Budžeta grozījuma Nr. 11 provizoriskais projekts 2008. gada vispārējais budžets - Izdevumu kopsavilkums pa iedaļām : III iedaļa – Komisija /* COM/2008/0731 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 7.11.2008 COM(2008) 731 galīgā redakcija BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 11 PROVIZORISKAIS PROJEKTS 2008. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM III iedaļa – Komisija BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 11 PROVIZORISKAIS PROJEKTS2008. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀMIII iedaļa – Komisija Ņemot vērā: - Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 272. pantu, - Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 177. pantu, - Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1525/2007[2], un jo īpaši tās 37. pantu, Eiropas Komisija ar šo iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai 2008. gada budžeta grozījuma Nr. 11 provizorisko projektu. SATURS 1. Ievads 4 2. ES Solidaritātes fonda mobilizēšana 4 2.1. Kipra: sausums 4 2.2. Finansējums 5 KOPSAVILKUMA TABULA PA FINANŠU SHĒMAS POZĪCIJĀM 7 IZMAIŅAS IZDEVUMU KOPSAVILKUMĀ PA IEDAĻĀM Izmaiņas izdevumu kopsavilkumā pa iedaļām ir nosūtītas atsevišķi, izmantojot SEI-BUD sistēmu. Izmaiņas izdevumu kopsavilkumā pa iedaļām angļu valodā informācijas nolūkos ir pievienotas šim dokumentam kā budžeta pielikums. 1. Ievads 2008. gada budžeta grozījuma Nr. 11 provizoriskais projekts (BGPP) ietver šādus elementus. - ES Solidaritātes fonda mobilizēšanu 7,6 miljonu euro apmērā saistību un maksājumu apropriācijās pēc liela sausuma Kiprā. - Atbilstošs maksājumu apropriāciju samazinājums 7,6 miljonu euro apmērā budžeta 13 04 02. pozīcijā „Kohēzijas fonds”. 2. ES Solidaritātes fonda mobilizēšana 2.1. Kipra: sausums Kipra cieš no lietus trūkuma, kas ir atstājis nopietnas sekas uz dzīves apstākļiem, ekonomiku un vidi. Kipras iestādes pieteicās uz finansiālo palīdzību no ES Solidaritātes fonda saistībā ar radušos krīzi. Komisija rūpīgi izvērtēja pieteikumu saskaņā ar Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002[3] un jo īpaši tās 2., 3. un 4. pantu. Novērtējuma būtiskākās atziņas kopumā ir šādas. 1. Lai gan Regulu (EK) Nr. 2012/2002 nevar piemērot, lai novērstu lēni progresējošās katastrofas iezīmes, to tomēr var izmantot, reaģējot uz jebkuru lielu dabas katastrofu ar ievērojamu ietekmi uz dzīves apstākļiem, vidi vai ekonomiku saņēmējvalstī, kā noteikts 2. panta 1. punktā, ar nosacījumu, ka šī katastrofa atbilst 2. panta 2. punktā izklāstītajiem kritērijiem un ka pieteikums palīdzības saņemšanai iesniegts laikus saskaņā ar 4. panta 1. punktu. Neviens no šiem elementiem neizslēdz lēni progresējošās katastrofas, piemēram, sausumu. 2. Pieteikumu Solidaritātes fonda palīdzības saņemšanai Komisija saņēma 2008. gada 1. jūlijā. Kipras iestādes 2008. gada 16. oktobrī iesniedza papildu informāciju. Regulas (EK) Nr. 2012/2002 4. panta 1. punktā noteikts, ka pieteikums jāiesniedz ne vēlāk kā desmit nedēļas pēc pirmajiem katastrofas izraisītajiem postījumiem. Trīs gadu laikposmā, kam raksturīgs neparasti maz lietus nokrišņu, lietus sezonas beigās 2008. gada aprīlī lietus trūkums sasniedza maksimumu. Tāpēc Komisija uzskata, ka 2008. gada 22. aprīli, t. i., 10 nedēļas pirms pieteikuma saņemšanas, var pieņemt kā lielās katastrofas sākuma datumu. Rezultātā pieteikums Komisijai 2008. gada 1. jūlijā iesniegts, ievērojot 4. panta 1. punktā noteikto termiņu. 3. Tā ir dabas izraisīta katastrofa. Kipras iestādes novērtēja, ka kopējie tiešie zaudējumi, kas radušies pēc 2008. gada 22. aprīļa, ir 176,15 miljoni euro. Tā kā šī summa pārsniedz 84,67 miljonu euro robežu (t. i., 0,6 % no NKI), katastrofa uzskatāma par „lielu dabas katastrofu”, un tādējādi uz to attiecas Regulas (EK) Nr. 2012/2002 piemērošanas galvenā joma. Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats finansiālās palīdzības summas aprēķināšanai. Šo finansiālo palīdzību var izmantot vienīgi būtisku avārijas darbu veikšanai, kā noteikts minētās regulas 3. pantā. 4. Komisija atzīmē arī to, ka krīze skāra visu valsts teritoriju, un publiskās institūcijas no 2008. gada aprīļa/maija ir veikušas lielus ārkārtas pasākumus tās risināšanai. Tie ir ūdensapgādes samazināšana mājsaimniecību un rūpnieciskam patēriņam, ārkārtas plāna īstenošana nolūkā palielināt atsāļota ūdens piegādi un ūdens transportēšana no Grieķijas. 5. Kipras iestādes norādīja uz ievērojamo ietekmi uz dzīves apstākļiem, vidi un ekonomiku. Par būtiskiem kaitējumiem lauksaimniecībai tika ziņots īpaši aprīļa beigās un turpmākajos mēnešos, kas pasliktinājās, kad labības sezona tuvojās ražas novākšanas posmam. Paredzams, ka ūdens trūkums ietekmēs arī tūrismu, kas ir Kipras ekonomikas svarīga nozare. Sausumam bija arī ievērojama ietekme uz ūdens infrastruktūru, kurā ūdens plūsmas pārtraukšanas radītie būtiskie kaitējumi sāka parādīties 2008. gada maija sākumā. Nopietnas sekas bija uz vidi, jo salas trauslā ekoloģija ir īpaši neaizsargāta pret sausuma apstākļiem ar pārtuksnešošanās risku. Pieteikumā ietverts zaudējumu sīks izklāsts. 6. Kipras iestādes ir aprēķinājušas, ka uz būtiskiem avārijas darbiem attiecināmās izmaksas, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 2012/2002 3. panta 2. punktā, ir 59,45 miljoni euro, sadalot tās pa darbu veidiem. Lielākā daļa darbu attiecas uz izmaksām, kas saistītas ar ūdens transportēšanu no Grieķijas un tūlītējiem ieguldījumiem ūdens infrastruktūrā, lai nodrošinātu ūdens sadales tīkla darbību pārtrauktas ūdens plūsmas apstākļos. Darbu veidus, kas jāfinansē no fonda, skaidri noteiks īstenošanas nolīgumā. 7. Kipras iestādes arī paziņoja, ka apdrošināšana nesedz zaudējumus, kas var pretendēt uz palīdzību. 8. Kipras iestādes paziņoja, ka Kopienas palīdzība privātu zaudējumu kompensēšanai, galvenokārt lauksaimniekiem, tiks pieprasīta tad, ja citos ES finanšu instrumentos būs pieejams atbilstīgs juridiskais pamats. Tomēr Komisija atzīmē, ka kopējā lauksaimniecības politika un īpaši lauku attīstības politika neparedz iespēju kompensēt lauksaimniekiem dabas katastrofas radītos zaudējumus. Lauku attīstības programmas ietvaros dalībvalstij ir iespēja atbalstīt dabas katastrofu skartā lauksaimnieciskās ražošanas potenciāla atjaunošanu, kā arī atbilstīgu preventīvu rīcību. Atbilstīgais pasākums Kipras lauku attīstības operatīvajā programmā nav paredzēts, un Kipras iestādes līdz šim nav ierosinājušas šajā ziņā mainīt savu programmu. Tāpēc iepriekšminēto iemeslu dēļ ir ierosināts akceptēt Kipras iesniegto pieteikumu saistībā ar sausumu kā „lielu katastrofu” un izmantot Solidaritātes fondu. 2.2. Finansējums Kopējais pieejamais Solidaritātes fonda gada budžets ir 1 miljards euro. 2008. gadā EUR 273 191 197 jau ir mobilizēti agrāk iesniegtiem pieteikumiem, līdz ar to ir pieejami EUR 726 808 803. Tā kā solidaritāte bija galvenais pamatojums šā fonda izveidei, Komisija uzskata, ka atbalstam no šā fonda ir jābūt progresīvam. Tas nozīmē, ka atbilstoši iepriekšējai praksei postījumu daļai, kas pārsniedz robežu (0,6 % no NKI jeb 3 miljardus euro 2002. gada cenās, ņemot vērā to summu, kura ir mazāka), ir jāpiešķir lielāks atbalsts nekā postījumiem, kas nepārsniedz minēto robežu. Agrāk pielietotā likme, lai noteiktu piešķīrumus lielām katastrofām, ir 2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem, kas ir zem fonda mobilizēšanas robežas, un 6 %, kuri ir virs robežas. Attiecībā uz ārkārtējām reģionālām katastrofām likme ir 2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem. Metodiku Solidaritātes fonda atbalsta aprēķināšanai noteica Solidaritātes fonda 2002.-2003. gada ziņojumā, un Padome un Eiropas Parlaments to pieņēma. Šajā gadījumā ir ierosināts izmantot tās pašas procentu likmes un piešķirt šādas atbalsta summas. (EUR) | Tiešie zaudējumi | Robežlielums | Summa, pamatojoties uz 2,5 % | Summa, pamatojoties uz 6 % | Ierosinātā atbalsta kopējā summa | Kipra/sausums | 176 150 000 | 84 673 000 | 2 116 825 | 5 488 620 | 7 605 445 | Kopā | 7 605 445 | Pēc šīs kompensācijas summas izmaksas paliks vismaz 25 % Eiropas Savienības Solidaritātes fonda līdzekļu, kas būs pieejami piešķīrumiem gada pēdējā ceturksnī, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 2012/2002 4. panta 2. punktā. Ņemot vērā to, ka tika konstatēts apropriāciju pārpalikums 13 04 02. pozīcijā „Kohēzijas fonds”, nebūs nepieciešamas jaunas maksājumu apropriācijas, lai finansētu maksājumus Kiprai no ES Solidaritātes fonda. Tādējādi 7,6 miljoni euro no budžeta 13 04 02. pozīcijas tiks piešķirti budžeta 13 06 01. pozīcijai, lai segtu attiecīgās vajadzības, kas saistītas ar ES Solidaritātes fonda mobilizēšanu. Šī pārdalīšana ir iespējama, jo Kohēzijas fonda maksājumi 2007.-2013. gadā lielākoties ir saistīti ar lieliem projektiem. Tomēr lielie projekti ir jāapstiprina atsevišķi turpmākos Komisijas lēmumos, pirms var veikt starpposma maksājumus. Tā kā nav paredzēts, ka šogad tiks iesniegti un apstiprināti daudzi lielie projekti, ievērojami starpposma maksājumi 2008. gadā nav plānoti. KOPSAVILKUMA TABULA PA FINANŠU SHĒMAS POZĪCIJĀM Finanšu shēma Pozīcija/apakšpozīcija | 2008. gada finanšu shēma | 2008. gada budžets (tostarp BG Nr. 1-7/2008 un BG Nr. 8-10/2008 PP) | BG Nr. 11/2008 PP | 2008. gada budžets + BG Nr. 1-7/2008 un BG Nr. 8-11/2008 PP | |SA |MA |SA |MA |SA |MA |SA |MA | | 1. ILGTSPĒJĪGA IZAUGSME | | | | | | | | | | 1a. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai |10 386 000 000 | |11 086 000 000 |9 718 739 600 | | |11 086 000 000 |9 718 739 600 | |1b. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai |47 267 000 000 | |47 255 948 720 |36 024 082 504 |0 |-7 605 445 |47 255 948 720 |36 016 477 059 | | Kopā | 57 653 000 000 | |58 341 948 720 | 45 742 822 104 | 0 |-7 605 445 | 58 341 948 720 | 45 735 216 659 | | Rezerve[4] | | |-188 948 720 | | | |-188 948 720 | | | 2. DABAS RESURSU SAGLABĀŠANA UN PĀRVALDĪBA | | | | | | | | | | No kuriem ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi |46 217 000 000 | |41 006 490 000 |40 889 550 500 | | |41 006 490 000 |40 889 550 500 | | Kopā | 59 193 000 000 | |56 314 715 538 | 53 220 588 053 | | |56 314 715 538 | 53 220 588 053 | | Rezerve | | |2 878 284 462 | | | |2 878 284 462 | | | 3. PILSONISKUMS, BRĪVĪBA, DROŠĪBA UN TIESISKUMS | | | | | | | | | | 3a. Brīvība, drošība un tiesiskums |747 000 000 | |730 274 000 |533 196 000 | | |730 274 000 |533 196 000 | |3b. Pilsoniskums |615 000 000 | |888 034 197 |941 144 203 |7 605 445 |7 605 445 |895 639 642 |948 749 678 | | Kopā | 1 362 000 000 | |1 618 308 197 | 1 474 340 203 | 7 605 445 | 7 605 445 | 1 625 913 642 | 1 481 945 648 | | Rezerve[5] | | |16 883 000 | | | |16 883 000 | | | 4. ES – GLOBĀLO PROCESU DALĪBNIECE[6] |7 002 000 000 | | 7 311 218 000 | 7 847 128 400 | | |7 311 218 000 | 7 847 128 400 | | Rezerve | | | -70 000 000 | | | | -70 000 000 | | | 5. ADMINISTRĀCIJA[7] |7 380 000 000 | |7 279 207 193 | 7 279 767 193 | | |7 279 207 193 | 7 279 767 193 | | Rezerve | | | 177 792 807 | | | | 177 792 807 | | | 6. KOMPENSĀCIJA | 207 000 000 | |206 636 292 | 206 636 292 | | |206 636 292 | 206 636 292 | | Rezerve | | | 363 708 | | | | 363 708 | | | KOPĀ | 132 797 000 000 | 129 681 000 000 | 131 072 033 940 | 115 771 282 245 | | |131 079 639 385 | 115 771 282 245 | | Rezerve | | |2 814 375 257 | 14 499 126 952 | 7 605 445 | 0 | 2 814 375 257 | 14 506 732 397 | | [1] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [2] OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp. [3] Padomes 2002. gada 11. novembra Regula (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp. [4] Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGPF) nav ietverts 1.a pozīcijas rezerves aprēķinā. Elastības fonds ir izmantots 200 miljonu euro apmērā. [5] Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) summa ir iekļauta papildus attiecīgajām pozīcijām saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu (OV C 139, 14.6.2006.). [6] 2008. gada 4. pozīcijas rezervē nav ņemtas vērā apropriācijas, kas saistītas ar rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos. Elastības fonds ir izmantots 70 miljonu euro apmērā. [7] Lai aprēķinātu rezervi zem maksimālās robežas 5. pozīcijā, ir ņemta vērā 1. zemsvītras piezīme 2007.-2013. gada finanšu shēmai par summu 77 miljoni euro personāla iemaksām pensiju shēmā.