[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 1.6.2005

COM(2005) 225 galīgā redakcija

2005/0107 (COD)

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (2007) ceļā uz taisnīgu sabiedrību

(iesniegusi Komisija) {SEC(2005) 690}

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1. IEVADS

Paziņojumā „Sadarbība izaugsmei un darba vietu attīstībai – jauns posms Lisabonas stratēģijā”[1] Komisija uzsvēra, ka „atjaunota izaugsme ir ļoti būtiska labklājības veicināšanai, tas var atkal sekmēt pilnīgu nodarbinātību un ir sociālā taisnīguma un vienlīdzīgu iespēju visiem pamats”.

Būs grūti sasniegt augstos Lisabonas stratēģijas mērķus, ja lielām ES iedzīvotāju grupām nebūs darba, mācību un citu iespēju. Diskriminācijas likvidēšana, lai iegūtu no daudzveidības, ir svarīgs elements konkurētspējīgākas un dinamiskākas ekonomikas un sabiedrības attīstībā. Komisijas paziņojumā par sociālo programmu 2005.−2010. gadam uzsvērta vienlīdzīgu iespēju visiem veicināšanas nozīme, lai sabiedrība kļūtu vienotāka. Tajā ir paziņots par Komisijas nodomu izstrādāt jaunu stratēģiju attiecībā uz nediskrimināciju un iespēju vienlīdzību visiem (izklāstīta paziņojumā, kas pievienots šim lēmuma projektam).

Viena no galvenajām paziņojumā paustajām iniciatīvām ir ierosinājums 2007. gadu noteikt par Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem. Saistībā ar Komisijas Zaļo grāmatu par Vienlīdzību un nediskrimināciju paplašinātajā ES[2] Eiropas gadu uzskata par atbildi uz vienu no galvenajiem respondentu noteiktajiem izaicinājumiem. Lielākajā daļā rakstu bija aicinājums turpināt izpratnes veicināšanas iniciatīvas, lai apkarotu diskriminējošu attieksmi un uzvedību, kā arī informētu cilvēkus par viņu likumīgajām tiesībām un pienākumiem. Gada vispārējais mērķis būs veicināt izpratni par tiem ieguvumiem, kas rodas, pateicoties taisnīgai un vienotai sabiedrībai, kurā ir iespēju vienlīdzība visiem. Tas prasīs šķēršļu pārvarēšanu, lai piedalītos sabiedrībā un veicinātu tādu noskaņojumu, kurā Eiropas daudzveidība tiek uzskatīta par sociāli ekonomiskās vitalitātes avotu.

2. TIESĪBAS UZ VIENLĪDZĪBU UN AIZSARDZĪBU PRET DISKRIMINĀCIJU

Pēdējo trīsdesmit gadu laikā ir izstrādāts ievērojams skaits Eiropas tiesību aktu nolūkā nepieļaut dzimumu diskrimināciju saistībā ar darba algu, darba apstākļiem un sociālo nodrošināšanu. Šodien sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšana tiek uzskatīta par vienu no būtiskākajiem Kopienas uzdevumiem (EK Līguma 2. pants). Kopienai ir jācenšas izskaust nevienlīdzību un veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību visās tās darbībās (EK Līguma 3. panta 2. punkts).

Amsterdamas līguma pieņemšana 1997. gadā, ar ko EK Līgumam pievienoja jaunu, 13. pantu, bija svarīgs solis cīņā ar diskrimināciju. Pamatojoties uz šo pantu, Eiropas Kopiena vienprātīgi un rekordtermiņā pieņēma visaptverošu tiesību aktu paketi, kurā tolaik bija divas direktīvas[3] un Kopienas rīcības programma. Ar šīs paketes pieņemšanu Eiropas Savienība demonstrēja apņemšanos virzīties uz sabiedrību, kas ir brīva no diskriminācijas. Tā bija arī signāls valstīm ārpus ES, ka vienlīdzības un nediskriminācijas princips ir pamattiesību stūrakmens, uz ko balstās Eiropas Savienība. Pēc tam Padome pieņēma tiesību aktu saistībā ar dzimumu jautājumu (Direktīva 2004/113/EK), ar kuru īsteno vienādas attieksmes principu pret sievietēm un vīriešiem attiecībā uz preču un pakalpojumu pieejamību un piegādi.

2007. gads būs nozīmīgs Eiropas likumīgajam pamatam diskriminācijas novēršanas jomā. Dažām dalībvalstīm piešķirtais papildu laiks, lai transponētu tiesību aktos Direktīvā 2000/78/EK paredzētos noteikumus par invaliditāti un vecumu, būs beidzies. Pēc tam visiem neatkarīgi no rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma un seksuālās orientācijas būs tiesības uz vienotu aizsardzību pret diskrimināciju visā Eiropas Savienībā. Bez tam līdz 2007. gada 31. decembrim dalībvalstīm savā tiesiskajā regulējumā būs jātransponē dzimumu līdztiesības Direktīvas 2004/113/EK noteikumi.

Jācenšas nodrošināt to, ka šie ES likumi, kam potenciāli var būt milzīga ietekme uz cilvēkiem viņu ikdienas dzīvē, kļūtu plašāk zināmi un publiski pieejami. Tas ietver arī labāku izpratni par to ļaunumu, ko var izraisīt diskriminācija, kā arī par to, ka pastāv ar likumu noteikts pienākums nediskriminēt citus.

3. REAKCIJA UZ JAUNĀS POLITIKAS IZAICINĀJUMIEM

Neraugoties uz tālejošajiem ES diskriminācijas novēršanas un līdztiesības likumiem, diskriminācija un nevienlīdzība aizvien ir ES ikdienas parādība.

3.1. Pastāvīgas nevienlīdzības likvidēšana

Lai gan vairāk nekā 30 gadu laikā sievietes ir ieguvušas no tiesiskās aizsardzības, tomēr par vienādu darbu vidēji tās joprojām saņem par 15 % zemāku darba algu nekā vīrieši. Eiropas sabiedrību joprojām nepārstāv tās daudzveidīgās grupas – visvairāk tas ir acīmredzams lēmumu pieņemšanas un politikas veidošanas jomā. Piemēram, pašlaik ES tikai 23 % no parlamentu deputātiem ir sievietes.

Starptautiskās Darba organizācijas veiktie liela mēroga apsekojumi dažās ES valstīs ir parādījuši, ka vienādas kvalifikācijas gadījumā individuālajam raksturojumam, piemēram, tautībai, invaliditātei un vecumam, ir nozīme attiecībā uz izredzēm atrast darbu.

Citas grupas joprojām saskaras ar augstu atstumtības līmeni gan attiecībā uz dalību darba tirgū, gan nabadzības ziņā. Migranti un mazākumtautības, kas dzīvo trūcīgajos pilsētu rajonos, bieži sastopas ar dubultu risku būt sociāli atstumtiem savas dzīvesvietas un etniskās piederības dēļ. ES pētījumā par „čigānu situāciju paplašinātajā Savienībā”[4] teikts, ka valstīs, kurās ir pieejami dati, čigānu tautības iedzīvotāji sastopas ar nopietniem šķēršļiem nodarbinātībā un izglītībā.

3.2. Eiropas sabiedrības mainīg uma atzīšana

Dzimstības un mirstības līmeņa samazināšanās dēļ Eiropas iedzīvotāji noveco, un tam būs milzīgas sekas darba tirgū. Eiropa pieredzēs to, ka nākamo 25 gadu laikā tās darbspējīgo iedzīvotāju skaits samazināsies par vairāk nekā 20 miljoniem. Šī tendence skaidri akcentē nepieciešamību atsvērt demogrāfisko ietekmi uz darbaspēka nodrošinājumu, paaugstinot no darba tirgus dažādu iemeslu dēļ izstumto personu dalības līmeni darba tirgū.

Daudzās ES valstīs starptautiskā migrācija un palielinātā mobilitāte ir akcentējusi lielākas etniskās, kultūru un reliģiju daudzveidības tendenci. Sakarā ar imigrantu pēcnācēju 2. un 3. paaudzes parādīšanos ir nepieciešams izstrādāt jaunu politiku. Savienības paplašināšanās ir pievērsusi vairāk uzmanības čigānu tautas situācijai, kas veido visneaizsargātāko etnisko minoritāti Eiropā.

Savienības galvenais uzdevums ir sociālās kohēzijas veidošana. Tas nozīmē ļaut visiem Eiropas daudzveidīgās sabiedrības locekļiem realizēt savu potenciālu un pilnībā piedalīties ekonomiskajā, sociālajā un politiskajā dzīvē.

4. EIROPAS GADS PAR IESPĒJU VIENLĪDZĪBU VISIEM

4.1. Vispārīgie mērķi

Neraugoties uz mūsdienās sasniegto progresu ES līmenī, lai ierobežotu diskrimināciju un veicinātu vienlīdzīgas iespējas, saglabājas liels turpmākās rīcības apjoms. Pat ar vislielāko rūpību izstrādātie tiesību akti izrādīsies nepiemēroti, ja nebūs politiskās gribas tos pārvērst ilgtermiņa rīcībā un ja tiem nebūs plaša tautas atbalsta.

Turpinot un mācoties no iepriekšējiem Eiropas gadiem, īpaši Eiropas gada pret rasismu (1997) un nesenā Eiropas invalīdu gada (2003) un Viseiropas informatīvās kampaņas „Par daudzveidību – pret diskrimināciju”[5], Eiropas gads par iespēju vienlīdzību visiem dos iespēju veicināt vienotāku sabiedrību, kas atbalsta atšķirības ES pamatvērtību sistēmā, piemēram, attiecībā uz dzimumu līdztiesību. Ar to centīsies veicināt galveno ES acquis izpratni vienlīdzības un nediskriminācijas jomā, kā arī veicinās debates, dialogu un labas prakses apmaiņu.

4.2. Īpaši mērķi – tiesības – pārstāvība – atzīšana – un cieņa

4.2.1. Tiesības – izpratnes veicināšana par vienlīdzību un nediskrimināciju

Ir nepieciešams uzlabot sabiedrības informētību par ES tiesību aktiem attiecībā uz vienlīdzību un nediskrimināciju. Šajos jautājumos ES ir viena no visprogresīvākajām likumdošanas sistēmām pasaulē, bet šķiet, ka sabiedrībai ir ierobežota izpratne par tiesībām un pienākumiem, ko piešķir šie tiesību akti. Ar šo Eiropas gadu centīsies panākt, ka sabiedrība visplašākajā izpratnē apzinās, ka visiem cilvēkiem neatkarīgi no dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma un seksuālās orientācijas ir tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi.

4.2.2. Pārstāvība – debasu veicināšana par veidiem, kā palielināt līdzdalību sabiedrībā

Ja nepieciešams, jāveido debates un dialogs, lai veicinātu lielāku maz pārstāvēto grupu dalību visos sabiedrības sektoros un līmeņos. Iespēju vienlīdzības politika neaprobežojas vienkārši tikai ar diskriminācijas apkarošanu. Tā nozīmē arī pilnvērtīgas un vienlīdzīgas līdzdalības veicināšanu visiem. Dažu kopienu, piemēram, čigānu, pieredzētais neizdevīgais stāvoklis ir tik plaša mēroga un sakņots sabiedrības struktūrā, ka var būt nepieciešama pozitīva rīcība, lai novērstu viņu atstumtību. Attiecībā uz to ar Eiropas gadu centīsies izcelt nepieciešamību veicināt un attīstīt politiku un iniciatīvas, lai panāktu lielāku maz pārstāvēto grupu līdzdalību sabiedrībā.

4.2.3. Atzīšana – daudzveidības atzīšana un atbalstīšana

Eiropas gada mērķis būs veicināt izpratni par pozitīvo ieguldījumu, ko cilvēki neatkarīgi no dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma un seksuālās orientācijas sniedz sabiedrībai kopumā. Ar to centīsies iesaistīt plašāku sabiedrību atklātās debatēs par to, ko mūsdienu Eiropā nozīmē daudzveidība un kā radīt pozitīvu atmosfēru, kurā atšķirības ir vērtība un īpaši ciena tiesības uz aizsardzību pret diskrimināciju. Ar Eiropas gadu atzīs Eiropas daudzveidību kā sociāli ekonomiskās vitalitātes avotu, ko vajadzētu likt lietā, novērtēt un baudīt, jo tas bagātina Eiropas sociālo struktūru un ir svarīga Eiropas ekonomiskās labklājības sastāvdaļa.

4.2.4. Cieņa un tolerance – vienotākas sabiedrības veicināšana

Ar Eiropas gadu centīsies veicināt izpratni par labu attiecību veicināšanas nozīmi starp dažādām sabiedrības grupām, it īpaši jaunu cilvēku vidū. Ar to centīsies arī apvienot dažādus ļaudis vai grupas, lai veicinātu un izplatītu vienlīdzīgas attieksmes un cīņas pret diskrimināciju vērtības. Galvenais darbs šeit būs stereotipu un aizspriedumu izskaušana.

.

4.3. Pārmaiņu īstenošana

Eiropas gada mērķis būs vērsties pret kopējiem šķēršļiem un nevienlīdzību, kas skar vairākas kopienas. Ar to cīnīsies pret diskrimināciju, kas sastopama dažādu iemeslu dēļ. Ar to nodrošinās, ka dzimuma jautājumi tiks iestrādāti visās ar tiem saistītajās jomās. Ar to mudinās veidot labas attiecības starp dažādām kopienām, radot uzticēšanos un izpratni, kas veicinās vienotāku sabiedrību.

Ar Eiropas gadu ņems vērā arī valstu līmenī un sociāli ekonomiskajā un kultūras kontekstā sasniegto progresu iesaistītajās valstīs. Šajā nolūkā Komisija uzskata par lietderīgu gada pasākumu lielāko daļu decentralizēt līdz valstu līmenim. Eiropas līmenī noteiktos pasākumus, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju, tad var pielāgot atbilstoši katras iesaistītās valsts specifikai.

4.3.1. Sadarbība ar iesaistītajām valstīm

Savienība var nodrošināt rīcības sistēmu, lai atbalstītu vienlīdzīgas iespējas visiem, bet jūtamu progresu var sasniegt, tikai cieši sadarbojoties Komisijai un iesaistītajām valstīm. Šajā nolūkā attiecībā uz pasākumiem valstu, reģionālā vai vietējā līmenī Komisija deleģēs savas budžeta izpildes pilnvaras attiecīgajām valstu iestādēm.

Efektivitātes panākšanai ES centīsies iesaistīt plašu ieinteresēto personu loku, aicinot tās pievienoties nepārtrauktam dialogam par gada prioritātēm un īstenošanas mehānismiem. Līdz ar to, lai mobilizētu sabiedrību kopumā, gada pasākumi būs plašāki par tradicionālajām interešu grupām, kas nodarbojas ar vienlīdzības/nediskriminācijas jautājumiem.

Lai nodrošinātu efektīvu īstenošanu, Komisijas dienesti izstrādās darbības pamatnostādnes Eiropas gada īstenošanai. Pamatnostādnes būs dalībvalstu atskaites punkts Eiropas gada īstenošanas valstu politikas plānu izstrādei, kas iesaistītajām valstīm būs jāiesniedz Komisijai ne vēlāk kā līdz 2006. gada decembrim. Kad Komisija būs tos apstiprinājusi, šie plāni noteiks Kopienas budžeta izpildes pilnvaru deleģēšanu attiecīgajām izvēlētajām valstu starpniekiestādēm.

4.3.2. Sadarbība

Rīcība attiecībā uz vienlīdzību, protams, nav vienīgais valstu iestāžu pienākums. Lai efektīvi sasniegtu mērķus, ar Eiropas gadu jāsekmē visu ieinteresēto personu, kas var veicināt vienlīdzību un nediskrimināciju, piemēram, sociālo partneru, pilsoniskās sabiedrības pārstāvju u.c. piedalīšanās. Ar to jāpastiprina informētība, jāmobilizē un jāiegūst ieguldījums un minēto ieinteresēto personu ilgtermiņa piesaiste, lai padarītu tos par aktīviem dalībniekiem, kas ir ieinteresēti Eiropas gada panākumos.

Šajā nolūkā iesaistītajām valstīm būs nepieciešams:

- izraudzīties valsts koordinācijas iestādi, ietverot valdības pārstāvjus, sociālos partnerus, mērķkopienas un citus pilsoniskās sabiedrības segmentus;

- nodibināt plašas partnerattiecības ar mērķi integrēt vienlīdzīgo iespēju jautājumus visās attiecīgajās politikas jomās, ieskaitot nodarbinātības un izglītības sektoru, plašsaziņas līdzekļus un uzņēmējdarbības un politikas veidošanas sektorus.

5. KOMPLEMENTARITāTE

Komisija nodrošinās to, ka gada laikā finansētie pasākumi papildinās attiecīgo Kopienas rīcību tādās jomās kā struktūrfondi, lauku attīstība, izglītība un apmācība, kultūra, starpkultūru dialogs, jaunatne, pilsonība, nodarbinātība, sociālie jautājumi un iespēju vienlīdzība, pamattiesības, imigrācija un patvērums u.c. Tādēļ tiks noteikti koordinējošie mehānismi, lai izvairītos no pārklāšanās un virzītu atbalstu gada svarīgāko jautājumu sekmēšanai.

6. ES PIEVIENOTā VēRTīBA (SUBSIDIARITāTE UN PROPORCIONALITāTE)

Eiropas gadam par iespēju vienlīdzību visiem ierosinātie pasākumi ir domāti, lai Eiropas līmenī radītu pievienoto vērtību, veicinot izpratni par Eiropas pamatvērtībām (tiesībām uz vienlīdzību un nediskrimināciju) un veicinot publiskās debates Eiropas sabiedrības augošajā daudzveidībā. Ņemot vērā to apjomu un raksturu, tie ir pasākumi, kurus vislabāk veikt vai kurus var veikt tikai Eiropas līmenī. Tādēļ priekšlikums apstiprina subsidiaritātes principu, kas noteikts EK Līguma 5. pantā.

Paredzētie pasākumi ir saistīti ar informācijas nodrošināšanu un apmaiņu, un labu praksi. Plašāki pētījumi tiks veikti arī tajās jomās, kurās pašlaik ir informācijas trūkums. Gada priekšlikumā ir uzsvērts, cik svarīgi ir cienīt dalībvalstu dažādās tradīcijas un kontekstu, kas dod iespēju elastīgi īstenot un izvairīties no iejaukšanās labajā praksē, kas jau pastāv dažās dalībvalstīs. Tādējādi šis priekšlikums atbilst arī proporcionalitātes principam.

7. āRēJā KONSULTēšANāS

Šis priekšlikums par Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem ir tieša atbilde uz skaidro izaicinājumu, kas parādās daudzajos ieguldījumos Zaļajā grāmatā par „Vienlīdzību un nediskrimināciju paplašinātajā Savienībā”, un uz daudzajiem Kopienas attiecīgo programmu ārējiem vērtējumiem.

8. IEPRIEKšēJAIS NOVēRTēJUMS

Eiropas gada iepriekšējais novērtējums ir pievienots šim Eiropas Parlamenta un Padomes lēmuma priekšlikumam. Novērtējumu ir veikusi Komisija. Pieejamie rezultāti liecina par ierosināto atbalsta pasākumu nozīmi minēto mērķu sasniegšanai, kā arī Kopienas līmeņa rīcības pievienoto vērtību šajā jomā.

9. SīKS SKAIDROJUMS PA PANTIEM

1. pantā 2007. gads pasludināts par Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem.

2. pantā noteikti gada mērķi.

3. pantā izklāstīts pasākumu saturs un sniegta norāde uz pielikumu, lai lasītājs varētu iegūt sīkāku informāciju.

4. pantā izklāstīti sadarbības un īstenošanas noteikumi Kopienas līmenī un noteikts, kā gada pasākumi tiks īstenoti Eiropas līmenī.

5. pantā izklāstīti sadarbības un īstenošanas noteikumi attiecībā uz dalībvalstīm un noteikts, kā tiks īstenoti Eiropas gada pasākumi.

6. pantā nodibināta padomdevēja komiteja, lai palīdzētu Komisijai pieņemt lēmumus par gada īstenošanu.

7. pantā izklāstīti finanšu nosacījumi īstenojamajiem pasākumiem Kopienas un valstu līmenī.

8. pantā noteikta procedūra, ko piemēro Kopienas un valstu līmeņa pasākumu izvēlei.

9. pantā ir izklāstītas prasības Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošināt konsekvenci un komplementaritāti ar citiem Kopienas pasākumiem un iniciatīvām.

10. pantā noteikti valstu dalības noteikumi.

11. pantā noteikts rīcības budžets atbilstoši iestāžu nolīgumam par juridiskiem pamatiem. Ierosināto apjomu var pārskatīt, pamatojoties uz galīgo nolīgumu par finanšu plāniem 2007.−2013. gadam.

12. pantā paredzēts, ka Komisija var sadarboties ar starptautiskajām organizācijām.

13. pantā paredzēta uzraudzības un novērtēšanas sistēma, ko piemēros Eiropas gadā.

14. pantā noteikti lēmuma spēkā stāšanās noteikumi.

2005/0107 (COD)

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (2007) ceļā uz taisnīgu sabiedrību (Teksts ar EEA nozīmi)

EIROP AS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 13. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[6],

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[7],

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[8],

saskaņā ar EK Līguma 251. pantā izklāstīto procedūru,

tā kā:

(1) Pamatojoties uz Līguma, ar ko nodibina Eiropas Kopienu, 13. pantu, Padome ir pieņēmusi Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības attiecībā arī uz nodarbinātību un profesionālo apmācību, izglītību, precēm un pakalpojumiem, un sociālo aizsardzību; Direktīvu 2000/78/EK, ar ko izveido vispārēju sistēmu, lai īstenotu vienlīdzīgu attieksmi nodarbinātībā un profesijā, kas aizliedz diskrimināciju, pamatojoties uz reliģiju vai ticību, invaliditāti, vecumu un seksuālo orientāciju, un Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu.

(2) Nediskriminācija ir Eiropas Savienības pamatprincips. Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā dažādu iemeslu dēļ ir aizliegta diskriminācija.

(3) Vīriešu un sieviešu līdztiesība ir Eiropas Savienības pamatprincips. Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. un 23. pantā aizliegta jebkāda diskriminācija uz dzimuma pamata un pieprasīts, lai visās jomās būtu nodrošināta vīriešu un sieviešu līdztiesība.

(4) EK Līguma 3. panta 2. punktā noteikts, ka Kopienas mērķis ir novērst nevienlīdzību un sekmēt sieviešu un vīriešu vienlīdzību visās tās darbībās.

(5) 2005.−2010. gada sociālajai programmai, kas papildina un atbalsta Lisabonas stratēģiju, ir galvenā loma ekonomiskās izaugsmes sociālās dimensijas veicināšanā. Viena no sociālās programmas prioritātēm ir veicināt vienlīdzīgas iespējas visiem kā vienu no pasākumiem ceļā uz vienotāku sabiedrību.

(6) 2007. gads iezīmēs Eiropas gada pret rasismu 10. gadadienu, kas ir devis iespēju sasniegt ievērojamu progresu rasu diskriminācijas likvidēšanā.

(7) Eiropas likumdošanas akti ir būtiski paaugstinājuši garantētās līdztiesības un aizsardzības pret nevienlīdzību un diskrimināciju līmeni visā ES un darbojās kā katalizators vienotākas, uz tiesībām balstītas pieejas izstrādē vienlīdzībai un nediskriminācijai.

(8) Kopienas nediskriminācijas likumīgā pamata veiksmīgās ietekmes atslēga ir tas, cik lielā mērā tas bauda plašu tautas atbalstu. Eiropas gadam vajadzētu darboties kā katalizatoram uzmanības pievēršanā un informētības palielināšanā. Ar to vajadzētu palīdzēt koncentrēt politisko uzmanību un iesaistīt visus, uz ko tas attiecas, lai virzītu uz priekšu jauno Eiropas Savienības vienlīdzīgu iespēju sistēmas stratēģiju.

(9) Valstīs panāktā progresa līmeņu dažādība un atšķirīgie valstu sociāli ekonomiskie un kultūras konteksti un jutīgie jautājumi nosaka to, ka gada pasākumu vairākumu nepieciešams decentralizēt valstu līmenī ar netiešas centralizētas vadības sistēmas starpniecību saskaņā ar Finanšu Regulas 54. panta 2. punktā c) noteiktajām procedūrām un tās īstenošanas noteikumiem[9].

(10) Dalībai Eiropas gadā par iespēju vienlīdzību visiem jābūt atvērtai visām dalībvalstīm, EBTA/EEZ valstīm saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti atbilstoši Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) līgumam, kandidātvalstīm, kas iegūst no pirmsiestāšanās stratēģijas un Rietumbalkānu valstīm atbilstoši nosacījumiem, kas izklāstīti to attiecīgajos līgumos, un valstīm, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti 2004. gada maija stratēģijas dokumentā un valstu rīcības plānos.

(11) Ir nepieciešama konsekvence un komplementaritāte ar citu Kopienas rīcību, īpaši ar rīcību diskriminācijas un sociālās izstumtības apkarošanai un, lai veicinātu un atbalstītu pamattiesības, izglītību un apmācību, kultūru un starpkultūru dialogu, jaunatni, pilsonību, imigrāciju un patvērumu, un dzimumu līdztiesību.

(12) Ar šo lēmumu visam programmas laikam izveidoja finanšu shēmu, kas ir galvenais atskaites punkts budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maijā noslēgtā iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu 33. punkta nozīmē[10].

(13) Šā lēmuma izpildei vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas procedūras.

(14) Ierosinātā Eiropas gada mērķus nevar pilnībā sasniegt dalībvalstu līmenī sakarā ar nepieciešamību arī pēc daudzpusējām partnerībām, starpvalstu informācijas apmaiņas un labas prakses izplatības Kopienā, un tādēļ rīcības mērogu dēļ tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī; Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts EK Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, ar šo lēmumu nosaka tikai to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI

1. pants Eiropas gada par iespēju vienlīdzību visiem pasludināšana

2007. gads tiek pasludināts par „Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem” (turpmāk − „Eiropas gads”).

2. pants Mērķi

Eiropas gada mērķi ir šādi:

a) Tiesības – informētības palielināšana par tiesībām uz vienlīdzību un nediskrimināciju – ar Eiropas gadu tiks uzsvērta atziņa, ka visiem cilvēkiem neatkarīgi no dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma un seksuālās orientācijas ir tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi.

b) Pārstāvība – debašu veicināšana par to, kā palielināt maz pārstāvēto grupu līdzdalību sabiedrībā – ar Eiropas gadu rosinās pārdomas un diskusijas par nepieciešamību veicināt to lielāku līdzdalību sabiedrībā visos sektoros un līmeņos.

c) Atzīšana – daudzveidības atzīšana un atbalstīšana – ar Eiropas gadu izcels to pozitīvo ieguldījumu, ko cilvēki neatkarīgi no dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma un seksuālās orientācijas sniedz sabiedrībai kopumā, īpaši akcentējot daudzveidības ieguvumus.

d) Cieņa un tolerance – viendabīgākas sabiedrības veicināšana – ar Eiropas gadu pievērsīs uzmanību labu attiecību veicināšanas nozīmei starp visiem cilvēkiem sabiedrībā, īpaši jaunu cilvēku vidū, veicinās un izplatīs vērtības, kas saistītas ar cīņu pret diskrimināciju.

3. pants Pasākumu saturs

1. Darbības, kas paredzētas, lai izpildītu 2. pantā nospraustos mērķus, ir saistītas ar šādiem pasākumiem un atbalsta nodrošināšanu:

1. sanāksmes un pasākumi;

2. informācijas un reklāmas kampaņas;

3. sadarbība ar plašsaziņas līdzekļiem un uzņēmumiem;

4. apsekojumi un pētījumi Kopienas vai valstu mērogā.

2. Sīkāka informācija par 1. punktā minētajām darbībām ir izklāstīta pielikumā.

4. pants Sadarbība un īstenošana Kopienas līmenī

Komisija nodrošina to, ka šajā lēmumā ietvertās Kopienas darbības īsteno atbilstīgi pielikumam.

Konkrēti Komisija veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu konsekvenci un komplementaritāti ar Kopienas darbībām un iniciatīvām, kas minētas 9. pantā, lai palīdzētu sasniegt 2. pantā noteiktos mērķus.

Tā veic regulāru viedokļu apmaiņu ar ieinteresētajām personām, īpaši Eiropas līmenī, par Eiropas gada izstrādi, īstenošanu un paveiktā darba kontroli. Šajā nolūkā Komisija dara pieejamu attiecīgo informāciju šādām ieinteresētām personām. Komisija informē ar 6. panta 1. punktu izveidoto komiteju par to atzinumu.

5. pants Sadarbība un īstenošana valsts līmenī

1. Katra dalībvalsts nodibina valsts koordinācijas iestādi vai ekvivalentu administratīvo iestādi, lai organizētu tās dalību Eiropas gadā. Katra dalībvalsts nodrošina to, ka šī iestāde pārstāv potenciālai diskriminācijai un nevienlīdzīgai attieksmei pakļautos cilvēkus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

Katra dalībvalsts nodrošina to, ka šī iestāde iesaistās valsts politikas plāna izstrādē, noteikšanā un izpildē, ko iesniedz Komisijai ne vēlāk kā līdz 2006. gada 31. decembrim. Valstu politikas plānos iekļauj 2. pantā nospraustos mērķus un iestrādā nacionālajā un kultūras kontekstā.

2. Komisija deleģē savas budžeta izpildes pilnvaras attiecīgajām valsts starpniekiestādēm, kuras iesaistītās valstis ir izvēlējušās un kuras tā ir apstiprinājusi saskaņā ar pielikuma II daļas 1. punktā noteikto kārtību atbilstoši Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktam.

Pārliecinoties par atbilsmi pielikuma II daļas 1. punktā noteiktajai procedūrai un noteikumiem, Komisija apstiprina deleģēšanai izvēlēto iestādi un piešķir tai attiecīgās budžeta pilnvaras.

3. Valstu starpniekiestādes veic visus pasākumus, kas nepieciešami to tām deleģēto īstenošanas uzdevumu izpildei, kuri konkretizēti pielikuma II daļas 1. punktā, attiecībā uz to vietējo, reģionālo un valsts pasākumu izvēli un vadību, kas minēti pielikuma II daļas 4. punktā.

Deleģēšanas līgumu paraksta starpniekiestāde un Komisija, kas ir priekšnoteikums, lai iestāde izpildītu tai deleģētos uzdevumus. Komisijai ir tiesības pārskatīt un uzraudzīt starpniekiestādes atbilstoši Finanšu regulā noteiktajām prasībām.

6. pants Komiteja

1. Komisijai palīdz komiteja, ko veido viens pārstāvis no katras valsts un vada Komisijas pārstāvis. Valsts pārstāvi ieceļ valsts starpniekiestāde, kā minēts 5. panta 2. punktā.

2. Ja ir norāde uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.

3. Komiteja pieņem savu reglamentu.

7. pants Finanšu noteikumi

1. Pasākumus, kam ir Kopienas mēroga raksturs, kā aprakstīts pielikuma I daļā, var subsidēt līdz 80 % vai noslēgt iepirkuma līgumus, kurus finansē no Eiropas Kopienu kopbudžeta.

2. Vietējos, reģionālos vai valsts pasākumus, kā aprakstīts pielikuma II daļas 4. punktā, var līdzfinansēt no Eiropas Kopienu kopbudžeta ne vairāk kā līdz 50 % no vietējā, reģionālā vai valstu līmenī īstenoto darbību kopējām konsolidētajām izmaksām saskaņā ar 5. panta 2. punktā minēto procedūru.

8. pants Pieteikšanās un izvēles procedūra

1. Saskaņā ar 7. panta 1. punktu Komisija pieņem lēmumus par pasākumu finansējumu saskaņā ar 6. panta 2. punktā noteikto procedūru.

2. Saskaņā ar 7. panta 2. punktu prasības par pasākumu finansiālo atbalstu iesniedzamas valstu izveidotajās starpniekiestādēs. Pamatojoties uz valstu koordinējošo iestāžu atzinumu, valstu starpniekiestādes izvēlas finansējuma saņēmējus un piešķir finansiālo palīdzību izvēlētajiem pretendentiem saskaņā ar 5. panta 3. punktā noteikto kārtību.

9. pants Konsekvence un komplementaritāte

Kopā ar valstīm, kas piedalās, Komisija nodrošina šajā lēmumā paredzēto pasākumu un citas Kopienas, valstu un reģionu rīcības un iniciatīvu konsekvenci.

Tās nodrošina maksimālu Eiropas gada un citu pastāvošu Kopienas, valstu un reģionālo iniciatīvu un resursu, kas var palīdzēt sasniegt Eiropas gada mērķus, komplementaritāti.

10. pants Iesaistītās valstis

Eiropas gadā var piedalīties:

(a) Dalībvalstis;

(b) EBTA valstis, kas ir EEZ līguma puse saskaņā ar minētā līguma noteikumiem;

(c) Kandidātvalstis, kas iegūst no pirmspievienošanās stratēģijas saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem, un nosacījumiem, kas noteikti šo valstu līdzdalībai Kopienas programmās, proti, pamatnolīgumā un Asociācijas padomes lēmumā;

(d) Rietumbalkānu valstis saskaņā ar vienošanos, kas jāizveido ar šīm valstīm, pamatojoties uz pamatnolīgumiem par vispārējiem principiem šo valstu līdzdalībai Kopienas programmās;

(e) Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) partnervalstis saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem, kas minēti šo valstu līdzdalībai Kopienas programmās 2004. gada maija stratēģijas dokumentā un valstu rīcības plānos. Jebkāds finansiāls atbalsts darbībām EKP partnervalstīs šajā kontekstā tiks segts no Eiropas kaimiņattiecību politikas instrumenta (EKPI) līdzekļiem saskaņā ar prioritātēm un procedūrām, kas izveidotas sadarbībā ar šīm valstīm.

11. pants Budžets

Šajā lēmumā minēto darbību īstenošanai paredzētais finansējums laikposmam no 2006. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim ir 13,6 miljoni EUR.

12. pants Starptautiskā sadarbība

Eiropas gada ietvaros Komisija var sadarboties ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām.

13. pants Uzraudzība un novērtēšana

Vēlākais līdz 2008. gada 31. decembrim Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par šajā lēmumā paredzēto pasākumu īstenošanu, rezultātiem un vispārējo novērtējumu.

14. pants Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .

Briselē,

Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —

Priekšsēdētājs priekšsēdētājs

PIELIKUMS

3. pantā minēto pasākumu raksturs

(I) Kopienas mēroga rīcība

1. Sanāksmes un pasākumi:

a) Sanāksmju organizēšana Kopienas līmenī;

b) Pasākumu, tai skaitā Eiropas gada atklāšanas un slēgšanas konferences, organizēšana, lai veicinātu izpratni par Eiropas gada mērķiem, atbalstot tā laika ES prezidentūras valstis un organizējot pirmo ikgadējo „Vienlīdzības sammitu”.

2. Informācijas un reklāmas kampaņas:

a) Eiropas gada logo un lozungu izstrāde, lai tos izmantotu ar Eiropas gadu saistītos pasākumos;

b) Informācijas kampaņa Kopienas mērogā;

c) Nepieciešamie pasākumi, lai uzsvērtu rezultātus un palielinātu Kopienas pasākumu un iniciatīvu redzamību, dodot ieguldījumu Eiropas gada mērķu sasniegšanā;

d) Eiropas konkursu organizēšana, akcentējot sasniegumus un pieredzi saistībā ar tēmām, kas skar Eiropas gadu.

3. Pārējie pasākumi:

Sadarbība ar korporatīvajām, raidorganizācijām un plašsaziņas līdzekļiem, īpaši kā ar partneriem, kas izplata informāciju par Eiropas gadu.

Kopienas mēroga apsekojumi un pētījumi, ieskaitot jautājumu virkni, lai novērtētu Eiropas gada ietekmi, ko iekļaut Eirobarometra pārskatā, kā arī novērtējuma ziņojumu par Eiropas gada efektivitāti un ietekmi.

4. Šis finansējums var būt šādā formā:

- Tiešais preču un pakalpojumu iepirkums, īpaši komunikācijas jomā ar atklātu un/vai ierobežotu konkursu starpniecību

- Konsultāciju pakalpojumu tiešais iepirkums ar atklātu un/vai ierobežotu konkursu starpniecību

- Subsīdiju piešķiršana īpašu Eiropas līmeņa pasākumu izdevumu segšanai, lai uzsvērtu un pievērstu uzmanību Eiropas gadam: šis finansējums nepārsniegs 80 % no kopējiem saņēmēja izdevumiem.

Komisija var izmantot tehnisko un/vai administratīvo palīdzību kopējam Komisijas un iesaistīto valstu ieguvumam, piemēram, kādā konkrētā jautājumā finansējot ārējo ekspertu piesaisti.

(II) Valsts līmenis

1. Vietējā, reģionālā vai valsts līmeņa pasākumi var pretendēt uz finansējumu no Kopienas budžeta līdz maksimāli 50 % no dalībvalsts kopējām izmaksām.

Šajā nolūkā Komisija deleģē savas budžeta izpildes pilnvaras valstu starpniekiestādēm. Atsaucoties uz Finanšu regulas īstenošanas noteikumu 35., 38. un 39. pantu, katra dalībvalsts ierosina savu starpniekiestādi un rakstiski apliecina Komisijai, ka šī starpniekiestāde:

a) ir sabiedriskā sektora iestāde vai privāto tiesību subjekts ar sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja misiju, kas pakļauts valsts revīzijas iestādei;

b) darbojas pēc tās dalībvalsts likumiem, kurā tā izveidota;

c) atbilst pareizas finanšu vadības prasībām, kā norādīts pirms tam veiktā analīzē;

d) pirms pienākumu pildīšanas uzsākšanas ir izveidojusi iekšējās kontroles sistēmas, grāmatvedības sistēmas un finansējuma piešķiršanas procedūras;

e) tai ir pareiza darbības uzskaite, strādājot ar nediskriminācijas un vienlīdzīgas attieksmes jautājumiem;

f) piedāvā atbilstošas finanšu garantijas, ko, vēlams, izdod valsts iestāde, īpaši attiecībā uz tām summām, kuras pienākas pilnībā atgriezt Komisijai.

Katra dalībvalsts rakstiski apliecina Komisijai, ka tās ierosinātā izvēle ir notikusi objektīvā un pārredzamā veidā, lai izpildītu Komisijas noteiktās prasības.

2. Pēc Komisijas deleģēto budžeta izpildes pilnvaru saņemšanas katra starpniekiestāde īsteno šādus uzdevumus:

a) izvēlas vietējos, reģionālos un valsts pasākumus, pamatojoties uz saskaņā ar valsts politikas plānu izstrādāto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, un veic darbības, kas nepieciešamas šāda uzaicinājuma izplatīšanai;

b) piešķir un izmaksā subsīdijas un vada īpašos izvēlēto pasākumu subsīdiju nolīgumus, piesaistot visas darbības, kas nepieciešamas, lai atklātu un nobeigtu subsīdiju procedūras, ieskaitot nolīgumu parakstīšanu un, ja nepieciešams, izmaksāto subsīdiju atmaksu;

c) pārbauda, vai izvēlētajos pasākumos sniegtie pakalpojumi ir bijuši pareizi īstenoti;

d) ziņo Komisijai par to, kā tiek sniegti pakalpojumi, piegādā jebkuru nepieciešamo informāciju un nekavējoties informē par jebkurām būtiskām pārmaiņām tās procedūrā vai sistēmās un pārmaiņu iemesliem;

e) veic vajadzīgos pasākumus, lai novērstu kļūdas un krāpšanu un, ja nepieciešams, uzsāk izmeklēšanu, lai atgūtu zaudētos līdzekļus, kas nepareizi izmaksāti vai izlietoti, neierobežojot Eiropas Komisijas pienākumus saskaņā ar Regulu Nr. 2988/95, Regulu Nr. 2185/96 un Regulu Nr. 1073/99;

f) nekavējoties iesniedz Komisijai un īpaši Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) jebkuru informāciju, kas saistīta ar aizdomīgiem un faktiskiem krāpšanas vai korupcijas gadījumiem, vai jebkuru citu nelikumīgu darbību.

3. Revīzijas palātai un OLAF ir tādas pašas tiesības kā Komisijai, īpaši attiecībā uz pieeju.

Komisija var veikt valstu starpniekiestāžu nolīgumu un subsīdiju saņēmēju pārbaudes.

Komisija var pieņemt lēmumu par uzdoto uzdevumu izpildes atcelšanu, kad noteiktie nosacījumi, kas valsts starpniekiestādei jāievēro tādā veidā, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību pareizas finanšu vadības principam un ievērotu deleģētos likumīgos un finanšu nosacījumus, vairs netiek izpildīti.

Šajā nolūkā īstenošanas pasākumi un subsīdiju nolīgumi, kas izriet no šī lēmuma, paredz konkrētu Komisijas (vai jebkura tās pilnvarota pārstāvja) īstenotu pārraudzību un finanšu kontroli, Revīzijas palātas īstenotas revīzijas un pārbaudes uz vietām, ko veic OLAF vai jebkurš Komisijas departaments saskaņā ar Padomes Regulas Nr. 2185/96 noteikto procedūru.

4. Pasākumi vietējā, reģionālā vai valsts līmenī ietver:

a) Sanāksmes un pasākumus, kas saistīti ar Eiropas gada mērķiem, ieskaitot Eiropas gada atklāšanas pasākumu

b) Informācijas kampaņas un pasākumus, lai valsts līmenī izplatītu Eiropas gada atbalstītos principus un pamatvērtības, ieskaitot apbalvošanas un konkursus

c) Sadarbība ar korporatīvajām, raidorganizācijām un plašsaziņas līdzekļiem, īpaši kā ar partneriem, kas izplata informāciju par Eiropas gadu valsts līmenī

d) Apsekojumi un pētījumi, izņemot 1. punkta a) apakšpunktā minētos.

(III) RīCīBA, KURAI NAV PIEEJAMS FINANSIāLS ATBALSTS NO KOPIENAS BUDžETA

Kopiena piedāvās savu morālo atbalstu, ieskaitot rakstisku atļauju izmantot logo un citus materiālus saistībā ar Eiropas gadu attiecībā uz tām valsts vai privātu organizāciju iniciatīvām, par kurām šīs organizācijas Komisijai var pierādīt, ka attiecīgās iniciatīvas notiek vai notiks Eiropas gada (2007) laikā, un ir paredzēts, ka tās dos nozīmīgu ieguldījumu viena vai vairāku Eiropas gada mērķu sasniegšanā.

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. NAME OF THE PROPOSAL: European Year of Equal Opportunities for All

2. ABM / ABB FRAMEWORK

Policy Area(s) concerned and associated Activity/Activities:

Policy Area: Employment and Social Affairs

Activity : European Year of Equal Opportunities for All

3. BUDGET LINES

3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines)) including headings:

New budget line 04.04.12 aimed at supporting activities carried out in the framework of the Year

3.2. Duration of the action and of the financial impact:

01.01.2006 – 31.12.2007

3.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

04.04.12 | Non-comp | Non-diff[11] | YES | YES | YES | No [3…] |

4. SUMMARY OF RESOURCES

4.1. Financial Resources

4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA) in current prices

EUR million (to 3 decimal places)

Expenditure type | Section no. | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | n + 4 and later | Total |

Operational expenditure[12] |

Commitment Appropriations (CA) | 8.1 | a | 6,000 | 7,600 | 13,600 |

Payment Appropriations (PA) | b | 2,410 | 7,480 | 3,250 | 0,460 | 13,600 |

Administrative expenditure within reference amount[13] |

Technical & administrative assistance (NDA) | 8.2.4 | c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

TOTAL REFERENCE AMOUNT |

Commitment Appropriations | a+c | 6,000 | 7,600 | 13,600 |

Payment Appropriations | b+c | 2,410 | 7,480 | 3,250 | 0,460 | 13,600 |

Administrative expenditure not included in reference amount[14] |

Human resources and associated expenditure (NDA) | 8.2.5 | d | 0,432 | 0,540 | 0,432 | 1,404 |

Administrative costs, other than human resources and associated costs, not included in reference amount (NDA) | 8.2.6 | e | 0,026 | 0,095 | 0,026 | 0,147 |

Total indicative financial cost of intervention

TOTAL CA including cost of Human Resources | a+c+d+e | 6,458 | 8,235 | 0,458 | 15,151 |

TOTAL PA including cost of Human Resources | b+c+d+e | 2,868 | 8,115 | 3,708 | 0,460 | 15,151 |

Co-financing details

If the proposal involves co-financing by Participating States, or other bodies (please specify which), an estimate of the level of this co-financing should be indicated in the table below (additional lines may be added if different bodies are foreseen for the provision of the co-financing):

EUR million (to 3 decimal places)

Co-financing body | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | n + 3 | n + 4and later | Total |

Participating States | f | 0,100 | 6,500 | 6,600 |

TOTAL CA including co-financing | a+c+d+e+f | 6,558 | 14,735 | 21,293 |

4.1.2. Compatibility with Financial Programming

x Proposal is compatible with existing financial programming and with next financial programming (Commission's February 2004 Communication on the financial perspectives 2007-2013 COM(2004) 101)

( Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.

( Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement[15] (i.e. flexibility instrument or revision of the financial perspective).

4.1.3. Financial impact on Revenue

x Proposal has no financial implications on revenue

( Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:

NB: All details and observations relating to the method of calculating the effect on revenue should be shown in a separate annex.

EUR million (to one decimal place)

Prior to action [Year n-1] | Situation following action |

Total number of human resources | 4 | 5 | 4 |

5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES

Details of the context of the proposal are required in the Explanatory Memorandum. This section of the Legislative Financial Statement should include the following specific complementary information:

5.1. Need to be met in the short or long term

The changing nature of our societies poses significant, complex and new challenges to social, economic and political life.

Women, who have benefited from legal protection against discrimination for more than 30 years, continue to be paid on average 15% less than men for comparable work. European society continues to fall short of being representative of its diverse populations – most visibly in the decision and policy-making arena. For example, only 23% of parliamentary seats in the EU are currently occupied by women.

Large-scale surveys conducted by the International Labour Organisation in some EU countries have shown that with equal qualifications, personal characteristics such as ethnicity, disability and age have a bearing on the prospects of finding a job. Other groups continue to experience high levels of exclusion, both in terms of labour market participation and of poverty. Migrants and ethnic minorities living in deprived urban areas often face a double risk of being socially excluded - due to local urban residence and due to their ethnicity. Although there is a lack of ethnic data on this issue across Europe, figures from the United Kingdom[17] show that ethnic minorities face significant differences in their labour market achievements compared with the majority of the population in comparable situations. An EU study on "the situation of Roma in an enlarged Union"[18] reports that, in countries where data are available, the Roma population experience significant barriers in employment and education.

Europe's population is ageing as a result of the decline in fertility and mortality rates and this will have huge consequences for the labour market. Europe will see its working age population decline by over 20 million during the next 25 years. This development clearly underlines the need for offsetting the demographic effects on labour supply by raising the participation rates of those excluded, for whatever reason, from the labour market. Figures consolidated by the European Community Household Panel[19] suggest that there is a correlation between ageing and disability.

In many EU countries, international migration and increased mobility have accentuated the trend towards more ethnic, cultural and religious diversity. The emergence of 2nd and 3rd generations of the descendants of migrants may require the development of new policies. The enlargement of the Union has drawn more attention to the situation of Roma people, who constitute the most disadvantaged ethnic minority group in Europe.

Building social cohesion is a key challenge for the Union. This implies allowing all members of Europe's diverse society to realise their potential and to participate fully in economic, social and political life. Equality within an increasingly diverse society is not just an issue for those who experience discrimination, it is central to the well-being, prosperity, unity and cohesiveness of European society as a whole. Equality is a mainstream, not a minority concern – it is a matter for all.

5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy

The measures proposed for the European Year of Equal Opportunities for All are designed to add value at European level by raising awareness about European issues (rights to equality and non-discrimination), by promoting and stimulating debate on questions which are of interest to individuals in all Participating States and by stimulating a public debate about the increasing diversity of European society. Given their scale and nature, these are actions which are best – or which can only be – carried out at European level. The proposal therefore conforms to the principle of subsidiarity set out in Article 5 of the Treaty.

The activities foreseen relate to the provision and exchange of information and good practice. It also involves the further study of areas where there is a currently a lack of information. The proposal for the Year emphasises how important it is to respect the different traditions and national contexts of the Participating States, both to enable flexibility in implementation and to avoid interfering with the good practices which already exist in some Participating States. In this way, the proposal also respects the principle of proportionality.

Strong coordinated implementation of interventions related to the objectives of the Year should be managed at Commission and MS levels. It could be recommended that the coordinating structures for the Year should build on, or involve the bodies already active in those fields. To ensure mainstreaming, it is recommended to involve the institutions, DG's and actors responsible for those actions. In any case, particular attention will be paid to the implementation of relevant programmes and the coordination of the results. The European Year would thus provide for the platform to diffuse the achievements realised by the Union in support to a more just and inclusive society and to inform about possibilities of cooperation offered by the Community in support to these general objectives.

5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM framework

General objectives

Building and learning on the achievements of previous Years, notably the 1997 European year Against Racism and most recently the European Year of People with Disabilities in 2003, the European Year of Equal Opportunities will provide an unique opportunity and platform to raise awareness on a more cohesive society that celebrates differences and respect the substantial EU acquis in equality and non-discrimination. It will also stimulate debate and dialogue on questions which are central to achieving a just and inclusive society.

Specific objectives will be framed against four key messages –Rights – Recognition – Representation and Respect

Rights – Raising awareness on the right to equality and non-discrimination

There is a need for much more public awareness about EU legislation on equality and non-discrimination which constitute EU common values and principles. The Year will seek to highlight to the public at large, the message that all people, irrespective of their sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age and sexual orientation are entitled to equal treatment. A key challenge will be to demonstrate that the notion of "equality" does not mean "sameness" but rather taking account of differences and diversity to ensure equal treatment.

Representation – Stimulating a debate on ways to increase the participation in society

Debate and dialogue should be engaged on the most appropriate manner to promote a greater participation of under-represented groups in society in all sectors and at all levels, in particular in the business sector and decision and policy-making arena. Equal opportunities policy is not simply limited to the elimination of discrimination. It also requires equalising the opportunities to full and equal participation for all. The disadvantages experienced by some communities e.g the Roma are so wide-scale and embedded in the structure of society that positive action may be necessary to remedy the nature of their exclusion. In this regard, the Year will seek to highlight the need to promote and develop policies and initiatives to increase the participation of groups under-represented in society.

Recognition - Celebrating and accommodating diversity

A third challenge will be to raise awareness on the positive contribution that people, irrespective of their sex, racial or ethnic origin, religion or beliefs, disability, age and sexual orientation make to society as a whole. The Year will seek to engage the wider public in an open debate on what diversity means in today’s Europe and will contribute to create a positive climate in which differences are valued in society and in particular the right to protection against discrimination is respected.

Respect and tolerance – Promoting a more cohesive society

The Year will seek to raise awareness about the importance of promoting good relations between all in society, and in particular young people. It will bring together different people or groups with a view to promoting and disseminating the values of equal treatment and fight against discrimination. Key to this will be to work on eliminating stereotypes and prejudices.

Expected Impact beyond the European Year

In line with these developments, the European Year should contribute on a longer term towards:

- Ensuring the correct and uniform application of the EU legislative framework throughout Europe by highlighting its central concepts and gaining the active support of the public towards non-discrimination and equality legislation.

- Contributing to promote a cross-ground approach to non-discrimination by encouraging the development of initiatives that will address all grounds of discrimination, by setting-up appropriate coordination structures encompassing all communities at the national level. At the same time, such cross-ground approach will not impede the development of targeted actions when particularities command it.

5.4. Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[20] chosen for the implementation of the action.

x Centralised Management

x Directly by the Commission

x Indirectly by delegation to:

ٱ Executive Agencies

ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation

x ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

ٱ Joint management with international organisations (please specify)

Relevant comments:

6. MONITORING AND EVALUATION

6.1. Monitoring system

Commission and MS should ensure the consistency of the measures financed. Monitoring should facilitate the quality of the activity financed and the consistency with the objectives of the Year. The monitoring should therefore be implemented in order to ease the exchanges of experiences between Participating States and capitalisation of results achieved at EU level.

The design of the monitoring framework will be mainly the responsibility of the Commission in consultation with the Participating States. The implementation of monitoring systems will be in accordance with the responsibilities for the financing of activities. Reporting on objectives and results achieved will be included in the conditions to receive financing.

Examples of indicators are indicated below:

Example of actions to achieve the operational objectives | Example of outcome indicators | Example of impact indicators |

EU level conferences Events | N° and type of participants relevance of the timing Satisfaction rate Type of learning effects | Coverage of the event (media) Publication on the related subject Quality in the message communicated Improvement of the awareness Influence on policy process and discourse |

Seminar / conferences | N° and type of participants Satisfaction rate | Type of learning effects Improvement of the knowledge base Relevance of the topic to the objectives of the Year |

Information and promotion activities | N° and type of information and promotion activities relevance of timing and message provided | Coverage of the media Quality in the communication Influence on policy process and public discourse Improvement of the awareness and public support |

Publication | N° of publication relevance of timing and message provided | % of target population addressed Quality in the message communicated Improvement of the awareness |

Survey / Studies | % of topics covered key issues and relevance of recommendations | Coverage of publication Improvement of knowledge base Use in the programming decisions |

6.2. Evaluation

6.2.1. Ex-ante evaluation

The ex-ante evaluation of the European Year is attached to this proposal for a European Parliament and Council Decision. It has been carried out by the Directorate General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities. The evaluation results available show the relevance of the different actions supported to achieve the objectives described above, as well as the value-added of a Community level action in this area.

It mainly considers research documents, either produced or commissioned by the Commission services, or by other types of organisations (including national administrations, research institute, European agencies etc). It additionally pays attention to existing Community evaluations (in particular the evaluations of the Community programmes to combat discrimination and to promote equality) including the most directly connected to the objectives of a European Year. This concerns the 1997 European Year against Racism and the 2003 European Year of people with disabilities. European Years have proven to be an efficient instrument in putting European political issues on the top of the EU Agenda and in ensuring political commitment from all the EU actors. This type of intervention has increased added-value compared to single interventions carried out by Participating States. The Union-wide scale of such intervention has created a momentum throughout Europe to take action.

6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)

An external evaluation will be launched in n-1 of the Year in order to follow the monitoring of the year and provide interim results if needed. The evaluation results should be available mid n+1.

The impact of the Year will be measured with two Eurobarometer surveys, one before the start and one towards the end of the Year.

6.2.3. Terms and frequency of future evaluation

7. ANTI-FRAUD MEASURES

The Commission shall ensure that, when actions financed under the present decision are implemented, the financial interests of the Community are protected by the application of preventive measures against fraud, corruption and any other illegal activities, by effective checks and by the recovery of amounts unduly paid and, if irregularities are detected, by effective, proportional and dissuasive penalties, in accordance with Council Regulations (EC,Euratom) N° 2988/95 and (Euratom, EC) n° 2185/96 and with Regulation (EC) n° 1073/1999 of the European Parliament and of the Council.

For the Community actions financed under this decision, the notion of irregularity referred to in Article 1, paragraph 2 of Regulation (EC, Euratom) n°2988/95 shall mean any infringement of a provision of Community law or any breach of a contractual obligation resulting from an act or omission by an economic operator, which has, or would have, the effect of prejudicing the general budget of the Communities or budgets managed by them, by an unjustifiable item of expenditure.

8. DETAILS OF RESOURCES

8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial cost

Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)

Year -n | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 |

Officials or temporary staff[21] (XX 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 2 |

B*, C*/AST | 2 | 3 | 2 |

Staff financed[22] by art. XX 01 02 |

Other staff[23] financed by art. XX 01 04/05 |

TOTAL | 4 | 5 | 4 |

8.3.2. Description of tasks deriving from the action

A officials: Advisory committee, drafting of calls for tender, follow-up of Member State grants, of the information campaign, event, studies and press releases

B officials: financial follow-up of tenders and grants, overall assistance to A officials in all tasks

C official: assistance in all above tasks

8.3.3. Sources of human resources (statutory)

x Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended (1B)

x Posts pre-allocated within the 2006 APS/PDB exercise for year n -1 (1A+1B)

x Posts to be requested in the 2007 APS/PDB procedure(1C)

x Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment) (1A)

ٱ Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question

Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)

NON APPLICABLE

EUR million (to 3 decimal places)

Budget line (number and heading) | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later | TOTAL |

Other technical and administrative assistance |

- intra muros |

- extra muros |

Total Technical and administrative assistance |

8.2.4. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

Type of human resources | Year -n | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 and later |

Officials and temporary staff (XX 01 01) | 0,4320 | 0,540 | 0,432 |

Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) |

Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,4320 | 0,540 | 0,432 |

Calculation– Officials and Temporary agents

Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable

Guidelines indicate a standard cost for officials (staff cost and associated cost) of 108.000€

.

Calculation– Staff financed under art. XX 01 02

Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable

8.2.5. Other administrative expenditure not included in reference amount EUR million (to 3 decimal places) |

Year - n | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 and later | TOTAL |

XX 01 02 11 01 – Missions | 0,007 | 0,056 | 0,007 | 0,070 |

X 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |

XX 01 02 11 03 – Committees[25] | 0,019 | 0,039 | 0,019 | 0, 077 |

XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |

XX 01 02 11 05 - Information systems |

2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |

3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |

Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,026 | 0,095 | 0,026 | 0,147 |

Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount

Missions: average of 3 missions to 29 MS/candidate/EFTA x 800€

Advisory committee: 4 meetings x 29 participants (25 MS + 4 candidate/EFTA) x 665€

The human resources and administrative requirements will be covered within the global envelope allocated to the authorising DG of reference in the framework of the annual allocation procedure.

[1] KOM(2005) 24.

[2] KOM(2004) 379.

[3] Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīva 2000/43/EK un Padomes2000. gada 27. novembra Direktīva 2000/78/EK.

[4] Pieejams http://europa.eu.int/comm/employment_social/fundamental_rights/pdf/pubst/roma04_en.pdf.

[5] www.stop-discrimination.info

[6] OVC,, lpp.

[7] OVC,, lpp.

[8] OVC,, lpp.

[9] Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu Regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam, OV L 248, 16.9.2002.; Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko nosaka sīkus noteikumus, lai piemērotu Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu Regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam, OV L 357, 31.12.2002.

[10] OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp.

[11] Non-differentiated appropriations here after referred to as NDA.

[12] Expenditure that does not fall under Chapter xx01 of the Title xx concerned.

[13] Expenditure within article xx0104 of Title xx.

[14] Expenditure within charter xx01 other than articles xx0104 or xx0105.

[15] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.

[16] Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years.

[17] UK Strategy Unit - "Ethnic minorities and the Labour Market" – 2003 available at: http://www.number-10.gov.uk/su/ethnic%20minorities/report/index.htm.

[18] available at: http://europa.eu.int/comm/employment_social/fundamental_rights/pdf/pubst/roma04_en.pdf.

[19] "Disability and social participation in Europe" ,European Commission, Eurostat, theme 3 "Population and social conditions", 2001, ISBN92-894-1577-0.

[20] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point.

[21] Cost of which is NOT covered by the reference amount.

[22] Cost of which is NOT covered by the reference amount.

[23] Cost of which is NOT covered by the reference amount.

[24] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.

[25] Specify the type of committee and the group to which it belongs.

Annex 1