PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

10.1. Desmitajā nodaļā ir četras daļas. Vispirms tajā izklāstīts politikas grupas “Ekonomika un finanses” īpašais izvērtējums saistībā ar Ticamības deklarāciju (sk. 10.2.–10.31. punktu). Tam seko atkārtotu revīziju rezultāti saistībā ar Garantiju fondu ārējai darbībai (sk. 10.32.–10.36. punktu) un likvidējamo Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (sk. 10.37.–10.41. punktu). Nodaļas noslēgumā sniegta informācija par iepriekšējo gadu apsvērumu pēcpārbaudi.

ĪPAŠAIS IZVĒRTĒJUMS SAISTĪBĀ AR TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU

Ievads

10.2. Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Ekonomika un finanses”. Minētajā politikas grupā ietilpst šādas politikas jomas: 01. “Ekonomika un finanses”, 02. “Uzņēmējdarbība”, 03. “Konkurence”, 12. “Iekšējais tirgus” un 20. “Tirdzniecība”. 10.1. tabulā ir uzskaitītas šīs politikas grupas darbības un norādīti gada izdevumi un pārvaldības veids.

10.1. tabula. 2008. gada maksājumu un saistību apropriācijas (miljonos EUR) Budžeta sadaļa Politikas joma Apraksts 2008. gadā veiktie maksājumi Budžeta pārvaldības veids 1 Ekonomika un finanses Administratīvie izdevumi (20) 59 Centralizēta tieša Ekonomiskā un monetārā savienība 13 Centralizēta tieša Starptautiskā ekonomika un finanses 42 Centralizēta tieša Finanšu operācijas un instrumenti 172 Centralizēta netieša vai kopēja 286 2 Uzņēmējdarbība Administratīvie izdevumi (20) 110 Centralizēta tieša Konkurētspēja, rūpniecības politika, jauninājumi un uzņēmējdarbība 94 Centralizēta tieša Iekšējais preču tirgus un nozaru politika 142 Centralizēta tieša Sadarbība – kosmoss un drošība 131 Centralizēta tieša 477 3 Konkurence Administratīvie izdevumi (20) 79 Centralizēta tieša Karteļi, pretmonopola darbība un liberalizācija 8 Centralizēta tieša 87 12 Iekšējais tirgus Administratīvie izdevumi (20) 52 Centralizēta tieša Iekšējā tirgus ģenerāldirektorāta darbības stratēģija un koordinācija 6 Centralizēta tieša Iekšējais pakalpojumu tirgus 0 Centralizēta tieša 58 20 Tirdzniecība Administratīvie izdevumi (20) 63 Centralizēta tieša Tirdzniecības politika 13 76 Kopā 984 Administratīvie izdevumi kopā 363 Darbības izdevumi kopā 621 Gada maksājumi kopā 984 Gada saistības kopā 1 131

10.3. Šīs politikas grupas galvenās programmas (gandrīz 80 % jeb 493 miljoni EUR no kopējiem grupas darbības izdevumiem) finansēja politikas jomās 01. “Ekonomika un finanses” un 02. “Uzņēmējdarbība”. Minētās programmas ir uzskaitītas 10.2. tabulā .

10.2. tabula. Politikas grupas “Ekonomika un finanses” galvenās programmas Budžeta sadaļa Programmas 2008. gada maksājumi (miljonos EUR) % no kopējiem darbības izdevumiem 01 Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas (CIP) un Uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programmas (MAP) finanšu instrumenti 139 22 % 01 Makroekonomiskā palīdzība 41 7 % 02 ES aģentūru finansējums (21) 111 18 % 02 Septītā pamatprogramma pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (FP7) 77 12 % 02 Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma (CIP). Uzņēmējdarbības un jauninājumu programma (EIP) 76 12 % 02 Sestā pamatprogramma pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (FP6) 49 8 % Kopā 493 79 %

10.4. CIP un MAP programmas, kuras finansē politikas jomā 01. “Ekonomika un finanses”, tiecas atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), lai tiem būtu pieejams pašu kapitāls, riska kapitāls un aizdevumu finansējums. Atbalstu īsteno ar tādu Kopienas finanšu instrumentu starpniecību, kurus Komisijas vārdā pārvalda Eiropas Investīciju fonds (EIF) (1). Makroekonomiskā palīdzība ir finanšu instruments maksājumu bilances atbalstam trešām valstīm. To īsteno kā vidēja termiņa/ ilgtermiņa aizdevumus un/vai dotācijas. Palīdzību sniedz tādos gadījumos, ja ir izpildīti ekonomikas un finanšu politikas nosacījumi.

10.5. Politikas jomā 02. “Uzņēmējdarbība” finansētās Uzņēmējdarbības un jauninājumu programmas (EIP) mērķis ir sekmēt uzņēmumu, un īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspēju, lai veicinātu jauninājumus, ieskaitot ekojauninājumus, un lai atbalstītu uzņēmumus un administratīvo reformu.

10.6. Kopienas Septītās pamatprogrammas (2007–2013) darbību mērķis ir atbalstīt Eiropas Kosmosa programmu un izstrādāt tehnoloģijas un zināšanas, lai aizsargātu iedzīvotājus no terorisma draudiem, kā arī no neparedzētu negadījumu, piemēram, dabas katastrofu un rūpniecisku avāriju, ietekmes un sekām. Kopienas Sestajā pamatprogrammā (2002–2006) atbalstu sniedza Eiropas kosmosa projektiem, kā arī finansēja īpašas darbības, kuru mērķis bija sekmēt tehnoloģiskos jauninājumus, pētījumu rezultātu izmantošanu, kā arī tehnoloģiju uzņēmumu izveidi Kopienas teritorijā un tās reģionos.

Revīzijas tvērums

10.7. Šis īpašais izvērtējums ir balstīts uz a) reprezentatīva statistiska parauga padziļinātajām pārbaudēm (paraugā ietilpst 80 maksājumi, kurus Komisija veica 2008. gadā); b) šādu pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitātes novērtējumu: — ex ante dokumentu pārbaudes Komisijas veiktajiem maksājumiem saistībā ar dotācijām un publiskā iepirkuma līgumiem, galvenokārt pārbaudot 120 maksājumu paraugu; — projektu izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumi, kurus snieguši neatkarīgi revidenti; — ex post pārbaudes, konkrēti, saistībā ar Sestās pamatprogrammas revīzijas stratēģiju.

10.8. Pārbaudītajos maksājumos ietilpa dotācijas galasaņēmējiem (2), pārskaitījumi fiduciārajos kontos (3)saistībā ar MAP un CIP programmām, EIF kapitāla palielināšana, pārskaitījumi divām ES aģentūrām un maksājumi saistībā ar iepirkuma līgumiem vai pakalpojumu līgumiem.

10.9. Desmit no 80 maksājumiem revīziju veica galasaņēmēja līmenī. Pārējos darījumus, tostarp maksājumus fiduciārajos kontos saistībā ar MAP un CIP un maksājumus divām ES aģentūrām, revidēja Komisijā.

10.10. Maksājumu paraugā, kas minēts 10.7. punkta a) apakšpunktā, ietilpa arī viens maksājums Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijai (ESAO), kas bija veikts saskaņā ar dotāciju nolīgumu (4). Komisija Eiropas Kopienu vārdā noslēdza nolīgumu ar ESAO, lai atrisinātu administratīvos jautājumus saistībā ar ESAO īstenotajiem Kopienas projektiem. Veids, kādā ESAO šo nolīgumu interpretēja, ierobežoja Palātas revīzijas pilnvaras. Šajā īpašajā gadījumā revīziju veica ESAO iekšējais revidents. Palāta šīs revīzijas rezultātus izvērtēja, pārbaudot revīzijas darba dokumentus un visus piejamos apliecinošos dokumentus. 10.10. Pēc Komisijas uzskatiem, pants par “labākajiem centieniem”, kas iekļauts 1994. gada 17. novembra skaidrojošās vēstules pavadrakstā, neierobežo Palātas pilnvaras turpināt veikt pārbaudes, kā noteikts Līgumā. Komisija sazināsies ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO), lai nodrošinātu to, ka Palātas revīzijas pilnvaras netiek ierobežotas.

Galvenais risks saistībā ar pareizību

10.11. Lielāko daļu dotāciju politikas grupā izmaksā, pamatojoties uz saņēmēju iesniegtajām izmaksu deklarācijām. Galvenais risks saistībā ar likumību un pareizību ir tas, ka izmaksu deklarācijās attiecināmās izmaksas ir novērtētas pārāk augstu, bet Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas to neatklāj. Tā kā izmaksu deklarāciju skaits ir nozīmīgs, Komisija nevar tās visas pārbaudīt uz vietas galasaņēmēju līmenī. Tāpēc Palātas vērtējumā ir augsts risks saistībā ar to maksājumu pareizību, kuru pamatošanai izmanto izmaksu deklarācijas. 10.11. Risks, ka saņēmēji varētu pārspīlēt izmaksas, lielākoties pastāv sakarā ar sarežģītību, kas piemīt piemērojamā tiesiskā regulējuma nodrošinātajiem finansēšanas mehānismiem, kuru pamatā ir faktisko izmaksu atlīdzināšana. Šī sarežģītība arī ierobežo to dokumentu pārbaužu tvērumu, ko iespējams veikt pirms izdevumu atlīdzināšanas. Vairākums kļūdu attiecas uz izmaksu nepareizu deklarēšanu saistībā ar personālu un pieskaitāmajām izmaksām. Komisija nevar atklāt šīs kļūdas pirms maksājuma veikšanas un tāpēc ir ieviesusi kontroles stratēģiju un izstrādājusi ex post revīzijas. Pieņemtās koriģējošās darbības ir vērstas uz kļūdu īpatsvara mazināšanu. Turpmākas koriģējošas darbības ir uzsāktas Septītajai pamatprogrammai (FP7), īpaši attiecībā uz revīziju sertificēšanu. Komisija atgūst revidētajiem saņēmējiem pārmaksātās summas.

Darījumu pareizība

10.12. Darījumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti 10.1. pielikumā . Palāta konstatēja 13 kļūdas 14 % maksājumu (11 no 80). 46 % šo kļūdu (6 no 13) bija saistīti ar deklarēto izdevumu attiecināmību. Palātas konstatētais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir nedaudz virs 2 %. Vairākums kļūdu attiecās uz projektiem, kurus finansēja no Sestās pamatprogrammas pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (FP6). Šāds iznākums apstiprina 10.11. punktā minēto riska novērtējumu, un to papildina Komisijas ex post pārbaužu konstatējumi (5), Palātas secinājumi, kas izklāstīti 2007. gada pārskata 10. nodaļā, un Palātas revīzijas rezultāti, kas ietverti 7. nodaļā. 10.12. Komisija nepiekrīt Palātas aprēķiniem divos gadījumos, kad tika paveikts darbs, akceptēti darba rezultāti un radušās izmaksas, tāpēc pamatota ir daļēja atlīdzināšana. Tomēr Palāta, pamatojoties uz savu līgumiskas vienošanās interpretāciju šajos divos gadījumos, lielāko daļu no deklarētajām izmaksām uzskatīja par neattiecināmām. Ja tiktu ņemts vērā Komisijas veiktais kļūdu īpatsvara novērtējums šiem diviem gadījumiem, tad vispārējais kļūdu īpatsvars šai politikas jomai nokristos zem 2 %.

10.13. Kā redzams 10.1. pielikuma 1.3. punktā, iespējamākais kļūdu īpatsvars šajā politikas grupā galvenokārt saistīts ar kļūdām Sestās pamatprogrammas maksājumos. Lielākā daļa kļūdu attiecas uz Komisijas atlīdzinātajām attiecināmajām izmaksām, kuras izmaksu deklarācijās saņēmēji norādījuši nepamatoti augstas. Atrasto kļūdu iemesli bija šādi: 10.13. Palātas novērtējums balstās uz 80 darījumu revīziju, kurā tika novērotas tikai piecas skaitļos izsakāmas kļūdas Sestās pamatprogrammas (FP6) maksājumos. Turklāt FP6 pārstāv tikai 8 % no maksājumiem (atsauce uz 10.2. tabulu – Politikas grupas “Ekonomika un finanses” galvenās programmas). Visi konstatējumi attiecībā uz FP6 izdevumiem ir līdzīgi 7. nodaļā attēlotajiem. Komisija veic nepieciešamos pasākumus, lai atgūtu finansējuma summas saistībā ar neattiecināmajām izmaksām.

— nepietiekami apliecinošie dokumenti, kas pamatotu atlīdzināšanai pieprasītās izmaksas, vai to trūkums (piemēram, nebija faktūrrēķina); — Komisija piekrīt, ka ne vienmēr bija pieejami apliecinoši dokumenti. Tomēr tā uzskata, ka kļūdām ir mazāka finansiāla ietekme, nekā uzskata Palāta. Lai arī dažas izmaksas nebija pilnībā apliecinātas ar oficiāliem dokumentiem, darbs bija paveikts, un bija maksājuma pierādījums.

— izmantotas budžetā norādītās summas vai vidējās izmaksas, kas ir pretrunā prasībai izmantot faktiskās izmaksas; — Komisija piekrīt šim konstatējumam, kas attiecas uz specifisko risku, ko Palāta minējusi 10.11. punktā. Komisija ir ieviesusi visaptverošu ex post kontroles stratēģiju, kuras mērķis ir būtiski samazināt kļūdu īpatsvaru.

— pieprasījumi atlīdzināt izmaksas, kas radušās ārpus attiecināmības perioda; — Komisija piekrīt šim konstatējumam, kas attiecas uz specifisko risku, ko Palāta minējusi 10.11. punktā. Komisija ir ieviesusi visaptverošu ex post kontroles stratēģiju, kuras mērķis ir būtiski samazināt kļūdu īpatsvaru.

— iekļautas dažādas neattiecināmas izmaksas (piemēram, trešo personu izmaksas) vai neesošas izmaksas; — Divos projektos, kuros bija novērotas kļūdas, ES dotāciju saņēmēji bija MVU ar sarežģītu juridisko struktūru. Kaut arī nebija pieejami darba līgumi, tomēr tika sniegti pierādījumi par līgumattiecībām starp saņēmēju un cilvēkiem, kuri veica darbu.

— kļūdaini aprēķināta Komisijas dotācijas galīgā summa. — Lai izvairītos no šāda veida situācijām, Komisija plāno ieviest kontroles pasākumus.

10.14. Uz politikas jomu 20. “Tirdzniecība” attiecās 38 % kļūdu (5 no 13) (visas grupētas kā citas neatbilstības), un to pamatā bija iepirkuma procedūrās paredzēto dokumentu trūkums. Šādas kļūdas bija jāatklāj Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmām. 10.14. Komisija pieņem Palātas konstatējumus, tomēr tā vēlētos pievērst uzmanību tam, ka vairākums Palātas ievēroto kļūdu attiecas uz 2004. vai 2005. gadā notikušajām iepirkuma procedūrām. Kopš tā laika kontroles procedūras ir būtiski pastiprinātas, un Komisija vairs neprognozē šādu kļūdu atkārtošanos. Nesena iepirkuma procedūru revīzija Tirdzniecības ģenerāldirektorātā (ĢD TRADE), ko veica iekšējās revīzijas nodaļa, apstiprināja šo pozitīvo novērtējumu.

