/* COM/2010/0589 galīgā redakcija */ KOMISIJAS ZIŅOJUMS 2009. GADA ZIŅOJUMS PAR KOHĒZIJAS FONDU SEC(2010) 1231 final





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 21.10.2010 COM(2010) 589 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS 2009. GADA ZIŅOJUMS PAR KOHĒZIJAS FONDU SEC(2010) 1231 final SATURS 1. 2000.–2006. gada projektu finanšu izpilde 2009. gadā un projektu noslēgšana 3 2. Ekonomiskā vide un nosacītība 3 3. Revīzijas un finanšu korekcijas 3 4. Dalībvalstu paziņotie pārkāpumi 3 5. Novērtēšana 12 6. Informācijas un publicitātes pasākumi 3 Regulā (EK) Nr. 1084/2006 par Kohēzijas fonda izveidi un Regulas (EK) Nr. 1164/94 atcelšanu nav paredzēts iesniegt gada ziņojumu par Kohēzijas fondu. Tāpēc šis ziņojums ir iesniegts saskaņā ar 14. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 1164/1994, aptverot to Kohēzijas fonda projektu īstenošanu 2009. gadā, kuri pieņemti 2000.–2006. gadā, un iepriekšējās ISPA projektus attiecīgajās dalībvalstīs, tostarp Bulgārijā un Rumānijā. Tādējādi šis ziņojums aptver Kohēzijas fonda darbību trīspadsmit saņēmējās dalībvalstīs (2006. gada beigas), t. i., Grieķijā, Spānijā, Portugālē, Kiprā, Čehijā, Igaunijā, Ungārijā, Latvijā, Lietuvā, Maltā, Polijā, Slovākijā un Slovēnijā, kā arī iepriekšējās ISPA projektus, kuri 2000.–2006. gadā pieņemti Bulgārijā un Rumānijā. Jāatgādina, ka ekonomiskās izaugsmes rezultātā Īrija no 2004. gada 1. janvāra vairs nav tiesīga saņemt fonda atbalstu, tomēr vēl ir jānoslēdz nepabeigtie Kohēzijas fonda projekti. Šā ziņojuma pielikumā ir iekļauta sīkāka informācija par 2009. gadā īstenotajiem projektiem, kuri pieņemti 2000.–2006. gadā katrā dalībvalstī. 1. 2000.–2006. GADA PROJEKTU FINANšU IZPILDE 2009. GADā UN PROJEKTU NOSLēGšANA 2009. gadā veiktie maksājumi par 2000.–2006. gadā pieņemtajiem projektiem Ņemot vērā to, ka līdz 2006. gada 31. decembrim visas Kohēzijas fonda saistības, kas finansētas 2000.-2006. gada plānošanas periodā, bija izpildītas, 2009. gadā Kohēzijas fondam pieejamie resursi bija tikai maksājumu apropriācijas. 2009. gada sākotnējais budžets 2000.–2006. gada Kohēzijas fonda projektiem bija EUR 3892 miljoni. Tomēr galīgajā variantā budžetu samazināja līdz EUR 2777 miljoniem. Šis samazinājumu ir pamatots ar ievērojami labāku izpildi 2008. gadā, kad maksājumi pārsniedza pieņemto budžetu par gandrīz 30 %. Lai segtu starpību starp pieejamajiem resursiem un 2008. gadā pieprasītajiem maksājumiem, ir izdarīti pārnesumi no budžeta pozīcijas, kura ir saistīta ar 2007.–2013. gada Kohēzijas fonda programmām. Tas darīts tādēļ, ka 2007.–2013. gada resursu apguve kavējās, un 2008. gadā dalībvalstis izvēlējās šo kavēšanos līdzsvarot, koncentrējoties uz 2000.–2006. gada projektu īstenošanu. 2009. gadā bija vērojama pretēja tendence, un 2000.–2006. gada maksājumu apropriācijas pārnesa uz 2007.–2013. gada Kohēzijas fonda un ERAF programmām, tādējādi padarot iespējamu maksājumu apropriāciju īstenošanu 100 % apmērā Kohēzijas fonda programmām un projektiem, kas finansēti abos plānošanas periodos. Pieejamās apropriācijas EUR 2777 miljonu apmērā bija pilnībā izpildītas līdz 2009. gada beigām, ļaujot izdarīt maksājumus par gandrīz EUR 300 miljoniem vairāk nekā 2009. gadā, salīdzinot ar 2008. gada izpildi (EUR 2489 miljoni). Iepriekšējās ISPA budžeta pozīcijām pieejamās apropriācijas izpildītas 100 % apmērā. 2009. gada beigās visu pašreizējo saņēmēju dalībvalstu vidējais apgūšanas līmenis (maksājumi pret saistībām) gan Kohēzijas fonda, gan iepriekšējās ISPA projektiem bija 75,8 %. Bulgārijas zemais apgūšanas līmenis 2008. gadā (39,8 %) ievērojami uzlabojās 2009. gadā, sasniedzot 56,5 % līmeni. Pārējām dalībvalstīm šis rādītājs svārstās no 65,8 % (Polijai un Rumānijai) līdz 92,8 % (Īrijai). 1. tabula. Kohēzijas fonda un iepriekšējās ISPA maksājumu īstenošana 2009. gadā (euro) Iepriekšējā ISPA | 400 000 000 | +128 969 059 | 528 969 059 | 528 969 059 | - | Grieķija | 3 565 195 978 | 2 715 334 857 | 76,2 % | 849 861 122 | 23,8 % | Spānija | 12 915 179 288 | 10 519 496 170 | 81,5 % | 2 395 683 119 | 18,5 % | Īrija | 625 755 407 | 580 710 223 | 92,8 % | 45 045 184 | 7,2 % | Portugāle | 3 497 201 489 | 2 741 059 557 | 78,4 % | 756 141 931 | 21,6 % | KOPĀ ES-4 | 20 603 332 162 | 16 556 600 807 | 80,4 % | 4 046 731 356 | 19,6 % | Kipra | 54 014 695 | 40 029 810 | 74,1 % | 13 984 885 | 25,9 % | Čehija | 1 226 581 086 | 975 579 344 | 79,5 % | 251 001 742 | 20,5 % | Igaunija | 425 431 731 | 330 768 303 | 77,7 % | 94 663 429 | 22,3 % | Ungārija | 1 481 998 333 | 1 028 122 934 | 69,4 % | 453 875 399 | 30,6 % | Latvija | 713 987 456 | 541 309 058 | 75,8 % | 172 553 278 | 24,2 % | Lietuva | 825 354 775 | 661 411 795 | 80,1 % | 163 942 980 | 19,9 % | Malta | 21 966 289 | 17 532 611 | 79,8 % | 4 433 678 | 20,2 % | Polija | 5 634 539 614 | 3 708 555 930 | 65,8 % | 1 925 983 684 | 34,2 % | Slovākija | 766 117 246 | 586 031 109 | 76,5 % | 180 086 137 | 23,5 % | Slovēnija | 254 197 825 | 202 417 662 | 79,6 % | 51 780 164 | 20,4 % | KOPĀ ES-10 | 11 404 063 930 | 8 091 758 556 | 71,0 % | 3 312 305 376 | 29,0 % | Bulgārija | 876 947 183 | 495 486 300 | 56,5 % | 381 460 884 | 43,5 % | Rumānija | 2 037 250 711 | 1 340 892 809 | 65,8 % | 696 357 902 | 34,2 % | KOPĀ ES-2 | 2 914 197 894 | 1 836 379 109 | 63,0 % | 1 077 818 786 | 37,0 % | KOPĀ | 34 921 593 986 | 26 484 738 472 | 75,8 % | 8 436 855 518 | 24,2 % | 2000.–2006. gada projektu noslēgšana 2009. gada beigās kopējais Kohēzijas fonda noslēgto projektu skaits 2000.–2006. gadam (ieskaitot iepriekšējās ISPA projektus) bija 299. To projektu skaits, kas vēl jānoslēdz, samazinājies no 976 projektiem 2008. gada beigās līdz 893 projektiem 2009. gada beigās. 4. tabulā sniegta informācija par projektiem, kuri noslēgti līdz 2009. gada beigām (sadalījumā pa dalībvalstīm). 4. tabula. Līdz 2009. gada beigām Kohēzijas fonda noslēgto projektu skaits (ieskaitot iepriekšējo ISPA ) Dalībvalsts | Kopējais Kohēzijas fonda projektu skaits | Līdz 2009. gada beigām noslēgtie projekti | Nenoslēgto projektu skaits 2009. gada beigās | Projektu skaits | Kopā izmaksāts euro | Čehija | 58 | 19 | 350 331 885 | 39 | Igaunija | 37 | 20 | 106 548 425 | 17 | Grieķija | 124 | 49 | 1 150 632 586 | 75 | Spānija | 407 | 110 | 2 969 559 629 | 297 | Īrija | 10 | 4 | 357 368 796 | 6 | Kipra | 2 | 0 | 0 | 2 | Latvija | 46 | 10 | 44 331 604 | 36 | Lietuva | 51 | 13 | 159 495 999 | 38 | Ungārija | 47 | 11 | 26 071 037 | 36 | Malta | 3 | 0 | 0 | 3 | Polija | 130 | 6 | 68 915 348 | 124 | Portugāle | 109 | 32 | 810 129 887 | 77 | Slovēnija | 28 | 10 | 72 460 238 | 18 | Slovākija | 39 | 9 | 60 041 606 | 30 | ES-14 | 1091 | 293 | 6 175 887 040 | 798 | Bulgārija | 38 | 3 | 27 044 270 | 35 | Rumānija | 63 | 3 | 2 191 214 | 60 | ES-2 | 101 | 6 | 29 235 484 | 95 | Kopā | 1192 | 299 | 6 205 122 524 | 893 | 2. EKONOMISKā VIDE UN NOSACīTīBA 6. pants Padomes Regulā (EK) Nr. 1164/94, kas reglamentē Kohēzijas fondu attiecībā uz projektiem, kuri ir apstiprināti līdz 2006. gada beigām, saista budžeta politikas nosacījumus ar izmaksām no fonda. Tajā ir paredzēts, ka “fonds nefinansē jaunus projektus vai, svarīgu projektu gadījumā, jaunas projektu stadijas dalībvalstī, ja Padome pēc Komisijas ieteikuma, rīkojoties ar kvalificētu balsu vairākumu, atklāj, ka šī dalībvalsts [..] nav izpildījusi [stabilitātes vai konverģences programmu] tā, lai izvairītos no pārmērīga deficīta”. 2009. gada beigās vienpadsmit dalībvalstis, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu no Kohēzijas fonda (Grieķija, Spānija, Portugāle, Čehija, Ungārija, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Slovākija un Slovēnija), bija iesaistītas pārmērīga deficīta procedūrā (PDP), kura saskaņā ar iepriekš minēto regulu noteiktos apstākļos var būt saistīta ar fonda maksājumu apturēšanu. 2009. gadā trīs gadījumos (Grieķijas, Spānijas un Ungārijas gadījumā) izvērtēja efektīvas rīcības nepieciešamību saskaņā ar Padomes ieteikumiem atbilstoši EKL 104. panta 7. punktam. Padome nolēma, ka Spānijā un Ungārijā jāveic efektīva rīcība un pieņēma jaunus ieteikumus saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu. Tikai Grieķijas gadījumā Padome saskaņā ar LESD 126. panta 8. punktu nolēma, ka iestādes nav veikušas efektīvu rīcību, reaģējot uz Padomes ieteikumiem, lai novērstu pārmērīgu deficītu, taču maksājumu apturēšanu no fonda tobrīd neieteica. 3 . REVīZIJAS UN FINANšU KOREKCIJAS 2009. gadā revīzijas dienesti attiecībā uz 2000.–2006. gadu koncentrējās uz gatavošanos noslēgšanai, organizējot apmeklējumus dalībvalstīs, lai pārbaudītu noslēguma deklarācijas sagatavošanas struktūru darbu, un praktisko 2000.–2006. gada Kohēzijas fonda projektu noslēgšanu, analizējot noslēguma deklarācijas. Par 1994.–1999. gada plānošanas periodu veiktās revīzijas — ES-4 (Grieķija, Īrija, Portugāle, Spānija) Kohēzijas fonda noslēguma pārbaude par 1994.–1999. gadu aptvēra 10 % Kohēzijas fonda projektu (20 % no līdzfinansētajiem izdevumiem šajā periodā). Pārbaudes uz vietas tika pabeigtas 2003. gadā, un galvenās konstatētās nepilnības bija nepietiekama pārvaldes kontrole, kuras rezultāts bija neatbilstīgie izdevumi, un publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumi. Līdz 2009. gada beigām tika pabeigtas visas saskaņā ar noslēguma pārbaudi vajadzīgās papildu procedūras un finanšu korekciju procedūras, izņemot vienu atlikušo lietu (Spānijā), kuru plānots pabeigt 2010. gada pavasarī. Par 2000.–2006. gada plānošanas periodu veiktās revīzijas — ES-16 (ES-10 + ES-4 + ES-2) 2009. gadā Reģionu politikas ģenerāldirektorāts veica trīs revīzijas apmeklējumus ES-14 dalībvalstīs (Spānijā, Portugālē un Grieķijā), veicot pārbaudi noslēguma deklarācijas sagatavošanas struktūrās, lai pārbaudītu dalībvalstu sagatavošanos noslēgšanai un lai noteiktu un mazinātu ar to saistītos riskus. Papildus tika veiktas vēl seši revīzijas apmeklējumi (Bulgārijā, Čehijā, Grieķijā, Ungārijā un divi Rumānijā). Attiecībā uz 2000.–2006. gada Kohēzijas fonda projektu noslēgšanu Reģionu politikas ģenerāldirektorāta revīzijas dienesti pārbaudīja dalībvalstu iesniegtās noslēguma deklarācijas. Vēl attiecībā uz Kohēzijas fondu paveiktais revīzijas darbs ietvēra valstu gada kontroles ziņojumu pārbaudi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1386/2002 12. pantu un Komisijai iesniegto noslēguma deklarāciju pārbaudi. Līdz 2009. gada beigām pabeidza analīzi par lielāko daļu ziņojumu, un atbildes ar novērojumiem tika nosūtītas dalībvalstīm, turklāt vajadzības gadījumā tika pieprasīta papildu informācija. Katru gadu tiek rīkotas Komisijas un valstu revīzijas iestāžu divpusējās koordinācijas sanāksmes, lai apmainītos ar informāciju par revīzijas darba īstenošanu un apspriestu paveikto izlases veida revīzijās un revīzijas konstatējumu izpildes izvērtēšanā. Sanāksmes par 2008. gadā veiktajām revīzijām notika 2009. gada pavasarī un vasarā. Ikgadējās divpusējās koordinācijas sanāksmes par 2009. gadā veiktajām revīzijām notika 2010. gada pavasarī un vasarā. Kontroles ietekme Kohēzijas fonda apturētie maksājumi un finanšu korekcijas 2009. gadā Reģionu politikas ģenerāldirektorāts, pildot uzraudzības funkcijas, 2008. gadā ir ieviesis stratēģiju, kas ļaus ātrāk pieņemt lēmumus par maksājumu apturēšanu un finanšu korekcijām gadījumos, kad atklāj nopietnus trūkumus sistēmā. Šādu stingrāku pieeju turpināja izmantot 2009. gadā. Kohēzijas fondam 2009. gadā kopumā tika veiktas finanšu korekcijas par aptuveni EUR 86 miljoniem, salīdzinot ar aptuveni EUR 92,7 miljoniem 2008. gadā (par 1994.–1999. gadu un 2000.–2006. gadu). Tādējādi kopējās kumulatīvās finanšu korekcijas Kohēzijas fondam 2000.–2009. gadā palielinājušās līdz EUR 233 miljoniem un 1994.–1999. gadā līdz EUR 273 miljoniem. Par Kohēzijas fonda projektiem 2009. gadā nepieņēma nevienu maksājumu apturēšanas lēmumu. 2009. gada beigās norisinājās apturēšanas un korekcijas procedūras kopā aptuveni 99 Kohēzijas fonda projektiem (2000.–2006. gads) par aptuveni EUR 149 miljoniem. 5. tabula. Kohēzijas fonda finanšu korekcijas 2009. gadā sadalījumā pa periodiem un valstīm (EUR)[1] Dalībvalsts | Kohēzijas fonds | KOPĀ | Periods | Periods | 2000-2006 | 1994-1999 | Bulgārija | 2 413 615 | - | 2 413 615 | Kipra | - | - | - | Čehija | 113 008 | - | 113 008 | Igaunija | - | - | - | Grieķija | 2 452 289 | - | 2 452 289 | Spānija | 21 592 738 | 4 771 861 | 26 364 599 | Ungārija | 40 497 367 | - | 40 497 367 | Īrija | - | - | - | Latvija | - | - | - | Lietuva | 649 156 | - | 649 156 | Malta | - | - | - | Polija | - | - | - | Portugāle | 205 714 | 4 987 861 | 5 193 575 | Rumānija | 8 067 402 | - | 8 067 402 | Slovēnija | - | - | - | Slovākija | - | - | - | KOPĀ | 75 991 289 | 9 759 722 | 85 751 011 | Pārvaldības un kontroles sistēmas Ģenerāldirektorāta 2009. gada darbības pārskatā attiecībā uz pārvaldības un kontroles sistēmu funkcionēšanu (2000.–2006. gads) sniedza atzinumu bez iebildumiem par Kohēzijas fonda sistēmām sešās dalībvalstīs (Kiprā, Igaunijā, Grieķijā, Maltā, Portugālē un Slovēnijā). Attiecībā uz deviņām dalībvalstīm (Bulgāriju transporta nozarē, Čehiju, Ungāriju, Latviju, Lietuvu, Poliju, Rumāniju, Slovākiju un Spāniju) sniedza atzinumu ar iebildumiem būtisku trūkumu dēļ, kas mēreni ietekmēja svarīgus sistēmu elementus. Ģenerāldirektorāta 2009. gada darbības pārskatā tika izvirzīti nosacījumi tikai vienā Kohēzijas fonda nozarē vienā dalībvalstī (Bulgārijā vides nozarē) galvenokārt publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumu dēļ. 2010. gadā turpinās darbs, lai sadarbībā ar valstu iestādēm novērstu konstatētās problēmas. 4. Dalībvalstu paziņotie pārkāpumi Dalībvalstis 2009. gadā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/94 iesniedza Komisijai kopā 109 paziņojumus par pārkāpumiem, kas attiecas uz ES līdzfinansētajiem projektiem kopsummā par EUR 67 304 951. No minētās summas ir atgūti EUR 56 673 503, un atlikušie līdzekļi vēl ir jāatgūst. Valstis, kuras visvairāk ziņojušas par pārkāpumiem, ir Portugāle, Spānija un Polija (attiecīgi 27, 20 un 19). Portugāle ziņoja par 39 % no attiecīgās summas. Ir vērts arī pieminēt, ka Ungārija ar četriem paziņojumiem ir otrajā vietā, vērtējot pēc attiecīgās summas. Turklāt tajā pašā periodā Bulgārija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1828/2006[2], ko piemēro 2007.–2013. gada plānošanas periodā, iesniedza Komisijai 17 paziņojumus par pārkāpumiem, kas attiecas uz ES līdzfinansētajiem projektiem kopsummā par aptuveni EUR 3,6 miljoniem. Paziņojumu skaits ir ievērojami samazinājies, tomēr salīdzinājumā ar pagājušo gadu attiecīgās summas ir palikušas tajā pašā līmenī. Galvenie pārkāpumu veidi, par kuriem ziņojušas dalībvalstis, ir neatbilstīgie izdevumi un publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumi. Gandrīz 75 % no visiem paziņotajiem pārkāpumiem ir šajās abās kategorijās. 6. tabula. Pārkāpumi, par kuriem 2009. gadā ir paziņojušas dalībvalstis (EUR) Dalībvalsts | Pārkāpumu skaits | Summas | Atgūstamās summas | Bulgārija | 17 | 3 578 740 | 3 578 740 | Kipra | 0 | 0 | 0 | Čehija | 3 | 1 924 920 | 0 | Igaunija | 0 | 0 | 0 | Grieķija | 14 | 4 780 520 | 1 684 211 | Spānija | 20 | 4 351 765 | 3 622 443 | Ungārija | 4 | 18 449 851 | 40 387 | Īrija | 0 | 0 | 0 | Latvija | 0 | 0 | 0 | Lietuva | 2 | 4 491 703 | 0 | Malta | 1 | 39 133 | 39 133 | Polija | 19 | 2 275 178 | 49 542 | Portugāle | 27 | 24 575 760 | 1 332 009 | Rumānija | 0 | 0 | 0 | Slovēnija | 1 | 2 552 398 | 0 | Slovākija | 1 | 284 983 | 284 983 | KOPĀ | 109 | 67 304 951 | 10 631 448 | 5. NOVēRTēšANA Komisija un dalībvalstis pārbauda un novērtē visus līdzfinansētos projektus. Projektus, ko finansē no fonda, pieņem Komisija, vienojoties ar saņēmēju dalībvalsti. Komisija veic Kohēzijas fonda ex-post novērtējumu. Iepriekšējo novērtējumu publicēja 2005. gadā, kurā analizēja 200 projektu paraugus, kas īstenoti 1993.–2002. gadā. Jaunu ex-post novērtējumu sāka 2009. gadā, un tajā analizē visus Kohēzijas fonda un iepriekšējās ISPA projektus, kuri īstenoti 2000.–2006. gadā. Saskaņā ar trim savstarpēji saistītām darba uzdevumu sadaļām novērtēšanā izvērtēs Kohēzijas fonda un ISPA ieguldījumu ES transporta sistēmas attīstībā, ES acquis īstenošanā vides jomā un ISPA ietekmi struktūrfondu un Kohēzijas fonda programmu sagatavošanā. Turklāt projektu izlasei transporta un vides jomā veiks ex-post izmaksu un ieguvumu analīzi, lai apzinātu pieredzi nākamajiem plānošanas periodiem. 6. INFORMāCIJAS UN PUBLICITāTES PASāKUMI Kā norādīts 2007. gada ziņojumā, sākot ar 2007. gada 1. janvāri, jautājumus, kas saistīti ar Kohēzijas fondu, risinās Fondu koordinācijas komiteja (( COCOF ) saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1083/2006). 2009. gada Fondu koordinācijas komitejas sanāksmēs apsprieda vairākus jautājumus, kas atbilst kopējām ERAF un Kohēzijas fonda interesēm, piemēram: - Komisijas Regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1828/2006, kas paredz noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu; - Komisijas lēmums, ar ko groza lēmumu par finansējumu programmai, lai pēc Eiropas Komisijas iniciatīvas vai EK pilnvarojumā izmantotu operatīvo un neoperatīvo tehnisko palīdzību saskaņā ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un Kohēzijas fondu (KF) 2009. gadā; - Komisijas lēmums par finansējumu programmai, lai pēc Eiropas Komisijas iniciatīvas vai EK pilnvarojumā izmantotu operatīvo un administratīvo tehnisko palīdzību saskaņā ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un Kohēzijas fondu (KF) 2010. gadā; Komisijas veiktajiem informācijas un publicitātes pasākumiem 2009. gadā bija divējāds mērķis. Pirmkārt, nodrošināt Komisijas ar dalībvalstu līdzdalību pārvaldīto ES fondu atbalsta saņēmēju saraksta publicēšanu atbilstoši Komisijas Regulas (EK) Nr. 1828/2006 7. panta 2. punktam. Otrkārt, Reģionu politikas ģenerāldirektorāts publicēja sīku informāciju par lielajiem projektiem, ieskaitot Kohēzijas fonda finansētos projektus, par 2000.–2006. gadu un par 2007.–2013. gadu. Sīkāka informācija par daudziem no šiem projektiem atrodama INFOREGIO tīmekļa vietnē, veicot meklēšanu datu bāzē. Pašlaik tajā apkopoti vairāk nekā 300 projekti (ieskaitot lielos projektus un citus projektus, kuri finansēti no 2007.–2013. gada programmām). [1] Ieskaitot korekcijas, ko veikušas dalībvalstis, ievērojot vienošanos saskaņā ar attiecīgo procedūru vai pēc rīcības plānu īstenošanas un oficiāliem Komisijas lēmumiem. Ieskaitot korekcijas, kas īstenotas pēc Komisijas veiktās revīzijas, bet arī korekcijas, kas veiktas projektu īstenošanas vai noslēgšanas gaitā. [2] OV L 371, 27.12.2006., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 846/2009 (OV L 250, 23.9.2009.).