Īpašais ziņojums ES ārpolitikas atbalstam 
paredzētās reģionālo 
ieguldījumu mehānismu 
dotāciju un finanšu 
iestāžu aizdevumu 
apvienošanas efektivitāteLV 2014  Nr. 16
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu ).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2014. gads
ISBN 978-92-9207-042-7
doi:10.2865/86067
© Eiropas Savienība, 2014. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
LV 2014  Nr. 16
Īpašais ziņojums ES ārpolitikas atbalstam 
paredzētās reģionālo 
ieguldījumu mehānismu 
dotāciju un finanšu 
iestāžu aizdevumu 
apvienošanas efektivitāte
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)
02
 Saturs
Punkts
 Glosārijs un saīsinājumi
I–VIII  Kopsavilkums
1–13 Ievads
1–4 Ārējās sadarbības dotāciju un aizdevumu apvienošanas potenciālie ieguvumi
5–13 ES apvienošanas mehānismi
14–15 Revīzijas tvērums un pieeja
16–52 Apsvērumi
16–37 Reģionālie ieguldījumu mehānismi ir izveidoti pienācīgi, bet Komisijas īstenotajā pārvaldībā 
joprojām ir trūkumi
17–21 Reģionālo ieguldījumu mehānismu izveide ir apmierinoša, un uzlabojas reglamentējošie noteikumi un 
procedūras
22–31 Ir atlasīti piemēroti projekti, bet Komisija novērtējumā nepievērš pietiekamu uzmanību ES dotāciju 
pievienotajai vērtībai un summai
32–33 Komisija izmaksā nevajadzīgi lielus avansus
34 Apakšmehānismu gadījumā apakšaizdevumu piešķiršanas kritēriji bija neskaidri vai plaši
35–37 Komisija nevienmērīgi uzraudzīja dotāciju īstenošanu
38–52 Dotāciju un aizdevumu apvienošanas paredzētie ieguvumi līdz šim nav pilnībā sasniegti
39–42 Tikai pusei pārbaudīto projektu bija neapšaubāma vajadzība pēc dotācijas, lai būtu iespējams slēgt 
aizdevuma līgumu
43–46 Nebija pilnībā izmantots Komisijas potenciāls iesaistīties politikas virzienu formulēšanā un ietekmēt 
projektu izveidi un vadību
47–52 Apvienošana stiprināja līdzekļu devēju koordināciju, bet ES finansējuma publicitāte līdz šim ir bijusi 
ierobežota
03 Saturs
53–60 Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums  – Reģionālo ieguldījumu mehānismu vispārējā darbības joma
 II pielikums  –  Summas, par kurām uzņemtas saistības, noslēgti līgumi un kuras Komisija 
izmaksājusi katrā reģionālajā ieguldījumu mehānismā. Stāvoklis 2013. gada 
31. decembrī
 III pielikums  –  Katrā reģionālajā ieguldījumu mehānismā apstiprināto projektu skaits 2007.–
2013. gada periodā
 IV pielikums  –  Ieguldījumi 387 projektos, kas apstiprināti reģionālajā ieguldījumu mehānismā 
2007.–2013. gada periodā
 V pielikums  –  Finanšu iestāžu aizdevumi katrā reģionālajā ieguldījumu mehānismā 2007.–
2013. gada periodā
 VI pielikums  – Pārbaudīto 15  ITF projektu izlase
 VII pielikums  – Pārbaudīto 15  NIF projektu izlase
 VIII pielikums  – Ar apakšmehānismu izveidi saistīto projektu revīzijas izlase
 IX pielikums  – 42. punktā minētie projekti
 Komisijas atbilde
04
 Glosārijs  
un saīsinājumi
AFD : Agence française de développement
AFD  ir publiska Francijas attīstības finansēšanas iestāde, kas cīnās pret nabadzību un veicina ekonomisko 
izaugsmi jaunattīstības valstīs un Francijas aizjūras departamentos. Tā ir Francijas attīstības sadarbības galvenā 
īstenotājaģentūra.
AIF: Āzijas ieguldījumu mehānisms
CIF: Karību ieguldījumu mehānisms
EAF : Eiropas Attīstības fonds
Eiropas attīstības fondi (EAF) ir galvenais instruments, ar kura starpniecību sniedz Eiropas Savienības atbalstu 
sadarbībai attīstības jomā Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs un Aizjūras zemēs un teritorijās. 
2000. gada 23. jūnijā Kotonū uz 20 gadiem parakstītais partnerattiecību nolīgums (“Kotonū nolīgums”) ir pašreizējais 
pamats Eiropas Savienības attiecībām ar šīm zemēm un teritorijām. Tā galvenais mērķis ir mazināt un ar laiku 
izskaust nabadzību.
EIB: Eiropas Investīciju banka
EIB ir Eiropas Savienības banka. Tās īpašnieces ir Eiropas Savienības dalībvalstis, kuru intereses EIB pārstāv. Tā cieši 
sadarbojas ar citām ES iestādēm, lai īstenotu ES politiku, sniedzot finansējumu ieguldījumu projektiem.
ERAB : Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka
ERAB ir publiska attīstības banka, kas atrodas Londonā. Tā veicina pāreju uz atvērtu tirgus ekonomiku valstīs 
no Centrāleiropas un Austrumeiropas līdz Vidusāzijai un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm. 
ERAB nodrošina projektu finansējumu bankām, nozarēm un uzņēmumiem – gan jaunos uzņēmumos, gan 
ieguldījumus jau esošos uzņēmumos. ERAB uzmanības centrā ir privātais sektors, bet tā strādā arī ar valsts 
uzņēmumiem.
ES delegācija : Eiropas Savienību pārstāv 139 delegācijas un biroji visā pasaulē. ES delegācijas ietilpst Eiropas 
Komisijas struktūrā, bet strādā ES interesēs kopumā.
EuropeAid : Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāts EuropeAid
IFCA : Ieguldījumu mehānisms Vidusāzijai
IFP: Ieguldījumu mehānisms Klusā okeāna reģionam
ITF: ES un Āfrikas infrastruktūras ieguldījumu fonds
KfW : Kreditanstalt für Wiederaufbau
KfW  ir Vācijas Federatīvās Republikas attīstības veicināšanas banka, kas atrodas Frankfurtē. Bankas attīstības 
struktūrvienība valdības vārdā īsteno Vācijas finanšu attīstības sadarbību.
05 Glosārijs un saīsinājumi 
Koncesijas aizdevums : Koncesijas aizdevums ir aizdevums, kura nosacījumi ir ievērojami labvēlīgāki nekā 
aizdevumu tirgus nosacījumi. SVF aprēķina koncesijas līmeni kā starpību starp aizdevuma nominālvērtību un 
diskontētu aizņēmēja veiktu nākotnes parāda apkalpošanas maksājumu summu, to izsaka procentos no aizdevuma 
nominālvērtības.
LAIF : Latīņamerikas ieguldījumu mehānisms
MRI : Savstarpējās paļāvības iniciatīva
MRI  ir oficiāla sistēma, kuru 2009. gadā izveidoja AFD , EIB un KfW  nolūkā uzlabot efektivitāti attīstības projektu 
līdzfinansēšanā. Tās galvenās pazīmes ir uzdevumu lielākās daļas deleģēšana darbības galvenajam finansētājam un 
procedūru savstarpēja atzīšana.
NIF: Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānisms
ROM : Uz rezultātiem vērsta uzraudzība
ROM  sistēma ir projektu un programmu izskatīšanas instruments, ar ko sniedz uzlabojumiem noderīgus ieteikumus.
SVF : Starptautiskais Valūtas fonds
WBIF : Rietumbalkānu investī ciju sistēma
06
 Kopsavilkums
I
Apvienošanas mehānismi kombinē finanšu iestāžu 
aizdevumus1 ar dotācijām. Apvienošana dod iespēju 
dotāciju līdzekļu devējiem panākt sviras efektu, ārējās 
sadarbības līdzekļiem piesaistot finanšu iestāžu aizde ­
vumus, kā arī ietekmēt politikas virzienu formulēšanu 
un/vai projektu izveidi un vadību. Turklāt dotāciju 
un aizdevumu apvienošana var veicināt attīstības 
palīdzībā ieinteresēto personu sadarbību un sekmēt 
palīdzības publicitāti.
II
Kopš 2007. gada Komisija un dalībvalstis ir izveido ­
jušas astoņus reģionālos ieguldījumu mehānismus, 
kuri aptver visu Komisijas ārējās sadarbības sfēru. 
2007.–2013. gada periodā ES šādiem mehānismiem 
piešķīra 2 106 miljonus EUR. Attīstības finanšu iestādes 
identificē projektus un piesakās dotācijām, ko apstip ­
rina izpildstruktūras, tostarp Komisija, dalībvalstis un 
citi līdzekļu devēji. Finanšu iestādes slēdz līgumus par 
lielāko daļu tehniskās palīdzības un uzrauga projektus.
III
Palātas revīzija aptvēra reģionālos ieguldījumu 
mehānismus no to izveides brīža. Palāta īpaši novēr ­
tēja reģionālo ieguldījumu mehānismu dotāciju un 
finanšu iestāžu aizdevumu apvienošanas efektivitāti. 
Revīzijā uzmanība tika pievērsta reģionālo ieguldījumu 
mehānismu struktūrai un pārvaldībai un tam, cik lielā 
mērā bija sasniegti apvienošanas paredzētie ieguvumi. 
Revīzijas darbā ietilpa analītisks izvērtējums, Komisijas 
darbinieku iztaujāšanas, 40 ES delegāciju apsekojums, 
no tām 22 sniedza atbildes, četru galveno finanšu 
iestā  žu apmeklējumi un projektiem piešķirtu 30 dotā ­
ciju izlases pārbaude.
1 Papildus aizdevumiem, bet mazākā apmērā nekā dotācijas, pastāv arī 
citi finansēšanas veidi.IV
Palāta secina, ka reģionālo ieguldījumu mehānismu 
dotāciju un finanšu iestāžu aizdevumu apvienošana 
ES ārpolitikas atbalstam kopumā ir bijusi efektīva. 
Reģionālie ieguldījumu mehānismi ir izveidoti labi, 
bet potenciālie apvienošanas ieguvumi netika pil ­
nībā sasniegti, jo Komisijas īstenotajā pārvaldībā bija 
trūkumi.
V
Dalībvalstis un Komisija ir nodrošinājušas, ka reģionā ­
lie ieguldījumu mehānismi ir pienācīgi izveidoti, un 
tagad tie ir stingri nodibināti. Finansējuma aizdevumu 
daļu galvenokārt nodrošināja četras Eiropas finanšu 
iestādes, kuras identificēja atbilstošos ieguldījumus. 
Pēdējos septiņos gados tās ir izvēlējušās projektus, 
kuri atbilst pieejamā finansējuma piešķiršanai.
VI
Palāta uzskata, ka visi 30 pārbaudītie projekti bija sva ­
rīgi attiecīgajiem reģioniem un valstīm. Tomēr Komisi ­
jas īstenotais apstiprināšanas process nebija pamatīgs, 
un lēmumiem par dotāciju piešķiršanu konkrētā līmenī 
bieži nebija pārliecinošu pierādījumu. Trūka arī norāžu 
par to, kādi kritēriji Komisijai jāizmanto lēmumu 
pieņemšanā. Kad dotācijas bija apstiprinātas, izmak ­
sātie avansi bija nevajadzīgi lieli. Komisijas uzraudzība 
nenodrošināja, ka visos gadījumos tiek sasniegta dotā ­
ciju pievienotā vērtība.
Kopsavilkums 07
VII
Reģionālie ieguldījumu mehānismi attīstības part ­
neriem nodrošināja platformu ciešai sadarbībai un 
ļoti lielu projektu uzsākšanai, kurus būtu bijis grūti 
finansēt citādi. Bija gadījumi, kad dotāciju piešķirša ­
nas pamatojums apvienošanai ar aizdevumiem bija 
skaidrs, īpaši tad, ja bija ievēroti koncesijas aizdevumu 
kritēriji. Tomēr citos gadījumos – būtībā aptuveni 
pusē pārbaudīto gadījumu – tas nebija acīmredzams. 
Komisija pilnībā neizmantoja iespēju pozitīvi ietekmēt 
projektu izveidi vai plašāk ietekmēt nozares politiku. 
Līdz šim ES atbalsta publicitāte ir bijusi ierobežota, 
tomēr Komisija ir sākusi šo jautājumu risināt.
VIII
Reģionālo ieguldījumu mehānismu efektivitātes 
uzlabošanai Palāta ir sagatavojusi vairākus ieteiku ­
mus Komisijai. Ieteikumi attiecas uz projektu atlasi un 
dotāciju apstiprināšanu, līdzekļu izmaksu, ES dotāciju 
īstenošanas uzraudzību un ES atbalsta publicitātes 
palielināšanu.
08
 Ievads
Ārējās sadarbības dotā -
ciju un aizdevumu apvie -
nošanas potenciālie 
ieguvumi
01 
Apvienošanas mehānismi kombinē 
finanšu iestāžu aizdevumus2 ar dotā ­
cijām. Dotācijas var būt dažādas, bet 
ES sadarbībā ar jaunattīstības valstīm 
izplatītākie dotāciju veidi ir tiešo 
ieguldījumu dotācijas, procentu likmes 
subsīdijas, tehniskā palīdzība un aizde ­
vuma garantijas shēmas.
02 
Apvienošanas mehānismu galvenais 
mērķis ir panākt sviras efektu, ārējās 
sadarbības līdzekļiem piesaistot finan ­
šu iestāžu aizdevumus. Apvienošanas 
mērķis ir īpaši risināt neoptimālas 
ieguldījumu situācijas gadījumā, ja 
pasākumi vai infrastruktūra varētu būt 
dzīvotspējīga, bet nepiesaista pietie ­
kamu finansējumu no tirgus avotiem. 
Galvenie iemesli, kāpēc projekti nevar 
piesaistīt finansētājus atbilstoši normā ­
lām tirgus likmēm, ir šādi:
a) projekti nav pietiekami rentabli, 
bet tiem raksturīgi augsti eko ­
nomiskie, vides un/vai sociālie 
ieguvumi;b) to riska profili ir pārāk augsti;
c) tie atrodas valstīs, kurām ir 
smaga parādu nasta un kurām 
jāievēro Starptautiskā Valūtas 
fonda (SVF) aizdevumu prasības 
(sk. 1. izcēlumu ).
03 
Papildus aizdevumu piesaistīšanai no 
finanšu iestādēm apvienošana piedā ­
vā dotācijas līdzekļu devējam iespēju 
iesaistīties politikas virzienu formu ­
lēšanā vai ietekmēt projektu izveidi 
un vadību. Tas var notikt, piemēram, 
mazinot projektu izraisītās negatīvās 
papildu sekas, kā nelabvēlīgu ietekmi 
uz vidi vai sociālās sekas, vai nodroši ­
not papildu finansējumu ar projektu 
saistītiem konkrētiem mērķiem, tādiem 
kā administratīvo vai tehnisko spēju 
veidošana.2 Papildus aizdevumiem, bet 
mazākā apmērā nekā 
dotācijas, pastāv arī citi 
finansēšanas veidi.
SVF aizdevumu prasības valstīs ar smagu parādu nastu
SVF prasa, lai valstis ar smagu parādu nastu slēgtu aizdevumu līgumus tikai ar nosacījumiem, kuri ir ievēroja ­
mi labvēlīgāki nekā aizdevumi ar tirgus nosacījumiem. Šādus aizdevumus sauc par koncesijas aizdevumiem. 
Valstīs ar smagu parādu nastu SVF prasa, lai koncesijas līmenis būtu vismaz 35 %.1. izcēlums
09 Ievads
04 
Apvienošanas izmantošanai ir arī citi 
vispārīgāki potenciālie ieguvumi:
a) tā veicina sadarbību starp iein ­
teresētajām personām attīstības 
palīdzības jomā. Apvienošanas 
mehānismi ir izveidoti īpašā part ­
nerībā ar Eiropas finanšu iestādēm, 
un tādējādi tajos tiek izmantota 
šo iestāžu specifiskā zinātība un 
zināšanas. Pastiprinātas sadarbības 
rezultāts var būt arī lielāka pārre ­
dzamība, apjomradīts ietaupījums 
un mazākas darījumu izmaksas 
partnervalstij. Apvienošana ļauj 
arī īstenot projektus, kas ir pārāk 
lieli, lai tos finansētu viens līdzekļu 
devējs vai finanšu iestāde;
b) tā stiprina saņēmēju un sabiedrī ­
bas informētību par to, ka iegul ­
dījumi finansēti ar līdzekļu devēju 
atbalstu. Dažādu līdzekļu devēju 
un finanšu iestāžu intervenču kom ­
binēšana ir līdzeklis, ar ko panākt 
vajadzīgo kritisko masu palīdzības 
publicitātes radīšanai.ES apvienošanas 
mehānismi
05 
Komisija ilgu laiku ir piešķīrusi procen ­
tu likmju subsīdijas. Tomēr pēdējā laikā 
Komisija un dalībvalstis ir izveidoju ­
šas īpašus mehānismus, kas paātrina 
apvienošanas izmantošanu. Kopš 
2007. gada Komisija ir izveidojusi asto ­
ņus reģionālos ieguldījumu mehānis ­
mus, kuri aptver visu Komisijas ārējās 
sadarbības sfēru (sk.  I pielikumu ). Tie 
apvieno Eiropas Attīstības fondu (EAF) 
un ES vispārējā budžeta finansētās 
dotācijas ar aizdevumiem, galvenokārt 
no Eiropas attīstības finanšu iestādēm. 
Dažos gadījumos ES dalībvalsts veic arī 
tiešos ieguldījumus.
06 
Reģionālo ieguldījumu mehānismiem 
ir trīspakāpju pārvaldības struktūra3:
a) stratēģiskā struktūra4, kuras uz ­
devums ir izstrādāt finansēšanas 
mehānisma vispārējo stratēģiju;
b) izpildstruktūra5, kurā ietilpst Ko ­
misija, dalībvalstis un citi līdzekļu 
devēji un kura ir atbildīga par indi ­
viduālu dotāciju apstiprināšanu;
c) tehniskā struktūra6, kurā ietilpst fi ­
nanšu iestādes un Komisija un kura 
izveido vienotu projektu plūsmu 
un atlasa projektus, ko prezentē 
izpildstruktūrai.3 Rietumbalkānu investīciju 
sistēma ( WBIF ) ir izņēmums, jo 
to pārvalda koordinācijas 
komiteja un projektu 
finansētāju grupa.
4 To sauc par “stratēģijas 
padomi” jeb “koordinācijas 
komiteju”.
5 To sauc par “operatīvo valdi” 
jeb “izpildu komiteju”.
6 To sauc par “projektu 
finansētāju grupu” jeb 
“finanšu iestāžu grupu”.
10 Ievads
07 
Pēc konsultācijām ar attiecīgo part ­
nervalsti vai partnervalstīm finanšu 
iestādes piedāvā projektus7. Projektu 
plūsmas izveidi vada finanšu iestādes. 
Tās identificē un atlasa projektus, pa ­
matojoties uz saviem finanšu novērtē ­
juma kritērijiem, un piesakās dotācijai, 
norādot tās veidu un summu. Projekta 
sagatavošanas procesā ietilpst sadar ­
bība ar Komisiju, īpaši tehniskajām 
struktūrām un ES delegāciju līmenī. 
Projekta galvenā finanšu iestāde uz ­
rauga projekta īstenošanu un ziņo par 
sasniegto. Galvenajai finanšu iestādei 
ir tiesības saņemt maksu par projektu 
īstenošanas vadību.
08 
ES un Āfrikas infrastruktūras ieguldīju ­
mu fonds ( ITF) ir vienīgais reģionālais 
ieguldījumu mehānisms, kas darbojas 
kā fonds. Eiropas Investīciju banka (EIB) 
darbojas kā šā fonda finanšu pārvald ­
nieks. Citu reģionālo ieguldījumu 
mehānismu gadījumā Komisija lielāko ­
ties nodrošina dotāciju izmaksāšanu 
galasaņēmējiem ar galvenās finanšu 
iestādes starpniecību. Saņēmēji paši 
piešķir un pārvalda pakārtotos līgu ­
mus. Finanšu iestādes savukārt īsteno 
tehnisko palīdzību un uzrauga apvie ­
noto projektu īstenošanu. Katram re ­
ģionālajam ieguldījumu mehānismam 
ir sekretariāts, kas atbalsta izpildstruk ­
tūras. Sekretariāti atrodas Komisijā8, 
izņemot ITF, kura sekretariāta darbu 
organizē EIB.09 
Ir arī citi ES apvienošanas mehānismi. 
Galvenais piemērs ir ar Kotonū nolīgu ­
mu 2003. gadā uz 20 gadiem izvei ­
dotais ieguldījumu mehānisms. Citi 
apvienošanas piemēri ārpus reģionālo 
ieguldījumu mehānismu tvēruma ir 
Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ie ­
guldījumu un partnerības instruments 
(FEMIP ) un Pasaules energoefektivitā ­
tes un atjaunojamās enerģijas fonds 
(GEEREF ).
10 
ES reģionālajiem ieguldījumu mehā ­
nismiem 2007.–2013. gada periodā bija 
piešķīrusi 2 106 miljonus EUR (sk.  II pie -
likumu ). Līdz 2013. gada beigām 
Komisija jau bija izmaksājusi 1 205 mil ­
jonus  EUR. Reģionālo ieguldījumu 
mehānismu izpildstruktūras bija ap ­
stiprinājušas 387 projektus (sk.  III pie -
likumu ), kuru dotāciju kopsumma bija 
2 346 miljoni EUR (sk.  IV pielikumu ). 
Tām bija piesaistīti aizdevumi kopā 
par 22 152 miljoniem EUR. Līdz šim 
aizdevumu saistību neizpildes rādītājs 
ir nulle.
11 
Atbalstītie projekti galvenokārt ir 
publisko ieguldījumu projekti. Mehā ­
nismi aptvertajām nozarēm ir dažādi, 
bet transporta un enerģētikas nozares 
saņem lielāko daļu finansējuma9. Pro ­
jektu lielums ir atšķirīgs – no samērā 
maziem 0,3 miljonus EUR vērtiem pro ­
jektiem līdz tādiem projektiem, kuru 
vērtība pārsniedz 1 000 miljonus EUR. 
Lielākoties ir iesaistīta vairāk nekā 
viena finanšu iestāde. Dažkārt reģio ­
nālie ieguldījumu mehānismi nepiešķir 
finansējumu atsevišķam ieguldījumu 
projektam, bet citam mehānismam 
vai fondam. Šādu apakšmehānismu 
gadījumā finanšu iestādes atlasa un 
finansē apakšdarbības, kurās ir iesaistī ­
ti vietējie finansētāji partneri.7 WBIF  dotācijām galvenokārt 
piesakās partnervalstis.
8 Attīstības un sadarbības 
ģenerāldirektorāts 
(EuropeAid ), izņemot WBIF , 
kuram sekretariāta 
pakalpojumus sniedz 
Paplašināšanās 
ģenerāldirektorāts.
9 Aptuveni 55 %.
11 Ievads
12 
Reģionālajos ieguldījumu mehānis ­
mos jau no paša sākuma iesaistītās 
četras galvenās finanšu iestādes10 ir 
EIB, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstī ­
bas banka (ERAB), Agence Française de 
Développement  (AFD ) un Kreditanstalt 
für Wiederaufbau  (KfW ). Pārskats par 
šo finanšu iestāžu apstiprināto aiz ­
devumu summām 2007.–2013. gada 
periodā 387 projektiem, kas saņēma 
atbalstu no minētajiem mehānismiem, 
ir sniegts V pielikumā .
13 
Komisija 2012. gada decembrī izveidoja 
ES platformu apvienošanas izmanto ­
šanai ārējā sadarbībā, lai apzinātu, kā 
iespējams uzlabot reģionālo ieguldī ­
jumu mehānismu kvalitāti un lietderī ­
bu. Šis process joprojām turpinās, un 
gaidāmie tiešie rezultāti ir ieteikumu 
un pamatnostādņu kopums par to, kā 
izmantot apvienošanu ārējā sadarbībā 
un kā piesaistīt papildu publiskos un 
privātos resursus, lai palielinātu ES ārē ­
jās sadarbības un attīstības politikas 
ietekmi.10 Citas attiecināmās finanšu 
iestādes ir: Spānijas 
Starptautiskās attīstības 
sadarbības aģentūra ( AECID ), 
Āfrikas Attīstības banka ( AfDB ), 
Beļģijas Investīciju sabiedrība 
jaunattīstības valstīm ( BIO), 
Karību Attīstības banka ( CDB ), 
Eiropas Padomes Attīstības 
banka (EPAB), Spānijas 
uzņēmējsabiedrība attīstības 
finansēšanai ( COFIDES ), 
Somijas fonds rūpniecības 
sadarbībai ( FINNFUND ), 
Amerikas Attīstības banka 
(IADB , kā novērotāja 
iesaistījusies LAIF ), 
Luksemburgas Attīstības 
aģentūra ( Lux‑Dev ), 
Skandināvijas Investīciju banka 
(NIB), Privātā infrastruktūru 
attīstības grupa ( PIDG ), 
Austrijas Attīstības banka 
(OeEB ), Itālijas sabiedrība 
uzņēmumiem ārzemēs 
(SIMEST ), Sabiedrība attīstības 
finansēšanai ( SOFID ).
12
 Revīzijas tvērums  
un pieeja
14 
Palāta novērtēja reģionālo ieguldījumu 
mehānismu dotāciju un finanšu iestāžu 
aizdevumu apvienošanas efektivitāti 
ES ārpolitikas atbalstam, pievēršoties 
turpmākajiem diviem jautājumiem.
a) Vai reģionālie ieguldījumu mehā ­
nismi ir izveidoti un pārvaldīti labi?
b) Vai apvienošanas izmantošana 
deva paredzētos ieguvumus?
15 
Šī revīzija, kuru Palāta konkrētajā jomā 
veica pirmo reizi, notika no 2013. gada 
maija līdz decembrim, un tajā aplū ­
koja, kādi bija reģionālo ieguldījumu 
mehānismu rezultāti kopš to izvei ­
des. Palātas uzmanība bija pievērsta 
ES finanšu piešķīrumiem un Komisijas 
lomai. Revīzijas darbā ietilpa analītisks 
izvērtējums, Komisijas darbinieku 
iztaujāšanas, 40 ES delegāciju apseko ­
jums11, četru galveno finanšu iestāžu 
apmeklējumi un projektu izlases 
izvērsta pārbaude. Izlasē12 ietilpa 
15 projekti, kas saņēma dotācijas no 
ITF (sk. VI pielikumu ), un 15 projek ­
ti, kuri bija saņēmuši dotācijas no 
Kaimiņ attiecību politikas ieguldījumu 
mehānisma ( NIF) (sk.  VII pielikumu ). 
Šie divi reģionālie ieguldījumu mehā ­
nismi aptver gan EAF, gan ES vispārējo 
budžetu, un tie pārstāv vairāk nekā 
70 % no dotācijām, kuras reģionālie 
ieguldījumu mehānismi apstiprinā ­
juši līdz 2013. gada beigām. Tie ir arī 
vecākie ieguldījumu mehānismi, un 
tāpēc tiem ir progresīvākie projekti. 
Īpašo pazīmju dēļ revīzijā bija iekļauta 
arī astoņu tādu projektu pārbaude, kas 
bija saistīti ar apakšmehānismu izveidi 
(sk. 11. punktu) darbību finansēšanai, 
iesaistot vietējās finanšu iestādes 
(sk. VIII pielikumu ).11 22 ES delegācijas sniedza 
atbildes uz apsekojuma 
jautājumiem.
12 Palāta projektus izraudzījās 
nejaušā atlasē pēc naudas 
vienības principa.
13
 Apsvērumi
Reģionālie ieguldījumu 
mehānismi ir izveidoti 
pienācīgi, bet Komisijas 
īstenotajā pārvaldībā 
joprojām ir trūkumi
16 
Palāta pārbaudīja, vai reģionālie iegul ­
dījumu mehānismi kopumā ir izveidoti 
pienācīgi un vai tiem ir atbilstīgas 
procedūras. Revidenti veltīja uzmanību 
arī dotāciju pieprasījumu novērtēšanas 
procedūrai, atlasīto projektu pama ­
tošanai un dotāciju veida un summas 
piemērotībai. Visbeidzot, revīzijā 
apskatīja arī dotāciju īstenošanu un 
projektu uzraudzību.
Reģionālo ieguldījumu mehā -
nismu izveide ir apmierinoša, 
un uzlabojas reglamentējošie 
noteikumi un procedūras
17 
Ir pamatojums tam, ka ir izveidoti 
astoņi dažādi reģionālie ieguldījumu 
mehānismi, nevis viens pasaules mēro ­
ga ieguldījumu mehānisms, jo:
a) mehānismiem ir atšķirīgas struk ­
tūras finansējuma kombinēšanai 
no dažādiem iesaistītajiem līdzek ­
ļu devējiem un tā novirzīšanai 
projektos;
b) ES finansējums ģeogrāfiskiem ie ­
guldījumu mehānismiem ir iegūts 
no dažādiem finanšu instrumen ­
tiem, kuriem ir atšķirīgs juridiskais 
pamats;c) pienākumu sadale Komisijā un 
finanšu iestādēs ir ģeogrāfiska;
d) dažādās pārvaldības struktūrās 
pārstāvētās puses (sk. 6. punktu) 
dažādos reģionos ir atšķirīgas.
18 
Visu reģionālo ieguldījumu mehānis ­
mu mērķi un prioritārās jomas ir saska ­
ņotas ar vispārējiem ES politiskajiem 
mērķiem. ITF gadījumā tikai projekti 
ar reģionālu dimensiju bija attiecinā ­
mi, un tas ierobežoja apvienošanas 
iespējas.
19 
Finanšu regulā13 nesen ir ieviesti īpaši 
noteikumi attiecībā uz apvienošanas 
mehānismiem14. Šie noteikumi, kas pie ­
mērojami, sākot ar 2014. gadu, ievēro ­
jami uzlabo reglamentējošos noteiku ­
mus, jo ir definēti jēdzieni un principi, 
vienkāršoti apvienošanā izmantotie 
pārvaldības veidi un sniegts juridiskais 
pamats inovatīvu finansēšanas rīku 
izmantošanai. Komisija pašlaik turpina 
uzlabot noteikumus, gatavojot pa ­
matnostādnes reģionālo ieguldījumu 
mehānismu pārvaldībai15.
20 
Kaut arī Komisija šajā jomā ir panākusi 
zināmu attīstību, projektus pamatā 
ierosināja finanšu iestādes, un Komisija 
atbildēja uz šiem priekšlikumiem un 
tiem sekojošiem dotāciju pieprasīju ­
miem, nevis aktīvi apzināja darbības.13 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2012. gada 
25. oktobra Regula (ES, 
Euratom) Nr. 966/2012 par 
finanšu noteikumiem, ko 
piemēro Savienības 
vispārējam budžetam, un par 
Padomes Regulas (EK, 
Euratom) Nr. 1605/2002 
atcelšanu (OV L 298, 
26.10.2012., 1. lpp.).
14 Tika ieviesta jauna VIII sadaļa 
“Finanšu instrumenti”.
15 Praktiskas pamatnostādnes, 
kas partnervalstīm 
palīdzējušas saprast prasības, 
kuras saistītas ar WBIF  projektu 
pieteikumiem un to 
iesniegšanu, ir pastāvējušas 
kopš 2012. gada.
14 Apsvērumi
21 
ITF sekretariātu uztur EIB (sk. 8. pun ­
ktu). Tā kā EIB ir projektu finansētājs 
un neatkarīgi no tā, ka sekretariāts ir 
norobežots no EIB banku darbības, šis 
jautājums ir jārisina.
Ir atlasīti piemēroti projekti, 
bet Komisija novērtējumā 
nepievērš pietiekamu uzma -
nību ES dotāciju pievienota -
jai vērtībai un summai
Projektu atlase dotāciju 
palīdzībai
22 
Projektu identificēšanas un atlases 
process ļāva sagatavot pietiekamus do ­
tāciju pieprasījumus, lai par piešķirto 
finansējumu plānotajā laikposmā uz ­
ņemtos saistības. Apstiprinātie projekti 
bija svarīgi attiecīgo reģionu un valstu 
attīstības vajadzību aspektā.23 
Lai pieprasītu dotāciju no reģionālā ie ­
guldījumu mehānisma, finanšu iestāde 
iesniedz dotācijas pieprasījuma veid ­
lapu16. Kaut arī finanšu iestāžu sniegtā 
informācija pirms dotācijas apstiprinā ­
šanas laika gaitā ir kļuvusi plašāka un 
izvērstāka, tā bija pārāk vispārīga, lai 
ļautu reģionālo ieguldījumu mehānis ­
mu izpildstruktūrām pienācīgi pieņemt 
lēmumus. Trūka skaitļos izteiktu datu 
par aizdevumu nosacījumiem, konce ­
siju (sk.  1. izcēlumu ) un dzīvotspēju 
(sk. piemēru 2. izcēlumā ). Turklāt dotā ­
cijas sniegšanas paredzamā pievienotā 
vērtība nebija labi formulēta, struktu ­
rēta vai izteikta skaitļos.16 “Standarta projekta 
iesniegšanas veidlapa” 
EuropeAid  pārvaldīto 
ģeogrāfisko ieguldījumu 
mehānismu gadījumā, 
“Projekta dotācijas 
pieprasījuma veidlapa” 
WBIF  gadījumā un “Rezultātu 
lapa” ITF gadījumā.
ITF projekts – elektroenerģijas apgādes atjaunošana Beninā un Togo
Projekts paredzēja elektroenerģijas pārvades līniju un apakšstaciju būvniecību un atjaunošanu 85,7  miljo ­
nu EUR apmērā. Tā mērķis bija uzlabot elektroenerģijas apgādes drošumu un lietderību Beninā un Togo. 
ITF piešķīra procentu likmes subsīdiju 12,25 miljonu EUR apmērā, kas ļāva sasniegt 35 % koncesijas līmeni, kā 
to prasa SVF (sk.  1. izcēlumu ).
Finanšu iestāde ir sniegusi nepietiekamu informāciju
Finanšu iestāžu iesniegtajā dotācijas pieprasījuma veidlapā nav iekļauti dati par projekta finansiālo un eko ­
nomisko dzīvotspēju, koncesiju un projekta saskaņošanu ar valstu vajadzībām, kaut arī finanšu iestādei bija 
pieejama visa šī informācija. Turklāt veidlapā nebija skaidras informācijas par ITF dotācijas pievienoto vērtību. 
Bez šīs informācijas Komisija nevarēja pienācīgi novērtēt dotācijas pieprasījumu.2. izcēlums
15 Apsvērumi
17 Par citiem reģionālajiem 
ieguldījumu mehānismiem 
nebija pieejama informācija, 
kas vajadzīga šā rādītāja 
aprēķināšanai.
18 Tomēr finanšu iestādēm ir 
iespēja no izpildu komitejas 
pieprasīt tā saukto 
apstiprinājumu principā.24 
Iemesls, kāpēc finanšu iestāžu sniegtā 
informācija bija ierobežota, bija tas, 
ka dotāciju pieprasījumu iesniegšanas 
laikā projekti bieži vēl bija sagatavoša ­
nās posmā. Finanšu iestādes lemj par 
aizdevumiem vēlākā posmā, t. i., pēc 
priekšizpētes. Tādējādi to lēmumi bija 
balstīti labākā, izvērstākā informācijā 
nekā tā informācija, kura bija Komisijas 
rīcībā dotāciju pieprasījumu novērtēša ­
nas laikā.
25 
Kaut arī nav konkrētu norāžu par dotā ­
ciju pieprasījumu novērtēšanu, Komisi ­
ja laika gaitā novērtēšanu ir uzlabojusi. 
Tomēr novērtējumi lielā mērā joprojām 
ir balstīti uz informāciju, kas sniegta 
dotācijas pieprasījuma veidlapā, un 
līdz ar to aprobežojas ar šo informāciju. 
Pārbaudīto projektu novērtējumā maza 
vērība bija veltīta koncesijas līmenim, 
parāda atmaksājamībai, dotācijas 
summai vai ekonomiskajai dzīvotspējai. 
Komisija nav izstrādājusi ekonomiskās 
dzīvotspējas kritērijus. Komisijai būtībā 
nav skaidru noteikumu vai norāžu par 
to, kurus attīstības ieguldījumus finan ­
sēt ar dotācijām, kurus – ar aizdevu ­
miem un kurus – ar abu apvienojumu.
26 
Komisija novērtējumos pakāpeniski 
iesaistīja attiecīgās ES delegācijas, kon ­
sultējoties ar tām dotāciju pieprasījumu 
novērtējumā. Palātas veiktā projektu 
pārbaude un delegācija darbinieku iz ­
taujāšanas liecināja, ka šī iesaiste jopro ­
jām nebija pietiekama, īpaši identifikāci ­
jas posmā. No 22 ES delegācijām, kuras 
sniedza atbildes uz Palātas apsekojuma 
jautājumiem, tikai 59 % atbildēja, ka 
tās bija iesaistītas apvienoto projektu 
identifikācijas procesā. Tas ierobežoja 
delegāciju ieinteresētības pakāpi pro ­
jektos. Tomēr tad, kad finanšu iestādes 
bija iesniegušas dotācijas pieprasījumus, 
Komisija lūdza lielākajai daļai delegāciju 
paust viedokli par attiecīgajās valstīs 
atlasītajiem projektiem.27 
Vidējais laiks no iekļaušanas projektu 
plūsmā līdz galīgajam valdes apstipri ­
nājumam ir 215 dienas ITF, 257 dienas 
LAIF  un 290 dienas – NIF17. LAIF  un 
NIF gadījumā katram projektam bija 
vajadzīgs provizoriskais un galīgais ap ­
stiprinājums gan tehniskajā, gan valdes 
līmenī, un šāda kārtība bija laikietilpī ­
ga. ITF gadījumā procedūra bija vairāk 
atvieglota un neprasīja provizoriskos 
apstiprinājumus18.
Dotācijas veida un summas 
izvēle
28 
Izvēlētie dotāciju veidi (sk. 1. punktu) 
bija piemēroti pievienotajai vērtībai, 
kuru ar tiem bija paredzēts sasniegt. 
Vienīgi ITF sniedza procentu likmes 
subsīdijas; citi reģionālie ieguldījumu 
mehānismi tās nepiedāvāja, kaut arī 
to reglamentējošajos noteikumos un 
līgumu sistēmā tas bija atļauts.
16 Apsvērumi
19 Kā Palāta jau norādījusi 
3.2. punktā Īpašajā ziņojumā 
Nr. 3/99 par to, kā Komisija 
pārvalda un kontrolē procentu 
likmju subsīdijas (OV C 217, 
29.7.1999., 1. lpp.).29 
No Palātas pārbaudītajām 30 dotāci ­
jām 11 gadījumos dotāciju mērķis bija 
nodrošināt, ka aizdevumā ir ievērots 
35 % koncesijas līmenis, kuru prasa 
SVF (sk.  1. izcēlumu ). No šīm 11 dotāci ­
jām septiņos gadījumos Palāta nespēja 
gūt pierādījumus no Komisijas vai 
finanšu iestādēm par to, ka koncesijas 
līmenis nebija augstāks kā SVF prasī ­
tais obligātais līmenis. Vienā gadījumā 
koncesijas līmenis pārsniedza obli ­
gātos 35 %, un Komisija par to nebija 
informēta.
30 
Nebija noteikti kritēriji dotāciju sum ­
mu noteikšanai, ja galvenais mērķis 
nebija atbilstība SVF prasībām, bet 
cits mērķis. Pārbaudītajos gadījumos 
bieži nebija skaidrs, kā bija lemts par 
summām. Turklāt Komisija neuzskatīja 
par vajadzīgu stingri pārbaudīt, kā ir 
aprēķinātas finanšu iestāžu pieprasītās 
dotāciju summas.
31 
Finanšu iestādes teorētiski varēja 
noteikt procentu likmi virs normas un 
ļaut saņēmējam to pieņemt, finanšu 
paketē iekļaujot dotāciju. Tā rezultā ­
tā ir risks, ka ieguvums no dotācijām 
netiek pilnībā nodots saņēmējam. Kaut 
arī publiskās attīstības finanšu iestādes 
ir atbildīgas par piemērotāko finanšu 
nosacījumu nodrošināšanu, ne Komi ­
sija, ne Palāta nevar izslēgt, ka šis risks 
var īstenoties, tāpēc ka tām nav iespēju 
pārbaudīt procentu likmes noteikšanas 
kārtību, jo tā ir konfidenciāla19.Komisija izmaksā nevajadzīgi 
lielus avansus
32 
Kad dotācijas bija apstiprinātas un 
nolīgumi parakstīti, tika izmaksāti ievē ­
rojami avansi. Komisijai bija pieejami 
līdzekļi, un tā tos pārskaitīja, pirms šie 
līdzekļi bija vajadzīgi. Saņēmējs līdzek ­
ļus izmantoja lēni, tāpēc ka projekts 
bija jāizveido un bija jānoslēdz līgumi 
par vajadzīgajiem pakalpojumiem 
un būvdarbu izpildi, un arī īstenoša ­
nas ilguma dēļ. Tādējādi pārskaitītie 
līdzekļi pretēji pareizas finanšu pārval ­
dības principiem ilgstoši netika izlietoti 
(sk. piemēru 3. izcēlumā ). Sekas ir 
tādas, ka budžeta izpildes rezultāts 
neatspoguļo mehānismiem pakārtotos 
faktiskos pasākumus.
33 
ITF gadījumā Komisija pārskaita 
līdzekļus fondā, un pēc tam EIB kā 
fonda pārvaldnieks pārskaita dotācijas 
no fonda galvenajai finanšu iestādei. 
ITF izpildvalde apstiprina dotācijas par 
kopsummu, kas nepārsniedz fondam 
pieejamo skaidrās naudas atlikumu. Ar 
šo piesardzīgo pieeju ITF nodrošina, 
ka tas spēs pildīt savas saistības. Tā kā 
paiet laiks, pirms projekta īstenošana 
faktiski sākas, saņēmējs attiecīgās 
summas izmaksās tikai dažus gadus 
vēlāk. Tā rezultātā liela naudas sum ­
ma gadiem ilgi glabājas fonda bankas 
kontā (sk.  attēlu ).
17 Apsvērumi AttēlsITF naudas plūsmas kustības
Avots : ITF sekretariāts.NIF projekts – Tunisijas ātrvilcienu dzelzceļa tīkla otrais posms
Ar šo 550 miljonu EUR vērto projektu finansē pilsētas dzelzceļa tīkla ātrvilcienu divu jaunu līniju prioritāro pos ­
mu būvniecību. 28 miljonu EUR NIF dotācija sniedz tehnisko palīdzību līgumslēdzējai iestādei un pārraugam.
Nevajadzīgi liela NIF dotācijas avansa izmaksa
Komisija 2010. gadā pārskaitīja saņēmējam visu dotāciju. Finanšu iestādes izmaksāja aizdevumus tikai tad, 
kad saņēmējam līdzekļi bija vajadzīgi. Tā kā projekta īstenošanā bija ievērojami kavējumi, aizdevuma pirmā 
izmaksa notika tikai 2013. gadā. Kavējumu dēļ 24,5 miljoni EUR NIF dotācijas līdzekļu palika neizmantoti vairāk 
nekā trīs gadus.3. izcēlums
0100200300400500600700
2007. g. 2008. g. 2009. g. 2010. g. 2011. g. 2012. g. 2013. g.Nauda kasē(miljoni EUR)
Ienākošā naudas plūsma kopā
Izejošā naudas plūsma kopā
18 Apsvērumi
Apakšmehānismu gadījumā 
apakšaizdevumu piešķirša -
nas kritēriji bija neskaidri vai 
plaši
34 
Palātas pārbaudītajiem astoņiem 
apakšmehānismiem (sk. 11. punktu) 
(sk. VIII pielikumu ) nebija paredzēts, 
ka pasākumi, kurus finansē no apakš ­
mehānismiem, Komisijai individuāli 
jāapstiprina ex ante , un tikai vienā gadījumā tos bija apstiprinājusi finanšu 
iestāde. Tajā pašā laikā kritēriji apakš ­
aizdevumiem attiecināmo pasākumu 
atlasei vairākumā gadījumu20 bija 
nekonkrēti vai ļoti plaši, nebija minētas 
attiecīgās nozares un prioritātes. Tādē ­
jādi Komisija nevarēja būt pārliecināta, 
ka izdevumi bija novirzīti ES prioritāra ­
jās jomās (sk. piemēru 4. izcēlumā ).20 Izņemot Ģeotermālā riska 
mazināšanas mehānismu.
NIF projekts – MVU finansēšanas mehānisms
MVU finansēšanas mehānismu, no kura varēja piešķirt kopā 150 miljonus EUR, veidoja divi produkti. Pirmais 
sniedza tehnisko palīdzību vietējām partneru finanšu iestādēm un zaudējumu riska dalīšanas mehānismu aiz ­
devumu portfeļiem. Otrais sniedza tehnisko palīdzību un bezprocentu aizdevumus, lai samazinātu procentu 
likmes un nodrošinātu zaudējumu/riska dalīšanas rezervi. NIF dotācija šim projektam bija 15 miljoni EUR.
Plaši kritēriji no apakšmehānisma finansējamo pasākumu atlasei
Finanšu iestāžu sniegtajā dotācijas pieprasījuma veidlapā nebija skaidri norādīts, kādā līmenī jāapstiprina 
apakšaizdevumi. Tajā nebija konkrēti norādīta arī galvenā finansētāja atbildība vērtēšanas un atlases procesā. 
Nebija noteikts, ka atlases procesā jāņem vērā ES prioritātes, jo attiecināmības kritēriji ļāva pieņemt ieguldīju ­
mus visās nozarēs. Turklāt nebija arī skaidri izklāstītas pārskatu sagatavošanas prasības projektu pēcpārbaudei.4. izcēlums
Komisija nevienmērīgi uzrau -
dzīja dotāciju īstenošanu
35 
Reģionālo ieguldījumu mehānismu 
sekretariāti ir atbildīgi par mehānismu 
vispārējo finanšu uzraudzību. Finanšu 
iestādes uzrauga pašu projektu īsteno ­
šanu. Komisijas līmenī ES delegācijas 
ir atbildīgas par dotāciju īstenošanas 
pārbaudi. To veiktās pārbaudes pakāpe 
bija atšķirīga, jo nebija skaidru iekšējo pamatnostādņu (sk. 19. punktu) un at ­
šķīrās delegāciju iesaistes pakāpe pro ­
jektu identificēšanā (sk. 26. punktu). 
Turklāt līguma noteikumi ar finanšu 
iestādēm par informācijas sniegšanu 
bija neskaidri un nebija pietiekami 
stingri.
19 Apsvērumi
36 
Izpildes uzraudzība līdz šim ir bijusi 
ierobežota un nestrukturēta. ES plat ­
formas ietvaros apvienošanas izman ­
tošanai ārējā sadarbībā tiek izstrādāta 
rezultātos balstīta uzraudzības sistēma, 
kurā ietilps uzraudzībai paredzēti stan ­
darta rādītāji.
37 
Tāpat kā saistībā ar citiem ES finansēta ­
jiem attīstības projektiem Komisija pēc 
nejaušības principa atlasīja apvienotos 
projektus, lai īstenotu uz rezultātiem 
vērstu uzraudzību ( ROM ). Tās ietvaros 
ārēji eksperti saskaņā ar konsekventu 
metodoloģiju veica īsus un mērķtiecī ­
gus novērtējumus uz vietas. ROM  no­
vērtējumos apskatīja daudzus projektu 
īstenošanas aspektus, pamatojoties 
uz pieciem kritērijiem: nozīmīgums, 
lietderība, efektivitāte, potenciālā 
ietekme un paredzamā ilgtspēja. 
Tomēr novērtējumos nebija pievērsta 
īpaša uzmanība dotāciju pievienotajai 
vērtībai. Attiecībā uz ROM  novērtēju ­
mu rezultātiem nebija skaidrs, vai no 
finanšu iestādes vai ES delegācijas tika 
gaidīta rīcība saistībā ar secinājumiem 
un ieteikumiem. Tomēr ITF atbalstīta ­
jiem projektiem neveica ROM .Dotāciju un aizdevumu 
apvienošanas paredzētie 
ieguvumi līdz šim nav 
pilnībā sasniegti
38 
Palātas revidenti vērtēja, cik lielā mērā 
ir sasniegti apvienošanas paredzētie 
ieguvumi, tostarp finansējuma piesais ­
tīšana papildus dotācijām, iesaistīšanās 
politikas virzienu formulēšanā, ietek ­
me projektu izveidē un vadībā, līdzek ­
ļu devēju koordinācijas uzlabošana un 
Eiropas attīstības sadarbības palīdzības 
publicitātes veicināšana (sk. 4. punktu).
Tikai pusei pārbaudīto pro -
jektu bija neapšaubāma vaja -
dzība pēc dotācijas, lai būtu 
iespējams slēgt aizdevuma 
līgumu
39 
Projekti, kas saņēma atbalstu no reģio ­
nālajiem ieguldījumu mehānismiem, 
piesaistīja arī ievērojamu finansējumu 
no finanšu iestādēm ārpus Eiropas, 
kā arī no saņēmējiem. Palātas izlasē 
ietilpstošajiem pārbaudītajiem pro ­
jektiem Eiropas finanšu iestādes kopā 
sniedza 45 % no kopējām ieguldījumu 
izmaksām, aptuveni 20 % nodrošināja 
finanšu iestādes ārpus Eiropas un 25 % 
ieguldīja paši saņēmēji. Pēdējo iesais ­
tīšana ir laba prakse, lai nodrošinātu, 
ka saņēmēji uzņemas atbildību par 
ieguldījumiem. Finansējumu tādējādi 
galvenokārt sniedza institucionālas 
attīstības bankas, un privātā sektora 
aizdevumi līdz šim ir bijusi nelieli.
20 Apsvērumi
21 Tas atbilst 18 % summu, par ko 
ITF uzņēmies saistības, 10 % 
summu, par ko NIF uzņēmies 
saistības, un 35 % summu, par 
ko WBIF  uzņēmies saistības.
ITF projekts – Maputu lidosta
ITF finansēja konsultāciju pakalpojumus būvdarbu sagatavošanas posmā Maputu starptautiskajā lidostā 
(Mozambikā). Plānotās investīcijas paredzētas skrejceļu, manevrēšanas ceļu un lidlauka zemes apgaismojuma 
atjaunošanai un uzlabošanai. Konsultāciju pakalpojumi izmaksāja 0,6  miljonus  EUR, šo summu veidoja priekš ­
izpēte projekta izstrādei un konkursa procesa sagatavošana.
Tehniskās palīdzības laba prakse pirmsieguldījuma posmā, piesaistot finansējumu ieguldījumam
Tehniskā palīdzība sekm īgi sagatavoja projektu. Ieguldījuma izmaksas – 52 miljonus EUR – finansē ar aizdevu ­
miem, kurus nodrošina Eiropas finanšu iestādes. Būvniecība sāksies 2014. gada otrajā pusē.5. izcēlums40 
ITF sniedza procentu likmju subsīdijas, 
lai finanšu iestādes aizdevumu padarī ­
tu par koncesijas aizdevumu saskaņā ar 
SVF kritērijiem (sk. 29. punktu). Tādē ­
jādi dotācija ļāva īstenot ieguldījumu. 
2013. gada beigās 14 no 71 projekta, 
kam bija uzņemtas ITF atbalsta sais ­
tības, bija šāds mērķis. Šo projektu 
vērtība ir 217 miljoni EUR no 494 miljo ­
ni EUR, par kuriem kopā ITF ir uzņēmies 
saistības.41 
Ar reģionālajiem ieguldījumu mehā ­
nismiem finansēja arī nozīmīgu skaitu 
pasākumu pirmsieguldījuma posmā. 
Tie galvenokārt bija pētījumi, piemē ­
ram, priekšizpēte, kas bija vajadzīga 
ieguldījumu projekta izveidei un kurai 
finanšu iestādēm parasti bija pieeja ­
mi tikai ierobežoti finanšu resursi. Šie 
projekti veidoja 46 % no pārbaudīta ­
jiem ITF projektiem, 20 % no pārbau ­
dītajiem NIF projektiem un 70 % no 
visiem WBIF  projektiem21. Lielākā daļu 
šo pētījumu noveda vai visticamāk 
novedīs pie faktiskiem ieguldījumu 
projektiem, un tādējādi var teikt, ka tie 
vismaz daļēji ir veicinājuši ar aizdevu ­
mu finansētu ieguldījumu (sk. piemēru 
5. izcēlumā ).
42 
No Palātas pārbaudītajiem 30 projek ­
tiem 15 gadījumos nebija pārliecinošas 
analīzes, kas parādītu, ka bija vajadzī ­
ga dotācija, lai būtu iespējams slēgt 
aizdevuma līgumu (sk.  IX pielikumu ). 
Atkarībā no attiecīgā gadījuma bija 
indikācijas, ka ieguldījums būtu veikts 
arī bez dotācijas:a) vienā gadījumā dotācijas nolūks 
bija padarīt aizdevumu par konce ­
sijas aizdevumu, bet saņēmējai val ­
stij vairs nebija saistoši SVF notei ­
kumi par koncesijas aizdevumiem;
21 Apsvērumi
b) divos gadījumos EAF tieši finansēja 
nozīmīgu ieguldījuma daļu. Līdz 
ar to nebija vajadzīga dotācija, lai 
finanšu paketei piešķirtu koncesi ­
jas statusu;
c) četros gadījumos dotācija bija 
niecīga salīdzinājumā ar kopējām 
ieguldījumu izmaksām un būtiski 
nepaaugstināja projekta vispārējo 
finansiālo rentabilitāti;
d) vienā gadījumā projekts bija finan ­
siāli dzīvotspējīgs arī bez dotācijas;
e) vienā gadījumā valdība bija stingri 
apņēmusies veikt augsta profila 
ieguldījumu ar ieguvumiem vides 
jomā, kaut arī finansiālā dzīvotspē ­
ja bija ļoti zema. Dotācijas pie ­
šķiršana nebija nepieciešama, lai 
valdība uzņemtos segt iespējamos 
zaudējumus nākotnē;
f) piecos gadījumos dotācija kalpo ­
ja galvenokārt tam, lai palīdzētu 
finanšu iestādēm piedāvāt finanšu 
paketi, kuru saņēmējvalstu valdī ­
bas, visticamāk, tāpat būtu pieņē ­
mušas, piemēram, pieskaņojoties 
citu finansētāju piedāvājumiem 
attiecīgajos projektos;
g) vienā gadījumā tika izveidots 
apakšmehānisms kredītkvalitātes 
atbalsta sniegšanai. Apakšme ­
hānismu veidoja divi identiski 
produkti, un viens no tiem spēja 
sekmīgi darboties bez jebkāda 
dotācijas atbalsta.Nebija pilnībā izmantots 
Komisijas potenciāls iesaistī -
ties politikas virzienu formu -
lēšanā un ietekmēt projektu 
izveidi un vadību
43 
Dotācijas no reģionālajiem ieguldī ­
jumu mehānismiem bieži pozitīvi 
ietekmē projektu izveidi un vadību 
(sk. 3. punktu). Palātas 30 pārbaudīta ­
jos projektos tas atkarībā no projekta 
bija panākts dažādos veidos:
a) 11 gadījumos dotācija deva iespēju 
iekļaut projekta komponentus, 
kuri, visticamāk, citādi nebūtu fi ­
nansēti. Šādu komponentu piemēri 
ir noderīga tehniskā palīdzība un 
nabadzīgajiem labvēlīgas pieejas 
ieviešana projektā (sk. piemēru 
6. izcēlumā );
b) trīs gadījumos Komisija bija tieši ie ­
saistīta projekta izveidē, jo tā izvir ­
zīja projekta priekšlikumu, finansē ­
ja priekšizpēti un/vai līdzfinansēja 
projektu ar tiešu ieguldījumu;
c) divos gadījumos ar dotāciju finan ­
sēja priekšizpēti, kas bija svarīgs 
elements lēmuma pieņemšanā 
par ieguldījumu projektu veidu un 
darbības jomu;
d) vienā gadījumā dotācija ļāva ievē ­
rojami paplašināt projekta darbī ­
bas jomu.
22 Apsvērumi
44 
Citos 13 Palātas pārbaudītajos projek ­
tos tomēr nebija pierādījumu, ka iegul ­
dījumiem no reģionālajiem ieguldīju ­
mu mehānismiem būtu bijusi jebkāda 
ietekme uz projektu izveidi.
45 
Starp Palātas pārbaudītajiem projek ­
tiem bija 10 gadījumi, kuros dotācijai 
bija arī pozitīva ietekme uz saņēmē ­
jas valsts politiku attiecīgajā nozarē. 
Lielākajā daļā šo gadījumu dotācija 
stiprināja jau sākto politisko dialogu ar 
Komisiju nozarē, kurā tika īstenoti pro ­
jekti. Politiskā dialoga potenciāls bija 
lielāks, kad dotācija faktiski piesaistīja 
papildu finansējumu (sk. 42. punktu).46 
Citos 20 projektos nebija pierādījumu, 
ka dotācijām bija plašāka ietekme uz 
tās nozares politiku, kurā tika sniegts 
atbalsts. Kad finanšu iestāde izvirzīja 
nosacījumus aizdevumiem, vairākumā 
gadījumu tie bija tieši saistīti ar projek ­
ta īstenošanu. Komisija nebija iesaistīta 
uzraudzībā un atbilstības novērtēšanā 
un vairākumā gadījumu neprasīja reģi­
o nālajiem ieguldījumu mehānismiem 
izvirzīt dotācijām nosacījumus saistībā 
ar attiecīgo nozaru politiku.ITF projekts – Viktorijas ezera ūdensapgāde un sanitārija, Kampalas ūdensapgāde
Projekts paredzēja stiprināt Valsts ūdensapgādes un kanalizācijas sabiedrības finansiālās un darbības iespējas 
Kampalā (Ugandā). Tā mērķis bija palielināt ūdensapgādes pakalpojumu drošumu un Kampalas un tās apkārtē ­
jo teritoriju iedzīvotāju piekļuvi tiem. Projekta kopējās izmaksas bija 212 miljoni EUR. ITF finansēja tehnisko pa ­
līdzību 8 miljonu EUR apmērā projekta sagatavošanai, kā arī procentu likmes subsīdiju 14 miljonu EUR apmērā, 
kas nodrošināja SVF prasīto 35 % koncesijas līmeni.
Laba prakse par ietekmi uz projekta izveidi
Dotācija deva sociālos ieguvumus, nodrošinot nabadzīgajiem labvēlīgas pieejas ieviešanu projektā. Konkrē ­
ti, projekts uzlaboja dzeramā ūdens piegādi un pamata sanitāriju nabadzīgajos rajonos Kampalas apkārtnē. 
Dotācijas ieguvumi tika nodoti galasaņēmējiem, nodrošinot ūdeni nabadzīgākajām mājsaimniecībām par 
samazinātām cenām. Bez dotācijas finansējuma projekts būtu īstenots tikai bagātākajos rajonos.6. izcēlums
23 Apsvērumi
Apvienošana stiprināja 
līdzekļu devēju koordinā -
ciju, bet ES finansējuma 
publicitāte līdz šim ir bijusi 
ierobežota
Līdzekļu devēju koordinācija
47 
Reģionālie ieguldījumu mehānismi 
veicina koordināciju starp attīstības 
partneriem, nodrošinot sistēmu, kas 
finanšu iestādēm dod iespēju tikties 
un apspriest ieguldījumu plānus un 
koordinēt pūliņus, pārsniedzot pašu 
projektu robežas. Tā ir laba attīstības 
prakse, kas atbilst Parīzes deklarācijas 
principiem22.
48 
No 38  ITF un 73  NIF ieguldījumu 
projektiem23, par kuriem izpildval ­
des uzņēmās dotāciju saistības līdz 
2013. gada beigām, 26 un 52 projekti 
saņēma aizdevumus no vairāk nekā 
viena avota.
49 
Apvienošana deva iespēju finansēt 
lielus projektus, kombinējot dažā ­
dus finansējuma avotus individuālos 
projektos. 2013. gada beigās ITF un 
NIF uzņēmās saistības par atbalstu 
attiecīgi 22 un 26 ieguldījumu projek ­
tiem, kuri saņēma aizdevumu kopā par 
vairāk nekā 100 miljoniem EUR. Šādus 
projektus būtu bijis grūti finansēt vie ­
nai finanšu iestādei.50 
Savstarpējās paļāvības iniciatīva ( MRI ), 
kuru nodibināja trīs Eiropas finanšu 
iestādes, vēl vairāk stiprināja sadar ­
bību un koordināciju. MRI  ir oficiāla 
sistēma, kuru 2009. gadā izveidoja AFD , 
EIB un KfW  nolūkā uzlabot efektivitāti 
attīstības projektu līdzfinansēšanā. Tās 
galvenās pazīmes ir uzdevumu lielākās 
daļas deleģēšana darbības galvenajam 
finansētājam un procedūru savstarpēja 
atzīšana. Atbilstoši palīdzības efektivi ­
tātes principiem tas samazina darījumu 
izmaksas saņēmējam. Tomēr lēmumus 
pieņem un līgumus slēdz katra finanšu 
iestāde pati.
ES finansējuma publicitātes 
nodrošināšana
51 
Reģionālo ieguldījumu mehānismu 
reglamentējošie noteikumi paredz 
vispārējos publicitātes noteikumus24. 
Pamatprincips ir tāds, ka galvenais 
finansētājs nodrošina vismaz tikpat 
lielu ES publicitāti kā savu publicitāti. 
Individuālo projektu līguma noteikumi 
kopumā arī paredz nepieciešamību 
nodrošināt pietiekamu publicitāti25, 
tomēr tie nesniedz konkrētus notei ­
kumus vai instrukcijas. Palātas veiktā 
individuālo projektu pārbaude un 
ES delegāciju apsekojums liecināja, 
ka līdz šim finanšu iestādes ir nodro ­
šinājušas tikai ierobežotu ES dotāciju 
publicitāti apvienotajos projektos. Tam 
ir vairāki iemesli:
a) līgumu sistēmā nav iekļauti skaidri 
un konkrēti noteikumi vai instruk ­
cijas finanšu iestādēm attiecībā uz 
publicitāti;22 Parīzes deklarācijā (2005. g.) 
izklāstīti šādi principi 
palīdzības efektivitātes 
kāpināšanai: ieinteresētība, 
saskaņošana, harmonizācija, 
rezultāti un savstarpēja 
pārskatatbildība.
23 Neņemot vērā 33  ITF un 18  NIF 
pirmsieguldījuma projektus 
(sk. 41. punktu).
24 Piemēram, 10. pants 
nolīgumā, ar ko nosaka 
ITF īstenošanas kārtību, un 
13. pants NIF pamatnolīgumā 
starp finanšu iestādēm un 
Komisiju.
25 NIF veida mehānismu 
gadījumā visos ieguldījumu 
nolīgumos ir iekļauta klauzula, 
kurā finanšu iestādēm prasīts 
skaidri minēt ar 
NIF starpniecību sniegto 
Eiropas Savienības atbalstu.
24 Apsvērumi
b) izņemot Komunikācijas un redza ­
mības rokasgrāmatu ES Ārējās 
darbības jomā, kas sagatavota 
Komisijas īstenotajiem projektiem, 
pašlaik nav īpašu noteikumu vai 
pamatnostādņu, kas pielāgotas 
apvienošanas īpašajām iezīmēm;
c) izņemot dažus gadījumus, publici ­
tātei nav atvēlēti budžeta līdzekļi;
d) nav prasīts ziņot par ieguldīto dar ­
bu ES publicitātes nodrošināšanai.
52 
Komisija pašlaik pastiprina pūliņus 
uzlabot apvienoto projektu ES publici ­
tāti. Dotācijas pieprasījuma veidlapas 
jaunākajā versijā ir prasīts aprakstīt 
plānotos komunikācijas un publicitā ­
tes pasākumus. Turklāt dažos gadīju ­
mos Komisija prasa finanšu iestādēm 
izstrādāt komunikācijas plānu – tā ir 
laba prakse. Kaut arī trūkst skaidru pa ­
matnostādņu, dažas ES delegācijas ir 
uzņēmušās iniciatīvu palīdzēt nodroši ­
nāt reģionālo ieguldījumu mehānismu 
dotāciju publicitāti.
