investīciju paredzamo ietekmi uz izaugsmi, pamatojoties uz Komisijas standarta T+10 simulācijām, kas koriģētas uz QUEST modeļa pamata. Šo simulāciju veic vienlaicīgi visām dalībvalstīm, tāpēc tā ietver arī blakusietekmi. Pirms šīs atjauninājuma makroekonomikas prognozes Grieķijai pamatojās uz Komisijas aprēķiniem līdz T+6 un pēc tam uz 2021. gada ziņojumu par novecošanu. Tās ietvēra Atveseļošanas un noturības mehānisma ietekmi līdz T+6. Ilgtermiņa izaugsme joprojām atbilst 2021. gada ziņojumam par novecošanu. ·Pieņēmumi par inflāciju pēc īsa termiņa balstās uz tirgus prognozēm, ko mēra ar “10 gadu pēc 10 gadiem” inflācijai piesaistītiem mijmaiņas darījumiem () līdz desmitajam prognozes gadam, tādējādi tie pilnībā atbilst tirgus prognozēm par valsts finansējuma izmaksām. Pēc 10. prognozes gada tiek pieņemta lineāra konverģence pie 2 % līdz 30. prognozes gadam. Pirms šī atjauninājuma inflācijas prognozes tika ņemtas vērā tikai līdz piektajam prognozes gadam. ·Pieņēmumos par primāro bilanci joprojām tiek ievērota metodika, kas noteikta 8. pastiprinātas uzraudzības ziņojumā. Jo īpaši primārā bilance ir saskaņota ar jaunāko Komisijas prognozi, kas aptver 2021.–2023. gadu un tiek veidota saskaņā ar nemainīgas politikas pieņēmumu, un pēc tam pieņem, ka primārā bilance ir 2,2 % no IKP. Šo metodoloģisko korekciju rezultātā bruto finansējuma vajadzības samazinājās par 0,8 procentpunktiem 2060. gadā pamatscenārijā un līdz 2,5 procentpunktiem pārējos scenārijos. 2. diagramma. Parāda atmaksājamības analīzes rezultāti Avots: Eiropas Komisija 2. tabula. Pamatscenārija galvenie pieņēmumi un rezultāti Avots: Komisijas dienesti. 3. tabula. Galvenie pieņēmumi scenārijos Avots: Komisijas dienesti. NORISES FINANŠU SEKTORĀ Ienākumus nenesošu aizdevumu vērtspapīrošanas dēļ palielinātās uzkrājumu vajadzības joprojām negatīvi ietekmē banku rentabilitāti. Tikai divas no četrām sistēmiskajām bankām ir uzrādījušas pozitīvus rezultātus. Gada pirmajā pusē rentabilitāti veicināja vairāki faktori, tajā skaitā mazāks aizdevumu vērtības samazinājums, lielāki neto procentu ienākumi zemāku finansēšanas izmaksu dēļ, augstākas maksas un zemākas darbības izmaksas. Lieli uzkrājumi ienākumus nenesošu aizdevumu lielas vērtspapīrošanas laikā ir nelabvēlīgi ietekmējuši divas citas bankas. Rezultātā 2021. gada otrajā ceturksnī banku nozare kopumā turpināja darboties ar zaudējumiem. Banku neto procentu ienākumu vispārējā kvalitāte uzlabojas, jo notiekošā vērtspapīrošana kļūst mazāk atkarīga no ienākumus nenesošo aizdevumu uzkrātajiem procentiem. Rentabilitāti visam 2021. gadam lielā mērā ietekmēs, no vienas puses, ienākumus nenesošo aizdevumu atlikusī vērtspapīrošana, kas palielinās uzkrājumu vajadzības un samazinās neto procentu ienākumus (), un, no otras puses, saimnieciskās darbības pieaugums, kam būtu jāpalielina pieprasījums pēc jauniem aizdevumiem, tādējādi veicinot ienākumu radīšanu. Tomēr turpmāk ienākumus nenesošu aizdevumu vērtspapīrošanai būtu jāļauj bankām samazināt riska izmaksas un bilancēs atbrīvot vietu jauniem aizdevumiem, tādējādi atbalstot to ilgtermiņa rentabilitāti. Grieķijas banku kapitāla pozīciju joprojām ietekmē banku bilanču apjomīgās sakārtošanas izmaksas, bet to atbalsta kapitāla palielināšanas pasākumi. Banku pirmā līmeņa pamata kapitāla un kopējā kapitāla vidējā attiecība 2021. gada otrā ceturkšņa beigās un konsolidēti bija attiecīgi 12,5 % un 15 % no riska svērtajiem aktīviem. Tas nozīmē samazinājumu salīdzinājumā ar iepriekšējo ceturksni (attiecīgi 13,6 % un 15,6 %), ko jau ietekmēja pārejas prudenciālo korekciju pakāpeniska pārtraukšana ( ) un atliktā nodokļa aktīvu ikgadējā amortizācija, no kuriem lielākā daļa tika garantēta. Tomēr tas, ka viena sistēmiska banka pēc tam, kad 2021. gada maija sākumā bija iepriekš palielinājusi akciju kapitālu, jūlija sākumā sekmīgi pabeidza kapitāla palielinājumu par 800 miljoniem EUR, kā arī vairākas gaidāmās kapitāla palielināšanas darbības nodrošinās atbalstu turpmākai virzībai, ļaujot Grieķijas sistēmiskajām bankām virzīties uz priekšu savu vērienīgo ienākumus nenesošo aizdevumu samazināšanas stratēģiju īstenošanā. Šos centienus vēl vairāk veicinās nesen pieņemtais tiesību akta grozījums, kura mērķis ir nodrošināt lielāku elastību attiecībā uz atliktā nodokļa aktīvu amortizācijas gaitu saistībā ar ienākumus nenesošu aizdevumu pārdošanu un vērtspapīrošanu. Lai gan kapitāla pozīcija joprojām pārsniedz regulatīvo prasību, tā joprojām ir viena no zemākajām ES. Kapitāla sliktā kvalitāte joprojām rada bažas, ņemot vērā atliktā nodokļa kredītu lielo īpatsvaru banku kapitālā, kas 2021. gada otrajā ceturksnī sasniedza 74 % no pirmā līmeņa pamata kapitāla salīdzinājumā ar 59 % 2020. gada beigās.