Tiesu sistēmu veido vispārējās jurisdikcijas tiesas (Augstākā tiesa, Apelācijas tiesa, reģionālās tiesas un apgabaltiesas) un īpašas jurisdikcijas tiesas (Augstākā administratīvā tiesa un divas reģionālās administratīvās tiesas). Apgabaltiesas tiesnešus ieceļ valsts prezidents, ņemot vērā Atlases komisijas ieteikumu, un Augstākās tiesas tiesnešus ieceļ parlaments (Seimas) pēc tam, kad valsts prezidents viņus izvirzījis, ņemot vērā Tieslietu padomes ieteikumu. Tieslietu padome, kuru veido tikai kolēģu iecelti tiesneši, ir tiesu pašpārvaldes izpildstruktūra un nodrošina tiesu un tiesnešu neatkarību. No izpildvaras neatkarīgās Valsts tiesu administrācijas kompetencē ir tiesām nodrošināt materiālus un tehnisko atbalstu, garantējot efektīvu tiesu sistēmas darbību un tiesnešu apmācību. Konstitucionālā tiesa spriež par tiesību aktu un prezidenta un valdības lēmumu atbilstību konstitūcijai. Prokurori ir neatkarīgi; ģenerālprokuroru ar parlamenta piekrišanu ieceļ un no amata atbrīvo valsts prezidents. Zemāka ranga prokurorus ieceļ ģenerālprokurors pēc Atlases komisijas ieteikuma. Lietuva piedalās Eiropas Prokuratūras darbā. Advokātu asociācija ir tiesu sistēmas neatkarīga daļa, un to finansē no advokātu iemaksām un citiem avotiem.

Attiecībā uz audiovizuālo mediju pakalpojumu regulatoru tiesiskais regulējums nav būtiski mainījies. LRTK finanšu resursi un cilvēkresursi ir stabili un tiek uzskatīti par pietiekamiem, it īpaši ņemot vērā, ka tās budžetu veido no tirgus dalībniekiem saņemtie maksājumi. LRTK ir ierosinājusi parlamentam pagarināt komisijas locekļu pilnvaru termiņu no četriem uz pieciem gadiem un pārdēvēt to par “Valsts mediju komisiju”. Mediju plurālisma uzraudzības instrumenta ziņojumā (MPM 2021) norādīts, ka mediju regulatora neatkarības un efektivitātes apdraudējums ir ļoti zems.

Lietuvas iestādes ir īstenojušas vairākus pasākumus, lai mazinātu Covid-19 pandēmijas ietekmi uz mediju kanāliem. Pandēmijas dēļ mediju kanālu reklāmas ieņēmumi saruka, un divi vietējie laikraksti bija spiesti pārtraukt savu darbību. Privātie mediji samazināja pētniecisko projektu skaitu. Lietuvas varas iestāžu ieviestie pasākumi īpaši mediju atbalstam ietver pasta piegādes izmaksu segšanu, televīzijas un radio pārraides iekārtu un pakalpojumu izmaksu atlikšanu un ceļošanas iespēju nodrošināšanu žurnālistiem valsts iekšienē laikā, kad bija ieviesti pārvietošanās ierobežojumi. Dažādas valdības nodaļas arī iegādājās reklāmas vietas medijos sabiedrības informēšanas kampaņām par Covid-19 pandēmiju. Valdība plāno 2022. gadā visaptveroši pārskatīt mediju politiku. Turpmāki pasākumi ietvers ilgtspējīga mediju finansēšanas modeļa izveidi līdz 2023. gadam un medijpratības uzlabošanu līdz 2024. gadam.

Lietuva pakāpeniski uzlabo regulējumu par piekļuvi informācijai. Saskaņā ar grozījumiem Likumā par sabiedrības informēšanu, kuri stājās spēkā 2021. gada 1. jūlijā, žurnālistiem ir tiesības uz brīvu piekļuvi informācijai nekustamo īpašumu reģistrā un uzņēmumu un organizāciju reģistros. Dažas ieinteresētās personas apgalvo, ka procedūras, kas paredzētas, lai iegūtu piekļuvi informācijai, joprojām ir diezgan apgrūtinošas. Konkrētāk, dažas publiskas struktūras, it īpaši pašvaldības, atsaucas uz datu aizsardzības noteikumiem, lai nepamatoti ierobežotu piekļuvi informācijai.

Žurnālistu darba vide Lietuvā joprojām ir droša. Kopš 2020. gada ziņojuma par tiesiskumu Eiropas Padomes Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platformā vai platformā Mapping Media Freedom nav publicēts neviens jauns brīdinājuma ziņojums par Lietuvu. Jaunā valdība savā programmā ir apņēmusies stiprināt regulējumu žurnālistu aizsardzībai pret vajāšanu par kritisko žurnālistiku.

IV.Citi institucionāli jautājumi saistībā ar līdzsvara un atsvara sistēmu

Lietuva ir reprezentatīvās demokrātijas republika ar tieši vēlētu prezidentu, vienpalātas parlamentu (Seimas) un Konstitucionālo tiesu, kas ir atbildīga par tiesību aktu konstitucionālu pārskatīšanu. Parlamentam, prezidentam, valdībai un vismaz 50 000 iedzīvotāju lielai grupai ir likumdošanas iniciatīvas tiesības. Parlamentāro tiesībsargu uzdevums ir aizsargāt un veicināt cilvēktiesības un brīvības.

Top projekts likumdošanas kvalitātes uzlabošanai. Tieslietu ministrija plāno veikt analīzi, lai konstatētu trūkumus likumdošanas procesā un tiesību aktu piemērošanā un sagatavotu metodiskos ieteikumus iestādēm tiesību aktu un likumdošanas procesa uzlabošanai. Projekts paredz iniciatīvas, kas saistītas ar tiesību aktu ietekmes novērtējumu, iekļaujošu sabiedrisko apspriešanu, esošo tiesību aktu ietekmes ex post novērtējumu un atteikšanos no ierobežojumiem un birokrātijas. Konkrēti pēdējo minēto iniciatīvu gaitā tiks pārskatīti esošie tiesību akti un izstrādātas metodiskās pamatnostādnes par sistemātisku pārskatīšanu, lai atceltu novecojušu vai nesamērīgu regulējumu, samazinātu administratīvo un regulatīvo slogu un sistematizētu regulatīvos noteikumus un saistītos noteikumus.

Covid-19 pandēmijas dēļ ieviestie ārkārtas pasākumi joprojām ir spēkā. Kamēr vēl nebija izsludināts konstitūcijā paredzētais un Likumā par ārkārtas stāvokli noteiktais ārkārtas stāvoklis, izpildvara izsludināja valsts mēroga ārkārtas situāciju saskaņā ar Civilās aizsardzības likumu un ieviesa valsts mēroga karantīnu saskaņā ar Likumu par cilvēku pārnēsājamu slimību profilaksi un kontroli. Šo režīmu izsludināšana ir valdības prerogatīva, un tai nav nepieciešama parlamenta atļauja. Karantīnas laikā parlamenta darbs netika apturēts, bet dažas sēdes tika pārceltas. Kopš 2021. gada janvāra parlamenta reglaments pieļauj rīkot sēdes attālināti. Vienu tiesā iesniegtu sūdzību par karantīnas pasākumiem, ar kuru tika apstrīdēta izpildvaras kompetence izsludināt šādus pasākumus, noraidīja pirmās instances tiesa. Lai gan Konstitucionālajā tiesā tika iesniegtas vairākas apelācijas sūdzības par karantīnas pasākumiem, nevienu no tām tiesa nepieņēma izskatīšanai. 2020. gada novembrī divi parlamentārie tiesībsargi nāca klajā ar ziņojumu, kurā novērtēja 2020. gada martā izsludināto ārkārtas pasākumu atbilstību pamattiesībām un pamatbrīvībām. Šajā ziņojumā tika paustas bažas par piespiedu izolāciju pēc atgriešanās no ārvalstīm un to, vai karantīnas laikā tiek ievērotas tiesības uz cenas ziņā pieejamu veselības aprūpi un nodrošināti visaugstākie veselības aizsardzības standarti.

2020. gadā stājās spēkā jaunais likums par nevalstiskām organizācijām (NVO). Jaunajā likumā noteikts, ka informācija par juridiskajām personām, kuras saskaņā ar likumā ietverto definīciju uzskatāmas par NVO, jāapkopo Juridisko personu reģistrā un tai jābūt publiski pieejamai. Šī informācija tiks izmantota, lai iegūtu datus par NVO, ko valdība izmantos pamatotas politikas veidošanā. Ar jauno likumu izveidots arī NVO fonds, kura mērķis ir nodrošināt NVO ilgtspējīgu institucionālo atbalstu. Lietuvas pilsoniskās sabiedrības telpu uzskata par atvērtu, un, lai gan pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbu ietekmēja ārkārtas pasākumi, kas tika ieviesti valstī saistībā ar Covid-19, Lietuvas varas iestādes sniedza finansiālu atbalstu, kas ļāva NVO turpināt savu darbību. Tā bija pirmā reize, kad šādas subsīdijas piešķīra NVO, jo līdz šim tās bija pieejamas vienīgi uzņēmumiem.

Top vairākas iniciatīvas juridiskās izglītības uzlabošanai. Lai stiprinātu zināšanas par konstitucionālajām tiesībām, Tieslietu ministrija organizē ikgadēju vispārēju kampaņu juridisko zināšanu izvērtēšanai, kurā var piedalīties visi iedzīvotāji bez juridiskas izglītības. 2020. gadā šajā eksāmenā tika pārbaudītas zināšanas par konstitūciju, izmantojot praksē sastopamas situācijas. Turklāt 2020. gada oktobrī sāka darboties mobilā lietotne-spēle “Es zinu savas tiesības”, kuras mērķis ir stiprināt zināšanas par juridiskiem tematiem, tostarp notāru un tiesu izpildītāju darbu, kriminālo un administratīvo atbildību un konstitūciju. Valdība arī plāno iekļaut juridisko izglītību un korupcijas apkarošanas izglītību vispārējās izglītības programmās.

I pielikums. Avotu saraksts alfabētiskā secībā*

* Saraksts ar informāciju, kas saņemta saistībā ar 2021. gada ziņojuma par tiesiskumu apspriešanu, ir pieejams https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

CIVICUS (2021), “Monitor tracking civic space — Lithuania” (“ CIVICUS - Tracking conditions for citizen action ”).

VTEK 2020. gada pārskats. ( https://vtek.lt/wp-content/uploads/2021/03/Ataskaita_2020_internetui.pdf )

Lietuvas Konstitucionālā tiesa, 2020. gada 16. jūnija paziņojums ( “Statement by the Constitutional Court - Constitutional Court of The Republic of Lithuania” (lrkt.lt) )

Eiropas Advokātu un juristu biedrību padome (2018), “Recommendations on legal aid”, III.1. punkts; “Guidelines of the Committee of Ministers of the Council of Europe on the efficiency and the effectiveness of legal aid schemes in the areas of civil and administrative law”.

Eiropas Advokātu un juristu biedrību padome (2021), Eiropas Advokātu un juristu biedrību padomes (CCBE) sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu.

Eiropas Padome, Ministru komiteja (2010), “Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities ( https://rm.coe.int/cmrec-2010-12-on-independence-efficiency-responsibilites-of-judges/16809f007d ).

Eiropas Padome, Venēcijas komisija (2013), “Opinion on the Draft Amendments to three Constitutional Provisions relating to the Constitutional Court, the Supreme State Prosecutor and the Judicial Council of Montenegro endorsed by the Venice Commission at its 96th Plenary Session” (CDL-AD(2013)028).

Eiropas Padome, Venēcijas komisija (2014), “Opinion on the Draft Law on the Constitutional Court of Montenegro, adopted by the Venice Commission at its 100th Plenary Session” (CDL-AD(2014)033).