/* COM/2010/0409 final - NLE 2010/0221 */ Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Eiropas Savienības un Brazīlijas Federatīvās Republikas nolīguma par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem parakstīšanu





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 6.8.2010 COM(2010)409 galīgā redakcija 2010/0221 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Eiropas Savienības un Brazīlijas Federatīvās Republikas nolīguma par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem parakstīšanu PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. POLITISKĀ UN JURIDISKĀ PAMATINFORMĀCIJA Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001[1] Brazīlijas pilsoņiem ceļošanai uz visām Eiropas Savienības dalībvalstīm nav vajadzīga īstermiņa uzturēšanās vīza. Brazīlijai jārīkojas saskaņā ar savstarpīguma principu, tomēr tā joprojām pieprasa vīzas no četru dalībvalstu pilsoņiem: Igaunijas, Kipras, Maltas un Latvijas. Konstitucionālu iemeslu dēļ Brazīlija nevar vienpusēji atcelt vīzu režīmu šīm dalībvalstīm; ir jānoslēdz vīzu režīma atcelšanas nolīgums, kas jāratificē Brazīlijas parlamentam. Brazīlija ir noslēgusi divpusējus nolīgumus par vīzu režīma atcelšanu ar dalībvalstīm, izņemot četras minētās. Šie divpusējie nolīgumi ievērojami atšķiras viens no otra attiecībā uz to personisko piemērošanas jomu (t. i., saistībā ar to personu grupām, uz kurām attiecas vīzu režīma atcelšana). No kopējās vīzu politikas rakstura un Eiropas Savienības ekskluzīvās ārējās kompetences šajā jomā izriet, ka tikai Savienība var risināt sarunas par vīzu režīma atcelšanas nolīgumu un to noslēgt, nevis atsevišķas dalībvalstis. Tādēļ Padome 2008. gada 18. aprīlī pieņēma lēmumu, ar ko pilnvaro Komisiju uzsākt sarunas ar Brazīliju par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīliju. Sarunas sākās 2008. gada 2. jūlijā. Sarunu gaitā līgumslēdzējas puses vienojās noslēgt divus atsevišķus nolīgumus – vienu par parasto pasu turētājiem un otru par diplomātisko un dienesta pasu turētājiem, jo nolīgums par diplomātisko un dienesta pasu turētājiem nav jāratificē Brazīlijas Kongresā, tādējādi to var ratificēt ātrāk un atsevišķi no nolīguma par parasto pasu turētājiem. Sarunas par nolīgumu par vīzu režīma atcelšanu diplomātisko un dienesta pasu turētājiem pabeidza 2009. gada 19. novembrī. Dalībvalstis tika vairākkārt informētas un ar tām notika apspriedes Padomes Vīzu darba grupas ietvaros. Nolīgumu parafēja 2010. gada 28. aprīlī. No Savienības puses nolīguma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD)[2] 77. panta 2. punkta a) apakšpunkts saistībā ar 218. pantu. Pievienotie priekšlikumi veido juridiskos instrumentus nolīguma parakstīšanai un noslēgšanai. Padome pieņems lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu. Saskaņā ar LESD 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu Eiropas Parlamentam būs jāsniedz sava piekrišana nolīguma noslēgšanai. 2. SARUNU REZULTĀTI Komisija uzskata, ka mērķi, ko Padome izvirzīja sarunu direktīvās, ir sasniegti un nolīguma par vīzu režīma atcelšanu projekts Savienībai ir pieņemams. Nolīguma par vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem galīgo saturu var apkopot šādi. Mērķis un joma Ar ES un Brazīlijas nolīgumu savstarpēji ievieš bezvīzu ceļošanas režīmu īstermiņa uzturēšanās nolūkos visiem Brazīlijas un ES pilsoņiem ar diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasi. Brazīlija jau ir atbrīvojusi Eiropas pilsoņus no vīzas prasības, izņemot Igaunijas, Kipras, Maltas un Latvijas pilsoņus. Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem ES pilsoņiem, nolīgumā ir iekļauts noteikums, kas paredz, ka Brazīlija var apturēt vai izbeigt nolīguma darbību tikai attiecībā uz visām Eiropas Savienības dalībvalstīm un pēc savstarpīguma principa Savienība arī var apturēt vai izbeigt nolīguma darbību tikai attiecībā uz visām tās dalībvalstīm. Apvienotās Karalistes un Īrijas īpašā situācija ir atspoguļota preambulā. Darbības joma Vīzu režīma atcelšana attiecas uz to personu ceļošanu, kurām ir diplomātiskā, dienesta vai oficiālā pase. Uzturēšanās ilgums Līgumslēdzēju pušu pilsoņi otras puses teritorijā drīkst uzturēties ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikposmā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots Līgumslēdzējas puses teritorijā. Nolīgumā ņemta vērā to dalībvalstu situācija, kas Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā. Kamēr tās vēl neietilpst Šengenas zonā bez iekšējām robežām, vīzu režīma atcelšana sniedz Brazīlijas pilsoņiem katras šādas dalībvalsts (Kipra, Bulgārija, Rumānija) teritorijā tiesības uzturēties trīs mēnešus neatkarīgi no laikposma, kas aprēķināts attiecībā uz visu Šengenas zonu. Citi noteikumi Lai izšķirtu domstarpības, ko izraisa noteikumu interpretācija vai piemērošana, šo nolīgumu pārvalda ekspertu komiteja, ko izveido ar Eiropas Savienības un Brazīlijas Federatīvās Republikas nolīgumu par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem. Nolīgumā ir iekļauta klauzula par apmaiņu ar pasu paraugiem. 3. SECINĀJUMI Ņemot vērā iepriekšminētos rezultātus, Komisija ierosina Padomei - lemt par nolīguma parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā un pilnvarot Padomes priekšsēdētāju iecelt attiecīgi pilnvarotu(-AS) personu(-AS) tā parakstīšanai Savienības vārdā. 2010/0221 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Eiropas Savienības un Brazīlijas Federatīvās Republikas nolīguma par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem parakstīšanu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 5. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[3], tā kā: 1. Lai saskaņotu savu vīzu politiku ar Regulas (EK) Nr. 539/2001 noteikumiem, dalībvalstis pirms savas pievienošanās Eiropas Savienībai atcēla vīzu režīmu Brazīlijas Federatīvās (turpmāk – Brazīlijas) pilsoņiem, jo Brazīlija atrodas to trešo valstu sarakstā, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no vīzas prasības. 2. Konstitucionālu iemeslu dēļ Brazīlija nevar vienpusēji atcelt vīzu režīmu dalībvalstīm; ir jānoslēdz vīzu režīma atcelšanas nolīgums, kas jāratificē Brazīlijas parlamentam. 3. Brazīlija ir noslēgusi divpusējus vīzu režīma atcelšanas nolīgumus ar vairumu dalībvalstu pirms to pievienošanās Eiropas Savienībai vai pirms kopējās vīzu politikas ieviešanas. Tomēr joprojām ir četras dalībvalstis, ar kurām divpusēji vīzu režīma atcelšanas nolīgumi līdz šim nav noslēgti, kā rezultātā Brazīlija joprojām pieprasa vīzas no šo dalībvalstu pilsoņiem īstermiņa uzturēšanās nolūkos. 4. No kopējās vīzu politikas rakstura un Eiropas Savienības ekskluzīvās ārējās kompetences šajā jomā izriet, ka tikai Savienība var risināt sarunas par vīzu režīma atcelšanas nolīgumu un to noslēgt, nevis atsevišķas dalībvalstis. 5. Ņemot vērā, ka Brazīlija attiecībā pret dažām dalībvalstīm nepiemēro savstarpīguma principu, Padome ar savu 2008. gada 18. aprīļa lēmumu pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par īstermiņa vīzu režīma atcelšanas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīliju, lai atjaunotu savstarpēju bezvīzu režīmu. 6. Sarunas par nolīgumu sākās 2008. gada 2. jūlijā un noslēdzās 2009. gada 19. novembrī. 7. Ņemot vērā to iespējamo noslēgšanu nākotnē, ir jāparaksta 2010. gada 28. aprīlī Briselē parafētie nolīgumi. 8. Šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus, kas Apvienotajai Karalistei nav saistoši saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumu 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[4]. Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tas nav tai saistošs un nav jāpiemēro. 9. Šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus, kas Īrijai nav saistoši saskaņā ar Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[5]. Tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tas nav tai saistošs un nav jāpiemēro, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants Ar šo Savienības vārdā apstiprina, ka noslēgšanas nolūkā tiek parakstīts Eiropas Savienības un Brazīlijas Federatīvās Republikas nolīgums par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem (turpmāk – nolīgums). Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu(-as), kas tiesīga(-as) Eiropas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu. Briselē, Padomes vārdā priekšsēdētājs PIELIKUMS NOLīGUMS starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem Eiropas Savienība (turpmāk – ,,Savienība”) un Brazīlijas Federatīvā Republika (turpmāk – ,,Brazīlija”), turpmāk – ,,Līgumslēdzējas puses”, (1) Vēloties nodrošināt savstarpīguma principu un atvieglināt ceļošanu, nodrošinot bezvīzu ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos visu Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņiem un Brazīlijas pilsoņiem ar derīgām diplomātiskajām, dienesta vai oficiālajām pasēm. (2) Atkārtoti apliecinot savu apņēmību netraucēti nodrošināt abpusēju bezvīzu ceļošanas režīmu, pilnībā ievērojot attiecīgo parlamentāro un citas iekšējo procedūru pabeigšanu. (3) Nolūkā vēl vairāk pilnveidot draudzīgās attiecības un turpināt stiprināt ciešās saites starp Līgumslēdzējām pusēm. (4) Ņemot vērā protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju un protokolu par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienoti Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un, apstiprinot, ka šā nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju, ir vienojušās šādi. 1. pants – Mērķis un darbības joma Eiropas Savienības pilsoņi un Brazīlijas pilsoņi, kuriem ir derīga diplomātiskā, dienesta vai oficiālā pase, saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem drīkst ieceļot, doties tranzītā un uzturēties otras Līgumslēdzējas puses teritorijā bez vīzas ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikposmā. 2. pants – Definīcijas Šajā nolīgumā: a) ,,dalībvalsts” ir jebkura Eiropas Savienības dalībvalsts, izņemot Apvienoto Karalisti un Īriju; b) ,,Eiropas Savienības pilsonis” ir dalībvalsts pilsonis saskaņā ar a) punktā paredzēto definīciju; c) ,,Brazīlijas pilsonis” ir jebkura persona, kurai ir Brazīlijas pilsonība; d) ,,Šengenas zona” ir zona bez iekšējām robežām, kas aptver dalībvalstu teritorijas atbilstoši a) punkta definīcijai, kurās Šengenas acquis tiek piemērots pilnā mērā; e) Šengenas acquis ir visi pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt personu brīvu pārvietošanos zonā bez iekšējām robežām, kopā ar papildpasākumiem, kas tieši saistīti ar ārējo robežu kontroli, patvēruma meklētājiem un imigrāciju, kā arī noziedzības novēršanas un apkarošanas pasākumiem. 3. pants – Vīzu režīma atcelšanas un uzturēšanās nosacījumi 1. Šajā nolīgumā paredzēto vīzu režīma atcelšanu piemēro, neskarot Līgumslēdzēju pušu tiesību aktus, kas saistīti ar ieceļošanas un īstermiņa uzturēšanās nosacījumiem. Dalībvalstis un Brazīlija patur tiesības atteikt ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos savā teritorijā, ja viens vai vairāki no šiem nosacījumiem nav izpildīti. 2. Eiropas Savienības pilsoņi, uz kuriem attiecas šis nolīgums, savas uzturēšanās laikā ievēro Brazīlijas teritorijā spēkā esošos tiesību aktus un noteikumus. 3. Brazīlijas pilsoņi, uz kuriem attiecas šis nolīgums, savas uzturēšanās laikā ievēro attiecīgās dalībvalsts teritorijā spēkā esošos tiesību aktus un noteikumus. 4. Vīzu režīma atcelšanu piemēro neatkarīgi no transporta veida, kas izmantots starptautiskai pasažieru satiksmei atvērto robežu šķērsošanai Līgumslēdzēju pusēs. 5. Neskarot 6. pantu, šajā nolīgumā neaptvertos vīzu jautājumus reglamentē Savienības tiesību akti, dalībvalstu tiesību akti un Brazīlijas tiesību akti. 4. pants – Uzturēšanās ilgums 1. Eiropas Savienības pilsoņi ar derīgu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasi Brazīlijas teritorijā drīkst uzturēties ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikposmā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots valsts teritorijā. 2. Brazīlijas pilsoņi ar derīgu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasi Šengenas zonā drīkst uzturēties ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikposmā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots jebkuras tās dalībvalsts teritorijā, kas pilnā mērā piemēro Šengenas acquis . Trīs mēnešu laikposmu sešu mēnešu laikā aprēķina neatkarīgi no jebkuras uzturēšanās reizes dalībvalstī, kura Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā. Brazīlijas pilsoņi ar derīgu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasi drīkst uzturēties ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikposmā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots katras tās dalībvalsts teritorijā, kas Šengenas acquis vēl pilnā mērā nepiemēro, neatkarīgi no uzturēšanās laika, kas aprēķināts attiecībā uz Šengenas zonu. 3. Šis nolīgums neietekmē Brazīlijas un dalībvalstu iespēju pagarināt uzturēšanās laiku vairāk par trīs mēnešiem saskaņā ar valstu tiesību aktiem un Savienības tiesību aktiem. 5. pants – Nolīguma pārvaldība 1. Līgumslēdzējas puses izmanto ekspertu komiteju (turpmāk – ,,komiteja”), kas minēta Eiropas Savienības un Brazīlijas Federatīvās Republikas nolīgumā par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem, lai izšķirtu domstarpības, ko izraisa šā nolīguma noteikumu interpretācija vai piemērošana. 2. Komiteju sasauc pēc vajadzības, ja to lūdz viena no Līgumslēdzējām pusēm. 6. pants – Saistība starp šo nolīgumu un pašreizējiem divpusējiem vīzu režīma atcelšanas nolīgumiem starp dalībvalstīm un Brazīliju Šā nolīguma noteikumiem ir priekšroka attiecībā pret tiem jebkuru divpusējo nolīgumu vai pasākumu noteikumiem, kas noslēgti starp atsevišķām dalībvalstīm un Brazīliju, ciktāl to noteikumi aptver jautājumus, kas ietilpst šā nolīguma darbības jomā. 7. pants – Apmaiņa ar pasu paraugiem 1. Ja vien tās to jau nav izdarījušas, Brazīlija un dalībvalstis, izmantojot diplomātiskos kanālus, apmainās ar savu derīgo diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu paraugiem ne vēlāk kā trīsdesmit (30) dienas pēc šā nolīguma parakstīšanas dienas. 2. Jaunu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu ieviešanas vai pašreizējo pasu pārveidošanas gadījumā Puses, izmantojot diplomātiskos kanālus, nosūta viena otrai šo jauno vai pārveidoto pasu paraugus ne vēlāk kā trīsdesmit (30) dienas pirms to piemērošanas, pievienojot sīku informāciju par šo pasu īpašībām un piemērojamību. 8. pants – Nobeiguma noteikumi 1. Līgumslēdzējas puses ratificē vai apstiprina šo nolīgumu saskaņā ar to attiecīgajām iekšējām procedūrām, un tas stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad Līgumslēdzējas puses viena otrai būs paziņojušas par iepriekš minēto procedūru pabeigšanu. 2. Nolīgums ir noslēgts uz neierobežotu laiku, ja vien tas netiek izbeigts saskaņā ar šā panta 5. punktu. 3. Šo nolīgumu var grozīt, Līgumslēdzējām pusēm rakstiski vienojoties. Grozījumi stājas spēkā pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu. 4. Katra Līgumslēdzēja puse var pilnībā vai daļēji apturēt šā nolīguma darbību. Lēmumu par darbības apturēšanu otrai Līgumslēdzējai pusei paziņo ne vēlāk kā 2 mēnešus pirms šā lēmuma stāšanās spēkā. Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, tiklīdz apturēšanas iemesli vairs nepastāv. 5. Katra Līgumslēdzēja puse var izbeigt šā nolīguma darbību, par to rakstveidā paziņojot otrai pusei. Šis nolīgums zaudē spēku 90 dienas pēc minētā paziņojuma dienas. 6. Brazīlija var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību tikai attiecībā uz visām Eiropas Savienības dalībvalstīm. 7. Savienība var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību tikai attiecībā uz visām tās dalībvalstīm. Sastādīts Briselē 2008. gada ……… divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, visi teksti ir vienlīdz autentiski. Eiropas Savienības un Brazīlijas Federatīvās Republikas vārdā [1] OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp. [2] Līgums par Eiropas Savienības darbību, OV C 115, 9.5.2008., 47. lpp. [3] ……………………. [4] OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp. [5] OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.