LV    LV 
 EIROPAS 
KOMISIJA  
Briselē, 9.11.2012  
COM(2012) 651 final 
2012/0310 (NLE) 
  
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS, 
ar ko apstiprina, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomener ģijas kopienas v ārdā noslēdz 
Nolīgumu par zin ātnisko un tehnolo ģisko sadarb ību starp Eiropas Atomener ģijas 
kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfeder āciju, no otras puses, ar kuru Šveices 
Konfeder āciju kā asociētu valsti iesaista Eiropas Atomener ģijas kopienas 
pamatprogramm ā kodolpētniecības un m ācību pasākumiem (2012.–2013.) 
 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
 PRIEKŠLIKUMA  KONTEKSTS 
Šveice bija saist īta ar iepriekš ējo Euratom  pētniecības pamatprogrammu (2007.-2011.), 
pamatojoties uz Nol īgumu par zin ātnisko un tehnolo ģisko sadarb ību, kas tika parakst īts 
2007. gada 25. j ūnijā un stājās spēkā sākot no 2007. gada 1. janv āra. Šveice 2011. gada 
14. marta v ēstulē izteica ieinteres ētību iesaist īties Euratom  Pamatprogramm ā 2012.-
2013. gadam. 
Padome 2012. gada 24. apr īlī pilnvaroja Komisiju risin āt sarunas par jaunu nol īgumu. 
Sarunas par jauno nol īgumu notika saska ņā ar Padomes izdotajiem nor ādījumiem.  
Šis nolīgums ļaus Šveicei k ā asociētai valstij pievienoties Euratom  pētniecības 
pamatprogrammai 2012.-2013. gadam, neskarot nosac ījumus, kas paredz ēti 1978. gada 
sadarbības nolīgumā starp Šveices Konfeder āciju un Eiropas Atomener ģijas Kopienu 
vadāmas termokodolsint ēzes un plazmas fizikas jom ā. Jauno nol īgumu piem ēros no 
2012. gada 1. janv āra. 
Saskaņā ar Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas līguma 101. pantu Komisija 
noslēdz līgumus ar Padomes piekrišanu, kas pie ņem lēmumu ar kvalific ētu balsu 
vairākumu. Jaunais nol īgums būtu jānoslēdz Euratom  vārdā.  
Ņemot vērā iepriekšmin ētos apsvērumus, Komisija aicina Padomi: 
- apstiprin āt Eiropas Atomener ģijas kopienas v ārdā noslēgto zinātniskās un tehnolo ģiskās 
sadarbības nolīgumu starp Eiropas Atomener ģijas kopienu, no vienas puses, un Šveices 
Konfeder āciju, no otras puses, ar kuru Šveices Konfeder āciju kā asociētu valsti iesaista 
Eiropas Atomener ģijas kopienas pamatprogramm ā kodolp ētniecības un m ācību 
pasākumiem (2012.-2013.). 
 
LV 3   LV  
2012/0310 (NLE) 
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS, 
ar ko apstiprina, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomener ģijas kopienas v ārdā noslēdz 
Nolīgumu par zin ātnisko un tehnolo ģisko sadarb ību starp Eiropas Atomener ģijas kopienu, no 
vienas puses, un Šveices Konfeder āciju, no otras puses, ar kuru Šveices Konfeder āciju kā 
asociētu valsti iesaista Eiropas Atomener ģijas kopienas pamatprogramm ā kodolpētniecības 
un mācību pasākumiem (2012.–2013.) 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 101. pantu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, 
tā kā: 
(1) Eiropas Komisija Eiropas Atomener ģijas kopienas v ārdā un saska ņā ar Padomes 
norādījumiem ir risin ājusi sarunas par nol īgumu ar Šveici, lai iesaist ītu Šveices 
Konfeder āciju Eiropas Atomener ģijas kopienas pamatprogramm ā pētniecības un m ācību 
darbībām kodolener ģijas jomā (2012.-2013.). 
(2) Attiec īgi ieteicams apstiprin āt to, ka Eiropas Komisija nosl ēdz šo nolīgumu,  
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU.  
Vienīgais pants  
Ar šo tiek apstiprin āts, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomener ģijas kopienas v ārdā noslēdz 
Nolīgumu par zin ātnisko un tehnolo ģisko sadarb ību starp Eiropas Atomener ģijas kopienu, no vienas 
puses, un Šveices Konfeder āciju, no otras puses, ar kuru Šveices Konfeder āciju kā asociētu valsti 
iesaista Eiropas Atomener ģijas kopienas pamatprogramm ā kodolp ētniecības un m ācību 
pasākumiem (2012.–2013.). Nosl ēdzot šo nol īgumu, Eiropas Komisijas p ārstāvis sniedz Eiropas 
Komisijas deklar āciju Eiropas Atomener ģijas kopienas v ārdā, kas pievienota š ā lēmuma 
I pielikum ā. 
Nolīguma teksts ir pievienots š ā lēmuma II pielikum ā. 
Briselē, 
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs 
 
LV 4   LV PIELIKUMI  
I PIELIKUMS  
Eiropas Komisijas deklar ācija Eiropas Atomener ģijas kopienas v ārdā 
 
Šveices Konfeder ācijas pārstāvji ir lūguši Komisiju apstiprin āt, ka Šveices Konfeder ācijas 
paredzam ās kopējās finanšu iemaksas saist ībā ar visām Euratom  pētniecības darb ībām par 
2012. gadu nep ārsniegs CHF 55 miljonus. Komisija apst iprina, ka, pamatojoties uz attiec īgajiem 
statistikas datiem un ņemot vērā proporcionalit ātes faktoru, kas noteica to iemaksu apr ēķināšanu, ko 
sagaida no Šveices Konfeder ācijas par 2012. gadu saist ībā ar visām Euratom  pētniecības darbībām, 
tostarp pirms š ā nolīguma nosl ēgšanas, kop ējā summa, kas Šveices Konfeder ācijai jāmaksā par 
2012. gadu, nep ārsniegs CHF 55 miljonus. 
 
LV 5   LV  
II PIELIKUMS 
NOLĪGUMS 
 
par zinātnisko un tehnolo ģisko sadarb ību starp Eiropas Atomener ģijas kopienu, no vienas 
puses, un Šveices Konfeder āciju, no otras puses, ar kuru Šveices Konfeder āciju kā asociētu 
valsti iesaista Eiropas Atomener ģijas kopienas pamatprogramm ā kodolpētniecības un m ācību 
pasākumiem (2012.–2013.) 
 
EIROPAS ATOMENER ĢIJAS KOPIENA, 
 
(turpmāk "Euratom"), 
 
ko pārstāv Eiropas Komisija (turpm āk "Komisija"), 
 
no vienas puses, 
 
un 
 
ŠVEICES KONFEDER ĀCIJA, 
(turpmāk "Šveice"), ko p ārstāv Šveices Konfeder ācijas Feder ālā padome, 
 
no otras puses, 
 
turpmāk „Puses”, 
 
ŅEMOT V ĒRĀ, ka cieša saikne starp Šveici un Euratom  dod labumu Pus ēm; 
 
ŅEMOT V ĒRĀ zinātnes un tehnolo ģiju pētījumu noz īmīgumu Pus ēm, kā arī to savstarp ējo interesi 
sadarboties šaj ā jomā, lai labāk izmantotu resursus un izvair ītos no nevajadz īgas dublēšanas; 
 
TĀ KĀ Puses pašlaik īsteno pētniecības programmas kop īgās interešu jom ās; 
 
TĀ KĀ Puses ir ieinteres ētas sadarboties šo programmu īstenošanā, gūstot abpus ēju labumu; 
 
ŅEMOT V ĒRĀ, ka Puses ir ieinteres ētas veicin āt to pētniecībā iesaistīto tiesību subjektu 
savstarpēju piekļuvi pētniecības, tehnolo ģiju attīstības un mācību darbībām; 
 
LV 6   LV  
TĀ KĀ 1978. gad ā Eiropas Atomener ģijas kopiena un Šveice nosl ēdza Sadarb ības nolīgumu 
vadāmas termokodolsint ēzes un plazmas fizikas jom ā (turpmāk "sintēzes nolīgums"); 
 
TĀ KĀ 1986. gada 8. janv ārī Puses nosl ēdza Pamatnol īgumu par zin ātnisko un tehnisko sadarb ību 
(turpmāk "pamatnol īgums"), kas st ājās spēkā 1987. gada 17. j ūlijā; 
 
ŅEMOT V ĒRĀ, ka pamatnol īguma 6. pants nosaka to, ka sadarb ību, kura ir pamatnol īguma 
mērķis, veic ar atbilstošu nol īgumu palīdzību; 
 
TĀ KĀ 2007. gada 25. j ūnijā Eiropas Savien ība un Šveice parakst īja Nolīgumu par zin ātnisko un 
tehnoloģisko sadarb ību, kas st ājās spēkā 2008. gada 28. febru ārī, un to ar atpaka ļejošu datumu 
piemēro no 2007. gada 1. janv āra. 
 
ŅEMOT V ĒRĀ, ka iepriekšmin ētā nolīguma 9. panta 2. punkt ā paredzēta nolīguma atjaunin āšana, 
lai piedalītos jaunās daudzgadu pamatprogramm ās pētniecības un tehnolo ģijas attīstībai, savstarp ēji 
vienojoties par nosac ījumiem; 
 
TĀ KĀ ar Padomes L ēmumu Nr. 2012/93/Euratom1, Regulu (Euratom) Nr. 139/20122 un Padomes 
Lēmumiem 2012/94/Euratom3 un 2012/95/Euratom4 pieņēma Eiropas Atomener ģijas kopienas 
(Euratom ) pamatprogrammu kodolp ētniecības un m ācību pasākumiem (2012.-2013.), kura turkl āt 
sekmē Eiropas P ētniecības telpas izveidi (turpm āk "Euratom  pamatprogramma 2012.-
2013. gadam"); 
 
TĀ KĀ, ievērojot noteikumus, kas paredz ēti Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas līgumā, 
šis nolīgums un jebkuras darb ības, kas st ājās spēkā saskaņā ar to, neietekm ēs tās pilnvaras, kas 
piešķirtas dalībvalstīm starpvalstu darb ības uzsākšanai ar Šveici zin ātnes, tehnolo ģijas, pētniecības 
un attīstības jomā un, ja nepieciešams, nol īgumu nosl ēgšanai šim nol ūkam; 
 
TĀ KĀ Euratom  noslēdza Nolīgumu par ITER  Starptautisk ās kodolsint ēzes enerģijas organiz ācijas 
izveidošanu kop īgai ITER  projekta īstenošanai. Saska ņā ar tā 21. pantu un nol īgumiem v ēstuļu 
apmaiņas formā starp Eiropas Atomener ģijas kopienu un Šveices Konfeder āciju par ITER  nolīguma 
piemērošanu Nol īgums par ITER  privilēģijām un neaizskaram ību, Plašākas pieejas nol īgums par 
Šveices teritoriju un Nol īgums par Šveices dal ību Eiropas kopuz ņēmumā ITER,  un 2007. gada 
22. novembra Nol īgums par kodolsint ēzes enerģijas attīstību attiecas uz Šveici, kas piedal ās 
Euratom kodolsintēzes programm ā kā pilnībā asociēta trešā valsts; 
 
TĀ KĀ Euratom  ir ar Padomes ar 2007. gada 27. marta L ēmumu izveidot ā Eiropas kopuz ņēmuma 
ITER  un kodolsint ēzes enerģētikas attīstības vajadz ībām dalībniece. Saska ņā ar šā lēmuma 2. pantu 
un nolīgumiem v ēstuļu apmaiņas formā starp Eiropas Atomener ģijas kopienu un Šveices 
Konfeder āciju par nol īgumu par ITER  nolīguma piem ērošanu, Nol īgumu par ITER  privilēģijām un 
                                                 
1 OV L 47, 18.2.2012., 25. lpp. 
2 OV L 47, 18.2.2012., 1. lpp. 
3 OV L 47, 18.2.2012., 33. lpp. 
4 OV L 47, 18.2.2012., 40. lpp. 
 
LV 7   LV neaizskaram ību un Plaš ākas pieejas nol īgumu par Šveices teritoriju un Nol īgumu par Šveices dal ību 
Eiropas kopuz ņēmumā ITER,  un 2007. gada 22. novembra Nol īgumu par kodolsint ēzes enerģijas 
attīstību Šveice ir k ļuvusi par kopuz ņēmuma dal ībnieku un piedal ās Euratom  kodolsint ēzes 
programm ā kā pilnībā asociēta trešā valsts; 
 
TĀ KĀ Euratom  noslēdza nolīgumu starp Eiropas Atomener ģijas Kopienu un Šveices vald ību, lai 
kopīgi īstenotu plaš ākas pieejas pas ākumus kodolsint ēzes enerģijas pētniecības jomā. Saskaņā ar tā 
26. pantu nol īgums attiecas uz Šveici, kas piedal ās Euratom  kodolsint ēzes programm ā kā pilnībā 
asociēta trešā valsts, 
 
IR VIENOJUŠ ĀS PAR TURPM ĀKO. 
 
1. pants 
Priekšmets 
 
1. Šveices dal ība Euratom  pamatprogrammas (2012.-2013.) īstenošanā ir tāda, kā paredzēts šajā 
nolīgumā, neskarot sint ēzes nolīguma noteikumus. 
 
Šveicē dibinātas juridisk ās vienības var piedal īties visās Euratom  pamatprogrammas (2012.-2013.) 
īpašajās programm ās. 
 
2. Šveices juridiskas vien ības var piedal īties Eiropas Savien ības Kopīgā pētniecības centra darb ībās, 
ciktāl uz šo līdzdalību neattiecas 1. punkts. 
 
3. Juridiskas personas, kas re ģistrētas Eiropas Savien ībā, tostarp Kop īgais pētniecības centrs, var 
piedalīties pētniecības programm ās un/vai projektos Šveic ē par tēmām, kas ir l īdzvērtīgas Euratom  
pamatprogrammas (2012.-2013.) programmu t ēmām. 
 
4. Šajā nolīgumā "juridiska vien ība" ir jebkura fiziska vai jebkura ju ridiska persona, kas izveidota 
atbilstīgi tās dibināšanas valsts ties ību aktiem vai atbilst īgi Eiropas Savien ības tiesību aktiem un kas 
ir tiesību subjekts, un kas ir ties īga savā vārdā uzņemties jebk āda veida ties ības un pien ākumus. 
Tās, cita starp ā, ietver universit ātes, pētnieciskas organiz ācijas, rūpniecības uzņēmumus, k ā arī 
mazos un vid ējos uzņēmumus un priv ātpersonas. 
2. pants 
Sadarbības veidi un l īdzekļi 
 
Sadarbība notiek š ādā veidā: 
 
1. Šveicē dibinātu juridisko vien ību līdzdalība visās īpašajās programm ās, kas pieņemtas saska ņā ar 
Euratom  pamatprogrammu (2012.-2013.), saska ņā ar noteikumiem, kas paredz ēti uzņēmumu, 
 
LV 8   LV pētniecības centru un universit āšu līdzdalībai Eiropas Atomener ģijas kopienas p ētniecības un 
mācību pasākumos. 
 
2. Šveices finanšu iemaksas to  programmu budžetos, kuras pie ņemtas Euratom  pamatprogrammas 
(2012.-2013.) īstenošanai, k ā tas ir defin ēts B pielikum ā. 
 
3. Eiropas Savien ībā dibinātu juridisku vien ību līdzdalība Šveices p ētniecības programm ās un/vai 
projektos, par kuriem Feder ālā padome ir pie ņēmusi lēmumu jom ās, kas ir l īdzvērtīgas Euratom  
pamatprogrammas (2012.-2013.) t ēmām, saskaņā ar attiecīgos Šveices noteikumos paredz ētajiem 
nosacījumiem un īpašo projektu partneru vienošanos, k ā arī Šveices atbilstoš ās programmas 
pārvaldību. Ja vien attiec īgos Šveices noteikumos nav paredz ēts citādi, juridiskas vien ības, kuras 
dibinātas Eiropas Savien ībā un piedal ās Šveices p ētniecības programm ās un/vai projektos, pašas 
sedz savas izmaksas, tostarp to relat īvo daļu attiecībā uz projekta visp ārējām pārvaldības un 
administrat īvajām izmaks ām. 
 
4. Papildus savlaic īgai inform ācijas un dokumentu sniegšanai par Euratom  pamatprogrammas 
(2012.-2013.) un Šveices programmu un/vai projektu īstenošanu, Pušu sadarb ība var ietvert š ādus 
veidus un l īdzekļus: 
 
a) regulāra viedok ļu apmaiņa par pētniecības politikas pamatnost ādnēm un priorit ātēm, kā arī 
Šveices un Euratom plāniem; 
 
b) viedok ļu apmaiņa par sadarb ības perspekt īvām un attīstību;  
 
c) laicīga inform ācijas apmai ņa par pētniecības programmu un projektu īstenošanu Šveic ē un 
Euratom un saskaņā ar šo nolīgumu veikt ā darba rezult ātiem; 
 
d) apvienot ās sanāksmes; 
 
e) pētnieku, inženieru un tehni ķu vizītes un apmai ņa; 
 
f) Šveices un Euratom  programmu vai projektu vad ītāju regulāri kontakti un uzraudz ība; 
 
g) ekspertu l īdzdalība semināros, simpozijos un darbsemin āros. 
 
3. pants 
Pielāgošanas pas ākumi 
 
Sadarbību var piel āgot un pilnveidot jebkur ā laikā, abām Pusēm savstarp ēji vienojoties. 
 
LV 9   LV  
4. pants 
Intelektu ālā īpašuma ties ības un pien ākumi 
 
1. Saskaņā ar A pielikumu un piem ērojamiem ties ību aktiem Šveic ē dibinātām juridisk ām vienībām, 
kas piedal ās Euratom  pamatprogramm ā (2012.-2013.), attiec ībā uz šādas līdzdalības rezult ātā 
radušās informācijas un intelektu ālā īpašuma īpašumties ībām, izmantošanas ties ībām un izplat īšanu 
ir tādas pašas ties ības un pien ākumi kā Eiropas Savien ībā dibinātām juridisk ām vienībām. 
 
2. Saskaņā ar A pielikumu un piem ērojamiem ties ību aktiem Eiropas Savien ībā dibinātām 
juridiskām vienībām, kas piedal ās Šveices p ētniecības programm ās un/vai projektos, k ā paredzēts 
2. panta 3. punkt ā, attiecībā uz šādas līdzdalības rezult ātā radušās informācijas un intelektu ālā 
īpašuma īpašumties ībām, izmantošanas ties ībām un izplat īšanu ir tādas pašas ties ības un pien ākumi 
kā Šveicē dibinātām juridisk ām vienībām, kas piedal ās attiecīgajās programm ās un/vai projektos. 
 
5. pants 
Finanšu noteikumi 
 
Noteikumi, kas reglament ē Šveices finanšu iemaksas, ir iek ļauti B pielikum ā. 
 
6. pants 
Šveices un Kopienu P ētniecības komisija 
 
1. Ar pamatnol īgumu izveidot ā Šveices un Kopienu P ētniecības komiteja p ārskata, nov ērtē un 
nodrošina š ā nolīguma pareizu īstenošanu. Jebkurus jaut ājumus, kas izriet no š ā nolīguma 
īstenošanas vai interpret ācijas, iesniedz šai komitejai. 
 
2. Komiteja var pie ņemt lēmumu groz īt atsauces uz Eiropas Savien ības un Euratom  tiesību aktiem 
C pielikum ā. 
 
7. pants 
Līdzdalība 
 
1. Neskarot 4. panta noteikumus, Šveic ē dibinātām juridisk ām vienībām, kas piedal ās Euratom  
pamatprogramm ā 2012.-2013. gadam, ir t ādas pašas l īgumtiesības un pien ākumi kā Eiropas 
Savienībā dibinātām juridisk ām vienībām. 
 
2. Attiecībā uz Šveic ē dibinātām juridisk ām vienībām noteikumi, kas piem ērojami priekšlikumu 
iesniegšanai un nov ērtēšanai un pieš ķīruma un/vai citu l īgumu pieš ķiršanai un nosl ēgšanai saska ņā 
ar Euratom  pamatprogrammu 2012.-2013. gadam, ir t ādi paši, k ādi piemērojami pieš ķīruma un/vai 
 
LV 10   LV citiem līgumiem, kuri nosl ēgti ar Eiropas Savien ībā dibinātām juridisk ām vienībām saskaņā ar tām 
pašām programm ām. 
 
3. Šveicei k ā asociētai valstij ir ties ības ieteikt v ērtētājus Euratom  pamatprogrammai 2012.-
2013. gadam saska ņā ar Padomes Regulu (Euratom) Nr. 139/2012, ar ko paredz noteikumus par 
uzņēmumu, p ētniecības centru un augstskolu dal ību Eiropas Atomener ģijas kopienas 
pamatprogrammas netiešaj ās darbībās un par p ētījumu rezult ātu izplatīšanu (2012.-2013.). 
 
4. Neskarot 1. panta 3. punkta, 2. panta 3. pu nkta un 4. panta 2. punkta noteikumus un esošos 
noteikumus un reglamentu, Eiropas Savien ībā dibinātas juridisk ās vienības var piedal īties 2. panta 
3. punktā minēto Šveices p ētniecības programmu programm ās un/vai projektos saska ņā ar 
noteikumiem, kas ir l īdzvērtīgi Šveices partneriem piem ērojamiem noteikumiem. Šveices iest ādes 
var paredz ēt, ka Eiropas Savien ībā dibināta viena vai vair ākas juridisk āas vienības var piedal īties 
kādā projekt ā, ja taj ā piedal ās vismaz viena Šveices juridisk ā vienība. 
 
8. pants 
Mobilitāte 
 
Katra Puse ap ņemas saska ņā ar spēkā esošajiem noteikumiem un nol īgumiem garant ēt ierobežota 
skaita pētnieku, kuri piedal ās šajā nolīgumā ietvertajos pas ākumos, iece ļošanu un uztur ēšanos 
Šveicē un Eiropas Savien ībā, ciktāl tas ir nepieciešams attiec īgā pasākuma veiksm īgai īstenošanai. 
 
9. pants 
Pārskatīšana un turpm āka sadarb ība 
 
1. Ja Euratom  pārskata vai paplašina savas p ētniecības programmas, tad šo nol īgumu var p ārskatīt 
vai paplašin āt, savstarp ēji vienojoties par nosac ījumiem. Puses apmain ās ar inform āciju un 
viedokļiem par jebkuru š ādu pārskatīšanu vai paplašin āšanu, kā arī jebkuriem jaut ājumiem, kas tieši 
vai netieši ietekm ē Šveices sadarb ību jomās, uz kurām attiecas Euratom  pamatprogramma 2012.-
2013. gadam. Šveicei pazi ņo precīzu pārskatīto vai paplašin āto programmu saturu divu ned ēļu laikā 
pēc tam, kad Euratom  tās pieņēmusi. Ja š ādi pārskata vai paplašina p ētniecības programmu, Šveice 
var izbeigt š ā nolīguma darb ību, par to pazi ņojot sešus m ēnešus iepriekš. Puses pazi ņo par jebkuru 
nodomu izbeigt vai pagarin āt šo nolīgumu trīs mēnešu laikā pēc Euratom  lēmuma pie ņemšanas. 
 
2. Ja Euratom  pieņem jaunu daudzgadu programmu p ētniecības un tehnolo ģiju attīstībai, tad šo 
nolīgumu var pagarin āt vai atkārtoti pārrunāt, Pusēm savstarp ēji vienojoties par nosac ījumiem. 
Šveices un Eiropas Savien ības Pētniecības komitej ā Puses apmain ās ar inform āciju un viedok ļiem 
par šādu programmu sagatavošanu vai citiem pašreiz ējiem un turpm ākiem pētniecības pasākumiem, 
izmantojot 6. pant ā minēto Šveices un Eiropas Savien ības Pētniecības komiteju. 
 
10. pants 
Saistība ar citiem star ptautiskajiem nol īgumiem 
 
LV 11   LV  
1. Šā nolīguma noteikumus piem ēro, neskarot priekšroc ības, kas paredz ētas ar citiem 
starptautiskiem nol īgumiem, kuri ir saistoši vienai no Pus ēm, un attiecas tikai uz min ētās Puses 
teritorijā dibinātām juridisk ām vienībām. 
 
2. Juridiskai vien ībai, kas dibin āta citā Euratom  pamatprogramm ā 2012.-2013. gadam iesaist ītā 
valstī (asociēta valsts), ir t ādas pašas ties ības un pien ākumi saska ņā ar šo nol īgumu kā juridiskām 
vienībām, kas dibin ātas dalībvalstī, ja asociētā valsts, kur ā šī vienība ir dibin āta, ir piekritusi pieš ķirt 
Šveices juridiskaj ām vienībām tādas pašas ties ības un pien ākumus. 
 
11. pants 
Teritoriālā piemērošana 
 
Nolīgumu no vienas puses piem ēro teritorij ām, kurās piemēro Eiropas Atomener ģijas kopienas 
dibināšanas līgumu, atbilst īgi minētajā līgumā paredzētajiem nosac ījumiem, un no otras puses — 
Šveices teritorijai. 
 
12. pants 
Pielikumi 
 
Šā nolīguma neat ņemama sast āvdaļa ir A, B un C pielikums. 
 
13. pants 
Stāšanās spēkā un piemērošana 
 
1. Šo nolīgumu Puses ratific ē vai noslēdz saskaņā ar to attiec īgajiem noteikumiem. Tas st ājas spēkā 
dienā, kad sniedz gal īgo paziņojumu par šim nol ūkam vajadz īgo proced ūru pabeigšanu.  
 
2. Šo nolīgumu piem ēro no Euratom  pamatprogrammas 2012.-2013. gadam s ākuma līdz 2013. gada 
31. decembrim. Neatkar īgi no 5. punkta laika posm ā no 2013. gada 1. janv āra līdz 2013. gada 
30. jūnijam katra Puse var izbeigt šo nol īgumu ar rakstisku pazi ņojumu. Šādā gadījumā nolīgums 
zaudē spēku 2012. gada 31. decembr ī.  
 
3. Ja šis nol īgums zaud ē spēku 2012. gada 31. decembr ī saskaņā ar 2. punktu, Euratom  izpilda 
savas saist ības attiec ībā uz saņēmējiem Šveic ē, kas nosl ēgtas līdz brīdim, kad viena no Pus ēm no 
otras Puses sa ņēmusi pazi ņojumu saska ņā ar 2. punktu. Ja Šveice lauž šo nol īgumu saska ņā ar 
2. punktu, Šveice uz ņemas izmaks āt Euratom  kompens āciju, kas atbilst Euratom  2013. gada 
saistību summai attiec ībā uz Šveices sa ņēmējiem, līdz tam laikam, kad Euratom  ir saņēmusi 
Šveices pazi ņojumu. Šo kompens āciju izmaks ā ne vēlāk kā 45 dienu laik ā pēc Komisijas izdota 
pieprasījuma saņemšanas. Attiec īgi piemēro B pielikuma II.2 punktu. Puses savstarp ēji vienojas par 
jebkurām citām sekām. 
 
LV 12   LV  
4. Šo nol īgumu var groz īt tikai rakstiski, Pus ēm savstarp ēji vienojoties. Proced ūra attiecībā uz 
grozījumu stāšanos spēkā ir tāda pati kā procedūra, ko piem ēro, lai šis nol īgums stātos spēkā. 
 
5. Katra Puse var izbeigt šo nol īgumu jebkur ā laikā, par to rakstiski pazi ņojot sešus m ēnešus 
iepriekš. 
 
6. Projektus un darb ības, kas š ā nolīguma izbeigšanas un/vai darb ības termi ņa beigšan ās brīdī nav 
pabeigti, turpina l īdz to piln īgai pabeigšanai saska ņā ar šajā nolīgumā izklāstītajiem nosac ījumiem. 
Puses savstarp ēji vienojas par jebkur ām citām nolīguma izbeigšanas sek ām. 
 
Šis nolīgums ir sast ādīts divos eksempl āros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, 
igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, po ļu, portug āļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, 
spāņu, ungāru, vācu un zviedru valod ā, un visi šie teksti ir vienl īdz autentiski. 
 
LV 13   LV  
A PIELIKUMS 
INTELEKTU ĀLĀ ĪPAŠUMA TIES ĪBU PIEŠ ĶIRŠANAS PRINCIPI 
 
I. Darbības joma 
 
Šajā nolīgumā terminam "intelektu ālais īpašums" ir t āda nozīme, kāda noteikta 2. pant ā 1967. gada 
14. jūlijā Stokholm ā parakstītajā Konvencij ā par Pasaules intelektu ālā īpašuma organiz ācijas 
dibināšanu. 
 
Šajā nolīgumā "zināšanas" ir rezult āti, tostarp inform ācija, ko ir vai nav iesp ējams aizsarg āt, kā arī 
autortiesības un ties ības, kuras attiecas uz š ādu inform āciju un ir saist ītas ar pieteikumiem attiec ībā 
uz patentu, dizainparaugu, augu š ķirņu, papildu aizsardz ības sertifik ātu vai taml īdzīgu aizsardz ības 
veidu saņemšanu vai to izdošanu. 
 
II. Pušu juridisko vien ību intelektu ālā īpašuma ties ības 
 
1. Katra Puse nodrošina, ka t ādu otras Puses juridisko vien ību intelektu ālā īpašuma ties ības, kuras 
piedalās saskaņā a r  š o  n o l īgumu veiktos pas ākumos, k ā arī tiesības un pien ākumi, kas izriet no 
šādas līdzdalības, tiek īstenoti veid ā, kas ir sader īgs ar attiec īgām Pusēm piemērojamām 
starptautisk ām konvencij ām, jo īpaši ar Nol īgumu par intelektu ālā īpašuma ties ībām, kas saist ītas ar 
tirdzniecību, ko administr ē Pasaules tirdzniec ības organiz ācija ( TRIPS  nolīgums), ar Bernes 
konvenciju (1971. gada Par īzes akts) un ar Par īzes konvenciju (1967. gada Stokholmas akts). 
 
2. Šveicē dibinātām juridisk ām vienībām, kas piedal ās netiešās darbībās saskaņā ar Euratom  
pamatprogrammu 2012.-2013. gadam, ir intelektu ālā īpašuma ties ības un pien ākumi saska ņā ar 
nosacījumiem, kas noteikti Padomes 2011. gada 19. decembra Regul ā (Euratom) Nr. 139/20125 un 
piešķīruma un/vai cit ā līgumā, kas nosl ēgts ar Euratom  atbilstoši 1. punktam. 
 
3. Eiropas Savien ības dalībvalstī dibinātām juridisk ām vienībām, kas piedal ās Šveices p ētniecības 
programm ās un/vai projektos, ir t ādas pašas intelektu ālā īpašuma ties ības un pien ākumi kā 
juridiskām vienībām, kas dibin ātas Šveic ē un kas piedal ās šajās pētniecības programm ās vai 
projektos, atbilstoši 1. punktam. 
 
III. Pušu intelektu ālā īpašuma ties ības 
 
1. Ja Puses nevienojas cit ādi, tad saska ņā ar šā nolīguma 2. panta 4. punktu veikto pas ākumu laik ā 
Pušu radītajām zināšanām piemēro šādus noteikumus: 
                                                 
5 OV L 47, 18.2.2012., 1. lpp. 
 
LV 14   LV  
a) zināšanu īpašuma ties ības ir Pusei, kura t ās rada. Ja nav iesp ējams noteikt to darba da ļas, tad 
zināšanu īpašuma ties ības ir abām pusēm; 
 
b) Puse, kurai ir īpašuma ties ības, piešķir otrai Pusei ties ības piekļūt zināšanām attiecībā uz šā 
nolīguma 2. panta 4. punkt ā minētajām darbībām. Tiesības piekļūt zināšanām piešķir bez maksas. 
 
2. Ja vien Puses nav vienojuš ās citādi, Pušu zin ātniskiem rakstiem piem ēro šādus noteikumus: 
 
a) ja datus, inform āciju un tehniskos vai zin ātniskos rezult ātus, kas izriet no atbilstoši šim 
nolīgumam veikt ām darbībām, Puse public ē žurnālos, rakstos, zi ņojumos un gr āmatās, ietverot 
audiovizu ālos darbus un programmat ūru, tad otrai Pusei pieš ķir tiesības ar neekskluz īvu, 
neatsaucamu, bezhonor āra licenci vis ā pasaulē tulkot, piel āgot un publiski izplat īt attiecīgos darbus; 
 
b) ar autorties ībām aizsarg āto datu un inform ācijas visos eksempl āros, kas ir publiski izplat āmi un 
sagatavoti saska ņā ar šo sada ļu, norāda autora(-u) v ārdu(-us), ja vien autors nav skaidri atteicies no 
sava vārda norādīšanas. Uz eksempl āriem ir arī skaidri redzams Pušu kop īgā atbalsta apliecin ājums. 
 
3. Ja vien Puses nevienojas cit ādi, Pušu nepieejamai inform ācijai piem ēro šādus noteikumus: 
 
a) sniedzot otrai Pusei inform āciju par darb ībām, kas veiktas saska ņā ar šo nol īgumu, katra Puse 
norāda inform āciju, kuru t ā vēlas saglab āt nepieejamu; 
 
b) šā nolīguma piem ērošanas īpašajiem m ērķiem saņēmēja Puse var uz savu atbild ību nosūtīt 
nepieejamo inform āciju iestādēm vai person ām, kuras ir t ās pakļautībā; 
 
c) ja ir sa ņemta iepriekš ēja rakstveida piekrišana no Puse s, kas sniedz nepieejamo inform āciju, tad 
saņēmēja Puse dr īkst izplat īt minēto inform āciju plašāk, nekā tas atļauts b) apakšpunkt ā. Puses 
sadarbojas, izstr ādājot proced ūras, kas iev ērojamas, lai piepras ītu un ieg ūtu iepriekš ēju rakstisku 
piekrišanu plaš ākai izplatīšanai, un katra Puse sniedz š ādu rakstisku piekrišanu, cikt āl to pieļauj tās 
politika un normat īvie akti; 
 
d) nepieejamai vai cit ādi konfidenci ālai inform ācijai, kas nav dokument āra un ko sniedz semin āros 
vai citās Pušu p ārstāvju sanāksmēs, kas notiek saska ņā a r  š o  n o l īgumu, vai inform ācijai, kuru 
uzzina no person āla vai lietojot iek ārtas, vai veicot netiešas darb ības, ir jāpaliek konfidenci ālai, ja 
šādas nepieejamas vai cit ādi konfidenci ālas vai īpašas inform ācijas saņēmējs ir inform ēts par 
informācijas konfidencialit āti pirms tās paziņošanas, atbilstoši a) apakšpunktam; 
 
e) katra Puse nodrošina, ka nepieejamo inform āciju, kuru t ā iegūst atbilstoši a) un d) apakšpunktam, 
kontrolē, kā paredzēts šajā nolīgumā. Ja viena Puse konstat ē, ka tā nevarēs ievērot vai ka ir 
paredzams, ka t ā nevarēs ievērot a) un d) apakšpunkt ā iekļautos noteikumus par nepieejam ību, tā 
tūlīt informē otru Pusi. Puses p ēc tam apspriežas, lai noteiktu atbilst īgu rīcības plānu. 
 
LV 15   LV  
B PIELIKUMS 
FINANŠU NOTEIKUMI, KAS REGLAMENT Ē ŠVEICES IEMAKSAS   
 
I. Finansiālās līdzdalības noteikšana 
 
1. Proporcionalit ātes koeficientu, kas regul ē Šveices iemaksas Euratom  pamatprogramm ā 2012.-
2013. gadam, iz ņemot Euratom  kodolsint ēzes programmu, ieg ūst, nosakot attiec ību starp Šveices 
iekšzemes kopproduktu tirgus cen ās un Eiropas Savien ības dalībvalstu iekšzemes kopproduktu 
summu tirgus cen ās. Proporcionalit ātes koeficientu, kas regul ē Šveices iemaksu kodolsint ēzes 
programm ā, turpina reglament ēt, pamatojoties uz sint ēzes nolīgumu. Šīs attiecības aprēķina, 
pamatojoties uz jaun ākajiem Eiropas Kopienu Statistikas biroja ( Eurostat ) statistikas datiem, kas ir 
pieejami t ā paša gada Eiropas Savien ības budžeta projekta public ēšanas laik ā. 
 
2. Komisija cik vien iesp ējams drīz dara zin āmu Šveicei kop ā ar attiec īgiem pamatojuma 
dokumentiem: 
 
a) saistību apropri āciju summu par 2013. gadu Eiropas Savien ības budžeta projekta izdevumu t āmē 
atbilstoši Euratom  pamatprogrammai 2012.-2013. gadam; 
 
b) paredzamo iemaksu summu par 2013. gadu, kas izriet no provizorisk ā budžeta projekta, atbilstoši 
Šveices līdzdalībai Euratom  pamatprogramm ā 2012.-2013. gadam.  
 
3. Tiklīdz ir pie ņemts 2013. gada visp ārējā budžeta gal īgais variants, Komisija pazi ņo Šveicei 
iepriekšmin ētās summas izdevumu t āmē. 
 
4. Šveices finanšu iemaks as, kas izriet no dal ības Euratom  pamatprogramm ā 2012.-2013. gadam, 
nosaka papildus summai, kas katr u gadu pieejama no Eiropas Savien ības vispārējā budžeta saist ību 
apropriācijām, lai pild ītu finansi ālās saistības, kas izriet no Ko misijas darba, kas j āveic tā, lai 
īstenotu programmu un darb ību, uz kur ām attiecas šis nol īgums, pārvaldību un ekspluat āciju. 
 
II. Maksājumu proced ūras 
 
1. Komisija v ēlākais 2012. gada 31. decembr ī izdod uzaicin ājumu Šveicei veikt iemaksu par 
2012. gadu atbilstoši t ās līdzdalībai saskaņā ar šo nol īgumu. Šis uzaicin ājums veikt iemaksu paredz 
Šveices ieguld ījuma maks ājumu ne v ēlāk kā 30 dienas p ēc tam, kad sa ņemts attiec īgais 
uzaicinājums. Lai apr ēķinātu summu Šveices frankos 2012. gad ā, maiņas kurss starp euro un 
Šveices franku, ko Komisija var ētu izmantot, ir iepriekš ējā mēneša priekšp ēdējās dienas tirgus 
kurss, ko noteikusi Eiropas Centr ālā banka vai, atkar ībā no pieejam ības, sniegušas deleg ācijas vai 
citi piemēroti avoti tuvu min ētajai dienai. 
 
LV 16   LV  
Ja vien šis nol īgums nezaud ē spēku 2012. gada 31. decembr ī saskaņā ar 13. panta 2. punktu, 
Komisija p ēc 2013. gada 1. j ūlija un ne v ēlāk kā līdz novembrim izdod uzaicin ājumu Šveicei veikt 
iemaksu par 2013. gadu atbilstoši t ās ieguldījumam saska ņā a r  š o  n o l īgumu, kas noteikta, 
pamatojoties uz š ā pielikuma I.1. punktu. Šis uzaicin ājums veikt iemaksu paredz min ētā 
ieguldījuma maks ājumu ne v ēlāk kā 30 dienas p ēc tam, kad sa ņemts uzaicin ājums. 
 
2. Šveices iemaksas par 2012. gadu maks ā Šveices frankos un par 2013. gadu izsaka un iemaks ā 
euro bankas kont ā, ko norāda Komisija maks ājumu uzaicin ājumos. 
 
3. Šveice veic savas iemaksas saska ņā a r  š o  n o l īgumu atbilstoši 1. punkt ā noteiktajam grafikam. 
Jebkuras maks ājuma aizkav ēšanās gadījumā piemēro procentu maks ājumu, kura likme ir l īdzvērtīga 
piedāvātajai viena m ēneša starpbanku likmei ( EURIBOR ), kā norādīts Reuters  EURIBOR01  lappusē 
(Telerate  248. lappus ē). Par katru kav ējuma mēnesi šo likmi palielina par 1,5 procentu punktiem. 
Paaugstin ātā likme tiek piem ērota visam kav ējuma periodam. Tom ēr procenti j āmaksā tikai tad, ja 
iemaksas veic p ēc paredzētajiem maks ājuma datumiem, kas min ēti 1. punkt ā. 
 
4. Ceļa izdevumus, kas radušies Šveices p ārstāvjiem un ekspertiem, piedaloties p ētniecības 
komiteju darb ā un īstenojot Euratom  pamatprogrammu 2012.-2013. gadam, Komisija atmaks ā 
saskaņā ar noteikumiem un proced ūrām, kas tobr īd ir spēkā attiecībā uz Eiropas Savien ības 
dalībvalstu pārstāvjiem un ekspertiem. 
 
III. Īstenošanas nosac ījumi 
 
1. Šveices finanšu iemaksas Euratom  pamatprogramm ā 2012.-2013. gadam saska ņā ar šo pielikumu 
parasti paliek nemain ītas attiecīgajam finanšu gadam. 
 
2. Komisija, sl ēdzot katra finanšu gada (n) kontus un ņemot vērā ieņēmumu un izdevumu p ārskata 
veidošanas sist ēmu, noteikt ā kārtībā noformē kontus attiec ībā uz Šveices l īdzdalību, ņemot vērā 
izmaiņas, kas veiktas vai nu ar p ārvedumiem, anul ēšanu, pārnesumiem, vai papildinot vai grozot 
budžetu finanšu gada laik ā. Šo noform ēšanu veic gada (n+1) pirm ā maksājuma brīdī. Tomēr pēdējo 
šādu noform ēšanu veic ne v ēlāk kā ceturtā gada jūlijā pēc Euratom  pamatprogrammas 2012.-
2013. gadam beig ām. Šveices maks ājumus kredit ē Euratom  programm ās kā budžeta ie ņēmumus, 
kas iekļauti attiec īgajā budžeta poz īcijā Eiropas Savien ības vispārējā budžeta ie ņēmumu tāmē.  
 
IV. Informācija 
 
1. Maksājuma par 2013. gadu br īdī sagatavo apropri āciju ziņojumu par Euratom  pamatprogrammu 
2012.-2013. gadam par 2012. gadu un nos ūta Šveicei zin āšanai atbilstoši Komisijas ie ņēmumu un 
izdevumu p ārskata veidam. 
 
Vēlākais 2014. gada 30. apr īlī sagatavo apropri āciju ziņojumu par Euratom  pamatprogrammu 
2012.-2013. gadam par 2013. gadu un nos ūta Šveicei zin āšanai atbilstoši Komisijas ie ņēmumu un 
izdevumu p ārskata veidam. 
 
LV 17   LV  
2. Komisija pazi ņo Šveicei statistikas un visus citus visp ārējus finanšu datus, kas attiecas uz 
Euratom  pamatprogrammas īstenošanu un ir pieejami dal ībvalstīm. 
 
LV 18   LV  
C PIELIKUMS 
EURATOM  PAMATPROGRAMMAS 2012.-2013. GADAM ŠVEICES DAL ĪBNIEKU 
FINANŠU KONTROLE 
 
I. Tieša sazi ņa 
 
Komisija tieši sazin ās ar Euratom  pamatprogrammas 2012.-2013. gadam dal ībniekiem, kas dibin āti 
Šveicē, un to apakšuz ņēmējiem. Tie tieši iesniedz Komisijai visu attiec īgo inform āciju un 
dokument āciju, kas iesniedzama, pamatojoties uz šaj ā nolīgumā minētajiem ties ību aktiem un 
piešķīruma un/vai citiem l īgumiem, kas nosl ēgti to īstenošanas nol ūkā. 
 
II. Revīzijas 
 
1. Atbilstoši Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/20026, kurā jaunākie grozījumi izdar īti ar 
Regulu (EK, Euratom) Nr. 1081/20107, un Komisijas Regulai (EK, Euratom) Nr. 2342/20028, kurā 
jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 478/20079, un citiem noteikumiem, kas 
minēti šajā nolīgumā, ar Šveic ē dibinātiem programmu dal ībniekiem nosl ēgtajos pieš ķīruma un/vai 
citos līgumos var paredz ēt, ka Komisijas p ārstāvji vai citas Komisijas pilnvarotas personas jebkur ā 
laikā dalībnieku un to apakšuz ņēmēju telpās var veikt zin ātniskās, finansiālās, tehnolo ģiskās un citu 
darbību revīzijas. 
 
2. Komisijas p ārstāvjiem vai cit ām Komisijas pilnvarot ām person ām ir atbilstoša pieeja atrašan ās 
vietām, darbiem un dokumentiem un visai inform ācijai, tostarp elektronisk ā veidā, kas ir vajadz īga, 
lai veiktu š ādas revīzijas. Piek ļuves tiesības tiek skaidri nor ādītas piešķīruma un/vai citos l īgumos, 
kas noslēgti, lai īstenotu šaj ā nolīgumā minētos tiesību aktus. 
 
3. Eiropas Rev īzijas palātai ir tādas pašas ties ības kā Komisijai. 
 
4. Saskaņā ar attiec īgajos pieš ķīruma līgumos un/vai citos l īgumos iek ļautajiem noteikumiem 
revīzijas var veikt p ēc Euratom  pamatprogrammas 2012.-2013. gadam vai š ā nolīguma darb ības 
termiņa beigām. 
 
5. Par Šveices teritorij ā veiktām revīzijām iepriekš inform ē Šveices Feder ālo revīzijas dienestu. 
Šāds paziņojums nav tiesisks priekšnoteikums š ādu revīziju veikšanai. 
 
III. Pārbaudes uz vietas 
                                                 
6 OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. 
7 OV L 311, 26.11.2010., 9. lpp. 
8 OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. 
9 OV L 111, 28.4.2007., 13. lpp. 
 
LV 19   LV  
1. Saistībā ar šo nol īgumu Komisija ( OLAF ) ir pilnvarota veikt p ārbaudes uz vietas un inspekcijas 
Šveices teritorij ā atbilstoši noteikumiem, kas paredz ēti Padomes Regul ā (Euratom, EK) 
Nr. 2185/9610 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regul ā (EK) Nr. 1073/199911. 
 
2. Pārbaudes un kontroli uz vietas Komisija sa gatavo un veic cieš ā sadarbībā ar Šveices Feder ālo 
revīzijas dienestu vai cit ām kompetent ām Šveices Feder ālā revīzijas dienesta izraudz ītām Šveices 
iestādēm, kuras laikus inform ējamas par p ārbaužu un kontroles priekšmetu, m ērķi un tiesisko 
pamatu, lai t ās varētu sniegt vajadz īgo palīdzību. Šai nol ūkā kompetento Šveices iest āžu ierēdņi var 
piedalīties pārbaudēs un kontrol ē uz vietas. 
 
3. Ja attiec īgās Šveices iest ādes to vēlas, pārbaudes uz vietas un inspekcijas t ās var veikt kop ā ar 
Komisiju. 
 
4. Ja Euratom  pamatprogrammas 2012.-2013. gadam dal ībnieki iebilst pret p ārbaudēm vai kontroli 
uz vietas, Šveices iest ādes, rīkojoties saska ņā ar valsts ties ību aktiem, sniedz Komisijas 
inspektoriem vajadz īgo palīdzību, lai tie var ētu izpildīt savu pien ākumu veikt p ārbaudes vai kontroli 
uz vietas. 
 
5. Komisija iesp ējami drīz paziņo Šveices Feder ālajam rev īzijas birojam par jebkuru faktu vai 
aizdomām par pārkāpumu, ko t ā atklājusi, veicot p ārbaudes un kontroli uz vietas. Jebkur ā gadījumā 
Komisijai j āinformē iepriekšmin ētā iestāde par šādu inspekciju un p ārbaužu rezult ātu. 
 
IV. Informācija un apspriedes 
 
1. Lai pien ācīgi īstenotu šo pielikumu, kompetent ās Šveices un Kopienas iest ādes regulāri apmain ās 
ar informāciju un pēc vienas Puses piepras ījuma rīko apspriedes. 
 
2. Šveices kompetent ās iestādes nekav ējoties inform ē Komisiju par jebkuru faktu vai aizdom ām 
saistībā ar pārkāpumu, kas konstat ēts šajā nolīgumā minēto tiesību aktu piem ērošanai nosl ēgto 
piešķīruma un/vai citu l īgumu slēgšanā un īstenošanā. 
 
V. Konfidencialit āte 
 
Jebkādā veidā paziņota vai ieg ūta informācija saska ņā ar šo pielikumu ir dienesta nosl ēpums, un to 
aizsargā tādā pašā veidā, kā līdzīgu inform āciju aizsarg ā ar Šveices ties ību aktiem un ar attiec īgiem 
noteikumiem, ko piem ēro Kopienas iest ādēm. Šādu inform āciju var pazi ņot tikai tām person ām 
Kopienas, dal ībvalstu vai Šveices iest ādēs, kurām tā ir jāzina amata pien ākumu veikšanai, un 
Kopienas iest ādes to var izmantot tikai t ālab, lai nodrošin ātu Pušu finansi ālo interešu efekt īvu 
aizsardzību. 
                                                 
10 OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.  
11 OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. 
 
LV 20   LV  
VI. Administrat īvie pasākumi un sodi 
 
Neskarot Šveices krimin āltiesību piemērošanu, Komisija var noteikt administrat īvos pasākumus un 
sodus saska ņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar 
Regulu (ES, Euratom) Nr. 1081/201012 un (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, kur ā jaunākie grozījumi 
izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 478/200713, kā arī saskaņā ar Padomes 1995. gada 
18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finansi ālo interešu 
aizsardzību14. 
 
VII. Atgūšana un izpilde 
 
Atbilstīgi Euratom  pamatprogrammai 2012.-2013. gadam pie ņemtie Komisijas l ēmumi šā nolīguma 
darbības jomā, ar kuriem nosaka finansi ālas saistības person ām, kas nav valstis, ir izpild āmi Šveices 
teritorijā. Šveices vald ības noteikt ās iestādes izsniedz izpildes r īkojumu bez jebk ādas papildu 
kontroles, iz ņemot tiesību akta autentiskuma apstiprin ājumu, un vald ība par to inform ē Komisiju. 
Izpildi veic saska ņā ar Šveices reglamentu. Eiropas Savien ības Tiesa kontrol ē likumību attiecībā uz 
lēmuma izpild īšanu. Eiropas Savien ības Tiesas spriedumi saska ņā ar arbitrāžas noteikumiem l īgumā 
saistībā ar Euratom  pamatprogrammu 2012.-2013. gadam ir izpild āmi, ievērojot tos pašus 
noteikumus. 
                                                 
12 OV L 311, 26.11.2010., 9. lpp. 
13 OV L 111, 28.4.2007., 13. lpp. 
14 OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. 
 
LV 21   LV  
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU P ĀRSKATS  
1. PRIEKŠLIKUMA/INICIAT ĪVAS  KONTEKSTS   
1.1. Priekšlikuma/iniciat īvas nosaukums  
Priekšlikums Padomes l ēmumam par "Zin ātniskās un tehnolo ģiskās sadarbības nolīguma 
starp Eiropas Atomener ģijas kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfeder āciju, no otras 
puses, ar kuru Šveices Konfeder āciju kā asociētu valsti iesaista Eiropas Atomener ģijas 
kopienas pamatprogramm ā kodolpētniecības un m ācību pasākumiem (2012.-2013.)” jeb 
Euratom  7. pamatprogrammas +2" parakst īšanu un nosl ēgšanu Eiropas Atomener ģijas 
kopienas v ārdā. 
1.2. Attiec īgās politikas jomas ABM/ABB strukt ūrā 
08. sadaļa - Zinātniskā pētniecība 
10. sadaļa – Tiešā pētniecība  
1.3. Priekšlikuma/iniciat īvas būtība  
 Priekšlikums/iniciat īva attiecas uz jaunu darb ību  
 Priekšlikums/iniciat īva attiecas uz jaunu darb ību, pamatojoties uz izm ēģinājuma 
projektu/sagatavošanas darb ību15  
 Priekšlikums/iniciat īva attiecas uz esošas darb ības pagarin āšanu   
 Priekšlikums/iniciat īva attiecas uz darbību, kas p ārveidota jaun ā darbībā  
Tiesību akta priekšlikums, sekund ārais acquis  - starptautisks nol īgums starp Euratom  un 
trešo valsti saska ņā ar Euratom  dibināšanas līguma 101. pantu.  
1.4. M ērķi  
1.4.1. Komisijas daudzgadu strat ēģiskie mērķi, kurus pl ānots sasniegt ar pr iekšlikumu/iniciat īvu  
Iesaistīt Šveici netieš ās un tieš ās darbībās saskaņā ar Euratom  pamatprogrammu 
kodolpētniecības un m ācību pasākumiem (2012.-2013.), pieš ķirot asoci ētas trešās valsts 
statusu, lai nodrošin ātu Šveices institucion ālo pārstāvību attiec īgajās divpus ējās, 
daudzpus ējās un starptautisk ās komitej ās un strukt ūrās, pamatojoties uz šo asoci āciju; 
saņemt Šveices finansi ālo un tehnisko pal īdzību, lai īstenotu Euratom  pamatprogrammu 
(2012.-2013.). 
Politikas pas ākums, lai veicin ātu sadarb ību starp Euratom  un Šveices Konfeder āciju, 
iesaistot Šveici k ā asociētu valsti Eiropas Atomener ģijas kopienas pamatprogramm ā 
kodolpētniecības un m ācību pasākumiem (2012.-2013.), ņemot vērā nozīmi, kāda ir Pušu 
kodolener ģijas zinātniskajai un tehnolo ģiskajai izp ētei, pašreiz ējām kopīgi īstenotajām 
pētniecības programm ām abpusējas intereses jom ās un Euratom  un Šveices savstarp ējo 
                                                 
15 Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta attiec īgi a) un b) apakšpunkt ā. 
 
LV 22   LV ieinteresētība sadarboties kodoldal īšanās un kodolsint ēzes pētniecībā un dot to p ētniecības 
iestādēm abpusēju pieeju p ētniecības tehnolo ģiju attīstībai un mācību darbībām.  
1.4.2. Konkr ētie mērķi un attiec īgās ABM/ABB darb ības  
Konkrētais mērķis Nr.  .. 
Nepiemēro 
Attiecīgās ABM/ABB darb ības 
Nepiemēro 
1.4.3. Rezult ātu un ietekmes r ādītāji  
Norādīt priekšlikuma/iniciat īvas īstenošanas uzraudz ībā izmantojamos r ādītājus. 
Nepiemēro 
1.5. Priekšlikuma/iniciat īvas pamatojums  
1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermi ņa vajadzības  
Primārie tiesību akti: Euratom  dibināšanas līguma 101. pants, X noda ļa "Ārējās attiecības" 
Sekundārie tiesību akti: 
- 1978. gada Sadarb ības nolīgums starp Eiropas Atomener ģijas kopienu un Šveices 
Konfeder āciju vadāmas kodolsint ēzes un plazmas fizikas jom ā; 
- 1986. gada 8. janv āra Pamatnol īgums par zin ātnisko un tehnolo ģisko sadarb ību, kas 
stājās spēkā 1987. gada 17. j ūlijā; 
- Nol īgums par zin ātnisko un tehnolo ģisko sadarb ību, kas st ājās spēkā 2008. gada 
28. februārī un ko ar atpaka ļejošu datumu piem ēro no 2007. gada 1. janv āra. 
- Nol īgums par ITER  Starptautisk ās kodolsint ēzes enerģijas organiz ācijas dibin āšanu 
kopīgai ITER  projekta īstenošanai; 
- Vēstuļu apmai ņa starp Euratom  un Šveices Konfeder āciju par Eiropas 
Kopuzņēmuma ITER  un kodolsint ēzes enerģētikas attīstību; kā arī 
- Vēstuļu apmaiņa starp Euratom  un Šveices Konfeder āciju par nol īgumu starp 
Euratom  un Šveices vald ību par kop īgu plašākas pieejas pas ākumu īstenošanu 
kodoltermisk ās enerģijas pētniecības jomā starp Euratom  un Šveici. 
1.5.2. ES iesaist īšanās pievienot ā vērtība 
Nepiemēro 
1.5.3. L īdzīgas līdzšinējās pieredzes rezult ātā gūtās atziņas 
Nepiemēro 
 
LV 23   LV 1.5.4. Sader ība un iesp ējamā sinerģija ar citiem attiec īgajiem instrumentiem 
Nepiemēro 
1.6. Ilgums un finansi ālā ietekme  
Ierobežota ilguma  priekšlikums/iniciat īva  
– X Priekšlikums/iniciat īva spēkā no 2012. gada 1. janv āra līdz 2013. gada 
31. decembrim  
–  Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG.  
 Neierobežota ilguma  priekšlikums/iniciat īva 
– Īstenošana ar uzs ākšanas periodu no GGGG. l īdz GGGG., 
– pēc kura turpin ās normāla darbība 
1.7. Paredz ētie pārvaldības veidi  
X Komisijas īstenota centralizēta tieša p ārvaldība  
 Centraliz ēta netieša p ārvaldība, izpildes uzdevumus dele ģējot: 
–  izpildaģentūrām  
–  Kopienu izveidot ām struktūrām16  
–  valstu publisk ā sektora strukt ūrām vai strukt ūrām, kas veic valsts p ārvaldes 
uzdevumus  
–  personām, kurām ir uztic ēts veikt īpašas darb ības saska ņā ar Līguma par Eiropas 
Savienību V sada ļu un kuras ir noteiktas attiec īgā pamatakt ā Finanšu regulas 49. panta 
nozīmē  
 Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm  
 Decentraliz ēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm  
 Pārvaldība kopā ar starptautisk ām organiz ācijām (precizēt) 
Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu inform āciju iedaļā „Piezīmes”.  
Piezīmes  
2. P ĀRVALDĪBAS  PASĀKUMI   
2.1. Uzraudz ības un zi ņošanas noteikumi  
Norādīt periodiskumu un nosac ījumus. 
Uzraudzības sistēma 
                                                 
16 Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pant ā. 
 
LV 24   LV Komisija regul āri izvērtēs visus pas ākumus, ko veic saska ņā ar nolīgumu, Šveices un 
Kopienu P ētniecības komitej ā tiks veikta ar ī regulāra nolīguma īstenošanas uzraudz ība 
saskaņā ar šo nolīgumu. Vērtēti tiks: 
a) Euratom  pamatprogrammas (2012.-2013.) īpašo programmu darb ības rādītāji: 
- priekšlikumu skaits sal īdzinājumā ar Šveices dal ības relat īvo īpatsvaru šaj ās 
programm ās; 
- finans ēšanai atlas īto Šveices priekš likumu skaits sal īdzinājumā ar Šveices dal ības 
īpatsvaru šaj ās programm ās; 
- Šveices nosl ēgto un īstenoto līgumu skaits ar ITER IO  un F4E. 
b) Inform ācijas apkopošana: 
Pamatojoties uz datiem no Euratom  7. pamatprogrammas + 2 īpašām programm ām; pēc 
pieprasījuma un, pamatojoties uz inform ācijas apmai ņu Šveices un Kopienu P ētniecības 
komitejā saskaņā ar šo nolīgumu. 
c) Visp ārējā novērtēšana: 
Komisija nov ērtēs Šveices visp ārējo dalību Euratom  7. pamatprogramm ā + 2, proti, ņemot 
vērā šīs asociācijas ilgumu š ā nolīguma termi ņa beigās. 
2.2. P ārvaldības un kontroles sist ēma  
2.2.1. Apzin ātie riski  
Pamatojoties uz datiem no Euratom  7. pamatprogrammas + 2 īpašām programm ām; pēc 
pieprasījuma un, pamatojoties uz inform ācijas apmai ņu Šveices un Kopienu P ētniecības 
komitejā saskaņā ar nolīguma 6. pantu. 
Citi pasākumi, ko paredz C pielikum ā "Euratom  pamatprogrammas (2012.-2013.) Šveices 
dalībnieku finanšu kontrole", k ā arī komunik ācija un inform ācijas apkopošana. 
2.2.2. Paredz ētās kontroles metodes  
Nepiemēro 
2.3. Kr āpšanas un p ārkāpumu apkarošanas pas ākumi  
Norādīt esošos vai pl ānotos nov ēršanas un aizsardz ības pasākumus. 
Šie pasākumi ir noteikti C pielikum ā "Euratom  pamatprogrammas (2012.-2013.) Šveices 
dalībnieku finanšu kontrole", proti,  
- Revīzijas: pieš ķīruma līgumos un/vai citos l īgumos, kas nosl ēgti ar programmas 
dalībniekiem, kas dibin āti Šveicē, var paredz ēt finanšu, zin ātnes, tehnolo ģiju vai citu 
veicamu rev īziju jebkur ā laikā dalībnieku un to apakšuz ņēmēju telpās, ko veic Komisijas 
darbinieki vai citas Komisijas pilnvarotas personas, saska ņā ar Padomes Regulu (EK, 
Euratom) Nr. 1605/200217, kurā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (ES, Euratom) 
                                                 
17 OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. 
 
LV 25   LV Nr. 1081/201018 un Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/200219, kurā jaunākie 
grozījumi izdar īti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 478/200720 u n  a r  pārējiem noteikumiem, 
kas minēti šajā nolīgumā,  
Eiropas Rev īzijas palātai ir tādas pašas ties ības kā Komisijai, cikt āl tas attiecas uz rev īziju.  
Saskaņā ar attiecīgajos pieš ķīruma līgumos un/vai citos l īgumos iek ļautajiem noteikumiem 
revīzijas var veikt p ēc Euratom  pamatprogrammas 2012.-2013. gadam vai š ā nolīguma 
darbības termiņa beigām. 
- Apskates un p ārbaudes uz vietas: Saist ībā a r  š o  n o l īgumu Komisija ( OLAF ) ir 
pilnvarota veikt p ārbaudes uz vietas un inspekcijas Šveices teritorij ā atbilstoši 
noteikumiem, kas paredz ēti Padomes Regul ā (Euratom, EK) Nr. 2185/9621 un Eiropas 
Parlamenta un Padomes Regul ā (EK) Nr. 1073/199922. 
- Administrat īvie pasākumi un sodi: Neskarot Šveices krimin āllikuma piem ērošanu, 
Komisija var noteikt administrat īvos pasākumus un sodus saska ņā ar Regulu (EK, 
Euratom) Nr. 1605/2002, kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (ES, Euratom) 
Nr. 1081/201023 un (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar 
Regulu (EK, Euratom) Nr. 478/200724, kā arī saskaņā ar Padomes 1995. gada 18. decembra 
Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finansi ālo interešu aizsardz ību.  
- Atjaunošanas pas ākumi ir paredz ēti un ir izpild āmi Šveices teritorij ā.  
                                                 
18 OV L 311, 26.11.2010., 9. lpp. 
19 OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. 
20 OV L 111, 28.4.2007., 13. lpp. 
21 OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.  
22 OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. 
23 OV L 311, 26.11.2010., 9. lpp. 
24 OV L 111, 28.4.2007., 13. lpp. 
 
LV 26   LV 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIAT ĪVAS  PAREDZAM Ā FINANSI ĀLĀ IETEKME   
3.1. Attiec īgās daudzgadu finanšu sh ēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu 
pozīcijas  
• Esošās budžeta izdevumu poz īcijas  
Sarindotas  pa daudzgadu finanšu sh ēmas izdevumu kategorij ām un budžeta poz īcijām. 
Budžeta poz īcija Izdevumu 
veids Iemaksas  Daudzgadu 
finanšu 
shēmas 
izdevumu 
kategorija  Numurs  
[Izdevumu kategorija… … … ... 
... ... ... ... ...]  Dif./nedif.
(25) no 
EBTA26 
valstīm no 
kandidātval
stīm27 no trešām 
valstīm Finanšu regulas 
18. panta 1. punkta 
aa) apakšpunkta 
nozīmē  
Darbības izdevumi       
1 a 08 01  Politikas jomas „Zin ātniskā 
pētniecība” administrat īvie 
izdevumi 
08 01 05 01  Izdevumi saist ībā ar 
zinātniskās pētniecības person ālu 
08 01 05 03  Citi pārvaldības 
izdevumi p ētniecībai 
 Nedif. N Ē NĒ JĀ N Ē 
•  
• No jauna veidojam ās budžeta poz īcijas  
• Nepiemēro 
                                                 
25 Dif. — diferenc ētās apropriācijas, nedif. — nediferenc ētās apropriācijas. 
26 EBTA — Eiropas Br īvās tirdzniec ības asociācija.  
27 Kandid ātvalstis un attiec īgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalk āniem. 
 
LV 27   L3.2. Paredzam ā ietekme uz izdevumiem  
3.2.1. Paredzam ās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums  miljonos EUR (3 z īmes aiz komata)  
Daudzgadu finanšu sh ēmas 
izdevumu kategorija:  1 a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbin ātībai 
Netiešā pētniecība    gads gads gads KOPĀ 
y Darbības apropri ācijas  2012 2013 ≥ 2014  
Saistības (1)     Budžeta poz īcijas numurs: 08 2x 
kopā Maksājumi (2)     
Administrat īvās apropri ācijas, kas tiek finans ētas 
 no konkr ētu programmu pieš ķīrumiem28  
08 01 xx xx  kopā  
 
08 01 05 01 Izdevumi saist ībā ar zinātniskās pētniecības 
personālu 
08 01 05 03 Citi p ārvaldības izdevumi zin ātniskai pētniecībai 
  
 
0,237 
 
0,127 
 
0,110   
 
0,154 
 
0,089 
 
0,065 
   
 
0,391
0,216 
 
0,175  
Budžeta poz īcijas numurs: 08 01   (3) 0,237 0,154  0,391 
Saistības =1+1a 
+3 0,237 0,154  0,391 KOPĀ apropriācijas 
DG Research  
Maksājumi =2+2a+
3 0,237 0,154  0,391 
                                                 
28 Tehniskais un/vai administrat īvais atbalsts un ES programmu un/vai darb ību īstenošanas atbalsta izdevumi (k ādreizējās „BA” poz īcijas), netieš ā pētniecība, 
tiešā pētniecība. 
 
LV 28   L 
Saistības (4) 0 0 0 0 y KOPĀ darbības apropri ācijas  
Maksājumi (5)     
y KOPĀ — Administrat īvās apropriācijas, kas tiek 
finansētas no konkr ētu programmu pieš ķīrumiem  (6) 0,237 0,154  0,391 
Saistības =4+ 6 0,237 0,154  0,391 KOPĀ apropriācijas  
daudzgadu  finanšu sh ēmas 
IZDEVUMU KATEGORIJA 
1.a Maksājumi =5+ 6 0,237 0,154  0,391 
Gadījumā, ja priekšlikums/iniciat īva ietekm ē vairākas izdevumu kategorijas  
Saistības (4)    y KOPĀ darbības apropri ācijas  
Maksājumi (5)    
y KOPĀ — Administrat īvās apropriācijas, kas tiek 
finansētas no konkr ētu programmu pieš ķīrumiem  (6) 0,237  0,154  0,391 
Saistības =4+ 6 0,237 0,154 0,391 KOPĀ apropriācijas  
daudzgadu  finanšu sh ēmas 
IZDEVUMU KATEGORIJA 
1-4 
(Pamatsumma)  Maksājumi =5+ 6 0,237 0,154 0,391 
 
LV 29   L 
Daudzgadu finanšu sh ēmas izdevumu kategorija: 5 "Administrat īvie izdevumi"  
Miljonos EUR (3 z īmes aiz komata) 
   gads 
2012 gads 
2013 KOPĀ 
ĢD: Pētniecības ĢD / Tiešā 
pētniecība 
y Cilvēkresursi  0 0 0 
y Citi administrat īvie izdevumi  0 0 0 
KOPĀ — ĢD <….> Apropriācijas  0 0 0 
 
KOPĀ apropriācijas 
daudzgadu  finanšu sh ēmas 
IZDEVUMU KATEGORIJA 
5  (Saistību summa 
= maksājumu summa)  0 0 0 
Miljonos EUR (3 z īmes aiz komata) 
   gads 
2012 gads 
2013 gads 
≥ 2014 KOPĀ 
Saistības 0,237 0,154  0,391 KOPĀ apropriācijas  
daudzgadu finanšu sh ēmas 
IZDEVUMU KATEGORIJA 
1-5  Maksājumi 0,237 0,154  0,391 
 
 
LV 30   LV 3.2.2. Paredzam ā ietekme uz darb ības apropri ācijām  
– X Priekšlikums/iniciat īva neparedz darb ības apropri āciju izmantošanu  
–  Priekšlikums/iniciat īva paredz darb ības apropri āciju izmantošanu š ādā veidā: 
Saistību apropri ācijas miljonos EUR (3 z īmes aiz komata) 
  2012. gads  2013. gads  KOPĀ 
REZULT ĀTI Norādīt mērķus un 
rezultātus  
 
Ø Rezul
tāta 
veids
29 Rezult
āta 
vidējā
s  
izmak
sas 
Rezultātu  
skaits Izmaksas  
Rezultātu  
skaits Izmaksas  Rezultātu 
daudzums kop ā Kopā  
izmaksas  
KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 130…       
Rezultāts – EURATOM  
kodolsintēze         
Rezultāts – Euratom  
kodoldalīšana         
Starpsumma — 1. konkr ētais mērķis       
KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2…        
Rezultāts – EURATOM  tiešā 
pētniecība – JRC         
Starpsumma — 2. konkr ētais mērķis       
KOPĒJĀS IZMAKSAS  
*) aptuveni nov ērtētais rezult ātu skaits 
                                                 
29 Rezult āti ir piegādājamie produkti un pakalpojumi (piem ēram, finans ēto studentu apmai ņas gadījumu skaits, uzb ūvēti km ceļa utt.). 
30 Kā aprakstīts 1.4.2. ieda ļā "Konkrētie mērķi…". 
 
LV 31   LV 3.2.3. Paredzam ā ietekme uz administrat īvajām apropri ācijām 
3.2.3.1. Kopsavilkums  
–  Priekšlikums/iniciat īva neparedz administrat īvo apropri āciju izmantošanu  
– X Priekšlikums/iniciat īva paredz administrat īvo apropri āciju izmantošanu š ādā 
veidā: 
Miljonos EUR (3 z īmes aiz komata) 
 gads 
2012 - N 31 gads 
2013 - N+1 KOPĀ 
 
Daudzgadu finanšu sh ēmas 
IZDEVUMU KATEGORIJA 5     
Cilvēkresursi     
Citi administrat īvie izdevumi     
Daudzgadu finanšu sh ēmas 
IZDEVUMU APAKŠKATEGORIJA 
5     
 
Ārpus daudzgadu finanšu sh ēmas 5. 
IZDEVUMU KATEGORIJAS32  2012 2013 KOP Ā 
Cilvēkresursi  0,127 0,089 0,216 
Citi administrat īva 
rakstura izdevumi  0,110 0,065 0,175 
Starpsumma  
Ārpus daudzgadu finanšu sh ēmas 
5. IZDEVUMU KATEGORIJAS  0,237 0,154 0,391 
 
KOPĀ 0,237  0,154  0,391 
                                                 
31 N gads ir gads, kur ā sāk īstenot priekšlikumu/iniciat īvu. 
32 Tehniskais un/vai administrat īvais atbalsts un ES programmu un/vai darb ību īstenošanas atbalsta 
izdevumi (k ādreizējās „BA” poz īcijas), netieš ā pētniecība, tiešā pētniecība. 
 
LV 32   LV 3.2.3.2.  Paredzam ās cilvēkresursu vajadz ības  
–  Priekšlikums/iniciat īva neparedz cilv ēkresursu izmantošanu  
– X Priekšlikums/iniciat īva paredz cilv ēkresursu izmantošanu š ādā veidā: 
Paredzamais apjoms izsak āms veselos skait ļos (vai maksim āli ar vienu z īmi aiz komata) 
 gads 
2012 - N  gads 
2013 - N+1  
y Štatu sarakst ā ietvertās amata vietas (ier ēdņi un pagaidu darbinieki)  
X 01 01 01 (Galven ā mītne un Komisijas p ārstāvniecības)   
XX 01 01 02 (Deleg ācijas)   
08 01 05 01 (Netieš ā pētniecība) 1 0,7 
y Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE )33 
XX 01 02 01 ( CA, INT, SNE, ko finans ē no vispārīgajām 
apropriācijām)   
XX 01 02 02 ( CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās)   
08 01 04 40  34 - Galvenā mītne35   
08 01 05 02 ( CA, INT, SNE — netieš ā pētniecība)   
Citas budžeta poz īcijas (preciz ēt)   
KOPĀ 1 0,7 
XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sada ļa. 
Cilvēkresursu vajadz ības tiks nodrošin ātas, izmantojot attiec īgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir 
iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir p ārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, 
vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales proced ūrā piešķirtos 
papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 
Veicamo uzdevumu apraksts 
Ierēdņi un pagaidu darbinieki 
 Apvienotās komitejas san āksmju sagatavošana un p ārvaldība 
un vairāki komand ējumi, lai nodrošin ātu sekmīgu nolīguma 
darbību un īstenošanu, k ā arī regulāra pārskatīšana un 
turpmākie pasākumi.  
                                                 
33 CA = līgumdarbinieki; INT — pagaidu darbinieki (" Intérimaire "), JED — jaunākie eksperti deleg ācijās 
(Jeune Expert en Délégation ) , LA — vietējie darbinieki, SNE — valstu nor īkotie eksperti.  
34 Saska ņā ar robežlielumiem attiec ībā uz ārštata darbiniekiem, ko finans ē no darbības apropri ācijām 
(kādreizējām "BA" pozīcijām). 
35 Galvenok ārt struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniec ības fonds lauku att īstībai (ELFLA) un Eiropas 
Zivsaimniec ības fonds (EZF). 
 
LV 33   LV 3.2.4. Sader ība ar kārtējo daudzgadu finanšu sh ēmu  
– X Priekšlikums/iniciat īva atbilst k ārtējai daudzgadu finanšu sh ēmai 
–  Pieņemot priekšlikumu/iniciat īvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija 
daudzgadu finanšu sh ēmā 
Nepiemēro 
–  Pieņemot priekšlikumu/iniciat īvu, jāpiemēro elastības instruments vai 
jāpārskata daudzgadu finanšu sh ēma36. 
Nepiemēro 
3.2.5. Trešo personu iemaksas  
– X Priekšlikums/iniciat īva neparedz trešo personu l īdzfinansējumu  
–  Priekšlikums/iniciat īva paredz š ādu līdzfinansējumu: 
Apropriācijas miljonos EUR (3 z īmes aiz komata) 
 gads 
2012 gads 
2013 
Norādīt līdzfinansējuma strukt ūru   
KOPĀ — līdzfinansējuma apropri ācijas *    
 
                                                 
36 Skat īt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. 
 
LV 34   LV 3.3. Paredzam ā ietekme uz ie ņēmumiem  
–  Priekšlikums/iniciat īva finansi āli neietekm ē ieņēmumus 
– X Priekšlikums/iniciat īva finansi āli ietekmē: 
–  pašu resursus  
– X daž ādus ieņēmumus 
Miljonos EUR (3 z īmes aiz komata)  
Priekšlikuma/iniciat īvas ietekme37 Budžeta 
ieņēmumu 
pozīcija  Kārtējā budžeta gad ā 
pieejamās apropriācijas gads 
2012* gads 
2013* 
6013 PM  42,833  41,524  
*summas 2012. un 2013. gadam ir miljonos euro un t ās uzskata par orient ējošiem skait ļiem. 
Visbeidzot piepras ītā iemaksa tiks noteikta, ņemot vērā iepriekšējā gada korekciju.  
Attiecībā uz īpaši novirz āmiem daž ādajiem ie ņēmumiem nor ādīt attiecīgo(-ās) izdevumu poz īciju(-
as). 
08 22 04  Apropriācijas, kas uzkr ātas no (ārpus Eiropas Ekonomikas zonas) trešo pušu 
iemaksām zinātniskajai p ētniecībai un tehnolo ģiju izstrādei 
10 03 02  Apropriācijas, kas uzkr ātas no (ārpus Eiropas Ekonomikas zonas) trešo pušu 
iemaksām zinātniskajai p ētniecībai un tehnolo ģiju izstrādei 
Norādīt ietekmes uz ie ņēmumiem apr ēķināšanai izmantoto metodi.  
Proporcionalit ātes koeficientu, kas regul ē Šveices iemaksas par 2012. un 2013. gadu 
Euratom  pētniecības programm ā, izņemot Euratom  kodolsint ēzes programmu, ieg ūst, 
nosakot attiec ību starp Šveices iekšzemes kopproduktu tirgus cen ās un Eiropas Savien ības 
dalībvalstu iekšzemes kopproduktu summu tirgus cen ās. 
Proporcionalit ātes koeficientu, kas regul ē Šveices iemaksu kodolsint ēzes programm ā par 
2012. un 2013. gadu, turpina noteikt, pamatojoties uz sint ēzes nolīgumu (11. panta 
1. punkts). Šveices finanšu ieguld ījumu Euratom  programm ā katru gadu nosaka saska ņā ar 
šo nolīgumu (1978. gada nol īgums) par summu, kas ir t ādā pašā attiecībā pret Euratom  daļu 
Euratom  programm ā, kā Šveices iekšzemes kopprodukts pret Euratom  un Šveices kop ējo 
iekšzemes kopproduktu gad ā pirms priekšp ēdējā gada.  
Šīs attiecības aprēķina, pamatojoties uz jaun ākajiem Eiropas Kopienu Statistikas 
biroja ( Eurostat ) statistikas datiem, kas ir pieejami t ā paša gada Eiropas Savien ības 
budžeta projekta public ēšanas laik ā.  
Visbeidzot proporcionalit ātes koeficientus piem ēro ES saist ību apropri ācijām, ko 
pieņēmušas ES budžeta l ēmējiestādes. 
                                                 
37 Nor ādītajām tradicion ālo pašu resursu (muitas nodok ļi, cukura nodevas) summ ām jābūt neto summ ām, 
t. i., bruto summ ām, no kur ām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apm ērā. 
 
LV 35   LV