EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 25.7.2011 
SEC(2011) 938 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums 
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, 
ar ko izveido Eiropas kontu ap ķīlāšanas rīkojumu, lai atvieglotu p ārrobežu par ādu 
piedziņu civilliet ās un komercliet ās 
{COM(2011) 445 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 937 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV 1. IEVADS  
Šīs iniciatīvas mērķis ir atvieglot par ādu piedzi ņu pārrobežu situ ācijās, uzlabojot piek ļuvi 
banku kontu ap ķīlāšanai un min ētās apķīlāšanas efektivit āti Eiropas Savien ībā. Tā palīdzēs 
stiprināt uzņēmumu, jo īpaši MVU (mazo un vid ējo uzņēmumu), pat ērētāju un ģimeņu 
paļāvību pilnībā izmantot iesp ējas, ko sniedz vienotais tirgus. T ā atbilst Komisijas integr ētajai 
pieejai Eiropas ekonomikas atvese ļošanas stiprin āšanai, kā noteikts izaugsmes strat ēģijā 
“Eiropa 2020”. 
1.1. Politiskais pilnvarojums un past āvošie instrumenti 
2009. gada Stokholmas programma nosaka, ka “Eiropas tiesiskuma telpai b ūtu jāatbalsta 
saimnieciska darb ība vienot ā tirgū”. Tāpēc tā “aicina Komisiju ierosin āt atbilstīgus 
priekšlikumus, lai uzlabotu t ādu spriedumu izpildes efektivit āti, kas Savien ībā pieņemti 
attiecībā uz banku kontiem un par ādnieku akt īviem”. Atbilstoši tam Komisijas Stokholmas 
programmas īstenošanas r īcības plāns ietver atsauci uz iniciat īvu “regulai par banku kontu 
arestu”.  Instrumenti, kas past āv civiltiesiskuma jom ā, neattiecas uz izpildi.  
1.2. Apspriešana un speci ālās zināšanas 
Sagatavojot šo iniciat īvu, Komisija 2003. gad ā publiskoja sal īdzinošu p ētījumu un 2006. gada 
oktobrī veica sabiedrisku apsp riešanu, izmantojot za ļo grāmatu. Emp īriskie dati, kas bija 
vajadzīgi ietekmes nov ērtējuma izstr ādei, tika ieg ūti, veicot v ēl vienu neatkar īgu pētījumu un 
Eiropas biznesa pane ļa apsekojumu. Komisija ir organiz ējusi arī publisku uzklaus īšanu un 
vairākas ekspertu tikšan ās par izpildi. Papildu koment ārus iesniedza Komisijas starpdienestu 
grupa. Šo ietekmes nov ērtējumu pārskatīja Ietekmes nov ērtējuma padome  (IAB). Ieteikumi, 
kas ietverti IAB atzinumā, ir iekļauti šajā pārskatītajā ziņojuma redakcij ā: i) problēmas analīze 
ir padziļināta, labāk izskaidrojot p ārrobežu par ādu piedzi ņas posmus un probl ēmas, kas 
atlikušas šaj ā jomā pēc Briseles I regulas p ārskatīšanas, jo īpaši ir pārskatīti pieņēmumi, kas ir 
pamatā ekonomisk ās ietekmes nov ērtējumam, ii) pamata scen ārija izvērtējums ir paplašin āts 
un uzsvērta vēlamā risinājuma pievienot ā vērtība; iii) ir uzlabots ietekmju nov ērtējums, jo 
īpaši, izvērtējot sīkākus apakšrisin ājumus, kas atspogu ļo būtiskus ties ību akta priekšlikuma 
elementus, ar īpašu uzsvaru uz termi ņiem, kā ierosināts jaunajā iniciatīvā; iv) visbeidzot, ir 
izskaidroti juridiskie j ēdzieni un pielikum ā pievienots terminu skaidrojums. 
