EIROPAS KOMISIJA Briselē, 23.2.2021 COM(2021) 87 final 2021/0048(NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko izveido kopuzņēmumus pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” {SEC(2021) 100 final} - {SWD(2021) 37 final} - {SWD(2021) 38 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS ·Priekšlikuma pamatojums un mērķi Jaunās ES pētniecības un inovācijas pamatprogrammas 2021.–2027. gadam “Apvārsnis Eiropa” mērķis ir palielināt ES īstenotās pētniecības un inovācijas ietekmi, apvienojot Eiropas partnerību kopīgos ieguldījumus ar papildu privātā un publiskā sektora līdzekļiem jomās, kur šāds pētniecības un inovācijas resursu tvērums un apjoms var palīdzēt sasniegt ES pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” prioritātes, jo īpaši tās, kas saistītas ar II pīlāru “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”. Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [8. panta 1. punkta c) apakšpunktā] ir teikts, ka institucionalizētās Eiropas partnerības, kas izveidotas saskaņā ar LESD 185. un 187. pantu, “īstenojamas vienīgi tad, ja ar citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļām, tostarp cita veida Eiropas partnerībām, nav iespējams sasniegt attiecīgos mērķus vai panākt vajadzīgo ietekmi un ja tā ir pamatota izvēle no ilgtermiņa perspektīvas, ņemot vērā arī integrācijas augsto līmeni”. Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā likumdevēji ir arī noteikuši astoņas prioritārās jomas, kurās varētu izveidot institucionalizētas Eiropas partnerības uz LESD 185. vai 187. panta pamata. Pamatojoties uz to, tika izvēlētas 12 iespējamās kandidātiniciatīvas, kurām tika veikts saskaņots ietekmes novērtējums. Šis priekšlikums attiecas uz deviņām institucionalizētām Eiropas partnerībām, kuru pamatā ir LESD 187. pants, un ar to tiek izveidoti atsevišķi kopuzņēmumi minēto partnerību īstenošanai. Eiropas Komisija ir arī pieņēmusi priekšlikumu par institucionalizētu Eiropas partnerību augstas veiktspējas datošanai, kuras pamatā ir LESD 187. pants [COM(2020) 569 final], un plāno pieņemt priekšlikumu par Eiropas metroloģijas partnerību, kuras pamatā būtu LESD 185. pants [pievienot atsauci]. Sākotnēji institucionalizēto Eiropas kandidātpartnerību vidū bija vēl divas iniciatīvas — viena no tām attiecas uz sadarbīgu, satīklotu un automatizētu mobilitāti, bet otra uz novatoriskiem mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Tomēr ietekmes novērtēšanas procesā tika secināts, ka vairāk piemērota būtu cita veida intervence. · Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Daudzgadu finanšu shēmā (DFS) 2021.–2027. gadam pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa” būs vairāk vērsta uz ietekmi un lielu uzsvaru liks uz Eiropas pievienotās vērtības radīšanu. Tā tiks arī īstenota lietderīgāk un efektīvāk, pateicoties jo īpaši tam, ka tiks nodrošināta konsekvence, saskaņotība un papildināmība gan pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, gan arī ar citām ES, vietējām, reģionālām, valsts un attiecīgā gadījumā starptautiskām iniciatīvām un to finansējuma avotiem. Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķis ir reaģēt uz globālajām problēmām, ar ko ES saskaras un kam vajadzīga “radikāla, jauna pieeja jaunu tehnoloģiju un inovatīvu risinājumu izstrādei un ieviešanai iedzīvotāju un planētas labā vēl nepieredzētā mērogā un ātrumā un mūsu politikas un ekonomikas satvara pielāgošanai tā, lai mēs varētu globālos apdraudējumus pārvērst jaunās iespējās mūsu sabiedrībai un ekonomikai, iedzīvotājiem un uzņēmumiem”. Pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa” turpina centienus stiprināt ES zinātnisko un tehnoloģisko bāzi un veicināt konkurētspēju, taču tās pieeja ES pētniecības un inovācijas ieguldījumiem ir kļuvusi stratēģiskāka un vairāk vērsta uz ietekmi. Tāpēc pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķos ir uzsvērta vajadzība “īstenot Savienības stratēģiskās prioritātes un veicināt ES mērķu un politikas īstenošanu un globālo problēmu risināšanu, tostarp ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu, ievērojot Programmas 2030. gadam un Parīzes nolīguma principus”. Eiropas partnerības ir vienas no galvenajām pieejām, kas izmantotas pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”. Tās papildina pastāvošo politikas satvaru, pievēršoties globālajām problēmām un ES prioritātēm, kam ir nepieciešama kritiskā masa un ilgtermiņa redzējums, par ko vienojas attiecīgās nozares un ko tās apņemas īstenot. Lai pārvarētu klimata un vides pārmaiņu radītās problēmas, palīdzētu Eiropai kļūt par līderi tehnoloģiju attīstības jomā un panākt atvērtu stratēģisko autonomiju, kā arī nodrošinātu ilgtspējīgu un iekļaujošu atveseļošanos, izkliedētie pētniecības un inovācijas centieni ir jāvirza uz kopīgu redzējumu par nepieciešamo pārveides procesu. Eiropas partnerības, sadarbojoties gan ar publisko, gan ar privāto sektoru, palīdz paātrināt jaunus risinājumus, jo īpaši tos, kas var samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas līdz 2030. gadam saskaņā ar Eiropas zaļā kursa mērķiem, un palīdz panākt zaļo un digitālo pārkārtošanos. Tās ļauj sistemātiski sadarboties ar dažādām ieinteresētajām personām un tiešajiem lietotājiem, tostarp standartizācijas struktūrām un starptautiskiem partneriem, lai nodrošinātu, ka šos risinājumus reāli izmanto un ka ar tiem galu galā var sasniegt vērienīgos mērķus. Tās arī palīdz nostiprināt Eiropas Pētniecības telpu, saskaņojot pētniecības un inovācijas programmas, uzlabojot prasmes un palielinot Eiropas uzņēmumu apguves spējas. Deviņas institucionalizētās Eiropas partnerības, kas ir balstītas uz LESD 187. pantu, pilnīgi atbilst pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” jaunajai uz ietekmi vērstajai politikas pieejai Eiropas partnerībām. Tās ir daļa no 49 Eiropas kandidātpartnerību klāsta un tādējādi veido saskanīgu kopumu. Stratēģiskajā plānošanā tika nolemts, ka institucionalizētās Eiropas partnerības tiks izmantotas tādu mērķu un ietekmes sasniegšanai, ko nevar sasniegt ar cita veida Eiropas partnerībām, un tām prioritātēm, kurām ir ilgtermiņa perspektīva un augsts integrācijas līmenis. ·Saskanība ar citām Savienības politikas jomām DFS 2021.–2027. gadam ietvaros jaunā ES pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa” būs viens no galvenajiem elementiem, kas virzīs ES politikas prioritāšu īstenošanai vajadzīgo sociālo, ekonomisko un vides pārkārtošanos. Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskās plānošanas procesā ir izstrādāts pirmais stratēģiskais plāns 2021.–2024. gadam. Galvenie stratēģiskie virzieni pētniecības un inovācijas atbalsta jomā ir izstrādāti kopā ar ieinteresētajām personām un pilnīgi atbilst ES prioritātēm. Tādējādi pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” II pīlāra “Globālās problēmas un Eiropas rūpniecības konkurētspēja” darbības būs vērstas uz atlasītām tēmām, kam ir liela ietekme un kas var ievērojami veicināt ES politikas prioritāšu īstenošanu. Eiropas partnerības ir cieši saistītas ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” kontekstu un struktūru un sabiedrības problēmām, kas ir noteiktas par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” II pīlāra pētniecības un inovācijas prioritātēm. Tām būs liela nozīme Komisijas stratēģisko mērķu sasniegšanā, konkrētāk, pārkārtošanās uz zaļu, klimatneitrālu un digitālu Eiropu paātrināšanā un vienlaikus arī Eiropas rūpniecības noturības un konkurētspējas stiprināšanā. Priekšlikumā iekļautās deviņas institucionalizētās Eiropas partnerības palīdzēs īstenot ES prioritātes tā, kā aprakstīts tālāk. Apritīga biobāzēta Eiropa. Šī partnerība sniedz lielu ieguldījumu 2030. gada klimata mērķos, bruģējot ceļu uz klimatneitralitātes sasniegšanu līdz 2050. gadam, un palielina ražošanas un patēriņa sistēmu ilgtspēju un apritīgumu saskaņā ar Eiropas zaļo kursu. Tās mērķis ir attīstīt un paplašināt ilgtspējīgu biomasas ieguvi un pārvēršanu par biobāzētiem produktiem, koncentrējoties uz dažāda mēroga biorafinēšanu un piemērojot aprites ekonomikas pieejas, piemēram, izmantojot bioloģiskos atkritumus, kas radušies lauksaimniecībā, rūpniecībā un mājsaimniecībās. Tās nolūks ir arī atbalstīt biobāzētas inovācijas izvēršanu reģionālā līmenī, aktīvi iesaistot vietējos rīcībspēkus, lai atdzīvinātu lauku, piekrastes un perifēros reģionus. Tīra aviācija. Šī partnerība virza aviāciju uz klimatneitralitāti, paātrinot galvenokārt revolucionāru pētniecības un inovācijas risinājumu izstrādi, integrāciju un validāciju, lai šos risinājumus varētu pēc iespējas ātrāk ieviest. Tās mērķis ir arī izstrādāt īpaši efektīvu mazoglekļa gaisa kuģu nākamo paaudzi ar jauniem enerģijas avotiem, dzinējiem un sistēmām, kas tiks iegūti pētniecības un demonstrējumu posmā augstā tehnoloģiju gatavības līmenī (TRL). Atbalsts aviācijas pētniecībai un inovācijai uzlabo konkurētspēju un nodarbinātību aviācijas nozarē, kas būs īpaši svarīgi atveseļošanās kontekstā. Viens no mērķiem, kas jāsasniedz līdz 2030. gadam: demonstrēt revolucionāras gaisa kuģu tehnoloģiju inovācijas, kas ceļā uz mērķi līdz 2050. gadam sasniegt klimatneitralitāti spēj līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu neto emisijas vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Tīrs ūdeņradis. Šī partnerība paātrinās Eiropas tīra ūdeņraža tehnoloģiju vērtības ķēdes izveidi un izvēršanu, sniedzot ieguldījumu ilgtspējīgas, dekarbonizētas un pilnīgi integrētas energosistēmas izveidē un paziņojuma “Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai” (COM(2020) 301) īstenošanā. Uzsvars tiek likts uz tīra ūdeņraža ražošanu, sadali un uzglabāšanu, kā arī piegādi grūti dekarbonizējamām nozarēm, piemēram, smagajai rūpniecībai un lielas noslodzes transporta jomai. Daži mērķi 2030. gadam: ražot tīru ūdeņradi aptuveni par 1,5–3 EUR/kg; lai to panāktu, būs jāsasniedz efektivitātes uzlabošanas un kapitālizdevumu samazināšanas 2030. gada mērķi. Tas arī paredz, ka jābūt pieejamai atjaunojamai elektroenerģijai par labu cenu un ka ūdeņradim ir iespējas iekļūt masu patēriņa tirgos, kā arī to, ka ir jāsamazina ūdeņraža lielapjoma sadales izmaksas līdz mazāk nekā 1 EUR/kg.

Eiropas dzelzceļš. Šī partnerība paātrinās novatorisku tehnoloģiju (jo īpaši digitālo un automatizācijas tehnoloģiju) izstrādi un izvēršanu, lai panāktu radikālu dzelzceļa sistēmas pārveidi un sasniegtu Eiropas zaļā kursa mērķus, piemēram, pārnestu lielu daļu no tiem 75 % iekšzemes kravas pārvadājumu, kuri tiek veikti pa autoceļiem, uz dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem. Partnerība izstrādās tādus risinājumus, kuri tiek plaši atbalstīti visā ES un kuru tirgus daļa līdz 2030. gadam tādējādi sasniegs līdz 75 %, uzlabojot dzelzceļa konkurētspēju un veicinot Eiropas vadošo stāvokli dzelzceļa tehnoloģiju jomā. Global Health EDCTP3. Šī partnerība sniegs jaunus risinājumus infekcijas slimību sloga samazināšanai Subsahāras Āfrikā un nostiprinās izpētes spējas, lai sagatavotos atkārtotiem infekcijas slimību uzliesmojumiem Subsahāras Āfrikā un visā pasaulē un reaģētu uz tiem. Tās mērķi līdz 2030. gadam ir licencēt vismaz 2 jaunas veselības aizsardzības tehnoloģijas, ko izmanto cīņai ar infekcijas slimībām, un atbalstīt vismaz 100 pētniecības institūtu 30 valstīs, lai uz atkārtotām epidēmijām varētu reaģēt, iedarbīgi un ātri veicot pētījumus ar mērķi izstrādāt veselības aizsardzības tehnoloģijas cīņai ar tām. Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva. Šī iniciatīva palīdzēs izveidot ES mēroga veselības pētniecības un inovācijas ekosistēmu, kas atvieglos zinātnisko zināšanu pārvēršanu taustāmās inovācijās. Tā palīdzēs izstrādāt drošus, iedarbīgus, uz cilvēkiem vērstus un rentablus produktus un pakalpojumus, kuru mērķis ir apmierināt būtiskas vēl neapmierinātas sabiedrības veselības vajadzības un virzīt pārnozaru inovāciju veselības aprūpes jomā, lai izveidotu tādu Eiropas veselības aprūpes nozari, kas spēj konkurēt pasaules līmenī. Tā attieksies uz profilaksi, diagnostiku, ārstēšanu un slimību pārvaldību. Viens no tās 2030. gada mērķiem ir sākt vismaz 30 liela mēroga pārnozaru projektu, kas vērsti uz veselības aprūpes inovācijām un kas spēj integrēt veselības aprūpes produktus vai pakalpojumus. Iniciatīva palīdzēs sasniegt mērķus, kas noteikti Eiropas Vēža uzveikšanas plānā, jaunajā Eiropas industriālajā stratēģijā un Eiropas Zāļu stratēģijā. Svarīgas digitālās tehnoloģijas. Svarīgas digitālās tehnoloģijas aptver elektroniskos komponentus, to projektēšanu, ražošanu un integrēšanu sistēmās, kā arī programmatūru, kas nosaka, kā tie darbojas. Šīs partnerības virsmērķis ir atbalstīt visu ekonomikas un sabiedrības sektoru digitālo pārveidi, panākt, ka digitālā pārveide dod labumu Eiropai, un sekmēt Eiropas zaļā kursa īstenošanu. Tās mērķis ir līdz 2030. gadam panākt, ka ES, izmantojusi radušās izdevības panākt tehnoloģisko suverenitāti un vairot konkurētspēju, ar savu vadošo pozīciju svarīgu digitālo tehnoloģiju jomā ir nostiprinājusi rūpniecības balstus. Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) pētniecība. Iniciatīvas mērķis ir digitāli pārveidot gaisa satiksmes pārvaldību, lai padarītu Eiropas gaisa telpu par visefektīvāko un videi draudzīgāko gaisa satiksmes telpu pasaulē un lai vairotu Eiropas aviācijas nozares konkurētspēju un sekmētu tās atkopšanos pēc Covid-19 krīzes. Mērķi cita starpā ir šādi: uzlabot savienojamību un gaisa un zemes sistēmu integrāciju un automatizāciju, palielināt gaisa telpas pārvaldības elastīgumu un mērogojamību un uzlabot bezpilota gaisa kuģu integrācijas drošību. Tās mērķis ir līdz 2030. gadam nodrošināt Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplānā D posmam noteiktos risinājumus 6. tehnoloģiju gatavības līmenī. Viedie tīkli un pakalpojumi. Šī partnerība atbalstīs viedo tīklu un pakalpojumu tehnoloģisko suverenitāti saskaņā ar jauno Eiropas industriālo stratēģiju un 5G kiberdrošības rīkkopu. Tās mērķis ir palīdzēt atrisināt sabiedrības problēmas un dot iespējas īstenot digitālo un zaļo pārkārtošanos. Covid-19 krīzes kontekstā tā atbalstīs tehnoloģijas, kas gan palīdz pārvarēt krīzi veselības jomā, gan sekmē ekonomikas atveseļošanos. Šī partnerība ļaus Eiropas dalībniekiem attīstīt tehnoloģiskās spējas, kas vajadzīgas 6G sistēmām kā nākotnes digitālo pakalpojumu pamatam ceļā uz 2030. gadu. Tā, koordinējot 5G izvēršanu Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta 2 (EISI 2) digitalizācijas sadaļas ietvaros, palīdzēs attīstīties vadošiem 5G infrastruktūras un pakalpojumu tirgiem Eiropā. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE ·Juridiskais pamats Šie priekšlikumi par institucionalizētām Eiropas partnerībām ir balstīti uz LESD 187. pantu, saskaņā ar kuru ES var izveidot kopuzņēmumus vai kādas citas struktūras, kas vajadzīgas, lai efektīvi īstenotu ES pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrācijas programmas. ·Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Saskaņā ar LESD pētniecība ir ES un tās dalībvalstu kopīgā kompetencē. 4. panta 3. punktā ir teikts, ka zinātniskās izpētes, tehnoloģiju attīstības un kosmosa jomā ES var veikt konkrētas darbības, tostarp noteikt un īstenot programmas, neliedzot dalībvalstīm rīkoties tajās pašās jomās. Ierosinātās iniciatīvas ir vērstas uz jomām, kurās ES līmeņa rīcība sniedz pierādāmu pievienoto vērtību, ņemot vērā to, cik liela mēroga, ātruma un apjoma darbības ir vajadzīgas, lai ES sasniegtu savus Līgumā noteiktos ilgtermiņa mērķus un izpildītu savas stratēģiskās politikas prioritātes un apņemšanās. Ierosinātajām iniciatīvām būtu arī jāpapildina un jāpastiprina valsts un subnacionāla līmeņa darbības tajā pašā jomā. Tā kā Eiropas partnerības ir balstītas uz kopīgu ilgtermiņa stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, tās ir labi piemērotas kompleksu pārrobežu problēmu risināšanai. Tās spēj novērst vairākas sistēmiskas, tirgus un pārkārtošanās nepilnības, kas ir priekšnosacījums inovāciju izstrādes un izplatīšanas paātrināšanai. Tās pievēršas šādiem uzdevumiem: ·stiprināt sadarbību un zināšanu apmaiņu starp galvenajiem Eiropas pētniecības un inovācijas sistēmas dalībniekiem, tostarp stiprināt starpdisciplīnu un pārnozaru sadarbību un uzlabot vērtības ķēžu un ekosistēmu integrāciju; ·nodrošināt Eiropas, valstu/reģionālo un industriālās pētniecības un inovācijas stratēģiju, programmu un ieguldījumu saskaņošanu ar apstiprinātajiem virzieniem un integrāciju tajos; ·radīt ieguldījumu kritisko masu kopīgajās prioritātēs un palielināt privātos ieguldījumus pētniecībā un inovācijā; ·samazināt nozares riskus un nenoteiktību, kas ir saistīti ar ieguldījumiem pētniecības un inovācijas darbībās un jaunās tehnoloģijās/risinājumos, dalot riskus un nodrošinot ieguldījumu paredzamību. Rīkojoties tikai valsts vai nozares līmenī, nevar panākt tādu pētniecības un inovācijas atbalsta mērogu, ātrumu un apmēru, kāds ir vajadzīgs, lai ES sasniegtu savus Līgumā noteiktos ilgtermiņa mērķus, izpildītu savas stratēģiskās politikas prioritātes (tostarp klimata un enerģētikas mērķus, kas noteikti Parīzes nolīgumā, un Eiropas zaļo kursu) un palīdzētu pārvarēt globālās problēmas un sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM). ·Proporcionalitāte Visa pieeja, kuras rezultātā ir izstrādāts šis priekšlikums, balstās uz proporcionalitātes principu. Kopš pastāvošo partnerību izveides politiskie un juridiskie apstākļi ir mainījušies. Pašlaik lielāks uzsvars tiek likts uz vajadzību racionalizēt galvenās ES politikas prioritātes un nodrošināt, ka tām ir izmērāma ietekme. Ņemot vērā šos jaunos apstākļus, ir svarīgi pieņemt lēmumu veidot Eiropas partnerību tikai tad, ja tai ir reāla un pierādāma pievienotā vērtība. Tāpēc katrai institucionalizētajai Eiropas partnerībai ir jāpierāda sava pievienotā vērtība, jo īpaši tas, ka tās mērķus nevar efektīvāk sasniegt ar vienkāršākiem līdzekļiem, tostarp, izmantojot ierasto pieeju izsludināt parastos pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” uzaicinājumus vai radot vienkāršāka veida partnerības, piemēram, “kopīgi plānotas partnerības”.

Kandidātpartnerību proporcionalitāte tika novērtēta pēc šādiem diviem secīgiem kritērijiem: (1)tika novērtēts, vai ir pamatoti konkrētā jomā izmantot partnerības pieeju (ņemot vērā apsvērumus, kas saistīti ar papildināmību, virzieniskumu un saikni ar stratēģiskajām prioritātēm), nevis citu veidu intervenci, kas ir pieejama pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”; (2)ja partnerības pieeja tika atzīta par piemērotu, tad, ņemot vērā proporcionalitātes apsvērumus, tika novērtēts, ar kura veida partnerību (kopīgi plānotu, līdzfinansētu vai institucionalizētu) varētu visefektīvāk sasniegt plānotos mērķus. ·Juridiskā instrumenta izvēle Šā priekšlikuma mērķis ir izveidot deviņus kopuzņēmumus saskaņā ar LESD 187. pantu. Par šāda veida struktūrām saskaņā ar LESD 188. panta 1. punktu ir jāpieņem Padomes regula. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI ·Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izstrādē tika rūpīgi ņemti vērā agrāko izvērtējumu secinājumi. Šie konstatējumi tika ievēroti arī, veidojot jauno uz ietekmi balstīto pieeju partnerībām, un ir palīdzējuši praktiski ieviest to atlases, īstenošanas, uzraudzības un pakāpeniskas izbeigšanas kritērijus. Kā norādīts pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietekmes novērtējuma 5. pielikumā, bija jāuzlabo tālāk minētās jomas. ·Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” starpposma izvērtējumā tika secināts, ka partnerību kopaina ir kļuvusi pārāk sarežģīta un sadrumstalota. Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros tika izveidots kopumā aptuveni 100 pētniecības un inovācijas partnerību, un tās izmanto vidēji apmēram 25 % no pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” pieejamā budžeta; publiskā un privātā sektora partnerības (PPP) izmanto aptuveni 17,5 % no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” budžeta. Starpposma izvērtējumā tika norādīts, ka ir jāracionalizē Eiropas pētniecības un inovācijas partnerību kopaina, jāuzlabo partnerību atvērtība un pārredzamība un jāsasaista tās ar turpmākām ES pētniecības un inovācijas stratēģiskajām prioritātēm un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” uzdevumiem. ·Izvērtējumā par 187. panta iniciatīvām tika norādīts, ka PPP darbības ir jāsaskaņo ar ES, valstu un reģionālo politiku. Tajā tika ieteikts pārskatīt galvenos darbības rādītājus, kā arī iekļaut plašāku ieinteresēto personu loku pārvaldības struktūrās vai iesniegtajos priekšlikumos. Tajā tika arī uzsvērta vajadzība uzlabot un pastiprināti īstenot komunikāciju, jo īpaši, lai nodrošinātu projektu rezultātu efektīvu izplatīšanu. Kas attiecas uz atsevišķām iniciatīvām, katra šim priekšlikumam pievienotā ietekmes novērtējuma tematiskajās daļās ir paskaidrots, kā ir ņemti vērā arī iepriekšējos izvērtējumos izdarītie gan pozitīvie, gan negatīvie secinājumi. ·Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Par šo priekšlikumu un tam pievienotajiem ietekmes novērtējumiem tika veikta plašāka apspriešanās ar ieinteresētajām personām gan pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” priekšlikuma sagatavošanas laikā, gan arī vēlāk par visām Eiropas kandidātpartnerībām: –ar dalībvalstīm apspriedās pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” Programmu komitejas “ēnu” stratēģiskajā sastāvā, –no 2019. gada 11. septembra līdz 6. novembrim notika atklāta sabiedriskā apspriešana par iespējamajām institucionalizētajām partnerībām, kuru pamatā būtu LESD 185. un 187. pants, un tajā tika saņemts vairāk nekā 1600 atbilžu, –lai sagatavotu ietekmes novērtējumus par 12 institucionalizētajām kandidātpartnerībām, notika selektīvas apspriešanās. Attiecībā uz katru kandidātpartnerību ārējs konsultants intervēja reprezentatīvu ieinteresēto personu izlasi, vaicājot viņu viedokli par ES rīcības nepieciešamību un pievienoto vērtību. Visu apspriešanos ar ieinteresētajām personām secinājumi ir iekļauti atsevišķajos ietekmes novērtējumos, kas ir pievienoti partnerību priekšlikumam, un ir palīdzējuši noteikt vēlamo īstenošanas veidu. ·Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Lai sagatavotu ietekmes novērtējumu šim priekšlikumam, Komisija lūdza ārēju darbuzņēmēju veikt pētījumu par institucionalizētajām kandidātpartnerībām un izstrādāt kopēju metodiku iniciatīvu lietderības, efektivitātes, saskanības un Savienības pievienotās vērtības novērtēšanai, lai šie novērtējumi būtu salīdzināmi. Ārējais pētījums ir publiski pieejams ES grāmatnīcā (EU Bookshop), un atsauce uz to ir sniegta katras iniciatīvas ietekmes novērtējumā. Komisija izmantoja pierādījumus, kas tika ievākti pētījuma vajadzībām, jo īpaši par ieinteresēto personu viedokli, ex post izvērtējumu rezultātiem, risināmo problēmu apzināšanu un politikas iespēju sagaidāmo ietekmi, bet arī pati analizēja šo informāciju, ņemot vērā nesenās politikas pārmaiņas un papildu pierādījumus, kas kļuva pieejami pēc pētījuma pabeigšanas. ·Ietekmes novērtējums

Pēc tam kad tika noteiktas Eiropas institucionalizētās kandidātpartnerības, tika sākta ietekmes novērtēšana, lai katrai iniciatīvai noteiktu vispiemērotāko īstenošanas kārtību, izvēloties kādu no šīm politikas iespējām: 0. iespēja (bāzes scenārijs) — ierastie uzaicinājumi pamatprogrammas ietvaros; 1. iespēja — kopīgi plānota Eiropas partnerība; 2. iespēja — līdzfinansēta Eiropas partnerība; 3. iespēja — institucionalizēta partnerība: ·3.a iespēja — institucionalizētas partnerības uz LESD 185. panta pamata; ·3.b iespēja — institucionalizētas partnerības uz LESD 187. panta pamata. Salīdzinošajā katras iespējas priekšrocību novērtējumā tika arī analizēts intervences nozīmīgums, proporcionalitāte un efektivitāte paredzēto mērķu sasniegšanā. Tā rezultātā katrai kandidātpartnerībai tika ieteikta tai īpaši pielāgota pieeja; sākot no administratīvi vienkāršākām sadarbības formām un beidzot ar institucionalizētu sadarbību — atkarībā no tā, kādi katrai kandidātpartnerībai bija noteikti paredzētie politiskie mērķi, konkrētās risināmās problēmas un vēlamais iznākums. Atsevišķie ietekmes novērtējumi tika iesniegti Regulējuma kontroles padomei trīs dažādās sēdēs laikā no 2020. gada marta līdz jūnijam. Pirmajā lasījumā divi ietekmes novērtējumi saņēma pozitīvu atzinumu, seši saņēma pozitīvu atzinumu ar iebildēm, bet četri saņēma negatīvu atzinumu un bija jāiesniedz padomei atkārtoti. Lietas, par kurām tika saņemts negatīvs atzinums, galvenokārt tika kritizētas par ierosinātās iniciatīvas tvērumu, to, ka nav pietiekami skaidras problēmas un mērķi, ko ierosinātā iniciatīva varētu efektīvi risināt/sasniegt nākamās pamatprogrammas ietvaros, par jau esošas iniciatīvas darbības pārtraukšanas ietekmi (attiecīgā gadījumā) un dažos gadījumos par atšķirību starp vēlamo iespēju un tās alternatīvām. Tie četri ietekmes novērtējumi, kas pirmajā lasījumā bija saņēmuši negatīvu atzinumu, tika iesniegti atkārtoti. Trīs no tiem saņēma pozitīvu atzinumu ar iebildēm, bet ceturtais saņēma pozitīvu atzinumu. ·Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Ierosinātās iniciatīvas ir reakcija uz pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” priekšlikumā minēto vajadzību vienkāršot pieeju partnerībām. Šo vajadzību apliecināja Parlaments un Padome. Tāpēc tika panākta vienošanās, ka ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” tiks atbalstītas trīs veidu partnerības — līdzfinansētas, kopīgi plānotas un institucionalizētas (uz LESD 187. vai 185. pantu balstītas partnerības un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta zināšanu un inovāciju kopienas). Tas atbilst Normatīvās atbilstības un izpildes programmas (REFIT) iecerei. Lai gan šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējumā visas iniciatīvas ir aplūkotas atsevišķi, tajā ir izmantota arī caurviju pieeja, lai noteiktu viedus, kā vairot efektivitāti un saskaņotību un tādējādi līdz maksimumam palielināt katras partnerības ietekmi. Tajā ir noteikti kopīgi elementi, kas palīdzēs visām iniciatīvām sasniegt savus mērķus, tai pašā laikā samazinot izmaksas, piemēram, pielāgojot pārvaldības kārtību tā, lai nodrošinātu saskaņotību ar citām iniciatīvām. Šī pieeja pilnīgi atbilst labāka regulējuma satvaram un vienkāršošanas centieniem. Šis vienotais pamatakts palīdz sasniegt mērķi racionalizēt ES pētniecības un inovācijas finansējuma vidi un veicina stratēģisku un uz ietekmi vērstu pieeju Eiropas partnerībām. Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā ir vairākas kopējas prasības Eiropas partnerību izveidei un īstenošanai. Vienotajā pamataktā izmantotā modulārā pieeja ļauj visiem kopuzņēmumiem piemērojamos kopīgos noteikumus saskanīgi īstenot praksē (pirmā daļa), bet tai pašā laikā dod pietiekami lielu rīcības brīvību katra kopuzņēmuma īpašo vajadzību apmierināšanai (otrā daļa). ·Pamattiesības Šajā regulā ir ievērotas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā izklāstītās pamattiesības. Lielākajai daļai ierosināto iniciatīvu nav tiešas ietekmes uz pamattiesībām. Ja tām ir šāda ietekme, katra attiecīgā ietekmes novērtējuma 6. iedaļā ir iekļauts īpašs novērtējums. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Savienības maksimālais finansiālais ieguldījums kopuzņēmumos ir 9600 miljoni EUR, ieskaitot EBTA iemaksas, un to izmaksā no Savienības vispārējā budžeta apropriācijām, kas piešķirtas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” īpašajai programmai, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”. Šis ieguldījums tiks sniegts no II pīlāra “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”. Līdzekļus, ko Savienība būs darījusi pieejamus darbības izmaksu segšanai, papildinās vismaz tāda paša apjoma ieguldījums no dalībniekiem, kas nav Savienība. Kopuzņēmumu administratīvās izmaksas nepārsniedz 501,174 miljonus EUR visā kopuzņēmumu darbības laikā. Šīs izmaksas segs ar Savienības un citu dalībnieku, kas nav Savienība, finansiālo ieguldījumu.

5.CITI ELEMENTI ·Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Partnerības tiks uzraudzītas un izvērtētas saskaņā ar Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 45. un 47. pantu un III pielikumu. Starpposma un ex post izvērtējumiem tiks izmantota ārēju darbuzņēmēju palīdzība, un tie tiks ņemti vērā kopējos pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtējumos. Saskaņā ar Eiropas partnerībām noteiktajiem kritērijiem, izvērtējumos tiks novērtēts, kāds būtu visefektīvākais politikas intervences veids jebkādām turpmākām darbībām, kā arī partnerības iespējamā atjaunošana vispārējā Eiropas partnerību kontekstā. Ja partnerība netiks atjaunota, tiks izstrādāti atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu pamatprogrammas finansējuma pakāpenisku izbeigšanu saskaņā ar nosacījumiem un grafiku, par ko panākta vienošanās ar partnerības partneriem. ·Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums Institucionalizēto Eiropas partnerību mērķis ir palielināt saskaņotību un panākt pēc iespējas lielāku ietekmi mainīgajā pētniecības un inovācijas vidē. Ierosinātajai Padomes regulai ir trīs daļas: ·pirmā daļa ietver visiem kopuzņēmumiem kopīgus noteikumus, kuru mērķis ir racionalizēt un saskaņot juridiskos robežnosacījumus un nodrošināt modulāru pieeju, uz kuras pamata katrs kopuzņēmums var veidot savu darbības arhitektūru; ·otrā daļa ietver noteikumus, kas attiecas tieši uz konkrētiem kopuzņēmumiem un dod nepieciešamo rīcības brīvību, lai varētu ņemt vērā darbības un politikas vajadzības; ·trešā daļa ietver nobeiguma noteikumus, kas ir piemērojami visiem kopuzņēmumiem; ·4. pants: kopuzņēmumu mērķi un principi dziļi sakņojas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķos un struktūrā un ir cieši saistīti ar ES politikas mērķu sasniegšanu. Pamatojoties uz saskaņoto ietekmes novērtējumu, ir noteikts kopīgu mērķu kopums; ·5. pants: darbības mērķi un uzdevumi — šajos noteikumos ir atspoguļotas Eiropas partnerībām piemērojamās prasības un īstenošanas kritēriji, tostarp vajadzība nodrošināt sistēmisku pieeju šo mērķu sasniegšanā, piekļuvi rezultātiem un uzraudzību ar mērķi sekot līdzi panākumiem ceļā uz politikas mērķiem, kā arī vairot ieinteresēto personu iekļaušanu un mazo un vidējo uzņēmumu iesaisti; ·7. pants: tajā ir izklāstīts kopīgais process jaunu dalībnieku atlasei un tādējādi tiek nodrošināta pārredzamība un atklātība visā iniciatīvā, kā tas paredzēts Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā; ·11. pants: tajā ir noteikts satvars, kurš nodrošina partneru ieguldījumu visā iniciatīvas pastāvēšanas laikā un to, ka izmaksas tiek sadalītas starp ES un partneriem, kas nav Savienība; šis ir viens no partnerības pieejas pamatnosacījumiem. Šajā pantā ir noteikts, ka ieguldījumam un saistībām ir kvalitatīvi un kvantitatīvi jāpieaug, saskaņā ar Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulu. Ar to tiek ieviesta sistēmiska pieeja ieguldījumiem no nozares partneriem visās uz LESD 187. pantu balstītajās iniciatīvās, un šī pieeja nodrošina pārskatatbildību, sekmē iniciatīvu atvērtību un ir saskaņota, pārredzama un taisnīga, tai pašā laikā nodrošinot, ka iniciatīva piesaista jaunus dalībniekus; ·pakāpeniska izbeigšana: šie noteikumi ir cieši saistīti ar konkrēto mērķu sasniegšanu. 16. panta 2. punkta y) apakšpunktā ir noteikts, ka valdei ir jāsagatavo reālistisks plāns, kā iniciatīva tiks turpināta ārpus institucionalizētās partnerības, līdz 2022. gada beigām, kas ir pietiekami laicīgi, lai šos plānus varētu ņemt vērā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” starpposma izvērtējumā. Tam būtu jānodrošina, ka izplatīšanas pasākumi turpinās arī pēc Savienības iesaistes beigām un ka tiek veidotas saiknes ar rūpniecības un citu politiku, lai iniciatīva no pētniecības un inovācijas posma varētu pāriet pie izvēršanas posma; ·pārvaldības noteikumi saskaņo dažādo struktūru darbību kopuzņēmumos. Katru kopuzņēmumu atbalsta padomdevējas grupas, kas sniedz zinātniskas un speciālistu konsultācijas, apspriežas ar ieinteresētajām personām un iesaista dalībvalstis (ja tās nav partneres). Taču kopuzņēmumi var izvēlēties izmantot jau pastāvošas struktūras konsultatīvās funkcijas izpildei vai izveidot vienu struktūru, kas apkalpos vairākus kopuzņēmumus; ·saskaņotība un sinerģijas (5., 16., 18. un 24. pants): Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā ir teikts, ka ir nepieciešama “koordinācija un/vai kopīgi pasākumi ar citām attiecīgām pētniecības un inovācijas iniciatīvām, kas nodrošina optimālas saiknes starp tām un efektīvu sinerģiju”. Saskaņā ar to pirmajā daļā ir izklāstīts, kā kopuzņēmumiem būtu jāsadarbojas ar citām partnerībām un plašāko ekosistēmu, jo īpaši saistībā ar to un valdes uzdevumiem, valsts pārstāvju grupas lomu un ikgadējo darbības pārskatu iesniegšanu. Otrajā daļā ir uzskaitītas dažas prioritāras Eiropas partnerības, ar kurām atsevišķiem kopuzņēmumiem būtu jāizveido oficiāla un regulāra sadarbība. 2021/0048 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko izveido kopuzņēmumus pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 187. pantu un 188. panta pirmo daļu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, tā kā: (1)Lai sasniegtu vislielāko iespējamo Savienības finansējuma ietekmi un visefektīvāko ieguldījumu Savienības politikas mērķu sasniegšanā, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu [XXXX] (“Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regula”) tika izveidots politiskais un tiesiskais regulējums Eiropas partnerībām ar privātā un/vai publiskā sektora partneriem. Eiropas partnerības ir nozīmīgs pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” politikas pieejas elements. Tās tiek izveidotas, lai īstenotu Savienības prioritātes, uz kurām vērsta pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, un nodrošinātu skaidru ietekmi ES un tās iedzīvotājiem, kuru var efektīvāk sasniegt nevis partnerība viena pati, bet gan partnerībā, īstenojot stratēģisku, partneriem kopīgu redzējumu, ko partneri apņemas īstenot. (2)Jo īpaši Eiropas partnerībām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” pīlārā “Globālās problēmas un Eiropas rūpniecības konkurētspēja” ir svarīga nozīme stratēģisko mērķu sasniegšanā, piemēram, virzības uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem un pārejas uz zaļu un digitālu Eiropu paātrināšanā, un tām būtu jāveicina atgūšanās no līdz šim nepieredzētās ar Covid-19 saistītās krīzes. Eiropas partnerības risina sarežģītus pārrobežu jautājumus, kam vajadzīga integrēta pieeja. Tās nodrošina iespēju pievērsties ar pārveidi saistītajām, sistēmiskajām un tirgus nepilnībām, kas aprakstītas šai regulai pievienotajos ietekmes novērtējumos, pulcējot plašu dalībnieku loku no vērtības ķēdēm un ekosistēmām, lai virzītos uz kopēja redzējuma īstenošanu un to pārvērstu konkrētos ceļvežos un koordinētā darbību īstenošanā. Turklāt tās ļauj mērķtiecīgi vērst centienus un resursus uz kopējām prioritātēm, lai risinātu minētos sarežģītos jautājumus. (3)Lai īstenotu prioritātes un panāktu ietekmi, Eiropas partnerības būtu jāveido, plaši iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas no visas Eiropas, tostarp rūpniecības nozari, pētniecības organizācijas, struktūras, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus vietējā, reģionālā, valsts vai starptautiskā līmenī, un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, piemēram, fondus, kas atbalsta un/vai veic pētniecību un inovāciju. Tām arī vajadzētu būt vienam no pasākumiem, kas nostiprina sadarbību starp privātā un/vai publiskā sektora partneriem starptautiskā līmenī, arī apvienojot pētniecības un inovācijas programmas un pārrobežu ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, tādējādi nesot kopēju labumu cilvēkiem un uzņēmējdarbībai un vienlaikus nodrošinot, ka Savienība var īstenot savas intereses stratēģiskās jomās. (4)Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” starpposma izvērtējumā tika atklāts, ka laika gaitā ir ieviests ievērojams partnerības instrumentu un iniciatīvu klāsts ar 7 īstenošanas veidiem un gandrīz 120 partnerību iniciatīvām, kas darbojas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros. Novērtējumā secināts ne vien tas, ka instrumentu un iniciatīvu lielais skaits ir radījis sarežģītu kopainu, bet arī tas, ka to spēja sniegt ieguldījumu saistītās rīcībpolitikās Savienības un valstu līmenī kopumā nav pietiekama, neraugoties uz to, ka tie rada daudzējādu pozitīvu ietekmi virzībā uz to mērķu sasniegšanu, piemēram, nosakot ilgtermiņa darba programmas, strukturējot sadarbību pētniecības un inovācijas jomā starp rīcībspēkiem, kas citādi ir izkliedēti, un piesaistot papildu ieguldījumus. Tāpēc pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietekmes novērtējumā ir noteikta vajadzība pievērsties Savienības pētniecības un inovācijas finansēšanas videi un to racionalizēt, jo īpaši attiecībā uz partnerībām, kā arī pārorientēt partnerības, lai panāktu lielāku ietekmi un Savienības prioritāšu īstenošanu. (5)Lai risinātu šīs problēmas un sasniegtu noteikto augstāko mērķi attiecībā uz Eiropas ieguldījumiem, pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” būtu jānāk klajā ar ievērojamiem Komisijas politikas vienkāršojumiem un pārveidojumiem pētniecības un inovācijas partnerību jomā. Lai atspoguļotu tās sistēmiskumu, kura mērķis ir veicināt Savienības mēroga “pārveides” virzībā uz ilgtspējas mērķiem, pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” būtu efektīvāk jāizmanto šīs partnerības, īstenojot stratēģiskāku, saskaņotāku un uz ietekmi vairāk vērstu pieeju. (6)Ar Regulu (ES) 2020/852 ir izveidots vispārējs regulējums, saskaņā ar kuru ilgtspējīgu ieguldījumu noteikšanas kontekstā konstatē, vai saimnieciska darbība ir uzskatāma par vides ziņā ilgtspējīgu. Ar to ir izveidota vienota atsauce, kuru ieguldītāji, bankas, nozare un pētnieki var izmantot, ieguldot projektos un saimnieciskajās darbībās, kam ir būtiska pozitīva ietekme uz klimatu un vidi un kas nerada būtisku kaitējumu ne klimatam, ne videi. Tā ir atsauce zaļiem ieguldījumiem Savienībā. (7)Attiecīgā gadījumā partnerībām būtu jāņem vērā tehniskās pārbaudes kritēriji atbilstoši Regulas (ES) 2020/852 3. pantam un princips “nenodari būtisku kaitējumu” atbilstoši regulas 17. pantam kā instruments, ar kuru uzlabot savu projektu gatavību un piekļuvi zaļajam finansējumam, kam būs būtiska nozīme to nodrošināto inovatīvo tehnoloģiju un risinājumu pārņemšanā tirgū un plašākā izvēršanā. Tehniskās pārbaudes kritēriju pamatā ir zinātniski pierādījumi. Partnerību īstenotajai pētniecībai un inovācijai vajadzētu būtiski palīdzēt uzņēmējiem sasniegt vai pārsniegt regulā noteiktos standartus un robežvērtības un pastāvīgi nodrošināt tehniskās pārbaudes kritēriju aktualitāti un atbilstību Eiropas zaļā kursa mērķiem. (8)Pamatojoties uz Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulu, vajadzētu būt iespējai izveidot trīs dažādu veidu Eiropas partnerības, proti, “līdzfinansētas”, “kopīgi plānotas” un “institucionalizētas” partnerības. Institucionalizētu partnerību izveides nolūkā būtu jāizstrādā jauni Savienības tiesību akti un jāizveido speciālas īstenošanas struktūras atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 185. vai 187. pantam. (9)Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā ir noteiktas astoņas prioritāras jomas, kurās varētu ierosināt institucionalizētas partnerības. Šajās prioritārajās jomās ir ierosinātas vairākas iniciatīvas institucionalizētām partnerībām, un uz deviņām no tām attiecas šī regula. (10)Kopuzņēmumu veiktās pētniecības un inovācijas darbības būtu jāfinansē no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”. Lai sasniegtu maksimālu ietekmi, kopuzņēmumiem būtu jāattīsta cieša sinerģija ar citām Savienības programmām un finansējuma instrumentiem, jo īpaši tiem, kas atbalsta inovatīvu risinājumu izvēršanu, izglītību un reģionālo attīstību, lai palielinātu ekonomisko un sociālo kohēziju un mazinātu nelīdzsvarotību. (11)Ņemot vērā jauno politikas pieeju attiecībā uz Eiropas partnerībām, un jo īpaši institucionalizētām Eiropas partnerībām, ir vajadzīgs jauns veids, kā izveidot tiesisko regulējumu, saskaņā ar kuru tās darbotos. Lai gan uz LESD 187. panta pamata pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vajadzībām izveidoto kopuzņēmumu īstenošana ir izrādījusies veiksmīga, tā ir vēl vairāk jāuzlabo. Tāpēc šīs regulas mērķis ir palielināt īstenošanas saskaņotību, efektivitāti, lietderību un vērstību uz ietekmi, pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” noteikumus un pieredzi, kas gūta pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” programmu īstenošanā, saskaņotā veidā pārvēršot noteikumos, kas ir kopīgi visiem kopuzņēmumiem. Tās mērķis ir veicināt sadarbības un sinerģijas izveidi starp Eiropas partnerībām, tādējādi pilnībā izmantojot to savstarpējās saiknes organizatoriskā līmenī. Kopuzņēmumiem būtu jāmeklē iespējas, kā iesaistīt citu Eiropas partnerību pārstāvjus apspriedēs to darba programmu izstrādē, jāapzina jomas, kurās ar papildinošām vai kopīgām darbībām problēmas tiktu risinātas efektīvāk un lietderīgāk, jāizvairās no pārklāšanās, jāsaskaņo savu darbību termiņi un jānodrošina piekļuve rezultātiem un citiem attiecīgiem zināšanu apmaiņas līdzekļiem. (12)Pēc tam kad ir noteiktas sinerģijas starp kopuzņēmumiem, tiem būtu jātiecas noteikt budžeta daļas, kas būtu jāizmanto papildinošām vai kopīgām darbībām starp kopuzņēmumiem. Šīs regulas mērķis ir arī uzlabot noteikumu efektivitāti un saskaņotību, pastiprinot operatīvo sadarbību un izpētot iespējas gūt apjomradītus ietaupījumus, tostarp, izveidojot kopēju atbalsta biroju, kam būtu jānodrošina kopuzņēmumiem horizontāla atbalsta funkcijas. Kopējam atbalsta birojam būtu jāatvieglo lielākas ietekmes un saskaņotības panākšana kopējos jautājumos, vienlaikus saglabājot noteiktu elastīguma pakāpi, lai apmierinātu katra kopuzņēmuma īpašās vajadzības. Šī struktūra būtu jāizveido, izmantojot pakalpojumu līmeņa vienošanās, kas kopīgi jānoslēdz kopuzņēmumiem. Kopējā atbalsta biroja funkcijām būtu jāaptver koordinācijas un administratīvā atbalsta funkcijas jomās, kurās atbilstoši tā izvērtējumam tas ir atzīts par efektīvu un izmaksu ziņā lietderīgu, un būtu jāņem vērā nepieciešamība izpildīt katram atsevišķajam kredītrīkotājam piemērojamo pārskatatbildības prasību. Juridiskajai struktūrai vajadzētu būt tādai, lai pēc iespējas labāk tiktu apmierinātas kopuzņēmumu kopējās vajadzības, nodrošināta to cieša sadarbība un izpētītas visas iespējamās sinerģijas starp Eiropas partnerībām un līdz ar to starp dažādajām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļām, kā arī starp pārējām kopuzņēmumu pārvaldītajām programmām. (13)Ietekmes novērtējumos par katru kopuzņēmumu, ko izveido ar šo regulu, ir sniegti pierādījumi, kas pamato partnerību īstenošanu saskaņā ar Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulu, kura paredz, ka tās īstenojamas tikai tad, ja ar citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļām, tostarp cita veida Eiropas partnerībām, nebūtu iespējams sasniegt attiecīgos mērķus vai panākt vajadzīgo ietekmi un ja šādu īstenošanu pamato ilgtermiņa perspektīva un augsts integrācijas līmenis. (14)Ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” ir ieviesta stratēģiskāka, saskaņotāka un vairāk uz ietekmi vērsta pieeja Eiropas partnerībām, izmantojot atziņas, kas gūtas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” starpposma izvērtējumā. Atbilstoši jaunajam vērienam šīs regulas mērķis ir efektīvāk izmantot institucionalizētas Eiropas partnerības, jo īpaši, pievēršoties skaidriem mērķiem, rezultātiem un ietekmei, ko var sasniegt līdz 2030. gadam, un nodrošinot skaidru ieguldījumu saistītajās Savienības politikas prioritātēs un rīcībpolitikās. Ciešai sadarbībai un sinerģijai ar citām attiecīgām iniciatīvām Savienības, valstu un reģionālā līmenī, jo īpaši ar citām Eiropas partnerībām, ir svarīga nozīme lielākas ietekmes panākšanā un rezultātu pārņemšanas nodrošināšanā. Novērtējot kopējo ietekmi, papildus partneru ieguldījumiem un kopuzņēmumu piesaistītajiem ieguldījumiem būtu jāņem vērā plašāki ieguldījumi, kas palīdz sasniegt to mērķus. (15)Šīs regulas pamatā ir Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā noteiktie principi un kritēriji, tostarp atvērtība un pārredzamība, spēcīgs sviras efekts un visu iesaistīto pušu ilgtermiņa saistības. Viens no šīs regulas mērķiem ir nodrošināt iniciatīvu atvērtību plašam subjektu lokam, tostarp jaunpienācējiem. Partnerībām vajadzētu būt atvērtām jebkuram subjektam, kas vēlas un spēj strādāt, lai sasniegtu kopējo mērķi, un veicināt ieinteresēto personu plašu un aktīvu dalību to darbībās, dalībnieku sastāvā un pārvaldībā, un nodrošināt, ka rezultāti nāk par labu visiem eiropiešiem, jo īpaši, plaši izplatot rezultātus un īstenojot pirmsizvēršanas darbības visā Savienībā.

(16)Attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar Savienības stratēģiskajiem aktīviem, interesēm, autonomiju vai drošību, kopuzņēmumu darba programmām vajadzētu būt piemērojamiem Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [16. pantā] izklāstītajiem pasākumiem. (17)Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [III pielikumā] ir noteikts, ka finansiālais ieguldījums un/vai ieguldījums natūrā, kurš saņemts no partneriem, kas nav Savienība, būs vismaz 50 % apmērā un tas var sasniegt 75 % no apkopotajām Eiropas partnerības budžeta saistībām. Attiecīgi šajā regulā vajadzīgais ieguldījums no kopuzņēmumu dalībniekiem būtu jānosaka tādā pašā līmenī kā Savienības ieguldījums vai augstākā līmenī. Savienībai vajadzētu būt iespējai samazināt savu ieguldījumu, ja dalībnieki, kas nav Savienība, nepilda savas saistības. (18)Atbilstoši Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā noteiktajiem mērķiem viens no institucionalizētu partnerību izveides priekšnosacījumiem ir nodrošināt partneru ieguldījumu visā iniciatīvu pastāvēšanas laikā. Šajā saistībā privātiem partneriem ievērojama daļa to ieguldījuma būtu jāsniedz kā ieguldījumi natūrā kopuzņēmuma darbības izmaksu segšanai. Kopuzņēmumiem vajadzētu būt iespējai īstenot pasākumus, lai veicinātu šos ieguldījumus, izmantojot savas darba programmas, jo īpaši samazināt finansējuma likmes. Šiem pasākumiem vajadzētu būt balstītiem uz kopuzņēmuma īpašajām vajadzībām un pamatā esošajām darbībām. Pamatotos gadījumos vajadzētu būt iespējai ieviest papildu nosacījumus, kas paredz kopuzņēmuma dalībnieka vai tā sastāvā esošo vai saistīto subjektu dalību, pievēršoties darbībām, kurās kopuzņēmuma industriālie partneri var ieņemt svarīgu lomu, piemēram, plaša mēroga demonstrējumiem un paraugprojektiem, un ieguldīt vairāk samazinātu finansējuma likmju dēļ. Izpilddirektoram būtu jāuzrauga dalībnieku dalības līmenis, lai valde varētu veikt attiecīgas darbības, nodrošinot līdzsvaru starp partneru saistībām un atvērtību. Pienācīgi pamatotos gadījumos kapitāla izmaksas, kas saistītas ar, piemēram, liela mēroga demonstrējumiem vai paraugprojektiem, var uzskatīt par attiecināmām izmaksām atbilstoši piemērojamajam tiesiskajam regulējumam. (19)Saskaņā ar principu par ieguldījuma godīgu sadalījumu starp kopuzņēmumu dalībniekiem finansiālais ieguldījums kopuzņēmumu administratīvajās izmaksās būtu vienādi jāsadala starp Savienību un dalībniekiem, kas nav Savienība. Atkāpes no šā principa būtu jāapsver tikai pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos, piemēram, ja, ņemot vērā kopuzņēmuma dalībnieka, kas nav Savienība, lielumu vai dalībnieku struktūru, ieguldījums uz katru sastāvā esošo vai saistīto subjektu, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), būtu tik augsts, ka tas ievērojami mazinātu stimulu kļūt vai palikt par kopuzņēmuma dalībnieka sastāvā esošu vai ar to saistītu subjektu. Šādos gadījumos dalībnieku, kas nav Savienība, gada finansiālā ieguldījuma minimālajam īpatsvaram kopuzņēmuma administratīvajās izmaksās vajadzētu būt 20 % no kopējām gada administratīvajām izmaksām, un MVU ieguldījumam vajadzētu būt ievērojami mazākam nekā lielāku sastāvā esošu vai saistītu subjektu ieguldījumam. Kad ir sasniegta dalības kritiskā masa, kas ļauj ieguldīt vairāk nekā 20 % no kopējām gada administratīvajām izmaksām, gada ieguldījums uz katru sastāvā esošo vai saistīto subjektu būtu jāsaglabā vai jāpalielina, lai pakāpeniski palielinātu dalībnieku, kas nav Savienība, daļu kopējā ieguldījumā kopuzņēmuma gada administratīvajās izmaksās. Kopuzņēmuma dalībniekiem, kas nav Savienība, būtu jācenšas palielināt sastāvā esošo vai saistīto subjektu skaitu, lai palielinātu ieguldījumu līdz 50 % no kopuzņēmuma administratīvajām izmaksām visā tā pastāvēšanas laikā. (20)Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regula nosaka, ka partneriem ir jāapliecina savas ilgtermiņa saistības, tostarp jānodrošina publisko un/vai privāto ieguldījumu minimums. Attiecīgi Savienībai šajā regulā ir jānosaka dibinātāji, kas ir dalībvalstīs vai pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajās valstīs iedibināti subjekti vai starptautiskas organizācijas. Tomēr vajadzības gadījumā vajadzētu būt iespējai pēc kopuzņēmumu izveidošanas papildināt to dalībnieku bāzi ar asociētiem dalībniekiem, kas atlasīti atklātās un pārredzamās procedūrās, jo īpaši ņemot vērā jaunās tehnoloģiskās norises vai papildu valstu pievienošanos programmai “Apvārsnis Eiropa”. Arī tiesību subjektiem, kas ir ieinteresēti atbalstīt kopuzņēmumu mērķus savās konkrētajās pētniecības jomās, nekļūstot par dalībniekiem, būtu jāpiedāvā iespēja kļūt par šo kopuzņēmumu ieguldījuma partneriem. (21)Kopuzņēmuma izveide nodrošina savstarpēji izdevīgu publiskā un privātā sektora partnerību iesaistītajiem dalībniekiem, arī veicinot noteiktību par būtiskiem budžeta piešķīrumiem attiecīgajām nozarēm septiņu gadu periodā. Kļūšana par dibinātāju vai asociēto dalībnieku, vai par vienu no to sastāvā esošajiem vai saistītajiem subjektiem ļauj tieši vai ar nozares pārstāvju starpniecību iegūt ietekmi kopuzņēmuma valdē. Valde ir kopuzņēmuma lēmumu pieņēmēja struktūra, kas lemj par partnerības ilgtermiņa stratēģisko virzienu, kā arī tās gada prioritātēm. Tāpēc dibinātājiem un asociētajiem dalībniekiem — kas attiecīgā gadījumā pārstāv to sastāvā esošos subjektus — vajadzētu būt iespējai sniegt ieguldījumu kopuzņēmuma darba programmu un prioritāšu noteikšanā, pieņemot un, iespējams, grozot stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, kā arī pieņemot gada darba programmu, tostarp uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saturu, piemērojamo finansējuma likmi katram uzaicinājuma tematam un saistītos noteikumus iesniegšanas, izvērtēšanas, atlasīšanas, līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas un pārskatīšanas procedūrām. (22)Ir lietderīgi, ka dalībnieki, kas nav Savienība, savu apņemšanos īstenot šo regulu apliecina ar saistību vēstuli. Minētajām saistību vēstulēm vajadzētu būt juridiski spēkā esošām visā iniciatīvas pastāvēšanas laikā, un kopuzņēmumam un Komisijai tās būtu cieši jāuzrauga. Kopuzņēmumiem būtu jārada tāda juridiskā un organizatoriskā vide, kas ļauj dalībniekiem īstenot savas saistības, un vienlaikus būtu jānodrošina pastāvīga iniciatīvas atvērtība un pārredzamība tās īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz prioritāšu noteikšanu un dalību uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. (23)Turpmāka vienkāršošana ir pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stūrakmens. Šajā saistībā vajadzētu būt vienkāršotam ziņošanas mehānismam partneriem, kuriem vairs nav jāziņo par neattiecināmām izmaksām. Ieguldījumi natūrā darbības izmaksu segšanai būtu jāuzskaita, pamatojoties tikai uz attiecināmajām izmaksām. Tas ļauj automātiski aprēķināt ieguldījumus natūrā darbības izmaksu segšanai, izmantojot pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” IT rīkus, samazina administratīvo slogu partneriem un palielina ieguldījuma paziņošanas mehānisma efektivitāti. Kopuzņēmumiem būtu cieši jāuzrauga ieguldījumi natūrā darbības izmaksu segšanai, un valdes izpilddirektoram būtu jāsagatavo regulāri ziņojumi, lai noteiktu, vai progress mērķrādītāju sasniegšanā attiecībā uz ieguldījumiem natūrā ir pietiekami apmierinošs. Valdei būtu jānovērtē dalībnieku, kas sniedz ieguldījumu darbības izmaksu segšanai, centieni un sasniegtie rezultāti, kā arī citi faktori, piemēram, MVU dalības līmenis un iniciatīvas pievilcīgums jaunpienācējiem. Vajadzības gadījumā tai būtu jāveic atbilstoši stāvokļa uzlabošanas un korektīvi pasākumi, ņemot vērā atvērtības un pārredzamības principus. (24)Kopuzņēmumiem būtu jānodrošina sistemātiska iespēja un stimuls dalībniekiem, kas nav Savienība, apvienot to pētniecības un inovācijas darbības ar kopuzņēmuma darbībām. Papildu darbībām nebūtu jāpiešķir finansiāls atbalsts no kopuzņēmuma. Tomēr tās var uzskaitīt kā dalībnieku ieguldījumu natūrā, ja tās sniedz ieguldījumu kopuzņēmuma mērķu sasniegšanā un tām ir tieša saikne ar tā darbībām. Šādu saikni var konstatēt, ja tiek pārņemti rezultāti no netiešām darbībām, ko finansējis kopuzņēmums vai tā priekšteces iniciatīvas, vai tiek pierādīta ievērojama Savienības pievienotā vērtība. Šajā regulā būtu jānosaka konkrētāki noteikumi par papildu darbību jomu katram kopuzņēmumam, ciktāl tas ir nepieciešams vēlamā virzieniskuma un ietekmes sasniegšanai. Kopuzņēmumu valdei turklāt būtu jāizlemj, vai ieguldījumu vērtības noteikšanai ir nepieciešams izmantot vienkāršošanas metodes, piemēram, fiksētas summas vai vienības izmaksas, lai panāktu vienkāršošanu, izmaksu lietderību un konfidenciālu komerciālu datu aizsardzību atbilstošā līmenī. (25)Kopuzņēmumu vadībai būtu jānodrošina, ka to lēmumu pieņemšanas procesi ir piemēroti strauji mainīgajai sociālekonomiskajai un tehnoloģiju videi un globālajiem izaicinājumiem. Kopuzņēmumiem būtu jāizmanto zinātība, padoms un atbalsts no visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai efektīvi īstenotu savus uzdevumus un nodrošinātu sinerģiju Savienības un valstu līmenī. Tāpēc kopuzņēmumiem vajadzētu būt pilnvarotiem izveidot padomdevējas struktūras, kas tiem sniedz speciālistu konsultācijas un veic jebkādus citus konsultatīvus uzdevumus, kuri nepieciešami kopuzņēmumu mērķu sasniegšanai. Izveidojot padomdevējas struktūras, kopuzņēmumiem būtu jānodrošina līdzsvarota ekspertu pārstāvība kopuzņēmuma darbību jomā, arī dzimumu līdzsvars. Šo struktūru sniegtajās konsultācijās būtu jāatspoguļo zinātniskais skatījums, kā arī valsts un reģionālo iestāžu un citu kopuzņēmuma ieinteresēto personu redzējums. (26)Kopuzņēmumiem vajadzētu būt iespējai izveidot padomdevēju struktūru ar zinātnisko konsultāciju funkciju. Minētajai struktūrai vai tās locekļiem būtu jāspēj sniegt neatkarīgas zinātniskās konsultācijas un atbalstu attiecīgajam kopuzņēmumam. Zinātniskajām konsultācijām jo īpaši būtu jāattiecas uz gada darba plāniem, papildu darbībām, kā arī vajadzības gadījumā uz jebkuru citu kopuzņēmuma uzdevumu aspektu. (27)Kopuzņēmumiem būtu jānodrošina, ka dalībvalstis tiek pietiekami informētas par kopuzņēmumu darbībām, ka tās var sniegt savlaicīgu informāciju par dalībvalstīs veiktajām darbībām un ka tām ir iespēja sniegt ieguldījumu sagatavošanās un lēmumu pieņemšanas procesos. Šāds dialogs ar dalībvalstīm ir īpaši svarīgs saistībā ar sinerģiju un vajadzību nodrošināt centienu un darbību saskaņošanu valstu, reģionālā, Savienības un Eiropas līmenī, lai radītu lielāku ietekmi. Kopuzņēmumiem, kuros ne tieši, ne netieši nepiedalās dalībvalstis kā partneres, būtu jāizveido valsts pārstāvju grupa, kuras mērķis ir saskaņot kopuzņēmumu darbības ar rīcībpolitikām un darbībām, ko īsteno valsts un reģionālā līmenī. (28)Lai nodrošinātu, ka kopuzņēmumi ir informēti par visas vērtības ķēdes ieinteresēto personu nostāju un viedokļiem to attiecīgajās jomās, kopuzņēmumiem vajadzētu būt iespējai izveidot savas attiecīgās ieinteresēto personu padomdevējas grupas, ar kurām apspriesties par horizontāliem aspektiem vai īpašiem jautājumiem atbilstoši katra kopuzņēmuma vajadzībām. Šādām grupām vajadzētu būt atvērtām visām publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām, tostarp organizētām interešu grupām un starptautiskām interešu grupām no dalībvalstīm, asociētajām valstīm, kā arī no citām valstīm, kas aktīvi darbojas kopuzņēmuma jomā. (29)Kopuzņēmumiem būtu jādarbojas atklāti un pārredzami, savlaicīgi sniedzot savām attiecīgajām struktūrām visu atbilstīgo informāciju, kā arī plašākā sabiedrībā popularizējot savus pasākumus, tostarp informēšanas un izplatīšanas pasākumus. (30)Kopuzņēmumi būtu jāievieš, izmantojot tādu struktūru un noteikumus, kas veicina efektivitāti un nodrošina vienkāršošanu. Šajā nolūkā kopuzņēmumiem būtu jāpieņem to vajadzībām atbilstoši finanšu noteikumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 71. pantu. (31)Kopuzņēmumu darbības īstenošanā būtu jābalstās uz kritērijiem, kas attiecībā uz institucionalizētām partnerībām noteikti Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā. Atbalstam būtu jāizmanto Komisijas pārvaldītie elektroniskie līdzekļi. Informācijai, kas saistīta ar kopuzņēmumu finansētajām netiešajām darbībām, tostarp rezultātiem, ir būtiska nozīme Savienības rīcībpolitiku vai programmu izstrādē, īstenošanā, uzraudzīšanā un izvērtēšanā. Tāpēc kopuzņēmumiem būtu jānodrošina, ka Savienības iestādēm un Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām ir piekļuve visai informācijai, kas saistīta ar to finansētajām netiešajām darbībām, tostarp netiešajās darbībās iesaistīto finansējuma saņēmēju rezultātiem. Šādas piekļuves tiesības būtu jāattiecina tikai uz nekomerciālu un ar konkurenci nesaistītu izmantošanu, un tām būtu jāatbilst piemērojamajiem konfidencialitātes noteikumiem. Būtu jāpiešķir Savienības iestāžu un Savienības struktūru, biroju vai aģentūru darbiniekiem piekļuve šai informācijai, ievērojot atbilstošus IT drošības un informācijas drošības standartus, kā arī nepieciešamības un samērīguma principus. (32)Dalībai netiešajās darbībās, ko finansē kopuzņēmumi pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, būtu jāatbilst Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā izklāstītajiem noteikumiem. Kopuzņēmumiem būtu jānodrošina minēto noteikumu konsekventa piemērošana, pamatojoties uz attiecīgiem Komisijas pieņemtiem pasākumiem. Kopuzņēmumiem būtu jāizmanto Komisijas sagatavotais korporatīvā dotāciju nolīguma paraugs. Attiecībā uz termiņu, kurā var iebilst pret rezultātu īpašumtiesību nodošanu, kā minēts Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [36. panta 4. punktā], būtu jāņem vērā inovācijas ciklu ilgums jomās, ko aptver attiecīgie kopuzņēmumi. (33)Viens no kopuzņēmumu galvenajiem mērķiem ir sekmēt Savienības ekonomiskās spējas un jo īpaši tās zinātnisko un tehnoloģisko suverenitāti. Turklāt atgūšanās pēc pandēmijas izgaismo vajadzību ieguldīt svarīgās tehnoloģijās, tādās kā 5G, mākslīgais intelekts, mākoņdatošana, kiberdrošība un zaļās tehnoloģijas, un palielināt šo tehnoloģiju vērtību Savienībā. Šajā saistībā svarīga loma būs visu dalībnieku radītajiem rezultātiem, un visi dalībnieki — pat tie, kas nav saņēmuši Savienības finansējumu, — gūs labumu no Savienības finansējuma, izmantojot projektā radītos rezultātus un ar tiem saistītās piekļuves tiesības. Tāpēc, lai aizsargātu Savienības intereses, kopuzņēmumu tiesības iebilst pret rezultātu īpašumtiesību nodošanu vai ekskluzīvas licences piešķiršanu attiecībā uz rezultātiem būtu jāattiecina arī uz dalībniekiem, kas nav saņēmuši Savienības finansējumu. Īstenojot šīs tiesības iebilst, kopuzņēmumam būtu jāpanāk taisnīgs līdzsvars starp Savienības interesēm un finansējumu nesaņēmušo dalībnieku pamattiesību aizsardzību attiecībā uz rezultātiem saskaņā ar samērīguma principu, ņemot vērā, ka šie dalībnieki nav saņēmuši nekādu Savienības finansējumu darbībai, kurā radīti attiecīgie rezultāti. (34)Savienības finansiālais ieguldījums būtu jāpārvalda saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un noteikumiem par netiešu pārvaldību, kas izklāstīti Regulā (ES, Euratom) 2018/1046. (35)Vienkāršošanas nolūkā būtu jāsamazina visu pušu administratīvais slogs. Būtu jāizvairās no dubultām revīzijām un pārmērīgas dokumentēšanas un pārskatu sniegšanas. Šajā regulā paredzētās Savienības līdzekļu saņēmēju revīzijas būtu jāveic saskaņā ar Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulu un citām attiecīgām Savienības finansējuma programmām.

(36)Visā izdevumu ciklā Savienības un kopuzņēmumu pārējo dalībnieku finanšu intereses būtu jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, ieskaitot pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto un nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un attiecīgā gadījumā administratīvos un finansiālos sodus saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046. Ņemot vērā dažu kopuzņēmumu īstenoto darbību īpašo raksturu, kura dēļ tās pakāpeniski jāizbeidz vairāku gadu garumā, vajadzētu būt iespējai Komisijas un attiecīgā kopuzņēmuma daudzgadu budžeta saistības sadalīt gada maksājumos. Šajā saistībā 3. panta 1. punkta b), d) un h) apakšpunktā minēto kopuzņēmumu budžeta saistības var sadalīt gada maksājumos. Līdz 2024. gada 31. decembrim šo budžeta saistību kopējā summa nepārsniedz 50 procentus no maksimālā Savienības ieguldījuma, kas noteikts 10. pantā un 145. pantā. No 2025. gada 1. janvāra vismaz 20 procenti no atlikušo gadu kopējā budžeta netiek segti no gada maksājumiem. (37)Ņemot vērā kopuzņēmumu īpašo raksturu un pašreizējo statusu, to budžeta izpildi būtu jāturpina apstiprināt atsevišķi. Revīzijas palātai būtu jārevidē pārskati un to pamatā esošo darījumu likumība un pareizība. (38)Saskaņā ar Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [8. panta 2. punkta c) apakšpunktu] kopuzņēmumiem vajadzētu būt skaidrai dzīves cikla pieejai. Lai pienācīgi aizsargātu Savienības finanšu intereses, kopuzņēmumi būtu jāizveido uz laiku līdz 2031. gada 31. decembrim, lai tie varētu īstenot savus pienākumus attiecībā uz dotāciju īstenošanu līdz pēdējo uzsākto netiešo darbību pabeigšanai. (39)Saistībā ar Eiropas Komisijas prioritāti “Eiropas zaļais kurss”, ko atbalsta ar pārskatīto Savienības Bioekonomikas stratēģiju, ES Biodaudzveidības stratēģiju, paziņojumu “Tīru planētu — visiem!”, aprites ekonomikas rīcības plānu un jauno paziņojumu “No lauka līdz galdam”, Eiropas biobāzētu produktu nozarei, tostarp MVU, reģioniem un primārajiem ražotājiem, būtu jākļūst klimatneitrālai, apritīgākai un ilgtspējīgākai, vienlaikus saglabājot konkurētspēju pasaules mērogā. Spēcīga, resursefektīva un konkurētspējīga biobāzēta inovāciju ekosistēma var mazināt atkarību no neatjaunojamām fosilajām izejvielām un minerālresursiem un paātrināt to aizstāšanu. Tā var attīstīt atjaunojamus biobāzētus produktus, materiālus, procesus un barības vielas no atkritumiem un biomasas, īstenojot uz ilgtspēju un apriti vērstu inovāciju. Šāda ekosistēma var arī radīt vērtību no vietējām izejvielām, tostarp atkritumiem, atlikumiem un blakusplūsmām, lai radītu darbvietas un veicinātu ekonomikas izaugsmi un attīstību visā Savienībā — ne tikai pilsētu teritorijās, bet arī lauku un piekrastes teritorijās, kur tiek ražota biomasa un kas bieži vien ir perifērie reģioni, kuri reti gūst labumu no rūpnieciskās attīstības. (40)Biorūpniecības kopuzņēmums, kas izveidots pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros, ir pievērsies ilgtspējīgai resursu izmantošanai, jo īpaši resursietilpīgās un lielas ietekmes nozarēs, tādās kā lauksaimniecība, tekstilizstrādājumu ražošana un būvniecība, jo īpaši pievēršoties arī vietējiem uzņēmējiem, ražotājiem, ražotnēm un rūpnīcām. Tā starpposma izvērtējumā, kas publicēts 2017. gada oktobrī, bija ietverts stingrs 34 ieteikumu kopums, un šie ieteikumi ir atspoguļoti ar šo regulu izveidotā kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” uzbūvē. Kopuzņēmums “Apritīga biobāzēta Eiropa” nav biorūpniecības kopuzņēmuma tiešs turpinājums, bet drīzāk programma, kuras pamatā ir tās priekšteča panākumi un kurā ir novērstas tā nepilnības. Atbilstoši ieteikumiem kopuzņēmumā “Apritīga biobāzēta Eiropa” būtu jāiesaista plašāks ieinteresēto personu loks, tostarp primārais sektors (lauksaimniecība, akvakultūra, zvejniecība un mežsaimniecība), kā arī atkritumu, atlikumu un blakusplūsmu nodrošinātāji, reģionālas iestādes un ieguldītāji, lai novērstu tirgus nepilnības un neilgtspējīgus biobāzētus procesus. Lai kopuzņēmums sasniegtu savus mērķus, tam būtu jāfinansē tikai tādi projekti, kuros ievēro apritīguma, ilgtspējas un planētas iespēju robežu principus. (41)Kopuzņēmumam “Apritīga biobāzēta Eiropa” būtu jāizveido izvēršanas grupas, kam būtu jādarbojas kā padomdevējām struktūrām un būtu aktīvi jāpiedalās stratēģiskajās apspriedēs, kurās nosaka partnerības darba kārtību. Ir svarīgi iekļaut minētās padomdevējas struktūras pārvaldības struktūrā, lai nodrošinātu plašāku dalību un lielākus privātos ieguldījumus apritīgajā biobāzētu produktu nozarē. Izvēršanas grupām jo īpaši būtu jāsniedz atbalsts stratēģiskajās valdes sanāksmēs, kurās rūpnieciskie līderi un ieinteresēto personu pārstāvji kopā ar Komisijas augsta līmeņa pārstāvjiem pievienojas pastāvīgajai valdei, lai apspriestu un noteiktu partnerības stratēģisko virzienu. (42)Tīras aviācijas kopuzņēmuma galvenajam mērķim vajadzētu būt sniegt ieguldījumu aviācijas ekoloģiskās pēdas mazināšanā, paātrinot klimatneitrālu aviācijas tehnoloģiju izstrādi to pēc iespējas drīzākai izvēršanai, tādējādi būtiski palīdzot sasniegt Eiropas zaļā kursa vērienīgos ietekmes uz vidi mazināšanas mērķus, proti, samazināt emisijas par 55 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem un panākt klimatneitralitāti līdz 2050. gadam. Šo mērķi var sasniegt tikai, paātrinot un optimizējot pētniecības un inovācijas procesus aeronautikā un uzlabojot Savienības aviācijas nozares konkurētspēju pasaulē. Tīras aviācijas kopuzņēmumam būtu arī jānodrošina, ka tīrāka aviācija joprojām ir droša un efektīva pasažieru un preču pārvadāšanai pa gaisu. (43)Tīras aviācijas kopuzņēmums izmanto pieredzi, kas gūta no kopuzņēmumiem “Clean Sky” un “Clean Sky 2”. Jaunajai partnerībai būtu jāizvirza vērienīgāki mērķi, īpaši pievēršoties progresīvu demonstrējumu izstrādei. Atbilstoši kopuzņēmuma “Clean Sky 2” starpposma izvērtējuma konstatējumiem jaunai iniciatīvai būtu jānodrošina, ka ikvienam demonstrējumam ir darbības pamatojums, lai izstrādātās tehnoloģijas patiešām varētu “pēc iespējas drīzāk izvērst”, kas ir viena no pamatprioritātēm. Tāpēc jaunajai iniciatīvai vajadzētu koncentrēties uz tās individuālo izmantošanas mērķu pamanāmības palielināšanu un kopuzņēmuma uzraudzības, pārvaldības un ziņošanas spēju nostiprināšanu, lai atspoguļotu to pētniecības un inovācijas centienu sarežģītību, kas vajadzīgi, lai partnerība sasniegtu savus mērķus. (44)Tīras aviācijas kopuzņēmumam vajadzētu būt balstītam uz daudzveidīgu dalībnieku bāzi, kurā apvienots plašs ieinteresēto personu un ideju loks. Lai noteiktu visdaudzsološākās pieejas un subjektus, kas spēj tās īstenot, Komisija izsludināja uzaicinājumu ierosināt idejas un pieteikties potenciālajiem dalībniekiem. Būtu jāļauj valdei atlasīt asociētos dalībniekus, pamatojoties uz minētā uzaicinājuma rezultātiem, lai nodrošinātu dalībnieku grupas ātru paplašināšanu. (45)Lai palielinātu un paātrinātu Tīras aviācijas kopuzņēmuma un kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” veikto pētniecības un inovācijas darbību ietekmi uz emisiju samazināšanas efektivitāti un aviācijas nozares digitalizāciju, tiem partnerības darbā būtu jātiecas izveidot ciešu sadarbību ar Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru (EASA), nodrošinot zināšanu par jaunām izstrādātām tehnoloģijām agrīnu apmaiņu. Tas būs svarīgi, lai paātrinātu pārņemšanu tirgū, veicinot izrietošo produktu un pakalpojumu sertifikācijas procesu, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1139. (46)Lai maksimāli palielinātu sinerģiju starp programmām Savienības, valstu un reģionālā līmenī, Tīras aviācijas kopuzņēmuma Valstu pārstāvju grupas dalībniekiem būtu jāizpēta iespējas sniegt finansiālu atbalstu valsts līmenī izciliem priekšlikumiem, kurus Tīras aviācijas kopuzņēmums nav atlasījis finansējumam pārāk lielā iesniegto priekšlikumu skaita dēļ. (47)Eiropai ir sarežģīts uzdevums uzņemties vadību to izmaksu internalizēšanā gaisa transporta darbības modelī, kuras sabiedrībai radījušas siltumnīcefekta gāzu emisijas, un vienlaikus turpināt nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas produktiem pasaules tirgū. Tāpēc Tīras aviācijas kopuzņēmumam būtu jāatbalsta Eiropas pārstāvji starptautiskajā standartizācijā un starptautiskajos likumdošanas centienos. (48)Pēdējos piecos gados ir ievērojami palielinājusies interese par ūdeņradi — visas dalībvalstis ir parakstījušas un ratificējušas Pušu konferences (COP21) Parīzes nolīgumu. Komisija 2019. gada beigās iepazīstināja ar Eiropas zaļo kursu, kura mērķis ir pārveidot Savienību par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā būtu samazinājušās līdz nullei. Starp prioritārajām jomām ir tīrs ūdeņradis, kurināmā elementi, citi alternatīvi kurināmā veidi un enerģijas uzglabāšana. Ūdeņradim ir pievērsta liela uzmanība 2020. gada jūlija paziņojumos “Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai” un “ES Energosistēmas integrācijas stratēģija”, kā arī nesen izveidotajā Eiropas Tīrā ūdeņraža aliansē, kurā apvienojušās visas ieinteresētās personas, lai apzinātu tehnoloģiju vajadzības, ieguldījumu iespējas un regulatīvos šķēršļus tīra ūdeņraža ekosistēmas veidošanai Savienībā. (49)Kopš 2008. gada ir atbalstītas speciālas pētniecības un inovācijas darbības saistībā ar ūdeņraža lietojumiem, galvenokārt ar kurināmā elementu un ūdeņraža kopuzņēmumu (kopuzņēmums FCH un kopuzņēmums FCH 2) starpniecību Septītās pamatprogrammas un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros, kā arī tradicionālos sadarbības projektos, kas aptver visus ūdeņraža vērtības ķēdes posmus/jomas. Tīra ūdeņraža kopuzņēmumam būtu jānostiprina un jāintegrē Savienības zinātniskā spēja paātrināt tirgum gatavu progresīvu tīra ūdeņraža lietojumu izstrāde un uzlabošana, aptverot tiešos lietojumus enerģijas, transporta, ēku un rūpniecības jomā. Tas būs iespējams tikai tad, ja to apvienos ar Savienības tīra ūdeņraža vērtības ķēdes, jo īpaši MVU, konkurētspējas nostiprināšanu. (50)Lai sasniegtu Tīra ūdeņraža kopuzņēmuma zinātniskos mērķus, būtu jāsniedz visām attiecīgajām nozarēm, ko ietekmē ūdeņraža ekonomika, iespēja iesaistīties tā stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas sagatavošanā un īstenošanā. Būtu arī jāiesaista publiskais sektors, jo īpaši reģionālās un valsts iestādes (pēdējās minētās atbild par klimata rīcībpolitiku un ar tirgus mehānismiem saistītu pasākumu izveidi), lai novērstu plaisu starp tirgum gatavu tehnoloģiju izstrādi un to pārņemšanu plašā mērogā. (51)Tā kā ūdeņradi var izmantot par degvielu, enerģijas nesēju un arī enerģijas uzglabāšanai, ir svarīgi, lai tīra ūdeņraža partnerība nodibinātu strukturētu sadarbību ar daudzām citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” partnerībām, jo īpaši attiecībā uz tiešo lietojumu. Tīra ūdeņraža partnerībai būtu jāmijiedarbojas jo īpaši ar nulles emisiju autotransporta un ūdens transporta, Eiropas dzelzceļa, tīras aviācijas, planētai draudzīgas pārstrādes rūpniecības un tīra tērauda partnerību. Šajā nolūkā būtu jāizveido struktūra, kas ziņo valdei, lai nodrošinātu sadarbību un sinerģiju starp šīm partnerībām ūdeņraža jomā. Tīra ūdeņraža iniciatīva būtu vienīgā partnerība, kas vērsta uz ūdeņraža ražošanas tehnoloģijām. Sadarbība ar tiešo lietojumu partnerībām būtu jo īpaši jāvērš uz tehnoloģijas demonstrēšanu un specifikāciju kopīgu noteikšanu. (52)Dzelzceļi sniedz ieguldījumu Eiropas vienotajā transporta telpā (SETA) un ir būtisks elements Savienības ilgtermiņa ilgtspējīgas attīstības stratēģijas politikā. Kas attiecas uz ekonomikas lielumu — Eiropas dzelzceļa sektora tiešā bruto pievienotā vērtība ir 69 miljardi EUR, bet netiešā vērtība — 80 miljardi EUR. Dzelzceļa sektorā tieši nodarbinātas bija 1,3 miljoni personu un vairāk nekā 1 miljons personu bija nodarbinātas netieši. (53)Eiropas zaļais kurss tiecas Savienību pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā būtu samazinājušās līdz nullei un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa. Starp prioritārajām jomām ir pārejas uz ilgtspējīgu un viedu mobilitāti paātrināšana. (54)Komisijas paziņojumā par jaunu Eiropas industriālo stratēģiju (2020. gada marts) ir uzsvērts, ka ilgtspējīgas un viedas mobilitātes nozarēm, piemēram, dzelzceļa nozarei, ir gan atbildība, gan potenciāls virzīt digitālo un zaļo pārkārtošanos, atbalstīt Eiropas rūpniecības konkurētspēju un uzlabot savienojamību. Tāpēc autotransportam, dzelzceļa, gaisa un ūdens transportam būtu jāveicina transporta emisiju samazināšanās par 90 % līdz 2050. gadam. Prioritāte ir būtisku daļu no tiem 75 % iekšzemes kravu, ko patlaban pārvadā pa autoceļiem, novirzīt uz dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem. (55)Kopuzņēmums Shift2Rail tika izveidots 2014. gadā, lai vadītu iniciatīvas Shift2Rail pētniecības, izstrādes un validācijas pasākumus, apvienojot publiskā un privātā sektora finansējumu, ko nodrošinājuši tā dalībnieki, un izmantojot iekšējos un ārējos tehniskos resursus. Tas atbilstoši konkurences noteikumiem izveidoja jaunus sadarbības veidus starp ieinteresētajām personām no visas dzelzceļa nozares vērtību ķēdes un tām, kas nepieder pie tradicionālās dzelzceļa nozares, un izmantoja Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras pieredzi un zinātību jautājumos par savstarpēju izmantojamību un drošību.

(56)Kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” mērķim vajadzētu būt nodrošināt lieljaudas integrētu Eiropas dzelzceļa tīku, likvidējot šķēršļus savstarpējai izmantojamībai un nodrošinot risinājumus pilnīgai integrācijai, aptverot satiksmes pārvaldību, ritekļus, infrastruktūru un pakalpojumus. Šajā nolūkā būtu jāizmanto milzīgais digitalizācijas un automatizācijas potenciāls, lai samazinātu dzelzceļa transporta izmaksas, palielinātu jaudu un uzlabotu tā elastīgumu un uzticamību, un šis process būtu jābalsta uz stabilu funkcionālo sistēmu atsauces arhitektūru, kas kopīga visai nozarei, saskaņojot rīcību ar Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru. (57)Kopuzņēmumam “Eiropas dzelzceļš” būtu jānosaka savā ģenerālplānā savas prioritārās pētniecības un inovācijas darbības, vispārējā sistēmas arhitektūra un saskaņota darbības pieeja, iekļaujot plaša mēroga demonstrējumu darbības, kas vajadzīgas, lai paātrinātu tādu integrētu, savietojamu un standartizētu tehnoloģisko inovāciju ienākšanu tirgū, kuras ir nepieciešamas vienotās Eiropas dzelzceļa telpas atbalstam. (58)Dzelzceļš ir sarežģīta sistēma ar ļoti ciešu mijiedarbību starp infrastruktūras pārvaldītājiem, dzelzceļa uzņēmumiem (vilcienu operatoriem) un to attiecīgo aprīkojumu (infrastruktūru un ritošo sastāvu). Ir neiespējami īstenot inovāciju bez specifikācijām un stratēģijas, kas ir kopējas visai dzelzceļa sistēmai. Tāpēc kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” sistēmu pīlāram būtu jānodrošina iespēja nozarei vienoties par vienu darbības koncepciju un sistēmas arhitektūru, tostarp dzelzceļa sistēmas darbību pamatā esošo pakalpojumu, funkcionālo bloku un saskarņu definīciju. Tam būtu jārada vispārējais satvars, kas nodrošina, ka pētniecība tiek vērsta uz tādām klientu prasībām un darbības vajadzībām, kas ir vispāratzītas un kopīgas klientu prasības un darbības vajadzības. Kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” pārvaldības modelī un lēmumu pieņemšanas procesā būtu jāatspoguļo Komisijas vadošā loma Eiropas dzelzceļa sistēmas apvienošanā un integrēšanā, jo īpaši vienotās darbības koncepcijas un sistēmas arhitektūras ātrā un efektīvā īstenošanā, vienlaikus iesaistot privātos partnerus konsultatīvajās un tehniskā atbalsta funkcijās. (59)Lai nodrošinātu, ka zemo tehnoloģiju gatavības līmeņu (TRL) pētniecības rezultāti tiek lietderīgi izmantoti augstākos TRL un jo īpaši ka tos izmanto kopuzņēmums “Eiropas dzelzceļš”, kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” Programmu birojam būtu jāīsteno šādas darbības. (60)Vajadzības gadījumā, lai nodrošinātu dalībnieku loka maiņu un paplašināšanu, būtu jāļauj kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” valdei atlasīt asociētos dalībniekus, pamatojoties uz Komisijas izsludināta uzaicinājuma paust ieinteresētību rezultātiem. (61)Saistībā ar Komisijas prioritātēm attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM), jo īpaši 3. IAM, un paziņojumu “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku” Savienība ir apņēmusies sniegt ieguldījumu, lai nodrošinātu veselīgu dzīvi un veicinātu labklājību visiem, veidot vēl stingrāku partnerību starp šīm abām pasaules daļām un atbalstīt pētniecības un inovācijas spēju attīstīšanu Āfrikā. Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” citu tā dēvēto veselības tehnoloģiju starpā būtu jāpievēršas pienācīgas diagnostikas, ārstēšanas un vakcīnu trūkumam, lai vērstos pret infekcijas slimībām, piemēram, HIV, malāriju un tuberkulozi, kā arī citām ar nabadzību saistītām un novārtā atstātām infekcijas slimībām, kas ir izplatītas Āfrikā, jo īpaši Subsahāras Āfrikā. Covid-19 pandēmija ir atklājusi, ka, palielinoties dažādu reģionu savienojamībai pasaulē, ko veicina tirdzniecība un tūrisms, infekcijas slimības var strauji izplatīties visā pasaulē. Tāpēc ir svarīgi attīstīt veselības tehnoloģijas, lai ierobežotu infekcijas slimību izplatību, kā arī tās apkarotu, tiklīdz tās ir izplatījušās, nolūkā aizsargāt iedzīvotāju veselību attiecīgajās valstīs un Savienībā. Lai nodrošinātu spēcīgāku līderību pasaulē veselības jomā, nekā to nodrošina pašreizējā iniciatīva EDCTP2, partnerības darbības joma būtu jāpaplašina, aptverot arī reaģēšanu uz jauniem infekcijas slimību draudiem, augošās problēmas, ko rada rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem, un nepārnēsājamu slimību komorbiditāti. (62)Lai, izmantojot mūsdienīgus tehnoloģiju rīkus, vērstos pret infekcijas slimībām, kas skar Subsahāras Āfriku, ir vajadzīga plaša rīcībspēku loka iesaiste un ilgtermiņa saistības. Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” vajadzētu būt par starpnieku produktīvā un ilgtspējīgā ziemeļu–dienvidu un dienvidu–dienvidu tīklu veidošanā un sadarbībā, veidojot attiecības ar dažādām privātā un publiskā sektora organizācijām, lai nostiprinātu sadarbību starp projektiem un iestādēm. Šai programmai būtu arī jāpalīdz izveidot jaunu ziemeļu–dienvidu un dienvidu–dienvidu sadarbību, lai veiktu vairākas valstis un vairākas vietas aptverošus pētījumus Subsahāras Āfrikā. Turklāt regulārai starptautiskai konferencei — EDCTP forumam — būtu jānodrošina platforma zinātniekiem un attiecīgajiem tīkliem no Eiropas, Āfrikas un citām vietām konstatējumu un ideju apmaiņai un sadarbības saikņu izveidei. (63)Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” būtu jāizmanto pieredze, kas gūta EDCTP un EDCTP2 programmu īstenošanā, ar Savienības, dalībvalstu, asociēto valstu un Āfrikas valstu ieguldījumu atbalstu sasniedzot rezultātus, ko nevarētu sasniegt individuālas valstis vai Savienības pētniecības pamatprogramma viena pati. EDCTP apvienībai, kas pārstāv programmā iesaistītās valstis, būtu jāsniedz ieguldījums finansiāli un ar papildu darbībām EDCTP3 programmā un tās īstenošanā. Tai būtu jānodrošina Subsahāras valstu jēgpilna dalība un iesaiste lēmumu pieņemšanas procesā, kas ir svarīgi slimību sloga mazināšanai Subsahāras valstīs. Iniciatīvā būtu jāiesaista citi starptautiski pētniecības finansētāji, piemēram, filantropijas organizācijas, farmācijas nozare un citas trešās valstis, kam būtu jāsniedz ieguldījums partnerībā kā ieguldījuma partneriem pēc ad hoc principa. Turklāt, lai palielinātu programmas ietekmi, kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” attiecībā uz īpašiem uzaicinājumiem vajadzētu būt iespējai noteikt tiesību subjektus, kas varētu piedalīties netiešās darbībās. Vajadzētu būt iespējai darba programmā paredzēt, ka šādi tiesību subjekti nav tiesīgi saņemt kopuzņēmuma finansējumu. (64)Ir svarīgi, lai pētnieciskās darbības, ko finansē kopuzņēmums “Global Health EDCTP3” vai ko citādi aptver tā darba programma, pilnībā atbilstu Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un tās papildprotokoliem, Pasaules Medicīnas asociācijas 2008. gada Helsinku deklarācijā iekļautajiem ētikas principiem, labas klīniskās prakses standartiem, kas pieņemti Starptautiskajā konferencē par cilvēkiem paredzēto zāļu reģistrācijas tehnisko prasību saskaņošanu, attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem un vietējām ētikas prasībām valstīs, kurās pētnieciskās darbības ir paredzēts veikt. Turklāt kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” būtu jāpieprasa, lai inovācijas un intervences pasākumi, ko izstrādā, pamatojoties uz programmas atbalstīto netiešo darbību rezultātiem, būtu cenas ziņā pieņemami un pieejami neaizsargātiem iedzīvotājiem. (65)Lai kopuzņēmums “Global Health EDCTP3” gūtu panākumus un stimulētu dalību partnerībā, kopuzņēmuma finansējums būtu jāpiešķir tikai tiem tiesību subjektiem, kas ir tiesīgi saņemt finansējumu pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” un kas iedibināti Eiropas un jaunattīstības valstu klīnisko pārbaužu partnerības (EDCTP) sastāvā esošajās valstīs. Arī subjektiem, kas iedibināti citās Savienības dalībvalstīs, asociētajās valstīs un Subsahāras Āfrikas valstīs, tomēr vajadzētu būt iespējai piedalīties uzaicinājumos, nesaņemot finansējumu. Turklāt subjektiem, kas iedibināti citās valstīs, kuras nav EDCTP3 apvienības dalībnieces, vajadzētu būt arī tiesīgiem pretendēt uz finansējumu īpašos tematiskos uzaicinājumos vai tādā uzaicinājumā, kas attiecas uz ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā, ja tas ir paredzēts darba programmā. Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” būtu jāveic visi attiecīgie pasākumi, arī līgumiski, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses. Būtu jātiecas noslēgt zinātnes un tehnoloģiju nolīgumus ar trešām valstīm. Pirms to noslēgšanas, ja subjekti, kas iedibināti trešā valstī, kura nav noslēgusi šādu nolīgumu, piedalās ar finansējumu netiešā darbībā, KU “EDCTP3” būtu jāpiemēro alternatīvi pasākumi Savienības interešu aizsardzībai — dalībvalstī vai asociētajā valstī būtu jānorīko darbības finanšu koordinators, un priekšfinansējuma summa, kā arī dotācijas nolīguma noteikumi par atbildību būtu jāpielāgo, lai pienācīgi ņemtu vērā finanšu riskus. (66)Saistībā ar Eiropas Komisijas prioritātēm “ekonomika cilvēku labā” un “digitālajam laikmetam gatava Eiropa” Eiropas rūpniecībai, tostarp MVU, būtu jākļūst zaļākai, apritīgākai un digitālākai, vienlaikus saglabājot konkurētspēju pasaulē. Komisija ir uzsvērusi medicīnisku ierīču un digitālo tehnoloģiju lomu jaunu problēmu risināšanā un e-veselības pakalpojumu izmantošanas lomu augstas kvalitātes veselības aprūpes nodrošināšanā, kā arī aicinājusi nodrošināt Savienības vajadzībām atbilstošu un cenas ziņā pieņemamu zāļu piedāvājumu, bet tai pašā laikā atbalsta inovatīvu un pasaulē vadošu Eiropas farmācijas nozari. Kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” mērķis ir sniegt ieguldījumu Savienības veselības aprūpes nozares — kas ir Savienības uz zināšanām balstītās ekonomikas stūrakmens — konkurētspējas stiprināšanā un saimnieciskās darbības palielināšanā veselības aprūpes tehnoloģiju, jo īpaši integrētu veselības aprūpes risinājumu, izstrādē un tādējādi būt par instrumentu tehnoloģiskās suverenitātes palielināšanai un mūsu sabiedrības digitālās pārveides veicināšanai. Šādas politikas prioritātes var īstenot, apvienojot svarīgos dalībniekus — akadēmisko aprindu pārstāvjus, dažādu lielumu uzņēmumus un veselības inovāciju tiešos lietotājus — veselības pētniecības un inovācijas publiskā un privātā sektora partnerības paspārnē. Kopuzņēmumam “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” būtu jāpalīdz sasniegt mērķus, kas noteikti Eiropas Vēža uzveikšanas plānā un Eiropas “Viena veselība” rīcības plānā pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai. Kopuzņēmums “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” būtu jāsaskaņo ar jauno Eiropas industriālo stratēģiju, Eiropas Zāļu stratēģiju un MVU stratēģiju ilgtspējīgai un digitālai Eiropai. (67)Kopuzņēmums “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” balstās uz pieredzi, kas gūta no kopuzņēmuma “2. ierosme inovatīvu zāļu jomā” (kopuzņēmums IMI 2), tostarp darbu, ko šī ierosme veikusi Covid-19 pandēmijas apkarošanai. Atbilstoši kopuzņēmuma IMI 2 starpposma izvērtējuma ieteikumiem pēctecīgai iniciatīvai ir “jānodrošina iespēja aktīvi iesaistīt farmācijas nozarē citus rūpniecības sektorus, lai izmantotu to zinātību jaunu veselības aprūpes intervences pasākumu izstrādē”. Tāpēc jāaptver tādi rūpniecības sektori kā biofarmācija, biotehnoloģijas un medicīnas tehnoloģijas, tostarp uzņēmumi, kas darbojas digitālajā jomā. Šīs iniciatīvas darbības jomā būtu jāietver profilakse, diagnostika, ārstēšana un slimību pārvaldība, un tai jābūt izveidotai, pienācīgi ņemot vērā lielo slogu, ko pacientiem un/vai sabiedrībai rada slimības smagums un/vai skarto cilvēku skaits, kā arī slimības lielā ekonomiskā ietekme uz pacientiem un veselības aprūpes sistēmām. Finansētajām darbībām jāatbilst Savienības vajadzībām sabiedrības veselības jomā un jāatbalsta tādu turpmāku veselības inovāciju attīstīšana, kas ir drošas, vērstas uz cilvēkiem, iedarbīgas, rentablas un cenas ziņā pieņemamas pacientiem un veselības aprūpes sistēmām. (68)Lai nodrošinātu vislabāko iespēju radīt jaunas zinātniskas idejas un veiksmīgas pētniecības un inovācijas darbības, galvenajiem rīcībspēkiem kopuzņēmumā “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” vajadzētu būt pētniekiem no dažādu veidu publiskām un privātām struktūrām. Tajā pašā laikā tiešajiem lietotājiem, piemēram, Savienības iedzīvotājiem, veselības aprūpes speciālistiem un veselības aprūpes nodrošinātājiem, būtu jāsniedz ieguldījums iniciatīvas stratēģiskajā izstrādē un darbībās, nodrošinot, ka tā atbilst to vajadzībām. Turklāt arī Savienības mēroga un valsts regulatīvajām iestādēm, veselības tehnoloģiju novērtēšanas struktūrām un tiem, kas maksā par veselības aprūpi, būtu jāsniedz agrīns ieguldījums partnerības darbībās, vienlaikus nodrošinot interešu konfliktu neesību, lai palielinātu iespējamību, ka finansēto darbību rezultāti atbilst prasībām, kas jāizpilda, lai tos varētu sākt lietot, un tādējādi panākot cerēto ietekmi. Visam šim ieguldījumam būtu jāpalīdz labāk mērķēt pētniecības centienus uz jomām, kurās ir neapmierinātas vajadzības. (69)Pašreizējās problēmas un apdraudējumi veselības jomā ir globāli. Tāpēc vajadzētu būt iespējai iniciatīvā piedalīties starptautiskajiem rīcībspēkiem no akadēmiskajām aprindām, rūpniecības un regulatīvās jomas, lai gūtu labumu no plašākas piekļuves datiem un zinātībai, reaģētu uz jauniem veselības apdraudējumiem un sasniegtu nepieciešamo ietekmi uz sabiedrību, jo īpaši uzlabotus veselības rezultātus Savienības iedzīvotājiem. Tajā pašā laikā lielākā daļa partnerības darbību būtu jāveic Savienības dalībvalstīs un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajās valstīs. (70)Partnerības mērķi būtu jāvērš uz pirmskonkurences posmu, tādējādi radot drošu vidi efektīvai sadarbībai starp uzņēmumiem, kas darbojas dažādās veselības tehnoloģiju jomās. Lai atspoguļotu iniciatīvas integrējošumu, palīdzētu likvidēt nošķirtību starp veselības aprūpes nozares sektoriem un nostiprinātu rūpniecības un akadēmiskās jomas sadarbību, lielākajai daļai iniciatīvas finansēto projektu vajadzētu būt pārnozaru projektiem. (71)Attiecībā uz elektronikas komponentiem un sistēmām, kas ir pamatā visiem būtiskajiem ekonomikas sektoriem, lieto terminu “svarīgas digitālās tehnoloģijas”. Komisija ir uzsvērusi vajadzību lietpratīgi izmantot šīs tehnoloģijas Eiropā, jo īpaši saistībā ar Eiropas politikas prioritāšu, piemēram, digitālo tehnoloģiju autonomijas, īstenošanu. Tā kā šī joma ir tik svarīga un tā kā ieinteresētās personas Savienībā tajā saskaras ar problēmām, ir steidzami jārīkojas, lai Eiropas inovācijas un vērtību ķēdēs nepaliktu neviena vāja posma. Tāpēc būtu jāizveido Savienības līmeņa mehānisms, lai dalībvalstis, Savienība un privātais sektors apvienotu un mērķtiecīgi novirzītu atbalstu pētniecībai un inovācijai elektronikas komponentu un sistēmu jomā. (72)Kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” būtu jārisina skaidri noteikti jautājumi, kas Eiropas rūpniecības nozarēm kopumā sniegtu iespēju elektronisko komponentu un sistēmu jomā izstrādāt, ražot un izmantot inovatīvākās tehnoloģijas. Lai palīdzētu pētniecības grupām un Eiropas rūpniecības nozarēm saglabāt to pašreizējās stiprās puses vadošajā pozīcijā starptautiskajā kontekstā, kur valda liela konkurence, un novērst plaisu tehnoloģijās, kas ir būtiskas Eiropas digitālajai pārveidei, kura atspoguļo Savienības pamatvērtības, tostarp privātumu un uzticēšanos, drošību un drošumu, ir vajadzīgs strukturēts un koordinēts finansiāls atbalsts Eiropas līmenī. Sadarbība starp ekosistēmas ieinteresētajām personām, kurā pārstāvēti visi vērtības ķēžu segmenti, ir būtiska jaunu tehnoloģiju izstrādei un inovāciju ātrai pārņemšanai tirgū. Svarīga ir arī atvērtība un elastīgums, lai integrētu attiecīgās ieinteresētās personas, jo īpaši MVU, jaunās tehnoloģijas jomās un/vai blakusjomās. (73)Kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” būtu jāapvieno finansiālie un tehniskie līdzekļi, kas ir būtiski, lai tiktu līdzi aizvien ātrākajam inovācijas tempam šajā jomā, radītu svarīgu papildu ietekmi sabiedrībai un dalītu riska uzņemšanos, saskaņojot stratēģijas un ieguldījumus ar kopējām Eiropas interesēm. Tāpēc kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” dalībniekiem vajadzētu būt Savienībai, dalībvalstīm un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajām valstīm, kas piedalās brīvprātīgi, un apvienībām kā privātiem dalībniekiem, kas pārstāv to sastāvā esošos uzņēmumus[, un citiem tiesību subjektiem, kas darbojas elektronikas komponentu un sistēmu jomā Eiropā]. Turklāt dalībvalstu dalība veicinās konsekventu saskaņošanu ar valstu programmām un stratēģijām, mazinot centienu pārklāšanos un sadrumstalotību, vienlaikus nodrošinot sinerģiju starp ieinteresētajām personām un darbībām. (74)Saskaņā ar Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [8. panta 1. punkta c) apakšpunktu] iesaistītajām valstīm būtu jāuztic kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” īstenot ieguldījumu, ko tās sniedz saviem valsts dalībniekiem netiešajās darbībās. Finansējuma saņēmējiem būtu jāparaksta viens dotācijas nolīgums ar kopuzņēmumu, ievērojot pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” noteikumus, ieskaitot attiecīgo intelektuālā īpašuma tiesību satvaru, atkarībā no Savienības programmas, kas atbalsta attiecīgo dotācijas darbību. Kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” būtu jāapstrādā izmaksu atlīdzināšanas prasījumi un jāveic maksājumi finansējuma saņēmējiem. (75)Īstenojot iesaistīto valstu ieguldījumu to valsts dalībniekiem netiešajās darbībās, kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” būtu jāņem vērā, ka iesaistītajām valstīm ir jāievēro stingri valsts budžeta noteikumi. Šajā saistībā iesaistītajām valstīm un kopuzņēmumam būtu jānoslēdz juridiski saistoši nolīgumi, kas paredz, ka iesaistītajām valstīm visā iniciatīvas darbības laikā ir jāmaksā visa to ieguldījumu summa netiešajās darbībās. Šādi nolīgumi būtu jānoslēdz kopuzņēmuma ikgadējās budžeta procedūras un plānošanas kontekstā. Valdei gada darba programma būtu jāpieņem, pienācīgi ņemot vērā minētos nolīgumus. Tikai pēc tam un saskaņā ar kopuzņēmuma finanšu noteikumiem kredītrīkotājam būtu jāuzņemas budžeta un juridiskās saistības par minētajām netiešajām darbībām.

(76)Turpinot praksi, kas iedibināta kopuzņēmumā ECSEL, ir nepieciešama atkāpe no Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [30. panta], lai finansējuma saņēmējiem no visām iesaistītajām valstīm varētu vienmēr piemērot atšķirīgas atlīdzināšanas likmes atkarībā no dalībnieka veida (MVU un bezpeļņas tiesību subjekti) un darbības veida. Tam būtu jānodrošina pienācīgi līdzsvarota ieinteresēto personu dalība kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” finansētajās darbībās un jāveicina aktīvāka MVU iesaiste, kā ieteikts kopuzņēmuma ECSEL starpposma izvērtējumā. (77)Savienības Eiropas vienotās gaisa telpas tiesiskais regulējums tiecas pārveidot Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) sistēmu, īstenojot institucionālas, operacionālas, tehniskas un regulatīvas darbības, lai uzlabotu tās veiktspēju jaudas, drošuma, efektivitātes un ietekmes uz vidi ziņā. (78)Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) pētniecības un izstrādes projekta (“SESAR projekts”) mērķis ir modernizēt ATM un sakopot tehnoloģisko un darbības inovāciju Eiropas vienotās gaisa telpas atbalstam. Tā mērķis ir arī nodrošināt tehnoloģiskus risinājumus augstas veiktspējas ATM līdz 2035. gadam, lai nodrošinātu nepārslogotu, vēl drošāku un videi draudzīgāku gaisa transporta nozares darbību. SESAR projekts ietver trīs savstarpēji saistītus, nepārtrauktus un mainīgus kopdarbības procesus, kas nosaka, attīsta un izvērš inovatīvas tehnoloģiskās sistēmas un darbības procedūras, kuras ir pamatā Eiropas ATM ģenerālplānā definētajai digitālajai Eiropas gaisa telpai. (79)“Eiropas ATM ģenerālplāns” ir plānošanas rīks ATM modernizācijai visā Eiropā, kas savieno ATM pētniecības un inovācijas darbības ar izvēršanas darbību scenārijiem, lai sasniegtu Eiropas vienotās gaisa telpas veiktspējas mērķus. (80)Kopuzņēmums SESAR pirmo reizi tika izveidots 2007. gadā ar mērķi pārvaldīt SESAR projekta definēšanas un izstrādes posmus, apvienojot publiskā un privātā sektora finansējumu, ko nodrošina tā dalībnieki, un izmantojot iekšējos un ārējos tehniskos resursus, kā arī izpildīt un vajadzības gadījumā atjaunināt Eiropas ATM ģenerālplānu. Ar to tika izveidots jauns un efektīvs sadarbības veids starp ieinteresētajām personām nozarē, kurā progress ir iespējams tikai tad, ja visas ieinteresētās personas īsteno jaunus risinājumus sinhroni. Tā kā SESAR zīmolvārds ir iemantojis plašu atpazīstamību, jaunajam kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāturpina to izmantot. (81)Kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāizmanto kopuzņēmuma SESAR pieredze un jāturpina būt par ATM pētniecības koordinatoru Savienībā. Kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” galvenajiem mērķiem vajadzētu būt nostiprināt un turpināt integrēt pētniecības un inovācijas spēju Eiropā, palīdzot paātrināt nozares digitalizāciju un padarot nozari noturīgāku pret satiksmes svārstībām un labāk pielāgojamu tām. Tam būtu ar inovāciju jāstiprina pilotējama un bezpilota gaisa transporta un ATM pakalpojumu konkurētspēja, lai atbalstītu ekonomikas atveseļošanos un izaugsmi. Tam būtu jāizstrādā inovatīvi risinājumi un jāpaātrina to pārņemšana tirgū, lai izveidotu Eiropas vienoto gaisa telpu par visefektīvāko un videi nekaitīgāko gaisa telpu lidojumiem pasaulē. (82)Jaunajam kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāspēj izstrādāt un validēt tehnisko ieguldījumu, palīdzot Komisijai regulatīvajās darbībās saistībā ar ATM, piemēram, sagatavojot visu tehnisko dokumentāciju kopējiem projektiem, ko izveido saskaņā ar Eiropas vienotās gaisa telpas regulu, veicot tehniskus pētījumus vai atbalstot standartizācijas darbības. Tam būtu arī jānodrošina ar Padomes Lēmumu 2009/320/EK apstiprinātā Eiropas ATM ģenerālplāna pārvaldība, arī tā uzraudzība, ar to saistītā ziņošana un tā atjaunināšana. Turklāt Komisijai vajadzētu būt tādam balsu skaitam, kas ir proporcionāls Savienības ieguldījumam budžetā, katrā ziņā vismaz 25 % no balsīm. Šī sistēma nodrošina, ka Komisija saglabā lielas spējas politiskā ziņā virzīt kopuzņēmuma veikto darbu, kas saistīts ar šiem uzdevumiem, izmantojot pastiprinātus uzraudzības mehānismus, kas izveidoti šādām struktūrām. (83)Vajadzētu būt iespējai kopuzņēmumā “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” piedalīties pēc iespējas plašākam ieinteresēto personu un to pārstāvju lokam no visām dalībvalstīm un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajām valstīm, tostarp MVU, izmantojot dažādus sadarbības veidus. Dalībā būtu jo īpaši jānodrošina pienācīgs līdzsvars starp pilotējamu un bezpilota gaisa kuģu aprīkojuma ražotājiem, gaisa telpas izmantotājiem, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostām, militārā un profesionālā personāla apvienībām un jāpiedāvā iespējas MVU, akadēmiskajām aprindām un pētniecības organizācijām. Lai noteiktu visdaudzsološākās pieejas un subjektus, kas spēj tās īstenot, Komisija izsludināja uzaicinājumu potenciālajiem dalībniekiem paust ieinteresētību. Būtu jāļauj valdei atlasīt asociētos dalībniekus, pamatojoties uz minētā uzaicinājuma rezultātiem, lai nodrošinātu dalībnieku grupas ātru paplašināšanu. (84)Maršrutu maksājumus pilnībā sedz gaisa telpas izmantotāji, kas netieši sniedz ieguldījumu pētniecības un izstrādes centienos, kurus finansē lielākās ATM ieinteresētās personas, piemēram, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji vai ražošanas nozare, kas būvē un aprīko gaisa kuģus, kurus lieto gaisa telpas izmantotāji. Tāpēc būtu jānodrošina pienācīga gaisa telpas izmantotāju pārstāvība kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” valdē. (85)Lai nodrošinātu, ka ATM zinātniskās izpētes (zemajos tehnoloģiju gatavības līmeņos) rezultāti tiek efektīvi izmantoti augstākos tehnoloģiju gatavības līmeņos un jo īpaši ka tos izmanto kopuzņēmums “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3”, kopuzņēmuma Programmu birojam būtu jāpārvalda šādas darbības. (86)Eirokontroles aģentūras rīcībā ir atbilstoša infrastruktūra un nepieciešamie administratīvie, IT, komunikācijas un loģistikas atbalsta pakalpojumi. Kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāgūst labums no šādas Eirokontroles infrastruktūras un pakalpojumiem. Šajā saistībā ir maz potenciālu sinerģiju, ko varētu radīt, apvienojot kopējā atbalsta dienestā administratīvos resursus ar citiem kopuzņēmumiem. Šā iemesla dēļ kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāizvēlas nepiedalīties ar šo regulu noteiktajās kopējā atbalsta biroja funkcijās. (87)Lai izveidotu plašu ieinteresēto personu bāzi Viedo tīklu un pakalpojumu partnerības mērķu sasniegšanas nodrošināšanai, uz 5G infrastruktūras apvienības pamata ir izveidota 5G infrastruktūras apvienība. Lai gan ir paredzams, ka pirmajos gados pēc jaunās nozares apvienības izveides tās sastāvā esošo un ar to saistīto subjektu skaits būs neliels, tās mērķis ir iekļaut jaunus dalībniekus no citiem ieinteresēto personu sastāviem, kas darbojas viedo tīklu un pakalpojumu vērtības ķēdē. Ņemot vērā paredzamo apvienības pieticīgo lielumu un ietekmi uz tās sastāvā esošajiem mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, apvienībai nav ilgtspējīgi sniegt ieguldījumu 50 % apmērā no Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmuma administratīvajām izmaksām visā tā pastāvēšanas laikā, it īpaši pirmajos gados pēc tā izveidošanas. Turklāt krīze, ko ir izraisījusi Covid-19 pandēmija un tās ietekme uz ekonomiku, ir radījusi problēmas Eiropas ekonomikas dalībniekiem, arī IKT jomā. Tāpēc būtu jānodrošina, ka kopuzņēmuma privātie partneri var izpildīt savas saistības, bet nosacījumi joprojām ir pievilcīgi un stimulē jaunus partnerus pievienoties apvienībai. Tāpēc dalībnieku, kas nav Savienība, gada finansiālā ieguldījuma administratīvajās izmaksās minimālajam īpatsvaram vajadzētu būt 20 % no kopējām gada administratīvajām izmaksām. Jo īpaši sastāvā esošajiem mazajiem un vidējiem uzņēmumiem vajadzētu būt iespējai sniegt mazāku ieguldījumu, nekā sniedz lielāki uzņēmumi. Kopuzņēmuma dalībniekiem, kas nav Savienība, būtu jācenšas palielināt sastāvā esošo vai saistīto subjektu skaitu, lai palielinātu to ieguldījumu līdz 50 % no kopuzņēmuma administratīvajām izmaksām tā pastāvēšanas laikā. (88)Saskaņā ar Eiropas Komisijas prioritātēm 2019.–2024. gadam “digitālajam laikmetam gatava Eiropa” un “ekonomika cilvēku labā” un politikas mērķiem, kas noteikti tās paziņojumā “Eiropas digitālās nākotnes veidošana”, Eiropai ir jāattīsta kritiskās digitālās infrastruktūras, kas balstītas uz 5G tīkliem, un jāvairo savas tehnoloģiskās spējas, lai pārietu uz 6G līdz 2030. gadam. Šajā saistībā Komisija ir uzsvērusi Eiropas viedo tīklu un pakalpojumu partnerības stratēģisko nozīmi drošu, uz savienojamību balstītu pakalpojumu nodrošināšanā patērētājiem un uzņēmumiem. Šīs prioritātes var sasniegt, apvienojot galvenos dalībniekus, tas ir, rūpniecības nozari, akadēmiskās aprindas un publiskās iestādes, Eiropas partnerībā, kuras pamatā ir panākumi, ko guvusi 5G PPP iniciatīva, kura veiksmīgi izstrādājusi 5G tehnoloģiju un standartus. (89)Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmums ir paredzēts, lai risinātu politikas jautājumus digitālās infrastruktūras jomā un paplašinātu ar 6G tīkliem saistītās pētniecības un inovācijas tehnoloģisko tvērumu. Cieši iesaistoties dalībvalstīm, tam būtu jāstiprina reaģēšana uz Savienības politikas un sabiedrības vajadzībām attiecībā uz tīklu energoefektivitāti, kiberdrošību, tehnoloģisko suverenitāti, privātumu un ētiku, un tas paplašinās pētniecības un inovācijas darbības jomu no tīkliem uz mākoņpakalpojumu sniegšanu, kā arī komponentiem un ierīcēm, kas ļauj sniegt pakalpojumus iedzīvotājiem un plašam ekonomikas nozaru klāstam, piemēram, veselības aprūpei, transportam, ražošanai un plašsaziņas līdzekļiem. (90)Publiskās politikas mērķus, kas saistīti ar viedajiem tīkliem un pakalpojumiem, nevar sasniegt rūpniecības nozare un Komisija vienas pašas. Lai tos sasniegtu holistiskā un koordinētā veidā, ir jo īpaši vajadzīga stratēģiska dalībvalstu iesaiste pārvaldības struktūrā. Tāpēc valdei būtu īpaši jāņem vērā Valstu pārstāvju grupas viedo