LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 11.6.2008 
SEC(2008) 2013 gal īgā redakcija 
  
Ieteikums 
PADOMES ATZINUMS 
 
par atjaunin āto Beļģijas stabilit ātes programmu 2007. – 2011. gadam 
(iesniegusi Komisija) 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. V ISPĀRĒJS PAMATOJUMS  
Stabilitātes un izaugsmes pakta m ērķis ir sak ārtotas valsts finanses k ā līdzeklis, lai 
nostiprinātu nosac ījumus stabil ām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina 
nodarbinātības kāpumu. Ar pakta 2005. gada reformu, atz īstot pakta lietder ību fiskālās 
disciplīnas stiprin āšanā, tika mekl ētas iespējas uzlabot efektivit āti un ekonomisko 
pamatojumu, k ā arī ilgstoši saglab āt valsts finanšu ilgtsp ējību. 
Padomes Regul ā (EK) Nr. 1466/97 par budžeta st āvokļa uzraudz ības un ekonomikas politikas 
uzraudzības un koordin ācijas stiprin āšanu1, kas ir Stabilit ātes un izaugsmes pakta da ļa, 
paredzēts, ka dal ībvalstīm ir jāiesniedz Padomei un Komisijai stabilit ātes vai konver ģences 
programmas un to ikgad ējie atjaunin ājumi. Dal ībvalstis, kuras jau ir pie ņēmušas vienoto 
valūtu, iesniedz (atjaunin ātas) stabilit ātes programmas, un dal ībvalstis, kuras v ēl nav to 
pieņēmušas, iesniedz (atjaunin ātas) konver ģences programmas. Be ļģijas pirm ā stabilitātes 
programma tika iesniegta 1998. gada decembr ī. Saskaņā ar min ēto regulu Padome, 
pamatojoties uz Komisijas ieteikumu un apspri edusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 
1999. gada 15. mart ā sniedza atzinumu par to. Regul ā paredzēts, ka saska ņā ar šo pašu 
procedūru Komisija nov ērtē un komiteja p ārbauda atjaunin ātās stabilitātes un konver ģences 
programmas, ko vajadz ības gadījumā var pārbaudīt arī Padome. 
2. A TJAUNIN ĀTĀS PROGRAMMAS NOV ĒRTĒJUMA PAMATOJUMS  
Komisija ir p ārbaudījusi jaun āko Beļģijas stabilit ātes programmas atjaunin ājumu, kas 
iesniegts 2008. gada 21. apr īlī, un ir pie ņēmusi ieteikumu Padomes atzinumam par to (skat. 
ierāmēto informāciju par galvenajiem nov ērtējumā aplūkotajiem jaut ājumiem). 
Lai radītu priekšstatu par kontekstu, k ādā tiek izvērtēta atjaunin ātās stabilitātes programmas 
budžeta strat ēģija, turpm ākajos punktos apkopota š āda inform ācija: 
(1) visjaunākais valsts st āvokļa novērtējums saska ņā ar Stabilit ātes un izaugsmes pakta 
preventīvo daļu (kopsavilkums Padomes atzinumam par iepriekš ējo stabilit ātes 
programmas atjaunin ājumu); 
(2) budžeta politikas ievirzes, ko 2007. gada apr īlī ir pieņēmusi Eirogrupa; 
(3) valstu ekonomikas politikas visp ārējās pamatnost ādnes budžeta politikas jom ā — 
atjauninātā 2008. gada maija redakcija; 
(4) Komisijas nov ērtējums par 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas 
ziņojumu. 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.; Regul ā grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 
7.7.2005., 1. lpp). Šaj ā tekstā minētie dokumenti ir pieejami vietn ē: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. 
LV 3   LV 2.1. Nov ērtējums Padomes atzinum ā par iepriekš ējo programmas atjaunin ājumu 
2007. gada 27. marta atzinum ā Padome apkopoja stabilit ātes programmas iepriekš ējā 
atjauninājuma izvērtējumu, aptverot laiku no 2006. gada l īdz 2010. gadam: “Padome uzskata, 
ka joproj ām augstā parāda uzkrājuma past āvīgas samazin āšanas strat ēģija ir tādas fiskālās 
politikas piem ērs, kas veikta atbilst īgi paktam. Tom ēr, lai ar ī programm ā paredzēts 
pakāpeniski veidot budžeta p ārpalikumu (galvenok ārt samazinot procentu izdevumus), s ākot 
ar līdzsvarotu budžetu nomin ālā izteiksm ē, budžeta m ērķu sasniegšana ir zin āmā mērā 
apdraudēta. Tomēr sagaidāms, ka vid ēja termiņa mērķis programmas darb ības laikā tiks 
sasniegts.” 
