EIROPAS KOMISIJA Briselē, 8.3.2018 COM(2018) 115 final 2018/0050(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru izveido daudzgadu plānu zvejniecībām, kas izmanto bentiskos krājumus Vidusjūras rietumu daļā {SWD(2018) 59 final}

{SWD(2018) 60 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Vidusjūras rietumu daļa ir viens no zvejniecības ziņā attīstītākajiem Vidusjūras apakšreģioniem. Tas nodrošina aptuveni 31 % no kopējās izkrāvumu vērtības (EUR 1,35 miljardi no kopā EUR 4,76 miljardiem), un tā flote veido aptuveni 19 % no oficiāli paziņotās Vidusjūras zvejas flotes. Kaut arī bentiskās zvejniecības nenodrošina lielāko izkrāvumu daļu, zvejniekiem šīs zvejniecības ir ļoti svarīgas, jo tām ir liela komerciālā vērtība. Bentiskās zvejniecības Vidusjūrā ir ļoti sarežģītas un aptver daudzas zivju un vēžveidīgo sugas. Galvenās bentiskās sugas, kas tiek nozvejotas Vidusjūras rietumu daļā, ir heks (Merluccius merluccius), svītrainā jūras barbe (Mullus barbatus), sarkanā milzu garnele (Aristaeomorpha foliacea), sārtā dziļūdens garnele (Parapenaeus longirostris), Āfrikas dziļūdens garnele (Aristeus antennatus) un Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus). Šīs zvejniecības ir vairāksugu zvejniecības, un daži zivju krājumi šķērso vairāku dalībvalstu teritoriālos ūdeņus. Galvenie zvejas rīki, ko izmanto bentisko sugu zvejā, ir traļi, ar kuriem tiek gūtas lielākās nozvejas un izmantota lielākā flotes jauda, taču svarīgi ir arī pasīvi zvejas rīki, piemēram, vairāksienu tīkli, žaunu tīkli, krātiņveida lamatas un āķu jedas. Bentiskās zvejniecības Vidusjūras rietumu daļā patlaban tiek pārvaldītas, izmantojot nacionālos pārvaldības plānus, kas pieņemti saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (“Vidusjūras regula”). Itālijai ir trīs pārvaldības plāni attiecībā uz traleriem (pieņemti kā vienots tiesību akts 2011. gadā), Francijai ir viens pārvaldības plāns attiecībā uz traleriem (pieņemts 2013. gadā), un tāds ir arī Spānijai (stājās spēkā 2013. gadā). Šo plānu pamatā ir ielaides kontrole, t. i., zvejas piepūles ierobežošana. Šī pārvaldības pieeja parasti ietver tādus pasākumus kā ierobežojumu noteikšana attiecībā uz zvejas rīkiem un zvejas atļauju un licenču skaitu, maksimālā zvejas dienu skaita noteikšana un zvejas darbību pārtraukšana vai izbeigšana. ES līmenī 2016. gadā tika pieņemts trīsgadu izmetumu plāns, , ar kuru īsteno Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (“KZP regula”) 15. pantā noteikto izkraušanas pienākumuattiecībā uz sugām, uz kurām attiecas minimālais saglabāšanas references izmērs. Starptautiskā līmenī Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (GFCM) 2009. gadā pieņēma ieteikumu par zvejai ierobežota apgabala izveidi Lionas līcī (Vidusjūras rietumu daļas ziemeļos), lai aizsargātu nārsta barus (jo īpaši heka nārsta barus) un dziļūdens jutīgās dzīvotnes. Kā norādīts turpmāk tekstā, šie pasākumi nav pietiekami ierobežojoši, lai zvejniecības orientētu uz Vidusjūras regulā un kopējā zivsaimniecības politikā (KZP) noteikto saglabāšanas mērķu sasniegšanu. Lielākā daļa komerciālo krājumu Vidusjūras rietumu daļā tiek izmantoti apjomā, kas ievērojami pārsniedz zvejas izraisītas zivju mirstības diapazonus, kuri ir saskaņā ar maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma (FMSY) sasniegšanas mērķapjomiem: vairāk nekā 80 % novērtēto krājumu šajā apakšreģionā ir pārzvejoti. Turklāt dažu minēto krājumu biomasa ir pietuvojusies limita references rādītājam (BLIM), kas norāda uz to, ka pastāv liela krājumu izsīkšanas varbūtība. Heka un svītrainās jūras barbes krājumi ir visbiežāk pārzvejotie krājumi — to pašreizējais izmantošanas līmenis 10 reizes pārsniedz aplēstos FMSY mērķapjomus. Lai gan daudzu citu zivju krājumu stāvoklis nav zināms, visticamāk, tie atrodas līdzīgā situācijā. Dažādās apspriešanās, kas notika 2015. un 2016. gadā, tostarp Katānijas procesa ietvaros, ieinteresētās personas lielākoties bija vienisprātis, ka zivju krājumi Vidusjūrā tiek ievērojami pārzvejoti. Turklāt zinātnieki Eiropas un starptautiskā līmenī ir vairākkārt uzsvēruši vajadzību veikt steidzamus pasākumus, lai mazinātu lielo pārzveju visā Vidusjūras baseinā. Ar šo priekšlikumu lielās pārzvejas un neefektīvā tiesiskā regulējuma problēma tiek risināta, pirmo reizi ieviešot ES līmeņa daudzgadu plānu. Tā mērķis ir sasniegt KZP regulas mērķus (2. pants) Vidusjūras rietumu daļas bentiskajās zvejniecībās, proti, nodrošināt, ka zvejas darbības ilgtermiņā ir vidiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas tādā veidā, kas garantē ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā. Plāns atvieglos arī izkraušanas pienākuma īstenošanu un ļaus ievērot reģionalizētu pieeju, saskaņā ar kuru attiecīgās dalībvalstis tiek iesaistītas pārvaldības pasākumu izstrādē. KZP regulā noteikts vispārējs regulējums un norādītas situācijas, kurās Padomei un Eiropas Parlamentam ir jāpieņem daudzgadu plāni, konkrētāk: –9. pantā ir izklāstīti daudzgadu plānu principi un mērķi. Konkrēti, lai atjaunotu un uzturētu zivju krājumus virs līmeņiem, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY), ir jāveic saglabāšanas pasākumi; –10. pantā ir nosaukti daudzgadu plānu satura elementi. Maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošie kvantitatīvi nosakāmie mērķapjomi ir norādīti ar FMSY diapazoniem. Tie pieļauj zināmu elastību, lai ņemtu vērā jauktu sugu zvejniecības, un nodrošina lielāku konsekvenci pārvaldības pasākumu noteikšanā attiecībā uz dažādajiem krājumiem, jo tie sniedz zināmu manevrēšanas iespēju. Mērķapjomus papildina aizsardzības pasākumi, kas saistīti ar piesardzīgas pieejas un limita references rādītājiem; –15. pants prasa plānos precizēt, kā tiks īstenots izkraušanas pienākums, tostarp īpašus noteikumus par zvejniecībām vai sugām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums, izņēmumus jeb atbrīvojumus, tostarp de minimis atbrīvojumus līdz 5 % apmērā no visu to sugu gada kopējās nozvejas, uz kurām attiecas minētais pienākums, noteikumus par nozveju dokumentēšanu un attiecīgā gadījumā — minimālo saglabāšanas references izmēru noteikšanu; –ar 18. pantu tiek izveidota reģionālās sadarbības sistēma attiecībā uz saglabāšanas pasākumiem. Dalībvalstis, kuras ir tieši ieinteresētas pārvaldībā, var iesniegt kopīgus ieteikumus par konkrētiem pasākumiem, kas jāveic Komisijai, ja tai ir piešķirtas pilnvaras pieņemt īstenošanas vai deleģētos aktus, lai sasniegtu plānā noteiktos mērķus. Plānā ir paredzēta reģionāla sadarbība starp dalībvalstīm ar mērķi pieņemt noteikumus par izkraušanas pienākumu un īpašiem konkrētu krājumu saglabāšanas pasākumiem. Pārskats par daudzgadu plāna īpašajiem noteikumiem ir sniegts 5. iedaļā. •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Šis priekšlikums par daudzgadu plānu zvejniecībām, kuras izmanto bentiskos krājumus Vidusjūras rietumu daļā, ir saskanīgs ar KZP regulu un iepriekšējiem daudzgadu plāniem attiecībā uz mencu, reņģi un brētliņu Baltijas jūrā, bentiskajiem krājumiem Ziemeļjūrā un mazajām pelaģiskajām sugām Adrijas jūrā. Vidusjūras regulā noteikti tehniskie saglabāšanas pasākumi, piemēram, minimālie linuma acs izmēri, minimālie zvejas rīku izmantošanas attālumi un dziļumi un minimālie izkraušanas izmēri. Daudzi no minētajiem pasākumiem tiks aizstāti, ja tiks pieņemts Komisijas priekšlikums regulai par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem. •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām Priekšlikums un tā mērķi ir saskanīgi ar citām Savienības politikas jomām, jo īpaši vides politiku, piemēram, Jūras stratēģijas pamatdirektīvā noteikto politiku, un mērķi līdz 2020. gadam panākt ES jūras ūdeņu labu vides stāvokli.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts. •Subsidiaritāte Priekšlikums attiecas uz jūras bioloģisko resursu saglabāšanu — jomu, kas ir ekskluzīvā ES kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. •Proporcionalitāte Ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar proporcionalitātes principu, jo tie ir piemēroti un vajadzīgi un vēlamo politikas mērķu sasniegšanai nav pieejami citi, mazāk ierobežojoši pasākumi. •Juridiskā instrumenta izvēle Ierosinātais instruments ir Eiropas Parlamenta un Padomes regula. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude Neattiecas. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Intensīva apspriešanās ar ieinteresētajām personām notika 2016. un 2017. gadā. Tās mērķi bija šādi: i) palielināt izpratni par satraucošo stāvokli, kādā atrodas lielākā daļa Vidusjūras zivju krājumu, ii) vienoties par steidzamas rīcības nepieciešamību valstu, ES un starptautiskajā līmenī un iii) apkopot pēc iespējas vairāku ieinteresēto personu informāciju un viedokļus par to, kā vislabāk risināt situāciju. Vienkāršības labad apspriešanās pasākumi ir iedalīti šādās trīs tematiskajās grupās: Vidusjūras konsultatīvā padome, Katānijas process un sabiedriskā apspriešana. Vidusjūras konsultatīvā padome (MEDAC) MEDAC ir reprezentatīvākā zvejniecībā ieinteresēto personu organizācija Vidusjūras reģionā. Tā pārstāv visas personas, uz kurām attiecas šis priekšlikums: zvejniecības sektoru (tostarp mazapjoma zvejniecības), arodbiedrības un citas interešu grupas, piemēram, vides organizācijas, patērētāju grupas un sporta/atpūtas zvejas apvienības, kas darbojas Vidusjūras apgabalā saskaņā ar KZP. MEDAC 2017. gadā noturēja četras īpašas sanāksmes par daudzgadu plānu, kurās piedalījās nozares pārstāvji, dalībvalstu zivsaimniecības pārvaldes, zinātniskās pētniecības aprindas, Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra un MARE ĢD. Darba rezultātā 2017. gada novembrī tika pieņemts atzinums. Šajā priekšlikumā ir iekļauta lielākā daļa MEDAC ieteikto elementu, proti, –priekšlikuma darbības joma attiecībā uz ģeogrāfisko tvērumu, krājumiem un zvejas rīkiem (tostarp tiem, ko izmanto atpūtas zvejā); –zvejas iespēju izmantošana, pamatojoties uz zvejas piepūles limitiem (jūrā pavadāmo dienu skaits / kuģu skaits dienā) saskaņā ar zinātniskajiem ieteikumiem;

–velkamu grunts zvejas rīku aizlieguma paplašināšana no 50 m līdz atbilstošam dziļumam, lai vairāk aizsargātu piekrastes nozīmīgās zivju dzīvotnes; –telpisko un temporālo zvejas aizliegumu izmantošana nārsta apgabalu un zivju mazuļu apgabalu aizsardzībai; –jaunākā informācija par Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 III pielikumā norādīto sugu minimālajiem izkraušanas izmēriem. Divi elementi (t. i., elektronisko uzraudzības sistēmu ieviešana attiecībā uz visiem kuģiem, uz kuriem attiecas daudzgadu plāns, un papildu atbalsts no EJZF) priekšlikumā nav iekļauti, jo par piemērotākiem tika uzskatīti transversāli tiesiskie regulējumi. Katānijas process 2016. gada februārī notikušajā augsta līmeņa sanāksmē, kas iezīmēja Katānijas procesa sākumu, sanāksmes dalībnieki atzinīgi vērtēja progresu, kas panākts saistībā ar zinātniskajiem ieteikumiem, starpvaldību sadarbību, ko īsteno ar GFCM starpniecību, un (mazākā mērā) pārvaldības pasākumu pieņemšanu attiecībā uz dažiem zivju krājumiem. Taču tika norādīts, ka, neraugoties uz panākto progresu, zivju krājumu stāvoklis nav uzlabojies. Vidusjūrā vairāk nekā 90 % novērtēto komerciālo zivju krājumu tiek izmantoti, ievērojami pārsniedzot drošas bioloģiskas robežas, taču daudzu krājumu stāvoklis joprojām nav zināms. Lai risinātu šo situāciju, dalībnieki vienbalsīgi aicināja no jauna apņemties veikt īpašus pasākumus, lai atjaunotu Vidusjūras zvejniecības. Šī politiskā stimula rezultātā 2016. gada jūnijā astoņu Vidusjūras dalībvalstu zivsaimniecības vadītāji tikās ar mērķi darīt vairāk, nekā tikai rakstiski uzņemties vispārīgas saistības, un nodrošināt, ka ES veic konkrētus pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu savus pienākumus. Viņi arī uzsvēra prioritārās jomas, kurās nepieciešami valstu papildu pasākumi. Attiecībā uz Vidusjūras rietumu daļu Francija un Spānija ierosināja noteikt vienotu telpisku un temporālu zvejas aizliegumu Lionas līcī, lai tādējādi samazinātu zvejas piepūli un uzlabotu heka zvejas selektivitāti. Apspriešanās process noslēdzās 2017. gada martā, kad tika parakstīta ministru deklarācija par Vidusjūras zvejniecību ilgtspēju, kas nākamajiem 10 gadiem nosaka jaunu stratēģisku satvaru zvejniecību pārvaldībai reģionā un piecu pasākumu kopumu ar izmērāmiem rezultātiem. Šī iniciatīva ir daļa no ES līmeņa rīcības, ko veic, lai Vidusjūras rietumu daļā atjaunotu ilgtspējīgus zivju krājumu apjomus. Sabiedriskā apspriešana MARE ĢD no 2016. gada 30. maija līdz 30. septembrim internetā rīkoja sabiedrisko apspriešanu par daudzgadu plānu zvejniecībām, kas izmanto bentiskos krājumus Vidusjūras rietumu daļā. Vispārējais mērķis bija apkopot ieinteresēto personu informāciju un viedokļus, jo īpaši izstrādes sākotnējā posmā. Respondentiem tika lūgts aizpildīt anketu, kas sastāvēja no atvērtiem un slēgtiem jautājumiem, no kuriem seši jautājumi bija par respondentiem un 18 — par Vidusjūras rietumu daļas bentisko zvejniecību bioloģiskajiem, tehniskajiem un sociālekonomiskajiem aspektiem. To starpā tika uzdoti jautājumi par problēmas izpratni, pārvaldības iespējām un iespējamā daudzgadu plāna darbības jomu un saturu. Galvenie secinājumi bija šādi: (1)lielākā daļa respondentu piekrita, ka pašreizējais pārvaldības satvars (t. i., saskaņā ar Vidusjūras regulu pieņemtie nacionālie pārvaldības plāni) nav pietiekams, lai sasniegtu KZP mērķus. Turklāt 67 % uzskatīja, ka pašreizējā satvara papildināšana ar valstu vai ES līmenī īstenojamiem īstermiņa pasākumiem nebūtu pietiekama mērķu sasniegšanai; (2)lielākā daļa respondentu uzskatīja, ka pašreizējais satvars vairākos aspektos ir slikti īstenots un dažādās valstīs un zvejas flotēs tas īstenots atšķirīgi. Divi galvenie faktori, kas veicina tā neefektivitāti, ir i) ieinteresēto personu (tostarp zvejas sektora) neiesaistīšana pasākumu izstrādē un ii) efektīvu kontroļu trūkums; (3)lielākā daļa respondentu ES daudzgadu plānu bentiskajām zvejniecībām Vidusjūras rietumu daļā uzskatīja par labāko ilgtermiņa risinājumu. Šī pieeja tika pamatota ar to, ka attiecīgās zvejniecības ir jauktu sugu zvejniecības, kā arī ar iesaistīto dalībvalstu skaitu un mijiedarbību starp dažādajiem zvejas rīkiem un zvejniecību veidiem; (4)vairākums atbalstīja to, lai daudzgadu plānā tiktu iekļauti šādi mērķi: i) panākt maksimālos ilgtspējīgas ieguves apjomus, ii) pieņemt efektīvu un pārredzamu pārvaldības satvaru, iii) nostiprināt kontroles, uzraudzības un pārraudzības sistēmas un iv) nodrošināt zvejas sektora sociālekonomisko stabilitāti; (5)sabiedriskajā apspriešanā tika aplūkots arī jautājums par alternatīvu pasākumu, piemēram, kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN), noteikšanu Vidusjūras bentiskajām zvejniecībām. Šādu pasākumu atbalstīja NVO un daži iedzīvotāji. Taču to neatbalstīja zvejnieku asociācijas un valstu pārvaldes iestādes, norādot, ka jauktu sugu zvejniecībās KPN ir grūti īstenot; (6)gandrīz visi respondenti piekrita, ka Vidusjūras rietumu daļas bentiskās zvejniecības vislabāk pārvaldīt, izmantojot piepūles režīmu apvienojumā ar tehniskiem saglabāšanas pasākumiem. Visplašāk atbalstītie pasākumi bija telpiskie/temporālie zvejas aizliegumi, tehniski pārveidojumi selektivitātes uzlabošanas nolūkā, minimālie saglabāšanas references izmēri un koppārvaldības shēmas. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Šīs iniciatīvas zinātniskos un tehniskos aspektus aplūkoja galvenokārt Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), MARE ĢD un Eiropas zvejas un akvakultūras produktu tirgus novērotava (EUMOFA). 2015. un 2016. gadā tikās divas ZZTEK ekspertu darba grupas, lai izstrādātu bioloģisku novērtējumu par politikas risinājumiem un ieteikumiem attiecībā uz dažādiem daudzgadu plāna aspektiem. Komisijas dienesti 2017. gadā apzināja attiecīgās ieinteresētās personas un sagatavoja sociālekonomisko analīzi. EUMOFA sniedza papildu datus par tirgus dinamiku Vidusjūras rietumu reģionā.

Vidusjūras rietumu daļas bentisko krājumu stāvokļa novērtējums ir balstīts uz jaunāko darbu, ko veikusi ZZTEK un GFCM Zinātniskā padomdevēja komiteja (ZPK). Turklāt šajā iniciatīvā ir ņemti vērā divi pētījumi: –Vidusjūras regulas retrospektīvs izvērtējums tika izmantots, lai izvērtētu regulas īstenošanu dalībvalstīs un novērtētu, cik lielā mērā tā ir sekmējusi KZP mērķu sasniegšanu. Lionas līča gadījuma izpēte bija svarīga, lai noteiktu problēmas raksturu; –ZZTEK rūpīgi veiktā dalībvalstu pārvaldības plānu analīze , palīdzēja definēt problēmu, jo īpaši attiecībā uz iemesliem, kāpēc plāni tiek uzskatīti par nepietiekamiem, lai līdz 2020. gadam sasniegtu ilgtspējīgus zvejas apjomus. Papildu dati tika iegūti, veicot zinātnisko publikāciju, tehnisko ziņojumu un grāmatu izpēti. •Ietekmes novērtējums Saskaņā ar Labāka regulējuma pamatnostādnēm Komisija ir sagatavojusi ietekmes novērtējumu, kurā apkopoti un analizēti visi šīs iniciatīvas atbalstam vajadzīgie pierādījumi. Šajā procesā tika pārbaudīts, vai problēma pastāv, izklāstīti galvenie politikas risinājumi un izvērtēta to vidiskā, sociālā un ekonomiskā ietekme. Vidusjūras rietumu daļas bentiskās zvejniecības saskaras ar divām būtiskām problēmām: lielo pārzveju un tiesiskā regulējuma neefektivitāti. Par galveno pārzvejas cēloni ir noteikts zvejas kapacitātes pārmērīgs izmantojums (t. i., pārāk daudz kuģu un pārāk liela zvejas piepūle). Tajā pašā laikā pašreizējais tiesiskais regulējums ir neefektīvs, jo tā piemērošanas joma ir ierobežota, īstenošana ir lēna un nepietiekama un trūkst ieinteresēto personu līdzdalības. Šīs problēmas ir tieši vai netieši izraisījušas bentisko krājumu satraucošo stāvokli (proti, vairāk nekā 80 % novērtēto krājumu tiek pārzvejoti un dažu pārzvejoto krājumu biomasa ir ļoti maza, kas norāda uz to, ka pastāv liela krājumu izsīkšanas varbūtība), sociālekonomisko ietekmi uz zvejniekiem un zvejas sektoru un ietekmi uz jūras vidi. Iepriekšminētās problēmas skar galvenokārt ES flotes no Francijas, Itālijas un Spānijas. Saskaņā ar ES zivsaimniecības datu vākšanas sistēmā paziņotajiem datiem šī iniciatīva var ietekmēt aptuveni 13 000 kuģu, no kuriem aptuveni 76 % ir Itālijas, 15 % — Spānijas un 9 % — Francijas kuģi. Mazākie flotes segmenti lielā mērā ir kuģi, kas zvejo ar pasīviem zvejas rīkiem, un kuģi, kas zvejo ar āķu jedām (gandrīz 10 400 kuģu, kas nozvejo aptuveni 1500 tonnu), un lielākie flotes segmenti lielākoties ir grunts traleri (gandrīz 2800 kuģu, kas nozvejo aptuveni 13 500 tonnu). Lielākā daļa iesaistīto zvejniecības uzņēmumu ir mikrouzņēmumi (vidēji 89 % uzņēmumu ir tikai viens kuģis). Ņemot to vērā, tika izskatīti trīs politikas risinājumi: –1. risinājums: politikas nemainīšana jeb status quo (t. i., spēkā esošā tiesiskā regulējuma piemērošanas turpināšana). Šo risinājumu izmanto par atskaites punktu, ar kuru salīdzina pārējos risinājumus; –2. risinājums: pašreizējā pārvaldības satvara grozīšana — nacionālo pārvaldības plānu pārskatīšana, lai tajos iestrādātu KZP mērķus, galvenokārt grozot to pašreizējo darbības jomu (attiecībā uz zivju krājumiem, zvejniecībām un ģeogrāfisko tvērumu) un nosakot jaunus saglabāšanas mērķus (piemēram, maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu), kvantitatīvi nosakāmus mērķapjomus un grafikus, kā arī jaunus aizsardzības pasākumus; –3. risinājums: ES daudzgadu plāna pieņemšana ar mērķi nodrošināt, ka uz ES zvejas flotēm, kuras apzvejo Vidusjūras rietumu daļas bentiskos krājumus, attiecas racionalizēts un integrēts ES līmeņa tiesiskais regulējums. Ņemot vērā visus ietekmes novērtējuma procesā savāktos un analizētos pierādījumus, vēlamais risinājums ir 3. risinājums — ES līmeņa daudzgadu plāns. Iemesli tam ir šādi: (1)daudzgadu plānam būtu pozitīvāka ietekme uz vidi. Konkrētāk, varbūtība sasniegt zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjomus attiecībā uz visiem krājumiem būtu aptuveni 36 %. Kaut arī šis rādītājs joprojām ir zems un krietni atpaliek no MSY mērķa, tas paredz labākus rezultātus nekā 1. risinājums (0 %) un 2. risinājums (28 %); (2)apmēram 70 % novērtēto krājumu atjaunosies līdz nārsta bara biomasas (SSB) apjomiem, kas pārsniedz piesardzīgas pieejas rādītāju (BPA), salīdzinājumā ar 5 % 1. risinājuma gadījumā un 72 % 2. risinājuma gadījumā. Plāns paredz ieviest arī biomasas aizsardzības pasākumus, kas prasa veikt iepriekš noteiktus pasākumus, kuru mērķis ir atjaunot ārpus drošām bioloģiskām robežām esošus krājumus, tādējādi palielinot arī iespēju uzturēt ilgtspējīgus biomasas apjomus. Turklāt FMSY mērķa sasniegšana saskaņā ar 2. risinājumu būtībā ir riskantāka nekā tā sasniegšana saskaņā ar plānu. Tam ir divi iemesli: i) ir jāizpilda daudz vairāk nosacījumu, lai nodrošinātu efektīvu pārvaldības satvaru (piem., ciešāka sadarbība, saskaņotība, koordinācija starp dalībvalstīm), un ii) pat tad, ja pašreizējais satvars tiek grozīts, nav garantijas, ka tiks novērsta līdz šim novērotā vājā īstenošana; (3)kaut arī plāns zvejas piepūles samazinājumu rezultātā radīs lielas pārejas izmaksas, kas saistītas ar nodarbinātību un rentabilitāti, sagaidāms, ka līdz 2025. gadam visu flotu sociālekonomiskie rādītāji uzlabosies un tikai viena flote būs pakļauta finansiālam riskam (1. risinājuma gadījumā finansiālam riskam būtu pakļauti deviņi flotes segmenti un 2. risinājuma gadījumā — četri); (4)salīdzinājumā ar pašreizējiem nacionālajiem pārvaldības plāniem daudzgadu plāns būs racionalizēts (vienots tiesiskais regulējums), stabils (tam ir ilgtermiņa perspektīva) un pārredzams (trīs attiecīgās dalībvalstis zvejas izraisīto zivju mirstību kopīgi samazinās līdz ilgtspējīgam līmenim); (5)daudzgadu plāni ir saskanīgāki ar reformēto kopējo zivsaimniecības politiku, jo īpaši KZP regulas 2. pantu, jo tie ir galvenais instruments, ko izmanto zivju krājumu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldībai. Visbeidzot, plašā apspriešanās liecināja, ka lielākā daļa ieinteresēto personu (valsts pārvaldes iestādes, zvejas sektors, NVO un plaša sabiedrība) ES daudzgadu plānu uzskata par labāko risinājumu, kā pārvaldīt bentiskās zvejniecības Vidusjūras rietumu daļā.

•Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Kaut arī šis priekšlikums nav Normatīvās atbilstības un izpildes programmas (REFIT) aptverta iniciatīva, tas ieviesīs vienkāršāku, stabilāku un pārredzamāku pārvaldības satvaru. Vienkāršošana ir sagaidāma pēc pārejas perioda, jo daudzgadu plāns aizstās noteikumus, kuri patlaban ir noteikti daudzos un dažādos nacionālos pārvaldības plānos, un nodrošinās saskanību starp dažādajiem pārvaldības instrumentiem, ko izmanto minētajā zvejniecībā. Priekšlikums arī paredz skaidrāku sistēmu zinātnisko ieteikumu iestrādāšanai pārvaldības pasākumos. Zinātnieki reizi gadā sniegs ieteikumus, tostarp attiecībā uz zvejas piepūles limitiem, kas nodrošina ilgtspējīgus zvejas apjomus, un pēc tam Komisija minētos ieteikumus iestrādās ikgadējā zvejas iespēju regulas priekšlikumā. •Pamattiesības Neattiecas. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē budžetu. 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Pārvaldības pasākumu ietekmes uzraudzība ir daļa no ikdienas darba, kas saistīts ar KZP īstenošanu. Dalībvalstis saskaņā ar ES tiesību aktiem par datu vākšanu jau vāc datus, kas vajadzīgi, lai uzraudzītu priekšlikuma sociālekonomisko un vidisko ietekmi. ZZTEK jau sniedz zinātniskus ieteikumus par attiecīgajiem bentiskajiem krājumiem (t. i., heka, svītrainās jūras barbes, Āfrikas dziļūdens garneles, sārtās dziļūdens garneles, sarkanās milzu garneles un Norvēģijas omāra krājumiem). Ietekme uz tirgu tiks uzraudzīta, izmantojot ES zvejas un akvakultūras produktu tirgus novērotavu (EUMOFA). Saskaņā ar KZP regulas 10. panta 3. punktu daudzgadu plānos paredz sākotnēju ex post izvērtējumu un pēc tam turpmākus izvērtējumus, kas jo īpaši vajadzīgi tādēļ, lai ņemtu vērā izmaiņas zinātniskajos ieteikumos. Plānu un tā radīto ietekmi ZZTEK novērtēs piecus gadus pēc tā stāšanās spēkā. Pēc tam Komisija sniegs ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Izvērtēšanu agrāk nav iespējams veikt, jo pastāv ievērojama laika nobīde starp plāna īstenošanu un laiku, kad kļūs pieejami izvērtēšanai nepieciešamie dati. Tomēr izvērtēšanas periodiskums neliedz likumdevējiem grozīt plānu, ja notiek zinātniskas, politiskas vai sociālekonomiskas pārmaiņas. •Skaidrojošie dokumenti Neattiecas. •Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums Saskaņā ar noteikumiem par daudzgadu plāna principiem, mērķiem un saturu (KZP regulas 9. un 10. pants) plāna galvenie elementi ir šādi: –darbības joma: priekšlikums attiecas uz bentisko zvejniecību galvenajiem krājumiem (t. i., heka, svītrainās jūras barbes, Āfrikas dziļūdens garneles, sārtās dziļūdens garneles, sarkanās milzu garneles un Norvēģijas omāra krājumiem), piezvejas sugu krājumiem un citiem bentiskajiem krājumiem, par kuriem nav pieejami pietiekami dati. Tas attiecas arī uz komerciālo un atpūtas zveju, kurā izmanto minētos krājumus Vidusjūras rietumu daļā (t. i., GFCM 1., 2., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11. apakšapgabals); –mērķi: priekšlikuma mērķis ir palīdzēt sasniegt KZP regulas 2. pantā noteiktos mērķus, jo īpaši sasniegt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, piemērot piesardzīgu pieeju un īstenot ekosistēmas pieeju. Priekšlikums atvieglos arī izkraušanas pienākuma īstenošanu; –kvantitatīvi nosakāmi mērķapjomi: ierosinātie zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjomi ir FMSY diapazoni, kas izteikti kā nārsta bara biomasa, un tie jāsasniedz vēlākais līdz 2020. gadam. Diapazoni dos iespēju īstenot krājumu pārvaldību, pamatojoties uz MSY, un vienlaikus nodrošinās zināmu elastību saistībā ar jauktu sugu zvejniecībām; –saglabāšanas references rādītāji: ierosinātie saglabāšanas references rādītāji, kas izteikti kā nārsta bara biomasa, ir saskaņā ar zinātniskajiem ieteikumiem attiecībā uz Vidusjūru. Attiecībā uz katru krājumu priekšlikums ievieš limita references rādītāju (biomasas limits, BLIM), kuru sasniedzot pastāv nopietni krājuma izsīkšanas draudi, un piesardzīgas pieejas references rādītāju (piesardzīga biomasa, BPA), kas ir drošības rezerve; –aizsardzības un korektīvie pasākumi: priekšlikums ievieš aizsardzības pasākumus, kas nodrošina krājuma atjaunošanos, ja ir pārsniegti piesardzīgas pieejas vai limita references rādītāji. Šie pasākumi var aptvert dažādas darbības, tostarp dalībvalstu vai Komisijas ārkārtas pasākumus;

–zvejas piepūles režīms: priekšlikums ievieš ES zvejas piepūles režīmu attiecībā uz visiem traļiem I pielikumā noteiktajos apgabalos un kuģu garuma kategorijās. Katru gadu Padome, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu, pieņems lēmumu par maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli (zvejas dienu skaits) visām katras dalībvalsts zvejas piepūles grupām. Turklāt priekšlikums pirmajā īstenošanas gadā paredz būtisku zvejas piepūles samazinājumu saskaņā ar zinātnisko ieteikumu; –zvejas aizlieguma apgabali: priekšlikumā kā papildpasākums paredzēts telpiskais un temporālais zvejas aizliegums, saskaņā ar kuru traļiem katru gadu no 1. maija līdz 31. jūlijam aizliegts darboties līdz 100 m izobatai. Līdz ar to, lai aizsargātu zivju mazuļu apgabalus un jutīgas dzīvotnes, piekrastes zonā varēs izmantot tikai selektīvākus zvejas rīkus, un tiks stiprināta mazapjoma zvejniecību sociālā ilgtspēja. Ņemot vērā sociālekonomisko nozīmīgumu un steidzamo nepieciešamību samazināt heka augsto zvejas izraisīto mirstību, ar reģionalizācijas starpniecību tiek veicināta papildu zvejas aizlieguma apgabalu ieviešana nārstojošu heka īpatņu aizsardzībai; –izkraušanas pienākums: priekšlikumā precizēts, kā ilgtermiņā īstenojams izkraušanas pienākums. Konkrētāk, priekšlikumā ieviesti reģionalizācijas noteikumi, kas vajadzīgi, lai paplašinātu un/vai grozītu atbrīvojumus attiecībā uz sugām, kurām ir augsti izdzīvotības rādītāji, un de minimis atbrīvojumus; –reģionālā sadarbība: priekšlikumā ir paredzēta reģionāla sadarbība starp dalībvalstīm ar mērķi pieņemt noteikumus par izkraušanas pienākumu un īpašiem konkrētu krājumu saglabāšanas pasākumiem, tostarp tehniskiem pasākumiem; –uzraudzība un izvērtēšana: priekšlikums ievieš zinātnisko uzraudzību, kas īstenojama, lai izvērtētu virzību uz maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma sasniegšanu bentisko zvejniecību galvenajos krājumos un, ja iespējams, piezvejas sugu krājumos. Vidusjūrā šāda uzraudzība ir būtiska, jo tā nodrošinās iespēju regulāri izvērtēt krājumus, uz kuriem attiecas plāns. Pats plāns tiks izvērtēts pēc pieciem īstenošanas gadiem. 2018/0050 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru izveido daudzgadu plānu zvejniecībām, kas izmanto bentiskos krājumus Vidusjūras rietumu daļā EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā, kuras līgumslēdzēja puse ir Savienība, ir paredzēti saglabāšanas pienākumi, tostarp izmantojamo sugu populāciju uzturēšana vai atjaunošana tādā apmērā, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY). (2)Pasaules ilgtspējīgas attīstības samitā Ņujorkā 2015. gadā Savienība un tās dalībvalstis apņēmās līdz 2020. gadam faktiski noregulēt zivju iegūšanu un izbeigt pārzveju, nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju un destruktīvu zvejas praksi un īstenot zinātniski pamatotus pārvaldības plānus, lai tādējādi pēc iespējas īsā laikā atjaunotu zivju krājumus vismaz tādā līmenī, kas spēj nodrošināt MSY, kuru nosaka to bioloģiskās īpašības. (3)2017. gada 30. marta Maltas MedFish4Ever ministru deklarācija paredz jaunu satvaru zvejniecības pārvaldībai Vidusjūrā un nosaka darba programmu nākamajiem 10 gadiem, kurā iekļautas piecas konkrētas darbības. Viena no noteiktajām saistībām ir izveidot daudzgadu plānus. (4)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir paredzēti kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) noteikumi, kas ir saskaņā ar Savienības starptautiskajām saistībām. KZP jāpalīdz aizsargāt jūras vidi, ilgtspējīgi pārvaldīt visas komerciāliem mērķiem izmantotās sugas un jo īpaši vēlākais līdz 2020. gadam sasniegt labu vides stāvokli.

(5)Daži no KZP mērķiem ir nodrošināt zvejniecības un akvakultūras vidisko ilgtspēju ilgtermiņā, piemērot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā un īstenot ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā. (6)Lai sasniegtu KZP mērķus, būtu jāpieņem virkne saglabāšanas pasākumu, piemēram, daudzgadu plāni, tehniskie pasākumi un zvejas iespēju noteikšana un iedalīšana. (7)Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu daudzgadu plāni būtu jābalsta uz zinātniskiem, tehniskiem un ekonomiskiem ieteikumiem. Saskaņā ar minētajiem noteikumiem šajā regulā paredzētajā daudzgadu plānā būtu jāietver mērķi, kvantitatīvi nosakāmi mērķapjomi un skaidri termiņi to sasniegšanai, saglabāšanas references rādītāji, aizsardzības pasākumi un tehniski pasākumi, kas paredzēti, lai izvairītos no nevēlamām nozvejām un tās samazinātu. (8)“Labākais pieejamais zinātniskais ieteikums” ir publiski pieejams zinātnisks ieteikums, kurš pamatots ar jaunākajiem zinātniskajiem datiem un metodēm un kuru sniegusi vai recenzējusi Savienības vai starptautiskā līmenī atzīta neatkarīga zinātniska struktūra. (9)Komisijai būtu jāiegūst labākais pieejamais zinātniskais ieteikums par krājumiem, kuri ietilpst daudzgadu plāna darbības jomā. Lai to izdarītu, Komisijai jo īpaši būtu jāapspriežas ar Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteju (ZZTEK). Komisijai būtu jāiegūst jo īpaši tāds publiski pieejams zinātnisks ieteikums, tostarp ieteikums par jauktu sugu zvejniecībām, kurā ņemts vērā šajā regulā paredzētais plāns un norādīti FMSY diapazoni un saglabāšanas references rādītāji (BPA un BLIM). (10)Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006 ir izveidots pārvaldības satvars Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgai izmantošanai, un tajā ir noteikta prasība pieņemt pārvaldības plānus zvejniecībām, kuras dalībvalstu teritoriālajos ūdeņos izmanto traļus, laivas velkamos vadus, no krasta velkamos vadus, apņemošos vadus un dragas. (11)Francija, Itālija un Spānija ir pieņēmušas Regulā (EK) Nr. 1967/2006 paredzētos pārvaldības plānus. Taču plāni nav saskanīgi, un tajos nav ņemti vērā visi zvejas rīki, ar kuriem apzvejo bentiskos krājumus, un dažu krājumu sadalījuma un zvejas flotu darbības transzonālais raksturs. Turklāt šie plāni ir izrādījušies neefektīvi KZP mērķu sasniegšanā. Dalībvalstis un ieinteresētās personas ir izteikušas atbalstu tam, lai Savienības līmenī tiktu izstrādāts un īstenots attiecīgos krājumus aptverošs daudzgadu plāns. (12)ZZTEK ir parādījusi, ka lielākā daļa bentisko krājumu Vidusjūras rietumu daļā tiek izmantoti tādos apjomos, kuri ievērojami pārsniedz līmeni, kas vajadzīgs, lai sasniegtu MSY. (13)Tādēļ ir lietderīgi izveidot daudzgadu plānu (“plāns”) bentisko krājumu saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai Vidusjūras rietumu daļā. (14)Minētajā plānā būtu jāņem vērā tas, ka attiecīgās zvejniecības ir jauktu sugu zvejniecības, un zvejniecību galveno sugu — heka (Merluccius merluccius), svītrainās jūras barbes (Mullus barbatus), sārtās dziļūdens garneles (Parapenaeus longirostris), Norvēģijas omāra (Nephrops norvegicus), Āfrikas dziļūdens garneles (Aristeus antennatus) un sarkanās milzu garneles (Aristaeomorpha foliacea) — savstarpējā dinamika. Tajā būtu jāņem vērā arī piezvejas sugas un bentiskie krājumi, par kuriem nav pieejami pietiekami dati. Plāns būtu jāpiemēro bentiskajām zvejniecībām (jo īpaši tādām, kuras izmanto traļus, pie grunts nostiprinātus tīklus, krātiņveida lamatas un āķu jedas) un jāīsteno Savienības ūdeņos vai Savienības zvejas kuģiem ārpus Savienības ūdeņiem Vidusjūras rietumu daļā. (15)Ņemot vērā atpūtas zvejas nozīmi, šajā regulā paredzētajam plānam būtu jāaptver atpūtas zveja, ko veic Vidusjūras rietumu daļas bentiskajos krājumos. Ja šāda zveja būtiski ietekmē krājumus, šajā regulā noteiktajā daudzgadu plānā būtu jāparedz iespēja noteikt īpašus pārvaldības pasākumus. (16)Daudzgadu plāna ģeogrāfiskajai darbības jomai būtu jābalstās uz krājumu ģeogrāfisko sadalījumu, kas norādīts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā. Ņemot vērā precizētu zinātnisko informāciju, daudzgadu plānā noteiktajā krājumu ģeogrāfiskajā sadalījumā var būt jāveic turpmākas izmaiņas. Tāpēc Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem koriģē daudzgadu plānā noteikto krājumu ģeogrāfisko sadalījumu, ja zinātniskais ieteikums liecina par izmaiņām attiecīgo krājumu ģeogrāfiskajā sadalījumā. (17)Šajā regulā paredzētā plāna mērķis būtu palīdzēt sasniegt KZP mērķus un jo īpaši panākt un uzturēt MSY no mērķsugu krājumiem, īstenot izkraušanas pienākumu attiecībā uz bentiskajiem krājumiem, uz kuriem attiecas minimālais saglabāšanas references izmērs, un nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas ir atkarīgi no zvejas darbībām, ievērojot piekrastes zvejniecību un sociālekonomiskos aspektus. Ar plānu turklāt būtu jāīsteno ekosistēmas pieeja zvejniecību pārvaldībā, lai tādējādi līdz minimumam samazinātu zvejas darbību negatīvo ietekmi uz jūras ekosistēmu. Tam vajadzētu būt saskanīgam ar Savienības tiesību aktiem vides jomā un jo īpaši ar mērķi vēlākais līdz 2020. gadam sasniegt labu vides stāvokli (saskaņā ar Direktīvu 2008/56/EK) un Direktīvas 2009/147/EK un Padomes Direktīvas 92/43/EEK mērķiem. (18)Ir lietderīgi noteikt MSY panākšanas un uzturēšanas mērķim atbilstošu zvejas izraisītas zivju mirstības (F) mērķapjomu, kas izteikts kā vērtību diapazoni, kuri atbilst MSY sasniegšanai (t. i., FMSY). Minētie ar labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu pamatotie diapazoni ir vajadzīgi, lai nodrošinātu elastību, kura ļauj ņemt vērā pārmaiņas zinātniskajos ieteikumos, un palīdzētu īstenot izkraušanas pienākumu un ņemtu vērā jauktu sugu zvejniecības. Pamatojoties uz šo plānu, diapazonus nosaka tā, ka ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar MSY nepārsniedz 5 %. Turklāt FMSY diapazona augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par biomasas limita references rādītāju (BLIM) nepārsniegtu 5 %. (19)Zvejas iespēju noteikšanas vajadzībām būtu jānosaka “parasti lietojamie” FMSY diapazoni un, ja konkrētie krājumi ir labā stāvoklī, — elastīgāki FMSY diapazoni. Iespēja noteikt zvejas iespējas elastīgāku FMSY diapazonu robežās būtu jāparedz tikai gadījumos, kad, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu, tas ir nepieciešams, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus attiecībā uz jauktu sugu zvejniecībām, novērstu kaitējumu, ko krājumam nodara iekšsugas vai starpsugu dinamika, vai lai ierobežotu zvejas iespēju atšķirības dažādos gados. (20)Attiecībā uz krājumiem, par kuriem ir pieejami ar MSY saistītie mērķapjomi, aizsardzības pasākumu piemērošanas nolūkā ir jānosaka saglabāšanas references rādītāji, kas izteikti kā piesardzīgas pieejas references rādītāji (BPA) un limita references rādītāji (BLIM). (21)Būtu jāievieš pienācīgi aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegti mērķapjomi, un vajadzības gadījumā ierosinātu korektīvus pasākumus, cita starpā, ja krājuma apmērs kļūst mazāks par saglabāšanas references rādītāju. Korektīvajos pasākumos būtu jāiekļauj ārkārtas pasākumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. un 13. pantu, zvejas iespējas un citi īpaši saglabāšanas pasākumi. (22)Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 zvejas iespējām ir jāatbilst daudzgadu plānos noteiktajiem mērķapjomiem, termiņiem un ierobežojumiem. Šajā regulā paredzētajā plānā zvejas iespēja ir ar zvejas piepūli un/vai nozvejas apjomu skaitliski izteiktas juridiskas tiesības zvejot. (23)Lai nodrošinātu pārredzamu piekļuvi zvejniecībai un sasniegtu zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjomus, būtu jāpieņem Savienības zvejas piepūles režīms attiecībā uz traļiem, kas ir galvenie zvejas rīki, ar kuriem zvejo Vidusjūras rietumu daļas bentiskajos krājumos. Šajā sakarā ir lietderīgi noteikt zvejas piepūles grupas, lai Padome katru gadu varētu noteikt maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli, kas izteikta kā zvejas dienu skaits. Vajadzības gadījumā zvejas piepūles režīmā būtu jāiekļauj citi zvejas rīki. (24)Ņemot vērā gandrīz visu Vidusjūras rietumu daļas bentisko krājumu satraucošo stāvokli un tiecoties samazināt patlaban augstos zvejas izraisītas zivju mirstības līmeņus, zvejas piepūles režīmam būtu jāizraisa būtisks zvejas piepūles samazinājums šajā regulā paredzētā plāna pirmajā īstenošanas gadā.

(25)Ja zinātniskie ieteikumi liecina, ka atpūtas zveja būtiski ietekmē zvejas izraisīto zivju mirstību attiecīgajos krājumos, Padomei šie ieteikumi būtu jāņem vērā. Šajā nolūkā Padome var zvejas iespējas noteikt, izmantojot komerciālām nozvejām piemērojamu zvejas piepūles režīmu, kurā ņemts vērā atpūtas zvejas apjoms, un/vai pieņemt citus pasākumus, ar kuriem ierobežo atpūtas zveju. (26)Ja zinātniskie ieteikumi liecina, ka zvejas piepūles režīms nav pietiekams, lai sasniegtu šajā regulā paredzētā plāna mērķus vai mērķapjomus, papildus zvejas piepūles režīmam būtu jāievieš pārvaldības pasākumi, kas balstās uz kopējām pieļaujamām nozvejām. (27)Lai nodrošinātu, ka zvejas piepūles režīms ir efektīvs un praktiski īstenojams, dalībvalstīm būtu jāveic īpaši pasākumi, proti, jāiekļauj zvejas piepūles kvotu iedalīšanas metode saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 17. pantu, jāsastāda kuģu saraksts, jāizdod zvejas atļaujas un jāreģistrē un jānosūta attiecīgie zvejas piepūles dati. (28)Lai aizsargātu zivju mazuļu apgabalus un jutīgas dzīvotnes un nosargātu mazapjoma zvejniecības, piekrastes zona būtu regulāri jārezervē selektīvākām zvejniecībām. Tāpēc šajā regulā paredzētajā plānā būtu jānosaka ikgadējs trīs mēnešus ilgs zvejas aizliegums, ko piemēro traļiem, kuri darbojas līdz 100 m izobatai. (29)Attiecībā uz bentiskajiem krājumiem būtu jāveic papildu saglabāšanas pasākumi. Konkrētāk, lai aizsargātu pieaugušus heka īpatņus, kuriem tiek nodarīts nopietns kaitējums, saskaņā ar zinātnisko ieteikumu ir lietderīgi noteikt papildu zvejas aizliegumus apgabalos, kuros ir lieli nārsta bari. (30)Attiecībā uz piezvejas sugu krājumiem un bentiskiem krājumiem, par kuriem nav pieejami pietiekami dati, būtu jāievēro piesardzīga pieeja. Ja zinātniskie ieteikumi liecina par korektīvo pasākumu nepieciešamību, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu būtu jāpieņem īpaši saglabāšanas pasākumi. (31)Šajā regulā paredzētajā plānā būtu jāparedz tehniski saglabāšanas papildpasākumi, kurus pieņem, izmantojot deleģētos aktus. Tas ir nepieciešams, lai sasniegtu plāna mērķus, jo īpaši attiecībā uz bentisko krājumu saglabāšanu un selektivitātes uzlabošanu. (32)Lai ievērotu izkraušanas pienākumu, kas ieviests ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu, šajā regulā paredzētajā plānā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu būtu jāparedz pārvaldības papildpasākumi. (33)Lai šajā regulā paredzēto plānu savlaicīgi pielāgotu tehnikas un zinātnes attīstībai, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai šo regulu papildinātu ar korektīviem un tehniskiem saglabāšanas pasākumiem, īstenotu izkraušanas pienākumu un grozītu dažus plāna elementus. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei visi dokumenti jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem jābūt sistemātiskai piekļuvei Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. (34)Kā prasīts Regulā (ES) Nr. 1380/2013, būtu jānosaka termiņš, kādā pārvaldībā tieši ieinteresētās dalībvalstis iesniedz kopīgo ieteikumu. (35)Lai novērtētu virzību MSY sasniegšanā, šajā regulā paredzētajam plānam būtu jānodrošina attiecīgo krājumu un, ja iespējams, piezvejas sugu krājumu regulāra zinātniskā uzraudzība. (36)Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 10. panta 3. punktu Komisijai būtu periodiski jānovērtē šīs regulas atbilstība un efektivitāte. Šādā novērtējumā būtu jāievēro un par pamatu jāņem plāna periodiskie izvērtējumi, kurus, pamatojoties uz ZZTEK zinātniskajiem ieteikumiem, veic pēc pirmajiem pieciem gadiem un pēc tam ik pēc pieciem gadiem. Šāds laikposms ļauj pilnībā īstenot izkraušanas pienākumu, kā arī pieņemt un īstenot reģionalizētus pasākumus un konstatēt to ietekmi uz krājumiem un zvejniecībām. Pieci gadi turklāt ir minimālais laikposms, ko prasa zinātniskās struktūras. (37)Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, ir lietderīgi precizēt to, ka pagaidu pārtraukšanas pasākumus, kas pieņemti nolūkā sasniegt šajā regulā paredzētā plāna mērķus, var uzskatīt par tādiem, kas ir tiesīgi pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014. (38)Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. panta 4. punktu pirms šajā regulā paredzētā plāna sagatavošanas tika pienācīgi novērtēta tā iespējamā ekonomiskā un sociālā ietekme, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.Ar šo regulu izveido daudzgadu plānu (“plāns”) bentisko krājumu saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai Vidusjūras rietumu daļā. 2.Šo regulu piemēro šādiem krājumiem: (a)Āfrikas dziļūdens garnele (Aristeus antennatus) GFCM 1. apakšapgabalā;

(b)Āfrikas dziļūdens garnele (Aristeus antennatus) GFCM 5. apakšapgabalā; (c)Āfrikas dziļūdens garnele (Aristeus antennatus) GFCM 6. apakšapgabalā; (d)sārtā dziļūdens garnele (Parapenaeus longirostris) GFCM 1. apakšapgabalā; (e)sārtā dziļūdens garnele (Parapenaeus longirostris) GFCM 5. apakšapgabalā; (f)sārtā dziļūdens garnele (Parapenaeus longirostris) GFCM 6. apakšapgabalā; (g)sārtā dziļūdens garnele (Parapenaeus longirostris) GFCM 9.-10.-11. apakšapgabalā; (h)sarkanā milzu garnele (Aristaeomorpha foliacea) GFCM 9. apakšapgabalā; (i)sarkanā milzu garnele (Aristaeomorpha foliacea) GFCM 10. apakšapgabalā; (j)sarkanā milzu garnele (Aristaeomorpha foliacea) GFCM 11. apakšapgabalā; (k)heks (Merluccius merluccius) GFCM 1.-5.-6.-7. apakšapgabalā; (l)heks (Merluccius merluccius) GFCM 9.-10.-11. apakšapgabalā; (m)Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) GFCM 5. apakšapgabalā; (n)Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) GFCM 6. apakšapgabalā; (o)Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) GFCM 9. apakšapgabalā; (p)Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) GFCM 11. apakšapgabalā; (q)svītrainā jūras barbe (Mullus barbatus) GFCM 1. apakšapgabalā; (r)svītrainā jūras barbe (Mullus barbatus) GFCM 5. apakšapgabalā; (s)svītrainā jūras barbe (Mullus barbatus) GFCM 6. apakšapgabalā; (t)svītrainā jūras barbe (Mullus barbatus) GFCM 7. apakšapgabalā; (u)svītrainā jūras barbe (Mullus barbatus) GFCM 9. apakšapgabalā;

(v)svītrainā jūras barbe (Mullus barbatus) GFCM 10. apakšapgabalā. 3.Šo regulu piemēro to piezvejas sugu krājumiem, kuras Vidusjūras rietumu daļā nozvejotas, zvejojot no 1. punktā minētajiem krājumiem. To piemēro arī citiem Vidusjūras rietumu daļā apzvejotiem bentiskajiem krājumiem, par kuriem nav pieejami pietiekami dati. 4.Šo regulu piemēro komerciālai un atpūtas zvejai no 2. un 3. punktā minētajiem bentiskajiem krājumiem, ja minēto zveju veic Savienības ūdeņos vai Savienības zvejas kuģi ārpus Savienības ūdeņiem Vidusjūras rietumu daļā. 5.Šajā regulā arī precizēts, kā Savienības ūdeņos Vidusjūras rietumu daļā īstenot izkraušanas pienākumu attiecībā uz visu to sugu krājumiem, kurām piemērojams izkraušanas pienākums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu. 2. pants

Definīcijas

Papildus definīcijām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā, Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 4. pantā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 2. pantā, šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (1)“attiecīgie krājumi” ir krājumi, kas norādīti 1. panta 2. punktā; (2)“FMSY diapazons” ir vērtību diapazons, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā, jo īpaši Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) zinātniskajā ieteikumā, un kurā visi ietilpstošie zvejas izraisītas zivju mirstības līmeņi konkrēta zvejas modeļa gadījumā un caurmērā pastāvošajos vides apstākļos nodrošina ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY) un neatstāj vērā ņemamu ietekmi uz attiecīgo krājumu reprodukcijas procesu. Diapazonu nosaka tā, ka ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar MSY nepārsniedz 5 %. Diapazona augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par limita references rādītāju (BLIM), nepārsniegtu 5 %. (3)“FMSY punkta vērtība” ir zvejas izraisītas zivju mirstības aplēses vērtība, kas konkrēta zvejas modeļa gadījumā un pastāvošajos vides apstākļos dod ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu; (4)“MSY FLOWER” ir FMSY diapazona mazākā vērtība; (5)“MSY FUPPER” ir FMSY diapazona lielākā vērtība; (6)“FMSY apakšējais diapazons” ir diapazons, kurā ietilpst vērtības no MSY FLOWER līdz FMSY punkta vērtībai; (7)“FMSY augšējais diapazons” ir diapazons, kurā ietilpst vērtības no FMSY punkta vērtības līdz MSY FUPPER; (8)“BLIM” ir labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā, jo īpaši ZZTEK zinātniskajā ieteikumā, sniegts limita references rādītājs, kurš izteikts kā nārsta bara biomasa un par kuru mazāka rādītāja gadījumā reproduktīvā spēja var samazināties; (9)“BPA” ir labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā, jo īpaši ZZTEK zinātniskajā ieteikumā, sniegts piesardzīgas pieejas references rādītājs, kas izteikts kā nārsta bara biomasa un nodrošina, ka varbūtība, ka nārsta bara biomasa kļūst mazāka par BLIM, ir mazāka nekā 5 %; (10)“zvejas piepūles grupa” ir dalībvalsts flotes pārvaldības vienība, kurai noteikta maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle; (11)“zvejas diena” ir kalendārā diena no plkst. 0.00 līdz plkst. 24.00, kuras laikā tiek veiktas zvejas darbības; (12)“Vidusjūras rietumu daļa” ir ūdeņi GFCM 1. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā (Alvoranas jūras ziemeļu daļa), 2. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā (Alvoranas sala), 5. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā (Baleāru salas), 6. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā (Ziemeļspānija), 7. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā (Lionas līcis), 8. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā (Korsikas sala), 9. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā (Ligūrijas jūra un Tirēnu jūras ziemeļu daļa), 10. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā (Tirēnu jūras dienvidu daļa) un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā (Sardīnijas sala), kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā. 3. pants

Mērķi

1.Plāns veicina Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā minēto kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanu, jo īpaši piemērojot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, un tā mērķis ir nodrošināt, ka dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošana atjauno un uztur zvejoto sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY.

2.Plāns veicina izmetumu izskaušanu, novēršot un pēc iespējas samazinot nevēlamas nozvejas, un palīdz īstenot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā noteikto izkraušanas pienākumu attiecībā uz sugām, uz kurām attiecas minimālie saglabāšanas references izmēri un kurām piemēro šo regulu. 3.Ar plānu tiek īstenota ekosistēmas pieeja zvejniecību pārvaldībā, lai tādējādi nodrošinātu to, ka zvejas darbību negatīvā ietekme uz jūras ekosistēmu tiek samazināta līdz minimumam. Plāns ir saskanīgs ar Savienības tiesību aktiem vides jomā un jo īpaši ar mērķi vēlākais līdz 2020. gadam sasniegt labu vides stāvokli, kā noteikts Direktīvas 2008/56/EK 1. panta 1. punktā, kā arī ar Direktīvas 2009/147/EK 4. un 5. pantā un Padomes Direktīvas 92/43/EEK 6. un 12. pantā noteiktajiem mērķiem. 4.Plāna mērķis jo īpaši ir: (a)nodrošināt Direktīvas 2008/56/EK I pielikumā ietvertā 3. raksturlieluma nosacījumu izpildi un (b)palīdzēt sasniegt Direktīvas 2008/56/EK I pielikumā ietvertos pārējos būtiskos raksturlielumus proporcionāli tam, cik liela ir zvejniecību nozīme to sasniegšanā. 5.Plāna pasākumus veic, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu. Ja dati ir nepietiekami, tiecas sasniegt attiecīgo krājumu līdzvērtīgu saglabāšanas pakāpi. II NODAĻA

MĒRĶAPJOMI, SAGLABĀŠANAS REFERENCES RĀDĪTĀJI

UN AIZSARDZĪBAS PASĀKUMI 4. pants

Mērķapjomi

1.Zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjomu, kas atbilst 2. pantā definētajiem FMSY diapazoniem, attiecīgajos krājumos sasniedz pēc iespējas drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam, un pēc tam uztur FMSY diapazonos. 2.Pamatojoties uz šo plānu, jo īpaši Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteju lūdz sniegt FMSY diapazonus. 3.Nosakot zvejas iespējas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu, Padome minētās iespējas visai attiecīgo krājumu kopai nosaka tajā FMSY diapazonā, kas tolaik pieejams attiecībā uz visjutīgāko krājumu. 4.Atkāpjoties no 1. un 3. punkta, zvejas iespējas var noteikt apjomā, kas ir mazāks par FMSY diapazoniem. 5.Atkāpjoties no 3. un 4. punkta, ja visi attiecīgie krājumi pārsniedz BPA, zvejas iespējas var noteikt virs FMSY diapazona, kas tolaik pieejams attiecībā uz visjutīgāko krājumu, un to dara: (a)ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir nepieciešams, lai jauktu sugu zvejniecībās sasniegtu 3. pantā noteiktos mērķus; (b)ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai novērstu būtisku kaitējumu, ko krājumam nodara iekšsugas vai starpsugu dinamika, vai (c)lai zvejas iespējas secīgos gados neatšķirtos par vairāk kā 20 %. 5. pants

Saglabāšanas references rādītāji

Šīs regulas 6. panta piemērošanas vajadzībām jo īpaši Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteju lūdz, pamatojoties uz šo plānu, sniegt šādus saglabāšanas references rādītājus: (a)piesardzīgas pieejas references rādītāji, kas izteikti kā nārsta bara biomasa (BPA); (b)limita references rādītāji, kas izteikti kā nārsta bara biomasa (BLIM).

6. pants

Aizsardzības pasākumi

1.Ja zinātniskais ieteikums liecina, ka kāda attiecīgā krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par piesardzīgas pieejas references rādītāju (BPA), tiek pieņemti korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka attiecīgie krājumi ātri atjaunojas virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Jo īpaši, atkāpjoties no 4. panta 3. un 5. punkta un ņemot vērā biomasas samazināšanos, zvejas iespējas nosaka tādā apjomā, kas atbilst zvejas izraisītas zivju mirstības līmenim, kurš ir visjutīgākā krājuma FMSY diapazonā. 2.Ja zinātniskais ieteikums liecina, ka kāda attiecīgā krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par limita references rādītāju (BLIM), tiek veikti papildu korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka krājums ātri atjaunojas virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Jo īpaši, atkāpjoties no 4. panta 3. un 5. punkta, šie pasākumi var ietvert specializētās zvejas apturēšanu attiecīgajā krājumā un zvejas iespēju atbilstīgu samazināšanu. 3.Šajā pantā minētie korektīvie pasākumi var ietvert: (a)pasākumus saskaņā ar šīs regulas 7., 8., 11., 12., 13. un 14. pantu; (b)ārkārtas pasākumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. un 13. pantu. 4.Ja nārsta bara biomasa ir mazāka par 1. punktā minētajiem līmeņiem, šajā pantā minētos pasākumus izvēlas saskaņā ar situācijas būtību, smagumu, ilgumu un atkārtošanos. III NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS 7. pants

Zvejas piepūles režīms

1.Zvejas piepūles režīms attiecas uz visiem kuģiem, kas zvejo ar trali I pielikumā noteiktajos apgabalos un ietilpst minētajā pielikumā noteiktajās garuma kategorijās. 2.Padome katru gadu saskaņā ar zinātnisko ieteikumu nosaka maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli visām katras dalībvalsts zvejas piepūles grupām. 3.Pirmajā plāna īstenošanas gadā maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle saskaņā ar zinātnisko ieteikumu tiek noteikta ievērojami mazāka par 4. punktā paredzēto atsauces vērtību. 4.Atsauces vērtību, kas minēta 3. punktā, nosaka šādi: (a)pirmajā šīs regulas piemērošanas gadā atsauces vērtību katrai zvejas piepūles grupai aprēķina kā vidējo zvejas piepūli, kas izteikta kā zvejas dienu skaits laikā no 2015. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim, un tajā ņem vērā tikai tos kuģus, kuri minētajā periodā ir bijuši aktīvi; (b)turpmākajos šīs regulas piemērošanas gados atsauces vērtība katram gadam ir vienāda ar maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli iepriekšējā gadā. 5.Ja zinātniskais ieteikums liecina, ka ievērojamas nozvejas no konkrēta krājuma gūst, izmantojot citus zvejas rīkus, nevis trali, zvejas piepūli katram attiecīgajam zvejas rīkam vai rīkiem nosaka, pamatojoties uz šādu zinātnisko ieteikumu. 6.Ja zinātniskais ieteikums liecina, ka atpūtas zveja būtiski ietekmē konkrētā krājuma zvejas izraisīto zivju mirstību, Padome, nosakot zvejas iespējas, var ierobežot atpūtas zveju, lai izvairītos no kopējā zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoma pārsniegšanas. 8. pants

Kopējā pieļaujamā nozveja

Ja labākais pieejamais zinātniskais ieteikums liecina, ka zvejas piepūles režīms nav pietiekams 3. un 4. pantā noteikto mērķu vai mērķapjomu sasniegšanai, Padome pieņem pārvaldības papildpasākumus, kas balstās uz kopējo pieļaujamo nozveju. 9. pants

Dalībvalstu pienākumi



1.Dalībvalstis pārvalda maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–34. panta nosacījumiem. 2.Katra dalībvalsts lemj par metodi, kas izmantojama maksimālās pieļaujamās zvejas piepūles iedalīšanā atsevišķiem tās karoga kuģiem vai kuģu grupām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 17. pantā noteiktajiem kritērijiem. Dalībvalstis jo īpaši: (a)izmanto pārredzamus un objektīvus kritērijus, tostarp vidiska, sociāla un ekonomiska rakstura kritērijus; (b)taisnīgi sadala valsts kvotas starp dažādiem flotes segmentiem, ņemot vērā tradicionālo un nerūpniecisko zveju, un (c)rada Savienības kuģiem stimulus izmantot selektīvus zvejas rīkus vai zvejas paņēmienus ar mazāku ietekmi uz vidi. 3.Ja dalībvalsts atļauj tās karoga kuģiem zvejot ar traļiem, tā nodrošina, ka šāda zveja ir ierobežota līdz ne vairāk kā 10 stundām zvejas dienā, pieciem zvejas kuģiem nedēļā vai līdzvērtīgai vērtībai. 4.Katra dalībvalsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantu izdod tās karoga kuģiem zvejas atļaujas zvejai I pielikumā minētajos apgabalos. 5.Dalībvalstis nodrošina to, ka plāna piemērošanas periodā netiek palielināta saskaņā ar 4. punktu izdotajām zvejas atļaujām atbilstošā kopējā kapacitāte, izteikta GT un kW. 6.Katra dalībvalsts izveido un uztur to kuģu sarakstu, kuriem ir izdotas zvejas atļaujas saskaņā ar 4. punktu, un dara to pieejamu Komisijai un pārējām dalībvalstīm. Dalībvalstis pirmo reizi šo sarakstu nosūta trīs mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam katru gadu vēlākais līdz 30. novembrim. 7.Dalībvalstis uzrauga savu zvejas piepūles režīmu un nodrošina, ka 7. pantā minētā maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle nepārsniedz noteiktos limitus. 10. pants

Attiecīgo datu paziņošana

1.Dalībvalstis reģistrē un nosūta Komisijai zvejas piepūles datus saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. pantu un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 404/2011 146.c līdz 146.e pantu. 2.Zvejas piepūles datus agregē par katru mēnesi, un tie satur II pielikumā norādīto informāciju. Agregēto datu formāts ir XML shēmas definīcija, kas pamatojas uz UN/CEFACT P1000-12. 3.Dalībvalstis 1. punktā minētos zvejas piepūles datus Komisijai nosūta līdz katra mēneša 15. datumam (neieskaitot). IV NODAĻA

TEHNISKIE SAGLABĀŠANAS PASĀKUMI 11. pants

Zvejas aizlieguma apgabali

1.Papildus tam, kas paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. pantā, katru gadu no 1. maija līdz 31. jūlijam Vidusjūras rietumu daļā līdz 100 m izobatai ir aizliegts izmantot traļus. 2.Divu gadu laikā pēc šīs regulas pieņemšanas attiecīgās dalībvalstis, pamatojoties uz zinātniskajiem ieteikumiem, izveido citus zvejas aizlieguma apgabalus, ja ir pierādījumi, ka tajos ir liela zivju mazuļu koncentrācija un bentisko krājumu, jo īpaši attiecīgo krājumu, nārsta vietas. 3.Ja 2. punktā minētie zvejas aizlieguma apgabali attiecas uz vairāku dalībvalstu zvejas kuģiem, Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 8. pantu un šīs regulas 18. pantu ir pilnvarota, pamatojoties uz zinātniskajiem ieteikumiem, pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem izveido attiecīgos zvejas aizlieguma apgabalus. 12. pants

Tādu piezvejas sugu krājumu un bentisko krājumu pārvaldība,

par kuriem nav pieejami pietiekami dati



1.Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētos krājumus pārvalda, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8) apakšpunktā definēto piesardzīgo pieeju zvejniecības pārvaldībā. 2.Šīs regulas 1. panta 3. punktā minēto krājumu pārvaldības pasākumus, jo īpaši tādus tehniskos saglabāšanas pasākumus, kādi uzskaitīti 13. pantā, nosaka, ņemot vērā labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu. 13. pants

Citi tehniskie saglabāšanas pasākumi

1.Komisija ir pilnvarota saskaņā ar šīs regulas 18. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem papildina šo regulu, nosakot tehniskus saglabāšanas pasākumus, kas: (a)precizē zvejas rīku raksturlielumus, jo īpaši linuma acs izmēru, āķu izmēru un skaitu, zvejas rīku konstrukciju, auklas diametru, zvejas rīka izmēru vai papildu ierīču izmantošanu, lai uzlabotu selektivitāti; (b)ierobežo zvejas rīku izmantošanu, jo īpaši ūdenī atrašanās laiku un zvejas rīka ievietošanas dziļumu, lai uzlabotu selektivitāti; (c)aizliedz vai ierobežo zveju konkrētos apgabalos vai laikposmos, lai aizsargātu nārstojošas zivis un zivju mazuļus vai zivis, kas ir mazākas par minimālo saglabāšanas references izmēru, vai nemērķa sugu zivis; (d)aizliedz vai ierobežo zveju konkrētos apgabalos vai laikposmos, lai aizsargātu jutīgas ekosistēmas un sugas; (e)nosaka minimālos saglabāšanas references izmērus jebkuram krājumam, uz ko attiecas šī regula, lai nodrošinātu jūras organismu mazuļu aizsardzību; (f)attiecas uz atpūtas zveju; (g)attiecas uz citiem ar selektivitāti saistītiem raksturlielumiem. 2.Ar 1. punktā minētajiem pasākumiem palīdz sasniegt 3. pantā izvirzītos mērķus. 3.Ja nav saņemts 15. panta 2. punktā minētais kopīgais ieteikums un zinātniskie ieteikumi liecina, ka ir vajadzīga īpaša rīcība, kas nodrošinātu, ka visi krājumi, uz kuriem attiecas šī regula, tiek pārvaldīti saskaņā ar 3. pantu, pēc minētajā pantā noteikto piemērojamo termiņu beigām Komisija saskaņā ar 18. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem papildina šo regulu, pieņemot 1. punktā uzskaitītos pasākumus. V NODAĻA

IZKRAUŠANAS PIENĀKUMS 14. pants

Ar izkraušanas pienākumu saistīti noteikumi

Attiecībā uz visu to sugu krājumiem Vidusjūras rietumu daļā, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu, Komisija saskaņā ar 15. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem papildina šo regulu, pieņemot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta a)–e) apakšpunktā paredzētos sīki izstrādātos pasākumus, kas attiecas uz minēto pienākumu. VI NODAĻA

REĢIONALIZĀCIJA 15. pants

Reģionālā sadarbība

1.Šīs regulas 11., 12., 13. un 14. pantā minētajiem pasākumiem piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1.–6. punktu. 2.Piemērojot šā panta 1. punktu, pārvaldībā tieši ieinteresētās dalībvalstis var iesniegt kopīgus ieteikumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. punktu, un to dara:

(a)pirmo reizi ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam 12 mēnešus ikreiz pēc tam, kad saskaņā ar 17. panta 2. punktu ir iesniegts plāna izvērtējums; (b)līdz tā gada 31. maijam, kas ir pirms gada, kurā piemērojami pasākumi, un/vai (c)tad, kad pašas to uzskata par vajadzīgu, jo īpaši ja strauji mainās stāvoklis kādā no šīs regulas aptvertajiem krājumiem. 3.Pilnvaras, kas piešķirtas saskaņā ar šīs regulas 11., 12., 13. un 14. pantu, neskar pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem, tostarp saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013. VII NODAĻA

GROZĪJUMI UN UZRAUDZĪBA 16. pants

Plāna grozīšana

1.Ja zinātniskie ieteikumi liecina par 1. panta 2. punktā uzskaitīto krājumu ģeogrāfiskā sadalījuma izmaiņām, Komisija saskaņā ar 18. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem groza šo regulu, koriģējot 1. panta 2. punktā un I pielikumā norādītos apgabalus, lai atspoguļotu minētās izmaiņas. 2.Ja zinātniskie ieteikumi liecina, ka 1. panta 2. punktā ietvertais krājumu saraksts ir jāgroza, Komisija var iesniegt priekšlikumu par minētā saraksta grozīšanu. 17. pants

Plāna uzraudzība un izvērtēšana

1.Regulas (ES) Nr. 1380/2013 50. pantā paredzētā gada ziņojuma vajadzībām kvantitatīvi nosakāmie indikatori ietver attiecīgo krājumu un, ja iespējams, piezvejas sugu krājumu F/FMSY un SSB ikgadējās aplēses. Pamatojoties uz zinātniskajiem ieteikumiem, tos var papildināt ar citiem rādītājiem. 2.Piecus gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas un pēc tam reizi piecos gados Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par plāna rezultātiem un ietekmi uz krājumiem, kuriem piemēro šo regulu, un zvejniecībām, kuras izmanto minētos krājumus, jo īpaši attiecībā uz 3. pantā noteikto mērķu sasniegšanu. VIII NODAĻA

PROCEDŪRAS NOTEIKUMI 18. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2.Pilnvaras pieņemt 11., 12., 13., 14. un 16. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms minētā laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz piecu gadu laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus iepriekš. 3.Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 11., 12., 13., 14. un 16. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. 4.Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. 5.Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 6.Saskaņā ar 11., 12., 13., 14. un 16. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no minētā akta paziņošanas dienas ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām abas iestādes ir informējušas Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. IX NODAĻA

EIROPAS JŪRLIETU UN ZIVSAIMNIECĪBAS FONDS