EIROPAS KOMISIJA Briselē, 2.3.2018 COM(2018) 84 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI par reizi piecos gados veikto novērtēšanu par daudzgadu finanšu pamatnostādnēm likvidējamās EOTK aktīvu pārvaldīšanai un Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvu pārvaldīšanai, pabeidzot likvidāciju Review of the Financial Guidelines for the five-year period 2012 – 2017





Ievads Pēc EOTK līguma izbeigšanās 2002. gadā dalībvalstis pieņēma lēmumu nodot aktīvus un saistības Eiropas Kopienai (tagad — ES), tomēr glabāt tos atsevišķi no vispārējā budžeta (Nicas līgumam pievienotais Protokols par EOTK līguma izbeigšanās finansiālajām sekām). Komisija ir atbildīga par saistību pareizu likvidēšanu un esošo aktīvu ieguldīšanu kapitāla tirgos, lai gūtu ienākumus pētniecības finansēšanai ogļu un tērauda nozarēs, izmantojot Ogļu un tērauda pētniecības fondu (OTPF). Pēc likvidācijas procesa pabeigšanas (līdz 2027. gadam) minētos aktīvus dēvēs par “Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīviem”. Padome 2003. gada 1. februārī pieņēma trīs lēmumus, kas nepieciešami protokola īstenošanai, t. i., vispārīgu lēmumu (2003/76/EK) un lēmumus, ar ko paredz pamatnostādnes aktīvu pārvaldīšanai (2003/77/EK) un OTPF pētniecības programmai (2003/78/EK, kas aizstāts ar 2008/376/EK) . Saskaņā ar Padomes Lēmuma 2003/77/EK 2. pantu Komisija ik pēc pieciem gadiem atkārtoti novērtē finanšu pamatnostādņu likvidējamās EOTK aktīvu pārvaldīšanai (“finanšu pamatnostādnes”) darbību un efektivitāti un pēc vajadzības ierosina grozījumus. Iepriekšējais novērtējuma ziņojums tika sniegts 2012. gadā, un grozījumi netika ierosināti. Šobrīd ir jāsniedz nākamais piecu gadu ziņojums. Finanšu pamatnostādņu novērtēšana par piecu gadu laika periodu no 2012. līdz 2017. gadam Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2003/77/EK, kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2008/750/EK, Komisija pārvalda likvidējamās EOTK aktīvus, “lai nodrošinātu to, ka vajadzības gadījumā līdzekļi ir pieejami, vienlaikus gūstot pēc iespējas augstākus ienākumus un ilglaicīgi saglabājot augstu drošības un stabilitātes pakāpi” (Padomes Lēmuma 2003/77/EK pielikuma 3. punkts). Attiecībā uz minētajiem mērķiem finanšu pamatnostādnes piecu gadu periodā no 2012. līdz 2017. gadam sākotnēji ir darbojušās labi. Tomēr, ņemot vērā vidi, kur ilgstoši pastāv zemas procentu likmes, pašlaik tās šķiet pārāk ierobežojošas, lai nodrošinātu efektīvu pamatu piesardzīgai aktīvu pārvaldības pieejai, kas ļauj iegūt labu atdevi no ieguldījumiem. Ņemot to vērā, šķiet atbilstoši palielināt atbilstīgo ieguldījumu kopumu, lai sniegtu iespēju diversificēt portfeli. Pamatojoties uz vēsturiskiem datiem, tas var palielināt paredzamo atdevi ilgtermiņā, lai gan nevar garantēt, ka tas uzlabos novērotās atdeves vērtības, it īpaši īstermiņā un vidējā termiņā. Tirgus apstākļi laikposmā kopš 2012. gada ir bijuši ļoti sarežģīti; tas skaidrojams ar euroobligāciju tirgū valdošo zema ienesīguma vidi, ko galvenokārt izraisīja lēnā ekonomiskā izaugsme un zemā inflācija. ECB atbalstošā monetārā politika, it īpaši tās obligāciju pirkšanas programmas, kas sākās 2015. gadā, vēl vairāk veicināja šo tendenci. Tādējādi ienesīgums pašlaik ir sasniedzis visu laiku zemāko un pat negatīvu līmeni. Arī politiskā neskaidrība ietekmēja finanšu tirgus un vairākos gadījumos izraisīja satricinājumus un nepastāvību. Nesenākie piemēri ir Grieķijas krīze un Apvienotās Karalistes referendums par dalību Eiropas Savienībā. Uz šā fona rezultāti kopš pēdējās novērtēšanas 2012. gadā ir bijuši pozitīvi: summas tika izmaksātas pēc RTD ĢD pieprasījuma, un portfeļa atdeve ir bijusi apmierinoša, ņemot vērā tirgus vidi un konservatīvās ieguldījumu pamatnostādnes. Konkrētāk — laikā no 2012. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 31. decembrim portfeļa kumulatīvā atdeve bija +8,3 %. Plašāku informāciju var iegūt EOTK gada pārskatos, kā arī ziņojuma pielikumā, kurā ir norādīts arī portfeļa sastāvs 2016. gada decembrī (sk. arī šā ziņojuma I pielikumu). Šajā piecu gadu periodā portfeļa apjoms nedaudz samazinājās, jo kopējā atdeve un jauni saņemtie ieguldījumi nekompensēja kumulatīvās izejošās plūsmas EUR 216,4 miljonu apmērā, kas izmaksātas RTD ĢD un izmantotas pētniecības finansēšanai ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību saistītās nozarēs. Portfeļa kopējā tirgus vērtība 2016. gada 31. decembrī bija EUR 1,69 miljardi, kas bija samazinājums par aptuveni 2,8 % salīdzinājumā ar EUR 1,74 miljardiem 2012. gada 30. jūnijā. Neraugoties uz relatīvi labajiem EOTK portfeļa rezultātiem salīdzinājumā ar būtiskajiem kritērijiem, ieņēmumi, kas piešķirti pētniecības projektu finansēšanai ogļu un tērauda nozarē, pēdējo gadu laikā ir samazinājušies. Tas galvenokārt skaidrojams ar zemajām procentu likmēm. Tās ievērojami samazināja ienesīgumu un nelabvēlīgi ietekmēja ieņēmumus no portfeļa, kurus varēja piešķirt Ogļu un tērauda pētniecības fondam. Iemesli izmaiņu veikšanai un priekšlikumi attiecībā uz finanšu pamatnostādnēm Pamatinformācija

2016. gada beigās portfeļa rezultāti kopš Padomes Lēmuma 2003/77/EK ir bijuši apmierinoši, ņemot vērā konservatīvās ieguldījumu pamatnostādnes. Tomēr pēdējo gadu laikā ir būtiski mainījušies tirgus apstākļi. Raugoties nākotnē, finanšu tirgi kopumā un jo īpaši euroobligāciju tirgi rada arvien lielākus izaicinājumus izteikti negatīva ienesīguma (it īpaši no visaugstākās kredītkvalitātes emitentu vērtspapīriem), augstās procentu likmju riska materializācijas iespējas un ievērojami samazinātas likviditātes (it īpaši attiecībā uz iegādei pieejamām obligācijām) dēļ, kas paaugstina ļoti zemas vai pat negatīvas atdeves turpināšanās iespēju. Pašlaik ir divi pagaidu pieņēmumi: 1) EOTK portfelim ir ilgtermiņa ieguldījumu perspektīva; 2) tam gandrīz nav būtisku saistību, tāpēc tas nav pakļauts ievērojamām izejošajām plūsmām. Ņemot vērā minētos apsvērumus, ir ierosināts palielināt iespējamo ieguldījumu kopumu, kas atļauts finanšu pamatnostādnēs, lai pēc iespējas vairāk samazinātu ietekmi, ko rada zems vai negatīvs ienesīgums, un veicinātu portfeļa diversifikāciju un noturību. Turpmāk ir izklāstīti vairāki priekšlikumi. Minētās lielāku ieguldījumu iespējas jāīsteno tā, lai nodrošinātu kapitāla saglabāšanu ilgtermiņa perspektīvā un pilnvaru stabilitātes mērķus, vienlaicīgi palielinot portfeļa paredzamo atdevi. Ar finanšu pamatnostādņu izmaiņu priekšlikumiem tiktu paplašināts pieejamo līdzekļu/instrumentu kopums prasībām atbilstīgu ieguldījumu veikšanai un iespējamās riska darījumu kombinācijas (piemēram, procentu un kredītu risks vai pat dažas akciju tirgus diversificētas formas). Jaunas ieguldījumu iespējas ļautu efektīvāk pārvaldīt portfeli (attiecībā uz diversifikāciju un kompromisu starp risku un atdevi) un sasniegt augstāku paredzamo atdevi ilgtermiņā. Jāņem vērā, ka īstermiņā un vidējā termiņā šie priekšlikumi atkarībā no tirgus apstākļiem varētu palielināt portfeļa svārstīgumu un var arī radīt nelabvēlīgus rezultātus ierobežotos periodos, kuros pastāv neparasti vai neparedzēti tirgus apstākļi. Kopumā aktīvu pārvaldība ir saistīta ar ieguldījumu risku, kuru nevar pilnībā novērst, un atdeve no ieguldījumiem var būt pozitīva vai negatīva. Ļoti zemu procentu likmju un varbūtēja likmju pieauguma periodu laikā turpmākajos gados vienīgais veids, kā uzlabot paredzamo atdevi, ir pieņemt augstāku risku / lielāku nestabilitāti. Ņemot vērā ieguldījumu patieso raksturu, mainīgos tirgus apstākļus un procentu likmju vidi, pat drošiem un likvīdiem aktīviem var būt negatīva atdeve. Pašreizējās finanšu pamatnostādnes Pašreizējās finanšu pamatnostādnēs ir ievērota salīdzinoši konservatīva pieeja. Tas atspoguļojas, piemēram, stingrās absolūtajās robežvērtībās (piemēram, ne vairāk kā EUR 250 miljoni katrai ES dalībvalstij), augstajos kredītreitingos (piemēram, minimālais kredītreitings ir AA, izņemot ES dalībvalstis un ES iestādes) un maksimālā atmaksāšanas termiņa ierobežojumos (piemēram, atlikušais termiņš ne vairāk kā 10,5 gadi iegādes brīdī). Ar pašreizējiem ierobežojumiem tiek izslēgti EOTK portfeļa ieguldījumi plašā finanšu līdzekļu klāstā. Piemēram: -kredītreitinga ierobežojumi gandrīz pilnībā izslēdz uzņēmumu un finanšu obligāciju tirgus. Piekļuve finanšu obligāciju tirgiem varētu nodrošināt diversifikāciju un augstāku atdevi, kas varētu palīdzēt samazināt nelabvēlīgo īstermiņa likmju ietekmi pašreizējā vidē; -līdzīgus argumentus var izdarīt attiecībā uz atmaksāšanas termiņa ierobežojumiem. Tie liedz iespēju ieguldīt tādās obligācijās ar ilgāku termiņu, kuras var sniegt līdzīgus ieguvumus. Izmaiņas minētajos ierobežojumos nodrošinātu diversificētu aktīvu izvietojumu ar lielāku paredzamo portfeļa atdevi, vienlaicīgi kopējo portfeļa riska līmeni saglabājot līdzīgu pašreizējam līmenim, pateicoties negatīvas korelācijas ietekmei; -ar pašreizējām ieguldījumu pamatnostādnēm tiek izslēgtas arī vairākas aktīvu kategorijas un riska pārvaldības metodes. Tādēļ ieteicams veikt izmaiņas pašreizējās pamatnostādnēs, lai palielinātu ieguldījumu iespēju kopumu, paplašinot ieguldījumu ierobežojumus un iekļaujot jaunas aktīvu kategorijas, kuras ilgtermiņā EOTK portfelim ļaus sasniegt augstāku riska koriģētu atdevi. Šādi grozījumi atbilstu prasībām, kas paredzētas Padomes Lēmuma 2003/76/EK 2. panta 1. punktā. Ierosinātās izmaiņas finanšu pamatnostādnēs A. Pielāgot absolūtās robežvērtības, kredītreitingus un atmaksāšanas termiņa ierobežojumus Ir ierosināts pieņemt dinamiskāku pieeju attiecībā uz īstenošanas tehniskajiem aspektiem, kuriem nepieciešama elastība (piemēram, riska, atmaksāšanas termiņa un koncentrācijas robežvērtību noteikšanu). Šāda pieeja ļautu veikt to regulārāku un rūpīgāku kalibrēšanu atbilstoši mainīgajiem tirgus apstākļiem. Tās pamatā būtu nesen pieņemtās pamatnostādnes Eiropas Stratēģisko investīciju fonda galvojumu fondam, kas ir viens no pārējiem nozīmīgākajiem Komisijas pārvaldībā esošajiem portfeļiem. Varētu plašāk definēt arī riska pielaidi (piemēram, norādot atbilstīgo aktīvu kategorijas). Robežvērtības varētu labāk izteikt tirgus vērtības, nevis nosacītu vērtību izteiksmē un definēt kā kopējā portfeļa tirgus vērtības maksimālo riska darījumu procentuālo vērtību. Tas ļauj precīzāk definēt riska darījumus, jo zema vai negatīva ienesīguma vidē daudzu vērtspapīru cena ir ievērojami augstāka par nominālvērtību (100 %) un to vērtība varētu vairs neatspoguļot šādu riska darījumu patieso ekonomisko vērtību. Vēl viens iemesls, kāpēc uz tirgus vērtību un procentuālu robežvērtību balstīta pieeja ir kļuvusi nozīmīgāka, ir gadījumi, kad mainās kopējā portfeļa tirgus vērtība tirgus novērtējuma dēļ vai ienākošo vai izejošo plūsmu ietekmē. B. Atļaut ieguldījumus citās valūtās Pašlaik finanšu pamatnostādnēs nav norāžu par ieguldījumu ārvalstu valūtā atbilstību. Šajā kontekstā būtu jāņem vērā, ka euro denominētā ieguldījumu daļa pasaules obligāciju tirgū ir tikai aptuveni 25 %.