ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.10.

Tā kā sabiedrība noveco, palielinās paredzamais mūža ilgums un sarūk darbaspēks, ir rūpīgi jāapsver problēmas, ar kurām saskaras dalībvalstu sociālā nodrošinājuma un veselības aprūpes sistēmas, lai saglabātu pensiju sistēmu atbilstību un finansiālo ilgtspēju. Ir nepieciešami pasākumi, lai ar iekļaujošāku darba tirgu palīdzību paplašinātu darbaspēku. Viens no šādiem pasākumiem varētu būt to grupu aktivizēšana, kuras pašlaik ir izslēgtas no darba tirgus vai tajā maz pārstāvētas.
1.9.

ventilācijai . Regulārai dabiskajai ventilācijai ir ļoti svarīga nozīme: to ir viegli darīt, ja vien par to padomā. Iekštelpu ventilācija ēkās ir pilnīgi atšķirīga. Ja ventilācijas sistēmu nevar efektīvi dezinficēt vai ja ventilācija nav pietiekama, SARS-CoV-2 vīruss izplatās galvenokārt iekštelpās (piemēram, birojos, darbavietās, izglītības iestādēs, tirdzniecības centros utt.). Tādēļ dalībvalstīm būtu jāparedz iespēja izmantot ierīces ar augstas kvalitātes filtriem masku nēsāšanu (izņemot veselības aprūpes iestādēs). Tomēr EESK iesaka, it īpaši neaizsargātām grupām (cilvēkiem, kas pārsnieguši 60 gadu vecumu, cilvēkiem ar hroniskām slimībām, nevakcinētajiem u. c.) arī turpmāk nēsāt masku vietās, kurās ir vairāk cilvēku, slikti vēdinātās telpās, sabiedriskajā transportā utt., ievērot distanci un dezinficēt rokas , jo tas var samazināt inficēšanās risku un epidēmijas atkārtošanās iespējamību. Līdztekus citiem epidēmijas apkarošanas pasākumiem īpaša uzmanība jāpievērš. Regulāraiir ļoti svarīga nozīme: to ir viegli darīt, ja vien par to padomā. Iekštelpu ventilācija ēkās ir pilnīgi atšķirīga. Ja ventilācijas sistēmu nevar efektīvi dezinficēt vai ja ventilācija nav pietiekama, SARS-CoV-2 vīruss izplatās galvenokārt iekštelpās (piemēram, birojos, darbavietās, izglītības iestādēs, tirdzniecības centros utt.). Tādēļ dalībvalstīm būtu jāparedz iespēja izmantot ierīces ar augstas kvalitātes filtriem ( 5 ) , it īpaši iepriekš minētajās vietās. Šajā nolūkā tām ir jāpieliek papildu pūles (tehnisku jauninājumu un finanšu resursu ziņā). Tā kā pazeminās pandēmijas intensitāte, lielākā daļa dalībvalstu ir atcēlušas obligāto prasību par(izņemot veselības aprūpes iestādēs). Tomēr EESK iesaka, it īpaši neaizsargātām grupām (cilvēkiem, kas pārsnieguši 60 gadu vecumu, cilvēkiem ar hroniskām slimībām, nevakcinētajiem u. c.) arī turpmāk nēsāt masku vietās, kurās ir vairāk cilvēku, slikti vēdinātās telpās, sabiedriskajā transportā utt., ievērotun, jo tas var samazināt inficēšanās risku un epidēmijas atkārtošanās iespējamību.
4.8.

Neraugoties uz lielo uzņēmumu primāro pienācīgas rūpības pienākumu, tas netieši ietekmēs MMVU, jo uzņēmumi, uz kuriem attiecas direktīvas darbības joma, palielinās prasības piegādātājiem attiecībā uz ANO Vadošo principu īstenošanu, nefinanšu pārskatu sniegšanu un savas piegādes ķēdes pārvaldību. Lielajiem uzņēmumiem ir vieglāk ieguldīt lielu darbu nekā mazajiem uzņēmumiem, kuri vēl nav iekļauti šāda veida tiesību aktu darbības jomā. Mazajiem uzņēmumiem ir mazākas iespējas ietekmēt cilvēktiesību riskus piegādes ķēdē un daudz mazāk resursu visaptverošu riska novērtējumu veikšanai. EESK ierosina Eiropas Komisijai izveidot palīdzības dienestu, kas sniegtu viegli pieejamu informāciju par cilvēktiesību riskiem valstīs un reģionos. Ieinteresētajām personām vajadzētu būt iespējai sazināties ar šo dienestu un partnervalstīm vai reģioniem – ar to sadarboties. Šim palīdzības dienestam būtu arī jāatbalsta trešo valstu piegādātāju cilvēktiesību spēju veidošana un to ekoloģisko rādītāju uzlabošana. Papildus EESK aicina dalībvalstis sniegt palīdzību, īpaši mikrouzņēmumiem un MVU, tā, lai tā būtu praktiska, konkrēta, efektīva un ietverta strukturālā sadarbībā ar iesaistītajām pārstāvības organizācijām. EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai to uzņēmumu loks, uz kuriem ir vērsta šī direktīva, atbilstu citiem attiecīgajiem ES tiesību aktiem, kas minēti 2.1. punktā.
1.9.

Būtiska loma naida runas un naida noziegumu apkarošanā ir arī pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp sociālajiem partneriem – no vienas puses, kā sabiedrības sargiem un, no otras puses, kā uz vērtībām balstītas rīcības veicinātājiem pašiem savā darbībā. Tās būtu jāaizsargā un jāatbalsta, ņemot vērā to lomu dažādu vietu, kopienu, grupu, organizāciju un plašsaziņas līdzekļu aizsardzībā pret naidu un diskrimināciju, tostarp veicinot brīvprātīgus rīcības kodeksus un apmainoties ar labu praksi. Ir vajadzīgs lielāks finansējums, lai mobilizētu to spējas un zināšanas šajā jomā.
2.5.

Komisija arī ierosina oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (OIM), kura mērķis ir samazināt risku saistībā ar oglekļa dioksīda emisiju pārvirzi uz ES, un šajā nolūkā uzlikt tādu oglekļa cenu importam, kas atbilstu cenai, kāda tiktu maksāta, ja preces būtu ražotas ES. Šis mehānisms tiks piemērots konkrētām nozarēm, un Komisija to ir atzinusi par pilnībā atbilstošu PTO noteikumiem. Priekšlikumā paredzēts, ka oglekļa ievedkorekcijas mehānisma pakāpeniska ieviešana notiks vienlaikus ar ETS pārdales shēmas pakāpenisku izbeigšanu, jo tā jebkurā gadījumā vienmēr ir tikusi uzskatīta par pagaidu shēmu. Par Eiropas Savienībā importētajām precēm tiks maksāts nodoklis atbilstoši to “oglekļa saturam”, t. i., to ražošanā radītajām CO 2 emisijām (kopējā cena par šīm CO 2 emisijām būs tāda pati kā ES oglekļa cena). No otras puses, uz citām valstīm eksportētajām precēm netiks piemērota atlaide, kas atspoguļotu starpību starp oglekļa cenu, kas samaksāta par to ražošanu Eiropā, un oglekļa cenu galamērķa tirgū. Lai to kompensētu, Inovāciju fonds ar ieņēmumiem, kas gūti, izsolot 450 miljonus ETS kvotu 2020.–2030. gadā, palīdzēs Eiropas rūpniecībai pielāgoties dekarbonizācijas procesam. Laikposmā no 2020. līdz 2030. gadam fonds var sasniegt aptuveni 10 miljardus euro atkarībā no oglekļa cenas. Inovāciju fonds ir finansēšanas instruments, no kura lielā mērā atkarīga visu ES ekonomikas saistību izpilde saskaņā ar Parīzes nolīgumu, un tas kalpo par balstu Eiropas Komisijas stratēģiskajam klimatneitrālas Eiropas redzējumam, kas jāīsteno līdz 2050. gadam, kā atzīts arī Eiropas zaļā kursa investīciju plānā.
1.1.

Covid-19 pandēmija ir parādījusi, ka ir vajadzīga labāka Eiropas Savienības (ES) un tās dalībvalstu koordinācija, lai risinātu sabiedrības veselības krīzes gan pirms to rašanās, gan to laikā, gan pēc tām. Eiropas iedzīvotāji Eiropas Savienības, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī ir novērojuši nepilnības attiecībā uz gatavību pandēmijai un reaģēšanu uz to. Kad pandēmija izplatījās visā Eiropā, ES iestādes un struktūras nebija spējīgas pienācīgi saskaņot darbības ar dalībvalstīm un ātri un efektīvi īstenot pasākumus, lai aizsargātu cilvēku dzīvības.
3.8.

Finansiāli Mehānisms – papildus iesaistīto valstu iemaksām – saņem arī finansējumu no ES daudzgadu budžeta 2021.–2027. gadam. Konkrētāk, finansējums mehānisma īstenošanai laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam būs 1 263 000 000 EUR. Turklāt tajā pašā laikposmā mehānisma īstenošanai tiks piešķirti arī ārējie piešķirtie ieņēmumi no Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta līdz 2 056 480 000 EUR apmērā.
Dalībvalstīm būtu jāizstrādā valsts stratēģijas augstas kvalitātes kūdrāju saglabāšanai un atjaunošanai, jo tie dod plašas iespējas saglabāt un palielināt oglekļa uzkrājumu organiskajās augsnēs un nodrošināt biodaudzveidības atjaunošanu. Tāpēc EESK ierosina noteikt, ka viens no svarīgākajiem mērķiem ir atjaunot augstas kvalitātes kūdrājus (izmantojot paludikultūru ( 5 ) ) un mitrājus, un uzskata, ka mitrāju radītās emisijas būtu jāsāk uzskaitīt pēc iespējas drīzāk, nevis tikai no 2026. gada, kā to ierosinājusi Eiropas Komisija.
2.8.

Covid-19 krīze ir smagi kaitējusi publiskajām finansēm. Eurozonas dalībvalstīm pēc epidēmijas būs lielas problēmas publisko finanšu konsolidēšanā. Deficīts, kas reģistrēts 2020. gadā, bija 7,2 % no IKP, un budžeta pārpalikumu nav panākusi neviena valsts. 2021. gadā paredzams neliels deficīta samazinājums – līdz 7,1 % no IKP. Nozīmīgāku samazinājumu varam gaidīt 2022. gadā, un tas turpināsies 2023. gadā, kad tiek prognozēts, ka deficīts samazināsies līdz aptuveni 2,5 %, un pat šāds deficīts ir ievērojami lielāks par to, kas reģistrēts pirms Covid-19 uzliesmojuma (0,6 % no IKP 2019. gadā).
3.4.

Tāpēc ar regulas priekšlikumu tiek izveidota jauna kontroles sistēma, kas vienlaicīgi ir gan ex ante (lielu koncentrāciju un publiskā iepirkuma procedūru gadījumā), gan ex post papildus pašreizējai sistēmai uzņēmumu koncentrācijas kontrolei Eiropas Savienībā un ir veidota pēc tās parauga, bet atšķiras no tās (3. nodaļa). Arī šajā gadījumā darījumi, par kuriem jāziņo, ietver apvienošanos, kontroles iegūšanu un pilnfunkciju kopuzņēmumus, lai gan finanšu sliekšņi atšķiras no Apvienošanās regulā noteiktajiem.
3.6.3.

Turklāt dažos no šiem reģioniem ir vieni no zemākajiem IKP rādītājiem Eiropā, tāpēc tie ir jāaizsargā un jāatbalsta. Tādēļ EESK ierosina saglabāt ES tālāko reģionu (Gvadelupas, Francijas Gviānas, Martinikas, Majotas, Reinjonas salas, Senmartēnas, Azoru salu, Madeiras un Kanāriju salu) īpašo statusu un atbrīvot šādus reģionus no ETS saskaņā ar LESD 349. pantu, kas pieļauj atkāpes no ES tiesību aktu piemērošanas šajos reģionos.
4.5.

EESK atzinīgi vērtē to, ka 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā ir aizliegta “iedzīvotāju vērtēšana” . EESK iesaka iedzīvotāju vērtēšanas aizliegumu attiecināt arī uz privātām organizācijām un daļēji publiskām iestādēm, nevis tikai publiskām iestādēm. Eiropas Savienībā nedrīkst notikt tās iedzīvotāju uzticamības vērtēšana, ņemot vērā viņu sociālo uzvedību vai personību raksturojošas iezīmes, neatkarīgi no tā, kas izvērtēšanu veic. Pretējā gadījumā ES radītu iespēju atļaut iedzīvotāju vērtēšanu vairākās jomās, piemēram, darbavietā. Nosacījumi, kas minēti i) un ii) apakšpunktā, būtu jāprecizē, lai skaidri nošķirtu to, ko uzskata par iedzīvotāju vērtēšanu, un to, ko var uzskatīt par pieņemamu novērtēšanas veidu konkrētam mērķim, t. i., jānosaka brīdis, kad novērtējumā izmantoto informāciju vairs nevar uzskatīt par būtisku vai pamatoti saistītu ar novērtējuma mērķi.
1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) labi apzinās, ka pandēmija vēl nav beigusies, tās ekonomiskā ietekme turpināsies vēl vairākus gadus un tās pārvarēšanai būs vajadzīgs īpašs, jauns ārkārtas ekonomikas politikas pasākumu kopums. EESK atzinīgi vērtē jaunāko Eiropas Komisijas prognozi, kurā norādīts, ka no 2021. gada ES un eurozonas ekonomikas izaugsme atkal strauji paātrināsies (provizoriskie dati to apstiprina), galvenokārt pateicoties ieguldījumu atsākšanai, ko spēcīgi atbalsta NextGenerationEU ( NGEU ) un it īpaši Atveseļošanas un noturības mehānisma izmantošana.
3.8.

Līdzšinējā tiesībaizsardzības prakse un pieredze rāda, ka ir palielinājies risks, ka kriptovalūtas var tikt izmantotas noziedzīgām darbībām, tostarp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai un krāpšanai – it īpaši, izmantojot IKT tīklus to naudas summu apmaksai, kas izspiestas ar izspiedējprogrammatūras palīdzību. Vienlīdz nopietns un prognozējams apdraudējums ir iespēja, ka noziedznieki izmanto kriptovalūtas, lai novērstu risku, ka tiesībaizsardzības iestādes varētu atsavināt nelikumīgā ceļā iegūtos mantiskos labumus. EESK iesaka veikt turpmākus pasākumus, lai izstrādātu regulējumu to finanšu darījumu uzraudzībai un kontrolei, kas izmanto šāda veida instrumentus.
4.11.

Kā minēts, šie priekšlikumi ir solis pareizajā virzienā, jo tie paplašina Eiropola lomu reaģēšanā uz mainīgām situācijām, tomēr Eiropola darbs joprojām ļoti lielā mērā būs atkarīgs no dalībvalstu darbībām un rīcības un no valstu tiesībaizsardzības aģentūru vāktajiem datiem. EESK tāpēc uzskata, ka būtu ļoti vēlams veikt neatkarīgu izvērtēšanu par to, cik efektīvi Eiropols pilda savus uzdevumus un kā tas darbojas (kas lielā mērā ir atkarīgs arī no valstu tiesībaizsardzības aģentūru efektivitātes). Šo izvērtēšanu varētu veikt neliela pensionētu tiesu iestāžu un policijas spēku locekļu grupa, un tai būtu arī jāanalizē, kā valstu tiesībaizsardzības prakse un datu vākšana ietekmē Eiropola veikto analīzi un sagatavotos novērtējumus un kā tas ietekmē valstu tiesībaizsardzības darbību. Šajā izvērtēšanā būtu jāņem vērā arī pilsoniskās sabiedrības, sociālo partneru un pamatoti ieinteresēto personu uzskati, jo īpaši to grupu un indivīdu viedoklis, kuru dzīvi var lieki un nepamatoti ietekmēt tiesībaizsardzības darbības.
2.6.

Muitas nodokļi veido ievērojamu daļu no ES budžeta, radot aptuveni 14 % no kopējiem ieņēmumiem. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF ) ziņoja, ka krāpšana muitas jomā ir plaši izplatīta, un ieteica par 2017.–2019. gada periodu muitas nodokļos atgūt vairāk nekā 2,7 miljardus EUR. No trešām valstīm importētu viltotu preču vērtība gadā tiek lēsta 121 miljarda EUR apmērā, savukārt intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumi rada pārdošanas ieņēmumus vairāk nekā 83 miljardu EUR apmērā un to rezultātā tiek zaudēti nodokļu ieņēmumi 15 miljardu EUR apmērā.
Sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, piemēram, patērētāju organizācijas, NVO u. c., būtu jāiesaista kā aktīvi partneri Eiropas pētniecības un inovācijas procesos un projektos, it īpaši tad, ja pētniecība ietekmē cilvēkus vai intereses, ko sociālie partneri un minētās organizācijas pārstāv. Šo partneru iesaistīšana agrīnā posmā vairos ieinteresētību, izpratni, līdzatbildību un atbalstu inovācijai un atbalstīs taisnīgas pārkārtošanās procesus, kas ir vajadzīgi, it īpaši radikāliem jauninājumiem. Tas arī palīdzēs pētniekiem izprast viņu radīto jauninājumu ietekmi uz sabiedrību kopumā un jau procesa sākumposmā novērst iespējamo negatīvo ietekmi. Tāpēc EESK ir arī aicinājusi īstenot daudznozaru pieeju noteiktās pētniecības jomās, kurām ir ietekme uz vairākām pētniecības jomām. Atkal jāatzīmē, ka viena no šīm jomām ir mākslīgā intelekta joma, saistībā ar kuru EESK ir aicinājusi pētniecībā un inovācijā iesaistīt gan humanitārās zinātnes, gan tiesību, ekonomikas, ētikas, psiholoģijas u. c. zinātnes un neaprobežoties tikai ar tikai tehnisko elementu ( 7 )
Tās 2. pantā ir uzskaitīti ES vides mērķi, kuri jau ir zināmi un kurus atzinusi Padome un EP, piemēram, siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana, klimatneitralitāte līdz 2050. gadam, pielāgošanās klimata pārmaiņām, nulles piesārņojuma iecere ar mērķi panākt no toksikantiem brīvu vidi, biodaudzveidības aizsardzība, saglabāšana un atjaunošana utt., un norādīts, ka tie ir “tematiskie prioritārie mērķi” Astotajā vides rīcības programmā. Konkrēti instrumenti vai pasākumi minēto mērķu sasniegšanai vai rīcībai vides jomā – atšķirībā no 7. VRP – nav aprakstīti. Tas ir pārsteidzoši, jo īpaši tāpēc, ka dažkārt tiek izvirzītas īpaši augstas prasības. Tajā ir norādīts, ka “virzīties uz reģeneratīvu izaugsmes modeli [..] nozīmētu planētai atdot vairāk nekā no tās ņemt” ( 1 )
—

ievērojams finanšu piešķīruma palielinājums, galvenokārt attiecībā uz TPF; sākotnējo bāzes finansējumu tiek ierosināts palielināt no 7,5 miljardiem EUR līdz 40 miljardiem EUR (papildu 2,5 miljardi EUR parastajā DFS un jauna summa 30 miljardu EUR apmērā programmā Next Generation EU; noteikums par TPF finanšu bāzes palielināšanu (pusotru līdz trīs reizes), izmantojot ERAF vai ESF+ pārvietojumus, attiecas tikai uz 2021.–2027. gada DFS līdzekļiem, nevis uz instrumenta Next Generation EU līdzekļiem,
4.1.

