Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauniešu nodarbinātības atbalsts – tilts uz darbvietām nākamajai paaudzei””

(COM(2020) 276 final),

“Priekšlikums Padomes ieteikumam “Tilts uz nodarbinātību – Garantijas jauniešiem pastiprināšana” un ar ko aizstāj Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi”

(COM(2020) 277 final – 2020/132(NLE))

(2021/C 10/08)

Ziņotāja: Tatjana BABRAUSKIENĖ Līdzziņotājs: Michael McLOUGHLIN

Apspriešanās Eiropas Komisija, 12.8.2020. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants Atbildīgā specializētā nodaļa Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 9.9.2020. Pieņemts plenārsesijā 29.10.2020. Plenārsesija Nr. 555 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 220/0/2

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. EESK atzinīgi vērtē to, ka ar pastiprināto programmu “Garantija jauniešiem” dalībvalstīm tiek sniegts jauniešu bezdarba mazināšanas pasākumu kopums, ko veido dažādi instrumenti (māceklība, stažēšanās, izglītība un darba piedāvājumi), un aicina turpināt virzību uz to, lai programma “Garantija jauniešiem” kļūtu par pastāvīgu instrumentu. Tomēr Komiteja pauž nožēlu par to, ka pasākumi nav līdzsvaroti un galvenokārt ir vērsti uz izglītību un prasmēm, bet mazāk – uz aktīvo darba tirgus politiku. Laikā pēc Covid-19 krīzes ES jauniešiem, kurus bezdarbs skar visvairāk, vajadzētu būt iespējai piekļūt kvalitatīvai nodarbinātībai.

1.2. Komiteja visnotaļ mudina dalībvalstis turpināt pūliņus stiprināt Eiropas sociālo tiesību pīlāra ceturto un pirmo principu, lai izvērstu nozaru un daudzlīmeņu sadarbību un tādā veidā veicinātu holistiskas un integrētas pieejas īstenošanu centienos atbalstīt jauniešus , kuri saskaras ar daudziem šķēršļiem, kas kavē viņu integrāciju izglītības jomā, sabiedrībā un darba tirgū .

1.3. EESK aicina nekavējoties nodrošināt atbalstu jauniešiem, kas reģistrējas programmā “Garantija jauniešiem”. Kvalitatīvs risinājums, piemēram, kvalitatīva darbvieta vai apmācības iespēja ir jānodrošina ātri vai 4 mēnešu laikā. Vienlaikus būtu jāņem vērā, ka neformālās vai ikdienējās mācīšanās validēšanas procedūras dažkārt ir ilgas, un tās varētu apvienot ar apmācības iespēju piedāvāšanu noteiktā laikposmā.

1.4. EESK norāda, ka atbalsts jauniešiem jāsāk ar neformālās vai ikdienējās mācīšanās validēšanu , kam ideālā gadījumā būtu jānoved pie kvalifikācijas, kura nenoliedzami atbilst Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras/valsts kvalifikāciju ietvarstruktūras līmeņiem, un profesionāla nosaukuma vai sertifikāta iegūšanas. Lai varētu sasniegt četru mēnešu mērķi un sniegt individuālu atbalstu, validācijas un apmācības sistēmām vajadzētu būt elastīgākām un dinamiskākām.

1.5. Komiteja aicina izstrādāt ES iniciatīvu, kuras mērķis ir uzlabot kvalitatīvas un iekļaujošas ievirzes un konsultāciju nodrošināšanu, sākot ar agrīno skolas izglītību, lai jauniešiem sniegtu vairāk informācijas par viņu tālāko izglītību un par vēlākajām karjeras iespējām laikā, kad notiek darba tirgus zaļā un digitālā pārveide.

1.6. EESK norāda, ka jauniešu, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, iekārtošanai darbā ir jāatbilst darba tiesību aktiem, koplīgumiem un nodokļu noteikumiem, lai nepieļautu gados jauno darba ņēmēju, kurus atbalsta programma “Garantija jauniešiem”, ilgtermiņa nestabilitāti. Iekārtojot jauniešus darbā, jāievēro, ka ir jānodrošina pienācīgs atalgojums un darba apstākļi, darba vietas pieejamība un darba aizsardzība, un demokrātija darbā , kā tas noteikts valstu tiesību aktos un koplīgumos un/vai nozaru nolīgumos. EESK iesaka dalībvalstīm piemērot aktīvu darba tirgus politiku, lai radītu darbvietas jauniešiem gan publiskajā, gan privātajā sektorā un nodrošinātu ilgtermiņa risinājumus. Īstermiņa un pagaidu līgumi var atrisināt steidzamas problēmas, bet ilgtermiņa nestabilitāte kaitē kā jauniešiem, tā arī uzņēmumiem un ekonomikai.

1.7. attiecīgajiem sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem ES, valstu un vietējā līmenī izstrādāt programmas “Garantija jauniešiem” plānošanas, īstenošanas un novērtēšanas kvalitātes sistēmu , lai nodrošinātu, ka piedāvājums atbilst noteiktam standartam. Tā kā programmas “Garantija jauniešiem” īstenošanai tiek piešķirti arvien vairāk publisko līdzekļu, ko papildina ES līdzekļi, ir ārkārtīgi svarīgi ar kvalitātes kritērijiem un nosacījumiem piedāvājuma kvalitāti . Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Arodbiedrību konfederācijas ( ETUC ) un Eiropas Jaunatnes foruma ( EYF ) veikumu šajā jomā. Komiteja iesaka sadarbībā arizstrādāt programmas “Garantija jauniešiem” plānošanas, īstenošanas un novērtēšanas, lai nodrošinātu, ka piedāvājums atbilst noteiktam standartam. Tā kā programmas “Garantija jauniešiem” īstenošanai tiek piešķirti arvien vairāk publisko līdzekļu, ko papildina ES līdzekļi, ir ārkārtīgi svarīgi ar ( 1 ) attiecībā uz jauniešu iekārtošanu darbā uzraudzīt. Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Arodbiedrību konfederācijas () un Eiropas Jaunatnes foruma () veikumu šajā jomā.

