EIROPAS KOMISIJA Briselē, 30.8.2021 COM(2021) 496 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Komisijas 39. ikgadējais ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par ES antidempinga, antisubsidēšanas un tirgus aizsardzības pasākumiem, kā arī trešo valstu izmantotajiem tirdzniecības aizsardzības instrumentiem, kas vērsti pret ES (2020. gads)







{SWD(2021) 234 final}



Kopsavilkums Šajā 39. ziņojumā saskaņā ar Komisijas ziņošanas pienākumiem ir sniegta informācija par ES antidempinga, antisubsidēšanas un tirgus aizsardzības pasākumiem, kā arī par trešo valstu pret ES vērstajiem tirdzniecības aizsardzības pasākumiem 2020. gadā. Eiropas Savienība ir apņēmusies īstenot atvērtu, noteikumos balstītu tirdzniecību, ko atbalsta instrumenti Eiropas ražošanas nozares aizsardzībai pret negodīgu tirdzniecības praksi. Komisija nodrošina, ka gadījumos, kad ražošanas nozares cieš no negodīgas prakses, piemēram, importa par dempinga cenām un subsidēta importa, tās var paļauties uz efektīvu atbildes reakciju, ko nodrošina ES tirdzniecības aizsardzības instrumenti. Covid-19 pandēmija 2020. gadā pārbaudīja Komisijas spēju piemērot tirdzniecības aizsardzības instrumentus, jo vairs nebija iespējams veikt pārbaudes uz vietas. Tomēr Komisija ātri pielāgoja savas darba metodes un pabeidza izmeklēšanas tiesību aktos noteiktajos termiņos, pilnībā ievērojot ieinteresēto personu tiesības un savus juridiskos pienākumus. Lietu skaits saglabājās atbilstoši iepriekšējo gadu aktivitātes līmenim, un, tuvojoties 2020. gada izskaņai, iesniegto lietu skaits palielinājās. To, ka Komisijas sekmīgi piemērojusi ES tirdzniecības aizsardzības instrumentus, apstiprināja Eiropas Revīzijas palātas ziņojums 2020. gada jūlijā. Revīzijas palāta konstatēja, ka procedūras ir pareizi ievērotas, nodrošinot pamatotus un visaptverošus lēmumus. Ziņojumā tika sniegti vairāki ieteikumi, lai turpinātu stiprināt Komisijas atbildes pasākumus, reaģējot uz negodīgas importa ražojumu tirdzniecības radītajiem izaicinājumiem. Komisija 2020. gadā sāka īstenot vairākus no šiem ieteikumiem, piemēram, uzlabot uzraudzību, lai nodrošinātu pasākumu efektivitāti. Viens no šiem izaicinājumiem ir nepieciešamība vēsties pret arvien sarežģītākām un nepārskatāmākām trešo valstu subsīdiju programmām, kas kaitē Eiropas ražotājiem. Reaģējot uz subsidēšanas prakses izmaiņām, Komisija 2020. gadā pirmoreiz piemēroja kompensācijas pasākumus vienas valsts piešķirtajām subsīdijām rūpniecības uzņēmumiem, kas izvietoti citā valstī un eksportē preces uz ES. Pamatojums bija tāds, ka trešās valsts sniegto finansiālo ieguldījumu varēja attiecināt uz eksportētājvalsti. Pasākumu noteikšana parāda Komisijas spēju un apņemšanos reaģēt uz jaunām un inovatīvām subsidēšanas praksēm. Ziņojuma atsevišķā sadaļā ir aplūkots subsīdiju jautājums. 2020. gadā pastiprināta uzmanība atkal tika pievērsta tirdzniecības noteikumu izpildei un efektivitātei, ļaujot uzlabot pasākumu uzraudzību, jo īpaši tādu, kuri bija saistīti ar pastiprinātu apiešanas risku. Pretapiešanas pasākumu noteikšana, importa uzraudzība, informācijas iegūšana no ražošanas nozares par notikumiem tirgū, kā arī muitas dienestu brīdināšana par potenciālu riskantu importu stiprināja Komisijas apņemšanos īstenot efektīvu tirdzniecības aizsardzības politiku. Tērauda un alumīnija importa uzraudzības izmaiņas 2020. gadā arī sniedza reālu importa statistiku, ļaujot ātrāk noteikt importa tendences, kas varētu kaitēt Savienības tērauda un alumīnija ražošanas nozarei. Godīgas tirdzniecības nosacījumu nodrošināšana Eiropas ražotājiem nozīmē arī vēršanos pret tirdzniecības aizsardzības pasākumiem, kurus trešās valstis īsteno pret ES un kuri 2020. gadā sasniedza visaugstāko līmeni. Kaut arī 2020. gadā globālajā tirdzniecībā bija vērojami jauni un unikāli izaicinājumi, Komisija pielāgojās un reaģēja gan uz šiem izaicinājumiem, gan uz tādiem, kurus radīja līdzšinējā un jaunā negodīgas tirdzniecības prakse, un tā turpināja piemērot ES tirdzniecības aizsardzības instrumentus.