EESK pauž pārliecību par to, ka jaunās 5G tehnoloģijas var pārveidot to, kā mēs mijiedarbojamies ar pasauli, piedāvājot jaunas lietojumprogrammas, darījumdarbības modeļus, jaunu dzīvesveidu, viedas rūpnīcas, lielāku produktivitāti un jaunus kvalitatīvus pakalpojumus iedzīvotājiem, iespējams, paverot durvis revolucionārām tehnoloģijām, piemēram, automatizētiem automobiļiem un progresīvām ražošanas un izplatīšanas sistēmām, kā arī nodrošinot daudzus tūkstošus savstarpēji savienotu ierīču, kurām vajadzētu ienākt mūsu ikdienā kā lietu interneta (IoT) daļai. Tomēr EESK sagaida, ka EK veiks pamatīgākus 5G ietekmes novērtējumus un priekšizpēti, kā arī izmaksu un ieguvumu analīzi un to salīdzinās ar 4G tehnoloģijas vai optisko šķiedru telekomunikāciju izmantošanu. EESK uzskata, ka ir būtiski 5G orientēt uz to, lai panāktu resursu labāku izmantošanu atbilstoši aprites principam un samazinātu apjomīgo oglekļa pēdu, kas saistīta ar enerģiju. EESK uzsver, ka ir svarīgi risināt sociālās strukturālās pārmaiņas, veicinot taisnīgu un vienmērīgu pāreju un novēršot prasmju trūkumu, lai veidotu labāk apmaksātas, elastīgas un augsti kvalificētas darbvietas.
4

Dzimumu līdztiesība ir ne tikai viena no galvenajām Eiropas Savienības vērtībām ( 1 ) , bet arī saistošs uzdevums rīkoties ( 2 ) . Komisija ir padarījusi sieviešu un vīriešu līdztiesību par vienu no vadošajiem principiem, kā arī par vienu no savu pilnvaru mērķiem, taču fakti ( 3 ) ( 5 ) liecina, ka progress dzimumu līdztiesības nodrošināšanā Eiropas Savienībā ir ļoti lēns. Šis EESK atzinums ir izstrādāts, reaģējot uz dzimumu līdztiesības stratēģiju 2020.–2025. gadam, ar ko Komisija nāca klajā 2020. gada martā pirms Covid-19 pandēmijas izplatīšanās. EESK apzinās, ka Covid-19 pandēmija ietekmē dzimumu līdztiesību, un dzimumu līdztiesības stratēģijā šis aspekts ir jāņem vērā. Ir svarīgi uzsvērt, ka šī ārkārtas situācija palielina dzimumu nevienlīdzību, kas pastāvēja jau pirms krīzes. Sievietes arvien vairāk ir pakļautas vardarbības, nabadzības, dažādu veidu diskriminācijas un ekonomiskās atkarības riskam, un EESK iesaka Komisijai nekavējoties rīkoties, lai, izmantojot īpaši pielāgotus un mērķorientētus politikas risinājumus, īstenotu dzimumu līdztiesības stratēģiju un vienlaikus risinātu jautājumu par Covid-19 krīzes ietekmi uz sievietēm un meitenēm. Stratēģijā ir minētas vairākas turpmāk aplūkotas darbības jomas.
4.2.

EESK ir nobažījusies par to, ka lēmums desmit gadu laikā paredzēt aptuveni 1 000 miljardus euro ekoloģiskajai pārejai, tostarp mobilizējot publiskos un privātos ieguldījumus ar InvestEU starpniecību, varētu atņemt resursus citiem sektoriem, kas būs saņēmuši līdzekļus no šī fonda. EESK norāda, ka ir jānodrošina no Taisnīgas pārkārtošanās fonda un no programmas InvestEU 2. pīlāra ietvaros finansēto pasākumu komplementaritāte ar pasākumiem, kuri finansēti no publiskā sektora aizdevumu mehānisma Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma 3. pīlāra ietvaros.
3.13.

EESK uzskata, ka ir pamats turpināt pārdomas par nodokļu sistēmas pašreizējo parametru atbilstību un ilgtspēju. Eurozonai ir raksturīgs salīdzinoši liels nodokļu slogs, kas sliecas uz darbaspēka aplikšanu ar nodokļiem. Savukārt vides un īpašuma nodokļi kopumā veido ļoti nelielu daļu no kopējiem nodokļiem. Tāpēc EESK norāda, ka ir jāievieš tādi nodokļu veidi, kas atvieglotu darbaspēka nodokļu slogu un palielinātu to, piemēram, par finanšu spekulācijām. Komiteja iesaka ieviest taisnīgu nodokļu režīmu, it īpaši attiecībā uz jauniem digitālās ekonomikas veidiem, kuros kapitāls tiek vairāk koncentrēts uz vērtības iegūšanu, nevis preču ražošanu un pakalpojumu sniegšanu. Nākotnē vides nodokļi varētu būt svarīgs instruments, ar ko veicināt patērētāju un ražotāju “zaļāku” rīcību, būtiski neietekmējot ekonomikas izaugsmes nosacījumus. Vienlaikus EESK norāda, ka nodokļu sistēmu iespējamās izmaiņas nedrīkst vēl vairāk saasināt jau tāpat ļoti nelīdzsvaroto ienākumu un bagātības sadalījumu. EESK aicina turpināt un pastiprināt centienus cīņā pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu (agresīva nodokļu plānošana), lai uzlabotu nodokļu sistēmas efektivitāti. EESK piekrīt Eiropas Komisijai, ka, izstrādājot nodokļu politiku, kas palīdzētu radīt taisnīgus apstākļus vienotajā tirgū, ir vajadzīga ciešāka dalībvalstu koordinācija un sadarbība. EESK atbalsta arī Eiropas Komisijas centienus un apspriedes, kuru mērķis ir panākt vienošanos par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB), kā arī vienošanos par peļņas sadales pārskatīšanu starp valstīm. EESK, atbalstot Komisijas priekšlikumu par kvalificēta vairākuma balsojumu, uzskata, ka ir svarīgi to īstenot pakāpeniski un panākt plašu vienprātību par tā piemērošanas nosacījumiem.
6.3.

Ar e-pasta un citu saziņas veidu palīdzību arī digitalizācija ir palielinājusi spēju būt nepārtrauktā sasaistē ar darbu, kas var nojaukt robežas starp privāto un profesionālo dzīvi un palielināt cilvēku atkarību no IT tehnoloģijas. It īpaši gados jauniem cilvēkiem var būt lielāka tendence būt atkarīgiem no IT tehnoloģijas un sociālajām platformām, un tas var slikti ietekmēt viņu veselību un drošību. EESK aicina sociālos partnerus izstrādāt atbilstīgus pasākumus, lai aizsargātu darba ņēmēju veselību pret šiem draudiem, un ņemt vērā, ka ir jānodrošina darba un privātās dzīves līdzsvars. Svarīga nozīme šajā ziņā ir arī pilsoniskajam dialogam. Viens šādu pasākumu piemērs ir “tiesības uz nesasniedzamību”, kas nesen ieviestas Francijā un kas atsevišķās ES valstīs tiek piemērotas dažos nozaru un uzņēmumu līmeņa nolīgumos.
3.3.

x ), oglekļa monoksīdu (CO) un ogļūdeņražiem (HC); Komiteja tā vērsa uzmanību uz dažām nepilnībām secīgi ierosinātajās sistēmās un ieteica izmantot uzticamākus līdzekļus to mērīšanai EESK bija iespēja, jo īpaši kopš 2006. gada, paust savu viedokli jautājumos par gāzu emisijām, jo īpaši par daļiņām (PM), slāpekļa oksīdiem (NO), oglekļa monoksīdu (CO) un ogļūdeņražiem (HC); Komiteja tā vērsa uzmanību uz dažām nepilnībām secīgi ierosinātajās sistēmās un ieteica izmantot uzticamākus līdzekļus to mērīšanai ( 13 )
3.8.

Aplūkojot šo jautājumu no citas perspektīvas, ir vērts norādīt, ka Eiropas uzņēmumi iegūtu no plaša Komisijas īstenota informatīva pasākuma, kura mērķis būtu pienācīgi izskaidrot, skaidrā un praktiskā veidā, jaunās PVN sistēmas pamatiezīmes, kā arī konkrētas PVN reformas priekšrocības, kam būtu jāatbalsta Eiropas uzņēmumi un to izaugsme.
3.2.

Vēsturisku un kontekstuālu apsvērumu dēļ pilsoniskajai sabiedrībai ir ļoti atšķirīgas definīcijas un tā var izpausties dažādos veidos atkarībā no dalībvalsts. Tās veidošanās ir atkarīga no kultūras un politikas tradīcijām. Dažas pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir stabilas (arodbiedrības, grupas, labdarības organizācijas utt.), bet citas izveidojas laika gaitā. Tā kā sociālās ekonomikas uzņēmumi ir personu, nevis kapitāla ekonomika, tos var uzskatīt par vienu no pilsoniskās sabiedrības sastāvdaļām.
2.1.

Kopš 2011. gada Eiropas Savienībā ir stājusies spēkā jauna finanšu uzraudzības sistēma, kas būtiski uzlabojusi finanšu tirgus stabilitāti un sekmējusi risku samazināšanu tajā. Līdz ar sistēmas ieviešanu ir saskaņoti ES finanšu tirgu noteikumi un to uzraudzības darbības. Tomēr kopš tā laika tehnoloģiju un finanšu inovāciju progress ir radījis jaunas iespējas noziedzīgām darbībām, kurās finanšu nozare tiek ļaunprātīgi izmantota, lai atbalstītu noziedzīgas darbības un legalizētu no tām iegūtos līdzekļus. Abas minētās darbības, protams, ir ne tikai nevēlamas un nosodāmas no sabiedrības viedokļa, bet tajā pašā laikā kropļo arī finanšu tirgu darbību un efektivitāti, jo to galvenais mērķis nav iegūt maksimālu peļņu no objektīvām iespējām izmantot katru konkrēto aktīvu un to vērtību, bet gan slēpt, padarīt nesaprotamu un nepieļaut nekādas informācijas atklāšanu; tas nozīmē, ka finanšu līdzekļi ne vienmēr tiek izmantoti optimāli.
4.9.

Eiropa ilgstoši ir uzspiedusi savu gribu pasaulei – sākotnēji pati un vēlāk kopā ar ASV. Pasaulē, kurā globālā sasilšana un autoritāri režīmi pastiprinās, nevienlīdzīgā attīstība starp valstīm un arī to iekšienē kļūst nepanesama. Mūsu novecojošais kontinents jūtas apdraudēts, parādot tendenci vainot un dažkārt jaukt tādas problēmas kā terorisms un migrācijas plūsmas, kā arī pietiekamas solidaritātes trūkums gan dalībvalstīs, gan to starpā, saistībā ar nacionālisma un autoritāru režīmu atdzimšanu, kas apdraud Eiropas demokrātiju. Arī tik interesants rūpniecības politikas instruments kā Eiropas Aizsardzības fonds neatbrīvos Eiropas Savienību no politiskām pārdomām par to, ko un kā mēs vēlamies aizsargāt.