Netraucētai pārrobežu tirdzniecības plūsmai ir vajadzīgas efektīvas muitošanas un kontroles procedūras, kas nodrošina ES iedzīvotāju un uzņēmumu drošību un drošumu. Tas daļēji tiek panākts, izmantojot Savienības Muitas kodeksā paredzētās elektroniskās sistēmas, ar kurām papīra formas procedūras tiek aizstātas ar elektroniskām. Tomēr pie ārējām robežām ir jākontrole izpilde arī vairāk nekā 60 ES tiesību aktiem ārpus muitas jomas, kā arī valstu tiesību akti ārpus muitas jomas (veselības un drošības, vides, lauksaimniecības, zivsaimniecības, starptautiskā kultūras mantojuma, tirgus uzraudzības u.c. jomās). Tam nepieciešami citi dokumenti, kas nav muitas deklarācijas, un tas skar līdz pat 13 % no gandrīz 300 miljoniem preču pārvietojumu gadā, turklāt daudzas no šīm precēm ir paaugstināta riska preces. Tā kā iestādes bieži strādā sadrumstaloti, izmantojot nesaskaņotas sistēmas un procesus, daudzas preces tiek apstrādātas neefektīvi – tas veicina kļūdas un krāpšanu. Piemēram, dažas atļaujas ļauj sadalīt preču daudzumus pa vairākām muitas deklarācijām, un tās ir derīgas visā ES. Tā kā iestādēm ir jāpārbauda jau izmantotie daudzumi, manuālās pārbaudes ir gan laikietilpīgas, gan nepietiekami precīzas. Šīs problēmas nevar atrisināt bez jaunas ES rīcības, daļēji tāpēc, ka tās ir saistītas ar ES formalitātēm. Arī valstu centieni bieži vien ir sadrumstaloti un varētu vēl saasināt problēmu sadarbspējas trūkuma un tirdzniecības pārrobežu rakstura dēļ. Visbūtiskākā ES iniciatīva šajā jomā – EU CSW-CERTEX – ir bijusi zināmā mērā veiksmīga, taču tā ir tikai brīvprātīga un tai ir ierobežota darbības joma.

Lai noteiktu vēlamo risinājumu, dažādi risinājumu kopumi tika salīdzināti no efektivitātes (t. i., attiecīgo regulatīvo prasību izpildes kontroles un tirdzniecības atvieglošanas), lietderības, saskaņotības ar citām politikas jomām un proporcionalitātes viedokļa. Tas parādīja, ka lielākos ieguvumus var panākt tikai ar risinājumu kopumiem, kas ietver gan I, gan II kategorijas risinājumus, savukārt 8ii. risinājums papildina jebkuru risinājumu kopumu. Tika atzīts, ka 1. un 6. risinājums ir rentabls, saskaņots un samērīgs, savukārt 2. un (sevišķi) 7. risinājums bija ļoti problemātisks, no šiem aspektiem raugoties. Tādējādi vēlamais risinājumu kopums ir 1.+ 6.+ 8ii. risinājums.

Pēc skrīninga 1., 2., 6., 7. un 8ii. risinājums tika saglabāts padziļinātai analīzei. Ietekmes analīzē visiem risinājumiem tika konstatēta līdzīga ietekme. Tieša ekonomiskā ietekme ietvertu vienreizējas īstenošanas izmaksas un regulārās izmaksas, kā arī ietaupījumus no administratīvā sloga samazināšanas muitas dienestiem, kompetentajām partneriestādēm un uzņēmējiem, kad tie īsteno ES tiesību aktus un nodarbojas ar preču administratīvo noformēšanu. Tiktu panākti arī daži (nekvantitatīvi) tirdzniecības ieguvumi. Sadarbības uzlabošana un informācijas apmaiņas atvieglošana starp iestādēm, kas atbildīgas par preču administratīvo noformēšanu, ļautu arī uzlabot riska pārvaldības procesus un samazināt krāpšanas un cilvēka kļūdu gadījumus. Tas savukārt uzlabotu tiesību aktu ārpus muitas jomas ievērošanu un izpildes kontroli, kā arī radītu ar to saistītos ieguvumus sociālajā un vides jomā.

Ieguvumi no vēlamā risinājuma (ja nav, no galvenajiem risinājumiem)