LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 23.7.2008 
SEC(2008) 2291  
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments priekšlikumam 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI 
 
par tirdzniec ību ar izstr ādājumiem, kas ieg ūti no roņveidīgajiem 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
  
PAR IESP ĒJAMO IETEKMI, AIZLIEDZOT IZSTR ĀDĀJUMUS, KAS IEG ŪTI NO 
ROŅVEIDĪGO SUG ĀM  
 
{COM(2008) 469 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2290} 
 
LV 2   LV KOPSAVILKUMS  
1. Saska ņā ar apņemšanos iev ērot augstus dz īvnieku labtur ības standartus Eiropas 
Komisija ap ņēmās veikt objekt īvu, padzi ļinātu analīzi par dz īvnieku labtur ības 
aspektiem ro ņveidīgo medīšanas jom ā ar roņveidīgajiem bag ātās valstīs. Šajā 
ziņojumā izklāstīti iespējamie risin ājumi attiec ībā uz turpm āko politiku un/vai 
likumdošanas pas ākumiem, lai risin ātu dzīvnieku labtur ības jautājumus saist ībā ar 
roņveidīgo nogalin āšanu un d īrāšanu. 
2. Š īs analīzes ietvaros tika analiz ēts tiesiskais regul ējums un p ārvaldības prakse 
roņveidīgo medīšanā dažādās areāla valstīs1 un, pamatojoties uz Eiropas P ārtikas 
nekaitīguma iest ādes ( EFSA ) konstatējumiem2, tika noteikta lab ākā prakse. S īkāk 
tika analiz ētas šādas areāla valstis: Apvienot ā Karaliste (Skotija), Grenlande, 
Kanāda, Krievija, Nam ībija, Norv ēģija, Somija un Zviedrija. 
3. Nov ērtējums par ādīja, ka ro ņveidīgo medību pārvaldības sistēmas areāla valstīs 
atšķiras un ka vis ās sistēmās var veikt uzlabojumus. Ro ņveidīgie tiek med īti ārkārtīgi 
dažādā kontekst ā. Atšķiras gan med ību veids, gan apjoms, k ā arī normatīvā vide, 
kādā medības notiek. Dažas are āla valstis ir pie ņēmušas un īsteno visaptverošas 
pārvaldības sistēmas, kuru m ērķis ir samazin āt pretrunu starp ražošanu un dz īvnieku 
labturību, kamēr citu areāla valstu p ārvaldības sistēmas ir maz āk attīstītas un nor āda 
uz mazākām rūpēm par dzīvnieku labtur ību. 
4. EFSA  zinātniskajā atzinumā norādīts, ka roņveidīgos ar daž ādu metožu pal īdzību var 
nogalināt ātri un efekt īvi, neradot nov ēršamas sāpes un ciešanas. Tom ēr ir paziņoti 
pierādījumi, ka praks ē ne vienm ēr tiek nogalin āts efektīvi un dažus dz īvniekus 
nogalina un d īrā tādā veidā, kas rada nov ēršamas sāpes un cita veida ciešanas. 
5. Ietekmes nov ērtējumā tika apl ūkoti gan ar likumdošanu saist īti, gan nesaist īti 
politikas pas ākumi. Turkl āt tika analiz ēti politikas pas ākumi, kas nav tieši saist īti ar 
pārvaldības sistēmām, piem ēram, piln īgs aizliegums laišanai ES tirg ū vai 
importam/eksportam, k ā arī pasākumi, kas var b ūt saistīti ar roņveidīgo medību 
pārvaldības sistēmu labo vai slikto praksi. 
6. Nov ērtējuma vides dimensija ir saist īta tikai ar to, k ā dzīvnieku labtur ības aspekti 
ietekmē roņveidīgos, ko tom ēr ir grūti izmērīt, jo roņveidīgajiem izmantoto 
nogalināšanas metožu efektivit āte atšķiras atkar ībā no tā, kāda metode tiek 
izmantota, darba veic ēju prasmēm un vides apst ākļiem. Turkl āt ekonomisk ā ietekme 
attiecas tikai uz tirdzniec ību un viet ējām tautsaimniec ībām ar roņveidīgajiem bag ātās 
valstīs un potenci ālajās tranzīta, kā arī pārstrādes valstīs, bet soci ālā dimensija skar 
galvenokārt inuītu iedzīvotāju apstākļus. 
7. Ir nov ērtēts, ka pilnīgs aizliegums laist ES tirg ū no roņveidīgajiem ieg ūtus 
izstrādājumus  ES dalībvalstis ekonomiski ietekm ēs maz. Tom ēr šeit tiek pie ņemts, 
ka roņādu un citu no ro ņveidīgajiem ieg ūtu izstrādājumu pārsūtīšana un ro ņādu 
                                                 
