P6_TA(2007)0467
Tematiska strat ēģija par pestic īdu ilgtsp ējīgu lieto šanu
Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. oktobra rezol ūcija par tematisko strat ēģiju par pestic īdu ilgtsp ē-
jīgu lieto šanu (2007/2006(INI))
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērāKomisijas pazi ņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu
komitejai un Re ģionu komitejai: “Tematiskāstratēģija par pestic īdu ilgtspējīgu lietošanu”
(COM(2006)0372),
—ņemot vērāEiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. j ūlija Lēmumu Nr. 1600/2002/EK par
Sesto Kopienas Vides r īcības programmu (1),
—ņemot vērāpriekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direkt īvai, ar kuru nosaka Kopienas pamat-
principus pestic īdu ilgtspējīgas lietošanas nodro šināšanai (COM(2006)0373),
—ņemot vērāpriekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par augu aizsardz ības līdzekļu laišanu
tirgū(COM(2006)0388),
—ņemot vērāpriekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiec ībāuz statistiku par augu aiz-
sardzības līdzekļiem (COM(2006)0778),
—ņemot vērāLīguma 175. pantu,
—ņemot vērāLīguma 6. pantu, saska ņāar kuru vides aizsardz ības prasības ir jāintegrēKopienas politikas
jomu noteik šanāunīstenošanā,j oīpaši, lai veicin ātu ilgtspējīgu attīstību,
—ņemot vērāEiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. febru āra Regulu (EK) Nr. 396/2005, ar ko
paredz maksim āli pieļaujamos pestic īdu atlieku l īmeņus augu un dz īvnieku izcelsmes p ārtikāun
barībā(2),
—ņemot vērāEiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direkt īvu 2000/60/EK, ar kuru
izveido sist ēmu Kopienas r īcībaiūdens resursu politikas jom ā(3)(Ūdens resursu politikas pamatdirek-
tīva), Padomes 1998. gada 3. novembra Direkt īvu 98/83/EK par cilv ēka patēriņam paredzētādzeramā
ūdens kvalitāti (4), Padomes 1975. gada 16. j ūnija Direktīvu 75/440/EEK par kvalit ātes prasībām dalīb-
valstīs virszemes ūdeņiem, kas paredz ēti dzeramāūdens ieguvei (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes
2006. gada 12. decembra Direkt īvu 2006/118/EK par grunts ūdeņu aizsardzību pret pies ārņojumu un
pasliktināšanos (6),
(1) OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.
(2) OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.
(3) OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.
(4) OV L 330, 5.12.1998., 32. lpp.
(5) OV L 194, 25.7.1975., 26. lpp.
(6) OV L 372, 27.12.2006., 19. lpp.C 263 E/418 LV 16.10.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2007. gada 24. oktobris
—ņemot vērāEiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006
attiecībāuzķimikāliju reģistrēšanu, novērtēšanu, licencēšanu un ierobe žošanu (REACH) , ar ko nodibina
EiropasĶimikāliju aģentūru (1), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Direkt īvu
2006/121/EK, ar ko groza Padomes Direkt īvu 67/548/EEK par normat īvo un administrat īvo aktu tuvi-
nāšanu attiecībāuz bīstamu vielu klasifik āciju, iepako šanu un mar ķēšanu, lai to piel āgotu Regulai (EK)
Nr. 1907/2006 (2),
—ņemot vērāEiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. apr īļa Direktīvu 2004/35/EK par atbild ību
vides jomāattiecībāuz videi nodar ītākaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu, (3) Padomes 1992. gada
21. maija Direkt īvu 92/43/EEK par dabisko dz īvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardz ību (4) un Pado-
mes 1979. gada 2. apr īļa Direktīvu 79/409/EEK par savva ļas putnu aizsardz ību (5),
—ņemot vērāKomisijas un N īderlandes M ājokļu, telpiskāsp lānošanas un vides ministrijas un Lauksaim-
niecības, dabas p ārvaldes un zvejniec ības ministrijas sagatavoto kopsavilkuma zi ņojumu “Nākotnes
iespējas Vides politik āattiecībāuz augu aizsardz ības līdzekļiem”(1997),
—ņemot vērāReglamenta 45. pantu,
—ņemot vērāVides, sabiedr ības veselības un pārtikas nekait īguma komitejas zi ņojumu un Lauksaimniec ī-
bas un lauku att īstības komitejas atzinumu (A6-0291/2007),
A. tākāaugu aizsardz ības līdzekļu izmantošana ES laika posm āno 1992. l īdz 2003. gadam ir joproj ām
nozīmīga un nav mazin ājusies par sp īti dažu dalībvalstu veiksm īgiīstenotajiem akt īvajiem darb ības
plāniem, lai samazin ātu lauksaimniec ības pesticīdu izmanto šanu;
B. tākānoteikti pestic īdi nevēlamādaudzumājoprojām ir atrodami vid ē,j oīpaši augsnēunūdenī;tākā
atlieku daudzums, kas p ārsniedz noteikt ās robežvērtības joprojām ir sastopamas lauksaimniec ības pro-
duktos;
C. tākā, neraugoties uz to, ka labumi, kurus g ūstam no pestic īdu izmanto šanas un to noz īme, nodrošinot
efektīvu un notur īgu Eiropas lauksaimniec ības produktu konkur ētspēju, ir nenoliedzama, pla šai sabied-
rībai jābūt labāk informētai par iesp ējamiem draudiem vesel ībai un videi, k āarīparīstermiņa un ilgter-
miņa nelabvēlīgo ietekmi, kas saist īta ar to izmanto šanu;
D. tākāir nepieciešams pastāvīgi nodrošināt to, ka pestic īdus ir iespējams izmantot, tikai iev ērojot piesar-
dzības principu gan attiec ībāuz cilvēka veselību, ganūdens un zemes ekosist ēmu aizsardz ību; tākātas
nozīmē, ka pesticīdus nevajadz ētu izmantot, pirms nav veikti visi ietekmes nov ērtējumi veselības aiz-
sardzības un vides jom ā;u ntākā, salīdzinot dalībvalstu datus un paraugpraksi pestic īdu izmanto šanas
samazināšanā, dalībvalstis vajadz ētu mudināt pesticīdu samazin āšanu turpin āt un izmantot min ēto
informāciju par atskaites punktu;
E. tākātrūkst pārredzamas zi ņojumu un p ārraudzības sistēmas attiecībāuz pesticīdu izmanto šanu un to
atlikumu līmeņiem produktos, tostarp tr ūkst arīatbilstīgu indikatoru,
1. atzīst, ka pestic īdu izmanto šanas jomai vajadz īgs Eiropas l īmeņa tiesisks regul ējums, jo sp ēkāesošie
tiesību akti ir izr ādījušies nepietiekami, lai pan āktu, ka tiek nov ērsts pesticīdu izmanto šanas izrais ītais
apdraudējums un riski vesel ībai un videi;
2. uzskata, ka ir svar īgi pieņemt jaunus ties ību aktus, balstoties uz pieeju, kas daudz stingr āk pievēršas
mērķim samazin āt pesticīdu izmanto šanu un daudz drosm īgāk risina ekolo ģiskās efektivitātes jautājumus,
sniedzot noz īmīgu atbalstu biolo ģiskai lauksaimniec ībai un kompleks āsr ažošanas metod ēm;
(1) OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.
(2) OV L 396, 30.12.2006., 851. lpp. K ļūdas labojums public ēts OV L 136, 29.5.2007., 281. lpp.
(3) OV L 143, 30.4.2004., 56. lpp.
(4) OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.
(5) OV L 103, 25.4.1979., 1. lpp.16.10.2008. LV C 263 E/419 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2007. gada 24. oktobris
3. atzinīgi vērtēTematisko strat ēģiju par pestic īdu ilgtspējīgu lietošanu (“Tematiskāstratēģija”), kurānorā-
dīts uz pašreizējo Kopienas ties ību aktu nepiln ībām un ierosin āts reglament ēt izmantošanas posmu, kur šlīdz
šim nav reglament ēts, atšķirībāno augu aizsardz ības līdzekļu tirgūlaišanas posma un šādu līdzekļud zīves
beigu posma;
4. norāda, ka ES jau ir pie ņemti vairāk nekādivpadsmit ties ību akti, kuros tie ši vai netieši regulēaugu
aizsardzības līdzekļu lietošanu; tomēr uzsver, ka ierosin ātie noteikumi par augu aizsardz ības līdzekļu lieto-
šanu ir vērsti pareizāvirzienā;
5. atzīmē, ka Tematisk āstratēģija attiecas tikai uz augu aizsardz ības līdzekļiem, kas ir tikai da ļa no pesti-
cīdiem, aicina Komisiju nekav ējoties iekļaut Tematiskaj āstratēģijākaitēkļu apkarošanas līdzekļus
(14.—19. veida bioc īdus), kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. febru āra Direktīvas
98/8/EK par bioc īdo produktu lai šanu tirgū(1) V pielikum ā, jo tie rada l īdzīgu risku cilv ēka veselībai un
videi, un mudina Komisiju papla šināt Tematisko strat ēģiju, lai, cik dr īz vien iespējams, ietvertu taj āarīcitus
biocīdus;
6. uzskata, ka b ūtiski ir uzlabot pestic īdu izmantot āju uzvedību, lai izvair ītos no nepareizas, p ārmērīgas
izmantošanas un saind ēšanās gadījumiem; atzin īgi vērtēto, ka izveidota apm ācības un izgl ītības sistēma
profesionālajiem pestic īdu izmantot ājiem, kuras vajadz ībām Komisijai vajadz ētu izstrādāt vadlīnijas, kurās
ņemtas vērāpatlaban vērojamāsa tšķirības starp da žādiem Eiropas re ģioniem; uzskata, ka profesion ālo pesti-
cīdu izmantot āju atestācija un apm ācība ir priekšnoteikums vi ņu nodarbin ātībai unšiem profesion āļiem ir
jānodrošina arīnepārtraukta profesion ālāpilnveidošanās, lai atjaunotu vi ņu tehniskās prasmes un zin āšanas
un panāktu to, ka pestic īdi tiek izmantoti dro ši un efektīvi; ierosina izveidot vai uzlabot konsultat īvos die-
nestus lauksaimnieku vajadz ībām, lai palielin ātu viņu izpratni par dro šu pesticīdu izmanto šanu un rosin ātu
paraugprakses apmai ņu;
7. aicina Komisiju saska ņāar principu “maksāpiesārņotājs”apsvērt piemērotus veidus, k āiesaistīt augu
aizsardzības līdzekļur ažotājus un/vai to akt īvos pārstāvjus darbā, kas saistīts ar augu aizsardz ības līdzekļu
izmantošanas rezultātāradīto cilvēka veselības vai vides kait ējumu novēršanu vai labo šanu;
8. iesaka tirgot un izplat īt pesticīdus kvalific ēta profesion āļa vai praktiska lietot āja uzraudzībāun reģistrēt
šos darījumus, lai nodro šinātu produktu tirgved ības un izmanto šanas pienācīgu kontroli;
9. uzsver, ka pestic īdu izmanto šanas izraisīto apdraud ējumu un riskus vesel ībai un videi nevar efekt īvi
samazināt, neiesaistoties konstrukt īvādialogāar trešām valstīm, nepalielinot to kapacit āti, tostarp ar īneradot
šīm valstīm finansiālus stimulus un neveicot stingru ES import ēto produktu kontroli, lai nodro šinātu līdz-
vērtīgus konkurences apst ākļus;
10. aicina Komisiju izstr ādāt aizsardzības un sadarb ības politiku attiec ībāuz ES kaimi ņvalstīm par pesti-
cīdu un augu aizsardz ības līdzekļu lietošanu;
11. uzsver pla šsaziņas līdzekļu nozīmi, informējot plašu sabiedrību, un joīpaši neprofesion ālus pesticīdu
izmantotājus, par jaut ājumiem, kas saist īti ar pesticīdiem; un ierosina izstr ādāt sabiedrības inform ēšanas un
izpratnes veicin āšanas kampa ņas;
12. kopum āatzinīgi vērtēpasākumus, kurus Komisija izv ēlējusies; taču uzsver, ka ambicioziem dal īb-
valstu rīcības plāniem ir izšķiroša nozīme visāšajāprocesā;
13. turkl āt paužnožēlu par to, ka Komisija izv ēlējās neiekļaut kvantitat īvos un kvalitat īvos kritērijus
valstu rīcības plānos, tādējādi ierobežojot to amb īcijas;
14. uzsver, ka bez kvantitat īviem samazin āšanas mērķiem valstu r īcības plānos, atsauk šanāsu z“pesticīdu
izraisīto apdraud ējumu, risku un atkar ības no tiem samazin āšanu”ir pārāk neprecīza un neskaidri noteikta,
un tas nemotiv ēs dalībvalstis samazin āt izmantoto pestic īdu daudzumu vai noteikt par priorit āti augu aiz-
sardzību, kaitēkļu apkarošanu un lauksaimniec ības kultūru apsaimnieko šanu, neizmantojot ķimikālijas;
(1) OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.C 263 E/420 LV 16.10.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2007. gada 24. oktobris
15. uzskata, ka Komisijai j āapvieno pestic īdu izraisīto apdraud ējumu, risku un atkar ības no tiem samazi-
nāšana ar kvantitat īviem kritērijiem valstu r īcības plānos, nosakot, ka dal ībvalstīmjāizvirza pašām savi
mērķi, grafiki un krit ēriji pesticīdu izmanto šanas samazin āšanai,ņemot vērāpozitīvās pieredzes da žās dalīb-
valstīs, kuras jau īsteno kvantitat īvos izmanto šanas samazin āšanas mērķus, un tas ir skaidri par ādījis, ka
pesticīdu izmanto šanu var samazin āt, nepalielinot izmaksas lauksaimniekiem;
16. uzsver, ka ap ņemšanās ierobežot augu aizsardz ības līdzekļu lietošanu, lai samazin ātu to bīstamību un
mēģinātu rast jaunus augu aizsardz ības līdzekļus, resursus un pa ņēmienus, kas b ūtu mazākbīstami videi,
cilvēkiem un dz īvniekiem, ne tikai n āktu par labu videi un vesel ībai, bet arīuzlabotu Eiropas lauksamniec ī-
bas produkcijas kvalit āti un palielin ātu tās pievienoto v ērtību, jo vērstu sabiedr ības uzman ību uzšiem jau-
tājumiem un t ādējādi palielinātu patērētāju interesi;
17. ir vienispr ātis par to, ka valstu r īcības plāni ir jāpielāgoīpašajiem klimatiskajiem, lauksaimnieciska-
jiem un kait ēkļu apstākļiem katrādalībvalstī, kurāir nepieciešama konkrēta augu, jo īpaši sekundāro kultūru,
apstrāde;
18. paužcerību, ka Komisija preciz ēs Eiropas finansi ālāatbalsta apjomu, kuru dal ībvalstis var ēs izmantot,
lai veiktu p ētījumus, apkopotu datu b āzes un uzlabotu zin āšanas par pestic īdiem;
19. atzin īgi vērtēKomisijas pazi ņojumu, par to, ka galvenais, kas sagaid āms no Tematisk ās stratēģijas, ir
pesticīdu izmanto šanas negatīvās ietekmes uz cilv ēka veselību samazin āšanās;
20. paužnožēlu par to, ka lai ar īpesticīdi ir saistīti ar imunolo ģiskiem trauc ējumiem, endokr īnās sistē-
mas darbības traucējumiem, neirotoksisk ām saslimšanāmu nvēzi (1), veselības jautājumi Tematiskaj āstratē-
ģijāir tikai nedaudz piemin ēti;
21. uzsver, ka nedr īkst apstiprin āt pesticīdus, kuru sast āvākāaktīvās vielas tiek izmantotas kancerog ēnas,
mutagēnas, teratog ēnas, persistentas, bioakumulat īvas vai toksiskas vielas vai ar īvielas, kas rada endokr īnās
sistēmas darbības traucējumus;
22. norāda uz to, ka embriji, z īdaiņiu nbērni, kāarīgrūtnieces, vec āka gadagājuma cilvēki, hroniski
slimie un tie, kam jau ir medic īniskas probl ēmas, kāarīpesticīdu izmantot āji un lauku iedz īvotāji un kopie-
nas salīdzinājumāar citiem iedz īvotājiem ir daudz jut īgāki pret pestic īdiem un vair āk to apdraud ēti, joīpaši
attiecībāuz dažāda veida pestic īdu kumulat īvo iedarbību;
23. norāda, ka iepriek šēju atļauju izsnieg šana augu aizsardz ības līdzekļiem ir priek šnoteikums to izman-
tošanai un ka šādas atļaujas ir balst ītas uz augu aizsardz ības līdzekļu un to akt īvo vielu zin ātnisku novērtē-
jumu, kuru veicot, l īdzekli pārbauda, lai noteiktu risku, ko tas pareizas izmanto šanas rezult ātārada cilvēka
un dzīvnieku vesel ībai un videi;
24. uzskata, ka ir ļoti svarīgi turpinātpētījumus par pestic īdu izmanto šanas, un jo īpaši kombinētas un
kumulatīvas izmanto šanas, ietekmi uz vesel ību;
25. visnota ļatzinīgi vērtēvielu aizlieg šanu, pamatojoties uz t ām raksturīgo bīstamību (izslēgšanas kritē-
rijiem), un t ādēvēto“aizstāšanas principu ”, kas nozīmēbīstamāku vielu iz ņemšanu no tirgus, ja past āv
drošākas alternat īvas, tai skait ātādas, kas nav ķīmiskas;
26. aicina Komisiju kop āar dalībvalstīmu nr ažotājiem veikt pas ākumus, lai nov ērstu viltotu un/vai nere-
ģistrētu augu aizsardz ības līdzekļu ievešanu un laišanu tirgū;
27. aicina Komisiju nodro šināt, ka tādus pašus pasākumus un sankcijas k āpret ES ražotajiem produk-
tiem, attiecin ātu arīpret import ētajiem pārtikas produktiem, ja uz tiem vai tajos konstat ētu pārsniegtas
robežvērtības; aicina nekav ējoties nodro šināt, ka visās dalībvalstīs vienādi un pietiekami bie ži kontrolētu
importa preces (attiec ībāuz kurām parasti ir maz āk stingri augu aizsardz ības līdzekļu lietošanas noteikumi,
tāpēc pastāv lielāks risks par neleg ālām atliekviel ām), lai nov ērstu nevienl īdzīgu attieksmi pret Eiropas lauk-
saimniekiem un ra žotājiem un vis ām iesaistītām pusēm ES radītu vienlīdzīgus konkurences nosac ījumus;
(1) Komisijas pazi ņojums “Eiropas Vides un vesel ības stratēģija”COM(2003)0338, 5. lpp.16.10.2008. LV C 263 E/421 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2007. gada 24. oktobris
28. aicina atbilst īgi pārbaudīt ES ievedamo dz īvnieku barību, kas ražota, izmantojot ES lietot un tirgot
neatļautus augu aizsardz ības līdzekļus un pestic īdus;
29. aicina ieviest saska ņotas sistēmas inform ācijas vākšanai par visp ārēji pieejamu pestic īdu ražošanu,
ievešanu un izve šanu, pārdošanu, sadali un lieto šanu;
30. uzskata, ka nepiecie šams noteikt zonas, tai skait ādzeramāūdens sateces aizsardz ības platības, kur
pesticīdus var izmantot ierobe žoti vai nedr īkst izmantot visp ār, kāarīnepieciešams aizsarg ātūdens vidi no
pesticīdu piesārņojuma, lai izvair ītos no nevēlamas iedarb ības; uzskata, ka j ānosaka pien ācīga platuma bufer-
zonas,ņemot vērāatšķirīgus lauksaimniec ības,ģeogrāfiskos un laika apst ākļus; uzskata, ka pestic īdu izman-
tošanu vajadz ētu aizliegt pils ētu dzīvojamos rajonos un to apk ārtnē, publiskos parkos, sporta laukumos,
skolu un bērnu rotaļlaukumu teritorij ās, jo saskaņāar Komisijas viedokli past āv liels risks, ka šajās teritorijās
pesticīdu iedarbībai tiks pak ļauta plaša sabiedrība;
31. atzīmēto, ka Eiropas grunts ūdeņi un virszemes ūdeņi ir pesticīdu piesārņoti, un uzsver nepiecie ša-
mību stiprināt Tematiskās stratēģijas kohēziju ar Pamatdirekt īvu parūdens resursu politiku; nor āda arī,k a
tomēr attīrīts lielākoties tiek vien īgiūdens, kas paredz ēts cilvēku patēriņam, kaut ar īatlikušaisūdens piesār-
ņojums non āk cilvēka organism āar floras un faunas starpniec ību, aizvien paaugstinot izmaksas par ārstē-
šanu;
32. atzīst par pamatotu, ka aizliegums izsmidzin āt pesticīdus, izmantojot avi āciju, ir neizb ēgams; tomēr
uzskata, ka izsmidzin āšanu var izmantot, gad ījumos, ja tas p ārliecinoši ir nekaitīgāk videi, vai nav nek ādu
citu stabilu alternat īvu, bet tai pa šālaikātas ir obligāti jāpaziņo plašākai sabiedrībai, kad notiks izsmidzin ā-
šana, kādi būstās apjomi, un k āds pesticīdu veids tiks izmantots;
33. prasa Komisijai akt īvākrīkoties, lai ieviestu Kopienas m ēroga saskaņošanu attiecībāuz atliekvielu
daudzuma maksim ālajāmvērtībām, jošobrīd visām ES iesaist ītajām pusēm konkurences noteikumi nav
vienādi, tas kavētirdzniecību un sekm ēnedrošību patērētāju vidū;
34. mudina Komisiju noteikt maksim ālos pesticīdu atlieku l īmeņus, cik vien iesp ējams zemus, ja vien nav
iespējams pierādīt, ka pat ar lab ākajām tehnoloģijām un labākajām pieejam ām metodēm nevar nov ērst
atlieku uzkr āšanos zem noteikta l īmeņa;šajāsakarāaicina dalībvalstis uzlabot pestic īdu koncentr āciju uzrau-
dzību pārtikas produktos un vid ēvispār;
35. atzin īgi vērtēpriekšlikumu aicin āt dalībvalstis atcelt noteikumus, kas at ļauj tām samazin āt PVN pes-
ticīdiem; uzskata, ka Komisijai vajadz ētu palīdzēt dalībvalstīm ieviest piem ērotus lauksaimnieku atbalsta
pasākumus, kuriem tiktu pie šķirts lauku att īstības finansējums un līdzekļi, kas iegūti no pestic īdu nodevām;
36. aicina Komisiju atbalst īt dalībvalstis nodok ļu vai nodevu sist ēmas izveido šanā, lai kvantitat īvi un
kvalitatīvi ietekmētu pesticīdu izmanto šanu;
37. uzst āj, ka Komisijai j āierosina integr ētās augu aizsardz ības skaidra defin īcija un minim ālie kritēriji,
ņemot vērābioloģiskālauksaimniec ībāizmantoto plat ību procentu ālo pieaugumu Eirop āun piemērojot
visām aramzemes plat ībām, izņemot biolo ģiskālauksaimniec ībāizmantojam ās platības, obligātos vispārējos
un katrai kult ūrai atbilstošos integrētās augu aizsardz ības standartus;
38. atzīst, ka rūpes par vidi da žādos aspektos ir integr ētas vairākās regulās, kas veido Kop īgo lauksaim-
niecības politiku, t ādējādi padarot lauksaimniecisk āsr ažošanas metodes videi draudz īgākas;
39. norāda, ka jāveicina tādas lauksaimniec ības prakses izplat ība, kurāizmanto maz ākus augu aizsardz ī-
bas līdzekļu daudzumus (tostarp integr ētāražošana un biolo ģiskālauksaimniec ība), jo tas sekm ētu arvien
mazāku pesticīdu lietošanu kopum ā;C 263 E/422 LV 16.10.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2007. gada 24. oktobris
40. mudina dal ībvalstis veicin āt lauksaimniec ību, kurāmaz izmantotu pestic īdus, un veicin āt bioloģisko
lauksaimniec ību, kāarīnodrošināt, lai profesion ālie pesticīdu izmantot āji mainītu savas iera žas un videi
draudzīgākāveidāizmantotu visas pieejam ās augu aizsardz ības metodes, priek šroku dodot ne ķīmiskām
augu aizsardz ības, kaitēkļu kontroles un kult ūru apsaimnieko šanas metod ēm, piemēram, augsekai un rav ē-
šanai, nevis sistem ātiskai pestic īdu izmanto šanai;
41. aicina Komisiju un dal ībvalstis pie šķirt pietiekamu finans ējumu, lai veiktu p ētījumus par rezistences
jautājumiem, lai izstr ādātu un piedāvātu plašu derīgu augu sugu kl āstu ar dažādām rezistences īpašībām, lai
pētītu augsekas un augsnes apstr ādes metodes kait ēkļu un augu slim ību apkarošanai, kāarīlai izstrādātu
jaunus augu aizsardz ības līdzekļus, tai skait āarītādus, kas nav ķīmiskas izcelsmes;
42. uzsver, ka glob ālās sasilšanas dēļvisticamāk palielināsies kaitēkļu populācijas, kas var ētu veicināt
kaitēkļu uzbrukumu intensit āti un biežumu;šajāsakarāaicina izpētīt klimata p ārmaiņu ietekmi ne vien uz
lauksaimniecisko ra žošanu, bet ar īattiecībāuz vides aizsardz ību;
43. aicina dal ībvalstis nodro šināt pesticīdu drošu uzglabāšanu un pārvietošanu, kāarīto, lai neizmantotie
pesticīdi pēc derīguma termi ņa beigām un tukšie iepakojumi tiktu sav ākti kontrolēti un neder īgie pesticīdi
tiktu apstrādāti saskaņāar noteikumiem par b īstamiem atkritumiem;
44. aicina izmantot pa šreizējo Kopienas finans ējumu novecoju šu pesticīdu drošai apglabāšanai,ņemot
vērā,k aE Svēl arvien vair āk nekā200 000 tonnu pestic īdu glabājas gan pazemes noliktav ās, gan atklātās
krātuvēs;
45. atzīst par pamatotu, ka izsmidzin āšanas iekārtu laba uztur ēšana ir būtiska, lai samazin ātu pesticīdu
negatīvo ietekmi uz vidi un vesel ību, joīpaši to izmanto šanāiesaistīto strādnieku, lauksaimnieku un iedz ī-
votāju, un uzsver, ka izsmidzin āšanas iekārtas regulāri jāpārbauda;
46. mudina Komisiju ņemt vērāārkārtīgi uztrauco šomājas bišu mirstības problēmu, kas saist īta ar kon-
krētu sistēmisku insektic īdu (kuru sast āvāir aktīvās vielas fipronils un imidaklopr īds) izmanto šanu
saulespuķu un kukur ūzu sēklu apstrādē;
47. uzsver nepiecie šamību izdarīt grozījumus Eiropas tirdzniec ības standartos par svaigu aug ļuu ndār-
zeņu formu, lielumu un est ētisko vērtību, kas veicina intens īvu pesticīdu izmanto šanu;
48. mudina Komisiju izmantot šo stratēģiju kājumta dokumentu visiem eso šajiem un turpm ākajiem
tiesību aktiem; iesaka ierosin ātd ažāda veidaīstenojamus instrumentus, kas nav pretrun āviens otram, bet
papildina viens otru;
49. atzin īgi vērtēfaktu, ka, balstoties uz Tematisko strat ēģiju, Komisija ir iesniegusi priek šlikumu par
vispusīgu Kopienas tiesisko regul ējumu tādiem pasākumiem, ar kuru pal īdzību ir plānots ieviest augu aiz-
sardzības līdzekļu ilgtspējīgu izmanto šanu;
50. uzdod priek šsēdētājam nosūtītšo rezolūciju Padomei, Komisijai un dal ībvalstu parlamentiem un val-
dībām.16.10.2008. LV C 263 E/423 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2007. gada 24. oktobris