Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta nolīguma starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses, par persondatu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu kompetentajām Jaunzēlandes iestādēm (“nolīgums”) parakstīšana ar noteikumu, ka tas vēlāk tiks noslēgts

(3)Sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses, par persondatu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu kompetentajām Jaunzēlandes iestādēm (“nolīgums”) tika sekmīgi noslēgtas, un pēc tam notika apmaiņa ar nolīguma parafēto tekstu, kas tika saņemts 2021. gada 3. decembrī.

par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses, par persondatu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu kompetentajām Jaunzēlandes iestādēm

Nolīguma 18. pants paredz strīdu izšķiršanu, nodrošinot, ka visi strīdi, kas var rasties saistībā ar nolīguma interpretāciju, piemērošanu vai īstenošanu, un visi ar to saistītie jautājumi izraisa apspriedes un sarunas starp ES un Jaunzēlandes pārstāvjiem, lai panāktu savstarpēji pieņemamu risinājumu.

Nolīguma 17. pantā ir paredzēta tiesību aizsardzība administratīvā kārtā un tiesā, nodrošinot, ka datu subjektiem ir tiesības uz efektīvu administratīvo un tiesisko aizsardzību par nolīgumā atzīto tiesību un aizsardzības pasākumu pārkāpumiem, kas izriet no viņu persondatu apstrādes.

Nolīguma 11. pantā ir paredzēta paziņošana par persondatu aizsardzības pārkāpumu, kas ietekmē persondatus, kuri pārsūtīti saskaņā ar nolīgumu, nodrošinot, ka attiecīgās kompetentās iestādes nekavējoties paziņo viena otrai, kā arī to attiecīgajai uzraudzības iestādei par minēto pārkāpumu, un veic pasākumus, lai mazinātu tā iespējamās nelabvēlīgās sekas.

Nolīguma 9. pantā ir paredzētas piekļuves tiesības, nodrošinot, ka datu subjektam ir tiesības adekvātos intervālos iegūt informāciju par to, vai viņa persondati tiek apstrādāti saskaņā ar nolīgumu.

Attiecībā uz uzraudzību Eiropas Savienība un Jaunzēlande kopīgi pārskata nolīguma īstenošanu vienu gadu pēc tā stāšanās spēkā un pēc tam ar regulāriem starplaikiem, kā arī papildus, ja to pieprasa kāda no pusēm, un par to pieņemts kopīgs lēmums.

Īstenošanas plāns nav vajadzīgs, jo nolīgums stāsies spēkā dienā, kad būs saņemts pēdējais rakstiskais paziņojums, ar kuru Eiropas Savienība un Jaunzēlande, izmantojot diplomātiskos kanālus, ir paziņojušas viena otrai, ka to procedūras ir pabeigtas.

Turklāt nolīgums garantē, ka persondatu apmaiņa starp Eiropolu un Jaunzēlandi atbilst gan nediskriminācijas principam, gan Hartas 52. panta 1. punktam, kas nodrošina, ka iejaukšanās pamattiesībās, kas var izrietēt no tiem, aprobežojas ar to, kas ir absolūti nepieciešams, lai patiešām sasniegtu izvirzītos vispārējo interešu mērķus, ievērojot samērīguma principu.

Kā papildu aizsardzības pasākumu saskaņā ar 19. panta 15. punktu, ja ir noticis būtisks pārkāpums vai netiek pildīti pienākumi, kas izriet no nolīguma noteikumiem, nolīgumu var apturēt. Persondatus, kas pārsūtīti pirms apturēšanas, turpina apstrādāt saskaņā ar nolīgumu. Turklāt nolīguma izbeigšanas gadījumā persondatus, kas pārsūtīti pirms tā izbeigšanas, turpina apstrādāt saskaņā ar nolīguma noteikumiem.

Persondatu apmaiņa varētu ietekmēt datu aizsardzību; tomēr, kā paredzēts nolīgumā, uz to attieksies tie paši stingrie noteikumi un procedūras, kas jau ir spēkā, lai apstrādātu šādus datus saskaņā ar ES tiesību aktiem.

Ar šo priekšlikumu izvirzītos Savienības mērķus var sasniegt, tikai noslēdzot saistošu starptautisku nolīgumu, kurā paredz vajadzīgos sadarbības pasākumus un vienlaikus nodrošina pamattiesību pienācīgu aizsardzību. Nolīguma noteikumi ietver tikai to, kas nepieciešams tā galveno mērķu sasniegšanai. Vienpusēja rīcība nav alternatīva, jo tā nesniegtu pietiekamu pamatu policijas sadarbībai ar valstīm, kas nav ES dalībvalstis, un nevarētu nodrošināt pamattiesību nepieciešamo aizsardzību.

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (turpmāk “Eiropola regula”) nosaka īpašus noteikumus par persondatiem, ko Eiropols pārsūta ārpus ES. Regulas 25. panta 1. punktā ir uzskaitīti vairāki juridiskie pamati, pamatojoties uz kuriem Eiropols var likumīgi pārsūtīt persondatus trešo valstu iestādēm. Viena no iespējām ir Komisijas lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/680 36. pantu, kurā konstatēts, ka trešā valsts, uz kuru Eiropols pārsūta persondatus, nodrošina pietiekamu aizsardzības līmeni. Tā kā pašlaik ar Jaunzēlandi nav pieņemts ne lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību, ne noslēgts nolīgums par operatīvo sadarbību, otra alternatīva persondatu strukturālai pārsūtīšanai, ko veic Eiropols uz Jaunzēlandi, ir saistoša starptautiska nolīguma noslēgšana starp ES un Jaunzēlandi, kurā paredzēti atbilstīgi aizsardzības pasākumi attiecībā uz privātuma un citu personu pamattiesību un brīvību aizsardzību.

Viens konkrēts aizsardzības pasākumu kopums, proti, nolīguma II nodaļā atspoguļoto pasākumu kopums, attiecas uz persondatu aizsardzību, kas ir pamattiesības kuras nostiprinātas ES Līgumos un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Saskaņā ar Eiropola regulas 25. panta 1. punkta b) apakšpunktu Eiropols var pārsūtīt persondatus trešās valsts iestādei vai starptautiskai organizācijai, pamatojoties uz starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp Savienību un attiecīgo trešo valsti vai starptautisko organizāciju, ievērojot LESD 218. pantu, sniedzot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību. Nolīguma II nodaļā ir paredzēti šādi aizsardzības pasākumi, tostarp jo īpaši noteikumi, kas nodrošina vairākus datu aizsardzības principus un pienākumus, kuri Pusēm jāievēro (3., 4., 5., 7., 8., 11., 12., 13., 14. un 15. pants), kā arī noteikumi, kas nodrošina īstenojamas individuālās tiesības (6., 10. un 11. pants), neatkarīgu uzraudzību (16. pants) un efektīvu administratīvo un tiesisko aizsardzību par nolīgumā atzīto tiesību un aizsardzības pasākumu pārkāpumiem, kas izriet no persondatu apstrādes (17. pants).

2019. gada aprīlī Eiropols un Jaunzēlandes policija parakstīja sadarbības vienošanos. Tā nodrošināja satvaru strukturētai sadarbībai, tostarp drošam savienojumam, kas nodrošina tiešu saziņu starp abām pusēm, un Jaunzēlandes sadarbības koordinatora nosūtīšanu uz Eiropolu. Šī sadarbības vienošanās tomēr nenodrošina juridisko pamatu apmaiņai ar persondatiem. Ņemot to vērā, Komisija 2019. gada 30. oktobrī nāca klajā ar ieteikumu, ierosinot Padomei atļaut sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par persondatu apmaiņu starp Eiropolu un cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu kompetentajām Jaunzēlandes iestādēm. Padome 2020. gada 13. maijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Jaunzēlandi un pieņēma sarunu norādes.

Nolīguma mērķis ir ļaut pārsūtīt persondatus starp Eiropolu un Jaunzēlandes kompetentajām iestādēm, lai atbalstītu un stiprinātu Eiropas Savienības dalībvalstu un Jaunzēlandes iestāžu rīcību, kā arī to savstarpējo sadarbību noziedzīgu nodarījumu, tostarp smagu noziegumu un terorisma, novēršanā un apkarošanā, vienlaikus nodrošinot atbilstošus aizsardzības pasākumus attiecībā uz personu cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, tostarp privātumu un datu aizsardzību. Pārrobežu informācijas apmaiņa starp visām attiecīgajām tiesībaizsardzības iestādēm Eiropas Savienībā un ar globālajiem partneriem būtu jānosaka par prioritāti, lai novērstu un apkarotu terorismu, sagrautu organizēto noziedzību un apkarotu kibernoziedzību. Šajā ziņā sadarbība ar Jaunzēlandi tiesībaizsardzības jomā ir ārkārtīgi svarīga, lai palīdzētu Eiropas Savienībai vēl vairāk aizsargāt tās drošības intereses.

Šis priekšlikums attiecas uz to, lai Eiropas Savienības interesēs parakstītu nolīgumu ar Jaunzēlandi par persondatu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu kompetentajām Jaunzēlandes iestādēm.

par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses, par persondatu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu kompetentajām Jaunzēlandes iestādēm

EIROPAS KOMISIJA Briselē, 13.5.2022 COM(2022) 207 final Priekšlikums PIELIKUMS dokumentam PADOMES LĒMUMS par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses, par persondatu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu kompetentajām Jaunzēlandes iestādēm



























PIELIKUMS EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk arī “Savienība” vai “ES”, un Jaunzēlande, turpmāk “Līgumslēdzējas puses”, tā kā: (1)Atļaujot persondatu apmaiņu starp Eiropolu un Jaunzēlandes kompetentajām iestādēm, šis nolīgums radīs satvaru pastiprinātai operatīvai sadarbībai starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi tiesībaizsardzības jomā, vienlaikus aizsargājot visu attiecīgo personu cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp privātumu un datu aizsardzību. (2)Šis nolīgums neskar Jaunzēlandes un ES dalībvalstu savstarpējās tiesiskās palīdzības pasākumus, kas ļauj apmainīties ar persondatiem. (3)Ar šo nolīgumu kompetentajām iestādēm netiek izvirzītas nekādas prasības par persondatu pārsūtīšanu. Saskaņā ar šo nolīgumu pieprasīto persondatu kopīgošana joprojām ir brīvprātīga. (4)Nolīgumā atzīts, ka puses piemēro salīdzināmus proporcionalitātes un samērīguma principus. Šo principu kopējā būtība ir prasība nodrošināt taisnīgu līdzsvaru starp visām attiecīgajām publiskajām vai privātajām interesēm, ņemot vērā visus konkrētās lietas apstākļus. Šāda līdzsvarošana ietver, no vienas puses, personu tiesības uz privātumu kopā ar citām cilvēktiesībām un interesēm un, no otras puses, kompensējošus leģitīmus mērķus, ko var sasniegt, piemēram, šajā nolīgumā atspoguļotos persondatu apstrādes nolūkus. Ir vienojušās par turpmāko.



I NODAĻA. Vispārīgi noteikumi 1. pants

Mērķis Šā nolīguma mērķis ir ļaut pārsūtīt persondatus starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Jaunzēlandes kompetentajām iestādēm, lai atbalstītu un stiprinātu Eiropas Savienības dalībvalstu un Jaunzēlandes iestāžu rīcību, kā arī to savstarpējo sadarbību noziedzīgu nodarījumu, tostarp smagu noziegumu un terorisma, novēršanā un apkarošanā, vienlaikus nodrošinot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz personu cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, tostarp privātumu un datu aizsardzību. 2. pants

Definīcijas Šajā nolīgumā: a)“Līgumslēdzējas puses” ir Eiropas Savienība, no vienas puses, un Jaunzēlande, no otras puses; b) “Eiropols” ir Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai, kas izveidota saskaņā ar Regulu (ES) 2016/794 vai jebkuriem tās grozījumiem” (“Eiropola regula”)”;

c)“kompetentās iestādes” attiecībā uz Jaunzēlandi ir iekšzemes tiesībaizsardzības iestādes, kas saskaņā ar Jaunzēlandes valsts tiesību aktiem ir atbildīgas par šā nolīguma II pielikumā uzskaitīto noziedzīgo nodarījumu novēršanu un apkarošanu (“Jaunzēlandes kompetentās iestādes”), un attiecībā uz Eiropas Savienību — Eiropols; d) “Savienības struktūras” ir III pielikumā uzskaitītās iestādes, struktūras, misijas, biroji un aģentūras, kas izveidotas ar Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību vai uz to pamata; e) “noziedzīgi nodarījumi” ir I pielikumā uzskaitītie noziegumu veidi un saistīti noziedzīgi nodarījumi. Noziedzīgus nodarījumus uzskata par saistītiem ar I pielikumā uzskaitītajiem noziegumu veidiem, ja tie ir izdarīti, lai iegūtu līdzekļus nozieguma izdarīšanai, atvieglotu vai izdarītu šādus noziegumus vai nodrošinātu to personu nesodāmību, kuras izdara šāda veida noziegumus; f)"persondati" ir jebkura informācija, kas attiecas uz datu subjektu; g)“datu subjekts” ir identificēta vai identificējama fiziska persona; identificējama persona ir persona, kuru var tieši vai netieši identificēt, jo īpaši izmantojot tādus identifikatorus kā, piemēram, attiecīgās personas vārdu, uzvārdu, identifikācijas numuru, atrašanās vietas datus, tiešsaistes identifikatoru vai vienu vai vairākus šai personai raksturīgus fiziskos, fizioloģiskos, ģenētiskos, garīgos, ekonomiskos, kultūras vai sociālās identitātes faktorus; h)“ģenētiskie dati" ir visi persondati, kas attiecas uz fiziskas personas ģenētiskajām pazīmēm, kuras ir pārmantotas vai iegūtas, un kas, izrietot jo īpaši no attiecīgās fiziskās personas bioloģiskā parauga analīzes, sniedz unikālu informāciju par minētās fiziskās personas fizioloģiju vai veselību; i)“apstrāde” ir jebkura ar persondatiem vai persondatu kopumiem veikta darbība vai darbību kopums, ko veic ar vai bez automatizētiem līdzekļiem, piemēram, vākšana, reģistrācija, organizēšana, strukturēšana, glabāšana, pielāgošana vai pārveidošana, izguve, aplūkošana, izmantošana, izpaušana, nosūtot, izplatot vai citādi darot tos pieejamus, saskaņošana vai kombinēšana, ierobežošana, dzēšana vai iznīcināšana; j)“informācija” ir persondati; k)“persondatu aizsardzības pārkāpums" ir drošības pārkāpums, kura rezultātā notiek nejauša vai nelikumīga nosūtīto, uzglabāto vai citādi apstrādāto persondatu iznīcināšana, nozaudēšana, pārveidošana, neatļauta izpaušana vai piekļuve tiem; l)“uzraudzības iestāde” ir viena vai vairākas neatkarīgas iekšzemes iestādes, kas viena pati vai kumulatīvi ir atbildīgas par datu aizsardzību šā nolīguma 16. panta nozīmē un par kurām ir paziņots saskaņā ar minēto pantu; tas var ietvert iestādes, kuru pienākumos ietilpst arī citas cilvēktiesības; m)“starptautiska organizācija” ir organizācija un tai pakārtotas struktūras, kas ir starptautisko publisko tiesību subjekti, vai jebkura cita struktūra, kura ir izveidota ar divu vai vairāku valstu nolīgumu vai uz tāda nolīguma pamata. 3. pants

Persondatu apstrādes mērķi 1.Persondatus, ko pieprasa un saņem saskaņā ar nolīgumu, apstrādā tikai nolūkā novērst, izmeklēt, atklāt noziedzīgus nodarījumus, saukt pie atbildības par tiem vai izpildīt kriminālsodus, ievērojot 4. panta 5. punktā noteiktos ierobežojumus un kompetento iestāžu attiecīgās pilnvaras. 2.Kompetentās iestādes vēlākais persondatu pārsūtīšanas brīdī skaidri norāda konkrēto nolūku vai nolūkus, kuriem dati tiek pārsūtīti. Pārsūtot datus Eiropolam, šādas pārsūtīšanas nolūku vai nolūkus norāda saskaņā ar konkrētajiem apstrādes nolūkiem, kas noteikti Eiropola pilnvarās. II nodaļa. Informācijas apmaiņa un datu aizsardzība 4. pants

Vispārējie datu aizsardzības principi 1.Katra Līgumslēdzēja puse paredz, ka persondati, ar kuriem apmainās saskaņā ar šo nolīgumu, a)tiek apstrādāti likumīgi, godprātīgi un tikai tādā nolūkā, kādā tie ir pārsūtīti saskaņā ar 3. pantu; b)ir adekvāti, atbilstīgi un ietver tikai to, kas nepieciešams to apstrādes nolūkos; c)precīzi un atjaunināti; katra Līgumslēdzēja puse nodrošina, ka tās kompetentās iestādes veic visus pamatotos pasākumus, lai nodrošinātu, ka neprecīzi persondati, ņemot vērā nolūkus, kādos tie tiek apstrādāti, bez liekas kavēšanās tiek dzēsti vai laboti;

d)tiek glabāti veidā, kas pieļauj datu subjektu identifikāciju, ne ilgāk kā nepieciešams nolūkiem, kādos attiecīgos persondatus apstrādā; e)tiek apstrādāti tādā veidā, kas nodrošina persondatu atbilstīgu drošību. 2.Datu pārsūtītāja kompetentā iestāde persondatu pārsūtīšanas brīdī var vispārīgi vai konkrēti norādīt jebkādus ierobežojumus attiecībā uz piekļuvi tiem vai to izmantošanu, tai skaitā attiecībā uz to tālāku pārsūtīšanu, dzēšanu vai iznīcināšanu pēc noteikta laika vai to turpmāku apstrādi. Ja šādu ierobežojumu nepieciešamība kļūst acīmredzama pēc tam, kad informācija ir sniegta, tad datu pārsūtītāja kompetentā iestāde attiecīgi informē datu saņēmēju iestādi. 3.Katra Līgumslēdzēja puse nodrošina, ka kompetentā saņēmēja iestāde ievēro visus ierobežojumus attiecībā uz piekļuvi persondatiem vai to turpmāku izmantošanu, ko norādījusi pārsūtītāja kompetentā iestāde, kā aprakstīts 2. punktā. 4.Katra Līgumslēdzēja puse nodrošina, ka tās kompetentās iestādes īsteno atbilstīgus tehniskus un organizatoriskus pasākumus tā, lai varētu pierādīt, ka datu apstrāde atbildīs šim nolīgumam un ka ir aizsargātas attiecīgo datu subjektu tiesības. 5.Katra Līgumslēdzēja puse nodrošina, ka tās kompetentās iestādes nepārsūta persondatus, kas iegūti, klaji pārkāpjot cilvēktiesības, kuras atzītas ar Līgumslēdzējām pusēm saistošām starptautisko tiesību normām. Katra Līgumslēdzēja puse nodrošina, ka saņemtos persondatus neizmanto, lai pieprasītu, piespriestu vai izpildītu nāvessodu vai jebkāda veida nežēlīgu vai necilvēcīgu rīcību. 6.Katra Līgumslēdzēja puse nodrošina, ka tiek reģistrēta visa persondatu pārsūtīšana saskaņā ar šo nolīgumu un šādas pārsūtīšanas nolūks vai nolūki. 5. pants

Konkrētu persondatu kategorijas un dažādas datu subjektu kategorijas 1.Persondatus attiecībā uz noziedzīgos nodarījumos cietušām personām, lieciniekiem vai citām personām, kas var sniegt informāciju par noziedzīgiem nodarījumiem, vai personām, kas jaunākas par 18 gadiem, ir aizliegts pārsūtīt, ja vien atsevišķos gadījumos šāda pārsūtīšana nav noteikti nepieciešama, kā arī saprātīga un samērīga, lai novērstu vai apkarotu noziedzīgu nodarījumu. 2.Tādu persondatu pārsūtīšana, kas atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību vai dalību arodbiedrībās, ģenētiskos datus, biometriskos datus nolūkā veikt fiziskas personas unikālu identifikāciju vai datus par veselību, vai datus par fiziskas personas dzimumdzīvi vai seksuālo orientāciju, ir atļauta tikai tad, ja atsevišķos gadījumos tas ir absolūti nepieciešams, kā arī saprātīgi un samērīgi, lai novērstu vai apkarotu noziedzīgu nodarījumu, un ja šie dati, izņemot biometriskos datus, papildina citus persondatus. 3.Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka uz persondatu apstrādi saskaņā ar 1. un 2. punktu attiecas pienācīgi aizsardzības pasākumi, kas nodrošina aizsardzību pret konkrētajiem saistītajiem riskiem, tostarp piekļuves ierobežojumi, papildu drošības pasākumi 15. panta nozīmē un tālākas pārsūtīšanas ierobežojumi saskaņā ar 7. pantu. 6. pants

Persondatu automatizēta apstrāde Lēmumi, kuru pamatā ir tikai to persondatu automatizēta apstrāde, ar kuriem notiek apmaiņa, tostarp profilēšana, bez cilvēka iejaukšanās, kas var radīt nelabvēlīgas tiesiskas sekas datu subjektam vai būtiski ietekmēt viņu, ir aizliegti, ja vien tas nav atļauts tiesību aktos, lai novērstu vai apkarotu noziedzīgu nodarījumu, un ar atbilstošiem datu subjekta tiesību un brīvību aizsardzības pasākumiem, tostarp vismaz tiesībām panākt cilvēka iejaukšanos. 7. pants

Saņemto persondatu tālāka pārsūtīšana 1.Jaunzēlande nodrošina, ka tās kompetentās iestādes saskaņā ar šo nolīgumu saņemtos persondatus citām Jaunzēlandes iestādēm pārsūta tikai tad, ja: a)Eiropols ir iepriekš devis skaidru atļauju; b)tālākas pārsūtīšanas mērķis ir tāds pats kā Eiropola veiktās pārsūtīšanas sākotnējais mērķis vai, ievērojot 3. panta 1. punktā noteiktos ierobežojumus, ir tieši saistīts ar šo sākotnējo nolūku; un c)Tālākai pārsūtīšanai piemēro tos pašus nosacījumus un aizsardzības pasākumus, ko piemēro sākotnējai pārsūtīšanai. 2.Neskarot 4. panta 2. punktu, iepriekšēja atļauja nav vajadzīga, ja saņēmēja iestāde pati ir Jaunzēlandes kompetentā iestāde. Tas pats attiecas uz Eiropola spēju kopīgot persondatus ar iestādēm, kas Eiropas Savienības dalībvalstīs ir atbildīgas par noziedzīgu nodarījumu novēršanu un apkarošanu, un ar III pielikumā uzskaitītajām Savienības struktūrām.

3.Jaunzēlande nodrošina, ka persondatu, ko tās kompetentās iestādes saņēmušas saskaņā ar šo nolīgumu, tālāka pārsūtīšana trešās valsts iestādēm vai starptautiskai organizācijai ir aizliegta, ja vien nav izpildīti šādi nosacījumi: a)pārsūtīšana attiecas uz persondatiem, uz kuriem neattiecas nolīguma 5. pants; b)Eiropols ir iepriekš devis skaidru atļauju; c)tālākas pārsūtīšanas mērķis ir tāds pats kā Eiropola veiktās pārsūtīšanas sākotnējais mērķis; un d)Tālākai pārsūtīšanai piemēro tos pašus nosacījumus un aizsardzības pasākumus, ko piemēro sākotnējai pārsūtīšanai. 4.Eiropols saskaņā ar 3.b punktu var piešķirt atļauju tālākai pārsūtīšanai trešās valsts iestādei vai starptautiskai organizācijai tikai tad, ja un ciktāl ir spēkā lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību, starptautisks nolīgums, kas nodrošina atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz personu privātās dzīves un pamattiesību un brīvību aizsardzību, sadarbības nolīgums vai jebkāds cits turpmāks juridiskais pamats persondatu pārsūtīšanai Eiropola regulas nozīmē, kas attiecas uz tālāku pārsūtīšanu. 5.Eiropas Savienība nodrošina, ka persondatu, ko Eiropols saņēmis saskaņā ar šo nolīgumu, tālāka pārsūtīšana III pielikumā neminētām Eiropas Savienības struktūrām, trešo valstu iestādēm vai starptautiskai organizācijai ir aizliegta, ja vien: a)pārsūtīšana neattiecas uz persondatiem, kas nav nolīguma 5. panta tvērumā; b)Jaunzēlande nav iepriekš devusi skaidru atļauju; c)tālākas pārsūtīšanas mērķis nav tāds pats kā Jaunzēlandes veiktās pārsūtīšanas sākotnējais mērķis, un d)ar attiecīgo trešo valsti vai starptautisko organizāciju nav spēkā lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību, starptautisks nolīgums, kas nodrošina atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz personu privātās dzīves un pamattiesību un brīvību aizsardzību, vai sadarbības nolīgums Eiropola regulas nozīmē. 8. pants

Informācijas avota ticamības un informācijas precizitātes novērtējums 1.Kompetentās iestādes, cik vien tas iespējams un vēlākais informācijas pārsūtīšanas brīdī norāda informācijas avota ticamību, pamatojoties uz vienu vai vairākiem šādiem kritērijiem: (1)ja nav šaubu par avota autentiskumu, uzticamību un kompetenci vai ja informāciju ir sniedzis avots, kurš visos gadījumos iepriekš ir apstiprinājies kā ticams; (2)ja informāciju ir sniedzis avots, no kura saņemtā informācija vairumā gadījumu ir apstiprinājusies kā ticama; (3)ja informāciju ir sniedzis avots, no kura saņemtā informācija vairumā gadījumu ir izrādījusies neuzticama; (4)ja avota ticamību nav iespējams novērtēt. 2.Kompetentās iestādes, cik vien tas iespējams un vēlākais informācijas pārsūtīšanas brīdī norāda informācijas ticamību, pamatojoties uz vienu vai vairākiem šādiem kritērijiem: (1)informāciju, par kuras precizitāti pārsūtīšanas brīdī šaubu nav; (2)informācija, kas ir zināma personīgi informācijas avotam, bet nav personīgi zināma amatpersonai, kas to nodod tālāk;

(3)informācija, kas nav zināma personīgi informācijas avotam, bet ko apstiprina cita jau reģistrēta informācija; (4)informācija, kas nav zināma personīgi informācijas avotam un ko nav iespējams apstiprināt. 3.Ja datu saņēmēja kompetentā iestāde, pamatojoties uz tās rīcībā jau esošo informāciju, secina, ka informācijas vai tās avota novērtējumam, ko datu pārsūtītāja kompetentā iestāde sniegusi saskaņā ar 1. un 2. punktu, ir nepieciešams labojums, tā informē minēto iestādi un cenšas vienoties par novērtējuma grozījumu. Datu saņēmēja kompetentā iestāde bez šādas vienošanās negroza saņemtās informācijas vai tās avota novērtējumu. 4.Ja viena kompetentā iestāde saņem informāciju bez novērtējuma, tā cenšas, cik vien tas iespējams un ja iespējams, vienojoties ar datu pārsūtītāju kompetento iestādi, novērtēt avota uzticamību vai informācijas precizitāti, pamatojoties uz tās rīcībā jau esošo informāciju. 5.Ja nevar veikt ticamu novērtējumu, informāciju izvērtē saskaņā ar 1. punkta 4. apakšpunktu un 2. punkta 4. apakšpunktu. DATU SUBJEKTU TIESĪBAS 9. pants

Piekļuves tiesības 1.Līgumslēdzējas puses nodrošina datu subjektam tiesības saprātīgos termiņos saņemt informāciju par to, vai persondati, kas uz viņu attiecas, tiek apstrādāti saskaņā ar šo nolīgumu, un, ja tas tā ir, piekļūt vismaz šādai informācijai: a)apstiprinājumam tam, vai dati, kas uz viņu attiecas, tiek vai netiek apstrādāti; b)informācijai vismaz par apstrādes darbības nolūkiem, attiecīgajām datu kategorijām un attiecīgā gadījumā saņēmējiem vai saņēmēju kategorijām, kam datus izpauž; c)informācijai par to, ka ir tiesības kompetentajai iestādei prasīt persondatu labošanu vai dzēšanu, vai ar datu subjektu saistītu persondatu apstrādes ierobežošanu; d)norādei uz juridisko pamatu, saskaņā ar ko dati tiek apstrādāti; e)ja iespējams, paredzētajam laikposmam, cik ilgi persondati tiks glabāti, vai, ja nav iespējams, kritērijiem, ko izmanto minētā laikposma noteikšanai; f)paziņojumam saprotamā veidā par persondatiem, kurus apstrādā, un par visu pieejamo informāciju par šo datu avotiem. 2.Gadījumos, kad tiek īstenotas piekļuves tiesības, pirms tiek pieņemts galīgais lēmums par pieprasījumu, ar pārsūtītāju pusi nesaistoši apspriežas. 3.Līgumslēdzējas puses var paredzēt, ka informācijas sniegšanu, atbildot uz jebkuru pieprasījumu saskaņā ar 1. punktu, atliek, atsaka vai ierobežo, ja un kamēr šāda kavēšanās, atteikums vai ierobežojums ir nepieciešams, kā arī ir saprātīgs un samērīgs pasākums, ņemot vērā datu subjekta pamattiesības un intereses, lai: a)nodrošinātu, ka netiek apdraudēta kriminālizmeklēšana un kriminālvajāšana; vai b)aizsargātu trešo personu tiesības un brīvības; vai c)aizsargātu valsts drošību un sabiedrisko kārtību vai nepieļautu noziegumus. 4.Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka kompetentā iestāde rakstiski informē datu subjektu par visiem kavējumiem, piekļuves atteikumiem vai ierobežojumiem un to iemesliem. Šādus iemeslus var neminēt, ja un ciktāl tas apdraudētu kavēšanās, atteikuma vai ierobežojuma mērķi saskaņā ar 3. punktu. Kompetentā iestāde informē datu subjektu par iespēju iesniegt sūdzību attiecīgajām uzraudzības iestādēm un par citiem pieejamajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas paredzēti to attiecīgajā tiesiskajā regulējumā.

10. pants

Tiesības uz datu labošanu, dzēšanu un piekļuves ierobežošanu 1.Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka datu subjektam ir tiesības pieprasīt kompetentajām iestādēm labot neprecīzus persondatus par datu subjektu, kas pārsūtīti saskaņā ar šo nolīgumu. Ņemot vērā apstrādes nolūkus, tas ietver tiesības, lai nepilnīgi persondati, kas pārsūtīti saskaņā ar nolīgumu, tiktu papildināti. 2.Labošana/korekcija ietver tādu persondatu dzēšanu, kas vairs nav vajadzīgi nolūkam(-iem), kuram(-iem) tos apstrādā. 3.Līgumslēdzējas puses var paredzēt apstrādes ierobežošanu, nevis 2. punktā minēto persondatu dzēšanu, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka dzēšana varētu ietekmēt datu subjekta likumīgās intereses. 4.Kompetentās iestādes viena otru informē par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu. Kompetentā saņēmēja iestāde labo, dzēš šādus datus vai ierobežo to apstrādi saskaņā ar pārsūtītājas kompetentās iestādes rīcību. 5.Līgumslēdzējas puses paredz, ka kompetentā iestāde, kas saņēmusi pieprasījumu, bez liekas kavēšanās un jebkurā gadījumā trīs mēnešu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas saskaņā ar 1. vai 2. punktu rakstiski informē datu subjektu, ka dati par datu subjektu ir laboti, dzēsti vai to apstrāde ir tikusi ierobežota. 6.Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka kompetentā iestāde, kas saņēmusi pieprasījumu, bez nepamatotas kavēšanās un jebkurā gadījumā trīs mēnešu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas rakstiski informē datu subjektu par jebkādu atteikumu veikt labojumus, dzēšanu vai jebkādu apstrādes ierobežošanu, par šāda atteikuma iemesliem un par iespēju iesniegt sūdzību attiecīgajām uzraudzības iestādēm un par citiem pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas paredzēti to attiecīgajā tiesiskajā regulējumā. 11. pants

Persondatu aizsardzības pārkāpuma paziņošana attiecīgajām iestādēm 1.Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka persondatu aizsardzības pārkāpuma gadījumā, kas ietekmē persondatus, kuri pārsūtīti saskaņā ar nolīgumu, attiecīgās kompetentās iestādes nekavējoties paziņo viena otrai, kā arī to attiecīgajai uzraudzības iestādei par minēto pārkāpumu, un veic pasākumus, lai mazinātu tā iespējamās nelabvēlīgās sekas. 2.Paziņojumā vismaz: a)apraksta persondatu aizsardzības pārkāpuma raksturu, tostarp, ja iespējams, attiecīgo datu subjektu kategorijas un skaitu un attiecīgo persondatu ierakstu kategorijas un skaitu; b)apraksta persondatu aizsardzības pārkāpuma iespējamās sekas; c)apraksta pasākumus, ko kompetentā iestāde veikusi vai ierosinājusi veikt, lai risinātu persondatu aizsardzības pārkāpuma jautājumu, tostarp pasākumus, lai mazinātu tā iespējamās nelabvēlīgās sekas. 3.Ja visu prasīto informāciju nav iespējams sniegt vienā reizē, to var sniegt pa daļām. Atlikušo informāciju sniedz bez turpmākas liekas kavēšanās. 4.Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka to attiecīgās kompetentās iestādes dokumentē visus persondatu aizsardzības pārkāpumus, kas ietekmē persondatus, kuri pārsūtīti saskaņā ar šo nolīgumu, tostarp faktus, kas saistīti ar pārkāpumu, tā sekas un veiktos korektīvos pasākumus, tādējādi ļaujot to attiecīgajai uzraudzības iestādei pārbaudīt atbilstību piemērojamajām juridiskajām prasībām. 12. pants

Paziņošana datu subjektam par persondatu aizsardzības pārkāpumu 1.Ja 11. pantā minētais persondatu aizsardzības pārkāpums varētu nopietni kaitēt datu subjekta tiesībām un brīvībām, Līgumslēdzējas puses paredz, ka to attiecīgās kompetentās iestādes bez liekas kavēšanās paziņo datu subjektam par persondatu aizsardzības pārkāpumu. 2.Šā panta 1. punktā minētajā paziņojumā datu subjektam, ja iespējams, apraksta persondatu aizsardzības pārkāpuma būtību, iesaka pasākumus, ar ko mazina persondatu aizsardzības pārkāpuma iespējamās nelabvēlīgās sekas, un norāda kontaktpunkta nosaukumu un kontaktinformāciju, ja var iegūt plašāku informāciju. 3.Šā panta 1. punktā minētais paziņojums datu subjektam nav jāsniedz, ja: a)uz persondatiem, uz kuriem attiecas pārkāpums, attiecās atbilstīgi tehnoloģiskie aizsardzības pasākumi, kas padara datus neatšifrējamus jebkurai personai, kurai nav piekļuves tiesību;

b)ir veikti turpmāki pasākumi, ar ko nodrošina, lai vairs nebūtu iespējams nopietni ietekmēt datu subjektu tiesības un brīvības; vai c)šāda saziņa prasītu nesamērīgi lielas pūles, jo īpaši attiecīgo gadījumu skaita dēļ. Šādā gadījumā tā vietā izmanto publisku saziņu vai līdzīgu pasākumu, ar ko datu subjekti tiek informēti vienlīdz efektīvā veidā. 4.Paziņošanu datu subjektam var atlikt, ierobežot vai neveikt, ja šāda paziņošana varētu: a)traucēt oficiālas vai juridiskas pārbaudes, izmeklēšanas vai procedūras; b)kaitēt noziedzīgu nodarījumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības par tiem vai kriminālsodu izpildei, sabiedriskai kārtībai vai valsts drošībai; c)ietekmēt trešo personu tiesības un brīvības, ja tas ir nepieciešams, kā arī saprātīgs un samērīgs pasākums, pienācīgi ņemot vērā attiecīgā datu subjekta likumīgās intereses. 13. pants

Persondatu glabāšana, pārskatīšana, labošana un dzēšana 1.Līgumslēdzējas puses paredz atbilstīgus termiņus, kas jānosaka saskaņā ar šo nolīgumu saņemto persondatu glabāšanai vai šādu datu glabāšanas nepieciešamības periodiskai pārskatīšanai, lai datus glabātu tikai tik ilgi, cik tas ir nepieciešams mērķim, kuram tos pārsūta. 2.Jebkurā gadījumā vajadzību turpināt glabāšanu pārskata ne vēlāk kā trīs gadus pēc persondatu pārsūtīšanas, un, ja nav pieņemts pamatots un dokumentēts lēmums par persondatu turpmāku glabāšanu, šos datus automātiski dzēš pēc trim gadiem. 3.Ja kompetentajai iestādei ir pamats uzskatīt, ka persondati, ko tā iepriekš pārsūtījusi, ir nepareizi, neprecīzi, vairs nav aktuāli vai tos nebūtu vajadzējis pārsūtīt, tā informē saņēmēju kompetento iestādi, kura labo vai dzēš persondatus, un par to paziņo pārsūtītājai iestādei. 4.Ja kompetentajai iestādei ir pamats uzskatīt, ka tās iepriekš saņemtie persondati ir nepareizi, neprecīzi, vairs nav aktuāli vai tos nebūtu vajadzējis pārsūtīt, tā informē pārsūtītāju kompetento iestādi, kas sniedz savu nostāju šajā jautājumā. Ja pārsūtītāja kompetentā iestāde secina, ka persondati ir nepareizi, neprecīzi, vairs nav aktuāli vai nebūtu bijis jāpārsūta, tā informē saņēmēju kompetento iestādi, kura labo vai dzēš persondatus, un par to paziņo pārsūtītājai iestādei. 14. pants

Reģistrēšana un dokumentēšana Līgumslēdzējas puses paredz reģistra ierakstu glabāšanu par persondatu vākšanu, pārveidošanu, piekļuvi, izpaušanu, tostarp tālāku pārsūtīšanu, kombinēšanu un dzēšanu. Šādus reģistra ierakstus vai dokumentāciju pēc pieprasījuma dara pieejamus attiecīgajai uzraudzības iestādei, lai pārbaudītu datu apstrādes likumību, veiktu pašuzraudzību un nodrošinātu datu pienācīgu integritāti un drošību‑. 15. pants

Datu drošība Līgumslēdzējas puses nodrošina tehnisku un organizatorisku pasākumu īstenošanu, lai aizsargātu persondatus, ar kuriem apmainās saskaņā ar šo nolīgumu. Attiecībā uz datu automatizētu apstrādi Līgumslēdzējas puses nodrošina tādu pasākumu īstenošanu, kas paredzēti, lai: a)liegtu nepiederošām personām piekļuvi datu apstrādes iekārtām, kuras izmanto persondatu apstrādei (iekārtu piekļuves kontrole); b)novērstu nesankcionētu datu nolasīšanu, kopēšanu, grozīšanu vai datu nesēju izņemšanu (“datu nesēju kontrole”);

c)liegtu neatļautu persondatu ievadīšanu, kā arī liegtu neatļautu saglabāto persondatu apskati, grozīšanu vai dzēšanu (“glabāšanas kontrole”); d)liegtu iespēju nepilnvarotām personām, kas izmanto datu pārraides iekārtas, lietot automatizētas datu apstrādes sistēmas (lietotāju kontrole); e)nodrošinātu, ka personām, kas ir pilnvarotas izmantot automatizētu datu apstrādes sistēmu, ir piekļuve tikai tiem persondatiem, uz kuriem attiecas viņu piekļuves tiesības (“datu piekļuves kontrole”); f)nodrošinātu, ka ir iespējams pārbaudīt un noteikt, kurām struktūrām persondati ir vai var tikt pārsūtīti, izmantojot datu pārraides iekārtas (pārraides kontrole); g)nodrošinātu, ka ir iespējams pārbaudīt un noteikt, kādi persondati ir ievadīti datu apstrādes automatizētajās sistēmās, kā arī persondatu ievadīšanas laiku un ievadītāju (ievades kontrole); h)nodrošinātu, ka ir iespējams pārbaudīt un noteikt, kuri darbinieki ir piekļuvuši datiem, kādiem datiem ir piekļūts un kurā laikā (piekļuves reģistrs); i)nodrošinātu to, ka persondatu pārsūtīšanas un datu nesēju transportēšanas laikā nav iespējama datu neatļauta lasīšana, kopēšana, grozīšana vai dzēšana (datu pārvešanas kontrole); j)nodrošinātu, ka traucējumu gadījumā uzstādītās sistēmas var nekavējoties atjaunot (atgūšana); k)nodrošinātu, ka sistēma funkcionē bez kļūdām, par kļūdu parādīšanos darbībās nekavējoties tiek ziņots (drošums) un saglabātie persondati nevar tikt sabojāti sistēmas darbības traucējumu dēļ (integritāte). 16. pants

Uzraudzības iestāde 1.Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka pastāv neatkarīga publiska iestāde, kas atbild par datu aizsardzību (uzraudzības iestāde), pārrauga jautājumus, kas skar personu privāto dzīvi, tostarp valsts noteikumus, kas attiecas uz nolīgumu, lai aizsargātu fizisku personu pamattiesības un brīvības saistībā ar persondatu apstrādi. Līgumslēdzējas puses paziņo viena otrai par iestādi, ko katra no tām uzskata par uzraudzības iestādi šā panta nozīmē. 2.Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka uzraudzības iestāde, pildot savus uzdevumus un īstenojot savas pilnvaras, rīkojas pilnīgi neatkarīgi. Tā darbojas bez ārējas ietekmes un nelūdz un nepieņem norādījumus. Tās locekļiem ir noteikts pilnvaru termiņš, tostarp aizsardzības pasākumi pret patvaļīgu atcelšanu. 3.Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka katrai uzraudzības iestādei ir cilvēkresursi, tehniskie un finanšu resursi, telpas un infrastruktūra, kas nepieciešami efektīvai uzdevumu veikšanai un pilnvaru īstenošanai. 4.Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka katrai uzraudzības iestādei ir efektīvas izmeklēšanas un iejaukšanās pilnvaras, lai pārraudzītu tās uzraudzītās struktūras un iesaistītos tiesas procesos. 5.Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka katrai uzraudzības iestādei ir pilnvaras izskatīt fizisku personu sūdzības par to, kā tās uzraudzībā esošās kompetentās iestādes izmanto viņu persondatus. 17. pants

Administratīvie un tiesiskās aizsardzības līdzekļi Datu subjektiem ir tiesības uz efektīvu administratīvo un tiesisko aizsardzību par šajā nolīgumā atzīto tiesību un aizsardzības pasākumu pārkāpumiem, kas izriet no viņu persondatu apstrādes. Līgumslēdzējas puses paziņo viena otrai par valsts tiesību aktiem, attiecībā uz kuriem tās uzskata, ka tie nodrošina šajā pantā garantētās tiesības. III nodaļa. Strīdi 18. pants

Strīdu izšķiršana Visus strīdus, kas var rasties saistībā ar nolīguma interpretāciju, piemērošanu vai īstenošanu, un visus ar tiem saistītos jautājumus risina, apspriežoties un vedot sarunas starp Līgumslēdzējām Pusēm, lai panāktu savstarpēji pieņemamu risinājumu.

19. pants

Apturēšanas klauzula 1.Ja noticis būtisks pārkāpums vai netiek pildīti pienākumi, kas izriet no šā nolīguma noteikumiem, jebkura Līgumslēdzēja Puse var pilnībā vai daļēji uz laiku apturēt šā nolīguma darbību, par to rakstiski paziņojot otrai Līgumslēdzējai pusei, izmantojot diplomātiskos kanālus. Šādu rakstveida paziņojumu iesniedz tikai pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses ir pienācīgi ilgi apspriedušās, taču nav panākušas atrisinājumu, un darbības apturēšana stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc šāda paziņojuma saņemšanas dienas. Apturošā Līgumslēdzēja puse var atcelt šādu apturēšanu, par to rakstiski paziņojot otrai Līgumslēdzējai pusei. Darbības apturēšanu atceļ nekavējoties pēc šāda paziņojuma saņemšanas. 2.Neatkarīgi no šā nolīguma darbības apturēšanas, persondatus, kas ietilpst šā nolīguma darbības jomā un kas pārsūtīti pirms tā darbības apturēšanas, turpina apstrādāt saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem. 20. pants

Nolīguma izbeigšana 1.Jebkura no Līgumslēdzējām pusēm jebkurā laikā var izbeigt šo nolīgumu, trīs mēnešus iepriekš iesniedzot rakstisku paziņojumu ar diplomātisko kanālu starpniecību. 2.Persondatus, kas ietilpst šā nolīguma darbības jomā un kas pārsūtīti pirms tā izbeigšanas, turpina izbeigšanas brīdī apstrādāt saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem. 3.Nolīguma izbeigšanas gadījumā Līgumslēdzējas puses vienojas par jau paziņotās informācijas turpmāko izmantošanu un glabāšanu. IV nodaļa. Nobeiguma noteikumi 21. pants

Saistība ar citiem starptautiskiem instrumentiem 1.Šis nolīgums neskar un nekā citādi neietekmē tiesību normas attiecībā uz informācijas apmaiņu, ko paredz jebkurš savstarpējās tiesiskās palīdzības nolīgums, jebkurš cits sadarbības nolīgums vai vienošanās, vai tiesībaizsardzības sadarbības nolīgums par informācijas apmaiņu starp Jaunzēlandi un jebkuru Eiropas Savienības dalībvalsti. 2.Šis nolīgums papildina sadarbības vienošanos, ar ko izveido sadarbības attiecības starp Jaunzēlandes policiju un Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai. 22. pants

Īstenošanas administratīvā kārtība Sadarbību starp Līgumslēdzējām pusēm, lai īstenotu šo nolīgumu, attiecīgi sīkāk reglamentē īstenošanas administratīvā kārtība, kas noslēgta starp Eiropolu un Jaunzēlandes kompetentajām iestādēm saskaņā ar Eiropola regulu. 23. pants

Administratīva vienošanās par konfidencialitāti ES klasificētas informācijas apmaiņu, ja tā nepieciešama saskaņā ar šo nolīgumu, reglamentē administratīva vienošanās par konfidencialitāti, kas noslēgta starp Eiropolu un Jaunzēlandes kompetentajām iestādēm. 24. pants

Valsts kontaktpunkts un sadarbības koordinatori 1.Jaunzēlande izraugās valsts kontaktpunktu, kas darbojas kā centrālais kontaktpunkts starp Eiropolu un Jaunzēlandes kompetentajām iestādēm. Valsts kontaktpunkta konkrētos uzdevumus uzskaita īstenošanas administratīvajā kārtībā saskaņā ar 22. panta 1. punktu. Izraudzītais Jaunzēlandes valsts kontaktpunkts ir norādīts IV pielikumā. 2.Eiropols un Jaunzēlande uzlabo sadarbību, kā noteikts šajā nolīgumā, Jaunzēlandei nosūtot sadarbības koordinatoru(-us). Eiropols Jaunzēlandē var izvietot vienu vai vairākus sadarbības koordinatorus. 25. pants

Izdevumi Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka kompetentās iestādes pašas sedz savus izdevumus, kas rodas, īstenojot šo nolīgumu, ja vien šajā nolīgumā vai administratīvajā kārtībā nav noteikts citādi.

26. pants

Paziņojums par īstenošanu 1.Katra Līgumslēdzēja puse nodrošina, ka tās kompetentās iestādes dara publiski pieejamu dokumentu, kurā saprotamā veidā ir izklāstīti noteikumi par saskaņā ar šo nolīgumu pārsūtīto persondatu apstrādi, tostarp par pieejamajiem līdzekļiem datu subjektu tiesību īstenošanai. Katra Līgumslēdzēja puse nodrošina, ka otrai Līgumslēdzējai pusei tiek nosūtīta minētā dokumenta kopija. 2.Ja tas vēl nav izdarīts, kompetentās iestādes pieņem noteikumus, kuros precizē, kā praksē tiks panākta atbilstība noteikumiem par persondatu apstrādi. Šo noteikumu kopiju nosūta otrai Līgumslēdzējai pusei un attiecīgajām uzraudzības iestādēm. 27. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana 1.Šo nolīgumu Līgumslēdzējas puses apstiprina saskaņā ar savām procedūrām. 2.Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad saņemts pēdējais rakstiskais paziņojums, ar kuru Līgumslēdzējas puses, izmantojot diplomātiskos kanālus, viena otrai ir paziņojušas, ka 1. punktā minētās procedūras ir pabeigtas. 3.Šis nolīgums stājas spēkā pirmajā dienā pēc dienas, kad ir izpildīti visi šie nosacījumi: a)ir kļuvusi piemērojama 22. pantā noteiktā īstenošanas administratīvā kārtība; un b)Līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai, ka šajā nolīgumā noteiktie pienākumi ir īstenoti, tostarp kā noteikts 26. pantā, un ka paziņojums ir saņemts. 4.Līgumslēdzējas puses, izmantojot diplomātiskos kanālus, apmainās ar rakstiskiem paziņojumiem, kas apstiprina iepriekš minēto nosacījumu izpildi. 28. pants

Grozījumi un papildinājumi 1.Šo nolīgumu jebkurā laikā var grozīt rakstiski, Līgumslēdzējām pusēm savstarpēji vienojoties, ar rakstisku paziņojumu, ar kuru apmainās ar diplomātisko kanālu starpniecību. Grozījumi stājas spēkā saskaņā ar to pašu juridisko procedūru, kas noteikta 27. panta 1. un 2. punktā. 2.Šā nolīguma pielikumus vajadzības gadījumā var atjaunināt, apmainoties ar diplomātiskām notām. Šādi atjauninājumi stājas spēkā saskaņā ar 27. panta 1. un 2. punktu. 3.Līgumslēdzējas puses pēc jebkuras Puses pieprasījuma sāk apspriešanos par šā nolīguma vai tā pielikumu grozījumiem. 29. pants

Pārskatīšana un novērtēšana 1.Līgumslēdzējas puses kopīgi pārskata šā nolīguma īstenošanu vienu gadu pēc tā stāšanās spēkā un pēc tam ar regulāriem starplaikiem, kā arī papildus, ja to pieprasa kāda no pusēm un par to ir pieņemts kopīgs lēmums. 2.Līgumslēdzējas puses kopīgi izvērtē šo nolīgumu četrus gadus pēc tā stāšanās spēkā. 3.Līgumslēdzējas puses iepriekš lemj par nolīguma īstenošanas pārskatīšanas kārtību un paziņo viena otrai savu attiecīgo grupu sastāvu. Darba grupas veido attiecīgie eksperti datu aizsardzības un tiesībaizsardzības jomā. Ievērojot piemērojamos tiesību aktus, visiem pārskatīšanas dalībniekiem ir jāievēro apspriežu konfidencialitāte un jābūt atbilstīgām drošības pielaidēm. Pārskatīšanas nolūkā Jaunzēlande un Eiropas Savienība nodrošina piekļuvi attiecīgajai dokumentācijai, sistēmām un personālam. 30. pants

Teritoriālā piemērojamība 1.Šo nolīgumu piemēro teritorijai, kurā un ciktāl ir piemērojams Līgums par Eiropas Savienību un Līgums par Eiropas Savienības darbību, un Jaunzēlandes teritorijai.

2.Šo nolīgumu piemēros Dānijas vai Īrijas teritorijai tikai tad, ja Eiropas Savienība rakstiski paziņos Jaunzēlandei, ka Dānija vai Īrija ir nolēmušas, ka šis nolīgums tām būs saistošs. 3.Ja Eiropas Savienība pirms šā nolīguma stāšanās spēkā paziņo Jaunzēlandei, ka to piemēros Dānijas vai Īrijas teritorijai, šo nolīgumu piemēro šādas dalībvalsts teritorijā tajā pašā dienā, kad šo nolīgumu piemēro pārējās Eiropas Savienības dalībvalstīm. 4.Ja Eiropas Savienība pirms šā nolīguma stāšanās spēkā paziņo Jaunzēlandei, ka to piemēros Dānijas vai Īrijas teritorijai, šo nolīgumu piemēro šādas dalībvalsts teritorijā 30 dienas pēc paziņojuma saņemšanas. Sagatavots [...] [...] divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, visi teksti ir vienlīdz autentiski. Jaunzēlandes vārdā – Eiropas Savienības vārdā – I pielikums. Noziedzības jomas Noziedzīgi nodarījumi, kas definēti 2. panta e) punktā: –terorisms, –organizētā noziedzība, –narkotiku nelikumīga tirdzniecība, –nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas darbības, –ar kodolvielām un radioaktīvām vielām saistīti noziegumi, –nelegāla imigrantu kontrobanda, –cilvēku tirdzniecība, –ar mehāniskiem transportlīdzekļiem saistīti noziegumi, –slepkavība, smagi miesas bojājumi, –cilvēku orgānu un audu nelikumīga tirdzniecība, –personu nolaupīšana, nelikumīga brīvības atņemšana un ķīlnieku sagrābšana, –rasisms un ksenofobija,

–laupīšana un zādzība atbildību pastiprinošos apstākļos, –kultūras priekšmetu, tostarp senlietu un mākslas darbu, nelikumīga tirdzniecība, –krāpšana, –noziegumi pret Savienības finansiālajām interesēm, –iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana un finanšu tirgus manipulācija, –rekets un izspiešana, –izstrādājumu viltošana un pirātisms, –administratīvu dokumentu viltošana un tirdzniecība, –naudas un maksāšanas līdzekļu viltošana, –kibernoziegumi, –korupcija, –nelikumīga šaujamieroču, munīcijas un sprāgstvielu tirdzniecība, –apdraudēto dzīvnieku sugu nelikumīga tirdzniecība, –apdraudēto augu sugu un šķirņu nelikumīga tirdzniecība, –noziegumi pret vidi, tostarp kuģu izraisīts piesārņojums, –hormonu un citu augšanas veicinātāju nelikumīga tirdzniecība, –seksuālā vardarbība un seksuālā izmantošana, tostarp materiāli, kuros attēlota bērnu izmantošana, un uzmākšanās bērniem seksuālos nolūkos, –genocīds, noziegumi pret cilvēci un kara noziegumi. Šajā pielikumā minētos noziegumu veidus Jaunzēlandes kompetentās iestādes novērtē saskaņā ar Jaunzēlandes tiesību aktiem. II pielikums. Jaunzēlandes kompetentās iestādes un to kompetence