Īpašais ziņojums Vai finanšu instrumentu 
izmantošana lauku 
attīstības jomā ir sekmīga 
un daudzsološa pieejaLV 2015  Nr. 05
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu ).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2015. gads
Print ISBN 978-92-872-2290-9 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/99564 QJ-AB-15-004-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-2282-4 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/88922 QJ-AB-15-004-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-2239-8 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/95325 QJ-AB-15-004-LV-E
© Eiropas Savienība, 2015. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Attiecībā uz jebkādu 1. attēla izmantošanu vai reproducēšanu atļauja ir jāprasa tieši autortiesību īpašniekam.
Printed in Luxembourg
Vai finanšu instrumentu 
izmantošana lauku 
attīstības jomā ir sekmīga 
un daudzsološa pieeja
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2015  Nr. 05
02
 Revīzijas darba grupa
ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un 
atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrēti, 
tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu apjoms, paredzamie noti -
kumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekles Rasa Budbergytė  vadītā I apakšpalāta, kuras pārziņā ir izdevumu jomas, kas sais -
tītas ar dabas resursu aizsardzību un apsaimniekošanu. Revīziju vadīja ERP locekle Kersti Kaljulaid , un tajā piedalījās šādi 
darbinieki: locekļa biroja vadītājs Peeter Lätti , nodaļas vadītājs Helder Faria Viegas , revīzijas darba grupas vadītājs Bertrand 
Tanguy , grupas vadītāja vietnieks Jan Huth , revidente Christine Kleinsasser , revidents Ioannis Papadakis , revidents Roberto 
Resegotti  un revidente Jolanta Zemailaite .
No kreisās uz labo: J. Zemailaite, I. Papadakis, B. Tanguy, R. Resegotti, K. Kaljulaid,  
H. Faria Viegas, J. Huth, C. Kleinsasser .
03
 Saturs
Punkts
 Saīsinājumi un tehniski termini
I–IX  Kopsavilkums
1–15  Ievads
4 Iepriekšējās Palātas veiktās revīzijas
5–7 Finanšu instrumentu loģiskais pamats
8 Nesenā situācijas attīstība
9–12  Finanšu instrumenti lauku attīstības jomā
13–15  Finanšu instrumentu pārvaldība lauku attīstības jomā
16–20  Revīzijas tvērums un pieeja
21–95  Apsvērumi
21–50  Vai finanšu instrumentus 2007.–2013. gada plānošanas periodā pienācīgi izveidoja un kapitalizēja
22–29  Plānošanas perioda satvars nebija apmierinoši sagatavots
30–40  Tomēr izdevumu noteikumi ir dalībvalstīm izdevīgi
41–50  Finanšu instrumenti ir ievērojami pārmērīgi kapitalizēti
51–71  Vai finanšu instrumenti 2007.–2013. gada periodā labi darbojās
53–61  Finanšu instrumenti vāji apgrozīja naudu
62–68  Sviras efekts panākts reti, un dažus fondus izveidoja pārāk vēlu
69–71  Finanšu instrumentu uzraudzība 2007.–2013. gada posmā nesniedza pietiekami daudz atbilstošas 
informācijas par darbības rezultātiem
04 Saturs
72–80  Vai 2007.–2013. gada periodā bija ieviesta pienācīga likvidācijas un izmantošanas pārtraukšanas 
politika
75–77  Slēgšana vēl nebija labi sagatavota, un dalībvalstis un Komisija dažādi interpretēja noteikumus
78–80  Trūka skaidrības par pārtraukšanas politikas noteikumiem
81–95  Vai 2014.–2020. gada satvars varētu nodrošināt vajadzīgos finanšu instrumentu uzlabojumus
82 Jaunajā tiesiskajā regulējumā ir daži ievērojami uzlabojumi ...
83–95  ... bet joprojām saglabājas zināmi šķēršļi
96–103  Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums.   Aplēse par garantiju fondu pārmērīgu kapitalizāciju 2013. gada 31. decembrī, 
ņemot vērā riska darījumu attiecību
 II pielikums.   Kopsavilkums par galvenajām nepilnībām, kuras vājina revidēto finanšu 
instrumentu darbības rezultātus
 Komisijas atbilde
05
 Saīsinājumi  
un tehniski termini
Saīsinājumi
ELFLA : Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai
ESI fondi : Eiropas strukturālie un investīciju fondi
FVI/FI : finansēšanas vadības instruments / finanšu instruments. Līdz 2014. gadam lietots pirmais termins, sākot no 
2014.–2020. gada perioda – otrais.
LAP : lauku attīstības programma.
Tehniski termini
Aizdevumu fondi : fondi, ar kuriem sniedz naudu aizdevumiem maza apmēra uzņēmējdarbības attīstības 
projektiem. Šie fondi ir “apgrozāmi”, jo pēc tam, kad ir atmaksāti atsevišķu projektu iepriekšējie aizdevumi, nauda 
kļūst pieejama jauniem aizdevumiem.
Apgrozības fonds : sistēma, kurā finanšu instrumentiem piesaistīto naudu pēc tās izlietošanas var izmantot atkārtoti 
jeb tā “apgrozās”.
Ass : saskaņota pasākumu grupa ar konkrētiem mērķiem, kas izriet tieši no to īstenošanas un veicina lauku 
attīstības politikas viena vai vairāku mērķu sasniegšanu. Piemēram, 1. ass pasākumi veicina lauksaimniecības un 
mežsaimniecības nozares konkurētspējas uzlabošanu, savukārt 3. ass pasākumu mērķis ir uzlabot dzīves kvalitāti 
lauku apvidos un dažādot lauku ekonomiku.
Dalītā pārvaldība : viens no ES budžeta izpildes veidiem. Pārvaldība ir “dalīta”, ja ES finansētus projektus pārvalda 
valsts vai reģionālas iestādes (turpmāk tekstā – “vadošās iestādes”). Komisija veic pārraudzību.
Finansēšanas nolīgums : dalībvalsts (vai vadošās iestādes) nolīgums ar fonda pārvaldnieku, kurā paredzēti 
finansēšanas nosacījumi.
Fonda pārvaldnieks : struktūras, kas atbild par investīciju stratēģijas īstenošanu un investīciju portfeļa pārvaldīšanu 
saistībā ar finanšu instrumentu.
Galasaņēmējs : fiziska persona vai struktūra, kas saņem atbalstu no finanšu instrumenta.
Garantija : trešās personas (garantijas devēja) uzņemtas saistības samaksāt aizdevuma ņēmēja parādu. Ja aizdevuma 
ņēmējs nespēj parādu samaksāt pats, atbildīgs ir garantijas devējs.
Garantiju fondi : garantiju fondi sniedz finanšu garantijas kredītiem, kurus vēlas saņemt lauku uzņēmumi vai 
organizācijas, kam tādējādi ir vieglāk iegūt finansējumu no bankām. Šie fondi ir “apgrozāmi”, jo pēc tam, kad 
ir atmaksāti atsevišķu projektu aizdevumi, garantijas atbrīvo un var izdot jaunas garantijas. Garantiju fondi ir 
apgrozāmi, pateicoties fonda kapitāla daudzkāršojošajai iedarbībai.
06 Saīsinājumi un tehniski termini 
Izmaksājumu līmenis : attiecībā uz aizdevumu fondiem – fondā ieguldītā tā kapitāla īpatsvars, kas ir izmaksāts 
galasaņēmējiem. Attiecībā uz garantiju fondiem – fondā ieguldītā tā kapitāla īpatsvars, kas ir izmantots, lai 
garantētu aizdevumus galasaņēmējiem.
Likvidācija : saistībā ar LAP slēgšanu plānošanas perioda beigās – fondam piemērotā procedūra, kurā nosaka 
ELFLA līdzfinansēšanai attiecināmo summu.
Maksājumu aģentūra : valsts vai reģionāla iestāde, kas atbild par lauksaimniecības subsīdiju novērtēšanu, 
aprēķināšanu un izmaksāšanu.
Pasākums : atbalsta shēma politikas īstenošanai. Investīciju pasākumi  ir pasākumi, ar kuriem sniedz finanšu 
atbalstu investīcijām tehnikā, ēkās un/vai citos darbos.
Pārmērīga kapitalizācija : šī situācija rodas, kad FVI instrumentā iemaksātais kapitāls ir pārāk liels attiecībā pret 
summu, ko sniedz galasaņēmējiem aizdevumu vai garantiju veidā.
Plānošanas periods : lauku attīstības programmu posms.
Riska darījumu attiecība : maksimālā parāda neatmaksāšanas robeža, ko uzskata par pieņemamu noteikta 
garantiju fonda pārvaldīšanā. Piemēram, riska darījumu attiecība būtu 1/5, ja pieļauts, ka maksimāli 20 % garantiju 
varētu neatmaksāt.
Riska kapitāla fondi : peļņu nesoši privāti fondi, kas sniedz kapitālu, parasti jauniem, daudzsološiem un riskantiem 
uzņēmējdarbības veidiem.
Sviras efekts : šajā ziņojumā aprēķināts šādi: cik eiro (publiskā un/vai privātā) finansējuma ir garantēti vai izmaksāti 
lauku darbībām uz katru eiro publiskā (ES un dalībvalsts) finansējuma.
Tiešie rezultāti un koprezultāts : tiešie rezultāti ir tie rezultāti, kas tiek sasniegti tieši ar finanšu instrumentiem. 
Piemēram, garantiju fonda tiešais rezultāts var būt “izsniegto garantiju skaits”. Koprezultāts ir tiešā ietekme vai 
izmaiņas, ko dod projekta īstenošana. Piemēram, aizdevuma saņemšana bankā ir galasaņēmēja “koprezultāts”.
Vadošā iestāde : dalībvalsts iecelta valsts vai reģionālā iestāde, kas vada lauku attīstības programmu.
07
 Kopsavilkums
I
Finanšu instrumentus (līdz 2014. gadam tos sauca par 
“finansēšanas vadības instrumentiem”) lauksaimnie -
cībā pirmo reizi izmantoja 2000.–2006. gada plānoša -
nas periodā un turpināja arī 2007.–2013. gada periodā, 
lai palīdzētu lauksaimniekiem un maziem lauku uzņē -
mumiem saņemt privāto finansējumu lauku investīciju 
projektiem. Ar šiem instrumentiem – aizdevumu fon -
diem un garantiju fondiem – ir iecerēts gan piesaistīt 
papildu publisko un/vai privāto kapitālu (sviras efekts), 
gan atkārtoti izmantot sākotnēji piešķirtos līdzekļus 
(apgrozības faktors). ES un dalībvalstis 2013. gada 
beigās bija ieguldījušas apmēram 700 miljonus EUR 
finanšu instrumentos lauku attīstības jomā.
II
Finanšu instrumentu satvars tiks piemērots arī 2014.–
2020. gada periodā, kad Komisija plāno pēc iespējas 
pavairot ES līdzekļu ietekmi. Komisija uzskata, ka šo 
instrumentu izmantošana turpmākajos gados pieaugs, 
un vēlas, lai dalībvalstis apņemtos tos izmantot vairāk 
(vismaz divkāršā apmērā) galvenajās investīciju jomās.
III
Šajā revīzijā Palāta meklēja atbildi uz jautājumu, 
vai finanšu instrumenti bija sekmīgi lauku attīstī -
bas jomā un vai paredzams, ka tie būs sekmīgi arī 
nākotnē. Lai rastu šo atbildi, Palāta centās noteikt, vai 
2007.–2013. gada instrumenti bija labi izstrādāti un 
pārvaldīti un kādā mērā 2014.–2020. gadam ieviestās 
izmaiņas spētu ievērojami ietekmēt galvenās apzinātās 
nepilnības.IV
Kopumā Palāta secināja, ka finanšu instrumenti lauku 
attīstības jomā nebija sekmīgi un, lai gan 2014.–
2020. gada periodā varētu sagaidīt labākus rezultātus, 
panākt vēlamo ietekmi būs liels izaicinājums. Palāta 
konstatēja, ka finanšu instrumentu izveidošanai 
2007.–2013. gada plānošanas periodā nebija izvirzīti 
skaidri noteikumi un ka fondus kapitalizēja pārmērīgi. 
Īpaši jāatzīmē, ka tiesiskajā regulējumā nebija ņemtas 
vērā lauku attīstības politikas īpašās iezīmes un nebija 
veikts reālo vajadzību novērtējums.
V
Palāta secināja arī to, ka nebija ticamas skaitļos izsa -
kāmas informācijas, ar kuru varētu pamatot ieviesto 
finanšu instrumentu veidu, noteikt pieprasījumu pēc 
finanšu instrumentiem lauksaimniecības nozarē un 
parādīt, ka fondam paredzētā kapitāla summa bija 
atbilstoša. Pēc Palātas aplēsēm 2013. gada beigās 
garantiju fondi bija kapitalizēti par 370 miljoniem EUR 
par daudz.
VI
Turklāt Palāta secināja, ka finanšu instrumenti nebija 
darbojušies, kā iecerēts, un tādējādi nebija devuši 
visus potenciālos ieguvumus apgrozības efekta un 
sviras efekta aspektā. Tam daļēji par iemeslu bija aizka -
vēta īstenošana (tostarp fakts, ka instrumentus izvei -
doja vēlu vai neīstajā laikā). Papildus tam, tiesiskajā 
regulējumā nebija pienācīgu noteikumu, kas veicinātu 
paredzamo ieguvumu sasniegšanu. Visbeidzot, ne 
Komisija, ne dalībvalstis nebija ieviesušas pienācīgas 
uzraudzības sistēmas, kas sniegtu ticamus datus par 
to, vai ar instrumentiem efektīvi sasniegti to mērķi.
08 Kopsavilkums
VII
Palāta analizēja likvidācijas un izmantošanas pār -
traukšanas politiku. Palāta secina, ka 2007.–2013. gada 
periodam nebija izstrādāti ne precīzi nosacījumi, ar 
kādiem noteikt izmaksājamo finanšu instrumentu 
atlikumu plānošanas perioda beigās, ne izmantoša -
nas pārtraukšanas nosacījumi, galvenokārt tāpēc, ka 
Komisija neizstrādāja skaidrus noteikumus un nedeva 
skaidrus norādījumus par šiem jautājumiem.
VIII
Palāta konstatēja, ka 2014.–2020. gada satvars varētu 
sniegt vajadzīgos uzlabojumus. Tomēr saglabājas 
zināmi šķēršļi plašākai finanšu instrumentu izmanto -
šanai, un, kaut arī jaunajā tiesiskajā regulējumā ir jauni 
noteikumi tieši tam, lai ierobežotu plaši sastopamo 
pārmērīgas kapitalizācijas problēmu, risks joprojām 
var saglabāties. Tāpat jaunajā regulējumā nav pie -
tiekami uzsvērta ilgtermiņa ietekme, un pastāv risks, 
ka finanšu instrumenti turpinās būt pārāk atkarīgi no 
dotācijām. Visbeidzot, pienācīgi nebija risināti dar -
bības rezultātu uzlabošanai svarīgie sviras efekta un 
apgrozības efekta jautājumi.
IX
Palāta ir sagatavojusi turpmāk minētos ieteikumus.
a) Komisijai
• jāsniedz dalībvalstīm vairāk stimulu finan -
šu instrumentu izveidošanai lauku attīstībā, 
apzinot šīs jomas problemātiskos jautājumus, 
īpašās iezīmes un šķēršļus, un aktīvi jāmudina 
dalībvalstis piemērotos apstākļos šos instru -
mentus izmantot;
• jāsniedz norādījumi attiecībā uz dalībvalstu 
obligātajiem ex ante  novērtējumiem un aktīvi 
jāveicina to kvalitāte, jo šie novērtējumi ir 
iecerēti kā galvenais paņēmiens pārmērīgas 
kapitalizācijas novēršanai;• jāizvirza piemēroti standarti un mērķi sviras 
efekta un apgrozības efekta nodrošināšanai;
• savlaicīgi – pirms 2007.–2013. gada lauku 
attīstības programmu slēgšanas – jānodrošina 
precīzi praktiskās izpildes noteikumi (tostarp   
pienācīga izmantošanas pārtraukšanas 
poli  tika);
b) Komisijai un dalībvalstīm jāvienojas par skaidriem 
pārejas noteikumiem no viena plānošanas perioda 
uz nākamo;
c) dalībvalstīm
• jāapsver, vai varētu noteiktu daļu pieejamā 
ELFLA budžeta atvēlēt finanšu instrumentiem, 
un jāpadara šie instrumenti pievilcīgāki nekā 
dotācijas skaidri definētos apstākļos;
• jāapstiprina riska darījumu attiecība, to pama -
tojot ar attiecīgām tehniskajām zināšanām, lai 
novērstu pārmērīgu kapitalizāciju;
• jāievieš jaunie tiesību aktu noteikumi tādā 
veidā, lai būtu nodrošināta pēc iespējas lielāka 
elastība, piemēram, ieviešot tikai vienu finanšu 
instrumentu (gan aizdevumiem, gan garanti -
jām), kas spētu apmierināt visas vajadzības;
• kad tās vērtē finansējuma pieprasījumus, jāpie -
vērš īpaša uzmanība iespējamam liekā atbalsta 
vai aizstāšanas riskam, piemērojot pienācīgus 
rādītājus. Ja minētais risks pastāv, iespējams, 
dodama priekšroka finanšu instrumentiem;
• jāizpēta, kā varētu apvienot dotācijas un fi -
nanšu instrumentus un tādējādi panākt lielāku 
līdzekļu atdevi, optimizējot sviras efektu un 
apgrozības efektu.
09
 Ievads
01 
Finanšu instrumenti (līdz 2014. gadam 
tos dēvēja par “finansēšanas vadības 
instrumentiem”) ir ES budžeta pasāku -
mi, kurus izmanto, lai atbalsta saņēmēji 
varētu iegūt tāda veida finansējumu kā 
aizdevumi, garantijas vai ieguldījumi 
kapitālā. Finanšu instrumentu galvenā 
atšķirība no dotācijām ir tā, ka tie ir 
jāatmaksā, kā parādīts 1. attēlā .
02 
Finanšu instrumenti ir izmantoti 
gandrīz visās galvenajās ES budžeta 
jomās (iekšējā nozaru politikā, kur tos 
pārvaldījusi Komisija centrāli vai kopīgi 
ar finanšu iestādēm, kohēzijas un lauku 
attīstības politikā, kur līdzekļus pārval -
dījusi dalīti Komisija un dalībvalstis, un 
ārējās darbībās1).03 
Dalīti pārvaldītās jomās finanšu 
instrumenti ir galvenokārt izmantoti 
kohēzijas politikā, kur bija 941 finanšu 
instruments un ES budžeta atbalsts 
un valstu iemaksas veidoja 14,3  miljar -
dus EUR 2013. gada beigās2.1 Saskaņā ar 2007.–2013. gada 
daudzgadu finanšu shēmu 
mazliet vairāk par 
1 % ES budžeta 
(13,6  miljardi  EUR) tika piešķirts 
finanšu instrumentiem, kas 
izveidoti iekšējās nozaru 
politikas un kohēzijas politikas 
īstenošanai.
2 Komisijas ziņojums par vadošo 
iestāžu sniegto informāciju 
attiecībā uz paveikto, 
finansējot un īstenojot 
finansēšanas vadības 
instrumentus, saskaņā ar 
67. panta 2. punkta 
j) apakšpunktu Padomes 
2006. gada 11. jūlija Regulā 
(EK) Nr. 1083/2006, ar ko 
paredz vispārīgus noteikumus 
par Eiropas Reģionālās 
attīstības fondu, Eiropas 
Sociālo fondu un Kohēzijas 
fondu un atceļ Regulu (EK) 
Nr. 1260/1999 (OV L 210, 
31.7.2006., 25. lpp.), 2007.–
2013. gada plānošanas 
periods, stāvoklis 2013. gada 
31. decembrī. Dokuments 
datēts 2014. gada 
19. septembrī ar atsauces 
numuru EGESIF_14-0033-00.
Dotāciju shēmas salīdzinājumā ar finanšu instrumentiem
  Fondā 
atpaka/uni013C 
ienākošā 
naudaFINANŠU INSTRUMENTI DOTĀCIJU SHĒMAS
ProjektiDotācijas€€
Galasa/uni0146ēmējiFinanšu 
instruments 
Līdzek/uni013Ci turpina cirkulētBudžeta līdzekļi (ES/valsts/reģiona) Budžeta līdzekļi (ES/valsts/reģiona)
€
Līdzek/uni013Cus izlieto vienu reizi1. attēls
Avots:  Interact, Financial Instruments in European Territorial Cooperation Programmes  [“Finanšu instru -
menti Eiropas teritoriālās sadarbības programmās”], 2013. g.
10 Ievads
Iepriekšējās Palātas 
veiktās revīzijas
04 
Līdz šim Palāta revidējusi finanšu ins -
trumentus galvenokārt kohēzijas poli -
tikas jomā3. Eiropas Parlaments ir lūdzis 
Revīzijas palātu revidēt šos instrumen -
tus visās politikas jomās4. Šis ziņojums 
tapis, atsaucoties uz šo pieprasījumu 
attiecībā uz lauku attīstību. Šajā jomā 
līdz 2013. gada beigām dalībvalstis 
bija ieguldījušas finanšu instrumentos 
apmēram 700 miljonus EUR.Finanšu instrumentu 
loģiskais pamats
05 
Grūtos laikos, kad publiskajiem budže -
tiem ir fiskāls ierobežojums, ir būtiski 
svarīgi nodrošināt vairāk investīciju 
ar mazāku publisko līdzekļu apjomu. 
Finanšu instrumentiem ir potenciāls 
uzlabot ierobežotu publisko resursu iz -
mantošanu, sniedzot finansējumu pla -
šākām investīcijām ar to pašu budžetu. 
Koncepcija ir tāda, ka fondi atkārtoti 
izmanto sākotnēji to izveidei piešķirto 
naudu (apgrozības faktors) un papildu 
stimulē politikas mērķu sasniegšanu, 
piesaistot papildu publisko vai privāto 
kapitālu (sviras efekts). Finanšu instru -
mentu loģiskais pamats ir aprakstīts 
1. izcēlumā .3 Sk., piemēram, īpašo ziņojumu 
Nr. 2/2012 “No Eiropas 
Reģionālās attīstības fonda 
līdzfinansēto mazo un vidējo 
uzņēmumu finansēšanas 
instrumenti”. Galvenais 
secinājums ir tāds, ka 
“pasākumu efektivitāti un 
produktivitāti mazināja 
nozīmīgi trūkumi, kuru 
galvenais cēlonis bija 
nepienācīgs struktūrfondu 
pašreizējais tiesiskais 
regulējums” ( http://eca.
europa.eu ).
4 Eiropas Parlamenta 2012. gada 
10. maija Rezolūcija ar 
konstatējumiem, kas ir 
neatņemama daļa no lēmuma 
par Eiropas Savienības 
2010. finanšu gada vispārējā 
budžeta izpildes 
apstiprināšanu, III iedaļa  – 
Komisija un izpildaģentūras 
(20. punkts).
Finanšu instrumentu loģiskais pamats
“ES politikas mērķu īstenošana: Novatoriskie finansēšanas instrumenti ir paredzēti konkrētu ES politikas mērķu 
īstenošanai, nodrošinot vajadzīgo finansējumu (..) ES interešu jomās (..). Mērķis ir labot tirgus kļūdas/trūkumus, 
kuru dēļ minētajās jomās ir nepietiekams finansējums no tirgus avotiem, piemēram, tāpēc, ka privātais sektors 
uzskata attiecīgo jomu par pārāk riskantu”5.
“Piesaistītu līdzekļu izmantošana ieguldījumiem: Strādājot ar privāto sektoru pie inovatīvu finanšu instru -
mentu izveides ir iespējams palielināt ES budžeta ietekmi, ļaujot veikt lielāku skaitu stratēģisku ieguldījumu, 
tādējādi palielinot ES izaugsmes potenciālu”6.
“ES budžeta daudzkāršojošā iedarbība: Turklāt papildu daudzkāršojoša iedarbība tiek panākta visā novato -
riskā finansēšanas instrumenta darbības laikā, ja ieguldījumu kapitāla vai procentu un ieņēmumu atmaksu 
var atkārtoti izmantot instrumenta vajadzībām. Šādas “rotējošas” īpašības var būtiski palielināt instrumentu 
sasniedzamību”7.
5 COM(2011) 662 galīgā redakcija “Nākamās paaudzes novatorisko finansēšanas instrumentu satvars: ES pašu kapitāla un parāda platformas”, 
19.10. 2011.
6 COM(2011) 500 galīgā redakcija “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020””, 29.6.2011.
7 COM(2011) 662.1. izcēlums
11 Ievads
06 
Padome8 un Komisija uzskatīja, ka 
2014.–2020. gada daudzgadu finanšu 
shēmā finanšu instrumentu izman -
tošana palielināsies salīdzinājumā ar 
2007.–2013. gada shēmu.
07 
Eiropas Parlaments 2010. gada budžeta 
izpildes apstiprināšanas rezolūcijā9 at-
zina, ka Komisija bija atbalstījusi finan -
šu instrumentu pastiprinātu izmanto -
šanu attiecībā uz nākamo daudzgadu 
finanšu shēmu10.
Nesenā situācijas attīstība
08 
Komisijas nesenā paziņojumā “Investī -
ciju plāns Eiropai”11 teikts, ka Komisija 
plāno pēc iespējas palielināt ES fondu 
ietekmi. Tāpēc Komisija aicina dalīb -
valstis 2014.–2020. gada plānošanas 
periodā ievērojami pastiprināt finanšu 
instrumentu izmantojumu galvenajās 
investīciju jomās saskaņā ar ESI fon -
diem12 tā, lai izdevumi kopumā vismaz 
dubultotos. Šajā ziņā Komisija arī iesa -
ka mērķprocentus finanšu instrumentu 
izmantošanai13.Finanšu instrumenti lauku 
attīstības jomā
09 
ES lauku attīstības politiku īsteno ar 
lauku attīstības programmām (LAP), 
kuras aptver septiņu gadu posmu. 
Kopš 2000. gada lauku attīstības politi -
kas daļa ir arī finanšu instrumenti.
10 
Šajā jomā galvenais tiesību akts 
2007.–2013. gada plānošanas periodam 
ir Komisijas Regula (EK) Nr. 1974/200614, 
kurā noteikti trīs veidu finanšu instru -
menti: riska kapitāla fondi, garantiju 
fondi un aizdevumu fondi. Praksē no 
2009. līdz 2014. gadam dalībvalstis 
izveidoja 11 garantiju fondus (Bulgāri -
jā, Francijā (Korsikā), astoņos dažādos 
Itālijas reģionos un Rumānijā) un trīs 
aizdevumu fondus (Grieķijā, Latvijā 
un Lietuvā), bet nevienu riska kapitāla 
fondu (sk.  2. attēlu ).8 Sk., piemēram, 26. punktu 
Eiropadomes 2013. gada 
24. un 25. oktobra 
secinājumos (EUCO 169/13): 
“Būtu jāizmanto Eiropas 
strukturālo un investīciju 
fondu (ESI fondu) plānošanas 
sarunas, lai ievērojami 
palielinātu vispārējo ES 
atbalstu, ko no šiem fondiem 
sniedz sviras efekta finanšu 
instrumentiem maziem un 
vidējiem uzņēmumiem 
2014.–2020. gadā, vienlaikus 
vismaz dubultojot atbalstu 
valstīs, kurās apstākļi joprojām 
ir apgrūtinoši.”
9 Eiropas Parlamenta 2012. gada 
10. maija lēmums par Eiropas 
Savienības 2010. finanšu gada 
vispārējā budžeta izpildes 
apstiprināšanu, III iedaļa – 
Komisija (COM(2011) 473 galīgā 
redakcija – C7-0256/2011 – 
2011/2201(DEC)) 
P7_TA(2012)0153.
10 COM(2011) 662 galīgā 
redakcija, turpat.
11 COM(2014) 903  final , 
26.11. 2014.
12 Eiropas Reģionālās attīstības 
fonds, Eiropas Sociālais fonds, 
Kohēzijas fonds, Eiropas 
Lauksaimniecības fonds lauku 
attīstībai un Eiropas Jūrlietu un 
zivsaimniecības fonds.
13 Dalībvalstīm iesaka izmantot 
finanšu instrumentus, 
ievērojot partnerības 
nolīgumos noteikto konkrēto 
piešķīrumu procentuālo 
apjomu katrai galvenajai 
investīciju jomai: 50 % MVU 
atbalsta jomā, 20 % CO2 
samazināšanas pasākumu 
jomā, 10 % informāciju un 
komunikāciju tehnoloģiju 
jomā, 10 % ilgtspējīga 
transporta jomā, 5 % 
pētniecības attīstības un 
inovāciju atbalsta jomā un 5 % 
vides un resursu izmantošanas 
efektivitātes jomā.
14 Komisijas 2006. gada 
15. decembra Regula (EK) 
Nr. 1974/2006, ar ko paredz sīki 
izstrādātus piemērošanas 
noteikumus Padomes Regulai 
(EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu 
lauku attīstībai no Eiropas 
Lauksaimniecības fonda lauku 
attīstībai (ELFLA) (OV L 368, 
23.12.2006., 15. lpp.).
12 Ievads
Finanšu instrumenti lauku attīstības jomā 2007.–2013. gada plānošanas periodā2. attēls
Avots:  Dati no attiecīgajiem finansēšanas nolīgumiem.Dalībvalstis/Re/uni0123ioni, kur izveidoti /f_inanšu 
instrumenti
Korsika:/uni00A0GF/uni00A0(2012)Latvija: AF/uni00A0(2010)
Lietuva:/uni00A0AF (2009)
Rumānija: GF/uni00A0(2010)
Bulgārija: GF/uni00A0(2011)/uni00A0
Grie/uni0137ija:/uni00A0AF/uni00A0(2013)
Kalabrija: GF/uni00A0(2010)
Bazilikata, Kampānija, Molize, Apūlija, Sicīlija: GF/uni00A0(2011) Lacio: GF/uni00A0(2012)Umbrija:/uni00A0GF/uni00A0(2014)GF: Garantiju fonds
AF:/uni00A0Aizdevumu fonds(20XX): Fonda kapitalizācijas datums
13 Ievads
11 
Dalībvalstis izmanto finanšu ins -
trumentus LAP 1. un 3. ass darbību 
veikšanai, proti, tādiem pasākumiem 
kā lauku saimniecību modernizācija, 
lauksaimniecības un mežsaimniecības 
produktu pievienotās vērtības radīšana 
vai uzņēmumu radīšana un attīstība. 
No garantiju fondiem sniedz finanšu 
garantijas kredītiem, ko vēlas saņemt 
uzņēmumi vai organizācijas, tādējādi 
cenšoties tiem atvieglot finansējuma 
saņemšanu bankās. Pēc tam, kad pro -
jekta īpašnieks ir atmaksājis aizņēmu -
mu, garantijas atbrīvo un var izdot jau -
nas garantijas. No aizdevumu fondiem 
tiek piešķirta nauda aizdevumiem 
uzņēmējdarbības attīstības projektiem. 
Pēc tam, kad ir atmaksāti atsevišķu 
projektu iepriekšējie aizdevumi, nauda 
kļūst pieejama jauniem aizdevumiem.12 
No kopējās summas 700 miljonu EUR 
apmērā15, ko ieguldīja finanšu ins -
trumentos (sk. 4. punktu), publiskie 
līdzekļi veidoja 564 miljonus EUR, 
no kuriem ES daļa veidoja 440 miljo -
nus EUR. 3. attēlā  parādīti piešķīrumi 
katrai dalībvalstij.
Finanšu instrumentu finansējums 2013. gada beigās3. attēls
Avots:  Dati no uzņēmējdarbības plāniem, attiecīgajiem 2013. gada progresa ziņojumiem un 
ERP aprēķini.050100150200250300Miljonos/uni00A0EUR
Bulgārija
Francija (Korsika)Grie/uni0137ija
Itālija (Sicīlija) Itālija (Apūlija)Itālija (Lacio)
Itālija (Kampānija)Itālija (Umbrija)Itālija (Molize)Itālija (Bazilikata) Itālija (Kalabrija)Latvija LietuvaRumānija15 Šajā summā ieskaitīti 
138 miljoni EUR privātās 
naudas, ko iemaksāja 
aizdevumu fondā Grieķijā 
papildus 115  miljoniem  EUR 
publisko līdzekļu.
14 Ievads
Finanšu instrumentu 
pārvaldība lauku 
attīstības jomā
13 
Komisija un dalībvalstis kopīgi pārval -
da finanšu instrumentus. Komisija no -
vērtē un apstiprina LAP , ko sagatavo -
jušas un iesniegušas dalībvalstis, kuras 
pieņem visus likumiskos, līgumiskos 
un administratīvos noteikumus finanšu 
instrumentu pareizas darbības nodro -
šināšanai. Četras galvenās iesaistītās 
struktūras dalībvalstīs ir vadošā iestāde 
(parasti lauksaimniecības ministrija), 
fonda pārvaldnieks, finanšu iestādes 
(piemēram, bankas un kredītiestādes) 
un galasaņēmēji (piemēram, lauk -
saimniecības uzņēmumi vai pārtikas 
pārstrādes uzņēmumi).
14 
Vadošās iestādes izstrādā un uzrauga 
finanšu instrumentus. Fondu pārval -
dītāji īsteno investīciju stratēģiju un 
pārbauda, vai ar investīcijām tiešām tiek sasniegti iecerētie mērķi. Finanšu 
iestādes novērtē ierosināto projektu 
ekonomisko dzīvotspēju un analizē 
galasaņēmēju kredītspēju. Galasaņē -
mēji slēdz (aizdevumu vai garantiju) 
līgumus ar fondu pārvaldītājiem un/vai 
finanšu iestādēm. Galasaņēmēji atbild 
arī par investīciju praktisko īstenoša -
nu un kredītu atmaksāšanu finanšu 
iestādēm saskaņā ar attiecīgo līgumu 
nosacījumiem.
15 
Iesaistīto struktūru konkrētie pienā -
kumi un uzdevumi ir arī atkarīgi no 
izvēlētā finanšu instrumenta veida, jo, 
piemēram, aizdevumu fondi darbojas 
atšķirīgi no garantiju fondiem, tostarp 
naudas plūsma no aizdevumu fondiem 
aizplūst, savukārt tas tā nav ar garan -
tiju fondiem, ja vien saņēmējs nepilda 
kredītsaistības.
Finanšu instrumenti īsumā
 οAtmaksājami instrumenti: naudu var izmantot atkārtoti attiecīgās programmas jomā. Apgrozības princips ir sva -
rīgs grūtos laikos, kad publiskajos budžetos trūkst līdzekļu.
 οVēl viens no svarīgākajiem paredzamās ietekmes aspektiem ir papildu privātā kapitāla piesaistīšana ES politikas 
mērķu sasniegšanai: to sauc par sviras efektu.
 οLauku attīstības jomā ir maz pieredzes un zemas izmantojamības iespējas, jo līdz šim finanšu instrumenti galve -
nokārt izmantoti kohēzijas jomā.
 οPārsvarā izmanto garantiju fondus, bet ir izveidoti arī daži aizdevumu fondi.
 οPārvaldības pienākumus dalīti pilda Komisija un dalībvalstis.
 οKomisija stimulē finanšu instrumentu izmantošanu, bet joprojām saglabājas īstenošanas grūtības un risks.
15
 Revīzijas tvērums  
un pieeja
16 
Šīs revīzijas mērķis bija noteikt, vai 
saistībā ar lauku attīstības politiku 
2007.–2013. gada plānošanas periodā 
īstenotie finanšu instrumenti bija labi 
izstrādāti un pārvaldīti. Cita starpā 
nesen ir apstiprināti galvenie ES tiesību 
akti 2014.–2020. gada lauku attīstības 
plānošanas periodam. Tas ļāva Palātai 
izvērtēt, kādā mērā līdz ar jaunajiem 
tiesību aktiem ieviestās izmaiņas varē -
tu ievērojami ietekmēt revīzijā konsta -
tētās galvenās nepilnības.
17 
Galvenais revīzijas jautājums bija šāds:
Vai finanšu instrumentu izmantošana 
lauku attīstības jomā ir sekmīga un 
daudzsološa pieeja?
Konkrētāk, revīzijā tika meklētas atbil -
des uz šādiem apakšjautājumiem:
 - vai finanšu instrumentus 2007.–
2013. gada plānošanas periodā 
pienācīgi izveidoja un kapitalizēja;
 - vai finanšu instrumenti 2007.–
2013. gada periodā labi darbojās;
 - vai 2007.–2013. gada periodā bija 
ieviesta pienācīga likvidācijas 
un izmantošanas pārtraukšanas 
politika;
 - vai 2014.–2020. gada satvars varētu 
nodrošināt vajadzīgos finanšu 
instrumentu uzlabojumus?18 
Palāta sagatavoja revīzijas kritērijus at -
tiecībā uz finanšu instrumentu izstrādi, 
īstenošanu un uzraudzību/vērtēšanu. 
Šos kritērijus izstrādāja, pamatojoties 
uz iepriekšējām Palātas revīzijām, Ko -
misijas dokumentiem un citām publi -
kācijām. Lai pārliecinātos par revīzijas 
kritēriju atbilstību un pārbaudāmību, 
Palāta arī konsultējās ar ESAO16 spe -
ciālistiem un izskatīja ESAO līdzšinējo 
literatūru.
19 
Tika rīkoti revīzijas apmeklējumi 
Francijā, Grieķijā, Lietuvā, Rumānijā un 
Itālijā, aptverot gan garantiju fondus17, 
gan aizdevumu fondus18. Katrā dalīb -
valstī revidenti ievāca revīzijas pierā -
dījumus un salīdzināja tos ar revīzijas 
kritērijiem, un praktiskais darbs šajā 
ziņā nozīmēja sarunas un tikšanās, kā 
arī dokumentu un datu analīzi. Doku -
mentārajās pārbaudēs revidenti arī 
ievāca un analizēja papildu informāciju 
par neapmeklētajās dalībvalstīs vai 
reģionos īstenotajiem finanšu instru -
mentiem (īpaši par Bulgāriju un Latvi -
ju). Tika iztaujāti Komisijas darbinieki 
un analizēti attiecīgie dokumenti.
20 
Palāta aptaujāja revīzijai atlasītas 37 va -
došās iestādes, no kurām 32 iestādes 
2007.–2013. gada periodā saistībā ar 
lauku attīstības politiku nebija īsteno -
jušas nevienu finanšu instrumentu. Šīs 
vadošās iestādes 2013. gada beigās 
bija apguvušas apmēram 90 % ELFLA 
maksājumu pamata investīciju pa -
sākumiem, kuros izmantoja finanšu 
instrumentus19. Aptaujas galvenais 
mērķis bija apzināt iemeslus, kuri īpaši 
plānošanas un izstrādes posmā bija at -
turējuši vadošās iestādes veidot vienu 
vai vairākus finanšu instrumentus.16 Ekonomiskās sadarbības un 
attīstības organizācija.
17 Francija (Korsika), Itālija 
(Apūlija un Sicīlija) un 
Rumānija.
18 Grieķija un Lietuva.
19 Proti, 121. pasākums “Lauku 
saimniecību modernizācija” 
un 123. pasākums 
“Lauksaimniecības un 
mežsaimniecības produktu 
pievienotās vērtības radīšana”.
16
 Apsvērumi
Vai finanšu instrumentus 
2007 .–2013. gada 
plānošanas periodā 
pienācīgi izveidoja un 
kapitalizēja
21 
2007.–2013. gada plānošanas periodam 
bija jābūt rūpīgi sagatavotam, lai finan -
šu instrumentiem būtu stabils pamats. 
Īpaši finanšu instrumentu tiesiskajā 
regulējumā bija jāņem vērā lauku 
attīstības politikas konkrētās iezīmes 
un bija jābūt reālo vajadzību novērtē -
jumam, balstoties uz ticamu skaitļos 
izsakāmu informāciju, ar kuru pamatot 
vajadzīgā FVI veidu, noteikt tirgus pie -
prasījumu pēc FVI atbalsta un pierādīt, 
ka fondam paredzētā kapitāla summa 
ir piemērota. Palāta pārbaudīja šos 
galvenos punktus saistībā ar finanšu 
instrumentu izveidi 2007.–2013. gada 
plānošanas periodā.
Plānošanas perioda 
satvars nebija apmierinoši 
sagatavots
22 
Šajā iedaļā novērtēts, vai finanšu 
instrumentu tiesiskajā regulējumā 
bija ņemtas vērā lauku attīstības 
politikas īpašās iezīmes un pienācīgs 
vajadzību novērtējums. Sniegta arī 
informācija, ko ieguva dalībvalstīm 
izsūtītajā aptaujā un kas skaidro, kāpēc 
2007.–2013. gadā finanšu instrumentus 
izmantoja maz.2007.–2013.  gada tiesiskais 
regulējums attiecībā uz finanšu 
instrumentiem nebija īpaši 
izstrādāts lauku attīstības 
nolūkiem
23 
Palāta konstatēja, ka 2007.–2013. gada 
tiesiskais regulējums attiecībā uz finan -
šu instrumentiem lauku attīstības jomā 
bija galvenokārt orientēts uz kohēzijas 
politiku. Komisija nespēja apliecināt, 
ka šā regulējuma izstrādes laikā tā 
bija novērtējusi lauku attīstības īpašās 
iezīmes un domājusi par to risināšanu. 
Lauku attīstībā pretstatā kohēzijai, 
piemēram, lielākā daļa potenciālo sa -
ņēmēju bija mazas lauku saimniecības, 
kuras bija pieradušas pie neatmaksāja -
mām dotācijām, un arī projekti bija ļoti 
mazi. Turklāt dalībvalstu vadošajām 
iestādēm nebija bijusi pietiekama pie -
redze ar cita veida finansējumu nekā 
dotācijas.
24 
Komisijai nebija bijis pietiekami daudz 
pieredzes ar finanšu instrumentiem 
lauku attīstības jomā, tātad trūka 
pamata, uz kā balstīt 2007.–2013. gada 
plānošanas periodu. Jāatzīst, ka 2000.–
2006. gada periodā bija pieejams 
atsevišķs finansēšanas vadības ins -
truments, bet reāli tikai Portugāle un 
četri Itālijas reģioni20 izveidoja finanšu 
instrumentus. Finansēšanas vadība bija 
vismazāk īstenotais pasākums.20 Bazilikata, Kalabrija un Apūlija 
(izmantojot ELVGF Virzības 
nodaļu) un Marke (izmantojot 
ELVGF Garantiju nodaļu).
17 Apsvērumi
Finanšu instrumentiem izmantoto mērķu piemēri
Grieķijā aizdevumu fonda izveidošanai iecerētie mērķi bija vispārīgi minēti pārskatītajā LAP , tostarp gala -
saņēmēju / aizdevumu ņēmēju likviditātes palielināšana, banku aizdevumu piešķiršana ar labvēlīgiem nosacī -
jumiem, lai atbalstītu uzņēmējdarbību, un ELFLA līdzekļu apguves paātrināšana.
Lietuvā LAP minētie aizdevumu fonda mērķi bija darīt pieejamus kredītus investīcijām, ar kurām paredzēts 
veicināt attiecīgajā pasākumā uzskaitīto mērķu sasniegšanu.
Itālijā (Apūlijā un Sicīlijā) finanšu instrumentam izvirzītais mērķis bija uzlabot lauku saimniecību iespējas sa -
ņemt kredītus. LAP netika formulēti nekādi izvērstāki mērķi.
Rumānijas LAP bija minēti šādi garantiju shēmu mērķi: uzlabotas iespējas saņemt kredītus lauku attīstībai un 
palielināt finanšu iestāžu interesi par lauku ekonomiku un uzticēšanos tai.2. izcēlums25 
2007.–2013. gada tiesiskajā regulējumā 
iekļāva tikai trīs veidu instrumentus 
(sk. 10. punktu), to nepaskaidrojot. 
Turklāt no ESAO un FAO21 literatūras, kā 
arī zināšanu apmaiņā ar ESAO speciā -
listiem un dalībvalstīs apmeklētajām 
valstu iestādēm Palāta konstatēja, 
ka lauksaimniecības nozarē praksē 
izmantoja arī cita veida instrumentus, 
piemēram, krājumu finansēšanu22.Mērķi bija vispārīgi, un trūka reālo 
vajadzību skaidra novērtējuma
26 
Dalībvalstis, kuras izmantoja instru -
mentus, neizvirzīja konkrētus un izmē -
rāmus mērķus. Gadījumos, kad zināmi 
mērķi bija izvirzīti, tie bija diezgan 
neskaidri, un tāpēc ar tiem nevarēja 
derīgi novērtēt, vai ir mazināts kredi -
tēšanas trūkums. Mērķu definēšanas 
piemēri ir doti 2. izcēlumā .
27 
Reālo vajadzību novērtējums nebal -
stījās uz ticamu skaitļos izsakāmu 
informāciju, un nevienā no finanšu 
instrumentus īstenojošajām dalībval -
stīm nebija sagatavoti oficiāli kreditē -
šanas trūkuma novērtējumi. Lai gan 
tiesību aktos nebija prasīts sagatavot 
šādus kreditēšanas deficīta novērtē -
jumus, nebija veikta arī nekāda cita 
veida analīze ar pierādījuma spēku, piemēram, skaitļos izteikta informā -
cija par vajadzību veidiem un finanšu 
instrumenta vispiemērotāko veidu. 
Visās programmās bija vienkārši ziņots 
par likviditātes trūkumu un vispārējām 
grūtībām piekļūt kredītiem lauksaim -
niecības nozarē. Tā kā vajadzību sākot -
nējā novērtēšana bija vāja, izveidoja 
daudz pārmērīgi kapitalizētu finanšu 
instrumentu (sk. 43. punktu).21 Apvienoto Nāciju 
Organizācijas Pārtikas un 
lauksaimniecības organizācija.
22 Izdotie rēķini kalpo par 
pierādījumu, ka konkrētās 
personas noteiktā atrašanās 
vietā ir nodevušas glabāšanā 
noteiktas preces noteiktā 
kvantitātē un kvalitātē. Šīs 
personas var izmantot 
minētos rēķinus kā 
nodrošinājumu finansējuma 
saņemšanai.
18 Apsvērumi
Lielākā daļa dalībvalstu 
neuzskatīja finanšu instrumentus 
par noderīgiem
28 
Palātas veiktajā aptaujā apstiprinājās, 
ka lielākā daļa dalībvalstu neuzskatīja 
finanšu instrumentu izmantošanu par 
noderīgu metodi23. Vadošajām iestā -
dēm lielākā problēma bija finanšu ins -
trumentu piemērotības salāgošana ar 
tāda veida saņēmējiem, kādi ir pārsvars 
ELFLA atbalsta saņēmēju. Galvenais 
minētais iemesls bija, ka pēc finanšu 
instrumentiem nebija pieprasījuma, jo 
potenciālie saņēmēji tos nepārzināja 
un bija pieraduši finansēt projektus ar 
dotācijām.29 
Še pievienotā tabula apstiprina, ka 
2007.–2013. gada plānošanas periodā 
trūka intereses par finanšu instrumen -
tiem: apmēram 1,5 % no ELFLA sum -
mām, ko izdeva par lauku attīstības 
attiecīgajām asīm (1. un 3. ass), izmak -
sāja ar finanšu instrumentu starpniecī -
bu (1. tabula ).
Tomēr izdevumu noteikumi ir 
dalībvalstīm izdevīgi
30 
Palāta konstatēja, ka finanšu instru -
menti bija pievilcīgi dažām dalībval -
stīm, jo tie ļāva izdevumus veikt ātrāk 
un tādējādi atviegloja dažu noteikumu 
piemērošanu saistībā ar ES naudas 
apguvi. Ar finanšu instrumentiem 
bija arī iespējams radīt ieņēmumus 
(procentus).23 Galvenie iemesli bija šādi: 
spēkā esošajā tiesiskajā 
regulējumā nav ņemtas vērā 
(vai nav pietiekami ņemtas 
vērā) lauku attīstības īpašās 
iezīmes, saņēmēji, proti, 
lauksaimnieki, ir pieraduši pie 
dotācijām, netika apzināts 
pietiekami daudz 
priekšrocību, kas padarītu 
finanšu instrumentus 
pievilcīgākus salīdzinājumā ar 
citiem atbalsta pasākumiem, 
ar finanšu instrumentiem 
sniegtais atbalsts nebūtu 
saskanīgs ar tām standarta 
iezīmēm, kuras raksturo 
caurmēra ELFLA saņēmējus, 
un netika apzināts 
pieprasījums pēc finanšu 
instrumentiem lauku attīstības 
jomā.
ELFLA summas, kas bija iemaksātas finanšu instrumentos, salīdzinājumā ar kopējiem 
ELFLA izdevumiem
Summa  
(miljonos EUR)Procentuālā daļa salīdzinājumā ar 
ELFLA  maksājumiem 1.  un 3.  asij līdz 
2014. gada 15. oktobrim (ieskaitot avansus)
Kopējie ELFLA deklarētie izdevumi 1. un 3. asij (no 2006. g. 
4. ceturkšņa līdz 2014. g. 3. ceturksnim)1 32 767 100,00  %
Finanšu instrumenti (pieejamais maksimālais ELFLA īpatsvars 
fonda kapitālā līdz 2014. gada 3. ceturkšņa deklarācijai)2 530 1,62  %1. tabula
1 Avots : Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD – pielikums informatīvajam izklāstam par lauku attīstības programmām – Lauku attīstības komiteja, 
2014. g. 19. novembris.
