Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ozona slāni noārdošām vielām un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1005/2009”

(COM(2022) 151 final – 2022/0100 (COD))

(2022/C 365/09)

Ziņotājs: Jacob PLAT

Atzinuma pieprasījums Eiropas Parlaments, 2.5.2022. Eiropas Savienības Padome, 10.5.2022. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punkts Atbildīgā specializētā nodaļa Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 31.5.2022. Pieņemts plenārsesijā 15.6.2022. Plenārsesija Nr. 570 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 123/0/2

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu pārskatīt Regulu (EK) Nr. 1005/2009 ( 1 ) , kas ir nodrošinājusi ozona slāni noārdošo vielu (ONV) ievērojamu samazināšanu, taču ir iespējami vēl turpmāki samazinājumi. Nedaudzās ONV, kas joprojām ir atļautas, tiek izmantotas citu ķīmisko vielu ražošanā, kā ugunsdrošības aģenti īpašos pielietojumos, piemēram, lidmašīnās, un laboratorijās analīžu veikšanai. Tomēr pašlaik jau novecojusī ONV izmantošana par izolācijas putu izpūšanas aģentiem joprojām ir aktuāla, jo daudzas no šīm putām joprojām atrodas ēkās. Tā kā nākamajās desmitgadēs to dzīves cikls tuvosies noslēgumam, tās tiks likvidētas, un tas varētu radīt emisijas. Regulas pielāgošana, lai to labāk saskaņotu ar Eiropas zaļo kursu ( 2 ) , un tās struktūras uzlabošana ir labas iniciatīvas.

1.2. EESK atbalsta šīs regulas saskaņošanu ar regulu par fluorētām siltumnīcefekta gāzēm (Regula (ES) Nr. 517/2014) ( 3 ) . Ir svarīgi, lai šo regulu galvenie noteikumi būtu savstarpēji saskaņoti (piemēram, attiecībā uz muitas kontroli, noplūdes noteikumiem un definīcijām).

1.3. Ņemot vērā dažādos pieejamos ziņojumus un veikto novērtējumu, EESK konstatē, ka spēkā esošā regula ((EK) Nr. 1005/2009) atbilst iepriekš izvirzītajiem mērķiem. Tomēr Komiteja arī uzskata, ka ir jāpalielina ieceru vērienīgums, lai varētu sasniegt zaļā kursa mērķus un vienlaikus nodrošināt iedzīvotājiem visefektīvāko aizsardzību pret toksiskām, vēzi izraisošām vielām. Tāpēc EESK atbalsta priekšlikumā paredzētos pasākumus ONV emisiju turpmākai samazināšanai.

1.4. Laba uzraudzība un reģistrācija ir nozīmīgi elementi, lai sasniegtu labus rezultātus. EESK atbalsta ieceri izveidot uzraudzības sistēmu, kas ir pēc iespējas pārredzamāka un ko vajadzības gadījumā varētu pielāgot nepieciešamībai darbības jomu paplašināt un tajā iekļaut, piemēram, jaunas ONV, uz kurām pašreizējā regula neattiecas. Būtu jācenšas radīt vispārēju sistēmu, kas piemērojama visās dalībvalstīs. Tomēr, ņemot vērā ES pašreizējo vadošo lomu, šai reģistrācijas un uzraudzības sistēmai vajadzētu būt viegli īstenojamai arī trešajās valstīs.

1.5. EESK arī aicina līdz minimumam samazināt izņēmumu skaitu attiecībā uz aizliegumiem un atkāpes no aizliegto vielu saraksta paredzēt tikai izņēmuma un nepieciešamības gadījumā. Lai izvairītos no ļaunprātīgas izmantošanas un līdz ar to no situācijas pasliktināšanās, būtu stingri jākontrolē to vielu izmantošana, uz ko attiecas izņēmumi.

1.6. EESK vērš uzmanību uz bīstamo un neatrisināto problēmu, kas saistīta ar liela daudzuma ONV uzkrāšanos vecās iekārtās un izolācijas putās, bet tajā pašā laikā neviena starptautiska konvencija nereglamentē ONV resursu apsaimniekošanu vai iznīcināšanu. Komiteja aicina steidzami rīkoties, lai dalībvalstīs ieviestu efektīvus tiesību aktus attiecībā uz ONV noplūdes novēršanu un tādā veidā likvidētu draudus atmosfēras videi un iedzīvotāju dzīves apstākļiem.

1.7. Ideālā gadījumā ONV apsaimniekošanai vajadzētu būt daļai no atkritumu apsaimniekošanas sistēmas (kontrole, savākšana, atgūšana un apstrāde), ko jau veido visaptveroši politikas pasākumi, tiesību akti un noteikumi attiecībā uz konkrētām atkritumu plūsmām. Putās un citās ONV krātuvēs esošo ONV pārvaldība ir milzīgs izaicinājums, it īpaši jaunattīstības valstīm. ES ir jādemonstrē īstenojami risinājumi un atbilstošs tiesiskais regulējums.

1.8. Ņemot vērā joprojām augsto ONV ražošanas un izmantošanas līmeni ievadresursu vajadzībām un ar to saistītās emisijas, kas, iespējams, ir novērtētas par zemu, EESK pauž bažas par to, ka ir pilnībā atcelti kvantitatīvie ierobežojumi ONV izmantošanai ievadresursu vajadzībām. Jaunajā regulā paredzētie ievadresursu atbrīvojumu sašaurinājumi sniedz vairākus ieguvumus vides jomā. Galvenā uzmanība būtu jāpievērš vidi saudzējošām alternatīvām.

1.9. Izmantojot papildu ziņošanas prasības, būtu jāpastiprina pasākumi, lai novērstu blakusprodukta – daļēji halogenētu fluorogļūdeņražu ( HFC ) – emisijas, kas saistītas ar ONV ražošanu.

1.10. Būtu jāparedz pasākumi, lai samazinātu jaunu ONV emisijas, tostarp tādi pasākumi kā noplūdes samazināšana un prasības par atgūšanu, reciklēšanu un pārgūšanu.

2. Vispārīga informācija

2.1. Monreālas protokols ( 4 ) par ozona slāni noārdošām vielām ir galvenais daudzpusējais vides nolīgums, kas reglamentē gandrīz 100 par ONV dēvēto sintētisko ķīmisko vielu ražošanu un patēriņu. Kad šīs ķīmiskās vielas nonāk atmosfērā, tās nodara kaitējumu stratosfēras ozona slānim – Zemes aizsargekrānam, kas aizsargā cilvēkus un vidi no kaitīga ultravioletā starojuma līmeņa, kuru rada saule. Protokols tika pieņemts 1987. gada 15. septembrī, un tas ir vienīgais ANO nolīgums, ko līdz šim ir ratificējušas visas pasaules valstis – visas 198 ANO dalībvalstis.

2.2. Regula (EK) Nr. 1005/2009 par ozona slāni noārdošām vielām (ONV regula) ir galvenais instruments ES darbam ONV jomā. Tās vispārējais mērķis ir novērst ONV emisijas un nodrošināt atbilstību Monreālas protokolam. ONV regula tika iesniegta REFIT novērtējumam, kurā secināts, ka, lai gan regula kopumā atbilst paredzētajam mērķim, to varētu labāk saskaņot ar Eiropas zaļo kursu, un tās struktūru varētu nedaudz uzlabot. Tāpēc priekšlikuma mērķis ir aizstāt ONV regulu, vienlaikus saglabājot stingru kontroles līmeni, it īpaši: 1. saskaņot pasākumus ar Eiropas zaļo kursu, nosakot papildu emisiju samazinājumus, kas ir īstenojami par samērīgām izmaksām; 2. nodrošināt ONV, tostarp vielu, kas vēl netiek kontrolētas, visaptverošāku uzraudzību; 3. vienkāršot spēkā esošos noteikumus un paaugstināt to efektivitāti, lai samazinātu administratīvās izmaksas; 4. uzlabot skaidrību un saskaņotību ar citiem noteikumiem.

