[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 9.10.2007 COM(2007) 571 galīgā redakcija 2007/0211 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko izveido kopuzņēmumu kurināmā elementu un ūdeņraža jomā (iesniegusi Komisija){SEC(2007) 1272}{SEC(2007) 1273} PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas (KTI) Septītajā pamatprogrammā[1] ir ieviestas kā jauns veids publiskā un privātā sektora partnerību īstenošanai Eiropas mēroga pētniecībā. KTI ir viens no veidiem, kā izpaužas ES ciešā apņemšanās koordinēt pētniecības centienus, tādējādi veicinot Eiropas pētniecības telpas izveidi un Eiropas konkurētspējas mērķu īstenošanu. KTI galvenokārt rodas Eiropas Tehnoloģiju platformu (ETP) darba rezultātā. Dažas ETP ir sasniegušas tik plašu mērogu un darbības jomu, ka tām būs jāpiesaista ievērojamas publiskā un privātā sektora investīcijas, kā arī ievērojami pētniecības resursi, lai varētu īstenot stratēģisko pētniecības programmu galvenos elementus. KTI tiek ierosinātas, lai efektīvi reaģētu uz šo ETP vajadzībām. Īpašajā programmā „Sadarbība”[2] par vienu no sešām jomām, kurās KTI varētu būt īpaši būtiska nozīme, ir atzīti kurināmā elementi un ūdeņradis — līdztekus aeronautikai un gaisa transportam, novatoriskām zālēm, iegultajām datorsistēmām, nanoelektronikai un vides un drošības globālajam monitoringam (GMES). Kurināmā elementu un ūdeņraža jomā iecerētais kopuzņēmums, kas izriet no Ūdeņraža un kurināmā elementu tehnoloģiju platformas darba, veicina Vides tehnoloģiju rīcības plāna (ETAP) īstenošanu, kā paredzēts paziņojuma COM(2004) 38, kurā šī tehnoloģiju platforma ir minēta kā viens no ETAP prioritārajiem pasākumiem. Kurināmā elementi ir īpaši efektīvi enerģijas pārveidotāji, kas var būtiski samazināt gan siltumnīcefekta gāzu emisijas, gan piesārņojumu un darbojas ļoti klusu. Tie ļauj dažādot enerģijas bilanci, jo tie var darboties gan ar ūdeņradi, gan citiem kurināmā veidiem, piemēram, dabasgāzi, etanolu un metanolu. Kurināmā elementi, kuros izmanto ūdeņradi, ir pilnīgi tīri enerģijas pārveidotāji, jo izplūst tikai ūdens tvaiks, tāpat arī citi kurināmā elementu veidi, kuros izmanto dabasgāzi un citu fosilo kurināmo, samazina emisijas, jo tie patērē mazāk kurināmā augstākas efektivitātes dēļ. Sākot izmantot ūdeņradi kā enerģijas nesēju, iespējams uzlabot energoapgādes drošību un stabilizēt enerģijas cenas, jo to var ražot no jebkura primārā enerģijas avota, un tādējādi iespējams dažādot transporta degvielu bilanci, kurā patlaban 98 % veido naftas produkti. To var izmantot kurināmā elementos vai sadedzināt, lai ražotu siltumu vai darbinātu turbīnas vai iekšdedzes dzinējus, iegūstot dzinējspēku un elektroenerģiju. Ūdeņradi var izmantot arī enerģijas uzkrāšanai. Piemēram, ja saražotais atjaunojamās elektroenerģijas daudzums ir lielāks par pieprasījumu, enerģijas pārpalikumu var izmantot, lai ražotu ūdeņradi elektrolīzes procesā, tādējādi veicinot atjaunojamās elektroenerģijas integrāciju enerģijas tirgū. Kaut gan ievērojams apjoms ES publiskā finansējuma jau ir atvēlēts kurināmā elementu un ūdeņraža pētniecībai un tie ir iekļauti Septītās pamatprogrammas enerģētikas un transporta pētniecības portfelī kā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu (PTA&D) stratēģijas svarīga daļa, ir maz ticams, ka tehnoloģijas būs komerciāli pieejamas tik drīz, kā tas būtu vēlams. Pastāv risks, ka kurināmā elementu un ūdeņraža rūpnieciskajā attīstībā var iestāties apsīkums un tā ievērojami atpaliks no pasaules mēroga konkurentu veikuma. Šādu situāciju veicinošie faktori ir šādi: nepieciešamie pētījumi bieži ir tik sarežģīti, ka neviens atsevišķs uzņēmums vai sabiedriska pētniecības iestāde, kas darbojas kurināmā elementu jomā, nevar tos veikt viena pati; nav saskaņota ilgtermiņa budžeta plāna, kā arī stratēģisku tehnisku un komerciālu mērķu, kas iedrošinātu nozari un zinātniekus ieguldīt lielāku apjomu pašu resursu; līdzekļu izlietojums nav optimāls, tāpēc pētniecība ir sadrumstalota un rodas nepilnības un pārklāšanās; nav pietiekams līdzekļu apjoms integrētai programmai no fundamentālās pētniecības līdz pat plašiem ES mēroga demonstrējumiem; Eiropas kurināmā elementu nozare ir izkliedēta starp dažādām valstīm un darbības jomām (akadēmiskās aprindas, jauni rūpniecības uzņēmumi, augsto tehnoloģiju uzņēmumi), tas ierobežo zināšanu un pieredzes apmaiņu un apvienošanu, lai attaisnotu iespējamo patērētāju cerības, ir vajadzīgi radikāli jauni tehniski risinājumi, lai uzlabotu veiktspēju, materiālus, drošumu un izmantošanas ilgumu, ka arī samazinātu sistēmas izmaksas. Bez mērķtiecīgas un saskaņotas rūpnieciskās PTA&D programmas, saskaņā ar kuru varētu izmantot publiskā un privātā sektora PTA&D investīcijas Eiropas mērogā, centieni pārvarēt pētniecības grūtības un gūt tehnoloģiskus sasniegumus joprojām būs sadrumstaloti un nestrukturēti. Publiskā un privātā sektora kopīga tehnoloģiju iniciatīva, ko īsteno ar kopuzņēmuma palīdzību, pamatojoties uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 171. pantu, ļautu lieliem uzņēmumiem un MVU visā ES, tostarp jaunajās dalībvalstīs, sadarboties citam ar citu un ar citām ieinteresētajām aprindām šādu kopīgu mērķu sasniegšanā: nodrošināt kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju ienākšanu tirgū, tādējādi ļaujot komerciālo tirgu dalībniekiem radīt būtisku labumu sabiedrībai; izvirzīt Eiropu vadošajā pozīcijā kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju jomā visā pasaulē; sasniegt pētniecības centienu kritisko masu, lai iedrošinātu nozaru, publiskā un privātā sektora ieguldītājus, lēmumu pieņēmējus un citas ieinteresētās personas uzsākt ilgtermiņa programmu; piesaistīt turpmākas nozares, valsts un reģionālas investīcijas PTA&D vajadzībām; veidot Eiropas Pētniecības telpu, cieši sadarbojoties pētniecībā, ko veic valsts un reģionālā mērogā, vienlaikus ievērojot subsidiaritāti; apvienot pētniecību, attīstību un demonstrējumus un pievērsties ilgtermiņa ilgtspējības un rūpnieciskās konkurētspējas mērķu sasniegšanai attiecībā uz izmaksām, veiktspēju un kalpošanas ilgumu, kā arī novērst galvenās tehnoloģiskās grūtības; veicināt jauninājumus un jaunu vērtības ķēžu izveidi, iesaistot MVU; veicināt mijiedarbību starp nozari, universitātēm un pētniecības centriem šajā jomā; veicināt jauno dalībvalstu un kandidātvalstu līdzdalību; veikt visaptverošus sociālus, tehniskus un ekonomiskus pētījumus, lai novērtētu un uzraudzītu tehnoloģisko attīstību un ar tehniskiem aspektiem nesaistītus šķēršļus ienākšanai tirgū; veikt pētījumus, lai atbalstītu jaunu noteikumu un standartu izstrādi un pārskatītu jau izstrādātos noteikumus un standartus, kuru mērķis ir likvidēt mākslīgus šķēršļus ienākšanai tirgū, un atbalstītu savstarpēju aizstājamību, savietojamību, ūdeņraža pārrobežu tirdzniecību un eksporta tirgus, vienlaikus nodrošinot drošu darbību un nekavējot jauninājumu ieviešanu; sniegt plašai sabiedrībai drošticamu informāciju par ūdeņraža drošumu un priekšrocībām, ko jaunās tehnoloģijas rada vides, apgādes drošības, enerģijas izmaksu un nodarbinātības jomā. Vispārīgais konteksts Enerģijai ir svarīga nozīme mūsdienu sabiedrībā un ilgtspējīgā attīstībā. Jebkāds enerģijas deficīts vai nedrošība būtiski ietekmē atsevišķus cilvēkus, sabiedrību un uzņēmumus gan tūlītēji, gan attiecībā uz to nākotnes plāniem. Nesenie naftas un gāzes piegādes pārtraukumi un turpmākā nenoteiktība, kā arī no tā izrietošā cenu nepastāvība kavē ekonomikas izaugsmi, paaugstina inflāciju un bezdarbu, kā arī samazina finanšu un cita veida līdzekļu vērtību. Naftas un gāzes resursi izsīkst, un, pēc dažu ekspertu domām, drīz tiks sasniegts to ieguves maksimālais apjoms[3]. Turklāt atlikušie resursi ir koncentrēti nedaudzās valstīs, ar kurām politiskā sadarbība ir ierobežota. Lielākajai daļai industrializēto valstu un jo īpaši ES piegādes drošība būs būtiska problēma. Transporta un enerģijas globālajos tirgos valda konkurence, un tie pakāpeniski saplūst, turklāt valstīs, kurās ekonomika strauji attīstās, pieprasījums pēc enerģijas strauji pieaug. Visā pasaulē aktuāls ir klimata pārmaiņu jautājums, jo palielinās siltumnīcefekta gāzu emisiju apjoms. Pastāv daudz neskaidrību, bet dominējošais zinātnieku uzskats ir tāds, ka siltumnīcefekta gāzu emisijas nekavējoties ir ievērojami jāsamazina un ilgstoši jāsaglabā zemā līmenī[4]. Kurināmā elementu un ūdeņraža nozares pašreizējā struktūra Eiropā ir neapmierinoša un rada bažas par tās spēju pielāgoties pārmaiņām. Kaut gan ES ir vairāki pasaules līmeņa pētniecības centri un tā ir vadošajā pozīcijā pasaulē lielām zemūdenēm paredzētu kurināmā elementu un to membrānu jomā, šī nozare kopumā ir mazattīstīta. Vēl joprojām nav izstrādāti plaša mēroga ražošanas procesi un nav pieejama infrastruktūra degvielas uzpildes un atbalsta pakalpojumiem, ko sniegtu apmācīts personāls. Kurināmā elementu nozarei visā pasaulē ir raksturīgi ļoti lieli korporatīvie uzņēmumi un ļoti mazi, īpaši novatoriski MVU. Eiropā ir daudz šādu MVU, un ir svarīgi, lai to jaunrades potenciāls tiktu izmantots, jo šie uzņēmumi nākotnē var būt komponentu piegādes ķēdes pamats ES. Kurināmā elementu un ūdeņraža nozares ir savstarpēji cieši saistītas, bet tās nav pilnībā atkarīgas viena no otras. Konkurences struktūra un intensitāte abās nozarēs ir ļoti sarežģīta. Pārstrādes nozarēs ūdeņradis jau sen tiek izmantots lielā apjomā, un rūpniecības uzņēmumi saskata iespēju izveidot jaunus enerģijas un transporta tirgus, plašāk izmantojot kurināmā elementu tehnoloģijas, no vienas puses, un ūdeņraža iekšdedzes dzinējus, no otras puses. Vienlaikus kurināmā elementu ražotāji, kuri lielākoties tikai tagad uzsāk darbību, pilnībā neuzticas ūdeņradim, jo dažos kurināmā elementos var izmantot alternatīvus kurināmā veidus, tostarp dabasgāzi, metanolu un etanolu. Tirgus jaunpienācējiem, kas izmanto kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģijas, ienākot tirgū, jāpārvar šķēršļi, ko rada ieinteresētās aprindas, kuru ekonomiskās intereses ievērojamā mērā ir saistītas ar nozarēm un fizisko infrastruktūru, ko apdraudētu enerģijas bilances dažādošana. Ienākšanu tirgū sarežģī arī tas, ka nav cenu veidošanas mehānisma, kas veicinātu ārējo izmaksu internalizāciju (piemēram, oglekļa vērtība)[5]; ilgtermiņa investīcijas, kas vajadzīgas, lai pārorientētos uz jaunu produktu paaudzi un izveidotu infrastruktūru kurināmā elementiem un ūdeņradim, kā arī grūtības ieviest kopīgus noteikumus, kodeksus un standartus, lai veicinātu pasaules tirgus attīstību. Ir vajadzīga integrēta stratēģija, lai gūtu maksimālas priekšrocības no pārejas tehnoloģijām, izmantojot kurināmā elementus, kuri darbojas ar dabasgāzi, biogāzi, metanolu un etanolu, ja iespējams, apvienojot tos ar oglekļa piesaisti un glabāšanu un izmantojot stratēģiskas tirgus nišas plānotā un optimizētā sistēmā, lai izvairītos no ekonomikas traucējumiem. Kurināmā elementu nozares apgrozījums pasaulē 2005. gadā bija apmēram 300 miljoni euro, un 52 % no tirgus pārvaldīja Ziemeļamerika, 14 % — Japāna, 12 % — Eiropa, un 22 % — pārējā pasaule. Eiropā salīdzinājumā ar Ziemeļameriku un Japānu ir mazāk uzņēmumu, kas izstrādā savu kurināmā elementu agregātu un komponentu tehnoloģiju, jo īpaši autotransportam. Aprēķinātais privāto PTA&D investīciju apjoms ir apmēram 700 miljoni euro gadā, no kuriem 78 % nodrošina Ziemeļamerika, un tikai 10 % — Eiropa. Eiropas nozarei ir vajadzīgs papildu stimuls, lai ieguldītu šajās tehnoloģijās nolūkā palielināt tās konkurētspēju. Lielākie konkurenti gūst lielākus panākumus, izstrādājot integrētas pētniecības un attīstības programmas ar vērienīgiem mērķiem, kas paredzētas, lai ieviestu produktus tirgū un izstrādātu faktiskus standartus, kuri būs jāievēro jaunpienācējiem. EK pētījumā[6] ir aplēsts, ka ES par 5 gadiem atpaliek no Japānas un Ziemeļamerikas kurināmā elementu transportlīdzekļu demonstrējumu jomā. ASV un Japānas programmas tiek stratēģiski pārvaldītas ciešā sadarbībā ar attiecīgajām nozarēm. ASV Enerģētikas ministrija ir izstrādājusi plānu ūdeņraža izmantošanas jomā (Hydrogen Posture Plan)[7], kas ir rezultāts plašām apspriedēm ar galvenajām ieinteresētajām aprindām. Japānas Ekonomikas, tirdzniecības un rūpniecības ministrija sniedz mērķtiecīgu atbalstu pamatpētniecībai. Turklāt Japāna savā „Japānas kurināmā elementu komercializācijas konferencē” (FCCJ)[8] atbalsta vērienīgu programmu vietējo koģenerācijas kurināmā elementu sistēmu demonstrējumiem, ūdeņraža sadales infrastruktūras izveidei un vairāku ūdeņraža ražošanas iespēju izmēģināšanai. Tādējādi ASV un Japānas programmās ir iekļauti pamatīgi izstrādāti procesi pētniecības un tehnoloģiju validēšanas pārvaldībai, kurus ir grūti īstenot pašreizējā sadrumstalotajā ES pētniecības vidē. Nodibinot kopuzņēmumu, ES būtu radīti līdzvērtīgi apstākļi, jo tiktu izveidota viens tiesību subjekts visu to KTI līdzekļu pārvaldībai, kurus publiskais un privātais sektors atvēlējis, noslēdzot pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu līgumus, lai izstrādātu pamattehnoloģijas kurināmā elementiem un ūdeņradim. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Priekšlikuma darbības jomā nav spēkā esošu noteikumu. | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Kā vienu no iniciatīvām, kas uzsāktas 2007. gada janvārī paziņojumā „Enerģija mainīgai pasaulei — enerģētikas politika Eiropai”[9], Eiropas Komisija patlaban izstrādā Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu (SET plānu)[10], lai vadītu energotehnoloģiju jauninājumu attīstību nākamajos gadu desmitos, izplatītu efektīvas un zema oglekļa satura tehnoloģijas, tostarp kurināmā elementus un ūdeņradi, un tuvotos ilgtspējīgākai enerģijas sistēmai. Eiropas Parlaments 2007. gada maijā pieņēma rakstisku deklarāciju[11], kurā aicināja ES iestādes atbalstīt kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģijas pārvietojama, stacionāra un ar transportu saistīta lietojuma veidiem, izveidojot partnerību ar iesaistītajiem reģioniem un pilsētām, MVU un pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Ierosinātā regula ir saderīga ar Kopienas pētniecības politikas nostādnēm. Tā ir saderīga arī ar atjaunināto Lisabonas stratēģiju[12] un Barselonas mērķiem, proti, ka ES ieguldījumam pētniecībā un attīstībā līdz 2010. gadam jāsasniedz 3 % no IKP. Lai Eiropa varētu sasniegt šos mērķus, svarīga loma ir Septītajai pamatprogrammai (2007–2013). Tā arī atspoguļo vienošanos par to, ka Eiropai ir jādivkāršo savi centieni, lai palielinātu atdevi no investīcijām PTD&A jomā un tādējādi izveidotu konkurētspējīgu un dinamisku, uz zināšanām balstītu ekonomiku. Ierosinātā iniciatīva ir daļa no Kopienas plašās un vērienīgās stratēģijas, kuras mērķis ir novērst nepilnības jauninājumu jomā un kura ietver priekšlikumu izveidot Eiropas Tehnoloģiju institūtu. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un atzinumu izmantošana | 211 | Sagatavojot priekšlikumus kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu izveidei, Komisija ņēma vērā viedokļus, ko daudzas ieinteresētās personas, kuras pārstāvēja zinātnieku aprindas un nozari, pauda plašās apspriedēs, kurās iesaistījās dalībvalstis un Eiropas Parlaments. Komisija arī apspriedās ar ūdeņraža un kurināmā elementu jomā izveidoto Eiropas tehnoloģiju platformu (HFP)[13], kas izstrādāja Stratēģisko pētniecības programmu, izmantošanas stratēģiju un 2006. gada īstenošanas plānu, kurš ir galvenais atsauces dokuments un kurā ir izklāstīti „Snapshot 2020” tehniskie un tirgus mērķi attiecībā uz kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģijām. Īstenošanas plānā ir izklāstītas prioritātes visaptverošai, integrētai PTA&D programmai un noteikti termiņi un ieteicamais budžeta līdzekļu apjoms septiņiem gadiem, lai paātrinātu jauno tehnoloģiju komercializāciju. Visos procesa posmos notika arī apspriešanās ar HFP dalībvalstu „spoguļgrupu”. Papildus HFP struktūrām informācija tika plaši izplatīta, izmantojot HFP tīmekļa vietni un periodiskos biļetenus, tādējādi ļaujot visām ieinteresētajām personām iesaistīties apspriedēs. Dažas no ieinteresētajām personām bija sākotnējie aprīkojuma ražotāji (OEM), kurināmā elementu un energoaprīkojuma uzņēmumi, tostarp daudzi MVU[14], komunālie uzņēmumi, rūpnieciskie gāzes uzņēmumi, energouzņēmumi, universitātes un pētniecības centri. Trīs gadus ilgajā apspriešanās procesā tika iesaistīti vairāki simti ieinteresēto personu, notika iepriekš minēto platformas dokumentu sabiedriska apspriešana internetā, zināmu ieguldījumu deva ES pētniecības projekti, tika veikti pētījumi par ūdeņraža un kurināmā elementu tehnoloģiju plašo sociālekonomisko ietekmi un ietekmi uz vidi un to izmantošanas iespējamību. Komisija arī organizēja četras lielas konferences (trīs ģenerālās asamblejas un tehniskās pārskatīšanas dienas) un seminārus reģioniem un zinātniskajai sabiedrībai. Darbā tika iesaistīta salīdzinošā novērtējuma grupa, kurā darbojās četri starptautiski atzīti neatkarīgi eksperti, kas palīdzēja izstrādāt galīgo ietekmes novērtējumu[15]. | 230 | Ietekmes novērtējums Šis Padomes regulas priekšlikums tika izsvērts Komisijas ietekmes novērtējumā, kurā KTI iespējamo ietekmi salīdzināja ar alternatīvām, jo īpaši ar „uzņēmējdarbību kā parasti” atbilstīgi Septītajai pamatprogrammai apvienojumā ar valsts un reģionāla mēroga darbībām. Tajā izdarītie secinājumi liecina, ka kopīgo tehnoloģiju iniciatīvai ir vairākas skaidras priekšrocības salīdzinājumā ar alternatīvu „uzņēmējdarbību kā parasti”. Laiks līdz ienākšanai tirgū ir 2–5 gadus īsāks. Būt pirmajam jaunā tirgū — tā ir priekšrocība, ko nevar novērtēt pārāk augstu, un tā atmaksājas, jo kopējās investīcijas ir mazākas, tiek ātrāk sasniegts peļņas slieksnis, un tiek nostiprināta agrīno tirgus jaunpienācēju konkurētspēja, no kuriem daudzi varētu būt MVU. Ilgtermiņa saistības un skaidri noteikts budžets veicina publiskā un privātā sektora ieguldītāju pārliecību. Turklāt līdzfinansēšanas princips ļaus piesaistīt vismaz par 600 miljoniem euro vairāk, nekā veicot „uzņēmējdarbību kā parasti”, tas ir gandrīz divarpus reizes vairāk nekā privātās investīcijas pētniecībā. Drīzāk tiks gūts labums energoefektivitātes un apgādes drošības uzlabošanas un siltumnīcefekta gāzu un piesārņojuma samazināšanas ziņā. PTA&D izdevumu palielinājums, ko rada KTI salīdzinājumā ar „uzņēmējdarbību kā parasti”, laiku, kas vajadzīgs peļņas sliekšņa sasniegšanai, var saīsināt par 2–5 gadiem un kopējās izmaksas — samazināt par apmēram 20–30 %. Kā liecina modelēšana, labvēlīgo ietekmi uz ES konkurētspēju īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā papildinātu desmitiem miljardu euro vērts labums sabiedrībai, jo samazinātos siltumnīcefekta gāzu un piesārņojuma līmenis, uzlabotos energoapgādes drošība, būtu pieejams ilgtspējīgāks transports, palielinātos efektivitāte un tiktu nodrošināta tīrākas enerģijas ražošana un galapatēriņš laikposmā no 2025. līdz 2050. gadam. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | 305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Priekšlikums ir Padomes Regula, ar ko izveido kopuzņēmumu kurināmā elementu un ūdeņraža jomā. | 310 | Juridiskais pamats Priekšlikuma juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 171. pants. | 320 | Subsidiaritāte un proporcionalitāte Priekšlikums nav Eiropas Kopienas ekskluzīvā kompetencē, tāpēc piemēro subsidiaritātes principu. Dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt priekšlikuma mērķus, jo problēmu apjoms pārsniedz ikvienas dalībvalsts iespējas neatkarīgi rīkoties. Pētniecības un attīstības centienu apvienošanai un koordinācijai ES mērogā ir lielākas izredzes, ņemot vērā to, ka izstrādājamā infrastruktūra un tehnoloģijas būtībā ir starpvalstu mēroga jautājums, kā arī vajadzību nodrošināt pietiekamu resursu daudzumu. Eiropas Kopienas iesaistīšanās palīdzēs racionalizēt pētniecības programmas un nodrošinās izstrādāto sistēmu savstarpēju izmantojamību, ne vien veicot kopīgus pirmsnormatīvos pētījumus, lai atbalstītu standartu sagatavošanu, bet arī īstenojot faktisku standartizāciju, kas izrietēs no ciešās sadarbības pētniecībā un no starpvalstu demonstrējumu projektiem. Šāda standartizācija paplašinās tirgu un veicinās konkurenci. Priekšlikuma darbības jomai ir jārosina dalībvalstis īstenot papildu iniciatīvas vietējā mērogā, cenšoties stiprināt Eiropas Pētniecības telpu. KTI mērķis patiešām ir apvienot šīs valsta un reģionālā mēroga programmas, lai pēc iespējas efektīvāk izmantotu kopīgos centienus. Saskaņā ar proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi tās mērķu sasniegšanai. | Juridiskā instrumenta izvēle | 341 | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemeslu dēļ. Lai izveidotu uzņēmumu, kurā iesaistīta Kopiena, ir jāpieņem Padomes regula. | IETEKME UZ BUDžETU | 401 | Šim regulas projektam pievienotajā „tiesību akta finanšu pārskatā” ir izklāstīta ietekme uz budžetu, kā arī noteikti cilvēkresursi un administratīvie resursi, un sniegti aptuveni skaitļi par laikposmu no 2007. līdz 2013. gadam. EK budžets, kura kopapjoms ir 470 miljoni euro, tiks nodrošināts no šādām Septītās pamatprogrammas īpašās programmas „Sadarbība” budžeta pozīcijām: „Enerģētika”, „Nanozinātne”, „Nanotehnoloģijas”, „Materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas”, „Transports (tostarp aeronautika)” un „Vide (tostarp klimata pārmaiņas)” Pētniecības ģenerāldirektorātā un „Transports” Transporta un enerģētikas ģenerāldirektorātā. Kurināmā elementu un ūdeņraža jomā izveidotā kopuzņēmuma (FCH kopuzņēmums) kārtējās izmaksas sākotnēji vienlīdzīgās daļās (uz pusēm) segs EK un Nozares grupa. Ja tiks izveidota Pētniecības grupa un tā iesniegs pieteikumu par pievienošanos FCH kopuzņēmumam, tai būs viena vieta Valdē un tā segs 1/12 daļu no kārtējām izmaksām. Pētniecības pasākumus kopīgi finansē EK, Nozares grupa un iesaistītās universitātes, sabiedriskie pētniecības centri utt.; EK ieguldījums projektos tiek veikts naudā, un dalībnieku ieguldījums tiek veikts natūrā. | PAPILDU INFORMāCIJA | 510 | Pārejas periods | 511 | Darba programmā 2007. gadam ir paredzēta koordinācijas un atbalsta darbība kā „apvienojošs” pasākums, lai rūpīgi sagatavotos KTI uzsākšanai laikā no 2007. līdz 2008. gadam. | Pārbaude | EK iesniegs gada ziņojumu par FCH kopuzņēmuma sasniegtajiem panākumiem. EK arī veiks termiņa vidusposma pārbaudi un nobeiguma pārbaudi pēc KTI darbības izbeigšanas. Apstiprinājumu par FCH kopuzņēmuma budžeta izpildi piešķirs Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma, ņemot vērā KTI kā publiskā un privātā sektora partnerības specifiku. Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība Priekšlikumā ir ietverta pārbaudes klauzula. Priekšlikumā ir ietverta turpināmības klauzula. | 1. 2007/0211 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko izveido kopuzņēmumu kurināmā elementu un ūdeņraža jomā (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 171. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[16], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[17], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[18], tā kā: (1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumā Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads)[19] (turpmāk tekstā — „Septītā pamatprogramma”) ir paredzēts Kopienas ieguldījums, lai izveidotu publiskā un privātā sektora ilgtermiņa partnerības kopīgu tehnoloģiju iniciatīvu (turpmāk tekstā — „KTI”) veidā, ko īsteno, izveidojot kopuzņēmumus Līguma 171. panta nozīmē. Šīs KTI rodas jau saskaņā ar Sesto pamatprogrammu izveidotu Eiropas Tehnoloģiju platformu (turpmāk tekstā — „ETP”) darba rezultātā, un tās aptver atsevišķus pētniecības aspektus attiecīgajā jomā. Tām jāapvieno privātā sektora investīcijas un Eiropas publiskais finansējums, tostarp Septītās pamatprogrammas finansējums. (2) Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmumā Nr. 971/2006/EK par īpašo programmu „Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007–2013)[20], ir uzsvērta nepieciešamība veidot plašas publiskā un privātā sektora partnerības visā Eiropā, lai paātrinātu galveno tehnoloģiju izstrādi, veicot plašas pētniecības darbības Kopienas mērogā, jo īpaši uzsākot KTI. (3) Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības programmā ir uzsvērta vajadzība radīt Kopienā labvēlīgus apstākļus investīcijām zināšanās un jauninājumos, lai palielinātu konkurētspēju, sekmētu izaugsmi un nodarbinātību. (4) Padome 2003. gada 3. marta, 22. septembra un 2004. gada 24. septembra secinājumos uzsvēra to, cik svarīga nozīme ir turpmākiem attīstības pasākumiem saskaņā ar 3 % Rīcības plānu pētniecībai un jauninājumu politikai[21], tostarp tādu jaunu iniciatīvu uzsākšanai, kuru mērķis ir intensificēt sadarbību starp nozari un publisko sektoru pētniecības finansēšanā, lai stiprinātu publiskā un privātā sektora saites starpvalstu mērogā. (5) Eiropadome 2003. gada novembrī pieņēma Eiropas iniciatīvu izaugsmei, kas sīki izklāstīta Komisijas paziņojumā[22]. Minētajā iniciatīvā, konkrēti, „Ātrā starta programmā”, ir ietverta projekta joma „Ūdeņraža ekonomika”, kurā paredzētais kopējais finansējums no PTA&D pamatprogrammām un struktūrfondiem no 2004. līdz 2015. gadam ir 2,8 miljardi euro. (6) Augsta līmeņa grupa ūdeņraža un kurināmā elementu jomā 2003. gada maijā darīja zināmu perspektīvas ziņojumu „Ūdeņraža enerģija un kurināmā elementi — mūsu nākotnes perspektīva”, kurā cita starpā ir ieteikts izveidot partnerību kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju jomā un būtiski palielināt PTA&D budžetu, kā arī izstrādāt demonstrējumu un izmēģinājuma programmu, lai paplašinātu tehnoloģiju validēšanu tirgus attīstības jomā. (7) Komisija 2003. gada decembrī atbalstīja Eiropas tehnoloģiju platformas izveidi ūdeņraža un kurināmā elementu jomā, apvienojot visas ieinteresētās personas kopīgos centienos, lai īstenotu Augsta līmeņa grupas redzējumu. Minētā tehnoloģiju platforma 2005. gada martā pieņēma Stratēģisko pētniecības programmu un Izmantošanas stratēģiju, kuru mērķis bija paātrināt kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu Kopienas tirgū. (8) Ar kurināmā elementiem un ūdeņradi saistītie tehnoloģiju jautājumi ir ļoti sarežģīti un plaši, un tehniskā lietpratība ir ļoti sadrumstalota. Tāpēc, lai sasniegtu kritisko masu darbības mēroga, izcilības un novatoriskā potenciāla ziņā, šie jautājumi ir mērķtiecīgi un saskaņoti jārisina ES mērogā. Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī iespējamo ieguldījumu Kopienas politikā, jo īpaši enerģijas, vides, transporta, ilgtspējīgas attīstības un ekonomikas izaugsmes jomā, šajā nozarē ir jāuzsāk KTI. (9) KTI „Kurināmā elementi un ūdeņradis” mērķis ir īstenot pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu programmu Eiropā kurināmā elementu un ūdeņraža jomā. Minētie pasākumi jāveic, sadarbojoties un iesaistoties nozares ieinteresētajām personām, tostarp MVU, pētniecības centriem, universitātēm un reģioniem. (10) Ņemot vērā publiskā un privātā sektora partnerību, kurā iesaistītas galvenās ieinteresētās puses, un to ilgtermiņa darbību, Eiropas iedzīvotājiem radītās sociālekonomiskās priekšrocības, finanšu resursu apkopošanu un Komisijas un nozares nodrošināto līdzfinansējumu kurināmā elementu un ūdeņraža PTA&D pasākumu jomā, vajadzīgo zinātniskās un tehniskās lietpratības augsto pakāpi, kā arī rūpniecisko īpašumtiesību aspektus, ir svarīgi saskaņā ar Līguma 171. pantu izveidot kopuzņēmumu kurināmā elementu un ūdeņraža jomā (turpmāk tekstā — „ FCH kopuzņēmums”). Šim tiesību subjektam jānodrošina KTI „Kurināmā elementi un ūdeņradis” atvēlēto līdzekļu koordinēta izmantošana un faktiska pārvaldība. Lai nodrošinātu Septītās pamatprogrammas (2007–2013) īstenošanas laikā uzsākto, bet nepabeigto pasākumu pienācīgu pārvaldību, FCH kopuzņēmums sākotnēji jāizveido uz 10 gadus ilgu laikposmu, kas beidzas 2017. gada 31. decembrī. Šo laikposmu var pagarināt. (11) FCH kopuzņēmuma mērķi jāsasniedz, apvienojot publiskā un privātā sektora resursus, lai atbalstītu PTA&D pasākumus, tādējādi palielinot Eiropas pētniecības centienu vispārējo efektivitāti un paātrinot kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju izstrādi un izmantošanu. Tālab FCH kopuzņēmumam jābūt spējīgam organizēt uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, kuros konkursa kārtībā atlasa projektus pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu īstenošanai. Pētniecības pasākumos jāievēro pamatprincipi un ētikas principi, kas piemērojami Septītajā pamatprogrammā. (12) FCH kopuzņēmuma dibinātājiem jābūt Eiropas Kopienai un kurināmā elementu un ūdeņraža jomā uzsāktās Eiropas kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas Nozares grupai (turpmāk tekstā — „Nozares grupa”), kas pārstāv nozares intereses un ir atvērta privātiem uzņēmumiem. Par FCH kopuzņēmuma dalībnieku var kļūt pētniecības grupa. (13) Sākotnēji Eiropas Kopienai un Nozares grupai vienlīdzīgās daļās naudā jāsedz FCH kopuzņēmuma kārtējās izmaksas. Ja tiek izveidota Pētniecības grupa, tā sedz 1/12 daļu no kārtējām izmaksām. (14) PTA&D darbības izmaksas ir jāsedz Kopienai un privātajam sektoram. (15) FCH kopuzņēmumam ir jābūt Kopienas izveidotai struktūrai, un Eiropas Parlamentam pēc Padomes ieteikuma ir jāpiešķir apstiprinājums par tā budžeta izpildi. Tomēr jāņem vērā arī specifika, kas saistīta ar to, ka KTI ir publiskā un privātā sektora partnerība un jo īpaši ar privātā sektora ieguldījumiem tā budžetā. (16) FCH kopuzņēmumam, iepriekš apspriežoties ar Komisiju, jāpieņem īpaši finanšu noteikumi, pamatojoties uz principiem, kuri noteikti Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[23]. Pieņemot minētos noteikumus, jāņem vērā kopuzņēmuma īpašās darbības vajadzības, kas jo īpaši izriet no nepieciešamības apvienot Kopienas un privāto finansējumu. (17) Noteikumiem par FCH kopuzņēmuma organizāciju un darbību jābūt paredzētiem FCH kopuzņēmuma statūtos, kas izklāstīti pielikumā. (18) FCH kopuzņēmumam jāpilda starptautiskos nolīgumos paredzētās saistības. Šim nolūkam tas ir jāuzskata par starptautisku organizāciju Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs[24], 22. panta nozīmē un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvas 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru[25], 15. panta nozīmē (19) Intelektuālo īpašumtiesību politikā projekta dalībniekiem jāparedz īpašumtiesības uz rūpniecisko īpašumu, kas radīts FCH kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas darba rezultātā, un jānodrošina to pareiza izmantošana. (20) Jāveic arī atbilstoši pasākumi, lai novērstu nelikumības un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atgūtu zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus saskaņā ar Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[26], Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[27], un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF )[28]. (21) FCH kopuzņēmumam kā struktūrai, kam ir juridiskas personas statuss, jābūt atbildīgam par savu rīcību. Attiecīgā gadījumā Eiropas Kopienu Tiesai jābūt kompetentai risināt visus strīdus, kas radušies sakarā ar kopuzņēmuma darbību. (22) Tā kā veicamā pasākuma mērķi, proti, izveidot FCH kopuzņēmumu, dalībvalstis nevar sasniegt, jo pētniecības problēmas būtībā ir starptautiskas un apjomīgas, un tas nozīmē, ka papildus ir vajadzīga starpnozaru un pārrobežu zināšanu un finanšu resursu apvienošana, un tā kā minēto mērķi var efektīvāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var paredzēt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Izveide 1. Lai īstenotu kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu „Kurināmā elementi un ūdeņradis” (turpmāk tekstā — „KTI”), ar šo izveido kopuzņēmumu (turpmāk tekstā — „ FCH kopuzņēmums”) Līguma 171. panta nozīmē uz laikposmu, kas beidzas 2017. gada 31. decembrī. Minēto laikposmu var pagarināt, pārskatot šo regulu. 2. FCH kopuzņēmumam ir juridiskas personas statuss. Dalībvalstīs tam ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, ko saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem piešķir juridiskām personām. Jo īpaši tas var iegādāties vai pārdot kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesos. 3. FCH kopuzņēmumu uzskata par starptautisku organizāciju Direktīvas 2004/17/EK 22. panta c) punkta un Direktīvas 2004/18/EK 15. panta c) punkta nozīmē. 4. FCH kopuzņēmums atrodas Briselē, Beļģijā. 5. FCH kopuzņēmuma statūti ir izklāstīti pielikumā. 2. pants Mērķi un uzdevumi 1. FCH kopuzņēmums veicina Eiropas Kopienas Septītās pamatprogrammas (2007–2013) īstenošanu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu jomā un jo sevišķi Īpašās programmas „Sadarbība” tēmu „Enerģētika”, „Nanozinātne”, „Nanotehnoloģijas”, „Materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas”, „Vide (tostarp klimata pārmaiņas)” un „Transports (tostarp aeronautika)” īstenošanu. 2. Tas jo īpaši: 2. koordinēti atbalsta pētniecību, tehnoloģiju attīstību un demonstrējumus (PTA&D) dalībvalstīs un asociētajās valstīs, lai pārvarētu tirgus neveiksmes un pievērstos tirgū izmantojamu lietojumu izstrādei, un tādējādi veicina nozares papildu centienus nodrošināt kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju drīzu izmantošanu praksē; 3. atbalsta pētniecības prioritātes kurināmā elementu un ūdeņraža jomā, jo īpaši atvēlot piešķīrumus pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus atlasei konkursa kārtībā; 4. cenšas veicināt publiska un privātā sektora investīciju palielināšanu kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju pētniecībai dalībvalstīs un asociētajās valstīs; 5. noslēdz pakalpojumu un piegādes līgumus, kas vajadzīgi FCH kopuzņēmuma darbībai; 6. nodrošina kurināmā elementu un ūdeņraža jomā uzsāktās KTI efektivitāti un lietderīgumu. 3. pants Dalībnieki 1. FCH kopuzņēmuma dibinātāji (turpmāk tekstā — „dibinātāji”) ir: 7. Eiropas Kopiena, ko pārstāv Komisija, un 8. kurināmā elementu un ūdeņraža jomā uzsāktās Eiropas kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas nozares grupa Aisbl , kas izveidota atbilstīgi Beļģijas tiesību aktiem (turpmāk tekstā — „Nozares grupa”). 2. Par kopuzņēmuma dalībnieku (turpmāk tekstā — „dalībnieks”) var kļūt Pētniecības grupa, kas pārstāv bezpeļņas organizācijas, universitātes un pētniecības centrus, ar nosacījumu, ka ir izveidots tiesību subjekts, kas pārstāv zinātnieku aprindas. Ja izveido Pētniecības grupu, tai ir viena vieta Valdē. 4. pants Struktūras 1. FCH kopuzņēmuma izpildstruktūras ir šādas: 9. Valde un 10. Programmu birojs. 2. FCH kopuzņēmuma padomdevējas struktūras ir šādas: 11. Dalībvalstu augsta līmeņa grupa[29] un 12. Zinātniskā komiteja. 3. Ieinteresēto personu ģenerālā asambleja ir forums apspriedēm par panākumiem, situāciju konkrētajā brīdī, turpmāk nepieciešamajām pārmaiņām un pētniecības pasākumu virzienu. Ieinteresēto personu ģenerālajā asamblejā var piedalīties visas publiskā un privātā sektora ieinteresētās personas, starptautiskas interešu grupas no dalībvalstīm, kā arī no trešām valstīm. Asambleju sasauc reizi gadā. 5. pants Finansējuma avoti 1. FCH kopuzņēmuma pasākumus kopīgi finansē no tā dibinātāju un dalībnieka ieguldījumiem. Turklāt ieguldījumu projektos var pieņemt arī no dalībvalstīm, asociētām valstīm, reģioniem vai citām ieinteresētajām personām, kas cenšas sasniegt tos pašu mērķus, ko KTI. 2. Sākotnēji FCH kopuzņēmuma kārtējās izmaksas vienlīdzīgās daļās naudā sedz Eiropas Kopiena un Nozares grupa. Ja tiek izveidota Pētniecības grupa, tā sedz 1/12 daļu no kārtējām izmaksām. Tādā gadījumā Kopienas ieguldījums tiek attiecīgi samazināts. 3. Darbības izmaksas PTA&D vajadzībām kopīgi sedz no Kopienas finansiālā ieguldījuma un pasākumos iesaistītu privāto tiesību subjektu ieguldījuma natūrā, kura apjoms ir vismaz vienāds ar Kopienas ieguldījumu. 4. Komisijas maksimālais ieguldījums FCH kopuzņēmuma kārtējās un darbības izmaksās ir 470 miljoni euro. Paredzams, ka kārtējās izmaksas nebūs lielākas par 20 miljoniem euro. Ieguldījumu avots būs īpašā programma „Sadarbība”, ar ko īsteno Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007–2013), tādējādi izpildot Kopienas budžetu saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta b) apakšpunkta noteikumiem. Kopienas finansiālā ieguldījuma īstenošanas kārtību nosaka, noslēdzot vispārēju nolīgumu un gada finansēšanas līgumus, kas noslēdzami starp Komisiju, kura rīkojas Kopienas vārdā, un FCH kopuzņēmumu. 5. Ja vien pēc 2013. gada (kad beidzas Septītā pamatprogramma) netiek atvēlēts finansējums, 2014.–2017. gadā turpina tikai tos projektus, par kuriem piešķīruma nolīgums parakstīts vēlākais 2013. gada 31. decembrī. 