1Tirdzniecības aizsardzības instrumentu (TAI) piemērošana 2020. gadā 1.1Izmeklēšanas darbības 1.1.1Vispārīgs pārskats ES 2020. gada beigās bija spēkā 150 tirdzniecības aizsardzības pasākumi: 99 galīgie antidempinga (AD) pasākumi (kas tika paplašināti 29 gadījumos), 18 antisubsidēšanas (AS) pasākumi (paplašināti 1 gadījumā) un 3 aizsardzības pasākumi. Tas ir par 10 pasākumiem vairāk nekā 2019. gada beigās. Izmeklēšanas darba apjoms turpināja palielināties, un darba slodze bija lielāka nekā 2019. gadā — to veicināja lielāks skaits pārskatīšanas izmeklēšanas lietu (54). 2020. gada beigās turpinājās 47 izmeklēšanas. Šim ziņojumam ir pievienots Komisijas dienestu darba dokuments (SWD), kurā sniegta sīkāka informācija un statistika par darbību gadā. SWD ir iekļauti pielikumi, kas attiecas uz turpmākām sadaļām. 1.1.2Antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanas (sk. A–I pielikumu) Komisija 2020. gadā sāka 15 jaunas izmeklēšanas (12 AD un 3 AS). Tā noteica pagaidu maksājumus 6 procedūrās un pabeidza 11 lietas, nosakot galīgos maksājumus (8 AD un 3 AS). Piecas izmeklēšanas tika pabeigtas, nenosakot pasākumus.

Salīdzinot ar 2019. gadu, palielinājās sākto pārskatīšanu skaits. 2020. gadā Komisija sāka 21 termiņbeigu pārskatīšanu un 2 starpposma pārskatīšanas, kā rezultātā šajā periodā notika 54 pārskatīšanas izmeklēšanas. 2020. gadā 7 termiņbeigu pārskatīšanas tika pabeigtas, apstiprinot maksājumu. Tika pabeigtas 4 starpposma pārskatīšanas, un tikai 1 šādas pārskatīšanas rezultātā tika grozīti maksājumi. 1.1.3Tirgus aizsardzības izmeklēšanas 2020. gadā netika sāktas jaunas tirgus aizsardzības izmeklēšanas. Attiecībā uz 2019. gada ES tērauda aizsardzības pasākumu, kas tika noteikts, reaģējot uz ASV 232. panta pasākumiem, Komisija veica otro pārskatīšanu, kuras rezultātā 2020. gada 1. jūlijā tika pielāgoti konkrēti pasākuma aspekti. Tie ietvēra visu tarifa kvotu ceturkšņa administrēšanas ieviešanu, uz konkrētām valstīm attiecināmu tarifa kvotu ieviešanu 1. produktu kategorijā (velmēts tērauds) un jaunu režīmu piekļuvei atlikušajām tarifa kvotām perioda pēdējā ceturksnī. 2020. gada 30. oktobrī Brexit rezultātā Komisija sāka vēl vienu pārskatīšanu, lai pielāgotu aizsardzības pasākuma aptverto kvotu apjomu. Šīs izmaiņas stājās spēkā 2021. gada 1. janvārī. 1.1.4Izmeklēšanu ietvaros veiktās pārbaudes Lai nodrošinātu ieinteresēto personu sniegtās informācijas pareizumu un pamatu jebkādu pasākumu noteikšanai, Komisija veic apmeklējumus uz vietas, lai pārbaudītu tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu laikā iesniegtos datus. Covid-19 pandēmijas izraisītie ceļošanas ierobežojumi padarīja ierastās pārbaudes procedūras neiespējamas teju visā 2020. gadā, savukārt drošības pasākumi un ar tiem saistītie ierobežojumi ietekmēja uzņēmumu darbības. Reaģējot uz to, Komisija pielāgoja savas darba metodes, lai nodrošinātu, ka tiek turpinātas izmeklēšanas, vienlaikus ievērojot piemērojamās procedūras, pārredzamības prasības un tiesību aktos noteiktos termiņus. Lai to panāktu, bija jāpanāk, ka iesaistītie uzņēmumi iesniedz pietiekami detalizētu informāciju analīzei, jāizveido sistēma datu attālinātai salīdzināšanai ar neatkarīgiem un pārbaudāmiem avotiem, kā arī jādod ieinteresētajām personām zināms elastīgums attiecībā uz datu iesniegšanas termiņiem. Kopumā Komisija veica 26 pārbaudes uz vietas un 83 attālinātas salīdzinošās pārbaudes. Kaut arī attālināto salīdzinošo pārbaužu sistēma ir nodrošinājusi tirdzniecības aizsardzības instrumentu īstenošanas turpināšanu 2020. gadā, tā ir apgrūtinoša, prasa lielus resursus un ir tikai pagaidu risinājums. 1.2Efektīva TAI piemērošana un izpilde 1.2.1Eiropas Revīzijas palāta. ES TAI revīzija 2020. gada jūlijā Eiropas Revīzijas palāta publicēja revīzijas ziņojumu par ES tirdzniecības aizsardzības politiku 2016.