-MFP IV Ukrainai. 2018. gada 9. martā Komisija iesniedza priekšlikumu piešķirt Ukrainai papildu MFP 1 miljarda EUR apmērā aizdevumos, ko paredzēts izmaksāt divās daļās 2018.–2019. gadā. Abi likumdevēji pieņēma lēmumu 2018. gada 4. jūlijā, un MFP stājās spēkā pēc tam, kad Ukrainas parlaments 2018. gada novembrī ratificēja SM un AMN. Pirmā daļa 500 miljonu EUR apmērā tika izmaksāta 2018. gada decembrī, un otrās daļas izmaksa ir plānota 2019. gada pirmajā pusē, ja tiks izpildīti atlikušie politikas nosacījumi un SVF programmas īstenošana noritēs pēc plāna.

2018. gadā tika apstiprinātas jaunas MFP darbības pavisam 1,045 miljardu EUR apmērā un tika izmaksāti 520 miljoni EUR. Šā ziņojuma 1.A un 1.B pielikumā ir sniegta sīkāka informācija par spēkā esošo maksājumu statusu sadalījumā pa valstīm un reģioniem 2018. gada beigās.

2.2Atsevišķas MFP darbības saņēmējvalstīs 2018. gadā

2.2.1Gruzija

Gruzija ir stabili atguvusies pēc lejupslīdes 2015. un 2016. gadā. Tomēr aizvien pastāv ārēja neaizsargātība, jo īpaši liels tekošā konta deficīts un ārējais parāds. Šo neaizsargātību vēl vairāk pastiprina tādi reģionālie un globālie faktori kā riski, kas saistīti ar globālās ekonomikas lejupslīdi.

Tiek lēsts, ka 2018. gadā Gruzijas reālais IKP palielinājās par 4,8 %, ko izraisīja gan iekšējais, gan ārējais pieprasījums. Tiek lēsts, ka ekonomikas izaugsmes un konsolidācijas pasākumu ietekmē vispārējās valdības fiskālais deficīts ir samazinājies no 3,9 % no IKP 2017. gadā līdz 3,3 % no IKP 2018. gadā. Tas arī ļāva Gruzijai nedaudz samazināt savu valsts parādu no 45 % no IKP 2017. gadā līdz 43 % no IKP 2018. gadā. Tomēr Gruzijas maksājumu bilance aizvien ir neaizsargāta tekošā konta deficīta dēļ, kas samazinās (no 7,5 % no IKP 2017. gada pirmajos trīs ceturkšņos līdz 6,7 % no IKP tajā pašā periodā 2018. gadā), taču aizvien ir liels, un lielā ārējā parāda dēļ (samazinājās no 113 % no IKP 2017. gadā līdz 109 % no IKP 2018. gadā). Pēdējos gados Gruzijas starptautiskās rezerves ir palielinājušās, un 2018. gada beigās tās sasniedza 3,3 miljardus USD (3,4 mēnešu importa segums). Tomēr ir palielinājušās arī rezervju vajadzības, un pašlaik rezerves ir zem līmeņa, ko SVF uzskata par pietiekamu.

Šajā saistībā 2017. gada aprīlī Gruzija un SVF vienojās par paplašinātu trīs gadu (2017.–2020. gada) vienošanos saskaņā ar Paplašinātās finansēšanas mehānismu (PFM) 285 miljonu USD apmērā. PFM programma tiek īstenota pēc plāna. Pirmās trīs reizes programmas pārskatīšana tika pabeigta, kā plānots: 2017. gada decembrī, 2018. gada jūnijā un 2018. gada decembrī. Gruzija ir sasniegusi visus mērķus saistībā ar šo pārskatīšanu. SVF un Gruzijas iestādes noslēdza darbinieku līmeņa nolīgumu par ceturto programmas pārskatīšanu 2019. gada maijā. Pēc pārskatīšanas Gruzijai būs pieejami aptuveni 41,6 miljoni USD.

2017. gada jūnijā Gruzija pieprasīja ES papildu MFP. Komisija 2017. gada septembrī iesniedza priekšlikumu ES likumdevējiem par papildu MFP Gruzijai līdz 45 miljonu EUR apmērā (10 miljoni EUR dotācijās un 35 miljoni EUR aizdevumos). 2018. gada aprīlī Eiropas Parlaments un Padome pieņēma lēmumu. SM, dotācijas nolīgums un AMN saistībā ar pašreizējo MFP darbību tika parakstīts vēstuļu apmaiņā 2018. gada augustā.

Pēc tam, kad 2018. gada novembrī stājās spēkā SM un pavadošie nolīgumi, Gruzijai 2018. gada decembrī tika izmaksāta pirmā daļa 20 miljonu EUR apmērā (5 miljoni EUR dotācijās un 15 miljoni EUR aizdevumos). Nākamais MFP programmas īstenošanas posms būs otrās, pēdējās, daļas izmaksa 25 miljonu EUR apmērā (5 miljoni EUR dotācijās un 20 miljoni EUR aizdevumos), kas plānota 2019. gada vidū. Papildus politiskajiem priekšnoteikumiem un labai SVF programmas virzībai otrās daļas izmaksa būs atkarīga no konkrētiem politikas nosacījumiem, par ko Gruzija un ES vienojušās SM. Šo politikas nosacījumu mērķis ir stiprināt Gruzijas ekonomiku publiskā finansējuma pārvaldībā, finanšu nozarē, sociālajā un darba tirgus politikā un uzņēmējdarbības vidē.

2.2.2Jordānija

Sīrijas krīze aizvien kavēja Jordānijas ekonomikas attīstību un ietekmēja tās ārējo un fiskālo pozīciju. Aplēsts, ka 2018. gadā reālais IKP pieauga mēreni par 2,1 %, kas faktiski bija tāds pats rādītājs kā kopš 2016. gada. Ekonomikas izaugsme aizvien nebija pietiekama, lai ierobežotu bezdarbu, kas nedaudz pieauga no 18,5 % 2017. gada 4. ceturksnī un 15,3 % 2016. gadā līdz 18,7 % 2018. gada 4. ceturksnī. 2018. gadā kopējais fiskālais deficīts (ieskaitot dotācijas) samazinājās līdz 2,4 % no IKP, ko sekmēja fiskālie pasākumi, kurus iestādes veica 2018. gada sākumā. Fiskālā pozīcija aizvien ir atkarīga no ārvalstu dotācijām, kas 2018. gadā veidoja 3 % no IKP. Kopējais bruto valsts parāds nedaudz samazinājās no 94,3 % 2017. gada beigās līdz 94 % no IKP. Ņemot vērā mazo izaugsmi un nelabvēlīgos ārējos apstākļus, Jordānijai ir jāpiesaista lielāks atbalsts no starptautiskās un reģionālās līdzekļu devēju kopienas, lai tās valsts parāds turpinātu samazināties. Tāpat arī, neraugoties uz korekcijām pēdējos gados, tekošā konta deficīts aizvien ir ļoti liels (aptuveni 10,2 % no IKP 2018. gada pirmajos deviņos mēnešos, neskaitot ārvalstu dotācijas).

2016. gada 24. augustā SVF Valde apstiprināja PFM trīs gadu programmu 723 miljonu USD apmērā (150 % no kvotas). SVF Valde apstiprināja pirmo SVF programmas pārskatīšanu 2017. gada jūnijā. Tā kā kavējās apstiprināto nodokļu reformu īstenošana, otrajai programmas pārskatīšanai bija nepieciešams vairāk laika, nekā plānots, un beigās SVF Valde to apstiprināja 2019. gada 6. maijā.

2016. gada 14. decembrī Eiropas Parlaments un Padome pieņēma lēmumu par otro makrofinansiālas palīdzības programmu (MFP II) 200 miljonu EUR apmērā aizdevumos. MFP II programma, kas papildina MFP I 180 miljonus EUR, kurus izmaksāja 2015. gadā, ir paredzēta, lai palīdzētu Jordānijai segt savas pieaugošās ārējā un fiskālā finansējuma vajadzības, kas daļēji ir saistītas ar nestabilitāti reģionā, tostarp lielo skaitu Jordānijā esošo Sīrijas bēgļu.

SM un AMN par MFP II tika parakstīti 2017. gada 19. septembrī. SM ir paredzēta vērienīga reformu programma saistībā ar katru no abām izmaksājamajām MFP daļām. Nosacījumi ietver reformas, kuras paredzētas, lai i) padarītu nodokļu sistēmu pārredzamāku un iekasētu vairāk nodokļu, ii) stiprinātu publisko finanšu pārvaldību, sociālās drošības tīklu un darba tirgu, iii) veicinātu ieguldījumus un tirdzniecību un iv) uzlabotu ūdens nozares darbības rezultātus.

Komisija izmaksāja pirmo daļu 100 miljonu EUR apmērā 2017. gada 25. oktobrī. Otrā un galīgā daļa 100 miljonu EUR apmērā tika izmaksāta 2019. gada jūnijā.

2.2.3Moldova

Pēdējos gados Moldova ir piedzīvojusi salīdzinoši stabilu periodu, jo tā turpināja atgūties pēc 2014.–2015. gada banku krīzes. 2018. gadā ekonomikas izaugsme, ko sekmēja ieguldījumu atjaunošanās un spēcīgā iekšzemes tirdzniecības, rūpniecības un būvniecības izaugsme, bija 4,0 % (samazinājums no 4,7 % 2017. gadā). Paredzams, ka vidējā termiņā ekonomikas rādītāji paliks stabili ar noturīgu izaugsmi, mērenu inflāciju un drošu fiskālo situāciju.

2018. gadā gada inflācija bija tikai 0,9 % (zemāka nekā mērķa koridors 5 % ± 1,5 procentpunkti), ko izraisīja regulētas cenas apvienojumā ar spēcīgu valūtas vērtības palielināšanos. Vidējā termiņā paredzams, ka inflācija sasniegs mērķa koridora zemāko atzīmi. Pēdējos gados fiskālā situācija ir būtiski uzlabojusies. Fiskālais deficīts 0,9 % apmērā no IKP 2018. gadā bija daudz zemāks nekā mērķis 2,9 % no IKP, jo ieņēmumi tika iekasēti labāk, nekā plānots, un aizkavējās izdevumi.

2018. gadā tekošā konta deficīts turpināja palielināties līdz 10,5 % no IKP, jo palielinājās ar energoresursiem nesaistīts imports, ko veicināja iekšzemes pieprasījuma atgūšanās. Pēc padziļinātā un visaptverošā brīvās tirdzniecības nolīguma ieviešanas eksports, jo īpaši uz ES, arī spēcīgi pieaug. Pēdējos gados ir palielinājušies pārvedumi, taču tie aizvien ir mazāki nekā 2014. gadā.

2014. gada krīzes sākumā Moldova lūdza SVF atbalstu, un 2016. gada novembrī SVF apstiprināja trīs gadu paplašinātās kredītprogrammas un paplašinātā finansēšanas mehānisma (PKP/PFM) vienošanos 183 miljonu USD apmērā. Pēc trešās programmas pārskatīšanas pabeigšanas 2018. gada jūlijā SVF apstiprināja, ka programma lielā mērā tiek īstenota atbilstoši plānam. Tomēr pēc tam, kad 2018. gada jūlijā tika ieviesta fiskālās politikas reformu paka, tika paustas bažas, jo īpaši saistībā ar kapitāla un nodokļu amnestiju. SVF uzskata, ka ir nepieciešami papildu pasākumi, lai novērstu šā likuma izraisītās pārvaldības un fiskālās bažas. Ceturtā programmas pārskatīšana tika atlikta, gaidot, kamēr tiks izveidota jaunā valdība.