6. pants Līdzdalība projektos 1. Projektos var piedalīties tiesību subjekti un starptautiskas organizācijas, kas izveidotas kādā dalībvalstī un asociētā valstī vai jebkurā trešā valstī, ja vien ir ievēroti obligātie nosacījumi. 2. Obligātie nosacījumi, kas jāievēro attiecībā uz FCH kopuzņēmuma finansētiem projektiem, ir šādi: 13. projektā jāpiedalās vismaz trim tiesību subjektiem, kuriem jābūt reģistrētiem dalībvalstī vai asociētajā valstī, un nav pieļaujams, ka divi no tiem ir reģistrēti vienā un tajā pašā dalībvalstī vai asociētajā valstī; 14. visiem trim tiesību subjektiem jābūt neatkarīgiem citam no cita, kā tas noteikts 6. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1906/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007.–2013. gads)[30]; 15. vismaz vienam tiesību subjektam jābūt Nozares grupas vai Pētniecības grupas loceklim, ja šāda Pētniecības grupa ir izveidota. 3. Tiesību subjekti, kas vēlas piedalīties kādā projektā, izveido konsorciju un vienu no saviem locekļiem ieceļ par koordinatoru. Parasti koordinators ir Nozares grupas loceklis vai Pētniecības grupas loceklis, ja šāda Pētniecības grupa ir izveidota. Izņēmumus apstiprina Valde. 4. Attiecībā uz pakalpojumu un piegādes līgumiem, atbalsta darbībām, pētījumiem un mācībām, ko finansē FCH kopuzņēmums, obligāts nosacījums ir viena tiesību subjekta piedalīšanās. 7. pants Tiesības pretendēt uz finansējumu 1. Kopienas ieguldījumu FCH kopuzņēmumam PTA&D pasākumu finansēšanai piešķir pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus konkursa kārtībā. 2. Izņēmuma gadījumos FCH kopuzņēmums var izsludināt uzaicinājumus piedalīties iepirkumu konkursā, ja šāda rīcība tiek uzskatīta par piemērotu pētniecības mērķu faktiskai sasniegšanai. 3. Uz šādu finansējumu ir tiesības pretendēt privāto tiesību subjektiem, kas atbilst visiem turpmāk minētajiem kritērijiem: 16. tie ir reģistrēti kādā dalībvalstī, vai to juridiskā adrese vai galvenā uzņēmējdarbības vieta atrodas valstī, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas nolīguma līgumslēdzēja puse vai ir asociētā valsts vai kandidātvalsts; 17. tie veic attiecīgus pasākumus kurināmā elementu un/vai ūdeņraža PTA&D, industrializācijas vai izmantošanas jomā un/vai tiem ir konkrēti plāni šādus pasākumus drīzā nākotnē veikt Eiropas Savienībā vai Eiropas Ekonomikas zonā. 4. Pretendēt uz finansējumu ir tiesības arī šādām struktūrām: 18. bezpeļņas organizācijas, kas ir reģistrētas kādā dalībvalstī, asociētajā valstī, kandidātvalstī vai EEZ, tostarp vidējās un augstākās izglītības iestādes; 19. starptautiskas organizācijas, kam ir juridiskas personas statuss saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām, kā arī ikviena specializētā aģentūra, ko izveidojušas šādas starpvaldību organizācijas; 20. trešo valstu tiesību subjekti, ar nosacījumu, ka Valde to līdzdalību uzskata par īpaši lietderīgu projektam. 8. pants Finanšu noteikumi 1. FCH kopuzņēmuma finanšu noteikumus izstrādā, pamatojoties uz Regulā (EK) Nr. 1605/2002 noteiktajiem principiem. FCH kopuzņēmums, saņemot iepriekšēju Komisijas piekrišanu, var atkāpties no Regulas (EK) Nr. 1605/2002, ja tas ir nepieciešams tā īpašo darbības vajadzību dēļ. 2. FCH kopuzņēmumam ir iespējas veikt iekšējo revīziju. 9. pants Noteikumi par personālu 1. FCH kopuzņēmuma personālam piemēro Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus, Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību un noteikumus, ko Eiropas Kopienu iestādes kopīgi pieņēmušas šo civildienesta noteikumu un nodarbināšanas kārtības piemērošanas nolūkos. 2. Attiecībā uz personālu FCH kopuzņēmums izmanto pilnvaras, kādas Eiropas Kopienu civildienesta noteikumos paredzētas iecēlējiestādei un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā — iestādei, kura pilnvarota slēgt līgumus. 3. Valde, vienojoties ar Komisiju, pieņem vajadzīgos īstenošanas pasākumus saskaņā ar kārtību, kas paredzēta Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 110. pantā un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā. 10. pants Privilēģijas un neaizskaramība FCH kopuzņēmumam un tā personālam piemēro Protokolu par privilēģijām un neaizskaramību Eiropas Kopienās. 11. pants Atbildība 1. FCH kopuzņēmuma līgumisko atbildību reglamentē attiecīgie līguma noteikumi un tiesību akti, ko piemēro konkrētajam nolīgumam vai līgumam. 2. Attiecībā uz nelīgumisku atbildību FCH kopuzņēmums saskaņā ar vispārējiem principiem, kas kopīgi dalībvalstu tiesību aktiem, atlīdzina visus zaudējumus, ko tā personāls radījis, pildot savus pienākumus. 3. Visus FCH kopuzņēmuma maksājumus attiecībā uz 1. un 2. punktā minēto atbildību un ar to saistītajām izmaksām un izdevumiem uzskata par FCH kopuzņēmuma izdevumiem un sedz no tā līdzekļiem. 12. pants Eiropas Kopienu Tiesas kompetence un piemērojamie tiesību akti 1. Eiropas Kopienu Tiesas kompetencē ir: 21. visi dibinātāju un/vai dalībnieka strīdi, kas saistīti ar šīs regulas darbības jomu un/vai 1. panta 5. punktā minētajiem statūtiem; 22. visas arbitrāžas klauzulas, kas iekļautas FCH kopuzņēmuma noslēgtā nolīgumā un līgumā; 23. prasības, kas celtas pret FCH kopuzņēmumu, tostarp par tā Valdes lēmumiem, saskaņā ar Līguma 230. un 232. pantā paredzētajiem nosacījumiem; 24. strīdi, kas saistīti ar kompensāciju par zaudējumiem, kurus radījis FCH kopuzņēmuma personāls, pildot savus pienākumus. 2. Visos citos gadījumos, uz kuriem neattiecas šī regula vai citi Kopienas tiesību akti, piemēro tās valsts tiesību aktus, kurā atrodas FCH kopuzņēmuma galvenais birojs. 13. pants Ziņojumi, novērtējums un budžeta izpildes apstiprinājums 1. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojumu par FCH kopuzņēmuma sasniegtajiem rezultātiem. 2. Divus gadus pēc FCH kopuzņēmuma nodibināšanas, bet katrā ziņā ne vēlāk kā 2010. gadā, Komisija veic FCH kopuzņēmuma starpposma novērtējumu, piesaistot neatkarīgus ekspertus. Šis novērtējums attiecas uz FCH kopuzņēmuma darbības kvalitāti un lietderīgumu, kā arī panākumiem izvirzīto mērķu sasniegšanā. Komisija novērtējuma secinājumus un savus atzinumus dara zināmus Eiropas Parlamentam un Padomei. 3. Komisija 2017. gada beigās veic FCH kopuzņēmuma nobeiguma novērtējumu, piesaistot neatkarīgus ekspertus. Nobeiguma novērtējuma rezultātus iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. 4. Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma dod apstiprinājumu par FCH kopuzņēmuma budžeta izpildi, ievērojot FCH kopuzņēmuma finanšu noteikumos paredzēto procedūru. 14. pants Pārbaudes 1. Privāto organizāciju ieguldījumu natūrā neatkarīgi no tā, vai tās ir Nozares grupas locekles vai nav, novērtē un pārbauda, ievērojot prasību, ka ir jāsasniedz vismaz publiskā finansējuma apjoms. Pirmo novērtējumu veic divus gadus pēc šīs regulas pieņemšanas. Pēc tam novērtējumu veic katra gada beigās. Ja novērtējumā konstatē, ka ieguldījums natūrā no privātajiem avotiem neatbilst vajadzīgajam apjomam, Komisija nākamajā gadā samazina savu ieguldījumu. Ja konstatē, ka ieguldījums natūrā no privātajiem avotiem neatbilst vajadzīgajam apjomam divus gadus pēc kārtas, Komisija var ierosināt Padomei izbeigt FCH kopuzņēmuma darbību. 2. Komisija uzsāk un veic termiņa vidusposma pārbaudi un nobeiguma pārbaudi. Termiņa vidusposma pārbaudi veic vēlākais 2012. gadā, un nobeiguma pārbaudi veic, izbeidzot kopuzņēmuma darbību. 15. pants Dibinātāju un dalībnieka finanšu interešu aizsardzība un krāpšanas apkarošanas pasākumi 1. FCH kopuzņēmums nodrošina savu dibinātāju un dalībnieka finanšu interešu piemērotu aizsardzību, veicot vai uzdodot veikt atbilstīgu iekšējo un ārējo kontroli. 2. Ja FCH kopuzņēmums vai tā personāls izdara pārkāpumus, dibinātāji un dalībnieks saglabā tiesības atgūt ikvienu nepamatoti iztērētu summu vai samazināt vai apturēt jebkuru turpmāku ieguldījumu FCH kopuzņēmumā. 3. Krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību apkarošanai piemēro Regulu (EK) Nr. 1073/1999. 4. Komisija un/vai Revīzijas palāta vajadzības gadījumā var veikt FCH kopuzņēmuma finansējuma saņēmēju un par tā piešķiršanu atbildīgo pārstāvju pārbaudes uz vietas. Tālab FCH kopuzņēmums nodrošina to, ka piešķīruma nolīgumos un līgumos ir paredzētas Komisijas un/vai Revīzijas palātas tiesības FCH kopuzņēmuma vārdā veikt atbilstīgas kontroles un nelikumību konstatēšanas gadījumā piemērot preventīvu un proporcionālu sodu. 5. Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai ( OLAF ) attiecībā uz FCH kopuzņēmumu un tā personālu ir tādas pašas tiesības, kādas tam ir attiecībā uz Komisijas dienestiem. Tiklīdz ir izveidots FCH kopuzņēmums, tas pievienojas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par OLAF veiktu iekšējo izmeklēšanu[31]. Valde apstiprina minēto pievienošanos un nosaka pasākumus, kas vajadzīgi OLAF veiktas iekšējās izmeklēšanas atvieglošanai. 16. pants Konfidencialitāte FCH kopuzņēmums nodrošina tādas sensitīvas informācijas aizsardzību, kuras atklāšana varētu kaitēt tā dibinātāju vai dalībnieka interesēm. 17. pants Intelektuālā īpašuma tiesības FCH kopuzņēmums pieņem noteikumus, kas reglamentē PTA&D rezultātu izmantošanu un izplatīšanu, tostarp attiecīgā gadījumā noteikumus par to intelektuālā īpašuma tiesību izmantošanu, kuras radītas PTA&D pasākumos saskaņā ar šo regulu. Minētie noteikumi nodrošina PTA&D rezultātu izmantošanu un izplatīšanu. 18. pants Sagatavošanās pasākumi Dibinātāji veic visus sagatavošanās pasākumus, kas vajadzīgi, lai izveidotu FCH kopuzņēmumu, līdz tā struktūras ir pilnībā gatavas darbam. 19. pants Uzņemšanas valsts atbalsts Starp FCH kopuzņēmumu un Beļģiju noslēdz uzņemšanas valsts nolīgumu par biroja izvietošanu, privilēģijām un neaizskaramību un citu atbalstu, ko Beļģijai jāsniedz FCH kopuzņēmumam. 20. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS STATŪTI KOPUZŅĒMUMAM KURINĀMĀ ELEMENTU UN ŪDEŅRAŽA JOMĀ I.1. pants Nosaukums, atrašanās vieta, darbības ilgums un juridiskais statuss 1. Kopuzņēmuma nosaukums ir „Kopuzņēmums kurināmā elementu un ūdeņraža jomā” (turpmāk tekstā — „ FCH kopuzņēmums”). 2. Kopuzņēmuma galvenais birojs atrodas Briselē, Beļģijā. 3. FCH kopuzņēmumu uzskata par nodibinātu dienā, kad šo regulu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , uz sākotnējo laikposmu līdz 2017. gada 31. decembrim. 4. Sākotnējo laikposmu var pagarināt, grozot šos statūtus saskaņā ar I.23. panta noteikumiem, ņemot vērā panākumus FCH kopuzņēmuma mērķu sasniegšanā, ar nosacījumu, ka ir nodrošināta finansiālā ilgtspējība. I.2. pants Mērķi un galvenie uzdevumi 1. FCH kopuzņēmums darbojas Septītās pamatprogrammas darbības jomā, cenšoties nodrošināt kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju ienākšanu tirgū, tādējādi ļaujot komerciālā tirgus konjunktūrai radīt būtiskas potenciālās priekšrocības sabiedrībai. 2. Mērķi ir šādi: - nodrošināt to, ka Eiropa kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju jomā izvirzās vadošajā pozīcijā visā pasaulē; - sasniegt pētniecības centienu kritisko masu, lai iedrošinātu nozaru, publiskā un privātā sektora ieguldītājus, lēmumu pieņēmējus un citas ieinteresētās personas uzsākt ilgtermiņa programmu; - piesaistīt turpmākas nozares, valsts un reģionālas investīcijas PTA&D; - veidot Eiropas Pētniecības telpu ciešā saistībā ar pētniecību, ko veic valsts un reģionālā mērogā, vienlaikus ievērojot subsidiaritāti; - integrēt pētniecību, tehnoloģiju attīstību un demonstrējumus un pievērsties ilgtermiņa ilgtspējības un rūpnieciskās konkurētspējas mērķu sasniegšanai attiecībā uz izmaksām, veiktspēju un izmantošanas ilgumu, kā arī novērst būtiskākās grūtības tehnoloģiju izstrādē; - veicināt jauninājumus un jaunu vērtības ķēžu izveidi, iesaistot MVU; - veicināt mijiedarbību starp nozari, universitātēm un pētniecības centriem, tostarp pamatpētījumu jomā; - veicināt visu valstu, tostarp jauno dalībvalstu un kandidātvalstu, iestāžu līdzdalību; - veikt visaptverošus sociālus, tehniskus un ekonomiskus pētījumus, lai novērtētu un uzraudzītu tehnoloģisko attīstību un ar tehniskiem aspektiem nesaistītus šķēršļus ienākšanai tirgū; - veikt pētījumus, lai atbalstītu jaunu noteikumu un standartu izstrādi un pārskatītu jau izstrādātos noteikumus un standartus, kuru mērķis ir likvidēt mākslīgus šķēršļus ienākšanai tirgū, un atbalstītu savstarpēju aizstājamību, savstarpēju izmantojamību, ūdeņraža pārrobežu tirdzniecību un eksporta tirgus, vienlaikus nodrošinot drošu darbību un nekavējot jauninājumu ieviešanu; - sniegt drošticamu informāciju, lai uzlabotu sabiedrības informētību un nodrošinātu to, ka sabiedrība apzinās ūdeņraža drošumu un priekšrocības, ko jaunās tehnoloģijas rada attiecībā uz vidi, apgādes drošību, enerģijas izmaksām un nodarbinātību. 3. FCH kopuzņēmuma galvenais uzdevums ir nodrošināt kurināmā elementu un ūdeņraža jomā uzsāktās kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas izveidi un faktisku pārvaldību. 4. Tas ietver šādus pienākumus: - izstrādāt un īstenot daudzgadu pētniecības pasākumu plānu; - apgūt Kopienas finansējumu un mobilizēt privātā sektora un citus publiskā sektora resursus, kas vajadzīgi tā PTA&D pasākumu īstenošanai; - nodrošināt PTA&D pasākumu pareizu īstenošanu un finanšu resursu pareizu pārvaldību; - sadarboties un apspriesties ar Dalībvalstu augsta līmeņa grupu; - sadarboties un apspriesties ar Zinātnisko komiteju; - organizēt ieinteresēto personu ģenerālās asamblejas gada sanāksmes; - paziņot un izplatīt informāciju par projektiem, tostarp minot to dalībniekus, PTA&D darbību rezultātiem un FCH kopuzņēmuma finanšu ieguldījuma apjomu; - informēt tiesību subjektus, kas noslēguši piešķīruma nolīgumu ar FCH kopuzņēmumu, par iespējām saņemt aizdevumu no Eiropas Investīciju bankas, jo īpaši par Riska dalīšanas finanšu mehānismu, kas izveidots Septītajā pamatprogrammā; - nodrošināt augstu pārredzamības līmeni un godīgu konkurenci saskaņā ar vienlīdzīgas piekļuves nosacījumiem visiem pieteikumu iesniedzējiem attiecībā uz FCH kopuzņēmuma pētniecības un demonstrējumu pasākumiem neatkarīgi no tā, vai tie ir Pētniecības grupas vai Nozares grupas locekļi (jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem); - sekot starptautiskajiem sasniegumiem attiecīgajā jomā un vajadzības gadījumā iesaistīties starptautiskā sadarbībā. I.3. pants Dalībnieki un interešu grupas 1. FCH kopuzņēmuma dibinātāji (turpmāk tekstā — „dibinātāji”) ir: - Eiropas Kopiena, ko pārstāv Eiropas Komisija, un - kurināmā elementu un ūdeņraža jomā uzsāktās Eiropas kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas nozares grupa Aisbl , kas izveidota atbilstoši Beļģijas tiesību aktiem (turpmāk tekstā — „Nozares grupa”). 2. Nozares grupa: - ir bezpeļņas organizācija, kuras mērķis ir veicināt FCH kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu; - ir reģistrēta saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem un darbojas atbilstīgi tās reģistrētajiem statūtiem, kas pieņemti tā, lai tie attiektos uz kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu; - nodrošina to, ka tās ieguldījums FCH kopuzņēmuma resursos saskaņā ar šīs regulas 5. pantu tiek veikts iepriekš kā ieguldījums naudā, sedzot 50 % no FCH kopuzņēmuma kārtējām izmaksām, un iemaksāts FCH kopuzņēmuma budžetā pirms katra finanšu gada sākuma; - nodrošina to, ka nozares ieguldījums FCH kopuzņēmuma finansēto PTA&D pasākumu īstenošanā tiek veikts natūrā un veido vismaz 50 % no projekta kopējām izmaksām, ko aprēķina katru gadu; - ir grupa, kurā var iesaistīties ikviens privāto tiesību subjekts (tostarp mazie un vidējie uzņēmumi), kas reģistrēts saskaņā ar dalībvalsts, asociētās valsts vai EEZ valsts tiesību aktiem un kā juridiskā adrese, centrālā administrācija vai galvenā uzņēmējdarbības vieta atrodas kādā no iepriekš minētajām valstīm, ar nosacījumu, ka tas aktīvi darbojas kurināmā elementu un ūdeņraža jomā Eiropā un ir uzņēmies saistības veicināt FCH kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu un ieguldīt tā resursos. 3. Pētniecības grupa, kas pārstāv bezpeļņas organizācijas, universitātes un pētniecības centrus, pēc izveidošanas var kļūt par FCH kopuzņēmuma dalībnieku, ar nosacījumu, ka ir izveidota struktūra, kas pārstāv zinātnisko sabiedrību. Pētniecības grupas pieteikumu adresē Valdei, kas pieņem attiecīgu lēmumu. 4. Pētniecības grupa: - ir bezpeļņas organizācija, kuras mērķis ir veicināt FCH kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu; - ir reģistrēta saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem un darbojas atbilstīgi tās reģistrētajiem statūtiem, kas pieņemti tā, lai tie attiektos uz kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu; - nodrošina to, ka tās ieguldījums FCH kopuzņēmuma resursos tiek veikts iepriekš kā ieguldījums naudā, veido 1/12 daļu no FCH kopuzņēmuma kārtējām izmaksām un tiek iemaksāts FCH kopuzņēmuma budžetā pirms katra finanšu gada sākuma; - ir grupa, kurā var iesaistīties jebkura bezpeļņas organizācija, universitāte vai pētniecības centrs, kas reģistrēts dalībvalstī, asociētajā valstī vai kandidātvalstī. 5. Dibinātājs var izbeigt savu līdzdalību FCH kopuzņēmumā. Tādā gadījumā FCH kopuzņēmumu likvidē, kā paredzēts I.22. pantā . 6. Pētniecības grupa var izbeigt savu līdzdalību FCH kopuzņēmumā. Izbeigšana stājas spēkā un kļūst neatsaucama sešus mēnešus pēc paziņošanas dibinātājiem, un pēc tam dalībnieks, kas izbeidz savu dalību, tiek atbrīvots no visiem pienākumiem, izņemot tos, kurus FCH kopuzņēmums apstiprinājis pirms līdzdalības izbeigšanas. I.4. pants Struktūras FCH kopuzņēmuma izpildstruktūras ir Valde un Programmu birojs. FCH kopuzņēmuma padomdevējas struktūras ir Dalībvalstu augsta līmeņa grupa[32], Ieinteresēto personu ģenerālā asambleja un Zinātniskā komiteja. I.5. pants Valde 1. Valdē ir seši pārstāvji, ko ieceļ Nozares grupa, un seši pārstāvji, ko ieceļ Komisija. 2. Ja tiek izveidota Pētniecības grupa, Komisija vienu savu vietu atvēl tās pārstāvim. 3. Vismaz viens no Nozares grupas ieceltajiem pārstāvjiem pārstāv mazos un vidējos uzņēmumus. 4. Valde ievēl priekšsēdētāju. Priekšsēdētāju ievēl uz 2 gadiem. 5. Valde divas reizes gadā rīko kārtējās sēdes. Tā var rīkot ārkārtas sēdes pēc Komisijas vai Nozares grupas pārstāvju vairākuma pieprasījuma vai pēc priekšsēdētāja pieprasījuma. Sēdes parasti notiek FCH kopuzņēmuma galvenajā birojā. Valdes sēdes sasauc tās priekšsēdētājs. 6. Priekšsēdētājs sasauc Ieinteresēto personu ģenerālo asambleju. 7. Valdes sekretārs ir izpilddirektors. Izpilddirektors piedalās apspriedēs, bet viņam nav balsstiesību. 8. Valde katrā atsevišķā gadījumā var pieaicināt novērotājus, kuriem nav balsstiesību un kuri apmeklē tās sēdes, jo īpaši reģionu un pārvaldes iestāžu pārstāvjus. 9. Katra vieta Valdē atbilst vienai balsij. Locekļi dara visu iespējamo, lai panāktu vienošanos. Ja tā netiek panākta, Valde lēmumus pieņem ar trīs ceturtdaļu balsu vairākumu. 10. Kopienai ir veto tiesības attiecībā uz visiem lēmumiem, ko Valde pieņem saistībā ar Kopienas ieguldījuma izmantošanu, natūrā veiktā ieguldījuma novērtēšanas metodiku, jebkuriem grozījumiem šajos statūtos un FCH kopuzņēmuma finanšu noteikumiem, kā arī par daudzgadu pētniecības pasākumu plānu saskanību ar Septīto pamatprogrammu. 11. Dibinātāju un dalībnieka pārstāvji nav personīgi atbildīgi par darbībām, ko tie veic kā pārstāvji Valdē. 12. Valde pieņem savu reglamentu. 13. Valdes pienākums ir uzņemties vispārēju atbildību par FCH kopuzņēmuma darbībām. 14. Tas ietver šādus pienākumus: - uzņemties atbildību par FCH kopuzņēmuma PTA&D pasākumu īstenošanu; - uzņemties atbildību par to, lai tiktu atbilstīgi nodrošinātas funkcijas, kas Komisijas iekšējam revidentam uzticētas ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 185. panta 3. punktu. 15. Valde jo īpaši: - apstiprina gada un daudzgadu pētniecības pasākumu plānu un attiecīgās izdevumu tāmes, ko izpilddirektors iesaka pēc apspriešanās ar Dalībvalstu augsta līmeņa grupu un Zinātnisko komiteju; - apstiprina gada budžetu, kā arī personālsastāva plānu; - apstiprina gada darbības pārskatu, tostarp attiecīgos izdevumus; - apstiprina gada finanšu pārskatus un grāmatvedības bilances; - organizē FCH kopuzņēmuma iekšējās revīzijas iespēju nodrošināšanu; - pamato un apstiprina visas atkāpes no FCH kopuzņēmuma finanšu noteikumiem saskaņā ar 8. pantu ; - vienojoties ar Komisiju, pamato un izstrādā pasākumus FCH kopuzņēmuma noteikumu par personālu izpildei; - ieceļ izpilddirektoru, sniedz izpilddirektoram norādījumus un vadlīnijas, uzrauga izpilddirektora darbību un — vajadzības gadījumā — aizstāj izpilddirektoru; - apstiprina Programmu biroja organizatorisko struktūru, ko ierosinājis izpilddirektors; - apstiprina natūrā veiktā ieguldījuma novērtēšanas metodiku; - apstiprina izpilddirektora ierosinātās vadlīnijas projekta priekšlikumu novērtēšanai un atlasei; - apstiprina finansējumam izvēlēto projektu priekšlikumu sarakstu; - apstiprina piešķīruma nolīguma paraugu; - apstiprina pakalpojumu un piegādes līgumus; - apstiprina natūrā veiktā ieguldījuma apjoma neatkarīgo gada novērtējumu pirms tā iesniegšanas Komisijai; - vienojas par ierosinātajiem FCH kopuzņēmuma Statūtu grozījumiem saskaņā ar I.23. pantu ; - uzdod veikt ikvienu pienākumu, kas nav īpaši uzticēts nevienai no FCH kopuzņēmuma struktūrām; - apstiprina FCH kopuzņēmuma procedūras, tostarp intelektuālā īpašuma tiesību politiku. I.6. pants Programmu birojs 1. Programmu birojā darbojas izpilddirektors un palīgpersonāls. 2. Programmu birojs izpilddirektora pārraudzībā izpilda visus FCH kopuzņēmuma pienākumus. 3. Programmu birojs ir atbildīgs par FCH kopuzņēmuma darbības, budžeta un finanšu aspektiem. 4. Programmu birojs jo īpaši: - pārvalda uzaicinājumu iesniegt projektu priekšlikumus izsludināšanu, kā paredzēts gada pētniecības pasākumu plānā, projektu priekšlikumu novērtēšanu un atlasi, izvēlēto projektu priekšlikumu apspriešanu un piešķīruma nolīgumu pārraudzību un administrēšanu, tostarp to koordināciju; - ir atbildīgs par to, lai tiktu izveidota un pārvaldīta atbilstīga uzskaites sistēma, ko izmanto, lai aprēķinātu faktisko publiskā un privātā sektora ieguldījumu projektos; - nodrošina Valdi un visas pārējās palīgstruktūras ar attiecīgu dokumentāciju un sniedz loģistikas atbalstu; - sagatavo daudzgadu pētniecības pasākumu plānu un attiecīgās izdevumu tāmes; - sagatavo gada budžeta projektu, kā arī personālsastāva plānu; - sagatavo gada darbības pārskatu, ietverot attiecīgos izdevumus; - sagatavo gada finanšu pārskatus un grāmatvedības bilanci; - sagatavo visus dokumentus, kas vajadzīgi termiņa vidusposma pārbaudei un nobeiguma pārbaudei; - pārvalda uzaicinājumus piedalīties iepirkumu konkursā attiecībā uz precēm un pakalpojumiem saskaņā ar FCH kopuzņēmuma finanšu noteikumiem; - veic visus citus uzdevumus, ko tam uzticējusi vai deleģējusi Valde. 5. Izpilddirektors ir galvenā izpildpersona, kas ir atbildīga par FCH kopuzņēmuma ikdienas pārvaldību saskaņā ar Valdes lēmumiem. Šajā sakarā viņš regulāri sniedz Valdei informāciju, kā arī atbild uz ikvienu specifisku Valdes ad hoc pieprasījumu sniegt informāciju. 6. Izpilddirektors ir FCH kopuzņēmuma likumiskais pārstāvis. Viņš veic savus uzdevumus neatkarīgi un atskaitās Valdei. 7. Izpilddirektors attiecībā uz personālu īsteno pilnvaras, kas noteiktas 9. pantā šajā regulā, ar kuru izveido FCH kopuzņēmumu. 8. Valde ieceļ izpilddirektoru no Komisijas ieteikto pretendentu saraksta uz sākotnējo laikposmu, kas nav ilgāks par trīs gadiem. Pēc izpilddirektora darbības novērtēšanas Valde var pagarināt viņa pilnvaru termiņu vienu reizi uz papildu laikposmu, kas nav ilgāks par četriem gadiem. 9. Izpilddirektors jo īpaši: - iesniedz Valdei gada un daudzgadu pētniecības pasākumu plānu un attiecīgās izdevumu tāmes; - iesniedz Valdei gada budžeta projektu, kā arī personālsastāva plānu; - iesniedz Valdei gada darbības pārskatu, ietverot attiecīgos izdevumus; - iesniedz Valdei gada finanšu pārskatus un grāmatvedības bilanci; - iesniedz apstiprināšanai Valdē kārtību un norādījumus projektu priekšlikumu novērtēšanai un atlasei, tostarp procedūras pētniecības rezultātu izplatīšanai; - uzrauga, kā tiek pārvaldīti uzaicinājumi iesniegt projektu priekšlikumus; - iesniedz apstiprināšanai Valdē finansējumam izraudzīto projektu priekšlikumu sarakstu; - iesniedz apstiprināšanai Valdē noslēdzamo piešķīruma nolīgumu sarakstu; - apstiprina un paraksta individuālos piešķīruma nolīgumus, kas sagatavoti saskaņā ar piešķīruma nolīguma paraugu. Piešķīruma nolīgumus, kuros paredzētie noteikumi pilnībā neatbilst piešķīruma nolīguma paraugam, iesniedz apstiprināšanai Valdē; - iesniedz apstiprināšanai Valdē noslēdzamos pakalpojumu un piegādes līgumus; - iesniedz Valdei priekšlikumu(-s) par Programmu biroja organizatorisko struktūru un organizē, vada un uzrauga FCH kopuzņēmuma personālu; - sasauc Valdes sēdes; - nodrošina sekretariātu Ieinteresēto personu ģenerālajai asamblejai; - attiecīgā gadījumā kā novērotājs piedalās Zinātniskās komitejas sanāksmēs; - attiecīgā gadījumā pēc Valdes lēmuma izveido ad hoc ekspertu grupas, lai apkopotu ekspertu ieteikumus; - pārrauga publiskā un privātā sektora finansējumu un ierosina Valdei korekcijas, kas vajadzīgas, lai saglabātu finansējuma attiecību 50/50; - uzsāk neatkarīgu gada novērtējumu attiecībā uz natūrā veiktā ieguldījuma apjomu (pirmo novērtējumu veic otrā finanšu beigās pēc FCH kopuzņēmuma darbības uzsākšanas) un uzņemas atbildību par to, lai novērtējuma rezultāti tiktu apstiprināti Valdē un iesniegti Komisijai 4 mēnešu laikā pēc katra finanšu gada beigām; - sniedz Valdei jebkādu citu informāciju, ko tā var pieprasīt; - sniedz Komisijai jebkādu informāciju un pakalpojumus, kas vajadzīgi termiņa vidusposma pārbaudēm un nobeiguma pārbaudēm; - atbild par riska novērtējumu un riska pārvaldību; - ierosina Valdei noslēgt apdrošināšanu, kas FCH kopuzņēmumam var būt vajadzīga tā pienākumu izpildei; - atbild par piešķīruma nolīgumu sagatavošanu, apspriešanu un noslēgšanu PTA&D pasākumu īstenošanai un par FCH kopuzņēmuma darbībai vajadzīgo pakalpojumu un piegādes līgumu sagatavošanu, apspriešanu un noslēgšanu; - atbild par gada budžeta izpildes apstiprinājuma saņemšanu no Eiropas Parlamenta. I.7. pants Zinātniskā komiteja 1. Zinātniskā komiteja ir Valdes padomdevēja struktūra. Programmu birojs palīdz Zinātniskajai komitejai darboties. 2. Zinātniskajai komitejai ir priekšsēdētājs un [8] locekļi. Priekšsēdētājs ir Valdes loceklis — parasti tas, kurš pārstāv Pētniecības grupu. 3. Valde nosaka īpašus kritērijus un procedūru Zinātniskās komitejas locekļu atlasei. Valde ieceļ locekļus pēc izpilddirektora priekšlikuma. Locekļi proporcionāli pārstāv vajadzīgās speciālo zināšanu jomas. Zinātniskās komitejas locekļu kopumam ir vajadzīgā zinātniskā kompetence, profesionālās zināšanas un pieredze kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju, kā arī ar tām saistīto sociāli ekonomisko jautājumu jomā, lai sniegtu stratēģiskus, uz zinātnes atziņām balstītus ieteikumus par FCH kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas īstenošanu. 4. Zinātniskā komiteja veic šādus uzdevumus: - sniedz savu atzinumu par gada PTA&D pasākumu atbilstību un rezultātiem un iesaka vajadzīgos pielāgojumus; - sniedz savu atzinumu par zinātniskajām prioritātēm daudzgadu PTA&D pasākumu plānā; - konsultē Valdi par gada darbības pārskatā raksturotajiem zinātnes sasniegumiem. 5. Zinātniskās komitejas sanāksmes notiek vismaz reizi gadā. 6. Zinātniskā komiteja var aicināt uz savām sanāksmēm novērotājus, kuriem nav balsstiesību. I.8. pants Finansējuma avoti 1. Kopienas kopējais ieguldījums FCH kopuzņēmumā no Septītās pamatprogrammas budžeta PTA&D pasākumu kārtējo un darbības izmaksu segšanai nepārsniedz 470 miljonus euro. Paredzams, ka kārtējās izmaksas nepārsniegs 20 miljonus euro. 2. Visi FCH kopuzņēmuma resursi un tā pasākumi tiek izmantoti I.2. pantā paredzēto mērķu un galveno uzdevumu īstenošanai. 3. Jebkuru citu neparedzētu finansiālu ieguldījumu naudā, resursus un ieņēmumus var pieņemt pēc tam, kad tos apstiprinājusi Valde. 4. Novērtēšanas un atlases procesā nodrošina to, ka FCH kopuzņēmuma publiskā finansējuma piešķiršanā tiek ievēroti izcilības un konkurences principi[33]. 5. Visus procentus no ieguldījuma, ko saņēmis FCH kopuzņēmums, uzskata par tā ieņēmumiem. 6. Visus procentus, kas radušies no FCH kopuzņēmuma atvēlēto piešķīrumu avansa maksājumiem, uzskata par projektu konsorcija ieņēmumiem. 7. Privātais sektors, jo īpaši Nozares grupas locekļi, sedz projektu darbības izmaksas, veicot ieguldījumu natūrā. Natūrā veikto ieguldījumu vērtība ir vismaz vienāda ar publiskā finansējuma apjomu. Natūrā veikto ieguldījumu kopējo apjomu, ko aprēķina vienam gadam, novērtē reizi gadā. Pirmo novērtējumu uzsāk otrā finanšu gada beigās pēc FCH kopuzņēmuma darbības uzsākšanas. Turpmāk neatkarīga struktūra novērtējumu veic katru finanšu gadu. Novērtējuma rezultātus iesniedz Komisijai 4 mēnešu laikā pēc katra finanšu gada beigām. 8. FCH kopuzņēmumam pieder visi līdzekļi, ko tas radījis vai kas tam nodoti I.2. pantā paredzēto mērķu sasniegšanai. I.9. pants Līdzdalība projektos 1. Projektos var piedalīties tiesību subjekti un starptautiskas organizācijas, kas izveidotas kādā dalībvalstī un asociētā valstī vai jebkurā trešā valstī, ja vien ir ievēroti obligātie nosacījumi. 2. Obligātie nosacījumi, kas jāievēro attiecībā uz FCH kopuzņēmuma finansētiem projektiem, ir šādi: (a) projektā jāpiedalās vismaz trim tiesību subjektiem, kuriem jābūt reģistrētiem dalībvalstī vai asociētajā valstī, un nav pieļaujams, ka divi no tiem ir reģistrēti vienā un tajā pašā dalībvalstī vai asociētajā valstī; (b) visiem trim tiesību subjektiem jābūt neatkarīgiem citam no cita, kā tas noteikts 6. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1906/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007.–2013. gads)[34]; (c) vismaz vienam tiesību subjektam jābūt Nozares grupas vai Pētniecības grupas loceklim. 3. Tiesību subjekti, kas vēlas piedalīties kādā projektā, izveido konsorciju un vienu no saviem locekļiem ieceļ par koordinatoru. Parasti koordinators ir Nozares grupas loceklis vai Pētniecības grupas loceklis, ja šāda Pētniecības grupa ir izveidota. Izņēmumus apstiprina Valde. 4. Attiecībā uz pakalpojumu un piegādes līgumiem, atbalsta darbībām, pētījumiem un mācībām, ko finansē FCH kopuzņēmums, obligāts nosacījums ir viena tiesību subjekta piedalīšanās. I.10. pants Tiesības pretendēt uz finansējumu 1. Kopienas ieguldījumu FCH kopuzņēmumam PTA&D pasākumu finansēšanai piešķir pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus konkursa kārtībā. 2. Izņēmuma gadījumos FCH kopuzņēmums var izsludināt uzaicinājumus piedalīties iepirkumu konkursā, ja šāda rīcība tiek uzskatīta par vajadzīgu pētniecības mērķu faktiskai sasniegšanai. 3. Uz šādu finansējumu ir tiesības pretendēt privāto tiesību subjektiem, kas atbilst visiem turpmāk minētajiem kritērijiem: 25. tie ir reģistrēti kādā dalībvalstī, vai to juridiskā adrese vai galvenā uzņēmējdarbības vieta atrodas valstī, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas nolīguma līgumslēdzēja puse vai ir asociētā valsts vai kandidātvalsts; 26. tie veic attiecīgus pasākumus kurināmā elementu un/vai ūdeņraža PTA&D, industrializācijas vai izmantošanas jomā un/vai tiem ir konkrēti plāni šādus pasākumus drīzā nākotnē veikt Eiropas Savienībā vai Eiropas Ekonomikas zonā. 4. Pretendēt uz finansējumu ir tiesības arī šādām struktūrām: 27. bezpeļņas organizācijas, kas ir reģistrētas kādā dalībvalstī, asociētajā valstī, kandidātvalstī vai EEZ, tostarp vidējās un augstākās izglītības iestādes; 28. starptautiskas organizācijas, kam ir juridiskas personas statuss saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām, kā arī ikviena specializētā aģentūra, ko izveidojušas šādas starpvaldību organizācijas; 29. trešo valstu tiesību subjekti, ar nosacījumu, ka Valde to līdzdalību uzskata par īpaši lietderīgu projektam. I.11. pants Finanšu noteikumi 1. FCH kopuzņēmuma finanšu noteikumus izstrādā, pamatojoties uz Regulā (EK) Nr. 1605/2002 noteiktajiem principiem. FCH kopuzņēmums, saņemot iepriekšēju Komisijas piekrišanu, var atkāpties no Regulas Nr. 1605/2002, ja tas ir nepieciešams tā īpašo darbības vajadzību dēļ. 2. FCH kopuzņēmumam ir iespējas veikt iekšējo revīziju. I.12. pants Finanšu saistības 1. FCH Kopuzņēmuma finanšu saistības nepārsniedz tā rīcībā esošo resursu apjomu. 2. Ja vien pēc 2013. gada (kad beidzas Septītā pamatprogramma) netiek atvēlēts finansējums, 2014.–2017. gadā turpina tikai tos projektus, par kuriem piešķīruma nolīgums parakstīts vēlākais 2013. gada 31. decembrī. I.13. pants Finanšu gads Finanšu gads atbilst kalendārajam gadam. I.14. pants Finanšu pārskati un budžeta izpildes apstiprinājums 1. Katru gadu izpilddirektors iesniedz Valdei provizorisku budžeta projektu, kurā ietver prognozi par gada izdevumiem nākamajos divos gados. Šajā prognozē ieņēmumu un izdevumu aplēses par pirmo no minētajiem diviem finanšu gadiem veic tik detalizēti, cik nepieciešams katra dibinātāja un dalībnieka iekšējai budžeta procedūrai attiecībā uz tā finanšu ieguldījumiem FCH kopuzņēmumā. Izpilddirektors sniedz Valdei visu šim nolūkam vajadzīgo papildinformāciju. 2. Valde tūlīt paziņo izpilddirektoram savus apsvērumus par provizorisko budžeta projektu un jo īpaši par nākamā gada resursu un izdevumu aplēsēm. 3. Ņemot vērā no Valdes saņemtos apsvērumus, izpilddirektors sagatavo nākamā gada budžeta projektu. Izpilddirektors līdz katra gada 1. septembrim iesniedz gada budžetu apstiprināšanai Valdē. 4. Divu mēnešu laikā pēc katra finanšu gada beigām izpilddirektors iesniedz apstiprināšanai Valdē gada finanšu pārskatus un grāmatvedības bilances par iepriekšējo gadu. 5. Divu mēnešu laikā pēc katra finanšu gada beigām kopuzņēmuma provizoriskos finanšu pārskatus iesniedz Komisijai un Eiropas Kopienu Revīzijas palātai (turpmāk tekstā — „Revīzijas palāta”). Revīzijas palāta līdz 15. jūnijam pēc katra finanšu gada beigām izstrādā savus apsvērumus par kopuzņēmuma provizoriskajiem finanšu pārskatiem. Gada finanšu pārskatus par finanšu gadu nākamajā gadā nosūta Komisijas grāmatvedim, ievērojot Finanšu pamatregulā noteiktos termiņus, lai Komisijas grāmatvedis varētu tos konsolidēt ar EK gada pārskatiem. Kopuzņēmuma gada finanšu pārskati jāsagatavo un jārevidē atbilstīgi Komisijas grāmatveža pieņemtajiem EK Grāmatvedības noteikumiem. 6. Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma dod apstiprinājumu par FCH kopuzņēmuma budžeta izpildi, ievērojot FCH kopuzņēmuma finanšu noteikumos paredzēto procedūru. I.15. pants Gada plānošana un pārskatu sniegšana 1. Daudzgadu pētniecības pasākumu plānā izklāsta FCH kopuzņēmuma PTA&D pasākumu nepārtraukto programmu. Gada pētniecības pasākumu plānā iekļauj sīki izstrādātu PTA&D pasākumu plānu un attiecīgās izdevumu tāmes nākamajam gadam. 2. Gada darbības pārskatā raksturo iepriekšējā gadā veiktos PTA&D pasākumus un citus pasākumus, kā arī attiecīgos izdevumus. I.16. pants Personāls 1. Personāla resursus nosaka personālsastāva plānā, kas jānorāda gada budžetā. 2. FCH kopuzņēmuma darbinieki ir pagaidu darbinieki un līgumdarbinieki, un ar tiem ir noslēgts līgums uz noteiktu laiku; to var pagarināt vienu reizi, kopējam laikposmam nepārsniedzot septiņus gadus. 3. Personāla izmaksas sedz FCH kopuzņēmums. I.17. pants Atbildība un apdrošināšana 1. FCH kopuzņēmums ir atbildīgs tikai par savu pienākumu izpildi. 2. Dibinātāju un dalībnieka finansiālā atbildība par FCH kopuzņēmuma parādiem ir ierobežota un attiecas tikai uz to maksājamo ieguldījumu kārtējās izmaksās. 3. FCH kopuzņēmums noslēdz un uztur spēkā atbilstīgu apdrošināšanu. I.18. pants Interešu konflikts Īstenojot pasākumus, FCH kopuzņēmums un tā struktūras izvairās no jebkāda interešu konflikta. Īpaša piesardzība vajadzīga gadījumā, kad interešu konflikts var rasties pārstāvjiem, kas darbojas Valdē. I.19. pants Piešķīruma nolīgums un konsorcija nolīgums 1. FCH kopuzņēmums atbalsta pētniecības pasākumus pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus konkursa kārtībā, neatkarīgas novērtēšanas un piešķīruma nolīguma un konsorcija nolīguma noslēgšanas attiecībā uz katru projektu. 2. FCH kopuzņēmums nosaka procedūras un mehānismus piešķīruma nolīgumu izpildei, pārraudzībai un kontrolei. 3. Piešķīruma nolīgums: - tajā paredz piemērotu kārtību PTA&D pasākumu īstenošanai; - tajā paredz atbilstīgu finansēšanas kārtību un noteikumus attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām, pamatojoties uz I.24. pantā izklāstītajiem principiem; - tas reglamentē attiecības starp projekta konsorciju un FCH kopuzņēmumu. 4. Konsorcija nolīgums: - projekta dalībnieki to noslēdz pirms piešķīruma nolīguma noslēgšanas; - tajā paredz piemērotu kārtību piešķīruma nolīguma izpildei; - tas reglamentē attiecības starp projekta dalībniekiem, jo īpaši intelektuālā īpašuma tiesību noteikumus. I.20. pants Pakalpojumu un piegādes līgumi FCH kopuzņēmums paredz visas procedūras un mehānismus FCH kopuzņēmuma darbībai vajadzīgo noslēgto pakalpojumu un piegādes līgumu izpildei, pārraudzībai un kontrolei saskaņā ar tā finanšu noteikumiem. I.21. pants Finansiālo interešu aizsardzība 1. FCH kopuzņēmums veic pārbaudes uz vietas un finanšu revīziju attiecībā uz FCH kopuzņēmuma publiskā finansējuma saņēmējiem. 2. Komisija vai Revīzijas palāta vajadzības gadījumā var veikt FCH kopuzņēmuma finansējuma saņēmēju pārbaudes uz vietas. Tālab FCH kopuzņēmums nodrošina to, ka piešķīruma nolīgumos un līgumos ir paredzētas Komisijas un/vai Revīzijas palātas tiesības FCH kopuzņēmuma vārdā veikt atbilstīgas kontroles un nelikumību konstatēšanas gadījumā piemērot preventīvu un proporcionālu sodu. 3. Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai ( OLAF ), kas izveidots ar Komisijas Lēmumu 1999/352/EK, EOTK, Euratom, attiecībā uz FCH kopuzņēmumu un tā personālu ir tādas pašas tiesības, kādas tam ir attiecībā uz Komisijas dienestiem. Tiklīdz ir izveidots kopuzņēmums, tas pievienojas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par OLAF veiktu iekšējo izmeklēšanu. Valde apstiprina minēto pievienošanos un nosaka pasākumus, kas vajadzīgi OLAF veiktas iekšējās izmeklēšanas atvieglošanai. I.22. pants Likvidācija 1. FCH kopuzņēmumu likvidē, kad ir beidzies I.1. pantā paredzētais laikposms vai pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi attiecīgu lēmumu. 2. Likvidācijas procedūra tiek uzsākta automātiski, ja viens no dibinātājiem izbeidz savu līdzdalību, ja vien lūgumam par darbības izbeigšanu nav pievienots priekšlikums nodot līdzdalību tiesību subjektam, ko var atzīt pārējie dibinātāji. 3. Lai likvidētu FCH kopuzņēmumu, Valde ieceļ vienu vai vairākus likvidatorus, kas izpilda Valdes lēmumus. 4. Kad FCH kopuzņēmums tiek likvidēts, tas nodod atpakaļ uzņemšanas valstij [Beļģijai] visus fiziskos objektus, ko uzņēmēja valsts bija nodevusi tā rīcībā saskaņā ar uzņēmējas valsts nolīgumu. 5. Ja visi fiziskie objekti ir atdoti, kā paredzēts šā panta 4. punktā, visus citus līdzekļus izmanto, lai izpildītu FCH kopuzņēmuma saistības un segtu ar tā likvidāciju saistītos izdevumus. Jebkuru pārpalikumu vai iztrūkumu sadala starp dibinātājiem vai to sedz dibinātāji proporcionāli to faktiskajam ieguldījumam FCH kopuzņēmumā. 6. Pārējos līdzekļus, parādus vai saistības sadala starp dibinātājiem proporcionāli to faktiskajam ieguldījumam FCH kopuzņēmumā. 7. Pieņem ad hoc procedūru, lai nodrošinātu ikviena I.19. pantā minētā piešķīruma nolīguma un I.20. pantā minētā pakalpojumu un piegādes līguma atbilstīgu pārvaldību, ja to termiņš pārsniedz FCH kopuzņēmuma darbības ilgumu. I.23. pants Grozījumi statūtos 1. Ikviens FCH kopuzņēmuma dibinātājs vai dalībnieks var iesniegt Valdei priekšlikumu par grozījumu izdarīšanu šajos statūtos. 2. Valde saskaņā ar I.5. panta noteikumiem apstiprina priekšlikumus par grozījumu izdarīšanu statūtos un iesniedz tos Komisijai, lai tā pieņemtu lēmumu. 3. Neatkarīgi no 2. punkta ikvienu grozījumu, kas ierosināts attiecībā uz I.1. pantu vai I.8. pantu , vai I.21. pantu , uzskata par svarīgu aspektu, un tā izdarīšanai attiecīgi ir jāpārskata Padomes Regula, ar ko izveido FCH kopuzņēmumu. I.24. pants Intelektuālā īpašuma tiesību politika 1. FCH kopuzņēmums pieņem vispārējus noteikumus, kas reglamentē tā intelektuālā īpašuma tiesību politiku, un tos iekļauj piešķīruma nolīgumos un konsorcija nolīgumos. 2. Neierobežojot konkurences noteikumus[35], FCH kopuzņēmuma intelektuālā īpašuma tiesību politikas mērķis ir radīt jaunu informāciju, veicināt tās izmantošanu un izplatīšanu ātrai attīstībai, lai sasniegtu komerciālus rezultātus, nodrošināt tiesību taisnīgu piešķiršanu, veicināt jauninājumus un nodrošināt privāto un publisko tiesību subjektu plašu līdzdalību projektos. 3. Intelektuālā īpašuma tiesību politika atspoguļo šādus principus: - katra projekta dalībnieka īpašumā paliek iepriekš uzkrātās zināšanas, ko tas iegulda projektā, kā arī projektā radītās jaunās zināšanas, ja vien projekta dalībnieki nav vienojušies citādi. Noteikumus un nosacījumus attiecībā uz piekļuves tiesībām un licencēm, kas saistītas ar iepriekš uzkrātām zināšanām vai jaunām zināšanām, paredz attiecīgā projekta piešķīruma nolīgumā un konsorcija nolīgumā; - projekta dalībnieki apņemas izplatīt un ļaut izmantot jaunās zināšanas atbilstīgi piešķīruma nolīgumā un konsorcija nolīgumā paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem, ņemot vērā to intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, pienākumu ievērot konfidencialitāti un jo īpaši to, ka FCH kopuzņēmums pēc būtības ir publiskā un privātā sektora partnerība, kuras privātā sektora dalībnieki ir nodrošinājuši lielu finansējuma daļu un tiem ir likumiskas intereses aizsargāt savas komerciālās intereses. I.25. pants Piemērojamie tiesību akti Ikvienā jautājumā, uz kuru neattiecas šie statūti vai Kopienas tiesību akti, piemēro Beļģijas tiesību aktus. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Priekšlikums Padomes Regulai, ar ko izveido kopuzņēmumu kurināmā elementu un ūdeņraža jomā ( FCH kopuzņēmumu) 2. ABM / ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM) Attiecīgās politikas jomas un saistītās darbības: Pētniecība un tehnoloģiju attīstība — Septītā pamatprogramma, īpašā programma „Sadarbība” — tēmas „Enerģētika”, „Nanozinātne”, „Nanotehnoloģijas”, „Materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas” ( NMP ), „Transports (tostarp aeronautika)” un „Vide (tostarp klimata pārmaiņas)” Pētniecības ĢD ( DG RTD ) un tēmas „Enerģētika” un „Transports” Enerģētikas un transporta ĢD ( DG TREN ). 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgās tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas ( ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu 08.01 04 20 kopuzņēmums — administratīvās izmaksas[36] 08.05 01 10 Enerģētika — DG RTD — darbības izmaksas (181,9 miljoni euro) 08.04 01 10 NMP — DG RTD — darbības izmaksas (47,9 miljoni euro) 08.07 01 30 Transports — DG RTD — darbības izmaksas (67,0 miljoni euro) 08.06 01 10 Vide — DG RTD — darbības izmaksas (19,1 miljons euro) 06.06 01 10 Enerģētika — DG TREN — darbības izmaksas (119,7 miljoni euro) 06.06 02 10 Transports — DG TREN — darbības izmaksas (14,4 miljoni euro) Kopējās administratīvās izmaksas tiks sadalītas katrā budžeta pozīcijā proporcionāli kopējam ieguldījumam. Tēma | Aprēķinātās administratīvās izmaksas, miljonos euro | Enerģētika — DG RTD | 8,1 | NMP — DG RTD | 2,1 | Transports — DG RTD | 3,0 | Vide — DG RTD | 0,9 | Enerģētika — DG TREN | 5,3 | Transports — DG TREN | 0,6 | 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums Paredzams, ka kopuzņēmumu kurināmā elementu un ūdeņraža jomā ar Padomes regulu izveidos 2008. gada sākumā uz laikposmu līdz 2017. gada 31. decembrim. Tā finanšu ietekme uz ES budžetu beigsies pēc 2013. gada. 3.3. Budžeta informācija Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksas | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | 08.05 01 10 | Fakult. | Dif. | JĀ | JĀ | JĀ | Nr. 1A | 08.01 04 20 | Fakult. | Nedif. | JĀ | JĀ | JĀ | Nr. 1A | 08.04 01 10 | Fakult. | Dif. | JĀ | JĀ | JĀ | Nr. 1A | 08.07 01 30 | Fakult. | Dif. | JĀ | JĀ | JĀ | Nr. 1A | 08.06 01 10 | Fakult. | Dif. | JĀ | JĀ | JĀ | Nr. 1A | 06.06 01 10 | Fakult. | Dif. | JĀ | JĀ | JĀ | Nr. 1A | 06.06 02 10 | Fakult. | Dif. | JĀ | JĀ | JĀ | Nr. 1A | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | Kopā | Darbības izdevumi[37] Saistību apropriācijas[38] (SA) | 8.1. | a | 28,100 | 70,300 | 91,100 | 106,800 | 73,800 | 80,900 | 450,000 | Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 28,100 | 70,300 | 91,100 | 106,800 | 73,800 | 80,900 | 450,000 | Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) Personāla izmaksas + 50 % | 8.2.4. | c | 1,900 | 2,700 | 3,400 | 4,190 | 3,705 | 4,105 | 20,000 | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS Saistību apropriācijas | a+c | 30,000 | 73,000 | 93,500 | 110,990 | 77,505 | 85,005 | 470,000 | Maksājumu apropriācijas | b+c | 30,000 | 73,000 | 93,500 | 110,990 | 77,505 | 85,005 | 470,000 | Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 0,117 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 1,287 | Administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu un saistītos izdevumus, kas nav ietvertas pamatsummā (nedif.) | 8.2.6. | e | 0 | 0,200 | 0,200 | 0 | 0,200 | 0,200 | 0,800 | Kopējās orientējošās izmaksas KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 30,117 | 73,434 | 93,934 | 111,224 | 77,939 | 85,439 | 472,087 | KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 30,117 | 73,434 | 93,934 | 111,224 | 77,939 | 85,439 | 472,087 | Ziņas par līdzfinansējumu FCH kopuzņēmuma dibinātāji ir: - Eiropas Kopiena, ko pārstāv Komisija, un - kurināmā elementu un ūdeņraža jomā uzsāktās Eiropas kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas Nozares grupa, kas izveidota kā bezpeļņas organizācija saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem. Nozares grupa Programmu biroja kārtējās izmaksas sedz uz pusēm ar Komisiju (ieguldījums naudā), kā arī sedz vismaz 50 % no kopuzņēmuma pētniecības pasākumu izmaksām (ieguldījums natūrā). Paredzams, ka kārtējās izmaksas nepārsniegs 4,5 % no kopējām izmaksām. miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Līdzfinansētājs | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā | Kurināmā elementu un ūdeņraža jomā uzsāktās KTI Nozares grupa | f | 30,117 | 73,434 | 93,934 | 111,224 | 77,939 | 85,439 | 472,087 | KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 60,234 | 146,868 | 187,868 | 222,448 | 155,878 | 170,878 | 944,174 | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu ( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu. 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem ( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus. 4.2. Cilvēkresursi, izteikti ar pilna laika ekvivalentu, FTE (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) — sīkāk skatīt 8.2.1. punktā Gada vajadzības | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā – cilvēkresursi AD/AST | 11 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Vajadzības ir šādas: - izveidot FCH kopuzņēmumu kā jaunu Komisijas un nozares partnerības struktūru pētniecības finansēšanai; - organizēt uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus atlasei konkursa kārtībā, projektu novērtēšanu un atlasi, nozarei līdzfinansējot atlasītos kopīgos pētniecības projektus, ko īsteno dalībvalstī, kandidātvalstī vai Septītās pamatprogrammas asociētā valstī, izmantojot arī FCH kopuzņēmuma līdzekļus; - uzraudzīt un turpmāk pārbaudīt to projektu finansiālos un zinātniskos aspektus, par kuriem ir noslēgts piešķīruma nolīgums ar FCH kopuzņēmumu; - organizēt FCH kopuzņēmuma darbībai vajadzīgos uzaicinājumus piedalīties iepirkumu konkursā; - izveidot un izpildīt visas FCH kopuzņēmuma procedūras, tostarp finanšu revīziju; - organizēt FCH kopuzņēmuma rezultātu izplatīšanas pasākumus; - organizēt FCH kopuzņēmuma saziņas pasākumus; - organizēt visus citus pasākumus, kas saistīti ar FCH kopuzņēmumu. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Šie jautājumi ir iztirzāti šim priekšlikuma pievienotajā ietekmes novērtējuma dokumentā. Ietekmes novērtējums ir izstrādāts, pamatojoties uz sociālekonomisku pētījumu, Komisijas dienestu darba dokumentu, kā arī uz Nozares grupas izstrādāto dokumentu „ Keys to success ”. Ietekmes novērtējumu ir pārskatījusi 4 ārēju neatkarīgu augsta līmeņa ekspertu grupa. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji Vispārējais mērķis ir izveidot ES līmeņa politikas sistēmu, lai veicinātu integrētus pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumus kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju jomā, kuru kritiskā masa ir pietiekama, lai būtiski veicinātu Eiropas enerģētikas valsts politikas mērķu sasniegšanu. Sīki izklāstīti mērķi un pamatojums ir izklāstīts ietekmes novērtējumā. Daži no īpašajiem mērķiem ir nodrošināt kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju ienākšanu tirgū, ļaujot komerciālā tirgus konjunktūrai radīt ievērojamas priekšrocības sabiedrībai, sasniegt pētniecības centienu kritisko masu, lai iedrošinātu nozari, publiskā un privātā sektora ieguldītājus, lēmumu pieņēmējus un citas ieinteresētās personas iesaistīties ilgtermiņa programmā, sekmētu mijiedarbību starp nozari, universitātēm un pētniecības centriem pamatpētniecības jomā un veicinātu jauno dalībvalstu un kandidātvalstu piedalīšanos. Iepriekš noteikts pietiekamas kritiskās masas budžets un 6 gadus ilgais termiņš iedrošina privātā sektora ieguldītājus un ļauj nozarei izstrādāt ilgtermiņa ieguldījumu plānus un pārvaldīt savas naudas plūsmas. Sagaidāmie rezultāti būs šādi: - būtiski palielināsies privātās investīcijas pētniecībā salīdzinājumā ar to apjomu, veicot „uzņēmējdarbību kā parasti”; - nepārtraukti tiks atjaunināta stratēģiskā pētniecības programma, lai nodrošinātu finansējuma optimālu izmantošanu; - laiks līdz ienākšanai tirgū samazināsies par 2–5 gadiem; - tiks panākta jauno dalībvalstu MVU un tiesību subjektu plaša līdzdalība. Tiks izveidots kvantitatīvo un kvalitatīvo darbības rādītāju kopums, lai ņemtu vērā kurināmā elementu un ūdeņraža jomā uzsāktās KTI īstenošanu. Ar šiem darbības rādītājiem noteiks KTI ietekmi uz ES konkurētspēju un pētniecības vidi kurināmā elementu un ūdeņraža jomā. Kvantitatīvos rādītājus salīdzinoši un sistemātiski noteiks plašā mērogā, savukārt kvalitatīvā pieeja tiks īstenota, veicot gadījumu izpēti un tehnisko revīziju. Rādītāji jānovērtē, tos salīdzinot ar sākotnējo stāvokli pirms KTI uzsākšanas, lai labāk novērtētu papildināmības ietekmi KTI darbības laikā. KTI rezultāti tiks nepārtraukti novērtēti, tos salīdzinot ar objektīvi pārbaudāmu rādītāju kopumu, ieskaitot šādus rādītājus: - publiskā (EK un cita) un privātā finansējuma uzraudzība; - papildināmības turpmāka uzraudzība; - projektu atlase un finansējuma piešķiršana; - tehniska novērtēšana attiecībā pret noteiktiem īpašās programmas starpposma mērķiem; - grafika ievērošana; - kvantificēta novērošana attiecībā uz izplatīšanos tirgū mērķa sektoros; - MVU līdzdalības un jaunāko dalībvalstu līdzdalības pakāpe; - ilgtspējības rādītāji. Termiņa vidusposmā KTI novērtēs neatkarīgi eksperti Komisijas vārdā. Minētajā novērtējumā tiks ņemta vērā kopuzņēmuma darbības kvalitāte un efektivitāte un tā rezultāti mērķu sasniegšanā, kā arī tiks ieteikts veikt jebkādus vajadzīgos programmas pielāgojumus un vajadzības gadījumā apsvērt izejas stratēģiju. Komisija paziņos secinājumus Padomei. Komisija 2017. gada beigās veiks nobeiguma novērtējumu un rezultātus darīs zināmus Eiropas Parlamentam un Padomei. 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) ( Pārvalda centralizēti ( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot ( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Kopuzņēmuma uzraudzība tiks veikta saskaņā ar tā statūtiem. 6.2. Novērtēšana 6.2.1. Provizoriskais novērtējums Šie jautājumi ir iztirzāti ietekmes novērtējuma dokumentā. Tas pamatojas uz sociālekonomisku pētījumu, kas veikts saistībā ar ietekmes novērtējumu, ņemot vērā nozares izstrādāto dokumentu „ Keys to success ”. Tajā ir sniegta informācija, kas vajadzīga FCH kopuzņēmumu izveidošanas provizoriskajam novērtējumam. 6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi) Nepiemēro. 6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums Izklāstīti ierosinātās regulas 19. pantā . 7. Krāpšanas apkarošanas pasākumi Izklāstīti ierosinātās regulas 21. pantā . 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas Saistību apropriācijas miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Enerģētika, DG RTD | 1,900 | 1,100 | 1,800 | 1,900 | 0,400 | 1,000 | 8,100 | NMP, DG RTD | 0,000 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,500 | 2,100 | Transports, DG RTD | 0,000 | 0,200 | 0,200 | 0,600 | 1,000 | 1,000 | 3,000 | Vide, DG RTD | 0,000 | 0,100 | 0,100 | 0,200 | 0,200 | 0,300 | 0,900 | Enerģētika, DG TREN | 0,000 | 0,780 | 0,780 | 0,970 | 1,585 | 1,185 | 5,300 | Transports, DG TREN | 0,000 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,600 | KOPĀ, miljonos euro | 1,900 | 2,700 | 3,400 | 4,190 | 3,705 | 4,105 | 20,000 | 8.2. Administratīvie izdevumi 8.2.1. Cilvēkresursu daudzums un veidi Amata veids | Personāls, kas iesaistāms darbības pārvaldībā, izmantojot esošos un/vai papildu resursus (amata vietu skaits/pilna laika ekvivalents) | 8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi FCH kopuzņēmuma uzdevumi ir izklāstīti statūtu I.2. pantā . Izpilddirektora un Programmu biroja īpašie uzdevumi ir izklāstīti statūtu I.6. pantā . 8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā) ( No Komisijas netiks pieprasīti jaunas amata vietas. 8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 — Administratīvās pārvaldības izdevumi) miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 1,900 | 2,700 | 3,400 | 4,190 | 3,705 | 4,105 | 20,000 | Aprēķins (uz FCH kopuzņēmuma darbības laiku) | Iepriekš tabulā norādītās orientējošās izmaksas attiecas uz Kopienas ieguldījumu FCH kopuzņēmuma kārtējās izmaksās. Šis ieguldījums veido 50 % no kopējām kārtējām izmaksām. | Personāls: vidējās izmaksas 117 000 euro uz FTE gadā attiecībā uz AD/AST un 63 000 euro uz FTE attiecībā uz ārštata darbiniekiem. Citas kārtējās izmaksas ir šādas: neatkarīgu ekspertu veikta novērtēšana, projektu uzraudzība, saziņas darbības, sanāksmju organizēšana, komandējumi un uzturēšanās izdevumi, IT attīstība, projektu revīzija utt. Aprēķināts, ka šo izdevumu apjoms veidos aptuveni 50 % no cilvēkresursu izmaksām. | 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Cilvēkresursu veids | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Ierēdņi un pagaidu darbinieki | 0,117 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumdarbinieki u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,117 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki Aprēķinātās cilvēkresursu izmaksas 8.2.1. sadaļā ir 117 000 euro vienai FTE amata vietai attiecībā uz AD/AST un 63 000 euro vienam FTE gadā attiecībā uz ārštata darbiniekiem. Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu. Ir paredzēts, ka kopuzņēmuma personāla sīka komplektēšana un ilgtermiņa/īstermiņa budžeti tiks sagatavoti Koordinācijas un atbalsta pasākumā 2007.–2008. gadā. Tomēr, lai izveidotu FCH kopuzņēmumu un tas uzsāktu darbību, ir vajadzīgs Komisijas atbalsts. Aprēķināts, ka pēc kopuzņēmuma izveidošanas Komisijas interešu, pētniecības tēmu saskaņošanai ar Septīto pamatprogrammu u.c. būs vajadzīga 1 AD amata vieta un 1 AST amata vieta, kas atbilst FTE . FCH kopuzņēmuma revīziju veic Komisijas Iekšējās revīzijas dienests saskaņā ar Kopienas Finanšu regulas 185. pantu. Tomēr šajā tiesību akta finanšu pārskatā nevar paredzēt atsevišķu amata vietu šai vajadzībai. 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Komandējumi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Sanāksmes un konferences | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Komitejas[42] | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Pētījumi un konsultēšanās | 0 | 0,200 | 0,200 | 0 | 0,200 | 0,200 | Informācijas sistēmas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) | 0 | 0,200 | 0,200 | 0 | 0,200 | 0,200 | 3. Citi administratīva rakstura izdevumi | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0 | 0,200 | 0,200 | 0 | 0,200 | 0,200 | Aprēķins — Pārējie pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi Apspriešanās/novērtējumi/pārbaudes Komisija ierosina divus FCH kopuzņēmuma novērtējumus, ko veic neatkarīgi eksperti, un veic divas pārbaudes. Budžetā paredzētā summa attiecīgajam gadam: […] 5. CITAS PIEZĪMES […] [1] OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp. [2] OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp. [3] Sterna pārskats par klimata pārmaiņu ekonomiku ( Stern review on the economics of climate change ), HM Treasury , 2006.;http://www.hm-treasury.gov.uk/independent_reviews/stern_review_economics_climate_change/sternreview_index.cfm [4] Darba grupas Nr. III ieguldījums Klimata pārmaiņu starpvaldību padomē. Ceturtais novērtējuma ziņojums. „Klimata pārmaiņas 2007 – klimata pārmaiņu mazināšana” ( Climate Change 2007: Mitigation of Climate Change ). Apstiprināts IPCC darba grupas Nr. III 9. sesijā Bangkokā, Taizemē, 2007. gada 30. aprīlī–4. maijā. [5] ExternE – Externalities of Energy. Pētniecības ĢD JOULE projekts; sk. http://www.externe.info/ [6] „HyLights” projekts, TREN ĢD — sk. http://www.hylights.org/. [7] Hydrogen Posture Plan – An integrated research development and demonstration plan ; ASV Enerģētikas ministrija un ASV Transporta ministrija; 2006. gada decembris (atjaunināts 2004. gada plāns); sk. http://www.hydrogen.energy.gov/pdfs/hydrogen_posture_plan_dec06.pdf [8] FCCJ — Japānas Kurināmā elementu komercializācijas konference; sk. http://fccj.jp/index_e.html [9] Enerģija mainīgai pasaulei — enerģētikas politika Eiropai ; COM(2007) 1, 2007. gada 10. janvāris. [10] Par Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu ; COM(2006) 847, 2007. gada 10. janvāris. [11] Rakstiska deklarācija par videi nekaitīga ūdeņraža ekonomikas ieviešanu un trešo rūpniecisko revolūciju Eiropā, izmantojot partnerattiecības ar iesaistītajiem reģioniem un pilsētām, MVU un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ; Eiropas Parlaments 0016/2007, 2007. gada maijs. [12] COM(2005) 24. [13] Eiropas Ūdeņraža un kurināmā elementu tehnoloģiju platforma — Stratēģiskā pētniecības programma. Attīstības stratēģijas īstenošanas plāns ; sk. https://www.hfpeurope.org/hfp/keydocs [14] Mikrouzņēmumus, mazos un vidējos uzņēmumus jeb MVU Eiropas Komisija ir definējusi šādi: uzņēmumi, kuri nodarbina mazāk nekā 250 personas, kuru gada apgrozījums nav lielāks par 50 miljoniem euro un/vai kuru kopējā gada bilance ir mazāka par 43 miljoniem euro. [15] Ietekmes novērtējuma vadlīnijas, SEC(2005) 791, Eiropas Komisija, 2005. [16] OV C […], […], […]. lpp. [17] OV C […], […], […]. lpp. [18] OV C […], […], […]. lpp. [19] OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp. [20] OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp. [21] COM(2003) 226. [22] COM(2003) 690. [23] OV L 248, 16.9.2002.,1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2006. gada 13. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.). [24] OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/97/EK (OV L 363, 20.12.2006 ., 107. lpp.). [25] OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/97/EK (OV L 363, 20.12.2006 ., 107. lpp.). [26] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. [27] OV L 295, 15.11.1996., 2. lpp. [28] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. [29] Dalībvalstu augsta līmeņa grupā būs iekļautas asociētās valstis. [30] OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp. [31] OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp. [32] Dalībvalstu augsta līmeņa grupā būs iekļautas asociētās valstis. [33] Jo īpaši projektu novērtēšanai un atlasei jāatbilst kritērijiem, kas noteikti Kopienas nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (OV C 323, 30.12.2006., 1. lpp.), un Pamatnostādnēs par EK līguma 81. panta piemērojamību horizontālās sadarbības nolīgumiem (OV C 3, 6.1.2001., 2. lpp.). [34] OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp. [35] Kopienas nostādnes par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai, (OV C 323, 30.12.2006., 1. lpp.). [36] Šī summa netiks ņemta vērā Septītās pamatprogrammas administratīvo izdevumu maksimumā (6 %). [37] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā. [38] Paredzams, ka saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas no Komisijas viedokļa būs vienādas katru gadu, jo maksājumus darbības/projekta līmenī veiks no kopuzņēmuma budžeta. [39] Saskaņā ar aprakstu 5.3. sadaļā. [40] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [41] Visi administratīvie izdevumi, kas attiecas uz laikposmu pēc 2013. gada, ir tikai aplēses. [42] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.