EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 7.12.2011 
SEC(2011) 1467 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
ar ko izveido Eiropas kaimi ņattiecību instrumentu 
{COM(2011) 839 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1466 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV Līguma par Eiropas Savien ību (LES) 8. pant ā noteikts, ka Eiropas Savien ība (ES) veido 
īpašas attiec ības ar kaimi ņvalstīm, lai izveidotu labkl ājības un labu kaimi ņattiecību telpu pie 
ES robež ām, kuras pamat ā ir Savien ības vērtības un kuru raksturo ciešas un mier īgas, uz 
sadarbību balstītas attiec ības. Šis pants tika ieviests ar Lisabonas l īgumu, un ar to tiek 
uzsvērta ES un t ās kaimiņvalstu attiec ību pieaugoš ā nozīme.  
Eiropas kaimi ņattiecību politika (EKP) tika izstr ādāta 2004. gad ā, un tā attiecas uz 
16 partnervalst īm, kas atrodas austrumos un dienvi dos no ES robežas, proti, uz Alž īriju, 
Armēniju, Azerbaidž ānu, Baltkrieviju, Ēģipti, Gruziju, Izra ēlu, Jordāniju, Libānu, Lībiju, 
Moldovas Republiku, Maroku, Okup ēto Palestīnas teritoriju, S īriju, Tunisiju un Ukrainu. Ar 
Eiropas kaimi ņattiecību politiku ES pied āvā kaimiņvalstīm priviliģētas attiecības, kas balst ītas 
uz abpus ējām saistībām attiecībā uz tādām vērtībām kā demokrātija un cilv ēktiesības, 
tiesiskums, laba p ārvaldība, tirgus ekonomikas principi un ilgtsp ējīga attīstība. Šajā politikā 
paredzēta arī politiskā asociācija un dzi ļāka ekonomisk ā integrācija, paaugstin āta mobilit āte 
un uzlaboti tieši personiski kontakti. EKP tiek atbalst īta ar tam paredz ētu instrumentu, proti, 
ar Eiropas kaimi ņattiecību un partner ības instrumentu (EKPI), ko piem ēro attiecībā uz 
16 iepriekš min ētajām partnervalst īm, kā arī uz Krievijas Feder āciju. 
1. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
Kopš EKP īstenošanas s ākuma ir veikti vair āki būtiski soļi, tostarp padzi ļinātas attiecības ar 
partnervalst īm, uzsāktas reģionālās iniciat īvas un p āreja uz demokr ātiju dienvidu 
kaimiņvalstīs. Attiecību attīstība un pārmaiņas politiskaj ā kontekst ā noteica nepieciešam ību 
pārskatīt EKP. T āpēc ir izstrādāta jauns EKP redz ējums, kas izkl āstīts Savien ības Augst ā 
pārstāvja ārlietās un drošības politikas jaut ājumos un Eiropas Komisijas Kop īgajā paziņojumā 
“Jauna reakcija uz p ārmaiņām kaimiņvalstīs”, kuru pie ņēma 2011. gada 25. maij ā. Šajā 
jaunajā pieejā paredzēts lielāks atbalsts t ām partnervalst īm, kas ap ņēmušās veidot 
demokrātisku sabiedr ību un īstenot reformas, saska ņā ar “vairāk par vair āk” un “savstarp ējās 
atbildības” principu. 
2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
ES ir vispiem ērotākais palīdzības sniedz ējs tām valstīm, kurām pieska ņošanās ES 
noteikumiem un standartiem ir viens no galvenajiem politikas m ērķiem. Atseviš ķas atbalsta 
formas, piem ēram, atbalstu pak āpeniskai ekon omiskai integr ācijai ES iekš ējā tirgū, piekļuvi 
Šengenas telpai vai l īdzdalību ES programm ās, iespējams nodrošin āt tikai ES l īmenī. Līdz ar 
to ES ir vadošais sadarb ības partneris liel ākajai daļai EKP valstu, un šo ES lomu ir atzinušas 
gan dalībvalstis, gan starptautisk ās finanšu iest ādes un citi donori. Pal īdzība ES kaimi ņvalstīm 
pieskaņoties ES politikai, noteikumiem un standartiem ir galvenais reformu virz ītājspēks EKP 
partnervalst īs.  
Tā kā visas 27 dal ībvalstis darbojas saska ņā ar vienotu politiku un strat ēģijām, ES sp ēj 
pienācīgi reaģēt uz globālajām problēmām. Dalībvalstu īstenotie pas ākumi var b ūt ierobežoti 
vai sadrumstaloti, un to projekti bieži vien ir p ārāk nelieli, lai sp ētu nodrošin āt ilgtspējīgas 
pārmaiņas šajā jomā. Dalībvalstu darba racionaliz ācija, kas tiek pan ākta ar ES starpniec ību, 
nodrošina lab āku koordin āciju un uzlabo ES darba efektivit āti.  
Laikā, kad tiek samazin āti budžeta izdevumi un dažas dal ībvalstis ir p ārtraukušas savu dal ību 
visās sadarbības jomās un atteikuš ās no noteiktu valstu atbalst īšanas, ES sp ēj aktīvi veicināt 
 
LV 3   LV demokrātiju, mieru, stabilit āti, labklājību un nabadz ības samazin āšanu savās kaimiņvalstīs. 
Šādos apstākļos ekonomiskais pamatojums pal īdzības virzīšanai caur ES l īmeni tām jomām, 
kurās iespējams panākt reālas pārmaiņas, ir spēcīgāks nekā jebkad iepriekš. Darbs ar ES ar ī 
rada maz ākas izmaksas. Administrat īvās izmaksas ir maz ākas nekā galveno donoru vid ējās 
administrat īvās izmaksas divpus ējās palīdzības programm ās. 
3. ES INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
Eiropas kaimi ņattiecību politikas m ērķis ir izveidot labkl ājības un labu kaimi ņattiecību telpu 
pie ES robež ām, jo īpaši, uzlabojot politisko asoci āciju, ekonomisko integr āciju un ciešu 
sadarbību vairākās jomās. Laika posm ā no 2014. gada l īdz 2020. gadam ES turpin ās atbalstīt 
šo mērķu īstenošanu, izmantojot tam paredz ētu finanšu instrumentu, proti, Eiropas 
kaimiņattiecību instrumentu (EKI). Liel ākā EKI finans ējuma daļa partnervalst īm tiks 
nodrošināta no ES budžeta.  
Lai ar šo instrumentu b ūtu iespējams sasniegt jaun ās EKP vīzijas mērķus, ir jāizpilda vair āki 
ar regulāciju saist īti nosacījumi, kas izriet no konteksta p ārmaiņām, gūtās pieredzes un 
novērtējumiem, proti: 
• jāpiemēro “vairāk par vair āk” un “savstarp ējās atbildības” principi saska ņā ar 
atjaunoto EKP politiku, mudinot kaimi ņvalstis turpin āt reformas; j āatrisina jaut ājums 
par ES pal īdzības plānošanas procesa sarež ģītību un ilgumu, lai racionaliz ētu un 
saīsinātu šo procesu un padar ītu to mērķtiecīgāku; 
• jāracionaliz ē instrumenta darb ības joma, atrodot pien ācīgu līdzsvaru starp 
instrumenta elast ību un tā orientāciju uz politikas m ērķiem un galvenaj ām sadarbības 
jomām; 
• jāpieņem īstenošanas noteikumi un j āuzlabo saska ņotība starp ārējo darbību 
instrumentiem; 
• jāuzlabo pārrobežu sadarb ības noteikumi, lai veicin ātu programmu efekt īvu un ātru 
īstenošanu; 
• jāveicina cieš āk a  s a i k n e  a r  E S  i e k š ējiem instrumentiem un politiku, tostarp 
plānošanas posm ā stiprinot sadarb ību ar attiec īgajiem Komisijas dienestiem un 
vajadzības gadījumā izmantojot meh ānismus, ar kuriem iesp ējams apvienot l īdzekļus 
no ES budžeta iekšpolitikas un ārpolitikas izdevumu kategorij ām;  
• reaģējot uz attīstību attiecībās ar Krieviju, j āgroza noteikumi par Krievijas ties ībām 
saņemt EKI finans ējumu, atspogu ļojot Krievijas k ā ES kaimi ņvalsts un strat ēģiskā 
partnera īpašo statusu. 
4. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Ietekmes nov ērtējumā izskatīti četri risinājumi:  
• 0. risinājums:  “ES darb ība netiek veikta” ; ES pārtrauc finanšu atbalsta sniegšanu 
kaimiņvalstīm ar tam paredz ēta instrumenta starpniec ību; 
 
LV 4   LV • 1. risinājums:  “Pārmaiņas netiek veiktas” ; sadarbība ar attiec īgajām valstīm 
notiek spēkā esošās EKPI regulas noteiktaj ā jomā; šajā analīzē izmantots k ā pamata 
scenārijs; 
• 2. risinājums:  “Pašreizējā režīma piel āgošana” ; turpm āko tiesību akta 
priekšlikumu izstr ādā, pamatojoties uz sp ēkā esošo EKPI regulu un veicot taj ā 
vairākus groz ījumus atbilst īgi jaunajam politikas kontekstam un konkr ētiem 
identificētiem mērķiem; 2. risin ājumā iespējami arī vairāki apakšrisin ājumi attiec ībā 
uz konkrētām problēmām;  
• 3. risinājums:  “Pilnīgi jauns instruments”  ar atšķirīgu ģeogrāfisko darb ības jomu 
un mērķiem, kas ir plaš āki par EKP m ērķiem vai atš ķiras no tiem.  
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Pašreizējā režīmā (1. risinājums — “pamata scen ārijs”) palīdzība tiek pied āvāta plašā jomu 
diapazonā, radot daudz labv ēlīgu ekonomisku, sabiedrisku un ar ietekmi uz vidi saist ītu 
pārmaiņu partnervalst īs. Tomēr, šo labv ēlīgo ietekmi iepriekš min ētajās jomās iespējams 
uzlabot ar elast īgākiem meh ānismiem un novatorisk ākām pieejām, piemēram, apvienojot 
finansējumu vai izmantojot novatorisk ākus finanšu instrumentus. ES darb ības pārtraukšana 
(0. risinājums) iev ērojami samazin ās pārmaiņas visās trīs minētajās jomās un apdraud ēs līdz 
šim nodrošin āto pārmaiņu ilgtspējību; šādā gadījumā arī tiktu nelabv ēlīgi ietekm ētas ES 
vispārējās attiecības ar EKP partnervalst īm. Veicot labojumus instrument ā (2. risinājums), tiks 
vēl vairāk palielin āta ar pašreiz ējo režīmu nodrošin ātā labvēlīgā ekonomisk ā un sociālā 
ietekme un ietekme uz vidi; turkl āt paredzams, ka, piem ērojot “vair āk par vair āk” principu, 
tiks radīta papildu labv ēlīga ietekme it īpaši pārvaldības jomā. Līdz ar to 2. risin ājumam 
piemīt lielākā labvēlīgā ietekme. Piln īgi jauna instrumenta izstr āde (3. risin ājums) nelabv ēlīgi 
ietekmētu ES darb ības saska ņotību ar EKP m ērķiem un tādējādi samazin ātu uzticības līmeni 
Eiropas Savien ībai šajā kaimiņattiecību reģionā. 
Turklāt ietekmes nov ērtējumā tika piev ērsta uzman ība arī jautājumam par ES darb ības 
nepieciešam ību un pievienoto v ērtību salīdzinājumā ar gadījumu, ja š ādus pasākumus īstenotu 
tikai dalībvalstis. 
6. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Pamatojoties uz daž ādu ietekmes veidu (visp ārējā ietekme, ekonomisk ā ietekme, soci ālā 
ietekme, ietekme uz vidi) anal īzi un sal īdzinājumu, 0. risin ājums un 3. risin ājums netiek 
uzskatīti par reāli iespējamiem risin ājumiem, kas sp ētu nodrošin āt lielāko labvēlīgo ietekmi 
un ļautu sasniegt p ārskatītās EKP mērķus. Visliel ākā labvēlīgā ietekme b ūtu 2. risin ājumam, 
un tas pied āvā vislabāko iespēju pielāgot pašreiz ējo sadarbības sistēmu jaunajam politiskajam 
kontekstam, EKP m ērķiem un probl ēmām, kas identific ētas novērtēšanā un praktiskaj ā 
darbībā. Savukārt 1. risin ājums ir otrais lab ākais risin ājums, kas nodrošina past āvošo 
labvēlīgo ietekmi, tom ēr neļauj sasniegt jaun ā EKP redz ējuma mērķus, ne ar ī atrisina 
problēmas, kas identific ētas pašreiz ējā režīmā. Tāpēc ieteicams izv ēlēties 2. risin ājumu.  
 
LV 5   LV 7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Tā kā jaunais EKI ir pilnvarojoša regula, ar ko nosaka ES iesaist īšanās pamatu un b ūtiskos 
elementus, konkr ēti sadarbības mērķi un pasākumi attiec ībā uz katru valsti un re ģionu, tostarp 
sasniedzamie rezult āti, tiks noteikti pl ānošanas un īstenošanas posmos. Pl ānošanas un 
īstenošanas posmos tiks noteikti ar ī konkrēti rādītāji, ņemot vērā attiecīgā pasākuma īpatnības.