/* COM/2010/0650 galīgā redakcija */ KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par paveikto darbu attiecībā uz 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājumu (kopsavilkums) {SEC(2010) 1437} {SEC(2010) 1438}





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 18.11.2010 COM(2010) 650 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par paveikto darbu attiecībā uz 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājumu (kopsavilkums){SEC(2010) 1437}{SEC(2010) 1438} PREAMBULA Šis ir Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam (EP) un Padomei par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājumu[1], ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. panta 3. punktu, Finanšu regulas 147. pantu un Eiropas Attīstības fonda (EAF) Finanšu regulas 119. panta 5. punktu. Šo ziņojumu publicē visās ES oficiālajās valodās kopsavilkuma veidā. Komisijas atbildes uz katru konkrēto Parlamenta un Padomes prasību ir pieejamas divos Komisijas dienestu darba dokumentos[2]. Šā kopsavilkuma ziņojuma un darba dokumentu struktūra ir pēc iespējas līdzīgāka to Eiropas Parlamenta un Padomes rezolūciju struktūrai, kurās šīs prasības ir ietvertas. Komisijas dienestu darba dokumentos attiecībā uz katru prasību ir iekļautas atsauces uz attiecīgajiem punktiem Eiropas Parlamenta vai Padomes dokumentos. Komisija ir konstatējusi, ka Eiropas Parlamenta lēmumos par vispārējā budžeta, EAF un aģentūru budžetu izpildes apstiprinājumiem ir 238 prasības Komisijai. Komisija piekrīt izpildīt Parlamenta prasītās darbības attiecībā uz 108 prasībām. Komisija uzskata, ka attiecībā uz 120 prasībām vajadzīgās darbības jau ir veiktas vai tiek veiktas, lai gan dažos gadījumos šo darbību rezultāti vēl būs jāizvērtē. Visbeidzot, Komisija nevar pieņemt 10 prasības[3] tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar esošo tiesisko regulējumu vai tās institucionālajām prerogatīvām. Komisija ir konstatējusi arī 126 prasības, ko ir cēlusi Padome. Komisija piekrīt izpildīt Padomes prasītās darbības attiecībā uz 61 prasību. Komisija uzskata, ka attiecībā uz 63 prasībām vajadzīgās darbības jau ir veiktas vai tiek veiktas, lai gan dažos gadījumos šo darbību rezultāti vēl būs jāizvērtē. Visbeidzot, Komisija nevar pieņemt 2 prasības[4] tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar esošo tiesisko regulējumu vai tās institucionālajām prerogatīvām. Komisijas atbildes uz Eiropas Parlamenta un Padomes prasībām saistībā ar vairākiem īpašiem ziņojumiem, kurus ir publicējusi Revīzijas palāta, ir iekļautas Komisijas dienestu darba dokumentos. Saistībā ar rezolūcijās ietvertajām prasībām, kas attiecas uz aģentūrām, ir minams, ka vairumu izvirzīto horizontālo jautājumu izskata iestāžu darba grupa aģentūru jomā. Paredzams, ka darba grupa savus secinājumus iesniegs līdz 2011. gada beigām. Komisijas atbildes uz tai adresētām prasībām attiecībā uz aģentūrām ir izklāstītas Komisijas dienestu darba dokumentos. KOPSAVILKUMS PAR KOMISIJAS ATBILDĒM UZ EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES PRASĪBĀM ATTIECĪBĀ UZ 2008. GADA BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀJUMU A) HORIZONTāLIE JAUTāJUMI Komisijas saskaņotas rīcības rezultātā pēdējos gados ir samazinājies kļūdu koeficients Revīzijas palātas ticamības deklarācijā ( DAS ). Dažās jomās (jo īpaši kohēzijas politikā) kļūdu koeficients joprojām ir pārāk augsts. Lai vēl vairāk samazinātu kļūdu koeficientu, Komisija piekrīt darīt visu iespējamo, lai panāktu nosacījumus, ka līdz 2014. gadam Eiropas Revīzijas palāta vēl 20 % budžeta varētu piešķirt „zaļo” klasifikāciju. Tomēr šajā saistībā jāatzīmē, ka jebkādi panākumi būs atkarīgi no vairākiem faktoriem, jo īpaši no pašreizējo pasākumu rezultātiem pastiprināt kontroles sistēmu plānus, 2007.–2013. gada tiesību aktu ietekmes un politikas jomu apvienojuma Revīzijas palātas gada ziņojumā. Komisārs Šemeta 2010. gada maijā iesniedza Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejai savu plānu par budžeta izpildes apstiprinājumu un revīziju. Plānā izklāstīti prioritārie pasākumi Komisijas pilnvaru laikā (līdz 2014. gadam), tostarp jo īpaši šādi: pasākumi tiesību aktu vienkāršošanai, Eiropas ieguldījumu fonda izveide, ticamības apliecinājuma sniegšana dalībvalstīs, sadarbība ar augstākajām revīzijas iestādēm un valstu parlamentiem un efektīvi pasākumi līdzekļu atgūšanas un finanšu korekciju jomā. Komisija ir apņēmības pilna iespēju robežās ierosināt vēl vairāk vienkāršot izdevumu shēmas, lai samazinātu kļūdu risku. Tomēr Komisija apzinās, ka attiecināmības nosacījumu vienkāršošana, izdevumu plānošana konkrētiem mērķiem un kļūdu koeficienta samazināšana līdz 2 % ir dažkārt pretrunīgi mērķi, kas rūpīgi jālīdzsvaro. Komisija ir jau izveidojusi pamatu, izstrādājot savu priekšlikumu par Finanšu regulas pārskatīšanu reizi trīs gados; šā priekšlikuma rezultātā noteikumus var labāk pielāgot līdzekļu saņēmēju vajadzībām, un tajā ir uzsvērta programmu rezultātu un resursu nozīmība, plašāk izmantojot vienkāršoto izmaksu aprēķināšanas metodi. Plāna par budžeta izpildes apstiprinājumu un revīziju ietvaros Komisija līdz 2010. gada beigām pieņems paziņojumu, nosakot tajā pamatprincipus tiesību aktu sagatavošanai pēc 2013. gada, tostarp par līdzsvaru starp kontroles prasībām, attiecināmības nosacījumiem un risku sniegt pienācīgas garantijas attiecībā uz likumību, pareizu finanšu pārvaldību un izdevumu mērķtiecīgu izmantojumu. Jēdziens par „pieļaujamo kļūdas risku” (PKR) ir svarīga šā plāna daļa, jo tiek ņemts vērā gan tiesību aktu prasību izraisītais risks, gan kontroles izmaksas un tiek ierosināti pieļaujamie riska līmeņi, ņemot vērā izmaksu ziņā efektīvas kontroles. Komisija 2010. gada 26. maijā pieņēma paziņojumu ,,Vairāk vai mazāk pārbaužu? Pareizais līdzsvars starp kontroles administratīvajām izmaksām un kļūdas risku”[5]. Paziņojumā ir ierosināti pieļaujamā kļūdas riska līmeņi 2 %–5 % diapazona vidū (,,dzeltenā gaisma”) gan attiecībā uz lauku attīstību, gan pētniecību, enerģētiku un transportu. Kaut arī vienkāršošana ir svarīga, tomēr ir vajadzīgs laiks, kamēr tā izpaudīsies ikgadējā kļūdu koeficientā, kas ietverts Revīzijas palātas ticamības deklarācijā, un dažās jomās, piemēram, lauku attīstībā, ar vienkāršošanu nepietiks, lai samazinātu kļūdu koeficientu zem būtiskuma līmeņa, neapdraudot politikas mērķu sasniegšanu. Piemēram, vienkāršojumi, ko varētu pieņemt attiecībā uz tiesību aktiem pēc 2013. gada, lielu daudzgadu programmu gadījumā nebūs atspoguļoti ikgadējā DAS vismaz līdz 2015. gada ticamības deklarācijai (izpildes apstiprinājums 2017. gadā). Tādēļ ir jānosaka PKR līmeņi, kas atspoguļo šobrīd spēkā esošos noteikumus un ir piemērots rādītājs izmaksu ziņā efektīvām kontrolēm (jebkuru līmeni, par kuru tiks panākta vienošanās, varētu pielāgot, ņemot vērā turpmākos vienkāršojumus). Komisija ierosinās PKR robežvērtības citās svarīgākajās politikas jomās: administratīvo izdevumu jomā līdz 2010. gada beigām, kā arī ārējās palīdzības, attīstības un paplašināšanas jomā 2011. gada sākumā un pārējās jomās, tostarp kohēzijas politikā, pakāpeniski vēlāk 2011. gada gaitā. Komisija atgādina, ka lēmuma pieņemšana par pašreizējo pieļaujamā kļūdas riska līmeni ir likumdevējas iestādes uzdevums, jo Komisija kā revīzijas objekts nevar pieņemt šo lēmumu. Pārskatu ticamība Komisija turpināja savu grāmatvedības kvalitātes projektu, kura rezultātā ir uzlabojušies grāmatvedības dati, kas izmantoti 2009. gada pārskatu sagatavošanai. Pašreizējās vietējās finanšu pārvaldības lietojumprogrammas tiek jau pārbaudītas, lai nodrošinātu to atbilstību ar centrālo grāmatvedības sistēmu. Turklāt Komisijas grāmatveža dienesti nepārtraukti uzrauga finanšu gadu periodizācijas principu piemērošanu ģenerāldirektorātos. Eiropas Kopienu pensiju shēma ir noteikta Civildienesta noteikumos. Kad 2003. gadā Komisija iesniedza priekšlikumu Civildienesta noteikumu grozīšanai, pienācīga uzmanība tika veltīta pensiju fonda izveidei (papildinājumā tika veikts plašs aktuārais pētījums). Tomēr pētījuma secinājumos šādi grozījumi netika atbalstīti. Īpašas bažas radītu ar fonda izveidi saistītās sākotnējās izmaksas, kā arī zaudējumu risks, ar ko fonds saskartos ieguldījumu vides un politikas rezultātā. Komisija uzskata, ka šā pētījuma hipotēzes un nosacījumi nav mainījušies un tādēļ tā secinājumi joprojām ir spēkā. Budžeta pārvaldība Komisija ir veikusi vairākus pasākumus, lai nodrošinātu budžeta līdzekļu reālistisku sadali, sākot jau no Komisijas iesniegtā budžeta projekta posma. Šie pasākumi cita starpā ir nepārtrauktie centieni uzlabot dalībvalstu izdevumu prognozes kohēzijas jomā un pārredzama ziņošanas sistēma par tiem īstenošanas līmeņiem katrā finanšu shēmas nodaļā, kas aprēķināti uz sākotnējā budžeta un galīgā budžeta pamata. Saskaņā ar struktūrfondu regulām atmaksājumi nedrīkst pārsniegt 95 % no ES ieguldījuma pirms programmas pabeigšanas, un dalībvalstu rīcībā ir 15 mēneši pēc atbilstības laikposma beigām, lai iesniegtu galīgos maksājumu pieprasījumus. Tādēļ ar šīm regulām ir ierobežotas neizpildītās saistības ( reste à liquider – RAL ), kas attiecas uz 2000.–2006. gadu. Paredzams, ka slēgšanas maksājumus par šo laikposmu uzsāks 2010. gadā un turpinās 2011. gadā. Attiecībā uz 2007.–2013. gada laikposmu Komisija paredz, ka nedaudzās atlikušās dalībvalstu vadības un kontroles sistēmu atbilstības novērtējuma procedūras tiks pabeigtas līdz 2010. gada beigām[6]. Maksājumu atgūšana un pārtraukšana 2009. gada pārskata pielikumā Komisija ir iekļāvusi sīkāku informāciju par nepamatotu maksājumu atgūšanu. Komisijai 2010. gada pirmajā pusē iesniegtie dati par 2009. gadu ir ievērojami uzlabojušies kohēzijas jomā. Saistībā ar savu 2008. gada rīcības plānu Komisijai uzticētās pārraudzītājas lomas nostiprināšanai, īstenojot strukturālo darbību dalītu pārvaldību, Komisija 19 dalībvalstīs ir revidējusi valsts līmeņa atsaukšanas un atgūšanas sistēmas. Atlikušās revīzijas tiks veiktas 2010. gadā. Attiecībā uz 2007.–2013. gadu tiek izmantota standarta IT procedūra paziņojumu par atgūtajām summām iesniegšanai, kā rezultātā ir jāuzlabojas informācijas kvalitātei. Tāpat dalībvalstīm tiek prasīts nošķirt korekcijas, kas izriet no pašu veiktajām kontrolēm, no korekcijām, kas izriet no ES iestāžu veiktajām revīzijām. Rīcības plāna ietvaros Komisijai uzticētās pārraudzītājas lomas nostiprināšanai, īstenojot strukturālo darbību dalītu pārvaldību, Komisija ir pārskatījusi savus iekšējos noteikumus un operatīvās procedūras un paātrinājusi maksājumu pārtraukšanu un finanšu korekciju procedūras gadījumos, kad programmu īstenošanas gaitā ir atklāti nopietni pārkāpumi un sistēmas trūkumi. Kā liecina 2010. gada 17. februārī pieņemtais ietekmes paziņojums[7], Komisija 2008. gadā pieņēma 10 lēmumus par maksājumu pārtraukšanu un 2009. gadā – 7 lēmumus. Turklāt Komisija vajadzības gadījumā bez vilcināšanās izmanto jauno iespēju, ko sniedz 2007.–2013. gada normatīvais regulējums un kas ļauj Komisijai sistēmas trūkumu gadījumā nekavējoties apturēt individuālos maksājumus pirms pārtraukšanas procedūras uzsākšanas. Finanšu korekciju kopsumma šajās jomās sasniedza 3,8 miljardus euro 2008. un 2009. gadā salīdzinājumā ar apmēram 3,6 miljardiem euro 2000.–2007. gadā. Aptveroša informācija par maksājumu atgūšanu no galasaņēmējiem un dalībvalstīm noteiktajām finanšu korekcijām ir jau pieejama lauksaimniecības jomā. Gada kopsavilkumi un dalībvalstu pārvaldības deklarācijas Savā priekšlikumā par Finanšu regulas pārskatīšanu reizi trīs gados Komisija ir pastiprinājusi gada kopsavilkumu juridisko pamatu, ierosinot visās politikas jomās, kurās piemēro ES līdzekļu dalītu pārvaldību, pieprasīt no dalībvalstīs akreditētām pārvaldības iestādēm ikgadējas, vadības līmenī sagatavotas ticamības deklarācijas, kurām pievienots neatkarīgu revidentu atzinums (kā tas jau notiek lauksaimniecības un lauku attīstības jomā). Paredzams, ka revidentu atzinums palīdzēs uzlabot iesniegto datu kvalitāti. Vienlaikus Komisija līdz 2010. gada beigām izvērtēs gada kopsavilkumus trīs gadus pēc to ieviešanas. Komisija uzskata, ka Finanšu regulas pārskatīšanas gaitā ierosinātās, vadības līmenī sagatavotās deklarācijas ir piemērotāks līdzeklis ticamības garantiju iegūšanai no dalībvalstīm nekā politiskajā līmenī parakstītās valsts deklarācijas. Tomēr Komisija arī turpmāk mudinās dalībvalstis brīvprātīgi izstrādāt politiskās ticamības deklarācijas, kas aptver visus ES līdzekļus, ko tās saņem, ar kurām dokumentē kontroles un kurās ir novērtēta šo dalībvalstu vadības un kontroles sistēmu efektivitāte. Komisija līdz 2010. gada beigām arī iesniegs izvērtējumu par pievienoto vērtību, ko sniedz brīvprātīgās valsts deklarācijas. Komisijas iekšējās kontroles sistēma Komisija ir veikusi pasākumus, lai vēl vairāk uzlabotu gada darbības pārskatu ( AAR ) kvalitāti, jo īpaši saistībā ar sniegto pamatojumu un pierādījumiem, kas ir ticamības apliecinājumu pamatā. 2009. gada darbības pārskatu gadījumā tika būtiski pārstrādāti norādījumi, izveidots īpašs palīdzības dienests un piedāvāts vairāk mācību kursu. Komisija pilnīgoja savu salīdzinošās vērtēšanas sistēmu, kuras ietvaros Komisijas dienesti efektīvi novērš atklātos trūkumus. 2009. gada darbības pārskati liecina par ievērojamiem uzlabojumiem visas Komisijas ietvaros, proti, gan attiecībā uz kopā ar ticamības apliecinājumiem iesniegto pierādījumu kvalitāti, gan ziņojumu lasāmību. Komisijas dienesti savos ziņojumos jau sniedz skaidru informāciju par Komisijas un īstenošanas partneru iekšējās kontroles sistēmu efektivitāti, atklātajiem trūkumiem un šobrīd veiktiem korektīviem pasākumiem. Dienestiem ir uzdots izstrādāt rīcības plānus, lai novērstu gada darbības pārskatos izteikto atrunu cēloņus un regulāri uzraudzītu gūtos panākumus. Ziņojumā „Kopsavilkuma pārskats par Komisijas sasniegumiem vadības jomā” ir apskatīti galvenie gada darbības pārskatos apzinātie vadības jautājumi, kā arī noteikti darbības virzieni. Tajā arī izklāstīti panākumi, kas gūti svarīgāko transversālo jautājumu risināšanā vadības jomā, un sniegts pārskats par pēdējos 5 gados izteiktajām atrunām. Komisija uzskata, ka īstenotā sistēma ir sasniegusi briedumu un ka tā, vispārīgi runājot, sniedz Komisijai un citām iestādēm skaidru priekšstatu par Komisijas iekšējās kontroles sistēmu efektivitāti. Iestāžu debates par pašreizējo budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras sistēmu Komisija piekrīt organizēt plašu diskusiju ar iesaistītajām personām un cer, ka budžeta lēmējinstitūcija piešķirs 2011. gadā šim nolūkam vajadzīgos līdzekļus. 2011. gada aprīlī paredzētajai konferencei jāsniedz iespēja vienoties par jaunu partnerību un definēt katra dalībnieka uzdevumus un pienākumus, lai izstrādātu nosacījumus turpmākiem uzlabojumiem ticamības deklarācijā ( DAS ). Politiskā atbildība un administratīvā atbildība Komisijā Komisijas priekšsēdētājs ir paziņojis savās politikas pamatnostādnēs par Komisāru rīcības kodeksa pārskatīšanu. Attiecībā uz ES līdzekļu saņēmēju publiskošanu ir minams, ka Komisija un dalībvalstu pārvaldes iestādes jau sniedz šo informāciju sabiedrībai. Komisija 2010. gadā turpināja uzlabot savu ,,Finanšu pārredzamības sistēmas” tīmekļa vietni[8], kas sniedz informāciju par centralizēti pārvaldīto ES līdzekļu saņēmējiem, lai publicētu no administratīvā budžeta finansēto valsts iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību saņēmējus. Komisija publicē arī informāciju par to ekspertu grupu locekļiem, kas ietilpst Komisijas Ekspertu grupu reģistrā, un nodrošina, ka Komisijas tīmekļa vietnē ,,Europa” tiek publicēts īpašo padomdevēju saraksts kopā ar viņu dzīves aprakstiem ( CV ). Attiecībā uz informāciju par nevalstiskām organizācijām (NVO) ir minams, ka Komisija ir uzsākusi vairāku posmu projektu, lai Komisijas centrālajā juridisko personu datubāzē ieviestu klasifikācijas ,,ar peļņu” un ,,bezpeļņas”. Pirmā posma ietvaros galvenā uzmanība ir veltīta dalībvalstu juridiskajām personām, kas veido reģistrēto organizāciju lielāko daļu. Komisija ir paredzējusi īstenot šo mērķi no 2011. gada. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) Attiecībā uz OLAF reformu Komisija cer, ka, balstoties uz starpiestāžu dialoga rezultātiem, tā varēs līdz 2010. gada beigām iesniegt grozītu priekšlikumu un ka likumdošanas procesu varēs pabeigt līdz 2011. gada beigām. Attiecībā uz jaunā ģenerāldirektora iecelšanu ir minams, ka pēc paziņojuma par vakanci publicēšanas Komisija ir apstiprinājusi piemēroto kandidātu sarakstu. Saskaņā ar Regulu 1073/1999 Uzraudzības komitejai ir jāsniedz labvēlīgs atzinums par Komisijas izvēlēto sarakstu. Pēc tam piemēroto kandidātu saraksts ir nosūtīts Eiropas Parlamenta un Padomes apspriešanai. Komisija ir apņēmusies pilnībā ievērot Regulas 1073/1999 12. panta noteikumus par ģenerāldirektora iecelšanu un agrīnā posmā iesaistīt Eiropas Parlamentu un Padomi. b) Nozaru jautājumi Pašu resursi Saistībā ar tradicionālajiem pašu resursiem Komisija turpinās pārbaudīt, vai dalībvalstis pareizi veic atsevišķu grāmatvedības uzskaiti B kontos. Ar konkrētajām dalībvalstīm tiks apspriesti visi atklātie trūkumi un sniegts nepieciešamais atbalsts. Vajadzības gadījumā tiks veikti piemēroti pasākumi, lai atgūtu pašu resursus vai nesamaksātus procentus. PVN pašu resursu jomā Komisija kā efektīvu un lietderīgu instrumentu ir ieviesusi vadības sanāksmes, lai tajās pārrunātu tās atrunas, kas pelna īpašu uzmanību. Ilgstoši spēkā esošo atrunu skaits ir samazinājies no 35 līdz 12. Vienlaikus ir veikti pasākumi, lai samazinātu atrunu kopējo ilgumu, kā rezultātā tagad 63 % no visām pašreizējām atrunām ir izteikti 2008. gadā vai vēlāk. NKI pašu resursu jomā Komisija ir izstrādājusi un piemēro pilnīgu kopēju struktūru NKI apstiprināšanai, kas balstās uz to statistikas avotu un metožu pārbaudi un uzlabošanu, kurus dalībvalstis izmanto savu NKI datu aprēķināšanai. Turklāt Komisija 2007. gadā sāka izmantot tiešas pārbaudes sistēmu, ieviesa īpašus noteikumus, ko apstiprināja NKI komiteja, un ir jau piemērojusi tiešu pārbaudi gandrīz visās dalībvalstīs. Sadarbībā ar NKI komiteju Komisija turpina savu darbu jautājumā par valsts pārraudzības un kontroles sistēmām nacionālo kontu jomā. Attiecībā uz Grieķiju ir minams, ka pašu resursu aprēķināšanai izmantotie dati par nacionālā kopienākuma pašreizējo līmeni, tostarp 2008. un 2009. gadā iesniegtie dati, atbilst tās rūpīgās pārbaudes rezultātiem, ko Komisija veica 2007. gadā. Turklāt, rūpīgi izvērtējot to jautājumu iespējamo ietekmi, kuri radās ziņojuma COM (2010) 0001 rezultātā par deficīta un parāda statistiku, netika konstatēta būtiska ietekme uz IKP/NKI līmeni. Lauksaimniecība un dabas resursi Ar dalībvalstīm adresētajām kontroles prasībām, kas attiecas uz dalītajā pārvaldībā veikto lauksaimniecības izdevumu jomu, tiek ņemti vērā ES tiesību aktu efektivitātes, līdzvērtības, lojālas sadarbības un proporcionalitātes pamatprincipi. Piemērs pēdējam nosauktajam principam ir tiešā atbalsta pieteikumu, kuri jāpārbauda dalībvalstīm, procentuālais īpatsvars, kas palielinās tad, ja sākotnējā 5 % parauga pārbaudēs atklāto pārkāpumu apmērs ir liels. Gadījumos, kad pagātnē atklāja būtiskus trūkumus, attiecīgās dalībvalstis tika aicinātas ciešā sadarbībā ar Komisiju izstrādāt sīkus rīcības plānus. Komisija rūpīgi uzrauga šādu rīcības plānu īstenošanu, tas attiecas arī uz Bulgārijas un Rumānijas 2009. gadā izstrādātajiem rīcības plāniem, kuru mērķis ir novērst trūkumus, kas atklāti šo dalībvalstu integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā (IAKS). Pastāvīgos IAKS uzlabojumus apstiprina to atbilstības revīziju rezultāti, kuras Komisija pēdējos gados veica dalībvalstīs, kā arī nelielais kļūdu koeficients kontroles statistikas datos, ko Komisija saņem no dalībvalstīm un kurus lielākoties pārbauda un apstiprina sertifikācijas iestādes. Visus atklātos trūkumus pārbauda, izmantojot atbilstības noskaidrošanas procedūras, kas nodrošina, ka ES budžeta risks ir piemēroti segts. Attiecībā uz lauku attīstību, jo īpaši uz agrovides pasākumiem ir minams, ka Komisija ir spērusi vairākus soļus, lai vienkāršotu šobrīd spēkā esošos noteikumus un nodrošinātu kontroles noteikumu efektīvu un lietderīgu īstenošanu. Komisija nesen ir pastiprinājusi revīzijas darbību šajā jomā un izveidojusi darba grupu, lai pievērstos augstajam kļūdu koeficientam, par ko dažas dalībvalstis paziņoja 2009. gadā attiecībā uz lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar 2. asi. 2010. gadā tiks pārstrādāta Komisijas Regula (EK) 1975/2006, lai vēl vairāk vienkāršotu un padarītu skaidrākus konkrētus noteikumus. Kohēzija, nodarbinātība un sociālās lietas Revīzijas palātas 2008. gada ziņojuma pamatā ir vienīgi 2000.–2006. gadā veikto izdevumu parauga pārbaude. Tādēļ bija paredzams, ka situācija nav mainījusies salīdzinājumā ar iepriekšējiem gada ziņojumiem. Attiecībā uz 2000.–2006. gada laikposmu Komisija novērsīs īstenošanas gaitā atklātos trūkumus un nodrošinās konsekventu noslēgšanas procesu. 2007.–2013. gada programmu gadījumā Komisija uzskata, ka pastiprinātais tiesiskais regulējums ir uzlabojis vadības un kontroles sistēmas. 2008.–2009. gadā pieņemto vienkāršošanas pasākumu rezultātā ir jāpanāk zemāks kļūdu koeficients starpposma maksājumos. Paredzams, ka pirmie šā pastiprinātā kontroles regulējuma rezultāti kļūs redzami no 2010. gada beigām, balstoties uz Kopienas revīziju rezultātiem un 2009. gada revīziju rezultātiem, kuras dalībvalstu revīzijas iestādes veica, pārbaudot 2007.–2013. gada programmu ietvaros deklarēto izdevumu ikgadējās statistiskās izlases; šo revīziju rezultāti tiks iesniegti 2010. gada decembrī (un pēc tam katra gada decembrī). Norādi par pastiprinātā kontroles regulējuma rezultātiem sniedz revīzija, kuras gaitā Komisija pārbaudīja 2007.–2013. gada projektu izlasi, izmantojot metodi, kas ir līdzīga Revīzijas palātas piemērotajai metodei. Kā norādīts Komisijas 2010. gada 17. februāra ietekmes ziņojumā[9], pirmie šīs pārbaudes (kas balstās uz maksājumiem līdz 2009. gada maijam) rezultāti liecina par viennozīmīgu konstatētā kļūdu koeficienta samazināšanos, kas norāda, ka īstenotie pasākumi norisinās pareizajā virzienā. Tomēr šie rezultāti jāinterpretē piesardzīgi, jo to pamatā ir iedzīvotāju skaits 15 dalībvalstīs un ne visas dalībvalstis (tostarp tādas, kurās līdz šim ir atklāts vairums smago kļūdu) bija deklarējušas izdevumus pārbaudes laikā. Iekšējās politikas jomas, tostarp pētniecība Pētniecības jomā veiktās kontroles, tostarp revīzijas stratēģija, šīs stratēģijas rezultātu rūpīga īstenošana un revīzijas gaitā atklāto sistemātisko trūkumu izlabošana nepārbaudīto līgumu jomā (ekstrapolācija) nodrošina pieprasīto izmaksu stingru kontroli, kā rezultātā laika gaitā ir samazinājies kļūdu koeficients. Turklāt Komisija ir apņēmusies nodrošināt noteikumu un procedūru vienādu interpretāciju un piemērošanu. Komisija ir pieņēmusi paziņojumu par pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu[10] ar mērķi uzsākt diskusiju par to, lai samazinātu noteikumu sarežģītību, kas ir būtisks kļūdu iemesls. Komisija uzskata, ka šādas diskusijas rezultātā var izstrādāt konkrētus priekšlikumus, kurus tad var īstenot Astotās pamatprogrammas ietvaros. Izglītības jomā Komisija 2009. gada decembrī nosūtīja dalībvalstu iestādēm atjauninātus norādījumus par sekundāro kontroļu veikšanu. Komisija ir arī pastiprinājusi savas pārbaudes uz vietas, kuras vērstas uz dalībvalstu aprakstīto vadības procedūru un pārbaužu esību un īstenošanu. Komisijas detalizētas atbildes uz prasībām iekšējās politikas citās konkrētās jomās ir izklāstītas dienestu darba dokumentos. Ārējās darbības, tostarp Eiropas Attīstības fonds (EAF) un paplašināšanās Komisija turpinās uzlabot savas uzraudzības un kontroles sistēmas, tostarp uzlabojot savu revīzijas stratēģiju un plānošanu. EuropeAid ir ievērojami uzlabojis savas revīzijas metodes un IT rīkus ( CRIS ). Komisija pilnībā atbalsta Revīzijas palātas prasības iegūt vajadzīgos apstiprinošos pierādījumus no ANO organizācijām, un šis princips ir skaidri noteikts Finanšu un administratīvajā pamatnolīgumā ( FAFA ). 2009. gada aprīlī pieņemtās pārbaudes apmeklējumu standarta pilnvaras ir uzlabojušas sadarbību starp ANO aģentūrām un ES un palīdzējušas nodrošināt efektīvāku ANO un Revīzijas palātas sadarbību. Komisija turpina uzlabot sistēmu un 2010. gada aprīlī vienojās ar ANO par to, ka pēc pieprasījuma varētu darīt pieejamu papildu informāciju, tostarp iekšējās un ārējās revīzijas ziņojumu izrakstus. Saistībā ar Finanšu regulas pārskatīšanu reizi trīs gados Komisija ir ierosinājusi, ka tā izveidos un pārvaldīs ieguldījumu fondus ārējām darbībām, kuri tiktu izmantoti ārkārtas, pēckrīzes darbībās vai tematiskās darbībās. Komisija šobrīd pārskata savas vadlīnijas budžeta atbalsta jomā, un paredzams, ka šis darbs būs pabeigts līdz 2010. gada beigām. Pārskatīšanas gaitā īpaša uzmanība tiek veltīta uzraudzības un kontroles sistēmām. Turklāt tiks arī uzlabota pārraudzība un ikgadējā ziņošana par atbilstības kritēriju ievērošanu. Uz spēju veidošanas projektiem, kurus īsteno budžeta atbalsta darbību ietvaros, attiecina to pašu uzraudzības un kontroles sistēmu, ko piemēro visiem pārējiem projektiem, kas tiek revidēti. Sīkāka informācija par šo un citām prasībām saistībā ar EAF ir izklāstīta Komisijas dienestu darba dokumentos. Pasākumi, kas īstenoti, lai uzlabotu pieejamo informāciju par NVO, ir izskaidroti iepriekš sadaļā ,,Horizontālie jautājumi”. Vairāki uzlabojumi, kas attiecas uz pirmspievienošanās atbalsta pārvaldību, tiek jau īstenoti, lai palielinātu finanšu palīdzības efektivitāti un ietekmi un labāk sasaistītu finanšu palīdzību ar politikas prioritātēm. Attiecībā uz Rumāniju un Bulgāriju[11] Komisija saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu regulāri ziņo par panākumiem, kas gūti, īstenojot tiesu sistēmas reformu un apkarojot korupciju un (Bulgārijas gadījumā) organizēto noziedzību. Pēdējais ziņojumu kopums tika pieņemts 2010. gada 20. jūlijā. Administratīvie izdevumi Attiecībā uz Individuālo tiesību informācijas sistēmu ( IRIS ) Atalgojuma un individuālo tiesību birojs ( PMO ) ir jau sācis individuālo tiesību pārvaldības no jauna izstrādāto moduļu izmēģināšanu. Izstrādātajā plašajā izmēģinājuma programmā ir ņemtas vērā gūtās pieredzes atziņas. PMO ir arī pastiprinājis savas iekšējās kontroles procedūras, lai novērstu Revīzijas palātas atklātos trūkumus saistībā ar iegūto pensijas tiesību pārskaitīšanu. * * * [1] 2008. gada vispārējā budžeta izpildes apstiprinājums; 2008. gada EAF budžeta izpildes apstiprinājums; 2008. gada aģentūru budžeta izpildes apstiprinājums. [2] Komisijas dienestu darba dokumenti, kas pievienoti Komisijas ziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2008. gada budžeta izpildes apstiprinājumu. [3] Skatīt 12., 38., 39., 56., 66., 67., 85., 108., 109. un 198. prasību. [4] Skatīt 83. un 120. prasību. [5] COM(2010)261. [6] 2010. gada 1. oktobrī vēl nav pabeigtas 5 atbilstības novērtējuma procedūras attiecībā uz ERAF un 1 – attiecībā uz ESF. [7] COM(2010)52. [8] Skatīt: http://ec.europa.eu/beneficiaries/fts/index_en.htm. [9] COM(2010)52. [10] COM(2010)0187. [11] Eiropas Parlamenta rezolūcijā novērojumi par Rumāniju un Bulgāriju ir iekļauti nodaļā ,,Ārējās darbības” (249.–257. punkts).