/* COM/2010/0734 galīgā redakcija */ KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI Pārskats par 2005. gada Pievienošanās līgumā paredzētajiem pārejas posma pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības nekustamā īpašuma iegādi





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 14.12.2010 COM(2010) 734 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI Pārskats par 2005. gada Pievienošanās līgumā paredzētajiem pārejas posma pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības nekustamā īpašuma iegādi KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI Pārskats par 2005. gada Pievienošanās līgumā paredzētajiem pārejas posma pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības nekustamā īpašuma iegādi KOPSAVILKUMS Pievienošanās līgumā[1], kas 2005. gadā tika noslēgts ar Bulgāriju un Rumāniju, ir noteikts septiņu gadu pārejas posms (2007.–2014. gads), ļaujot abām dalībvalstīm saglabāt spēkā esošos ierobežojumus ES/EEZ fiziskajām un juridiskajām personām attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības zemes iegādi. Tajā arī ir paredzēts, ka trešajā gadā pēc pievienošanās Komisijai jāveic šo pārejas posma pasākumu pārskatīšana.[2] Šā ziņojuma mērķis ir sniegt pārskatu par šiem pagaidu ierobežojumiem un to ietekmi, lai ziņotu par iespējām saīsināt vai pārtraukt pārejas posmu pirms Pievienošanās līgumā noteiktā termiņa. Ievērojot šo mērķi, 2009. gadā tika pasūtīts pētījums. Pētījumā un šajā ziņojumā ir ietverti šādi secinājumi. - Bulgārijā un Rumānijā nav noteikts pilnīgs lauksaimniecības zemes iegādes aizliegums. Tāpēc, neraugoties uz pagaidu ierobežojumiem, būtiska ārvalstnieku klātbūtne (reģistrējot jaunas uzņēmējsabiedrības vai iegūstot līdzdalību rezidentu uzņēmējsabiedrībās, ES pilsoņiem iegūstot pašnodarbināta lauksaimnieka statusu un nomājot lauksaimniecības zemi) nav radījusi jūtamu triecienu sistēmai. Tā kā šajās divās dalībvalstīs piekļuve kapitālam ir ierobežota un zemesgabali ir sadrumstaloti, var uzskatīt, ka ārvalstu ieguldījumi palīdz risināt dažus institucionālos ierobežojumus. Ārvalstu ieguldītāju darbības var labvēlīgi ietekmēt lauksaimniecības reformas norisi Bulgārijā un Rumānijā, ieviešot jaunas tehnoloģijas, nodrošinot ražošanai tik ļoti nepieciešamo kapitālu, padarot zemes izmantošanu racionālāku un palielinot zemes vērtību. - Ienākumu un zemes pārdošanas cenu atšķirība Bulgārijā un Rumānijā salīdzinājumā ar citām ES dalībvalstīm turpina samazināties, bet tā tomēr vēl arvien ir nozīmīga un neatbilst pilnīgai konverģencei. Tomēr šīs atšķirības samazināšana netika gaidīta, un tas arī nebija nosacījums, kas nepieciešams atkāpju izbeigšanai. - Lauksaimnieciskās ražošanas sociālekonomiskie rādītāji ir uzlabojušies, un ir paredzams, ka šī pozitīvā tendence turpināsies. Tomēr attiecībā uz diviem rādītājiem — darba ražīgumu un lauksaimniecībā nodarbināto īpatsvaru kopējā nodarbinātībā — šajās divās dalībvalstīs saglabājas liela atšķirība salīdzinājumā ar pārējām ES dalībvalstīm. Lai gan šā ziņojuma sagatavošanā aptvertais laiks ir īss, pamatojoties uz situāciju Bulgārijā un Rumānijā, kas izklāstīta starpposma pārskatā, Komisija secina, ka to pārejas posma pasākumu termiņi, kuri ierobežo lauksaimniecības zemes iegādi, nav