Īpašais ziņojums Nr. 19/2012 “2011. gada pārskats par Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu pēcpārbaudi”





AKRONĪMI UN SAĪSINĀJUMI ĀKK : Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstis ĀLA : Āzijas un Latīņamerikas valstis CISOCH : Pilsoniskās sabiedrības palīdzības dienests EACI : Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra IPA : Pirmspievienošanās palīdzības instruments LIFE : finanšu instruments videi LLVS : labs lauksaimniecības un vides stāvoklis NVD : nevalstisks dalībnieks OPP : obligātās pārvaldības prasības PADOR : potenciālo kandidātu datu tiešsaistes reģistrācija RAD : ieteikumi, darbības, budžeta izpildes apstiprināšana (datubāze) SEE : Saprātīga enerģija Eiropai KOPSAVILKUMS I. Šajā ziņojumā ir sniegts pārskats par to, cik lielā mērā Komisija ir ieviesusi ieteikumus, kuri formulēti septiņos Palātas īpašajos ziņojumos no 2003. līdz 2009. gadam. Pēcpārbaudi veica tiem īpašajiem ziņojumiem, kuri attiecās uz šādām trim budžeta jomām: lauksaimniecība, enerģētika un ārējās darbības. II. Šajos septiņos ziņojumos ir ietverts 51 revīzijas ieteikums, un 45 ieteikumi vēl arvien ir aktuāli. III. Komisijā darbojas sistēma visu Palātas ieteikumu un Parlamenta un Padomes lūgumu pēcpārbaudei, taču Palāta uzskata, ka ieteikumu un lūgumu pēcpārbaude ir jānostiprina, lai Komisija varētu efektīvi un produktīvi laikus reaģēt uz atklātajām nepilnībām, kā arī uz Palātas un budžeta izpildes apstiprinātājiestādes ieteikumiem/lūgumiem. IV. Pēcpārbaudē tika konstatēts, ka Komisija veic pasākumus Palātas sniegto ieteikumu īstenošanai, un 13 jeb 29 % no ieteikumiem, kas izskatīti šajā ziņojumā, ir pilnībā ieviesti. Daudzus ieteikumus turpina ieviest, lai gan attiecībā uz vēl citiem 22 (49 %) ieteikumiem Komisijas jau veiktās darbības nozīmē to ieviešanu lielākajā daļā aspektu. IEVADS 1. Šajā ziņojumā ir izklāstīti Palātas 2011./2012. gadā veiktā darba rezultāti saistībā ar to ieteikumu pēcpārbaudi, kuri sniegti Palātas īpašajos ziņojumos par lietderības revīziju [1]. Pārskats par pārbaudīto ieteikumu ieviešanas gaitu ir izklāstīts I pielikumā. Pēcpārbaudes detalizēts izklāsts ir sniegts II–VIII pielikumā. 2. Pēcpārbaudei atlasīja septiņus ziņojumus, kas sagatavoti no 2003. līdz 2009. gadam. Atlasot ziņojumus, ņēma vērā, pirmkārt, to, vai ir pagājuši vairāk nekā divi trīs gadi, kuru laikā Komisija varēja īstenot ieteikumus, un, otrkārt, to, vai ieteikumi vēl arvien ir aktuāli. Palātas 2005.–2009. gada īpašo ziņojumu saraksts, kā arī informācija par Palātas īstenoto pēcpārbaudi ir sniegta IX pielikumā. 3. Saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem revīzijas ziņojumu pēcpārbaude ir pēdējais posms lietderības revīzijas ciklā, kurš ietver plānošanu, izpildi un pēcpārbaudi. Šīs pēcpārbaudes mērķis ir novērtēt Komisijas veiktos pasākumus saistībā ar Palātas ieteikumiem. TVĒRUMS UN PIEEJA 4. Palāta novērtēja Komisijas veiktos koriģējošos pasākumus saistībā ar Palātas ieteikumiem. Šis darbs neietvēra veikto pasākumu ietekmes novērtējumu, jo tam būtu nepieciešamas atsevišķas pēcpārbaudes revīzijas. Izmantotā pieeja un metodoloģija sīkāk izklāstītas X pielikumā. Šajā ziņojumā ir aplūkoti Tabulā uzskaitītie īpašie ziņojumi. TABULA ĪPAŠIE ZIŅOJUMI, KURU PĒCPĀRBAUDE IR IZKLĀSTĪTA ŠAJĀ ZIŅOJUMĀ Īpašais ziņojums | Budžeta joma | Revīzijas ieteikumu skaits | Nr. 4/2003 par lauku attīstības atbalstu atpalikušajos reģionos [2] | Lauksaimniecība | 11 | Nr. 13/2003 par kokvilnas ražošanas atbalstu [3] | Lauksaimniecība | 6 | Nr. 11/2009 "LIFE-Daba projektu ilgtspējība un Komisijas īstenotā pārvaldība [4]" | Lauksaimniecība | 9 | Nr. 7/2008 "Saprātīgas enerģijas programma 2003.–2006. gadam [4]" | Enerģētika | 4 | Nr. 6/2007 par tehniskās palīdzības efektivitāti iestāžu darbības uzlabošanā [5] | Ārējās darbības | 8 | Nr. 4/2009 "Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā [4]" | Ārējās darbības | 7 | Nr. 16/2009 "Eiropas Komisijas pārvaldītā pirmspievienošanās palīdzība Turcijai [4]" | Ārējās darbības | 6 | Ieteikumu kopējais skaits | | 51 | KOMISIJAS SISTĒMA IETEIKUMU PĒCPĀRBAUDEI 5. RAD datubāzē [6] tiek reģistrēti Palātas formulētie ieteikumi un Padomes un Parlamenta lūgumi, kā arī īpašās darbības, ko apstiprinājusi Komisija, lai šos ieteikumus/lūgumus īstenotu. Šāds rīks ir ļoti nozīmīgs, lai nodrošinātu Palātas un citu ieinteresēto personu ieteikumu/lūgumu pienācīgu un laikus īstenotu pārvaldību un pēcpārbaudi. 6. Palāta 2009. gadā veica RAD sistēmas izmēģinājuma pārskatu, īpaši pievēršoties datubāzē iekļautajai informācijai par ieteikumiem, kuriem Komisija ir piekritusi, un tiem, kuri ir īstenoti. 7. Komisijas desmit iekšējās revīzijas struktūras, kas pārstāv 12 ģenerāldirektorātus, 2011. gadā veica iekšēju revīziju, kurā revidēja RAD pārvaldībai ieviestās sistēmas un procedūras. Revīzijas mērķis bija noteikt, vai ir pienācīgs reaģēšanas/darbības plāns, un sniegt pārliecību, ka pasākumi, kuri RAD sistēmā ir reģistrēti kā pabeigti, bija laikus, produktīvi un efektīvi ieviesti. 8. Komisijas iekšējās revīzijas rezultāti lielā mērā apstiprināja Palātas veiktā izmēģinājuma pārskata secinājumus. Konkrēti, iekšējās revīzijas struktūras konstatēja, ka ieviestās sistēmas un procedūras sniedz pamatotu pārliecību par attiecīgi Palātas un budžeta izpildes apstiprinātājiestādes ieteikumu/lūgumu īstenošanas pārvaldību, taču daudzos gadījumos trūka dokumentētu procedūru, un ieteikumu/lūgumu īstenošanas regulāra kontrole un uzraudzība nebija pienācīgas. KOMISIJAS ATBILDE UZ PALĀTAS SNIEGTAJIEM IETEIKUMIEM 9. Pārskatītajos īpašajos ziņojumos Palāta ir sniegusi 51 ieteikumu. Aptuveni divas trešdaļas attiecās uz efektivitāti (piemēram, stratēģisku mērķu izvirzīšana, projekta priekšlikumu sagatavošana, projektu izstrāde, projektu izpilde, uzraudzība un novērtēšana), pārējie ieteikumi bija virzīti uz jautājumiem, kas saistīti ar ekonomiskumu un produktivitāti (piemēram, pārmaksas un projektu atlases metožu kvalitāte un savlaicīgums). No 51 ieteikuma seši nav atspoguļoti attēlā. No šiem sešiem ieteikumiem divi nebija piemērojami saskaņā ar pašreizējo juridisko regulējumu, bet pārējos četros gadījumos nebija iespējams iegūt pierādījumus par veiktajiem pasākumiem pēcpārbaudes tvēruma dēļ. 10. Tādējādi Palāta varēja novērtēt 45 ieteikumu ieviešanas gaitu. Komisija ir pilnībā ieviesusi 29 % no šiem 45 ieteikumiem, bet 69 % ieviešana vēl nav pabeigta. Attēlā ir atspoguļota Palātas formulēto ieteikumu ieviešanas gaita. ATTĒLS IETEIKUMU IEVIEŠANAS GAITA +++++ TIFF +++++ PALĀTAS VEIKTĀS PĒCPĀRBAUDES KOPSAVILKUMS 11. Pēcpārbaudē tika konstatēts, ka Komisija ir pilnībā ieviesusi 13 Palātas ieteikumus, kas publicēti atlasītajos ziņojumos. Senāko ieteikumu ieviešanas līmenis ir augstāks nekā jaunākajiem ieteikumiem, kuru ieviešana vēl nav pabeigta. Līdztekus pilnībā ieviestajiem ieteikumiem 22 ieteikumi lielākajā daļā aspektu ir izpildīti, taču Komisijai vēl ir jāveic daži turpmāki pasākumi, lai tos līdz galam ieviestu. Tie norādīti I pielikumā. 12. Palātas veiktā pēcpārbaude liecina, ka Palātas sniegto revīzijas ziņojumu rezultātā ir uzlabota finanšu pārvaldība vairākās ES budžeta jomās. Tomēr vēl ir plašas iespējas uzlabot pārvaldības metodes jomās, kuras tieši pārvalda Komisija (ārējās darbības) un tajās, kurās pārvaldība ir dalīta (lauksaimniecība). Turpmāk ir sniegti pēcpārbaudē konstatētie daži uzlabojumu un iespēju piemēri. 13. Komisijas īstenotajā kokvilnas atbalsta shēmas reformā Palāta konstatēja ES finansējuma ekonomiska izlietojuma stratēģisku uzlabojumu. Pēc šīs shēmas reformas ES atbalsts kokvilnas nozarei vairs nav saistīts ar ražošanas līmeni, bet gan ir atkarīgs no tirgus pieprasījuma (lauksaimniecība) [7]. 14. Tomēr ikdienas darbībā vājas pārvaldības metodes var izraisīt līdzekļu izniekošanu. Piemēram, ES atbalsta pārmaksājumi liecina par ekonomiskuma principa neievērošanu virzībā uz mērķi. Tāpēc ir jānostiprina pārvaldības sistēmas, lai nodrošinātu precīzus maksājumu aprēķinus dalībvalstīs (lauksaimniecība) [8]. 15. Palāta atzīmē, ka ir pilnveidotas projektu atlases procedūras un tādējādi uzlabojas projektu kvalitāte un savlaicīga īstenošana. Piemēram, Komisijas un Turcijas valsts iestāžu veiktie pasākumi veicināja augstvērtīgāku projektu izstrādi un piemērošanu 2010.–2011. gadā (ārējās darbības) [9]. Komisija piekrita pārskatīt atlases procedūru LIFE-Daba projektiem, piešķirt augstāku prioritāti ilgtspējas kritērijam dabas un bioloģiskās daudzveidības komponentā un saīsināt atlases procedūru (lauksaimniecība) [10]. 16. Komisija arī uzņēmās vairākas iniciatīvas, lai stiprinātu nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos ES ārējā sadarbībā, noslēdzot līgumus par ES attīstības palīdzības īstenošanu. Galvenā iniciatīva bija "strukturēta dialoga" izveidošana starp galvenajām Eiropas attīstības politikā iesaistītajām personām, un tas veicināja priekšlikumu izstrādi projektu atlases metožu uzlabošanai, kā arī ātrākam un precīzāk virzītam atbalstam (ārējās darbības) [11]. 17. Lai ar ES finansējuma palīdzību sasniegtu labus un efektīvus rezultātus, pirmām kārtām ir svarīgi noteikt vajadzības, kuru risināšanai ir paredzēta konkrētā programma vai pasākums. Otrkārt, laba projektu izstrāde un pienācīgas īstenošanas procedūras palielina iespēju, ka līdzekļus izlietos ar maksimālu atdevi. Komisijas iniciatīvas attiecībā uz vajadzību obligātu novērtēšanu un labāku līgumslēgšanas plānošanu ļāva panākt šādus uzlabojumus (ārējās darbības) [12]. Tomēr vēl ir jāievieš precīzāk definēti kritēriji ierosināto projektu ilgtspējas novērtēšanai (lauksaimniecība) [13]. 18. Laba vadības informācija palielina varbūtību, ka tiks pieņemti labāki lēmumi. Komisija vēl nav izmantojusi visas iespējas, lai paaugstinātu finansējuma potenciālo efektivitāti, precīzāk nosakot darbību prioritātes un pielāgojot projektu izmaksas gaidāmajiem tiešajiem rezultātiem un ietekmei (enerģētika) [14]. Komisija ierosina nākamajā LIFE regulā iekļaut visaptverošu rezultatīvo rādītāju kopumu, lai sekmētu labāku plānošanu un programmu izpildes gaitu. 19. Programmu un darbību īstenošanas uzraudzība un novērtēšana ir svarīga ne tikai attiecībā uz likumību un pareizību, bet arī attiecībā uz plānoto iznākumu. Ir uzlabojumi programmu rezultātu uzraudzībā, piemēram, Komisija ir veikusi pasākumus, lai pastiprinātu uzraudzības sistēmu Turcijā (ārējās darbības), un administratīvo izmaksu uzraudzībā (enerģētika), taču tālāki uzlabojumi ir nepieciešami īpaši kontroles mehānismu piemērošanas uzraudzībā tādā jomā kā finanšu un vides prasības (lauksaimniecība) [15] un ziņojumu sniegšanā par konkrētu projektu iznākumiem (ārējās darbības) [16]. 20. Īss revīziju, ieteikumu, Komisijas turpmāko darbību un ar izpildi saistīto vēl neatrisināto jautājumu kopsavilkums sniegts II–VIII pielikumā. SECINĀJUMS 21. Komisijā darbojas sistēma visu Palātas ieteikumu un Parlamenta un Padomes lūgumu pēcpārbaudei. Palāta uzskata, ka ieteikumu un lūgumu pēcpārbaude ir jānostiprina, lai Komisija varētu efektīvi un produktīvi laikus reaģēt uz Palātas un budžeta izpildes apstiprinātājiestādes ieteikumiem/lūgumiem. 22. Pēcpārbaudē tika konstatēts, ka Komisija veic pasākumus Palātas sniegto ieteikumu īstenošanai, un 13 jeb 29 % no ieteikumiem, kas izskatīti šajā ziņojumā, ir pilnībā ieviesti. Daudzus ieteikumus turpina ieviest, lai gan attiecībā uz vēl citiem 22 (49 %) ieteikumiem Komisijas jau veiktās darbības nozīmē to ieviešanu lielākajā daļā aspektu. Šo ziņojumu 2012. gada 16. oktobra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas CEAD apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS. Revīzijas palātas vārdā — +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Šā darba saturs un tvērums ir skaidroti nodaļā "Tvērums un pieeja". [2] OV C 151, 27.6.2003. [3] OV C 298, 9.12.2003. [4] http://eca.europa.eu [5] OV C 312, 21.12.2007. [6] RAD (jeb Recommendations, Actions, Discharge — ieteikumi, darbības, budžeta izpildes apstiprināšana) ir Komisijas (Budžeta ģenerāldirektorāta) lietojumprogramma, lai dienestu līmenī koordinētu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru. Tajā ir iekļauti Padomes, Parlamenta un Eiropas Revīzijas palātas Komisijai adresētie ieteikumi/lūgumi, kā arī Komisijas atbilde uz tiem un pēcpārbaudes pasākumu gaita. [7] Sk. III pielikumu par Īpašā ziņojuma Nr. 13/2003 par kokvilnas ražošanas atbalstu pēcpārbaudi. [8] Sk. II pielikumu par Īpašā ziņojuma Nr. 4/2003 par lauku attīstības atbalstu atpalikušajos reģionos pēcpārbaudi. [9] Sk. VIII pielikumu par Īpašā ziņojuma Nr. 16/2009 "Eiropas Komisijas pārvaldītā pirmspievienošanās palīdzība Turcijai" pēcpārbaudi. [10] Sk. IV pielikumu par Īpašā ziņojuma Nr. 11/2009 "LIFE-Daba projektu ilgtspējība un Komisijas īstenotā pārvaldība" pēcpārbaudi. [11] Sk. VII pielikumu par Īpašā ziņojuma Nr. 4/2009 "Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā" pēcpārbaudi. [12] Sk. VIII pielikumu par Īpašā ziņojuma Nr. 16/2009 "Eiropas Komisijas pārvaldītā pirmspievienošanās palīdzība Turcijai" pēcpārbaudi. [13] Sk. IV pielikumu par Īpašā ziņojuma Nr. 11/2009 "LIFE-Daba projektu ilgtspējība un Komisijas īstenotā pārvaldība" pēcpārbaudi. [14] Sk. V pielikumu par Īpašā ziņojuma Nr. 7/2008 "Saprātīgas enerģijas programma 2003.–2006. gadam" pēcpārbaudi. [15] Sk. III pielikumu par Īpašā ziņojuma Nr. 13/2003 par kokvilnas ražošanas atbalstu pēcpārbaudi. [16] Sk. VIII pielikumu par Īpašā ziņojuma Nr. 16/2009 "Eiropas Komisijas pārvaldītā pirmspievienošanās palīdzība Turcijai" pēcpārbaudi. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS PALĀTAS IZSKATĪTO IETEIKUMU PĀRSKATS | Ieteikumu skaits katrā revīzijā | Pilnībā ieviesti | Pašlaik tiek ieviesti | Nav ieviesti | Neattiecas saskaņā ar pašreizējo juridisko regulējumu | Nav pietiekamu pierādījumu | Lielākā daļa aspektu | Daži aspekti | ĪZ Nr. 4/2003 par lauku attīstības atbalstu atpalikušajos reģionos (II pielikums) | 1 | x | | | | | | 2 | | | x | | | | 3 | x | | | | | | 4 | | | x | | | | 5 | | | | | x | | 6 | | x | | | | | 7 | | | | | x | | 8 | | | | | | x | 9 | | | | | | x | 10 | | x | | | | | 11 | | | | | | x | ĪZ Nr. 13/2003 par kokvilnas ražošanas atbalstu (III pielikums) | 1 | x | | | | | | 2 | x | | | | | | 3 | x | | | | | | 4 | | x | | | | | 5 | | x | | | | | 6 | | x | | | | | ĪZ Nr. 11/2009 "LIFE-Daba projektu ilgtspējība un Komisijas īstenotā pārvaldība" (IV pielikums) | 1 | x | | | | | | 2 | | | x | | | | 3 | | x | | | | | 4 | x | | | | | | 5 | x | | | | | | 6 | x | | | | | | 7 | x | | | | | | 8 | | | | x | | | 9 | | | x | | | | ĪZ Nr. 7/2008 "Saprātīgas enerģijas programma 2003.–2006. gadam" (V pielikums) | 1 | | x | | | | | 2 | | x | | | | | 3 | | | x | | | | 4 | | x | | | | | ĪZ Nr. 6/2007 par tehniskās palīdzības efektivitāti iestāžu darbības uzlabošanā (VI pielikums) | 1 | | | | | | x | 2 | x | | | | | | 3 | | | x | | | | 4 | | x | | | | | 5 | | x | | | | | 6 | x | | | | | | 7 | | x | | | | | 8 | | | x | | | | ĪZ Nr. 4/2009 "Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā" (VII pielikums) | 1 | x | | | | | | 2 | | x | | | | | 3 | | x | | | | | 4 | | x | | | | | 5 | | x | | | | | 6 | | x | | | | | 7 | | x | | | | | ĪZ Nr. 16/2009 "Eiropas Komisijas pārvaldītā pirms- pievienošanās palīdzība Turcijai" (VIII pielikums) | 1 | | | x | | | | 2 | | | x | | | | 3 | | x | | | | | 4 | | x | | | | | 5 | | x | | | | | 6 | | x | | | | | KOPĀ | 51 | 13 | 22 | 9 | 1 | 2 | 4 | -------------------------------------------------- II PIELIKUMS LAUKSAIMNIECĪBA. MAZĀK LABVĒLĪGIE APGABALI 1. Īpašais ziņojums Nr. 4/2003 attiecās uz lauku attīstības atbalstu mazāk labvēlīgajiem apgabaliem. "Atbalsta shēma mazāk labvēlīgajiem apgabaliem nodrošina atbalstu 55,8 % ES lauku saimniecību. Atbalstu piešķir par katru hektāru, un tas ir paredzēts, lai kompensētu nelabvēlīgus apstākļus, piemēram, lauku saimniecībām, kas atrodas uz mazražīgas zemes, kur straujš lauksaimnieciskās darbības kritums var apdraudēt reģiona dzīvotspēju. Ik gadu šis atbalsts izmaksā aptuveni 2000 miljonus EUR, no tiem aptuveni 50 % finansē no ES fondiem." (Avots: Informatīvais izklāsts ECA/03/11) 1. Palāta pārbaudīja, vai shēmas piemērošana notika likumīgi un pareizi, vai to pienācīgi uzraudzīja, vai bija pieejama atbilstoša informācija par shēmas ietekmi un vai laikus tika veiktas darbības trūkumu novēršanai. 2. Palāta ieteica 1) padziļināti un pilnībā pārskatīt spēkā esošo mazāk labvēlīgo apgabalu klasifikāciju (pilnībā ieviests) un 2) Komisijai, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, izstrādāt piemērotāku rādītāju kopumu mazāk labvēlīgo apgabalu noteikšanai (ieviests dažos aspektos). Palāta uzsvēra, ka 3) ir jābūt pieejamai pamatotai informācijai par shēmas ietekmi (pilnībā ieviests); 4) ir jākonstatē visi gadījumi, kad sistemātiski ir notikusi kompensāciju pārmaksa, un jāveic koriģējoši pasākumi (ieviests dažos aspektos), un 5) skaidri un pārbaudāmi ir jānosaka "laba lauksaimniecības prakse" (vairs neattiecas saskaņā ar pašreizējo juridisko regulējumu). Palāta Komisijai ieteica arī 6) izstrādāt reģistru, kurā uzskaitītas reģionālā/vietējā līmenī izmantotās lauksaimniecības prakses saistībā ar lauksaimniecības apstākļiem (ieviests lielākajā daļā aspektu); 7) sniegt dalībvalstīm pilnīgas norādes par to, kādām jābūt efektīvām kontroles sistēmām (vairs neattiecas saskaņā ar pašreizējo juridisko regulējumu); 8) nodrošināt veikto pārbaužu efektivitāti (nav pietiekamu pierādījumu [1]); 9) nodrošināt, lai dalībvalstis ievēro vispāratzītos grāmatvedības principus (nav pietiekamu pierādījumu [2]); 10) nodrošināt, lai dalībvalstis pilda pienākumu laikus iesniegt pilnīgus datus (ieviests lielākajā daļā aspektu), un 11) definēt atbilstīgus rādītājus, lai nodrošinātu minētā pienākuma uzraudzību (nav pietiekamu pierādījumu [2]). 4. Palātas ieteikumus pilnībā ieviesa divos gadījumos (1. un 3. ieteikums), divos ieviesa lielākajā daļā aspektu (6. un 10. ieteikums), bet divos — dažos aspektos (2. un 4. ieteikums). Divos gadījumos formulētie ieteikumi vairs nav aktuāli saskaņā ar pašreiz spēkā esošo pārskatīto juridisko regulējumu (5. un 7. ieteikums), trijos gadījumos (8., 9., un 11. ieteikums) Komisija iesniedza nepietiekamus pierādījumus vai arī Palātas revidenti neveica galīgo novērtējumu revīzijas tvēruma ierobežojumu dēļ. Par ieviešanu sk. I pielikumu. 5. Turpmākajos punktos ir izklāstīti Palātas veiktās pēcpārbaudes galvenie atzinumi. MAZĀK LABVĒLĪGO APGABALU KLASIFIKĀCIJA 6. Palātas īpašais ziņojums par mazāk labvēlīgajiem apgabaliem bija publicēts 2003. gadā, un tajā bija secināts, ka dalībvalstis piemēro plašu rādītāju klāstu, lai noteiktu mazāk labvēlīgos apgabalus, un tas var radīt atšķirīgu attieksmi pret saņēmējiem. 7. Padomes Regulā (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai [3] ir sniegta stingrāka mazāk labvēlīgo apgabalu klasifikācijas definīcija. Tomēr, tā kā šī definīcija nestājās spēkā, Padome nolēma saglabāt līdzšinējo mazāk labvēlīgo apgabalu sistēmu un aicināja Komisiju sekot pārskatīšanas procesam, lai ieviestu jaunu sistēmu 2010. gadā. Taču 2010. gadā jauna sistēma netika ieviesta, tāpēc mazāk labvēlīgo apgabalu noteikšanu vēl arvien ietekmē nepilnības, kuras Palāta konstatēja 2003. gadā. KOMPENSĀCIJU PĀRMAKSA / REĢIONU NOTEIKŠANA 8. Ieteikums pārbaudīt, kā var konstatēt un novērst kompensāciju pārmaksu, ir izpildīts tikai dažos aspektos. Dalībvalstīm vēl arvien nav pienākuma nodrošināt, lai struktūras vai dienesti, kas funkcionāli ir neatkarīgi no tiem, kuri aprēķina maksājumus, veiktu pienācīgu ekspertīzi nolūkā apstiprināt maksājumu precizitāti — citiem lauku attīstības pasākumiem tā ir obligāta prasība. 9. Komisija 2011. gada oktobrī iepazīstināja ar tiesību akta priekšlikumu par jaunu lauku attīstības programmu posmu 2014.–2020. g., un šajā dokumentā ir iekļauta jauna mazāk labvēlīgo apgabalu definīcija, kas balstīta uz biofizikāliem kritērijiem, kā arī ir noteikts pienākums nodrošināt pienācīgu ekspertīzi, ko veikušas struktūras vai dienesti, kuri funkcionāli nav atkarīgi no tiem, kas aprēķina maksājumus. LABA LAUKSAIMNIECĪBAS PRAKSE 10. Regulā (EK) Nr. 1698/2005 vairs nav atsauces uz "labas lauksaimniecības prakses" [4] definīciju kā lauksaimniekiem obligāti izpildāmu prasību. Taču pēc 2003. gada KLP reformas lauksaimniekiem ir jāievēro savstarpējās atbilstības prasības, kurās ietvertas obligātās pārvaldības prasības (OPP) un labs lauksaimniecības un vides stāvoklis (LLVS). Šīs obligātās prasības ir jāievēro, lai saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem saņemtu maksājumus saistībā ar mazāk labvēlīgu apgabalu. 11. Turklāt, ik gadus veicot finanšu revīziju ticamības deklarācijas vajadzībām, Palāta ir atkārtoti konstatējusi, ka maksājumos saistībā ar mazāk labvēlīgu apgabalu (maksājumi "par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem" saskaņā ar 211. un 212. pasākumu) ir bieži sastopamas kļūdas. Saistībā ar ticamības deklarāciju Palāta pārbauda arī dalībvalstu kontroles sistēmas, un arī tajās regulāri konstatē trūkumus minētajos maksājumos. [1] Šajā pēcpārbaudē nebija iekļauti dalībvalstu apmeklējumi. [2] Sk. 1. zemsvītras piezīmi [3] OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp. [4] Savstarpējās atbilstības prasības (labs lauksaimniecības un vides stāvoklis jeb LLVS un obligātās pārvaldības prasības jeb OPP) kopumā var pielīdzināt labai lauksaimniecības praksei. -------------------------------------------------- III PIELIKUMS LAUKSAIMNIECĪBA. KOKVILNAS RAŽOŠANAS ATBALSTS 1. Īpašais ziņojums Nr. 13/2003 attiecās uz kokvilnas ražošanas atbalstu. "ES kokvilnu audzē gandrīz vienīgi Grieķijā un Spānijā. Kad kokvilna ir ievākta, šķiedras atdala no sēklām un īsšķiedras, un šo procesu dēvē par attīrīšanu. ES saražo aptuveni 1,6 tonnas neattīrītas kokvilnas, no kuras iegūst apmēram 0,5 miljonus tonnu šķiedru (attīrīta kokvilna). Šāds ražošanas līmenis atbilst aptuveni 47 % iekšējo vajadzību. Lai vajadzības apmierinātu pilnībā, kokvilnu importē, par ievešanu Kopienā nemaksājot ne ievedmuitu, ne nodevu." (Avots: Informatīvais izklāsts ECA/03/020) 2. Savā īpašajā ziņojumā Palāta novērtēja, kā dalībvalstis uzrauga shēmas darbību, vai shēma rentabli un efektīvi sniedz atbalstu kokvilnas ražotājiem, kāda ir shēmas ietekme uz ražošanu, kāda ir saražotās kokvilnas kvalitāte, vai iespējama alternatīvu kultūru audzēšana un kāda ir ietekme uz vidi, kā arī dalībvalstu iekšējo kontroles sistēmu ticamību un saskaņā ar shēmu veikto maksājumu likumību un pareizību. PALĀTAS IETEIKUMI 3. Palāta ieteica Komisijai izmantot ierosināto reformu, lai novērstu shēmas nepilnības, īpaši 1) pievērst uzmanību kokvilnas atbalsta relatīvajai pievilcībai un atbalsta ietekmei uz produkcijas daudzumu (pilnībā ieviests); 2) apsvērt iespēju iestrādāt mehānismu, kas nodrošina budžeta neitralitāti (pilnībā ieviests); 3) pārskatīt finansiālos noteikumus, kas attiecas uz kokvilnas attīrīšanas uzņēmumiem (pilnībā ieviests); 4) novērtēt, cik efektīvi darbojas stimuls, ko piedāvā par saražotās kokvilnas kvalitātes uzlabošanu (ieviests lielākajā daļā aspektu); 5) iegūt datus par kokvilnas ražošanas negatīvo ietekmi uz vidi (ieviests lielākajā daļā aspektu) un 6) nodrošināt, lai kontroles mehānismi būtu pārredzami, pamatoti un konsekventi piemēroti (ieviests lielākajā daļā aspektu). 4. Pēcpārbaudē Palāta konstatēja, ka Komisija ir ieviesusi visus sešus ieteikumus: pirmos trīs — pilnībā, bet atlikušos trīs — lielākajā daļā aspektu. Par ieviešanu sk. I pielikumu. 5. Turpmākajos punktos ir izklāstīti Palātas veiktās pēcpārbaudes galvenie atzinumi. SHĒMAS REFORMA 6. Kopš Palātas īpašā ziņojuma 2003. gadā par ražošanas atbalsta shēmu kokvilnai ES atbalsts kokvilnai ir būtiski pārskatīts, un pēc reformas ir ieviestas svarīgas izmaiņas kokvilnas atbalsta shēmā, konkrēti, tā ir daļēji iekļauta vienotā maksājuma shēmā (VMS), un kokvilnas attīrīšanas uzņēmumiem tiek piešķirts restrukturizācijas atbalsts. Palātas iepriekšējās revīzijas laikā atbalstu maksāja attīrīšanas uzņēmumiem, un kokvilnas audzētāji guva labumu tikai netieši. 2006. gadā ražošanas atbalstu atcēla, un kokvilnas audzētāji ieguva tiesības uz maksājumu saskaņā ar VMS, kuras atbilda 65 % no iepriekš saņemtā atbalsta. Turklāt tika ieviests kultūratkarīgais maksājums, ar kuru saskaņā 35 % no sākotnējā atbalsta izmaksā katram kokvilnas audzētājam. Kopš 2008. gada valsts pārstrukturēšanas programmas finansē no ES budžeta, lai veicinātu kokvilnas attīrīšanas nozares pārstrukturēšanu un lai paaugstinātu saražotās kokvilnas kvalitāti un tirdzniecību. 7. Lai gan Komisija ir atrisinājusi lielāko daļu jautājumu, tai vēl ir jāpievēršas turpmāk uzskaitītajiem pasākumiem: jāturpina attīrīšanas nozares pārstrukturēšanas uzraudzība galvenajās kokvilnas ražotājvalstīs (Spānija un Grieķija) — sk. iepriekš minēto 3. ieteikumu; jāuzrauga kvalitātes veicināšanas pasākuma efektivitāte, kuru ieviesa pēc reformas, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 [1] 69. pantu (Spānija) — sk. iepriekš minēto 4. ieteikumu; jāīsteno vides prasību izpildes pēcpārbaude — sk. iepriekš minēto 5. ieteikumu; jāuzrauga kontroles mehānismu pareiza piemērošana arī attiecībā uz kokvilnas ražošanu saskaņā ar reformēto kokvilnas atbalsta shēmu (platībatkarīgais atbalsts par kokvilnu un VMS) dalībvalstīs — sk. iepriekš minēto 6. ieteikumu. [1] Padomes 2003. gada 29. septembra Regula (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un groza Regulas (EEK) Nr. 2019/93, (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001, (EK) Nr. 1454/2001, (EK) Nr. 1868/94, (EK) Nr. 1251/1999, (EK) Nr. 1254/1999, (EK) Nr. 1673/2000, (EEK) Nr. 2358/71 un (EK) Nr. 2529/2001 (OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.). -------------------------------------------------- IV PIELIKUMS LAUKSAIMNIECĪBA. LIFE DABA PROJEKTU ILGTSPĒJA UN KOMISIJAS ĪSTENOTĀ PĀRVALDĪBA 1. Īpašais ziņojums Nr. 11/2009 attiecās uz LIFE-Daba projektu ilgtspēju un Komisijas īstenoto pārvaldību. "Šajā Īpašajā ziņojumā Palātas revidenti vērtēja, cik efektīvi Eiropas Komisija pārvalda dotācijas LIFE-Daba projektiem rezultātu ilgtspējības aspektā. No LIFE komponenta "Daba" (LIFE-Daba) līdzfinansē dalībvalstu projektus — galvenokārt saistībā ar Natura 2000 teritorijām —, kuru mērķis ir sugu un dzīvotņu aizsargāšana." (Avots: Informatīvais izklāsts ECA/09/49) 2. Palāta pārbaudīja, vai jaunajā projektu atlases procesā prioritāti deva projektiem ar vislielākajām ilgtspējas izredzēm, vai projektus pienācīgi īstenoja un atbilstoši uzraudzīja, vai Komisija nodrošināja, ka pietiekami tiek izplatīta informācija par projektu rezultātiem un gūtajām atziņām, un vai notika projektu pēcpārbaude un rezultātu novērtēšana ilgtermiņā. 3. Palāta Komisijai ieteica 1) pārskatīt projektu atlases modeli (pilnībā ieviests); 2) atlases modelī dot priekšroku LIFE-Daba projektu priekšlikumiem (ieviests dažos aspektos) un 3) apsvērt, kā saīsināt projektu atlases procedūru (ieviests lielākajā daļā aspektu). Palāta Komisijai ieteica arī 4) uzlabot projektu uzraudzību (pilnībā ieviests); 5) izstrādāt atbilstošus rādītājus un kritērijus (pilnībā ieviests). Attiecībā uz komunikāciju Palāta ieteica Komisijai 6) pārskatīt komunikācijas stratēģiju, darbības un instrumentus (pilnībā ieviests) un 7) lūgt dotāciju saņēmējus sniegt sīkākas tehniskās ziņas par izmantotajām metodēm, gūtajām atziņām un labāko praksi (pilnībā ieviests). Tā ieteica arī 8) dotācijas nolīgumos paredzēt saņēmēju atbildību par projekta rezultātu saglabāšanu noteiktu laiku pēc projekta slēgšanas (nav ieviests); 9) Komisijai apsvērt pēcpārbaudes plāna ieviešanu pēc LIFE finansējuma beigām (ieviests dažos aspektos). 4. Pieci ieteikumi no deviņiem ir pilnībā ieviesti (1. un 4.–7. ieteikums), tostarp tie, kas attiecas uz atlases modeļu pārskatīšanu, projektu īstenošanu (uzraudzība, rādītāji, kritēriji) un rezultātu izplatīšanu. Vienu ieteikumu ieviesa lielākajā daļā aspektu (3. ieteikums), divus — dažos aspektos (2. un 9. ieteikums), bet viens nav ieviests (8. ieteikums). Par ieviešanu sk. I pielikumu. 5. Turpmākajos punktos ir izklāstīti Palātas veiktās pēcpārbaudes galvenie atzinumi. ATLASES PROCEDŪRA 6. Komisija piekrita pārskatīt atlases procedūru, lai to saīsinātu un lai piešķirtu lielāku nozīmi ilgtspējas kritērijam dabas un bioloģiskās daudzveidības komponentā. Novērtēšanas rokasgrāmatu pārstrādāja, un izveidoja divas atsevišķas procedūras (attiecīgi vides un dabas projektiem). Tomēr ilgtspējas kritērijs vēl arvien ir iekļauts apakškritērijos sadaļā "Ieguldījums LIFE+ vispārējos mērķos", un tam nav atsevišķas svērtās vērtības. Tāpēc Komisijai ir jānosaka atsevišķs kritērijs ilgtspējai. PROJEKTU ĪSTENOŠANA 7. Lai uzlabotu projektu uzraudzību, Komisija papildināja novērtējuma veidlapu ar sadaļu "Projektu rezultātu novērtējums". Arī attiecībā uz apsaimniekošanas plāniem ir pievienotas striktākas prasības "Kopīgajos noteikumos un norādījumos pieteikuma iesniedzējiem". Attiecībā uz rādītājiem Komisija ierosināja nākamajā LIFE regulā iekļaut visaptverošu rādītāju kopumu. IEGŪTO ZINĀŠANU IZPLATĪŠANA 8. Projektu rezultātu izplatīšana uzlabosies, jo turpmāk atbalsta saņēmējiem būs pienākums dalīties pieredzē. Atjaunināti projektu kopsavilkumi ir arī publicēti tīmekļa vietnē. PROJEKTU REZULTĀTU PĀRVALDĪBA ILGTERMIŅĀ 9. Ir ieviests pēcpārbaudes plāns pēc LIFE finansējuma beigām. Komisija ir izstrādājusi LIFE ex post uzraudzības metodoloģiju vismaz 15 LIFE-Daba projektiem katru gadu. Tomēr nav izpildīts ieteikums uzlikt saņēmējiem par pienākumu saglabāt projekta rezultātus (vismaz piecus gadus pēc projekta slēgšanas), jo Komisijas juridiskais dienests sniedza negatīvu atzinumu. -------------------------------------------------- V PIELIKUMS ENERĢĒTIKA. SAPRĀTĪGA ENERĢIJA 2003.–2006. GADĀ 1. Īpašais ziņojums Nr. 7/2008 attiecās uz sapratīgu enerģiju 2003.–2006. gadā. "Saprātīgās enerģijas programma (SEE programma) 2003.–2006. gadam ar budžetu 250 miljoni EUR bija paredzēta energoefektivitātes veicināšanai, atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanai un enerģijas diversifikācijai. Šos līdzekļus izlietoja gandrīz 450 projektu atbalstam, kuru piešķīra vairāk nekā 1700 struktūrām. Programma vairāk sekmēja pieredzes un zinātības apmaiņu nekā jaunu tehnoloģiju izstrādi." (Avots: Informatīvais izklāsts ECA/08/18) 2. Palāta pārbaudīja, kā Komisija sadalīja SEE finansējumu, kā uzraudzīja un vērtēja programmu, kādas bija programmas administratīvās izmaksas un ar ko atšķīrās Izpildaģentūras devums programmas pārvaldībā. 3. Palāta formulēja turpmāk izklāstītos ieteikumus. 1) Programmas priekšlikumu pamatā jābūt skaidram stratēģiskam modelim, un tiem ir jāatspoguļo paredzamā attiecība starp izdevumiem, rezultātu un ietekmi (ieviests lielākajā daļā aspektu); 2) uzraudzībai ir jāpārsniedz atsevišķi projekti un jāpalīdz veidot priekšstatu par programmu kopumā (ieviests lielākajā daļā aspektu); 3) programmu vērtēšanai jānotiek tādā veidā, lai tā būt maksimāli noderīga (ieviests dažos aspektos), un 4) jādara pieejama sistemātiskāka programmu administratīvo izmaksu uzskaite un analīze (ieviests lielākajā daļā aspektu). 4. Palāta konstatēja, ka trīs ieteikumi ir ieviesti lielākajā daļā aspektu (1., 2. un 4. ieteikums), bet viens — dažos aspektos (3. ieteikums). Par ieviešanu sk. I pielikumu. 5. Turpmākajos punktos ir izklāstīti Palātas veiktās pēcpārbaudes galvenie atzinumi. SAIKNE STARP PROGRAMMU IZDEVUMIEM, REZULTĀTU UN IETEKMI 6. Atbildē uz īpašo ziņojumu revidētā vienība atzina, ka ir nepieciešams skaidrs stratēģisks modelis, kurā atspoguļota saikne starp SEE izdevumiem, rezultātu un ietekmi. Tā norādīja, ka šāds stratēģisks modelis tomēr ir izstrādāts katrai Komisijas intervences jomai, tāpēc nav nepieciešami nekādi papildu pasākumi. 7. Palāta konstatēja, ka Komisija un Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra (EACI) ir ieviesušas uzlabotu rādītāju sistēmu programmas kopējās ietekmes mērīšanai, finansētās darbības ir precīzāk virzītas un ir veikta dziļāka vajadzību analīze saistībā ar galvenajām intervences jomām. Tomēr ir jāpievērš uzmanība prioritāšu noteikšanai finansētajām darbībām, un vēl arvien ir grūti noteikt saikni starp izdevumiem, rezultātiem un ietekmi SEE II galvenajās intervences jomās. UZLABOTA UZRAUDZĪBAS UN VĒRTĒŠANAS KĀRTĪBA 8. Komisija sāka daļēji ieviest ieteikumu par programmu uzraudzību un vērtēšanu un vērtēšanas rezultātu izmantošanu turpmāko darbību plānošanā. Tomēr programmu uzraudzība un vērtēšana neatvieglo programmas ietekmes mērīšanu, piemēram, gada īstenošanas ziņojumos, kas pieejami par 2008.–2010. gadu, nav informācijas par programmas (vai tās ietvaros īstenoto projektu) rezultātiem vai ietekmi. Programmas tika vērtētas saskaņā ar tiesību aktu prasībām, taču varēja vairāk izmantot "horizontālu" vērtēšanu. PROGRAMMU ADMINISTRATĪVO IZMAKSU SISTEMĀTISKA UZRAUDZĪBA 9. Pēcpārbaudē tika konstatēts, ka Komisija ir pētījusi, kā samazināt gan īstenošanas aģentūras, gan saņēmēju administratīvo slogu. Komisija un EACI īstenoja daudzus vienkāršošanas pasākumus, kuru mērķis ir samazināt administratīvās izmaksas un īpaši — saņēmēju administratīvo slogu. Palāta secināja, ka šie pasākumi, visticamāk, sevi attaisnos, lai gan vairākumā gadījumu nebūs iespējams izteikt skaitļos ne ietaupīto laiku, ne naudu. -------------------------------------------------- VI PIELIKUMS ĀRĒJĀS DARBĪBAS. TEHNISKĀS PALĪDZĪBAS EFEKTIVITĀTE JAUNATTĪSTĪBAS VALSTĪS 1. Īpašais ziņojums Nr. 6/2007 attiecās uz tehniskās palīdzības efektivitāti iestāžu darbības uzlabošanā. "Tehnisko palīdzību izmanto daudzos un dažādos attīstības projektos un programmās. To var definēt kā "ekspertu nolīgšanu zināšanu un iemaņu pārnesei un iestāžu izveidei un stiprināšanai". Pēdējos gados tehniskā palīdzība saņēmējvalstīs aizvien vairāk izmantota valsts centrālās pārvaldes un pašvaldību administratīvās spējas attīstībai, cita starpā tādās jomās kā sabiedrisko finanšu pārvaldība, veselība un izglītība. Lielākas uzmanības pievēršana valsts un pašvaldību pārvaldes darbībai atspoguļo to, ka donori, tostarp Eiropas Savienība, apzinās, ka iestāžu vāja funkcionēšana ir būtisks šķērslis ilgtspējīgai attīstībai." (Avots: Informatīvais izklāsts ECA/07/32) 2. Palāta pārbaudīja, kā Komisija nodrošināja to, ka tehniskā palīdzība sekmē iestāžu darbības uzlabošanu saņēmējvalstīs. Tādā nolūkā Palāta vērtēja Komisijas pieeju administratīvās spējas palielināšanai un tehniskās palīdzības izmantošanai, kā arī to, kā Komisija pārvalda tehniskās palīdzības pasākumu izstrādi un īstenošanu iestāžu darbības uzlabošanas projektos. 3. Palāta Komisijai ieteica 1) valsts stratēģijas dokumentos visaptveroši un strukturēti analizēt iestāžu darbības nepilnības un vajadzību pēc administratīvās spējas pilnveidošanas (nav pietiekamu pierādījumu) un 2) sagatavot pamatnostādnes par tehnisko palīdzību (pilnībā ieviests). Palāta uzsvēra, ka 3) ir jāpilnveido iestāžu darbības uzlabošanas projektu izstrāde (ieviests dažos aspektos); 4) ir jāpārskata procedūras, kas attiecas uz projektu sagatavošanas un uzsākšanas posmu (ieviests lielākajā daļā aspektu); 5) jāpārskata arī vērtēšanas kritēriji (ieviests lielākajā daļā aspektu); 6) ir jāapsver, kā paplašināt iepirkuma iespējas (pilnībā ieviests). Visbeidzot, saskaņā ar Parīzes deklarācijā izteikto apņemšanos Palāta Komisijai ieteica 7) tehnisko palīdzību vairāk sniegt koordinētās programmās (ieviests lielākajā daļā aspektu), kuras 8) sistemātiski jānovērtē (ieviests dažos aspektos). 4. Komisija ir pilnībā ieviesusi divus ieteikumus (2. un 6. ieteikums), trīs ieviesusi lielākajā daļā aspektu (4., 5. un 7. ieteikums), bet divus — dažos aspektos (3. un 8. ieteikums). Vienā gadījumā (1. ieteikums, kurš attiecas uz visaptverošu un strukturētu analīzi), nebija pietiekamu pierādījumu, lai varētu spriest par tā ieviešanu. Par ieviešanu sk. I pielikumu. 5. Turpmākajos punktos ir izklāstīti Palātas veiktās pēcpārbaudes galvenie atzinumi. IESTĀŽU DARBĪBAS UZLABOŠANA 6. Pēc Īpašā ziņojuma Nr. 6/2007 publicēšanas Komisija pielika lielas pūles, lai veiktu reformas savā pieejā tehniskajai sadarbībai [1], pieņemot un ieviešot pamatstratēģiju. Šī stratēģija ir daļa no pasākumiem, ko ES veic, lai ieviestu Parīzes deklarāciju par palīdzības efektivitāti, un tās mērķis ir uzlabot ES palīdzības efektivitāti attiecībā uz iestāžu darbības uzlabošanu. Šajā stratēģijā ir iekļauta un risināta lielākā daļa no Palātas sniegtajiem ieteikumiem. 7. Komisija informēja Palātu, ka politikas līmenī pašlaik tiek gatavotas jaunas programmu izstrādes pamatnorādes ES ārējām darbībām 2014.–2020. gada posmam, un tajā būs uzsvērts iestāžu darbības uzlabošanas jautājums. Šim jautājumam ir jāpievēršas arī nākamajās pamatnostādnēs par budžeta atbalstu. 8. Intervences līmenī reforma ieviesa vairākus pamatprincipus un sīki izstrādātas pamatnostādnes un rīkus saistībā ar tehniskās sadarbības sniegšanu, tostarp kvalitātes kritērijus, kuri jāizmanto arī darbību uzraudzībā un vērtēšanā. 9. Komisija analizēja pieejamos datus par pirmo pusotru gadu pēc pamatnostādņu piemērošanas un secināja, ka tehniskās sadarbības reformas kvalitātes kritērijiem atbilst divas no trim darbībām, kuras novērtēja tehniskās sadarbības piemērotības aspektā. Tomēr aptuveni 20 % projektu tehniskās sadarbības komponentu neizvērtē, un šīs sadarbības kvalitātes novērtējuma skalu izmanto tikai pusē no projektiem, kuri atbilst tehniskās sadarbības profilam. Tāpēc nepieciešams uzlabot dažādu rīku, pamatnostādņu un kvalitātes kritēriju ieviešanas pašreizējo līmeni, kā arī ziņošanu par ieviešanas gaitu, īpaši valstu līmenī. TEHNISKĀS PALĪDZĪBAS SISTEMĀTISKA VĒRTĒŠANA 10. Lai gan Komisija uzskata, ka tehniskajā palīdzībā iesaistīto ekspertu un uzņēmumu darba vērtēšana būtu noderīga konkursu vērtēšanā, ar personas datu aizsardzības nodrošināšanu saistīto grūtību dēļ Komisija sistemātiski nevērtē konsultantu individuālo sniegumu. Tāpēc Palāta secina, ka tehniskās palīdzības vērtēšana un atlase, kuras pamatā ir pienācīgs informācijas daudzums, joprojām sagādā grūtības. [1] Tehniskā sadarbība attiecas uz daudzām un dažādām darbībām, kuru mērķis ir gan individuālo, gan organizāciju darbības uzlabošana, turpretī tehniskā palīdzība attiecas uz personālu, kurš ir iesaistīts tehniskās sadarbības pakalpojumu ieviešanā un pārvaldībā. -------------------------------------------------- VII PIELIKUMS ĀRĒJĀS DARBĪBAS. NEVALSTISKO DALĪBNIEKU IESAISTĪŠANĀS EK ATTĪSTĪBAS SADARBĪBĀ 1. Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 attiecas uz to, kā nevalstiskie dalībnieki iesaistās EK attīstības sadarbībā. "Nevalstisko dalībnieku nozīme attīstības sadarbībā aizvien pieaug. Termins "nevalstiskie dalībnieki" (NVD) ietver visus sabiedrības slāņus, kas neietilpst privātajā vai valsts sektorā. Attīstības sadarbības jomā nevalstiskie dalībnieki ietver nevalstiskās organizācijas, kā arī dažādas vietējas organizācijas, lauksaimnieku asociācijas, uzņēmējdarbības vai profesionālās asociācijas, vides aizsardzības grupas, universitātes, arodbiedrības, tirdzniecības kameras, fondus, baznīcas un ticības grupas. Terminu "nevalstisks dalībnieks" bieži izmanto kā sinonīmu pilsoniskās sabiedrības organizācijām, un šādā nozīmē tas ir izmantots arī šajā revīzijas ziņojumā." (Avots: Informatīvais izklāsts ECA/09/23) 2. Palāta novērtēja, vai Komisija pienācīgi nodrošina NVD efektīvu iesaistīšanu attīstības sadarbības procesā, vai pārvaldības sistēmas efektīvi nodrošina to, ka NVD darbības ir noderīgas un dos iecerētos rezultātus, un vai Komisija pietiekami piedāvā NVD darba uzlabošanas iespējas. 3. Palāta Komisijai ieteica 1) pilnveidot procedūras NVD iesaistīšanai attīstības sadarbības procesā un sniegt vairāk norāžu par šīm procedūrām (pilnībā ieviests); 2) turpināt esošos pasākumus, lai uzlabotu konkursu procedūru (ieviests lielākajā daļā aspektu); 3) precīzāk virzīt Komisijas pārstāvniecību veikto uzraudzību un atbalstu (ieviests lielākajā daļā aspektu); 4) pietiekami izskaidrot rezultatīvos rādītājus Komisijas delegāciju un NVD darbiniekiem (ieviests lielākajā daļā aspektu); 5) vairot ilgtspēju sadarbībā ar NVD (apsvērt arī citu instrumentu, ne tikai projektu, izmantošanu) (ieviests lielākajā daļā aspektu); 6) izstrādāt stratēģiju NVD darba uzlabošanai ĀLA valstīs un apsvērt, kāpēc atšķiras metodes, kuras izmanto darbā ar ĀKK un ĀLA valstīm (ieviests lielākajā daļā aspektu), un 7) pētīt papildu iespējas, kā sasniegt NVD darba uzlabošanas stratēģiskos mērķus, piemēram, slēgt partnerības nolīgumus, izmantot vairāku donoru sniegto finansējumu un līdzekļus piešķirt izkliedēti dažādos līmeņos tā, lai tos saņemtu arī iedzīvotājiem vistuvāk stāvošas organizācijas (ieviests lielākajā daļā aspektu). 4. Komisija ir pilnībā ieviesusi pirmo ieteikumu, proti, vairāk veicināt atbilstīgo NVD ciešāku iesaistīšanu un lielākajā daļā aspektu ieviesusi pārējos sešus. Par ieviešanu sk. I pielikumu. 5. Turpmākajos punktos ir izklāstīti Palātas veiktās pēcpārbaudes galvenie atzinumi. NORĀDES NVD IESAISTĪŠANAI SADARBĪBAS PROCESĀ 6. Kopš īpašā ziņojuma publicēšanas Komisija uzņēmās vairākas iniciatīvas, lai stiprinātu nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos ES ārējā sadarbībā, noslēdzot līgumus par ES attīstības palīdzības īstenošanu. Galvenā iniciatīva bija "strukturēta dialoga" izveidošana (no 2010. gada marta līdz 2011. gada maijam) starp galvenajām Eiropas attīstības politikā iesaistītajām personām. 7. Paralēli tam Komisija izveidoja Pilsoniskās sabiedrības palīdzības dienestu (CISOCH) kā centrālo kontaktpunktu pilsoniskās sabiedrības struktūrām, kas darbojas attīstības palīdzības jomā. Ar šā dienesta starpniecību NVD un ES darbiniekiem tagad ir pieejams e-mācību līdzeklis. UZLABOTA KONKURSU PROCEDŪRA 8. Kopš 2009. gada Komisija ir pilnveidojusi potenciālo kandidātu datu tiešsaistes reģistrācijas (PADOR) datubāzi, kurā iekļauti potenciālie pieteikumu iesniedzēji konkursiem. Nevalstiskie dalībnieki un valsts pārvaldes iestādes, tostarp vietējās pārvaldes iestādes, tagad pašas reģistrējas un pašas atjaunina savus datus. "Strukturētais dialogs" ļāva, cita starpā, iesniegt 12 priekšlikumus par konkursu sistēmas efektivitātes palielināšanu vai atbilstīgos gadījumos ieviest alternatīvas atlases metodes, lai sasniegtu galveno mērķi — ātrāku un precīzāk adresētu palīdzību. Tomēr, lai īstenotu jauno pieeju, ir nepieciešamas papildu mācības, komunikācija, koordinēšana, NVD apsekojumi un norādes. KOMISIJAS DELEGĀCIJU VEIKTĀ UZRAUDZĪBA UN ATBALSTS 9. Komisija ir sākusi plašāk izmantot ES delegāciju īstenotos apsekojumus par pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem. Šīs pēcpārbaudes laikā (2011. gada decembrī) Komisija izstrādāja norādes un metodoloģiju, lai sniegtu atbalstu delegācijām ar CISOCH starpniecību. Tomēr tajās partnervalstīs, kurās politiskā situācija to ļauj, ES delegācijām plašāk jāizvērš pilsoniskās sabiedrības dalībnieku aptaujas. Ir jāpieliek lielākas pūles, lai uzraudzības sistēmā iekļautu vairāk mazāku un iedzīvotājiem vistuvāk stāvošu organizāciju, kas īsteno projektus. NORĀDĪJUMI PAR REZULTATĪVAJIEM RĀDĪTĀJIEM 10. Izmantojot rādītājus, kas ietverti ES delegāciju iesniegtajos ārējās palīdzības pārvaldības pārskatos, Komisija 2011. gadā sāka vākt datus par NVD pasākumu skaitu, kas atspoguļo to piedalīšanos ES atbalsta plānošanā un īstenošanā. Tādā veidā Komisija ir paredzējusi sākt regulāru kvantitatīvu un kvalitatīvu pēcpārbaudi par to, kā NVD ir iesaistījušies partnervalstīs. 11. Turklāt pēc strukturētā dialoga ieviešanas — to pārvalda Komisijas centrālajos dienestos — līdzīgs process ir sākts arī delegācijās. NVD DARBA UZLABOŠANA 12. Komisija nesen veica pasākumus, lai uzlabotu nevalstiskajiem dalībniekiem sniegtās ES palīdzības finanšu un darbību pārvaldību. Tomēr Komisijai vajadzētu apsvērt stratēģijas, ar kuru palīdzību varētu iesaistīt NVD vispārējā un nozares budžeta atbalsta instrumentos. Izmantojot par pamatu ārējās palīdzības vadības ziņojumos iekļauto datu sistemātisku analīzi, jāizstrādā jaunas stratēģijas, lai uzlabotu ģeogrāfiskās programmas, kurām arī turpmāk jābūt galvenajam pilsoniskās sabiedrības atbalsta avotam partnervalstīs. 13. Tomēr NVD iesaiste ES attīstības politikā joprojām ir vidēja vai ilga termiņa mērķis, jo tā sasniegšana lielā mērā ir atkarīga no vietējā konteksta. Lai gan ir sasniegti daži starpposma mērķi, ir vajadzīgi uzlabojumi un jauni pasākumi, lai nostiprinātu līdzšinējos rezultātus. 14. Lai šīs stratēģijas efektīvi īstenotu, ir jāiegulda darbs un jāierosina jaunas iniciatīvas, īpaši Āzijas un Latīņamerikas valstīs. VAIROT ILGTSPĒJU AR DAŽĀDU INSTRUMENTU PALĪDZĪBU 15. Lai varētu dažādot instrumentus, ir jāpabeidz konkursu sistēmas reforma. Komisijai ir plašāk jāizmanto slēgto projektu pārskatīšana, izmantojot uz rezultātiem vērstu uzraudzības sistēmu. PLĀNOŠANA UN STRATĒĢIJA 16. Komisija ir izrādījusi pienācīgu iniciatīvu, lai pielāgotu savus finanšu instrumentus dažādajām un sarežģītajām situācijām saņēmējvalstīs. Ierosināto grozījumu tendence ir pareiza, taču Komisijai vēl ir jānodrošina to efektīva īstenošana. -------------------------------------------------- VIII PIELIKUMS ĀRĒJĀS DARBĪBAS. PIRMSPIEVIENOŠANĀS PALĪDZĪBA TURCIJAI 1. Īpašais ziņojums Nr. 16/2009 attiecās uz pirmspievienošanās palīdzību Turcijai. "Eiropas Revīzijas palāta izvērtēja, cik sekmīgi Eiropas Komisija pārvaldīja pirmspievienošanās finansiālo palīdzību Turcijai. Pirmspievienošanās palīdzība sniedz finansējumu to projektu īstenošanai, kuru mērķis ir atbalstīt Turciju tās centienos panākt atbilstību nosacījumiem, kas prasīti, lai pievienotos Eiropas Savienībai." (Avots: Informatīvais izklāsts ECA/10/02) 2. Palāta pārbaudīja, vai Eiropas Komisija nodrošināja, lai ES palīdzību novirzītu tiem projektiem, kuri rada vislielāko pievienoto vērtību ES pievienošanās partnerības prioritāšu sasniegšanā, lai decentralizētajā īstenošanas sistēmā savlaicīgi un veiksmīgi tiktu sasniegti projektu tiešie rezultāti un mērķi, kā arī efektīvu sistēmu izpildes uzraudzībai un novērtēšanai. 3. Palāta formulēja turpmāk izklāstītos ieteikumus attiecībā uz koriģējošajiem pasākumiem. Komisijai 1) jāuzlabo plānošana (ieviests dažos aspektos); 2) jānosaka stratēģiskie mērķi, kuru sasniegšanai ES finansiālā palīdzība dotu vislielāko pievienoto vērtību (ieviests dažos aspektos); 3) jānosaka realitātei atbilstošāki termiņi mērķu sasniegšanai (ieviests lielākajā daļā aspektu); 4) jāuzlabo projektu izstrāde un ieviešana (ieviests lielākajā daļā aspektu), un 5) jānodrošina, lai konkrētu projektu iznākumi tiek uzraudzīti, pamatojoties uz skaidri definētiem mērķiem un atbilstošiem rādītājiem, lai tādējādi uzskatāmi parādītu ieguldījumu stratēģisko mērķu sasniegšanā (ieviests lielākajā daļā aspektu). Turklāt Komisijai būtu 6) jāsāk vērtēt visu programmu par pirmspievienošanās palīdzību Turcijai (ieviests lielākajā daļā aspektu); 4. Komisija ir ieviesusi četrus ieteikumus lielākajā daļā aspektu (3., 4., 5. un 6. ieteikums), bet divus ieteikumus (1. un 2. ieteikums) — dažos aspektos. Par ieviešanu sk. I pielikumu. 5. Turpmākajos punktos ir izklāstīti Palātas veiktās pēcpārbaudes galvenie atzinumi. PRIORITĀRO STRATĒĢISKO MĒRĶU NOTEIKŠANA 6. Tā kā pievienošanās partnerība pietiekami skaidri nenosaka prioritātes, daudzgadu indikatīvais plānošanas dokuments ir kļuvis par galveno stratēģisko dokumentu, lai virzītu pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) finansiālo palīdzību. Daudzgadu indikatīvais plānošanas dokuments 2011.–2013. gadam ir uzlabota šā dokumenta 2007. gada revidētā redakcija, un tagad tajā galvenā uzmanība ir pievērsta tai prioritāšu apakškopai, kas jāfinansē no ierobežotajiem IPA resursiem. Tomēr šim dokumentam ir lielāks potenciāls, lai labāk novirzītu ES finansējumu. Apkopojuma pakāpe vēl arvien ierobežo finansēšanas prioritāšu noteikšanu. Intervences loģika vēl arvien nenodrošina to, ka ES palīdzība tiek novirzīta projektiem, kuri rada lielāko pievienoto vērtību prioritāro mērķu sasniegšanā. PROJEKTU IZSTRĀDES UN IEVIEŠANAS UZLABOŠANA 7. Komisija turpināja iniciatīvas uzlabot Turcijas iestāžu īstenoto projektu izstrādi un ieviešanu ES decentralizētajā īstenošanas sistēmā. Pasākumi ietvēra Komisijas nepārtraukti īstenoto plānošanas dokumentu un projektu priekšlikumu kvalitātes uzraudzību dažādos procesa posmos, kā arī Eiropas Savienības lietu ministrijas lielāku iesaistīšanos projektu priekšlikumu kvalitātes kontrolē. Tika noteikts, ka ir obligāti jāveic vajadzību novērtējums, un tika uzlabota līgumslēgšanas grafika plānošana. Tomēr, lai arī projektu veidos ir vērojama pozitīva tendence, vēl ir nepilnības projektu izstrādē (proti, projekta mērķa, koprezultātu, darbību, rādītāju un nosacījumu noteikšanā). KONKRĒTU PROJEKTU IZNĀKUMU UZRAUDZĪBA 8. Uzreiz pēc revīzijas Komisija sāka ieviest Palātas ieteikumus par projektu izpildi. 2008.–2009. gadā veiktie pasākumi ietvēra sistemātisku īstenošanas pēcpārbaudi un pārbaudes uz vietas, kuru laikā izmantoja īpašus kontrolsarakstus. 2011. gadā Komisija sāka reformu, lai pastiprinātu uzraudzības sistēmu Turcijā. Tomēr tā netika uzlabota apmierinoši, jo vēl arvien nav ieviesti pamatelementi, kas minēti ieteikumos, tādi kā nobeiguma ziņojums, kas jāsagatavo, projektu pabeidzot. 9. Atlikušās nepilnības ietver to rādītāju neizmantošanu, kuri noteikti projekta pieteikumā, lai parādītu projekta mērķu sasniegšanu. Arī par projektu iznākumu (rezultātiem un ietekmi) vēl sistemātiski neziņo katra projekta beigās un ar atbilstošiem intervāliem pēc tam, lai tādējādi sniegtu informāciju par izpildi, kas noderētu turpmākai plānošanai. 10. Nav izveidota konkrētu projektu ex post pārbaudes sistēma vai visas programmas efektivitātes novērtējuma sistēma, kas ļautu spriest par pievienošanās partnerības prioritāšu sasniegšanu un par Turcijas virzību uz dalību ES. Komisija veica starpposma novērtējumu par palīdzību Turcijai no 2005. līdz 2008. gadam un ex post novērtējumu par ietekmi, ko radījusi palīdzība, kura 2002.–2006. gadā sniegta ar IPA starpniecību, un tās ilgtspēju sāks 2013. gadā — pēc tam, kad 2012. gadā būs pabeigti un slēgti visi attiecīgie projekti. -------------------------------------------------- IX PIELIKUMS PALĀTAS 2005.–2009. GADA ĪPAŠO ZIŅOJUMU PĒCPĀRBAUDE DABAS RESURSU AIZSARDZĪBA UN APSAIMNIEKOŠANA NOSAUKUMS UN NUMURS | PĒCPĀRBAUDES DARBĪBAS | Īpašais ziņojums Nr. 3/2005 par lauku attīstību: agrovides izdevumu pārbaudi | Pēcpārbaude atspoguļota Īpašajā ziņojumā Nr. 7/2011 | Īpašais ziņojums Nr. 7/2006 par ieguldījumiem lauku attīstībā: vai tie efektīvi risina problēmas lauku apvidos? | | Īpašais ziņojums Nr. 8/2006 "Lielāki panākumi? Augļu un dārzeņu ražotāju darbības programmām paredzētā Eiropas Savienības atbalsta efektivitāte" | | Īpašais ziņojums Nr. 4/2007 par fiziskajām pārbaudēm un aizstājējpārbaudēm sūtījumiem, par kuriem piešķir eksporta kompensācijas | | Īpašais ziņojums Nr. 7/2007 par Kopienas zivju resursu saglabāšanas noteikumu kontroles, pārbaužu un sodu sistēmu | Pēcpārbaude atspoguļota Īpašajā ziņojumā Nr. 12/2011 | Īpašais ziņojums Nr. 4/2008 par piena kvotu ieviešanu dalībvalstīs, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā | | Īpašais ziņojums Nr. 8/2008 "Vai savstarpējā atbilstība ir efektīvs nosacījums?" | | Īpašais ziņojums Nr. 11/2008 par Eiropas Savienības atbalsta pārvaldību saistībā ar labības intervences krājumu glabāšanas darbībām | | Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 "Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novērtējums" | | Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 "Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem" | | Īpašais ziņojums Nr. 11/2009 "LIFE-Daba projektu ilgtspējība un Komisijas īstenotā pārvaldība" | Pēcpārbaude atspoguļota šajā ziņojumā | Īpašais ziņojums Nr. 14/2009 "Vai piena un piena produktu tirgus pārvaldības instrumenti ir sasnieguši galvenos mērķus?" | | STRUKTŪRPOLITIKA, TRANSPORTS UN ENERĢĒTIKA NOSAUKUMS UN NUMURS | PĒCPĀRBAUDES DARBĪBAS | Īpašais ziņojums Nr. 1/2006 par Eiropas Sociālā fonda ieguldījumu skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanā | Pēcpārbaude atspoguļota 2010. gada pārskatā | Īpašais ziņojums Nr. 10/2006 par 1. un 3. mērķa programmu ex post novērtējumu 1994.–1999. gadam (struktūrfondi) | Pēcpārbaude atspoguļota 2010. gada pārskatā | Īpašais ziņojums Nr. 1/2007 par struktūrfondu 2000.–2006. gada programmu starpposma pasākumu īstenošanu | | Īpašais ziņojums Nr. 1/2008 par procedūrām, ko piemēroja 1994.–1999. gada un 2000.–2006. gada lielo ieguldījumu projektu ex ante un ex post vērtēšanā | | Īpašais ziņojums Nr. 3/2008 "Eiropas Savienības Solidaritātes fonds: cik tas ir ātrs, efektīvs un elastīgs?" | | Īpašais ziņojums Nr. 7/2008 "Saprātīgas enerģijas programma 2003.–2006. gadam" | Pēcpārbaude atspoguļota šajā ziņojumā | Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 "Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma (ISPA) 2000.–2006. gadā" | | Īpašais ziņojums Nr. 3/2009 "Struktūrpasākumu izdevumu efektivitāte notekūdeņu attīrīšanā 1994.–1999. un 2000.–2006. gada programmu posmā" | | Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 ""Galileo" programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība" | Pēcpārbaude atspoguļota 2010. gada pārskatā | Īpašais ziņojums Nr. 17/2009 "No Eiropas Sociālā fonda līdzfinansētās profesionālās mācības sievietēm" | | ĀRĒJĀS DARBĪBAS NOSAUKUMS UN NUMURS | PĒCPĀRBAUDES DARBĪBAS | Īpašais ziņojums Nr. 2/2005 par budžeta atbalstu, ko no Eiropas Attīstības fonda sniedz Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm: Komisijas veiktā pārvaldība attiecībā uz "valsts finanšu reformām" | Pēcpārbaude atspoguļota Īpašajā ziņojumā Nr. 11/2010 | Īpašais ziņojums Nr. 4/2005 par Komisijas vadīto ekonomisko sadarbību Āzijā | | Īpašais ziņojums Nr. 3/2006 par Eiropas Komisijas sniegto humāno palīdzību cunami upuriem | Pēcpārbaude atspoguļota 2009. gada pārskatā | Īpašais ziņojums Nr. 4/2006 par Phare ieguldījumu projektiem Bulgārijā un Rumānijā | | Īpašais ziņojums Nr. 5/2006 par MEDA programmu | Pēcpārbaude atspoguļota 2008. gada pārskatā | Īpašais ziņojums Nr. 6/2006 par vides aspektiem, Komisijai sadarbojoties attīstības jomā | Pēcpārbaude atspoguļota 2009. gada pārskatā | Īpašais ziņojums Nr. 5/2007 par Komisijas veikto CARDS programmas pārvaldību | Pēcpārbaude atspoguļota Īpašajā ziņojumā Nr. 12/2009 | Īpašais ziņojums Nr. 6/2007 par tehniskās palīdzības efektivitāti iestāžu darbības uzlabošanā | Pēcpārbaude atspoguļota šajā ziņojumā | Īpašais ziņojums Nr. 6/2008 par Eiropas Komisijas sniegto rehabilitācijas atbalstu pēc cunami un orkāna Mitch | | Īpašais ziņojums Nr. 9/2008 "ES atbalsta efektivitāte brīvības, drošības un tiesiskuma jomā Baltkrievijā, Moldovā un Ukrainā" | Pēcpārbaude atspoguļota 2010. gada pārskatā | Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 "Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā" | Pēcpārbaude atspoguļota 2010. gada pārskatā | Īpašais ziņojums Nr. 4/2009 "Kā Komisija pārvalda nevalstisko dalībnieku iesaistīšanos EK attīstības sadarbībā" | Pēcpārbaude atspoguļota šajā ziņojumā | Īpašais ziņojums Nr. 12/2009 "Komisijas projektu efektivitāte tieslietu un iekšlietu jomā Rietumbalkānu valstīs" | | Īpašais ziņojums Nr. 15/2009 "Ar Apvienoto Nāciju Organizācijas struktūru starpniecību sniegtais ES atbalsts. Lēmumu pieņemšana un uzraudzība" | Pēcpārbaude atspoguļota Īpašajā ziņojumā Nr. 3/2011 | Īpašais ziņojums Nr. 16/2009 "Eiropas Komisijas pārvaldītā pirmspievienošanās palīdzība Turcijai" | Pēcpārbaude atspoguļota šajā ziņojumā | Īpašais ziņojums Nr. 18/2009 "EAF atbalsta efektivitāte reģionālās ekonomikas integrācijai Austrumāfrikā un Rietumāfrikā" | | IEŅĒMUMI, PĒTNIECĪBA UN IEKŠĒJĀ NOZARU POLITIKA, EIROPAS SAVIENĪBAS STRUKTŪRAS NOSAUKUMS UN NUMURS | PĒCPĀRBAUDES DARBĪBAS | Īpašais ziņojums Nr. 1/2005 par to, kā tiek vadīts Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) | Pēcpārbaude atspoguļota Īpašajā ziņojumā Nr. 2/2011 | Īpašais ziņojums Nr. 5/2005 "Mutiskās tulkošanas izdevumi Parlamentā, Komisijā un Padomē" | | Īpašais ziņojums Nr. 9/2006 par Komisijas, Parlamenta un Padomes rakstiskās tulkošanas izdevumiem | | Īpašais ziņojums Nr. 11/2006 par Kopienas tranzīta sistēmu | | Īpašais ziņojums Nr. 2/2007 attiecībā uz iestāžu izdevumiem par ēkām | | Īpašais ziņojums Nr. 3/2007 par Eiropas Bēgļu fonda pārvaldību 2000.–2004. gadā | | Īpašais ziņojums Nr. 8/2007 par administratīvu sadarbību pievienotās vērtības nodokļa jomā | | Īpašais ziņojums Nr. 9/2007 par ES pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammu vērtēšanu — vai Komisijas pieeju iespējams uzlabot? | | Īpašais ziņojums Nr. 2/2008 par saistošo izziņu par tarifu (BTI) | Pēcpārbaude atspoguļota 2010. gada pārskatā | Īpašais ziņojums Nr. 5/2008 par rezultātu sasniegšanu Eiropas Savienības aģentūrās | | Īpašais ziņojums Nr. 1/2009 "Banku pasākumi Vidusjūras reģionā saistībā ar MEDA programmu un iepriekšējiem protokoliem" | | Īpašais ziņojums Nr. 5/2009 "Komisijas īstenotā finanšu līdzekļu pārvalde" | | Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 "Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?" | | Īpašais ziņojums Nr. 9/2009 "Eiropas Personāla atlases biroja veikto personālatlases pasākumu produktivitāte un efektivitāte" | | Īpašais ziņojums Nr. 13/2009 "Vai īstenošanas uzdevumu deleģēšana izpildaģentūrām ir veiksmīga izvēle?" | | -------------------------------------------------- X PIELIKUMS METODOLOĢIJA 1. Palātas darba lielākā ietekme uz finanšu pārvaldības uzlabošanu ir tās publicētie ziņojumi. Ieguldījumu sniedz arī Palātas revīzijas darba process. Pēc visām revīzijām Palāta formulē izsmeļošus konstatējumus, kurus nosūta revidētajai vienībai, lai apstiprinātu apsvērumu precizitāti, pēc tam revīzijas ziņojuma galīgo tekstu apspriež "pretrunu procedūrā". Līdz ar ziņojumiem publicē arī revidētās vienības atbildes; visbiežāk tās ir Komisijas atbildes. Daudzās atbildēs revidētā vienība atzīst problēmas, uz kurām Palāta norādījusi revīzijas konstatējumos, un paredz pasākumus to risināšanai. 2. Īpašie ziņojumi kopumā sniedz informāciju par to sistēmu, programmu un organizāciju pārbaudēm, kuras ir iesaistītas ES (vai Eiropas Attīstības fondu) budžeta izpildē, un pārbaudēs aplūko vienu vai vairākus no pareizas finanšu pārvaldības trim aspektiem, proti, ekonomiskumu, produktivitāti un efektivitāti. 3. Pārskatatbildības cikla nozīmīgs elements ir Palātas veikto lietderības revīziju ziņojumu ietekmes novērtēšana un mērīšana. Īpašajos ziņojumos iekļautajiem ieteikumiem ir vajadzīga pēcpārbaude, lai noteiktu un novērtētu veiktos pasākumus. Fakts, ka notiks pēcpārbaude, var mudināt revidētās vienības efektīvi ieviest ziņojumā formulētos ieteikumus. 4. Ziņojumā formulēto ieteikumu ieviešanas pēcpārbaudei ir četri galvenie mērķi: palielināt revīzijas ziņojumu efektivitāti: revīzijas ziņojumu pēcpārbaudes galvenais iemesls ir palielināt varbūtību, ka ieteikumus ieviesīs; palīdzēt likumdevējām un budžeta iestādēm (tostarp budžeta izpildes apstiprinātājiestādēm): ieteikumu pēcpārbaude var lieti noderēt attiecīgo darbību izvēlē; novērtēt Palātas darbu: pēcpārbaudes veido pamatu Palātas darba novērtēšanai; stimulēt mācības un attīstību: pēcpārbaudes var veicināt jaunu zināšanu apguvi un labākas prakses apgūšanu. 5. Ziņojumus pēcpārbaudei atlasīja saskaņā ar šādiem diviem kritērijiem: vai tie bija publicēti pirms vairāk nekā diviem vai trim gadiem un vai ieteikumi vēl arvien ir aktuāli. 6. Pārskatīšana notika trijos posmos: Komisijas pārvaldības RAD datubāze, ko izmanto pēcpārbaudes pasākumu apsekošanai, bija sākotnējais datu avots attiecībā uz revīzijas ziņojumiem, uz kuriem attiecās Palātas veiktā pēcpārbaude; Palāta veica gada pārskatu, budžeta izpildes apstiprinātājiestādes ziņojumu, rīcības plānu, politikas dokumentu un īpašo ziņojumu dokumentāro pārbaudi un analizēja tos; Komisijas attiecīgajos dienestos ieguva mutiskus un rakstiskus pierādījumus. --------------------------------------------------