2 ERP aprēķins, pamatojoties uz izdevumu ceturkšņa deklarācijām.
19 Apsvērumi
Iemaksas finanšu instrumentos 
iegrāmato kā notikušus 
izdevumus
31 
Padomes Regulā (EK) Nr. 1290/2005 
noteikts, ka Komisija veic starpposma 
maksājumus, lai atlīdzinātu program -
mu īstenošanā radušos izdevumus24. 
Komisijas Regulā (EK) Nr. 1974/2006 
noteikts, ka Komisijai kā radušies 
deklarēti izdevumi ietver kopējos 
izdevumus, kas samaksāti, lai izveido -
tu finanšu instrumentus vai ieguldītu 
tajos līdzekļus25. Šis noteikums ļāva da -
lībvalstīm deklarēt izdevumu apjomus, 
kas bija lielāki nekā reālie apjomi.
Nopelnītie procenti paliek 
dalībvalstīm
32 
Tiesību akti arī pieļauj jau no paša 
sākuma pieprasīt un izmaksāt pilnu 
fonda kapitāla summu finanšu instru -
mentiem. Dalībvalstīm bija stimuls to 
darīt, jo tādējādi tās, ieguldot fonda 
kapitālu, varēja nopelnīt procentus. 
Visspilgtākais piemērs šai parādībai 
tika konstatēts Rumānijā, kur visu 
fonda kapitāla summu izmaksāja vienā 
reizē un turēja valsts kontos. Izvēlētais 
finanšu instrumenta veids (izveidoja 
garantiju fondu) un zemais saistību 
neizpildes rādītājs26 (mazāk nekā 
1 %) nozīmēja, ka dalībvalstij nemaz 
nevajadzēja izdot lielu kapitāla daļu, 
tādējādi tā varēja nopelnīt ievērojamus 
procentus. Līdz 2013. gada beigām Ru -
mānija šādā veidā nopelnīja apmēram 
50 miljonus EUR.Plānošanas perioda beigās 
atbrīvotās garantijas varēja 
pretendēt uz ES līdzfinansējumu
33 
Aizdevumi, ko izsniedza galasaņēmē -
jiem un ko pēc tam atmaksāja atpa -
kaļ fondā, vai garantijas, ko izdeva 
aizdevumu segšanai un ko pēc tam 
atbrīvoja, plānošanas perioda beigās 
uzskatīja par attiecināmām ELFLA lī -
dzfinansējumam. Tādējādi radās 
situācijas, kurās attiecīgā dalībvalsts 
varēja paturēt naudu pat tad, ja galu 
galā tā vairs nebija pakļauta riskam 
(aizdevums atmaksāts) vai nekad tā 
arī neradās reālas izmaksas vai naudas 
plūsma (garantijas atbrīvotas). Kaut arī 
tas ir saskaņā ar īstenošanas regu -
lu27, Palāta uzsver, ka netiek ievēroti 
pareizas finanšu pārvaldības principi, 
ja atbrīvotas garantijas uzskata par 
attiecināmiem izdevumiem, jo tās 
tomēr nav reāli izdota nauda (sk. arī 
75.–77. punktu).24 Padomes 2005. gada 21. jūnija 
Regula (EK) Nr. 1290/2005 par 
kopējās lauksaimniecības 
politikas finansēšanu, 
26. pants (OV L 209, 11.8.2005., 
1. lpp.).
25 Komisijas Regula (EK) 
Nr. 1974/2006, 
52. panta 1. punkts.
26 To definē kā to garantiju 
summas, ar kurām segtās 
saistības nav pildītas, 
salīdzinājumā ar izdoto 
garantiju summām.
27 Komisijas Regula (EK) 
Nr. 1974/2006.
20 Apsvērumi
Finanšu instrumentus izveidoja tā, 
lai publiskie līdzekļi (aizdevumi/
garantijas) palīdzētu tērēt citus 
publiskos līdzekļus (dotācijas)
34 
Finanšu instrumentus galvenokārt 
izmantoja, lai palīdzētu apgūt ELFLA 
izde  vumus 2007.–2013. gada periodā, 
bet FI ietekmi uz dotāciju apguvi ne 
vienmēr apstiprināja pieejamie dati. 
Šo ietekmi kavēja arī strukturāli faktori 
(sk. 3. izcēlumu ).35 
Finanšu instrumentus izveidoja tā, lai 
publiskie līdzekļi (aizdevumi/garan -
tijas) veicinātu citu publisko līdzekļu 
(dotāciju) izdevumus, nevis darbotos 
kā alternatīva dotācijām. Attiecībā 
uz visiem finanšu instrumentiem, ko 
2007.–2013. gadā īstenoja revīzijā ap -
meklētās dalībvalstis, Palāta konstatē -
ja, ka tiem piekļūt varēja tikai dotāciju 
pieprasītāji (netiešā piekļuve).
Strukturālie šķēršļi, kas kavēja kredītu saņemšanas iespējas Rumānijā
Maksājumu aģentūra saprata, ka galu galā apstiprinātus projektus kopā par 700 miljoniem EUR (visos investī -
ciju pasākumos) nevarēja izpildīt, jo potenciālie saņēmēji nebija spējuši saņemt kredītu vai tiem trūka nodro -
šinājuma. Iemesls apmēram 69 % projektu atcelšanas gadījumu laikā līdz 2014. gada jūnijam bija līdzfinansē -
šanai vajadzīgās daļas trūkums. Strukturālu faktoru dēļ (banku zemā ieinteresētība lauksaimniecības nozarē, 
trūka kredītvēstures, trūka cita pienācīga nodrošinājuma, iesniedza projektus, kurus bankas neuzskatīja par 
ekonomiski dzīvotspējīgiem), neskatoties uz izveidoto finanšu instrumentu, Rumānijā joprojām trūka kredīt -
iespēju un ar garantijām saistīto dotāciju apguve joprojām bija lēna. Dati, kas bija pieejami par laikposmu līdz 
2014. gada 31. martam, liecina, ka apmēram 15 % no visiem dotāciju izdevumiem sedza ar garantiju, kas nāca 
no ES līdzfinansētā garantiju fonda, kuru izveidoja projektu finansēšanai vajadzīgajiem aizņēmumiem.3. izcēlums
36 
Palāta konstatēja gadījumus Itālijā 
(Apūlijā un Sicīlijā), Lietuvā un Rumā -
nijā, kad kopējā dotācijas un finanšu 
instrumenta summa gandrīz sasniedza 
projekta attiecināmās izmaksas, bija 
vienāda ar tām vai pat pārsniedza tās. 
Tāpēc 2007.–2013. gada plānošanas 
perioda beigās pastāvēja risks, ka 
projektus 100 % apmērā finansēja ar 
publiskajiem līdzekļiem.37 
Kohēzijas politikā šāds stāvoklis nav 
iespējams, jo finanšu instrumenti un 
dotācijas darbojas atsevišķi. Ar finanšu 
instrumentiem nav atļauts segt tādu 
projektu izmaksas, kurus jau atbalsta 
ar dotāciju.
21 Apsvērumi
Dažos gadījumos finanšu 
instrumenti palīdzēja mazināt 
atcelšanas noteikuma stingrību
38 
Padomes Regulā (EK) Nr. 1290/2005 
cita starpā ir ietverts mehānisms, ar 
kuru stimulēt programmu finanšu izpil -
di. Šajā regulā ir ietverts noteikums, 
ar kuru Komisijai uzdots atcelt to gada 
budžeta daļu, kas nav izlietota divos 
gados (to dēvē par N+2 noteikumu28). 
Šā noteikuma nolūks ir “paātrināt 
programmu izpildi un veicināt pareizu 
finanšu pārvaldību”29. Palāta jau vairāk -
kārt norādījusi uz risku, ka finanšu 
instrumenti varētu mudināt šā noteiku -
ma apiešanu30.39 
Komisija arī atzīst šo risku dažās dalīb -
valstīs31. Palāta konstatēja, ka attiecīgo 
fondu izveides laikā šāds risks pastā -
vēja Bulgārijā, Grieķijā ( 4. izcēlums ) un 
Itālijā (Sicīlijā).28 Regula (EK) Nr. 1290/2005, 
29. pants.
29 Lauksaimniecības un lauku 
attīstības ĢD 2013. gada 
darbības pārskats, 
10. pielikums, 158. lpp.
30 Palātas 2010. finanšu gada 
pārskats (4.33. punkts) 
(OV C 326, 10.11.2011.) un 
2012. finanšu gada pārskats 
(4.7. punkts) (OV C 331, 
14.11.2013.); Palātas Atzinums 
Nr. 7/2011 par priekšlikumu 
Eiropas Parlamenta un 
Padomes regulai, ar ko paredz 
kopīgus noteikumus par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Sociālo fondu, 
Kohēzijas fondu, Eiropas 
Lauksaimniecības fondu lauku 
attīstībai un Eiropas Jūrlietu un 
zivsaimniecības fondu, uz 
kuriem attiecas vienotais 
stratēģiskais satvars, un 
vispārīgus noteikumus par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Sociālo fondu 
un Kohēzijas fondu un atceļ 
Regulu (EK) Nr. 1083/2006 
(49. punkts) (OV C 47, 
17.2.2012.), īpašais ziņojums 
Nr. 2/2012 (54. punkts) un 
Palātas 2014. gada dokuments 
“Lauksaimniecība un kohēzija: 
apskats par ES izdevumiem 
2007.–2013. gadā” (21. punkts) 
(http://eca.europa.eu ).
Stāvoklis saistībā ar “N+2” noteikumu Grieķijā
Grieķijā 2013. gada decembrī aizdevumu fondā iemaksāja 115 miljonus EUR publisko līdzekļu. Palāta konstatēja 
lielu risku, ka fonda izveide kalpoja arī “N+2” noteikuma ierobežošanai. Tas bija tāpēc, ka
 οpiešķirtā summa veidoja ievērojamu pieejamo līdzekļu daļu32;
 οgalasaņēmējiem izmaksāja niecīgas summas (sk.  5. izcēlumu );
 ο2013. gadā bija liels saistību atcelšanas risks.
32 Robežās no 10 % līdz 30 % no attiecīgajiem pasākumiem pieejamā budžeta.4. izcēlums
22 Apsvērumi
40 
Tāpēc trijās no septiņām dalībvalstīm, 
kuras 2007.–2013. gada plānošanas 
periodā izveidoja finanšu instrumen -
tus, šos instrumentus izveidoja un 
izmantoja arī tam, lai aizturētu un 
saglabātu ES maksājumus, nevis lai 
risinātu oficiāli paziņotās vajadzības un 
mērķus. Pieņemot šādu praksi, Komi -
sija nenodrošināja pareizas finanšu 
pārvaldības principu ievērošanu33.Finanšu instrumenti ir ievēro -
jami pārmērīgi kapitalizēti
41 
Pārmērīga kapitalizācija rodas, ja 
finanšu instrumentu kapitālā iemak -
sātā summa ir pārāk liela attiecībā 
pret summu, ko galasaņēmēji iegūst 
aizdevumu vai garantiju veidā.
42 
Kā redzams 4. attēlā , process sākas 
ar finanšu instrumentu potenciālā 
tirgus noteikšanu. Pamatojoties uz šo 
informāciju, aplēš fonda kapitālu. Ja 
aplēse ir nepareiza, finanšu instrumen -
ta kapitālu var noteikt par lielu.31 Komisija atbildē uz Palātas 
2012. finanšu gada pārskatu 
atzīst: “Komisija pati ir 
novērojusi, ka dažas 
dalībvalstis plaši izmanto (..) 
finansēšanas vadības 
instrumentus, kas var 
samazināt līdzekļu zudumu vai 
palīdzēt izvairīties no līdzekļu 
zuduma saskaņā ar N + 2 
noteikumiem”.
33 Padomes Regula (EK) 
Nr. 1290/2005, 9. panta 
2. punkts, un Padomes 
2005. gada 20. septembra 
Regula (EK) Nr. 1698/2005 par 
atbalstu lauku attīstībai no 
Eiropas Lauksaimniecības 
fonda lauku attīstībai (ELFLA), 
73. pants (OV L 277, 
21.10.2005., 1. lpp.).
Faktori, kas var izraisīt pārmērīgu kapitalizāciju4. attēls
Finanšu 
instrumenta 
darbība(Riska darījumu 
koe/f_icients tikai GF)
(GF apgrozība)(AF izmaksājumu līmenis)
Finanšu 
instrumenta 
pārmērīga 
kapitalizācijaFonda kapitāla 
pārmērīgs 
novērtējumsPieprasījums 
pēc ﬁnanšu 
instrumentaGalasaņēmēji-
em izsniegtās 
garantijasGalasaņēmējiem 
izsniegtie 
aizdevumi
Fonda kapitālā 
faktiski 
iemaksātā 
summaFonda 
kapitāla 
summaFinanšu 
instrumenta 
potenciālais 
tirgus
23 Apsvērumi
Fondu kapitāla summa parasti 
pārmērīgi kapitalizēta
43 
Komisija pārraudzīja finanšu instru -
mentiem atvēlētā fonda kapitāla sum -
mas noteikšanas procesu, tomēr Palāta 
novēroja ievērojami pārmērīgu kapita -
lizāciju Bulgārijā, Grieķijā, Itālijā (Bazi -
likatā un Sicīlijā), Lietuvā un Rumānijā. 
Komisija konkrēti rīkojās tikai attiecībā 
uz Bulgāriju, proti, fonda kapitāls tika 
samazināts. Pārmērīgas kapitalizācijas 
piemēri ir doti 5. izcēlumā .Viens no pārmērīgas 
kapitalizācijas iemesliem ir tas, 
ka dalībvalstīs trūkst pamatotas 
analīzes par pieprasījumu pēc 
finanšu instrumentiem
44 
Palāta konstatēja, ka dalībvalstis bija 
centušās – tādos darba dokumentos 
kā uzņēmējdarbības plāni – novērtēt 
pieprasījumu pēc izveidotajiem finan -
šu instrumentiem, bet šie novērtējumi 
balstījās uz dotāciju apguves aptuve -
nām aplēsēm. Līdzīgas nepilnības tika 
konstatētas attiecībā uz visiem dalīb -
valstīs revidētajiem finanšu instrumen -
tiem (sk. 19. punktu), izņemot Franciju 
(Korsiku). Izskatīšanai savāktā infor -
mācija liecina, ka līdzīgas nepilnības 
pastāvēja arī Bulgārijā. Daži piemēri 
aprakstīti 6. izcēlumā .
Finanšu instrumentu pārmērīgas kapitalizācijas piemēri
Grieķijā aizdevumu fondā tika ieskaitīti publiskie līdzekļi 115 miljonu EUR apmērā tērēšanai 2014. un 
2015. gadā. Reāli līdz 2014. gada novembrim galasaņēmējiem bija samaksāti tikai 0,5 miljoni EUR.
Lietuvā sākotnēji bija plānots izveidot fondu par vairāk nekā 130 miljoniem EUR, bet praksē lielākais fonda 
piešķīrums bija tikai 52 miljoni EUR. 2013. gada beigās fonda kapitālu samazināja līdz 13,8 miljoniem EUR.
Itālijā (Sicīlijā) garantiju fondā iemaksātā summa bija apmēram 38 miljoni EUR. Šī summa bija ievērojami pār -
vērtēta, ņemot vērā, ka faktiski izlietoja apmēram 5 miljonus EUR. (Sk. 55. punktu.)5. izcēlums
24 Apsvērumi
45 
Palāta konstatēja, ka potenciālajiem 
galasaņēmējiem finanšu instrumenti 
likās pievilcīgi, ja bija pieņemamas 
kredītizmaksas, kas savukārt bija atka -
rīgas no tirgus procentu likmēm. To var 
ilustrēt ar Lietuvas piemēru. Visvairāk 
līgumu ar galasaņēmējiem parakstīja 
periodos, kad aizdevumu fonds bija 
pievilcīgs procentu likmju ziņā35. Tas 
apliecina, ka pieprasījumu pēc finanšu 
instrumentiem ir kārtīgi jānovērtē, 
turklāt ilgtermiņā, jo tas ir atkarīgs no 
objektīvu apstākļu un situāciju kombi -
nācijas, kā arī no ārējām tendencēm.Vēl viens garantiju fondu 
pārmērīgas kapitalizācijas iemesls: 
vāji noteikta riska darījumu 
attiecība
46 
Saistībā ar garantiju fondiem riska 
darījumu attiecība ir maksimālā parāda 
neatmaksāšanas robeža, ko uzska -
ta par pieņemamu garantiju fonda 
pārvaldīšanā. Ja kapitāla summas 
reizinājums ar riska darījumu attiecību 
ir pārāk liels salīdzinājumā ar galasaņē -
mējiem izsniegtajām garantijām, rodas 
pārmērīga kapitalizācija.35 Aizdevumu fonda piedāvātās 
procentu likmes salīdzinājumā 
ar tirgū piedāvātajām 
procentu likmēm.Piemēri par to, kā nesekmīgi analizēts pieprasījums pēc finanšu instrumentiem
Itālijā (Apūlijā un Sicīlijā) piemērotais princips bija novērtēt potenciālo pieprasījumu pēc garantiju fondiem. 
Tas atbilda attiecīgi apmēram 75 % (Apūlijā) un 50 % (Sicīlijā) no paredzamajiem aizdevumiem, ko banku noza -
rei vajadzētu piešķirt privāto daļu finansēšanai projektos, kuri saistīti ar attiecīgajiem investīciju pasākumiem. 
Tā rezultātā aplēstais pieprasījums (312 miljoni EUR Apūlijā un 120 miljoni EUR Sicīlijā) ievērojami pārsniedza 
reālo pieprasījumu. Tikai divu reģionu (Apūlijas un Sicīlijas) aplēstais pieprasījums pēc garantiju fondiem 
2014. gada jūlijā par 8 % pārsniedza visas fonda pārvaldītāja izsniegtās garantijas visai valstij kopā34.
Bulgārijā iestādes uzskatīja, ka garantiju fonds segs 75 % kopējo potenciālo investīciju. Potenciālo pieprasī -
jumu pēc garantiju fonda laikā no 2012. līdz 2015. gadam noteica aptuveni 600 miljonu EUR apmērā. Tas bija 
12 reizes vairāk nekā reālais tirgus 2014. gada aprīļa beigās. Komisija šo procesu pārskatīja, bet neapšaubīja 
faktu, ka 75 % hipotēze, uz kuras aprēķins balstījās, nebija pamatota.
Rumānijā netika sniegti nekādi pierādījumi, ka aplēses balstījās ex ante  analīzē. Tika apgalvots, ka aplēšu pa -
matā ir iepriekšējā pieredze un SAPARD  programma, bet iepriekšējā periodā izsniegto garantiju apmēri nebija 
izteikti skaitļos.
34 Fonda pārvaldītājs ( ISMEA ) ir publiska iestāde, kas sniedz informāciju un finanšu pakalpojumus lauksaimniecības nozarei Itālijā. Tas pārvalda 
valsts garantiju fondu, kā arī darbojas kā pārvaldītājs sešiem reģionāliem garantiju fondiem, kurus atbalsta no ELFLA.6. izcēlums
25 Apsvērumi
47 
Riska darījumu attiecības vērtība ļoti 
ietekmē garantiju fondos iemaksājamā 
kapitāla summu. Vērtību, kādā izteikta 
riska darījumu attiecība, ir jāpielāgo 
atbilstoši faktiski novērotā parādu 
neatmaksāšanas līmeņa vērtībai. 
Piemēram, Rumānijā 2013. gada beigās 
novērotais saistību neizpildes līmenis 
(zem 1 %, sk. 32. punktu) bija krietni 
zemāks par maksimālo 20 % robežu, 
ko ņēma par pamatu garantiju fonda 
kapitalizācijai.
Garantiju fondu pārmērīgas 
kapitalizācijas aplēse
48 
Palāta aplēsa garantiju fondu pārmērī -
gas kapitalizācijas apmēru 2013. gada 
31. decembrī, pamatojoties uz valsts 
iestāžu izmantotajiem riska darījumu 
rādītājiem. I pielikumā  dotie aprē -
ķini rāda, ka visu to garantiju kopējo 
summu, kas bija izdotas 2013. gada 
beigās visiem 2007.–2013. gadā 
īstenotajiem finanšu instrumentiem, 
būtu bijis iespējams segt, ja fondos 
iemaksātais kopējais kapitāls būtu 
apmēram 50 miljoni EUR. Reāli bija 
ieguldīti apmēram 420 miljoni EUR. Kā 
redzams, pārmērīgās kapitalizācijas 
apmēri 2013. gada beigās bija milzīgi, 
jo ieguldītās summas astoņas reizes 
pārsniedza reāli vajadzīgās summas.Fondu kapitalizācijā tika novēroti 
arī piesardzīgas pieejas gadījumi
49 
Apūlijas reģions Itālijā, kaut arī tas 
bija par augstu aplēsis potenciālo 
pieprasījumu, piemēroja piesardzīgu 
un pakāpe  nisku pieeju un ierobežoja 
iemaksas fondā līdz 20 % no aplēstā 
fonda kapitāla, lai izvairītos no pār -
mērīgas kapitalizācijas. Izrādījās, ka šis 
lēmums gandrīz sakrita ar reāli izsnieg -
tajām garantijām (sk. 55. punktu). 
Tādu pieeju piemēroja arī citos Itālijas 
reģionos (Kampānijā un Molizē).
50 
Līdzīga pieeja tika konstatēta Fran -
cijā (Korsikā). Fondā reāli iemaksāja 
tikai pusi no sākotnēji plānotā fonda 
kapitāla, un tas atbilda izsniegtajām 
garantijām. Tomēr, ņemot vērā riska 
darījumu attiecību, finanšu instrumenti 
Itālijā (Apūlijā) un Francijā (Korsikā) 
būtu pilnībā darbojušies arī ar daudz 
zemāku kapitāla piešķīrumu.
26 Apsvērumi
36 Sk. 5.33.–5.36. punktu. Saskaņā 
ar Komisijas jaunākajiem 
skaitļiem tikai 37 % no 
8,4 miljardiem  EUR, ko 
iemaksāja finanšu 
instrumentos laikā no 
2007. gada līdz 2012. gada 
beigām, reāli izmaksāja vai 
garantēja galasaņēmējiem.Vai finanšu instrumenti 
2007 .–2013. gada periodā 
labi darbojās
51 
Lai finanšu instrumenti labi darbotos, 
būtu jāpiepildās zināmiem nosacīju -
miem. Instrumenti darbojas, kā pare -
dzēts, un tātad pilnībā sniedz poten -
ciālos ieguvumus (apgrozības efektu 
un sviras efektu) tikai tad, ja pietiekami 
finanšu instrumenta resursi savlaicīgi 
sasniedz galasaņēmējus. No ES tiesis -
kā regulējuma tiek sagaidīti pienācīgi 
noteikumi, lai stimulētu šo ieguvumu 
sasniegšanu. Finanšu instrumentu 
izveidošana vispiemērotākajā plāno -
šanas perioda brīdī arī varētu veicināt 
iecerētos sasniegumus. Būtu jāievieš 
uzraudzības sistēmas, kas radītu tica -
mus datus, uz kuru pamata spriest par 
instrumentu rezultātu sasniegšanu.
52 
Palāta novērtēja, vai šie darbības rezul -
tātu sasniegšanai būtiskie nosacījumi 
bija spēkā, kad 2007.–2013. gada plāno -
šanas periodā īstenoja finanšu instru -
mentus. Kopumā revidenti konstatēja, 
ka tas tā nebija.Finanšu instrumenti vāji 
apgrozīja naudu
53 
Palātas 2013. finanšu gada pārskatā no -
rādīts, ka finanšu instrumenti kohēzijas 
politikā vāji palīdzēja galasaņēmē -
jiem36: izmaksājumu līmenis “joprojām 
ir pārāk zems, lai visi pieejamie līdzekļi 
tiktu izlietoti vismaz vienreiz”. Šajā 
revīzijā apstiprinājās, ka tāds pats stā -
voklis bija arī saistībā ar lauku attīstību. 
2013. gada 31. decembrī tikai 45 % no 
700 miljoniem EUR finanšu instrumen -
tu aizdevumu un garantiju fondu kapi -
tāla bija reāli garantēti vai izmaksāti šo 
abu veidu fondu galasaņēmējiem.
54 
Viens no galvenajiem labumiem, ko 
sagaida no finanšu instrumentiem, ir 
apgrozības efekta panākšana. Taču 
tiesību aktos nav izvirzītas konkrētas 
prasības attiecībā uz apgrozības apmē -
riem, un nepietiekams izmaksājumu 
apjoms var kavēt minētā efekta panāk -
šanu. Revīzijā šāds stāvoklis apstiprinā -
jās arī saistībā ar lauku attīstību.
27 Apsvērumi
Garantiju fondos apgrozības 
efekts līdz šim nav bijis pietiekams
55 
Garantiju fonda potenciāls ir ievēro -
jami palielināt pieejamo kapitālu, ja 
piepildās daudzkāršojošā iedarbība. 
Tad ir iespējams sniegt vairāk garan -
tiju nekā to ļauj pieejamais kapitāls. 
Tomēr daudzkāršojošā iedarbība jeb 
apgrozības efekts dalībvalstīs nebija 
pietiekams. Saskaņā ar Palātas datiem 
2013. gada beigās apgrozības efekts 
11 pastāvošajiem garantiju fondiem 
bija 0,53, kā parādīts 2. tabulā :56 
Dažu Itālijas garantiju fondu (Bazilika -
tā, Kalabrijā, Sicīlijā un Umbrijā) apgro -
zības efekts bija īpaši zems. Tikai trijos 
no 2. tabulā  iekļautajiem garantiju 
fondiem (Itālijā (Kampānijā, Molizē un 
Apūlijā)) tika izsniegts vairāk garantiju 
nekā fonda kapitāls, tādējādi radot 
pavisam nelielu apgrozības efektu.2. tabulaGarantiju fondu apgrozības efekts
Dalībvalsts/ reģionsMaksimālā summa, 
kas iemaksāta fon -
dā līdz 31.12.2013. 
(miljonos  EUR)
AKopējās galasaņē -
mējiem garantētās 
summas 31.12.2013. 
(miljonos  EUR)
BApgrozības efekts 
(daudzkāršojošā 
iedarbība  – 31.12.2013.)
B/APar mērķi izvirzītā mak -
simālā daudzkāršojošā 
iedarbība
Bulgārija 171,29 50,00 10,29 5
Francija (Korsika) 0,60 0,40 0,67 3
Itālija (Sicīlija) 37, 6 3 5,48 0,15 3 2
Itālija (Apūlija) 5,00 6,58 1,32 12,5 2
Itālija (Lacio) 2,50 0,92 0,37 12,5
Itālija (Kampānija) 2,25 3,26 1,45 12,5
Itālija (Umbrija) 4,80 0,00 0 3
Itālija (Molize) 2,45 2,45 1,00 3
Itālija (Bazilikata) 14,86 1,70 0,11 3
Itālija (Kalabrija) 10,00 1,68 0,17 2
Rumānija 220,00 177,17 0,81 5
KOPĀ  473,80 249,64 0,53 -
1 Garantijas, kas izsniegtas līdz 2014. gada 30. aprīlim.
2 Daudzkāršojošās iedarbības lielākā vērtība gan Apūlijā, gan Sicīlijā bija izvirzīta kā 12,5. Taču, ja Apūlijā fonda kapitāla summu noteica, pamatojoties 
uz šo vērtību, tad Sicīlijas rādītājs bija 3.
Avots:  Dati no uzņēmējdarbības plāniem, attiecīgajiem 2013. gada progresa ziņojumiem un ERP aprēķins.
28 Apsvērumi
57 
Bulgārija samazināja fonda kapitālu 
attiecīgi par vairāk nekā ceturtdaļu 
2013. gadā (no 171,29 līdz 121 miljo -
nam  EUR), un Rumānija samazināja to 
gandrīz par pusi (no 220 līdz 115 mil -
joniem EUR) 2014. gadā. Attiecīgo 
ELFLA naudu pārskaitīja atpakaļ no 
garantiju fonda uz attiecīgo investīciju 
pasākumu dotāciju daļu. Šāda fonda 
kapitāla samazināšana paaugstināja 
daudzkāršojošo iedarbību / apgrozības 
efektu.
58 
Ņemot vērā šos samazinājumus un ap -
lēšot 2014. gada pirmajos trijos ceturk -
šņos sniegtās garantijas, 2014. gada 
30. septembrī nevienā no 11 pastā -
vošajiem garantiju fondiem nebija 
panākta daudzkāršojošā iedarbība, kas 
joprojām bija krietni zemāka nekā pašu 
dalībvalstu izvirzītais daudzkāršojošās 
iedarbības mērķrādītājs (sk.  2. tabulu , 
pēdējo aili), kā arī krietni zemāka nekā 
I pielikumā  aprakstītajā situācijā. Tas 
nozīmē, ka garantiju fondos iemak -
sātais kapitāls joprojām pārsniedza 
galasaņēmējiem izsniegto garantiju 
summu, tātad vājinājās instrumenta 
potenciāls.Arī aizdevumu fondos apgrozības 
efekts bija zems
59 
Saskaņā ar Palātas datiem 2013. gada 
beigās vidējais izmaksājumu līmenis 
no abiem aktīvajiem aizdevumu fon -
diem bija 0,75, kā parādīts 3. tabulā :
60 
Grieķijā praktiski aizdevumus sāka 
izsniegt tikai 2014. gada vidū. Lietuvas 
un Latvijas skaitļi maskē to, ka fondi 
praksē darbojās ar pārtraukumiem. 
Lietuvā pēc 2012. gada pirmā ceturk -
šņa nebija parakstīts pilnīgi neviens 
līgums (sk. 45. punktu). Nebija centienu 
pielāgot fonda stāvokli tirgus vajadzī -
bām. Latvijā bija līdzīgi: pēc 2012. gada 
jūnija jauni aizdevumi vairs nebija iz -
sniegti. Lietuvā un Latvijā piemērotais 
risinājums bija pakāpeniski samazināt 
fonda kapitālu par attiecīgi apmēram 
trīs ceturtdaļām un divām trešdaļām 
līdz 2013. gada beigām. Samazināšanas 
prakse turpinājās 2014. gadā.3. tabulaAizdevumu fondu izmaksājumu līmenis
Dalībvalsts/ reģionsMaksimālā summa, kas ie -
maksāta fondā līdz 31.12.2013. 
(miljonos  EUR)Kopējās galasaņēmējiem 
izmaksātās summas 31.12.2013. 
(miljonos  EUR)Izmaksājumu līmenis attiecībā 
pret fondā līdz 31.12.2013. iemak -
sāto maksimālo summu
Latvija137 ,60228,25 0,75
Lietuva 52,45 39,05 0,74
KOPĀ 90,05 67,30 0,75
1 Atbilstoši Latvijas Bankas maiņas kursam 1 EUR = 0,702804 LVL.
2 ERP aprēķins, kas izriet no Latvijas ceturkšņa deklarācijām, ieskaitot 2013. gada 4. ceturkšņa deklarāciju.
Avots:  Dati no attiecīgajiem 2013. gada progresa ziņojumiem un ERP aprēķins.
29 Apsvērumi
61 
Attiecībā uz aizdevumu fondiem ap -
grozības efekts iestājas tikai tad, kad 
galasaņēmējs ir atmaksājis aizdevumu. 
Palāta konstatēja, ka šajos fondos 
2013. gada beigās faktiski nebija vēro -
jams nekāds apgrozības efekts.
Sviras efekts panākts reti, un 
dažus fondus izveidoja pārāk 
vēlu
62 
Atbildē uz Palātas 2013. finanšu gada 
pārskatu (5.36. punkts) Komisija uzsvē -
ra, ka finanšu instrumentu rezultātu 
novērtēšanai nav objektīvi izmantot 
tikai vienu rādītāju, tādu kā izmaksā -
jumu līmeni, un uzskatīja, ka “darbības 
rezultātu novērtējumā būtu arī jāpie -
vēršas līdzfinansēto finanšu instru -
mentu rezultātu sasniegšanai, ietverot 
sviras efektu un apgrozības efektu”.
Sviras efekts panākts reti
63 
Finanšu instrumentu nolūks ir piesais -
tīt publisko atbalstu, rosinot privātā 
sektora iesaistīšanos. Ja, piemēram, 
katram eiro, kurš nāk no publiskajiem 
avotiem, pievienojas vēl viens eiro 
privātā finansējuma, galasaņēmēju 
kopējais ieguvums dubultojas. Taču 
tiesiskajā regulējumā nav prasīts 
panākt noteiktu privātās līdzdalības 
pakāpi (sviras efekts).64 
Finanšu regulas37 piemērošanas notei -
kumu 223. pantā ir noteikts, ka finanšu 
instrumentu “mērķis ir panākt Savienī -
bas ieguldījuma sviras efektu, izmanto -
jot kopēju ieguldījumu, kas pārsniedz 
Savienības ieguldījuma apmēru,” un ka 
“Savienības līdzekļu sviras efekts ir vie -
nāds ar finansējuma summu tiesīgiem 
galasaņēmējiem, kura dalīta ar Savie -
nības ieguldījuma summu”38. Tomēr 
ELFLA kontekstā arī dalībvalstu kārtējo 
publisko līdzfinansējumu uzskata par 
daļu no sviras efekta pat tad, ja privā -
tais finansējums vispār nav piesaistīts.
65 
Kopīgo noteikumu regulā39 “paredza -
mais sviras efekts” ir definēts kā aplēse 
“par publiskā sektora un privātajiem 
papildu resursiem, ko finanšu instru -
ments potenciāli varētu piesaistīt līdz 
galasaņēmēja līmenim (..)”.  Atbilstoši 
minētajai definīcijai šajā lietderības 
revīzijā Palāta par sviras efektu uzskata 
to, cik eiro finansējuma (publiskā un 
privātā) ir garantēts vai izmaksāts lau -
ku attīstības projektu finansēšanai uz 
katru eiro publiskā finansējuma (ES un 
dalībvalstu finansējuma). Tātad Palāta 
aprēķināja sviras efektu40 šādi:
Finansējums galasaņēmējiem
Publiskais ieguldījums37 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2012. gada 
25. oktobra Regula (ES, 
Euratom) Nr. 966/2012 par 
finanšu noteikumiem, ko 
piemēro Savienības 
vispārējam budžetam, un par 
Padomes Regulas (EK, 
Euratom) Nr. 1605/2002 
atcelšanu (OV L 298, 
26.10.2012., 1. lpp.).
38 Komisijas 2012. gada 
29. oktobra Deleģētā regula 
(ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
Regulas (ES, Euratom) 
Nr. 966/2012 par finanšu 
noteikumiem, ko piemēro 
Savienības vispārējam 
budžetam, piemērošanas 
noteikumiem (OV L 362, 
31.12.2012., 1. lpp.).
39 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2013. gada 
17. decembra Regula (ES) 
Nr. 1303/2013, ar ko paredz 
kopīgus noteikumus par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Sociālo fondu, 
Kohēzijas fondu, Eiropas 
Lauksaimniecības fondu lauku 
attīstībai un Eiropas Jūrlietu un 
zivsaimniecības fondu un 
vispārīgus noteikumus par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Sociālo fondu, 
Kohēzijas fondu un Eiropas 
Jūrlietu un zivsaimniecības 
fondu un atceļ Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1083/2006, 
37. panta 2. punkts (OV L 347, 
20.12.2013., 320. lpp.).
40 Sk. īpašā ziņojuma Nr. 2/2012 
102. punktu.
30 Apsvērumi
66 
Dalībvalstis maz darīja sviras efekta no -
drošināšanai. Palātas revīzijas apmeklē -
jumos tika konstatēts, ka sviras efekts 
nebija nodrošināts, piemēram, Latvijā, 
Lietuvā un Itālijā (Sicīlijā), jo finanšu 
instrumentu īstenošana nepiesaistīja 
lauku attīstības projektiem papildu 
privāto kapitālu. Zināma sviras efekta 
pakāpe tika novērota Francijā (Korsikā), 
Itālijā (Apūlijā) un Rumānijā saistībā ar 
galasaņēmējiem sniegto aizdevumu 
negarantēto daļu41.67 
Grieķija un Itālija (Umbrija)42 bija vie -
nīgās dalībvalstis, kurās fondu izvei -
dē bija skaidri ņemta vērā vajadzība 
nodrošināt sviras efektu. Grieķijā bija 
paredzēts sasniegt zināmu sviras efek -
ta pakāpi, jo papildus publiskajam ie -
guldījumam arī privāta banka darbojās 
kā finansēšanas līdzdalības partneris43. 
Tomēr 2014. gada vidū praksē sviras 
efekts nebija nodrošināts tāpēc, ka 
nebija izsniegts neviens aizdevums.41 Piemēram, Francijā (Korsikā) 
garantija sedz 65 % 
aizdevuma, bet Rumānijā 
segtā daļa var sasniegt 80 %.
42 Itālijā (Umbrijā) uz vietas 
nerevidēta garantiju fonda 
uzņēmējdarbības plānā 
paredzēts, ka vismaz 
20 % fonda resursu jānāk no 
privātā sektora.
43 Aizdevumu fondā pavisam 
ieguldīja 
253,025  miljonus  EUR, no 
kuriem 115 miljoni EUR bija 
publiskā daļa, bet 
138,025 miljoni EUR – privātā 
daļa, ko ieguldīja Piraeus Bank .7. izcēlumsPalātas aplēstais sviras efekts
Šajā izcēlumā parādīts uz vietas apmeklēto dalībvalstu/reģionu revīzijas izlasē panāktais sviras efekts. Uz vie -
tas revidēto sešu finanšu instrumentu nodrošinātais sviras efekts
Korsika
(GF)Grieķija
(AF)Lietuva
(AF)Apūlija
(GF)Rumānija
(GF)Sicīlija
(GF)
Sviras efekts
(Piešķirto kredītu summa / FVI iemaksātais kapitāls)1,47Vēl nav 
nodrošinātsneattiecas 2,24 1,4110,28
1 Šajā tabulā veiktajā aprēķinā kā maksimālais fonda kapitāls izmantots 220 miljoni EUR.
Dažus finanšu instrumentus 
izveidoja pārāk vēlu
68 
Vairākus finanšu instrumentus izvei -
doja vēlu, tādējādi vājinot to darbības 
rezultātus 2007.–2013. gada plāno -
šanas periodā. Tā tas bija Francijā 
(Korsikā) (2012. g. jūnijs) un Bulgārijā 
(2012. g. februāris), un it īpaši Grieķijā 
un Itālijā (Kalabrijā) (sk.  8. izcēlumu ).
31 Apsvērumi
44 Šos divus rezultatīvos rādītājus 
(sviras efektu un apgrozības 
efektu) par svarīgiem uzskata 
arī Komisija (sk. 63. punktu).
45 Šajos saraktos bija minēti arī 
attiecīgie pasākumi, 
aizdevumu summas, garantiju 
summas (attiecīgos 
gadījumos), valūta, aizdevuma 
stāvoklis (cik daudz atmaksāts) 
u. c.Finanšu instrumentu uzrau -
dzība 2007 .–2013. gada 
posmā nesniedza pietiekami 
daudz atbilstošas informāci -
jas par darbības rezultātiem
69 
Pēc Palātas ieskatiem finanšu instru -
mentu darbības rezultātus var mērīt 
pēc šādiem galvenajiem rādītajiem:
 - sviras efekts,
 - apgrozības efekts44,
 - saistību neizpildes rādītāji.
70 
Šis rādītāju kopums sniedz informā -
ciju par darbības rezultātiem. Palāta 
konstatēja, ka tiesiskajā regulējumā 
lauku attīstības jomā nebija ietverti 
konkrēti mērķi vai rādītāji, ar kuriem 
mērīt finanšu instrumentu efektivitāti 
un ietekmi, un novēroja, ka dalībvalstis 
galvenokārt uzraudzīja izmaksājumu līmeni. Dalībvalstu rīcībā bija attiecī -
go galasaņēmēju izsmeļoši saraksti45, 
bet tās nebija izvirzījušas rezultatīvos 
rādītājus, ar kuriem uzraudzīt darbības 
rezultātu sasniegšanu attiecībā pret 
trim minētajiem kritērijiem (apgrozības 
efekts, sviras efekts un saistību neizpil -
des rādītājs).
71 
Palāta konstatēja arī gadījumus, 
kad Komisijai iesniedzamajos gada 
progresa ziņojumos iekļautie skait -
ļi ne vienmēr bija pilnīgi vai ticami 
(sk. 9. izcēlumu ).Grieķijā un Itālijā (Kalabrijā) fondu izveidošana nepiemērotā laikā vājināja to 
darbības rezultātus
Grieķijas vadošā iestāde ierosināja veidot aizdevumu fondu 2011. gada janvārī, un Eiropas Komisija to apstip -
rināja 2011. gada maijā. Mērķis bija palielināt ieguldītāju un uzņēmēju likviditāti darbībām laukos. Realitātē 
aizdevumu fonds sāka darboties 2014. gada janvārī. Ņemot vērā akūto ekonomikas krīzi, ar ko pēc valsts 
iestāžu domām skaidrojama kavēšanās, aizdevumu fondu īstenoja tikai divus gadus pirms plānošanas perioda 
noslēguma 2015. gada beigās. Tas vājināja fonda darbības rezultātus visā 2007.–2013. gada periodā.
Palāta konstatēja ievērojamu laika nobīdi starp brīdi, no vienas puses, kad Itālijā (Kalabrijā) administratīvi 
izveidoja fondu un iemaksāja tajā kapitālu un brīdi, no otras puses, kad izsniedza pirmās garantijas. Garantiju 
fondu izveidoja 2010. gadā, bet pirmās garantijas izsniedza tikai 2013. gadā.8. izcēlums
32 Apsvērumi
Vai 2007 .–2013. gada 
periodā bija ieviesta 
pienācīga likvidācijas un 
izmantošanas 
pārtraukšanas politika
72 
Finanšu instrumentu pārvaldība nav 
tāda pati kā ierastā dotāciju pārvaldī -
bas sistēma ne dalībvalstu pārvaldes 
iestāžu līmenī, ne galasaņēmēju līmenī. 
Finanšu instrumentiem bija vajadzīga 
pilnīgi jauna struktūra dalībvalstīs, 
īpaši, lai būtu ievērots Regulas (EK) 
Nr. 1974/2006 50.–52. pants. Šīs īpašās 
finanšu instrumentu struktūras svarīgi 
elementi ir likvidācija un izmantošanas 
pārtraukšanas politika.
73 
Turklāt lauku attīstības tiesību aktos 
ir prasīts, lai likvidācijas noteikumi un 
izmantošanas pārtraukšanas politika 
būtu iekļauta galvenajos dokumentos 
(uzņēmējdarbības plānā un finansēša -
nas nolīgumos). Tāpēc jābūt skaidriem 
noteikumiem attiecībā uz finanšu 
instrumentu likvidāciju plānošanas pe -
rioda beigās (2015. gada 31. decembrī), 
un ir jābūt izvirzītiem nosacījumiem, ar kuriem novērst atlikušo līdzekļu 
izmantošanu jebkādiem citiem nolū -
kiem nekā sākotnēji LAP pasākumā 
paredzētajam lauku attīstības mērķim. 
Tāpat atlikušie līdzekļi izmantojami 
tikai atsevišķu uzņēmumu labā. Visbei -
dzot, Komisijai jāsniedz dalībvalstīm 
norādījumi, tādējādi samazinot tām 
administratīvo slogu, un ir jābūt ievies -
tai pienācīgai riska vadības sistēmai, ar 
kuru risināt ar finanšu instrumentiem 
saistītos specifiskos riska faktorus (to -
starp, publisko līdzekļu aizsardzību).
74 
Palāta novērtēja dalībvalstu un Ko -
misijas piemērotās pieejas šo prasību 
ievērošanai un konstatēja, ka trūka 
kā skaidru noteikumu, tā Komisijas 
norādījumu.Nepilnīga un neuzticama ziņošana
Rumānija ieskaitīja neattiecināmu garantiju summas (sk. arī 10. izcēlumu) un ziņoja par garantijām, kuras bija 
atceltas, jo nebija izsniegti aizdevumi. Rumānija ziņoja arī par garantijām, kuras nebija aktīvas tāpēc, ka galasa -
ņēmēji nebija iemaksājuši garantijas komisiju.
Lietuva ieskaitīja aizdevumus, kuri tā arī nekad nebija kļuvuši aktīvi, jo līgumus atcēla, un Francija (Korsika) 
ziņoja datus, kuri nesaskanēja ar fonda pārvaldnieka datubāzē iekļautajiem apstiprinātajiem datiem.9. izcēlums
33 Apsvērumi
Slēgšana vēl nebija labi  
sagatavota, un dalībvalstis 
un Komisija dažādi  
interpretēja noteikumus
75 
Programmas slēgs lauku attīstības 
jomas 2007.–2013. gada plānošanas 
perioda beigās. Tad arī noteiks, kuri 
FVI izdevumi ir attiecināmi, kā arī 
attiecīgās summas, ko dalībvalstis var 
paturēt (samaksājot finanšu instru -
mentu atlikumu) (sk. 33. punktu). Lems 
arī par to, kādi noteikumi stāsies spēkā 
attiecībā uz izmantošanas pārtrauk -
šanu un likvidāciju. Palāta konstatēja, 
ka ne dalībvalstis, ne Komisija nebija 
pienācīgi sagatavojusi šos ļoti svarīgos 
pasākumus.
76 
Komisija un dalībvalstis 2007.–
2013. gada plānošanas periodā ir 
dažādi interpretējušas piemērojamos 
FVI noteikumus, īpaši garantiju fondu 
gadījumā. Tiesību aktos par attiecinā -
mām tiek uzskatītas divu veidu garan -
tijas: atbrīvotās garantijas un kārtējās 
garantijas. Komisija paziņoja, ka 
slēgšanas posmā attiecināmas ir visas 
atbrīvotās garantijas, bet tā uzskatīja, 
ka ne visas kārtējās garantijas ir attie -
cināmas, proti, tām slēgšanas posmā 
jāpiemēro riska darījumu attiecībai 
atbilstošs koeficients, tādējādi sama -
zinot summas, kuras dalībvalstis drīkst 
paturēt.77 
Palāta novēroja, ka Lauksaimniecības 
un lauku attīstības ĢD pieeja šajā 
jautājumā saskanēja ar Reģionālās 
politikas un pilsētpolitikas ĢD norādī -
jumos doto interpretāciju, bet to nevar 
pamatot ar tiesību aktu formulējumu. 
Revīzijā apmeklētajās dalībvalstīs šos 
noteikumus interpretēja dažādi. Itālija 
bija sapratusi, ka šis koeficients piemē -
rojams visām garantijām (atbrīvotajām 
un kārtējām), savukārt Francija (Korsi -
ka) un Rumānija koeficientu nevēlējās 
piemērot vispār.
Trūka skaidrības par  
pārtraukšanas politikas 
noteikumiem
78 
Pašlaik dalībvalstīm nav skaidru notei -
kumu par izmantošanas pārtraukšanu 
un likvidāciju. Saskaņā ar ES lauku 
attīstības noteikumiem attiecīgās 
dalībvalstis pēc pēdējās dienas, kad var 
pretendēt uz lauku attīstības program -
mas atbalstu, drīkst izmantot resursus, 
kas nodoti atpakaļ darbībai, atsevišķu 
uzņēmumu labā. Visas revīzijā ap -
meklētās dalībvalstis uzskatīja, ka visu 
revidēto fondu nākotne nebija skaid -
ra: nebija zināms, vai fondi turpinās 
darbību, uz cik ilgu laiku un kādam 
nolūkam.
34 Apsvērumi
79 
Atbilstoši Komisijas interpretācijai46 
atbalstu var saņemt arī atsevišķi uzņē -
mumi ārpus lauku attīstības jomas un 
lauksaimniecības nozares, bet nebija 
pieejama šo atsevišķo uzņēmumu 
definīcija. Palāta te saskata risku, ka 
sākotnēji lauku attīstībai paredzētus 
resursus, kuri domāti potenciāliem 
labuma guvējiem lauksaimniecības 
politikas ietvaros, varētu novirzīt citām 
nozarēm, kuras nav saistītas ar lauku 
attīstību.
80 
Visbeidzot, Palāta konstatēja, ka Komi -
sija nebija plānojusi uzraudzīt šā notei -
kuma piemērošanu pēc slēgšanas, lai 
nodrošinātu, ka dalībvalstis vidējā un 
ilgākā termiņā neizmanto sākotnējo 
kapitālu un atpakaļ darbībai nodotos 
resursus citiem nolūkiem, nevis atse -
višķu uzņēmumu labā.
Vai 2014.–2020. gada 
satvars varētu nodrošināt 
vajadzīgos finanšu 
instrumentu uzlabojumus
81 
2013. gada beigās pieņēma jaunu 
tiesiskā regulējuma kopumu 2014.–
2020. gada politikai saistība ar sociāla -
jām lietām, zivsaimniecību, kohēziju 
un lauku attīstību. Saskaņā ar Finanšu 
regulu47 dalītās pārvaldības jomā Kopī -
go noteikumu regulā 2014.–2020. gada 
periodam ir noteikti principi, kuri 
jāievēro saistībā ar visu jomu finanšu 
instrumentiem. Palāta novērtēja, kādā 
mērā šīs juridiskās izmaiņas varētu 
uzlabot finanšu instrumentu darbības 
rezultātus lauku attīstības jomā.Jaunajā tiesiskajā regu -
lējumā ir daži ievērojami 
uzlabojumi ...
82 
Palāta novēroja, ka tiesību akti attie -
cībā uz finanšu instrumentiem ietver 
dažus uzlabojumus, no kuriem īpaši 
pieminami
 - obligāti ex ante  novērtējumi visiem 
instrumentiem. Līdz ar to cita star -
pā vajadzētu uzlaboties vajadzīgā 
fonda kapitāla aplēšanai;
 - pakāpeniskas iemaksas, kas sasais -
tītas ar galasaņēmējiem faktiski 
izmaksāto līdzekļu līmeni aizdevu -
mu fondu gadījumā un ar faktisko 
izmantojumu garantiju fondu 
gadījumā. Līdz ar to vajadzētu ma -
zināties pārmērīgas kapitalizācijas 
riskam;
 - opcija veidot dažāda veida finanšu 
instrumentus dažādos līmeņos 
(valsts, reģiona, transnacionālā vai 
pārrobežu līmenī), piemēram, iz -
mantojot fondu fondus (līdzdalības 
fondus48), īpašiem gadījumiem pie -
lāgotus vai standarta instrumentus 
(gan vienu, gan otru jāizveido 
dalībvalstīm), vai arī veicot iemak -
sas ES līmeņa instrumentos);
 - obligāta ziņošana jau no sākuma, 
tostarp par virkni rādītāju, kas sais -
tīti ar Finanšu regulu49.46 Lauksaimniecības un lauku 
attīstības ĢD Juridiskās daļas 
atzinums, kas nosūtīts 
revidentiem 2014. gada 
8. oktobra vēstulē.
47 Regula (ES, Euratom) 
Nr. 966/2012, 139. panta 
5. punkts.
48 Fondi, kurus izveido, lai 
ieguldītu finanšu resursus riska 
kapitāla fondos, garantiju 
fondos, aizdevumu fondos vai 
fondos vai citās stimulējošās 
shēmās, ar kurām sniedz 
aizdevumus, garantijas 
atmaksājamiem 
ieguldījumiem vai līdzvērtīgus 
instrumentus.
49 Piemēram, vadošajām 
iestādēm kā pielikums gada 
progresa ziņojumiem būs 
jāiesniedz arī īpaši ziņojumi 
par darbībām, kuras ietver 
finanšu instrumentus. Tas 
ietvers vairākus elementus 
(sviras efekts, darbības 
rezultāti), tādējādi pieskaņojot 
ziņošanu Finanšu regulas 
prasībām. ELFLA jomā šāda 
veida ziņošana ir jaunums.
35 Apsvērumi
... bet joprojām saglabājas 
zināmi šķēršļi
83 
Palāta konstatēja, ka joprojām sagla -
bājas finanšu instrumentu pārmērīgas 
kapitalizācijas risks un ka joprojām 
nav ieviesti nosacījumi šo instrumen -
tu ilgtermiņa ietekmes garantēšanai. 
Palāta konstatēja arī, ka ES tiesiskajā 
regulējumā 2014.–2020. gada perio -
dam joprojām nav pienācīgi risināti 
darbības rezultātu jautājumi un ka 
finanšu instrumenti arī turpmāk varētu 
būt pārāk atkarīgi no dotāciju shēmām.
Joprojām saglabājas risks, ka 
vajadzīgo kapitālu novērtē par 
lielu un tātad arī fondus pārmērīgi 
kapitalizē
84 
Jaunajā noteikumā par secīgiem/pa -
kāpeniskiem maksājumiem (Kopīgo 
noteikumu regulas 41. pants) pare -
dzēts, ka tie maksājumi no ELFLA bu -
džeta, kuri atvēlēti fondu kapitālam, ir 
atkarīgi no finanšu instrumentu tēriņu 
līmeņa. Šis noteikums varētu mazināt pārmērīgu kapitalizāciju, bet ar to 
varētu nepietikt, lai atrisinātu “fondu 
noparkošanas” problēmu50, ko izraisa 
vēlēšanās apiet līdzekļu atcelšanas 
noteikumu.
85 
Viens no galvenajiem nolūkiem, kāpēc 
ieviesa jauno obligāto ex ante  novēr -
tējumu, bija izteikt skaitļos, cik lielas 
saistības jāuzņemas attiecībā uz finan -
šu instrumentu finansēšanu. Tāpēc ļoti 
svarīga ir šā novērtējuma kvalitāte, jo 
tai ir tieša finansiāla ietekme. Spēkā 
esošajos tiesību aktos nav prasīts, lai 
Komisija šo kvalitāti pārbaudītu.
86 
Ņemot vērā 2007.–2013. gada pieredzi, 
pastāv risks, ka ar jauno noteikumu par 
pakāpeniskiem maksājumiem varētu 
nepietikt, lai nodrošinātu, ka fondi nav 
pārāk lieli, īpaši gadījumos, kad ex ante  
novērtējumi nav adekvāti. Pirmās 
25 % iemaksas apmērs51 ir atkarīgs no 
summas, kādu paredzēts iemaksāt 
konkrētajā finanšu instrumentā saska -
ņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu 
(sk. 4. tabulu ).4. tabulaPakāpenisko maksājumu potenciālā ietekme (miljonos EUR)
Summa, kādu pare -
dzēts iemaksāt finanšu 
instrumentā saskaņā ar 
attiecīgo finansēšanas 
nolīgumuStarpposma 
maksājums, 
kam piemēro 
maksimālo 
apjomu – 25 %Daudzkār  šo-
jošā iedarbībaLielākā summa, 
ko var izsniegt 
garantijāsPēdējā laikā  
izsniegto  
garantiju  
summa% no  
maksimālās 
summas 
Bulgārija 121,00 30,25 5 151,25 50 33,0  %
Itālija (Apūlija) 25,00 6,25 12,5 78,125 6,6 8,5 %
Itālija (Sicīlija) 39,50 9,875 12,5 123,44 5,5 4,4 %50 Itālijā (Sicīlijā), piemēram, 
garantijas sniedza visu laiku 
bez pārtraukumiem, bet 
kopumā izmantoja tikai nelielu 
daļu kapitāla. Tādējādi 
garantiju fonds darbojās kā 
“noparkošanas fonds”.
51 Kopīgo noteikumu regulā 
paredzēts, ka katra summa, ko 
no programmas iemaksā 
finanšu instrumentā, 
nepārsniedz 25 % no 
programmas finansējuma 
kopsummas, kas paredzēta 
šim finanšu instrumentam.
36 Apsvērumi
Saglabājas risks, ka finanšu 
instrumentus izveido par vēlu
87 
Finanšu instrumentu īstenošana pie -
mērotā laikā un plānošanas perioda 
sākumposmā ir svarīgs priekšnosacī -
jums instrumentu darbības rezultātu 
palielināšanai viscaur plānošanas 
perioda laikā. Palāta uzskata, ka paš -
reizējo finanšu instrumentu likvidācija 
2015. gada decembrī ietekmēs lēmumu 
par jaunā satvara finanšu instrumentu 
izveidošanu, kā arī izveidošanas proce -
su. Kopumā, ņemot vērā, ka 2014. gada 
1. decembrī nebija apstiprināta nevie -
na LAP un nebija apstiprināts neviens 
jauno finanšu instrumentu ex ante  
novērtējums, pastāvēja liels risks, ka 
īstenošana sāksies tikai 2016. gadā, 
tātad atliks mazāk laika instrumentu 
darbībai.
Risks, ka nav pievērsta pietiekama 
uzmanība ilgtermiņa ietekmei
88 
Palāta konstatēja, ka dažas dalībvals -
tis, tostarp Lietuva un Latvija, īstenoja 
finanšu instrumentus tam, lai risinātu 
atsevišķas grūtības, ko bija izraisījusi 
ekonomikas un finanšu krīze. Tiklīdz 
uzlabojās šo valstu finanšu tirgus 
stāvoklis, fondi pārstāja darboties 
(sk. 45. un 60. punktu). Taču, lai šāda 
veida atmaksājami instrumenti spētu 
dot ievērojamu ietekmi, tiem jādarbo -
jas ilgtermiņā. Korsikā, lai gan kredīti 
bija iespējami ilgākam laikam, garan -
tijas ierobežoja līdz 60 mēnešiem. 
Nesenā paziņojumā (sk. 8. punktu) arī 
Komisija uzsvēra vajadzību pienācīgi 
ņemt vērā ilgtermiņa izaugsmi un at -
balstīt ilgtermiņa investīciju projektus.89 
Palāta uzskata, ka viens no nosacīju -
miem finanšu instrumentu ilgtermiņa 
darbībai būtu skaidri pārejas noteikumi 
no viena plānošanas perioda uz nāka -
mo tā, lai izvairītos no darbības pār -
rāvumiem, ko izraisa plānošanas ciklu 
pārvaldības prasības. Jaunajā tiesiskajā 
regulējumā šāda noteikuma nav.
Sviras efekts un apgrozības efekts: 
nav pienācīgi risināti darbības 
rezultātu jautājumi
90 
Palāta konstatēja, ka 2007.–2013. gada 
periodā neuzraudzīja darbības rezultā -
tus (sk. 69. un 70. punktu). Tātad nebija 
noderīgas informācijas, ko varētu 
izmantot kā “iepriekšējo pieredzi” 
nākamajā plānošanas periodā.
91 
Jaunajā tiesiskajā regulējumā joprojām 
nav noteikts obligātais privātās līdzda -
lības (sviras efekta) rādītājs, kā arī nav 
izvirzīti piemēroti mērķi vai dati, pēc 
kuriem aprēķināt sviras efekta rādī -
tājus. Palāta uzskata, ka sviras efekta 
jēdziens, kā ierosināts 64. punktā, nav 
piemērots 2014.–2020. gada plānoša -
nas perioda finanšu instrumentiem 
lauku attīstības jomā52.52 59. panta 2. punktā Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
2013. gada 17. decembra 
Regulā (ES) Nr. 1305/2013 par 
atbalstu lauku attīstībai no 
Eiropas Lauksaimniecības 
fonda lauku attīstībai (ELFLA) 
un ar ko atceļ Padomes Regulu 
(EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 
20.12.2013., 487. lpp.) ir 
noteikts, ka “ELFLA 
ieguldījumu aprēķina, 
pamatojoties uz visiem 
attiecināmajiem publiskajiem 
izdevumiem”.
37 Apsvērumi
92 
Turklāt jaunajā regulējumā nav no -
rādīti minimālie apgrozības periodi, 
kas būtu saistoši saskaņā ar attiecīgo 
līgumu. Saskaņā ar Kopīgo noteikumu 
regulas 45. pantu līdzekļus, ko atmaksā 
finanšu instrumentiem vismaz astoņu 
gadu ilgā laikposmā, izmanto atbilstoši 
programmas vai programmu mērķiem. 
Kaut arī ir labi, ka definēts obligātais 
laikposms, šis noteikums pieļauj sama -
zināt fonda kapitālu un izmantot šos 
finanšu instrumentu resursus kā dotā -
cijas. Tas ierobežo apgrozības sistēmas 
priekšrocības.
Finanšu instrumentu atkarība no 
dotācijām varētu saglabāties arī 
2014.–2020.  gada periodā
93 
Palātas iepriekšējās revīzijās saistībā 
ar lauku attīstību53 tika konstatētas 
problēmas ar investīciju pasākumiem 
paredzētu dotāciju pārvaldīšanu. Bieži 
tika novērots liekais atbalsts, aizstāša -
na un atlases nepilnības. Visvairāk kļū -
du atklāja pasākumā, ar kuru atbalsta 
investīcijas lauksaimniecības produktu 
pārstrādē54. Tā kā finanšu instrumentu 
rīcībā ir papildu speciālās zināšanas 
saistībā ar projektu dzīvotspējas novēr -
tēšanu (sk. 14. punktu), tiem ir poten -
ciāls mazināt dotāciju izmantošanā 
apzināto risku.94 
Jebkurš galasaņēmējs, kurš atbilst at -
tiecināmības un atlases kritērijiem, pēc 
kuriem vērtē tiesības piekļūt finanšu 
instrumentam, var pieteikties tieši, un 
tam nav jāiesniedz pieteikums uz do -
tācijas shēmām. Tātad ir tieša piekļuve 
finanšu instrumentiem. Pretēji stāvok -
lim, kāds konstatēts 2007.–2013. gada 
plānošanas periodā (sk. 34. un 35. pun -
ktu), tieša piekļuve izvērš finanšu 
instrumenta intervences tvērumu un 
tātad tā potenciālo ietekmi.
95 
Komisijas norādījumos55 2014.–
2020. gada plānošanas periodam tieša 
piekļuve finanšu instrumentiem ir 
norādīta kā viena no galvenajām izmai -
ņām jaunajā periodā salīdzinājumā 
ar iepriekšējo. Tomēr Palāta uzskata, 
ka pārēju no netiešas piekļuves uz 
tiešu piekļuvi nevajadzētu uzskatīt par 
jaunā tiesiskā regulējuma nopelnu, jo 
2007.–2013. gada perioda tiesību aktos 
nebija prasīta netieša piekļuve56. Kohē -
zijas jomā izmantotā pieeja ietver tiešu 
piekļuvi, un Reģionālās politikas un pil -
sētpolitikas ĢD ir izvirzījis noteikumus 
attiecībā uz finanšu instrumentu un 
dotāciju kombinēšanu. ĢD  AGRI  nekā 
līdzīga nedarīja 2007.–2013. gadā 
(sk. 37. punktu).53 Sk., piemēram, īpašo ziņojumu 
Nr. 8/2012 “Atbalsta 
mērķtiecīga virzīšana lauku 
saimniecību modernizēšanai”, 
īpašo ziņojumu Nr. 1/2013 “Vai 
ES atbalsts pārtikas pārstrādes 
nozarei ir efektīvi un lietderīgi 
nodrošinājis lauksaimniecības 
produktu pievienotās vērtības 
radīšanu” un īpašo ziņojumu 
Nr. 6/2013 “Vai dalībvalstis un 
Komisija ir lietderīgi 
izmantojušas finanšu līdzekļus, 
īstenojot lauku ekonomikas 
dažādošanas pasākumus” 
(http://eca.europa.eu ).
54 Īpašais ziņojums Nr. 23/2014 
“Kļūdas lauku attīstības 
izdevumos: kādi ir to cēloņi un 
kā tie tiek novērsti” ( http://eca.
europa.eu ).
55 Eiropas Komisijas norādījumi 
Financial instruments in ESIF 
programmes 2014-2020, a short 
reference guide for Managing 
Authorities  [“Finanšu 
instrumenti ESI fondu 
programmās 2014.–
2020. gadam. Īsa rokasgrāmata 
vadošajām iestādēm”], 
2.7. 2014.
56 Padomes Regula (EK) 
Nr. 1698/2005 un Komisijas 
Regula (EK) Nr. 1974/2006.
38
 Secinājumi  
un ieteikumi
96 
Kopumā Palāta secināja, ka finanšu ins -
trumenti lauku attīstības jomā nebija 
sekmīgi57 un, lai gan 2014.–2020. gada 
periodā varētu sagaidīt labākus rezul -
tātus, panākt vēlamo ietekmi būs liels 
izaicinājums. Nebija ņemtas vērā lauku 
attīstības politikas īpašās iezīmes un 
nebija veikts reālo vajadzību novēr -
tējums. Tāpēc Palāta konstatēja, ka 
2007.–2013. gada finanšu instrumentu 
īstenošana neparādīja, kādi būtu po -
tenciālie ieguvumi, ja izdotos mazināt 
atkarību no dotācijām58.
97 
Palāta konstatēja, ka 2014.–2020. gada 
satvars varētu sniegt vajadzīgos uzla -
bojumus, tomēr finanšu instrumentu 
plašākai izmantošanai joprojām ir 
zināmi šķēršļi. Lai gan tika ieviesti jauni 
konkrēti noteikumi, lai ierobežotu pār -
mērīgas kapitalizācijas problēmu, risks 
saglabājas. Visbeidzot, vēl nav pienācī -
gi risināti darbības rezultātu uzlaboša -
nai svarīgie sviras efekta un apgrozības 
efekta jautājumi (81.–95. punkts).
98 
Palāta konstatēja, ka finanšu instru -
mentu izveidošanai 2007.–2013. gada 
plānošanas periodā nebija izvirzīti 
skaidri noteikumi un ka fondus ka -
pitalizēja pārmērīgi (21.–50. punkts). 
Pieprasījums pēc finanšu instrumen -
tiem 2007.–2013. gadā bija īpaši zems, 
tāpēc to izmantošanai turpmākajos 
gados būs vajadzīgi speciāli stimuli. 
2007.–2013. gada periodā vairs nebija atsevišķa “finansēšanas vadības” pa -
sākuma, kā tas bija 2000.–2006. gada 
periodā, un finanšu instrumentus bija 
iespējams izmantot tikai atsevišķa vei -
da investīciju pasākumos. Ja ir iespēja 
veidot finanšu instrumentus vai nu kā 
investīciju pasākuma daļu, vai arī kā 
atsevišķu pasākumu, ieguldīto naudu 
var pārvaldīt elastīgāk, turklāt vairs nav 
tik liela saistība ar dotācijām. Šī iespēja 
nav paredzēta 2014.–2020. gada perio -
da tiesiskajā regulējumā.
1. ieteikums
Lai stimulētu dalībvalstis veidot finan -
šu instrumentus lauku attīstības jomā, 
Komisijai jāapzina šīs jomas proble -
mātiskie jautājumi, īpašās iezīmes un 
šķēršļi un aktīvi jāmudina dalībvalstis 
piemērotos apstākļos šos instrumentus 
izmantot. Lai veicinātu pieprasījumu, 
dalībvalstis varētu, piemēram, noteiktu 
daļu pieejamā ELFLA budžeta atvēlēt 
tieši finanšu instrumentiem un padarīt 
šos instrumentus pievilcīgākus nekā 
dotācijas skaidri definētos apstākļos.
99 
2007.–2013. gada periodā visu laiku 
bija vērojama finanšu instrumentu 
pārmērīgas kapitalizācijas problēma, 
kuras rezultātā pāri palika 370 miljo -
ni EUR (sk. 48. punktu). Kaut arī līdz ar 
2014.–2020. gada tiesisko regulējumu 
ir ieviesti atbilstoši noteikumi (obligāti 
ex ante  novērtējumi, pakāpeniskas 
iemaksas) šīs problēmas mazināšanai, 
risks joprojām varētu saglabāties.57 Sk. arī šā ziņojuma 
II pielikumu .
58 Eiropas Komisijas norādījumi 
Financial instruments in ESIF 
programmes 2014-2020, a short 
reference guide for Managing 
Authorities  [“Finanšu 
instrumenti ESI fondu 
programmās 2014.–
2020. gadam. Īsa rokasgrāmata 
vadošajām iestādēm”], 
2.7. 2014.
39 Secinājumi un ieteikumi 
2. ieteikums
Lauku attīstības jomā Komisijai jā -
sniedz norādījumi attiecībā uz finanšu 
instrumentu obligātajiem ex ante  
novērtējumiem un aktīvi jāveicina to 
kvalitāte, jo šie novērtējumi ir iecerēti 
kā galvenais paņēmiens pārmērīgas 
kapitalizācijas novēršanai. Turklāt da -
lībvalstīm jāapstiprina izmantotā riska 
darījumu attiecība, to pamatojot ar 
attiecīgām tehniskajām zināšanām.
100  
Finanšu instrumentiem 2007.–
2013. gada plānošanas periodā bija 
nepietiekami darbības rezultāti (70. un 
71. punkts). Darbības rezultāti bija ne -
pietiekami attiecībā uz apgrozītajiem 
līdzekļiem un papildu privāto resursu 
piesaistīšanu lauku attīstības politi -
kas vajadzībām. Ziņošanas procedūra 
nebija izstrādāta tā, lai visaptveroši 
atspoguļotu finanšu instrumentu 
darbības un sniegtu derīgu informāciju 
par sasniegtajiem darbības rezultā -
tiem. Tātad Komisija pienācīgi neveica 
atbilstoši dalītajai pārvaldībai tai uzlik -
tos pārraudzības pienākumus. Tomēr 
2014.–2020. gada tiesiskajā regulējumā 
ieviestie uzlabojumi varētu novērst 
galvenās konstatētās ziņošanas nepil -
nības (sk. 82. punktu).
3. ieteikums
Lai palielinātu finanšu instrumentu 
efektivitāti lauku attīstības jomā 2014.–
2020. gada plānošanas periodam, 
Komisijai jāizvirza piemēroti standarti 
un mērķi sviras efekta un apgrozības 
efekta nodrošināšanai.101  
Lai pilnībā izmantotu finanšu instru -
mentu potenciālu, tiem jādarbojas 
ilgtermiņā. Palāta konstatēja, ka šis 
aspekts nebija pietiekami ņemts vērā. 
Piemēram, ar aizdevumu fondiem 
risināja tādu īstermiņa problēmu kā lik -
viditātes trūkums nesenās ekonomikas 
krīzes dēļ. Tāpēc FI darbojās ierobežo -
tu laiku, lai gan to izveidē bija ieguldīts 
ievērojams administratīvais darbs.
4. ieteikums
Lai no finanšu instrumentiem iegūtu 
ilgtermiņa labumu, Komisijai un dalīb -
valstīm jāpieņem lēmums par skaid -
riem pārejas noteikumiem no viena 
plānošanas perioda uz nākamo. Dalīb -
valstīm jāpiemēro jaunās tiesību aktu 
prasības tādā veidā, lai nodrošinātu 
visu iespējamo elastību. Šajā kontekstā 
Komisija varētu mudināt dalībvalstis 
veidot tikai vienu finanšu instrumentu, 
no kura izsniegt gan aizdevumus, gan 
garantijas, tādējādi izvēršot finanšu 
instrumenta darbību un kritisko masu.
102  
Palātas iepriekš veiktajās revīzijās par 
lauku attīstību tika konstatētas problē -
mas (liekais atbalsts, aizstāšana un at -
lases nepilnības) ar investīciju pasāku -
miem paredzētu dotāciju pārvaldīšanu. 
Finanšu instrumenti varētu mazināt 
riska faktorus, kas apzināti saistībā ar 
dotāciju izmantošanu (sk. 93. punktu).
40 Secinājumi un ieteikumi 
5. ieteikums
Dalībvalstīm, kad tās novērtē finansē -
juma pieprasījumus, jāpievērš īpaša uz -
manība iespējamam liekā atbalsta vai 
aizstāšanas riskam, piemērojot pienā -
cīgus rādītājus, piemēram, investīciju 
atdeve un naudas plūsmas prognozes. 
Saistībā ar attiecināmām darbībām, 
kurās liekā atbalsta / aizstāšanas risks 
ir īpaši augsts, finanšu instrumentiem 
varētu dot priekšroku. Dalībvalstīm 
jāizpēta, kā varētu apvienot dotācijas 
un finanšu instrumentus un tādējādi 
panākt lielāku līdzekļu atdevi, pēc ie -
spējas vairojot sviras efektu un apgro -
zības efektu.103  
Visbeidzot, Palāta secina, ka 2007.–
2013. gada periodam nebija izstrādāti 
ne precīzi nosacījumi, ar kādiem no -
teikt izmaksājamo finanšu instrumentu 
atlikumu plānošanas perioda beigās, 
ne izmantošanas pārtraukšanas nosa -
cījumi, galvenokārt tāpēc, ka Komisija 
neizstrādāja skaidrus noteikumus par 
šiem jautājumiem (72.–80. punkts).
6. ieteikums
Komisijai savlaicīgi (pirms 2007.–
2013. gada plānošanas perioda slēgša -
nas) 2015. gada gaitā jāizplata precīzi 
praktiskās izpildes noteikumi, tostarp 
izmantošanas pārtraukšanas politika.
Šo ziņojumu 2015. gada 25. marta sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
I apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas locekle Rasa BUDBERGYTĖ .
 Revīzijas palātas vārdā –
 priekšsēdētājs  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

41
Aplēse par garantiju fondu pārmērīgu kapitalizāciju 2013. gada 31. decembrī, ņemot 
vērā riska darījumu attiecību
Fondā iemaksātā 
summa 31.12.2013. 
(EUR)Galasaņēmējiem 
izsniegto garantiju 
summa 31.12.2013. 