1.8. EESK atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu pilnveidot atgriezeniskās saites nodrošināšanu pēc iekārtošanas darbā un programmas “Garantija jauniešiem” uzraudzību , lai turpinātu uzlabot efektīvu jaunatnes politikas pasākumu atbalstīšanas uzraudzību un novērtēšanu. EESK aicina dalībvalstis ieviest valstīs īstenotās programmas “Garantija jauniešiem” kvalitatīvu un kvantitatīvu uzraudzību , kas balstās uz kopīgi saskaņotu rādītāju sistēmu un kas jāveic katru gadu un jāuzlabo, izmantojot kvalitatīvu sarakstu. Uzraudzības un novērtēšanas mehānismos uzsvars būtu jāliek arī uz kvalitāti, jāiesaista pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, tostarp jaunatnes organizācijas, un tieši jāuzklausa jauniešu viedoklis.

1.9. EESK aicina Eiropas un valstu līmenī veidot uz aliansēm starp ministrijām, publiskajiem nodarbinātības dienestiem, sociālajiem partneriem, jaunatnes organizācijām, valstu jaunatnes padomēm un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām balstītu sadarbību efektīvu sociālās, nodarbinātības, izglītības un apmācības politikas pasākumu īstenošanai, lai rastu labāko risinājumu jauniešiem un labāk aptvertu tās personas, kam palīdzība ir visvairāk vajadzīga, īpašu uzmanību pievēršot sociāli un ekonomiski nelabvēlīgā situācijā esošu personu iekļaušanai un dzimumu līdztiesības nodrošināšanai .

1.10. Komiteja iesaka Komisijai veikt ES līmeņa pētījumu par Covid-19 krīzes ietekmi uz mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu un to jauniešu skaita pieaugumu, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu. Komiteja arī iesaka pārskatīt Eurostat datus par jauniešu bezdarba līmeni , lai aptvertu arī jauniešus no vecuma, kad viņi beidz valsts obligātās izglītības iestādes, līdz 30 gadu vecumam (tātad ne tikai vecumā no 18 līdz 25 gadiem), un programmā “Garantija jauniešiem” nodrošinātu atbilstošus atbalsta pasākumus un pienācīgu ES finansējuma apmēru un pieejamību .

1.11. EESK mudina ES dalībvalstis nodrošināt efektīvus izglītības, apmācības un darba tirgus politikas pasākumus, lai sniegtu efektīvu atbalstu jauniešiem. Ir svarīgi samazināt to jauniešu (arī to, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu) skaitu, kuriem ir maz prasmju un zema kvalifikācija, un tas jāpanāk ar a) piemērotu obligātās izglītības beigu vecumu un b) noturīgiem publiskajiem ieguldījumiem kvalitatīvā un iekļaujošā izglītībā un apmācībā.

1.12. EESK aicina nodrošināt efektīvu atbalstu publiskajiem nodarbinātības dienestiem , lai cilvēkus iesaistītu turpmākā izglītībā un apmācībā un iekārtotu kvalitatīvās darbvietās. Komiteja norāda, ka, paaugstinot vecumu , līdz kuram iespējams piekļūt programmai “Garantija jauniešiem”, nedrīkst pazemināties publisko nodarbinātības dienestu sniegto iespēju kvalitāte vai palielināties spiediens uz šiem dienestiem vai uz izglītības un apmācības sistēmām, kas saskaras ar pieaugošu pieprasījumu. EESK aicina sniegt papildu atbalstu, lai uzlabotu publisko nodarbinātības dienestu veiktspēju un lai cilvēki saņemtu vairāk informācijas par uzņēmumos pieejamajām māceklības un stažēšanās iespējām un kvalitatīviem darba piedāvājumiem.

1.13. Komiteja iesaka uzlabot Europass platformu , nodrošinot jauniešiem, tostarp cilvēkiem ar invaliditāti, ticamu informāciju dažādās valodās, tostarp svarīgākajās migrantu, bēgļu un patvēruma meklētāju valodās.

1.14. EESK aicina dalībvalstis turpināt sadarbību, lai visas būtiskākās reformas programmā “Garantija jauniešiem” tiktu atspoguļotas juridiskajos instrumentos, kas reglamentē attiecīgā finansējuma piešķiršanu . EESK aicina Komisiju palielināt programmai “Garantija jauniešiem” atvēlēto ES finansējumu , ņemot vērā visus ES ieguldījumus šajā programmā, visas pašreizējās ES programmas un ES līdzekļu izlietojuma novērtējumu. Tie, kas palīdz jauniešiem, ir labāk jāinformē par programmai “Garantija jauniešiem” atvēlētajiem ES līdzekļiem, un dalībvalstīm ir jāsaņem pamatnostādnes savā valodā. EESK atzinīgi vērtē to, ka Eiropas pusgadā tiks integrēts tāds aspekts kā mērķtiecīgs atbalsts jauniešiem.

1.15. EESK aicina iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas Eiropas Sociālā fonda Plus līdzekļu apgūšanā , kā to paredz Eiropas rīcības kodekss attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem. Šāda iesaistīšana ir jāpaplašina attiecībā uz ES finanšu instrumentu, ar ko nākamajā daudzgadu finanšu shēmā (DFS) (2021.–2027. gadam) atbalsta pastiprināto programmu “Garantija jauniešiem”. Tas nodrošinātu līdzdalīgu plānošanu un efektīvu programmas īstenošanas uzraudzību, lai līdzekļi patiešām nonāktu pie tiem, kam tie ir vajadzīgi.

1.16. EESK atzinīgi vērtē Komisijas plānu izveidot sociālās aizsardzības pieejamības uzraudzības sistēmu un rast risinājumus, lai nodrošinātu pienācīgus darba apstākļus cilvēkiem, kas strādā digitālajās platformās, jo pretējā gadījumā darbs kolektīvo pakalpojumu jomā un darbs platformās nebūs labākās ilgtermiņa iespējas kvalitatīvai programmas “Garantija jauniešiem” atbalstīto personu darbā iekārtošanai.

1.17. EESK ierosina gaidāmo programmu “ Eiropas garantija bērniem” saistīt ar “Garantija jauniešiem”, lai sniegtu efektīvāku atbalstu jauniešiem ar bērniem neatkarīgi no tā, vai viņi ir nodarbināti vai bezdarbnieki.

1.18. EESK mudina Komisiju izstrādāt rīcības plānu sociālās ekonomikas jomā , lai sniegtu efektīvu atbalstu jauniešiem uzņēmējiem un jaunuzņēmumiem un uzlabotu zaļās prasmes vietējā līmenī, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātām grupām un iesaistot attiecīgos sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas.

1.19. Komisija iesaka dalībvalstīm mudināt uzņēmumus pieņemt darbā jauniešus bezdarbniekus un nodrošināt viņiem kvalitatīvus darba piedāvājumus . EESK norāda, ka nodarbinātības stimuli, algu subsīdijas un piemaksas par pieņemšanu darbā, kā arī nodokļu atvieglojumi uzņēmumiem patiešām varētu būt labs risinājums un ka tie būtu jāpapildina ar piemērotu apmācības iespēju pieejamības nodrošināšanu. Stimuliem, kas paredzēti uzņēmumiem, vajadzētu būt efektīviem risinājumiem, kuri iekļaujas to vidēja termiņa un ilgtermiņa uzņēmējdarbības plānos.

1.20. EESK iesaka veikt ES līmeņa pētījumu, lai apzinātu apritē esošos mikroapliecinājumus un noskaidrotu Eiropas uzņēmumu, darba devēju, darba ņēmēju un darba meklētāju vajadzības un intereses saistībā ar mikroapliecinājumu iegūšanu un pieprasīšanu, un pētījumā īpašu uzmanību pievērst jauniešiem.

1.21. aicina efektīvi uzraudzīt, kā valstu un uzņēmumu līmenī tiek īstenots Padomes ieteikums par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai EESK atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu stiprināt sociālo dialogu par māceklības piedāvājuma uzlabošanu unvalstu un uzņēmumu līmenī ( 2 ) . Ir svarīgi novērtēt un uzlabot māceklību, piemērojot minētajā ieteikumā iekļautos kritērijus.

1.22. EESK aicina Komisiju atbalstīt Eiropas Mācekļu tīklu , nosakot tam skaidras pilnvaras, lai atbalstītu mācekļus saskaņā ar Padomes ieteikumu par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai.

2. Pamatinformācija un vispārīgas piezīmes

2.1. Padomes ieteikums par programmu “Garantija jauniešiem” tika pieņemts 2013. gada aprīlī, kad ekonomikas un finanšu sistēmas satricinājumu un ekonomikas krīzes dēļ Eiropas iedzīvotāju, tostarp daudzu jauniešu bezdarbs bija sasniedzis visaugstāko līmeni .

2.2. savlaicīgi , lai nepieļautu visaugstākā bezdarba līmeņa sasniegšanu ES vēsturē jauniešu (līdz 30 gadu vecumam) pārejai no skolas sola uz darba tirgu un integrācijai darba tirgū četru mēnešu laikā pēc reģistrēšanās publiskā nodarbinātības dienestā vai pie Garantijas jauniešiem sniedzēja . Covid-19 pandēmija izraisījusi ievērojamu Eiropas ekonomikas lejupslīdi un bezdarba līmeņa paaugstināšanos. Eiropas Savienībā 2020. gada jūnijā bez darba bija 3 miljoni jauniešu vecumā līdz 25 gadiem (17,1 % no kopējā ekonomiski aktīvo iedzīvotāju skaita šajā grupā) ( 3 ) , un tiek prognozēts ( 4 ) , ka līdz gada beigām šo cilvēku skaits palielināsies līdz 4,8 miljoniem (26,2 %). Turklāt paredzams, ka to jauniešu skaits, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, palielināsies no 4,9 miljoniem līdz 6,7 miljoniem. Programmas “Garantija jauniešiem” īstenošanas pastiprināšana tiek veikta, lai nepieļautu visaugstākā bezdarba līmeņa sasniegšanu ES vēsturē ( 5 ) 21. gadsimtā. Ar priekšlikumu par programmas “Garantija jauniešiem” pastiprināšanu dalībvalstīm tiek nodrošināta iespēja veikt vairākus jauniešu bezdarba mazināšanas pasākumus, izmantojot dažādus instrumentus, tostarp māceklību, stažēšanos, tālākizglītību un darba piedāvājumus. Priekšlikumā īpaša uzmanība veltīta

2.3. neaizsargātāki darba tirgū un viņi nav sociāli aizsargāti vai arī šī aizsardzība ir vāja. Daudziem ir studentu kredīti, trūkst līdzekļu, lai attīstītu prasmes, un neaktivitātes dēļ ļoti liela ir iespējamība sasirgt ar garīgu slimību . Jauniešu bezdarbam ir ilgtermiņa ietekme uz cilvēkiem, un tādēļ ar laiku viņi kļūst par “zudušo paaudzi”. Eurofound ne tikai ekonomiku, bet arī sabiedrību kopumā , jo jaunieši var izstāties no demokrātiskās un sociālās līdzdalības. Kā parādīja pēdējā ekonomikas krīze, jauniešus krīze skar smagāk. Viņi irun viņi nav sociāli aizsargāti vai arī šī aizsardzība ir vāja. Daudziem irneaktivitātes dēļ. Jauniešu bezdarbam ir ilgtermiņa ietekme uz cilvēkiem, un tādēļ ar laiku viņi kļūst par “zudušo paaudzi”. ( 6 ) aprēķināja, ka lielās recesijas laikā Eiropas tautsaimniecības zaudēja aptuveni 162 miljardus euro gadā, jo netika veikti jauniešu integrācijas pasākumi. Jauniešu bezdarbs var negatīvi ietekmēt, jo jaunieši var izstāties no demokrātiskās un sociālās līdzdalības.

2.4. daudzveidīga grupa . Viņiem ir atšķirīgi prasmju līmeņi, dažāda formālā kvalifikācija un dažāda personīgā izcelsme. Dažas izglītības sistēmas nav pietiekami elastīgas un tāpēc nenodrošina dažādu izglītības sistēmas atzaru mijiedarbību . Būtu jānodrošina viņiem efektīvi risinājumi atbilstīgi viņu kvalifikācijai un prasmju līmenim. Mērķtiecīgs sociālais un ar nodarbinātību un izglītību saistīts atbalsts it īpaši būtu jāsniedz tiem, kas ir neaizsargāti un nāk no sociāli un ekonomiski nelabvēlīgas vides. Jānodrošina dzimumu līdztiesība un vienlīdzīgas iespējas migrantiem un bēgļiem, minoritāšu pārstāvjiem, romiem un jauniešiem ar invaliditāti. Mazkvalificētiem jauniešiem un jauniešiem, kas priekšlaicīgi pametuši skolu, būtu jāsaņem palīdzība prasmju un kompetenču uzlabošanai, lai sasniegtu kvalifikācijas līmeņus, kas atkarībā no attiecīgās valsts apstākļiem tuvojas “Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras (EKI) 3. vai 4. līmenim”. Tas, kā paredzēts Padomes ieteikumā par prasmju pilnveides ceļiem Jaunieši, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, ir. Viņiem ir atšķirīgi prasmju līmeņi, dažāda formālā kvalifikācija un dažāda personīgā izcelsme. Dažas izglītības sistēmas nav pietiekami elastīgas un tāpēc nenodrošina dažādu izglītības sistēmas atzaru. Būtu jānodrošina viņiem efektīvi risinājumi atbilstīgi viņu kvalifikācijai un prasmju līmenim.it īpaši būtu jāsniedz tiem, kas ir neaizsargāti un nāk no sociāli un ekonomiski nelabvēlīgas vides. Jānodrošinamigrantiem un bēgļiem, minoritāšu pārstāvjiem, romiem un jauniešiem ar invaliditāti. Mazkvalificētiem jauniešiem un jauniešiem, kas priekšlaicīgi pametuši skolu, būtu jāsaņem palīdzībaatkarībā no attiecīgās valsts apstākļiemTas, kā paredzēts Padomes ieteikumā par prasmju pilnveides ceļiem ( 7 ) , pavērtu viņiem iespēju iekļauties darba tirgū.

2.5. personas vecumā starp obligātās izglītības beigšanas vecumu ( 8 ) un 30 gadu vecumu . Pārskatītajā programmā “Garantija jauniešiem” noteikts, ka atbalsts tiek sniegts līdz 30 gadu vecumam, un paredz efektīvu atbalstu cilvēkiem pienācīgas kvalitātes nodarbinātības un prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas nodrošināšanā . Jaunieši, kas pamet izglītību agrīnā vecumā, un publisko ieguldījumu trūkums iekļaujošā visiem pieejamā izglītībā ir faktori, kas veicina to, ka liels ir to jauniešu skaits, kuriem ir maz prasmju un kvalifikāciju . Tādēļ pieaug nepieciešamība veikt pasākumus, lai viņus integrētu tālākizglītībā un darba tirgū. Saistībā ar atbalstu jauniem pieaugušajiem ir svarīgi definēt, ka tās ir. Pārskatītajā programmā “Garantija jauniešiem” noteikts, ka atbalsts tiek sniegts līdz 30 gadu vecumam, un paredz efektīvu atbalstu cilvēkiem. Jaunieši, kas pamet izglītību agrīnā vecumā, un publisko ieguldījumu trūkums iekļaujošā visiem pieejamā izglītībā ir faktori, kas veicina to, ka liels ir to. Tādēļ pieaug nepieciešamība veikt pasākumus, lai viņus integrētu tālākizglītībā un darba tirgū.

2.6. tiesības turpināt izglītošanos, māceklību, praksi vai saņemt pienācīgu darba piedāvājumu 4 mēnešu laikā kopš dienas, kad jaunietis kļūst par bezdarbnieku vai pamet izglītības sistēmu”. Lai nodrošinātu viņu “ tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu vispārīgo un profesionālo izglītību un mūžizglītību”, Eiropas sociālo tiesību pīlāra 1. princips arī ir jāattiecina uz jauniešu pārkvalifikācijas un kvalifikācijas celšanas atbalstīšanu un pasākumiem, kuru mērķis ir mazināt mācības priekšlaicīgi pārtraukušo skaitu. Dalībvalstīm būtu jāgarantē šīs tiesības, izvēršot nozaru un daudzlīmeņu sadarbību, lai īstenotu integrētu pieeju centieniem atbalstīt jauniešus, kuri saskaras ar daudziem šķēršļiem, kas kavē viņu integrāciju ne tikai darba tirgū, bet arī sabiedrībā ( 9 ). Pašreizējās krīzes dēļ dažādās nozarēs radītās darbvietas var tikt likvidētas. Eiropas sociālo tiesību pīlāra 4. princips paredz, ka “jauniešiem ir4 mēnešu laikā kopš dienas, kad jaunietis kļūst par bezdarbnieku vai pamet izglītības sistēmu”. Lai nodrošinātu viņu “Eiropas sociālo tiesību pīlāra 1. princips arī ir jāattiecina uz jauniešu pārkvalifikācijas un kvalifikācijas celšanas atbalstīšanu un pasākumiem, kuru mērķis ir mazināt mācības priekšlaicīgi pārtraukušo skaitu. Dalībvalstīm būtu jāgarantē šīs tiesības, izvēršot nozaru un daudzlīmeņu sadarbību, lai īstenotu integrētu pieeju centieniem atbalstīt jauniešus, kuri saskaras ar daudziem šķēršļiem, kas kavē viņu

3. Īpašas piezīmes

3.1. daudziem šķēršļiem , piemēram, zema programmas piedāvājuma kvalitāte, pasākumi pēc apsolītā četru mēneša perioda un neatbilstošas iesaistes stratēģijas no darba tirgus tālāk esošo jauniešu (piemēram, to, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu) atbalstam. Lai nodrošinātu programmas “Garantija jauniešiem” labāku īstenošanu, ir vajadzīgas efektīvākas pārvaldības struktūras. Finansējums būtu mērķtiecīgi jāvirza, un jāparedz augstāks jauniešu reģistrācijas līmenis. Tāpēc jāgarantē, ka attiecīgās ieinteresētās personas, piemēram, jaunatnes organizācijas, valstu jaunatnes padomes un citas attiecīgas nevalstiskās organizācijas, kā arī sociālie partneri Eiropas, nozaru, valstu un attiecīgā gadījumā uzņēmumu līmenī tiek labāk iesaistīti programmas “Garantija jauniešiem” izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā, jo tā var nodrošināt atbalstu reformām un to raitu īstenošanu . EESK Darba tirgus novērošanas centra 2014. gadā veiktā pētījumā par jauniešu nodarbinātību ( 10 ) norādīts, ka programmas “Garantija jauniešiem” īstenošana ES dalībvalstīs saskārusies ar, piemēram, zema programmas piedāvājuma kvalitāte, pasākumi pēc apsolītā četru mēneša perioda un neatbilstošas iesaistes stratēģijas no darba tirgus tālāk esošo jauniešu (piemēram, to, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu) atbalstam. Lai nodrošinātu programmas “Garantija jauniešiem” labāku īstenošanu, ir vajadzīgas efektīvākasstruktūras. Finansējums būtu mērķtiecīgi jāvirza, un jāparedz augstāks jauniešu reģistrācijas līmenis. Tāpēclabāk

3.2. Ir jāpilnveido kartēšanas sistēma , lai gūtu dziļāku izpratni par jauniešu, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, daudzveidību . Jauniešiem sniegtā atbalsta pārraudzība būtu jāapvieno ar pastiprinātu pētniecību , uz pierādījumiem balstītas politikas veidošanā ņemot vērā to jauniešu grupas, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, proti, it īpaši neaizsargātas jauniešu grupas neviendabīgumu, un vienlaikus ir jāievēro tiesību akti attiecībā uz datu aizsardzību. Jaunieši, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, ir grūti sasniedzami, un tādēļ ir vajadzīgs integrēts sociālo un nodarbinātības pakalpojumu – gan publisko, gan privāto – piedāvājums, kas balstīts uz ticamiem pierādījumiem un datiem.

3.3. Sociālo partneru un attiecīgo ieinteresēto personu iesaistīšana Eiropas Sociālā fonda Plus līdzekļu apgūšanā , kā to paredz Eiropas rīcības kodekss attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, būtu jāpaplašina attiecībā uz ES finanšu instrumentu, ar ko nākamajā daudzgadu finanšu shēmā (DFS) (2021.–2027. gadam) atbalsta pastiprināto programmu “Garantija jauniešiem”. Tas nodrošinātu līdzdalīgu plānošanu un efektīvu programmas īstenošanas uzraudzību, lai līdzekļi patiešām nonāktu pie tiem, kam tie ir vajadzīgi.

3.4. No šā viedokļa raugoties, jānorāda, ka efektīvs sociālais un ar nodarbinātību, izglītību un apmācību saistītais atbalsts patiešām ir jāsāk ar sadarbību starp attiecīgajām ministrijām un atbalsta dienestiem . Būtu jāveido alianses starp ministrijām, publiskajiem nodarbinātības dienestiem, jaunatnes organizācijām, valstu jaunatnes padomēm un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai rastu labāko risinājumu jauniešiem. Tas, ka iepriekšējā programmā “Garantija jauniešiem” četru mēnešu mērķis netika sasniegts, ir galvenais problēmjautājums saistībā ar pārskatīto versiju. Ir jāpalielina un jāstiprina publisko nodarbinātības dienestu loma un spējas piedāvāt cilvēkiem kvalitatīvas darbvietas. NVO un sociālie uzņēmumi arī var atbalstīt jauniešus, piedāvājot pagaidu darbu un stažēšanās iespējas. Vajadzētu plašāk informēt par uzņēmumos pieejamām vietām , jo publiskie nodarbinātības dienesti nevar sniegt atbalstu, ja šādu vietu nav vai nav informācijas par tām. Saistībā ar privāto nodarbinātības dienestu iesaistīšanu ir jānodrošina, ka programmas “Garantija jauniešiem” atbalsts jauniešiem tiek sniegts bez maksas kā publisks atbalsts.

3.5. iesaistīšanas centienu prioritārā nozīme. Ir svarīgi arī turpmāk uzlabot gan saiknes ar kopienām, jaunatnes organizācijām un citām sociālajām grupām, gan to iesaistīšanu, kā to atspoguļo daži piemēri Komisijas dienestu darba dokumentā, kas pievienots priekšlikumam Padomes ieteikumam “Tilts uz nodarbinātību – Garantijas jauniešiem pastiprināšana” ( 11 ) . Svarīgi ir tas, ka paziņojumā “Jauniešu nodarbinātības atbalsts – tilts uz darbvietām nākamajai paaudzei” ( 12 ) tiek atzīts, ka visneaizsargātāko personu iesaistīšana “joprojām ir nepietiekama”, un tādējādi vēl skaidrāk tiek izgaismota šo un cita veidaprioritārā nozīme.

3.6. [valstu] resursu trūkums negatīvi ietekmējis valstu spēju četru mēnešu laikā nodrošināt visiem jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, iespēju strādāt vai sākt apmācību. Programmas “Garantija jauniešiem” budžeta palielinājums ir vērtējams atzinīgi, jo ir palielināts to cilvēku vecums, uz kuriem attiecas iniciatīva. Tomēr EESK pauž nožēlu par to, ka ES atveseļošanas plānā Eiropas ekonomikas atveseļošanai ir paredzēti 750 miljardi euro, taču programmai “Garantija jauniešiem” atvēlēti tikai 22 miljardi euro, kas, kā norāda Eiropas Komisija valstu līdzfinansējumu . Komisija arī ierosinājusi izmantot papildu līdzekļus : runa ir par 55 miljardiem euro 2020.–2022. gadā no REACT-EU un 86 miljardiem euro no ESF+, kurus valstis līdz ar citu finansējumu var izlietot jauniešu nodarbinātības atbalstam. Pētījumi vismaz 50 miljardi euro gadā . EESK mudina Komisiju sniegt dalībvalstīm skaidrus aprēķinus un pamatnostādnes par visu ES līmeņa ieguldījumu apmēru, ar ko tiek atbalstīta programma “Garantija jauniešiem” un par tās efektīvas izmantošanas vērtējumu. Tā kā ar publiskajiem ieguldījumiem ir jāuzlabo atbalsta mehānisma ilgtspēja, Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Eiropas pusgadā tiek integrēts tāds aspekts kā mērķtiecīgs atbalsts jauniešiem. Komiteja atzīmē: SDO pēc programmas “Garantija jauniešiem” analīzes ( 13 ) norādīja, kanegatīvi ietekmējis valstu spēju četru mēnešu laikā nodrošināt visiem jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, iespēju strādāt vai sākt apmācību.ir vērtējams atzinīgi, jo ir palielināts to cilvēku vecums, uz kuriem attiecas iniciatīva. Tomēr EESK pauž nožēlu par to, ka ES atveseļošanas plānā Eiropas ekonomikas atveseļošanai ir paredzēti 750 miljardi euro, taču programmai “Garantija jauniešiem” atvēlēti tikai 22 miljardi euro, kas, kā norāda Eiropas Komisija ( 14 ) , ietver Eiropas Sociālā fonda un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas ieguldījumus, tostarp. Komisija arī ierosinājusi izmantot: runa ir par 55 miljardiem euro 2020.–2022. gadā noun 86 miljardiem euro no ESF+, kurus valstis līdz ar citu finansējumu var izlietot jauniešu nodarbinātības atbalstam. Pētījumi ( 15 ) liecina: lai pārskatītā programma “Garantija jauniešiem” varētu sniegt efektīvu atbalstu, vajadzīgi. EESK mudina Komisiju sniegt dalībvalstīm skaidrus aprēķinus un pamatnostādnes par visu ES līmeņa ieguldījumu apmēru, ar ko tiek atbalstīta programma “Garantija jauniešiem” un par tās efektīvas izmantošanas vērtējumu. Tā kā ar publiskajiem ieguldījumiem ir jāuzlabo atbalsta mehānisma ilgtspēja, Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Eiropas pusgadā tiek integrēts tāds aspekts kā mērķtiecīgs atbalsts jauniešiem.

3.7. EESK atzinīgi vērtē to, ka politikas iniciatīvā ir ierosināta mērķtiecīga pieeja neaizsargātām personām un ka tās pamatā jābūt plašākai partnerībai ar sociālajiem partneriem un jaunatnes organizācijām, un to, ka iniciatīvā īpaša uzmanība pievērsta dzimumu dimensijai. Šādām partnerībām ir jādarbojas ārpus valstu galvaspilsētām, proti, vietējās kopienās un jāsaņem atsauksmes tieši no jauniešiem . Ir svarīgi atbalstīt jauniešu ģimenes dzīves uzsākšanu, un gaidāmajā programmā “ Eiropas garantija bērniem” būtu jāiekļauj noteikumi attiecībā uz nodarbinātiem un nenodarbinātiem jauniešiem ar bērniem un politika jāsasaista ar programmu “Garantija jauniešiem”.

3.8. EESK atzinīgi vērtē to, Komisijas rīcības plānā sociālās ekonomikas jomā iekļauti priekšlikumi par atbalstu jauniešu uzņēmējdarbībai un noteikumi par “zaļajām” prasmēm vietējā līmenī, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātām grupām. EESK aicina Eiropas Komisiju šāda rīcības plāna izstrādē iesaistīt attiecīgos sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, it īpaši jaunatnes organizācijas, lai plānā tiktu ņemta vērā jauniešu, mācekļu, praktikantu un gados jaunu darba ņēmēju pieredze. Ir jāsniedz atbalsts jauniešiem, kas sāk uzņēmējdarbību, un jāveicina izglītība uzņēmējdarbības jomā. Diskriminētām grupām un neaizsargātām grupām ir vajadzīga mērķorientēta informācija par piedāvātajām pašnodarbinātības iespējām zaļajā un digitālajā ekonomikā un konkrēts atbalsts. Šajā saistībā būtiska nozīme ir starpniekstruktūrām , piemēram, publiskajiem nodarbinātības dienestiem, jaunatnes organizācijām, valstu jaunatnes padomēm, citām attiecīgām nevalstiskajām organizācijām un arodbiedrībām.

3.9. efektīvas stratēģijas visām grūtībās nonākušo jauniešu grupām, ir svarīgi skaidri definēt to jauniešu grupu, uz kuriem attiecas programma “Garantija jauniešiem”. Obligātās izglītības vecuma samazināšanai valstīs var būt negatīva ietekme, jo palielināsies to jauniešu skaits, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu. EESK atzinīgi vērtē to, ka palielināts to personu vecums , kurām pieejama programma “Garantija jauniešiem”; Komiteja jau 2013. gadā nodrošināt dalībvalstīm iespējas elastīgi noteikt vecuma grupu, kas tām jāatbalsta. No paplašinātās vecuma grupas nevajadzētu izslēgt jauniešus, kuriem jau ir zināma darba pieredze un kuriem ir tiesības uz bezdarbnieka pabalstu . Tomēr ir svarīgi skaidri definēt atbalsta saņēmēju vecuma diapazonu. Lai izstrādātuvisām grūtībās nonākušo jauniešu grupām, ir svarīgi skaidri definēt to jauniešu grupu, uz kuriem attiecas programma “Garantija jauniešiem”.samazināšanai valstīs var būt negatīva ietekme, jo palielināsies to jauniešu skaits, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu. EESK atzinīgi vērtē to, ka palielināts to, kurām pieejama programma “Garantija jauniešiem”; Komiteja jau 2013. gadā ( 16 ) ierosināja vecuma ierobežojumu, kas noteikts “Garantija jauniešiem” izmantošanai, palielināt līdz 30 gadiem, un it īpaši valstīs, kur jauniešu bezdarba līmenis ir visaugstākais. Tomēr šajā saistībā Komiteja aicina ievērot piesardzību attiecībā uz kvalitāti un veiktspēju. Iespējams, ka būs nepieciešamsnoteikt vecuma grupu, kas tām jāatbalsta. No paplašinātās vecuma grupas nevajadzētu izslēgt jauniešus, kuriem jau ir zināma darba pieredze un kuriem ir tiesības uz. Tomēr ir svarīgi skaidri definēt atbalsta saņēmēju vecuma diapazonu.

3.10. Komisija iesaka dalībvalstīm mudināt uzņēmumus pieņemt darbā jauniešus bezdarbniekus un nodrošināt viņiem kvalitatīvus darba piedāvājumus . Jācenšas labāk salāgot darbvietas un jauniešu bezdarbnieku kvalifikāciju un intereses un motivēt viņus ar kvalitatīviem un iekļaujošiem prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas piedāvājumiem, lai viņi nezaudētu attiecīgās darbvietas. EESK tomēr uzskata, ka jāļauj dalībvalstīm elastīgi noteikt, vai tās vēlas paplašināt programmas “Garantija jauniešiem” darbības jomu, ņemot vērā jaunatnes bezdarba problēmas būtību un rādītājus valsts, reģionālajā un vietējā līmenī.

3.11. Programmas “Garantija jauniešiem” pastiprināšana vien nav pietiekami tālejošs mērķis krīzes laikā, un ir vajadzīgi tūlītēji pasākumi , lai palīdzētu jauniešiem. Ar aktīviem darba tirgus politikas pasākumiem dalībvalstīs ir jānodrošina, ka attiecīgie piedāvājumi var būt ilgtermiņa risinājums jauniešiem, nodrošina kvalitatīvas darbvietas , kvalitatīvus darba apstākļus un taisnīgus darbā pieņemšanas un darba saglabāšanas nosacījumus. Būtu jārespektē darba tiesības un koplīgumi un jāveicina to ievērošana, it īpaši tādā jomā kā saikne starp kvalifikācijas līmeņiem un atalgojumu, kā arī demokrātija darba vietā. Pret jauniešiem darba tirgū vajadzētu būt tādai pašai attieksmei kā pret pieaugušajiem, un it īpaši tas attiecas uz minimālā atalgojuma saņemšanu, pensiju pieejamību un aizsardzību pret nestabilas nodarbinātības līgumiem (nulles stundu līgumiem), kā arī neapmaksātu stažēšanos vai fiktīvu pašnodarbinātību. Īstermiņa un pagaidu līgumi var atrisināt steidzamas jauniešu problēmas, bet ilgtermiņa nestabilitāte kaitē kā jauniešiem, tā arī uzņēmumiem un ekonomikai.

3.12. četru mēnešu periodu pēc reģistrēšanās pie garantijas jauniešiem nodrošinātāja, kas parasti ir publisks nodarbinātības dienests. Darbvieta vai tālākizglītības vai apmācības iespēja būtu jāpiedāvā nekavējoties kvalitatīvam risinājumam, proti, kvalitatīvai darbvietai vai tālākizglītības/apmācības iespējai . Vienlaikus būtu jāņem vērā, ka dažkārt garas ir neformālās vai ikdienējās mācīšanās validēšanas procedūras, un tās varētu apvienot ar apmācības piedāvāšanu noteiktā laikposmā. Lai varētu sasniegt četru mēnešu mērķi un sniegt individuālu atbalstu, validācijas un apmācības sistēmām vajadzētu būt elastīgākām un dinamiskākām. Elastība ir būtiska saistībā ar programmā “Garantija jauniešiem” paredzētoperiodu pēc reģistrēšanās pie garantijas jauniešiem nodrošinātāja, kas parasti ir publisks nodarbinātības dienests. Darbvieta vai tālākizglītības vai apmācības iespēja būtu jāpiedāvā ( 17 ) , taču tam vajadzētu būt. Vienlaikus būtu jāņem vērā, ka dažkārt garas ir neformālās vai ikdienējās mācīšanās validēšanas procedūras, un tās varētu apvienot ar apmācības piedāvāšanu noteiktā laikposmā. Lai varētu sasniegt četru mēnešu mērķi un sniegt individuālu atbalstu, validācijas un apmācības sistēmām vajadzētu būtun dinamiskākām.

3.13. Programmai “Garantija jauniešiem” jāsākas ar jauniešu kvalitatīvu profesionālo ievirzi un konsultēšanu agrīnā izglītības posmā; neformālās vai ikdienējās mācīšanās atzīšanai un validēšanai ideālā gadījumā būtu jānoved pie kvalifikācijas, kas nenoliedzami atbilst Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras/valsts kvalifikāciju ietvarstruktūras līmeņiem, un iegūta profesionāla nosaukuma vai sertifikāta, kurš skaidri norāda, kādus uzdevumus un prasmes tas apliecina un kā tas saistīts ar pilnvērtīgu kvalifikāciju. Jaunajam Europass satvaram būtu jānodrošina, ka Europass dzīves aprakstā skaidri un praktiski var iekļaut dažāda veida sertifikātus un kvalifikācijas apliecinājumus.

3.14. Mikroapliecinājums ir vēl viens risinājums, kas dod iespēju dokumentēt papildu prasmes, kuras iegūtas uzņēmumā, profesionālās izglītības un apmācības iestādē vai augstākās izglītības iestādē. Tā kā Eiropā nav vienotas definīcijas vai izpratnes par to, ko nozīmē mikroapliecinājums , varētu apsvērt vēl vienu Eiropas iniciatīvu, kuras mērķis būtu palīdzība jauniešiem, šos mikroapliecinājumus pievienojot pilnvērtīgiem kvalifikācijas apliecinājumiem un vienlaikus ievērojot Eiropas darba ņēmēju arodbiedrību un darba devēju saskaņotu jēdziena “ mikroapliecinājums” definīciju un izpratni.

3.15. Covid-19 izraisītā krīze ietekmē māceklības nodrošināšanu; daudzās ekonomikas nozarēs, kuras skar norobežošanas pasākumi, mācekļiem nācās atlikt māceklību vai viņi tika atlaisti; citās nozarēs mācekļi turpina māceklību, mājas apstākļos piedaloties projektu darbā vai simulācijās. Uzņēmumos pieejamo māceklības vietu skaita saskaņošana ar profesionālās izglītības un apmācības iestāžu audzēkņu skaitu patiešām ir problēma, un it īpaši publiskajiem nodarbinātības dienestiem būtu jāsaņem vairāk informācijas no dažāda lieluma privātiem un publiskiem uzņēmumiem, lai atbalstītu profesionālās izglītības un apmācības iestāžu un skolotāju centienus atrast praktiskas apmācības vietas nākamajiem mācekļiem.

3.16. EESK uzsver, ka māceklība nav paredzēta tikai jauniešiem, jo Padomes ieteikuma par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai pašā pirmajā rindkopā ir norādīts uz divām mērķgrupām, proti, ka māceklība ir paredzēta gan jauniešiem, gan pieaugušajiem . Tas, ka māceklības aspekts tika iekļauts jauniešu nodarbinātības atbalsta politikas dokumentā, veicina kļūdainu izpratni par to, ka māceklība ir paredzēta tikai jauniešiem. EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija ierosinājusi dalībvalstīm nodrošināt kvalitatīvu māceklību vai stažēšanos , lai uzlabotu mācību iespējas un pāreju no skolas uz darba dzīvi. Tādā veidā var arī sniegt efektīvu atbalstu, lai samazinātu mācības priekšlaicīgi pārtraukušo skaitu, un nodrošināt migrantu un bēgļu labāku integrāciju darba tirgū, vienlaikus ievērojot Eiropas sociālo tiesību pīlārā, Eiropas satvarā kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai un stažēšanās kvalitātes sistēmā minētās prasības.

3.17. Komisija ierosina atjaunot Eiropas Māceklību aliansi un sniegt tai jaunu impulsu. Lai gan šī alianse ir ieguvusi lielu nozīmi māceklības nodrošināšanas jomā, palielinot to uzņēmumu skaitu, kas piekrīt apmācīt mācekļus, ar to nepietiek. Mikrouzņēmumi un mazie uzņēmumi joprojām saskaras ar ievērojamām problēmām māceklības vietu nodrošināšanas jomā. Tāpēc varētu veicināt “ sadarbīgu māceklību”, ko piedāvā vairāki uzņēmumi. Visur māceklības kvalitāte un efektivitāte būtu jānodrošina, ievērojot Padomes ieteikumā par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai noteiktos kritērijus, un saskaņa ar minēto ieteikumu Komisijai būtu jānovērtē un jāapbalvo uzņēmumi.

3.18. Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Komisija lielāku uzsvaru liek uz māceklības vietu nodrošināšanu digitālajā un zaļajā sektorā , bet atzīmē, ka kvalitatīvas māceklības iespējas būtu jāpiedāvā arī visos pārējos sektoros, kuros notiek digitālā un zaļā pārveide.

3.19. Lai radītu sekmīgas profesionālās izglītības un apmācības sistēmas un māceklības sistēmas, kas nodrošina iespēju strādāt kvalitatīvās darbvietās, ir vajadzīgs efektīvs sociālais dialogs ar arodbiedrībām un darba devēju pārstāvjiem . EESK atzinīgi vērtē Komisijas ieteikumu stiprināt sociālo dialogu Eiropas un valstu līmenī, un Komisija, iesaistot savus māceklības atbalsta dienestus, varētu uzlabot spēju veidošanas iespējas. Vairāku nozaru sociālie partneri jau pauduši apņēmību atbalstīt Eiropas Māceklību aliansi, taču EESK uzsver, ka Eiropas nozaru sociālā dialoga komitejas ir autonomas struktūras, kas nosaka savu darba programmu saskaņā ar kopīgajām prioritātēm, par kurām panākta vienošanās.

3.20. Tiem gados jaunajiem bezdarbniekiem, kuriem jau ir piešķirta kvalifikācija, programmai “Garantija jauniešiem” būtu arī jākalpo kā darba garantijai ( 18 ) , proti, jādod jauniešiem iespēja gūt pirmo darba pieredzi publiskajā vai bezpeļņas sektorā.

Briselē, 2020. gada 29. oktobrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Christa SCHWENG

(1) Skatīt Eiropas Arodbiedrību konfederācijas (ETUC) ierosinātos kvalitātes kritērijus, kas minēti ETUC rezolūcijā par jaunatni “Revisited fight against youth unemployment”, 2020. gads.

(2) OV C 153, 2.5.2018., 1. lpp.

(3) Eurostat, dati iegūti 2020. gada augustā.

(4) Intereconomics, raksts “COVID-19 Crisis: How to Avoid a “Lost Generation””, 2020. gads.

(5) 23,5 % – 2013. gada septembrī bez darba bija 5,5 miljoni jauniešu (jaunāki par 25 gadiem) (Eurostat).

(6) Eurofound (2015. gads), Social inclusion of young people.

(7) OV C 484, 24.12.2016., 1. lpp.

(8) Eurydice: Compulsory Education 2018/19. Obligātās izglītības beigu vecums ir 15 gadi septiņās ES valstīs, 16 gadi 16 valstīs, 17 gadi vienā valstī un 18 gadi trīs valstīs, savukārt 16 gadi piecās Vācijas federālajās zemēs un 18 gadi 11 federālajās zemēs.

(9) Eiropas Jaunatnes forums: Updated position on the Implementation of the Youth Guarantee, 2018. gads.

(10) EESK Darba tirgus novērošanas centra pētījums par jauniešu nodarbinātību, 2014. gads.

(11) SWD/2020/124 final.

(12) COM/2020/276 final.

(13) SDO, darba dokuments The European Youth Guarantee: A systematic review of its implementation across countries, 2017. gads.

(14) COM/2020/276 final.

(15) Intereconomics, raksts “COVID-19 Crisis: How to Avoid a “Lost Generation””, 2020. gads.

(16) OV C 271, 19.9.2013., 101. lpp.

(17) OV C 161, 6.6.2013., 67. lpp.

(18) Pavlina R. Tcherneva, Levy Economics Institute, Working Papers Series No. 902,“The Job Guarantee: Design, Jobs, and Implementation”, 2018. gads.