LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 246/22

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības teritorijā ievestās naudas vai no tās izvestās naudas kontroli un par Regulas (EK) Nr. 1889/2005 atcelšanu”

(COM(2016) 825 final – 2016/0413 (COD))

(2017/C 246/04)

Ziņotājs: Javier DOZ ORRIT Līdzziņotājs: Mihai IVAŞCU

Apspriešanās Eiropas Parlaments, 19.1.2017. Eiropas Savienības Padome, 19.1.2017. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants Atbildīgā specializētā nodaļa Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 6.4.2017. Pieņemts plenārsesijā 27.4.2017. Plenārsesija Nr. 525 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 154/4/4

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. EESK uzskata, ka cīņai pret terorismu, tā finansēšanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, kā arī pret citiem ekonomisko noziegumu veidiem, kas ar to saistīti, ir jābūt pastāvīgai ES politikas prioritātei.

1.2. EESK piekrīt pasākumiem Komisijas priekšlikumā, ar ko tiek atcelta iepriekšējā 2005. gada regula, lai tiesisko regulējumu pielāgotu pašreizējai situācijai un novērstu ar dažādiem tā īstenošanas pētījumiem konstatētos trūkumus.

1.3. EESK uzskata, ka iestāžu veikto kontroļu un kompetences jomas paplašināšana, lai veiktu pārbaudes un konfiscētu preces gadījumos, kad ir pamatotas aizdomas par noziedzīgu darbību, palīdzēs atklāt vairāk krāpšanas gadījumu un ļaus iegūt vairāk informācijas.

1.4. EESK uzskata, ka ir jāuzlabo gan kompetento iestāžu, gan dalībvalstu sadarbība, lai jaunās regulas piemērošana būtu maksimāli efektīva. EESK aicina visas dalībvalstis nodot Eiropola rīcībā savas terorisma apkarošanas datubāzēs. Arī Komisijai būtu jāveicina sadarbības pasākumi, kas visām dalībvalstīm ļautu iegūt nepieciešamos līdzekļus, lai efektīvi kontrolētu dažādos skaidras naudas veidus un tās pārvietošanas līdzekļus.

1.5. EESK ierosina Komisijai pēc plašām konsultācijām un pētījuma veikšanas izstrādāt plānu skaidras naudas lietošanas samazināšanai ES. Šajā saistībā ir jāapsver jautājums par to, vai obligātās deklarēšanas robežvērtība 10 000 EUR apmērā ir piemērota.

1.6. EESK uzskata, ka Komisijai, nosakot sankcijas par deklarēšanas pienākuma neievērošanu, būtu jārīkojas vēl plašāk. Ir svarīgi saskaņot sankcijas dalībvalstu starpā un par tām konsekventi paziņot Komisijai, lai neradītu izdevīguma efektu, ko krāpnieki varētu izmantot.

1.7. EESK atkārtoti uzsver atzinumā ECO/408 (1) jau izteiktās bažas par virkni faktoru, kas varētu ievērojami ierobežot regulas efektivitāti. Galvenā problēma ir tā, ka nodokļu oāzes, kurās notiek vislielākā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un kuru naudas plūsmas ar ES būtu īpaši jāpārrauga, nav iekļautas to valstu un reģionu sarakstā, kurus Komisija savā 2016. gada 14. jūlija priekšlikumā regulai uzskata par tādiem, kas rada augstu risku.

1.8. Noziedzīgu naudas plūsmu izmeklēšana ir saistīta ar citiem pārkāpumiem, it īpaši ar pārkāpumiem nodokļu jomā. Tāpēc EESK ierosina nodrošināt, lai arī nodokļu iestādēm būtu piekļuve naudas plūsmas kontrolē iegūtajai informācijai.

1.9. EESK uzskata, ka līdz ar jaunās regulas pieņemšanu skaidrās naudas līdzekļu definīcijā papildus zeltam būtu jāiekļauj arī citas augstas likviditātes preces.

1.10. Lai arī EESK atzīst priekšapmaksas karšu sociālo vērtību Eiropas Savienībā, tā vērš uzmanību uz risku, ka noziedznieki un teroristi var turpināt šādus instrumentus izmantot slēptai savu darbību finansēšanai.

1.11. Tā kā palielinās savākto un iestāžu starpā apmainīto datu apjoms, EESK iesaka stiprināt šādu datu aizsardzību un izskatīt iespēju piemērot stingrākas administratīvās un kriminālās sankcijas amatpersonām un indivīdiem, kas tos izmanto neatbilstoši vai nelikumīgi.

1.12. Problēmai ir starptautisks mērogs, tāpēc arī ES iestādēm ir pilnībā jāiesaistās šajā jomā aktīvo starptautisko organizāciju darbā.

1.13. EESK atzinīgi vērtē 500 euro banknošu izņemšanu no apgrozības, sākot ar 2018. gadu, ņemot vērā plaši dokumentēto faktu, ka tās tiek izmantotas apmaksai skaidrā naudā nelikumīgā tirdzniecībā, jo šīs banknotes atvieglo lielu naudas summu transportēšanu un uzglabāšanu, aizņemot maz vietas.

1.14. EESK atgādina Komisijai, ka Eiropas iedzīvotāju aizsardzībai arī turpmāk jābūt augstākā līmeņa prioritātei neatkarīgi no nepieciešamajām izmaksām un centieniem.

2. Konteksts un Komisijas priekšlikums

2.1. Saskaņā ar rīcības plānu (2) par pastiprinātu cīņu pret terorisma finansēšanu Komisija ierosina jaunu regulu par ES teritorijā ievestās vai no tās izvestās skaidras naudas kontroli un pašlaik spēkā esošās 2005. gada regulas (3) atcelšanu.

2.2. ES 2015. gada maijā pieņēma ceturto tiesību aktu kopumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanai, kurā ietverta arī Ceturtā direktīva par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (Ceturtā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīva), un regulu par līdzekļu pārvedumiem pievienoto informāciju (4), kuras pašlaik tiek transponētas. EESK savu viedokli par tiesību aktu kopumu pauda atzinumā par tiesību aktu kopumu cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju (5).

2.3. Komisija 2016. gada februārī publicēja rīcības plānu par pastiprinātu cīņu pret teroristu finansēšanu (6), kas īstenots divos likumdošanas posmos. Pirmajā posmā (2016. gada jūlijs) Komisija ierosināja divas direktīvas – Piekto nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvu, ar ko groza dažus aspektus Ceturtajā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvā, direktīvu par nodokļu iestāžu piekļuvi informācijai par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu (7), kā arī Komisijas deleģēto regulu (8), ar ko papildina Ceturto un Piekto nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvu, norādot augsta riska trešās valstis (nodokļu oāzes) (9). EESK pieņēma atzinumus par Piekto nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvu un regulu, kā arī atzinumu par Otro direktīvu (10).

2.4. Otrajā posmā (2016. gada decembris) Komisija papildus šajā atzinumā izskatāmajai regulai ierosināja priekšlikumu direktīvai par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu krimināltiesībās (11) un regulai par iesaldēšanas rīkojumu un konfiskācijas rīkojumu savstarpēju atzīšanu (12).

2.5. 2005. gada regula papildina Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvu, ieviešot kontroli attiecībā uz naudas sūtījumiem par kopējo summu 10 000 EUR vai vairāk. Ar izskatāmo Komisijas priekšlikumu (13) iecerēts novērst trūkumus spēkā esošajos tiesību aktos, ņemot vērā policijas, tiesu un muitas iestāžu veikto izmeklēšanu, pilnveidot un papildināt Ceturto (14) un Piekto (15) direktīvu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu, kā arī pielāgot ES tiesību aktus starptautiskajiem standartiem un ieteikumiem, it īpaši Finanšu darbību darba grupas (FATF) 32. ieteikumam.

2.6. Izskatāmais priekšlikums pievēršas nepietiekamajam tvērumam attiecībā uz skaidras naudas apriti pāri robežām, grūtībām informācijas apmaiņā starp iestādēm, jautājumam par to, ka nav iespējams aizturēt summas, kas ir mazākas par robežvērtību (t.i., līdz 10 000 EUR), nepilnīgajai naudas definīcijai, atšķirīgajām dalībvalstu sankcijām par nedeklarēšanu un atšķirīgajam īstenošanas līmenim dalībvalstīs.

2.7. Izskatāmais priekšlikums jaunai regulai, ar ko aizstāj pašreizējos tiesību aktus, paplašina un precizē naudas definīciju, iedalot to četrās kategorijās: valūta, apgrozāmi uzrādītāja instrumenti (čeki, ceļojumu čeki, vekseļi un maksājuma uzdevumi), preces, ko izmanto par augstas likviditātes vērtības uzkrājējiem (zelta monētas un stieņi), un priekšapmaksas kartes.

2.8. Ar priekšlikumu tiek ieviests pienākums deklarēt nepavadītu naudu, t. i., naudu, kas sūtīta pa pastu, kravās vai kurjersūtījumos un kuras apmērs ir vienāds vai lielāks par 10 000 EUR. Dažas dalībvalstis veic arī naudas kontroli ES teritorijā.

2.9. Ar priekšlikumu kompetentās iestādes tiek pilnvarotas kontrolēt naudas sūtījumus apmērā līdz 10 000 EUR, kā arī ziņot un veikt izmeklēšanu, ja pastāv pamatotas norādes par noziedzīgu darbību.

2.10. Tas ļauj naudu aizturēt, ja nav deklarēti naudas sūtījumi 10 000 EUR vai lielākā apmērā, kā arī tad, ja jebkādas vērtības sūtījumos ir vērojamas noziedzīgas rīcības pazīmes.

2.11. Priekšlikums uzlabo informācijas apmaiņu, pieprasot aktīvu saziņu ar finanšu izlūkošanas vienībām. Kompetentajām iestādēm līdz šim bija tikai jānodrošina informācijas pieejamība. Ja pastāv noziedzīgas rīcības pazīmes, informācijai par neatbilstīgām darbībām jābūt pieejamai arī citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Komisijai. Šo informāciju ir atļauts paziņot arī trešām valstīm, ja tiek izpildītas noteiktas prasības.

2.12. Priekšlikums paredz visās dalībvalstīs ieviest sankcijas par deklarēšanas pienākuma neievērošanu, papildinot ar likumu noteiktās sankcijas par noziedzīgu darbību. Katrā dalībvalstī noteiktās sankcijas ir jāpaziņo Komisijai.

3. Vispārīgas piezīmes

3.1. EESK atzinīgi vērtē Komisijas pastāvīgos centienus globālajā cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorismu. EESK arī atbalsta ar priekšlikumu ierosinātās izmaiņas, kuru mērķis ir uzlabot spēkā esošos tiesību aktus.

3.2. Komisijai un pārējām ES iestādēm ir daudz jāstrādā, lai Eiropas sabiedrībai pienācīgi darītu zināmu savu gatavību cīnīties pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu, izmantojot visus juridiskos instrumentus, kā arī policijas, izlūkošanas un tiesībaizsardzības pasākumus. Informētība par to, ka iestādes savos centienos šajā jomā sadarbojas ar visām dalībvalstīm, stiprinās to uzticamību un leģitimitāti. Jau tagad tiek izmantota virkne rādītāju attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu, lai arī ne visus šos rādītājus iespējams publiskot.

3.3. Komiteja aicina ES un dalībvalstis sekmēt turpmāku sadarbību starptautiskā līmenī, lai apkarotu terorismu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un ar šīm darbībām saistītos smagos noziegumus. Visām ES iestādēm būtu jācenšas nodrošināt, lai Komisijas ierosinātie pasākumi tiktu pieņemti arī starptautiskā līmenī. Tas ir viens no veidiem, kā sekmēt to efektivitāti.

3.4. Jaunās regulas priekšlikuma mērķis ir apkarot nelikumīgas naudas plūsmas starp ES un trešām valstīm. Lai tas izdotos, Eiropas Komisijai jāsadarbojas ar dalībvalstīm, cenšoties nodrošināt, ka to kompetentajām iestādēm ir pieejami šim nolūkam visefektīvākie tehniskie un cilvēkresursi, kā arī jebkādi citi nepieciešamie resursi (piemēram, apmācīti suņi).

3.5. Terorisma finansēšanas shēmas var būt ļoti daudzveidīgas, sākot no likumīgu uzņēmumu vai leģitīmu bezpeļņas organizāciju ļaunprātīgas izmantošanas līdz noziedzīgām darbībām un starptautiskās tirdzniecības sistēmas ļaunprātīgai izmantošanai. Teroristu organizācijas pastāvīgi pilnveido savas finansēšanas metodes, lai izvairītos no spēkā esošajiem tiesību aktu noteikumiem, tāpēc ir skaidrs, ka tiesiskais regulējums ir nemitīgi jāatjaunina. Noziedznieki un teroristi parasti izmanto atšķirības dalībvalstu tiesību aktos, finanšu darījumiem izvēloties valstis, kurās tiesību akti ir visvājākie.

3.6. Īstenojot Eiropas Drošības programmu (16) un reaģējot uz teroristu uzbrukumiem Eiropā un citos reģionos, kā arī atbildot uz sabiedrības interesi par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas darbībām nodokļu oāzēs, Komisija pēdējo divu gadu laikā ir pieņēmusi lielu skaitu likumdošanas iniciatīvu.

3.7. Saskaņā ar FATF ziņojumu (17) skaidra nauda tiek plaši izmantota noziedzīgajā ekonomikā un joprojām ir vissvarīgākais terorisma finansēšanas resurss. Šādā veidā legalizētās naudas apjomu aprēķināt ir sarežģīti, taču FATF ziņojumā tas ir lēsts “no simtiem miljardu līdz triljonam ASV dolāru gadā”.

3.8. Spēkā esošā regulējuma efektivitātes analīze liecina, ka Eiropas Savienībā ievesto un no tās izvesto naudas sūtījumu skaits joprojām ir augsts. Taču naudas kontroļu skaits ir ierobežots (100 000 gadā visā Eiropas Savienībā kopā), dažādās valstīs atšķiras un arī izmeklēto aizdomīgo gadījumu skaits ievērojami atšķiras. Nesenākajā apspriešanā par šo tēmu piedalījās tikai deviņas valstis, un dati par gadījumu skaitu un to analīzi bija neviendabīgi un ierobežoti.

3.9. Nepilnības pašreizējā regulējumā ļauj naudai bez pietiekamas kontroles būt apritē pa pastu, kurjersūtījumos vai kravās. Vairākos gadījumos kompetentajām iestādēm nebija vajadzīgo instrumentu, lai veiktu pietiekamu kontroli.

3.10. Kontroles tvēruma paplašināšana un kompetento iestāžu pilnvarošana veikt pārbaudes un konfiscēt preces, ja pastāv aizdomas par noziedzīgu darbību, arī ja apmērs nesasniedz 10 000 EUR robežvērtību, ļaus atklāt vairāk krāpšanas gadījumu un iegūt vairāk informācijas. Iegūtā informācija šobrīd netiek pienācīgi izmantota. Dažās dalībvalstīs informācijas pieejamība ir nodrošināta pasīvā veidā, un nav ieviesti nekādi pasākumi, kas garantētu tās pareizu apstrādi. Ir noteikti jāuzlabo saziņa starp kompetentajām iestādēm – starp muitas iestādēm, kas lielākoties atbild par kontroļu veikšanu, un finanšu izlūkošanas vienībām, kas atbild par informācijas saņemšanu un analīzi; starp finanšu izlūkošanas vienībām un nodokļu un tiesu iestādēm; starp kompetentajām iestādēm dalībvalstīs un trešās valstīs, jo īpaši valstīs, kas ir atbildīgas par lielām nelikumīgas naudas plūsmām uz ES un no tās, kā, piemēram, nodokļu oāžu gadījumā.

3.11. Sankcijas, kas saskaņā ar pašreizējo regulu tiek piemērotas par naudas nedeklarēšanu, nav saskaņotas, un veiktās analīzes liecinātu, ka tām nav plānotā atturošā efekta. Jaunā regula liek dalībvalstīm ieviest sankcijas par deklarēšanas pienākuma neievērošanu neatkarīgi no tā, vai pastāv aizdomas par noziedzīgu darbību, un no tā, vai nauda ir saistīta ar citu noziegumu vai pārkāpumu iespējamu izmeklēšanu. Par šādām sankcijām ir jāziņo Komisijai. EESK ierosina, ka būtu jāievieš visām dalībvalstīm vienota paziņošanas procedūra. Taču katra dalībvalsts pati var brīvi noteikt savas sankcijas. Sankcijām, kas noteiktas saskaņā ar 13. pantu, ir jābūt saskaņotām, lai neradītu noziedzniekiem izdevību savā darbībā izmantot konkrētas valstis.

3.12. Īstenojot regulu un iepriekš minētos pasākumus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai, ievērojami palielināsies to savākto un saglabāto personas datu apjoms, kas būs pieejami nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas apkarošanas jomā kompetentajām iestādēm un struktūrvienībām. Lai tiktu ievērotas iedzīvotāju pamattiesības, it īpaši saistībā ar personas datu aizsardzību, ir svarīgi izvērtēt vajadzību pēc jauniem aizsardzības mehānismiem, nepieciešamības gadījumā tos ieviest un veicināt smagākus kriminālsodus amatpersonām un citiem indivīdiem, kuri šo informāciju izmanto nelikumīgi.

3.13. Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai un terorisma finansēšanai, tostarp nelegālai naudas sūtīšanai, izmantotie kanālu veidi un procedūras ir pamatoti likuši Komisijai pieņemt leģislatīvus pasākumus, kas aptver abus minētos noziegumu veidus. Abi šie noziegumu veidi ir saistīti ar citiem līdzīga vai vēl plašāka mēroga noziegumiem. Lai nodrošinātu efektīvu regulas un citu saistītu leģislatīvo pasākumu īstenošanu, būtiski svarīga ir cieša koordinācija starp visām iestādēm, attiecīgajām valsts struktūrām un dalībvalstīm, izmantojot piemērotus mehānismus. Jānorāda, ka sadarbība starp dažādām dalībvalstu iestādēm un struktūrām – policijas, izlūkdienestu, tiesu, muitas un nodokļu iestādēm – vēl ne tuvu nav optimāla. EESK jo īpaši pauž bažas par to, ka trūkst sadarbības starp valstu policijas spēkiem un Eiropolu, par ko liecina fakts, ka lielākā daļa dalībvalstu nav nodrošinājušas Eiropas tiesībaizsardzības aģentūrai piekļuvi savām terorisma apkarošanas datubāzēm. Tāpēc EESK aicina ES iestādes un dalībvalstis izbeigt šādu situāciju.

3.14. Vēl viens būtisks šķērslis regulas un citu attiecīgo leģislatīvo noteikumu efektīvai piemērošanai, lai novērstu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu, ir tas, ka trūkst īstas politiskās gribas likvidēt nodokļu oāzes. Pārliecinošākais pierādījums tam ir Regulas (ES) 2016/1675, ar ko papildina Ceturto un Piekto nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvu, pielikumā iekļautais saraksts ar “augsta riska trešām valstīm, kurās ir stratēģiskas nepilnības”. Sarakstā neparādās neviena no nodokļu oāzēm, kurās notiek lielākā daļa nelikumīgu darījumu un it īpaši regulas priekšlikumā aplūkotās naudas plūsmas. EESK ir spiesta atkārtot atzinumā ECO/408 pausto aicinājumu, proti – Komisijai būtu jāierosina jauns nodokļu oāžu saraksts, integrējot to tādu trešo valstu un teritoriju vienotā sarakstā, kuras nesadarbojas kriminālvajāšanā par finanšu noziegumiem un terorisma finansēšanu.

4. Īpašas piezīmes

4.1. Terorisma finansēšanai ir skaidri izteikts globāls raksturs, kas nozīmē, ka teroristu operācijas vienā valstī bieži tiek finansētas ar noziedzīgām darbībām citā valstī. Ir vajadzīga naudas kontrole un pamatīgas izmaiņas tiesību aktos, lai bloķētu naudas apriti, izsekotu un ierobežotu finanšu darbības, kā arī atvieglotu svarīgas informācijas ieguvi par teroristiem un viņu finansētājiem. Pilnībā apzinoties terorisma finansēšanas ārējo dimensiju, EESK iesaka visām ES iestādēm pilnā mērā iesaistīties visās attiecīgajās starptautiskajās organizācijās, kurās tās ir pārstāvētas, lai līdzīgus pasākumus varētu īstenot visā pasaulē.

4.2. Skaidras naudas sūtījumi joprojām ir galvenais kanāls, ar kura palīdzību darbojas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizētāji un citi finanšu noziedznieki (18). EESK iesaka Komisijai pēc visaptveroša pētījuma veikšanas, apspriešanās ar visām ieinteresētajām pusēm un ciešu darba attiecību izveidošanas ar dalībvalstīm, Eiropas Centrālo banku un valstu centrālajām bankām sagatavot plānu, kā mazināt skaidras naudas izmantošanu ES. 500 EUR nomināla banknošu likvidēšana ir solis pareizajā virzienā. Pētījuma ietvaros ir jāizvērtē, vai obligātās deklarēšanas robežvērtība 10 000 EUR apjomā ir piemērota.

4.3. EESK aicina Eiropas Komisiju pielikt lielākas pūles, lai Varšavas konvencijas (19) rezultāti tiktu konsekventi ratificēti visā ES. Līdz šim Konvenciju ir parakstījušas 26 dalībvalstis, taču tikai septiņpadsmit to ir ratificējušas.

4.4. EESK atzīst, ka ierosinātā regula varētu ievērojami uzlabot instrumentus cīņai pret terorisma finansēšanu, vienlaikus minimāli ietekmējot Eiropas mazos un vidējos uzņēmumus.

4.5. EESK uzskata, ka nolūkā veicināt pārredzamus finanšu darījumus un zemākas izmaksas ir svarīgi izstrādāt politiku sadarbībai finanšu jautājumos ar kaimiņvalstīm un valstīm, kuras rada īpaši spēcīgas migrācijas plūsmas uz ES. Šķēršļi un augstās izmaksas, ko rada naudas pārvedumi uz minētajām valstīm un no tām, sekmē naudas sūtījumu izmantošanu un nepārredzamus darījumus, un attiecīgi šādu metožu izmantošanu noziedzīgiem mērķiem.

4.6. Nesenie uzbrukumi ES teritorijā liecina, ka teroristi ir izmantojuši priekšapmaksas kartes, lai norēķinātos ar viesnīcām (piemēram, 2015. gada 13. novembra uzbrukumos Parīzē). Lai arī šādu instrumentu sociālā vērtība ir acīmredzama, jo tie ļauj neaizsargātām vai atstumtām personām veikt maksājumus tiešsaistē un bezsaistē, EESK vērš uzmanību uz risku, ka noziedznieki vai teroristi šādus instrumentus var izmantot arī turpmāk.

4.7. Naudas nelikumīga pārvadāšana ir saistīta ar citiem pārkāpumu veidiem: nodokļu pārkāpumiem, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu. Komisijas sagatavotais regulas priekšlikums nenodrošina iespēju regulāri apmainīties ar datiem par skaidras naudas deklarēšanu nodokļu nolūkos. EESK uzskata, ka kriminālvajāšana par šādiem pārkāpumiem būtu jāveic visaptveroši. EESK it īpaši uzskata, ka būtu jānodrošina iepriekš minētā datu apmaiņa, ņemot vērā acīmredzamo saikni starp izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, kas daudzos gadījumos ir saistīta ar naudas pārsūtīšanu.

4.8. Lai gan ar ierosinātās regulas 2. panta 2. punktu un 14. pantu Komisijai ir piešķirtas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, ar ko grozīt pielikumu, it īpaši sadaļu, kurā konkretizēts, kādas preces, ko izmanto par augstas likviditātes vērtības uzkrājējiem, tiek uzskatītas par naudas veidiem, EESK uzskata, ka nav pamata jau no paša sākuma šo kategoriju ierobežot tikai ar zeltu. Pirmajā Parlamenta un Padomes apstiprinātajā sarakstā varētu iekļaut citas īpaši vērtīgas preces, piemēram, dārgmetālus vai dārgakmeņus (neapstrādātus vai apstrādātus).

4.9. EESK atkārtoti uzsver, ka iedzīvotāju drošības garantēšanai arī turpmāk ir jābūt vienai no galvenajām ES un dalībvalstu prioritātēm neatkarīgi no nepieciešamo centienu apjoma.

Briselē, 2017. gada 27. aprīlī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Georges DASSIS

(1) OV C 34, 2.2.2017., 121. lpp.

(2) COM(2016) 50 final.

(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1889/2005 (OV L 309, 25.11.2005., 9. lpp.).

(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/847 (OV L 141, 5.6.2015., 1. lpp.).

(5) OV C 271, 19.9.2013., 31. lpp.

(6) COM(2016) 50 final.

(7) COM(2016) 450 final, 2016/0208 (COD) un COM(2016) 452 final, 2016/0209 (CNS).

(8) Deleģētā regula (ES) 2016/1675 (OV L 254, 20.9.2016., 1. lpp.).

(9) OV C 34, 2.2.2017., 121. lpp.

(10) OV C 34, 2.2.2017., 127. lpp.

(11) COM(2016) 826 – 2016/0414 (COD).

(12) COM(2016) 819 – 2016/0412 (COD).

(13) COM(2016) 825 final – 2016/0413 (COD).

(14) Direktīva (ES) 2015/849 (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

(15) Priekšlikums Piektajai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvai.

(16) COM(2015) 185 final.

(17) FATF ziņojums Money Laundering: Through the Physical Transportation of Cash (“Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana, izmantojot skaidras naudas fizisku pārvadāšanu”, 2015).

(18) “Why is cash still king?” – A strategic report on the use of cash by criminal groups as a facilitator for money laundering (“Kāpēc skaidra nauda joprojām valda?” Stratēģisks ziņojums par skaidras naudas izmantošanu noziedzīgajos grupējumos nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas veicināšanai).

(19) Eiropas Padomes Konvencija par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu, kā arī šo līdzekļu meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju, 2005.