LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 38/8

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 38/08

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“OBWARZANEK KRAKOWSKI”

EK Nr.: PL-PGI-005-0674

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums:

“Obwarzanek krakowski”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Polija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

2.4. grupa. Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

“Obwarzanek krakowski” ir konditorejas izstrādājums, kas pēc formas atgādina gredzenu. Pēc izskata “Obwarzanek krakowski” ir ovāls ar tukšu vidu, bet dažreiz tam ir (regulāra) apļa forma. Tā virsējā kārta veidota kā spirālisks savijums. Šķērsgriezumā “Obwarzanek krakowski” virsas savijumam ir apaļa vai ovāla forma.

“Obwarzanek krakowski” krāsa var būt no gaiši vai tumši zeltainas līdz gaišbrūnai ar izteiktu spīdumu.

Produkta izmērs:

— diametrs 12–17 cm,

— kārtas biezums 2–4 cm,

— svars 80–120 g.

Pēc taustes “Obwarzanek krakowski” ir nedaudz cieta, bet virsa dažāda – no gludas līdz viegli grubuļainai. Redzamie spirāliskie savijumi uz garozas ir nedaudz cieti, vidusdaļā mīkstums ir gaišs, mīksts un nedaudz mitrs. “Obwarzanek krakowski” kraukšķīgajai garozai un mīkstumam ir viegli saldena garša, kas tipiska konditorejas izstrādājumiem, kurus vispirms plaucē (aplej ar verdošu ūdeni) un pēc tam cep. Papildus sajūtama virsū uzkaisīto sastāvdaļu garša.

“Obwarzanek krakowski” garnē, pārkaisot tā virsu ar dažādiem produktiem, tostarp sāli, sezama sēklām, magoņsēklām, melnsēklītes sēklām, zaļumiem – dažādu zaļo garšaugu vai garšvielu maisījumu, aso garšvielu maisījumu (paprika, ķimenes, pipari), sieru, sīpoliem. Bez nosauktajiem produktiem, garnēšanai var lietot arī citus. Tas ir saskaņā ar šā izstrādājuma izgatavošanas tradīciju. Dažādu produktu lietošana virsas pārkaisīšanai neietekmē “Obwarzanek krakowski” raksturīgās īpašības.

3.3. Izejvielas:

“Obwarzanek krakowski” ražošanai lieto pārtikas rūpniecībā izmantojamos kviešu miltus, kurus līdz 30 % var aizstāt ar rudzu miltiem.

Uz 100 kg miltu ņem:

— 2–3 kg taukvielu,

— 2–4 kg cukura,

— 1–2 kg rauga,

— 1–1,5 kg sāls,

— 40–48 l ūdens,

— vajadzības gadījumā saskaņā ar pavārmākslas prasībām plaucēšanai izmantojamajam ūdenim pievieno ļoti nelielu daudzumu medus.

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā jāveic visi ražošanas posmi:

— raudzētās mīklas sagatavošana,

— “Obwarzanek krakowski” veidošana,

— plaucēšana,

— garnēšana,

— cepšana.

“Obwarzanek krakowski” pagatavošanai vajadzīgo mīklu sagatavo vienā piegājienā. Atbilstošā veidā iemīcīto mīklu atstāj sākotnējai uzbriedināšanai. Sākotnējās uzbriešanas ilgums atkarīgs no vides apstākļiem – no dažām minūtēm vasarā līdz stundai ziemas periodā. Mīklu sadala mazos gabalos, kurus izveltnē un sagriež vajadzīgā garuma, biezuma un svara sloksnēs. Divas vai trīs sloksnes sagriež spirālē ap asi, pēc tam veido gredzenu, apvijot to ap roku un izlīdzina pret galdu. Izveidoto “Obwarzanek krakowski” uzliek uz dēļa vai uz restītēm sākotnējai uzbriedināšanai (podgarowania), pēc tam plaucē – jēlo mīklu iegremdē ūdenī vismaz 90 °C temperatūrā. “Obwarzanek krakowski” vāra, kamēr tas neuzpeld virspusē. Tad to garnē un cep cepeškrāsnī.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

Atsevišķos iepakojumos drīkst iesaiņot tikai atdzesētus “Obwarzanek krakowski”. Neatdzesētu “Obwarzanek krakowski” iesaiņošana atsevišķos iepakojumos izraisa strauju kraukšķīguma zudumu, un palielinās produkta mitrums, kā arī pastiprinās nevēlamas īpašības – valkanums un staipīgums.

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

“Obkrakowski” drīkst pārdot neiesaiņotu un bez etiķetes. Pārdošanas punktus apzīmē ar uzrakstu “Obwarzanek krakowski”. Ja izmanto iepakojumu, uz “Obwarzanek krakowski” etiķetes jābūt norādēm saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Krakovas pilsēta Mazpolijas vojevodistē un Krakovas un Veļičkas apriņķis to administratīvajās robežās.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Par bagāto, vairāku gadsimtu ilgo maizes izstrādājumu ražošanu Krakovā šodien liecina dokumenti un grāmatas, kas saglabājušās Krakovas arhīvos un muzejos. Pirmās rakstu avotu liecības par Krakovas maizniekiem datējamas jau ar XIII gadsimtu. Krakovas pilsētas 1257. gada privilēģiju hartā kņazs Boļeslavs Kautrīgais (Bolesław Wstydliwy) piešķir pilsētas vecākajiem tiesības būvēt maizes ceptuves (dokumentā tās nosauktas par “stationes”), par kurām tie uz mūžīgiem laikiem varēja iekasēt īres maksu. Polijas karaļi augstu cienīja Krakovas maizniekus; par to liecina viņiem piešķirtās privilēģijas būvēt maiznīcas un ieturēt no tām īres maksu, kā arī tiesības brīvi izvēlēties dzirnavas miltu malšanai.

1458. gadā Krakovas pilsētas rāte apstiprināja likumu par maiznieku ģildi. Tur ietverti norādījumi attiecībā uz izcepto maizes izstrādājumu kvalitāti, maizes krāšņu lielumu un maiznieku uzvedības kodeksu. Tomēr vissvarīgākā Krakovas maizniekiem bija karaļa Jana Olbrahta (Jan I Olbracht) 1496. gadā piešķirtā privilēģija, ar kuru viņi ieguva īpašas maiznieku tiesības un ar kuru visiem, kas dzīvoja aiz pilsētas robežām, aizliedza cept baltmaizi, tostarp arī “Obwarzanek krakowski”. Šo privilēģiju turpmāk apstiprināja visi Polijas karaļi līdz Janam III Sobeskim (Jan III Sobieski) (XVII gadsimta otrajā pusē). Ziemia Krakowska rajonā, tagadējā Veļičkas apriņķī, atrodas arī sāls raktuves, kurās iegūto izejvielu daudzus gadsimtus izmantoja Mazpolijas maiznieki.

Maiznieku ģilde bija ne tikai organizācija, kas apvienoja kādas vienas nozares amatniekus; tai bija arī cits uzdevums – tā nodarbojās ar reliģiskiem, humanitāriem un aizsardzības jautājumiem. Sākot ar XVI gadsimta vidu, Krakovas maizniekiem uzticēja sargāt vienu no galvenajiem Krakovas vārtiem, ko sauca par Nowa brama (Jaunie vārti) un kas noslēdza Sienna ielas izeju uz ārpilsētu. Šo vārtu nocietinājumos Krakovas maiznieki glabāja ieročus un munīciju, lai atvairītu iespējamu uzbrukumu.

Galvenā ietekme uz izstrādājuma raksturīgajām īpašībām ir vietējo maiznieku zinātībai, kas veidojusies vairākus gadsimtus ilgajā produkta ražošanas laikā: mīklas apstrāde un veidošana ar rokām (tāpēc katram “Obwarzanek krakowski” ir nedaudz atšķirīga forma) un tā saucamā plaucēšana – pirmais produkta izgatavošanas posms.

5.2. Produkta specifika:

“Obwarzanek krakowski” izceļas ar īpašu mīkstuma struktūru un konsistenci, ko iegūst, pirms cepšanas apstrādājot mīklu ar ūdeni 90 °C temperatūrā. “Obwarzanek krakowski” ir īpašs arī ar savu raksturīgo formu, kas atgādina gredzenu, spirālveida virsu un virsas pārkaisījumu. No citiem maizes izstrādājumiem “Obwarzanek krakowski” atšķiras arī ar to, ka šis produkts saglabā svaigumu tikai dažas stundas.

5.3. Produkta īpašā kvalitāte, reputācija vai citas īpašības:

Produkta saikne ar reģionu pamatojama ar raksturīgajām īpašībām, kas minētas 5.2. punktā, kā arī ar turpmāk aprakstīto reputāciju.

“Obwarzanek krakowski” reputāciju cēluši Krakovas un tās apkaimes maiznieki, kas jau 600 gadu dāvā Krakovas iedzīvotājiem šo lielisko un unikālo izstrādājumu. Produkta “Obwarzanek krakowski” izgatavošanas tradīcija izkopta vienīgi noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

“Obwarzanek krakowski” ir tradicionāls maizes izstrādājums, kuru sākotnēji pēc tradīcijas varēja cept tikai Lielā gavēņa laikā un tikai maiznieki, kam to uzticēja Krakovas maiznieku ģilde. Saskaņā ar senpoļu vārdnīcā (Słownik staropolski) ievietotu skaidrojumu “obwarzanek ir mīklas izstrādājums, kas izveltnēts cilindriska riņķa veidā, kuru, visticamāk, pirms cepšanas plaucēja ar karstu ūdeni”. Tā nosaukums poļu valodā – “Obwarzanek krakowski” – cēlies tieši no tā izgatavošanas veida, proti, obwarzanek mīklas plaucēšanas ar karstu ūdeni.

Pirmos nelielos rakstus par obwarzanek cepšanu Krakovas zemē un tās apkaimē var atrast karaļa Jagaiļa (vēlāk – Vladislavs II Jagello, poļu: Władysław II Jagiełło) un karalienes Jadvigas galma rēķinos. Vienā no tiem, kas datēts ar 1394. gada 2. martu, ietverta šāda informācija: “Par obrzanek gredzenu Viņas Karaliskajai Augstībai – 1 grasis”.

1611. gadā Krakovas maiznieku ģilde pieņēma lēmumu (laudum (uchwała)), ar kuru ģildei piešķīra tiesības lemt par obwarzanek pārdošanu pilsētas robežās, kā arī privilēģiju izraudzīties maizniekus, kas var ar to nodarboties. Krasas pārmaiņas uz obwarzanek cepšanas tiesiskajā regulējumā iestājās XIX gadsimtā. 1802. gada 22. janvārī parakstīja lēmumu, saskaņā ar kuru katrs maiznieks, kad pienāca viņa kārta, bija tiesīgs cept obwarzanek. Maizniekus, kas varēja cept obwarzanek, izraudzījās lozējot. 1843. gada lozēšanas rezultāti palika spēkā līdz 1849. gadam, kad, visticamāk, izzuda lozēšanas paradums, jo pēc tam rakstu avotos par šo jautājumu vairs nekas nav minēts. Varbūt tas nozīmē, ka ar laiku šāda kārtība vairs netika ievērota un ka obwarzanek varēja cept visi maiznieki un katru dienu, kā tas notiek arī patlaban.

Produktu “Obwarzanek krakowski” pārdeva īpašos kioskos–stendos, kurus atvēra jau pirms sešiem, lai Krakovas iedzīvotājiem būtu iespēja jau agrās rīta stundās nopirkt svaigi ceptus maizes izstrādājumus, tostarp arī obwarzanek. Par izstrādājumu kvalitātes un svaiguma kontroli rūpējās ģilde, kas astoņus locekļus deleģēja ar uzdevumu kontrolēt kioskus. Katrs pārkāpums tika, protams, stingri sodīts. Ar laiku obwarzanek sāka pārdot arī citādi. Vēl XX gadsimta 50. gados obwarzanek pārdeva vienkārši no kārklu klūdziņu groziem.

Pašreiz “Obwarzanek krakowski” pārdod ne tikai veikalos un maizes ceptuvēs, bet arī no īpaši pielāgotām piekabēm. Tagad Krakovā ir aptuveni 170–180 šādu piekabju. Krakovas tirgū ik dienu vidēji pārdod aptuveni 150 000“Obwarzanek krakowski”.

Par “Obwarzanek krakowski” reputāciju liecina tā izmantošana Krakovas pilsētas veicināšanas kampaņās. Šis izstrādājums bieži redzams reklāmās, lai tas kā izteiksmīgs Krakovas un Mazpolijas simbols rosinātu pilsētas iedzīvotāju un tūristu iztēli; par to liecina, piemēram, Krakovas presē publicētās reklāmas un to aviokompāniju reklāmas, kuras nodrošina lidojumus uz Krakovu. 2004. gadā konkursā par labāko tūristu suvenīru no Krakovas II godalgu saņēma no auduma izgatavots “Obwarzanek krakowski” ar “magoņsēklām” un “Obwarzanek krakowski” ar “pūķi”.

“Obwarzanek krakowski” ir bijis arī vairāku balvu laureāts. Tas saņēmis atzinību Vispolijas konkursā “Mūsu kulinārais mantojums” (“Nasze Kulinarne Dziedzictwo”) un 2003. gadā – godalgu “Perła 2003” (“2003. gada pērle”) Poznaņas starptautiskajos lauksaimniecības nozaru gadatirgos Polagra-farm 2003. Reģionālo produktu veicināšanas ietvaros “Obwarzanek krakowski” līdzās vairākiem citiem visas Polijas reģionu pārtikas izstrādājumiem pieminēts 2004. gada kalendārā. Ziņas par šo produktu atrodamas arī daudzos tūristu ceļvežos pa Krakovu un Mazpoliju, kā arī vairākos rakstos un periodiskajos izdevumos par Krakovas vēsturi un tradīcijām.

“Obwarzanek krakowski” ir pastāvīgi pārstāvēts arī Maizes svētku (Święto Chleba) laikā – pasākums, kas Krakovā notiek periodiski. “Obwarzanek krakowski” atveidu izmanto arī Krakovas labāko restorānu veicināšanās akcijās. Tiem restorāniem, kurus atzīst par ieteicamiem, piešķir bronzas statujiņu ar simbolisku “Obwarzanek krakowski” uz dakšiņas. Bet uz rekomendēto restorānu durvīm atrodas uzlīme ar “Obwarzanek krakowski” grafisku atveidojumu.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0