Ņemot vērā iepriekš min ēto novērtējumu, Padome aicin āja Beļģiju “nodrošin āt 2007. gada 
budžeta m ērķa izpildi un tad pa ātrināt korekcijas tempu virz ībā uz programm ā ietverto VTM, 
tostarp samazinot vienreiz ējo pasākumu īpatsvaru" un, “ ņemot vērā augsto par ādu līmeni un 
prognozēto ar novecošanu saist īto izdevumu palielin ājumu, lab āk risināt ar valsts finanšu 
ilgtermiņa ilgtspējību saistītus jautājumus, vismaz sasniedzot VTM, k ā arī īstenojot 
reformas.” 
2.2. Orient ējošie nor ādījumi par budžeta politiku, ko 2007. gada apr īlī pieņēmusi 
Eirogrupa 
Eirogrupas ministri 2007. gada 20. apr īlī ar mērķi uzlabot fisk ālās politikas koordin āciju euro 
zonā apsprieda valstu bu džeta tendences 2007. gad ā, kā arī provizorisk ās politikas prognozes 
2008. gadam un to ietekmi uz euro zonu. 
Atkārtoti apliecinot v ēlmi ievērot pārskatītā Stabilitātes un izaugsmes pakta stabilas fisk ālās 
politikas principus un valstu noteikumus fisk ālajai politikai, ministri ap ņēmās i) izmantot 
2006. gada budžeta rezult ātus, kas p ārsnieguši gaid ītos, lai censtos sasniegt t ālejošākus 
budžeta m ērķus, nekā izvirzīti stabilit ātes programmu 2006. gada beigu atjaunin ātajās 
versijās, ii) īstenot pl ānoto 2007. budžetu, izvairoties no izdevumu p ārsniegšanas un 
izmantojot neparedz ētos papildu ie ņēmumus, lai samazin ātu valsts budžeta defic ītu un valsts 
parādu, un iii) r ūpīgi izstrādāt fiskālās politikas pl ānus 2008. gadam, lai pa ātrinātu to 
dalībvalstu virz ību uz VTM sasniegšanu, kuras to v ēl nav sasniegušas, un pal īdzētu izvairīties 
no makroekonomikas nel īdzsvarotības kopum ā tām dalībvalstīm, kas to ir sasniegušas2. 
2.3. Valstu ekonomik as politikas visp ārējās pamatnost ādnes budžeta politikas 
jomā — atjaunin ātā 2008. gada maija redakcija 
Padome 2008. gada 14. maij ā pieņēma ieteikumu par atjaunin ātu 2008. gada redakciju 
dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas visp ārējām pamatnost ādnēm un par dal ībvalstu 
nodarbinātības politikas īstenošanu3. Budžeta politikas jom ā Beļģijai tika ieteikts “pastiprin āt 
fiskālo konsolid āciju”, un t ā tika aicin āta galveno uzman ību pievērst tam, lai “piln ībā īstenotu 
stratēģiju ar m ērķi nodrošin āt valsts finanšu ilgtsp ējību ilgtermi ņā, ietverot izdevumu 
ierobežošanu, budžeta p ārpalikumu un nep ārtrauktu valsts par āda samazin āšanu.” Turkl āt 
visām euro zonas dal ībvalstīm tika ieteikts „turpin āt veikt budžeta konsolid āciju, lai sasniegtu 
vidēja termiņa mērķus saskaņā ar Stabilit ātes un izaugsmes paktu, t ādējādi cenšoties pan ākt, 
                                                 
2 Viss pazi ņojums ir atrodams t īmekļa vietnē: 
 www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-
finalCLEAN.rtf  
3 OV L 139, 29.5.2008., 59. lpp. 
LV 4   LV ka gada struktur ālie pielāgojumi ir vismaz 0,5 % no IKP” un „veicot valsts izdevumu un 
nodokļu līmeņa pārskatu un moderniz ējot valsts p ārvaldi, uzlabot valsts finanšu kvalit āti, lai 
palielinātu produktivit āti un inov ācijas, tādējādi dodot ieguld ījumu ekonomiskaj ā izaugsmē 
un fiskālajā ilgtspējā”. 
2.4. Komisijas nov ērtējums par 2007. gada oktobra valsts reformu programmas 
īstenošanas zi ņojumu. 
Komisija 2007. gada 11. decembr ī pieņēma Stratēģisko ziņojumu par Lisabonas izaugsmes un 
nodarbinātības atjaunoto strat ēģiju, kurā ietverts nov ērtējums par Be ļģijas valsts reformu 
programmas 2007. gada oktobra īstenošanas zi ņojumu4, ko var rezum ēt šādi. 
Beļģijas valsts reformu programm ā izaugsmes un nodarbin ātības veicin āšanai noteiktas š ādas 
galvenās priorit ātes: valsts finanšu ilgtsp ējība; darbasp ēka izmaksu samazin āšana; 
dinamiskāka darba tirgus izveidošana; ekonomikas stimul ēšana ar ieguld ījumu un reformu 
palīdzību; sociālā nodrošinājuma sistēmas nostiprin āšana un siner ģijas stiprin āšana starp vides 
aizsardzību un izaugsmi. Komisijas nov ērtējumā ir atzīts, ka, neraugoties uz zin āmu reformu 
gaitas pal ēninājumu 2007. gad ā, Beļģija 2005.–2007. gad ā ir guvusi labas sekmes valsts 
reformu programmas īstenošanā. 
Ņemot vērā konstatētās stiprās un vājās puses un sasniegto progresu, Komisija Be ļģijai ieteica 
prioritāti piešķirt problēmām, kas saist ītas ar augsto nodok ļu slogu str ādājošiem, vienlaikus 
sekmējot fiskālo konsolid āciju un uzlabojot darba tirgus r ādītājus. 
Turklāt Beļģijai jāpievērš uzman ība arī valsts finanšu ilgtsp ējībai ilgtermi ņā, konkurencei 
gāzes un elektroener ģijas tirgos, rezult ātiem pētniecības un att īstības, kā arī jauninājumu 
ieviešanas jom ā, un gados vec āku darba ņēmēju un maz āk aizsargātu grupu nodarbin ātības 
līmenim. 
Pamatojoties uz Komisijas strat ēģisko ziņojumu, Padome 2008. gada 14. maij ā pieņēma 
ieteikumus par atjaunin ātu 2008. gada redakciju dal ībvalstu, tostarp Be ļģijas, ekonomikas 
politikas visp ārējām pamatnost ādnēm. 
                                                 
4 Komisijas pazi ņojums Eiropadomei „Strat ēģiskais ziņojums par Lisabonas izaugsmes un nodarbin ātības 
atjaunoto strat ēģiju: jauna posma uzs ākšana (2008.–2010.)”, 11.12.2007., COM(2007)803. 
LV 5   LV  
Galvenie nov ērtējumā aplūkotie jaut ājumi  
Kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punkt ā (stabilitātes programm ām) un 
9. panta 1. punkt ā (konverģences programm ām), novērtējums attiecas uz š ādiem jaut ājumiem: 
• vai saimniecisk ās prognozes programmas pamat ā ir reālistiskas; 
• dalībvalsts nor ādītais vidēja termiņa budžeta m ērķis (VTM) un tas, vai korekcijas ir pietiekamas, 
lai to sasniegtu; 
• vai veiktie un/vai ierosin ātie pasākumi, lai piem ērotu šīs korekcijas, ir pietiekami, lai sasniegtu 
vidēja termiņa mērķi attiecīgajā ekonomikas cikl ā; 
• izvērtējot korekcijas, kas v ērstas uz VTM sasniegšanu — vai ko rekcijas tiek veiktas ekonomisk ā 
uzplaukuma laik ā, vai korekcijas var b ūt mazākas ekonomikas lejupsl īdes laikā un (attiec ībā uz 
euro zonas un VKM II dal ībvalstīm) vai dal ībvalsts cenšas pan ākt ikgadēju cikliski kori ģētās 
bilances uzlabojumu (atskaitot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus) par 0,5 % no IKP, kas ir 
kritērijs, lai tā sasniegtu savu VTM; 
• nosakot VTM korekcijas (attiec ībā uz dalībvalstīm, kas to v ēl nav sasniegušas) vai at ļaujot īslaicīgu 
novirzi no VTM (attiec ībā uz dalībvalstīm, kuras to jau ir sasniegušas), t ādu nozīmīgāko 
strukturālo reformu īstenošana, kas ilg ākā laika posm ā ļauj tieši ietaup īt izmaksas (veicinot ar ī 
potenciālo pieaugumu) un t ādējādi pārbaudāmi ietekm ējot valsts finanšu ilglaic īgu ilgtspējību (ar 
nosacījumu, ka tiek saglab āta atbilstīga drošības rezerve attiec ībā uz atsauces v ērtību 3 % no IKP 
un ka programmas period ā atkal ir gaid āma budžeta st āvokļa atbilstība VTM), un ar ko īpašu 
uzmanību velta pensiju reform ām, ar kur ām ievieš vair āku līmeņu sistēmu, kas ietver oblig ātu 
pilnībā finansētu pensiju l īmeni; 
• vai dalībvalstu ekonomikas politikas virz ība atbilst ekonomikas politikas visp ārējām 
pamatnost ādnēm. 
Programmas makroekonomisko pie ņēmumu reālistiskumu nov ērtē, balstoties uz Komisijas dienestu 
2008. gada pavasara prognozi, izmantojot ar ī kopīgi apstiprin āto metodolo ģiju attiecībā uz iespējamā 
produkcijas apjoma nov ērtēšanu un cikliski kori ģētām bilancēm. 
Novērtējot tiek pārbaudīta arī 
• parāda attiecības dinamika un st āvoklis attiec ībā uz valsts finanšu ilglaic īgu ilgtsp ējību, kam 
saskaņā ar Padomes 2005. gada 20. marta zi ņojumu „Stabilit ātes un izaugsmes pakta īstenošanas 
uzlabošana” budžeta uzraudz ībā jāveltī pienācīga vērība. Komisijas 2006. gada 12. oktobra 
Paziņojumā izklāstīta pieeja ilglaic īgas ilgtsp ējības novērtēšanai5; 
• saskanība ar valsts refo rmu programmu, ko dal ībvalstis iesniegušas Lisabonas izaugsmes un 
nodarbinātības stratēģijas kontekst ā, un ar 2007. gada oktobra va lsts reformu programmas 
īstenošanas zi ņojumu; Ekonomikas un finanšu padome (ECOFIN padome) 2005. gada 7. j ūnija 
Pavadvēstulē Eiropadomei par ekonomikas politikas visp ārējām pamatnost ādnēm 2005.—
2008. gadam pazi ņoja, ka valsts reformu programm ām jāatbilst stabilit ātes un konver ģences 
programm ām; 
• atbilstība rīcības kodeksam6, kas cita starp ā nosaka kop īgu struktūru un datu tabulas stabilit ātes un 
konverģences programm ām. 
                                                 
5 Komisijas Pazi ņojums Padomei un Eiropas Parlamentam „Valsts finanšu ilgtermi ņa ilgtspējība Eiropas 
Savienībā”, 12.10.2006., COM(2006) 574 gal īgā redakcija, un Eiropas Komisija, Ekonomikas un 
finanšu lietu ģenerāldirektorāts, (2006.), „The long-term sustainability of public finances in the 
European Union”, European Economy  Nr. 4/2006. 
6 „Specifik ācijas par Stabilit ātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnost ādnēm par stabilit ātes un 
konverģences programmu formu un saturu”, ko atbalst ījusi Ekonomikas un finanšu padome 2005. gada 
11. oktobr ī. 
LV 6   LV Ieteikums 
PADOMES ATZINUMS 
 
par atjaunin āto Beļģijas stabilit ātes programmu 2007. – 2011. gadam 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu, 
ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. j ūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta st āvokļa 
uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudz ības un koordin ācijas stiprin āšanu7 un jo īpaši 
tās 5. panta 3. punktu, 
ņemot vērā Komisijas ieteikumu, 
apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU. 
(1) Padome [2008. gada 8. j ūlijā] izskatīja atjaunin āto Beļģijas stabilit ātes programmu 
laikposmam no 2007. gada l īdz 2011. gadam
8. 
(2) Pēdējo 10 gadu laik ā reālā IKP vidējais pieaugums ir bijis 2¼ %, t.i., mazliet virs euro 
zonas vid ējā pieauguma r ādītāja. Šā salīdzinoši augst ā IKP pieauguma rezult ātā ir 
samazinājies bezdarba l īmenis, savuk ārt (jo īpaši jaunākā un vecākā gadagājuma darba 
ņēmēju) nodarbin ātības līmenis un darba st undu skaits saglab ājas zems, atspogu ļojot 
augsto nodok ļu slogu darbasp ēkam un darba tirgus neelast ību, zemās prasības attiec ībā 
uz darba mekl ēšanu un agrs faktiskais pension ēšanās vecums. Budžeta st āvoklis kopš 
2000. gada (iz ņemot 2005. gad ā) ir bijis diezgan l īdzsvarots; par āda attiecība, kas bija 
sarukusi no 134 % no IKP 1993. gad ā līdz 108 % no IKP 2000. gad ā, turpināja 
samazināties tikpat iespaid īgos tempos, un tagad t ās rādītājs ir 85 % no IKP. 
Nodarbin ātības līmeņa paaugstin āšana apvienojum ā ar tālejošākiem mērķiem attiec ībā 
uz budžeta st āvokli veicin ātu valsts finanšu ilgtsp ējību ilgtermi ņā. 
(3) Makroekonomiskaj ā scenārijā, kas ir šīs programmas pamat ā, paredzēts, ka reālā IKP 
pieaugums samazin āsies no 2,8 % 2007. gad ā līdz vidēji 1,9 % 2008. gad ā un 
turpmākajos gados nostabiliz ēsies aptuveni 2 % l īmenī. Ņemot vērā, ka kopš 
programm ā iekļauto prognožu pabeigšanas ir pasliktin ājušies ārējie apstākļi un 
pieaugusi infl ācija, šis scen ārijs, kas nov ērtēts, pamatojoties uz pašlaik pieejamo 
                                                 
7 OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.; Regul ā grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 
7.7.2005., 1. lpp). Šaj ā tekstā minētie dokumenti ir pieejami t īmekļa vietnē: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. 
8 Atjaunin ājums tika iesniegts, tikl īdz bija izveidota pilnties īga valdība, tātad pēc rīcības kodeks ā noteiktā 
termiņa — 1. decembra. 
LV 7   LV informāciju9, šķiet balstīts uz labv ēlīgiem pieņēmumiem par pieaugumu. Pie ņēmumi 
par pieaugumu 2010.-2011. gadam ir visnota ļ reālistiski. Saska ņā ar atjaunin āto 
programmu sagaid āms, ka infl ācija 2008. gad ā pieaugs l īdz 3,0 %, bet laikposm ā no 
2009. līdz 2011. gadam šis pieaugums pal ēnināsies līdz 1¾ %. Programmas prognozes 
attiecībā uz inflāciju 2008.-2009. gad ā šķiet zemas, ņemot vērā preču un pārstrādātu 
pārtikas produktu cenu pieaugumu, kas konstat ēts pēdējo mēnešu laikā. Turklāt, tā kā 
IKP pieauguma potenci āls visā programmas laikposm ā ir mazs, ar ī programmas 
atjauninājumā iekļautās prognozes par nodarbin ātības līmeņa pieaugumu aptuveni 1 % 
gadā šķiet salīdzinoši augstas. Attiec ībā uz 2008. gadu programmas prognozes par 
pieaugumu ir zemas, savuk ārt turpmākajiem gadiem t ās šķiet augstas (3¼ - 3½ %), jo 
īpaši salīdzinājumā ar prognoz ēto zemo infl ācijas līmeni. 
(4) 2007. gad ā valsts budžeta defic īts bija 0,2 % no IKP, sal īdzinot ar iepriekš ējā 
konverģences programmas atjaunin ājumā noteikto budžeta p ārpalikuma m ērķi — 
0,3 % no IKP. Iemesls 2007. gada sliktajiem rezult ātiem bija tas, ka izdevumu 
pieaugums bija liel āks nekā plānotais un to tikai da ļēji kompens ēja nelielais pozit īvais 
bāzes efekts, ko rad īja negaidīti labie rezult āti 2006. gad ā un pārsteidzošais ie ņēmumu 
pieaugums. Ar nepl ānoti augsto izdevumu apjomu jo īpaši bija saist īts spēcīgais 
pieaugums subs īdiju apjom ā, kuras uz ņēmumiem pieš ķīra saskaņā ar pakalpojumu 
kuponu sh ēmu, kā arī vienreizējo pasākumu negaid īti mazā ietekme. P ārsteidzošais 
ieņēmumu pieaugums, kas rad ās, neraugoties uz to, ka netika īstenoti vair āki plānotie 
vienreizējie pasākumi ieņēmumu palielin āšanai, bija galvenok ārt negaid īti augstā 
sociālo iemaksu apjoma rezult āts. Tādējādi budžeta izpilde 2007. gad ā pilnībā 
neatbilda ne aicin ājumam, ko Padome pauda 2007. gada 27. marta atzinum ā par 
iepriekšējo stabilit ātes programmas atjaunin ājumu10, ne Eirogrupas 2007. gada apr īļa 
budžeta politikas ievirz ēm, jo negaid īti lielie papildu ie ņēmumi tika izmantoti, lai 
segtu nepl ānoti augstos izdevumus. 
(5) Programmas vid ējā termiņa budžeta strat ēģijas galvenais m ērķis ir nodrošin āt vēl 
joprojām augstās parāda attiecības nepārtrauktu samazin āšanos no 2007. gada r ādītāja, 
kas bija tuvu 85 % no IKP, l īdz aptuveni 71 % 2011. gad ā, šim nolūkam pakāpeniski 
veidojot budžeta p ārpalikumus, kam j āpieaug no l īdzsvarota budžeta st āvokļa 
2008. gad ā līdz 1 % no IKP 2011. gad ā. Saskaņā ar prognoz ēm primārais pārpalikums, 
kas paralēli panākumiem par āda samazin āšanas jom ā kopš 2001. gada ir sarucis no 
7,0 % līdz 3,7 % no IKP, pieaugs, 2011. gad ā sasniedzot 4,4 % no IKP. Negaid īti 
slikto 2007. gada rezult ātu dēļ budžeta m ērķi visā programmas laikposm ā (gan 
nominālā, gan struktur ālā izteiksm ē) nav tik v ērienīgi kā iepriekšējā atjauninājumā 
noteiktie m ērķi. Sagaid āms, ka struktur ālā bilance, ko apr ēķina atbilst īgi kopīgi 
saskaņotai metodolo ģijai, uzlabosies no defic īta ¼ % apm ērā no IKP 2007. gad ā līdz 
pārpalikumam gandr īz 1½ % apm ērā no IKP 2011. gad ā. Salīdzinājumā ar iepriekš ējā 
stabilitātes programmas atjaunin ājuma prognoz ēm paredzams, ka vid ēja termiņa 
mērķis (VTO) — p ārpalikums 0,5 % apm ērā no IKP struktur ālā izteiksm ē (t.i., ar 
cikliskām korekcij ām, atskaitot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus) — tiks 
sasniegts ar viena gada nov ēlošanos, t.i., 2009. gad ā. Korekcija tiek veikta gan 
izdevumu, gan ie ņēmumu da ļā. Plānotais izdevumu samazin ājums par 0,7 procentu 
punktiem nomin ālā izteiksm ē ir pamatots galvenok ārt ar procentu izdevumu 
                                                 
9 Nov ērtējumā jo īpaši ņemta vērā Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognoze un Komisijas 
novērtējums par 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas zi ņojumu. 
10 OV C 89, 24.4.2007., 2. lpp. 
LV 8   LV samazināšanos prognoz ētās parāda attiecības samazin āšanās rezultātā. Sagaidāmā 
nodokļu bāzu pieauguma rezult ātā tiek prognoz ēts ieņēmumu pieaugums 0,5 % 
apmērā no IKP. Pretstat ā iepriekšējam atjaunin ājumam programm ā skaidri paredz ēts 
pēc 2008. gada iztikt bez turpm ākiem vienreiz ējiem pasākumiem. 
(6) Budžeta rezult āti varētu būt sliktāki par programm ā paredzētajiem. Pirmk ārt, 
makroekonomikas vide var ētu būt daudz slikt āka, nekā prognoz ēts programmas 
atjauninājumā, jo īpaši 2008. un 2009. gad ā. Iespējams, ka labv ēlīgie pieņēmumi par 
nodarbinātības, algu un pat ēriņa pieaugumu ir bijuši iemesls p ārāk optimistiskaj ām 
prognozēm par nodok ļu ieņēmumiem. Turkl āt pārāk optimistiskas š ķiet prognozes par 
nodokļu vispārējo elastīgumu 2008. gad ā. Attiecībā uz prim ārajiem izdevumiem 
programm ā nav paredz ēti pasākumi, lai pan āktu plānoto korekciju, ņemot vērā 
pieaugošās ar novecošanu saist ītās izmaksas un prognoz ētos salīdzinoši lielos algu 
palielinājumus. Turkl āt korekcija liel ā mērā ir orient ēta uz ieņēmumiem (iz ņemot 
procentu izdevumus), un tas, iesp ējams, mazina korekcijas ilgtsp ējību. Visbeidzot, lai 
gan pēdējo gadu laik ā budžeta st āvoklis bija kopum ā līdzsvarots, pl ānotā budžeta 
pārpalikuma m ērķa sasniegšana tom ēr tika atlikta uz v ēlāku laiku. Neraugoties uz 
labiem makroekonomiskajiem apst ākļiem 2007. gad ā, budžeta m ērķi nebija iesp ējams 
sasniegt, jo p ēc jūnija feder ālajām vēlēšanām nebija piln ībā rīcībspējīgas valdības. 
Šķiet, ka 2008. gad ā būs nepieciešami turpm āki pasākumi šā mērķa sasniegšanai. 
Ņemot vērā minētos makroekonomisko att īstību apdraudošos riskus un budžeta 
mērķus, šķiet, ka, lai gan par āda samazin āšana nepārtraukti turpin ās, parāda attiecības 
attīstība nav tik pozit īva, kā prognozēts programm ā. 
(7) Ņemot vērā šo riska nov ērtējumu, programmas budžeta nost ādne var b ūt 
nepietiekama, lai nodrošin ātu VTM sasniegšanu l īdz 2009. gadam, k ā paredzēts 
programm ā. Tomēr visā programmas laikposm ā tiks nodrošin āta pietiekama rezerve, 
lai ciklisku sv ārstību rezultātā nepārsniegtu budžeta defic īta robežvērtību 3 % no IKP. 
Virzība uz programm ā paredzēto VTM ir j āpaātrina 2008. gad ā, saistībā ar plānoto 
budžeta kontroli īstenojot papildu struktur ālos budžeta pas ākumus, lai nodrošin ātu 
līdzsvarota budžeta st āvokļa sasniegšanu. 2009. gad ā jāveic turpm āki pasākumi (jo 
īpaši attiec ībā uz izdevumiem), lai pan āktu atbilst ību Stabilit ātes un izaugsmes pakt ā 
noteiktajam uzlabojuma krit ērijam 0,5 % no IKP un sasniegtu VTM, k ā paredzēts. 
Padome ar ī atzīmē, ka budžeta pl āni 2008. gadam nav piln īgā saskaņā ar Eirogrupas 
2007. gada apr īļa budžeta politikas ievirz ēm. Lai gan par āda attiecība varētu sarukt 
mazāk, nekā prognoz ēts programm ā, tomēr šķiet, ka programmas laikposm ā tā 
pietiekam ā mērā tuvosies atsauces v ērtībai. 
(8) Šķiet, ka Be ļģijas valsts finanšu ilgtsp ējību apdraud vid ējs risks. Iedz īvotāju 
novecošan ās ilgtermi ņa ietekme uz budžetu Be ļģijā ir lielāka nekā vidēji ES-27 valst īs, 
un to īpaši ietekm ēs pensiju izdevumu k ā daļas no IKP sal īdzinoši strauj ā 
palielināšanās turpmākajās desmitgad ēs. Faktiskais pension ēšanās vecums Be ļģijā ir 
viens no maz ākajiem ES, un t ā palielināšana ir „paaudžu pakta” m ērķis; ar šo paktu 
tika ieviestas vair ākas izmai ņas pensiju sist ēmā. Lai gan tas ir solis pareizaj ā virzienā, 
saskaņā ar valsts prognoz ēm šī reforma nesamazin ātu ilgtsp ējības atšķirības. 
Programm ā lēstais budžeta st āvoklis 2007. gad ā, lai gan mazliet slikt āks nekā 
stāvoklis iepriekš ējās programmas s ākumā, var izlīdzināt prognoz ēto novecošan ās 
ilgtermiņa ietekmi uz budžetu, ta ču ar to nepietiek, lai piln ībā kompens ētu izdevumus 
palielinošo ietekmi n ākotnē. Saglabājot lielu prim āro pārpalikumu vid ējā termiņā, 
samazinot par āda attiecību zem L īgumā noteiktās atsauces un īstenojot papildu 
LV 9   LV pasākumus, lai nov ērstu ar novecošanu saist īto izdevumu iev ērojamu pieaugumu, 
varētu mazināt apdraudējumus valsts finanšu ilgtsp ējībai. 
(9) Šķiet, ka stabilit ātes programma zin āmā mērā ir saska ņā ar 2007. gada oktobra 
īstenošanas zi ņojumu par valsts reformu progr ammu. Valsts finanšu ilgtsp ējības 
nodrošināšana, ņemot vērā sabiedrības novecošanos, abos zi ņojumos ir nor ādīta kā 
galvenā Beļģijas ekonomikas probl ēma. Tomēr stabilitātes programm ā nav ietverts ne 
kvalitatīvais nov ērtējums par valsts reformu programmas 2007. gada oktobra 
īstenošanas zi ņojuma kop ējo ietekmi atbilst īgi vidēja termiņa fiskālajai strat ēģijai, ne 
sistemātiska inform ācija par budžeta izmaks ām vai ietaup ījumiem saist ībā ar 
galvenajām reform ām, kas paredz ētas valsts reformu programm ā. Tomēr šķiet, ka 
programmas budžeta prognoz ēs ir ņemta vērā saskaņā ar valsts reformu programmu 
jau īstenoto darb ību ietekme uz valsts finans ēm. 
(10) Programmas budžeta strat ēģija kopum ā atbilst valstu ekonomikas politikas visp ārējām 
pamatnost ādnēm, kas iek ļautas integr ētajās pamatnost ādnēs un euro zonas dal ībvalstu 
pamatnost ādnēs budžeta politikas jom ā, kuras sagatavotas Lisabonas strat ēģijas 
kontekstā. 
(11) Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas nor ādītas rīcības kodeks ā par 
stabilitātes un konver ģences programm ām, programm ā vērojami dažas nepiln ības 
obligātajos un fakultat īvajos datos11. 
Kopumā jāsecina, ka p ēc parāda attiecības iespaid īgās samazin āšanas kopš 1993. gada, 
2007. gad ā tai sasniedzot 85 %, un p ēc budžeta st āvokļa pasliktin āšanās 2007. gad ā 
programm ā paredzēts turpināt nepārtraukti un strauji samazin āt parāda attiecību, pakāpeniski 
veidojot budžeta p ārpalikumu. Budžeta konsolid ācija ir balst īta galvenok ārt uz procentu 
izdevumu samazin āšanu un nodok ļu ieņēmumu palielin āšanu, savuk ārt centieni palielin āt 
primāros ieņēmumus joproj ām ir nelieli. Ņemot vērā samērā labvēlīgos programmas pamat ā 
esošos makroekonomiskos pie ņēmumus un to, ka programm ā nav norādīti pasākumi, kas š ķiet 
nepieciešami m ērķa sasniegšanai, past āv riski, kas apdraud budžeta m ērķu sasniegšanu. 
Korekcija vid ēja termiņa mērķa sasniegšanai 2008. gad ā šķiet nepietiekama, un neliekas 
ticami, ka bez papildu pas ākumiem VTM var ētu sasniegt 2009. gad ā, kā plānots. 
Ņemot vērā iepriekšmin ēto novērtējumu, kā arī Eirogrupas 2007. gada apr īlī pieņemtās 
fiskālās politikas ievirzes, Be ļģija tiek aicin āta: 
i) nodrošin āt līdzsvarota budžeta m ērķa sasniegšanu 2008. gad ā un VTM sasniegšanu 
2009. gad ā, veicot paredz ēto korekciju struktur ālā izteiksmē 0,5 % apm ērā no IKP un 
tostarp īstenojot papildu struktur ālus pasākumus, jo īpaši attiec ībā uz izdevumiem. 
ii) ņemot vērā vēl joprojām augsto par āda līmeni un ar iedz īvotāju vecumu saist īto 
izdevumu prognoz ēto palielin āšanos, turpin āt uzlabot valsts finanšu ilgtsp ējību 
ilgtermiņā, sasniedzot lielu struktur ālu primāro pārpalikumu, k ā arī īstenojot 
reformas, lai paaugstin ātu nodarbin ātības līmeni un potenci ālo izaugsmi un 
samazinātu budžeta izmaksas, kas saist ītas ar sabiedr ības novecošanos. 
                                                 
11 Nav sniegti dati par nozaru bilanc ēm. 
LV 10   LV Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu sal īdzinājums 
    2006. g
. 2007. g
. 2008. g
. 2009. g
. 2010. g
. 2011. g
. 
SP, 2008. g. apr.  2,8 2,7 1,9 2,0 2,0 2,0 
KOM, 2008. g. apr.  2,8 2,7 1,7 1,5 n.p. n.p. Reālais IKP 
(izmaiņas %)  SP, 2006. g. dec.  2,7 2,2 2,1 2,2 2,2 n.p. 
SP, 2008. g. apr.  2,3 1,8 3,0 1,7 1,8 1,8 
COM, 2008. g. apr.  2,3 1,8 3,6 2,3 n.p. n.p. SPCI inflācija 
(%) SP, 2006. g. dec.  2,4 1,9 1,8 1,8 1,9 n.p. 
SP, 2008. g. apr.  0,1 0,3 -0,1 -0,4 -0,5 -0,8 
COM, 2008. g. apr.2 0,1 0,3 -0,3 -1,0 n.p. n.p. Ražošanas apjoma 
starpība1 
(% no potenci ālā IKP) SP, 2006. g. dec.  -0,3 -0,4 -0,4 -0,4 -0,3 n.p. 
SP, 2008. g. apr.  n.p. n.p. n.p. n.p. n.p. n.p. 
COM, 2008. g. apr. 3,4 3,2 2,6 2,4 n.p. n.p. Tīrais 
aizdevums/aiz ņēmums 
salīdzinājumā ar 
pārējo pasauli 
(% no IKP)  SP, 2006. g. dec. 2,0 2,0 2,2 2,4 2,7 n.p. 
SP, 2008. g. apr.  0,3 -0,2 0,0 0,3 0,7 1,0 
COM, 2008. g. apr. 0,3 -0,2 -0,4 -0,6 n.p. n.p. Valsts budžeta bilance 
(% no IKP)  SP, 2006. g. dec. 0,0 0,3 0,5 0,7 0,9 n.p. 
SP, 2008. g. apr. 4,3 3,7 3,7 3,8 4,1 4,3 
COM, 2008. g. apr. 4,3 3,7 3,3 2,9 n.p. n.p. Primārā bilance 
(% no IKP)  SP, 2006. g. dec. 4,1 4,2 4,1 4,1 4,2 n.p. 
SP, 2008. g. apr. 0,3 -0,4 0,0 0,5 1,0 1,4 
COM, 2008. g. apr. 0,3 -0,3 -0,2 -0,1 n.p. n.p. Cikliski kori ģētā 
bilance1 
(% no IKP)  SP, 2006. g. dec. 0,2 0,5 0,7 0,9 1,1 n.p. 
SP, 2008. g. apr. -0,4 -0,3 0,0 0,5 1,0 1,4 
COM, 2008. g. apr. -0,6 -0,3 -0,2 -0,1 n.p. n.p. Strukturālā bilance3 
(% no IKP)  SP, 2006. g. dec.4 -0,4 0,1 n.p. n.p. n.p. n.p. 
SP, 2008. g. apr. 88,2 84,9 81,5 78,1 74,7 71,1 
COM, 2008. g. apr. 88,2 84,9 81,9 79,9 n.p. n.p. Valsts kop ējais parāds 
(% no IKP)  
SP, 2006. g. dec. 87,7 83,9 80,4 76,6 72,6 n.p. 
Piezīmes: 
1 Ražošanas apjoma starp ību un cikliski kori ģētās bilances saska ņā ar programm ām pārrēķina Komisijas dienesti, 
pamatojoties uz programm ās iekļauto inform āciju. 
2 Pamatojoties uz paredz ēto izaugsmes potenci ālu 2,5 %, 2,5 %, 2,2 % un 2,2 % apm ērā attiecīgi laika posmam no 2006. 
līdz 2009. gadam  
3 Cikliski kori ģēta bilance, bez vienreiz ējiem un citiem pagaidu pas ākumiem. Saska ņā ar jaunāko programmu vienreiz ējie 
un citi pagaidu pas ākumi samazina defic ītu par 0,7 % no IKP 2006. gad ā un palielina defic ītu par 0,1 % no IKP 2007. gad ā. 
Saskaņā ar jaunāko programmu vienreiz ējie un citi pagaidu pas ākumi samazina defic ītu par 0,9% no IKP 2006. gad ā un 
palielina defic ītu par 0,1 % no IKP 2007. gad ā. 
4 2006. gada decembra stabilit ātes programmas atjaunin ājumā nebija sniegta inform ācija par šo vienreiz ējo pasākumu 
izmantojumu 2008. l īdz 2010. gad ā. 
                
Avots:  
Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2008. gada  pavasara ekonomikas prognozes (COM); Komisijas 
dienestu apr ēķini.