Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par ELVGF Garantiju nodaļas izdevumiem - Agrīnās brīdināšanas sistēma Nr. 1–5/2005 /* SEC/2005/0827 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 14.6.2005 SEC(2005) 827 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par ELVGF Garantiju nodaļas izdevumiem Agrīnās brīdināšanas sistēma Nr. 1–5/2005 SATURS 1. 2005. GADA BUDžETA PROCEDūRA 3 2. Piezīmes par 2005. budžeta izpildi 4 3. Secinājumi 6 1. 2005. GADA BUDžETA PROCEDūRA Budžeta izstrādes procedūra 2005. gadam attiecībā uz 1. pozīciju līdztekus atbilstošajām apropriāciju summām katrā procedūras posmā ir izklāstīta 1. pielikumā. Komisija 2004. gada 28. aprīlī pieņēma provizorisko budžeta projektu (PBP), kurā attiecībā uz 1. pozīciju bija iekļautas saistību apropriācijas 50 675,5 miljonu EUR apmērā un maksājumu apropriācijas 50 113,9 miljonu EUR apmērā. Atšķirība starp saistību apropriācijām un maksājumu apropriācijām 561,6 EUR apmērā skaidrojama ar pārejas instrumenta esamību jaunajām dalībvalstīm, kas tiek piemērots ar diferencētām apropriācijām pretstatā citiem ELVGF Garantijas nodaļas pasākumiem. Plānoto apropriāciju summa, kas iekļauta 2005. gada PBP 1.a pozīcijā, balstīta uz novērtējumu iekšējā un ārējā tirgus apstākļiem attiecībā uz dažādiem atbilstošajiem produktiem, kā arī uz aplēsēm par dažādu citu atbilstīgo pasākumu prasībām. 2005. gada PBP iekļautā paredzamo apropriāciju summa 1.b. pozīcijai noteikta šīs pozīcijas griestu līmenī. Ecofin budžeta padome 2004. gada 16. jūlijā pieņēma budžeta projektu (BP), nosakot lineāru samazinājumu 1 000,0 miljonu EUR apjomā no PBP visu 1.a pozīcijas (lauksaimniecība) pantu apropriācijām, par kurām prasītās apropriācijas pārsniedz 800,0 miljonus EUR. Savukārt Eiropas Parlaments pēc pirmā PBP lasījuma samazināja Komisijas pieprasītās apropriācijas, kā izklāstīts PBP, par aptuveni 4,0 miljoniem EUR attiecībā uz tām pašām pozīcijām. Komisija 2004. gada oktobrī ierosināja budžeta projekta grozījumu vēstuli 2005. gada PBP, ar to pieprasot 1. pozīcijai saistību apropriācijas līdz 50 451,5 miljoniem EUR un maksājumu apropriācijas līdz 49 889,9 miljoniem EUR. Komisija, pamatojoties uz iekšējā un ārējā tirgus apstākļu novērtējumu dažādiem attiecīgajiem produktiem, pieprasīja 1.a pozīcijai saistību apropriācijas 43 289,3 miljonu EUR apjomā, tādējādi samazinot savu pieprasījumu par aptuveni 224,0 miljoniem EUR salīdzinājuma ar PBP līmeni. Summas netika mainītas 1.b. pozīcijā, un tās ir līdzvērtīgas 2005. gada PBP. Ecofin budžeta padome 2004. gada 26. novembrī otrajā lasījumā izskatīja 2005. gada PBP grozījumu vēstuli un attiecībā uz izdevumiem lauksaimniecībai 1. pozīcijā saglabāja tādu apropriāciju līmenī, par kādu tika pieņemts lēmums 2004. gada jūlijā pirmā lasījuma gaitā. Pēc būtības Padome neņēma vērā Komisijas 2004. gada oktobra grozījumu vēstuli, ar kuru tika atjauninātas prognozētās budžeta prasības, ierosinot vispārēju samazinājumu 224,0 miljonu EUR apjomā. Eiropas Parlaments 2004. gada 16. decembrī pieņēma 2005. gada budžetu. ELVGF Garantiju nodaļas 2005. gada budžeta saistību apropriācijas 1. pozīcijai ir paredzētas 49 676,0 miljonu EUR apjomā un saistību apropriācijas – 49 114,4 miljonu EUR apjomā. Budžeta apropriācijas ir līdzvērtīgas budžeta projektā paredzētajam līmenim, ko Padome pieņēma pēc pirmā lasījuma 2004. gada jūlijā, konkrēti: - 1.a pozīcijai : saistību apropriācijas ir 42 835,0 miljoni EUR un tas ir par aptuveni 776,0 miljoniem EUR mazāk salīdzinājumā ar apropriāciju līmenī, kā ierosināts 2004. gada grozījumu vēstulē. Šīs apropriācijas atbilst visām trim Komisijas darbības jomām, proti, lauksaimniecībai (politikas joma Nr. 05), zivsaimniecībai (politikas joma Nr. 11) un veselības un patērētāju aizsardzībai (politikas joma Nr. 17), kas iekļautas šajā pozīcijā. Būtisks faktors, kas raksturo 2005. gada budžetā iekļautās apropriācijas, ir fakts, ka tās nav balstītas uz atjauninātu novērtējumu un iekšējo un ārējo tirgus apstākļu analīzi attiecībā uz vairākiem produktiem, atšķirībā no prognozētajām kredītu vajadzībām 2004. gada oktobrī ierosinātājā grozījumu vēstulē. Līdz ar to apropriāciju summa, par kuru panākta vienošanās attiecībā uz piena un cukura sektoriem, ir augstāka nekā pieprasīts pēdējā vajadzību atjauninājumā, kas iekļauts grozījumu vēstulē. Vienlaikus apropriāciju summa, par kuru panākta vienošanās attiecībā uz graudu, augļu un dārzeņu sektoru, ir zemāka nekā pieprasīts jaunākajā vajadzību atjauninājumā, kas iekļauts grozījumu vēstulē, ņemot vērā nelabvēlīgus faktorus, piemēram, pārmērīgas labības ražas, jaunāko pasaules tirgus cenu līmeni, kā arī dolāra vērtības mazināšanos attiecībā pret euro; - 1.b pozīcijai : budžetā iekļautā apropriāciju summa netika mainīta, jo būtībā tā bijusi noteikta šīs pozīcijas griestu līmenī. 2. PIEZīMES PAR 2005. BUDžETA IZPILDI Laika posmam no 2004. gada 16. oktobra līdz 2005. gada 31. martam budžeta faktiskais īstenošanas līmenis attiecībā pret izdevumu izklāstu, uz ko norādīja indikatori, kas noteikti, pamatojoties uz Padomes 2000. gada 26. septembra Regulas (EK) Nr. 2040/2000[1] noteikumiem par budžeta disciplīnu, ir aprakstīti 2. pielikumā. Še rodamas īsas piezīmes attiecībā uz būtiskākajām neatbilstībām starp faktisko un paredzēto izpildes līmeni vairākos 2005. gada budžeta sektoros. 2.1. Monetāri faktori Dolāra/euro attiecība Attiecībā uz izdevumiem, kas radušies iepriekšminētajā laika posmā, ņemtas vērā dolāra/euro attiecību izmaiņas. Gadījumā, ja attiecībā uz lauksaimniecības produktiem piemērotas ievērojamas eksporta kompensācijas, jo īpaši graudiem un cukuram, un daži iekšējā atbalsta pasākumi, piemēram, atbalsts kokvilnai, izdevumus ietekmēja dolāra/euro kursa izmaiņas. Budžeta iestādes pieņemtais budžets tika balstīts uz 2005. gada PBP paredzētajām apropriācijām, kas tika veidotas, pamatojoties uz vidējo euro un dolāra paritātes likmi 1 EUR = $ 1.25. Jāpiebilst, ka laika posmā no 2004. gada 1. augusta līdz 2005. gada 31. martam vidējais paritātes kurss bija aptuveni 1 EUR = $ 1,28, tas ir, aptuveni 2% vairāk nekā tad, kad tika veidots 2005. gada PBP. 2.2. 1.a pozīcija – tirgus faktori 2.2.1. Tirgus pasākumi attiecībā uz labību Lai gan īstenošanas un izpildes līmeņi šī perioda beigās sakrīt, Komisija uzskata, ka šāda situācija ir tikai pagaidām. Nav šaubu, ka pārmērīgās 2004./2005. gada labības ražas radīja situāciju, kad valsts uzkrājumā nonāca vairāk labības. Tas Komisijai savā 2004. gada oktobra grozījumu vēstulē lika pieprasīt papildu labības kredītus, tomēr budžeta iestāde tos nepiešķīra. Šobrīd, lai arī valsts uzkrājumā nodots liels labības apjoms, daļa šī daudzuma glabāšanā vēl nav ienākusi jauno dalībvalstu jaudas problēmu dēļ. Pašreizējā situācija apgrūtina vajadzību apropriāciju prognozēšanu šajā sektorā. 2.2.2. Tiešie maksājumi par laukaugiem Komisija pašreiz pēta apropriāciju pārmērīgi lielo izmantošanu salīdzinājumā ar rādītāja noteikto līmeni. Vairākām dalībvalstīm paredzēto izdevumu aplēses, pamatojoties uz dalībvalsts pašas paziņoto attiecībā uz šīs shēmas ieviešanas parametriem, neatbilst faktiski izmaksātajam vai joprojām tiek prognozētajam attiecībā uz maksājumiem, ko šīs dalībvalstis veiks. Tiklīdz attiecīgais precizēšanas darbs tika pabeigts, Komisija izklāstīs savas galīgās aplēses kredītprasībām šīs shēmas ietvaros. 2.2.3. Pārtikas programmas Šajā laika posmā tiek paredzēta apropriāciju pagaidu pārsniegšana, kas jānovērš šī budžeta gada beigās, tā kā izdevumi šīs shēmas ietvaros pamatojams ar gada apstiprināto plānu, kas sasaista rīcībā esošo apropriāciju summu ar produktu daudzumu un to atbilstošo vērtību, kas iekļauta plānā. 2.2.4. Cukurs Komisija ir ievērojusi, ka ekporta kompensāciju maksājumu ritms ir palēninājies salīdzinājumā ar stāvokli iepriekšējos budžeta gados un pašreiz tā pēta, vai šī situācija ir tikai pagaidu, vai arī tā varētu ilgt līdz budžeta gada beigām. Ja tas ir otrais gadījums, ir paredzama shēmas ietvaros piešķirto apropriāciju nepilnīga izmantošana. No otras puses, pirmo reizi visā KLP vēsturē pašreizējā tirgus situācija šajā sektorā ir radījusi cukura uzkrājumus, un šāda situācija būtu varējusi ievērojami ietekmēt budžetu. 2.2.5. Tekstilaugi Komisijas rīcībā nav nekāda apstiprinājuma attiecībā uz budžeta izpildi, tāpēc jebkādas aplēses šobrīd varētu būt bīstamas. Bez tam, galīgie uzdevumi kokvilnas atbalstam būs atkarīgi no deklarētās kopējās kokvilnas ražošanas Grieķijā un Spānijā. Šis rādītājs ietekmēs atbalsta samazinājumu, ko piemēro gadījumā, kad šī ražošana pārsniegs maksimālo garantēto daudzumu. Bez tam pasaules tirgus cena kokvilnai saistībā ar euro/dolāra paritātes kursu ražošanas skaitlisko datu galīgas deklarēšanas brīdī ietekmē galīgās izmaksājamās atbalsta summas aprēķinu. Plānots, ka šādus aprēķinus veiks maija beigās, jūnija vidū. 2.2.6. Tiešais horizontālais atbalsts Komisija uzskata, ka drīzumā radīsies apropriāciju pārizpilde attiecībā uz Vienkāršoto platībatkarīgo maksājumu shēmu ( SAPS ), kas attiecas uz astoņām jaunajām dalībvalstīm no desmit. Pārizpilde skaidrojama ar dubultās likmes efektu, kas rodas no atbalsta maksājuma tās dalībvalsts valsts valūtā, kur nav ieviesta vienotā valūta. Paredzamā pārizpildes summa, kas rodas šī efekta gaitā, tiks precizēta tikai tad, kad visi maksājumi būs veikti un paziņoti Komisijai. 2.2.7. Piens un piena produkti Komisija šobrīd neiebilst pret šajā sektorā atspoguļoto neizpildi attiecībā uz rādītājiem un uzskata, ka tā, iespējams, turpināsies līdz budžeta gada beigām, ja sektorā joprojām pastāvēs pašreizējās iekšējie un ārējie tirgus apstākļi. Šādi apstākļi Komisijai ļāvuši samazināt vispārējo eksporta kompensāciju līmeni un iekšējā tirgus atbalstu dažādiem produktiem šajā sektorā. 2.2.8. Liellopu un teļa gaļa Indikators norāda, ka šobrīd iespējama neizpilde. Komisija uzskata, ka šāda neizpilde ir tikai pagaidām, jo tā lēš, ka gadījumā, ja dalībvalsts maksā visus maksājumus par dzīvniekiem, kas bija jāveic 2004. gadā, tad apropriācijas, kas izslēgtas no 2004. gada grozījumu vēstules un kas ir EUR 226,0 miljonu apmērā, būtu nepieciešamas, lai segtu šos paredzamos maksājumus. 2.3. 1.b pozīcija – lauku attīstība Apropriācijas lauku attīstībai (ES–15) un pārejas instrumenti jaunajām dalībvalstīm tika noteikti šīs pozīcijas griestu līmenī. Pārizpilde, kas uzrādīta pārejas instrumentā, ir pagaidu, jo atbilstošie indikatori tika noteikti hipotētiski pieņemot, ka visas saistības attiecībā uz šo instrumentu, notiks 2005. gada aprīlī. Tomēr Komisijas dienesti varēja sākt rīkoties jau pirms noteiktā apropriāciju saistību uzņemšanās laika, tādējādi nonākot pie šīs pārizpildes, kas, kā sagaidāms, tiks noregulēta 2005. gada aprīlī. 3. SECINāJUMI Attiecībā uz 1.a pozīciju, apropriāciju uzņemšana par dalībvalstu izdevumiem sākot ar 2004. gada 16. oktobri līdz 2005. gada 31. martam bija 32 902,6 miljoni EUR, t.i.: 76,8 % no pieejamajām apropriācijām. Kopējā budžeta apropriāciju izdevumu neizpilde salīdzinājumā ar rādītāju aptuveni līdzinās–2612 miljoniem EUR par to pašu laika posmu. To visvairāk varētu attiecināt uz dzīvnieku izcelsmes produktu sektoru, savukārt augu produktu sektorā budžeta apropriācijas ir izlietotas par daudz. Pašreiz Komisija situāciju cieši uzrauga. Attiecībā uz 1.b pozīciju, apropriāciju uzņemšana par dalībvalstu izdevumiem sākot ar 2004. gada 16. oktobri līdz 2005. gada 31. martam bija 2 705,6 miljoni EUR, t.i.: 39.5 % no pieejamajām apropriācijām. Šobrīd Komisija gaida, ka šī sektora apropriācijas tiks izpildītas kā ierosināts 2005. gada budžetā. [pic] [pic] [1] OV L 244, 29.09.2000., 27. lpp.