EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 7.12.2011 
SEC(2011) 1460 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
Daudzgadu finanšu sh ēmas sagatavošana par finans ējuma pieš ķiršanu ES sadarb ībai ar 
Āfrikas, Kar ību jūras reģiona un Klus ā okeāna valstīm, kā arī aizjūras zemēm un 
teritorijām laikposmam no 2014. l īdz 2020. gadam (11. Eiropas Att īstības fonds) 
 
un par turpm āko Īstenošanas regulu un Finanšu regulu 11. Eiropas Att īstības fondam 
(EAF) 
{COM(2011) 837 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1459 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV 1. PROBLĒMAS  APRAKSTS 
Šis ietekmes nov ērtējums ir saist īts ar 11. Eiropas Att īstības fonda (EAF) sagatavošanu, kas 
attiecas uz ES finans ējumu sadarb ībai ar Āfrikas, Kar ību jūras reģiona un Klus ā okeāna 
(ĀKK) valst īm un aizjūras zemēm un teritorij ām (AZT).  
ĀKK valst īs risināmā problēma ir plašā nabadzība, kā arī vajadzība, lai ES atbalst ītu šo 
valstu centienus nabadz ību mazin āt, panākot ilgtsp ējīgu attīstību un integr āciju pasaules 
ekonomik ā, savukārt AZT vēl joprojām saskaras ar konkr ētām ekonomikas un soci ālās 
attīstības probl ēmām, kuras var rad īt nopietnas sekas šo zemju un teritoriju specifiskaj ā 
vidē. Komisijas anal īzē ņemti vērā ES iekšpolitikas ārējie aspekti. 
2. SUBSIDIARIT ĀTES  ANALĪZE 
ES ir skaidri noteikusi jomas, kur ās tā EAF kontekst ā var pied āvāt pievienoto v ērtību, 
un tā savus līdzekļus ir pastiprin āti veltījusi budžeta atbalsta, p ārvaldības un infrastrukt ūras 
jomai. Saist ībā ar ātru reaģēšanas spēju ir apliecin āta 10. EAF pievienot ā vērtība. Saglab ājot 
EAF nepieš ķirtos līdzekļus nolūkā segt ar neparedz ētām vajadzībām saistītus izdevumus un 
izmantojot t ādus inovat īvus mehānismus kā FLEX  un V-LEX , Eiropas Savien ība attiecībās ar 
ĀKK valst īm ir spējusi sniegt b ūtisku atbalstu p ārtikas, ekonomikas un finanšu kr īžu 
gadījumos.  
ĀKK un ES partnerattiec ības, kā arī Eiropas Att īstības fonds ES dal ībvalstīm sniedz glob ālas 
ietekmes iesp ēju un līdzekli konsekventu m ērķu kopuma īstenošanai vis ās 77 ĀKK valstīs. 
Salīdzinājumā ar valsts pas ākumiem kl ātbūtnes, mēroga un m ērķtiecības ziņā EAF 
pasākumi nodrošina iev ērojamas priekšroc ības. Šī kritiskā masa ES nodrošina lab ākas 
iespējas īstenot politisko dialogu ar partnervalstu vald ībām. ES jau sen piem īt iekļaujošas 
pieejas un daudzpus ējības atbalst ītājas ietekme un reput ācija. Pateicoties savai lielajai 
ietekmei, ES var sniegt pal īdzību nabadz īgajiem iedz īvotājiem vairākās teritorijās vienos no 
nomaļākajiem pasaules re ģioniem, kuros vairumam dal ībvalstu nav strat ēģisku interešu un to 
klātbūtne ir ierobežota.  
ES intervencei ar EAF un AZT starpniec ību ir pievienot ā vērtība, jo daudzos gad ījumos, 
neskaitot dal ībvalstis, ES ir vien īgā līdzekļu piešķīrēja, ar kuru AZT ir konstitucion āli 
saistītas. ES ir nodrošin ājusi, lai AZT un ES sadarb ībai piešķirtu pietiekamu finans ējumu un 
lai tā būtu konsekventa ar sadarb ību starp ES un ĀKK valstīm, kuru tieš ās kaimiņvalstis ir 
lielākā daļa AZT.  
3. ES INICIAT ĪVAS  MĒRĶI 
11. EAF visp ārējie mērķi attiecībā uz AZT nav main īti, un tie ir noteikti Koton ū nolīguma 
pārskatītajā redakcij ā (1. pant ā) un Līguma par Eiropas Savien ības darb ību IV da ļā 
(198. pant ā). 
Turklāt saistībā ar instrumenta p ārskatīšanas konkr ētajiem m ērķiem 11. EAF 
sagatavošanas politiskais regul ējums, no vienas puses, ietver pazi ņojumu “ES attīstības 
politikas ietekmes palielin āšana: pārmaiņu programma” , ko pie ņēma 2011. gada 
13. oktobr ī, un vadl īnijas Lēmuma par aizj ūras asoci āciju par ES un AZT attiec ībām 
 
LV 2   LV pārskatīšanai , no otras puses. Instrumenti š ā regulējuma īstenošanai ir 11. EAF Iekš ējais 
nolīgums un saist ītā Īstenošanas regula, Finanšu regula un pl ānošanas vadl īnijas. Ietekmes 
novērtējuma loģika (pamatfaktori, m ērķi, atzinumi un ietekme) balst ās uz šādām no 
regulējuma izrietoš ām tēmām: diferenci ācija, koncentr ācija, saska ņošana ar dal ībvalstīm, 
inovatīvi instrumenti, elast ība un reģionālā sadarbība (kas attiecas tieši uz AZT).  
4. POLITIKAS  IESPĒJAS 
Attiecībā uz katru t ēmu izskata divus scen ārijus ( status quo  un alternat īvo iespēju). Saistībā ar 
alternatīvo iespēju ir uzsv ērta ietekme, ko attiec ībā uz dažādiem EAF “paketes” elementiem 
(iekšējais nolīgums, īstenošanas regula un finanšu regula) rad īs šādas pārmaiņas: 
• diferenci ācijas princips , t. i., lielāka līdzekļu apjoma pieš ķiršana maz āk attīstītajiem 
partneriem un maz āks atbalsts att īstības subsīdiju veidā attīstītākiem partneriem; 
• ES atbalsta koncentr ēšana uz nozar ēm, kurās tam var b ūt vislielākā ietekme, t. i., 
uz ierobežotu nozaru skaitu; 
• plašāka saskaņošana ar dal ībvalstīm: attiecībā uz ĀKK kopējais plānošanas  
process var ētu nodrošin āt vienotu un kop īgu plānošanas dokumentu katrai 
partnervalstij vai vismaz vienošanos par darba dal īšanu. Attiec ībā uz AZT š īs 
alternatīvās iespējas mērķis būtu, ja iesp ējams, pan ākt labāk saskaņotas ES un 
dalībvalstu programmas. Turkl āt varētu paredz ēt iespēju izveidot ĀKK paredz ētus 
ES ieguld ījumu fondus,  ko pārvalda Komisija ; 
• inovatīvu finanšu instrumentu, t. i., apvienošanas meh ānismu  izmantojuma 
nostiprināšana, lai palielin ātu finanšu resursus att īstībai. Konkr ētās ĀKK valstīs un 
reģionos liel āku ES att īstības resursu procentu ālo daļu varētu izmantot, lietojot 
(pašreizējos vai) jaunus finanšu instrumentus, piem ēram, Eiropas finanšu iest āžu 
izsniegto dot āciju un aizdevumu apvienojumu vai citus riska sadales meh ānismus; 
• EAF elast ības elementu  nostiprin āšana, tostarp: i) at ļaujot ierobežot s ākotnējos 
piešķīrumus , lai atliktu vair āk līdzekļu (rezerves) papildin ājumiem vai konkr ētām 
nozarēm vai iniciat īvām paredz ētiem īpašiem pieš ķīrumiem; ii) nosakot konkr ētus 
atbalsta veidus valst īm nestabilit ātes, pārejas vai kr īzes situācijā; iii) plānošanas 
posmā vēršot ES centienus uz risinājuma strat ēģijām, kas ir tieši saist ītas ar 
spēkā esošo partnervalstu politiku ; 
• nosakot, ka re ģionālai sadarb ībai paredz ēto AZT līdzekļu izmantojums ir atkar īgs no 
to pievienot ās vērtības saistībā ar reģionālas sadarb ības veicin āšanu ar AZT un 
tālākajiem re ģioniem . 
5. IETEKMES  NOVĒRTĒJUMS 
Attiecībā uz diferenci āciju, īstenojot status quo  iespēju, Komisijas p ārvaldītā palīdzība 
turpinātu sniegt atbalstu visp ārējo mērķu sasniegšan ā, jo īpaši saist ībā ar nabadz ības 
mazināšanu, nodrošinot glob ālu ietekmi un kl ātbūtni, bet atseviš ķās valstīs tās ietekme un 
efektivitāte netiktu maksim āli palielin āt, tādējādi mazin ātos arī panākumi saist ībā ar 
Tūkstošgades att īstības mērķu sasniegšanu. Īstenojot alternat īvo iespēju un pastiprinot 
 
LV 3   LV ģeogrāfisko pieeju, l īdzekļus vērstu uz tām teritorij ām, kurās tie ir visvair āk vajadzīgi un kur 
ĀKK un AZT tiem b ūtu vislielākā iespējamā ietekme un pievienot ā vērtība. Attīstītāku 
partneru gad ījumā ES noteiktu alternat īvus sadarb ības un dialoga veidus, izmantojot 
vispiemērotāko politiku apvienojumu. 
Attiecībā uz koncentr āciju status quo  iespējas gadījumā Komisijas p ārvaldīto palīdzību 
turpinātu sniegt sal īdzinoši plašai nozaru kopai, nerisinot pal īdzības sadrumstalot ības 
problēmu. Īstenojot alternat īvo iespēju, nostiprin āta pievēršanās nozarēm veicinātu lielāku ES 
palīdzības ietekmi, koncentr ējot ES pal īdzību uz ierobežotu nozaru skaitu un t ādējādi 
palielinot ES kritisko masu. Risks saist ībā ar ES paman āmības zudumu konkr ētās nozarēs 
valsts līmenī būtu jāmazina, veicot efekt īvu darba dal īšanu un uzlabojot saska ņošanu ar citiem 
finansējuma sniedz ējiem. 
Attiecībā uz saskaņošanu ar ES dal ībvalstīm, īstenojot status quo  iespēju, palīdzības 
sadrumstalot ības problēma un dubl ēšanās risks netiktu risin āts. Alternat īvās iespējas gadījumā 
ES palīdzības efektivit āti un politisk ās sviras ietekmi var ētu nostiprin āt, palielinot darba 
dalīšanu līdzekļu sniedzēju vidū, veicot kop ēju plānošanu un izmantojot ES ieguld ījumu 
fondus. 
Attiecībā uz inovatīvu finanšu instrumentu izmantošanu , īstenojot status quo  iespēju, ES 
dotāciju ietekme un efektivit āte netiktu maksim āli kāpināta. Alternat īvās iespējas gadījumā ar 
apvienošanas un citu riska sadales meh ānismu pal īdzību tiktu palielin āta ES dotāciju līdzekļu 
sviras ietekme un kritisk ā masa, jo īpaši saistībā ar lieliem projektiem.  
Attiecībā uz elastību, īstenojot status quo  iespēju, atseviš ķi EAF “elast īgie” elementi 
saglabātos, bet dažos gad ījumos EAF neb ūtu pietiekami elast īgs, lai rea ģētu uz partneru 
specifiskaj ām situācijām. Alternat īvās iespējas gadījumā palīdzības piešķīrumus var ētu ātri 
pielāgot, lai ņemtu vērā mainīgos apstākļus vai konkr ētas situācijas (piem ēram, krīzi, 
nestabilitāti vai pāreju) vai īstenotu pieeju, kas ir izteikt āk balstīta uz stimuliem, t ādējādi 
palielinot ne tikai ES pal īdzības efektivit āti un rea ģēšanas spēju, bet ar ī partnervalstu 
atbildības sajūtu. 
Attiecībā uz reģionālo sadarb ību ar AZT  status quo  iespējas gadījumā AZT mijiedarb ība un 
integrācija reģionālajā sadarbībā ar ĀKK un t ālākajiem re ģioniem v ēl joprojām būtu 
ierobežota. Īstenojot alternat īvo iespēju, ES līdzekļu efektivit āte un ietekme tiktu nostiprin āta 
ar labākas EAF un ES re ģionālās sadarbības līdzekļu apvienošanas pal īdzību un nodrošinot 
AZT līdzdalību reģionālajās ĀKK programm ās. 
6. IESPĒJU SALĪDZINĀJUMS 
Salīdzinot iesp ēju ietekmi saist ībā ar izvēlētajiem m ērķiem, tiek izdar īts secinājums, ka 
attiecībā uz katru konkr ēto mērķi labākā pieeja, lai risin ātu konstat ētās problēmas un 
nodrošinātu atbilstību vispārējiem un konkr ētiem mērķiem, ir alternatīvā iespēja, un tā ir 
vēlamāka salīdzinājumā ar status quo . Šīs iespējas labāk atspogu ļo ES attīstības politikas 
pārskatītos virzienus un jaunos m ērķus ES un AZT attiec ībās, kas veicin ātu turpmāku ĀKK 
un AZT valst īm paredzētā ES finans ējuma efektivit ātes pieaugumu un ietekmes k āpināšanu. 
 
LV 4   LV 7. UZRAUDZ ĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 
Komisija nodrošina pastāvīgas uzraudz ības un nov ērtējuma sist ēmas, kas pilnīgi aptver t ās 
palīdzības programmas. Šo sist ēmu darbību nodrošina gan štata darbinieki, gan neatkar īgi 
eksperti. Sist ēmas novērtē valstu strat ēģijas, atseviš ķas programmas un projektus. Turkl āt ES 
ārējās darbības rezult ātu novērtēšanai nolīgst neatkar īgus ārštata ekspertus. Komisija ar ī veic 
savas politikas strat ēģisku novērtējumu, sākot ar pl ānošanu un strat ēģiju, līdz konkr ētās 
nozarēs, valstīs vai reģionos īstenotām intervenc ēm, vai nov ērtē konkrētu instrumentu. 
Attiecībā uz EAF  Eiropas Savien ības intervences pamatelementi un pamatojums ir izkl āstīts 
EAF īstenošanos regul ā. ES palīdzības rezult ātus nabadz ības izskaušanas jom ā novērtē, pēc 
iespējas plašāk izmantojot konkr ētus un izm ērāmus rādītājus. Īpašu uzman ību pievērš 
panākumiem, kas g ūti saistībā ar Tūkstošgades att īstības mērķu īstenošanu.