KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instrumenta īstenošana — 2012. gads /* COM/2013/0562 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instrumenta īstenošana — 2012. gads SATURA RĀDĪTĀJS 1........... Ievads............................................................................................................................ 4 2........... Īstenošana mikrokredītu sniedzēju līmenī.......................................................................... 4 2.1........ Noslēgtie līgumi.............................................................................................................. 4 2.2........ Finansētās darbības........................................................................................................ 6 2.3........ Pieņemtie un noraidītie pieteikumi.................................................................................. 10 3........... Ietekme mikrokredītu ņēmēju līmenī.............................................................................. 11 3.1........ Mikroaizdevumu apjoms un galīgo saņēmēju skaits........................................................ 11 3.2........ Progresa mikrofinansēšanas instrumenta sociālā ietekme un ietekme uz nodarbinātību..... 12 3.2.1..... Nelabvēlīgā situācijā esošu grupu iesaiste....................................................................... 12 3.2.2..... Mazas summas lielai ietekmei........................................................................................ 14 3.3........ Atbalstīto uzņēmumu sadalījums pa nozarēm un reģioniem.............................................. 14 4........... Papildināmība un saskaņotība ar citiem instrumentiem..................................................... 16 5........... Secinājumi un turpmākās perspektīvas........................................................................... 17 1. Ievads Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instruments nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai tika izveidots 2010. gada martā ar Lēmumu Nr. 283/2010/ES (turpmāk “lēmums”). Publiskā un privātā sektora struktūras — bankas un nebankas — var pieteikties atbalstam no Progresa mikrofinansēšanas instrumenta garantiju vai finansētu instrumentu (parāda, riska dalīšanas instrumentu un pašu kapitāla) veidā. Eiropas Komisijas finansētajām garantijām ir piešķirti 25 miljoni euro no kopējā budžeta. Attiecībā uz finansētajiem instrumentiem atlikušo budžetu veido 75 miljoni euro no Komisijas un 100 miljoni euro no Eiropas Investīciju bankas (EIB), kas piekrita pielīdzināt savu ieguldījumu Komisijas ieguldījumam un jau ir sekmējusi paredzēto Progresa mikrofinansēšanas instrumenta sviras efektu[1]. Sākotnējais budžets 75 miljonu euro apmērā 2010. gadā tika papildināts ar 3 miljoniem euro no Eiropas Parlamenta sagatavošanas darbības[2] un 2013. gadā — ar 2 miljoniem euro no iepriekšējā gada vispārējā pārvietojuma procedūras. Kopumā budžets, kas pieejams progresa mikrofinansēšanas instrumentam gan garantijām, gan finansētajiem instrumentiem, ir 205 miljoni euro. Eiropas Investīciju fonds (EIF) izsniedz garantijas un pārvalda finansētos instrumentus Komisijas un EIB vārdā. Līdzdalībai izraudzītās struktūras kļūst par finanšu starpniekiem, izsniedzot mikroaizdevumus ne vairāk kā 25 000 euro apmērā, lai gan vairākums no tām ir izvēlējušās zemākus robežlīmeņus. Visu atbalstīto mikroaizdevumu saņēmēji ir privātpersonas un mikrouzņēmumi, kuri atbilstīgi tirgus nosacījumiem būtu uzskatāmi par nelabvēlīgā situācijā esošiem un kuriem visticamāk netiktu piešķirts aizdevums[3]. Šajā ziņojumā aplūkota Progresa mikrofinansēšanas instrumenta īstenošana pēc vairāk nekā divu gadu darbības laikposma. Lielākā daļa EIF datu tika iesniegti līdz 2012. gada 30. septembrim. Ziņojumā ir ietverta pēc iespējas jaunāka informācija. Dokumenta uzbūve atbilst lēmuma 8. panta prasībām. Dokumenta pirmajā sadaļā ir ietverta sīkāka informācija par noslēgtajiem līgumiem. Dokumenta vidussadaļā sniegti dati, kas savākti saistībā ar šā instrumenta sociālās ietekmes novērtējumu. Nākamajā sadaļā aplūkota Progresa mikrofinansēšanas instrumenta papildināmība un saskaņotība ar citām programmām. Pēdējā sadaļā aplūkota iespējamā turpmākā ietekme un tendences. 