EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 7.12.2011 
SEC(2011) 1463 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
par pirmspievienošan ās palīdzības instrumentu (PPI II) 
 
{COM(2011) 838 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1462 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV 1. PROBLĒMAS NOTEIKŠANA  
Līguma par Eiropas Savien ību 49. pant ā noteikts, ka jebkura Eiropas valsts, kas iev ēro 
Līguma 2. pant ā minētās Eiropas Savien ības vērtības un ap ņemas tās sekmēt, var lūgt, lai 
to uzņem par Savien ības locekli. Eiropas Savien ības paplašin āšanās procesa turpin āšanas 
pamatojums tika v ēlreiz apstiprin āts Padomes 2010. gada 14. decembra secin ājumos: 
„Paplašin āšanās nostiprina mieru, demokr ātiju un stabilit āti Eiropā, kalpo ES 
stratēģiskajām interes ēm un pal īdz ES lab āk sasniegt politikas m ērķus svarīgās jomās, 
kas ir pamat ā ekonomikas atvese ļošanai un notur īgai izaugsmei.”   
Pašreiz Eiropas Savien ība piedal ās sarunās vai ir nosl ēgusi asoci ācijas nolīgumus ar 
5 kandidātvalstīm1 un 4 potenci ālajām kandid ātvalstīm2. Līdz 2014. gadam vismaz vienai 
kandidātvalstij jākļūst par dal ībvalsti un dažas potenci ālās kandidātvalstis var k ļūt par 
kandidātvalstīm. Izņemot Islandi, paplašin āšanās proces ā iesaistīto valstu soci āli 
ekonomisk ās attīstības līmenis kopum ā ir daudz zem āks par vid ējo līmeni Eiropas 
Savienībā. Ir jāveic būtiskas invest īcijas, lai nodrošin ātu šo valstu ties ību aktu un iest āžu 
atbilstību Eiropas Savien ības standartiem un lai t ās varētu izturēt vienotā tirgus rad īto 
konkurences spiedienu un uz ņemties saist ības, ko paredz dal ība Eiropas Savien ībā. 
Turklāt joprojām ir jāstiprina visas Eiropas Savien ības pamatv ērtības — politisk ā 
stabilitāte, demokr ātija, cilvēktiesību ievērošana un laba p ārvaldība. Vājas valsts iest ādes 
un zema administrat īvā spēja, kā arī trūkumi cilv ēkresursu att īstībā negatīvi ietekm ēs 
Eiropas Savien ības palīdzības efektīvu un ilgtsp ējīgu izmantošanu.  
Paplašināšanās procesā iesaistītās valstis nesp ēj pašas segt visu reformu izmaksas un 
investīcijas, kas vajadz īgas, lai pievienotos Eiropas Savien ībai. Arī Eiropas Savien ība ir 
ieinteresēta, lai šīs valstis, gatavojoties dal ībai Eiropas Savien ībā, izmantotu atbalstu 
efektīvi un lietder īgi. Tā kā katras valsts vajadz ības un to „ce ļš uz pievienošanos” Eiropas 
Savienībai būtiski atšķiras, viena pieeja pal īdzības sniegšanai vis ām valstīm, kā to paredz 
pašreizējais pirmspievienošan ās instruments, nav efekt īvākais risin ājums, jo netiek 
ņemtas vērā katras valsts reformu priorit ātes. Turkl āt, lai uzlabotu efektivit āti, jāturpina 
stiprināt stratēģisku un uz rezult ātiem vērstu Eiropas Savien ības palīdzību.  
2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Paplašināšanās politika ir da ļa no ārējās darbības un veicina kop īgo mērķu sasniegšanu 
saistībā ar globālo problēmu risināšanu, glob ālo reakciju un glob ālo vadību.  
Eiropas Savien ības secīga paplašin āšanās pēc būtības ir kopīgs uzdevums , kuru var veikt 
tikai Eiropas Savien ības līmenī. Tikai darbojoties kop ā, dalībvalstis var izvirz īt 
pievienošan ās prasības jaunaj ām kandid ātvalstīm. Mērķis pirmspievienošan ās palīdzībai, 
ko sniedz no Eiropas Savien ības budžeta, ir pal īdzēt kandidātvalstīm / potenci ālajām 
                                                 
1 Horv ātija, Bijus ī Dienvidsl āvijas Maķedonijas Republika, Islande, Melnkalne un Turcija. 
2 Alb ānija, Bosnija un Her cegovina, Serbija, k ā arī Kosova saska ņā ar ANO DPR 1244/99. 
 
LV 2   LV kandidātvalstīm sagatavoties dal ībai Eiropas Savien ībā nākotnē — pirmspievienošan ās 
palīdzības instruments ir izveidots, lai pirms pievienošan ās pārbaudītu valstu sp ēju 
izpildīt saistības, ko paredz dal ība Eiropas Savien ībā. Neviens cits daudzpus ējs vai 
divpusējs instruments nevar nodrošin āt tik visaptverošas iesp ējas, un tikai Eiropas 
Savienība var noteikt, k āda palīdzība ir vajadz īga, lai sagatavotos acquis pārņemšanai. 
Pēdējos gados Eiropas Savien ības dalībvalstis samazina divpus ējo palīdzību 
kandidātvalstīm un potenci ālajām kandid ātvalstīm, atzīstot, ka koordin ēta rīcība Eiropas 
Savienības līmenī ir efektīvāka. Pēdējos gados aptuveni puse no Eiropas Savien ības 
kopējās finansiālās palīdzības paplašin āšanās procesā iesaistītajām valstīm bija Eiropas 
Savienības budžeta l īdzekļi. Lielākā daļa daudzpus ējo līdzekļu devēju organiz āciju ir 
pakāpeniski samazin ājušas savu atbalstu, un p ārējās ir pielāgojušas savas programmas 
Eiropas Savien ības priorit ātēm. 
3. ES INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
Jaunajam instrumentam ar ī turpmāk būtu jāatbilst visp ārējam mērķim atbalst īt 
kandidātvalstis un potenci ālās kandid ātvalstis, t ām gatavojoties dal ībai Eiropas 
Savienībā, un palīdzēt progres īvi saskaņot to valsts sist ēmu/ekonomiku ar Eiropas 
Savienības standartiem un politiku, ņemot vērā to īpašās vajadzības un piel āgojoties to 
individuālajai paplašin āšanās darba kārtībai.  
Attiecībā uz rezult ātiem un ietekmi, kas j āpanāk, jaunajam instrumentam j ābūt šādiem 
īpašiem politikas mērķiem: 
– atbalstīt politisk ās reformas, kas vajadz īgas, lai izpild ītu pievienošan ās kritērijus; 
– atbalstīt ekonomisko, soci ālo un teritori ālo attīstību un reformas, kas v ērstas uz 
ilgtspējīgu, gudru un iek ļaujošu izaugsmi; 
– uzlabot sa ņēmējvalsts sp ēju uzņemties saist ības, ko paredz dal ība Eiropas 
Savienībā; 
– reģionālā integrācija un teritori ālā sadarbība. 
Turklāt, lai sasniegtu īpašos politikas m ērķus, attiecībā uz jaunā instrumenta izmantošanu 
ir jāsasniedz š ādi metodiskie  („uz regul ējumu attiecin āmie” ) mērķi: 
– turpināt stiprināt saikni starp finansi ālo palīdzību un paplašin āšanās politikas darba 
kārtību, padarot pal īdzību stratēģiskāku; 
– turpināt paaugstin āt palīdzības lietder ību un efektivit āti un pan ākt vairāk reālu un 
ilgtspējīgu rezult ātu un ietekmi ; 
– paredzēt lielāku elastīgumu  instrumenta piem ērošanā un palīdzības piešķiršanā, 
saglabājot saņēmējvalsts līdzdalību un pārskatatbild ību katrā politikas jom ā; 
 
LV 3   LV – piesaistīt lielāku finans ējumu no citiem l īdzekļu devējiem vai priv ātā sektora, 
izmantojot inovatīvus finans ēšanas instrumentus ; 
– veicināt vienkāršošanu  un ar finansi ālās palīdzības pārvaldību saistītā administrat īvā 
sloga mazin āšanu. 
4. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Ņemot vērā noteikto probl ēmu un lai sasniegtu īpašos politikas un metodiskos m ērķus, 
Komisija apsv ēra iespēju izmantot š ādus risin ājumus attiec ībā uz paredz ēto 
pirmspievienošan ās palīdzības instrumentu.  
1. risinājums — „p ārmaiņas neveikt” , proti, saglab āt esošo komponenšu strukt ūru un 
tās ievirzi.  
2. risinājums — „groz īt spēkā esošo regulu” , izvēloties kādu no šādām alternat īvām: 
– 2.1. variants — „samazin āt piemērošanas jomu un saglab āt īstenošanas 
noteikumus” , pievēršot uzman ību tiesiskaj ām un institucion ālajām pārmaiņām, kas 
vajadzīgas, lai nodrošin ātu atbilst ību pievienošan ās kritērijiem, neparedzot 
nepieciešam ību pēc būtiska finans ējuma publisko invest īciju līdzfinansēšanai soci āli 
ekonomisk ās attīstības jomā;  
– 2.2. variants — „saglab āt komponenšu strukt ūru un likt liel āku uzsvaru uz 
investīcijām”, lai palielin ātu sociāli ekonomisko ietekmi sa ņēmējvalstīs un lai 
paātrinātu to gatavošanos struktur ālo, kohēzijas un lauku att īstības fondu p ārvaldībai;  
– 2.3. variants — „saglab āt piemērošanas jomu un kori ģēt īstenošanas 
noteikumus” , aptverot gan atbilst ību pievienošan ās kritērijiem, gan ar ī atbalstu soci āli 
ekonomiskajai att īstībai. Turkl āt pielāgot pašreiz ējā PPI strukt ūru un īstenošanas 
modalitātes;  
3. risinājums — „izstr ādāt jaunu instrumentu”. Šis risinājums netika plaš āk analizēts. 
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Dažādo risinājumu ekonomisko ietekmi  noteica, ņemot vērā iespējamību, ka risin ājumi 
var: i) kav ēt vai paātrināt paplašin āšanos un t ādējādi nodrošin āt pozitīvu paplašin āšanās 
ekonomisko ietekmi uz iekš ējo tirgu; ii) saglab āt vai samazin āt Eiropas Savien ības un 
dalībvalstu izmaksas saist ībā ar drošības pasākumiem un apdraud ējumiem, robežkontroli 
un nelikum īgu migrāciju; iii) ierobežot vai uzlabot lab ākas ekonomisk ās integrācijas 
iespējas, piemēram, uzlabojot integr āciju Eiropas t īklos; iv) pozit īvi vai negat īvi ietekm ēt 
līdzekļu devēju un investoru uztic ību saņēmējvalstīm.  
Dažādo risinājumu sociālo ietekmi  novērtēja, ņemot vērā iespējamo ietekmi uz 
nabadzību un atstumt ību paplašin āšanās procesā iesaistītajās valstīs un to saist ību ar 
 
LV 4   LV pievienošan ās jomā panākto progresu un t ādu apstākļu radīšanu, kas ļauj uzlabot 
ekonomiskos r ādītājus un īstenot politikas pas ākumus, kuri var atrisin āt šos jautājumus. 
Tika vērtēta arī ar pievienošanos saist ītās kavēšanās un risku iesp ējamā ietekme uz 
tiesību apdraud ējumu taisn īguma un tiesiskuma jom ā saņēmējvalstīs.  
Risinājumu ietekmi uz vidi  vērtēja, ņemot vērā iespējamību, ka, ja paplašin āšanās tiek 
kavēta vai apdraud ēta, var palielin āties izmaksas vides jom ā, jo sal īdzinošās 
priekšrocības radīšanai saņēmējvalstīs var tikt piem ēroti zemāki vides standarti un/vai 
kavētas lielās investīcijas, kas vajadz īgas, lai piel āgotos Eiropas Savien ības acquis  vides 
jomā. 
Tika noteikts, ka instrumenta piem ērošanas jomas samazin āšanai un īstenošanas 
noteikumu ( 2.1. varianta ) saglabāšanai attiec ībā uz atšķirību mazin āšanu attīstības jomā 
saņēmējvalstu un Eiropas Savien ības starp ā ir negat īvāka ietekme nek ā pārmaiņu 
(pamata) scen ārijam un t ādējādi tā var kavēt paplašin āšanos un ar to saist ītos pozitīvos 
ekonomiskos ieguvumus. No otras puses, šis risin ājums varētu efektīvi palīdzēt panākt 
politiskās reformas, kas j āveic, lai pievienotos Eiropas Savien ībai. Salīdzinājumā ar šo 
risinājumu un risin ājumu, kas paredz p ārmaiņas neveikt, bija gaid āms, ka pārējie divi 
risinājumi, proti, komponenšu strukt ūras saglab āšana un liel āks uzsvars uz invest īcijām 
(2.2. variants ) vai piem ērošanas jomas saglab āšana un īstenošanas noteikumu kori ģēšana 
(2.3. variants ), nodrošin ās pozitīvāku ietekmi, lai gan atseviš ķi aspekti tika v ērtēti 
atšķirīgi. Tika noteikts, ka pal īdzības sniegšanas modalit āšu uzlabošana, kas paredz ēta 
2.3. variant ā, palielinot pal īdzības koncentr āciju, saska ņotību, lietder ību, efektivit āti, 
līdzsvaru un ietekmi, un liel āks uzsvars uz valsts p ārvaldes reformu, veicinot 
ilgtspējīgāku rezult ātu sasniegšanu, kopum ā nodrošin ās pozitīvāku ietekmi nek ā 
investīciju palielin āšana soci āli ekonomisk ās attīstības veicin āšanai, kā paredzēts 
2.2. variant ā.  
6. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Šajā tabulā sniegts politikas risin ājumu salīdzinājums attiec ībā uz to, k ā tie ietekm ēs 
cēloņus problēmām, kuru risin āšanai tos izmantos. 
Negatīva vai ļoti negatīva ietekme - vai -- 
Ietekme ir neitr āla 0 
Pozitīva vai ļoti pozitīva ietekme + vai ++ 
 