2.3. ONV globālās sasilšanas potenciāls ( 5 ) ir daudzkārt lielāks nekā oglekļa dioksīdam, tāpēc, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām un aizsargātu ES iedzīvotāju veselību un labklājību, šo vielu emisijas ir jāsamazina.

2.4. Ar Monreālas protokolu pakāpeniski tiek izbeigta ONV ražošana un izmantošana emisīviem mērķiem. ES noteikumi par ONV vienmēr ir bijuši vērienīgāki nekā Monreālas protokols, un tie ir pilnībā izskauduši ONV izmantošanu emisīviem mērķiem.

2.5. Tā kā lielākā daļa ONV ražošanas, izmantošanas un tirdzniecības veidu jau ir aizliegta, galvenais mērķis ir novērst ONV emisijas, kas rodas no agrāk atļautiem lietojumiem produktos un iekārtās un no citiem procesiem (piemēram, ievadresursiem), uz ko neattiecas Monreālas protokolā paredzētais izmantošanas pakāpeniskas patraukšanas process.

2.6. HFCs ) saskaņā ar protokolu. ONV regulas priekšlikums ir cieši saistīts ar priekšlikumu par fluorētām siltumnīcefekta gāzēm (NAT/847 ( 6 ) ). Abas ir siltumnīcefekta gāzes un izraisa globālo sasilšanu. Ar abām regulām ir kopīgi jānodrošina, ka Savienība pilda savas saistības attiecībā uz ONV un daļēji halogenētiem fluorogļūdeņražiem () saskaņā ar protokolu.

2.7. Priekšlikuma mērķis ir līdz 2050. gadam novērst 180 miljonus tonnu CO 2 ekvivalentu un 32 000 tonnu, kam ir ozona noārdīšanas potenciāls (ONP tonnu), ekvivalentu, veicot pasākumus ONV atgūšanai un iznīcināšanai no divu veidu izolācijas putām.

3. Vispārīgas piezīmes

3.1. EESK stingri atbalsta Komisijas priekšlikumu grozīt regulu par ONV, lai vēl vairāk samazinātu emisijas un stimulētu klimatu saudzējošu alternatīvu izmantošanu.

3.2. EESK atzīst, ka dažus spēkā esošās regulas pasākumus, kuru mērķis ir novērst nelikumīgas darbības, varētu padarīt efektīvākus, un tāpēc atzinīgi vērtē ONV licencēšanas sistēmas sasaisti ar ES vienloga vidi muitas jomā ( 7 ) . EESK iesaka šādus pasākumus piemērot arī īpašām muitas procedūrām, tostarp ONV tranzītam un pagaidu uzglabāšanai.

3.3. ECD ) ( 8 ). EESK atzīst: lai varētu veikt preventīvus pasākumus un panākt progresu, liela nozīme ir pienācīgai uzraudzībai. Nelikumīgu tirdzniecības praksi var konstatēt un līdz ar to novērst, izmantojot efektīvu uzraudzību un ziņošanu. Ņemot vērā nelikumīgas ONV tirdzniecības smago ietekmi uz vidi, EESK atzinīgi vērtē minimālo standartu ieviešanu attiecībā uz maksimālajiem sodiem par ONV nelikumīgu ražošanu, importu un laišanu tirgū, taču mudina ieviest arī minimālos sodus. Jaunā regula atbilst Komisijas priekšlikumam pārskatīt Direktīvu par vides krimināltiesisko aizsardzību un aizstāt Direktīvu 2008/99/EK (

3.4. EESK stingri atbalsta pasākumus, kas nodrošina ONV atgūšanu no putām šo vielu iznīcināšanai, atzīstot šā pasākuma ievērojamo potenciālu klimata pārmaiņu mazināšanā, kā arī ar to saistītās darbvietu radīšanas un pētniecības un izstrādes iespējas reciklēšanas nozarē.

