EIROPAS KOMISIJA Briselē, 6.9.2017 COM(2017) 471 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPADOMEI UN PADOMEI Piektais progresa ziņojums par partnerības satvaru sadarbībai ar trešām valstīm migrācijas jomā saskaņā ar Eiropas Programmu migrācijas jomā







1. Ievads Šajā piektajā progresa ziņojumā sniegta jaunākā informācija par partnerības satvara īstenošanu, kā arī informācija par rīcību, kas īstenota, lai ņemtu vērā ceturtajā progresa ziņojumā izklāstītās gūtās atziņas . Vasaras sezonā, izmantojot Vidusjūras reģiona centrālās daļas maršrutu, robežu šķērsoja mazāks skaits neatbilstīgu migrantu. Reģistrēts, ka jūlijā un augustā Itālijā ieradās 15 373 cilvēki, turpretī 2016. gada jūlijā un augustā bija ieradušies 44 846. 2017. gadā (līdz 4. septembrim) pagaidām ir ieradušies kopumā 99 846 migranti; 2016. gadā tajā pašā periodā bija ieradušies 115 068 migranti. Pēc Starptautiskās Migrācijas organizācijas datiem līdz šim 2017. gadā, cenšoties sasniegt Eiropas krastus, jūrā gājuši bojā 2410 cilvēku, savukārt visa augusta laikā reģistrēti tikai 19 nāves gadījumu. Šī situācijas uzlabošanās atspoguļo Itālijas un Eiropas Savienības kopīgos pastiprinātos centienus, kuri ir saskaņā ar Rīcības plānu par pasākumiem Itālijas atbalstam , pastiprināt sadarbību ar izcelsmes valstīm un tranzītvalstīm visā maršrutā, sevišķi ar Lībiju, kā arī uzteicamo sadarbību ar Lībijas iestādēm. Pirmos rezultātus sāk dot iniciatīvas, kuras tika sāktas, lai pastiprinātu Lībijas krasta apsardzes jūras uzraudzības un kontrabandas apkarošanas spējas. Ar jauniem elementiem tika papildināta pašreizējā sadarbība ar Lībiju, kad 2017. gadā jūlijā tika apstiprināts jauns ES trasta fonda Āfrikai ietvarā finansēts daudzgadu projekts kopumā par EUR 46,3 miljoniem , kura mērķis ir pastiprināt Lībijas robežuzraudzību. Kopš ceturtā progresa ziņojuma publiskošanas palielinās to ieceļojušo skaits, kuri izmanto Vidusjūras reģiona rietumu maršrutu, — 2017. gadā līdz16. augustam Spānijā kopumā ieradās 13 826 cilvēku, kas atbilst 115 % pieaugumam salīdzinājumā ar to pašu periodu 2016. gadā (6409 ieceļojušo); šī tendence vēlreiz parāda, ka ir svarīgi saglabāt modrību gadījumam, ja rastos alternatīvi maršruti. Gūtas ievērojamas sekmes partnerību izveidē vēl ar citām Rietumāfrikas valstīm migrācijas jomā, tās ir daļa no centieniem samazināt spiedienu uz Vidusjūras reģiona centrālās daļas maršrutu. Kā daļu no plašāka pārmitināšanas pasākuma, kuru Komisija sākusi 2018. gadam, Komisija Rīcības plānā par pasākumiem Itālijas atbalstam tika paredzētas pārmitināšanas saistības, kas tiks pildītas attiecībā uz tām aizsargājamajām personām, kuras atrodas maršruta valstīs. Vēl raitāk noris to programmu īstenošana, kuras apstiprinātas ES trasta fonda Āfrikai ietvarā, proti, līdz 4. septembrim trijos reģionos parakstīti 169 līgumi kopumā par vairāk nekā EUR 1,2 miljardiem — sasniegums, kam būtu jāiet roku rokā ar savlaicīgu projektu īstenošanu uz vietas. Šajā kontekstā ir palikuši vairāki iepriekšējos ziņojumos apzināti vājie punkti. Proti, oficiālā sadarbība ar dažām prioritārajām valstīm atpakaļuzņemšanas un atgriešanas jomā ir joprojām nesekmīga. Tādēļ sarunās par atpakaļuzņemšanas nolīgumiem nepieciešams apzināt un likt lietā piemērotus stimulus, ieskaitot vīzu politikas jomā ; turklāt nesaistīti ar sarunu ceļā noslēgtiem nolīgumiem, ja nepieciešams, būtu jāizvērtē alternatīvs praktisks režīms, kas sadarbībā, kas vērsta uz faktisko atgriešanu, ļautu sasniegt līdzvērtīgus rezultātus. No dalībvalstīm atgriezto personu skaits joprojām ir mazs, un tas norāda arī uz vajadzību pastiprināt iekšējo koordinēšanu. Pēdējo mēnešu laikā starp ES, dalībvalstīm un izcelsmes vai tranzīta valstīm izveidoti ciešāki diplomātiskie kontakti un noris spraigāka daudzpusēja diskusija, ieskaitot ar Vidusjūras reģiona centrālās daļas maršruta otro kontaktgrupu un 28. augusta Parīzes sanāksmi ; tas norāda uz to, ka jāiegula lielāki centieni, lai izmantotu partnerības pieejā gūtos rezultātus un migrācijas pārvaldībā visā Vidusjūras reģiona centrālās daļas maršrutā sasniegtu ilglaicīgus rezultātus. 2. Virzība un rezultāti 2.1. Prioritārās valstis Nigēra

Ar Nigēru noris laba un konstruktīva sadarbība; turklāt tikusi pastiprināta robežkontrole. Ar ES ekspertu atbalstu iestādes ir izstrādājušas valsts migrācijas stratēģijas rīcības plānu, un drīzumā abi dokumenti tiks oficiāli pieņemti. Niamejā 21. jūnijā Nigēras finanšu ministrs, ES delegācijas vadītājs un Itālijas vēstnieks ES trasta fonda Āfrikai ietvarā parakstīja budžeta atbalsta programmas papildinājumu par EUR 50 miljoniem. Šā papildu finansējuma mērķis ir stiprināt valsts spējas tādās jomās kā drošība un kontrabandas apkarošana, kā arī cīņa pret cilvēku tirdzniecību. Pirmais maksājums (EUR 10 miljoni) tika piešķirts jūlija sākumā. Ir būtiski, ka bez kavēšanās tiek pilnībā īstenoti projekti, kas atbalsta iztikas līdzekļu ieguvi un kontrabandas vietā rada alternatīvu, lai atbalstītu vietējo kopienu izturētspēju, kuras agrāk guva labumu no kontrabandas darbībām reģionā. Nigēra nepārtraukti iegulda būtiskus centienus, lai novērstu neatbilstīgu migrāciju un cīnītos ar nelegālajiem pārvedējiem pār robežu. Līdz šim 2017. gadā vairākās operācijās tika aizturēta un tiesas priekšā nonākusi 101 cilvēki, 79 cilvēki tika aizturēti ar kontrabandu saistītos noziegumos, kā arī konfiscēti 74 transportlīdzekļi un motocikli. Turpina pieaugt to cilvēku skaits, kas izmanto atbalstītu brīvprātīgu atgriešanos; 2017. gadā līdz 1. septembrim savā izcelsmes valstī atgriezušies aptuveni 4000 migrantu, pieņemot atbalstu, ko sniedz ES trasta fonda Āfrikai un Starptautiskās Migrācijas organizācijas kopīgā iniciatīva migrantu aizsardzībai un reintegrācijai. Turklāt stabilitātes un miera veicināšanas instrumenta ietvarā tiek sākts jauns projekts pamatpakalpojumu un izturētspējas veicināšanai attālākos migrācijas maršrutu reģionos Nigēras ziemeļaustrumos. Nepārtraukti jāuzrauga migrācijas plūsmu maršruta maiņa. Alžīrijai īstenojot stingrāku robežkontroli, iespējams, citur radīsies jauni maršruti. Par jaunajiem maršrutiem notiek aktīva informācijas apmaiņa platformas ietvaros, kas šim nolūkam izveidota starp Nigēras iestādēm. Darba atbalstam Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra uz Niameju ir nosūtījusi sadarbības koordinatoru. Paātrinājusies kopējās drošības un aizsardzības politikas pasākumu reģionalizācija Sāhelā, un pakāpeniska iekšējās drošības un aizsardzības ekspertu nosūtīšana uz Sāhelas G5 valstīm nākontē palīdzēs veidot ciešāku sadarbību ar iestādēm arī robežu pārvaldības jomā. Kopš pilnībā sācis darboties Agadesas birojs, Eiropas Savienības KDAP misija Nigērā var izvērst darbību Nigēras ziemeļos, dažādos reģionos veikt biežākus apmeklējumus uz vietas, lai īstenotu projektus, organizēt mācības, apzināt tiesībaizsardzības iestāžu jaunās vajadzības un sniegt ieguldījumu neatbilstīgas migrācijas plūsmu kartēšanā. Jūlijā Eiropas Savienības KDAP misijas Nigērā pārstāvji kopā ar Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misijas Lībijā (EUBAM) ekspertu devās misijā uz Madamu — svarīgu migrantu kontrabandas, kā arī cilvēku tirdzniecības ceļu krustpunktu. Iespējams, notiks vēl citi apmeklējumi, lai sniegtu izvērstus un koncentrētus padomus un apmācības (piem., dokumentu viltošanas un narkotiku tirdzniecības apkarošanas jautājumos), ja vien to ļaus drošības apsvērumi. Uz šāda pamata Augstais pārstāvis/priekšsēdētāja vietnieks beidz priekšlikuma izstrādi, lai nostiprinātu Eiropas Savienības KDAP misiju Nigērā, un valsti apmeklēs īpaša misija, lai 28. augustā Parīzē noslēgtie nolīgumi sāktu darbību. Nigērija Nigērija joprojām ir galvenā valsts, no kuras Eiropā ierodas neatbilstīgie migranti (2017. gadā līdz 4. septembrim tika reģistrēts 16 671 neatbilstīgi ieceļojušais), un viens no galvenajiem Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras organizēto atgriešanas operāciju mērķiem; kopš jūnija notikušas jau trīs operācijas. Lai atvieglotu neatbilstīgu migrantu identificēšanu un atgrieztu lielāku skaitu personu, valdība ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras finansējuma palīdzību nosūtīja uz Itāliju divus Nigērijas sadarbības koordinatorus. Tomēr vienoties par ES un Nigērijas nolīguma par atpakaļuzņemšanu sarunu otro kārtu diemžēl nav bijis vienkārši. Ir svarīgi, ka sarunas par iespējamo nolīgumu, ieskaitot atbalsta pasākumus, kas atvieglotu migrantu brīvprātīgu atgriešanos un sociālekonomisko integrāciju izcelsmes kopienās, atsākas iespējami drīz, lai vienošanās tiktu panākta pirms nākamā augsta līmeņa politiskā dialoga sākuma. Lai atvieglotu Nigērijas valstspiederīgo atbalstītu brīvprātīgu atgriešanos no Nigēras un Lībijas, Nigērija joprojām cieši sadarbojas ar Starptautisko Migrācijas organizāciju; 2017. gadā līdz šim 2770 cilvēki ir atgriezušies, pieņemot atbalstu, ko sniedz ES trasta fonda Āfrikai un Starptautiskās Migrācijas organizācijas kopīgā iniciatīva migrantu aizsardzībai un reintegrācijai un citi līdzekļu devēji.