1 Komisijas p ētījums kā ārpakalpojums tika pas ūtīts konsult āciju uzņēmumam COWI  „Assessment of the 
potential impact of a ban of products derived from seal species”, 2008. gada apr īlis. 
2 EFSA  neatkarīgs zinātnisks atzinums par ro ņveidīgo nogalin āšanas un d īrāšanas metožu dz īvnieku 
labturības aspektiem, 2007. gada decembris. http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-
1178620753812_1178671319178.htm . 
 
LV 3   LV imports tālākai pārstrādei un eksportam var turpin āties. Nov ērtēts, ka ietekme b ūs 
nedaudz liel āka ārpus ES esoš ām areāla valstīm. Tās ir sekas tam, ka ro ņveidīgo 
medību apjoms šaj ās ārpus ES esošaj ās valstīs ir daudz liel āks nekā ES areāla valstīs, 
kā arī tam, ka ES tirgus, p ēc Krievijas, ir visai noz īmīgs. Šis risin ājums arī liegtu 
patērētājiem izvēles iespēju ES iegādāties no roņveidīgajiem ieg ūtus izstrādājumus.  
8. Pilnīgs aizliegums importam un eksportam  ES dal ībvalstīs radītu vidēju 
ekonomisku ietekmi, kaut gan Somij ā un Vācijā šī ietekme var ētu būt vērā ņemama, 
ja šāds aizliegums aptvertu ar ī tranzīta tirdzniec ību. Ietekme b ūtu nedaudz liel āka 
ārpus ES esoš ās areāla valstīs, arī tāpēc, ka roņveidīgo medību apjoms ārpus ES 
esošajās valstīs ir daudz liel āks nekā ES areāla valstīs, kā arī tāpēc, ka ES tirgus, p ēc 
Krievijas, ir visai noz īmīgs. Tom ēr, ja aizliegumu attiecina ar ī uz tranz īta 
tirdzniecību, īpaši cietīs Kanāda, ja vien šo tirdzniec ību nevar novirz īt no Vācijas un 
Somijas uz ārpus ES esošu valsti, piem ēram, Norv ēģiju. Tādējādi Norvēģija pat var 
nostiprināt savu tranz īta tirgotāja stāvokli. Attiec ībā uz patērētāju – viņam/viņai būs 
ļoti ierobežota iesp ēja izvēlēties no ro ņveidīgajiem ieg ūtus izstrādājumus, kas ieg ūti 
no ES med ītām roņveidīgo sugām un pied āvāti tirdzniec ībā tikai viet ējos tirgos.  
Dānija un It ālija ir divas visliel ākās roņveidīgo neapstr ādātu kažok ādu ES 
importētājas tālākai pārstrādei/tirdzniec ībai ES tirg ū, un tādējādi šāda regula t ās 
ietekmēs. Dānija neapstr ādātas kažok ādas tieši import ē no Kanādas un Grenlandes 
(kas netiek klasific ētas kā tranzītā esošas preces), bet It ālija neapstr ādātas kažok ādas 
importē no Krievijas, Somijas un Apvienot ās Karalistes (Skotijas). Grie ķija arī veic 
vērā ņemamu tirdzniec ību ar jēlādām, kuru izcelsme ir div ās pēdējās minētajās areāla 
valstīs. 
9. Marķēšanas  sistēmas, kas ļauj patērētājam atšķirt atseviš ķus no ro ņveidīgajiem 
iegūtus izstrādājumus, pamatojoties uz labtur ības apsvērumiem (uz izstr ādājumiem 
balstīta marķēšana), ieguvumi var ētu iekļaut lielākas cenas pat ērētāju tirgū un 
vienlaikus ro ņveidīgo medību tēla uzlabojumu kopum ā. Ja sistēma būtu brīvprātīga, 
tā varētu veicināt dabisku br īvas izvēles procesu attiec ībā uz noteikumu iev ērošanu 
un tādējādi saglab āt līdzsvaru starp dz īvnieku labtur ību, ekonomisko un soci ālo 
dimensiju, t.i., tie, kas cenšas ieg ūt marķējumu, var ētu gūt lielāku labumu nek ā šāds 
marķējums izmaks ā, un roņveidīgo labturība tiktu uzlabota. Turkl āt ir novērtēts, ka 
vislielākā ietekme b ūs tad, ja t ā būs plaši izplat īta starptautiska mar ķēšanas sist ēma, 
nevis īpaša ES sist ēma. 
10. Var ētu noslēgt divpusējus/daudzpus ējus nolīgumus  starp ES un vienu vai vair ākām 
areāla valstīm, kas paplašin ātu to ģeogrāfisko apgabalu, uz kuru neattiecas neviens 
likumdošanas pas ākums. Ietekme b ūs tāda pati k ā ierobežotam aizliegumam, kas 
atļauj tirdzniec ību, ja roņveidīgo medīšana atbilst dažiem noteiktiem standartiem, k ā 
tas aplūkots iepriekš. 
11. Ņemot vērā sabiedrības, īpaši Eiropas Parlamenta un dal ībvalstu, paust ās bažas par 
dzīvnieku labtur ību, autonomi ar likumdošanu nesaist īti pasākumi netiek uzskat īti 
par pietiekamiem, lai risin ātu šo jautājumu. 
12. EFSA  zinātniskajā atzinumā skaidri nor ādīts, ka past āv paziņoti pierādījumi – praks ē 
nogalināšana ne vienm ēr notiek efekt īvi, kas ir apstiprin āts ar turpm ākiem 
novērtējuma konstat ējumiem. T ādējādi ir pamats apsv ērt veikt piesardz ības 
pasākumus, lai nodrošin ātu, ka no t ādiem roņveidīgajiem, kuri nogalin āti un dīrāti, 
 
LV 4   LV radot nov ēršamas sāpes un ciešanas, ieg ūtiem izstr ādājumiem tiek liegta pieeja 
Eiropas tirgum. 
13. Ietekmes nov ērtējuma rezult āts saistībā ar dzīvnieku labtur ību, ekonomisko un 
sociālo dimensiju nor āda, ka vairāku risin ājumu kombin ācija ir šķietami 
vislabākais veids, k ā panākt vispārīgos mērķus, t.i., 
• aizsargāt roņveidīgos no darb ībām, kas tiem nogalin āšanas un d īrāšanas proces ā 
rada novēršamas sāpes, ciešanas, bailes un citu veidu ciešanas; 
• pievērsties sabiedr ības bažām attiecībā uz roņveidīgo nogalin āšanu un d īrāšanu. 
Tas būtu jādara, aizliedzot visu no ro ņveidīgajiem ieg ūtu izstrādājumu laišanu 
Kopienas tirg ū, to importu Kopien ā, tranzītu caur to un eksportu no Kopienas. Tom ēr 
tirdzniecība ar šādiem izstr ādājumiem b ūtu iespējama, ja tiek izpild īti konkrēti 
nosacījumi, kas attiecas uz veidu un metodi, ko izmanto ro ņveidīgo nogalin āšanai un 
dīrāšanai. Būtu jānosaka ar ī informēšanas pras ības, kuru m ērķis ir nodrošin āt, ka 
tādiem no ro ņveidīgajiem ieg ūtiem izstr ādājumiem, kuru tirdzniec ība būtu 
iespējama, atk āpjoties no citk ārt spēkā esošiem aizliegumiem, tiek skaidri nor ādīta 
izcelsme valst ī, kas atbilst iepriekš min ētajiem nosac ījumiem. 
Šis vēlamais risin ājums palīdzētu nodrošin āt, ka sabiedr ība vairs nesaskaras ar 
tādiem no ro ņveidīgajiem ieg ūtiem izstr ādājumiem, kas ieg ūti no roņveidīgajiem, kas 
nogalināti un dīrāti, radot nov ēršamas sāpes un citu veidu ciešanas, un censtos 
nodrošināt stimulus t ādu roņveidīgo nogalin āšanas un d īrāšanas metožu 
izmantošanai, kas nerada nov ēršamas sāpes vai cita veida ciešanas. Š ādā veidā 
risinājums tieši ietekm ētu dzīvnieku labtur ībai nekait īgu medību paņēmienu 
piemērošanu praks ē un tādējādi pasargātu dzīvniekus no nevajadz īgām ciešanām.