–2019. gadā, kurā tā secināja, ka Komisija sekmīgi īsteno šo politiku. Ziņojumā konstatēts, ka izmeklēšanu rezultātā savlaicīgi tika noteikti pasākumi, Komisija pareizi ievēroja procedūras, vienlīdzīgi izturējās pret visām personām un ka lēmumu pamatā esošā analīze bija pamatīga un vispusīga. Tomēr Eiropas Revīzijas palāta arī ieteica Eiropas Komisijai līdz 2021. gada beigām veikt šādas darbības: a) dokumentēt savus novērtējumus par pušu iesniegto dokumentu konfidencialitātes statusu; b) rast papildu saziņas kanālus nolūkā vairot ieinteresēto personu informētību; c) uzlabot norādījumus par attiecīgajiem konkurences aspektiem; d) uzlabot uzraudzības darbības un regulāri izvērtēt tirdzniecības aizsardzības pasākumu efektivitāti; e) veikt vairāk izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas; f) izmantot skaidrus kritērijus, lai noteiktu prioritātes atbildes reakcijai uz trešo valstu pasākumiem. Komisija piekrita visiem ieteikumiem, izņemot e) ieteikumu attiecībā uz izmeklēšanām pēc savas iniciatīvas, kuram Komisija piekrita tikai daļēji, jo uzskata, ka jau pašlaik maksimāli izmanto tiesību aktos paredzētos noteikumus. Komisija sāka īstenot ieteikumus pieprasītajā termiņā, uzlabojot esošo pasākumu uzraudzības darbības, nosakot kritērijus prioritāro trešo valstu darbību noteikšanai, kā arī izpētot iespējas uzlabot ES ražošanas nozaru informētību par TAI. Visu ieteikumu īstenošana tiks turpināta, izvērtējot 2023. gadā plānoto tirdzniecības aizsardzības pasākumu kopējo efektivitāti. 1.2.2Pasākumu uzraudzība un izpilde (sk. J, K, M, Q pielikumu) Ņemot vērā tirdzniecības pasākumu izpildes lielo nozīmi Urzulas for der Leienas Komisijas darba kārtībā, uzraudzības darbībai tika pievērsta pastiprināta uzmanība. 2020. gadā Komisija uzraudzīja 41 tirdzniecības aizsardzības pasākumu, kas bija saistīts ar paaugstinātu risku, ka varētu notikt maksājumu apiešana. Attiecīgos gadījumos Komisija brīdināja muitas dienestus dalībvalstīs, lai tie pievērstu īpašu uzmanību attiecīgo ražojumu importam. Turklāt gadījumos, kad Komisijai bija informācija, kas liecināja par krāpnieciskām ar importu saistītām darbībām, tā informēja OLAF. Komisija uzturēja ciešus kontaktus ar Savienības ražošanas nozari, lai iegūtu papildu informāciju par notikumiem tirgū un lai lemtu par visefektīvāko turpmāko rīcību. Komisija arī rūpīgi izvērtēja spēkā esošās cenu saistības, lai nodrošinātu, ka ražotāji eksportētāji tās pilnībā ievēro. Saskaņā ar savu apņemšanos nodrošināt pasākumu efektīvu piemērošanu Komisija 2020. gadā sāka 3 pretapiešanas izmeklēšanas. Izmeklēšanas ir vērstas uz dažādiem apiešanas veidiem, t. i., pasākumu apiešanu, izmantojot montāžas operācijas trešā valstī, un izstrādājuma pārveidošanu. Komisija 2020. gadā pabeidza 5 pretapiešanas izmeklēšanas. Tā paplašināja maksājumus 4 gadījumos, lai ietvertu importu no citām trešām valstīm, kur tika konstatēta pārkraušana. 1.2.3Uzraudzības pasākumi

Komisija var ieviest uzraudzības pasākumus, lai uzraudzītu importa tendences gadījumos, kad imports draud radīt kaitējumu ražotājiem Savienībā . Ir divu veidu uzraudzība: iepriekšēja un retrospektīva. Iepriekšējas uzraudzības gadījumā importa nosacījums ir importa licences uzrādīšana, kas sniedz informāciju par nodomu veikt importu. Retrospektīvas uzraudzības gadījumā importa statistika ir pieejama, kad pēc pārskata mēneša beigām pagājušas piecpadsmit dienas, pretstatā Eurostat datiem, kas ir pieejami tikai tad, kad pēc pārskata mēneša beigām pagājušas 6 nedēļas. Uzraudzību parasti ievieš ar Komisijas regulu, turpretī retrospektīvu uzraudzību var ieviest bez tiesību akta gadījumos, kad nav nepieciešams izveidot īpašus muitas klasifikācijas papildu kodus (10 ciparu TARIC preču kodus). Pamatojoties uz to, Komisija ar retrospektīvu uzraudzību aizstāja tērauda un alumīnija iepriekšējas uzraudzības sistēmu, kuras darbība beidzās 2020. gada 15. maijā. Turklāt 2020. gada novembrī Komisija ieviesa retrospektīvu Savienības uzraudzību tāda bioetanola importam, ko paredzēts izmantot par degvielu. Komisija publicē pieejamo uzraudzības informāciju ik mēnesi TRADE ĢD tīmekļa vietnes publiskajā lapā, kas veltīta importa uzraudzībai. 