[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 23.1.2007

SEC(2007) 70 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

par atjaunināto Kipras konverģences programmu 2006.–2010. gadam saskaņā ar 9. panta trešo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Vispārējais pamatojums

Stabilitātes un izaugsmes pakta, kas stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā, pamatā ir mērķis sakārtot valsts finanses, lai tādējādi radītu vēl labākus nosacījumus cenu stabilitātei un stiprai, ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina darbvietu radīšanu. Ar 2005. gada reformu, atzīstot pakta lietderību fiskālās disciplīnas stiprināšanā, tika meklētas iespējas uzlabot pakta efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt publisko finanšu ilgtspējību.

Padomes Regulā (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1], kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta daļa, paredzēts, ka dalībvalstīm ir jāiesniedz Padomei un Komisijai stabilitātes vai konverģences programmas un to ikgadējos atjauninājumus (dalībvalstis, kas jau ir pieņēmušas vienoto valūtu, iesniedz (atjauninātas) stabilitātes programmas, bet dalībvalstis, kas to vēl nav pieņēmušas, iesniedz (atjauninātas) konverģences programmas). Pirmā Kipras konverģences programma tika iesniegta 2004. gada maijā. Saskaņā ar minēto regulu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 2004. gada 5. jūlijā sniedza par to atzinumu. Saskaņā ar šo pašu procedūru atjauninātās stabilitātes un konverģences programmas novērtē Komisija un pārbauda iepriekš minētā komiteja, ko vajadzības gadījumā var pārbaudīt arī Padome.

atjauninātās programmas novērtējuma pamatojums

Komisija ir pārbaudījusi visjaunāko Kipras konverģences programmas atjauninājumu, kas iesniegts 2006. gada 6. decembrī, un ir pieņēmusi ieteikumu Padomes atzinumam par to (sk. ierāmēto informāciju ar galvenajiem novērtējumā aplūkotajiem jautājumiem).

Lai pamatotu jaunās konverģences programmas budžeta stratēģijas novērtējumu, turpmākajos punktos apkopota šāda informācija:

1. saimnieciskā darbības un budžeta izpildes rādītāji pēdējo desmit gadu laikā,

2. visjaunākais valsts stāvokļa novērtējums saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvo daļu (kopsavilkums Padomes atzinumam par iepriekšējo konverģences programmas atjauninājumu) un

3. Komisijas novērtējums par 2006. gada oktobra valsts reformu programmu.

Nesenie saimnieciskie rādītāji un budžeta izpilde

Kipra ir valsts ar mazu atvērtu tirgus ekonomiku, kas tādējādi ir ļoti neaizsargāta pret ārējiem triecieniem. Pašlaik tajā veiksmīgi notiek nominālas un faktiskas konverģences process ar ES. Pēdējos desmit gados IKP pieaugums ir stabils, vidēji ir 3,5% gadā, bet tajā pašā laikā inflācija ir zema. SPCI inflācija šajos desmit gados lielākoties bija zem 3% līmeņa. Kipras ekonomikai raksturīgi gandrīz pilnīgas nodarbinātības apstākļi. Ilgstošas nodarbinātības līmenis ir ļoti zems, bet tajā pašā laikā produktivitātes pieaugums atbilstīgi starptautiskiem standartiem ir augsts. Tomēr nominālā algu pieauguma un nominālās vienības darbaspēka izmaksām ( ULC ) bija tendence palielināties relatīvi ātrāk, nekā tās tirdzniecības partneriem. Neskatoties uz to, uz eksportu orientēto pakalpojumu nozaru, kas veido kopējo izvedumu lielāko daļu, darbības rādītāji ir labi, kaut arī lielo pārpalikumu veidošanās pakalpojumu tirdzniecībā pilnībā nekompensē deficītu preču tirdzniecībā. Tādējādi Kipras pašreizējā kontu bilance pēdējos desmit gadus ir bijusi negatīva. Neskatoties uz to, tā joprojām bez problēmām nodrošina finansējumu, izmantojot ieguldījumu portfeli un tiešo ieguldījumu plūsmu, un citvalstu ieguldījumus valsts finanšu iestādēs. Pašlaik īstenotā fiskālās konsolidācijas programma ir samazinājusi deficītu līdz 2% no IKP 2006. gadā, un valsts parāds pakāpeniski samazinās.

Novērtējums Padomes atzinumam par iepriekšējo programmu

Padome 2006. gada 14. martā pieņēma atzinumu par iepriekšējo atjauninājumu konverģences programmai laikam no 2005. līdz 2009. gadam. Padome atbalstīja strukturālos pielāgojumus, kas tiek plānoti programmas periodam pēc deficīta samazināšanas zem 3% no IKP 2005. gadā. Padome aicināja Kipru, veicot pastāvīgus pasākumus, nodrošināt, ka budžeta konsolidācija virzībā uz programmas vidējā termiņa mērķu sasniegšanu tiktu stiprināta pēc tam, kad pārmērīgais deficīts būs novērsts. Padome aicināja Kipru arī kontrolēt valsts izdevumus attiecībā uz pensijām un īstenot turpmākas reformas pensiju un veselības aprūpes jomā, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību.

Komisijas novērtējums par 2006. gada oktobra valsts reformu programmu

2006. gada 17. oktobrī tika iesniegts Īstenošanas ziņojums par Kipras valsts reformu programmu, kas paredzēta saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai. Kipras valsts reformu programmā galvenie uzdevumi/prioritātes ir fiskālā ilgtspējība; publiskā finansējuma kvalitāte; pētniecība un attīstība, jauninājumi un IKT; ekonomikas daudzveidības palielināšana; konkurence un uzņēmējdarbības vide; vides ilgtspējība; infrastruktūra; cilvēku kapitāls un sociālā kohēzija.

Komisijas novērtējums minētajai programmai (ko pieņēma kā daļu no 2006. gada decembra ikgadējā progresa ziņojuma [2] ) liecināja, ka Kipra, īstenojot valsts reformu programmu, ir krietni pavirzījusies uz priekšu. Kopumā šķiet, ka lielākajai daļai pasākumu īstenošana virzās uz priekšu pēc plāna.

Ņemot vērā konstatētās stiprās puses un vājās vietas, Kiprai ieteica rīkoties pensiju sistēmas un veselības aprūpes sistēmas reformu jomā un jauniešu nodarbinātības un apmācības iespēju jomā.

Galvenie novērtējumā aplūkotie jautājumi Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punkta (attiecībā uz stabilitātes programmām) un 9. panta 1. punkta (attiecībā uz konverģences programmām) prasībām, ir novērtēts, vai ir pareizi saimnieciskie pieņēmumi, kuri ir programmas pamatā; vidēja termiņa mērķis (VTM), ko iesniegusi dalībvalsts, un vai korekcijas tā sasniegšanai ir lietderīgas; vai pašlaik veiktie un/vai ieteiktie pasākumi attiecībā uz minētajām korekcijām ir pietiekami, lai sasniegtu VTM cikla laikā; vai attiecībā uz korekcijām VTM sasniegšanai lielākas korekcijas veic saimnieciski labākos laikos, bet ne tik lielas saimnieciski sliktākos laikos, un vai attiecībā uz euro zonu un VKM II dalībvalstīm dalībvalsts katru gadu veic cikliski koriģētās bilances uzlabojumu, neskaitot vienreizējos un pārējos pagaidu pasākumus, par 0,5% no GDP kā robežvērtību, lai sasniegtu VTM; nosakot VTM korekcijas (attiecībā uz dalībvalstīm, kas to vēl nav sasniegušas) vai atļaujot īslaicīgu novirzi no VTM (attiecībā uz dalībvalstīm, kurām ir), lielu tādu strukturālo reformu īstenošana, kam ir tieša ilglaicīga izmaksas mazinoša ietekme (arī palielinot iespējamo izaugsmi) un tādējādi pārbaudāma ietekme uz publisko finanšu ilgstošu ilgtspējību (ar noteikumu, ka attiecībā uz references vērtību 3% no IKP tiek saglabāta atbilstīga drošības rezerve un ka programmas laikā atkal ir gaidāma budžeta stāvokļa atbilstība VTM) un ar ko īpašu uzmanību velta pensiju reformām, ar kurām ievieš vairāku līmeņu sistēmu, kas ietver obligātu pilnībā finansētu pensiju līmeni; vai dalībvalstu saimnieciskās politikas virziens atbilst ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm. Programmas makroekonomisko pieņēmumu pareizību novērtē, atsaucoties uz Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozi, izmantojot arī kopīgi apstiprinātu metodoloģiju attiecībā uz iespējamo produkcijas apjoma novērtēšanu un cikliski koriģētās bilances. Atbilstību ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm novērtē, ņemot vērā ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes publisko finanšu jomā, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs 2005.—2008. gadam. Novērtējot tiek pārbaudīta arī parāda attiecības attīstība un stāvoklis attiecībā uz publisko finanšu ilgstošu ilgtspējību, kam vajag „budžeta uzraudzībā pienācīgu ievērību piešķirt” atbilstīgi Padomes 2005. gada 20. marta ziņojumam „Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošana”; Komisijas 2006. gada 12. oktobra Paziņojumā izklāstīta pieeja ilglaicīgas ilgtspējības novērtēšanai[3]; integrācijas pakāpe valsts reformu programmā, ko iesniegušas dalībvalstis saistībā ar Lisabonas stratēģiju, kura vērsta uz izaugsmi un darbavietu radīšanu; Ekonomikas un finanšu padome (ECOFIN padome) 2005. gada 7. jūnija Pavadvēstulē Eiropas Padomei par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm 2005.—2008. gadam paziņoja, ka valsts reformu programmām jāatbilst stabilitātes un konverģences programmām; atbilstība rīcības kodeksam[4], kas cita starpā nosaka kopīgu struktūru un datu tabulu izkārtojumu stabilitātes un konverģences programmām. |

- Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar 9. panta trešo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97 par atjaunināto Kipras konverģences programmu 2006.–2010. gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[5] un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

4. Padome [2007. gada 27. februārī] izskatīja atjaunināto Kipras konverģences programmu laika posmam no 2006. līdz 2010. gadam.

5. Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugs no 3,7% 2006. gadā līdz vidēji 4,1% pārējā programmas laikā. Ja novērtē, izmantojot pašlaik pieejamo informāciju, tad minētā scenārija pamatā ir ticami pieauguma pieņēmumi. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet reālistiskas.

6. Attiecībā uz 2006. gadu Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē kopējais valsts budžeta deficīts ir novērtēts mazliet zem 2% no IKP, kā arī bija paredzēts iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā. Ņemot vērā reālo IKP pieaugumu, kas ir zemāks, nekā prognozēts iepriekšējā atjauninājumā (3,7% nevis 4,2%), tiek lēsts, ka kopējās izmaksas būs lielākas par plānotajām, bet tās paredz kompensēt ar lielākiem kopējiem ieņēmumiem.

7. Pēc pārmērīgā budžeta deficīta korekcijas 2005. gadā programmas mērķis ir turpmāka valsts finanšu konsolidēšana. Tiek prognozēts, ka vispārējā valsts bilance uzlabosies no deficīta 1,9% no IKP 2006. gadā līdz līdzsvarotam stāvoklim 2010. gadā, tikai samazinot izdevumus, jo ieņēmumu attiecība programmas periodā nemainās. Kaut arī tiek prognozēts, ka kopējās izmaksas programmas laikā kritīsies par 1¾ procenta punktu no IKP, no kā viens procenta punkts no IKP atbilst arvien mazākajiem procentu maksājumiem, plāno, ka sociālie pabalsti palielināsies par 1¼ procentu punktu. Primāro pārpalikumu plāno palielināt no 1½% no IKP 2006.-2007. gadā līdz mazliet virs 2% no IKP 2008. gadā un pēc tam saglabāt nemainīgu. Plānotā konsolidācija ir nedaudz ātrāka, nekā iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā, un ir plānota, lielā mērā pamatojoties uz līdzīgu makroekonomisko scenāriju.

8. Strukturālo bilanci (t.i. cikliski koriģēto bilanci, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina saskaņā ar kopīgi saskaņotu metodoloģiju, tiek plānots uzlabot no deficīta apmēram 1½% no IKP 2006. gadā līdz pārpalikumam ap ¼% programmas termiņa beigās. Tāpat kā iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā vidējā termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz programmā paredzēto budžeta stāvokli ir strukturāls deficīts 0,5% no IKP, kuru programmā paredzēts sasniegt līdz 2008. gadam, t.i., vienu gadu ātrāk nekā bija plānots iepriekšējā atjauninājumā. Tā kā vidējā termiņa mērķis ir augstāks par minimālo slieksni (noteiktais deficīts aptuveni 1¾% no IKP), ar tā sasniegšanu tiks nodrošināta drošības rezerve pret pārmērīga deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā.

9. Programmā budžeta prognožu riski kopumā ir līdzsvaroti. Šķiet, ka 2007. gadam izvirzītais mērķis ir sasniedzams, ja to salīdzina ar Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozi, un attiecībā uz 2008. gadu, kad tiek plānots palielināt primāro pārpalikumu, programmā ir sniegta samērā precīza informācija par pasākumiem, ar ko veicina šo korekciju. Tomēr pastāv noviržu risks izdevumos, jo ir paredzēts liels izmaksu ierobežojums un nav informācijas par izdevumu ierobežojumiem un to īstenošanu. No otras puses, attiecībā uz budžeta mērķu sasniegšanu rezultātu izklāsts kopumā ir labs.