Nigērija joprojām ir galvenā cilvēku tirdzniecības upuru — galvenokārt seksuālas izmantošanas nolūkā ES pārdotu sieviešu un meiteņu — ārpus ES esošā izcelsmes valsts. Projektam, kura mērķis ir cīņa pret cilvēku tirdzniecību un migrantu kontrabandu, no Eiropas Attīstības fonda un ES trasta fonda Āfrikai tika atvēlēti EUR 10 miljoni. Projekts tiks sākts oktobrī, un tajā iesaistīsies Nigērijas migrācijas dienests un Cilvēku tirdzniecības apkarošanas valsts aģentūra. Šis darbs būtu sekmīgāks, ja cilvēku pārrobežu tirdzniecības gadījumos, kā arī migrantu kontrabandas gadījumos to turpmāk atbalstītu attiecīgās ES aģentūras, jo īpaši Eiropols un Eurojust. Senegāla Senegāla ir joprojām svarīga neatbilstīgu migrantu izcelsmes valsts; 2017. gadā līdz 4. septembrim Itālijā ieradās 5526 neatbilstīgu migrantu no Senegālas. Senegāla apstiprināja savu nodomu neatbilstīgu migrantu vienkāršākai identificēšanai un atgriešanai sūtīt uz Itāliju ekspertu grupu. Itālijas valdība ir nosūtījusi Senegālas valsts policijai priekšlikumu, un drīzumā gaidāma apstiprinoša atbilde. Ar Spāniju tika parakstīts jauns migrācijas nolīgums, kas balstās uz esošā nolīguma un ilglaicīgās labās sadarbības, kas notiek, piemēram, piekrastes uzraudzības un finansiālā atbalsta jomā. Tomēr migrantu atgriešanai no ES ir bijuši pieticīgi rezultāti. Apstiprināto konsulāro ceļošanas dokumentu pieprasījumu skaits vēl aizvien ir mazs. Drīzumā tiks parakstīts 2. jūnijā Dakarā noslēgtais saprašanās memorands starp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un Senegālas iestādēm. Āfrikas un Frontex informācijas dienesta riska analīzes vienības Senegālā izveide tiks nodrošināta ar tam īpaši paredzētu un jau parakstītu projektu, ko vada Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra. Lai atbalstītu brīvprātīgu atgriešanos, Senegāla ir veikusi pasākumus, kuru rezultātā tur varējuši atgriezties vairāk cilvēku — 2017. gadā līdz 1. septembrim vairāk nekā 1764, no kuriem vairāk nekā 1058 ir atgriezušies no Nigēras un 671 — no Lībijas. Tāpat — Senegālas iestādes 2017. gada jūnijā sagrāva migrantu kontrabandas tīklu. Turklāt Senegāla būs pabeigusi valsts migrācijas politikas izstrādi, uz kuras pamata tiks apstiprināti politiskie un stratēģiskie plāni, kuri tiks atbalstīti migrācijas pārvaldības projektā, kam ES trasta fonda Āfrikai ietvarā atvēlēti EUR 9,5 miljoni. ES trasta fonda Āfrikai ietvarā Senegālai projektiem pavisam piešķirti EUR 161,8 miljoni, un līgumi noslēgti par EUR 104,3 miljoniem (64 %). Neatbilstīgas migrācijas novēršanai ir paredzēta arī konkrētas darbības, jo īpaši darbavietu radīšanas jomā. Mali Mali joprojām ir starp galvenajām 10 ES nonākušo neatbilstīgu migrantu izcelsmes valstīm, un joprojām ir viena no galvenajām tranzīta valstīm. Kopš 2017. gada 1. janvāra (līdz 4. septembrim) ES ieradušies 5990 neatbilstīgu migrantu no Mali. Atgriezto personu skaits joprojām ir mazs, un būtu jāveido ciešāka sadarbība. Vērojama neliela pozitīva virzība konsulāro ceļošanas dokumentu izsniegšanā dažiem Mali valstspiederīgajiem, kuru identitāte ir jau noskaidrota, lai tie varētu atgriezties, tomēr atlikušajos gadījumos nepieciešama drīzāka dokumentu izsniegšana. Mali jāpilda apņemšanās, ko tā paudusi augstākajā politiskajā līmenī, proti, nodrošināt, ka patiešām atgriežas tie neatbilstīgie migranti, kas identificēti ad hoc misijās vai citādiem līdzekļiem, un vēl būtiskāk ir tas, ka identificēšanas un atgriešanas jautājumos Mali ir jāvirzās uz strukturētāku sadarbību, kura balstās uz labu praksi. Mali iestādes, ES trasta fonda Āfrikai un Starptautiskās Migrācijas organizācijas kopīgās iniciatīvas migrantu aizsardzībai un reintegrācijai atbalstītas, turpina centienus atvieglot Nigērā un Lībijā nonākušo Mali valstspiederīgo brīvprātīgu atgriešanos — 2017. gadā palīdzība sniegta vairāk nekā 800 cilvēku. Turklāt Mali nonākušu neaizsargātu migrantu brīvprātīgas atgriešanās kontekstā kopš 2017. gada maija 19 personām sniegts atbalsts atgriezties savā izcelsmes valstī. Jūnijā notika valsts konsultāciju process migrācijas jomā, lai turpinātu izstrādāt 2015. gada migrācijas valsts stratēģiju. Process, kurā bija iesaistījusies diaspora, padziļināja izpratni arī par kontrabandas apkarošanas likumiem, tā atbalstot to īstenošanu un veicinot dialogu ar pilsonisko sabiedrību migrācijas jautājumos. Kopš ceturtā progresa ziņojuma vēl vairāk pasliktinājusies politikas un drošības situācija Mali ziemeļos un centrālajā daļā. Lai palīdzētu valdībai stingrāk kontrolēt pierobežas teritorijas, kas robežojas ar tādām kaimiņvalstīm kā Nigēra un Burkinafaso, notiek sarunas par iespēju ES trasta fonda Āfrikai ietvarā finansēt programmu , kas atbalsta sociālo pamatpakalpojumu sniegšanu Mopti un Segu reģiona iedzīvotājiem. Padome 2017. gada augustā pieņēma arī Lēmumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 28. pantu, kas ļauj īstenot jaunu ES Stabilizācijas rīcību, lai atbalstītu Mali iestādes cīņā pret Mali centra reģionā Mopti un Segu aizvien pieaugošo nedrošību un šajā reģionā atjaunotu un izvērstu civilās administrācijas darbību. Tagad ES paplašina savu stingro atbalstu — ne tikai finansiāli (EUR 50 miljoni), bet arī ar kopējās drošības un aizsardzības politikas reģionalizācijas pasākumiem, — Sāhelas G5 apvienoto spēku izveidei, kuri palīdzēs stingrāk kontrolēt Sāhelas G5 valstu iekšējās robežas, cīnīties pret terorismu un organizēto pārrobežu noziedzību un risināt cilvēku tirdzniecības problēmu.

Eiropas Savienības KDAP misija Mali ir vēl vairāk sakopojusi atbalstu Mali tiesībaizsardzības iestādēm un saistītām ministrijām robežu drošības un robežu pārvaldības jomā. Tā piemēram, iestādes nupat apstiprināja valsts politiku robežu jautājumos un rīcības plānu, uz kā pamata būtu jāizveido valsts stratēģija robežu jautājumos. Eiropas Savienības KDAP misija Mali atbalsta arī robežpolicijas reorganizāciju un darbu cieši koordinē ar ES delegāciju, lai sniegtu stratēģiskus padomus projektu īstenošanai ES trasta fonds Āfrikai ietvarā. Etiopija Sadarbība migrācijas jomā devusi divējādus rezultātus. No vienas puses, Etiopijas centieni cīņā ar migrantu kontrabandas tīkliem panākuši to, ka kopš 2017. gada sākuma, salīdzinājumā ar to pašu periodu 2016. gadā , samazinājies to valstspiederīgo (galvenokārt eritrejieši un somālieši) skaits, kuri no Āfrikas raga nelikumīgi ieradušies Eiropas Savienībā. Etiopija, vispusīgi pārskatot bēgļu deklarāciju, kas dotu tiesības strādāt, pieeju izglītībai, kā arī nodrošinātu pārvietošanās brīvību, ir sekmīgi pildījusi savas saistības pret tiem daudzajiem bēgļiem, kurus tā uzņēmusi, un ar konkrētiem pasākumiem bēgļiem nodrošinājusi ilgtspējīgus risinājumus un piedāvājusi lielākas iespējas; tas ir svarīgs solis, jo bēgļi bez šādām iespējām var kļūt par noziedzīgu tīklu upuriem. Etiopijas politiskā situācija kopumā ir uzlabojusies, kopš 2017. gada 4. augustā atcelts ārkārtas stāvoklis. No otras puses, sadarbība migrantu atgriešanā no ES joprojām noris neapmierinoši, un atgriezto migrantu skaits ir viens no zemākajiem reģionā. Virzība nedaudzajās identificētajās izmēģinājuma lietās ir joprojām ļoti lēna, un nepieciešams, lai politiskā apņemšanās visaugstākajā līmenī vēl īstenotos operatīvā sadarbībā. ES, balstoties uz pieredzi, kas gūta minētajās izmēģinājuma lietās, ierosināja ieviest strukturētāku kārtību etiopiešu atgriešanai no ES dalībvalstīm. Uz šā pamata diskusijas tiks turpinātas cerībā gūt pozitīvu iznākumu. 2.2. Saistībā ar citām valstīm sasniegtā virzība Āzija Viena no galvenajām neatbilstīgu migrantu, kuri ierodas par Vidusjūras reģiona centrālās daļas maršrutu, izcelsmes valstīm, kas nav Āfrikas valsts, ir Bangladeša; kopumā tā atpaliek tikai no Nigērijas — 2017. gadā līdz 4. septembrim Itālijā ieradās 8747 neatbilstīgu migrantu (savukārt 2016. gadā — 8131). Bangladeša ir arī viena no tām valstīm, kurai atgriešanas un atpakaļuzņemšanas jomā sasniegt rezultātus ir bijis visgrūtāk. Faktiski 2013.–2016. gadā atgriešanas rādītājs samazinājies par 14 procentpunktiem, un dalībvalstis nepārtraukti ziņoja par Bangladešas iestāžu nereaģēšanu uz neatbilstīgu migrantu identificēšanas pieprasījumiem. Lai šo trūkumu novērstu, ES un Bangladeša sanāksmē, kas augusta beigās notika Dakā, pagaidām vienojās par standarta operāciju procedūrām. 2017. gada 1. augustā tika sākts jauns EUR 12 miljonu vērts reģionāls projekts “Uzlabota migrācijas pārvaldība zīda ceļa valstīs”. Projekta mērķis ir reģionā un svarīgākajās valstīs, kuras uzņem darbaspēku, maksimāli izmantot potenciālu, kas piemīt tādiem attīstības faktoriem kā migrācija un mobilitāte, kā arī izstrādāt daudzpusīgus reģionālus risinājumus migrācijas un mobilitātes jautājumiem, pilnībā ievērojot cilvēktiesības un nodrošinot migrantu aizsardzību. Sadarbībā ar Pakistānu teicami noritējusi 20. jūlija kopīgā atgriešanas operācija, kuru koordinē Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra. Operācijā tika atgriezti 45 Pakistānas valstspiederīgie. Nākamā apvienotā atpakaļuzņemšanas komiteja, kuras sanāksme pagaidām ieplānota septembrī, būs svarīga iespēja, lai Pakistāna parādītu lielāku virzību atpakaļuzņemšanas jautājumos, ieskaitot apņemšanās īstenošanu, ko tā pauda februārī iepriekšējā apvienotās atpakaļuzņemšanas komitejā. Jūlijā Pakistānas valsts pārstāvji mācību apmeklējumā Tbilisi novēroja ES un Gruzijas atpakaļuzņemšanas pieteikumu apstrādes elektroniskās platformas darbību, lai Pakistānā virzītu uz priekšu līdzīgu projektu, kuru finansē Komisija. 13. jūlijā Afganistānai veltītais darbseminārs, kas tika organizēts Afganistānas konsulāta pārstāvjiem ES dalībvalstīs, bija ļoti apmeklēts un tajā notika vērtīga viedokļu apmaiņa par kopējās turpmākās virzības īstenošanu un dalībvalstu divpusējiem nolīgumiem. Plānots, ka trešā darba grupa kopējās turpmākās virzības īstenošanas jautājumos notiks 2017. gada oktobra sākumā. Viens no svarīgākajiem ES darba kārtības jautājumiem joprojām ir novērst neatbilstīgas migrācijas un iedzīvotāju piespiedu pārvietošanas pamatcēloņus, kā arī nodrošināt atgriezto personu veiksmīgu reintegrāciju. Tas citstarp panākams, īstenojot 2016. gada ES reģionālo programmu, kurā Afganistāna ir lielākā ieguvēja, un līdzīgu programmu, kura tiek izstrādāta un gaidāma 2017. gada beigās. Pēc 31. maija uzbrukuma Kabulā drošības situācija Afganistānā ir ievērojami pasliktinājusies.

Rietumāfrika 2017. gadā līdz 4. septembrim Itālijā no Gvinejas ieradušies 8904 neatbilstīgu migrantu. Diskusijā par migrācijas pārvaldību Gvineja apliecināja gatavību sadarboties. Gvineja un ES jau apsprieda un apstiprināja labu praksi. Nākamais solis ir sadarbības īstenošana saskaņā ar minēto labo praksi. Jūlija sākumā uz Gvineju devās tehniska misija, lai apzinātu tās ekonomikas un nodarbinātības jomas, kuras atbalstāmas attīstības sadarbībā. Tiek gatavota rīcība ES trasta fonda Āfrikai ietvarā, kuras uzmanības centrā ir jauniešu sociālekonomiskā integrācija, lai novērstu neatbilstīgu migrāciju un vairāk veicinātu atgriezto migrantu reintegrāciju. Šajā gadā vairāk nekā 1185 gvinejiešiem tika sniegts atbalsts, lai viņi varētu brīvprātīgi atgriezties no Lībijas un Nigēras. 2017. gadā līdz 4. septembrim Itālijā no Kotdivuāras ieradās 8280 neatbilstīgu migrantu. Lai gan ES delegācija Abidžanā Kotdivuāras iestādēm nosūtīja vairākus atgādinājumus, tā vēl nav saņēmusi Kotdivuāras komentārus par piedāvāto praktisko kārtību sadarbībai ar ES. Turklāt paralēlie centieni uzlabot sadarbību, jūlijā / augustā organizējot ad hoc identificēšanas misiju uz dažām dalībvalstīm, arī izrādījās nesekmīgi, jo misija beigās nenotika. Ir svarīgi sasniegt konkrētus rezultātus, jo Kotdivuārā ir viens no zemākajiem atgriešanas rādītājiem (aptuveni 5 %) un no tās Eiropas Savienībā ierodas aizvien vairāk neatbilstīgu migrantu. 2017. gadā līdz šim sniegts atbalsts vairāk nekā 490 kotdivuāriešu, lai no Lībijas un Nigēras brīvprātīgi atgrieztos savā valstī. Drīzumā vajadzētu tikt noslēgtam nolīgumam starp Itāliju, Gvineju un Kotdivuāru par sadarbības koordinatoru nosūtīšanu. Augusta sākuma notika ES augsta līmeņa misija Gambijā, kurā piedalījās atsevišķas dalībvalstis, un tajā tika pievērsta uzmanība migrācijas pārvaldības tehniskajām un finansiālajām vajadzībām un tika pieņemtas izdevumu saistības vairāk nekā EUR 20 miljonu vērtībā. Augstākajā līmenī tika pausta politiska gatavība sadarboties ar ES migrācijas pārvaldībā, un tālāk norisināsies diskusijas par praktisko kārtību. Sadarbībā ar Starptautisko Migrācijas organizāciju tiks izstrādāta valsts migrācijas politika, un paredzams, ka tās izstrāde tiks pabeigta līdz 2017. gada nogalei. 2017. gadā līdz 4. septembrim Itālijā no Gambijas ieradās 5548 neatbilstīgu migrantu. Šogad atbalstu brīvprātīgi atgriezties no Nigēras un Lībijas līdz šim saņēma 1345 gambiešu, un ES apliecināja, ka ir gatava atsaukties uz Gambijas iestāžu lūgumu palīdzēt ilgtspējīgi reintegrēties migrantiem, kas atgriežas. Lai atvieglotu neatbilstīgu migrantu identificēšanu, uz Itāliju nosūtīti divi Gambijas sadarbības koordinatori; nosūtīšanas izmaksas sedz Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra. Maijā Ganā notika augsta līmeņa tehniska rakstura vizīte, kuras laikā Ganas iestādes tika iepazīstinātas ar labu migrācijas pārvaldības praksi. Sākta gatavošanās īstermiņa identificēšanas misijai uz vairākām dalībvalstīm. Turklāt līdz šim vairāk nekā 250 cilvēku saņēmuši atbalstu, lai varētu atgriezties no Nigēras un Lībijas. Ziemeļāfrika un Tuvie Austrumi Valletas samita un rīcības plāna kontekstā ES un Ēģiptes partnerības prioritātēs 2017.–2020. gadam, kuras tika pieņemtas ES un Ēģiptes asociācijas padomē jūlijā, atzīts, ka migrācijas plūsmu pārvaldība ir svarīga un nes abpusēju labumu abām pusēm. ES piekrīt atbalstīt Ēģiptes migrācijas pārvaldību un neatbilstīgas migrācijas, cilvēku tirdzniecības un migrantu kontrabandas novēršanu, kā arī sniegt palīdzību migrantu tiesību un aizsardzības jomā . ES un Ēģipte ir vienojušās apsvērt sadarbības iespējas migrantu brīvprātīgas atgriešanās jomā un neatbilstīgas migrācijas cēloņu novēršanai. Drīzumā noslēgsies priekšdarbi, lai varētu sākties oficiāls dialogs par migrāciju. Ēģipte, lai kontrolētu savu robežu un novērstu izceļošanu no tās teritorijas (kopš 2017. gada sākuma reģistrēti tikai 3 ieceļojušie no Ēģiptes), veica pasākumus, bet organizētāka iesaistīšanās palīdzētu vispusīgāk risināt jautājumus, kas saistīti ar Ēģiptes maršruta dinamiku un — vēl būtiskāk — reģionā nonākušo migrantu pārvaldību. Lai arī ieceļošanas vietā kontroles ir pastiprinātas, Ēģiptē — lēnāk — tomēr vēl aizvien ieceļo migranti un patvēruma meklētāji. Ēģiptē pieaug izskatāmo lietu slodze — reģistrēti vairāk nekā 208 000 bēgļu, no tiem 120 000 sīriešu un 86 000 Āfrikas vai Irākas izcelsmes bēgļu, kas dzīvo kopā ar citiem migrantiem, kuru skaits nav apzināts un pieaug.

2017. gada maija ES un Tunisijas asociācijas padomē tika apstiprināta vispārīga apņemšanās par sadarbību migrācijas jomā ar ES, tomēr sarunas par vīzu režīma atvieglošanu vai atpakaļuzņemšanas nolīgumiem pēdējo mēnešu laikā uz priekšu nav virzījušās. Kontaktgrupas otrajā sanāksmē, kas notika 24. jūlijā, Tunisijas iekšlietu ministrs piekrita rīkot sarunu jaunu kārtu. Šo sarunu jaunās kārtas datums vēl tiks precizēts. Šajā sanāksmē Tunisijas prezidents pauda gatavību palīdzēt risināt problēmas, ko radījusi Lībijas situācija. Parakstīts pirmais Tunisijas programmas līgums, kuru 2016. gada decembrī apstiprināja ES trasta fonda Āfrikai rīcības komiteja. Tunisija pauda interesi par organizētām informatīvām sanāksmēm, kas veltītas programmai “Seahorse”. 4.–5. septembrī Komisijas loceklis Johanness Hāns apmeklēja Tunisiju, lai apspriestu notikumus un sadarbību Tunisijā un Lībijā. Oficiāls dialogs ar Alžīriju par migrāciju diemžēl vēl nav sācies, lai gan šādam dialogam 2017. gada jūnijā tika dots apstiprinājums. 2017. gada 19.–20. jūlijā apmeklējumā Alžīrā Komisijas loceklis J. Hāns norādīja, ka ES un Alžīrija ir partneri neatbilstīgas migrācijas jautājumu risināšanā. Alžīrija, kas var kļūt ne tikai par tranzīta valsti, bet arī par izcelsmes valsti, ir veikusi tādus pasākumus kā papildu 3000 karavīru nosūtīšana uz savām robežām ar Nigēru un Mali. Kontaktgrupas otrajā sanāksmē, kas notika 24. jūlijā, Alžīrijas iekšlietu ministrs izteica interesi veidot dialogu un konkrētu sadarbību ar ES par migrāciju, drošību un cīņā pret terorismu. Tomēr pagaidām ārlietu ministrija nav paudusi interesi no ES trasta fonda Āfrikai saņemt finansējumu konkrētai programmai. Abas puses pauda gatavību turpināt diskusijas, lai labāk pielāgotu potenciālos projektus. Vasaras laikā ir palielinājušās neatbilstīgas migrācijas plūsmas no Marokas uz ES, galvenokārt uz Spāniju. 2017. gadā līdz 4. septembrim Itālijā no Marokas ieradās vēl 4786 migranti. ES trasta fonda Āfrikai ietvarā Maroka piedalās pirmajā programmā, kas aptver Ziemeļāfrikas sadaļu un Sāhelas un Čadas ezera reģiona sadaļu. Programmas mērķis ir pastiprināt Dienvidu–Dienvidu sadarbību migrācijas jautājumos, atbalstot saprašanās memoranda starp Maroku un Senegālu, Kotdivuāru un Mali īstenošanu. Sarunas ar Maroku par vīzu režīma atvieglošanu un atpakaļuzņemšanas nolīgumiem uz priekšu nav virzījušās. Šai kontekstā ES ir gatava arī nākotnē atbalstīt Maroku un Alžīriju, pildot sarežģīto uzdevumu — pārvaldīt migrācijas plūsmas —, un nākamajos mēnešos apspriest turpmākus sadarbības pasākumus. Noris darbs, lai nodrošinātu turpmākus pasākumus pēc 2017. gada aprīlī ES rīkotās Briseles konferences par Sīrijas un reģiona nākotni, kurā ES atkārtoti apstiprināja, ka tā atbalstīs Jordāniju un Libānu alternatīvās aizsardzības un ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes jomās, kā arī attiecībā uz bēgļu un to uzņēmējkopienu vajadzībām izglītības un iztikas līdzekļu ziņā. Jordānija un Libāna savās teritorijās ir uzņēmušas lielu skaitu bēgļu (proti, sīriešu), bet līdz šim tās nav kļuvušas par izcelsmes valstīm tiem neatbilstīgajiem migrantiem, kuri dodas uz ES. Abos gadījumos migrācija un mobilitāte ir partnerības prioritāte. Šie jautājumi tika atkārtoti apstiprināti jūlija asociācijas padomē ar Jordāniju un Libānu. 3. Vidusjūras reģiona centrālās daļas maršruts 2017. gadā līdz 4. septembrim pa Vidusjūras reģiona centrālās daļas maršrutu bija ieradušies 99846 cilvēki, un salīdzinājumā ar to pašu periodu 2016. gadā tas norāda uz samazinājumu. Līdz šā gada augusta beigām Starptautiskā Migrācijas organizācija bija reģistrējusi 2410 jūrā bojā gājušo. Ieceļojušo cilvēku skaitam jūlijā un augustā bija izteikti lejupēja tendence. Tas liecina par vairākiem faktoriem, tostarp par Lībijas iestādes spējām nodrošināt stingrāku robežkontroli, aktīvāku Lībijas krasta apsardzes darbību, ES finansēto darbību sākotnējo īstenošanu sadarbībā ar Starptautiskā Migrācijas organizāciju un Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsto komisāru bēgļu jautājumos un par to, ka mainījusies nelegālo pārvedēju pār robežu stratēģija. Kopš 2017. gada janvārī pieņemts Kopīgais paziņojums par Vidusjūras reģiona centrālās daļas maršrutu un 2017. gada februārī pieņemta Maltas deklarācija , darbs noris vēl aktīvāk. Jūlija sākumā Komisija pieņēma rīcības plānu Itālijas atbalstam, spiediena mazināšanai Vidusjūras reģiona centrālās daļas maršrutā un solidaritātes palielināšanai. Tā pamatā ir izstrādātā pieeja migrācijas plūsmu pārvaldībai, kas liek īpašu uzsvaru uz meklēšanu un glābšanu, darbu ar Lībijas kaimiņvalstīm un atgriešanu. Turklāt tas paredz pasākumus solidaritātes palielināšanai Eiropas Savienības iekšienē un atbalstam Itālijai īstenot tās jaunāko reformu migrācijas jomā, kurai Komisija mobilizējusi vēl EUR 35 miljonus. Eiropas Savienības Padomes prezidentūrvalsts un dalībvalstis vienojās par ziņošanas instrumentu, kas palīdzēs sekot līdzi to darbību izpildei, kuras nosauktas Maltas deklarācijas īstenošanas plānā, kā arī rīcības plānā Itālijas atbalstam. 24. jūlijā Tunisā notika Vidusjūras reģiona kontaktgrupas otrā sanāksme. Tunisas deklarācijā valstis pauda apņemšanos turpināt un padziļināt sadarbību, lai novērstu pamatcēloņus, migrantu kontrabandu un veicinātu atgriešanu. Parīzes sanāksmē 28. augustā Vācijas, Francijas, Itālijas, Spānijas, Čadas, Nigēras un Lībijas valstu vai to valdību vadītāji un Komisijas Augstais pārstāvis un priekšsēdētāja vietnieks vienojās par vairākiem pasākumiem, ar kuriem nākotnē pastiprināt pašreizējos centienus . Lībija joprojām ir valsts, no kuras izceļo un kuru šķērso visvairāk migrantu, tādēļ Vidusjūras reģiona centrālās daļas maršrutā tā, tāpat kā izcelsmes valstis, ir svarīgs migrācijas plūsmu pārvaldības partneris. Lībija joprojām ir svarīga cilvēku tirdzniecības upuru — galvenokārt seksuālas izmantošanas nolūkā ES pārdotu Nigērijas sieviešu un meiteņu — tranzīta valsts. Starptautiskā Migrācijas organizācija ziņo, ka 2017. gada pirmajos sešos mēnešos turpinājušās satraucošās 2014.–2016. gada tendences, potenciālo cilvēku tirdzniecības upuru skaitam, kas pa Vidusjūras reģiona centrālās daļas maršrutu seksuālas izmantošanas nolūkā nonāk Itālijā, saskaņā ar aplēsēm spēji pieaugot par 600 %.

ES diplomātiskiem līdzekļiem cenšas stabilizēt situāciju Lībijā. Šie centieni tiek atbalstīti ar ES finansiālo palīdzību no Stabilitātes un miera veicināšanas instrumenta, tā ļaujot iesaistīties starpniecībā, lai risinātu konfliktu starp līderiem Lībijas un Nigēras robežreģionā un Lībijas austrumu reģionā. Viens no ES stabilizācijas darba pamatelementiem ir arī atjaunot valsts klātbūtni, nacionālās saskaņas valdības un iestāžu kopīgā uzraudzībā atjaunojot svarīgāko publisko infrastruktūru un pamatpakalpojumus Bengāzī, Kiklā, Sirtā, Sebhā un Obarī. Šajā sadarbībā īstenoti 22 projekti, kas ļāvuši atjaunot skolas un slimnīcas, ūdensapgādes pārvaldību un notekūdeņu un atkritumu apsaimniekošanu. Attiecībā uz drošības stāvokļa novērtējumu un iespējamu palielinātu klātbūtni uz vietas notiek cieša saskaņošana starp ES un Apvienoto Nāciju Organizāciju. ES ir vēl vairāk padziļinājusi darbu, kas atbalsta Lībijas iestādes migrācijas pārvaldības jomā, īpašu uzmanību pievēršot Lībijas dienvidu robežai. Lai pastiprinātu Lībijas iestāžu spējas nodrošināt robežu un migrācijas saskaņotu pārvaldību, 2017. gada jūlijā ES trasta fonda Āfrikai ietvarā tika apstiprināts ES un Itālijas līdzfinansēts EUR 46,3 miljonus vērts projekts . Tajā paredzēti pasākumi, kas palīdzēs stiprināt Lībijas krasta apsardzes operatīvās spējas un kontroles operācijas, veikt tehniskos novērtējumus pilntiesīga nacionālā koordinācijas centra un jūras glābšanas koordinācijas centra izveidei Tripolē un stiprināt Lībijas robežsardzes operatīvās spējas pie tās dienvidu robežām. Šai sakarā Eiropas Ārējās darbības dienests un Komisijas dienesti kopā ar Itāliju gatavojas iespējamai faktu vākšanas misijai uz Lībijas dienvidiem. Šis darbs Lībijā tiek ieguldīts papildus darbam, kas 2017. gada aprīlī pieņemtas EUR 90 miljonu vērtas programmas ietvarā tiek veikts migrantu un bēgļu aizsardzībai, sociālajai kohēzijai, kā arī uzņēmējkopienu sociālajai un ekonomiskajai attīstībai. Pēc līgumu parakstīšanas darbu uz vietas ir jau sākušas starptautiskās organizācijas , kuras izmanto šīs programmas priekšrocības. Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstais komisariāts bēgļu jautājumos jau sācis nepārtikas preču izdali un veicis aizsardzības uzraudzību aizturēšanas centros Bengāzī. Starptautiskā Migrācijas organizācija īstenoja vairākus novērtējumus, lai noskaidrotu, kāds materiālais atbalsts nepieciešams aizturēšanas centros, uzņemšanas pakalpojumiem, un, veicot glābšanas operācijas uz jūras, kādas ir migrantu un iekšzemē pārvietoto personu humānās vajadzības, kā arī aizturēto migrantu veselības stāvoklis un veselības aprūpes vajadzības. Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstais komisārs bēgļu jautājumos un Starptautiskā Migrācijas organizācija tikmēr migrantu ierašanās punktos turpina paplašināt aizsardzības un palīdzības pakalpojumus (t. i., dokumentu izdošana, primārā veselības aprūpe un intervences pasākumi skaidrā naudā). Pateicoties ieguldītajam darbam, būtiski palielinājies to cilvēku skaits, kuri izvēlas no Lībijas atgriezties savā izcelsmes valstī. Līdz 2017. gada 1. septembrim ar Starptautiskā Migrācijas organizācijas atbalstu brīvprātīgi atgriezās 7084 migranti (salīdzinājumā ar 2775 migrantiem 2016. gadā). Komisija turpina meklēt veidus, kā šo tendenci atbalstīt. 12 ES delegācijas Subsahāras Āfrikas valstīs attiecīgajām iestādēm nosūtīja vēstuli, kurā norāda uz jautājumu par Lībijā nonākušo migrantu humānu atgriešanu viņu izcelsmes valstī. Šim jautājumam seko līdzi Starptautiskā Migrācijas organizācija kopā ar ES delegācijām un valsts iestādēm, lai noskaidrotu nepieciešamos atbalsta pasākumus, piemēram, Starptautiskās Migrācijas organizācijas vadībā sniegts konsulārais pakalpojums tiešsaistē, kas ļauj sasniegt migrantus ārpus Tripoles. Tika īstenots Vidusjūras projekts "SEAHORSE", kura mērķis ir Ziemeļāfrikas valstīs padziļināt situācijas apzināšanos par neatbilstīgas migrācijas plūsmām un nelikumīgu tirdzniecību, kas tiek veikta jo īpaši to piekrastes reģionos un teritoriālajā jūrā, un pastiprināt reaģēšanas spējas. Notiek ieplānotās Lībijas krasta apsardzes mācības: Kopīgajā operācijā “Indalo” piedalījās divas Lībijas amatpersonas. Darbam Itālijas valsts koordinācijas centrā jūlijā tika norīkots Lībijas krasta apsardzes darbinieks. Lai atbalstītu Lībijas krasta apsardzes mācības pēc vasaras beigām Maltā un Itālijā, drīz noslēgsies nepieciešamie priekšdarbi. EU NAVFOR MED operācija SOPHIA turpināja īstenot operācijas cīņā pret kontrabandu, kā arī Lībijas krasta apsardzei organizēja papildu mācības un spēju veidošanu. Jūlija beigās Lībijas iestādes iesniedza to jauno kandidātu vārdus, kas piedalīsies mācībās. Kopumā tika izvirzīti 92 kandidāti, un, gaidāms, ka pēc pašreizējās drošības pārbaužu procedūras noslēguma viņi 2017. gada septembra vidū sāks mācības Itālijā. 2017. gada 25. jūlijā Padome EU NAVFOR MED operācija SOPHIA pilnvaru termiņu pagarināja līdz 2018. gada 31. decembrim un veica tajā izmaiņas, lai iekļautu stažieru uzraudzības mehānismu un palielinātu iespējas dalīties informācijā ar dalībvalstu tiesībaizsardzības aģentūrām, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un Eiropolu. Turklāt Itālija organizē mācības topošajiem Lībijas krasta apsardzes darbiniekiem un uz Tripoli ir nosūtījusi kuģi, lai atbalstītu to četru kuģu uzturēšanu darba kārtībā (tehniskā apkope, remonts utt.), kuri šā gada sākumā jau tika nosūtīti atpakaļ Lībijai. Jūlijā arī Padome spēra svarīgu soli cīņā pret kontrabandu, kurš dalībvalstīm dod iespēju nepieļaut piepūšamo laivu un piekarināmo motoru eksportu un piegādi uz Lībiju, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka tie tiktu izmantoti migrantu kontrabandā. Padome 17. jūlijā EUBAM Libya pilnvaru termiņu pagarināja līdz 2018. gada 31. decembrim. EUBAM Libya mērķis ir izveidot maza mēroga klātbūtni uz vietas oktobrī / novembrī, iespējams, kopā ar ES delegāciju. Vasaras laikā EUBAM Libya sadarbojās kopā ar iestādēm Lībijas robežu pārvaldības reformas jautājumos un kopā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas atbalsta misiju Lībijā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmu sniedza atbalstu tajos Tripoles drošības plāna punktos, kuri skar civiliedzīvotājus, sāka izstrādāt vispārējās krasta drošības pārvaldes darbības koncepciju un palīdzēja radīt valsts pretterorisma koordinācijas spējas. Pateicoties tam, ka darbam EUBAM Libya tika norīkots viens asociētais eksperts no Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras un vēl viens — no Eiropola, dalīšanās informācijā notiek biežāk, tas ir palīdzējis veidoties sinerģijai un tiek labāk koordinēti centieni. Komisija un Itālijas krasta apsardze 22. jūnijā parakstīja dotācijas nolīgumu par EUR 1,84 miljoniem no Iekšējās drošības fonda ārkārtas palīdzības sadaļas. Ar šo dotāciju Itālijas krasta apsardze nodrošinās Lībijas krasta apsardzei tehnisko palīdzību, lai tā varētu novērtēt Lībijas spējas veikt meklēšanu un glābšanu un veikt priekšizpēti, kas ļaus noteikt Lībijas meklēšanas un glābšanas teritoriju un izveidot Lībijas jūras glābšanas koordinācijas centru. Itālija ir izstrādājusi to nevalstisko organizāciju kodeksu, kuras meklēšanu un glābšanu īsteno Vidusjūras reģiona centrālajā daļā. Kā 2017. gada 6.–7. jūlija Tieslietu un iekšlietu padomē atzina iekšlietu ministri, kodekss ir svarīgs satvars, kas ļaus uzlabot glābšanas operāciju koordinēšanu un efektivitāti. Būtu svarīgi, lai nevalstiskās organizācijas, kas darbojas Vidusjūras reģiona centrālajā daļā, kodeksu atbalstītu un ievērotu tā noteikumus.

Lai uzlabotu stabilitāti visā Lībijā, jāveido ciešāka sadarbība ar Lībijas kaimiņvalstīm un to starpā un arī nākotnē jāplāno mācības, jāparedz aizsardzība un palīdzība, sociālekonomiskā attīstība, kā arī brīvprātīgas atgriešanās atbalstīšana tādā pašā līmenī 2018. gadā un arī turpmāk. Tādēļ īpaši Ziemeļāfrikas sadaļai, bet ne tikai, būs nepieciešams lielāks finansējums no ES trasta fonda Āfrikai. Pēc Eiropas Savienības Padomes prezidentūrvalsts un dalībvalstu pieprasījuma Komisija novērtēja iespējamās prioritātes un trūkstošo finansējumu; šie jautājumi ar dalībvalstīm vēl tiks apspriesti nākamo mēnešu laikā. Ārējo investīciju plāns un tā Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai palīdzēs novērst neatbilstīgas migrācijas ekonomiskos pamatcēloņus, veicinot investīcijas un darbvietu radīšanu, jo īpaši Āfrikā un ES kaimiņvalstīs. Pēc tam, kad jūnijā COREPER un jūlijā Eiropas Parlaments apstiprināja kompromisu, likumdevējiem pēc iespējas drīz būtu jāapstiprina Regula par Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai, lai to nekavējoties īstenotu. 4. Secinājumi Partnerības satvarā prioritāra darbības joma vēl aizvien ir migrācijas pārvaldība Vidusjūras reģiona centrālās daļas maršrutā. Salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, jūlijā un augustā Itālijā ieradās mazāks skaits migrantu. Pirmos rezultātus sāk dot virkne pasākumu, kurus Itālija un ES Lībijā īstenoja ciešā sadarbībā ar Lībijas iestādēm un svarīgākajiem starptautiskajiem partneriem (Starptautisko Migrācijas organizāciju, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsto komisāru bēgļu jautājumos) un plašākā mērogā — partnerības satvarā. Kopā ar dažām partnervalstīm, piemēram, Gvineju un Bangladešu, sperti daži svarīgi soļi. Mazinot migrācijas spiedienu Vidusjūras reģiona centrālās daļas maršrutā, rodas iespēja panākt virzību attiecībā uz tādu darbību klāstu, kas tika sāktas līdz ar partnerības satvara pieejas izveidi. Izcelsmes valstu un tranzīta valstu stingrāka iekšējo robežu kontrole, kā arī spējas cīnīties pret kontrabandu un pārvaldīt migrāciju, palīdzēs sagraut kontrabandistu tīklus, ierobežot izceļošanu un pastiprināt drošību un stabilitāti. Lielāka uzmanība būtu jāpievērš robežkontrolei Lībijas dienvidos un tās kaimiņvalstīs. Lielākus rezultātus var dot pastiprināts kopējo izmeklēšanas grupu (piemēram, grupa, kas darbojas Nigērā) un kopējo drošības un aizsardzības misiju darbs migrācijas skartajās teritorijās. Ar pilnīgu dalībvalstu atbalstu jāturpina ieguldīt centienus reģionalizēt KDAP misijas un atbalstīt G5 apvienoto spēku izveidi. Vietējās kopienas, kas atrodas migrācijas maršutu ceļā, bieži vien zaudē ienākumu avotu, ja tiek veiksmīgi sagrauti kontrabandistu tīkli, tādēļ ir nepieciešams savlaicīgi īstenot projektus, kas palīdz radīt darbvietas un alternatīvus ienākumu avotus, lai nodrošinātu, ka vietējās kopienas ir līdzatbildīgas par migrācijas politiku. Tālab ir būtiski, lai tiktu ātri īstenoti ES trasta fonda Āfrikai ietvarā jau apstiprinātie esošie projekti sociālekonomiskās izturētspējas veicināšanai Lībijas dienvidu daļā un Nigērā. Centieni slēgt esošos maršrutus sāk dot pirmos rezultātus, tomēr ES kopā ar attiecīgajām partnervalstīm un dalībvalstīm, kuras skartas vistiešāk, būtu jāsaglabā modrība attiecībā uz iespējamiem jauniem alternatīviem maršrutiem uz Eiropu. Lai aizsargātu cilvēktiesības un tranzītvalstīs (īpaši Lībijā) migrantiem nodrošinātu cilvēcīgus dzīves apstākļus, līdztekus centieniem apturēt neatbilstīgu migrāciju būtu jāīsteno apņēmīga rīcībpolitika. Uz šā politiskā instrumenta vērā ņemamo potenciālu norāda ES un Starptautiskās Migrācijas organizācijas veiksmīgi īstenotā atbalstītas brīvprātīgas atgriešanās programma Ziemeļāfrikā un Lībijā. Aizvien lielāks svars var būt darbam, kas kopā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsto komisāru bēgļu jautājumos norit, lai pārmitinātu tos cilvēkus, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība. Sakarā ar vērienīgo pārmitināšanas pasākumu, ko sākusi Komisija, dalībvalstīm būtu ar steigu jāuzņemas tālejošākas pārmitināšanas saistības.