Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Asociācijas padomē, kas izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, attiecībā uz lēmumu pieņemšanu Asociācijas padomē par Asociācijas padomes un Asociācijas komitejas reglamentu, reglamentu, ar kuru regulē domstarpību izšķiršanu saskaņā ar X sadaļu, un rīcības kodeksu šķīrējtiesas locekļiem un starpniekiem, šķīrējtiesnešu sarakstu un tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības ekspertu sarakstu /* COM/2014/0237 final - 2014/0130 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (“nolīgums”) tika parakstīts 2012. gada 29. jūnijā, un to provizoriski piemēro kopš 2013. gada 1. augusta ar Nikaragvu, Hondurasu un Panamu, kopš 2013. gada 1. oktobra ar Salvadoru un Kostariku un kopš 2013. gada 1. decembra ar Gvatemalu. Nolīguma 5. panta 2. punktā noteikts, ka Asociācijas padome pieņem savu reglamentu. Nolīguma 7. panta 3. punktā noteikts, ka Asociācijas padome pieņem Asociācijas komitejas reglamentu. Nolīguma 8. panta 6. punktā noteikts, ka Asociācijas padome pieņem apakškomiteju reglamentu. Nolīguma 297. panta 2. punktā noteikts, ka Asociācijas padome apstiprina tādu septiņpadsmit personu sarakstu, kurām ir īpašas zināšanas vides tiesībās, starptautiskajā tirdzniecībā vai tādu domstarpību izšķiršanā, kas izriet no starptautiskiem nolīgumiem, un tādu septiņpadsmit personu sarakstu, kurām ir īpašas zināšanas darba tiesībās, starptautiskajā tirdzniecībā vai tādu domstarpību izšķiršanā, kas izriet no starptautiskiem nolīgumiem. Nolīguma 325. panta 1. punktā noteikts, ka Asociācijas padome izveido trīsdesmit sešu tādu personu sarakstu, kuras vēlas un spēj būt par šķīrējtiesnešiem nolīguma IV daļas X sadaļas par domstarpību izšķiršanu nozīmē. Nolīguma 328. panta 1. punktā noteikts, ka Asociācijas padome pieņem reglamentu un rīcības kodeksu, kas reglamentē domstarpību izšķiršanu saskaņā ar šā nolīguma X sadaļu. Pievienotais priekšlikums ir priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko apstiprina nostāju, ko Eiropas Savienība ieņems Asociācijas padomē iepriekš minētajos jautājumos. 2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām rezultāti Gatavojot pirmo Asociācijas padomi nolīguma īstenošanai, notika apspriešanās un tika panākta vienošanās ar Centrālameriku par Asociācijas padomes un Asociācijas komitejas reglamentu, reglamentu, ar kuru regulē domstarpību izšķiršanu saskaņā ar X sadaļu, un rīcības kodeksu šķīrējtiesas locekļiem un starpniekiem, šķīrējtiesnešu sarakstu un tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības ekspertu sarakstu. Apspriedes sākās 2013. gada martā, pirms nolīgums tika provizoriski piemērots. Taču tās varēja pabeigt tikai pēc tam, kad 2013. gada decembrī nolīgums tika provizoriski piemērots arī visam reģionam. Šā priekšlikuma galīgā redakcija ir minēto detalizēto apspriežu rezultāts. Komisija 2010. gada 30. jūlijā (piezīme Tirdzniecības politikas komitejai sanāksmes dokumentā 452/10) aicināja dalībvalstis iesniegt kandidatūras domstarpību izšķiršanas sarakstu izveidei. ES pilsoņus, kas izvirzīti darbam par šķīrējtiesnešiem vai ekspertiem šā nolīguma sadaļas “Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība” iekļautajos jautājumos, izraudzījās no dalībvalstu izvirzītajām kandidatūrām. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu, Komisija iesniedz priekšlikumu Padomei, lai tā pieņemtu lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem Asociācijas padomē, kas izveidota saskaņā ar šo nolīgumu. 2014/0130 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Asociācijas padomē, kas izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, attiecībā uz lēmumu pieņemšanu Asociācijas padomē par Asociācijas padomes un Asociācijas komitejas reglamentu, reglamentu, ar kuru regulē domstarpību izšķiršanu saskaņā ar X sadaļu, un rīcības kodeksu šķīrējtiesas locekļiem un starpniekiem, šķīrējtiesnešu sarakstu un tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības ekspertu sarakstu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Padome 2007. gada 23. aprīlī pilnvaroja Komisiju Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā veikt sarunas par asociācijas nolīgumu ar Centrālameriku. 2010. gada 10. martā tika grozītas sarunu norādes, lai sarunu procesā iekļautu Panamu. (2) Minētās sarunas noslēdzās 2010. gada maijā ES, Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu augstākā līmeņa sanāksmē Madridē. (3) Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (“nolīgums”)[1] tika parafēts 2011. gada 22. martā un parakstīts 2012. gada 29. jūnijā. (4) Saskaņā ar 353. panta 4. punktu nolīgumu provizoriski piemēro kopš 2013. gada 1. augusta ar Nikaragvu, Hondurasu un Panamu, kopš 2013. gada 1. oktobra ar Salvadoru un Kostariku un kopš 2013. gada 1. decembra ar Gvatemalu. (5) Nolīguma 4. pantā noteikts, ka tiek izveidota Asociācijas padome, kas pārrauga šā nolīguma mērķu izpildi un uzrauga tā īstenošanu. (6) Nolīguma 6. pantā noteikts, ka, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus, Asociācijas padome ir pilnvarota pieņemt lēmumus šajā nolīgumā paredzētajos gadījumos. (7) Nolīguma 5. panta 2. punktā noteikts, ka Asociācijas padome pieņem savu reglamentu. (8) Nolīguma 7. panta 3. punktā noteikts, ka Asociācijas padome pieņem Asociācijas komitejas reglamentu. (9) Nolīguma 8. panta 6. punktā noteikts, ka Asociācijas padome pieņem apakškomiteju reglamentu. (10) Nolīguma 297. panta 2. punktā noteikts, ka Asociācijas padome apstiprina tādu septiņpadsmit personu sarakstu, kurām ir īpašas zināšanas vides tiesībās, starptautiskajā tirdzniecībā vai tādu domstarpību izšķiršanā, kas izriet no starptautiskiem nolīgumiem, un tādu septiņpadsmit personu sarakstu, kurām ir īpašas zināšanas darba tiesībās, starptautiskajā tirdzniecībā vai tādu domstarpību izšķiršanā, kas izriet no starptautiskiem nolīgumiem. (11) Nolīguma 325. panta 1. punktā noteikts, ka Asociācijas padome izveido trīsdesmit sešu tādu personu sarakstu, kuras vēlas un spēj būt par šķīrējtiesnešiem nolīguma X sadaļas par domstarpību izšķiršanu nozīmē. (12) Nolīguma 328. panta 1. punktā noteikts, ka Asociācijas padome pieņem reglamentu un rīcības kodeksu, kas reglamentē domstarpību izšķiršanu saskaņā ar šā nolīguma X sadaļu. (13) Savienībai jāvienojas par nostāju attiecībā uz Asociācijas padomes un Asociācijas komitejas reglamenta un reglamenta, ar kuru regulē domstarpību izšķiršanu saskaņā ar X sadaļu, un rīcības kodeksa šķīrējtiesas locekļiem un starpniekiem, šķīrējtiesnešu saraksta un tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības ekspertu saraksta pieņemšanu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Nostāja, kas Eiropas Savienībai jāieņem Asociācijas padomē, kas izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, attiecībā uz Asociācijas padomes un Asociācijas komitejas reglamenta un reglamenta, ar kuru regulē domstarpību izšķiršanu saskaņā ar X sadaļu, un rīcības kodeksa šķīrējtiesas locekļiem un starpniekiem, šķīrējtiesnešu saraksta un tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības ekspertu saraksta pieņemšanu, ir balstīta uz Asociācijas padomes lēmumu projektu, kas pievienots šim lēmumam. Savienības pārstāvji Asociācijas padomē drīkst vienoties par nelielām izmaiņām Asociācijas padomes lēmuma projektā bez Padomes papildu lēmuma. 2. pants Pēc Asociācijas padomes lēmuma pieņemšanas to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 346, 15.12.2012. I PIELIKUMS ES UN CENTRĀLAMERIKAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS NR. 1/[...] ([…] gada […]), ar ko pieņem Asociācijas padomes un Asociācijas komitejas reglamentu ES UN CENTRĀLAMERIKAS ASOCIĀCIJAS PADOME, Ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 4. pantu, 5. panta 2. punktu, 7. panta 3. punktu un 8. panta 6. punktu, tā kā: (1) Saskaņā ar 353. panta 4. punktu nolīguma IV daļu piemēro kopš 2013. gada 1. augusta ar Nikaragvu, Hondurasu un Panamu, kopš 2013. gada 1. oktobra ar Salvadoru un Kostariku un kopš 2013. gada 1. decembra ar Gvatemalu. (2) Lai veicinātu efektīvu nolīguma īstenošanu, tā institucionālā sistēma būtu jāizveido cik drīz vien iespējams. (3) Ja vien nolīgumā nav noteikts citādi, Asociācijas padome pārrauga nolīguma īstenošanu un izveido savu, kā arī Asociācijas komitejas un apakškomiteju reglamentu, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. Vienīgais pants Ar šo pieņem Asociācijas padomes reglamentu un Asociācijas komitejas un apakškomiteju reglamentu, kā noteikts attiecīgi A un B pielikumā. Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā, [Pieņemšanas vieta], xxxx. … ES un Centrālamerikas Asociācijas padomes vārdā – […] Kostarikas vārdā – || […] Salvadoras vārdā – || […] Gvatemalas vārdā – || || […] Hondurasas vārdā – || […] Nikaragvas vārdā – […] Eiropas Savienības vārdā – || […] Panamas vārdā – A PIELIKUMS ES UN CENTRĀLAMERIKAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMAM NR. 1/[...] ([…] gada […]), Asociācijas padomes reglaments 1. pants Sastāvs 1. Asociācijas padome, kas ir izveidota saskaņā ar Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (“nolīgums”) 4. panta 1. punktu, veic savus pienākumus, kā noteikts nolīguma 4. panta 2. punktā, un uzņemas atbildību par nolīguma vispārēju īstenošanu, kā arī par visiem pārējiem divpusējiem, daudzpusējiem vai starptautiskiem jautājumiem, kas izraisa kopīgu interesi. 2. Kā paredzēts nolīguma 5. un 345. pantā, Asociācijas padomi veido Eiropas Savienības pārstāvji un katras Centrālamerikas puses republikas pārstāvji attiecīgi ministru līmenī, ņemot vērā īpašos jautājumus, kas risināmi jebkurā konkrētā sanāksmē. 3. Saskaņā ar nolīguma 345. pantu, kad Asociācijas padome veic vienīgi vai galvenokārt tos uzdevumus, kas tai uzticēti ar šā nolīguma IV daļu, tās sastāvu veido ES puses pārstāvji un katras Centrālamerikas puses republikas ministri, kuru atbildībā ir ar tirdzniecību saistīti jautājumi. 4. Kā noteikts 352. panta 3. punktā, Centrālamerikas puses republikas rīkojas kolektīvi šā nolīguma iestāžu sistēmas lēmumu pieņemšanas procesā; lēmumu un ieteikumu pieņemšanai nepieciešama to vienprātība. 5. Nolīguma puses, kuras ir pabeigušas 353. panta 2. punktā vai 353. panta 4. punktā paredzēto procedūru, kļūst par Asociācijas padomes loceklēm. 6. Asociācijas padome piešķir novērotāja statusu visām nolīguma pusēm, kuras nav pabeigušas 353. panta 2. punktā vai 353. panta 4. punktā paredzēto procedūru. 7. Atsauce uz “pusēm” reglamentā atbilst nolīguma 352. pantā sniegtajai definīcijai. 2. pants Priekšsēdētājs Asociācijas padomes priekšsēdētājs uz 12 mēnešu laikposmu pārmaiņus ir ES puse un Centrālamerikas puse. Priekšsēdētājs ir Asociācijas padomes loceklis. Pirmais laikposms sākas Asociācijas padomes pirmās sanāksmes dienā un beidzas tā paša gada 31. decembrī. 3. pants Sanāksmes 1. Asociācijas padome sanāk regulāri – ne retāk, kā reizi divos gados. Asociācijas padomes ārkārtas sanāksmes var sasaukt pēc puses pieprasījuma, pusēm vienojoties. 2. Visas Asociācijas padomes sanāksmes notiek piemērotā vietā un dienā, par kurām vienojušās abas puses. 3. Asociācijas padomes sanāksmes kopīgi sasauc Asociācijas padomes sekretāri, saskaņojot ar Asociācijas padomes priekšsēdētāju. 4. Izņēmuma gadījumos un tad, ja puses par to vienojas, Asociācijas padomes sanāksmes var rīkot, izmantojot tehniskos līdzekļus, piemēram, videokonferences. 4. pants Pārstāvība 1. Asociācijas padomes locekļus drīkst pārstāvēt, ja viņi nevar apmeklēt sanāksmes. Ja loceklis vēlas būt šādi pārstāvēts, viņam jāpaziņo priekšsēdētājam sava pārstāvja vārds un uzvārds pirms sanāksmes, kurā viņam jābūt pārstāvētam. 2. Asociācijas padomes locekļa pārstāvim ir visas minētā locekļa tiesības. 5. pants Delegācijas 1. Asociācijas padomes locekļus var pavadīt amatpersonas. Pirms katras sanāksmes sekretariāts paziņo priekšsēdētājam katras puses delegācijas paredzamo sastāvu. 2. Pusēm vienojoties, Asociācijas padome var uzaicināt trešās personas piedalīties sanāksmēs novērotāju statusā, lai sniegtu informāciju par konkrētiem jautājumiem. 6. pants Sekretariāts ES puses amatpersona un Centrālamerikas puses amatpersona kopīgi darbojas kā Asociācijas padomes sekretāri. 7. pants Sarakste 1. Asociācijas padomei adresēto saraksti nosūta ES puses vai Centrālamerikas puses republikas sekretāram, kas savukārt informē otru sekretāru. 2. Sekretariāts nodrošina sarakstes pārsūtīšanu priekšsēdētājam un vajadzības gadījumā arī pārējiem Asociācijas padomes locekļiem. 3. Sekretariāts saraksti nosūta Eiropas Komisijas Ģenerālsekretariātam, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu pastāvīgajām pārstāvniecībām un Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam, kā arī Centrālamerikas puses republiku vēstniecībām, kas atrodas Briselē, Beļģijā, un kopiju ārlietu ministrijām vai ministrijām, kuras atbild par tirdzniecības jautājumiem. 4. Sekretariāts Asociācijas padomes priekšsēdētāja paziņojumus nosūta adresātiem un vajadzības gadījumā arī pārējiem Asociācijas padomes locekļiem, nosūtot trešajā punktā norādītajiem adresātiem. 8. pants Konfidencialitāte 1. Ja nav nolemts citādi, Asociācijas padomes sanāksmes nav atklātas. 2. Ja puse iesniedz Asociācijas padomei informāciju, kas norādīta kā konfidenciāla, otra puse ievēro procedūru, kas noteikta nolīguma 336. panta 2. punktā. 3. Katra puse var lemt par Asociācijas padomes lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā. 9. pants Sanāksmju darba kārtība 1. Priekšsēdētājs sagatavo provizorisku darba kārtību katrai sanāksmei. Asociācijas padomes sekretariāts to pārsūta 7. pantā norādītajiem adresātiem ne vēlāk kā 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma. Provizoriskajā dienas kārtībā iekļauj jautājumus, par kuriem priekšsēdētājs ir saņēmis pieprasījumu tos iekļaut dienas kārtībā ne vēlāk kā 21 kalendārās dienas laikā pirms sanāksmes, turklāt provizoriskajā dienas kārtībā šos jautājumus ieraksta, ja apliecinošie dokumenti ir pārsūtīti sekretāriem pirms kārtības nosūtīšanas dienas. 2. Asociācijas padome katras sanāksmes sākumā pieņem dienas kārtību. Provizoriskajā dienas kārtībā neesošu jautājumu var iekļaut tajā, ja puses par to vienojas. 3. Pēc apspriešanās ar pusēm, priekšsēdētājs var saīsināt 1. punktā norādītos termiņus, lai ņemtu vērā vajadzības kādā konkrētā gadījumā. 10. pants Protokols 1. Katras sanāksmes protokola projektu kopīgi sagatavo abi sekretāri. 2. Protokolā par katru darba kārtības jautājumu parasti tiek norādīti: (a) Asociācijas padomei iesniegtie dokumenti; (b) paziņojumi, kuru iekļaušanu pieprasījis kāds no Asociācijas padomes locekļiem; un (c) jautājumi, par kuriem puses vienojušās, tostarp, piemēram, pieņemtie lēmumi, paziņojumi, par kuriem panākta vienošanās, un secinājumi. 3. Protokola projektu iesniedz Asociācijas padomei apstiprināšanai. Protokolu apstiprina 45 kalendāro dienu laikā pēc katras Asociācijas padomes sanāksmes. Pēc apstiprināšanas protokolu paraksta priekšsēdētājs un abi sekretāri. Visiem 7. pantā minētajiem adresātiem nosūta apliecinātas kopijas. 11. pants Lēmumi un ieteikumi 1. Asociācijas padome, pusēm savstarpēji vienojoties, pieņem lēmumus un sniedz ieteikumus, ko katrs loceklis paraksta Asociācijas padomes sanāksmju laikā. Novērotāji nepiedalās lēmumu pieņemšanā Asociācijas padomē. 2. Pusēm vienojoties, Asociācijas padome var pieņemt lēmumus vai sniegt ieteikumus ar rakstisku procedūru. Šim nolūkam Asociācijas padomes priekšsēdētājs priekšlikuma tekstu rakstveidā sūta tās locekļiem un novērotājiem atbilstīgi 7. pantam termiņā, kas nav īsāks par 21 kalendāro dienu, kurā locekļiem jāpaziņo atrunas vai grozījumi, ko viņi vēlas ieviest. Kad teksts ir saskaņots, lēmumu vai ieteikumu neatkarīgi un secīgi paraksta ES puses un katras Centrālamerikas puses republikas pārstāvji. 3. Asociācijas padomes darbības nolīguma 6. panta izpratnē attiecīgi dēvē par “lēmumu” vai “ieteikumu”. Asociācijas padomes sekretariāts katram lēmumam vai ieteikumam piešķir sērijas numuru, norāda pieņemšanas datumu un sniedz jautājuma aprakstu. Katrā lēmumā norāda tā spēkā stāšanās dienu un to paraksta puses. 4. Asociācijas padomes lēmumus un ieteikumus apstiprina abi sekretāri. 5. Lēmumus un ieteikumus nosūta visiem šā reglamenta 7. pantā minētajiem adresātiem. 6. Katra puse var lemt par Asociācijas padomes lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā. 12. pants Valodas 1. Asociācijas padomes oficiālās valodas ir spāņu valoda un vēl kāda no nolīguma valodām, par kurām puses ir vienojušās. 2. Ja vien nav nolemts citādi, savās apspriedēs Asociācijas padome pieņem lēmumus, pamatojoties uz šajās valodās sagatavotajiem dokumentiem. 13. pants Izdevumi 1. Katra puse sedz jebkādus izdevumus, kas tai radušies saistībā ar dalību Asociācijas padomes sanāksmēs; tie ir gan personāla, komandējuma un uzturēšanās izdevumi, gan izdevumi par pasta un telekomunikāciju pakalpojumiem. 2. Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz puse, kas rīko sanāksmi. 3. Izdevumus, kas saistīti ar sanāksmju mutvārdu tulkošanu un dokumentu tulkošanu no vai uz spāņu valodu un citu Asociācijas padomes oficiālo valodu, kā norādīts reglamenta 12. panta 1. punktā, sedz tā puse, kas rīko sanāksmi. Izdevumus, kas saistīti ar mutvārdu un rakstisko tulkošanu uz vai no citām valodām, sedz pieprasījuma iesniedzēja puse. 14. pants Asociācijas komiteja 1. Saskaņā ar nolīguma 7. pantu Asociācijas padomei tās pienākumu izpildē palīdz Asociācijas komiteja. Komitejas sastāvā ir ES puses pārstāvji, no vienas puses, un Centrālamerikas puses pārstāvji, no otras puses, tādā amatpersonu līmenī, kāds noteikts nolīgumā. 2. Asociācijas komiteja sagatavo sanāksmes un Asociācijas padomes apspriedes[1], attiecīgā gadījumā īsteno Asociācijas padomes pieņemtos lēmumus un parasti nodrošina asociācijas attiecību nepārtrauktību un atbilstīgu nolīguma darbību. Tā izskata visus jautājumus, kurus tai iesniedz Asociācijas padome, kā arī visus citus jautājumus, kas var rasties, īstenojot nolīgumu. Tā iesniedz priekšlikumus vai visus lēmumu/ieteikumu projektus Asociācijas padomei apstiprināšanai. Saskaņā ar nolīguma 7. panta 4. punktu Asociācijas padome var pilnvarot Asociācijas komiteju pieņemt lēmumus tās vārdā. 3. Gadījumos, kad nolīgumā paredzēts pienākums vai iespēja konsultēties vai kad puses, savstarpēji vienojoties, nolemj savstarpēji konsultēties, šāda konsultēšanās var notikt Asociācijas komitejā, ja vien nolīgumā nav norādīts citādi. Apspriešanos drīkst turpināt Asociācijas padomē, ja tam piekritušas abas puses. 15. pants Reglamenta grozīšana Reglamentu var grozīt saskaņā ar 11. pantu. B PIELIKUMS ES UN CENTRĀLAMERIKAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMAM NR. 1/[...] ([…] gada […]), Asociācijas komitejas un apakškomiteju reglaments 1. pants Sastāvs 1. Asociācijas komiteja, kas izveidota saskaņā ar 7. pantu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (“nolīgums”), atbilstoši nolīgumam veic pienākumus un atbild par nolīguma vispārēju īstenošanu. 2. Kā paredzēts nolīguma 7. panta 1. punktā un 346. pantā, Asociācijas komiteju veido Eiropas Savienības pārstāvji un katras Centrālamerikas puses republikas pārstāvji vecāko amatpersonu līmenī, kuru kompetencē ir īpašie jautājumus, kas risināmi jebkurā konkrētā sanāksmē. 3. Nolīguma puses, kas pabeigušas 353. panta 2. punktā vai 353. panta 4. punktā norādīto procedūru, kļūst par Asociācijas komitejas loceklēm. 4. Asociācijas komiteja piešķir novērotāja statusu visām pusēm, kas nav pabeigušas 353. panta 2. punktā vai 353. panta 4. punktā norādīto procedūru. 5. Saskaņā ar nolīguma 346. pantu, kad Asociācijas komiteja veic galvenokārt vai vienīgi tos uzdevumus, kas tai uzticēti ar šā nolīguma IV daļu, tās sastāvu veido pušu pārstāvji vecāko amatpersonu līmenī un ar atbildību par jautājumiem, kuri saistīti ar tirdzniecību. Tās puses pārstāvis, kura vada Asociācijas komiteju, darbojas kā priekšsēdētājs. 6. Kā noteikts 352. panta 3. punktā, Centrālamerikas puses republikas rīkojas kolektīvi šā nolīguma iestāžu sistēmas lēmumu pieņemšanas procesā; lēmumu un ieteikumu pieņemšanai nepieciešama to vienprātība. 7. Atsauce uz “pusēm” reglamentā atbilst nolīguma 352. pantā sniegtajai definīcijai. 2. pants Priekšsēdētājs Asociācijas komitejas priekšsēdētājs uz 12 mēnešu laikposmu pārmaiņus ir ES puse un Centrālamerikas puse. Priekšsēdētājs ir kāds no Asociācijas komitejas locekļiem. Pirmais laikposms sākas Asociācijas komitejas pirmās sanāksmes dienā un beidzas tā paša gada 31. decembrī. 3. pants Sanāksmes 1. Ja vien puses nav vienojušās citādi, Asociācijas komitejas sanāksmes notiek regulāri ne retāk kā reizi gadā. Asociācijas komitejas ārkārtas sanāksmes var sasaukt, ja puses par to vienojas, pēc jebkuras puses pieprasījuma. 2. Asociācijas komitejas priekšsēdētājs sasauc sanāksmes laikā un vietā, par kuru abas puses ir vienojušās. Paziņojumu par sanāksmes sasaukšanu Asociācijas komitejas sekretariāts locekļiem izsniedz ne vēlāk kā 28 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma, ja vien puses nevienojas citādi. 3. Kad vien tas ir iespējams, Asociācijas komitejas kārtējo sanāksmi sasauc savlaicīgi pirms Asociācijas padomes kārtējās sanāksmes. 4. Izņēmuma gadījumos un tad, ja puses par to vienojas, Asociācijas komitejas sanāksmes var rīkot ar saskaņotu tehnisko līdzekļu starpniecību. 4. pants Pārstāvība 1. Katra puse iesniedz pārējām pusēm sarakstu ar tās pārstāvjiem Asociācijas komitejā (“locekļi”) dažādu jautājumu izskatīšanai. Sarakstu pārvalda Asociācijas komitejas sekretariāts. 2. Loceklis, kurš vēlas, lai to kādā konkrētā sanāksmē pārstāvētu cits pārstāvis, pirms attiecīgās sanāksmes dara zināmu sava pārstāvja vārdu un uzvārdu Asociācijas komitejas pārējām pusēm. Locekļa pārstāvim ir visas šā locekļa tiesības. 5. pants Delegācijas Asociācijas komitejas locekļus var pavadīt citas amatpersonas. Pirms katras sanāksmes sekretariāts informē puses par to delegāciju plānoto sastāvu, kuras apmeklēs sanāksmi. 6. pants Sekretariāts ES amatpersona un amatpersona no kādas Centrālamerikas puses republikas, kas rotē saskaņā ar vadlīnijām, kuras šādam nolūkam izstrādājušas Centrālamerikas puses republikas, kopīgi darbojas kā Asociācijas komitejas sekretāri. 7. pants Sarakste 1. Asociācijas komitejai adresēto saraksti nosūta ES puses vai Centrālamerikas puses republikas sekretāram, kas savukārt informē otru sekretāru. 2. Sekretariāts nodrošina, lai Asociācijas komitejai adresētā sarakste tiktu pārsūtīta komitejas priekšsēdētājam un vajadzības gadījumā izplatīta kā šā reglamenta 8. pantā minētie dokumenti. 3. Saraksti no Asociācijas komitejas priekšsēdētāja sekretariāts nosūta pusēm un vajadzības gadījumā izplata kā šā reglamenta 8. pantā minētos dokumentus. 8. pants Dokumenti 1. Ja Asociācijas komitejas apspriežu pamatā ir rakstiski apstiprinoši dokumenti, sekretariāts tos numurē un izplata locekļiem. 2. Katrs sekretārs atbild par dokumentu izplatīšanu attiecīgajiem viņa puses Asociācijas komitejas locekļiem, sistemātiski nosūtot kopijas otras puses sekretāram. 9. pants Konfidencialitāte 1. Ja nav nolemts citādi, Asociācijas komitejas sanāksmes nav atklātas. 2. Ja puse Asociācijas komitejai, apakškomitejām, darba grupām vai citām struktūrām iesniedz informāciju, kas norādīta kā konfidenciāla, otra puse ievēro procedūru, kas noteikta nolīguma 336. panta 2. punktā. 3. Katra puse var lemt par Asociācijas komitejas lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā. 10. pants Sanāksmju darba kārtība 1. Katrai sanāksmei Asociācijas komitejas sekretārs sagatavo provizorisku darba kārtību, pamatojoties uz pušu priekšlikumiem. To kopā ar attiecīgajiem dokumentiem pārsūta Asociācijas komitejas priekšsēdētājam un tās locekļiem kā dokumentus, kas minēti šā reglamenta 8. pantā, ne vēlāk kā 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma. 2. Provizoriskajā darba kārtībā iekļauj jautājumus, par kuriem Asociācijas komitejas sekretariāts ne vēlāk kā 21 dienu pirms sanāksmes sākuma ir saņēmis puses lūgumu tos iekļaut darba kārtībā kopā ar attiecīgajiem dokumentiem. 3. Asociācijas komiteja katras sanāksmes sākumā pieņem dienas kārtību. Provizoriskajā darba kārtībā neesošus jautājumus tajā var iekļaut, ja puses par to vienojas. 4. Asociācijas komitejas sanāksmes priekšsēdētājs pēc vienošanās var ad hoc kārtībā pieaicināt novērotājus vai ekspertus, lai tie piedalītos sanāksmēs un sniegtu informāciju par konkrētiem jautājumiem. 5. Apspriežoties ar pusēm, Asociācijas komitejas sanāksmes priekšsēdētājs var saīsināt 1. un 2. punktā norādītos termiņus, lai ņemtu vērā vajadzības kādā konkrētā gadījumā. 11. pants Protokols 1. Katras sanāksmes protokola projektu abi sekretāri kopā sagatavo 21 dienas laikā pēc sanāksmes beigām. 2. Protokolā par katru darba kārtības jautājumu parasti tiek norādīti: (a) Asociācijas komitejai iesniegtie dokumenti; (b) paziņojumi, kuru iekļaušanu pieprasījis kāds no Asociācijas komitejas locekļiem; un (c) jautājumi, par kuru puses vienojušās, tostarp, piemēram, pieņemtie lēmumi, ieteikumi, paziņojumi, par kuriem panākta vienošanās, un secinājumi atsevišķos darba kārtības jautājumos. 3. Protokolā iekļauj arī to locekļu vai viņu pārstāvju sarakstu, kuri piedalījās sanāksmē, sarakstu ar viņus pavadošo delegāciju locekļu un sanāksmes novērotāju vai ekspertu vārdiem, uzvārdiem. 4. Visas puses protokolu apstiprina rakstiski 28 kalendāro dienu laikā pēc sanāksmes dienas. Pēc apstiprināšanas protokolu paraksta Asociācijas komitejas priekšsēdētājs un abi sekretāri. Visām pusēm nosūta apliecinātas kopijas. 5. Ja vien puses nav vienojušās citādi, Asociācijas komiteja pieņem rīcības plānu, kas atspoguļo turpmāko rīcību, par ko ir panākta vienošanās sanāksmē, un tā īstenošanu pārskata nākamajā sanāksmē. 12. pants Lēmumi un ieteikumi 1. Īpašos gadījumos, kad līgumā ir piešķirtas pilnvaras pieņemt lēmumus vai gadījumos, kad šādas tiesības tai ir deleģējusi Asociācijas padome, pusēm savstarpēji vienojoties, Asociācijas komiteja pieņem lēmumus un sniedz ieteikumus, ko Asociācijas komitejas sanāksmēs paraksta katrs tās loceklis. Novērotāji nepiedalās lēmumu pieņemšanā Asociācijas komitejā. 2. Pusēm vienojoties, Asociācijas komiteja var pieņemt lēmumus vai sniegt ieteikumus ar rakstisku procedūru. Šim nolūkam Asociācijas komitejas priekšsēdētājs priekšlikuma tekstu rakstveidā sūta tās locekļiem un novērotājiem atbilstīgi 8. pantam termiņā, kas nav īsāks par 21 kalendāro dienu, kurā locekļiem jāpaziņo atrunas vai grozījumi, ko viņi vēlas ieviest. Kad teksts ir saskaņots, lēmumu vai ieteikumu neatkarīgi un secīgi paraksta ES puses un katras Centrālamerikas puses republikas pārstāvji. 3. Asociācijas komitejas aktus, attiecīgi dēvē par “lēmumu” vai “ieteikumu”. Asociācijas komitejas sekretariāts katram lēmumam vai ieteikumam piešķir sērijas numuru, norāda pieņemšanas datumu un sniedz jautājuma aprakstu. Katrā lēmumā norāda tā spēkā stāšanās dienu un to paraksta puses. 13. pants Ziņojumi Katrā kārtējā Asociācijas padomes sanāksmē Asociācijas komiteja ziņo Asociācijas padomei par savu, kā arī par tās apakškomiteju, darba grupu un citu struktūru darbību. 14. pants Valodas 1. Asociācijas komitejas oficiālās valodas ir spāņu valoda un vēl kāda no nolīguma oficiālajām valodām, par kurām puses ir vienojušās. 2. Ja vien nav nolemts citādi, savās apspriedēs Asociācijas komiteja pieņem lēmumus, pamatojoties uz šajās valodās sagatavotajiem dokumentiem. 15. pants Izdevumi 1. Katra puse sedz jebkādus izdevumus, kas tai radušies saistībā ar dalību Asociācijas komitejas sanāksmēs; tie ir gan personāla, komandējuma un uzturēšanās izdevumi, gan izdevumi par pasta un telekomunikāciju pakalpojumiem. 2. Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz puse, kas rīko sanāksmi. 3. Izdevumus, kas saistīti ar sanāksmju mutvārdu tulkošanu un dokumentu tulkošanu no vai uz spāņu valodu un citu Asociācijas komitejas oficiālo valodu, kā norādīts reglamenta 14. panta 1. punktā, sedz tā puse, kas rīko sanāksmi. Izdevumus, kas saistīti ar mutvārdu un rakstisko tulkošanu uz vai no citām valodām, sedz pieprasījuma iesniedzēja puse. 16. pants Reglamenta grozīšana Reglamentu var grozīt saskaņā ar 12. panta noteikumiem. 17. pants Apakškomitejas un specializētas darba grupas 1. Saskaņā ar nolīguma 8. panta 2. punktu Asociācijas komiteja var nolemt izveidot apakškomitejas vai specializētas darba grupas, kas nav paredzētas nolīgumā, lai tās sniegtu palīdzību Asociācijas komitejas pienākumu izpildē. Asociācijas komiteja var pieņemt lēmumu likvidēt jebkuru šādu apakškomiteju vai darba grupu, noteikt vai grozīt to pilnvaras. Ja vien nav nolemts citādi, apakškomitejas darbojas Asociācijas komitejas pakļautībā, un pēc katras sanāksmes tās sniedz ziņojumu šai komitejai. 2. Ja vien nolīgumā nav paredzēts citādi vai ja Asociācijas padomē nav panākta citāda vienošanās, pašreizējo reglamentu mutatis mutandis piemēro jebkurai apakškomitejai vai specializētai darba grupai, ar šādiem pielāgojumiem: (a) katra puse iesniedz pārējām pusēm sarakstu ar tās pārstāvjiem minētajās struktūrās un to attiecīgās funkcijas. Šos sarakstus pārvalda Asociācijas komitejas sekretariāts; (b) visu svarīgo saraksti, dokumentus un paziņojumus starp kontaktpunktiem vienlaikus pārsūta arī Asociācijas komitejas sekretariātam; (c) ja vien līgumā nav noteikts citādi vai ja puses nav vienojušās citādi, apakškomitejas vai darba grupas ir pilnvarotas vienīgi sniegt ieteikumus. II PIELIKUMS ES UN CENTRĀLAMERIKAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS NR. 2/[...] ([…] gada […]), ar ko pieņem reglamentu, ar kuru regulē domstarpību izšķiršanu saskaņā ar X sadaļu, un rīcības kodeksu šķīrējtiesas locekļiem un starpniekiem ES UN CENTRĀLAMERIKAS ASOCIĀCIJAS PADOME, Ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 6. panta 1. punktu, 319. pantu 325. pantu un 328. pantu, tā kā: (1) Saskaņā ar 6. panta 1. punktu Asociācijas padome ir tiesīga pieņemt lēmumus nolīgumā paredzētajos gadījumos. (2) Saskaņā ar 328. panta 1. punktu savā pirmajā sanāksmē Asociācijas padome pieņem reglamentu, kā arī rīcības kodeksu, ar ko regulē domstarpību izšķiršanu saskaņā ar nolīguma X sadaļu, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. Vienīgais pants Ar šo tiek pieņemts reglaments, ar ko regulē domstarpību izšķiršanu saskaņā ar nolīguma X sadaļu un rīcības kodeksu šķīrējtiesas locekļiem un starpniekiem, kā noteikts attiecīgi A un B pielikumā. Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. [Pieņemšanas vieta], xxxx. … ES un Centrālamerikas asociācijas padomes vārdā – […] Kostarikas vārdā – || […] Salvadoras vārdā – || […] Gvatemalas vārdā – || || […] Hondurasas vārdā – || […] Nikaragvas vārdā – […] Eiropas Savienības vārdā – || […] Panamas vārdā – A PIELIKUMS ES UN CENTRĀLAMERIKAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMAM NR. 2/[...] ([…] gada […]) Reglaments, ar ko regulē domstarpību izšķiršanu saskaņā ar nolīguma X sadaļu VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. Visas atsauces šajā reglamentā uz kādu pantu vai sadaļu ir atsauces uz attiecīgo pantu nolīgumā vai uz nolīguma X sadaļu par domstarpību izšķiršanu kopumā. 2. Sadaļas nolūkā un saskaņā ar reglamentu turpmāk izklāstītos terminus saprot šādi: (a) “padomdevējs”: puses nolīgta vai iecelta persona nolūkā konsultēt vai sniegt palīdzību pusei sakarā ar lietas izskatīšanu šķīrējtiesā; (b) “nolīgums”: nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses; (c) “palīgs”: persona, kas saskaņā ar noteikumiem par šķīrējtiesnešu iecelšanu vai šķīrējtiesas izveidi veic izpēti vai palīdz šķīrējtiesnesim vai šķīrējtiesai risināt ar domstarpību izšķiršanu saistītos jautājumus; (d) “sūdzības iesniedzēja puse”: puse, kuru varētu veidot viena vai vairākas Centrālamerikas puses republikas un kas saskaņā ar 311. pantu pieprasa šķīrējtiesas izveidi; (e) “diena”: kalendārā diena; (f) “domstarpībās iesaistītās puses”: sūdzības iesniedzēja puse un puse, pret kuru iesniegta sūdzība; (g) “domstarpībās iesaistītā puse”: sūdzības iesniedzēja puse vai puse, pret kuru iesniegta sūdzība; (h) “oficiāla brīvdiena”: sestdienas un svētdienas, kā arī jebkuras citas dienas, kuras puse noteikusi par oficiālām brīvdienām[2]; (i) “šķīrējtiesa”: šķīrējtiesa, kas izveidota saskaņā ar 312. pantu; (j) “šķīrējtiesnesis”: saskaņā ar 312. pantu izveidotās šķīrējtiesas loceklis; (k) “puse, pret kuru iesniegta sūdzība”: jebkura puse, par kuru tiek apgalvots, ka tā pārkāpj nolīguma 309. pantā minētos noteikumus; to varētu veidot viena vai vairākas Centrālamerikas puses republikas; (l) “puses pārstāvis”: ir puses valdības departamenta vai aģentūras, vai citas valsts iestādes nodarbināta vai iecelta persona. 3. Ja vien nav panākta citāda vienošanās, puse, pret kuru iesniegta sūdzība, atbild par domstarpību izšķiršanas procedūras loģistikas vadību, jo īpaši par tiesas sēžu organizēšanu. Tomēr domstarpībās iesaistītās puses kopīgi sedz izdevumus, kas radušies visos organizatoriskos jautājumos, tostarp šķīrējtiesnešu izdevumus un saistītos tulkošanas izdevumus. DOKUMENTU, PAZIŅOJUMU UN CITAS INFORMĀCIJAS IESNIEGŠANA 4. Domstarpībās iesaistītās puses un šķīrējtiesa nosūta visus pieprasījumus, paziņojumus, rakstiskus iesniegumus vai citus dokumentus pret parakstu par saņemšanu, kā ierakstītas vēstules, izmantojot kurjerpastu, faksimilu, teleksu, telegrāfu, e-pastu, tīmekļa saites vai jebkurus citus telekomunikācijas līdzekļus, kas apliecina nosūtīšanas vai saņemšanas faktu. Attiecībā uz pusi, kura iesniedz dokumentu, par piegādes datumu uzskatāms datums, kas norādīts ierakstā par dokumenta nosūtīšanu. Attiecībā uz pusi, kura saņem dokumentu, par piegādes datumu uzskatāms datums, kas norādīts ierakstā par dokumenta saņemšanu. Procesuālā termiņa aprēķinā neieskaita laiku, kas pagājis no piegādes datuma līdz saņemšanas brīdim[3]. 5. Domstarpībās iesaistītā puse vienlaikus iesniedz katra tās rakstiskā iesnieguma kopiju otrai domstarpībās iesaistītajai pusei (adresējot uz 67. noteikumā norādīto biroju) un katram šķīrējtiesnesim. Dokumenta kopiju iesniedz arī elektroniskā veidā. Tāpat arī sadaļā norādītajos gadījumos domstarpībās iesaistītās puses un šķīrējtiesa iesniedz rakstisku iesniegumu kopiju Asociācijas komitejai. 6. Šķīrējtiesa visus paziņojumus adresē procedūras pušu attiecīgajiem birojiem. 7. Sīkas pārrakstīšanās kļūdas pieprasījumos, paziņojumos, rakstiskajos iesniegumos vai citos dokumentos saistībā ar lietas izskatīšanu šķīrējtiesā var izlabot, iesniedzot jaunu dokumentu, kurā skaidri norādītas izmaiņas. 8. Ja dokumenta iesniegšanas termiņa pēdējā diena ir procedūras puses oficiālā brīvdiena vai ja attiecīgais birojs minētajā dienā ir slēgts sakarā ar force majeure, dokumentu var iesniegt nākamajā puses darbdienā. ŠĶĪRĒJTIESAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANA 9. Kad saskaņā ar 312. pantu ir iecelts šķīrējtiesas loceklis, tam ir 10 dienas, lai akceptētu šādu iecelšanu. Šķīrējtiesneša akceptam ir jāpievieno sākotnējā deklarācija, kas noteikta rīcības kodeksā. 10. Ja vien domstarpībās iesaistītās puses nevienojas citādi, personas, kas ir rīkojušās kā starpnieks vai jebkuras citas domstarpību izšķiršanas funkcijas ietvaros, nevar būt par šķīrējtiesas locekļiem ar to pašu jautājumu saistītās sekojošās domstarpībās. 11. Ja vien domstarpībās iesaistītās puses nevienojas citādi, tās sazinās vai satiekas ar šķīrējtiesu 7 dienu laikā no tās izveidošanas dienas saskaņā ar 312. panta 6. punktu, lai vienotos par jautājumiem, ko domstarpībās iesaistītās puses vai šķīrējtiesa uzskata par lietderīgiem, tai skaitā (bet ne tikai) par atalgojumu un izdevumu segšanu šķīrējtiesnešiem un citām personām saskaņā ar 63., 64. un 65. punktu. SĀKOTNĒJIE IESNIEGUMI 12. Sūdzības iesniedzēja puse iesniedz sākotnējo rakstisko iesniegumu ne vēlāk kā 20 dienu laikā pēc šķīrējtiesas izveidošanas dienas. Puse, pret kuru iesniegta sūdzība, ne vēlāk kā 20 dienu laikā no sākotnējā rakstiskā iesnieguma saņemšanas dienas iesniedz rakstisku atbildes iesniegumu. ŠĶĪRĒJTIESAS DARBS 13. Šķīrējtiesa nosaka savu darba grafiku tā, lai domstarpībās iesaistītajām pusēm ir adekvāti termiņi visu procedūras posmu izpildei. Darba grafikā nosaka precīzus datumus un termiņus visu attiecīgo paziņojumu, iesniegumu un citu dokumentu iesniegšanai, kā arī šķīrējtiesas sēdēm. Šķīrējtiesa pēc savas iniciatīvas vai pēc apspriešanās ar pusēm var grozīt darba grafiku saskaņā ar 19. punktu, un tā jebkurā gadījumā nekavējoties paziņo domstarpībās iesaistītajām pusēm par jebkādām izmaiņām darba grafikā. 14. Visas šķīrējtiesas sanāksmes vada šķīrējtiesas priekšsēdētājs. Šķīrējtiesa drīkst pilnvarot priekšsēdētāju pieņemt administratīvus lēmumus un lēmumus par procedūru. 15. Šķīrējtiesa var veikt savu darbu, izmantojot jebkādus līdzekļus, tostarp tālruni, faksimilu, ierakstītas vēstules, kurjerpastu, teleksu, telegrāfu, e-pastu, videokonferenci vai tīmekļa saites, ja vien nolīguma IV daļā vai citur nav noteikts citādāk. Lemjot par to, kurus līdzekļus izmantot, šķīrējtiesa nodrošina, ka attiecīgie līdzekļi nemazina puses tiesības pilnībā un efektīvi piedalīties procedūrā. 16. Šķīrējtiesas apspriedēs var piedalīties tikai šķīrējtiesneši. Tomēr šķīrējtiesa var atļaut tās apspriedēs piedalīties tās palīgiem, tulkiem vai tulkotājiem. 17. Jebkādu procesuālo lēmumu, tostarp šķīrējtiesas nolēmumu par konkrēto jautājumu, pieņemšana ir vienīgi šķīrējtiesas ziņā, un šo uzdevumu nedrīkst deleģēt. 18. Ja rodas procesuāls jautājums, uz kuru neattiecas sadaļas noteikumi vai šis reglaments, šķīrējtiesa var pieņemt konkrētu domstarpību izšķiršanai paredzētu atbilstošu procedūru, kas ir saskaņā ar šiem noteikumiem. 19. Ja šķīrējtiesas kolēģija atzīst par vajadzīgu mainīt kādu procedūrā ievērojamu termiņu vai procedūras laikā veikt citus procesuālus vai administratīvus pielāgojumus, tā rakstiski informē domstarpībās iesaistītās puses par šādu izmaiņu vai pielāgojumu iemesliem, norādot vajadzīgo termiņu vai pielāgojumu. Termiņi, kas minēti 317. panta 3. punktā, netiek grozīti, ja vien nav ārkārtas apstākļu. AIZSTĀŠANA 20. Ja šķīrējtiesnesis nevar piedalīties procesā, atkāpjas no amata vai viņš ir jānomaina, viņa aizstājēju izvēlas saskaņā ar 312. pantu. 21. Ja domstarpībās iesaistītā puse uzskata, ka šķīrējtiesnesis ir pārkāpis rīcības kodeksu vai neatbilst 325. pantā izklāstītajām prasībām un šā iemesla dēļ viņš ir jānomaina, šī puse var pieprasīt atcelt šķīrējtiesnesi, paziņojot par to otrai strīdus pusei 10 dienu laikā no dienas, kad kļuva zināmi apstākļi, kas apliecina šķīrējtiesneša izdarīto rīcības kodeksa būtisko pārkāpumu. 22. Ja domstarpībās iesaistītā puse uzskata, ka šķīrējtiesnesis, kas nav priekšsēdētājs, ir pārkāpis rīcības kodeksu, domstarpībās iesaistītās puses 10 dienu laikā apspriežas un, ja tās par to vienojas, nomaina šķīrējtiesnesi un izvēlas tā aizstājēju saskaņā ar 312. pantu. Ja domstarpībās iesaistītās puses nespēj vienoties par šķīrējtiesneša nomaiņas nepieciešamību, jebkura no domstarpībās iesaistītajām pusēm drīkst pieprasīt, lai šāds jautājums tiktu nodots izskatīšanai šķīrējtiesas priekšsēdētājam, kura lēmums ir galīgs. Ja priekšsēdētājs konstatē, ka šķīrējtiesnesis ir pārkāpis rīcības kodeksu, izvēlas aizstājēju. Aizstājēja atlasi veic saskaņā ar 312. panta attiecīgo punktu, pamatojoties uz kuru tika sākotnēji atlasīts šķīrējtiesnesis, kas jāaizstāj. Ja saskaņā ar 312. panta attiecīgo punktu nevar izraudzīt aizstājēju, tad 10 dienu laikā no dienas, kad saņemts priekšsēdētāja paziņojums pusēm, ka šķīrējtiesnesis ir pārkāpis rīcības kodeksu, priekšsēdētājs izraugās jaunu šķīrējtiesnesi. Šī atlase notiek 5 dienu laikā un par to tiek nekavējoties paziņots domstarpībās iesaistītajām pusēm. 23. Ja domstarpībās iesaistītā puse uzskata, ka šķīrējtiesas priekšsēdētājs ir pārkāpis rīcības kodeksu, domstarpībās iesaistītās puses 10 dienu laikā apspriežas un, ja tās par to vienojas, nomaina priekšsēdētāju un izvēlas tā aizstājēju saskaņā ar 312. pantu. Ja domstarpībās iesaistītās puses nespēj vienoties par priekšsēdētāja nomaiņas nepieciešamību, jebkura domstarpībās iesaistītā puse drīkst pieprasīt, lai šāds jautājums tiktu nodots izskatīšanai kādai no atlikušajām personām, kuras atbilstoši sadaļas 325. panta 1. punktam izraudzītas priekšsēdētāja amatam. Viņa vārdu un uzvārdu izlozē, ne vēlāk kā 5 dienu laikā no Asociācijas komitejas priekšsēdētāja vai tā pilnvarotas personas pieprasījuma dienas, pusēm piedaloties, ja tās to vēlās. Lēmums par vajadzību nomainīt priekšsēdētāju ir galīgs. Ja šī persona secina, ka sākotnējais priekšsēdētājs ir pārkāpis rīcības kodeksu, tā izraugās jaunu priekšsēdētāju, lozējot no pārējo personu loka, uz kurām ir atsauce sadaļas 325. panta 1. punktā. Izraudzīšanās notiek domstarpībās iesaistīto pušu klātbūtnē, ja tās to vēlas, un tā notiek 5 dienu laikā no izlozes dienas, kas minēta iepriekšējā punktā. 24. Jebkurš šķīrējtiesnesis, kuru tur aizdomās rīcības kodeksa pārkāpšanā, var arī atkāpties no amata; šāda atkāpšanās nenozīmētu piekrišanu iemesliem, kuri ir nomaiņas prasības pamatā. 25. Ieceļot aizstājēju, šķīrējtiesa ir pilntiesīga lemt, vai visas tiesas sēdēs vai to daļa ir jāatkārto. 26. Šķīrējtiesas procedūras tiek apturētas uz laikposmu, kāds vajadzīgs, lai veiktu 20., 21., 22., 23. un 24. punktā paredzētās procedūras. TIESAS SĒDES 27. Tiesas sēdes dienu, vietu un laiku nosaka priekšsēdētājs, apspriežoties[4] ar domstarpībās iesaistītajām pusēm un pārējiem šķīrējtiesas sastāva locekļiem, un par to rakstiski informē domstarpībās iesaistītās puses. Šo informāciju dara publiski pieejamu tā domstarpībās iesaistītā puse, kura atbild par procedūras loģistiku, ja vien sēde nav slēgta tipa sēde. Ja vien domstarpībās iesaistītās puses pret to neiebilst, šķīrējtiesa var nolemt tiesas sēdi nerīkot. 28. Ja vien domstarpībās iesaistītās puses nevienojas citādi, tiesas sēde notiek Briselē, ja puse, pret kuru iesniegta sūdzība, ir Eiropas Savienība, vai attiecīgās Centrālamerikas valsts galvaspilsētā, ja puse, pret kuru iesniegta sūdzība, ir Centrālamerikas puses republika. 29. Šķīrējtiesa var sasaukt papildu tiesas sēdes, ja domstarpībās iesaistītās puses tam piekrīt. 30. Visiem šķīrējtiesnešiem jābūt klāt visu sēdes laiku, lai nodrošinātu domstarpību efektīvu risināšanu un šķīrējtiesnešu darbību, lēmumu un nolēmumu likumību. 31. Neatkarīgi no tā, vai tiesas sēde ir atklāta vai slēgta, tajā var piedalīties šādas personas: (a) domstarpībās iesaistīto pušu pārstāvji; (b) domstarpībās iesaistīto pušu padomdevēji; (c) administratīvais personāls, tulki, tulkotāji un tiesu referenti; un (d) šķīrējtiesnešu palīgi. Šķīrējtiesu drīkst uzrunāt vienīgi domstarpībās iesaistīto pušu pārstāvji un padomdevēji. 32. Katra domstarpībās iesaistītā puse ne vēlāk kā 5 dienas pirms uzklausīšanas dienas iesniedz šķīrējtiesai to personu sarakstu, kuras attiecīgās puses vārdā tiesas sēdē sniegs mutisku argumentu izklāstu vai prezentāciju, un to citu pārstāvju vai padomdevēju sarakstu, kuri tajā piedalīsies. Domstarpībās iesaistītās puses savās delegācijās nedrīkst iekļaut personas, kuras ir tieši vai netieši personīgi ieinteresētas izskatāmajā jautājumā. Domstarpībās iesaistītās puses var iebilst pret kādas no minētajām personām klātbūtni, norādot iebildumu iemeslus. Šķīrējtiesa lemj par iebildumiem tiesas sēdes sākumā. 33. Šķīrējtiesas sēdes ir atklātas, ja vien domstarpībās iesaistītās puses nenolemj, ka tām jābūt daļēji vai pilnībā slēgtām. Tomēr šķīrējtiesas sēdes ir slēgtas, ja domstarpībās iesaistītās puses iesniegtā informācija un argumentu izklāsts ietver konfidenciālu informāciju, tostarp (bet ne tikai) komercinformāciju. 34. Šķīrējtiesas sēdes norise, nodrošinot sūdzības iesniedzēja pusei un pusei, pret kuru iesniegta sūdzība, vienlīdz daudz laika, ir šāda. Argumentu izklāsts: (a) sūdzības iesniedzējas puses argumentu izklāsts; (b) puses, pret kuru iesniegta sūdzība, argumentu izklāsts. Argumentu atspēkojums: (a) atspēkojums; (b) pretatspēkojums. 35. Tiesas sēdes laikā šķīrējtiesa jebkurā laikā drīkst uzdot jautājumus jebkurai no domstarpībās iesaistītajām pusēm. 36. Šķīrējtiesa organizē katras tiesas sēdes protokolēšanu un protokola nodošanu domstarpībās iesaistītajām pusēm pēc iespējas īsākā laikā. 37. Katra domstarpībās iesaistītā puse 10 dienu laikā no uzklausīšanas pēdējās dienas drīkst iesniegt papildu rakstisku iesniegumu par jebkuru tiesas sēdes laikā radušos jautājumu. RAKSTISKIE JAUTĀJUMI 38. Šķīrējtiesa jebkurā procedūras posmā drīkst rakstveidā uzdot jautājumus vienai vai abām pusēm. Katra domstarpībās iesaistītā puse no šķīrējtiesas saņem visu jautājumu kopijas. 39. Savas rakstiskās atbildes kopiju uz šķīrējtiesas jautājumu domstarpībās iesaistītā puse vienlaikus nosūta otrai domstarpībās iesaistītajai pusei. Katrai domstarpībās iesaistītajai pusei ir dota iespēja sniegt rakstiskas atsauksmes uz otras domstarpībās iesaistītās puses atbildi 5 dienu laikā pēc saņemšanas dienas. PIERĀDĪJUMI 40. Ciktāl iespējams, domstarpībās iesaistītās puses iesniedz pierādījumus līdz ar sākotnējo rakstisko iesniegumu un rakstisko atbildes iesniegumu, lai pamatotu tajā izvirzītos argumentus. Lai pamatotu atspēkojuma un pretatspēkojuma iesniegumos izvirzītos argumentus, domstarpībās iesaistītās puses var arī iesniegt papildu pierādījumus. Izņēmuma kārtā domstarpībās iesaistītās puses var iesniegt papildu pierādījumus, ja šādi pierādījumi kādai domstarpībās iesaistītajai pusei kļūst pieejami vai zināmi tikai pēc tam, kad notikusi rakstisko iesniegumu iesniegšana, vai ja šķīrējtiesa uzskata šādu pierādījumu par derīgu, un dod iespēju otrai domstarpībās iesaistītajai pusei par to sniegt atsauksmes. KONFIDENCIALITĀTE 41. Domstarpībās iesaistītās puses un to padomdevēji nodrošina šķīrējtiesas sēdes konfidencialitāti, ja saskaņā ar 33. punktu tiesas sēde ir pilnībā vai daļēji slēgta. Katra domstarpībās iesaistītā puse un tās padomdevēji ievēro konfidencialitāti attiecībā uz otras domstarpībās iesaistītās puses šķīrējtiesai iesniegto informāciju, ko šī domstarpībās iesaistītā puse ir norādījusi kā konfidenciālu. Ja domstarpībās iesaistītā puse iesniedz šķīrējtiesai rakstisko iesniegumu konfidenciālu redakciju, tai pēc otras domstarpībās iesaistītās puses lūguma ir jānodrošina arī nekonfidenciāls attiecīgās iesniegumos ietvertās informācijas kopsavilkums, kuru var izpaust plašākai sabiedrībai, ne vēlāk kā 15 dienu laikā pēc lūguma vai iesnieguma dienas, atkarībā no tā, kas ir vēlāk. Šis reglaments neliedz kādai domstarpībās iesaistītajai pusei izpaust plašākai sabiedrībai paziņojumus par savu viedokli, ja tie nesatur konfidenciālu komercinformāciju. EX PARTE SAKARI 42. Šķīrējtiesa netiekas un nesazinās ar kādu no domstarpībās iesaistītajām pusēm, neesot klāt otrai pusei. 43. Neviens no šķīrējtiesnešiem nedrīkst apspriest izskatāmās lietas priekšmeta aspektus nedz ar vienu domstarpībās iesaistīto pusi, nedz abām, neesot klāt pārējiem šķīrējtiesnešiem. INFORMĀCIJA UN TEHNISKĀS KONSULTĀCIJAS 44. Pieprasot informāciju un tehniskās konsultācijas saskaņā ar 320. panta 2. punktu, šķīrējtiesa šādu informāciju un tehniskās konsultācijas pieprasa pēc iespējas agrāk un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 15 dienu laikā no tiesas sēdes pēdējās dienas, izņemot gadījumus, kad šķīrējtiesa var pierādīt ārkārtas apstākļu esamību. 45. Pirms pieprasīt informāciju vai tehniskās konsultācijas, šķīrējtiesa nosaka procedūras, ko tā ievēros, lai iegūtu informāciju, un informē par šīm procedūrām domstarpībās iesaistītās puses. Šādas procedūras ietver: (a) iespēju domstarpībās iesaistītajām pusēm iesniegt šķīrējtiesai rakstiskus apsvērumus par jautājumiem, kurus jārisina ekspertiem, struktūrām vai citiem avotiem; (b) ekspertu vai padomdevēju izraudzīšanu un iecelšanu, ko veic šķīrējtiesa, un termiņa noteikšanu informācijas vai tehnisko konsultāciju sniegšanai; (c) adekvātus termiņus, lai domstarpībās iesaistītās puses varētu sniegt atsauksmes par informāciju vai tehniskajām konsultācijām, ko snieguši eksperti, iestādes vai citi avoti. 46. Šķīrējtiesa nedrīkst izraudzīties par tehniskajiem padomdevējiem personas, kurām ir finansiāla vai personīga ieinteresētība procedūras jautājumā, vai kuru darba devējam, partnerim, līdzstrādniekiem vai radiniekam ir līdzīga ieinteresētība. Jebkurā gadījumā prasības, kas noteiktas 325. panta 2. punktā, piemēro, lai izraudzītos ekspertus, struktūras vai citus avotus. 47. Kad saskaņā ar 320. panta 2. punktu tiek pieprasīta informācija un tehniskās konsultācijas, šķīrējtiesa apsver, vai apturēt termiņu piemērošanu uz laiku, līdz tiks saņemta attiecīgā informāciju. AMICUS CURIAE PAZIŅOJUMI 48. Ja vien strīdus puses nevienojas citādi, šķīrējtiesa var saņemt amicus curiae paziņojumus no ieinteresētajām fiziskajām vai juridiskajām personām, kas reģistrētas domstarpībās iesaistīto pušu teritorijā, ja vien tie ir iesniegti 10 dienu laikā no šķīrējtiesas izveidošanas dienas. 49. Paziņojumiem jābūt: (a) datētiem un tos jāparaksta ieinteresētajai personai vai tās pārstāvim; (b) rakstītiem valodā vai valodās, kuras saskaņā ar 55. noteikumu ir izvēlējušās domstarpībās iesaistītās puses; (c) kodolīgiem – tie nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt 15 drukātas lapas, ieskaitot pielikumus; un (d) tieši attiecināmiem uz šķīrējtiesā izskatāmajiem faktiskajiem un juridiskajiem jautājumiem. 50. Paziņojumiem pievieno rakstisku deklarāciju, skaidri norādot: (a) ieinteresēto personu (kas iesniedz paziņojumus) aprakstu, tostarp to reģistrācijas vietu un atrašanās vietu, darbības raksturu, finansējuma avotus un nepieciešamības gadījumā dokumentus, kas apstiprina paziņojumā sniegto informāciju; (b) vai ieinteresētās personas ir tieši vai netieši saistītas ar kādu no domstarpībās iesaistītajām pusēm, kā arī vai tās ir saņēmušas vai gatavojas saņemt kādu finansiālu vai cita veida atbalstu no kādas domstarpībās iesaistītās puses, citas valsts, personas vai organizācijas vispārīgi vai paziņojuma sagatavošanas laikā; un c) īsu kopsavilkumu par to, kā ieinteresētās personas paziņojumi palīdzētu atrisināt strīdu. 51. Paziņojumus 49. punktā noteiktajās valodās iesniedz šķīrējtiesas priekšsēdētājam. 52. Šķīrējtiesa neizskata amicus curiae paziņojumus, kas neatbilst iepriekš minētajiem noteikumiem. 53. Šķīrējtiesa nolēmumā par attiecīgo jautājumu uzskaita visus amicus curiae paziņojumus, ko tā ir saņēmusi un kuri atbilst iepriekšminētajiem noteikumiem. Šķīrējtiesai nav pienākuma savā nolēmumā par attiecīgo jautājumu pievērsties faktiskajiem vai juridiskajiem argumentiem, kas iekļauti šādos paziņojumos. Katru paziņojumu, ko šķīrējtiesa saņēmusi saskaņā ar šo reglamentu dara zināmu domstarpībās iesaistītajām pusēm, lai tās varētu sniegt atsauksmes. STEIDZAMI GADĪJUMI 54. Steidzamos gadījumos, kas norādīti 313. panta 3. punktā, šķīrējtiesa var attiecīgi mainīt šajā reglamentā minētos termiņus. PROCEDŪRAS VALODA, RAKSTISKĀ UN MUTISKĀ TULKOŠANA 55. 310. pantā minēto apspriežu laikā un ne vēlāk kā 11. punktā minētajā sanāksmē, domstarpībās iesaistītās puses cenšas vienoties par procedūras darba valodu vai valodām, kas ir angļu vai spāņu valoda, vai abas. 56. Šķīrējtiesas nolēmumus, tai skaitā šķīrējtiesas nolēmumus par konkrēto jautājumu, sagatavo un dara zināmus valodā vai valodās, kuras izvēlējušās domstarpībās iesaistītās puses. Izmaksas par šķīrējtiesas nolēmumu tulkojumu domstarpībās iesaistītās puses sedz vienādās daļās. 57. Katra domstarpībās iesaistītā puse sedz izmaksas par turpmāko tulkošanas, ko tā uzskata par nepieciešamu. PROCESUĀLO TERMIŅU APRĒĶINĀŠANA 58. Ja kādai darbībai, procesuālam posmam vai tiesas sēdei saskaņā ar sadaļu, šo reglamentu vai šķīrējtiesas lēmumu ir jānotiek kādā noteiktā dienā, pirms vai pēc tās, šī noteiktā diena vai notikuma diena, kas noteikta sadaļā, šajos noteikumos vai ar šķīrējtiesas lēmumu, netiek ieskaitīta termiņa aprēķinā. 59. Visi sadaļā un šajā reglamentā noteiktie termiņi tiek aprēķināti no dienas, kad tiek izsniegts pieprasījums, paziņojums, rakstisks iesniegums vai citi dokumenti pusei, kas šo dokumentu saņem. 60. Saskaņā ar 4. punktu procesuālā termiņa aprēķinā neieskaita laiku, kas pagājis no piegādes dienas līdz saņemšanas brīdim. 61. Ja puse saņem dokumentu dienā, kas nav diena, kurā šo dokumentu saņem otra puse, jebkādu termiņu, kas aprēķināts, pamatojoties uz minētā dokumenta saņemšanas dienu, aprēķina no minētā dokumenta pēdējās saņemšanas dienas. 62. Ja termiņš iestājas vienas vai abu domstarpībās iesaistīto pušu oficiālā brīvdienā, šāds termiņš tiek pagarināts līdz nākamajai darba dienai. IZMAKSAS 63. Ja šķīrējtiesa nav konstatējusi īpašus apstākļus[5], samaksa ekspertu grupas locekļiem, palīgiem, ekspertiem, struktūrām vai citiem avotiem, kas izraudzīti saskaņā ar 320. pantu, to transporta, izmitināšanas un citas attaisnotās izmaksas, kā arī vispārējās šķīrējtiesas procedūras administratīvās izmaksas, saskaņā ar šķīrējtiesas iesniegto izmaksu segšanas pieprasījumu vienlīdzīgās daļās sedz domstarpībās iesaistītās puses. 64. Atlīdzības saņemšanas un izdevumu kompensēšanas nolūkā šķīrējtiesneši veic pilnīgu un sīku visu attiecīgo radušos izdevumu uzskaiti, un izmaksu segšanas pieprasījumu kopā ar apstiprinošiem dokumentiem iesniedz pušu norādītajos birojos saskaņā ar 67. punktu. Tas pats attiecas uz palīgiem un personām, kas izraudzītas saskaņā ar 320. pantu, ciktāl tas attiecas uz šķīrējtiesneša vai šķīrējtiesas palīga, ekspertu, struktūru vai citu avotu īpašo nozīmi informācijas un tehnisko konsultāciju sniegšanā. 65. Asociācijas padome attiecībā uz iepriekš minētajām personām nosaka visas attaisnotās izmaksas, kā arī izmaksājamo atlīdzību un pabalstus, kas atbilst PTO standartiem. 66. Iepriekšējie noteikumi tāpat attiecas uz visiem starpniekiem, kas darbojas saskaņā ar starpniecības mehānismu. BIROJS, KAS IZRAUDZĪTS SAISTĪBĀ AR DOMSTARPĪBU IZŠĶIRŠANAS PROCEDŪRĀM UN STARPNIECĪBAS MEHĀNISMU 67. Katra puse apņemas: (a) izraudzīties biroju šā reglamenta attiecīgajās daļās paredzēto funkciju veikšanai; un (b) informēt Asociācijas komiteju par tās izraudzītā biroja atrašanās vietu. 68. Šajā birojā iesniedz visu informāciju un dokumentus, kas minēti sadaļā par domstarpību izšķiršanu, reglamentā un sadaļā par starpniecības mehānismu. CITAS PROCEDŪRAS 69. Šis reglaments ir jāpiemēro arī procedūrām, kas noteiktas 315. panta 3. punktā, 316. panta 2. punktā, 317. panta 3. punktā un 318. panta 2. punktā. Tomēr šajā reglamentā noteiktos termiņus pielāgo atbilstoši īpašiem termiņiem, kurus šķīrējtiesa noteikusi nolēmuma pieņemšanai minētajās citās procedūrās. ATBILSTĪBA SADAĻAI UN REGLAMENTAM 70. Puses un šķīrējtiesa nodrošina, ka to pārstāvji, padomdevēji, palīgi un citas personas, kas piedalās jebkurā procedūras daļā saskaņā ar sadaļu un šo reglamentu, atbilst attiecīgajiem noteikumiem, kā arī jebkuriem papildu noteikumiem, par kuriem puses vienojušās vai kurus pieņēmusi šķīrējtiesa. B PIELIKUMS ES UN CENTRĀLAMERIKAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMAM NR. 2/[...] ([…] gada […]) Rīcības kodekss šķīrējtiesas locekļiem un starpniekiem Definīcijas 1. Rīcības kodeksa nolūkā turpmāk izklāstītos terminus saprot šādi: a) “nolīgums”: nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses; b) “sadaļa”: nolīguma X sadaļa par domstarpību izšķiršanu; c) “pants”: atsauce uz atbilstošo nolīguma pantu kopumā; d) “palīgs”: persona, kas saskaņā ar noteikumiem par šķīrējtiesnešu iecelšanu un šķīrējtiesas izveidi, veic izpēti vai palīdz šķīrējtiesnesim vai šķīrējtiesai risināt ar domstarpību izšķiršanu saistītos jautājumus; e) “kandidāts”: persona, kuras kandidatūra šķīrējtiesas locekļa amatam tiek apsvērta saskaņā ar 310. pantu; f) “starpnieks”: persona, kas veic starpniecības procedūru saskaņā ar nolīguma XI sadaļu par starpniecības mehānismu attiecībā uz netarifa pasākumiem; g) “loceklis” jeb “šķīrējtiesnesis”: saskaņā ar 312. pantu izveidotās šķīrējtiesas loceklis; h) “procedūra”, ja nav norādīts citādi, šķīrējtiesas procedūra saskaņā ar sadaļu; un i) locekļa “personāls” ir personas, kas strādā locekļa vadībā un pakļautībā un kuras nav locekļa palīgi. Procesuālie pienākumi 2. Ikviens šķīrējtiesneša kandidāts un šķīrējtiesnesis atturas no nepiemērotas uzvedības un darbībām, kas varētu šķist nepiemērotas, ir neatkarīgs un objektīvs, izvairās no tiešiem un netiešiem interešu konfliktiem un rīkojas atbilstoši visaugstākajām uzvedības kultūras normām tā, lai tiktu saglabāts domstarpību izšķiršanas procedūras un domstarpību izšķiršanas mehānisma godīgums un objektivitāte. Bijušajiem locekļiem jāievēro saistības, kas noteiktas šā rīcības kodeksa iedaļās par bijušo locekļu saistībām un par konfidencialitāti. Izpaušanas pienākumi 3. Pirms kandidāts paziņo par savu akceptu viņa izraudzīšanai par šķīrējtiesnesi, viņš apsver un vajadzības gadījumā informē par jebkādu ieinteresētību, attiecībām vai jautājumu, kas varētu ietekmēt viņa objektivitāti vai varētu pamatoti radīt iespaidu, ka procedūra ir nepienācīga vai neobjektīva. Tādēļ kandidāts dara visu iespējamo, lai uzzinātu par šādas ieinteresētības, attiecību un jautājumu iespējamību. 4. Neierobežojot iepriekšminēto nosacījumu vispārīgo raksturu, kandidātam godprātīgi jāatklāj šāda informācija. a) Jebkāda finansiālā vai personīgā ieinteresētība: i) procedūrā vai tās iznākumā; un ii) tiesas, administratīvā vai šķīrējtiesas procedūrā, kas ietver jautājumus, kurus tieši vai netieši varētu ietekmēt procedūra, attiecībā uz kuru kandidāta kandidatūra tiek apsvērta. b) Kandidāta darba devēja, partnera, līdzstrādnieka vai ģimenes locekļa jebkāda finansiāla ieinteresētība: i) procedūrā vai tās iznākumā; un ii) tiesas, administratīvā vai šķīrējtiesas procedūrā, kas ietver jautājumus, kurus tieši vai netieši varētu ietekmēt procedūra, attiecībā uz kuru kandidāta kandidatūra tiek apsvērta. c) Visas esošās vai pagātnes finanšu, tirdzniecības, profesionālās, ģimenes, sabiedriskās vai darba attiecības ar kādu no pusēm vai to pārstāvjiem vai konsultantiem, vai jebkāda šāda saistība ar kandidāta darba devēju, partneri, līdzstrādnieku vai ģimenes locekli; un d) Jebkādi citi apstākļi, kuri rezultātā varētu izraisīt tendenciozu vai neobjektīvu rīcību vai radīt tendenciozas rīcības iespaidu. 5. Lai izpildītu 3. un 4. punktu, visiem kandidātiem, kuri ir izraudzīti par šķīrējtiesnešiem un akceptējuši iecelšanu amatā, ir jāaizpilda sākotnējā deklarācija attiecībā uz informācijas izpaušanu. Deklarācija kopā ar akceptu viņu iecelšanai jāpārsūta pusēm izskatīšanai. 6. Pēc iecelšanas loceklis turpina darīt visu iespējamo, lai uzzinātu par šā rīcības kodeksa 3. un 4. punktā minētās ieinteresētības, attiecību vai jautājumu iespējamību un informē par to esamību. Izpaušanas pienākums ir ilgstošs pienākums, kas liek šķīrējtiesnesim informēt par šādas ieinteresētības, attiecību vai jautājumu rašanos jebkurā procedūras posmā. Par šādu ieinteresētību, attiecībām vai citiem apstākļiem loceklis rakstveidā informē puses, lai tās to izskatītu, kopiju nosūtot Asociācijas komitejai. 7. Jautājumus saistībā ar faktiskiem vai iespējamiem šā rīcības kodeksa pārkāpumiem šķīrējtiesas loceklis dara zināmus vienīgi Asociācijas komitejai, lai tos izskatītu puses. Šķīrējtiesnešu pienākumi 8. Akceptējot savu iecelšanu, loceklis visā procedūras gaitā pilda savus pienākums rūpīgi, godprātīgi, centīgi un bez kavēšanās. 9. Šķīrējtiesnesis izskata un lemj tikai par tiem jautājumiem, kas izvirzīti procedūras gaitā un ir vajadzīgi nolēmuma pieņemšanai, un neuztic šo pienākumu nevienam citam. 10. Loceklis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka viņa palīgs un personāls zina un ievēro šā rīcības kodeksa iedaļas, kas veltītas procesuālajiem pienākumiem, informācijas izpaušanas pienākumam, locekļu neatkarībai, objektivitātei un tiesībām, bijušo locekļu saistībām un konfidencialitātei. 11. Šķīrējtiesnesis neiesaistās ex parte sakaros saistībā ar procedūru. Locekļu neatkarība, objektivitāte un tiesības 12. Loceklim ir jābūt neatkarīgam un godprātīgam un jāatturas no tādu darbību veikšanas, kas varētu radīt iespaidu, ka rīcība ir nepiedienīga, tendencioza vai neobjektīva, un viņu neietekmē savtīgas intereses, ārējs spiediens, politiski apsvērumi, sabiedrības protesti, lojalitāte pret kādu pusi vai bailes no kritikas. 13. Loceklis ne tieši, ne netieši neuzņemas nekādas saistības un nepieņem nekādas priekšrocības, kas jebkāda veidā traucētu vai šķietami traucētu locekļa pienākumu pienācīgu izpildi. 14. Loceklis neizmanto savu atrašanos šķīrējtiesas kolēģijā, lai apmierinātu kādas personiskās vai privātās intereses, un atturas no tādu darbību veikšanas, kas varētu radīt iespaidu par to, ka kāds locekli var īpaši ietekmēt. 15. Loceklis nepieļauj, ka finanšu, biznesa, profesionālās, ģimenes vai sociālās attiecības vai pienākumi varētu iespaidot locekļa rīcību vai vērtējumu. 16. Loceklim jāatturas no stāšanās tādās attiecībās vai jebkādas finansiālas ieinteresētības iegūšanas, kas varētu iespaidot locekļa objektivitāti vai kas pamatoti varētu radīt nepiedienīguma, tendenciozitātes vai neobjektīvitātes iespaidu. 17. Neviens loceklis nedrīkst ierobežot vai atņemt citiem locekļiem to tiesības un pienākumu pilnībā piedalīties visās nozīmīgajās procedūras darbībās. Bijušo locekļu saistības 18. Visiem bijušajiem locekļiem ir jāizvairās no tādu darbību veikšanas, kas varētu radīt iespaidu, ka viņi savu pienākumu izpildē būtu bijuši neobjektīvi vai ieinteresēti šķīrējtiesas lēmumā vai nolēmumā. Konfidencialitāte 19. Nedz esošais, nedz bijušais loceklis nekādā gadījumā neizpauž un neizmanto slepenu informāciju, kas saistīta ar procedūru vai iegūta tās gaitā, citādi kā vien attiecīgās procedūras vajadzībām un nekādā gadījumā šādu informāciju neizpauž un neizmanto, lai gūtu personīgu labumu sev vai citām personām vai kaitētu citu personu interesēm. 20. Loceklis neizpauž šķīrējtiesas nolēmumu konkrētā jautājumā vai tā daļas, pirms tas nav publicēts saskaņā ar sadaļu. 21. Nedz esošais, nedz bijušais loceklis nekādā gadījumā neizpauž informāciju par šķīrējtiesas apspriedēm, kāda locekļa viedokli vai jebkuru citu ar procedūru saistītu aspektu, kas nav publiska rakstura. Starpnieki 22. Šajā rīcības kodeksā izklāstītos disciplīnas noteikumus, kas piemērojami esošajiem vai bijušajiem šķīrējtiesnešiem, mutatis mutandis piemēro arī starpniekiem. III PIELIKUMS ES UN CENTRĀLAMERIKAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS NR. 3/[...] ([…] gada […]), ar ko pieņem šķīrējtiesnešu sarakstu ES un Centrālamerikas Asociācijas padome, Ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 6. un 325. pantu, tā kā: (1) Saskaņā ar 6. panta 1. punktu Asociācijas padome ir tiesīga pieņemt lēmumus nolīgumā paredzētajos gadījumos. (2) Saskaņā ar 325. panta 1. punktu Asociācijas padome izveido trīsdesmit sešu tādu personu sarakstu, kuras vēlas un spēj būt par šķīrējtiesnešiem saskaņā ar nolīguma X sadaļu par domstarpību izšķiršanu, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. Vienīgais pants Ar šo pieņem šķīrējtiesnešu sarakstu, kā noteikts pielikumā. Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. [Pieņemšanas vieta], xxxx. … ES un Centrālamerikas Asociācijas padomes vārdā – […] Kostarikas vārdā – || […] Salvadoras vārdā – || […] Gvatemalas vārdā – || || […] Hondurasas vārdā – || […] Nikaragvas vārdā – […] Eiropas Savienības vārdā – || […] Panamas vārdā – PIELIKUMS ES UN CENTRĀLAMERIKAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMAM NR. 3/[...] ([…] gada […]) ŠĶĪRĒJTIESNEŠU SARAKSTS Kostarikas ierosinātie šķīrējtiesneši 1. Ernesto Fernández Monge 2. Federico Valerio de Ford Salvadoras ierosinātie šķīrējtiesneši 1. Cesar Ernesto Salazar Grande 2. Harold C. Lantan Gvatemalas ierosinātie šķīrējtiesneši 1. Ada Lissette Redondo Aguilera 2. Julio Roberto Bermejo Quiñones Hondurasas ierosinātie šķīrējtiesneši 1. Ulises Mejía León-Gómez 2. Roberto Herrera Cáceres Nikaragvas ierosinātie šķīrējtiesneši 1. Mauricio Herdocia 2. José René Orúe Panamas ierosinātie šķīrējtiesneši 1. Yavel Francis Lanuza 2. Francisco Álvarez De Soto ES ierosinātie šķīrējtiesneši 1. Giorgio Sacerdoti (Itālija) 2. Ramon Torrent (Spānija) 3. Jacques Bourgeois (Beļģija) 4. Pieter Jan Kuijper (Nīderlande) 5. Claus-Dieter Ehlermann (Vācija) 6. Jan Wouters (Beļģija) 7. Laurence Boisson de Chazournes (Francija) 8. Helene Ruiz Fabri (Francija) 9. Meinhard Hild (Vācija) 10. Claudio Dordi (Itālija) 11. Kim Van der Borght (Beļģija) 12. Markus Krajewski (Vācija) Priekšsēdētāji 1. Craig Van Graastek (ASV) 2. Miriam Mercedes Maroun Marun (Venecuēla) 3. Hugo Perezcano Díaz (Meksika) 4. Ignacio Suárez Anzorena (Argentīna) 5. Carlos Vejar (Meksika) 6. Didier Chambovey (Šveice) 7. Shotaro Oshima (Japāna) 8. Jenniffer Hilman (ASV) 9. Luiz Olavo Baptista (Brazīlija) 10. Kirsten Hilman (Kanāda) 11. Juan Antonio Buencamino (Filipīnas) 12. David Unterhalter (Dienvidāfrika) IV PIELIKUMS ES UN CENTRĀLAMERIKAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS NR. 4/[...] ([…] gada […]), ar ko pieņem tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības ekspertu sarakstu ES un Centrālamerikas Asociācijas padome, Ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 6. un 297. pantu, tā kā: (1) Saskaņā ar 6. panta 1. punktu Asociācijas padome ir tiesīga pieņemt lēmumus nolīgumā paredzētajos gadījumos. (2) Saskaņā ar 297. panta 2. punktu Asociācijas padome apstiprina tādu septiņpadsmit ekspertu sarakstu, kuriem ir īpašas zināšanas vides tiesībās, starptautiskajā tirdzniecībā vai tādu domstarpību izšķiršanā, kas izriet no starptautiskiem nolīgumiem, un tādu septiņpadsmit ekspertu sarakstu, kuriem ir īpašas zināšanas darba tiesībās, starptautiskajā tirdzniecībā vai tādu domstarpību izšķiršanā, kas izriet no starptautiskiem nolīgumiem, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. Vienīgais pants Ar šo apstiprina tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības ekspertu sarakstu, kā noteikts pielikumā. Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. [Pieņemšanas vieta], xxxx. … ES un Centrālamerikas asociācijas padomes vārdā – […] Kostarikas vārdā – || […] Salvadoras vārdā – || […] Gvatemalas vārdā – || || […] Hondurasas vārdā – || […] Nikaragvas vārdā – […] Eiropas Savienības vārdā – || […] Panamas vārdā – PIELIKUMS ES UN CENTRĀLAMERIKAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMAM NR. 4/[...] ([…] gada […]) Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības ekspertu saraksts Eksperti vides tiesībās, starptautiskajā tirdzniecībā vai no starptautiskajiem nolīgumiem izrietošu strīdu izšķiršanā Valsts ekspertu saraksts 1. Marieta Lizano Martínez 2. Alma Carolina Sánchez Fuentes 3. Francisco Khalil de León Barrios 4. Mario Noel Vallejo Larios 5. Javier Guillermo Hernández Munguía 6. Alexis Xavier Rodríguez Almanza 7. Joost Pauwelyn 8. Jorge Cardona 9. Karin Lukas 10. Hélène Ruiz Fabri 11. Laurence Boisson de Chazournes 12. Geert Van Calster Priekšsēdētāji (kuri nav nevienas puses valstspiederīgie) 1. Claudia de Windt 2. Juan Carlos Urquidi Fell 3. Elizabeth Jaramillo Escobar 4. Janice Bellace 5. Arthur Appleton Eksperti darba tiesībās, starptautiskajā tirdzniecībā vai no starptautiskajiem nolīgumiem izrietošu strīdu izšķiršanā Valsts ekspertu saraksts 1. Manuel Francisco Umaña Soto 2. Carolina Morán 3. Mario Fuentes Destarac 4. Arnando Urtecho López 5. Adrián Meza 6. Rolando Murgas Torraza 7. Eddy Laurijssen 8. Jorge Cardona 9. Karin Lukas 10. Hélène Ruiz Fabri 11. Laurence Boisson de Chazournes 12. Geert Van Calster Priekšsēdētāji (kuri nav nevienas puses valstspiederīgie) 1. Emilio Morgado Velenzuela 2. Juan Mailhos Gutiérrez 3. Jill Murray 4. Ross Wilson 5. Janice Bellace [1] Attiecībā uz nolīguma IV daļu šo funkciju pilda Asociācijas komiteja ciešā sadarbībā ar koordinatoriem, kas iecelti saskaņā ar nolīguma 347. pantu. [2] Tajā skaitā pastāvīgās brīvdienas, tostarp (bet ne tikai) reliģiskie svētki vai piemiņas dienas, kā arī jebkuras citas brīvdienas, kurām nav pastāvīgs raksturs. [3] Sarunu dalībnieku piezīme: Centrālamerikas puse turpinās apsvērt, vai būtu nepieciešams alternatīvs noteikums gadījumiem, kad nosūtīšanas vai saņemšanas fakts netiek reģistrēts. [4] Šajā punktā minētās apspriešanās rezultāts nav šķīrējtiesai saistošs. [5] Sarunu dalībnieku piezīme: Sarunu dalībnieki vienojas, ka visas izmaksas, kas saistītas ar šķīrējtiesu un tās darbu, domstarpībās iesaistītajām pusēm būtu jāsedz vienlīdzīgi. Domstarpībās iesaistītās puses tālāk vienojas, ka, ja viena puse ir apzināti mēģinājusi traucēt vai citādi ļaunprātīgi izmantot domstarpību izšķiršanas procedūru, šķīrējtiesa var nolemt, ka šai pusei būtu jāsedz izmaksu lielākā daļa.