25
 Secinājumi un ieteikumi
Secinājumi
53 
Palāta secina, ka reģionālo ieguldījumu 
mehānismu dotāciju un finanšu iestāžu 
aizdevumu apvienošana ES ārpolitikas 
atbalstam kopumā ir bijusi efektīva. 
Reģionālie ieguldījumu mehānismi ir 
izveidoti labi, bet apvienošanas poten ­
ciālie ieguvumi netika pilnībā sasnieg ­
ti, jo Komisijas īstenotajā pārvaldībā 
bija trūkumi.
54 
Kopā ar dalībvalstīm Komisija sekmīgi 
sāka izmantot reģionālos ieguldīju ­
mu mehānismus, un kopumā tie bija 
pienācīgi izveidoti. Tika piesaistītas 
vairākas Eiropas finanšu iestādes, kuras 
izvēlējās projektus, kas atbilst pieeja ­
mā finansējuma piešķiršanai. Revidētie 
projekti bija svarīgi attiecīgo reģionu 
un valstu attīstības vajadzību aspektā. 
Kaut arī dotāciju veidi bija piemēroti, 
Komisija dotāciju pieprasījumus izska ­
tīja, balstoties uz nepilnīgu informā ­
ciju, un tā nebija veltījusi pietiekamu 
uzmanību dotāciju pievienotajai 
vērtībai. Kad dotācijas bija apstiprinā ­
tas, izmaksātie avansi bija nevajadzīgi 
lieli, un Komisijas veiktā uzraudzība 
nenodrošināja, ka visos gadījumos tiek 
sasniegta dotāciju pievienotā vērtība.55 
Reģionālie ieguldījumu mehānismi 
veicināja koordināciju starp attīstības 
partneriem dažādos līmeņos, un tas 
ļāva finansēt projektus, kuri būtu pārāk 
lieli, lai tos finansētu viens līdzekļu 
devējs vai finanšu iestāde. Tomēr vēl 
nav pilnībā sasniegti citi dotāciju un 
aizdevumu apvienošanas potenciālie 
ieguvumi. Pusē gadījumu apvieno ­
šana ļāva slēgt aizdevumu līgumus, 
piemēram, padarot tos par koncesijas 
aizdevumiem atbilstoši SVF prasībām. 
Otrā pusē gadījumu tomēr nebija pār ­
liecinošas analīzes, kas parādītu, ka bija 
vajadzīga dotācija, lai finanšu iestādes 
varētu slēgt aizdevumu līgumus. Tur ­
klāt Komisija pilnībā neizmantoja ie ­
spēju pozitīvi ietekmēt projektu izveidi 
vai plašāk ietekmēt nozares politiku. 
Līdz šim ES atbalsta publicitāte ir bijusi 
ierobežota, tomēr Komisija ir sākusi šo 
jautājumu risināt.
Ieteikumi
56 
Uzkrājusi septiņu gadu pieredzi darbā 
ar reģionālajiem ieguldījumu mehā ­
nismiem, Komisija cenšas uzlabot to 
izveidi un darbību, piemēram, sagata ­
vojot pamatnostādnes un piedaloties 
ES platformā apvienošanas izmantoša ­
nai ārējā sadarbībā. Šajā procesā Palāta 
aicina Komisiju ņemt vērā turpmāk 
formulētos ieteikumus.
26 Secinājumi un ieteikumi
57 
Komisijai jānodrošina, lai ES dotāciju 
piešķiršana būtu balstīta uz dokumen ­
tētu novērtējumu par to, ka dotāciju 
rezultātā tiek radīta pievienotā vērtība 
ES attīstības, kaimiņattiecību un pa ­
plašināšanās mērķu sasniegšanā. Šajā 
jomā Komisijai:
a) jānodrošina pienācīgu pamatnos ­
tādņu pieņemšana un īstenošana, 
lai Komisija būtu iesaistīta visos 
apstiprināšanas un izpildes pār ­
baudes procesa posmos;
b) aktīvāk jāpiedalās projektu identi ­
ficēšanā un atlasē, īpaši ES delegā ­
ciju līmenī;
c) jānodrošina, lai izpildvaldēm galī ­
gajam apstiprinājumam iesniegtie 
dotāciju pieprasījumi attiektos tikai 
uz rūpīgi izstrādātiem projektiem 
un saturētu pilnīgu informāciju. 
Konkrētāk, dotāciju pieprasījumos 
izvērsti jāizklāsta vajadzība pēc 
dotācijām un to pievienotā vērtība 
un jāpaskaidro, kā ir noteiktas 
summas;
d) jāsamazina apstiprināšanas proce ­
sa vidējais ilgums, izvērtējot, vai 
vienmēr ir vajadzīgi provizoriski 
apstiprinājumi.58 
Komisijai jāizmaksā finansējums 
tikai tad, kad saņēmējam līdzekļi ir 
vajadzīgi.
59 
Komisijai jāuzlabo ES dotāciju īstenoša ­
nas uzraudzība. Šajā jomā Komisijai ir
a) jāievieš rezultātu mērīšanas sistē ­
ma, kurā iekļauti rādītāji ES dotāci ­
ju ietekmes pārbaudei;
b) jāsniedz skaidras norādes ES de ­
legācijām par to uzdevumiem 
ES atbalsta uzraudzībā saistībā ar 
apvienotajiem projektiem;
c) ROM  procesā jāiesaista ITF un 
jāpielāgo ROM  metodes apvieno ­
šanas īpašajām iezīmēm.
60 
Komisijai jāpastiprina pūliņi, lai 
nodrošinātu, ka ES finansējumam 
tiek veltīta pienācīga publicitāte, tas 
jādara, definējot skaidras publicitātes 
prasības finanšu iestādēm un prasot 
ES delegācijām iesaistīties publicitātes 
pasākumos.
Šo ziņojumu 2014. gada 8. jūlija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Karel PINXTEN .
 Revīzijas palātas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

27
 Pielikumi
Reģionālo ieguldījumu mehānismu vispārējā darbības joma
Avots:  Reģionālo ieguldījumu mehānismu sekretariātu uzturētas datubāzes.I pielikums
Ieguldījumu mehānisms
Vidusāzijai (IFCA) – 2010. g.
Kopējās dotācijas: 64/uni00A0miljoni/uni00A0EURKopējie aizdevumi: 317/uni00A0miljoni/uni00A0EUR
Āzijas ieguldījumumehānisms (AIF) – 2012. g.
Kopējās dotācijas: 36/uni00A0miljoni/uni00A0EURKopējie aizdevumi: 358/uni00A0miljoni/uni00A0EUR
Latīņamerikas ieguldījumumehānisms (LAIF) – 2010. g.
Kopējās dotācijas: 190 miljoni/uni00A0EURKopējie aizdevumi: 4/uni00A0515 miljoni/uni00A0EURKarību ieguldījumumehānisms (CIF) – 2012. g.
Kopējās dotācijas: 35/uni00A0miljoni/uni00A0EURKopējie aizdevumi: 67/uni00A0miljoni/uni00A0EURKaimiņattiecību politikasieguldījumu mehānisms(NIF) – 2008. g.
Kopējās dotācijas: 953/uni00A0miljoni/uni00A0EURKopējie aizdevumi: 9/uni00A0626/uni00A0miljoni/uni00A0EUR
Ieguldījumu mehānismsKlusā okeāna reģionam(IFP) – 2012. g.
Kopējās dotācijas: neattiecasKopējie aizdevumi: neattiecas
ES un Āfrikas infrastruktūrasieguldījumu fonds
(ITF) – 2007. g.
Kopējās dotācijas: 762/uni00A0miljoni/uni00A0EUR
Kopējie aizdevumi: 4/uni00A0549/uni00A0miljoni EURRietumbalkānu investīcijusistēma (WBIF) – 2008. g.
Kopējās dotācijas: 302/uni00A0miljoni/uni00A0EURKopējie aizdevumi: 2/uni00A0720/uni00A0miljoni/uni00A0EUR
28 Pielikumi II pielikumsSummas, par kurām uzņemtas saistības, noslēgti līgumi un kuras komisija izmaksā -
jusi katrā reģionālajā ieguldījumu mehānismā. Stāvoklis 2013. gada 31. decembrī
(miljoni EUR)
Summas, par kurām uzņemtas 
saistībasLīgumsummas Izmaksātās summas 
ITF 638 638 459
WBIF 274 260 214
NIF1789 477 422
LAIF1179 160 78
IFCA 86 66 22
AIF 60 34 9
CIF 70 2 1
IFP 10 – –
Kopā 2 106 1 637 1 205
1 Šajā summā neietilpst papildu 17 miljoni EUR, par kuriem uzņemtas saistības 2011. gadā klimata pārmaiņu mehānismam un kurus dala starp 
NIF un LAIF .
Avots:  Eiropas Komisija.
29 Pielikumi III pielikumsKatrā reģionālajā ieguldījumu mehānismā apstiprināto projektu skaits 2007.–
2013. gada periodā
20 07.  g. 2008.  g. 2009.  g. 2010.  g. 2011.  g. 2012.  g. 2013.  g. Kopā
ITF 4 4 9 13 13 11 15 69
WBIF – 18 47 16 42 31 24 178
NIF – 14 13 15 15 18 17 92
LAIF – – – 5 3 12 5 25
IFCA – – – 1 3 3 4 11
AIF – – – – – 3 5 8
CIF – – – – – – 4 4
Kopā 4 36 69 50 76 78 74 387
Avots:  Reģionālo ieguldījumu mehānismu sekretariātu uzturētas datubāzes.
30 Pielikumi IV pielikumsIeguldījumi 387 projektos, kas apstiprināti reģionālajā ieguldījumu mehānismā 
2007 .–2013. gada periodā
(miljoni EUR)
ITF1WBIF NIF LAIF IFCA AIF CIF Kopā
DOTĀCIJAS
Ieguldījumu 
mehānismsKomisija 383 226 696 190 64 36 35 1 630
Citi līdzekļu devēji 114 – – – – – – 114
Valsts/reģionālās indikatīvās 
programmas80 – 200 – – – – 280
Citi līdzekļu devēji 185 76 57 – – – – 318
Dotācijas kopā 762 302 953 190 64 36 35 2 342
AIZDEVUMI
ES Daudzpusēji 1 237 2 360 7 095 209 312 110 – 11 323
Divpusēji 1 127 360 2 531 1 992 5 248 37 6 300
Ārpus ESReģionāli 1 174 – – 2 314 – – 30 3 518
Daudzpusēji 826 – – – – – – 826
Divpusēji 185 – – – – – – 185
Aizdevumi kopā 4 549 2 720 9 626 4 515 317 358 67 22 152
1 ITF Komisijas un citu līdzekļu devēju ieguldījumi aprēķināti proporcionāli iemaksām fondā.
Avots:  Reģionālo ieguldījumu mehānismu sekretariātu uzturētas datubāzes.
31 Pielikumi V pielikumsFinanšu iestāžu aizdevumi katrā reģionālajā ieguldījumu mehānismā 2007.–
2013. gada periodā
(miljoni EUR)
EIB ERAB AFD KfWCitas finanšu 
iestādesKopā
ITF 1 237 – 881 246 – 2 364
WBIF 1 760 600 200 160 – 2 720
NIF 4 498 2 588 1 100 1 429 11 9 626
LAIF 209 – 823 772 397 2 201
IFCA 170 142 – 4 1 317
AIF 110 – 203 45 – 358
CIF – – 37 – – 37
Kopā 7 984 3 330 3 244 2 656 409 17 623
Avots : Reģionālo ieguldījumu mehānismu sekretariātu uzturētas datubāzes.
32 Pielikumi VI pielikumsPārbaudīto 15  ITF projektu izlase
Avots:  Reģionālo ieguldījumu mehānismu sekretariātu uzturētas datubāzes.
MALI–MAURITĀNIJA–SENEGĀLA
Felū hidroelektrostacija
Kopējās izmaksas: 112/uni00A0miljoni/uni00A0EURITF/uni00A0ieguldījums: 9/uni00A0miljoni/uni00A0EUR
KOTDIVUĀRA–SJERRALEONE–LIBĒRIJA–GVINEJAElektroenerģijas starpsavienojums
Kopējās izmaksas: 387/uni00A0miljoni/uni00A0EURITF/uni00A0ieguldījums: 13/uni00A0miljoni/uni00A0EUR
ZAMBIJA–NAMĪBIJA–DIENVIDĀFRIKAKaprivi starpsavienojums
Kopējās izmaksas: 321/uni00A0miljons EURITF/uni00A0ieguldījums: 15/uni00A0miljoni/uni00A0EURBENINA–TOGOElektroenerģijas apgādesatjaunošana
Kopējās izmaksas: 86/uni00A0miljoni/uni00A0EURITF/uni00A0ieguldījums: 12/uni00A0miljoni/uni00A0EUR
KAMERŪNA–ČADA–CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKAPiekļuve Dualai
Kopējās izmaksas: 66/uni00A0miljoni/uni00A0EURITF/uni00A0ieguldījums: 6/uni00A0miljoni/uni00A0EUR
ZAMBIJAItežiteži
Kopējās izmaksas: 286/uni00A0miljoni/uni00A0EURITF/uni00A0ieguldījums: 18/uni00A0miljoni/uni00A0EURMOZAMBIKA–DIENVIDĀFRIKAMaputu lidosta
Kopējās izmaksas: 58/uni00A0miljoni/uni00A0EUR
ITF/uni00A0ieguldījums: 2/uni00A0miljoni/uni00A0EURMOZAMBIKA–ZIMBABVE–
ZAMBIJA–MALĀVIJABeiras koridors
Kopējās izmaksas: 230/uni00A0miljoni/uni00A0EURITF/uni00A0ieguldījums: 29/uni00A0miljoni/uni00A0EURZAMBIJA–MALĀVIJA–MOZAMBIKALielā austrumu ceļa atjaunošana
Kopējās izmaksas: 285/uni00A0miljoni/uni00A0EURITF/uni00A0ieguldījums: 40/uni00A0miljoni/uni00A0EURTANZĀNIJAPamattīkla starpsavienojums
Kopējās izmaksas: 388 miljoni/uni00A0EURITF/uni00A0ieguldījums: 14/uni00A0miljoni/uni00A0EURTANZĀNIJAViktorijas ezera ūdensapgādeun sanitārija Mvanzā
Kopējās izmaksas: 122/uni00A0miljoni/uni00A0EURITF/uni00A0ieguldījums: 18/uni00A0miljoni/uni00A0EURTANZĀNIJA–KENIJA–UGANDA–RUANDA–BURUNDI–KONGODEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKAAustrumāfrikas transporta koridors
Kopējās izmaksas: 146/uni00A0miljoni/uni00A0EURITF/uni00A0ieguldījums: 17/uni00A0miljoni/uni00A0EURBURUNDI–RUANDA–KONGODEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKARuzizi I un II atjaunošana
Kopējās izmaksas: vēl nav noskaidrotasITF/uni00A0ieguldījums: 3/uni00A0miljoni/uni00A0EURUGANDA–KENIJA–TANZĀNIJAKampalas ūdensapgāde, Viktorijasezera ūdensapgāde un sanitārija
Kopējās izmaksas: 234/uni00A0miljoni/uni00A0EURITF/uni00A0ieguldījums: 22/uni00A0miljoni/uni00A0EUR
RUANDA–ETIOPIJA–KENIJA–UGANDA–TANZĀNIJA–BURUNDIĢeotermālā riska mazināšanasmehānisms Austrumāfrikai
Kopējās izmaksas: vēl nav noskaidrotasITF/uni00A0ieguldījums: 30/uni00A0miljoni/uni00A0EUR
33 Pielikumi VII pielikumsPārbaudīto 15  NIF projektu izlase
Avots:  Reģionālo ieguldījumu mehānismu sekretariātu uzturētas datubāzes.
