LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 13.5.2015. 
COM(2015) 274 final 
  
Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS 
par Slovākijas 2015. gada valsts reformu programmu 
 
un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slov ākijas 2015. gada konver ģences programmu
 
LV 2   LV Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS 
par Slovākijas 2015. gada valsts reformu programmu 
 
un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slov ākijas 2015. gada konver ģences programmu 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. 
panta 4. punktu, 
ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. j ūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta st āvokļa 
uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudz ības un koordin ācijas stiprin āšanu1 un jo īpaši 
tās 5. panta 2. punktu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu2, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezol ūcijas3, 
ņemot vērā Eiropadomes secin ājumus, 
ņemot vērā Nodarbin ātības komitejas atzinumu, 
ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu, 
ņemot vērā Sociālās aizsardz ības komitejas atzinumu, 
ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu, 
tā kā: 
(1) Eiropadome 2010. gada 26. mart ā piekrita Komisijas priekšlikumam s ākt jaunu 
izaugsmes un nodarbin ātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamat ā ir ciešāka 
ekonomikas politikas koordin ācija. Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir piev ērsta 
svarīgākajām jomām, kurās nepieciešama r īcība, lai palielin ātu Eiropas ilgtsp ējīgas 
izaugsmes potenci ālu un konkur ētspēju. 
(2) Padome 2010. gada 13. j ūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pie ņēma 
ieteikumu par dal ībvalstu un Savien ības ekonomikas politikas visp ārējām 
pamatnost ādnēm (2010.–2014. g.), un 2010. gada 21. oktobr ī tā pieņēma lēmumu par 
dalībvalstu nodarbin ātības politikas pamatnost ādnēm. Kopā tās veido “integr ētās 
pamatnost ādnes”, ko dal ībvalstis tika aicin ātas ņemt vērā savā ekonomikas un 
nodarbinātības politik ā. 
(3) Padome 2014. gada 8. j ūlijā pieņēma ieteikumu par Slov ākijas 2014. gada valsts 
reformu programmu un sniedza atzinumu par Slov ākijas atjaunin āto konver ģences 
programmu 2014. gadam. Komi sija 2014. gada 28. novembr ī saskaņā ar Regulu (ES) 
Nr. 473/20134 sniedza atzinumu par Slov ākijas budžeta pl āna projektu 2015. gadam5. 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. 
2 COM(2015) 274. 
3 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069. 
4 OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp. 
5 C(2014) 8814 final. 
LV 3   LV (4) Komisija 2014. gada 28. novembr ī pieņēma gada izaugsmes p ētījumu6, tādējādi 
uzsākot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordin ēšanas pusgadu. Taj ā pašā 
dienā Komisija, balstoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pie ņēma brīdināšanas 
mehānisma ziņojumu7, kurā tā nenoteica Slov ākiju kā vienu no dal ībvalstīm, par 
kurām tiks izstr ādāts padziļināts pārskats. 
(5) Eiropadome 2014. gada 18. decembr ī apstiprin āja priorit ātes, lai veicin ātu 
investīcijas, pa ātrinātu struktur ālās reformas un īstenotu atbild īgu, izaugsmi 
veicinošu fisk ālo konsolid āciju. 
(6) Komisija 2015. gada 26. febru ārī publicēja 2015. gada valsts zi ņojumu par 
Slovākiju8. Tajā tika izv ērtēts Slovākijas progress, īstenojot valstij adres ētos 
ieteikumus, kas pie ņemti 2014. gada 8. j ūlijā. 
(7) Slovākija 2015. gada 29. apr īlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu 
un 2015. gada stabilit ātes programmu. Abas programmas tika izv ērtētas vienlaikus, 
lai ņemtu vērā to savstarp ējo saistību. 
(8) Pašlaik Slov ākijai piem ēro Stabilit ātes un izaugsmes pakta prevent īvo daļu. 
2015. gada stabilit ātes programm ā valdība plāno pakāpeniski samazin āt nominālo 
deficītu līdz 2,5 % no IKP 2015. gad ā un līdz 0,5 % no IKP 2018. gad ā. Saskaņā ar 
stabilitātes programmu vid ēja termiņa mērķis — struktur ālais deficīts 0,5 % apm ērā 
no IKP — tiks sasniegts 2017. gad ā. Paredzams, ka vald ības parāda attiecība pret 
IKP 2015. gad ā nedaudz samazin āsies līdz 53,4 % un turpin ās samazin āties līdz 
aptuveni 50,3 % 2018. gad ā. Makroekonomikas scen ārijs, uz kuru pamatojas š īs 
budžeta prognozes, ir ticams. Tom ēr pasākumi, lai atbalst ītu plānoto budžeta defic īta 
mērķu īstenošanu, s ākot no 2016. gada, nav pietiekami konkretiz ēti. Saskaņā ar 
Komisijas 2015. gada pavasara prognozi neto izdevumu pieaugums gan 2015. gad ā, 
gan 2016. gada b ūs mazāks nekā robežlielums, t ādējādi izpildot Stabilit ātes un 
izaugsmes pakta pras ības. Pamatojoties uz stabilit ātes programmas nov ērtējumu un 
ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara pr ognozi, Padome uzskata, ka Slov ākija 
panāks atbilstību Stabilit ātes un izaugsmes pakta noteikumiem. 
(9) Darba tirg ū 2014. gad ā bija vērojamas atvese ļošanās pazīmes, tom ēr bezdarba 
līmenis joproj ām ir augsts. Ir samazin āti šķēršļi sociālā nodrošin ājuma sistēmā un 
sasniegts zin āms progress, lai samazin ātu jauniešu bezdarbu, tom ēr joprojām pastāv 
ilgtermiņa bezdarbs un romu un mazkvalific ēto personu nodarbin ātības līmenis ir 
zems. Lai gan ir veikti daži s ākotnējie pasākumi, lai uzlabotu valsts nodarbin ātības 
dienestu darb ību, tiem ir ierobežotas sp ējas sniegt individualiz ētus pakalpojumus, jo 
īpaši tiem iedz īvotājiem, kuri ir visvair āk attālināti no darba tirgus. Sieviešu 
nodarbinātības līmenis joproj ām krietni atpaliek no ES vid ējā rādītāja, atspogu ļojot 
labas kvalit ātes un cenas zi ņā pieejamu b ērnu aprūpes pakalpojumu nepietiekam ību 
un salīdzinoši ilgo b ērna kopšanas atva ļinājumu. 
(10) Slovākija panāca zināmu progresu saist ībā ar mācīšanos darbaviet ā, pateicoties 
jaunajam likumam par profesion ālo izglītību un apm ācību, kas st āsies spēkā 
2015. gad ā. Ierobežots progress ir g ūts mācīšanas apst ākļu uzlabošan ā, vairāk uz 
karjeru orient ētu bakalaura programmu veidošanas sekm ēšanā u n  t o  r o m u  b ērnu 
īpatsvara palielin āšanā, kuri apmekl ē pirmsskolas izgl ītības un apr ūpes iestādēs. Nav 
veikti pas ākumi, lai nodrošin ātu romu plaš āku līdzdalību arodizgl ītībā un augstākajā 
                                                 
6 COM(2014) 902. 
7 COM(2014) 904. 
8 SWD(2015) 44 final/2. 
LV 4   LV izglītībā. Ir panākts ierobežots prog ress, risinot nepiln ības Slovākijas pētniecības un 
inovācijas sistēmā, kur galven ās vajadzības ir uzlabot zin ātniskās bāzes kvalit āti un 
atbilstību un veicin āt sadarbību starp akad ēmiskajām aprind ām, pētniecības 
organizācijām un uzņēmumiem. 
(11) Slovākijas uzņēmējdarbības vides slikt ā kvalitāte samazina valsts pievilc ību ārvalstu 
un pašm āju invest īcijām. Valsts p ārvaldes un tieslietu sist ēmas nepietiekam ā 
efektivitāte un kvalit āte īpaši negat īvi ietekm ē uzņēmējdarbības vidi. Civildienests 
cieš no liel ās kadru main ības un cilv ēkresursu neefekt īvas pārvaldības. Centieni 
apkarot korupciju l īdz šim ir bijuši ierobežoti. Konkr ētāk, nav atrisin āta 
nepieciešam ība stiprin āt nodokļu administr ācijas anal ītiskās un rev īzijas spējas. 
Publiskā iepirkuma jom ā ir vērojamas dzi ļi ieskaņojušās nepilnības, kas ietekm ē 
valsts resursu pieš ķiršanu. 
(12) Lai gan nesen ieviest ās izmaiņas nodok ļu sistēmā ir palīdzējušas uzlabot valsts 
finanses, ar iedz īvotāju novecošanu saist ītās izmaksas n ākotnē ietekmēs Slovākijas 
pašlaik sal īdzinoši stabilo par āda stāvokli. Valsts finanšu ilgtermi ņa ilgtspēja ir 
atkarīga no vald ības spējas uzlabot izmaksu efektivit āti veselības aprūpes nozar ē. 
Kopējais Slovākijas vesel ības aprūpes sistēmas efektivit ātes līmenis ir nepietiekams, 
un, salīdzinot ar p ārējo ES, tās rādītāji ir sliktāki. Lai m ēģinātu novērst nepiln ības 
valsts vesel ības aprūpes sistēmā, valdība pieņēma jaunu strat ēģiju veselības jomā 
2014.–2020. gadam. Š ī stratēģija tiek īstenota, tom ēr lielākā daļa pasākumu vēl nav 
spēkā. Joprojām pastāv trūkumi arī nodokļu iekasēšanas un administr ēšanas jom ā. 
(13) Investīciju vājais sniegums p ēdējos gados var mazin āt Slovākijas ilgtermi ņa 
izaugsmes perspekt īvas. Privātās investīcijas īpaši strauji samazin ājās laikposm ā no 
2008. gada l īdz 2013. gadam, kad nefinanšu sabiedr ības veidoja aptuveni 90 % no 
kopējo investīciju krituma ien ākošo ĀTI plūsmu samazin ājuma dēļ. 2013. gad ā 
investīcijas ražošanas l īdzekļos reālajā izteiksm ē joprojām bija par apm ēram 13 % 
zemākas nekā 2008. gad ā. Lai arī publiskās investīcijas samazin ājās daudz maz ākā 
apmērā, šim kritumam joproj ām ir būtiskas sekas, ņemot vērā liela mēroga transporta 
infrastrukt ūras projektus, kas ir b ūtiski, lai g ūtu labumu no Slov ākijas centr ālo un 
austrumu re ģionu izaugsmes potenci āla. Publisk ās investīcijas kavē administrat īvie 
un regulat īvie šķēršļi, kas saist īti ar invest īciju plānošanu, k ā arī pārredzamības 
trūkums un ilgstoš ās proced ūras celtniec ības un zemes izmantošanas at ļauju 
saņemšanai. ES l īdzekļi veido ļoti lielu da ļu no kop ējām publiskaj ām investīcijām 
Slovākijā, salīdzinot ar cit ām dalībvalstīm šajā reģionā. Turklāt ES fondu apguvi 
kavē plānošanas proced ūru nepietiekam ā pārvaldība, slikta projektu izstr āde un 
atlase, kā arī nespēja izpildīt prasības saistībā ar ietekmes uz vidi nov ērtējumu. Īpaši 
pielāgotu specifik āciju izmantošana publisk ā iepirkuma jom ā ierobežo konkurenci un 
izraisa augstas gal īgās cenas. Lab āka uzraudz ība un augst āks kompetences l īmenis 
publiskā sektora strukt ūrās, kas ir iesaist ītas iepirkum ā, varētu palīdzēt pārvarēt šīs 
problēmas. Valsts p ārvaldes un tieslietu sist ēmas nepietiekam ā efektivit āte un 
kvalitāte īpaši negat īvi ietekm ē uzņēmējdarbības vidi, un joproj ām nav atrisin ātas 
tādas problēmas kā civilprocesa reforma un darba slodzes nevienm ērīgais sadal ījums 
tiesās. 
(14) Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir veikusi Slov ākijas ekonomikas politikas 
visaptverošu anal īzi un public ējusi to 2015. gada valsts zi ņojumā. Turklāt tā ir 
izvērtējusi stabilit ātes programmu un valsts reformu programmu, k ā arī pasākumus, 
kuri veikti k ā atbilde uz ieteikumiem, kas Slov ākijai sniegti iepriekš ējos gados. 
Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietder ību ilgtsp ējīgas fisk ālās un 
sociālekonomisk ās politikas izveid ē Slovākijā, bet arī to atbilst ību ES noteikumiem 
LV 5   LV un norādēm, ņemot vērā nepieciešam ību nostiprin āt Eiropas Savien ības vispārējo 
ekonomisko p ārvaldību, turpm ākajos valsts l ēmumos nodrošinot ES l īmeņa 
ieguldījumu. Komisijas ieteikumi saska ņā ar Eiropas pusgadu ir atspogu ļoti 1. līdz 
4. ieteikum ā. 
(15) Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskat ījusi Slovākijas stabilit ātes programmu, 
un tā atzīst9, ka Slovākija ir pan ākusi atbilst ību Stabilit ātes un izaugsmes paktam. 
(16) Eiropas pusgada kontekst ā Komisija ir ar ī veikusi anal īzi par visas eurozonas 
ekonomikas politiku. Pamatojoties uz šo anal īzi, Padome ir sagatavojusi konkr ētus 
ieteikumus dal ībvalstīm, kuru val ūta ir euro. Slov ākijai būtu arī jānodrošina piln īga 
un savlaic īga šo ieteikumu īstenošana, 
AR ŠO IESAKA Slov ākijai 2015. un 2016. gad ā rīkoties šādi. 
1.  Uzlabot izmaksu lietder ību veselības aprūpes nozar ē, tostarp uzlabojot stacion ārās 
aprūpes pārvaldību un nostiprinot prim āro veselības aprūpi. Veikt pas ākumus, lai 
uzlabotu nodok ļu iekasēšanu. 
2. Veikt papildu pas ākumus, lai risin ātu ilgtermi ņa bezdarba probl ēmu, ieviešot 
aktivizēšanas pas ākumus, otr ās iespējas izglītību un augstas kvalit ātes apmācību, kas 
atbilst individu ālām vajadz ībām. Palielin āt stimulus sieviet ēm palikt vai atgriezties 
darba tirg ū, uzlabojot b ērnu aprūpes iespējas. 
3. Uzlabot skolot āju apmācību un skolot āja profesijas pievilc īgumu, lai aptur ētu 
izglītības rezult ātu samazin āšanos. Vair āk iesaistīt romu b ērnus tradicion ālajā 
izglītībā un kvalitat īvā agrīnajā pirmsskolas izgl ītībā. 
4. Veicin āt investīcijas infrastrukt ūrā, uzlabot un vienk āršot administrat īvās procedūras 
zemes izmantošanas un celtniec ības atļauju iegūšanai. Palielin āt konkurenci publisk ā 
iepirkuma konkursos un uzlabot uzraudz ības mehānismus publisk ā iepirkuma jom ā. 
Briselē, 
 Padomes v ārdā —  
 priekšs ēdētājs 
 
                                                 
9 Saska ņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.