Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā novērtē, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/30/ES (2013. gada 12. jūnijs) par to darbību drošumu, kas saistītas ar naftas un gāzes nozares darbībām jūrā, un ar kuru groza Direktīvu 2004/35/EK

Termiņš, kas paredzēts, lai dalībvalstis īstenotu direktīvu, bija 2015. gada jūlijs, taču pārejas pasākumi nozarei bija spēkā līdz 2018. gada jūlijam. Dalībvalstu paziņojumi par to noteikumiem un tiesību aktiem liecina, ka vairums direktīvas pasākumu ir ieviesti. Visbūtiskāk ir tas, ka nozare ir uzņēmusies riska pārvaldības pienākumus un ka katrai atkrastes iekārtai jāveic detalizēts riska ziņojums. Katra dalībvalsts ir izraudzījusies kompetentu ekspertu iestādi ar plašām pārraudzības pilnvarām.

Atkrastes darbību drošuma direktīva pievēršas negadījumu riskam, kas izriet no atkrastes naftas un gāzes nozares darbībām. Tajā pievērsta uzmanība arī sekojošiem reaģēšanas un atgūšanas mehānismiem, ja preventīvie pasākumi ir nesekmīgi. Šī direktīva galvenokārt, bet ne tikai, attiecas uz 16 dalībvalstīm, kurās notiek licencētas naftas un gāzes nozares darbības.

4.9.3.Dalībvalstu veiktā īstenošana un to noteikumu efektivitāte

— atsevišķi direktīvas noteikumi uzliek nesamērīgu slogu dalībvalstīm vai nozarei un vai būtu jāapsver to atcelšana,

Saskaņā ar Atkrastes darbību drošuma direktīvas 40. pantu Komisijai, pienācīgi ņemot vērā kompetento iestāžu centienus un pieredzi, jānovērtē šīs direktīvas īstenošanas pieredze. Komisijai jānovērtē, vai ar direktīvu, kā to īsteno dalībvalstis, ir sasniegti mērķi garantēt drošu darbību un novērst smagus negadījumus vai mazināt starpgadījumu pāmērīgu skaitu. Pēc tam Komisijai Eiropas Parlamentam (EP) un Padomei ir jāiesniedz ziņojums par šā novērtējuma rezultātiem.

Komisija iesaka dalībvalstīm publicēt norādījumus, kas atvieglo un veicina sabiedrības dalību apspriešanas procesā. Dalībvalstu veiktajiem pasākumiem būtu jānodrošina, ka aptaujātās personas ir pārliecinātas, ka lēmumu pieņemšanas procesā to viedokļi ir atbilstoši ņemti vērā. Komisija secina, ka direktīvas noteikumi, kas paredzēti sabiedriskās apspriešanas stimulēšanai, ir piemēroti un pietiekami.

Komisija ņēma vērā dalībvalstu pieredzi saistībā ar direktīvas īstenošanu — gan to kompetento iestāžu pieredzi, kas nodrošina direktīvas noteikumu izpildi, gan to atkrastes iekārtu īpašnieku un operatoru pieredzi, kas strādā valsts tiesiskā regulējuma ietvaros.

Komisija ir veikusi analīzi, izmantojot daudzus informācijas kanālus. Lai apkopotu dažādas pieredzes darbā ar direktīvu, papildināt zināšanu bāzi tika lūgts gan ekspertiem, gan plašākai sabiedrībai. No ekspertu puses Komisija izmantoja EUOAG, kas izveidota ar Komisijas lēmumu. Dalībvalstu kompetentās iestādes, kas pārstāvētas EUOAG, veic atkrastes naftas un gāzes nozares darbību un attiecīgu rīcībpolitikas jautājumu regulatīvo uzraudzību.

Šķiet, ka direktīvā paredzētie pasākumi attiecībā uz kompetentās iestādes izraudzīšanos ir piemēroti paredzētajam mērķim. Tomēr trūkst skaidrības par to, vai visās valstīs ir pietiekamā līmenī un atbilstoši panākts tas, ka šīs iestādes ir pienācīgi un pietiekami neatkarīgas no dalībvalstu pārvaldes iestāžu citu struktūrvienību ekonomiskajām interesēm. Ņemot vērā to, cik svarīgs jūras teritorijas pārvaldīšanā ir drošums un vides aizsardzība, atkrastes darbību kompetento iestāžu sprieduma neatkarība ir sabiedrības interešu jautājums.

4.4. Drošuma darbību neatkarīga pārbaude ārpus ES

Šķiet, ka attiecībā uz direktīvas noteikumiem par neatkarīgām iekārtu un urbumu pārbaudēm, ko īsteno dalībvalstis, nav nepieciešamas nekādas izmaiņas. Lai optimizētu paraugpraksi, būtu lietderīgi pārbaudīt visus pieejamos nozares un regulatoru norādījumus un izplatīt tos ar EUOAG palīdzību.

Komisija secina, ka prasības, kuras paredzētas noteikumos, kas saistīti ar drošuma darbībām ārpus ES, ir piemērotas. Tomēr dalībvalstīm joprojām jāsadarbojas, lai ES operatori, darbojoties ārvalstīs, nodrošinātu drošuma noteikumu konsekventu piemērošanu. Dalībvalstis var apsvērt iespēju izskatīt mehānismus, ko tās izmanto, lai pārbaudītu operatoru efektivitāti drošuma pārvaldības īstenošanā to pasaules mēroga darbībās.

4.5.Kārtība darba ņēmēju dalībai smagu negadījumu novēršanā saistībā ar ziņotāju aizsardzību un trīspusējo konsultāciju mehānismiem

Ziņojumu konfidencialitātes nodrošināšanas mehānismu darbība ir piemērota, ciktāl tie atvieglo darba ņēmēju tiešu saziņu ar sava apgabala kompetento iestādi. Lai gan netiek ierosinātas nekādas kārtības izmaiņas, tomēr kompetentajām iestādēm un EUOAG joprojām būtu jāuzklausa arodbiedrību un citu darba ņēmēju pārstāvju ieteikumi par konkrētās kārtības darbību visā ES.

Komisija arī norāda, ka pastāv ievērojams atbalsts pasākumiem, kas saistīti ar trīspusējo konsultāciju, un ka notiek trīspusējās kultūras attīstība. Komisija neuzskata, ka šajā sakarā ir jāveic kādas izmaiņas.

4.6.Pārredzamība starpgadījumu ziņošanā — īstenošanas regula par negadījumu paziņošanu

Pamatojoties uz direktīvu, Komisija izdeva deleģētu aktu — īstenošanas regulu par negadījumu paziņošanu. Tā attiecās gan uz operatoru un īpašnieku ziņošanu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, gan kompetento iestāžu ziņošanu Komisijai un sabiedrībai. Šī sistēma stingri uzliek par pienākumu visiem dalībniekiem, atbildīgajām personām, dalībvalstīm un Komisijai pārbaudīt visus identificētos starpgadījumus ES ūdeņos (tostarp gandrīz notikušos starpgadījumus).

Pēc 2016., 2017. un 2018. gada pārskata publicēšanas Komisija uzskata, ka globālā skatījumā ES mēroga starpgadījumu ziņošanas sistēma liecina par būtisku progresu nozares pārredzamības jomā. Tāpat kā iepriekšējos gados arī 2018. gadā netika ziņots par nāves gadījumiem, taču bija gūti 10 ievainojumi un 17 smagi ievainojumi. Saskaņā ar kompetento iestāžu ziņojumiem Apvienotajā Karalistē būtiski palielinājās to negadījumu skaits, kuru cēloņi ir padziļināti jāanalizē un saistībā ar kuriem kompetentajai iestādei ir jāveic pēcpasākumi. Komisija centīsies nostiprināt sadarbību ar Apvienoto Karalisti, lai atkal panāktu tādu drošuma līmeni, kāds bija pēdējo gadu laikā.

Visiem dalībniekiem ir jāturpina nodrošināt sistēmas efektivitāti, t. i., pilnīgu, savlaicīgu un precīzu ziņošanu. Pašlaik šķiet, ka izmantotā taksonomija ir atbilstoša. EUOAG jāuzrauga sistēma, jādarbojas kā kontaktpersonai ar pilsonisko sabiedrību un laika gaitā jānodrošina sistēmas pielāgošana tehnoloģiju attīstībai. Ja ieinteresētās personas var pamatot, ka šāda pielāgošana ir jāveic, par to būtu jāinformē EUOAG un Komisija.

4.7.Sagatavotība ārkārtas situācijām un reaģēšanas pasākumi

Šķiet, ka operatoriem un īpašniekiem izvirzītās prasības attiecībā uz iekšējiem plāniem reaģēšanai uz ārkārtas situāciju darbojas, kā paredzēts. Komisija nesniedz ieteikumus par pašreizējās kārtības izmaiņām. Ir paredzams, ka papildus jau ieviestās kārtības pārbaudei regulatori un sociālie partneri ieteiks visaptverošākus pasākumus (tostarp pārrobežu aspektus). Dalībvalstu attiecīgajām regulatīvajām iestādēm uzmanīgi jāseko tam, cik efektīvi ir ar iekārtām saistītie plāni reaģēšanai uz ārkārtas situāciju.