Eiropas Parlamenta Rezolūcija (2010. gada 5. maijs) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, IV iedaļa – Tiesa



Oficiālais Vēstnesis L 252 , 25/09/2010 Lpp. 86 - 88



Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2010. gada 5. maijs) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, IV iedaļa – Tiesa EIROPAS PARLAMENTS, ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējo budžetu [1], ņemot vērā Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus par 2008. finanšu gadu – I sējums (C7-0175/2009) [2], ņemot vērā Tiesas gada ziņojumu par 2008. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei, ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par 2008. finanšu gada budžeta izpildi, kuram pievienotas pārbaudīto iestāžu atbildes [3], ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu [4], ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 274., 275. un 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu un 317., 318. un 319. pantu, ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [5] (Finanšu regula), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu, ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu, ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0079/2010), 1. norāda, ka 2008. gadā Eiropas Kopienu Tiesas rīcībā bija saistību apropriācijas kopumā EUR 297 miljonu apmērā (2007. gadā – EUR 275 miljoni) un to izlietojuma līmenis bija 98,20 %, kas ir augstāks nekā pārējo iestāžu vidējais rādītājs (95,67 %); 2. konstatē, ka Revīzijas palāta gada ziņojumā ir norādījusi, ka, revidējot Tiesas noslēgto līgumu par pakalpojumu sniegšanu (pēc kopīga atklāta iepirkuma konkursa ar dalībvalsti), ir konstatēti trūkumi šā atklātā iepirkuma procedūras iekšējās kontroles sistēmā; konstatē, ka Revīzijas palāta atklāja, ka šo nepilnību rezultātā bija atvēlēts pārāk īss termiņš, kurā konkursa dalībnieks var saņemt konkursa noteikumus (Finanšu regulas 98. panta pārkāpums), paziņojumā par līgumu bija prasība konkursa dalībniekiem iesniegt pieteikumus tikai vienā valodā (Finanšu regulas īstenošanas noteikumu [6] 125.c panta pārkāpums), un konkursa piedāvājumu atvēršanai tika organizēta slēgta sanāksme (Finanšu regulas īstenošanas noteikumu 118. panta 3. punkta pārkāpums); 3. ņem vērā Tiesas paskaidrojumu, jo īpaši to, ka kalendārais plānojums gan bija ierobežots, tomēr iekļāvās Finanšu regulā formāli noteiktajos termiņos; ņem vērā, ka termiņu īsumu noteica nepieciešamība piešķirt līgumu datumā, kas ļautu veiksmīgajam pretendentam uzsākt darbu no jaunās ēkas nodošanas brīža, kā arī nepieciešamība nodrošināt pretendentiem pietiekami ilgu laiku, lai ļautu viņiem pienācīgi sagatavot savus piedāvājumus; 4. ņem vērā arī Tiesas paskaidrojumu, ka paziņojums par konkursu tika sagatavots tikai franču valodā (esošā prakse attiecīgajā dalībvalstī) koordinācijas trūkuma dēļ, bet līguma dokumentos bija noteikts, ka piedāvājumus var iesniegt jebkurā no oficiālajām Eiropas Savienības valodām, kā arī paskaidrojumu, ka, ja kāds no pretendentiem būtu paudis vēlēšanos piedalīties piedāvājumu atvēršanas komitejas sēdē, viņam tas būtu ļauts; 5. atbalsta Revīzijas palātas ieteikumu, ka Tiesai ir jāpilnveido iepirkuma procedūras, lai palīdzētu kredītrīkotājdienestiem organizēt konkursa procedūras un kontrolēt atbilstību tiesību aktos noteiktajām prasībām; 6. konstatē, ka, izņemot komentārus par minēto iepirkuma procedūru, Eiropas Revīzijas palātas gada pārskatā nav formulēti citi nozīmīgi apsvērumi attiecībā uz Tiesu; 7. ar gandarījumu konstatē, ka nesen izveidotā Tiesas Iekšējās revīzijas nodaļa darbojas efektīvi, un