Sistēmu efektivitāte

10.15. Komisija izveidoja dažādus kontroles mehānismus, lai mazinātu nepareizu maksājumu risku. Galvenie kontroles mehānismi ir — maksājumu pieprasījumu ex ante dokumentu pārbaudes; — projektu izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumi; — ex post pārbaudes, kas veiktas galasaņēmēju parauga starpposma un galīgajiem maksājumiem.

10.16. Palātas novērtējuma rezultāti par pārraudzības un kontroles sistēmu effektivitāti ir apkopoti 10.1. pielikuma 2. daļā . Novērtējumā akcentētas trīs politikas jomas, uz kurām attiecas gandrīz visi paraugā iekļautie 2008. gada maksājumi. 10.16. Komisija uzskata, ka maksājumu ex ante pārbaudes ir efektīvas. Palātas novērotajiem trūkumiem attiecībā uz atzīmju izdarīšanu pārbaudes sarakstu lodziņos nav būtiskas ietekmes uz pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti (skatīt arī 10.19. punktu).

Maksājumu pieprasījumu ex ante dokumentu pārbaudes

10.17. Ex ante dokumentu pārbaužu mērķis ir pārbaudīt, vai darbība ir likumīga, pareiza un atbilst pareizas finanšu pārvaldības principam. Šo pārbaužu nolūks ir arī pirms maksājuma veikšanas nodrošināt, lai visi uzdevumi tiktu pildīti pareizi un saskaņā ar līguma vai dotāciju nolīguma prasībām.

10.18. Palāta vērtēja to ģenerāldirektorātu finanšu ķēdes, kuri ir atbildīgi par 01. “Ekonomikas un finanšu”, 02. “Uzņēmējdarbības” un 20. “Tirdzniecības” (6)politikas jomu īstenošanu. Saistībā ar šiem trim ģenerāldirektorātiem katram atlasītajam maksājumam 10.7. punktā minētajā 80 maksājumu paraugā pārbaudīja, vai ir konsekventi piemērota finanšu ķēde un vai ir bijušas adekvātas ex ante dokumentu pārbaudes. Papildparaugu, kurā ietilpa 120 maksājumi, izmantoja, lai novērtētu darbības un ex ante kontroles mehānismu efektivitāti trīs programmās, kuras pārvalda Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts (7). Pārbaudīja arī 30 maksājumus, kurus bija veicis Tirdzniecības ģenerāldirektorāts.

10.19. Palāta konstatēja, ka 02. “Uzņēmējdarbības” politikas jomā bija izmantoti pārbaudes saraksti un aprēķinu lapas, kuru mērķis cita starpā bija atklāt un novērst kļūdas izmaksu deklarācijās. Tomēr revidenti atrada šādas nepilnības: 10.19. Komisija ir pārliecināta, ka esošās kontroles sistēmas ir rentablas un proporcionālas un pārbaudes saraksti ir būtisks instruments darījumu apstrādei. Ievērotajiem trūkumiem nav nekādas saistības ar finanšu ķēdes konsekventu pielietojumu un ex ante dokumentu pārbaužu atbilstību. Pārbaudes saraksts pats par sevi nav mērķis. Pārbaudes sarakstu primārais nolūks ir nodrošināt visu nepieciešamo pārbaužu īstenošanu.

— ne vienmēr bija sniegta pietiekami izvērsta informācija par ex ante apstiprinājuma pārbaudes darbinieku veiktajām pārbaudēm (8); — Visas pārbaudes ir proporcionālas un atbilstošas darījuma likumībai un pareizībai. Palātas novērtējums attiecas uz: i) pārbaudes sarakstiem, kuros otrais apstiprinājuma pārbaudes darbinieks tikai parakstījies un nav izdarījis atzīmes atsevišķos lodziņos, un ii) uz pieciem gadījumiem, kuros, kā uzskatīja Palāta, atzīmes lodziņos izdarītas kļūdaini. Komisija neuzskata, ka kādam no šiem konstatējumiem ir būtiska ietekme uz pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti. Precīzāk: i) pārbaudes sarakstu noformēšana ir deleģētā kredītrīkotāja pienākums. Apstiprinājuma pārbaudes darbinieka paraksts apliecina, ka pārbaudes ir veiktas. Tādu pārbaudes sarakstu izstrāde, kuros pārbaudes apliecinātas ar atzīmi vai ar parakstu, neietekmē ex ante pārbaužu efektivitāti; ii) dažos gadījumos atzīmes pārbaudes sarakstu lodziņos var būt veiktas nepareizi, tomēr nav pierādījumu, ka, izņemot šo formalitāti, kurai nav finansiālas ietekmes, pārbaudes būtu veiktas nepareizi. Papildus šeit minētajam viss personāls, kas piedalās darbplūsmās, saņēma atgādinājumu nodrošināt to, lai visi pārbaudes saraksti pēc pārbaužu veikšanas tiktu saprotami aizpildīti.

— pārbaudes sarakstā, kuru izmantoja, lai pārbaudītu galasaņēmēju iesniegtos ārējos revīzijas apliecinājumus, nebija iekļauts pārskats par darbu, kas veikts saistībā ar katru pārbaudīto apliecinājumu; — Revīzijas apliecinājumi katram partnerim, ko saista līgums, jau ir iekļauti lietā ex ante apstiprinājuma pārbaudei. Pārbaudes sarakstā, kas izmantots revīzijas apliecinājuma izskatīšanai, apkopotas veiktās apstiprinājuma pārbaudes. Deleģētā kredītrīkotāja pienākums ir izstrādāt pārbaudes sarakstus, kuri atbilst riska līmenim attiecīgajā gadījumā. Komisija neuzskata, ka būtu rentabli gatavot atsevišķu pārbaudes sarakstu katram atsevišķam revīzijas apliecinājumam.

— divos gadījumos bija nepietiekami veiktas ex ante pārbaudes līdzekļu pārskaitījumam ES aģentūrai. Tādēļ vēlāk bija jāveic finanšu korekcijas. — Komisijas ieviestie kontroles pasākumi paredzēti, lai pēc iespējas izvairītos no šāda veida situācijām. Vienā no diviem gadījumiem kļūda tika atklāta tūlīt pēc maksājuma, kas uzskatāmi parāda, ka jau pastāv pietiekamas pārbaudes, lai nodrošinātu atbilstošu kontroles vidi. Koriģējošas darbības tika veiktas, pirms Palāta sāka lietu analizēt. Finansiāla riska nebija, jo šie bija priekšfinansējuma maksājumi un ES aģentūras gadu pēc gada atmaksā visas saņemtās summas, kuras pārsniedz to izdevumus.

10.20. Palāta arī atzīmēja, ka 30 % no maksājumiem divās programmās (9)nebija veikti samaksas termiņā, kurš bija norādīts īstenošanas kārtībā. Trešās programmas pārbaudē kavējumus nekonstatēja. 10.20. Komisija ir būtiski samazinājusi maksājumu kavējumus un turpina strādāt, lai tos samazinātu vēl vairāk. Maksājumus no parauga, uz ko atsaucas Palāta, veicis Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts (ĢD ENTR), kurš atkal panācis izteiktu uzlabojumu 2009. gada pirmajā pusē (tikai 6 % no maksājumiem ir nokavēti) salīdzinājumā ar 2008. gada rezultātiem (13 % kavētu maksājumu) un 2007. gadu (34 % kavētu maksājumu). Šis sasniegums bija iespējams, tikai realizējot plaša mēroga pasākumus, tostarp skaidrākas un pilnībā pārstrādātas procedūras, efektīvas ex ante pārbaudes un vienkāršotas darbplūsmas.

10.21. Attiecībā uz dotācijām un veiktajiem maksājumiem politikas jomās 01. “Ekonomika un finanses” un 20. “Tirdzniecība” netika atrastas nozīmīgas nepilnības ex ante dokumentu pārbaužu darbībā.

Projektu izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumi

10.22. Īstenošanas kārtības (10)180. pantā izmaksu deklarācijām, kuras pārsniedz noteiktu maksimālo robežu, ir prasīts apliecinājums, ko sagatavojis apstiprināts revidents. Šajā apliecinājumā apstiprina deklarēto izmaksu precizitāti, reālu pastāvēšanu un attiecināmību. Šie revīzijas apliecinājumi ir galvenais kontroles mehānisms Komisijai saistībā ar projektiem, kurus finansē politikas jomā 02. “Uzņēmējdarbība”.

10.23. Palāta salīdzināja savas revīzijas rezultātus ar revīzijas apliecinājumu, kas bija sniegts par saņēmēju līmenī revidētajiem maksājumiem. 71 % gadījumu (piecos no septiņiem), kuros apstiprināts revidents bija sniedzis atzinumu bez piezīmēm, Palāta atrada skaitļos izsakāmās kļūdas (11). Vairākums šo projektu bija finansēti Sestajā pamatprogrammā. Šis konstatējums sakrīt ar pagājušā gada rezultātiem (12)un ar 7. nodaļas rezultātiem un liecina, ka revīzijas apliecinājumi ir tikai daļēji ticami. 10.23. Komisija piekrīt Palātas bažām par FP6 revīzijas apliecinājumu pareizību, kuri pilnībā nenodrošina sākotnēji paredzētās papildu garantijas attiecībā uz izmaksu deklarāciju likumību un pareizību. Tomēr ir skaidrs, ka šis instruments ir daudz palīdzējis, novēršot un laikus labojot kļūdas, un tādēļ kļūdu īpatsvars Sestajā pamatprogrammā (FP6) ir būtiski samazinājies salīdzinājumā ar Piekto pamatprogammu (FP5).

Ex post pārbaudes

10.24. Ģenerāldirektorāti, kuri ir atbildīgi par politikas jomu 01. “Ekonomika un finanses” un 02. “Uzņēmējdarbība” īstenošanu, ex post pārbaudes funkcijas ir izveidojuši galvenokārt maksājumu lielā skaita dēļ. 10.24. Attiecībā uz ģenerāldirektorātu, kas ir atbildīgs par politikas jomas 02. “Uzņēmējdarbība” īstenošanu, tika ieviestas ex post kontroles funkcijas, jo tās ir integrētas iekšējās kontroles struktūras nepieciešams elements, ja būtiska izdevumu daļa ir balstīta uz dotācijām pētniecības nozarē.