10. Ņemot vērā riska novērtējumu, programmā budžeta stāvoklis šķiet pietiekams, lai nodrošinātu VTM sasniegšanu līdz 2008. gadam, kā paredzēts programmā. Turklāt, šķiet, ka tas nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai netiktu pārkāpta deficīta robeža 3% no IKP, ja programmas periodā notiek parastas makroekonomiskas svārstības. Koriģēšanas temps attiecībā uz programmā norādīto VTM atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīm kritērijam jābūt strukturālās bilances gada uzlabojumam 0,5 % apmērā no IKP un ka korekcijai jābūt lielākai ekonomiski labvēlīgā laikposmā un tā varētu būt mazāka ekonomiski nelabvēlīgā laikposmā. Pēc VTM sasniegšanas fiskālās politikas stāvoklis, kas paredzēts programmā, arī atbilstu minētajam paktam.

11. Tiek lēsts, ka valsts kopējais parāds 2006. gadā būs sasniedzis 64¾%, kas ir vairāk nekā Līgumā paredzētā atsauces vērtība — 60% no IKP. Programma paredz, ka parāda attiecība samazināsies zem 60% no IKP atsauces vērtības 2008. gadā un mazliet pārsniegs 46% no IKP līdz programmas perioda beigām. Riski attiecībā uz paredzamo parāda attiecības veidošanos kopumā šķiet sabalansēti. Ņemot vērā riska novērtējumu, parāda attiecību samazina pietiekami, lai tā tuvotos atsauces vērtībai programmas perioda sākumā posmā, un tiek plānots, ka līdz 2007. gadam tā tai pietuvosies.

12. Ilgstoša novecošanās ietekme uz budžetu Kiprā ir viena no lielākajām ES dalībvalstīs, to ievērojami ietekmē ļoti lielais pieaugums pensiju izmaksās, kas ir daļa no IKP. Sākotnējais budžeta stāvoklis palīdz daļēji mazināt prognozētās sabiedrības novecošanās ilgstošo ietekmi uz budžetu, bet nav pietiekams, lai to kompensētu. Turklāt pašreizējais kopējā parāda apmērs pārsniedz Līgumā paredzēto atsauces vērtību. Turpinot valsts finanšu konsolidāciju un vienlaikus pieņemot pensiju reformas pasākumus, kuru mērķis ir ierobežot ar novecošanos saistīto ievērojamo izmaksu pieaugumu, pēc iestāžu domām būtu iespējams samazināt riskus valsts finanšu ilgtspējībai. Kopumā Kipras finanšu ilgtspējību apdraud liels risks.

13. Konverģences programmā ietverts valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējās ietekmes kvalitatīvais novērtējums vidēji ilgai fiskālai stratēģijai. Turklāt tā nesniedz sistemātisku informāciju par valsts reformu programmā paredzēto galveno reformu tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem, un tās budžeta prognozēs nav skaidri paredzēts ņemt vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekmi uz valsts finansēm. Stabilitātes programmā minētie pasākumi valsts finanšu jomā, liekas, atbilst valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Konkrēti, abās programmās paredzēta pakāpeniska pensiju reformas un veselības aprūpes reformas īstenošana, lai novērstu sabiedrības novecošanās ietekmi, tomēr nav pilnībā skaidrs saturs un grafiki attiecībā uz visaptverošas visam mūžam paredzētas stratēģijas izstrādāšanu un pilnīgu īstenošanu.

14. Programmā budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikam no 2005. līdz 2008. gadam.

15. Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādīti stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā, programmā sniegti visi nepieciešamie un lielākā daļa fakultatīvo datu[6].

Kopumā var secināt, ka pēc pārmērīgā deficīta korekcijas 2005. gadā, pateicoties izmaksu ierobežojumiem un saistībā ar spēcīgas izaugsmes prognozēm, ar programmu ir panākts labs progress VTM sasniegšanā programmas laikā. Paredzams, ka valsts kopējais parāds tuvosies atsauces vērtībai 60% no IKP līdz 2007. gadam un turpmākajos gados turpinās samazināties.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, jo īpaši parāda apjomu un paredzēto pieaugumu ar novecošanu saistītajās izmaksās, Kipra tiek aicināta kontrolēt valsts pensiju izdevumus un īstenot turpmākas reformas pensiju un veselības aprūpes jomā, lai uzlabotu ilglaicīgu valsts finanšu ilgtspējību.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

Reālais IKP (% izmaiņas) | KP 2006. gada decembris | 3,9 | 3,7 | 3,9 | 4,1 | 4,1 | 4,1 |

COM 2006. g. nov. | 3,8 | 3,8 | 3,8 | 3,9 | n.p. | n.p. |

KP 2005. gada decembris | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 | n.p. |

SPCI inflācija (%) | KP 2006. gada decembris | 2,0 | 2,4 | 2,5 | 2,4 | 2,0 | 2,0 |

COM 2006. g. nov. | 2,0 | 2,4 | 2,0 | 2,4 | n.p. | n.p. |

KP 2005. gada decembris | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | n.p. |

Ražošanas apjoma starpība (% no iespējamā IKP) | KP 2006. gada decembris1 | -0,9 | -1,0 | -1,1 | -1,1 | -1,1 | -1,1 |

COM 2006. g. nov.5 | -1,3 | -1,3 | -1,3 | -1,3 | n.p. | n.p. |

KP 2005. gada decembris1 | -0,8 | -0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 | n.p. |

Valsts bilance (% no IKP) | KP 2006. gada decembris | -2,3 | -1,9 | -1,6 | -0,7 | -0,4 | -0,1 |

COM 2006. g. nov. | -2.3 | -1.9 | -1.7 | -1.7 | n.p. | n.p. |

KP 2005. gada decembris | -2,5 | -1,9 | -1,8 | -1,2 | -0,6 | n.p. |

Primārā bilance (% no IKP) | KP 2006. gada decembris | 1,1 | 1,4 | 1,4 | 2,1 | 2,1 | 2,2 |

COM 2006. g. nov. | 1,1 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | n.p. | n.p. |

KP 2005. gada decembris | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 | n.p. |

Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) | KP 2006. gada decembris1 | -2,0 | -1,5 | -1,2 | -0,3 | 0,0 | 0,3 |

COM 2006. g. nov. | -1,8 | -1,4 | -1,2 | -1,2 | n.p. | n.p. |

KP 2005. gada decembris1 | -2,2 | -1,8 | -1,8 | -1,2 | -0,6 | n.p. |

Strukturālā bilance2 (% no IKP) | KP 2006. gada decembris3 | -3,3 | -1,9 | -1,0 | -0,3 | -0,1 | -0,1 |

COM 2006. g. nov.4 | -2,7 | -1,4 | -1,2 | -1,2 | n.p. | n.p. |

KP 2005. gada decembris | -3,1 | -2,1 | -2,1 | -1,5 | -0,6 | n.p. |

Valsts kopējais parāds (% no IKP) | KP 2006. gada decembris | 69,2 | 64,7 | 60,5 | 52,5 | 49,0 | 46,1 |

COM 2006. g. nov. | 69,2 | 64,8 | 62,2 | 59,6 | n.p. | n.p. |

KP 2005. gada decembris | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 | n.p. |

Piezīmes 1Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija. ² Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. 3Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, kas minēti programmā (1,3% no IKP 2005. gadā un 0,4% 2006. gadā; palielina deficītu). Tie ietver 0,4% no IKP 2005. gadā un 2006. gadā; darījumi, kas saistīti ar ES fondiem. 4Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi saskaņā ar Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozi (0,9% no IKP 2005. gadā; samazina deficītu), salīdzinot ar programmu (sk. 3. piezīmi) Komisijas dienesti nevienu darījumu, kas saistīts ar ES fondiem, neuzskatīja par vienreizēju. 5Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 3,9%, 3,7%, 3,9% un 4,0% lielo iespējamo izaugsmi 2005.–2008. gadā. Avots Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

[1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Visus šajā tekstā minētos dokumentus var atrast šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Komisijas paziņojums Eiropadomes pavasara sanāksmē „Atjaunotās Lisabonas stratēģijas izaugsmei un nodarbinātībai īstenošana — rezultātu gads”, 12.12.2006., COM(2006) 816.

[3] Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam „Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība Eiropas Savienībā”, 12.10.2006., COM(2006) 574 galīgā redakcija, un Eiropas Komisija, Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts, (2006.) , “The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy No 4/2006 .

[4] „Specifikācijas par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnes par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu”, ko ECOFIN padome atbalstīja 2005. gada 11. oktobrī.

[5] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm .

[6] Konkrēti, nav sniegti dati par ciklisko attīstību (5. tabula) un par ieguldījumu potenciālajā IKP pieaugumā (4. punkts).