LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 8.5.2015. 
COM(2015) 191 final 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
2014. gada zi ņojums par ES Pamatties ību hartas piem ērošanu 
{SWD(2015) 99 final}  
 
2 
 1. Ievads  
Piektajā gada ziņojumā sniegts izkl āsts par ES Pamatties ību hartas (“Harta”) īstenošanu Eiropas 
Savienībā (ES) un t ās dalībvalstīs 2014. gad ā. 
Harta ir juridiski saistoša kopš 2009. gada 1. decembra. T ā ir saistoša ES iest ādēm, pieņemot jaunus 
pasākumus. Dal ībvalstīm tā ir saistoša, r īkojoties ES ties ību darbības jomas ietvaros. B ūdama jauns 
tiesību avots, Harta nep ārtraukti ieguvusi arvien liel āku juridisko noz īmi. 2014. gad ā 210 ES tiesu1 
nolēmumos bija min ēta atsauce uz Hartu2 salīdzinājumā ar 43 nol ēmumiem 2011. gad ā, 
87 nolēmumiem 2012. gad ā un 114 nol ēmumiem 2013. gad ā. 
Jaunā Komisija priekšs ēdētāja Žana Kloda Junkera ( Jean-Claude Juncker ) vadībā uzsāka darbu 
2014. gada novembr ī. Priekšsēdētājs Ž. K. Junkers ap ņēmās “[..] izmantot Komisijas prerogat īvas, lai 
mūsu kompetences jom ā aizstāvētu kopīgās vērtības, tiesiskumu un pamatties ības, vienlaikus pien ācīgi 
ņemot vērā 28 dalībvalstu konstitucion ālo un kult ūras tradīciju dažādību.”3 Atbildību par pamatties ību 
uzraudzību viņš uzticēja pirmajam priekšs ēdētāja vietniekam Fransam Timmermansam ( Frans 
Timmermans ). 
Komisija iek ļauj Hartu vis ās politikas jom ās. Tā cieši sadarbojas ar valstu, Eiropas un starptautiskaj ām 
organizācijām, lai nodrošin ātu pamatties ību veicināšanu. 
Savā uzklausīšanas san āksmē Eiropas Parlament ā pirmais priekšs ēdētāja vietnieks F. Timmermanss 
apņēmās organizēt ikgadēju kolokviju par pamatties ību stāvokli ES, lai uzlabotu savstarp ējo sadarbību 
un politisko iesaisti pamatties ību veicin āšanā un aizsardz ībā. Kolokvij ā notiks dal ībvalstu, iest āžu un 
ieinteresēto personu p ārrunas, lai noteiktu un īstenotu politikas pas ākumus pamatties ību jautājumos. 
Pirmajā kolokvijā, kas notiks 2015. gada oktobr ī, galvenā uzmanība tiks vērsta uz ieciet ības un cie ņas 
veicināšanu, jo īpaši, lai nov ērstu un apkarotu antisem ītisko naidu un naidu pret musulma ņiem. Pirms 
tam notiks apspriešan ās ar pilsonisko sabiedr ību un ieinteres ētajām person ām, tostarp divi augsta 
līmeņa dialogi — ar reli ģiskajiem l īderiem un ar nekonfesion ālo organiz āciju pārstāvjiem. 
Šajā ziņojumā sniegts izkl āsts par to, k ā ES iestādes, jo īpaši Eiropas Komisija, un dal ībvalstis 
piemēro Hartu, k ā arī par tās piemērošanu attiec ībā uz ES iest ādēm un dal ībvalstīm. Ziņojumā 
uzsvērta Eiropas Cilv ēktiesību konvencijas (ECK) noz īme un sniegta aktu ālā informācija par ES 
pievienošanos min ētajai konvencijai. Pirmo reizi zi ņojumā ir iekļauta noda ļa par aktu ālu jaunāko 
jautājumu —  šogad t ās ir “pamatties ības digitālajā vidē”. 
                                                            
1 Vispārējā tiesa, Civildienesta tiesa un Tiesa (ES Tiesa). 
2 Skatīt dienestu darba dokumenta I pielikum ā pārskatu par 2014. gada ES Tiesas judikat ūru, kur ir min ētas tiešas 
atsauces uz Hartu vai kur t ā ir minēta apsvērumos. 
3 Skatīt Žana Kloda Junkera “Politikas pamatnost ādnes nākamajai Eiropas Komisijai”, 
http://ec.europa.eu/priorities/docs/pg_lv.pdf , 8. lpp. 
 
3 2. Hartas piem ērošana ES un attiec ībā uz ES vis ās tās darbībās 
ES iestādēm visās to darbībās ir pienākums ievērot Hartu. 
2.1. Likumdošana  
Pamatties ību ievērošanas sistem ātiskas pārbaudes likumdošanas procesa laik ā ir nepieciešamas, lai 
garantētu tiesību akta projekta atbilst ību Hartai. Komisija 2011. gad ā publicēja “Darb ības 
pamatnost ādnes par pamatties ību ņemšanu v ērā Komisijas ietekmes nov ērtējumos”4. Tā 2014. gad ā 
apņēmās pārskatīt savas ietekmes nov ērtējuma pamatnost ādnes un organiz ēja sabiedrisko 
apspriešanu5. 
Kā to ilustrē lieta Digital Rights Ireland6, nepieciešams p ārbaudīt pamatties ību principa iev ērošanu 
tiesību aktu projektos. Tiesa atzina par sp ēkā neesošu Direkt īvu par datu saglab āšanu7, ņemot vērā 
pārkāpumus attiec ībā uz Hartas 7. un 8. pant ā garantētajām pamatties ībām uz priv ātumu un personas 
datu aizsardz ību. Šajā spriedum ā tika paskaidrots, ka noteikti pas ākumi pamatties ību aizsardz ībai, 
tostarp noteikumi par iz ņēmumiem attiec ībā uz profesion ālo [dienesta] nosl ēpumu un iepriekš ēju 
administrat īvo pārbaudi vai p ārbaudi ties ā, ir jāietver sekund ārajos ES ties ību aktos un tos nevar atst āt 
valstu likumdev ēju ziņā. ES Tiesa nol ēma, ka datu saglab āšana ir le ģitīms vispārējo interešu m ērķis, 
proti, smagas organiz ētās noziedz ības apkarošana, un ir piem ērots līdzeklis šā mērķa sasniegšanai. 
Tomēr Tiesa nosprieda, ka direkt īvas iejaukšan ās pamatties ībās uz priv āto dzīvi un personas datu 
aizsardzību nav ierobežota ar absol ūti nepieciešamo. 
Šis spriedums ir noz īmīgs visām likumdošanas proces ā iesaistītajām ES iest ādēm. Padome 2014. gada 
decembrī atjaunināja savas “Pamatnost ādnes par metodiskiem pas ākumiem, kas j āveic, lai p ārbaudītu 
pamatties ību sader ību Padomes sagatavošanas strukt ūrās”8. Tā nodrošin āja apmācību Padomes 
personālam, lai var ētu vieglāk īstenot min ētās pamatnost ādnes. 
2.2. ES līdzekļu pārvaldība 
Pārvaldot ES l īdzekļus, Savien ības iestādēm, strukt ūrām, birojiem un a ģentūrām ir jāievēro Hartā 
paredzētās pamatties ības. Dalībvalstīm, īstenojot Savien ības tiesību aktus, ir t ādi paši pien ākumi. 
                                                            
