LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 14.07.2004. 
KOM(2004) 487 gal īgā versija 
 
   
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
Finanšu pl āns laikposmam no 2007. l īdz 2013. gadam
 
LV 2   LV KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
2004. gada febru ārī Komisija izstr ādāja politisku projektu, k ā Savienībai risināt Eiropas un t ās 
pilsoņu būtiskākās problēmas līdz 2013. gadam. T ā mērķis bija uzs ākt uz nākotni vērstas 
debates par Eiropas Savien ības uzdevumiem un l īdzekļiem, kas nepieciešami, lai šos 
uzdevumus izpild ītu. 
Lai darbība tiktu uzs ākta līdz iepriekš noteiktajam datumam – 2007. gada 1. janv ārim –, 
debatēm ir jāievirzās jaunā stadijā. Uzmanība ir jāvērš uz nepieciešamajiem praktiskajiem 
pasākumiem, lai praks ē īstenotu politisko pamatprogrammu. 
Līdz šim Komisija ir darbojusies, lai izstr ādātu detalizētu politisko  priekšlikumu kopumu. Šie 
priekšlikumi konkretiz ē februāra paziņojumā ietvertos pamatus: tiem piem īt skaidri politiskie 
mērķi; tie pied āvā reālu pievienoto v ērtību; tie atspogu ļo vienkāršošanas procesu un ir 
saskaņā ar labas p ārvaldības principiem. 
Daudzi no šiem priekšlikumiem šobr īd jau ir sagatavoti. T āpēc šis ir piem ērots brīdis, lai 
novērtētu kopš febru āra paveikto, atg ādinātu ES darb ības pievienoto v ērtību, kā arī 
izdevumus, kas nepieciešami, lai turpin ātu Komisijas ierosin āto politisko projektu 
laikposmam no 2007. l īdz 2013. gadam un izskaidrotu, k ā šā projekta izpildes l īdzekļi tiks 
vienkāršoti un racionaliz ēti. Tāds ir šā dokumenta m ērķis. 
Dokumentam ir pievienota pirm ā detalizētu priekšlikumu pakete, kur ā noteikts galveno 
politikas jomu juridiskais pamats. Sekos ar ī citi priekšlikumi ārējo attiecību, vides, 
pētniecības, brīvības, drošības un tieslietu jom ās. 
* * 
* 
 
LV 3   LV 1. VIRZĪBĀ UZ LĒMUMU  
Debates ar Padomi un Parlamentu 
10. februāra paziņojuma “M ūsu kopīgās nākotnes veidošana - Paplašin ātās Eiropas Savien ības 
politiski risin āmie jautājumi un budžeta l īdzekļi” 1 pieņemšana bija s ākumpunkts l ēmumam 
par jauno finanšu pl ānu. Tas deva iesp ēju Padomei un Eiropas Parlamentam izv ērtēt Eiropas 
Komisijas iesniegtos politikas priekšlikumus . Aprīlī Eiroparlaments pie ņēma rezolūciju, kas 
vērsta uz Savien ības politiskaj ām prioritātēm. Paralēli tam Padome uzs āka pirmās diskusijas 
par Komisijas pazi ņojumu, un Īrijas prezident ūra sagatavoja anal ītisku ziņojumu, kur ā tika 
pievērsta īpaša uzman ība svarīgākajām jomām turpmākajām diskusij ām. Jūnijā Eiropadom ē 
tika nolemts turpin āt darbu pie šaj ā ziņojumā minētajiem jaut ājumiem, īpaši: 
– nepieciešam ība pēc stingrākas priorit āšu noteikšanas starp daž ādiem lēmumiem par 
izdevumiem; 
– izdevumu l īmenis, kas nepieciešams, lai apmierin ātu dalībvalstu m ērķus Savien ībā; 
– ES izdevumu budžeta rad ītās pievienot ās vērtības dziļāka analīze. 
Komisija atzin īgi vērtē šīs pirmās atbildes reakcijas uz t ās paziņojumu un uz priorit ātēm, ko tā 
ir noteikusi. 
Balstoties uz š īm debatēm, Komisija ir iecer ējusi detaliz ētāk izskaidrot pied āvāto darbību un 
vadības instrumentu pievienoto v ērtību, tādējādi ļaujot dal ībvalstīm virzīt sarunas t ālāk. 
Pašreizējā Paziņojuma un likumdošanas priekšlikumu pie ņemšana ir papildu ieguld ījums šajā 
diskusijā.  
Ir vērts piemin ēt šo debašu s ākotnējos jautājumus, kas nosaka Komisijas priekšlikum ā 
noteiktās prioritātes: 
• ES budžeta apm ērs ir ierobežots . Salīdzinājumā ar valstu budžetiem, kurus veido vid ēji 
45 % no valstu ie ņēmumiem, ES budžets ir tikai mazliet liel āks par 1 %. Komisija 
neierosināja izmaiņas resursu griestiem, nosak āmiem ES l īmenī, kas paliek 1,24 % apm ērā 
no nacion ālā kopienākuma. Tom ēr tika ierosin āts palielin āt resursus griestu ietvaros. Šo 
resursu mobiliz ācija ir kļuvusi nepieciešama Savien ības pieaugoš ās atbildības un sec īgās 
paplašināšanās izmaksu d ēļ: uz šī fona jāpiebilst, ka ES budžeta palielin āšanās ātrums 
pēdējo 7 gadu laik ā bijis puse no dal ībvalstu budžeta vid ējā palielināšanās ātruma. 
• Daudzi no politiskajiem l ēmumiem, kas noteiks n ākamo finanšu pl ānu, jau ir 
pieņemti. Tie prec īzi nosaka pras ības izdevumiem: 
– līdz ar pašreiz ējo paplašin āšanos Eiropas Savien ības iekšzemes kopprodukts un t ā 
ieņēmumi pieaugs par 5 %, ta ču tās iedzīvotāju skaits - par 30 %. T ātad izdevumi 
palielināsies vairāk nekā ieņēmumi. Piem ēram, paplašin āšanās nozīmē, ka par 4 
miljoniem pieaugs lauksaimnieku skaits, kas ir par 50 % vair āk nekā šobrīd, un 
starpība starp bag ātu un maz āk turīgu iedzīvotāju ienākumiem divk āršosies. 
                                                 
1 KOM(2004)101. 
 
LV 4   LV Sagaidāms, ka budžets sekm ēs Lisabonas strat ēģiju un ES ekonomikas 
pārveidošanu par konkur ētspējīgu un inovat īvu; 
– panāktā vienošan ās par lauksaimniec ības finans ējumu līdz 2013. gadam jau 
nosaka lielu da ļu ES budžeta; 
– Eiropas Savien ībai ir jāuzņemas jauni uzdevumi ES l īmenī, īpaši brīvības, 
drošības un taisn īguma jom ās, lai spētu tikt gal ā ar jauniem droš ības draudiem un 
krīzēm; 
– Eiropas Savien ības nepieciešam ība darboties ārpus tās robežām un cerības, ka tā 
to spēs efektīvi darīt, ir augusi taj ā pašā laikā, kad kaimi ņvalstu stabilit āte ir 
kļuvusi viegl āk satricināma. 
Politiskā vienprātība darbībai 
Izstrādātie priekšlikumi turpina Pa domes un Eiropas Parlamenta  darbu skaidras Eiropas 
nākotnes vīzijas radīšanā. Ir panākta plaša politisk ā vienprātība par jom ām, kurās Savienībai 
ir jādarbojas, t ās ir atspogu ļotas Līgumā un Konstit ūcijā, Eiropas Parlamenta rezol ūcijās un 
Eiropas Padomes atzinumos. Ir s tingri noteikti pamatuzdevumi, t ādi kā nodarbin ātība, 
ilgtspējīga attīstība, drošība un efekt īva loma pasaul ē. 
• Vienotais tirgus Eiropas tautsaimniec ībām ir devis re ālu iespēju pievienot papildu 
dimensiju izaugsmei un labkl ājībai. Tā kā Eiropas izaugsmes potenci āls dažu gadu laik ā ir 
samazinājies no 3% uz 2 %, ekonomiskie r ādītāji ir jāuzlabo. Bezdarba l īmenis joproj ām ir 
nepieņemami augsts, un soci ālās izstumtības risks palielin ās. Vietās, kur ES liberaliz ācija 
rada pārmaiņas, ES ir j āpalīdz nodrošin āt netraucētu pāreju. Paplašin āšanās ir radījusi 
lielākas atšķirības starp bag ātajām un nabadz īgajām dalībvalstīm, kas grauj Eiropas 
ekonomikas vitalit āti.  
 Lai sasniegtu izaugsmi un mazin ātu atšķirības, vajadz īga darbība visos l īmeņos. Šī 
nepieciešam ība ir saska ņā ar Lisabonas strat ēģiju, taču līdz pat šim br īdim rezult āti nav 
bijuši pietiekami. Ir j āatrod jauns stimuls un jauns virziens, lai padar ītu Eiropu par 
dinamisku, uz zin āšanām balstītu ekonomiku, paral ēli stiprinot Savien ības vienot ību 
paplašināšanās procesā. 
• Resursu zi ņā Eiropa ir bag āta. Eiropu ir veidojušas t ās dabas ainavas, ūdeņi, lauki un 
resursi, ko tie rada. Viens no izaicin ājumiem ir apsaimniekot un aizsarg āt šos resursus šai 
un nākamajām paaudz ēm. Eiropas Savien ības loma šaj ā jomā ir skaidra. Eirop ā ražotā 
pārtika ir apgroz ībā vienotā tirgū un tai jāsaglabā augsta kvalit āte. Vides probl ēmas ir 
jārisina gan kontinent ālā, gan glob ālā mērogā. Šie jautājumi ilgi ir bijuši Savien ības kopējo 
politiku pamat ā. 
• ES šobrīd tiek aicin āta pievērsties jaut ājumiem, kas ir ES pilso ņu tiešo interešu lok ā. ES 
pilsonība līdz šim ir bijis v ērtību jautājums: tagad t ās ir jāpārvērš darbībā. Organiz ētā 
noziedzība un terorisms rada p ārrobežu draudus. Neleg ālo imigrāciju ir iesp ējams apkarot, 
tikai savstarp ēji sadarbojoties. Vienotais tirgus rada nepieciešam ību Eiropas Savien ībai 
darboties sabiedrisk ās veselības, pārtikas droš ības un pat ērētāju interešu aizst āvības jomās. 
Pieaugošā daudzveid ība piedāvā iespējas, kas pieprasa kolekt īvu reakciju. Vis ās šajās 
jomās ir nepieciešama darb ība Eiropas l īmenī. 
 
LV 5   LV • Eiropas Savien ības nozīme ir iespaid īga – tajā ir vairāk nekā 450 miljoni iedz īvotāju, tai 
pieder ceturt ā daļa no pasaul ē saražotās produkcijas, vadoša loma tirdzniec ībā, tā ir 
lielākais palīdzības donors. Ņemot vērā visu min ēto, apkārtējā pasaule nemit īgi pārbauda 
ES spējas darboties k ā politiskai vien ībai. Eiropas Savien ībai šobrīd ir jāizdara svar īga 
izvēle, vai pie ņemt pienākumu būt par vadoni? Ja t ā notiks, tās finansiālās un politisk ās 
saistības attiec ībā pret tās partneriem un kaimi ņiem būs nepārskatāmas. Bet vai t ā var 
izolēties un atteikties pie ņemt izaicin ājumu? Str ādājot kopā un runājot vienā balsī, 
Savienība var pastiprin āt savu ietekmi ar unik ālu politisko sviru kopumu: pal īdzība, 
tirdzniecība, ekonomisk ā sadarbība un politiskais dialogs. 
Bezdarbības maksa ir augsta.  Nespēja risināt problēmas un ieviest risin ājumus Eiropas 
ekonomik ā šobrīd nozīmētu riskēt piedzīvot ekonomisko lejupsl īdi. Nespēja saglabāt dabas 
resursus un r īkoties ar tiem noz īmētu atstāt mantojum ā nākamajām paaudz ēm papildu 
izdevumus. Nesp ēja risināt pilsoņu problēmas drošības un dz īves kvalit ātes sfērās nozīmētu 
radīt gan vilšanos, gan draudus. Nesp ēja padarīt ārpolitiku efekt īvāku izniekotu iesp ēju 
populariz ēt un aizsarg āt Eiropas v ērtības un veicin āt mieru un att īstību visā pasaulē. 
Padarot politiskos m ērķus par realit āti 
Ir jāizmanto visas pieejam ās sviras, lai šos m ērķus īstenotu: darb ība valsts l īmenī, Eiropas 
Kopienas ties ības, koordin ācija un publisk ā sektora izdevumi caur ES budžetu. Savien ības 
politikas veidot āju uzdevums ir nodrošin āt pareizo kombin āciju pareizaj ā laikā. Līdzekļu 
pārdale ES l īmenī nav Komisijas priekšlikuma pašm ērķis. Ienākumi no invest īcijām ir atkar īgi 
no centieniem īstenot pareizos m ērķus pareizaj ā līmenī. Darbība valsts l īmenī ir jāizvēlas, kad 
tā sniedz vislab ākos rezult ātus; darbība ES līmenī – tad, kad t ā ir visefekt īvākā. Ja no ES 
budžeta izt ērēts eiro dos vair āk labuma nek ā no valsts budžeta izt ērēts eiro, nodok ļu 
maksātāju naudas izmantojums b ūs lietderīgāks. Summ ējot valstu resursus ES l īmenī, var 
radīt lielus ietaup ījumus valstu budžetos. 
Pastāv daudz Savien ības instrumentu, kuriem ir  nepieciešami mazi l īdzekļi vai pat nav 
nepieciešami nemaz. Daž ās jomās Savienības uzdevums ir nodrošin āt godīgu un efekt īvu 
normatīvo regulējumu darb ībai, piem ēram, konkurences politikas, iekš ējā tirgus vai vides 
jomās. Šis darbs ir noz īmīgs Savien ības politiskajiem m ērķiem, taču tas neprasa lielus 
līdzekļus. 
Tomēr daudzām ES politisk ām ievirzēm vajadzīgi finanšu l īdzekļi, ja vēlamies, lai t ās būtu 
efektīvas. Cerēt uz lielāku Eiropu ar maz ākām izmaks ām ir nere āli. Jaunas politisk ās jomas 
ES līmenī ietver jaunas finansi ālas vajadz ības. 
Komisija ir izv ērtējusi jomas, kur ās izdevumi ir neat ņemama politikas sast āvdaļa. Savā 
priekšlikum ā tā ir nodrošin ājusi, ka izdevumu apjoms un veids ir proporcion āls un ka 
izstrādāto politiku p ārvalda tā, lai saņemtu vislab āko atdevi no ieguld ītajām investīcijām. Ja 
šie kritēriji tiek izpild īti, nedrīkst nepieš ķirt līdzekļus, kas nepieciešami politikas efekt īvai 
izpildei. 
ES budžeta apjoms ir ierobežots, ta ču tā sagaidāmā ietekme ir milz īga. Salīdzinājumā ar 
valstu budžetiem, kas aptver vid ēji 45 % no valstu ien ākumiem, ES budžets veido tikai 
mazliet virs 1 %. P ēdējo septiņu gadu laik ā valstu budžeti ir turpin ājuši palielin āties ar divas 
reizes liel āku ātrumu nek ā ES budžets. Lai b ūtu iespējams sasniegt iepriekšmin ētos mērķus un 
izpildīt saistības, Komisija ierosina m ērenu Savien ībai pieejamo l īdzekļu palielin āšanu. 
Komisija regul āri izvērtēs un jebkur ā gadījumā līdz 2010. gadam noteiks nepieciešamo 
 
LV 6   LV izmaksu asign ējumu laikposmam p ēc 2013. gada, t ādējādi nodrošinot adekv ātu izmaksu 
izvērtēšanu attiec ībā pret saist ību asignējumu. Šaj ā izvērtēšanā tiks ņemts vērā faktisko 
saistību un izmaksu asign ējumu izmantojums, k ā arī paredzētais Eiropas Savien ības nacion ālā 
kopprodukta apjoms un asign ējumu izmantojums. 
2. KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMU PIEVIENOT Ā VĒRTĪBA 
Komisija ierosina b ūtiski palielin āt izdevumus daž ās politikas jom ās laikposm ā no 2007. l īdz 
2013. gadam. Komisija iesniedz š ādus priekšlikumus stingras budžeta discipl īnas laikā, jo šie 
pieaugumi ir b ūtiski ES m ērķu sasniegšanai un saist ību izpildei. Nesp ēja saskaņot saistības ar 
nepieciešamajiem l īdzekļiem ir ceļš uz sabiedr ības vilšanos Eirop ā. 
Ir nepieciešams atbr īvot Eiropas Savien ības pilno potenci ālu gan ārpus, gan iekšpus t ās 
robežām. Tas noz īmē pievērsties faktoriem, kas kav ē ES spēju rīkoties: 
• Saikņu trūkums:  vienotā tirgus m ērķis ir pārrobežu tirdzniec ība, Viseiropas uz ņēmumi, 
ceļošanas br īvība visā Eiropas Savien ībā. Taču daudzās jomās (izglītība un zin ātne; 
transports; ener ģētika; inform ācijas tehnolo ģiju infrastrukt ūra un pakalpojumu strukt ūra; 
finanšu pakalpojumi; muita; civil ā aizsardz ība; tiesībaizsardz ība) valstu sist ēmas vēl 
joprojām ir sadrumstalotas, tr ūkst savstarp ējas saiknes, un mobilit āte ir vāja. Tāpēc 
ieguvumi no p ārvietošanās brīvības nesasniedz savus potenci ālos apjomus. Tas savuk ārt 
mazina darb ību efektivit āti. 
• Eiropas perspekt īvas trūkums:  pārāk bieži valstu vald ības nespēj pienācīgi strādāt ar 
starpnozaru un ārpolitikas jaut ājumiem, jo politiskie un finansi ālie ieguvumi no to 
investīcijām (piemēram, zinātnē vai pārrobežu izgl ītības programm ās, dažādu transporta 
veidu izmantošanas iesp ējās, ārējo robežu p ārvaldīšanā, vides vai vesel ības ārkārtas 
gadījumu programm ās un sistēmās) tiek dal īti pāri robežām, bieži visas Ei ropas ietvaros, 
savukārt izmaksas sedz tikai t ā valdība, kas šo darb ību finans ē; kā arī tāpēc, ka pārrobežu 
darbības nozīmē arī būtiskas papildu koordin ācijas probl ēmas un izmaksas. Tas viss izraisa 
nepietiekamu nodrošin ājumu ar b ūtiskiem pakalpojumiem, k ā arī līdzekļu izšķiešanu un 
nekoordin ētus centienus, mazinot darb ību efektivit āti. 
• Sinerģisma trūkums starp m ērķiem un darb ībām: mērķi tiek noteikti ES l īmenī, un šo 
mērķu sasniegšana liek ES un t ās dalībvalstīm rīkoties. Ta ču trūkst organiz ētas, 
sistemātiskas papildin āmības dažādos darbības līmeņos. Tāpēc Savienība nespēj sasniegt 
labākos rezult ātus. 
Tāpēc Komisija ierosina n ākamajā finanšu pl ānā līdzekļus novirzīt tieši nepiln ību novēršanai. 
• Nepieciešamas invest īcijas trūkstošo saik ņu radīšanai, Eiropas savienošanai un mobilit ātes 
veicināšanai. 
• Jāmazina spiediens uz valstu budžetiem, summ ējot līdzekļus un kompetences ES l īmenī. 
• Jāizmanto ES l īdzekļi, lai vair āk papildin ātu, stimul ētu un kataliz ētu mērķu sasniegšanu. 
Tam ir nepieciešams efekt īvs sinerģisms starp uzdevumiem, kas tiek veikti daž ādos ES 
līmeņos. 
 
LV 7   LV Ņemot vērā visu iepriekšmin ēto, komisija ir p ārbaudījusi piedāvāto izdevumu pievienoto 
vērtību visās politiskaj ās jomās, kas saist ītas ar politisko projektu 2007. – 2013. gadam. Š īs 
pārbaudes veikšanai Komisija ir izmantojusi krit ērijus, lai piev ērstos iepriekšmin ētajām 
problēmām: 
• Efektivitāte: gadījumi, kad vienota ES darb ība ir vien īgais veids, k ā sasniegt rezult ātus, 
radot trūkstošās saiknes, izvairoties no fragment ācijas un realiz ējot bezrobežu Eiropas 
potenciālu. 
• Produktivit āte: gadījumi, kad ES pied āvā lietderīgāku naudas izmantojumu, jo sekund āras 
problēmas var atrisin āt, līdzekļus vai kompetences var apvienot un darb ības – lab āk 
koordinēt. 
• Sinerģisms: gad ījumi, kad ES darb ība ir nepieciešama papildin āšanai un stimul ēšanai, un 
finanšu strukt ūras darbība – atš ķirību mazin āšanai, standartu celšanai un siner ģiju 
radīšanai. 
2.1 Efektivit āte: rezult āti var tikt sasniegti, tikai darbojoties ES l īmenī 
Savienības kopējie mērķi var tikt sasniegti, tikai sadarbojoties valsts un Eiropas l īmenī. Valsts 
izdevumi var tikt virz īti milzīgu ieguvumu sniegšanai pilso ņiem, palielinot nacion ālo 
ekonomiku vitalit āti un ilgiztur ību ar sabiedrisko pakalpojumu, izgl ītības un infrastrukt ūru 
palīdzību; piedāvājot iekšējo un ārējo drošību; un atbildot uz sabiedr ības izvēlēm visās 
politiskajās sfērās. Bet nacion ālās darbības efektivit ātei ir ierobežojumi. Atst ātās plaisas sp ēj 
aizpildīt tikai ES. Savu m ērķu sasniegšanai jau no pašiem pirms ākumiem L īgums pieš ķīra 
centrālo lomu pilnties īgām kopējām politik ām: konkurences, tirdzniec ības, transporta, 
lauksaimniec ības un zivsaimniec ības, kā arī Ekonomikas un monet ārajai savien ībai. Nav 
iespējama īsta iekšējā tirgus un muitas savien ības pastāvēšana bez prec īzu noteikumu 
esamības, kas rad ītu vienādas iespējas. Ja dal ībvalstu daž ādās politikas netiktu saska ņotas, 
būtu bijusi j āsaglabā iekšējo robežu kontrole, ES neb ūtu varējusi runāt vienā balsī 
starptautiskaj ā tirdzniecībā, un ilgtsp ēja būtu cietusi no negat īvas konkurences. 
• Eiropas Savien ība piedāvā vienreizēju iespēju apvienot zin āšanas ar prasm ēm. Dažādas 
stiprās puses un trad īcijas dod Eiropai iesp ēju baudīt reālus ieguvumus no apvienot ās 
pieredzes izglītības un apm ācības jomā. Taču šo potenci ālu vislabāk var realiz ēt ar 
mobilitāti: bet mobilit āti visefekt īvāk var veicin āt vienīgi ES līmenī. To nevar īstenot, ja 
nepastāv ES m ēroga tīkls, kas sp ēj realitātē pārvērst lielo studentu mobilit ātes 
pieprasījumu. 
Cilvēku kapitāls ir viens no galvenajiem izaugsmi noteicošajiem faktoriem. Viens papildu 
skološanās gads tipiskai Eiropas valstij var palielin āt kopējo produktivit āti par 6,2 %. Tom ēr 
laikposmā no 1995. l īdz 2000. gadam liel ākajā daļā dalībvalstu valsts ieguld ījumi izglītībā un 
apmācībā proporcion āli valsts izdevumiem samazin ājušies. Ir j ādara viss iesp ējamais, lai 
iegūtu labākos rezult ātus no publisk ā sektora izdevumiem. Pas ākumi mobilit ātes atbalstam 
radīs pietiekami plaša m ēroga apmai ņas, lai tām būtu reāla ekonomiska ietekme, pievienojot 
papildu aspektu darbasp ēka prasmju kopumam. Izv ērstās darbības mērogs ietvers aptuveni 
10 % no universit ātes studentiem. 
• Fakts, ka sarež ģītas pārrobežu darb ības var tikt pien ācīgi vadītas tikai ES l īmenī tādēļ, ka 
pastāv (valstu) izmaksu sadal ījuma nesader ība ar (univers ālajiem) ieguvumiem un papildu 
šķēršļi pārrobežu infrastrukt ūras projektu att īstībā, tika apstiprin āts nesenā Padomes un 
 
LV 8   LV Eiropas Parlamenta l ēmumā identific ēt 30 transporta projektu priorit ātes Eiropas 
komunikāciju tīklu programm ā. Efektīvu transporta t īklu attīstība ir būtiska veiksm īgas 
ekonomikas att īstībai. Konkur ētspējas ieguvumi cit ās nozarēs var tikt izniekoti, ja 
infrastrukt ūrai ir pārslogojuma probl ēmas. Tā kā Eiropas ekonomika ir k ļuvusi integr ētāka, 
sliktas infrastrukt ūras izmaksas ir pieaugušas, un p ārrobežu nepiln ības ir k ļuvušas 
pamanāmākas. Līdzekļu piešķiršana Eiropas l īmenī ir vienīgā iespēja kompens ēt valstu 
vēlmi virzīt valsts izdevumus sh ēmām, kas sākas un beidzas valsts robež ās. Tas arī sniedz 
iespēju palīdzēt mazāk attīstītajām Eiropas ekonomik ām attīstīt infrastrukt ūru, kas nes 
labumu visiem. 
Eiropadomes G ēteborgas san āksmē 2001. gad ā īpaša uzman ība tika piev ērsta tam, lai 
veicinātu pāreju no ce ļu satiksmes uz citiem videi draudz īgākiem transporta veidiem. 
Pasākumi daž ādu transporta veidu izmantošanas veicin āšanai koncentr ētos uz ce ļu 
pārslogojuma probl ēmas risin āšanu robežu š ķērsošanas sastr ēgumvietās visā Eiropā. Ir 
aprēķināts, ka darb ības, kas turpin ātu pastāvošo Marko Polo programmu, novirz ītu apmēram 
36 miljonus t ālsatiksmes kravas automaš īnu braucienus no ce ļiem: tas noz īmē, ka katrs 
iztērētais eiro ietaup ītu 6 eiro samazin ātā piesārņojuma un negad ījumu skaita izteiksm ē. 
• Pats Eiropas integr ācijas fakts noz īmē, ka vienas dal ībvalsts uzkr ātie ieguvumi no t ās 
ārējām darbībām dod labumu citiem un skaidri attaisno starpniec ību ES līmenī, pašas ES 
rīcībā esot virknei pieejamu instrumentu darb ā ar trešām valstīm. 
Paplašināšanās ir skaidrs piem ērs: lai pal īdzētu kandid ātvalstīm saska ņot savus 
reglament ējošos noteikumus ar ES standartiem vajadz īgi nopietni centieni ES l īmenī, pat ja 
tas nozīmē izmantot dal ībvalstu pieredzi šaj ā procesā (piemēram, mērķsadarbības veidā). 
Drošība un migr ācija ir vēl citi piem ēri, tāpat kā normu un standartu noteikšana un ES 
iekšējo politiku (t ādu kā bioloģiskā daudzveid ība, klimata izmai ņas, korporat īvā pārvaldība 
utt.)veicin āšana ārpus ES robež ām. 
Rietumbalk ānos ES atrisin āja gan krīzi, gan nepieciešam ību pēc stabilizācijas tik efekt īvi, cik 
tas nebūtu bijis iesp ējams ar atseviš ķu dalībvalstu saska ņotu rīcību. Tā izmantoja politisko 
dialogu kombin āciju, piem ērotu labvēlīgu tirdzniec ības režīmu, plašas finanšu programmas, 
sadarbību tieslietu jom ā un demokr ātiskus stabiliz ācijas līdzekļus. 
Piemērs, kur potenci āls netiek izmantots piln ībā, ir starptautisk ās finanšu instit ūcijas. Lai gan 
dalībvalstis veido skaitlisku vair ākumu Starptautisk ā valūtas fonda un Pasaules Bankas vald ē, 
to ietekme ir maz āka par Savienoto Valstu ietekmi. Ietekmes palielin āšanai ir nepieciešams 
runāt vienbals īgi un darboties vienoti. 
2.2 Produktivit āte: ES darb ība piedāvā lietderīgāku naudas izmantojumu 
Darbība ES līmenī arī sniedz lietder īgāku naudas izmantojumu. Viens eiro, kas izt ērēts ES 
līmenī, var sniegt vair āk nekā viens eiro, kas izt ērēts valsts l īmenī. Turklāt nekoordin ēti 
izdevumi valsts l īmenī, lai sasniegtu kop ējus mērķus, ir naudas izš ķiešana. Daudzos 
gadījumos resursu un kompeten ces apvienošana ir produkt īvākais veids, k ā ietaupīt un 
sasniegt kritisko masu, kas nepieciešama galveno m ērķu īstenošanai. Daži piem ēri ir šādi. 
• Saikne starp lielu izpētes kapacitāti un plaukstošu ekonomiku ir skaidra: 2002. gad ā 
Eiropadome noteica m ērķi līdz 2010. gadam atv ēlēt pētniecībai 3 % no ES IKP, tostarp 
1 % būtu jāsedz no publiskiem finans ējuma avotiem. P ētniecība ES līmenī var pied āvāt 
lielāku lietder ību nekā valsts finans ēta pētniecība un var sniegt liel āku ietekmi uz priv āto 
 
LV 9   LV finansējumu, stimul ējot lielas tehnolo ģiskās iniciatīvas un Eiropas izcil ības līmeņa attīstību 
augstas konkur ētspējas nozar ēs, piemēram, inform āciju un komunik āciju tehnolo ģijās, 
biotehnolo ģijās un aeronautik ā. Tā kā pētniecības komplic ētība un nepieciešam ā kritiskā 
finanšu masa pieaug, neviena dal ībvalsts, darbojoties izol ēti, nespēj radīt minimālo 
nepieciešamo kritisko masu. ES l īmenī piedāvātie apjomrad ītie ietaup ījumi kļūst 
nozīmīgāki un ieguvumi no p ārrobežu saiknes starp speci ālistiem – skaidri. 
ES pētniecības politika var atbalst īt galvenās Eiropas interes ēm atbilstoš ās pētniecības 
infrastrukt ūras ES mērogā, attīstot tādus projektus k ā milzu lāzeru un neitronu avotu iek ārtas 
un veidojot ES m ēroga biodatu bankas genomik ā. Piemēram, 52 laboratorijas 20 daž ādās 
dalībvalstīs ir iesaist ītas vienot ā tīklā, lai kop īgi strādātu pie liellopu s ūkļveida 
encefalop ātijas izpētes. Izpētes rezultātus var izmantot un pilnve idot publiskais un priv ātais 
sektors vis ā ES. 
• Vērtīgo resursu apvienošana pied āvā reālu naudas izmantojuma lietder ību. Piem ēram, 
katras dal ībvalsts civil ās aizsardz ības spēki un neatliekam ās palīdzības vienības ir gatavas 
vajadzības gadījumā nekavējoties iejaukties. Šo sp ēku zaudētās izmaksas bieži vien ir ļoti 
augstas, tie ir apr īkoti ar specializ ētu aprīkojumu un tiem ir vajadz īga augsta profesion ālā 
sagatavot ība. Ar relat īvi mazām invest īcijām ES koordin ācija rada iesp ēju izmantot 
pieejamo potenci ālu pārrobežu aizsardz ībai un ārkārtas darbībām nepieciešamaj ā ātrumā 
un ļauj panākt lielāku rentabilit āti valstu budžetos. Tas pal īdz uzlabot efektivit āti un 
samazināt katras dal ībvalsts izdevumus, rea ģējot dabas katastrofu vai citu kr īzes situāciju 
gadījumos, un sniegt nekav ējošu palīdzību cietušajiem kr īzes tūlītējo seku p ārvarēšanai. 
Turklāt ietekme uz budžetu īslaicīga atbalsta nodrošin āšanai un ārkārtas pasākumu 
veikšanai parasti ir ļoti liela. Solidaritātes fonds  ir Eiropas Savien ības iespēja palīdzēt 
dalībvalstīm risināt krīzes situāciju radītās grūtības. 
• Reizēm ir jāveic tik sarež ģītas darbības un tādā mērogā, ka spēku apvienošana ES l īmenī ir 
vienīgais veids, k ā sasniegt nepieciešamo kritisko masu. Galileo projekta pamat ā bija šāda 
doma: satelīta navigācijas sistēmu izstrādei nepieciešam ās investīcijas bija tik lielas, ka 
radās izteikta nepieciešam ība darboties vienoti. Šie centieni tagad ir j āturpina, p ārejot 
nākamajos projekta posmos, ieviešot Galileo un uzs ākot tā darbu. 
• Jau šobrīd ir skaidrs, ka valstu p ārvaldes vienatn ē vairs nesp ēj adekvāti risināt problēmas 
imigrācijas un patv ēruma  jomā. Atceļot kontroli uz iekš ējām robežām, jāveic kopēji 
pasākumi, lai nodrošin ātu efektīvu kontroli un uzraudz ību uz Savien ības ārējām robežām. 
Uzlabota operat īvā sadarbība, kas ietver pieejamo resursu apvienošanu profesion ālās 
apmācības un apr īkojuma jom ā, nodrošin ās efektīvāku valsts l īdzekļu izlietojumu. Turkl āt 
ES darbība, kas vērsta uz integr ētu mūsu ārējo robežu p ārvaldīšanu, ir vien īgais veids, k ā 
sasniegt god īgu pienākumu sadali  starp dalībvalstīm, dažas no kur ām izjūt garo robežu vai 
imigrācijas uzpl ūdu radīto smago slogu. Pien ākumu sadales pak āpe pastiprin ās solidarit āti 
starp valst īm un sniegs liel āku naudas izlietojuma lietder ību caur uzticam āku un god īgāku 
politiku. Tas ir Eiropadomes Sevi ļas sanāksmes pie ņemtās ilgtspējīgas migrācijas politikas 
pamatā. 
ES saskaras ar izaicin ājumu, ko rada nepieciešam ība pārvaldīt sauszemes robežas, kas 
stiepjas amp ēram 6 000 km garum ā, un 85 000 km gar ās jūras robežas. Šis izaicin ājums ir 
nevienmērīgi sadalīts: septiņām no jaunaj ām dalībvalstīm pieder 40 % no sauszemes ārējām 
robežām. Apmēram 400 000 cilv ēku katru gadu pieprasa patv ērumu Eiropas Savien ībā – 7 % 
patvēruma pieš ķiršanas iesniegumu ir vienas personas iesniegumi daž ādās dalībvalstīs un 
vairāk nekā 14 miljoni trešo valstu pavalstnieku jau dz īvo Eiropas Savien ībā, no tiem 64 % – 
 
LV 10   LV Vācijā, Francijā un Lielbrit ānijā. Šā izaicinājuma mērogs padara nepieciešamu sadarb ību 
kontinenta l īmenī. 
• ES iespējas ārējās attiecībās sniedzas tik t ālu, ka tā iejaukšan ās gadījumos var nodrošin āt 
ietekmi un sava viedok ļa ievērošanu, k ā arī kritisko finanšu masu, un rad īt ievērojamus 
apjomrad ītus ietaup ījumus. 
Viens no T ūkstošgades att īstības mērķiem ir uz pusi samazin āt to cilvēku skaitu, kas iztiek bez 
droša dzeram ā ūdens. Šis skaitlis šobr īd aptver 1 miljardu cilv ēku. Pat ja daž ām dalībvalstīm 
ir ar Komisiju sal īdzināma kompetence, ES pied āvā lielākas priekšroc ības, tā spēj mobilizēt 
kritisko finans ējuma masu ar re ālu globālu ietekmi (saska ņā ar inform āciju, kas izskan ēja 
Pasaules sammit ā par Ilgtsp ējīgu attīstību, ES „Ūdens dzīvībai” iniciat īvas ietvaros ieguld īs 
1 miljardu eiro). 
Pašreizējais dalībvalstu un Komisijas ārējo dienestu sal īdzinājums var pied āvāt vēl vienu 
konkrētu apjomrad īto ietaupījumu piem ēru. Dalībvalstis nodarbina apm ēram 45 000 cilv ēku 
apmēram 1 500 misij ās, savukārt Komisija nodarbina apm ēram 5 000 cilv ēkus 130 
delegācijās. Salīdzinājumam – ASV nodarbina 15 000 cilv ēku aptuveni 300 misij ās. 
2.3 Siner ģisms: ES darb ība, lai papildin ātu un stimul ētu, un ietekm ētu rīcību 
Eiropas Savien ība balstās uz solidarit āti un mācīšanos citam no cita. Taj ā pašā laikā galveno 
izvirzīto mērķu īstenošanai ir nepieciešams siner ģisms starp darb ībām un lēmumiem par 
izdevumiem ES, valsts un re ģionālajā līmenī. Lisabonas strat ēģija vai ES ārējā darbība lieliski 
to pierāda. Papildinot un stimul ējot valstiskos centienus veicin āt ekonomisko att īstību, 
Eiropas Savien ība var uzlabot valsts darb ību efektivit āti un demonstr ēt ES mēroga solidarit āti. 
Tas ir vēl jo svarīgāk, ņemot vērā augošās atšķirības, kā arī priekšroc ības, ko sniedz ar 
paplašināšanos saist ītais dažādības pieaugums. B ūtisku atšķirību mazināšana tāpat nozīmē to, 
ka Eiropas Savien ībai ir jādarbojas k ā katalizatoram, lai paaugstin ātu standartus un izv ērtētu 
labākās prakses. Daži piem ēri ir šādi. 
• Kohēzijas politika  ir balstīta pārliecībā, ka Eiropas Savien ība ir solid āra sabiedr ība ar 
vienotu interesi par t ās locekļu labklājību un ka koh ēzijas intervences stimul ē 
konkurētspēju un pied āvā labu atdevi no valsts invest īcijām, kas veiktas, uzlabojot 
ilgtspējīgu attīstību ES līmenī. Nepieciešam ība izveidot tiešu un redzamu ES solidarit ātes 
izpausmi pret pilso ņiem 25 un vair āk valstu Eirop ā ir lielāka nekā jebkad agr āk. Taču 
reģionālajām un valsts iest ādēm ir jāīsteno un j āpārrauga att īstības stratēģijas un darb ības. 
ES loma ir papildin āt valsts darb ību un rīkoties kā svirai, lai maksim āli palielin ātu 
izdevumu efektivit āti īpaši tajās jomās, kam ir visliel ākā ietekme uz visp ārējo attīstības 
ilgtstpēju. 
Kohēzijas politikas att īstības vēsture rāda, ka re ģioni, kas no t ās guvuši labumus, ir 
pieredzējuši konsekventi ātrāku izaugsmes tempu nek ā vidēji Eiropas Savien ība kopum ā. 
Katram eiro, kas izt ērēts kohēzijas politikas ietvaros, ir b ūtisks efekts – k ā trīs eiro par katru 
iztērēto eiro 2. m ērķa reģionu gadījumā. Vērsta tikai uz invest īcijām, kohēzija ir noz īmējusi 
īstu rīcības maiņu gan fizisk ās infrastrukt ūras, gan cilv ēku resursu jom ās. Kohēzijas politika 
tāpat ir devusi priekšroc ības sadarb ības un labas p ārvaldības ziņā: fakts, ka t ā darbojas k ā 
Komisijas un dal ībvalstu kop ējs uzdevums, ir nodrošin ājis, ka tā darbojas roku rok ā ar valsts 
un reģionālo politiku. 
 
LV 11   LV Vēl viens piem ērs efektīvam siner ģismam ir lauku att īstības politika. Lauku att īstība pašlaik 
ir otrais kop ējās lauksaimniec ības politikas p īlārs, sniedzot KLP plaš āku perspekt īvu, kas ir 
vairāk piemērota šodienas paplašin ātās Eiropas vajadz ībām. Tādējādi tā ir saskaņa ar citām 
politikām, kuru m ērķis ir sekm ēt sociālo un ekonomisko p ārmaiņu veiksm īgu gaitu. Ta ču, 
ņemot vēra, ka vair āk nekā puse no ES iedz īvotājiem dzīvo lauku re ģionos, kas aiz ņem 
apmēram 90 % no Eiropas Savien ības teritorijas, lauku att īstībai ir būtiska loma cit ās 
politikās, piemēram, vides un koh ēzijas jom ā. Lauku att īstība veicina visas Eiropas 
Savienības lauksaimnieku un lauku sabiedr ības pielāgošanos jaun ām lauku re ģionu 
ekonomikas vajadz ībām, tai paš ā laikā atbalstot augstus vides standartus un piev ēršot īpašu 
uzmanību Savien ības mazāk attīstītajiem reģioniem. 
• Terorisma draudi sav ā būtībā ir starptautiski. Droš ības uzlabošana, nov ēršot un apkarojot 
noziedzību un terorismu b ūs Eiropas Savien ības galvenie izaicin ājumi, ko dal ībvalstis 
nespētu risināt, darbojoties patst āvīgi. Madrides notikumiem l īdzīgu neparedzamu 
notikumu virkne ir rad ījusi satraukumu sabiedr ībā un liek cer ēt uz darbību ES līmenī. Tajā 
pašā laikā iekšējo robežu kontroles atcelšanai nevajadz ētu kļūt par draudu ES pilso ņu 
personiskajai droš ībai. Kā uzsvērts Eiropadomes Briseles san āksmē 2004. gad ā, terorisma 
draudus ir iesp ējams apkarot tikai ar solid āru un kolekt īvu darbību. Dalībvalstīm, 
paļaujoties citai uz citu augsta l īmeņa drošības pasākumu nodrošin āšanai, ir nepieciešama 
saskaņota rīcība Eiropas l īmenī. 
• Liela daļa Eiropas Savien ības darba ir saist īta ar kompeten ču un finanšu politikas virz īšanu 
uz efektīvāku realizāciju. Daudz ās jomās, tādās kā vide, soci ālā politika, muita un nodok ļu 
politika, zivsaimniec ība, pat sal īdzinoši nelieli ieguld ījumi var pal īdzēt radīt patiesu 
kompeten ču un zināšanu izplat īšanas tīklu ar reāliem tālejošiem ieguvumiem. 
Eiropas Klimata izmai ņu programma nosaka visrentabl ākos līdzekļus, lai pan āktu atbilst ību 
Kioto protokolam, iek ļaujoties viszem ākajās iespējamās izmaksās. Klimata izmai ņu izmaksas 
ir satraucošas – apdrošin āšanas komp ānijas ir apr ēķinājušas, ka tikai dabas katastrofu 
radītie zaudējumi vien n ākamajā desmitgad ē sasniegs 150 miljardus ASV dol āru. Taču, ja ar 
Eiropas programmu pal īdzību var tikt noteikti pareizie pas ākumi, Kioto protokola izvirz ītie 
mērķi var tikt sasniegt i, ik gadus izmaks ājot 2,9 līdz 3,7 miljardus eiro – nelielu da ļu no 
potenciālajām izmaksām. 
• Dalībvalstis bieži ir sp ējīgas izvērst ārējo attiecību resursu, diplom ātijas un aizsardz ības 
jomu stipr ās puses daž ādos pasaules re ģionos, galvenok ārt to vēstures vai ģeogrāfijas dēļ. 
Taču ES darb ība padara kolekt īvos ārējos centienus saska ņotākus, piedāvājot vairāk nekā 
tikai atseviš ķu daļu summēšanu, finans ējot pasākumus, kas v ērsti uz att īstības veicin āšanai 
paredzēto izdevumu efektiviz āciju, vai cenšoties nepie ļaut individu ālo centienu 
pārklāšanos. ES pievienot ā vērtība rodas ar ī no tās lietotajām metodēm (jo īpaši palīdzības 
sniegšanas; nozaru un budžeta atbalsta; patiesas, uz rezult ātiem vērstas pieejas att īstībai; 
palīdzības apjoma tieš ās sasaistīšanas ar valsts m ērķu sasniegšanu nabadz ības apkarošan ā 
jomās). 
ES finans ētais atbalsts budžetam rada stimulu reform ām sadarbības valstīs. Tāpat tas arī ļauj 
Komisijai iesaist īties dialog ā par budžeta sist ēmām un pal īdz stiprin āt iekšzemes atbild ību. 
Kopumā tas palīdz radīt nepieciešamos priekšnoteikumus citu, ar ī dalībvalstu īstenoto, 
donorprogrammu ilgtsp ējai. 
ES humanit ārais atbalsts ir pan ācis ļoti efektīvu darba dal īšanu. Spēja efektīvi sadalīt šo 
nastu, ES humanit ārās palīdzības politisk ā neitralitāte un uzman īga dalībvalstu divpus ējās 
 
LV 12   LV palīdzības un ES atbalsta saska ņošana ir rad ījuši politiku, kas unik ālā veidā spēj sniegt 
reālus ieguvumus. 
ES darbības ir jāpielāgo tā, lai tiktu maksim āli palielin āta pievienot ā vērtība. Tai ir v ēl 
izmantojamas pievienoto v ērtību rezerves. Saska ņotības palielin āšana Savien ības darbībās var 
palielināt tās ietekmi. Uzlaboti l īdzekļi var uzlabot t ās sasniegšanu. 
* * 
* 
3. PADAROT  POTENCI ĀLO PIEVIENOTO  VĒRTĪBU PAR  REALIT ĀTI: 
LABĀKA PĀRVALDE , IEVIEŠOT POLITIKU  
Komisija sav ā 2004. gada 10. febru ārī pieņemtajā ziņojumā izklāstīja principus, uz kuru 
pamata t ā paziņoja, ka vienk āršos un racionaliz ēs savus finanšu instrumentus. Š īs 
racionaliz ēšanas rezult āti ir parādīti zemāk budžeta ieda ļā. 
3.1 Ieda ļa nr. 1: Ilgtsp ējīga izaugsme 
Ilgtspējīga izaugsme bija febru ārī izklāstītās politisk ās programmas pamat ā. Lai pan āktu 
ilgtspējīgu attīstību, ir nepieciešama darb ība trīs pamatvirzienos: padar īt Eiropu par dinamisku 
uz zināšanām balstītu ekonomiku, virz ītu uz izaugsmi; pastiprin āt vienotību; nodrošin āt 
ilgtspējīgu dabas resursu p ārvaldi un aizsardz ību. 
Pirmie divi no šiem pamatvirzieniem tiks realiz ēti ar darbībām 1A un 1B ieda ļu ietvaros. 
Konkurētspēja un inov ācijas vienotaj ā tirgū 
• Konkurētspēja ir sarež ģīts starpnozaru jaut ājums. Izpēte, jaunievedumi un uz ņēmējdarbībai 
labvēlīgs klimats ir b ūtiski efekt īvas konkur ētspējas stratēģijas aspekti. Tie ir j āveicina ar ī 
caur vesel īgu normat īvo vidi ar efekt īvu konkurenci. Vair ākas ES politikas un instrumenti 
atbalsta Eiropas inov ācijas, un konkur ētspējas pamatprogramma ir sp ēj atvieglot un 
veicināt attīstību noteikt ās izvēlētās jomās. Pamatprogramma ietvers tr īs pamatvirzienus: 
– uzlabot uz ņēmējdarbības vidi. Sasniedzamo m ērķu starpā ir pieeja invest īciju 
kapitālam; droši elektroniskie t īkli; efekt īva pakalpojumu sniegšana ES 
robežās; un moderniz ēti pakalpojumi, izmantojot inform ācijas un 
komunikācijas tehnolo ģijas; 
– nodrošināt, ka inov ācijas darbojas, lai sekm ētu konkur ētspēju, un pamatojas uz 
to praktisko lietošanu uz ņēmējdarbības līmenī. Sinerģisms tiks rad īts ar 
industrijas noteikt ām “tehnolo ģijas platform ām” pētniecības pamatprogrammas 
ietvaros, kur ieinteres ētās puses izstr ādās pētniecības gaitu attiec ībā uz 
industriālo konkur ētspēju savienojum ā ar konkur ētspējas programmu. Tiks 
veikti pas ākumi arī vides tehnolo ģiju jomā, izmantojot eksperiment ālus 
projektus vai patiesa lieluma  programmas, lai demonstr ētu to tehniskos 
sasniegumus un ekonomisko dz īvotspēju, kā arī atjaunojam ās enerģijas jomā, 
turpinot Ener ģijas sapr ātīgas izmantošanas a ģentūras ( Intelligent Energy 
Agency ) darbu, lai realiz ētu stratēģiskos projektus; 
 
LV 13   LV – ar politisk ās ekspertīzes un ES darb ības veicin āšanu sniegt atbalstu ES politikai 
uzņēmumu konkur ētspējas, inovāciju, uzņēmējdarbības un mazo un vid ējo 
uzņēmumu jom ā. Visas darb ības industri ālās politikas, inov āciju un 
uzņēmējdarbības atbalstam tiks apvienotas konkur ētspējas pamatprogramm ā, 
lai maksim āli uzlabotu iedarb ību. 
• Atsevišķa tirgus funkcion ēšanai nepieciešama efekt īva nodokļu politikas  un muitas  
koordinācija. Esoš ās Fiscalis  un Customs  programmas tiktu apvienotas, lai uzs āktu 
daudzus pas ākumus sadarb ībā ar valstu muitas un nodok ļu iestādēm, lai nodrošin ātu 
noteikumu piem ērošanu. Ar apm ācību un savietojamu inform ātiku valstu muitas un 
nodokļu iestādes var darboties vienoti. 
Pētniecības un tehnolo ģiju attīstības stiprin āšana 
• Komisija uzskata, ka Eiropas p ētniecības centieniem viennoz īmīgi nepieciešamais 
kvalitatīvais lēciens attaisno iev ērojamo līdzekļu palielin ājumu zinātnei no ES budžeta. 
Taču Eiropas p ētniecības politikas galvenais akcents un rezult āti arī ir jāmaina. Sept ītā 
pētniecības programma  tiks orient ēta uz šādiem mērķiem: 
– ar starpvalstu sadarb ību radīt Eiropas izcil ības polus; 
– uzsākt Eiropas tehnolo ģijas iniciat īvas, kas balst ītas uz tehnolo ģiskajām 
platformām; 
– ar konkurences pal īdzību starp p ētniecības komand ām Eiropas l īmenī veicināt 
kreativitāti fundament ālajos pētījumos; 
– padarīt Eiropu pievilc īgāku pētniekiem; 
– attīstīt Eiropas noz īmes pētniecības infrastrukt ūras; 
– pastiprināt nacionālo programmu koordin āciju. 
Visos šajos gad ījumos darbs tiks orient ēts uz Eiropas pamatinteres ēs esošajiem jaut ājumiem, 
kas cieši saist īti ar ES kompetences sf ērām, ar jaunu uzsvaru uz kosmosu un droš ību. Tā kā 
Komisija saglab ās politisko atbild ību par politiku, tiks ieviesta liel āka decentraliz ācija, ar 
plašāku publisk ā un privātā sektora iesaist īšanu caur Eiropas p ētniecības padomi, izmantojot 
profesion ālu zinātnisko ekspert īzi. Tika noteikti tr īs virzieni: 
• partnerattiec ības ar dal ībvalstīm darbībās, kas tiek veiktas, lai koordin ētu valsts p ētniecības 
politikas uz kop ēju uzdevumu b āzes; 
• eksternaliz ācija attiec ībā uz darbībām, kas paredz ētas, lai atbalst ītu individu ālas pētnieku 
komandas, izveidojot normat īvu institūciju vai izpildinstit ūciju; 
• Komisijas vad īta sadarb ība pētniecībā, ar jaunu uzsvaru uz p ārraudzību un kontroli. 
Atlikušie uzdevumi, kas saist īti ar darb ību veikšanu, var ētu tikt nodoti izpildinstit ūcijai. 
 
 
LV 14   LV Šo priekšlikumu izkl āstu Komisija apstiprin āja jūnijā 2 un šobrīd tas ir konsult āciju procesa 
temats, lai ļautu instit ūcijām un pētnieku sabiedr ībai atbilstoši rea ģēt. 
Veicināt ilgtspējīgus transporta, ener ģētikas un ES t īklus 
• Lai pabeigtu Eiropas transporta un ener ģētikas tīklus, ko noteikusi Eiropas Padome un 
Parlaments, tiks izmantots atseviš ķs instruments. Transporta t īkliem tiktu piem ērots 
daudzgadu finans ējums saska ņā ar regulu par šo t īklu finans ēšanas vad ību laikposm ā no 
2007. līdz 2013. gadam. Ar šo regulu tiks pan ākta racionaliz ēta lēmumu pie ņemšana ES 
līmenī, skaidri noteikumi nosac ītībai un selektivit ātei, un skaidr āka projektu vad ība, lai 
uzlabotu ķēdi no koncepcijas l īdz realizācijai. Komisija ar ī izpētīs, vai izpildinstit ūcija 
nodrošinās visefekt īvāko veidu, k ā palīdzēt partneriem piln ībā realizēt projektus.  
 Noteikumi par ener ģētikas tīkliem īstenotu daudzgadu uz invest īciju atbalstu v ērstu 
programmu, lai palielin ātu efektivit āti un nodrošin ātu piegādi Eiropas ener ģētikas sektor ā. 
Tas nebūtu kā līdz šim – tikai k ā atbalsts p ētījumiem, bet ar ī kā atbalsts izstr ādei un dažos 
gadījumos – ierobežota pal īdzība celtniec ībai. 
• Atsevišķs instruments turpin ās esošo Marco Polo programmu  par dažādu transporta 
veidu izmantošanu, maz āka apjoma projektus, lai pal īdzētu privātā sektora darb ībām ar 
mērķi novirzīt kravas p ārvadājumus no ce ļiem. 
• Atsevišķs instruments tiks ar ī pieprasīts, lai izveidotu jaunu ju ridisko pamatu Eiropas 
globālās navigācijas satel ītu sistēmai Galileo , kas būtu labāk piemērota tās darbības 
nākamajai fāzei. 
• Pievienošan ās līgumu kontekst ā tika rad ītas vai tiek apspriestas juridisk ās saistības 
attiecībā uz ārkārtas finanšu slogu, ko rada noteiktu atomener ģijas iekārtu ekspluat ācijas 
pārtraukšana: Eiropas Savien ība nolēma nodrošin āt atbilstošu papildu finanšu pal īdzību, lai 
atbalstītu ekspluat ācijas p ārtraukšanas pas ākumus p ēc 2006. gada. 
 1A iedaļā šim mērķim jāizveido speci āla budžeta poz īcija. Šajā pozīcijā tiks paredz ēti 
adekvāti asignējumi no diviem avotiem: 
– no 1A ieda ļas pieejamie l īdzekļi, izņemot tos, kas iedal īti izglītībai, pētniecībai, 
sociālajai politikai un Eiropas t īkliem; 
– vajadzības gadījumā Izaugsmes fonds, lai rad ītu līdzsvaru. 
Īpašs lēmums par ES ieguld ījumu ekspluat ācijas pārtraukšanai Komisijai tiks iesniegts 
pieņemšanai 2004. gada septembr ī. Tas pamatosies uz finanšu vajadz ību objekt īvu 
novērtējumu un saist īto maksājumu laika grafiku katrai atomelektrostacijai atseviš ķi, par 
atskaites punktu pie ņemot pašreiz ējās izmaksas, kur ām jau ir paredz ēts finansējums 2004. – 
2006. gad ā. 
Izglītības un apm ācību kvalit ātes uzlabošana 
                                                
 
2 Zin ātne un tehnolo ģijas – Eiropas n ākotnes pamats – Nost ādnes pētniecības atbalsta politik ā Eiropas 
Savienībā (KOM(2004) 353). 
 
LV 15   LV • Mūžizglītības programma apvienos visu l īmeņu izglītību un apm ācības, no skolām līdz 
pieaugušo izgl ītībai, kā vienreiz ēja pēctecība vispārizplatītām programm ām (Erasmus, 
Erasmus Mundus, Comenius, Socrates, Leonardo da Vinci). Liela uzman ība tiks piev ērsta 
mobilitātes stipendij ām, kas balst ās uz divām horizont ālām darbībām, kas ietver politikas 
attīstību, valodu m ācīšanos un jauno tehnolo ģiju izmantošanu; un Jean Monnet aktivit ātes 
Eiropas integr ācijai. 
 Vairāku dažādu darbību pārveidošana noz īmēs kopējas proced ūras, mazāk juridisku 
instrumentu un maz āk budžetu poz īciju. Tas viss vienk āršos darbību un būs reāls ieguvums 
lietotājiem.  
 Vairāk nekā 80 % resursu tiks p ārvaldīti decentraliz ēti, izmantojot valsts iest ādes, kuras 
atlasīs līdzekļu saņēmējus un izmaks ās līdzekļus programmu lietot ājiem. Tas rada 
jautājumu par finanšu kontroles pak āpi: valsts iest ādēm, kuras sadala iev ērojamus ES 
budžeta l īdzekļus, būtu jāatbilst tādiem pašiem kontroles standartiem, k ādiem atbilst 
Komisija un ES iest ādes. Vadība no Komisijas puses ietvers izpildinstit ūciju, kas darbosies 
izglītības un kult ūras jomā. 
Sociālās politikas darba k ārtība, lai pal īdzētu Eiropas sabiedr ībai paredz ēt un vad īt 
pārmaiņas 
• Sociālās politikas darba k ārtība ietver visu Kopienas soci ālo mērķu spektru: pilnu 
nodarbinātību, sociālo aizsardz ību un iek ļaušanu; darba apst ākļus; diskrimin ācijas un 
iedalījuma pēc atšķirības aizliegumu, un dzimumu l īdztiesību. Darbība šajās jomās būs 
apvienota atseviš ķā nodarbin ātības un soci ālās solidarit ātes programm ā (“PROGRESS”). 
Tā piedāvātu lietotājiem “vienas instit ūcijas apstiprin ājuma” sist ēmu ar vienotiem 
noteikumiem vis ās programmas jom ās.  
 Daži soci ālo darbību aspekti izriet tieši  no Komisijas autonom ām pilnvar ām Līguma 
ietvaros, ac īm redzam ākais – atbalsts soci ālajam dialogam. Soci ālās drošības shēmu un 
darbaspēka brīvas pārvietošanās (ieskaitot ilgstošu EURES t īklu starp dal ībvalstu 
nodarbinātības dienestiem) jom ās pastāvošās regulas veido juridisko b āzi sociālās politikas 
darba kārtības aspektiem, kuri nevar tikt finans ēti, pamatojoties uz Komisijas autonomo 
varu. 
Reaģējot uz main īgajām vajadz ībām  
Efektīvai konkur ētspējas veicin āšanas strat ēģijai ir jārisina ilgtermi ņa problēmas, kas past āv 
Eiropas ekonomik ā. Bet tai j ābūt arī reaģētspējīgai. Budžeta discipl īnas un efektivit ātes 
divkāršais mērķis var tikt sasniegts, rezerv ējot summu, kura j āpiešķir katru gadu, prec īzi 
plānojot. Eiropas izaugsmes iniciat īvas pieredze r ādīja, ka ES ir nepieciešams instruments, 
kas ļauj ātri reaģēt uz ekonomikas izmai ņām, lai stimul ētu izaugsmi un jaunu darbavietu 
radīšanu. Līdz ar Izaugsmes fonda izveidi palielin āsies visaptveroša pieeja konkur ētspējai. 
Katru gadu, kad Savien ība pavasara Eiropadom ē novērtē paveikto Lisabonas strat ēģijas 
ieviešanā, tā vajadzības gadījumā varētu novirz īt līdzekļus, lai atbalst ītu īpaši efekt īvas 
iniciatīvas, lai pan āktu virzību to mērķu sasniegšan ā, kur attīstība vēl nav pietiekama (t ādi kā 
EKT vai ļoti lieli vides vai p ētniecības projekti), vai ļautu reaģēt uz negaid ītiem 
pārsteigumiem – t ādiem kā tirdzniecības nesaska ņas vai negaid ītas tirdzniec ības līgumu sekas, 
vai ārkārtas nepieciešam ība pēc tūlītējām darbībām kā, piemēram, neatliekama 
nepieciešam ība augsta l īmeņa atomener ģijas darbības pārtraukšanas pras ību izpildei. Fondam 
 
LV 16   LV nebūs nepieciešams atseviš ķs instruments: taj ā tiks izmantotas esoš ās programmas un 
rezultātu sasniegšanas meh ānismi. 
Lielāka saskaņotība izaugsmei un nodarbin ātībai  
Kohēzijas politika šodien ir pietiekami viendab īga un būtiskākais jautājums ir, k ā pārveidot 
esošās sistēmas, lai efekt īvāk īstenotu politiku.  Partnerattiec ību pamatprincips saglab āsies, 
taču sistēma būs stratēģiska un maz āk sarežģīta. 
Jaunā kohēzijas programmu paaudze darbosies p ēc šādiem pamatprincipiem:  
• Visam laika periodam tiks pie ņemts strat ēģiskās politikas dokuments, kas tiks izmantots k ā 
atskaites punkts dal ībvalstīm un reģioniem. Tas noteiks galvenos m ērķus, lai koncentr ētos 
uz kohēzijas atbalstu. Ikgad ējās Padomes debates saist īs kohēzijas mērķus ikgadējā 
Lisabonas strat ēģijas ieviešanas cikl ā. Līdzekļu atbrīvošana no paredz ētās darbības 
rezerves ar ī balstīsies uz to, cik liel ā mērā būs sasniegti strat ēģiskie mērķi. Reģionālās 
konkurētspējas un nodarbin ātības ziņā līdzekļu proporcija var ētu arī tikt nolikta mal ā, lai to 
aktualizētu brīdī, kad rodas nepieciešam ība reaģēt uz noteiktu ekonomisko norišu negat īvo 
iespaidu. 
• Katrs reģions vai dal ībvalsts ieteiks strat ēģiskos dokumentus 2007. – 2013. gadam. Kad 
komisija to pie ņems, tas kalpos par programmu veidošanas pamatu, kas koncentr ēsies uz 
intervences vadl īniju noteikšanu, atst ājot maksim ālu fleksibilit āti decentraliz ētai lēmumu 
pieņemšanai. Finanšu p ārraudzība notiks vadl īniju, ne darb ību līmenī; un finanšu kontrole 
un izvērtēšana būtu samērīgāka un decentraliz ētāka. 
• Lietotāji gūs racionālāku likumdošanas meh ānismu koh ēzijas politikas ieviešanai. B ūs 
nepieciešami tikai tr īs instrumenti: Koh ēzijas fonds, Eiropas Re ģionālās attīstības fonds un 
Eiropas Soci ālais fonds. Koh ēzijas fondam un ERAF b ūs vienotas programmas un tie paši 
darbības noteikumi infrastrukt ūras projektiem. 
• Lai kompens ētu pārrobežu sadarb ības juridiskos š ķēršļus, tiks izveidots instruments š ādas 
darbības atbalstam, kas var ētu būt izvirzīts kā izvēle. 
• Īpaša iezīme Eiropas Soci ālajam fondam b ūs speciālas darbības, lai pastiprin ātu migrantu 
sociālo integrāciju un palielin ātu viņu nodarbin ātību. Tas pretend ēs uz lielāku migrantu 
strādnieku līdzdalību Eiropas nodarbin ātības stratēģijas ietvaros un darb ību, kas ļautu trešo 
valstu iedz īvotājiem no daž ādām kultūras, reliģiskās, lingvistiskaj ām un etniskaj ām vidēm 
iekārtoties un akt īvi piedalīties visās Eiropas sabiedr ības jomās. Tam nepieciešama Eiropas 
Sociālā fonda darb ību stingra koordin ācija šajā jomā, kā arī mērķi un stratēģija, kas nosaka 
atbildīgos par imigr ācijas politiku. Eiropas Soci ālā fonda darb ību trešo valstu iedz īvotāju 
integrācijā veiks Nodarbin ātības un soci ālo lietu ĢD saskaņā ar Tieslietu un iekšlietu ĢD. 
3.2 Ieda ļa nr. 2: Dabas resursu saglab āšana un apsaimniekošana 
Kopā ar nozīmīgām sabiedrisko l īdzekļu summām, kas velt ītas 2. ieda ļā iekļautajiem 
uzdevumiem, ir ļoti svarīgi, lai instrumenti un realiz ācijas meh ānismi tiktu efekt īvi izlietoti.  
• Ar nesen ām 2003. un 2004. gada KLP reform ām un ar fiks ētiem izdevumiem 
lauksaimniec ībai līdz 2013. gadam ir noteikts pamats finanšu pl ānā iekļautajam 
laikposmam. Ir v ērts atzīmēt, ka šīs reformas jau ir izrais ījušas nopietnu vienk āršošanu, kas 
izpaužas k ā vienreizēji maksājumi lauksaimniekiem, viens normat īvs regulējums tiešai 
 
LV 17   LV palīdzībai un zemes apsaimniekošanas nevis ražošanas kontrole. Kop ējā tirgus nākotnes 
izmaiņas tiks vad ītas ar šo strukt ūru. Jaunie normat īvi noteiks KLP finans ējuma strukt ūru, 
kur katram p īlāram būs atsevišķs fonds, Eiropas Lauksaimniec ības vadības un garantijas 
fonds un Eiropas Lauksaimniec ības fonds lauku att īstībai. Fondiem b ūtu daudz l īdzīgu 
elementu, ieskaitot ofici ālu maksājumu iest āžu izmantošanu maks ājumu veikšanai un 
līdzīgus noteikumus finanšu kontrolei. 
• Lauku att īstības politika tiks realiz ēta, izmantojot tr īs galvenos uzdevumus: 
– lauksaimniec ības nozares konkur ētspējas palielin āšana, atbalstot 
pārstrukturēšanu; 
– vides un lauku ainavas uzlabošana, atbalstot zemju apsaimniekošanu; 
– dzīves kvalit ātes uzlabošana lauku re ģionos un ekonomisko darb ību 
dažādošanas populariz ēšana, veicot pas ākumus, kas orient ēti uz zemnieku 
saimniecībām un citiem lauku re ģionos strādājošajiem. 
Lauku att īstības programm ām visās dalībvalstīs jābūt vērstām uz visu tr īs mērķu sasniegšanu. 
Bet līdzsvaram starp izv ēlētajiem trim m ērķiem ir jābūt ļoti decentraliz ētam. Dalībvalstīm ar 
relatīvi mazatt īstītu lauksaimniec ības infrastrukt ūru vajadz ētu likt akcentu uz moderniz āciju 
un pārstrukturēšanu, lai KLP noteikumus var ētu īstenot efekt īvi un lauksaimniec ības nozare 
būtu konkur ētspējīga. Savuk ārt, ja lauku kopienas dz īvotspēja citā dalībvalstī ir redzama k ā 
galvenā problēma, tā var izvēlēties lielāku uzman ību pievērst ekonomikas daž ādošanai. 
Visos gad ījumos valsts, re ģionālā un vietējā līmeņa iesaistītajām personām būtu jāgūst labums 
no pasākumu būtiskas vienk āršošanas. Tas ietvers: 
– visu pasākumu pārgrupēšanu zem viena instrumenta, lai izstr ādātu vienotu 
programmu; 
– īpaša uzman ība tiks velt īta nepieciešam ībai pēc saskaņotības starp lauku 
attīstību un koh ēzijas pasākumiem; 
– labāku kontroles un decentraliz ācijas saska ņošanu: ES strat ēģisks dokuments, 
lai noteiktu strukt ūru valsts lauku att īstības stratēģijām; vairāk konsultāciju par 
to, kā šīs programmas ir izstr ādātas un tiks realiz ētas praksē, mazāk detalizētu 
likumu un noteikumu programmu ieviešanai; stingr āka kontrole un izv ērtēšana. 
Attiecīgie dalībvalstu un Komisijas pien ākumi finanšu vad ībā arī turpmāk būs 
skaidri noteikti. 
• Zivsaimniec ības politika  tiks  īstenota ar divu instrumentu pal īdzību. Eiropas 
Zivsaimniec ības fondu veidos atseviš ķs fonds zivsaimniec ības pārstrukturēšanai un no 
zivsaimniec ības atkarīgo piekrastes zonu att īstībai. Šis fonds tiks orient ēts uz ierobežotu 
vadlīniju skaitu: 
– piekrastes zonu ilgtsp ējīga attīstība (gan daž ādošanas, gan apk ārtējās vides 
nozīmē); 
– zvejas flotes piel āgošana; 
– dabai draudz īga un konkur ētspējīga akvakult ūra un zivsaimniecisk ā pārstrāde; 
 
LV 18   LV – citas visp ārējas intereses darb ības, ieskaitot dabas aizsardz ības izmēģinājuma 
projektus. 
Kamēr šis fonds ir skaidri un cieši saist īts ar koh ēzijas instrumentiem un tiks vad īts, 
izmantojot daudzgadu pas ākumu plānu, tas ir cieši saist īts ar kop ējās zivsaimniec ības 
politikas īstenošanu, t ādējādi ļaujot to attiecin āt uz iedaļu nr. 2 . 
Otrs instruments aptvers visus re ģionus, kur kop ējās zivsaimniec ības politikas reform ām 
vajadzīgs finansi āls atbalsts: 
– investīcijas kontroles pas ākumos, lai var ētu moderniz ēt kontroles metodes, kas 
tiktu izmantotas visos kontrol ētajos ūdeņos un būtu atbalsts Zivsaimniec ības 
kontroles a ģentūras darbam; 
– pasākumi, lai veicin ātu augstas kvalit ātes viegli pieejamas zin ātniskas 
konsultācijas un tehnisko inform āciju; 
– finansējums starptautisku zivsaimniec ības līgumu nosl ēgšanai un finans ēšanai 
un dalība Reģionālās zivsaimniec ības organiz ācijās. 
• Politikas saska ņotību nevar pan ākt, ja instrumenti tiek izskat īti izolēti. Vairums ES darb ību 
apkārtējās vides  jomā tiek veidotas, integr ējot dabas aizsardz ības jautājumus cit ās 
politikās.  
 Izaicinājums gaid āmajam periodam ir divk āršs: pirmk ārt, nodrošin āt to, ka dabas 
aizsardzības mērķi papildina un pastiprina izaugsmes politiku. Pašreiz ējais vides 
aizsardzības stāvoklis pieprasa palielin āt preventīvu un korekt īvu pasākumu skaitu vis ās 
politikas jom ās.  
 Finansējums, kas defin ēts 1A un 1B ieda ļā, iedaļā nr. 2 (agrovide, zvejniec ība un lauku 
attīstība) un ieda ļā nr. 4, ir fundament āls, lai realiz ētu vides aizsardz ības mērķus kā daļu no 
plašākas ES ilgtsp ējīgas attīstības mērķiem. Piem ēram, šobr īd aptuveni 16,5 % no Eiropas 
Reģionālā attīstības fonda (ERAF) un 50 % no Koh ēzijas fonda ir velt īti vides aizsardz ībai. 
Turklāt visām kohēzijas intervenc ēm ir jābūt saskaņā ar Kopienas ties ībām vides 
aizsardzības jomā.  
 Pašreizējais finans ējuma līmenis vides aizsardz ības aktivit ātēm būtu jāsaglabā un tur, kur 
tas ir būtiski, jāpaaugstina n ākamajā finanšu period ā, atspogu ļojot vides aizsardz ības kā 
ilgtspējīgas attīstības pīlāra nozīmi. Tādējādi ES vides aizsardz ības politikas 
pamatfinans ējums saglab āsies.  
 Šī apņemšanās nodrošin āt finansējumu vides aizsardz ībai tiks izkl āstīta stratēģiskajos 
ievirzes, programmatiskajos un ieviešanas vadl īniju dokumentos, kurus Komisija ierosin ās 
jau tuvākajos mēnešos. Turkl āt Komisija piepras īs dalībvalstīm atspogu ļot, kā tās ņēmušas 
vērā vides aizsardz ībai nepieciešamo finans ējumu, tostarp Natura 2000 b ūtiskus aspektus, 
veidojot valsts programmas saska ņā ar strukt ūrfondiem, un programmas apstiprin āšanas 
procesā apspriedīs ar dalībvalstīm vajadzību pēc Kopienas l īdzfinansējuma. 
• Lai gan vairums vides aizsardz ības pasākumu ir integr ēti citos pas ākumos, tom ēr ir 
nepieciešams instruments, lai realiz ētu darbību vienīgi vides jom ā. Programmas LIFE + 
 
LV 19   LV mērķis ir veicin āt ES apk ārtējas vides politikas un likumdošanas att īstību, ieviešanu, 
monitoringu un nov ērtēšanu. Jo īpaši tā atbalstītu: 
– apkārtējās vides politikas zin āšanu bāzes padzi ļināšanu un galveno l īdzekļu 
konsekvences nodrošin āšanu (datu v ākšana, p ētījumi, att īstības mode ļu 
veidošana utt.); 
– apkārtējās vides politikas ieviešanu, īpaši ceļot kapacit āti, veicinot lab āku 
pieredzes apmai ņu un inform ācijas tīklu izveidi, un NVO iesaist īšanu; 
– jaunu politikas pieeju un instrumentu demonstr ēšanu; 
– informēšanu un komunik āciju, lai paaugstin ātu izpratni par apk ārtējās vides 
problēmām. 
Atsevišķs instruments ļaus izveidot atseviš ķu likumu kopumu un l ēmumu pie ņemšanas un 
finansēšanas proced ūras, kā arī konsekvent āku politikas m ērķorientāciju. Rezult ātā 
samazināsies iesaist ītās administrat īvās izmaksas, k ā arī būs lielāka caurskat āmība un 
skaidrība. 
3.3 Ieda ļa nr. 3: Pilson ība 
Eiropas Savien ības kā miera, droš ības un taisn īguma telpas stiprin āšana 
Komisijas pieeja š ā mērķa sasniegšan ā balstās uz trim pamatprogramm ām, kas aizst āj lielo 
instrumentu un budžeta poz īciju skaitu šaj ā jomā. Pieaugs caurskat āmība, jo potenci ālie 
programmu „klienti” uzreiz zin ās, uz kuru ES kop ējo politikas m ērķi attieksies vi ņu darbība. 
Šīs programmas b ūs līdzīgas savā darbībā un darbības noteikumos, t ādējādi ieinteres ētām 
pusēm būs pieejams kaut kas l īdzīgs atseviš ķam noslēgtam instrumentam.  
Šī vienkāršotā struktūra palielin ās programmu k ā politikas instrumentu efektivit āti, risinot 
politikas uzdevumus caur atbilstoš ām pārraudzības un att īstības sistēmām. Turkl āt trim 
politikas jom ās noteiktaj ām programm ām ir lielāka elastība priorit āšu izvietošan ā dažādām 
darbībām tās pašas politikas ietvaros. T ādēļ tās palīdz ātri reaģēt uz negaid ītiem notikumiem – 
piemēram, droš ības jomā plānotā sistēma ietver elast ības rezervi starp prevent īvu un 
reaģējošu darbību.  
Vairums finanšu l īdzekļu šajā jomā būtu ar dal ībvalstīm dalītā pārvaldībā. Programmas 
struktūras vienk āršošana sekm ēs koordin āciju ar valstu administr ācijām. Elast ība, 
piemērojoties viet ējiem apstākļiem, tiks nodrošin āta ar valsts programmdokumentu pal īdzību. 
Ārējās struktūras veidos vienotu veselumu ar trim galvenaj ām politikas jom ām. 
• Pārvietošan ās brīvība un solidarit āte ārējo robežu, patv ēruma mekl ētāju un 
imigrācijas jom ā ir vērsta uz solidarit ātes īstenošanu šaj ā jomā un veido liel āko 
finansējuma daļu brīvībai, drošībai un taisn īgumam. Š ī programma ietver integr ētu pieeju 
ES ārējām robežām un veicina kop ējo patvēruma mekl ētāju politikas att īstību, kur 
atbildības dalīšana ar dal ībvalstīm palīdz izpildīt to starptautisk ās saistības. Programma 
sekmēs efektīvu un ilgtsp ējīgu migrācijas plūsmas pārvaldi – ieskaitot c īņu pret neleg ālo 
imigrāciju un trešo valstu neleg ālo imigrantu vai personu, kas neregul āri migrē ES 
virzienā, atpakaļ nosūtīšanu.  
 Kopējas imigrācijas politikas ieviešana pieprasa ar ī Kopienai noteikt ticamu atbildes r īcību 
 
LV 20   LV uz daudzdimensiju probl ēmu trešās pasaules valstu pilso ņu integrācijā. Tas noz īmē, ka 
lielākais uzsvars liekams uz migrantu palielin ātu līdzdalību Eiropas Soci ālā fonda (ESF) 
aktivitātēs. Tas prasa ar ī jaunu solidarit ātes veidu, lai atbalst ītu dalībvalstu centienus 
izmitināt trešo valstu pilso ņus ar daž ādiem kult ūras, reliģijas, lingvistikas un etniskiem 
pamatiem un iesaist ītu viņus visās Eiropas sabiedr ības dzīves jomās. Visbeidzot, š īm 
darbībām, kas nav iek ļautas ESF, t ādas kā dalība pilsoniskaj ā un politiskaj ā dzīvē, cieņa 
pret diversifik āciju un pilson ību vai pas ākumi, kas adres ēti patvēruma mekl ētājiem, 
ieskaitot darb ību vienot ā tīklā, standartiz ēšanu un indikatoru att īstību šajās jomās, 
finansējums tiks paredz ēts 3. iedaļā. 
 Komisija jau ir ierosin ājusi Eiropas ārējo robežu a ģentūras (Agency for External  
Borders ) radīšanu migr ācijas plūsmas vad ības jomā. Tiks veikts nov ērtējums, vai liela 
apjoma inform ācijas sistēmu vadība tiesliet ās un iekšliet ās, tādu kā Eurodac, SIS vai VIS, 
arī varētu nonākt šīs aģentūras pārraudzībā, vai arī tam būs nepieciešama jauna a ģentūra. 
Tomēr ir arī citi sektori, k ā pārtikas droš ība un muita, kuri ar ī prasa esoš ās kontroles 
racionaliz āciju un pastiprin āšanu uz ES ārējām robežām. Ņemot vērā noteiktu dal ībvalstu 
apjoma ietaup ījumus un potenci ālo pārklāšanos, tiks p ārbaudīta iespēja izmantot Eiropas 
ārējo robežu operat īvās sadarb ības pārvaldes a ģentūru kā koordin ējošo bāzi, kas 
nodrošinātu sadarb ību starp vis ām galvenaj ām struktūrām, kas atbild īgas par robežu 
pārvaldi.  
• Drošības programma  stiprinās noziedz ības un terorisma nov ēršanu, pastiprin ās sadarbību 
un apmai ņu starp ties ībsargājošām instanc ēm, atbalst īs izlūkošanas nodrošin āšanu Eiropas 
mērogā un att īstīs Eiropas apm ācību sistēmu dalībvalstu policijas vadošajiem 
darbiniekiem.   Komisija sagaida, ka Eiropols un Eiropas policijas koledža , kas šobr īd darbojas 
starpvaldību līmenī, kļūs par ES instit ūcijām saskaņā ar Konstit ūciju. 
• Taisnīguma un pamatties ību programm ā tiks veicin āta tiesisk ā sadarbība, tiesas 
pieejamība un liel āka juridiska noteikt ība gan uz ņēmējdarbībai, gan iedz īvotājiem, lai 
sekmētu pārrobežu situ ācijas uzlabošanos. T ā pārraudzīs pieaugošo likumdošanas aktu 
kopumu šaj ā jomā un sekm ēs abpusējas zināšanas par tiesu sist ēmu un uztic ēšanos tai, 
informējot sabiedr ību un apm ācot tiesnešus un citus tieslietu jom ā strādājošos. Programma 
pastiprinās arī koordin āciju un sadarb ību starp izmekl ētājiem un prokuroriem, kas 
nodarbojas ar nopietnu p ārrobežu noziegumu izmekl ēšanu, operat īvajā un stratēģiskajā 
līmenī. ES darb ība tiks orient ēta uz inform ācijas apmai ņu par spriedumiem krimin āllietās, 
piemēram, par iepriekš ējo sodāmību. Pamatties ību sekmēšana norit ēs līdztekus Hartas 
integrēšanai Konstit ūcijā un īpaši koncentr ēsies uz demokr ātisku līdzdalību Eiropas 
2009. gada v ēlēšanu sagatavošan ā. 
• Komisija sagaida, ka Eurojust , kas šobr īd darbojas starpvald ību līmenī, saskaņā ar 
Konstitūciju kļūs par ES strukt ūru. Saskaņā ar Eiropadomes 2003. gada decembr ī nolemto 
tiks paplašin āts pastāvošais Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudz ības centrs un tas 
kļūs par pilnībā patstāvīgu Pamatties ību aģentūru.  
 Komisija n ākamajā gadā plāno iesniegt likumdošanas priekšlikumus. Tom ēr, kas attiecas 
uz ārējo robežu p ārvaldes solidarit ātes mehānismu (P ārvietošanās brīvības programmas 
daļa) un jauno Tieslietu programmu, darb ības laiku nosaka jaun ā Līguma stāšanās spēkā. 
Nodrošin āt pieeju pamatprec ēm un pakalpojumiem 
 
LV 21   LV Pašreizējās patērētāju, pārtikas droš ības un vesel ības programmas  neattaisno pilso ņu 
cerības. Piem ēram, šobr īd sabiedrisk ās veselības programma sa ņem 3 reizes vair āk 
pieprasījumus pēc atbalsta, nek ā tā spēj apmierin āt. Slimību izskaušanu p ārtikas ķēdē kavē arī 
sarežģījumi līdzekļu piešķiršanā, savukārt paplašin āšanās izvirza īpašu izaicin ājumu soci ālās 
infrastrukt ūras uzlabošanai (vesel ība, patērētāji) visā ES-25. Lai uzlabotu šo situ āciju, 
Komisija pl āno aizvietot visus esošos instrumentus ar  diviem galvenajiem instrumentiem, lai 
labāk atbilstu pilson ības politiskajiem uzdevumiem. 
• Pārtikas droš ības programmas mērķi galvenok ārt ir cīnīties ar dz īvnieku infekcijas 
slimībām, veicin āt labāku sadarb ību starp ES laboratorij ām, samazin āt plaisu p ārtikas 
standartos valst īs un starp t ām un nodrošin āt aizsardz ību visā pārtikas ķēdē. 
• Patērētāju tiesību politikas un sabiedr ības vesel ības programma veicin ās ilgtspējīgu 
kapacitāti – patērētāju tiesību aizstāvības organiz āciju veidošanu; un uzlabos pat ērētāju 
aizsardzību ar labākas sadarb ības palīdzību starp dal ībvalstu amatperson ām, tāpat arī starp 
ES un treš ām valstīm. Tā arī atbalstīs sadarbību starp dal ībvalstīm, lai palielin ātu veselības 
aprūpes sistēmu efektivit āti un lietder ību visā Eiropā. 
Eiropas P ārtikas nekait īguma iest ādei un Eiropas infekciju slim ību novēršanas un 
kontroles centram  jānodrošina Komisijas pras ītā nepieciešam ā palīdzība (reglament ējoši un 
realizācijā), pildot Komisijas uzdevumus. Tie izstr ādās ieteikumus un anal īzi, kā arī radīs 
tīklojumus vis ā Eiropā, lai dalītos labākajā praksē. 
Eiropas kult ūras un daudzveid ības veicin āšana  
Nepieciešam ība vienkāršot pašreiz ējās paaudzes programmas kultūras, mediju un jaunatnes 
jomās sistemātiski ir bijusi izv ērtēšanas centr ā. Vienkāršāki un saska ņotāki līguma un finanšu 
noteikumi un maz āk sarežģīti likumi ļautu vair āk enerģijas veltīt realizācijai un maz āk 
administr ēšanai. 
Komisija ierosina vienk āršākus un elast īgākus juridiskos instrumentus maz ākā skaitā. Šie 
priekšlikumi samazin ās juridisko b āzu skaitu no pašreiz ējām astoņām uz četrām un budžeta 
pozīciju skaitu no 22 uz četrām. 
Jaunie instrumenti pie ļaus lielāku decentraliz āciju. Tāpat Komisija pl āno izveidot 
izpildinstit ūciju visām minētajām programm ām. Šī jaunā struktūra būs atbildīga par 
tehniskajiem uzdevumiem, kas saist īti ar visām šīm programm ām, un nodrošin ās palīdzību un 
uzskaiti ikdien ā. 
• Jaunā Jaunatnes programma  populariz ēs Eiropas pilson ību jauniešiem Eiropas l īmenī, kā 
arī valsts un viet ējā līmenī. Pašreizējās četras budžeta poz īcijas tiks aizvietotas ar vienu, 
kas ietvers visas darb ības, kuras šobr īd tiek realiz ētas divu atseviš ķu juridisku b āzu 
ietvaros (Jaunatnes programma un Kopienas darb ības programma, lai populariz ētu 
jaunatnes jom ā Eiropas l īmenī darbojošās struktūras).  
 Jaunatnes programmas pamat ā ir pilnvaru nodošana valstu birojiem, kuri str ādās Komisijas 
noteiktajos ietvaros. Š īs sistēmas stiprā puse ir, ka valstu biroji ar  valsts valodas lietošanu, 
valsts sist ēmas izpratni utt. var nodrošin āt, ka tā ir lietotājam draudz īga. Programma 
koncentrējas uz decentraliz ētām darbībām un samazina tiešu p ārraudzību jomās, kur tai ir 
skaidra pievienot ā vērtība (tādas kā tīklojums, politikas atbalsts un NVO atbalsts).  
 
LV 22   LV • Jaunā Kultūras programma b ūs atvērta visām kultūras un mākslas jom ām, bez iepriekš 
noteiktām kategorij ām, plašākam kultūras nozares p ārstāvju lokam – s ākot no valsts un 
vietējām administr ācijām līdz kultūras sektora iest ādēm un tīkliem. Tā sastāv no vienas 
juridiskās bāzes pašreiz ējo divu viet ā un no vienas budžeta poz īcijas pašreiz ējo piecu viet ā. 
Programma b ūs arī lietotājam draudz īgāka.  
• Jaunās Eiropas audiovizu ālā sektora  atbalsta programmas glob ālie uzdevumi b ūs: 
saglabāt un palielin āt Eiropas kult ūras daudzveid ību un audiovizu ālo mantojumu, 
populariz ēt starpkult ūru dialogu un sapratni, palielin āt Eiropas audiovizu ālo darbu apriti 
Eiropas Savien ības iekšien ē un ārpus tās. Tā savienos divas pašreiz ējās MEDIA 
programmas vien ā, integrējot dažādas Eiropas audiovizu ālās vērtību ķēdes sastāvdaļas. 
Ņemot vērā sabiedrisko konsult āciju rezult ātus, tiks vienk āršoti likumi un proced ūras.  
• Pilsonisk ās līdzdalības programma  turpinās nesen aizs ākto programmu un ietvers laika 
periodu no 2007. gada. T ā populariz ēs Savienības vērtības un mērķus, lai tuvin ātu pilsoņus 
ES un tās institūcijām un veicin ātu aktīvu pilsonisko l īdzdalību. Atbalsts var tikt sniegts ar ī 
struktūrām, kas darbojas saska ņā ar Eiropas visp ārējiem mērķiem aktīvas Eiropas 
pilsoniskās līdzdalības jomā, ieskaitot ideju laboratorijas. B ūs nepieciešama t ālāka darbība, 
un 2005. gada s ākumā apspriešanai tiks iesniegts jauns ties ību akta priekšlikums. 
Solidaritāte un ātrās reaģēšanas instruments 
Rīcība Eiropas l īmenī padarīs iespējamu kop ēju pieeju ar ī ārkārtējām situācijām. Solidaritāte 
un ātras reaģēšanas instruments  nodrošinās pilsoņiem Eiropas rea ģēšanu lielu katastrofu 
gadījumos. Paredz ētā instrumenta kompetence ietver gan nekav ējošu reakciju (koordin ēšana 
un resursu izvietošana, lai nov ērstu negad ījumus), gan finansi ālu palīdzību, lai tiktu gal ā ar 
neparedzētu ārkārtas situāciju sekām. To var ētu attiecin āt arī uz nepieciešam ību ietvert ātras 
reaģēšanas gatav ības pasākumus. Instruments nodrošin ās finansējumu, lai sniegtu atbalstu 
terorisma upuriem; risin ātu civilās aizsardz ības vajadz ības un rea ģētu uz sabiedr ības veselības 
krīzēm, kā arī uz citiem dabas rad ītajiem post ījumiem. 
3.4 Ieda ļa nr. 4: Eiropa k ā globāls partneris 
Savienība savas past āvēšanas laik ā ir attīstījusi plašu ārējo attiecību instrumentu spektru 
(kopējā tirdzniec ības politika, sadarb ība saskaņā ar divpus ējiem un daudzpus ējiem līgumiem, 
sadarbības attīstība, kopēja ārlietu un droš ības politika, kop ēja aizsardz ības un droš ības 
politika, humanit āra un finansi āla palīdzība, kā arī iekšējās politikas ārējā plānošana: 
enerģētika, dabas aizsardz ība, tieslietas un iekšlietas utt.). Pateicoties ikgad ējai budžeta 
procedūrai, izplat ītajiem instrumentiem ir pievienota jaunu budžeta poz īciju radīšana, un tai 
sekojoša speci ālu juridisko pamatu pie ņemšana to īstenošanai. 
Rezultāts ir kombinēts un komplekss instrumentu kopums . ES glob ālie ārējās palīdzības 
centieni šobr īd tiek realiz ēti ar vair āk nekā 30 dažādu tiesisku instrumentu (programmu) 
palīdzību, tematisko, k ā “EIDHR” 3, un ģeogrāfisko, kā EDF vai TACIS programmas. Šeit ir 
arī rinda KĀDP instrumentu (Kop īgas darbības) 4. Ir arī daži atseviš ķi instrumenti, kuri ietver 
ārējo ietekmi uz iekšlietu politik ām, tādu kā „Enerģijas saprātīga izmantošana” (Intelligent 
Energy). Šo dažādo programmu efekt īva un koordin ēta vadība ir kļuvusi par aizvien 
grūtāku uzdevumu , tāpat kā komunik ācija un ietekmes palielin āšana. 
                                                 
3 Eiropas demokr ātijas un cilv ēktiesību iniciatīva.  
4 100 daž ādi instrumenti min ēti 10. febru āra ziņojumā, iekļaujot 1. pīlāra un KĀDP instrumentus. 
 
LV 23   LV Kā paredzēts Komisijas 10. febru āra paziņojumā, Komisija t ādējādi ierosina radik āli 
vienkāršot instrumentus, ko nosaka nepieciešam ība veicin āt ārējo darbību saskaņotību, un 
sasniegt vair āk un labākus rezult ātus ar pieejamajiem resursiem, realiz ējot šādus principus: 
• Politikai ir j ānosaka instrumenti.  Pastāv patiess risks „nolikt ratus priekš ā zirgam” – ka 
būs instrumentu noteiktas politikas. ES ir laiks pamat īgi pārbaudīt tās instrumentus, lai 
padarītu tos saska ņotākus un uz rezult ātu vērstus un palielin ātu to finanšu strukt ūras efektu 
un elastību.  
• Nodrošin āt vispārēju politikas saska ņotību. Pareiza politiku kombin ācija un līdzsvars 
starp nepieciešam ību pēc īstermiņa reakcijas un ilgtermi ņa stratēģijām tiks nodrošin āta ar 
Valsts strat ēģijas dokumentiem ( CSP) un Reģionālajiem strat ēģijas dokumentiem ( RSP), 
kā arī pievienošan ās un tematiskaj ām stratēģijām. Ja tas tiks pak ļauts regul ārām pārbaudēm 
un tam būs pareiza jauno pl ānoto instrumentu kombin ācija, tas nodrošin ās nepieciešamo 
pieejas saska ņotību.  
• Vienkāršot strukt ūru un proced ūras 5. Budžeta poz īcijas un proced ūras (finans ē 
instrumentus un to juridisk ās bāzes) tiks vienk āršotas, lai padar ītu tās efektīvākas, īpaši 
attiecībā uz ārkārtas un kr īzes situācijām, un atv ērtākas jaunām iniciatīvām, kā Globālais 
fonds cīņā ar HIV/AIDS, tuberkulozi un mal āriju vai nabadz īgo valstu, kam ir liels par ādu 
slogs, iniciat īvas.  
• Uz rezult ātiem orient ēta resursu sadale . Ir pilnīga vienpr ātība par nepieciešam ību sadalīt 
resursus atbilstoši sagaid āmajiem un izm ērāmajiem rezult ātiem. CSP–RSP process, ko 
atbalstīs stiprākas analītiskās potenciālās iespējas, pretstat ītu sākotnējos mērķus un reālos 
sasniegumus.  
• Veiksmīgāks dialogs un koordin ācija ar citiem donoriem un instit ūcijām. Vispirms 
dialogs ar cit ām ES instit ūcijām, bet p ēc tam ar ī ar dalībvalstīm un Bretonvudsas 
institūcijām. 
• Veiksmīgāks dialogs ar treš ām valstīm. Jaunais un vienk āršotais instrumentu kopums 
ietvers visas valstis, nodrošinot lab āku sapratni un las āmību. 
Lai tālāk palielin ātu Komisijas vad īto ES pal īdzības vispārējo efektivit āti, izveidotie jaunie 
instrumenti un finanšu sadales tiks vad īti, pievēršot lielāku vērību vajadz ībām un darb ības 
kritērijiem. Kādreizējā EAF palīdzības iekļaušana budžet ā veicinās savstarp ēju bagātināšanos 
uz līdzšinējo divu sist ēmu labākās prakses l īmeņiem. Komisija t ālāk tieksies uz to, lai jaunais 
pamatdokuments, kas regul ē palīdzības programmas un to realiz āciju, to nost ādītu labvēlīgā 
pozīcijā. 
Jaunajā ierosinātajā struktūrā trīs vispārēji instrumenti tieši atbalsta Eiropas ārējās 
politikas : pirmsiest āšanās politiku, kaimi ņattiecību politiku un att īstības politiku. Ir 
izstrādāti trīs tematiskie instrumenti reakcijai uz kr īzes situācijām, politiski, humanit āri 
vai finansi āli, un tie aptvers visas treš ās valstis.  Vienkāršošanas process ietvers ar ī dažādu 
tematisko instrumentu apvienošanu, kuri šobr īd ir atseviš ķi un kuri var tikt p ārklasificēti 
saskaņā ar to tematisko sf ēru.  
                                                 
5 Pašlaik RELEX  politikas jom ās ir 91 budžeta poz īcija. Tas neietver budžeta poz īcijas citos politikas 
izstrādes resursos no pašreiz ējās 4. iedaļas. 
 
LV 24   LV 3.4.1 Politikas noteiktie instrumenti  
• Pirmsiestāšanās instruments ( IPA) 
Tas ietvers kandid ātvalstis (Turcija, Horv ātija) un potenci ālās kandidātvalstis (atlikuš ās 
Rietumbalk ānu valstis). T ādēļ IPA aizstās esošos instrumentus ( PHARE , ISPA , SAPARD  un 
Turcijas pirmsiest āšanās regulu), vienk āršojot programmu vad ību kandid ātvalstīm 6. Lai 
vienkāršotu atbalstu Rietumbalk ānu valst īm un nov ērstu nevajadz īgu pakāpeniskas 
samazināšanas procesu, IPA aizstās arī CARDS . 
Tas aptvers š ādas jomas: instit ūciju veidošana; re ģionālā un pārrobežu sadarb ība; 
cilvēkresursu att īstība; lauku att īstība. IPA saņēmējvalstis tiks sadal ītas divās kategorij ās 
atkarībā no to statusa – k ā atzītās kandidātvalstis vai potenciālās kandidātvalstis. 
Visas Rietumbalk ānu valstis ir iek ļautas Stabiliz ācijas un iest āšanās procesā un tādējādi 
kvalificējas kā potenciālās kandidātvalstis. T ām tiks pied āvāta palīdzība, kas balst ās uz 
CARDS  regulā šobrīd noteiktajiem principiem un priorit ātēm: institūciju veidošana un 
demokratiz ācija, ekonomisk ā un soci ālā attīstība, reģionālā un pārrobežu sadarb ība un 
atsevišķu elementu saska ņošana ar acquis communautaire . Kad valstij ir apstiprin āts 
kandidātvalsts statuss, IPA papildinās palīdzību, ietverot visas piecas iepriekšmin ētās jomas, 
ar daudz liel āku uzsvaru uz acquis communautaire transponēšanu. Tādēļ tiks izstr ādāta 
skaidra atš ķirība starp kandid ātvalstīm un potenci ālajām kandid ātvalstīm. Valsts no 
potenciālas kandid ātvalsts statusa var p āriet kandid ātvalsts status ā vienīgi ar Padomes 
vienbalsīgu politisku l ēmumu, kam seko Komisijas izv ērtējums.  
• Eiropas Kaimi ņattiecību un partnerattiec ību instruments ( ENPI ) 
Jūnija Eiropadomes apstiprin ātajā 2004. gada 12. maija Komisijas pazi ņojumā 7 Komisija 
norādīja, ka Eiropas Kaimi ņattiecību politikai ( ENP ) kopumā un ENP  rīcības plāniem jo īpaši 
jānodrošina pamatnost ādnes finansi ālai palīdzībai, lai padar ītu to pieejamu noz īmīgajām 
dalībvalstīm. Tā ierosināja no 2007. gada rad īt jaunu kaimi ņattiecībām veltītu instrumentu. 
Līdz šim tika pie ņemts, ka šis instruments papildin ās, nevis aizst ās esošos instrumentus 
(TACIS , MEDA ) vai to p ēctečus, un piev ērsīsies pārrobežu un starptautisk ās sadarbības 
pasākumiem pie ES ārējām robežām, sniedzot b ūtiski vienk āršotas proced ūras un radot 
lielāku efektivit āti. 
Attīstoties konceptu ālam darbam pie daž ādiem ārējās palīdzības instrumentiem, k ļuva skaidrs, 
ka bija vajadz īga plašāka pieeja, lai atspogu ļotu specifisko ENP  pieeju, ieviestu liel āku 
skaidrību attiec ībās ar kaimi ņvalstīm, nodrošin ātu optim ālu saska ņotību palīdzībai 
dalībvalstīm un turpin ātu vienkāršot palīdzības sniegšanu. Tas ietver ENPI  darbības sfēras 
paplašināšanu, lai ietvertu visu finansi ālo palīdzību valstīm, kuras aptver Eiropas 
kaimiņattiecību politika. 
ENPI  jāpiedalās jaunu sadal ījumu rašan ās novēršanā starp ES un kaimi ņvalstīm, paplašinot 
politisko, droš ības, ekonomisko un kult ūras sadarb ību un pied āvājot saņēmējvalstīm iespēju 
piedalīties dažādās ES aktivit ātēs. Īpaša uzman ība jāpievērš ENP  darbības plānu īstenošanai, 
                                                 
6 Šaj ā kontekst ā tiks ņemtas vērā Eiropas Savien ības politikas pras ības, kas j āizpilda jaun ām 
kandidātvalstīm un valst īm, kas pretend ē uz kandid ātvalsts statusu 
7 KOM (2004) 373, Eiropas kaimi ņattiecību politikas strat ēģijas dokuments 
 
LV 25   LV kopīgi pieņemtiem dokumentiem, kas ietver priorit āšu kopumu, kuru realiz ēšana tuvin ās 
partnervalstis Eiropas Savien ībai. 
Tā darbības spektrs sniedzas p āri ilgtspējīgas attīstības, ekonomisk ās izaugsmes un 
nabadzības samazin āšanas veicin āšanai. Tas ietver noz īmīgu atbalstu pas ākumiem, kas 
orientēti uz progres īvu ekonomisko integr āciju, dziļāku politisko sadarb ību, likumdošanas 
saskaņošanu, instit ūciju darba uzlabošanu, dal ību Kopienas programm ās un aģentūrās, iekšējo 
sakaru un visp ārējās infrastrukt ūras attīstību. Lai pal īdzību padarītu efektīvāku, jābalstās uz 
paplašināšanās procesā iegūto pieredzi un j ālieto līdzīgi tehniskie instrumenti k ā divpusējā 
sadarbība vai TAIEX . 
IPA un ENPI  tiks ietverta īpaša daļa, lai sekm ētu pārrobežu sadarb ību katrā robežas pus ē, 
starp trešo valsti un attiec īgo dalībvalsti. Šis komponents ietver s uzdevumus, kas izriet no 
ārējās politikas un no ekonomisk ās un soci ālās kohēzijas un darbosies saska ņā ar kopējo 
metodolo ģiju un harmoniz ēto vadību, kas balst īta uz tādiem principiem k ā daudzgadu 
programm ēšana, partner ība un līdzfinansējums. Resursi tiks ņemti no ab ām paredzēto finanšu 
perspektīvu iedaļām – kohēzijas un ārējās politikas. Attiec īgajai dalībvalstij b ūtu jāsadala 
ieguldījums ENPI  un IPA no Kohēzijas politikas sada ļas un tas tiktu pievienots kop ējiem 
līdzekļiem no strukt ūrfondiem un Koh ēzijas fonda, lai sasniegtu 4 % griestus. 
• “Sadarbības attīstības jomā un ekonomisk ās sadarbības” instruments 
Jaunais instruments b ūs galvenais l īdzeklis, ar ko atbalst īt jaunattīstības valstu progresa 
centienus īstenot Tūkstošgades att īstības mērķus. Nākamais finanšu pl āna periods ir izš ķirīgs, 
lai sasniegtu 2015. gada m ērķus. Instruments tiks versts uz vis ām tām valstīm, kuras 
nesaņems palīdzību no IPA vai ENPI . 
Tas ietvers att īstību un ekonomisko sadarb ību ar partnervalst īm un reģioniem, to daž ādajās 
formās un kārtībā, kā arī globālas un horizont ālas iniciat īvas atbilstoši L īguma 179. un 
181.a pantam. 
Tas ietvers 9. Eiropas Att īstības fonda (EAF), kam termi ņš beigsies 2007. gad ā, turpinājumu. 
Komisija patieš ām ir ierosin ājusi nedibin āt 10. EAF, bet piln ā mērā palīdzēt ĀKK valstīm 
sadarbības instrumenta galvenajos virzienos. Sagaid āms, ka pal īdzība ĀKK valst īm tiks 
sniegta vēl efektīvāk (sarunas par valsts strat ēģijām ietvers visa veida pal īdzību), iejūtīgāk un 
efektīvāk (ekonomijas vad ība ne tikai Komisijas dienestiem, bet, pirmk ārt un galvenok ārt, 
saņēmējvalstu un ieinteres ēto personu labumam). Pievienot ā vērtība, kas tiks ieg ūta, ietverot 
ĀKK palīdzību ES budžet ā ar pilnu ES īstenoto budžeta kontroli ir aprakst īta atseviš ķā 
2003. gada oktobra Komisijas pazi ņojumā 8. 
Tam vienl īdzīgi jāaptver tās jomas, kuras ir iek ļautas nol īgumos un citos divpus ējos 
instrumentos ar partnervalst īm, vai sadarb ības darba gait ā kopīgi jāvienojas ar partnervalst īm, 
piemēram, pastiprinot daž ādus sociālos pakalpojumus (vesel ības aizsardz ība, izglītība); 
sekmēt būtisku infrastrukt ūras vajadz ību atbalst īt ekonomikas un soci ālo attīstību (transports, 
inženierkomunik ācijas, telekomunik ācijas ...): str ādāt ar ilgtsp ējīgu lauku att īstību un pārtikas 
drošību dažādos aspektos (lauksaimniec ības reforma, apk ārtējās vides aizsardz ība u.c.), 
ieskaitot attiec īgu rīcību darbā ar Protokola par cukuru reformu 9; veicināt efektīva privātā 
                                                 
8 KOM (2003) 590. 
9 Š īs darbības ir izkl āstītas Komisijas zi ņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam, lai realiz ētu ilgtspējīgu 
lauksaimniec ības modeli Eiropai ar p ārveidoto KLP – reformu cukura jom ā (KOM(2004)499). 
 
LV 26   LV sektora rašanos, kurš b ūtu spējīgs atbilstoši glob ālās tirdzniec ības likumiem un tirgus 
ekonomikas principiem  (ieskaitot instit ūciju radīšanas mēģinājumus, tieš āk orientētus uz šo 
mērķi) populariz ēt labu pārvaldi, likuma varu un cilv ēktiesību ievērošanu un demokratiz āciju, 
atbalstīt institūciju izveidi, p ārraudzīt patvēruma mekl ētāju un migrantu pl ūsmas; nodarboties 
ar tādiem droš ības jautājumiem k ā cīņu pret cilv ēktirdzniec ību, noziedz ību un terorismu, 
nodarboties ar atomdroš ības jautājumiem, veicin āt mediju un komunik āciju sektora att īstību, 
atbalstīt ekonomisko un kult ūras sadarb ību ar privili ģētākām valstīm. 
Tas ietvers ātras un integr ētas reakcijas iesp ēju uz pēckrīžu mainīgajām vajadzībām. 
3.4.2 Instruments reakcijai uz kr īzes situācijām 
• Stabilitātes instruments 
Pirms citu instrumentu iejaukšan ās šis instruments ļaus Kopienai: 
– efektīvi, nekav ējoties un kompleksi rea ģēt uz krīzes situāciju un nestabilit āti ar 
atsevišķa finanšu instrumenta pal īdzību, papildinot ātrās reaģēšanas meh ānisma 
pievienoto v ērtību līdz brīdim, kam ēr atsāksies programmas sast ādīšana vispārējo 
sadarbības un atbalsta instrumentos esoš ā viena instrumenta ietvaros; 
– risināt globālas un reģionālas pārrobežu probl ēmas, kas ietekm ē civiliedz īvotāju 
drošību, cīņu ar organiz ēto noziedz ību un terorismu, kur ir nepieciešams veikt 
šādas darbības, reaģējot uz krīzes situāciju; 
– risināt kodoldroš ības jautājumus, kur ir nepieciešams veikt š ādas darb ības, 
reaģējot uz krīzes situāciju; 
– attīstīt starptautisko miera uztur ēšanas kapacit āti sadarb ībā ar reģionālajām 
organizācijām, saskaņā ar izveidoto politiku, kura tika apstiprin āta atbilstīgi Africa 
Peace Facility,  un Brahimi  ziņojuma rekomend ācijām; 
– Veikt vēlēšanu atbalsta misijas valst īs, uz kur ām ir pārāk bīstami nos ūtīt 
novērošanas misijas. 
Turklāt instruments nodrošina pamatu reakcijai uz Savien ības atbalst ītām jaunām politikas 
iniciatīvām, saskaņā ar regulas m ērķiem, kur tas papildina darb ības, kas veiktas citu ārējo 
darbības instrumentu ietvaros. 
Esošie līgumu juridiskie ierobežojumi 10 nepieļauj atseviš ķa, pakāpjveida instrumenta 
radīšanu, kas darbotos ar visiem šiem aspektiem. T ādēļ instruments stabilit ātei ir vērsts tikai 
uz pirmās pakāpes darbībām. Otrās pakāpes darbības tiks turpm āk apstiprin ātas KĀDP, un to 
darbības sfēru noteiks Padome uz precedentu b āzes, kā tas ir šobr īd. 
• Humanitārās palīdzības instruments 
Ir plānota ES humanit ārās palīdzības pārraudzība pašreiz ējā formā, kas tiek atz īta par 
pietiekami labi defin ētu apjoma un uzdevumu zi ņā un veiksm īgi darbojošos realiz ācijas un 
efektivitātes ziņā. 
                                                 
10 Šis ierobežojums paliks sp ēkā pat tādā gadījumā, ja tiks apstiprin āta Konstit ūcija. 
 
LV 27   LV Tomēr kā vienkāršošanas un racionaliz ācijas procesa da ļai, tam ir j āintegrē citas humanit āras 
dabas aktivit ātes humānās palīdzības instrument ā. Tas tostarp attiecas ar ī uz pārtikas 
palīdzības pasākumiem un humanit ārajiem aspektiem, sniedzot pal īdzību person ām, kas 
zaudējušas saikni ar dzimto zemi. 
• Makrofinansi ālā palīdzība (MFA ) 
Kopš tās uzsākšanas 1990. gad ā makrofinansi ālā palīdzība (MFA ) ir pierādījusi sevi k ā 
efektīvu ekonomisk ās stabiliz ācijas instrumentu un struktur ālo reformu realiz ētāju 
saņēmējvalstīs. Tā ir jāuztver un j āpastiprina augošo potenci ālo vajadzību skatījumā, īpaši no 
paplašinātās Savien ības kaimi ņvalstu puses: NVS rietumda ļas (Moldova, Ukraina, 
Baltkrievija), Kauk āza un Vidusj ūras valstīm, kas nav ES dal ībvalstis. 
Kamēr Konstitūcijas līgums vēl nav stājies spēkā, instrumentu p ārvaldīs ar Padomes ad hoc 
lēmumiem saska ņā ar līguma 308. pantu. 
3.4.3 Iekš ējo politiku ārējie aspekti 
Iekšējo politiku populariz ēšana ārpus Savien ības robež ām arī ir Savien ības ārējo attiecību 
kritisks aspekts. Tas ir vit āli svarīgi, lai saska ņotu minēto iekšējo politiku ( īpaši izglītība, 
vide, imigr ācija un patv ērums, muita un nodok ļu politika, inform ācijas tīklu izveide) 
konsekvenci un tematisko p ārredzamību ar nepieciešam ību pēc vispārējas ārējo attiecību 
saskaņotības (kā noteikts valstu vai re ģionālās stratēģijas dokumentos). 
Trim ārējo sakaru jom ā plānotajiem visp ārējiem instrumentiem b ūtu jāietver visas politikas 
sfēras vai nu k ā tematiskajam kopumam, vai politikas kombin ācijai, adres ētai trešai valstij. 
Parasti tādēļ nav vajadz īgi atseviš ķi juridiskie instrumenti, lai risin ātu iekšpolitikas ārējos 
aspektus, ja atbilst īgi noteikumi ir ietverti ārējā juridiskaj ā instrument ā, lai aptvertu īpašas 
attiecīgās politikas pras ības un saglab ātu to identit āti. Pieejamajos instrumentos tiks ieviesti 
atbilstoši noteikumi, lai garant ētu to, ka iekšpolitikas ārējie aspekti ir piln ībā ietverti, ļaujot 
veikt darb ības, kas atbalsta t ādas politikas jomas k ā vide, patv ērums un imigr ācija, izglītība, 
transports, muita un nodok ļu politika. Īpaša uzman ība tiks piev ērsta trešā līmeņa izglītības 
(TEMPUS ) atbalsta darb ībām. Atseviš ķos gadījumos politikas m ērķis prasīs, lai līdzekļi nav 
programm ēti ģeogrāfiski, jo tie kalpo daudzpus īgiem mērķiem, piem ēram, lai ļautu ES 
veicināt tās vides aizsardz ības mērķus daudzpus ējā kontekst ā neatkarīgi no atseviš ķu 
saņēmēju prioritātēm. 
Tādēļ vadība tiktu sadal īta starp iekšpolitikas un ārpolitikas ģenerāldirektorātiem: tas noz īmē 
līdzprogramm ēšanu, attiec īgās Komitejas prezident ūru uzņemtos Relex  ĢD, sadarb ībā ar 
attiecīgo iekšpolitikas ĢD, vai tiktu ieviesta prezident ūra saskaņa ar rotācijas principu. 
Projektu atlas ē un izvērtējumā, ko veiks AIDCO  ĢD, tiks iesaist īts iekšpolitikas ĢD.