3.5. EESK atzinīgi vērtē to, ka ir rūpīgi apsvērta saskaņotība ar šajā politikas jomā esošajiem politikas noteikumiem. Tas ir nepieciešams, lai galu galā sasniegtu gan paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” (2030. gads), gan zaļā kursa (2050. gads) mērķus.

3.6. CTC ) un CFC-113 līmenis Ņemot vērā to, ka ONV samazināšanas jomā ES ir līdere, EESK ierosina, ka ES būtu jārāda piemērs arī citām ekonomikām, lai strādātu ar vieniem un tiem pašiem noteikumiem, piemēram, ierobežojot ONV izmantošanu ievadresursu un procesu aģentu vajadzībām, ja pastāv alternatīvas. Kontrolēto ONV ražošanas apjoms 2020. gadā sasniedza 164 704 tonnas, kas bija galvenokārt paredzētas ES nepieciešamo ievadresursu vajadzībām. Zinātnieki ir pauduši bažas par to, ka paziņotās emisijas, kas saistītas ar ievadresursu procesiem, ir novērtētas par zemu, un, iespējams, ka to ietekmē visā pasaulē atmosfērā ir paaugstinājies tetrahloroglekļa () unlīmenis ( 9 )

3.7. EESK uzskata, ka pārskatīšana neradīs pārmērīgu administratīvo vai finansiālo slogu. Paredzams, ka priekšlikums sniegs vairākus ar vienkāršošanu saistītus ieguvumus uzņēmumiem. Atzinīgi vērtējams arī tas, ka no pārskatīšanas principiem var atkāpties tikai īpašos izņēmuma gadījumos.

3.8. EESK uzskata, ka protokolā vēl neminētu jaunu ONV iekļaušana ir labs uzlabojums. 2020. gadā jaunu vielu ražošana tonnu izteiksmē aptuveni sešas reizes pārsniedza kontrolēto vielu ražošanu. Tāpēc ir svarīgi uzraudzīt norises šajā jomā, tostarp izmantotos un saražotos daudzumus, un līdz minimumam samazināt jauno gāzu emisijas, lai mazinātu to ietekmi uz ozona slāni un klimata pārmaiņām.

3.9. EESK atzinīgi vērtē atjaunināto ietekmes novērtējumu, it īpaši attiecībā uz emisiju aiztaupījuma galveno pasākumu, kas saistīts ar izolācijas putās esošo vielu atgūšanu un iznīcināšanu. Priekšlikumā paredzētā novērtēšanas kārtība ir nepieciešama, lai starpposmos varētu novērtēt rezultātus. Šajā ziņā nozīmīga loma ir izolācijas putu un attīstības jautājumu ekspertiem. Uzmanība jāpievērš arī administratīvajam slogam.

3.10. EESK atzinīgi vērtē pasākumus, kuru mērķis ir precizēt muitas iestāžu un tirgus uzraudzības iestāžu lomu ONV tirdzniecības kontrolē. Tas ir nepieciešams, jo joprojām notiek nelikumīga tirdzniecība ( 10 )

3.11. Tas, ka pagātnē ONV ir pārmērīgi izmantotas par aukstumaģentiem un putu pūšanas aģentiem, ir izraisījis lielu ONV daudzumu uzkrāšanos, piemēram, vecos ledusskapjos, izolācijas putās vai cilindros. ONV vielas saturoši e-atkritumi var izdalīt arī citas toksiskas, vēzi izraisošas vielas: svinu, kadmiju, polihlorbifenilu ( PCB ), antipirēnus un daudzas citas vielas. Tā kā ne Monreālas protokols, ne kāda cita starptautiska konvencija vides jomā nereglamentē esošo ONV krātuvju pārvaldību un iznīcināšanu, katra valsts ir atbildīga par veiksmīgas ONV krātuvju pārvaldības sistēmas izveidi, lai pārvaldītu šo svarīgo emisiju avotu. Šo iemeslu dēļ EESK uzskata, ka ir svarīgi apstiprināt mērķi aizsargāt atmosfēras vidi, lai, izmantojot ONV krātuvju efektīvu pārvaldību, novērstu noplūdes un izdalīšanos.

4. Īpašas piezīmes

4.1. ONV ražošana, izmantošana un tirdzniecība emisīviem mērķiem jau ir aizliegta. Tāpēc EESK atbalsta jaunā priekšlikuma mērķi it īpaši novērst ONV emisijas no produktiem un iekārtām, kurās šādu vielu izmantošana iepriekš bija atļauta. Būtiska tā daļa ir pienākums, atjaunojot vai nojaucot ēkas, atgūt vai iznīcināt ONV, ko satur noteikta veida izolācijas putas. Tomēr EESK norāda, ka ir iespējams darīt vairāk, lai atbalstītu to, ka Eiropas Savienībā tiek pieņemtas videi mazāk kaitīgas alternatīvas tām ONV, ko izmanto ievadresursu un procesu aģentu vajadzībām.

4.2. o C. Regulas pārskatīšana palīdzēs sasniegt Parīzes nolīguma ( 11 ) mērķi – ideālā gadījumā nepārsniegt temperatūras pieaugumu par 1,5C.

4.3. EESK atzinīgi vērtē prasību par minimālo apmācības līmeni personālam, kas strādā ar ONV. Tomēr Komiteja pauž cerību, ka šīs minimālās prasības visām dalībvalstīm būs vienādas.

4.4. HCFC-22 pastāvīga izmantošana, ņemot vērā ar to saistītā blakusprodukta – HFC-23 , kura globālās sasilšanas potenciāls (GSP) ir 14 600 – lielās emisijas EESK norāda, ka ievērojams daudzums ONV joprojām tiek izmantots par ievadresursu ķīmiskajā ražošanā, neraugoties uz to, ka dažos ievadresursu procesos ir pieejamas alternatīvas. Īpašas bažas radapastāvīga izmantošana, ņemot vērā ar to saistītā blakusprodukta –, kura globālās sasilšanas potenciāls (GSP) ir 14 600 – lielās emisijas ( 12 ) . EESK norāda, ka, sašaurinot Monreālas protokolā paredzētos uz ievadresursiem attiecināmos atbrīvojumus, varētu rasties vairāki ieguvumi ( 13 ) , un ES būtu jārāda piemērs, aizliedzot ONV izmantošanu ievadresursu un procesu aģentu vajadzībām, ja pastāv videi labvēlīgas alternatīvas. Tas varētu attiekties uz 38 % no visām ONV, ko ES izmanto ievadresursu vajadzībām.

4.5. Ņemot vērā bažas par ONV ievadresursiem un ar tiem saistītajām emisijām, EESK iesaka paplašināt Komisijas iespējas pieņemt īstenošanas aktus, lai noteiktu maksimālos daudzumus un emisiju līmeņus un lai izvērstu to uzņēmumu sarakstu, kuriem ir atļauts ONV izmantot kā procesu aģentus (kā noteikts 7. panta 3. punktā), šāda veida sarakstu izveidojot arī attiecībā uz ievadresursiem (šim mērķim 6. pantā iekļaujot līdzvērtīgu noteikumu).

4.6. Ņemot vērā iespējamās HFC-23 emisijas, kas saistītas ar HCFC-22 izmantošanu, EESK atzinīgi vērtē atbilstības deklarāciju, kas ir pirmais solis ceļā uz šo emisiju novēršanu, un aicina veikt vēl citus pasākumus, tostarp ieviest ziņošanu, pārbaudi un prasību atklāt izcelsmes ražotni, ka arī noteikt pienākumu sniegt pierādījumus par HFC-23 blakusproduktu samazināšanu un izsekojamību.

4.7. Atzīstot bažas par II pielikumā minēto jauno vielu emisiju ietekmi (piemēram, dihlormetāna koncentrācijas atmosfērā straujais pieaugums, kas par vairāk nekā desmit gadiem varētu būtiski aizkavēt ozona cauruma atjaunošanos ( 14 ) ), EESK iesaka arī attiecībā uz II pielikumā minētajām gāzēm piemērot gan pasākumus, kuri paredz atgūšanu, reciklēšanu un pārgūšanu (20. pants), gan ar noplūdēm saistītās prasības (21. pants). Turklāt šiem uzņēmumiem pirms II pielikumā minēto gāzu ievešanas vai eksportēšanas ir jāuzrāda derīga reģistrācija licencēšanas sistēmā.

Briselē, 2022. gada 15. jūnijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Christa SCHWENG

(1) OV L 286, 31.10.2009, 1. lpp.

(2) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019DC0640&from=LV

(3) OV L 150, 20.5.2014, 195. lpp.

(4) https://treaties.un.org/doc/publication/unts/volume%201522/volume-1522-i-26369-english.pdf

(5) Rādītājs “globālās sasilšanas potenciāls” tika izstrādāts, lai varētu salīdzināt dažādu gāzu ietekmi uz globālo sasilšanu. Konkrētāk, tas parāda, cik daudz enerģijas noteiktā laika posmā absorbēs viena tonna gāzes emisiju salīdzinājumā ar vienu tonnu oglekļa dioksīda (CO2) emisiju.

(6) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par fluorētajām siltumnīcefekta gāzēm, ar kuru groza Direktīvu (ES) 2019/1937 un atceļ Regulu (ES) Nr. 517/2014 (COM(2022) 150 final – 2022/0099 (COD)) (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 44 lappusi).

(7) Plašāku informāciju par ES vienloga vidi muitas jomā skatīt: https://ec.europa.eu/taxation_customs/eu-single-window-environment-customs_en.

(8) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko paredz noteikumus par vides krimināltiesisko aizsardzību un ar ko aizstāj Direktīvu 2008/99/EK” (COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD)) (OV C 290, 29.7.2022, 143. lpp.).

(9) Solomon et al., “Unfinished business after five decades of ozone-layer science and policy” (Nepabeigtas darbības pēc ozona slāņa zinātnes un politikas, kas ilgusi piecas desmitgades), Nature Communications, 2020, 11:4272.

(10) https://www.europol.europa.eu/media-press/newsroom/news/how-company-earned-to-%E2%82%AC1-million-illegally-trading-ten-tons-of-ozone-depleting-substances

(11) https://unfccc.int/sites/default/files/english_paris_agreement.pdf

(12) Savienojums HFC-23 (trifluormetāns vai CHF3), kas ir spēcīga siltumnīcefekta gāze ar 100 gadu ilgu GSP 14 600 apmērā, rodas kā blakusprodukts HCFC-22 (hlordifluormetāna vai CHClF2) ražošanas procesā.

(13) Andersen et al., “Monreālas protokolā paredzēto uz ievadresursiem attiecināmo atbrīvojumu sašaurināšana sniedz vairākus ieguvumus vides jomā”, PNAS, 2021, 118:49, https://doi.org/10.1073/pnas.2022668118.

(14) Hossaini, R., Chipperfield, M., Montzka, S. et al.; “The increasing threat to stratospheric ozone from dichloromethane” (Pieaugošais apdraudējums stratosfēras ozonam, ko rada dihlormetāns), Nat Commun, 2017, 8, 15962, https://doi.org/10.1038/ncomms15962.