1.2.4Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) aizsardzība Ņemot vērā, ka MVU tirdzniecības aizsardzības ziņā saskaras ar resursu ierobežojumiem, Komisija ir vienmēr centusies veicināt MVU informētību par TAI un piekļuvi šiem instrumentiem. 2020. gadā Komisija ar īpašu palīdzības dienestu turpināja palīdzēt šādiem uzņēmumiem, kurus skar negodīga tirdzniecības prakse gan ES, gan trešās valstīs. Izmantojot TAI, MVU ieguvums bija mazāk apgrūtinošas anketas, tāpat arī izmeklēšanas periodi tika pēc iespējas pieskaņoti to finanšu gadam. Komisija turpināja palīdzēt MVU, izmantojot tās MVU tīmekļa vietni , palīdzības dienestu un TAI rokasgrāmatu, bet Eiropas Revīzijas palāta ieteica Komisijai uzlabot informētību par instrumentiem ražošanas nozarēs, un jo īpaši MVU vidū. 2020. gadā Komisija sāka darbu pie informācijas paketes, kura īpaši pielāgota MVU un kurā izskaidroti instrumenti, kā tiem piekļūt, un aprakstīta procedūra. Informācija tiks sniegta, izmantojot esošos kanālus, piemēram, Tirgus piekļuves padomdevēju komiteju, MVU tīklus dalībvalstīs, kā arī nozaru apvienības. Tas tiks īstenots 2021. gadā atbilstoši Eiropas Revīzijas palātas ierosinātajam termiņam. Vairākas ražošanas nozares Eiropas Savienībā, kurām raksturīgi MVU, piemēram, velosipēdu ražotāji, riepu protektoru atjaunošanas uzņēmumi, foreļu audzētāji un keramikas ražotāji, sekmīgi izmanto ES tirdzniecības aizsardzības instrumentu sniegto aizsardzību un gūst labumu no tās. Keramikas ražošanā AD pasākumi attiecībā uz keramikas galda piederumiem un 2019. gadā pabeigtā pretapiešanas izmeklēšana pēc Komisijas iniciatīvas parāda Komisijas apņemšanos nodrošināt spēkā esošo pasākumu iedarbīgumu. Apzinoties turpmākas šo pasākumu apiešanas iespējamību, Komisija rūpīgi izskatīja 14 pieteikumus, ko 2020. gadā bija iesnieguši eksportētāji no Ķīnas, par jauna ražotāja eksportētāja režīma piešķiršanu, lai nodrošinātu, ka pretendenti patiešām ir jauni ražotāji eksportētāji, kas tirgo paši savus ražojumus, nevis citu Ķīnas galda piederumu ražotāju ražojumus. Šo lietu izskatīšana 2020. gada beigās vēl nebija pabeigta. 1.3Notikumi 2020. gadā pēc tiesību aktu grozījumiem 2017. un 2018. gadā 1.3.1 Sociālie un vides standarti Ar 2017. gada decembrī un 2018. gada jūnijā veiktajiem tirdzniecības aizsardzības tiesību aktu grozījumiem tika noteiktas vairākas jomas, kurās AD un AS izmeklēšanās pēc iespējas jāņem vērā sociālie un vides standarti. Kad Komisija piemēro jauno normālās vērtības aprēķināšanas metodiku, tā izvēlas attiecīgu reprezentatīvo valsti, lai noteiktu neizkropļotu ražojuma normālo vērtību. Ja ir vairākas šādas valstis, kurām ir piemēroti un pieejami dati, tad Komisija izvēlas, pamatojoties uz attiecīgo valstu sociālās un vides aizsardzības līmeni. 2020. gadā pabeigtajās izmeklēšanās šis jautājums nebija aktuāls, jo piemēroti dati visās lietās bija pieejami tikai par vienu reprezentatīvo valsti. Izmeklēšanās nosakot kaitējuma starpību, ES ražošanas nozares ražošanas izmaksās ir jāiekļauj izmaksas, kas saistītas ar atbilstības nodrošināšanu daudzpusējiem vides nolīgumiem un Starptautiskās Darba organizācijas konvencijām TAI pasākumu darbības laikā. Šīs izmaksas rodas Savienības ražošanas nozarei pasākuma piemērošanas periodā, tāpēc, aprēķinot kaitējuma starpību, tās var atspoguļoties Savienības ražošanas nozares mērķa cenās / kaitējumu neradošās cenās. Izmeklēšanās attiecībā uz Korejas Republikas izcelsmes smago termopapīru un konkrētām karsti velmētām nerūsējošā tērauda loksnēm un ruļļiem no Indonēzijas, Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas Komisija pēc tam, kad bija novērtējusi nākotnes izmaksas, ko rada ES noslēgtie daudzpusējie vides nolīgumi, pielāgoja mērķa cenas. Tā rezultātā Komisija palielināja kaitējumu neradošās cenas par summām, kas bija robežās no 6 EUR līdz 10 EUR par tonnu termopapīra gadījumā un no 1,5 EUR līdz 6 EUR par tonnu tērauda lokšņu un ruļļu gadījumā. Citās 2020. gadā pabeigtajās lietās ieinteresētās personas šo jautājumu neizvirzīja. 1.3.2Ziņojums par kropļojumiem Krievijas ekonomikā Kad 2017. gada decembrī tika ieviesta jaunā metodika dempinga noteikšanai, tiesību aktos bija paredzēts, ka Komisijai ir jāsagatavo ziņojumi par nozīmīgiem kropļojumiem, kas raksturo tirgus apstākļus kādā valstī vai nozarē. Šajā saistībā 2020. gada oktobrī Komisija publicēja ziņojumu par būtiskiem valsts izraisītiem tirgus kropļojumiem Krievijas ekonomikā. Pēc pirmā 2017. gadā publicētā ziņojuma, kurā aprakstīti kropļojumi Ķīnā, šis ir otrais šāda veida ziņojums. Krievija tika izvēlēta kā valsts, ar kuru bija saistīts otrais lielākais AD pasākumu skaits Eiropas Savienībā aiz Ķīnas. Ziņojums ir tehnisks, ar faktiem pamatots dokuments, kurā izmantoti dažādi avoti, jo īpaši Krievijas tiesību akti un cita publiska dokumentācija Krievijā. Ziņojums ir aprakstošs, un tam ir trīs daļas. Pirmajā daļā ir sniegts makroekonomisks Krievijas ekonomikas apraksts, otrajā aplūkoti galvenie visos ražošanas procesos izmantotie ražošanas faktori (piemēram, darbaspēks, enerģija), savukārt trešajā uzmanība ir pievērsta konkrētām Krievijas ekonomikas nozarēm, proti, tērauda, alumīnija un ķīmisko vielu ražošanai. 1.3.3 Uzlabota pārredzamība: iepriekšējas informācijas izpaušanas periods

Saistībā ar TAI modernizāciju 2018. gadā tika ieviests “iepriekšējas informācijas izpaušanas” pienākums. Tas ir pienākums Komisijai 3 nedēļas iepriekš paziņot ieinteresētajām personām nodomu noteikt vai nenoteikt pagaidu pasākumus. Komisija 2020. gadā pēc Eiropas Parlamenta un Padomes pieprasījuma pārskatīja šo noteikumu, lai izpētītu, vai iepriekšēja informācijas izpaušana ir izraisījusi krājumu veidošanu un papildu kaitējumu ES ražošanas nozarei. Analīze parādīja, ka tā nav, un rezultātā 2020. gada augustā iepriekšējas informācijas izpaušanas periods tika pagarināts līdz 4 nedēļām. 1.4Pārskatīšana ES tiesās (S pielikums) 2020. gadā Vispārējā tiesa un Tiesa pieņēma 17 spriedumus un rīkojumus TAI jomā: Vispārējā tiesa pieņēma 12 nolēmumus, savukārt Tiesa pieņēma 4 prejudiciālus nolēmumus un pieņēma lēmumu par vienu apelācijas sūdzību. Judikatūra 2020. gadā sniedz interesantu ieskatu par PTO tiesību aktu iespējamo tiešo ietekmi tirdzniecības aizsardzības jomā. Tiesa apstiprināja PTO apelācijas institūciju ziņojumu ļoti ierobežoto lomu, uzsverot, ka tie nav izmantojami, kad to pieņemšanas datums ir vēlāks nekā apstrīdētās regulas pieņemšanas datums. Vispārējā tiesa apstiprināja “Rusal” judikatūru, konstatējot, ka nevar atsaukties uz Protokolu par Ķīnas pievienošanos PTO, lai apstrīdētu apstrīdētās regulas tiesiskumu. Svarīgākie spriedumi ir aprakstīti Komisijas dienestu darba dokumentā. Saistībā ar TAI 2020. gadā tika iesniegtas 30 jaunas lietas — 23 lietas iesniedza Vispārējai tiesai un 7 lietas Tiesai (6 apelācijas sūdzības un 1 lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu). 1.5Darbība, kas saistīta ar tirdzniecības aizsardzības pasākumiem pret ES Komisija seko līdzi trešo valstu veiktajām TAI izmeklēšanām, kas vērstas pret ES eksportu, iesaistās tajās un palīdz ES eksportētājiem izstrādāt aizsardzības stratēģiju. Komisijas galvenais mērķis ir apturēt nepamatotu tirdzniecības aizsardzības pasākumu noteikšanu ES eksportam un/vai mazināt jebkādu noteikto pasākumu negatīvo ekonomisko ietekmi, piemēram, izmantojot samazinātu maksājuma likmi vai — aizsardzības pasākumu gadījumā — tarifa kvotu, nevis procentuālo maksājumu. Komisija iesaistās tehniskā līmenī, rakstiski vēršoties pie trešo valstu izmeklēšanas iestādēm un piedaloties uzklausīšanā, kā arī politiskā līmenī. 2020. gadā šajā procesā iesaistījās tirdzniecības komisārs un lauksaimniecības komisārs, sanāksmju laikā vai rakstveidā vēršoties ar jautājumiem pie kolēģiem attiecīgajā trešajā valstī. Komisija arī aktualizēja konkrētās lietas attiecīgajās Pasaules tirdzniecības organizācijas (PTO) komitejās. Iesaistīšanās vienmēr tiek cieši koordinēta ar ES ražošanas nozari un attiecīgajām dalībvalstīm, galveno uzmanību pievēršot lietām, kam ir būtiska ekonomiska ietekme uz Eiropas ražošanas nozarēm un sistēmiskas sekas. Komisija ar savu darbību vēlas nodrošināt PTO noteikumu pareizu piemērošanu un procesuālu kļūdu un juridiskas nekonsekvences atrisināšanu, lai vērstos pret to, ka trešās valstis ļaunprātīgi izmanto TAI. Lielas bažas rada vispārējs pārredzamības trūkums un daudzos gadījumos — nepietiekama kaitējuma un cēloņsakarību analīze. Komisijas atkārtota iesaistīšanās, kad tā uzsvēra juridisko nekonsekvenci un sistēmiskas kļūdas, ir būtiski veicinājusi nepamatotu pasākumu novēršanu. Tālāk aprakstīti daži Komisijas sekmīgas iesaistīšanās piemēri 2020. gadā. ·Komisija iesaistījās divās tirgus aizsardzības izmeklēšanās, kuras veica Ukraina attiecībā uz mēslošanas līdzekļu importu, un tā rezultātā izmeklēšanas tika izbeigtas bez pasākumu noteikšanas. ES eksporta vērtība pirms izmeklēšanas sasniedza 190 miljonus EUR. ·Komisija kopā ar ražošanas nozari un dalībvalstīm sekmīgi iesaistījās arī AD izmeklēšanā, ko veica Persijas līča sadarbības padome attiecībā uz keramikas flīžu importu. Tā rezultātā Spānija, kuras eksporta vērtība ir vairāk nekā 200 miljoni EUR, tika izslēgta no izmeklēšanas tvēruma. ·Komisija iesaistījās arī divās tirgus aizsardzības izmeklēšanās, kuras attiecībā uz keramikas flīzēm veica Filipīnas un Malaizija. Abas valstis izbeidza izmeklēšanas, nenosakot pasākumus. Komisija iesaistījās arī AS izmeklēšanās, kas bija vērstas pret ES atbalsta shēmām. ·2020. gada janvārī ASV sāka AD un AS izmeklēšanu par sūkņu hidraulisko bloku importu no Vācijas un Itālijas. AS izmeklēšana bija ievērojama ar to, ka ASV secināja, ka konkrētas bezmaksas kvotas, kas Eiropas Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) ietvaros piešķirtas Eiropas uzņēmumiem, kuri eksportē šo ražojumu uz ASV, veido kompensējamu subsīdiju. Neskatoties uz mūsu centieniem, šī iesaistīšanās nepanāca apmierinošu rezultātu. ·Otra ievērības cienīgā lieta, attiecībā uz kuru pašlaik notiek PTO strīdu izšķiršana, bija ASV 2018. gada augustā noteiktie AS pasākumi gatavām olīvām no Spānijas. Šī izmeklēšana bija galvenokārt vērsta pret tādiem ES atbalsta pasākumiem kopējās lauksaimniecības politikas ietvaros, kas nav uzskatāmi par īpašiem, tirdzniecību kropļojošiem, un līdz ar to tie nav kompensējami. 2020. gada decembrī ekspertu grupas priekšsēdētājs informēja Strīdu izšķiršanas padomi, ka globālās Covid-19 pandēmijas izraisītās aizkavēšanās dēļ šķīrējtiesa plāno sniegt pusēm savu gala ziņojumu līdz 2021. gada jūnija beigām. 2020. gada beigās spēkā bija 178 tirdzniecības aizsardzības pasākumi, kas ietekmēja ES eksportu, kas ir par 5 vairāk nekā 2019. gadā un ir lielākais skaits, kopš Komisija ir sākusi veikt uzraudzību. Paredzams, ka šis līmenis saglabāsies stabils, ņemot vērā daudzās 2020. gadā sāktās izmeklēšanas (43 izmeklēšanas, salīdzinot ar 37 izmeklēšanām 2019. gadā). AD instruments joprojām ir pasaulē visvairāk izmantotais instruments, kas izmantots 133 no 178 spēkā esošajiem pasākumiem. 39 pasākumi bija aizsardzības pasākumi (salīdzinot ar 37 pasākumiem 2019. gadā), un 6 pasākumi bija AS pasākumi. Tika sāktas 43 jaunas izmeklēšanas — 22 aizsardzības pasākumu procedūras (salīdzinot ar 30 2019. gadā), 20 AD un viena AS izmeklēšana. Ar 38 spēkā esošiem pasākumiem (2019. gadā bija 36 pasākumi) ASV ir visvairāk pasākumu pret ES eksportu, tām seko Ķīna ar 19, Turcija ar 16 un Indija ar 15 pasākumiem.

No visiem 2020. gadā pret ES spēkā esošajiem pasākumiem vislielākais skaits ir saistīts ar tērauda izstrādājumiem (70 no 178), un no tiem 54 ir AD, 3 AS un 13 aizsardzības pasākumi. Tiem seko ķīmiskie produkti ar 48 pasākumiem, no kuriem 42 ir AD un 6 — aizsardzības pasākumi. Citas nozares, pret kurām bieži tiek vērsti pasākumi, ir saldētu frī kartupeļu, keramikas flīžu un papīra nozare. 1.6Darbības PTO ietvaros Covid-19 dēļ PTO atcēla aprīlī ieplānotās Subsīdiju un kompensācijas pasākumu komitejas, Antidempinga komitejas un Aizsardzības pasākumu komitejas sanāksmes un 2020. gada oktobrī organizēja virtuālas sanāksmes. Pretapiešanas neformālās grupas un Antidempinga īstenošanas darba grupas sanāksmes 2020. gadā nenotika. AD komitejā ES vērsa uzmanību uz vairākām trešo valstu izmeklēšanām, kas skar ES eksportētājus. Tās citu starpā bija šādas: Dienvidāfrikas muitas savienības pārskatīšanas izmeklēšana par saldētu frī kartupeļu importu no Beļģijas un Nīderlandes; pārskatīšana par Kanādas pasākumiem pret rafinētu cukuru no Dānijas, Nīderlandes, Apvienotās Karalistes un Beļģijas un ASV sākotnējiem AD maksājumiem attiecībā uz septiņu ES dalībvalstu izcelsmes parastu alumīnija sakausējumu lokšņu importu. Subsīdiju un kompensācijas pasākumu komitejas darba kārtībā kā ES, ASV un Japānas kopīga iniciatīva tika izvirzīts jautājums par subsīdiju lomu ražošanas jaudas pārpalikuma veicināšanā dažādās saimnieciskās darbības nozarēs. Šis darbs ir jāturpina, lai saprastu subsīdiju lomu ražošanas jaudas pārpalikuma veicināšanā dažādās nozarēs. 2020. gadā diskusijās uzmanība tika pievērsta ESAO ziņojumam “Measuring distortions in international markets: The semiconductor value chain”, kā arī darbam, ko turpina Pasaules forums par tēraudrūpniecības jaudas pārpalikumu. Minētajā forumā ES kopā ar citām PTO dalībvalstīm atkārtoja aicinājumu Ķīnai atsākt dalību forumā, lai risinātu jaudas pārpalikuma problēmu tērauda nozarē. Aizsardzības pasākumu komitejas sanāksmē ES izvirzīja vairākus jautājumus par šādām izmeklēšanām: Indonēzija — par apģērba gabaliem un apģērba piederumiem; Maroka — par metinātām dzelzs vai tērauda caurulēm; Dienvidāfrika — par konkrētiem plakaniem tērauda velmējumiem; Turcija — par zobu sukām; Ukraina — par polimēru materiāliem, kā arī vadiem un kabeļiem. ES arī aizstāvēja savu nostāju, ko kritizēja Indija, Ķīna, Krievija, Japāna, Šveice un Koreja, attiecībā uz aizsardzības pasākumiem konkrētiem tērauda izstrādājumiem. Gadījumos, kad, neskatoties uz Komisijas iesaistīšanos, tiek noteikti nepamatoti TAI pasākumi, Komisija var izmantot PTO strīdu izšķiršanu, jo īpaši gadījumos, kad ir identificētas būtiskas sistēmiskas problēmas. Pašlaik turpinās divas ES izvirzītas strīdu izšķiršanas procedūras — viena attiecībā uz AD maksājumiem, ko Kolumbija noteikusi saldētiem frī kartupeļiem no Beļģijas, Vācijas un Nīderlandes, un otra attiecībā uz AD un AS maksājumiem, ko ASV noteikušas gatavu olīvu importam no Spānijas. 2020. gada janvārī ES, ASV un Japāna publiskoja ministru paziņojumu, kurā izklāstīts, kā nākotnē būtu jāstiprina PTO noteikumi par rūpniecības subsīdijām. Šī iniciatīva ir svarīga saistībā ar PTO Nolīguma par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem stiprināšanu, lai reaģētu uz dalībvalstu subsidēšanas prakses izmaiņām. Ierosinātie grozījumi ir saistīti, piemēram, ar pārredzamību, kaitīgu subsīdiju identificēšanu un valsts iestādes definīciju. ES turpina dalību šajā procesā. 1.7Uzklausīšanas amatpersonas darbības 2020. gadā uzklausīšanas amatpersona saņēma 24 iesaistīšanās pieprasījumus un noorganizēja 12 uzklausīšanas. Tāpat kā iepriekš, katru reizi, kad ieinteresētās personas par izmeklēšanu atbildīgajiem Komisijas dienestiem iesniedza iesaistīšanās pieprasījumu vienlaikus ar uzklausīšanas pieprasījumu, uzklausīšanas amatpersona nemainīja savu nostāju, ka ieinteresētajām personām būtu vispirms jāpauž savas bažas Komisijas dienestiem un tikai pēc tam, ja nav iespējams rast risinājumu, būtu jāiesaistās uzklausīšanas amatpersonai. Šāda pieeja ļāva ieinteresētajām personām pusē gadījumu rast risinājumu tieši ar izmeklēšanas grupām. Divos gadījumos uzklausīšanas amatpersona pagarināja piezīmju iesniegšanas termiņu. Uzklausīšanā izvirzītie jautājumi bija saistīti ar lūgumiem izpaust papildu informāciju, nodrošināt anonimitāti un konfidencialitāti. Viens ES ražotājs arī izvirzīja jautājumu par to, kā pasākumi, kas saistīti ar Covid-19, ietekmē tirdzniecības aizsardzības procedūras. Visos gadījumos ar dienestiem tika panākta vienošanās pārskatīt konkrētos jautājumus vai sniegt paskaidrojumus vai papildu informāciju. 2020. gadā izskatāmo lietu skaits bija līdzīgs kā 2019. gadā. Pieprasījumi tika iesniegti neregulāri Covid-19 dēļ, bet uzklausīšanas bija vienkāršāk noorganizēt, jo vairs nenotika braucieni. 2Uzmanības pievēršana subsīdiju izmantošanai 2.1Subsidēšanas tendences ES sākto AS lietu skaits pēdējos desmit gados ir būtiski palielinājies, salīdzinot ar iepriekšējo desmit gadu periodu, palielinoties no 24 līdz 32 sākām lietām. To papildina krasas izmaiņas to valstu vidū, kuras galvenokārt skar šādas darbības. Laikposmā no 2001. gada līdz 2010. gadam lielākā daļa ES sākto AS izmeklēšanu bija saistītas ar Indiju, Indonēziju un ASV, un Indija tradicionāli bija pirmajā vietā ar 10 (vairāk par 40 %) no kopumā 24 sāktajām izmeklēšanām. Turpretī 2011.–2020. gadā 14 no 32 sāktajām lietām (44 %) bija saistītas ar Ķīnu, bet Indija, Indonēzija un Turcija bija saistītas tikai ar aptuveni 10 % sākto izmeklēšanu. Šis ar Ķīnu saistīto lietu skaits, kas veido lielāko daļu sākto AS izmeklēšanu, ir vēl iespaidīgāks PTO līmenī, kur pēdējo desmit gadu laikā 55 % sākto AS lietu bija saistītas ar Ķīnu. Tas atspoguļo Ķīnas plaši izplatītās un sarežģītās rūpniecības subsidēšanas sistēmas kropļojošo ietekmi uz tirdzniecību. 2020. gadā divas no trim ES sāktajām AS izmeklēšanām bija saistītas ar Ķīnu un visi trīs noteiktie galīgie AS pasākumi bija saistīti ar Ķīnas piešķirtajām subsīdijām pašā Ķīnā vai Ēģiptē. Tāpēc, ņemot vērā, ka lielākā daļa darbību AS jomā 2020. gadā bija saistīta ar subsīdijām, kuru faktiskā izcelsme bija Ķīnā, šīs sadaļas atlikusī daļa ir veltīta šai valstij. 1 2 2.1 2.2ĶTR finansiālā atbalsta konteksts Ķīnas valdība subsidē savus uzņēmumus neskaitāmos veidos, un pārredzamības trūkums apgrūtina centienus tos izprast. 2006. gadā Ķīna ieviesa jēdzienu “vietēja inovācija” ar mērķi “palielināt vietējās inovācijas spējas un uzskatīt to par vienu no galvenajiem veidiem, kā pielāgot ekonomikas struktūras, pārveidot izaugsmes modeli un uzlabot Ķīnas konkurētspēju”. Tas apvienojumā ar Ķīnas ārējās uzņēmējdarbības izvēršanas politiku kopš 1999. gada, kuras mērķis bija veicināt Ķīnas ieguldījumus ārvalstīs, ir pamats daudziem Ķīnas rūpniecības atbalsta veidiem. 2015. gadā publiskotā stratēģija “Ražots Ķīnā 2025” (MIC2025) un ceļvedispaplašina Ķīnas mērķi “vietējas inovācijas” jomā un aptver gan jaunas un jaunveidotas, gan arī tradicionālas ražošanas nozares. 2013. gadā sāktā iniciatīva “Viena josla, viens ceļš” balstās uz Ķīnas ārējās uzņēmējdarbības izvēršanas politiku, attīstot tirdzniecības ceļus un ieguldot infrastruktūras un rūpniecības projektos visā pasaulē.