atzinīgi vērtē tās ieteikumus par izdevumu apzināšanu, apstiprināšanu un maksājumu veikšanu, kā arī to, ka ieteikumi tika īstenoti, jo īpaši attiecībā uz deleģēšanas sistēmas un pastarpinātās deleģēšanas noteikumu pārskatīšanu, iekšējo kontroles sistēmu pašnovērtēšanu, ex post pārbaužu skaita palielināšanu un dokumentācijas procedūru uzlabošanu; ņem vērā arī rezultātus, ko sniedza revīzija par juridisko saistību izpildi saistībā ar budžeta un finanšu informācijas sniegšanu un atklāšanu, kuras rezultātā tika īstenoti pasākumi, lai uzlabotu valsts pasūtījuma līgumu pārvaldību un iekšējo kontroli, kā arī bibliotēkas vajadzībām veiktu iepirkuma procedūru un kompensācijas pabalstu revīziju; 8. atzinīgi vērtē to, ka Tiesā pastāvīgi samazinās tiesvedības procesa ilgums, un jo īpaši to, ka tiesvedības procesa ilgums ievērojami samazinājies prejudiciālu nolēmumu gadījumos; uzskata, ka šis samazinājums vēl nav apmierinošs; konstatē, ka samazinājies pabeigto lietu skaits (333 spriedumi un 161 rīkojums salīdzinājumā ar attiecīgi 379 spriedumiem un 172 rīkojumiem 2007. gadā), taču ņem vērā, ka prejudiciālo nolēmumu lietu skaits bija ievērojami lielāks; ņem vērā arī to, ka 2008. gadā iesniegto lietu skaits (592) bija lielākais kopš 1979. gada un ka tādēļ 2008. gada beigās tika konstatēts neliels nepabeigto lietu pieaugums (767 lietas salīdzinājumā ar 741 lietu 2007. gada beigās); 9. atzinīgi vērtē to, ka 2008. gadā par 52 % pieauga Pirmās instances tiesā izskatīto lietu skaits, kā arī to, ka zināmā mērā samazinājās tiesvedības procesu ilgums, lai gan tas vēl joprojām nav apmierinošs; tomēr konstatē, ka 2008. gadā iesniedza ārkārtīgi daudz jaunu lietu (629 jaunas lietas salīdzinājumā ar 522 jaunām lietām 2007. gadā) un ka tādēļ turpināja pieaugt neizskatīto lietu skaits arī Pirmās instances tiesā (no 1154 lietām 2007. gadā līdz 1178 lietām 2008. gadā); 10. konstatē, ka, lai gan Civildienesta tiesa, kurā 2008. gadā pirmo reizi notika daļēja atjaunošana, kas paredzēta ik pēc trīs gadiem, izskatīja mazāk lietu nekā 2007. gadā, neizskatīto lietu skaits nedaudz samazinājās (no 235 lietām 2007. gadā līdz 217 lietām 2008. gadā) tādēļ, ka ievērojami samazinājās jaunu pieteikumu skaits (111 pieteikumi salīdzinājumā ar 157 pieteikumiem 2007. gadā); 11. atzinīgi vērtē jauno integrēto pārvaldības un finanšu kontroles sistēmu (SAP), kas darbojas kopš 2008. gada 1. janvāra un ir ļāvusi trīs iesaistītajām iestādēm (Padomei, Tiesai un Revīzijas palātai) ievērojami ietaupīt budžeta līdzekļus un uzlabot efektivitāti; 12. atzinīgi vērtē pastāvīgo un veiksmīgo Tiesas sadarbību ar Revīzijas palātu apmācības jomā; 13. ņem vērā, ka Tiesa ir veikusi darbības, pamatojoties uz iepriekšējos budžeta izpildes apstiprinājumu lēmumos un ziņojumos iekļautajiem Parlamenta un Revīzijas palātas konstatējumiem, un īpaši atzinīgi vērtē pasākumus, kas veikti, lai ieviestu atlases procedūras līgumdarbinieku pieņemšanai darbā; tomēr pauž nožēlu par to, ka Tiesa nevēlas publiskot tās locekļu finansiālo interešu deklarācijas, un pieprasa nekavējoties ieviest šādu praksi; 14. atzinīgi vērtē to, ka Tiesa ir iedibinājusi praksi darbības pārskatā iekļaut nodaļu, kurā aprakstīts gada laikā paveiktais saistībā ar iepriekšējiem Parlamenta lēmumiem par budžeta izpildes apstiprināšanu un Revīzijas palātas pārskatiem. [1] OV L 71, 14.3.2008. [2] OV C 273, 13.11.2009., 1. lpp. [3] OV C 269, 10.11.2009., 1. lpp. [4] OV C 273, 13.11.2009., 122. lpp. [5] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [6] Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.). --------------------------------------------------