EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 30.11.2011 
SEC(2011) 1434 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMU KOPSAVILKUMS 
integrējot provizorisk ā novērtējuma pras ības 
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulu  
par Eiropas Inov āciju un tehnolo ģiju institūta izveidi 
{COM(2011) 817 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1433 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV 1. Vispārēja inform ācija  
Eiropas Inov āciju un tehnolo ģijas institūts (EIT) tika izveidots, lai uzlabotu situ āciju Eirop ā, un 
to izveidoja ar konkr ētu mērķi – veicin āt inovāciju, tajā pilnībā integrējot zinību triādi (pētījumi, 
inovācijas un izgl ītība). EIT ir iepriekš nebijusi ES l īmeņa iniciatīva, kas nep ārprotami savieno 
pilno inov ācijas ciklu no izgl ītības un zin āšanu rad īšanas līdz jaunu tirgus iesp ēju un 
uzņēmējdarbības radīšanai. EIT raksturo divi galvenie principi: neatkarīga organiz ācija, (EIT 
valdē nav nedz Komisijas, nedz dal ībvalstu p ārstāvju) kas organiz ē zināšanu un inov ācijas 
kopienu (ZIK) izv ēles procesu, elast īgā režīmā koordinē to darbību un izplata labu p ārvaldību un 
ZIK sniegt ā finansējuma mode ļus; un neatkar īgas ZIK , kuras nosaka savu iekš ējo organiz āciju, 
struktūru, darba k ārtību un darb ības metodes.  
Kā aģentūrai — pretstat ā programm ām — EIT nav veicamo pas ākumu, bet tas darbojas 
galvenokārt ar ZIK starpniec ību, un šīs kopienas veido integr ētas, ilgtermi ņa partnerības 7–15 
gadu laikposmam, aptverot daž ādas finanšu sh ēmas. ZIK ir juridiskais statuss. Pirm ās trīs ZIK ir 
izvēlētas jomās, kas saist ītas ar piel āgošanos klimata p ārmaiņām un to seku mazin āšanu (Klimata 
ZIK), nākotnes inform ācijas un komunik āciju sabiedr ību (“IKT laboratorijas”) un ilgtsp ējīgu 
enerģētiku (ZIK “ InnoEnergy ”). Sīkāka inform ācija par ZIK ir atrodama pielikumos.  
ES budžeta ieguld ījums EIT laikposmam no 2008. l īdz 2013. gadam ir EUR 309 miljoni. EIT ir 
pilnībā izmantojis tam pieš ķirtās summas 2009. un 2010. gad ā (attiecīgi 5,6 miljoni un 
26 miljoni), un tiek prognoz ēts, ka tas piln ībā izmantos 2011. gadam pieš ķirtos 55 miljonus euro. 
Tas ir būtisks sasniegums, ņemot vērā ES aģentūru pārnesto un anul ēto darbības apropri āciju 
augsto līmeni pirmo to darb ības gadu laik ā (sk. Revīzijas palātas pārskatu). 
EIT tiek atspogu ļots stratēģijā “Eiropa 2020” un b ūtiskās pamatiniciat īvās, piemēram: 
• paziņojumā “Inovācijas savien ība”;  
• paziņojumā “Jaunatne kust ībā”;  
• augstākās izglītības programmas moderniz ācijā;  
• Komisijas pazi ņojumā par reģionālās politikas ieguld ījumu gudr ā izaugsmē.  
2. Problēmas defin īcija 
Ir labs iemesls tam, k āpēc inovācija ir ES politikas  programmas priorit āšu augšgal ā. Eiropas 
inovācijas spēju un spēju ilgtspējīgā veidā atrisināt sarežģītas sabiedr ības probl ēmas turpina 
apgrūtināt vairākas probl ēmas un š ķēršļi. Tas ietekm ē uzņēmumu turpm āku konkur ētspēju, 
augstākās izglītības iestādes un p ētniecības instit ūtus visā Eiropā, un galarezult ātā arī 
nodarbinātību un ES iedz īvotāju sociālo, vides un ekonomisko labkl ājību. EIT ir izveidots, lai 
palīdzētu risināt šīs problēmas. Balstoties uz probl ēmām saistībā ar programmu 
“Apvārsnis 2020”, pirmo EIT ietekmes nov ērtējumu un EIT poz īcijām inovācijas jom ā, ir 
identificēti šādi problēmas radošie pamatfaktori:  
• nespēja piesaist īt, attīstīt un notur ēt talantīgus cilvēkus; 
• fragmentēta inovāciju sistēma; 
 
LV 3   LV • esošo pētniecības iespēju nepilnīga izmantošana, realiz ējot ekonomiskas vai soci ālas 
vērtības; 
• zems uzņēmējdarbības līmenis, jo īpaši attiec ībā uz ātri augošu uz ņēmumu izveidošanu 
un pētniecības un inov ācijas rezult ātu vērtības izmantošanu. 
Talantu probl ēmu raksturo tas, ka Eiropai ir nopietnas probl ēmas kvalific ēta darbasp ēka 
piesaistīšanā, noturēšanā un attīstīšanā. Šo apstākli pastiprina tas, ka augstskolas absolventu un 
pētnieku glob ālā konkurence k ļūst lielāka, aizvien pieaugot “jaun ās ekonomikas” valstu lomai 
pasaulē. 
Eiropas Komisijas pamatiniciat īvā “Inovācijas savien ība” uzsvērta nepieciešam ība palielin āt 
ekonomisko izdev īgumu un nov ērst fragment āciju. Nepieciešams uzlabot ES un dal ībvalstu 
pētniecības un inov ācijas sistēmu savstarp ējo saikni un to darbsp ēju.  
Eiropas p ētniecības un inov ācijas strukt ūrai ir lielisks potenci āls, ko nodrošina izveidotie 
izcilības centri. Tom ēr ir iespējams uzlabot š īs izcilības izmantošanu.   
Eiropai trūkst tās vispārējās uzņēmējdarbības kultūras, kas rakstur īga ASV vai jaunaj ām 
Āzijas ekonomik ām. Lielākais iemesls tam var ētu būt atšķirīgā attieksme pret risku, ko uztver k ā 
uzņēmējdarbības defin ējošo faktoru. Eirop ā uzņēmējdarbībai rakstur īgā domāšana lielākoties 
tiek attīstīta komercskol ās un ekonomikas kursos.  
EIT neatkar īgajā novērtējumā ir apstiprin āts EIT koncepts un visp ārējie mērķi, bet tajos ir ar ī 
atsauce uz dažiem jaut ājumiem, kas saist īti ar EIT darb ību pēc institūta izveidošanas. Izv ērtējot, 
kādā mērā EIT ir īstenojis t ā vispārējo mērķi — palielin āt dalībvalstu inov ācijas spēju —, 
novērtējumā secināts, ka EIT ietekme inov ācijas struktur ēšanā visā Eiropā ir ierobežota sakar ā ar 
tādiem faktoriem k ā kritiskās masas tr ūkums, administrat īvas nepiln ības un ierobežoti 
apjomrad īti ietaupījumi saist ībā ar ierobežoto darb ības jomu. Ir svar īgi pasvītrot, ka visi šie 
jautājumi ir saist īti ar EIT darb ības īstenošanu. 
3. Sinerģija, papildin āmība un Eiropas Savien ības pievienot ā vērtība  
Kopējā pētniecības un inov ācijas strat ēģiskajā sistēmā (pamatprogramma “Apv ārsnis 2020”) 
Komisija noteica tr īs savstarp ēji savienotus un papildin āmus pīlārus: zinātnes izcil ība, 
sabiedrības problēmu risināšana, vadoš ā loma rūpniecībā un konkur ētspējīgu sistēmu veidošana. 
Īpaši unik āla dimensija un EIT liel ākais ieguld ījums pamatprogrammas “Apv ārsnis 2020” tr īs 
pīlāros ir inovat īvas izglītības un uz ņēmējdarbības gara veicin āšana. Kā daļa no programmas 
“Apvārsnis 2020” EIT ir ietverts p īlārā “Sabiedr ības probl ēmu risināšana”, izmantojot t ā 
inovatīvās darbības un zin ību triādes integr āciju. Tom ēr, ņemot vērā tā integrēto un starpnozaru 
raksturu, b ūtu jāveido siner ģija arī ar pārējiem pīlāriem, jo īpaši ar “konkurences” p īlāru. ZIK 
līmenī tiek veidota sadarb ība ar cit ām iniciat īvām, to realiz ējot dažādos veidos katr ā 
individuālajā ZIK un saist ībā ar katru atseviš ķo problēmu.  
Tā kā pamatprogramm ā “Apvārsnis 2020” nav ietvertas aktivit ātes attiecībā uz izglītību ārpus 
EIT darbības, instit ūts var sniegt īpašu ieguld ījumu pamatprogrammas “Apv ārsnis 2020” m ērķu 
sasniegšan ā, izmantojot inovat īvu, uz uz ņēmējdarbību vērstu izglītību, tādējādi kalpojot k ā 
svarīga saikne starp p ētniecības un inov ācijas sistēmu un izgl ītības politiku un programm ām. 
Šādā kontekst ā EIT dos ieguld ījumu Eiropas augst ākās izglītības telpas darb ībā. Jo īpaši 
izmantojot jaunus, trans-/starpnozaru gr ādus ar EIT kvalit ātes zīmi, EIT vada kop ējus centienus 
 
LV 4   LV inovatīvas izglītības virzien ā, radot nep ārprotamu ietekmi uz Eiropas augst āko izglītības iestāžu 
moderniz ācijas plašāku politiku. 
Turklāt EIT var sniegt ieguld ījumu koh ēzijas politik ā, pievēršoties saiknei starp inov ācijas 
vietējo un glob ālo aspektu. Sadarb ības centri sniedz iesp ēju pārrobežu sadarb ībai gan ZIK t īklu 
ietvaros, gan ārpus tiem un labi sp ēj izmantot un g ūt labumu no daž ādām finansējuma shēmām 
attiecīgajos izvietojuma re ģionos. Ar šo sadarb ības centru pal īdzību — papildus p ārdomātas 
specializācijas un kopu att īstībai — EIT un ZIK rada sp ēcīgu teritori ālu ietekmi un pied āvā 
Eiropas pievienot ās vērtības svarīgu elementu. 
Eiropas inov āciju un tehnolo ģijas institūta Eiropas konteksts sniedz iev ērojamu ES pievienot ās 
vērtības elementu. Šobr īd EIT ir vien īgā ES iniciat īva, kas nep ārprotami savieno pilno inov ācijas 
ciklu no izgl ītības un zin āšanu radīšanas līdz jaunu tirgus iesp ēju un uzņēmējdarbības radīšanai. 
Šis apstāklis izgaismo vair ākus iespējamos efektivit ātes pieaugumus, k ā norādīts EIT ārējā 
novērtējumā1. Citām ES iniciat īvām nav tādas institucion ālās dimensijas.  
EIT īpašais nol ūks ir paaugstin āt ES pievienoto v ērtību:  
• ar pasaules m ēroga ilgtermi ņa integrētu partner ību palīdzību izveidojot jaunus 
inovācijas mode ļus;  
• novēršot sadrumstalot ību un savienojot izcil ību visā ES teritorij ā;  
• izmantojot zin ību triādes integr āciju, atbalst īt uzņēmējdarbību;  
• atbalstot talant īgus cilvēkus pāri robežām;  
• darbojoties saska ņā ar pieeju, kas orient ēta uz rezult ātu sasniegšanu;  
• ar eksperiment ālo raksturu;  
• izlīdzsvarojot priv āto ieguldījumu.  
4. Mērķi 
Ārējo ekspertu sniegtaj ā EIT nov ērtējumā tika apstiprin āta EIT koncepcija un t ā mērķi — ES 
inovācijas spējas paaugstin āšana, piesaistot partnerorganiz ācijas integr ētās inovācijas, 
pētniecības un izgl ītības darbībās saskaņā ar augstākajiem standartiem. V ēlme veidot EIT k ā 
Eiropas inov ācijas, pētniecības un izgl ītības telpas integr ēto modeli — radot inov ācijas 
sabiedrības un ekonomisko pamatinterešu jom ās —, nav main ījusies. Kopš EIT izveidošanas ES 
atbalsta noz īme sabiedr ības problēmu risināšanai ir k ļuvusi vēl ievērojamāka. Ņemot vērā tirgus 
nepilnību esošo l īmeni un pamudin ājumu trūkumu uz ņēmumiem iesaist īties inovācijā, kas 
orientēta uz sabiedrisku probl ēmu risināšanu, ir sp ēcīgs pamatojums r īkoties publisk ā līmenī. 
Pilnīgā saskaņā ar citām ES iniciat īvām EIT visp ārējie mērķi ir šādi: 
                                                 
1 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#educationHeader 
 
LV 5   LV • vairot dal ībvalstu un ES inov ācijas spējas, sekm ējot integr ētu partner ību izveidošanu, 
kurās tiek apvienotas inov ācijas, pētniecības un izgl ītības darbības, kā arī būt pasaules 
mērogā atzītam celmlauzim jauniem inov ācijas mode ļiem;  
• veikt pasākumus, kas risina sabiedr ības galven ās problēmas, attīstot jaunus produktus, 
procesus un pakalpojumus, kuri atbilst augst ākajiem starptautiskajiem standartiem. 
Pieminētos vispārējos mērķus caurvij vair āki konkrētie mērķi: 
• integrēt zinību triādi (pētniecību, inovāciju un izgl ītību), lai rad ītu ekonomisko un 
sociālo vērtību un palielin ātu ciešākas sadarb ības radītos ieguvumus; 
• palielināt pēcdiploma izgl ītības iespēju pievilc īgumu un komerci ālo vērtību; piesaist īt, 
attīstīt un saglab āt attiecīgās prasmes; 
• attīstīt nepietiekami izmantoto ES p ētniecības potenci ālu, lai nodrošin ātu lielākus 
ieguvumus ražojumu un darba tirgos;  
• izveidot efekt īvas sadarb ības saiknes starp izcil ības centriem, lai nodrošin ātu modernai 
inovācijai un izgl ītībai vajadz īgo kritisko masu; 
• sekmēt inovatīvu ražojumu un procesu att īstību jomās, kurās tirgus neveiksmju rezult ātā 
nav optim āla nodrošin ājuma;  
• stiprināt uzņēmējdarbības spējas ES, lai rad ītu jaunus uz ņēmējdarbības virzienus un 
palielinātu pētniecības un izgl ītības rezult ātu potenci ālās vērtības izmantošanu; 
• stiprināt ES esošos un potenci ālos pētniecības, inovācijas un izgl ītības izcilības centrus, 
lai izveidotu pasaules m ērogā konkurētspējīgus rīcības centrus ar starptautisku izcil ības 
reputāciju; 
• novērst inovācijas spēju atšķirības ES, sagatavojot un apmainoties ar inform āciju par 
jauno inov ācijas prakses un p ārvaldības mode ļu sniegtajiem ieguvumiem. 
Vienlaicīgi koncentr ējoties konkr ēto mērķu sasniegšanai, EIT darb ības vadlīnijās noteikta 
nepieciešam ība sasniegt ZIK kritisko masu, t ās nostiprinot un pa plašinot; palielin āt 
administrat īvo efektivit āti un spējas, sniedzot atbalstu ZIK, veicot vienk āršošanas pas ākumus, 
sniedzot konkr ēti mērķētus pakalpojumus un izmantojot izplat īšanas strat ēģiju, tostarp 
internacionaliz āciju; uzlabot un paplašin āt ZIK darb ību, to izplat īšanu tai skait ā, lai gūtu 
apjomrad ītus ietaup ījumus. 
5. Stratēģiskās iespējas  
Pirms EIT izveidošanas 2009. gad ā tika izskat īti vairāki varianti t ā attīstībai, un attiec ībā uz tiem 
tika veikts ietekmes nov ērtējums2. Nav notikušas t ādas būtiskas izmai ņas, kas attaisnotu tolaik 
noraidīto variantu atjaunošanu, t ādēļ šajā ietekmes nov ērtējumā tolaik noraid ītie varianti vairs 
                                                 
2 http://eit.europa.eu/ fileadmin/Content/Downloads/PDF /Official_documents/impact_en.pdf 
 
LV 6   LV netiek apskat īti3. Tā vietā izklāstītie varianti ir pamatoti ar pieredzi, kas g ūta EIT darb ības pirmo 
divu gadu laik ā. Variantos ietverti iepriekš aprakst ītie mērķi.  
Tika analiz ēti trīs varianti: 
1. variants. Sl ēgšana  
Viens variants Eiropas inov āciju un tehnolo ģiju institūtam būtu beigt tā darbību. Tas veido “stop 
variantu” un tiek pie ņemts, ka visas EIT darb ības tiek p ārtrauktas. Jebkuru ZIK darb ības 
turpināšana būtu atkarīga no pašu sp ējas nodrošin āt finansējumu, kas aizst ātu to, kurš tiktu 
zaudēts līdz ar EIT sl ēgšanu. Ir maz ticams, ka esoš ās trīs ZIK spētu turpināt savu darb ību, jo 
EIT novērtējumā secināts, ka tās vēl nav finansi āli pašpietiekamas. Iesp ējams, var ētu uzturēt 
pēcdarbību, un nov ērtējumā ir paredz ētas šādas iespējas. Neviena cita ES l īmeņa iniciatīva 
nespēj atbalstīt zinātnes izcil ības, izglītības un inov ācijas ilgtermi ņa integrāciju, lai risin ātu 
konkrētas sabiedr ības probl ēmas. Turkl āt nepiepild īta paliktu t ā loma, ko EIT pilda inov ācijas 
labas prakses izplat īšanā. 
2. variants. B āzes scenārijs 
Ja esošās trīs ZIK turpin ātu pastāvēt, tas ļautu EIT nostiprin āt tā darbību un koncentr ēties uz 
ierobežotu skaitu priorit āro jautājumu. Saska ņā ar šo bāzes scenārija variantu tiek pie ņemts, ka 
ZIK un EIT esošais darb ības virziens turpin ās līdzīgā gultnē un apjom ā. Šajā variantā EIT 
finansējums netiktu palielin āts, bet turpin ātos esošaj ā apmērā. Jebkura ZIK darb ības 
paplašināšana būtu tieši atkar īga no pašu sp ējas iegūt papildu finans ējumu.  
EIT darb ība turpin ātos pašreiz ējā (plānotajā) līmenī. Tas ietver darb ības saist ībā ar 
uzņēmējdarbību un semin āriem, apvienojot ZIK dal ībniekus. Saska ņā ar šo variantu jaunas ZIK 
varētu nodibin āt tikai tad, kad esoša ZIK beigtu sa ņemt EIT finans ējumu. Tas saglab ātu budžetu 
nemainīgu un ļautu turpin āt EIT atbalst īto trīs ZIK darb ību. EIT un ZIK rad ītā ietekme uz 
inovāciju Eirop ā būs ierobežota, jo neb ūs sasniegta kritisk ā masa iev ērojamas ietekmes rad īšanai 
(sk. — lai gan nav vienpr ātības par to, cik liela ir kritisk ā masa, vairums respondentu uzskat īja, 
ka apmēram 6 līdz 10 ZIK n ākotnē būtu atbilstošs daudzums).  
3. variants. Pak āpeniska izaugsme un darb ības paplašin āšana  
Saskaņā ar šo variantu EIT izveidotu vair ākas jaunas ZIK, t ādējādi aptverot liel āku skaitu 
prioritāro jautājumu. Jaunizveidoto ZIK budžets b ūtu aptuveni t āds pats k ā esošajām ZIK 
piešķirtais. Balstoties uz š ā ietekmes nov ērtējuma pamatojuma p ētījumu saist ībā ar 
apjomrad ītiem ietaup ījumiem un EIT priekšlikumiem n ākotnei, tiek uzskat īts, ka līdz 
2020. gadam ZIK kop ējais skaits izaugtu l īdz 9. Tas ļaus EIT sasniegt iecer ēto ietekmi uz 
                                                 
3 Tika apspriesti pieci varianti: 1. centraliz ēts EIT — centr āli pārvaldīta iestāde, kas tieši veiktu p ētījumus, 
izglītošanu un inovat īvas darbības un kas b ūtu tieši atbild īga par ZIK vad ību; 2. decentraliz ēts EIT — EIT 
ir finansējošā iestāde, bet ZIK ir piln īgi autonomas un tieši veic izgl ītošanas, p ētniecības un inovat īvas 
darbības; 3. integr ētais EIT — pirm ā un otrā varianta sajaukums, kur ā EIT valde nosaka visp ārējo 
stratēģiju, izvēlas, izvērtē un uzrauga ZIK, bet ZIK savu darb ību organiz ēšanā ir autonomas; 4. EIT — 
finansētājs un mar ķētājs, variants, kur ā EIT ir finans ējoša iestāde un pieš ķir EIT mar ķējumu, pamatojoties 
uz izcilību; 5. esošais st āvoklis (variants “bez EIT”). Divi varianti tika izsl ēgti šajā pirmajā novērtējuma 
procesā, tas ir: a) atseviš ķa no jauna izveidota iest āde un b) organiz āciju tīkls. Izvēlēts tika trešais variants. 
Ietekmes nov ērtējumā sacīts, ka “šis variants dom āts līdzsvara rašanai starp pirmo un otro variantu, 
paņemot abu priekšroc ības un izvairoties no abu tr ūkumiem” (32. lpp). 
 
LV 7   LV inovāciju, pētniecību un izgl ītību, un tam pamat ā ir pieņēmums, ka katru ZIK veido 5–6 izcil ības 
centri (sadarb ības centri) un ka tie paši centri var piedal īties vairāk nekā vienā ZIK, tādējādi 
veidojot aptuveno kriti sko masu 50 izcil ības centru skait ā visā ES. Tālāka paplašin āšanās ārpus 9 
ZIK var apdraud ēt pasaules m ēroga izcilības principu, kas ir EIT mode ļa stūrakmens.  
EIT esošās un plānotās darbības turpin ātos un paplašin ātos, lai nostiprin ātu EIT kā patstāvīgu 
mācību organiz āciju. Tas ietvertu rezult ātu izplatīšanas un informat īvu pasākumu strat ēģiju 
attīstību, kā arī EIT “starptautiz ēšanas” darba k ārtību saistībā ar attiecībām ar trešaj ām valstīm. 
Turklāt šajā variantā tiek pieņemts, ka EIT uzs āk papildu darb ības, lai palielin ātu ieguvumus, ko 
ar ZIK pal īdzību gūst auditorijas, kuras nav tieši iesaist ītas ZIK. EIT veiktu papildu darb ības, kas 
ļautu savienot uz ņēmumus, p ētniecības iestādes, augst ākās izglītības iestādes un iest ādes, kuras 
atrodas viet ās, kur inov ācijas spējas ir zem āka. EIT censtos veicin āt inovācijas spēju attīstību 
šajos reģionos. Tas nepazemin ātu izcilības kritēriju, ko piem ēro ZIK izv ēlei, bet gan palielin ātu 
EIT lomas noz īmību. 
6. Ietekmes nov ērtējums 
EIT ir iecer ēts ES un dal ībvalstu inov ācijas spēju paaugstin āšanai, tādējādi palielinot ES 
ekonomikas konkur ētspēju un att īstot inov āciju, kas risina sabiedr ības probl ēmas. EIT ir 
potenciāls straujai izplat īšanai un sp ēcīgai institucion ālai ietekmei, nosakot un izplatot lab ākās 
pārvaldības praksi un inform āciju par ZIK sniegt ā finansējuma mode ļiem, pārliecinoties, ka ZIK 
sniegtās zināšanas tiek ieg ūtas, nostiprin ātas un liktas liet ā visā Savienībā un ārpus tās.  
6.1. Nozīmīgākā ekonomisk ā, sociālā ietekme un ietekme uz vidi  
Ietekme uz ekonomiku Nozīmīgākā ietekme ir saist īta ar pētniecības un inov ācijas darb ībām, kā 
arī ar ieguld ījumu plūsmām. Eiropas inov āciju un tehnolo ģiju institūtam piem ērotais dal ītais 
modelis sekm ē pārrobežu pl ūsmu un veicina vienotas  Eiropas telpas att īstību izglītībai, 
pētniecībai un inov ācijai.   
Sociālā ietekme  Sakarā ar to inov āciju attīstību, kuras risina sabiedr ības probl ēmas, pieaug 
sociālā labklājība. Minētie varianti ar ī atbalstīs augstākās izglītības moderniz āciju, stimul ējot 
papildu soci ālos ieguvumus. 
Ietekme uz vidi  Sliktākajā gadījumā tā ir neitrāla, labākajā — atseviš ķas darbības jomas var 
veicināt tādu inovāciju attīstību, kuras rada pozit īvu ietekmi uz vidi.  
6.2. Būtiskās ietekmes kvalit ātes novērtējums 
Inovācija un pētniecība. Katrā variantā tiks veicin āta pētniecības un inov ācijas paplašin āšana un 
uzlabota inovat īvu centienu efektivit āte. To sasniegs, sniedzot ieguld ījumu inovat īvās darbībās. 
Turklāt 3. variant ā pozitīvi ieguvumi tiks sniegti ar ī netieši, atbalstot labas prakses izstr ādi un 
izplatīšanu saist ībā ar inovācijas veicin āšanu un inov ācijas pārvaldību. 
Izglītības sistēmas. Gan 2., gan 3. varian ts uzlabos sniegt ās izglītības kvalit āti, jo īpaši saistībā ar 
uzņēmumu iesaist īšanos un uz uz ņēmējdarbību orient ētas izglītības sniegšanu. Palielinot 
informētību par labu praksi taj ās ES daļās, kuras tieši nepiedal ās EIT, 3. variants rad īs pozitīvu 
ietekmi. 
Iekšējais tirgus un konkurence . Ar ZIK pal īdzību EIT ir iesp ēja radīt pozitīvu ietekmi uz 
darbinieku apriti, kapit āla plūsmu un liel āku izvēli patērētājiem. Šī ietekme b ūs stiprāka 3. 
 
LV 8   LV variantā nekā 2. variant ā sakarā ar tajā paredzēto plašāko darbības apjomu. Neliela pozit īva 
ietekme b ūs 1. variantam, bet tas, dom ājams, jūtami neietekm ēs tirgus situ āciju. 
Konkurētspēja, tirdzniec ība un ieguld ījumi.  Šķiet, ka EIT ietekme uz raž īgumu būs pozitīva 
visos variantos. Ietekmes m ērogs būs vislielākais 3. variant ā un vismaz ākais — 1.variant ā. Šķiet, 
ka 2. un 3. variants ar ī radīs labumu iesaist īto uzņēmumu un iest āžu konkur ētspējai pasaules 
mērogā. EIT darb ība izraisīs arī pārrobežu ieguld ījumu plūsmu sakar ā ar ekonomisk ās darbības 
pārvietošanu.  
Patērētāji un mājsaimniec ības. Prognozējams, ka 2. un 3.variants rad īs pozitīvu, lai arī nelielu 
ietekmi uz pat ērētājiem un m ājsaimniec ībām sakarā ar jaunu pre ču un pakalpojumu sniegšanu.  
Konkrētas nozares un re ģioni. Ņemot vērā ZIK izmantoto multi- un st arpnozaru pieeju, daudzas 
nozares, iesp ējams, sadarbosies ar EIT. EIT re ģionālā ietekme ir prognoz ējama daudz b ūtiskāka. 
Tiem reģioniem un dal ībvalstīm, kuros atrodas sadarb ības centri, b ūs iespēja gūt labumu no 
“aglomerācijas ekonomikas” un pozit īvu ārējo faktoru izmantošanas. Tas attiecas vien īgi uz 2. 
un 3. variantu. Turkl āt 3. variantam, kur ā ir iecerēts paplašin āt EIT darb ības jomu, izstr ādājot 
jaunus inov ācijas pārvaldības mode ļus visā ES, ir potenci āls radīt pozitīvus ieguvumus visos ES 
reģionos.  
Trešās valstis/starptautisk ās attiecības. Uzskatāms, ka 2. un 3. variantam ir potenci āls ietekmēt 
ieguldījumu plūsmu starp ES un trešaj ām valstīm, radot šim ieguld ījumam pozit īvāku vidi. Abos 
variantos ir iesp ēja piesaist īt studentu un p ētnieku plūsmu no trešaj ām valstīm.  
Makroekonomisk ā vide.  Visiem variantiem b ūs pozitīva ietekme uz ekonomisko izaugsmi. 
Ietekme b ūs gan piepras ījuma aspekt ā, gan rodoties pozit īviem uzlabojumiem pied āvājuma 
aspektā. Ietekmes m ērogs būs vislielākais 3. variant ā un vismaz ākais — 1.variant ā.  
Nodarbin ātība un darba tirgus.  Visos variantos tiek atbalst īta jaunu darba vietu rad īšana un 
uzņēmējdarbība. Ietekmes m ērogs būs vislielākais 3. variant ā un vismaz ākais — 1.variant ā. ES 
darba tirgus funkcion ēšanu atbalst īs 2. un 3. variant ā, iedrošinot darbasp ēku pagaidu mobilit āti, 
iesaistoties zin āšanu apmai ņas darbībās.  
Ietekme uz vidi.  Gan 2., gan 3. variantam ir pozit īva ietekme uz klimatu, transportu un ener ģijas 
izmantošanu, gaisa kvalit āti, atjaunojamiem un neatjaunojamiem ener ģijas avotiem, k ā arī uz 
uzņēmumu un pat ērētāju radīto ietekmi uz vidi.  
6.3. Budžeta pie ņēmumi un izmaksu efektivit ātes novērtējums 
Lai noteiktu min ēto variantu ietekmi, ir izdar īti vairāki pieņēmumi par EIT un ZIK iesp ējamiem 
ieņēmumiem un izdevumiem. Visp ārējais ietekmes m ērogs būs atkarīgs no pieejam ā budžeta un 
izdevumu veida. Budžeta apl ēses ir balst ītas uz ZIK dz īves ciklu4 un principu, ka zin āšanu un 
                                                 
4 ZIK dz īves ciklā ietverti šādi posmi: 
a) “izveidošanas” posms 2 gadu garum ā: laika posms, kur ā ZIK jākļūst organiz ētai, jāizveido nepieciešam ās finanšu 
un tiesisk ās struktūras, kā arī jāpieņem galvenie darbinieki. ZIK re ālās darbības īstenošana s āksies tikai 
otrajā ieviešanas gad ā; 
b) “attīstības” posms 3 gadu garum ā: tiek pieņemts, ka ZIK jau ir izveidota un s ākusi īstenot tās pamata darb ību, 
tomēr dinamiski paplašin ās attiecībā uz darbības jomu un partneru skaitu. Tas iev ērojami palielin ātu ZIK 
budžetu; 
 
LV 9   LV inovācijas kopienai tiks finans ēti vidēji līdz 25 % no visiem t ās izdevumiem vis ā tās dzīves ciklā 
(15 gadi). Pie ņēmumi ir š ādi.  
1. variants : Nav ES izdevumu nedz EIT galvenajam birojam, nedz ZIK. Tiek pie ņemts, ka ZIK 
pašu ieņēmumi un izdevumi 2014.–2020. gadam b ūs apmēram viena trešda ļa no kopējām ZIK 
darbībām 2013. gad ā. Tādējādi izdevumi ir visliel ākie pirmajos gados un ar tendenci 
samazināties līdz nullei l īdz 2020. gadam. EIT galvenajam birojam nav nedz ie ņēmumu, nedz 
izdevumu. 
2. variants : ES ieņēmumi un izdevumi, kas paredz ēti 3 ZIK 2014.–2020. gadam, ir EUR 1800 
miljoni. Šis skaitlis ir balst īts uz pie ņēmumiem par budžetu, k āds nepieciešams esošo ZIK 
nostiprināšanai, un EIT budžetu, k āds nepieciešams rezult ātu izplatīšanai un informat īviem 
pasākumiem, visaptverošam ZIK atbalstam un EIT administrat īvajiem izdevumiem. Laikposm ā 
no 2014. l īdz 2020. gadam EIT ieguld ījums trijās ZIK ietvers p ēdējos to “att īstības posma” un 
“ilgtspējas sasniegšanas posma” gadus. ZIK pašu l īdzekļu izdevumi sasniegs apm ēram EUR 
4000 miljonus. EIT galvenajam birojam tam pat laikposmam b ūs ieņēmumi un izdevumi 
aptuveni EUR 55 miljonu apm ērā.  
3. variants:  ES ieņēmumi un izdevumi, kas paredz ēti 9 ZIK 2014.–2020. gadam, ir EUR 2800 
miljoni. Šis skaitlis ir balst īts uz pie ņēmumiem par budžetu, k āds nepieciešams esošo ZIK 
nostiprināšanai un pak āpeniskai att īstībai jaunu ZIK izveidošan ā (līdz 2015. un 2018. gadam 3 
jaunas ZIK katr ā periodā), un EIT budžetu, k āds nepieciešams rezult ātu izplatīšanai un 
informatīviem pas ākumiem, visaptverošam ZIK atbalstam un EIT administrat īvajiem 
izdevumiem. Šaj ā budžetā atspoguļoti visu 9 ZIK daž ādie attīstības posmi. Visliel ākie izdevumi 
būs vēlākos gados, jo ir iecer ēts, ka ZIK uzs āk savu darb ību pakāpeniski — pa da ļām. ZIK pašu 
līdzekļu izdevumi sasniegs apm ēram EUR 6100 miljonus.  EIT galvenajam birojam tam pat 
laikposmam b ūs ieņēmumi un izdevumi aptuveni EUR 100 miljonu apm ērā. 
7. Risinājumu variantu sal īdzinājums 
Balstoties uz ietekmes nov ērtējumiem (ĢD iekšējiem un ārēja konsultanta veik tiem), ir izdar īti 
secinājumi par atseviš ķo variantu priekšroc ībām un trūkumiem un par to sp ēju sasniegt iepriekš 
minētos mērķus. Iespējamie varianti ir ar ī salīdzināti attiecībā uz to efektivit āti, lietder ību un 
saskaņotību. Visbeidzot tiek apskat īti arī iespējamie riski saist ībā ar iespējamajiem variantiem. 
Minētie secinājumi ir šādi.  
Variants Nr. 1  nesasniedz EIT m ērķus, salīdzinot ar b āzes scenāriju. Tā galvenā priekšroc ība ir 
tāda, ka taj ā nav ES izdevumu, vienlaic īgi gūstot labumu no iepriekš ējiem ieguld ījumiem 
zināšanu un inov ācijas kopien ās. Šie ieguvumi izs īks nākamās daudzgadu finanšu sh ēmas laikā. 
Ja būtu pierādījumi par p ārvaldības ievērojamu neveiksmi, piem ēram, par sadales neefektivit āti, 
privātā ieguldījuma izstumšanu vai nepareiziem ieguld ījumiem, tad 1. variantam b ūtu papildu 
priekšrocības. Tom ēr EIT ārējā novērtējumā neatklājās nekādi pierādījumi par š ādām 
neveiksm ēm.  
Šajā variantā ievērojami samazin ās administrat īvās izmaksas, jo EIT darb ība tiek p ārtraukta. 
Administrat īvās izmaksas, ietverot nepieciešamo  darbinieku atalgojumu, administrat īvos, 
                                                                                                                                                             
b) “darbības” posms 6 gadu garum ā: ZIK ir izveidota stabila strukt ūra ar skaidri defin ētu darbības jomu; d) 
“ilgtspējības sasniegšanas” posms 4 gadu garum ā: ZIK darb ība ir līdzīga darbības posmam, bet EIT 
ieguldījums pakāpeniski samazin ās, liekot ZIK atrast citus ie ņēmuma avotus. 
 
LV 10   LV infrastrukt ūras un darb ības izdevumus l īdz EIT darb ības izbeigšanai, nep ārsniegs 1 % no EIT 
budžeta. 
Varianti Nr. 2  un 3.  sasniedz EIT m ērķus vislab āk. Lielāka ietekme ir 3. variantam nek ā 
2. variantam, ņemot vērā tā lielāko apjomu. Papildus ieguvumu sniedz  3. varianta apjoms, jo to 
mazāk ietekmē potenciālais trūkums — esošu t īklu privili ģēšana. Šis tr ūkums ir relat īvi lielāks 
2. variant ā. Izmaksu efektivit āte ir lielāka 2. variant ā nekā 1. variant ā, jo EIT saglab ā darbības 
apjomu. Ar ī ieviešanas izmaksas b ūs proporcion āli samazin ātas, jo tās tiks izdal ītas faktiski 
esošajām ZIK. Š ā varianta administrat īvās izmaksas b ūtiski nepieaugs. Administrat īvās 
izmaksas, ietverot nepieciešamo darbinieku atalgojumu, administrat īvos, infrastrukt ūras un 
darbības izdevumus, nep ārsniegs 2 % no EIT budžeta. 
Variantam Nr. 3 ir priekšroc ības sakar ā ar EIT starptautisk ā prestiža celšanu un, vissvar īgāk, 
sakarā ar dalīšanos tajās zināšanās, ko EIT ietvaros rada ārējie dalībnieki un a ģenti. Jo īpaši, 
3. variants pied āvā veidu, k ādā mazināt dažas no teritori ālajām atšķirībām, ko saista ar 
2. variantu. Izmaksu efektivit āte ir lielāka 3. variant ā nekā 2. variant ā, jo EIT ir sasniedzis 
efektīvāku darbības apjomu. Ar ī ieviešanas izmaksas b ūs proporcion āli samazin ātas, jo tās tiks 
izdalītas lielākam skaitam ZIK. Administrat īvās izmaksas, ietverot nepieciešamo darbinieku 
atalgojumu, administrat īvos, infrastrukt ūras un darb ības izdevumus, nep ārsniegs 2,16 % no EIT 
budžeta. 
Variantam Nr. 3  ir divi trūkumi. Pirmk ārt, tā apjoms var rad īt tirgus trauc ējumus. Tas nedraud 
1. varianta gad ījumā un ir maz āk iespējams 2. variant ā. Otrkārt, tas stiprina esošos izcil ības 
centrus un risk ē pastiprin āt lielu daļu no atšķirībām starp ES re ģioniem sal īdzinošajā inovācijas 
sniegumā. Tomēr tiek uzskat īts, ka EIT sp ēs mazināt šo ietekmi, veicot atbilstošas darb ības. 
Pamatojoties uz pieejamiem apsv ērumiem, izvēlētais variants ir 3. variants. 
8. Uzraudzība un nov ērtēšana 
EIT novērtējumā5 tika sniegti vair āki skaidri ieteikumi saist ībā ar EIT uzraudz ību un 
novērtēšanu, un Komisija tos iek ļaus novērtēšanas pas ākumu plānā. Ieteikumos tika 
uzsvērts tas, cik svar īgi ir iedibin āt stingras uzraudz ības proced ūras attiecībā uz ZIK, 
tas, ka EIT b ūtu jābūt ZIK “izaicinošam” partnerim un ka EIT b ūtu jāievieš “atv ērtības” 
kultūra. EIT b ūtu jācenšas izveidot past āvīgas novērtēšanas kult ūra visā EIT. Tam ar ī 
būtu jācenšas nov ērtēt inovatīvās prakses, ko ievieš zin āšanu un inov ācijas kopien ās un 
saistībā ar tām, un noteikt ieguvumus, ko var g ūt no veiktajiem ieguld ījumiem. EIT b ūtu 
jācenšas str ādāt ar ZIK, lai nemit īgi uzlabotu izpildi, un b ūtu jācenšas izplat īt tās 
zināšanas, ko tas šai sakar ā ir ieguvis, lai pal īdzētu uzlabot rezult ātus citur ES.  
Ņemot vērā savu atbild ību, Komisija ir piln ībā apņēmusies atbalst īt EIT, veidojot sapr ātīgu un uz 
taustāmiem rezult ātiem orient ētu uzraudz ības sistēmu, vienlaic īgi ievērojot EIT un ZIK 
līgumiskās attiecības. Šajā procesā ir svarīgi izveidot un ieviest uzraudz ības sistēmu visapk ārt 
EIT, ievērojot vismaz četrus pamata noteicošos faktorus: 
• Eiropas politikas l īmenī: nepieciešam ība pēc saskarnes starp EIT un to ietveroš ās 
pamatprogrammas “Apv ārsnis 2020” uzraudz ības sistēmu, un pamatiniciat īvas 
“Inovācijas savien ība” uzraudz ību;  
                                                 
5 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#educationHeader 
 
LV 11   LV • Eiropas inov āciju un tehnolo ģiju institūta līmenī: rādītāju kopums, lai izv ērtētu EIT 
procesu progresu un darb ības, piem ēram, rezult ātu izplatīšanu, informat īvos pasākumus, 
cilvēkresursu att īstību. Šiem r ādītājiem būtu jāatbilst efekt īvas un lietder īgas iestādes 
mērķiem;  
• visu ZIK l īmenī: vienots SMART  (konkrētu, izmērāmu, sasniedzamu, re ālu un laik ā 
ierobežotu) r ādītāju kopums, ko piem ērot visiem ZIK, piem ēram, izmantojot t ālāku EIT 
rezultātu apkopojumu, ko p ārvalda un piem ēro EIT. SMART  rādītājiem vajadz ētu atbilst 
EIT mērķiem; 
• atsevišķu ZIK līmenī: ZIK ir atš ķirīgi uzņēmējdarbības mode ļi un tirgi, t ādējādi tām ir 
atšķirīgi izpildes pamatr ādītāji (IP). EIT ir j āņem vērā ZIK pašu IP, v ērtējot sasniegto 
progresu pret m ērķiem, kas izkl āstīti gada biznesa pl ānā. ZIK pašu IP vajadz ētu atbilst 
ZIK mērķiem.