1Konteksts

Ražošanas nozarei un tās mijiedarbībai ar pakalpojumiem ir ievērojama nozīme Eiropas ekonomikas atlabšanā. Tajā pašā laikā norisinās jauna industriālā revolūcija, kuras virzītājspēks ir digitālo tehnoloģiju jaunās paaudzes, piemēram, lielie dati.

Digitālo tehnoloģiju attīstība apvienojumā ar citām svarīgām pamattehnoloģijām maina ražojumu un ar tiem saistīto pakalpojumu izstrādi, ražošanu, tirgošanu un vērtības ģenerēšanu. Jaunākās tehnoloģijas, piemēram, lietiskais internets, 5G, mākoņdatošana, datu analīze un robotika, pārveido produktus, procesus un saimnieciskās darbības modeļus visās nozarēs un vienlaikus ar pārmaiņām globālajās vērtību ķēdēs galu galā rada jaunas rūpniecības struktūras. Eiropas rūpniecības pašreizējais uzdevums ir pilnībā un ātri izmantot šīs digitālās iespējas. Tas ir būtiski, lai nodrošinātu Eiropas konkurētspēju vidējā un ilgtermiņā, jo tas ietekmēs vispārējo labklājību.

Lai piesaistītu ieguldījumus digitālajās inovācijās un nodrošinātu straujāku uzņēmējdarbības izaugsmi digitālajā ekonomikā, ir obligāti jāievieš digitālais vienotais tirgus (DVT) Eiropā. Eiropas Komisija 2015. gadā sāka vērienīgu stratēģiju, lai izveidotu digitālo vienoto tirgu. Lai gūtu maksimālu labumu no digitālā vienotā tirgus, galvenais panākumu faktors ir izcili konkurētspējīga digitālā nozare Eiropā un digitālo inovāciju integrācija visās nozarēs. Digitālo tehnoloģiju izmantošana palīdzēs uzņēmumiem augt ārpus ES iekšējā tirgus un padarīs ES vēl pievilcīgāku pasaules ieguldītāju acīs. Digitālās prasmes ir ārkārtīgi svarīgas. Eiropas tirgus atvērtība būtu jāsaglabā un jāturpina attīstīt digitālajā jomā.

Digitālā vienotā tirgus stratēģija, jo īpaši sadaļa par digitālās ekonomikas izaugsmes potenciāla maksimalizēšanu, ietver visas galvenās sviras, lai uzlabotu rūpniecības digitalizāciju ar darbībām tādās jomās kā datu ekonomika, lietiskais internets, mākoņdatošana, standarti, prasmes un e-pārvalde. Tā ir daļa no vienota stratēģiskā satvara, kurā ietilpst Komisijas iniciatīvas ar mērķi stiprināt rūpniecības, un jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), konkurētspēju. Tas jo īpaši ietver Investīciju plānu Eiropai, enerģētikas savienību, kapitāla tirgu savienību, aprites ekonomikas tiesību aktu kopumu un vienotā tirgus stratēģiju. Minētās iniciatīvas ir Digitālā vienotā tirgus stratēģijas pamatā un nodrošina saskaņotu ietvaru turpmākai Eiropas ekonomikas digitalizācijai.

Lai risinātu ar digitalizāciju saistītās problēmas, visas rūpniecības nozares var izmantot Eiropas stiprās puses digitālajās tehnoloģijās profesionālajiem tirgiem, piemēram, elektronika automobiļu, veselības aprūpes un enerģijas tirgiem, telekomunikāciju aprīkojums, programmatūra uzņēmumiem un progresīvā ražošana. Tomēr citās jomās, piemēram, mazo uzņēmumu ieguldījumi IKT, digitālā patēriņa preces un pakalpojumi internetā, ir vēl daudz darāmā. Augsto tehnoloģiju nozares Eiropā ļoti sekmīgi izmanto digitālās inovācijas, savukārt liela daļa MVU, vidējas kapitalizācijas uzņēmumu un ar tehnoloģijām nesaistīto nozaru joprojām atpaliek. Lielas atšķirības digitalizācijā pastāv arī starp reģioniem.

Lai gan pielāgošanās tirgus apstākļiem galvenokārt ir uzņēmumu uzdevums, ir svarīgi steidzami rīkoties ES līmenī, lai palīdzētu koordinēt valstu un reģionālās iniciatīvas rūpniecības digitalizācijai. Mūsdienās piegādes ķēdes aptver visu Eiropu, un digitalizācija rada tādas problēmas kā standartizācija, regulatīvie pasākumi un ieguldījumu apjoms, kuras var risināt tikai Eiropas līmenī.

Šajā paziņojumā izklāstīts saskaņotu politikas pasākumu kopums, kas ir daļa no pasākumu paketes DVT tehnoloģiju un publisko pakalpojumu modernizācijai. Paketē ietilpst arī trīs citi paziņojumi. Šajā paziņojumā paskaidrota dažādo pasākumu savstarpējā saistība. Tā mērķis ir arī izveidot sistēmu, lai valsts un ES līmeņa iniciatīvas šajā jomā koordinētu ar attiecīgajām politikas darbībām, kurās ietilpst ieguldījumi digitālajās inovācijās un infrastruktūrā, IKT standartu paātrināta izstrāde, reglamentējošo noteikumu pārbaude un darbaspēka pielāgošanās, tostarp prasmju uzlabošana. Šīs problēmas un iespējas attiecas arī uz e-pārvaldes darbību izstrādi un lielāku publiskā sektora lomu, veicinot pieprasījumu pēc digitāliem risinājumiem.

