Īpašais ziņojums ES atbalsta efektivitāte 
prioritārajām nozarēm 
HondurasāLV 2016  Nr. 30
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis: +352  4398-1
Uzziņām:  eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx
Tīmekļa vietne: eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads
Print ISBN 978-92-872-6311-7 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/697216 QJ-AB-16-030-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-6262-2 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/358035 QJ-AB-16-030-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-6314-8 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/39268 QJ-AB-16-030-LV-E
© Eiropas Savienība, 2016. gads
Atļauts izmantot citur, norādot avotu.
Printed in Luxembourg
ES atbalsta efektivitāte 
prioritārajām nozarēm 
Hondurasā
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2016  Nr. 30
02
 Revīzijas darba grupa
ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības 
un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, 
konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu un izdevumu apjoms, 
paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Karel Pinxten  vadītā III apakšpalāta, kuras pārziņā ir ārējās darbības, drošība 
un tiesiskums. Revīziju vadīja ERP  locekle Bettina Jakobsen , un viņai palīdzēja locekles biroja vadītāja Katja Mattfolk , 
biroja atašejs Kim Storup , atbildīgais vadītājs Alejandro Ballester-Gallardo  un darbuzdevuma vadītājs Werner Vlasselaer . 
Revīzijas darba grupā strādāja Thomas Arntz, Aurelia Petliza  un Ainhoa Pérez-Infante .
No kreisās uz labo:  A. P érez-Infante, W. Vlasselaer, B. Jakobsen, T. Arntz, A. Petliza.

03
 Saturs
Punkts
 Saīsinājumi un akronīmi
I–VIII  Kopsavilkums
1–9 Ievads
1–4 Hondurasa sastopas ar ievērojamām attīstības grūtībām
5–9 No visām Centrālamerikas valstīm Hondurasa saņem vislielāko ES attīstības atbalstu
10 –11  Revīzijas tvērums un pieeja
12– 62  Apsvērumi
12–20  ES pieeja kopumā bija piemērota un labi koordinēta, tomēr nepietiekami mērķtiecīga
13–16  ES stratēģijas risināja svarīgas vajadzības, bet finansējums bija izkaisīts pārāk daudzās jomās
17–20  Neraugoties uz līdzekļu devēju labu koordinēšanas struktūru, darba dalīšana joprojām nav efektīva
21–31  Budžeta atbalstu lielākoties sniedza svarīgiem valsts politikas virzieniem, taču Komisijas veiktajā 
pārvaldībā bija dažas nepilnības
22–23  Budžeta atbalsts bija adresēts galvenokārt svarīgām un uzticamām valsts stratēģijām
24–30  Budžeta atbalsta sniegšana ietvēra būtiskus riskus, kurus Komisija līdz zināmam apmēram ir samazinājusi
31 ES delegācijai trūka vajadzīgo zināšanu, lai uz vietas pārvaldītu budžeta atbalsta darbības
32–38  ES darbības kopumā sasniedza plānotos tiešos rezultātus, bet nepilnīgie uzraudzības līdzekļi 
traucēja sasniegto novērtēt
33–35  Plānotie tiešie rezultāti kopumā tika sasniegti, kaut arī reizēm ar kavēšanos, galvenokārt 
sarežģīto apstākļu dēļ
36–38  Neatkarīgi no dažādo instrumentu izmantošanas darbības rezultātu uzraudzībā atklājās dažas nepilnības
04 Saturs 
39–45  Komisija ir labi strādājusi, iedibinot konstruktīvu politisko dialogu, kas sekmē pozitīvas 
pārmaiņas
40–42  Komisija ir izstrādājusi attiecīga politiskā dialoga stratēģijas lielākajai daļai prioritāro nozaru
43–45  Komisijas politiskais dialogs atviegloja ES darbību īstenošanu un panāca dažus konkrētus uzlabojumus
46–62  Grūtajos šīs valsts apstākļos ES darbības ir sekmējušas pozitīvas pārmaiņas, tomēr kopējais 
stāvoklis Hondurasā joprojām raisa bažas
47–56  Nabadzības līmenis ir paaugstinājies
57–59  ES atbalsts veicināja mežsaimniecības pārvaldības reformas, taču ir pāragri spriest par kopējo ietekmi
60–62  ES atbalsts ir sekmējis tiesu iestāžu un valsts drošības struktūru ciešāku sadarbību, tomēr stāvoklis valstī 
joprojām ir kritisks
63–67  Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums.    Hondurasas karte
 II pielikums.    Orientējoši piešķīrumi prioritārajām nozarēm Hondurasā 2007.–2013.  un 
2014.–2020. gadā
 III pielikums.    Divpusējs atbalsts Hondurasai: 2007.–2015. gada lēmumi
 IV pielikums.    ES darbību finansēšanas nolīgumos paredzētie nosacījumi
 Komisijas atbilde
05
 Saīsinājumi  
un akronīmi
APN : atbalsts valsts plānam ( Apoyo al Plan Nacional )
DIP : daudzgadu indikatīvā programma (ES un Hondurasas attiecību stratēģiskie mērķi 2007.–2013. gadam)
EuroFor : Eiropas atbalsta programma mežsaimniecības nozarei ( Programa de apoyo europeo al sector forestal )
Eurojusticia : ātras un pieejamas tiesu sistēmas veicināšana Hondurasā ( Promoviendo una Justicia Rápida y Accesible 
en Honduras )
EUROSAN : pārtikas nodrošinājums, uzturs un noturība “sausajā koridorā” ( Seguridad Alimentaria, Nutrición 
y Resiliencia en el Corredor Seco )
IKP: iekšzemes kopprodukts
MADIGEP : atbalsta pasākumi iestāžu darbības uzlabošanai un valsts politikas vadīšanai ( Medidas de Apoyo al 
Desarrollo Institucional y la Gestión de Políticas Públicas )
MOSEF : projekts Hondurasas mežsaimniecības nozares modernizēšanai ( Proyecto Modernización del Sector Forestal 
de Honduras )
PAAPIR : valsts pārvaldes un reģionālās integrācijas atbalsta programma ( Programa de Apoyo a la Administración 
Pública y a la Integración Regional )
PAPSAC : ūdens un kvalitātes nozares atbalsta programma ( Programa de Apoyo Sectorial Agua y Calidad )
PASS : atbalsta programma Hondurasas drošības nozarei ( Programa de Apoyo al Sector Seguridad en Honduras )
PVO : Pasaules Veselības organizācija
UNICEF : ANO Bērnu fonds
VIP: Valsts indikatīvā programma (laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam VSD bija iedalīts divās secīgās VIP , attiecīgi 
aptverot 2007.–2010. un 2011.–2013. gada periodu)
VSD : Valsts stratēģijas dokuments (daudzgadu plānošanas instruments)
06
 Kopsavilkums
I
Hondurasa ir viena no Centrālamerikas valstīm, kurā ir augsti nabadzības rādītāji un plaši izplatīta vardarbība. Pēdē -
jos gados ES un tās dalībvalstis ir pastiprinājušas sadarbību ar Hondurasu, it īpaši pēc 2012. gada asociācijas nolī -
guma parakstīšanas. ES  ir sniegusi attīstības sadarbības finansējumu Hondurasai gan projektu, gan budžeta atbalsta 
veidā.
II
Palāta vērtēja ES divpusējā attīstības atbalsta efektivitāti prioritārajām nozarēm Hondurasā. Tādējādi revidenti pār -
baudīja Komisijas īstenoto pārvaldību un apmēru, kādā ES attīstības atbalsta mērķi ir sasniegti. Revīzija attiecās uz 
2007.–2015. gada periodu, kura laikā ES maksājumi bija 119 miljoni EUR. Pārbaudītās prioritārās nozares bija nabadzī -
bas mazināšana, mežsaimniecība un drošība un tieslietas.
III
Palāta secināja, ka ES attīstības atbalsts prioritārajām nozarēm Hondurasā revidētajā periodā bija daļēji efektīvs. 
Tas sekmēja vairākas pozitīvas pārmaiņas šajās nozarēs, tomēr sarežģītie apstākļi šajā valstī un vairākas pārvaldības 
nepilnības mazināja atbalsta ietekmi. Kopējā situācija šajā valstī joprojām raisa bažas. Nabadzības līmenis ir paaug -
stinājies, meža zemes platība ir samazinājusies, un vardarbība joprojām ir plaši izplatīta, arī slepkavību skaits ir ļoti 
liels.
IV
ES darbības bija piemērotas un kopumā panāca plānotos tiešos rezultātus, kaut arī ar ievērojamu kavēšanos, galve -
nokārt ārēju apstākļu dēļ. Komisijas pieeja nebija pietiekami koncentrēta, jo finanšu palīdzība tika izkliedēta vairākās 
jomās, kas tādējādi apdraudēja tās ietekmi. Palāta konstatēja trūkumus instrumentos, kurus Komisija izmantoja, lai 
uzraudzītu ES darbību izpildi.
V
Kaut arī Hondurasā ir laba līdzekļu devēju koordinēšanas struktūra, faktiskā sadarbība bija relatīvi ierobežota, tāpēc 
dažos konkrētos gadījumos atbalsts pārklājās. Tomēr Komisija kopā ar ES dalībvalstīm turpina darbu pie kopīgas 
programmas periodam pēc 2018. gada.
VI
Komisija ir izstrādājusi dialoga stratēģijas, lai dažādās jomās strukturētu savu politisko dialogu ar Hondurasas val -
dību. Tā ir laba prakse, kaut arī netika veikti rakstiski novērtējumi par to, kādā mērā ir izdevies sasniegt ar Komisijas 
dialoga stratēģijām izvirzītos mērķus. Kopumā Komisija ir īstenojusi konstruktīvu politisko dialogu, kas sekmēja 
ES darbībām izvirzīto mērķu sasniegšanu.
07 Kopsavilkums 
VII
ES delegācijai Hondurasā pietrūka budžeta atbalsta darbību pārvaldīšanai nepieciešamo zināšanu makroekono -
mikas un publisko finanšu pārvaldības jomā. Turklāt budžeta atbalsta sniegšana Hondurasā ietvēra nozīmīgu risku 
saistībā ar nestabilo makroekonomikas sistēmu un vājo publisko finanšu pārvaldību. Komisijai izdevās daļēji mazināt 
šo risku. Tomēr tā neveica pietiekami strukturētu budžeta atbalsta attiecināmības novērtējumu, lai pierādītu, ka 
valstī panāktās pozitīvās pārmaiņas atbilst skaidri formulētiem kritērijiem un mērķiem. Turklāt Komisijas reakcija ne 
vienmēr bija konsekventa gadījumos, kad partnervalsts neievēroja budžeta atbalsta attiecināmības nosacījumus. Tas 
deva pretrunīgu vēstījumu, kas varēja mazināt atbalsta efektivitāti.
VIII
Palāta ir sagatavojusi vairākus ieteikumus Komisijai par to, kā stiprināt ES pieeju, uzlabot budžeta atbalsta darbību 
pārvaldību, pilnveidot ES darbību izpildes novērtēšanu un politisko dialogu prioritārajās nozarēs.
08
 Ievads
Hondurasa sastopas ar ievērojamām attīstības 
grūtībām
01 
Hondurasa ir valsts Centrālamerikā ar vienu no zemākajiem vidējiem ienākumiem 
(sk. karti I pielikumā ) un vairāk nekā 8 miljoniem iedzīvotāju. Kopš 2009. gada no -
vembrī pēc valsts apvērsuma notikušajām vispārējām vēlēšanām valsti visu laiku 
ir pārvaldījusi viena un tā pati politiskā partija.
02 
ANO 2015. gada valstu sarakstā pēc tautas attīstības indeksa1 Hondurasa bija 
ierindota 131. vietā no 188, un tādējādi tiek uzskatīts, ka tautas attīstība ir vidējā 
līmenī. Šajā valstī ir viens no augstākajiem nabadzības rādītājiem Latīņamerikā – 
68,2 % iedzīvotāju ir nabadzīgi un 39,7 % dzīvo galējā nabadzībā2. Hondurasas 
sabiedrība ir arī viena no visnevienlīdzīgākajām visā Latīņamerikā.
03 
Gadu gaitā Hondurasa ir pieņēmusi vairākas stratēģijas attīstības problēmu risinā -
šanai (sk.  1. izcēlumu ).1 2015. gada pārskats par 
cilvēces attīstību, 
ANO  Attīstības programma.
2 Saskaņā ar Valsts Statistikas 
institūta ( Instituto Nacional de 
Estadística ) 2014.  gada datiem.
Valdības attīstības stratēģijas
Kā pamatu attīstības palīdzības novirzīšanai valdība 2001. gadā pieņēma Nabadzības mazināšanas stratēģi -
jas dokumentu. Hondurasa bija vienīgā Latīņamerikas valsts, kas to darīja. Šī prasība bija jāizpilda, lai iegūtu 
parādu atvieglojumu saskaņā ar iniciatīvu lielu parādu apgrūtinātām nabadzīgām valstīm. Valdība pārskatīja 
nabadzības mazināšanas stratēģiju 2006.–2008. gada periodā, lai to vairāk adresētu pašiem trūcīgākajiem 
iedzīvotājiem, tomēr grozītā stratēģija nekad netika oficiāli apstiprināta.
Pēc 2009. gada valsts apvērsuma politiskās partijas vienojās par ilgtermiņa plānu “Redzējums par valsts attīs -
tību 2010.–2038.  gadā”3 un vidēja termiņa plānu “Valsts plāns 2010.–2022. gadam”4. Ilgtermiņa plānā formulēti 
četri drosmīgi vispārējie mērķi, kas attiecas uz sociālajām, politiskajām un ekonomiskajām pamatnostādnēm 
un kas jāsasniedz līdz 2038. gadam. Šo ilgtermiņa plānu paredzēts īstenot ar diviem valsts plāniem un septi -
ņiem valdības plāniem. Valsts plāns 2010.–2022. gadam koncentrējas uz 11 stratēģiskām jomām.
3 “Visión de País 2010–2038”.
4 “Plan de Nación 2010–2022”.1. izcēlums
09 Ievads 
04 
Makroekonomiskā nestabilitāte ir apzināta kā viens no lēnās izaugsmes un na -
badzības nepietiekamas mazināšanas iemesliem. Hondurasa ir zināma arī kā ļoti 
vardarbīga valsts, kurā slepkavību skaits ir viens no lielākajiem pasaulē. Līdz ar 
nesodāmību un korupciju tas ir būtisks šķērslis Hondurasas attīstībai.
No visām Centrālamerikas valstīm Hondurasa saņem 
vislielāko ES attīstības atbalstu
05 
Aiz Amerikas Savienotajām Valstīm Hondurasas otrais lielākais tirdzniecības 
partneris ir Eiropas Savienība. 2012. gada jūnijā ES un tās dalībvalstis parakstīja 
asociācijas nolīgumu ar Centrālamerikas valstīm. Nolīguma pamatā ir trīs pīlāri: 
politiskais dialogs, sadarbība un tirdzniecība. Tirdzniecības pīlārs Hondurasai stā -
jās spēkā 2013. gada jūlijā, bet politiskā dialoga un sadarbības pīlāri tiks aktivēti 
pēc tam, kad visas ES dalībvalstis būs šo nolīgumu ratificējušas.
06 
ES un tās dalībvalstis ir parakstījušas arī politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu 
ar Centrālamerikas valstīm: tas stājās spēkā 2014. gada 1. maijā. Nolīgumā pare -
dzēts vairāku līmeņu politiskais dialogs, un tas ietver sadarbības iespēju ārpoliti -
kas un drošības politikas jomā.
07 
No vairāk nekā desmit lielākajiem līdzekļu devējiem ES ir ceturtajā vietā un sniedz 
11 % no visas oficiālās attīstības palīdzības šai valstij. Komisija plāno ES divpusēju 
atbalstu septiņu gadu periodam. Kopējais piešķīrums tika palielināts no 223 mil -
joniem EUR 2007.–2013. gada periodam līdz 235 miljoniem EUR 2014.–2020. ga -
dam (sk. II pielikumu ). Galvenās 2007.–2013. gadam noteiktās prioritātes bija 
nabadzības mazināšana, dabas resursi un drošība un tieslietas. Galvenās priori -
tātes 2014.–2020.  gadam ir pārtikas nodrošinājums, koncentrējoties uz ģimenes 
lauksaimniecību, nodarbinātība, tās pienācīga kvalitāte un tiesiskums.
08 
No 2007.–2015. gada perioda piešķīrumiem ir noslēgti līgumi par 194 miljo -
niem EUR un maksājumi kopā ir 119 miljoni EUR (sk. 1. attēlu  un III pielikumu ). 
Aptuveni puse no divpusējā atbalsta vērtības tiek sniegta kā budžeta atbalsts5, 
kas ir gan vispārējā budžeta atbalsts, gan nozares budžeta atbalsts. Otra puse tiek 
īstenota projektu veidā. Komisija papildina ES darbības ar politisko dialogu.5 Budžeta atbalsts ir palīdzības 
veids, ar kuru Komisija 
pārskaita līdzekļus 
partnervalsts kasē, lai 
nodrošinātu papildu budžeta 
līdzekļus valsts attīstības 
stratēģijas vai nozares 
stratēģijas atbalstam. To 
papildina politiskais dialogs, 
izpildes novērtējums un spēju 
veidošana.
10 Ievads 1. attēls
Avots : Eiropas Komisija.Maksājumi ES darbībām, kuras nolemts īstenot 2007 .–2015. gada periodā
miljoni EUR
Budžeta atbalstsTehniskā palīdzībaProjektu atbalsts
2015. g. 2014. g. 2013. g. 2012. g. 2011. g. 2010. g.40
35
30
25
20
15
10
5
0
09 
Hondurasa saņem atbalstu gan no plānotās divpusējās sadarbības, gan arī no
a) Latīņamerikai adresētām reģionālās sadarbības programmām. Tās attiecas 
uz sociālo kohēziju, labu pārvaldību, vietējās pilsētvides attīstību, zināšanām 
ūdens nozarē, energoapgādi izolētām iedzīvotāju grupām un klimata pār -
maiņām. Kopējais reģionālais piešķīrums ir būtiski palielinājies: no 556  miljo -
niem EUR 2007.–2013. gadam līdz 805 miljoniem EUR 2014.–2020. gadam;
b) Centrālamerikas apakšreģionālās programmas, kuras uzmanības centrā ir dro -
šība un tieslietas, klimata pārmaiņas un privātā sektora attīstība nodarbinātī -
bas radīšanai. Vispārējais piešķīrums arī ir ievērojami palielinājies: no 75 miljo -
niem EUR 2007.–2013. gadam līdz 120 miljoniem EUR 2014.–2020. gadam;
c) 47 projektiem, kurus finansē no tematiskām budžeta pozīcijām, piemēram, 
izglītība, decentralizācija, pārtikas nodrošinājums un cilvēktiesības. Attiecīgie 
izdevumi ir 24 miljoni EUR;
d) Latīņamerikas ieguldījumu mehānisma, no kura Hondurasai paredzēti 
7 miljoni EUR ceļa projektam un elektroenerģijas projektam, kas drīzumā tiks 
īstenots;
e) projekta, kura budžets ir 1,1 miljons EUR un kuru finansē no stabilitātes ins -
trumenta, lai atbalstītu Patiesības un izlīguma komisiju pēc 2009. gada valsts 
apvērsuma (sk.  1. punktu).
11
 Revīzijas tvērums  
un pieeja
10 
Palāta vērtēja, cik efektīvs bijis ES attīstības atbalsts prioritārajām nozarēm Hon -
durasā. Tādējādi revidenti pārbaudīja Komisijas īstenoto pārvaldību un apmēru, 
kādā ES attīstības atbalsta mērķi ir sasniegti. Revīzijā skatīja 2007.–2015. gada 
periodu, un tā notika no 2015. gada novembra līdz 2016. gada aprīlim. Pārbaudī -
tās prioritārās nozares bija nabadzības mazināšana, dabas resursi un drošība un 
tieslietas. Šīs nozares 2007.–2015. gada periodā saņēma 89 % divpusējā atbalsta 
izdevumu (sk. III pielikumu ).
11 
Palātas revīzijas darbu veidoja dokumentu pārbaudes, darbinieku iztaujāšana 
Komisijas centrālajos dienestos un Eiropas Ārējās darbības dienestā, kā arī Hon -
durasas apmeklējums. Šā apmeklējuma mērķis bija savākt papildu informāciju 
un iztaujāt darbiniekus ES delegācijā, valsts iestāžu pārstāvjus, saņēmējus, citus 
līdzekļu devējus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas.
12
 Apsvērumi
ES pieeja kopumā bija piemērota un labi koordinēta, 
tomēr nepietiekami  mērķtiecīga
12 
Palāta pārbaudīja, vai Komisija sadarbībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu no -
teica prioritārās nozares, kam piešķirams atbalsts, lai konsekventi risinātu valsts 
galvenās vajadzības. Palāta pārbaudīja arī to, vai Komisija bija pienācīgi koordinē -
jusi savu pieeju ar citiem līdzekļu devējiem, kuri darbojas Hondurasā.
ES stratēģijas risināja svarīgas vajadzības, bet finansējums 
bija izkaisīts pārāk daudzās jomās
13 
Plānojot divpusējo atbalstu Hondurasai, Komisija izraudzījās daudzas prioritā -
rās jomās6. Komisijas plānošanas dokumentos kopumā bija sniegti pārliecinoši 
argumenti par iesaistīšanos jaunās jomās, jo tajās bija lielas vajadzības, ko aptvēra 
piemērotas un uzticamas valsts stratēģijas. Tomēr dažos gadījumos Komisijas 
stratēģija 2011.–2013. gadam paredzēja atbalstu tādās jomās (piemēram, atjau -
nojami energoresursi, energoefektivitāte un kvalitātes sistēmas konkurētspējas 
uzlabošanai), kurām Hondurasas valdība nozares stratēģiju nebija pieņēmusi. Tā -
dējādi nav pierādīts, ka Komisijas atbalsts šajās jomās bija arī valdības prioritāte.
14 
Savas stratēģijas Komisija īstenoja ar darbībām, kas paredz sniegt finanšu palī -
dzību (sk. III pielikumu ). Šo darbību mērķis (sk. 2. izcēlumu ) bija plaši formulēts, 
it īpaši nabadzības mazināšanai, kas bija viena no prioritātēm 2007.–2013. gada 
periodā. Darbības aptvēra daudzas jomas, tostarp izglītību, veselību, ūdeni un 
sanitāriju, kvalitātes sistēmas, statistikas sistēmas un publisko finanšu pārvaldību. 
Ierobežota koncentrētība nozīmēja to, ka darbs un finansiālā palīdzība bija izklie -
dēta daudzās jomās, un tas apdraudēja šo darbību potenciālo ietekmi. Turklāt Ko -
misijas stratēģiskās izvēles bieži mainījās, jo tā elastīgi reaģēja uz izmaiņām valsts 
stratēģijās. Rezultātā dažas no šīm jomām atbalstu saņēma relatīvi neilgi. Galve -
nie piemēri attiecas uz atbalstu pamatizglītībai, veselībai, kvalitātes sistēmām un 
ūdenim un sanitārijai – tās bija prioritāras jomas trīs vai četrus gadus.6 Komisija identificēja sešas 
“prioritārās nozares” 
2007.–2013.  gada un 
2014.–2020.  gada periodam. 
Šīs prioritārās nozares aptvēra 
daudzas un dažādas jomas, 
starp kurām bija izglītība, 
veselība, ūdens un sanitārija, 
mežsaimniecība, atjaunojami 
energoresursi, drošība un 
tieslietas un citas. Plašāk 
sk. II pielikumu .
13 Apsvērumi 
15 
Šīm darbībām pakārtotie pasākumi, kurus izmantoja, lai īstenotu Komisijas stratē -
ģijas, bija papildinoši un labi koordinēti ar pārējo ES atbalstu divpusēju, reģionālu 
un tematisku programmu veidā. Turklāt vairākumā gadījumu mērķi un pasākumi 
atbilda atbalstītās nozares vajadzībām. Tomēr revīzijā tika konstatēti divi turpmāk 
minētie izņēmumi.
a) Daļa no atbalsta, ko pašvaldībām sniedza no MOSEF , nerisināja mežsaimnie -
cības nozares vajadzības. Piemēri ietver apmācību par vispārējās higiēnas 
principiem, ūdens rezervuāru izbūvi vispārējas ūdensapgādes mērķiem, 
atkritumu tvertņu ierīkošanu sākumskolā, taku un kiosku būvniecību pilsētas 
parkā un saules enerģijas paneļu uzstādīšanu. Tomēr ES darbības nepietieka -
mi risināja zemes īpašumtiesību nenoteiktību, kas ir viena no galvenajām ne -
pilnībām mežsaimniecības nozarē. Šīs nenoteiktības cēlonis ir tas, ka tiesības 
uz meža zemi ir piešķirtas trim iestādēm, starp kurām nav koordinācijas. Tam 
ir negatīva ietekme uz cīņu pret mežu iznīcināšanu, mežu ugunsgrēkiem un 
nelikumīgu mežistrādi.ES darbību mērķi pārbaudītajās prioritārajās nozarēs
Nabadzības mazināšana
APN (2009)   Atbalsts valsts plānu un stratēģiju īstenošanai, koncentrējoties uz pamatizglītības kvalitāti 
un veselības stratēģijām ar mērķi samazināt māšu un bērnu mirstību. Mazākā apmērā atbal -
stu sniedza civildienesta reformai un Valsts Statistikas institūtam7.
PAPSAC (2012)   Uzlabot ūdens un sanitārijas apstākļus un konkurētspēju lauksaimniecības pārtikas nozarē, 
koncentrējoties uz kvalitāti.
Dabas resursi
M O SEF  (2 011)   Stiprināt Mežu saglabāšanas institūtu8 un mežu apsaimniekošanu vietējā mērogā.
EuroFor (2013)   Atbalsts Valsts mežsaimniecības programmas īstenošanai un mežu apsaimniekošanai vietē -
jās sabiedrības līmenī.
Drošība un tieslietas
PASS (2008)   Atbalsts drošības nozarei, ko īsteno ar valsts drošības un tieslietu politikas pieņemšanu, in -
stitucionālās spējas attīstību, profilakses un rehabilitācijas politiku un aizturēšanas apstākļu 
uzlabojumiem.
Eurojusticia (2013)   Galvenā uzmanība bija uz tieslietām, institucionālās spējas stiprināšanu, lai sauktu pie 
atbildības un sodītu par korupciju un kriminālnoziegumiem, izstrādātu iekšējas un ārējas 
kontroles mehānismus šajā nozarē un uzlabotu tiesu pieejamību.
7 Instituto Nacional de Estadística.
8 Instituto de Conservación Forestal.2. izcēlums
14 Apsvērumi 
b) Tāpat kā citi līdzekļu devēji ES atbalstīja izglītības nozari, koncentrējoties uz 
pirmsskolu un pamatizglītību (1.–6. klasi), nevis uz trešo ciklu (7.–9. klasi), kaut 
arī tam saskaņā ar valsts iestāžu viedokli bija vajadzīga lielāka uzmanība9.
16 
Tehniskā palīdzība tika sniegta kā darbības daļa, bet nabadzības mazināšanas 
gadījumā kā īpaši tam paredzēti pasākumi10. Tehniskās palīdzības prioritāti bija 
noteikušas valsts iestādes. Tas ļāva risināt būtiskas vajadzības un izvairīties no 
dublēšanās. Tomēr, tā kā Komisija darbojās daudzās jomās (sk. 13. un 14. punktu), 
pieejamā finansējuma nepietika, lai apmierinātu svarīgas vajadzības prioritārajās 
nozarēs, neraugoties uz atbildīgo nozaru ministriju īpašajiem pieprasījumiem. Šie 
pieprasījumi attiecās uz svarīgām vajadzībām, kuras nebija apmierinājuši arī citi 
līdzekļu devēji.
a) Vairāki tehniskās palīdzības pieprasījumi no Veselības ministrijas netika ņemti 
vērā, tostarp lūgumi veikt izpēti par vitamīnu un minerālvielu nepietiekamī -
bu iedzīvotājiem un par integrētās veselības aizsardzības sistēmas izveidi un 
saistītām informācijas sistēmām.
b) Tikai nedaudzas vietējās iestādes, kas ieguva tiesības apsaimniekot ūdeni 
un sanitāriju, varēja saņemt atbalstu spēju veidošanai, bet atsevišķi vispārēji 
tehniskās palīdzības lūgumi ūdens un sanitārijas nozarē netika apmierināti. 
Nerisinātās vajadzības attiecās uz palīdzību tiesību aktu izstrādē, vietēja līme -
ņa projektu sagatavošanu un ūdens apsaimniekošanas informācijas sistēmas 
izveidi.
c) Tehniskā palīdzība, kuru sniedza, lai stiprinātu kvalitātes sistēmas konkurēt -
spējas uzlabošanai, nerisināja dažas no galvenajām vajadzībām, uz kurām bija 
norādījusi valdība, proti, tās bija – sagatavot īstenošanas noteikumus kvali -
tātes atbalsta likumam, validēt metodes toksisko atlieku noteikšanai pārtikā, 
konsolidēt dažādās valsts stratēģijas un izstrādāt stratēģisko plānu Hondura -
sas Akreditācijas birojam.
Neraugoties uz līdzekļu devēju labu koordinēšanas 
struktūru, darba dalīšana joprojām nav efektīva
17 
Galvenajā koordinēšanas mehānismā ir iesaistīti paši svarīgākie līdzekļu devēji11, 
un tas ir organizēts trīs līmeņos (sk. 2. attēlu ), ietverot nozares līmeni, kurā līdzek -
ļu devēji dalās ar informāciju un apmainās viedokļiem. Komisija aktīvi piedalās 
vairākās no šīm darba grupām.9 Kā noteikts valsts izglītības 
plānā (“ Plan de educación 
2010.–2014.!Para el cambio 
ya!”).
10 PAAPIR  un MADIGEP .
11 Kanāda, Francija, Vācija, Itālija, 
Japāna, Nīderlande, Spānija, 
Apvienotā Karaliste, ASV, 
Zviedrija, Šveice, 
Centrālamerikas Ekonomiskās 
integrācijas banka, Amerikas 
Attīstības banka, Pasaules 
Banka, Starptautiskais Valūtas 
fonds un Eiropas Komisija.
15 Apsvērumi 
18 
Komisija cieši sadarbojās ar ES  dalībvalstīm, it īpaši, slēdzot deleģēšanas nolīgu -
mus ar Vāciju un Spāniju attiecīgi mežsaimniecības un tieslietu nozarēs. Darba 
dalīšana joprojām nav efektīva, bet Komisija strādā pie kopīgas plānošanas laik -
posmam no 2018. gada12.2. attēlsLīdzekļu devēju koordinācija Hondurasā
Avots : Eiropas Revīzijas palāta.
12 2013. gadā ES un dalībvalstis, 
kas darbojas Hondurasā, 
vienojās par kopīgas 
plānošanas ceļvedi.
Augsta līmeņa vēstnieku un daudzpusēju valsts pārstāvju grupa
Politiskais līmenis
Sadarbības vadītāju tehniskā grupa
13 nozaru darba grupas
Dzimumu 
jautājumi
Drošība, 
tieslietas, 
cilvēktiesības
VeselībaDecentralizācija 
un vietējā 
attīstībaPārredzamība 
un laba 
pārvaldībaVēlēšanu 
uzraudzībaAtbalsta 
efektivitāte
Pārtikas 
nodrošinājums 
un uzturs
Lauksaimniecības
un mežsaimniecības, 
vides un risku 
pārvaldība
Ūdens un 
sanitārija
IzglītībaPienācīgas 
nodarbinātības un 
ekonomiskās 
attīstības 
veicināšanaInfrastruktūra 
un enerģētika
16 Apsvērumi 
19 
Sadarbība ar pārējiem līdzekļu devējiem ir bijusi mazāk intensīva. Revīzijas laikā 
reālas darba dalīšanas nebija, un tas nozīmē, ka vairāki līdzekļu devēji ar dažā -
dām pieejām aktīvi darbojās prioritārajās nozarēs, it īpaši izglītības13, veselības 
un ūdens un sanitārijas jomās. Dažos gadījumos tas pat noveda pie finansējuma 
pārklāšanās (sk.  3. izcēlumu ). Galvenais šķērslis labākai līdzekļu devēju koordi -
nācijai bija sadarbības trūkums ar Hondurasas valdību un dažu līdzekļu devēju 
nevēlēšanās sadarboties.13 Līdzekļu devēji pievērsās 
pirmajiem diviem 
pamatizglītības cikliem, bet 
trešajam pamatizglītības 
ciklam vai vidusskolas izglītībai 
tika sniegts neliels atbalsts.
Finansējuma pārklāšanās
Drošības un tieslietu nozarē zināmā mērā pārklājās Drošības ministrijas finansēšana, jo kriminālizmeklēšanas 
apmācības valsts policijai sniedza vairāki līdzekļu devēji, kas izmantoja dažādas pieejas un doktrīnas.
Ūdens un sanitārijas nozarē puse no visām pašvaldībām atbalstu vispār nesaņēma, bet daudzas citas vienlaicī -
gi saņēma atbalstu no vairākiem līdzekļu devējiem.3. izcēlums
20 
Vēl viens šķērslis bija tas, ka nebija laba pārskata par līdzekļu devēju sniegto at -
balstu. Visās nozarēs netika veikta informācijas apkopošana (piemēram, kvalitā -
tes sistēmas konkurētspējas uzlabošanai), tā bija nepilnīga un/vai bieži vien bija 
novecojusi.
Budžeta atbalstu lielākoties sniedza svarīgiem valsts 
politikas virzieniem, taču Komisijas veiktajā 
pārvaldībā bija dažas nepilnības
21 
Revidenti pārbaudīja, vai budžeta atbalsts bija sniegts, lai atbalstītu svarīgas un 
uzticamas valsts stratēģijas. Palāta pārbaudīja arī to, vai bija pienācīgi reaģēts uz 
riskiem, kas saistīti ar budžeta atbalsta sniegšanu, un vai Komisija ES delegācijā 
nodarbināja pietiekamu skaitu pienācīgi kvalificētu darbinieku, lai vadītu budžeta 
atbalsta darbības.
17 Apsvērumi 
Budžeta atbalsts bija adresēts galvenokārt svarīgām un 
uzticamām valsts stratēģijām
22 
Lielu daļu finansiālās palīdzības Komisija sniedza budžeta atbalsta veidā 
(sk. 8. punktu). Tā šo praksi ieviesa nabadzības mazināšanai kopš 2010. gada 
(APN  un PAPSAC ) un kopā ar projektu atbalstu mežsaimniecības nozarei kopš 
2013.  gada ( EuroFor ). Nesen Komisija apņēmās šo palīdzības veidu izmantot arī 
pārtikas nodrošinājuma atbalstam ( EUROSAN ) no 2016. gada. Sniedzot budže -
ta atbalstu, Komisija vairākumā gadījumu atbalsta valsts attīstības stratēģijas 
(sk. 1. izcēlumu ), kuras ietver mērķus attiecīgajās jomās, kā arī svarīgas un uztica -
mas nozares stratēģijas:
a) nabadzības mazināšanas jomā 2010.–2014. gadam valdībai bija izglītības 
stratēģija (“ Plan de educación!Para el cambio ya! ”) un veselības stratēģija 
(“Plan nacional salud ”), un abas bija virzītas uz Tūkstošgades attīstības mērķu 
sasniegšanu. Valstij bija arī stratēģiskais plāns ūdens un sanitārijas nozares 
modernizēšanai.
b) Darbības mežsaimniecības nozarē noteica 2004.–2021. gada Valsts mežsaim -
niecības programma14, kuras mērķis ir samazināt kaitējumu videi un attīstīt 
nozari, lai tā spētu dot ieguldījumu ekonomikā.
c) Attiecībā uz pārtikas nodrošinājumu Valsts Pārtikas nodrošinājuma un uztura 
stratēģiju atjaunināja 2010.  gadā, un tās mērķis ir uzlabot pārtikas nodro -
šinājumu, pārtikas pieejamību un uztura līmeni. Hondurasas prezidents 
2014. gadā paziņoja, ka galvenā prioritāte ir tā sauktais “sausais koridors” – 
reģions15, kurā hroniski nepietiek uztura. Šo stratēģiju valdība īsteno ar valsts 
programmu “Sausā koridora apvienība”.
23 
Tomēr skaidras valdības stratēģijas16 nebija programmas PAPSAC  mērķim  – stipri -
nāt kvalitātes sistēmas, lai uzlabotu konkurētspēju17. Kaut arī valsts plānā ir minē -
ta vajadzība palielināt valsts konkurētspēju un produktivitāti, tajā nav apzināta 
vajadzība uzlabot kvalitātes sistēmas. Arī valsts konkurences stratēģijā18 kvalitātes 
sistēmu uzlabošana nav uzskatīta par prioritāti. Turklāt valsts centieni uzlabot 
kvalitātes sistēmas bija fragmentāri, un tiem nebija īpaša budžeta, bet iesaistīta -
jām iestādēm19 trūka kompetences politikas virzienu un reformu izstrādei.14 “Programa Nacional Forestal 
2004.–2021.”.
15 Šis reģions atrodas 
Hondurasas centrālajā daļā, 
rietumos un dienvidos.
16 Saskaņā ar Eiropas Komisijas 
Budžeta atbalsta 
pamatnostādnēm nozares 
budžeta atbalsta programmu 
pamatā jābūt izstrādātām 
būtiskām un uzticamām 
nozares stratēģijām.
17 Kvalitātes sistēmas attiecas uz 
normalizāciju, metroloģiju, 
akreditāciju un atbilstīguma 
nodrošināšanu.
18 “Estrategia nacional de 
competitividad”.
19 Valsts kvalitātes sistēma un 
Plānošanas un ārējās 
sadarbības ministrija.
18 Apsvērumi 
Budžeta atbalsta sniegšana ietvēra būtiskus riskus, kurus 
Komisija līdz zināmam apmēram ir samazinājusi
24 
Budžeta atbalsta sniegšana Hondurasā ir saistīta ar nozīmīgiem riskiem, kas īpaši 
attiecas uz makroekonomikas nestabilitāti un tādām publisko finanšu pārvaldības 
nepilnībām kā krāpšana un korupcija. Komisija aprakstīja šos riskus un centās tos 
mazināt atbilstoši savai riska novērtēšanas sistēmai20.
Makroekonomikas stabilitāte
25 
Saņēmējvalsts makroekonomikas stabilitāte ir viens no galvenajiem nosacīju -
miem ES budžeta atbalsta efektivitātes nodrošināšanai. Hondurasas makroeko -
nomikas politika nebija stabila. Starptautiskais Valūtas fonds 2008. gadā nespēja 
panākt vienošanos ar Hondurasu pēc novērtējuma, ka tās valdība neievēro Fonda 
ieteikumus attiecībā uz monetāro un valūtas maiņas politiku, izmaksu kontroli 
un banku sistēmas uzraudzību. Jauna vienošanās ar Starptautisko Valūtas fondu 
netika noslēgta līdz 2010. gada oktobrim, bet jau 2012. gada martā tā atkal tika 
atlikta, jo bija domstarpības par nepieciešamo makroekonomikas politiku, kon -
krēti, par vajadzību liberalizēt ārzemju valūtu maiņas tirgu. 2014. gada decembrī 
Starptautiskais Valūtas fonds ar Hondurasas valdību beidzot no jauna vienojās 
par makroekonomikas politiku, un kopš tā laika šī vienošanās tiek sekmīgi īste -
nota. Tomēr valsts joprojām ir pakļauta ārējiem satricinājumiem, īpaši saistībā ar 
Amerikas Savienoto Valstu ekonomikas izaugsmi un naftas cenu.
26 
Starp Komisijas ieviestajiem riska mazināšanas pasākumiem ir dialogs, kas ir īpaši 
spēcīgs ar Finanšu ministriju un tādējādi arī sekmē tās kompetenci. Tiek izmanto -
ta arī tehniskā palīdzība, īpaši stāvokļa analīzei, risku novērtēšanai un ekonomikas 
prognožu sagatavošanai. Komisijas nosacījumi līdzekļu izmaksai (sk. IV pieli -
kumu ) ietvēra prasību izveidot uzticamu, pienācīgu un uz stabilitāti orientētu 
makroekonomikas sistēmu. Tomēr tajos ir maz konkrētības par to, kas tieši tiek 
gaidīts. Ir minēti vairāki rādītāji, bet nav formulēti mērķi un robežvērtības. Tādē -
jādi Komisijas lēmumi par saistību uzņemšanos un budžeta atbalsta izmaksāšanu 
nebalstās uz pietiekami strukturētu novērtējumu par to, ka progress ir apmieri -
nošs. Šāda pieeja rada īpašas bažas attiecībā uz lēmumiem, kuri pieņemti gados, 
kad Hondurasai nebija vienošanās ar Starptautisko Valūtas fondu, jo nestabilas 
makroekonomikas sistēmas risks bija lielāks (sk. 25. punktu).20 Riska novērtēšanas sistēmu 
ieviesa saskaņā ar Palātas 
ieteikumu īpašajā ziņojumā 
Nr. 11/2010 “Kā Komisija 
pārvalda vispārējā budžeta 
atbalstu ĀKK, Latīņamerikas 
un Āzijas valstīs” ( http://eca.
europa.eu ) un dokumentu 
“Turpmākā pieeja saistībā ar 
ES budžeta atbalstu trešām 
valstīm”, COM(2011)  638  galīgā 
redakcija, 13.10.2011.
19 Apsvērumi 
27 
Tā kā makroekonomikas stāvoklis 2012. gadā bija nestabils un nebija vienošanās 
starp valsti un Starptautisko Valūtas fondu, Komisija vairākas reizes apturēja savus 
budžeta atbalsta maksājumus, līdz makroekonomikas stabilitātes perspektīva 
uzlabojās un ar Starptautisko Valūtas fondu tika panākta jauna vienošanās. Šāda 
laba prakse deva spēcīgu stimulu Hondurasas valdībai un palīdzēja noregulēt 
situāciju. Periodā, kad Komisija apturēja budžeta atbalstu21, tā tomēr parakstīja 
EuroFor  finansēšanas nolīgumu, kas paredzēja sniegt papildu budžeta atbalstu. 
Mēs uzskatām, ka tas deva pretrunīgus vēstījumus, kas varēja mazināt atbalsta 
efektivitāti.
Publisko finanšu pārvaldība
28 
Pareizas publisko finanšu pārvaldības sistēmas ir ļoti svarīgas politikas īstenoša -
nai un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, un tādēļ tas ir vēl viens no galvena -
jiem nosacījumiem efektīvam budžeta atbalstam. Publisko finanšu pārvaldībai 
Hondurasā piemīt būtiskas nepilnības, bet valdība ir pieņēmusi secīgus plānus 
stāvokļa uzlabošanai. Reformu plāns22, ko pieņēma 2011. gada jūnijā, neatbilda 
Komisijas iecerēm, jo nebija pietiekami detalizēts un neietvēra skaitļos izsakāmus 
rādītājus un mērķus. Uzlaboto reformu plānu 2012. gada maijā Komisija atzina par 
uzticamu, kaut arī tas joprojām bija diezgan vispārīgs.
29 
Publisko finanšu pārvaldība ir kļuvusi labāka, tomēr ne tik ātri, kā cerēts. Kopumā 
tā joprojām ir vāja. Komisija uzskata, ka pastāvīgas problēmas ir:
a) valdības izdevumi, kas pārsniedz apstiprināto budžetu un pieejamos 
ieņēmumus;
b) kavēto maksājumu līmenis joprojām nav zināms;
c) budžets netiek pilnībā pārvaldīts, izmantojot finanšu līdzekļu vienotu kontu;
d) Hondurasas Revīzijas palātas23 efektivitāte ir ierobežota;
e) publiskā iepirkuma e-platforma nav pārredzama;
f) korupcijas līmenis joprojām ir problemātisks.21 Kopumā budžeta atbalsts 
programmām APN  un PAPSAC  
bija apturēts attiecīgi 17 un 
23 mēnešus.
22 “Plan para la mejora de la 
gestion, transparencia 
y escrutinio de las finanzas 
públicas 2012 -2014”.
23 “Tribunal Superior de Cuentas”.
20 Apsvērumi 
30 
Komisija ir centusies mazināt publisko finanšu pārvaldības riskus.
a) Komisija ir palīdzējusi veikt publisko izdevumu un finanšu pārskatatbildības 
novērtējumus, un tehniskās palīdzības pasākums PAAPIR  nodrošināja spe -
cializētās zināšanas, kas ļāva sagatavot efektīvāku un vajadzīgāku pasākumu 
priekšlikumu. Prezidentūras, Finanšu ministrijas un iekšējo kontroles nodaļa 
darbības spēja ir uzlabota. Palīdzību sniedza arī reformu analīzei un atbilstībai 
budžeta atbalsta nosacījumiem. Visbeidzot, īstermiņa palīdzība tika izmanto -
ta, lai uzlabotu reformas plānu, izstrādātu pieejamā budžeta sertifikātus, kas 
ļauj izvairīties no papildu budžeta izdevumiem, un iepazīstinātu darbiniekus 
ar budžeta atbalstu.
b) Kopš 2012. gadā tika izstrādāta Komisijas politiskā dialoga stratēģija 
(sk. 42. punktu), Komisija ir kļuvusi daudz aktīvāka politiskajā dialogā par 
publisko finanšu pārvaldību. Šis dialogs galvenokārt ir vērsts uz budžeta pār -
valdības uzlabošanu un aptver tādas tēmas kā nodokļu ieņēmumi, budžeta 
pārredzamība un publiskā sektora deficīta un izdevumu (piemēram, algu) 
kontroles mehānismi. Dialogam ir pozitīva ietekme, piemēram, uz pirmā 
daudzgadu budžeta apstiprināšanu (2016.–2018. gadam) un izdevumu ser -
tifikātu ieviešanu, lai ierobežotu papildu izdevumus no budžeta. Sertifikātu 
sistēma paredz, ka ministrijām ir jānodrošina finansējuma pieejamība pirms 
saistību uzņemšanas.
c) Viens no Komisijas nosacījumiem bija prasība24 izstrādāt uzlabojumu prog -
rammu, kura ietvertu politiskās prioritātes, programmas un projektus, refor -
mas, rādītājus, mērķus un atsauces vērtības. Šī prasība sekmēja 2011. gada 
reformu plāna pieņemšanu (sk. 29. punktu). Attiecībā uz reformu plāna 
īstenošanu Komisija kopš 2012. gada ir sagatavojusi strukturētu publisko 
finanšu pārvaldības novērtējumu, lai iecerētās reformas varētu salīdzināt ar 
panākto virzību. Tā ir laba prakse, kaut arī šīs ieceres nav precīzi definētas, 
tāpēc nav skaidrs, kādā apmērā un līdz kuram laikam reformas ir plānotas 
(sk. 4. izcēlumu ).24 Šis nosacījums bija iekļauts 
APN  finansēšanas nolīgumā.
Piemēri nekonkrētām reformu iecerēm
 οPapildu izdevumi no budžeta ir būtiski jāsamazina, tomēr nav norādīts, kad un kādā apmērā.
 οParedzēts ieviest uzkrājumu grāmatvedības sistēmu, bet nav norādīts termiņš.
 οPlānots izmantot finanšu līdzekļu vienoto kontu, bet nav norādīts termiņš.
 οJāpaplašina revīzijas tvērums, bet nav precizēti uzdevumi.4. izcēlums
21 Apsvērumi 
ES delegācijai trūka vajadzīgo zināšanu, lai uz vietas 
pārvaldītu budžeta atbalsta darbības
31 
Budžeta atbalsta pārvaldībai ir vajadzīgas dažādas prasmes, lai pārvaldītu pro -
jektus. ES  delegācijai Hondurasā pietrūka nepieciešamo makroekonomikas un 
publisko finanšu pārvaldības zināšanu, lai uz vietas pārvaldītu budžeta atbal -
sta darbības. Līdz 2013. gadam ES delegācija paļāvās uz Nikaragvas reģionālās 
delegācijas palīdzību budžeta atbalsta jautājumu un makroekonomiskās analīzes 
jomā. Lai gan Hondurasas delegācija kaut kādā mērā var paļauties uz centrālajiem 
dienestiem, lokālu zināšanu trūkums joprojām ietekmē budžeta atbalsta pārval -
dību. Tas ir īpaši svarīgi Hondurasā, kur budžeta atbalstu sniedz, neraugoties uz 
makroekonomikas nestabilitāti (sk. 25. un 26. punktu).
ES darbības kopumā sasniedza plānotos tiešos 
rezultātus, bet nepilnīgie uzraudzības līdzekļi traucēja 
sasniegto novērtēt
32 
Palāta pārbaudīja, vai darbības bija īstenotas saskaņā ar plānu un vai bija sasnieg -
ti iecerētie tiešie rezultāti. Palāta pārbaudīja arī to, vai Komisija pienācīgi uzrauga 
savu darbību īstenošanu un sasniegtos rezultātus.
Plānotie tiešie rezultāti kopumā tika sasniegti, kaut arī 
reizēm ar kavēšanos, galvenokārt sarežģīto apstākļu dēļ
33 
Komisijas plānotās darbības pārbaudītajās prioritārajās nozarēs galvenokārt bija 
īstenotas, un tiešie rezultāti lielākoties bija sasniegti. Tomēr drošības un tieslietu 
nozarē tiešie rezultāti bija sasniegti tikai daļēji. To noteica sarežģītais konteksts 
pēc 2009. gada valsts apvērsuma, kā arī tas, ka valsts iestādes projektu īstenoša -
nas laikā pienācīgi nesadarbojās. Rezultātā tiesiskā regulējuma harmonizācija, kas 
bija viens no PASS  programmas galvenajiem mērķiem, nenotika.
34 
Kaut arī tiešie rezultāti kopumā bija sasniegti, īstenošana kavējās visās prioritāra -
jās nozarēs gan 2009. gada valsts apvērsuma dēļ, gan tāpēc, ka 2012.–2014. gada 
periodā starp valsti un Starptautisko Valūtas fondu nebija panākta vienošanās 
(sk. 35. punktu), gan tāpēc, ka valsts iestāžu darbības spēja bija ierobežota.
22 Apsvērumi 
35 
Vislielākā kavēšanās bija mežsaimniecības nozarē, un to galvenokārt izraisī -
ja 2009.  gada valsts apvērsums. Pēc sākotnējo mežsaimniecības programmu 
atcelšanas 2009. gadā Komisija nespēja parakstīt MOSEF  un EuroFor  finansēšanas 
nolīgumus līdz plānošanas perioda otrajai pusei (attiecīgi – 2011. un 2013. gads), 
un līdz pat šī perioda beigām īstenošana nesākās (2012. un 2014. gads). MOSEF  
vēlāk arī būtiski aizkavējās līgumslēgšana un īstenošana. Visas vietējās dotācijas 
un lielāko daļu projektu Mežu saglabāšanas institūtam parakstīja pēdējā mēnesī 
pirms galīgā līgumslēgšanas termiņa. Tā visa rezultātā ES palīdzība mežsaimnie -
cības nozarei droši vien turpināsies līdz 2019. gadam, kaut arī sākotnēji to bija 
paredzēts pabeigt līdz 2014. gadam.
Neatkarīgi no dažādo instrumentu izmantošanas darbības 
rezultātu uzraudzībā atklājās dažas nepilnības
36 
ES atbalsta uzraudzībai Komisija izmantoja vairākus līdzekļus – rādītājus, apmek -
lējumus uz vietas, uz rezultātiem vērstu uzraudzību un novērtējumus. Rādītāju 
atlase un izmantošana bija nepilnīga.
a) Gandrīz puse no PASS  rādītājiem nebija pietiekami būtiski, jo nebija saistīti ar 
darbības mērķiem.
b) Atsevišķu darbības mērķu sasniegšanas gaita ar rādītājiem netika uzraudzīta. 
Starp piemēriem bija pakalpojumu kvalitāte ūdens un sanitārijas nozarē, mā -
tes un bērna mirstības samazināšana un pienācīga nodarbinātība mežsaim -
niecības nozarē.
c) Ūdens un sanitārijas nozarē rādītāji attiecās tikai uz darbībām, nevis uz iznā -
kumu, un tie nebija pilnībā atbilstoši valsts stratēģijām. Piemēram, tie attiecās 
uz cilvēku skaitu, kam nodrošināta jauna vai labāka piekļuve ūdenim un sani -
tārijai, bet ne uz to mājsaimniecību īpatsvaru valsts mērogā, kam ir piekļuve 
dzeramajam ūdenim lauku apvidos.
d) Rādītājiem bieži vien nebija atsauces vērtību. Lai izmērītu attīstības gaitu un 
novērtētu, vai mērķi ir reāli un vienlaikus pietiekami vērienīgi, ir nepieciešams 
precīzs sākumpunkts. Ja arī atsauces vērtības bija noteiktas, tās ne vienmēr 
bija ticamas, jo Hondurasas valsts iestāžu veiktā datu vākšana bija nepilnīga.
e) Palātas veikto iztaujāšanu laikā Hondurasas valdība un dažādās ministrijas 
apšaubīja Valsts Statistikas institūta savākto uzraudzības datu kvalitāti un 
būtiskumu, jo reizēm tie atšķīrās no attiecīgo ministriju sagatavotajiem uzrau -
dzības datiem.
f) Dažos gadījumos rādītāji nebija ticami (piemēram, nelikumīga mežizstrā -
de – nulle) vai arī bija formulēti pēc tam, kad saistības par līdzekļiem jau bija 
uzņemtas. Līdz APN  finansēšanas nolīguma parakstīšanai rādītāji un mērķi 
nebija atlasīti.
23 Apsvērumi 
37 
Uzraudzībai Komisija izmantoja arī apmeklējumus uz vietas. Kaut arī Komisija šos 
apmeklējumus uz vietas dokumentēja, tie nebija plānoti, pamatojoties uz riska 
analīzi.
38 
Uz rezultātiem vērstu uzraudzību darbību īstenošanas laikā vai pēc tam veica 
ārēji konsultanti. Pārbaudītajā periodā uzraudzība bija veikta visās prioritārajās 
nozarēs un visām darbībām, kur notika nozīmīga virzība. Konsultanti sniedza 
ieteikumus, kuru izpilde netika konsekventi pārbaudīta. Dažos gadījumos ( APN ) 
tā notika tāpēc, ka ieteikumi tika sniegti tikai īstenošanas perioda beigās, bet 
citos – tās bija valsts iestādes, kas neveica vajadzīgos pasākumus, lai ieteikumus 
īstenotu.
Komisija ir labi strādājusi, iedibinot konstruktīvu 
politisko dialogu, kas sekmē pozitīvas pārmaiņas
39 
Palāta pārbaudīja, vai politikas dialogā Komisija izmantoja strukturētu pieeju, kas 
ietver skaidrus mērķus, biežu mijiedarbību, panāktās virzības dokumentēšanu un 
rezultātu novērtēšanu. Revidenti pārbaudīja arī to, vai politiskais dialogs atbilda 
ES darbību mērķiem un vai tas bija aktīvs, konstruktīvs un pietiekams reālas ietek -
mes panākšanai.
Komisija ir izstrādājusi attiecīga politiskā dialoga stratēģijas 
lielākajai daļai prioritāro nozaru
40 
ES un Hondurasas politiskā dialoga noteikumi bija formulēti Politiskā dialoga 
un sadarbības nolīgumā (sk. 6. punktu), bet nākotnē tie būs iekļauti Asociācijas 
nolīgumā (sk. 5. punktu). Politiskā dialoga vispārējais satvars ir pienācīgs. Kopš 
2012. gada ES delegācija Hondurasā ir izstrādājusi astoņas politiskā dialoga 
stratēģijas, kas aptver makroekonomikas politiku, publisko finanšu pārvaldību, 
attīstības politiku, pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, pārtikas nodrošināju -
mu, mežsaimniecību, ūdeni un sanitāriju un kvalitātes sistēmas konkurētspējas 
uzlabošanai.
24 Apsvērumi 
41 
Šīs stratēģijas atjaunināja 2013. un 2015. gadā, un tās ietver politiskā dialoga 
mērķus. Tā ir laba prakse, lai arī stratēģijas ir diezgan vispārīgas un nav skaidrs, cik 
un kāda līmeņa kontakti ir vajadzīgi. Turklāt tās nav visaptverošas: joprojām nav 
īpašas dialoga stratēģijas nabadzības mazināšanas vai drošības un tieslietu jomā.
42 
Svarīgi politiskā dialoga aspekti tiek dokumentēti pārskatos par valsti, kurus dele -
gācija sagatavo Komisijas centrālajiem dienestiem. Dialogu daļēji dokumentē arī 
projektu vadītāji, kuri pēc apmeklējumiem uz vietas Komisijai iesniedz ziņojumus 
par svarīgām sanāksmēm. Šāda veida ziņojumi ir iesniegti, piemēram, par veselī -
bu, izglītību, mežsaimniecību un kvalitātes sistēmām konkurētspējas uzlabošanai. 
Tomēr politiskā dialoga stratēģiju īstenošana nav izsmeļoši dokumentēta. Tur -
klāt Komisija nav novērtējusi savām politiskā dialoga stratēģijām izvirzīto mērķu 
sasniegšanu.
Komisijas politiskais dialogs atviegloja ES darbību 
īstenošanu un panāca dažus konkrētus uzlabojumus
43 
Politisko dialogu biežāk vada līdzekļu devēji, nevis valsts iestādes, kas ir otrā 
labākā pieeja. Komisija ir ieguldījusi ievērojamu darbu, lai būtisks un konstruktīvs 
politiskais dialogs notiktu visos līmeņos. Ja dialogs ar pārējiem līdzekļu devējiem 
tiek koordinēts, tad Komisija ir iesaistīta vairākumā iniciatīvu. Komisija vada arī 
divpusēju dialogu vai arī koordinācijas komitejās pārrauga savas finansētās darbī -
bas, piemēram, mežsaimniecības vai drošības un tieslietu jomā. Kopumā Komisi -
jas dialogs ir bijis saskaņā ar darbību mērķiem un sekmējis to īstenošanu.
44 
Kaut arī ES ir viens no lielākajiem līdzekļu devējiem Hondurasā, tās finanšu iegul -
dījums pārbaudāmā perioda laikā vidēji bija tikai 0,2 % no šīs valsts IKP . Tādējādi 
sviras efekts, ko tā varētu no politiskā dialoga sagaidīt, ir ierobežots – daudz 
mazāks nekā, piemēram, Amerikas Savienotajām Valstīm, kuras ir Hondurasas 
lielākais tirdzniecības partneris. Tomēr Komisijas dialogam arī bija ietekme, kas 
pārsniedza darbību mērķus. Tam ir piemēri.
25 Apsvērumi 
a) Papildus Komisijas darbībām, tās dialogs mežsaimniecības nozarē risināja arī 
citus svarīgus jautājumus, kas bija, piemēram, mizgraužu invāzijas apkarošana 
un sarunas par brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumu starp ES  un Hondurasu 
par meža tiesību aktu ieviešanu, kā arī pārvaldību un tirdzniecību. Šīs saru -
nas bija sekmīgas, un nolīgums, kuru, iespējams, parakstīs 2016. gadā, liks 
Hondurasai uzņemties saistības, kas ļauj tirgot tikai likumīgi iegūtus kokmate -
riālus, un izveidot sistēmu, ar kuru pārbauda koksnes likumību. Šīs sarunas arī 
palīdzēja stiprināt darbības spēju mežsaimniecības nozarē.
b) Cilvēktiesību jomā25 Komisijas politiskais dialogs noderēja, lai veicinātu 
ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja atvēršanu Hondurasā. Hondurasas 
valdība ir paudusi piekrišanu, un drīz ir gaidāma Biroja atvēršana. Komisija 
ir sekmīgi veicinājusi likumdošanas reformas, piemēram, likumu par cilvēk -
tiesību aizstāvju aizsardzību. Tā palīdzēja arī izveidot platformu dialogam ar 
pilsonisko sabiedrību par cilvēktiesībām un informācijas apmaiņai ar valdību.
45 
Komisijas dialoga potenciālo ietekmi vājināja daži faktori.
a) Palāta atrada maz pierādījumu tam, ka Komisija savā dialogā pievērsās dažām 
no jomām, ko atbalstīja no APN . Piemēram, lai risinātu lielās grūtības saistībā 
ar izglītības mērķu sasniegšanu, ar valsts iestādēm bija notikušas tikai nedau -
dzas divpusējas tehniskas sanāksmes26. Dialogs ar citiem līdzekļu devējiem 
šajā jomā aptvēra vispārīgus aspektus, piemēram, pārvaldības sistēmas un 
jauno izglītības likumu. Tajā saistībā ar izglītību netika risināti jautājumi par 
mācību gada atkārtošanas augsto līmeni un skolas pamešanu. Turklāt nav 
pierādījumu par to, ka Komisijas politiskais dialogs ietvēra 2011.–2015. gada 
valsts statistikas stratēģijas īstenošanu vai civildienesta reformu, kaut arī tas 
šajā darbībā bija paredzēts.
b) Hondurasas valsts iestādes ne vienmēr atsaucās Komisijas politiskajam dia -
logam. Piemēram, neraugoties uz ES  centieniem, valdība nepieņēma valsts 
drošības un tieslietu nozares politiku. Turklāt Komisijai neizdevās popularizēt 
ar ES atbalstu izveidoto Tiesu iestāžu novērošanas centru. Tā redzamību un 
efektivitāti apdraudēja valdības atbalsts cita novērošanas centra izveidei27.25 Šī joma ir cieši saistīta ar 
drošību un tieslietām.
26 Divas sanāksmes 2011. gadā, 
viena 2012. gadā un viena 
2013.  gadā.
27 Citu novērošanas centru 
plānoja izveidot starptautiska 
komisija, kas bija izveidota 
korupcijas izmeklēšanai,  – 
Misija korupcijas un 
nesodāmības apkarošanai 
Hondurasā. Šī Amerikas valstu 
organizācija ierosināja izveidot 
novērošanas centru, lai četrus 
gadus palīdzētu valsts 
iestādēm veikt noziegumu 
izmeklēšanu un 
kriminālvajāšanu un tiesu 
sistēmas reformas.
26 Apsvērumi 
Grūtajos šīs valsts apstākļos ES darbības ir sekmējušas 
pozitīvas pārmaiņas, tomēr kopējais stāvoklis 
Hondurasā joprojām raisa bažas
46 
Palāta pārbaudīja, vai ES darbībām ir bijusi pozitīva ietekme. Šim nolūkam re -
videnti vērtēja prioritārās nozares sasniegumus, kā arī visas saiknes starp šiem 
sasniegumiem un ES  atbalstu.
Nabadzības līmenis ir paaugstinājies
47 
Neraugoties uz sociālo izdevumu palielināšanos, nabadzības līmenis, kuru aprē -
ķināja, balstoties uz ienākumiem un pamatvajadzībām, 2007.–2015. gada periodā 
bija paaugstinājies (sk.  3. attēlu ). Lai gan nabadzība ir visvairāk izplatīta lauku ra -
jonos, galēja nabadzība ir īpaši pieaugusi pilsētu teritorijās. Hondurasa joprojām 
ir viena no nabadzīgākajām un nevienlīdzīgākajām28 Latīņamerikas valstīm.3. attēlsNabadzības līmenis Hondurasā (%)
2015. g. 2014. g. 2013. g. 2012. g. 2011. g. 2010. g. 2009. g. 2008. g. 2007. g.72
70
68
66
64
62
60Nabadzības rādītājs (%)
Avots : Valsts Statistikas institūts.28 Džini koeficients 2014. gadā 
bija 0,58 %.
27 Apsvērumi 
29 Vispārējais likums par izglītību 
(Ley Fundamental de 
Educación ).
30 Dienu skaits skolā, vidējās 
izglītības pirmo ciklu 
pabeigušo skolēnu īpatsvars 
un vidējais gadu skaits skolā.
31 Hondurasas Revīzijas palātas 
secinājums.
32 Pirmsskolas izglītības neto 
aptvērums, trešā 
pamatizglītības cikla neto 
aptvērums, matemātikas 
zināšanas trešajā 
pamatizglītības klasē, to bērnu 
īpatsvars, kuri sistēmu pamet, 
spāņu valodas zināšanas gan 
pirmajā, gan otrajā 
pamatizglītības ciklā.Izglītība
48 
Izglītības jomā ir sasniegti vairāki pozitīvi rezultāti. Izglītības ministrija ir pieņē -
musi jaunu izglītības likumu29 un vairākus noteikumus. Lielākā joma, kurā progre -
su ir atzinusi starptautiskā sabiedrība, ir vismaz 200 dienu skolas gada ieviešana 
valsts skolu sistēmā. Turklāt katru gadu nelabvēlīgākajā situācijā esošajos reģio -
nos tika atvērti aptuveni 400 pirmsskolas izglītības centru, un uzlabojumi cilvēk -
resursu administrēšanas sistēmā ļāva likvidēt aptuveni 15 000 viltus skolotāju 
amata vietas.
49 
Tomēr 2015. gada mērķis, kura pamatā ir Tūkstošgades mērķi, attiecībā uz 
pamatskolu pabeigušo bērnu skaitu netika sasniegts. Bija sasniegti tikai trīs no 
septiņiem mērķiem, kas 2010.–2022. gada valsts plānā bija noteikti 2013. gadam 
(sk. 1. izcēlumu )30. No izglītības rādītājiem, kas bija noteikti 2010.–2014. gada 
valdības plānā, septiņi nebija izmērāmi, desmit liecināja par labu attīstības gaitu, 
bet 11 nebija sasniegti tik labi, kā plānots31. Nebija sasniegts neviens no astoņiem 
mērķiem, kas APN  ietvaros bija jāsasniedz līdz 2014. gadam. Sešos gadījumos 
rezultāti pat nokritās zem atsauces vērtības32.
50 
Nav pierādījumu, ka APN  būtu bijusi liela ietekme uz izglītības nozari. Kaut arī 
Izglītības ministrijas budžets 2007.–2010.  gadā ievērojami palielinājās, pēc tam  – 
APN  īstenošanas laikā tas nemainījās. Lietderība palielinājās, tomēr to panāca ar 
labāku finanšu piešķīrumu pirmsskolas izglītībai un algu izmaksu samazināšanu 
no 55 % izdevumu 2007. gadā līdz 49 % 2014. gadā.
Veselība
51 
Bija sasniegti četri no pieciem APN  mērķiem veselības jomā. Palielinājās slimnīcās 
dzimušo skaits, tāpat arī prenatālās un postnatālās aprūpes īpatsvars. Pieauga 
arī medicīnisko konsultāciju skaits lauku centros. Vispārējais APN  mērķis veselī -
bas jomā bija sasniegts, jo bērna un mātes mirstības rādītāji pārbaudes periodā 
nedaudz samazinājās. Tomēr 2010.–2014. gada valsts veselības plānā un Tūkstoš -
gades attīstības mērķos noteiktie lielumi nebija sasniegti (sk. 1. tabulu ).
28 Apsvērumi 
52 
Tomēr vajadzīgā politiskā griba bija parādīta, kad Veselības ministrijas budžets 
2007.–2015. gadā tika ievērojami palielināts un bija centieni panākt lietderīgākus 
izdevumus. Šajā aspektā samazinājās vispārējie izdevumi, jo algu izmaksas kritās 
no 18 % līdz 15,4 % no izdevumiem. Kopā ar citiem līdzekļu devējiem ES šajos 
uzlabojumos bija savi nopelni. Tomēr strukturālas nepilnības, atkārtoti slimību 
uzliesmojumi33un biežās pārmaiņas ministrijā traucēja turpmākam progresam.
Ūdens un sanitārija
53 
Hondurasā ir relatīvi augsts līmenis attiecībā uz piekļuvi ūdenim (86 % no māj -
saimniecībām 2012.  gadā) un sanitārijai (80  % no mājsaimniecībām 2012.  gadā)34. 
Tas ir tuvu vai pārsniedz Tūkstošgades attīstības mērķus 2015. gadam (attiecīgi – 
88 % un 75 %). Tomēr ir lielas atšķirības starp lauku un pilsētu teritorijām. Arī dze -
ramais ūdens ir liela problēma. Saskaņā ar aplēsēm tikai 10 % lauku iedzīvotāju ir 
pieejams hlorēts ūdens, pretstatā 70  % pilsētās35.
54 
Kopš 2012. gadā sāka īstenot programmu PAPSAC , to iedzīvotāju īpatsvars, kam ir 
piekļuve krāna ūdenim (sk.  4. attēlu ) un sanitārijai36, nav palielinājies, jo ieguldī -
jumu līmeņi nebija pietiekami37. Valsts ūdens apgādātājam38 piešķirtais budžets 
2007.–2014. gadā palielinājās, taču šie papildu līdzekļi, ko saņēma pakalpojuma 
sniedzējs, lielākoties tika izlietoti obligātajiem izdevumiem, proti, algām un parā -
du maksājumiem.33 Piemēram, Čikungunjas 
drudzis, tropu drudzis, malārija 
un Zikas vīruss.
34 Valsts 2011.–2012. gada 
apsekojums demogrāfijas un 
veselības jomā, Valdības 
ziņojums par 2010.–2014.  gada 
valsts plānu un Foro Nacional 
de Convergencia  – pilsoniskās 
sabiedrības organizācija, kas 
uzrauga valsts attīstības 
stratēģiju īstenošanu.
35 Valsts programma dzeramā 
ūdens kvalitātes uzlabošanai – 
daļa no Valsts dzeramā ūdens 
un sanitārijas plāna.
36 PVO un ANO Bērnu fonda 
(UNICEF ) Kopīgā uzraudzības 
programma ūdensapgādei un 
sanitārijai. Hondurasa. Dati 
atjaunināti 2015.  gada jūnijā. 
Dati iegūti arī no Valsts 
Statistikas institūta.
37 Pasaules Banka, 2013. gads. 
Hondurasa – valsts izdevumu 
pārskats: ūdens un sanitārijas 
pakalpojumu decentralizācija.
38 Servicio Autónomo Nacional de 
Acueductos y Alcantarillados.1. tabulaBērna un mātes mirstības rādītāji
Bērna mirstības rādītājs  
(uz 1000  dzīvi dzimušajiem)Mātes mirstības rādītājs  
(uz 100  000  dzīvi dzimušajiem)
Stāvoklis 2009.  gadā 26 108
Mērķlielumi2010.–2014. gada valsts veselības 
plāns (mērķlielumi 2014. gadam)15 60
Tūkstošgades attīstības mērķi  
(mērķlielumi 2015.  gadam)16 45
Stāvoklis 2014.  gadā 24 73
Avots : Valsts statistikas institūts, Valsts veselības plāns, Tūkstošgades attīstības mērķi.
29 Apsvērumi 4. attēlsMājsaimniecības, kurām ir piekļuve krāna ūdenim Hondurasā
Avots : Valsts Statistikas institūts.
55 
Šajā kontekstā ES ieguldījums nozarē bija relatīvi neliels. Valsts iestādes izmanto -
ja vairāku līdzekļu devēju finansējumu, lai 13 957 cilvēkiem nodrošinātu piekļuvi 
ūdenim un sanitārijai, tās arī stiprināja 20  pašvaldību ūdenssaimniecības pārval -
des un vietējās pārraudzības un kontroles struktūras, izveidoja trīs upes baseinu 
padomes un apstiprināja Valsts dzeramā ūdens un sanitārijas plānu un ar to 
saistītos finanšu noteikumus.
Kvalitātes sistēmas konkurētspējas uzlabošanai
56 
PAPSAC  mērķi bija sasniegti. Tie bija tiešo rezultātu mērķi, kas attiecās uz ap -
stiprināto procesu, sertificēto ražotāju un informēšanas kampaņu skaitu. Taču 
šā atbalsta galīgo ietekmi uz Hondurasas produktu konkurētspēju nav iespē -
jams izmērīt. Daži rādītāji liecina, ka šī ietekme drīzāk bija neliela. No 2012. līdz 
2015. gadam nedaudz palielinājās eksporta apjoms, bet samazinājās tā kopējā 
vērtība. Uz ES eksportētās produkcijas apjoms svārstījās, bet augstais 2011. gada 
līmenis39 pēc tam vairs netika sasniegts, kaut arī 2012. gadā tika noslēgts Asociāci -
jas nolīgums (sk.  5. punktu).39 2800  miljoni kilogramu ar 
kopējo vērtību 2100 miljoni 
dolāru ( avots:  Hondurasas 
Centrālā banka).laukos pilsētākopā
2015. g. 2014. g. 2013. g. 2012. g. 2011. g. 2010. g. 2009. g. 2008. g. 2007. g.100 %
95 %
90 %
85 %
80 %
75 %
70 %
30 Apsvērumi 
40 Hondurasas Mežsaimniecības 
statistikas gadagrāmatas 
2011.  un 2014.  gadam.
41 Mežu apsaimniekošanas plāns 
ir tehnisks, juridisks un 
izmantošanai darbībā 
paredzēts dokuments, kurā 
noteikts, kā ilgtspējīgi 
apsaimniekot konkrēto mežu 
vismaz piecu gadu periodā. 
Tas ietver mērķus, ieguldījumu 
plānu un rīcības programmu.
42 Līdzekļi, kurus Hondurasas 
Valsts kase katru gadu 
pārskaitīja Mežu saglabāšanas 
institūtam, 2013. un 2014. gadā 
nepalielinājās. Palielinājums 
bija 2015. gadā 
(1,3 miljoni EUR), bet tas bija 
daudz mazāks nekā līdz tam 
izmaksātais ES  budžeta 
atbalsts (1,8 miljoni EUR).ES atbalsts veicināja mežsaimniecības pārvaldības reformas, 
taču ir pāragri spriest par kopējo ietekmi
57 
ES atbalsts mežsaimniecības nozarei sekmēja papildu reformas. Projektu atbal -
sta apvienošana ar iespēju saņemt nozares atbalstu no ES paātrināja vienotas 
nozares politikas formulēšanu un pieņemšanu 2013. gadā, ar ko piešķīra pilnvaras 
Mežu saglabāšanas institūtam. ES atbalsts sekmēja arī reformas, kuru mērķis bija 
uzlabot nozares pārvaldību, stiprināt pašvaldību veikto mežu apsaimniekošanu 
un vienkāršot administratīvās procedūras.
58 
Šīs reformas vēl nav sasniegušas pietiekami lielu kopējo ietekmi. Meža zemes daļa 
Hondurasā faktiski samazinājās no 59 % 2011. gadā līdz 48 % 2014. gadā40. Tas ne 
tikai samazināja meža segumu valstī, bet arī ietekmēja bioloģisko daudzveidību. 
Viens no galvenajiem iemesliem bija tas, ka samazinājās mežu apsaimniekošanas 
platība, par ko liecina mazāks skaits mežu apsaimniekošanas plānu41. Rezultātā uz 
pusi no platībām apsaimniekošanas plāni vairs neattiecās. Attiecīgi transversālos 
jautājumus, piemēram, meža ugunsgrēkus ir kļuvis daudz grūtāk risināt. Kopš 
2012. gada pastāvīgi ir palielinājies ugunsgrēku skaits un to skartā platība.
59 
Turpmāk minēti iemesli tam, kāpēc ietekme vēl nav īpaši manāma.
a) Mežu saglabāšanas institūta stiprināšanai traucēja likumdošanas kavēšanās. 
Rezultātā, kad sāka īstenot EuroFor  programmu, Institūta darbības spēja vēl 
nebija pilnīga. Tādējādi tika palaista garām iespēja efektīvi īstenot mežsaim -
niecības politiku un EuroFor .
b) Mežsaimniecības nozares mērķu sasniegšanai valsts iestādes ļoti maz izman -
toja papildu budžeta līdzekļus no pieejamā ES atbalsta42.
c) Nozarē radās citas lielas grūtības, jo palielinājās mizgraužu invāzija 
(sk. 44. punkta a)  apakšpunktu).
31 Apsvērumi 
ES atbalsts ir sekmējis tiesu iestāžu un valsts drošības 
struktūru ciešāku sadarbību, tomēr stāvoklis valstī joprojām 
ir kritisks
60 
Kopš 2011. gada cīņa pret vardarbību, nesodāmību un korupciju Hondurasā ir 
ievērojami pastiprinājusies. Šie panākumi tika gūti, pateicoties ES atbalstam. 
PASS  un Eurojusticia  koordinācijas komitejas ir uzlabojušas informācijas apmaiņu 
starp tiesu un valsts drošības iestādēm; viens no pozitīvajiem rezultātiem bija 
iestāžu nolīgumi par, piemēram, kopīgām apmācībām. Tomēr iestāžu sadarbība 
joprojām ir ierobežota, jo katrai iestādei ir sava stratēģija. Turklāt iestāžu trūkumi 
un sarežģītais konteksts, kas veidojās pēc 2009. gada valsts apvērsuma, neļāva 
īstenot centienus pieņemt vienu valsts drošības un tieslietu nozares politiku un 
saskaņot tiesisko regulējumu.
61 
Joprojām problēma ir plaši izplatītā vardarbība. Kaut arī slepkavību īpatsvars pre -
cīzi neatspoguļo kopējo drošības situāciju, tas tomēr ir svarīgs rādītājs (sk. 5. at -
tēlu ). Lai gan slepkavību īpatsvars kopš 2012. gada ir samazinājies, tas joprojām 
ir ļoti liels šim reģionam (mazāk nekā 30 nāves gadījumi uz 100 000 iedzīvotāju 
Centrālamerikā) un salīdzinājumā ar pasaules standartiem (mazāk nekā desmit 
nāves gadījumi uz 100 000 iedzīvotāju43).43 Apvienoto Nāciju 
Organizācijas Narkotiku 
kontroles un noziedzīgu 
nodarījumu novēršanas birojs, 
Global Study on Homicide 2013  
[Globālais pētījums par 
slepkavībām 2013.  gadā], 
pieejams šādā adresē:  
https://www.unodc.org/gsh/5. attēlsIkgadējais slepkavību īpatsvars uz 100 000 iedzīvotāju Hondurasā
Avots : Hondurasas policija.2015. g. 2014. g. 2013. g. 2012. g. 2011. g. 2010. g. 2009. g. 2008. g. 2007. g.90
80
70
60
50
40
32 Apsvērumi 
62 
Slepkavību īpatsvara samazināšanās cēloņus skaidro dažādi. Valdība dod priekš -
roku spēka pozīcijām, piemēram, izvieto militāro policiju, nevis vairāk pievēršas 
noziedzības novēršanai. Kaut arī ir iespējams, ka profilakses pasākumi un valsts 
drošības iestāžu stiprināšana ir sekmējuši slepkavību īpatsvara samazināšanos, 
tam nav drošu pierādījumu. Tā kā ES finanšu ieguldījums bija relatīvi neliels un 
daži no galvenajiem PASS  mērķiem netika sasniegti, ļoti iespējams, ka ES finansē -
juma ietekme ir bijusi diezgan ierobežota.
33
 Secinājumi  
un ieteikumi
63 
Revīzijā pārbaudīja ES attīstības atbalsta efektivitāti prioritārajām nozarēm Hon -
durasā. Palāta konstatēja, ka šīs valsts sarežģītajos apstākļos ES darbības bija nozī -
mīgas, kopumā sasniedza plānotos tiešos rezultātus un sekmēja vairākas pozitī -
vas pārmaiņas šajās nozarēs. Tajā pašā laikā stāvoklis šajā valstī kopumā joprojām 
raisa bažas. Nabadzības līmenis ir paaugstinājies, meža platības ir samazinājušās, 
un vardarbība joprojām ir plaši izplatīta, arī slepkavību skaits ir ļoti liels. Tika 
konstatētas nepilnības arī tajā, kā Komisija pārvaldīja ES palīdzību. Pamatojoties 
uz iepriekš minēto, Palāta secina, ka ES attīstības atbalsts prioritārajām nozarēm 
Hondurasā bija daļēji efektīvs.
64 
Komisijas pieeja attīstības atbalsta sniegšanai Hondurasā bija pareizi adresēta 
jomām, kurās bija lielas vajadzības, ko lielākoties aptvēra piemērotas un uztica -
mas valsts stratēģijas. Tomēr šīs pieejas elastība nozīmēja, ka dažas jomas saņē -
ma ES atbalstu tikai relatīvi īsu laika periodu, un tas palielināja risku, ka atbalsta 
potenciālā ietekme nebūs pietiekama. Turklāt revidenti secināja, ka ES darbības 
atbalsta sniegšanai aptvēra ļoti plašus mērķus, līdz ar to finanšu palīdzība bija 
izkaisīta daudzās jomās vai nerisināja dažas prioritāras vajadzības. Kaut arī Hon -
durasā ir laba līdzekļu devēju koordinēšanas struktūra, faktiskā sadarbība bija 
relatīvi ierobežota, tāpēc dažos konkrētos gadījumos atbalsts pārklājās. Tomēr 
Komisija kopā ar ES dalībvalstīm turpina darbu pie kopīgas programmas perio -
dam pēc 2018. gada (sk. 12.–20. punktu).
1. ieteikums. Stiprināt ES pieeju, uzlabojot tās konsekvenci 
un mērķtiecību
Kad nākamo reizi tiks grozīta stratēģija prioritāro nozaru atbalstam Hondurasā, 
Komisijai ir jāpilnveido sava pieeja,
a) nodrošinot, ka atbalsts prioritārajām nozarēm tiek sniegts pietiekami ilgi, lai 
spētu sasniegt izvirzītos mērķus;
b) sašaurinot savu darbību tvērumu līdz dažām skaidri noteiktām jomām, kas 
ietver palīdzību ierobežotam iestāžu skaitam;
c) kopā ar ES dalībvalstīm turpinot darbu pie kopīgas plānošanas un labāk koor -
dinējot savu pieeju ar pārējiem līdzekļu devējiem.
34 Secinājumi un ieteikumi  
65 
Lielu daļu finansiālās palīdzības Komisija sniedza budžeta atbalsta veidā, tādējādi 
kopumā atbalstot svarīgas un uzticamas valsts stratēģijas. Tomēr ES delegācijai 
pietrūka nepieciešamo makroekonomikas un publisko finanšu pārvaldības zinā -
šanu, lai uz vietas pārvaldītu budžeta atbalsta darbības. Turklāt budžeta atbal -
sta sniegšana Hondurasā ietver nozīmīgus riskus saistībā ar makroekonomikas 
sistēmu un publisko finanšu pārvaldību. Komisija spēja šos riskus daļēji mazināt, 
izmantojot dialogu un tehnisko palīdzību un izvirzot nosacījumus, kas jāievēro 
līdz budžeta atbalsta izmaksāšanai. Komisija neveica pietiekami strukturētu bu -
džeta atbalsta attiecināmības novērtējumu tā, lai pierādītu, ka plānotās pozitīvās 
pārmaiņas ir sasniegtas atbilstoši mērķtiecīgām un skaidri definētām atsauces 
vērtībām. Vienā gadījumā tā apņēmās sniegt budžeta atbalstu, bet tajā pašā laikā 
apturēja maksājumus, jo nebija ievēroti vispārējie attiecināmības nosacījumi. Tas 
raidīja partnervalstij pretrunīgus vēstījumus, kas apdraudēja atbalsta efektivitāti 
(sk. 21.–31.  punktu).
2. ieteikums. Stiprināt budžeta atbalsta darbību pārvaldību
Komisijai ir vēl vairāk jāpastiprina budžeta atbalsta darbību pārvaldība,
a) nodrošinot konsekventus vēstījumus, kad tā pieņem lēmumus par jauniem 
budžeta atbalsta līgumiem. Konkrēti, Komisijai jāizvairās uzņemties budžeta 
atbalsta saistības un vienlaikus apturēt maksājumus, jo nav ievēroti attiecinā -
mības nosacījumi, kas attiecas uz makroekonomikas sistēmu un/vai publisko 
finanšu pārvaldību;
b) labāk strukturējot turpmākos budžeta atbalsta attiecināmības novērtējumus, 
lai pierādītu, ka plānotās pozitīvās pārmaiņas ir sasniegtas atbilstoši mērķtie -
cīgām un skaidri definētām atsauces vērtībām;
c) nodrošinot, lai nākamajā reizē, kad notiks delegācijas darbinieku rotācija, 
ES delegācija Hondurasā iegūtu labākas makroekonomikas un publisko finan -
šu pārvaldības zināšanas.
66 
Lielākā daļa Komisijas darbībām plānoto pasākumu ir īstenoti un tiešie rezul -
tāti ir sasniegti, kaut arī ar nozīmīgiem kavējumiem lielākoties ārēju apstākļu 
dēļ. Komisijas veiktajai darbības rezultātu uzraudzībai bija trūkumi attiecībā uz 
rādītāju atlasi un izmantošanu, plānotajiem apmeklējumiem uz vietas, uz rezultā -
tiem vērstas uzraudzības laika grafiku un izrietošo ieteikumu īstenošanas kontroli 
(sk. 32.–38.  punktu).
35 Secinājumi un ieteikumi  
3. ieteikums. Stiprināt ES darbību izpildes rezultātu 
novērtēšanu
Komisijai ir vēl vairāk jāpastiprina turpmāko ES darbību izpildes novērtēšana, sav -
laicīgi izraugoties pietiekamus, būtiskus un skaitļos izsakāmus darbības rezultātu 
rādītājus un nosakot tiem atsauces vērtības. Saistībā ar to Komisijai jāapsver, kā 
stiprināt valsts sistēmas (it īpaši Valsts Statistikas institūtu), lai iegūtu uzticamus 
datus par demogrāfiskajām un citām tendencēm. Tai jāuzlabo savas uz rezul -
tātiem vērstas uzraudzības laika grafiks un regulāri jākontrolē, kā tiek īstenoti 
izrietošie ieteikumi.
67 
Komisija ir izstrādājusi dialoga stratēģijas, lai dažādās jomās strukturētu savu 
politisko dialogu ar Hondurasas valdību. Tā ir laba prakse, kaut arī šīs stratēģijas 
ir drīzāk vispārīgas un neaptver visas svarīgās jomas, piemēram, nabadzības mazi -
nāšanu un drošību un tieslietas. Turklāt Komisija neveica rakstiskus novērtējumus 
par to, kādā mērā ir izdevies sasniegt ar tās dialoga stratēģijām izvirzītos mērķus. 
Kopumā Komisija ir ieguldījusi pamatīgu darbu visos līmeņos, lai panāktu būtisku 
un konstruktīvu politisko dialogu, kas sekmēja ES darbību mērķu sasniegšanu 
(sk. 39.–45.  punktu).
4. ieteikums. Stiprināt politisko dialogu prioritārajās nozarēs
Līdz 2018.  gadam Komisijai ir vēl vairāk jāpastiprina savs politiskais dialogs priori -
tārajās nozarēs, plašāk izmantojot dialoga stratēģijas visās attiecīgajās jomās. Šim 
nolūkam ir skaidri jādefinē dialogam plānotie rezultāti/ tiešie rezultāti. Pēc tam 
Komisijai ir jāveic rakstisks novērtējums par to, kādā mērā ir izdevies sasniegt tās 
dialoga stratēģiju mērķus.
Šo ziņojumu 2016. gada 25. oktobra sēdē Luksemburgā pieņēma III apakšpalāta, 
kuru vada Revīzijas palātas loceklis Karel PINXTEN .
 Revīzijas palātas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Klaus -Heiner LEHNE

36
 Pielikumi
Hondurasas karteI pielikums
Karību jūra 
Klusais okeāns 
Administratīvās robežas: © EuroGeographics © UN-FAO © Geonames  km  km 
Kartogrāfija: Eurostat — GISCO, 2016. gada jūnijs  
37 Pielikumi 
Orientējoši piešķīrumi prioritārajām nozarēm Hondurasā 2007.–2013. un 
2014.–2020. gadā
Laikposms 2007.–2013.  g. 2014.–2020.  g.
Prioritārā nozare Nabadzības mazināšana Pārtikas nodrošinājums
Aptvertās jomas1. VIP (2007.–2010. g.) 2. VIP (2011.–2013. g.)
Izglītība Ūdens un sanitārija Ģimenes lauksaimniecība
Veselība Kvalitātes sistēmu stiprināšana
Prioritārajai nozarei piešķirtā 
summa (milj.  EUR)65,5 45,5
111 100
Prioritārā nozare Dabas resursi
Aptvertās jomas1. VIP (2007.–2010. g.) 2. VIP (2011.–2013. g.)
Mežsaimniecība Mežsaimniecība
Atjaunojamās enerģijas avoti
Energoefektivitāte
Prioritārajai nozarei piešķirtā 
summa (milj.  EUR)21 47
68
Prioritārā nozare Tieslietas un sabiedriskā drošība Tiesiskums
Aptvertās jomas1. VIP (2007.–2010. g.) 2. VIP (2011.–2013. g.)
Korupcijas apkarošana
Iedzīvotāju iesaistes palielināšanaDrošība Faktiskā pāreja no drošības atbalsta 
programmas ( PASS ) uz programmu 
tiesiskuma atbalstam ( Eurojusticia )
Prioritārajai nozarei piešķirtā 
summa (milj.  EUR)41 3
44 40
Prioritārā nozare Nodarbinātība
Aptvertās jomasPienācīga nodarbinātība un sociālā 
aizsardzība
Prioritārajai nozarei piešķirtā 
summa (milj.  EUR)85
Atbalsta pasākumi
10
Kopsumma (milj.  EUR) 223  235
Avots : Eiropas Komisija.II pielikums
38 Pielikumi III pielikumsDivpusējs atbalsts Hondurasai: 2007 .–2015. gada lēmumi (EUR)
Lēmuma 
pieņemšanas 
gads Programmas nosaukumsSākotnējais 
piešķīrums Līgumu summa  
31.12.2015.Izmaksāts  
31.12.2015.
2007 .–2013.  gada programmas 219 100 000,00 180 704 286,95 116 339 650,22
Nabadzības mazināšana 102 600 000,00 81 004 660,17 68 906 315,17
2008. g. Apoyo Presupuestario al Plan de Nación (APN) 60 500 000,00 38 921 310,17 38 921 310,17 
2011. g. Programa de Apoyo Presupuestario Sectorial  Agua y Calidad (PAPSAC) 42 100 000,00 42 083 350,00 29 985 005,00 
Dabas resursi 68 000 000,00 66 387 310,95 26 655 622,36 
2010. g. Modernización del sector forestal (MOSEF) 47 000 000,00 46 420 000,00 11 781 637 ,00 
2012. g. Programa de Apoyo Europeo al Sector Forestal – EuroFor 21 000 000,00 19 967 310,95 14 873 985,36 
Drošība un tieslietas 36 500 000,00 19 148 940,82 10 306 872,92 
2007. g. Programa de Apoyo al Sector Seguridad en Honduras (PASS) Fase 1 9 000 000,00 6 811 509,16 6 588 572,38 
2013. g. Promoviendo una Justicia Rápida y Accesible en Honduras (Eurojusticia) 27 500 000,00 12 337 431,66 3 718 300,54 
Citas 2007 .–2013.  gada programmas 12 000 000,00 14 163 375,01 10 470 839,77 
2008. g. Proyecto de Apoyo  a la Modernización de la Administración Pública  
y a la Integración Regional (PAAPIR)5 000 000,00 7 548 932,69 6 264 996,94 
2009. g.Phasing Out – Programa de Apoyo a la Seguridad Alimentaria en 
Honduras (PASAH)   2 000 000,00 1 978 008,79 1 978 008,79 
2011. g. Programa de Apoyo a los Derechos Humanos (PADH) 5 000 000,00 4 636 433,53 2 227 834,04 
2014.–2020.  gada programmas 53 200 000,00 13 395 500,00 2 479 100,00
Pārtikas nodrošinājums 30 000 000,00 3 997 700,00 799 540,00 
2014. g. Seguridad Alimentaria, Nutrición y Resiliencia en el Corredor Seco 
(EUROSAN)30 000 000,00 3 997 700,00 799 540,00 
Nodarbinātība 11 600 000,00 4 698 900,00 839 780,00 
2014. g. Fortalecimiento Institucional del Empleo Decente y la Seguridad Social 
en Honduras (EURO +LABOR)11 600 000,00 4 698 900,00 839 780,00 
Tiesiskums - - -
 - - - -
Citas 2014.–2020.  gada programmas (Tehniskā palīdzība) 10 000 000,00 5 952 150,00 1 187 830,00 
2014. g. Medidas de Apoyo al Desarrollo Institucional y a la Gestión de Políticas 
(MADIGEP)10 000 000,00 5 952 150,00 1 187 830,00 
KOPĀ 272 300 000,00 194 099 786,95 118 818 750,22
Avots : Eiropas Komisija.
39 Pielikumi IV pielikumsES darbību finansēšanas nolīgumos paredzētie nosacījumi
DarbībaPublisko finanšu 
pārvaldībaBudžeta pārredza -
mība un uzraudzībaMakroekonomikas 
stabilitāteNabadzības mazināšana Mežsaimniecība
APN Apmierinošs progress 
publisko finanšu pārvaldības 
programmas īstenošanā. 
Pamatojoties uz Publisko 
izdevumu un finanšu pār -
skatatbildības novērtējuma 
secinājumiem, daudzgadu 
publisko finanšu pārvaldības 
programmas izstāde un 
īstenošana, kas ietver:
 • politiskās prioritātes;
 • programmas un 
projektus;
 • politikas pasākumus 
(reformas);
 • konkrētus, izmērāmus, 
sasniedzamus, atbilsto -
šus un laikā ierobežotus 
objektīvus rādītājus, 
mērķus, atsauces 
vērtības;
 • daudzgadu budžetu.
Trešajā un ceturtajā gadā: 
sagatavots un publicēts 
Publisko izdevumu un 
finanšu pārskatatbildības 
novērtējums.Komisijas pozitīvs no -
vērtējums par pastāvošo 
makroekonomikas politiku, 
kas nodrošina ekonomikas 
stabilitāti. Vērtējuma pamatā 
jābūt atjauninātas makroeko -
nomikas stratēģijas ikgadējam 
izklāstam, kurā attēloti 
galvenie makroekonomikas 
un monetārie pasākumi un 
galveno makroekonomikas 
mainīgo rezultāti un attīstība.
Apmierinoša makroekonomi -
kas un monetārās politikas 
īstenošana, īpaši koncentrē -
joties uz
 • inflāciju;
 • bruto rezervju līmeni;
 • ārējā tekošā konta 
bilanci;
 • nodokļu ieņēmumiem;
 • valsts parādu.Komisijas apmierinošs novērtē -
jums par valsts plāna īstenoša -
nu. Vērtējuma pamatā jābūt
pirmajā gadā: valsts plāna 
izklāsts un publicēšana.
Ikgadējais ziņojuma izklāsts un 
publicēšana par valsts plāna 
īstenošanu, ietverot sekojošu 
informāciju:
 • mērķu un rādītāju sasnieg -
šanas līmenis;
 • politikas sasniegumu 
līmenis;
 • budžeta izpilde.
40 Pielikumi 
DarbībaPublisko finanšu 
pārvaldībaBudžeta pārredza -
mība un uzraudzībaMakroekonomikas 
stabilitāteNabadzības mazināšana Mežsaimniecība
PAPSAC Apmierinoša publisko finanšu 
pārvaldības plāna un/vai 
publisko finanšu pārvaldības 
reformas gaita, īpašs uzsvars 
uz
 • nodokļu politiku un 
nodokļu administrāciju;
 • integrēto finanšu 
pārvaldības sistēmu;
 • budžeta uzticamību, 
pārredzamību, kontroli 
un revīziju;
 • visaptverošas pret -
korupcijas politikas 
īstenošanu;
 • iepirkuma sistēmām;
 • pienācīgu finansē -
juma daļu budžeta 
plānošanu.Apmierinošs progress attiecī -
bā uz stabilas makroekonomi -
kas politikas uzturēšanu, īpašs 
uzsvars uz
 • atalgojumiem izlietoto 
izdevumu kontroli;
 • mainīgo parādu kontroli;
 • centrālās valdības 
deficītu;
 • parādu apkalpošanu;
 • Civildienesta likuma 
īstenošanas gaitu;
 • starptautisko rezervju 
līmeni.Ūdens un sanitārijas nozarē ziņo -
jumiem jāliecina, ka attīstība ir 
panākta šādās jomās:
 • stiprināta Valsts padomes 
līderpozīcija dzeramā 
ūdens un sanitārijas jomā;
 • apstiprināta nozares politi -
ka un panākts progress tās 
īstenošanā;
 • atjaunota trīspusējā noza -
res komiteja, kas turpina 
darbu;
 • izstrādāts un apstiprināts 
valsts plāns attiecībā 
uz dzeramo ūdeni un 
sanitāriju;
 • sekmīgi tiek īstenots 
jaunais vispārējais likums 
par ūdeni;
 • sekmīgi tiek īstenots 
ietvarlikums par dzeramo 
ūdeni un sanitāriju.
Attiecībā uz kvalitātes sistēmām 
konkurētspējas uzlabošanai zi -
ņojumiem jāliecina, ka attīstība 
ir panākta šādās jomās:
 • tiek īstenots likums par 
kvalitāti un notiek valsts 
kvalitātes sistēmas darbību 
konsolidācija;
 • notiek konkurētspējas 
stratēģijas īstenošana;
 • konsolidētas darbības, kas 
attiecībā uz veselības aiz -
sardzību paredzētas Valsts 
lauksaimniecības produktu 
dienesta stratēģiskajā 
plānā.IV pielikums
41 Pielikumi 
DarbībaPublisko finanšu 
pārvaldībaBudžeta pārredza -
mība un uzraudzībaMakroekonomikas 
stabilitāteNabadzības mazināšana Mežsaimniecība
EuroFor Apmierinošs progress 
pierādāmā publisko finanšu 
pārvaldības uzlabošanas un 
reformas programmas īsteno -
šanas gaitā, īpašs uzsvars uz
 • nodokļu politiku un 
nodokļu administrāciju;
 • integrēto finanšu 
pārvaldības sistēmu;
 • budžeta uzticamību, 
pārredzamību, kontroli 
un revīziju;
 • visaptverošas pret -
korupcijas politikas 
īstenošanu;
 • iepirkuma sistēmām;
 • pienācīgu finansē -
juma daļu budžeta 
plānošanu.Regulāri ir pieejama 
konsekventa un 
visaptveroša budžeta 
informācija.Apmierinošs progress 
saistībā ar uzskatāmi stabilas 
makroekonomikas politikas 
uzturēšanu, īpašs uzsvars uz
 • atalgojumiem izlietoto 
izdevumu kontroli;
 • mainīgo parādu kontroli;
 • centrālās valdības 
deficītu;
 • parādu apkalpošanu;
 • Civildienesta likuma 
īstenošanas gaitu;
 • pensiju shēmu un 
sociālā nodrošinājuma 
reformām;
 • valsts uzņēmumu 
reformām.Apmierinošs progress stratēģijas un 
nozaru politikas īstenošanā, cita starpā, 
izmantojot ziņojumus, kas apliecina pozi -
tīvu attīstības gaitu turpmāk uzskaitītajās 
jomās:
 • Mežu saglabāšanas institūta vadošā 
stāvokļa stiprināšana;
 • Mežu saglabāšanas institūta organi -
zācijas struktūras uzlabošana;
 • valsts mežsaimniecības program -
mas sekmīga īstenošanas gaita;
 • valsts Mežu konsultatīvās padomes 
darbība, sadarbojoties ar reģioniem 
un pašvaldībām;
 • mežu likuma sekmīga īstenošanas 
gaita;
 • vidējo izmaksu samazināšana par 
apstiprināšanas formalitātēm, 
rēķinot uz kokmateriālu kubikmetru;
 • sekmīgi tiek īstenota valsts stratē -
ģija pret nelikumīgu mežizstrādi, it 
īpaši, IT sistēma mežsaimniecības 
reģistram, administrācijai un 
kontrolei;
 • progress attiecībā uz brīvprātīgu 
partnerattiecību nolīgumu starp 
ES un Hondurasu par meža tiesību 
aktu ieviešanu, pārvaldību un 
tirdzniecību;
 • uzlabota nozares informācijas kva -
litāte un kvantitāte un sabiedrībai 
pieejama informācija par Mežu 
saglabāšanas institūta pārvaldību.IV pielikums
42 Komisijas  
atbilde
Kopsavilkums
III
Komisija dara visu iespējamo, lai palīdzētu Hondurasai paaugstināt attīstības līmeni valstī. Tā uzskata, ka atbalsts 
attīstībai sarežģītos apstākļos ir patiesi ietekmējis iejaukšanās jomas.
Komisija turpinās novērst konstatētās atbalsta pārvaldības nepilnības saskaņā ar Palātas ieteikumiem. Tomēr tā gri -
bētu norādīt, ka nav iespējams noteikt, kādā apmērā “pārvaldības nepilnības” ir mazinājušas ES ietekmi uz attīstību, 
jo īpaši situācijā, kad vērojama daudzu ārēju faktoru ietekme.
Attiecībā uz meža zemes platību Komisija uzsver, ka galvenais meža zemes platības samazināšanās iemesls ir ārēji 
faktori. Piemēram, 11 % valsts mežu ir zuduši gremzdgraužu dēļ.
IV
Galvenajām jomām valstī bija elastīgi jāmainās, lai reaģētu uz mainīgajām valsts vajadzībām.
ES daudzgadu indikatīvās programmas (DIP) nodrošina konsekvenci, vienlaikus pieļaujot elastību, lai ņemtu vērā 
jaunas attīstības tendences un valsts politikas iespējas. Tāpēc ir jānodrošina labs līdzsvars starp stingru sadarbības 
programmu, kas nereaģē uz valsts prioritātēm, un programmu, kas vērsta uz mainīgajiem apstākļiem darbības val -
stīs, nezaudējot ilgtermiņa mērķu ilgtspēju.
Laika gaitā Komisija koncentrējās uz šaurāk noteiktām nozarēm, par ko liecināja izmaiņas prioritāšu noteikšanā 
2014./2020. gada DIP salīdzinājumā ar 2007./2013. gada VSD. Šajā saistībā, veicot sarunas par DIP laika posmam no 
2014. līdz 2020. gadam, ES un Hondurasas valdībai bija kopīgi uzskati par to, ka netiks pārtrauktas laika posmam no 
2007. līdz 2013. gadam pieņemtās VSD nostādnes, un Hondurasas ieinteresētās personas augstu novērtēja saskaņo -
tības līmeni ar valsts prioritātēm.
Turklāt Komisija uzskata, ka tai ir plašs pienācīgu rīku klāsts rezultātu pārraudzībai, tostarp politikas dialogs, pārrau -
dzības misijas un uz rezultātiem vērsta pārraudzība ( ROM ).
V
G16 līdzekļu devēju koordinācijas grupa Hondurasā ir ļoti lietderīgs instruments koordinācijai starp līdzekļu devē -
jiem. Tā pastāvīgi darbojas kopš grupas izveides 1998. gadā, īstenojot palīdzības efektivitātes principus.
G16 nopelns ir ilgtermiņa politiskā dialoga veidošana starp Hondurasas valdību un galvenajiem līdzekļu devējiem. 
Tāpēc līdzekļu devēju koordinācija Hondurasā ir bijusi labi noteikta un strukturēta, pēc iespējas mazinot sadarbības 
centienu pārklāšanos.
Kopīgā plānošana, ko paredzēts sākt 2018. gadā, vēl vairāk uzlabos sadarbības centienus, paceļot tos vēl augstākā 
līmenī.
Komisijas atbilde 43
VI
Politikas dialoga stratēģijas ir noteiktas nozarēs, kurās ir piemērojams budžeta atbalsts, veidojot vienu no daudziem 
instrumentiem citu starpā (finansiāls atbalsts, tehniskā palīdzība, pārraudzība u. c.).
Pakāpe, kādā ir sasniegti nozares mērķi, ir rakstiski novērtēta katrā budžeta atbalsta izmaksas dokumentā. Radītā 
ietekme ir visu instrumentu veidu, ne tikai politikas dialoga kopīgs rezultāts.
Tomēr Komisija turpinās stiprināt savus politikas dialoga mehānismus, jo īpaši politikas dialoga novērtējumu un 
pārraudzību un tā pienācīgu dokumentāciju.
VII
Komisija savās delegācijās vienmēr nodrošina īpašās zināšanas makroekonomikas jomā, izmantojot izmaksu un 
ieguvumu pieeju. Lai arī delegācijā vēl nesen nebija makroekonomikas un publisko finanšu pārvaldības eksperta, tā 
saņēma tehnisko atbalstu no Nikaragvas delegācijas.
Turklāt ES delegācija Hondurasā izmantoja plaša mēroga īpašās zināšanas publisko finanšu pārvaldības un makroe -
konomikas jautājumos, ko sniedza galvenais birojs ar apmeklējumiem uz vietas, tehnisko palīdzību ( PAAPIR  – Valsts 
pārvaldes un reģionālās integrācijas atbalsta programma) un ikdienas saziņu konkrētos jautājumos.
Turklāt Komisija rīkoja galvenā biroja misijas uz Hondurasu un Vašingtonu, lai pārraudzītu situāciju, iesaistot ne tikai 
Hondurasas valdību, bet arī SVF.
Kopumā Komisija pievērš vislielāko uzmanību īsto kandidātu iekļaušanai delegācijās, un tās darbinieki šajā nolūkā 
regulāri piedalās apmācību programmās un kvalifikācijas celšanas kursos.
Delegācija savā attiecināmības kritēriju novērtējumā vienmēr arī stingri piemēro budžeta atbalsta pamatnostādnes.
Sniegtais budžeta atbalsts ir bijis saskanīgs un konsekvents, pamatojoties uz ciešu dialogu ar partnervalsti un 
nodrošinot pastāvīgu politikas dialogu un pielāgošanu sarežģītiem apstākļiem.
Turklāt visa izmaksu dokumentācija ir rūpīgi analizēta Budžeta atbalsta koordinācijas komitejas (BAKK) pieņem -
tajos galīgajos lēmumos. BAKK ir lēmumu pieņemšanas struktūra, kas vienmēr dokumentē tās locekļu pieņemtos 
lēmumus.
Budžeta atbalsta pamatnostādnes ļauj ievērot dinamisko pieeju, kā minēts Paziņojumā par budžeta atbalstu 
(COM(2011) 638 galīgā redakcija) un attiecīgajos Padomes secinājumos: “Visiem budžeta atbalsta veidiem ES pie -
mēros individuāli pielāgotu un dinamisku pieeju attiecībā uz atbilstības kritērijiem, galveno uzmanību pievēršot 
progresam ticamu un atbilstošu nozares reformas stratēģiju īstenošanā, lai maksimāli palielinātu ietekmi uz vietas.” 
(Padomes secinājumi 9371/12)
Komisijas atbilde 44
Apsvērumi
13
Attiecībā uz atbalstu atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes jomā laika posmā no 2011. līdz 2013. gadam nav 
veiktas nekādas sadarbības darbības. Darbības, kas šajās jomās bija paredzētas daudzgadu indikatīvajā programmā 
(DIP) laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam, tika ierosinātas kā turpmākie pasākumi iepriekšējām darbībām 
elektroenerģijas nozarē, t. i., projektiem GAUREE  un GAUREE 2  (Elektroenerģijas autonoma pārvaldība un racionāla 
izmantošana).
Tomēr vidusposma pārskatā (2009) valdība, ko pārstāvēja par elektroenerģijas nozari atbildīgais ministrs, norādīja, 
ka atbalsts attiecībā uz atjaunojamo enerģiju un energoefektivitāti nav nepieciešams. Par enerģētiku atbildīgās 
valstu iestādes konstatēja, ka tiesību akti, ar kuriem sekmēti atjaunojamie energoresursi, ar privātiem ieguldījumiem 
ir radījuši jaunus atjaunojamās enerģijas resursus.
Šī iemesla dēļ ES delegācija ar atjaunojamo enerģiju un energoefektivitāti saistītās darbības iekļāva savās mežsaim -
niecības programmās ( MOSEF  un CLIFOR ). Šīs darbības tika veiktas kā pielāgošanās mehānismi klimata pārmaiņām 
un stimuli mežu resursu pārvaldībai (nevis kā iejaukšanās pasākumi enerģētikā).
Attiecībā uz kvalitātes sistēmām konkurētspējas uzlabošanai šī nozare bija papildelements Komisijas stratēģijā ES un 
Centrālamerikas asociācijas nolīguma īstenošanas atbalstam.
Arī ES un Centrālamerikas asociācijas nolīguma parakstīšana 2012. gada 29. jūnijā un asociācijas nolīguma IV daļas 
provizoriskā piemērošana no 2013. gada 1. augusta pamato ES iejaukšanos šajā saistībā.
14
ES atbalsts šajās nozarēs tika īstenots, jo valdības stratēģijā nabadzības mazināšanai tās uzskatītas par prioritārām.
Turklāt 2006. gadā delegācija piedalījās kopīgās diskusijās, ko līdzekļu devēji ar valdību veica nabadzības mazināša -
nas stratēģijas konsultatīvās padomes ietvaros ( Consejo Consultivo de la ERP ), lai pārskatītu nabadzības mazināšanas 
stratēģiju. Budžeta ieguldījumi (iekšzemes un ārēji līdzekļi) galvenokārt bija koncentrēti šādās nozarēs: izglītība, 
veselība un uzturs, sociālā aizsardzība, infrastruktūra, līdzekļu radīšana un piekļuve tiem, kā arī pārvaldība. Tādējādi 
minētās jomas arī kļuva par prioritārām nozarēm ES sadarbības darbībās.
Attiecībā uz īso laika posmu, kurā sniegts atbalsts, ES programmās bija nepieciešama noteikta elastības pakāpe, 
lai reaģētu uz mainīgo situāciju pēc 2009. gada valsts apvērsuma izraisītās politiskās krīzes un pielāgotu darbības 
(skatīt Komisijas atbildi uz IV daļu).
15
a) 
Komisija uzsver, ka mežsaimniecības nozare ir saistīta arī ar ūdens un sanitāro pārvaldību un ar augsnes aizsardzību. 
Šajā kontekstā atbalstu, ko MOSEF  sniedza pašvaldībām, delegācija novērtēja kā saskanīgu ar projekta mērķiem.
Komisijas atbilde 45
MOSEF  ir galvenais projekts starptautiskajā līdzekļu devēju kopienā, kas stiprina koordināciju starp visām trijām 
iestādēm, kuras piešķir īpašumtiesības uz mežu platībām.
Zemes lietošana pēc būtības ir politisks jautājums un nozīmīga problēma visā Latīņamerikā. Lai arī to nevar atrisināt 
tikai ar sadarbības projektiem, tas ir risināts ar dažādiem citiem kanāliem un instrumentiem: i) ar ES vadīto meža 
tiesību aktu ieviešanas, pārvaldības un tirdzniecības ( FLEGT ) iniciatīvu, kas ir efektīvākais instruments reformas 
veicināšanai, ii) ar politikas dialogu sarunu par divpusēju FLEGT  brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumu ar ES kontek -
stā un iii) ar īpašiem līgumiem palīdzības sniegšanai (piem., PROCORREDOR  projektu – Gestión Sostenible de Recursos 
Naturales y Cuencas del Corredor Biológico Mesoamericano en el Atlántico Hondureño ).
Turklāt Komisija norāda, ka ar zemi saistītus konfliktus valstī ar bagātīgu kultūras daudzveidību un spēcīgām vēs -
turiskā mantojuma vērtībām var risināt divējādi – ar zemes legalizāciju un ar pirmiedzīvotāju kopienu konsultāciju 
mehānismiem. Tādējādi ES atbalsts zemes legalizācijai ir “soli pa solim” pieeja.  
b) 
Revīzijas veikšanas laikā Hondurasa mainīja savus tiesību aktus izglītības jomā, paildzinot pamatizglītību līdz devi -
ņām klasēm. Līdzekļu devēji attiecīgi pielāgoja savu atbalstu.
16
Prasību vienmēr bija vairāk nekā pieejamo tehniskās palīdzības piedāvājumu. Tehniskajās komitejās, piedaloties ES, 
Hondurasas valdībai un attiecīgajām iestādēm, tika īstenots prioritāšu noteikšanas mehānisms (attiecībā uz veselī -
bas aizsardzību, kvalitāti, ūdeni un sanitāriju).
Līdzekļu devēju koordinācija bija labi strukturēta. Tāpēc attiecīgajām vajadzībām, kas netika risinātas, tika piemē -
rota tā pati izmaksu efektivitātes analīze.
Attiecīgās jomas, kuras nesaņēma finansējumu, tiks rūpīgi analizētas, lai novērtētu, kādas alternatīvas darbības/
pasākumus var veikt to atbalstam.
Kopīga atbilde uz 16. punkta a)–c) apakšpunktu
Izmantojot uz pieprasījumu balstīto PAAPIR  programmu, Komisija pēc rūpīgas izvērtēšanas un prioritāšu noteikšanas 
varēja sniegt tehnisko palīdzību nozarēm, kurās ir būtiskas vajadzības.
Komisija norāda, ka izpildīt visas prasības nebija iespējams.
a) 
Papildus iepriekš sniegtajai kopīgajai atbildei konkrēti veselības aizsardzības nozarē PAAPIR  tehniskā komiteja 
2013. gadā apstiprināja pētījumu par vitamīnu un minerālvielu trūkumu, taču tas netika veikts.
Komisijas atbilde 46
18
Komisija uzskata, ka ir panākts labs progress ceļā uz efektīvu darba sadalījumu starp līdzekļu devējiem. Piemēram, 
Starptautiskās sadarbības aģentūra uzņēmās klimata pārmaiņu un mežsaimniecības jautājumu risināšanu, savukārt 
Spānija  – tieslietu pārvaldību un reformas.
Delegācijas līmenī tika izstrādāts ceļvedis kopīgai plānošanai laikposmam pēc 2018. gada. Šajā saistībā 2016. gadā 
tiks veikta analīze par valsts apstākļiem Hondurasā.
19
Komisija pastāvīgi tiecas uzlabot sadarbību ar Hondurasas valdību un visiem līdzekļu devējiem. Galvenā koordinā -
cija tiek veikta ar ES dalībvalstīm. ES delegācija ir arī ļoti aktīva G16 grupā, cenšoties nodrošināt labāko iespējamo 
koordināciju ar galvenajiem Hondurasā esošajiem līdzekļu devējiem.
3. izcēlums. Finansējuma pārklāšanās
Komisija uzskata, ka, pat ja līdzekļu devēju pieejas atšķirtos, tās var būt savstarpēji papildinošas.
Ūdens un sanitārijas nozarē visas projektā iesaistītās pašvaldības saņēma atbalstu, taču ne visas saņēma ieguldīju -
mus infrastruktūrā. Turklāt tika izveidota Pašvaldību komisija ūdens un sanitārijas jomā ( COMAS ) un Pārraudzības un 
vietējās kontroles struktūra ( USCL ), kas aptvēra visas pašvaldības. Atbalsts pašvaldībām tika sniegts, pamatojoties uz 
spēju veidošanu ar abām minētajām struktūrām.
20
Delegācija uzskata, ka tā ļoti aktīvi ir iesaistījusies koordinācijā ar citiem līdzekļu devējiem, tā samazinot pārklāšanās 
risku. Lai arī līdzekļu devēju kartēšana ir laikietilpīga, tā ne vienmēr ir efektīvākais instruments. Koordinācija pēc 
labuma guvēja, pamatojoties uz iespēju nodrošināšanu un politikas dialogu, šķiet rezultatīvāka.
23
Nozares attiecināmība tika pilnībā novērtēta saskaņā ar Budžeta atbalsta pamatnostādnēm. Pamatojoties uz to, tika 
secināts, ka nozares politika bija pietiekami ticama un atbilstoša apmierinošai budžeta atbalsta programmai.
Ciktāl pastāv pietiekamie ticamības un atbilstības elementi, nozares politiku laicīgi var uzlabot un sekmēt. Šī ir daļa 
no pastāvīgas budžeta atbalsta programmas, kā arī politikas dialoga un tehniskās palīdzības rezultāts.
Turklāt Komisija norāda, ka atbalsts kvalitātes sistēmām tika īstenots ES un Centrālamerikas asociācijas nolīguma 
kontekstā un to apstiprināja valdība.
26
Komisija uzskata, ka makroekonomiskās stabilitātes attiecināmības kritērija strukturēta analīze ir nozīmīga, un tā 
veikta, pamatojoties uz Budžeta atbalsta pamatnostādnēm.
Komisijas atbilde 47
Palātas minētajos gadījumos progresa pamatā bija vairāki konkrēti rādītāji. Šo rādītāju izmaiņas apliecināja pozitīvu 
virzību un nepasliktināšanos ļoti sarežģītos apstākļos.
Attiecībā uz vienošanās neesamību starp Hondurasas valdību un SVF šāda situācija ir minēta Budžeta atbalsta 
pamatnostādnēs. Pamatnostādņu 5.1.2.  punktā ir teikts: “ No otras puses, SVF programmas neesamība pati par sevi 
vēl nenozīmē, ka nav ievērots makroekonomiskās attiecināmības kritērijs (..). Ja īstenošana nav apmierinoša vai SVF 
programma nav ieviesta, jo par to vienoties ar SVF ir sarežģīti, valsts joprojām var būt tiesīga, ja nav apdraudēti budžeta 
atbalsta programmas mērķi, jo īpaši attiecībā uz nozares reformu līgumiem ”.
Pat ņemot vērā SVF lēmumu, Komisija secināja, ka šīs atšķirības ļoti tehniskā un maznozīmīgā aspektā nerada šķērš -
ļus kopumā labvēlīgam novērtējumam un turpmākam atbalstam valdības centienos atjaunot makroekonomikas 
stabilitāti.
27
Budžeta atbalsta programmu konkrētā nozarē var sagatavot, kamēr citas programmas neveic izmaksas. Tā ir daļa no 
pastāvīgā politikas dialoga un atbalsta Hondurasas valdībai dažādās nozarēs / politikas jomās. Kopējais vēstījums ir 
sniegt partnervalstij palīdzību, atbalstot tās budžetu, neskatoties uz sarežģījumiem vairākās nozarēs.
Turklāt delegācija veica politikas dialogu zemsvītras piezīmē minētajos laika posmos, ko nevajadzētu uzskatīt par 
budžeta atbalsta apturēšanai pretēju vēstījumu.
Turklāt arī finanšu nolīguma parakstīšana attiecībā uz budžeta atbalstu sniedz ES papildu iespējas sarunām.
Komisija EuroFor  programmas parakstīšanā pretrunas nesaskata. Jānorāda, ka minētā programma ietver ļoti spēcīgu 
tehniskās palīdzības elementu, kas tiek pārvaldīts deleģētajā sadarbībā. Tā bija jāuzsāk nekavējoties, un politikas 
dialogā tika skaidri norādīts, ka nekāda izmaksa netiks veikta, kamēr nebūs atrisināta makroekonomikas situācija.
28
Komisija stingri atbalstīja publisko finanšu pārvaldības reformu Hondurasā un uzturēja ļoti ciešu un nepārtrauktu 
dialogu, lai atbalstītu uzlabojumus un progresu šajā jomā.
Publisko finanšu uzlabošanās tiek pārraudzīta ar nepārtrauktiem publisko izdevumu un finansiālās atbildības ( PEFA ) 
pasākumiem, kas ir visaptverošas un kopīgas saistības līdzekļu devējiem un valdībai.
29
Lai arī Komisija atzīst nepilnības, progress ir manāms un situācija pakāpeniski uzlabojas.
Makroekonomikas un politiskie apstākļi valstī reformu veikšanu palēnināja. Tomēr ir konstatēts progress. Šādas lab -
vēlīgas izmaiņas ir jo nozīmīgākas un grūtāk panākamas Hondurasas sarežģītajos apstākļos.
Komisijas atbilde 48
Turklāt Komisija uzskata, ka ir ļoti grūti īstenot ieceres attiecībā uz reformas tempu. Lai arī pastāv dažādi izaicinā -
jumi, ir gūti vairāki nozīmīgi sasniegumi, jo īpaši ar ES atbalstu, piem., budžeta pieejamības sertifikāta izveide, lai 
novērstu atbildīgo nozaru ministriju atkāpes no plānotajiem izdevumiem. Šī inovācija tika ieviesta pēc galvenā 
biroja misijām un dialoga ar vietējiem tehniskās palīdzības dienestiem un SVF.
Kopīga atbilde uz 29. punkta a)–c) apakšpunktu
Komisija piekrīt Palātas konstatējumiem un dara visu iespējamo, lai pārraudzītu gan politiku, gan rezultātus šajā 
jomā.
Kā Palāta norādīja 30. punktā, precīzais novērtējums ir palīdzējis Komisijai pareizi virzīt politikas dialogu un spēju 
veidošanas iniciatīvas publisko finanšu pārvaldības jomās, kurās nepieciešama vislielākā uzmanība, un to darīt koor -
dinēti ar citiem līdzekļu devējiem.
Šajā procesā Komisija konsekventi un saskaņoti atbalsta valdības centienus uzlabot publisko finanšu pārvaldības 
rezultātus.
d) 
Jaunākais pieejamais PEFA  novērtējums ļauj noteikt vairākas darbības situācijas uzlabošanai. Jautājums tiek risināts 
Komisijas politikas dialogā ar Hondurasas valdību.
e) 
Jautājums tiek risināts Komisijas politikas dialogā ar Hondurasas valdību.
f) 
Korupcija sarežģī demokrātisku pārvaldību un tiesiskumu.
Tomēr, neskatoties uz sarežģītajiem apstākļiem, ar Spānijas un Eurojusticia  programmas atbalstu pašlaik tiek pār -
skatīts jaunais kriminālkodekss ( Código Penal ) (izmantojot jaunā kriminālkodeksa projekta socializācijas procesu). 
Turklāt jaunajā DIP laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam tiek veidots projekts korupcijas novēršanai.
Komisija arī atbalsta iniciatīvu jauniešiem, lai viņi apzinātos savas tiesības un noraidītu korupcijas prakses (“ Participa -
ción e incidencia a multinivel y multiactor en el marco de procesos de veeduría social en Honduras, en tema de violacio -
nes, promoción y defensa de los derechos fundamentales de la juventud ”, atsauce: EIDHR/2015/369-295).
30
c) 
Komisija turpinās savus centienus vēl vairāk izstrādāt progresa mērīšanas rādītājus.
Attiecībā uz dažiem kritērijiem (jo īpaši publisko finanšu pārvaldību) progress salīdzinājumā ar sākotnējiem refor -
mas sasniegumiem ir īpaši nozīmīgs, citos gadījumos (piemēram, makroekonomikā) attiecināmības ievērošanai 
pietiek ar tādas politikas saglabāšanu, kas vērsta uz stabilitāti.
Komisijas atbilde 49
Turklāt notiekošais politikas dialogs papildinās reformas procesu un radīs iespēju precizēt ieceres.
4. izcēlums. Piemēri nekonkrētām reformu iecerēm
Skatīt Komisijas atbildi uz 27. punktu.
31
Sadarbības vadītājs un budžeta atbalsta darbībās iesaistītie projektu vadītāji piedalījās tehniskās apmācībās par 
budžeta atbalstu un izmanto savu profesionālo pieredzi, lai nodrošinātu nepieciešamās īpašās zināšanas publisko 
finanšu pārvaldības jomā.
Turklāt bija pieejama arī nozīmīga tehniskā palīdzība ( PAAPIR ) budžeta atbalsta darbību atbalstam (skatīt arī Komisi -
jas atbildi uz VII daļu).
Delegācija arī izmanto plaša mēroga īpašās zināšanas publisko finanšu pārvaldības un makroekonomikas jautāju -
mos, ko sniedza galvenais birojs, izmantojot apmeklējumus uz vietas, tehnisko palīdzību un regulāru saziņu attiecī -
gajos jautājumos.
33
Attiecībā uz drošību un tieslietām ir gūti daži īpaši labi rezultāti, neskatoties uz īpašajiem sarežģījumiem šajā nozarē.
Piemēram, tieslietu speciālistu (tiesnešu, policijas un valsts prokuroru) starpiestāžu apmācību uzsākšana bija ļoti 
veiksmīga. Tās pirmo reizi tika ierosinātas un organizētas kā oficiāli mācību kursi, kas ļauj saņemt akadēmisku 
akreditāciju.
Veiksmīgi tika īstenots arī atbalsts ar PASS  programmu finansētajām NVO, kā arī labuma guvēju aprīkošanas 
elements.
35
Valsts apvērsuma dēļ, kas notika 2009. gadā, delegācijai nebija iespējas projektu izstrādāt plašāk, jo īpaši ņemot 
vērā, ka valdība oficiāli tika atzīta tikai 2010. gada vidū.
MOSEF projekta īstenošanas aizkavēšanās daļēji bija saistīta ar ugunsgrēku Mežu saglabāšanas institūta ( ICF) telpās, 
kurās atradās arī MOSEF .
36
a) 
Komisija uzskata, ka ir jāņem vērā situācija, kurā izstrādāta un apstiprināta PASS  programma. Kad PASS  programma 
2008. gadā tika apstiprināta, tās mērķi neapšaubāmi bija vērienīgi, taču realizējami. Toreizējā situācijā darbības tika 
uzskatītas par pienācīgām.
Komisijas atbilde 50
Institucionālā krīze 2009. gadā, kas izraisīja valsts apvērsumu, būtiski mainīja situāciju, un visi jaunās administrācijas 
centieni tika veltīti Hondurasas valsts iestāžu darbības atjaunošanai. Turklāt valsts apvērsumu un tā sekas ietekmes 
vairošanai izmantoja organizētā noziedzība. Valdības iestāžu, jo īpaši Drošības ministrijas, ietekme būtiski mazinājās, 
apliecinot vājas spējas un politisko gribu.
Ņemot vērā visus šos izaicinājumus, būtu piemēroti teikt, ka par spīti nelabvēlīgajiem apstākļiem, ko radīja 
2009. gada politiskā nestabilitāte, PASS  guva ievērojamus rezultātus, lai arī neīstenoja sākotnējās ieceres.
b) 
Ne visas nozares politikas jomas ir jāizsaka ar konkrētiem rādītājiem. Tikai nelielu daļu var izpaust ar konkrētiem 
rādītājiem. Turklāt nozares kopējais progress un tādējādi arī visi darbības mērķi ir pārraudzīti nozares politikas prog -
resa novērtējumā.
APN  gadījumā darbību progress tika pārraudzīts, taču Hondurasas valsts plāna rādītāji tika izmantoti ziņošanai par 
budžeta atbalsta programmas panākumiem.
c) 
Ņemot vērā, ka izstrādes laikā valsts stratēģiju rādītāji bija apstiprināšanas procesā un nebija pietiekami detalizēti, 
lai tos novērtētu, ūdens un sanitārijas nozarē bija nepieciešams ierosināt ad hoc  rādītāju.
d) 
Komisija sniedza īpašu atbalstu, lai uzlabotu statistikas datus.
e) 
Komisija sadarbojas ar valdību, lai šo situāciju risinātu.
f) 
APN  gadījumā valsts politiskā situācija finansēšanas nolīguma parakstīšanas laikā nebija labvēlīga programmas rādī -
tāju atlasei un pieņemšanai.
Delegācija par to arī ziņoja standarta skaidrojošajā piezīmē par APN  finansēšanas nolīguma 1.  papildinājuma 
pieņemšanu, kurā minēts, ka 2008. un 2009. gada laikā valsts politiskā un ekonomiskā krīze padarīja sarunas par 
darbības finansēšanas nolīgumu neiespējamas, ņemot vērā, ka budžeta atbalsta programmas priekšnosacījumi vairs 
nebija spēkā īsi pēc tam, kad Komisija pieņēma lēmumu nolīgumu finansēt.
Tāpēc pēc valsts tiesiskuma atjaunošanas notika sarunas, lai izveidotu rādītājus, kas pilnībā balstīti jaunās valdības 
stratēģijās.
Komisijas atbilde 51
37
Apmeklējumi uz vietas tiek plānoti, pamatojoties uz dažādiem kritērijiem, tostarp piešķirot prioritāti tiem projek -
tiem/programmām, kuros ir sarežģījumi, lai nodrošinātu rūpīgu pārraudzību risku mazināšanai.
Galveno darbības rādītāju informācija par 2015. gadu liecina, ka problemātisko projektu, kuriem minētajā gadā bija 
piemērojama pārraudzības vai novērtēšanas darbība, proporcija bija 100 %.
Komisija, tostarp ar mērķa apmeklējumiem uz vietas, rūpīgi pārraudzīs visus projektus, kuros konstatētas nepilnības 
vai riski.
38
Pēdējo gadu laikā Komisija ir izstrādājusi metodoloģiju budžeta atbalsta pārraudzībai uz rezultātiem vērstās pārrau -
dzības ( ROM ) ietvaros, un Hondurasā to pārbaudīja pirmo reizi.
Lai arī ROM , kas 2013. gada septembrī veikta attiecībā uz APN , nesniedza konkrētus ieteikumus APN , delegācija 
ekspertu paziņotos novērojumus uzskatīja par lietderīgiem budžeta atbalsta iejaukšanās pasākumu noteikšanai un 
veidošanai DIP ietvaros laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam.
Komisija veiks ROM  ieteikumu sistemātisku integrāciju attiecīgajās aktuālajās programmās.
41
Visas dialoga stratēģijas, ko izstrādāja ES delegācija, ir saistītas ar nabadzības mazināšanu.
Delegācija turpmāk vēl vairāk precizēs savu politikas dialogu.
42
Politikas dialoga stratēģijas ir noteiktas nozarēm, kurām piemērojams budžeta atbalsts, un ES delegācija tās regulāri 
atjaunina. Tās arī tiek apsvērtas pirms katras budžeta atbalsta izmaksas.
Turklāt pašas par sevi tās veido daļu no plaša citu instrumentu klāsta (piem., tehniskā palīdzība un finansiāls 
atbalsts). Tāpēc to ietekme ir visu veidu rīku kopīgs rezultāts, un tās nevajadzētu skatīt atsevišķi.
Tomēr Komisija turpinās centienus uzlabot sava politikas dialoga un novērtējuma dokumentāciju.
44
Sviras efekts ir atkarīgs no daudziem faktoriem, tostarp no finansiālā ieguldījuma, kā arī no politiskajiem, kultūras 
un tirdzniecības aspektiem. Sviras efektu nevar salīdzināt ar citām valstīm, pamatojoties tikai uz finansiāliem un 
tirdzniecības aspektiem.
Lai arī ES līdzekļi veido tikai nelielu daļu valdības budžeta, Komisija faktiski radīto sviras efektu skata saistībā ar teh -
niskajām spējām, ko ES varēja nodrošināt.
Piemēram, publisko finanšu pārvaldības un makroekonomikas stabilitātes gadījumā šāds atbalsts Hondurasai bija 
gan nozīmīgs, gan sniedza labumu un ļāva ES radīt politikas sviras efektu ievērojamā mērogā.
Komisijas atbilde 52
45
a) 
Notika divpusējas sanāksmes, lai politikas dialogā risinātu APN  atbalstītās jomas. ES politikas dialogs izglītības jautā -
jumos notika saistībā ar līdzekļu devēju izglītības darba grupu ( MERECE ). Attiecīgajā laika posmā sanāksmes notika 
bieži un regulāri. Sanāksmju skaits tika uzskatīts par pietiekamu un pielāgotu pieejamajiem resursiem.
Gan valsts statistikas stratēģija, gan civildienesta reforma bija starp APN  programmas rādītājiem. Tāpēc tie bija jāie -
kļauj politikas dialogā ar Hondurasas iestādēm.
b) 
Cita novērošanas centra izveide līdz ar korupcijas un nesodāmības apkarošanas misijas Hondurasā ( MACCIH ) ieraša -
nos radīja risku. ES delegācijas ciešā iesaistīšanās sadarbībā ar citiem līdzekļu devējiem mazināja centienu pārklāša -
nās risku.
Pašlaik ES ir viena no MACCIH  līdzekļu devējiem un ir vadošā pozīcijā, lai nodrošinātu papildināmību attiecīgajā 
nozarē.
47
Nabadzības līmeņa izmaiņas ir jāvērtē, ņemot vērā arī ārējus faktorus.
Būtu jānovērtē, kā nabadzības līmeņi būtu mainījušies bez ES sadarbības programmu ietekmes.
Komisija uzskata, ka bez ES iejaukšanās 2008. gada globālās finanšu krīzes ietekme uz nabadzības līmeņiem būtu 
bijusi daudz spēcīgāka.
49
Rādītāji tika noteikti sarunās ar valdību, pamatojoties uz valsts nozares reformas stratēģiju.
Komisija izmanto tehniskās palīdzības atbalstu un politikas dialogu, lai šos jautājumus risinātu.
50
Komisija uzskata, ka fakts, ka valstī ar tik sarežģītiem apstākļiem kā Hondurasā algu izmaksas izglītības nozarē sama -
zinātas no 55 % izdevumu līdz 49 %, pats par sevi ir sasniegums.
Tā kā nav neviena sistemātiska novērtējuma par APN  un tās ietekmi uz izglītību, objektīvi novērtēt budžeta atbalsta 
ietekmi ir diezgan sarežģīti.
Komisijas atbilde 53
51
Komisija uzskata, ka APN  ir viens no veiksmīgākajiem iejaukšanās pasākumiem veselības aizsardzības nozarē. 
Finansēšanas nolīguma mērķi laika posmam no 2010. līdz 2014. gadam, kas saskan ar Valsts attīstības plānu ( Plan de 
Nación ), ir izpildīti. Rezultāti ir šādi:
— 66 % dzemdību 2013. gadā notika veselības aprūpes iestādēs (pieaugums no 53 % 2009. gadā). Pieaugums ir par 
20 555 dzemdībām.
— 2013. gadā 61 % jauno māšu bija pieejama pēcdzemdību aprūpe pirmo sešu nedēļu laikā pēc dzemdībām (pie -
augums no 51 % 2009. gadā).
— Diarejas izplatības rādītājs bērniem vecumā līdz pieciem gadiem (uz tūkstoti bērnu) samazinājās no 148 gadīju -
miem 2009. gadā līdz 126 gadījumiem 2013. gadā.
— Akūtu respiratoru infekciju (pneimonijas/bronhopneimonijas) izplatības rādītājs bērniem vecumā līdz pieciem 
gadiem (uz tūkstoti bērnu) samazinājās no 49 gadījumiem 2009. gadā līdz 45 gadījumiem 2013. gadā.
52
Komisija uzskata, ka, neskatoties uz minētajām pastāvīgajām nepilnībām, progresu apliecinošie rādītāji šajā nozarē 
ir ļoti motivējoši.
54
Pamatojoties uz Kopīgo pārraudzības programmu (ko ANO vadībā veic ik pēc diviem gadiem), ES strādāja nozarē, 
kurā lauku apgabalos ūdens apgāde pieauga par 24 % un par 45 % uzlabojās sanitārija. Šie ievērojamie uzlabo -
jumi attiecībā uz piekļuvi dzeramajam ūdenim un sanitāriju lauku apgabalos tika veikti laika posmā no 1990. līdz 
2015.  gadam.
55
Minētie rādītāji ir saistīti ar oficiāliem darbības ziņojumiem par konkrētiem PAPSAC  rādītājiem. Tie nav visi rezultāti 
attiecībā uz ES ieguldījumu nozarē.
Ir svarīgi uzsvērt sasniegumus, ko radīja ES iejaukšanās nozares politikas satvarā, piemēram, valsts ūdens un sanitā -
rijas politikas un darbības plānu apstiprināšanu.
Turklāt ES tehniskā palīdzība sekmēja vairākus pētījumus nolūkā atbalstīt šīs nozares iestādes.
56
Ietekmēt Hondurasas eksporta apmēru uz ES ir ļoti vērienīgs mērķis, jo tas ir atkarīgs no ārējiem faktoriem. Asociāci -
jas nolīguma ietekme pilnībā būs vērojama tikai ilgtermiņā.
Komisijas atbilde 54
58
Šis nozares pārskats labi raksturo to sarežģījumu apmēru, ar kuriem būs jāsaskaras, lai uzlabotu mežsaimniecības 
nozari valstī, kas ir īpaši neaizsargāta pret klimata pārmaiņām. Nav šaubu, ka nozares pārvaldības uzlabošana ir 
būtiski svarīgs jautājums, papildus situācijas analīzei pirms un pēc projekta pabeigšanas ņemot vērā arī neiejaukša -
nās scenāriju un risku.
Situāciju vēl vairāk pasliktina gremzdgraužu krīze, kas rada šķēršļus šajā nozarē veiktajiem centieniem.
59
a) 
Tas, ka Institūta darbības spēja nebija pilnīga, bija saistīts ar leģislatīvu kavēšanos, ko Komisija nevar ietekmēt. Tur -
klāt ES sekmē institucionālo stiprināšanu nozarē, uzlabojot mežsaimniecības politikas īstenošanu.
b) 
Budžeta atbalsta iemesls ir pārraudzīt atbilstību rādītājiem un ne obligāti palielināt iestādes budžeta piešķiršanu. Lai 
valdība īstenotu nozares stratēģiju, nav nepieciešams palielināt attiecīgās iestādes budžetu.
60
Vardarbība, nesodāmība un korupcija ir starp sarežģītākajām problēmām, kas risināmas jebkurā valstī. Komisija 
uzskata, ka PASS  un Eurojusticia  palīdzēja veidot koordinētāku iestāžu reakciju. Komisija piekrīt, ka vienota valsts 
drošības un tieslietu nozares politika vēl nav radīta, un dara visu iespējamo, izmantojot īstenošanā esošās program -
mas un vispārējus centienus šajā nozarē sasniegt mērķi.
Turklāt, lai arī koordinācija starp iestādēm joprojām ir ierobežota, ES ir vienīgais līdzekļu devējs, kas veicina koor -
dināciju starp visām trijām nozares iestādēm – Cilvēktiesību, tieslietu, pārvaldības un decentralizācijas ministriju 
(Secretaría de Derechos Humanos, Justicia, Gobernación y Descentralización ), tiesu iestādēm ( Poder Judicial ) un proku -
ratūru ( Ministerio Público ).
62
PASS  tika izstrādāta konkrētos politiskajos apstākļos. Pēc 2009. gada valsts apvērsuma sadarbība uz gadu tika aptu -
rēta. To atsākot, politiskie apstākļi un prioritātes bija būtiski mainījušies. Strauja slepkavību skaita pieauguma dēļ tie 
turpināja mainīties programmas laikā. Projekts tika būtiski pielāgots praktiskā ziņā, vienkāršojot tā satvaru.
Komisijas atbilde 55
Secinājumi un ieteikumi
63
Komisija pateicas Palātai par savas iejaukšanās pozitīvo novērtējumu.
Pastāv ārēji faktori, kas nav ES kontrolē un kuri iespaido Komisijas iejaukšanās rezultātus un ietekmi. 2009. gada poli -
tiskā krīze ietekmēja visas darbības attiecīgajā valstī. Ja ES nebūtu atbalstījusi prioritārās nozares, apstākļi attiecīga -
jās nozarēs būtu bijuši vēl sarežģītāki.
Līdz 2016. gada beigām tiks arī publicēts jauns novērtējums par atmežošanas ātrumu laika posmā no 2000. līdz 
2014. gadam. Turklāt meža platību samazināšanās lielā mērā ir saistīta ar ārējiem faktoriem (piemēram, ar 
gremzdgraužu krīzi), ko Komisija nevar ietekmēt.
64
Komisija uzskata, ka sadarbība bija motivējoša.
Pašreizējā plānošana ar vidēja un ilgtermiņa iejaukšanos katrā nozarē ar to pašu vadošo iestāžu starpniecību nodro -
šina konsekvenci ES sadarbībā un samazina ietekmes apdraudējuma risku. Spēcīgā deleģētā sadarbība un kopīgā 
plānošana ar dalībvalstīm (Vāciju un Spāniju) palīdz samazināt šādus riskus.
1. ieteikums. Stiprināt ES pieeju, uzlabojot tās konsekvenci un mērķtiecību
a) 
Komisija ieteikumu pieņem.
b) 
Komisija ieteikumu pieņem un turpinās censties nodrošināt pareizo līdzsvaru, kā arī koncentrēties uz jomām, kuras 
nodrošina lielāko ietekmi.
c) 
Komisija ieteikumu pieņem.
Delegācija jau strādā pie kopīgās plānošanas un divkāršos savus centienus, lai to sasniegtu līdz 2018. gadam.
Kopīga plānošana notiek un ir saskaņā ar ceļvedi. Ar deleģēto sadarbību ir īstenotas vairākas darbības tajās pašās 
vadošajās iestādēs, piemēram: UTSAN  (pārtikas nodrošinājuma un uztura tehniskā vienība) pārtikas nodrošinājuma 
nozarē (ES un FAO ); Nodarbinātības ministrijā nodarbinātības nozarē (ES un Spānija); Vides ministrijā mežsaimniecī -
bas nozarē (ES un Vācija).
Komisijas atbilde 56
65
Budžeta atbalsta pamatnostādnēs ir noteikti ļoti plaši norādījumi par riska pārvaldību un saistītajiem rīkiem. Galve -
nais izmantotais rīks ir riska pārvaldības satvars, kas ir pakāpeniski ieviests budžeta atbalsta programmu pārvaldībā 
Hondurasā.
Novērtējot attiecināmību, budžeta atbalsta noteikumi par izmaksu ir stingri un skaidri. Lai izmaksa varētu tikt veikta, 
ir jāievēro četri attiecināmības kritēriji. Tas ietver progresu un attīstību uz makroekonomikas stabilitāti vērstajā 
politikā.
Valdība apliecināja centienus un progresu, tiecoties saglabāt un atbalstīt uz makroekonomikas stabilitāti vērsto 
politiku, pamatojoties uz delegācijas veiktu visaptverošu analīzi. Tas ir dokumentēts sniegtajos attiecināmības 
ziņojumos.
2. ieteikums. Stiprināt budžeta atbalsta darbību pārvaldību
a) 
Komisija ieteikumu pieņem, jo tā uzskata, ka vēstījumi Hondurasas valdībai jau ir konsekventi. Budžeta atbalsta 
koordinācijas komiteja pašlaik apstiprina stratēģiskas iespējas un delegācijai ļauj tikai īstenot budžeta atbalsta prog -
rammas, konsekventi ņemot vērā īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa apsvērumus.
Komisija attiecībā uz Hondurasu izmanto plaša mēroga politikas dialoga pieeju. Valdības apņemšanās veikt reformas 
ir būtisks elements politikas dialogā un budžeta atbalsta attiecināmībā.
b) 
Komisija ieteikumu pieņem.
Komisija uzskata, ka šis ieteikums jau tiek īstenots.
Budžeta atbalsta pamatnostādnēs ir iekļauti norādījumi strukturētam novērtējumam un plaši izstrādāti modeļi, tās 
arī tiek pilnībā un konsekventi piemērotas.
Pamatnostādnes arī ļauj izmantot dinamisko pieeju, kas ieviesta paziņojumā par budžeta atbalstu (COM(2011) 638 
galīgā redakcija) un attiecīgajos Padomes secinājumos: “ Visiem budžeta atbalsta veidiem ES piemēros individuāli pielā -
gotu un dinamisku pieeju attiecībā uz atbilstības kritērijiem, galveno uzmanību pievēršot progresam ticamu un atbilstošu 
nozares reformas stratēģiju īstenošanā, lai maksimāli palielinātu ietekmi uz vietas ” (Padomes secinājumi 9371/12).
c) 
Komisija ieteikumu pieņem.
Īpašās zināšanas makroekonomikas un publisko finanšu pārvaldības jomā ir darbinieku atlases faktors, kas tiek 
ņemts vērā rotācijas procesā.
Komisijas atbilde 57
Sākot ar 2016. gada 1. septembri, Hondurasas delegācijai ir nozīmēts eksperts ar īpašajām zināšanām budžeta atbal -
sta jomā.
Turklāt Komisija arī turpinās nodrošināt papildu īpašās zināšanas makroekonomikas un publisko finanšu pārvaldības 
jomā, izmantojot alternatīvus līdzekļus.
3. ieteikums. Stiprināt ES darbību izpildes rezultātu novērtēšanu
Komisija ieteikumu pieņem un arī turpmāk ņems to vērā savās jaunajās programmās nozaru pārraudzības un novēr -
tēšanas sistēmu stiprināšanai. Piemēram, Eurosan  budžets atbalstīs valsts lauksaimniecības skaitīšanu. Tas stiprinās 
Valsts Statistikas institūta ( INE) spējas.
67
Delegācijas izstrādātās nozaru stratēģijas tiek izmantotas kā instrumenti ES politikas dialoga atbalstam fokusa noza -
rēs. Ikviens politikas dialogs ir dokumentēts rakstiskā ziņojumā. Novērtējumi par to, kādā mērā mērķi ir sasniegti, 
tiek veikti nozares analīzes laikā maksājumu izpildei.
4. ieteikums. Stiprināt politisko dialogu prioritārajās nozarēs
Komisija ieteikumu pieņem.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālru/uni0146a numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā da/uni013Ca zvanu ir bezmaksas (iz/uni0146emot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Notikums Datums
Revīzijas plāna pieņemšana / revīzijas sākums 17.11. 2015
Ziņojuma projekta oficiāla nosūtīšana Komisijai (vai citai revidējamai vienībai) 20.7.2016
Galīgā ziņojuma pieņemšana pēc pretrunu procedūras 25.10.2016
Komisijas (vai citas revidējamās vienības) oficiālās atbildes saņemtas visās valodās 3.11.2016
Palāta vērtēja, cik efektīvs bijis divpusējais ES attīstības 
atbalsts prioritārajām nozarēm Hondurasā. Šim nolūkam 
revidenti pārbaudīja Komisijas īstenoto pārvaldību un 
ES attīstības atbalsta mērķu sasniegšanu. Šī revīzija 
attiecās uz 2007.–2015. gada periodu. Pārbaudītās 
prioritārās nozares bija nabadzības mazināšana, 
mežsaimniecība un drošība un tieslietas.
Palāta secināja, ka ES attīstības atbalsts prioritārajām 
nozarēm Hondurasā revidētajā periodā bijis daļēji efektīvs. 
Tas sekmēja vairākas pozitīvas pārmaiņas šajās nozarēs, 
tomēr sarežģītie apstākļi šajā valstī un vairākas 
pārvaldības nepilnības mazināja atbalsta ietekmi. Kopējā 
situācija šajā valstī joprojām raisa bažas. Nabadzības 
līmenis ir paaugstinājies, meža zemes platība ir 
samazinājusies, un vardarbība joprojām ir plaši izplatīta, 
arī slepkavību skaits ir ļoti liels.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA