LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 94/23

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 94/13

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“PIMIENTO DE GERNIKA” JEB “GERNIKAKO PIPERRA”

EK Nr.: ES-PGI-0005-0673-31.08.2008

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums:

“Pimiento de Gernika” jeb “Gernikako Piperra”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Spānija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

1.6. grupa. – Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība: paprika

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums:

Paprika ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Gernikako Piperra” jeb “Pimiento de Gernika” ir Capsicum annuum L. sugas tautas selekcijas Gernikas (“Gernika”) šķirņu grupas vietējās šķirnes augļi, kas paredzēti lietošanai uzturā svaigā veidā, tos vēl pilnīgi neienākušos uzcepot. No šīm vietējām šķirnēm selekcionētas vairākas līnijas, no kurām divas ar nosaukumu “Derio” un “Iker” ierakstītas Komercšķirņu reģistrā. Jebkuru citu šīs vietējās šķirnes līniju, kas atbilst noteiktajiem Gernikas paprikas (Pimiento de Gernika) raksturlielumiem, arī var aizsargāt ar šo aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.

Gernikas paprikas auglis ir salds, jo tajā nav kapsicīna vai arī tā saturs ir neliels, un tāpēc Basku Zemes vides apstākļos tajā parasti neattīstās sīvums, tam ir maigs mīkstums (2 līdz 3 mm biezs) un garengriezumā tam ir vidēja vai šaura trijstūra forma, kas Pochard klasifikācijā (1966) atbilst C3 un C1 tipam.

Galvenais šīs paprikas izmantošanas veids ir tās svaigo, tehniskās gatavības augļu cepšana eļļā, šādi pagatavota paprika pašlaik ir ļoti iecienīta. Augļus novāc, kamēr vēl tie ir vienmērīgi zaļā krāsā un nav sasnieguši savu galīgo lielumu, bet to garums (bez ziedkātiņa) ir no 6 līdz 9 cm, platums no 2 līdz 3 cm un svars no 10 līdz 12 gramiem. To krāsas tonis svārstās no vidēji zaļa līdz tumši zaļam. Pēc formas paprika ir šaura un izstiepta, garengriezumā trijstūrveida, bet šķērsgriezumā tai ir elipses vai trijstūra forma un divi vai trīs tikko manāmi cirkņi. Galotne ir smaila, ziedkātiņš ir vesels, smalks un garš. Pie kātiņa pamatnes paprika ir lielākoties plakana un palielināta apjomā. Miza ir plāna, tā neatgādina ādu vai pergamentu. Tā ir gluda, un tai ir svaigs izskats. Augļa iekšienē ir nepilnīgi izveidojušās perlamutra krāsas sēkliņas.

Gernikas tautas selekcijas šķirne pazīstama arī kā desu paprika (pimiento choricero) un Biskajas paprika (pimiento de Bizkaia).

Papriku patērē galvenokārt svaigā veidā, pirms tā sasniegusi galīgo lielumu.

3.3. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Paprikai jābūt audzētai un iepakotai noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Stādīt var gan laukā, gan segtās platībās. Audzēšanā izmanto piemērotākos paņēmienus, lai paprika varētu nevainojami attīstīties un dot ražu; audzēšanā nedrīkst izmantot tādus līdzekļus vai sistēmas, kas var kaitēt produkta kvalitātei.

Laukā stāda aprīlī un maijā, siltumnīcā – februārī, martā un aprīlī, pirmajā gadījumā – augļus novāc, sākot ar jūniju, bet otrajā gadījumā – sākot no aprīļa vidus. Stādījumu blīvums ir 3–4 augi uz kvadrātmetru.

Apstrādi veic tikai tik daudz, lai iegūtu labu ražu, cik vien iespējams, izmantojot bioloģiskos kaitēkļu apkarošanas līdzekļus un metodes.

Kopumā jāievēro Basku Zemē spēkā esošā paprikas integrētās audzēšanas tehniskā standarta specifikācija.

Ražu parasti novāc no aprīļa līdz novembrim. Ražu novāc ar rokām un pakāpeniski, platības pārstaigājot tik reižu, cik vajadzīgs; raža jānovāc, kad paprika ir vispiemērotākajā attīstības stadijā. Tas jādara ļoti rūpīgi, lai augli nesabojātu un nodrošinātu tā fizikālo īpašību saglabāšanos.

3.4. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

Produkta sagatavošanu un iepakošanu veic audzēšanas apgabalā. Parasti sagatavošanu un iepakošanu veic pašās audzēšanas saimniecībās.

Tā kā augļus novāc tad, kad tie ir vispiemērotākajā attīstības stadijā, tas notiek katru dienu, un tāpēc iepakošanu veic arī tajā pašā dienā.

Prasība veikt sagatavošanu un iepakošanu tajā pašā audzēšanas apgabalā noteikta, lai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes labo slavu un garantētu arī produkta īstumu, tā kvalitātes un īpašību saglabāšanos.

Tas ir svaigs produkts ar īsu uzglabāšanas laiku, nav ieteicams glabāt to ledusskapī, ne arī to pārvietot vai nevajadzīgi ilgi turēt, jo tas uz produktu atstāj negatīvu ietekmi.

Ņemot vērā produkta specifiskās īpašības (realizācija neapstrādātā veidā, plāna miziņa un maigs mīkstums, produkts tehniskās gatavības stadijā), tas ir ļoti jutīgs pret krasu temperatūras un mitruma maiņu, ātri savīst, tāpēc jebkura ar produktu veikta darbība vai papildu transportēšana, kas nav obligāti nepieciešama tā sagatavošanai galapatērētājam, kaitētu produkta kvalitātes īpašībām.

3.5. Īpaši noteikumi marķēšanai:

Tās paprikas marķējumā, kurai izmanto aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Pimiento de Gernika” jeb “Gernikako Piperra”, papildus tiesību aktos noteiktajiem vispārējiem datiem obligāti jānorāda “Pimiento de Gernika” jeb “Gernikako Piperra” un tās logotips.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Ģeogrāfiskais apgabals ietver Gipuskojas (Gipuzkoa) un Biskajas (Bizkaia) šādas Alavas (Alava) zonas: Alavas Kantabrijas (Cantábrica Alavesa) reģions, kas ietver šādu pašvaldību teritorijas – Ayala, Okondo, Llodio, Amurrio un Artziniega un Gorbea priekškalnes reģionu, Urkabustaiz, Zuya, Zigoitia, Legutiano un Aramaio pašvaldību teritoriju.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Produkta audzēšanas ģeogrāfisko apgabalu norobežo Basku Zemes Atlantijas okeāna piekraste, kur valda tā sauktais mezotermiskais klimats ar mērenu temperatūru un daudz nokrišņiem (nav neviena sausa mēneša), visvairāk lietus līst rudenī un ziemā. Tas ir raksturīgi Atlantijas okeāna reģiona klimatam, kur jūras straumes virzienā no austrumiem uz rietumiem dara šā reģiona klimatu mazāk aukstu (gada vidējā temperatūra ir 13 °C un temperatūru starpība sasniedz 11 °C) un mitrāku nekā tam būtu bijis jābūt, ņemot vērā tikai platuma grādus.

Optimālais relatīvais vides mitrums ir no 60 līdz 75 %. Mazāks gaisa mitrums un periodi ar augstāku temperatūru un stiprāku insolāciju veicina nevēlamas fizioloģiskas norises, kas samazina augļu tirdzniecības kvalitāti, piemēram, “gabardīns” (kas ierobežo augļa izmantošanu cepšanai eļļā).

Ja šādos vides apstākļos augsnē sāk trūkt ūdens un paaugstinās iztvaikošana, var rasties divas citas fizioloģiskas izmaiņas, kas pasliktina augļu kvalitāti, kā augļa galotnes iepuvumi un/vai kapsicīna satura palielināšanās dēļ dažu sīvu augļu esība.

Basku Zemes klimats nodrošina paprikai optimālus agroklimatiskos apstākļus. Basku Zemes Atlantijas okeāna piekrastes nogāzes nodrošina paprikai vajadzīgo mēreno, bet ne pārāk karsto temperatūru un novērš sala iespēju. Savukārt Basku Zemes ziemeļu daļas augsne – kaļķaina augsne, kurā ir daudz organisko vielu, veicina piemērotu Gernikas paprikas augšanu.

Noteiktā ģeogrāfiskā apgabala agroklimatiskie apstākļi nodrošina šīs paprikas sevišķās kvalitātes īpašības, kas atnesušas produktam labu slavu un reputāciju, un novērš vai mazina trūkumus, piemēram, sīvumu, “lietusmēteli” vai galotnes iepuvumus.

5.2. Produkta specifika:

“Pimiento de Gernika”, “Gernikako piperra” ir vietējā šķirne, kas ļoti labi pielāgojusies Basku Zemes Atlantijas okeāna piekrastes nogāžu agroklimatiskajiem apstākļiem.

Audzēšanas apgabala agroklimatiskie apstākļi nodrošina šīs paprikas sevišķās īpašības – tā nav sīva un tai ir maigs mīkstums, kas veicinājuši tās slavu un reputāciju.

Šā tipa paprika ir jutīga pret temperatūras izmaiņām. Ja temperatūra ir zemāka par 15 °C, tās augšana palēninās, ja temperatūra ir zemāka par 10 °C, augšana pilnībā apstājas. Ja temperatūra ir augstāka par 35 °C, ziedi un tikko aizmetušies augļi var nobirt. Veģetatīvā attīstība un augļu raža ir optimāla, ja dienas un nakts temperatūra ir attiecīgi 25 un 18 °C. Ja temperatūra nokrītas līdz 1 °C, augļus iebojā salnas. Lai augs varētu attīstīties, augsnes temperatūrai jābūt augstākai par 12 °C, un, lai kultūraugs labi attīstītos, dienas vidējai temperatūrai jāsasniedz 20 °C; pieļaujamas nelielas dienas un nakts temperatūras novirzes.

Turklāt vēl viena īpatnība ir augļa lielums, jo paprikas agra novākšana nodrošina maigu mīkstumu, kā arī to, ka auglim neveidojas pergamentam līdzīga miza, tam ir patīkama smarža un garša.

Šai paprikai ir ļoti laba garša un izcila kvalitāte, to parasti lieto ceptu kā uzkodu pie aperitīva, kā piedevas vai pamatēdienu.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Pamatā saiknei starp noteikto ģeogrāfisko apgabalu un Gernikas papriku ir reputācija un izsenis izmantotās audzēšanas metodes, to cita starpā apstiprina produkta lielā popularitāte Basku Zemes patērētāju vidū, kā arī tā augstais novērtējums tirgū.

Gernikas paprika ir viena no vecākajām Basku Zemē pazīstamajām šķirnēm, to sēklas un audzēšanas noslēpumus gadsimtu gaitā tēvi nodeva dēliem, un tā ir kļuvusi par Biskajas vēstures daļu.

Izcilākie Basku Zemes un pārējās valsts gastronomijas speciālisti (Llona Larrauri, Busca Isusi, J.L. Iturrieta, J.J. Lapitz, José Castillo, Marquesa de Parebere vai Ignacio Domenech) savos rakstos slavēja minēto produktu vai arī iekļāva to kādā no savām receptēm. Pat pasaulslavenie basku pavāri, piemēram, Arguiñano vai Subijana izmanto ēdienos šo produktu.

Tā 1998. gadā tika nodibināta biedrība “Cofradía del Gernikako Piperra”, kuras vienīgais mērķis bija iepazīstināt ar Gernikas papriku. Šī biedrība organizē dažādus Gernikas paprikas reklāmas pasākumus, no kuriem īpaši minama šā produkta degustācija tradicionālajā Gernikas tirgū, tā ir pašvaldība, no kuras nosaukuma paprika ieguvusi savu nosaukumu, jo paprika šajā teritorijā tradicionāli audzēta visvairāk, un Gernikā katru pirmdienu notiek slavenais dārzeņu un augļu tirgus, kurā paprikai ir viena no galvenajām lomām.

Gernikas pēdējā pirmdiena (último lunes de Gernika) ir nozīmīgākais Basku Zemes gadatirgus, kurā piedalās vairāk nekā 100 000 cilvēku, un tas notiek oktobra pēdējā pirmdienā. Šis Gernikas tirgus minēts arī 1366. gada Gernikas pilsētas dibināšanas dokumentā.

Tātad šā produkta reputāciju apliecina arī produkta atpazīstamība, kas izriet no tirgus izpētes uzņēmuma IKERFEL veiktā pētījuma par atzītas kvalitātes produktiem, kurš izstrādāts, izmantojot noteiktu daudzumu datu un pamatojoties uz 900 aptaujām, kuras veica no 2009. gada 16. līdz 30. jūlijam, intervējot cilvēkus, kas mājsaimniecībā atbild par pirkumiem un kuri dzīvo Basku Zemes autonomajā apgabalā. Saskaņā ar šo pētījumu Gernikas paprikas atpazīstamība (momentatbilde+pēc atgādinājuma) sasniedz 83 % no Basku Zemes autonomā apgabala iedzīvotājiem.

Kā jau minēts, šā produkta kvalitātes un specifikas nodrošināšanā līdzās reputācijai un audzēšanas metodēm izšķirīga nozīme ir noteiktā ģeogrāfiskā apgabala klimatam.

Ģeogrāfiskā apgabala klimatam raksturīga tāda temperatūra un mitruma pakāpe, kāda vajadzīga šā tipa paprikas pareizai veģetatīvai un reproduktīvai attīstībai.

Kad šo papriku audzēja citos Spānijas dienvidu reģionos, kur klimats ir karstāks un mitrums zemāks, augļu tirdzniecības kvalitāte samazinājās, jo lielai augļu daļai bija iepriekš aprakstītie fizioloģiskas dabas trūkumi – “gabardīns”, galotnes iepuvumi un/vai sīvi augļi.

Šī ir vietējā šķirne, ko audzē augsnē (gan uz lauka, gan segtās platībās) un kas ļoti labi piemērojusies audzēšanai segtajās platībās, kuras lauksaimnieki izmanto kopš 20. gadsimta 70. gadiem. Šī audzēšana segtajās platībās nozīmē audzēšanu tuneļveida neapsildāmās un neapgaismotās siltumnīcās, vai arī apsildot tās tikai auga pirmajā attīstības stadijā ar mērķi pagarināt auga dzīves ciklu, lai palielinātu ražu vai panāktu lielāku tehnisko gatavību un labāku tirgus cenu, salīdzinot ar audzēšanu laukā un vēlīnāku nogatavošanos.

Vietējās šķirnes radīšanā liela nozīme bijusi apgabala lauksaimnieku novērojumiem un zinātībai. Šīs šķirnes īpašības liecina par tās saistību ar vidi, un šķirne ir īpaši labi pielāgojusies apgabalā esošajiem klimatiskajiem apstākļiem. Gadu gaitā cilvēkiem ir izdevies labi saglabāt Gernikas paprikas tautas selekcijas šķirni, kā arī tās audzēšanu un komercizmantošanu, kas ļāvusi saglabāt šā paprikas tipa savdabīgumu. Gernikas paprikas specifikas pamatā ir paprikas ļoti labā pielāgošanās ģeogrāfiskā apgabala apstākļiem.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts).

Specifikācija 2007. gada 17. maijā publicēta Basku Zemes Oficiālā Vēstneša 94. numurā http://www.euskadi.net/cgi-bin_k54/bopv_20?c&f=20070517&a=200702815

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.