Daudzgadu finanšu shēma; ES ilgtermiņa budžets, kas ir spēkā no 2021. līdz 2027. gadam.

Dokuments, kas sniedz IT projekta pamatojumu un nosaka tā budžeta prasības.

Kā tas jau izskaidrots pirmajā gada progresa ziņojumā, projekta arhitektūra balstās uz MASP-C rev. 2019 un tā pielikumos noteikto metodiku, ietverot pārvaldības sistēmu, ES muitas darbību procesu modelēšanas politiku un IT stratēģiju. II pielikumā ir sniegts vispusīgs ceļvedis ar galvenajiem projekta posmiem un svarīgākajiem starpposma mērķiem.

Projekts par kultūras priekšmetu importu daļēji tiek izstrādāts arī ES vienloga vidē muitas jomā (MASP-C rev. 2019 Fiche 1.13), kuras viena no IT pamatsistēmām ir EU CSW-CERTEX. Šā ziņojuma I pielikumā ir iekļauts EU CSW-CERTEX plāna izraksts no MASP-C Fiche 1.13.

Paralēli citām Komisijas darbībām muitas jomā projekts par kultūras priekšmetu importu tiek detalizēti plānots arī 2019. gada e-muitas daudzgadu stratēģiskā plāna pārskatīšanas (MASP-C rev. 2019) ietvaros. Šā ziņojuma I pielikumā ir iekļauts projekta par kultūras priekšmetu importu plāna izraksts no MASP-C rev. 2019. Jāatzīmē, ka projekta dokumentācija tiks atjaunināta nākamajā MASP-C pārskatīšanā, lai atspoguļotu faktisko progresu projektā.

Pēc īstenošanas noteikumu pieņemšanas un redzējuma dokumenta apstiprināšanas sāksies elektroniskās sistēmas izstrādes posms. Trešajā posmā KPI sistēma tiks savstarpēji savienota ar EU CSW-CERTEX, lai starp dalībvalstu muitas sistēmām nodrošinātu apmaiņu ar dokumentiem. Vienlaikus tiks organizētas apmācības, lai to pārvaldes iestādes iepazīstinātu ar KPI sistēmas darbības funkcijām.

KPI sistēmai ir jāsāk darboties ne vēlāk kā 2025. gada 28. jūnijā, jo no šā datuma visiem uzņēmējiem, lai varētu Savienībā likumīgi importēt kultūras priekšmetus, būs obligāti jāsaņem importa licences vai jāiesniedz muitā importētāja apliecinājumi ar šīs elektroniskās sistēmas starpniecību.

Šis otrais gada progresa ziņojums aptver laikposmu no 2020. gada jūlija līdz 2021. gada jūnijam un sniedz pārskatu par progresu, kas gūts, pieņemot vajadzīgos īstenošanas noteikumus un īstenojot KPI projekta 1. posmu “Koncepcijas izstrāde”. Lai nodrošinātu pilnīgumu, ziņojumā īsumā minēti sasniedzamie mērķi, projekta arhitektūra un plānošanas pieeja, kas ir sīki aprakstīti pirmajā gada progresa ziņojumā. Kopējais sasniegtā progresa novērtējums un konstatētie kavējumu riski ir apkopoti šā ziņojuma secinājumu iedaļā.

Pagājušajā gadā Komisija iesniedza savu pirmo gada progresa ziņojumu. Ziņojumā ir aprakstītas Komisijas veiktās darbības pirmajā gadā pēc regulas stāšanās spēkā, proti: a) sagatavošanās darbs, kas veikts, lai pieņemtu vajadzīgos īstenošanas noteikumus, un b) apspriešanās ar dalībvalstīm ar kultūras priekšmetiem saistīto muitas lietu ekspertu grupā un projekta grupā jautājumos par kultūras priekšmetu importu. Attiecībā uz iespējamiem riskiem, kuru rezultātā KPI sistēmas izstrāde varētu netikt pabeigta līdz noteiktajam termiņam, ziņojumā konstatēta nenoteiktība saistībā ar projektam norīkotajiem darbiniekiem un tā finansējumu no DFS.

Sistēma kalpos ne tikai par līdzekli, ar ko uzņēmēji varētu veikt formalitātes, bet arī kur uzglabāt informāciju un kur dalībvalstu pārvaldes iestādēm, kuras atbild par regulas īstenošanu (muitas dienesti un kultūras iestādes), apmainīties ar to.

Importētāju pienākums iegūt importa licenci vai sagatavot un iesniegt muitā importētāja apliecinājumu būs spēkā tikai no datuma, kad sāks darboties centralizēta elektroniskā sistēma (KPI sistēma). Komisijai jāizstrādā KPI sistēma vēlākais līdz 2025. gada 28. jūnijam.

Minētā regula paredz, ka tad, ja importē noteiktus kultūras priekšmetus, ko uzskata par sevišķi apdraudētu kultūras mantojumu, ir vajadzīgas importa licences, savukārt tad, ja importē citus kultūras priekšmetus, kurus neuzskata par tik apdraudētiem, ir vajadzīgi importētāja apliecinājumi, un nodrošina, ka šādiem priekšmetiem, tos importējot Savienībā, piemēro vienotas kontroles. Importējot noteiktus kultūras priekšmetus, kas paredzēti īpašam lietojumam (izglītībai, zinātnei vai saistībā ar pētniecību), to imports ir atbrīvots no šīm dokumentu prasībām.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 17. aprīļa Regulas (ES) 2019/880 par kultūras priekšmetu ievešanu un importu (turpmāk — regula) mērķis ir novērst kultūras priekšmetu nelikumīgu tirdzniecību, it sevišķi gadījumos, kad šāda tirdzniecība palīdz finansēt teroristiskas darbības, un aizliegt tādu kultūras priekšmetu importu Savienības muitas teritorijā, kas ir nelikumīgi izvesti no trešām valstīm.

Attiecīgi elektroniskās importa licences parakstīs kompetentās iestādes atbildīgais ierēdnis ar elektronisko parakstu, apzīmogos ar uzlabotu vai kvalificētu izdevējas kompetentās iestādes elektronisko zīmogu, un pēc tam KPI sistēma to apzīmogos ar uzlabotu vai kvalificētu elektronisko zīmogu.

Lai gan pamataktā ir atsauce uz “formātu”, to nevajadzētu uztvert burtiski, jo aizpildāmās veidlapas būs elektroniskas, nevis tipiski papīra dokumenti. Būs iespējams izdrukāt licenci, apliecinājumu vai vispārīgu aprakstu, taču pretēji specifikācijām, kas noteiktas regulā par kultūras priekšmetu izvešanu, to var izdarīt uz jebkura veida papīra (t. i., nav obligātu izmēru lapa, papīra biezums vai savstarpēji savienojami drošuma modeļi). Jebkurā gadījumā, kad muitas dienestiem vai kompetentajām iestādēm jāpārbauda licence vai apliecinājums, tās iegūs šos dokumentus elektroniski no KPI sistēmas. Turklāt šādi iegūtie dokumenti būs patstāvīgi, tas nozīmē, ka elektronisko parakstu derīgums un dokumenta integritāte tiek pārbaudīti katru reizi, kad piekļūst dokumentam (vai tā kopijai) atbilstoši eIDAS standartam.

Īstenošanas akts sastāv no piecām nodaļām, no kurām pēdējā attiecas uz detalizētiem noteikumiem par KPI sistēmas izveidi un darbību.

Minētā ekspertu grupa ir forums, kas paredzēts, lai diskutētu par to, kā īstenot Savienības tiesību aktus par kultūras priekšmetiem saistībā ar muitu, un jo īpaši Regulu (ES) 2019/880 par kultūras priekšmetu ievešanu un importu un Regulu (EK) Nr. 116/2009 par kultūras priekšmetu izvešanu. Pēdējā minētā regula ir ES noteikumu kopums, kurš paredz arī atļauju sistēmu izvešanas gadījumā, kas ir spēkā kopš 1993. gada.

Pirmajā posmā Komisija pieņēma vajadzīgos īstenošanas noteikumus elektroniskās sistēmas izveidei. Lai iegūtu labāku perspektīvu no praktiskās īstenošanas viedokļa, tā plaši konsultējās ar dalībvalstu pārstāvjiem ar kultūras priekšmetiem saistīto muitas lietu ekspertu grupā un Kultūras priekšmetu komitejā.

3. posms. Izvēršana un darbība. Sākas faktiskais IT izstrādes posms (izstrādes posms), kam seko pārejas posms, kurā agrākās KPI sistēmas versijas pakāpeniski tiks piemērotas dažādām lietotāju grupām un tiks veiktas pārbaudes, lai nodrošinātu, ka līdz 2025. gada 28. jūnijam uzņēmēji un kompetentās iestādes ir spējīgi un labi apmācīti izmantot sistēmu. Pēc šā posma sekos sešu mēnešu pēcieviešanas periods, kura gaitā sistēmu pielāgos, lai nodrošinātu visas darbības vajadzības, kas varētu atklāties tikai pēc tam, kad IT sistēmas izmantošana kļūs obligāta, un lai nodrošinātu tās netraucētu darbību.

Lai gan projekts vienlaikus norisinās vairākos līmeņos, teorētiski to var sadalīt trīs posmos.

KPI sistēmas izstrādes pabeigšana ir atkarīga no atbilstoša finansējuma apstiprināšanas un resursu sadales TAXUD ĢD, ņemot vērā dažādas šā ģenerāldirektorāta prioritātes.

Redzējuma dokumentā tiek sīkāk precizēts ekonomiskajā pamatojumā veiktais sākotnējais novērtējums, un tajā ir sīki aprakstīta metodoloģiskā pieeja, projekta pārvaldība un sinerģija ar citiem projektiem. Līdz ar to KPI sistēma tiks izstrādāta partnerībā starp Komisijas Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorātu (TAXUD ĢD) un SANTE ĢD, balstoties uz šo abu ģenerāldirektorātu ilgtermiņa sadarbību un sinerģiju, kas izveidojusies sadarbībai starp muitas dienestiem un kompetentajām partneriestādēm un līdz šim ir izrādījusies ļoti veiksmīga dzīvnieku, pārtikas un barības importa kontroles jomā. Redzējuma dokuments ir pabeigšanas stadijā, un paredzams, ka E-muitas koordinācijas grupa to apstiprinās līdz 2021. gada jūnija beigām.

Šajā pārskata periodā projekta grupa galvenokārt strādāja pie IT sistēmas darbības tvēruma noteikšanas, funkciju minimuma un lietotāju vajadzībām. Šo diskusiju iznākums pirmkārt ir redzams ekonomiskajā pamatojumā, un tas ir sīkāk precizēts redzējuma dokumentā.

Projekta grupā ir 18 delegāti no 11 dalībvalstīm (AT, BE, BG, ES, LV, PT, RO, DE, NL, IT, FR), kuri līdz šim ir tikušies deviņas reizes (četras pārskata periodā no 29.6.2020. līdz 28.6.2021.).

Visbeidzot, īstenošanas akts ietver dažus sistēmas drošības noteikumus, kas nodrošina uzticamu un drošu darbību, jo īpaši, lai veiktu datu avota pārbaudi un datu aizsardzību pret neatļautu piekļuvi datiem, to nozaudēšanu, grozīšanu vai iznīcināšanu. Katru reizi, veicot datu ievadi, grozīšanu vai dzēšanu, tā jāreģistrē kopā ar informāciju par šādas apstrādes pamatojumu un precīzu laiku, kā arī jānorāda persona, kas to veikusi. Turklāt dalībvalstīm jāinformē citai cita, Komisija un vajadzības gadījumā attiecīgais uzņēmējs par visiem faktiskajiem vai iespējamiem KPI sistēmas drošības pārkāpumiem.

Lai gan šāds gadījums nav gaidāms, ir noteikti konkrēti ārkārtas pasākumi, ja KPI sistēma nebūtu pieejama ilgāk par astoņām stundām. Konkrēti, KPI sistēmas kontaktpunktiem dalībvalstīs ir jāuztur publisks tiešsaistes repozitorijs, kurā atrodas aizpildāmas elektroniskas veidnes visiem dokumentiem, kurus var izdot KPI sistēmā. Tiklīdz KPI sistēma vai nepieejamā funkcija atkal kļūst pieejama, uzņēmēji var izmantot tiešsaistes krātuvē izveidotos dokumentus, lai reģistrētu to pašu informāciju sistēmā.

1. risks. Darbinieku norīkošana

Komisijas sākotnējā priekšlikumā nebija paredzēta IT sistēmas izstrāde. Tādējādi tai nebija iedalīti resursi. Tomēr sarunu laikā un pēc likumdevēju pieprasījuma regulā tika iekļauta KPI sistēmas izstrāde, kas nozīmēja, ka ir vajadzīgi tolaik neparedzēti papildu līdzekļi. Galīgajos politikas trialogos 2018. gada decembrī tika aplēsts, ka šā sešu gadu projekta vajadzības saistībā ar IT izstrādes personālu TAXUD ģenerāldirektorātā atbilst divām pilnslodzes administratora amata vietām. Tomēr no 2020. gada jūlija vidus bija iespējams nodrošināt tikai vienu pilnslodzes administratora amata vietu.

2. risks. Covid-19 pandēmija

Papildus iepriekš aprakstītajiem riskiem arī Covid-19 sabiedrības veselības krīze zināmā mērā ietekmē komandas spēju gūt rezultātus, un it sevišķi projekta darbības un ekspertu grupas un projekta grupas sanāksmes ar dalībvalstīm. Sanāksmes notika virtuālā formātā ar īsāku darba kārtību un ierobežotu mijiedarbību. Turklāt sabiedrības veselības krīzes dēļ nācās pārplānot prioritātes dalībvalstīs, tādējādi ierobežojot to spējas sniegt ieguldījumu un komentārus par šo lietu. Šāda ietekme būs atkarīga no sabiedrības veselības krīzes ilguma.

3. risks. Priekšlikums par ES vienloga vidi muitas jomā

KPI sistēmas pienācīga darbība ir atkarīga no tā, cik sekmīgs būs Komisijas priekšlikums par ES vienloga vidi muitas jomā, kura mērķis ir nodrošināt EU CSW-CERTEX darbības juridisko pamatu. Šī priekšlikuma pārvaldes iestāžu sadarbības (G2G) pīlārs rāda, kā muitas dienesti un kompetentās partneriestādes digitāli apmainīsies ar datiem. Tādēļ gadījumā, ja likumdevēji galu galā panāks vienošanos, kas ievērojami atšķirsies no priekšlikumā ierosinātās G2G pieejas, tas ietekmēs to, kā KPI sistēma un EU CSW-CERTEX būs savstarpēji saistītas, un tas ietekmēs arī iepriekš aprakstītos KPI sistēmas īstenošanas noteikumus.

4. risks. Budžeta pieejamība

Budžeta nenoteiktība saistībā ar sarunām par jauno DFS stipri apgrūtināja progresu. Tomēr jāatzīmē, ka DFS sarunu labvēlīgais rezultāts, sākot no 2020. gada beigām, mazināja šo risku un budžeta ziņā šī iniciatīva ir pilnībā ietverta jaunajā Muitas programmā.

Risku mazināšanas darbības

Riski ir paziņoti TAXUD ĢD ietvaros.

6.SECINĀJUMI

Galvenās darbības, kas veiktas šajā otrajā progresa ziņojumā aptvertajā laikposmā, lai izstrādātu centralizētu elektronisko sistēmu kultūras priekšmetu importam (KPI sistēma), ir šādas: 1) īstenošanas noteikumu pieņemšana Regulas (ES) 2019/880 mērķu sasniegšanai; 2) šajā nolūkā izveidotās projekta grupas veiktais darbs un 3) ekonomiskā pamatojuma un redzējuma dokumenta virzība KPI projektā.

Lai gan līdz šim Komisija ir strādājusi saskaņā ar grafiku, ir konstatēti daži iespējamie riski, kuru rezultātā KPI sistēmas izstrāde varētu netikt pabeigta līdz noteiktajam termiņam. Viens risks attiecas uz nenoteiktību, kas saistīta ar projektam norīkotajiem darbiniekiem, jo tas ir atkarīgs no pašreizējā budžeta pieejamības un vispārējām muitas IT izstrādes prioritātēm. Tika atzīmēta arī Covid-19 sabiedrības veselības krīze, kas nedaudz ietekmē KPI projekta progresu. Kopējā ietekme būs atkarīga no sabiedrības veselības krīzes ilguma.





I pielikums. Daudzgadu stratēģiskā plānošana

MASP-C nodrošina IT projektu efektīvu un saskaņotu pārvaldību, nosakot gan stratēģisko sistēmu, gan starpposma mērķus. Galīgi to apstiprina dalībvalstis Muitas politikas grupā (MPG), balstoties uz ekspertu konsultācijām, kuras sniedz E-muitas koordinācijas grupa (EMKG), un apspriežoties ar tirdzniecības pārstāvjiem Tirdzniecības kontaktgrupā (TKG).

Elektroniskās sistēmas plānošana ir apspriesta ar dalībvalstīm, kuras ir to apstiprinājušas, un tas ir detalizēti aprakstīts MASP-C rev. 2019 Fiche 1.18.

Zemāk 1. tabulā ir iekļauts kultūras priekšmetu importa projekta plāna izraksts no MASP-C rev. 2019 Fiche 1.18.

1. tabula. Izraksts no MASP-C rev. 2019 Fiche 1.18 Starpposma mērķi Plānotais pabeigšanas datums 1. Darbību analīze un darbību modelēšana - Ekonomiskā pamatojuma dokuments 2020. gada 4. ceturksnis - 3. līmenis (lietotāju vajadzību DPM) 2022. gada 1. ceturksnis - 4. līmenis (detalizēta funkciju vajadzību DPM) 2022. gada 1. ceturksnis 2. Tiesību normas - Pašreizējie pieņemtie noteikumi* 2019. gada 2. ceturksnis - Nākotnē pieņemtie noteikumi** 2021. gada 2. ceturksnis 3. Projekta uzsākšanas posms - Redzējuma dokuments 2021. gada 2. ceturksnis - Apstiprināšanas lēmums 2021. gada 2. ceturksnis 4. IT projekts - Lietojumprogrammu un pakalpojumu specifikācijas 2023. gada 2. ceturksnis - Tehniskās sistēmas specifikācijas 2023. gada 2. ceturksnis Izstrādes posms - Centrālo pakalpojumu īstenošana 2024. gada 3. ceturksnis - Pakalpojuma integrēšana valstu sistēmās Nav pieejams - Īstenošana valstīs Nav pieejams Pārejas posms - Izvēršana un palaišana 2024. gada 4. ceturksnis - Atbilstības pārbaudes 2025. gada 2. ceturksnis 5. Darbība - Komisija, dalībvalstu pārvaldes iestādes un tirgotāji 2025. gada 2. ceturksnis - Ārpussavienības valstis un ārpussavienības tirgotāji (ja vajadzīgs) Nav pieejams 6. Īstenošanas atbalsts (apmācība un informēšana) - Centrāli izstrādāta apmācība un informēšana 2024. gada 4. ceturksnis - Valsts līmeņa apmācība un informēšana 2024. gada 4. ceturksnis

* Pašreizējie noteikumi ir Regula (ES) 2019/880.