LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Strasbūrā, 15.7.2014. 
COM(2014) 469  final 
  
ZAĻĀ GRĀMATA 
Eiropas tradicion ālās zinātības optim āla izmantošana: Eiropas Savien ības ģeogrāfiskās 
izcelsmes nor āžu aizsardz ības iespējamā attiecināšana uz nelauksaimnieciskiem 
produktiem 
 
Dokuments attiecas uz EEZ 
 
 
2 
 ZAĻĀ GRĀMATA 
Eiropas tradicion ālās zinātības optim āla izmantošana: Eiropas Savien ības ģeogrāfiskās 
izcelsmes nor āžu aizsardz ības iespējamā attiecināšana uz nelauksaimnieciskiem 
produktiem 
 
 
 
 
Saturs 
 
Ievads ......................................................................................................................... ................ 4  
I. — ĢIN optimāla izmantošana: potenci ālie ieguvumi, ko dod ES ĢIN aizsardz ības 
attiecināšana uz nelauksaimnieciskiem produktiem .................................................................. 6  
1. ĢIN Eiropas Savien ībā: pašreizējais stāvoklis....................................................................... 6  
1.1. Kas ir ĢIN? ......................................................................................................................... 6  
1.2. ĢIN aizsardz ības tiesiskais regul ējums............................................................................... 6  
1.2.1. Starptautiskais tiesiskais regul ējums................................................................................ 6  
1.2.2. Tiesiskais regul ējums Eiropas Savien ībā......................................................................... 7  
1.2.2.1 Vienota aizsardz ība ES līmenī, ko attiecina tikai uz lauksaimniec ības produktiem un 
pārtikas prec ēm .......................................................................................................................... 7  
1.2.2.2. Atš ķirīgi dalībvalstu tiesiskie regul ējumi par nelauksaimnieciskiem produktiem........ 8  
2. Potenci ālie ekonomiskie, soci ālie un kult ūras guvumi, ko rada ĢIN aizsardz ības 
attiecināšana uz nelauksaimnieciskiem produktiem ES l īmenī.................................................. 8  
2.1. Nelauksaimniecisko ĢIN ekonomiskais potenci āls ............................................................ 8  
2.2. Ieguvumi pat ērētājiem......................................................................................................... 9  
2.3. Atbalsts ES starptautiskajai darb ībai, lai stiprin ātu ĢIN sniegto aizsardz ību................... 10  
2.4. Eiropas trad īciju, zinātības, kultūras izpausmju daudzveid ības un kult ūras mantojuma 
saglabāšana un tur ēšana cieņā.................................................................................................. 11  
3. Jautājumi un probl ēmas, kas j ārisina, lai nelauksaimnieciskie produkti var ētu potenci āli 
pretendēt uz ĢIN aizsardz ību................................................................................................... 11  
4. Alternat īvas saskaņotai aizsardz ībai ES mērogā.................................................................. 12  
II. — Iesp ējas ĢIN aizsardz ībai ES līmenī.............................................................................. 14  
1. Aizsardz ības mērķi un kritēriji............................................................................................. 14  
1.1. Kādām jābūt zīmēm — nosaukumi un simboli................................................................. 14  
1.2. Uz kādām norādēm ĢIN aizsardz ību nevajadz ētu attiecin āt?........................................... 15  
 
3 
 2. Kam būtu jāpiemēro ĢIN aizsardz ība — horizont āla vai uz nozaru principu pamatota 
pieeja?........................................................................................................................ ............... 16  
3. Saikne starp produktu un teritoriju....................................................................................... 16  
3.1. Cik ciešai vajadz ētu būt saiknei ar teritoriju? ................................................................... 16  
3.2. Kvalit āte un produkta specifik ācija................................................................................... 17  
3.3. Ar produktu saist ītā reputācija .......................................................................................... 18  
4. Kā pastiprin āt aizsardz ību .................................................................................................... 19  
4.1. Valstu ties ību aktu saska ņošana ........................................................................................ 19  
4.2. Vienotas ES l īmeņa sistēmas radīšana .............................................................................. 19  
5. Reģistrācija........................................................................................................................... 20 
5.1. Valsts p ārvaldes iest āžu funkcijas ES re ģistrācijas sistēmā.............................................. 20  
5.2. ES re ģistra pārvaldīšana .................................................................................................... 20  
5.3. Proced ūras saturs............................................................................................................... 21  
5.3.1. Pieteikumu iesniedz ēji.................................................................................................... 21  
5.3.2. Iebildumi pret k ādas ĢIN reģistrēšanu........................................................................... 21  
5.3.3. Maksa ................................................................................................................... .......... 22  
6. Aizsardz ības tvērums ........................................................................................................... 22  
6.1. Piešķirtās aizsardz ības līmenis .......................................................................................... 22  
6.2. ĢIN tiesību pārraudzība un īstenošana.............................................................................. 23  
6.3. Nelauksaimniecisko produktu ĢIN aizsardz ības ilgums .................................................. 24  
7. Pēc reģistrācijas.................................................................................................................... 24  
7.1. Aizsardz ības anulēšana ..................................................................................................... 24  
7.2. Potenci ālie konflikti starp ĢIN un pre ču zīmēm............................................................... 25  
Secinājumi........................................................................................................................... ..... 25  
 
 
 
 
 
 
 
 
  
 
 
 
 
4 
 Ievads 
 
Mūsdienu globaliz ētajā pasaulē patērētājiem pied āvātais produktu kl āsts ir gandr īz 
neierobežots. Lai pie ņemtu apzin ātu lēmumu, pat ērētājiem jāapkopo un j āsalīdzina 
informācija par aizvien liel āka skaita pre ču cenām un īpašībām. Cena un produkta 
pamatiezīmes ne vienm ēr ir vien īgie noteicošie faktori. Pat ērētāji meklē arī veidus, k ā 
identificēt autentiskus, ori ģinālas kvalitātes produktus, un cer, ka reklam ētie kvalitātes un citi 
īpašie rādītāji nodrošin ās tās īpašības, ko vi ņi novērtē un par ko bieži ir gatavi maks āt vairāk. 
 
Šajā nolūkā produktiem rakstur īgo reputāciju un/vai ar tiem saist ītos kvalit ātes rādītājus, kas 
izriet no to konkr ētās izcelsmes, var izkristaliz ēt tā sauktajā “ģeogrāfiskās izcelsmes nor ādē”, 
kura raksturo produktu. Ģeogrāfiskās izcelsmes nor ādes (ĢIN) lieto, lai nor ādītu preces 
izcelsmes valsti, re ģionu vai vietu, ja produkta īpašā kvalitāte, reputācija vai cita īpašība 
pamatā ir saistītas ar tā ģeogrāfisko izcelsmi, piem ēram, Bordo v īns [Bordeaux ], Murāno 
stikls [ Vetro di Murano ] vai Parmas š ķiņķis [Prosciutto di Parma ]. 
 ĢIN neapšaub āmi attiecas uz lauksaimniec ības produktiem, p ārtiku, vīniem un citiem 
alkoholiskajiem dz ērieniem, kuru ģeogrāfiskā izcelsme bieži vien ir saist īta vai nu ar augsnes 
vai klimata tieši rad ītām īpašībām (piemēram, vīniem), vai ar ī ar dabisko faktoru un re ģionā 
piemēroto tradicion ālo pārstrādes metožu (piem ēram, Bav ārijas alus [ Bayerisches Bier ]) 
apvienojumu. Tom ēr ĢIN lietošana neaprobežojas tikai ar lauksaimniec ības produktiem. ĢIN 
var uzsvērt arī konkrētas produkta īpašības, ko nosaka cilv ēciskie faktori produkta izcelsmes 
vietā
, piemēram, īpašas ražošanas prasmes un trad īcijas. Tas attiecas, piem ēram, uz 
rokdarbiem, ko parasti darina ar rok ām, izmantojot viet ējos dabas resursus, un kas parasti ir 
vietējo kopienu trad īcijas daļa. 
Eiropas Savien ībā (ES) ir daudz t ādu autentisku nelauksaimn iecisku produktu, kuru pamat ā ir 
tradicionālās zināšanas un ražošanas pa ņēmieni, kas bieži vien sak ņojas konkr ētas 
ģeogrāfiskās vietas kult ūras un soci ālajā mantojum ā, piemēram, čehu kristāls [Český křišťál] 
(Bohēmijas krist āls), skotu tartani [ Scottish tartans ], Kararas marmors [ Marmo di Carrara ] 
vai Meisenes porcel āns [ Meissner Porzellan ]. Visi šie produkti ir da ļa no Eiropas 
tradicionālajām zināšanām un prasmes, un t āpēc tiem ir noz īmīga vieta t ās kultūras 
mantojum ā un tie rada ieguld ījumu kult ūras un radošaj ā ekonomik ā. Tiem ir ar ī ievērojams 
ekonomiskais potenci āls ar nosac ījumu, ka ir nodrošin āti atbilstīgi apstākļi to izmantošanai. 
Inovācijai un tehnolo ģijas progresam ir b ūtiska noz īme vietējo zināšanu un mantojuma 
maksimālas izmantošanas nodrošin āšanā. 
ES ir pien ākums iev ērot noteikumus par ĢIN aizsardz ību atbilst īgi Līgumam par ar 
tirdzniecību saistītām intelektu ālā īpašuma ties ībām (TRIPS ), ko piem ēro visās 159 Pasaules 
Tirdzniec ības organiz ācijas (PTO) dal ībvalstīs un kas attiecin āms gan uz lauksaimniec ības, 
gan nelauksaimnieciskiem produktiem. Vis ās PTO dal ībvalstīs ĢIN ir jāaizsargā, lai 
sabiedrība netiktu maldin āta preču izcelsmes jaut ājumos un netiktu pie ļauta negod īga 
konkurence. Lai to pan āktu, PTO dal ībvalstīm ir atļauts izmantot daž ādus juridiskos 
instrumentus. Daž ās PTO dal ībvalstīs, tostarp 15 ES dal ībvalstīs, ir sui generis  tiesību akti par 
ĢIN aizsardz ību attiecībā uz nelauksaimnieciskiem produktiem. 
ES līmenī vienota ĢIN aizsardz ība pašlaik tiek nodrošin āta vīniem, stiprajiem 
alkoholiskajiem dz ērieniem, aromatiz ētajiem vīniem un lauksaimniec ības produktiem un 
pārtikas prec ēm. Saska ņota vai vienota nelauksaimniecisko produktu ĢIN aizsardz ība ES 
 
5 
 līmenī pašlaik nav ieviesta. T ās vietā piemēro dalībvalstu juridiskos instrumentus, k ā rezultātā 
dažādās Eiropas valst īs ir atšķirīgs juridisk ās aizsardz ības līmenis. Nelauksaimniecisko 
produktu ražot ājiem, kas v ēlas panākt kāda ĢIN aizsardz ību visā ES, jānodrošina aizsardz ība 
katrā dalībvalstī atsevišķi, kas īsti neatbilst iekš ējā tirgus uzdevumiem. 
Komisija identific ēja šo jaut ājumu 2011. gada pazi ņojumā “Intelektu ālā īpašuma ties ību 
vienotais tirgus”1 un ierosin āja rūpīgi analizēt nelauksaimniecisko produktu ĢIN aizsardz ības 
esošo tiesisko regul ējumu un t ā radītās sekas iekš ējā tirgū. 
“Pētījums par nelauksaimniecisko produktu ģeogrāfiskās izcelsmes nor āžu aizsardz ību iekšējā 
tirgū” (“pētījums”) tika pas ūtīts 2012. gad ā šā jautājuma turpm ākai izpētei2. Pētījumā, ko 
Komisija public ējusi 2013. gada mart ā, ir pausts uzsk ats, ka pašreiz ējie juridiskie instrumenti, 
kas pieejami ražot ājiem dalībvalstu un Eiropas l īmenī, nav pietiekami. Komisija 2013. gada 
22. aprīlī rīkoja atkl ātu jautājuma izskat īšanu, lai apspriestu p ētījuma rezult ātus un 
nodrošinātu platformu, kur ā tiktu plaši apspriesta vajadz ība pēc efektīvākas 
nelauksaimniecisko produktu ĢIN aizsardz ības ES l īmenī. Daudzas no iesaist ītajām 
ieinteresētajām person ām atbalstīja pētījumā pausto aicin ājumu nodrošin āt ES līmenī labāku 
ĢIN aizsardz ību nelauksaimnieciskiem produktiem. 
Ņemot vērā pētījuma rezult ātus un atkl ātās izskatīšanas iznākumu, Komisija izl ēma turpin āt 
analītisko darbu ar š īs zaļās grāmatas starpniec ību. Tās mērķis ir visplaš ākajā veidā 
apspriesties ar vis ām ieinteres ētajām person ām par to, vai Eiropas Savien ībā ir vajadz ība 
pastiprināt ĢIN aizsardz ību attiecībā uz nelauksaimnieciskiem produktiem un, ja atbilde ir 
pozitīva, kādai jābūt attiecīgajai pieejai. Visas ieinteres ētās personas tiek aicin ātas izteikties 
par šajā zaļajā grāmatā izvirzīto problēmu, atbildot uz konkr ētajiem turpm āk uzskaitītajiem 
jautājumiem. Komisija ņems vērā šīs apspiešan ās rezultātus, lemjot par to, vai ir atbilst īgi 
turpmāk rīkoties ES l īmenī. 
 
 
 
 
 
 
 
 
  
 
 
 
 
 
 
                                                
 
1 http://ec.europa.eu/intern al_market/copyright/docs /ipr_strategy/COM_2011_287_en.pdf . 
2 Pētījumu veica pirms Horv ātijas pievienošan ās Eiropas Savien ībai, un Horv ātija nav ietverta šaj ā pētījumā. 
 
6 
  
I. — ĢIN optim āla izmantošana: potenci ālie ieguvumi, ko dod ES ĢIN 
aizsardz ības attiecin āšana uz nelauksaimnieciskiem produktiem 
 
1. ĢIN Eiropas Savien ībā: pašreizējais stāvoklis 
 1.1. Kas ir ĢIN? 
 
ĢIN ir apz īmējums, parasti nosaukums, ko lieto prec ēm, kurām ir konkr ēta ģeogrāfiska 
izcelsme un īpašības, pazīmes vai reput ācija, ko pamat ā saista ar šo izcelsmes vietu. Tipisk ā 
gadījumā ģeogrāfiskās izcelsmes nor āde ietver vai ar ī šo norādi veido pre ču izcelsmes vietas 
nosaukums. Šo nosaukumu var kop īgi izmantot visi attiec īgā apgabala uz ņēmumi, kas ražo 
konkrētu produktu attiec īgā veidā. Šampanietis un Parmas š ķiņķis [Prosciutto di Parma ] ir 
pasaulē slavenu ĢIN piemēri. 
ĢIN kā intelektu ālo 
īpašuma ties ību aizstāvības mērķis ir nodrošin āt ražotājiem god īgu 
konkurenci un sniegt pat ērētājam uzticamu inform āciju par ražošanas vietu un/vai pa ņēmienu 
un produkta kvalit āti.3 Aizsardz ība, ko nodrošina ĢIN, ir būtiska tradicion ālu un augstas 
kvalitātes produktu (k ā arī ar tiem saist ītās zinātības un darbavietu) saglab āšanai. Tāpēc, 
aizsargājot ĢIN, tiek sniegts atbalsts maziem un vid ējiem uzņēmumiem (MVU) un 
ražotājiem. ĢIN uzsver saist ību starp cilv ēka darbību, kultūru, zemi un resursiem un pal īdz 
aizsargāt nemateri ālos aktīvus, tādus kā reputācija un kvalit ātes standarti. 
ĢIN aizsardz ība arī motivē ieguldīt jaunā tehnoloģijā un inovācijās, lai aizsarg ātu produktu 
augsto kvalit āti, vienlaikus saglab ājot konkur ētspēju. 
ĢIN piemīt īpašas iezīmes, kas atš ķir tās no citām intelektu ālā īpašuma ties ībām, proti, t ās 
parasti nepieder vienam atseviš ķam subjektam, k ā tas mēdz būt preču zīmju vai patentu 
gadījumā. ĢIN pieder veselai kopien ai, t. i., visiem ražot ājiem, kuru ražoto produktu 
izcelsmes vieta ir konkr ēts ģeogrāfiskais apgabals un kuru ražotie produkti atbilst attiec īgās 
ĢIN specifik ācijām. 
1.2. ĢIN aizsardz ības tiesiskais regul ējums 
 1.2.1. Starptautiskais tiesiskais regul ējums 
 
ĢIN aizsardz ība ir noteikta vair ākos Pasaules Intelektu ālā īpašuma organiz ācijas ( WIPO ) 
pārvaldītos līgumos, jo īpaši 1883. gada Par
īzes Konvencij ā par rūpnieciskā īpašuma 
aizsardzību4 un Lisabonas Vienošan ās par cilmes vietu nosaukumu aizsardz ību un to 
                                                 
3 Produktiem, kam ir ĢIN nosaukums, k ā jebkuriem citiem produktiem, ir j āatbilst esošajai ES “pamatpras ību” sistēmai un 
produktu nekait īguma pras ībām, kas nodrošina iekš ējā tirgus pien ācīgu darbību, indivīdiem nekait īgus produktus un citu 
konkrētu sabiedr ības interešu, piem ēram, vides vai energoefektivit ātes, aizsardz ību. 
4 Parīzes konvencij ā ir vispārēja atsauce uz “izcelsmes nor ādēm” vai “izcelsmes vietu apliecin ājumiem ” k ā rūpnieciskā 
īpašuma objektiem, bet šie j ēdzieni tajā nav defin ēti. Šīs konvencijas l īgumslēdzējas puses ir visas ES dal ībvalstis. 
 
7 
 starptautisko re ģistrāciju.5 Turklāt TRIPS  līguma 22. l īdz 24. punkt ā ir aplūkota ģeogrāfisko 
izcelsmes nor āžu starptautisk ā aizsardzība PTO.6 
Šīs starptautisk ās vienošan ās ļauj piešķirt ĢIN aizsardz ību visiem produktu veidiem — gan 
lauksaimniec ības produktiem, gan nelauksa imnieciskiem produktiem. Tom ēr tās būtiski 
atšķiras defin īcijās, darbības jomā, attiecīgajos izpildes pas ākumos un citos ĢIN aizsardz ības 
aspektos. 
1.2.2. Tiesiskais regul ējums Eiropas Savien ībā 
 
Eiropā ĢIN nodrošin āta aizsardz ība ir pieejama gan lauksaimniec ības, gan ar ī 
nelauksaimnieciskiem produktiem. Lauksaimniec ības produktiem un p ārtikas prec ēm (vīni, 
stiprie alkoholiskie dz ērieni) ir vienota aizsardz ība, kas tiek nodrošin āta tikai ES l īmenī. 
Nelauksaimniecisko produktu ĢIN ir aizsarg ātas tikai dal ībvalsts/re ģiona līmenī ar dažādu 
dalībvalsts tiesisko regul ējumu starpniec ību. 
1.2.2.1 Vienota aizsardz ība ES līmenī, ko attiecina tikai uz lauksaimniec ības produktiem 
un pārtikas prec ēm  
ES līmenī vienota ĢIN aizsardz ība ir noteikta tikai v īniem (1970), stiprajiem alkoholiskajiem 
dzērieniem (1989), aromatiz ētajiem vīniem (1991) un citiem lauksaimniec ības produktiem un 
pārtikas prec ēm (1992). Attiec īgo sistēmu galvenais uzdevums ir veicin āt kvalitāti, dažādību 
un vērtību pārtikas aprit ē, saglabāt nozares tradicion ālo zinātību un stimul ēt diversifik āciju un 
nodarbinātību lauku apvidos. Ar šo sist ēmu starpniec ību attiecīgo produktu aizsarg ātajiem 
nosaukumiem tiek nodrošin āta plaša vienota aizsardz ība visā Eiropas Savien ībā, ko panāk, 
izmantojot tikai vienu pieteikuma proced ūru. ES līmenī 2014. gada apr īļa beigās bija reģistrēti 
336 stipro alkoholisko dz ērienu, 1577 v īnu un 1184 p ārtikas pre ču un lauksaimniec ības 
produktu nosaukumi. Eiropas Savien ības ĢIN aplēstā pārdošanas v ērtība 2010. gad ā 
sasniedza EUR 54,3 miljardus, no k ā EUR 11,5 miljardus ienesa pre ču eksports (15 % no ES 
eksportētā pārtikas un dz ērienu nozares apjoma). 
Eiropas Savien ības Tiesa ir apstiprin ājusi, ka ĢIN ir intelektu ālā īpašuma ties ības.7 ES 
sistēma to aizsardz ībai ir ekskluz īva un neļauj dalībvalstīm īstenot atseviš ķas, paralēlas valsts 
vai reģionālās shēmas (kā tas, piem ēram, ir pre ču zīmju jomā).8 Valsts sist ēmas pastāv tāpēc, 
lai reglament ētu pirmo posmu pieteikšan ās procesā ES ĢIN reģistrēšanai un nodrošin ātu tai 
turpmāku administrat īvo izpildi (t. i., veicot ofici ālās pārbaudes par atbilst ību ražotāju 
noteiktajām produktu specifik ācijām un pārraugot to, k ā ĢIN tiek izmantotas tirg ū).9 
                                                 
5 Desmit ES dal ībvalstis ir Lisabonas Vienošan ās līgumslēdzējas puses. To ir ratific ējušas septi ņas ES dal ībvalstis: Bulg ārija, 
Čehijas Republika, Francija, It ālija, Portug āle, Slovākija un Ung ārija. Trīs valstis to ir parakst ījušas, taču nav ratific ējušas: 
proti, Spānija, Grie ķija un Rum ānija. 
6 TRIPS  22. punkt ā ir sniegta ĢIN definīcija, un taj ā ir formul ēts PTO dal ībnieku visp ārējs pienākums nodrošin āt aizsardz ību 
pret ĢIN maldinošu lietošanu un t ādu lietošanu, kas v ērtējama kā negodīga konkurence. Taj ā ir prasība dalībvalstīm atteikt 
vai atzīt par neder īgu tādu preču zīmju reģistrāciju, kas piln īgi vai daļēji sastāv no ģeogrāfiskas izcelsmes nor ādes attiec ībā 
uz precēm, kuru izcelsme nav saist īta ar norādīto teritoriju, ja izcelsmes nor ādes lietošana pre ču zīmē varētu maldin āt 
sabiedrību par šādu preču patieso izcelsmes vietu. TRIPS  23. punkts pieš ķir augstāku aizsardz ības līmeni vīnu un stipro 
alkoholisko dz ērienu ĢIN. Līguma 23. punkta 1. apakšpunkt ā ir noteikts absol ūtas aizsardz ības standarts, kas prasa pus ēm 
nepieļaut vīnu / stipro alkoholisko dz ērienu ĢIN reģistrāciju tādiem vīniem vai stiprajiem alkoholiskajiem dz ērieniem, kuri 
nav izgatavoti attiec īgajā ģeogrāfiskajā vietā, pat tad, ja pre ču patiesā izcelsme ir nor ādīta vai ģeogrāfiskā norāde tiek 
lietota tulkojum ā vai kopā ar tādiem izteicieniem k ā “veids”, “tips”, “stils”, “imit ācija” vai taml īdzīgi. ĢIN vīniem un 
stiprajiem alkoholiskajiem dz ērieniem ir aizsarg ājama pat tad, ja nepareizs ĢIN lietojums neb ūtu patērētājam maldinošs. 
7 Skatīt spriedumu liet ā C-3/91 Turrón de Jijona , 37. punkts, vai liet ā C-108/01 Prosciutto di Parma , 64. punkts. 
8 Skatīt spriedumu liet ā C-478/07 Budĕjovický Budvar , 114. punkts. 
9 Skatīt spriedumu liet ā C-35/13, Felino , 28. punkts. 
 
8 
  
ES sistēma lauksaimniec ības produktu ĢIN aizsardz ībai kopum ā tiek uzskat īta par sekm īgu, 
kā to parāda nesen veiktais Eiropas Komisijas pas ūtītais pētījums.10 Tā ir devusi materi ālu 
labumu pat ērētājiem un ražot ājiem, piem ēram, patērētājiem sīku inform āciju un kvalit ātes 
garantiju, ražot ājiem stabil āku peļņas normu, lab āku atpazīstamību, ko nereti sniedz dal ība 
gadatirgos, piek ļuvi jauniem iekšzemes un/vai eksporta tirgiem, lab āku piekļuvi 
finansējumam preces virz īšanai tirg ū un ieguld ījumu atbalstam. ĢIN nodrošin ātā aizsardzība 
arī palīdz uzturēt vietējo infrastrukt ūru un saglab āt nodarbin ātību, jo īpaši nabadz īgākajos 
apgabalos, t ādējādi radot labumu sabiedr ībai kopum ā. 
1.2.2.2. Atš ķirīgi dalībvalstu tiesiskie regul ējumi par nelauksaimni eciskiem produktiem 
 
Dalībvalstu likumi par nelauksaimniecisko ĢIN aizsardz ību vēl nav saska ņoti. Tāpēc 
attiecīgais tiesiskais regul ējums dažādās dalībvalstīs būtiski atšķiras. Defin īcijas, reģistrācijas 
procedūras un izmaksas, aizsardz ības tvērums un izpildes pas ākumi ir iev ērojami atš ķirīgi. Tā 
rezultātā nelauksaimniecisk ām ĢIN atkarībā no ražot ājas valsts ir atš ķirīgs aizsardz ības 
līmenis, kas balst ās uz pamataizsardz ību, kura paredz ēta TRIPS  līgumā. 
Uz nelauksaimnieciskiem produktiem vis ās dalībvalstīs ir attiecin āmi likumi pret negod īgu 
konkurenci un pat ērētāju maldin āšanu. Attiecin āmi ir arī likumi par pre ču zīmēm, kuri ar ī var 
nodrošināt zināmu aizsardz ību. Sui generis  sistēmas, kas nodrošina ĢIN aizsardz ību 
nelauksaimnieciskiem produktiem,  pašlaik darbojas 15 dal ībvalstīs.11 Šie likumi ir daž ādi, 
sākot no re ģionālā vai valsts l īmeņa normatīvajiem aktiem, kas reglament ē īpašus amatus 
(piemēram, keramikas ražošanu), l īdz īpašiem likumiem par konkr ētiem produktiem 
(piemēram, Zolingenas nažiem) vai re ģionālas vai valsts noz īmes tiesību aktiem, ar kuriem 
tiek aizsarg āti visi nelauksaimnieciskie ĢIN produkti.12  
Jautājums 
1. Vai saskat āt priekšroc ības vai tr ūkumus taj ā, ka pašreiz katr ā ES dal ībvalstī 
nelauksaimniecisko produktu ĢIN aizsardz ību nosaka daž ādos līmeņos un ar daž ādiem 
līdzekļiem? Lūdzu, paskaidrojiet savu atbildi! 
 
 
2. Potenci ālie ekonomiskie, soci ālie un kult ūras guvumi, ko rada ĢIN aizsardz ības 
attiecināšana uz nelauksaimnieciskiem produktiem ES l īmenī 
 2.1. Nelauksaimniecisko ĢIN ekonomiskais potenci āls 
 
Nelauksaimniecisko produktu ražot ājiem varētu būt divi galvenie potenci ālie guvumi, ko dod 
saskaņota ES ĢIN sistēma. Viņu ražoto produktu atš ķirīguma un pievilc ības paaugstin āšanās, 
pateicoties kvalit ātes un izcelsmes garantij ām visā Eiropas Savien ībā, varētu palielin āt 
                                                
 
10 Pētījums Value of production of agricultural pr oducts and foodstuffs, wines, aromatised  wines and spirits protected by a 
geographical indication  (Ģeogrāfiskās izcelsmes nor āžu (ĢIN) aizsarg āto lauksaimniec ības produktu un p ārtikas pre ču, 
vīnu, aromatiz ēto vīnu un stipro alkoholisko dz ērienu ražošanas v ērtība) ir pieejams vietn ē 
http://ec.europa.eu/agriculture/ external-studies/value-gi_en.htm . 
11 Beļģijā (Valonij ā), Bulgārijā, Čehijas Republik ā, Horvātijā, Igaunijā, Francijā, Latvijā, Polijā, Portugālē, Rumānijā, 
Slovākijā, Slovēnijā, Spānijā (Mursijas re ģionā), Ungārijā un Vācijā, sk. pētījuma 30. lpp. 
12 Pētījums par nelauksaimniecisko produktu ģeogrāfiskās izcelsmes nor āžu aizsardz ību iekšējā tirgū, 29.–73. lpp.: 
http://ec.europa.eu/internal_marke t/indprop/docs/geo-indications/130322_geo- indications-non-agri-study_en.pdf. 
 
9 
 pārdošanas apjomus13 un tiktu izveidota efekt īvāka un vienveid īgāka ES līmeņa aizsardz ība 
pret zaudējumiem, ko rada viltojumi un imit ācijas. 
ĢIN aizsardz ība var attiekties uz jebk ādiem nelauksaimnieciskiem produktiem un ražošanas 
paņēmieniem, s ākot ar produktiem, ko ražo ar zema un vid ēja līmeņa tehnolo ģijām, 
piemēram, čehu kristālu (Bohēmijas krist āls), līdz tehnolo ģiski sarež ģītākiem produktiem.. 
Pētījumā nesen tika l ēsts, ka tieš ā un netieš ā nodarbin ātība nelauksaimniecisko ĢIN produktu 
nozarē Eiropā nodrošina l īdz pat 4,08 miljoniem darbavietu.14 Šīs darbavietas ir galvenok ārt 
MVU, kas atrodas nabadz īgākajos reģionos.15 Divās trešdaļās no nelauksaimniecisko ĢIN 
produktu izcelsmes re ģioniem nabadz ība vai bezdarbs p ārsniedz 20 % l īmeni. 
ĢIN aizsarg āto nelauksaimniecisko produktu reput ācijas un/vai kvalit ātes garant ēšana visā 
Eiropas Savien ībā varētu palīdzēt ražotājiem piek ļūt valsts iest āžu nodrošin ātajam 
finansējumam preces noieta veicin āšanai un ieguld ījumu atbalstam un veicin ātu labāku 
piekļuvi gadatirgiem. Iesp ēja pievienoties saska ņotai ES m ēroga ĢIN shēmai varētu arī 
uzlabot aizsarg ātā nosaukuma kolekt īvo organiz āciju un p ārvaldību ražotāju asociāciju 
spēkiem.  
Labi pazīstamas ĢIN varētu palielin āt izcelsmes vietas vai re ģiona popularit āti un rad īt 
daudzkāršotu ietekmi, piem ēram, veicin āt tūrismu,16 gadatirgus un kult ūras pasākumus, un 
šādi radīt plašākas darba iesp ējas.17 
 Nodarbin ātību, ko rada konkr ēts produkts, kuram ir ĢIN, parasti nevar p ārcelt uz citu vietu, jo 
produktam ir iekš ēja saikne ar teritoriju. No š ā viedokļa konkrētu reģionu labkl ājības 
uzlabošana, pieš ķirot ĢIN aizsardz ību nelauksaimnieciskiem produktiem, var ētu palīdzēt 
saglabāt darbavietas un materi ālo labklājību dažos ekonomiski nestabilos apgabalos.  
Jautājumi 
2. Vai uzskat āt, ka stipr ākas un saska ņotas ES ĢIN aizsardz ības nodrošin āšana 
nelauksaimnieciskiem produktiem var ētu radīt pozitīvu ekonomisko ietekmi iekš ējā tirgū 
ES līmenī, kā tas izklāstīts iepriekš? 
3. Vai saskat āt negatīvu ietekmi, ko š āda aizsardz ība varētu radīt ES ekonomikai? 
 
 
2.2. Ieguvumi pat ērētājiem 
 
ĢIN ļauj tiem pat ērētājiem, kuri piev ērš uzman ību produktu ģeogrāfiskajai izcelsmei, jut īgi 
izturas pret kult ūru un trad īcijām, kas tajos iemiesotas, un kuriem r ūp preču īpašības vai 
kvalitāte, pieņemt apzin ātu, drošu l ēmumu, pamatojoties uz uzticamu inform āciju.18 ĢIN 
                                                 
13Turklāt ĢIN statuss ir svar īgs, lai ražot āji varētu sākt piegādes lieliem mazumtirgot ājiem un atrast jaunus klientus ārpus 
apgabaliem, kuros pat ērētāji produktus jau ilgi paz īst un ir iem īļojuši. Turkl āt, tā kā patērētāji ārvalstu tirgos uzskata ĢIN 
par papildu garantiju produkta kvalit ātei, ko pārbaudījušas ārējas iestādes, ĢIN nosaukums pal īdz ražotājiem piek ļūt 
jauniem eksporta tirgiem. 
14 Pētījums, 133. lpp. 
15 Avots — Eiropas statistika par nabadz ību un bezdarbu NUTS  2 reģionā. Piemēram, tas attiecas uz Bin čes mežģīnēm 
(Beļģijā) vai Olhao Marinha melnajiem m āliem (Portug ālē). 
16 Piemēram, Eiropas Keramika s maršrutu (ko Eiropas Padome kopš 2012. gada maija sertific ējusi kā “kultūras maršrutu”), 
kas veidots ar m ērķi uzlabot pievilc ību keramikas darin āšanas teritorij ām kā ilgtspējīgam tūrisma galam ērķim. 
17Skatīt Geographical Indications, An introduction (Ģeogrāfiskās izcelsmes nor ādes. Ievads), WIPO : 
http://www.wipo.int/export/ sites/www/freepublications/e n/geographical/952/wipo_pub_952.pdf . 
18 Saskaņā ar Eurobarometer  298. aptauju 2008. gad ā 26 % pat ērētāju norādīja, ka viņiem interes ē nepārtikas pre ču izcelsmes 
valsts (ne pašas ĢIN), kas tika min ēta kā 4. svarīgākais faktors p ēc cenas, nekait īguma un z īmola. 
 
10 
 mērķis ir nodrošin āt patērētājiem pārliecību, ka produktam piem īt noteikta kvalit āte, īpašība 
un/vai reput ācija tā konkrētās izcelsmes vietas d ēļ, ja viņi to uzskata par v ērtību. 
Oficiālajām pārbaudēm vai pārraudzības mehānismiem, kas nodrošina aizsarg ātas ĢIN 
produktu atbilst ību produktu specifik ācijai, ir ļoti svarīga nozīme tajās ES ĢIN sistēmās, 
kuras pašreiz ir sp ēkā lauksaimniec ībā. ĢIN aizsardz ība ir rīks ĢIN nosaukumu negod īgas 
izmantošanas nov ēršanai tirg ū. Tās mērķis nav ierobežot pat ērētājiem pieejamo produktu 
izvēli, bet gan rezerv ēt konkrētu nosaukumu attiecin āšanai uz prec ēm, kuras atbilst produkta 
specifikācijai un kur ām ir nepārprotama ģeogrāfiska saikne. T ā neliedz citiem ražot ājiem laist 
tirgū tāda paša veida preces ar citu nosaukumu. B ūtībā ĢIN ir paredz ētas patērētāju 
aizsardzībai pret tādu preču iegādi, kam nav gaid īto pazīmju un īpašību, par kur ām viņi varētu 
būt gatavi maks āt vairāk.19 
 
Jautājumi 
4. Vai uzskat āt, ka saska ņotas ES ĢIN aizsardz ības nodrošin āšana nelauksaimnieciskiem 
produktiem var ētu sniegt ieguvumu pat ērētājiem?  
5. Vai saskat āt iespējami negat īvas sekas pat ērētājiem?  
 
2.3. Atbalsts ES starptautiskajai darb ībai, lai stiprin ātu ĢIN sniegto aizsardz ību 
 
Vienotas ES aizsardz ības izveide nelauksai mniecisko produktu ĢIN var pozit īvi ietekm ēt 
sarunas par tirdzniec ības nolīgumiem ar treš ām valstīm, kas v ēlas nodrošin āt labāku 
aizsardzību savām nelauksaimniecisko produktu ĢIN Eiropas Savien ībā. Saskaņotas un 
viendabīgas ES ĢIN aizsardz ības sistēmas trūkums attiec ībā uz nelauksaimnieciskiem 
produktiem ietekm ē ES spēju risināt šo jaut ājumu divpus ējās sarunās un pan ākt ES 
lauksaimniec ības produktu ĢIN lielāku aizsardz ību šajās valstīs. Trešo valstu 
nelauksaimniecisko ĢIN aizsardz ība ES tirg ū aizvien vair āk ir kļuvusi par noz īmīgu faktoru 
vairākās divpusējās sarunās ar ES tirdzniec ības partneriem. Tiem bieži vien ir ļoti bagātas 
tradīcijas attiec ībā uz plaši paz īstamiem rokdarbiem un nelauksaimnieciskiem produktiem; 
piemēram, Indija aizsarg ā konkrētas nelauksaimniecisk ās ĢIN, kas attiecas uz sari, 
apgleznotu z īdu un šall ēm. 
Vienota Eiropas sist ēma nelauksaimniecisko ĢIN aizsardz ībai varētu nākt par labu ar ī 
daudzpus ējā līmenī PTO kontekst ā risinātām ES sarun ām ĢIN aizsardz ības līmeņa 
uzlabošanai. PTO Dohas Att īstības programmas sarun ās ES ir r īkojusies, lai uz visiem 
produktiem attiecin ātu augsto aizsardz ības līmeni, kas šobr īd ir piešķirts tikai v īniem un 
stiprajiem alkoholiskajiem dz ērieniem. 
Jautājums 
6. Vai uzskat āt, ka saska ņota ES mēroga ĢIN aizsardz ība nelauksaimnieciskiem produktiem 
ES tirdzniec ības attiec ībās ar trešām valstīm būtu potenci āli izdevīga vai neizdev īga? 
Kādās jomās jūs to redzat?  
 
                                                 
19Ražotājiem ir jēgpilni ieguld īt līdzekļus augstas kvalit ātes produktu ražošan ā tikai tad, ja produktu kvalit āte tiek dar īta 
zināma patērētājiem. Ja uz ņēmums izlemj ražot augstas kvalit ātes produktus, šis l ēmums rada atdevi n ākotnē, ražotājam 
veicot ilgtermi ņa ieguldījumus labas reput ācijas radīšanā. Tāpēc uzņēmumam ir motiv ācija ieguld īt savas reput ācijas 
veidošanā un šādi saņemt augst āku cenu tikai t ādā gadījumā, ja patērētāji apzinās kvalitāti. Patērētājs savukārt gūst plašu 
augstas kvalit ātes un drošu produktu kl āstu. 
 
11 
  
2.4. Eiropas trad īciju, zin ātības, kult ūras izpausmju daudzveid ības20 un kult ūras 
mantojuma saglab āšana un tur ēšana cieņā 
 
Labākais veids, k ā nodrošin āt konkurētspēju tipiskiem nelauksaimnieciskiem produktiem, kas 
var pretend ēt uz ĢIN, ir uzsv ērt to autentiskumu, atš ķirīgo kvalitāti un citas īpatnības, ko 
novērtē patērētāji. Šie produkti ir pak ļauti pastāvīgam spiedienam, ko rada produkti, kuri 
uzurpē to reput āciju, bieži vien ir zem ākas kvalit ātes un tiek p ārdoti par zem āku cenu. 
Produkti, kas var pretend ēt uz ĢIN, var veiksm īgi konkur ēt godīgas konkurences apst ākļos; 
tomēr, ja atdarin ājumi, izmantojot ģeogrāfisko nosaukumu, kas saist ās ar oriģinālā produkta 
reputāciju, gūst labumu no š ā produkta reput ācijas, autentiskuma un gaid āmās kvalitātes, tad 
sākotnējo produktu ražošana var galu gal ā tikt pārtraukta un tie var izzust, piem ēram, Lietuvas 
linu audumu ražošana. ĢIN produkti saglab ā dzīvu tradicion ālo un vērtīgo zinātību, un tā tiek 
nodota no paaudzes paaudz ē. To ražošanas pa ņēmieni un ar to saist ītās papildu darb ības 
nodrošina viet ējai sabiedr ībai pašidentifik ācijas punktu, kas veidojies ilgus gadus. ĢIN 
produkti sp ēcina sadarb ības tīklus ražot āju starpā, kā arī starp ražot ājiem un cit ām 
ieinteresētām vietējām strukt ūrām, piem ēram, sabiedriskaj ām iestādēm un t ūrisma 
organizācijām. Tāpēc tie palīdz radīt sociālo kapitālu reģionā. Visbeidzot, ja ĢIN produkti 
pienācīgas aizsardz ības trūkuma dēļ izzudīs, var ciest noz īmīgs Eiropas v ēsturiskā, kultūras 
un sociālā mantojuma elements. 
Jautājumi 
7. Vai uzskat āt, ka nelauksaimniecisko produktu ĢIN saskaņota aizsardz ība ES līmenī ļautu 
saglabāt tradicion ālās kultūras un m ākslas mantojumu, kas izpaužas attiec īgajos 
produktos? L ūdzu, paskaidrojiet savu atbildi!  
8. Vai šāda aizsardz ība palīdzētu vairot soci ālo kapitālu ražošanas apgabalos?  
 
3. Jautājumi un probl ēmas, kas j ārisina, lai nelauksaimnieciskie produkti var ētu 
potenciāli pretend ēt uz ĢIN aizsardz ību 
 
Jo stiprāka ir kādas ĢIN reputācija un jo vair āk tā tiek atzīta, jo lielāka iespēja, ka konkurenti 
to izmantos sav ā labā un šo nosaukumu negod īgi lietos prec ēm, kuru izcelsmes vieta nav 
konkrētais ģeogrāfiskais apgabals un/vai  kuras neatbilst attiec īgajai produktu specifik ācijai 
vai kvalit ātes īpašībām, uz ko nor āda nosaukums. ĢIN negod īga lietošana at ņem 
likumīgajiem tirgot ājiem ienākumus un tirgus da ļu, kā arī potenciāli kaitē to reputācijai un 
rada papildu izmaksas par juridisko pal īdzību. 
Saskaņā ar pētījumu 57,4 % gad ījumos no analiz ētajiem produktiem (94) tika atkl ātas 
ievērojamas probl ēmas un zaud ējumi, ko rad īja neatbilstošs attiec īgo ĢIN lietojums.21 Tostarp 
bija šādi gadījumi:  
• produktu atdarin ājumi no tās pašas valsts,22 citām ES valst īm23 vai trešām valstīm, jo 
īpaši Āzijā;24  
                                                 
20 Eiropas Savien ība kopš 2006. gada ir pievienoj usies UNESCO Konvencijai par kult ūras izpausmju daudzveid ības 
aizsardzību un veicin āšanu, un saska ņā ar Līguma par ES darb ību 167. pantu Savien ība, rīkojoties saska ņā ar citiem l īgumu 
noteikumiem, ņem vērā kultūras aspektus, jo īpaši, lai respekt ētu un veicin ātu kultūru daudzveid ību. 
21Pētījums, 97. lpp. 
22Obusonas pakl āji [tapisserie d’Aubusson ], Mustjēras fajanss [ faience de Moustiers ] (māla izstrādājumi), Burgo ņas akmens 
plāksnes [ Pierre de Bourgogne ] utt. 
 
12 
 • atsaukšan ās uz aizsarg āto nosaukumu, attieci not to uz nesaist ītiem produktiem, 
piemēram, formul ējums “beļģu akmens”, kas attiecin āts uz Pierre bleue de Belgique  
viltojumu, Turcijas marmors, kas laists tirg ū ar nosaukumu Botticino Royal  un 
“jaunais Boti čino” ( The New Botticino );25 vai  
• atsaukšan ās uz aizsarg āto nosaukumu, attiecinot to uz produktiem, kas nav t ā paša 
veida produkti, piem ēram, Ķīnas granīts, Indijas š īferis un plienakmens no cit ām 
valstīm, kurās izmanto nosaukumu “dabiskais akmens no Kast īlijas un Leonas”.26  
Prasības celšana pret p ārkāpējiem var uz ņēmumam rad īt ievērojamus finansi ālus izdevumus. 
Piemēram, aplēstie Český granát  (Čehijas Republika) izde vumi par lietas izskat īšanu 
administrat īvajās iestādēs ir CZK 200 000 (aptuveni EUR 7770) gad ā, un Zolingenai tie ir 
aptuveni EUR 50 000 gad ā.27 Atkarībā no situācijas izmaksas par efekt īvas aizsardz ības 
nodrošināšanu var b ūt ievērojami augst ākas. 
Pētījums rāda, ka ražot āji izmanto daž ādas stratēģijas, lai aizsarg ātu sevi no p ārkāpumiem, 
piemēram, raksta protesta v ēstules (piem ēram, Herisas tv īds [Harris Tweed ], Švarcvaldes 
pulksteņi ar dzeguzi [ Schwarzwälder Kuckucksuhr ]), veic viltojumu apkarošanas kampa ņas 
(piemēram, Šveices pulkste ņi [Swiss Watches ]), reģistrē preču zīmes (piem ēram, Ceramica 
Artistica e tradizionale  di Vietri sul Mare ) vai ceļ prasību tiesā (piemēram, Deruta ceramics , 
Murāno). 
Pētījumā ir secināts, ka šo darb ību rezultāts tomēr bieži ir neskaidrs t āpēc, ka nav vienotas ES 
juridiskās sistēmas nelauksaimniecisko ĢIN aizsardz ībai, un t ā rezultātā rodas daž ādas 
sistēmas ar daž ādas pakāpes aizsardz ību un tās īstenošanas veidu, un tr ūkst skaidras vienotas 
sistēmas. 
Jautājumi 
9. Vai uzskat āt, ka saska ņota ES mēroga ĢIN aizsardz ība nelauksaimnieciskiem produktiem 
varētu palīdzēt ražotājiem aizst āvēt sevi pret atdarin ājumiem un p ārkāpumiem? L ūdzu, 
paskaidrojiet savu atbildi! 
10. Kā konkurējoši ražotāji varētu sevi aizsarg āt pret to, ka ĢIN varētu tikt apiets? 
 
 
4. Alternat īvas saska ņotai aizsardz ībai ES m ērogā 
 
Pētījumā tika noskaidrots, ka sp ēkā esošie dal ībvalstu instrumenti rada zin āmu aizsardz ības 
līmeni, ja tos izmanto ĢIN aizsardz ības nodrošin āšanai nelauksaimnieciskiem produktiem ES 
mērogā. 
Likumi pret negod īgu konkurenci28 un patērētāju maldin āšanu, kas ir sp ēkā visās dalībvalstīs, 
nodrošina aizsardz ību pret negod īgu komercpraksi, tostarp maldinošu inform āciju par 
                                                                                                                                                         
23Piemēram, Itālijā izgatavotas Burgo ņas akmens pl ātņu imitācijas, Rum ānijā izgatavotas Mur āno stikla imit ācijas. 
24Piemēram, Binšes mež ģīnes [ dentelles de Binche ], Kararas marmors, Mur āno stikls, Horezu keramika [ Horezu ceramics ], 
dabiskais akmens no Kast īlijas un Leonas. 
25 Botičino [Botticino ] ir pilsēta Brešas provinc ē Itālijā. 
26Pētījums, 99. lpp. 
27Turpat, 109. lpp. 
28Negodīgu konkurenci var defin ēt kā “jebkuru konkurences darb ību, kas ir pretrun ā godīgai uzņēmējdarbības praksei un 
rūpnieciskai komercjaut ājumu risin āšanai”. 
 
13 
 produkta galvenaj ām pazīmēm, piemēram, ģeogrāfisko izcelsmi.29 Tomēr praksē šie likumi 
tikai ierobežot ā mērā spēj nodrošin āt aizsardz ību pret nelauksaimniecisko nosaukumu 
neatbilstīgu izmantošanu. 
Turklāt šie likumi daž ādās dalībvalstīs vēl aizvien b ūtiski atšķiras. Piem ēram, par šo likumu 
izpildi ir atbild īgas dažādas valsts, re ģionālās vai vietējās struktūras30 (piemēram, Spānijā) vai 
arī privātas patērētāju apvien ības (piem ēram, Vācijā), un tas noz īmē, ka pastāv atšķirīgas 
izmaksas, proced ūras un ofici ālās prasības. Saska ņā ar pētījumu31 tajās valstīs, kurās izpildi 
nodrošina ar š ādu struktūru starpniec ību, netika konstat ēti piemēri, kas liecin ātu par rīcību 
nelauksaimniecisko ĢIN aizsardz ībai. 
Turklāt no pētījuma izriet, ka ražot āji bieži vien nerosina civillietu pret negod īgu praksi, jo tas 
var radīt ievērojamas izmaksas un bieži vien ir gr ūti iegūt pierādījumus.32 
Aizsardzībai, ko sniedz pre ču zīmes, arī ir robežas. T ā dod preču zīmes īpašniekam ties ības 
nepieļaut, ka pre ču zīmi izmanto jebkurš cits. Izraudz ītajai preču zīmei (nosaukumam, 
logotipam utt.) nav j ābūt nekādai saiknei ar produktie m vai to izcelsmi. Savuk ārt aizsarg ātas 
ĢIN mērķis ir nodrošin āt patērētājiem garantiju, ka preces ir ražotas konkr ētā vietā un tāpēc 
tām ir seviš ķas īpašības. Tāpēc preču zīme parasti nevar sniegt t ādu pašu inform āciju un 
garantijas k ā ĢIN. 
Dažos gad ījumos ĢIN var būt zināma aizsardz ība saskaņā ar likumiem par pre ču zīmēm, 
konkrētāk, saistībā ar kolekt īvām preču zīmēm vai sertifik ācijas zīmēm. Kolekt īvās preču 
zīmes ir ražot āju grupas (piem ēram, apvien ības) kopīpašums, un t ās var izmantot vair āk nekā 
viena persona, ja vien lietot ājs ir grupas loceklis un iev ēro tās noteikumus. Sertifik ācijas zīme 
pieder sertific ētājai juridiskajai personai, kas p ārbauda to, lai z īme tiktu izmantota saska ņā ar 
sertifikācijas standartiem. Sertific ētājs kontrol ē zīmes lietošanu, un tam ir ekskluz īvas tiesības 
nepieļaut neatļautu zīmes lietošanu. Sertific ētājs pašu zīmi parasti nevar izmantot, un to var 
lietot jebkurš, kas atbilst sertifik ācijas standartiem. Š āda veida aizsardz ībai ir dažas paz īmes, 
kas rakstur īgas ĢIN aizsardz ībai. Tom ēr vispārīgajos ties ību aktos par pre ču zīmēm nav 
paredzēti kādi iepriekš defin ēti standarti, jo īpaši saistība ar konkr ētu ģeogrāfisku apgabalu, 
un turētājam ir dota piln īga brīvība definēt pašam savus lietošanas noteikumus. T ātad 
kolektīvajām preču zīmēm un sertifik ācijas zīmēm nav ĢIN shēmai rakstur īgo pamatgarantiju 
pazīmju.33 Pašreizējā ES preču zīmju sistēma neietver sertifik ācijas zīmes, bet ļauj ĢIN preču 
ražotājiem reģistrēt savu nosaukumu k ā Kopienas kolekt īvo preču zīmi. 
                                                 
29Direktīvā 2005/29/EK ir defin ēta negodīga komercprakse, kas ir aizliegta Eiropas Savien ībā un pārējās trīs EEZ valst īs. Šīs 
direktīvas 6. pant ā ir uzsvērts, ka komercprakse j āuzskata par maldinošu, ja, to īstenojot, tiek sniegt a nepareiza inform ācija, 
kas maldina vai var maldin āt vidusmēra patērētāju, jo īpaši par produkta galvenaj ām īpašībām, tādām kā ģeogrāfiskā vai 
komerciālā izcelsme. Direkt īvas 11. pant ā ir noteikta īpaša tiesisk ā aizsardzība, jo dal ībvalstīm un citām EEZ valst īm 
jānodrošina, lai š ādas prakses apkarošanai b ūtu pieejami pien ācīgi un efekt īvi līdzekļi. Šiem līdzekļiem jāiekļauj noteikumi, 
kas ļauj person ām vai uzņēmumiem, kuriem ir likum īgas intereses, (pat ērētājiem un konkurentiem) celt pras ību tiesā pret 
šādu negodīgu praksi un/vai iesniegt s ūdzību administrat īvā iestādē. 
30Bulgārijā, Igaunijā, Itālijā, Grieķijā, Kiprā, Latvijā, Luksemburg ā, Polijā, Portugālē, Rumānijā, Slovēnijā, Somijā un Vācijā 
administrat īvajām iestādēm ir pien ākums izmekl ēt tām iesniegt ās sūdzības. Lielākā kompetento iest āžu daļa var noraid īt 
sūdzības, pamatojoties uz daž ādiem apsv ērumiem, piem ēram, Beļģijā vienkāršošanas nol ūkā tiek noraid īti 40 % no vis ām 
sūdzībām un tiek izskat ītas tikai tās, kuras ir saist ītas ar ievērojamiem finanšu zaud ējumiem. 
31 Pētījums, 35. lpp. 
32 Pētījums, 34., 35. lpp. 
33Skatīt Daniele Giovannucci, Tim Josling, William Kerr, Be rnard O’Connor, May T. Yeung “Guide to geographical 
indicators linking products and their origins”  (Rokasgr āmata par ģeogrāfiskās izcelsmes nor ādēm, kas produktus saista ar 
to izcelsmi) (Starptautiskais Tirdzniec ības centrs). 
 
14 
 Lielākajā daļā gadījumu reģionālā un valsts l īmeņa normat īvajos aktos par konkr ētām 
amatniecības nozar ēm ir runa tikai par kolekt īvām stratēģijām atseviš ķu vietējo amatniec ības 
nozaru veicin āšanai vai aizsardz ībai. Īpašos likumos par produktiem faktiski ir noteiktas 
produktu specifik ācijas (piem ēram, Zolingenas nažiem, Herisas tv īdam, Madeiras 
izšuvumiem [ Bordado da Madeira ]). Spēkā esošie reģionālie un valsts ties ību akti par nozares 
mēroga aizsardz ību nav saska ņoti, un tajos ir iev ērojamas atš ķirības attiec ībā uz 
svarīgākajiem aspektiem, piem ēram, ĢIN defin īciju, aizsardz ības jomu, re ģistrācijas 
procedūrām, maksu, kontroles veikšanu un izpildi. Turkl āt aizsardz ība ar valsts likumu 
palīdzību var nodrošin āt ĢIN ievērošanu tikai attiec īgajā dalībvalstī. Tā nenodrošina 
aizsardzību visā ES un negarant ē līdzvērtīgus konkurences apst ākļus vienotaj ā tirgū. 
Jautājums 
11. Ko domājat par pašreiz ējām alternat īvām nelauksaimniecisko produktu ĢIN saskaņotai 
aizsardzībai?  
 
 
 
II. — Iesp ējas ĢIN aizsardz ībai ES līmenī 
 
Reakcija uz iepriekš izkl āstītajām problēmām ES līmenī varētu izpausties daž ādos veidos. 
Labākai ĢIN aizsardz ībai vajadz ētu būt saderīgai ar sp ēkā esošo Eiropas un starptautisko 
tiesisko regul ējumu, un taj ā vajadzētu ievērot gan ekonomisk ās, gan ieinteres ēto personu 
vajadzības. Pašreiz ējā ĢIN sistēma lauksaimniec ības produktu jom ā labi der sal īdzināšanai. 
Šajā dokumenta da ļā Komisija v ēlas gūt ieinteres ēto personu viedokli par vair ākiem 
parametriem, kuriem pieš ķir svarīgu nozīmi iespējamās ES iniciat īvas plānošanai par ĢIN 
aizsardzību nelauksaimnieciskiem produktiem. 
 
1. Aizsardz ības mērķi un kritēriji 
 
Iespējamie mērķi jebkādiem jauniem pas ākumiem sniedzas no TRIPS  noteikto oblig āto 
prasību izpildes ĢIN sniegt ās aizsardz ības jomā līdz papildu krit ēriju izstrādei, piem ēram, 
tādu, kas iek ļauti ES ties ību aktos par lauksaimniec ības ĢIN. 
 
1.1. Kādām jābūt zīmēm — nosaukumi un simboli 
 
Zīme, ko visbiež āk izmanto, lai atsauktos uz  produktu, kas var pretend ēt uz ĢIN aizsardz ību, 
ir tā nosaukums. Tas ļoti bieži satur ģeogrāfiskā apgabala nosaukumu (konkr ētu vietu, re ģionu 
vai valsti, piem ēram, Herenda34), kas var asoci ēties ar pašu pre ču nosaukumu, piem ēram, 
“skotu tartans”35 vai “Obusonas pakl āji”.36  
                                                 
34Pazīstams nosaukums, ko lieto porcel āna galda piederumu un dekorat īvo priekšmetu apz īmēšanai, kuri nosaukti par godu 
Herendas pils ētai Ungārijā. 
35“Tartans” ir tradicion āls skotu auduma z īmējums ar daž ādas krāsas un platuma str īpām, kas krustojas, veidojot kvadr ātus, 
skatīt http://www.merriam-webster.com/dicti onary/tartan. Skot u tartana biedr ība (kas dibin āta 1963. gad ā) uztur visu 
zināmo tartanu re ģistru, un to skaits ir aptuveni 1300. 
36Obusonas pakl āji ir grīdsegas, ko ar rok ām auž Obusonas [ Aubusson ] un Feletinas [ Felletin ] ciematos Kr ēzas [ Creuse ] 
departament ā Francijas centr ālajā daļā. 
 
15 
 Bet ĢIN apzīmējums var b ūt arī neģeogrāfisks nosaukums, ja vien tas rada viennoz īmīgas 
asociācijas ar izcelsmes vietu. ĢIN defin īcijas paplašin āšana, attiecinot to uz š ādiem 
nosaukumiem, ļautu aptvert liel āku produktu skaitu. Šis risin ājums ir apstiprin āts arī ES 
sistēmā attiecībā uz lauksaimniec ības produktu ĢIN, saska ņā ar kuru, piem ēram, feta siers37 
un Spānijas dzirkstošais v īns Cava38 ir aizsarg āti tāpat kā ĢIN. 
Vēl viena iesp ēja, kas ļautu aptvert v ēl plašāku diapazonu, b ūtu tādu neverb ālu zīmju vai 
simbolu ĢIN aizsardz ība, kuri rada viennoz īmīgas asociācijas ar konkr ētu reģionu, īpašu vietu 
vai valsti, piem ēram, ģeogrāfiskā apgabala kont ūras.39 
 
Jautājumi 
12. Ja ES līmenī tiktu izveidota jauna sist ēma, vai tai vajadz ētu aizsarg āt ĢIN, kas attiecas uz 
neģeogrāfiskiem nosaukumiem, kuri rada viennoz īmīgas asociācijas ar konkr ētu vietu? 
13. Ja atbilde ir pozit īva, kā šī sistēma varētu nodrošin āt to, ka š āda aizsardz ība neietekm ē 
citu ražotāju tiesības? 
14. Vai šāda pati aizsardz ība būtu attiecin āma uz simboliem, piem ēram, ģeogrāfiskā apgabala 
kontūrām? Ja atbilde ir pozit īva, tad ar k ādiem nosac ījumiem? 
 
 
 
1.2. Uz kādām norādēm ĢIN aizsardz ību nevajadz ētu attiecin āt? 
 
TRIPS  līgums nosaka vair ākus iesp ējamos iz ņēmumus pien ākumam nodrošin āt ĢIN 
aizsardzību. Tie ietver visp ārējus nosaukumus,40 gadījumus, kas rada konfliktu ar iepriekš 
izveidotu pre ču zīmi,41 un zināmā mērā tādus gadījumus, kas skar homon īmiskas ģeogrāfiskās 
izcelsmes nor ādes.42 Nosaukumu uzskata par visp ārēju, ja ar to parasti apz īmē produkta vai 
pakalpojuma veidu (nevis k ādu īpašu preces vai pakalpojuma piem ēru) tās valsts attiec īgajā 
teritorijā, kurā aizsardz ība tiek piepras īta. Piemēram, nosaukums “odekolons” [ eau de 
cologne ] tagad apz īmē konkrētu smaržūdens veidu neatkar īgi no tā, vai tas ir ražots Ķelnes 
reģionā Vācijā vai citur. Homon īmas ĢIN ir tādas norādes, ko raksta vai izrun ā vienādi, bet 
kas apzīmē dažādas izcelsmes produktus, parasti no daž ādām valstīm. Princip ā nav pamata, 
                                                 
37Grieķijā nav “Feta” re ģiona, bet nor ādei “feta” past āvīgas un konsekventas lietošanas rezult ātā ir izveidojusies stipra saikne 
ar ģeogrāfisko apgabalu, kur ā attiecīgo produktu ražo. 
38 Dzirkstošo v īnu Cava  ražo Katalonij ā, Kastīlijā un Leonā, Aragonā, Navarrā, Larjohā, Ekstremadur ā un Valensij ā. 
39 Tipisks piem ērs būtu Floridas štata (ASV) kont ūras kartē attiecībā uz apelsīniem. 
40TRIPS  līguma 24. panta 6. punkts: “Š ī sadaļa neuzliek par pien ākumu dalībvalstij piem ērot šīs sadaļas nosacījumus attiec ībā 
uz jebkuras citas dal ībvalsts ģeogrāfiskās izcelsmes nor ādi precēm vai pakalpojumiem, kuriem attiec īgā norāde ir identiska 
ar terminu, kas š īs dalībvalstis teritorij ā sarunvalod ā parasti tiek lietots k ā vispārpieņemts apzīmējums šāda veida prec ēm 
vai pakalpojumiem. (..)”. 
41TRIPS  līguma 24. panta 5. punkt ā ir noteikts, ka “ja pre ču zīme ir tikusi labtic īgi piemērota vai re ģistrēta vai ja labtic īgi ir 
iegūtas tiesības uz pre ču zīmi, pirms ģeogrāfiskās izcelsmes nor āde ir aizsarg āta tās izcelsmes valst ī, tad pasākumi, kas 
pieņemti, lai īstenotu TRIPS  noteikumus, kas saist īti ar ĢIN, nekav ē tiesības uz pre ču zīmes reģistrāciju vai tās derīgumu, 
vai tiesībām lietot šo pre ču zīmi, pamatojoties uz to, ka š āda preču zīme ir identiska vai l īdzīga ģeogrāfiskās izcelsmes 
norādei.” 
42TRIPS  līguma 23. panta 3. punkt ā ir noteikts š ādi: “Homon īmu ģeogrāfiskās izcelsmes nor āžu gadījumā attiecībā uz vīniem 
aizsardzība tiek sniegta katrai nor ādei atbilstoši 22. panta 4. punkta nosac ījumiem. Katra dal ībvalsts nosaka praktiskos 
nosacījumus, saska ņā ar kuriem konkr ētās homonīmās norādes tiek atš ķirtas viena no otras, ņemot vērā nepieciešam ību 
nodrošināt objektīvu attieksmi pret attiec īgajiem ražot ājiem un nov ērst patērētāju maldin āšanu.” 
 TRIPS  līguma 22. panta 4. punkt ā ir konstat ēts, ka “aizsardz ība saskaņā ar 1., 2 un 3. punktu tiek piem ērota pret ģeogrāfiskās 
izcelsmes nor ādi, kas, lai ar ī ir burtiski patiesa attiec ībā uz preču izcelsmes teritoriju, re ģionu vai vietu, sabiedr ībai rada 
nepareizu iespaidu, ka to izcelsme ir cit ā teritorijā”. 
 
16 
 kas neļautu tām pastāvēt līdztekus. Tom ēr, lai nepie ļautu patērētāju maldin āšanu, šādai 
līdzāspastāvēšanai var tikt izvirz īti nosacījumi. 
Šie izņēmumi ir atspogu ļoti ES regul ās par lauksaimniec ības produktu ĢIN.43 Regulās tie ir 
papildināti ar citiem iz ņēmuma gad ījumiem, kas liedz re ģistrāciju, ja nosaukumi konflikt ē ar 
augu vai dz īvnieku sugas nosaukumu44 un var maldin āt patērētāju par produkta patieso 
izcelsmi. Kaut ar ī šie īpašie gad ījumi parasti neattiecas uz nelauksaimnieciskiem produktiem, 
būtu jānosaka, vai nelauksaimnieci sko produktu specifika b ūtu pietiekams pamats, lai 
piemērotu citus iz ņēmumus papildus tiem, kas TRIPS  līgumā jau ir nor ādīti. 
 
Jautājums 
15. Vai saskat āt vajadzību pievienot citus iz ņēmumus ĢIN aizsardz ības liegšanai papildus 
tiem, kas jau noteikti TRIPS  līgumā? Lūdzu, paskaidrojiet savu atbildi!  
 
2. Kam b ūtu jāpiemēro ĢIN aizsardz ība — horizont āla vai uz nozaru principu 
pamatota pieeja?   
Ja pieeja pamatotos uz nozaru principu, b ūtu jānosaka īpaši noteikumi atkar ībā no produktu 
kategorijas, piem ēram, tādiem produktiem, kuros īpaša nozīme ir izejviel ām (piemēram, 
akmenim). Š āda struktūra Eiropas l īmenī pašlaik ir pie ņemta lauksaimniec ības jomā (kur ir 
atsevišķi ĢIN noteikumi v īnam, stiprajiem alkoholiskajiem dz ērieniem, aromatiz ētajiem 
vīniem un lauksaimniec ības produktiem un p ārtikas prec ēm), bet šim dal ījumam galvenok ārt 
tomēr varētu būt vēsturisks pamatojums. Alternat īva iespēja būtu izmantot integr ētu pieeju, 
kur sistēmas galvenie elementi tiktu noteikti visp ārī
gā veidā, ļaujot tos attiecin āt uz jebkuru 
produktu kategoriju. 
 
Jautājumi 
16. Vai saskat āt vajadzību nošķirt dažādas aizsardz ības shēmas atkar ībā no attiec īgo 
nelauksaimniecisko produktu kategorijas (uz nozaru principa pamatota pieeja)? Ja 
atbilde ir pozit īva, lūdzu, paskaidrojiet to! 
17. Vai uzskat āt, ka dažiem produktiem vajadz ētu liegt ĢIN aizsardz ību ES m ērogā? Ja 
atbilde ir pozit īva, lūdzu, norādiet šos produktus! 
 
 
3. Saikne starp produktu un teritoriju 
 3.1. Cik ciešai vajadz ētu būt saiknei ar teritoriju? 
 
ĢIN uzdevums ir noteikt produktu k ā tādu, kura izcelsme ir konkr ētā teritorijā, reģionā vai 
apvidū, ja konkr ētā kvalitāte, reputācija vai cita precei rakstur īga īpašība ir saist īta ar tās 
ģeogrāfisko izcelsmi. Tirdzniec ībā ĢIN izmanto, lai noteiktu saist ību starp produkta kvalit āti, 
reputāciju vai cit ām rakstur īgām īpašībām un izcelsmes vietu. Starp produkta kvalit āti, 
                                                
 
43Piemēram, Regulas (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniec ības produktu un p ārtikas produktu kvalit ātes shēmām 6. panta 1., 
4. un 3. punkts. 
44Regulas (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniec ības produktu un p ārtikas produktu kvalit ātes shēmām 6. panta 2. punkts. 
 
17 
 reputāciju vai cit ām rakstur īgām īpašībām un tā attiecīgo ģeogrāfisko izcelsmi ir vajadz īga 
īpaša “cēloņsakarība”, jo attiec īgās īpašības ir atkar īgas no dabas apst ākļiem (konkr ētajām 
ģeoloģiskajām, hidrolo ģiskajām, augsnes un klimata īpašībām) ražošanas viet ā un/vai 
veidiem, k ā sabiedrība ar šiem produktiem str ādā (t. i., attiec īgajā apgabalā radīto zinātību / 
īpašajām prasmēm, kuras gadu gait ā izstrādājuši vietējie speciālisti). 
Šī dabiskā saikne var izpausties vair ākos veidos. Eiropas Parlam enta un Padomes 2012. gada 
21. novembra Regul ā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniec ības produktu un p ārtikas produktu 
kvalitātes shēmām,45 piemēram, ir noteikti divu veida ĢIN apzīmējumi lauksaimniec ības 
produktiem un p ārtikas prec ēm: “aizsarg ātas ģeogrāfiskās izcelsmes nor ādes” (AĢIN) un 
“aizsargāti cilmes vietas nosaukumi” (ACVN). Atš ķirību nosaka tas, cik cieša ir saikne ar 
ģeogrāfisko apgabalu. A ĢIN gadījumā vienam no ražošanas, apstr ādes vai sagatavošanas 
posmiem j ānotiek konkr ētajā ģeogrāfiskajā apgabalā, turpretim izejvielas var ieg ūt citā 
teritorijā. ACVN gad ījumā konkrētajā ģeogrāfiskajā apgabalā jānotiek visam ražošanas 
procesam un ar ī izejvielām jābūt no tā paša apgabala. V ēl ciešāka ir dabisk ā saikne, kura 
pamatojas uz stingri noteikto terroir46 jēdzienu vīnu nozar ē, kur abu ĢIN apzīmējumu 
vajadzībām visām ražošanas stadij ām jānotiek attiec īgajā ģeogrāfiskajā apgabalā. ACVN 
gadījumā vīnogām 100 % apm ērā jābūt tikai no konkr ētā apgabala; A ĢIN gadījumā šis 
apmērs ir 85 % vai vair āk. 
Šī saikne ar ģeogrāfisko apgabalu var attiekties ar ī uz nelauksaimnieciskiem produktiem. 
Dažos gad ījumos, piem ēram, attiec ībā uz marmoru un akmeni, šo saikni var piel īdzināt tai, 
kas rakstur īga lauksaimniec ības produktiem. Uz to attiecas tie paši main īgie faktori, kas 
norādīti iepriekš. Kopum ā, jo saikne ir cieš āka, jo ticam āks un autentisk āks ir produkts 
patērētājam. Tom ēr dažas ĢIN var pamatoties vien īgi uz cilv ēka, nevis dabiskajiem 
faktoriem, vai reput āciju. Pētījums liek dom āt, ka tikai neliels skaits nelauksaimniecisko 
produktu, kas pretend ē uz ĢIN aizsardz ību, varētu atbilst stingraj ām “AĢIN prasībām”.47 
 
Jautājumi 
18. Cik ciešai vajadz ētu būt saiknei starp nelauksaimnieci skiem produktiem un to izcelsmes 
vietu, lai tie var ētu pretend ēt uz ĢIN aizsardz ību kādā jaunā sistēmā? 
19. Vai jaunaj ā sistēmā būtu jāparedz divu veidu saiknes (no kur ām vienas ir cieš ākas par 
otrām) starp nelauksaimnieciskiem produktiem un to izcelsmes apgabalu?  
20. Vai vajadz ētu būt atšķirībām atkarībā no daž ādiem produktu veidiem? L ūdzu, 
paskaidrojiet!  
 
 3.2. Kvalit āte un produkta specifik ācija 
 
ĢIN galvenok ārt paredz kvalit ātes saistības pret pat ērētāju un līdzvērtīgu konkurences 
apstākļu garantēšanu ražot ājiem. Tāpēc sistēmā, kurā tiek piešķirta ĢIN aizsardz ība, jānosaka 
produkta un t ā ražošanas procesa īpašās pamatpaz īmes. Saska ņā a r  E S  t i e s ību aktiem par 
lauksaimniec ības produktu ĢIN, kad ražot āji piesak ās reģistrācijai, tiem j āsniedz visa 
vajadzīgā tehniskā informācija, lai aprakst ītu produktu, t ā ražošanas metodi un ar produktu 
                                                
 
45 OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp. 
46Terroir ir vīnkopības jēdziens, kas saista v īnam rakstur īgās pazīmes ar vides apst ākļiem vīnogu audz ēšanas viet ā. 
47Pētījums,.298. lpp. 
 
18 
 saistīto ģeogrāfisko apgabalu. Produkta specifik ācija ir noteicošais faktors, re ģistrējoties ĢIN 
aizsardzībai. 
Prasība aprakst īt produkta īpašības nodrošina stabilu produkta kvalit āti, bet neparedz k ādu 
konkrētu kvalitātes līmeni. To var pan ākt tikai tad, ja tiek pras īts nodrošin āt kādu obligāto 
kvalitātes līmeni. Tom ēr ne visiem produktiem var noteikt t ādu pamatotu kvalit ātes etalonu, 
kas der sal īdzināšanai, un konkr ēta kvalitātes līmeņa noteikšanai ir vajadz īgs izvēles elements. 
Pievienot ā vērtība, ko rada ĢIN, pamatojas uz pat ērētāju uzticību. ĢIN shēmai jānodrošina 
patērētājam garantija, ka ĢIN rakstur īgās īpašības, attiec īgā kvalitāte vai reput ācija nezud īs 
visā aizsardzības laikā. Šā mērķa sasniegšanai integr ētajā ES lauksaimniec ības produktu ĢIN 
sistēmā tika ieviestas daudzas pras ības par p ārbaudēm pēc reģistrācijas, lai nodrošin ātu, ka 
produkti atbilst to specifik ācijai un nosaukums tirg ū tiek atbilst īgi lietots. Š īs pārbaudes 
parasti veic atbild īga valsts iest āde vai izraudz īta un sertific ēta privāta struktūra. Tomēr 
raksturīgās īpašības un kvalit āti nedrīkstētu formul ēt pārāk ierobežojoši. P ārmērīgi sīks 
apraksts var ētu palēnināt produktu inov āciju, un, kaut ar ī tradicion ālie produkti nemain ās ļoti 
bieži, tie tom ēr attīstās, atspogu ļojot pārmaiņas procesos un tehnolo ģijās. Galven ā uzmanība 
būtu jāpievērš kvalitātei, ļaujot mijiedarboties radošumam un tradicion ālajai zinātībai. Kā 
piemēru var min ēt to, ka dizainers Karlo Skarpa [ Carlo Scarpa ] divdesmit ā gadsimta 
četrdesmitajos gados cieši sadarboj ās ar meistariem stikla p ūšanā tādu progres īvo tehnolo ģiju 
jomā, kas tagad ir k ļuvušas par Vetro di Murano  (stikla) trad īcijas daļu. 
Jautājumi 
21. Vai nelauksaimniecisko produktu jom ā būtu jēgpilni run āt par kvalit ātes etalonu? 
22. Kā šādu etalonu var ētu definēt? 
23. Vai jūs piekrītat, ka būtu jāpārbauda, vai ĢIN rakstur īgās īpašības, kvalit āte un izcelsme 
saglabājas visā aizsardzības laikā? Lūdzu, paskaidrojiet!  
24. Kā būtu definējamas produkta konkr ētās rakstur īgās īpašības, lai nodrošin ātu, ka 
kvalitāte un ģeogrāfiskā izcelsme atbilst pras ītajiem normat īviem, vienlaikus 
neierobežojot inov āciju?  
 
3.3. Ar produktu saist ītā reputācija 
 Ar ģeogrāfisko izcelsmi saist īto reputāciju varētu izmantot k ā kritēriju, kas papildina konkr ētu 
produkta kvalit āti vai tam piem ītošu rakstur īgu īpašību vai ir t ās alternat īva. Tas ļautu 
attiecināt ĢIN aizsardz ību tikai uz tiem produktiem, kas jau ir izpeln ījušies pat ērētāju 
atzinību. Tomēr šāds risinājums nāktu par sliktu produktiem, kuri ir jauni vai atrodas izstr ādē 
un kuriem parasti nav nek ādas reputācijas. 
 
Jautājumi 
25. Vai nelauksaimniecisko produktu ĢIN aizsardz ības saņemšanas nol ūkā būtu jāprasa 
“kvalitāte, reputācija un  citas rakstur īgas īpašības”? Ja visi šie elementi nav vajadz īgi, 
kuri elementi b ūtu jāprasa? Lūdzu, paskaidrojiet savu izv ēli! 
26. Kas būtu jāiekļauj produkta specifik ācijā? Vai jānosaka oblig ātās prasības? (Piem ēram, 
attiecībā uz biežumu, produktu izv ēles veidu un person ām, kas iesaist ītas dažādās 
ražošanas un izplat īšanas stadij ās.) 
 
 
19 
  
 
4. Kā pastiprin āt aizsardz ību 
 4.1. Valstu ties ību aktu saska ņošana 
 
Valstu ties ību aktu saska ņošana ĢIN jomā nozīmētu, ka daž ās dalībvalstīs, kurās pašlaik nav 
ĢIN aizsardz ības sistēmas, tāda būtu jāveido. Lai ĢIN tiktu efekt īvi aizsarg ātas, konkr ētai 
norādei vajadz ētu būt aizsargātai visā iekšējā tirgū, jo pret ējā gadījumā varētu rasties 
patērētāju maldin āšanas risks, ko rad ītu identiskas ĢIN dažādiem produktiem no daž ādām 
dalībvalstīm. 
Tāpēc saskaņošanai būtu vajadz īga ĢIN savstarp ēja atzīšana un aizsardz ība, kas nepie ļauj 
dublēšanu. Lai nepie ļautu dubl ēšanu, dalībvalstīm būtu jāspēj noteikt potenci āli konflikt ējošas 
ĢIN, tostarp svešvalod ās. To būtu grūti izdarīt, jo īpaši tāpēc, ka nav procesa iebildumu 
izteikšanai p ārvalstiskā līmenī. Būtu jāizveido ar ī mehānisms tādu konfliktu risin āšanai, ko 
rada līdzīgas norādes no daž ādām dalībvalstīm. 
 Lai nodrošin ā
tu vienotu pieeju ĢIN aizsardz ības ieviešanai un īstenošanai, b ūtu vajadz īgs 
relatīvi augsts proced ūru saskaņošanas līmenis, tostarp izpildl īmenī. Šī iespēja tika apsv ērta, 
bet atmesta lauksaimniec ības politikas jom ā, kur ar regulu starpniec ību ir spēkā tikai ES 
līmeņa ĢIN aizsardz ība. 
 
4.2. Vienotas ES l īmeņa sistēmas radīšana 
 
Tā vietā, lai veiktu ES dal ībvalstu ties ību aktu saska ņošanu, var ētu izveidot vienotu sist ēmu 
visas ES l īmenī. Šādi tiktu izveidota saska ņota sistēma visā iekšējā tirgū un pakalpojumus 
varētu sniegt efekt īvāk ar vienota kontaktpunkta starpniec ību, radot aizsardz ību, kas 
piemērojama vis ā ES. 
Ja tāda sistēma tiktu ieviesta, tad atliktu atbild ēt uz jautājumu, vai esošaj ām valsts sist ēmām, 
kas aizsarg ā ĢIN, vajadz ētu pastāvēt līdzās jaunajai ES l īmeņa sistēmai. Līdzīgas paralēlas 
sistēmas jau darbojas, piem ēram, preču zīmju jomā, un turpm āk darbosies attiec ībā uz 
patentiem. Taj ās piemēro “instrumentu kopumu”, kas ļauj lietot ājiem izvēlēties attiec īgo 
aizsardzības līmeni un apm ēru atkarībā no vajadz ībām. 
Sistēma, kas darbojas tikai ES l īmenī, būtu vienkāršāka, bet tā vienlaikus noz īmētu, ka 
aizsardzība tādiem nosaukumiem, kas ir komerci ālā ziņā būtiski tikai vienai dal ībvalstij vai 
kādam dalībvalsts re ģionam, tom ēr būtu jāattiecina ar ī uz visām citām dalībvalstīm. 
Ja tiks izmantotas paral ēlas sistēmas, būs vajadzīgi dažādi drošības pasākumi netrauc ētas 
darbības nodrošin āšanai, tostarp oblig ātais valsts likumu saska ņošanas līmenis to mijiedarb ībā 
ar ES ties ību aktiem. 
No potenci ālām nesaska ņām varētu izvairīties, ieviešot ekskluz īvu un izsme ļošu ES līmeņa 
sistēmu, kas l īdzīga sistēmai, kura pašlaik darbojas lauksaimniec ības nozar ē. Tā kā valsts 
līmenī garantētas ES līmeņa aizsardz ības nebūtu, tad būtu jāizveido p ārejas noteikumi jau 
esošajām ĢIN, kas noteiktas valsts l īmenī. 
 
 
20 
 Jautājumi 
27. Vai ar valsts ties ību aktu saska ņošanu pietiktu efekt īvai nelauksaimniecisko produktu 
ĢIN aizsardz ībai visā iekšējā tirgū, vai arī ir vajadz īga vienota ES l īmeņa aizsardz ības 
sistēma? 
28. Ja atbalst āt vienotas ES sist ēmas izveidošanu, vai valsts l īmeņa aizsardz ības sistēmām 
(piemēram, pašreiz ējiem sui generis  valsts ties ību aktiem) b ūtu arī turpmāk jādarbojas 
paralēli? Lūdzu, paskaidrojiet! 
 
 
5. Reģistrācija 
 
Principā ĢIN varētu tikt aizsarg ātas, neizvirzot pras ību par reģistrāciju. Bez re ģistrācijas nav 
vajadzīgas administrat īvās procedūras aizsardz ības piešķiršanai. Sist ēmas, kas aizsarg ā ĢIN 
bez reģistrācijas, ir vien ā dalībvalstī (Latvijā) un arī Šveicē, kur likum ā ir noteikti īpaši 
pasākumi un sodi pat ērētāju aizsardz ībai pret nere ģistrētu ĢIN maldinošu lietošanu. 
Reģistrācijas sistēmas nees ība nozīmē to, ka nav publiska re ģistra, kurā varētu meklēt jau 
esošo ĢIN nosaukumus un to attiec īgos īpašniekus. Tas var rad īt nenoteikt ību attiecībā uz 
aizsardzības esību un apm ēru. Tas ar ī apgrūtina piešķirtās aizsardz ības piespiedu izpildi. ES 
līmeņa reģistrācijas procesu var ētu organiz ēt pēc lauksaimniec ības produktu ĢIN sistēmu 
parauga (š īm norādēm jau ir ES l īmeņa reģistrācijas sistēma). Tas str īda gadījumā nodrošin ātu 
lielāku noteikt ību, jo īpaši īstenošanas ties ību jomā. Sistēmā, kas paredz re ģistrācijas procesu, 
uzņēmumiem, protams, b ūtu jāveic ar šo procesu saist īti administrat īvi uzdevumi (pieteikuma 
iesniegšana, iebildumu izteikšana, iesp ējamie maks ājumi utt.). Tas rad ītu attiec īgas 
administrat īvās izmaksas. Papildu izmaksas rad ītu arī turpmākā piešķirto ĢIN pārvaldība 
(piemēram, izpildes pas ākumi, tiesved ība). 
 
5.1. Valsts p ārvaldes iest āžu funkcijas ES re ģistrācijas sistēmā 
Ja tiks pan ākta vienošan ās par reģistrācijas sistēmu, radīsies jautājums par re ģistrācijas 
procesa organiz ēšanu. ĢIN reģistrācijas pieteikumi b ūs jāanalizē, ņemot vērā attiecīgo vietējo 
kontekstu (tostarp zin āšanas par īpašībām, kas rakstur īgas vietējiem izejmateri āliem, viet ējām 
tradīcijām utt.). Šos uzdevumus var ētu būt grūti atstāt tikai centr ālas ES iest ādes ziņā. Tomēr, 
ja lēmums par to, k ā pārbaudīt nosacījumus aizsardz ības piešķiršanai, tiktu atst āts tikai viet ējo 
ekspertu zi ņā, rastos risks, ka daž ādās vietās tiktu izstr ādāta atšķirīga prakse. Tas var ētu kaitēt 
sistēmas kopējai saskaņotībai un ticam ībai. 
Lauksaimniec ības produktu gad ījumā šo probl ēmu atrisin āj a  a r  d i v u  s o ļu sistēmu, kurā 
centrālā iestāde uztic šo anal īzes aspektu t ām valsts iest ādēm, kas atrodas vistuv āk konkrētajai 
ģeogrāfiskajai videi un cilv ēka faktoram. Pie ņemot šādu modeli, tiek skaidri noš ķirti kopīgie 
ES mēroga kritēriji, kas j āpārbauda centr ālajai iestādei, un viet ējā specifika, ko p ārbauda 
drīzāk vietējas struktūras. 
 
5.2. ES re ģistra pārvaldīšana 
 
21 
 Lauksaimniec ības produktu gad ījumā ES mēroga ĢIN reģistru pašlaik p ārvalda Eiropas 
Komisija. Š āda veida nelauksaimniecisko produktu ĢIN reģistra pārvaldību varētu īstenot 
līdzīgā veidā vai arī deleģēt kādai jaunai vai jau esošai ES a ģentūrai. 
 
Jautājumi 
29. Ja tiktu pl ānots izstr ādāt jaunu sist ēmu, vai b ūtu vajadz īgs reģistrācijas process 
nelauksaimnieciska produkta ĢIN aizsardz ībai? 
30. Vai uzskat āt, ka ĢIN reģistrācijas sistēmas potenci ālās izmaksas ir liel ākas par t ādas 
sistēmas izmaks ām, kas darbojas bez re ģistrācijas? 
31. Vai uzskat āt, ka reģistrācijas proces ā vajadzētu būt kādam valsts l īmeņa elementam, 
piemēram, pārbaudei par produkta atbilst ību specifik ācijām, norādītajam ģeogrāfiskajam 
apgabalam, kvalit ātei, reputācijai utt.? 
 
 
 
5.3. Proced ūras saturs 
 5.3.1. Pieteikumu iesniedz ēji 
 
Ja tiktu ieviesta ES l īmeņa ĢIN reģistrācijas proced ūra, vispirms b ūtu jānosaka tas, kam ir 
tiesības pieteikties aizsardz ībai. 
Pašreizējā ES līmeņa ĢIN sistēmā, kas attiecas uz lauksaimniec ības produktiem, pieteikumus 
reģistrēt ĢIN nosaukumu, kas saist īts ar apgabaliem ES vai ārpus tās, parasti var iesniegt 
ražotāju grupa (vai ārkārtas gadījumos viens atseviš ķs ražotājs). Nav iemeslu, kas pamatotu 
citu pieeju nelauksaimniecisko produktu gad ījumā. 
Tomēr pētījuma rezult āti liek piev ērst uzman ību tam, ka daž ās dalībvalstīs ĢIN aizsardz ī
bai 
var pieteikties tirdzniec ības kameras, viet ējā sabiedrība, valsts iest ādes un pat ērētāju 
apvienības.48 Atļauja patērētāju apvien ībām un valsts iest ādēm vērsties pēc ĢIN aizsardz ības 
var nostiprin āt produkta specifik ācijas kvalit ātes aspektu. Tom ēr ražotājiem arī turpmāk jābūt 
tieši iesaist ītiem to noteikumu izstr ādē, kurus piem ēros viņu ražošanas procesam.49  
 
Jautājumi 
32. Vai jaunas sist ēmas radīšanas gad ījumā ražotājiem un to apvien ībām vajadz ētu būt 
vienīgajiem, kam ļauts pieteikties nelauksaimnieciska produkta ĢIN reģistrācijai, vai ar ī 
to būtu jāļauj darīt arī citām struktūrām? Ja atbilde ir pozit īva, tad kur ām? 
33. Vai būtu jāļauj pieteikties atseviš ķiem ražotājiem?  
 
 
5.3.2. Iebildumi pret k ādas ĢIN reģistrēšanu 
 
Sistēmas ticam ībai un juridisk ajai noteikt ībai būtu svarīgi ļaut ieinteres ētām personām iebilst 
pret to, ka mar ķējums tiek re ģistrēts kā ĢIN. Iebildumu izteikšanas procesa pirmais m ērķis 
                                                 
48 Pētījums, 302. lpp. 
49Turpat, 303. lpp. 
 
22 
 varētu būt nodrošin āt, ka ĢIN marķējums atbilst vajadz īgajiem nosac ījumiem (piem ēram, nav 
vispārējs apzīmējums) un pieš ķiramā aizsardzība neapdraud ēs kādas iepriekš esošas ties ības 
(piemēram, homon īmas ĢIN, preču zīmes). ES ties ību akti lauksaimniec ības jomā ļauj 
pieņemt iebildumus no dal ībvalstu vai trešo valstu iest ādēm vai jebkuras likum īgi 
ieinteresētas fiziskās vai juridisk ās personas, kura veic uz ņēmējdarbību trešā valstī vai arī veic 
uzņēmējdarbību vai ir past āvīgais iedzīvotājs dalībvalstī, kas nav valsts, no kuras iesniegts 
ĢIN pieteikums.50 
 
Jautājums 
34. Vai jaunas sist ēmas izveides gad ījumā jūs piekristu, ka taj ā jāiekļauj iebildumu 
procedūra un jādara tā atklāta tām pašām ieinteres ētajām person ām kā noteikumos par 
lauksaimniec ības produktu ĢIN? 
 
5.3.3. Maksa 
 
Pasaulē preču zīmju un patentu re ģistrācija parasti tiek veikta par maksu, un, k ā norādīts 
pētījumā, maksu par ĢIN reģistrāciju iekas ē deviņu valstu iest ādes51, līdz ar Horv ātijas 
pievienošanos palielinot šo skaitli l īdz desmit valstu iest ādēm. Maksa var pal īdzēt segt 
izdevumus par ĢIN reģistrāciju, un t ā palīdz reģistrācijas lūgumu skaitu ierobežot l īdz 
nopietniem un stabiliem uz ņēmējdarbības projektiem. No otras puses, maksa var demotiv ēt 
mazo ražot āju grupas izmantot sist ēmu. ĢIN reģistrācija ES līmenī lauksaimniec ības nozar ē 
pašlaik ir bezmaksas.52 
 
Jautājumi 
35. Vai būtu jāprasa maksa par nelauksaimniecisko produktu ĢIN aizsardz ību ES līmenī ar 
reģistrāciju?  
36. Kāds reģistrācijas maksas apm ērs būtu taisnīgs? 
 
6. Aizsardz ības tvērums 
 6.1. Piešķirtās aizsardz ības līmenis 
 
Lai panāktu vēlamo rezult ātu, piešķirtajai tiesiskajai aizsardz ībai jānodrošina pien ācīga 
aizsardzība pret daudzveid īgu rīcību un praksi, kas var ētu kaitēt ĢIN turētājam un (produkta) 
patērētājam. Tom ēr šāda aizsardz ība nedrīkst būt nepamatots š ķērslis konkurencei iekš ējā 
tirgū. 
TRIPS  līgums paredz divu veidu aizsardz ību: vispārēju shēmu, kas nosaka aizsardz ības 
obligātos standartus visiem produktiem (22. pants), un īpašu shēmu, kas nosaka augst āku 
aizsardzības līmeni un paredz ēta tikai v īniem un stiprajiem alkoholiskajiem dz ērieniem 
(23. pants). 
TRIPS  22. pantā iekļauts PTO dal ībvalstu visp ārējs pienākums nodrošin āt aizsardz ību pret 
maldinošu ĢIN lietošanu un t ādu lietošanu, kas ir negod īgas konkurences darb ība. ES jau ir 
                                                 
50Regulas (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniec ības produktu un p ārtikas produktu kvalit ātes shēmām 51. panta 1. punkts. 
51Skatīt pētījuma I pielikumu. 
52 Lauksaimniec ības produktu un p ārtikas pre ču gadījumā dalībvalstīm tiek pied āvāta iespēja iekasēt nodevu, lai sav ā līmenī 
segtu sistēmas pārvaldības izmaksas (Regulas (ES) Nr. 1151/2012 47. pants). 
 
23 
 piešķīrusi daudz augst āku aizsardz ības līmeni lauksaimniec ības produktu ĢIN. Tāpēc jaunas 
sistēmas izveidošanas gad ījumā būtu grūti pamatot citu pieeju nelauksaimnieciskiem 
produktiem. T āda rīcība varētu arī negatīvi ietekm ēt ES strat ēģiju ES ĢIN augstāka līmeņa 
aizsardzības nodrošin āšanai trešās valstīs. 
Tomēr TRIPS  23. pants nosaka daudz augst āku aizsardz ības līmeni, prasot PTO dal ībvalstīm 
nepieļaut jebkādu ĢIN lietošanu attiec ībā uz tādiem vīniem vai stiprajiem alkoholiskajiem 
dzērieniem, kas nav izgatavoti ģeogrāfiskajā vietā, uz kuru nor āda ĢIN, pat tad, ja pre ču 
patiesā izcelsme ir nor ādīta vai ĢIN tiek lietota tulkojum ā vai kopā ar tādiem izteicieniem k ā 
“veids”, “tips”, “stils”, “atdarin ājums”. Vīna un stipro alkoholisko dz ērienu ĢIN ir jāaizsargā 
pat tad, ja neatbilstoša lietošana sabiedr ībai nebūtu maldinoša. 
Šāda paaugstin āta aizsardz ība radītu ievērojamu guvumu ĢIN aizsarg āto nelauksaimniecisko 
produktu ražot ājiem. Viņiem nāktu par labu ar ī tas, ja aizsardz ība tiktu pieš ķirta tulkojumos 
lietotajiem nosaukumiem vis ās ES ofici ālajās valodās vai arī lietojumam v ārdsavienojumos 
kopā ar tādiem vārdiem kā “tips” un “veids”. V īna un stipro alkoholisko dz ērienu ĢIN ir 
jāaizsargā pat tad, ja to neatbilstošs lietojums nemaldin ātu sabiedr ību. Tomēr palielin ātos 
strīdu risks starp ražot ājiem, jo var ētu rasties konflikts ne vien par ĢIN nosaukuma lietošanu, 
bet arī saistībā ar tā lietošanu tulkojumos un konkr ētos izteicienos. 
 
Jautājumi 
37. Kāda apmēra aizsardz ība būtu jāpiešķir nelauksaimniecisko produktu ĢIN Eiropas 
Savienībā?  
38.  Vai aizsardz ībai, kas tiks pieš ķirta nelauksaimniecisko produktu ĢIN, būtu jāatbilst 
tiem aizsardz ības pasākumiem, kas Eiropas Savien ības līmenī jau nodrošin āti 
lauksaimniec ības produktu ĢIN. Ja atbilde ir pozit īva, cik tuvai vajadz ētu būt šādai 
atbilstībai? 
 
6.2. ĢIN tiesību pārraudzība un īstenošana 
 
ĢIN pēc to juridisk ās būtības ir īpašas intelektu ālā īpašuma ties ības, t. i., t ās pirmām kārtām 
nav indiv īdam piederošs priv ātīpašums, bet pieder veselai ražot āju kopienai, kura nodrošina 
atbilstību sākotnēji noteiktam produkta specifik āciju kopumam un kurai ir saikne ar k ādu 
ģeogrāfisku vietu. T ās arī var iemiesot konkr ētas vērtības, kas ir īpaši svarīgas visai kopienai, 
piemēram, vietējās tradīcijas un kult ūras mantojumu. Š ā iemesla d ēļ valsts iest ādes bieži vien 
palīdz vietējiem ĢIN aizsarg āto produktu ražot ājiem viņu tiesības pārraudzīt un īstenot. ES, 
piemēram, ir izveidota ex officio  aizsardzība lauksaimniec ības produktu ĢIN, nosakot valsts 
iestādēm pienākumu izveidot sist ēmu, lai p ārbaudītu atbilstību juridiskaj ām prasībām un 
nodrošinātu sistēmas netrauc ētu darbību. Tomēr šādas sistēmas ieviešana nelauksaimniecisko 
produktu ĢIN vajadz ībām radītu papildu pien ākumus un izmaksas valsts iest ādēm. 
 
Jautājums 
39. Vai jūs dotu priekšroku t ādai nelauksaimniecisko produktu ĢIN tiesību pārraudzības un 
īstenošanas sist ēmai, kas b ūtu tikai priv āta, valsts l īmeņa vai apvienotu valsts un 
privātās sistēmas elementus? L ūdzu, paskaidrojiet, ņemot vērā, ja iespējams, ties ību 
īstenošanas nodrošin āšanai paredz ēto darbību efektivit āti un izmaksas.  
 
 
24 
  
 
6.3. Nelauksaimniecisko produktu ĢIN aizsardz ības ilgums 
 
Dažu intelektu ālā īpašuma ties ību, piem ēram, patentu un dizainparaugu, gad ījumā 
monopolst āvokļa saglabāšana ļoti ilgā laikposm ā nenāk par labu sabiedr ībai. Tāpēc šo tiesību 
juridiskā aizsardzība ilgst ierobežotu laiku. Š ķiet, tas neattiecas uz pre ču zīmēm un ĢIN, kas 
aizsargā konkrētus nosaukumus. Re ģistrēta Kopienas pre ču zīme, piem ēram, ir sp ēkā desmit 
gadus no pieteikuma iesniegšanas datuma, un to var atjaunot bez ierobežojumiem uz katriem 
nākamajiem desmit gadiem. Vienota ĢIN lauksaimniec ības produktiem — kuras m ērķis ir 
reģionālā/vietējā mantojuma, trad īciju un zin ātības saglab āšana — tiek aizsarg āta 
neierobežotu laiku, un t ās atjaunošana netiek pras īta. Lielākajā daļā dalībvalstu, kas 
izveidojušas sui generis  sistēmu nelauksaimniecisko produktu ĢIN aizsardz ībai, ir ar ī 
noteikts, ka aizsardz ība ir uz neierobežotu laiku un t ās atjaunošana netiek pras īta. 
 
Jautājums 
40. Vai nelauksaimniecisko produktu ĢIN aizsardz ībai vajadz ētu būt bez laika 
ierobežojumiem vai ar ī tā būtu jāierobežo, dodot atjaunošanas iesp ēju? Ja jūsu 
priekšlikums ir aizsardz ības ilgumu ierobežot, tad uz k ādu laiku tas b ūtu jādara? 
 
 
7. Pēc reģistrācijas 
 7.1. Aizsardz ības anulēšana 
 
Varētu būt apstākļi, kuros pieš ķirto aizsardz ību vajadz ētu anulēt pat tad, ja ĢIN aizsardz ība ir 
piešķirta uz neierobežotu laiku vai noteiktais laika ierobežojums v ēl nav pag ājis. Tā varētu 
būt tad, ja — t āpat kā lauksaimniec ības produktu ĢIN jomā — produkti neatbilst 
nosacījumiem, kas izkl āstīti attiecīgajā specifikācijā, vai ievērojamu laiku tirg ū nav laists 
neviens produkts ar attiec īgo ĢIN.
53 Anulēšanas procesa p ārvaldību varētu veikt strukt ūra, kas 
ir atbildīga par reģistrāciju, vai ar ī tiešā veidā tiesa. Šis process nodrošin ātu papildu kontroli 
un viestu papildu uztic ību potenci ālajai sistēmai. Tom ēr tas varētu radīt nenoteikt ību tiesību 
turētājiem un palielin āt izmaksas par strukt ūru, kas būs atbildīga par procesu. 
 
Jautājumi 
41. Vai piekrītat tam, ka vajadz ētu paredzēt iespēju anulēt ĢIN pēc reģistrācijas? 
42. Kam jādod atļauja pieteikt ĢIN anulēšanu? 
43. Vai jaunas sist ēmas radīšanas gad ījumā jūs piekristu tam, ka j āievieš anul ēšanas 
procedūra, pamatojoties uz tiem pašiem noteikumiem, kas attiecas uz lauksaimniec ības 
produktu ĢIN? 
 
 
                                                 
53 Regulas (EK) Nr. 1151/2012 54. pants. 
 
25 
 7.2. Potenci ālie konflikti starp ĢIN un pre ču zīmēm 
 
Lai izvair ītos no juridisk ās nenoteikt ības un konflikt ējošo nosaukumu sajaukšanas, b ūtu 
skaidri jādefinē attiecības starp potenci ālu ĢIN sistēmu nelauksaimnieciskiem produktiem un 
preču zīmju likumu. 
Intelektuālā īpašuma likuma visp ārējais princips, ko piem ēro preču zīmēm, dizainparaugiem, 
patentiem utt., ir tas, ka noteicoš ās ir tās tiesības, kas iest ājušās agrāk (t. i., princips “pirmais 
laikā — pārākas tiesības”). Piem ērojot šo principu attiec ībām starp pre ču zīmēm un 
nelauksaimniecisko produktu ĢIN, visu sist ēmu varētu vienkāršot. 
Vienotajā ĢIN sistēmā lauksaimniec ības produktiem ir īpaši noteikumi par attiec ībām starp 
ĢIN un pre ču zīmēm. Tie ir š ādi: 
a) jau esošas pre ču zīmes reput ācija var liegt re ģistrēt ĢIN, ja ĢIN reģistrēšana var maldin āt 
patērētājus par produkta patieso identit āti; 
b) jebkurai pre ču zīmei, uz ko š ī situācija neattiecas un kas ir labtic īgi pieteikta, re ģistrēta un 
lietošanas gait ā pieņemta pirms dienas, kur ā ir iesniegts pieteikums ĢIN reģistrācijai ES 
līmenī, jāpastāv līdzās ar reģistrēto ĢIN; 
c) ĢIN reģistrācija uzskat āma par apst ākli, kas liedz re ģistrēt preču zīmi, kura pieteikta 
reģistrācijai pēc ĢIN, ja attiec īga atļauja radītu pretrunu ar ĢIN piešķirto aizsardz ību. Šajā 
gadījumā valsts vai Eiropas pre ču zīmju iestādēm būtu jāatsaka pre ču zīmes ex officio  
reģistrācija. 
Lai nodrošin ātu skaidr ību un konsekvenci ES l īmenī, varbūt būtu pamatoti tos pašus 
noteikumus piem ērot nelauksaimniecisko produktu ĢIN aizsardz ībai. 
 
Jautājumi 
44. Vai uz ĢIN un pre ču zīmēm būtu attiecin āms tikai princips “pirmais laik ā — pārākas 
tiesības” (t. i., noteicoš ās vienmēr ir tās tiesības, kas iest ājušās agrāk)? 
45. Vai dažās situācijās ĢIN vajadz ētu būt priekšrokai p ār preču zīmēm? Lūdzu, 
paskaidrojiet! 
 
 
 
Secinājumi 
 
Visas ieinteres ētās personas tiek aicin ātas izteikties par šaj ā zaļajā grāmatā izvirzīto 
problēmu, atbildot uz taj ā sniegtajiem konkr ētajiem jaut ājumiem. Atbildes b ūtu jānosūta pa 
elektronisko pastu uz turpm āk norādīto adresi, lai Komisija t ās saņemtu līdz 2014. gada 
28. oktobrim: MARKT-CONSULTATION-GIs@ec.europa.eu . 
Saņemtās atbildes tiks public ētas Iekšējā tirgus un pakalpojumu ĢD tīmekļa vietnē, ja vien no 
jums netiks sa ņemts pret ējs lūgums. Ir svar īgi izlasīt šim konsultat īvajam dokumentam 
pievienoto pazi ņojumu par konfidencialit āti, lai uzzin ātu par to, k ā tiks veikta j ūsu personas 
datu un apspriešan ā sniegtās atbildes apstr āde.