MVU ﬁnansēšanas mehānisms
Armēnija, Azerbaidžāna, Gruzija,
Moldova, Ukraina, BaltkrievijaKopējās izmaksas: 150/uni00A0miljoni/uni00A0EURNIF/uni00A0ieguldījums: 15/uni00A0miljoni/uni00A0EUR
MVU garantiju mehānisms
Jordānija, Libāna, Ēģipte, Tunisija,MarokaKopējās izmaksas: 320/uni00A0miljoni/uni00A0EURNIF/uni00A0ieguldījums: 24/uni00A0miljoni/uni00A0EUR
ĒĢIPTE
Uzlabotu ūdensapgādesun notekūdeņu pakalpojumuprogramma
Kopējās izmaksas: 295/uni00A0miljoni/uni00A0EURNIF/uni00A0ieguldījums: 5/uni00A0miljoni/uni00A0EURTUNISIJA
Tunisijas ātrvilcienu dzelzceļatīkla otrais posms
Kopējās izmaksas: 550/uni00A0miljoni/uni00A0EURNIF/uni00A0ieguldījums: 28/uni00A0miljoni/uni00A0EURGRUZIJA
Austrumu-Rietumu automaģistrāle
Kopējās izmaksas: 592/uni00A0miljoni/uni00A0EURNIF/uni00A0ieguldījums: 20/uni00A0miljoni/uni00A0EUR
MOLDOVA
Ūdens komunālo pakalpojumuattīstības programma
Kopējās izmaksas: 32/uni00A0miljoni/uni00A0EUR
NIF/uni00A0ieguldījums: 10/uni00A0miljoni/uni00A0EUR
ARMĒNIJA
Mazo pašvaldību ūdensapgādes
projekts
Kopējās izmaksas: 21/uni00A0miljons/uni00A0EUR
NIF/uni00A0ieguldījums: 8/uni00A0miljoni/uni00A0EURUKRAINA
Tehniskās palīdzības atbalstspašvaldībām
Kopējās izmaksas: 135/uni00A0miljoni/uni00A0EURNIF/uni00A0ieguldījums: 5/uni00A0miljoni/uni00A0EUR
MAROKA
Rabātas tramvajs
Kopējās izmaksas: 346/uni00A0miljoni/uni00A0EURNIF/uni00A0ieguldījums: 5/uni00A0miljoni/uni00A0EUR
MAROKA
Varzāzātas saules elektrostacija
Kopējās izmaksas: 807/uni00A0miljoni/uni00A0EURNIF/uni00A0ieguldījums: 30/uni00A0miljoni/uni00A0EUR
MAROKA
Dzeramā ūdens efektivitātes programma
Kopējās izmaksas: 101/uni00A0miljons/uni00A0EURNIF/uni00A0ieguldījums: 7/uni00A0miljoni/uni00A0EUR
ĒĢIPTE
Integrēta un ilgtspējīga mājokļuun kopienas attīstības programma
Kopējās izmaksas: 175/uni00A0miljoni/uni00A0EURNIF/uni00A0ieguldījums: 30/uni00A0miljoni/uni00A0EURĒĢIPTE
Elektroenerģijas pārvade
Kopējās izmaksas: 762/uni00A0miljoni/uni00A0EURNIF/uni00A0ieguldījums: 20/uni00A0miljoni EUR
ĒĢIPTE
Kairas metro trešā līnija,trešais posms
Kopējās izmaksas: 2/uni00A0075/uni00A0miljoni/uni00A0EURNIF/uni00A0ieguldījums: 40/uni00A0miljoni/uni00A0EURGRUZIJA
Ūdens infrastruktūrasmodernizācija, II/uni00A0posms
Kopējās izmaksas: 80/uni00A0miljoni/uni00A0EURNIF/uni00A0ieguldījums: 8/uni00A0miljoni/uni00A0EUR
34 Pielikumi VIII  pielikumsAr apakšmehānismu izveidi saistīto projektu revīzijas izlase
Mehānisms Nosaukums InstrumentsDotācijas 
summa
(miljoni EUR)Valsts/reģionsGalvenā 
finanšu 
iestādeCiti ārējā finansē -
juma avoti
ITFĀfrikas Enerģētikas garantiju 
fondsTehniskā palīdzība 1 Reģionāls EIB –
ITFĀfrikas Ilgtspējīgas enerģijas 
mehānismsTehniskā palīdzība / 
dotācija8 Reģionāls EIB –
ITFĢeotermālā riska mazināšanas 
mehānismsDotācija 30 Ruanda, Etiopija, 
Kenija, Uganda, 
Tanzānija, BurundiKfW –
NIF MVU garantiju mehānisms Dotācija 24 Jordānija, Libāna, 
Ēģipte, Tunisija, 
MarokaEIBĀfrikas Attīstības 
banka, Pasaules 
Banka, Starptautiskās 
attīstības fonds
NIF MVU finansēšanas mehānismsTehniskā palīdzība / 
dotācija15 Armēnija, Azer -
baidžāna, Gruzija, 
Moldova, Ukraina, 
BaltkrievijaERAB EIB, KfW
NIFMENA  fonds mikrouzņēmu -
miem, mazajiem un vidējiem 
uzņēmumiemTehniskā palīdzība / 
dotācija10 Reģionāls KfW –
IFCAKirgizstānas Ilgtspējīgas ener -
ģijas efektivitātes finansēšanas 
mehānismsTehniskā palīdzība / 
dotācija7 Kirgizstāna ERAB –
IFCAMVU finansēšanas mehānisms 
VidusāzijaiTehniskā palīdzība / 
dotācija11 Reģionāls ERAB –
35 Pielikumi
42. punktā minētie projekti
Mehānisms Projekta nosaukums InstrumentsDotācijas 
summa
(miljoni EUR)Valsts/reģionsGalvenā finan -
šu iestāde
ITF Elektroenerģijas starpsavienojums Procentu likmes subsīdija 13Kotdivuāra–Sjerrale -
one–Libērija–GvinejaEIB
ITF Kaprivi starpsavienojums Procentu likmes subsīdija 15Zambija–Namībija–
DienvidāfrikaEIB
ITF Lielā austrumu ceļa atjaunošana Procentu likmes subsīdija 25Zambija–Malāvija–  
MozambikaEIB
ITF Austrumāfrikas transporta koridors Procentu likmes subsīdija 17Tanzānija–Kenija– 
Uganda–Ruanda–  
Burundi–Kongo Demo -
krātiskā RepublikaEIB
ITF Itežiteži Procentu likmes subsīdija 18 Zambija EIB
NIFUzlabotu ūdensapgādes un notekūde -
ņu pakalpojumu programmaDotācija 5 Ēģipte KfW
NIF Rabātas tramvajs Tehniskā palīdzība 5 Maroka AFD
NIFTunisijas ātrvilcienu dzelzceļa tīkla 
otrais posmsDotācija 28 Tunisija AFD
NIF Ūdens infrastruktūras modernizācija II Tehniskā palīdzība / dotācija 8 Gruzija EIB
NIF MVU finansēšanas mehānisms Tehniskā palīdzība / dotācija 15Armēnija, Azerbaidžā -
na, Gruzija, Moldova, 
Ukraina, BaltkrievijaERAB
NIF Elektroenerģijas pārvade Tehniskā palīdzība / dotācija 16 Ēģipte EIB
NIF Austrumu–Rietumu automaģistrāle Dotācija 20 Gruzija EIB
NIF Varzāzātas saules elektrostacija Dotācija 30 Maroka EIB
NIFDzeramā ūdens efektivitātes 
programmaTehniskā palīdzība / dotācija 7 Maroka KfW
NIF Kairas metro 3. līnija, III posms Tehniskā palīdzība / dotācija 40 Ēģipte AFDIX pielikums
36
Komisija ir izveidojusi šo sistēmu, pilnībā ņemot 
vērā potenciālos guvumus, ko dod šie mehā ­
nismi, un uzskata, ka tās veiktā pārvaldība ir bijusi 
atbilstīga.
Komisija uzskata, ka, īstenojot potenciālos guvu ­
mus, jāņem vērā dotāciju veids (piemēram, tehnis ­
kais atbalsts) un projektu īstenošanas rezultāti.
VI
Komisija uzskata, ka apstiprināšanas process tika 
veikts rūpīgi: visas attiecīgās ieinteresētās personas 
ir pienācīgi iesaistītas, un Komisija pielāgo apsprie ­
šanas procesu projektu īpatnībām. Lēmumu pie ­
ņemšanas procesā pieejamā informācija ir pietie ­
kama un pilnīga.
Visos gadījumos ir nodrošināta pievienotā vērtība. 
Projekti tiek iesniegti kompetentajai operatīvajai 
valdei tikai pēc tam, kad visi projekta elementi 
ir noskaidroti un pievienotā vērtība ir skaidri 
saskatāma.
Avansa izmaksu sistēma tiek pārskatīta jaunajās 
līgumu standartformās, kas paredzētas finanšu 
instrumentiem.
VII
Komisija uzskata, ka finansēšanas pamatojums visos 
gadījumos bija skaidrs. Attiecīgie gadījumi ir aprak ­
stīti ziņojuma 42. punktā, un Komisija tos ir apstrīdē ­
jusi un norādījusi pamatojumu. Lūdzam skatīt Komi ­
sijas atbildi uz 42. punkta a) līdz g) apakšpunktiem.
Visos gadījumos mehānismu prioritātes ir bijušas 
saskaņā ar ES nozaru politiku katrā no reģioniem 
(kas skaidri norādīts attiecīgajos stratēģiskajos 
virzienos).
Neskatoties uz to, Komisija meklēs veidus plašākas 
ietekmes panākšanai uz nozaru politiku, kā arī ES 
atbalsta publicitātes uzlabošanai.Kopsavilkums
I
Komisija atzinīgi vērtē šo īpašo ziņojumu, kā arī 
ieteikumus, kas vēl vairāk uzlabos apvienošanas 
mehānismu, proti, novatoriskas pieejas sadarbības 
finansēšanai attīstības jomā, pārvaldību.
Ir ievērojamas vajadzības pēc ieguldījumiem ES 
partnervalstīs. Valdību un līdzekļu devēju finansē ­
jums ne tuvu nav pietiekams šo vajadzību apmie ­
rināšanai. Valstīm jāpiesaista papildu publiskais un 
privātais finansējums, lai stimulētu ekonomisko 
izaugsmi kā pamatu nabadzības mazināšanai.
Pārmaiņu programmā kā ES ārējās sadarbības 
galvenā prioritāte ir uzsvērts atbalsts iekļaujošai 
izaugsmei un darbvietu radīšanai. Šajā kontekstā 
apvienošanu atzīst par svarīgu mehānismu papildu 
resursu piesaistīšanai un ES atbalsta ietekmes 
vairošanai.
Nodrošinot trūkstošo finansējumu ieguldījumu 
projektos, piešķirtā ES dotācija bieži ļauj īstenot 
projektu kā vienotu veselumu un tādējādi piesaista 
papildu finansējumu, kas pārsniedz finanšu iestāžu 
piešķirtos aizdevumus. Turklāt publiskās finanšu 
iestā  des, kas tieši piedalās apvienošanā, nodrošina 
arī finansējumu ārpus aizdevumiem, piemēram, 
tādu kā kapitāls vai pakārtots parāds.
IV
Komisija ir atbildīga par mehānismu izveidošanu, 
kas ziņojumā ir vērtēta pozitīvi. Projektu pārvaldība 
notiek partnerībā. Komisija īsteno mehānismu pār ­
valdību, turpretim attīstības finansēšanas iestādes 
ir atbildīgas par projektu ikdienas pārvaldību. Tās 
īsteno tām uzticētos budžeta uzdevumus saskaņā ar 
Finanšu regulā noteiktā netiešās pārvaldības režīma 
noteikumiem.Komisijas  
atbilde
Komisijas atbilde 37
Komisija ir atbildīga par mehānismu izveidošanu, 
kas ziņojumā ir vērtēta pozitīvi. Projektu pārvaldība 
notiek partnerībā. Komisija īsteno mehānismu pār ­
valdību, turpretim attīstības finansēšanas iestādes 
ir atbildīgas par projektu ikdienas pārvaldību. Tās 
īsteno tām uzticētos budžeta uzdevumus saskaņā ar 
Finanšu regulā noteiktā netiešās pārvaldības režīma 
noteikumiem.
Komisija ir izstrādājusi šo sistēmu, pilnībā ņemot 
vērā potenciālos guvumus no šiem mehānismiem.
18
Komisija risina jautājumus par ITF pārvaldību un trū ­
kumiem, uz ko norādījusi Palāta, piemēram, ierobe ­
žojumiem reģionālajām programmām (piemēram, 
valsts programmu iespējas, dažādas nozares – vie ­
nas un tās pašas balsstiesības, Komisijas īstenota 
pārvaldība).
20
Projektu identificēšana notiek, sadarbojoties un 
apspriežoties dažādām ieinteresētajām personām, 
tostarp partnervalstīm vai attiecīgajām reģionā ­
lajām organizācijām, Komisijai un ES delegācijām, 
citiem līdzekļu devējiem, finanšu iestādēm un dažos 
gadījumos privātajam sektoram, kā arī pilsoniskās 
sabiedrības pārstāvjiem.
Projektu identificēšana pamatojas uz plānoša ­
nas procesu un rīcībpolitikas prioritātēm, ko 
apstiprinājusi Komisija, Eiropas Ārējās darbības 
dienests (EĀDD) un partnervalstis. Projektu identi ­
ficēšanai ir svarīgas arī stratēģiskās diskusijas, kas 
tiek rīkotas katra apvienošanas mehānisma ietvaros 
stratēģiskajā valdē / koordinācijas komitejā, un dis ­
kusijas par apstiprināto projektu portfeļa analīzi un 
turpmākajiem projektiem.VIII
Komisija atzīmē, ka Palātas sniegtie ieteikumi pil ­
nībā saskan ar mehānismu reformēšanu, ko Komisija 
ir uzsākusi 2013. gada nogalē un kuras apstiprinā ­
šana tagad tiek uzsākta.
Ievads
1. izcēlums
SVF vairs neizvirza katram aizdevumam atsevišķas 
prasības atviegloto nosacījumu piešķiršanai; tā 
vietā tas nosaka vispārēju vidējo svērto atviegloto 
nosacījumu likmi visiem aizņēmumiem. Tāpēc šī 
mehāniskā pieeja nākotnē vairs netiks automātiski 
piemērota.
08
Komisija pašlaik apsver ITF pārveidošanu, lai to 
varētu pārvaldīt tāpat kā pārējos sešus reģionālos 
mehānismus pēc vieniem un tiem pašiem noteiku ­
miem, kas darbojas visos gadījumos, šādi palielinot 
procesa pārredzamību un prognozējamību visiem 
partneriem un nodrošinot visām dalībvalstīm vienā ­
das tiesības operatīvajās valdēs. Turklāt īpašo finan ­
sējumu, ko dalībvalstis piešķīrušas apvienošanai, vēl 
aizvien, ja tās vēlas, var pārvaldīt EIB.
12
Komisija aktīvi veicina arī citu dalībvalstu aģentūru 
iesaistīšanos mehānismu īstenošanā, lai nodrošinātu 
vienlīdzīgas iespējas un intensīvāku apmaiņu ar 
paraugpraksi.
Apsvērumi
16
Komisija uzskata, ka reģionālo ieguldījumu mehā ­
nismu pārvaldība ir bijusi atbilstīga.
Komisijas atbilde 38
Finansētāju uzdevums ir veikt nepieciešamos 
aprēķinus saskaņā ar starptautiskajiem standartiem, 
uzticamības pārbaudes principu un pieņemtajām 
metodēm partnerības un efektīvas darba dalīšanas 
kontekstā.
Projektu piemērotību padziļināti novērtē specializē ­
tas finanšu iestāžu darba grupas, ievērojot uzticamī ­
bas pārbaudes principu.
Pamata izpēti galvenokārt veic vadošais Eiropas 
finansētājs, un tā ir pieejama ikvienā gadījumā, kad 
ir šaubas par projektu piemērotību vai ir vajadzīga 
papildu informācija, kas ir plašāka par informāciju, 
kura norādīta pieteikumā.
Komisija neuzskata, ka finansētājiem šie pētījumi 
jānodrošina sistemātiskā veidā, jo tas tikai palielinās 
administratīvo slodzi, vairumā gadījumu nedodot 
reālu pievienoto vērtību.
24
Komisija uzsver, ka ES ieguldījumi ir apstiprināti tikai 
pēc tam, kad saņemta vajadzīgā informācija par 
pamata atbilstību galvenajām stratēģiskajos virzie ­
nos noteiktajām prasībām.
Visa informācija, kas vajadzīga lēmuma pieņem ­
šanai, ir darīta zināma un ņemta vērā lēmuma 
pieņemšanas procesā. Saskaņā ar Finanšu regulu 
un netiešās pārvaldības kontekstā Komisija var 
pamatoties uz darbu, ko veikusi struktūra, kurai tas 
uzticēts, atbilstīgi uzticamības pārbaudes un darba 
dalīšanas principiem, kas ir pamatā mūsu partnerī ­
bai ar finanšu iestādēm.
Apstiprināšanai tiek apsvērti tikai pietiekami gatavi 
projekti. Pēc tam var vēl papildus veikt priekšizpēti 
ar mērķi vēl vairāk nostiprināt projekta struktūru 
atbilstīgi saņēmēju vajadzībām, šādi uzlabojot pro ­
jekta kvalitāti.Sistemātiska  “iniciatīvas uzņemšanās” pati par sevi 
nav Komisijas darbības mērķis. Komisija drīzāk cen ­
šas panākt pēc iespējas lielāku efektivitāti un darba 
dalīšanu projektu identificēšanas procesā un izman ­
tot ieinteresēto personu darbības stiprās puses. 
To vēl vairāk vienkāršos apvienošanas reforma tās 
apstiprināšanas stadijā.
21
Komisija paredz pārskatīt Āfrikas reģionam pare ­
dzēto mehānismu izveidi. Lūdzam skatīt Komisijas 
atbildi uz 18. punktu.
Komisijas kopīgā atbilde uz 22. līdz 
31. punktu
22
Tā kā mehānismi ir elastīgi un aptver daudzas noza ­
res, kopēja pievienotās vērtības rādītāja noteikšana 
visiem projektiem jebkurā gadījumā ir sarežģīta un 
gandrīz neiespējama.
Dotācijas radītā pievienotā vērtība vienmēr tiek 
izvērtēta, un šī vērtēšana laika gaitā ir uzlaboju ­
sies, jo īpaši, ņemot vērā darbu, kas tiek veikts ES 
Platformā.
23
Komisija uzskata, ka attiecīgie dati, kas vajadzīgi 
dažādās apstiprināšanas stadijās (provizoriskajā un 
galīgajā stadijā) bija Komisijas rīcībā. Provizoriskās 
apstiprināšanas stadijā finanšu dati var mainīties. 
Tomēr galīgajā apstiprināšanas stadijā šī informācija 
tiek izvērtēta.
Papildus tam starplaikā no pieprasījuma līdz 
galīgajai apstiprināšanai var mainīties daži aizde ­
vuma piešķiršanas nosacījumi ekonomisko svār­
stību rezultātā. Tāpēc finanšu iestādes var pabeigt 
sarunas un precizēt sava aizdevuma nosacījumus 
(procentu likmi, kreditēšanas laiku gados utt.) pēc 
tam, kad saņemts par mehānismu atbildīgās valdes 
apstiprinājums.
Komisijas atbilde 39
Atviegloto noteikumu attiecināšana, parāda atmak ­
sājamība, dotācijas summa un ekonomiskā dzīvot ­
spēja – tie visi ir elementi, uz kuriem balstās finanšu 
iestāžu un Komisijas veiktā analīze.
26
Dotācijas piemērotības pārbaudē Komisija iesaista 
Savienības delegācijas, un vienmēr, kad tas ir būtiski 
atlases procesam, tām tiek lūgts padoms.
Starp delegācijām, kas sniedza atbildes, 96 % 
norādīja, ka ir iesaistītas atlases procesā. Zemākais 
skaitlis (59 %) atbilst projektu agrīnās identifikācijas 
stadijai, kas ir kopējā atlases procesa daļa.
Komisija mēģina iesaistīt Savienības delegācijas 
arī apvienošanas darbību sagatavošanā un pēc ­
pārbaudē. Tas ir būtiski, lai nodrošinātu ES veikto 
darbību saskaņotību, palielinātu ES publicitāti un 
nostiprinātu ES nozīmi ar rīcībpolitiku saistītajā 
dialogā.
27
Laiku nevajadzētu sākt skaitīt no datuma, kad pro ­
jekts tiek iekļauts projektu plūsmā. Projektu plūsma 
ir tikai provizoriska norāde par potenciālajiem 
projektiem, kas izstrādāti ļoti dažādos līmeņos un ir 
dažādās gatavības pakāpēs.
Komisija uzskata, ka vispiemērotākais rādītājs ir 
laiks, kas pagājis no apstiprināšanas tehniskajā 
valdē līdz pieņemšanai operatīvajā valdē, kad 
apstiprinājums ir kļuvis galīgs.
Šādā gadījumā rezultāts ir aptuveni 4 mēneši LAIF  
projektiem, 3 mēneši CIF projektiem, 6 ½ mēneši NIF 
projektiem, 5 ½ mēneši AIF projektiem un aptuveni 
4 mēneši IFCA  projektiem. Šie termiņi šķiet pama ­
toti, ņemot vērā apvienošanas projektu tehnisko 
sarežģītību un iesaistīto partneru potenciālo skaitu.2. izcēlums
Kā atzīmēts ITF Izpildu komitejas 9. sanāksmes pro ­
tokolā, papildu informācija par šo projektu izpildu 
komitejas locekļiem tika nodrošināta pēc iepriekšēja 
pieprasījuma.
Projektu apstiprināja 2009. gadā. Kopš tā laika 
dotācijas pieteikuma veidlapa ir ievērojami uzla ­
bota, lai finanšu iestāžu sniegtā informācija tiktu 
papildināta.
25
Visi projekti, ko finansē saskaņā ar mehānismiem, 
tiek analizēti gan no ekonomiskā, gan parāda 
atmaksājamības viedokļa. Viens un Komisijas 
un finansētāju galvenajiem mērķiem ir saglabāt 
paredzēto ieguldījumu un tā ilgtermiņa ietekmi uz 
noturību un attīstību.
Tomēr ekonomiskās dzīvotspējas izvērtēšanai nevar 
noteikt vienotus kritērijus, tādus kā minimālie 
sliekšņi. Apvienošanas mehānismu sistēmā darba 
grupa dotāciju savstarpējās papildināmības jomā 
2009. gadā secināja, ka apvienošanas darbības pēc 
būtības jāaplūko katrā gadījumā atsevišķi, lai izvēr ­
tētu vajadzīgā atbalsta apjomu, veidu un būtību. Šī 
pieeja ir guvusi apstiprinājumu ES Ārējās sadarbības 
apvienošanas platformas ( EUBEC ) pavisam nesen 
veiktā darba kontekstā.
Veicot uzticamības pārbaudi, projektu EIPN  (eko ­
nomisko iekšējo peļņas normu) izvērtē vienmēr. 
Lēmumi par dotāciju piešķiršanu pamatojas uz 
projektu ekonomisko un finanšu analīzi, kā arī sagai ­
dāmo sociālo guvumu (pieejamā cena, ietekme uz 
veselību, sociālā situācija).
Šī pārbaude pamatojas uz informāciju dotācijas 
pieteikuma veidlapā, kā arī citu informāciju, kas 
top zināma informācijas apmaiņā starp dažādiem 
Komisijas dienestiem un tās delegācijām, finanšu 
iestādēm un attiecīgo ieinteresēto personu pirms 
tehniskajām sanāksmēm, to laikā un pēc tām.
Komisijas atbilde 40
Kaut arī izvērtēšana bija sarežģīta apstākļos, kad 
nebija iespējas veikt salīdzinājumu ar līdzīgiem pro ­
jektiem apvienošanas mehānismu darbības sākuma 
gados, Komisija pamatojas uz gados gūto pieredzi, 
lai panāktu precīzāku izvērtēšanas procesu.
Ņemot vērā nesen notikušo apvienošanas refor ­
mas apspriešanu un apstiprināšanu, tiks turpināts 
darbs pie finansējumam piešķirto dotācijas summu 
salīdzināšanas un par šo summu iegūtās vērtības 
palielināšanas.
31
Nav nekādu pierādījumu par to, ka līdz šim šis risks 
būtu materializējies. Komisijas partneri ir attīstības 
bankas, nevis komercbankas; to galvenais uzdevums 
ir palīdzēt nodrošināt attīstībai paredzētu finansē ­
jumu. Tomēr konfidencialitāte, kas tiek attiecināta 
uz cenu veidošanās modeļiem un lēmumiem, tik 
tiešām ir kavējusi procentu likmju subsīdiju instru ­
menta plašu izmantošanu.
Gadījumos, kad tiek subsidētas procentu likmes, 
Komisija jo īpaši paļaujas uz pašas veikto uzrau ­
dzību pār daudzpusējām iestādēm (piemēram, 
ar pīlāru izvērtēšanas starpniecību) un divpusējo 
iestā  žu uzraudzību un regulējumu dalībvalstīs kā 
riska mazināšanas elementiem.
Banku veikto procentu likmju aprēķini tiks pētīti un 
salīdzināti.
32
Netiešas centralizētas vai apvienotas pārvaldības 
gadījumā avansa izmaksas laikā, kad tika radīti 
pirmie mehānismi, tiešām bija ievērojamas. To 
pamatoja vajadzība ieviest jaunu atbalsta sniegša ­
nas režīmu un motivēt finanšu iestādes pārņemt 
sarežģītu projektu vadību.
Avansa izmaksu kārtība ir pārskatīta jaunajās līguma 
standartformās finanšu instrumentiem, un tā rezul ­
tātā priekšfinansēšanas līmenis ir samazinājies.To, ka procedūras ilgums ir atbilstošs un pamatots, 
pierāda apstāklis, ka līdz šim nekas neliecina, ka 
kāds būtisks projekts nav īstenots, jo kavējusies 
apstiprināšanas procedūra. Gluži pretēji, apstiprinā ­
šanas process ir pietiekami elastīgs, lai ņemtu vērā 
partneru vajadzības, nepieciešamības gadījumā 
paātrinot procedūru.
29
Komisija vēlētos paskaidrot, ka SVF atviegloto nosa ­
cījumu līmeņa sasniegšana varbūt ir nepieciešama, 
bet ne vienmēr ir pietiekama, ņemot vērā konkrētā 
projekta problēmjautājumus. Var uzskatīt, ka 35 % 
sliekšņa nodrošināšana ir pirmais nepieciešamais 
priekšnoteikums, lai saņēmējs pieņemtu finansē ­
šanas pasākumu paketi saskaņā ar SVF ierobežo ­
jumiem. Tomēr pats par sevi šis nosacījums nav 
automātiski pietiekams. Dažiem projektiem finansē ­
šanas pasākumu paketē var būt vajadzīgs augstāks 
dotācijas elements par 35 %, neliekot apšaubīt 
ievērojamo ietekmi uz attīstību, ko tie nodrošina.
30
Pamatojums pieprasītajām dotācijas summām var 
būt ļoti atšķirīgs citu apstākļu starpā atkarībā no 
konkrētā tirgus šķēršļa, mērķgrupas pirktspējas, pro ­
jekta gatavības pakāpes, vietējā tirgus apstākļiem, 
citu finansētāju piešķirtā finansējuma pieejamības 
un projekta īstenotāju resursiem un gatavības 
riskēt. Šī dažādība kopā ar uzticamas tirgus informā ­
cijas trūkumu partnervalstīs ļoti apgrūtina kritēriju 
izstrādi tādu dotāciju summu noteikšanai, kas segtu 
visus iespējamos pasākumus jebkuros iespējamos 
dinamiska tirgus apstākļos. Galu galā Komisijai 
nākas zināmā mērā paļauties uz finansēšanas part ­
neriestāžu spēju sarunu ceļā panākt visizdevīgāko 
darījumu, t. i., minimālo dotācijas summu konkrēta 
projekta aktivizēšanai. Dažu projektu gadījumā šim 
“cenas noteikšanas” procesam nav reālas alternatī ­
vas. Piemēram, pirmā zaudējuma garantijas summu 
aizdevumam, ko saņem MVU, parasti nosaka nevis 
vēsturiskā pieredze (ja tāda ir), bet gan aizdevēju 
saskatītais risks, t. i., subjektīvs parametrs, kuru var 
noteikt tikai prasmīgu sarunu ceļā.
Komisijas atbilde 41
35
Pēc projekta apstiprināšanas Savienības delegācijas 
un/vai Komisijas galvenā pārvalde (atkarībā no pro ­
jekta jomas) nodrošina pienācīgu pēcpārbaudi.
Komisijas dienesti regulāri sazinās ar bankas 
nodaļām attiecīgajās dalībvalstīs, tiekas ar delegā ­
ciju un vadošo finanšu iestāžu vietējiem projekta 
koordinatoriem. Vadošajām finanšu iestādēm ir 
līgumā noteikts pienākums ik gadu iesniegt delegā ­
cijai ziņojumus. Turklāt, kā paredzēts līgumos, kas 
parakstīti saskaņā ar deleģētajiem sadarbības nolī ­
gumiem, Komisija ir iesaistīta, saņem informāciju un 
to aicina uzraudzīt vadošās finanšu iestādes veiktās 
misijas attiecīgajā vietā.
Līgumā noteiktā kārtība ir pietiekami skaidra pienā ­
cīgas uzraudzības nodrošināšanai.
Nodrošinot delegācijas agrīnāku iesaistīšanos pro ­
cesā, pastiprināsies arī pēcpārbaude un uzraudzība. 
Norādījumi delegācijām tiks attiecīgi atjaunināti.
36
Komisija atzīst šo norādi uz darbu, kas tiek turpināts, 
lai izstrādātu uz rezultātiem balstītus rādītājus, ko 
finanšu iestādēm jāizmanto uzraudzībā un ziņo ­
šanā, un uzsver, ka darbības rezultātu uzraudzību 
veic vadošā finanšu iestāde.
37
Visi projekti tiek uzraudzīti un vērtēti. Daži 
vidusposma novērtējumi ir pabeigti, kā tas ir NIF 
gadījumā, vai arī drīz tiks uzsākti, kā tas ir LAIF  
gadījumā.3. izcēlums
Komisija ir pilnībā ievērojusi piemērojamos 
noteikumus.
Dokumenta 3. izcēlumā skaidrotā izmaksu veikšanas 
kārtība attiecas uz 2010. gadu. NIF projektiem Komi ­
sija šo izmaksu politiku 2012. gadā mainīja (salīdzi ­
nāt ar 32. punktu).
Turklāt, izvērtējot šo NIF projektu, pienācīgi jāņem 
vērā ārkārtas situācija un notikumi, kas, sākot no 
2011. gada janvāra, risinājās partnervalstī un ietek ­
mēja projekta īstenošanu.
33
Ir paredzēts pārskatīt avansa izmaksu sistēmu ITF 
gadījumā.
34
Saskaņā ar šiem mehānismiem finansētos projek ­
tus Eiropas finanšu iestādes apstiprina un atlasa 
tieši, pilnībā ievērojot projektam noteiktos mērķus, 
darbības un kritērijus. Apakšaizdevumu un garantiju 
izvēli nosaka ar projektu saistītie parametri (sīkāk 
skatīt projekta aprakstā), jo īpaši tie, kuros formulēti 
projekta mērķi. Apstiprināšanas un atlases proce ­
dūrās tiek izmantoti finanšu iestāžu uzticamības 
pārbaudes standarti. Šajās procedūrās tiek ievērota 
saskaņota un ar izmaksu lietderību pamatota darba 
dalīšana starp partneriem, kas ietver kārtību pakār ­
toto darbību atlasei. Attiecīgās finanšu iestādes sīki 
ziņo par mehānismā iekļautajiem projektiem gan 
regulāri, gan ad hoc  vai pēc Komisijas pieprasījuma.
4. izcēlums
Komisija uzskata, ka visi vajadzīgie elementi biji 
skaidri norādīti MVU finansēšanas mehānisma 
NIF projekta dotācijas pieteikuma veidlapā.
Komisijas atbilde 42
42 a)
iespējamam finansējumam bez ITF ieguldījuma 
saskaņā ar SVF programmu tik tiešām bija noteikta 
maksimālā summa aizdevumiem bez atvieglotiem 
nosacījumiem (skatīt 1. tabulu SVF valstu ziņojumos 
par 2009. un 2010. gadu), tāpēc jebkuram papildu 
aizdevumam bija jābūt aizdevumam ar atvieglotiem 
nosacījumiem. Lēmums par to, ka jebkuram pro ­
jektam jāapsver aizdevums ar atvieglotiem nosacī ­
jumiem vai bez tiem, ir Zambijas suverēns lēmums 
pēc apspriešanās ar starptautisko sabiedrību 
atkarībā no tā, kāds ir katra projekta ekonomiskais 
pamatojums;
42 b)
EAF dotācija viena pati izrādījās nepietiekama 
projekta finansēšanas pabeigšanai. Papildu finansē ­
jumu trūkstošo līdzekļu iegūšanai varēja iegūt tikai, 
piesaistot finanšu iestāžu resursus ar ITF ieguldī ­
juma starpniecību;
42 c)
pat mazām dotāciju summām var būt augsta pie ­
vienotā vērtība, piemēram, ja tās sedz trūkstošo 
finansējumu, uzlabo projekta kvalitāti utt. Trijos 
no šiem gadījumiem dotācijas palīdzēja atvieglot 
vispārējos finanšu nosacījumus, jo līdzfinansētāju 
ierosinātā finansēšanas pasākumu pakete aizņē ­
mējam nebija pilnībā pieņemama. Citos projektos 
dotācija ļāva palielināt projektu potenciālo ietekmi, 
tostarp finanšu guvumus;
42 d)
Komisija nav vienisprātis ar Palātas secinājumiem. 
Galasaņēmējs varēja izvēlēties citu alternatīvu, kas 
būtu rentablāka, bet būtu radījusi negatīvu ietekmi 
uz vidi. ITF dotācija palīdzēja radīt labākus nosacīju ­
mus ieguldījumam ekoloģiski vēlamajā variantā un 
kompensēt augstākas ieguldījumu izmaksas;Turklāt Komisija vēlētos uzsvērt, ka
i) uz rezultātiem vērstas uzraudzības (ROM ) proce ­
dūras DEVCO  pārvaldītajos reģionālajos ieguldī ­
jumu mehānismos ir tādas pašas kā citos DEVCO  
projektos un
ii) DEVCO  veic vajadzīgās darbības saistībā ar ROM  
rezultātiem, proti, pēc ROM  procedūras attiecīgo 
projektu rezultāti tiek nosūtīti ES delegācijai / gal ­
venās pārvaldes struktūrām, kas iesaistītas pro ­
jekta pārvaldībā. Sagaidāms, ka delegācija sniegs 
atbildi, un to parasti iesniedz vadošajai finanšu 
iestādei. Vajadzības gadījumā tiek organizēta sa ­
nāksme pretrunu risināšanai ar mērķi noskaidrot 
ROM  konstatētos faktus. Papildus tam Komisijas 
pārstāvji tiekas ar konsultantiem, kas veikuši ap ­
meklējumus ROM  saistībā, lai regulāri saņemtu 
informāciju par rezultātiem, kas ļautu pārzināt 
situāciju attiecīgajā vietā.
Nākotnē ir paredzēts pārskatīt ITF projektu pār ­
valdību, lai to, iespējams, saskaņotu ar citiem 
mehānismiem.
Komisijas kopīgā atbilde uz 39. līdz 
42. punktu
39
Komisija nepiekrīt Palātas veiktajai analīzei par pie ­
rādīto vajadzību pēc dotācijas aizdevuma saņem ­
šanai. Dotācijas pieteikuma veidlapa ir pamats 
izvērtēšanai, proti, spriedumam, kas pamatojas uz 
informāciju, ko sniedz tematiskas un ģeogrāfiskas 
vienības, kā arī ES delegācijas un sekretariāts un ko 
bieži papildina vēl cita izpēte. Komisijas izvērtējums, 
kas tapis tehniskajās sanāksmēs ar finanšu iestādēm 
un operatīvajām valdēm, kurās pārstāvētas dalīb ­
valstis, ir stabils un pamatots. Komisija uzskata, ka 
dotāciju atlases process dod pietiekamu pārliecību 
un pierādījumus par to nepieciešamību.
42
Komisija nepiekrīt šai analīzei šādu iemeslu dēļ:
Komisijas atbilde 43
46
Komisija uzskata, ka mehānismi parasti veicina ievē ­
rojamus politikas guvumus.
Politikas vide ir neatņemama projektu izvērtēša ­
nas daļa. Katram projektam ir savi īpašie mērķi un 
sagaidāmā ietekme, kas ir atšķirīga atkarībā no 
projekta būtības. Nav sagaidāms, ka viens projekts 
radīs ietekmi uz visiem mērķiem (turklāt tas nav 
ieteicams).
ITF gadījumā, kad projekts sakrīt ar nozari, kas ir 
delegācijas redzesloka centrā, tiešām ir iespēja 
kopīgi ietekmēt nozares politiku. Ir citādi, ja pro ­
jekts nav nozarē, kas ir delegācijas redzesloka cen ­
trā, bet kurai tomēr ir reģionāla nozīme.
51
Politiskām un stratēģiskām vajadzībām Komisija (pat 
tad ja ES pamatnostādnes par publicitāti ir ievēro ­
tas) pastiprinās pasākumus publicitātes paaugstinā ­
šanai un turpinās procesā iesaistīt delegācijas.
51 a)
Visos līgumos (gan vispārīgajos noteikumos, gan 
pielikumā, kur ir darbības apraksts) ir īpaši punkti 
projektiem, kas tiek finansēti saskaņā ar reģionāla ­
jiem apvienošanas mehānismiem. Šajos punktos ir 
noteikts, ka vadošajai finanšu iestādei ir jānodrošina 
pietiekama dotācijas publicitāte.
Turklāt jaunajā Netiešās pārvaldības deleģēšanas 
nolīgumā, ko no 2014. gada izmantos visiem projek ­
tiem, par kuriem noslēgti līgumi saskaņā ar reģio ­
nālajiem apvienošanas mehānismiem, ir pielikums, 
kas jo īpaši paredzēts komunikācijas un publicitātes 
plānam, ko veidos katram atsevišķajam projektam.42 e)
Komisija nav vienisprātis ar Palātas secinājumiem, 
kuriem nav pietiekamu pierādījumu.
NIF dotācija bija vajadzīga visas projekta ieguldī ­
jumu paketes atvēršanai, un tā pilnībā atbilda ES un 
partnervalsts politikas mērķiem;
42 f)
Komisija nepiekrīt šim vērtējumam. No tā izriet, ka 
dotācija bija vajadzīga tāpēc, lai saņēmējs pieņemtu 
saistītos aizdevumus, un apvienotā pakete bija salī ­
dzināma ar citiem finanšu piedāvājumiem un nebija 
pārāk labi subsidēta;
42 g)
šajā piezīmē nav ņemts vērā tas, ka “nesubsidētais” 
produkts darbojās, pamatojoties uz pieņēmumu, ka 
tiks saņemta subsīdija. NIF ieguldījums šādā shēmā 
ir noteikti vajadzīgs, lai EFI varētu nodrošināt aiz ­
devumus par likmēm, kuras motivētu bankas tālāk 
kreditēt MVU. Tas, ka NIF ieguldījums nav (vai daļēji 
nav) iztērēts, drīzāk liecina par panākumiem. Tas ļauj 
iesaistīt pēcfinansēšanas mehānismu ar zemāku NIF 
ieguldījuma līmeni (kas nenozīmē, ka NIF dotācijai 
jābūt zemākai citas pirmās operācijas gadījumā 
kādā valstī).
44
Komisija aktīvi iedarbojas uz projektu izveidi. 
Iedarbības veids ir ļoti atkarīgs no projekta veida, jo 
projektiem ir atšķirīgi mērķi un dažāda sagaidāmā 
ietekme. Apvienošanas projekti tiek veidoti part ­
nerības kontekstā, līdzekļu devējiem savā starpā 
dalot pienākumus. Komisijai šai partnerībā ir būtiska 
nozīme, jo tai ir plaša ietekme uz visiem būtiskajiem 
projektu aspektiem.
Komisijas atbilde 44
54
Komisija uzskata, ka apstiprināšanas process tika 
veikts rūpīgi: visas attiecīgās ieinteresētās personas 
ir pienācīgi iesaistītas, un Komisija pielāgo apsprie ­
šanas procesu projektu īpatnībām. Lēmumu pie ­
ņemšanas procesā pieejamā informācija ir pietie ­
kama un pilnīga.
Visos gadījumos ir nodrošināta pievienotā vērtība. 
Projekti tiek iesniegti kompetentajai operatīvajai 
valdei tikai pēc tam, kad visi projekta elementi 
ir noskaidroti un pievienotā vērtība ir skaidri 
saskatāma.
Avansa izmaksu sistēma tiek pārskatīta jaunajās 
līgumu standartformās, kas paredzētas finanšu 
instrumentiem.
55
Komisija uzskata, ka finansēšanas pamatojums visos 
gadījumos bija skaidrs. Šie gadījumi ir aprakstīti šā 
ziņojuma 42. punktā, un Komisija tos ir apstrīdējusi 
un norādījusi pamatojumu. Lūdzam skatīt Komisijas 
atbildi uz 42. punkta a) līdz g) apakšpunktiem.
Visos gadījumos mehānismu prioritātes ir bijušas 
saskaņā ar ES nozaru politiku katrā no reģioniem 
(kas skaidri norādīts attiecīgajos stratēģiskajos 
virzienos).
Neskatoties uz to, Komisija meklēs veidus plašākas 
ietekmes panākšanai uz nozaru politiku, kā arī ES 
atbalsta publicitātes uzlabošanai.
57
Komisija šo ieteikumu pieņem. Jaunajā pieteikuma 
veidlapā ir skaidri norādīti tie pievienotās vērtības 
veidi, kurus dotācija var nodrošināt.Attiecībā uz WBIF  Paplašināšanās ĢD ar savu tehnis ­
kās palīdzības līgumu ( IPF un IFICO ) starpniecību ir 
nodrošinājis, ka visos saziņas un veicināšanas rīkos 
(tīmekļa vietnē, ziņojumos, pamatnostādņu faktu 
lapās, semināros, darbsemināros utt.) ir norādīta ES 
nozīme mehānismā. Norit darbs ciešākas sadarbības 
veidošanai ar IFI vienībām, kas atbildīgas par saziņu, 
un kļūst izplatītākas atsauces uz ES un WBIF . Publi ­
citātei un konsekvencei būtu vēl vairāk jāuzlabojas, 
centralizējot WBIF  ar komunikāciju saistītās darbības 
jaunajā paplašinātajā IFICO  līgumā.
52
Komisija uzsver, ka ir spēkā Komunikācijas un 
redzamības rokasgrāmata ES ārējām darbībām un tā 
jāpiemēro visiem projektiem ārējo darbību jomā.
Secinājumi un ieteikumi
53
Komisija ir atbildīga par mehānismu izveidošanu, 
kas ziņojumā ir vērtēta pozitīvi. Projektu pārvaldība 
notiek partnerībā. Komisija īsteno mehānismu pār ­
valdību, turpretim attīstības finansēšanas iestādes 
ir atbildīgas par projektu ikdienas pārvaldību. Tās 
īsteno tām uzticētos budžeta uzdevumus saskaņā ar 
Finanšu regulā noteiktā netiešās pārvaldības režīma 
noteikumiem.
Komisija ir izveidojusi šo sistēmu, pilnībā ņemot 
vērā potenciālo guvumu, ko dod šie mehānismi, un 
uzskata, ka tās veiktā pārvaldība ir bijusi atbilstīga.
Komisija uzskata, ka, īstenojot potenciālos guvu ­
mus, jāņem vērā dotāciju veids (piemēram, tehnis ­
kais atbalsts) un projektu īstenošanas rezultāti.
Komisijas atbilde 45
59 a)
Pieteikuma veidlapā jau ir iekļauta rezultātu mērī ­
šanas sistēma ar attiecīgajiem norādījumiem, kuros 
paskaidrots, kāda informācija tiek prasīta. Konkrētas 
ES dotācijas ietekmi bieži nav iespējams nošķirt no 
projekta kopējās ietekmes. Tomēr attiecībā uz ES 
dotāciju skaidri jānorāda pievienotā vērtība (skatīt 
iepriekš).
59 b)
Instrukcijas ir izsūtītas visām ES delegācijām, un 
norādījumi tiek izstrādāti.
59 c)
Komisija šo ieteikumu pieņem daļēji. Komisija 
apsvērs iespēju pielāgot ROM  metodoloģiju apvie ­
nošanas īpašajām iezīmēm.
60
Komisija šo ieteikumu pieņem.
Tiek gatavots jauns Netiešās pārvaldības dele ­
ģēšanas nolīgums visiem projektiem, par kuriem 
noslēgti līgumi saskaņā ar reģionālajiem apvienoša ­
nas mehānismiem. Šajā līguma standartformā būs 
iekļauts pielikums, kas īpaši paredzēts komunikāci ­
jas un publicitātes plānam, kurš tiks veidots katram 
atsevišķajam projektam.57 a)
Komisija šo ieteikumu pieņem. Pārskatītās pārvaldī ­
bas pamatnostādnes, kas paredzētas, lai koordinētu 
Komisijas iesaistīšanos visās apstiprināšanas procesa 
stadijās, kā arī projektu pēcpārbaudē, tiek izstrādā ­
tas ES Platformas kontekstā.
57 b)
Komisija šo ieteikumu pieņem. Šis process turpinās 
un varētu tikt pabeigts 2014. gada nogalē.
57 c)
Komisija šo ieteikumu pieņem. Apvienošanas mehā ­
nismu pārskatītajā pārvaldības sistēmā ir priekšli ­
kums iesniegt projektus tikai galīgai apstiprināša ­
nai (vairs neprasot provizorisko apstiprinājumu). 
Pieteikuma veidlapā ir sīki aprakstīta vajadzība pēc 
dotācijas un tās pievienotā vērtība, kā arī tas, kā ir 
veikta summas noteikšana/aprēķins.
Procesā jāparedz projektu plūsmā iekļauto projektu 
provizoriskā analīze un apspriešana, lai neskaidrības 
tiktu novērstas pirms iesniegšanas galīgajai apstip ­
rināšanai, nodrošinot projektu gatavību, ietekmi un 
izdevīgumu.
57 d)
Komisija šo ieteikumu pieņem.
58
Komisija šo ieteikumu pieņem. Turpmāk pirms 
maksājuma veikšanas tiks ņemtas vērā vajadzības 
pēc naudas līdzekļiem. Pašlaik tiek gatavota jauna 
līguma standartforma finanšu instrumentiem. 
Šis pasākums, visticamāk, tiks ieviests 2014. gada 
nogalē.
59
Komisija šo ieteikumu pieņem.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
•  Viens eksemplārs: 
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
•  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās 
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm), Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm), ar Europe Direct dienesta starpniecību 
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm) vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no  
jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
• Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Maksas abonementi•  Ar Eiropas Savienības Publikāciju biroja tirdzniecības aģentu starpniecību  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lv.htm).
QJ­AB­14­016­LV­C ISSN 1831 ­0877ES ārpolitikas atbalstam Komisija un dalībvalstis 
ir izveidojušas astoņus reģionālos ieguldījumu 
mehānismus. Šos ieguldījumu mehānismus 
izveidoja nolūkā apvienot Eiropas Komisijas 
sniegtās dotācijas ar aizdevumiem no finanšu 
iestādēm. Tie palīdz finansēt lielus 
infrastruktūras projektus, kam vajadzīgi 
ievērojami finanšu resursi.
Palāta pārbaudīja ES dotāciju un finanšu iestāžu 
aizdevumu apvienošanas efektivitāti. Palāta 
secina, ka apvienošana kopumā ir bijusi 
efektīva. Reģionālie ieguldījumu mehānismi 
bija izveidoti labi, bet to potenciālie ieguvumi 
netika pilnībā sasniegti. Palāta ir sagatavojusi 
Komisijai vairākus ieteikumus attiecībā uz 
projektu atlasi un dotāciju apstiprināšanu, 
līdzekļu izmaksu, ES dotāciju īstenošanas 
uzraudzību un ES atbalsta publicitātes 
palielināšanu.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA