KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums PADOMES REGULA par kopuzņēmumu “Kurināmā elementi un ūdeņradis 2” /* SWD/2013/0261 final */





KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums PADOMES REGULA par kopuzņēmumu “Kurināmā elementi un ūdeņradis 2” 1. Ietekmes novērtējuma mērķis, procedūras un galvenie secinājumi 1. Šā dokumenta mērķis ir aplūkot dažādus politikas risinājumus, kā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros īstenot pētniecības un inovācijas programmu kurināmā elementu un ūdeņraža (FCH) jomā, ņemot vērā to, ka tuvojas kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (kopuzņēmuma FCH) pastāvēšanas beigas un ir jāpieņem lēmumi, kā rīkoties turpmāk. Ir apsvērti šādi politikas risinājumi: · 1. risinājums: FCH publiskā un privātā sektora partnerības turpināšana pašreizējā veidā (kopuzņēmums) pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros. Tas ir pamatscenārijs, attiecībā pret kuru novērtēti visi pārējie risinājumi; · 2. risinājums: sadarbīgas pētniecības projektu izmantošana ES pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, tādējādi nepagarinot pašreizējā kopuzņēmuma FCH darbības laiku; · 3. risinājums: pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošana FCH tehnoloģiju jomā, izmantojot līgumisku publiskā un privātā sektora partnerību; · 4. risinājums: FCH publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana, izmantojot modernizētu kopuzņēmumu, kas pielāgots pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”. 2. Analīzē tika pieņemts, ka kopējais ES ieguldījums visos risinājumos ir vienāds. 3. Salīdzinot dažādos politikas risinājumus, secināts, ka 4. risinājums ir visefektīvākais veids, kā novērst problēmu cēloņus un sasniegt izvirzītos mērķus. Šo novērtējumu apstiprina apspriedēs ar ieinteresētajām personām panāktie rezultāti un sabiedriskās apspriešanas rezultāti. 4. Sagatavojot šo ietekmes novērtējumu, Komisija ir apspriedusies ar nozares un pētniecības aprindām, dalībvalstīm un plašu sabiedrību. Šī apspriešanās notika, organizējot sanāksmes, aptaujas un apspriedes. Tika veikts ieinteresēto personu pētījums par investīciju, nodarbinātības un apgrozījuma tendencēm kurināmā elementu un ūdeņraža nozarē. Turklāt 2012. gada jūlijā notika sabiedriskā apspriešana ar mērķi apkopot citu ieinteresēto personu un plašākas sabiedrības viedokļus. 2. Problēmas izklāsts un konteksts 5. Eiropas Savienība 2009. gadā pieņēma tiesību aktu kopumu (zināms kā “Klimata un enerģētikas tiesību aktu kopums”), kurā noteikta virkne galveno mērķu enerģētikas jomā 2020. gadam, kā arī saistošas dalībvalstu apņemšanās, proti, samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 20 %, šo samazinājumu palielinot līdz 30 %, ja ir atbilstoši apstākļi; palielināt atjaunojamās enerģijas īpatsvaru līdz 20 %; un palielināt energoefektivitāti par 20 %. Šī enerģētikas politika ir svarīgākais ieguldījums, lai sasniegtu mērķi, kas izvirzīts stratēģijā “Eiropa 2020” – stratēģijā gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei. 6. Enerģētikas ceļvedī 2050. gadam, kuru Komisija pieņēma 2011. gada 15. decembrī, ir izskatīti virzieni, kā līdz 2050. gadam sasniegt drošu, konkurētspējīgu un dekarbonizētu energosistēmu. Ceļvedī ir uzsvērts, cik svarīga būs pāreja uz atjaunojamajiem energoresursiem, elektroenerģijas pārvaldīšana jaunos veidos un virzība uz alternatīvu degvielu, tostarp ūdeņraža, izmantošanu. 7. Komisija 2013. gada 23. janvārī pieņēma paziņojumu “Nepiesārņojoša enerģija transportam — Eiropas alternatīvo degvielu stratēģija”, kam pievienoja tiesību akta priekšlikumu, kurā noteikti saistoši mērķi, lai izstrādātu minimālo alternatīvo degvielu infrastruktūru, īpaši uzsverot kopīgus standartus. Ūdeņradis ir viens no tiesību aktu kopumā ietvertajiem alternatīvo degvielu veidiem. 8. Ūdeņradis kā nepiesārņojošs enerģijas nesējs un kurināmā elementi kā efektīvi enerģijas pārveidotāji ir tehnoloģijas, kas piedāvā virzību uz tīrām sistēmām, kuras samazina emisijas, uzlabo energoapgādes drošību un stimulē ekonomiku. To potenciālie lietojumi ietver vairākas stratēģiskas nozares, piemēram, elektroenerģijas ražošana un virszemes transports, un ilgtermiņā sagaidāms, ka tie veicinās ES mērķu sasniegšanu enerģētikas un klimata jomā. 9. ES līmenī Eiropas Komisija ir atbalstījusi pētniecību un izstrādi kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju jomā kopš pirmajām ES pamatprogrammām, laika gaitā paaugstinot finansējuma apjomu (piemēram, EUR 145 miljoni 5. pamatprogrammā un EUR 315 miljoni 6. pamatprogrammā). 10. Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 521/2008 2008. gadā tika izveidots kopuzņēmums “Kurināmā elementi un ūdeņradis” uz laikposmu līdz 2017. gada 31. decembrim, un to izveidoja kā publiskā un privātā sektora partnerību ar 50/50 līdzfinansējumu starp diviem dibinātājiem, proti, Eiropas Komisiju un FCH nozares grupu. Drīz pēc kopuzņēmuma FCH izveides par kopuzņēmuma biedru kļuva arī pētniecības grupa. ES maksimālais ieguldījums kopuzņēmumā FCH ir EUR 470 miljoni. 11. Komisijas priekšlikumā par pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” ir paredzēti pasākumi, kas atbalsta FCH tehnoloģijas saskaņā ar daļas “Sabiedrības problēmu risināšana” tematiem “Droša, tīra un efektīva enerģija” un “Vieds, videi nekaitīgs un integrēts transports”. 12. Lai gan FCH nozare ir maza, tā ir stratēģiski svarīga sava potenciālā domino efekta dēļ, piemēram, uz Eiropas automobiļu rūpniecību. Tiek lēsts, ka līdz 2040.–2050. gadam 10–15 % no visiem ES ražotajiem automobiļiem darbosies ar kurināmā elementiem. Ja Eiropa nekļūs par FCH tehnoloģiju konkurētspējīgu nodrošinātāju, tiks zaudēts būtisks skaits darbvietu Eiropas automobiļu rūpniecībā. 13. Ir jāatrisina vairākas ar tehnoloģijām un izmaksām saistītas problēmas. Neraugoties uz pēdējo gadu progresu, saistībā ar lielāko daļu lietojumu joprojām nav sasniegts veiktspējas, uzticamības un izmaksu līmenis, kas vajadzīgs plašai ieviešanai, un līdz 2020. gadam būs vajadzīgi stabili centieni pētniecības un izstrādes jomā, lai šie risinājumi spētu konkurēt ar tirgū pārstāvētajām tehnoloģijām. 14. Pamatā esošie problēmu cēloņi ir tirgus nepilnības, ar kurām saskaras pionieruzņēmumi, pieejamā finansējuma neoptimāla piesaistīšana, sadrumstalotība un kritiskās masas trūkums. · Tirgus nepilnības. Kurināmā elementu plašu ieviešanu un komercializēšanu galvenokārt kavē 1) kurināmā elementu augstās izmaksas un 2) ūdeņraža piegādes infrastruktūras trūkums. Šis apburtais loks neļauj dalībniekiem spert pirmo soli. Turklāt šo tehnoloģiju nodrošinātos ieguvumus sabiedrībai un videi nevar “internalizēt” un izteikt naudas izteiksmē īstermiņā. Šīs problēmas nebūs iespējams atrisināt tikai ar tirgus spēkiem vai tikai ar izkliedētām publiskā un privātā sektora iniciatīvām. · Nepieciešamība optimāli piesaistīt pieejamo finansējumu. Nozares pētniecības programma FCH tehnoloģiju izstrādei 2014.–2020. gadā mēroga un darbības jomas ziņā pārsniedz atsevišķu uzņēmumu vai dalībvalstu kapacitāti gan attiecībā uz vajadzīgo finansiālo ieguldījumu, gan pētniecības spēju. · Sadrumstalotība un kritiskās masas trūkums. Nozare ir izkliedēta starp dažādām valstīm, darbības jomām (enerģētika, transports) un dažādiem dalībniekiem. Tas neļauj apmainīties ar zināšanām un pieredzi un neļauj tās apkopot. Ir vajadzīga FCH ieinteresēto personu dažādu darbību koordinācija ES līmenī. 15. Pašreizējais kopuzņēmums FCH ir izveidojis būtisku projektu portfeli, kam ir stratēģiska nozīme. Ir panākta dažu agrīnu lietojumu, piemēram, autokrāvēju un nelielu rezerves barošanas bloku, ieviešana tirgū. Ievērojams progress panākts gan attiecībā uz enerģētikas, gan transporta lietojumiem. Tas ir arī mudinājis nozari, dalībvalstis un pētniecības aprindas ieguldīt vairāk savu resursu. Nozares un MVU dalība ir stabila un būtiski lielāka nekā 7. pamatprogrammā. 16. Starpposma novērtējumā, ko ar neatkarīgu ekspertu palīdzību pabeidza 2011. gadā, tika secināts, ka kopuzņēmuma pieeja parasti sekmīgi uzlabo publiskā un privātā sektora darbības tehnoloģiju izstrādes un demonstrējumu jomā, kā arī nodrošina stabilitāti pētniecības un izstrādes aprindām. Kopuzņēmuma FCH vispārējie tehniskie mērķi tika atzīti par vērienīgiem un konkurētspējīgiem. 3. Mērķi 17. Kopuzņēmuma FCH 2 vispārējais mērķis 2014.–2024. gada laikposmam ir izveidot spēcīgu, ilgtspējīgu un pasaules mērogā konkurētspējīgu kurināmā elementu un ūdeņraža nozari Savienībā. Tas ļaus sekmēt ES rīcībpolitikas ilgtspējīgas enerģētikas un transporta, klimata pārmaiņu, vides un rūpnieciskās konkurētspējas jomā, kā noteikts izaugsmes stratēģijā “Eiropa 2020”, un palīdzēs sasniegt ES visaptverošo mērķi attiecībā uz gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. 18. Tāpēc iepriekš minētais vispārējais mērķis ir iestrādāts šādos darbības mērķos, kas jāsasniedz līdz 2020. gadam. Konkrētie mērķi · Samazināt transporta nozarē izmantojamo kurināmā elementu sistēmu ražošanas izmaksas, vienlaikus palielinot to darbmūžu līdz līmenim, kas spēj konkurēt ar tradicionālajām tehnoloģijām. · Palielināt elektroenerģijas ražošanā izmantoto dažādo kurināmā elementu elektrisko efektivitāti un izturīgumu, vienlaikus samazinot izmaksas līdz līmenim, kas spēj konkurēt ar tradicionālajām tehnoloģijām. · Palielināt ūdeņraža ieguves energoefektivitāti ūdens elektrolīzes procesā, vienlaikus samazinot kapitāla izmaksas, lai ūdeņraža un kurināmā elementu sistēmas kombinācija spētu konkurēt ar tirgū pieejamajām alternatīvām. · Plašā mērogā demonstrēt ūdeņraža izmantošanas lietderību, lai sekmētu atjaunojamo energoresursu integrēšanu energosistēmās, tostarp izmantojot to kā konkurētspējīgu līdzekli no atjaunojamiem energoresursiem ražotas elektroenerģijas uzkrāšanai. Darbības mērķi · Optimāli piesaistīt tādu privātā un publiskā sektora (tostarp dalībvalstu) ieguldījumu FCH tehnoloģiju pētniecībā, izstrādē un inovācijā, kas būtu vismaz divreiz lielāks par ES ieguldījumu. · Saglabāt un, ja iespējams, palielināt MVU dalību pasākumos pašreizējā 25 % līmenī vai virs tā. · Dalībvalstīs un reģionos, jo īpaši tajos, kas saņem ES struktūrfondu atbalstu, atraisīt izcilības un inovācijas potenciālu FCH tehnoloģiju jomā, šajās dalībvalstīs īstenojot FCH demonstrējumu projektus. · Nodrošināt FCH programmas efektīvu īstenošanu, jo īpaši būtiski saīsinot laiku līdz dotācijas piešķiršanai un laiku līdz maksājuma veikšanai. 4. Aplūkotie politikas risinājumi 19. Šajā ietekmes novērtējumā ir apspriesti četri politikas risinājumi, kā organizēt pētniecību un inovācijas kurināmā elementu un ūdeņraža jomā nākamajā plānošanas periodā no 2014. līdz 2020. gadam. Tiek atmests risinājums, kas neparedz nekādu ES rīcību un paredz pārtraukt publiskā sektora pētniecības finansējumu Eiropas līmenī; pētniecība kurināmā elementu un ūdeņraža jomā ir ietverta pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” saistībā ar centieniem izstrādāt svarīgas tehnoloģijas ilgtspējīgām energosistēmām un transporta sistēmām. Četri iespējamie politikas risinājumi ir šādi. · 1. risinājums: pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” tiek saglabāta kurināmā elementu un ūdeņraža publiskā un privātā sektora partnerība pašreizējā veidā (kopuzņēmums) (ierastās darbības scenārijs). Ierastās darbības scenārijs nozīmē, ka saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” turpinās to kopuzņēmumu darbība, kas izveidoti saskaņā ar 7. pamatprogrammu, t. i., tiek saglabāts to pašreizējais mērķu tvērums un pašreizējā īstenošanas procedūra (pārvaldība, finanšu noteikumi, finansēšanas noteikumi utt.). · 2. risinājums: saskaņā ar ES pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”tiek izmantoti sadarbīgas pētniecības projekti, tādējādi neturpinot pašreizējo kopuzņēmumu FCH. Pētniecību un izstrādi īstenotu, izmantojot ES pamatprogrammas standarta finansēšanas shēmas un – neatkarīgi –valstu un reģionālās programmas. Atkal tiktu ieviesta komiteju procedūra. ES publiskā sektora atbalsts būtu atkarīgs no gada vai divgadu budžetiem un darba programmām un nebūtu garantēts. Nozares un pētniecības dalībnieki vairs nevadītu programmu prioritāšu un grafiku noteikšanu. · 3. risinājums: pamatprogramma “Apvārsnis 2020” attiecībā uz kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģijām tiek īstenota, izmantojot līgumisku publiskā un privātā sektora partnerību. Līgumiskas publiskā un privātā sektora partnerības ietvaros Komisijas dienesti vai izpildaģentūra pārvaldītu projektus saskaņā ar secīgām darba programmām. Tiktu parakstīta līgumiska vienošanās par publiskā un privātā sektora partnerību starp Eiropas Komisiju un attiecīgajām ieinteresētajām personām. Nozares un pētniecības ieinteresētajām personām lūgtu sniegt oficiālas konsultācijas par programmas darbības jomu un mērķiem, bet lēmums netiktu pieņemts kopīgi. Nevarētu garantēt pastāvīgu, stabila līmeņa ES publiskā sektora atbalstu FCH tehnoloģijām, jo budžets būtu atkarīgs no divgadu lēmuma, pat ja tiktu norādīts vispārējais budžets 2014.–2020. gadam. · 4. risinājums: publiskā un privātā sektora partnerība kurināmā elementu un ūdeņraža jomā tiek īstenota, izmantojot modernizētu kopuzņēmumu, kas pielāgots pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”. “Modernizēts kopuzņēmums” ļaus pārorientēt kopuzņēmuma FCH mērķus un pasākumus, strukturējot programmu ap diviem galvenajiem inovācijas pīlāriem, kas attiecīgi veltīti energosistēmām un transporta sistēmām, un vienu transversālu pētniecības pasākumu kopu. Tas ļautu likt lielāku uzsvaru uz enerģijas lietojumiem, jo īpaši uz ūdeņraža kā atjaunojamās elektroenerģijas uzkrāšanas līdzekļa izmantošanu, ūdeņraža infrastruktūru un dažādām darbībām, lai atbalstītu ieviešanu tirgū. Tas arī ļautu lielāku vērību pievērst plaša mēroga demonstrējumiem. “Modernizētā kopuzņēmuma” pamatā ir iepriekšējā pieredze un gūtās mācības, un tas turpina uzlabot šā instrumenta struktūru un piemērotību jaunajām problēmām saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, vienkāršojot pārvaldību, finanšu procedūras un dalības noteikumus. Tas arī ļautu nostiprināt koordināciju ar dalībvalstīm un sadarbību ar reģioniem. 5. Politikas risinājumu salīdzinājums un vēlamā risinājuma noteikšana 20. Tā kā 4. politikas risinājums ir vienīgais, kas nodrošina atbalstu tirgū ieviešanas darbībām, tas ir piemērotākais, lai no nozares un citām ieinteresētajām personām piesaistītu lielāku finansējumu ieviešanas darbībām. Tas visā FCH vērtību ķēdē nodrošina stabilu kritisko masu, ietverot infrastruktūru un ūdeņraža piegādātājus, kas veicina tehnoloģiju un infrastruktūras izstrādes vienlaicīgu aptveršanu, tādējādi sekmējot apburtā loka novēršanu. 21. Risinājumi, kuru pamatā ir kopuzņēmums (1. un 4. risinājums) ir efektīvākie risinājumi problēmu cēloņu novēršanai, t. i., tirgus nepilnību mazināšanai, pieejamā finansējuma optimālai piesaistīšanai un kritiskās masas nodrošināšanai. Pirmkārt, kopīga pārvaldība starp nozari, pētniecības aprindām un EK nodrošina pētniecības un izstrādes programmas ciešu koordināciju un prioritāšu noteikšanu, kas palīdz radīt atbilstīgus produktus, lietojumus un standartus. Otrkārt, ilgtermiņa budžeta plāns un ceļvedis nodrošina stabilitāti un mudina nozari, dalībvalstis un pētniecības aprindas ieguldīt vairāku savu resursu. Aplūkojot 2014.–2020. gada plānošanas periodu, pašreizējā kopuzņēmumā iesaistītais privātais sektors paredz piesaistīt papildu ieguldījumu aptuveni EUR 4 miljardu apmērā. Treškārt, kopuzņēmuma FCH grupu biedri ir galvenie tiesību subjekti, kas darbojas šajā nozarē Eiropā. Tas veido kritisko masu, proti, galveno punktu, uz kura pamata var veidot koalīcijas un kas var paust stingru vienprātību. 22. Salīdzinot dažādos politikas risinājumus, tiek secināts, ka 4. risinājums ir efektīvākais, lai novērstu problēmu cēloņus un sasniegtu noteiktos mērķus. 4. risinājums (modernizēts kopuzņēmums) ļautu arī ņemt vērā kopuzņēmuma FCH starpposma novērtējuma ieteikumus. 23. Šo secinājumu skaidri atbalsta ieinteresētās personas. Ieinteresēto personu aptauja parāda, ka 93 % saņēmēju atbalsta kopuzņēmuma turpināšanu. Nozares grupas atbildēs modernizētais kopuzņēmums (4. risinājums) ir norādīts kā risinājums, kam ir spēcīgākā ietekme. Tas uzsvērts sabiedriskās apspriešanas rezultātos, parādot, ka vairākums respondentu atbalsta kopuzņēmuma turpināšanu modernizētā veidā, t. i., 4. risinājumu. 6. Īstenošana, budžets un pārvaldība 24. Kopuzņēmuma FCH 2 pētniecības un inovācijas programma 2014.–2020. gadam ir strukturēta ap diviem galvenajiem inovācijas pīlāriem, kas attiecīgi veltīti transporta sistēmām un energosistēmām, un vienu transversālu pētniecības pasākumu kopu. Šiem diviem inovācijas pīlāriem ir daļa, kas pārklājas (integrētas enerģijas un transporta sistēmas). Modernizētais kopuzņēmums vairāk uzsvērs enerģijas lietojumus (jo īpaši ūdeņraža izmantošanu atjaunojamās elektroenerģijas uzkrāšanai) un pasākumus ar mērķi atbalstīt ieviešanu tirgū. Turklāt tas palielinās demonstrējumu daļu. 25. Ierosinātais ES maksimālais ieguldījums kopuzņēmumā FCH 2 ir EUR 700 miljoni. Šī summa ir noteikta, lai sasniegtu konkrētos un darbības mērķus, kas aprakstīti ietekmes novērtējumā. Ierosinātais budžets pārsniedz EUR 470 miljonus, kas ir rezervēti pašreizējam kopuzņēmumam. Šis palielinājums atspoguļo to, ka modernizētajam kopuzņēmumam būs pārorientētas prioritātes, kas nozīmē arī budžeta pārorientēšanu. Kopuzņēmuma FCH 2 privātā sektora finansējums tiks piešķirts gan pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, gan bez tiem. 26. Saskaņā ar pašreizējo struktūru kopuzņēmuma FCH 2 programmu īsteno programmu birojs kopuzņēmuma FCH 2 valdes uzraudzībā. Valdi veido nozares grupas (sešas vietas), EK (trīs vietas) un pētniecības grupas (viena vieta) pārstāvji. Valde kopuzņēmuma mērķus integrē daudzgadu īstenošanas plānā un gada īstenošanas plānos. 27. Komisija ar neatkarīgu ekspertu palīdzību sagatavos gan kopuzņēmuma FCH 2 galīgo, gan starpposma novērtējumu. Kopuzņēmuma darbību uzraudzīs, izmantojot galvenos rezultātu rādītājus, kas atbilst kopuzņēmuma konkrētajiem mērķiem.