Grieķijā Patvēruma dienests, pieņemot jaunus darbiniekus, ir vēl vairāk palielinājis reģistrēšanas spēju attiecībā uz pieteikuma iesniedzējiem, kam ir valstspiederība, ar kuru var pretendēt uz pārcelšanu, proti, no 110 uz 175 pieteikumiem dienā. Līdz 2017. gada janvāra beigām 87 % no provizoriski reģistrētajiem pieteikuma iesniedzējiem, kam ir valstspiederība, ar kuru var pretendēt uz pārcelšanu, būtu jābūt pilnībā reģistrētiem. Dalībvalstīm būs jāvelta papildu centieni pārcelšanas vietu nodrošināšanai un aizpildīšanai, lai saskaņotu darbību ar Grieķijas Patvēruma dienestu pārcelšanas pieprasījumu izskatīšanas jomā. Konkrētāk, dalībvalstīm būs jāuzlabo plānošana, jāuzņemas lielākas un regulārākas saistības un jāpalielina formalitāšu kārtošanas un uzņemšanas spēja, lai paātrinātu reaģēšanas laiku un izmitinātu lielāku pieteikuma iesniedzēju skaitu. Oktobrī Starptautiskajai Migrācijas organizācijai (IOM) bija jāatceļ daži pārcelšanas gadījumi, jo šķita, ka dažas dalībvalstīs nespēj ātri izmitināt pārcelšanas pieteikuma iesniedzējus procesa ietvaros.

Attiecībā uz pārmitināšanu 2015. gada jūlija secinājumu īstenošana ar mērķi pārmitināt 22 504 personas joprojām ir aktuāla, un līdz šim tikušas pārmitinātas 11 852 personas, kas ir vairāk nekā puse no saskaņotā skaita. Kopš iepriekšējā ziņojuma pārmitinātas 1157 personas, galvenokārt no Turcijas, Jordānijas un Libānas. Daļa no pārmitināšanas šīs Eiropas shēmas ietvaros arī kalpo, lai īstenotu ES un Turcijas paziņojumā noteikto mehānismu “viens pret vienu”. Kopš sākuma datuma, proti, 4. aprīļa, šā mehānisma ietvaros no Turcijas uz ES pārmitinātas 2217 personas, tostarp 603 personas kopš iepriekšējā ziņojuma.

Pārskata periodā pārceltas vēl 1212 personas, līdz ar to kopējais līdz šim pārcelto personu skaits ir 6925 (5376 no Grieķijas un 1549 no Itālijas). Neraugoties uz vispārējo pozitīvo pārcelšanas tendenci, oktobrī pārcelšanas apjomi bija mazāki saistībā ar tādiem īpašajiem apstākļiem pārskata periodā, kuriem vajadzētu būt īslaicīgiem. Tomēr, lai stiprinātu pozitīvo tendenci, nepieciešama pārcelšanas centienu paātrināšana, lai izpildītu divos Padomes lēmumos paredzētos pienākumus. Migrācijas situācija Eiropā joprojām ir trausla, un tai nepieciešama pastāvīga un ilgtspējīga visu pušu rīcība. Tā kā Itālijā pastāvīgi ierodas migranti un Grieķijā joprojām valda problemātiska humanitārā situācija, pārcelšana joprojām ir būtisks pasākums spiediena mazināšanai šajās valstīs.

Kopš 2016. gada 26. septembra Grieķijā ir ieradusies 4561 persona. To migrantu skaits, kas pašlaik atrodas Grieķijā, salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu ir palielinājies, un saskaņā ar 8. novembra datiem tas ir apmēram 61 700 migrantu — ap 16 250 personu Grieķijas salās un ap 45 450 personu tās kontinentālajā daļā. Itālijā kopš 26. septembra ieradušās 29 844 personas, atspoguļojot lielāku tendenci nekā tajā pašā periodā 2015. gadā (par 13,5 % vairāk nekā salīdzinājumā ar to pašu periodu 2015. gadā). Ieradušos Eritrejas valstspiederīgo, kas ir viena no tām valstspiederībām, ar kuru var pretendēt uz pārcelšanu, skaits joprojām ir augsts (Eritrejas valstspiederība ir otrā izplatītākā Itālijā ieradušos personu starpā — vairāk nekā 3660 personu pārskata periodā jeb 12 % no visiem, kas ieradušies). Saskaņā ar Itālijas Iekšlietu ministrijas informāciju pašlaik Itālijā atrodas vairāk nekā 6000 eritrejiešu, kas ir potenciāli pārcelšanas pieteikuma iesniedzēji.

Itālijā, kā ziņots iepriekš, valsts kontaktpunktu pārcelšanas jautājumos sanāksmē Romā 15. septembrī tika atrasts risinājums ar papildu drošības pārbaudēm saistītajam šķērslim. Itālijas iekšlietu ministrs un Eiropols ar Komisijas atbalstu ir oficiāli noslēguši vienošanos par Eiropola veicinošo lomu pārcelšanas procedūrā. Konkrētāk, tika izstrādāta darba plūsma papildu ārkārtas drošības pārbaudēm, kuras dalībvalstis var pieprasīt saistībā ar pārcelšanu, un tā tiks iekļauta pārcelšanas protokolā, kas tiek izstrādāts Itālijas vajadzībām. Šis pozitīvais notikums jau pavēris ceļu jaunām un lielākām dalībvalstu saistībām. Šajā kontekstā pašreiz paredzams, ka Itālija tuvākajās nedēļās būtiski palielinās pārcelšanas gadījumu skaitu.

Pārskata periodā Komisija arī pievērsās nepavadītu nepilngadīgo jautājumam, lai labāk izprastu viņu pārcelšanas šķēršļus un rastu risinājumus. Saistībā ar to Komisija 2016. gada oktobra Septītajā pārmitināšanas un pārcelšanas forumā īpašu sesiju veltīja nepavadītiem nepilngadīgajiem.

To nepavadītu nepilngadīgo skaits, kas ierodas Itālijā, turpināja pieaugt (22 775 personas no 2016. gada janvāra sākuma līdz 2016. gada 4. novembrim, tai skaitā 3569 eritrejieši, 167 sīrieši, 187 irākieši un 12 jemenieši). Grieķijā Sociālās solidaritātes valsts centrs (EKKA) ziņo, ka saskaņā ar 2. novembra datiem Grieķijā atradās aptuveni 2400 nepavadītu nepilngadīgo. Kā jau ziņots, vispārējās provizoriskās reģistrācijas gaitā Grieķijā tika identificēti 1225 nepavadīti nepilngadīgie, no kuriem 48 % (aptuveni 588) bija tāda valstspiederība, ar kuru var pretendēt uz pārcelšanu (36 % sīriešu un 12 % irākiešu). Lielākā daļa nepavadītu nepilngadīgo, kas var pretendēt uz pārcelšanu Itālijā, ceļo vieni (ar tiem neceļo radinieki), savukārt lielākā daļa nepavadītu nepilngadīgo, kas var pretendēt uz pārcelšanu Grieķijā, ir no vecākiem nošķirti bērni (nepilngadīgie, kas ceļo ar radiniekiem, piemēram, vecvecākiem, māsām, brāļiem, vai onkuļiem/tantēm, vai ir precējušies ar pieaugušajiem). Tādējādi no 480 nepavadītajiem nepilngadīgajiem, kas var pretendēt uz pārcelšanu un ir pilnībā reģistrēti Grieķijā, 274 personas ir no vecākiem nošķirti bērni, un tikai 122 personas Grieķijā ir pilnīgi nepavadīti nepilngadīgie; šo kategoriju saistībā ar pārcelšanu skar lielākas grūtības. Turklāt no 480 nepavadītajiem nepilngadīgajiem 320 personas ir 16 vai 17 gadus vecas.

Šajā sakarībā, pieskaitot 43 personas (22 nepavadīti nepilngadīgie, kas ceļo vieni, un 21 no vecākiem nošķirts bērns), kas pārceltas pārskata periodā, pārcelto nepavadīto nepilngadīgo kopskaits ir 148, statistikā iekļaujot visas no vecākiem nošķirto bērnu kategorijas. Paredzams, ka nepavadītu nepilngadīgo pārcelšanas apjoms tuvākajā nākotnē palielināsies un visi nepavadītie nepilngadīgie, kas var pretendēt uz pārcelšanu, tuvākajos mēnešos tiks pārcelti, vismaz no Grieķijas. Tā ir pozitīva zīme šajā jomā. Pēdējās nedēļās nepavadītu nepilngadīgo pārcelšanas apjoms ir palielinājies, jo Somija vienā reizē pārcēlusi 31 nepavadītu nepilngadīgo (15 nepilngadīgie, kas ceļojuši vieni, un 16 no vecākiem nošķirti bērni). Dalībvalstīm ir vieglāk pārcelt no vecākiem nošķirtus bērnus, un tās jau to īsteno, lai gan oficiālajā statistikā viņus ne vienmēr norāda kā nepavadītus nepilngadīgos. Turklāt attiecībā uz nepavadītiem nepilngadīgajiem, kas ceļo vieni, vairākas dalībvalstis (Beļģija, Igaunija, Nīderlande, Rumānija, Somija, Spānija un Vācija) izteikušas piedāvājumus pārcelt nepavadītus nepilngadīgos, kas ceļo vieni, kopā nodrošinot aptuveni 160 vietu turpmākajos mēnešos; tas ir pietiekami Grieķijas vajadzību apmierināšanai. Tomēr būs nepieciešams vairāk piedāvājumu, lai apmierinātu Itālijas vajadzības. Turklāt Itālijai joprojām jāizstrādā īpaša procedūra, lai tādu nepavadītu nepilngadīgo pārcelšana, kas ceļo vieni, būtu iespējama, un dalībvalstīm attiecībā uz viņiem būs jāuzņemas lielākas konkrētas saistības.

Komisija turpinās ciešu sadarbību ar Grieķijas Patvēruma dienestu, Itālijas iestādēm, dalībvalstu sadarbības koordinatoriem, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsto komisāru bēgļu jautājumos (UNHCR), Eiropas Patvēruma atbalsta biroju (EASO) un IOM, lai izstrādātu praktiskas vienošanās, ar ko veicinās un paātrinās nepavadītu nepilngadīgo pārcelšanu.

2.2Pārcelšanas mērķa dalībvalstu rīcība

Laikposmā no 28. septembra līdz 8. novembrim papildus tika pārceltas 1212 personas, proti, 921 no Grieķijas un 291 no Itālijas. Nīderlande, Portugāle, Rumānija un Somija turpināja regulāru iknedēļas un ikmēneša pārcelšanu, un Beļģija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Luksemburga un Malta nostiprināja ikmēneša pārcelšanas tendenci. Francija ir tā valsts, kas ir pārcēlusi vislielāko pieteikuma iesniedzēju skaitu (2155), tai seko Nīderlande (915) un Somija (862). Jāņem vērā, ka dalībvalstis, kurām iedalīts mazāks apjoms (piem., Somija, Baltijas valstis, Malta vai Portugāle), kā arī Francija, Nīderlande un Rumānija apliecinājušas lielāku regularitāti un stimulu, un to virzība uz saistību izpildi ir sekmīgāka. Pirmās pārcelšanas no Grieķijas uz Šveici un no Itālijas uz Norvēģiju notika pārskata periodos. Līdz novembra beigām plānotas vismaz 542 papildu pārcelšanas no Grieķijas un 397 no Itālijas. Novembrī plānotās pārcelšanas norāda, ka kritumam oktobrī vajadzētu būt izņēmumam ar gadījuma raksturu, nevis reālam samazinājumam.

Rīcība saistību ierobežotā skaita novēršanai. Pārskata periodā Vācija turpināja norādīt gatavību katru mēnesi ātri pārcelt personas, kas lūdz starptautisko aizsardzību (“oficiālās saistības”), proti, 500 personas no Itālijas un 500 personas no Grieķijas. Spānija uzņēmās saistības pārcelt 400 personas no Grieķijas un 100 personas no Itālijas. Francija, Igaunija, Latvija, Nīderlande, Norvēģija, Rumānija, Somija, Šveice un Vācija uzņemas saistības par mēnesi, bet Lietuva, Luksemburga, Portugāle un Slovēnija — par diviem mēnešiem. Lai gan dažas dalībvalstis turpina savas saistības vērst tikai uz Grieķiju, paredzams, ka vienošanās, kurās Eiropols ir iesaistīts kā koordinators Itālijā, sekmēs citu dalībvalstu aktīvu iesaistīšanos pārcelšanā no Itālijas.

Tomēr kopumā tikai deviņas dalībvalstis (Igaunija, Īrija, Kipra, Latvija, Malta, Nīderlande, Somija, Spānija un Vācija), kā arī Norvēģija un Šveice pārskata periodā iesniedza 2634 oficiālās saistības (1105 oficiālās saistības attiecībā uz Itāliju un 1529 — attiecībā uz Grieķiju); tas nav pietiekami pašreizējo vajadzību apmierināšanai (sk. turpmāk 2.3. iedaļu). Pārcelšanas mērķa dalībvalstu oficiālo saistību kopējais apjoms ir 16 259 (4954 attiecībā uz Itāliju un 11 305 attiecībā uz Grieķiju). Ir nepieciešams ātrāks progress un lielāka līdzsvarotība, lai garantētu, ka visas dalībvalstis regulārāk uzņemas saistības nodrošināt pietiekamu skaitu vietu; īstenošanas perioda vidusposmā Komisija varētu sagaidīt, ka vismaz puse dalībvalstu būs izpildījušas savas saistības attiecībā uz iedalījumu.

Austrija un Ungārija joprojām ir vienīgās divas valstis, kas nav iesniegušas nekādas saistības un nav pārcēlušas nevienu personu. Kopš aprīļa Polija nav īstenojusi savas saistības un nav uzņēmusies saistības, kā arī nav pārcēlusi nevienu pieteikuma iesniedzēju. Šajā pārskata periodā Čehija un Slovākija nav uzņēmušās saistības, kā arī nav pārcēlušas nevienu pieteikuma iesniedzēju.