Gada darbības ziņojumi saņemti no šādām dalībvalstīm: Apvienotās Karalistes, Austrijas, Beļģijas, Bulgārijas, Čehijas, Dānijas, Francijas, Horvātijas, Itālijas, Luksemburgas, Nīderlandes, Polijas, Portugāles, Rumānijas, Slovēnijas, Slovākijas, Somijas, Spānijas, Ungārijas, Vācijas un Zviedrijas.

Šis gada pārskats attiecas uz 2015. gadu. Šis pārskats aptver eksporta kredītu jomas darbības Regulas (ES) Nr. 1233/2011 nozīmē, t. i., “vidēja un ilga termiņa” darījumus, kam atmaksas periods ir vismaz 2 gadi. Šis pārskats neaptver ne īstermiņa eksporta kredīta darījumus, ne darbības, ko veikušas konkrētas eksporta kredīta aģentūras (EKA), kas darbojas ārpus eksporta kredītu jomas (piemēram, ieguldījumu apdrošināšanā). Jānorāda arī, ka dažās dalībvalstīs eksporta kredīta aģentūras funkciju veic apdrošināšanas sabiedrība, kas darbojas ar publisku pilnvarojumu. Šādos gadījumos publisko eksporta kredītu programmu pārvaldība ir stingri nošķirta no citām privātā sektora darbībām (uz pēdējām šis pārskats neattiecas).

Kā jau minēts iepriekš, Eiropas EKA aktīvi darbojas daudzās jomās, kas sniedzas tālāk par ziņojumu tvērumu, kas noteikts ES Regulā (ES) Nr. 1233/2011. Tas galvenokārt attiecas uz vidēja termiņa un ilgtermiņa eksporta kredītu jomas darbībām (saskaņā ar ESAO Vienošanos par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem). Tomēr daudzas EKA piedāvā arī tādus produktus kā īstermiņa eksporta kredītus, kredītvēstuļu garantijas, ražotāja riska garantijas un ieguldījumu apdrošināšanas produktus. Jānorāda arī, ka vairākas dalībvalstis ir izstrādājušas konkrētu nozaru eksporta kredītu produktus (piemēram, gaisa kuģu ražošana un kuģu būvē). Ir lietderīgi paturēt to prātā, novērtējot EKA plašāku ekonomisko nozīmi.

Kopumā pēdējo gadu laikā ir panākta lielāka atbilstība, jo ESAO Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem ietver plašu jautājumu loku. Tomēr jāņem vērā šādas atšķirības, jo tās apgrūtina visaptverošu salīdzinājumu un tādējādi pilnīgu priekšstatu par situāciju. Pirmkārt, dalībvalstis, izmantojot iepriekšējā punktā minētos vispārējos eksporta kredīta veidus, ir izstrādājušas dažādas eksporta kredītu programmas. Turklāt, lai gan konkrētu produktu var piedāvāt vairākas EKA, ar to saistītie noteikumi un nosacījumi var būt dažādi. Otrkārt, eksporta kredītu programmas ietekme ir atkarīga arī no valsts ekonomikas īpatnībām un privātā finanšu sektora iespējām.

Papildus informācijai, kas jau izklāstīta iepriekš 3. punkta a) un b) apakšpunktā, 21 gada darbības ziņojums liecina arī par to, ka dalībvalstis ir attīstījušas eksporta kredītu politiku plašāk saistībā ar vidi, kukuļošanas apkarošanu un ilgtspējīgu to valstu kreditēšanu, kurās ir zemi ienākumi. Svarīga, bet ne neaizstājama loma ir trim attiecīgajiem ESAO ieteikumiem. Pat dalībvalstis, kas nav ESAO valstis, piemēro minētos instrumentus vai principā ir nodomājušas to darīt. Tomēr ir acīmredzams, ka eksporta kredītu sniedzēji, kuri nepiešķir kredītus valstīm ar zemiem ienākumiem, nevar piemērot ESAO Principus un vadlīnijas ilgtspējīgas kreditēšanas prakses veicināšanai.

Daudzas dalībvalstis norāda, ka īpaši “kopējā pieeja” tiek piemērota ārpus ESAO noteiktās darbības jomas. Vairākos gadījumos attiecīgās EKA pašas ir izstrādājušas attiecīgus instrumentus. Šeit par piemēru varētu minēt korporatīvās sociālās atbildības politiku, kas parasti prasa ne tikai iekšējos centienus, bet arī ciešu dialogu ar EKA klientiem.

Līdzīgi kā iepriekšējos ziņojumos, daudzas dalībvalstis uzsvērušas cilvēktiesību īpašo nozīmi. Praktiski visos ziņojumos joprojām pausts atbalsts cilvēktiesību dimensijas stiprināšanai saskaņā ar jauno kopējo pieeju. Dažos gadījumos šis jautājums ir tieši saistīts ar darba tiesībām. Dažas dalībvalstis atsaucas arī uz citiem starptautiskiem standartiem, piemēram, ANO Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipiem un Starptautiskās Finanšu korporācijas izpildes standartiem.

Kopumā dalībvalstu politika attiecībā uz EKA arvien vairāk tuvinās. Tam piemērs ir kukuļošanas apkarošanas pasākumi. Daudzas dalībvalstis tagad pieprasa iesaistītajām pusēm ne tikai parakstīt nekukuļošanas deklarāciju, bet arī aktīvi rosināt bankas un eksportētājus pašiem izstrādāt kukuļošanas apkarošanas pasākumus. Turklāt papildus kopējai pieejai dažas dalībvalstis ir izstrādājušas savus īpašus kukuļošanas un korupcijas apkarošanas instrumentus, piemēram, ētikas hartu vai pasākumus trauksmes cēlēju aizsardzībai. Aizvien biežāk kā viena no prioritātēm tiek minēta nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas pasākumi.

Līdzīgi konverģenci apliecina arī stingra atbilstība Pasaules Bankas un Starptautiskā Valūtas fonda prasībām, ko daudzas dalībvalstis minējušas attiecībā uz ilgtspējīgu to valstu kreditēšanas praksi, kurās ir zemi ienākumi.

Turklāt dalībvalstis vēlas nodrošināt, ka EKA darbojas pēc iespējas pārredzami, vienlaikus ievērojot konfidencialitāti, kas var būt nepieciešams dažos komercdarījumos. Dažas dalībvalstis ir īpaši pievērsušās šim jautājumam 2015. gada darbības ziņojumā. Citas jomas, kurām dalībvalstis ir aizvien vairāk pievērš uzmanību, ir dialoga uzlabošana ar ieinteresētajām personām un pilsonisko sabiedrību, ilgtspējīgas attīstības sekmēšana un atbilstības veicināšana ESAO vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem.

Tātad ir skaidrs, ka ESAO kopējā pieeja ir pilnībā integrēta dalībvalstu eksporta kredītu politikā. Turklāt iepriekš izklāstīto apsvērumu daudzveidība rāda, ka kopēja pieeja arvien vairāk kļūst par minimālo standartu. Daudzās jomās dalībvalstis piemēro savus papildpasākumus, lai nodrošinātu, ka eksporta kredītu atbalsts pieejams tikai tiem darījumiem, kas atbilst stingram standartu kopumam, sākot no vides un beidzota r sociālo politiku.

d) EKA atbilstība Savienības mērķiem un saistībām

Lai uzlabotu pārredzamību ES līmenī, dalībvalstis iesniedz Komisijai gada darbības ziņojumu, kurā, ievērojot valsts tiesisko regulējumu, sniegta tāda konkrēta finansiālā un darbības informācija par to eksporta kredītu jomas darbībām, kura ietver arī informāciju par to, kā tiek apzināti vides riski.

Saskaņā ar I pielikuma 3. punktu “Komisija, pamatojoties uz šo informāciju, Eiropas Parlamentam sagatavo gada pārskatu, iekļaujot novērtējumu par EKA atbilstību Savienības mērķiem un saistībām”.

Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. pantā minēti Savienības vispārīgie mērķi un 21. pantā — Savienības ārējās darbības principi un mērķi.

Attiecībā uz ES kopējo tirdzniecības politiku atsauce uz Savienības ārējās darbības principiem un mērķiem ir iekļauta Līguma par Eiropas Savienības darbību 206. pantā un 207. panta 1. punktā.