Ietekme uz probl ēmas cēloni 1. risinājums
(pārmaiņas 
netiek veiktas)  2.1. variants 
(piemērošanas 
jomas 
samazināšana) 2.2. variants 
(uzsvars uz 
investīcijām) 2.3. variants 
(koriģēt 
īstenošanas 
noteikumus)  
Lietderība - - - ++ 
Efektivitāte 0 + + ++ 
Saskaņotība - - - ++ 
Atšķirību mazināšana attīstības jomā + - ++ + 
Iestāžu stiprin āšana + ++ 0 ++ 
Neviendab īguma mazin āšana 0 0 + ++ 
 
LV 5   LV Palīdzība:     
tiek vairāk orientēta uz strat ēģiskajiem 
mērķiem un rezult ātiem0 + + + 
kļūst elastīgāka un lielākā mērā 
pielāgota individu ālām vajadzībām0 0 0 + 
kļūst vienkāršāka, lietder īgāka, 
efektīvāka0 0 0 + 
Galu gal ā priekšroka tiek dota  piemērošanas jomas saglab āšanai un īstenošanas 
noteikumu kori ģēšanai ( 2.3. variants ), jo t ādējādi būs iespējams izmantot 
pirmspievienošan ās palīdzības (pievienošanos ve icina ietekme uz soci āli ekonomisko 
attīstību) pašreiz ējās piemērošanas jomas nodrošin ātos ieguvumus (un ietekmi), 
vienlaikus uzlabojot instrumenta īstenošanas modalit ātes, lai to padar ītu nozīmīgāku, 
vairāk orientētu uz rezult ātiem, elast īgāku un piel āgotu individu ālām vajadzībām.  
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Īstenojot izv ēlēto risinājumu, sal īdzinājumā ar pašreiz ējo situāciju tiks stiprin āti 
uzraudzības un nov ērtēšanas pas ākumi. Ierosin ātās pārmaiņas ļaus vairāk orientēties uz 
rezultātiem un piel āgošanos strat ēģijai „Eiropa 2020”. K ā tika noteikts budžeta 
pārskatīšanā, pasākumi ļaus noteikti konkr ētus, izmērāmus un sasniedzamus m ērķus, kā 
arī atbilstīgus rādītājus. Galvenie makror ādītāji būs:  
– progress pievienošan ās kritēriju izpild ē (atvērtās/slēgtās pievienošan ās sarunu 
sadaļas) vai asoci ācijas nolīgumu īstenošanā, kas cita starp ā atspoguļots progresa 
ziņojumos un uz apsekojumiem pamatotos r ādījumos, kurus apkopojušas atz ītas 
starptautiskas organiz ācijas, tādās jomās kā valdības darba efektivit āte, politisk ā 
stabilitāte un vardarb ības neesam ība, kā arī tiesiskums; 
– sociāli ekonomisk ā attīstība, kas novērtēta, izmantojot ietekmes r ādītājus, piemēram, 
ANO Att īstības programmas tautas att īstības rādītāju kā vispārēju labklājības, 
bezdarba, ārvalstu invest īciju plūsmu un tirdzniec ības rādītāju; 
– reģionālā sadarbība un integr ācija, kas nov ērtēta, izmantojot uz apsekojumiem 
pamatotus r ādījumus, kuri nor āda uz situ āciju (tendenc ēm) drošības un stabilit ātes 
jomā, politisko, ekonomisko un kult ūras mijiedarb ību, kā arī rādītājus, kas nor āda uz 
integrāciju Eiropas t īklos.