LV 
 
 
EIROPAS CENTR ĀLĀS BANKAS ATZINUMS 
(2008. gada 5. august ā)  
pēc Latvijas Bankas l ūguma sakar ā ar noteikumu projektu par lata naudas z īmēm  
(CON/2008/36) 
 
Ievads un juridiskais pamats  
Eiropas Centr ālā banka (ECB) 2008. gada 15. j ūlijā saņēma Latvijas Bankas l ūgumu sniegt atzinumu par 
noteikumu projektu par lata naudas z īmēm (tālāk tekstā – “noteikumu projekts”). 
ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 105. panta 
4. punktu un Padomes 1998. gada 29. j ūnija Lēmuma 98/415/EK par valstu iest āžu apspriešanos ar 
Eiropas Centr ālo banku par ties ību aktu projektiem1 2. panta 1. punkta pirmo un otro ievilkumu, jo 
likumprojekts attiecas uz val ūtas jautājumiem un maks āšanas līdzekļiem. ECB Padome šo atzinumu ir 
pieņēmusi saska ņā ar Eiropas Centr ālās bankas Reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu. 
 1.  Noteikumu projekta m ērķis 
Noteikumu projekts aizst āj Noteikumus par lata naudas z īmēm
2, ieviešot izmai ņas un papildinot to 
nosacījumus. Taj ā ir ietverti š ādi jautājumi: 1) lata banknošu un mon ētu numur ēšana, reģistrācija un 
monetārais segums, 2) k ārtība, kādā naudas z īmes izņemamas no apgroz ības, 3) k ārtība, kādā 
nomaināmas bojātās naudas z īmes, un 4) Latvijas Bankas izdoto īpašās apgrozības un jubilejas un 
piemiņas monētu ieviešana. 
 2. Visp ārīgi apsvērumi  
2.1 Lai gan Latvija ir dal ībvalsts, uz kuru attiecas iz ņēmums, un patreiz uz Latvijas Banku neattiecas 
ECB pras ības saistībā ar valsts naudas aprites ciklu organiz ēšanu dalībvalstīs, kuras ir ieviesušas 
euro, šīs prasības tiks piem ērotas Latvijas Bankai, tikl īdz kā Latvija ievies
īs euro un Latvijas Banka 
kļūs pilnībā integrēta Eurosist ēmas locekle. ECB sniedz š ādu vispārīgu koment āru. Noteikumu 
projekta nosac ījumi attiec ībā uz naudas z īmju nomai ņu zināmā mērā atšķiras no Eurosist ēmas 
                                                 
1  OV L 189, 3.7.1998., 42. lpp.  
2  Noteikumi par lata naudas z īmēm, apstiprin āti ar Latvijas Bankas padom es 2006. gada 16. novembra l ēmumu Nr.131/8 
(“Latvijas V ēstnesis” Nr. 192 (3560), 1.12.2006.) un izdoti saska ņā ar likuma “Par Latvijas banku” 34. panta pirmo un 
otro daļu (“Ziņotājs” Nr. 22/23, 4.6.1992, sp ēkā kopš 19.5.1992.). 
2 prakses, un pirms euro ieviešanas Latvij ā3 šie nosac ījumi jāsaskaņo ar Eurosist ēmas standartiem, 
konkrēti, ar 2003. gada 20. marta L ēmumu ECB/2003/4 par euro banknošu nomin ālvērtībām, 
parametriem, atveidošanu, apmai ņu un izņemšanu no apgroz ības4.  
2.2 Līguma 106. pant ā ir paredz ēts, ka ECB ir ekskluz īvas tiesības atļaut euro banknošu emisiju 
Kopienā, savukārt dalībvalstis emit ē monētas, kuru emisijas apjomu apstiprina ECB. T ādējādi 
Eurosistēmas regul ējošā kompetence attiecas tikai uz banknot ēm. Turklāt, ņemot vērā nacionālo 
centrālo banku (NCB) pievienošanos Eurosist ēmai, ECB atbalsta skaidru un konsekventu nacion ālo 
noteikumu nodal īšanu attiec ībā uz banknot ēm un uz mon ētām. Tādēļ ECB uzskata, ka lietder īgi ir 
noteikumu projekt ā ieviest š ādu konsekventu iekš ēju dalījumu starp norm ām, kas attiecas uz 
banknotēm, un norm ām, kas attiecas uz mon ētām. Tas atvieglos Latvijas tiesisk ā pamata juridisko 
konverģenci, kas Latvijai ir vajadz īga, lai k ļūtu par ekonomisk ās un monet ārās savienības 
pilntiesīgu dalībnieci. 
 3. Īpaši apsv ērumi  
3.1 Banknošu iz ņemšana no apgroz ības un to apmai ņa 
Noteikumu projekta 6. punkts attiec ībā uz pamatojumu banknošu iz ņemšanai no apgroz ības un to 
nomaiņu ir jāizvērš. Pārmaiņas banknošu sižetiskaj ā risinājumā un dizain ā nenosaka tikai sakar ā ar 
novecojuš ām banknot ēm vai naudas viltošanas probl ēmām. Viens no galvenajiem m ērķiem valūtas 
dizaina atjaunin āšanai ir moderniz ēt banknošu droš ību, ņemot vērā jaunākās tendences droš ības 
dizainā un tehnolo ģij
ā. 
3.2 Latvijas ties ību aktu saska ņošana ar ECB juridisko b āzi 
3.2.1 Noteikumu projekta 18. punktu, kur ā ir paredz ēts, ka Latvijas Banka nemaina stipri boj ātas naudas 
zīmes, varētu precizēt un saska ņot ar Lēmuma ECB/2003/4 3. punktu, atbilstoši kuram banknošu 
kā likumīga maksāšanas līdzekļa statusu neietekm ē to fiziskais st āvoklis, t.sk. t ādi elementi k ā 
noplēsumi vai boj ājumi5. Tomēr ir daži apst ākļi, kādos var atteikt sapl ēstu vai boj ātu banknošu 
nomaiņu6. 
3.2.2 Turkl āt attiecībā uz banknot ēm noteikumu projekt ā ir norādīts, ka netiek main ītas tādas banknotes, 
kuru atlikušais lielums ir maz āks par 51% no veselas banknotes lieluma vai kur ām nav saskat āmas 
drošības pazīmes un nosak āma nomin ālvērtība. Šāda norma atš ķiras no ECB noteikumiem attiec ībā 
uz euro banknot ēm, kuros ir nor ādīts, ka Eurosist ēmas NCB var apmain īt euro banknoti pret 
līdzvērtīgas nomin ālvērtības banknoti, ja tiek iesniegti vair āk nekā 50% no euro banknotes 
                                                 
3  Sk. ECB 2007.gada 25. sept embra Atzinumu CON/2007/28 p ēc Narodowy Bank Polski  prezidenta l ūguma saist ībā ar 
rīkojuma projektu par naudas z īmju skait īšanu, šķirošanu, iepakošanu un sapakoto naudas z īmju vienību marķēšanu, kā 
arī par darbību veikšanu saist ībā ar naudas z īmju piegādi bankām un 2008. gada 16. j ūnija Atzinumu CON/2008/26 p ēc 
Narodowy Bank Polski  lūguma par r īkojuma projektu, ar kuru groza nomai ņas principus un k ārtību naudas z īmēm, kuras 
Polijā vairs nav likum īgs maksāšanas līdzeklis dēļ nolietošan ās, plēsumiem vai citiem boj ājumiem. 
4  OV L 78, 25.3.2003., 16. lpp. 
5  Sk. L ēmuma ECB/2003/4 3. punkta 1. apakšpunktu. 
6  Sk. L ēmuma ECB/2003/4 3. punkta 3. apakšpunktu. 
3 neatkarīgi no tā, vai tā ir vienā gabalā vai nav, vai ar ī ja tiek iesniegti 50% vai maz āk par 50% no 
euro banknotes un iesniedz ējs var pier ādīt, ka trūkstošās daļas ir iznīcinātas7.  
3.2.3 ECB aicina Latvijas Banku jau tagad apsv ērt nacion ālo noteikumu saska ņošanas iesp ējas ar 
attiecīgo pārejas režīmu ECB Pamatnoteikumu viltojumu noteikšanai un banknošu š ķirošanai p ēc 
to derīguma, ko veic kred ītiestādes un citas specializ ētās skaidrās naudas apstr ādes iestādes8 
ieviešanai. Turkl āt juridisk ās skaidrības nolūkā ir ieteicams preciz ēt 12. punkta darb ības jomu. 
ECB izprot, ka šis punkts attiecas ne tikai uz neder īgām banknot ēm un mon ētām, bet arī uz naudas 
zīmēm, kuras vairs nav likum īgs maksāšanas līdzeklis, šaj ā gadījumā minēt “apgroz ībā laistās 
naudas zīmes” var b ūt maldinoši. 
3.2.4 Būtu vēlams 17. punkt ā konkrēti norādīt, ka Latvijas Banka main īs tikai īstas (nevis viltotas) 
nolietotas un boj ātas naudas z īmes. 
3.2.5 Saist ībā ar 23. punktu ECB aicina Latvijas Banku apsv ērt iespējas pielāgot šķirošanas ier īces, lai 
panāktu to tehnisko atbilst ību ECB š ķirošanas krit ērijiem, ieskaitot t ādu banknošu š ķirošanu, kuras 
ir dažādi orientētas un nav sak ārtotas ar aversu uz augšu. 
 Šo atzinumu public ēs ECB interneta lap ā. 
 
 
 Frankfurt ē pie Mainas 2008. gada 5. august ā. 
 
[parakstīts] 
 
ECB prezidents 
Jean-Claude TRICHET 
                                                 
7  Sk. L ēmuma ECB/2003/4 3. punkta 1. apakšpunktu. 
8  Pieejami ECB interneta lap ā www.ecb.europa.eu. L īdzīgi noteikumi par euro mon ētām ir ietverti Komisijas 2005. gada 
27. maija Ieteikum ā par euro mon ētu autentiskuma noteikšanu un r īkošanos ar apgroz ībai neder īgām euro mon ētām 
(COM(2005) 1540, gal īgā versija).