10.25. Palāta konstatēja, ka saistībā ar politikas jomu 01. “Ekonomika un finanses” nav izstrādāta ex post pārbaužu darba programma 2008. gadam. Lielāko daļu ex post pārbaudēm izmantoto resursu veltīja tikai vienam konkrētam, kaut arī svarīgam kontroles mehānismam, tāpēc pārējo kontroles mehānismu izstrāde ir aizkavējusies. 10.25. Daļa nepabeigto lietu tika nokārtotas 2008. gadā, un to atlikusī daļa būtu jānokārto 2009. gadā. Pārstrādātā darba programma, ko Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta (ĢD ECFIN) iekšējās kontroles vadīšanas grupa apstiprinājusi 2007. gada jūlijā, noteica turpmākās prioritātes, no kurām pirmā bija pārbaudīt MVU garantijas mehānisma papildinājuma prasības, kas bija saistītas ar lielām summām. Šajā pārstrādātajā darba programmā bija uzsvērtas neskaidrības ar pārbaužu grafiku. 2007. gada beigās šīs augstākās prioritātes pārbaudes joprojām nebija veiktas dažādu iemeslu dēļ, kuri saistās ar attiecīgo jautājumu sarežģīto raksturu. Tā kā 2007. gada jūlijā noteiktās prioritātes joprojām bija spēkā, tika nolemts pabeigt 2007. gada programmu. Attiecībā uz nepabeigtajām lietām ļoti svarīgs bija īpašais kontroles pasākums, kuru minējusi Palāta. Tādējādi ir ievērojami uzlabota integrētā kontroles struktūra turpmākajai programmai. Papildu pārbaudes darbs tika veikts saistībā ar uzņēmumu un patērētāju apsekojumiem un PRINCE programmu.

10.26. Politikas jomā 02. “Uzņēmējdarbība” pētniecības izdevumiem paredzētās pārraudzības un kontroles sistēmas stūrakmens ir programma, kas paredz ex post (t. i., pēc atmaksāšanas) finanšu revīzijas pie saņēmējiem. Revīzijas veic Komisijas revidenti un ārējas revidentu sabiedrības Komisijas pārraudzībā. Ex post revīziju mērķis ir atrast un labot kļūdas, kas nav novērstas vai pamanītas iepriekšējās pārbaudēs. Par Sestajā pamatprogrammā finansēto projektu ex post pārbaudēm Palāta ziņo 7. nodaļas 7.28.–7.34. punktā.

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

10.27. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka – izņemot maksājumus, kas veikti saistībā ar pētniecību un tehnoloģiju izstrādi Sestajā pamatprogrammā (FP6) (13)– politikas grupas “Ekonomika un finanses”2008. gada 31. decembrī slēgtā gada maksājumos nav būtisku kļūdu. 10.27. Tā kā FP6 pārstāv tikai 8 % no maksājumiem (atsauce uz 10.2. tabulu – Politikas grupas “Ekonomika un finanses” galvenās programmas), Komisija uzskata, ka vispārējā darījumu kļūdu īpatsvarā šajā politikas jomā kopumā nav būtisku kļūdu. Attiecībā uz FP6 maksājumiem Palātas konstatējumi un secinājumi šajā nodaļā ir līdzīgi konstatējumiem un secinājumiem 7. nodaļā.

10.28. Politikas grupā “Ekonomika un finanses” Palāta pārbaudīja trīs pārraudzības un kontroles sistēmas. Tika novērtēts, ka divas no tām efektīvi, bet viena – tikai daļēji efektīvi (14)nodrošina maksājumu likumību un pareizību. 10.28. Komisija uzskata, ka esošās kontroles sistēmas ir atbilstošas un pārbaudes saraksti sekmē būtisku kontroli darījumu apstrādē. Ievērotajiem trūkumiem nav saistības ar finanšu ķēdes konsekventu piemērošanu un ex ante dokumentu pārbaužu atbilstību.

Ieteikumi

10.29. Komisijai ir intensīvāk jāstrādā, lai mazinātu kļūdas, kas rodas tāpēc, ka Sestās un Septītās pamatprogrammas pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai saņēmēju izmaksu deklarācijās norādītas neattiecināmas izmaksas. 10.29. Komisija pārbaudīs, kādus turpmākos pasākumus var veikt, lai samazinātu kļūdas, ņemot vērā izmaksu un ieguvumu analīzes. Komisija kopumā piekrīt, ka pastāv vispārēja vajadzība pēc visaptverošākas rīcības, un aicina likumdevēju atbalstīt juridiskā pamata pielāgošanu, kas šajā ziņā būtu nepieciešama, lai sagatavotu Astoto pamatprogrammu (FP8). Septītajā pamatprogrammā (FP7) jau ir virkne nozīmīgu vienkāršojumu, un Komisija turpina strādāt, lai vienkāršotu izmaksu atlīdzināšanas sistēmu.

10.30. Galvenie divi kļūdu iemesli izmaksu deklarācijās ir šādi: a) saņēmēji pastāvīgi nav sapratuši attiecināmības noteikumus un b) šie noteikumi netiek stingri piemēroti. Šajā sakarībā Komisijai 10.30. Daudzas saņēmēju pieļautās kļūdas Komisija nevar atklāt pirms maksājumu veikšanas. Lai labotu šo situāciju, Komisija īsteno ex post kontroles stratēģiju, lai nodrošinātu maksājumu likumību un pareizību daudzgadu laikposmā. Stratēģijas mērķis ir sistemātiski atklāt un labot visas kļūdas, kuras nav bijis iespējams noteikt pirms maksājuma veikšanas. Tas tiek panākts, paplašinot ex post revīziju darbu, kas ir kontroles stratēģijas galvenais elements, un rūpīgi sekojot, lai tiktu atgūtas visas summas, kuras, kā konstatēts, tikušas pārmaksātas revidētajiem saņēmējiem.

— jāveic plašāki informēšanas pasākumi, lai saņēmēji labāk pārzinātu attiecināmības noteikumus, un — Tiks veikti papildu pasākumi, lai informētu saņēmējus un revidentus, kuri sniedz apliecinājumus, par prasībām izmantot faktiskās izmaksas un nodrošināt apliecinošus dokumentus, lai attaisnotu pieprasītās izmaksas, kā arī sniegt ziņas par bieži pieļautajām kļūdām.

— aktīvi jāizplata visbiežāk sastopamo kļūdu tipoloģija revidentiem, kas sagatavo revīzijas apliecinājumus, lai uzlabotu revidentu zināšanas un lai būtu iespējams vairāk paļauties uz revīzijas apliecinājumiem. — Atklājot nozīmīgas kļūdas revīziju apliecinājumos, zvērinātos revidentus ar vēstules starpniecību informē par pareizajām summām un metodoloģiju un aicina to ņemt vērā attiecībā uz turpmākajiem apliecinājumiem. Tā kā saņēmēji var brīvi izvēlēties revidentu, kas sniedz apliecinājumus, Komisija rakstiski atgādinās saņēmējiem par nepieciešamību informēt savus revidentus par īpašajiem noteikumiem un kārtību, kas nosaka izmaksu attiecināmību pētniecības programmās, kā arī par informāciju, kas pieejama par CORDIS programmā visbiežāk pieļautajām kļūdām.

10.31. Turklāt Komisijai vēl jāpilnveido pārraudzības un kontroles sistēmu piemērošana, turpmāk uzlabojot ex ante procedūru kvalitāti. 10.31. Komisija uzskata, ka pārraudzības un kontroles sistēmas ir atbilstošas, rentablas un tiek stingri piemērotas.

GARANTIJU FONDA ĀRĒJAI DARBĪBAI REVĪZIJAS REZULTĀTI

10.32. Garantiju fonds ārējām darbībām (15)(“Fonds”) garantē aizdevumus trešām valstīm, un tā mērķis ir atmaksāt līdzekļus Kopienas kreditoriem (16), ja aizdevuma saņēmējs nepilda savas saistības, tādā veidā izvairoties no tiešiem prasījumiem no Kopienas budžeta. Fondu administratīvi pārvalda Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts (ĢD ECFIN), bet par finanšu līdzekļu pārvaldību atbild EIB.

10.33. Fonda kopējie līdzekļi 2008. gada 31. decembrī bija 1 091 miljoni EUR (2007. gada 31. decembrī – 1 152 miljoni EUR). Fonda kopējo līdzekļu samazinājuma galvenais iemsls ir Fonda veiktā 126 miljonu EUR atmaksa Kopienas budžetā. Līdzekļi bija jāatmaksā tāpēc, ka 2006. gada 31. decembrī Fonda vērtība bija lielāka par paredzēto summu (17). Atsauces gadā Fonds nesaņēma nevienu lūgumu veikt garantiju izmaksu.

10.34. Lai novērtētu Fonda gada sniegumu, EIB un Komisija izmanto salīdzinošo bāzes indeksu. Fonda portfeļa gada ienesīgums 2008. gadā bija 6,4 %, bet salīdzinošā bāzes indeksa ienesīgums bija 7,5 %. Šo salīdzinoši zemāko ienesīgumu 1,1 procentpunkta apmērā EIB izskaidro ar to, ka salīdzinošajā bāzes indeksā iekļautos finanšu instrumentus finanšu krīze ietekmēja mazāk.

10.35. Palāta konstatēja nepilnības ĢD ECFIN īstenotajos kontroles mehānismos attiecībā uz pārvaldības nolīgumā noteiktajiem ieguldījumu ierobežojumiem. Tomēr pārbaudītajos gadījumos nebija ietekmēti atbilstības pārbaužu rezultāti. 10.35. Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts (ĢD ECFIN) regulāri veicis attiecīgas pārbaudes par atbilstību pārvaldības līgumā noteiktajiem ieguldījumu ierobežojumiem. Tās parādījušas, ka ieguldījumi ir atbilduši līgumā noteiktajiem attiecīgajiem ieguldījumu ierobežojumiem. Pēc Palātas revīzijas ieviesta turpmāka kontrole, lai uzlabotu atbilstību pat robežgadījumos, kurus neskar pārvaldības līgumā noteiktie ierobežojumi.

10.36. Palāta kopumā uzskata, ka 2008. gadā Garantiju fonds tika pārvaldīts apmierinoši un ka ir veikti piemēroti pasākumi, lai uzraudzītu finanšu krīzes ietekmi uz Fonda portfeli.

LIKVIDĒJAMĀS EIROPAS OGĻU UN TĒRAUDA KOPIENAS REVĪZIJAS REZULTĀTI

10.37. Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) dibināšanas līgums zaudēja spēku 2002. gada 23. jūlijā, un EOTK aktīvus un pasīvus pārņēma Eiropas Kopiena (18). Šie aktīvi un pasīvi to tīrajā vērtībā, kuru sauc par likvidējamo Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (likvidējamo EOTK), ir novirzīti pētniecībai ogļu un tērauda nozarē.

10.38. Likvidējamās Eiropas Ogļu un Tērauda Kopienas kopējo aktīvu vērtība 2008. gada 31. decembrī bija 2 045 miljoni EUR (2007. gada 31. decembrī – 2 152 miljoni EUR). Tīrie zaudējumi 2008. gadā bija 14,8 miljoni EUR (2007. gadā tīrā peļņa bija 5,3 miljoni EUR). Tīrie zaudējumi radās galvenokārt tāpēc, ka samazinājās Likvidējamās Eiropas Ogļu un Tērauda Kopienas finanšu darījumos cenu fiksēšanai izmantoto atvasināto finanšu instrumentu patiesā vērtība. 10.38. Tīrie zaudējumi no atvasinātajiem finanšu instrumentiem galvenokārt attiecas uz bilances zaudējumiem starpvalūtu mijmaiņas darījumā (EUR/GBP), kurš kalpoja, lai fiksētu cenu ar aizdevumu saistītajai valūtas pozīcijai, kurā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (EOTK) iesaistījās vairāk nekā pirms 19 gadiem. Attiecīgais mijmaiņas līgums beidzās 2009. gada 13. maijā bez faktiskiem zaudējumiem par šo cenu fiksēšanas operāciju. Likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas bilancē nav iekļauti citi mijmaiņas darījumi.

10.39. Tīrie ieņēmumi no Likvidējamās Eiropas Ogļu un Tērauda Kopienas ieguldījumiem 2008. gadā bija 56 miljoni EUR, un tos ieskaitīs Kopienas budžetā ogļu un tērauda nozares projektu finansēšanai. Palāta konstatēja, ka 2008. gada 31. decembrī neizmantotie budžeta līdzekļi, kas bija pieejami pētniecības finansēšanai ogļu un tērauda nozarē, bija 235 miljoni EUR (19). 10.39. Pētniecības ģenerāldirektorāta (ĢD RTD) Ogļu un tērauda izpētes fonda (OTIF) finansētā pētniecības programma tiek izmantota tikai pētniecībai ārpuspamatprogrammas sektoros, kuri ir saistīti ar ogļu un tērauda rūpniecību, saskaņā ar tās juridisko pamatu (Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotais protokols un uz tā pamata vēlāk pieņemtie tiesību akti). Summa 235 miljonu euro apmērā ietver: — no vienas puses, asignējumus par 2010. gadu (56 miljoni euro) un asignējumus par 2009. gadu, kuri vēl nav apstiprināti saņēmējiem, un — no otras puses, nesamaksātās summas par līgumiem, kuri parakstīti kopš 2003. gada (OTIF pētniecības programmas sākums) un kuriem vēl nav pabeigta kontu slēgšana.

10.40. Likvidējamās EOTK portfeļa ienesīgums 2008. gadā bija 5,4 %, bet salīdzinošā bāze, kuru izmantoja kā bāzes likmi, bija 7,4 %. Salīdzinoši zemāku ienesīgumu 2 procentpunktu apmērā var izskaidrot ar to, ka bāzē nebija iekļautas jauno ES dalībvalstu obligācijas ar zemāku ienesīgumu. 10.40. Likvidējamās Eiropas Ogļu un Tērauda Kopienas portfeļa ietvaros regulāri daļa no līdzekļiem tiek ieguldīta jauno dalībvalstu emitētajos vērtspapīros, lai dažādotu ieguldījumu portfeli un plānotu papildu ienākumus ilgtermiņa laikposmā. Finanšu krīze (kas sākās 2007. gada jūlijā un turpināja attīstīties 2008. gadā) izraisīja t. s. “bēgšanu uz kvalitāti/likviditāti”, kas bija galvenais relatīva ienesīguma dzinējspēks šajā periodā. Šajā procesā jauno dalībvalstu emitētie vērtspapīri (kurus tirgus uztvēra par mazāk likvīdiem un nedrošākiem salīdzinājumā ar tādu galveno emitentu kā Vācija un Francija emitētajiem vērtspapīriem) cieta smagāk. Tomēr, neraugoties uz finanšu krīzi, likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas portfelis bija samērā ienesīgs absolūto ienākumu izteiksmē, uzrādot trešo labāko rezultātu absolūtā izteiksmē kopš ienesīguma mērīšanas uzsākšanas: + 5,4 %. Šis rezultāts tika pārspēts tikai 2002. gadā (+ 6,3 %) un 2004. gadā (+ 5,8 %).

10.41. Likvidējamās EOTK finanšu darbību pārtraukšana noris saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem, tostarp daudzgadu finanšu pamatnostādnēm. Palāta atzīmēja, ka ir veikti atbilstoši pasākumi, lai uzraudzītu finanšu krīzes ietekmi uz Likvidējamās EOTK aktīviem.

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE