Horvātijas varas iestādes aprēķināja, ka katastrofa radījusi tiešos zaudējumus kopā EUR 291,905 miljonu apmērā. Šī summa bija 0,69 % no Horvātijas NKI un tādējādi pārsniedza Horvātijai 2014. gadā paredzēto ESSF piesaistes robežvērtību lielām katastrofām, proti, EUR 254,229 miljonus (t. i., 0,6 % no NKI pēc 2012. gada datiem). Tā kā aprēķinātie kopējie tiešie zaudējumi pārsniedza lielām katastrofām noteikto robežvērtību, katastrofa tika atzīta par “lielu dabas katastrofu” un Komisija 2014. gada 27. augustā pieņēma pieteikumu. 2015. gada 8. aprīlī tika izmaksāts finansiālais ieguldījums EUR 8 616 263 apmērā.

Arī Horvātiju 2014. gada februāra sākumā skāra tie paši laikapstākļi, kuru dēļ Slovēnija pieteicās ESSF atbalstam. Konkrētāk, tika skarti ziemeļrietumu reģioni un daļa no Adrijas jūras ziemeļu apgabala. Turklāt, sākot no 12. februāra, kūstošais ledus un sniegs izraisīja plūdus, kas radīja papildu postījumus svarīgām publiskām pamatinfrastruktūrām un privātiem un valsts īpašumiem.

Slovēnijas varas iestādes aprēķināja, ka ledus vētra radījusi tiešos zaudējumus kopā EUR 428,734 miljonu apmērā. Šī summa bija 1,23 % no Slovēnijas NKI un ievērojami pārsniedza Slovēnijai 2014. gadā paredzēto ESSF piesaistes robežvērtību, proti, EUR 209,587 miljonus (t. i., 0,6 % no NKI pēc 2012. gada datiem). Katastrofu atzina par “lielu dabas katastrofu”, un Komisija 2014. gada 27. augustā pieņēma Slovēnijas pieteikumu. 2015. gada 8. aprīlī tika izmaksāts finansiālais ieguldījums EUR 18 388 478 apmērā.

Vairākas Eiropas daļas 2014. gada janvāra beigās skāra vienas no smagākajām sniega vētrām vairāku desmitgažu laikā, ietekmējot vairākas valstis, tai skaitā Slovēniju, Horvātiju, Serbiju, Rumāniju un Bulgāriju. Slovēnijā ledus lietus izpostīja gandrīz pusi no Alpu valsts mežiem, bet, smagam sniegam pārraujot elektrolīnijas un nogāžot kokus, katram ceturtajam mājoklim tika pārtraukta enerģijas piegāde. Neilgi pēc ledus vētras vairāki Slovēnijas apgabali cīnījās pret aizvien pieaugošajiem plūdu ūdeņiem.

Grieķijas varas iestādes aprēķināja, ka kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 147,333 miljoni. Šī summa bija 12,61 % no Grieķijai 2014. gadā paredzētās ESSF piesaistes robežvērtības lielām katastrofām, proti, no EUR 1,168 miljardiem (t. i., 0,6 % no NKI pēc 2012. gada datiem). Vislielākās izmaksas (EUR 50 miljoni) bija saistītas ar ceļu tīkla postījumiem.

Francijas varas iestādes aprēķināja, ka kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 114,800 miljoni. Šī summa bija 3,1 % no Francijai 2014. gadā paredzētās ESSF piesaistes robežvērtības lielām katastrofām, proti, no EUR 3,752 miljardiem (t. i., EUR 3 miljardiem 2002. gada cenās). Lielākie zaudējumi tika nodarīti lauksaimniecības nozarē (EUR 49 miljoni), privātām mājsaimniecībām (EUR 35 miljoni), kā arī valstij nodarītie zaudējumi (EUR 19 miljoni). Tā kā kopējie tiešie zaudējumi bija mazāki par lielām katastrofām noteikto ESSF piesaistes robežvērtību, pieteikums tika izskatīts pēc kritērijiem, kas piemērojami “ārkārtējām reģionālām katastrofām”, kā norādīts regulā, kurā izklāstīti nosacījumi ESSF piesaistei “ārkārtas apstākļos”. Komisijas novērtējumā tomēr tika secināts, ka Francijas pieteikums neatbilst ārkārtas gadījumā piemērojamajiem kritērijiem, kas attiecas uz reģionālām katastrofām, kā tas ir noteikts regulā, jo tas nesniedz pierādījumus par nopietnu un ilgstošu ietekmi uz iedzīvotāju dzīves apstākļiem un ekonomisko stabilitāti skartajā reģionā. Tā kā katastrofu, uz kuru attiecās pieteikums, nevarēja uzskatīt par ārkārtēju regulas izpratnē, 2014. gada 27. augustā Komisija nolēma pieteikumu noraidīt. Francijas varas iestādes par to tika informētas.

2014. gada 24. janvārī — noteiktajā 10 nedēļu termiņā — Komisija saņēma pieteikumu ESSF finanšu ieguldījumam. Itālijas varas iestādes aprēķināja, ka kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 652,419 miljoni. Šī summa bija 17,4 % no Itālijai 2014. gadā paredzētās ESSF piesaistes robežvērtības lielām katastrofām, proti, no EUR 3,752 miljardiem (t. i., EUR 3 miljardiem 2002. gada cenās). Itālija iesniedza detalizētu zaudējumu iedalījumu, kas liecināja, ka lielākie zaudējumi nodarīti ceļu un transporta infrastruktūrai (EUR 156,522 miljoni), hidrauliskajiem un ūdensapgādes tīkliem (EUR 224,621 miljons) un sabiedriskajām ēkām (EUR 40,567 miljoni). Kopējā privātam īpašumam nodarīto zaudējumu summa sasniedza EUR 38,328 miljonus.

RUMĀNIJA — bargi ziemas apstākļi

2014. gada janvāra beigās un februāra sākumā Rumāniju, jo īpaši tās dienvidaustrumu daļas, skāra bargi ziemas apstākļi ar sniegu, ledu un zemu temperatūru, kas radīja postījumus ceļu tīklam, lauksaimniecībai un valsts un privātiem īpašumiem.

Rumānija nolēma pieteikties ESSF atbalstam un iesniedza pieteikumu 2014. gada 4. aprīlī — noteikto 10 nedēļu laikā pēc pirmajiem postījumiem, kas tika reģistrēti 2014. gada 24. janvārī.

Rumānijas varas iestādes aprēķināja, ka kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 327,897 miljoni. Tomēr ievērojama daļa šo zaudējumu attiecās uz netiešiem zaudējumiem, kas netika ņemti vērā kopējo tiešo zaudējumu aprēķinā. Tādējādi pārskatītā tiešo zaudējumu kopējā summa bija EUR 27,897 miljoni, kas ir 3,6 % no Rumānijai 2014. gadā paredzētās ESSF piesaistes robežvērtības lielām katastrofām, proti, no EUR 783,738 miljoniem (t. i., 0,6 % no NKI pēc 2012. gada datiem). Tā kā atzītie kopējie tiešie zaudējumi bija mazāki par lielām katastrofām noteikto ESSF piesaistes robežvērtību, pieteikums tika izskatīts pēc kritērijiem, kas piemērojami “ārkārtējām reģionālām katastrofām”, kā norādīts regulā. Tomēr Komisija secināja, ka katastrofu, uz ko attiecās Rumānijas pieteikums, nevar uzskatīt par ārkārtēju regulas izpratnē, un 2014. gada 27. augustā noraidīja pieteikumu. Rumānijas varas iestādes par to tika informētas.



Pēc 2014. gada jūnija saņemtie pieteikumi (pašreizējā ESSF regula)

SERBIJA — plūdi

2014. gada maijā plašas Serbijas daļas skāra bargi laikapstākļi, kas izraisīja vienus no lielākajiem plūdiem cilvēces atmiņā, kuri radīja smagus bojājumus valsts un privātajā infrastruktūrā un zaudējumus simtiem tūkstošu mājsaimniecību. Tā kā sarunas ar Serbiju par pievienošanos oficiāli sākās pirms plūdiem, Serbija bija tiesīga saņemt atbalstu saskaņā ar regulas 2. panta 1. punktu. Serbija iesniedza Komisijai pieteikumu ESSF finansiālajam ieguldījumam 2014. gada 30. jūlijā — noteikto 12 nedēļu laikā pēc pirmajiem postījumiem, kas tika reģistrēti 2014. gada 14. maijā. 2014. gada 18. augustā tika sniegta precizēta informācija.

Serbijas varas iestādes aprēķināja, ka katastrofa radījusi tiešos zaudējumus kopā EUR 1106 miljonu apmērā. Šī summa aprēķināta, pamatojoties uz rezultātiem, kas gūti atjaunošanas vajadzību novērtējumā, kuru tūlīt pēc katastrofas veica kopā ar ES un starptautiskām organizācijām. Tā bija 3,80 % no Serbijas nacionālā kopienākuma (NKI). Tā vairāk nekā sešas reizes pārsniedza Serbijai 2014. gadā paredzēto ESSF piesaistes robežvērtību, proti, EUR 174,649 miljonus (t. i., 0,6 % no NKI pēc 2012. gada datiem). Tā kā aprēķinātie kopējie tiešie zaudējumi pārsniedza noteikto robežvērtību, katastrofa tika atzīta par “lielu dabas katastrofu” un Komisija 2014. gada 10. oktobrī pieņēma Serbijas pieteikumu. 2015. gada 14. aprīlī tika izmaksāts finansiālais ieguldījums EUR 60 224 605 apmērā.

HORVĀTIJA — plūdi

Tie paši plūdi, kuru dēļ Serbija iesniedza pieteikumu ESSF atbalstam, būtiski ietekmēja arī Horvātiju, lai gan ne tik smagi. Tika izmantots Copernicus ārkārtas situāciju pārvaldības pakalpojums. Horvātija iesniedza pieteikumu krietni pirms noteiktā termiņa beigām — 2014. gada 31. jūlijā — noteikto 12 nedēļu laikā pēc pirmajiem postījumiem, kas tika reģistrēti 2014. gada 17. maijā.

Horvātijas varas iestādes aprēķināja, ka katastrofas radītie kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 297,629 miljoni, kas ir 0,70 % no Horvātijas NKI un 117 % no Horvātijai 2014. gadā paredzētās ESSF piesaistes robežvērtības, proti, no EUR 254,229 miljoniem (t. i., 0,6 % no NKI pēc 2012. gada datiem). Tāpat kā Serbijā notikusī katastrofa, arī Horvātijā notikusī katastrofa tika atzīta par “lielu dabas katastrofu”. 2014. gada 10. oktobrī Komisija pieņēma Horvātijas pieteikumu un ierosināja piesaistīt fondu. 2015. gada 8. aprīlī tika izmaksāts finansiālais ieguldījums EUR 8 959 725 apmērā.

BULGĀRIJA — pavasara plūdi

Pēc dažām nedēļām, 2014. gada jūnija vidū, jo īpaši 17.–20. jūnijā, dažas Bulgārijas daļas skāra intensīvas un spēcīgas lietusgāzes, kurās nolija četrkārša mēneša norma, izraisot lielus plūdus un pārrāvumus.

Komisija saņēma Bulgārijas pieteikumu 2014. gada 25. augustā — noteikto 12 nedēļu laikā pēc pirmajiem postījumiem, kas tika reģistrēti 2014. gada 19. jūnijā. Bulgārijas varas iestādes 2014. gada 12. septembrī iesniedza precizētu informāciju.

Atzītie aprēķinātie kopējie katastrofas radītie tiešie zaudējumi bija EUR 311,328 miljoni. Šī summa bija 0,8 % no Bulgārijas NKI un 134 % no Bulgārijai 2014. gadā paredzētās ESSF piesaistes robežvērtības, proti, no EUR 232,502 miljoniem (t. i., 0,6 % no NKI pēc 2012. gada datiem). Katastrofa tika atzīta par “lielu dabas katastrofu”, un Komisija 2014. gada 10. oktobrī nolēma piesaistīt fondu. 2015. gada 8. aprīlī tika izmaksāts finansiālais ieguldījums EUR 10 542 110 apmērā.

3.Finansējums

Budžeta lēmējinstitūcija 2014. gadā fonda finansiālo ieguldījumu apstiprināja septiņām lietām, kuras attiecās uz 2014. gadā saņemtiem pieteikumiem.

Atbilstošais sākotnējais 2014. gada budžeta grozījuma projekts Nr. 4 attiecās uz četriem pieteikumiem ESSF atbalstam un tika pabeigts 2014. gada 17. decembrī .

Atbilstošais sākotnējais 2014. gada budžeta grozījuma projekts Nr. 6 attiecās uz trim pieteikumiem ESSF atbalstam un arī tika pabeigts 2014. gada 17. decembrī .