Uzsvars tiek likts uz tādām darbībām ar skaidru Eiropas pievienoto vērtību, kuru pamatā ir valsts iniciatīvas un kuras papildina un paplašina minētās iniciatīvas. Tas pamatojas uz visu ieinteresēto personu (proti, visu rūpniecības nozaru lielie, vidējie un mazie uzņēmumi, digitālās piegādes nozare, sociālie partneri, dalībvalstis un reģioni) iesaistīšanos.

Tam pievienoti trīs papildu paziņojumi un trīs Komisijas dienestu darba dokumenti.

Paziņojums par Eiropas mākoņdatošanas iniciatīvu nāk klajā ar plānu izveidot augstākā līmeņa mākoņdatošanas un datu infrastruktūru zinātnei un inženierzinātnei, kas nodrošinās ES zinātniekiem un inženieriem plašas datošanas un datu apstrādes spējas. Tā nodrošinās virtuālu vidi ar atvērtiem un integrētiem pakalpojumiem pētniecības datu pārrobežu un starpdisciplinārai uzglabāšanai, pārvaldībai, analīzei un atkārtotai izmantošanai (“Eiropas atvērtās zinātnes mākonis”). Iniciatīva uzlabos Eiropas inovāciju spējas visās jomās un pastiprinās tās digitālo tehnoloģiju spējas, sākot ar augstas veiktspējas skaitļotājiem līdz pat zema energopatēriņa komponentiem. Šī iniciatīva nodrošinās Eiropas vadošo lomu pasaules mērogā datu infrastruktūrās un pakalpojumos un nodrošinās, ka Eiropas zinātne, tehnoloģija un rūpniecība pilnībā izmanto priekšrocības, ko sniedz uz datiem balstīta zinātne. Iniciatīvai ir pievienoti divi Komisijas dienestu darba dokumenti par augstas veiktspējas skaitļošanu un kvantu tehnoloģijām.

Paziņojums par IKT standartizācijas prioritātēm nosaka svarīgākos IKT standartus un izklāsta pasākumus, lai paātrinātu to izstrādi un tādējādi atbalstītu digitālās inovācijas visās ekonomikas nozarēs. Prioritātes attiecībā uz standartiem ir noteiktas, pamatojoties uz plašu apspriešanos, un paziņojumā izklāstītas konkrētas darbības to sasniegšanai.

E-pārvaldes rīcības plāns publisko pakalpojumu digitālajai pārveidei ir vērsts uz iedzīvotāju un uzņēmumu vajadzībām, proti, risinājumiem, kas ir tiešsaistē, darbojas pāri robežām un ir sadarbspējīgi pēc noklusējuma, un risinājumiem, kas ir izstrādāti kā pilncikla pakalpojumi.

Komisijas dienestu darba dokumentā par lietisko internetu uzsvērtas lietiskā interneta radītās problēmas un iespējas Eiropā.

2Digitālo tehnoloģiju pieaugošā ietekme

IKT nozare Eiropā veido aptuveni 4 % no IKP un nodarbina vairāk nekā 6 miljonus cilvēku, tāpēc tā ir svarīga ekonomikas daļa. Šīs nozares (digitālo preču ražošana), kura aptver jomas no komponentiem līdz pat programmatūras produktiem, pievienotā vērtība Eiropas Savienībā pārsniedz 580 miljardus euro un veido gandrīz 10 % no rūpniecības darbību kopējās pievienotās vērtības.

Jaunākie pētījumi liecina, ka produktu un pakalpojumu digitalizācija nākamo 5 gadu laikā katru gadu radīs vairāk nekā 110 miljardus euro ieņēmumu rūpniecībai Eiropā. Vācijā vien turpmāka rūpniecības digitalizācija varētu dot līdz pat 8 % ražīguma pieauguma desmit gadu laikā un ieņēmumu pieaugumu aptuveni 30 miljardus euro gadā. Tā arī veicinās nodarbinātības pieaugumu par 6 %. Gandrīz trešdaļa no rūpniecības kopējās izlaides pieauguma Eiropā jau tagad ir saistīta ar digitālo tehnoloģiju izmantošanu.

Šodien vairāk nekā ceturtā daļa no pievienotās vērtības izaugsmes autobūves nozarē ir saistīta ar digitālo inovāciju integrāciju automobiļos un automobiļu projektēšanā un ražošanā. Visbeidzot, digitālās inovācijas ir svarīgs priekšnosacījums, lai risinātu daudzas mūsdienu sociālās problēmas – no ilgtspējīgu veselības aprūpes sistēmu nodrošināšanas līdz resursefektivitātes un energoefektivitātes uzlabošanai –, kam pievēršas Komisijas politika, piemēram, enerģētikas savienības un aprites ekonomikas ietvaros. Internets, tīmeklis un virtuālās un paplašinātās realitātes jaunākā attīstība arvien turpina pārveidot ražošanas un uzņēmējdarbības modeļus visās radošajās nozarēs.

Šī papildu vērtības radīšana saistībā ar digitālo inovāciju notiek: