Priekšlikums Padomes regula, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus par brīvprātīgu modulāciju tiešajiem maksājumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem un groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 /* COM/2006/0241 galīgā redakcija - CNS 2006/0083 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 24.5.2006 COM(2006) 241 galīgā redakcija 2006/0083 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus par brīvprātīgu modulāciju tiešajiem maksājumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem un groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Eiropas Padomes 2005. gada decembra vienošanās par finanšu plānu 2007.–2013. g. dalībvalstīm paredz iespēju ne vairāk kā par 20% „modulēt“ vai samazināt tos tirgus izdevumus vai tiešos maksājumus, kas ir piekritīgi kopējās lauksaimniecības politikas pirmajam pīlāram, un šādi iegūtos līdzekļus izmantot lauku attīstības programmām (kopējās lauksaimniecības politikas otrais pīlārs). Tajā Padome aicināta pēc Komisijas priekšlikuma paredzēt noteikumus par pirmajam pamatmērķim paredzēto līdzekļu novirzīšanu citām vajadzībām, un noteikt, ka Kopienas papildu finansējumam lauku attīstībai nevajag ne valsts līdzfinansējumu, ne arī jāievēro noteikumi par minimālo izmaksu sadalījumu pa asīm, kas izklāstīti regulā par lauku attīstību . 2. Tā kā summas, kas atbilst brīvprātīgai modulācijai, nav uzskatāmas par to maksimālo summu daļu, kas ietilpst ELGF izmaksu maksimālajā summā, un tā kā jāparedz sīki izstrādāti noteikumi, jo īpaši par brīvprātīgu modulāciju, attiecīgi jāgroza Padomes Regula (EK) Nr. 1290/2005. 3. Šī likumdošanas iniciatīva ir priekšlikums Padomes regulai, ar kuru paredz noteikumus par brīvprātīgu modulāciju tiešajiem maksājumiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003, kā arī Regulas (EK) Nr. 1290/2005 grozījumus attiecībā uz kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, nosakot, kā dalībvalstis var izdarīt brīvprātīgu modulāciju, un kā šādi iegūtos līdzekļus var izmantot lauku attīstībai. 4. Pirmais būtiskākais princips ir līdzekļu pārdale, izmantojot Kopienas budžetu, t.i., pirmajam pamatmērķim paredzēto saistību apropriāciju samazināšana, attiecīgi palielinot saistību apropriācijas, kas paredzētas lauku attīstībai. 5. Kopējās lauksaimniecības politikas tirgus izdevumi (piemēram, intervence, eksporta kompensācijas, atbalsts privātai uzglabāšanai, u.c.) paši netiek modulēti. Tie atbalsta tirgu kopumā, tos nevar tieši piesaistīt konkrētām dalībvalstīm, un tie ir laikā mainīgi. Arī gadījumos, kad nepieciešami intervences pasākumi, ekonomiski maznozīmīgi ir, piemēram, noteikt eksporta kompensācijas tikai 90% apmērā. Tāpēc no brīvprātīgās modulācijas jāizslēdz visi KLP izdevumi, izņemot tiešos maksājumus. 6. Brīvprātīga modulācija iespējami jāsaskaņo ar noteikumiem par obligātu modulāciju, tā jāpiemēro tai pašai tiešo maksājumu bāzei. Katrai dalībvalstij, kas izmanto brīvprātīgu modulāciju, Komisijas noteiktās maksimālās summas robežās tāpat kā obligātajai modulācijai, šim papildu samazinājumam piemēro franšīzi par tiešo maksājumu pirmajiem EUR 5 000, ieskaitot papildu atbalsta summu, kas jāatmaksā lauksaimniekiem. Dalībvalstīm jāpaziņo Komisijai brīvprātīgās modulācijas likme, kuru tā vēlas piemērot (līdz 20 %) laikā no 2007.–2012. gadam (kalendāra gadi tiešiem maksājumiem). 7. Dalībvalstīm, kas izmanto brīvprātīgu modulāciju, lauku attīstības programmām attiecīgās summas jāsaņem otra Kopienas finansējuma avota veidā, uz kuru attiecas visi ar lauku attīstību saistītie noteikumi, izņemot noteikumus par līdzfinansēšanu (Padomes Regulas (EK) Nr. 1698/2005 70. panta 3. punkts) un par pirmsfinansējumu (Regulas (EK) Nr. 1290/2005 25. pants). Lai nodrošinātu kopējās politikas pamatnoteikumu ievērošanu, attiecībā uz summām, kas pieejamas no brīvprātīgās modulācijas, jāpiemēro arī Regulas (EK) Nr. 1698/2005 17. pants (minimālie ieguldījumi uz vienu asi). Tādējādi izbrīvētos līdzekļus var izmantot lauku attīstības pamatprogrammām (nevis atsevišķām mazākām programmām, tās finansējot tikai ar brīvprātīgu modulāciju), lai nodrošinātu, ka programmu pārvaldību veic tās pašas vadošās iestādes un maksājumu aģentūras. 8. Visbeidzot, Komisijai jāpiešķir pilnvaras pieņemt īstenošanas noteikumus, integrējot brīvprātīgu modulāciju lauku attīstības programmēšanā un tās finanšu pārvaldībā. 2006/0083 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus par brīvprātīgu modulāciju tiešajiem maksājumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem un groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[1], tā kā: 9. Lai Kopienā nostiprinātu lauku attīstības politiku, dalībvalstīm jādod iespējas izmantot brīvprātīgas modulācijas sistēmu. Brīvprātīga modulācija jāveic, samazinot tiešos maksājumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003[2]2. panta d) apakšpunkta nozīmē, izmantojot līdzekļus, kas atbilst lauku attīstības programmu finansējuma samazinājumam saskaņā ar Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)[3]. Tiešo maksājumu samazinājumiem, ko piemēro attiecībā uz brīvprātīgu modulāciju, jābūt papildus tiem, ko rada Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. pantā paredzētā obligātā modulācija. 10. Lai vienkāršotu tās administratīvu īstenošanu, brīvprātīgā modulācija jāaprēķina pēc tās pašas bāzes, ko izmanto obligātajai modulācijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. pantu. 11. Lai ņemtu vērā sīkzemnieku stāvokli, izmantojot brīvprātīgu modulāciju, tiem jāpiešķir papildu atbalsta summas. Šai papildu summai jābūt vienādai ar summu, ko iegūst, brīvprātīgu modulāciju piemērojot tiešo maksājumu pirmajiem EUR 5 000 līdz maksimālajai summai, kura jānosaka Komisijai. 12. Uz tādu līdzekļu izmantošanu, kas atbilst brīvprātīgas modulācijas piemērošanai, nav spēkā noteikumi par valsts līdzfinansējumu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 un noteikumi par pirmsfinansējumu, kas attiecībā uz ELFLA paredzēti Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu[4]. Tāpēc jānosaka atkāpes no šīm regulām. 13. Šīs regulas īstenošanai veicamie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[5]. 14. Summas, kas atbilst brīvprātīgas modulācijas piemērošanai, jāņem vērā, nosakot izmaksu finansējuma gada maksimālo apjomu no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda, un iespējamība pieņemt sīki izstrādātus noteikumus jo īpaši par brīvprātīgu modulāciju, ir jāparedz Regulā (EK) Nr. 1290/2005. 15. Regula (EK) Nr. 1290/2005 tāpēc ir attiecīgi jāgroza, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I nodaļa BRīVPRāTīGA MODULāCIJA 1. pants 1. Neskarot Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. panta noteikumus, dalībvalstis var piuemērot samazinājumu, ko turpmāk sauc „brīvprātīgu modulāciju“, visiem tiešajiem maksājumiem Regulas (EK) Nr. 1782/2003, 2. panta d) apakšpunkta nozīmē, kuri tās teritorijā attiecīgajā kalendāra gadā jāpiešķir laika posmā no 2007. līdz 2012. gadam. 2. Neto summas, kas atbilst brīvprātīgas modulācijas piemērošanai, ir pieejamas kā Kopienas atbalsts pasākumiem, kas paredzēti lauku attīstības programmā un kurus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005 finansē Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai. 3. Samazinājumi saskaņā ar brīvprātīgu modulāciju jāizdara pēc tās pašas bāzes kā aprēķini, ko izmanto modulācijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. pantu. Papildu summām, ko lauksaimniekiem piešķir saskaņā ar šīs regulas 12. pantu, šādus samazinājumus neveic. Ja samazinājumus izmanto brīvprātīgai modulācijai, lauksaimniekiem, kuri saņem tiešos maksājumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003, papildus jāpiešķir atbalsts par summu, kas ir vienāda ar summu, ko iegūst, piemērojot samazinājumu procentu tiešo maksājumu pirmajiem EUR 5 000 vai par to mazākai summai. Šo papildu summu nesamazina ne saskaņā ar brīvprātīgu modulāciju, ne modulāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. pantu. Papildu atbalsta kopējā summa, ko dalībvalstī var piešķirt kalendāra gadā, nedrīkst pārsniegt maksimālo summu, ko Komisija noteikusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 144. panta 2. punktu. Lai šo noteikto maksimumu nepārsniegtu, dalībvalstis vajadzības gadījumos var izdarīt papildu atbalsta summu lineāri proporcionālas korekcijas. 4. Katra dalībvalsts attiecīgajā kalendāra gadā izmanto vienu samazinājuma likmi. Likmi var pakāpeniski mainīt atbilstīgi iepriekš noteiktiem pasākumiem. Maksimālais samazinājums ir 20 %. 2. pants Divu mēnešu laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dalībvalstis pieņem un paziņo Komisijai gada likmes, ko brīvprātīgai modulācijai tās izmantos 2007.–2012. gadā. 3. pants 1. Neto summas, kas atbilst brīvprātīgas modulācijas piemērošanai, nosaka Komisija, un tās pieskaita Regulas (EK) Nr. 1698/2005 69. panta 4. punktā minētajam summu gada sadalījumam. 2. Dalībvalstis var pieņemt lēmumu neizmantot Regulas (EK) Nr. 1698/2005 70. panta 3. punktā minētos ierobežojumus attiecībā uz summām, ko dalībvalstis pieskaita gada sadalījumam saskaņā ar šā panta 1. punktu. Uz summām, ko dalībvalstis pieskaita gada sadalījumam saskaņā ar šā panta 1. punktu, neattiecas Regulas (EK) Nr. 1290/2005 25. pants. 4. pants Sīki izstrādāti noteikumi par šīs nodaļas piemērošanu jāpieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 90. panta 2. punktā noteikto procedūru, tajos konkrēti paredzot noteikumus par brīvprātīgas modulācijas iekļaušanu lauku attīstības programmēšanā, vai attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1290/2005 41. panta 2. punktā, kurā jo īpaši paredzēti noteikumu par brīvprātīgas modulācijas finanšu vadību. II nodaļa REGULAS (EK) NR. 1290/2005 GROZīJUMS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 5. pants Regulu (EK) Nr. 1290/2005 groza šādi. 1) Regulas 12. panta 2. punktu aizstāj ar šādu. „2. Komisija nosaka summas, ko dara pieejamas ELFLA saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. panta 2. punktu, 143.d un 143.e pantu, un ar Padomes Regulas (EK) Nr. …/2006* 1. pantu. * (OV L …, ..., … lpp.)” 2) Regulas 42. panta ievada noteikumu otro teikumu aizstāj ar šādu: „Šajos noteikumos konkrēti noteikts:” 6. pants Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā priekšsēdētājs FINANŠU PĀRSKATS | 1. | BUDŽETA POZĪCIJA 05 03 05 04 | APROPRIĒJUMI (PBP 2007.): EUR 37 660,663 milj. EUR 12 366,220 milj. | 2. | NOSAUKUMS: Padomes regula, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus par brīvprātīgu modulāciju tiešajiem maksājumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem to, un groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 | 3. | JURIDISKAIS PAMATS: Līguma 37. pants. | 4. | MĒRĶI: Dot iespējas dalībvalstīm līdz 20 % brīvprātīgi samazināt tiešos maksājumus lauksaimniekiem un šos līdzekļus izmantot lauku attīstības programmu finansēšanai attiecīgajā dalībvalstī. | 5. | FINANSIĀLĀS SEKAS | 12 MĒNEŠU PERIODS (EUR milj.) | KĀRTĒJAIS 2006. FINANŠU GADS (EUR milj.) | NĀKAMAIS 2007. FINANŠU GADS (EUR milj.) | 5.0 | IZDEVUMI – SEGTI NO EK BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS / INTERVENCES PASĀKUMI) – VALSTS IESTĀDES – CITI | – | – | – | 5.1 | IEŅĒMUMI – EK PAŠU RESURSI (MAKSĀJUMI / MUITAS NODOKĻI) – VALSTS | – | – | – | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 5.0.1 | PLĀNOTIE IZDEVUMI | – | – | – | – | 5.1.1 | PLĀNOTIE IEŅĒMUMI | – | – | – | – | 5.2 | APRĒĶINU METODE: – | 6.0 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO APROPRIĒJUMIEM KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ? | JĀ NĒ | 6.1 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRSKAITĪJUMIEM? | JĀ NĒ | 6.2 | VAI BŪS NEPIECIEŠAMS PAPILDU BUDŽETS? | JĀ NĒ | 6.3 | VAI APROPRIĒJUMI BŪS VAJADZĪGI NĀKAMO GADU BUDŽETOS? | JĀ NĒ | PIEZĪMES: Šī regula nav saistīta ar Kopienas papildu izdevumiem. Ar to tiek tikai paplašinātas iespējas, kas jau paredzētas Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. pantā pārskaitīt „tiešā atbalsta” izmaksas uz „lauku attīstību”. Tāpēc šis pasākums neietekmē budžetu. | [1] OV C …, ..., … lpp. [2] OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 247/2006 (OV L 42, 14.21.2006., 1. lpp.). [3] OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp. [4] OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp. [5] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.