LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 30.6.2010 
SEC(2010) 797 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
 
Pavaddokuments, kas pievienots 
  
priekšlikumam 
 
  
PADOMES REGULA 
  
par Eiropas Savien ības patenta tulkošanas k ārtību 
  
{COM(2010) 350 gal īgā redakcija} 
{SEC(2010) 796} 
LV 2   LV IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Ietekmes nov ērtējums ir pievienots priekšlikumam Pado mes regulai par ES patenta tulkošanas 
kārtību. 
1. P ROBLĒMAS APRAKSTS  
Izgudrojumus ES var aizsarg āt Eiropas Patentu iest ādes ( EPO ) vai nacion ālo patentu iest āžu 
piešķirtie valstu patenti. Nav vienota patenta, kas nodrošin ātu aizsardz ību visā ES. Tāpēc 
patentu sist ēma ir sadrumstalota. 
Sadrumstalot ību izraisa Eiropas patentu apstiprin āšanas augst ās izmaksas un sarež ģītība 
atsevišķās dalībvalstīs, sasniedzot l īdz pat 40 % no patent ēšanas kop ējām izmaks ām Eiropā. 
Piemēram, Eiropas pa tenta apstiprin āšana 13 valst īs ir vairāk kā 10 reižu d ārgāka par patenta 
apstiprināšanu ASV vai Jap ānā. Tāpēc patentu īpašnieki parasti aprobežojas ar aizsardz ību 
dažās ES dalībvalstīs. 
Augstās apstiprin āšanas izmaksas rodas no valstu pras ībām attiecībā uz tulkojumu 
iesniegšanu to valstu ofici ālajās valodās, kurās tiek lūgta aizsardz ība. 
– Ir jāmaksā specializ ētiem patentu tulkot ājiem. Vid ējā maksa ir EUR 85 par parasti 
20 lappušu gara patenta tulkojuma lappusi. 
– Patentu pilnvarotie prasa maksu par pakalpojumiem, kas saist īti ar tulkojumiem, 
piemēram, par starpnieka pakalpojumiem starp īpašnieku un nacion ālajām patentu 
iestādēm, tulkojumu p ārvaldību un apliecin āšanu un atbilst ības nodrošin āšanu valstu 
tiesību aktiem. Š āda maksa parasti ir aptuve ni EUR 150–600 par vienu patenta 
apstiprināšanas gad ījumu. 
– Oficiālā maksa, ko dažas nacion ālās patentu iest ādes iekasē par tulkojumu public ēšanu, ir 
EUR 25–400. 
Vācu valodā piešķirta 20 lappušu gara Eiropas patenta parast ās apstiprin āšanas izmaksas ir, 
piemēram, šādas: 
– Vācijā, Francijā un Apvienotaj ā Karalist ē izmaksu nav, jo nepast āv apstiprin āšanas 
prasības; 
– 6 ES dalībvalstīs izmaksas p ārsniedz EUR 4500; 
– 13 ES dal ībvalstīs izmaksas ir teju EUR 12 000. 
Lielās apstiprin āšanas izmaksas un sarež ģītība ir iemesls tam, ka Eiropas patentu apstiprina 
vidēji 5 ES dal ībvalstīs. Pēdējos 15 gados vid ējais apstiprin āšanas gad ījumu skaits ir 
samazinājies, bet Konvencijas par Eiropas patentu pieš ķiršanu (Eiropas patentu konvencija) 
Līgumslēdzēju valstu skaits ir pieaudzis no 17 l īdz 37 valst īm. Apstiprin āšanas procents ir ļoti 
augsts 3 liel ākajās ES dalībvalstīs. No visiem EPO  piešķirtajiem patentiem 2003. gad ā 95 % 
tika apstiprin āti Vācijā, 80 % — Francij ā un 75 % — Apvienotaj ā Karalistē. Turpretī pārējās 
dalībvalstīs apstiprin āti mazāk kā 40 % Eiropas patentu. 
LV 3   LV Zems apstiprin āšanas procents saist īts ar sadrumstalotu patentu aizsardz ības sistēmu ES, kas 
negatīvi ietekm ē iekšējā tirgus darb ību. Ap atseviš ķām dalībvalstīm tiek izveidotas patentu 
tiesību “robežas”, mazinot patent ēto izgudrojumu komerci ālo vērtību, kavējot pārrobežu 
darbības un ne ļaujot izmantot uz ņēmējdarbības iespējas. Turpret ī ES patents nodrošin ātu 
aizsardzību, aptverot visu ES. 
Ir veiktas atseviš ķas reformas tulkošanas izmaksu samazin āšanai. Eiropas patentu konvencijas 
14 Līgumslēdzējās valstīs, kas vienojuš ās pilnībā vai daļēji atteikties no tulkošanas pras ībām, 
2008. gada 1. maij ā spēkā stājās Londonas vienošan ās. 4 ES dal ībvalstis (DE, FR, LU, UK) ir 
pilnībā likvidējušas apstiprin āšanas izmaksas. Cit ās 6 dalībvalstīs (DK, LV, LT, NL, SE, SI) 
jānodrošina pretenziju  tulkojums. Tom ēr 17 ES dal ībvalstis nav Londonas vienošan ās Puses, 
un tajās tiek pras īts visa patenta tulkojums to ofici ālajā valodā. Lai gan Londonas vienošan ās 
ir samazin ājusi izmaksas, atš ķirīga apstiprin āšanas prakse var ētu veicināt patentu tur ētāju 
selektīvu praksi. Tas nelabv ēlīgi ietekmē iekšējā tirgus darb ību. 
• Lokalizējot patentu aizsardz ību dažās dalībvalstīs, tiek rad īts pētniecības un izstr ādes 
investīciju un tehnolo ģiju nodošanas koncentr ācijas risks. Zema aktivit āte patentēšanas 
jomā pārējās dalībvalstīs, visticam āk, kā ķēdes reakcij ā ietekmēs pētniecības un izstr ādes 
aktivitāti un inov ācijas, jo īpaši skarot MVU. Tas pastiprina struktur ālās atšķirības ES, 
ietekmējot kopējo konkur ētspēju. 
• Attiecībā uz patenta ties ību aizsardz ību, ja preces tiek ievestas ES caur dal ībvalsti, kur ā 
patents nav sp ēkā, patenta ties ību turētājs nevar pa ļauties uz ES Muitas kodeksu, lai 
aizturētu preces, kas rada aizdomas par patenta ties ību pārkāpumu. Tādējādi šādas preces 
var nonākt apritē iekšējā tirgū. 
2. S UBSIDIARIT ĀTE 
Eiropas intelektu ālā īpašuma ties ību radīšana, lai nodrošin ātu vienotu aizsardz ību visā ES, un 
ar to saist ītie valodu noteikumi ir paredz ēti Līguma par Eiropas Savien ības darb ību 
118. pantā. Tikai ES ir ties ības rīkoties un izveidot vienotu ES patentu un t ā tulkošanas 
režīmu. 
3. M ĒRĶI 
Komisija 2010. gada 3. mart ā pieņēma stratēģiju “Eiropa 2020”, nosakot 3 savstarp ēji 
pastiprinošas priorit ātes: viedu, ilgtsp ējīgu un integr ējošu izaugsmi. Pirm ā prioritāte prasa 
stiprināt zināšanas un inov āciju kā nākotnes izaugsmes dzin ējspēku. Šeit galvenais elements ir 
uzlabot inov ācijas pamatnosac ījumus uz ņēmumiem, tostarp radot vienotu ES patentu un 
izveidojot specializ ētu patentu tiesu. Nodrošinot vienotu patenta ties ību aizsardz ību iekšējā 
tirgū, ES patents uzlabos nosac ījumus invest īcijām pētniecībā un izstrādē, jo īpaši reģionos, 
kuros aktivit āte inovāciju jomā ir zemāka par vid ējo. Tam b ūtu jāpalīdz sasniegt strat ēģijā 
“Eiropa 2020” apstiprin āto pētniecības un izstr ādes invest īciju mērķi, proti, 3 % no IKP. 
Apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām, jo īpaši plašā apspriešan ās par turpm āko Eiropas 
patentu politiku 2006. gad ā, parādījusi, ka ES patenta izveidei b ūtu jānodrošina pievienot ā 
vērtība līdzās nacionālajām un Eiropas patentu sist ēmām. Jānodrošina lab āka patentu 
aizsardzības pieejam ība visiem Eiropas uz ņēmumiem, tostarp MVU. T āpēc tulkošanas 
kārtībai jābūt: 
LV 4   LV i) rentablai (nodrošinot sp ēju konkur ēt ar patentu sist ēmām citās lielākajās pasaules 
valstīs), 
ii) vienk āršotai (sabalans ējot novatorisko uz ņēmumu tehnolo ģiskās inform ācijas 
vajadzības ar izmaks ām), 
iii) juridiski drošai (nov ēršot tulkojumu juridisk ā spēka radīto nenoteikt ību). 
4. P OLITIKAS IESP ĒJAS UN TO IETEKMES ANAL ĪZE 
4.1. Ievads 
Visu analiz ēto iespēju pamatā ir šādi principi. 
1) Centraliz ēta tulkojumu iesniegšana un public ēšana elektronisk ā veidā. Patenta 
piešķiršanas posm ā visi nepieciešamie tulkojumi centraliz ēti būtu jāiesniedz EPO , kas 
atbildēs par ES patenta public ēšanu elektronisk ā veidā un pretenziju tulkojumiem. Tas vien 
ļaus būtiski samazin āt izmaksas un vienk āršot prasības salīdzinājumā ar pašreiz ējo situāciju. 
2) Autom ātiski maš īntulkojumi. Patentu dokumentiem paredz ētas autom ātiskas 
mašīntulkošanas (AMT) programmas papildin ās piešķiršanas posm ā sagatavotos manu ālos 
tulkojumus. Tas uzlabos tehnolo ģiskās inform ācijas izplat īšanu pētnieku aprind ās un 
nodrošinās ES patentu daudzvalod ību. AMT nodrošin ās lietotājiem piek ļuvi EPO  
publicētajiem patentu pieteikumiem. Autom ātiski mašīntulkojumi b ūtu pieejami bez maksas 
informācijas nolūkā, un tiem neb ūtu juridiska sp ēka. 
3) Pilns tulkojums str īda gadījumā. Ar ES patentu saist ītu strīdu gadījumā patenta īpašnieks 
par saviem l īdzekļiem un pēc iespējamā pārkāpēja piepras ījuma nodrošina pilnu tulkojumu t ās 
dalībvalsts ofici ālajā valodā, kurā noticis iesp ējamais pārkāpums vai kur ā ir iespējamā 
pārkāpēja mītnes vieta. Tiek l ēsts, ka tiesved ībā nonāk mazāk kā 1 % no visiem patentiem. 
4) Izmaksu atl īdzināšana.  ES patenta pieteikumu var iesniegt jebkur ā valodā. Ja 
iesniegšanas valoda nav viena no EPO  oficiālajām valodām, noteikt ā termiņā jānodrošina 
pieteikuma tulkojums, lai pieteikumu var ētu apstrādāt. Pieteicējiem, kuru dz īvesvieta vai 
galvenā darbības vieta ir dal ībvalstī, kuras ofici ālā valoda nav viena no EPO  oficiālajām 
valodām, tulkošanas izmaksas sedz sist ēma. 
Ietekmes nov ērtējuma ziņojumā izpētītas šādas iespējas. 
Pamatscen ārijs —priekšlikums par ES patenta tulkošanas k ārtību netiek izstr ādāts. 
1. iespēja — ES patenti tiek apstr ādāti, piešķirti un public ēti angļu valodā. 
2. iespēja — ES patenti tiek apstr ādāti, piešķirti un public ēti vienā no 3 EPO  darba valod ām; 
pretenzijas tiek tulkotas p ārējās divās darba valod ās. 
3. iespēja — ES patenti tiek apstr ādāti, piešķirti un public ēti vienā no 3 EPO  darba valod ām; 
pretenzijas tiek tulkotas p ārējās 4 plašāk izplatītajās ES valod ās. 
4. iespēja — ES patenti tiek apstr ādāti, piešķirti un public ēti vienā no 3 EPO  darba valod ām; 
pretenzijas tiek tulkotas vis ās ES ofici ālajās valodās. 
LV 5   LV Politikas iesp ēju analīze galvenok ārt pievēršas ES patenta tulkošanas k ārtības galvenajai 
ekonomiskajai ietekmei. T ā aptver patentu sist ēmas lietot ājus (kopum ā un MVU), novatoru 
aprindas, patentu inform ācijas lietot ājus un ar tulkojumiem saist ītos profesion ālo 
pakalpojumu sniedz ējus. 
4.2. Pamatscen ārijs 
Ja Komisija neiesniedz priekšlikumu regulai par ES patenta tulkošanas k ārtību, tā nekad nevar 
sākt darboties. Tas noz īmētu pretēju pieeju Padomes 2009. gada 4. decembra secin ājumos un 
stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktajai pieejai. Š ī iespēja nerisin ātu pašreiz ējās Eiropas patentu 
sistēmas tulkošanas un apstiprin āšanas pras ību radīto augsto izmaksu probl ēmu. Tā saglabātu 
arī sistēmas sadrumstalot ību, kavējot iekšējā tirgus darb ību. 
Tulkošanas izmaksas var ētu būt zemākas, ja vair āk dalībvalstu kļūtu par Londonas vienošan ās 
Pusēm. Pat ja visas dal ībvalstis k ļūtu par Londonas vienošan ās Pusēm, Eiropas patentam 
piemērojamie valodu noteikumi joproj ām būtu saistīti ar lielām izmaks ām, jo valstu ties ību 
akti joproj ām prasītu patenta pretenziju tulkošanu. 
4.3. Iesp ēja Nr. 1 
Šī iespēja izmantotu ang ļu valodu k ā ES patentu lietved ības valodu un nepras ītu turpmāku 
tulkošanu. Tai b ūtu pozitīva ietekme uz lielu patentu sist ēmas lietot āju daļu Eiropā. 
Lietotājiem, kas iesniedz Eiropas patentu pieteikumus ang ļu valodā, patenta pieš ķiršanas laik ā 
vairs nevajadz ētu tulkot pretenzijas fran ču un vācu valodā. Tomēr iespēja Nr. 1 negat īvi 
ietekmētu daudzus lietot ājus, kas patlaban iesniedz Ei ropas patentu pieteikumus fran ču un 
vācu valodā. Aptuveni 48 % no visiem Eiropas izcelsmes pieteikumiem EPO  tiek iesniegti 
franču vai vācu valodā. 
Iespēja Nr. 1 main ītu pašreiz ējo EPO  3 valodu rež īmu attiecībā uz ES patentu pieteikumiem. 
Visa rakstisk ā un mutisk ā saziņa patentu pieš ķiršanas un iebildumu proces ā EPO  būtu angļu 
valodā. Uzņēmumiem, kas patlaban iesniedz pi eteikumus Eiropas patentiem fran ču un vācu 
valodā, būtu jāveic būtiskas pārmaiņas, lai iesniegtu ES patentu pieteikumus. Likvid ējot 
pašreizējās sistēmas elastību, ko izmanto daudzi ES uz ņēmumi, iesp ēja Nr. 1 var ētu ietekm ēt 
Eiropas r ūpniecības, īpaši MVU, glob ālo konkur ētspēju. Tādējādi ES patenti var ētu 
nenodrošin āt paredzētās priekšroc ības, jo to izmantošanas l īmenis Eiropas uz ņēmumos, kas 
patlaban EPO  nelieto ang ļu valodu, var ētu būt zems. 
Ietekme uz p ārējām grupām, tostarp patentu inform ācijas lietot ājiem un ar tulkojumiem 
saistīto profesion ālo pakalpojumu sniedz ējiem, būtu negatīva. Iespēja pozitīvi ietekm ētu tikai 
tulkotājus, kuru dzimt ā valoda ir ang ļu valoda, jo visi ES pate ntu pieteikumi un procesu ālie 
dokumenti b ūtu angļu valodā. 
4.4. Iesp ēja Nr. 2 
Šī iespēja atbilst pašreiz ējam režīmam saska ņā ar Eiropas patentu konvenciju, kur lietved ība 
notiek vien ā no 3 darba valod ām. ES patenta pieš ķiršanas posm ā patenta īpašnieks 
nodrošinātu EPO  pretenziju tulkojumu p ārējās divās darba valod ās. Pretenziju tulkojumiem 
nebūtu juridiska sp ēka. 
Ietekme uz patentu sist ēmas lietot ājiem būtu pozitīva. Visas tulkošanas un apstiprin āšanas 
prasības pēc piešķiršanas tiktu atceltas, b ūtiski samazinot izmaksas un pan ākot vienk āršošanu. 
Tulkošanas izmaksas b ūtu aptuveni EUR 680 par vienu pate ntu. Tas atbilst Eiropas patentu 
LV 6   LV piešķiršanas posm ā iesniegto pretenziju tulkojumu minim ālajām izmaks ām. Pretēji iespējai 
Nr. 1 iesp ēja Nr. 2 neietekm ētu Eiropas patentu konvencijas izveidoto valodu rež īmu. 
Šī iespēja nodrošin ātu priekšroc ības vairākumam grupu, tostarp visiem patentu sist ēmas 
lietotājiem, kā arī MVU, novatoriem kopum ā un patentu inform ācijas lietot ājiem. Iesp ēja 
negatīvi ietekm ētu tikai ar tulkojumiem saist īto profesion ālo pakalpojumu sniedz ējus, jo tiktu 
atceltas tulkošanas pras ības pēc patenta pieš ķiršanas. 
4.5. Iesp ēja Nr. 3 
Posmā pirms ES patenta pieš ķiršanas š ī iespēja sakrīt ar Eiropas patentu pieteikumu 
pašreizējo režīmu. Piešķiršanas posm ā pretenzijas tiktu tulkotas p ārējās 4 plašāk izplatītajās 
ES valod ās (t. i., pārējās 2 EPO  darba valod ās un 2 pārējās plašāk izplatītajās ES valod ās, 
proti, itāliešu un sp āņu valodā). 
Iespēja Nr. 3 pozit īvi ietekm ētu patentu sist ēmas lietot ājus Eirop ā, panākot būtisku 
vienkāršojumu un izmaksu samazin ājumu. Tieš ās tulkošanas izmaksas b ūtu aptuveni 
EUR 1360 par vienu patentu. 
Iespēja Nr. 3 rada augst ākas viena patenta izmaksas pieteic ējiem, tom ēr tā joprojām ir 
pieejama patentu sist ēmas lietot ājiem un novatoriem kopum ā. Patentu inform ācijas lietot ājus 
pozitīvi ietekm ētu pretenziju pieejam ība plašāk izplatītajās ES valod ās. Ietekme uz 
profesion ālo pakalpojumu sniedz ējiem būtu negatīva, tomēr mazākā mērā, salīdzinot ar 
iespēju Nr. 2. 
4.6. Iesp ēja Nr. 4 
Iespēja Nr. 4 atbilst 2003. gada 3. mart ā pieņemtajai kop ējai politikas pieejai. ES patents tiktu 
apstrādāts, piešķirts un public ēts vienā no 3 EPO  darba valod ām. Piešķiršanas posm ā patenta 
īpašnieks nodrošin ātu pretenziju tulkojumu vis ās nepieciešamaj ās ES ofici ālajās valodās. 
Šī iespēja radītu ES patentu ar augst ām tulkošanas izmaks ām, kas nov ērstu vienota ES patenta 
priekšrocības. Pretenziju tulkojums p ārējās 20 valod ās, kas patlaban nepieciešams ES 
dalībvalstīs, maksātu aptuveni EUR 6800 par vienu patentu. 
Ieinteresētās personas ir viennoz īmīgi noraidījušas kop ējo politikas pieeju t ās neapmierinošo 
tulkošanas noteikumu d ēļ. Patentu lietot āji, īpaši MVU, skaidri nor āda, ka šī iespēja attiecībā 
uz ES patentiem b ūtu pārāk dārga. Ierobežot ā laika period ā viņiem būtu jāiesniedz un 
jāpārvalda neskait āmi tulkojumi. Turkl āt būtu jāpieņem lēmumi, kas skar ES patenta 
vienotību, piemēram, gadījumos, kad tulkojums k ādā valodā netiek iesniegts. 
Neraugoties uz š īm neērtībām, uzlabotos patentu inform ācijas pieejam ība daudz ās Eiropas 
valodās, ja tulkojumi b ūtu pieejami ļoti savlaic īgi. Priekšroc ības tiktu nodrošin ātas arī ar 
tulkojumiem saist īto profesion ālo pakalpojumu sniedz ējiem, ja š āds dārgs ES patents tiktu 
lietots. Iesp ējams arī, ka noteikt ās valodās specializ ēto patentu tulkot āju skaits nav 
pietiekams. 
5. I ESPĒJU SALĪDZINĀJUMS  
Lai gan iesp ēja Nr. 1 š ķiet vienkāršots un rentabls risin ājums, tā radītu būtiskas pārmaiņas 
pašreizējā EPO  sistēmā, kas nodrošina elast ību procedur ālo valodu zi ņā. Pāreja uz ang ļu 
LV 7   LV valodas rež īmu varētu būt iemesls tam, ka vair ākums Eiropas pieteic ēju (kas lieto fran ču vai 
vācu valodu) zaud ētu interesi sniegt piet eikumus ES patenta ieg ūšanai. 
Tādējādi iespēja Nr. 2 b ūtu piemērotāka, jo tā saglabā veiksmīgo EPO  valodu rež īmu posm ā 
pirms patenta pieš ķiršanas. Š ī iespēja ir arī rentabla, vienk āršota un juridiski droša. 
5 valodu sist ēma, kas ierosin āta iespējā Nr. 3, būtu tikpat vienk āršota un juridiski droša k ā 
iespēja Nr. 2, tom ēr tā būtu daudz nerentabl āka augstāku tulkošanas izmaksu d ēļ. 
Pieprasot pretenz iju tulkošanu vis ās ES ofici ālajās valodās, iespēja Nr. 4 noz īmētu 
ievērojamas finanšu izmaksas un riskus sist ēmas lietot ājiem. Tā nebūtu rentabla, vienk āršota 
vai juridiski droša. 
6. U ZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒJUMS  
ES patenta m ērķis ir uzlabot inov ācijas nosac ījumus Eirop ā. Aktivitāti inovāciju jomā mēra 
INNO-Metrics , kas aptver Eiropas inov āciju progresa zi ņojumu ( European Innovation 
Scoreboard, EIS ) un Eurobarometer . Stratēģija “Eiropa 2020” uzliek pien ākumu izveidot 
jaunu rādītāju inovāciju aktivit ātes noteikšanai. 
ES patentam b ūtu jāpastāv līdzās Eiropas un nacion ālajām patentu sist ēmām. Tāpēc būtu 
jāuzrauga patentu iest āžu publiskotie dati par patent ēšanas līmeni, lai nodrošin ātu, ka šīs 
iespējas atbilst novatoru vajadz ībām, tostarp tulkošanas noteikumu jom ā.