(EUR)Lielākais 
paredzamais 
saistību 
neizpildes 
rādītājsRiska darījumu attie -
cība, kas ņemta vērā 
fondā iemaksājamās 
summas noteikšanā
(no 1 līdz X)Aplēse par fonda 
pārmērīgu kapita -
lizāciju (EUR)
Bulgārija 121 000  000,00 50 006  000,00 20,0  % 5,0 110 998 800,00
Francija (Korsika) 600  000,00 403 795,00 33,3 % 3,0 465 401,67
Itālija (Sicīlija) 37 628  950,00 5 485 210,23 33,3 % 3,0 35 800 546,59
Itālija (Apūlija) 5 000  000,00 6 585 275,50 8,0 % 12,5 4 473 177 ,96
Itālija (Lacio) 2 500  000,00 920 105,60 8,0 % 12,5 2 426  391,55
Itālija (Kampānija) 2 250  000,00 3 262  536,52 8,0 % 12,5 1 988 997 ,08
Itālija (Umbrija) 4 800  000,00 0,00 33,3 % 3,0 4 800  000,00
Itālija (Molize) 2 450  000,00 2 451  400,00 33,3 % 3,0 1 632 866,67
Itālija (Bazilikata) 14 860  000,00 1 699 990,00 33,3 % 3,0 14 293  336,67
Itālija (Kalabrija) 10 000  000,00 1 678  400,00 50,0  % 2,0 9 160 800,00
Rumānija 220 000  000,00 177 173  471,00 20,0  % 5,0 184 565 305,80
Kopā 421  088  950,00 249 666 183,85     370  605  623,98
Vajadzīgais kapitāls (EUR) 50 483 326,02
Pārmērīga kapitalizācija (izteikta kā koeficients) 8,34
Avots:  ERP revīzijas konstatējumi.I pielikumsPielikumi
42 Pielikumi
Kopsavilkums par galvenajām nepilnībām, kuras vājina revidēto finanšu instrumentu 
darbības rezultātus
Francija 
(Korsika)Itālija 
Rumānija Grieķija Lietuva
Apūlija Sicīlija
Veids GF GF GF GF AF AF
Vēla izveide N N
Pieprasījuma pārmērīga novērtēšana N N N N N N
Pārāk zema riska darījumu attiecība (GF) N N – –
Pārmērīgs kapitāla piešķīrums N N N N
Zems izmaksājumu līmenis N N N
Nepietiekams apgrozības līmenis N N N N N N
Nepietiekams sviras efekts N N N N N N
Trūkst ziņošanas par darbības rezultātiem N N N N N N
GF: garantiju fonds; AF: aizdevumu fonds; –: neattiecas
N: konstatētas nepilnības
Avots:  ERP revīzijas konstatējumi.II pielikums
43
Prasība veikt atbilstīgu ex ante  novērtējumu par 
plānotajiem zaudējumiem tika ieviesta 2011. gadā 
saistībā ar ELFLA līdzfinansējumu darbībām, 
kuras ietver garantiju fondus3. Saistībā ar 2014.–
2020. gada plānošanas periodu ex ante  novērtē -
jums ir obligāti jāveic ikvienai darbībai, kura ietver 
finanšu instrumentus, kas tiek līdzfinansēti no 
ELFLA4. Tiesību aktos ir noteikti stimuli dalībvalstīm 
izmantot finanšu instrumentus, un dalībvalstīm tiek 
dota iespēja nekavējoties sākt šādu instrumentu 
darbību, pamatojoties uz modeļiem, kuri ir gatavi 
ieviešanai, piemēram, standarta modeļiem. Komisija 
dalībvalstīm un ieinteresētajām personām arī sniedz 
nepieciešamos norādījumus, un turpinās to darīt 
visā pārējā 2014.–2020. gada periodā.
V
Garantiju fondiem ir nepieciešams noteikts likviditā -
tes līmenis, lai tiktu nodrošināti netraucēti ieguldī -
jumi uzņēmumos.
Pēc tam, kad tika atjaunināts novērtējums par dalīb -
valstu norādītajām vajadzībām un veikti sagatavo -
šanās darbi garantiju fondu slēgšanai, norādītais 
skaitlis tika samazināts līdz 362,69 miljoniem euro 
līdz 2014. gada beigām.
VI
EFLFA atbalstītie finanšu instrumenti tika izveidoti 
juridiski atļautā perioda ietvaros atbilstīgi ES tiesību 
aktiem.
Komisija vēlas atgādināt, ka lauku attīstība tiek īste -
nota atbilstīgi dalītajai pārvaldībai un dalībvalstis ir 
pilnībā atbildīgas par darbību uzraudzību.
Komisija norāda, ka par 2007.–2013. gadu tā ir apko -
pojusi nozīmīgu informāciju par ziņošanu saistībā 
ar esošajiem finanšu instrumentiem. Turklāt 2014.–
2020. gada plānošanas periodam ir izstrādāta plaša 
kārtība ziņošanai par finanšu instrumentiem5.
3 Komisijas Regula (ES) Nr. 679/2011, 2011. gada 14. jūlijs.
4 Regulas (ES) Nr. 1303/2013 37. panta 2. punkts.
5 Regulas (EK) Nr. 1303/2013 46. pants.Kopsavilkums
I
Lai gan privātā kapitāla piesaistīšana ir viena no 
pievienotajām vērtībām, ar kuru tiek saistīti finanšu 
instrumenti, ES tiesību aktos1 lauku attīstības jomā 
2007.–2013. gadā finansēšanas vadības instru -
menti un privātais finansējums nav nepārprotami 
sasaistīti.
III
Komisija norāda, ka 2014.–2020. gada plānošanas 
periods ir tikko sācies un vairākums Eiropas struktu -
rālo un investīciju fondu (ESIF) programmu, tostarp 
lauku attīstības programmas (LAP), vēl nav pieņem -
tas. Turklāt dalībvalstis var izveidot finanšu instru -
mentus jebkurā laikā plānošanas perioda ietvaros.
IV
Komisija norāda, ka 2007.–2013. gadā finanšu 
instrumenti tika īstenoti septiņās dalībvalstīs 
un tas ir nozīmīgs uzlabojums salīdzinājumā ar 
2000.–2006. gadu, kad tos izmantoja tikai divas 
dalībvalstis.
ES tiesiskais regulējums 2007.–2013. gada plāno -
šanas periodam nodrošina ievērojamu elastīgumu 
lauku attīstības pasākumu īstenošanai. Komisija 
uzskata, ka 2007.–2013. gada plānošanas perioda 
tiesiskajā regulējumā ir ņemtas vērā lauku attīstības 
īpatnības un tas parādās ELFLA atbalstītajos finanšu 
instrumentos. Padomes Regulā (EK) Nr. 1698/2005 
un Komisijas Regulā (EK) Nr. 1974/2006 ir noteikts 
ELFLA tvērums un intervenču jomas, tostarp īpaši 
atbalsta pasākumi2. Katrā lauku attīstības pasākumā 
ir iekļauti dažādi noteikumi par attiecināmību, kuri 
jāievēro saistībā ar pasākuma ietvaros izveidotajiem 
finanšu instrumentiem, un šie noteikumi ir iekļau -
jami finansēšanas nolīgumā.
1 Padomes Regula (EK) Nr. 1698/2005 un Komisijas Regula (EK) 
Nr. 1974/2006.
2 Piemēram, atbalsts investīcijām lauku saimniecību 
modernizācijai, lauksaimniecības un mežsaimniecības produktu 
pievienotās vērtības radīšanai, mikrouzņēmumu izveidei un 
attīstībai lauku apvidos, kā arī tam, lai dažādotu lauksaimniecības 
darbības nelauksaimniecisku darbību virzienā, atjaunotu ciematus 
u. c.Komisijas  
atbilde
Komisijas atbilde 44
Pārmērīgas kapitalizācijas problēmai uzmanība 
ir pievērsta Regulas (ES) Nr. 1303/2013 41. pantā, 
saskaņā ar kuru tiek ieviesti pakāpeniski maksājumi, 
pamatojoties uz konkrētiem izmaksas rezultātiem, 
un šie noteikumi tiek vispārīgi piemēroti visiem 
finanšu instrumentiem 2014.–2020. gadā.
Galvenās problēmas saistībā ar darbības rezultā -
tiem tiek pietiekami risinātas, veicot ESIF atbal -
stītu finanšu instrumentu uzraudzību, kā noteikts 
Regulas (ES) Nr. 1303/2013 46. pantā. Turklāt Komi -
sija uzsver četrus darbības rezultātu rādītājus, kas 
norādīti Regulas (ES) Nr. 480/2014 12. pantā.
Turklāt, lai veicinātu finanšu instrumentu izmanto -
šanu, Komisija pastiprinājusi sadarbību ar Eiropas 
Investīciju banku (EIB) lauksaimniecības un lauku 
attīstības jomā, un 2014. gada 14. jūlijā tika parak -
stīts Saprašanās memorands7. Šāda sadarbība 
nozīmē arī iespēju izmantot EIB grupas pieredzi un 
zināšanas par finanšu instrumentiem un tās piemē -
rot lauku attīstībai.
Komisija arī uzsākusi fi-compass  – plašu tehniskās 
palīdzības platformu, ar kuras palīdzību tiks sniegti 
metodiski norādījumi un nodrošināts atbalsts Komi -
sijai, dalībvalstīm un ieinteresētajām personām, 
uzlabojot to informētību par finanšu instrumentiem, 
kurus 2014.–2020. gadā atbalsta ESI fondi8. Savas 
darba programmas ietvaros  fi-compass  veidos arī 
ELFLA raksturīgos produktus.
IX a) – pirmā aizzīme
Komisija piekrīt noteikt, kādi jautājumi, īpašās iezī -
mes un šķēršļi pastāv, veidojot finanšu instrumentus 
ELFLA ietvaros.
Šāda analīze tiks veikta fi-compass  darbību ietvaros; 
runa ir par plašu tehniskās palīdzības platformu, ar 
kuras palīdzību tiks sniegti metodiski norādījumi 
un nodrošināts atbalsts Komisijai, dalībvalstīm un 
ieinteresētajām personām, uzlabojot to informētību 
par finanšu instrumentiem, kurus 2014.–2020. gadā 
atbalsta ESI fondi9.
7 Skatīt Paziņojumu 14/225, 14.7.2014.
8 Sīkāku informāciju skatīt vietnē http://www.fi -compass.eu .
9 Sīkāku informāciju skatīt vietnē http://www.fi -compass.eu .Komisija uzskata, ka novērtējums par finanšu ins -
trumentu radītajiem ieguvumiem būtu veicams arī 
finanšu krīzes kontekstā, jo dažās dalībvalstīs krīze 
ietekmējusi piekļuvi finansējumam.
VII
Komisija norāda, ka valsts iestāžu atbildība ir nodro -
šināt, lai atsevišķas darbības tiktu īstenotas atbilstīgi 
spēkā esošajiem juridiskajiem noteikumiem. Revīzi -
jas apmeklējumu laikā Komisija novērtē ar finanšu 
instrumentiem saistītās problēmas.
Atbilstīgi spēkā esošajiem ES tiesību aktiem 2007.–
2013. gadam kārtību, kādā tiek veikta likvidācija un 
izmantošanas pārtraukšana, nosaka vadošā iestāde 
finansēšanas nolīgumā ar fonda pārvaldnieku, tādē -
jādi nodrošinot, ka tiek atbilstīgi ievēroti būtiskie 
noteikumi.
Saskaņā ar dalīto pārvaldību un atbilstīgi subsidia -
ritātes principam Komisijai jāpārliecinās, ka dalīb -
valstis izveido atbilstīgas pārvaldības un kontroles 
sistēmas.
Laikā no 2007. līdz 2013. gadam Komisija sniegusi 
norādījumus ikvienai dalībvalstij pēc tās pie -
prasījuma. Vadlīnijas par 2007.–2013. gada lauku 
attīstības programmu slēgšanu tika pieņemtas 
2015. gadā6. Veicot grāmatojumu noskaidrošanu, 
tiks pārbaudīts, vai ir ievēroti juridiskie noteikumi 
un norādījumi.
Komisija nodrošinās konsolidētākus un labākus 
norādījumus 2014.–2020. gadam.
VIII
Komisija uzskata, ka jaunajā tiesiskajā regulējumā 
2014.–2020. gada plānošanas periodam Palātas 
paustajām bažām ir veltīta pietiekama uzmanība.
6 C(2015) 1399  final , 5.3.2015.
Komisijas atbilde 45
IX b)
Komisija piekrīt šim ieteikumam, un tas patlaban 
tiek īstenots.
Ir pieņemti pārejas noteikumi 2007.–2013. gada 
periodam.
Saistībā ar 2014.–2020. gadu diskusija ar dalībval -
stīm notiks tad, kad pietuvosies 2014.–2020. gada 
perioda slēgšana, un ir jānosaka pārejas noteikumi.
IX c)
Šis ieteikums attiecas uz dalībvalstīm.
Ievads
05
ES tiesību aktos 2007.–2013. gadam nav iekļauts 
noteikums par finanšu instrumentu izveidei sākot -
nēji piešķirtās naudas atkārtotu izmantošanu. 
Neizmantotos līdzekļus var atkārtoti ieplānot citiem 
palīdzības veidiem.
06
Komisija norāda, ka 2014.–2020. gada plānošanas 
periods ir tikko sācies un vairākums ESIF prog -
rammu, tostarp LAP , vēl nav pieņemtas. Turklāt 
dalībvalstis var izveidot finanšu instrumentus jeb -
kurā laikā plānošanas perioda ietvaros.
12
Pēc tam, kad tika atjaunināts novērtējums par 
dalībvalstu norādītajām vajadzībām un veikti saga -
tavošanās darbi garantiju fondu slēgšanai, norā -
dītais skaitlis par 2013. gadu tika samazināts līdz 
362,69 miljoniem euro līdz 2014. gada beigām.IX a) – otrā aizzīme
Komisija piekrīt šim ieteikumam, un tas jau ir daļēji 
īstenots.
ESIF tehniskās palīdzības platformas fi-compass  
ietvaros tiek sniegti vispārīgi un fondam raksturīgi 
norādījumi par ex ante  novērtējumu. Tie attiecas uz 
ELFLA kopumā un arī konkrētām nozarēm, piem., 
lauksaimniecību un mežsaimniecību.
IX a) – trešā aizzīme
Komisija piekrīt šim ieteikumam, un tas jau ir daļēji 
īstenots.
Komisija ir nodrošinājusi standartmodeļus aizde -
vumu un garantiju fondiem lauku attīstības jomā. 
ESIF tehniskās palīdzības platformas fi-compass  
ietvaros patlaban tiek izskatīta cita modeļa iespē -
jamība, piem., saistībā ar energoefektivitāti un 
atjaunīgo enerģiju; plānotais īstenošanas laiks ir 
2015. gada beigas.
Sadarbojoties ar EIB grupu, Komisija ir parakstījusi 
Saprašanās memorandu (SM) par sadarbību lauk -
saimniecības un lauku attīstības jomā, un tiek plā -
nots, ka EIB piedāvās īpašu FI shēmu dalībvalstīm, 
kas būs jāīsteno ELFLA ietvaros. Īpašs notikums sais -
tībā ar šo SM ir jau ieplānots 2015. gada 23. martā.
IX a) – ceturtā aizzīme
Komisija piekrīt šim ieteikumam, ja vien šis punkts 
aptver noteikumus par lauku attīstības programmu 
2007.–2013. gadam slēgšanu10.
Komisija norāda, ka saskaņā ar spēkā esošajiem ES 
tiesību aktiem 2007.–2013. gadam dalībvalstis atbild 
par to, lai par katru finansēšanas vadības instru -
mentu tiktu izstrādāti precīzi noteikumi darbības 
īstenošanai, tostarp pienācīga politika izmantošanas 
pārtraukšanai.
10 C(2015) 1399 final , 5.3.2015.
Komisijas atbilde 46
23
Komisija uzskata, ka tā ir atbilstīgi novērtējusi 
lauku attīstības īpašās iezīmes un pievērsusi tām 
pienācīgu uzmanību, izstrādājot tiesisko regulē -
jumu 2007.–2013. gadam. Konkrēti, Regulā (EK) 
Nr. 1698/2005 ir norādīts vairāk nekā 30 dažādu 
pasākumu, kuru mērķis ir labi definēta atbalsta 
saņēmēju grupa un kuros ir iestrādāti gan attieci -
nāmības kritēriji, gan īpašas prasības, kurām jāat -
bilst ELFLA atbalstītiem finanšu instrumentiem. Šis 
aspekts ir tālāk izstrādāts Regulas (EK) Nr. 1974/2006 
noteikumos.
Skatīt arī atbildi par 21. punktu.
Komisija norāda, ka atbalsta saņēmēji lauku attīs -
tības jomā ir dažādu lielumu lauku saimniecības. 
Neliela apjoma lauksaimniecības darbībai ES piemīt 
dažādas dimensijas, un šādas darbības ir raksturīgas 
valstij, reģionam un/vai apakšnozarei. Tajā pašā 
laikā lauksaimnieki nav vienīgie, kuri saņem atbalstu 
lauku attīstības jomā.
Kohēzijas politika principā neatbalsta lauksaimnie -
cību, bet līdzīgi lauku attīstības politikai tā aptver 
daudzus mikrouzņēmumus un mazos nelauksaim -
niecības uzņēmumus.
26
ES tiesiskais regulējums 2007.–2013. gada plāno -
šanas periodam nodrošina ievērojamu elastīgumu 
lauku attīstības pasākumu īstenošanai. Ņemot to 
vērā, Komisija uzskata, ka vajadzības un iespējas ir 
raksturotas pietiekami skaidri, tādēļ finanšu instru -
mentu plānošana ir atbilstīga un iespējama. Apstip -
rinot LAP vai to grozījumus, Komisija veic analīzi, 
lai novērtētu, vai programmas un pasākumi atbilst 
ES stratēģiskajām vadlīnijām, attiecīgajiem valsts 
stratēģijas plāniem un būtiskajiem juridiskajiem 
noteikumiem.13
Saskaņā ar subsidiaritātes principu un dalīto pār -
valdību dalībvalstis atbild par finanšu instrumentu 
izveidi, īstenošanu un pieprasījuma novērtēšanu. 
Tas attiecas uz visu tiesību aktu, statūtu un admi -
nistratīvo noteikumu pieņemšanu valsts vai reģiona 
mērogā, tostarp finansēšanas nolīgumiem.
Komisija uzrauga, kā dalībvalstis īsteno savas LAP , 
un saistībā ar šo pārliecinās, kā dalībvalstis īsteno 
ELFLA atbalstītos finanšu instrumentus.
Komisija norāda, ka maksājumu aģentūrām ir sva -
rīga loma saistībā ar lauku attīstības politiku un tās 
īstenošanu.
Revīzijas tvērums un pieeja
20
Komisija norāda, ka finanšu instrumenti lauku attīs -
tības jomā var arī atbalstīt citus ieguldījumu pasā -
kumus, piem., 311. pasākumu (lauksaimniecības dar -
bību dažādošana), 312. pasākumu (mikrouzņēmumu 
radīšana un attīstība lauku apvidos), 313. pasākumu 
(lauku tūrisms), 321. pasākumu (pamatpakalpojumi 
un infrastruktūra) u. c. Būtu jāņem vērā arī Leader 
ietvaros sniegtais atbalsts.
Apsvērumi
21
Noteikumi par finanšu instrumentiem lauku attīs -
tības jomā 2007.–2013. gadā ir ievērojami uzlaboti 
salīdzinājumā ar 2000.–2006. gada periodu.
22
Komisija uzskata, ka slēgšanas laikā veiktās elektro -
niskās aptaujas pilnībā neaptver iemeslus, kuru dēļ 
plānošanas perioda sākumā netika izveidoti finanšu 
instrumenti.
Komisijas atbilde 47
27
Prasība veikt ex ante  novērtējumu par plānotajiem 
zaudējumiem tika ieviesta 2011. gadā saistībā ar 
ELFLA līdzfinansējumu darbībām, kuras ietver 
garantiju fondus11. Veicot šādu ex ante  novērtējumu, 
ņem vērā pašreizējo tirgus praksi līdzīgām darbībām 
šādu veidu ieguldījumiem un attiecīgo tirgu, kuram 
tiks veidoti garantiju fondi.
Saistībā ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu 
ex ante  novērtējuma saturs ir juridiski noteikts, 
un šāds novērtējums obligāti jāveic ikvienai dar -
bībai, kura ietver ELFLA līdzfinansētus finanšu 
instrumentus12.
Tiesību aktos par 2007.–2013. gadu bija noteikta 
prasība fonda pārvaldnieka amata kandidātiem 
iesniegt uzņēmējdarbības plānu ar noteiktu saturu, 
un vadošajai iestādei bija jāvērtē šis plāns.
Komisija norāda, ka visi ELFLA atbalstītie finanšu 
instrumenti 2007.–2013. gadā bija izveidoti finanšu 
un ekonomikas krīzes apstākļos, un krīzes laikā bija 
apgrūtināta piekļuve kredītiem un visā Eiropā bija 
vērojamas likviditātes problēmas.
Piemēram, Bulgārijā ex ante  novērtējums par 
plānotajiem zaudējumiem/ analīze par trūkumiem 
tika veikta vispirms, un tikai tad tika noteikts 
nemainīgs līmenis riska pozīcijām un fonda kapi -
tāla galīgais apmērs. Rumānijā tika veikts pastāvīgs 
novērtējums, bet vispirms tika grozīti tiesību akti 
par 2007.–2013. gadu, tajos nosakot prasību veikt 
ex ante  novērtējumu par garantiju fondu plāno -
tajiem zaudējumiem, sākot no 2011. gada. Ņemot 
vērā diskusijas Lauku attīstības komitejā (LAK) par 
finanšu instrumentu slēgšanu, Itālija oficiāli apstip -
rināja savu pieeju saistībā ar ex ante  novērtējumu 
veikšanu 2007.–2013. gada periodā.
Likviditātes trūkums un/vai grūtības lauksaim -
niekiem saņemt kredītus arī ir nopietni iemesli, 
kuri pamato to, kāpēc dalībvalstis izmanto īpašus 
finanšu instrumentus.
11 Komisijas Regula (ES) Nr. 679/2011, 2011. gada 14. jūlijs.
12 Regulas (ES) Nr. 1303/2013 37. panta 2. punkts.Katram lauku attīstības pasākumam, kura ietvaros 
tiek atbalstīti finanšu instrumenti, bija skaidri un 
labi noteikti mērķi, un tie bija salāgoti ar ES tiesību 
aktiem un valsts stratēģijas plāniem. ES tiesību 
aktos nav paredzēta prasība noteikt tikai izmērāmus 
mērķus.
Saistībā ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu 
ex ante  kvantitatīvi izteiktie mērķi tiek noteikti katrai 
ES prioritārajai jomai saistībā ar ELFLA. Programmas 
saturā ietver aprakstu par stratēģiju un parāda, ka 
izvēlētie pasākumi saistībā ar ES prioritātēm balstās 
uz pareizu intervenču loģiku, kuru atbalsta ex ante  
novērtējums.
2. izcēlums
Norādītie mērķi atbilda vispārējai situācijai, t. i., 
nebija iespēju saņemt kredītus. LAP izstrādā turp -
mākus mērķus, ņemot vērā pasākumus, kuru ietva -
ros tiek atbalstīti finanšu instrumenti. Finansēšanas 
nolīgumos, kas noslēgti starp dalībvalstīm un fondu 
pārvaldniekiem, var būt arī pamatojums un mērķi 
saistībā ar attiecīgo finanšu instrumentu.
Šie vispārīgie iemesli paskaidro nepieciešamību vei -
dot aizdevumu fondu. Sīkāka informācija par pilnīgu 
pamatojumu šāda fonda izmantošanai, konkrētiem 
sasniedzamiem mērķiem un stratēģiju izmantoša -
nas pārtraukšanai ir iekļauta finansēšanas nolīgumā 
starp ETEAN  (fonda pārvaldnieks) un ministriju 
(vadošā iestāde).
Tādējādi tiek apstiprināts, ka plānošanas pieeja ir 
konsekventa un atbilst ES tiesību aktiem. Lietuvā 
un Rumānijā bija vērojama ļoti spēcīga kreditēšanas 
krīze, kuras dēļ atbalsta saņēmēji nevarēja saņemt 
banku aizdevumus saviem projektiem.
Turpmāki mērķi ir noteikti pasākumu ietvaros.
Informāciju par Rumāniju skatīt iepriekš.
Komisijas atbilde 48
32
Atbilstīgi ES tiesību aktiem LAP varēja samaksāt 
fondam pilnu summu vienā iemaksas reizē. Radītā 
procentu summa palika Garantiju fonda rīcībā jaunu 
garantiju piešķiršanai. Šī summa tiks noskaidrota 
finanšu instrumentu slēgšanas laikā.
Uzskata, ka laba prakse ir izvietot neizmantotās 
ELFLA summas procentu ienākumus pelnošos kon -
tos, tādējādi radītos papildu ienākumus izmantojot 
finanšu instrumentu vajadzībām. ELFLA līdzekļi, kuri 
jāizmanto dotācijām programmu ietvaros, arī var 
tikt izvietoti šādos procentu ienākumus pelnošos 
kontos.
Rumānijā ir veikts pastāvīgs novērtējums par plāno -
tajiem zaudējumiem, un vispārējais budžets finanšu 
instrumentiem, kuri ir spēkā valstī un kurus atbal -
sta ELFLA, ir koriģēts, lai atainotu šī novērtējuma 
rezultātus.
33
Regulas (EK) Nr. 1974/2006 52. panta 3. punktā ir 
stingri noteikts, kas notiek ar resursiem, kas plā -
nošanas perioda laikā tiek nodoti atpakaļ darbībai 
no fondu veiktajām investīcijām vai paliek pāri pēc 
garantijas piešķiršanas (t. i., tie jāizmanto atbilstīgi 
finansēšanas nolīgumam vai jānoskaidro saistībā ar 
gada pārskatiem).
Piešķirot garantiju, tiek nodrošināts aizdevums, kuru 
galasaņēmējs saņem no finanšu starpnieka. Nodo -
dot atpakaļ šādu aizdevumu (un jebkādus iespēja -
mos saistītos procentus), galasaņēmējs apstiprina, 
ka ir īstenota ELFLA atbalstītā darbība, un rezultātā 
garantija tiek atbrīvota, jo tā vairs nav saistīta ar 
ELFLA budžetu, bet ir jau “iztērēta”, t. i., vismaz 
vienu reizi izmantota. Komisija neuzskata, ka tas ir 
pretrunā ar pareizas finanšu pārvaldības principu.28
Finanšu instrumenti lauku attīstības jomā ir piemē -
roti visiem potenciālajiem uzņēmumu investoriem, 
un tos varētu atbalstīt ELFLA.
Periodā no 2007. gada līdz 2013. gadam Komisija 
veica uzlabojumus tiesību aktos, ieviešot prasību 
veikt ex ante  novērtējumu par garantiju fondu plā -
notajiem zaudējumiem.
Saistībā ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu 
būs jānovērtē vajadzības visos gadījumos, kad kāda 
dalībvalsts pieņem lēmumu iemaksāt ELFLA finan -
sējumu kādā finanšu instrumentā13. Turklāt notei -
kums par pakāpeniskiem maksājumiem kalpo kā 
papildu aizsardzība.
Skatīt arī atbildes par 21. un 22. punktu.
30
Komisija norāda, ka nav pietiekami veikt iemaksas 
fondos, lai slēgšanas laikā iemaksātās summas tiktu 
uzskatītas par attiecināmām.
31
Komisija vēlas uzsvērt, ka deklarētie izdevumi ir 
uzskaitīti pareizi. Tomēr, veicot revīziju dažās dalīb -
valstīs, Komisija arī novērojusi, ka pārvedumi, kas 
ir veikti uz finanšu instrumentu fondiem, ir zināmā 
mērā lieli salīdzinājumā ar to, cik lielā mērā šos ins -
trumentus vēlāk faktiski izlietojuši galasaņēmēji.
Komisija norāda, ka finanšu instrumentu rakstura 
dēļ nevar tūlīt iztērēt visas instrumentam pārskai -
tītās summas. Ir vajadzīgs laiks, lai finanšu instru -
menti izveidotos par labi funkcionējošu mehānismu, 
un sākotnēji ir vajadzīga arī likviditāte, lai varētu 
netraucēti veikt ieguldījumus uzņēmumos.
Pārmērīgas kapitalizācijas problēmai14 uzmanība 
ir pievērsta Regulas (ES) Nr. 1303/2013 41. pantā, 
saskaņā ar kuru tiek ieviesti pakāpeniski maksājumi, 
pamatojoties uz konkrētiem izmaksas rezultātiem, 
un šie noteikumi tiek vispārīgi piemēroti visiem 
finanšu instrumentiem 2014.–2020. gadā.
13 Regulas (ES) Nr. 1303/2013 37. panta 2. punkts.
14 Palāta savā revīzijā SR 2/2012 atsaucas uz finanšu instrumentu 
pārmērīgo lielumu, nevis pārmērīgo kapitalizāciju.
Komisijas atbilde 49
Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1698/2005 15. pantam un 
71. panta 5. un 2. punktam pieteikuma iesniedzēji, 
kuri vēlas saņemt atbalstu no finanšu instrumenta, 
tiek novērtēti, izmantojot atlases kritērijus, kurus 
attiecīgajam pasākumam ir nemainīgi noteikusi 
kompetentā struktūra, jo izdevumi ir attiecināmi 
ELFLA ieguldījumam tikai tad, ja tie radušies par 
darbību, par kuru lēmumu pieņēmusi attiecīgās 
programmas vadošā iestāde vai lēmums pieņemts 
saskaņā ar šādas iestādes atbildību atbilstīgi tiem 
pašiem atlases kritērijiem.
Komisija uzskata, ka finanšu instrumentu plānošana 
veikta atbilstīgi ES tiesību aktiem un spēkā esoša -
jiem noteikumiem par valsts atbalstu.
36
ES tiesību aktos nav noteikta prasība, ka lauku attīs -
tības jomā 2007.–2013. gada plānošanas periodā 
visu veidu atbalsta kopsumma nedrīkst pārsniegt 
attiecīgās izdevumu pozīcijas kopsummu. Jāņem 
vērā arī tas, ka garantijas principā nodrošina ne vai -
rāk kā 80 % no ieguldījuma (privātās) daļas.
Skatīt arī atbildes par 34. un 35. punktu.
37
Skatīt atbildi par 34. punktu.
38
Komisijas revīzijā arī tika uzsvērts šis risks. Tomēr 
ir grūti secināt, ka līmenis, kādā tiek veikta kapi -
tāla nodošana, ir automātiski saistīts ar nolūku, 
kura dēļ tiek apiets N+2 noteikums, nevis ar faktu, 
ka programma tiek īstenota lēnāk nekā plānots. 
Vairākos gadījumos dalībvalstis nodevušas budžetā 
paredzēto kapitālu pilnā apmērā, pat ja tām nebija 
problēmas ar N+2 noteikumu.
Iemaksas no LAP finanšu instrumentos var tikt veik -
tas jebkurā laikā plānošanas perioda ietvaros.
Skatīt arī atbildi par 26. punktu.Slēgšanas laikā garantiju fondu attiecināmie 
izdevumi aptver gan visas garantijas, kas tikušas 
atbrīvotas pēc tam, kad plānošanas perioda laikā ir 
veiksmīgi nodoti atpakaļ aizdevumi, gan arī summu, 
kas aptver tikai ar aktīvām garantijām saistīto risku 
(nevis izsniegto aktīvo garantiju kopējo summu). 
Tā aktīvo garantiju daļa, kuru neuzskata par attieci -
nāmu, ir jānodod atpakaļ programmai.
Skatīt arī atbildi par 31. punktu.
34
Finanšu instrumenti, kurus atbalsta ELFLA, nodro -
šinājuši piekļuvi finansējumam tādiem saņēmē -
jiem, kuriem finanšu tirgū nebija iespējas segt 
projektu vai privātā līdzfinansējuma daļu. Saistībā 
ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu finanšu 
instrumentus nevar izmantot dotāciju priekšfinan -
sēšanai, dotācijas nevar izmantot atbalsta atmaksā -
šanai finanšu instrumentu ietvaros un, apvienojot 
atbalstu, kas piešķirts, izmantojot dotācijas, un 
finanšu instrumentus, var tikt segta viena un tā pati 
izdevumu pozīcija, ja visu veidu atbalsta apvienotā 
summa nepārsniedz attiecīgās izdevumu pozīcijas 
kopsummu15.
3. izcēlums
Finanšu instrumentiem bija nozīmīga loma finanšu 
un ekonomikas krīzes apstākļos, īpaši tajās dalīb -
valstīs, kurās finanšu nosacījumi bija stingri un/vai 
saņēmējiem bija grūti nodrošināt līdzfinansējumu.
35
Komisija norāda, ka ELFLA veic iemaksas finanšu ins -
trumentos, izmantojot publiskus līdzekļus (ELFLA un 
valsts līdzfinansējumu).
Finanšu instrumentiem nav jābūt dotāciju alternatī -
vai, jo dotācijas un finanšu instrumentus var izman -
tot kopā vienā darbībā atbilstīgi spēkā esošajiem 
noteikumiem par valsts atbalstu.
15 Regulas (ES) Nr. 1303/2013 37. panta 7., 8. un 9. punkts.
Komisijas atbilde 50
Potenciālā tirgus noteikšana ir ļoti plašs jēdziens, 
tomēr tas nav vienīgais faktors, ko izmanto, lai defi -
nētu un aplēstu fonda kapitālu. Jāņem vērā arī tādi 
faktori kā, piemēram, kopējais pieejamais budžets 
pasākuma ietvaros, nepieciešamās investīcijas, 
finanšu instrumentu pievienotās vērtības novēr -
tējums, finanšu instrumentu devums pasākuma 
mērķu sasniegšanai u. c.
43
Bulgārijas gadījumā priekšlikums aptvēra pasā -
kumus, kuru ietvaros nevar veidot finanšu 
instrumentus.
Saistībā ar Itāliju laikā, kad tika veikts maksājums 
garantiju fondā, reģionu deklarētās summas nešķita 
nesamērīgas.
Skatīt arī atbildi par 39. punktu saistībā ar Sicīliju.
Lietuvas gadījumā pārmērīga kapitalizācija notika 
tikai tad, kad mazinājās kreditēšanas krīze un 
bankas sāka piešķirt aizdevumus. Lietuva nolēma 
samazināt finanšu instrumenta lielumu.
Rumānijā pārmērīga kapitalizācija norādīja, ka 
finanšu instrumenti nevar mobilizēt komerckredītus 
dziļās finanšu krīzes un pieprasījuma sarukšanas 
apstākļos, kad ikviena ieguldījuma rentabilitāte bija 
nopietni apšaubāma.
Skatīt arī atbildi par 32. punktu.
5. izcēlums
Tas, ka 2014. gadā fonds tika izmantots ierobe -
žotā apmērā, var būt saistīts ar tā vēlo izveido -
šanu (2013. gada decembrī), ieguldītāju pastāvīgo 
neaktivitāti, ņemot vērā nopietno ekonomikas krīzi 
valstī, nepietiekamo pieredzi saistībā ar šāda veida 
instrumentiem un citām tendencēm valstī, kuras 
neveicināja ieguldījumus.
Komisija uzskata, ka laba prakse ir parādīt, kā 
dalībvalsts izmanto budžetus, ņemot vērā finanšu 
situācijas attīstību programmas jomā un pastāvošo 
pieprasījumu pēc finansējuma.4. izcēlums
Nolūks bija paātrināt aizdevumu fonda aktivizēšanu, 
ņemot vērā ieilgušās diskusijas un sarunas. Visas 
iesaistītās personas vēlējās sākt finanšu instru -
mentus bez turpmākas kavēšanās. Administratīvie 
sagatavošanās darbi beidzās 2013. gada decembrī, 
kad aizdevumu fonds tika oficiāli izveidots.
Komisija norāda, ka pat šādu aplēšu maksimālajā 
diapazonā dotācijām pieejamo līdzekļu apjoms ir 
ievērojams (no 70 % līdz 90 %).
Līdzekļus, kuri netiek izmantoti finanšu instrumentu 
ietvaros, var atkārtoti ieplānot citiem palīdzības 
veidiem.
Skatīt arī atbildes par 31., 38. un 39. punktu.
40
Komisija rīkojusies atbilstīgi noteikumiem.
Komisija norāda, ka gadījumos, kad izdevumi ir 
mazāki, dalībvalstij jānodod atpakaļ līdzekļi prog -
rammām, un palielinās atcelšanas risks saistībā ar to 
gadu, kurā tiek veikta atkārtota plānošana.
Skatīt arī Komisijas atbildes par 31. punktu un 
4. izcēlumu.
41
Skatīt atbildi par 31. punktu.
42
Komisija norāda, ka potenciālais tirgus tiek noteikts 
ex ante , savukārt instrumenti var darboties līdz LAP 
slēgšanai un arī mainīgos finanšu tirgos un ekono -
mikas apstākļos. Situācija ir līdzīga finanšu instru -
mentiem, kuri darbojas ES mērogā.
Komisijas atbilde 51
46
Komisija norāda, ka ES tiesību aktos 2007.–
2013. gadam nav definēta riska darījumu attiecība.
Saistībā ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu 
riska darījumu attiecības novērtējums Regulas (ES) 
Nr. 1303/2013 42. panta 1. punkta b) apakšpunktā 
ir saukts par ex ante  riska novērtējumu, un tas rāda, 
kāds ir nepieciešamais programmas ieguldījums, lai 
segtu plānotos un neplānotos zaudējumus saistībā 
ar jauniem aizdevumiem.
47
Komisija uzskata, ka situācija, kad garantiju fonds 
garantē 20 % no aizdevumu portfeļa un beigās tiek 
pieprasīts tikai 1 % no garantijām, faktiski ir piemērs 
tam, ka aizdevuma noteikumi tiek pildīti.
Daudzkāršošanai izmantojamo rādītāju aprēķina 
atsevišķi katrā gadījumā, tomēr 20 % šajā gadījumā 
ir diezgan zems līmenis un nerada jautājumus par 
iespējamo pārmērīgo kapitalizāciju (pat saskaņā 
ar vispārējo valsts atbalsta sistēmu, ja garantijas 
maksimālais apmērs ir 25 %, tam automātiski var 
piešķirt atbrīvojumu no paziņošanas robežvērtības; 
skatīt GBER  (Komisijas Regulas (ES) Nr. 651/2014) 
21. pantu).
Komisija arī uzskata, ka zemais saistību nepildīšanas 
līmenis liecina arī par banku nozares nevēlēšanos 
atbalstīt riskantākas darbības.
48
Komisija norāda, ka galasaņēmējiem izsniegto 
garantiju kopējais apjoms līdz 2013. gada beigām 
bija 249,6 miljoni euro, kas ir aptuveni 60 % no 
iemaksām fondos.
Komisija norāda, ka finanšu instrumenti, kuriem 
Palāta veikusi revīziju, joprojām ir aktīvi un turpinās 
darboties 2014.–2015. gadā.
Skatīt arī atbildes par 12. un 39. punktu.Veikt ex post salīdzinājumu nenozīmē, ka finanšu 
instrumentu izveidošanas laikā plānotais apjoms 
bija pārmērīgi novērtēts. Pastāvēja arī citi iemesli, 
kuri pamatoja LAP iemaksu fondā; piemēram, skatīt 
42. punktu.
44
Skatīt atbildi par 28. punktu.
6. izcēlums
Līdzekļus, kuri netiek izmantoti finanšu instrumentu 
ietvaros, var atkārtoti ieplānot citiem palīdzības 
veidiem.
Skatīt arī atbildi par 31. punktu.
Bulgārijā valsts ierosinātais sākotnējais ieguldījumu 
potenciāls tika samazināts pēc Komisijas pārskata. 
Dalībvalsts atbild par finanšu instrumentu izveidi 
un īstenošanu, tostarp ex ante  novērtējuma veik -
šanu un pārbaudi. Komisijai nav pienākuma sniegt 
reģionam vai valstij piemērotu ekspertu viedokli, 
lai varētu aprēķināt īpašus tehniskos elementus 
saistībā ar finanšu instrumentiem.
Par Rumāniju skatīt Komisijas atbildi par 43. punktu.
45
Nesenā finanšu un ekonomikas krīze apliecināja, ka 
finanšu tirgi ir dinamiski un var mainīties. Tādējādi 
ilgtermiņa prognozes var izrādīties neuzticamas. Šī 
iemesla dēļ ES tiesību akti 2014.–2020. gada plā -
nošanas periodam ļauj katrā ex ante  novērtējumā 
iekļaut noteikumus par iespējamu pārskatīšanu 
un atjaunināšanu vidējā termiņā vai ilgtermiņā, 
lai precīzi atspoguļotu potenciāli mainīgos tirgus 
nosacījumus.
Komisijas atbilde 52
58
Vēl ir laiks līdzekļu izmaksai šo instrumentu ietva -
ros. Komisija var vienīgi apstiprināt, kādas summas 
ir samaksātas galasaņēmējiem plānošanas perioda 
beigās.
Skatīt arī Komisijas atbildi par 55. punktu.
59
Skatīt Komisijas atbildes par 52. un 58. punktu.
60
Komisija uzskata, ka publisko līdzekļu izmantošana 
tirgos, kuri labi darbojas (vai tirgos, kuros ievēro -
jamā tempā tiek atjaunināta atbilstīga darbība), 
ir rūpīgi jāvērtē, lai nepieļautu konkurences 
kropļojumus.
Grieķijas gadījumā fonds tika izveidots tikai 
2013. gada otrajā pusgadā, tādēļ līdzekļus galasaņē -
mējiem faktiski sāka izmaksāt tikai 2014. gada vidū. 
Lietuvas gadījumā banku sistēma spēja atsākt nor -
mālu kreditēšanas plūsmu 2012. gada beigās, tādēļ 
ELFLA līdzekļi vairs nebija vajadzīgi pilnā apmērā. 
Tas pats attiecās uz Latviju, jo arī šajā valstī fondam 
bija īpaša ievirze.
61
ES tiesību aktos nav noteikta prasība dalībvalstīm 
nekavējoties izmantot līdzekļus, kuri ir atmaksāti 
fondam. Par kārtību, kādā tiek apgrozīti līdzekļi, 
vienojas finansēšanas nolīgumā, un tā ir atkarīga 
no konkrētās situācijas un apstākļiem, kādos dar -
bojas finanšu instruments. Piemēram, dalībvalsts 
var vēlēties “iekasēt” atmaksātos līdzekļus un sākt 
finanšu instrumentu jaunam finanšu produktam vai 
jaunam mērķim. Saskaņā ar tiesību aktiem 2007.–
2013. gadam līdzekļus finanšu instrumentu vajadzī -
bām var atkārtoti izmantot nenoteiktā laikposmā.
62
Periodam no 2014. gada līdz 2020. gadam ir ieviesta 
uzlabota sistēma uzraudzības veikšanai un ziņoša -
nai, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 46. pantā, 
un tā ļauj novērtēt darbības rezultātus apgrozības 
un sviras efekta izteiksmē.49
Šāda pakāpeniska pieeja tika izvēlēta arī Lietuvā un 
Latvijā, kur tika izveidoti aizdevumu fondi.
52
Komisija norāda, ka daži finanšu instrumenti sāka 
darboties revīzijas beigās, un to īstenošanai jopro -
jām ir vēl divi gadi.
53
Vidējais izmaksājumu līmenis, kas aprēķināts visai 
finanšu instrumentu datu kopai, neatspoguļo 
noteikta fonda īstenošanas ātrumu. Kohēzijas 
politikas jomā ievērojams fondu skaits tika izveidots 
tikai 2012. gadā. Šādu fondu zemajam apgūšanas 
līmenim 2012. gada beigās nevajadzētu raisīt bažas.
Finanšu instrumentus var novērtēt tikai pēc tā, kādu 
ietekmi rada to apgrozība izmantošanas laika bei -
gās; īpaši tas attiecas uz instrumentiem, kas izvei -
doti plānošanas perioda beigās.
55
Realitātē finanšu tirgus situācija uzlabojās, un 
salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ir samazinā -
jies [tirgus] kļūdu skaits (skatīt piemēru 47. punktā, 
kad saistībā ar garantiju 20 % apmērā zaudēto 
aizdevumu apjoms bija tikai 1 %).
56
Skatīt Komisijas atbildes par 55. punktu.
57
Šādi labojumi liecināja, kāda ir faktiskā vajadzība 
pēc finanšu instrumentiem. Līdzekļi, kuri netiek 
izmantoti finanšu instrumentu ietvaros, tika 
atkārtoti ieplānoti un izmantoti citiem palīdzības 
veidiem.
Komisijas atbilde 53
66
Skatīt arī atbildes par 63.–65. punktu.
67
Skatīt Komisijas atbildi par 60. punktu.
7. izcēlums
Komisija uzskata, ka, izdarot aplēses, jāņem vērā 
faktiskās summas, kas bija pieejamas fondiem pēc 
tam, kad tika izdarīti jaunākie grozījumi LAP , jo tie 
ietekmē sviras efekta (saistību īpatsvara) aprēķinu.
68
Finanšu instrumentu izveidošana ELFLA ietvaros 
dažām dalībvalstīm bija jauns jēdziens, un tām 
bija jāmācās. Vairākumā gadījumu par kavēšanās 
iemeslu tika minēts tas, ka instrumenti ir jaunums 
lauku attīstības politikā, jāveic publiskais iepirkums 
un ir problēmas valsts atbalsta jomā.
Saistībā ar finanšu instrumentu izmantošanu Komi -
sija izmantoja tādas darbības kā intensīva popula -
rizēšana un informēšana dažādās lauku attīstības 
komitejās un tīklos, veica apmācību un uzlaboja 
informētību, organizēja divpusējas tikšanās ar dalīb -
valstīm un sagatavoja plašas norādes.
Jaunajam plānošanas periodam Komisija arī sniedza 
nepieciešamos norādījumus par finanšu instru -
mentu īstenošanu. Īpaši Komisija informēja dalīb -
valstis par to, kādas iespējas ir vadošo iestāžu rīcībā, 
lai finanšu instrumenti tiktu atbilstīgi izmantoti.
Laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam turpinās 
darboties jau izveidotie fondi vai var tikt izveidoti 
jauni fondi, balstoties uz Komisijas ierosinātajiem 
modeļiem (piem., standarta instrumenti)16. Tādējādi 
tiek plānots ievērojami samazināt kavēšanos.
16 Komisijas 2014. gada 11. septembra Īstenošanas regula (ES) 
Nr. 964/2014, kurā izklāstīti noteikumi par Eiropas Parlamenta 
un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 piemērošanu attiecībā 
uz standarta noteikumiem un nosacījumiem par finanšu 
instrumentiem.63
Augsta sviras efekta (saistību īpatsvara) līmeņa 
panākšana nav finanšu instrumentu galvenais mēr -
ķis. Ar finanšu instrumentu palīdzību tiek nodroši -
nāts, ka galasaņēmējs faktiski saņem programmas 
atbalstu. Finanšu instrumentu radītā ietekme 
(piem., apgrozības vai sviras efekts) ir priekšrocība, 
nevis mērķis.
Sviras efekts (saistību īpatsvars) var būt atšķirīgs 
dažādās nozarēs, reģionos, finanšu produktiem, 
un par to jāvienojas finansēšanas nolīgumā par 
noteiktu finanšu instrumentu.
Saistībā ar privātu ieguldītāju dalību Komisija vēlas 
atsaukties uz tiesību aktiem par valsts atbalstu sais -
tībā ar riska kapitāla finansējumu ( GBER ), saskaņā ar 
kuru ir nepieciešama privātā ieguldītāja līdzdalība. 
Komisijas definīcijā par sviras efekta (saistību īpat -
svara) mehānismu ir iekļautas visas iemaksas (privā -
tās un publiskās) kā papildinājums ES līdzekļiem.
64
Saskaņā ar sviras efekta (saistību īpatsvara) defi -
nīciju, kas ir iekļauta Finanšu regulā, visu veidu 
publiskās iemaksas, kas papildina ES iemaksas, tiek 
uzskatītas par saistību īpatsvaru.
ELFLA nav izņēmums starp citiem dalītas pārvaldī -
bas fondiem.
65
Regulas (ES) Nr. 1303/2013 37. panta 2. punktā nav 
iekļauta sviras efekta (saistību īpatsvara) definīcija, 
un minētais punkts nekādā gadījumā nenozīmē 
atkāpi no Finanšu regulas noteikumiem. Minētajā 
punktā vienīgi ir noteikts, ka ex ante  novērtējumā 
jāņem vērā paredzamais sviras efekts, kas rodas, 
izveidojot finanšu instrumentus. Tomēr, piemēram, 
t. s. kopīgo noteikumu regulas (Eiropas Parlamenta 
un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013) 39. panta 
5. punktā ir norādīts, kā aprēķināt sviras efektu 
(saistību īpatsvaru).
Atbilstīgi spēkā esošajam regulējumam pienākums 
līdzfinansēt lauku attīstības politiku ir noteikts 
programmas līmenī. Individuālām darbībām (piem., 
fondiem) var būt valsts līdzfinansējums, bet tas var 
arī nebūt.
Komisijas atbilde 54
Saistībā ar satvaru 2014.–2020. gadam darbī -
bas rezultātu rādītāji ir noteikti Regulas (ES) 
Nr. 480/2014 12. pantā. Turklāt dalībvalstīm ir pienā -
kums regulāri ziņot par finanšu instrumentiem, kā 
noteikts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 46. pantā.
Kopīga atbilde par 72.–75. punktu
Kārtību, kādā tiek veikta likvidācija un izmantošanas 
pārtraukšana, nosaka vadošā iestāde finansēšanas 
nolīgumā ar fonda pārvaldnieku, tādējādi nodroši -
not, ka tiek atbilstīgi ievēroti būtiskie noteikumi.
Saskaņā ar dalīto pārvaldību un atbilstīgi subsidia -
ritātes principam Komisijai jāpārliecinās, ka dalīb -
valstis izveido atbilstīgas pārvaldības un kontroles 
sistēmas.
