Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko izveido instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā /* COM/2011/0841 galīgā redakcija - 2011/0414 (CNS) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Kopš 1990. gadu sākuma atbalsts kodoldrošības un kodoldrošības pasākumu veicināšanai trešās valstīs ir bijusi Kopienas darba būtiska sastāvdaļa gan Centrāleiropā, gan bijušās Padomju Savienības valstīs saskaņā ar kodoldrošības programmas komponentēm TACIS un PHARE programmā. Kopš 2007. gada sadarbība kodoldrošības jomā tika paplašināta, lai tajā ietvertu „trešās valstis” saskaņā ar instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā, bet Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA) nodrošināja sadarbību kodoldrošības jomā ar valstīm, kas iesaistījušās pievienošanās procesā ES. Černobiļas avārija 1986. gadā norādīja uz kodoldrošības vispārējo nozīmīgumu. Avārija Fukušimā-Daiči 2011. gadā apliecināja vajadzību joprojām netaupīt pūles kodoldrošības uzlabošanai, lai tā atbilstu augstākajiem standartiem. Abas avārijas skaidri norādīja, ka kodolavārijas sekas veselības, sociālajā, vides un ekonomikas jomā var plesties tālu aiz valsts robežām un, iespējams, visā pasaulē. Kodoldrošības nozīmīgumu atzina Eiropas Savienības Padome savā 1992. gada 18. jūnija Rezolūcijā par kodoldrošības tehnoloģijas problēmām, kurā uzsvēra „to īpašo nozīmi, ko tā piešķir kodoldrošībai Eiropā, un tāpēc pieprasa, lai dalībvalstis un Komisija pieņem sadarbību kodolenerģijas jomā par Kopienas prioritāru pamatmērķi, jo īpaši attiecībā uz citām Eiropas valstīm,… panākot to kodoliekārtās tādus drošības līmeņus, kas līdzvērtīgi Kopienā pieņemtajiem līmeņiem...”. Kopiena 1999. gadā nolēma pievienoties Kodoldrošības konvencijai un 2005. gadā — Kopējai lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošas apsaimniekošanas konvencijai, jo abu konvenciju mērķis ir veicināt valstu pasākumus un starptautisko sadarbību šajās jomās. Eiropas Savienības Padome 2009. gada 25. jūnijā pieņēma Direktīvu 2009/71/Euratom, ar ko izveido Kopienas kodoliekārtu kodoldrošības pamatstruktūru, lai uzturētu un sekmētu kodoldrošības un tās regulējuma pastāvīgu uzlabošanu. Eiropas Savienības Padome 2011. gadā pieņēma arī direktīvu, ar ko izveido Kopienas sistēmu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgai un drošai apsaimniekošanai. Šīs direktīvas, kā arī kodoldrošības un radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas apsaimniekošanas augstie standarti, kas īstenoti Eiropas Savienībā, ir piemēri, ko var izmantot, lai rosinātu trešās valstis pieņemt tikpat augstus standartus. Kopiena saskaņā ar Euratom līguma 10. nodaļu jau veido ciešu sadarbību ar Starptautisko Atomenerģijas aģentūru (SAEA) saistībā gan ar kodoldrošības pasākumiem (tālāk izvēršot Euratom līguma otrās sadaļas 7. nodaļā noteiktos mērķus), gan kodoldrošību. Regulatīvu un citu sadarbības veidu veicināšana ar jaunietekmes valstīm un ES pieeju, noteikumu, standartu un prakses veicināšana ir stratēģijas „Eiropa 2020” ārējās politikas mērķis. Lai Eiropas Savienība izpildītu savu pasaules līmeņa uzdevumu cilvēku drošības un stratēģiskās drošības veicināšanā, ir būtiski, lai Kopienai būtu spējas un līdzekļi reaģēt uz problēmām, kas rodas kodoldrošības, aizsardzības pret radiāciju un kodoldrošības pasākumu jomā visās trešās valstīs, pamatojoties uz Kopienas un tās dalībvalstu pieredzi šajās jomās Eiropas Savienībā. Šādā nolūkā instrumenta sadarbībai kodoldrošības jomā (INSC) ierosinātie pasākumi Centrāleiropā un bijušās Padomju Savienības valstīs turpinās pasākumus, kas uzsākti kopš 1990. gadiem, un kopš 2007. gada tie tiek attiecināti uz „trešām valstīm”. Tiek paredzēts, ka pamata motivācija, kas noteica iesaistīšanos sadarbībā ar trešām valstīm, saglabāsies laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam. Tomēr tā kā galvenie projekti, ko īsteno saskaņā ar INSC (jo īpaši projekti saistībā ar Černobiļas teritorijas atveseļošanu un kodolreaktoru uzlabošanas projekti) tiks pabeigti galvenokārt līdz 2014. gadam, atbrīvosies resursi, lai pievērstos citām jomām, kuras rada bažas. Ievērojot programmas prioritāti, ir jānodarbojas ar ieguves vietu atveseļošanu (urāna ieguves vietas, kurās netika ievērotas vides pamatprasības), lietotās kodoldegvielas apglabāšanu, atkritumu apsaimniekošanu un iekārtu ekspluatācijas pārtraukšanu. Arī Eiropas Savienības iesaistē notiek pāreja no tehniskās palīdzības uz sadarbību. Tā pievēršas būtiskiem pasākumiem, kas paredzēti, lai uzlabotu kodoldrošības kultūru, aizsardzību pret radiāciju un drošības pasākumus. Atbilstoši Euratom pamatprogrammām pasākumi pētniecības un inovāciju jomā veicina nopietnu avāriju novēršanu un to iedarbības vājināšanu, kā arī uzlabojumus aizsardzībā pret radiāciju, lai paaugstinātu drošības kultūru. Divpusējie starptautiskie sadarbības nolīgumi par kodoldrošību saskaņā ar Euratom arī ir jāuzskata par papildu veidu, kā veicināt kodoldrošības uzlabošanu, aizsardzību pret radiāciju un radioaktīvo atkritumu drošu apsaimniekošanu, palielinot pūles pētniecībā un inovācijās partnerībā ar trešām valstīm. Mācības, kas gūtas pēc Fukušimas-Daiči avārijas, ir būtiskas kodoldrošības uzlabošanai turpmākajos gados. Ir paredzams, ka ES dalībvalstu vispusīgo un pārredzamo riska un drošības novērtējumu („stresa pārbaužu”) rezultātu, kas jāattiecina uz ES kaimiņvalstīm un, iespējams, citām trešām valstīm, secinājumiem būs nozīmīga ietekme uz kodolspēkstaciju projektēšanu, ekspluatāciju, tehnisko apkopi un reglamentēšanu. Eiropas Savienībā gūtā pieredze būs svarīga citām trešām valstīm. Sadarbībai saskaņā ar INSC ir jābūt kā papildinājumam tam, ko Eiropas Savienība sniedz, izmantojot citus attīstības sadarbības instrumentus, un pieņemtajiem pasākumiem jāsaskan ar Eiropas Kopienas stratēģijas politikas vispārīgajām pamatnostādnēm attiecībā uz atbilstošām valstīm. Ņemot vērā starptautiskās saistības attiecībā uz kodoldrošības uzlabojumiem, sadarbībai saskaņā ar INSC arī turpmāk jāizmanto sinerģijas ar Euratom pamatprogrammām kodolpētniecībā un mācībās. 2. APSPRIEŠANĀS REZULTĀTI AR IEINTERESĒTĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI Sabiedriskā apspriešana No 2010. gada 26. novembra līdz 2011. gada 31. janvārim Komisija organizēja sabiedrisku apspriešanu par ES ārējās darbības turpmāko finansējumu. Šis process balstījās uz aptauju tiešsaistē, ko papildināja izziņu materiāls „Kāds ir finansējums ES ārējai darbībai pēc 2013. gada?”, kuru sagatavoja Komisija un iesaistīto EEZ valstu dienesti. Saņemtās atbildes no 220 sabiedriskās apspriešanas dalībniekiem liecina par plašām un daudzveidīgām sabiedrības grupām, kuras pārstāv dažādas struktūras, norādot to uzskatus un tradīcijas, kas raksturo ārējās darbības kopienu. Kopumā atbildēs vispār nebija minēta vajadzība būtiski mainīt spēkā esošo instrumentu pašreizējo struktūru. Tomēr tika minēti vairāki jautājumi, kas ir būtiski INSC un atbilstīgi tam ir ņemti vērā darbā pie jaunās regulas sagatavošanas. Vairākums respondentu (aptuveni 70 %) apstiprināja, ka ES finansiālā intervence nodrošina būtisku pievienoto vērtību politikas galvenajās jomās, kas tiek atbalstītas, izmantojot ES ārējās darbības finanšu instrumentus. ES pievienotās vērtības kritēriju daudzi respondenti min kā galveno turpmākas virzības spēku: ES būtu jāizmanto savas salīdzināmās priekšrocības, ko sniedz tās globālā klātbūtne uz vietas, plašais zinātības loks, pārnacionālais raksturs, saskaņošanas vidutāja funkcijas un apjomradītie ietaupījumi. Gandrīz visi respondenti (92 %) atbalsta diferencētāku pieeju, kas pielāgota situācijai saņēmējā valstī, pamatojoties uz saprātīgiem kritērijiem un efektīvu datu vākšanu, un izmantojama kā ES finanšu instrumentu ietekmes palielināšanas veids. Vairāk nekā divas trešdaļas respondentu uzskata, ka ES intereses tiek pietiekami ņemtas vērā ārējās darbībās un ka tām savā ziņā jāpamatojas uz ES vērtībām un principiem, kā arī uz partnervalstu attīstības mērķiem. Turpretī neliela daļa uzskata, ka ES ārējās darbībās vairāk jāpievēršas savām ES interesēm pasaules ekonomikā, jo īpaši attiecībā uz jaunietekmes valstīm. Respondentu lielākais vairākums atbalsta stingrāku pievēršanos uzraudzības un novērtēšanas sistēmām turpmākajos instrumentos un projektu/programmu īstenošanā. Attiecībā uz veidiem, kā palielināt ES ārējā finansējuma pārskatāmību, vairākums ieinteresēto personu atbalsta lielākas pūles informācijas un saziņas pasākumu jomā, jo īpaši saņēmējās valstīs; tomēr liekas, ka ES piemērotāku pārredzamības panākšanas līmeni nodrošina efektīva politika, stratēģija un klātesamība trešās valstīs, nevis papildu tēriņi par saziņu. Ieinteresētās personas pauž arī spēcīgu atbalstu iecerei par ES koordinēšanas funkcijas pastiprināšanu citu donoru starpā un par to, ka īstenošanas partneri nodrošina lielāku ES finansējuma redzamību. Ietekmes novērtējums Komisija veica ietekmes novērtējumu, kurā izskatīja šādus četrus variantus: (a) ES neveic turpmāku darbību (netiek veidots instruments sadarbībai kodoldrošības jomā). Dažus sadarbības pasākumus kodoldrošības jomā varētu ietvert ģeogrāfiskās sadarbības instrumentos un tādējādi tos īstenot. Tomēr tas var radīt sarežģījumus saistībā ar juridisko pamatu un neapmierinošu īstenošanu sakarā ar šo jautājumu īpašām tehniskām īpatnībām; (b) „bez izmaiņām” (sadarbība ar trešām valstīm turpinātos saskaņā ar pašreizējo INSC regulu). Šis variants nenodrošina gūtās pieredzes iestrādāšanu regulā, ģeogrāfiskās darbības jomas pārskatīšanu un sadarbības kritēriju un prioritāšu noteikšanu. Pielietojot šo variantu, nevarētu īstenot iespēju uzlabot regulas īstenošanu un efektivitāti; (c) izdarīt grozījumus INSC regulā. Grozītā regula varētu nodrošināt ģeogrāfiskās darbības jomas pārskatīšanu, lai ietvertu visas trešās valstis (tostarp tās, kurām pašlaik piemēro pirmspievienošanās instrumentu (IPA)) un noteiktu sadarbības prioritātes un kritērijus. Tādējādi tiktu panākta vienkāršošana un efektīvāka īstenošana; nevis to veikt, piemērojot pašreizējo regulu; (d) jauns instruments, kurā varētu būt ietverta pašreizējā INSC darbības joma, kā arī daļa no pašreizējā stabilitātes instrumenta (IFS) darbības jomas. Tas varētu nodrošināt vienotu pieeju kodoldrošībai, drošības un aizsardzības pasākumiem (tā dēvētajiem „3 S”), tomēr tam būtu vajadzīgs divkāršs juridiskais pamats (Euratom līgums un Līgums par Eiropas Savienības darbību). Divkāršais juridiskais pamats, iespējams, papildus sarežģītu īstenošanu un joprojām būtu nepieciešama cieša saskaņošana ar citiem riska (ķīmiskā un bioloģiskā) mazināšanas pasākumiem. Par vēlamo iespēju atzina regulas grozīšanas variantu. Atšķirībā no variantiem „bez pārmaiņām” un „jauns instruments” šis variants nodrošinātu nepārtrauktību un ļautu izmantot gūto pieredzi par attiecīgi pārbaudītu sistēmu, vienlaicīgi atrisinot daudzus konstatētos jautājumus, tostarp palielinot izpratni par reaģēšanas ierobežojumiem. Gan šī varianta, gan vienota juridiskā pamata izmantošana (salīdzinājumā ar „jaunā instrumenta” variantu) vienkāršotu īstenošanu. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Pašreizējās INSC regulas tiesiskais pamats ir Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgums („Euratom līgums”) un jo īpaši tā 203. pants. Ņemot vērā kodoldrošības tiesisko pamatu ES līmenī un to, ka pārskatītā darbības joma nenosaka tiesiskā pamata maiņu, tam joprojām ir jāsaglabājas turpmākajā regulā. Subsidiaritāte un proporcionalitāte Situācijā, kad 27 dalībvalstis darbojas kopēju politikas un stratēģijas virzienu robežās, vienīgi ES rīcībā ir kritiskā masa, lai reaģētu uz globālām problēmām, turpretī dalībvalstu rīcība var būt ierobežota un sadrumstalota, ieviešot projektus, kas bieži ir pārāk maznozīmīgi, lai radītu ilgtspējīgas pārmaiņas šajā jomā. Šī kritiskā masa arī nosaka ES izdevīgo situāciju politikas dialoga veikšanai ar partnervalstu valdībām. ES atrodas unikāli neitrālā un objektīvā situācijā, lai ārējā darbībā rīkotos kādas dalībvalsts vārdā vai kopā ar to, radot lielāku uzticamību valstīs, kurās tā darbojas. Tā ir atbilstošāk sagatavota, lai uzņemtos pasaules vadītāja misiju savu iedzīvotāju vārdā. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Komisija ierosina piešķirt 70 miljardus euro 2014.–2020. gada laika posmam ārējās darbības instrumentiem[1]. Piešķīrums, kas paredzēts INSC laika posmā no 2014. līdz 2020. gadam, ir 631,1 miljons euro (jeb 560 miljoni euro 2011. gada cenās). Gadā paredzamās budžeta saistības INSC vajadzībām ir norādītas turpmākajā tabulā. Gads || 2014..g. || 2015.g. || 2016.g. || 2017.g. || 2018.g. || 2019.g || 2020.g || KOPĀ INSC piešķīrums (miljoni euro) || 84,9 || 86,6 || 88,3 || 90,1 || 91,9 || 93,7 || 95,6 || 631,1 Paredzamais finansējuma piešķīrums konkrētiem mērķiem ir noteikts tiesību akta finanšu pārskatā. 5. IZVĒLES ASPEKTI Vienkāršošana Panti, kas pēc būtības ir horizontāli, tika svītroti, jo tie ir ietverti Regulā Nr. …/…, ar kuru nosaka kopējus īstenošanas noteikumus ārējo attiecību finanšu instrumentiem. Lai vienkāršotu INSC plānošanu un īstenošanu, sadarbības kritēriju definīcija un tematiskās un ģeogrāfiskās prioritātes sadarbības projektu atlasei ir norādītas regulas pielikumā. Regulas galveno pantu skaidrojums un izmaiņas attiecībā uz pašreiz spēkā esošo INSC I. SADAĻA. Mērķi 1. pants. Priekšmets un darbības joma Regulas 1. pants nosaka tās mērķus un darbības jomu. Regulu piemēros visām trešām valstīm (kā turpmāk paskaidrots pielikumā). Ir noteikti trīs konkrēti mērķi: a) efektīvas kodoldrošības kultūras veicināšana un stingrāko kodoldrošības standartu un aizsardzības pret radiāciju īstenošana; b) atbildīga un droša lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana, bijušo kodolvietu un iekārtu ekspluatācijas pārtraukšana un atveseļošana; c) pamatnostādņu un metodiku noteikšana lietderīgu un efektīvu drošības pasākumu īstenošanai kodolmateriāliem trešās valstīs. Salīdzinājumā ar pašreiz spēkā esošo INSC regulu tās redakcija ir vienkāršota. Pašreizējās INSC 1. un 2. pants ir apvienots. Šajā regulas pantā nosaka galvenās sadarbības jomas, bet tās pielikumā nosaka konkrētos pasākumus. II. SADAĻA. Plānošana un paredzamais finansējuma sadalījums 2. pants. Stratēģijas dokumenti Šajā pantā noteikts, ka daudzgadu stratēģijas dokuments(-i) ir sadarbības vispārējais pamats, kas saskaņā ar regulu nosaka Savienības stratēģiju sadarbības jomā. 3. pants. Daudzgadu indikatīvās programmas Šajā pantā noteikts, ka daudzgadu indikatīvās programmas nosaka finansēšanai izraudzītās prioritāšu jomas, konkrētos mērķus, paredzētos rezultātus, izpildes rādītājus un paredzētos finansējuma piešķīrumus. III. SADAĻA. Īstenošana Šī sadaļa tika būtiski vienkāršota, jo 4. pantā noteikts, ka lēmumu īsteno saskaņā ar Regulu Nr. ..../…, ar kuru nosaka kopējus īstenošanas noteikumus ārējo attiecību finanšu instrumentiem. IV. SADAĻA. Noslēguma noteikumi Šajā sadaļā paredzēts bāzes finansējums (7. pants) un regulas stāšanās spēkā (8. pants). PIELIKUMS Pielikums par konkrētiem pasākumiem un kritērijiem, kas piemērojami sadarbībai kodoldrošības jomā, tika ieviests, lai turpmāk vienkāršotu regulas teksta galveno daļu un tās īstenošanu, nosakot sadarbības jomas, tehnisko un ģeogrāfisko darbības jomu, sadarbības kritērijus un prioritātes. Saskaņā ar priekšlikuma nosacījumiem pielikumu var grozīt, piemērojot vieglāku procedūru nekā tad, ja būtu jāgroza visa regula (regulas 5. pants). Pielikumā noteikti konkrētie pasākumi, ko atbalsta regula (pašreizējā INSC pārskatītā redakcija, no jauna nosakot sadarbības jomas), kritēriji sadarbībai ar trešām valstīm kodoldrošības jomā, prioritātes un saskaņošana. Sadarbības kritērijos ņemti vērā un būtībā ievēroti Padomes 2008. gadā ierosinātie kritēriji. 2011/0414 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko izveido instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 203. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2], rīkojoties saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Šī regula ir viens no instrumentiem, kas paredz tiešu atbalstu Eiropas Savienības ārējai politikai, tā aizstāj Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 19. februāra Regulu Nr. 300/2007, ar ko izveido instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā[3], kuras darbības termiņš beidzas 2013. gada 31. decembrī. (2) Eiropas Savienība ir būtisks palīdzības sniedzējs trešām valstīm ekonomikas, finanšu, tehnikas, humānās palīdzības un makroekonomikas jomā. Šī regula ir daļa no sistēmas, kas izstrādāta sadarbības un palīdzības sniegšanas plānošanai, kuras nolūks ir atbalstīt augsta līmeņa kodoldrošību, aizsardzību pret radiāciju un lietderīgus un efektīvus kodolmateriālu drošības pasākumus trešās valstīs. (3) Černobiļas avārija 1986. gadā apliecināja kodoldrošības nozīmīgumu pasaules mērogā. Avārija Fukušimas-Daiči 2011. gadā apstiprināja vajadzību turpināt centienus kodoldrošības uzlabošanai, lai tā atbilstu augstākajiem standartiem. Lai paredzētu drošības nosacījumus, kas vajadzīgi, lai novērstu draudus sabiedrības dzīvībai un veselībai, Eiropas Atomenerģijas Kopienai (turpmāk tekstā — „Kopiena”) jābūt spējīgai atbalstīt kodoldrošību trešās valstīs. (4) Vienīgi Eiropas Savienībai, darbojoties kopā ar dalībvalstīm kopīgos politikas stratēģijas virzienos, ir vajadzīgā kritiskā masa, lai reaģētu uz globālām problēmām, un tā spēj atbilstošāk saskaņot sadarbību ar trešām valstīm. (5) Pieņemot Komisijas Lēmumu 1999/819/Euratom[4], Kopiena pievienojās 1994. gada Konvencijai par kodoldrošību. Pieņemot Komisijas Lēmumu 2005/510/Euratom[5], Kopiena pievienojās arī Kopējai konvencijai par lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošu apsaimniekošanu. (6) Lai uzturētu un veicinātu kodoldrošības un tās regulējuma nepārtrauktu uzlabošanu, Padome 2009. gada 25. jūnijā pieņēma Direktīvu 2009/71/Euratom, ar ko izveido Kopienas kodoliekārtu kodoldrošības pamatstruktūru [6]. Padome 2011. gada 19. jūlijā pieņēma arī Direktīvu 2011/70/Euratom, ar ko izveido Kopienas sistēmu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgai un drošai apsaimniekošanai[7]. Šīs direktīvas, kā arī kodoldrošības un radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas apsaimniekošanas augstie standarti, kas īstenoti Eiropas Savienībā, ir piemēri, kas izmantojami, lai rosinātu trešās valstis pieņemt līdzvērtīgi augstus standartus. (7) Regulatīvu un citu sadarbības veidu veicināšana ar jaunietekmes valstīm, kā arī Savienības pieeju, noteikumu, standartu un prakses veicināšana ir stratēģijas „Eiropa 2020” ārējās politikas mērķis. (8) Eiropas Savienības dalībvalstis ir Kodolieroču neizplatīšanas līguma un tā Papildu protokola parakstītājvalstis. (9) Kopiena saskaņā ar Euratom līguma 10. nodaļu jau veido ciešu sadarbību ar Starptautisko Atomenerģijas aģentūru (SAEA) saistībā gan ar kodoldrošības pasākumiem (tālāk izvēršot Euratom līguma otrās sadaļas 7. nodaļā noteiktos mērķus), gan kodoldrošību. (10) Kopienai turpmāk jāveltī īpaši centieni, lai atbalstītu efektīvu kodoldrošības pasākumu piemērošanu kodolmateriāliem trešās valstīs, balstoties uz drošības pasākumiem Savienībā. (11) Tiek uzskatīts, ka atbildību par iekārtas drošumu uzņemas operators un valsts, kuras jurisdikcijā iekārta atrodas. (12) Lai gan Savienībai ārējās palīdzības finansēšanas vajadzības arvien palielinās, Savienības ekonomikas un budžeta situācija ierobežo šādai palīdzībai pieejamos līdzekļus. Tāpēc Komisijai jāatrod lietderīgākais pieejamo līdzekļu pielietojums, jo īpaši izmantojot finanšu instrumentus, kuriem ir sviras efekts. Šāds sviras efekts palielinās, pieļaujot iespēju finanšu instrumentu ieguldītos un radītos līdzekļus lietot un lietot tos atkārtoti. (13) Lai šīs regulas īstenošanai nodrošinātu vienotus nosacījumus, Komisijai jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. (14) Īstenošanas pilnvaras saistībā ar plānošanas un finansēšanas darbībām, ko atbalsta šī regula, jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[8]. Ņemot vērā šo īstenošanas aktu veidus, īpaši to politisko ievirzi vai finansiālo ietekmi, lai tos pieņemtu, būtībā jāizmanto pārbaudes procedūra, izņemot tehniskus īstenošanas pasākumus, kuru finanšu apjoms ir neliels. Komisijai jāpieņem nekavējoties piemērojamie īstenošanas akti, jo attiecīgi pamatotos gadījumos Savienībai ir nepieciešams ātri reaģēt, ja to nosaka obligāta steidzamība. (15) Eiropas Parlamenta un Padomes ... gada ... Regulā (ES) Nr. .../... ir paredzēti kopīgi noteikumi un procedūras Savienības instrumentu īstenošanai ārējām darbībām. (16) Eiropas Ārējās darbības dienesta organizācija un darbība ir izklāstīta Padomes Lēmumā 2010/427/ES, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I SADAĻA MĒRĶI 1. pants Priekšmets un darbības joma Eiropas Savienība finansē pasākumus, lai palīdzētu veicināt augstu kodoldrošības un aizsardzības pret radiāciju līmeni, kā arī ieviest efektīvus un lietderīgus drošības pasākumus attiecībā uz kodolmateriāliem trešās valstīs saskaņā ar šīs regulas noteikumiem. 