(3)Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, piemēram, kā augstākas enerģijas un pārtikas cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, it īpaši tās, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud. Turklāt Eiropas Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā pirmo reizi tika piemērota Pagaidu aizsardzības direktīva, pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Eiropas Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

(6)Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija atzinumā par 2021. gada stabilitātes programmu, fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu ES fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

(7)Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

(8)Attiecībā uz 2022. gada 2. martā sniegtajām fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus; fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, un dažādās valstīs tā ir jādiferencē atkarībā no to fiskālā un ekonomiskā stāvokļa, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

(9)Francija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 28. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā sniegtās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma lēmumu par Francijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu. Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu par to, ka Francija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

(10)Francija savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 4. maijā. Francija neiesniedza savu stabilitātes programmu. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Francijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

(11)Komisija 2022. gada ziņojumu par Franciju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Francija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Francija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz šo analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tai skaitā sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Francijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un ES pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

(12)Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Franciju un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Francijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Jo īpaši neaizsargātība ir saistīta ar lielu valdības parādu un vāju konkurētspēju zema produktivitātes pieauguma apstākļos, kam ir pārrobežu ietekme.

(13)Komisija 2022. gada 23. maijā nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu. Ziņojumā bija aplūkots Francijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP, turklāt vispārējās valdības parāds pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP, un neatbilda parāda samazināšanas kritērijam. Ziņojumā secināts, ka deficīta un parāda samazināšanas kritēriji nav izpildīti. Saskaņā ar 2022. gada 2. marta paziņojumu Komisija, novērtējot visus attiecīgos faktorus, uzskatīja, ka atbilstība parāda samazināšanas kritērijam nozīmētu pārāk stingru paātrinātu fiskālo stimulu esību, kas varētu apdraudēt izaugsmi. Tāpēc Komisija uzskata, ka pašreizējos ārkārtas ekonomiskajos apstākļos atbilstība parāda samazināšanas kritērijam nav uzskatāma par vajadzīgu. Kā paziņots, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, un 2022. gada rudenī tā atkārtoti izvērtēs, vai ir atbilstoši ierosināt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru uzsākšanu.

(14)Padome 2020. gada 20. jūlijā ieteica Francijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Francijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem 2021. gadā Francijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 8,9 % no IKP 2020. gadā līdz 6,5 % no IKP 2021. gadā. Francijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazinājās no 3,3 % no IKP 2020. gadā līdz 2,6 % 2021. gadā. Francijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilst Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties bija pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Vienlaikus daži no valdības 2020. un 2021. gadā pieņemtajiem diskrecionārajiem pasākumiem nebija ne pagaidu pasākumi, ne arī tika atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem, un tos galvenokārt veidoja pastāvīgs ražošanas nodokļu samazinājums, sākot no 2021. gada, un civildienesta ierēdņu algu pieaugums, galvenokārt veselības aprūpes sistēmā. Pēc Eurostat validētajiem datiem vispārējās valdības parāds 2021. gadā bija 112,9 % no IKP.

(15)Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 4,6 % un 3,2 % no IKP. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānots, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā būs 111,2 %, 2023. gadā tā būs 109,1 %. Pamatojoties uz Komisijas analīzi, parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet augsti.

Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, vidējā termiņa (10 gadu vidējais) potenciālais izlaides pieaugums tiek lēsts 1,0 % apmērā. Tomēr šajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Francijas potenciālo izaugsmi.

(16)Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazināsies no 2,6 % no IKP 2021. gadā līdz 0,4 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,7 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā paredzēts izbeigt. Šie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus trūcīgākajām mājsaimniecībām, netiešo nodokļu samazinājumus enerģijas patēriņam, mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības cenu griestus un subsīdijas par labu energoietilpīgiem uzņēmumiem. Par šiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas arī 2023. gadā, dažus no šiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no šiem pasākumiem – jo īpaši vispārēji elektroenerģijas un gāzes cenu griesti, kā arī pilnā apmērā subsidētas cenu atlaides degvielām – nav mērķorientēti. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,1 % apmērā no IKP 2023. gadā.

(17)Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Francijai 2022. gadā izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, tajā pašā laikā turpinot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt tai būtu jāsaglabā valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Francijai, kad ekonomiskie apstākļi to ļaus, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, kā arī vienlaikus palielināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

(18)Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, 2022. gadā tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja –1,7 % apmērā no IKP. Francija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti samazināsies par 0,2 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Šis samazinājums 2022. gadā ir izskaidrojams ar to, ka finansiālais atbalsts no Atveseļošanas un noturības mehānisma 2021. gadā tika piešķirts jau agrīnā posmā. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju. Tādējādi Francija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,6 procentpunktiem no IKP. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,5 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Citi kārtējo izdevumu pasākumi ir noturības plānā ietvertie pasākumi, kuru mērķis ir novērst Ukrainā notiekošā kara ekonomiskās sekas, piemēram, tiešās subsīdijas ad hoc nozarēm (0,1 % apmērā no IKP) un civildienesta ierēdņu algu palielinājums (0,1 % apmērā no IKP). Paredzams, ka ekspansīvu fiskālo nostāju arī veicinās ieņēmumu daļā paredzētais uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes samazinājums (0,1 % apmērā no IKP), kā arī mājokļu nodokļu samazinājums (0,1 % apmērā no IKP). Tiek prognozēts, ka par IKP deflatoru lielāks patēriņa cenu pieaugums ietekmēs valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvo ietekmi 2022. gadā, jo palielināsies publiskais patēriņš un sociālie pabalsti. Komisijas prognozē norādīts, ka šos pasākumus un faktorus, kas ir par iemeslu lielākiem izdevumiem, pilnībā neatsvērs kompensējoši pasākumi.

(19)Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta +0,9 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies. Tiek paredzēts, ka Francija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti samazināsies par 0,1 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2022. gadu, atspoguļojot jau agrīnā posmā 2021. un 2022. gadā sniegto finansiālu atbalstu no Atveseļošanas un noturības mehānisma. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,7 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,7 % apmērā no IKP). Tāpēc valsts finansēto kārtējo izdevumu bremzējošā ietekme ir atkarīga no to pasākumu pakāpeniskas atcelšanas, kuru mērķis ir novērst enerģijas cenu pieauguma ietekmi, kā patlaban plānots.

(20)Pašreizējā pensiju sistēma Francijā ir sarežģīta, un to veido vairāk nekā 40 līdzpastāvošas shēmas. Šīs shēmas tiek piemērotas dažādām darba ņēmēju grupām, un uz tām attiecas atšķirīgi noteikumi. Saskaņā ar Eurostat datiem valsts pensiju izdevumi Francijā 2019. gadā sasniedza 14,6 % no IKP, kas ir trešais augstākais rādītājs Eiropas Savienībā. Lielās izmaksas ir saistītas ar samērā augstu aizvietošanas koeficientu (t. i., pensija salīdzinājumā ar pēdējo gada algu), paredzamo mūža ilgumu, samērā agru faktisko pensionēšanās vecumu (aptuveni 62 gadi) un pensiju saņēmēju lielo skaitu attiecībā pret iedzīvotāju kopskaitu. Gan Komisijas 2021. gada ziņojumā par sabiedrības novecošanu, gan Francijas Pensiju konsultatīvās padomes (Conseil d’orientation des retraites) jaunākajā gada ziņojumā ir prognozēts, ka pensiju izdevumi – pēc neliela samazinājuma līdz 2024. gadam – laikposmā no 2025. gada līdz aptuveni 2030. gadam mēreni palielināsies par aptuveni 0,2 procentpunktiem no IKP. Lieli kopējie publiskie izdevumi, no kuriem pensiju izdevumi ir viena no galvenajām kategorijām, sekmē valsts parāda uzkrāšanos, neraugoties uz lielu nodokļu slogu, un noved pie tā, ka Francija vidējā termiņā saskarsies ar augstiem fiskālās stabilitātes riskiem. Ilgākā termiņā paredzams, ka pensiju izdevumi līdz 2070. gadam sāks pastāvīgi samazināties, galvenokārt pensijas pabalstu indeksācijas dēļ inflācijas rezultātā, kas atsver apgādājamo īpatsvara koeficienta pieauguma ietekmi saistībā ar sabiedrības novecošanu. Pensiju sistēmas vienkāršošana, kas panākama, vienādojot dažādos režīmus, palīdzētu uzlabot šīs sistēmas pārredzamību un taisnīgumu, vienlaikus pozitīvi ietekmējot darbaspēka mobilitāti un darbaspēka sadales efektivitāti, un tā varētu stiprināt fiskālo stabilitāti. 2018. gadā Francijas valdība sāka reformu procesu, lai vienādotu daudzo pensijas režīmu noteikumus. Reforma tika apturēta Covid-19 pandēmijas dēļ. Valdība, iepazīstinot ar Francijas atveseļošanas un noturības plāna mērķiem, apstiprināja savu apņemšanos īstenot vērienīgu pensiju sistēmas reformu, kuras mērķis būtu uzlabot šīs sistēmas taisnīgumu un ilgtspēju.

(21)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma 2.2. kritērijā, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Francijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Francijai līdz plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Francijas plāna īstenošana norit labi. Komisija, ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu, pozitīvi novērtēja Francijas pirmā maksājuma pieprasījumu, kā rezultātā 2022. gada 4. martā tika izmaksāts finansiālais atbalsts 7,4 miljardu euro apmērā (bez priekšfinansējuma). Saistītie 38 atskaites punkti un mērķrādītāji attiecas uz reformām publisko finanšu, darba tirgus, veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes jomās. Ir veiktas investīcijas ēku energoefektivitātē (publiskajos, privātajos un sociālajos mājokļos), ilgtspējīgā transportā (“tīro” transportlīdzekļu iegādē), rūpniecības dekarbonizācijā, jaunatnes nodarbinātībā un izglītībā. Tika apstiprinātas vairākas pētniecības stratēģijas svarīgu zaļo un digitālo tehnoloģiju jomā, un 2022. un 2023. gadā tiks izsludināti uzaicinājumi iesniegt projektus.

(22)Paredzams, ka Francijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Francijā atbilst 46,0 % no plāna kopējā piešķīruma (ievērojamas investīcijas ir paredzētas ēku energorenovācijā), savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 21,3 % no plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Francijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

(23)Francija iesniedza kohēzijas politikas plānošanas dokumentus, proti, 2021. gada 17. decembrī tā iesniedza partnerības nolīgumu, savukārt līdz 2022. gada 17. martam – dokumentus par lielāko daļu programmu. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1060 Francijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp šiem fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

(24)Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Francijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar prasmju nepietiekamību un atjaunīgās enerģijas izvēršanu. Darba ņēmēju prasmju uzlabošana palīdzētu palielināt darba ražīgumu un tādējādi uzlabot Francijas ekonomikas vispārējo konkurētspēju.