[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 21.4.2009 COM(2009) 196 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Ārējām darbībām paredzētu finanšu instrumentu starpposma pārskats {SEC(2009) 530} KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Ārējām darbībām paredzētu finanšu instrumentu starpposma pārskats 1. FINANšU INSTRUMENTU REFORMA Nesenā ārējām darbībām paredzēto finanšu instrumentu reforma ir veiksmīgi apvienojusi vairāk kā 30 dažādus ad hoc tiesību aktus četros ģeogrāfiskos un četros tematiskos instrumentos, kā arī vairākās tematiskās programmās[1]. Racionalizācija un vienkāršošana ir devusi lielu ieguldījumu: - nodrošinot Kopienas galveno ārējo attiecību instrumentu politikas saskaņotību, konsekvenci un sinerģiju (politiskais dialogs, tirdzniecība, atbalsts, ekonomiskā sadarbība, iekšpolitikas ārējais atspoguļojums un daudzpusēja sadarbība); - vienkāršojot procedūras, lai plānošana, atbalsta sniegšana un rīcība krīzes situācijās būtu efektīvāka, iedarbīgāka un elastīgāka; kā arī - veicinot dialogu un koordinēšanu ar atbalsta saņēmējiem, iestādēm un citiem atbalsta sniedzējiem. Jaunā struktūra pirmo reizi deva iespēju ieviest kompleksus sadarbības risinājumus, ievērojot vairākas tematiski ievirzītas regulas, kuras tiek piemērotas un papildinātas ar EIB darbībām, KĀDP/EDAP darbībām, kā arī makrofinansiālo atbalstu. Jaunos instrumentus ievieš, izmantojot Valsts stratēģijas dokumentus, Reģionālās stratēģijas dokumentus, Tematiskos stratēģijas dokumentus un IPA gadījumā – Indikatīvus daudzgadu plānošanas dokumentus. Šie programmdokumenti līdz ar daudzgadu finanšu līdzekļu piešķīrumiem dod iespēju partnerībā ar atbalsta saņēmējiem izstrādāt un īstenot atbalsta programmas. 2. Starpposma pārzkata klauzula finanšu instrumentos Katrā no septiņām jaunajām regulām (neskaitot Regulu par humāno palīdzību) ir ietverts nosacījums, saskaņā ar kuru Komisijai līdz 2010. gada 31. decembrim ir jāiesniedz ziņojums par to īstenošanu, kā arī jāierosina vajadzīgie grozījumi. Šajā novērtējumā Komisija iekļauj indikatīvu līdzekļu sadalījumu, kas noteikts DCI regulas IV pielikumā, kā arī finanšu sadalījumu, kas minēts ENPI regulas 29. panta 1. punktā. Lai gan nosacījuma noteiktais termiņš ir 2010. gada 31. decembris, noslēguma pārrunās pirms instrumentu pieņemšanas Komisija, pēc Parlamenta lūguma, piekrita sagatavot pārskatu pirms 2009. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām, kā arī ņemt vērā Parlamenta ziņojumus un ieteikumus. Starpposma pārskats (SP) attiecas tikai uz juridiskiem instrumentiem. Parlamenta ieteikumi, kas neattiecas uz juridiskiem tekstiem, tiks izvērtēti stratēģijas dokumentu un programdokumentu starpposma pārskatā. Pārskatā tiks novērtēti līdzšinējie rezultāti un atjauninātas stratēģijas, ņemot vērā notikumus partnervalstīs. Šajā kontekstā īpaša uzmanība tiks pievērsta pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai un atbalsta efektivitātei. Pārskata process un papildināti stratēģiskie dokumenti līdz ar indikatīvām daudzgadu programmām, kurās noteikts piešķirtais budžets 2011.-2013. gadam katrai nozarei, tiks pabeigti līdz 2009.gada beigām. Uz IPA attiecas cita stratēģija un programmu plānošanas ietvars, kas attiecas uz trīs gadu darbības periodu, kurš katru gadu tiek atjaunināts saskaņā ar paplašināšanās stratēģijas dokumentu. Finanšu dotācijas tiek analizētas tikai kontekstā, vai tās atbilst pamatsummām (pamatsummām) un indikatīviem piešķīrumiem, kas noteikti juridiskajos instrumentos. SP neietekmē budžeta pārskatu, kas jāiesniedz šā gada beigās, vai attiecīgā gada budžeta procedūru. Tā mērķis ir pārbaudīt, vai instrumenti atbilst reformas mērķiem, tostarp tos ievērojami vienkāršojot. Tā kā vienkāršošana ir nepārtraukts process, Komisija arī ņems vērā turpmāku uzlabojumu iespējas, tostarp Finanšu regulas grozījumus, īpaši attiecībā uz kontroles vidi. Šim paziņojumam pievieno: - Komisijas dienestu darba dokumentu, kurā detalizēti aplūkoti konkrēti instrumenti; - priekšlikumus tiesību aktiem, kuros Komisija, ņemot vērā pārskatu, ir secinājusi, ka ir nepieciešami daži grozījumi. 3. Konstatējumi, kuriem nepieciešami tiesību aktu priekšlikumi 3.1. Nepieciešamība novērst nepilnības tiesiskajā regulējumā Komisija ir iesaistījusies dialogā par politikas stratēģiju ar Padomi un Parlamentu, lai nodrošinātu, ka šo politiku un instrumentu mērķi ietilpst un ir saskaņoti ar vispārējo ES politikas virzienu. Šā dialoga atspoguļojums atrodams Deklarācijās Nr. 4 un 5 par „Ārējo darījumu demokrātisku kontroli un saskaņotību”, kas pievienotas Iestāžu nolīgumam par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (IN)[2]. Pēc tam 2007. gadā sākās dialogs par Padomei un Parlamentam iesniegtajiem stratēģijas dokumentu projektiem, kas attiecas uz dažādu instrumentu ieviešanu. Par IPA sarunas notiek katru gadu. Kopumā jaunie instrumenti ir sasnieguši ārējām darbībām paredzēto finanšu instrumentu reformas mērķi (skatīt darba dokumentu). Galvenais jautājums, kas izskatīts kontroles laikā, bija par attīstības sadarbības finansēšanas instrumentu ( DCI ), attiecībā uz kuru Parlaments pauda viedokli, ka dažas darbības, kas ietvertas ģeogrāfiskajā sadarbībā, neatbilst DCI regulas kritērijiem. Parlaments atzina, ka šīs programmas vai nu nepilnīgi pievēršas nabadzības izskaušanai un tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai, vai arī neatbilst valsts palīdzības attīstības jomā ( ODA ) kritērijiem, kā noteikts 2. panta 4. punktā. Parlaments pieņēma četras rezolūcijas, kurās pauda uzskatu, ka Komisija ir pārsniegusi tai piešķirtās pilnvaras, un aicināja pasākumus atcelt. Tajā pat laikā, lai atbalstītu pasākumus, kas nav ietverti valsts palīdzībā attīstības jomā un kurus nevar finansēt no DCI , budžeta lēmējinstitūcija 2007. –2008. gadā sāka četrus sagatavošanās darbus: - kontakti ar Ķīnu uzņēmējdarbībā un zinātnē; - kontakti ar Indiju uzņēmējdarbībā un zinātnē; - sadarbība ar Āzijas valstīm ar vidējiem ienākumiem; - sadarbība ar Latīņamerikas valstīm ar vidējiem ienākumiem. Līdz ar valstu ar strauji augošu ekonomiku, īpaši Ķīnas, Indijas un Brazīlijas, attīstību un ciešākiem ES kontaktiem ar vairākām dinamiskas attīstības valstīm tiek nodrošināta iespēja finansēt pasākumus, kas neietilpst valsts palīdzības ( ODA ) jomā, kas šajās valstīs kļūst aizvien svarīgāk. Parlaments arī iebilda pret DCI izmantošanu, lai finansētu vienu no Eiropas mobilitātes komponentiem – Erasmus Mundus External Cooperation Window Programme ( EMECW ), jo Parlaments uzskata, ka tas neatbilst valsts palīdzības attīstības jomā ( ODA ) kritērijiem. Tādēļ, lai neapdraudētu visas programmas īstenošanu, Komisija piekrita no 2010. gada šādu finansējumu izslēgt no DCI un starpposma pārskata ietvaros rast citu likumdošanas risinājumu. No iepriekš minētās informācijas izriet, ka DCI regulai joprojām jābūt galvenajam sadarbības pamatam šajās valstīs, tomēr ārējo darbību finanšu struktūrai trūkst tiesiskā pamata, lai šādus pasākumus finansētu. Tādēļ tiek piedāvāts šo nepilnību novērst ar pašreizējiem juridiskajiem un budžeta ierobežojumiem 2007. – 2013. gadam, izdarot grozījumus ICI regulā, lai paplašinātu tās darbības jomu attiecībā uz DCI valstīm. Šim grozījumam ir ierobežota darbības joma, ja runa ir par politisko saturu, ietekmi uz budžetu un darbības termiņu. Tas arī nav šķērslis turpmākiem priekšlikumiem par ārējās sadarbības finanšu instrumentiem saskaņā ar nākamo finanšu plānu. Saskaņā ar pieredzi sagatavošanās darbu laikā, Komisija ierosina juridisko pamatnosacījumu grozīšanu, kas ļautu valstīs, uz kurām attiecas DCI regula, līdzās valsts palīdzībai attīstības jomā ( ODA ) izmantot arī citus pasākumus. 3.2. Citi nepieciešamie tiesību aktu grozījumi Finanšu instrumentu starpposma pārskatā ir identificēta vajadzība veikt vēl divus grozījumu kopumus. 3.2.1. Stabilitātes instruments (IfS) IfS ir jaunākais un inovatīvākais finanšu instruments, kas ieviests ar mērķi, lai panāktu saskaņotu un vienotu reakciju krīzes situācijā un novērtu krīzi, izmantojot vienu tiesību aktu par vienkāršotu lēmumu pieņemšanu. Šim mērķim paredzētie finanšu līdzekļi ir daudz lielāki nekā izmēģinājuma projektam – Ātrās reaģēšanas mehānismam. Lai gan instruments acīmredzami atbilst mērķim, tomēr ir vajadzīgi daži grozījumi. - Mērķi un joma Eiropas Kopienu Tiesa 2008. gada 20. maijā anulēja Padomes 2004. gada 2. decembra lēmumu 2004/833/KĀDP, ar ko Vienoto rīcību 2002/589/KĀDP īsteno atbilstīgi moratorijam attiecībā uz kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem[3]. Tiesa atzina, ka pasākumi cīņai pret kājnieku ieroču izplatīšanu ir Kopienas kompetencē attīstības politikas ietvaros, un to nevar īstenot KĀDP kontekstā, ja galvenais mērķis vai galvenā daļa attiecas uz attīstības politiku. Padome šādam uzskatam nepiekrita, kad 2006. gada novembrī pieņēma IfS , un regulas 2. panta 2. punkta i) apakšpunktā ir šādi ierobežojumi. „Atbalsts […] neietver atbalstu pasākumiem, lai apkarotu ieroču izplatīšanu ”. Kad pieņēma IfS regulu, Padome un Komisija laida klajā kopīgu paziņojumu, kurā tās vienojās, ka regulas starpposma pārskatā 3. panta 2. punkta i) apakšpunkta darbības joma tiks grozīta. Ņemot vērā, ka panta pašreizējā redakcijā šāds finansējums viennozīmīgi nav paredzēts, ir priekšlikums pārskatīt šo pantu, lai tas atbilstu Tiesas praksei. Tā paša iemesla dēļ, 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts, kas attiecas uz atbalstu cīņai ar nelegālu tirdzniecību, jāgroza tā, lai tas attiektos tieši uz „kājnieku un vieglajiem ieročiem.” Ir ierosināts grozīt 3. panta 2. punkta i) apakšpunktu un 4. panta 1. panta a) apakšpunktu, ņemot vērā Tiesas nolēmumus, un atcelt ierobežojumus atbalstam cīņa pret kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšanu. - Līdzdalība un izcelsmes noteikumi Novērotas zināmas grūtības, īstenojot pasākumus saskaņa ar 4. panta 3. punktu, attiecībā uz pirms un pēc krīzes kapacitātes veidošanu. Daudzi no šiem pasākumiem paredz izsludināt aicinājumu izteikt priekšlikumus miera uzturēšanas partnerības atbalstam (pilsoniskās sabiedrības rīcībspējas palielināšana; pilsoniskās sabiedrības agrā brīdināšana un situācijas analīze klātienē un konfliktu novēršana; un pilsoniskās sabiedrības aktīva iesaistīšanās politikas veidošanā). Saskaņā ar 17. pantu par līdzdalību un izcelsmes noteikumiem partneriem no ESAO valstīm, kas nav ES vai Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalsts, nav tiesību piedalīties iepirkuma vai subsīdiju līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā saskaņā ar 4. panta 3. punktu par pirms un pēc krīzes kapacitātes veidošanu, bet šādi ierobežojumi nepastāv līgumiem saskaņā ar 3.pantu par rīcību krīzes situācijās. Šo valstu lokā nav Šveice un Kanāda, lai gan no šīm valstīm ir saņemti lieliski priekšlikumi. Tādējādi tiek apdraudēta pasākuma potenciālā kvalitāte un 4. panta 3. punkta mērķu sasniegšana, kas ir cieši saistīti ar 3. pantā noteiktajiem mērķiem. Ir priekšlikums 17. pantu papildināt ar tehnisku grozījumu, lai piešķirtu tiesības piedalīties iepirkuma vai subsīdiju līgumu slēgšanā saskaņā ar 4. panta 3. punktu, kā tas jau ir 3. panta pasākumu gadījumā. | - Finanšu noteikumi Regula ierobežo līdz 7% budžeta piešķīrumu 4. panta 1. punkta darbībām, kas attiecas uz draudiem likumībai un kārtībai, personu drošībai un drošumam, būtiskām infrastruktūrām un sabiedrības veselībai. Šāds procentuāls piešķīrums ir neatbilstošs un tas ir jāpalielina. Lai šajās jomās rīkotos efektīvi, ir vajadzīgi vērienīgāki pasākumi, kas dotu lielāku ietekmi, pārredzamību un uzticamību. Turklāt, lai nodrošinātu starptautiskas darbības, kas papildina rīcību valstīs un reģionos, ir vajadzīgs atbilstošs finansējuma līmenis, lai sasniegtu kritisko masu. Budžeta piešķīrumi, kas līdz šim nedrīkstēja pārsniegt 7% saskaņā ar IfS regulas 24. panta nosacījumiem, neļauj šādus mērķus sasniegt. Ir ierosināts grozīt 24. pantu, lai palielinātu pasākumu maksimālo daļu no 7% līdz 10% saskaņā ar 4. panta 1. punktu. | 3.2.2. Nodokļi, muitas nodokļi un maksas saskaņā ar DCI un EIDHR regulām Galvenās grūtības, ar kurām nācies saskarties, īstenojot programmas un projektus, ir saistītas ar nodokļu un muitas nodokļu un maksājumu veikšanu saskaņā ar DCI un EIDHR regulām. Citos instrumentos iekļautā elastība ir vajadzīga – izņēmuma gadījumos un pamatoti attaisnotos apstākļos, lai ļautu samaksāt nodokļus un muitas nodokļus un veikt maksājumus. Tas ir īpaši svarīgi, ja projektus un programmas īsteno NVO, kurām, iespējams, jāslēdz apakšlīgumi ar privāto sektoru par specifiskiem darbiem vai pakalpojumiem. Turklāt viens no galvenajiem EIDHR principiem, kuru galvenokārt izmanto NVO, ir neatkarība no trešo valstu valdību un citu valsts iestāžu piekrišanas. Šajā kontekstā, konsekventa nodokļu un muitas nodokļu izslēgšana no attaisnotu izdevumu grupas praksē rada daudzas problēmas. Tādēļ ir svarīgi šādi saskaņot EIDHR 13. panta 6. punkta un DCI 25.panta 2. punkta formulējumus ar citu ārējās darbības finanšu instrumentu atbilstošajiem noteikumiem: „Kopienas finansējums principā netiek izmantots nodokļu, muitas nodokļu vai maksājumu segšanai saņēmējās valstīs.” ICI regulā ir atšķirīgs formulējums, kas nerada pārpratumus, tomēr konsekvences labad ir ierosināts saskaņot arī to. Visu instrumentu iekšējās pamatnostādnes nodrošinās, ka šī elastība ir ierobežota un konsekventi piemērota precizējot, ka izņēmumi pieļaujami tikai individuālos gadījumos ārkārtas apstākļos. Ir ierosināts saskaņot EIDHR un DCI regulas ar citiem instrumentiem attiecība uz nodokļiem, muitas nodokļiem un maksājumiem. | 4. Citi svarīgākie konstatējumi Komisija uzskata, ka kopumā regulas ir atbilstīgas un tām vajadzīgi tikai ierosinātie grozījumi. Plānošanas jomā nav konstatētas būtiskas problēmas. Lai gan vēl ir pāragri novērtēt darbību ietekmi, īstenošana pašlaik notiek bez nopietnām grūtībām. Rekordaugstā 2008. gada budžeta saistību un maksājumu izpilde un fakts, ka neizpildītās saistības nav pieaugušas, neskatoties uz saistību pieaugumu, liecina par īstenošanas tempu. 4.1. Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību instruments ( ENPI ) ENPI darbības joma un mērķis, kas ir instruments Eiropas kaimiņattiecību politikas veidošanai, ir pierādījis sevi Eiropas kaimiņattiecību politikas ( ENPI ) atbalstam. Valsts programmdokumenti galvenokārt ir sagatavoti, lai atbalstītu EKP rīcības plānu īstenošanu. Daudzvalstu programmas veido politikas reģionālo dimensiju (Austrumu partnerību, Savienību Vidusjūrai un Melnās jūras reģiona sinerģiju). Inovatīvais pārrobežu sadarbības komponents tika iedarbināts saskaņā ar regulā paredzēto 5% bāzes finansējumu. Komisija ir arī ieplānojusi atbilstošus līdzekļus, lai maksimāli piešķirtu līdz 3% lielu finansējumu, kas paredzēts kaimiņvalstīm jomās, kas tieši vai netieši saistītas ar migrāciju. Tā kā regulā nav viennozīmīgi atļauta iespēja dibināt „apgrozāmos fondus”, rodas grūtības atbalstīt privāto sektoru un MVU attīstību saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ieguldījumu un partnerības instrumentu ( FEMIP ) vai kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānismu ( NIF ). Lai atrisinātu šo situāciju, tika piedāvāts atbilstošs tiesību akta grozījums[4]. Otra problēma attiecas uz vajadzību ENPI reaģēt uz krīzes situācijām, kurās vajadzīgi papildu līdzekļi. Iestāžu nolīguma 37. punktā ir atļauja palielināt par vairāk nekā 5% no finansējuma, ja “ rodas jauni, objektīvi ilgtermiņa apstākļi ar skaidri izteiktiem un precīziem iemesliem ”. Komisija uzskata, ka šis konkrētais noteikums attiecas uz notikumiem okupētajās palestīniešu teritorijās un Gruzijā, attiecībā uz kuriem budžeta iestāde apstiprināja būtisku budžeta palielinājumu. Komisija ņem vērā Parlamenta rezolūciju par Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumentu[5]. Tā piekrīt vairumam ieteikumu un pienācīgi ņems tos vērā, pārskatot stratēģiskos dokumentus. Kopumā ENPI regula šķiet atbilstīga, lai uzturētu sadarbību ar kaimiņvalstīm, ja likumdevēja iestāde pieņem 2008. gada maijā pieņemto grozījumu attiecība uz “apgrozāmo fondu” izmantošanu. Bez šādas iespējas, mērķu sasniegšana būs būtiski apdraudēta. Budžeta lēmējinstitūcijai būtu arī jāapzinās potenciālas vajadzības krīzes gadījumā, kad var rasties vajadzība izmantot elastības mehānismus, kurus nodrošina iestāžu nolīgums. 4.2. Pirmspievienošanās atbalsta instruments ( IPA ) IPA regula izrādās vispiemērotākā, lai virzītu kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis dalības Eiropas Savienībā virzienā. Piecu bijušo regulu[6] apvienošana vienā dokumentā, kurš sastāv no vairākiem dokumentiem, ļauj plānot un izveidot saskaņotu, un katrai saņēmējvalstij speciāli izstrādātu palīdzību. Pārejas atbalsts un institūciju izveide komponents ļauj pielāgoties ES standartiem un politikām. „Pārrobežu sadarbības” komponents, salīdzinājumā ar iepriekšējiem instrumentiem, vienkāršoja plānošanu un īstenošanu, kas tagad norit saskaņā ar vieniem noteikumiem un budžetu, ko pielāgo abpus robežas, ieskaitot ES dalībvalstu robežas. Visbeidzot, „Reģionālās attīstības”, „Cilvēkresursu attīstības” un “Lauku attīstības” komponenti sagatavo kandidātvalstis (apgūstot zināšanas praktiska veidā), lai īstenotu un vadītu kohēzijas fondus, struktūrfondus un lauku attīstības fondus pirms pievienošanās. Pāreja no iepriekšējiem pieciem instrumentiem notika bez šķēršļiem un īstenošana sākās 2008. gadā. Kā pirmais redzamais rezultāts pasludināto mērķu sasniegšanā ir minams tas, ka IPA ietvaros veiktā kopējā plānošana ir veicinājusi pārvaldības uzlabošanu saņēmējvalstīs. Visas palīdzības saņēmējvalstis ir guvušas panākumus, uzņemoties lielāku atbildību par IPA programmu pārvaldi, ievērojot pareizas finanšu vadības principus, un pilnīgā saskaņā ar Finanšu regulu. Daudzgadu programmas ļāva izveidot vai konsolidēt svarīgas iniciatīvas (Infrastruktūras projektu mehānisms, Energoefektivitātes instruments un Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai mazu uzņēmumu attīstībai) un izglītības programmas ( Erasmus Mundus , programma “Jaunatne darbībā”, Tempus ), kā arī attīstīt iniciatīvas saistība ar reģionālo sadarbību (piemēram, Reģionālās sadarbības padome, Reģionālā valsts pārvaldes skola, katastrofu riska samazināšana, kultūras mantojuma atjaunošana, Centrāleiropas Brīvas tirdzniecības nolīgums), kas jāturpina attīstīt, vienlaicīgi veicinot pilsoniskās sabiedrības attīstību un dialogu (Pilsoniskās sabiedrības programma). Aptuveni trešdaļa no ieplānotās kvotas bija paredzēta pārvaldības stiprināšanai, administratīvās un tiesu sistēmas reformai, likuma varas stiprināšanai, atbalstam cīņai pret korupciju un organizēto noziedzību, kā arī, lai popularizētu cilvēktiesības un attīstītu pilsonisko sabiedrību. Finansējums līdz šim ir bijis atbilstošs, lai gan daži papildu resursi ir bijusi vajadzīgi, lai risinātu Kosovas vajadzības (saskaņā ar ANO Drošības padomes rezolūciju 1244/1999). Tā kā apstākļi palīdzības saņēmējvalstīs nav būtiski mainījušies, politisko saistību izpildei un paplašināšanās procesa ātrumam jābūt iespējamam no piešķirtajiem līdzekļiem, saglabājot elastību 5% robežās. IPA valstu statusa iespējamās izmaiņas, pārejot no potenciālas kandidātvalsts uz kandidātvalsts statusu, paredzētu pieņemt Padomes regulas pielikumu, izmantojot procedūru, kas noteikta IPA 23. pantā. 4.3. Attīstības sadarbības instruments ( DCI ) Attīstības sadarbības instruments ( DCI ) izrādījās efektīvs, lai sasniegtu saskaņotības, efektivitātes un lietderības mērķus. Pirmās grupas stratēģijas dokumenti un ikgadējās rīcības programmas (IRP) pirmie trīs gadi bija sagatavoti, pamatojoties uz finansētāju koordinēšanu, dialogu ar iesaistītajām partnervalstīm un pilsoniskās sabiedrības piedalīšanos. Ja neņem vērā vajadzību ar citu instrumentu līdzekļiem finansēt pasākumus, kas neietilpst valsts palīdzības jomā, kā arī jautājumu par nodokļu atbilstības kritērijiem, instrumenta īstenošanā nav bijušas vērā ņemamas grūtības, un ir paredzams, ka arī nākotnē šādu grūtību nebūs. Attiecība uz finansējumu, kas balstās uz 2007., 2008. un 2009. gada budžetiem, šķiet, ka bāzes finansējums 16 897 miljonu euro apmērā ir palielinājies par 239 miljoniem euro (+ 1,4%). Lielākā palielinājuma daļa (176 miljoni euro) rodas no vides un enerģētikas tematiskās programmas, kuras uzdevums ir risināt ar klimata izmaiņām saistītus uzdevumus. Citas programmas atbilst indikatīvam līdzekļu sadalījumam, kas noteikts regulas IV pielikumā, ģeogrāfiskās sadarbības programmas saņem finansējumu no pārējās palielinājuma daļas (60 miljoni euro). DCI regulas pieņemšanu papildināja Komisijas deklarācija par DCI 5. pantu, kas attiecas uz ģeogrāfiskam programmām, kurās Komisija apstiprināja, ka nabadzības izskaušana un tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana ir attīstības atbalsta primārais mērķis. Esošais 35 % etalons sociālai infrastruktūrai un pakalpojumiem ir samazināts, bet Komisija ir apņēmusies turpināt katru gadu ziņot par faktiskajiem izdevumiem šajās jomās. Komisija deklarācijā arī nosaka prioritātes veselības pamatprasībām un izglītībai ar 20% robežvērtību. Komisija to ņēma vērā sarunās ar atbalsta saņēmējvalstīm un reģioniem un neparedz grūtības šā mērķa sasniegšanā. Tiešs atbalsts pamata un vidējai izglītībai un veselības pamatprasībām jau veidoja 17% no kopējām saistībām attiecīgo ģeogrāfisko programmu kontekstā, pat neiekļaujot vispārējā budžeta atbalstu, kas saistīts ar šīm nozarēm. Robežvērtības uzraudzība tika iekļauta gada ziņojumā par Eiropas Kopienas ārējo palīdzību. 4.4. Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments ( EIDHR ), Stabilitātes instruments ( IfS ), Kodoldrošības sadarbības instruments ( INSC ), Instruments sadarbībai ar rūpnieciski attīstītajām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni ( ICI ) Attiecībā uz šiem četriem instrumentiem nav konstatētas politikas veidošanas problēmas un regulas ir adekvātas, lai sasniegtu politiku mērķus (izņemot pieprasītos grozījumus IfS un nodokļu jautājumiem saistībā ar EIDHR , kas aplūkoti 3.2 nodaļā). No 2011. gada ICI būs iekļauts atbalsts transatlantisko metožu atbalstam, risinot globālus uzdevumus, kas pašlaik ir izmēģinājumu projektu formā, ko sāka pēc parlamenta iniciatīvas. Tas neparedzēs bāzes finansējuma izmaiņas. Tomēr atsevišķs finansējums tiks pievienots grozītajai ICI regulai attiecībā uz tās attiecināšanu uz DCI valstīm. Visbeidzot, Komisija arī ievēro tās apņemšanos ierobežot novērošanas misijas līdz ne vairāk kā 25% no kopējiem pieejamiem EIDHR līdzekļiem laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam. 5. Secinājums Ārējās darbības finanšu instrumentu jaunā uzbūve pilnībā atbilst mērķim atbalstīt ES politikas un sadarbību ar efektīvākiem un saskaņotākiem instrumentiem. Līdz šim īstenošana noritējusi bez sarežģījumiem un Komisija pilnībā ievēro saistības, ko tā uzņēmās sarunās, pēc kurām pieņēma regulas. Tomēr Komisija ir konstatējusi nedaudzas problēmas, kuru risināšanai vajadzīgi likumdošanas pasākumi, un tādēļ aicina Eiropas Parlamentu un Padomi pieņemt šādus priekšlikumus: - grozījumi ICI regulā, kas ļautu finansēt pasākumus, kas neietilpst valsts palīdzības (ODA) jomā valstīs, uz kuram attiecas DCI ; - grozījumi IfS regulā; - grozījumi DCI un EIDHR regulās, saskaņojot formulējumus attiecībā uz nodokļiem, muitas nodokļiem un maksājumiem; - grozījumi ENPI regulā, kas dod iespēju izveidot apgrozāmos fondus; šis priekšlikums tika iesniegts 2008.gada maijā. Ja vienošanās par banāniem PTO ietvaros tiktu panākta tuvākajās nedēļās, iespējams būtu vajadzīgi atbalsta līdzekļi galvenajās ĀKK banānu eksportētājvalstīs, sakarā ar to Komisija piemērotā laikā ierosinātu DCI pielāgojumu. Komisija cer, ka šie priekšlikumi stāsies spēkā 2010. gada sākumā, kas dos iespēju ieviest šos priekšlikumus. [1] Attiecīgie instrumenti ir attīstības sadarbības instruments ( DCI ), Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību instruments ( ENPI ), Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments ( EIDHR ), Stabilitātes instruments ( IfS ), Instruments sadarbībai ar industrializētām valstīm ( ICI ), Kodoldrošības sadarbības instruments ( INSC ), Pirmspievienošanās atbalsta instruments ( IPA ) un Regula par humāno palīdzību. Regula par humāno palīdzību nav grozīta. [2] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [3] EKT, Lieta C-91/05 ( ECOWAS ). [4] COM(2008) 308, 21.05.2008. [5] P6-TA(2009)0078, 19.02.2009. [6] PHARE, ISPA, SAPARD , Turcijas pirmspievienošanās instrumentu un CARDS .