ISSN 1831-0877
EIROPAS REVĪZIJAS 
PALĀTA
2013
LV
Īpašais ziņojums Nr. 14
EIROPAS SAVIENĪBAS TIEŠAIS FINANSIĀLAIS 
ATBALSTS PALESTĪNIEŠU PAŠPĀRVALDEI

EIROPAS SAVIENĪBAS TIEŠAIS 
FINANSIĀLAIS ATBALSTS 
PALESTĪNIEŠU PAŠPĀRVALDEIĪpašais ziņojums Nr.  14  2013
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
Fakss +352 4398-46410
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu
Internets: http://eca.europa.eu
Īpašais ziņojums Nr. 14  2013
Papildu informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu ).
Kataloga dati ir atrodami šīs publikācijas beigās.
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2013. gads
ISBN 978-92-9241-460-3
doi:10.2865/59044
© Eiropas Savienība, 2013. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
SATURS
Punkts
 SAĪSINĀJUMI UN AKRONĪMI
I–VIII  KOPSAVILKUMS
1–19  IEVADS
2–10  VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA
11–19  ES FINANSIĀLĀ PALĪDZĪBA
20–25  REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
26–73  APSVĒRUMI
26–42  STRUKTŪRA UN ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI: IR JĀPĀRSKATA VAIRĀKI ASPEKTI
27–32  IR JĀNOSTIPRINA PROGRAMMU PLĀNOŠANAS SISTĒMA
33–39  ATBILSTĪBAS PĀRBAUDES PROCEDŪRAS IR STABILAS, BET IR IESPĒJAMI IETAUPĪJUMI
40–42  POTENCIĀLAIS SVIRAS EFEKTS SAMAZINĀTS, JO TRŪKST NOSACĪJUMU
43–73   REZUL TĀTI UN ILGTSPĒJA — AR PEGASE  TIEŠO FINANSIĀLO ATBALSTU IR SASNIEGTI DAŽI REZUL TĀTI, BET 
AIZVIEN VAIRĀK TIEK APDRAUDĒTA TO ILGTSPĒJA
44–52  PEGASE  TIEŠAIS FINANSIĀLAIS ATBALSTS SASNIEDZ ATTIECINĀMOS ATBALSTA SAŅĒMĒJUS, BET PĀRSKAITĪJUMI 
TIEK KAVĒTI
53–60  PEGASE  TIEŠAIS FINANSIĀLAIS ATBALSTS IR IEGULDĪTS SVARĪGOS SABIEDRISKAJOS PAKALPOJUMOS, BET TAS 
IR IZMAKSĀTS ARĪ TIEM CIVILDIENESTA IERĒDŅIEM, KAS NESTRĀDĀ SAKARĀ AR POLITISKO STĀVOKLI GAZĀ
61–73   PALESTĪNIEŠU PAŠPĀRVALDES FINANSIĀLĀ STABILITĀTE IR APDRAUDĒTA, LAI GAN PEGASE  TIEŠAIS 
FINANSIĀLAIS ATBALSTS BIJA VĒRIENĪGS 3
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
74–85  SECINĀJUMI UN IETEIKUMI
74–79  SECINĀJUMI
80–85  IETEIKUMI
 I PIELIKUMS  — PEGASE  MEHĀNISMS
 II PIELIKUMS  —  AR PEGASE  TIEŠO FINANSIĀLO ATBALSTU SAISTĪTU FINANSĒJUMA 
NOLĪGUMU UN LĪGUMU PĀRSKATS
 III PIELIKUMS  — AR PEGASE  STARPNIECĪBU IZMAKSĀTO LĪDZEKĻU KOPSAVILKUMS
 IV PIELIKUMS  —  PALESTĪNIEŠU PAŠPĀRVALDES ALGU SARAKSTU KOPĒJĀS IZMAKSAS 
ATTIECINĀMIEM CIVILDIENESTA IERĒDŅIEM UN PENSIONĀRIEM, KOPĒJIE 
PEGASE  MAKSĀJUMI CIVILDIENESTA IERĒDŅIEM UN PENSIONĀRIEM 
2008.–2012.  GADĀ PA MĒNEŠIEM (EUR), KĀ ARĪ ATTIECINĀMO ATBALSTA 
SAŅĒMĒJU SKAITS
 V PIELIKUMS  —  KOPĒJIE PEGASE  MAKSĀJUMI ATBALSTA SAŅĒMĒJIEM NEAIZSARGĀTO 
PALESTĪNIEŠU ĢIMEŅU KOMPONENTĀ SALĪDZINĀJUMĀ AR PALESTĪNIEŠU 
PAŠPĀRVALDES SOCIĀLO PABALSTU MAKSĀJUMIEM ATTIECINĀMIEM 
NEAIZSARGĀTO PALESTĪNIEŠU ĢIMEŅU KOMPONENTA ATBALSTA 
SAŅĒMĒJIEM 2008.–2012.  GADĀ
KOMISIJAS UN EĀDD  ATBILDES4
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
EĀDD : Eiropas Ārējās darbības dienests
EKP : Eiropas kaimiņattiecību politika
EKPI : Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments
EUREP : ES pārstāvja birojs (Jeruzalemē), arī ECTAO
ILS: Izraēlas jaunais šekelis
PEGASE : Palestīnas un Eiropas sociālekonomiskās palīdzības vadības mehānisms [ Mécanisme Palestino-Européen 
de Gestion et d’Aide Socio-Économique ]
PAO : Palestīnas atbrīvošanas organizācija
TIM : pagaidu starptautiskais mehānisms
UNRWA : Apvienoto Nāciju Organizācijas Palīdzības un darba aģentūra Palestīnas bēgļiem Tuvajos AustrumosSAĪSINĀJUMI UN AKRONĪMI5
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
I.
Kopš 1994. gada Eiropas Savienība ir sniegusi palīdzību 
palestīniešiem vairāk nekā 5,6 miljardu EUR apmērā, lai 
atbalstītu savu vispārējo mērķi — palīdzēt rast risinā -
jumu, kas paredz divu valstu pastāvēšanu, lai izbeigtu 
Izraēlas un palestīniešu konfliktu. Kopš 2008. gada 
ES lielākā programma okupētajā palestīniešu teritorijā 
bija PEGASE  tiešais finansiālais atbalsts, kas nodroši -
nāja finansējumu aptuveni 1 miljarda EUR apmērā no 
2008. līdz 2012.  gadam. PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta 
mērķis ir palīdzēt Palestīniešu pašpārvaldei pildīt tās 
saistības attiecībā pret civildienesta ierēdņiem, pensio -
nāriem un neaizsargātām ģimenēm, saglabāt svarīgus 
sabiedriskos pakalpojumus un uzlabot publiskās finanses.
II.
Revīzijā pārbaudīja, vai Komisija un Eiropas Ārējās dar -
bības dienests (EĀDD) ir labi pārvaldījuši PEGASE  tiešo 
finansiālo atbalstu. Revīziju veica no 2012. gada jūlija 
līdz decembrim, un tā ietvēra divu nedēļu apmek -
lējumu Jordānas Rietumkrastā, tostarp Austrum-
jeruzalemē un Gazā, 2012. gada oktobrī.
III.
Revīzijā secināja, ka Komisijai un EĀDD ir izdevies 
sarežģītos apstākļos īstenot tiešo finansiālo atbalstu 
Palestīniešu pašpārvaldei, taču vajadzētu rūpīgi pār -
skatīt vairākus pašreizējās pieejas aspektus. Lai gan ir 
gūti daži svarīgi rezultāti, to ilgtspēja ir apšaubāma, 
ja netiks padziļināti pārskatīta pašreizējā pieeja. Šīs 
pārskatīšanas ietvaros Palestīniešu pašpārvalde ir 
jāmudina veikt vairāk reformu, it sevišķi saistībā ar tās 
civildienestu. Tajā pašā laikā ir jārod veids, kā panākt, 
lai Izraēla veiktu vajadzīgos pasākumus, kas palīdzētu 
nodrošināt PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta efektivitāti.KOPSAVILKUMS
IV.
Revīzijā konstatēja, ka ir jānostiprina vairāki plānošanas 
aspekti saistībā ar tiešā finansiālā atbalsta piešķiršanu  
PEGASE  ietvaros. Turklāt, lai gan Komisijas noteiktās 
pārbaudes procedūras kopumā ir stabilas, plašāk 
izmantojot piedāvājumu konkursus un vienkāršojot 
sarežģīto pārvaldības sistēmu, ir iespējams ietaupīt. 
Komisija un EĀDD nav pietiekamā mērā izmantojuši 
lielo finansējumu no PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta, 
lai palīdzētu sekmēt Palestīniešu pašpārvaldes refor -
mas, it sevišķi civildienesta jomā.
V.
PEGASE  tiešais finansiālais atbalsts ir sasniedzis attieci -
nāmos atbalsta saņēmējus, tādējādi sniedzot būtisku 
ieguldījumu Palestīniešu pašpārvaldes algām pare -
dzēto izdevumu segšanā. Tomēr atbalsta saņēmēju 
skaitam pieaugot un samazinoties finansējumam, ko 
ar PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta starpniecību sniedza 
citi līdzekļu devēji, 2012. gadā bija būtiski kavējumi 
Palestīniešu pašpārvaldes algu maksājumos, kas izrai -
sīja palestīniešu nemierus.
VI.
PEGASE  tiešais finansiālais atbalsts deva ieguldījumu 
svarīgos sabiedriskos pakalpojumos, taču revīzijā konstatēja, 
ka politiskā stāvokļa dēļ Gazā daudzi civildienesta ierēdņi 
saņēma algu, neejot uz darbu un nesniedzot sabiedrisku 
pakalpojumu.  Komisija un EĀDD nav pietiekami pie -
vērsušies šai problēmai.
VII.
Lai gan PEGASE  tiešais finansiālais atbalsts bija vērie -
nīgs, Palestīniešu pašpārvalde 2012. gadā saskārās ar 
smagu budžeta deficītu, kas turklāt draudēja iedragāt 
publisko finanšu pārvaldības reformas. Taču kopumā 
draudi Palestīniešu pašpārvaldes finansiālajai stabili -
tātei lielā mērā ir saistīti ar dažādajiem šķēršļiem, ko 
Izraēlas valdība rada okupētās palestīniešu teritorijas 
ekonomikas attīstībai. Šie šķēršļi arī mazina PEGASE  
tiešā finansiālā atbalsta efektivitāti.
VIII.
Šajā ziņojumā ir sniegti vairāki ieteikumi, kas Komisijai 
un EĀDD jāņem vērā, veicot PEGASE  tiešā finansiālā 
atbalsta pārbaudi.6
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
IEVADS
1. Šajā revīzijas ziņojumā ir novērtēta Eiropas Ārējās darbības dienesta (turp -
māk — EĀDD) un Eiropas Komisijas īstenotā pārvaldība attiecībā uz tie -
šo finansiālo atbalstu, ko ar PEGASE  mehānismu nodrošina Palestīniešu 
pašpārvaldei.
VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA
2. Eiropas Savienība, tāpat kā lielākā daļa starptautiskās sabiedrības, atbalsta 
tādu Izraēlas un palestīniešu konflikta risinājumu, kas paredz divu valstu 
modeli. Tas nozīmē dzīvotspējīgas, vienotas un demokrātiskas Palestī -
nas valsts izveidi, kas mierā un drošībā var pastāvēt Izraēlas valsts ciešā 
tuvumā.
3. Izraēlas un palestīniešu miera process sākās ar 1993. un 1995. gada Oslo 
vienošanos. Izraēla palestīniešiem piešķīra zināmu autonomiju, savukārt 
palestīniešu vadība, ko pārstāvēja Palestīnas atbrīvošanas organizācija 
(PAO), atzina Izraēlas pastāvēšanas tiesības. Abas puses pauda apņem -
šanos, ka uzsāks sarunas par galīgo statusu līdz 1996. gada maijam un 
ka tās pabeigs līdz 1999. gada maijam.
4. Pa to laiku Jordānas Rietumkrastu sadalīja trīs zonās — A zonā, ko pa -
matā veido apdzīvotas vietas, kuras pārvalda Palestīniešu pašpārval -
de; B zonā, kurā Palestīniešu pašpārvalde kļuva atbildīga par civilajiem 
jautājumiem, savukārt Izraēla uz attiecīgo laiku saglabāja atbildību par 
drošību; un C zonā, kas ietver 61 % Jordānas Rietumkrasta teritorijas, 
kurā gan drošības, gan civilajos jautājumos turpināja piemērot Izraēlas 
kontroli, līdz tiktu pieņemta vienošanās par galīgo statusu (sk. karti ). 
Šajā laikā Izraēlas spēki bija jāizved no Gazas joslas. Vienošanās neietvēra 
Austrumjeruzalemi.7
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
KARTE
JORDĀNAS RIETUMKRASTS UN GAZA
EGY PTJORD ANGOLAN
HEIGHT SSYRIA
West Bank
Gaza
StripLEBANON 
ISRAELDead
Sea34°E 35°E
32°NMedit erranean
SeaJordan River
NablusQaba tiya
Tulkarm
Qalqily ah
Ramallah
Hebr onBethlehemJerichoJenin
RafahKhan YunisGazaJerusalem
ISRAEL
EGY PTJORD AN 0
020 miles
20 k mNPalestīniešu kontrole (A teritorija)
Jaukta kontrole (B teritorija)
Izraēlas kontrole (C teritorija)
Piezīme : Izraēla nodeva kontroli pār Gazas joslu Palestīniešu nacionālajai pašpārvaldei 2005. gadā. Izraēlas bruņotie spēki ir atkārtoti okupē -
juši palestīniešu kontrolētās pilsētas Rietumkrastā.
Avots: Eiropas Revīzijas palāta.8
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
5. Tā kā Oslo procesā netika panākts vajadzīgais progress, 2002. gadā Ame -
rikas Savienotās Valstis, Krievija, ES un Apvienoto Nāciju Organizācija 
sanāca kopā un izveidoja Tuvo Austrumu Kvartetu. Kvartets izstrādāja 
“Miera plānu” , kura mērķis bija panākt risinājumu, kas paredz divu valstu 
pastāvēšanu, trīs gadu laikā blakus Izraēlai izveidojot neatkarīgu Palestī -
nas valsti. Sākotnēji par lielāko progresu varēja uzskatīt pirmā Palestīnas 
premjerministra iecelšanu 2003. gadā, taču neviena no pusēm neizpildīja 
“Miera plāna” galvenos kritērijus.
6. Turpmāku neveiksmi miera process piedzīvoja 2006. gada janvārī, kad 
Hamas , kas — pretēji PAO — neatzīst Izraēlas pastāvēšanas tiesības 
un ko ES ietvērusi teroristu organizāciju kategorijā, uzvarēja Palestīnas 
parlamenta vēlēšanās, pārspējot Fatah  partiju1. Starp Fatah  un Hamas  
2007. gadā izcēlās cīņas, kuru rezultātā 2007. gada jūnijā tika de facto  
sadalītas Palestīnas teritorijas. Hamas  pārņēma kontroli pār Gazas joslu, 
savukārt Palestīniešu pašpārvalde Fatah  vadībā turpināja pārvaldīt Jordā -
nas Rietumkrasta daļas, kas bija tās jurisdikcijā. ES  šajā periodā attiecībā 
uz Hamas ir piemērojusi politiku, kas paredz, ka nenotiek nekāda sazi -
ņa, taču vienlaikus ir centusies turpināt palīdzības sniegšanu vietējiem 
iedzīvotājiem.
7. Kad  Hamas  bija pārņēmusi Gazu, Izraēla 2007. gadā šai teritorijai pie -
mēroja vēl stingrāku blokādi, kas tur vēl vairāk pasliktināja iedzīvotāju 
situāciju. Izraēla 2008. gada beigās Gazā uzsāka mēnesi ilgu militāru 
kampaņu (operācija “Lietais svins” (“ Cast Lead ”)), kas bija vērsta pret Ha-
mas  un kas prasīja daudz upuru, kā arī tās dēļ tika iznīcināts daudz īpa -
šumu. Pēc samērā mierīga perioda situācija tomēr atkal saasinājās, un 
Izraēla 2012. gada novembrī uzsāka vēl vienu militāru kampaņu Gazā 
(sk. 73. punktu).
8. Hamas  un Fatah  2011. gada maijā panāca oficiālu vienošanos par samie -
rināšanos, lai gan nav notikušas jaunas vispārējās vēlēšanas un abām pu -
sēm joprojām ir jāvienojas par vienotas valdības izveides nosacījumiem. 
Saskaņā ar ANO Ģenerālās asamblejas 2012. gada 29. novembrī pieņemto 
Rezolūciju 67/19 Palestīna, ko pārstāvēja Palestīniešu pašpārvaldes pre -
zidents Mahmuds Abass, Apvienoto Nāciju Organizācijā ieguva statusu 
“novērotāja valsts, kura nav dalībvalsts” .1 Fatah , ko nodibināja un 
vadīja Jasirs Arafats līdz savai 
nāvei 2004. gadā, ir PAO 
lielākā politiskā frakcija.9
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
9. Taču 2012. gadā būtiski pasliktinājās Palestīniešu pašpārvaldes jau tā 
vājais fiskālais stāvoklis. Tās vispārējie fiskālie sarežģījumi lielā mērā at -
tiecināmi uz Izraēlas piemērotajiem nepārtrauktajiem ierobežojumiem. 
Tiek vispārēji atzīts, ka šie ierobežojumi iedragā neatkarīgas Palestīnas 
valsts dzīvotspēju.
10.  ES ir noslēgusi asociācijas nolīgumu ar Izraēlu, kurš ietver politiskā dialo -
ga, ekonomiskās sadarbības un tirdzniecības liberalizācijas noteikumus. 
Izraēla ir arī Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) atbalsta saņēmēja 
valsts. Ārpus Eiropas tā ir vienīgā valsts, kurai ir asociētās valsts statuss 
ES pētniecības un attīstības pamatprogrammās, un ES  ir Izraēlas lielākais 
publiskā pētniecības finansējuma avots2.
ES FINANSIĀLĀ PALĪDZĪBA
11.  Pēc Oslo I vienošanās parakstīšanas ES ievērojami paplašināja sadarbību 
ar okupēto palestīniešu teritoriju. Starp Eiropas Kopienu un PAO (kas 
darbojas Palestīniešu pašpārvaldes vārdā) 1997. gadā tika noslēgts “Pa -
gaidu asociācijas nolīgums par tirdzniecību un sadarbību” . Apjomīgās 
finansiālās palīdzības galvenais mērķis bija un joprojām ir — atbalstīt 
virzību uz risinājumu, kas paredz divu valstu pastāvēšanu. Laikposmā no 
1994. līdz 2006. gadam no ES vispārējā budžeta Palestīnai piešķīra vairāk 
nekā 2,7 miljardus EUR.
12.  Saskaņā ar 2004. gadā uzsākto ES jauno EKP 2005. gadā tika parakstīts 
Eiropas Savienības un Palestīniešu pašpārvaldes rīcības plāns, lai atbal-
stītu Palestīniešu pašpārvaldes politisko un ekonomisko reformu norisi 
nākamiem trīs līdz pieciem gadiem. Revīzijas laikā pabeidza jaunu rīcības 
plānu, kas aizstāj iepriekšējo. Pēc Eiropas kaimiņattiecību un partne -
rības instrumenta (EKPI) ieviešanas 2007.  gadā finansējumu vēl vairāk 
būtiski palielināja, laikposmā no 2007. līdz 2012. gadam no ES vispārējā 
budžeta piešķirot palīdzībai aptuveni 2,9 miljardus EUR (sk. 1. tabulu ). 
Patiešām — no EKPI budžeta, kas paredzēts visām atbalsta saņēmējām 
valstīm, aptuveni 20 % tiek piešķirti okupētajai palestīniešu teritorijai3.2 Kopš 2012. gada 
decembra ar ES Septīto 
pamatprogrammu 
pētniecībai un attīstībai 
(2007.–2013. gads) tika 
finansēti vairāk nekā 
1200 projekti, kuros piedalījās 
gandrīz 1500 izraēliešu 
dalībnieku.
3 EKPI ietver 16 atbalsta 
saņēmējas valstis: Alžīriju, 
Armēniju, Azerbaidžānu, 
Baltkrieviju, Ēģipti, Gruziju, 
Izraēlu, Jordāniju, Libānu, 
Lībiju, Maroku, Moldovu, 
Palestīnu, Sīriju, Tunisiju un 
Ukrainu.10
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
13.  Kā parādīts 1. tabulā , ES palīdzība galvenokārt saistījās ar tiešo finansiālo 
atbalstu , kas finansēts no Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta  
un kas veidoja 47,4 % no kopējās palīdzības no 2007. līdz 2012. gadam. 
Liela daļa piešķīrumu tika arī novirzīta ANO Palīdzības un darba aģentūrai 
Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos ( UNRWA )4, humānai un pārtikas 
palīdzībai un tiesiskuma atbalstam (ietverot divas ES kopējās drošības 
un aizsardzības politikas misijas).4 Apvienoto Nāciju 
Organizācijas Palīdzības un 
darba aģentūra Palestīnas 
bēgļiem Tuvajos Austrumos, 
kas nodrošina sabiedriskos 
pamatpakalpojumus, 
piemēram, sākumskolas 
izglītību un veselības aprūpi 
aptuveni 5 miljoniem 
palestīniešu bēgļu no 
1948. un 1967. gada kariem, 
kā arī viņu pēcnācējiem. 
UNRWA  nodrošina 
infrastruktūru 59 nometnēs, 
kas atrodas Libānā, Sīrijā, 
Jordānijā, Jordānas 
Rietumkrastā un Gazā.
1. TABULA
1  Viss no EKPI budžeta pozīcijas Palestīnai:  19.08.01.02. No 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 29. februārim izmaksas veica ar Pagaidu 
starptautiskā mehānisma starpniecību. Kopš 2010. gada kopējā summa ietver atbalstu, kas sniegts no privātā sektora atjaunošanas Gazā 
komponenta.
2  Galvenokārt no EKPI budžeta pozīcijas 19.08.01.02.
3  No budžeta pozīcijām:  19.08.01.01, 19.08.01.02, 19.08.01.04, 19.03.01/19.03.07/ 19.04.01/19.04.03 (tiesiskums, cilvēktiesības un 
kopējās drošības un aizsardzības politikas misijas), 21.02.01/21.02.02/21.02.04 (pārtikas palīdzība), 21.05.01 (ieguldījums cilvēkos), 
23.02.01/23.02.02 (humānā palīdzība (Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāts) un ārkārtas pārtikas palīdzība).
Avots:  Eiropas Komisija un Eiropas Revīzijas palāta.KOPĒJIE ATBALSTA PIEŠĶĪRUMI PALESTĪNAI NO ES  VISPĀRĒJĀ BUDŽETA  
2007.–2012.  GADĀ (MILJONOS  EUR)
Prioritārās jomas 20 07.  g . 2008.  g. 2009.  g. 2010.  g. 2011.  g. 2012.  g. Kopā
Kopā no ES vispārējā budžeta 563,3 501,5 525,2 446,8 452,7 451,7 2 941,1
— no tā EKPI 456,1 392,0 35 7, 5 380,2 323,3 356,1 2 265,2
Tiešais finansiālais atbalsts1370,0 258,0 219,1 2 37,7 145,0 166,0 1 395,8
Atbalsts Apvienoto Nāciju Organizācijas 
Palīdzības un darba aģentūra Palestī ­
nas bēgļiem Tuvajos Austrumos  2100,6 120,0 175,9 104,6 142,9 146,0 789,9
— no tā EKPI 73,4 76,0 81,5 88,0 96,7 117, 8 533,3
Cits atbalsts (humānā un pārtikas 
palīdzība, infrastruktūra, tiesiskums)3 92,7 123,5 130,2 104,6 164,8 139,6 755,4
— no tā EKPI 12,7 58,0 5 7, 0 54,5 81,7 72,3 336,111
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
14.  Tiešais finansiālais atbalsts bija ES reakcija uz politisko, fiskālo un hu -
manitāro krīzi pēc tam, kad tika uz nenoteiktu laiku apturēta lielākā 
daļa atbalsta Palestīniešu pašpārvaldei pēc Hamas  uzvaras vēlēšanās 
2006. gada janvārī (sk. 6. punktu). Kvartets 2006. gada maijā piekrita 
ES priekšlikumam izveidot pagaidu starptautisko mehānismu  (TIM), kura 
mērķis bija nodrošināt palīdzības tiešu nogādāšanu palestīniešiem, ap -
ejot Hamas  vadīto valdību. Pagaidu starptautiskais mehānisms , ko sākotnēji 
izveidoja uz 3 mēnešiem, darbojās no 2006. gada jūnija līdz 2008. gada 
februārim. Pēc tam to aizstāja ar pašreizējo PEGASE  mehānismu , kas lielā 
mērā balstījās uz pagaidu starptautisko mehānismu  (plašākai informācijai 
sk. I pielikumu ).
15.  PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta galvenais mērķis bija palīdzēt Palestīniešu 
pašpārvaldei turpināt darbību, līdz tiks sasniegts vispārējais politiskais 
mērķis, proti, risinājums, kas paredz divu valstu pastāvēšanu. PEGASE  tiešā 
finansiālā atbalsta konkrētākie mērķi ir:
a) palīdzēt Palestīniešu pašpārvaldei pildīt saistības attiecībā pret ci -
vildienesta darbiniekiem, pensionāriem un neaizsargātajām pales -
tīniešu ģimenēm;
b) saglabāt pārvaldes darbību un svarīgu sabiedrisko pakalpojumu snieg -
šanu iedzīvotājiem;
c) īstenot publisko finanšu pārvaldības reformas un samazināt budžeta 
deficītu (tostarp samazinot neto aizdevumus un nokavētus maksā -
jumus privātajam sektoram).
16.  No 2008. gada februāra līdz 2012. gada decembrim  PEGASE  tiešais fi -
nansiālais atbalsts tika sniegts pieciem dažādiem komponentiem 
(sk. 1. izcēlumu ).
17.  Pārskats par summām, kas piešķirtas atsevišķiem PEGASE  tiešā finansiālā 
atbalsta komponentiem līdz pat 2012. gada decembrim, ir sniegts 2. ta -
bulā . Tabula parāda, ka civildienesta ierēdņi un pensionāri ir svarīgākais 
komponents (72,5 % no kopējā finansējuma). Visu PEGASE  tiešā finansiālā 
atbalsta maksājumu galīgajiem atbalsta saņēmējiem sadalījums pa mē -
nešiem laikposmā no 2008. gada februāra līdz 2012. gada decembrim ir 
sniegts III pielikumā5.5 Šis sadalījums ietver 
visus PEGASE  tiešā finansiālā 
atbalsta līdzekļus, kas 
apkopoti Palestīniešu 
pašpārvaldes finanšu līdzekļu 
vienotā konta apakškontā, 
ne tikai ES vispārējā budžeta 
līdzekļus.12
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
IEMAKSAS NO ES  VISPĀRĒJĀ BUDŽETA, KURI PEGASE TIEŠĀ FINANSIĀLĀ 
ATBALSTA VEIDĀ PĀRSKAITĪTI PALESTĪNIEŠU PAŠPĀRVALDEI PAR KATRU 
KOMPONENTU (2008.–2012.  GADS) (MILJONOS  EUR)
Līdzekļu devējsCivildie­
nesta 
ierēdņi un 
pensionāriNeaiz­
sargātās 
palestī­
niešu 
ģimenesAtbalsts 
svarī  giem 
sabied­
riskajiem 
pakalpo­
jumiem Nokavēti 
maksāju ­
miPrivātā 
sektora 
atjauno­
šana GazāKopā
No ES  vispārējā budžeta 726,9 137, 5 106,6 10,0 22,0 1 003,011
ES vispārējā budžeta maksā ­
jumu daļa (kopsummā)72,5 % 13,7 % 10,6 % 1,0 % 2,2 % 100 %
1  Izņemot 22,8 miljonus EUR piešķirtajos ieņēmumos (no Austrijas: 1 miljons EUR 2008. gadā; 0,5 miljoni EUR 2009. gadā; 
1,5 miljoni EUR 2010. gadā un 1 miljons EUR 2011. gadā. No Japānas: 4,78 miljoni EUR 2011. gadā. No Beļģijas: 9 miljo -
ni EUR 2012. gadā un 5 miljoni EUR, kas paredzēti Pasaules Bankas Stratēģiskajai programmai izglītības jomā ( ESSP ) saskaņā 
ar finansējuma nolīgumu ENPI/2008/019-776 (EC)).
Avots:  Eiropas Komisija un Revīzijas palāta.
1. IZCĒLUMS
PEGASE  TIEŠĀ FINANSIĀLĀ ATBALSTA KOMPONENTI
a) Palestīniešu pašpārvaldes civildienesta ierēdņi un pensionāri  (turpinās). Civildienesta ierēdņiem un 
pensionāriem, kuri iekļauti Palestīniešu pašpārvaldes algu sarakstos un kuriem uz to ir tiesības, maksā tieši 
no Palestīniešu pašpārvaldes finanšu līdzekļu vienotā konta apakškonta, kurā ar PEGASE starpniecību  nonāk 
visas līdzekļu devēju iemaksas.
b) Neaizsargātās palestīniešu ģimenes (turpinās). PEGASE  tiešais finansiālais atbalsts ir paredzēts Palestīnie -
šu pašpārvaldes atbalstam, lai sniegtu palīdzību skaidrā naudā personām, kas dzīvo ārkārtējas nabadzības 
apstākļos Jordānas Rietumkrastā un Gazā.
c) Atbalsts svarīgiem sabiedriskajiem pakalpojumiem — degvielas nodrošināšana Gazas elektrosta -
cijai (apturēts 2010.  gada beigās). Atbalsts svarīgiem sabiedriskajiem pakalpojumiem deva iespēju piegādāt 
degvielu, lai Gazā dzīvojošajiem cilvēkiem nodrošinātu nepārtrauktu elektroenerģijas apgādi. Komponentu 
apturēja 2010. gada beigās un aizstāja ar elektroenerģijas nozares attīstības projektu.
d) Nokavēti maksājumi privātajam sektoram  (turpinās). Ar šīs shēmas starpniecību Komisija apmaksā Pa -
lestīniešu pašpārvaldes uzkrātos nesamaksātos rēķinus privātajiem uzņēmumiem.
e) Privātā sektora atjaunošana Gazā  (kopš 2009.  gada decembra). Šis komponents nodrošina finansiālu atbalstu 
uzņēmumiem, kas iznīcināti vai sagrauti izraēliešu operācijas “Lietais svins” ofensīvas laikā 2008. gadā. Parasti 
ar šo komponentu tiek segtas izmaksas par mehānismiem, biroja mēbelēm un aprīkojumu, kā arī ēkām.2. TABULA13
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
18.  PEGASE  mehānisms ir izveidots tā, lai nodrošinātu, ka līdzekļus no Pales -
tīniešu pašpārvaldes finanšu līdzekļu vienotā konta apakškonta var tieši 
pārskaitīt atsevišķajiem atbalsta saņēmējiem. Pirms izmaksu apstiprinā -
šanas visus atbalsta saņēmējus pārbauda Komisijas piesaistītās revīzijas 
sabiedrības atbilstīgi saskaņotām procedūrām pa atsevišķiem komponen -
tiem (plašākai informācijai sk. I pielikumu ). Šie pasākumi tika izstrādāti, 
lai mazinātu risku, ka finansējumu saņems atbalsta saņēmēji, kas nav 
attiecināmi, vai teroristi savām darbībām. Kopš programmas sākuma ir 
noslēgts līgums ar starptautisku organizāciju, lai tā palīdzētu Komisijai 
īstenot pārvaldību.
19.  Kopš 2011. gada Eiropas Ārējās darbības dienests un Eiropas Komisijas At -
tīstības sadarbības ģenerāldirektorāts (turpmāk — EuropeAid ) bija kopīgi 
atbildīgi par PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta gada plānošanu. ES pārstāvja 
birojs6 (EUREP ) Austrumjeruzalemē ir atbildīgs par palīdzības īstenoša -
nas pārvaldību ar tiešās centralizētās pārvaldes starpniecību EuropeAid  
uzraudzībā.6 ES pārstāvi ieceļ EĀDD, un 
tas darbojas kā ES delegācijas 
Austrumjeruzalemē vadītājs. 
Papildus ES pārstāvim ir 
Padomes ieceltais ES īpašais 
pārstāvis Tuvo Austrumu 
miera procesā, kas darbojas 
kā ES sūtnis Tuvo Austrumu 
Kvartetam (sk. 5. punktu).14
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
20.  Palāta revīzijā izskatīja šādu vispārīgu jautājumu:
21.  “Vai EĀDD un Komisija ir labi pārvaldījuši PEGASE  tiešo finansiālo atbalstu 
Palestīniešu pašpārvaldei?” Lai atbildētu uz šo jautājumu, revīzija galveno 
uzmanību pievērsa
a) PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta struktūrai un īstenošanas  
pa sā  kumiem;
b) PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta rezultātiem un to ilgtspējai.
22.  Revīzijā izvērtēja PEGASE  tiešo finansiālo atbalstu no 2008. līdz 2012. ga -
dam. Tajā izskatīja arī saistītos tehniskās palīdzības līgumus, it īpaši pub -
lisko finanšu pārvaldības jomā, kuri parakstīti šajā laikposmā. Revīzijā 
pārbaudīto PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta ietvaros noslēgto finansē -
juma nolīgumu kopējā summa ir 1025,8 miljoni EUR, savukārt revidēto 
tehniskās palīdzības līgumu kopējā summa ir 36,9 miljoni EUR. Ietverto 
finansējuma nolīgumu un līgumu pilnīgs saraksts ir sniegts II pielikumā .
23.  Revīzija notika no 2012. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim, un vērtēšanai 
vajadzīgos pierādījumus vāca dokumentu pārbaudēs un iztaujāšanās. 
Revīzijas darbs noritēja Jordānas Rietumkrastā, tostarp Austrumjeruzale -
mē un Gazā, no 2012. gada 30. septembra līdz 12. oktobrim (sk. karti , 
4. punktu).
24.  Iespēju robežās revīzija balstījās uz to darbu, ko bija paveikuši Komi -
sijas piesaistītie revidenti PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta izvērtēšanai 
laikposmā no 2008. gada februāra līdz 2011. gada decembrim (plašākai 
informācijai sk. I pielikumu ). Lai pārbaudītu citu revidentu darba tica -
mību, revīzijas ietvaros veica saskaņoto procedūru kopsavilkuma caur -
skatpārbaudes attiecībā uz maksājumu paraugu, kā arī pārbaudes uz 
vietas un iztaujāja 20 atbalsta saņēmējus, kas nodarbināti divās skolās 
un divās slimnīcās Jordānas Rietumkrastā un Gazā7. Revīzijā arī pārbaudī -
ja uz vietas un iztaujāja neaizsargāto palestīniešu ģimeņu komponenta 
desmit atbalsta saņēmējus Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā, kā arī 
divus atbalsta saņēmējus no nokavēto maksājumu privātajam sektoram 
komponenta un p rivātā sektora atjaunošanas Gazā komponenta .
25.  Novērtēt Palestīniešu pašpārvaldes publisko finanšu stāvokli un tās sek -
mes publisko finanšu pārvaldības reformu īstenošanā palīdzēja publisko 
finanšu pārvaldības eksperts ar lielu pieredzi reģionā.7 Rafidia  slimnīca Nāblusā 
un Aziz Shahin  skola Ramalā 
Jordānas Rietumkrastā un 
Al Shifa slimnīca un Al Zahra  
skola Gazas pilsētā.REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA15
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
STRUKTŪRA UN ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI: IR 
JĀPĀRSKATA VAIRĀKI ASPEKTI
26.  Novērtējot PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta struktūru un īstenošanas pa -
sākumus, revīzijā pārbaudīja, vai
a) ir skaidri noteikta un regulāri pārskatīta stratēģiskā sistēma un at -
tiecīgie stratēģijas mērķi;
b) piešķīrumi tiešajam finansiālajam atbalstam atspoguļo vajadzības;
c) ir noteikti rezultatīvie rādītāji;
d) PEGASE  tiešais finansiālais atbalsts tiek atbilstīgi saskaņots ar citiem 
līdzekļu devējiem;
e) ir vispusīgi novērtēti riski, kas apdraud pareizu finanšu pārvaldību, 
un vai ir ieviesti to ietekmes mazināšanas pasākumi;
f ) ieviestā kontrole ir ekonomiska;
g) ir paredzēti nosacījumi un politiskā dialoga process.
IR JĀNOSTIPRINA PROGRAMMU PLĀNOŠANAS SISTĒMA 
27.  Ar ES  un Palestīniešu pašpārvaldes Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcī -
bas plānu, kuru pieņēma 2005. gadā, noteica pamatu ES un Palestīniešu 
pašpārvaldes sadarbībai. Taču nebija konkrētas saiknes starp rīcības plānā 
izklāstītajām prioritātēm un PEGASE  tiešo finansiālo atbalstu, lai gan šis 
atbalsts bija ES svarīgākais finansēšanas instruments.
28.  Izstrādājot PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta programmu, Komisija centās 
pievērsties prioritātēm, kas izklāstītas Palestīniešu pašpārvaldes trīs gadu 
valsts attīstības programmās, proti, pirmkārt, 2008.–2010. gada Palestī -
nas reformu un attīstības plānā un, otrkārt, 2011.–2013. gada Palestīnas 
Nacionālajā attīstības plānā. Taču līdzekļus no PEGASE  tiešā finansiālā 
atbalsta piešķīra ikgadēji, nevis saskaņā ar šo valsts attīstības plānu trīs 
gadu ciklu, lai gan šāda pieeja būtu atvieglojusi palīdzības plānošanu.APSVĒRUMI16
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
29.  Lēmumu par PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta budžeta līdzekļiem pieņem 
katru gadu ļoti ierobežotā laikā. Komisija PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta 
gada programmai nepiemēro savas standarta iekšējās kvalitātes pārbau -
des procedūras un apspriežas par to ar Eiropas kaimiņattiecību un partne -
rības instrumenta  komiteju tikai rakstveidā. Tāpēc Komisijai bija grūtāk 
veikt mehānisma detalizētas pārbaudes. Kopš PEGASE  tiešā finansiālā at -
balsta uzsākšanas 2008. gada februārī galvenajā — civildienesta ierēdņu 
un pensionāru — komponentā ir ieviestas tikai dažas būtiskas izmaiņas 
(sk. 1. izcēlumu ), lai gan ir mainījusies darbības vide — ir pieaudzis gan 
atbalsta saņēmēju skaits, gan arī to civildienesta ierēdņu skaits, kuri pēc 
publiskā sektora streikiem Gazā 2008. gada augustā un septembrī nedo -
das uz darbu, un pieaugusi nepieciešamība pēc civildienesta reformas 
(sk. 46. punktu).
30.  PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta mehānisma mērķis bija uzlabot līdzekļu 
devēju koordinēšanu un līdz ar to — atbalsta sniegšanas efektivitāti, 
ļaujot gan ES dalībvalstīm, gan citiem līdzekļu devējiem piešķirt finan -
sējumu ar šā vienotā instrumenta palīdzību. Tomēr tas tā notiek aizvien 
retāk, kā norādīts 3. tabulā . Tiešā finansiālā atbalsta galvenā kompo -
nenta daļa, kuru finansē no avotiem, kas nav ES budžets, samazinājās no 
32,6 % 2008. gadā līdz 14,8 % 2012. gadā. Tas daļēji atspoguļo līdzekļu 
devēju finansējuma vispārēju samazināšanos. Turklāt dažas ES dalībvalstis 
izmanto arī citus mehānismus, piemēram, Pasaules Bankas Palestīnas 
reformu un attīstības plāna vairāku līdzekļu devēju ieguldījumu fondu, 
kā arī divpusēju finansējumu. Tajā pašā laikā Komisija ir piesaistījusi maz 
finansējuma no valstīm ārpus ES.
31.  Saskaņā ar PEGASE  tiešo finansiālo atbalstu piešķirtā finansējuma nolī -
gumos nebija ietverti nekādi rezultatīvie rādītāji, tāpēc EĀDD, Komisijai 
un dalībvalstīm ir grūtāk novērtēt konkrētos atbalsta rezultātus (sk. arī 
53. punktu). Tā kā nav rezultatīvo rādītāju, nav iespējams parādīt sa -
sniegtos rezultātus, lai piesaistītu jaunu finansējumu. Turklāt tas neatbilst 
Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta  regulas nepārprotamajai 
prasībai, ka ir jānosaka rezultatīvie rādītāji, lai uzraudzītu visus EKPI pa -
līdzības veidus8.
32.  Komisija un EĀDD nav izstrādājuši skaidru stratēģiju, kā laika gaitā sama -
zināt Palestīniešu pašpārvaldes atkarību no PEGASE  tiešā finansiālā atbal -
sta. Lai gan nenoteiktā politiskā situācija neļauj izveidot galīgu atbalsta 
pakāpeniskas samazināšanas stratēģiju, tomēr būtu bijis vēlams kopā ar 
citiem līdzekļu devējiem, Palestīniešu pašpārvaldi un Izraēlu izstrādāt 
skaidru pieeju, lai pakāpeniski samazinātu nepieciešamību pēc līdzekļu 
devēju finansējuma.APSVĒRUMI
8 Eiropas Parlamenta 
un Padomes 2006. gada 
24. oktobra Regulas (EK) 
Nr. 1638/2006, ar ko paredz 
vispārējos noteikumus 
Eiropas kaimiņattiecību un 
partnerības instrumenta 
izveidošanai, 13. pants 
(OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.).17
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
LĪDZEKĻU DEVĒJU IEMAKSAS PEGASE  TIEŠĀ FINANSIĀLĀ ATBALSTA 
CIVILDIENESTA IERĒDŅU UN PENSIONĀRU KOMPONENTĀ 2008.–2012.  GADĀ1 
(MILJONOS EUR)3. TABULA
Līdzekļu devējs 2008. g. 2009. g. 2010. g. 2011. g. 2012. g. Kopā
Dānija 6,03 6,03
Īrija 1,50 1,50 0,50 1 1 5,50
Spānija 20 25 30 20 4 99
Luksemburga 0,50 0,50 0,50 0,50 2
Ungārija 0,20 0,20
Malta 0,15 0,15
Nīderlande 19,8528,9235,0736,50 40,34
Slovēnija 0,15 0,15
Somija 3 2 1 6
Zviedrija 10,62 4,60 5,20 6,60 5,13 32,15
Apvienotā Karaliste 20,80 20,80
Dalībvalstu starpsumma 76,77 42,52 41,27 29,10 22,66 212,32
% no kopsummas 32,6  % 22,0  % 19,4  % 20,1  % 14,8  % 22,6  %
ES vispārējais budžets 159 150,50 171,40 116 130 726,90
% no kopsummas 67, 4  % 78,0  % 80,6  % 79,9  % 85,2  % 77, 4  %
Kopā 235,77 193,02 212,67 145,10 152,664939,22
1  Tabula ietver maksājumus Palestīniešu pašpārvaldes algām un pensijām, izmantojot Pagaidu starptautisko mehānismu 
(2008. gada janvārī un februārī).
2  Summa ietver 6 miljonus EUR algu apmaksai Palestīniešu pašpārvaldes civilajai policijai/aizsardzības darbiniekiem, kas veikta 
2009. gada 17. februārī.
3 Rezervēts Palestīniešu pašpārvaldes civilās policijas/aizsardzības darbinieku algu apmaksai.
4   Summa ietver 26,2 miljonus EUR Palestīniešu pašpārvaldes 2011. gada decembra algu/pensiju apmaksai, kas veikta 
2012. gada 5. janvārī.
Avots : Eiropas Komisija.18
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
ATBILSTĪBAS PĀRBAUDES PROCEDŪRAS IR STABILAS, BET IR 
IESPĒJAMI IETAUPĪJUMI
33.  Komisija PEGASE  tiešajam finansiālajam atbalstam paredzēja konkrētas 
pārbaudes procedūras, kas ir labi izstrādātas, lai nodrošinātu, ka līdzekļi 
tiek izmantoti tikai tam, lai tos piešķirtu atbalsta saņēmējiem, kuri atbilst 
noteiktajiem atbilstības kritērijiem (sk. I pielikuma  1.–3. izcēlumu). Tas šo 
atbalstu atšķir no tradicionālajām budžeta atbalsta programmām, kurās 
līdzekļus nevar izsekot līdz galīgajam atbalsta saņēmējam pēc tam, kad 
Komisija ir tos pārskaitījusi uz atbalsta saņēmēja finanšu līdzekļu vienotā 
kontā.
34.  Tomēr Komisija nav sagatavojusi riska novērtējumu, kurā būtu aplūkoti 
citi ar PEGASE  tiešo finansiālo atbalstu saistītie riski, piemēram, specifis -
kais korupcijas risks Gazā un risks, ka līdzekļus neizmanto sabiedrisko 
pakalpojumu sniegšanas atbalstam vai ka ES finansētu infrastruktūru 
varētu sagraut Izraēlas militārie spēki.
35.  Tajā pašā laikā, iztrūkstot precīzam riska novērtējumam, nav arī precīza 
novērtējuma par atsevišķu kontroles pasākumu izmaksām un ieguvu -
miem. Šādu novērtējumu varētu izmantot, lai apzinātu nerentablus kon -
troles pasākumus.
36.  Visi līgumi ar revidentu sabiedrībām un starptautisko organizāciju9 par 
saskaņotām procedūrām ir noslēgti, izmantojot tiešu sarunu procedūru. 
Komisija pamatoja šādu elastīgu procedūru izmantošanu, atsaucoties uz 
krīzes situāciju okupētajā palestīniešu teritorijā10. Tomēr pat valstīs un te -
ritorijās, ko uzskata par nonākušām krīzes situācijā, Komisija joprojām var 
piemērot piedāvājumu konkursa procedūras, kad tas ir iespējams. Palāta 
uzskata, ka piedāvājumu konkursa procedūras būtu bijušas iespējamas, 
slēdzot līgumus par pārvaldības pakalpojumiem un revīzijām.
37.  Pastāvīgi izmantojot vienu un to pašu starptautisko organizāciju kā lī -
gumslēdzēju, kas palīdz pārvaldīt PEGASE  tiešo finansiālo atbalstu, ES pār -
stāvja birojs (Jeruzalemē) laika gaitā ir kļuvis aizvien atkarīgāks no šīs 
starptautiskās organizācijas. Šī atkarība rada problēmas starptautiskās 
organizācijas uzdevumu izšķirošās un sensitīvās būtības dēļ, it īpaši tā -
pēc, ka tā pārvalda PEGASE  informācijas sistēmas datubāzi attiecībā uz 
maksājumiem atsevišķiem atbalsta saņēmējiem. Komisija par šiem pārval -
dības pakalpojumiem līgumus parasti sāk slēgt gada beigās; tāpēc ar šo 
apstākli tiek pamatota tiešo sarunu procedūra, lai paātrinātu iepirkuma 
procesu.9 Šī organizācija specializējas 
pēckonfliktu rekonstrukcijā, 
tostarp zaudējumu 
novērtēšanā.
10 EuropeAid sadarbības 
biroja ģenerāldirektora 
Koos Richelle  2006. gada 
1. decembra, 2007. gada 
3. jūlija, 2008. gada 20. jūnija 
un 2010. gada 15. jūlija 
darba dokuments — “Krīzes 
situācijas apstiprinājuma 
paplašinājums”; 
Fokion Fotiadis , Attīstības un 
sadarbības ĢD — EuropeAid,  
2011. gada 26. jūnija darba 
dokuments. Pirms elastīgo 
procedūru izmantošanas 
tika saņemti oficiāli 
apstiprinājumi no EUREP  
saskaņā ar Finanšu regulas 
piemērošanas noteikumu 
(Komisijas Deleģētā Regula 
(ES) Nr. 1268/2012) 190. panta 
2. punktu.19
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
38.  Lai gan atbilstības pārbaudes procedūras ir stabilas, ir iespējams sama -
zināt procedūras posmu skaitu11. Tāpat sarežģītas ir PEGASE  datubāzes 
pārvaldības procedūras, proti, datu pārbaudīšanai vajadzīga ārēja līgum -
slēdzēja, revidentu sabiedrības un Komisijas iesaistīšanās gan pirms, gan 
pēc izmaksu veikšanas (sk. I pielikuma  8.–13. punktu). Komisija ir atzinusi 
nepieciešamību vienkāršot PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta sistēmu un 
sākusi trīs posmu pētījumu, no kuriem divi ir pabeigti 2012. gada maijā12.
39.  Dienas maksas likme EUR 1642 apmērā, ko Komisija maksāja vienas pie -
saistītās revidentu sabiedrības grupas vadītājam, ir ievērojami augstāka 
par likmēm, kuras maksā citām “lielā četrinieka”13 revidentu sabiedrībām, 
kas strādā šajā reģionā. Likme — EUR 1000, ko savam grupas vadītājam 
maksā cita revidentu sabiedrība, ar kuru ir noslēgts līgums par lielākās 
daļas saskaņoto procedūru īstenošanu, vairāk atbilst likmēm, ko maksā 
citām “lielā četrinieka” revidentu sabiedrībām. Ja Komisija būtu izman -
tojusi kompetentas vietējās revidentu sabiedrības, tā, iespējams, šajā 
līgumā vēl būtu varējusi ietaupīt 25 % uz tarifu likmēm14. Tā kā saskaņo -
tajām procedūrām nebija vajadzīgas specializētas zināšanas, lai piemē -
rotu starptautiski atzītus grāmatvedības un revīzijas standartus, nebija 
vajadzīgas arī nekādas papildu specializētās zināšanas, ko varētu piedāvāt 
“lielā četrinieka” revidentu sabiedrības.
POTENCIĀLAIS SVIRAS EFEKTS SAMAZINĀTS, JO TRŪKST 
NOSACĪJUMU
40.  PEGASE  tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei tiek sniegts 
bez nosacījumiem. Vienīgā līdzekļu izmaksas pamatprasība ir individu -
ālu atbalsta saņēmēju atbilstība ES noteiktajiem atbilstības kritērijiem 
(sk. I pielikumu ). EĀDD un Komisija ir piemērojuši šo pieeju, lai Palestī -
niešu pašpārvaldei nodrošinātu paredzamu līdzekļu plūsmu bez riska, ka 
Komisija bloķēs finansējumu, jo nav izpildīti nosacījumi. Taču šī pieeja arī 
mazina potenciālo sviras efektu, ko šis vērienīgais finansējums varētu dot, 
lai rosinātu Palestīniešu pašpārvaldi veikt vairāk reformu. Lai gan EĀDD 
un Komisija 2011. gada EKP pārskatīšanā paredzēja piešķirt vairāk finan -
sējuma valstīm, kas sekmīgāk īstenojušas reformas (tā sauktais “lielāks 
atbalsts lielākām reformām” princips), šāda pieeja okupētajā palestīniešu 
teritorijā vēl nav ieviesta15.11 Civildienesta ierēdņu un 
pensionāru komponenta un 
neaizsargāto palestīniešu 
ģimeņu komponentā 
“darbību plūsma” , kas attiecas 
uz pārbaudēm, kuras jāveic 
EUREP , revidentu sabiedrībām, 
Palestīniešu pašpārvaldei 
un bankām, ietver vairāk 
nekā 50 darbības. Papildus 
iesaistītajiem Palestīniešu 
pašpārvaldes darbiniekiem 
PEGASE  tiešā finansiālā 
atbalsta pārbaudēm vajadzīgi 
16 pilna laika darbinieki.
12 Divos no trim 
vienkāršošanas scenārijiem, 
kas ierosināti 2. posma 
ziņojumā, paredzēts, ka 
daļu darba, kuru pašlaik 
veic revidentu sabiedrības, 
piemēram, datorizētas 
pārbaudes, pārņemtu EUREP  
un Palestīniešu pašpārvalde. 
Tāpat scenārijos ir ierosināts, 
ka funkciju, ko pašlaik veic 
starptautiskā organizācija, 
pilnībā vai daļēji varētu 
uzticēt EUREP  darbiniekiem. 
Ziņojumā aplēsts, ka 
ekonomiski izdevīgākā 
scenārija izvēle varētu 
nodrošināt ietaupījumus 
aptuveni EUR 472 200 
apmērā gadā vai nedaudz virs 
1 miljona EUR trīs gados.
13 Deloitte , KPMG , 
Ernst  & Young  un 
PriceWaterhouseCoopers .
14 Palāta salīdzināja 
samaksātās summas ar “lielā 
četrinieka” un citu Komisijas 
nolīgto starptautisko 
revidentu sabiedrību maksām 
par citām revīzijām Jordānas 
Rietumkrastā, Libānā, 
Jordānijā, Sīrijā un Ēģiptē. 
Šajos gadījumos grupas 
vadītāju dienas maksas 
likmes bija no EUR 1100 
līdz EUR 1250. Kompetenta, 
Jordānas Rietumkrastā 
reģistrēta revidentu 
sabiedrība, ko revīzijas 
grupa apmeklēja un ko bija 
nolīguši citi līdzekļu devēji, 
tostarp USAID , piemēroja 
grupas vadītāja dienas maksu 
EUR 750 apmērā.
15 COM(2011) 303 galīgā 
redakcija, 25.5.2011., “Jauna 
reakcija uz pārmaiņām 
kaimiņvalstīs” .20
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
41.  Pat bez nosacījumiem PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta vērienīgums sniedz 
iespēju EĀDD un Komisijai kopā ar citiem līdzekļu devējiem īstenot struk -
turētu dialogu ar Palestīniešu pašpārvaldi par galvenajiem jautājumiem 
saistībā ar reformām jomās, kuras saņem finansējumu, it sevišķi civil -
dienesta vadības reformām (sk. 46. punktu), un panākt labāku ieguldīto 
līdzekļu atdevi izglītības un veselības aprūpes nozarēs. Tomēr dialogam 
ar Palestīniešu pašpārvaldi šajās jomās ir bijušas tikai nelielas sekmes.
a) Dialogs, īstenojot civildienesta ierēdņu un pensionāru komponentu, 
galvenokārt aprobežojās ar praktiskiem jautājumiem par atseviš -
ķām, kārtējām algu izmaksām.
b) Maz panākumu bija dialogam līdzekļu devēju un Palestīniešu paš -
pārvaldes darba grupā par valsts pārvaldi un civildienestu, kura 
laikposmā no 2011. gada februāra līdz 2012. gada oktobrim ne reizi 
nesanāca kopā; veselības aprūpes nozares darba grupas darbība arī 
nav bijusi apmierinoša.
c) Jautājumu par civildienesta reformu Komisija ierosināja 2008.  gadā 
EKP apakškomitejas, kas nodarbojas ar rīcības plānā ietvertajām pār -
valdības reformām, ikgadējā sanāksmē, taču tikai 2012. gadā apakš -
komiteja noteica, ka Civildienesta likums ir viens no Palestīniešu 
pašpārvaldes darba rezultātiem.
42.  PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta finansējuma nolīgumos regulāri tika ie -
tverts īpašs nosacījums, kas paredz, ka Izraēla nedrīkst piemērot papildu 
ierobežojumus okupētajai palestīniešu teritorijai. Lai gan šā nosacījuma 
ievērošana varētu būtiski uzlabot tiešā finansiālā atbalsta efektivitāti, 
EĀDD un Komisija, kuras kopš 2012. gada pielika vēl lielākas pūles, tās 
tomēr nespēja panākt Izraēlas piekrišanu to ievērot, neraugoties uz to, 
ka Izraēla galu galā arī ir PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta saņēmēja, vis -
maz ciktāl PEGASE  tiešais finansiālais atbalsts veicina kaimiņos esošās 
okupētās palestīniešu teritorijas relatīvo stabilitāti16.16 Ņemot vērā Ceturto 
Ženēvas Konvenciju par 
civiliedzīvotāju aizsardzību 
kara laikā, var uzskatīt, 
ka Izraēla gūst labumu 
no tā, ka PEGASE  tiešais 
finansiālais atbalsts sniedz 
ieguldījumu sabiedriskajos 
pamatpakalpojumos 
okupētajā palestīniešu 
teritorijā, jo pretējā gadījumā 
to izmaksas būtu jāsedz 
okupētājam.21
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
REZUL TĀTI UN ILGTSPĒJA  — AR PEGASE  TIEŠO 
FINANSIĀLO ATBALSTU IR SASNIEGTI DAŽI 
REZUL TĀTI, BET AIZVIEN VAIRĀK TIEK APDRAUDĒTA 
TO ILGTSPĒJA
43.  Attiecībā uz katru no trijiem galvenajiem mērķiem (sk. 15. punktu) revīzijā 
pārbaudīja, vai
a) PEGASE  tiešo finansiālo atbalstu izmantoja paredzētajam mērķim;
b) atsevišķiem saņēmējiem izmaksātās summas ir pamatotas;
c) ir sasniegti mērķi, paredzētie iznākumi un rezultāti;
d) ir veikti atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu ilgtspēju.
PEGASE  TIEŠAIS FINANSIĀLAIS ATBALSTS SASNIEDZ ATTIECINĀMOS 
ATBALSTA SAŅĒMĒJUS, BET PĀRSKAITĪJUMI TIEK KAVĒTI
CIVILDIENESTA IERĒDŅU UN PENSIONĀRU KOMPONENTS
44.  Revīzijā apstiprinājās, ka PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta līdzekļi tiek iz -
maksāti un tie sasniedz attiecināmos atbalsta saņēmējus. No 2008. līdz 
2012. gadam to civildienesta ierēdņu un pensionāru vidējais skaits, kuru 
algas pastāvīgi daļēji maksāja no attiecīgā PEGASE komponenta iemak -
sām, pieauga no 75 502 līdz 84 320. Tā ir aptuveni puse no 170 000 Pa -
lestīniešu pašpārvaldes civildienesta ierēdņu un pensionāru.
45.  Šajā laikposmā mēneša vidējais algu rēķins attiecināmiem PEGASE  atbal -
sta saņēmējiem Palestīniešu pašpārvaldē pieauga no 45,1 miljona EUR 
līdz 62,9 miljoniem EUR jeb aptuveni par 39 %. Tomēr tajā pašā laikā 
iemaksas PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta civildienesta ierēdņu un pen -
sionāru komponentā samazinājās no 21,3  miljoniem EUR (47  % no kopējā 
maksājuma attiecināmiem atbalsta saņēmējiem) 2008. gadā līdz 10,4 mil -
joniem EUR (16 %) 2012. gadā, galvenokārt tāpēc, ka samazinājās citu 
līdzekļu devēju iemaksas PEGASE  tiešajā finansiālajā atbalstā. Tas saasina 
situāciju un negatīvi ietekmē spēju ar PEGASE  tiešo finansiālo atbalstu 
sniegt efektīvu palīdzību šim komponentam. Kā parādīts 1. attēlā , mak -
sājumus no PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta veica visiem Palestīniešu 
pašpārvaldes algu sarakstiem līdz 2011. gada martam. Kopš tā laika mak -
sājumi nav bijuši tik regulāri, un lielākā daļa palīdzības aizvien biežāk tiek 
piešķirta gada pirmajā ceturksnī, jo Palestīniešu pašpārvaldes ieņēmumu 
stāvoklis šajā laikā ir īpaši saspringts17.17 Kāpums 2011. gada 
decembra algu sarakstā 
parāda, ka no Spānijas 
saņemto iemaksu par visu 
gadu izmantoja iemaksai šajā 
algu sarakstā (sk. arī 3. tabulu  
un datus IV pielikumā ).22
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
46.  Pēc straujas paplašināšanās no 2000. līdz 2007. gadam Palestīniešu paš -
pārvalde, sākot ar 2008. gadu, ir centusies ierobežot publiskā sektora no -
darbinātības izaugsmi līdz 3000 darbiniekiem gadā. Tomēr šis izaugsmes 
līmenis joprojām rada būtisku papildu slogu pārslogotajam budžetam. 
Tajā pašā laikā Palestīniešu pašpārvalde ir panākusi tikai nelielu progresu 
civildienesta un pensiju reformu jomā, lai samazinātu darbinieku un pen -
sionāru pieaugošā skaita fiskālo ietekmi, piemēram, samazinot Palestī -
niešu pašpārvaldes darbinieku skaitu vai grozot noteikumus par pabalsta 
tiesībām18. EĀDD un Komisijai kopā ar pārējiem līdzekļu devējiem nav 
izdevies izstrādāt reformu darba kārtību, lai atrisinātu šos jautājumus.18 Lai gan lēmums “iesaldēt” 
darbinieku pieņemšanu un 
paaugstināšanu amatā varētu 
būt piemērots īstermiņa 
risinājums, vispusīgā 
ilgtermiņa darba kārtībā 
uzmanība jākoncentrē uz 
strukturālām reformām 
civildienesta sistēmā. Tas 
varētu ietvert Civildienesta 
likumā pašreiz paredzēto 
civildienesta pakāpju un 
algu likmju, tostarp pabalstu 
kategoriju, pārskatīšanu 
(Pasaules Bankas ekonomikas 
uzraudzības ziņojumi 
Ad hoc  sadarbības komitejai 
2011. gada 18. septembrī un 
2012. gada 23. septembrī).
1. ATTĒLS
KOPĒJAIS PALESTĪNIEŠU PAŠPĀRVALDES CIVILDIENESTA IERĒDŅU UN 
PENSIONĀRU  — ATTIECINĀMO ATBALSTA SAŅĒMĒJU  — ALGU SARAKSTS 
SALĪDZINĀJUMĀ AR PEGASE  TIEŠĀ FINANSIĀLĀ ATBALSTA MAKSĀJUMIEM ATBALSTA 
SAŅĒMĒJIEM (2008.–2012.  GADĀ)
80 000 000
70 000 00060 000 00050 000 000
40 000 000
30 000 000
20 000 000
10 000 000
 0
Algu saraksta 
mēnesis
2008. g. janvāris2008. g. marts 2008. g. maijs 2008. g. jūlijs
2008. g. septembris 2008. g. novembris2009. g. janvāris2009. g. marts 2009. g. maijs 2009. g. jūlijs
2009. g. septembris 2009. g. novembris2010. g. janvāris2010. g. marts 2010. g. maijs 2010. g. jūlijs
2010. g. septembris 2010. g. novembris2011. g. janvāris2011. g. marts 2011. g. maijs 2011. g. jūlijs
2011. g. septembris 2011. g. novembris2012. g. janvāris2012. g. marts 2012. g. maijs 2012. g. jūlijs
2012. g. septembris 2012. g. novembris
EUR
Kopējais algu aprēķins attiecināmajiem atbalsta saņēmējiem (EUR) Kopējie PEGASE maksājumi (EUR)
Avots : Eiropas Komisija.23
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
47.  EĀDD un Komisija ir īpaši pievērsušies tam, lai nodrošinātu, ka PEGASE  
tiešais finansiālais atbalsts sasniedz attiecināmos atbalsta saņēmējus, bet 
nav pievērsuši pietiekamu uzmanību sniegtā finansējuma aizstājamībai. 
PEGASE  tiešais finansiālais atbalsts civildienesta ierēdņu un pensionāru 
komponentam ir devis Palestīniešu pašpārvaldei iespēju izmantot pašas 
budžetu tādu darbinieku finansēšanai, kas nav tiesīgi saņemt PEGASE   
tiešo finansiālo atbalstu, tostarp Palestīniešu pašpārvaldes drošības 
dienestā.
48.  To, ka pašreizējās sistēmas ilgtspēja ir apdraudēta, ja netiks īstenota civil -
dienesta un pensiju reforma, skaidri apliecina Palestīniešu pašpārvaldes 
pieaugošās grūtības savlaicīgi izmaksāt algas un pensijas. No 2008. gada 
februāra līdz 2012. gada jūnijam no 52 Palestīniešu pašpārvaldes ikmē -
neša algu sarakstiem 47 tika apmaksāti attiecīgā mēneša pēdējo 7 dienu 
laikā. Taču no 2012. gada jūnija līdz decembrim algas un pensijas saska -
ņā ar visiem Palestīniešu pašpārvaldes algu sarakstiem līdzekļu trūkuma 
dēļ tika izmaksātas ar vairāk nekā 10 dienu aizkavēšanos un līdz pat trīs 
maksājumos. Šo kavējumu dēļ civildienesta ierēdņi ir piedalījušies de -
monstrācijās un streikos kopš 2012. gada septembra19. Finansējuma ne -
paredzamība un izrietošie sociālie nemieri var negatīvi ietekmēt PEGASE   
tiešā finansiālā atbalsta iepriekšējos sasniegumus.
NEAIZSARGĀTO PALESTĪNIEŠU ĢIMEŅU KOMPONENTS
49.  Revīzijā arī apstiprināja, ka atbalsts neaizsargāto palestīniešu ģimeņu 
komponentam ir izmaksāts attiecināmiem atbalsta saņēmējiem, kas 
uzskaitīti Sociālo lietu ministrijas datubāzē. Vidējās ceturkšņa iemaksas 
neaizsargāto palestīniešu ģimeņu komponentā ir bijušas 9,7 miljoni EUR. 
Līdz 2011. gadam finansējumu neaizsargāto palestīniešu ģimeņu kom -
ponentam 100  % apmērā nodrošināja PEGASE  tiešais finansiālais atbalsts. 
Kopš 2011. gada PEGASE  nodrošina aptuveni 74 %, savukārt Palestīnie -
šu pašpārvalde — 26 % finansējuma, ko izmaksā atbalsta saņēmējiem, 
kuriem ir tiesības uz PEGASE  atbalstu neaizsargātajām palestīniešu ģi -
menēm. Turklāt kopš 2011. gada Palestīniešu pašpārvalde ir atbalstījusi 
papildu 30–40 tūkstošus saņēmēju, kam nav tiesību uz PEGASE  tiešo 
finansiālo atbalstu. Kopumā no sociālo pabalstu maksājumu kopējām 
izmaksām ES nodrošina 47 %, savukārt pārējos 53 % sedz Palestīniešu 
pašpārvalde (50 %) un Pasaules Banka (3 %) (sk. V pielikumu ).
50.  Pretēji situācijai saistībā ar civildienesta ierēdņu un pensionāru kom -
ponentu Palestīniešu pašpārvalde un līdzekļu devēji, tostarp ES, cieši 
sadarbojās, lai ieviestu reformas sociālās palīdzības jomā, kas bija par 
iemeslu tam, ka 2010. gadā sistēma tika rūpīgi pārskatīta. Reforma ļāva 
izstrādāt racionālāku sistēmu neaizsargāto palestīniešu ģimeņu jautāju -
ma mērķtiecīgai risināšanai, izmantojot atbilstības pārbaudi ( proxy means 
testing ). Komisijas tehniskā palīdzība atbalstīja reformu procesu.19 Streiki notika 
2012. gada septembrī 
(Palestīnas Ekonomikas 
biļetens, 72. izdevums, The 
Portland Trust , 2012. gada 
septembris, 1. lpp.) un 
nesen — 2013. gada februārī 
(Palestīnas Ekonomikas 
biļetens, 77. izdevums, The 
Portland Trust , 2013. gada 
februāris, 2. lpp.).24
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
51.  Lai gan reformām bija panākumi, sociālās aizsardzības sistēma kļuva aiz -
vien noslogotāka, jo pieauga atbalsta saņēmēju skaits. Vidējais atbalsta 
saņēmēju skaits, kam tika piešķirti ceturkšņa maksājumi no neaizsargāto 
palestīniešu ģimeņu komponenta, pieauga no 44  035 (2008.  gadā) līdz 
59 915 (2012. gadā)20. Tā kā sistēma ir pārslogota, atbalsts, ko patlaban 
piešķir saņēmējiem, ir neliels — proti, tiek lēsts, ka tas sedz tikai 19 % 
no vidējas mājsaimniecības patēriņa; tas ir tādēļ, ka daudzas no atbalsta 
atkarīgās ģimenes ir lielas.
52.  Uz Palestīniešu pašpārvaldes sarežģījumiem sistēmas finansēšanā norā -
da nesenie nokavētie maksājumi. Ja līdz 2011. gada 3. ceturksnim ne -
aizsargāto palestīniešu ģimeņu komponenta ietvaros veiktie ceturkšņa 
maksājumi bija savlaicīgi, tad kopš tā laika trīs no maksājumiem (par 
2011. gada oktobri, 2012. gada aprīli un 2012. gada oktobri) ir veikti 
ar 1–3  mēnešu kavējumiem (informācijai sk.  V pielikumu ). Tāpat kā tas 
ir attiecībā uz civildienesta ierēdņiem un pensionāriem, šie nokavētie 
maksājumi neaizsargāto palestīniešu ģimenēm 2012. gadā atspoguļo 
Palestīniešu pašpārvaldes pieaugošo fiskālo krīzi.
PEGASE  TIEŠAIS FINANSIĀLAIS ATBALSTS IR IEGULDĪTS SVARĪGOS 
SABIEDRISKAJOS PAKALPOJUMOS, BET TAS IR IZMAKSĀTS ARĪ TIEM 
CIVILDIENESTA IERĒDŅIEM, KAS NESTRĀDĀ SAKARĀ AR POLITISKO 
STĀVOKLI GAZĀ
ATBALSTS SABIEDRISKO PAKALPOJUMU SNIEGŠANAI
53.  Aptuveni 53 % PEGASE  finansējuma algām no civildienesta ierēdņu un 
pensionāru komponenta 2008.–2012. gadā tika novirzīti izglītības noza -
rei, savukārt 17 % — veselības aprūpes nozarei. Tādējādi PEGASE  tiešais 
finansiālais atbalsts ir devis arī būtisku ieguldījumu svarīgu sabiedris -
ko pakalpojumu sniegšanā. Tā kā trūkst rezultatīvo rādītāju saistībā ar 
PEGASE  tiešo finansiālo atbalstu (sk. 31. punktu), ir grūtāk novērtēt, kāda 
ir bijusi ieguldīto līdzekļu atdeve nozarēs, kuras saņēma PEGASE  tiešo 
finansiālo atbalstu.20 Neskatoties uz to, ka Gazā 
kopš 2009. gada oktobra 
saņēmēju lietas tika 
“iesaldētas” .25
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
54.  Tomēr revīzijā konstatēja pazīmes, ka Gazā daudzi civildienesta ierēdņi 
saņem algas, ko daļēji finansē ar PEGASE  tiešo finansiālo atbalstu, jo viņu 
tiesības saņemt šādu atbalstu pamatojas uz to, ka šie ierēdņi ietverti 
Palestīniešu pašpārvaldes algu sarakstā, lai gan sakarā ar politisko situā -
ciju Gazā viņi uz darbu negāja (sk. 6. punktu)21. No desmit saņēmējiem 
Gazā, ko izraudzījās iztaujāšanai revīzijas vajadzībām, trīs norādīja, ka viņi 
nestrādā, savukārt viens neieradās. Revīzijā arī konstatēja, ka Palestīnie -
šu revīzijas un administratīvās kontroles birojam saskaņā ar Palestīniešu 
pašpārvaldes noteikumiem bija pienākums maksāt algas saviem 90 dar -
biniekiem Gazā, no kuriem neviens nespēja strādāt. Šie konstatējumi 
atbilst aplēsēm, kuru pamatā ir iztaujāšanu dati, kas sniegti 2010. gada 
PEGASE novērtējumā, kuru bija pasūtījusi Komisija un kurā norādīts, ka 
attiecīgi 22 % un 24 % Palestīniešu pašpārvaldes Veselības ministrijas un 
Izglītības ministrijas darbinieku Gazā tobrīd nestrādāja22.
55.  Komisija un EĀDD, lai gan ir informēti par šo problēmu, nav īstenojuši 
atbilstīgus pasākumus tās risināšanai, un viņi nespēja sniegt skaidru in -
formāciju par šādas prakses izplatību. Ņemot vērā līdzekļu apmēru, ko 
ES nodrošina ar PEGASE  tiešo finansiālo atbalstu, būtu sagaidāms, ka 
Komisija un EĀDD varētu iegūt šādu informāciju no Palestīniešu pašpār -
valdes. Komisijas nolīgtās revīzijas nebija paredzētas, lai konstatētu, vai 
darbinieki, kam maksā no PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta, faktiski strādā. 
Tajās tikai noskaidroja, vai viņiem ir tiesības saņemt finansējumu.
56.  Lai gan šis jautājums ir ļoti svarīgs, nevienā Komisijas gada programmu 
finansējuma dokumentā nebija skaidras atsauces uz to, ka PEGASE  tiešo 
finansiālo atbalstu izmanto, lai maksātu nestrādājošiem darba ņēmējiem.
57.  Revīzijā arī konstatēja, ka Gazā civildienesta ierēdņiem un pensionāriem, 
kuri saņem PEGASE  tiešo finansiālo atbalstu attiecīgā komponenta ietva -
ros, ir jāpaļaujas uz Palestīniešu pašpārvaldes kontaktpersonām savās 
darbavietās, lai sazinātos ar Palestīniešu pašpārvaldi par izmaiņām viņu 
situācijā, kuras skar algu un pabalstus. Taču šīs kontaktpersonas dažos 
gadījumos nevar darboties atklāti, jo ir spiestas saskarties ar Hamas  va-
dīto administrāciju. Šo saziņas kanālu neformālais raksturs starp Gazas 
civildienesta ierēdņiem un Palestīniešu pašpārvaldi Ramalā padara algu 
sarakstu sistēmu neaizsargātu pret korupciju visos līmeņos. EĀDD un 
Komisija nav pievērsušies šiem riskiem.21 Daži civildienesta ierēdņi 
tika atlaisti pēc tam, kad 
Hamas  pārņēma varu, 
jo atbalstīja Palestīniešu 
pašpārvaldi, savukārt citi 
tika pazemināti amatā vai 
netika pielaisti pie darba pēc 
Palestīniešu pašpārvaldes 
arodbiedrības streikiem 
2008. gada augustā un 
septembrī.
22 Iztaujāšanas, kas veiktas 
2010. gada janvārī ( PEGASE  
2010. gada starpposma 
novērtējums, 23. un 24. lpp.).26
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
58.  Lai gan PEGASE  ir paredzēts sabiedrisko pakalpojumu atbalstīšanai Pales -
tīnas iedzīvotāju labā, maksājumi nestrādājošiem civildienesta ierēdņiem 
neveicina šā mērķa sasniegšanu.
DEGVIELAS PIEGĀDES NODROŠINĀŠANA GAZAS ELEKTROSTACIJAI
59.  PEGASE  tiešais finansiālais atbalsts arī nodrošināja degvielas piegādi 
Gazas elektrostacijai no 2008. līdz 2010.  gadam, izmaksām sasniedzot 
183,8 miljonus EUR, no kuriem 106,6 miljoni EUR bija no ES vispārējā 
budžeta23. Rūpnieciskās degvielas izmantošana gāzes vietā, kam stacija 
sākotnēji bija paredzēta, nebija ne ekonomiski izdevīgs, ne ilgtspējīgs 
risinājums. Lai gan šis atbalsts patiešām palīdzēja nodrošināt elektroener -
ģijas apgādi, elektroenerģijas padeves traucējumi turpinājās24. Līdzekļu 
devēju finansējuma pārtraukšana 2010. gada beigās un Izraēlas turpinātā 
Gazas blokāde situāciju būtiski pasliktināja.
60.  Aptuveni pusi (apmēram 90  miljonus EUR) no finansējuma, kas no PEGASE  
tiešā finansiālā atbalsta tika piešķirts degvielas iegādei, izmantoja PVN un 
akcīzes nodokļa segšanai. Komisija nespēja noteikt, kādā apmērā Izraēlas 
valdība ir šo summu atmaksājusi Palestīniešu pašpārvaldei saskaņā ar no -
teikto norēķinu mehānismu (sk. arī 70. punktu). Tāpat tā nespēja noteikt, 
vai Palestīniešu pašpārvalde atmaksātās summas patiešām izmantoja 
paredzētajam mērķim, proti, svarīgu sabiedrisko pakalpojumu sniegša -
nai. Tas norāda, ka Komisija nepilnīgi pārvalda PEGASE  tiešo finansiālo 
atbalstu25, it īpaši ņemot vērā, ka Palestīniešu pašpārvalde ar grūtībām 
spēj īstenot pat savas pamata saistības.
PALESTĪNIEŠU PAŠPĀRVALDES FINANSIĀLĀ STABILITĀTE IR 
APDRAUDĒTA, LAI GAN PEGASE  TIEŠAIS FINANSIĀLAIS ATBALSTS BIJA 
VĒRIENĪGS
PUBLISKO FINANŠU PĀRVALDĪBAS REFORMA
61.  Pasaules Bankas 2007.  gada publisko izdevumu pārskatā ietvertajā pub -
lisko izdevumu un finansiālās atbildības novērtējumā tika sniegts stabils 
atskaites punkts publisko finanšu pārvaldības uzlabojumu novērtēšanai. 
Tomēr turpmākie pasākumi vēl nav īstenoti, lai gan publisko finanšu pār -
valdības uzlabošana ir PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta galvenais mērķis, 
un parasti turpmākos pasākumus publisko izdevumu un finansiālās atbil -
dības jomā īsteno reizi trīs līdz piecos gados. Tikai 2012. gadā26 Komisija 
Palestīniešu pašpārvaldei ieteica veikt attiecīgus turpmākos pasākumus.23 Aptuveni 65,3 miljonus EUR 
piešķīra Vācija.
24 Plānotie elektroenerģijas 
pārrāvumi Gazā kopš 
2006. gada jūlija: sestdienās 
plkst. 8:00–16:00; svētdienās 
plkst. 16:00–23:00; 
otrdienās plkst. 8:00–16:00; 
trešdienās 16:00–23:00; 
piektdienās (katru otro 
nedēļu) plkst. 8:00–16:00 un 
16:00–23:00.
25 Revīzijas palāta vērsa 
Komisijas uzmanību uz šo 
problēmu saistībā ar tās 
darbu 2008. gada ticamības 
deklarācijas sagatavošanā. 
EuropeAid  iekšējās revīzijas 
nodaļa to uzsvēra saistībā 
ar savu 2009. gada PEGASE  
revīziju.
26 Ieteikums dokumentā 
“Eiropas kaimiņattiecību 
politikas īstenošana 
okupētajā palestīniešu 
teritorijā — 2011. gada 
progress un rīcības 
ieteikumi” , 15.5.2012., 
SWD(2012) 120 galīgā 
redakcija, 2012. gada 
15. maijs, 3. lpp.27
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
62.  Palestīniešu pašpārvaldes publisko finanšu pārvaldības jaunākie novēr -
tējumi27 liecina, ka, lai gan ir panākti nelieli uzlabojumi, publisko finanšu 
pārvaldības jomā joprojām ir būtiski trūkumi, tostarp budžeta un ārējo 
revīzijas ziņojumu nepietiekama leģislatīvā kontrole. Nepilnības konsta -
tēja arī valdības iepirkuma un saistību kontroles pasākumos, kā arī tādas 
informācijas pieejamībā, kas attiecas uz pakalpojumu sniegšanas nodaļu 
saņemtajiem resursiem.
63.  Tiešais finansiālais atbalsts un ar to saistītā tehniskā palīdzība ir veici -
nājuši nelielus uzlabojumus Palestīniešu pašpārvaldes publisko finanšu 
pārvaldībā:
a) ir sniegta tehniskā palīdzība, lai palīdzētu izveidot iekšējās revīzijas 
struktūru. Galvenā pabeigtā projekta rezultāti lielā mērā bija sa -
sniegti, lai gan bija trūkumi saistībā ar iekšējo kontroli; cita iekšējās 
revīzijas projekta (kurš joprojām turpinās) darbības lielā mērā bija 
atbilstīgas;
b) tehnisko palīdzību sniedza arī valsts revīzijas struktūrai, proti, SAACB , 
lai gan tika konstatēti nelieli kavējumi. Būtiskāk SAACB  neatkarību 
un efektivitāti apdraud tas, ka jau ilgstoši nav aktīva un efektīva 
parlamenta, kam šī struktūra varētu atskaitīties;
c) projekta “Palestīniešu pašpārvaldes finanšu iestādes” ietvaros Finan -
šu ministrijai tika nodrošināta apmācība un aprīkojums. Lielāko daļu 
uzdevumu īstenoja, kā plānots.
