Subsidiaritātes un proporcionalitātes principi — to nozīmes stiprināšana ES politikas veidošanā

Es vēlos, lai mūsu Savienība vairāk koncentrētos uz nozīmīgiem jautājumiem, balstoties uz darbu, ko šī Komisija jau ir paveikusi. Mums nevajadzētu jaukties Eiropas iedzīvotāju ikdienā, regulējot ikvienu tās aspektu. Mums jābūt lieliem lielajos jautājumos. Mums nevajadzētu ierasties ar jaunu iniciatīvu birumu vai tiekties pēc arvien lielākas kompetences. Mums būtu jānodod kompetence atpakaļ dalībvalstīm jautājumos, kur tas būtu lietderīgāk.

Komisijas priekšsēdētāja Žana Kloda Junkera runa par stāvokli Savienībā, 2017. gads

1.Ievads

Šī Komisija koncentrējas uz nozīmīgiem jautājumiem. Politikas veidošana, kas balstīta uz gūtajām atziņām, un labāks regulējums ir Komisijas darbību pamatelementi. Tā ir ierosinājusi koncentrētas darba programmas, kas ir vērstas uz Komisijas priekšsēdētāja Ž. K. Junkera 10 prioritātēm. Šī Komisija ir uzsvērusi, ka jābūt lieliem lielajos jautājumos, bet mēreniem — visos pārējos jautājumos.

Subsidiaritāte un proporcionalitāte ir galvenie elementi Komisijas labāka regulējuma programmā, ko Komisija ņem vērā, gatavojot politikas priekšlikumus. Šī Komisija ir ieguldījusi lielu darbu, lai izveidotu labāku regulējumu, un tagad tas kļūst par Komisijas darba pamatprincipu. Pieredzē gūtās atziņas un ieinteresēto personu un pilsoniskās sabiedrības viedokļi ir bijuši stingrs pamats politikas veidošanas procesā pirms jaunu tiesību aktu priekšlikumu izvirzīšanas. Komisijas centienus nesen novērtēja ESAO, atzīstot, ka centienos ieviest labāku regulējumu Komisija ir sasniegusi vienus no vislabākajiem rezultātiem. Tomēr tas vēl nav viss, ko mēs spējam. Komisija patlaban izvērtē reformu kopumu, kas aptver visu 2015. gada maijā sākto politikas ciklu. Reformu mērķis bija sekmēt ES lēmumu pieņemšanas procesa atklātību un pārredzamību, uzlabot jauno tiesību aktu kvalitāti, pilnveidojot tiesību aktu projektu un to grozījumu ietekmes novērtējumu, un veicināt spēkā esošo ES tiesību aktu pastāvīgu un konsekventu pārskatīšanu. Izvērtēšanā galvenā uzmanība būs pievērsta labāka regulējuma politikas pilnveidošanai un turpmākai uzlabošanai, tostarp attiecībā uz subsidiaritātes un proporcionalitātes ievērošanu.

Šo izvērtēšanu papildina pārdomas par Eiropas nākotni, ko Komisija 2017. gada martā izklāstīja baltajā grāmatā. Tajā bija aplūkoti pieci scenāriji, lai uzskatāmi parādītu, kāda Savienība varētu būt 2025. gadā, un sākts process, kas ietver vairāk nekā 2000 publisku pasākumu, kuru mērķis ir dot Eiropas iedzīvotājiem iespēju veidot savas Savienības nākotni. Komisijas priekšsēdētājs Ž. K. Junkers, 2017. gadā atsaucoties uz šo diskusiju runā par stāvokli Savienībā, iepazīstināja ar savu redzējumu par demokrātiskāku Savienību, kuras pamatā ir brīvība, vienlīdzība un tiesiskums. Lai turpinātu iesākto, priekšsēdētājs Ž. K. Junkers izveidoja Subsidiaritātes un proporcionalitātes jautājumu darba grupu, lai kritiski izvērtētu visas politikas jomas un pārliecinātos, ka Savienība rīkojas tikai tajās jomās, kurās tā dod pievienoto vērtību, un padziļināti izvērtētu 4. scenāriju “Darīt mazāk, bet efektīvāk”, saskaņā ar kuru Savienība savus ierobežotos resursus veltītu mazākam skaitam darbību, lai efektīvāk īstenotu savas prioritātes.

Komisija jau ir panākusi progresu attiecībā uz to, kādā veidā efektīvāk īstenot Savienības politiku, darot mazāk Savienības līmenī un vairāk valstu līmenī. Patlaban vairāk nekā 97 % no valsts atbalsta pasākumiem tiek īstenoti tieši valsts, reģionālajā vai vietējā līmenī, balstoties uz skaidri definētiem kritērijiem un bez Komisijas iepriekšējas atļaujas nepieciešamības. Valsts konkurences iestāžu pilnvarošana arī ir ļāvusi tām kopš 2004. gada pieņemt aptuveni 85 % pretmonopola izpildes lēmumu. Kopējās lauksaimniecības politikas ierosinātajā vienkāršošanā ir atzīta vietējo apstākļu daudzveidība Savienībā un valstu iestādēm ir atgriezta atbildība panākt efektīvus un pielāgotus risinājumus lauksaimniecības un vides atbalstam.

Raugoties nākotnē, šīs Komisijas izstrādāto pieeju būtu jāturpina integrēt arī turpmākajā Komisijas darbā. To vajadzētu iekļaut patlaban notiekošajā pārdomu procesā par to, cik lielā mērā ES būtu vai nebūtu jāregulē iedzīvotāju ikdienas dzīve. Domājot par šo mērķi, šajā paziņojumā ir aplūkots, kā būtu jāstiprina subsidiaritātes un proporcionalitātes principa nozīme ES politikas veidošanas procesā. Proti, ar to Komisija sāk darba grupas ieteikumu izpildi, kā arī uzsver jomas, kurās jāiesaistās pārējiem. Komisija plāno tos precizēt 2019. gada pirmajā pusē labāka regulējuma izvērtēšanas procesa ietvaros, kad būs uzklausījusi visu to pušu viedokļus, kuras ir ieinteresētas uzlabot regulējumu.

2.Subsidiaritātes un proporcionalitātes nozīme

Subsidiaritātes princips ir visu Savienības darbību pamats. Saskaņā ar Līgumiem dalībvalstis ir nodevušas Savienībai konkrētas pilnvaras, un subsidiaritātes princips reglamentē, kā tās tiek izmantotas. Jomās, kuras nav ekskluzīvā Savienības kompetencē, Savienība rīkojas tikai tad, ja dalībvalstis centrālā vai reģionālā un vietējā līmenī nevar pietiekami labi īstenot izvirzītos mērķus, bet plānotās darbības mēroga vai seku dēļ tos iespējams labāk sasniegt Savienības līmenī.

Šā principa ievērošanas pārbaude būtībā ir politisks jautājums, kas uzticēts ES politiskajām iestādēm un valstu parlamentiem. Ņemot to vērā, priekšsēdētājs Ž. K. Junkers savās politikas pamatnostādnēs uzsvēra, ka ir svarīgi stiprināt mijiedarbību ar valstu parlamentiem, lai tādā veidā Eiropas Savienību tuvinātu iedzīvotājiem. Līgumiem pievienotajā 1. un 2. protokolā ir aplūkota valstu parlamentu loma Savienībā un tiem ir piešķirtas pilnvaras pārbaudīt subsidiaritāti. Proti, Komisijas leģislatīvo aktu priekšlikumi ir jānosūta valstu parlamentiem, kuriem pēc tam astoņās nedēļās ir jāiesniedz pamatots atzinums, un katras valsts parlamentam ir divas balsis. Ja to kopējais balsu skaits pārsniedz noteiktu robežvērtību, Komisijai ir jāpārskata priekšlikums un jāpaskaidro, kāpēc tā priekšlikumu saglabā, maina vai atsauc. Ja valstu parlamenti ar vienkāršu balsu vairākumu ir atzinuši priekšlikumu, kas jāpieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, par neatbilstošu subsidiaritātes principam, Komisijai ir jāpamato, kāpēc tā saglabā priekšlikumu (ja tā to neatsauc vai negroza), un Eiropas Parlamentam un Padomei ir jāizvērtē, vai tas ir saderīgs ar subsidiaritātes principu. Ja Eiropas Parlamenta locekļi ar vienkāršu balsu vairākumu vai 55 % Padomes locekļu nolemj, ka priekšlikumā ir pārkāpts subsidiaritātes princips, priekšlikums tālāk netiek izskatīts. Tiesa pieņem lēmumus subsidiaritātes principa pārkāpumu lietās, kuras iesniegušas izskatīšanai dalībvalstis (vai par kurām tās paziņojušas sava valsts parlamenta uzdevumā) vai Reģionu komiteja gadījumos, kuros tai ir tiesības iesaistīties saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību.

Praksē subsidiaritātes principu īsteno, nosakot vispiemērotāko pārvaldības līmeni politikas izstrādei un īstenošanai. Savienībai jārīkojas tikai tad, ja rīcība ir vajadzīga un sniedz skaidras priekšrocības papildus pasākumiem, ko veic valsts, reģionālā vai vietējā līmenī. ES rīcības potenciālā pievienotā vērtība un izmaksas, ko rada ES atturēšanās no rīcības (bieži dēvētas par “Eiropas integrācijas trūkuma radītajām izmaksām”), ir savstarpēji cieši saistīti jēdzieni. Politiskais novērtējums par to, vai konkrētu ES politikas instrumentu var uzskatīt par pievienoto vērtību radošu, laika gaitā var mainīties atkarībā no attiecīgā brīža politikas prioritātēm.

Subsidiaritāti bieži raksturo kā izvēli starp ES rīcību vai pilnīgu bezdarbību. Tas nav pareizi. Subsidiaritāte nozīmē radīt vispiemērotākajam pārvaldības līmenim iespēju izpildīt savu pienākumu rīkoties. Dalībvalstis var arī brīvi rīkoties, ja Savienība nerīkojas, un noteiktas politikas īstenošanai rīcība varētu būt vajadzīga visos pārvaldības līmeņos. Parasti Komisija, veicot novērtējumus, izpētīs, kā problēmas, ko paredzēts risināt ar katru jauno iniciatīvu, un katras šādas iniciatīvas ietekme attiecas uz ES līmeni.

Saskaņā ar proporcionalitātes principu Savienības rīcības saturam un veidam ir jābūt samērīgam ar izvirzīto mērķu sasniegšanai nepieciešamo. Līgumu 2. protokolā ir sīkāk izklāstītas leģislatīvo aktu projektiem piemērojamās proporcionalitātes prasības. Jebkuram finansiālajam vai administratīvajam slogam, kas attiecas uz Savienību, valstu valdībām, vietējām un reģionālajām iestādēm un ekonomikas dalībniekiem, ir jābūt minimālam un samērīgam ar sasniedzamajiem mērķiem. Komisijai tas nozīmē īstenot mūsu vērienīgo politiku, izvēloties visvienkāršākās un lētākās iespējas un novēršot nevajadzīgu birokrātiju. Tas nozīmē rūpīgi saskaņot ierosinātā pasākuma intensitāti ar sasniedzamajiem mērķiem. Proporcionalitāte ir Komisijas labāka regulējuma politikas un Normatīvās atbilstības programmas stūrakmens. Tiesa ir galīgā strīdu izšķiršanas iestāde proporcionalitātes jautājumos un var atcelt tiesību aktus, kuros, kā Tiesa uzskata, ir pārkāpts šis princips.

Ņemot vērā abu principu pareizas piemērošanas nozīmi un Komisijas ciešās attiecības ar valstu parlamentiem, Komisija publicē gada ziņojumu par abiem šiem jautājumiem. Šo paziņojumu papildina 2017. gada ziņojums par attiecībām starp Eiropas Komisiju un valstu parlamentiem un 2017. gada ziņojums par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu.

3.Subsidiaritāte un proporcionalitāte — labāka regulējuma pamatelementi

Subsidiaritāte un proporcionalitāte ir galvenie elementi Komisijas labāka regulējuma pieejā, kuras pamatā ir trīs pamatprocesi: izvērtēšana, ietekmes novērtēšana un apspriešanās ar ieinteresētajām personām. Šī Komisija ir ieguldījusi ievērojamus resursus, lai uzlabotu savu pieeju. Šīs izmaiņas ir arī ievērojami uzlabojušas subsidiaritātes un proporcionalitātes novērtējumu.

–Komisija ir uzlabojusi sava darba pārredzamību, leģitimitāti un pārskatatbildību. Tīmekļa vietnē “Iesaistieties tiesību aktu izstrādē” ieinteresētās personas var aktīvi piedalīties Komisijas darbā visā politikas ciklā, sniedzot atsauksmes par sākotnējām ierosmēm, izsakot komentārus par Komisijas pieņemtajiem priekšlikumiem un deleģēto un īstenošanas aktu projektiem utt.