1.3. Pamatties ību ievērošana 
Ietekme uz pamatties ībām tika izv ērtēta, lai nodrošin ātu, ka ierosin ātā sistēma pilnībā atbilst 
tiesībām un principiem, kas noteikti Pamatties ību hartā. Galvenās tiesību normas, ko ietekm ē 
Komisijas iniciat īva, ir šādas: tiesības uz efekt īvu tiesību aizsardz ību (47. pants, pirm ā daļa), 
tiesības uz taisn īgu tiesu (47. panta otr ā daļa), cilvēka cieņas neaizskaram ība (1. pants), 
tiesības uz īpašumu (17. pants), ties ības uz ģimenes dz īves neaizskaram ību (7. pants) un 
tiesības uz personas datu aizsardz ību (8. pants). 
2. PROBLĒMAS DEFIN ĒŠANA  
2.1. Parādu piedzi ņas problēma pārrobežu situ ācijās 
Pašlaik kreditors, kas cenšas atg ūt parādu citā dalībvalstī, saskaras ar b ūtiskām grūtībām. Šīs 
grūtības rodas gan saist ībā ar a) tiesved ību pēc būtības, kuras ietvaros tiesa taisa gal īgo 
 
LV 2   LV spriedumu, balstoties uz piln īgu lietas faktisko un tiesisko apst ākļu izvērtējumu, gan ar 
b) pagaidu pas ākumu tiesved ību, kurā tiesa pieņem pagaidu nol ēmumu, piem ēram, rīkojumu 
par bankas kontu ap ķīlāšanu, balstoties uz lietas kopsavilkuma izv ērtējumu. Saska ņā ar 
politisko mand ātu šī iniciatīva ir vērsta uz pagaidu pas ākumu ieg ūšanas atvieglošanu, ar 
kuriem ap ķīlā parādnieka akt īvus, un uz nol ēmumu izpildes efektivit ātes uzlabošanu Eiropas 
Savienībā. Pašlaik iekš ējais tirgus ļauj parādniekam p ārvietot finanšu l īdzekļus no viena 
bankas konta uz otru gandr īz acumirkl ī, tādējādi atvieglojot vi ņa iespējas izvair īties no 
izpildes. Kreditoram, no otras puses, ir tikai nelielas iesp ējas bloķēt parādnieka bankas kontus 
ārvalstīs, lai nodrošin ātu sava pras ījuma apmaksu t ādā pašā ātrumā. Kreditoram var b ūt arī 
grūtības noskaidrot sava par ādnieka konta atrašan ās vietu, jo īpaši pārrobežu situ ācijās. Tā 
rezultātā daudziem kreditoriem vai nu nav iesp ējams atgūt prasījumus ārvalstīs, vai tie 
neuzskata š ādus centienus par lietder īgiem un par ādus noraksta. 
2.2. Dažādas proced ūras stadijas 
Dažādās procesa stadijas, lai ieg ūtu un izpild ītu apķīlāšanas rīkojumu, ir att ēlotas zem āk 
norādītajā attēlā. 
 
Kreditors 
piesakās 
apķīlāšanas 
rīkojumamTiek izdots
apķīlāšanas
rīkojums Exequatur *Konts tiek
apķīlātsNosacījumi un 
process:valsts ties ības
Kreditors
piesakās 
apķīlāšanas 
rīkojumamTiek izdots 
apķīlāšanas
rīkojums Konts tiek
apķīlātsNosacījumi 
un process:
Eiropas 
tiesībasKreditors 
piesakās 
apķīlāšanas 
rīkojumamTiek izdots
apķīlāšanas
rīkojums Konts tiek
apķīlātsNosacījumi un 
process:
valsts ties ības2) Briseles I regulas p ārskatīšana:
3) Ierosin ātāiniciatīva:1) Pašreiz ējais regul ējums:
Bez exequatur = 
automātiski 
izpildāms
Bez exequatur = 
automātiski 
izpildāms* Tikai ar 
iepriekšēju 
parādnieka 
uzklausīšanuIzpilde un 
piekļuve 
konta informācijai:
valsts 
tiesības
Izpilde un 
piekļuve konta 
informācijai:
Eiropas ties ībasJaunumsJaunumsJaunums
Izpilde un 
piekļuve 
konta 
informācijai:
valsts 
tiesības
 
Daudzās dalībvalstīs kreditors var pieteikties pagaidu pas ākumam, lai ap ķīlātu parādnieka 
aktīvus, jau pirms tiesved ības uzsākšanas pēc būtības. Ja pagaidu pas ākumu ir j āizpilda cit ā 
dalībvalstī (ne tajā, kur tas tika pie ņemts), kreditoram ir nepieciešams pan ākt, ka šis 
nolēmums tiek pasludin āts par izpild āmu šajā valstī (izmantojot t ā saukto exequatur  
procedūru). Saska ņā ar pašreiz ējo Briseles I regulu, exequatur  var iegūt attiecībā uz pagaidu 
pasākumiem, kas noteikti cit ā dalībvalstī, izņemot gad ījumus, kad tie ir noteikti bez 
iepriekšējas parādnieka uzklaus īšanas (tā sauktie ex parte  rīkojumi). P ārskatot Briseles I 
regulu, exequatur  prasībai vajadz ētu tikt atceltai, t.i., nol ēmumi, kas pie ņemti vien ā 
 
LV 3   LV dalībvalstī, ieskaitot atseviš ķus ex parte  rīkojumus, b ūs automātiski izpild āmi citā dalībvalstī. 
Tomēr uz apķīlāšanas rīkojumu izpildi attieksies tikai dal ībvalstu ties ības. 
2.3. Pašreizējās problēmas cēloņi 
Pirmā problēma: nosac ījumi apķīlāšanas rīkojumu izsniegšanai vis ā ES ir atšķirīgi. Tas dažās 
dalībvalstīs apķīlāšanas rīkojuma ieg ūšanu padara kreditoriem sarež ģītāku nekā citās. 
Atšķirības ir saist ītas, piemēram, ar pier ādījumu līmeni, kas nepieciešams tiesai, kura izdod 
rīkojumu (vai, piem ēram, ar īpašo noteikumu, ka j āpastāv būtiskam riskam, ka sprieduma 
galīgā izpilde tiks padar īta neiespējama).  
Otrā problēma: grūtības iegūt informāciju par par ādnieka bankas kontu.  Daudzās dalībvalstīs 
kreditoram ir gr ūti iegūt informāciju par vi ņa parādnieka konta atrašan ās vietu. Ir ar ī 
dalībvalstis, kur ās nav iesp ējams iegūt rīkojumu, kas uzliek pien ākumu bank ām atklāt, vai 
parādniekam taj ās ir bankas konts. Cit ās valstīs savukārt izpildes iest ādēm ir piekļuve nodok ļu 
reģistriem. Ģimenes uztur ēšanas jom ā Uzturēšanas saist ību regula izveido centr ālo iestāžu 
administrat īvās palīdzības sistēmu kreditoriem, kam tiek pieš ķirta piekļuve inform ācijai, ko 
tur publiskas iest ādes. 
Trešā problēma: apķīlāšanas rīkojuma ieg ūšanas izdevumi ir liel āki pārrobežu liet ās. 
Briseles I regulas p ārskatīšana ļaus kreditoriem ietaup īt apmēram 2000 euro, kas ir vid ējās 
exequatur  izmaksas. Tom ēr pārrobežu lietas pašlaik ir saist ītas ar papildu izdevumiem. Tas 
vispirms skar nepieciešam ību iesaist īt vēl vienu juristu, kam ir ties ības praktiz ēt valstī, kur 
notiek tiesved ība. Pastāv arī izmaksas, kas saist ītas ar dokumentu tulkošanu uz ofici ālo 
valodu, kura ir pie ņemama tiesai, k ā arī izmaksas, kas saist ītas dokumentu izsniegšanu cit ā 
valstī. 
Ceturtā problēma: atšķirības valstu izpildes sist ēmās un izpildes proced ūru ilgum ā 
dalībvalstīs. Pat lietās, kas notiek tikai vienas dal ībvalsts ietvaros, Eirop ā var būt 
nepieciešamas no vienas l īdz 30 dien ām, lai izsniegtu tiesas nol ēmumu par par ādu piedzi ņu. 
Pārrobežu situ ācijās termiņi lielākoties būs vēl garāki. Atšķirības valstu izpildes sist ēmās 
izraisa ar ī papildu kav ēšanos ar izpildi vai pat nol ēmumu neizpild īšanu. Daž ās dalībvalstīs 
izpildi veic tiesu izpild ītāji, kas darbojas ārpus tiesu sist ēmas, citās to veic tiesa vai 
centralizēta pārvaldes iest āde. 
2.4. Problēmas apjoms 
Ar parādu piedzi ņu saistītās problēmas pārrobežu situ ācijās vispirms skar uzņēmumus , kas 
tirgojas vai sniedz pakalpojumus cit ās dalībvalstīs. “Slikto” p ārrobežu par ādu apjomu, ko 
potenciāli varētu nodrošin āt, var lēst robežās starp 1,12 un 2 miljardiem euro, balstoties uz 
dažādiem datu avotiem. Saska ņā ar nesenām Eirobarometra aptauj ām patērētāji vēl joprojām 
atturas no p ārrobežu pirkumiem. 14 % pat ērētāju ir sask ārušies ar probl ēmām, veicot 
distances pirkumu. Vair āk nekā puse no vi ņiem uzskata, ka ir gr ūti piekļūt civiltiesu iest ādēm 
citā ES dalībvalstī. “Problem ātisku” pārrobežu uztur ēšanas līdzekļu prasījumu vērtību var lēst 
līdz pat 268 miljoniem euro gad ā. Uzturēšanas līdzekļu kreditoru situ ācija zināmā mērā 
uzlabosies Uztur ēšanas saist ību regulas d ēļ. 
2.5. Nepieciešam ība rīkoties ES l īmenī 
Jebkurš jauns Eiropas instruments banku kontu ap ķīlāšanai pārrobežu situ ācijās būtu 
jautājums par tiesas nol ēmuma atz īšanu un izpildi, un tas nov ērstu arī šķēršļus civillietu 
 
LV 4   LV pienācīgai izskat īšanai. Uz to attiektos LESD 81. panta a) un f) apakšpunkti, kas ar ī attiecas 
uz pasākumiem, jo īpaši tad, kad tie ir nepieciešami iekš ējā tirgus pien ācīgai darbībai. 
Attiecībā uz subsidiarit āti problēmām (proti, tiesved ības izmaks ām, grūtībām iegūt 
informāciju par par ādnieka akt īviem un neefekt īviem civilprocesu āliem noteikumiem) ir 
skaidra pārrobežu dimensija, un dal ībvalstis tās nevar pien ācīgi atrisināt vienas pašas. 
3. MĒRĶI 
Iniciatīvas galvenais m ērķis ir atvieglot pilso ņiem un uz ņēmumiem, jo īpaši MVU, p ārrobežu 
prasījumu piedzi ņu, lai palielin ātu tirgotāju paļāvību, uzlabotu par ādnieku maks āšanas 
paradumus, samazin ātu pārrobežu tirdzniec ības riskus un uzlabotu spriedumu izpildes 
efektivitāti. Īpašais m ērķis ir uzlabot p ārrobežu izpildes proced ūras efektivit āti, ļaujot 
kreditoriem ieg ūt apķīlāšanas rīkojumus vai ap ķīlāt kontus, pamatojoties uz vieniem un tiem 
pašiem nosac ījumiem, neatkar īgi no valsts, kur ā atrodas kompetent ā tiesa, dodot iesp ēju 
kreditoriem ieg ūt informāciju par savu par ādnieku bankas kontu atrašan ās vietu, samazinot 
izmaksas p ārrobežu situ ācijās un palielinot inform ētību par to, ka ir pieejama Eiropas 
procedūra. 
4. IZVĒLĒTIE POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
A risinājums:  pašreizējās situācijas saglab āšana pēc Briseles I regulas p ārskatīšanas. Saska ņā 
ar šo risin ājumu Komisija neveiktu nek ādu rīcību papildus 2010. gada decembr ī pieņemtajam 
priekšlikumam par Briseles I regulas p ārskatīšanu.  
B risinājums:  Eiropas kontu ap ķīlāšanas rīkojuma izveide. Saska ņā a r  š o  r i s i n ājumu tiktu 
izveidota jauna Eiropas proced ūra ar aizsarg ājošu raksturu, kura papildin ātu pastāvošos 
tiesību aizsardz ības līdzekļus, kas past āv valsts ties ībās, neliekot ES dal ībvalstīm grozīt savus 
civilprocesam piem ērojamos valsts ties ību aktus vai izpildes sist ēmas. Eiropas proced ūra 
noteiktu k ārtību, kādā izsniedz banku kontu ap ķīlāšanas rīkojumu, k ā arī noteikumus, saska ņā 
ar kuriem banka, kur ā atrodas šis konts, piem ēros rīkojumu. 
C risinājums:  valstu ties ību aktu saska ņošana attiec ībā uz banku kontu ap ķīlāšanu. Saska ņā 
ar šo risin ājumu, izmantojot Eiropas Savien ības direkt īvu, tiktu saska ņoti civilprocesu ālie 
noteikumi, kas attiecas uz banku kontu ap ķīlāšanu pārrobežu situ ācijās. 
5. POLITIKAS RISIN ĀJUMU NOV ĒRTĒJUMS UN IETEKMES IZV ĒRTĒJUMS  
5.1. A risinājums:  esošās situācijas saglab āšana pēc Briseles I regulas p ārskatīšanas 
(ja tā tiks pieņemta) 
a) Sasniedzamie m ērķi. Esošās situācijas saglab āšanai neb ūtu ietekmes uz noteiktaj ām 
problēmām, un tā nepalīdzētu sasniegt īpašos politikas m ērķus, kas izkl āstīti iepriekš. 
b) Ekonomisk ā ietekme. Esošajā situācijā pagaidu pas ākumiem par ādnieka bankas konta 
apķīlāšanai lietās, kas notiek vienas valsts ietvaros, piesak ās par 60 % vair āk uzņēmumu nek ā 
 
LV 5   LV pārrobežu liet ās1. Tas noz īmē, ka uzņēmumi pārrobežu dar ījumos iesp ēju nodrošin āt parādu 
apmaksu, izmantojot ap ķīlāšanas rīkojumus izmanto maz āk nekā darījumos, kas notiek vienas 
valsts ietvaros, t ādējādi tie noraksta vair āk pārrobežu par ādu nekā parādu, kas radušies vienas 
valsts ietvaros. Izteikta skait ļos, šī summa ir starp 441 miljonu euro un 800 miljoniem euro2. 
Grūtības piedz īt parādus pārrobežu situ ācijās attur uz ņēmumus, jo īpaši MVU, un pat ērētājus 
pilnībā izmantot vienoto tirgu. Briseles I regulas p ārskatīšanas rezult ātā ir sagaid āms, ka 
uzņēmumu skaits, kas izmanto ap ķīlāšanas rīkojumus p ārrobežu situ ācijās, palielin ātos par 
10 % salīdzinājumā ar pašreiz ējo situāciju, palielinot ap ķīlāto parādu apjomu l īdz summai, 
kas tiek lēsta robežās no 68 līdz 120 miljoniem euro. 
c) Pamatties ības. Esošās situācijas saglab āšana neb ūtu pretrun ā ar Eiropas Savien ības 
Pamatties ību hartas noteikumiem, jo Harta uzliek pien ākumu dal ībvalstīm ievērot tajā 
iekļautās tiesības tikai tad, kad t ās īsteno Savien ības tiesības, taču tiesu nol ēmumu izpilde 
civillietās pašlaik nav noteikta ES instrumentos. 
d) Ieinteres ēto personu viedok ļi. Nav izteikti piepras ījumi saglab āt tikai esošo situ āciju. 
5.2. B risinājums:  Eiropas kontu ap ķīlāšanas rīkojums 
a) Efektivit āte politikas m ērķu sasniegšanai. Ar B risin ājumu ir iesp ējams sasniegt 
vispārējo politikas m ērķi – atvieglot pilso ņiem un uz ņēmumiem par ādu piedzi ņu pārrobežu 
situācijās, padarot vienk āršāku apķīlāšanas rīkojuma ieg ūšanu, kas nodrošina p ārrobežu 
parādu piedzi ņu. Tas būtiskā apjomā ļauj sasniegt konkrētos politikas m ērķus. Tas ļaus 
kreditoram izmantot efekt īvu un vienotu Eiropas proced ūru, uz kuru attieksies vieni un tie 
paši nosac ījumi visās ES dalībvalstīs – piemēram, bez iepriekš ējas parādnieka uzklaus īšanas, 
tādējādi saglab ājot pasākuma pārsteiguma efektu, ieg ūt informāciju par par ādnieka kontu 
atrašanās vietu, bez nepieciešam ības maks āt par priv ātu parādu piedzi ņas pakalpojumu 
sniedzēju vai priv ātdetektīvu aģentūru pakalpojumiem. Tas samazin ās izdevumus juristu 
apmaksai un tulkošanas izdevumus. Banku un tiesu izpild ītāju izmaksas tiks padar ītas 
pārredzamākas, uzliekot pien ākumu dal ībvalstīm noteikt vienotu samaksu par attiec īgo banku 
pakalpojumu izmantošanu. Tas ļaus kreditoram ātrāk iegūt apķīlāšanas rīkojumu un pan ākt tā 
izpildi, ieviešot termi ņus atseviš ķiem proced ūras būtiskajiem posmiem. 
b) Ekonomisk ā ietekme.  B risinājumam būtu pozitīva ekonomisk ā ietekme, un tas pal īdzētu 
samazināt kopējo “slikto” par ādu summu, kas pašlaik ir 55 miljardi euro. Tas ļautu 
uzņēmumiem papildus  nodrošin āt slikto par ādu piedziņu apmērā starp 373 miljoniem 
euro un 600 miljoniem  euro gad ā, tādējādi laika gait ā palielinot visp ārējo slikto par ādu 
apjomu, kam piem ēroti apķīlāšanas rīkojumi  no summas, kas ir robež ās starp 
679 miljoniem un 1,2 miljardiem euro, līdz summai, kas ir robež ās starp 1,12 miljardiem 
euro un 2 miljardiem euro gad ā. Tiek lēsts, ka uzņēmumiem, kas pašlaik veic p ārrobežu 
tirdzniecību, tas katru gadu  ļautu ietaupīt no 81,9 miljoniem l īdz 149 miljoniem euro3. 
B risinājums jo īpaši palīdzētu MVU , un ir ticams, ka tas iedrošin ātu vairāk uzņēmumu un 
                                                 
1 Starp ība starp 11,6 % uz ņēmumiem, kas piesak ās bankas kontu ap ķīlāšanai pārrobežu liet ās, un 19,2 %, 
kas piesak ās bankas kontu ap ķīlāšanai lietās, kas notiek tikai vienas valsts ietvaros.  
2 Nov ērtējums, kas veikts, balstoties uz atlas ītām banku iest ādēm, bija 1,12 miljardi euro – 678 miljoni 
euro, kas veido 440 miljonus euro, un otrais nov ērtējums bija 2 miljardi – 1,2 miljardi, kas veido 
800 miljonus euro. 
3 Izdarot pie ņēmumu, ka uz ņēmumi var ietaup īt vidēji 10 stundas juridisko pakalpojumu apmaksai 
pārrobežu liet ās, kas vid ēji ES ir 2410 euro liet ā. Šo summu reizina ar l ēsto pārrobežu ap ķīlāšanas 
rīkojumu skaitu gad ā, kas ir starp 34 000 un 61 828.  
 
LV 6   LV patērētāju pilnībā izmantot vienot ā tirgus sniegt ās iespējas. Ļoti iespējams, ka efekt īvu 
sankciju pieejam ība nemaks āšanas gad ījumā (papildus pras ības summas palielin ājumam, kas 
jau noteikts Kav ēto maksājumu direkt īvā) uzlabos par ādnieku maks ājumu paradumus. 
Apķīlāšanas rīkojumu skaita pieaugumam var b ūt negatīva ekonomisk ā ietekme uz bankām 
valstīs, kurās tām pašlaik nav ļauts piepras īt samaksu par pas ākuma piem ērošanu. 
c) Sociālā ietekme. Ir sagaid āms, ka B risin ājums kop ā ar Uztur ēšanas saist ību regulas 
īstenošanu, ļaus uztur ēšanas līdzekļu kreditoriem atg ūt būtisku pras ījumu da ļu no 
ļaunprātīgiem parādniekiem.  
d) Ietekme uz dal ībvalstīm. Īstenošanas izmaksas ir b ūtiski zem ākas, salīdzinot ar 
alternatīvo risinājumu saska ņot valstu ties ības. Izmaks ām, kas saist ītas ar tiesnešu un tiesu 
izpildītāju inform ēšanu, būtu jābūt nelielām un vienreiz ējām. Dalībvalstīs, kuru tiesu iest āžu 
sistēma pašlaik ir sal īdzinoši lēna, īstenošanas izmaksas var b ūt lielākas, lai nodrošin ātu 
procesuālo termiņu ievērošanu. B risin ājumā tiks ievērotas dalībvalstu juridisk ās tradīcijas. 
e) Pamatties ības. B risinājums veicin ās kreditora ties ības uz efekt īvu parādu piedzi ņu. 
Vienlaikus jaun ā procedūra nodrošin ātu, ka par ādnieka ties ības tiek aizsarg ātas, pilnībā 
ievērojot Pamatties ību hartas noteikumus, jo īpaši sniedzot ātrus un pien ācīgus tiesību 
aizsardzības līdzekļus pret ap ķīlāšanas rīkojumu un nodrošinot, ka attiec ībā uz summ ām, kas 
nepieciešamas iztikas nodrošin āšanai, izpilde netiks veikta. Instrumentam b ūtu jānodrošina, 
ka parādnieka personiskie dati tiek apstr ādāti taisnīgi un likum īgi, datu apstr āde tiek veikta 
tikai, lai īstenotu m ērķi apķīlāt prasījuma summu, par ādnieka dati netiek uzglab āti ilgāk nekā 
nepieciešams un par ādniekam ir ties ības vērsties pret savu datu apstr ādi. 
f) Ieinteres ēto personu viedok ļi. Liels ieinteres ēto personu vair ākums un Eiropas Parlaments 
aicina izstr ādāt īpašu Eiropas instrumentu p ārrobežu par ādu piedziņai. 
5.3. C risinājums:  valsts ties ību saskaņošana attiec ībā uz banku kontu ap ķīlāšanu 
a) Sasniedzamie m ērķi. Arī šis risin ājums ļautu daļēji sasniegt politikas m ērķus, kas 
izklāstīti iepriekš, lai gan ne tik piln īgi, cik B risin ājums. Tom ēr C risinājums neļautu paral ēli 
pastāvēt valstu proced ūrām un saska ņotai “Eiropas” proced ūrai. 
b) Ekonomisk ā ietekme. C risinājuma ekonomisk ā ietekme nedaudz atš ķirtos no 
B risinājuma ekonomisk ās ietekmes. Lai gan tas saska ņotu apķīlāšanas rīkojumu izdošanas 
nosacījumus, piem ēram, nodrošinot, ka vis ā Savienībā apķīlāšanas rīkojumus var ieg ūt pie 
vienādiem nosac ījumiem, tom ēr atšķirības starp proced ūrām turpin ātu pastāvēt, ja 
saskaņošanas instruments (piem ēram, direkt īva) nerisin ātu visus detaliz ētos dalībvalstu 
procesuālo tiesību aspektus. T ādējādi C risin ājums neļautu sasniegt to pašu saska ņotības 
līmeni kā atsevišķa Eiropas proced ūra, ko izveido ar regulu. Ļoti iespējams, ka atlikuš ās 
atšķirības starp dal ībvalstu procesu ālajām un izpildes ties ībām turpinās pastāvēt, padarot 
nepieciešamu jurista iesaist īšanu, kuram ir ties ības praktiz ēt dalībvalstī, kurā apķīlāšanas 
rīkojums tiek ieg ūts un/vai izpild īts. Tas ne ļautu C risin ājumā sasniegt t ādu pašu izmaksu 
samazinājumu kā B risinājumā. Tāpēc ļoti iespējams, ka C risin ājums sniegtu maz āku 
ekonomisko labumu MVU , kuriem parasti nav iekš ējas juridisk ās nodaļas un kuri ir j ūtīgāki 
pret juridisk ām izmaks ām nekā lieli uzņēmumi. 
c) Dalībvalstis. C risinājumā dalībvalstīm būtu pienākums īstenot ar direkt īvu saskaņotos 
noteikumus sav ās valsts ties ībās. Tāpēc C risinājuma īstenošana b ūtu dārgāka un tā vairāk 
ietekmētu valstu juridisk ās tradīcijas.  
 
LV 7   LV d) Pamatties ības. C risinājums pozit īvi ietekm ētu kreditora ties ības uz par ādu efektīvu 
piedziņu. Tāpat būtu nepieciešams iev ērot Hartas noteikumus attiec ībā uz atbild ētāja 
aizsardzību. 
6. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Atšifrējums : ++ = ļoti pozitīva ietekme; 0 = ietekmes nav vai t ā ir neitrāla; - - = ļoti negatīva 
ietekme. 
Politikas risin ājumi Efektivit āte 
mērķa 
sasniegšan ā Ekonomisk ā 
ietekme Ietekme uz 
dalībvalstīm Pamatties ības
A risinājums: Pašreiz ējās 
situācijas saglab āšana pēc 
Briseles I regulas 
pārskatīšanas  0 0 0 0 
B risinājums: Eiropas kontu 
apķīlāšanas rīkojums  ++ ++ 1) īstenošanas 
izmaksas -  
2) juridisk ās 
tradīcijas 0  + 
C risinājums: Valstu ties ību 
saskaņošana attiec ībā uz 
apķīlāšanas rīkojumiem + + 1) īstenošanas 
izmaksas - -  
2) juridisk ās 
tradīcijas - -  + 
Noslēgumā var secin āt, ka A risin ājums  nespēj pietiekami efekt īvi sasniegt noteikto politikas 
mērķi, jo saglab ātos pašreiz ējais šķērslis, ko veido atš ķirīgie kritēriji banku kontu ap ķīlāšanas 
rīkojumu sa ņemšanai un atš ķirīgas sekas, kas tiem ir valstu ties ībās. C risinājums  nenodrošina 
tās pašas ekonomikas un soci ālās priekšroc ības kā B risinājums, un tas p ārlieku iejauktos 
valstu ties ību sistēmās. B risinājums sniedz visaptveroš āko risinājumu, tāpēc B risinājums  ir 
vēlamais risin ājums. 
B risinājuma apakšrisin ājumi  ir šādi. Pirmk ārt, Eiropas proced ūra parasti ļaus kreditoriem 
iegūt apķīlāšanas rīkojumu bez iepriekš ējas parādnieka uzklaus īšanas ( ex parte ), tādējādi 
nodrošinot pas ākuma pārsteiguma efektu. Otrk ārt, tiesai, kurai ir jurisdikcija liet ā pēc būtības, 
būtu jābūt arī kompetentai izdot ap ķīlāšanas rīkojumus. B ūs nepieciešams noteikt, vai citas 
tiesas, t.i., tiesas par ādnieka domicil ā, ir kompetentas izskat īt parādnieka iebildumus pret 
rīkojumu. Trešk ārt, noteikumi ļautu kreditoram ieg ūt informāciju par vi ņa parādnieka konta 
atrašanās vietu: vai nu tiesas izdots pazi ņošanas rīkojums uzliktu pien ākumu vis ām bankām, 
kas atrodas noteikt ā dalībvalstī, pārbaudīt, vai parādniekam taj ās ir bankas konts, vai ar ī tiesa 
vai izpildes iest ādes iegūtu tiešu piek ļuvi esošiem publiskiem re ģistriem, kuros atrodas 
nepieciešam ā informācija. Visbeidzot attiec ībā uz termi ņiem: vai nu Eiropas proced ūras 
piemērošana būtu jāveic laikposm ā, kas nav ilg āks par to, kur ā tiek piem ēroti valsts pas ākumi, 
vai arī tai varētu noteikt konkr ētus termiņus, piemēram, rīkojuma izdošanai, t ā izsniegšanai 
bankai un par ādniekam, vai l ēmuma pie ņemšanai par par ādnieka ierosin ātu rīkojuma 
pārskatīšanu.