64.  Tomēr pieaugošā ekonomikas krīze, ar ko saskaras Palestīniešu pašpār -
valde, nozīmē, ka sasniegumi iestāžu attīstības jomā, it īpaši publisko 
finanšu pārvaldībā, ir apdraudēti28.
BUDŽETA DEFICĪTA SAMAZINĀŠANAS MĒRĶIS
65.  PEGASE  tiešais finansiālais atbalsts ir nodrošinājis Palestīniešu pašpārval -
dei vairāk nekā 1 miljardu EUR jeb vidēji aptuveni 200 miljonus EUR katru 
gadu no 2008. līdz 2012. gadam. Tas atbilst vairāk nekā 10 % Palestīniešu 
pašpārvaldes gada ieņēmumu, tādējādi tam bija svarīga nozīme Palestī -
niešu pašpārvaldes budžeta deficīta ierobežošanā.27 Tostarp SVF regulārie 
ziņojumi Ad hoc  sadarbības 
komitejai 2012. gada 
septembrī un 2013. gada 
martā, kā arī tā 2012. gada 
janvāra publisko finanšu 
pārvaldības progresa pārskats.
28 Šī jautājums ir uzsvērts 
Pasaules Bankas ekonomikas 
uzraudzības ziņojumā un 
Starptautiskā Valūtas fonda 
novērtējuma ziņojumā Ad hoc  
sadarbības komitejai (abi 
ziņojumi pieņemti 2013. gada 
19. martā).28
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
66.  PEGASE  tiešais finansiālais atbalsts ietvēra īpašu komponentu, kurā no 
ES vispārējā budžeta tika iemaksāti 10  miljoni EUR, lai nokārtotu  nokavē -
tos maksājumus privātajam sektoram29. Tas ietvēra maksājumus par pre -
cēm un pakalpojumiem, kā arī PVN atmaksu 416 atbalsta saņēmējiem — 
uzņēmumiem Jordānas Rietumkrastā un Gazā daudzās dažādās nozarēs30, 
lai gan Komisija nebija noteikusi skaidrus atlases kritērijus attiecībā uz 
to, kādiem uzņēmumiem un nozarēm būtu jāsaņem finansējums (sk. arī 
2. izcēlumu ). Šis komponents Palestīniešu pašpārvaldei palīdzēja apmak -
sāt būtisku daļu nokavēto maksājumu privātajam sektoram 2008. gadā31. 
Taču šie centieni samazināt nokavētos maksājumus nebija ilgtspējīgi.
67.  Gazas elektrostacijas nodrošināšanas ar degvielu mērķis cita starpā bija 
samazināt Palestīniešu pašpārvaldes neto aizdevumus, samazinot Gazas 
elektroenerģijas rēķinus, taču tā panāca vien īstermiņa uzlabojumu. To -
mēr jaunajam ES tehniskās palīdzības projektam, ko uzsāka 2011. gadā ar 
2 miljonu EUR budžetu, lai pārstrukturētu elektroenerģijas nozari Jordā -
nas Rietumkrastā un Gazā, ir labas izredzes gūt ilgtspējīgākus rezultātus 
vidējā termiņā.29 Kopā no nokavētu 
maksājumu privātajam 
sektoram komponenta 
izmaksāja 27,8 miljonus EUR, 
kas ietvēra summas, kuras 
pārskaitīja no TIM mehānisma, 
kā arī citu līdzekļu devēju 
iemaksas (sk. III pielikumu ).
30 Viesnīcas, medicīnas 
preces, drukas darbi, 
mehānisko transportlīdzekļu 
tirdzniecība, automobiļu 
noma, datori, elektronika, 
tekstilizstrādājumi, tūrisms, 
lauksaimniecības preces, 
inženierija un apdrošināšana.
31 Palestīniešu pašpārvalde 
no 86 miljonu EUR (Palestīnas 
reformu un attīstības plāns, 
2008.–2010. gada aplēses) 
nokavētiem maksājumiem 
2008. gadā  atmaksāja 
aptuveni 48 miljonus EUR 
(70 miljonus ASV dolāru).
2. IZCĒLUMS
PVN ATMAKSA LUKSUSA KLASES VIESNĪCAI GAZĀ
Tika izvirzīts jautājums par atlases kritērijiem attiecībā uz lielāko atbalsta saņēmēju nokavētu maksājumu pri -
vātajam sektoram komponentā. Luksusa klases viesnīca Gazā saņēma PVN atmaksu EUR 2 586 266 apmērā, kas 
bija 9 % no kopējās summas, kura no PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta izmaksāta nokavētu maksājumu segšanai, 
un 23 % no kopējiem nokavētiem maksājumiem, kas segti piegādātājiem Gazā. Vidējais maksājums uzņēmu -
miem bija EUR 59 864, un 88 % uzņēmumu saņēma summu, kas nepārsniedza EUR 100 000. Turklāt uzņēmumi, 
kas saņēma PEGASE  tiešo finansiālo atbalstu, parasti palīdzēja atbalstīt sabiedriskos pakalpojumus, savukārt šīs 
viesnīcas ekonomiskā aktivitāte revīzijas apmeklējuma laikā 2012. gada oktobrī bija zema.29
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
68.  Kopumā Palestīniešu pašpārvaldes jau tā vājais finansiālais stāvoklis bū -
tiski pasliktinājās 2012. gadā. Kopējais budžeta deficīts tiek lēsts 1,7 mil -
jardu ASV dolāru apmērā (1,3 miljardi EUR) (17,1 % no IKP). It īpaši Pales -
tīniešu pašpārvalde saskaras ar likviditātes krīzi, jo ir izveidojies liels neto 
nokavēto maksājumu uzkrājums (sk. 4. tabulu ). Arī Palestīniešu pašpār -
valdes aizņēmumi no Palestīnas banku nozares kopš 2008. gada ir palie -
linājušies, un 2012. gadā tie bija 1,4 miljardi ASV dolāru (1,1 miljards EUR, 
kas atbilst 112 % banku kapitāla). Tas draud iedragāt banku nozares sta -
bilitāti. Tajā pašā laikā līdzekļu devēju finansējums, no kā Palestīniešu 
pašpārvalde ir ļoti atkarīga, ir būtiski samazinājies  — no 1146  miljoniem 
ASV dolāru (858 miljoni EUR) 2010. gadā līdz 774 miljoniem ASV dolāru 
(587  miljoni  EUR) 2012.  gadā (sk.  arī 45.  punktu). Līdzekļu devēju atbalsts 
2012. gadā kārtējā budžeta deficīta segšanai bija par 214 miljoniem ASV 
dolāru (166,6 miljoni EUR) mazāks, nekā gaidīts32.
69.  Palestīniešu pašpārvalde arī var īstenot dažus pasākumus, lai risinātu 
krīzes radītās problēmas, proti, veikt svarīgas strukturālas reformas, it 
īpaši civildienesta un pensiju jomā (sk. 46. punktu). Pasliktinoties fiskālajai 
situācijai, pieaug nepieciešamība, lai EĀDD un Komisija, sadarbojoties ar 
citiem līdzekļu devējiem, kopā ar Palestīniešu pašpārvaldi efektīvi iesais -
tītos šo jautājumu risināšanā.
70.  Tomēr gan Palestīniešu pašpārvaldes finansiālo stabilitāti, gan okupētās 
palestīniešu teritorijas ekonomikas attīstību, kas ir svarīga finansiālās sta -
bilitātes nodrošināšanai, turpina būtiski iedragāt dažādie ierobežojumi, 
kurus piemēro Izraēlas valdība (sk. turpmāk). Šie ierobežojumi arī mazina 
PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta un citu līdzekļu devēju palīdzības efek -
tivitāti. Lai gan tika pieliktas lielas pūles, pašreizējā EĀDD un Komisijas 
pieeja, kuru atbalsta ES  dalībvalstis, nav spējusi pārliecināt Izraēlu par 
vajadzību tai īstenot pieeju, kas vairāk vērsta uz sadarbību.32 Fiskālie problēmjautājumi 
un ilgtermiņa ekonomikas 
izmaksas , ekonomikas 
uzraudzības ziņojums 
Ad hoc  sadarbības komitejai, 
2013. gada 19. marts, Pasaules 
Banka, 6. lpp.
4. TABULA
NOKAVĒTO MAKSĀJUMU NETO UZKRĀJUMS 2009.–2012.  GADĀ (MILJONOS  EUR)
2009. g. 2010. g. 2011. g. 2012. g.
Kopā 190,7 83,3 392,1 451,9
Avots:  SVF novērtējuma ziņojums Ad hoc  sadarbības komitejas sanāksmei, 2013. gada 19. marts, 14. lpp.30
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
a) Lai gan aptuveni 70 % Palestīniešu pašpārvaldes ieņēmumu tiek 
gūti no tā sauktajiem mijieskaita norēķinu ieņēmumiem, kas ir ne -
tieši nodokļi, kurus Izraēla Palestīniešu pašpārvaldes vārdā iekasē 
par importētajām precēm, šo sistēmu nelabvēlīgi ietekmē tas, ka 
Izraēla laiku pa laikam aiztur pārskaitījumus, kā arī pārredzamības 
trūkums attiecībā uz maksām, ko Izraēla ietur par precēm un pakal -
pojumiem un piemēro Palestīniešu pašpārvaldei. Abi šie elementi 
mazina Palestīniešu pašpārvaldes ieņēmumu paredzamību;
b) Izraēla turpina kontrolēt visu Jordānas Rietumkrasta C apgabalu, kas 
ir okupētās palestīniešu teritorijas lielākā daļa, kurai ir arī lielākais 
ekonomikas attīstības potenciāls. Izraēliešu plānošanas noteikumi 
un ceļošanas ierobežojumi, ko C apgabalā pašlaik piemēro palestī -
niešiem, kā arī auglīgāko teritoriju nepārtrauktā piespiedu pārņem -
šana izraēliešu jaunu apmetņu vajadzībām ir lielā mērā liegusi pa -
lestīniešiem attīstīt C apgabalu. C apgabala problēmas atrisināšana 
ir ļoti svarīga Palestīniešu pašpārvaldes ilgtermiņa stabilitātei. Šo 
jautājumu aplūkoja ES dalībvalstu misiju vadītāju 2011. gada jūlija 
kritiskā iekšējā ziņojumā;
c) ierobežojumi attiecībā uz importu un eksportu no okupētās pa -
lestīniešu teritorijas, kā arī uz pārvietošanos un iekļūšanu Izraēlā 
un starp Jordānas Rietumkrastu un Gazu. Gazai piemēroti sevišķi 
stingri ierobežojumi.
71.  PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta ietvaros tika piešķirts finansējums arī 
tādam komponentam kā p rivātā sektora atjaunošana pēc tam, kad Izraēlas 
2008. gada operācijā “Lietais svins” iznīcināja daudzus vietējos uzņēmu -
mus. Tieši privātā sektora zaudējumus lēsa 108,7 miljonu EUR apmē -
rā33. Privātā sektora atjaunošanas komponents ir nodrošinājis finansējumu 
22 miljonu EUR apmērā 915 uzņēmumiem.
72.  Inženieri, kas uzraudzīja p rivātā sektora atjaunošanas komponenta īsteno -
šanu, aprēķināja, ka ar līdzekļiem, kurus izmaksāja šīs programmas ietvaros, 
varēja nodrošināt tikai aptuveni 20  % no uzņēmumu iepriekšējās jaudas.  Turklāt 
Izraēlas ierobežojumi joprojām radīja slogu uzņēmumiem, kā tieši novē -
roja revīzijas grupa, apmeklējot vienu no atbalsta saņēmējiem 2012. gada 
oktobrī (sk. 3. izcēlumu ).
73.  P rivātā sektora atjaunošanas komponenta rezultātu ilgtspēja ir vairāk atkarī -
ga no politiskā konteksta, nevis no līdzekļu devēju turpmākās finansiālās 
palīdzības. To skaidri apliecināja vēl viena izraēliešu militārā operāci -
ja Gazā 2012. gada novembrī, kura radīja jaunus zaudējumus, tostarp 
nelielu kaitējumu 22 p rivātā sektora atjaunošanas komponenta atbalsta 
saņēmējiem34.33 Datu pamatā ir Komisijas 
pasūtīts pētījums.
34 No privātā sektora 
atjaunošanas komponenta 
finansēto pamatlīdzekļu 
kopējā vērtība tika lēsta 
USD 150 000 vērtībā.31
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
PRIVĀTĀ SEKTORA ATJAUNOŠANAS KOMPONENTA ATBALSTS ELEKTROIEKĀRTU 
UZŅĒMUMAM GAZĀ
Uzņēmumu nodibināja 1986. gadā nerūpnieciskas teritorijas tuvumā. Tas ražo elektriskās rozetes, slēdžus un 
spuldzes. Pirms operācijas “Lietais svins” šajā uzņēmumā strādāja 90 darbinieki un tas aizņēma trīsstāvu ēku 
900 m2 platībā, ko pilnībā sagrāva bombardēšanas laikā. Uzņēmums saņēma dotāciju EUR 641 180 apmērā no 
privātā sektora atjaunošanas komponenta.
Revīzijas laikā uzņēmumā bija 25 darbinieki un tā jauda bija 30 % no iepriekšējās kapacitātes, kā arī bija sama -
zināts ražojumu sortiments. Uzņēmums saskārās ar vairākām problēmām:
a) četras iekārtas, ko uzņēmums par USD 71 300 bija iegādājies p rivātā sektora atjaunošanas komponenta ietvaros, 
saskaņā ar Izraēlas Aizsardzības ministrijas 2010. gada jūnija un jūlija rīkojumiem bija aizturētas Ašdodas 
ostā kopš 2011. gada 8. septembra. Aplēses liecina, ka revīzijas laikā Izraēlas varas iestādes kopumā bija 
bloķējušas vismaz EUR 400 000 vērtu aprīkojumu, ko p rivātā sektora atjaunošanas komponenta ietvaros bija 
iegādājušies dažādi uzņēmumi;
b) Izraēlas īstenotā Gazas blokāde, kas nozīmēja, ka nebija fiziskas piekļuves Jordānas Rietumkrastam un citiem 
tirgiem;
c) kapitāla trūkums un nespēja piekļūt aizdevumiem. Fakts, ka no p rivātā sektora atjaunošanas komponenta ne -
bija atlīdzināti uzņēmuma izdevumi par iegādāto aprīkojumu, jo tas joprojām atradās Izraēlas varas iestāžu 
turējumā, nepārprotami saasināja šo problēmu.3. IZCĒLUMS32
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
SECINĀJUMI
74.  Revīzijā secināja, ka Komisijai un EĀDD sarežģītos apstākļos ir izdevies 
īstenot tiešo finansiālo atbalstu Palestīniešu pašpārvaldei, taču ir vēro -
jama arvien lielāka vajadzība rūpīgi pārskatīt vairākus pašreizējās pieejas 
aspektus. Lai gan ir gūti daži svarīgi rezultāti, to ilgtspēja ir apšaubāma, ja 
netiks padziļināti pārskatīta pašreizējā pieeja. Pārskatīšanas ietvaros Pa -
lestīniešu pašpārvalde ir jāmudina veikt vairāk reformu, it sevišķi saistībā 
ar tās civildienestu. Tajā pašā laikā ir jārod veids, kā panākt, ka Izraēla veic 
vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta 
efektivitāti.
75.  PEGASE  tiešais finansiālais atbalsts parasti ir ticis piešķirts pa gadiem, 
izmantojot paātrinātas apstiprināšanas procedūras un ieviešot ļoti maz 
izmaiņu tā galvenajā komponentā — maksājumi civildienesta ierēdņiem 
un pensionāriem —, lai gan ir mainījusies darbības vide. Trūkst rezulta -
tīvo rādītāju, kas noteikti  Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta  
regulā, tādējādi EĀDD un Komisijai ir grūti novērtēt un parādīt rezultātus. 
Lai gan PEGASE  tiešais finansiālais atbalsts bija paredzēts kā mehānisms, 
lai virzītu arī citu līdzekļu devēju finansējumu, viņu iemaksas samazinās.
76.  Komisija ir izstrādājusi stabilu pārbaudes sistēmu, lai nodrošinātu, ka 
finansējums tiek piešķirts attiecināmiem atbalsta saņēmējiem. Tomēr 
šī sistēma ir jāvienkāršo. Tajā pašā laikā Komisija, aizbildinoties ar krīzes 
situāciju okupētajā palestīniešu teritorijā, ir noslēgusi iepirkuma līgumus 
ar līgumslēdzējiem bez piedāvājumu konkursiem, lai gan būtu bijis ie -
spējams rīkot šādus konkursus un saņemt viņu pakalpojumus izdevīgāk.
77.  PEGASE  līdzekļi sasniedza paredzētos atbalsta saņēmējus, un finansēju -
mam bija svarīga nozīme neaizsargātu ģimeņu atbalstīšanā (un lietderīgu 
reformu veicināšanā), turklāt tas palīdzēja saglabāt veselības aprūpes un 
izglītības pakalpojumus. Tomēr Komisija un EĀDD nav pietiekami izman -
tojuši ļoti vērienīgo PEGASE  tiešo finansiālo atbalstu civildienesta ierēdņu 
algām, lai liktu Palestīniešu pašpārvaldei īstenot tik vajadzīgās civildie -
nesta reformas. Pieaugošais atbalsta saņēmēju skaits un līdzekļu devēju 
finansējuma samazināšanās aizvien vairāk saasina pašreizējo situāciju. 
Proti, 2012. gada otrajā pusē Palestīniešu pašpārvalde būtiski aizkavē -
ja algu maksājumus, tāpēc izcēlās plaši nemieri. Spriedze vērojama arī 
saistībā ar atbalstu sociālajai palīdzībai. Pieaugošais atbalsta saņēmēju 
skaits, nesenie kavējumi ceturkšņa pārskaitījumos atbalsta saņēmējiem 
un pabalstu mazais apmērs rada bažas par sistēmas ilgtspēju. Ir vajadzīga 
steidzama rīcība, lai risinātu šīs problēmas.SECINĀJUMI UN IETEIKUMI33
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
78.  Revīzijā secināja, ka Gazā algas tika izmaksātas daudziem atbalsta saņē -
mējiem, kas politiskā stāvokļa dēļ nestrādāja. Situācija Gazā radīja grū -
tības Komisijai veikt kontroles pasākumus uz vietas un pārliecināties, 
ka nenotiek nepamatota līdzekļu saņemšana. EĀDD un Komisijas rīcībā 
nebija precīzas informācijas par šīs problēmas apmēru, turklāt savos do -
kumentos par PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta piešķīrumu tie to neminēja. 
Maksājumi nestrādājošiem civildienesta ierēdņiem ir pretrunā vienam no 
galvenajiem PEGASE  mērķiem, proti, sniegt sabiedriskos pakalpojumus 
palestīniešu labā. Komisija arī nespēja noteikt, kā Izraēla un Palestīniešu 
pašpārvalde ir izmantojušas aptuveni 90 miljonus EUR, kas PEGASE  tiešā 
finansiālā atbalsta ietvaros tika samaksāti par PVN un akcīzes nodokli 
degvielai, lai Gazas elektrostacija varētu ražot elektroenerģiju.
79.  Izmantojot Komisijas tehnisko palīdzību, ir panākts neliels progress 
publisko finanšu pārvaldības reformu jomā. Tomēr šo progresu ir grūti 
novērtēt, jo Komisija un EĀDD joprojām nav vienojušies ar Palestīniešu 
pašpārvaldi par turpmākiem pasākumiem attiecībā uz 2007. gada publis -
ko izdevumu un finansiālās atbildības novērtējumu. Gūtās sekmes Pales -
tīniešu pašpārvaldes publisko finanšu pārvaldībā var sagraut pieaugošais 
lielais budžeta deficīts un likviditātes krīze. Lai gan kopš 2008. gada tika 
saņemts vērienīgs finansējums PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta ietvaros, 
2012.  gadā Palestīniešu pašpārvaldes fiskālā situācija ievērojami paslikti -
nājās. PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta efektivitāti finansiāli dzīvotspējīgas 
Palestīniešu pašpārvaldes veidošanā mazina arī daudzie Izraēlas piemēro -
tie ekonomikas ierobežojumi. EĀDD un Komisijas centieni joprojām nav 
spējuši panākt ieinteresētu Izraēlas iesaistīšanos, lai palīdzētu nodrošināt 
PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta efektivitāti.
IETEIKUMI
80.  Pamatojoties uz iepriekš aprakstītajiem secinājumiem un ņemot vērā 
jaunā — 2014.–2020. gada plānošanas perioda, kā arī ES un Palestīnie -
šu pašpārvaldes rīcības plāna sniegtās iespējas, Palāta iesaka EĀDD un 
Eiropas Komisijai veikt padziļinātu PEGASE  pārskatīšanu. Tajā jāņem vērā 
turpmāk norādītie ieteikumi.34
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
81.  EĀDD un Komisijai ir jānostiprina turpmākā PEGASE  tiešā finansiālā at -
balsta plānošana, īpaši,
a) to ciešāk sasaistot ar jauno ES un Palestīniešu pašpārvaldes rīcības 
plānu;
b) plānojot piešķīrumus daudzgadu griezumā;
c) izstrādājot rezultatīvos rādītājus, it sevišķi veselības aprūpes, izglī -
tības un publisko finanšu pārvaldības jomā, lai labāk novērtētu un 
parādītu atbalsta rezultātus.
82.  Komisijai ir jāsamazina PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta pārvaldības 
izmaksas:
a) kad iespējams, izmantojot piedāvājumu konkursus, lai slēgtu līgu -
mus par PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta pārvaldību un kontroli;
b) vienkāršojot PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta pārvaldības sistēmu, 
ko var panākt, uzticot ES pārstāvniecībai Palestīnā atbildību par 
PEGASE  datubāzes pārvaldību un pārņemot dažas no pārbaudēm, 
kuras pašlaik veic ārpakalpojumu sniedzēji.
83.  EĀDD un Komisijai ir jāpiemēro nosacījumi turpmākā PEGASE  tiešā finan -
siālā atbalsta saņemšanai, saistot to ar konkrētiem Palestīniešu pašpārval -
des panākumiem civildienesta un publisko finanšu pārvaldības reformu 
īstenošanā.
84.  EĀDD un Komisijai ir jāpanāk vienošanās ar Palestīniešu pašpārvaldi, lai 
pārtrauktu Gazas civildienesta ierēdņu algu un pensiju finansēšanu no 
PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta un novirzītu to uz Jordānas Rietumkrastu.
85.  EĀDD, Komisijai un pārējiem līdzekļu devējiem plašākas ES un Izraēlas 
sadarbības ietvaros ir jāturpina sadarboties ar Izraēlu, lai noteiktu, kādi 
pasākumi Izraēlai jāveic, lai nodrošinātu PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta 
lielāku efektivitāti.35
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
 Šo ziņojumu 2013. gada 22. oktobra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas 
palātas III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Karel PINXTEN .
Revīzijas palātas vārdā  —
priekšsēdētājs  
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
36
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
1. PEGASE  mehānisma mērķis ir nodrošināt, ka atbalsts tiek sniegts tieši paredzētajiem atbalsta saņē -
mējiem un ka līdzekļi tiek izmaksāti pārredzami un pārskatatbildīgi. Komisijas izstrādātās maksājumu 
un pārbaudes sistēmas pārskats ir sniegts 1. attēlā .I PIELIKUMS
1. ATTĒLS. PEGASE  MAKSĀJUMU UN PĀRBAUDES SISTĒMAS PĀRSKATS
Atbalsta saņēmēju saraksti no  
Palestīniešu pašpārvaldes 
Finanšu ministrijas 
(civildienesta ierēdņi/
pensionāri, sociālo 
pabalstu saņēmēji) Ex ante  kontrole s un 
apstiprinājuma pārbaudes, 
ko veic
ES atbilstības kritēriju piemērošanaES revidentsWorld Check 
(starptautisko 
sankciju saraksts)Galīgais saņēmēju 
saraksts (attiecināmie 
PEGASE atbalsta saņēmēji)Maksājums PEGASE 
attiecināmiem atbalsta 
saņēmējiem
Līdzekļu devēju iemaksas 
(saprašanās memorands)ES un līdzekļu devēju ﬁnanšu 
līdzekļi, kas pieejami 
Palestīniešu pašpārvaldes 
ﬁnanšu līdzekļu  vienotā 
konta īpašā apakškontāDatu salīdzināšana 
ar citām PEGASE 
programmāmVēstule Palestīniešu pašpārvaldes 
Finanšu ministrijai , lai atļautu 
veikt maksājumus no ES/līdzekļu 
devēju iemaksām, pamatojoties 
uz PEGASE attiecināmo 
atbalsta saņēmēju sarakstuEx post revīzijas 
un kontroles 
pasākumi uz vietas
Avots: Eiropas Komisija.
2. Lai nodrošinātu atsevišķu līdzekļu saņēmēju uzticamu pārbaudi, kā arī lai mazinātu līdzekļu neatbil -
stīgas izmantošanas risku, visus pretendentus, kuri pieteikušies PEGASE  dažādo komponentu līdzekļu 
saņemšanai, pārbauda saskaņā ar starptautisko sankciju sarakstiem un citiem ad-hoc  sarakstiem, 
izmantojot “ World Check ” programmatūru. Ir noslēgts līgums ar starptautisku organizāciju (iemaksu 
nolīgums) (sk. 8. punktu), kas nodrošinās atbalsta saņēmēju pamata datu IT pārbaužu mitināšanu, 
pārvaldību un īstenošanu.PEGASE  MEHĀNISMS37
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
3. Visus PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta komponentus pārvalda ar piesaistītu “lielā četrinieka” revidentu 
sabiedrību palīdzību. Piesaistītie revidenti ir atbildīgi par PEGASE  attiecināmo iedzīvotāju apzināšanu 
un viņiem izmaksājamo summu ierosināšanu, pamatojoties uz Komisijas noteiktajiem kritērijiem un 
saskaņotu procedūru kopumu. Triju komponentu atbilstības kritēriji, kurus pārbauda ar saskaņotām 
procedūrām, ir izklāstīti 1. izcēlumā .
1. IZCĒLUMS. PEGASE  ATBILSTĪBAS KRITĒRIJI CIVILDIENESTA IERĒDŅU UN PENSIONĀRU,  
NEAIZSARGĀTO PALESTĪNIEŠU ĢIMEŅU UN NOKAVĒTU MAKSĀJUMU KOMPONENTIEM
Civildienesta ierēdņi un pensionāri Neaizsargātās palestīniešu ģimenesPalestīniešu pašpārvaldes nokavētie  
maksājumi privātajam sektoram
Palestīniešu pašpārvaldes algu 
sarakstā ietvertie darbinieki, kas 
ieņem turpmāk uzskaitītos ama -
tus un veic turpmāk uzskaitītos 
darbus, nav tiesīgi  saņemt PEGASE  
tiešā finansiālā atbalsta maksāju -
mus civildienesta ierēdņu un pen -
sionāru programmas ietvaros:
i) ministri un ministru vietnieki;
ii) darba ņēmēji, kas ir “dienas algotņi”;
iii) drošības spēku un civilās policijas 
darbinieki/pensionāri;
iv)  darbinieki, kas strādā Palestīniešu paš ­
pārvaldes atbalstītās nevalstiskās orga ­
nizācijās, profesionālajās biedrībās un 
arodbiedrībās, kā arī dažādās Palestīnie ­
šu pašpārvaldes atbalstītās politiskajās 
partijās;
v)  izslēgtās personas saskaņā ar starptau ­
tisko un ad-hoc  sankciju sarakstiem (t.  i., 
“World Check ”).Mājsaimniecībām, kas reģistrētas Pa -
lestīniešu pašpārvaldes Sociālo lietu 
ministrijas naudas pārskaitījumu prog -
rammā (turpmāk  — CTP), ir tiesības sa -
ņemt mēneša pabalstu vismaz ILS 250 
un ne vairāk kā ILS 600 apmērā no 
PEGASE  neaizsargāto palestīniešu ģi -
meņu programmas ietvaros, ja:
i)  tām ir tiesības saņemt skaidras naudas palī ­
dzību piemērojamās CTP datubāzes konkrēta ­
jā termiņā (t. i., atbalstu nav tiesīgi saņemt 
tie, kas reģistrēti tikai  šādas palīdzības sa ­
ņemšanai: veselības apdrošināšana, pārtikas 
palīdzība, nosūtījums uz specializētām ie­
stādēm, aprūpe, pajumte jauniešiem vai cita 
palīdzība);
ii)  tās ir atzītas par “ārkārtīgi nabadzīgām”, pie ­
mērojot atbilstības pārbaudi ( proxy-means 
testing );
iii)  tām ir derīgs, pilnīgs un pareizs bankas konts, 
caur kuru var veikt pabalstu maksājumus 
(Jordānas Rietumkrasta atbalsta saņēmē  jiem ); 
tās nesaņem tiešus maksājumus no citām 
PEGASE   shēmām (t. i., PCSP ).Lai tie būtu attiecināmi, nokavētiem 
maksājumiem privātajam sektoram jāat -
bilst šādiem kritērijiem:
i)  tiem jābūt aizkavētiem vairāk nekā 45 dienas (rē ­
ķina datums), Palestīniešu pašpārvaldes Finanšu 
ministrijas apstiprinātiem saskaņā ar tās iekšējām 
procedūrām un joprojām neapmaksātiem;
ii)  attiecīgā gadījumā atbalsta saņēmēja juridiskajam 
statusam jāatbilst Palestīniešu pašpārvaldes pri ­
vātā sektora noteikumu prasībām;
iii)  prasījumiem jāpievieno visi vajadzīgie 
pavad dokumenti;
iv)  tie nedrīkst būt jau segti ar citiem EK maksāju ­
miem citu programmu ietvaros;
v)  atbalsta saņēmēji un/vai to pārstāvji nedrīkst 
būt ietverti nekādā uzņēmumu/personu sarak­
stā, kas iesaistījušies nelikumīgās vai teroristiskās 
darbībās;
vi)  tie nedrīkst būt saistīti ar precēm vai pakalpoju ­
miem, ko tieši vai netieši piegādā vai sniedz Pa ­
lestīniešu pašpārvaldes drošības un militārajam 
dienestam.
Avots: Eiropas Komisija.I PIELIKUMS38
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
4. Papildus ex ante  atbilstības pārbaudēm veic arī ex post  pārbaudes, lai pārliecinātos, ka maksājumi 
personām (galvenokārt ar bankas kontu starpniecību) tiek veikti pareizi.
5. Attiecībā uz civildienesta ierēdņu un pensionāru komponentu detalizētas pārbaudes (bet ne pār -
baudes uz vietas) ar 6 mēnešu intervālu veic 5 % no visiem jaunajiem atbalsta saņēmējiem.
6. Atbalsta svarīgiem sabiedriskajiem pakalpojumiem komponenta ietvaros atbalsta saņēmējs bija Gazas 
elektrostacija. Par katru degvielas piegādi veica 2. izcēlumā  aprakstītās pārbaudes.
2. IZCĒLUMS.  ATBALSTA SVARĪGIEM SABIEDRISKAJIEM PAKALPOJUMIEM KOMPONENTA PĀRBAUDES
Piesaistītais revidents pārbauda, vai degvielas piegādātāja iesniegtie rēķini Finanšu ministrijai ir precīzi, derīgi un tiesīgi 
saņemt maksājumu, un tie attiecas uz faktiski piegādātajām precēm un pakalpojumiem.
Revīzijas grupa katru dienu apmeklē degvielas piegādes vietas, kā arī sagatavo ex ante  pārbaudes ziņojumu par Finanšu 
ministrijas iesniegto maksājuma pieprasījumu attiecināmību.
Starptautiska organizācija sagatavo un uztur datubāzi ar informāciju par visiem degvielas piegādes aspektiem un saistīta -
jiem pakalpojumiem.
7. Privātā sektora atjaunošanas komponenta atbilstības kritēriji ir izklāstīti 3. izcēlumā .I PIELIKUMS39
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
3. IZCĒLUMS.  PRIVĀTĀ SEKTORA ATJAUNOŠANAS KOMPONENTA ATBILSTĪBAS KRITĒRIJI
Palestīniešu pašpārvalde noteica pamatkritērijus uzņēmumu dalībai programmā, un tie ir:
a) programmā piedalās reģistrēti komerciāli un ražošanas uzņēmumi; uzņēmumi, kas zaudējuši savu ražošanas pamata 
aprīkojumu vai infrastruktūru; uzņēmumi, kas var pierādīt zaudējumus;
b) pieteikuma iesniedzējam jābūt bojātā īpašuma īpašniekam vai juridiskajam pārvaldniekam;
c) programmas darbības joma aptver tikai šādus darbības pamatlīdzekļus: ražošanas iekārtas, biroja mēbeles, biroja 
aprīkojumu un fiziski bojātas ēkas, infrastruktūru, kā arī citas uzņēmējdarbības telpas.
ES noteica papildu atbilstības kritērijus:
i) prasījuma vērtībai jābūt USD 1000 vai lielākai;
ii) juridiskās personas reģistrācija, kas tai ļauj darboties saskaņā ar Palestīniešu pašpārvaldes prasībām, attiecīgā 
gadījumā ietverot PVN maksātāja reģistrāciju un juridiskās personas īpašumtiesību un pārstāvju reģistrāciju;
iii) lai iegūtu tiesības uz finansējumu, potenciālajiem atbalsta saņēmējiem bija jābūt reģistrētiem Palestīniešu paš -
pārvaldē ne vēlāk kā 2008. gada 26. decembrī.
Ņemot vērā daudzos uzņēmumus, ko reģistrējušas citas iestādes, nevis ministrija, piemēram, Tirdzniecības palāta, citas 
ministrijas un asociācijas (ārstu, farmaceitu u. c. licencēšanai), ES pārstāvja birojs (Jeruzalemē) bija spiests padarīt kritērijus 
elastīgākus. Finansējuma nolīgumu ar Palestīniešu pašpārvaldi attiecīgi grozīja, lai aizstātu formulējumu “reģistrēts” ar 
“atļauts veikt uzņēmējdarbību Gazā”.
8. PEGASE  mehānisms ir atkarīgs no liela daudzuma elektroniski glabātu datu drošas apstrādes attiecī -
bā uz tūkstošiem atsevišķu atbalsta saņēmēju. Starptautiskā organizācija nodrošina IT un tehnisko 
atbalstu maksājumu procesam un veic sistēmas, tostarp aparatūras un sistēmas programmatūras, 
tīkla infrastruktūras un izstrādātās programmatūras (lietotāju saskarņu, datubāzu, ziņošanas un pa -
ziņojumu pakalpojumu) uzturēšanu, kā arī sniedz tehnisko atbalstu saistībā ar citas programmatūras 
(piemēram, World-Check ) integrēšanu.
9. Datus PEGASE  informācijas sistēma saņem no ārējiem avotiem (starptautiskajai organizācijai tos nosūta 
ES pārstāvja birojs (Jeruzalemē), tos pārveido atbilstīgā formātā, apstiprina to pilnīgumu, augšupie -
lādē datubāzē un apstrādā saskaņā ar noteikumu kopumu. Datus arī eksportē no sistēmas un nosūta 
attiecīgajiem dalībniekiem maksājuma procesa attiecīgajos posmos.I PIELIKUMS40
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
10.  Sistēma uzglabā informāciju par maksājumiem un atbalsta saņēmējiem, tostarp atbalsta saņēmēju 
apstiprinājumus, maksājumu apstiprinājumus, izslēgšanu, ex ante  pārbaužu rezultātus un banku attei -
kumus. Pašlaik ES pārstāvja birojs (Jeruzalemē) var pārskatīt un atjaunināt šos datus, ko augšupielādēt 
sistēmā var EUREP  vai starptautiskās organizācijas IT darbinieki.
11.  Sistēmai ir ierobežota piekļuve atbilstīgi dažādām pilnvarojuma pakāpēm, kas saistītas ar darbinieku 
funkcijām, veicamajiem uzdevumiem un atbildības līmeņiem. Sistēma atbalsta maksājumus visiem 
pieciem PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta komponentiem.
12.  PEGASE  informācijas sistēma atbalsta šādus četrus pārbaudes posmus:
 οsagatavošanas posms;
 οapstrādes posms;
 οmaksājuma posms;
 οpēcmaksājuma posms.
13.  Katrā no četriem posmiem veiktās datu plūsmas un pārbaudes, kā arī to mijiedarbība ir parādīta  
2. attēlā .
14.  Lai gūtu papildu neatkarīgu pārliecību, veic periodiskas finanšu revīzijas attiecībā uz PEGASE  tiešo 
finansiālo atbalstu kopumā. Ir pabeigtas finanšu revīzijas par laikposmu no 2008. gada februāra līdz 
2009. gada jūnijam un par laikposmu no 2009. gada jūlija līdz 2010. gada decembrim, savukārt 
2011. gada finanšu revīzija 2013. gada 31. martā joprojām tika veikta.I PIELIKUMS41
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
PEGASE  INFORMĀCIJAS SISTĒMAS VEIKTĀS PĀRBAUDES2. ATTĒLS
Sagatavošanas posms Pēcmaksājuma posms Apstrādes posms
Ex ante 
revīzijas pārbaudesGalīgie maksājumu 
saraksti no Palestīniešu 
pašpārvaldesEx ante revīzijas posms (tikai civildienesta ierēdņiem 
un pensionāriem vai civilajai policijai/aizsardzībai)
Galīgā 
salīdzināšana 
ar citām 
maksājumu 
shēmāmECTAO maksājumu
noskaidrošana 
(atteikuma 
politika/VISA 
Chain apstrāde)Galīgo sarakstu 
izdošana, CD un 
ziņojumi citām 
ieinteresētajām 
pusēmCivildienesta 
ierēdņiem un 
pensionāriem vai 
civilajai policijai/
aizsardzībai – 
kārtējā mēneša
maksājumu saraksti
Revīzijas 
pārbaudes
PEGASE datubāzeVISA
apstiprinātsMaksājuma 
veikšanaEx post 
revīzijas 
pārbaudesMaksājuma posms
Vietējo banku 
atgriezeniskā saitePapildu IT 
pakalpojumi
Salīdzināšana 
ar citām shēmām
Salīdzināšana ar 
citu notiekošu programmu
World CheckSākotnējie atbalsta 
saņēmēju saraksti 
no Palestīniešu 
pašpārvaldes
Avots:  Eiropas Komisija ( PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta mehānisma procedūru vienkāršošanas/uzlabošanas, rentabilitātes un efektivitātes 
novērtējums: izveides un 1. posma ziņojums, 2011. gada novembris).42
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
Finansējuma 
nolīguma/lī ­
guma numursNosaukumsFinansēju ­
ma nolīgu ­
ma/līguma 
datumsPiešķirtā 
summa 
(EUR)Nolīgtā 
summa 
(EUR)Izmaksātā 
summa 
(EUR)
Tiešais finansiālais atbalsts — kārtējie izdevumi1
ENPI/2008/019 ­
776  (EC)PEGASE  atbalsts Palestīniešu pašpārvaldes kārtējiem 
izdevumiem19.3.2008. 176 000 000 176 000 000 176 000 000
ENPI/2008/154 ­
854  (CL)Atbalsts svarīgu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai 8.4.2008. 56 000  000 56 000  000
ENPI/2008/155 ­
591 (EC)Atsevišķa saistība PEGASE  avansa konta maksājumu izlīdzinā ­
šanai, neaizsargāto palestīniešu ģimeņu komponents, bankas 
maksas14.4.2008. 500 000 500 000
ENPI/2008/155 ­
637 (EC)Atsevišķa saistība PEGASE  avansa konta maksājumu izlīdzinā ­
šanai, neaizsargāto palestīniešu ģimeņu komponents14.4.2008. 9 500 000 9 500 000
ENPI/2008/155 ­
640 (EC)Atsevišķa saistība pabalstu maksājumiem kārtējo izdevu ­
mu projekta 1. komponentam — civildienesta ierēdņi un 
pensionāri 14.4.2008. 95 000 000 95 000 000
ENPI/2008/159 ­
007 (EC)Atsevišķa saistība nokavētu maksājumu segšanai DEC  19776 22.5.2008. 10 000 000 10 000 000
ENPI/2008/166 ­
130 (EC)Papildu iemaksa ESSP  III posma TF 070598 ­ MDTF, World Bank  
Group14.12.2008. 5 000 000 5 000 000
ENPI/2008/020 ­
254 (EC) PEGASE  atbalsts Palestīniešu pašpārvaldes kārtējiem izdevu ­
miem (II daļa)8.8.2008. 40 000 000 40 000 000 40 000 000
ENPI/2008/163 ­
882 (EC)Pabalstu maksājums civildienesta ierēdņiem un pensionā ­
riem — PEGASE  atbalsts kārtējiem izdevumiem (II daļa)20.8.2008. 34 000 000 34 000 000
ENPI/2008/164 ­
449 (EC)Pabalstu maksājums neaizsargātajām palestīniešu ģime ­
nēm — PEGASE  atbalsts kārtējiem izdevumiem (II daļa) 
(avansa konts)20.8.2008. 5 946 765,17 5 946 765,17
ENPI/2008/164 ­
456 (EC)Bankas maksu apmaksa — pabalsti neaizsargātajām palestī ­
niešu ģimenēm — PEGASE  atbalsts kārtējiem izdevumiem (II 
daļa) (avansa konts)20.8.2008. 53 234,83 53 234,83
ENPI/2008/020 ­
425 (EC) PEGASE  atbalsts Palestīniešu pašpārvaldes kārtējiem izdevu ­
miem (III daļa)5.11.2008. 42 000 000 42 000 000 42 000 000
ENPI/2008/169 ­
663 (EC)Atsevišķa saistība pabalstu maksājumiem III kārtējo izde ­
vumu projekta 1. komponentam — civildienesta ierēdņi un 
pensionāri 17.11. 20 0 8. 30 000 000 30 000 000
ENPI/2008/169 ­
666 (EC)Atsevišķa saistība PEGASE  avansa konta maksājumu izlīdzinā ­
šanai, neaizsargāto palestīniešu ģimeņu komponents17.11. 20 0 8. 1 000 000 1 000 000
ENPI/2008/169 ­
667 (CL)ATBALSTS SVARĪGU SABIEDRISKO PAKALPOJUMU SNIEGŠANAI 1.12.2008. 11 000 000 11 000 000
2008. gada 
starpsumma258 000 000 258 000 000 258 000 000
1  Konkrētam mērķim paredzētās summas ietver Austrijas piešķirtos ieņēmumus : 1 miljons EUR 2008. gadā; 0,5 miljoni EUR 2009. gadā; 1,5 miljoni EUR 
2010. gadā un 1 miljons EUR 2011. gadā, Japānas: 4,78 miljoni EUR 2011. gadā un Beļģijas piešķirtos ieņēmumus: 9 miljoni EUR 2012. gadā. Piešķirtie ieņē -
mumi kopā veidoja 17,88 miljonus EUR.II PIELIKUMS
AR PEGASE  TIEŠO FINANSIĀLO ATBALSTU SAISTĪTU FINANSĒJUMA NOLĪGUMU UN 
LĪGUMU PĀRSKATS43
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
II PIELIKUMS
Finansējuma 
nolīguma/lī ­
guma numursNosaukumsFinansēju ­
ma nolīgu ­
ma/līguma 
datumsPiešķirtā 
summa 
(EUR)Nolīgtā 
summa 
(EUR)Izmaksātā 
summa 
(EUR)
ENPI/2008/020 ­
577 (EC) 2009. gada PEGASE : atbalsts Palestīniešu pašpārvaldes 
kārtējiem izdevumiem17.12. 20 0 8. 168 000 000 168 000 000 168 000 000
ENPI/2008/172 ­
720 (EC)Atsevišķa saistība pabalstu maksājumiem 2009. gada 
kārtējo izdevumu projekta 1. komponentam — civildienesta 
ierēdņi un pensionāri: atbalsts palestīniešu pārvaldei un 
pakalpojumiem31.12.2008. 108 000 000 108 000 000
ENPI/2008/172 ­
721 (EC)Atsevišķa saistība PEGASE  avansa konta maksājumu izlīdzinā ­
šanai, neaizsargāto palestīniešu ģimeņu komponents31.12.2008. 20 795 000 20 795 000
ENPI/2008/172 ­
722 (EC)Atbalsts svarīgu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai 31.12.2008. 38 930 000 38 930 000
ENPI/2009/214 ­
989 (EC)Atsevišķa saistība PEGASE  AVANSA KONTA maksājumu BANKU 
MAKSU izlīdzināšanai, neaizsargāto palestīniešu ģimeņu 
komponents31.12.2008. 275 000 275 000
ENPI/2009/021 ­
634 (EC) 2009. gada II PEGASE : papildu atbalsts Palestīniešu pašpār ­
valdes kārtējiem izdevumiem13.7. 20 0 9. 39 000 000 39 000 000 39 000 000
ENPI/2009/215­
912 (EC)Atsevišķa saistība pabalstu maksājumiem 2009. gada kārtējo 
izdevumu projekta 1. komponentam — civildienesta ierēdņi 
un pensionāri: atbalsts palestīniešu pārvaldei un pakalpoju ­
miem (II daļa) 22.7. 20 0 9. 39 000 000 39 000 000
ENPI/2009/021 ­
840 (EC) PEGASE : 2009. gads — atbalsts Palestīniešu pašpārvaldes 
kārtējiem izdevumiem (III daļa)30.11.2009. 12 100 000 12 100 000 12 100 000
ENPI/2009/226 ­
722 (EC)Atsevišķa saistība pabalstu maksājumiem 2009. gada kārtējo 
izdevumu projekta 1. komponentam — civildienesta ierēdņi 
un pensionāri: atbalsts palestīniešu pārvaldei un pakalpoju ­
miem (III daļa) 2.12.2009. 3 500 000 3 500 000
ENPI/2009/226 ­
733 (EC)2009. gada PEGASE  — III DAĻA — kārtējo izdevumu 
2. komponents: atsevišķa saistība PEGASE  AVANSA KONTA 
maksājumu izlīdzināšanai, neaizsargāto palestīniešu ģimeņu 
komponents2.12.2009. 7 744 000 7 744 000
ENPI/2009/226 ­
734 (EC)2009. gada PEGASE  — III DAĻA — kārtējo izdevumu 3. kompo ­
nents: atbalsts svarīgu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai2.12.2009. 700 000 700 000
ENPI/2009/227 ­
317 (EC)Atsevišķa saistība PEGASE  AVANSA KONTA maksājumu BANKU 
MAKSU izlīdzināšanai, neaizsargāto palestīniešu ģimeņu 
komponents2.12.2009. 156 000 156 000
2009. gada 
starpsumma219 100 000 219 100 000 219 100 00044
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
II PIELIKUMS
Finansējuma 
nolīguma/lī ­
guma numursNosaukumsFinansēju ­
ma nolīgu ­
ma/līguma 
datumsPiešķirtā 
summa 
(EUR)Nolīgtā 
summa 
(EUR)Izmaksātā 
summa 
(EUR)
ENPI/2010/021 ­
955 (EC) 2010. gada PEGASE : atbalsts Palestīniešu pašpārvaldes 
kārtējiem izdevumiem16.12.2009. 169 500 000 169 500 000 169 455 197,80
ENPI/2010/230 ­
426 (EC)Atsevišķa saistība pabalstu maksājumiem 2010. gada 
kārtējo izdevumu projekta 1. komponentam — civildienesta 
ierēdņi un pensionāri: atbalsts palestīniešu pārvaldei un 
pakalpojumiem31.12.2009. 127 000 000 127 000 000
ENPI/2010/230 ­
836 (EC)Atsevišķa saistība PEGASE  avansa konta maksājumu BANKU 
MAKSU izlīdzināšanai, neaizsargāto palestīniešu ģimeņu 
komponents31.12.2009. 557 060,22 542 160,22
ENPI/2010/230 ­
838 (CL)Atsevišķa saistība PEGASE  avansa konta maksājumu izlīdzinā ­
šanai, neaizsargāto palestīniešu ģimeņu komponents31.12.2009. 30 872 388,14 30 872 388,14
ENPI/2010/256 ­
540 (EC)Tehnisks pielikums esošai atsevišķai saistībai PEGASE  avansa 
konta maksājumu izlīdzināšanai, neaizsargāto palestīniešu 
ģimeņu komponents, ENPI.2010/ 230 ­8381.12.2010. 8 070 551,64 8 038 649,45
ENPI/2010/256 ­
579 (EC)Tehnisks pielikums atsevišķai saistībai pabalstu maksāju ­
miem 2010. gada kārtējo izdevumu projekta 1. komponen ­
tam  — civildienesta ierēdņi un pensionāri: atbalsts palestī ­
niešu pārvaldei un pakalpojumiem, ENPI/2010/ 230 ­4261.12.2010. 3 000 000 3 000 000
ENPI/2010/022 ­
594 (EC) 2010. gada PEGASE : papildu atbalsts Palestīniešu pašpārval ­
des kārtējiem izdevumiem (III daļa)5.10.2010. 41 400 000 41 400 000 41 400 000
ENPI/2010/253 ­
282 (EC)Atsevišķa saistība pabalstu maksājumiem 2010. gada 
kārtējo izdevumu projekta 1. komponentam — civildienesta 
ierēdņi un pensionāri: atbalsts palestīniešu pārvaldei un 
pakalpojumiem22.10.2011. 41 400 000 41 400 000
ENPI/2009/021 ­
839 (EC)Privātā sektora atjaunošana Gazā 23.12.2009. 26 781 281,79226 752 630,25 23 346 684,70
ENPI/2010/241 ­
786 (EC)Atsevišķa saistība finanšu palīdzībai atbalsta saņēmējiem 
saskaņā ar programmu “Privātā sektora atjaunošana Gazā”23.5.2010.  25 781 281,79 21 010 876,69
ENPI/2010/235­ 337Tehniskā palīdzība, lai atbalstītu ECTAO  PEGASE  programmu 
īstenošanā okupētajā palestīniešu teritorijā31.3.2010. 686 943,46 686 943,46
ENPI/2010/236 ­718 Tehniskā palīdzība, lai atbalstītu ECTAO  PEGASE  programmu 
īstenošanu “Atbalsts Palestīniešu pašpārvaldes nokavēto 
maksājumu privātajam sektoram segšanai” un “Privātā 
sektora atjaunošana Gazā” 19.4.2010. 284 405 90 000
2010. gada 
starpsumma237 681 281,80 237 652 630,30 232 643 018
2 Finansējuma nolīgums ENPI/2009/021-839 par 22 miljoniem EUR plus Japānas iemaksa 4,78 miljonu EUR apmērā.45
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
II PIELIKUMS
Finansējuma 
nolīguma/lī ­
guma numursNosaukumsFinansēju ­
ma nolīgu ­
ma/līguma 
datumsPiešķirtā 
summa 
(EUR)Nolīgtā 
summa 
(EUR)Izmaksātā 
summa 
(EUR)
ENPI/2010/022 ­
829 (EC) 2011. gada PEGASE : atbalsts Palestīniešu pašpārvaldes kārtē ­
jiem izdevumiem — I  daļaMULTI 77 000 000 77 000 000 77 000 000
ENPI/2011/261 ­
044 (EC)Atsevišķa saistība pabalstu maksājumiem 2011. gada kārtējo 
izdevumu projekta 1. komponentam — civildienesta ierēdņi 
un pensionāri: atbalsts palestīniešu pārvaldei un pakalpoju ­
miem (II daļa)18.1.2011. 77 000 000377 000 000
ENPI/2011/023 ­
095 (EC) 2011. gada PEGASE : papildu atbalsts Palestīniešu pašpārval ­
des kārtējiem izdevumiemMULTI 94 200 000 94 200 000 94 200 000
ENPI/2011/266 ­
987 (EC)Atsevišķa saistība PEGASE  neaizsargāto palestīniešu ģimeņu 
komponenta maksājumu izlīdzināšanai — Palestīniešu 
pašpārvaldes finanšu līdzekļu vienotais konts 30.5.2011. 29 000 000 29 000 000
ENPI/2011/266 ­
991 (EC)Atsevišķa saistība pabalstu maksājumiem 2011. gada kārtējo 
izdevumu projekta 1. komponentam — civildienesta ierēdņi 
un pensionāri: atbalsts palestīniešu pārvaldei un pakalpoju ­
miem — II daļa30.5.2011. 65 200 000465 200 000
ENPI/2011/023 ­
376 (EC) PEGASE : atbalsts Palestīniešu pašpārvaldes 2011.–2012. gada 
kārtējiem izdevumiem5 19.12.2011. 46 000 000 46 000 000 46 000 000
ENPI/2012/284 ­
110 (EC)Atsevišķa saistība pabalstu maksājumiem 2011.–2012. gada 
kārtējo izdevumu projekta 1. komponentam civildienesta 
ierēdņi un pensionāri: atbalsts palestīniešu pārvaldei un 
pakalpojumiem — 2012. gada priekšpiegāde25.1.2012. 45 000 000645 000 000
ENPI/2012/284 ­
113 (EC)Atsevišķa saistība PEGASE  neaizsargāto palestīniešu ģimeņu 
komponenta maksājumu izlīdzināšanai — Palestīniešu 
pašpārvaldes finanšu līdzekļu vienotais konts 25.1.2012. 1 000 00071 000 000
2011. gada 
starpsumma217 200 0008217 200 000 217 200 000
3 No šīs summas 17 miljonus EUR piešķīra 2011. gada decembra algu un pensiju apmaksai, ko izmaksāja 2012. gada janvārī.
4 No šīs summas 9,2 miljonus EUR piešķīra 2011. gada decembra algu un pensiju apmaksai, ko izmaksāja 2012. gada janvārī.
5 Norādīts paralēli ENPI/ 2011/023-610, kas ir tā paša finansējuma nolīguma neatņemama daļa.
6  Šo summu piešķīra Palestīniešu pašpārvaldes 2012. gada 1. ceturkšņa algām un pensijām. Kopējā summa 90 miljonu EUR apmērā saskaņā ar atsevišķo 
saistību ENPI/2012/284-110, ir norādīta paralēli ENPI/2011/023-376 un ENPI/2011/023-610, jo ir tā paša finansējuma nolīguma neatņemama daļa.
7 Šo summu piešķīra Palestīniešu pašpārvaldes 2012. gada 1. ceturkšņa algām un pensijām.
8  Decembra algām 2011. gada beigās pievienoja 26,2 miljonus EUR, un 46 miljonus EUR, par kuriem bija uzņemtas saistības no 2011. gada apropriācijām, 
tika priekšlaikus piešķirti 2012. gada 1. ceturksnim, ietverot 1 miljonu EUR konkrētam mērķim paredzēto apropriāciju, ko piešķīrusi Austrija. Tāpēc kopējā 
summa 72,2 miljonu EUR apmērā ir jāuzskata par 2012. gada budžeta daļu. Tādēļ kopējais 2011. gadam piešķirtais budžets ir 145 miljoni EUR.46
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
II PIELIKUMS
Finansējuma 
nolīguma/lī ­
guma numursNosaukumsFinansēju ­
ma nolīgu ­
ma/līguma 
datumsPiešķirtā 
summa 
(EUR)Nolīgtā 
summa 
(EUR)Izmaksātā 
summa 
(EUR)
ENPI/2011/023 ­
610 (EC) PEGASE : atbalsts Palestīniešu pašpārvaldes 2012. gada kārtē ­
jiem izdevumiem — II daļa19.12.2011. 69 000 000 69 000 000 69 000 000
ENPI/2012/284 ­
110 (EC)Atsevišķa saistība pabalstu maksājumiem 2011.–2012. gada 
kārtējo izdevumu projekta 1. komponentam — civildienesta 
ierēdņi un pensionāri: atbalsts palestīniešu pārvaldei un 
pakalpojumiem — 2012. gada priekšpiegāde 25.1.2012. 45 000 000 45 000 000
ENPI/2012/284 ­
113 (EC)Atsevišķa saistība PEGASE  neaizsargāto palestīniešu ģimeņu 
komponenta maksājumu izlīdzināšanai — Palestīniešu 
pašpārvaldes finanšu līdzekļu vienotais konts 24.1.2012. 24 000 000 24 000 000
ENPI/2012/023 ­8432012. gada PEGASE : atbalsts Palestīniešu pašpārvaldes kārtē ­
jiem izdevumiem — II daļa18.10.2012. 24 800 000 24 800 000 24 800 000
ENPI/2012/305 ­379 Atsevišķa saistība pabalstu maksājumiem 2012. gada kārtējo 
izdevumu projekta 1. komponentam — civildienesta ierēdņi 
un pensionāri: atbalsts palestīniešu pārvaldei un pakalpoju ­
miem — II daļa25.10.2012. 13 800 000 13 800 000
ENPI/2012/305 ­390 Atsevišķa saistība pabalstu maksājumiem 2012. gada kārtējo 
izdevumu projekta 2. komponentam — neaizsargātās pales ­
tīniešu ģimenes: atbalsts palestīniešu sociālās aizsardzības 
sistēmai — II daļa25.10.2012. 11 000 000 11 000 000
2012. gada 
starpsumma93 800 000993 800 000 93 800 000
Kopējais PEGASE  
tiešais finansiā ­
lais atbalsts1 025 781 282 1 025 752 630 1 020 743 018
9  No 2011. gada apropriācijām par 72,2 miljoniem EUR bija uzņemtas saistības to priekšpiegādei, tāpēc 2012. gada budžeta piešķīrumu kopējā summa ir 
166 miljoni EUR.47
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
II PIELIKUMS
Finansējuma 
nolīguma/lī ­
guma numursNosaukumsFinansēju ­
ma nolīgu ­
ma/līguma 
datumsPiešķirtā 
summa 
(EUR)Nolīgtā 
summa 
(EUR)Izmaksātā 
summa 
(EUR)
Lielākie tehniskās palīdzības līgumi, kas saistīti ar tiešā finansiālā atbalsta īstenošanu10
MED/2007/145 ­324 Tehniskā palīdzība finanšu komponentam II — nokavēti 
maksājumi 29.10. 20 07. 659 136,50 659 136,50
ENPI/2007/145 ­484Tehniskā palīdzība Jordānas Rietumkrastā un Gazā TIM  
atbalstam1.11.2007. 545 000 545 000
ENPI/2007/146 ­120Papildus Eiropas Komisijas ārkārtas atbalsts palestīniešiem 
Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā ( TIM  2. un 3. logs)26.11.2007. 1 210 496,84 1 210 496,84
MED/2008/ 
153 ­790 Atbalsts PEGASE  mehānisma PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta 
vienībai20.3.2008. 2 550 722,85 2 550 722,85
ENPI/2009/200 ­
563PEGASE  vajadzību novērtēšanas misija Gazā un prioritāro 
jomu noteikšana līdzekļu devēju finansiālajam atbalstam16.2.2009. 694 465,20 694 465,20
ENPI/2009/201 ­712 Eiropas Komisijas ārkārtas atbalsts palestīniešiem Jordānas 
Rietumkrastā un Gazas joslā ( PEGASE  — atbalsts Palestīniešu 
pašpārvaldes kārtējiem izdevumiem)27 .2.2009. 1 190 399,72 1 190 399,72
ENPI/2009/207 ­600 Tehniskā palīdzība attīstības projektu noteikšanai, īsteno ­
šanai un uzraudzībai Jordānas Rietumkrastā, Gazas joslā 
un Austrumjeruzalemē, kā arī atbalsts PEGASE  tiešajam 
finansiālajam atbalstam29.4.2009. 3 896 917 3 896 917
ENPI/2010/246 ­160 Tehniskā palīdzība attīstības projektu noteikšanai, īsteno ­
šanai un uzraudzībai Jordānas Rietumkrastā, Gazas joslā 
un Austrumjeruzalemē, kā arī atbalsts PEGASE  tiešajam 
finansiālajam atbalstam25.8.2010. 1 983 662,05 1 983 662,05
ENPI/2011/264 ­7012011. gada tehniskā palīdzība attīstības projektu noteikša ­
nai, īstenošanai un uzraudzībai Jordānas Rietumkrastā, Gazas 
joslā un Austrumjeruzalemē, kā arī atbalsts PEGASE  tiešajam 
finansiālajam atbalstam29.4.2011. 2 500 000 2 434 252,84
ENPI/2011/262 ­520 Tehniskā palīdzība, lai atbalstītu ES pārstāvja biroju (Je ­
ruzalemē) PEGASE  programmu īstenošanā Jordānas Rietum ­
krastā un Gazas joslā30.3.2011. 1 235 600 975 785,75
ENPI/2012/284 ­
0052012. gada tehniskā palīdzība attīstības projektu noteikša ­
nai, īstenošanai un uzraudzībai Jordānas Rietumkrastā, Gazas 
joslā un Austrumjeruzalemē, kā arī atbalsts PEGASE  tiešajam 
finansiālajam atbalstam29.2.2012. 2 500 000 2 370 000
Starpsumma 18 966 400,16 18 510 838,75
10 Līgumus izraudzījās, pamatojoties uz to būtiskumu (līgumi virs EUR 275 000).48
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
II PIELIKUMS
Finansējuma 
nolīguma/lī ­
guma numursNosaukumsFinansēju ­
ma nolīgu ­
ma/līguma 
datumsPiešķirtā 
summa 
(EUR)Nolīgtā 
summa 
(EUR)Izmaksātā 
summa 
(EUR)
Lielākie tehniskās palīdzības līgumi, kas attiecas uz iestāžu darbības uzlabošanu un veiktspējas palielināšanu
ENPI/2009/209 ­
464Atbalsts Palestīniešu nacionālās pašpārvaldes finanšu 
iestādēm11.6.2009. 310 366,80 279 330
ENPI/2010/231 ­390Tehniskā palīdzība Sociālo lietu ministrijai okupētajā pales ­
tīniešu teritorijā9.3.2010. 2 198 379 1 946 509,42
ENPI/2010/231 ­065Tehniskā palīdzība (III posms), lai nostiprinātu Palestīniešu 
pašpārvaldes iekšējās revīzijas un iekšējās kontroles nodaļas22.3.2010. 800 000 794 115,88
ENPI/2010/243 ­559Garīgo slimību skarto cilvēku veselības un labklājības 
uzlabošana Gazā — vietējās spējas veidošana pakalpojumu 
sniegšanai un atbalstam15.7. 2010. 2 329 848 1 612 911
ENPI/2010/248 ­920Valsts revīzijas un administratīvās kontroles biroja institucio ­
nālā nostiprināšana8.10.2010. 3 722 300 1 940 379,71
ENPI/2011/248 ­905Tehniskā palīdzība, lai atbalstītu EUREP  projekta “Iestāžu 
attīstība un elektroenerģijas nozares reforma” īstenošanā 
saistībā ar PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta programmu 
īstenošanu Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā27.1.2011. 1 995 105 1 984 242,85
ENPI/2011/261 ­041Tehniskā palīdzība, lai uzlabotu Palestīniešu pašpārvaldes 
spējas nodrošināt atbalsta efektivitāti un labu pārvaldību 
(GSG  koordinators)24.2.2011. 432 027 341 289,30
ENPI/2011/270 ­253 ES atbalsts TVET  attīstībai okupētajā palestīniešu teritorijā 17. 8. 2011. 4 000 000 1 500 000
ENPI/2011/279 ­345Tehniskā palīdzība, lai nostiprinātu publisko finanšu pārval ­
dību un iekšējo revīziju1.12.2011. 2 184 400 826 506,45
Starpsumma 17 972 425,8 11 225 284,61
Kopā 1 062 720 108 1 050 479 14149
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
III PIELIKUMS
AR PEGASE  STARPNIECĪBU IZMAKSĀTO LĪDZEKĻU KOPSAVILKUMS
 Civildienesta 
ierēdņi un 
pensionāriCivilā policija 
un civilā 
aizsardzībaNeaizsargātās 
palestīniešu 
ģimenes Atbalsts 
svarīgiem sa ­
biedriskajiem 
pakalpojumiemNokavēti 
maksājumi 
privātajam 
sektoram Nokavēti 
maksājumi 
privātajam 
sektoram Kopā
GadsIzmaksas 
mēnesisSumma (EUR)
2008Februāris 22 061 275 8 283 749 30 345 024
Marts 34 284 281 7 512 910 4 748 826 5 872 358 52 418  376
Aprīlis 22 190 184 12 170 064 5 443 951 39 804 199
Maijs 35 530 287 6 424 669 41 954  957
Jūnijs 21 326 546 7 475 092 9 896 548 3 722 310 42 420  495
Jūlijs 14 763  600 11 233 844 4 685 347 30 682 790
Augusts 14 654 950 12 644 495 27 299 445
Septembris 35 403 365 8 873 487 9 059 387 4 559 654 57 895 892
Oktobris 12 784 641 12 784 641
Novembris 14 956 569 5 320 646 20 277 216
Decembris 14 849 556 9 363 890 3 266 549 27 479 995
Kopā 2008. g. 230 020 614 33 225 378 95 833 417 24 283 619 383 363 028
2009Janvāris 25 019 151 914  999 25 934 150
Februāris 23 535 916 5 957 387 365  837 29 859 141
Marts 26 042 684 9 166 509 7 935  189 43 144 382
Aprīlis 22 934 571 6 582 430 29 517 001
Maijs 12 928  927 10 461 756 2 999 875 26 390 558
Jūnijs 12 973 571 13 483 031 7 204 661 33 661 264
Jūlijs 12 983 581 7 562 712 20 546 293
Augusts 12 746 538 8 450 202 21 196 740
Septembris 25 726 437 9 288 785 8 480 912 43 496  134
Oktobris 4 080 359 200  000 4 280 359
Novembris 29 789 693 10 619 722 40 409 415
Decembris 9 219 962 6 670  249 15 890 211
Kopā 2009. g. 204 681 069 5 957 387 41 158 287 79 329 028 3 199 875 334  325  647
2010Janvāris 6 290 363 7 171 680 13 462 043
Februāris 20 676 363 1 964 134 1 353 402 23 993 900
Marts 22 852 534 10 137  710 149  875 33 140  118
Aprīlis 20 773  605 20 773  605
Maijs 20 950 191 4 363 234 25 313 425
Jūnijs 8 959 311 10 223 374 1 991 637 21 174 322
Jūlijs 8 893 244 3 067 502 4 782 616 16 743 362
Augusts 14 036  739 9 701  649 1 625 455 25 363 843
Septembris 8 930 184 1 989 776 3 582 649 14 502 608
Oktobris 37 056 283 4 011 936 41 068 219
Novembris 20 389 247 2 123 295 22 512 542
Decembris 20 590 940 6 856 359 1 133 941 28 581 240
Kopā 2010. g. 210  399  003 9 135 815 36 919 092 21 660 178 149  875 8 365  265 286 629 22850
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
III PIELIKUMS
 Civildienesta 
ierēdņi un 
pensionāriCivilā policija 
un civilā 
aizsardzībaNeaizsargātās 
palestīniešu 
ģimenes Atbalsts 
svarīgiem sa ­
biedriskajiem 
pakalpojumiemNokavēti 
maksājumi 
privātajam 
sektoram Nokavēti 
maksājumi 
privātajam 
sektoram Kopā
GadsIzmaksas 
mēnesisSumma (EUR)
2011Janvāris 3 981 591 1 231 765 5 213 356
Februāris 19 471  331 4 915 131 24 386 462
Marts 19 796 636 9 406  668 146  134 29 349  438
Aprīlis 20 226 656 20 226 656
Maijs 2 566 615 2 566 615
Jūnijs 9 765 125 3 866 9 768 990
Jūlijs 22 153 357 22 153 357
Augusts 22 383 281 2 830 515 25 213 796
Septembris 16 246 382 16 246 382
Oktobris 10 042 543 10 042 543
Decembris 12 051 842 3 456 350 15 508 192
Kopā 2011. g. 124  259  235 4 915 131 41 266 178 150  000 10 085 245 180 675 788
2012Janvāris 47 668 179 1 050 485 48 718 664
Februāris 24 510 502 24 510 502
Marts 22 405 955 22 405 955
Aprīlis 22 420 524 9 990 238 32 410 762
Maijs 22 315 959 22 315 959
Jūnijs 9 875 815 9 875 815
Oktobris 9 759 786 1 620 414 11 380 200
Novembris 18 677 130 18 677 130
Decembris 6 715 634 10 882 801 17 598 435
Kopā 2012. g. 164 713 884 40 508  640 2 670 899 207 893 423
Pavisam kopā 934 073 804 20 008 333 193 077 575 196 822 624 27 783 369 21 121  409 1 392 887 114
Kopā civildie ­
nesta ierēdņi 
un pensionāri, 
kā arī civilā 
policija un 
aizsardzība  954 082 137
Avots: Eiropas Komisija.51
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
IV PIELIKUMS
PALESTĪNIEŠU PAŠPĀRVALDES ALGU SARAKSTU KOPĒJĀS IZMAKSAS ATTIECINĀMIEM 
CIVILDIENESTA IERĒDŅIEM UN PENSIONĀRIEM, KOPĒJIE PEGASE  MAKSĀJUMI 
CIVILDIENESTA IERĒDŅIEM UN PENSIONĀRIEM 2008.–2012.  GADĀ PA MĒNEŠIEM (EUR), 
KĀ ARĪ ATTIECINĀMO ATBALSTA SAŅĒMĒJU SKAITS
Algu saraksta 
mēnesisIzmaksātā alga/pensija  
(treknrakstā un slīprak­
stā = kavēts)1PEGASE  maksājumi2 at­
balsta saņēmējiem (EUR)Kopējais Palestīniešu 
pašpārvaldes maksājums 
attiecināmiem atbalsta 
saņēmējiem (EUR)Attiecināmo atbalsta sa ­
ņēmēju kopējais skaits3
2008.  g. janvāris 5.2.2008. 22 061 275 40 648 607 73 826
2008. g. februāris 6.3.2008. 34 284 281 45 693 175 74 014
2008. g. marts 6.4.2008. 22 190 184 40 719 893 74 063
2008. g. aprīlis 6.5.2008. 35 530 287 44 557 242 74 160
2008. g. maijs 10.6.2008. 21 326 546 43 033 758 73 761
2008.  g. jūnijs 7.7. 20 0 8. 14 763 600 43 881 800 73 818
2008. g. jūlijs 7.8.2008. 14 654 950 43 158 255 73 947
2008. g. augusts 4.9.2008. 15 617 485 46 932 662 78 493
2008.  g. septembris 25.9.2008. 19 785 879 45 824 002 78 340
2008. g. oktobris 5.11.2008. 14 956 569 52 360 648 78 153
2008. g. novembris 3.12.2008. 14 849 556 49 363 160 77 951
2008. g. decembris 6.1.2009. 25 019 151 45 037 410 78 162
Vidēji 2008. gadā 21 253 314 45 100 884 75 724
2009.  g. janvāris 17 .2.2009. 23 535 916 48 610 399 78 038
2009. g. februāris 5.3.2009. 26 042 684 46 754 502 78 049
2009. g. marts 6.4.2009. 22 934 571 46 285 785 77 994
2009. g. aprīlis 7. 5. 20 0 9. 12 928 927 47 323 840 78 063
2009. g. maijs 7.6.2009. 12 973 571 47 607 723 78 298
2009.  g. jūnijs 6.7. 20 0 9. 12 983 581 47 433 886 80 580
2009. g. jūlijs 4.8.2009. 12 746 538 47 882 970 80 620
2009. g. augusts 3.9.2009. 12 831 501 48 555 553 78 696
2009.  g. septembris 16.9.2009. 12 894 936 46 839 660 78 996
2009. g. oktobris 4.11.2009. 14 835 798 49 017 979 79 916
2009. g. novembris 24.11.2009. 14 953 895 47 421 969 80 163
2009. g. decembris 6.1.2010. 6 290 363 48 820 026 80 021
Vidēji 2009. gadā 15 496 023 47 712 858 79 120
2010.  g. janvāris 4.2.2010. 20 676 363 50 577 131 80 551
2010. g. februāris 3.3.2010. 22 852 534 51 708 439 80 608
2010. g. marts 6.4.2010. 20 773 605 53 766 495 80 585
2010. g. aprīlis 5.5.2010. 20 950 191 54 692 448 80 576
2010. g. maijs 7.6.2010. 8 959 311 56 814 476 81 032
2010.  g. jūnijs 5.7. 2010. 8 893 244 59 043 295 80 988
2010. g. jūlijs 5.8.2010. 14 036 739 56 735 240 81 133
2010. g. augusts 6.9.2010. 8 930 184 58 631 942 84 628
2010.  g. septembris 6.10.2010. 37 056 283 55 454 559 84 981
2010. g. oktobris 4.11.2010. 20 389 247 54 457 318 85 026
2010. g. novembris 6.12.2010. 20 590 940 56 492 298 84 948
2010. g. decembris 5.1.2011. 3 981 591 59 150 450 84 808
Vidēji 2010. gadā 17 340 853 55 627 007 82 03552
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
VI PIELIKUMS
Algu saraksta 
mēnesisIzmaksātā alga/pensija  
(treknrakstā un slīprak­
stā = kavēts)1PEGASE  maksājumi2 at­
balsta saņēmējiem (EUR)Kopējais Palestīniešu 
pašpārvaldes maksājums 
attiecināmiem atbalsta 
saņēmējiem (EUR)Attiecināmo atbalsta sa ­
ņēmēju kopējais skaits3
2011.  g. janvāris 6.2.2011. 19 471 331 58 409 452 84 465
2011. g. februāris 6.3.2011. 19 796 636 58 218 925 84 544
2011. g. marts 5.4.2011. 20 226 656 58 590 035 84 444
2011. g. aprīlis 5.5.2011. 0 57 359 539 —
2011. g. maijs 5.6.2011. 0 59 599 729 —
2011.  g. jūnijs 6.7. 2011. 22 153 357 59 859 246 84 274
2011. g. jūlijs 2.8.2011. 22 383 281 58 999 587 82 864
2011. g. augusts 14.9. 2011. 16 246 382 57 855 264 83 070
2011.  g. septembris 3.10.2011. 0 57 009 951 —
2011. g. oktobris 5.11.2011. 0 60 178 790 —
2011. g. novembris 6.12.2012. 0 58 874 557 —
2011. g. decembris 5.1.2012. 47 668 179 61 866 492 84 581
Vidēji 2011. gadā 13 995 485 58 901 797 84 035
2012.  g. janvāris 7.2.2012. 24 510 502 62 406 634 84 569
2012. g. februāris 7.3. 2012. 22 405 955 60 706 774 84 278
2012. g. marts 11.4.2012. 22 420 524 66 930 548 83 937
2012. g. aprīlis 9.5.2012. 22 315 959 64 595 271 83 987
2012. g. maijs 7.6.2012. 0 64 354 004 —
2012.  g. jūnijs 11. un 18.7.2012. 0 62 891 548 —
2012. g. jūlijs 12. un 29.8.2012. 0 63 029 985 —
2012. g. augusts 11. un 16.9.2012. 0 60 889 140 —
2012.  g. septembris 18. un 21.10.2012. 0 61 593 991 —
2012. g. oktobris 11., 21. un 23.11.2012. 18 677 130 61 055 815 84 168
2012. g. novembris 23.12.2012. un 14.1.2013. 7 277 887 62 298 382 84 064
2012. g. decembris 20.1.2013. 7 192 124 63 683 828 83 820
Vidēji 2012. gadā 10 400 007 62 869 660 84 174
KOPĀ 941 828 181 3 242 546 483
1 Atbalsta saņēmējiem izmaksāts vairāk nekā 7 dienas pēc algu saraksta mēneša pēdējās dienas.
2 Iemaksas 2008. gada janvārī un februārī tika veiktas ar TIM starpniecību.
3 Vidējie skaitļi ietver tikai tos mēnešus, kuros tika veiktas iemaksas no PEGASE .53
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
V PIELIKUMS
KOPĒJIE PEGASE  MAKSĀJUMI ATBALSTA SAŅĒMĒJIEM NEAIZSARGĀTO PALESTĪNIEŠU 
ĢIMEŅU KOMPONENTĀ SALĪDZINĀJUMĀ AR PALESTĪNIEŠU PAŠPĀRVALDES SOCIĀLO 
PABALSTU MAKSĀJUMIEM ATTIECINĀMIEM NEAIZSARGĀTO PALESTĪNIEŠU ĢIMEŅU 
KOMPONENTA ATBALSTA SAŅĒMĒJIEM 2008.–2012.  GADĀ
Algu saraksta 
mēnesisKopējais 
PEGASE  
maksājums 
atbalsta 
saņēmējiemPEGASE  
atbalsta 
saņēmēju 
skaitsVidējais 
PEGASE  
maksājums 
(EUR)Palestīniešu 
pašpārvaldes 
izmaksātā 
summa (EUR)Kopējais 
Palestīniešu 
pašpārvaldes 
maksājums 
PEGASE  
atbals  ta 
saņēmējiem 
(EUR)Kopējais 
Palestīniešu 
pašpārvaldes 
maksājums 
citiem 
atbalsta 
saņēmējiem  
(EUR)Palestīniešu 
pašpār­
valdes citiem 
atbalsta 
saņēmēju 
skaitsVidējais 
Palestīniešu 
pašpārvaldes 
maksājums 
citiem 
atbalsta 
saņēmējiem 
(EUR)
2008. g. marts 7 512 910 41 321 182 0 0 0 0 0
2008.  g. jūnijs 7 475 092 41 113 182 0 0 0 0 0
2008.  g. septembris 8 873 487 46 025 193 0 0 0 0 0
2008. g. decembris 9 363 892 47 680 196 0 0 0 0 0
Vidēji 2008. gadā 8 306 345 44 035 188 0 0 0 0 0
2009. g. marts 9 166 509 48 798 188 0 0 0 0 0
2009.  g. jūnijs 13 483 031 49 645 272 0 0 0 0 0
2009.  g. septembris 9 288 785 50 531 184 0 0 0 0 0
2009. g. decembris 9 219 962 52 114 177 0 0 0 0 0
Vidēji 2009. gadā 10 289 573 50 272 205 0 0 0 0 0
2010. g. marts 10 137 710 51 826 196 0 0 0 0 0
2010.  g. jūnijs 10 223 374 49 672 206 0 0 0 0 0
2010. g. augusts 9 701 649 49 754 194 0 0 0 0 0
2010. g. decembris 6 856 359 33 134 207 0 0 0 0 0
Vidēji 2010. gadā 9 229 773 46 097 201 0 0 0 0 0
2011. g. marts 9 406 668 57 912 162 0 0 0 0 0
2011.  g. jūnijs 9 765 125 49 578 197 0 0 0 0 0
2011. g. oktobris110 042 543 50 556 199 0 0 0 0 0
2011. g. decembris 12 051 842 66 626 181 45 4 834 134 2 986 118 27 339 109
Vidēji 2011. gadā 10 316 545 56 168 185 45 4 834 134 2 986 118 27 339 109
2012. g. aprīlis19 990 238 64 743 154 79 5 663 659 5 116 698 30 704 167
2012.  g. jūnijs 9 875 815 64 417 153 86 6 043 567 5 569 566 31 952 174
2012. g. oktobris19 759 786 55 599 176 58 7 975 634 3 242 195 40 219 81
2012. g. decembris 10 882 801 54 900 198 40 8 501 210 2 169 995 42 372 51
Vidēji 2012. gadā 10 312 201 59 915 170 66 6 603 641 4 024 613 34 517 118
1  Nokavēto maksājumu iemesls — naudas/likviditātes nepieejamība Gazas bankās, kā arī budžeta līdzekļu nepieejamība saistībā ar kārtējo Palestīniešu 
pašpārvaldes finanšu krīzi.
Avots:   Palestīniešu pašpārvaldes Finanšu ministrijas dati par ES/citu līdzekļu devēju un Palestīniešu pašpārvaldes piešķirtā finansējuma sadalījumu, kā arī 
PEGASE datubāzes dati.54
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
KOMISIJAS UN EĀDD 
ATBILDES 
VI.
Jautājumi, kas saistīti ar civildienesta ierēdņiem, kuri nevar 
strādāt Gazā (piem., streika dēļ saistībā ar Palestīniešu paš -
pārvaldes atbalstu, tā ilgumu, plašumu un ietekmi, Hamas  
reakciju), ir sarežģīti risināmi, ņemot vērā situāciju Gazas 
joslā, kur ir grūti veikt objektīvu kontroli. Tiešā finansiālā 
atbalsta programma ir Palestīniešu pašpārvaldes virzīta 
programma. Komisija un EĀDD nemaina savu lēmumu 
politiski atbalstīt Palestīniešu pašpārvaldi (nākotnes Pales -
tīnas valsts kodolu), kas izlēmusi turpināt veikt izmaksas 
visiem atbilstīgajiem darbiniekiem gan Rietumkrastā, gan 
arī Gazas joslā, neatkarīgi no viņu nodarbinātības statusa, 
ko turklāt ir ļoti grūti noskaidrot. Daži civildienesta ierēdņi 
nestrādā Gazā gluži vienkārši tādēļ, ka viņiem to liedz de 
facto  iestādes. Savukārt citi, kas faktiski strādā, politisku 
apsvērumu dēļ oficiāli apgalvotu, ka viņi nestrādā.
Sagaidāms, ka jebkurš lēmums par algu izmaksai paredzētā 
finansējuma apturēšanu Gazā būs politiski ļoti jutīgs. 
Komisija un EĀDD uzskata, ka ir pietiekami pievērsušies šai 
problēmai. Šis jautājums vairākkārt ierosināts sarunās ar 
Palestīniešu pašpārvaldi augstākajā politiskajā līmenī, un 
arī turpmāk diskusijās tam tiks pievērsta uzmanība. 
VII.
Par sadarbību ar Izraēlas valdību skatiet III punktu (Kopsa -
vilkums) iepriekš.KOPSAVILKUMS
III.
Komisija 2011. gada beigās uzsāka projektu, lai izvērtētu 
vajadzības un noteiktu izpildāmus projektus civildienesta 
reformas jomā Palestīnā (šis nosaukums neskar nostā -
jas par Palestīnas kā valsts atzīšanu). Uz šā pamata, sākot 
no 2013.  gada otrās puses, Palestīniešu pašpārvaldei tiks 
sniegts Eiropas Savienības finansēts vispusīgs atbalsts civil -
dienesta reformas jomā. Eiropas Savienības pārstāvja birojs 
(EUREP ) nodrošinās ciešu saikni starp šo darbību un civil -
dienesta ierēdņu un pensionāru komponenta programmu, 
veicinot arī spēcīgāku sviras efektu attiecībā uz politisko 
dialogu. 
Jānorāda, ka Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests 
(EĀDD) ir aktīvi centušies panākt sadarbību ar Izraēlu. 
Saistībā ar dažādiem jautājumiem un dažādos forumos ir 
organizētas neskaitāmas sanāksmes ar Izraēlas Aizsardzības 
ministrijas ( COGAT ) un vairāku Izraēlas valdības amatper -
sonu līdzdalību. Nepieciešamības gadījumā tika iesaistīta 
arī Eiropas Savienības delegācija Telavivā. Šādu demaršu 
efektivitāti būtu iespējams palielināt, īstenojot saskaņotāku 
un stingrāku dalībvalstu pieeju šim jautājumam.
IV.
2011. gadā tika ņemta vērā nepieciešamība uzlabot kon -
kurētspēju, un šis jautājums tiek risināts, uzsākot starp -
tautisku konkursa procedūru, lai slēgtu līgumu par 
ex ante  un ex post  revīzijas pakalpojumiem saistībā ar 
visu PEGASE tiešā finansiālā atbalsta programmu īsteno -
šanu. Paziņojums par nodomu slēgt līgumu tika publicēts 
2012. gada augustā, un sagaidāms, ka jaunie līgumi tiks 
parakstīti līdz 2013. gada beigām.
Attiecībā uz civildienesta reformu skatiet III punktu (Kopsa -
vilkums) iepriekš. 
Nevajadzētu par zemu novērtēt būtisku tiešā finansiālā 
atbalsta aspektu sviras efektu uz politisko dialogu Palestī -
niešu pašpārvaldes līmenī.
V.
Būtu jāņem vērā, ka Izraēla 2012. gadā vairākus mēnešus 
neizmaksāja Palestīniešu pašpārvaldei mijieskaita norēķinu 
ieņēmumus. Tas bija galvenais iemesls algu izmaksas kavē -
jumiem Palestīniešu pašpārvaldē. Tomēr kopš 2013. gada 
sākuma no atbilstīgo atbalsta saņēmēju vidus ir izslēgti 
palestīniešu ziņu aģentūras WAFA , kā arī PBS un Reliģijas 
lietu ministrijas darbinieki, atkal samazinot atbalsta saņē -
mēju skaitu līdz aptuveni 75 000 (no 84 000 iepriekš).55
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
KOMISIJAS UN EĀDD 
ATBILDESAPSVĒRUMI
27.
Eiropas Savienības rīcības plānos noteikti prioritārie mērķi, 
par kuriem vienojušās Eiropas Savienība un Palestīniešu 
pašpārvalde, taču tajos nav norādīts indikatīvais kopējais 
finansējums. Padome 2013. gada martā apstiprināja jaunu 
Eiropas Savienības un Palestīniešu pašpārvaldes rīcības 
plānu. Salīdzinājumā ar iepriekšējo rīcības plānu, kas tika 
izstrādāts pirms PEGASE  mehānisma ieviešanas, šis rīcības 
plāns ir lielākā mērā pielāgots attīstības palīdzības vajadzī -
bām (un otrādi).
28.
Eiropas Savienība no 2014. gada uzsāks divu gadu plānoša -
nas ciklu, kas attieksies uz tās finansiālās palīdzības attīstī -
bas komponentu. Palīdzība Palestīnai ir viena no jutīgāka -
jām pozīcijām ārējās finansiālās palīdzības kopējā budžetā, 
un budžeta lēmējinstitūcija pēdējos gados bieži ir palie -
linājusi Komisijas sākotnēji ierosinātās summas. Palestīnai 
paredzētie ikgadējie piešķīrumi kļūst skaidrāk zināmi tikai 
budžeta izstrādes procesa beigu posmā. Nestabilās poli -
tiskās situācijas dēļ Komisijai un EĀDD jābūt arī piesardzī -
giem un nepieciešamības gadījumā jāspēj atkārtoti izvērtēt 
situāciju.
Tieši šo iemeslu dēļ tikai dažas dalībvalstis palīdzības pasā -
kumus Palestīnai ir paredzējušas vairākus gadus uz priekšu. 
Eiropas Savienības Vietējā attīstības stratēģija nesen ir pār -
skatīta sadarbībā ar dalībvalstīm un vietējiem pārstāvjiem.29.
Komisija un EĀDD uzskata, ka pasākumu iesniegšana 
dalībvalstīm izskatīšanai, izmantojot rakstiskās procedū -
ras, nesarežģī mehānisma detalizētu pārskatu. Par Palestī -
nas programmām (jo īpaši PEGASE ) vairākkārt ir informēta 
Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta (EKPI) 
komiteja, informatīvos nolūkos iekļaujot tās darba kārtībā. 
Kopumā dalībvalstis norādīja, ka ir apmierinātas ar izman -
totajām procedūrām, un peiprasīja papildu precizējumus, 
ja uzskatīja tos par vajadzīgiem.
Komisija un EĀDD uzskata, ka programmas “Privātā sek -
tora atjaunošana Gazā” izveide, ko īstenoja pēc operācijas 
Cast Lead, kā arī programmas “Atbalsts svarīgu sabiedrisku 
pakalpojumu sniegšanai” un nokavēto maksājumu kompo -
nenta izmantošana liecina par programmas spēju pielāgo -
ties izmaiņām darbības vidē.
Taču Komisija un EĀDD apzinās, ka šāda situācija ilgtermiņā 
nav ilgtspējīga un ka ir pienācis laiks veikt korekcijas, jo 
pēdējos septiņos gados situācija Gazā nav atrisināta. Fak -
tiski šis jautājums iepriekš vairākkārt ierosināts sarunās ar 
Palestīniešu pašpārvaldi. 
Jau ir sākušās diskusijas ar Palestīniešu pašpārvaldi, lai rastu 
risinājumu, kurā tiktu ņemtas vērā Revīzijas palātas paustās 
bažas, vienlaikus ļaujot Palestīniešu pašpārvaldei turpināt 
atbalstīt savus darbiniekus Gazā.
Komisija un EĀDD nemaina savu politisko viedokli, ka 
Palestīniešu pašpārvaldei jāturpina atbalstīt savus darbi -
niekus Gazā, jo viņi ir būtiskākais elements, lai saglabātu 
nākotnes Palestīnas valsts vienotību un ļautu Palestīniešu 
pašpārvaldei saglabāt atbalstu Gazā. Pienācīga vērība būtu 
jāpievērš tam, ka Komisija un EĀDD pieņēma šo lēmumu 
un īstenoja to, ņemot vērā politiskos apsvērumus, un ka 
lielākajai daļai darbinieku, kuri nestrādā Gazā, faktiski tiek 
liegta iespēja strādāt.56
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
KOMISIJAS UN EĀDD 
ATBILDES30.
Jānorāda, ka, izņemot Apvienoto Karalisti, kas ieguldī -
jumu programmā PEGASE  veica tikai 2008. gadā, neviens 
cits PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta programmas līdzekļu 
devējs nav pārgājis no PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta 
programmas uz Pasaules Bankas ieguldījumu fondu. Turklāt 
programmai PEGASE  finansējums ir piesaistīts arī no trešām 
valstīm, piemēram, Japānas un Šveices.
Finansējuma samazinājums galvenokārt ir saistīts ar dalīb -
valstu fiskālās situācijas pasliktināšanos, kā arī ar līdzekļu 
devēju zināmu nogurumu. Dažas dalībvalstis un citi 
līdzekļu devēji dod priekšroku attīstības projektu atbalstam 
(nevis tiešam finansiālam atbalstam), kas nodrošina tiem 
lielāku pamanāmību.
31.
Komisija atzīst, ka patlaban PEGASE līgumos nav ietverti 
rezultatīvie rādītāji.
Šai sakarā EĀDD un Komisija pamatojas uz rādītājiem, kas 
iekļauti Palestīnas reformu un attīstības plānā un Palestī -
nas Nacionālajā attīstības plānā, kuru prioritātes bija un 
joprojām ir PEGASE  pamatā. Tas ir arī nosacījumu izpildes 
rādītājs.
Komisija arī piekrīt ieviest PEGASE rezultatīvos rādītājus, 
ņemot vērā Palestīniešu pašpārvaldes īpašo situāciju un 
PEGASE  programmas īpatnības.
Tiešā finansiālā atbalsta sniegšanas mērķis, izmantojot 
PEGASE , ir nodrošināt iespēju Palestīniešu pašpārvaldei, cik -
tāl tas iespējams, izpildīt savas esošās saistības pret iedzī -
votājiem. Pašreizējā finanšu situācijā nav reālistiski sagaidīt 
ievērojamus kvalitatīvus uzlabojumus attiecībā uz šo sais -
tību izpildi. 
Faktori, no kuriem ir atkarīga mērķu sasniegšana, galveno -
kārt ir ārēji, un Palestīniešu pašpārvalde tos nespēj kon -
trolēt. PEGASE  tiešais finansiālais atbalsts ir politisks ins -
truments, kura galīgais mērķis ir saglabāt tāda risinājuma 
dzīvotspēju, kas paredz divu valstu pastāvēšanu, nodroši -
not palestīniešiem dzīves pamatvajadzības. Palestīna nav 
neatkarīga valsts, kuras valdība var mobilizēt dažādus 
resursus konkrēta mērķa atbalstam.Tiešā finansiālā atbalsta programma nav klasisks projekts, 
ko var vērtēt, pamatojoties uz projekta ciklu pārvaldību. 
Tā izstrādāta, lai palīdzētu Palestīniešu pašpārvaldei risi -
nāt ilglaicīgu problēmu, cerot, ka, saglabājot pašpārval -
des darbību, Eiropas Savienība sniegs devumu Tuvo Aus -
trumu miera procesa risinājumā, kas paredz divu valstu 
pastāvēšanu. 
32.
Atbilstīgi Palestīniešu pašpārvaldes 2009. gadā izstrādāta -
jam divu gadu valsts izveides plānam, kas paredzēja sama -
zināt atkarību no ārējās palīdzības, EĀDD (un iepriekš arī 
Ārējo sakaru ģenerāldirektorāts ( RELEX  ĢD)) katrā plānoša -
nas posmā centās mazināt tiešā finansiālā atbalsta apjomu; 
taču tā ievērojama samazināšana nebija iespējama, ņemot 
vērā apdraudējumus Palestīniešu pašpārvaldes pastāvēša -
nai. Šie jautājumi ierosināti arī Ad Hoc  sadarbības komitejas 
sanāksmju laikā. 
Pašreizējā situācijā, kā arī, ņemot vērā politisko situāciju, 
iespēja samazināt finansējumu neatbilst pašreizējai Eiropas 
Savienības politikai. 
34.
Atbalsta saņēmēji ir zināmi un tiek pakļauti ex ante  un 
ex post  pārbaudēm. Finansējumu izmaksā, pamatojoties uz 
Palestīniešu pašpārvaldes pieteikumu, pēc nepieciešamo 
attaisnojošo dokumentu iesniegšanas. 
Šos līdzekļus pārskaita, izmantojot tikai centrālās valsts 
kases apakškontu, kuram izmanto tā saukto divu atslēgu 
sistēmu maksājumu veikšanai, proti, maksājums jāapstip -
rina gan Eiropas Savienībai, gan arī Palestīniešu pašpārval -
dei. Tādēļ korupcijas risks ir minimāls. Attiecībā uz risku, ka 
var tikt sagrauta infrastruktūra, ko Eiropas Savienība finan -
sējusi no Gazas privātā sektora programmas, jānorāda, ka 
šis risks bija zināms, un, lai gan Komisija cenšas to mazināt, 
īstenojot regulāru dialogu ar Izraēlas Aizsardzības ministriju 
(COGAT ), šis risks ir jāatzīst. 57
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
KOMISIJAS UN EĀDD 
ATBILDES35.
Komisija un EĀDD ir gatavi kritiski pārbaudīt kontroles 
pasākumu izmaksu efektivitāti un izvērtēt tos attiecībā pret 
saistītajiem riskiem.
36.
2011. gadā tika ņemta vērā nepieciešamība uzlabot kon -
kurētspēju, un šis jautājums tiek risināts, uzsākot starp -
tautisku konkursa procedūru, lai slēgtu līgumu par 
ex ante  un ex post  revīzijas pakalpojumiem saistībā ar 
visu PEGASE tiešā finansiālā atbalsta programmu īsteno -
šanu. Paziņojums par nodomu slēgt līgumu tika publicēts 
2012. gada augustā, un sagaidāms, ka jaunie līgumi tiks 
parakstīti līdz 2013. gada beigām.
Tika pieprasīta tiešu sarunu procedūra, kas saskaņā ar 
Finanšu regulas piemērošanas noteikumu 168. panta 
2. punktu tika apstiprināta un tajā laikā arī pienācīgi 
pamatota. 
37.
Līgumu tiešā piešķiršana tika pamatota ar Finanšu regulas 
piemērošanas noteikumiem. 
Ņemot vērā EUREP  īpašu lūgumu, visiem līgumiem ar 
starptautisku organizāciju tika piemērotas papildu prasī -
bas (starptautiskajām organizācijām piemērojamo vispā -
rējo nosacījumu izņēmumi), jo īpaši attiecībā uz papildu 
pārskatu sniegšanu, revīzijas veikšanu un aprīkojuma 
nodošanu.
EUREP  ir pabeidzis pāreju no iemaksu nolīguma uz viena 
gada pakalpojumu līgumu ar starptautisko organizāciju. 
Viss aprīkojums, uz ko attiecas iepriekš minētie līgumi 
(izņemot tiešā finansiālā atbalsta datubāzi), ir nodots 
Palestīniešu pašpārvaldei. Saistībā ar šiem pakalpojumiem 
2014. gadā tiks rīkots starptautisks ierobežots konkurss.
38.
Jānorāda, ka PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta programmām 
piemērotās pārbaudes un pārvaldības procedūras tiek 
pārskatītas.
Tiek īstenoti pasākumi, lai PEGASE  datubāzes uzturēšanai 
un pārvaldībai tiktu piesaistīti iekšējie resursi.39.
Ņemot vērā projekta apjomu un programmas īstenošanas 
politiski jutīgo raksturu, EUREP  tajā laikā ar nolūku izvēlējās 
nepiešķirt līguma slēgšanas tiesības vietējam uzņēmumam.
Papildus PEGASE  pārbaudes un pārvaldības procedūru 
pārskatīšanas pasākumam ir izsludināts starptautisks pie -
dāvājumu konkurss par tiesībām slēgt līgumus par ex ante  
un ex post  revīzijas pakalpojumu veikšanu saistībā ar visu 
PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta programmu īstenošanu.
Lai gan unikālie apstākļi ir formālu nosacījumu 
trūkuma iemesls, tas nenozīmē, ka nepastāv sviras 
efekts attiecībā uz Palestīniešu pašpārvaldi (lūdzu, 
skatiet 40. punktu).
40.
PEGASE  tiešo finansiālo atbalstu Palestīniešu pašpārvaldei 
sniedz, neizvirzot precīzi formulētus nosacījumus,— tā ir 
Komisijas, EĀDD un dalībvalstu apzināta izvēle atbilstīgi to 
politiskajiem mērķiem Tuvo Austrumu miera procesā.
Taču EĀDD un Komisija pamatojas uz rādītājiem, kas 
iekļauti Palestīnas reformu un attīstības plānā un Palestīnas 
Nacionālajā attīstības plānā, kuru prioritātes bija un jopro -
jām ir PEGASE  pamatā. Tas ir nosacījumu izpildes rādītājs.
Sviras efekts tiek panākts šā Eiropas Savienības uzticamā 
un konsekventā ieguldījuma rezultātā. EUREP  sadarbībā 
ar ieinteresētajām dalībvalstīm nesen izveidotās Eiropas 
Savienības PEGASE  neformālās grupas ietvaros patlaban 
veic darbu, lai palielinātu sviras efektu, izmantojot politisko 
dialogu.
41. a) 
Komisija 2011. gada beigās sāka projektu, lai izvērtētu 
vajadzības un noteiktu īstenojamus projektus civildienesta 
reformas jomā Palestīnā. Uz šā pamata, sākot no 2013. gada 
otrās puses, Palestīniešu pašpārvaldei tiks sniegts Eiropas 
Savienības finansēts atbalsts civildienesta reformas jomā. 
EUREP  nodrošinās ciešu saikni starp šo darbību un civil -
dienesta ierēdņu un pensionāru komponenta programmu, 
veicinot arī spēcīgāku sviras efektu attiecībā uz politisko 
dialogu. 58
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
KOMISIJAS UN EĀDD 
ATBILDES42.
Jānorāda, ka Komisija un EĀDD ir aktīvi centušies panākt 
sadarbību ar Izraēlu. Organizētas vairākas sanāksmes ar 
Izraēlas Aizsardzības ministrijas pārstāvju līdzdalību. Eiro -
pas Savienības un Izraēlas divpusējo attiecību ietvaros tiek 
rīkotas arī dažādas citas sanāksmes ar Izraēlas pārstāvju 
līdzdalību, un ir ierosināts minētos jautājumus izskatīt Aso -
ciācijas komitejā, Asociācijas padomē un politiskajā dia -
logā ar Izraēlu. Nepieciešamības gadījumā tika iesaistīta 
arī Eiropas Savienības delegācija Telavivā. Šādu demaršu 
efektivitāti būtu iespējams palielināt, īstenojot saska -
ņotāku un stingrāku dalībvalstu pieeju šim jautājumam. 
Tomēr Padome, kas sākotnēji bija pieņēmusi vispārīgākus 
secinājumus, ir izdarījusi daudz konkrētākus secinājumus 
(tas attiecināms jo īpaši uz 2012. gada maija sanāksmes un 
2012. gada decembra sanāksmes secinājumiem).
46.
Komisija 2011. gada beigās sāka projektu, lai izvērtētu 
vajadzības un noteiktu īstenojamus projektus civildienesta 
reformas jomā Palestīnā. Uz šā pamata, sākot no 2013. gada 
otrās puses, Palestīniešu pašpārvaldei tiks sniegts Eiropas 
Savienības finansēts atbalsts civildienesta reformas jomā. 
EUREP  nodrošinās ciešu saikni starp šo darbību un civil -
dienesta ierēdņu un pensionāru komponenta programmu, 
veicinot arī spēcīgāku sviras efektu attiecībā uz politisko 
dialogu. 
47.
PEGASE  ir īpašs instruments, kas izveidots, lai nodrošinātu 
līdzekļu izsekojamību līdz atbalsta galasaņēmējam. Finan -
sējumu iespējams saņemt, tikai pamatojoties uz līgumu 
par galasaņēmēju galīgo sarakstu, par kuru vienojušās 
Eiropas Savienība un Palestīniešu pašpārvalde. Šis instru -
ments ieviests, lai izvairītos no ES finansējuma iespējamas 
novirzīšanas neparedzētiem mērķiem. Tādēļ Komisija un 
EĀDD uzskata, ka PEGASE  līdzekļi nav aizstājami ar budžeta 
līdzekļiem.
Attiecībā uz argumentu, ka PEGASE  instruments ir ļāvis 
Palestīniešu pašpārvaldei ietaupīt zināmu daļu savu 
resursu un novirzīt tos citiem mērķiem, Komisija un EĀDD 
apstrīd šo konstatējumu, ko nevar pierādīt praksē. Komi -
sija un EĀDD uzskata, ka nav pierādījumu tam, ka, īstenojot 
PEGASE  programmu, finansējums novirzīts drošības spēku 
rekrutēšanai, kuri turklāt saņem atbalstu no citiem avotiem.48.
Papildus reformām ilgtspējība ir cieši saistīta ar poli -
tisko progresu attiecībā uz samierināšanu un okupācijas 
izbeigšanu.
“Palestīniešu pašpārvaldes pieaugošo grūtību savlaicīgi 
izmaksāt algas un pensijas” galvenais iemesls pēdējā laikā ir 
tas, ka Izraēla ir apturējusi mijieskaita norēķinu ieņēmumu 
izmaksu. Palestīniešu pašpārvalde nebija rēķinājusies ar 
šādu strauju ienākumu samazinājumu. Dalībvalstu fiskālā 
situācija, kā arī līdzekļu devēju zināms nogurums noteikti 
ir ietekmējis līdzekļu devēju spēju un vēlmi reaģēt šajā krī -
zes situācijā. Taču tajā pašā laikā Palestīniešu pašpārvalde 
cerēja piesaistīt lielāku finansējumu no līdzekļu devējiem 
arābu valstīs.
51.
Jānorāda, ka skaidras naudas palīdzības saņēmēju skaits 
pēc 2010. gada ir palielinājies dažādu iemeslu dēļ, tostarp 
sakarā ar Naudas pārvedumu programmas ( CTP) ieviešanu 
2010. gadā (tā ietver programmu SSNRP  (Sociālās drošī -
bas tīkla reformu programma) + SHC  (Programma īpašiem 
ārkārtas apstākļiem) apvienošanu un mājsaimniecību 
apstiprināšanu palīdzības saņēmēju sarakstā) un īstenošanu 
Gazā 2011. gadā. Palestīniešu pašpārvalde vēlas palīdzēt 
120  000  mājsaimniecību, kas reģistrētas programmā,  — 
šis skaitlis atbilst novērtētajam to mājsaimniecību skaitam 
Palestīnā, kurās valda ārkārtējas nabadzības apstākļi. Attie -
cībā uz palīdzības apmēru jānorāda, ka atbilstīgajām māj -
saimniecībām paredzētā finansiālā pabalsta summas aprē -
ķins ir balstīts uz politiku, kas paredz “par 50  % samazināt 
atšķirību” . Ar to domāta atšķirība starp labklājības līmeni 
(patēriņš) un mājsaimniecību ārkārtējas nabadzības aps -
tākļu slieksni. CTP skaidras naudas komponents nodrošina 
finansiālo palīdzību, lai par 50 % mazinātu šo atšķirību, un 
tas veido skaidras naudas pabalsta bāzes likmi. Atbalsta 
saņēmējām mājsaimniecībām parasti ir pieejami papildu 
ienākumu avoti (naudas pārskaitījumi), kā arī cita/papildu 
palīdzība (proti, veselības apdrošināšana un palīdzība 
natūrā), kas papildina skaidras naudas komponentu.59
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
KOMISIJAS UN EĀDD 
ATBILDES52.
Maksājumu kavējumi radušies dažādu apstākļu dēļ, kurus 
Sociālo lietu ministrija / Finanšu ministrija nespēj kontro -
lēt, tostarp šādu apstākļu dēļ: 1)skaidras naudas pieejamība 
Gazas bankās un to likviditāte, kā arī 2) finansējuma pie -
ejamība Palestīniešu pašpārvaldes kārtējās finanšu krīzes 
ietekmē (tostarp saistībā ar mijieskaita norēķinu ieņēmumu 
pārskaitījumiem no Izraēlas). 
Jānorāda, ka: i) 2011. gada septembra un 2012. gada sep -
tembra maksājumi tika apstrādāti attiecīgi 2011. gada 
3. oktobrī un 2012. gada 6. oktobrī, proti, tikai ar vienas 
nedēļas kavējumu attiecībā pret sākotnējo izmaksas ter -
miņu (parasti termiņš ir septembra pēdējā nedēļas nogale);
ii) pirmais ceturkšņa maksājums 2012. gadā tika veikts 
2012. gada aprīļa beigās skaidras naudas, jo īpaši Izraēlas 
šekeļu (ILS) un ASV dolāru, trūkuma dēļ Gazas vietējās ban -
kās (tā iemesls bija Izraēlas noteiktie ierobežojumi attiecībā 
uz likviditāti). Lai gan minētie apstākļi neskāra Rietum -
krastu, Palestīniešu pašpārvalde politisku apsvērumu dēļ 
nolēma neveikt maksājumu Rietumkrastā, pirms tam nepār -
liecinoties, ka maksājums Gazā tiks veikts, ja ne noteiktajā 
laikā, tad vismaz drīz pēc tam.
53.
Lūdzu, skatiet 31. punktu iepriekš.
54.
Jautājumi, kas saistīti ar civildienesta ierēdņiem, kuri nevar 
strādāt Gazā (piem., streika dēļ saistībā ar Palestīniešu paš -
pārvaldes atbalstu, tā ilgumu, plašumu un ietekmi, Hamas  
reakciju), ir sarežģīti risināmi, ņemot vērā situāciju Gazas 
joslā, kur ir grūti veikt objektīvu kontroli. Tiešā finansiālā 
atbalsta programma ir Palestīniešu pašpārvaldes virzīta 
programma. Komisija politiski atbalsta Palestīniešu paš -
pārvaldi (nākotnes Palestīnas valsts kodolu), kas izlēmusi 
turpināt veikt izmaksas visiem atbilstīgajiem darbiniekiem 
gan Rietumkrastā, gan arī Gazas joslā, neatkarīgi no viņu 
nodarbinātības statusa, ko turklāt ir ļoti grūti noskaidrot. 
Iespējams, ir vērts atgādināt, ka to civildienesta ierēdņu 
vidū, kuri Gazā nestrādā, ir daudz tādu, kuriem konstruktīvi 
liedz strādāt de facto  iestādes.
Sagaidāms, ka jebkurš lēmums par algu izmaksai Gazā 
paredzētā finansējuma apturēšanu būs politiski ļoti jutīgs.55.
Skatiet komentāru par 54. punktu.
57.
Atbalsta saņēmēji ir zināmi un tiek pakļauti ex ante  un 
ex post  pārbaudēm. Finansējumu izmaksā, pamatojoties uz 
Palestīniešu pašpārvaldes pieteikumu, pēc nepieciešamo 
attaisnojošo dokumentu iesniegšanas. 
Šos līdzekļus pārskaita, izmantojot tikai centrālās valsts 
kases apakškontu, kuram izmanto tā saukto divu atslēgu 
sistēmu maksājumu veikšanai, proti, maksājums jāap -
stiprina gan Eiropas Savienībai, gan arī Palestīniešu 
pašpārvaldei. 
58.
Lūdzu, skatiet atbildi uz 54. apsvērumu.
59.
Saistībā ar degvielas izmantošanu gāzes vietā būtu jāno -
rāda, ka šo jautājumu ietekmēja ārējie faktori. Nedz Izraēla, 
nedz arī Ēģipte nepieļauj gāzes eksportu uz Gazu, tādēļ 
dīzeļdegvielas izmantošana bija vienīgā iespēja.
60.
Jautājums par PVN un citiem nodokļiem, ar ko apliek deg -
vielas piegādes no Izraēlas, attiecas ne tikai uz PEGASE  un ir 
daļa no vispārīgā jautājuma, kas skatāms Eiropas Savienības 
un Izraēlas attiecību kontekstā. Komisija īstenoja centienus, 
lai panāktu, ka degvielas piegādes netiek apliktas ar PVN, 
taču diskusijas nebija veiksmīgas. Bija acīmredzams, ka šo 
jautājumu iespējams atrisināt tikai augstākajos politiskajos 
līmeņos.
Komisija uzskata, ka to nevar kritizēt par nespēju noteikt, 
kā iestādes — gan Izraēlas, gan arī Palestīniešu pašpār -
valdes iestādes — izmanto tās samaksāto PVN un akcīzes 
nodokļus, ievērojot Oslo nolīguma Parīzes protokolu, kurš 
paredz nosacījumus atsevišķu nodokļu ieņēmumu pārskai -
tījumiem, ko veic Izraēla Palestīniešu pašpārvaldei, un kura 
līgumslēdzēja puse Komisija / Eiropas Savienība nav. 
Šis bija viens no vairākiem faktoriem, kuru dēļ Komisija pār -
trauca finansēt degvielas piegādi.60
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
KOMISIJAS UN EĀDD 
ATBILDES61.
Komisija ieteica Palestīniešu pašpārvaldei apsvērt iespēju 
līdz 2012. gadam veikt publisko izdevumu un finansiālās 
atbildības ( PEFA ) novērtējumu.
Palestīniešu pašpārvaldes Finanšu ministrija 2011. gada 
novembrī tehniskā līmenī bija vienojusies par PEFA  novēr -
tējuma veikšanas principu. Eiropas Savienība bija iecerējusi 
novērtējumu daļēji finansēt. Taču Palestīniešu pašpārvalde 
pēc tam pieņēma lēmumu novērtēšanu atlikt.
PEFA  novērtēšana tika sākta 2013. gada martā, PEFA  ziņo -
jums Finanšu ministrijai oficiāli tika nosūtīts 2013.  gada 
jūnijā, un ministrija to jūnijā arī apstiprināja. Ziņojums tika 
publicēts 2013.  gada 2.  septembrī. Eiropas Savienība snie -
dza ieguldījumu šā Pasaules Bankas virzītā novērtējuma 
veikšanā, piešķirot finansējumu viena eksperta piesaistei.
Ir veikti ne tikai PEFA  novērtējumi, bet arī citi Palestīniešu 
pašpārvaldes publisko finanšu pārvaldības sistēmu novēr -
tējumi. Starptautiskais Valūtas fonds ir veicis Palestīniešu 
pašpārvaldes publisko finanšu pārvaldības progresa pār -
skatu 2008. gada aprīlī, 2009. gada aprīlī, 2009. gada 
decembrī, 2010. gada oktobrī, 2012. gada janvārī un 
2013. gada janvārī. Turklāt Starptautiskā Valūtas fonda 
darbinieku ziņojumi, kas sniegti Ad hoc sadarbības komi -
tejas sanāksmēs (notiek divas reizes gadā), ietver Palestī -
niešu pašpārvaldes publisko finanšu pārvaldības reformu 
novērtējumus. 
62.
Komisija turpina darbu saistībā ar šo jautājumu, kas attie -
cas uz publisko finanšu pārvaldību, — Pasaules Bankas 
virzīts PEFA  novērtējums tika uzsākts 2013. gada martā, un 
ziņojums Finanšu ministrijai oficiāli tika nosūtīts 2013. gada 
jūnijā.
Jebkāda veida leģislatīvās kontroles veikšanu apgrūtina tas, 
ka nav funkcionējošas Palestīniešu pašpārvaldes likumde -
vējas iestādes. Ministrija ziņojumu apstiprināja tajā pašā 
mēnesī, un tas tika publicēts 2013. gada 2. septembrī.
63. b) 
Uz rezultātiem vērstas uzraudzības ziņojumā, kas tika saga -
tavots 2012. gada septembrī, bija norādīts šādi: “Projekta 
īstenošanas pirmajā pusē bija vērojama kavēšanās vairāku 
iemeslu dēļ (ilgstoši vajadzību novērtēšanas pētījumi, dar -
bību pārstrādāšana, praktikantu sliktās angļu valodas zinā -
šanas un tulkotāju trūkums). Lielākā daļa minēto problēmu 
tika atrisinātas 2012. gada pirmajā pusē.” Tajā laikā projekta 
īstenošanas vispārējo lietderību un efektivitāti uzraudzības 
veicējs novērtēja kā “labu” .66.
Atmaksa tika veikta saskaņā ar noteikumiem. Galvenais 
uzdevums bija dot stimulu ekonomikai, nokārtojot ilgstoši 
kavētos maksājumus privātajam sektoram. Pirms maksā -
jumu veikšanas nokavētie maksājumi tika pakļauti obligātai 
revīzijas kontrolei.
2. izcēlums
Atmaksa tika veikta saskaņā ar noteikumiem. Jānorāda, ka 
attiecīgajam uzņēmumam atmaksātie nokavētie maksājumi 
bija uzkrājušies vairāk nekā septiņus gadu ilgā periodā — 
no 2000.  gada decembra līdz 2008.  gada janvārim. Tajā 
apstāklī, ka 2012.  gada oktobrī viesnīca tik tikko darbojās, 
vainojama situācija Gazā un ilgstošā blokāde.
67.
Atbalsts Gazas elektrostacijai bija paredzēts, lai atrisinātu 
konkrētu ārkārtas situāciju, nevis lai panāktu ilgtspējību. 
Laikā, kad Palestīniešu pašpārvalde ierosināja izmantot citu 
pieeju, šis PEGASE  komponents vairs netika finansēts.
68.
“Palestīniešu pašpārvaldes pieaugošo grūtību savlaicīgi 
izmaksāt algas un pensijas” galvenais iemesls pēdējā laikā ir 
tas, ka Izraēla ir apturējusi mijieskaita norēķinu ieņēmumu 
izmaksu. Turklāt dalībvalstu fiskālā situācija, kā arī līdzekļu 
devēju zināms nogurums noteikti ir ietekmējis līdzekļu 
devēju spēju reaģēt šajā krīzes situācijā. Tajā pašā laikā 
Palestīniešu pašpārvalde cerēja piesaistīt lielāku finansē -
jumu no līdzekļu devējiem arābu valstīs.
70.
Jānorāda, ka Komisija un EĀDD ir aktīvi centušies panākt 
sadarbību ar Izraēlu. Organizētas vairākas sanāksmes ar 
Izraēlas Aizsardzības ministrijas pārstāvju līdzdalību. Nepie -
ciešamības gadījumā tika iesaistīta arī Eiropas Savienības 
delegācija Telavivā. Šādu demaršu efektivitāti būtu iespē -
jams palielināt, īstenojot saskaņotāku un stingrāku dalīb -
valstu pieeju šim jautājumam.61
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
KOMISIJAS UN EĀDD 
ATBILDES70. b) 
Papildus aptuveni 3,5  miljoniem euro, kas piešķirti no 
Programmas nodrošinātībai ar pārtiku līdzekļiem, C apga -
balam atvēlētas arī ievērojamas summas no 2012.  gada 
piešķīrumiem (7 miljoni euro). Tiks nodrošināta līdzekļu 
pieejamība C apgabalam arī no PEGASE  budžeta, attiecinot 
Gazas privātā sektora atveseļošanas programmu arī uz Rie -
tumkrastu, un īpaša vērība tiks pievērsta lauksaimniekiem 
un kopienām, kuras skārusi atdalīšanas sienas ietekme, 
Izraēlas armijas īstenotie grautiņi un apmetņu iedzīvotāju 
vardarbība. 
Jautājums saistībā ir C apgabalu ir viens no būtiskākajiem 
politiskajā darba kārtībā. Tas vairākkārt skatīts Politikas un 
drošības komitejā (PDK), un jau 2011. gada decembrī Eiro -
pas Savienības delegācija Telavivā īstenoja Eiropas Savienī -
bas demaršu. C apgabals ir arī jaunā rīcības plāna prioritā -
rais mērķis.
SECINĀJUMI UN IETEIKUMI
74.
Ilgtspēju var nodrošināt, tikai panākot politisko progresu 
samierināšanas jomā un izbeidzot okupāciju. 
Taču abi jautājumi, kas saistīti ar reformu un Izraēlas īsteno -
tajiem pasākumiem, ir būtiski, un Komisija un EĀDD risina 
minētos jautājumus, kā aprakstīts turpmāk.
Komisija 2011. gada beigās sāka projektu, lai izvērtētu 
vajadzības un noteiktu īstenojamus projektus civildienesta 
reformas jomā Palestīnā. Uz šā pamata, sākot no 2013. gada 
otrās puses, Palestīniešu pašpārvaldei tiks sniegts Eiropas 
Savienības finansēts vispusīgs atbalsts civildienesta refor -
mas jomā. EUREP  nodrošinās ciešu saikni starp šo darbību 
un civildienesta ierēdņu un pensionāru komponenta prog -
rammu, veicinot arī spēcīgāku sviras efektu attiecībā uz 
politisko dialogu.
Komisija un EĀDD aktīvi centās panākt sadarbību ar Izra -
ēlu. Organizētas vairākas sanāksmes ar Izraēlas Aizsardzī -
bas ministrijas pārstāvju līdzdalību. Organizētas arī vairā -
kas sanāksmes ar Izraēlas pārstāvjiem (dažādos līmeņos un 
vairākos forumos) saistībā ar Eiropas Savienības un Izraēlas 
divpusējām attiecībām, kā arī iesaistot delegāciju Tela -
vivā. Šādu demaršu efektivitāti būtu iespējams palielināt, 
īstenojot saskaņotāku un stingrāku dalībvalstu pieeju šim 
jautājumam.75.
Komisija piekrīt ieviest rezultatīvos rādītājus, ņemot vērā 
to, ka daudzi faktori, kuri ietekmē rezultātus, ir ārēji un 
Palestīniešu pašpārvalde tos nevar kontrolēt. Palestīna nav 
neatkarīga valsts, kuras valdība var parastā veidā kontrolēt 
dažādus resursus konkrēta mērķa atbalstam.
PEGASE  tiešais finansiālais atbalsts ir politisks instruments, 
kura mērķis ir saglabāt tāda risinājuma dzīvotspēju, kas 
paredz divu valstu pastāvēšanu, nodrošinot palestīniešiem 
dzīves pamatvajadzības. Līdzekļu devēju finansējuma trū -
kums PEGASE  programmai drīzāk ir līdzekļu devēju nogu -
ruma vai ekonomiskās situācijas sekas, nevis pārdomāts 
lēmums neizmantot PEGASE . Kā jau minēts iepriekš, daži 
līdzekļu devēji dod priekšroku attīstības projektu finansē -
šanai (nevis tiešajam finansiālajam atbalstam) arī tādēļ, ka 
tie ir pārredzamāki.
76.
Tika pieprasīta tiešu sarunu procedūra, kas saskaņā ar 
Finanšu regulas piemērošanas noteikumu 168. panta 
2. punktu tika apstiprināta un tajā laikā arī pienācīgi 
pamatota.
Jānorāda, ka PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta programmām 
piemērotās pārbaudes un pārvaldības procedūras tiek pār -
skatītas. (Sk. 38. punktu.)
2011. gadā tika ņemta vērā nepieciešamība uzlabot kon -
kurētspēju, un šis jautājums tiek risināts, uzsākot starp -
tautisku konkursa procedūru, lai slēgtu līgumu par 
ex ante  un ex post  revīzijas pakalpojumiem saistībā ar 
visu PEGASE tiešā finansiālā atbalsta programmu īsteno -
šanu. Paziņojums par nodomu slēgt līgumu tika publicēts 
2012. gada augustā, un sagaidāms, ka jaunie līgumi tiks 
parakstīti līdz 2013. gada beigām.
Konkurss par pakalpojumu līgumiem saistībā ar program -
mas pārvaldību un īstenošanu tiks sākts 2014. gadā (sk. 
37. punktu).
77.
Komisija 2011. gada beigās sāka projektu, lai izvērtētu 
vajadzības un noteiktu īstenojamus projektus civildienesta 
reformas jomā Palestīnā. Uz šā pamata, sākot no 2013. gada 
otrās puses, Palestīniešu pašpārvaldei tiks sniegts Eiropas 
Savienības finansēts vispusīgs atbalsts civildienesta refor -
mas jomā. EUREP  nodrošinās ciešu saikni starp šo darbību 
un civildienesta ierēdņu un pensionāru komponenta prog -
rammu, veicinot arī spēcīgāku sviras efektu attiecībā uz 
politisko dialogu. 62
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
KOMISIJAS UN EĀDD 
ATBILDES78.
Jautājumi, kas attiecas uz civildienesta ierēdņiem, kuri 
nevar strādāt Gazā, ir sarežģīti risināmi, ņemot vērā situā -
ciju Gazas joslā, jo objektīva kontrole ir apgrūtināta. Tiešā 
finansiālā atbalsta programma ir Palestīniešu pašpārvaldes 
virzīta programma. Komisija politiski atbalsta Palestīniešu 
pašpārvaldi (nākotnes Palestīnas valsts kodolu), kas izlē -
musi turpināt veikt izmaksas visiem atbilstīgajiem darbinie -
kiem gan Rietumkrastā, gan arī Gazas joslā, neatkarīgi no 
viņu nodarbinātības statusa, ko turklāt ir ļoti grūti noskaid -
rot. Ir vērts atgādināt, ka to civildienesta ierēdņu vidū, kuri 
Gazā nestrādā, ir daudz tādu, kuriem konstruktīvi liedz strā -
dāt de facto  iestādes.
Sagaidāms, ka jebkurš lēmums par algu izmaksai Gazā 
paredzētā finansējuma apturēšanu būs politiski ļoti jutīgs.
Jautājums par PVN un citiem nodokļiem, ar ko apliek deg -
vielas piegādes no Izraēlas, attiecas ne tikai uz PEGASE  un ir 
daļa no vispārīgā jautājuma, kas skatāms Eiropas Savienības 
un Izraēlas attiecību kontekstā. Komisija īstenoja centienus, 
lai panāktu, ka degvielas piegādes netiek apliktas ar PVN, 
taču diskusijas nebija veiksmīgas.
Ir acīmredzams, ka šo jautājumu iespējams atrisināt tikai 
augstākajos politiskajos līmeņos.
Komisija uzskata, ka to nevar kritizēt par nespēju noteikt, 
kā iestādes — gan Izraēlas, gan arī Palestīniešu pašpār -
valdes iestādes — izmanto tās samaksāto PVN un akcīzes 
nodokļus, ievērojot Oslo nolīguma Parīzes protokolu, kurš 
paredz nosacījumus atsevišķu nodokļu ieņēmumu pārskai -
tījumiem, ko veic Izraēla Palestīniešu pašpārvaldei, un kura 
līgumslēdzēja puse Komisija / Eiropas Savienība nav.
Šis bija viens no vairākiem faktoriem, kuru dēļ Komisija pār -
trauca finansēt degvielas piegādi.
79.
Plašāku informāciju par publisko izdevumu un finansiālās 
atbildības novērtējumu, lūdzu, skatiet atbildē uz 61. punktu 
iepriekš. 80.
Komisija un EĀDD piekrīt pārskatīt PEGASE  mehānismu un 
ņemt vērā Revīzijas palātas sniegtos ieteikumus.
EĀDD un Komisija regulāri pārskata PEGASE  mehānismu 
atbilstīgi izmaiņām uz vietas (piem., komponenta “Privātā 
sektora atjaunošana Gazā” ieviešana pēc operācijas Cast 
Lead , kā arī nesen ieviestais komponents, kas paredzēts 
Austrumjeruzalemes slimnīcām).
Taču Komisija nekādā ziņā nepiekrīt tam, ka jāveic “padziļi -
nāta” PEGASE  pārskatīšana.
81. a) 
Komisija un EĀDD piekrīt šim ieteikumam, kas daļēji jau ir 
īstenots. Palestīnas jaunais rīcības plāns ir pirmais no jau -
nās paaudzes rīcības plāniem, par kuriem notikušas sarunas 
pēc Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) pārskatīšanas, 
un tas ietver sasniedzamos prioritāros mērķus, par kuriem 
kopīgi vienojušās Eiropas Savienība un Palestīniešu pašpār -
valde. Salīdzinājumā ar iepriekšējo rīcības plānu, kas tika 
izstrādāts pirms programmas PEGASE  ieviešanas, šis rīcības 
plāns ir lielākā mērā pielāgots attīstības palīdzības vajadzī -
bām (un otrādi).
81. b) 
Komisija un EĀDD daļēji piekrīt šim ieteikumam. 
Eiropas Savienība no 2014. gada sāks divu gadu plānošanas 
ciklu, kas attieksies uz tās finansiālās palīdzības attīstības 
komponentu. Sākotnēji nebija paredzēts, ka PEGASE  prog -
ramma tiks iekļauta šajā daudzgadu plānā, taču Komisija un 
EĀDD pārskatīs savu nostāju.
Lai gan Komisijai un EĀDD joprojām ir iebildumi attiecībā 
uz šo punktu, gan Komisija, gan arī EĀDD ir gatavi īstenot 
pasākumus, lai pēc iespējas izpildītu šo ieteikumu.
81. c) 
Komisija un EĀDD piekrīt šim ieteikumam, un Revīzijas 
palātas norādītajās jomās saistībā ar PEGASE  tiks ieviesti 
rezultatīvie rādītāji (skatiet komentārus par 31. punktu).63
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
KOMISIJAS UN EĀDD 
ATBILDES82. a) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam. Piedāvājumu konkursi 
tiek izmantoti. 2011. gadā tika ņemta vērā nepieciešamība 
uzlabot konkurētspēju, un šis jautājums tiek risināts, uzsā -
kot starptautisku konkursa procedūru, lai slēgtu līgumu 
par ex ante  un ex post  revīzijas pakalpojumiem saistībā ar 
visu PEGASE tiešā finansiālā atbalsta programmu īsteno -
šanu. Paziņojums par nodomu slēgt līgumu tika publicēts 
2012. gada augustā, un sagaidāms, ka jaunie līgumi tiks 
parakstīti līdz 2013. gada beigām. Konkurss par pakalpo -
jumu līgumiem tiks sākts 2014. gadā (sk. 37. punktu).
82. b) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam un īstenos pašreizējās 
ieceres vienkāršot PEGASE  tiešā finansiālā atbalsta pārval -
dības sistēmu. Patlaban par PEGASE  datubāzes administrē -
šanu ir atbildīgs EUREP  — datubāzi uz EUREP  ēku pārvietoja 
2013. gada oktobra sākumā.
83.
Komisija un EĀDD nepiekrīt šim ieteikumam. Attiecībā uz 
nosacījumiem, lūdzu, skatiet atbildi 40. punktā. Komisija 
saistībā ar civildienesta reformu 2011. gadā sāka vajadzību 
novērtējumu. Pamatojoties uz to, atbalsts Palestīniešu paš -
pārvaldei tiks sniegts 2013. gadā. EUREP  nodrošinās ciešu 
saikni starp šo darbību un civildienesta ierēdņu un pensio -
nāru komponenta programmu, veicinot arī spēcīgāku sviras 
efektu attiecībā uz politisko dialogu.
EĀDD un Komisija kā nosacījumu izpildes rādītāju vērtē arī 
Palestīnas reformu un attīstības plānu un Palestīnas Nacio -
nālo attīstības plānu, kuru prioritātes bija un joprojām ir 
PEGASE  pamatā.
PEFA  novērtēšana tika uzsāka 2013.  gada martā, PEFA  ziņo -
jums Finanšu ministrijai oficiāli tika nosūtīts 2013.  gada 
jūnijā, un ministrija to jūnijā arī apstiprināja. Ziņojums tika 
publicēts 2013.  gada 2.  septembrī. Eiropas Savienība snie -
dza ieguldījumu šā Pasaules Bankas virzītā novērtējuma 
veikšanā, piešķirot finansējumu viena eksperta piesaistei.84.
Komisija un EĀDD tikai daļēji piekrīt šim ieteikumam.
Komisija un EĀDD piekrīt uzsākt diskusijas ar Palestīniešu 
pašpārvaldi par algu un pensiju finansēšanu Gazas joslā, lai 
panāktu vienošanos, kurā tiktu ņemtas vērā Revīzijas palā -
tas paustās bažas.
85.
Komisija piekrīt šim ieteikumam.64
Īpašais ziņojums Nr. 14/2013 – Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
Eiropas Revīzijas palāta
Īpašais ziņojums 14/2013
Eiropas Savienības tiešais finansiālais atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs
2013 — 64 lpp. — 21 × 29,7 cm
ISBN 978-92-9241-460-3
doi:10.2865/59044

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
•		Viens	eksemplārs:  
ar EU Bookshop  starpniecību ( http://bookshop.europa.eu ).
•		Vairāk	nekā	viens	eksemplārs	 vai	plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm ), 
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm ), 
ar Europe Direct  dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm ) 
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no  
jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
•	 Ar	 EU Bookshop  starpniecību ( http://bookshop.europa.eu ).
Maksas abonementi
•		Ar	Eiropas	Savienības	 Publikāciju	 biroja	tirdzniecības	 aģentu	starpniecību  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lv.htm ).
QJ-AB-13-013-LV-C
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAŠAJĀ ZIŅOJUMĀ EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA IR NOVĒRTĒJUSI, CIK LABI EIROPAS KOMISIJA UN EIRO -
PAS ĀRĒJĀS DARBĪBAS DIENESTS IR PĀRVALDĪJUŠI PEGASE (PALESTĪNAS – EIROPAS SOCIĀLEKONO -
MISKĀS PALĪDZĪBAS VADĪBAS MEHĀNISMS) TIEŠĀ FINANSIĀLĀ ATBALSTA PROGRAMMU, KURA IR ES 
LIELĀKĀ PROGRAMMA OKUPĒTAJĀ PALESTĪNIEŠU TERITORIJĀ KOPŠ 2008. GADA, UN TĀ NODROŠI -
NĀJA FINANSĒJUMU APTUVENI 1 MILJARDA EUR APMĒRĀ NO 2008. LĪDZ 2012. GADAM.
PALĀTA SECINA, KA PAR SPĪTI SAREŽĢĪTAJIEM APSTĀKĻIEM KOMISIJAI UN EIROPAS ĀRĒJĀS DARBĪ -
BAS DIENESTAM IR IZDEVIES ĪSTENOT PEGASE TIEŠĀ FINANSIĀLĀ ATBALSTA PROGRAMMU. TOMĒR 
VAIRĀKUS PAŠREIZĒJĀS PIEEJAS ASPEKTUS VAJADZĒTU RŪPĪGI PĀRSKATĪT. LAI GAN IR GŪTI DAŽI 
SVARĪGI REZULTĀTI, TO ILGTSPĒJU NEVARĒS NODROŠINĀT, JA NETIKS PADZIĻINĀTI PĀRSKATĪTA PAŠ -
REIZĒJĀ PIEEJA, PROTI, PĀRSKATĪŠANAS IETVAROS PALESTĪNIEŠU PAŠPĀRVALDE IR JĀMUDINA VEIKT 
VAIRĀK REFORMU, IT SEVIŠĶI SAISTĪBĀ AR TĀS CIVILDIENESTU. TAJĀ PAŠĀ LAIKĀ IR JĀROD VEIDS, KĀ 
PANĀKT, KA IZRAĒLA VEIC VAJADZĪGOS PASĀKUMUS, LAI NODROŠINĀTU PEGASE TIEŠĀ FINANSIĀLĀ 
ATBALSTA EFEKTIVITĀTI.