(3)Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, piemēram, kā augstākas enerģijas un pārtikas cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud. Turklāt Eiropas Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā pirmo reizi tika piemērota Pagaidu aizsardzības direktīva, pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Eiropas Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

(5)Vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā izklāstīja viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis ES vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski ekonomikas perspektīvai saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēta enerģijas cenu paaugstināšanās un pastāvīgi piegādes ķēdes traucējumi attaisno Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbības pagarināšanu 2023. gadā.

(6)Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija atzinumā par 2021. gada stabilitātes programmu, fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu ES fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

(7)Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

(8)Attiecībā uz 2022. gada 2. martā sniegtajām fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus; fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, un dažādās valstīs tā ir jādiferencē atkarībā no to fiskālā un ekonomiskā stāvokļa, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

(9)Vācija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 28. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā sniegtās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma lēmumu par Vācijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu. Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu par to, ka Vācija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

(10)Vācija 2022. gada 2. maijā iesniedza savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada 27. aprīlī savu 2022. gada stabilitātes programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Vācijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

(11)Komisija 2022. gada ziņojumu par Vāciju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Vācija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Vācija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz šo analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tai skaitā sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Vācijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un ES pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

(12)Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Vāciju un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Vācijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Jo īpaši neaizsargātība ir saistīta ar pastāvīgi lielu tekošā konta pārpalikumu, kas atspoguļo nelielas investīcijas salīdzinājumā ar uzkrājumiem, un tam ir pārrobežu nozīme.

(13)Vācija 2022. gada jauno budžeta plāna projektu iesniedza 2022. gada 27. aprīlī. Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 473/2013 7. pantu ir sniegusi atzinumu par minēto plānu.

(14)2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu. Ziņojumā bija aplūkots Vācijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Saskaņā ar 2022. gada 2. marta paziņojumu Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras un atkārtoti izvērtēs, cik svarīgi ir ierosināt 2022. gada rudenī sākt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras.

(15)2020. gada 20. jūlijā Padome ieteica Vācijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Vācijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem 2021. gadā Vācijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 4,3 % no IKP 2020. gadā līdz 3,7 % no IKP 2021. gadā. Vācijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs palielinājās no 2,7 % no IKP 2020. gadā līdz 4,2 % 2021. gadā. Vācijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilst Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi galvenokārt ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tajā pašā laikā daži no diskrecionārajiem pasākumiem, ko valdība pieņēma 2020.–2021. gadā, nebija ne pagaidu, ne arī saskaņoti ar kompensējošiem pasākumiem, kurus galvenokārt veidoja ģimenes pabalstu, piemēram, bērnu pabalsta un beznodokļu atvieglojuma par bērniem, palielinājums, kā arī lielākas amortizācijas iespējas. Pēc Eurostat validētajiem datiem, vispārējās valdības parāds 2021. gadā bija 69,3 % no IKP.

(16)2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir labvēlīgs un pēc tam – reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 3,6 % un 2023. gadā – par 2,3 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālā IKP pieaugums 2022. gadā būs zemāks (1,6 %) un 2023. gadā – līdzīgs (2,4 %). Šī atšķirība galvenokārt skaidrojama ar dažādiem prognožu termiņiem, kas stabilitātes programmas gadījumā bija pirms Krievijas agresijas kara pret Ukrainu sākuma, kad izaugsmes perspektīvas 2022. gadam vēl bija optimistiskākas. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts saglabāsies 3¾ % apmērā no IKP 2022. gadā un samazināsies līdz 2 % 2023. gadā. Līdzīgs līmenis 2022. gadā galvenokārt atspoguļo pandēmijas dēļ turpinātos ārkārtas pasākumus, lielākus aizsardzības izdevumus un pasākumus pret paaugstinātām enerģijas cenām, reaģējot uz karu Ukrainā, kā arī zaļās pārkārtošanās papildu izdevumus un investīcijas tajā. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 66¾ % un 2023. gadā – līdz 65¾ %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 2,5 % un 1,0 % no IKP. Tas ir mazāk nekā 2022. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts 2022. un 2023. gadam, galvenokārt pateicoties nedaudz zemākām nodokļu ieņēmumu prognozēm, kuru pamatā ir piesardzīgi aprēķini 2021. gada novembrī, un optimistiskākām prognozēm par subsīdiju un publisko investīciju īstenošanu programmā. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 66,4 % 2022. gadā un zemāka – 64,5 % 2023. gadā. Atšķirība ir saistīta ar līdzīgu atšķirību deficīta prognozē.

Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, vidējā termiņa (10 gadu vidējā) potenciālā ražošanas apjoma pieaugums tiek lēsts 1,1 % apmērā. Tomēr šajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Vācijas potenciālo izaugsmi.

(17)Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazināsies no 4,2 % no IKP 2021. gadā līdz 1,2 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,7 % apmērā no IKP 2022. gadā un tos paredzēts pakāpeniski izbeigt 2023. gadā. Šie pasākumi galvenokārt ir mērķtiecīga subsīdija apkures izmaksām; virzība uz atjaunojamo energoresursu enerģijas nodevas atcelšanu (EEG-Umlage); virzība uz svārstmigrācijas pabalsta palielināšanu (Pendlerpauschale); enerģijas nodokļa samazināšana degvielai uz 3 mēnešiem; vienreizējs enerģijas cenas fiksētas summas maksājums (Energiepreispauschale) un piemaksa par katru bērnu; vienreizējs fiksētas summas maksājums sociālās palīdzības saņēmējiem; mēneša biļete vietējam sabiedriskajam transportam par samazinātu cenu uz 3 mēnešiem. Par šiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas arī 2023. gadā, dažus no šiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no šiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši svārstmigrācijas pabalsta palielināšana un enerģijas nodokļa samazināšana degvielai. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā, kā arī aizsardzības izdevumu palielinātās izmaksas par 0,4 % no IKP 2022. gadā un 0,5 % 2023. gadā.

(18)Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Vācijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Vācijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

(19)Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Vācijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja –1,6 % apmērā no IKP, kā ieteikusi Padome. Vācija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti saglabāsies stabila salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,2 procentpunktiem. Tādējādi Vācija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,5 procentpunktiem. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,7 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, un tiek prognozēts, ka arī zaļās pārkārtošanās papildu izdevumi veicinās (0,2 % apmērā no IKP) veicinās neto kārtējo izdevumu pieaugumu.

(20)Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta 0,6 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies. Tiek paredzēts, ka Vācija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti samazināsies par 0,1 procentpunktu no IKP salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktam. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,7 procentpunktiem. Tas ietver ietekmi, ko rada to pasākumu pakāpeniska atcelšana, ar kuriem risina enerģijas cenu pieaugumu (0,7 % no IKP), un papildu izmaksas, lai piedāvātu pagaidu aizsardzību no Ukrainas pārvietotajām personām (0,05 % no IKP) salīdzinājumā ar 2022. gadu.

(21)2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 1¾ % no IKP 2024. gadā un 1 % līdz 2025. gadam. Šajās prognozēs tiek pieņemts, ka valdības ieņēmumi procentos no IKP palielinās, savukārt tiek prognozēts, ka valdības izdevumi procentos no IKP saglabāsies samērā stabili. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies līdz 2025. gadam, proti, 2024. gadā saruks līdz 65¾ % un 2025. gadā kritīsies līdz 65 %. Pamatojoties uz Komisijas analīzi, parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet zemi.

(22)Novecošana un saspringts darba tirgus turpmākajos gados būtiski ietekmēs Vāciju. Likumā noteiktais pensionēšanās vecums 2031. gadā sasniegs 67 gadus, bet, lai ilgtermiņā nodrošinātu pensiju sistēmas ilgtspēju, ir vajadzīgi papildu pielāgojumi. Būtu vajadzīgi spēcīgāki stimuli darbam, ņemot vērā arī saspringto darba tirgu. Valdības apņemšanās saglabāt pensiju iemaksu likmes maksimālo robežu un minimālo ienākumu aizvietošanas likmi (Doppelte Haltelinie) nozīmē, ka ir vajadzīgi ievērojami fiskālie pārvedumi, vēl vairāk palielinot slogu jaunākajām paaudzēm. Valsts subsidētajām privātajām pensijām (Riester Rente) nav bijusi būtiska loma pensiju struktūrā. Atdeve ir zema, un administratīvās izmaksas ir augstas. Jo īpaši zemu ienākumu saņēmēji nevar panākt pietiekamus pensijas uzkrājumus.

(23)Nodokļu sistēma lielā mērā ir atkarīga no darbaspēka nodokļu ieņēmumiem, savukārt nodokļu bāzes, kas mazāk kaitē iekļaujošai izaugsmei, joprojām netiek pietiekami izmantotas. Nodokļu īpatsvars darbaspēka izmaksās Vācijā ir viens no augstākajiem ES. Tas samazina neto algu un rada šķēršļus darba stundu skaita palielināšanai noteiktās grupās, piemēram, zemu un vidēju ienākumu saņēmējiem un otrajiem pelnītājiem; tas darbojas pret labāku darbaspēka potenciāla izmantošanu pat tad, ja draud darbaspēka trūkums. Ieņēmumi no vides nodokļiem ir salīdzinoši zemi, savukārt videi kaitīgas subsīdijas (tajā skaitā nodokļu samazinājumi un atbrīvojumi no nodokļiem) apdraud vides ilgtspējas mērķus un kavē dekarbonizāciju, energoefektivitāti un atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu.