PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Pārtikas nodrošinājuma situācija pasaulē strauji pasliktinās, un daudzas no skartajām valstīm ir vismazāk attīstītās valstis vai valstis ar zemiem ienākumiem un pārtikas deficītu.

Pirms Krievijas agresijas kara pret Ukrainu izraisītā pārtikas nodrošinājuma situācijas pasliktinājuma pasaulē gandrīz 193 miljoni cilvēku (gandrīz par 40 miljoniem vairāk nekā iepriekšējā gadā) 53 valstīs/teritorijās jau bija akūti nenodrošināti ar pārtiku un tiem bija vajadzīga steidzama palīdzība. Krievijas agresijas karš pret Ukrainu ir krasi samazinājis graudu piegādi pasaules tirgiem, jo ir bloķēti Melnās jūras ceļi un notiek apzināti uzbrukumi graudu krātuvēm. Pārtikas cenas pasaulē strauji pieaug un trīs desmitgažu laikā ir sasniegušas augstāko līmeni. Enerģijas cenu pieaugums paaugstina lauksaimniecības resursu (jo īpaši mēslojuma), transporta un pārtikas cenas. Šis cenu kāpums pasliktina makroekonomikas perspektīvas apstākļos, kad fiskālā telpa jau tika samazināta Covid-19 pandēmijas dēļ. Tas varētu vēl vairāk palielināt parādu nomākto valstu un/vai to valstu skaitu, kurās ir maksājumu bilances krīze. Konflikti un sausums vēl vairāk saasina situāciju neaizsargātos reģionos. Visneaizsargātākās valstis ir vismazāk attīstītās valstis un valstis ar zemiem ienākumiem. Kā liecina pēdējās desmitgadēs notikušās sacelšanās, nestabilitāti un konfliktus bieži rada pārtikas cenu satricinājumi.

Eiropadome 24. un 25. marta secinājumos ir uzsvērusi politisko vajadzību steidzami atbalstīt visvairāk skartās valstis un aicinājusi Komisiju par prioritāti noteikt darbu pie globāla pārtikas nodrošinājuma un pārtikas pieejamības cenu ziņā, jo īpaši atbalstot pārtikas nodrošinājumu un lauksaimniecību Ukrainā un visneaizsargātākajās un visvairāk skartajās trešās valstīs. Pēc tam Eiropadome 2022. gada 30. un 31. maija secinājumos aicināja Komisiju izpētīt iespēju mobilizēt rezerves no Eiropas Attīstības fonda, lai atbalstītu visvairāk skartās partnervalstis. Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta “Eiropa pasaulē” (NDICI — “Eiropa pasaulē”) ģeogrāfiskā pīlāra līdzekļu izmantojums ir pilnībā saplānots, un aptuveni 3 miljardi EUR jau ir paredzēti lauksaimniecības, uztura, ūdens un sanitārijas programmām. Turklāt 2022. gadā no humānās palīdzības budžeta Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm sākotnēji tika piešķirti aptuveni 520 miljoni EUR, no kuriem ievērojama daļa ir pārtikas nenodrošinātības un ar to saistīto vajadzību risināšanai. Tomēr, ņemot vērā vajadzību apjomu un iespējamās sekas, būtu jāmobilizē papildu finansējums partnervalstu atbalstam. ES budžeta pieejamība ir ļoti ierobežota (instrumenta NDICI — “Eiropa Pasaulē” rezerves jaunām problēmām un prioritātēm tiks pilnībā izmantotas 2022. gadā, lai reaģētu uz citām steidzamām prioritātēm, un sākotnējais 2022. gada humānās palīdzības budžets pārtikas nodrošinājumam un ar to saistītajām vajadzībām ĀKK valstīs, kuras bija apzinātas pirms Krievijas agresijas kara sākuma Ukrainā, ir gandrīz pilnībā izpildīts), un, ņemot vērā ietekmi dažādās ĀKK partnervalstīs, 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda (EAF) atbrīvoto līdzekļu mobilizēšana varētu ļaut ES un tās dalībvalstīm palielināt atbalstu un sniegt ieguldījumu centienos risināt pārtikas nodrošinājuma krīzi, ko saasināja Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, saskaņā ar “Eiropas komandas” pieeju.

Šā priekšlikuma Padomes lēmumam mērķis ir saņemt Padomes atļauju izmantot 10. un 11. EAF atbrīvotos līdzekļus, lai darbības, ar kurām tiek risināta Krievijas agresijas kara Ukrainā radītā pārtikas krīze un ekonomikas satricinājums ĀKK valstīs, finansētu ar papildu summu līdz 600 000 000 EUR, no kuriem 488 000 000 EUR būtu no 10. EAF un 112 000 000 — no 11. EAF.

No šiem līdzekļiem līdz 582 000 000 EUR tiks izmantoti darbību finansēšanai un līdz 18 000 000 EUR segs Komisijas atbalsta izdevumus.

Šie līdzekļi tiks izmantoti visvairāk skarto partnervalstu labā, īpaši pievēršoties visneaizsargātākajām un apdraudētākajām valstīm, lai sniegtu:

·makroekonomisko atbalstu (100 miljonus EUR);

·atbalstu pārtikas ražošanai un pārtikas sistēmu noturībai (350 miljonus EUR);

·humāno palīdzību (150 miljonus EUR).

Kas attiecas uz atbalstu pārtikas ražošanai un pārtikas sistēmu noturībai, ES ilgtspējīgu ūdens un lauksaimniecības pārtikas sistēmu ietvaros atbalstīs investīcijas vietējās ražošanas jaudās, pamatojoties uz agroekoloģiskām pieejām, tostarp lauksaimniecības vērtību ķēžu un pārtikas ražošanas dažādošanu. Lai palīdzību koncentrētu uz atsevišķām valstīm, varētu izmantot šādus kritērijus:

·partneru nenodrošinātības ar pārtiku un uztura nepilnvērtības (arvien pieaugošais) līmenis;

·partneru pakļautība sekām, ko rada Krievijas agresija pret Ukrainu, jo īpaši pamatojoties uz to, kādu daļu no to IKP veido pārtikas imports;

·partneru makroekonomiskā neaizsargātība, ko varētu noteikt, pamatojoties uz viņu parāda attiecību pret IKP, starptautiskajām rezervēm/importa seguma mēnešiem un parāda atmaksājamības analīzes reitingu;

·Savienības finansējuma iespējamā ietekme partnervalstīs vai reģionos, ko novērtē, ņemot vērā finansējuma apmēru, kas nepieciešams attiecīgo ražošanu un noturību veicinošo intervences pasākumu izvēršanai.

Saskaņā ar šo priekšlikumu finansētās darbības atbalstīs ES globālo reakciju pārtikas nodrošinājuma jomā, kas tika izstrādāta pēc Eiropadomes lūguma. Šī reakcija ietver tūlītējus un vidēja termiņa pasākumus, ar kuriem partneriem visā pasaulē tiek demonstrēts, ka ES sniedz integrētu, visaptverošu un ātru atbalstu, lai novērstu kara ietekmi uz tiem. ES globālā reakcija pārtikas nodrošinājuma jomā īsteno dažādus darbības virzienus, kā paredzēts FARM un G7 Globālā pārtikas nodrošinājuma aliansē, un sniedz nepieciešamo atbalstu ANO globālās krīzes reakcijas grupai.

•Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā