Labi funkcionējoša Šengenas zona ir atkarīga no kopējo noteikumu, t. i., Šengenas acquis, pareizas un efektīvas īstenošanas un, vispārīgākā nozīmē, no dalībvalstu savstarpējas uzticēšanās. Nepilnības vai trūkumi īstenošanā vienā dalībvalstī var ietekmēt visas pārējās valstis un rezultātā apdraudēt Šengenas zonu. Šengenas pārvaldības struktūru pamatelements ir uzraudzīt, kā dalībvalstis īsteno Šengenas acquis, kā arī īstenot turpmākos pasākumus, kuru pamatā ir kopīgi saskaņoti ieteikumi par uzlabojumiem. Jau 1998. gadā Šengenas konvencijas līgumslēdzējas puses izveidoja pastāvīgo komiteju, kura bija pilnvarota konstatēt trūkumus Šengenas acquis īstenošanā un piedāvāt risinājumus. Pēc Šengenas acquis integrēšanas ES tiesiskajā regulējumā lēmumu par pastāvīgās komitejas izveidošanu aizstāja ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/2013 (turpmāk tekstā saukta — “Regula”), kas šobrīd veido Mehānisma juridisko pamatu. Regula stājās spēkā 2015. gadā.

Šengenas zonas pamatā ir plašs pasākumu kopums, kas kompensē kontroles neesību pie iekšējām robežām, atvieglo brīvu pārvietošanos un nodrošina augstu drošības un tiesiskuma līmeni. Šengenas acquis ietver noteikumus, kas integrēti Savienības sistēmā saskaņā ar 19. protokolu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību (LES) un Līgumam par Eiropas Savienības darbību (LESD), kā arī tiesību aktus, kuri balstīti uz tiem vai kā citādi ar tiem saistīti. Tādējādi acquis ietver: 1) pasākumus pie ārējām robežām (ārējo robežu pārvaldība), 2) kompensējošos pasākumus (kopējā vīzu politika, policijas sadarbība, atgriešanas politika un Šengenas Informācijas sistēma) un 3) stabilu izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu. Šengenas acquis ietver arī prasības attiecībā uz datu aizsardzību un citu pamattiesību ievērošanu. Iepriekš minētie trīs būtiskie un papildinošie pīlāri ir Šengenas pamats un padara zonu bez iekšējās robežkontroles iespējamu. Šīs sarežģītās arhitektūras vispārējā stabilitāte ir atkarīga no katra atsevišķā pīlāra stipruma un no visas sistēmas saskaņotības un vienotības.

–Nepaziņotas izvērtēšanas parasti nebūtu iepriekš jāpiesaka. Tas nodrošinātu nepaziņotu izvērtēšanu labāku izmantošanu, it īpaši tādu izvērtēšanu, kas jāveic, lai pārbaudītu atbilstību Šengenas acquis noteiktajām saistībām, it īpaši reaģējot uz problēmām, kuras būtiski ietekmē Šengenas zonas darbību, vai nopietnus apgalvojumus par pamattiesību pārkāpumiem. Ierobežota iepriekšēja paziņošana paliks spēkā arī par iepriekš nepaziņotiem apmeklējumiem, kuru mērķis ir veikt izlases veida pārbaudi par to, kā dalībvalstis īsteno Šengenas acquis. Nepaziņotie apmeklējumi netiks plānoti, un tos var organizēt īsā laikā atkarībā no apstākļiem.

–Izvērtējot Šengenas acquis īstenošanu dalībvalstī, pārliecināties, ka nav nepilnību. Šengenas tiesiskajam regulējumam attīstoties un kļūstot sarežģītākam, dalībvalstis vēršas pie citiem dalībniekiem pēc palīdzības to atbildībā esošo uzdevumu īstenošanā. Tas, piemēram, attiecas uz privātiem uzņēmumiem vīzu politikas (piemēram, ārējo pakalpojumu sniedzēji) vai ārējo robežu jomā (piemēram, aviosabiedrības vai lidostas, kuras pārvalda privāti uzņēmumi). Tas attiecas arī uz Savienības struktūrām, aģentūrām un birojiem, kuri pēdējos gados ir nostiprinājuši savas pilnvaras sniegt atbalstu dalībvalstīm, piemēram, veicot robežpārbaudes vai novērošanu, vai drošības pārbaudes otrajā līnijā. Tā kā Mehānisma mērķis ir sniegt pārskatu par situāciju kādā dalībvalstī, priekšlikumā ir paskaidrots, ka Mehānisms var palīdzēt veikt Savienības struktūru, biroju un aģentūru darbību pārbaudi, ciktāl tās dalībvalstu vārdā pilda funkcijas, palīdzot operatīvi piemērot Šengenas acquis noteikumus. Līdz ar to mērķis nav izvērtēt šīs struktūras, birojus un aģentūras kā tādas. Šo darbību pārbaude tiks iestrādāta dalībvalstu izvērtēšanā, līdzīgi kā šobrīd, kad, piemēram, izvērtēšanās kopējās vīzu politikas jomā darba grupas pārbauda to privāto uzņēmumu (ārpakalpojumu sniedzēju) darbības, kas ir iesaistīti vīzu pieteikumu pieņemšanā, vai pie ārējām robežām, kad darba grupas pārbauda privāta uzņēmuma pārvaldītas lidostas infrastruktūru. Šis izvērtēšanu aspekts tiks īstenots, neskarot un pilnībā ievērojot pienākumus, kas uzticēti Komisijai un attiecīgajām aģentūru, biroju un struktūru pārvaldes struktūrām. Ja izvērtēšanās tiek konstatēti trūkumi saistībā ar darbībām, kuras veic vai atbalsta Savienības struktūras, biroji un aģentūras, Komisija informē attiecīgās pārvaldes struktūras.

–Palielināt elastību, pielāgojot konkrētu izvērtēšanu un izvērtēšanas prioritāšu tvērumu jaunajai Šengenas acquis realitātei, svītrojot vērtējamo konkrēto politikas jomu pašreizējo sarakstu un izveidojot procedūru, saskaņā ar kuru katra izvērtēšanas cikla sākumā lemtu par prioritārajām jomām. Saskaņā ar pašreizējo Regulu katra dalībvalsts tika izvērtēta sešās politikas jomās, veicot sešas individuālas izvērtēšanas, kuru rezultātā sagatavoti seši izvērtēšanas ziņojumi un seši ieteikumu kopumi. Tomēr šīs politikas jomas vairs pilnībā neatbilst jaunajai realitātei. Piemēram, 2023. gadā sāks darboties vairākas jaunas IT sistēmas, kuras papildinās Šengenas Informācijas sistēmu. Attīstoties drošības acquis, izvērtēšanās būs jāņem vērā papildu elementi, īpaši policijas sadarbības jomā. Ņemot vērā tiesiskā regulējums attīstību, dažādas politikas jomas kļūst arvien vairāk savstarpēji saistītas un viena no otras atkarīgas (piemēram, Šengenas Informācijas sistēma un atgriešana vai Šengenas Informācijas sistēma un policijas sadarbība). Tāpēc izvērtēšanu sadalīšana konkrētās politikas jomu izvērtēšanās varētu nebūt piemērotākais veids šādu savstarpēji saistītu darbību vērtēšanai. Atsakoties no politikas jomu saraksta, priekšlikums palielina elastību formulēt izvērtēšanu atšķirīgi un vērtēt dažādus aspektus vai iespējamos jaunos elementus, ļaujot Mehānismu ātri pielāgot Šengenas acquis dinamiskajam raksturam. Tajā pašā laikā tas rada juridisko noteiktību attiecībā uz procedūru, saskaņā ar kuru katra izvērtēšanas cikla sākumā iespējams vienoties par izvērtēšanas prioritātēm.

Priekšlikums arī palielina sinerģiju ar izvērtēšanas un uzraudzības mehānismiem, kurus ievieš Savienības aģentūras un struktūras. Pēdējos gados ES un valstu līmenī ir izveidoti citi kvalitātes kontroles un uzraudzības mehānismi, kuri var papildināt Mehānismu. Priekšlikums paredz lielāku saskaņotību un sinerģiju ar Frontex darbībām un it īpaši neaizsargātības novērtēšanas procesu. Frontex veiktais neaizsargātības novērtējums ir Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma papildu instruments, kura mērķis ir garantēt kvalitātes kontroli ES līmenī un nodrošināt pastāvīgu gatavību gan Eiropas, gan valstu līmenī reaģēt uz jebkādām problēmām uz ārējās robežas. Neaizsargātības novērtējums sniedz aktuālu informāciju par dalībvalsts operatīvajām spējām ārējo robežu jomā, lai identificētu iespējamās sistēmas nepilnības. Tā ir uz nākotni vērsta pieeja, kuras mērķis ir novērst krīzi. Pirms izvērtēšanas atbilstīgi Regulas (ES) 2019/1896 33. pantam Komisija jau dalās ar neaizsargātības novērtējuma procesa rezultātiem ar dalībvalstu ekspertu darba grupu un ir izveidojusi oficiālus informācijas apmaiņas kanālus ar Frontex. Lai vēl vairāk palielinātu sinerģiju, priekšlikumā paredzēti īpaši noteikumi par to, kā maksimāli izmantot neaizsargātības novērtēšanas procesā savākto informāciju, lai uzlabotu Šengenas zonas funkcionēšanu. Mērķis ir arī pēc iespējas izvairīties no darbību dublēšanās un pretrunīgiem ieteikumiem.

–Atcelt un vienkāršot noteikumus, kuri rada nevajadzīgus procesuālus šķēršļus. Priekšlikumā vairs nav prasības, lai izvērtēšanas ziņojumi tiktu uzskatīti par EU RESTRICTED dokumentiem. Šīs izmaiņas palielinās pārredzamību, vienkāršos un paātrinās procedūru, ļaujot ātrāk apstrādāt ziņojumus un atvieglojot to nosūtīšanu valstu parlamentiem un Eiropas Parlamentam. Izvērtēšanas ziņojumi tomēr tiks uzskatīti par sensitīviem, un dalībvalstis saglabās iespēju lūgt to klasificēšanu. Priekšlikums vienkāršotu dalībvalstu rīcības plānu atbilstības novērtējumu — Komisija vairs nepieņems paziņojumu par novērtējumiem, taču tā informēs attiecīgo dalībvalsti (un Padomi) par saviem apsvērumiem, piemēram, ar administratīvas vēstules starpniecību. Visbeidzot, samazināts ziņojumu par turpmākajiem pasākumiem biežums (16. panta 3. un 4. punkts), prasot progresa ziņojumu sniegt reizi sešos mēnešos pašreizējo trīs mēnešu vietā, samazinātu kopējo administratīvo slogu dalībvalstīm.

–Pastiprināt tādus noteikumus, kas saistīti ar gadījumiem, kad izvērtēšanās konstatē būtisku trūkumu, un nodrošina ātrāku to īstenošanu: lai nekavējoties novērstu konstatētos trūkumus, ievieš paātrinātu procedūru būtisku trūkumu novēršanai. Lai palielinātu juridisko noteiktību un nodrošinātu vienotu jēdziena izpratni, priekšlikuma normatīvajā tekstā iekļauj būtisku trūkumu definīciju, kas sniegta pašreizējās Šengenas izvērtēšanas pamatnostādnēs. Izvērtētajai dalībvalstij nekavējoties jāsāk īstenot darbības trūkumu novēršanai pat pirms ziņojuma pieņemšanas, un tai nekavējoties jāinformē Komisija un dalībvalstis par veiktajiem pasākumiem. Būtisku trūkumu gadījumā Padomei būtu jāpieņem ieteikumi divarpus mēnešu laikā pēc izvērtēšanas darbības beigām; atkārtots apmeklējums, kura mērķis ir pārbaudīt korektīvo darbību īstenošanu, notiks ne vēlāk kā gadu pēc izvērtēšanas (var būt agrāk atkarībā no Padomes noteiktajiem termiņiem korektīvo darbību īstenošanai); Komisija nekavējoties informēs Padomi un Eiropas Parlamentu par būtisku trūkumu esību, lai īstenotu ciešāku politisko kontroli, kā norādīts iepriekšējā punktā.

Priekšlikuma mērķis ir turpināt attīstīt, uzlabot un padarīt efektīvāku jau esošo Mehānismu. Regulas pārskatīšana, kas tika veikta 2020. gadā, apstiprināja nepieciešamību pēc stabila mehānisma ES līmenī. Mehānisma ES pievienotā vērtība joprojām galvenokārt izriet no atbildības sadalīšanas starp Komisiju un dalībvalstīm. Tas sniedz spēcīgu pamatu savstarpējas uzticēšanās radīšanai. ES līmenī veiktās izvērtēšanas ļauj savlaicīgi konstatēt trūkumus, kas rodas no asimetrijas, atšķirībām un Šengenas acquis nepareizas īstenošanas, kas citādi var apdraudēt Šengenas integritāti. Turklāt savstarpējais spiediens, kas tiek īstenots ES līmenī, rada vajadzīgo stimulu, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis ātri novērš trūkumus, it īpaši būtisku trūkumu gadījumā.

Kā aprakstīts iepriekš, dažos tiesību aktos dažādās politikas jomās, uz kurām attiecas Mehānisms, paredzēti savi izvērtēšanas un uzraudzības rīki Eiropas vai valsts līmenī. Tāpēc ir jāizveido un jānodrošina sinerģija, lai izvairītos no darbību dublēšanās un pēc iespējas labāk izmantotu nozaru uzraudzības rīkus. Šīs mijiedarbības uzturēšana un pilnveidošana ir būtisks šā priekšlikuma elements. Šajā sakarā priekšlikumā paredzēti noteikumi, kas vēl vairāk palielina saskaņotību, it īpaši ar Frontex darbību un neaizsargātības novērtēšanas procesu. Mehānismam un tā ieteikumiem būtu jāpapildina neaizsargātības novērtēšanas procesā ietvertie. Atbilstoši piemēri citās politikas jomās, kur iespējama lielāka sinerģija, ir EMPACT (prioritāras darbības policijas sadarbības jomā) vai Frontex pamattiesību speciālists (Frontex uzrauga pamattiesību ievērošanu pie ārējām robežām). Valstu kvalitātes kontroles mehānismi (veicināti saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896), kas ir valstu Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānismi, nākotnē varētu kļūt tikpat svarīgi. Turklāt izvērtēšanās tiks ņemti vērā arī tāda valsts neatkarīgā uzraudzības mehānisma rezultāti, kurš izstrādāts saskaņā ar priekšlikumu, ar ko ievieš trešo valstu valstspiederīgo skrīningu pie ārējām robežām.

Mehānismam būtu jānodrošina stabils tiesiskais regulējums, kas aptvertu visus jaunos tiesību aktus, kuri ir Šengenas zonas darbības pamatā. Šajā sakarībā viens no priekšlikuma konkrētajiem mērķiem ir palielināt stratēģisko fokusu izvērtēšanas un uzraudzības procesā. Tas prasa nodrošināt saskanību ar pašreizējiem un nākotnes noteikumiem, kuri ietilpst Šengenas acquis. Šajā nolūkā Mehānisms būtu jāpielāgo attiecīgo ES tiesību aktu mainīgajam tvērumam. Pēdējo gadu laikā Savienība ir uzņēmusies vairākas iniciatīvas, lai padarītu Šengenas zonu spēcīgāku un noturīgāku. Šīs izmaiņas ietver vairākus jaunus elementus, it īpaši attiecībā uz ārējo robežu pārvaldību. Papildus Šengenas Informācijas sistēmai un Vīzu informācijas sistēmai līdz 2023. gada beigām ārējo robežu pārvaldībā tiks izmantotas jaunas IT sistēmas, piemēram, ieceļošanas/izceļošanas sistēma un Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma. Turklāt tiks nodrošināta sadarbspēja starp attiecīgajām datubāzēm. Priekšlikums ES Policijas sadarbības kodeksam saskaņā ar ES Drošības savienības stratēģiju, kurš tiks pieņemts vēlāk 2021. gadā, kā arī priekšlikums par grozījumiem Šengenas Robežu kodeksā, kura mērķis ir pievērsties atziņām, kas gūtas Covid-19 situācijā, kā arī sarunās attiecībā uz 2017. gada priekšlikumu par Šengenas Robežu kodeksa grozīšanu, arī veidos svarīgas iniciatīvas drošības palielināšanai un Šengenas zonas integritātes atjaunošanai.

Mehānisms tika izveidots 2013. gadā ar Regulu, jo šim konkrētajam Mehānismam, ko īsteno ES līmenī un kuru koordinē Komisija, ir nepieciešami skaidri noteikumi attiecībā uz pienākumiem un procedūrām. Ar ierosināto iniciatīvu tiek pārskatīta Regula, tāpēc arī tiesību akts jāizstrādā Regulas veidā.

Attiecībā uz saturu galveno jauno aspektu proporcionalitāte tika aplūkota pievienotajā ietekmes novērtējumā (7.3. iedaļa).

Cita starpā priekšlikuma mērķis ir racionalizēt izvērtēšanas procesu, vienkāršojot pašreizējo divpakāpju lēmumu pieņemšanas procesu, lai Komisija kopumā pieņemtu ne tikai izvērtēšanas ziņojumus, bet arī ieteikumus, izmantojot vienotu īstenošanas aktu (pašlaik Komisija pieņem ziņojumu un priekšlikumu Padomes ieteikumiem). Iepriekšējo gadu pieredze rāda, ka, pieņemot ieteikumus Padomē, procedūra kļūst ievērojami garāka (vidēji 2–3 mēneši), savukārt pārmērīgā darba slodze ierobežo Padomes pilnvaras izdarīt nepieciešamo savstarpējo spiedienu un rīkot vispārīgas diskusijas par Šengenas stāvokli. Pārskatītās pieejas mērķis ir novērst šos trūkumus samērīgā veidā, nodrošinot, ka Padomes ieteikumi tiek pieņemti gadījumos, attiecībā uz kuriem tiek uzskatīts, ka tiem ir vislielākā pievienotā vērtība un ietekme politisko diskusiju virzīšanai par jautājumiem, kas ir vispārējas intereses jautājumi Šengenas zonas funkcionēšanai, proti, pirmreizējas izvērtēšanas un būtiski trūkumi, kā arī tematiskas izvērtēšanas, vienlaikus vienkāršojot procedūru tehniskāka rakstura gadījumos. Priekšlikums arī ievērojami palielina Padomes lomu turpmāko pasākumu saistībā ar šiem gadījumiem īstenošanā un progresa uzraudzībā, nodrošinot arī eskalācijas mehānismu progresa neesības gadījumā.

Visbeidzot, neviena no šajā iniciatīvā ierosinātajām izmaiņām nepārsniedz to, kas nepieciešams, lai sasniegtu 1. iedaļā izklāstītos mērķus, un tādējādi priekšlikumā ievērots proporcionalitātes princips. Faktiski vairāki priekšlikuma elementi samazinās administratīvo slogu dalībvalstīm un Komisijai.

•Juridiskā instrumenta izvēle

Ņemot vērā to, ka ierosinātās iniciatīvas mērķis ir pārskatīt un atjaunināt pastāvošo izvērtēšanas mehānismu, kas izveidots ar Regulu (Regula (ES) Nr. 1053/2013), tas arī būs regulas formā.

3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

•Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

Atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1053/2013 22. pantam Komisija pārskatīja Regulas darbību un 2020. gada 25. novembrī sniedza ziņojumu un pievienoto Komisijas dienesta darba dokumentu. Kā paskaidrots 1. iedaļā, tas bija priekšlikuma izstrādes izejas punkts.

•Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

Apspriešanās ar ieinteresētajām personām ir sīki izklāstīta šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējumā. Ieinteresētās personas kopumā atbalsta Mehānisma stiprināšanu, lai palielinātu tā efektivitāti un nodrošinātu tā spēju pielāgoties jaunākajām leģislatīvajām norisēm, kā arī risināt jaunas problēmas.

•Ietekmes novērtējums

Pamatojoties uz pieejamajiem datiem un plašu apspriešanos ar ieinteresētajām personām, Komisija izstrādāja četrus politikas risinājumus, katrā no kuriem iekļauta virkne pasākumu mērķu sasniegšanai. 1. risinājums ietver tikai operatīvos pasākumus nolūkā saskaņot ieviešanu ar pašreizējām vajadzībām. 2. risinājums ir mērķtiecīgi tiesību aktu grozījumi Regulā nolūkā precizēt konkrētu noteikumu tvērumu, lai palielinātu juridisko noteiktību par dažādu iesaistīto dalībnieku pienākumiem un racionalizētu un vienkāršotu esošās procedūras. 3. risinājums ir vērienīgāka pieeja, kas Mehānisma darbībā ieviestu pirmo divu risinājumu vienkāršojumus un nozīmīgas izmaiņas. 4. risinājums ir kombinēta pieeja, kas apvieno elementus no dažādajiem risinājumiem atkarībā no intervences jomas. Šie risinājumi balstās uz to, ka atkarībā no mērķa vērienīguma vairumā gadījumu tās ir kumulatīvas, nevis alternatīvas izvēles. Vēlamajā politikas pasākumu paketē (4. risinājums) ir apvienota virkne pasākumu no 1., 2. un 3. risinājuma.

Konkrētais mērķis Nr. 1: novērst izvērtēšanas konstatējumu nepilnības un palielināt stratēģisko fokusu

Vēlamais risinājums ir saglabāt pašreizējo piemērošanas jomu, aptverot visus Šengenas acquis aspektus, vienlaikus pielāgojot prioritātes (politikas jomas) jaunajai realitātei ar elastīgāku plānošanu un pagarinot izvērtēšanas ciklu no pieciem uz septiņiem gadiem. Mehānisma piemērošanas jomas paplašināšana, iekļaujot jautājumus, kas nav ietverti Šengenas acquis (piemēram, patvēruma politikas jomā), tika noraidīta galvenokārt juridisku iemeslu dēļ, bet vienlīdz lielā mērā arī politisku iemeslu — šāds risinājums nesaņēma daudzu dalībvalstu atbalstu. Arī pašreizējā izvērtēšanas sadalīšana pa politikas jomām tiks saglabāta, taču tā būs elastīgāka. Pāreja uz vienu visaptverošu izvērtēšanu katrai dalībvalstij netika atzīta par praktiski īstenojamu uzreiz (bet gan vidējā termiņā). Tomēr tiek ierosinātas vērienīgas izmaiņas tiesību aktos attiecībā uz izvērtēšanas un uzraudzības darbību veidiem un metodēm, lai paplašinātu pieejamo instrumentu klāstu un precizētu to izmantošanas kritērijus un nosacījumus: sistemātiskas tematiskas izvērtēšanas, divu veidu nepaziņoti apmeklējumi ar paziņojumu vai bez tā 24 stundas iepriekš atkarībā no mērķa un divu veidu atkārtotie apmeklējumi (“atkārtoti apmeklējumi būtisku trūkumu gadījumā” un “pārbaudes apmeklējumi”).

Konkrētais mērķis Nr. 2: racionalizēt uzdevumus un pienākumu sadali, kā arī vienkāršot procesus un procedūras

Vēlamajā politikas pasākumu paketē ir grozījumi procesu paātrināšanai un procedūru vienkāršošanai, kā arī vērienīgas juridiskas izmaiņas lēmumu pieņemšanas procedūras pārveidei. Izvērtēšanas ziņojumu deklasificēšana kā pamatnoteikums, juridisko termiņu noteikšana izvērtēšanas ziņojumu un ieteikumu pieņemšanai, Komisijas vienkāršotais rīcības plānu novērtējums un samazināts ziņošanas pienākumu biežumu dalībvalstīm paātrinās un atvieglos procedūras, un tiem ir plašs ieinteresēto personu atbalsts. Attiecībā uz ierosinātajām izmaiņām lēmumu pieņemšanas procedūrā, saskaņā ar kurām Komisija pieņem gan izvērtēšanas ziņojumus, gan ieteikumus (vienlaikus saglabājot Padomes lomu politiski nozīmīgākajos gadījumos), dalībvalstis arī turpmāk būs pilnībā iesaistītas izvērtēšanas ziņojumu un ieteikumu pieņemšanā, izmantojot pārbaudes procedūru.

Konkrētais mērķis Nr. 3: stiprināt pamattiesību aizsardzības pasākumu īstenošanu saskaņā ar Šengenas acquis

Vēlamais risinājums ir ieviest izmaiņas, lai palielinātu juridisko noteiktību attiecībā uz elementiem, kas ir būtiski pamattiesībām, un uzsvērtu to nozīmi. Tiek ierosināts iekļaut atsauci uz regulāru Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras veiktas riska analīzes iesniegšanu, pastiprināt atsauci uz pamattiesībām apmācībā, palielināt Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras dalību izvērtēšanas apmeklējumos un iekļaut īpašu noteikumu par trešo personu sniegto pierādījumu izmantošanu.

Papildus iepriekš minētajiem elementiem priekšlikumā ir iekļautas vairākas tehniskas izmaiņas nolūkā celt Mehānisma efektivitāti un lietderību. Katram atsevišķi ir tikai samērā ierobežota pozitīva ietekme (un tāpēc viņiem netika veikts ietekmes novērtējums), taču šo pasākumu kopējā ietekme ir pozitīva.