Īpašais ziņojums Vai biznesa inkubatoru 
attīstība ar ERAF atbalstu 
ir bijusi sekmīgaLV 2014  Nr. 07
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PAL ĀTA 
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352  4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu ).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2014. gads
ISBN 978-92-872-0129-4
doi:10.2865/33812
© Eiropas Savienība, 2014. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
LV 2014  Nr. 07
Īpašais ziņojums Vai biznesa inkubatoru 
attīstība ar ERAF atbalstu 
ir bijusi sekmīga
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)
02
 Saturs
Punkts
 Glosārijs
I–VII  Kopsavilkums
1–9 Ievads
10–7 Revīzijas tvērums un mērķi
18–78 Apsvērumi
19–28 Infrastruktūras kvalitāte kopumā bija laba, bet inkubatoru veikums atpalika
20–23  Vairākumā gadījumu inkubācijas telpas un vietas bija labi pielāgotas un uzbūvētas un aprīkotas pēc plāna
24–28 Revidētie biznesa inkubatori bija salīdzinoši mazāk efektīvi
29–58 Revidētie ERAF inkubatori nepietiekami izmantoja labas prakses piemērus
31–34 Pēc biznesa inkubatoru izveides pārāk maza uzmanība ir bijusi pievērsta uzņēmējdarbības atbalsta funkciju 
efektivitātei
35–48 Inkubācijas pakalpojumi tikai attāli bija saistīti ar klientu vajadzībām
49–51 Uzraudzības sistēmas inkubatoros nesniedza pietiekamu vadības informāciju
52–58 Inkubatoru finansiālā ilgtspēja bija pretrunā ar mērķi sniegt pienācīgus inkubācijas pakalpojumus 
attiecīgajiem uzņēmējdarbības veidiem
59–72 ERAF vadības sistēmas nekoncentrēja uzmanību uz biznesa inkubatoru sniegto pakalpojumu 
lietderību
60–68 Inkubatoru atlases procedūrā nebija pienācīgi ņemti vērā atsevišķi inkubatoru darbībai būtiski elementi
69–72 ERAF līdzfinansētajiem inkubatoriem nebija noteikta prasība turpināt inkubācijas darbības pietiekami 
ilgu laiku
03 Saturs
73–78 Tas, ka Eiropas Komisija nepietiekami plaši izplatīja zināšanas, neveicināja labas prakses 
piemērošanu
79–85 Secinājumi un ieteikumi
 Pielikums.  Revidēto inkubatoru saraksts
 Komisijas atbildes
04
 Glosārijs
Atdalījies uzņēmums : neatkarīgs uzņēmums, kas izveidots, kad eksistējošs uzņēmums vai organizācija sadalās vai 
kāda daļa atdalās un kļūst par atsevišķu vienību.
EBN : Eiropas uzņēmējdarbības un inovāciju centra ( BIC) tīkls.
EC‑BIC  inkubators : inkubators, kas ir apstiprināts dalībai Eiropas uzņēmējdarbības un inovāciju centra tīklā.
ERAF : Eiropas Reģionālās attīstības fonds.
Inkubācijas programma : individuāli izstrādāts dokuments, kurā aprakstīti plānotie pasākumi un darbības katram 
atsevišķam jaunizveidotam uzņēmumam, kas atrodas inkubatorā. Inkubācijas programmas mērķis ir izstrādāt 
uzņēmējdarbības mērķus klienta uzņēmumam un definēt mērķtiecīgus resursus un pakalpojumus, kas atbalstītu 
uzņēmuma attīstību. Programmas īstenošanu un uzņēmējdarbības mērķu sasniegšanu uzrauga ar rādītāju 
starpniecību.
Izpētes darbība : aktīva klientu meklēšana un potenciālo tirgu izpēte.
Jaunizveidots uzņēmums : no jauna izveidots uzņēmums vai partnerība, kas veic sava produkta vai pakalpojuma 
sākotnējo izstrādi un tirgus izpēti. 
Klients : uzņēmējs vai uzņēmums, kas saņem palīdzību, pamatojoties uz sadarbības nolīgumu ar biznesa inkubatoru. 
Šī palīdzība var tikt sniegta telpu nomas veidā un/vai kā līdzdalība uzņēmējdarbības atbalsta pasākumos.
MVU : mazi un vidēji uzņēmumi. Šajā kategorijā ietilpst uzņēmumi, kuros strādā mazāk nekā 250 darbinieku, kuru 
gada apgrozījums nepārsniedz 50 miljonus EUR un/vai kuru kopējā gada bilance nepārsniedz 43 miljonus EUR.
Reģionālā inovācijas stratēģija (RIS) : dokuments, kurā sistemātiskā un mērķtiecīgā veidā definētas reģionālās 
prioritātes, kas tiek risinātas ar darbībām, kuru mērķis ir iesaistīt vietējas akadēmiskās un biznesa organizācijas 
inovāciju radīšanā. 
Sadarbības tīkla veidošana : darbība, kas iesaista biznesa cilvēkus un uzņēmējus, kuri veido personiskus kontaktus 
un rada biznesa iespējas.
Uzņēmums ar spēcīgas izaugsmes potenciālu : uzņēmums, kura darbības rezultāti ir labāki (vai sagaidāms, ka tie 
būs labāki) nekā nozarē vai tirgū kopumā. 
Virtuāla inkubācija : shēma, kas ļauj uzņēmumam gūt labumu no inkubatora atbalsta, kaut arī uzņēmums faktiski 
neatrodas inkubatora telpās.
05
 Kopsavilkums
IV
Revidēto inkubatoru neapmierinošos rezultātus var 
skaidrot ar faktu, ka izveidoto labo praksi piemēroja 
tikai ierobežotā apmērā. Konkrētāk, pēc biznesa 
inkubatoru izveides pārāk maza uzmanība ir bijusi 
pievērsta inkubatoru uzņēmējdarbības atbalsta funk ‑
ciju efektivitātei. Otrkārt, inkubācijas pakalpojumiem 
bija tikai attāla saistība ar klientu uzņēmējdarbības 
mērķiem. Treškārt, uzraudzības sistēmas inkubatoros 
nesniedza pietiekamu vadības informāciju. Visbeidzot, 
bažas par finansiālo ilgtspēju ir traucējušas inkubācijas 
darbību.
V
Vadošās iestādes līmenī vadības sistēmas pārāk 
lielu uzmanību veltīja iznākumam, bet nepietiekami 
pievērsās biznesa inkubatoru pamatdarbībai. It īpaši 
procedūrā, ar kuru atlasīja līdzfinansējamos inkuba ‑
torus, nebija pienācīgi ņemti vērā vairāki elementi, 
kas inkubatoru darbībai ir ļoti svarīgi, proti, darbi ‑
nieku kvalifikācija, inkubatoru pakalpojumu tvērums 
un būtiskums, kā arī finansiālā ilgtspēja. Vairākumā 
gadījumu nav bijuši novērtēti reģionālajai ekonomikai 
sagaidāmie ieguvumi.
VI
Lai gan Komisija ir centusies iegūt zināšanas par to, 
kādas ir biznesa inkubatoru raksturīgās iezīmes un kā 
tie darbojas Eiropā, piedāvāto atbalstu nevar uzskatīt 
par pienācīgu. Komisijas darbības saistībā ar inkuba ‑
toru un labas prakses veicināšanu bija pārāk ierobe ‑
žotas, lai mazinātu nepieredzējušu un nenobriedušu 
līdzfinansēto inkubatoru neizdošanās risku.I
Izaugsmei un darbvietu radīšanai ļoti svarīgi ir mazi 
un vidēji uzņēmumi (MVU). Tāpēc gadu gaitā par 
aizvien svarīgāku politisku prioritāti ir kļuvusi atbalsta 
sniegšana šādiem uzņēmumiem. Summa, kas mazo un 
vidējo uzņēmumu atbalstam ir paredzēta no struktūr ‑
fondiem, divu pēdējo plānošanas periodu laikā attie ‑
cīgi ir bijusi 23 miljardi EUR un 15 miljardi EUR. Biz ‑
nesa inkubatoru mērķis ir atbalstīt jaunu uzņēmumu 
sekmīgu izveidi un tālākattīstību.
II
Galvenais revīzijas mērķis bija izvērtēt, vai biznesa 
inkubācijas telpas un vietas, ko līdzfinansēja no 
Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), ir sekmīgi 
atbalstījušas jaunizveidotus uzņēmumus ar spēcīgas 
izaugsmes potenciālu. Revidentu grupa revīzijā uz 
vietas pārbaudīja inkubatoru izlasi četrās dalībvalstīs. 
Tā apmeklēja arī vadošās iestādes šajās valstīs, veica 
salīdzinošo bāzes rādītāju pārbaudi paplašinātajai izla ‑
sei, kurā ietvēra inkubatorus vēl divās dalībvalstīs.
III
Palāta secina, ka ERAF ir veicis nozīmīgu finansiālu 
ieguldījumu biznesa inkubatoru infrastruktūras 
izveidē, it īpaši dalībvalstīs, kurās šāda veida biznesa 
atbalsts bija diezgan reti sastopams. Tomēr revidēto 
inkubatoru veikums bija pieticīgs.
06
VII
Palāta ir sagatavojusi turpmāk minētos ieteikumus.
Pirmkārt, Komisijai jāprasa, lai dalībvalstis atļauj izvei ‑
dot jaunus inkubatorus, ko līdzfinansē no ES budžeta, 
ņemot vērā šādus apsvērumus:
a) biznesa inkubatori jāveido, balstoties uz sīki izstrā ‑
dātu un reālistisku biznesa plānu, kurā īpaša uzma ‑
nība pievērsta to bezpeļņas inkubācijas darbības 
ilgtspējai;
b) kopš paša sākuma inkubācija jāveic pienācīgi ap ‑
mācītiem darbiniekiem, kuri var sniegt vajadzīgo 
individuālo atbalstu klientiem un potenciālajiem 
nākotnes uzņēmējiem;
c) inkubatoriem pašiem aktīvi jāmeklē un jāpiesaista 
jauni klienti neatkarīgi no to ģeogrāfiskās izcel ‑
smes, koncentrējoties uz tiem, kuriem ir inovatīvas 
biznesa idejas ar spēcīgu izaugsmes potenciālu, lai 
pēc iespējas lietderīgi izlietotu publiskos līdzekļus 
un tādējādi paaugstinātu ES finansējuma pievieno ‑
to vērtību;
d) inkubācijas process katra klienta uzņēmumam 
jāsāk ar sīki izstrādātas, individuālas inkubācijas 
programmas sagatavošanu. Jāseko līdzi šīs prog ‑
rammas izpildei un jānovērtē, kādā mērā ir sa ‑
sniegti uzņēmējdarbības mērķi;
e) inkubatoriem jāpiedāvā savi pakalpojumi nerezi ‑
dentu uzņēmumiem, tādējādi ļaujot, lai inkubāci ‑
jas atbalstam ir plašāka ietekme uz vietējo biznesa 
kopienu, un uzlabojot sadarbības tīkla veidošanas 
iespējas;
f) inkubatoriem jāizveido uzraudzības sistēma, kas 
balstās uz datiem, kuri iegūti ne tikai no inkuba ‑
toru pašu darbības, bet arī uz atbalstīto klientu 
iegūtajiem biznesa datiem.Otrkārt, Komisijai jāprasa, lai dalībvalsts iestādes no 
ERAF līdzfinansēto inkubācijas projektu atlases un 
pārraudzības procedūru koncepcijā iestrādā turpmāk 
uzskaitītos elementus:
g) projektu atlases kritērijos lielāka uzmanība jāvērš 
uz projektu sagaidāmajiem rezultātiem, nevis uz 
fizisku iznākumu sasniegšanu;
h) projekta novērtēšanas procesā un tad, kad tiek de ‑
finētas līgumsaistības, vairāk jāizmanto speciālistu 
zināšanas par biznesa inkubācijas darbībām;
i) publiskā atbalsta līmenis jānosaka atkarībā no 
inkubatora projektam formulēto rezultātu progno ‑
zes. ERAF maksājumu vērtība jāsaista ar inkubatora 
sasniegtajiem rezultātiem;
j) ilgtspējas periods atbilstoši jāpielāgo, lai tas 
atbilstu no ERAF līdzfinansēto biznesa inkubatora 
aktīvu faktiskajam dzīves ciklam.
Treškārt, Komisijai ir
k) jāatjaunina zināšanas par biznesa inkubācijas efek ‑
tivitāti un lietderību un šīs zināšanas jāpiemēro, 
lai nodrošinātu, ka ERAF atbalsts ir labi pielāgots 
biznesa inkubācijas nozares vajadzībām;
l) jācenšas atbalstīt biznesa inkubatoru kopiena, 
īpaši tie inkubatori, kuri saņem ES atbalstu, piemē ‑
ram, organizējot zināšanu un pieredzes apmaiņu 
ar atbildīgajām struktūrām dalībvalstīs. Šī iniciatīva 
jāadresē visiem biznesa inkubatoriem, kuri var ie ‑
pazīstināt ar saviem “veiksmes stāstiem”, apmainī ‑
ties ar informāciju un saņemt savstarpēju atbalstu 
ES līmenī.
07
 Ievads
Kāpēc biznesa inkubatori 
ir svarīgi?
01 
Izaugsmei un darbvietu radīšanai ļoti 
svarīgi ir mazi un vidēji uzņēmumi 
(MVU). Tiek lēsts, ka kopumā 20,7 mil ‑
joniem mazo un vidējo Eiropas uzņē ‑
mumu atbilst 67 % kopējās nodarbi ‑
nātības un 58 %1 no pievienotās bruto 
vērtības2. Tāpēc gadu gaitā par aizvien 
svarīgāku politisku prioritāti Eiropai 
ir kļuvusi atbalsta sniegšana maziem 
un vidējiem uzņēmumiem. Lisabo ‑
nas stratēģijā īpaša uzmanība bija 
pievērsta MVU jomai. Vēlāk stratēģijā 
“Eiropa 2020” ir īpaši uzsvērts tas, cik 
svarīgi Eiropas Savienības ekonomikai 
ir MVU un inovācija, un to galvenā 
loma gudras, ilgtspējīgas un integrējo ‑
šas izaugsmes sasniegšanai.
02 
Biznesa inkubatoru mērķis ir sniegt 
plašu un intensīvu atbalstu jaunai 
uzņēmējdarbībai. Visvairāk šis atbalsts 
ir vajadzīgs uzņēmuma dzīves cikla 
sākumā, kad ir vislielākais neizdošanās 
risks. Palātas formulētā biznesa inku ‑
batora definīcija ir sniegta 1. izcēlumā .03 
Publicētā pētījumā ir norādīts, ka tiem 
MVU, kas ir saņēmuši inkubācijas at ‑
balstu, ir ievērojami mazāka varbūtība 
piedzīvot neveiksmi dažos pirmajos 
gados pēc izveidošanas. Vispārējais trīs 
gadu izdzīvotības rādītājs jauniem uz ‑
ņēmumiem ir aptuveni 56 %3, bet tiem 
uzņēmumiem, kuriem ir palīdzējuši 
biznesa inkubatori, tas ir ap 90 %4.
04 
Inkubācijas process ir visefektīvākais, 
ja tas ir individuāli pielāgots uzņē ‑
mēja īpašajām vajadzībām. Atbalsta 
tvērums, veids un intensitāte ir atka ‑
rīga no dažādiem faktoriem. Tomēr 
kopumā atbalsts atšķiras atkarībā no 
tā, kurā dzīves cikla posmā ir atbals ‑
tītais uzņēmums (piemēram, izveide, 
paplašināšanās), kurā tirgus nozarē tas 
darbojas (piemēram, informācija un 
komunikāciju tehnoloģija, biotehno ‑
loģija) un kāda veida uzņēmējdarbība 
tā ir (piemēram, jaunizveidots uzņē ‑
mums, atdalījies uzņēmums)5.
Biznesa inkubatora definīcija
Biznesa inkubators ir organizācija, ar kuru paredzēts atbalstīt uzņēmumu sekmīgu izveidi un tālākattīstību. 
Bieži vien tas piedāvā pieeju fiziskai biznesa infrastruktūrai, individuāli pielāgotiem biznesa atbalsta pakalpo ‑
jumiem un sadarbības tīkla veidošanas iespējas.
Inkubatoriem piemīt dažādas atšķirības, īpaši atšķiras to piedāvāto inkubācijas programmu tvērums, iekšējā 
organizācija, tautsaimniecības nozare, kurā tie specializējas, un klienti, kuriem tie sniedz pakalpojumus.1. izcēlums1 ECORYS , EU SMEs in 2012: at the 
crossroads [ES MVU 2012. gadā: 
krustceles], Eiropas Komisija, 
2012. gada septembris  
(http://ec.europa.eu/
enterprise/policies/sme/
facts‑figures‑analysis/
performance‑review/files/
supporting‑documents/2012/
annual‑report_en.pdf ).
2 Pievienotā bruto vērtība ir 
saražoto produktu un sniegto 
pakalpojumu vērtība, no kuras 
atņemtas visu ieguldījumu un 
izejmateriālu izmaksas, kas 
tieši saistāmas ar minēto 
produkciju.
3 Eurostat : http://epp.eurostat.
ec.europa.eu/statistics_
explained/index.php/
Business_demography_
statistics
4 Eiropas uzņēmējdarbības un 
inovāciju centra tīkls ( EBN ) 
apgalvoja, ka uzņēmumu 
izdzīvotības rādītājs inkubācijas 
periodā bija 92 %; bet trijos 
gados pēc atbalsta beigām tas 
bija 90 %. “ BIC Observatory 
2012 ©” report ( http://www.
ebn.be/assets/assets/pdf/2012/
bic_obs_2012.pdf ). 
AK Biznesa inkubācijas SIA 
ziņoja par izdzīvotības rādītāju 
98 % inkubācijas periodā un 
87 % pēc pieciem gadiem 
(http://www.ukbi.co.uk/
resources/business‑incubation.
aspx ). 
ASV Valsts biznesa inkubācijas 
asociācija ziņoja, ka piecu gadu 
izdzīvotības rādītājs bija 87 %; 
2012 State of the Business 
Incubation Industry  [Biznesa 
inkubācijas nozares stāvoklis 
2012. gadā].
5 Sk. 14. punktu.
08 Ievads
05 
Eiropas Komisijas Rokasgrāmatā ino ‑
vāciju inkubatoriem ir identificēti trīs 
tipiski inkubācijas darbības posmi6. 
