Mercosur
2. uzskata, ka t āsr eģionālās stratēģijas dokumenta projekt āun reģionālās indikatīvās programmas
(2007 —2013) projekt āMercosur Komisija pārsniedz pamatdokument ānoteiktās ieviešanas pilnvaras, priori-
tārajāmērķīNr. 3 “pasākumi ar mērķi stiprināt un palielin āt pilsoniskās sabiedrības dalību, zināšanas par
reģionālās integrācijas procesu, savstarp ējo sapratni un savstarp ējo pārredzamību”(kuram tāparedz apmē-
ram 20 % reģionālās indikatīvās programmas l īdzekļu) iekļaujotšādus elementus, kuri nav saska ņāar Regu-
las (EK) Nr. 1905/2006 2. panta 1. un 4. punktu, jo šo elementu prim ārais mērķis nav nabadz ības izskau-
šana un tie neatbilst ofici ālās attīstības palīdzības kritērijiem, kurus noteikusi ESAO/APK:
— jomā“Mercosur kinematogrāfijas un audiovizu ālās nozares stiprin āšana reģionālās integrācijas veicināša-
nas nolūkos”Komisija ierosina atbalst īt nozares veiksm īgu attīstību ar galveno m ērķi“vairot zināšanas
un izpratni par re ģionālo identitāti un integrācijas procesu, sniedzot atbalstu kinematogr āfijas un audi-
ovizuālajai nozarei ”;
— jomā“10 ES un Mercosur pētniecības centru izveide un atbalsts Plan operativo del sector educativo del
Mercosur 2006 —2010īstenošanai”galvenais mērķis ir“vairot zināšanas un izpratni par re ģionālās inte-
grācijas procesu ”; viens noīpašajiem mērķiem ir “atbalstīt desmit ES un Mercosur pētniecības centru
izveidi galvenaj āsMercosur reģiona universit ātēs”; turklāt Eiropas —Mercosur dokumentācijas centru, ES
unMercosur studiju katedru un ma ģistra grāda ES un Mercosur studijās izveides iniciat īvas iedzīvotāju
mērķa grupa ir labi izgl ītotu cilvēku elite Mercosur reģiona valstīs, un tākāšajāreģionāir visaugstākais
sociālās nevienlīdzības indekss pasaul ēieplānotās darbības nevis sniegtu atbalstu iedz īvotāju nabadzīgā-
kajiem slāņiem, bet padzi ļinātu plaisu starp bag ātajiem un nabadz īgajiem iedzīvotājiem;
*
**
3. aicina Komisiju atsaukt t āslēmumprojektus, ar ko izveido re ģionālos stratēģijas dokumentus un
reģionālās indikatīvas programmas Lat īņamerikai un Mercosur , un iesniegt komitejai jaunus l ēmumprojektus,
pilnībāņemot vērāRegulas (EK) Nr. 1905/2006 noteikumus;
4. uzdod t āpriekšsēdētājam nosūtītšo rezolūciju Padomei un Komisijai, k āarīdalībvalstu valdībāmu n
parlamentiem.
P6_TA(2007)0234
Eiropas Savien ības konstitucion ālāprocesa ce ļvedis
Eiropas Parlamenta 2007. gada 7. j ūnija rezol ūcija par ce ļvedi Eiropas Savien ības konstitucion ālajā
proces ā(2007/2087(INI))
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērāLīgumu par Konstit ūciju Eiropai (Konstitucion ālo līgumu), kas parakst īts Romā2004. gada
29. oktobrī,
—ņemot vērāLīgumu par Eiropas Savien ību un Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu, kurāgrozījumi
izdarīti ar Eiropas Vienoto aktu un M āstrihtas, Amsterdamas un Nicas l īgumiem,
—ņemot vērā2001. gada 15. decembra L ākenas Deklar āciju par Eiropas Savien ības nākotni (1),
(1)Lākenas Eiropadome, 1. pielikums, 19. lpp.22.5.2008. LV C 125 E/215 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 7. j ūnijs
—ņemot vērāLīgumu parČehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas,
Lietuvas Republikas, Ung ārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slov ēnijas Republikas
un Slovākijas Republikas pievieno šanos Eiropas Savien ībai (1)u nLīgumu par Bulg ārijas un Rum ānijas
Republikas pievieno šanos Eiropas Savien ībai (2),
—ņemot vērā2005. gada 12. janv āra rezolūciju par Līgumu par Konstit ūciju Eiropai (3),
—ņemot vērāEiropas Parlamenta 2006. gada 19. janv āra rezolūcija par pārdomu periodu: strukt ūra,
temati un konteksts, lai nov ērtētu debates par Eiropas Savien ību (4),
—ņemot vērāEiropas Parlamenta 2006. gada 14. j ūnija rezolūciju par turpm ākajiem pasākumiem pār-
domu un anal īzes periodāattiecībāuz Eiropas n ākotni (5),
—ņemot vērā2006. gada 13. decembra rezol ūciju par Eiropas Savien ības spējas integrēt
jaunas dalībvalstis institucion ālajiem aspektiem (6),
—ņemot vērā2005. gada 16. —17. jūnija, 2006. gada 15. —16. jūnija un 2006. gada 14. —15. decembra
Eiropadomju secin ājumus,
—ņemot vērāEiropadomes priek šsēdētāja 2007. gada 17. janv āra paziņojumu Parlamentam,
—ņemot vērāEiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas 2007. gada 14. marta rezol ūciju sakarāar
Romas līgumu parakst īšanas 50. gadadienu,
—ņemot vērāReģionu komitejas 2007. gada 23. marta sesij āpieņemto deklarāciju Eiropai,
—ņemot vērā2007. gada 25. marta Berl īnes Deklarāciju sakarāar Romas l īgumu parakst īšanas
piecdesmito gadadienu,
—ņemot vērāReglamenta 45. pantu,
—ņemot vērāKonstitucion ālo jautājumu komitejas zi ņojumu (A6-0197/2007), t ākā:
A. Eiropas Savien ība, kurai pirmajai ir bijusi veiksm īga valstu un pilso ņu veidotas pārvalstiskas demokr āti-
jas pieredze, saskaras ar jaun ām un nepieredz ētām problēmām, kuru dēļ,kāarīsecīgas paplašināšanās,
iekšējātirgus attīstības un globaliz ācijas gaitānotikušopārveidojumu d ēļir jāpārskata tās pamati;
B. Konstitucion ālo līgumu parakst īja Eiropas Savien ības 27 dalībvalstu valdības, kuras tādējādi ir apņēmu-
šās rast atbilsto šu risinājumu ganārējām, gan iekšējām problēmām, ar ko Eiropas Savien ība saskaras, k ā
arīar uzdevumiem saist ībāar paplašināšanu, uzlabojot Eiropas Savien ības politisko dimensiju;
(1) OV L 236, 23.9.2003., 17. lpp.
(2) OV L 157, 21.6.2005., 11. lpp.
(3) OV C 247 E, 6.10.2005., 88. lpp.
(4) OV C 287 E, 24.11.2006., 306. lpp.
(5) OV C 300 E, 9.12.2006., 267. lpp.
(6) Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0569.C 125 E/216 LV 22.5.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 7. j ūnijs
C. Konstitucion ālais līgums,īpašitāI, II un IV da ļa, tika izstrādāts saskaņāar konvencijas izstr ādes metodi,
piedaloties dal ībvalstu un pievieno šanās dalībvalstu, Komisijas, Eiropas Parlamenta un dal ībvalstu parla-
mentu pārstāvjiem, turkl ātpārstāvju vairākums bija valstu un Eiropas Parlamenta deput āti,
kas nostiprina šīdokumenta le ģitimitāti;
D. Konstitūcijas līguma III daļa ir galvenok ārt pašlaik spēkāesošolīgumu apkopojums, kuros konvencija
ieviesa pielāgojumus un uzlabojumus, īpaši svarīga ir koplēmuma juridisk āpamata papla šināšana likum-
došanas procedūrā, palielinot kopl ēmuma izmanto šanas gadījumu skaitu no 37 uz 86, kas b ūtu jāsa-
glabā, lai uzlabotu demokr ātiju, pārredzamību un efektivit āti;
E. astoņpadsmit dalībvalstis, kas ir divas tre šdaļas no visām dalībvalstīmu npārstāv Eiropas Savien ības
iedzīvotāju lielāko daļu, līdzšim ir ratificējušas Konstitucion ālo līgumu saskaņāar savām atbilstošām
konstitucionālajām prasībām, tostarp rīkojot referendumu Sp ānijāun Luksemburg ā, savukārt vēlčetras
dalībvalstis ir apliecin ājušas gatavību to ratificēt;
F. Francija un N īderlande nav sp ējušas panākt sekmīgušīprocesa pabeig šanu pēca bāsšajās valstīs orga-
nizēto referendumu negat īvajiem rezult ātiem;
G. saistībāar Konstitucion ālālīguma ratifik ācijas procedūru aizsāktās publiskās debates apliecin āja, ka
sarežģījumi lielāmērāir saistīti nevis ar institucion ālajiem jaunin ājumiem, bet gan ar atsevi šķiem aspek-
tiem noteiktās politikās, un ka kritika ir bijusi v ērsta galvenok ārt pret III da ļu, kas attiecas uz Eiropas
Savienības politikām un darbību, kaut arīIII daļāgalvenokārt iekļauti noteikumi, kas jau ir sp ēkā;
H. bieži vien paustāsb ažas bija saistītas ar kontekstu, nevis ar saturu; un t ākāgalvenie sabiedr ības pro-
blēmjautājumi, piemēram, direktīva par pakalpojumiem iek šējātirgū(1) un finanšus hēma, jau ir atrisi-
nāti;
I. 2005. gada 16. —17. jūnija Eiropadome p ēc referenduma Francij āun Nīderlandēnolēma ieviest p ār-
domu periodu, kura laik āvēls ešas dalībvalstis pabeidza ratifik āciju, un 2006. gada 15. —16. jūnija
Eiropadome pras īja prezidentējošajai valstij izzin āt iespējamo turpmāko risinājumu konstitucion ālāsk rī-
zes pārvarēšanai līdz tās 2007. gada 21. —22. jūnija sanāksmei;
J. pārdomu period āuzsāktās publiskās debates pietiekami labi par ādīja, ka problēmas un izaicin ājumi, ar
kuriem saskaras Eiropas Savien ība un ko vispirms atspogu ļoja Lākenas Deklar ācijāun centās risināta r
Konstitucion ālo līgumu, nav pazudu šas, bet gan k ļuvušas pamanāmākas, un ir arvien liel āka vajadzība
tās atrisināt;
K. Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu kop īgi organizētās parlamentārās sanāksmes ir apliecin ājušas
vispārēji atzītu viedokli, ka Konstitucion ālais līgums Eiropas Savien ībai nodrošinās vajadzīgos līdzekļus,
lai varētu atrisināt problēmas, ar ko tāsaskaras, kāarīkopīgu secinājumu, ka jaunai starpvald ību kon-
ferencei būtu grūti vai pat neiesp ējami vienoties par priek šlikumiem, kuri b ūtu vai nu piln īgi pretēji, vai
pārāki salīdzinājumāar tiem, par kuriem vienoj ās 2004. gadā;
L. palielinās nepieciešamība nodrošināt paplašināto Eiropas Savien ību ar instrumentiem un l īdzekļiem, kas
ļautu tai efekt īvi darboties, aizst āvēt savu nozīmi pasaulēun atrisināt savu pilsoņu problēmas, ko cita
starpārada globaliz ācija, klimata p ārmaiņas un sabiedr ības novecošana;
M. iepriekšminētajā2007. gada 25. marta Berl īnes Deklarācijā, ko parakstīja Eiropadomes, Parlamenta un
Komisijas priek šsēdētāji, secināts, ka ES ir “vienots mērķis līdz 2009. gad āparedzētajām Eiropas Parla-
menta vēlēšanām atjaunināt Eiropas Savien ības kopīgos pamatus ”,
(1) OV L 376 27.12.2006., 36. lpp.22.5.2008. LV C 125 E/217 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 7. j ūnijs
1. atkārtoti apstiprina piekri šanu Konstitucion ālālīguma saturam, kura m ērķis ir apņēmības pilns solis —
oficiāli piešķirt Eiropas Savien ībai tai pienākošos politisko dimensiju un uzlabot t ās darbības efektivitāti un
kas veicina demokr ātisko kontroli p ārtāslēmumu pieņemšanas procedūrām, uzlabo pārredzamību un sti-
prina Eiropas Savien ības pilsoņu tiesības, vienlaikus nodro šinot kompromisu, k āarīatbilst Eiropas Savien ī-
bas pašreizējām vajadzībām;
2. uzsver, ka divas tre šdaļas dalībvalstu jau ir ratific ējušas Konstitucion ālo līg u m uu nk av ēlčetras ir
skaidri paudu šas apņemšanos ievērot tānoteikumus, k ātas tika apliecin āts nesenajāsanāksme Madrid ē,
kas notika p ēcS pānijas un Luksemburgas vald ību iniciatīvas;
3. norāda uz Francijas un N īderlandes sabiedr ības paustajāmb ažām un debatēm, kuras notika ab āsšajās
valstīs;
4. atzīmē,k aa rīdažās citās dalībvalstīs sabiedrība paudusi ba žas, taču attiecīgo valstu vald ības ir izteiku-
šas atbalstu apmierino ša risinājuma meklēšanai, lai saglab ātu Konstitucion ālajālīgumāiekļautās galvenās
reformas;
5. atgādina par politisko atbild ību dalībvalstīm, kuras parakst ījušas, bet vēl nav ratific ējušas
Konstitucion ālo līgumu;
6. atkārtoti apstiprina ap ņemšanos sekmīgi pabeigt notieko šo Eiropas Savien ības konstitucion ālo procesu,
kura pamatāir Konstitucion ālālīguma saturs, iesp ējams, to pārveidojot, tačuņem vērāsarežģījumus, kas
radušies dažās dalībvalstīs;
7.ņemot to vērā, atbalsta Vācijas prezident ūras centienus no 2007. j ūnija Eiropadomes sa ņemt apņem-
šanos sasaukt starpvald ību konferenci un izstr ādātc eļvedi, kurāir noteikta proced ūra, skaidri uzdevumi un
mērķis panākt vienošanos līdzšīgada beigām;
8. atgādina par vajadz ību nodrošināt Eiropas Savien ības lēmumu pieņemšanas jaudu, t ās politiku efekti-
vitāti un to pilnīgu demokrātisko leģitimitāti, kāsasniegšanai Konstitucion ālais līgums ir nenoliedzams pan ā-
kums pārbaužu, likumdošanas un bud žeta procedūru ziņā,kāarīatgādina par nepiecie šamību stiprināt
kopējoārpolitiku un dro šības politiku un Eiropas Savien ības nozīmi pasaulē, lai tāvarētu ietekmēt aktuālāko
cilvēces problēmu apzināšanu un atbilsto šas rīcībasīstenošanu;
9. uzstāj, ka jāsaglabāvisi pamatprincipi, kuri ietverti Konstitucion ālālīguma I daļā, tostarp Eiropas
Savienības dubultais raksturs —kāvalstu un kāpilsoņu savienība, Eiropas ties ību pārākuma raksturs,
jaunātiesību aktu un proced ūru tipoloģija, noteikumu hierarhija un Eiropas Savien ība kātiesību subjekts;
uzsver, ka Konstitucion ālajālīgumāiekļauti arīciti svarīgi uzlabojumi t ādos jautājumos kāspēkāesošo
līgumu konsolid ēšana un pīlāru apvienošana; Eiropas Savien ības pamatāesošovērtību un Pamatties ību har-
tas tiesisko saist ību skaidra atz īšana; pilsoņulīdzdalības veicināšana Eiropas Savien ības politiskaj ādzīvē;
Eiropas Savien ības un dalībvalstu attiec īgo kompeten ču jomu preciz ēšana, subsidiarit ātes principa iev ērošana
un valstu parlamentu īpašānozīmešajājautājumā, kas neapdraud Eiropas Savien ības iestāžulīdzsvaru, kas
nostiprināt protokolāpar subsidiarit āti; reģionālo iestāžuu np ašvaldību lomas atz īšana;
10. uzsver, ka jebkuram priek šlikumam, lai izdar ītu izmaiņas Konstitucion ālajālīgumā, nepieciešams
nodrošināttādu pašu atbalstu, kādu agrāks aņēma minētais noteikums, ko tagad gatavojas aizst āt;
11. paziņo, ka nepieņems tādu sarunu izn ākumu, kas sal īdzinājumāar Konstitūcijas līgumu mazin ās
pilsoņu tiesību aizsardzību (joīpaši uzstāj uz Pamatties ību hartas saglab āšanu, nosakot, ka t āir juridiski
saistoša) demokrātiju, pārredzamību un efektivit āti un Eiropas Savien ības darbības efektivitāti;C 125 E/218 LV 22.5.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 7. j ūnijs
12.šajāsakarāatzīst, ka jāņem vērāpārdomu laikāpaustās cerības un atziņa, ka iepriekšminētās problē-
mas var pien ācīgi risināt tikai spēcīgākā, bet ne vājākāEiropā; un precizēt citus jautājumus, kuri jau ir
risināti Konstitucion ālajālīgumā,tādās jomāskā:
— ilgtspējīgas attīstības veicināšana, jo sevišķicīņa pret klimata p ārmaiņām,
— Eiropas solidarit ātes veicināšana enerģijas jomā,
— saskaņota migrācijas politika,
— Eiropas Sociālais modelis demogr āfisko pārmaiņu un globaliz ācijas kontekst ā,
— terorisms,
— civilizāciju dialogs,
— efektīvi kopēji mehānismi attiecībāuz ekonomikas politisko pamatnost ādņu koordinēšanu eiro zon ā,
saglabājot līgumos noteikto Eiropas Centr ālās bankas lomu monet ārajāpolitikā,
— Eiropas Savien ības paplašināšanāsk r i tēriji un proced ūras;
13. uzskata, ka, ņemot vērālīguma projekta sagatavo šanāizmantotās konvencijas metodes efektivit āti,
jebkādākonstitucionālāprocesa risin ājumānepieciešams saglabāt parlamentārāslīdzdalības pamatprincipus,
sabiedrības iesaistīšanu un pilnīgu pārredzamību;
14. atgādina, ka Parlamentam k āvienīgajai Eiropas Savien ības iestādei, ko pilsoņi ievēlējuši tiešāsvēlēša-
nās, ir jābūt iesaistītam starpvald ību konferenc ēvisos līmeņos, un lielākāmērānekā2003. —2004. gada
starpvaldību konferenc ē;
15. turklāt papildus akt īvai Eiropas parlamenta p ārstāvju dalībai starpvald ību konferenc ēaicina izveidot
tādu starpvaldību konferenci, lai Eiropas Parlaments b ūtu informēts un varētu sniegt noz īmīgu ieguldījumu
dauzpusējas un daudzvalstu vieno šanās panākšanāstarpvaldību konferenc ē;
16. atkārtoti paužapņemšanos piemērot Konventa meh ānismu, ja valstu un vald ību vadītāji nolems
uzsākt pašreizējo tekstu būtisku pārskatīšanu;
17. aicina Komisiju piln ībāveikt savus pien ākumus gaidāmajās sarunās un sagatavot priek šlikumus, lai
pieņemtu Konstitucion ālo līgumu, ievērojot 12. punkt ānoteiktās jomas;
18. uzsver dialoga noz īmi starp valstu parlamentiem un to vald ībām starpvaldību konferences gait āun
paužgatavību uzturēt ciešus kontaktus ar valstu parlamentiem n ākamajāsarunu posm ā,kāarīuzturēt ciešus
kontaktus ar Re ģionu komiteju un Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju, Eiropas Soci ālajiem part-
neriem, reliģiskajām kopienām un pilsonisko sabiedr ību;
19. aicina pabeigt jaun āLīguma ratifikācijas procesu l īdz 2008. gada beig ām, lai nākamais Parlaments,
kuru ievēlēs 2009. gadā, varētu sākt pildīt savus pienākumus saska ņāar jaunāLīguma noteikumiem;
20. prasa dal ībvalstīm saskaņot ratifikācijas procedūras, lai ratifik ācijas procesu var ētu pabeigt vienlaic īgi;22.5.2008. LV C 125 E/219 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 7. j ūnijs
21. plāno sniegt atzinumu par starpvald ību konferences organiz ēšanu saskaņāar Eiropas Savien ības
līguma 48. pantu, ņemot vērāšajārezolūcijānoteiktos krit ērijus;
22. uzdod priek šsēdētājam nosūtītšo rezolūciju Eiropadomei, Padomei, Komisijai, dal ībvalstu parlamen-
tiem, Reģionu komitejai un Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai.
P6_TA(2007)0235
ANO Cilv ēkties ību padome
Eiropas Parlamenta 2007. gada 7. j ūnija rezol ūcija par ANO Cilv ēkties ību padomes ( UNHRC ) piekto
sesiju
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērāiepriekšējās rezolūcijas, kas saist ībāar ANO Cilv ēktiesību komisiju ir pie ņemtas kopš
1996. gada, it īpaši 2006. gada 16. marta rezol ūciju par iznākumu sarunām par Cilvēktiesību padomi
un ANO Cilv ēktiesību komisijas 62. sesiju (1), kāarī2004. gada 29. janv āra rezolūciju par attiec ībām
starp Eiropas Savien ību un ANO (2), 2005. gada 9. j ūnija rezolūciju par ANO reformu (3), 2005. gada
29. septembra rezol ūciju par ANO 2005. gada 14. —16. septembra Pasaules Augst ākālīmeņa sanāks-
mes iznākumu (4) un 2007. gada 26. apr īļa rezolūciju par gada zi ņojumu par cilv ēktiesībām pasaulē
2006. gadāun ES politiku šajājomā(5),
—ņemot vērāsteidzamības kārtāpieņemtās rezolūcijas par cilv ēktiesībām un demokr ātiju,
—ņemot vērāANOĢenerālās Asamblejas Rezol ūciju Nr. A/RES/60/251 par Cilv ēktiesību padomes
(UNHRC) izveidošanu,
—ņemot vērāUNHRC iepriekšējās sesijas,
—ņemot vērāUNHRC gaidāmo piekto sesiju,
—ņemot vērārezultātus, ko guvu šasUNHRC darba grupas, kuras nodarboj āsa rsūdzību procedūras,
vispārējāregulārāpārskata, ekspertu konsult āciju turpmākās sistēmas, darba k ārtības, gada darba pro-
grammas, darba meto žu, reglamenta un īpašo procedūru pārskatīšanas jautājumiem,
—ņemot vērā2007. gada 17. maij ānotikušoUNHRC vēlēšanu rezultātus,
—ņemot vērāReglamenta 103. panta 2. punktu,
A. tākācilvēktiesību universāluma ievērošana, veicināšana un aizsardz ība ir daļa no Eiropas Savien ības
ētiskāun juridiskāacquis un viens no Eiropas vienot ības un integrit ātes stūrakmeņiem;
(1) OV C 291 E, 30.11.2006., 409. lpp.
(2) OV C 96 E, 21.4.2004., 79. lpp.
(3) OV C 124 E, 25.5.2006., 549. lpp.
(4) OV C 227 E, 21.9.2006., 582. lpp.
(5) Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0165.C 125 E/220 LV 22.5.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 7. j ūnijs