4 SEC(2011) 567 final, 6.5.2011. 
5 http://ec.europa.eu/smart-regulation/ impact/consultation_2014/index_lv.htm . 
6 ES Tiesas 2014. gada 8. apr īļa spriedums liet ās C-293/12 un C-594/12 Digital Rights Ireland un Kärntner 
Landesregierung.  
7 Direktīva 2006/24/EK, OV L 105/54. 
8 Padomes ģenerālsekretariāts, ST 5377 2015 INIT. 
 
4 Liivimaa Lihaveis MTÜ lietā9 Tiesa apstiprin āja iepriekš ējo judikat ūru, ka “Savien ības tiesību 
piemērošanā” jābūt pietiekamai saiknei, kas ir cieš āka nekā divu jomu l īdzīgums vai vienas jomas 
netiešā ietekme uz otru jomu10. Minētajā lietā abām darbības programm ā iesaistītajām dalībvalstīm 
atbilstīgi ES ties ību aktiem ir pien ākums īstenot šo programmu. Pirmk ārt, minētajām dalībvalstīm 
saskaņā ar Regulas Nr. 1083/2006 63. panta 1. un 2. punktu bija j āizveido uzraudz ības komiteja. 
Otrkārt, visiem pas ākumiem, kuru m ērķis ir piem ērot minēto darbības programmu, ir j āatbilst Regulas 
Nr. 1083/2006 un Nr. 1080/2006 norm ām. ES Tiesa nol ēma, ka uzraudz ības komitejas īstenotā 
Programmas rokasgr āmatas pie ņemšana ir uzskat āma par Savien ības tiesību īstenošanu Hartas 
51. panta 1. punkta izpratn ē. Programmas rokasgr āmatā nebija paredz ēta iespēja uzraudz ības komitejai 
pārskatīt lēmumus nepieš ķirt atbalstu; ES Tiesa nol ēma, ka tādējādi netiek iev ērots efekt īvas tiesību 
aizsardzības princips, kas ir paredz ēts Hartas 47. pant ā. 
Eiropas Ombuds 2014. gada maij ā uzsāka izmekl ēšanu attiec ībā uz pamatties ību ievērošanu ES 
kohēzijas politik ā11. Komisija sav ā 2014. gada 29. oktobra atbild ē12 apņēmās pieņemt pasākumus, lai 
sekmētu izpratni par Hartu dal ībvalstīs, tām pārvaldot Eiropas strukt ūrfondus un invest īciju fondus 
(ESI fondi). Komisija ofici āli atgādināja dalībvalstīm par to pien ākumu iev ērot Hartas noteikumus. T ā 
arī piedāvā ESI fondu pal īdzību sūdzību proced ūru atbalstam. Komisija izplat īs labu praksi un sniegs 
norādes dalībvalstīm par Hartas noteikumu iev ērošanu, pārvaldot ESI fondus 2015. gad ā. 
Komisija konstat ēja pamatties ību aizsardz ības iespējamu pārkāpumu nelikum īgo migrantu pagaidu 
aizturēšanas centr ā; Revīzijas palāta 2014. gad ā apstiprin āja šo nov ērtējumu īpašā ziņojumā. Nomas 
maksa par centru tika iek ļauta valsts programm ā, izmantojot Ārējo robežu fondu, un Komisija 
neakceptēja attiecīgās izmaksas, kad programma tika sl ēgta. Revīzijas palāta, ņemot vērā sliktos 
apstākļus nelikum īgo migrantu aiztur ēšanas centr ā, uzskatīja, ka dal ībvalsts nebija iev ērojusi 
pazemojošas attieksmes aizlieguma principu (Hartas 4. pants) un cilv ēka cieņas principu (Hartas 
1. pants). 
2.3. Cilvēktiesību aspekts ES ārējās darbībās 
Līguma par Eiropas Savien ību (LES) 21. pants paredz visp ārīgus noteikumus par Savien ības ārējo 
darbību. Tajā atkārtoti apstiprin āta ES noz īme demokr ātijas, tiesiskuma, cilv ēktiesību univers āluma un 
nedalāmības veicin āšanā, kā arī Apvienoto N āciju Organiz ācijas Stat ūtu un starptautisko ties ību 
                                                            
9 ES Tiesas 2014. gada 12. septembra spriedums liet ā C-562/12 Liivimaa Lihaveis MTÜ . 
10 ES Tiesas 1997. gada 29. maija spriedums liet ā C-299/95 Kremzow , 16. punkts. 
11 http://www.ombudsman.europa.eu/en/press/re lease.faces/en/5442 0/html.bookmark . 
12 http://www.ombudsman.europa.eu/en/cases/c orrespondence.faces/e n/58451/html.bookmark .  
 
5 ievērošanā. Valstīm, kas v ēlas iestāties ES, j āievēro cilvēktiesību principi. Visi sadarb ības un 
tirdzniecības nolīgumi ar treš ām valstīm paredz, ka cilv ēktiesības13 ir būtisks elements pušu attiec ībās. 
Eiropas Ārējās darbības dienests un Komisija 2014. gad ā novērtēja rīcības plānu cilvēktiesību un 
demokrātijas jomā (2012–2014)14. Rīcības plāns paredz ēja 97 noteiktas darb ības. Viens piem ērs ir ES 
Pamatnost ādnes par v ārda brīvību tiešsaist ē un bezsaist ē, ko Padom ē pieņēma 2014. gada maij ā. 
Pamatnost ādnēs ir izklāstītas definīcijas un sniegtas nor ādes par to, k ā aizsargāt tiesības uz vārda 
brīvību, ietverot visus t ās aspektus, tostarp ties ības uz uzskatu br īvību bez iejaukšan ās, tiesības meklēt 
un saņemt inform āciju, kā arī tiesības paust inform āciju un jebk āda veida idejas jebk ādos plašsazi ņas 
līdzekļos neatkar īgi no robež ām. 
Ir paredzēts jauns 2015.–2019. gada r īcības plāns, kurā galvenā uzmanība būtu vērsta uz iekšpolitikas 
un ārpolitikas saska ņotības nodrošin āšanu cilv ēktiesību jomā, jo īpaši attiec ībā uz terorisma 
apkarošanu, migr āciju, mobilit āti, kā arī tirdzniec ību. 
Lai panāktu LES 21. pant ā noteiktos m ērķus, ES piem ēro ierobežojošus pas ākumus15, ar kuriem bieži 
vien īsteno Apvienoto N āciju Organiz ācijas (ANO) Droš ības padomes saistošas rezol ūcijas, 
pamatojoties uz Apvienoto N āciju Organiz ācijas Hartas 41. vai 42. pantu, ta ču tie var b ūt arī autonomi 
ES pasākumi. Daži ierobežojošie pas ākumi ietver to personu un organiz āciju iekļaušanu sarakstos, 
kuru līdzekļi un saimnieciskie resursi ir j āiesaldē. Attiecībā uz minētajām personām un organiz ācijām 
izšķiroša nozīme ir ties ībām uz labu p ārvaldību, uz efekt īvu tiesību aizsardz ību un taisn īgu tiesu (ES 
Pamatties ību hartas 41. un 47. pants).  ES Tiesa 2014. gad ā izskatīja lietas par ierobežojošu pas ākumu 
piemērošanas proced ūru person ām un organiz ācijām. No vair āk nekā 30 spriedumiem, kas tika izdoti 
2014. gad ā par piem ēroto ierobežojošo pas ākumu likum ību, Tiesa apstiprin āja iekļaušanu sarakstos 
tikai vien ā ceturtdaļā no gadījumiem; visos p ārējos gadījumos lēmumi par iek ļaušanu sarakst ā tika 
atcelti. 
Viena lieta — spriedums  Yusef  lietā16 — attiecās uz īstenotajiem ierobežojošajiem pas ākumiem, 
pamatojoties uz Padomes Regulu (EK) Nr. 881/200217. Ar šo regulu īsteno ANO Droš ības padomes 
rezolūciju par to personu, organiz āciju un grupu akt īvu iesald ēšanu, par kuriem ANO Sankciju 
komiteja ir nor ādījusi uz saist ību ar Al Qaida . Vispārējā tiesa nosprieda, ka Komisija ir pie ļāvusi 
bezdarbību, jo tā nav novērsusi procesu ālo normu p ārkāpumus un materi ālos pārkāpumus, kas pie ļauti 
                                                            
13 Terminu “pamatties ības” Eiropas Savien ībā izmanto “cilv ēktiesību” jēdziena izteikšanai noteikt ā ES iekšējā 
kontekstā. Terminu “pamatties ības” tradicion āli izmanto konstitucion ālajās tiesībās, savukārt terminu 
“cilvēktiesības” izmanto starptautiskaj ās tiesībās. 
14 http://eeas.europa.eu/human_rights/index_en.htm . 
15 Skatīt LESD 215. pantu. 
16 Tiesas 2014. gada 21. marta spriedums liet ā T-306/10 Hani El Sayyed Elsebai Yusef  pret Eiropas Komisiju. 
17 Regula Nr. 881/2002/EK, OV L 139/9. 
 
6 saistībā ar Yusef  kunga līdzekļu iesaldēšanu. Tādēļ tā aicināja Komisiju pild īt savas saist ības, rūpīgi un 
objektīvi pārbaudot pamatojumu iek ļaušanai sarakst ā un vajadz ības gad ījumā “lietder īgi 
sadarbojoties” ar ANO Sankciju komiteju18. Komisija izskata pamatojumu iek ļaušanai sarakst ā, 
sadarbojoties ar attiec īgajām ANO strukt ūrām. 
Vairums lietu19, kad ES Tiesa atc ēla ierobežojošos pas ākumus pret organiz ācijām vai person ām, 
attiecās uz Padomes l ēmumiem un regul ām, kuros nebija pietiekamu pier ādījumu vai inform ācijas, kas 
apstiprināja pamatojumu iek ļaušanai sarakst ā, un nebija izpild īts pierādīšanas pien ākums, par ko bija 
atbildīga Padome atbilst īgi Hartas 47. pantam, k ā tas tika interpret ēts Kadi II  lietā20. Citos gad ījumos 
pasākumi tika anul ēti procesu ālu iemeslu d ēļ21. 
Tirdzniec ības politik ā kopš 2014. gada 1. janv āra tiek piem ērota pārskatītā vispārējās preferen ču 
shēmas (GSP+ ) kārtība, kas nosaka, ka ir j āievēro galven ās cilvēktiesību konvencijas. Tika iev ērojami 
uzlabots uzraudz ības mehānisms, nodrošinot, ka GSP+ saņēmēji pilda savas saist ības, jo īpaši attiec ībā 
uz to, vai tie ratific ē un īsteno 27 starptautisk ās konvencijas cilv ēktiesību un citos jaut ājumos. Ar ī 
Eiropas Parlaments un Padome veic padzi ļinātu pārbaudi. 
3. Hartas piem ērošana dal ībvalstīs un attiec ībā uz dalībvalstīm 
Komisija ES Tiesas uzraudz ībā pārrauga, k ā dalībvalstis iev ēro Hartas noteikumus, īstenojot ES 
tiesību aktus. Konstat ējot pārkāpumu, Komisija var uzs ākt pārkāpumu proced ūru. Valstu tiesneši 
apzinās, ka Harta ir instruments, lai dal ībvalstis nodrošin ātu atbilstību pamatties ībām. ES ties ības un 
valstu ties ību akti, kam pamat ā ir ES ties ības, ir jāinterpretē saskaņā ar Hart ā paredzētajiem 
pienākumiem, lai īstenotu Hart ā garantētās tiesības. Ja valsts tiesai ir šaubas par Hartas piem ērojamību 
vai tās noteikumu pareizu interpret āciju, tā var vērsties ES Ties ā, un pēdējās instances ties ām ir 
jāvēršas ES Ties ā, lai lūgtu prejudici ālu nolēmumu. ES Tiesas atbilde ļauj valstu tiesai izlemt lietu. 
Valstu tiesneši regul āri izmanto šo proced ūru. Tā palīdz attīstīt ar Hartu saist ītu judikat ūru un stiprina 
valstu tiesnešu noz īmi tās aizstāvēšanā. Valstu tiesneši 2014. gad ā lūdza 43 šādus prejudici ālus 
nolēmumus22, kas ir nedaudz vair āk nekā iepriekšējos gados23. 
                                                            
18 Tiesas 2014. gada 21. marta spriedums liet ā T-306/10 Hani El Sayyed Elsebai Yusef  pret Eiropas Komisiju, 
102. punkts. 
19 Piemēram, ES Tiesas 2014. gada 3. j ūlija spriedums liet ā T-565/12 National Iranian Tanker Company pret 
Padomi; ES Tiesas 2014. gada 9. decembra spriedums liet ā T-439/11 Sport-pari  pret Padomi. 
20 ES Tiesas 2013. gada 18. j ūlija spriedums liet ā C-584/10 P Komisija un citi pret Kadi (Kadi  II), apelācijas lieta 
pret T-85/09 Kadi pret Komisiju ( Kadi  I). 
21 Skatīt, piemēram, spriedumu liet ā LTT  pret Padomi, T-208/11 un T-508/11. Šis spriedums tiek p ārsūdzēts lietā 
C-599/14 P. 
22 Skatīt dienestu darba dokumenta II pielikumu “P ārskats par 2014. gad ā iesniegtajiem pieteikumiem 
prejudiciālu nolēmumu pie ņemšanai saist ībā ar Hartu”. 
23  ES Tiesas judikat ūrā 2013. un 2012. gad ā tika minēta 41 atsauce uz Hartu. 
 
7 3.1. Pārkāpumu proced ūras 
Harta 2013. gad ā tika minēta piecās pārkāpumu proced ūrās, un Komisija 2014. gad ā 11 lietās atsaucās 
uz Hartu, pamatojoties uz LESD 258. –260. pantu. Harta attiecas uz dal ībvalstīm tikai tad, kad t ās 
īsteno Savien ības tiesību aktus. T ādēļ ar Hartu saist ītajām pārkāpumu proced ūrām jāattiecas uz t ādu 
Savienības tiesību aktu noteikumu, kas paredz Hartas piem ērojamību. 
Piecas no 11 liet ām ir saistītas ar patv ērumu un migr āciju24. 
Pārkāpumu proced ūras patvēruma un migr ācijas jom ā 
Komisija 2014. gad ā uzsāka pārkāpumu proced ūru pret dal ībvalsti saist ībā ar Atgriešanas direkt īvu25, 
paužot bažas par aiztur ēšanas ilgumu, aiztur ēšanas materi ālajiem apst ākļiem, bezmaksas juridisk ās 
palīdzības nepieejam ību izraid āmajām person ām aizturēšanas centros, k ā arī par to, ka netiek 
nodrošināta rīkojumu par tur ēšanu apsardz ībā likumīguma pārskatīšana tiesā ātrāk nekā sešus mēnešus 
pēc aizturēšanas un l ēmumu par aiztur ēšanas laika pagarin āšanu, beidzoties sešu m ēnešu termi ņam, 
ierobežotu izskat īšanu (Hartas 4., 6. un 47. pants). 
Tika uzsāktas arī pārkāpumu proced ūras pret dal ībvalsti par nepareizu Uz ņemšanas nosac ījumu 
direktīvas26 un Patvēruma proced ūru direktīvas27 piemērošanu. Komisija pauda bažas par patv ēruma 
procedūras ilgumu, par tiesisk ās aizsardz ības līdzekļu efektivit āti negatīvu patvēruma lēmumu 
gadījumā, par bezmaksas juridisk ās palīdzības nepieejam ību, par noteiktas patv ēruma mekl ētāju 
kategorijas aiztur ēšanu, kas, š ķiet, notiek bez individu ālas novērtēšanas, par ties ībām uz efekt īvu 
tiesību aizsardz ību aizturēšanas lēmuma gad ījumā un par bezmaksas juridisko pal īdzību aizturēšanas 
vietā (6. un 47. pants). 
Komisija 2014. gad ā pārbaudīja, kā dalībvalstis piem ēro Hartu, īstenojot ES ties ību aktus pie 
Savienības ārējām robežām, jo īpaši neizraidīšanas principu (4., 6., 18. un 19. pants). Bažas izraisa 
tādi jautājumi kā aizturēšanas piem ērošana un ilgums, aiztur ēšanas apst ākļi, nepilngad īgo īpašā 
situācija, bezmaksas juridisk ā palīdzība un patv ēruma proced ūrā paredzētā efektīva tiesību aizsardz ība 
dažās dalībvalstīs (Hartas 6., 24. un 47. pants). 
Vīzu kodekss un l ēmuma par v īzas atteikumu p ārsūdzēšana  
Komisija 2014. gada beig ās mudināja piecas dal ībvalstis veikt pas ākumus, lai nodrošin ātu piekļuvi 
tiesu iestādei, pārsūdzot lēmumu par v īzas atteikumu, anul ēšanu vai atcelšanu. 
                                                            
24 Sīkāku inform āciju skatīt šim ziņojumam pievienotaj ā dienestu darba dokument ā. 
25 Direktīva 2008/115/EK, OV L 348/98. 
26 Direktīva 2003/9/EK, OV L 31/18. 
27 Direktīva 2005/85/EK, OV L 326/12. 
 
8 Vīzas kodeksa regul ā28 ir izklāstītas proced ūras un nosac ījumi īstermiņa uzturēšanās vīzu un lidostas 
tranzītvīzu izsniegšanai. T ā paredz dal ībvalstīm pienākumu nodrošin āt tiesības pārsūdzēt vīzas 
atteikumu, anul ēšanu vai atcelšanu. Saska ņā ar Hartas 47. pantu person ām, kuru ties ības un br īvības, 
kas garant ētas Savien ības tiesībās, tikušas p ārkāptas, ir ties ības uz efekt īvu tiesību aizsardz ību tiesā. 
Tomēr valsts ties ību akti attiec īgajās dalībvalstīs paredzēja tikai iesp ēju pārsūdzēt lēmumu ārpustiesas 
administrat īvajās iestādēs. Komisija uzskata, ka tas neatbilst 47. pant ā noteiktajam neatkar īgas tiesas 
standartam. 
Romu bērnu segreg ācija izglītībā 
Komisija 2014. gada septembr ī uzsāka pārkāpumu proced ūras pret dal ībvalsti par romu b ērnu 
diskrimin āciju izglītībā, kas ir Rasu vienl īdzības direkt īvas pārkāpums29. Pārrunās ar Komisiju 
dalībvalsts pamatoja savu r īcību, atsaucoties uz ES Tiesas judikat ūru saistībā ar Hartu. T ādēļ Komisija 
uzskatīja par nepieciešamu izskaidrot min ētās judikatūras interpret āciju oficiālā paziņojuma vēstulē, jo 
īpaši atsaucoties uz Hartas 21. pantu, ar ko tiek aizliegta diskrimin ācija rases un etnisk ās izcelsmes 
dēļ. 
3.2. ES Tiesas nor ādījumu sniegšana dal ībvalstīm (prejudici ālie nolēmumi)  
Atbildot uz prejudici ālo nolēmumu lūgumiem, ES Tiesa 2014. gad ā turpināja sniegt nor ādījumus 
valstu tiesnešiem par Hartas piem ērojamību un tās noteikumu interpret āciju. 
Patvēruma pieteikumu iesniedz ēju cilvēka cieņa 
ES Tiesa 2014. gada decembr ī lēma par jaut ājumiem, ar kuriem pie t ās vērsās Nīderlandes Valsts 
padome liet ā A, B, C pret Staatssecretaris van Veiligheid en Justitie30 par to, k ā interpret ēt ES 
noteikumus patv ēruma jaut ājumā saistībā ar metod ēm, kas tika izmantotas, lai p ārbaudītu patvēruma 
pieteikumu iesniedz ēju paziņotās dzimumorient ācijas ticam ību. Pieteikuma iesniedz ēji sacīja, ka viņi 
baidījušies no vaj āšanas sav ā izcelsmes valst ī viņu homoseksualit ātes dēļ. Valsts tiesa jaut āja ES 
Tiesai, vai ES ties ību akti paredz ierobežojumu attiec ībā uz patv ēruma pieteikumu iesniedz ēju 
dzimumorient ācijas pārbaudi. ES Tiesa nosprieda, ka Patv ēruma kvalifik ācijas direkt īvā31 un Hartā ir 
paredzēti ierobežojumi —  valstu iest āžu izmantotaj ām metodēm jāatbilst pamatties ību principiem, 
piemēram, tiesībām uz cilv ēka cieņas respekt ēšanu (1. pants) un ties ībām uz priv ātās un ģimenes 
dzīves neaizskaram ību (7. pants). Pieteikuma iesniedz ējiem nedr īkst piepras īt neko tādu, kas grautu 
viņu cilvēka cieņu vai personas neaizskaram ību, piem ēram, veikt uzm ācīgas, pazemojošas 
                                                            
28 Regula 810/2009/EK, OV L 243/1. 
29 Direktīva 2000/43/EK, OV L 180/22. 
30 ES Tiesas 2014. gada 2. decembra spriedums apvienotaj ās lietās C-148/13, C-140/13 un C-150/13 A, B, C pret 
Staatssecretaris van Veiligheid en Justitie . 
31 Direktīva 2004/83/EK, OV L 304/12. 
 
9 medicīniskās vai pseidomedic īniskās pārbaudes, uzdot uzm ācīgus jautājumus, vai piepras īt/akceptēt 
seksuālās dzīves pierādījumus fotogr āfiju vai videomateri ālu veidā. Šis spriedums ļauj valstu iest ādēm 
konsekvent āk izvērtēt pieteikumus, piln ībā nodrošinot pamatties ību ievērošanu. 
Vienlīdzības princips pat ērētāju aizsardz ības jomā 
Ar 47. pantu saist ītā Sanchez Morcillo lieta32 attiecas uz pat ērētāju procesu ālajām tiesībām, kad tiek 
vērsta piedziņa pret hipot ēkas objektu, un ES Tiesa taj ā uzsvēra vienlīdzības principu. Tiesa uzskat īja, 
ka valstu ties ību akti bija pretrun ā Direktīvai par negod īgiem noteikumiem pat ērētāju līgumos33 un ar 
Hartas 47. pantu gad ījumos, kad ties ību akti pat ērētājiem pārsūdzības tiesības neparedz, bet kreditors 
apgrieztā scenārijā gūst labumu no š ādām tiesībām. 
ES Tiesa uzsv ēra arī to patērētāju neaizsarg ātību, kas ir pak ļauti riskam zaud ēt savas mājas. Kušionová  
lietā34 Tiesa nor ādīja, ka saska ņā ar ES ties ību aktiem ties ības uz mājokļa neaizskaram ību ir 7. pant ā 
garantētās pamatties ības, kas ties ām jāņem vērā, īstenojot Direkt īvu par negod īgiem noteikumiem 
patērētāju līgumos. 
Ne bis in idem  princips Konvencij ā, ar ko īsteno Šengenas nol īgumu 
Zoran Spasic  lietā35 ES Tiesa izv ērtēja, vai Konvencij ā, ar ko īsteno Šengenas nol īgumu ( CISA ) 
paredzētais izpildes nosac ījums atbilst Hart ā (50. pants) noteiktajam ne bis in idem  principam. 
CISA  paredz, ka pers onu, par kuru gal īgais tiesas spriedums ir pie ņemts vien ā valstī, nedrīkst par to 
pašu nodar ījumu saukt tiesas priekš ā citā valstī (ne bis in idem  princips). Tom ēr CISA  nosaka, ka šis 
princips ir piem ērojams tikai tad, ja sods jau ir izci ests, to izcieš vai to vairs nevar izpild īt atbilstīgi tās 
valsts likumiem, kas spriedumu pie ņēmusi (“izpildes nosac ījums”). Ta ču Hartas 50. pant ā nav skaidras 
atsauces uz š ādu nosacījumu. ES Tiesa nosprieda, ka  CISA  izpildes nosac ījums nav pretrun ā Hartas 
noteikumiem. 
3.3. Valstu judikat ūra, kurā ir citēta Harta 
Valstu tiesnešiem ir b ūtiska nozīme pamatties ību un tiesiskuma aizst āvēšanā. Saskaņā ar Pamatties ību 
aģentūras (Fundamental Rights Agency ) pētījumu36 2014. gad ā dalībvalstu augst ākās tiesas turpin āja 
atsaukties uz Hartu, lai sniegtu nor ādījumus un ierosin ājumus arī tajās lietās, kas neietilpa ES ties ību 
jomā. 
                                                            
32 ES Tiesas 2014. gada 17. j ūlija spriedums liet ā C-169/14 Sanchez Morcillo . 
33 Direktīva 93/13/EEK, OV L 95/29. 
34 ES Tiesa 2014. gada 10. septembra spriedums liet ā C-34/13 Kušionová . 
35 ES Tiesas 2014. gada 18. j ūlija spriedums liet ā C-129/14 PPU Zoran Spasic . 
36 FRA 2014. gada zi ņojums, kas tiks public ēts 2015. gada 22. maij ā. 
 
10 Komisija veicina dialogu un sadarb ību starp tiesnešiem. Jaunais “Eiropas judikat ūras identifikators”37 
palīdzēs labāk izprast valstu augst āko tiesu pieš ķirto interpret āciju ES instrumentiem un sniegs datus 
par ES instrumentu piem ērošanu valstu ties ās. Cits ES l īdzfinansēts projekts — “Eiropas tiesu iest āžu 
sadarbība valstu tiesu pamatties ību principu piem ērošanas praks ē” — ietver rokasgr āmatu tiesnešiem 
jautājumā par tiesu mijiedarb ības metod ēm un datub āzi ar valstu spriedumiem, kas sagrup ēti pēc 
Hartas nosac ījumiem38. 
3.4. Izpratnes veicin āšana par Hartu  
Saskaņā ar 2015. gada febru ārī veikto Eirobarometra p ētījumu39 gadu gait ā ir tikai nedaudz 
palielinājusies izpratne par Hartu —  tik ai 14 % respondentu faktiski zin āja, kas ir Hartas b ūtība (11 % 
2012. gad ā un 8 % 2007. gad ā). Aptuveni 51 % respondentu bija dzird ējuši par Hartu, ta ču nezināja 
konkrēti, kas tā ir (53 % 2012. gad ā un 48 % 2007. gad ā). Eirobarometra p ētījums turkl āt liecina ar ī 
par nepieciešam ību palielin āt sabiedrības izpratni par to, kur j āvēršas ar pamatties ībām saistītu 
jautājumu gad ījumā. Pamatties ību aģentūras projekts “Skaidr ība” ( “CLARITY” )40 mērķis ir sniegt 
norādes par to, kur j āvēršas pamatties ību jautājumu gad ījumā (valsts cilv ēktiesību iestādē, vienlīdzības 
nodrošināšanas iest ādē un/vai ombuda biroj ā). Cits jaunais projekts — “ Don’t knock on the wrong 
door: : CharterClick! A user-friendly tool to detect violations falling within the scope of the EU 
Charter of Fundamental Rights ”41 — tika uzsākts 2015. gada febru ārī, un to līdzfinansē Pamatties ību 
un pilsonības (PP) programma. 
Nepieciešam ība veicin āt izpratni par Hartu un noteikt valsts iest ādēm īpašas mācību vajadz ības un 
paraugpraksi tika p ārrunāta 2014. gada decembra konferenc ē “Eiropas Savien ības Pamatties ību 
harta —  praktizējošo juristu un valsts amatpersonu m ācību vajadz ību novērtēšana un rea ģēšana uz 
tām”42. Dalībnieki ierosin āja apzināt mācību stratēģijas, pieredzi un instrumentus, lai veicin ātu izpratni 
par Hartu un t ās īstenošanu viet ējā, reģionālajā, valstu un ES l īmenī, un uzsv ēra pilsonisk ās 
                                                            
37 https://e-justice.europa.eu/content_european_case_law_identifier_ecli-175-lv.do . 
38http://www.eui.eu/Projects/CentreForJudicialCooperati on/Projects/EuropeanJudicialCooperationinFR/Docume
nts.aspx . 
39 Eirobarometrs Nr. 416, “Eiropas Savien ības Pamatties ību harta”, faktiskais darbs no 2015. gada 16. l īdz 
18. februārim visās 28 ES dal ībvalstīs, pieejams t īmekļa vietnē 
http://ec.europa.eu/public_o pinion/archives/flash_a rch_420_405_en.htm#416 . 
40 http://fra.europa.eu/en/project/2013/clarity-complaints-legal-assistance-and-rights-information-tool-you .  
41 http://www.eui.eu/Projects/CentreForJudicialCooperation/Projects/CharterClick/Charterclick.aspx . 
42  http://ec.europa.eu/justi ce/events/fundamental-rights-char ter-training-2014/index_en.htm .  
 
11 sabiedrības un valstu cilv ēktiesību iestāžu būtisko nozīmi. ES finans ē valstu iest āžu apmācību Hartas 
jautājumā un turpin ās to darīt arī 2014.–2020. gad ā43. 
4. Eiropas Cilv ēktiesību konvencija  
ES Tiesa 2014. gada 18. decembr ī sniedza savu atzinumu par projektu nol īgumam par ES 
pievienošanos ECK. Tiesa nor ādīja uz probl ēmām saistībā ar tā atbilstību ES ties ībām; tā atzina 
pievienošan ās nolīguma projektu par nesader īgu ar LES 6. panta 2. punktu un ar to saist īto protokolu 
Nr. 8. Tiesa aicin āja veikt š ādus grozījumus: Savien ības tiesību pārākuma princips saist ībā ar Hartas 
53. pantā paredzētajām iespējām attiecībā uz spēcīgākām pamatties ībām dalībvalstu konstit ūcijās; 
dalībvalstu savstarp ēja uzticēšanās jo īpaši attiec ībā uz brīvības, drošības un tiesiskuma jomu; saist ība 
ar jauno ECK 16. papildu protokolu; ES Tiesas ekskluz īvās jurisdikcijas saglab āšana, lai izlemtu 
strīdus starp dal ībvalstīm attiecībā uz Līgumu piem ērošanas interpret āciju; noteikti Eiropas 
Cilvēktiesību tiesas proced ūras aspekti, kuros ir iesaist īta ES; un juridisk ā aizsardz ība kopējās 
ārpolitikas un droš ības politikas jom ā.  
Komisija joproj ām pilnībā atbalsta ES pievienošanos ECK. Pievienošan ās stiprinās pamatv ērtības, 
uzlabos ES ties ību aktu efektivit āti un sekm ēs pamatties ību aizsardz ības konsekvenci Eirop ā. 
Pievienošan ās ECK joproj ām ir ļoti nozīmīgs jautājums.  Turklāt ES iestādēm ir juridiskas saist ības 
censties nosl ēgt tādu pievienošan ās nolīgumu, kas atbilst L īgumos un jo īpaši Lisabonas l īguma 
8. protokol ā noteiktajām prasībām. Pašlaik Komisija izskata vislab āko veidu virz ībai uz priekšu.  
Neatkarīgi no pievienošan ās brīža visām ES iest ādēm un dalībvalstīm ir pienākums interpret ēt Hartu, 
ņemot vērā Eiropas Cilv ēktiesību tiesas esošo jurisprudenci. Hartas 52. panta 3. punkt ā ir paredz ēts 
juridiskais pien ākums pieš ķirt Hartas ties ībām un ECK ties ībām vienādu nozīmi un darb ības jomu, 
ciktāl Hartas ties ības atbilst ECK ties ībām. Paskaidrojumos attiec ībā uz Pamatties ību hartu44 ir 
uzskaitīti tie Hartas panti, kuriem ir t āda pati noz īme un darb ības joma k ā attiecīgajiem ECK pantiem, 
kā arī panti ar t ādu pašu noz īmi, taču plašāku darbības jomu. Lai gan Hart ā nav paredz ēts juridisks 
pienākums saska ņot interpret āciju ar Apvienoto N āciju Organiz ācijas līgumiem, ES Tiesa atsaucas uz 
ANO instrumentiem, interpret ējot ES ties ību aktos paredz ētās tiesības. Ilustr ācijai var min ēt 
“invalidit ātes” jēdziena defin īciju, kāda tika pie ņemta, kad ES Tiesa Kaltoft lietā45, izvērtējot, vai 
                                                            
43  Tieslietu speci ālistu apm ācība Hartas jaut ājumā un informat īvie pasākumi par Hartas piem ērošanu ir 
prioritātes atbilst īgi PP programmai public ētajā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. P ēc 2013. gad ā 
publicētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus š īs jomas projektiem tika pieš ķirti aptuveni EUR 2,8 miljoni 
(25 % no kop ējā budžeta); 2012. gad ā tie bija EUR 1,9 miljoni no EUR 20,9 miljoniem (9 % no kop ējā 
budžeta). Saska ņā ar 2014.–2020. gada finanšu pl ānu tiesu iest āžu un praktiz ējošo juristu apm ācība Hartas 
jautājumā tiks nodrošin āta ar programmas “Tiesiskums” (2014–2020) atbalstu. Turkl āt mācību un izpratnes 
veicināšanas pas ākumus atbalst īs arī Tiesību, vienlīdzības un pilson ības programma (2014–2020), galveno 
vērību pievēršot indivīdu tiesībām. 
44 2007/C 303/02, OV C 303/17. 
45 ES Tiesas 2014. gada 18 . decembra spriedums liet ā C-354/13 Kaltoft.  
 
12 patoloģiska aptaukošan ās ir uzskat āma par “invalidit āti” Direkt īvas par vienl īdzīgu attieksmi 
nodarbinātības jomā izpratnē, pamatojās uz UNCRPD , kur ES ir parakst ītāja puse, formul ējumu46. 
5. Galven ā nodaļa —  pamatties ības un digitaliz ācijas programma  
Digitālā revolūcija ir rad ījusi daudzas iesp ējas sabiedr ībai, iedzīvotājiem un uz ņēmējdarbībai. Tā ir arī 
palielinājusi bažas par pamatties ību efektīvu aizsardz ību šajā vidē. Strauja att īstība personas datu 
vākšanas, izmantošanas un izplat īšanas jom ā ir tikai viens no jaun ās digitālās realitātes piemēriem. 
Papildus atkl āsmēm par uzraudz ības programm ām visā pasaulē tas liecina par nepieciešam ību izveidot 
efektīvākus pamatties ību aizsardz ības pasākumus, jo īpaši tiesības uz priv ātuma un personas datu 
aizsardzību.  
Komisija uzman īgi vēro globālo rīcību47 pamatties ību jomā digitālajā sabiedrībā; viens no š ādas 
rīcības piem ēriem ir Eiropas Padomes vadl īnijas interneta lietot ājiem cilv ēktiesību jautājumā48. 
Vairāku ierosin āto jautājumu starp ā ir vajadz ība pēc vienlīdzīgas piekļuves internetam, personu 
iespējamā diskrimin ācija profil ēšanas rezult ātā un varas asimetrija starp datu tur ētājiem un person ām, 
kas tīši vai net īši piegādā datus. Jauni jaut ājumi ir saist īti ar tādu interneta platformu intelektu ālā 
īpašuma ties ībām un pien ākumiem, kas attiecas uz terorisma un organiz ētās noziedz ības novēršanu un 
apkarošanu. 
Digitālajā pasaulē aizvien noz īmīgāka kļūst personas datu aizsardz ība, ko garant ē Hartas 8. pants. 
Komisija 2012. gada janv ārī publicēja priekšlikumus Visp ārīgajai datu aizsardz ības regulai49 un 
Direktīvai par datu aizsardz ību policijas un krimin āltiesību iestādēs50 Eiropas Parlaments sav ā pirmajā 
lasījumā 2014. gada 12. mart ā apstiprin āja savu atbalstu51. Komisija turpin āja sarunas ar ASV 
kolēģiem par jumta nol īgumu datu aizsardz ības jomā, lai aizsarg ātu personas datus, kas tiek p ārsūtīti 
                                                            