Laikā no 2007. gada līdz 2013. gadam Komisija 
sniegusi norādījumus ikvienai dalībvalstij pēc tās 
pieprasījuma. Patlaban Komisija gatavo norādīju -
mus par 2007.–2013. gada programmu slēgšanu.
Komisija nodrošinās konsolidētākus un labākus 
norādījumus 2014.–2020. gadam. To, kā tiek ievēroti 
tiesību akti un norādes, pārbaudīs, veicot grāmato -
jumu noskaidrošanu.
77
Šie noteikumi nav iekļauti tiesību aktos. Komisija 
iesaka dalībvalstīm nodrošināt atbilstību vadlīniju 
noteikumiem.
Atšķirīga izpratne tika noskaidrota LAK diskusijās 
2014. gadā.
78
Skatīt atbildes par 61. un 72.–75. punktu.8. izcēlums
Dažās dalībvalstīs finanšu sistēmas sabrukums un 
tam sekojošā ekonomikas krīze izraisīja maksātne -
spējīga pieprasījuma veidošanos (uzņēmumu ban -
krots). Līdz ar citiem ārējiem faktoriem tas skaidro 
kavēšanos un fondu faktiskās izmantošanas zemo 
līmeni.
69
Komisija uzskata, ka, veicot novērtējumu par finanšu 
instrumentu darbības rezultātiem, uzmanība jāpie -
vērš arī tam, kā līdzfinansētie finanšu instrumenti 
sasnieguši rezultātus, tostarp kāds ir apgrozības un 
sviras efekts. Turklāt novērtējumā jāņem vērā tas, ka 
var veidoties dažādas situācijas. Rūpīgi jāvērtē katra 
rādītāja vērtības attīstība, ņemot vērā noteiktos 
apstākļus. Ja rādītāju vērtības tiek apsvērtas izolēti, 
darbības rezultātus nevar novērtēt.
Finanšu instrumenti nodrošina, ka galasaņēmējs 
faktiski saņem programmas atbalstu. Tādējādi 
galvenais darbības rezultātu rādītājs ir tas, vai 
programmas ieguldījums ir izmantots salāgoti ar 
programmas mērķiem.
Komisija uzskata, ka sviras un apgrozības efekti 
korelē negatīvi (jo lielāks ir sviras efekts, jo mazāks 
ir apgrozības efekts).
Turklāt Komisija uzsver četrus darbības rezultātu 
rādītājus, kuri norādīti Regulas (ES) Nr. 480/2014 
12. pantā.
70
Komisija norāda, ka vienotajā uzraudzības un novēr -
tēšanas sistēmā 2007.–2013. gadam nebija kopīgu 
rādītāju par finanšu instrumentiem. Tomēr minētajā 
sistēmā bija paredzēts izmantot papildu rādītājus17, 
kurus nosaka dalībvalsts, lai būtu iespējams uzrau -
dzīt un novērtēt LAP īpatnības. Ir jārod līdzsvars 
starp to, lai visās LAP tiktu uzraudzīts saprātīgs 
kopīgu rādītāju apjoms un tikai dažās LAP tiktu 
uzraudzīti papildrādītāji. Ikviens darbības rezultātu 
rādītājs vadošajai iestādei būtu jāsaskaņo ar finanšu 
instrumentu.
17 Regulas (EK) Nr. 1698/2005 81. panta 2. punkts.
Komisijas atbilde 55
85
Saskaņā ar tiesību aktiem pārbaude par ex ante  
novērtējumu ir nodota vadošo iestāžu pārziņā.
86
Papildus obligātajiem ex ante  novērtējumiem un 
pakāpeniskiem maksājumiem jaunajos tiesību aktos 
iekļauti citi atbilstīgi aizsardzības pasākumi šāda 
iespējamā riska mazināšanai, piemēram, uzraudzība 
un plaša ziņošana.
Komisija arī norāda, ka 75 % gadījumu (deviņos no 
12) izmantotā riska darījumu attiecība ir diapazonā 
no 2 līdz 5.
Vispārīgi runājot, 2014.–2020. gadā turpmāku 
iemaksu veikšana ir atkarīga no tā, kā kapitāls ir 
apgūts iepriekš.
87
Saskaņā ar ES tiesību aktiem finanšu instrumentus 
var izveidot jebkurā laikā 2014.–2020. gada plānoša -
nas perioda ietvaros. Īstenošana 2014.–2020. gadā 
var sākties uzreiz pēc jaunu programmu pieņemša -
nas un jau 2015. gadā. Piemēram, 2015. gada janvārī 
tika pieņemta Nīderlandes LAP 2014.–2020. gadam, 
un tajā arī paredzēts izveidot finanšu instrumentu 
ar ELFLA atbalstu.18
Skatīt arī atbildi par 68. punktu.
88
Finanšu instrumenti nodrošina programmas atbal -
stu situācijās, kad pastāv tirgus kļūdas un/vai 
ieguldījumu apjoms ir mazāks par optimālo apjomu, 
vai arī ir īpašas ieguldījumu vajadzības. Programmas 
atbalsta turpināšana, neraugoties uz to, ka tirgū 
vairs nav nepieciešama publiskā intervence, neat -
bilst noteikumiem par valsts atbalstu un ir pretrunā 
ar pareizas finanšu pārvaldības principu.
18 Skatīt attiecīgo prezentāciju vietnē http://www.fi -compass.eu .79
Komisija norāda, ka ELFLA līdzekļi, kas atmaksāti 
fondiem pēc tam, kad tie tikuši vismaz vienreiz 
izmantoti, vairs nav ES līdzekļi. Pēc slēgšanas dalīb -
valstis atbild par šādu līdzekļu izmantošanu par labu 
atsevišķiem uzņēmumiem, kā noteikts ES tiesību 
aktos, ievērojot spēkā esošos noteikumus par 
valsts atbalstu. Šos līdzekļus var arī izmantot citiem 
finanšu instrumentiem.
Skatīt arī atbildes par 5., 33., 61. un 72.–75. punktu.
80
Komisija atbild par 2007.–2013. gada LAP slēgšanu.
Par ikvienu darbību, kas nav programmu slēgšana 
un neattiecas uz ES budžetu, atbild dalībvalstis.
82
Komisija uzskata, ka jaunajos tiesību aktos ir daudz 
citu noteikumu, kurus piemēro finanšu instrumen -
tiem lauku attīstības jomā (piem., noteikumi par 
kontroli, izdevumu attiecināmību, līdzekļu atkārtotu 
izmantošanu, finanšu instrumentu un dotāciju kom -
binēšanu, iespējām iecelt dažādas struktūras par 
fonda pārvaldniekiem, tostarp vadošajām iestādēm 
pieejamām iespējām, starpnieku un galasaņēmēju 
izvēli, pārvaldības izmaksām un maksu par pakalpo -
jumiem, u. c.).
83
Komisija uzskata, ka jaunajos tiesību aktos šim 
aspektam ir pievērsta pietiekama uzmanība un ir 
mazināti iespējamie riski.
Skatīt arī atbildes par 31. un 41. punktu.
84
Skatīt atbildes par 4. izcēlumu un 31. punktu.
Komisijas atbilde 56
Laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam tiks 
nodrošināti kopīgi norādījumi par politiku dalītās 
pārvaldības ietvaros saistībā ar problēmām finanšu 
instrumentu jomā, un tāda pati pieeja tiks noteikta 
saistībā ar piekļuvi fondiem, un tā caurvīs šo 
politiku.
Secinājumi un ieteikumi
96
Komisija norāda, ka 2007.–2013. gadā finanšu 
instrumenti tika īstenoti septiņās dalībvalstīs 
un tas ir nozīmīgs uzlabojums salīdzinājumā ar 
2000.–2006. gadu, kad tos izmantoja tikai divas 
dalībvalstis.
ES tiesiskais regulējums 2007.–2013. gada plāno -
šanas periodam nodrošina ievērojamu elastīgumu 
lauku attīstības pasākumu īstenošanai. Komisija 
uzskata, ka 2007.–2013. gada plānošanas perioda 
tiesiskajā regulējumā ir ņemtas vērā lauku attīstības 
īpatnības un tas parādās ELFLA atbalstītajos finanšu 
instrumentos. Padomes Regulā (EK) Nr. 1698/2005 
un Komisijas Regulā (EK) Nr. 1974/2006 ir noteikts 
ELFLA tvērums un intervenču jomas, tostarp īpaši 
atbalsta pasākumi19. Katrā lauku attīstības pasākumā 
ir iekļauti dažādi noteikumi par attiecināmību, kuri 
jāievēro saistībā ar pasākuma ietvaros izveidotajiem 
finanšu instrumentiem, un šie noteikumi ir iekļau -
jami finansēšanas nolīgumā.
Prasība veikt atbilstīgu ex ante  novērtējumu par 
plānotajiem zaudējumiem tika ieviesta 2011. gadā 
saistībā ar ELFLA līdzfinansējumu darbībām, kuras 
ietver garantiju fondus20.
19 Piemēram, atbalsts investīcijām lauku saimniecību 
modernizācijai, lauksaimniecības un mežsaimniecības produktu 
pievienotās vērtības radīšanai, mikrouzņēmumu izveidei un 
attīstībai lauku apvidos, kā arī tam, lai dažādotu lauksaimniecības 
darbības nelauksaimniecisku darbību virzienā, atjaunotu ciematus 
u. c.
20 Komisijas Regula (ES) Nr. 679/2011, 2011. gada 14. jūlijs.Finanšu produkta termiņš galvenokārt būs atkarīgs 
no tā, kāda veida ieguldījums tiek atbalstīts. Ilgter -
miņa ieguldījumiem infrastruktūras projektos būs 
citāds izmantošanas laiks nekā īstermiņa ieguldīju -
miem mikrokreditēšanā.
Skatīt arī atbildes par 43. un 60. punktu un 
5. izcēlumu.
89
Skatīt atbildi par 5. punktu.
90
Saistībā ar ELFLA darbības rezultāti tiek galvenokārt 
novērtēti, veicot vērtēšanu. Vidēja termiņa vērtē -
jumi par 2007.–2013. gada īstenošanas periodu tika 
veikti pārāk ātri, lai vērtētu finanšu instrumentu 
koprezultātu un darbības rezultātus. Lauku attīstī -
bas ietekmi var novērtēt tikai tad, kad ir pagājis pie -
tiekams laiks, turklāt apjomīgāks koprezultāts tiek 
gaidīts saistībā ar dalībvalstu veikto ex post  vērtē -
jumu, un Komisija koprezultātu apkopos 2017. gadā.
Skatīt arī atbildi par 70. punktu.
91
Saskaņā ar Finanšu regulu privātā līdzdalība netiek 
uzskatīta par sviras efektu (saistību īpatsvaru).
Sviras efekta (saistību īpatsvara) rādītājs ir atkarīgs 
no finanšu instrumenta veida, reģiona un projekta 
veida. Tādējādi sviras efekta (saistību īpatsvara) 
mērķis nevar būt daļa no tiesiskā regulējuma. Patla -
ban Komisija izstrādā norādījumus par sviras efektu 
(saistību īpatsvaru).
95
ELFLA atbalsts 2007.–2013. gadā tiek nodrošināts 
lauksaimniecības valsts atbalsta noteikumu ietvaros 
un atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 1698/2005 un 
Komisijas Regulai (EK) Nr. 1974/2006.
Skatīt arī atbildes par 35. un 37. punktu.
Komisijas atbilde 57
Komisija arī uzsākusi fi-compass  – plašu tehniskās 
palīdzības platformu, ar kuras palīdzību tiks sniegti 
metodiski norādījumi un nodrošināts atbalsts Komi -
sijai, dalībvalstīm un ieinteresētajām personām, 
uzlabojot to informētību par finanšu instrumentiem, 
kurus 2014.–2020. gadā atbalsta ESI fondi.23 Savas 
darba programmas ietvaros fi-compass  veidos arī 
ELFLA raksturīgos produktus.
98
Saskaņā ar subsidiaritātes principu un dalīto pār -
valdību dalībvalstis atbild par finanšu instrumentu 
izveidi, īstenošanu un pieprasījuma novērtēšanu.
Finanšu instrumentu izveidošana ELFLA ietvaros 
dažām dalībvalstīm bija jauns jēdziens, un tām bija 
jāmācās. Saistībā ar finanšu instrumentu izmanto -
šanu Komisija izmantoja tādas darbības kā intensīva 
popularizēšana un informēšana dažādās lauku 
attīstības komitejās un tīklos, veica apmācību un 
uzlaboja informētību, organizēja divpusējas tikša -
nās ar dalībvalstīm un sagatavoja plašas norādes.
Komisija uzskata, ka jaunajos tiesību aktos tiek 
nodrošināti pietiekami stimuli (piem., lielāks 
līdzfinansējums24, valsts līdzfinansējums tiek 
sniegts īstenošanas perioda vēlākā posmā, ieguldī -
jumu priekšfinansēšana pretstatā tādu izdevumu 
atmaksai dotāciju gadījumā, kuri ir izveidojušies), 
un stimuli ieguldījumu veikšanai (piem., dažāda 
attiecināmība saistībā ar PVN25, apgrozāmā kapitāla 
attiecināmība26) piedāvā pietiekami daudz priekšro -
cību salīdzinājumā ar dotācijām.
23 Sīkāku informāciju skatīt vietnē http://www.fi -compass.eu .
24 Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 59. panta 4. punkta 
d) apakšpunktu ieguldījuma likme, ko piemēro attiecīgajam 
pasākumam, tiek palielināta par papildu 10 procentu punktiem 
attiecībā uz ieguldījumiem finanšu instrumentos, kas minēti 
Regulas (ES) Nr. 1303/2013 38. panta 1. punkta b) apakšpunktā, 
un tā ir 100 % no Savienības līmeņa finansēšanas instrumentiem, 
kas minēti 38. panta 1. punkta a) apakšpunktā Regulā (ES) 
Nr. 1303/2013. Līdzīgu pieeju piemēro ELGF un KF ieguldījumiem 
finanšu instrumentos.
25 Regulas (ES) Nr. 1303/2013 37. panta 11. punkts.
26 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 45. panta 5. punkts.Saistībā ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu 
ex ante  novērtējums ir obligāti jāveic ikvienai 
darbībai, kura ietver finanšu instrumentus, kas tiek 
līdzfinansēti no ELFLA21. Tiesību aktos ir noteikti 
stimuli dalībvalstīm izmantot finanšu instrumentus, 
un dalībvalstīm tiek dota iespēja nekavējoties sākt 
šādu instrumentu darbību, pamatojoties uz mode -
ļiem, kuri ir gatavi ieviešanai, piemēram, standarta 
modeļiem. Komisija dalībvalstīm un ieinteresētajām 
personām arī sniedz nepieciešamos norādījumus, 
un turpinās to darīt visā pārējā 2014.–2020. gada 
periodā.
97
Komisija uzskata, ka tiesiskajā regulējumā 2014.–
2020. gada plānošanas periodam Palātas paustajām 
bažām ir veltīta pietiekama uzmanība.
Pārmērīgas kapitalizācijas problēmai uzmanība 
ir pievērsta Regulas (ES) Nr. 1303/2013 41. pantā, 
saskaņā ar kuru tiek ieviesti pakāpeniski maksājumi, 
pamatojoties uz konkrētiem izmaksas rezultātiem, 
un šie noteikumi tiek vispārīgi piemēroti visiem 
finanšu instrumentiem 2014.–2020. gadā.
Galvenās problēmas saistībā ar darbības rezultā -
tiem tiek pietiekami risinātas, veicot ESIF atbal -
stītu finanšu instrumentu uzraudzību, kā noteikts 
Regulas (ES) Nr. 1303/2013 46. pantā. Turklāt Komi -
sija uzsver četrus darbības rezultātu rādītājus, kas 
norādīti Regulas (ES) Nr. 480/2014 12. pantā.
Turklāt, lai veicinātu finanšu instrumentu izmanto -
šanu, Komisija pastiprinājusi sadarbību ar Eiropas 
Investīciju banku (EIB) lauksaimniecības un lauku 
attīstības jomā, un 2014. gada 14. jūlijā tika parak -
stīts Saprašanās memorands.22 Šāda sadarbība 
nozīmē arī iespēju izmantot EIB grupas pieredzi un 
zināšanas par finanšu instrumentiem un tās piemē -
rot lauku attīstībai.
21 Regulas (ES) Nr. 1303/2013 37. panta 2. punkts. 
22 Skatīt Paziņojumu 14/225, 14.7.2014.
Komisijas atbilde 58
2. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam, un tas jau ir daļēji 
īstenots.
Saistībā ar ESIF tehniskās palīdzības platformu 
fi-compass  tiek sniegti gan vispārīgi, gan fondam 
raksturīgi norādījumi par ex ante  novērtējumu. Tie 
attiecas uz ELFLA kopumā un arī konkrētām noza -
rēm, piem., lauksaimniecību un mežsaimniecību.
100
Komisija uzskata, ka darbības rezultāti tiek galve -
nokārt novērtēti, veicot vērtēšanu. Lauku attīstības 
ietekmi var novērtēt tikai tad, kad ir pagājis pietie -
kams laiks, turklāt apjomīgāks koprezultāts tiek gai -
dīts saistībā ar dalībvalstu veikto ex post  vērtējumu, 
un Komisija koprezultātu apkopos 2017. gadā.
Gada progresa ziņojumu pielikumā vadošās iestā -
des sniegušas īpašu informāciju par darbībām, kuras 
ietver finanšu instrumentus, piem., sviras efektu 
(saistību īpatsvaru) un darbības rezultātiem.
Komisija uzskata, ka tā ir atbilstīgi veikusi savus 
uzraudzības pienākumus.
3. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam, un tas jau ir daļēji 
īstenots.
Komisija ir nodrošinājusi standartmodeļus aizde -
vumu un garantiju fondiem lauku attīstības jomā. 
ESIF tehniskās palīdzības platformas fi-compass  
ietvaros patlaban tiek izskatīta cita modeļa iespē -
jamība, piem., saistībā ar energoefektivitāti un 
atjaunīgo enerģiju; plānotais īstenošanas laiks ir 
2015. gada beigas.
Sadarbojoties ar EIB grupu, Komisija ir parakstījusi 
Saprašanās memorandu (SM) par sadarbību lauk -
saimniecības un lauku attīstības jomā, un tiek plā -
nots, ka EIB piedāvās īpašu FI shēmu dalībvalstīm, 
kas būs jāīsteno ELFLA ietvaros. Īpašs notikums sais -
tībā ar šo SM ir jau ieplānots 2015. gada 23. martā.Laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam turpinās 
darboties jau izveidotie fondi vai var tikt izveidoti 
jauni fondi, balstoties uz Komisijas ierosinātajiem 
modeļiem (piem., standarta instrumenti)27.
Saskaņā ar tiesību aktiem finanšu instrumenti ir 
atbalsta veids 2007.–2013. gada un 2014.–2020. gada 
plānošanas periodā īpašu lauku attīstības pasākumu 
īstenošanai.
1. ieteikums
Komisija piekrīt noteikt, kādi jautājumi, īpašās iezī -
mes un šķēršļi pastāv, veidojot finanšu instrumentus 
ELFLA ietvaros.
Šāda analīze tiks veikta fi-compass  darbību ietvaros; 
runa ir par plašu tehniskās palīdzības platformu, ar 
kuras palīdzību tiks sniegti metodiski norādījumi 
un nodrošināts atbalsts Komisijai, dalībvalstīm un 
ieinteresētajām personām, uzlabojot to informētību 
par finanšu instrumentiem, kurus 2014.–2020. gadā 
atbalsta ESI fondi28.
Pārējie ieteikumu aspekti attiecas uz dalībvalstīm.
99
Saskaņā ar subsidiaritātes principu un dalīto pār -
valdību dalībvalstis atbild par finanšu instrumentu 
izveidi, īstenošanu un pieprasījuma novērtēšanu.
Finanšu instrumentiem ir nepieciešams noteikts 
likviditātes līmenis, lai tiktu nodrošināti netraucēti 
ieguldījumi uzņēmumos.
27 Komisijas 2014. gada 11. septembra Īstenošanas regula (ES) 
Nr. 964/2014, kurā izklāstīti noteikumi par Eiropas Parlamenta 
un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 piemērošanu attiecībā 
uz standarta noteikumiem un nosacījumiem par finanšu 
instrumentiem.
28 Sīkāku informāciju skatīt vietnē http://www.fi -compass.eu .
Komisijas atbilde 59
Laikā no 2007. gada līdz 2013. gadam Komisija 
sniegusi norādījumu ikvienai dalībvalstij pēc tās 
pieprasījuma. Vadlīnijas par 2007.–2013. gada lauku 
attīstības programmu slēgšanu tika pieņemtas 
2015. gadā29. Veicot grāmatojumu noskaidrošanu, 
tiks pārbaudīts, vai ir ievēroti juridiskie noteikumi 
un norādījumi.
Komisija nodrošinās konsolidētākus un labākus 
norādījumus 2014.–2020. gadam.
6. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam, ja vien šis punkts 
aptver noteikumus par lauku attīstības programmu 
2007.–2013. gadam slēgšanu30.
Komisija norāda, ka saskaņā ar spēkā esošajiem ES 
tiesību aktiem 2007.–2013. gadam dalībvalstis atbild 
par to, lai par katru finansēšanas vadības instru -
mentu tiktu izstrādāti precīzi noteikumi darbības 
īstenošanai, tostarp pienācīga politika izmantošanas 
pārtraukšanai.
29 C(2015) 1399  final , 5.3.2015.
30 C(2015) 1399  final , 5.3.2015.101
Nesenā finanšu un ekonomikas krīze apliecināja, ka 
finanšu tirgi ir dinamiski un var mainīties. Tādējādi 
ilgtermiņa prognozes var izrādīties neuzticamas. Šī 
iemesla dēļ ES tiesību akti 2014.–2020. gada plā -
nošanas periodam ļauj katrā ex ante  novērtējumā 
iekļaut noteikumus par iespējamu pārskatīšanu 
un atjaunināšanu vidējā termiņā vai ilgtermiņā, 
lai precīzi atspoguļotu potenciāli mainīgos tirgus 
nosacījumus.
4. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam, un tas patlaban 
tiek īstenots.
Ir pieņemti pārejas noteikumi 2007.–2013. gada 
periodam.
Saistībā ar 2014.–2020. gadu diskusija ar dalībval -
stīm notiks tad, kad pietuvosies 2014.–2020. gada 
perioda slēgšana, un ir jānosaka pārejas noteikumi.
Komisija 2014. gadā sniedza norādījumus vado -
šajām iestādēm par finanšu instrumentiem ESIF 
programmās 2014.–2020. gadā.
5. ieteikums
Šis ieteikums attiecas uz dalībvalstīm.
103
Komisija norāda, ka valsts iestāžu atbildība ir nodro -
šināt, lai atsevišķas darbības tiktu īstenotas atbilstīgi 
spēkā esošajiem juridiskajiem noteikumiem. Revīzi -
jas apmeklējumu laikā Komisija novērtē problēmas, 
kas ir saistītas ar finanšu instrumentiem.
Atbilstīgi spēkā esošajiem ES tiesību aktiem 2007.–
2013. gadam kārtību, kādā tiek veikta likvidācija un 
izmantošanas pārtraukšana, nosaka vadošā iestāde 
finansēšanas nolīgumā ar fonda pārvaldnieku, tādē -
jādi nodrošinot, ka tiek atbilstīgi ievēroti būtiskie 
noteikumi. Saskaņā ar dalīto pārvaldību un atbilstīgi 
subsidiaritātes principam Komisijai jāpārliecinās, 
ka dalībvalstis izveido atbilstīgas pārvaldības un 
kontroles sistēmas.

KĀ PASŪTĪT  ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop  starpniecību (http://bookshop .europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plak āti/kartes: 
Eiropas Savienības pārstā vniecībās  
(http://ec .europa.eu/r epresen t_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs , kas nav ES dalīb valstis  
(http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_lv .htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_lv .htm)  
vai piez vanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebk uras 
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas , tāpa t arī lielāk ā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus oper atorus , viesnīcas  
vai taksof onus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop  starpniecību (http://bookshop .europa.eu).
Palāta izvērtēja, vai finanšu instrumenti (aizdevumu un 
garantiju fondi) ir bijuši sekmīgi lauku attīstības jomā 
2007.–2013. gada periodā un to, kādas iespējas tie piedāvā 
2014.–2020. gadā. Revidenti konstatēja, ka līdz šim 
instrumenti nav darbojušies sekmīgi, galvenokārt tāpēc, ka 
tie bija pārmērīgi kapitalizēti un nedeva visu iespējamo 
sviras efektu un apgrozības efektu. Attiecībā uz 
2014.–2020. gada periodu Palāta secina, ka, lai gan ir 
uzlabots tiesiskais regulējums, panākt vēlamo ietekmi būs 
liels izaicinājums.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA