LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 23.2.2009 
SEC(2009) 203 
 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS, 
Pavaddokuments 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTA M, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
Kopienas pieeja dabas un cilv ēka izraisīto katastrofu nov ēršanai 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
{COM(2009) 82} 
{SEC(2009) 202}
LV 2   LV 1. IEVADS  
Komisijas dienesti k ā pamatojumu pazi ņojumam “Kopienas pieeja dabas un cilv ēka 
izraisīto katastrofu nov ēršanai” ir izstr ādājuši ietekmes nov ērtējumu.  
Šā paziņojuma mērķis ir identific ēt pasākumus, kurus, pamatojoties uz esošajiem 
pasākumiem un tos sasaistot, var ētu iekļaut dabas un cilv ēka izraisīto katastrofu 
novēršanas Kopienas strat ēģijā. Tā nolūks ir arī rosināt apspriedes ar ieinteres ētajām 
pusēm un sākt politisku diskusiju ES instit ūciju starpā.  
Šajā politikas izstr ādāšanas sākuma posm ā ietekmes nov ērtējuma mērķi ir: 
– nodrošināt informāciju, kas vajadz īga politiska l ēmuma pie ņemšanai par to, vai 
ir nepieciešama ES strat ēģija katastrofu nov ēršanai, 
– novērtēt un izpētīt variantus, ko var ētu iekļaut paziņojumā.  
2. APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM  
Ietekmes nov ērtējuma pamat ā ir divi viens no otra neatkar īgi ārēji pētījumi, kuros 
identificēti esošo instrumentu tr ūkumi attiec ībā uz prevent īvajiem pas ākumiem, un 
analizēta vairāku dalībvalstu pieeja š ā jautājuma risin āšanai.  
Galvenās iesaistītās personas tika aicin ātas piedal īties apspriešanas kopsapulc ē un 
paust viedokli par aktu ālāko jautājumu dokumentu. Turkl āt tika sasauktas tr īs īpašas 
sanāksmes ar ekspertiem no dal ībvalstu p ārvaldes iest ādēm un priv ātajām 
organizācijām, kurās tika izskat īti ekonomiskie un vi des aspekti, jo īpaši ar mežu 
ugunsgrēkiem, zemes lietošanas un risku kart ēšanu saist ītie jautājumi.  
Ieinteresēto pušu starp ā visumā panākta vienpr ātība jautājumā par to, ka katastrofu 
novēršanas centieni ir j āpastiprina gan dal ībvalstu, gan ES l īmenī, kā arī par to, ka 
ES rīcība šajā procesā var dot pievienoto v ērtību. Iesaist ītās puses atzinušas, ka, lai 
arī katastrofu nov ēršana galvenok ārt ir pašu valstu pien ākums, tas, ka dal ībvalstis 
saskaras ar l īdzīgām problēmām, nosaka nepieciešam ību pēc koordin ācijas un 
sadarbības ES līmenī.  
3. PROBLĒMAS DEFIN ĒŠANA UN POLITIKAS M ĒRĶIS  
Aizvadīto gadu tra ģiskie notikumi rosin ājuši gatav ības un rea ģēšanas pasākumu jom ā 
pieņemto Eiropas civil ās aizsardz ības tiesību aktu nostiprin āšanu ar pilnveidotu 
Kopienas Civil ās aizsardz ības meh ānismu1 un Civil ās aizsardz ības finanšu 
instrumenta pie ņemšanu2. Tagad visas ieinteres ētas puses ir paudušas politisku gribu 
nostiprināt preventīvo, gatav ības, reaģēšanas un atjaunošanas pas ākumu savstarp ējo 
saistību: invest īcijas gatav ībai un rea ģēšanai tieši j āsaista ar l īdzīgu prevent īvo 
pasākumu nostiprin āšanu.  
Dalībvalstīm jau ir daž ādās pakāpēs izstrādātas rīcībpolitikas katastrofu nov ēršanai. 
Lai gan prevent īvie pasākumi joproj ām ir valstu zi ņā, nepieciešam ība pēc Kopienas 
līmeņa pasākumiem ir pamatota ar š ādiem apsv ērumiem: 
– Eiropas iedz īvotājus arvien vair āk apdraud katastrofas, 
                                                 
1 Padomes L ēmums 2007/779/EK, Euratom, ar ko izveido Kopienas civil ās aizsardz ības mehānismu 
(pārstrādāta redakcija). 
2 Padomes l ēmums, ar ko izveido Kopienas civil ās aizsardz ības finanšu instrumentu (2007/162/EK, 
Euratom). 
LV 3   LV – katastrofām ir pārrobežu ietekmes, un t ām pārnacionāls raksturs, 
– katastrofas nodara iev ērojamus post ījumus un zaud ējumus, un t ās kavē ES 
ekonomikas izaugsmi un samazina t ās konkurētspēju. 
Tāpēc iniciatīvas mērķis ir uzlabot iedz īvotāju, vides un īpašuma, tostarp kult ūras 
mantojuma aizsardz ību, novēršot esošos tr ūkumus, stiprinot saikni starp daž ādām 
nozarēm un ieinteres ētām pusēm un nosakot politikas pamatprincipus, p ēc kuriem 
sākt tematisk ās iniciatīvas, izveidot horizont ālos un p ārnozaru instrumentus un 
nostādnes attiec ībā uz katastrofu nov ēršanu.  
Sagaidāms, ka šo m ērķi varēs sasniegt, izpildot tr īs konkrētus uzdevumus:  
– radot apst ākļus uz zin āšanām balstītas katastrofu nov ēršanas politikas 
izstrādāšanai visos p ārvaldes līmeņos 
– visā katastrofu p ārvaldības ciklā sasaistot t ā dalībniekus un politiku, 
– pilnveidojot esošos inst rumentus katastrofu lab ākai novēršanai. 
4. POLITIKAS VARIANTU IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
Komisija identific ējusi un nov ērtējusi šādus politikas variantus. 
– Pamatvariants , saskaņā ar kuru netiek veikti plaš āki pasākumi katastrofu 
novēršanai. Šis variants nedotu pietiekamas iesp ējas samazin āt katastrofu 
radītās ietekmes un visiem ES iedz īvotājiem nenodrošin ātu pietiekama l īmeņa 
aizsardzību;  
– Īpaši varianti  virzībai uz priekšu katr ā no identific ētajām jomām. Tie viens 
otru neizsl ēdz, tos var apvienot un tie ir š ādi:  
– „mērenie” varianti,  kā norādījumu sniegšana par zin āšanu bāzes 
izveidošanu par katastrof ām, dalībnieku un r īcībpolitiku sasaiste un/vai 
ES finans ējuma izmantošanas uzlabošana. Tos var iek ļaut daudznozaru 
vadības grupas pas ākumos, izmantojot atkl ātās koordinācijas metodi; 
– Papildu pas ākumi:  katastrofu nov ēršanai paredz ēto prevent īvo 
pasākumu integr ācija attiec īgo tiesību aktu p ārskatīšanas proces ā var dot 
labumu, lo ģiski papildinot katastrofu prevent īvo pasākumu – gatav ības – 
reaģēšanas – atjaunošanas ciklu. „Katastr ofu observatorijas” izveidošana, 
kurā apkopoti esošie dati un inform ācija par katastrof ām ES, ar 
ierobežotām izmaks ām var dot dr īzus un visaptverošus rezult ātus;  
– finansēšanas pas ākumi , kuru d ēļ, iespējams, būtu jāmaina esošais 
finansējums, var ētu uzlabot katastrofu nov ēršanai pieš ķirtā ES 
finansējuma saska ņotību un efektivit āti. Ne tik izdev īgi būtu izveidot 
īpašu finanšu instrumentu, kas b ūtu paredzēts katastrofu nov ēršanai;  
– likumdošanas pas ākumi , kuros var iek ļaut integr ētus instrumentus par 
risku kart ēšanu un katastrofu nov ēršanu kopum ā, vai vertik ālus 
instrumentus par konkr ētiem katastrofu veidiem, piem ēram, par mežu 
ugunsgrēkiem. Katastrofu negat īvo ietekmju samazin āšanai tie var ētu būt 
paši efekt īvākie, taču to izmantošana var ētu nozīmēt ievērojamus p ūliņus 
gan ES, gan dal ībvalstu līmenī.  
LV 4   LV 5. SECINĀJUMS  
Kopienas strat ēģija dabas un cilv ēka izraisīto katastrofu nov ēršanai var ētu samazin āt 
ES esošās atšķirības attiec ībā uz iedzīvotāju, tautsaimniec ības un vides aizsardz ību 
pret katastrof ām, palielin āt lēmumu pie ņēmēju un sabiedr ības zināšanu visp ārējo 
līmeni, veicin āt paraugprakses izplat īšanu un t ādējādi palielin āt ES un t ās 
ekonomikas gatav ību stāties pretī arvien pieaugošajiem dabas un cilv ēka izraisīto 
katastrofu draudiem. 
Īstermiņā specifiskas darb ības, kas v ērstas uz zin āšanu pilnveidošanu, iesaist īto 
dalībnieku un r īcībpolitiku lab āku sasaisti un esošo politikas instrumentu 
efektivitātes uzlabošanu attiec ībā uz katastrofu nov ēršanu, var nodrošin āt iespējas 
elastīgiem Kopienas pas ākumiem, kas b ūtu pielāgoti dalībvalstu daž ādajām 
vajadzībām un resursiem, taj ā pašā laikā nodrošinot koordin āciju un saska ņotību visā 
ES. Tādā veidā varētu būt iespējams sasniegt rezult ātus ar relat īvi zemām izmaks ām, 
paplašināt izpratni par katastrofu nov ēršanas jaut ājumiem un rad īt pamatu 
turpmākām pārdomām par šīs politikas jomas t ālāku attīstību.  
Ilgtermiņā šo pieeju var ētu izstrādāt sīkāk, izveidojot vienotu Kopienas strat ēģiju 
dabas un cilv ēka izraisīto katastrofu nov ēršanai.