LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 4.12.2008 
SEC(2008) 2938 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments  
KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS EIROPA S PARLAMENTAM UN PADOMEI  
 
direktīvas priekšlikumam par benz īna tvaiku uztveršanas otro posmu degvielas uzpildes 
stacijās, uzpildot degvielu automaš īnās ar benz īndzinēju  
 
Analītiskais kopsavilkums – ietekmes nov ērtējums 
  
{COM(2008) 812 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2937} 
LV 2   LV ANALĪTISKAIS KOPSAVILKUMS  
Šis ietekmes nov ērtējums ir pavaddokuments ties ību akta priekšlikumam, kura m ērķis ir 
panākt benzīna tvaiku uztveršanu, kas non āk atmosf ērā, uzpildot degvielu vieglajos 
automobi ļos degvielas uzpildes stacij ās (benzīna tvaiku uztveršanas jeb BTU otrais posms). 
Šīs emisijas pastiprina viet ējās un reģionālās gaisa kvalit ātes problēmas (benzols un ozons), 
uz kurām attiecas Kopienas gaisa kvalit ātes standarti un m ērķi. Piezemes ozons ir 
piesārņotājs, kas šķērso valstu robežas, un ir treš ā svarīgākā siltumnīcefekta gāze. Benzolam 
ir kancerog ēna iedarb ība uz cilv ēka organismu ar ī zem nov ērojamas toksiskas iedarb ības 
robežas – tas ir t.s. bezsliekš ņa kancerog ēns. 
Lai rīcība būtu efektīva, gaisa pies ārņojuma probl ēmas ar pārrobežu dimensiju, piem ēram, 
ozons, dal ībvalstīm jārisina kop īgi. Pašlaik Kopienas ties ību aktos noteiktais gaisa 
piesārņojuma m ērķis attiecībā uz piezemes ozonu ir daudzk ārt pārsniegts, un š āds 
pārsniegums, visticam āk, saglabāsies par sp īti ozona prekursora g āzu emisiju samazin āšanai 
valstu noteikto maksim āli pieļaujamo emisiju Direkt īvā 2001/81/EK un Tematisk ās stratēģijas 
par gaisa pies ārņojumu mērķiem.  
Priekšlikums ir sagatavots atbilstoši Komisijas saist ībām, kas paredz ētas: 
– Tematiskaj ā stratēģijā par gaisa pies ārņojumu1;  
– Komisijas priekšlikum ā grozīt Direktīvu 98/70/EK, kas attiecas uz benz īna un 
dīzeļdegvielu kvalit āti2, kura mērķis ir veicin āt lielāku biodegvielu (un jo īpaši bioetanola) 
patēriņu, pazeminot pras ības par benz īna tvaiku spiedienu. Degvielu kvalit ātes direkt īva 
pieņemta, pamatojoties uz L īguma 95. pantu, un t ās specifik ācijas ir vien ādi piemērojamas 
visā ES. Komisija ir atzinusi, ka jebk āds tvaiku spiediena ierobežojumu samazin ājums 
varētu palielin āt gaistošo organisko savienojumu emisijas no degvielas uzpildes un 
izgarojumu emisijas no transportl īdzekļu degvielas sist ēmām pat taj ās valstīs, kurās otrā 
posma benz īna tvaiku uztveršana jau ir ieviesta. Komisija nor āda, ka, lai kompens ētu 
palielinātās gaistošo organisko savienojumu emisijas vis ā ES, tiks pied āvāta benzīna tvaiku 
uztveršana, uzpildot degvielu automaš īnās; 
– paziņojumā, kas pievienots, otraj ā lasījumā pieņemot jauno direkt īvu par gaisa kvalit āti3, 
un kurā (i) Komisija atzina, ka , lai uzlabotu gaisa kvalit āti, ir svar īgi gaisa pies ārņojumu 
novērst tā rašanās vietā; un (ii) tika piev ērsta uzman ība vairākiem pies ārņojuma rašan ās 
vietā veicamiem Kopienas pas ākumiem, tostarp benz īna tvaiku uztveršanai degvielas 
uzpildes stacij ās.  
Ietekmes anal īze ir veikta, pamatojoties uz divos atseviš ķos ENTEC  un COWI  konsultantu 
ziņojumos4 ietverto inform āciju, kā arī jaunākajiem normat īvās ietekmes nov ērtējumiem par 
valstu veiktajiem pas ākumiem saist ībā ar benz īna tvaiku uztverša nas otro posmu. 
Novērtējumā pētītas izmaksas, rentabilit āte un ieguvumi no otr ā posma kontroles pas ākumu 
sistemātiskas ieviešanas vis ā ES, nepārkāpjot spēkā esošos Kopienas ties ību aktus par benz īna 
                                                 
1 4.2.1.2. punkts 9. lappus ē COM(2005) 446 2005. gada 21. septembr ī. 
2 3. punkta 4. apakšpunkts 7. un 8. lappus ē COM(2007) 18 2007. gada 31. janv ārī. 
3 Direkt īva 2008/50/EK par gaisa kvalit āti un tīrāku gaisu Eiropai, OV L 152, 11.6.2008., 1. – 43. lpp. 
4 http://ec.europa.eu/environment/air/transport/petrol.htm   
LV 3   LV tvaiku uztveršanas pirmo posmu (attiec ībā uz benz īna glabāšanu un nos ūtīšanu no 
termināliem uz degvielas uzpildes stacij ām) un atz īstot to, ka vair āk kā pusē dalībvalstu otr ā 
posma BTU valsts l īmeņa pasākumi jau ir ieviesti. Otr ā posma BTU atbilst ar ī starptautiskam 
protokolam, kuru Kopi ena ir parakst ījusi, bet nav ratific ējusi.  
Ir apspriestas vair ākas iespējas, tostarp “parast ās” benzīna tvaiku uztveršanas sist ēmas, kas 
darbojas t ādā veidā, ka izplūstošie benz īna tvaiki tiek sav ākti ar vakuums ūkņa palīdzību un 
novadīti degvielas uzpildes staciju pazemes glab ātavās. Beigās, kad degvielas uzpildes 
stacijas pazemes glab ātava ir pilnas, tvaikus nog ādā u z  n a f t a s  p ārstrādes uzņēmumiem. Ir 
analizēta arī jaunāka otrā posma BTU “s ūkņa” sistēma, kurā izplūstošie tvaiki tiek sav ākti, 
atdzesēti un pārstrādātā veidā nogādāti tieši degvielas uzpildes ier īcē atkārtotai uzpild īšanai 
šķidra benz īna veidā. Šī pēdējā sistēma nav saist īta ar pazemes glab ātavu vai cauru ļvadu 
pārbūvi, un ir ērtāka degvielas uzpildes stacijas operatoram, jo īpaši, ja nepieciešamas 
neplānota rekonstrukcija. 
Otrā posma ieviešanas pas ākumu izmaksas ir apr ēķinātas, ņemot vērā degvielas uzpildes 
staciju skaitu, lielumu, otr ā posma iek ārtu (un to uzst ādīšanas) izmaksas, iek ārtu 
ekspluatācijas laiku un uztverto benz īna tvaiku ekonomisko v ērtību, neskaitot nodok ļus. Tika 
ņemtas vērā tikai ar otr ā posma BTU tieši saist ītās izmaksas (t.i., izmaksas, kas p ārsniedz 
parastas jaunb ūves vai rekonstrukcijas izmaksas un ir saist ītas ar jaunu degvielas uzpildes 
ierīču iegādi). Ieguvumi no emisiju apjoma samazin āšanās aprēķināti, izmantojot vienk āršu 
vienas tonnas izpl ūdušu benz īna tvaiku rad ītā kaitējuma izmaksas un ņemot vērā tikai ozona 
ietekmi uz vesel ību un kult ūraugiem, un atst ājot bez iev ērības ozona ietekmi uz dabas vidi un 
benzola ietekmi uz vesel ību.  
Iespējamie politiskie risin ājumi ir šādi. 
(1) Nedarīt neko. 
(2) Ierīkot borta uzpildes tvaiku uztveršanu ( ORVR ) vieglajos automobi ļos un vieglajos 
komerciālajos transportl īdzekļos.  
(3) Uzstādīt BTU otr ā posma iek ārtas: 
(a) visās jaunajās degvielas uzpildes stacij ās un degvielas uzpildes stacij ās, kurās 
veikta rekonstrukcija, ar apgroz ījumu lielāku par 500 m3 benzīna gadā; 
(b) visās jaunajās degvielas uzpildes stacij ās un degvielas uzpildes stacij ās, kurās 
veikta rekonstrukcija, ar apgroz ījumu lielāku par 500 m3 benzīna gadā, kā arī 
lielajās esošajās degvielas uzpildes stacij ās (t.i., ar apgroz ījumu liel āku par 
3000 m3 gadā); 
(c) variants (b) un degvielas uzp ildes stacijas, kas atrodas dz īvojamos rajonos vai 
zem tiem, neatkar īgi no to lieluma; 
(d) automātisks visa otr ā posma iek ārtu monitorings, kas ierobežotu benz īna 
tirdzniecību uztveršanas iek ārtu darbības defektu gad ījumos (risin ājums 
izmantojams kop ā ar visiem iepriekšmin ētajiem risin ājumiem). 
Pirmie divi risin ājumi tika noraid īti agrīnā stadijā, bet 3. risin ājuma c) variants ir atz īts par 
labāko. Neskaidr ību dēļ par izmaks ām un sakar ā ar negatīvo ietekmi uz rentabilit āti, jo īpaši 
LV 4   LV tāpēc, ka var b ūt pieejami citi l ētāki līdzekļi, lai garant ētu drošu otr ā posma BTU iek ārtu 
lietošanu degvielas uzpildes stacij ās, tika noraid īts arī 3. risinājuma d) variants.  
Tālāk tabulā atspoguļots dažādu variantu izmaksu un rentabilit ātes kopsavilkums gad ījumos, 
kad tas ir iesp ējams.  
Rentabilit āte (EUR/t) Variants Kop ējās 
izmaksas 
milj.EUR Novērstās 
emisijas (t) 
Izņemot 
atgūto 
benzīnu Tostarp 
atgūtā 
benzīna 
mazum-
tirdzniec ības 
vērtība Aprēķinātās izmaksas* 
[un ieguvumi ] 2020. gad ā
milj. EUR 
3a (pie sūkņa) 179,5 12 141 1540 915 11,1 [ 11,5-34,0 ] 
3a (parastais) 209,5 12 141 1760 1140 13,8[ 11,5-34,0 ] 
3b (pie sūkņa) 317,4 17 769 1798 1171 20,8 [ 16,9-49,7 ] 
3b (parastais) 389 17 769 2160 1533 27,2 [ 16,9-49,7 ] 
3c (pie sūkņa) nav apr ēķ. nav apr ēķ. apm. 1500 apm. 960 nav apr ēķ. 
3c (parastais) nav apr ēķ. nav apr ēķ. apm. 1890 apm. 1340 nav apr ēķ. 
3d Pieejama ierobežota inform ācija 
a – otrā posma kontroles pas ākumi jaun ās degvielas uzpildes stacij ās un degvielas uzpildes stacij ās, kurās veikta 
rekonstrukcija  
b – a) variants plus esoš ās degvielas uzpildes stacijas ar apgroz ījumu lielāku par 3000 m3 gadā līdz 2020. gadam 
c – b) variants plus visas degviela s uzpildes stacijas, kas atrodas dz īvojamos rajonos, neatkar īgi no lieluma/apgroz ījuma  
d – c) variants plus autom ātiskā monitoringa iek ārtu uzstādīšana  
*-ieskaitot uztvert ā benzīna ekonomisko v ērtību (mazumtirdzniec ības cenu) 
Attiecībā uz to degvielas uzpildes st aciju skaitu, kas atrodas zem dz īvojamiem rajoniem, ir 
pieejama ierobežota inform ācija, tāpēc nav iesp ējams aprēķināt kopējās izmaksas utt. Tom ēr 
ir aptuveni apr ēķinātas izmaksas maz ām degvielas uzpildes stacij ām ar apgroz ījumu apm ēram 
500 m3, un plānotas rekonstrukcijas izmaksas un rentabilit āte ir līdzīgas iepriekšmin ētajiem 
vidējiem aprēķiniem saist ībā ar 3.a) un 3.b) variantu.  
Kopējās izmaksas un apr ēķinātās izmaksas 2020. gad ā (no 20 līdz 30 milj. euro) ir m ērenas. 
Rentabilit ātes rādītāji, salīdzinot ar citiem pieejamiem gaistošo organisko savienojumu 
emisiju samazin āšanas pasākumiem, ir pozit īvi.  
Komisija aicin āja galven ās ieinteres ētās personas sniegt atbildes uz jaut ājumiem saist ībā ar 
iespējamo otrā posma BTU ieviešanu 28. febru ārī. Šis aicin ājums sabiedrisk ās apspriedes 
nolūkā bija ievietots ar ī Eiropas t īmekļa vietnē. Apspriedi 2008. gada 17. mart ā publiskoja ar ī 
"ENDS Daily". Tika sa ņemtas sešpadsmit atbildes no dal ībvalstu re ģioniem, vides 
aizsardzības aģentūrām, NVO, iek ārtu piegādātājiem, degvielas uzpildes staciju operatoriem, 
naftas rūpniecības asoci ācijas un transportl īdzekļu ražotājus. Šo atbilž u kopsavilkums ir 
pieejams tiešsaist ē5. Atbildes aptv ēra jautājumus, kas saist īti ar benz īna tvaiku ietekmi uz 
                                                 
5 http://ec.europa.eu/environment/air/transport/petrol.htm   
LV 5   LV veselību, otrā posma iek ārtu efektivit āti, autom ātiskā monitoringa iek ārtu izmantošanas 
priekšrocībām un daž ādu otrā posma BTU iek ārtu variantu rentabilit āti. Šīs atbildes tika tieši 
ņemtas vērā, sagatavojot pievienot ā priekšlikuma galven ās sadaļas, jo īpaši attiec ībā uz 
degvielas uzpildes stacij ām, kas atrodas zem dz īvojamiem rajoniem, zem ākos kritērijus 
iesaistīto degvielas uzpildes st aciju noteikšanai un iek ārtu darbības autom ātisko monitoringu 
degvielas uzpildes stacij ās.