2. Īstenošana mikrokredītu sniedzēju līmenī 2.1. Noslēgtie līgumi Starpnieku veidi Progresa mikrofinansēšanas instruments piedāvā plašu finanšu instrumentu klāstu. Piedāvātā produktu portfeļa dažādību raksturo dažādie starpnieku veidi; tie ietver gan banku, gan citu nozaru publiskās un privātās struktūras. Patlaban vienu vai abas instrumenta daļas[4] izmanto 26 iesaistītās iestādes 15 dalībvalstīs. Līgums ar mikrokredītu sniedzēju, kas darbojas Apvienotajā Karalistē (un kas nav banka) bija jānoslēdz līdz 2013. gada maijam. · Viena publiskā sektora iestāde: ICREF (ES). · Vienpadsmit nebanku iestādes: Adie (FR), Créa-Sol (FR), Crédal Société Coopérative (BE), FAER (RO), Inicjatywa Mikro (PL), JOBS MFI (BG), Microfinance Ireland (IE)[5], microStart (BE), Mikrofond (BG), Patria Credit (RO), Qredits (NL). · Četrpadsmit bankas: Banca di Credito Cooperativo Mediocrati (IT), Banca di Credito Cooperativo Emilbanca (IT), Banca Popolare di Milano (IT), Banca Transilvania (RO), Banco Espirito Santo (PT), Cooperative Central Bank (CY), Erste Bank der österreichischen Sparkassen AG (AT), FM Bank (PL), Millennium bcp (PT), Pancretan Cooperative Bank (EL), Sberbank banka (SI)[6], SEFEA (IT), Societe Generale Expressbank (BG), Šiaulių bankas (LT) Mikrokredītu sniedzēju darbība dalībvalstīs Saistībā ar Progresa mikrofinansēšanas instrumentu ir noteikta prasība nodrošināt plašu piekļuvi mikrokredītam daudzās dalībvalstīs. EIF pienākums ir sniegt garantijas vismaz divpadsmit dalībvalstīs. Līdz 2013. gada martam garantijas bija izsniegtas mikrokredītu sniedzējiem no deviņām dalībvalstīm (plašāku informāciju skatīt 2.2. iedaļā). Ir noteikts, ka katrā valstī pieļaujamā garantiju koncentrācija ir 16 %. Tāpat attiecībā uz finansētajiem instrumentiem ir paredzēts, ka garantiju koncentrācija katrā valstī nepārsniedz 10 %. Minēto prasību nolūks ir veicināt resursu līdzsvarotu izvietošanu dalībvalstīs. Pēc līguma parakstīšanas ar Societe Generale Expressbank minētā pieļaujamā robeža tika sasniegta Bulgārijā. Citās divās valstīs — Rumānijā un Itālijā — finansēto instrumentu (patlaban 18 miljoni euro) robežlīmenis gandrīz ir sasniegts, finanšu saistībām veidojot attiecīgi 16,5 miljonus euro un 15,8 miljonus euro. Kopš 2011. gada īstenošanas ziņojuma līgumus saskaņā ar Progresa mikrofinansēšanas instrumentu ir noslēguši vienpadsmit jauni finansējuma saņēmēji. Seši no minētajiem mikrokredītu sniedzējiem atrodas valstīs, kurās Progresa mikrofinansēšanas instruments iepriekš netika piemērots — Austrijā, Īrijā un Itālijā. Šie mikrokredītu sniedzēji ir gan bankas, gan nebankas. Progresa mikrofinansēšanas instrumenta darbības ģeogrāfiskais sadalījums līdz 2013. gada martam Līdz 2013. gada martam garantijas ieguva starpnieki no deviņām dalībvalstīm (AT, BE, EL, FR, IE, NL, PL, PT un RO), turpretī iepriekšējā periodā tās bija tikai sešas valstis. Finansētie instrumenti tika izmantoti desmit valstīs (BG, CY, ES, FR, IT, LT, PL, PT, RO un SI), kas ir par vienu valsti vairāk nekā iepriekšējā gadā. Grūtības saistībā ar instrumenta darbības izvēršanu citās dalībvalstīs daļēji varētu skaidrot ar konkurējošām valstu sistēmām un daļēji ar mikrokredītu sniedzēju spēju trūkumu (sk. 4. sadaļu). 2.2. Finansētās darbības Garantijas Komisija, tas ir, šā instrumenta vienīgā finansētāja[7], ar garantijām sedz līdz 75 % zaudējumu, kas radušies mikrokredītu sniedzēju mikroaizdevumu portfelim. Visi mikrokredītu sniedzēji gūst lielāko iespējamo segumu garantijas likmes izteiksmē (75 %). 20 % maksimālais segums ir noteikts zaudējumiem, t. i., tai portfeļa daļai, kas potenciāli varētu neizpildīt saistības un kuru segtu garantija. Līdz šim tas ir bijis 5,5 % līdz 20 % robežās. Maksa par šā instrumenta izmantošanu netiek iekasēta, tomēr starpniekiem ir saistošs nosacījums izmaksāt vismaz 90 % no portfeļa apjoma, par kādu panākta vienošanās. Ja starpniekiem to neizdodas panākt, saistību maksas ir jāmaksā. Minētais robežlielums ir pamudinājums mikrokredītu iestādēm aktīvi darboties, lai sasniegtu galīgos saņēmējus. Vispārīgi runājot, garantijas ļauj mikrokredītu sniedzējiem attiecināt savu darbību arī uz riska grupām. Piemēram, Millennium bcp nepiemēro garantēto mikroaizdevumu saņēmējiem savu punktu sistēmu, jo šie saņēmēji ir klienti, kas visticamāk nevarētu izpildīt banku standarta kritērijus. Savukārt garantijas varētu izmantot un izmanto, lai mīkstinātu standarta aizdevumu nosacījumus, samazinot procentu likmes vai nodrošinājuma prasības, vai pagarinot mikroaizdevumu dzēšanas termiņu. Iepriekšējā 2011. gada īstenošanas ziņojumā bija norādīts, ka garantiju termiņš jāpagarina no trīs līdz sešiem gadiem, jo starpnieki nespēja panākt cerētos rezultātus attiecībā uz garantiju maksājumiem. Termiņš tika pagarināts, izdarot grozījumu 2011. gada oktobrī. Empīriskie pierādījumi liecina, ka minētās izmaiņas ir būtiski palielinājušas pieprasījumu pēc garantijām, to kopējam apjomam vairāk nekā divas reizes pārsniedzot iepriekšējā gada apjomu. Finansētie instrumenti Pieprasījums pēc finansētajiem instrumentiem ir vēl lielāks nekā pieprasījums pēc garantijām. Tas attaisno līdzekļu sadalījumu, izmantojot Progresa mikrofinansēšanas instrumentu, kurā finansētajiem instrumentiem no budžeta ir piešķirti 180 miljoni euro[8]. Šajā instrumentu klāstā vislielākā interese ir par prioritārajiem aizdevumiem. 2012. gadā tika izsniegts viens subordinētais aizdevums (Sberbank banka). Pirmais riska dalīšanas aizdevuma darījums par 8,8 miljoniem euro tika noslēgts ar Banca Popolare di Milano. Lai gan vēl nav noslēgts neviens līgums par līdzdalību kapitālā, patlaban notiek sarunas ar potenciālo Itālijas nebankas mikrokredītu sniedzēju par tiešu līdzdalību kapitālā. Pastāvīgā interese par prioritārajiem aizdevumiem varētu saglabāties šo aizdevumu tehniskā raksturojuma dēļ. Atšķirībā no sarežģītākiem un sīkāk izstrādātiem finanšu produktiem, prioritāros aizdevumus pārvaldīt ir vienkāršāk un vieglāk. Trūkums ir tas, ka šo aizdevumu sviras efekts ir mazāks nekā riska dalīšanas vai subordinētajiem aizdevumiem, kad starpniekiem ir pienākums aizdot tālāk galīgajiem saņēmējiem lielākas summas nekā prioritārā aizdevuma gadījumā. Stingrākas prasības tiek izvirzītas arī tiem, kas ir ieguldījuma mērķauditorija. Ja ar Progresa mikrofinansēšanas instrumentu ir veikts ieguldījums mikrokredītu sniedzēja kapitālā, šim sniedzējam ir jāizveido mikroaizdevumu portfelis, kura vērtība vismaz trīs reizes pārsniedz līdzdalību kapitālā (skatīt arī turpmāko sadaļu par saistību īpatsvara palielināšanas potenciālu). Dažos gadījumos produkta sviras efekta palielināšanas nolūkā prioritārie aizdevumi tika izsniegti, izvirzot prasību tos palielināt par 1,5 līdz 2,0 reizēm, it īpaši attiecībā uz prioritārajiem aizdevumiem no bankām un atkārtotos darījumos ar starpniekiem, kuriem ir nodrošināts trešo personu līdzfinansējums. Attiecībā uz garantijām un finansētajiem instrumentiem ir noslēgti kopumā 29 līgumi. Viens mikrokredītu sniedzējs izmanto abus instrumentus, bet divi pārējie jau ir noslēguši divus secīgus līgumus ar EIF. Turpmākajā tabulā sniegts minēto darījumu apkopojums[9]. Pārskats par progresa mikrofinansēšanas instrumenta darījumiem līdz 2013. gada 31. martam Dalībvalsts || Starpnieks || Instruments || Atbalsts starpniekam (EUR) BE || Crédal Société Coopérative || Garantija || 250 000 BE || microStart || Garantija || 110 000 BG || Mikrofond || Prioritārs aizdevums || 3 000 000 BG || JOBS MFI || Prioritārs aizdevums || 6 000 000 BG || Societe Generale Expressbank || Prioritārs aizdevums || 8 500 000 IE || Microfinance Ireland (First Step) || Garantija || 1 627 875 EL || Pancretan Cooperative Bank || Garantija || 750 000 ES || ICREF || Prioritārs aizdevums || 4 000 000 FR || Adie || Garantija || 2 200 000 FR || Créa-Sol || Prioritārs aizdevums || 1 000 000 || || Prioritārs aizdevums II || 1 000 000 IT || BCC Mediocrati || Prioritārs aizdevums || 3 000 000 IT || SEFEA || Prioritārs aizdevums || 2 000 000 IT || BCC Emilbanca || Prioritārs aizdevums || 2 000 000 IT || Banca Popolare di Milano || Riska dalīšanas aizdevums || 8 800 000 CY || Cooperative Central Bank || Prioritārs aizdevums || 8 000 000 LT || Šiaulių Bankas || Prioritārs aizdevums || 5 000 000 NL || Qredits || Garantija || 1 300 000 || || Garantija II || 1 700 000 AT || Erste Bank || Garantija || 473 644 PL || FM Bank || Garantija || 1 880 000 PL || Inicjatywa Mikro || Prioritārs aizdevums || 3 771 000 PT || Banco Espírito Santo || Prioritārs aizdevums || 8 750 000 PT || Millenium bcp || Garantija || 310 000 RO || Patria Credit || Garantija || 960 000 || || Prioritārs aizdevums || 8 000 000 RO || FAER || Prioritārs aizdevums || 973 000 RO || Banca Transilvania || Prioritārs aizdevums || 7 500 000 SI || Sberbank banka || Subordinēts aizdevums || 8 750 000 15 DV || 26 mikrokredītu sniedzēji || 29 līgumi || 101 605 519 Finanšu apjomi Kopējā garantijās ieguldītā summa (maksimālā summa), kas aptver desmit darījumus ar iepriekšējā tabulā norādītajiem deviņiem mikrokredītu sniedzējiem, ir 11,6 miljoni euro. Garantijas izmanto tikai līdzdalības aizdevuma saistību neizpildes gadījumā. Ņemot vērā klientu mikrokredītu sniedzēju portfeļus, tiem izdotās garantijas, iespējams, nekad nevajadzēs pieprasīt. Tāpat paredz, ka mikrokredītu sniedzēji izmantos citus instrumentus (piemēram, juridiskus, pārstrukturēšanas), pirms tie nolems pieprasīt garantijas. Līdz šim garantijas ir pieprasījuši tikai divi mikrokredītu sniedzēji (microStart un FM Bank) par kopējo summu attiecīgi 40 000 euro un 200 000 euro apmērā. Pieprasīto garantiju summa visticamāk turpinās palielināties, jo palielinās saņēmējiem izmaksāto un ar garantijām segto mikroaizdevumu apjoms. Progresa mikrofinansēšanas instrumenta finansētos prioritāros un subordinētos aizdevumus izmaksā pa daļām saskaņā ar noteikumiem, par kuriem ir panākta vienošanās. Maksājumu var sākt tikai tad, kad ir izpildīti attiecīgajam starpniekam izvirzītie nosacījumi. Līdz 2013. gada martam no kopējās saistību summas, kas ir 90 miljoni euro, bija izmaksāti 55 miljoni euro[10]: Starpnieks (dalībvalsts) || Izmaksa starpniekam (EUR) 2013. gada marts Mikrofond (BG) || 1 500 000 Patria Credit (RO) || 6 000 000 Šiaulių Bankas (LT) || 2 500 000 Cyprus Cooperative Bank (CY) || 4 000 000 JOBS MFI (BG) || 4 000 000 FAER (RO) || 700 000 ICREF (ES) || 4 000 000 Inicjatywa Mikro (PL) || 2 800 000 Sberbank banka (SI) || 8 800 000 Banca Transilvania (RO) || 7 500 000 BCC Mediocrati (IT) || 1 500 000 SEFEA (IT) || 1 100 000 BCC Emilbanca (IT) || 1 100 000 Societe General Expressbank (BG) || 4 500 000 Banco Espiríto Santo (PT) || 4 000 000 Créa-Sol (FR) || 1 000 000 Kopējās izmaksas || 55 000 000 Saistību īpatsvara palielināšanas potenciāls Progresa mikrofinansēšanas instrumenta mērķis ir ne vien padarīt pieejamu ES finansējumu, bet arī palielināt kopējo ieguldījumu aptuveni 500 miljonu euro apmērā, proti, piecas reizes pārsniedzot ES ieguldījumu. Minētais sviras efekts ir panākams, izmantojot citu partneru līdzieguldījumu, fondu apgrozāmību un piedāvātos produktus. Partnerība ar EIB, kas pielāgoja savu ieguldījumu Komisijas ieguldījumam, divkāršoja sākotnējo summu. Kopējā summa (ietverot papildu ieguldījumu no EPPA un vispārējā pārvietojuma procedūras) ir palielinājusies, pateicoties finanšu starpnieku izsniegtajiem mikroaizdevumiem. Īpaši spēcīgs sviras efekts ir garantijām. Līdz 2013. gada martam mikrokredītu sniedzējiem bija izsniegtas garantijas 11,6 miljonu euro vērtībā. Paredzams, ka tās kļūs par potenciāliem mikroaizdevumiem 134,8 miljonu eiro kopsummā, kas nozīmē, ka saistību īpatsvars, izmantojot šo produktu, būs 11,6. Finansētie instrumenti sniedz palielinājumu par aptuveni 3,7. Attiecībā uz dažiem aizdevumiem, piemēram, pirmo aizdevumu Créa-Sol, sviras efektu rada tikai papildu finansējums no EIB, jo mikrokredītu sniedzējam bija paredzēts noslēgt aizdevuma nolīgumus ar galīgajiem saņēmējiem tikai aizdevuma apmērā. Paredzams, ka otrais Créa-Sol aizdevums palielinās mikroaizdevuma vērtību, 1,5 reizes pārsniedzot izsniegtā aizdevuma summu. Citi mikrokredītu sniedzēji, galvenokārt Banca Popolare di Milano (riska dalīšanas aizdevums) vai Sberbank banka (subordinētais aizdevums), rada papildu palielinājumu, izsniedzot mikroaizdevumus, kas vismaz divas reizes pārsniedz no Progresa mikrofinansēšanas instrumenta saņemtās summas lielumu. Kopējais palielinošais efekts attiecībā uz visu Progresa mikrofinansēšanas portfeli saskaņā ar līgumiem, kas noslēgti ar starpniekiem, ir 5,5. 2.3. Pieņemtie un noraidītie pieteikumi Lai varētu gūt priekšrocības no Progresa mikrofinansēšanas instrumenta, pieteikuma iesniedzējiem ir sekmīgi jāpiedalās EIF rīkotajā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus un garantiju gadījumā jāsaņem Komisijas apstiprinājums. EIF valde var oficiāli noraidīt pieteikumu, vai arī Komisija var garantiju neapstiprināt. Kopš Progresa mikrofinansēšanas instrumenta izveides nav noraidīts neviens pieteikums, jo apstiprināšanai tiek iesniegti tikai tie pieteikumi, kas ir izturējuši EIF novērtēšanas un pienācīgas pārbaudes procedūru. Kopš Progresa mikrofinansēšanas instrumenta ieviešanas EIF ir sazinājusies ar 180 iespējamajiem mikrokredītu sniedzējiem. No 27 starpniekiem[11], kas bija noslēguši darījumu līdz 2013. gada martam, veiksmīgi sākto darījumu skaita rādītājs ir 15 %, kas, kā jau redzējām, daļēji ir valsts sistēmu un cita pieejamā finansējuma dēļ, galvenokārt Ziemeļvalstīs un Vācijā. Cits zemā sākto darījumu skaita radītāja iemesls varētu būt tas, ka augsto darījuma izmaksu vai stingro kredīta novērtējumu dēļ EIF velta uzmanību lielākām summām. Ņemot vērā, ka Komisija sedz pirmās kārtas zaudējumus, šī politika būtu jāizvērtē atkārtoti. 3. Ietekme mikrokredītu ņēmēju līmenī 3.1. Mikroaizdevumu apjoms un galīgo saņēmēju skaits Pašreizējais 5,5 palielinājuma efekts ir atbilstīgs paredzētajam palielinājuma mērķim. Turpmākajos gados būs jāslēdz papildu nolīgumi ar mikrokredītu sniedzējiem un pilnībā jāizmanto izmaksātie apjomi, lai sasniegtu paredzētās 500 miljonu euro summas izmaksu aptuveni 46 000 mikroaizdevumos līdz instrumenta darbības beigšanai 2020. gadā. Līdz 2012. gada ziņojuma iesniegšanas dienai kopējo garantiju portfeli veidoja 2920 mikrokredīti 28,05 miljonu euro vērtībā, kas izsniegti 2836 klientiem[12]. Saistībā ar mikroaizdevumu piedāvājumu, kura pamatā ir finanšu instrumenti, tika noslēgti 3358 līgumi ar 3253 galīgajiem saņēmējiem. Minēto aizdevumu vērtība 2012. gada septembrī bija 21,1 miljons euro. Salīdzinājumā ar 2011. gadā ziņoto izmantojumu, ar garantijām segto mikroaizdevumu apjoms sešu mēnešu laikā palielinājās par 61 %, bet ar finansētajiem instrumentiem segto mikroaizdevumu apjoms — par 122 %. Izmantojuma modelis atbilst sākotnējam pieņēmumam, ka Progresa mikrofinansēšanas instrumenta darbība sākumā būs lēna, bet pēc tam tā kļūs arvien jaudīgāka un uzrādīs spēcīgu izaugsmi darbības beigu posmā. Līdz 2012. gada septembrim jau bija skaidri redzams, ka ir sasniegts augstāks izmantojuma līmenis, it īpaši Nīderlandē, kur tika noslēgts papildu nolīgums ar Qredits, palielinot garantijas maksimālo segumu līdz 3 miljoniem euro. Labs izmantojuma līmenis tika uzrādīts arī Bulgārijā, Polijā un Rumānijā. Otrs nolīgums par prioritāro aizdevumu tika parakstīts arī ar saņēmēju no Francijas, jo sākotnējā summa jau bija pilnībā izmaksāta. EIF prognozes par turpmāko izaugsmi ir vēl optimistiskākas, paredzot, ka kopējais pašreizējo starpnieku sniegto mikroaizdevumu apjoms līdz 2013. gada septembrim sasniegs 142,4 miljonus euro un līdz 2015. gada martam — 288,8 miljonus euro. Viens no iespējamiem iemesliem, kādēļ tik liela izaugsme nebija vērojama Progresa mikrofinansēšanas instrumenta darbības iepriekšējos posmos, ir mikrokredītu sniedzēju institucionālās spējas trūkums. Tādēļ ir jāveic papildu pasākumi, kas iztirzāti šā ziņojuma 4. sadaļā. 3.2. Progresa mikrofinansēšanas instrumenta sociālā ietekme un ietekme uz nodarbinātību Sociālā ietekme un ietekme uz nodarbinātību ir viens no galvenajiem politikas apsvērumiem attiecībā uz Progresa mikrofinansēšanas instrumentu. Šajā īstenošanas ziņojumā pirmo reizi ir aplūkota minētā ietekme, ietverot datus par ievērojamu skaitu saņēmēju. Lai gan mikrokredītu sniedzēju iekšējās procedūrās un sistēmās ir jāveic izmaiņas, tie ir spējuši apkopot datus par 4688 galīgajiem saņēmējiem no kopumā 6089 mikrouzņēmējiem, kas piedalās Progresa mikrofinansēšanas programmā. Tas nodrošina iespēju veikt analīzi par dažām tendencēm attiecībā uz nelabvēlīgā situācijā esošu grupu iesaisti, ņemot vērā personas vecumu, izglītību vai piederību minoritāšu grupai. Veicot apkopoto datu novērtēšanu, mēs varam pārbaudīt gan ieguvumus, gan trūkumus. Tomēr šie dati ir tikai daļēji būtiski, jo daži saņēmēji nebija aizpildījuši visu aptaujas anketu. Tas liedz veikt apkopotu analīzi, un daži iegūtie dati zaudē savu nozīmi. Minēto trūkumu apzināšanās var palīdzēt ieviest izmaiņas, kas vajadzīgas, lai uzlabotu ziņošanu par kvalitāti un sociālo ietekmi saistībā ar nākamo instrumentu (skatīt arī 5. sadaļu), kurā būs jāpārskata prasības attiecībā uz datu vākšanu. 3.2.1. Nelabvēlīgā situācijā esošu grupu iesaiste Jauniešu un gados vecāku cilvēku uzņēmējdarbība Lai gan lielākā daļa personu, kas saņēmušas mikroaizdevumu no starpniekiem, ir vecumā no 25 līdz 54 gadiem (85,04 %), samērā nozīmīga ir arī to personu grupa, kas ir jaunākas par 25 gadiem (5,22 %). Saskaņā ar 2011. gada ES Darbaspēka apsekojuma (DSA) datiem[13] šajā vecuma grupā pašnodarbinātības rādītājs (4,1 %) pārsniedz vidējo līmeni. Tādējādi Progresa mikrofinansēšanas instruments dod iespēju personām šajā vecuma grupā kļūt par pašnodarbinātām personām. Īpaši liels jauniešu īpatsvars ir tādu starpnieku klientu vidū kā Qredits (25,00 %), Šiaulių Bankas (14,29 %) un Millennium bcp (12,08 %). Starpnieki ziņo arī par savu klientu darbinieku vecumu — 11,25 % darbinieku ir jaunāki par 25 gadiem. Vecāka gadagājuma personas (55+) veido 9,74 % no kopējā galīgo saņēmēju skaita. Saskaņā ar DSA datiem šīs personas veido 19,2 % (50–64) un 49,9 % (65+) no pašnodarbināto personu skaita attiecīgajās vecuma grupās. Tomēr DSA dati liecina, ka šajās vecuma grupās pašnodarbinātība varētu būt tikai iemesls pensionēšanās laika atlikšanai vai iespēja iegūt saimniecisku patstāvību lauksaimniecībā pēc aiziešanas pensijā. Abām minētajām vecuma grupām nebūtu obligāti vajadzīgs mikroaizdevums. Vislielākais klientu, kas vecāki par 55 gadiem, īpatsvars — no 14,9 % līdz 15,91 % — ir trīs bankās: Mikrofond, FAER un Šiaulių Bankas. Galīgo saņēmēju darbinieku, kas vecāki par 55 gadiem, īpatsvars ir 10,67 %. Sievietes uzņēmējas Pieejamie dati par Progresa mikrofinansēšanas instrumenta galīgajiem saņēmējiem liecina, ka vīriešu/sieviešu attiecība ir 60,73 / 39,27. Tas ir uzlabojums, ņemot vērā pašreizējo situāciju Eiropā, kad sievietes ir tikai 34,4 % no visiem uzņēmējiem[14]. Progresa mikrofinansēšanas instruments darbojas kā aizsardzības līdzeklis un atbalsts sievietēm uzņēmējām. Kā minēts iepriekš, daži apkopotie dati nesniedz pilnīgu informāciju, un tie ir jāvērtē piesardzīgi. Divi mikrokredītu sniedzēji lielāko daļu mikroaizdevumi ir izsnieguši sievietēm, nevis vīriešiem — Šiaulių Bankas ziņo par 57,14 % sieviešu mikroaizdevumu ņēmēju un Millennium bcp ziņo par 50,34 % sieviešu mikroaizdevumu ņēmēju. Lietuvas bankas rādītāji atspoguļo politiku, kas saistīta ar centieniem uzlabot sieviešu uzņēmēju piekļuvi finansējumam. Arī Crédal ziņojumā norādītā attiecība 51,72 / 48,28 pārsniedz vidējo rādītāju. Starpnieku sniegtā informācija liecina, ka 38,30 % no to klientu darbiniekiem ir sievietes. Papildu datu trūkuma dēļ turpmākas analīzes veikšana nav iespējama. Darba vietu radīšana, izmantojot pašnodarbinātību un jaunos uzņēmumus 31,89 % galīgo saņēmēju apgalvoja, ka kredīta pieteikuma iesniegšanas laikā viņi ir bijuši bezdarbnieki vai ekonomiski neaktīvas personas. Progresa mikrofinansēšanas instruments ir sniedzis tiem iespēju izmantot aizdevumu savas uzņēmējdarbības sākšanai. Tāpat tas var labvēlīgi ietekmēt pārējos pieteikuma iesniedzējus, kas bija norādījuši, ka strādā (67,52 %) vai studē (0,59 %). Mikroaizdevums var palīdzēt strādājošiem klientiem izvairīties no nopietnām likviditātes problēmām vai sākt savu uzņēmējdarbību. Tie, kas vēl studē, aizdevumu var izmantot savas uzņēmējdarbības sākšanai pat pirms studiju beigšanas. Pieejamie dati par abām mikrofinansējuma daļām liecina arī par to, ka gandrīz 80 % atbalstīto uzņēmumu darbojas mazāk nekā trīs gadus, bet 40,58 % tika izveidoti tikai sešus mēnešus pirms vai pēc mikrokredīta pieteikuma iesniegšanas. Tas liecina, ka piekļuve finansējumam ir būtisks šķērslis uzņēmējdarbības sākuma posmā, un Progresa mikrofinansēšanas instruments palīdz to novērst. Atbalsts jauniem uzņēmumiem šķiet lielāks no starpniekiem, kas izsniedz ar garantijām segtus aizdevumus, un no nebanku starpniekiem. Tas varētu atbilst sākotnējam pieņēmumam, ka garantijas tiek izmantotas riskantāku klientu gadījumā, tās papildinot ar finansētajiem instrumentiem (it īpaši ar prioritārajiem aizdevumiem), kas izmantoti, lai sasniegtu lielāku skaitu mazāk riskantu klientu. Vēl nav pieejami dati uzņēmumu ilgtspējas un darba vietu izveides novērtēšanai. Izglītība Progresa mikrofinansēšanas instrumenta atbalstītajiem produktiem pieteikušos sekmīgo pieteikuma iesniedzēju izglītības līmenis variē no formālās izglītības līdz augstākajai izglītībai. Ņemot vērā, ka izglītības līmeni parasti saista ar zemāku bezdarba risku, ir svarīgi piebilst, ka personas, kurām nav izglītības vai kurām ir tikai pamatizglītība, veido 7,28 % no visiem saņēmējiem. Nelabvēlīgā situācijā esošas personas darba meklējumos varētu rast alternatīvu pašnodarbinātībā. To pašu varētu teikt par vairāk nekā 50 % samērā zemu kvalificētiem saņēmējiem, kuriem ir tikai vidējā izglītība. Pārējiem saņēmējiem bija augstākā izglītība vai akadēmiskā augstākā izglītība, kam iesaistītie mikrokredītu sniedzēji ir pievērsuši lielu uzmanību. Minoritāšu atbalstīšana Skaidri manāma ir veiksmīga minoritāšu iesaiste, kaut arī šādus datus nebija ļauts vākt visās dalībvalstīs. Tāpēc kopumā tikai neliela daļa no visiem saņēmējiem tika oficiāli uzrādīta kā piederoša minoritāšu grupai. Mikrokredītu saņēmēju līmenī Mikrofond (BG) ziņoja, ka 18,18 % no visiem tā klientiem pieder minoritāšu grupai, JOBS MFI (BG) ziņoja par 12,5 % un FAER (RO) par 14,63 % šādu klientu. Ir saprotams, ka šie saņēmēji galvenokārt ir čigāni. Šiem cilvēkiem, saskaroties ar šķēršļiem darba tirgū, pašnodarbinātība varētu būt risinājums. Arī Qredits (NL) ziņo par 12,5 % iesaistītu minoritāšu grupu pārstāvju. 3.2.2. Mazas summas lielai ietekmei Mikroaizdevumi parasti tiek izsniegti mazākās summās. Nav paredzēts, ka jaunie uzņēmumi un pašnodarbinātās personas no nelabvēlīgā situācijā esošām grupām aizņemsies lielas summas. Visvairāk pieprasīti ir mikroaizdevumi, kas nepārsniedz 5000 euro (37 %), seko aizdevumi līdz 10 000 euro (25 %). Par mikroaizdevumiem 15 000 euro, 20 000 euro un 25 000 euro apmērā interesējas aptuveni katrs astotais saņēmējs. Vidējais microStart mikroaizdevumu apmērs ir 4958 euro. microStart, kas darbojas Briselē imigrantu rajonos, ir īpaša klientu mērķgrupa. Minētā starpnieka piedāvātie mikroaizdevumi nepārsniedz 10 000 euro, nesasniedzot maksimālo summu 25 000 euro apmērā. Līdzīgi viena no divām Erste Bank iniciatīvām sniedz mikroaizdevumus ne vairāk kā 12 500 euro vērtībā. Tas nenozīmē, ka galīgo saņēmēju vajadzības vienmēr tiks segtas ar tik mazām summām. Drīzāk paredz, ka Progresa mikrofinansēšanas instrumenta mikroaizdevums palīdzēs palielināt šo saņēmēju uzņēmējdarbību un tie varēs pieteikties lielākam aizdevumam ārpus Progresa mikrofinansēšanas sistēmas. 3.3. Atbalstīto uzņēmumu sadalījums pa nozarēm un reģioniem Lauksaimniecība un tirdzniecība joprojām ir divas dominējošās nozares, kurās darbojas vairāk nekā puse no visiem finansētajiem uzņēmumiem. Nav pārsteigums, ka atbalstu lauksaimniecībai nodrošina tikai no finansētajiem instrumentiem, jo tie dominē valstīs, kurās ir augsts iesaistītības līmenis lauku rajonos (sk. karti turpmāk), — Rumānijā un Bulgārijā. Tirdzniecības nozarei tiek sniegts līdzvērtīgs atbalsts no abām instrumenta daļām. Finansēto mikrouzņēmumu sadalījums pa nozarēm Finansēto mikrouzņēmumu reģionālais sadalījums Saņēmēju skaits pa NUTS 1 reģioniem. 4. Papildināmība un saskaņotība ar citiem instrumentiem Progresa mikrofinansēšanas instrumenta sniegtais ieguldījums un riska segums ļauj mikrokredītu sniedzējiem paplašināt darbību un optimizēt savu portfeli, vienlaikus iesaistot riskantākas mērķgrupas. Papildus šim instrumentam ir izveidoti un darbojas vairāki citi instrumenti. Saskaņā ar līgumsaistībām starpniekiem ir jāsadarbojas ar organizācijām, kas nodrošina mācības un darbaudzināšanu. Dalībvalstis var izmantot Eiropas Sociālo fondu, lai sniegtu atbalstu jauno uzņēmēju karjeras konsultāciju vai apmācīšanas veidā. Šāds atbalsts pozitīvi ietekmētu saņēmēju uzņēmējdarbības prasmes un nepārprotami ir papildinājums piekļuvei Progresa mikrofinansēšanas instrumenta sniegtajam finansējumam. Piemēram, Īrijā iniciatīva “Tiekšanās pēc izaugsmes” (“Going for Growth”), kas paredzēta, lai palīdzētu sievietēm sākt uzņēmējdarbību, sniedzot tām karjeras un izaugsmes konsultācijas, tiek daļēji finansēta no Darbības programmas ieguldījumiem cilvēkkapitālā 2007.–2013. gadam. Šīs iniciatīvas sekmīgās dalībnieces varētu vēlēties pieteikties mikroaizdevumam, piemēram, no Microfinance Ireland (kas jau ir parakstījis nolīgumu ar EIF saistībā ar Progresa mikrofinansēšanas instrumentu), lai iegūtu finansējumu savu jauniegūto uzņēmējdarbības prasmju īstenošanai. Joprojām ir jāuzlabo darbaudzināšana un apmācība, ko piedāvā apvienojumā ar atbalstu, kuru sniedz Progresa mikrofinansēšanas instruments. Laikā, kad Komisija to uzskata par galveno prioritāti, EIF varētu uzlabot veidu, kā visi atbalstītie mikrokredītu sniedzēji īsteno šo prasību. EIF it īpaši būtu jāpievērš lielāka uzmanība to līgumu skaitam un kvalitātei, kas noslēgti starp mikrokredītu sniedzējiem un organizācijām, kuras nodrošina mācības un darbaudzināšanu, un jāveicina labāka sadarbība, it īpaši ar ESF atbalstītajām sistēmām. Valstu un ES atbalstu var izmantot kā papildinājumu, kā tas ir, piemēram, Austrijā, kad vienam no diviem Erste Bank piedāvātajiem produktiem ir pazemināta mikrokredīta garantijas likme 66,67 % apmērā, jo tas saņem atbalstu arī no Austrijas valsts. JASMINE ir Eiropas Komisijas un EIF iniciatīva, kas palīdz mikrokredītu sniedzējiem uzlabot un paplašināt savu darbību un kļūt ekonomiski patstāvīgiem. EIF izraudzītajiem saņēmējiem tiek piedāvāta tehniskā palīdzība, kas ietver oficiālu novērtēšanu vai kategorijas noteikšanu, kam seko individualizēta apmācība. Divpadsmit finanšu starpnieki Progresa mikrofinansējuma ietvaros jau ir guvuši labumu no šīs iniciatīvas, tostarp pēdējie no tiem 2012. gadā bija BCC Mediocrati un microStart. Katru gadu tiek rīkoti astoņi līdz desmit semināri, lai nodrošinātu atbalstu mikrokredītu sniedzējiem uzņēmējdarbības attīstības jomā, kā arī darbojas JASMINE palīdzības dienests, kas sniedz atbildes uz jautājumiem. Saistībā ar JASMINE iniciatīvu tika izstrādāts “Eiropas labas prakses kodekss mikrokredītu sniegšanai”, kurā noteiktas labas prakses vadlīnijas un kopīgi standarti. Kodekss sniedz atbalstu nozarei, risinot problēmas, kas saistītas ar piekļuvi ilgtermiņa finansējumam, pakalpojumu kvalitātes saglabāšanu un paaugstināšanu, kā arī ar pārredzamības veicināšanu nozarē. Kodeksu nākamajos mēnešos papildinās JASMINE Online — tīmekļa lietojumprogramma, kurā tiek nodrošināta informācija par ES mikrokredītu sniedzējiem un veidoti kodeksā ieteiktie ziņojumi. To ievērot ir ieteikts Progresa mikrofinansēšanas programmas turpinājuma programmā (sk. 5. sadaļu), un tas var kļūt par saistošu nosacījumu mikrokredītu sniedzējiem, lai tie varētu iegūt finanšu līdzekļus. 5. Secinājumi un turpmākās perspektīvas Progresa mikrofinansēšanas instruments apmierina lielo pieprasījumu gan no banku, gan nebanku mikrokredītu sniedzējiem. Līdz 2013. gada martam starpniekiem tika izmaksāts 101 miljons euro no 203 miljonu euro saistību summas (joprojām ir iespējams veikt ieguldījumus līdz 2016. gadam). Pamatojoties uz saskaņā ar vienošanos noteikto mikroaizdevumu apjomu, kas jāsasniedz mikrokredītu sniedzējiem, pašreizējais sviras efekts ar 5,5 palielinājumu pārsniedz izvirzīto mērķi. Progresa mikrofinansēšanas instrumenta ģeogrāfiskais pārklājums ir paplašinājies, ietverot 15 dalībvalstis. Gandrīz 50 miljoni euro jau ir izsniegti galīgajiem saņēmējiem, tostarp nelabvēlīgā situācijā esošo grupu pārstāvjiem, it īpaši sievietēm, jauniešiem, minoritāšu pārstāvjiem un mazkvalificētiem darba ņēmējiem. Progresa mikrofinansēšanas instruments ir sniedzis būtisku ieguldījumu darba vietu radīšanā, palīdzot procentuāli lielam skaitam cilvēku, kas iepriekš bija bezdarbnieki vai ekonomiski neaktīvas personas. Starpposma novērtējumā, kas jāiesniedz 2014. gadā, būs ietverta padziļināta programmas analīze. Ir konstatētas nepilnības papildinošajā mikrouzņēmēju darbaudzināšanas un mācību nodrošināšanā. Komisija arī turpmāk pieprasīs, lai EIF nodrošina šo līgumsaistību izpildi. Jautājums par mikrokredītu institucionālās spējas trūkumu, kas atzīts par šķērsli, kurš kavē aizdevumu izmaksāšanu, tiks risināts, izmantojot turpinājuma instrumentu saskaņā ar Sociālo pārmaiņu un sociālās inovācijas programmu 2014.–2020. gadam[15]. Papildus portfeļa finansēšanai un riska dalīšanai, kā tas ir saskaņā ar Progresa mikrofinansēšanas instrumentu, jaunais instruments sniegs finansējumu mikrokredītu sniedzēju spēju pilnveidošanai un tehniskās palīdzības nodrošināšanai. Patlaban noris trialoga sarunu noslēdzošās kārtas par regulu, kas ievieš Sociālo pārmaiņu un sociālās inovācijas programmu 2014.–2020. gadam. Komisija cer, ka pārējie likumdevēji piekritīs pārnest Progresa mikrofinansēšanas instrumenta bilanci, kas Mikrofinansēšanas instrumenta darbības beigās atliks Sociālo pārmaiņu un sociālās inovācijas programmas budžetā pēc garantiju pieprasīšanas un aizdevumu un kapitāla atmaksas, lai pilnībā izmantotu atjaunojamu ES līmeņa instrumentu, kas sniedz atbalstu darba vietu radīšanai un finansiālai iekļaušanai. [1] Plašāku informāciju par Progresa mikrofinansēšanas instrumenta sviras efektu skatīt šā ziņojuma sadaļā Saistību īpatsvara palielināšanas potenciāls. [2] Eiropas Parlamenta sagatavošanas darbība — “Labvēlīgākas vides mikrokredītu izsniegšanai veicināšana Eiropā”. [3] Informāciju par Progresa mikrofinansēšanas instrumenta darbību skatīt 2010. gada īstenošanas ziņojumā COM(2011) 195. [4] Patria Credit gūst labumu gan no garantijām, gan no finansētajiem instrumentiem. [5] Nolīgums sākotnēji tika parakstīts ar First Step (IE). Šis aizdevumu nodrošinātājs beigs aizdevumu izsniegšanu pēc Microfinance Ireland izveidošanas. [6] Viens līgums tika noslēgts ar Slovēnijas Volksbank. Pēc tam, kad šo iestādi iegādājās Sberbank, tā tika pārdēvēta par Sberbank banka. Ziņojumā ir izmantots minētās iestādes pašreizējais nosaukums. [7] Pretēji finansētajiem instrumentiem. [8] Ieskaitot EIB ieguldījumu. [9] Iepriekš sniegtā informācija par prioritāro aizdevumu Pancretan Cooperative Bank vairs nav ietverta, jo minētais aizdevums nav izmaksāts un visa saistību summa tiks atcelta. [10] Drīzumā tiks veiktas izmaksas bankai “Banca Popolare di Milano” (IT) un otrs aizdevums “Créa-Sol”. Neparedzētu sistēmisku izmaiņu dēļ nebija iespējams veikt izmaksu “Pancreatan Cooperative Bank” (EL). [11] Tostarp ar First Step parakstītais līgums. [12] Atšķirību starp mikroaizdevumu skaitu un saņēmēju skaitu var skaidrot ar dažos gadījumos piemēroto pakāpenisko pieeju, kas nozīmē, ka aizņēmējs vispirms saņem mazāku summu un pēc kāda laika — papildu summu. Kopējā aizdevuma summa vienam klientam nepārsniedz 25 000 euro. [13] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-SF-12-040/EN/KS-SF-12-040-EN.PDF. [14] http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=6358&lang=en&title=Unleashing-Europe’s-entrepreneurial-potential-to-bring-back-growth. [15] COM(2011) 609 galīgā redakcija.