Politiskā reklāma ir īpašs reklāmas veids. To veido vēstījumi, kurus veicina politiskie aktori vai to uzdevumā vai vārdā, vai vēstījumi, kas varētu ietekmēt vēlēšanu vai referenduma, likumdošanas vai regulatīvā procesa iznākumu vai vēlētāju rīcību. Viens no visbūtiskākajiem demokrātijas principiem ir tāds, ka šādai reklāmai jābūt pārredzamai, t. i., iedzīvotājiem ir jāzina, kas ir politiskās reklāmas autors un kādēļ tā ir mērķēta uz viņiem. Šāda pārredzama politiskā reklāma atvieglo iespējamas iejaukšanās vai politiskā procesa manipulācijas atklāšanu.

Turpinoties digitālai pārejai, iedzīvotājiem, tostarp jaunākajām paaudzēm, ir jāspēj nošķirt patiesību no izdomājumiem un jāspēj piedalīties atklātās debatēs bez dezinformācijas, nelikumīgas iejaukšanās, iebiedēšanas un manipulācijas. Iedzīvotājiem jābūt skaidri saprotamam, ka viņi saņem politisko saturu un no kā. Jābūt jēgpilnai pārredzamībai, lai varētu īstenot sabiedrības uzraudzību un būtu iespējama attiecīgo aktoru pārskatatbildība, un tai jāatspoguļo mūsu sabiedrības iekļautība un daudzveidība.

Veselīgā un plaukstošā demokrātijā iedzīvotāji var brīvi paust savu viedokli un iegūt informāciju no pārredzamiem un plurālistiskiem avotiem. Viņi piedalās publiskās debatēs un vēlēšanās un tādējādi var patiešām noteikt savu nākotni. Šīs smagā cīņā panāktās tiesības ir jebkuras demokrātiskas valsts pamatā un veido Eiropas Savienības kodolu. Demokrātija ir jākopj un jāaizsargā. Gan demokrātiskā sistēma, gan individuālu vēlētāju tiesības saskaras ar draudiem. Tie var izpausties gan kā slēpta iejaukšanās (gan pašmāju, gan ārvalstu) un dezinformācija, gan kā praktiski šķēršļi, kas liedz balsot, piemēram, ES pilsoņiem, kuri dzīvo ES valstī, kas nav to izcelsmes valsts.

Pirmkārt, lai pasargātu un attīstītu ES iekšējo tirgu saskaņā ar pamattiesībām, samērīguma un subsidiaritātes principu, ierosinātie noteikumi saskaņos likumīgo vajadzību nodrošināt tādu politiskās reklāmas pakalpojumu pārredzamību, ko sniedz pret atlīdzību. To mērķis būs risināt jautājumus, kas saistīti ar būtiskas informācijas noklusēšanu un maldinošu attēlojumu, piemēram, par politisko vēstījumu izcelsmi, nolūku, avotiem un finansējumu, kā arī vēstījuma politiskās būtības atklāšanu, kas ir nepieciešama, lai varētu pieņemt informētus politiskus lēmumus. Jaunie noteikumi nodrošinātu, ka iedzīvotāji spēj nepārprotami identificēt politisku reklāmu. Tie redzēs skaidri norādītu sponsora nosaukumu un varēs no pārredzamības paziņojuma noskaidrot summas, kas iztērētas politiskajai reklāmai, finansējuma avotus un saikni starp reklāmu un attiecīgajām vēlēšanām vai referendumu. Regulā ir aplūkots arī digitālās politiskās reklāmas dinamiskais process, jo reklāmas sagatavošanas ķēdē šos procesus var pārvaldīt viens vai vairāki pakalpojumu sniedzēji.

Otrkārt, ar ierosināto regulu tiks mēģināts novērst riskus, kas izriet no noteiktu mērķorientēšanas, pastiprināšanas un optimizācijas metožu izmantošanas, lai saglabātu demokrātisko procesu, vienlaikus garantējot augstu datu aizsardzības līmeni. Turklāt regula ļaus izvairīties no situācijas, ka iespējamie gaidāmie noteikumi atkal sadrumstalos saskaņoto politiskās reklāmas tirgu. Eiropas Demokrātiskās rīcības plānā Komisija iesniedza pirmo novērtējumu problēmām, kas saistītas ar politisko reklāmu, un jautājumiem, kas saistīti ar mērķorientētas reklāmās izmantotām jaunām metodēm, pamatojoties uz lietotāju persondatiem. Šādas mērķorientēšanas, pastiprināšanas un optimizācijas metodes, ko izmanto politiskajā reklāmā, ļauj politiskās reklāmas, izmantojot, piemēram, uzvedības profilēšanu uz datu pamata, pielāgot indivīda vai grupas specifiskajiem profiliem, nereti tiem pašiem to nezinot. Neatkarīgi no tā, vai dati ir iegūti pareizi vai ne, izmantojot iedzīvotāju neaizsargātību, minētos paņēmienus var pielietot ļaunprātīgi.

Turklāt ES pilsoņiem ir tiesības saņemt objektīvu, atklātu un plurālistisku informāciju, kas savukārt ir viens no plaukstošas demokrātijas priekšnosacījumiem. To var ietekmēt mērķorientēšanas, pastiprināšanas un optimizācijas metožu izmantošana, jo šīs metodes var izmantot, lai virzītu personas uz noteiktu saturu un apgrūtinātu vai padarītu neinteresantāku iespēju saņemt vai meklēt vēstījumus, kurus tiem demokrātiskā sistēmā ir tiesības uzklausīt vai komentēt. Tas ir pretrunā principiem par atklātām demokrātiskām debatēm, kurās personu uzrunā ar daudzām idejām (“pilsētas laukuma princips”). Tas arī ierobežo politisko aktoru iespējas debates ietvaros atbildēt uz vēstījumiem, tostarp apsūdzībām.

Tādēļ ierosinātā regula neļaus izmantot šādas mērķorientēšanas un pastiprināšanas metodes, ja tās neietver noteiktas nozīmīgas pārredzamības prasības. Turklāt tajā būs ierobežojumi un noteikumi attiecībā uz noteiktu sensitīvu persondatu veidu izmantošanu, ja apstrāde ietver personu grupēšanu aizsargātās interešu kategorijās, piemēram, pēc reliģiskās pārliecības vai dzimumorientācijas, vai saskaņā ar pieņemtajām interesēm. Tāpat tā dos iespēju personām noteikt, vai un kā uz tām tiek mērķorientēta politiskā reklāma, un izlemt, vai tās to vēlas vai ne. Turklāt personām būs iespējams iegūt jēgpilnu informāciju par to, kāpēc tiek izmantota konkrēta mērķorientēšanas metode, kā arī par izmantotās metodes veidu, kas ir mērķauditorija un kādā nolūkā tā tiek uzrunāta (piemēram, tāpēc, ka persona dzīvo noteiktā vietā un tuvojas vietējā mēroga vēlēšanas), par izmantoto datu avotiem un mērķauditorijas apmēru. Būs iespējams arī piekļūt to pasākumu aprakstam, kas veikti, lai nodrošinātu atbilstību priekšlikuma mērķorientēšanas prasībām.

Ierosinātā regula pamatojas uz attiecīgajiem ES tiesību aktiem un papildina tos, piemēram, Vispārīgo datu aizsardzības regulu (“VDAR”) un Digitālo pakalpojumu tiesību akta (“DPTA”) priekšlikumu, un tā — tiklīdz tiks pieņemta — noteiks visaptverošus pārredzamības, pārskatatbildības un sistēmu izstrādes noteikumus reklāmai tiešsaistes platformās, tostarp attiecībā uz politisko reklāmu. Regulas priekšlikumu papildinās arī pašregulatīvā Prakses kodeksa dezinformācijas jomā atjauninājums, kura pamatā ir nesen publicētie Komisijas norādījumi.

Tā kā Eiropas politiskās partijas sponsorē komunikāciju kampaņas starptautiskā mērogā, šādām kampaņām ir jāpiemēro augsts pārredzamības standarts, lai veicinātu pārskatatbildību. Tādēļ tiks izvirzītas arī īpašas pārredzamības prasības Eiropas politiskajām partijām, kas izmanto politisko reklāmu, grozot (4. iedaļā turpmāk aprakstītajā otrajā iniciatīvā) Regulu par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu.

Tiks izveidots īpašs politiskās reklāmas repozitorijs, ko izmantos Eiropas politiskās partijas, lai sniegtu iedzīvotājiem informāciju par šādām reklāmām, tām iztērētajiem līdzekļiem, kā arī konkrētās reklāmas demogrāfisko mērķgrupu. Eiropas politiskās partijas arī nodrošinās, ka to politiskās reklāmas prakses un politikas ir pārredzamas to tīmekļvietnēs. Ierosinātā Regula par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu arī noteiks ierobežojumus mērķorientēšanas metožu izmantošanai Eiropas politiskajām partijām.

Ņemot vērā to, ka noteikumu izvirzīšana valstu politiskajām partijām ir valstu kompetencē, dalībvalstis ir aicinātas nodrošināt, ka Eiropas politiskajām partijām piemērojamie pārredzamības standarti ir piemērojami arī valstu politiskajām partijām un ka tās ievēro augstas pārredzamības prasības, kad tiek izmantota politiskā reklāma, saskaņā ar Eiropas politiskajām partijām piemērojamiem noteikumiem. ES pārredzamības prasību pārņemšana lielā mērā palīdzētu risināt atklātās problēmas.

Pateicoties šīs paketes iniciatīvās ierosinātajiem specifiskajiem un mērķtiecīgajiem noteikumiem, politiskās reklāmas sniedzējiem iekšējā tirgū būs iespējas veikt darbību piemērotā, saskaņotā, skaidrākā un paredzamākā tiesiskajā vidē. Vienlaikus ES pilsoņi varēs saņemt pārredzamu politisko informāciju un tādējādi būs labākā pozīcijā, lai izprastu riskus un politiskā diskursa nianses. Pēc pieņemšanas ierosinātā Regula par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu veicinās pakalpojumu iekšējā tirgus attīstību un ļaus ES pilsoņiem gūt labumu no politiskās reklāmas augstā pārredzamības standarta saskaņā ar Eiropas Savienības vērtībām.

Komisija novērtēs jauno politiskās reklāmas pārredzamības prasību piemērošanu pēc Eiropas Parlamenta 2024. gada vēlēšanām.

3.Mobilo ES pilsoņu vēlēšanu tiesības

Vairāk nekā 13,5 miljoni ES pilsoņu — tā sauktie mobilie ES pilsoņi — dzīvo dalībvalstī, kas nav to izcelsmes valsts. Šiem pilsoņiem savā dzīvesvietas dalībvalstī ir tiesības balsot un kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās un pašvaldību vēlēšanās. Tomēr viņu aktivitāte vēlēšanās bieži vien ir zemāka nekā to pilsoņu aktivitāte, kuri ir uzņemošās dalībvalsts pilsoņi.

To daļēji nosaka sarežģītie reģistrācijas procesi mītnes dalībvalstī. Mobilie ES pilsoņi ne vienmēr saņem skaidru informāciju par attiecīgajām vēlēšanām vai arī saņem informāciju valodā, kuru nepārvalda. Tāpat ir bijuši gadījumi, kad ES pilsoņi, kas reģistrējas Eiropas Parlamenta vēlēšanām vai pašvaldību vēlēšanām vienā dalībvalstī, riskē zaudēt vietu vēlētāju sarakstos savā izcelsmes dalībvalstī. Tas viss apgrūtina mobilo ES pilsoņu iespējas izmantot tiesības vēlēt, kas attiecīgi apdraud to demokrātiskās tiesības.

Tāpat ir gadījumi, kad ES pilsoņi var balsot divreiz vienās un tajās pašās Eiropas Parlamenta vēlēšanās — vienreiz mītnes dalībvalstī un otru reizi savā izcelsmes dalībvalstī (“vairākkārtēja balsošana”), kas ir nelegāla rīcība.

Lai risinātu šīs problēmas, Komisija ierosina aktualizēt attiecīgo spēkā esošo tiesisko regulējumu. Komisija kā daļu no likumdošanas pasākumiem ierosina noteikt, ka ir jāsniedz īpaša informācija mobilajiem ES pilsoņiem par viņu vēlēšanu tiesībām, tostarp par aizliegumu balsot vairākas reizes un par šādas rīcības sekām. Tam jāietver noteikums par informāciju un tādu saziņas veidu izmantošanu, kas pielāgota konkrētām vēlētāju grupām, piemēram, gados jaunākiem vēlētājiem. Lai vēl vairāk samazinātu vairākkārtējas balsošanas iespēju vienās un tajās pašās vēlēšanās, Komisija ierosina noteikt vienotu datu kopu, kas ir jāvāc dalībvalstu administrācijām un ar ko tām jāapmainās. Vienlaikus Komisija ierosina aizliegt mobilo ES pilsoņu dereģistrāciju no citām vēlēšanām to izcelsmes dalībvalstī tikai uz šīs apmaiņas pamata.

Tāpat Komisija ierosina ieviest standartizētas veidnes, kas pieejamas visās ES valodās, reģistrācijai kā vēlētājam vai kandidātam, lai mobilie ES pilsoņi varētu viegli reģistrēties mītnes dalībvalstī. Dalībvalstis tiks aicinātas sniegt mobilajiem ES pilsoņiem saprotami un vienkārši formulētu informāciju vismaz mītnes dalībvalsts oficiālajā valodā vai valodās un vēl vienā Savienības oficiālajā valodā, ko plaši saprot tās teritorijā mītošo Eiropas Savienības pilsoņu vislielākais iespējamais skaits. Šie ierosinātie likumdošanas pasākumi uzlabos datu vākšanu pašvaldību un Eiropas Parlamenta vēlēšanām.

Tāpat Komisija izveidos vēlēšanu tiesību kontaktpunktu Komisijas līmenī, lai turpmāk savienotu un pastiprinātu saziņas dienestus “European Direct Contact Centre” un “Your Europe Advice”. Tas arī palīdzēs ES pilsoņiem un pašvaldībām atrast risinājumus attiecīgajām problēmām laikposmā, kad ES pilsoņi var reģistrēties Eiropas Parlamenta vēlēšanām, un nodrošinās vieglāku piekļuvi informācijai, labākas kvalitātes pakalpojumus un ātrākas atbildes uz mobilo ES pilsoņu vaicājumiem.

Pašreiz spēkā esošās tiesību normas ļauj dalībvalstīm rezervēt iespēju kandidēt uz noteiktiem amatiem pašvaldību vēlēšanās, piemēram, ievēlētā vadītāja amatu, deputāta vai pašvaldības izpildu pamatstruktūras vadošās institūcijas locekļa amatu, tikai attiecīgās valsts valstspiederīgajiem. Vairākas dalībvalstis ir izmantojušas šo tiesību normu, tādējādi liedzot iespēju mobilajiem ES pilsoņiem piedalīties to mītnes vietas politiskajā dzīvē. Grozītie noteikumi paredzēs pienākumu dalībvalstīm regulāri ziņot par šādu pasākumu piemērošanu, lai ļautu novērtēt nepieciešamību tos saglabāt. Komisija arī veicinās paraugprakses apmaiņu ES vēlēšanu tīklā, lai mudinātu dalībvalstis apsvērt, vai varētu nodrošināt vienlīdzīgu pieeju šādām funkcijām pašvaldību vēlēšanās.