jāsaīsina . Vienlaikus Komisija uzsver, ka šīm divām dalībvalstīm ir svarīgi atlikušo pārejas posmu sekmīgi izmantot, lai veicinātu lauksaimniecības nozares attīstību. Komisija uzskata, ka lauksaimniecības tirgus tālāka atvēršana ārvalstu ieguldījumiem pat pirms pārejas posma beigām, izmantojot mērenus pasākumus, sekmētu lauksaimniecības nozares konkurētspēju Bulgārijā un Rumānijā. Tāpēc ir ieteicams brīvprātīgi veikt šādus pasākumus: - atļaut ES ārvalstniekiem, kas nav apmetušies ES2, brīvi iegādāties noteiktu lauksaimniecības zemes platību; - atļaut ES ārvalstniekiem, kas nav apmetušies ES2, brīvi iegādāties noteiktu lauksaimniecības zemes platību, nosakot maksimālo platību, ko iespējams iegādāties katrā darījumā, un katram darījumam šo ierobežojumu, iespējams, kombinējot ar prasību veikt noteiktus ieguldījumus tehnoloģiju jauninājumos; - atļaut ES ārvalstniekiem, kas nav apmetušies ES2, bet nomā lauksaimniecības īpašumu, brīvi iegādāties lauksaimniecības ēkas un zemesgabalus, uz kuriem šīs ēkas ir uzceltas. KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI Pārskats par 2005. gada Pievienošanās līgumā paredzētajiem pārejas posma pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības nekustamā īpašuma iegādi Komisija iesniedz šo ziņojumu Padomei saskaņā ar Protokolu par nosacījumiem un noteikumiem Bulgārijas Republikas un Rumānijas Republikas uzņemšanai Eiropas Savienībā. Protokols un tā VI un VII pielikums ietver nosacījumus, saskaņā ar kuriem piemēro pārejas posma pasākumus, tostarp pārejas posmus, kuru laikā var saglabāt ierobežojumus šo valstu pilsoņiem un citu ES vai EEZ valstu juridiskajām personām attiecībā uz lauksaimniecības zemes, mežu un mežsaimniecības zemes iegādi. Abi pielikumi paredz šo pārejas posma pasākumu pārskatīšanu trešajā gadā pēc pievienošanās, sagatavojot Komisijas ziņojumu Padomei. Ievērojot šo pienākumu, konsultants[3] veica pētījumu[4] un analizēja pārejas posma pasākumu ietekmi uz lauksaimniecības nozari Bulgārijā un Rumānijā (turpmāk — ES2). 1. Komisijas ziņojuma juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 63. pants garantē kapitāla apriti[5], kas ir pamatbrīvība un cita starpā ietver brīvu ieguldījumu režīmu attiecībā uz nekustamā īpašuma iegādi[6]. Ar Bulgāriju un Rumāniju 2005. gadā noslēgtais Pievienošanās līgums paredz, ka, atkāpjoties no Līgumā noteiktās kapitāla brīvās aprites, abām dalībvalstīm no 2007. gada (pievienošanās datums) līdz 2014. gadam tiek noteikts septiņu gadu ilgs pārejas posms , kura laikā drīkst saglabāt ierobežojumus , kas attiecībā uz lauksaimniecības zemes, mežu un mežsaimniecības zemes iegādi paredzēti šo valstu tiesību aktos Pievienošanās līguma parakstīšanas dienā. Protokola 20. pants par nosacījumiem un noteikumiem Bulgārijas un Rumānijas uzņemšanai Eiropas Savienībā paredz, ka minētie pārejas posma pasākumi ir jāpiemēro saskaņā ar nosacījumiem, kas ietverti VI pielikumā (Bulgārija) un VII pielikumā (Rumānija). Pielikumos noteikts, ka “šo pārejas posma pasākumu vispārēju pārskatīšanu veic trešajā gadā pēc pievienošanās dienas. Šajā sakarā Komisija iesniedz ziņojumu Padomei . Padome pēc Komisijas priekšlikuma var ar vienprātīgu lēmumu saīsināt vai pārtraukt (..) pārejas posmu.” 2. Pārejas posma noteikumi Pievienošanās sarunu laikā Bulgārija un Rumānija, pamatojoties uz līdzīgām bažām, ko pauda septiņas no desmit dalībvalstīm, kas ES pievienojās 2004. gadā, lūdza noteikt pārejas posmu attiecībā uz lauksaimniecības zemes iegādi, ko veic citu ES dalībvalstu pilsoņi un juridiskās personas, kas izveidotas saskaņā ar citu ES dalībvalstu tiesību aktiem un kas nav dibinātas un reģistrētas Bulgārijā un Rumānijā[7] (turpmāk — ES ārvalstnieki). Galvenais šā lūguma iemesls ir nepieciešamība aizsargāt lauksaimnieciskās darbības sociālekonomiskos nosacījumus pēc vienotā tirgus ieviešanas un pārejas uz kopējo lauksaimniecības politiku . Pārejas posma pasākumi ir paredzēti, lai ES2 mazinātu atvērtā tirgus ietekmi uz lauksaimniecības nekustamo īpašumu , ko rada zemes pirkšanas cenu un lauksaimnieku ienākumu relatīvi zemais līmenis salīdzinājumā ar pārējo ES dalībvalstu (turpmāk — ES25) līmeni. Tomēr, ievērojot to, ka ārvalstu ieguldījumu ierobežošana var negatīvi ietekmēt lauksaimniecības nozares attīstību (īpaši tās ražīgumu, tehnoloģiskos jauninājumus un konkurētspēju), Bulgārijā un Rumānijā ierobežojošos noteikumus var piemērot tikai pārejas posma laikā, kura ilgums ir septiņi gadi (2007.–2014. gads). 3. Ziņojuma mērķi Komisijas mērķis ir pārskatīt pievienošanās un pagaidu ierobežojumu ietekmi uz lauksaimniecības nozari ES2. Komisija arī apsvērs to bažu būtiskumu, kuru dēļ Bulgārija un Rumānija lūdza noteikt pārejas posmu brīvai lauksaimniecības zemes iegādei. Tas ļaus Komisijai novērtēt nepieciešamību paredzētā pārejas posma laikā saglabāt pārejas posma pasākumus un ziņot par iespējām saīsināt vai pārtraukt pārejas posmu pirms 2014. gada, kas ir Pievienošanās līgumā paredzētais termiņš . Pirms Komisijas novērtējuma tika veikts CEPS 2010. gada pētījums, kurā ietilpst pārskats un analīze par ES2 attīstību laikā kopš pievienošanās sarunām, kā arī ES2 attīstības salīdzinājums ar situāciju ES25. 4. Metodoloģiskā pieeja Lai saprastu zemes īpašumtiesību ierobežojumu pašreizējās un turpmākās sekas, pētījumā galvenā uzmanība tika pievērsta diviem jautājumiem: i) cik lielā mērā ārvalstnieku īpašumtiesību ierobežojumi ietekmē zemes maiņas darījumu efektivitāti, zemes piešķīrumu un ražīguma izaugsmi, un ii) cik aktuāli joprojām ir faktori, kas Bulgārijā un Rumānijā rada bažas (ka tad, ja nebūtu noteikti ierobežojumi, ārvalstnieki masveidā pārņemtu zemi savā īpašumā). Pārskatā ir ietverti šādi galvenie jautājumi: ES2 pārejas posma ierobežojumu salīdzinošā analīze; citi faktori, kas ietekmē lauksaimniecības zemes tirgu un ar zemi veiktos darījumus; lauksaimniecības zemes tirgus attīstība pēdējos gados, jo īpaši zemesgabalu un zemes nomas cenu attīstība; no lauksaimniecības gūto ienākumu attīstība un to konverģence ar ES25 līmeni; dažu ES2 lauksaimniecības nozares galveno rādītāju analīze salīdzinājumā ar ES25 rādītājiem. 5. Pārskats par stāvokli pēc trim dalības gadiem Eiropas Savienībā Ārvalstnieku īpašumtiesību ierobežojumi un zemes tirgus darbība Bulgārijā un Rumānijā ieviestie ierobežojumi attiecas uz ārvalstnieku (t. i., tikai nerezidentu lauksaimnieku un juridisko personu) īpašumtiesībām uz lauksamniecības zemi (bet ne uz tās nomu). Tā kā ES2 ir noteikti tikai atsevišķi ierobežojumi ārvalstniekiem attiecībā uz lauksaimniecības zemes iegādi, ir jāuzsver, ka lauksaimniecības zemes darījumu efektivitāti, šķiet, kavē arī vairāki citi faktori, piemēram, i) kapitāla tirgus ierobežojumi un nepilnības, kas lauksaimniekiem rada neizbēgamu nepieciešamību zemesgabalu iegādāties par saviem uzkrājumiem, ii) zemesgabalu sadrumstalotība , kas ierobežo lauksaimniecības zemes pārdošanu, jo pircēji ir ieinteresēti pirkt apvienotas platības, iii) augstas administratīvās izmaksas , kas saistītas ar darījumiem, kuri veikti ar zemesgabaliem, un īpašumtiesību aizsardzību. Juridiskie ierobežojumi ārvalstniekiem attiecībā uz lauksaimniecības zemes iegādi ES2 Ar Bulgāriju un Rumāniju noslēgtais Pievienošanās līgums paredz iespēju, ka pēc pievienošanās septiņu gadu pārejas posma laikā saskaņā ar valsts noteikumiem kopumā ES ārvalstnieki nevar iegādāties lauksaimniecības zemi. Tomēr saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem ES ārvalstnieki jau pārejas posma laikā ir varējuši iegādāties zemi ES2. Turklāt abās valstīs ES ārvalstnieki var brīvi nomāt lauksaimniecības zemi. Bulgārijā un Rumānijā tiesiskais regulējums attiecībā uz ES ārvalstnieku veikto lauksaimniecības zemes iegādi ir līdzīgs : i) ES pilsoņi , kas vēlas reģistrēties Bulgārijā un Rumānijā kā pašnodarbināti lauksaimnieki un iegādāties lauksaimniecības zemi, nav pakļauti nekādiem ierobežojumiem vai procedūrām, kuras atšķiras no tām, ko piemēro šo valstu pilsoņiem, ii) Bulgārijā un Rumānijā nodibinātās juridiskās personas arī var brīvi iegādāties lauksaimniecības zemi šajās valstīs, neatkarīgi no ārvalstnieku līdzdalības apjoma to pamatkapitālā. ES ārvalstnieku ieguldījumu iespējas apstiprina, ka ierobežojumi, kas tiek piemēroti ES2, nav tik stingri kā citās dalībvalstīs, kas ES pievienojās 2004. gadā un lūdza noteikt pārejas posmu lauksaimniecības zemes iegādei (turpmāk — ES7 valstis[8]). Galvenā atšķirība ir tā, ka Bulgārijā un Rumānijā juridiskajām personām, kas dibinātas šajās valstīs, neatkarīgi no ārvalstnieku dalības apjoma to pamatkapitālā nav noteikti zemesgabalu iegādes ierobežojumi. Ir arī jāuzsver, ka Bulgārijā un Rumānijā paredzētie nosacījumi, kas ES pilsoņiem būtu jāizpilda, pirms tie drīkst reģistrēties šajās valstīs kā pašnodarbināti lauksaimnieki un drīkst izmantot savas tiesības iegādāties lauksaimniecības zemi šajās valstīs, nav pārāk ierobežojoši. Tomēr oficiāli dati par ārvalstnieku īpašumtiesībām uz lauksaimniecības zemi Bulgārijā un Rumānijā nav pieejami, un tāpēc novērtēt ierobežojumu ietekmi nav viegli. Tomēr informācija, ko pētījumā[9] iesaistītie valstu zemes eksperti ir ieguvuši no dažādiem avotiem, liecina, ka abās valstīs ārvalstnieku īpašumā ir lauksaimniecības nekustamā īpašuma nozīmīga daļa. Ārvalstnieku veikto zemes iegādi nepārprotami sekmēja zemes atdošana tiem, kam tā agrāk piederēja. Juridiskie ierobežojumi ES ārvalstniekiem attiecībā uz lauksaimniecības zemes iegādi Bulgārijā un Rumānijā uzskatāmi pierāda, ka stingrs un pilnīgs aizliegums ārvalstu pircējiem nav spēkā, tāpēc to nevar uzskatīt par būtisku pārejas posma mērķu sasniegšanai. Ārvalstu tiešie ieguldījumi Lauksaimniecības nozarē veikto ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) pieaugumam ir nozīmīga ietekme uz tik ļoti nepieciešamo pieeju kapitālam, tehnoloģijām un zinātībai šajā nozarē. Kopējie ĀTI Bulgārijā 2008. gadā bija aptuveni EUR 32 miljardi, bet Rumānijā 2007. gadā — aptuveni EUR 43 miljardi. Savukārt lauksaimniecības nozarē veiktie ĀTI Bulgārijā sasniedz EUR 166 miljoni, bet Rumānijā — EUR 280 miljoni. Lai arī šo ieguldījumu summas ir salīdzinoši nelielas, tomēr kopā ar stimulējošo (vertikālo) papildu ietekmi, kāda ir saistītajās nozarēs (piemēram, pārtikas nozarē) veiktajiem ĀTI, tās sekmē lauksaimniecības nozares ražīguma veicināšanu un zemes vērtību. ES dalībvalsts statusa ietekme uz ES2 zemes tirgu Neraugoties uz (daļējiem) ierobežojumiem, kas ir noteikti ārvalstu ieguldījumiem lauksaimniecības nozarē, pievienošanās ES jau ir labvēlīgi ietekmējusi šīs nozares attīstību. Sekmējot ārvalstu ieguldījumus ES2 ekonomikā un veicinot finanšu nozares izaugsmi, pievienošanās ES ir uzlabojusi lauksaimnieku iespējas piekļūt aizdevumiem un apdrošināšanas pakalpojumiem, un tas ir veicinājis lauksaimniecības nozares ražīgumu, paaugstinātu pieprasījumu pēc zemes un zemes vērtības celšanos. Lai arī subsīdijas, ko saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku piešķir ES2 lauku saimniecībām, ir mazākas nekā subsīdijas, kas lauku saimniecībām ir pieejamas pārējās ES dalībvalstīs, ES2 tās veido lauksaimnieku ienākumu nozīmīgu daļu. Tā kā lielākā daļa subsīdiju ir saistītas ar zemi vai ražošanu, tās veicina pieprasījumu pēc zemes un sekmē ražīguma palielināšanos. Pārmaiņas zemes tirgū ES2 Bulgārijā un Rumānijā kopējais zemes pārdošanas tirgus apjoms ir neliels. Līdz 2008. gadam Bulgārijā aptuveni 140 000 ha lauksamniecības zemes tika realizēti pārdošanas darījumos. Rumānijā lauksaimniecības zemes apmaiņa, izmantojot pārdošanas darījumus, līdz 2009. gadam sasniedza aptuveni 220 000 ha. Tomēr abās valstīs platība, kas tika pārdota laikposmā no 1999. līdz 2008. gadam, palielinājās septiņas reizes. Pievienošanās laikposmā zemes pārdošana Bulgārijā pieauga par 45 % (2006.–2008. gads), bet Rumānijā — vairāk nekā trīs reizes (2005.–2009. gads). Lai gan zemes pārdošanas tirgus ES2, šķiet, attīstās līdzīgi, zemes nomas tirgus šajās valstīs būtiski atšķiras. Rumānijā noma ir mazāk nozīmīga nekā Bulgārijā. No ES27 dalībvalstīm Rumānijā ir mazākais nomas īpatsvars[10], tomēr pēdējos gados tas ir pieaudzis. Rumānijā, tāpat kā citās valstīs, zemes noma ir būtiska lielākām juridiskajām personām, kuras nomā vairāk nekā vienu trešdaļu no zemes, ko tās izmanto (2007. gadā 36 %). Tomēr 2007. gadā Rumānijā tikai aptuveni 35 % no kopējās lauksaimniecības zemes platības izmantoja lauku saimniecības, kas ir juridiskās personas. Savukārt Bulgārijā juridiskajām personām pieder aptuveni 53 % no kopējās lauksaimniecības zemes. Lai iegūtu statistiku par zemes pārdošanas darījumiem un nomas cenām, pētījumā tika izmantoti valstu datu avoti. Pēc pievienošanās nomas cenas kopumā pieauga mēreni[11]. Pretēja tendence bija vērojama zemes cenām — laikā pirms un pēc pievienošanās tās būtiski pieauga. Bulgārijā pirmspievienošanās posmā (2004.–2006. gads) zemes pārdošanas cenas pieauga par 24 % (sasniedzot EUR 895 par ha). Pēc pievienošanās Bulgārijā zemes pārdošanas cenas pieauga par 34 % salīdzinājumā ar pirmspievienošanās posmu un 2007.–2008. gadā sasniedza EUR 1202 par ha. Rumānijā pirmspievienošanās posmā (2004.–2005. gads) zemes cenas pieauga par vairāk nekā 200 %, sasniedzot aptuveni EUR 900 par ha, un īpaši straujš zemes cenu pieaugums bija 2005. gadā, kad tika parakstīts Pievienošanās līgums. Pēc pievienošanās lauksaimniecības zemes pārdošanas cenas vēl pieauga — par vairāk nekā 50 % salīdzinājumā ar pirmspievienošanās posmu —, sasniedzot EUR 1400 par ha 2008. gadā. Iepriekšnorādītā zemes pārdošanas cenu pieauguma rezultātā zemes cenu atšķirība šajās divās valstīs un ES25 samazinās. Tomēr vēl pastāv nozīmīga zemes cenu atšķirība ES2 un ES15 (ES dalībvalstis pirms 2004. gada 1. maija). Savukārt zemes pārdošanas cenas ES2 pašlaik ir salīdzināmas ar cenām ES7[12]. Tomēr, ievērojot to, ka nomas tirgus abās valstīs ir atvērts ārvalstniekiem, ir jānorāda, ka nomas cenu konverģence laikā pēc pievienošanās nebija izteiktāka par pārdošanas cenu konverģenci. Var uzskatīt, ka šāda tendence liecina, ka ārvalstu ieguldītājiem ir mazāka interese par lauksaimniecības zemes nomāšanu, ja nav iespējas to apvienot ar zemes iegādi lauksaimnieciskās darbības veikšanai. Lauksaimniecības nozares sociālekonomiskā struktūra ES2 lauksaimniecības nozarē notiekošajam pārmaiņu procesam jau ir labi rezultāti. Saskaņā ar pieejamiem datiem 2008. gadā kviešu raža Bulgārijā sasniedza 70 % no ES25 līmeņa, bet Rumānijā — aptuveni 60 % no ES25 līmeņa. Darba ražīguma starpība ES2 un ES25 arī samazinās, lai gan saglabājas lielas atšķirības. 2008. gadā Rumānijā un Bulgārijā pievienotās vērtības daļas attiecība pret lauksaimniecības darba izlietojumu attiecīgi bija 45 % un 60 % no ES25 līmeņa. Tomēr Bulgārijā un Rumānijā lauksaimniecības darba izlietojums ir nozīmīgi samazinājies (vairāk nekā par 40 % laikposmā 2000.–2009. gads)[13]. Turklāt 2007. gadā lauksaimniecības nozarē nodarbināto īpatsvars Bulgārijā un Rumānijā bija attiecīgi 18 % un 28 %, bet ES25 tas bija tikai 5%. No 2000. līdz 2008. gadam reālo lauksaimniecības ienākumu attiecība pret darbaspēka izlietojumu palielinājās par aptuveni 51 % Bulgārijā un par 68 % Rumānijā.[14] Lai gan atšķirības starp ienākumiem lauksaimniecības nozarē ES2 un ES25 samazinās, tomēr tās vēl ir nozīmīgas. 2008. gadā ienākumi lauksaimniecības nozarē Bulgārijā sasniedza pusi no ES15 līmeņa[15], bet bija tuvāki ES7 vidējiem rādītājam. Rumānijā 2008. gadā ienākumi lauksaimniecības nozarē bija viena ceturtā daļa no ES15 līmeņa, un, lai arī salīdzināmi ar Latvijas, Lietuvas un Polijas līmeni, tie nesasniedza ES7 vidējo līmeni.[16] 6. Secinājumi Lauksaimniecības nozares attīstība Bulgārijā un Rumānijā, jo īpaši pieaugums lauksaimnieciskajā ražošanā, ražīgumā un lauksaimniecības nozares ienākumos un zemes pārdošanas cenās, parāda, ka, kaut arī starp ES2 un ES25 pastāv atšķirības, tās nepārprotami turpina samazināties. Šķiet, ka trīs gadus pēc pievienošanās daļēji vēl ir saglabājušās pievienošanās sarunu laikā izteiktās bažas par to, ka ienākumu un zemes cenu līmenis, kas ir zemāks nekā ES25, varētu mudināt ārvalstniekus masveidā iegādāties zemi ES2, ja netiktu noteikti pagaidu ierobežojumi ārvalstu ieguldījumiem lauksaimniecības nozarē. Bulgārijas un Rumānijas lauksaimniecības nozares pašreizējās situācijas analīze rāda, ka šajās valstīs noteiktie ierobežojumi neveido pilnīgu aizliegumu ārvalstniekiem veikt ieguldījumus lauksaimniecības zemē. Vienlaikus ES2 pastāv institucionālie faktori, kas lauksaimniecības nozarē zināmā mērā palēnina strukturālo reformu gaitu. Šie faktori ir, piemēram, kapitāla tirgus nepilnības, zemesgabalu sadrumstalotība un augstas darījumu izmaksas. Tāpēc šķiet, ka pagaidu ierobežojumu mērķi, t. i., atvērta tirgus ietekmes mazināšanu uz ES2 lauksaimniecības nekustamo īpašumu, varētu veiksmīgāk sasniegt, ja pārejas posmā arī vietējo lauksaimnieku iespējas piekļūt kapitālam nebūtu apgrūtinātas. Tas viņiem ļautu apvienot savus zemesgabalus, ieguldīt tehnoloģijās un uzlabot ražošanu, kas savukārt palielinātu lauksaimniecības ienākumus un paaugstinātu zemes cenas. Situācijā, kad kapitāla tirgū ir nepilnības, ko daļēji radījusi finanšu krīze, ir vitāli nepieciešams papildu kapitāls, lai tālāk sekmētu un veicinātu lauksaimniecības nozares attīstību ES2. Tāpēc nepieciešams nopietni apsvērt iespēju, veicot mērenus pasākumus, atvērt šo tirgu ārvalstu ieguldījumiem pat pirms pārejas perioda beigām, lai nodrošinātu ES2 lauksaimniecības nozares konkurētspēju. Saistībā ar šo priekšlikumu vajadzētu apsvērt šādu mērenu reformu ieviešanas iespēju: - atļaut ES ārvalstniekiem, kas nav apmetušies ES2, brīvi iegādāties noteiktu lauksaimniecības zemes platību; - atļaut ES ārvalstniekiem, kas nav apmetušies ES2, brīvi iegādāties noteiktu lauksaimniecības zemes platību, nosakot maksimālo platību, ko iespējams iegādāties katrā darījumā, un katram darījumam šo ierobežojumu, iespējams, kombinējot ar prasību veikt noteiktus ieguldījumus tehnoloģiju jauninājumos; - atļaut ES ārvalstniekiem, kas nav apmetušies ES2, bet nomā lauksaimniecības īpašumu, brīvi iegādāties lauksaimniecības ēkas un zemesgabalus, uz kuriem šīs ēkas ir uzceltas. Ir jāņem vērā, ka Bulgārijas un Rumānijas lauksaimniecības tirgū jau ir nozīmīga ārvalstnieku klātbūtne — tajā darbojas juridiskās personas, kuras ir dibinātas ES2 un kurām ir ārvalstu kapitāls, ārvalstnieki, kas bez ierobežojumiem nomā lauksaimniecības zemi, un pašnodarbinātie ES lauksaimnieki, kuru dzīvesvieta ir ES2. Šo ES ieguldītāju veiktā zemes iegāde nav izraisījusi nekādus jūtamus triecienus sistēmai. Var uzskatīt, ka viņu ekonomiskā darbība pat palīdz risināt sistēmiskās kļūdas, kas saistītas ar ieilgušajām institucionālajām problēmām, kuras kavē efektīvāku lauksaimniecības zemes izmantošanu un lauksaimniecības ražīgumu. Turklāt maz ticama šķiet iespēja, ka būtiskus šokus varētu radīt zemes pārņemšana masveidā pēc pārejas posma beigām, jo nākotnes ieguldītāji varētu būt tie, kuri kopumā ir ieinteresēti ES2 lauksaimniecības tirgū, bet kuru interese nav tik liela, lai apmestos šajās valstīs pārejas posma laikā un iegādātos lauksaimniecības zemi jau tagad par vēl zemāku cenu. Arī cenu attīstība nomas tirgū, kur vairs nav ierobežojumu, norāda, ka pat pēc pārejas posma beigām pakāpeniska zemes cenu tuvināšanās ES25 līmenim turpināsies. Tiek gaidīts, ka ārvalstu ieguldītāji apvienos savas darbības lauksaimniecības zemes pirkšanā un nomāšanā. Ievērojot termiņus, kas šā ziņojuma sagatavošanai noteikti 2005. gada Pievienošanās līgumā, pētītais periods[17] ir pārāk īss, lai iegūtu plašākus empīriskos pierādījumus par pievienošanās un pārejas posma ierobežojumu ietekmi uz lauksaimniecības tirgus attīstību ES2. Tomēr Komisijas pētījums ir parādījis, ka ienākumu un zemes cenu atšķirība ES2 un ES25, kas šajās divās valstīs pievienošanās laikā radīja vislielākās bažas, ir samazinājusies, bet vēl nav sasniegusi pilnīgu konverģenci. Tāpēc pilnīga konverģence nav ne vēlams, ne nepieciešams nosacījums atkāpju atcelšanai. CEPS 2010. gada pētījums vēl ir parādījis, ka ir svarīgi ES2 ieteikt atlikušo pārejas posmu sekmīgi izmantot, lai veicinātu lauksaimniecības nozares attīstību un sagatavotos pārejas posma ierobežojumu atcelšanai. Tā kā ārvalstu ieguldījumi, šķiet, veicina lauksaimniecības zemes pārdomātu izmantošanu, sekmē ražošanu, palielina tehnoloģiskos jauninājumus un uzlabo lauksaimniecības tirgus konkurētspēju, ir atbilstīgi ieteikt ES2 pēc brīvas izvēles apsvērt pasākumus tālākai lauksaimniecības nozares atvēršanai. Balstoties uz situāciju ES2, kas atspoguļota starpposma pārskatā par pārejas posma pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības zemes iegādi, Komisija secina, ka Bulgārijā un Rumānijā nebūtu jāsaīsina šo ierobežojošo pasākumu termiņi. [1] OV L 157, 21.6.2005., 11. lpp. [2] Pievienošanās protokola VI un VII pielikuma 3. panta 2. punkts paredz: “Šajā sakarā Komisija iesniedz ziņojumu Padomei. Padome pēc Komisijas priekšlikuma var ar vienprātīgu lēmumu saīsināt vai pārtraukt (..) pārejas posmu.” [3] Eiropas politikas pētījumu centrs (CEPS) . [4] “Pārskats par pārejas posma ierobežojumiem, ko Bulgārija un Rumānija saglabā attiecībā uz lauksaimniecības nekustamā īpašuma iegādi” (turpmāk — CEPS 2010. gada pētījums). http://ec.europa.eu/internal_market/capital/reports. [5] Skatīt Padomes 1988. gada 24. jūnija Direktīvas 88/361/EEK I pielikumā ietverto kapitāla aprites tipu nomenklatūru Līguma 67. panta īstenošanai (OV 1988 L 178, 5. lpp.). Lai gan šī direktīva tika atcelta ar Māstrihtas līgumu, Eiropas Savienības Tiesa atzīst, ka nomenklatūra ir uzskatāma par norādi. [6] Šajā ziņojumā netiek aplūkots 5 gadu pārejas posms, kas piešķirts Bulgārijai un Rumānijai attiecībā uz nekustamā īpašuma iegādi otrajai dzīvesvietai. [7] Saskaņā ar Pievienošanās līgumā precīzi formulēto tekstu tūlīt pēc pievienošanās visi minētie noteikumi ir tieši piemērojami arī EEZ pilsoņiem un juridiskajām personām. [8] Šīs valstis ir Čehija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Ungārija, Polija un Slovākija. [9] Skatīt paskaidrojumus un piemērus, kas ietverti CEPS 2010. gada pētījuma 4. un 6. nodaļā. [10] Skatīt CEPS 2010. gada pētījuma 4. tabulu (20. lpp). [11] Bulgārijā, kur zemes noma ir daudz nozīmīgāka nekā Rumānijā, 2008. gadā pēc pievienošanās nomas cena bija tikai par 17 % augstāka nekā nomas cena 2006. gadā pirms pievienošanās. [12] Skatīt CEPS 2010. gada pētījuma 11. attēlu un 17. tabulu (43.–44. lpp.). [13] Avots: Eurostat (Ekonomikas pārskati lauksaimniecībā, lauksaimniecības darba izlietojuma statistika). [14] Saskaņā ar A rādītāju “Ienākumi no lauksaimnieciskās darbības” (avots: Eurostat , Ekonomikas pārskati lauksaimniecībā). [15] Pirktspējas standarts. [16] Skatīt CEPS 2010. gada pētījuma 18. attēlu (54. lpp.). [17] Lielākā daļa statistikas, kas bija pieejama šā ziņojuma apstiprināšanas brīdī, attiecas uz 2008. gada datiem.