1. Jāsasniedz šādi konkrēti mērķi: (a) efektīvas kodoldrošības kultūras veicināšana un stingrāko kodoldrošības standartu un aizsardzības pasākumu pret radiāciju īstenošana; (b) lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīga un droša apsaimniekošana, bijušo kodolvietu un iekārtu ekspluatācijas pārtraukšana un atveseļošana; (c) pamatnostādņu un metodiku noteikšana lietderīgu un efektīvu drošības pasākumu piemērošanai kodolmateriālam trešās valstīs. 2. Minēto konkrēto mērķu sasniegšanas vispārējo gaitu vērtē, attiecīgi izmantojot šādus izpildes rādītājus: (a) to jautājumu skaits un nozīme, kuri noteikti atbilstīgu SAEA salīdzinošo izvērtējumu laikā; (b) lietotās kodoldegvielas, kodolatkritumu un ekspluatācijas pārtraukšanas stratēģijas izstrādes stāvoklis, attiecīgās tiesiskās un regulatīvās pamatnostādnes un projektu īstenošana; (c) to jautājumu skaits un nozīme, kuri noteikti atbilstīgos SAEA ziņojumos par kodoldrošības pasākumiem. 3. Komisija nodrošina, ka pieņemtie pasākumi ir atbilstoši Savienības vispārējām stratēģijas politikas pamatnostādnēm attiecībā uz partnervalstīm un jo īpaši ar tās attīstības mērķiem un ekonomiskās sadarbības politikas virzieniem un programmām. 4. Pielikumā ir izklāstīti konkrēti šajā regulā ietvertie pasākumi un kritēriji, kurus piemēro sadarbībai kodoldrošības jomā. 5. Šajā regulā paredzētā sadarbība finanšu, ekonomikas un tehnikas jomā ir papildinājums tam, ko Savienība nodrošina saskaņā ar citiem attīstības sadarbības instrumentiem. II SADAĻA PLĀNOŠANA UN PAREDZAMAIS FINANSĒJUMA SADALĪJUMS 2. pants Stratēģijas dokumenti 1. Savienības sadarbību saskaņā ar šo regulu īsteno, pamatojoties uz daudzgadu stratēģijas dokumentiem. 2. Daudzgadu stratēģijas dokuments ir sadarbības vispārējais pamats, un to izstrādā laikposmam līdz septiņiem gadiem. Tas nosaka Savienības stratēģiju sadarbības jomā saskaņā ar šo regulu, ņemot vērā attiecīgo valstu vajadzības, Savienības prioritātes, starptautisko situāciju un galveno partneru darbības. 3. Atbilstīgi Savienības vispārējam nolūkam un darbības jomai, mērķiem, principiem un politikai stratēģijas dokumentu nolūks būs nodrošināt saskaņotu pamatshēmu sadarbībai starp Savienību un attiecīgajām partnervalstīm vai reģioniem. 4. Stratēģijas dokumentu sagatavošanā piemēro palīdzības efektivitātes principus: valsts atbildību, partnerību, koordināciju, saskaņošanu, pielāgošanu saņēmējas valsts vai reģiona sistēmām, savstarpēju pārskatatbildību un virzību uz rezultātiem. 5. Komisija apstiprina stratēģijas dokumentu atbilstīgi pārbaudes procedūrai, kas minēta Kopējās īstenošanas regulas 15. panta 3. punktā. Stratēģijas dokumentus var pārskatīt vidējā termiņā vai tiklīdz rodas vajadzība saskaņā ar šo pašu procedūru. Tomēr šī procedūra nav vajadzīga stratēģijas atjaunināšanai, kas neattiecas uz dokumentā noteiktajām sākotnējām prioritāšu jomām un mērķiem. 3. pants Daudzgadu indikatīvās programmas 1. Daudzgadu indikatīvās programmas izstrādā, pamatojoties uz 2. pantā minētajiem stratēģijas dokumentiem. Daudzgadu indikatīvās programmas parasti ir paredzētas laikposmam no 2 līdz 4 gadiem. 2. Daudzgadu indikatīvajās programmās nosaka finansēšanai izraudzītās prioritāšu jomas, īpašos mērķus, paredzētos rezultātus, izpildes rādītājus un paredzētos finansējuma sadalījumus gan vispārējus, gan atsevišķi pa prioritāšu jomām, ietverot saprātīgu nesadalīto līdzekļu rezervi, ko vajadzības gadījumos var norādīt apmēra robežās vai minimālās summas veidā. 3. Daudzgadu indikatīvā programma principā pamatojas uz dialogu ar partnervalstīm vai reģionu(-iem), kurā piedalās ieinteresētās personas, lai tādējādi nodrošinātu, ka attiecīgā valsts vai reģions uzņemas pietiekamu atbildību par procesu, un lai rosinātu atbalstu valsts attīstības stratēģijai. 4. Daudzgadu indikatīvās programmas pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta Kopējās īstenošanas regulas 15. panta 3. punktā. 5. Daudzgadu indikatīvās programmas pārskata, ja vajadzīgs, ņemot vērā visus atbilstīgos pārskatītos stratēģijas dokumentus saskaņā ar šo pašu procedūru. Tomēr pārbaudes procedūra nav vajadzīga tādiem grozījumiem daudzgadu indikatīvās programmās, kas ir tehniski pielāgojumi, līdzekļu atkārtots sadalījums prioritātei piešķirtā asignējuma robežās vai sākotnējā paredzētā sadalījuma palielinājums vai samazinājums, kas nav lielāks par 20 %, ar noteikumu, ka šie grozījumi neizraisa izmaiņas sākotnējās šajā dokumentā noteiktajās prioritāšu jomās un mērķos. Par visiem šādiem tehniskiem pielāgojumiem viena mēneša laikā jāpaziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. III SADAĻA ĪSTENOŠANA 4. pants Īstenošana Šo regulu īsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes ... gada ... Regulu Nr. …./…., (turpmāk tekstā — „Kopējā īstenošanas regula”), ar kuru nosaka kopējus īstenošanas noteikumus ārējo attiecību finanšu instrumentiem. IV SADAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 5. pants Pielikuma grozīšana Šīs regulas pielikumu var grozīt saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas paredzēta Kopējās īstenošanas regulas 15. panta 3. punktā. 6. pants Komiteja Komisijai palīdz Sadarbības komiteja kodoldrošības jomā. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē. 7. pants Eiropas Ārējās darbības dienests Šīs regulas piemērošana notiek saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/427/ES, ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību. 8. pants Bāzes finansējums 1. Bāzes finansējums šīs regulas īstenošanai no 2014. līdz 2020. gadam ir EUR 631 100 000. 2. Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija daudzgadu finanšu shēmas robežvērtībās. 9. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2014. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS Konkrēti atbalstītie pasākumi un kritēriji, ko piemēro sadarbībai kodoldrošības jomā Īstenojot šo regulu, visā pasaulē tiek atbalstīta augsta līmeņa kodoldrošības veicināšana, aizsardzība pret radiāciju un efektīvu un lietderīgu aizsardzības pasākumu piemērošana trešās valstīs, kuras vēlas sadarboties šajās jomās. Šajā pielikumā noteikti konkrēti atbalstītie pasākumi un sadarbības kritēriji, kā arī prioritātes. Konkrēti atbalstītie pasākumi Šīs regulas 1. pantā noteikto mērķu izpildes nolūkā var atbalstīt šādus pasākumus: (a) efektīvas kodoldrošības kultūras veicināšana un stingrāko kodoldrošības un radiācijas aizsargpasākumu standartu īstenošana visos līmeņos, jo īpaši izmantojot: – nepārtrauktu atbalstu uzraudzības iestādēm, tehniskā atbalsta organizācijām un regulatīvo pamatnostādņu pastiprināšanai, proti, attiecībā uz licencēšanas darbībām, tostarp efektīviem un vispusīgiem riska un drošības novērtējumiem („stresa pārbaudēm”), to pārskatīšanu un pēcpārbaudes; – efektīvas normatīvās bāzes, regulatīvu procedūru un sistēmu veicināšanu, lai nodrošinātu pietiekamu aizsardzību pret radioaktīvu materiālu jonizējošiem starojumiem, jo īpaši aizsardzību no spēcīgas iedarbības radioaktīvajiem avotiem, un to droša apglabāšana; – efektīvu mehānismu izveidošanu avāriju radioloģisko seku novēršanai, kā arī, ja tās rodas, šādu seku mazināšanai (piemēram, vides uzraudzība radioaktīvu vielu izplūdes gadījumā, seku mazināšanas un atveseļošanas pasākumu izstrāde un īstenošana) un ārkārtas situācijām, sagatavotībai un reaģēšanai, civilajai aizsardzībai un vides sanācijas pasākumiem; – atbalstu kodolspēkstaciju operatoriem izņēmuma gadījumos atbilstoši īpašiem un pietiekami pamatotiem apstākļiem, proti, pēcpārbaužu pasākumos veicot vispusīgus drošības un riska novērtējumus („stresa pārbaudes”); (b) lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīga un droša apsaimniekošana, bijušo kodolvietu un iekārtu atveseļošana un to darbības pārtraukšana, proti: – sadarbībā ar trešām valstīm lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas jomā (t. i., pārvadāšana, priekšapstrāde, apstrāde, pārstrāde, uzglabāšana un apglabāšana), tostarp īpašu stratēģijas virzienu un sistēmu izstrāde atbildīgai lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai; – stratēģijas virzienu un sistēmu izstrāde un īstenošana pašreizējo iekārtu ekspluatācijas slēgšanai, bijušo kodolvietu un ar urāna raktuvēm saistīto ieguves vietu atveseļošanai, kā arī jūrā nogremdēto radioaktīvo priekšmetu un materiālu atguvei un apsaimniekošanai; – kodoldrošības pasākumu īstenošana, tostarp atbilstīgas pārskatatbildības un kontroles par skaldmateriāliem īstenošana valsts un operatoru līmenī, vajadzīgā regulatīvā pamata un metodiku izstrāde (ietverot kodolmateriālu kriminālistikas metodes); – pasākumi, lai veicinātu starptautisku sadarbību (iesaistot attiecīgās starptautiskās organizācijas, proti, SAEA) minētajās jomās, tostarp, lai īstenotu un uzraudzītu starptautiskas konvencijas un līgumus, informācijas apmaiņu, spējas palielināšanu un mācības kodoldrošības jomā, kā arī pētniecību. Šajos pasākumos iekļauj būtisku zinātības pārneses aspektu, lai stiprinātu sasniegto rezultātu ilgtspējību. Tie jāīsteno sadarbībā ar trešo valstu iestādēm, kodolenerģētikas regulatoriem un to tehniskā atbalsta organizācijām, un īpašos gadījumos — ar kodolspēkstaciju operatoriem. Pasākumi jāatbalsta, arī turpmāk izmantojot sinerģijas ar Euratom pamatprogrammu tiešajiem un netiešajiem pasākumiem kodolpētniecībā un mācībās. Kritēriji[9] Sadarbība pamatojas uz šādiem kritērijiem un trešām valstīm izvirzīto nosacījumu izpildi. 1. Vispārīgie kritēriji – Sadarbībā var ietvert visas „trešās valstis” (kas nav ES dalībvalstis) visā pasaulē. – Prioritāte ir kandidātvalstīm un Eiropas Kaimiņattiecību reģiona valstīm. Reģionālām pieejām būs priekšrocība. – Augstu ienākumu valstis iekļaujamas tikai tādēļ, lai būtu iespējams veikt izņēmuma pasākumus, piemēram, pēc lielas kodolavārijas, ja tas vajadzīgs un ir piemērots. – Kopēja izpratne un savstarpējs nolīgums starp trešo valsti un Eiropas Savienību jāapstiprina, attiecīgajai valdībai vēršoties ar oficiālu pieprasījumu Komisijā. – Trešām valstīm, kas vēlas sadarboties ar Eiropas Savienību, pilnībā jāparaksta kodolieroču neizplatīšanas principi. Tām arī jākļūst pa pusēm attiecīgajās konvencijās, kas ir SAEA sistēmā par kodoldrošību, vai jāveic pasākumi, kuri apliecina stingru apņemšanos pievienoties šādām konvencijām. Pievienošanos attiecīgajām konvencijām vai tādu pasākumu veikšanu, kuru nolūks ir tām pievienoties, var izvirzīt kā nosacījumu sadarbībai ar Eiropas Savienību. Ārkārtas gadījumos izņēmuma veidā jāizrāda elastība šā principa piemērošanā. – Lai nodrošinātu un uzraudzītu atbilstību sadarbības mērķiem, trešai valstij, kas ir saņēmējvalsts, jāievēro princips par veikto pasākumu novērtēšanu. Šī novērtēšana nodrošinātu iespēju uzraudzīt un pārbaudīt atbilstību mērķiem, par kuriem ir bijusi vienošanās, un varētu būt nosacījums Kopienas ieguldījuma maksājumu turpināšanai. – Saskaņā ar šo regulu sadarbības nolūks kodoldrošības un aizsardzības pasākumu jomā nav veicināt kodolenerģiju. 2. Valstis, kurās ir uzstādītas kodolenerģijas ražotspējīgas iekārtas Attiecība uz valstīm, kas jau ir bijušas Kopienas finansējuma saņēmējas, papildu sadarbībai jābūt atkarīgai no novērtēšanas pasākumiem attiecībā uz darbībām, kas finansētas, izmantojot Kopienas budžetu, un no pareiza jaunu vajadzību pamatojuma. Novērtējumam jārada iespēja precīzāk noteikt sadarbības veidu un šīm valstīm turpmāk piešķiramās summas. Attiecībā uz valstīm, kuram nepieciešama ātra sadarbība, jāapsver: (a) intervences steidzamības pakāpe konkrētā valstī, ņemot vērā situāciju kodoldrošības jomā, un; (b) atbilstīgas, laikus veiktas iejaukšanās nozīme valstīs, kuras plāno vērienīgu programmu kodolenerģijas ražotspējas izstrādei, lai nodrošinātu kodoldrošības kultūras veicināšanu vienlaicīgi ar šo procesu, jo īpaši attiecībā uz uzraudzības iestāžu un tehniskā atbalsta organizāciju izvietošanu vai pastiprināšanu, kā arī stratēģijas virzienu un sistēmu izstrādi un īstenošanu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgai un drošai apsaimniekošanai. Integrētā reglamentācijas pārbaudes vienību (IRRS) un SAEA Ekspluatācijas drošības pārbaudes darba grupas (OSART) misiju izmantošana ir uzskatāma par priekšrocību, lai gan tas nav oficiāls kritērijs ES sadarbībai. 3. Valstis, kurās nav uzstādītas kodolenerģijas ražotspējīgas iekārtas Sadarbība ar valstīm, kurās ir pētniecības reaktori, bet kuras nevēlas attīstīt kodolenerģijas ražotspēju, būs atkarīga no steidzamības pakāpes attiecībā uz kodoldrošības un kodoldrošuma situāciju. Sadarbībā ar valstīm, kuras vēlas attīstīt kodolenerģijas ražotspēju, neatkarīgi no tā, vai tajās ir pētniecības reaktori, vai to nav, un kurām attiecīgajā brīdī kļūst būtisks intervences jautājums, lai nodrošinātu kodoldrošības kultūras uzlabošanu, kā arī vienlaicīgi izstrādātu kodolenerģijas ražošanas programmu, jo īpaši attiecībā uz uzraudzības iestāžu un tehniskā atbalsta organizāciju stiprināšanu, ņems vērā kodolenerģijas attīstības programmas uzticamību, kā arī to, vai ir valdības lēmums par kodolenerģijas izmantošanu un iepriekšēju ceļveža izstrādi[10]. Sadarbībā ar valstīm, kas ietvertas šajā kategorijā, galvenokārt jātiecas attīstīt vajadzīgo regulatīvo infrastruktūru, kodolenerģijas regulatora un attiecīgo tehniskā atbalsta organizācijas(-u) tehnisko kompetenci. Ir jāizskata un, ja vajadzīgs, jāatbalsta arī lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgas un drošas apsaimniekošanas stratēģijas virzienu un sistēmu attīstība, ietverot valstis, kas neparedz kodolenerģijas ražotspējas attīstību vai ir nolēmušas to neattīstīt. Attiecībā uz valstīm, kas nav ietvertas minētajās kategorijās, sadarbība kodoldrošības un kodoldrošuma jomā ir iespējama ārkārtas situācijās. Šīm valstīm jābūt iespējai gūt labumu no konkrēta līmeņa vispārīgo kritēriju piemērošanas elastīguma. Prioritātes Lai izstrādātu drošības nosacījumus, kas vajadzīgi sabiedrības dzīvības un veselības apdraudējumu likvidēšanai, un lai nodrošinātu, ka kodolmateriāli netiek izmantoti mērķiem, kādiem tie nebija paredzēti, sadarbībā galvenokārt uzmanība tiek pievērsta kodolenerģijas regulatoriem (un to tehniskā atbalsta organizācijām). Mērķis ir nodrošināt tiem tehnisko kompetenci un neatkarību un nostiprināt normatīvo regulējumu, proti, attiecībā uz licenzēšanas darbībām, tostarp efektīviem un vispusīgiem riska un drošības novērtējumiem („stresa pārbaudes”), to pārskatīšanu un pēcpārbaudi. Citas sadarbību programmu prioritātes, kas attīstāmas saistībā ar šo regulu, ir šādas: – atbildīgu stratēģijas virzienu un sistēmu izstrāde un īstenošana, lai atbildīgi un droši apsaimniekotu lietoto kodoldegvielu un radioaktīvos atkritumus; – pašlaik darbojošos iekārtu ekspluatācijas pārtraukšana, bijušo kodolvietu un ar urāna ieguvi saistīto atradņu atveseļošana, kā arī jūrā nogremdētu radioaktīvu priekšmetu un materiālu atguve un apsaimniekošana, ja tie rada apdraudējumu sabiedrībai. Sadarbību ar kodoliekārtu operatoriem trešās valstīs izskatīs īpašās situācijās atbilstīgi „stresa pārbaudes” pēcpasākumu plānam. Šāda sadarbība ar kodoliekārtu operatoriem neietver aprīkojuma piegādi. Koordinācija Komisijai sava sadarbība ar trešām valstīm jākoordinē ar organizācijām, kurām ir līdzīgi darbības mērķi, jo īpaši ar starptautiskām organizācijām, tostarp Starptautisko Atomenerģijas aģentūru (SAEA). Šāda koordinācija dos iespēju Eiropas Savienībai un attiecīgajām organizācijām izvairīties no jebkādu pasākumu un finansējuma dublēšanās attiecībā uz trešām valstīm. Komisijai sava uzdevuma izpildē jāiesaista arī dalībvalstu kompetentās iestādes un Eiropas operatori, tādējādi izmantojot Eiropas zinātības kvalitāti kodoldrošības un aizsardzības pasākumu jomā. TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums 3.2.2. Paredzētā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Kodoldrošības sadarbības instruments (INSC) 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[11] Ārējās attiecības, sadarbība kodoldrošības jomā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[12] x Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi Eiropas Savienībai ir ilgstoša kodoldrošības kultūra un zinātība, kas tika attīstīta Eiropā un citās pasaules daļās, kur tiek izmantota kodolenerģija. Tā tas bija jau 1992. gadā, kad tika sākta Kopienas palīdzības programma NVS valstu un Centrāleiropas un Austrumeiropas valstu kodolspēkstaciju uzlabošanai. Komisijas 2008. gada 22. maija paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par pievēršanos starptautiskajai kodolnozares drošības un drošuma problēmai (COM2008 (312)) kodolnozares drošības un drošuma augstāko standartu veicināšana tika atkārtoti apstiprināta kā Kopienas sadarbības prioritārs pamatmērķis kodolenerģijas jomā. Visām valstīm, kas vēlas izmantot kodolenerģiju civiliem mērķiem, ir stingri jāievēro starptautiski atzīti drošības un drošuma standarti. Tādēļ tā saskarsies ar uzdevumu attīstīt spējas (gan attiecībā uz cilvēkresursiem, gan infrastruktūru), un tai būs jāizveido juridiskais pamats un institūcijas, kas nepieciešamas, lai izpildītu starptautiskās saistības. Pamatojoties uz plašo pieredzi, ES var sniegt nozīmīgu ieguldījumu, lai uzlabotu kodoldrošību, aizsardzību pret radiāciju un drošības pasākumus, izmantojot kodoldrošības sadarbības instrumentu, kura ģeogrāfiskā darbības joma tika attiecināta uz visām „trešām valstīm”. Komisijas līdzdalība ir novirzīta no tehniskas palīdzības uz sadarbību. Tā ir orientēta uz pasākumiem, kas paredzēti kodoldrošības, aizsardzības pret radiāciju un drošības pasākumu uzlabošanai, ietverot pētījumus, tiesību aktu izstrādi, iestāžu darbības uzlabošanu, procedūru un metožu uzlabošanu, tostarp attiecībā uz radioaktīvo atkritumu un lietotas kodoldegvielas drošu apsaimniekošanu. Īpaša uzmanība tiek pievērsta mācībām attiecīgajās valstīs. Šajā kontekstā ES rīcības pievienoto vērtību nosaka tas, ka trešām valstīm ciešā sadarbībā ar Starptautisko Atomenerģijas aģentūru (SAEA) ir radusies iespēja gūt labumu no ES pieredzes, kas pamatojas uz augstākajiem standartiem kodoldrošības jomā. Černobiļas 1986. gada avārija nepārprotami norādīja uz kodoldrošības nozīmīgumu un skaidri noteica vajadzību izstrādāt globālu pieeju, lai atrisinātu tās globālās, pārrobežu sekas, ko izraisa kodolavārija. Pēdējā laikā vajadzība visā pasaulē pieņemt augstākos kodoldrošības standartus ir kļuvusi vēl skaidrāka pēc avārijas kodolspēkstacijā Fukušima-Daiči, kas ir radījusi nopietnas bažas attiecībā uz ekspluatācijā lietojamo kodoliekārtu spēju izturēt apstākļus, ko var izraisīt lielas dabas katastrofas, tostarp zemestrīces un plūdi. Reaģējot uz avāriju Fukušimā-Daiči, Eiropas Komisija un valsts iestādes ir pieprasījušas veikt ES dalībvalstu kodolspēkstaciju visaptverošus un pārredzamus riska un drošības novērtējumus („stresa pārbaudes”). Ir pieņemti Eiropas Kodoldrošības jomas regulatoru grupas (ENSREG) noteikumi un šī bezprecedenta novērtējuma grafiks, un tiek veikta darbības jomas paplašināšana uz trešām valstīm (jo īpaši attiecībā uz ES kaimiņvalstīm). Ir apstiprināts, ka trešo valstu kodolavāriju radītā iespējamā ietekme uz veselības, vides, sociālo un ekonomikas jomu Eiropas Savienībā varētu būt ļoti liela. Atkārtoti ir apstiprināta vajadzība veidot efektīvu sadarbību, kuras mērķis ir avāriju novēršana, ieviešot augstu kodoldrošības līmeni. Dažas valstis ir pieņēmušas politisku lēmumu par atteikšanos no kodolenerģijas, un citas ir nolēmušas nesākt paredzētās programmas, tomēr daudzas valstis turpinās kodolspēkstaciju ekspluatāciju, un dažas valstis, iespējams, cels jaunas kodolspēkstacijas. Kaut arī ES atzīst, ka kodolenerģijas izmantošana ir suverēns lēmums, ES interesēs ir tas, lai kodoliekārtu ekspluatācija būtu droša, jo īpaši ES kaimiņvalstīs, un lai atbilstīgi tiktu sniegti pārskati par kodolmateriāliem. Šajos jautājumos ES sadarbosies ar trešām valstīm un organizācijām. 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Eiropas Savienība finansē pasākumus, lai palīdzētu veicināt augsta līmeņa kodoldrošību, aizsardzību pret radiāciju, kā arī piemērot efektīvus un lietderīgus drošības pasākumus attiecībā uz kodolmateriāliem trešās valstīs. 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. 1 Efektīvas kodoldrošības kultūras veicināšana un augstāko kodoldrošības standartu un aizsardzības pret radiāciju ieviešana. Attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. 2 Lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīga un droša apsaimniekošana, bijušo kodolvietu un iekārtu ekspluatācijas slēgšana un atveseļošana. Attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. 3 Atbilstīgas sistēmas un metodikas izstrāde, lai piemērotu efektīvus un lietderīgus drošības pasākumus attiecībā uz kodolmateriāliem trešās valstīs. Attiecīgās ABM/ABB darbības 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme – Efektīvas kodoldrošības kultūras izveide un augstāko kodoldrošības standartu un aizsardzības pret radiāciju īstenošana attiecībā uz kodoliekārtām un radioloģisko praksi trešās valstīs. – Efektīvas normatīvās bāzes izstrāde attiecībā uz kodoldrošību, ietverot procedūras un sistēmas, lai nodrošinātu piemērotu aizsardzību pret radioaktīvo materiālu radīto jonizējošo starojumu. – Efektīvu sistēmu izveide avāriju ar radioloģiskām sekām novēršanai un šo seku mazināšanai, ja tās notiek, un ārkārtas situāciju plānošanai, gatavībai un reaģēšanai, civilajai aizsardzībai un rehabilitācijas pasākumiem. – Starptautiskā sadarbība un atbalsts attiecībā uz kodoldrošības jautājumiem, lai nodrošinātu augstākā un pamatīgākā kodoldrošības līmeņa ieviešanu un īstenošanu. – Atbildīgas stratēģijas izstrāde un īstenošana attiecībā uz lietotās kodoldegvielas apglabāšanu, radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu, iekārtu ekspluatācijas pārtraukšanu, bijušo kodolvietu atjaunošanu un jūrā nogremdētu vai uz sauszemes izkliedētu radioaktīvo objektu un materiālu reģenerāciju un apsaimniekošanu. – Efektīvu sistēmu un metodiku izveide, lai uzlabotu kodoldrošības pasākumus visā pasaulē. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji – Gada rīcības programmās ir sīki izklāstīti pasākumi, kas ir jāveic Eiropas Savienībai, tostarp attiecīgo pasākumu izvirzītie mērķi un paredzamie rezultāti. Pirms projektu īstenošanas tiek noteikti īpaši rādītāji, ņemot vērā katra pasākuma īpatnības. Vispārējā progresa novērtējumam šīs regulas 1. pantā ir noteikts viens rādītājs katram mērķim. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums Kodoldrošības sadarbības instrumenta (INSC) juridiskais pamats ir Euratom līgums, jo īpaši tā 203. pants. 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Šis tiesību akta priekšlikums ir paredzēts, lai izpildītu prasību veicināt un īstenot augstākos kodoldrošības standartus, aizsardzību pret radiāciju un efektīvus un lietderīgus drošības pasākumus attiecībā uz trešo valstu kodolmateriāliem. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Tā kā Eiropas Savienībā ir daudz komerciālu kodolspēkstaciju (146 no 436 pasaulē kopumā) un kodolenerģija nodrošina aptuveni 30 % no elektroenerģijas ražošanas, ES ir uzkrājusi ilgstošu pieredzi kodoldrošības jomā, tostarp kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanā un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanā. Tādēļ ES dalībvalstīs ir pieejama plaša pieredze visās kodoldrošības jomās. Tehnoloģiju daudzveidība, kurai ir nepieciešamas atšķirīgas pieejas, nodrošina nepieciešamo elastību trešo valstu vajadzību risināšanā. ES ir pieņēmusi kopēju tiesisko regulējumu attiecībā uz kodoldrošību un radioaktīvo atkritumu un ietotās kodoldegvielas apsaimniekošanu. Šajā ziņā ES ir rādījusi piemēru, un tā cer pārliecināt citus pieņemt tikpat augstus standartus. Ņemot vērā arvien sarežģītākās problēmas, neviena no ES iekšējām prioritātēm – drošība, izaugsme un darbavietu izveidošana, klimata pārmaiņas, piekļuve enerģijai, veselības aizsardzība un pandēmijas un migrācija – netiks atrisināta, izolējoties no pārējās pasaules. Ekonomikas krīzes apstākļos koordinētāka un integrētāka pieeja ES un dalībvalstu starpā, izmantojot kopīgas programmas, radīs lielāku pievienoto vērtību, palielinātu izturību un leģitimitāti, kā arī atbilstošāku ietekmi un efektivitāti. Eiropas Savienībai ir unikāli neitrāla un objektīva nostāja attiecībā uz savu ārējo darbību īstenošanu dalībvalstu vārdā un kopā ar dalībvalstīm, tādējādi palielinot uzticamību tajās valstīs, kurās tā darbojas. Tā ir piemērotāk sagatavojusies savu iedzīvotāju vārdā uzņemties vadošo lomu pasaules līmenī. Divdesmit septiņām dalībvalstīm rīkojoties saskaņā ar kopēju politiku un kopējām stratēģijām, vienīgi Eiropas Savienībai ir kritiskā masa, kas vajadzīga, lai reaģētu uz pasaules problēmām, jo dalībvalstu rīcība var būt ierobežota un sadrumstalota, īstenojot projektus, kas bieži vien ir pārāk maznozīmīgi, lai panāktu ilgtspējīgu uzlabojumu šajā jomā. Šī kritiskā masa arī nodrošina Eiropas Savienībai labākas pozīcijas, lai veidotu politisko dialogu ar partnervalstu valdībām. Izstrādājot sadarbības programmas, ES pievērš īpašu uzmanību attiecīgo valstu strukturālajām, kā arī ekonomikas spējām. Pašreizējos INSC noteikumos ir paredzēta iespēja reaģēt neparedzētu vajadzību gadījumā, un tā bija pieejama Japānai pēc Fukušimas avārijas. ES visā pasaulē ir noslēgusi daudzus starptautiskus nolīgumus, kas nav salīdzināmi ar dalībvalstu atsevišķi slēgtiem līgumiem, un šie nolīgumi nosaka dalībvalstu ietekmi gandrīz visās starptautisko attiecību jomās, kā arī kodoldrošības jomā. Eiropas Savienībai ir būtiska nozīme šajā darbības jomā, bet tai ir jāturpina kļūt vēl redzamākai. ES var veikt vairāk nekā citas starptautiskas organizācijas, jo tai ir vienota pieeja attīstībai un ārējām attiecībām. Darba dalīšana, izmantojot ES, ir būtiska ES pievienotās vērtības sastāvdaļa. Ņemot vērā Eiropas Savienības daudzos starptautiskos nolīgumus ar partneriem un organizācijām visā pasaulē, tā ir īsts koordinators, kas var ietekmēt gandrīz visas starptautisko attiecību jomas, ko atsevišķas dalībvalstis, rīkojoties saskaņā ar kopēju politiku un stratēģijām, vienas pašas nevar veikt. Turklāt šajā budžeta ierobežojumu laikā, kad vairākas dalībvalstis ir spiestas pamest veselas nozares un valstis, ES spēj turpināt aktīvi piedalīties. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Smago kodolavāriju galvenie iemesli ir bijuši galvenokārt kodoldrošības kultūras, projektu drošības (spēkstacijas drošības aspekti projekta izstrādē) un ekspluatācijas drošības trūkums. Tādēļ uzskatīja, ka tā ir piemērota rīcība, ja Eiropas Savienības kodoldrošības sadarbības programmās uzmanība tiek pievērsta kodoliekārtu operatoriem, lai uzlabotu situāciju uz vietas, kā arī kodolregulatoriem, cenšoties nodrošināt tiem vajadzīgās tehniskās prasmes un neatkarību, lai panāktu atbilstošu kodoldrošības standartu stingru ievērošanu. Dažos gadījumos bija jāpiegādā ar drošību saistīts aprīkojums, lai nodrošinātu, ka steidzami gadījumi tiek ātri atrisināti. Tā kā šie gadījumi ir atrisināti un programmās tiek ievērots princips par resursu efektīvāko izmantošanu un izvairīšanos no prakses, kas varētu izraisīt komerciālas un konkurences sekas, aprīkojuma piegāde tomēr kopumā ir pārtraukta. Saskaņā ar INSC tika uzsākta sadarbība ar vairākām trešām valstīm, kuras paredz izmantot kodolenerģiju kā savu dažādo enerģijas veidu sastāvdaļu (tā dēvētās „jaunietekmes valstis”). Šī sadarbība ietvēra galvenokārt regulatoru spējas, regulatīvās infrastruktūras un atkritumu apsaimniekošanas stratēģiju pilnveidošanu ar mērķi nodrošināt, lai kodoldrošības kultūra un sistēma tiktu izstrādāta pietiekami agrīnā stadijā. Valstu atlasē tika ievēroti Padomes ierosinātie kritēriji. Gatavība ārkārtas situācijām savā ziņā var mazināt kodolavāriju sekas. Tādēļ gatavībai ārkārtas situācijām arī turpmāk ir jābūt nozīmīgai programmas sastāvdaļai. Smagas avārijas ar radioloģiskām sekām ir prasījušas starptautiskās sabiedrības palīdzību cietušajiem iedzīvotājiem un tam, lai kodolvietās atjaunotu videi drošu situāciju. Tā tas bija Černobiļas gadījumā, kur galvenie būvniecības projekti tuvojas noslēguma posmam. Turpmākajās programmās, ja vajadzīgs un ir atbilstīgi, šajā ziņā jāparedz iespēja sadarboties ar trešām valstīm. Iepriekšējās darbības, kas saistītas ar kodoldegvielas ciklu — ar kodoldzinējiem aprīkotu kuģu un zemūdeņu izmantošana un darbības ar radioaktīvajiem izotopiem —ne vienmēr ir atbildušas tiem standartiem, kādi jāievēro, lai aizsargātu iedzīvotājus un vidi. Valdībām un vietējām pašvaldībām ir jāpilda sarežģītais uzdevums, kura risināšanai varētu būt nepieciešama starptautiska sadarbība, proti, atjaunot cietušajās kodolvietās videi drošu situāciju un apglabāt zlietoto kodoldegvielu un radioaktīvos atkritumus. Šai kodoldrošības programmas daļai turpmāk jābūt vienai no šā instrumenta prioritātēm. Lai rīcība ar lietoto kodoldegvielu un radioaktīvajiem atkritumiem būtu pareiza un atbildīga, kodoldrošības programmās ir paredzēta sadarbība ar trešām valstīm nolūkā izveidot valsts stratēģijas virzienus un sistēmas attiecībā uz zlietoto kodoldegvielu un radioaktīvajiem atkritumiem. Tā kā Eiropas Savienība ir tikko pieņēmusi direktīvu par radioaktīvajiem atkritumiem un lietoto kodoldegvielu, jāturpina mudināt trešās valstis pieņemt tikpat augstus standartus, un sadarbībai šajā jomā arī turpmāk ir jābūt prioritātei. Starptautiskās sadarbības veicināšanai joprojām būs būtiska nozīme, lai nodrošinātu dažādu dalībnieku veikto pasākumu saskaņošanu un resursu piemērotāko izmantojumu. Starptautiskajai Atomenerģijas aģentūrai (SAEA) arī turpmāk būs būtiska nozīme šajā ziņā, proti, lai uzlabotu Globālo kodoldrošības režīmu (sistēma kodoliekārtu augsta līmeņa drošības īstenošanai visā pasaulē). Arī turpmāk ir jāparedz atbalsts SAEA pasākumiem, jo īpaši tiem, kam ir pasaules vai reģionāla līmeņa nozīme, tostarp paredzot atbilstīgu pārredzamību ES pasākumiem un/vai ieguldījumiem. Pēc avārijas Fukušimā-Daiči ir iespējams, ka jautājumiem saistībā ar kodolspēkstaciju darbības vispusīgiem riska un drošības novērtējumiem („stresa pārbaudēm”) ir būtiskāka nozīme un tie tiks attiecināti arī uz citām kodoliekārtām, tostarp pētniecības reaktoriem, lietotās kodoldegvielas pagaidu uzglabāšanas iekārtām, radioaktīvo atkritumu uzglabāšanas un apglabāšanas iekārtām. Kodoldrošības sadarbības galvenā joma ir sadarbība ar kodolenerģijas regulatoriem (ietverot to tehniskā atbalsta organizācijas), turpretim sadarbība ar kodolspēkstaciju operatoriem ir jāpārskata, ņemot vērā „stresa pārbaužu” izpildi un rezultātus, kā arī īpašos apstākļus. Lietotās kodoldegvielas apglabāšana, radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana, iekārtu ekspluatācijas pārtraukšana, kodolvietu atjaunošana –– šo jautājumu nozīmība gadu gaitā ir palielinājusies. Turpmākā sadarbība šajās jomās ir jāuzskata par programmas prioritāti. Ģeogrāfiskais tuvums Eiropas Savienībai (ietverot pirmspievienošanās valstis un ES kaimiņvalstis) ir jābūt prioritātei, bet tam nav jābūt vienīgajam kritērijam, pieņemot lēmumus par sadarbības programmām saskaņā ar turpmāko instrumentu. Starptautiskās situācijas attīstība nosaka vajadzību drīzāk mainīt orientēšanās virzienus un prioritātes, nekā veikt izmaiņas plašākā kodoldrošības sadarbības jomā. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem Ir jānodrošina Stabilitātes instrumenta (IFS) darbības plānā paredzēto ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un kodolenerģijas (CBSN) risku mazināšanas pasākumu saskaņotība, jo īpaši tiem pasākumiem, kas saistīti ar kodoldrošības aizsardzību (tostarp nelikumīgas tirdzniecības ar kodolmateriāliem un radioloģijas materiāliem apkarošana un robežkontrole), kā arī gatavību ārkārtas gadījumiem. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme x Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva – x Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: no 2014. līdz 2020. gadam – ¨ Finansiālā ietekme: GGGG. – GGGG. ¨ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG., pēc kura turpinās normāla darbība. 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi[13] x Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība x Centralizēta netieša pārvaldība, izpildes uzdevumus deleģējot: ¨ izpildaģentūrām ¨ Kopienu izveidotām struktūrām[14] x valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus – ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē x Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm x Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm x Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (SAEA) Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā „Piezīmes”. Piezīmes Instrumenta projektu un programmu vairākumam būs centralizētā tiešā pārvaldībā. Ja vajadzīgs un ir atbilstīgi uzlabot intervences efektivitāti loģistikas un politisku iemeslu dēļ, var apsvērt netiešu, dalītu vai kopīgu pārvaldību; piemēram, kopīgā pārvaldība piemērojama, ja dalībvalstis un/vai to aģentūras, vai Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra (SAEA) jau ir sākušas vai gatavo līdzīgus pasākumus. 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Eiropas Komisijas uzraudzības un novērtēšanas sistēmās arvien vairāk tiek pievērsta uzmanība rezultātiem. Šajā darbā tiek iesaistīti gan štata darbinieki, gan arī ārštata speciālisti. Uzdevumu vadītāji delegācijās un galvenajā mītnē nepārtraukti pārrauga projektu un programmu īstenošanu dažādos veidos, tostarp, ja iespējams — veicot apmeklējumus uz vietas. Uzraudzība sniedz vērtīgu informāciju par progresu; tā palīdz vadītājiem noteikt faktiskus un iespējamus sastrēgumus un veikt koriģējošus pasākumus. Ar neatkarīgiem ārštata ekspertiem slēdz darba līgumus par ES ārējo darbību rezultātu novērtēšanu, izmantojot trīs dažādas sistēmas. Šie novērtējumi palielina pārskatatbildību un uzlabo patlaban notiekošos ātrās reaģēšanas pasākumus; tajos apkopo iepriekšējā pieredzē gūto mācību, lai ņemtu to vērā turpmākajos politikas virzienos un darbībās. Visi izmanto starptautiski atzītos ESAO Attīstības palīdzības komitejas vērtēšanas kritērijus, kuros ietverta (iespējamā) ietekme. Pirmkārt, projekta līmenī rezultātiem pievērstā uzraudzības sistēma (ROM), kuras vadība ir galvenajā mītnē, sniedz īsu, mērķtiecīgu aktuālo informāciju par kāda iesaistes parauga kvalitāti. Lietojot savā ziņā strukturētu, standartizētu metodiku, neatkarīgi ROM eksperti piešķir atzīmes, kas norāda uz projekta stiprajām un vājajām pusēm un sniedz ieteikumus par to, kā uzlabot efektivitāti. Novērtējumi projekta līmenī, ko pārvalda ES delegācija, kas ir atbildīga par projektu, sniedz sīkāk izstrādātu, padziļinātu analīzi un palīdz projekta vadītājiem uzlabot notiekošās iesaistes un sagatavot turpmākās. Darbā pieņem neatkarīgus ārštata ekspertus ar tematiskās un ģeogrāfiskās jomas pieredzi, lai viņi veiktu analīzi un vāktu atgriezenisku informāciju un liecības no visām ieinteresētajām personām, tostarp — ne mazsvarīgi — no tiešā labuma guvējiem. Komisija veic arī savu politikas virzienu stratēģiskos novērtējumus, sākot no plānošanas un stratēģijas līdz iesaistes īstenošanai konkrētā nozarē (piemēram, veselības aizsardzības, izglītības u.c. jomā), attiecīgajā valstī vai reģionā, vai par konkrētu instrumentu. Šie novērtējumi ir svarīgs devums politikas virzienu noteikšanā un instrumentu un projektu plānošanā. Visi šie novērtējumi ir publicēti Komisijas tīmekļa vietnē, un kopsavilkums par konstatētajiem faktiem ir iekļauts gada ziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma Saskaņā ar regulu finansētie pasākumi tiek īstenoti atbilstoši Finanšu regulai. Atbilstīgi pamatotos gadījumos Komisija saskaņā ar Finanšu regulas 54. pantu drīkst pieņemt lēmumu un uzticēt valsts iestādes uzdevumus, jo īpaši budžeta īstenošanas uzdevumus, iestādēm, kas noteiktas Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktā, ja to statuss ir starptautiski atzīts, tās ievēro starptautiski atzītas vadības un kontroles sistēmas un tās pārrauga valsts iestāde. Saskaņā ar Finanšu regulu pasākumus, kurus finansē atbilstīgi šai regulai, Komisija var īstenot tieši, ar dalībvalstīm dalītā pārvaldībā vai netieši, uzticot budžeta īstenošanas uzdevumus jebkurai juridiskai vai fiziskai personai, kas uzskaitīta Finanšu regulas 55. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Šīs juridiskās vai fiziskās personas var, ievērojot Finanšu regulas 57. pantā paredzētos nosacījumus, saņemt atļauju izmantot pašas savus līgumu un subsīdiju piešķiršanas noteikumus un procedūras. 2.2.1. Apzinātie riski Riska vide Ar šo instrumentu saistītajai darbības videi raksturīgie riski ir tādi, ka instrumenta mērķi netiek sasniegti, ja ir nepietiekami optimāla finanšu pārvaldība un/vai nav atbilstības piemērojamajiem noteikumiem (likumības un pareizības kļūdas): – ekonomiska/politiska nestabilitāte un/vai dabas katastrofa var izraisīt sarežģījumus un kavējumus intervences plānojumā un īstenošanā, jo īpaši nestabilās valstīs; – institucionāla un administratīva mazspēja partnervalstīs var izraisīt sarežģījumus un kavējumus intervences plānojumā un īstenošanā; – ģeogrāfiski izkliedētu projektu un programmu (kas ietver daudzas valstis/teritorijas/reģionus) uzraudzībā var radīt problēmas loģistikas/resursu ziņā — īpaši veicot pēcpārbaudes uz vietas; – iespējamo partneru un labuma guvēju dažādība ar to dažādajām iekšējās kontroles struktūrām un spējām var sadrumstalot un tādējādi samazināt Komisijai pieejamo resursu efektivitāti un lietderību īstenošanas atbalstam un uzraudzībai; – Komisijas spēju ziņot un sniegt pārskatu par rezultātiem var kavēt datu nepietiekama kvalitāte un kvantitāte, kuri pieejami par ārējās palīdzības un/vai valsts attīstības plāna īstenošanas rezultātiem un ietekmi partnervalstīs. Piemērojamo noteikumu neatbilstības paredzamais riska līmenis Mērķis attiecībā uz atbilstību instrumentam ir saglabāt vēsturisko neatbilstības riska līmeni (kļūdu īpatsvaru) attiecībā uz DEVCO portfeli, proti, kļūdas tīrais atlikuma līmenis (pamatojoties uz daudzgadu rādītājiem, kad pabeigtiem līgumiem ir izpildīta visa plānotā uzraudzība un korekcijas) ir mazāks nekā 2 %. Tradicionāli tas ir nozīmējis paredzamās kļūdas amplitūdu 2–5 % robežās gada darījumu nejaušajā izlasē, ko veic Eiropas Revīzijas palāta, sagatavojot gada deklarāciju par pārskatu ticamību (DAS). DEVCO uzskata, ka tas ir zemākais iespējamais neatbilstības riska līmenis, ņemot vērā augsto riska vidi un administratīvo apgrūtinājumu un nepieciešamo atbilstības pārbaužu izmaksu efektivitāti. 2.2.2. Paredzētās kontroles metodes DEVCO iekšējās kontroles sistēma DEVCO iekšējās kontroles/pārvaldības process ir paredzēts, lai panāktu pietiekamu pārliecību par mērķu sasniegšanu attiecībā uz pasākumu efektivitāti un lietderīgumu, finanšu ziņojumu ticamību un atbilstību attiecīgajam tiesiskajam regulējumam un procedūrām. Efektivitāte un lietderība Lai nodrošinātu savu darbību efektivitāti un lietderību (un mazinātu augsto riska līmeni savā ārējā atbalsta vidē), papildus visiem Komisijas plašā stratēģijas politikas un plānošanas procesa elementiem, iekšējo revīziju videi un citām Komisijas iekšējās kontroles standartu prasībām DEVCO joprojām izmantos konkrēti pielāgotu atbalsta pārvaldības sistēmu visu savu instrumentu darbībā, kas ir šāds: – ES delegācijām uzticēta pārvaldība par lielāko ārējā atbalsta daļu šajā jomā; – finansiālās pārskatatbildības skaidras un oficiālas līnijas (no deleģētā kredītrīkotāja (ģenerāldirektora)) ar pastarpināti deleģētā kredītrīkotāja (direktora) galvenajā mītnē pastarpinātu deleģējumu delegācijas vadītājam; – ES delegāciju regulāri ziņojumi galvenajai mītnei (Ārējā atbalsta vadības pārskati), tostarp gada deklarācija par pārskata ticamību, ko iesniedz delegācijas vadītājs; – motivētas mācību programmas nodrošināšana gan galvenās mītnes, gan delegācijas darbiniekiem; – nozīmīgs galvenās mītnes/delegācijas atbalsts un padomi (tostarp izmantojot internetu); – regulāri „pārbaudes” apmeklējumi „atbildīgajās” delegācijās reizi 3 līdz 6 gados. Projekta un programmas cikla pārvaldības metodika, kurā ietverti: – kvalitātes atbalsta līdzekļi iesaistes plānošanai, tās izpildes metode, finansēšanas mehānisms, vadības sistēma, jebkuru īstenošanas partneru novērtēšana un atlase utt.; – programmas un projekta pārvaldības, uzraudzības un ziņošanas līdzekļi, kas nodrošina efektīvu īstenošanu, tostarp projektu regulāru ārēju uzraudzību uz vietas; – svarīgas novērtēšanas un revīziju sastāvdaļas. Finanšu ziņojumi un grāmatvedības pārskati DEVCO turpina ievērot augstākos grāmatvedības un finanšu ziņojumu standartus, lietojot Komisijas uzkrājumu grāmatvedības sistēmu (ABAC), kā arī ārējus un īpašus līdzekļus, piemēram, kopējo Relex informācijas sistēmu (CRIS). Attiecībā uz atbilstību attiecīgajam tiesiskajam regulējumam un procedūrām atbilstības uzraudzības metodes ir noteiktas 2.3. punktā (krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi). 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi Ņemot vērā augsto risku vidē, kurā darbojas EuropeAid, tā sistēmās jāparedz liels iespējamo atbilstības kļūdu (pārkāpumu) gadījumuskaits darījumos un maksājumu procesā un jāiestrādā augsta līmeņa novēršanas, atklāšanas un korekcijas kontrole pēc iespējas agrāk. Būtībā tas nozīmē, ka EuropeAid atbilstības uzraudzība vairāk paļausies uz būtiskām ex-ante daudzgadu pārbaudēm, šajā jomā pamatojoties gan uz ārējiem revizoriem, gan Komisijas darbiniekiem pirms projekta galīgo maksājumu izdarīšanas (vienlaikus joprojām veicot vairākas ex-post revīzijas un pārbaudes), kas sniegsies krietni tālāk par finanšu aizsardzības pasākumiem, kuri paredzēti Finanšu regulā. EuropeAid atbilstības sistēmu veido inter alia šādas nozīmīgas sastāvdaļas. Preventīvie pasākumi – Atbalsta pārvaldības darbinieku un revizoru obligātas mācības par krāpšanas pamatjautājumiem. – Vadības norādījumu nodrošināšana (tostarp internetā), tostarp praktiski norādījumi par līgumiem, EuropeAid palīgi un finanšu vadības instrumentu kopums (īstenošanas partneriem). – Ex-ante novērtēšana, lai nodrošinātu, ka iestādēs, kas pārvalda attiecīgos līdzekļus kopīgā un decentralizētā pārvaldībā, ir izveidoti atbilstīgi krāpšanas apkarošanas pasākumi, lai novērstu un konstatētu krāpšanu ES līdzekļu pārvaldībā. – Partnervalstīs pieejamo pretkrāpšanas mehānismu ex-ante pārbaudes kā valsts finanšu vadības atbilstības kritērija novērtēšanas daļa budžeta atbalsta saņemšanai (t. i., aktīva apņemšanās cīnīties pret krāpšanu un korupciju, atbilstīga iestāžu pārbaudīšana, pietiekama tiesu iestāžu spēja un efektīva reakcija, un sankciju mehānismi). – Komisija 2008. gadā Akrā parakstīja Starptautiskās palīdzības pārredzamības iniciatīvu (IATI), vienojoties par atbalsta pārredzamības standartu, kas nodrošina savlaicīgāku, sīkāk izstrādātu un regulārāku datu saņemšanu par palīdzības plūsmām un dokumentiem. – Kopš 2011. gada 14. oktobra Komisija īsteno IATI standarta pirmo posmu par palīdzības informācijas publiskošanas pārredzamību pirms nākamā augstā līmeņa foruma par palīdzības efektivitāti, kas notiks Pusanā 2011. gada novembrī. Papildus tam Komisija sadarbībā ar ES dalībvalstīm strādās pie kopējas tīmekļa IT lietojumprogrammas, kuras nosaukums ir TR-AID, kas pārvērš ES atbalsta datus, ko sniedz IATI un citi avoti, lietotājam ērti uztveramā informācijā par atbalstu. Atklāšanas un korektīvi pasākumi – Ārējas revīzijas un pārbaudes (gan obligātas, gan pamatojoties uz riska pakāpi), ietverot Eiropas Revīzijas palātu. – Retrospektīvas pārbaudes (pamatojoties uz riska pakāpi) un atgūšanas pasākumi. – ES finansējuma apturēšana, ja ir nopietns krāpšanas gadījums, tostarp plaša līmeņa korupcija līdz brīdim, kad iestādes ir veikušas atbilstīgas darbības, lai izlabotu un novērstu šādu turpmāko krāpšanu. EuropeAid turpinās izstrādāt savu stratēģiju krāpšanas apkarošanai saskaņā ar Komisijas jauno stratēģiju krāpšanas apkarošanai (CAFS), kas pieņemta 2011. gada 24. jūnijā, lai nodrošinātu inter alia, ka: – EuropeAid iekšējās kontroles pasākumi krāpšanas apkarošanai ir pilnībā saskaņoti ar CAFS; – EuropeAid krāpšanas riska vadības pieeja vērsta uz krāpšanas riska jomu un atbilstīgu atbildes pasākumu noteikšanu; – trešām valstīm paredzēto ES līdzekļu izdošanai lietotās sistēmas ļauj iegūt attiecīgus datus, lai tos ievadītu krāpšanas riska vadības sistēmā (piemēram, divkārša finansēšana); – ja vajadzīgs, var izveidot grupu sadarbības tīklus un attiecīgus IT rīkus, kas paredzēti krāpšanas gadījumu analīzei saistībā ar ārējās palīdzības jomu. 2.4. Kontroļu izmaksu un ieguvumu tāme Iekšējās kontroles/vadības izmaksu summa EuropeAid darbībā vidēji gadā ir paredzēta 658 miljoni euro 2014.–2020. gada plānošanas perioda budžeta saistībām. Šajā summā ietverta EAF vadība, kas integrēti darbojas EuropeAid vadības struktūrā. Šīs „neoperatīvās” izmaksas veido aptuveni 6,4 % no gada vidējās aprēķinātās summas 10,2 miljardi euro, kas plānota vispārējām (operatīvām + administratīvām) EuropeAid saistībām izdevumos, kurus finansē no ES vispārējā budžeta un Eiropas Attīstības fonda laikposmā no 2014.–2020. gadam. Šajās vadības izmaksās ir ņemts vērā viss EuropeAid personāls galvenajā mītnē un delegācijās, infrastruktūra, ceļošanas izdevumi, mācības, novērtēšana un revīziju līgumi (tostarp tie, kurus uzsāk saņēmēji). EuropeAid laika gaitā plāno samazināt vadības/operatīvās darbības īpatsvaru, ieviešot uzlabotu un vienkāršotu kārtību jauno instrumentu lietošanā, balstoties uz paredzamajām izmaiņām sakarā ar pārskatīto Finanšu regulu. Šo vadības izmaksu galvenie ieguvumi ir saistīti ar politikas mērķu sasniegšanu, resursu izmantošanas efektivitāti un lietderību un rentablu un striktu preventīvu pasākumu un citu pārbaužu veikšanu, lai būtu nodrošināta līdzekļu likumīga un pareiza izmantošana. Lai gan arī turpmāk tiks uzlaboti pārvaldības pasākumu un atbilstības pārbaužu veidi un to mērķtiecība saistībā ar portfeli, šīs izmaksas ir globāli vajadzīgas, lai efektīvi un lietderīgi sasniegtu attiecīgo instrumentu mērķus saistībā ar mazāko neatbilstības risku (mazāk nekā 2 % atlikušo kļūdu). Tās ir ievērojami mazākas nekā attiecīgie riski, kas saistās ar iekšējo kontroļu likvidēšanu vai samazināšanu šajā augsta riska jomā. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · Esošās budžeta izdevumu pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Pozīcija Nr. 19 06 04 Palīdzība kodolenerģētikas nozarē || Dif./nedif. ([15]) || no EBTA[16] valstīm || no kandidātvalstīm[17] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē || Nr. 19 06 04 01 || Dif./nedif. || NĒ || NĒ || NĒ || · No jauna veidojamās budžeta pozīcija NAV PIEMĒROJAMAS. Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs [Izdevumu kategorija……………………………………..] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešāsm valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē || [XX.YY.YY.YY] || || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || || Palīdzība kodoldrošības jomā <…….>ĢD || || || Gads N[18] 2014 || N+1 gads 2015 || N+2 gads 2016 || N+3 gads 2017 || N+4 gads 2018 || N+5 gads 2019 || N+6 gads 2020 || KOPĀ  Darbības apropriācijas || || || || || || || || Kodoldrošības sadarbības instruments (19.06.04) || Saistības || (1) || 83,584 || 85,277 || 86,970 || 88,763 || 90,478 || 92,348 || 94,241 || 621,661 Maksājumi || (2) || 0,581 || 38,592 || 59,602 || 69,624 || 76,548 || 84,636 || 81,649 || 411,232 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[19] || || || || || || || || Budžeta pozīcija Nr. 19 0104 06 || || (3) || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439 KOPĀ — <…….> ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 84,900 || 86,600 || 88,300 || 90,100 || 91,900 || 93,700 || 95,600 || 631,100 Maksājumi || =2+2a +3 || 1,897 || 39,915 || 60,932 || 70,961 || 77,970 || 85,988 || 83,008 || 420,671  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 83,584 || 85,277 || 86,970 || 88,763 || 90,478 || 92,348 || 94,241 || 621,661 Maksājumi || (5) || 0,581 || 38,592 || 59,602 || 69,624 || 76,548 || 84,636 || 81,649 || 621,661  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439 Daudzgadu finanšu shēmas <4.> IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 84,900 || 86,600 || 88,300 || 90,100 || 91,900 || 93,700 || 95,600 || 631,100 Maksājumi || =5+ 6 || 1,897 || 39,915 || 60,932 || 70,961 || 77,970 || 85,988 || 83,008 || 420,671 Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas–– nav piemērojams.  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || || Maksājumi || (5) || || || || || || || ||  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || || || KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 || || || || || || || || Maksājumi || =5+ 6 || || || || || || || || Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorij: || 5 || „Administratīvie izdevumi” miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || || || N gads 2014 || N+1 gads 2015 || N+2 gads 2016 || N+3 gads 2017 || N+4 gads 2018 || N+5 gads 2019 || N+6 gads 2020 || KOPĀ <…….> ĢD ||  Cilvēkresursi || 2,440 || 2,415 || 2,391 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 16,716  Pārējie administratīvie izdevumi || 0,368 || 0,340 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 2,383 KOPĀ — <…….> ĢD || Apropriācijas || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099 miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || || || N gads 2014 || N+1 gads 2015 || N+2 gads 2016 || N+3 gads 2017 || N+4 gads 2018 || N+5 gads 2019 || N+6 gads 2020 || KOPĀ KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 87,708 || 89,356 || 91,026 || 92,802 || 94,602 || 96,402 || 98,302 || 650,199 Maksājumi || 4,705 || 42,671 || 63,658 || 73,663 || 80,672 || 88,690 || 85,710 || 439,770 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju izmantošanu x Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ò || || || 2014. g. || 2015. g. || 2016 .g. || 2017. g. || 2018. g. || 2019. g. || 2020. g. || KOPĀ REZULTĀTI Rezultāta veids[20] || Rezultātu vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopā izmaksas KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[21] Efektīvas kodoldrošības kultūras veicināšana un stingrāko kodoldrošības standartu un aizsardzības pret radiāciju īstenošana || || || || || || || || || || || || || || || || Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || Starpsumma — 1. konkrētais mērķis || || 25,08 || || 25,58 || || 26,09 || || 26,63 || || 27,14 || || 27,70 || || 28,27 || || 186,50 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 Atbildīga un droša lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana, bijušo kodolvietu un iekārtu ekspluatācijas pārtraukšana un atveseļošana || || || || || || || || || || || || || || || || Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || Iznākums || Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || Starpsumma — 2. konkrētais mērķis || || 54,33 || || 55,43 || || 56,53 || || 57,70 || || 58,81 || || 60,03 || || 61,26 || || 404,08 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 3 Pamatnostādņu un metodiku noteikšana lietderīgu un efektīvu drošības pasākumu piemērošanai kodolmateriālam trešās valstīs || || || || || || || || || || || || || || || || Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || Starpsumma — 3. konkrētais mērķis || || 4,18 || || 4,26 || || 4,35 || || 4,44 || || 4,52 || || 4,62 || || 4,71 || || 31,08 KOPĒJĀS IZMAKSAS || || 83,58 || || 85,28 || || 86,97 || || 88,76 || || 90,48 || || 92,35 || || 94,24 || || 621,66 NB. Jāuzsver, ka sadalījums pa konkrētiem mērķiem un to piešķīrumiem pēc rezultātiem šajā posmā var būt tikai orientējošs. Tādējādi rezultāti pamatojas uz sākotnējām prognozēm un tiek sniegti orientējoši. 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo apropriāciju izmantošanu x Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā: miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || 2014.g.[22] || 2015.g. || 2016.g. || 2107.g. || 2018.g. || 2019.g. || 2020.g. || KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || || Cilvēkresursi || 2,440 || 2,415 || 2,391 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 16,716 Pārējie administratīvie izdevumi || 0,368 || 0,340 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 2,383 Starpsumma — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[23] || || || || || || || || Cilvēkresursi || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 6,778 Citi administratīvie izdevumi || 0,348 || 0,355 || 0,362 || 0,369 || 0,453 || 0,384 || 0,391 || 2,661 Starpsumma — Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439 KOPĀ || 4,124 || 4,079 || 4,056 || 4,039 || 4,124 || 4,054 || 4,062 || 28,538 3.2.3.2. Paredzamās cilvēkresursu vajadzības ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu x Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Izsakāms veselos skaitļos (vai ne vairāk kā ar vienu zīmi aiz komata) || N gads 2014 || N+1 gads 2015 || N+2 gads 2016 || N+3 gads 2017 || N+4 gads 2018 || N+5 gads 2019 || N+6 gads 2020 Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) Palīdzība kodolenerģētikas nozarē 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 18,5 || 18,4 || 18,2 || 18,0 || 18,0 || 18,0 || 18,0 Palīdzība kodolenerģētikas nozarē 01 01 02 (Delegācijas) || || || || || || || Palīdzība kodolenerģētikas nozarē 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || || || || || || || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || || || || || || || Palīdzība kodolenerģētikas nozarē 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 1,3 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 Palīdzība kodolenerģētikas nozarē 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) || || || || || || || Palīdzība kodolenerģētikas nozarē 01 04 gg [24] || Galvenajā mītne[25] || 17,3 || 16,9 || 16,6 || 16,3 || 15,9 || 15,6 || 15,3 Delegācijas || || || || || || || Palīdzība kodolenerģētikas nozarē 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) || || || || || || || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || || || || || || || KOPĀ || 37,0 || 36,5 || 36,0 || 35,5 || 35,1 || 34,8 || 34,5 Cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kas jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu līdzekļus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts: Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Ārštata darbinieki || 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu x Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[26]. Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas. 3.2.5. Trešo personu iemaksas NAV PIEMĒROJAMAS Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo pušu līdzfinansējumu. Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu: Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || Kopā Norādīt līdzfinansējuma struktūru || || || || || || || || KOPĀ — Līdzfinansējuma apropriācijas || || || || || || || || 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem (NAV PIEMĒROJAMA) ¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus. ¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: ¨ pašu resursus ¨ dažādus ieņēmumus miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta ieņēmumu pozīcija: || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[27] gads N || gads N+1 || gads N+2 || gads N+3 || Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (skat. 1.6. punktu) pants || || || || || || || || Attiecībā uz īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as). Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem paredzēšanai izmantoto metodi. [1] Eiropas Attīstības fonds, Globālais klimata un bioloģiskās daudzveidības fonds un Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos nāk papildus un ir ārpus ES budžeta. [2] OV C , , lpp. [3] OV L 81, 22.3.2007., 1.–10. lpp. [4] OV L 318, 11.12.1999., 20. lpp. [5] OV L 185, 16.7.2005., 33. lpp. [6] OV L 172, 2.7.2009., 18. lpp. [7] OV L 199, 2.8.2011., 48. lpp. [8] OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp. [9] Kritērijos ņem vērā Padomes secinājumus par palīdzību trešām valstīm kodoldrošības jomā ( Transporta, telekomunikāciju un enerģētikas padomes 2913. .sanāksme Briselē, 2008. gada 9. decembrī). [10] Šajā gadījumā jāņem vērā Valsts infrastruktūras attīstības galvenie uzdevumi kodolenerģētikas jomā (SAEA Kodolenerģētikas sērijas dokuments NG-G-3.1). [11] ABM – budžeta vadība pa darbības jomām, ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [12] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā. [13] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [14] Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā. [15] Dif — diferencētās apropriācijas; nedif. — nediferencētās apropriācijas. [16] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [17] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [18] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu. [19] Tehniska un/vai administratīva palīdzība un izdevumi ES programmu īstenošanas un/vai darbību atbalstam (bijušās „BA” pozīcijas) netiešai pētniecībai un tiešai pētniecībai. [20] Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.). [21] Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā. [22] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu. [23] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [24] Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām „BA” pozīcijām). [25] Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF). [26] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [27] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.