46 Direktīva 2000/78/EK, OV L 303/16. 
47 Skatīt, piemēram, pašreiz ējās diskusijas jaut ājumā par lielu datu apjomu (“Big data”), kas atspogu ļotas ASV 
Baltā nama ziņojumos par lielu datu apjomu un priv ātumu 
(http://www.whitehouse.gov/sites/defa ult/files/docs/big_data_privacy_rep ort_5.1.14_final_print.pdf), 
Francijas Conseil d’Etat ziņojumu par digit ālajām tehnolo ģijām un pamatties ībām (http://www.conseil-
etat.fr/content/download/33163/287555/version/1/file/Digital%20technology%20and%20fundamental%20rig
hts%20and%20freedoms.pdf) vai It ālijas deklar ācijas projektu par interneta ties ībām, ko sagatavojusi It ālijas 
Deputātu palātas pētījumu komiteja interneta ties ību un pien ākumu jaut ājumā 
(http://www.camera.it/application/xmanager/projects/leg17/attachments/upload_file/upload_files/000/000/189
/dichiarazione_dei_diritti_internet_inglese.pdf). 
48 See http://www.coe.int/en/web /internet-users-rights/guide . 
49 Priekšlikums regulai par fizisku personu aizsardz ību attiecībā uz personas datu apstr ādi un šādu datu br īvu 
apriti, COM(2012) 11 final. 
50 Priekšlikums direkt īvai par fizisku personu aizsardz ību attiecībā uz personas datu apstr ādi, ko veic kompetent ās 
iestādes, lai nov ērstu, izmekl ētu, atklātu noziedz īgus nodar ījumus, sauktu pie atbild ības par tiem vai izpild ītu 
kriminālsodus, un par š ādu datu br īvu apriti, COM(2012) 10 final. 
51 Eiropas Parlamenta 2014. gada 12. marta normat īvā rezolūcija (COM(2012) 0010 —  C7-0024/2012 –  
2012/0010(COD)). 
 
13 starp ES un ASV ties ībaizsardz ības nolūkos, kā arī par jaunu droš ās zonas rež īmu attiec ībā uz datu 
pārsūtīšanu uz ASV. 
ES Tiesa uzsv ēra vajadzību aizsarg āt pamatties ības, kā arī nodrošin āt to pienācīgu līdzsvaru digit ālajā 
vidē. Digital Rights Ireland  lietā Tiesa atk ārtoti norādīj a  u z  E S  i e s t āžu saistībām ievērot Hartas 
noteikumus sav ās darbībās, ja tās skar ties ības uz priv ātumu, priv āto dzīvi un personas datu 
aizsardzību. Tā atzina Datu saglab āšanas direkt īvu par sp ēkā neesošu sakar ā ar nesam ērīgi 
ierobežotaj ām tiesībām uz priv ātumu un personas datu aizsardz ību, ko garant ē Harta. Saska ņā ar 
direktīvu dalībvalstīm bija jānodrošina, ka telesaka ru pakalpojumu sniedz ēji saglabā savu klientu datu 
plūsmu un atrašan ās vietu uz laiku no sešiem m ēnešiem līdz diviem gadiem un p ēc piepras ījuma 
nodrošina pieeju šiem datiem ties ībaizsardz ības iestādēm, lai tās varētu izmekl ēt un atklāt smagus 
noziegumus un terorismu un saukt pie atbild ības par šādiem nodar ījumiem. Google  lietā52 ES Tiesa 
precizēja, ka Google kā ES reģistrētam datu apstr ādes uzņēmumam ir saist ības ievērot ES ties ību aktus 
datu aizsardz ības jomā (Hartas 7. un 8. pants) un t ādēļ tam ir j āizpilda pras ības dzēst saites uz 
konkrētiem personas datiem noteiktos apst ākļos (“tiesības tikt aizmirstam”). 
Priekšsēdētājs Ž. K. Junkers sav ās politikas pamatnost ādnēs Eiropas Parlamentam aicin āja novērst 
ierobežojumus attiec ībā uz telesakaru regul ējumu, autorties ību un datu aizsardz ības regul ējumu, 
radioviļņu pārvaldību un konkurences ties ību piemērošanu dal ībvalstīs53. Digitālā vienotā tirgus 
(DVT) strat ēģija ir viena no š īs Komisijas pamatiniciat īvām. Pilsoņu uzticēšanās un paļāvība ir šīs 
stratēģijas galvenie balsti un svar īgs priekšnoteikums piln ībā funkcion ējošam DVT. Tas ietver 
pamatties ību stingru un efekt īvu aizsardz ību tiešsaist ē. Turklāt, lai būtu iespējams piln ībā izmantot 
tiesības digitālajā vienotajā tirgū, ir jāņem vērā personu ar invalidit āti vajadzības. 
Komisija past āvīgi uzrauga pamatties ību aizsardz ības attīstību visās politikas jom ās, kā to nosaka 
Harta. Pamatties ību primārais mērķis nav droš ības vai uz tirgu balst ītas politikas veicin āšana, taču tām 
ir būtiska nozīme atvērtas un demokr ātiskas sabiedr ības attīstībā. 
 
6. Secinājums  
Komisija ir ap ņēmusies nodrošin āt augstu aizsardz ības līmeni pamatties ībām ES. Tā cenšas pan ākt, lai 
visi likumdošanas priekšlikumi un darb ības būtu pilnībā saderīgi ar Hartu. 
Ņemot vērā jaunus draudus m ūsu sabiedr ībai, Komisija v ēlas panākt, lai tās pieejā drošībai tiktu 
pilnībā ievērotas un veicin ātas pamatties ības. Turkl āt tā atjaunina pamatties ību politiku, ņemot vērā 
                                                            
52 ES Tiesas 2014. gada 13. maija spriedums liet ā C-131/12 Google Spain un Google . 
53 Skatīt Žana Kloda Junkera “Politikas pamatnost ādnes nākamajai Eiropas Komisijai”, 
http://ec.europa.eu/priorities/docs/pg_lv.pdf . 
 
14 jaunākās tendences, s ākot no digitaliz ācijas programmas l īdz migrācijas probl ēmām saskaņā ar ES 
Tiesas un Eiropas Cilv ēktiesību tiesas judikat ūru. 
Harta ir piem ērojama ES iest ādēm, kā arī dalībvalstīm, kad tās īsteno ES ties ību aktus. Komisija 
nodrošina Hartas iev ērošanu dal ībvalstīs. 
Komisija pl āno veicin āt pamatties ību ievērošanu vis ā ES, jo īpaši ar pirmo ikgad ējo kolokviju 
pamatties ību jomā, kas notiks 2015. gada oktobr ī.