Katrā posmā veikto pasākumu piemēri 
ir aprakstīti 1. diagrammā .
a) Pirmsinkubācija. Šā posma darbī ‑
bas paredz atbalstīt potenciālos 
uzņēmējus, kad tie izstrādā biznesa 
idejas, biznesa modeļus un biznesa 
plānus. Mērķis ir palielināt uzņēmē ‑
ju iespēju efektīvi izveidot uzņēmēj ‑
darbību un sekmīgi iziet uzņēmēj ‑
darbības sākšanas posmu. Tipiski 
šā posma pakalpojumi ir pirmais 
biznesa idejas novērtējums un indi ‑
viduālas norādes par visiem biznesa 
plāna sagatavošanas aspektiem.
b) Inkubācija. Šis posms sākas, kad 
MVU sāk darbību, un beidzas, kad 
tas iegūst stabilitāti un ir gatavs 
neatkarīgi darboties brīvajā tirgū. 
Šis posms ilgst aptuveni trīs gadus. 
Šajā laikā inkubators piedāvā pie ‑
kļuvi finansēm, mācības un kou ‑
čingu jeb izaugsmes veicināšanu uzņēmējiem, kā arī piekļuvi poten ‑
ciālo biznesa un tehnoloģiju part ‑
neru tīkliem, biroja telpas un dažos 
gadījumos dara pieejamas pilnībā 
aprīkotas laboratorijas, darbnīcas 
un telpas prototipu radīšanai. Fizis ‑
ka inkubācija (kad uzņēmumi patie ‑
šām atrodas inkubatorā) ir svarīga 
atsevišķās tautsaimniecības nozarēs 
(piemēram, biotehnoloģijas un 
progresīvo materiālu nozarē). Taču 
dažās nozarēs (piemēram, program ‑
matūru izstrādē) efektīvs risinājums 
var būt arī virtuāla inkubācija.
c) Pēcinkubācija. Šā posma darbī ‑
bas tiek veiktas, kad uzņēmums 
ir sasniedzis operatīvu un finan ‑
siālu neatkarību un spēj turpi ‑
nāt darbību bez ārēja atbalsta. 
MVU  jo projām var būt vajadzīgi 
dažādi pakalpojumi, piemēram, 
pasākumi pārdošanas apjoma 
palielināšanai, ražošanas procesu 
pilnveidošanai ar tādām metodēm 
kā internacionalizācija vai inovāciju 
ieviešanai.
Inkubācijas procesa triju posmu shematisks attēlojums1. diagramma
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas publicēto rokasgrāmatu.Pirmsinkubācija Inkubācija Pēcinkubācija
 ο Inovācijas novērtējums
 ο Biznesa plāna sagatavošana
 ο Mācības ο Piekļuve finansēm
 ο Koučings, mentorings un mācības
 ο Fiziskā izmitināšana, laboratorijas un 
darbnīcas
 ο Komercializācija
 ο Sīki izstrādātu biznesa plānu veidošana
 ο Biznesa partneru apvienība ο Uzņēmējdarbības attīstība
 ο Internacionalizācija
 ο Grupēšana
 ο Sadarbības tīkla veidošana
Biznesa ideja Jaunizveidots uzņēmums Ilgtspējīgs MVU 6 Eiropas Komisija, 
2010. gada februāris  
(http://ec.europa.eu/
regional_policy/sources/
docoffic/2007/working/
innovation_incubator.pdf ).
09 Ievads
Kā Eiropas Reģionālās 
attīstības fonds (ERAF) 
atbalsta biznesa 
inkubatorus?
06 
Līdz ar reģionālo konverģenci un 
Eiropas teritoriālo sadarbību reģionā ‑
lās konkurētspējas un nodarbinātības 
palielināšana ir galvenie ES kohēzijas 
politikas mērķi. Praksē struktūrfondi 
un īpaši Eiropas Reģionālās attīstības 
fonds (ERAF) ir galvenie ES finansēju ‑
ma avoti MVU atbalsta programmām.
07 
Struktūrfondi ir plānoti un tiem ir 
piešķirts budžets septiņu gadu perio ‑
dam. Kopējais struktūrfondu budžets 
2000.–2006. gada plānošanas perio ‑
dam bija aptuveni 225  miljardi  EUR; 
2007.–2013. gada periodam kopējais 
budžets bija aptuveni 345  miljardi  EUR. 
MVU atbalstam paredzētie līdzekļi bija 
attiecīgi 23  miljardi  EUR un 15  mil ‑
jardi  EUR. Nav pieejami skaitļi par 
summām, kas īpaši atvēlētas biznesa 
inkubatoru attīstībai.
08 
Struktūrfondus pārvalda dalīti. Komisi ‑
ja atbild par struktūrfondu pārvaldību 
kopumā. Tā veic pārvaldību, novērtējot 
valstu vadības sistēmas un apstipri ‑
not darbības programmas. Darbības 
programmās definētos pasākumus, 
īpaši projektu atlasi, īsteno dalībvalstu 
struktūras.09 
No ERAF līdzfinansētos biznesa inkuba ‑
toru projektus šā ziņojuma vajadzībām 
var sadalīt divos atšķirīgos posmos:
I posms – izveide  
Šis posms sākas pēc tam, kad parakstīts 
dotācijas nolīgums. Tad projekta koor ‑
dinators sāk plānot telpu būvniecību 
(vai remontu) un vajadzīgā aprīkojuma 
iegādi. Posms beidzas, kad inkubators 
ir aprīkots, kad ir pieņemti darbinieki 
un kad tas ir fiziski gatavs darbībai, un 
kad ieguldījums ir juridiski un finansiāli 
noformēts. Tad inkubators ir gatavs uz ‑
ņemt savus pirmos īrniekus. Šis posms 
parasti ilgst līdz diviem gadiem.
II posms – darbība  
Šis posms sākas, kad ir uzņemti inkuba ‑
tora pirmie klienti un kad sākas inku ‑
bācijas process; tas ilgst līdz ilgtspējas 
perioda beigām (citiem vārdiem, tas 
beidzas, kad dotācijas nosacījumi pro ‑
jekta īpašniekam vairs neuzliek pienā ‑
kumu saglabāt projekta rezultātus vai 
saglabāt aktīvus inkubācijas darbības 
vajadzībām). Revidētajiem projektiem 
šis posms bija beidzies piecus gadus 
pēc dotācijas nolīguma parakstīšanas, 
un parasti tas ilga apmēram trīs gadus 
pēc pirmā posma beigām.
10
 Revīzijas tvērums  
un mērķi
10 
Galvenais revīzijas mērķis bija izvēr ‑
tēt, vai biznesa inkubācijas telpas un 
vietas, ko līdzfinansēja no Eiropas 
Reģionālās attīstības fonda, ir sekmīgi 
atbalstījušas jaunizveidotus uzņēmu ‑
mus ar spēcīgu izaugsmes potenciālu. 
Palāta formulēja trīs turpmāk minētos 
revīzijas jautājumus, un katrs no tiem 
attiecas uz citu pārvaldības līmeni.
a) Vai, izveidojot un ekspluatējot in ‑
kubatorus, labuma guvēji piemēro ‑
ja labu praksi?
b) Vai par ERAF pārvaldību atbildī ‑
gās struktūras7 ieviesa efektīvus 
mehānismus atbalsta saņemšanai 
piemērotu inkubatoru atlasei un to 
sekmīgas darbības nodrošināšanai?
c) Vai Komisija ir darījusi visu, kas va ‑
jadzīgs, lai pēc iespējas palielinātu 
ERAF atbalsta ietekmi uz līdzfinan ‑
sētajiem inkubatoriem?
11 
Revīziju veica Eiropas Komisijas telpās 
un četrās dalībvalstīs, kuras no ERAF fi ‑
nansējuma bija piešķīrušas lielākās 
summas biznesa inkubatoru izveidei 
(Čehijas Republika, Spānija, Polija un 
Apvienotā Karaliste). Pamatojoties uz 
projektu saraksta analīzi (kuru veica 
tāpēc, ka nebija pieejami oficiāli skaitļi, 
kā aprakstīts 7. punktā), Palāta lēš, ka 
1,2 miljardi  EUR finansējuma bija pie ‑
šķirti darbībām, kas sekmēja inkubato ‑
ru izveidi četrās apmeklētajās dalībval ‑
stīs 2000.–2013. gada periodā.12 
Palāta revīzijā uz vietas pārbaudīja 
27 inkubatoru izlasi (sk.  pielikumu ); 
inkubatori bija saņēmuši ERAF atbalstu 
2000.–2006. gada plānošanas periodā 
un bija turpinājuši darbību vismaz 
trīs gadus. Palāta pārbaudīja visus 
inkubatoru darbības aspektus, sākot 
no plānošanas lēmumiem, uz kuriem 
bija balstījusies to izbūve, un beidzot 
ar praksi un procedūrām, ko tie bija 
piemērojuši. Atsevišķa projekta vidējās 
kopējās izmaksas bija 6,1 miljons EUR. 
Publisko fondu ieguldījumi vidēji 
sedza 82 % no šās summas: 42 % no 
vidējām kopējām izmaksām finansēja 
no ERAF (kopā 70 miljoni EUR); bet 
atlikušos 40 % – dalībvalstis.
13 
Palāta vērtēja arī vadības sistēmas, ko 
bija ieviesušas sešas vadošās iestādes, 
kuras bija atbildīgas par šiem 27 in ‑
kubatoriem. Novērtējumā galveno 
uzmanību pievērsa projekta atlases 
procesam, dotācijas nolīguma nosa ‑
cījumiem un tam, kā šos nosacījumus 
pēc tam uzraudzīja, lai nodrošinātu 
līgumā paredzēto mērķu sasniegšanu.
14 
Standarti, kurus izmantoja kā revīzi ‑
jas kritērijus, balstās uz labu praksi, 
kas aprakstīta Komisijas publicētajos 
norādījumos un citā par šo jautājumu 
publicētajā literatūrā8.7 Piemēram, vadošās iestādes 
un starpniekstruktūras.
8 National Business Incubation 
Association , Best practices in 
action – Guidelines for 
Implementing First‑Class 
Business Incubation Programs 
[Valsts biznesa inkubācijas 
asociācija, Labākā prakse 
darbībā – norādījumi 
augstākās klases biznesa 
inkubācijas programmu 
īstenošanai], 
2010. gada 2. izdevums.  
Eiropas Komisija, 
Benchmarking of Business 
Incubators  [Biznesa inkubatoru 
salīdzinošā vērtēšana], 
2002. gada februāris
11 Revīzijas tvērums un mērķi 
15 
Revīzijas neatņemama daļa bija 
salīdzinošā novērtēšana, kurā apko ‑
poja galvenos skaitļus un rādītājus, lai 
vērtētu to atlasīto inkubatoru veiku ‑
mu un lietderību, kuri bija saņēmuši 
ERAF atbalstu. Kopumā 49 inkubatori9 
(sk. pielikumu ) četrās apmeklētajās da ‑
lībvalstīs, kā arī Itālijā un Vācijā – divās 
dalībvalstīs, kuras arī bija piešķīrušas 
ievērojamas summas no ES līdzfinan ‑
sējuma biznesa inkubācijai, – iesniedza 
izvērstu informāciju par savu darbību 
un finansiālo stāvokli.
16 
No ERAF līdzfinansētos 49 izlases inku ‑
batorus salīdzināja ar rādītājiem, kuri 
balstījās uz rezultātiem, ko bija sasnie ‑
guši 65  EC‑ BIC  apstiprināti inkubatori10, 
kas bija Eiropas uzņēmējdarbības un 
inovāciju centra tīkla ( EBN ) dalībnie ‑
ki11 un kas tādējādi piemēroja labāko 
Komisijas atzīto praksi sešās atlasītajās 
dalībvalstīs. Šie 65 inkubatori ziņojumā 
ir minēti kā “salīdzināmie inkubatori”.
17 
Revīzijas pierādījumus savāca, iztau ‑
jājot Komisijas un dalībvalstu ierēd ‑
ņus, kā arī projektu koordinatorus. 
Izskatīja arī no ES un valstu iestādēm 
un no biznesa inkubatoriem iegūtos 
dokumentus.9 Uz vietas revidētie inkubatori 
(21), kā arī daži citi no 
ERAF līdzfinansētie 
inkubatori (28).
10 Lai iegūtu EC‑BIC  zīmolu, 
inkubatoram ir jāiziet 
akreditācijas process, kas 
nodrošina atbilstību 
EC‑BIC  zīmola kritērijiem.
11 EBN ir nevalstiska Eiropas 
asociācija, kurā ir ap 
200 inkubatoriem. Tā ir vienīgā 
organizācija, ka ļauj sertificēt 
inkubatorus ar Komisijas atzītu  
EC‑BIC  zīmolu.
12
 Apsvērumi
18 
Šī iedaļa sākas ar revidēto inkubatoru 
veikuma novērtējumu. Tās turpinājumā 
sniegti apsvērumi, kas radās, meklējot 
atbildi uz katru no Palātas trim revīzijas 
jautājumiem.
Infrastruktūras kvalitāte 
kopumā bija laba, bet 
inkubatoru veikums 
atpalika
19 
Palāta novērtēja no ERAF līdzfinan ‑
sēto revidēto inkubatoru veikumu to 
izbūves un aprīkošanas vai atjauno ‑
šanas procesa aspektā (iznākumu) un 
sasniegto rezultātu aspektā. Šīs divas 
dimensijas aptuveni atbilst abiem inku ‑
batora projekta īstenošanas posmiem, 
kas aprakstīti 9. punktā.Vairākumā gadījumu inkubā -
cijas telpas un vietas bija labi 
pielāgotas un uzbūvētas un 
aprīkotas pēc plāna
20 
Palāta uzskata, ka fiziskā inkubatoru 
telpa ir īpaši svarīga atsevišķām spē ‑
cīgas izaugsmes nozarēm (piemēram, 
biotehnoloģijas un progresīvo materiā ‑
lu nozarei), kuras atkarīgas no inkuba ‑
torā pieejamā aprīkojuma, kas citādi 
nebūtu iegūstams. Inkubatori ir jāplā ‑
no tā, lai tie nodrošinātu komfortablu 
darba un sanāksmju telpu, kas apgādā ‑
ta ar vispārīgu biroja un komunikāciju 
aprīkojumu. Ļoti svarīgi ir arī izveidota 
kopējas atpūtas telpas, lai veicinātu 
īrnieku integrāciju un lai pēc iespējas 
palielinātu to sadarbības potenciālu un 
ideju brīvu apmaiņu.FotoattēlsERAF līdzfinansētā “Delta” ēka Vrocslavas tehnoloģijas parkā
Vairākumā gadījumu revidētie ERAF inkubatoru projekti piedāvāja labi pielāgotus darba apstākļus.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
Arhitekte:  Anna Kościuk.
13 Apsvērumi
21 
Lielākā daļa apmeklēto inkubatoru 
saviem klientiem bija sekmīgi piedāvā ‑
juši pievilcīgas darba telpas. Revidēja 
telpas un vietas diapazonā no vienkār ‑
šām biroju ēkām līdz pilnībā aprīkotām 
laboratorijām. Kopumā 23 no 27 inku ‑
batoriem piedāvāja darba apstākļus, kas 
bija pielāgoti izmitināto mazo un vidējo 
uzņēmumu individuālajām vajadzībām 
un sekmēja sadarbību. Inkubatoru fizis ‑
kās telpas izkārtojumā bija ņemts vērā 
sadarbības tīklu veidošanas svarīgums: 
tajos bija atpūtas zona, ko varēja izman ‑
tot izmitinātie uzņēmumi un kur varēja 
veidoties spontāna sadarbība.
22 
Vērtējot šo posmu, Palātas revidenti ap ‑
tvēra arī revidēto telpu un vietu plāno ‑
šanas un izbūves procesu. Visi inkubato ‑
ri bija uzbūvēti saskaņā ar to plānošanas 
dokumentiem, kur 23 no 27 gadījumiem 
bija sniegta izvērsta informācija par 
telpām plānotajiem parametriem un 
bija noteikti būvdarbu grafiki. Lielākā 
daļa inkubatoru (23 no 27) bija pabeigti 
saskaņā ar šiem plāniem, tomēr tikai 
15 no 27 bija pabeigti atbilstoši projekta 
pieteikumā noteiktajiem termiņiem.23 
Palāta neatklāja būtiskus izmaksu 
pārsniegumus, un 20 no 27 projektiem 
bija pabeigti tiem paredzētā budžeta 
robežās. Pārsniegtās izmaksas bija seg ‑
tas no pieteikumu iesniedzēju līdzek ‑
ļiem, un tās neietekmēja ES budžetu.
Revidētie biznesa inkuba -
tori bija salīdzinoši mazāk 
efektīvi
24 
Palāta vērtēja inkubatoru projektu 
efektivitāti un lietderību II posmā, 
mērot to pamatdarbību un izvērtējot 
iznākumu salīdzinājumā ar to galvena ‑
jiem mērķiem:
a) ar inkubatoru atbalstu izveidoto 
biznesa plānu skaits;
b) inkubēto jaunizveidoto uzņēmumu 
skaits;
c) izveidoto darbvietu skaits;
25 
Pārskata periodā vidējais revidētais in ‑
kubators palīdzēja sagatavot 20 jaunus 
biznesa plānus. Rezultātā tika izvei ‑
doti 15 jauni uzņēmumi un 27 jaunas 
darbvietas. Katrā revidētajā inkuba ‑
torā pārskata perioda laikā vidēji bija 
nodarbināti 164 cilvēki, tomēr tikai 
nelielai daļa no tiem jaunizveidotajos 
uzņēmumos.
14 Apsvērumi
26 
Salīdzināmo EC‑ BIC  sertificēto inkuba ‑
toru efektivitāte (to lielums bija aptu ‑
veni tāds pats kā Palātas revidētajos) 
bija daudz augstāka. Vidējais salīdzinā ‑
mais inkubators bija palīdzējis sagata ‑
vot 101 jaunu biznesa plānu, pārskata 
periodā palīdzējis nodibināt 65 jaunus 
uzņēmumus un bija sekmējis 147 jaunu 
darbvietu izveidi. Atbalsts, kas uzņē ‑
mējdarbībai bija sniegts ārpus fiziskās 
inkubācijas (piemēram, pirmsinkubā ‑
cijas un virtuālās inkubācijas pakalpo ‑
jumi uzņēmējiem), bija sekmējis šādu 
augstu jaunu uzņēmumu izveides 
tempu. Virtuālās inkubācijas vērtību apliecina fakts, ka revidēto inkubatoru 
jaunizveidoto uzņēmumu skaits ievē ‑
rojami pārsniedz inkubatoru īrnieku 
skaitu. Izvērsti dati par abu inkubatoru 
grupu efektivitāti ir doti tabulā .
Biznesa inkubatoru sasniegtais vidējais iznākums
Revidētie ERAF inkubatori bija salīdzinoši mazāk efektīvi.Tabula
Vidējie rādītāji
Revidētie ERAF inkubatori Salīdzināmie inkubatori
Pirmsinkubācijas darbība
Aptaujas par atbalstu 92 738
Sagatavotie biznesa plāni 20 101
Uzņēmumu izveides projekti 19 91
Inkubācijas darbība
Jaunizveidotie uzņēmumi (iekļaujot tos, kas nenomā telpas) 15 65
Jaunizveidotajos uzņēmumos radītās darbavietas 27 147
Radītās darbavietas vienā jaunizveidotā uzņēmumā 1,8 2,3
Visi inkubatora nomnieki 26 35
Visu nomnieku nodarbinātie cilvēki 164 166
Nodarbināto skaits uz nomnieku 6,4 4,7
Pēcinkubācijas darbība
Eksistējošie MVU, kas atbalstīti 54 168
Mazajos un vidējos uzņēmumos radīto darbavietu skaits pēcinkubācijas periodā 20 49
Radīto darbavietu skaits vienā MVU pēcinkubācijas periodā 0,4 0,3
Avots:  ERP salīdzinošie dati 2011. gadam.
15 Apsvērumi
27 
Lai novērtētu lietderību, šos rezultātus 
skatīja attiecībā pret izlietoto resursu 
līmeni (pamatdarbības izmaksas un 
darbinieki). Šā mērījuma iznākumu salī ‑
dzināja ar EC‑ BIC  inkubatoru sasniegta ‑
jiem rezultātiem. Sīkākas ziņas ir dotas 
2. diagrammā . Piemēram, revidētie 
inkubatori radīja vidēji 5,3 darbvietas 
uz katriem EUR 100 000 pamatdarbības 
izmaksu (salīdzināmajiem inkubatoriem 
tās bija 9,6 darbvietas), kas ir aptuveni 
EUR 18 000 par darbvietu, salīdzinot ar 
EUR 10 400 EC‑ BIC  inkubatoros. Līdzīga 
apmēra atšķirība pastāv arī starp Palā ‑
tas revidētajiem inkubatoriem un salī ‑
dzinājumam izmantotajiem EC‑ BIC  in‑
kubatoriem attiecībā pret izmaksām par katru izveidoto biznesa plānu un 
par katru jaunizveidoto uzņēmējdarbī ‑
bu. Līdzīgus secinājumus var izdarīt, ja 
par aprēķina pamatu ņem inkubatorā 
nodarbinātā personāla skaitu.
Inkubatoru darbības efektivitāte. 2011. gada rezultāti
Revidētie biznesa inkubatori bija salīdzinoši mazāk efektīvi.2. diagramma12,00
Biznesa
plānsJaunizveidoti
uzņēmumiDarbavietas Biznesa
plānsJaunizveidoti
uzņēmumiDarbavietas2,244,89
1,753,115,319,60
1,735,27
1,353,354,0910,35
10,00
8,00
6,00
4,00
2,00
0,00Revidētie inkubatori
Salīdzināmie inkubatori
Rezultāts attiecībā pret EUR 100 000 
no darbības izmaksāmRezultāts atkarībā no inkubatorā 
nodarbinātā darbinieku skaita
Avots: ERP salīdzinošie dati 2011. gadam.
16 Apsvērumi
28 
Lielākā daļa ERAF inkubatoru bija sāku ‑
ši darbību relatīvi nesen, un šis piere ‑
dzes trūkums neapšaubāmi ietekmēja 
to efektivitāti. Tomēr atšķirības apmērs 
starp abām inkubatoru grupām parāda 
Palātas revidēto ERAF līdzfinansēto 
inkubatoru relatīvi zemo sniegumu. Šīs 
atšķirības dažādie iespējamie cēloņi 
ir aplūkoti turpmāk atbilstoši 10. pun ‑
ktā minēto trīs revīzijas jautājumu 
struktūrai.
Revidētie ERAF inkubatori 
nepietiekami izmantoja 
labas prakses piemērus
29 
Biznesa inkubators ir sarežģīta sistēma, 
kuras panākumi atkarīgi no ārējiem 
faktoriem, tādiem kā makroekonomis ‑
kā situācija, tiesību sistēma, kurā inku ‑
bators darbojas, un uzņēmējdarbības 
kultūra valstī, kurā inkubators atrodas. 
Tomēr arī iekšējā prakse ietekmē inku ‑
batora panākumus.
30 
Ņemot visu to vērā, Palāta pārbaudīja 
revidēto inkubatoru prakses un proce ‑
dūru piemērotību četrās jomās:
a) biznesa iekšējā plānošana;
b) klientiem sniegto pakalpojumu 
būtiskums;
c) klientu uzraudzībai izmantotās 
sistēmas;
d) biznesa modeļi.Pēc biznesa inkubatoru izvei -
des pārāk maza uzmanība 
ir bijusi pievērsta uzņēmēj -
darbības atbalsta funkciju 
efektivitātei
31 
Palāta uzskata, ka biznesa inkubatora 
virsuzdevums un mērķi būtu skaidri 
jādefinē jau kopš paša sākuma. Tā nā ‑
kotnes darbībām jābūt precīzi izklāstī ‑
tām biznesa plānā. Šajā plānā jāiekļauj 
informācija par inkubatora galvena ‑
jām biznesa atbalsta darbībām, kā arī 
izvērstas ziņas par cilvēkresursiem un 
materiālajiem resursiem, kas vajadzī ‑
gi, lai inkubators sekmīgi sasniegtu 
savus inkubācijas mērķus. Tajā jāiekļauj 
sīkas ziņas arī par sadarbības tīklu 
organizāciju.
32 
Lai gan 22 no 27 revidētajiem inkuba ‑
toriem bija sagatavojuši biznesa plānu 
saskaņā ar oficiālajām prasībām, kas 
izriet no ERAF atbalstu reglamentējo ‑
šajiem tiesību aktiem12, tikai puse no 
tiem iekļāva sīkas ziņas par to darbību 
un uz rezultātu orientētajiem mērķiem.12 Pārējos piecos gadījumos 
nebija juridiska pienākuma 
izstrādāt biznesa plānu.
17 Apsvērumi
33 
Inkubatoru biznesa plānošanas doku ‑
mentu analīzē atklājās nepilnības, kas 
ietekmēja biznesa inkubatora pareizai 
darbībai būtiskus faktorus. Visbiežāk 
nebija inkubācijas programmu aprak ‑
stu; nebija precizēti resursi, kas jāpie ‑
šķir inkubācijas procesiem (piemēram, 
kvalificēts personāls); informācija par 
inkubācijas darbību izmaksām bija 
nepilnīga vai arī tās nebija nemaz. Ja 
nav šādas būtiskas informācijas, nav 
iespējams sagatavot ticamu novēr ‑
tējumu par inkubatora ekonomisko 
ilgtspēju nākotnē.
34 
Lielākā daļa no daudzajiem mērķiem, 
kas bija iekļauti plānošanas dokumen ‑
tos, attiecās uz inkubatoru pašu telpām 
un vietām, nevis uz darbībām, kuras in ‑
kubatoram būtu faktiski jāveic. Tādējā ‑
di uz inkubācijas procesu svarīgumu un 
to rezultātiem nebija vērsta pietiekama 
uzmanība. Šāds akcents uz fiziskajiem 
mērķiem (piemēram, izbūvi un aprīko ‑
jumu) nevajadzīgi izcēla būvniecības 
posma (I posma) mērķus, nevis koncen ‑
trējās uz inkubācijas darbības (II pos ‑
ma) pamatmērķu sasniegšanu.Inkubācijas pakalpojumi tikai 
attāli bija saistīti ar klientu 
vajadzībām
35 
Palāta uzskata, ka katra biznesa 
inkubatora pamatdarbība ir biznesa 
atbalsta pakalpojumu sniegšana klien ‑
tiem. Uzņēmējiem var piedāvāt plašu 
pakalpojumu spektru13; starp tiem ir fi ‑
ziskās telpas iznomāšana, mentorings, 
mācības, konsultācijas dažādās jomās, 
sadarbības tīklu veidošana, piekļuve fi ‑
nansējumam un daudz kas cits. Tomēr, 
lai rezultātus sniegtu lietderīgi, inkubā ‑
cijas atbalstu nevar piedāvāt vienkārši 
pieejamo pakalpojumu saraksta veidā. 
Visefektīvākie inkubatori piemēroja 
individuālu pieeju, piedāvāja individu ‑
āli pielāgotu inkubācijas programmu 
apvienojumā ar citām uzņēmējdarbī ‑
bas atbalsta iniciatīvām (piemēram, 
vieslektoru priekšlasījumiem), kuru 
mērķis bija sagatavot jaunizveidotos 
mazos un vidējos uzņēmumus darbībai 
brīvajā tirgū.
Piedāvātie pakalpojumi
36 
Atbalsts, ko revidētie inkubatori pie ‑
dāvāja izmitinātajiem uzņēmumiem, 
parasti14 izpaudās kā biroja telpu 
subsīdija (to piedāvāja 94 % inkubato ‑
ru). Turklāt bez maksas vai par nelielu 
samaksu sniedza arī telpu uzturēšanas 
un apsardzes pakalpojumus. Izplatītā ‑
kie pakalpojumi bija koučings, mācību 
kursi un atbalsts tiesību, tirgzinības, 
grāmatvedības un intelektuālā īpašu ‑
ma tiesību jomā.13 ASV Valsts biznesa inkubācijas 
asociācijas 2006. gada 
ziņojumā “ State of the Business 
Incubation Industry ” [Biznesa 
inkubācijas nozares stāvoklis] 
ir minēti 33 dažādi 
pakalpojumi, kurus klientu 
uzņēmumiem var piedāvāt 
biznesa inkubatori.
14 Apvienotajā Karalistē parasti 
nepiedāvā nomas maksas 
atlaides.
18 Apsvērumi
37 
Pakalpojumu spektrs, kuru piedāvā ‑
ja Palātas revidētie ERAF inkubatori 
salīdzinājumā ar EC‑ BIC  inkubatoru 
kopas piedāvāto attiecīgo pakalpoju ‑
mu spektru, ir attēlots 3. diagrammā . 
Konkrēti, tikai 53 % inkubatoru spēja 
piedāvāt konsultācijas par finanšu plā ‑
nošanas un finansēšanas jautājumiem. 
Tas ir iemesls bažām: nepietiekamu 
piekļuvi finansēm uzskata par šķērsli 
mazo un vidējo uzņēmumu attīstībai15, 
un tas, ka inkubatori nesniedz finanšu 
konsultācijas, nepalīdz samazināt šo 
problēmu. Tas ietekmēja klientu un po ‑
tenciālo klientu kopiespaidu par to, cik 
noderīgs izmitinātajiem uzņēmumiem 
bija inkubatoru piedāvātais atbalsts.
Revidēto ERAF inkubatoru piedāvāto galveno pakalpojumu veids un biežums
Revidētie ERAF inkubatori piedāvā daudz ierobežotāku pakalpojumu klāstu.3. diagramma
Avots: ERP salīdzinošie dati 2011. gadam.Biznesa modelēšanas atbalstsUzņēmējdarbības prasmju 
novērtējuma atbalstsRiska analīzes atbalstsPakalpojumi uzņēmējdarbības uzsākšanai
Mācību rīkošana
Mācību vajadzību novērtēšana
Inkubācijas telpu noma
Līdzekļu ieguves atbalsts
Finanšu plānošanas atbalsts94 %
80 % 53 %
76 %78 %51 %41 %69 %67 %
71 %90 %
Revidētie inkubatori
Salīdzināmie inkubatoriPotenciālo klientu noteikšana
Biznesa plānošanas atbalsts100 %
90 %
80 %70 %60 %50 %40 %30 %20 %
10 %
0 %15 The SME Financing Gap, 
Volume I, Theory And Evidence, 
Organisation For Economic 
Co‑Operation And 
Development  [Finansējuma 
trūkums maziem un vidējiem 
uzņēmumiem, I sējums, Teorija 
un pierādījumi, Organizācija 
ekonomiskās sadarbības un 
attīstības veicināšanai]  
(http://ec.europa.eu/
enterprise/newsroom/
cf/_getdocument.
cfm?doc_id=624 ).
19 Apsvērumi
Inkubācijas programmas
38 
Revīzijas laikā Palāta secināja, ka rela ‑
tīvi ierobežotais pakalpojumu spektrs, 
ko piedāvāja revidētie inkubatori, bija 
tiešas sekas to pieņemtajai inkubācijas 
pieejai. Kopumā ERAF līdzfinansētie 
inkubatori nebija tieši iesaistīti savu 
klientu biznesa attīstībā un nebija aktī ‑
vi strādājuši ar izmitinātajiem uzņēmu ‑
miem, lai tiem identificētu un izvirzītu 
biznesa mērķus. Inkubatori neprasīja, 
lai izmitinātie uzņēmumi cieši ar tiem 
sadarbotos šajā jomā, savukārt izmiti ‑
nātie uzņēmumi bieži vien neredzēja, 
kādu labumu varētu dot dalīšanās ar 
sensitīviem biznesa datiem, un tāpēc 
nevēlējās to darīt.
39 
Strukturētas un visaptverošas inkubā ‑
cijas programmas, kas ietvēra intensīvu 
sadarbību starp inkubatoriem un to 
klientiem, bija retums. Tikai četri no 
revidētajiem 27 inkubatoriem kopā 
ar katru atsevišķo klientu sistemātiski 
izstrādāja visaptverošu inkubācijas 
programmu, formulējot konkrētus 
rezultatīvos un attīstības mērķus. Tikai 
sešos no revidētajiem 27 inkubatoriem 
notika kvalitātes revīzijas, kuru mērķis 
bija uzlabot inkubācijas pakalpojumu 
vispārējo kvalitāti.40 
Ierobežotā sadarbība radīja iespaidu 
par izolētību no inkubatora un negatīvi 
ietekmēja īrnieku kopības izjūtu. Tas 
neveicināja sinerģiju starp īrniekiem.
Personāla prasmes
41 
Tas, ka nepastāv inkubatoru un to 
klientu intensīvas sadarbības kultūra, 
nozīmēja, ka inkubatora darbiniekiem 
nebija iniciatīvas likt lietā vai apgūt 
īpašas prasmes un specializētas zinā ‑
šanas, kas tiem ļautu daudz efektīvāk 
palīdzēt izmitinātajiem uzņēmumiem. 
Izrietošais prasmju trūkums nozīmē ‑
ja, ka inkubatora darbinieki nespēja 
efektīvāk iesaistīties sadarbībā ar 
izmitinātajiem uzņēmumiem, un tas 
radīja tādu kā apburto loku. Inkubatora 
darbinieku prasmju un specializēto zi ‑
nāšanu diapazons revidētajos inkuba ‑
toros bija mazāks nekā salīdzināšanai 
izmantotajos inkubatoros, kā parādīts 
4. diagrammā .
42 
Piemēram, tikai relatīvi nedaudzi darbi ‑
nieki, kuri bija tieši iesaistīti biznesa 
inkubācijas darbībās, pārvaldīja pras ‑
mes, kuras ļāva piedāvāt uzņēmumiem 
specializētāku palīdzību tādās jomās 
kā konkrētas ar nozari saistītas zinā ‑
šanas (39 %) vai piekļuve finansējuma 
iespējām (43 %).
20 Apsvērumi
43 
Sadarbības trūkuma citas sekas bija 
tas, ka inkubatoriem bija tikai iero ‑
bežotas strukturētas zināšanas par 
izmitināto uzņēmumu individuālajām 
vajadzībām un sasniegumiem.Pirmsinkubācija un virtuālā 
inkubācija
44 
Nepilnīgas programmas un nepietie ‑
kama iesaiste atklājās vēl divās citās 
svarīgās inkubatoru darbības jomās – 
pirmsinkubācijas atbalsta (sk. 5. pun ‑
kta a) apakšpunktu) un virtuālās 
inkubācijas (sk. 46. punktu) jomā. Abus 
pakalpojumus sniedz iespējamiem 
klientiem un klientiem, kuriem nav ob ‑
ligāti fiziski jāatrodas inkubatora telpās.Galveno pieejamo personāla prasmju un specializēto zināšanu salīdzinājums
Inkubatora darbinieku prasmju un specializēto zināšanu diapazons revidētajos inkubatoros bija šaurāks.
Avots:  ERP salīdzinošie dati 2011. gadam.4. diagramma
14 %49 %39 %55 %
35 %
43 %43 %39 %
22 %Augsto tehnoloģiju MVU 
izveide un atbalsts
Specializētas 
zināšanas nozarē
Piekļuve /f_inansēmSalīdzināmie inkubatoriRevidētie inkubatoriStarptautiska sadarbība
Juridiskas konsultācijasCits
Atbalstīto MVU popularizēšana
Mūsdienīgu IKT izmantošana 
MVU attīstībaiCilvēkresursu attīstība90 %
80 %
70 %
60 %
50 %40 %30 %20 %10 %
0 %
21 Apsvērumi
45 
Sniegt intensīvu pirmsinkubācijas 
atbalstu potenciālajiem uzņēmējiem ir 
svarīgi. Pirmkārt, tas ļauj inkubatoram 
izveidot iespējamo klientu loku neat ‑
karīgi no to ģeogrāfiskās izcelsmes. 
Tas arī veicina inkubatora iesaistīšanos 
vietējā uzņēmējdarbības vidē. Tomēr 
no inkubatora darbiniekiem tas prasa 
ievērojamu laika ieguldījumu. No 27 re ‑
vidētajiem inkubatoriem 14 inkuba ‑
tori to nepiedāvāja. Šā pakalpojuma 
trūkums bija viens no iemesliem, kāpēc 
inkubatori saņēma tik maz pieteikumu, 
kā parādīts tabulā .
46 
Virtuālā inkubācija paredz inkubācijas 
programmas klientiem, kuri neatrodas 
inkubatoru telpās. Tas ir pakalpojums, 
kas palielina inkubatoru efektivitāti 
(sk. 26. punktu). Ieinteresētība saņemt 
šāda veida biznesa atbalstu lielā mērā 
atkarīga no inkubācijas program ‑
mu kvalitātes un efektivitātes. Vājas 
inkubācijas programmas (sk. 38. un 
39. punktu) un ierobežots piedāvāto 
pakalpojumu spektrs bija divi galvenie 
iemesli tam, kādēļ tikai 11 no revi ‑
dētajiem 27 inkubatoriem piedāvāja 
virtuālo inkubāciju klientiem ārpus 
inkubatora telpām.Sadarbības tīkli un integrētie 
inkubatori
47 
Revidētie inkubatori labi izprata 
vajadzību veidot sadarbības tīklus un 
novērtēja labumu, ko tie dod. No 27 re ‑
vidētajiem inkubatoriem 19 inkubatori 
bija centušies veidot saistīto ieinte ‑
resēto personu tīklu. Turklāt gandrīz 
visiem revidētajiem inkubatoriem bija 
saiknes ar atzītiem vietējiem part ‑
neriem vai arī tie bija integrēti kādā 
no tiem. Starp šiem partneriem bija 
universitātes, biznesa atbalsta orga ‑
nizācijas un publiskas iestādes. Tomēr 
tikai daži inkubatori bija veiksmīgi 
izveidojuši tīklu, kurā iesaistījās visas 
attiecīgās ieinteresētās personas (pie ‑
mēram, universitātes, nozares vadošie 
ražotāji un to bijušie klientu uzņēmumi 
pēcinkubācijas posmā).
48 
Inkubatoriem būtu jāspēlē svarīga 
loma katra reģiona biznesa atbalsta 
infrastruktūrā. Tomēr līdz šim tikai 
14 no 27 inkubatoriem ir bijuši iesaistīti 
apspriešanā, kad tika gatavotas reģio ‑
nālās inovācijas stratēģijas. Šis pieti ‑
cīgais skaitlis netieši liecina par to, ka 
inkubatoru kā svarīgu biznesa atbalsta 
centru vērtība bieži vien netiek atzīta.
22 Apsvērumi
Uzraudzības sistēmas inku -
batoros nesniedza pietie -
kamu vadības informāciju
49 
Palāta uzskata, ka katrā biznesa inku ‑
batorā ir jāizveido uzraudzības sistēma. 
Šī sistēma savāktu un reģistrētu statis ‑
tikas datus un citu būtisku informāciju 
par inkubatora un tā klientu darbību. 
Informācijas vākšanas mērķis ir izvēr ‑
tēt, vai resursi ir ieguldīti efektīvi un 
lietderīgi un vai tie sekmē stratēģisko 
mērķu sasniegšanu. Šos mērķus var 
sasniegt tikai tad, ja biznesa dati tiek 
iegūti no inkubatoru vadības sistēmas, 
kā arī no inkubētajiem uzņēmumiem 
standartizētu finansiālo un darbības 
rādītāju veidā.50 
Tikai 15 no 27 inkubatoriem bija 
izveidojuši sistēmu, kas ļāva regulāri 
novērot un reģistrēt inkubācijas darbī ‑
bas. Pārējos inkubatoros datu vākšana 
aprobežojās ar obligāto statistiku, ko 
prasīja grāmatvedības noteikumi un 
nodokļu likumi. Inkubatori bieži vien 
nespēja sniegt izvērstus finanšu datus 
par katram klientam piešķirtā atbalsta 
vērtību. Tas vēl vairāk traucē pienā ‑
cīgi novērtēt to inkubācijas darbību. 
Vēl retāka bija prakse integrēt klientu 
biznesa darbības datus un inkubatora 
uzraudzības datus. Daži inkubatori ne ‑
vāca pamata rezultatīvos datus, jo tiem 
bija tikai ierobežots pārskats par savu 
klientu attīstību. Tikai pieci no 27 in ‑
kubatoriem izmantoja savu klientu 
rezultatīvos datus, lai uzlabotu to telpu 
apsaimniekošanu. Tāda inkubatora 
piemērs ir aprakstīts 2. izcēlumā .
Laba prakse – integrēta uzraudzības sistēma
Viens no sekmīgākajiem revidētajiem inkubatoriem Čehijas Republikā regulāri uzraudzīja izmitināto uzņēmu ‑
mu veikumu un tiem sniegtā atbalsta būtiskumu un kvalitāti. Šim nolūkam inkubators bija izstrādājis galveno 
rezultatīvo rādītāju sistēmu, kurā bija integrēta visaptveroša informācija par inkubatora darbību (piemēram, 
organizēto mācības kursu skaits, priekšlasījumu skaits) un izmitināto uzņēmumu veikums (piemēram, apgro ‑
zījums, iesniegto patentu skaits, pilna laika ekvivalentam atbilstošu jaunizveidotu darbvietu skaits). Iegūto 
informāciju vadība izmantoja, lai novērtētu inkubācijas programmu efektivitāti.2. izcēlums
23 Apsvērumi
51 
Visas inkubatoru izmantotās sistēmas, 
kuras veica savas darbības mērījumus, 
ietvēra rezultatīvos rādītājus. Tomēr 
tikai 10 no 27 gadījumiem tie bija 
formulēti, atsaucoties uz standartiem, 
kurus noteikušas atzītas valsts vai 
starptautiskas organizācijas16. Standar ‑
tizācijas trūkums neļāva pilnvērtīgi salī ‑
dzināt atsevišķu inkubatoru veikumu ar 
pieejamajiem salīdzinošajiem datiem 
vai novērtēt to ietekmi uz vietējo 
tautsaimniecību.
Inkubatoru finansiālā ilgt -
spēja bija pretrunā ar mērķi 
sniegt pienācīgus inkubācijas 
pakalpojumus attiecīgajiem 
uzņēmējdarbības veidiem
52 
Palāta uzskata, ka atbilstīgs biznesa 
modelis ļautu inkubatoram sasniegt 
tā stratēģiskos mērķus, rēķinoties ar 
ekonomiskiem ierobežojumiem. Tam 
būtu jānozīmē, ka inkubators selektīvi 
sniedz atbalstu un pakalpojumus nom ‑
nieku mērķgrupai. Jāatbalsta ir tikai 
tie uzņēmēji, kuri spēj izvirzīt īsteno ‑
jamas, inovatīvas un konkurētspējīgas 
biznesa idejas. Tas nozīmē, ka ir jābūt 
pienācīgiem uzņemšanas kritērijiem 
un ka potenciālo īrnieku piesaistīša ‑
nas darbībām jābūt vērstām uz to, lai 
nodrošinātu, ka ir pieejams pietiekams 
skaits kvalitatīvu kandidātu.53 
Inkubācijas darbība parasti nav iene ‑
sīgas pūles: atbalstu un pakalpojumus 
sniedz bez maksas vai par tādu samak ‑
su, kas nav pietiekama inkubatora iz ‑
maksu segšanai. No revidētās 27 inku ‑
batoru kopas tikai 7 bija nodrošinājuši 
to, lai ieinteresēto personu sniegtais 
finansiālais atbalsts būtu pastāvīgi pie ‑
ejams. Šādas kārtības piemērs aprak ‑
stīts 3. izcēlumā . Pārējie 20 inkubatori 
plānoja būt finansiāli pašpietiekami; 
tas spieda viņus pārāk pievērsties savas 
darbības finansiālajai pusei.
54 
Revidētie inkubatori rezultātā bija ļoti 
atkarīgi no iekšējo inkubācijas darbību 
ieņēmumiem (galvenokārt no biroja 
telpu nomas), kas veidoja 72 % no to 
kopējiem ieņēmumiem. Salīdzināmā 
EC‑ BIC  inkubatoru kopa šādā veidā 
ieguva tikai 34 % no ieņēmumiem, bet 
pārējos sedza publiskais vai privātais 
finansējums.
55 
Lai mazinātu savu strukturālo deficītu, 
revidētie inkubatori, kuriem pastāvīgs 
finansējums nebija garantēts, bija 
spiesti samazināt savas izmaksas un 
pēc iespējas palielināt ieņēmumus. 
Izmaksu samazinājums neizbēgami 
noveda pie piedāvātā atbalsta līmeņa 
pazemināšanās un vienkāršotām inku ‑
bācijas programmām. Tas arī nozīmē, 
ka mazāki resursi bija pieejami poten ‑
ciālo klientu piesaistei. Tā kā biroju 
noma bija galvenais ieņēmumu avots, 
inkubatori bija centušies to palielināt.16 Šāda veida informāciju publicē 
dažādas organizācijas. 
Starp tām ir Eiropas 
uzņēmējdarbības un inovāciju 
(centra) tīkls, ASV Valsts 
biznesa inkubācijas asociācija 
un Eiropas Komisija.
24 Apsvērumi
56 
Pieteikumu iesniedzēju skaits pat 
noslogotākajās revidētajās telpās 
reti kad ir vairāk par dažiem mēnesī. 
Tādējādi inkubatoriem nebija lielas 
intereses ieviest oficiālu pieņemšanas 
procedūru, kurā potenciālos klientus 
atlasītu, pamatojoties uz to ierosināto 
biznesa ideju novatorismu un izaug ‑
smes potenciālu. Tikai 12 no 27 revidē ‑
tajiem inkubatoriem bija ieviesuši šādu 
procedūru.
57 
Tas ļāva uzņēmējdarbībām ar zemāku 
izaugsmes potenciālu iekļūt inkuba ‑
torā, samazinot inkubatoru izlietoto 
resursu lietderību.
58 
Nepietiekama finansējuma un ārēja 
finansējuma trūkuma dēļ (piemēram, 
no akcionāriem) astoņiem no 27 revi ‑
dētajiem inkubatoriem bija jāierobežo 
piedāvātā inkubācijas atbalsta diapa ‑
zons pēc tam, kad beidzās to ERAF do ‑
tācijas nolīgums. Četros gadījumos tie 
pilnībā pārtrauca inkubācijas darbību, 
pārvēršoties par parastām komerciā ‑
lām biroju telpām bez kādas biznesa 
atbalsta funkcijas. Izmitināto uzņēmumu vājie atlases 
kritēriji un attīstības mērķu trūkums 
negatīvi ietekmēja revidēto inkubatoru 
efektivitāti un kaitēja to inkubācijas 
darbību kopējai lietderībai.
ERAF vadības sistēmas 
nekoncentrēja uzmanību 
uz biznesa inkubatoru 
sniegto pakalpojumu 
lietderību
59 
Šīs revīzijas rezultāti, tostarp pamato ‑
jošie salīdzināmie dati, skaidri norāda, 
ka revidētie inkubatori savus pakalpo ‑
jumus nesniedza pietiekami lietderīgi. 
Tas nozīmē, ka ir īpaši svarīgi pārbaudīt 
ERAF vadības sistēmas, ko izveidoju ‑
šas vadošās iestādes, kuru pārziņā ir 
publisko līdzekļu izdevumi. Palātas 
vērtējums balstījās uz diviem svarīgiem 
jautājumiem: kā atlasīja līdzfinansētos 
projektus un kā tika nodrošināta to 
darbību ilgtspēja.Laba prakse – finansiāls atbalsts no mātesorganizācijas
Spānijā, lai nodrošinātu stabilu darbību un finansiālu ilgtspēju, Komercpalāta – inkubatoru pārvaldības orga ‑
nizācija – oficiāli bija apņēmusies atlīdzināt jebkādu kārtējā gada deficītu. Šī oficiālā apņemšanās uzskatāmi 
liecina par inkubatoru darbībā ieinteresēto personu vēlmi piedalīties uzņēmējdarbības izveides politikā, ko 
uztver kā ar mātesorganizācijas darbību saskanīgu publiskās iestādes virsuzdevumu.3. izcēlums
25 Apsvērumi
Inkubatoru atlases procedūrā 
nebija pienācīgi ņemti vērā 
atsevišķi inkubatoru darbībai 
būtiski elementi
60 
Palāta uzskata, ka publiskajām iestā ‑
dēm būtu vispārīgi jāplāno atbalsta 
pasākumi tā, lai ņemtu vērā to uzņē ‑
mējdarbības politikā apzinātās vaja ‑
dzības un lai jaunu mazo un vidējo 
uzņēmumu un darbvietu veidā nodro ‑
šinātu ilgtspēju un pienācīgu atdevi no 
ieguldītajiem publiskajiem līdzekļiem. 
Lai to panāktu, līdzfinansēšanai jāat ‑
lasa tikai tādi projekti, kuru ilgtspēja 
nākotnē ir nodrošināta.
61 
Abi ievaddaļā aprakstītie projektu 
īstenošanas posmi saistībā ar biznesa 
inkubatoriem (sk. 9. punktu) ir at ‑
spoguļoti ERAF vadības procedūrās, 
kuras piemēroja vadošās iestādes. 
ERAF lielākoties izmanto līdzfinansēša ‑
nas ieguldījumus ES reģionu fiziskajā 
infrastruktūrā. Pārvaldības process, 
kuru piemēroja vadošās iestādes, gal ‑
venokārt ir vērsts uz fiziskā iznākuma 
efektīvu nodrošināšanu.
Projekta novērtēšana un atlase
62 
Biznesa inkubatoru gadījumā šādu uz 
fizisko iznākumu orientētu pieeju uz ‑
reiz var redzēt projekta atlases posmā. 
Konkrēti, projekta novērtēšanas un 
atlases procesā pietiekama uzmanība 
nebija vērsta uz dažiem inkubācijas 
darbības pamatelementiem, kas ir daļa 
no projekta darbības posma (II posms).a) Personāla kvalifikācija. Ar atlases 
procedūrām neizdevās pienācīgi 
novērtēt to darbinieku piemērotī ‑
bu, kuri atbild par biznesa inkubā ‑
cijas pakalpojumu sniegšanu. Pa ‑
lāta īpaši norāda uz to, ka trešdaļā 
gadījumu līdzfinansējumu piešķīra 
projektiem, kuros nebija pierā ‑
dīts, ka kādam no darbiniekiem 
ir vajadzīgās zināšanas vai kāda 
pieredze attiecīgajā jomā. Dažos 
gadījumos šo specializēto zināšanu 
trūkumu bija paredzēts risināt ar 
papildus no ERAF līdzfinansētiem 
projektiem.
b) Inkubācijas pakalpojumi. Apstip ‑
rinot dotācijas biznesa inkuba ‑
toriem, neizvērtēja iespējamo 
inkubācijas pakalpojumu diapa ‑
zonu un svarīgumu un it īpaši 
inkubācijas programmu tvērumu 
un būtiskumu.
c) Finansiālā ilgtspēja. Pieteikumu 
iesniedzējiem neprasīja sniegt 
izvērstu informāciju par biznesa 
atbalsta tvērumu un tā sagaidā ‑
majām izmaksām vai rezultātiem. 
Nebija arī prasīts sniegt informāci ‑
ju par stratēģijām, kas paredzētas, 
lai nosegtu jebkādu pamatdarbī ‑
bas izdevumu deficītu un garan ‑
tētu inkubācijas pakalpojumu 
nepārtrauktību.
d) Sagaidāmā projekta ietekme. 
Vērtēšanas procedūrā nevērtēja re ‑
ģionālajai tautsaimniecībai sagai ‑
dāmos ieguvumus. Standartizētu 
novērtējuma kritēriju trūkums arī 
neļāva novērtēt plānoto projek ‑
tu lietderību tādos aspektos kā 
jaunizveidotas darbvietas vai jauna 
MVU izmaksas.
26 Apsvērumi
Projekta mērķi un rādītāji
63 
Daži no iesniegumā formulētajiem 
projekta mērķiem bija izteikti skait ‑
ļos, izmantojot rādītājus un definējot 
sasniedzamos rezultātus. Rezultātu 
rādītājus izmantoja pienācīgi: piemēros 
bija minēti uzbūvēto biroja telpu kvad ‑
rātmetri un uzstādīto printeru skaits.
64 
Tomēr neviena no apmeklētajām 
vadošajām iestādēm nebija izmanto ‑
jusi rādītāju sistēmu, kura balstītos uz 
labas prakses vadlīnijām, ko izdevušas 
pieredzējušas valsts vai starptautiskas 
biznesa inkubatoru apvienības.
65 
Kad nosaka inkubācijas darbību mēr ‑
ķus (II posms), ir īpaši svarīgi precīzi 
definēt rādītājus. Kopumā rādītājus 
lielākoties bija formulējuši paši pietei ‑
kumu iesniedzēji.
66 
Tas, ka rādītāju izmantošanā nebija 
nekādas struktūras, lai formulētu kon ‑
krētus projekta mērķus un uzraudzītu 
pamatdarbību, arī negatīvi ietekmēja 
publisko izdevumu kopējo lietderību. 
Īpaši laikā, kad vadošās iestādes pa ‑
rakstīja dotāciju nolīgumus, tās nebija 
spējīgas nodrošināt, lai ERAF dotācijas 
vērtība vai līdzfinansējuma līmenis 
būtu proporcionāls rezultātiem, kurus 
pieteikuma iesniedzējs plāno sasniegt, 
vai ietekmei uz vietējo uzņēmējdar ‑
bību. Projekta atlases posmā nebija 
novērtēti un nebija skaitļos izteikti 
ieguvumi, kādus publiskais finansē ‑
jums dotu.Projekta uzraudzība 
un pēcpārbaude
67 
Inkubatoru fizisko izveidi kopumā uz ‑
raudzīja pienācīgi. Dalībvalstu iestādes 
veica pārbaudes uz vietas un pārbaudī ‑
ja finanšu dokumentus.
68 
Tomēr dalībvalstu iestādes nespēja 
pienācīgi izmērīt, cik efektīvi inku ‑
batori sasniedz rezultātus. Viens no 
galvenajiem iemesliem bija tas, ka tās 
nebija nodrošinājušas, lai vadības sistē ‑
ma inkubatora līmenī atbilstu iestādes 
pamatlomai, kas ir izpildes uzraudzība. 
Tas, ka rezultātus pienācīgi neuzrau ‑
dzīja, nozīmēja, ka iestādes nespēja 
pienācīgi pārbaudīt, kā tiek sasniegts 
sagaidāmais iznākums.
ERAF līdzfinansētajiem inku -
batoriem nebija noteikta 
prasība turpināt inkubācijas 
darbības pietiekami ilgu 
laiku
69 
Palāta uzskata, ka īpaša uzmanība ir jā ‑
pievērš līdzfinansēto projektu finansiā ‑
lajai un darbības ilgtspējai, piedāvāto 
inkubācijas pakalpojumu kvalitātei un 
kopējai sagaidāmajai pozitīvajai ietek ‑
mei uz tautsaimniecību vietējā un, ja 
iespējams, plašākā līmenī.
27 Apsvērumi
70 
Šajā aspektā minimālais ilgtspējas 
periods17 (pieci gadi) nebija pielāgots 
biznesa inkubācijas procesa īpatnībām 
un tas arī pareizi neatspoguļoja ar 
ERAF atbalstu uzbūvēto vai iegādāto 
aktīvu dzīves ciklu (20–30 gadi)18. Tas 
nozīmē, ka vadošās iestādes bija pār ‑
traukušas kontrolēt šos aktīvus tūliņ 
pēc tam, kad beidzās Struktūrfondu 
regulā19 paredzētais minimālais ilgtspē ‑
jas periods. Piemērs tam, kā dalībvalsts 
sekmīgi atrisināja šo problēmu, ir dots 
4. izcēlumā .
71 
Pēc ilgtspējas perioda beigām par pro ‑
jekta nodošanu atbildīgā struktūra tika 
atbrīvota no līgumsaistībām un varēja 
brīvi rīkoties ar aktīviem, kurus bija ie ‑
guvusi. Revidētajos projektos astoņi no 
27 inkubatoriem bija daļēji vai pilnīgi 
pārtraukuši inkubācijas darbību pēc 
piecu gadu ilgtspējas perioda beigām.72 
Šādos gadījumos faktiskais publiskā 
finansējuma sniegtais ieguvums bija 
nodots telpu īpašniekiem (piemēram, 
privātsabiedrībām, vietējām iestādēm, 
komercpalātām un universitātēm), 
nevis vietējiem uzņēmējiem un jaun ‑
izveidotiem uzņēmumiem. Palāta lēš, 
ka šādā veidā izlietota finansējuma 
kopējā vērtība varētu būt aptuveni 
divas piektdaļas no ERAF ieguldījuma 
revidētajos biznesa inkubācijas projek ‑
tos, t. i., 30 miljoni EUR.17 Periods, kura laikā labuma 
guvējam ir jāievēro saistības, 
kas paredzētas dotācijas 
nolīgumā.
18 Minēto aktīvu (galvenokārt 
ēku) dzīves cikls bija noteikts, 
pamatojoties uz nolietojuma 
koeficientiem, ko piemēroja 
attiecīgajās dalībvalstīs.
19 Padomes 1999. gada 21. jūnija 
Regula (EK) Nr. 1260/1999, ar 
ko paredz vispārīgus 
noteikumus par 
struktūrfondiem (OV L 161, 
26.6.1999., 1. lpp.).
Laba prakse – ilgtspējas periods
Polijā īsa ilgtspējas perioda problēma bija atrisināta 2007.–2013 gada plānošanas periodā ar vienu no pasāku ‑
miem, kas ietverts horizontālajā darbības programmā. Dotācijas nolīgumā noteiktais ilgtspējas periods bija 
pagarināts līdz 20 gadiem, un šajā laikposmā projekta operatoriem bija pienākums visu ēkas celtniecībai sa ‑
ņemto publisko finansējumu biznesa atbalsta veidā nodot izmitinātajiem mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.4. izcēlums
28 Apsvērumi
Tas, ka Eiropas Komisija 
nepietiekami plaši izpla -
tīja zināšanas, neveicināja 
labas prakses 
piemērošanu
73 
Vērtējot Komisijas veikumu, Palāta 
galveno uzmanību pievērsa tām darbī ‑
bām, kurām principā būtu jāsekmē in ‑
kubatoru projektu attīstība un īsteno ‑
šana. It īpaši Palāta vērtēja, vai Komisija 
bija uzkrājusi zināšanu kopumu par 
inkubācijas darbību un vai Eiropas lī ‑
menī bija pieejamas uz šīm zināšanām 
balstītas labas prakses vadlīnijas.
Komisijas iniciatīvas
74 
Šīs revīzijas gaitā Palāta pārlūkoja vai ‑
rākas Komisijas iniciatīvas. Tā pievērsās 
iniciatīvām, kuras bija sāktas kopš 
2000. gada un kuru uzmanības centrā 
bija inkubatori. Šīm iniciatīvām bija 
potenciāls dot ieguldījumu vajadzīgo 
zināšanu uzkrāšanai Komisijā, kā arī 
šo zināšanu un attiecīgi labas prakses 
izplatīšanai ieinteresētajām personām 
un atbildīgajām iestādēm.75 
Saistībā ar zināšanu pārvaldību jāmin 
divas svarīgas iniciatīvas:
a) Komisija 2002. gadā publicēja 
salīdzinošu pētījumu, kas sniedza 
vērtīgu informāciju par Eiropas 
inkubatoru stāvokli. Pētījumā bija 
ieteikts atkārtot salīdzināšanu ar 
labākajiem standartiem, tomēr tas 
netika izdarīts;
b) līdztekus salīdzināšanai ar labāka ‑
jiem standartiem Komisija izvei ‑
doja inkubatoru datubāzi20. Līdz 
2006. gadam datus katru gadu 
atjaunināja, pēc tam sistēmu vairs 
neattīstīja un neatjaunināja.
Zināšanu izplatīšana
76 
Ar inkubatoriem saistītu zināšanu iz ‑
platīšanai papildus iepriekš minētajam 
salīdzinošajam ziņojumam 2010. gadā 
Komisija publicēja rokasgrāmatu ino ‑
vāciju inkubatoriem – “ Smart Guide to 
innovation‑based incubators ”. Doku ‑
mentā, kurš bija sagatavots, pama ‑
tojoties uz EBN  dalībnieku pieredzi, 
aprakstīti galvenie faktori un procesi, 
kuriem ir vislielākā ietekme uz bizne ‑
sa inkubācijas panākumiem, un kā to 
vislabāk izmērīt. Tomēr rokasgrāmatā 
nebija sniegti nekādi dati par rezul ‑
tātiem vai informācija par šāda veida 
biznesa atbalsta efektivitāti. Rokasgrā ‑
matu publicēja pārāk vēlu, lai revidētie 
inkubatori to būtu varējuši ņemt vērā 
laikā, kad tika izveidoti. Tikai dažos 
inkubatoros zināja par tās eksistenci.20 http://cordis.europa.eu/
incubators/about.htm
29 Apsvērumi
77 
Iepriekš aprakstītās iniciatīvas liecina, 
ka pēdējā desmitgadē Komisija patie ‑
šām ir centusies iegūt ziņas par bizne ‑
sa inkubāciju. Tomēr iegūtā pieredze 
un zināšanas gāja zudībā, jo nebija 
Komisijas iniciatīvu nepārtrauktības. 
Komisija nav veikusi nevienu turpmā ‑
ku sistemātisku pētījumu par biznesa 
inkubatoriem, un tādējādi tās rīcībā 
nav atjauninātu zināšanu, ko izplatīt. 
Šādas zināšanas būtu īpaši noderīgas 
dalībvalstīm, kuras intensīvi attīstīja 
savu biznesa inkubācijas tīklu (pie ‑
mēram, dalībvalstis, kuras pievienojās 
ES 2004. gadā un vēlāk).
78 
Komisijas rīcībā nav pienācīgas zi ‑
nāšanu bāzes, kas ļautu tai novērtēt 
biznesa inkubatoru efektivitāti vai 
sniegt mūsdienīgu atbalstu kādam 
biznesa inkubatoram, it īpaši tiem, 
kurus līdz  finansē no ERAF. Tā kā inku ‑
batoru skaits palielinās, ir īpaši svarīgi, 
lai Komisija atbalstītu gan inkubatoru 
operatorus, gan vadošās iestādes un 
dalībvalstis, konkrēti, sniedzot labas 
prakses piemērus, veiksmīgas inkubā ‑
cijas programmas vai salīdzinošos da ‑
tus, kurus vadošās iestādes var izman ‑
tot, izvērtējot priekšlikumus nākamo 
inkubatoru izveidei.
30
 Secinājumi  
un ieteikumi
79 
ERAF ir veicis nozīmīgu finansiālu 
ieguldījumu biznesa inkubatoru infra ‑
struktūras izveidē, it īpaši dalībvalstīs, 
kurās šāda veida biznesa atbalsts bija 
diezgan reti sastopams. Tomēr Palāta 
uzskata, ka inkubācijas pakalpojumu 
sniegšana un attiecīgi plašāka ietekme 
uz vietējo uzņēmējdarbību bija diez ‑
gan ierobežota finansiālu šķēršļu un 
zema inkubācijas darbību līmeņa dēļ. 
To galvenokārt var skaidrot ar specia ‑
lizētu zināšanu trūkumu inkubācijas 
prakses jomā un nepilnībām vadības 
sistēmās.
Revidētās ERAF līdzfinan -
sētās inkubācijas telpas 
un vietas bija kopumā 
pienācīgi izveidotas, bet 
klientiem piedāvātajam 
biznesa atbalstam bija 
tikai pieticīgi panākumi
80 
Revidēto inkubatoru veikums bija 
vājāks nekā salīdzināmajiem inkubato ‑
riem. Lai gan ERAF ir efektīvi atbalstījis 
inkubatoru infrastruktūru izveidi, tas 
mazāk sekmīgi ir nodrošinājis, lai inku ‑
batori saviem klientiem sniegtu efektī ‑
vu un lietderīgu atbalstu. ERAF atbals ‑
tītie inkubatori darbojās modernās un 
piemērotās līdzfinansētās telpās, to 
ekspluatācijas izmaksas bija lielākas un 
tiem vajadzēja vairāk darbinieku jauna 
uzņēmuma izveidei nekā salīdzināma ‑
jiem inkubatoriem.Revidētie ERAF inkubatori 
nepietiekami izmantoja labas 
prakses piemērus
81 
Ir vairāki iespējami iemesli, kāpēc 
revidētie inkubatori bija mazāk efektīvi 
un lietderīgi. Lielākā daļa inkubatoru 
bija sākuši darbību relatīvi nesen, un 
šis pieredzes trūkums neapšaubāmi ie ‑
tekmēja to lietderību. Par to uzskatāmi 
liecināja nepilnības un trūkumi inkubā ‑
cijas programmās un nepilnīgi biznesa 
modeļi, it īpaši attiecībā uz finansiālo 
ilgtspēju. Šis ierobežojums lika inkuba ‑
tora vadībai koncentrēt uzmanību uz 
ieņēmumu gūšanu, nevis uz kvalitatīvu 
pakalpojumu sniegšanu jaunizveidota ‑
jiem uzņēmumiem ar spēcīgas izaug ‑
smes potenciālu. Šāda uz ieņēmumiem 
orientēta pieeja noveda pie tā, ka 
inkubatoru vadītāji pazemināja attieci ‑
nāmības kritērijus jaunpienācējiem. Re ‑
zultātā dārgi izmaksājušais inkubatora 
atbalsts tika piedāvāts uzņēmumiem 
bez izaugsmes potenciāla. Tas vēl 
vairāk palielināja biznesa inkubatoros 
ieguldīto publisko līdzekļu neefektīvu 
izlietojumu.
82 
Inkubatori nespēja sniegt visaptve ‑
rošu, individuāli pielāgotu palīdzību 
saviem klientiem. Piedāvāto pakalpoju ‑
mu diapazons bija ierobežots. Lielākā 
daļa inkubatoru nepiedāvāja atbalstu 
perspektīviem uzņēmējiem pirmsin ‑
kubācijas posmā vai klientiem ārpus 
inkubatora teritorijas. Inkubācijas 
programmas bija primitīvas un neņē ‑
ma vērā savu klientu konkrētās indivi ‑
duālās vajadzības vai biznesa attīstības 
mērķus. Tā kā nebija ciešas sadarbības, 
inkubatoriem nebija plašāku zināšanu 
par savu klientu attīstības līmeni. Tam 
ir bijusi vēl papildu negatīva ietekme 
uz piedāvātā biznesa atbalsta kvalitāti.
31 Secinājumi un ieteikumi 
1. ieteikums
Komisijai jāprasa, lai dalībvalstis 
atļauj izveidot jaunus inkubatorus, ko 
līdzfinansē no ES budžeta, ņemot vērā 
šādus apsvērumus:
a) biznesa inkubatori jāveido, balsto ‑
ties uz sīki izstrādātu un reālistisku 
biznesa plānu, kurā īpaša uzmanī ‑
ba pievērsta to bezpeļņas inkubā ‑
cijas darbības ilgtspējai;
b) kopš paša sākuma inkubācija jāveic 
pienācīgi apmācītiem darbinie ‑
kiem, kuri var sniegt vajadzīgo in ‑
dividuālo atbalstu klientiem un po ‑
tenciālajiem nākotnes uzņēmējiem;
c) inkubatoriem pašiem aktīvi jā ‑
meklē un jāpiesaista jauni klienti 
neatkarīgi no to ģeogrāfiskās 
izcelsmes, koncentrējoties uz tiem, 
kuriem ir inovatīvas biznesa idejas 
ar spēcīgu izaugsmes potenciālu, 
lai pēc iespējas lietderīgi izlietotu 
publiskos līdzekļus un tādējādi pa ‑
augstinātu ES finansējuma pievie ‑
noto vērtību;
d) inkubācijas process katra klienta 
uzņēmumam jāsāk ar sīki izstrā ‑
dātas, individuālas inkubācijas 
programmas sagatavošanu. Jāseko 
līdzi šīs programmas izpildei un 
jānovērtē, kādā mērā ir sasniegti 
uzņēmējdarbības mērķi;
e) inkubatoriem jāpiedāvā savi pakal ‑
pojumi nerezidentu uzņēmumiem, 
tādējādi ļaujot, lai inkubācijas 
atbalstam ir plašāka ietekme uz 
vietējo biznesa kopienu, un uzla ‑
bojot sadarbības tīkla veidošanas 
iespējas;f) inkubatoriem jāizveido uzraudzī ‑
bas sistēma, kas balstās uz datiem, 
kuri iegūti ne tikai no inkubatoru 
pašu darbības, bet arī uz atbalstīto 
klientu iegūtajiem biznesa datiem.
Vadības sistēmas ir efektīvi 
nodrošinājušas to, ka tiek 
piedāvāta infrastruktūra, bet 
nav nodrošinājušas lietde -
rīgu biznesa inkubācijas 
atbalstu
83 
Vairākumā gadījumu vadības sistēmas 
ir efektīvi nodrošinājušas fiziskos rezul ‑
tātus (piemēram, ēkas), kas bija sniegti 
laikus un saskaņā ar plānu. Tomēr tās 
nebija nodrošinājušas efektīvu un liet ‑
derīgu inkubācijas pakalpojumu (pie ‑
mēram, koučinga un mācību) sniegša ‑
nu. Lielāks akcents būtu bijis jāliek uz 
inkubācijas pakalpojumu pārvaldību 
ilgākā laikposmā.
84 
Dalībvalstu iestādes, kas atlasīja 
līdzfinansējamos projektus, nepievēr ‑
sa pietiekamu uzmanību inkubācijas 
darbības plānotajam iznākumam un in ‑
kubācijas biznesa modeļu īstenošanas 
iespējamībai. Tam bija nopietnas sekas: 
tas ietekmēja mērķus, kas bija izvirzī ‑
ti atsevišķiem inkubatoriem, un pēc 
tam arī atstāja ietekmi uz inkubācijas 
darbību ilgtspēju. Pēdējais jautājums 
ir īpaši svarīgs, jo ilgtspējas periods 
nepareizi atspoguļo ERAF līdzfinansēto 
inkubatoru projektu raksturu. Viens 
no nozīmīgākajiem riskiem, kas no tā 
izriet, ir tāds, ka ieviestās sistēmas ļauj 
ievērojamai daļai no publiskā finan ‑
sējuma vērtības pāriet pie inkubatora 
īpašniekiem pēc ilgtspējas perioda 
beigām.
32 Secinājumi un ieteikumi 
2. ieteikums
Komisijai jāprasa, lai dalībvalsts iestā ‑
des no ERAF līdzfinansēto inkubācijas 
projektu atlases un pārraudzības pro ‑
cedūru koncepcijā iestrādā turpmāk 
uzskaitītos elementus:
a) projektu atlases kritērijos lielāka 
uzmanība jāvērš uz projektu sa ‑
gaidāmajiem rezultātiem, nevis uz 
fizisku iznākumu sasniegšanu;
b) projekta novērtēšanas procesā un 
tad, kad tiek definētas līgumsais ‑
tības, vairāk jāizmanto speciālistu 
zināšanas par biznesa inkubācijas 
darbībām;
c) publiskā atbalsta līmenis jānosaka 
atkarībā no inkubatora projektam 
definēto rezultātu prognozes. 
ERAF maksājumu vērtība jāsais ‑
ta ar inkubatora sasniegtajiem 
rezultātiem;
d) ilgtspējas periods atbilstoši jāpie ‑
lāgo, lai tas atbilstu no ERAF līdzfi ‑
nansēto biznesa inkubatora aktīvu 
faktiskajam dzīves ciklam.Komisija nebija pietiekami 
daudz darījusi, lai veicinātu 
zināšanu un labas prakses 
apmaiņu
85 
Lai gan Komisija ir centusies iegūt 
zināšanas par lielas biznesa inkubatoru 
kopas darbību un īpatnībām Eiropā, tās 
piedāvātajā atbalstā šīs zināšanas nav 
izmantotas. Nesen publicētajā rokas ‑
grāmatā ir sniegts vērtīgs pārskats 
par inkubācijas principiem, bet tas 
nav pietiekami izvērsts un tajā trūkst 
svarīgu datu par inkubācijas procesu, 
piemēram, salīdzinošo datu par galve ‑
najiem rādītājiem. Komisijas darbības 
saistībā ar svarīgu zināšanu izplatīša ‑
nu un labas prakses veicināšanu bija 
pārāk ierobežotas, lai mazinātu nesen 
izveidoto līdzfinansēto inkubatoru 
neizdošanās risku.
3. ieteikums
Komisijai būtu:
a) jāatjaunina zināšanas par biznesa 
inkubācijas efektivitāti un lietderī ‑
bu un šīs zināšanas jāpiemēro, lai 
nodrošinātu, ka ERAF atbalsts ir 
labi pielāgots biznesa inkubācijas 
nozares vajadzībām;
b) jācenšas atbalstīt biznesa inkuba ‑
toru kopiena, īpaši tie inkubatori, 
kuri saņem ES atbalstu, piemēram, 
organizējot zināšanu un pieredzes 
apmaiņu ar atbildīgajām struk ‑
tūrām dalībvalstīs. Šī iniciatīva 
jāadresē visiem biznesa inkubato ‑
riem, kuri var iepazīstināt ar saviem 
“veiksmes stāstiem”, apmainīties ar 
informāciju un saņemt savstarpēju 
atbalstu ES līmenī.
33 Secinājumi un ieteikumi 
Šo ziņojumu 2014. gada 9. aprīļa sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
II apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Henri GRETHEN .
Revīzijas palātas vārdā –
priekšsēdētājs
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

34
 Pielikums
Revidēto inkubatoru saraksts
Inkubatora nosaukums ApmeklētiIekļauti 
aptaujā
Čehijas Republika
Agentura pro ekonomický rozvoj Vsetínska, o.p.s. Podnikatelský inkubátor Vsetín
BIC Ostrava spol.s r.o.
Podnikatelský inkubátor Nymburk příspěvková organizace
South Moravian Innovation centre
STEEL IT Třinec Institut EuroSchola, o.s.
TechnoPark Pardubice, k.s.
Vědeckotechnický park Plzeň, a.s.
Vědeckotechnický park Roztoky Trigema a.s.
VŠB-TU Ostrava
VÚSH, a.s. Podnikatelský inkubátor Brno-JihX
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
X
X
X
X
Vācija
BGI Biotechpark Gatersleben Infrastrukturgesellschaft mbH
Merseburger Innovations- und Technologiezentrum GmbH
Mitteldeutsches Multimediazentrum Halle GmbH
TechnologieZentrum Dresden GmbH
TGZ Halle Technologie- und Gründerzentrum Halle GmbHX
X
X
X
X
Itālija
2i3T Società per la gestione dell’Incubatore di Imprese e per il Trasferimento Tecnologico dell’Università’ 
degli Studi di Torino
BIC Pieve di Bono
Bioindustry park Silvano Fumero Spa
Incubatore Comune di Ultimo
Incubatore universitá degli studi di Firenze (strutture di Via Nizza e Strada del Drosso)
Pépinière d’Entreprises Espace Aosta
Polo Scientifico e Tecnologico di Navacchio
Sistema di incubazione policentrico metropolitano Comune di Firenze
Tecnogranda SpaX
X
X
X
X
X
X
X
X
Polija
Agencja Rozwoju Regionalnego S.A. Beskidzki Inkubator Technologiczny w Bielsku-Białej
Akademicki Inkubator Przedsiębiorczości Sp. z o.o.
Bełchatowsko-Kleszczowski Park Przemysłowo-Technologiczny
Fundacja Uniwersytetu im. A.Mickiewicza w Poznaniu
Inkubator Tecnologiczny ARTERION/Fundacja Wspierania Przedsiębiorczości i Nauki
Łódzki Regionalny Park Naukowo-Technologiczny Sp. z o.o.
Śląski Park Przemysłowo-Technologiczny Sp. z o.o.
Stowarzyszenie Inicjatyw Społeczno-Gospodarczych Inkubator Technologiczny w Białogardzie
Wrocławski Park Technologiczny S.A.X
X
X
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
X
X
XPielikums
35 Pielikums
Inkubatora nosaukums ApmeklētiIekļauti 
aptaujā
Spānija
BIC Granada
Parque Tecnológico de Andalucía
Vivero de empresas de Badajoz
Vivero Castilleja de la Cuesta
Vivero de Azuaga
Vivero de Plasencia
Vivero de Puertollano
Vivero de Vigo
Vivero Nuevo Torneo Sevilla
Vivero de Alcala de Guadaira
Vivero Salamanca
Vivero Talavera de la ReinaX
X
X
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
X
X
X
Apvienotā Karaliste
Chester Innovation Economy Centre
Core Technology Facility
Daresbury Incubator
InfoLab21
Power Technologies Innovation Centre
Technium Springboard
The Media Factory
Swansea Technium II
Aberystwyth Technium
PONTIO – Bangor UniversityX
X
X
X
X
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
XPielikums
36
Kopsavilkums
I
Mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) konkurētspējas 
uzlabošanai ir vajadzīgs finansiāla un nefinansiāla 
atbalsta apvienojums un MVU labvēlīgs tiesiskais un 
administratīvais regulējums. Tas ir attiecīgi atspo ‑
guļots jaunā 2014.–2020. gada plānošanas perioda 
tiesiskajā regulējumā. Atbalsts MVU konkurētspējai 
ir Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondi) 
augstākā prioritāte. Jaunā programmu paaudze 
nodrošina iespēju pārskatīt un labāk plānot atbalstu 
MVU, kā arī izstrādāt vispusīgu un saskaņotu politi ‑
kas virzienu kopumu, kas pilnībā izmanto pieejamo 
instrumentu klāstu, tostarp finanšu instrumentus, 
MVU atbalsta pakalpojumus un publiskā iepirkuma 
iespējas.
Kopēja atbilde uz III un IV punktu
Komisija atzinīgi vērtē Palātas secinājumu par 
Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) finansiālo 
ieguldījumu biznesa infrastruktūras izveidē.
Komisija norāda, ka secinājums, ka revidēto inkuba ‑
toru veikums ir bijis pieticīgs, ir balstīts uz šo nese ‑
nāk izveidoto inkubatoru rezultātu salīdzinājumu 
ar kritērijiem, ko ir noteikuši stabili un nobriedušāki 
inkubatori.
It sevišķi dalībvalstīs, kas ES pievienojās 2004. gadā 
un vēlāk, iepriekš nebija šāda veida biznesa infra ‑
struktūras un tā tiek būvēta vienīgi tagad, arī ar 
struktūrfondu atbalstu. Tādēļ nav gūta liela pie ‑
redze un ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai labāk 
apgūtu, kā efektīvi izmantot šo infrastruktūru, lai 
pienācīgi atbalstītu jaunas biznesa idejas/jaunizvei ‑
dotus uzņēmumus.
IV
Eiropas Komisijas Uzņēmējdarbības un inovāciju 
centra un Starptautiskās Zinātnes parku un inovā ‑
cijas centru asociācijas ziņojumos sniegtie kritēriji 
palīdzētu papildināt novērtējumu ar papildu datiem.Komisijas  
atbildes
V
Kohēzijas politikas reforma 2014.–2020. gadam 
nodrošinās attiecīgās darbības programmas uzrau ‑
dzības komitejai vajadzīgo motivāciju apstiprināt 
tādus atlases kritērijus, kas garantē šāda veida 
ieguldījumu maksimālu ietekmi. Valstīm un reģio ‑
niem būs iepriekš jāizlemj, kādus mērķus tie plāno 
sasniegt ar pieejamajiem resursiem, un jānorāda, 
kā tieši tie plāno mērīt progresu šo mērķu virzienā 
saistībā ar katru prioritāro virzienu. Tas ļaus regu ‑
lāri uzraudzīt, kā tiek izmantoti finanšu resursi, un 
sekmēs debates par to.
VI
Eiropas Komisija izveidoja Eiropas Komisijas 
Uzņēmējdarbības un inovāciju centru ( EC‑ BIC ) 
1984. gadā. Kopš tā laika tas ir sniedzis nepārtrauktu 
atbalstu ar EC‑ BIC  kvalitātes nodrošināšanas sistē ‑
mas starpniecību.
Lai paplašinātu šīs jomas vadošo iestāžu zināša ‑
nas, Eiropas Komisija sagatavoja “Norādījumus par 
reģionālajām inovācijas stratēģijām (RIS)”. Tāpat 
Komisija sniedza norādījumus, pamatojoties uz 
dažādu reģionālo inovācijas stratēģiju paaudžu 
gūto pieredzi. Turklāt norādījumus izdeva atbals ‑
tītie projekti/tīkli. Komisija ir izstrādājusi daudzas 
iniciatīvas, lai to sekmētu, tostarp iniciatīvu “Reģioni 
ekonomiskām pārmaiņām” (ko uzsāka 2006. gadā). 
Tā ir mācību platforma ES reģioniem, kura ietver 
ikgadēju konferenci “Reģioni ekonomiskām pārmai ‑
ņām” un RegioStars  apbalvojumus, politikas mācību 
datubāzi un starpreģionu operatīvos tīklus, ko 
finansē INTERREG   IVC un URBACT  II programmas.
Komisija 2008. gada jūnijā pieņēma Mazās uzņēmēj ‑
darbības aktu ( SBA), kas ir vispusīgs MVU politikas 
satvars ES un tās dalībvalstīm. Viena no SBA prioritā ‑
rajām jomām ir uzņēmējdarbība, un ar šo aktu tika 
ieviesta vispusīgāka pieeja visu uzņēmējdarbības 
šķēršļu risināšanai ES un valstu līmenī. Šo darbu ir 
papildus nostiprinājis rīcības plāns uzņēmējdarbības 
jomā 2020. gadam, ko pieņēma 2013. gada sākumā. 
Šādā vispusīgā kontekstā Komisija ir turpinājusi 
atbalstīt BIC kvalitātes zīmju sistēmu.
Komisijas atbildes 37
VII a)
Komisija pilnībā atbalsta vajadzību biznesa inku ‑
batorus veidot, balstoties uz sīki izstrādātiem un 
reālistiskiem biznesa plāniem. Tie būtu jāintegrē 
vispārējā reģionālajā attīstības stratēģijā, un dalīb ‑
valstis tiek noteikti mudinātas īstenot stratēģijas 
pārdomātai specializācijai.
VII b)
Pašlaik tiek attīstītas prasmes inkubēt uzņēmējdar ‑
bības pasākumus, it sevišķi dalībvalstīs, kas pievie ‑
nojās 2004. gadā un vēlāk, un galvenais dzinulis ir 
vajadzība nodrošināt nupat izveidotās inkubatoru 
infrastruktūras finansiālo ilgtspēju. Šādu prasmju 
iepriekš nebija, un jaunizveidota inkubatoru infra ‑
struktūra motivē šādu prasmju attīstību.
VII c)
Komisija piekrīt. Saskaņā ar 2014.–2020. gada plāno ‑
šanas periodu inkubatoru darbības ir atkarīgas no 
tā, vai pastāv atbilstīga attīstības stratēģija. Inku ‑
batori tiek izveidoti, lai pirmām kārtām sekmētu 
reģiona vietējās ekonomikas attīstību un reaģētu uz 
ekonomikas (vai inovācijas) stratēģijā noteiktajām 
vajadzībām un potenciālu.
VII d)
Komisija piekrīt. Komisija ierosinās dalībvalstīm 
Palātas ieteikumu ietvert kā prasību, kas jāņem vērā 
darbību atlasē un atbalsta līgumu sagatavošanā starp 
starpniecības iestādēm un inkubācijas telpu vadību.VII
Saskaņā ar kohēzijas regulējumu Komisija nav 
iesaistīta projektu atlasē, izņemot lielu projektu 
apstiprināšanu.
Taču jaunais tiesiskais regulējums 2014.–2020. gadam 
jau no paša sākuma nodrošina, ka, pateicoties pie ‑
ņemto programmu saturam un intervences loģikai, 
kas ietver prioritārajos virzienos paredzēto mērķu 
rezultātu rādītājus un iznākumu, projektu atlasi pēc 
iespējas lielākā mērā īstenos dalībvalstis saskaņā ar 
Palātas ieteikumu.
Tāpat, pamatojoties uz katrai darbības programmai 
noteikto darbības rezultātu satvaru, Komisija varēs 
ar kritēriju un rādītāju starpniecību veicināt un 
pārbaudīt programmu veikumu. Ja veikuma pār ‑
baude liecina, ka prioritāte nav sasniegusi noteiktos 
kritērijus un ka dalībvalsts nav veikusi vajadzīgos 
pasākumus, lai problēmu labotu, Komisija var 
apturēt visu starpposma maksājumu vai tā daļu vai 
galējā situācijā piemērot finanšu korekcijas. Šādai 
programmai nevajadzētu piešķirt izpildes rezervi.
Saskaņā ar 2014.–2020. gada tiesisko regulējumu 
Komisija arī nostiprina fondu ex ante  nosacījumus, 
lai nodrošinātu vajadzīgos nosacījumus to efektīvai 
īstenošanai. Runājot par MVU, ex ante  nosacījumi 
attiecas uz konkrētām darbībām, ko dalībvalstis ir 
īstenojušas, lai sekmētu uzņēmējdarbību, ņemot 
vērā Mazās uzņēmējdarbības aktu.
Turklāt Komisija ar sava aktīvā un nepārtrauktā 
darba ar dalībvalstīm starpniecību ierosinās vado ‑
šajām iestādēm Eiropas Revīzijas palātas ieteiku ‑
mus ietvert biznesa inkubatoru atlases procesā un 
atlases kritērijos. Pašlaik atlases kritērijos ir jāietver 
prioritārā virziena paredzēto mērķu sekmēšana.
Komisijas atbildes 38
VII h)
Komisija piekrīt. Speciālistu zināšanas par biznesa 
inkubāciju, it sevišķi dalībvalstīs, kas pievienojās 
2004. gadā un vēlāk, galvenokārt tiek uzkrātas 
praktiskā ceļā. Pašlaik pastāv lielāka iespēja, ka šajās 
valstīs ir pieejami speciālisti, kam ir neliela pieredze 
inkubācijā un kas var savas zināšanas izplatīt, lai 
apmācītu citus inkubācijā iesaistītos dalībniekus, 
piemēram, nodarbinātības dienestus. Komisija 
dalībvalstīm ierosinās ievērot šo ieteikumu.
VII i)
Komisija principā piekrīt. ERAF ieguldījuma projektā 
pamatā ir no biznesa plāna izrietoša izmaksu un 
ieguvumu analīze. Taču biznesa inkubatora rezultā ‑
tus var ietekmēt ārēji faktori, ko nevar vienmēr zināt 
iepriekš, un valsts sektora atbalsta līmenis par katru 
izveidoto darbavietu. Tādēļ būtu grūti sasaistīt ERAF 
maksājumus ar rezultātiem.
VII j)
Komisija nepiekrīt. Komisija uzskata, ka Palātas 
noteiktajam ilgtspējas periodam būtu jāatbilst 
darbību ilgumam, kā noteikts Kopīgo noteikumu 
regulas (KNR) 71. pantā. Komisijai nav nekāda juri ‑
diskā pamata pieprasīt ilguma pielāgošanu biznesa 
inkubatora aktīvu faktiskajam dzīves ciklam, pār ‑
sniedzot piecus gadus.
Šajā kontekstā Komisija pieņem zināšanai Palātas 
norādītos labas prakses piemērus dažās dalībvalstīs.
VII k)
Komisija atzīst nepieciešamību turpināt zināšanu 
atjaunināšanu. Komisija 2014. gadā publicēs ziņo ‑
jumu “ES zinātnes un tehnoloģiju parku izveide, 
vadība un novērtēšana”, kurā būs sniegti ieteikumi 
un norādījumi un kuru nosūtīs vadošajām iestādēm.VII e)
Komisija principā piekrīt, bet saskaņā ar subsidiari ‑
tātes principu šis ieteikums ir drīzāk jāapsver dalīb ‑
valstīm atkarībā no mērķiem, uz kuriem tās tiecas, 
lai sekmētu iekšējās ekonomikas izaugsmi. Komisija 
dalībvalstīm ieteiks mudināt inkubatorus savus 
pakalpojumus darīt pieejamus nerezidentu uzņē ‑
mumiem saskaņā ar rūpīgi izstrādātu stratēģiju, 
lai nodrošinātu ieguvumus vietējai uzņēmējdarbī ‑
bas kopienai. Tāpat Komisija dalībvalstīm ieteiks 
izveidot tīklus un saiknes ar citiem inkubatoriem, lai 
veicinātu zināšanu apmaiņu un mudinātu līdzinku ‑
bāciju, it sevišķi pārrobežu teritorijās ES un ārpus 
tās.
VII f)
Komisija piekrīt. Komisija dalībvalstīm ieteiks mudi ‑
nāt inkubatorus izveidot šādu uzraudzības sistēmu, 
nepalielinot administratīvo slogu atbalstītajiem 
klientiem. Ņemot vērā to, ka dažas komercvienības 
biznesa informāciju uzskatītu par konfidenciālu, to 
var īstenot tikai saskaņā ar brīvprātīgu izvēli.
Saskaņā ar struktūrfondu dalītu pārvaldību Komi ‑
sijai nav juridiskā pamata, lai tieši pieprasītu šo 
elementu ietveršanu procedūru struktūrā.
Pildot savas uzraudzības funkcijas, Komisija mudi ‑
nās dalībvalstis ievērot minēto ieteikumu. Tomēr 
saskaņā ar dalītu pārvaldību dalībvalstis ir atbildīgas 
par projektu atlasi, īstenošanu un uzraudzību.
Komisija uzskata, ka Palātas ieteikums g) un j) apakš ‑
punktā būtu jāadresē dalībvalstīm.
VII g)
Komisija piekrīt. Tas atbilst reformētās kohēzijas 
politikas principam, ka tā ir vērsta uz rezultātiem, 
un Eiropas Komisija ierosinās šo ieteikumu ietvert 
attiecīgajos atlases kritērijos.
Komisijas atbildes 39
Novērojumi
Kopēja atbilde uz 21.–23. punktu
Komisija atzinīgi vērtē Palātas novērtējumu.
26
Inkubatoru izmērs ir viens no daudzajiem faktoriem, 
ar kuru palīdzību var nodrošināt salīdzināmību starp 
ERAF revidēto inkubatoru efektivitāti saistībā ar salī ‑
dzināmo kopu. Komisija vēlas uzsvērt, ka svarīgi ir 
arī citi ārējie faktori, piemēram, reģiona ekonomika, 
inkubatoru profils un apkalpotās uzņēmējdarbības 
veids, kā arī tirgus nepilnību principi.
ERAF inkubatoru galvenais uzdevums ir veicināt 
jaunizveidotu uzņēmumu attīstību. Atbalstu uzņē ‑
mējdarbībai ārpus fiziskās inkubācijas var panākt 
ar citiem līdzekļiem. Piemēram, uzņēmējdarbības 
atbalstu AK nereti sniedz pakalpojumu sniedzēji, kas 
piedāvā plašu uzņēmējdarbības konsultāciju klāstu.
27
Attiecībā uz Palātas sniegto piemēru Komisija 
norāda, ka jaunizveidotas darbavietas izmaksas, lai 
novērtētu inkubatora efektivitāti, var atšķirties starp 
dažādām valstīm, jo šo rādītāju ietekmē uzņēmuma 
izveides izmaksas, nolietojums un grāmatvedības 
politika, kā arī algu līmenis dažādās dalībvalstīs.
28
ERAF atbalstīto inkubatoru relatīvi zemo veikumu 
Palātas piemērā var attiecināt arī uz to, ka BIC inku ‑
batoriem veic EC‑ BIC  sertifikācijas shēmas kvalitātes 
pārbaudi. Skatiet arī atbildi uz 16. punktu.
29
Iekšējais veikums ir atkarīgs no vadības prasmēm, 
organizācijas, stimulu sistēmas un vietējās inovāciju 
sistēmas. Komisija dalībvalstīm ieteiks ERAF finansē ‑
tajos inkubatoros ieviest akreditācijas vai kvalitātes 
sistēmas.VII l)
Komisija piekrīt un uzsver, ka Eiropas Biznesa atbal ‑
sta tīkla jaunajos virzienos (2015.–2021. gads) šie 
ieteikumi jau ir ņemti vērā. Eiropas Biznesa atbalsta 
tīklam būs nozīme reģionālo MVU atbalsta pakal ‑
pojumu (tostarp inkubatoru) sasaistē ar labu praksi 
Eiropas līmenī.
Eiropas Biznesa atbalsta tīkla partneriem pašreizējā 
tīklā arī prasa sadarboties ar citiem Eiropas tīkliem 
un ieviest tādas darbības kā kopīgi veicināšanas un 
virzības pasākumi.
Ievads
01
Komisija MVU svarīgo nozīmi ekonomikā apsvēra 
jaunā 2014.–2020. gada plānošanas perioda tie ‑
siskajā regulējumā, proti, MVU galvenokārt būtu 
jāatbalsta no Eiropas strukturālajiem un investīciju 
fondiem (ESI fondi).
Revīzijas tvērums un mērķi
16
Komisija atzinīgi vērtē Palātas pausto atzinumu, ka 
Eiropas uzņēmējdarbības un inovāciju centra tīkla 
(EBN ) sertifikācijas shēma, ko atbalsta Komisija, 
sekmē labāko praksi. ERAF līdzfinansētie inkubatori 
Palātas piemērā ir salīdzināti ar EC‑ BIC  inkubatoriem, 
kas ir sertificēti, pamatojoties uz plašu kritēriju loku.
Komisijas atbildes 40
37
Inkubatoriem ir dažādi dzīves cikla posmi, un to 
piedāvājums ir atkarīgs no to brieduma un ekosis ‑
tēmas, kurā tie darbojas. Lai gan Komisija piekrīt, 
ka būtu jāpiedāvā plašs pakalpojumu spektrs, lai 
būtu iespējama sekmīga inkubācija, piedāvājamie 
pakalpojumi attīstās laika gaitā saskaņā ar inkuba ‑
toru dzīves ciklu.
38
ERAF atbalstīja biznesa inkubatoru būvniecību, 
bet pietiekama uzmanība netika pievērsta sadarbī ‑
bai starp uzņēmumiem un biznesa inkubatoriem. 
Dalībvalstīs, kas ES pievienojās 2004. gadā un vēlāk, 
to izraisa uzņēmējdarbības zināšanu (uzņēmējdar ‑
bības plānošanas, vadības prasmju utt.) abpusējs 
trūkums, proti, no biznesa inkubatoru puses (jauna 
infrastruktūra, bet trūkst prasmīga darbaspēka, kas 
to spētu vadīt) un no uzņēmumu puses. Tas pats 
attiecas uz ES 15 dalībvalstīm, kurās ieguldījumus 
vērš uz uzdevumu inovācijas sistēmas infrastruktū ‑
ras papildināšanu.
Turklāt izmitinātie uzņēmumi nav spiesti sadarbo ‑
ties ar inkubatora darbiniekiem, jo var izmantot 
ārējos pakalpojumus, lai izstrādātu savu attīstības 
plānu. Slepenu datu kopīgošanai var būt negatīvas 
sekas izmitinātajiem uzņēmumiem, ja vien netiek 
parakstīts konfidencialitātes līgums.
Uzņēmējdarbības pakalpojumus var uzdot ārējiem 
pakalpojumu sniedzējiem tā vietā, lai tos uzticētu 
inkubatoru darbiniekiem.
39
Komisija atsaucas uz savu atbildi uz 38. punktu 
iepriekš.
40
Kā norādījusi Palāta, klientus drīzāk piesaista sub ‑
sidētās biroju telpas, nevis sniegtie pakalpojumi. 
Īrnieki būtu rūpīgi jāizraugās, un tiem būtu jāatbilst 
inkubācijas programmā noteiktam profilam. Tā kā 
projektu atlase un atlases kritēriju noteikšana ir 
valstu kompetencē, Komisija ieteiks dalībvalstīm 
apsvērt šos aspektus.32
Komisija atzinīgi vērtē Palātas novērtējumu, 
ka 22 no 27 revidētajiem projektiem bija sagatavots 
biznesa plāns saskaņā ar oficiālajām prasībām, kas 
izriet no ERAF atbalstu reglamentējošajiem tiesību 
aktiem.
Komisija atzīst, ka dažos gadījumos biznesa plāni, 
lai gan atbilda oficiālajam atlases kritērijam, 
neietvēra kvantificējamus mērķus un atbilstīgus 
rezultātu rādītājus. Tomēr saskaņā ar dalītu pārval ‑
dību projektu atlase ir dalībvalstu atbildības jomā. 
Tas nozīmē, ka, izraugoties biznesa inkubatorus, 
pirmām kārtām dalībvalstij (vadošajai iestādei) būtu 
bijis jāpārbauda projekta pieteikuma un pavad ‑
dokumentu kvalitāte (piemēram, biznesa plānu 
kvalitāte).
33
Kā atgādināts atbildē uz 32. punktu iepriekš, 
saskaņā ar dalītu pārvaldību projektu atlase ir dalīb ‑
valstu atbildības jomā. Šo elementu pārbaude katrā 
projekta pieteikumā nav ne Komisijas uzdevums, ne 
tiesības.
34
Dažās dalībvalstīs, it sevišķi tajās, kas ES pievienojās 
2004. gadā un vēlāk, galveno uzmanību vērsa uz 
fiziskās infrastruktūras izbūvi tādēļ, ka trūka iepriek ‑
šējas pieredzes biznesa inkubatoru īstenošanā. Lai 
iegūtu pilnībā funkcionējošu biznesa inkubatoru, 
ir vajadzīgs laiks un sekmīga vietējā inovācijas 
ekosistēma. Šis ir process, ko īstenos ar kohēzijas 
politikas jauno, uz rezultātiem vērsto pieeju.
36
Kā paskaidrots 34. punktā, biznesa infrastruktūra 
(piemēram, biznesa inkubatori) lielākajā daļā dalīb ‑
valstu, kas ES pievienojās 2004. gadā un vēlāk, nav 
pietiekami attīstīta. ERAF atbalstīja biznesa inkuba ‑
toru būvniecību un telpu uzturēšanas un apsardzes 
pakalpojumu sniegšanu 2007.–2013. gada perioda 
sākumā. Drīz kļuva skaidrs, ka atbalsts telpu uztu ‑
rēšanas un apsardzes pakalpojumiem nebija ticis 
pietiekami novērtēts, un 2014.–2020. gada plānoša ‑
nas periodam ir paredzēti uzlabojumi.
Komisijas atbildes 41
48
Inkubatoru nozīme reģiona biznesa infrastruktūrā 
atšķiras atkarībā no dalībvalstīm un katras konkrētās 
valsts konteksta.
Jaunajā plānošanas periodā priekšnosacījums, lai 
piekļūtu ERAF atbalstam, ir stratēģijas pārdomātai 
specializācijai izstrāde, ietverot plašu apspriešanos 
ar inovācijas dalībniekiem.
49
Tā kā pašlaik atlases kritērijos ir jāietver prioritārā 
virziena paredzēto mērķu sekmēšana, Komisija 
vadošajām iestādēm ierosinās ietvert atlases pro ‑
cesā un atlases kritērijos Eiropas Revīzijas palātas 
ieteikumu par uzraudzības sistēmas izveidi katrā 
biznesa inkubatorā.
53
Inkubācijas darbībai vajadzētu spēt turpināties 
pēc tam, kad beidzas ERAF līdzfinansējums. Ilgt ‑
spējas kritērijs ir ietverts projektu atlases kritērijos. 
Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu 
darbības turpināšanu nedrīkstētu nodrošināt, pil ‑
nībā paļaujoties uz publiskā sektora finansējumu.
56
Inkubators galvenokārt nodrošina nomas telpas 
izmitinātajiem uzņēmumiem, it sevišķi to uzņēmēj ‑
darbības dzīves cikla agrīnajā posmā. Lai nodroši ‑
nātu finansiālo dzīvotspēju, potenciāli pieteikumu 
iesniedzēji tiek aicināti izmantot pieejamās telpas.
Turklāt Komisija uzskata, ka viens no ERAF atbalstīto 
inkubatoru galvenajiem mērķiem bija radīt darba ‑
vietas, nevis tikai augsto tehnoloģiju MVU.41
Speciālistu pakalpojumus var piedāvāt ārēji uzņē ‑
mumi, jo iekšējie pakalpojumi ir vispārīgāka rak ‑
stura. Inkubatora darbinieku zināšanu pilnveide var 
būt dārga, un inkubators, iespējams, nekad negūs 
vēlamos ieguvumus.
43
Komisija uzskata, ka sadarbības trūkums starp 
inkubatoriem un klientiem, iespējams, ir tiešas sekas 
tam, ka klienti nevēlas kopīgot slepenus datus.
44
Komisija uzskata, ka izmaksātajiem ES līdzekļiem ir 
pozitīva ietekme uz tādu uzņēmumu attīstību, kas 
fiziski neatrodas inkubatora telpās, bet izmanto tā 
pakalpojumus un sadarbojas ar īrniekiem.
45
Dalībvalstīs, kas ES pievienojās 2004. gadā un vēlāk, 
biznesa inkubatori tika izveidoti vienīgi šajā plā ‑
nošanas periodā, un bija vajadzīgs laiks, lai labāk 
attīstītu sadarbību starp inkubatoru un tā klientiem, 
kā arī ar potenciālajiem klientiem. Vēl sadarbību 
ierobežoja darbinieku, kuri vada biznesa inkubato ‑
rus, kvalitāte, proti, nereti viņiem ir nepietiekamas 
uzņēmējdarbības prasmes. Visbeidzot, dažiem inku ‑
batoriem trūka organizatoriskās spējas, lai sniegtu 
pirmsinkubācijas atbalstu, jo šāda atbalsta sniegša ‑
nai parasti ir vajadzīgi papildu pašu resursi.
Tas pats attiecas uz ES 15 dalībvalstīm, kurās iegul ‑
dījumus vērš uz inovācijas sistēmas infrastruktūras 
izveides papildināšanu.
47
Vāja sadarbība starp uzņēmējdarbības nozari, 
universitātēm un pētniecības un izstrādes iestādēm 
ir bieži sastopama dalībvalstīs, kas ES pievienojās 
2004. gadā un vēlāk, un Komisija ir centusies šo 
jautājumu risināt pašreizējā plānošanas periodā, 
izveidojot pienācīgus koordinācijas mehānismus, 
kad tas ir bijis iespējams. Šis jautājums ietekmē biz ‑
nesa inkubatoru darbības un to centienus izveidot 
tīklus ar pētniecības un izstrādes, kā arī universitāšu 
partneriem.
Komisijas atbildes 42
60
Attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu 
Komisija dalībvalstīm prasa nodrošināt atbilstību ex 
ante  nosacījumiem, proti, paredzēt stratēģiju pārdo ‑
mātai specializācijai, kuru izstrādā, īstenojot uzņē ‑
mējdarbības atklāšanas procesu un cieši iesaistot 
uzņēmumus, lai pētniecības priekšrocības sasaistītu 
ar uzņēmējdarbības vajadzībām.
Kopēja atbilde uz 62. punktu un 
62. punkta a)–c) apakšpunktu
Saskaņā ar 2007.–2013. gada tiesisko regulējumu 
projektu vērtēšanas un atlases process ietilpst 
valstu iestāžu, vadošās iestādes un uzraudzības 
komitejas atbildības jomā un Komisija ir vienīgi 
uzraudzības komitejas padomdevēja.
Saskaņā ar 2014.–2020. gada tiesisko regulējumu 
pašlaik atlases kritērijos ir jāietver prioritārā virziena 
paredzēto mērķu izpildes sekmēšana.
62 d)
Ieguldījumi biznesa inkubatoros drīzāk ir instru ‑
ments, kas izaugsmi padara iespējamu, nevis izaug ‑
smes dzinējspēks. Biznesa inkubatori paši par sevi 
nespēj radīt ekonomikas izaugsmi, tie ir jāapvieno 
ar citiem ārējiem faktoriem. Turklāt intervencēm var 
būt būtiska ārējā ietekme, kas var reģiona attīstību 
skart gan negatīvi, gan pozitīvi. Tādēļ tiešas saiknes 
izveide starp ieguldījumu biznesa inkubatorā un 
reģionālajiem ieguvumiem ir jautājums, kas ir padzi ‑
ļināti jāapsver.
Komisija novērtē darbības programmu prioritāro 
virzienu norādītos mērķus. Tie var būt ne tikai jaun ‑
izveidotās darbavietas, bet arī, piemēram, izstrādāti 
jauni produkti vai radīts eksports.
64
Runājot par dalībvalstīm, kas pievienojās 2004. gadā 
un vēlāk, tās joprojām (nepārtraukti) mācās, kā pie ‑
nācīgi noteikt rādītājus un novērtēt īstenošanu. Tas 
ietekmē arī biznesa inkubatoru uzraudzību, jo tie ir 
biznesa jaunizveidota infrastruktūra.58
Inkubatoru piedāvājumu var aplūkot no divām 
perspektīvām, proti, sniegtajiem pakalpojumiem un 
telpām. Runājot par telpām, ERAF ir sasniedzis mērķi 
nodrošināt piemērotas biroju telpas. Pakalpojumu 
funkciju var īstenot ārēji pakalpojumu sniedzēji.
Ārējā finansējuma trūkums ir bieži sastopama prob ‑
lēma saistībā ar atbalstu MVU vai pētniecības un 
izstrādes darbībām. Biznesa inkubatorus izveidoja 
reģionos, un pēc ERAF regulā noteiktā ilgtspējas 
perioda bija atļauta to pāreja uz citām darbībām. 
To galvenokārt izraisīja atlases kritēriju neatbilstīga 
definēšana. Tādēļ jaunajā plānošanas periodā un 
saskaņā ar subsidiaritātes principu Komisija vado ‑
šajām iestādēm ieteiks pievērst lielāku uzmanību 
it sevišķi šim aspektam, nosakot prasīgākus atlases 
kritērijus darbību atlases procesā.
59
Saskaņā ar dalīto pārvaldību Komisija nav iesais ‑
tīta projektu atlasē, izņemot lielu projektu 
apstiprināšanu.
Patiešām, kā noteikts KNR (2003. gada 17. decembra 
Regula (ES) Nr. 1303/2013) 125. pantā, atlases kritē ‑
riju noteikšana ir vadošās iestādes atbildības jomā, 
un tos apstiprina uzraudzības komiteja.
Saskaņā ar KNR 48. panta 3. punktu Komisija pie ‑
dalās uzraudzības komitejas darbā, bet vienīgi kā 
padomdevēja.
Tādēļ Eiropas Komisija vadošajām iestādēm iero ‑
sinās Eiropas Revīzijas palātas ieteikumus ietvert 
biznesa inkubatoru atlases procesā un atlases 
kritērijos. Turklāt pašlaik atlases kritērijos ir jāietver 
prioritārā virziena paredzēto mērķu sekmēšana.
Komisijas atbildes 43
Kopš 2002. gada šīs preču zīmes apakšlicen ‑
ces ir pārvaldījis EBN  saskaņā ar preču zīmes 
licencēšanas līgumu, kas noslēgts ar Komisiju. 
Pašreizējais licencēšanas līgums tika noslēgts 
2009. gadā uz 5 gadiem, un Komisija pašlaik apsver 
turpmākās iespējas. EBN  tiks aicināts pastiprināt 
darbības, lai plašāk sekmētu tā kritēriju shēmu un 
lai veicinātu tās turpmāku pārņemšanu.
75 b)
Inkubatoru datubāzi izveidoja 6. pamatprogrammas 
finansēta tīklu veidošanas projekta kontekstā kopā 
ar līdzīgiem tīklu veidošanas projektiem attiecībā 
uz tehnoloģiju pārneses birojiem un riska fondiem. 
Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas 
(CIP) programmas komitejās dalībvalstis aizvien 
vairāk sāka apšaubīt to, cik vērtīgi ir “projekti, kas 
paredzēti vienīgi tīklu veidošanai”, un aicināja 
ieviest projektus, kuri atbalsta “sadarbību saistībā 
ar tādu kopēju interešu tematiem kā “standarti ‑
zācija un inovācija”, “pakalpojumu inovācija” utt.”. 
Šajos projektos priekšroku deva dažādu inovācijas 
dalībnieku (MVU, uzņēmēju, akadēmiķu aprindu, 
administrācijas utt.) vertikālai integrācijai salīdzinā ‑
jumā ar līdzīgu Eiropas organizāciju ietveršanu tīklā. 
Attiecībā uz inkubatoriem šo jauno pieeju īstenoja 
EurOffice  1 +2 projekti (šobrīd EBN  – raitas pielāgo ‑
šanās klubs), lai dziļāk sadarbotos ar kopienu, nevis 
to paplašinātu. Projekti izstrādāja un testēja koor ‑
dinētus pakalpojumu kopumus starp iesaistītajiem 
inkubatoriem, sekmējot to nomnieku jaunizveidoto 
uzņēmumu ātru internacionalizāciju.
Turklāt, lai gan vairs nepastāv salīdzināšana ar kri ‑
tērijiem, uzņēmēji var viegli piekļūt informācijai par 
atsevišķiem inkubatoriem tieši no savām tīmekļu 
vietnēm, pateicoties ar tīmekli saistītu tehnoloģiju 
pilnveidei.
1 Lēmumi par EC‑BIC  licences piešķiršanu jaunām 
kandidātorganizācijām; esošu licenču atjaunošana vai anulēšana; 
revidējamo BIC izraudzīšanās; izmaiņu ierosinājumi EC‑BIC  
sertifikācijas un kvalitātes sistēmā; iekšējo noteikumu grozīšana un 
pieņemšana.66
Komisija norāda, ka, lai gan projektu atlases sistēma, 
kas ietilpst dalībvalstu atbildības jomā, bija pareiza, 
tā nenodrošināja līdzfinansējuma samērīgu līmeni 
attiecībā pret ietekmi uz vietējo uzņēmējdarbību. 
Vadošās iestādes noteica rādītāju kopumu, lai 
uzraudzītu darbības programmu veikumu tā īsteno ‑
šanā, nevis darbībās. Komisija dalībvalstīm ieteiks 
lielāku uzmanību pievērst darbību uzraudzībai.
68
Komisija atsaucas uz savu atbildi uz 66. punktu.
70
Palātas ieteikums pārsniedz ERAF regulā paredzēto 
regulatīvo pienākumu, kas paredz 5 gadu ilgumu.
71
Komisijai nav juridiskā pamata atbalsta saņēmējiem 
piemērot papildu pienākumus attiecībā uz inkubāci ‑
jas darbībām pēc šā piecu gadu ilgtspējas perioda.
Valstu iestāžu ziņā ir lēmums par to, vai atlases kritē ‑
rijos un dotācijas piešķiršanas nosacījumos projek ‑
tam paredzēt ilgtspējas perioda pagarinājumu virs 
attiecīgajā regulā noteiktā ilguma.
75 a)
Iepriekšējo salīdzināšanu ar kritērijiem turpināja 
ar mērķtiecīgāku darbību, lai noteiktu un sekmētu 
labāko praksi Eiropas inkubatoros, kas piesakās uz 
akreditāciju EC‑ BIC  preču zīmju shēmā, un tajos, kuri 
vēlas turpināt savu dalību. Kā EC‑ BIC  preču zīmes 
īpašniece un BIC Kvalitātes zīmes komitejas ( BQMC )1 
dalībniece Komisija palīdz mudināt uzņēmējdarbī ‑
bas un inovāciju centrus visā Eiropā un ārpus tās 
uzlabot savu kvalitāti un praksi, lai iegūtu EC‑ BIC  
preču zīmi.
Lai saņemtu šo preču zīmi, BIC ir jāiziet akreditācijas 
process, lai pārbaudītu to atbilstību šīs preču zīmes 
konkrētajiem kritērijiem ( EBN  kvalitātes sistēma).
Komisijas atbildes 44
82
Inkubatoriem ir dažādi dzīves cikla posmi, un to 
piedāvājums ir atkarīgs no to brieduma un ekosis ‑
tēmas, kurā tie darbojas. Lai gan Komisija piekrīt, 
ka būtu jāpiedāvā plašs pakalpojumu spektrs, lai 
būtu iespējama sekmīga inkubācija, piedāvājamie 
pakalpojumi attīstās laika gaitā saskaņā ar inkuba ‑
toru dzīves ciklu.
1. ieteikums
Saskaņā ar kohēzijas regulējumu Komisija nav 
iesaistīta projektu atlasē, izņemot lielu projektu 
apstiprināšanu.
Taču jaunais tiesiskais regulējums 2014.–2020. gadam 
jau no paša sākuma nodrošina, ka, pateicoties pie ‑
ņemto programmu saturam un intervences loģikai, 
kas ietver prioritārajos virzienos paredzēto mērķu 
rezultātu rādītājus un iznākumu, projektu atlasi pēc 
iespējas lielākā mērā īstenos dalībvalstis saskaņā ar 
Palātas ieteikumu.
Tāpat, pamatojoties uz katrai darbības programmai 
noteikto darbības rezultātu satvaru, Komisija varēs 
ar kritēriju un rādītāju starpniecību veicināt un pār ‑
skatīt programmu veikumu. Ja veikuma pārbaude 
liecina, ka prioritāte nav sasniegusi noteiktos kritēri ‑
jus un ka dalībvalsts nav veikusi vajadzīgos pasāku ‑
mus, lai problēmu labotu, Komisija var apturēt visu 
starpposma maksājumu vai tā daļu vai galējā situ ‑
ācijā piemērot finanšu korekcijas. Šādai programmai 
nevajadzētu piešķirt izpildes rezervi.
Saskaņā ar 2014.–2020. gada tiesisko regulējumu 
Komisija arī nostiprina fondu ex ante  nosacījumus, 
lai nodrošinātu vajadzīgos nosacījumus to efektīvai 
īstenošanai. Runājot par MVU, ex ante  nosacījumi 
attiecas uz konkrētām darbībām, ko dalībvalstis ir 
īstenojušas, lai sekmētu uzņēmējdarbību, ņemot 
vērā Mazās uzņēmējdarbības aktu.77
Komisija sistemātiski izstrādā norādījumus, lai 
tos varētu izmantot 2014.–2020. gada plānošanas 
periodā. Dalībvalstīm ir arī pienākums katru gadu 
iesniegt gada īstenošanas ziņojumu par katru dar ‑
bības programmu, sniedzot pārskatu par struktūr ‑
fondu īstenošanas veikumu.
78
Komisija atzīst nepieciešamību turpināt zināšanu 
atjaunināšanu. Komisija 2014. gadā publicēs ziņo ‑
jumu “ES zinātnes un tehnoloģiju parku izveide, 
vadība un novērtēšana”, kurā būs sniegti ieteikumi 
un norādījumi un kuru turpmāko mēnešu laikā plaši 
izplatīs starp vadošajām iestādēm.
Secinājumi un ieteikumi
80
Komisija norāda, ka secinājums, ka revidēto inkuba ‑
toru veikums ir bijis pieticīgs, ir balstīts uz šo nese ‑
nāk izveidoto inkubatoru rezultātu salīdzinājumu 
ar kritērijiem, ko ir noteikuši stabili un nobriedušāki 
inkubatori.
Kopumā Palātas piemērā ietvertajiem inkubatoriem 
bija relatīvi mazāk darbinieku nekā kritērijā visās 
svarīgākajās funkcijās, tostarp norādījumu un atbal ‑
sta sniegšanā uzņēmējiem.
81
Komisija piekrīt Palātas viedoklim par dažu inku ‑
batoru pieredzes trūkumu. Dalībvalstīs, kas ES 
pievienojās 2004. gadā un vēlāk, iepriekš nebija 
šāda veida biznesa infrastruktūras un tā tiek būvēta 
vienīgi tagad, arī ar struktūrfondu atbalstu. Tādēļ 
nav gūta liela pieredze un ir vajadzīgi turpmāki 
centieni, lai labāk apgūtu, kā efektīvi izmantot šo 
infrastruktūru, lai pienācīgi atbalstītu jaunas biznesa 
idejas / jaunizveidotus uzņēmumus.
Komisijas atbildes 45
1. ieteikums e) 
Komisija principā piekrīt, bet saskaņā ar subsi ‑
diaritātes principu šis ieteikums ir drīzāk jāapsver 
dalībvalstīm atkarībā no mērķiem, uz kuriem tās 
tiecas, lai sekmētu iekšējās ekonomikas izaugsmi. 
Komisija dalībvalstīm ieteiks mudināt inkubatorus 
savus pakalpojumus darīt pieejamus nerezidentu 
uzņēmumiem saskaņā ar rūpīgi izstrādātu stratēģiju, 
lai nodrošinātu ieguvumus vietējai uzņēmējdarbības 
kopienai. Tāpat Komisija dalībvalstīm ieteiks izveidot 
tīklus un saiknes ar citiem inkubatoriem, lai veicinātu 
zināšanu apmaiņu un mudinātu līdzinkubāciju, it 
sevišķi pārrobežu teritorijās ES un ārpus tās.
1. ieteikums f) 
Komisija piekrīt. Komisija dalībvalstīm ieteiks mudi ‑
nāt inkubatorus izveidot šādu uzraudzības sistēmu, 
nepalielinot administratīvo slogu atbalstītajiem 
klientiem. Ņemot vērā to, ka dažas komercvienības 
biznesa informāciju uzskatītu par konfidenciālu, to 
var īstenot tikai saskaņā ar brīvprātīgu izvēli.
83
ERAF atbalstīja biznesa inkubatoru būvniecību un 
telpu uzturēšanas un apsardzes pakalpojumu snieg ‑
šanu 2007.–2013. gada perioda sākumā. Drīz kļuva 
skaidrs, ka atbalsts telpu uzturēšanas un apsardzes 
pakalpojumiem nebija ticis pietiekami novērtēts, un 
2014.–2020. gada plānošanas periodam ir paredzēti 
uzlabojumi.
Komisija vadošajām iestādēm ieteiks pievērst lielāku 
uzmanību it sevišķi šim aspektam, nosakot pra ‑
sīgākus atlases kritērijus darbību atlases procesā 
2014.–2020. gada plānošanas periodam.Turklāt Komisija ar sava aktīvā un nepārtrauktā 
darba ar dalībvalstīm starpniecību ierosinās vado ‑
šajām iestādēm Eiropas Revīzijas palātas ieteiku ‑
mus ietvert biznesa inkubatoru atlases procesā un 
atlases kritērijos. Pašlaik atlases kritērijos ir jāietver 
prioritārā virziena paredzēto mērķu sekmēšana.
1. ieteikums a) 
Eiropas Komisija pilnībā atbalsta vajadzību biznesa 
inkubatorus veidot, balstoties uz sīki izstrādātiem 
un reālistiskiem biznesa plāniem. Tie būtu jāintegrē 
vispārējā reģionālajā attīstības stratēģijā, un dalīb ‑
valstis tiek noteikti mudinātas īstenot stratēģijas 
pārdomātai specializācijai, kuras tiek izstrādātas.
1. ieteikums b)
Pašlaik tiek attīstītas prasmes inkubēt uzņēmējdar ‑
bības pasākumus, it sevišķi dalībvalstīs, kas pievie ‑
nojās 2004. gadā un vēlāk, un galvenais dzinulis ir 
vajadzība nodrošināt nupat izveidotās inkubatoru 
infrastruktūras finansiālo ilgtspēju. Šādu prasmju 
iepriekš nebija, un jaunizveidota inkubatoru infra ‑
struktūra motivē šādu prasmju attīstību.
1. ieteikums c) 
Komisija piekrīt. Saskaņā ar 2014.–2020. gada plāno ‑
šanas periodu inkubatoru darbības ir atkarīgas no 
tā, vai pastāv atbilstīga attīstības stratēģija. Inku ‑
batori tiek izveidoti, lai pirmām kārtām sekmētu 
reģiona vietējās ekonomikas attīstību un reaģētu uz 
ekonomikas (vai inovācijas) stratēģijā noteiktajām 
vajadzībām un potenciālu.
1. ieteikums d) 
Komisija piekrīt. Komisija ierosinās dalībvalstīm 
Palātas ieteikumu ietvert kā prasību, kas jāņem vērā 
darbību atlasē un atbalsta līgumu sagatavošanā 
starp starpniecības iestādēm un inkubācijas telpu 
vadību.
Komisijas atbildes 46
2. ieteikums c) 
Komisija principā piekrīt. ERAF ieguldījuma projektā 
pamatā ir no biznesa plāna izrietoša izmaksu un 
ieguvumu analīze. Taču biznesa inkubatora rezultā ‑
tus var ietekmēt ārēji faktori, ko nevar vienmēr zināt 
iepriekš, un valsts sektora atbalsta līmenis par katru 
izveidoto darbavietu. Tādēļ būtu grūti sasaistīt ERAF 
maksājumus ar rezultātiem.
2. ieteikums d) 
Komisija nepiekrīt. Komisija uzskata, ka Palātas 
noteiktajam ilgtspējas periodam būtu jāatbilst 
darbību ilgumam, kā noteikts Kopīgo noteikumu 
regulas (KNR) 71. pantā. Komisijai nav nekāda juri ‑
diskā pamata pieprasīt ilguma pielāgošanu biznesa 
inkubatora aktīvu faktiskajam dzīves ciklam, pār ‑
sniedzot piecus gadus.
Šajā kontekstā Komisija pieņem zināšanai Palātas 
norādītos labas prakses piemērus dažās dalībvalstīs.
85
Eiropas Komisija izveidoja Eiropas Komisijas 
Uzņēmējdarbības un inovāciju centru ( EC‑ BIC ) 
1984. gadā. Kopš tā laika tas ir sniedzis nepārtrauktu 
atbalstu ar EC‑ BIC  kvalitātes nodrošināšanas sistē ‑
mas starpniecību.
Lai paplašinātu šīs jomas vadošo iestāžu zināša ‑
nas, Eiropas Komisija sagatavoja “Norādījumus par 
reģionālajām inovācijas stratēģijām (RIS)”. Tāpat 
Komisija sniedza norādījumus, pamatojoties uz 
dažādu reģionālo inovācijas stratēģiju paaudžu 
gūto pieredzi. Turklāt norādījumus izdeva atbal ‑
stītie projekti/tīkli. Komisija ir izstrādājusi daudzas 
iniciatīvas, lai to sekmētu, tostarp iniciatīvu “Reģioni 
ekonomiskām pārmaiņām” (kas uzsāka 2006. gadā). 
Tā ir mācību platforma ES reģioniem, kura ietver 
ikgadēju konferenci “Reģioni ekonomiskām pārmai ‑
ņām” un RegioStars  apbalvojumus, politikas mācību 
datubāzi un starpreģionu operatīvos tīklus, ko 
finansē INTERREG IVC  un URBACT  II programmas.84
Komisija uzskata, ka Eiropas Revīzijas palātas pazi ‑
ņojums ir adresēts struktūrām, kuras nav Komisijas 
kompetencē, proti, dalībvalstīm.
Komisijai nav juridiskā pamata atbalsta saņēmējiem 
piemērot papildu pienākumus attiecībā uz inkubā ‑
cijas darbībām pēc šā piecu gadu perioda.
Valstu iestāžu ziņā ir lēmums par to, vai atlases kritē ‑
rijos un dotācijas piešķiršanas nosacījumos projek ‑
tam paredzēt ilguma pagarinājumu virs attiecīgajā 
regulā noteiktā ilguma.
2. ieteikums
Saskaņā ar struktūrfondu dalītu pārvaldību Komi ‑
sijai nav juridiskā pamata, lai tieši pieprasītu šo 
elementu ietveršanu procedūru struktūrā.
Pildot savas uzraudzības funkcijas, Komisija mudi ‑
nās dalībvalstis ievērot minēto ieteikumu. Tomēr 
saskaņā ar dalītu pārvaldību dalībvalstis ir atbildīgas 
par projektu atlasi, īstenošanu un uzraudzību.
Komisija uzskata, ka Palātas ieteikums a) un 
d) apakšpunktā būtu jāadresē dalībvalstīm.
2. ieteikums a) 
Komisija piekrīt. Tas atbilst reformētās kohēzijas 
politikas principam, ka tā ir vērsta uz rezultātiem, 
un Eiropas Komisija ierosinās šo ieteikumu ietvert 
attiecīgajos atlases kritērijos.
2. ieteikums b) 
Komisija piekrīt. Speciālistu zināšanas par biznesa 
inkubāciju, it sevišķi jaunajās dalībvalstīs, galve ‑
nokārt tiek uzkrātas praktiskā ceļā. Pašlaik pastāv 
lielāka iespēja, ka šajās valstīs ir pieejami speciālisti, 
kam ir neliela pieredze inkubācijā un kas var savas 
zināšanas izplatīt, lai apmācītu citus inkubācijā 
iesaistītos dalībniekus, piemēram, nodarbinātības 
dienestus. Komisija dalībvalstīm ierosinās ievērot šo 
ieteikumu.
Komisijas atbildes 47
Komisija 2008. gada jūnijā pieņēma Eiropas Mazās 
uzņēmējdarbības aktu ( SBA), kas ir vispusīgs MVU 
politikas satvars ES un tās dalībvalstīm. Viena no 
SBA prioritārajām jomām ir uzņēmējdarbība, un ar 
šo aktu tika ieviesta vispusīgāka pieeja visu uzņē ‑
mējdarbības šķēršļu risināšanai ES un valstu līmenī. 
Šo darbu ir papildus nostiprinājis rīcības plāns 
uzņēmējdarbības jomā 2020. gadam, ko pieņēma 
2013. gada sākumā. Šādā vispusīgā kontekstā 
Komisija ir turpinājusi atbalstīt BIC kvalitātes zīmju 
sistēmu.
3. ieteikums a) 
Komisija atzīst nepieciešamību turpināt zināšanu 
atjaunināšanu. Komisija 2014. gadā publicēs ziņo ‑
jumu “ES zinātnes un tehnoloģiju parku izveide, 
vadība un novērtēšana”, kurā būs sniegti ieteikumi 
un norādījumi un kuru nosūtīs vadošajām iestādēm.
3. ieteikums b) 
Komisija piekrīt un uzsver, ka Eiropas Biznesa atbal ‑
sta tīkla jaunajos virzienos (2015.–2021. gads) šie 
ieteikumi jau ir ņemti vērā. Eiropas Biznesa atbalsta 
tīklam būs nozīme reģionālo MVU atbalsta pakal ‑
pojumu (tostarp inkubatoru) sasaistē ar labu praksi 
Eiropas līmenī.
Eiropas Biznesa atbalsta tīkla partneriem pašreizējā 
tīklā arī prasa sadarboties ar citiem Eiropas tīkliem 
un ieviest tādas darbības kā kopīgi veicināšanas un 
virzības pasākumi.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
•  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop  starpniecību ( http://bookshop.europa.eu ).
•  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm ), 
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm ), 
ar Europe Direct  dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm ) 
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no  
jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
• Ar EU Bookshop  starpniecību ( http://bookshop.europa.eu ).
Maksas abonementi
•  Ar Eiropas Savienības Publikāciju biroja tirdzniecības aģentu starpniecību  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lv.htm ).
QJ‑AB‑14‑007‑LV‑C ISSN 1831 ‑0877
Pēdējos gados kohēzijas politikas ietvaros ar 
Eiropas Reģionālās attīstības fonda atbalstu 
ES ir līdzfinansējusi biznesa inkubatoru 
projektus. Tas atbilst ES politiskajām prioritātēm, 
īpaši Lisabonas un Europe  2020  stratēģijām par 
atbalstu mazu un vidēju uzņēmumu (MVU) 
izveidei un attīstībai, jo šiem uzņēmumiem ir 
liela nozīme izaugsmes un darbvietu radīšanā. 
Šajā ziņojumā Eiropas Revīzijas palāta vērtē, 
vai biznesa inkubatoru projekti sekmīgi 
atbalstīja MVU  darbības sākšanu.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA