Galveno ierosināto grozījumu būtība ir panākt, ka operatori var nodrošināt RLAH un atpelnīt izmaksas ilgtspējīgā veidā vairumtirdzniecības līmenī. Priekšlikumā paredzēts noteikt ES mēroga viesabonēšanas vairumtirdzniecības maksimālās maksas par veiktajiem zvaniem, īsziņām un datiem zemākā līmenī nekā tās, kas ir spēkā līdz 2022. gada 30. jūnijam. Lai saskaņotu abus iepriekš minētos mērķus, proti, nodrošināt ilgtspēju un izmaksu atpelnīšanu, priekšlikumā ir izklāstīts, kā divos posmos pazemināt maksimālās vairumtirdzniecības maksas, ko piemēro datiem, balss zvaniem un īsziņām. Saskaņā ar politisko izvēli, kas izdarīta Regulā (ES) 531/2012, jaunajām maksimālajām vairumtirdzniecības maksām būtu jākalpo par aizsargājošu līmeni un jānodrošina, ka operatori spēj atpelnīt savas izmaksas. Tām būtu arī jāļauj plaši un ilgtspējīgi nodrošināt RLAH, vienlaikus saglabājot komercsarunu iespējas operatoru starpā. Turpretī noteikumi par godīgas izmantošanas politiku un ilgtspēju (Regulas (ES) Nr. 531/2012 6.b un 6.c pants) un ar tiem saistītais īstenošanas akts (Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2286), ko turpinās piemērot, lielā mērā paliek nemainīgi, ņemot vērā to, ka drošības noteikumi mazumtirdzniecības līmenī joprojām darbojas pienācīgi. Tomēr maksimālo piemērojamo vairumtirdzniecības maksu samazināšana uzlabotu arī galalietotāju situāciju, jo tā ietekmē cenu komponentus, ko aprēķina atkarībā no to līmeņa, īpaši papildmaksu griestus saskaņā ar godīgas izmantošanas politikas mehānismu, izņēmumiem ilgtspējas labad un atvēlēto datu apjomu, kas paredzēts godīgas izmantošanas politikā attiecībā uz atklāto datu komplektiem un priekšapmaksas pakalpojumos paredzētiem ierobežojumiem.

Lai gan Komisijas pārskata ziņojums apstiprina, ka, no vienas puses, RLAH noteikumi ir bijuši veiksmīgi un ka kopumā viesabonēšanas tirgus ar šādiem noteikumiem darbojas labi, no otras puses, tajā secināts, ka, neraugoties uz zināmām konkurences dinamikas pazīmēm viesabonēšanas mazum- un vairumtirgos, konkurences noteicēji pamatapstākļi nav mainījušies un nav gaidāms, ka pārredzamā nākotnē tie mainīsies. Tāpēc pašreizējais mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības regulējums joprojām ir nepieciešams un to nevar atcelt.

Regulējums mazumtirdzniecības līmenī ir nepieciešams, tomēr, lai īstenotu RLAH, ar to vien nepietiek. Lai mazumtirdzniecības viesabonēšanas papildmaksas atcelšana būtu ilgtspējīga visā Savienībā un lai izvairītos no konkurences izkropļošanas vietējos tirgos, valstu viesabonēšanas vairumtirgiem ir vajadzīgi stimuli rīkoties konkurētspējīgā veidā un nodrošināt viesabonēšanas vairumcenas, kas ļauj operatoriem piedāvāt ilgtspējīgus mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus bez papildu maksas.

Priekšlikums ir vērsts uz to, lai nodrošinātu, ka netiek atjaunoti vienotā tirgus šķēršļi, kas tika novērsti, atceļot mazumtirdzniecības viesabonēšanas papildmaksas. Jaunajā Eiropas Industriālajā stratēģijā uzsvērts, ka spēcīgs, integrēts vienotais tirgus ir gan atspēriena punkts, gan priekšnoteikums konkurētspējīgai ES rūpniecībai. Lai vienotais tirgus darbotos it visu labā, ES tiesību aktos ir paredzēti kopīgi noteikumi, lai likvidētu šķēršļus, atvieglinātu preču un pakalpojumu apriti visā ES un aizsargātu patērētājus.

Viens no Komisijas galvenajiem mērķiem ir reaģēt uz sabiedrības un uzņēmumu pieaugošajām vajadzībām pēc savienojamības un gūt labumu no digitālās pārveides, lai stiprinātu ES un dalībvalstu sociālo un ekonomisko noturību, to ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un darbvietu radīšanu. Gigabitu savienojamība, ko nodrošina droša optiskās šķiedras un 5G infrastruktūra, ir būtiska, lai izmantotu Eiropas digitālās izaugsmes potenciālu. Šie politiskie mērķi, kas iekļauti paziņojumā “Eiropas digitālās nākotnes veidošana”, ir izklāstīti arī ES stratēģijā “Virzība uz Eiropas Gigabitu sabiedrību”, 5G rīcības plānā Eiropai un apstiprināti savienojamības pamatpolitikā, kas iekļauta 2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģijā un ir saistīta ar Atveseļošanas un noturības mehānismu. Šajā nolūkā šis priekšlikums ļauj netraucēti izmantot šīs infrastruktūras pāri robežām.

i)uzlabot pārredzamību mazumtirdzniecības līmenī attiecībā uz a) pakalpojumu kvalitāti (nosakot operatoriem pienākumu līgumos ar klientiem precizēt pakalpojumu kvalitāti, kas pamatoti gaidāma viesabonēšanas laikā ES); b) paziņojumiem par papildvērtības pakalpojumiem (nosakot operatoriem pienākumu līgumos ar klientiem sniegt informāciju par to pakalpojumu veidu, par kuriem var piemērot augstākas maksas, un līdzīgu informāciju sniegt “sveiciena īsziņā”); c) piekļuvi neatliekamās palīdzības dienestiem (nosakot operatoriem pienākumu iekļaut “sveiciena īsziņā” informāciju par dažādām iespējām sazināties ar neatliekamās palīdzības dienestiem viesabonēšanas laikā);

5.Eirobarometra zibensaptauja, ko veica gadu pēc viesabonēšanas maksu atcelšanas. Tā ietvēra jautājumus par viesabonēšanas izmantošanu, ceļojot ES, par to, cik lielā mērā klienti ir informēti par viesabonēšanas maksu atcelšanu, par to, kādi pēc viņu domām ir ieguvumi, par to, kādas pēc neceļotāju domām ir viesabonēšanas izmaksas, un par mobilo sakaru pakalpojumu izmantošanu citās ES valstīs.

No 2020. gada 19. jūnija līdz 11. septembrim Komisija rīkoja 12 nedēļu ilgu sabiedrisko apspriešanu. Šī apspriešana bija vērsta uz to, lai apkopotu viedokļus par 1) viesabonēšanas mazumtirdzniecības pakalpojumiem, jo īpaši par to, kā iespējamu precizējumu un ar pakalpojumu kvalitāti, papildvērtības pakalpojumiem un ārkārtas sakariem saistītu pasākumu ieviešana varētu ietekmēt viesabonēšanu; 2) vairumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu; 3) administratīvo slogu, kas saistīts ar Regulu (ES) Nr. 531/2012, un iespējamo vienkāršošanas pasākumu ietekmi. Kopumā ar tiešsaistes anketas starpniecību tika saņemtas 175 atbildes.

Pamatojoties uz ietekmes novērtējumā veikto analīzi, 3. risinājums ir vispiemērotākais, lai ievērojami uzlabotu ilgtspēju, un tas samazinātu to operatoru skaitu, kuriem ir negatīva viesabonēšanas peļņas norma, kas pārsniedz 3 % no to iekšzemes peļņas normas. Paredzams, ka tam būs pozitīva ietekme attiecībā uz ieguvumiem patērētājiem, jo tas samazina nepieciešamību operatoriem pieprasīt izņēmumu, lai piemērotu papildmaksu saskaņā ar ilgtspējas mehānismu, tādējādi ļaujot lielākam skaitam galalietotāju pilnībā gūt labumu no RLAH. Mērķis ir radīt tādus priekšnosacījumus, lai operatori viesabonēšanas laikā varētu nodrošināt tikpat kvalitatīvus pakalpojumus kā iekšzemes tirgū, un dot patērētājiem iespēju pilnībā izmantot turpmākās tehnoloģiju izmaiņas un 5G virzītas inovācijas. Mērķis ir novērst skaidrības trūkumu vairumtirdzniecības līmenī par piekļuvi neatliekamās palīdzības pakalpojumiem viesabonēšanas laikā un nodrošināt noderīgus instrumentus, lai novērstu neatrisinātās problēmas saistībā ar papildvērtības pakalpojumu izmantošanu viesabonēšanā. Šā risinājuma mērķis ir uzlabot patērētāju informētību i) par iespējamību, ka papildvērtības pakalpojumu izmantošana radīs lielas izmaksas un ii) par to, kā viesabonēšanas laikā piekļūt neatliekamās palīdzības dienestiem. Tādējādi tas var sniegt būtisku ieguldījumu patiesi ērtas RLAH izmantošanas nodrošināšanā klientiem un kopumā radīt pozitīvu sociālo ietekmi. Ierosinātie pasākumi attiecas tikai uz tiem aspektiem, kuri ir izrādījušies nepietiekami risināti valstu līmenī un attiecībā uz kuriem ir vajadzīga saskaņota pieeja.

iv) Pašreizējo noteikumu par maksimālo maksu noteikšanu valūtās, kas nav euro, saskaņošana. Regulā (ES) Nr. 531/2012 ir izklāstīti noteikumi, kas pakalpojumu sniedzējiem dalībvalstīs, kuru valūta nav euro, uzliek pienākumu katru gadu pārskatīt maksimālās vairumtirdzniecības maksas un mazumtirdzniecības papildmaksas par regulētiem viesabonēšanas pakalpojumiem. Noteikums, ko piemēro ES iekšējai saziņai saskaņā ar Regulu (ES) 2015/2120, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) 2018/1971, paredz, ka maksimālās maksas valūtās, kas nav euro, jāpārskata katru gadu un jāpiemēro no 15. maija, izmantojot tā paša gada 15. janvārī, 15. februārī un 15. martā publicēto atsauces valūtas maiņas kursu vidējo vērtību. Priekšlikumā paredzēts saskaņot Regulas (ES) Nr. 531/2012 noteikumus ar noteikumiem par ES iekšzemes saziņu, nosakot to pašu datumu papildmaksas par viesabonēšanas pakalpojumiem pārskatīšanai (15. maijs, nevis 1. maijs) un to pašu metodi šo valūtu aprēķināšanai. Ierosinātais pasākums viestu skaidrību un mazinātu administratīvo slogu operatoriem ārpus eurozonas, kuriem savi tarifi jāpublicē divreiz, proti, kad tiek pārskatītas viesabonēšanas papildmaksas vai ES iekšzemes saziņas tarifi. Tas mazinātu arī uzraudzības slogu VRI, kas atbild par pārskatīto valūtas kursu uzraudzību. Paredzams, ka šim pasākumam būs pozitīva ietekme mazumtirdzniecības līmenī, jo mazumcenas tiks atjauninātas reizi gadā, nevis divas reizes, kā tas ir pašlaik. Tas var ievērojami samazināt operatoru informēšanas pienākumu grozītu līguma nosacījumu aspektā.

ii)ar to tiek atcelta atsauce uz pārejas noteikumiem par maksām, ko var iekasēt viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēji, jo tas ir zaudējis aktualitāti, kopš ES no 2017. gada 15. jūnija tika atceltas mazumtirdzniecības viesabonēšanas maksas;

Balss zvanu, SMS un datu pakalpojumu viesabonēšanas augstās cenas, kas jāmaksā publisko mobilo sakaru tīklu lietotājiem, piemēram, studentiem, cilvēkiem komandējumu laikā un tūristiem, kavē tos izmantot savas mobilās ierīces, ceļojot ārvalstīs Savienības teritorijā, un ir izraisījušas patērētāju, valsts regulatīvo iestāžu un Savienības iestāžu bažas, liekot būtiskus šķēršļus iekšējam tirgum. Pārmērīgi augstās mazumtirdzniecības cenas izriet gan no augstajām vairumtirdzniecības cenām, ko uzliek ārzemju sakaru tīklu operatori, gan daudzos gadījumos no augstā mazumtirdzniecības uzcenojuma, kuru uzliek klienta paša sakaru tīkla operators. Tā kā nav konkurences, vairumtirdzniecības cenu samazinājumi bieži nenonāk līdz mazumtirdzniecības klientam. Lai gan daži operatori nesen ir ieviesuši tarifu plānus, kas klientiem piedāvā izdevīgākus nosacījumus un nedaudz zemākas cenas, joprojām ir skaidrs, ka izmaksu un cenu attiecība vēl ir tālu no tādas, kas pastāvētu konkurējošos tirgos.

(4)Tā kā Regulas (ES) Nr. 531/2012 piemērošana beidzas 2022. gada 30. jūnijā, šīs regulas mērķis ir to pārstrādāt, vienlaikus ieviešot jaunus pasākumus, lai uzlabotu pārredzamību, arī papildvērtības pakalpojumu izmantošanā viesabonēšanā, un ļaut izjust patiesu RLAH pakalpojumu kvalitātes ziņā un piekļuvē neatliekamās palīdzības dienestiem viesabonēšanas laikā. Šīs jaunās regulas piemērošanas laiks ir 10 gadi – līdz 2032. gadam, lai nodrošinātu noteiktību tirgū un minimalizētu regulatīvo slogu, vienlaikus ieviešot mehānismu, kas ļauj šajā laikā iejaukties vairumtirdzniecības līmenī, ja to prasa tirgus attīstība.

(3)2019. gada 29. novembrī Komisija publicēja pirmo pilnīgo pārskatu par viesabonēšanas tirgu (“Komisijas ziņojums”), norādot, ka ceļotāji visā Savienībā ir guvuši ievērojamu labumu no mazumtirdzniecības viesabonēšanas papildmaksas atcelšanas. Mobilo sakaru pakalpojumu (regulētu balss zvanu, īsziņu vai datu viesabonēšanas pakalpojumu) izmantošana braucienos pa Savienību ir strauji un masveidīgi palielinājusies, un tas apstiprina Savienības viesabonēšanas noteikumu ietekmi. Tomēr tā secina, ka par spīti konkurences dinamikas pazīmēm viesabonēšanas mazumtirgos un vairumtirgos konkurences noteicēji pamatapstākļi nav mainījušies un nav gaidāms, ka pārredzamā nākotnē tie mainīsies. Tāpēc pašreizējais mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības regulējums joprojām ir nepieciešams un to nevar atcelt. Galvenais, Komisijas ziņojumā bija konstatēts, ka vairumtirdzniecības līmenī krasais cenu maksimumu pazeminājums ir veicinājis viesabonēšanas vairumcenu tālāku pazemināšanos par labu neto izejošās plūsmas operatoriem. Komisijas ziņojumā tika pieņemts zināšanai Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādes (BEREC) ieteikums vēl vairāk pazemināt viesabonēšanas vairumcenu maksimumu. Novērtējot šīs regulas ietekmi, Komisija ir sniegusi nepieciešamo analīzi un dokumentējusi vajadzību vēl vairāk pazemināt viesabonēšanas vairumcenu maksimumu, un novērtējusi, kāds samazinājuma līmenis ļauj apmeklētajiem operatoriem atpelnīt viesabonēšanas vairumtirdzniecības pakalpojumu izmaksas. Pakalpojumu kvalitātes jautājumā Komisijas ziņojumā ir atgādināta Regulā (ES) Nr. 531/2012 noteiktā prasība, ka citās ES zemēs viesabonentam ir piekļuve tādam pašam pakalpojumam par tādu pašu cenu, ja tādu pakalpojumu apmeklētajā sakaru tīklā iespējams sniegt. Komisijas ziņojumā ir ņemta vērā nesenā jaunu vairumtirdzniecības viesabonēšanas datplūsmas tirdzniecības veidu attīstība, piemēram, tiešsaistes tirdzniecības platformas, kas spēj veicināt konkurenci viesabonēšanas vairumtirgū un atvieglināt sarunas starp operatoriem. Beigās piebilsts, ka tirgus nav izmantojis datu viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķu pārdošanu.

(5)Turklāt Vvalsts regulatīvās iestādes, kuras ir atbildīgas atbild par to teritorijā parasti dzīvojošo mobilo sakaru tīklu klientu interešu aizsardzību un veicināšanu, nespēj kontrolēt citā dalībvalstī esošu apmeklētā sakaru tīkla operatoru rīcību, no kuriemkā minētie klienti ir atkarīgi, kad izmanto izmantojot starptautiskās viesabonēšanas pakalpojumus. Šis šķērslis mazinātu arī arī var mazināt to pasākumu efektivitāti, ko dalībvalstis veic, balstoties uz savu atlikušo kompetenci pieņemt patērētāju aizsardzības noteikumus.

(13)⇨ Lai pasargātu viesabonentus no regulētu viesabonēšanas pakalpojumu (regulētu balss zvanu, īsziņu un datu viesabonēšanas pakalpojumu) mazumcenu pieauguma sakarā ar atsauces maiņas kursa svārstībām valūtām, kas nav euro, dalībvalstij, kuras valūta nav euro, maksimālās piemērojamās papildmaksas noteikšanai savā valūtā būtu jāizmanto vairāku kāda laika atsauces maiņas kursu vidējā vērtība. ⇦ Ja maksimālās maksas nav norādītas euro, piemērojamos maksimālo maksu sākotnējos ierobežojumus un minēto ierobežojumu pārskatītos lielumus piemērojamās vērtības attiecīgajā valūtā būtu jānosaka, izmantojot ⇨ vairāku ⇦ tādu atsauces maiņas kursu ⇨ vidējo vērtību kādā laikā ⇦, kas šajā regulā noteiktajās dienās publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ja noteiktajās dienās tādas publikācijas nav, piemērojamiem atsauces maiņas kursiem jābūt tiem, kas publicēti pirmajā Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša numurā, kurš iznāk pēc minētās dienas un kurā tādi atsauces maiņas kursi ir. ⇨ Lai vērtību noteikšanu valūtās, kas nav euro, pieskaņotu noteikumam, ko piemēro ES iekšējai saziņai saskaņā ar Regulu (ES) 2015/2120, maksimālās maksas valūtās, kas nav euro, būtu jānosaka, piemērojot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī attiecīgā kalendārā gada 15. janvārī, 15. februārī un 15. martā Eiropas Centrālās bankas publicēto atsauces maiņas kursu vidējo vērtību. Tādā veidā aprēķināta maksimālā maksa par 2022. gadu būtu piemērojama no šīs regulas stāšanās spēkā līdz 2023. gada 15. maijam ⇦ Lai pasargātu patērētājus no regulētu viesabonēšanas pakalpojumu (regulēti balss, SMS un datu viesabonēšanas pakalpojumi) mazumtirdzniecības cenu pieauguma sakarā ar atsauces maiņas kursa svārstībām valūtai, kas nav euro, dalībvalstij, kuras valūta nav euro, būtu laika gaitā jāizmanto vairāku atsauces maiņas kursu vidējais rādītājs, lai noteiktu maksimālās mazumtirdzniecības maksas tās valūtā

(10)Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/19/EK (2002. gada 7. marts) par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (piekļuves direktīva), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/20/EK (2002. gada 7. marts) par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (atļauju izsniegšanas direktīva), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/21/EK (2002. gada 7. marts) par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/22/EK (2002. gada 7. marts) par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (universālā pakalpojuma direktīva) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (turpmāk kopā “2002. gada reglamentējošie noteikumi elektronisko sakaru jomā”) ir ⌦ bija ⌫ vērstas uz elektronisko sakaru iekšējā tirgus izveidi Savienībā, nodrošinot patērētāju augsta līmeņa aizsardzību ar augošas konkurences palīdzību. ⇨ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1972 šīs direktīvas atcēla. Direktīvas (ES) 2018/1972 mērķis ir ES stimulēt ieguldīšanu ļoti augstas veiktspējas tīklos un to ierīkošanu, kā arī ieviest jaunus noteikumus par radiofrekvenču spektru mobilajai savienojamībai un 5G. Direktīva (ES) 2018/1972 arī nodrošina, ka visiem pilsoņiem ir pieejami sakari par mērenu cenu, ieskaitot internetu. Tā uzlabo patērētāju tiesību aizsardzību un lietotāju drošību un atvieglina regulatīvu iejaukšanos. ⇦

(16)Pienākumam nodrošināt vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuvi vajadzētu aptvert tiešu vairumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu, kā arī viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu vairumtirdzniecībā trešām pusēm tālākpārdošanas vajadzībām. Pienākumam nodrošināt vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuvi būtu jāaptver arī mobilo sakaru tīkla operatoru pienākums dot iespēju MVNO un tālākpārdevējiem iegādāties regulētus vairumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus no vairumtirdzniecības apvienībām, kuras nodrošina vienotu piekļuves punktu un standartizētu platformu viesabonēšanas līgumiem visā Savienībā. Lai nodrošinātu to, ka operatori viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem samērīgā laikposmā nodrošina piekļuvi visām iekārtām, kuras vajadzīgas tiešai vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuvei un vairumtirdzniecības viesabonēšanas tālākpārdošanas piekļuvei, vajadzētu publicēt standartpiedāvājumu, kurā ietver standarta nosacījumus tiešai vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuvei un vairumtirdzniecības viesabonēšanas tālākpārdošanas piekļuvei. Standartpiedāvājuma publicēšanai nevajadzētu kavēt komerciālas sarunas starp piekļuves pieprasītāju un piekļuves nodrošinātāju par cenu līmeni galīgajā vairumtirdzniecības līgumā vai papildu vairumtirdzniecības piekļuves pakalpojumiem, kuri pārsniedz tos, kas vajadzīgi tiešai vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuvei un vairumtirdzniecības viesabonēšanas tālākpārdošanas piekļuvei.

Patērētājiem vajadzētu būt tiesībām patērētājiem ērtā veidā izvēlēties viesabonēšanas pakalpojumus, ko pārdod atsevišķi no to iekšzemes mobilo sakaru pakalpojumu paketes. Pašlaik ir vairākas iespējas, kā tehniski varētu īstenot regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu atsevišķu pārdošanu, tostarp duālā starptautiskā mobilo sakaru abonenta identitāte (IMSI) (divas atšķirīgas IMSI vienā SIM kartē), viena IMSI (viena IMSI, kuru kopīgi izmanto iekšzemes un viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēji) un duālās vai vienas IMSI kombinācijas kopā ar tehnisku modalitāti, kas neliedz klientam piekļūt regulētiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem, kas tieši sniegti apmeklētajā sakaru tīklā – saskaņā ar vienošanos starp vietējā sakaru tīkla operatoru un apmeklētā sakaru tīkla operatoru.

Patērētāju un uzņēmumu pieprasījums pēc mobilo datu pakalpojumiem pēdējos gados ir būtiski pieaudzis. Tomēr datu viesabonēšanas augsto maksu dēļ patērētājiem un uzņēmumiem, kas veic pārrobežu darījumus, iespējas izmantot minētos pakalpojumus ir stipri ierobežotas. Tirgus ir tikai sācis veidoties, un strauji pieaug patērētāju pieprasījums pēc datu viesabonēšanas, tādēļ regulētas mazumtirdzniecības maksas varētu nodrošināt vienīgi to, ka cenas saglabājas ierosināto maksimālo maksu līmenī, kā tas bijis saistībā ar Regulu (EK) Nr. 717/2007, nevis to turpmāku pazeminājumu, tādējādi apstiprinot turpmāku strukturālu pasākumu nepieciešamību.

(21)Lai varētu attīstīties efektīvāks, integrētāks un konkurenciālāks viesabonēšanas pakalpojumu tirgus, risinot sarunas par vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuvi mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanas nolūkā, būtu jādod operatoriem alternatīva iespēja ⌦ iespēja ⌫ vienoties par inovatīvām vairumcenu shēmām, kas nav tieši saistītas ar faktisko patērēto apjomu, piemēram, par fiksētiem maksājumiem, priekšmaksu vai uz jaudu balstītiem līgumiem vai cenu shēmām, kas atspoguļo pieprasījuma izmaiņas gada gaitā. ⇨ No šīs regulas piemērošanas jomas un attiecīgā vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuves nodrošināšanas pienākuma nav izslēgti Direktīvas (ES) 2018/1972 249. apsvērumā norādītie mašīnas-mašīnas sakari. Taču par līgumiem par pastāvīgu viesabonēšanu rīkojamas komercsarunas, un par tiem divi viesabonēšanas partneri var vienoties vairumtirdzniecības viesabonēšanas līgumā. Lai varētu attīstīties efektīvāki un konkurenciālāki mašīnas-mašīnas sakaru tirgi, tiek gaidīts, ka operatori arvien vairāk atsauksies uz visiem pamatotiem pieprasījumiem noslēgt viesabonēšanas līgumus ar pieņemamiem noteikumiem un tādus, kas nepārprotami pieļauj pastāvīgu viesabonēšanu mašīnas-mašīnas sakaru jomā, un tos akceptēs. Tiem būtu jāvar noslēgt elastīgus viesabonēšanas līgumus, kas ļauj sniegt viesabonēšanas pakalpojumus vairumtirdzniecībā, un piemērot tarifu shēmas, kuru pamatā ir nevis patērēto datu apjoms, bet alternatīvas shēmas, piemēram, savienoto iekārtu skaits vienā mēnesī. Tādos apstākļos pārrobežu strīdā iesaistītajām personām jābūt iespējai izmantot Direktīvas (ES) 2018/1972 27. pantā noteikto strīdu izšķiršanas procedūru. ⇦ Tāpēc sSarunās iesaistītajām pusēm vajadzētu būt iespējai vienoties par maksimālo regulēto vairumtirdzniecības viesabonēšanas maksu nepiemērošanu vairumtirdzniecības viesabonēšanas līgumu darbības laikā. Tādējādi ⌦ Tā ⌫ tiktu izslēgta iespēja, ka kāda no pusēm pēcāk pieprasa uz apjomu balstīto maksimālo vairumtirdzniecības maksu piemērošanu faktiskajam patēriņam, kā noteikts ⌦ šajā ⌫ regulā (ES) Nr. 531/2012. Šai alternatīvai Tam nebūtu jāskar pienākumi sniegt regulētus mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumussaskaņā ar minēto regulu. ⇨ Bez tam Komisijas ziņojumā ir ņemta vērā pavisam nesenā jaunu vairumtirdzniecības viesabonēšanas datplūsmas tirdzniecības veidu attīstība, piemēram, tiešsaistes tirdzniecības platformas, kas spēj atvieglināt sarunas starp operatoriem. Ar līdzīgiem instrumentiem varētu vairot konkurenci viesabonēšanas vairumtirgū un vēl vairāk pazemināt faktiski piemērojamos vairumtirdzniecības tarifus. ⇦

(20)Būtu jāprecizē nosacījumi, kurus var iekļaut standartpiedāvājumos, lai ⌦ Standartpiedāvājumos var iekļaut zināmus nosacījumus, kas ⌫ mobilo sakaru tīkla operatoriem dotu iespēju novērst pastāvīgu viesabonēšanu vai vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuves izmantošanu anomālā apmērā vai ļaunprātīgi. Proti, ja apmeklētā sakaru tīkla operatoram ir pamatots iemesls uzskatīt, ka ievērojama daļa viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja klientu viesabonēšanu izmanto pastāvīgi vai arī vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuve tiek izmantota anomālā apmērā vai ļaunprātīgi, tam vajadzētu būt iespējai kopsavilkuma veidā un pilnīgā saskaņā ar Savienības un valsts datu aizsardzības prasībām no viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja prasīt informāciju, kas ļauj noteikt, vai ievērojama daļa viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja klientu ir pastāvīgas viesabonēšanas situācijā jeb vai vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuve tiek izmantota anomālā apmērā vai ļaunprātīgi, piemēram, informāciju par to, kāda ir to klientu daļa, kuru iekšzemes pakalpojumu patēriņš ir niecīgs salīdzinājumā ar viesabonēšanas pakalpojumu patēriņu. Turklāt vairumtirdzniecības viesabonēšanas līgumu izbeigšana ar mērķi novērst pastāvīgu vairumtirdzniecības viesabonēšanu vai vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuves izmantošanu anomālā apmērā vai ļaunprātīgi būtu jāveic tikai tad, ja jautājumu nav izdevies atrisināt ar mazāk stingriem pasākumiem. Šādai izbeigšanai būtu nepieciešama apmeklētā sakaru tīkla operatora kompetentās valsts regulatīvās iestādes iepriekšēja atļauja, vislielākajā mērā ņemot vērā Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru organizācijas (BEREC) atzinumu gadījumos, kad ar to ir notikusi apspriešanās. Mazāk stingri pasākumi varētu būt augstāku vairumtirdzniecības maksu noteikšana, nepārsniedzot maksimālās vairumtirdzniecības maksas, kuras šajā regulā paredzētas tādiem apjomiem, kas pārsniedz līgumā iepriekš noteikto datu kopējo apjomu. Šādām augstākām vairumtirdzniecības maksām vajadzētu būt noteiktām iepriekš vai no brīža, kad apmeklētā sakaru tīkla operators ir konstatējis, ka, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, ievērojama daļa viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja klientu viesabonēšanu izmanto pastāvīgi vai arī vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuvi izmanto anomālā apmērā vai ļaunprātīgi, un par to ir informējis vietējā sakaru tīkla operatoru. Mazāk stingri pasākumi varētu būt arī vietējā sakaru tīkla operatora apņemšanās pieņemt vai pārskatīt godīgas izmantošanas politiku, ko tas saviem klientiem piemēro saskaņā ar detalizētiem noteikumiem, kas pieņemti, pamatojoties uz ⌦ šīs ⌫ regulas (ES) Nr. 531/2012 6.d 8. pantu, vai iespēja, ka apmeklētā sakaru tīkla operators var prasīt, lai līgums par vairumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu tiek pārskatīts. Pārredzamības nodrošināšanas nolūkā valsts regulatīvajai iestādei, ievērojot uzņēmējdarbības konfidencialitāti, būtu jāpublisko informācija par atļaujas pieprasījumiem izbeigt šādus vairumtirdzniecības viesabonēšanas līgumus.

Augstās datu viesabonēšanas cenas attur klientus no mobilo datu pakalpojumu izmantošanas, ceļojot Savienības teritorijā. Ņemot vērā datu viesabonēšanas pakalpojumu pieprasījuma un to nozīmes pieaugumu, nedrīkstētu likt šķēršļus īslaicīgai vai pastāvīgai tādu alternatīvu datu viesabonēšanas pakalpojumu izmantošanai, kurus sniedz tieši apmeklētajā sakaru tīklā, neatkarīgi no spēkā esošajiem viesabonēšanas līgumiem, kas noslēgti ar iekšzemes pakalpojumu sniedzējiem, vai no spēkā esošas ar tiem saskaņotas kārtības, un nepiemērojot tiem nekādu papildu maksu. Ja tas ir vajadzīgs, lai piedāvātu datu viesabonēšanas pakalpojumus, ko sniedz tieši apmeklētajā sakaru tīklā, iekšzemes pakalpojumu sniedzējiem un datu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu sadarboties, lai neliegtu klientiem piekļūt minētajiem pakalpojumiem un tos izmantot un lai nodrošinātu citu viesabonēšanas pakalpojumu nepārtrauktību.

(29)Tajā pašā laikā vViesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jāvar piemērot godīgas izmantošanas politiku attiecībā uz to regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu patēriņu, kas tiek sniegti par piemērojamo iekšzemes mazumcenu. Godīgas izmantošanas politika ir paredzēta, lai novērstu to, ka viesabonenti ļaunprātīgi vai anomāli izmanto regulētos mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus, piemēram, ka šādus pakalpojumus viesabonenti izmanto dalībvalstī, kas nav viņu iekšzemes pakalpojumu sniedzēja dalībvalsts, mērķiem, kas nav saistīti ar periodisku ceļošanu ceļošanu laiku pa laikam. ⇨ Nepārvaramas varas gadījumos, kurus izraisījuši tādi apstākļi kā pandēmijas vai dabas katastrofas, kas viesabonentu piespiež pagarināt pagaidu uzturēšanās laiku citā dalībvalstī, viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem pēc viesabonenta pamatota pieprasījuma būtu jāapsver iespēja uz pienācīgu laiku pagarināt piemērojamo godīgas izmantošanas piešķīrumu. ⇦. Godīgas izmantošanas politikai būtu jādod viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja klientiem iespēja patērēt regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu apjomus par piemērojamo iekšzemes mazumcenu, kas saskan ar viņu attiecīgajiem tarifu plāniem.

(25)Ņemot vērā to, ka tiek turpināts cenu pagaidu regulējums, rRegulatīvie pienākumi būtu jāpiemēro gan mazumtirdzniecības, gan vairumtirdzniecības līmenī, lai aizsargātu viesabonentu intereses, jo pieredze rāda, ka Savienības mēroga viesabonēšanas pakalpojumu vairumcenu samazināšana var neatspoguļoties kā viesabonēšanas mazumcenu samazinājums, ja nav veicinošu faktoru. No otras puses, rīcība, kas vērsta uz mazumcenu samazināšanu, neņemot vērā vairumtirdzniecības izmaksas, kas saistītas ar šo ⌦ minēto ⌫ pakalpojumu sniegšanu, var radīt risku, ka tiek traucēta viesabonēšanas pakalpojumu iekšējā tirgus pienācīga darbība, un nedot iespēju paplašināt konkurenci.

(33)Saskaņā ar principu “maksā zvanītājs” mobilo sakaru klienti nemaksā par ienākošajiem iekšzemes mobilajiem zvaniem, bet maksa par zvana pabeigšanu izsauktās personas tīklā ir iekļauta zvanītāja mazumtirdzniecības maksā. Ar mobilā savienojuma pabeigšanas tarifu konverģenci visās dalībvalstīs vajadzētu būt iespējai to pašu principu attiecināt uz regulētajiem mazumtirdzniecības viesabonēšanas zvaniem. ⇨ Izpildot Direktīvas (ES) 2018/1972 75. panta 1. punktu, ar 2020. gada 18. decembrī pieņemto deleģēto aktu Komisija mobilajiem pakalpojumiem ir noteikusi vienotu maksimālo Savienības mēroga balss savienojuma pabeigšanas tarifu, lai visā Savienībā samazinātu regulatīvo slogu, ko vairumtirdzniecības balss savienojuma pabeigšanā rada konkurences problēmu konsekventa risināšana. Deleģētais akts nosaka pazeminājumu trīs gados: mobilā balss savienojuma pabeigšanas maksimālajam tarifam 2021. gadā jābūt 0,7 centi, 2022. gadā – 0,55 centi, 2023. gadā – 0,4 centi, bet no 2024. gada jāsasniedz mobilā balss savienojuma pabeigšanas vienotais maksimālais Savienības mēroga tarifs 0,2 centi. ⇦ Tomēr, tā kā tas vēl nav aktuāli, sSituācijās, kas izklāstītas šajā regulā – kad viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem tiek atļauts piemērot papildmaksu par regulētiem mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumiem – papildmaksai, ko piemēro saņemtajiem regulētajiem viesabonēšanas zvaniem, nebūtu jāpārsniedz vidējais svērtais vairumtirdzniecības mobilā savienojuma pabeigšanas tarifu maksimums, kas noteikts visā Savienībā ⇨ vienotais maksimālais Savienības mēroga mobilā balss savienojuma pabeigšanas tarifs, ko Komisija attiecīgajam atbilstošajam gadam noteikusi Direktīvas (ES) 2018/1972 75. pantā paredzētajā deleģētajā aktā. Ja pēcāk Komisija secina, ka vairs nav nepieciešams noteikt Savienības mēroga balss savienojuma pabeigšanas tarifu, nekādai papildmaksai, ko piemēro saņemtajiem regulētajiem viesabonēšanas zvaniem, nebūtu jāpārsniedz likme, kas noteikta jaunākajā deleģētajā aktā, kurš pieņemts saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/1972 75. pantu ⇦. Tas tiek uzskatīts par pārejas režīmu, līdz Komisija atrisinās šo neatrisināto jautājumu.

(31)Minētajā nolūkā izmaksas, kas radušās, lai sniegtu regulētus mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus, būtu jānosaka, ņemot vērā faktiskās vairumtirdzniecības viesabonēšanas maksas, kas tiek piemērotas attiecīgā viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja izejošajai viesabonēšanas datplūsmai, kas pārsniedz tā ienākošo viesabonēšanas datplūsmu, kā arī, ņemot vērā sapratīgi paredzētas kopīgās un vispārīgās izmaksas. Ieņēmumi no regulētiem mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumiem būtu jānosaka, ņemot vērā ienākumus iekšzemes cenu līmenī, kas attiecināmi uz regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu patēriņu, vai nu pēc vienības cenas, vai kā daļa no fiksētas maksas, atspoguļojot klientu Savienībā patērēto regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu un iekšzemes patēriņa attiecīgo faktisko un plānoto attiecību. Būtu jāņem vērā arī regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu patēriņš un tas, cik iekšzemē patērē viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja klienti, konkurences līmenis, cenas un ieņēmumi iekšzemes tirgū un katrs novērojams risks, ka viesabonēšana par iekšzemes mazumcenām var ievērojami ietekmēt šo cenu attīstību.

(30)Specifiskos un izņēmuma apstākļos, kad viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējs savas kopējās faktiskās un plānotās izmaksas, kas saistītas ar regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanu, nespēj atpelnīt ar kopējiem faktiskajiem un plānotajiem ienākumiem, ko gūst no tāda veida pakalpojumu sniegšanas, minētajam viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam būtu jāvar iesniegt pieprasījumu atļaut piemērot papildmaksu, lai nodrošinātu sava iekšzemes tarifikācijas modeļa ilgtspēju. Iekšzemes tarifikācijas modeļa ilgtspējas novērtēšanā būtu jābalstās uz attiecīgiem objektīviem faktoriem, kas raksturīgi minētajam viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam, to starpā uz objektīvām viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju atšķirībām attiecīgajā dalībvalstī un iekšzemes cenu un ienākumu līmeni. Tas var attiekties, piemēram, uz operatoru vienotas likmes iekšzemes mazumtirdzniecības modeļiem ar nozīmīgu negatīvu datplūsmas nelīdzsvarotību, kad domātā iekšzemes vienības cena ir zema un operatora kopējie ienākumi arī ir zemi salīdzinājumā ar viesabonēšanas izmaksu slogu, vai kad domātā vienības cena ir zema un faktiskais vai plānotais viesabonēšanas pakalpojumu patēriņš ir liels. Kad gan vairumtirdzniecības, gan mazumtirdzniecības viesabonēšanas tirgi ir pilnībā pielāgojušies plašākai viesabonēšanas lietošanai iekšzemes cenu līmenī un tā kā normāla sastāvdaļa ir iekļauta mazumtirdzniecības tarifu plānos, šādu izņēmuma apstākļu rašanās vairs nav sagaidāma. Lai izvairītos no tā, ka šādas izmaksu atpelnīšanas problēmas padara neilgtspējīgu iekšzemes viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju tarifikācijas modeli, radot risku, ka tiks būtiski ietekmēta iekšzemes cenu attīstība jeb radīsies tā dēvētais “ūdensgultas efekts”, šādos apstākļos viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt iespējai ar valsts regulatīvās iestādes atļauju piemērot papildmaksu regulētajiem mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumiem tikai tādā apmērā, kāds nepieciešams, lai atpelnītu visas attiecīgās izmaksas, kas saistītas ar šādu pakalpojumu sniegšanu.

(37)Viesabonēšanas vairumtirgus darbībai būtu jāļauj operatoriem atpelnīt visas izmaksas, ieskaitot kopīgās un vispārīgās izmaksas, kas radušās, sniedzot regulētus vairumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus. Tā saglabātos Šādi tiktu saglabāts stimuls ieguldīt līdzekļus apmeklētajos sakaru tīklos un izvairīties no iekšzemes konkurences kropļojumiem apmeklētajā vietējā tirgū, ko rada to operatoru veikta regulējuma arbitrāža, kuri izmanto vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuves tiesiskās aizsardzības līdzekļus, lai konkurētu apmeklētajos vietējos tirgos.

(36)Viesabonentiem un vietējiem operatoriem neviļus mēdz rasties lieli rēķini, jo trūkst pārredzamības par numuriem, kurus Savienībā izmanto papildvērtības pakalpojumiem, un vairumcenām, ko piemēro papildvērtības pakalpojumiem. Sakariem ar noteiktiem numuriem, kurus izmanto papildvērtības pakalpojumu sniegšanai, piemēram, paaugstinātas maksas numuriem, bezmaksas numuriem vai dalītās samaksas numuriem, valsts līmenī piemēro īpašus cenu nosacījumus. Šai regulai nav jāattiecas uz to tarifa daļu, kuru piemēro par papildvērtības pakalpojumu sniegšanu, bet tikai uz tarifiem par pieslēgšanos tādiem pakalpojumiem. RLAH princips tomēr var galalietotājiem ļaut domāt, ka viesabonējot sakari ar tādiem numuriem neradīs lielākas izmaksas kā iekšzemē. Tomēr viesabonējot ne vienmēr tā ir. Galalietotāji sastopas ar paaugstinātām izmaksām, pat zvanot uz numuriem, kuru izsaukšana iekšzemē ir par brīvu. Tas var mazināt klientu uzticēšanos tālruņa izmantošanai viesabonēšanā un būt par iemeslu “šokējošam rēķinam”, tā negatīvi ietekmējot īstenas RLAH izjušanu. Mazumtirdzniecības līmenī tā galvenais cēlonis ir nepietiekamā pārredzamība par to, ka sakari ar papildvērtības pakalpojumu numuriem var izraisīt augstāku maksu. Tāpēc jāievieš pasākumi, kas dara pārredzamākus nosacījumus sakariem ar papildvērtības pakalpojumu numuriem. Šim nolūkam viesabonenti par brīvu un laikus būtu līgumā jāinformē un jābrīdina, ka viesabonēšanā sakari ar papildvērtības pakalpojumu numuriem var izraisīt papildmaksu.

(47)Turklāt, lai izvairītos no “šokējoša rēķina”, viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jānosaka viens vai vairāki maksimālie finanšu un/vai datu apjoma limiti atlikto maksājumu maksām par datu viesabonēšanas pakalpojumiem, tos izsakot valūtā, kuru izmanto viesabonenta rēķinā, un tie būtu visiem viesabonentiem bez maksas jāpiedāvā ar pienācīgu paziņojumu saziņas formā, kas ļauj vēlāk no jauna iepazīties ar informāciju, kad noteiktais ierobežojums ir gandrīz sasniegts ⌦ tuvojoties minētajam limitam ⌫. Kad ir sasniegts minētais maksimālais ierobežojums ⌦ limits ⌫, klientiem vairs nebūtu jāsaņem datu viesabonēšanas pakalpojumi vai jāmaksā par minētajiem pakalpojumiem, ja viņi īpaši nelūdz minētos pakalpojumus nodrošināt arī turpmāk saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, kas izklāstīti paziņojumā. Šādā gadījumā viņiem būtu jāsaņem bezmaksas apstiprinājums saziņas formā, kas ļauj vēlāk no jauna iepazīties ar informāciju. Vajadzētu dot iespēju viesabonentiem samērīgā laikposmā izvēlēties kādu no šiem ⌦ minētajiem ⌫ maksimālajiem finanšu vai datu apjoma limitiem vai izvēlēties atteikties no šāda limita. Ja klienti nenorāda citādi, viņiem jāpiemēro standartierobežojumu sistēma.

(44)Lai stiprinātu viesabonentu tiesības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 531/2012, Ššajā regulā attiecībā uz regulētajiem mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumiem būtu jānosaka konkrētas pārredzamības prasības, kuras saskaņotas ar īpašiem tarifu un apjoma nosacījumiem, ko piemēro, tiklīdz ir atceltas mazumtirdzniecības viesabonēšanas papildmaksas ⌦ pēc mazumtirdzniecības viesabonēšanas papildmaksas atcelšanas ⌫ . Svarīgākais, būtu jānosaka, ka viesabonentiem laikus un bez maksas tiek paziņots par piemērojamo godīgas izmantošanas politiku, par to, kad ir pilnīgi iztērēts balss, īsziņu vai datu regulēto viesabonēšanas pakalpojumu piemērojamais godīgas izmantošanas apjoms, par papildmaksu, ja tāda ir, un par regulēto datu viesabonēšanas pakalpojumu uzkrāto patēriņu. Jo īpaši būtu jāparedz noteikums par to, ka viesabonentiem savlaicīgi un bez maksas tiek paziņots par piemērojamo godīgas izmantošanas politiku, par to, kad ir pilnībā iztērēts balss, SMS vai datu regulēto viesabonēšanas pakalpojumu piemērojamais godīgas izmantošanas apjoms, par jebkādu papildmaksu, un par datu regulēto viesabonēšanas pakalpojumu uzkrāto patēriņu.

(54)Valsts regulatīvajām iestādēm, kuras atbild par ⌦ Direktīvā (ES) 2018/1972 noteikto uzdevumu īstenošanu ⌫ to uzdevumu īstenošanu, kas paredzēti 2002. gada reglamentējošajos noteikumos elektronisko sakaru jomā, būtu vajadzīgas pilnvaras šajā regulā paredzēto pienākumu ⇨ novērošanai, ⇦ pārraudzīšanai un izpildes nodrošināšanai to teritorijā. Tām būtu jāpārrauga arī attīstības tendence cenu noteikšanā par balss zvanu, ⌦ īsziņu ⌫ un datu pakalpojumiem, ko viesabonentiem nodrošina Savienībā, attiecīgā gadījumā arī īpašās izmaksas saistībā ar viesabonēšanas zvaniem, kas veikti un saņemti Savienības tālākajos reģionos, un nepieciešamību nodrošināt, ka šīs izmaksas var adekvāti atpelnīt vairumtirgū un ka netiek izmantotas datplūsmas vadības metodes, lai nelabvēlīgi ierobežotu klientu izvēli. Tām būtu jānodrošina, ka ieinteresētajām personām ir pieejama atjaunināta informācija par šīs regulas piemērošanu, un šādas pārraudzības rezultāti būtu jāpublicē reizi sešos mēnešos. Atsevišķi būtu jāsniedz informācija par korporatīvajiemklientiem, priekšapmaksas klientiem un pēcapmaksas klientiem, pēcmaksas un priekšmaksas klientiem.

(53)Numuru diapazoni, ieskaitot tos, kurus izmanto papildvērtības pakalpojumiem, tiek noteikti valstu numerācijas plānos un netiek saskaņoti Savienības līmenī. Tāpēc operatori var nespēt visās valstīs laikus pazīt numerācijas diapazonus papildvērtības pakalpojumiem. Uz numerācijas diapazoniem, ko izmanto papildvērtības pakalpojumiem, valsts līmenī attiecas īpaši cenu nosacījumi, un daudzos gadījumos netiek regulēti to savienojuma pabeigšanas tarifi. Lai gan viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēji to saprot, vairumtirdzniecības tarifu līmenis, kas tiem būs jāmaksā, joprojām var būt negaidīti augsts. Viesabonēšanas scenārijā operatori nespēj šo jautājumu atrisināt, jo tiem trūkst informācijas par numuru diapazoniem, kurus dažādās Savienības vietās izmanto papildvērtības pakalpojumiem. Lai risinātu šo problēmu, BEREC būtu jāizveido un jāuztur vienota, droša Savienības mēroga datubāze papildvērtības pakalpojumu numerācijas diapazoniem. Datubāze ir iecerēta kā pārredzamības instruments, kas ļaus valstu regulatīvajām iestādēm (VRI) un operatoriem tieši piekļūt informācijai par to, kuri numerācijas diapazoni var radīt augstākas izmaksas (savienojuma pabeigšanas tarifus) visās dalībvalstīs. Tas ir nepieciešams starpposms, lai palielinātu pārredzamību mazumtirdzniecības līmenī, jo to var izmantot, lai viesabonentus informētu par pakalpojumu veidiem, kuriem var piemērot paaugstinātu viesabonēšanas maksu. BEREC būtu jānosaka kārtība, kādā kompetentās iestādes sniedz un atjaunina 17. pantā prasīto informāciju.

(50)Ir ievērojamas atšķirības starp regulētajiem viesabonēšanas tarifiem Savienībā un viesabonēšanas tarifiem, kas patērētājiem jāmaksā, ceļojot ārpus Savienības, un kas ir ievērojami augstāki par cenām Savienībā, ⇨ kur pēc mazumtirdzniecības viesabonēšanas maksu atcelšanas papildmaksu piemēro tikai izņēmuma kārtā ⇦ . Tā kā nav vienotas pieejas pārredzamības un aizsardzības pasākumiem attiecībā uz viesabonēšanu ārpus Savienības, patērētāji nav pārliecināti par savām tiesībām un tādēļ bieži atsakās no mobilo sakaru pakalpojumu izmantošanas ārvalstīs. Patērētājiem sniegta pārredzama informācija varētu viņiem palīdzēt ne tikai pieņemt lēmumu par to, kā izmantot mobilo ierīci ārzemju ceļojumā (gan Savienības teritorijā, gan ārpus tās), bet arī izvēlēties viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēju. Tādēļ ir nepieciešams risināt problēmu, kas saistās ar pārredzamības un patērētāju aizsardzības trūkumu, piemērojot noteiktus pārredzamības un aizsardzības pasākumus arī tiem viesabonēšanas pakalpojumiem, ko sniedz ārpus Savienības. Minētie pasākumi veicinātu konkurenci un uzlabotu iekšējā tirgus darbību ⌦ Minētajiem pasākumiem jāveicina konkurence un jāuzlabo iekšējā tirgus darbība ⌫ .

(59)Ir nepieciešams novērot un regulāri pārskatīt viesabonēšanas vairumtirgu darbību un to mijiedarbību ar viesabonēšanas mazumtirgiem, ņemot vērā konkurences un tehnoloģijas attīstību un datu plūsmas. Tāpēc Komisijai, ņemot vērā visus attiecīgos BEREC ziņojumus, līdz 2018. gada 15. decembrim būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma ziņojums, kurā ir apkopota mazumtirdzniecības viesabonēšanas papildmaksu atcelšanas ietekme. Pēc tam Komisijai būtu jāiesniedz ⇨ divi ⇦ ziņojumi Eiropas Parlamentam un Padomei ik pēc diviem gadiem. Pirmais ziņojums būtu jāiesniedz līdz 2019. gada 15. decembrim. Komisijai savā divgadu ziņojumos būtu īpaši jānovērtē, vai RLAH ir kāda ietekme uz mazumtirgū pieejamo tarifa plānu attīstību. Tajā ⌦ Tam ⌫ būtu jāietver, no vienas puses, novērtējums par tādu tarifa plānu parādīšanos, kuri ietver tikai iekšzemes pakalpojumus un kuri izslēdz mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumus kopumā, tādējādi apdraudot RLAH mērķi, un, no otras puses, novērtējums par vienotas likmes tarifa plānu pieejamības samazināšanos, kas varētu arī izraisīt zaudējumus patērētājiem un negatīvi ietekmēt digitālo vienoto tirgu. Komisijas divgadu ziņojumos būtu īpaši jāanalizē, kādā mērā regulatīvās iestādes izņēmuma kārtā ir atļāvušas mazumtirdzniecības viesabonēšanas papildmaksas, vietējo sakaru tīklu operatoru spēja uzturēt iekšzemes maksas modeļus un apmeklēto sakaru tīklu operatoru spēja atpelnīt regulēto vairumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanas faktiski radītās izmaksas. ⇨ Bez tam Komisijas ziņojumos būtu jāizvērtē, kā vairumtirdzniecības līmenī tiek nodrošināta piekļuve dažādām tīkla tehnoloģijām un paaudzēm, tirdzniecības platformu un tamlīdzīgu instrumentu izmantošanas apjoms datplūsmas vairumtirdzniecībā, mašīnas-mašīnas viesabonēšanas attīstība, mazumtirdzniecībā neatrisinātās problēmas ar papildvērtības pakalpojumiem un ārkārtas sakaru pasākumu piemērošana ⇦. Lai varētu sagatavot šādus ziņojumus, kas ļautu novērtēt, kā viesabonēšanas tirgi pielāgojas RLAH noteikumiem, pēc šo noteikumu īstenošanas būtu jāsavāc pietiekami dati par šo tirgu darbību.

(57)Ja Savienības mobilo telefonsakaru pakalpojumu sniedzēji uzskata, ka to klientu ieguvumi no pakalpojumu sadarbspējas un gala-gala savienojamības ir apdraudēti tādēļ, ka tiks izbeigtas vai draud tikt izbeigtas pašreizējās vienošanās ar mobilo sakaru tīkla operatoriem citās dalībvalstīs, vai šie pakalpojumu sniedzēji nespēj sniegt saviem klientiem pakalpojumu citā dalībvalstī tāpēc, ka tiem nav noslēgta vienošanās ar vismaz vienu vairumtirdzniecības tīkla nodrošinātāju, valsts regulatīvajām iestādēm attiecīgā gadījumā būtu jāizmanto piekļuves direktīvas Direktīvas (ES) 2018/1972 615. pantā paredzētās pilnvaras, lai nodrošinātu atbilstīgu piekļuvi un savienojamību nolūkā garantēt šādu pilnīgu pārklājumu un pakalpojumu savstarpēju savietojamību, ņemot vērā pamatdirektīvas ⌦ minētās direktīvas ⌫ 8. panta 3. pantā noteiktos mērķus, ⌦ ⌫ it īpaši pilnībā funkcionāla iekšēja elektronisko sakaru pakalpojumu ⇨ – attīstīt ⇦ ⌦ ⌫ iekšējo tirgu izveidi ⇨, sekmējot Eiropas mēroga pakalpojumu sniegšanu, pieejamību un sadarbspēju, un gala-gala savienojamību ⇦ .

(63)Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus – proti, izveidot kopēju pieeju, lai nodrošinātu, ka publisko mobilo sakaru tīklu lietotāji, ceļojot Savienības teritorijā, nemaksā pārmērīgas cenas par Savienības mēroga viesabonēšanas pakalpojumiem, un tādējādi nodrošinātu augstu patērētāju aizsardzības līmeni, palielinot konkurenci starp viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem, ⇨gādāt par vienotu pieeju, lai nodrošinātu, ka publisko mobilo sakaru tīklu lietotāji, ceļojot pa Savienību, nemaksā pārmērīgi augstu maksu par Savienības mēroga viesabonēšanas pakalpojumiem salīdzinājumā ar konkurētspējīgām valsts cenām, vienlaikus uzlabojot pārredzamību un nodrošinot ilgtspēju mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu sniegšanai par iekšzemes cenām, kā arī patiesu RLAH izjušanu pakalpojumu kvalitātes ziņā un piekļuvē neatliekamās palīdzības pakalpojumiem viesabonēšanas laikā ⇦ – nevar drošā, saskaņotā, savlaicīgā veidā pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, ⌦ bet ⌫ un to, ka tādēļ minētos mērķus ⌦ drīzāk ⌫ var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā nosaka vienīgitos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

(60)Lai novērtētu konkurences attīstību Savienības mēroga viesabonēšanas tirgos un regulāri ziņotu par izmaiņām faktiskajās vairumtirdzniecības viesabonēšanas maksās par nelīdzsvarotu datplūsmu starp pakalpojumu sniedzējiem viesabonēšanas jomā, BEREC būtu jāvāc dati no valstu regulatīvajām iestādēm par faktiskajām maksām, ko attiecīgi piemēro par līdzsvarotu un nelīdzsvarotu datplūsmu. BEREC būtu jāvāc dati arī par gadījumiem, kad vairumtirdzniecības viesabonēšanas līguma puses ir atteikušās no maksimālo vairumtirdzniecības viesabonēšanas maksu piemērošanas vai vairumtirdzniecības līmenī ir īstenojušas pasākumus, kuru mērķis ir nepieļaut pastāvīgu viesabonēšanu vai vairumtirdzniecības viesabonēšanas piekļuves izmantošanu anomālā apmērā vai ļaunprātīgi citiem mērķiem, kas nav regulētu viesabonēšanas pakalpojumu sniegšana viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja klientiem, kad viņi kādu laiku ceļo pa Savienību. Pamatojoties uz ⇨ pietiekami detalizētiem ⇦ savāktajiem datiem, BEREC būtu regulāri jāziņo par sakarībām starp viesabonēšanas pakalpojumu mazumcenām, vairumtirdzniecības maksām un vairumtirdzniecības izmaksām. ⇨ BEREC arī jāsavāc atbilstoši šīs regulas 21. panta 1. punktam novērtējamo elementu novērošanai nepieciešamie dati. ⇦

Dati par Savienības mēroga balss zvanu, SMS un datu viesabonēšanas pakalpojumu cenu izmaiņām kopš Regulas (EK) Nr. 717/2007 stāšanās spēkā, tostarp jo īpaši dati, ko reizi ceturksnī apkopojušas valsts regulatīvās iestādes un kuri paziņoti ar BEREC starpniecību, nesniedz pierādījumus, kas liecinātu, ka konkurence mazumtirdzniecības vai vairumtirdzniecības līmenī būtu ievērojami attīstījusies un varētu būt ilgtspējīga pēc 2012. gada jūnija, ja netiks paredzēti regulatīvi pasākumi. Šādi dati liecina par to, ka viesabonēšanas mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības cenas vēl aizvien ir daudz augstākas nekā iekšzemes cenas un ir tuvas vai nedaudz atšķiras no maksimālajiem apmēriem, kas noteikti ar Regulu (EK) Nr. 717/2007, un konkurence līmenī zem noteiktajiem maksimālajiem apmēriem ir visai maza.

Ieteikumā kā attiecīgais tirgus, kam var piemērot ex ante regulējumu, tika definēts vairumtirdzniecības valsts tirgus starptautiska mēroga viesabonēšanai publiskajos mobilo sakaru tīklos. Tomēr darbs, ko gan individuāli, gan Eiropas reglamentējošo iestāžu grupā (ERG) un tās pēctecē Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādē (BEREC), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1211/2009 , veikušas valsts regulatīvās iestādes, analizējot starptautiska mēroga viesabonēšanas vairumtirdzniecības valsts tirgus, ir parādījis, ka valsts regulatīvajām iestādēm vēl nav bijis iespējams efektīvi vērsties pret Savienības mēroga viesabonēšanas vairumtirdzniecības augstajām maksām, jo ir grūti noteikt uzņēmumus ar būtisku ietekmi tirgū, ņemot vērā starptautiskās viesabonēšanas īpašos apstākļus, tostarp tās pārrobežu raksturu. Pēc Regulas (EK) Nr. 717/2007 stāšanās spēkā viesabonēšanas tirgus tika svītrots no Ieteikuma pārskatītās redakcijas .

2002. gada reglamentējošie noteikumi elektronisko sakaru jomā darbojas pēc principa, ka ex ante regulatīvos pienākumus vajadzētu piemērot tikai tad, ja nav efektīvas konkurences, valsts regulatīvajām iestādēm uzdodot periodiski veikt tirgus analīzi un pienākumu pārskatu, pēc kā piemēro ex ante pienākumus operatoriem, kas atzīti par tādiem, kam ir būtiska ietekme tirgū. Šā procesa elementi ietver attiecīgo tirgu noteikšanu saskaņā ar Komisijas Ieteikumu par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kam var piemērot ex ante regulējumu saskaņā ar Direktīvu 2002/21/EK (turpmāk “Ieteikums”), noteikto tirgu analīzi saskaņā ar Komisijas Pamatnostādnēm par tirgus analīzi un būtiskas ietekmes tirgū novērtējumu saskaņā ar Savienības reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem , operatoru ar būtisku ietekmi tirgū noteikšanu un ex ante pienākumu piemērošanu operatoriem, kas par tādiem atzīti.

Šai regulai nebūtu jāskar jauninājumi, kurus piedāvā patērētājiem un kuri ir izdevīgāki nekā šajā regulā paredzētais pagaidu balss zvanu Eiropas tarifs, SMS Eiropas tarifs un datu Eiropas tarifs, bet ar to drīzāk būtu jāveicina novatoriski piedāvājumi viesabonentiem par zemākiem tarifiem, it sevišķi reaģējot uz papildu konkurences spiedienu, ko rada šīs regulas strukturālie noteikumi. Ar šo regulu neprasa atkārtoti ieviest viesabonēšanas maksas tajos gadījumos, kad tās jau ir pilnībā atceltas, kā arī neprasa palielināt pašreizējās viesabonēšanas maksas līdz šajā regulā noteikto pagaidu aizsargājošo ierobežojumu līmenim.

Ņemot vērā to, ka šai regulai vajadzētu būt īpašam pasākumam pamatdirektīvas 1. panta 5. punkta nozīmē un Savienības mēroga viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem ar šo regulu var prasīt mainīt viesabonēšanas mazumtirdzniecības tarifus, lai ievērotu šīs regulas prasības, šādām izmaiņām, ievērojot dalībvalstu tiesību aktus, ar kuriem transponē 2002. gada reglamentējošos noteikumus elektronisko sakaru jomā, nebūtu jārada tiesības mobilo sakaru klientiem atteikties no līgumiem.

Pārejas posmā, kad izmanto aizsargājošos ierobežojumus, jauni viesabonenti būtu skaidrā un saprotamā veidā pilnībā jāinformē par tarifiem, kas viesabonēšanai pieejami Savienībā, tostarp par tarifiem, kas atbilst pagaidu balss zvanu Eiropas tarifam, SMS Eiropas tarifam un datu Eiropas tarifam. Esošajiem viesabonentiem noteiktā laikposmā būtu jādod iespēja izvēlēties jaunu tarifu, kas atbilst pagaidu balss zvanu Eiropas tarifam, SMS Eiropas tarifam un datu Eiropas tarifam vai jebkuriem citiem viesabonēšanas tarifiem. Attiecībā uz esošajiem viesabonentiem, kas minētajā laikposmā nav veikuši izvēli, būtu jānošķir tie, kas jau bija izvēlējušies noteiktu viesabonēšanas tarifu vai tarifu paketi pirms šīs regulas stāšanās spēkā, un tie, kas to nebija izdarījuši. Tiem, kas ietilpst otrajā kategorijā, būtu automātiski jāpiemēro tarifs, kas atbilst šai regulai. Viesabonentiem, kas jau izmanto īpašus viesabonēšanas tarifus vai tarifu paketes, kuras atbilst to individuālajām prasībām un kuras tie tādēļ ir izvēlējušies, būtu jāturpina piemērot to iepriekš izvēlētais tarifs vai tarifu pakete, ja pēc tam, kad tiem ir atgādināts par to pašreizējiem tarifu nosacījumiem un par piemērojamajiem Eiropas tarifiem, tie dara zināmu izvēli savam viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējam – turpināt piemērot minēto tarifu. Šādi īpaši viesabonēšanas tarifi vai tarifu paketes varētu ietvert, piemēram, vienotas likmes viesabonēšanas maksu, privātus tarifus, tarifus ar papildu fiksētu viesabonēšanas maksu vai tarifus ar maksu par minūti, kas ir zemāki nekā maksimālais balss zvanu Eiropas tarifs, SMS Eiropas tarifs un datu Eiropas tarifs, vai tarifus ar maksu par izsaukuma iestati.

SMS Eiropas tarifs būtu automātiski jāpiemēro jebkuram jaunam vai jau esošam viesabonentam, kurš nav apzināti izvēlējies vai apzināti neizvēlas īpašu SMS viesabonēšanas tarifu vai viesabonēšanas pakalpojumu tarifu paketi, tostarp regulētos viesabonēšanas SMS pakalpojumus.

🡻 531/2012 70. apsvērums

SMS īsziņa ir īsziņu pakalpojuma teksta ziņa, un tā ir nepārprotami atšķirīga no citām ziņām, piemēram, MMS ziņām vai e-pastiem. Lai nodrošinātu, ka šī regula nezaudē savu ietekmi un ka tās mērķi ir pilnībā sasniegti, būtu jāaizliedz veikt viesabonēšanas SMS īsziņas tehnisko raksturlielumu izmaiņas, kas to atšķirtu no iekšzemes SMS īsziņas.

🡻 531/2012 71. apsvērums (pielāgots)

Valsts regulatīvo iestāžu apkopotie dati liecina, ka joprojām saglabājas augstas vidējās vairumtirdzniecības maksas par datu viesabonēšanas pakalpojumiem, ko apmeklētā sakaru tīkla operatori piemēro viesabonenta viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem. Pat ja šķiet, ka ir novērojama tendence šīm vairumtirdzniecības maksām samazināties, tās vēl aizvien ir pārāk augstas attiecībā pret pamatizmaksām.

🡻 531/2012 72. apsvērums (pielāgots)

Aizvien augstās vairumtirdzniecības maksas par datu viesabonēšanas pakalpojumiem galvenokārt ir pamatojamas ar augstajām vairumtirdzniecības cenām, ko piemēro to tīklu operatori, kuriem netiek dota priekšroka. Šādas maksas rada datplūsmas vadības ierobežojumi, kas operatorus nekādi nemudina vienpusēji pazemināt vairumtirdzniecības standarta cenas, jo datus saņems neatkarīgi no piemērotā tarifa. Tas rada krasas vairumtirdzniecības izmaksu atšķirības. Atsevišķos gadījumos vairumtirdzniecības datu viesabonēšanas maksas, ko piemēro sakaru tīkliem, kuriem netiek dota priekšroka, ir sešas reizes augstākas nekā tās, kuras piemēro vēlamajam sakaru tīklam. Šīs pārmērīgi augstās vairumtirdzniecības maksas par datu viesabonēšanas pakalpojumiem izraisa vērā ņemamus konkurences kropļojumus starp mobilo sakaru operatoriem Savienībā, un tas apdraud iekšējā tirgus vienmērīgu darbību. Tās arī neļauj viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem paredzēt to vairumtirdzniecības izmaksas un tādējādi nodrošināt klientiem pārredzamus un konkurētspējīgus mazumtirdzniecības cenu piedāvājumus. Ņemot vērā to, ka valsts regulatīvās iestādes spēj tikai nelielā mērā efektīvi risināt šādas problēmas valsts mērogā, datu viesabonēšanas pakalpojumiem būtu jāpiemēro maksimālā vairumtirdzniecības maksa. Regulatīvie pienākumi tāpēc būtu jāpiemēro attiecībā uz regulētiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem vairumtirdzniecības līmenī, lai ieviestu samērīgāku proporciju starp vairumtirdzniecības cenām un pakalpojumu sniegšanas pamatizmaksām, un mazumtirdzniecības līmenī, lai aizsargātu viesabonentu intereses.

🡻 531/2012 73. apsvērums

Viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēji nedrīkstētu piemērot viesabonentiem maksu par jebkādiem regulētiem datu viesabonēšanas pakalpojumiem, ja vien viesabonents nepiekrīt šo pakalpojumu saņemšanai un līdz brīdim, kad viesabonents piekrīt šo pakalpojumu saņemšanai.

🡻 531/2012 74. apsvērums (pielāgots)

Šīs regulas darbības jomai būtu jāietver Savienības mēroga datu viesabonēšanas mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšana. Īpašās iezīmes, kuras raksturīgas viesabonēšanas pakalpojumu tirgiem un ar kurām pamatoja Regulas (EK) Nr. 717/2007 pieņemšanu un pienākumu uzlikšanu mobilo sakaru operatoriem attiecībā uz Savienības mēroga balss viesabonēšanas zvanu un SMS īsziņu pakalpojumu sniegšanu, vienlīdz attiecas uz Savienības mēroga datu viesabonēšanas mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanu. Tāpat kā balss zvanu un SMS viesabonēšanas pakalpojumus, arī datu viesabonēšanas pakalpojumus valsts līmenī neiegādājas atsevišķi, bet tie ir tikai daļa no plašākas mazumtirdzniecības paketes, ko klienti pērk no viesabonēšanas pakalpojumu sniedzēja, tādējādi ierobežojot attiecīgos konkurences spēkus. Tāpat attiecīgo pakalpojumu pārrobežu rakstura dēļ valsts regulatīvās iestādes, kuras atbild par to mobilo sakaru klientu interešu aizsardzību un veicināšanu, kuru dzīvesvieta ir to teritorijā, nespēj kontrolēt tādu apmeklētā sakaru tīkla operatoru rīcību, kuri atrodas citās dalībvalstīs.

🡻 531/2012 75. apsvērums (pielāgots)

Tāpat kā attiecībā uz regulatīvajiem pasākumiem, kas jau ieviesti balss zvanu un SMS pakalpojumiem, kamēr strukturālie pasākumi vēl nav radījuši pietiekamu konkurenci, visefektīvākā un samērīgākā pieeja, lai regulētu Savienības mēroga datu viesabonēšanas pakalpojumu mazumtirdzniecības cenu līmeni pārejas posmā, ir ieviest prasību viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem piedāvāt saviem viesabonentiem pagaidu datu Eiropas tarifu, kas nepārsniedz noteiktu maksimālo maksu. Datu Eiropas tarifs būtu jānosaka aizsargājošā līmenī, kas, nodrošinot patērētāju aizsardzību līdz brīdim, kamēr sāk darboties strukturālais pasākums, vienlaikus garantē pietiekamu peļņu viesabonēšanas pakalpojumu sniedzējiem un arī pamatotāk atspoguļo pakalpojumu sniegšanas pamatizmaksas.