LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 30.09.2004 
COM(2004) 620 galiga redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTA M, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
par Padomes 1998. gada 24. septembra Ieteikumu 98/561/EK par Eiropas sadarb ību 
augstākās izglītības kvalit ātes nodrošin āšanā īstenošanu 
 
LV 2   LV 1. I EVADS  
Ministru Padome 1998. gada 24. septembr ī pieņēma Ieteikumu par Eiropas sadarb ību 
augstākās izglītības kvalit ātes nodrošin āšanā1. Ieteikum ā dalībvalstis ir aicin ātas atbalst īt vai 
izveidot kvalit ātes nodrošin āšanas sist ēmas un mudin āt augstākās izglītības iestādes un 
kompetent ās iestādes sadarboties un dal īties pieredz ē. Komisija ir ar ī lūgta atbalst īt šādu 
sadarbību un Eiropas un dal ībvalstu līmenī ziņot par ieteikuma m ērķu īstenošanu. 
Padomes 1998. gada Ieteikums bija liel ā mērā Komisijas 90. gados r īkota Eiropas 
izmēģinājuma projekta rezult āts. Ieteikums lika pamatus Eiropas Augst ākās izglītības 
kvalitātes nodrošin āšanas tīkla izveidei (EKNT) un t ā aizvien pieaugošajam dal ībnieku 
skaitam. 
Kvalitātes darba k ārtību no jauna rosin āja divi politiskie notikumi: Bolo ņas process un 
Lisabonas strat ēģija. Tas, cik svar īga ir kvalit ātes nodrošin āšana, pēdējoreiz bija uzsv ērts 
2004. gada mart ā iesniegtaj ā Padomes un Komisijas kop ējā starpposma zi ņojumā par 
detalizētas darba programmas par Eiropas izgl ītības un m ācības sistēmu mērķu pārraudzību 
īstenošanu2. Stingra un p ārredzama kvalit ātes nodrošin āšanas sist ēma ir arī neatņemama 
„Eiropas kvalifik āciju sistēmas” sast āvdaļa, par kuru iest ājās ministri Bolo ņas procesa un 
Lisabonas strat ēģijas ietvaros. 
Šim ziņojumam ir divas da ļas. Pirmā daļa „Kvalit ātes nodrošin āšanas sist ēmu izveide 
dalībvalstīs” un otr ā daļa „Eiropas un starptautisk ā sadarbība”. Ziņojumā aplūkots arī 
jautājums par „Berl īnes mand ātu”, kuru Bolo ņas parakst ītājvalstu ministri pieš ķīra 
EKNT. Pielikum ā sniegts a ģentūru pārskats pa valst īm. 
2. Pirm ā daļa: Kvalitātes nodrošin āšanas sist ēmu izveide dal ībvalstīs 
Kopsavilkums  
Gandrīz visas dal ībvalstis un p ārējās Eiropas valstis ir izveidojušas kvalit ātes 
nodrošināšanas sist ēmas vai gatavojas to dar īt. Tās guvušas pieredzi, kas atš ķiras 
ilguma un intensit ātes ziņā, taču visas valstis uzskata, ka kvalit ātes nodrošin āšana ir 
būtiska to augst ākās izglītības sistēmas iezīme. Operat īvo sistēmu darbība atbilst 
Padomes 1998. gada ieteikum ā noteiktajiem virzieniem. 
2.1. A ģentūru izveide 
Ieteikumā dalībvalstis ir aicin ātas atbalst īt un vajadz ības gadījumā izveidot 
pārredzamas kvalit ātes nodrošin āšanas sist ēmas. Tāpēc vairākums dal ībvalstu ir 
dibinājušas vienu vai vair ākas kvalit ātes nodrošin āšanas aģentūras ar mērķi uzlabot 
kvalitāti, veicot ārējo novērtēšanu. Augst ākās izglītības iestādes ir mudin ātas izveidot 
savus iekš ējās kvalitātes nodrošin āšanas meh ānismus, īpaši liekot pamatus ārējai 
novērtēšanai.  
                                                 
1 Padomes 1998. gada 24. septembra Ieteikums par Eiropas sadarb ību augstākās izglītības kvalit ātes 
nodrošināšanā (98/561/EK) OV L 270, 7.10.1998., 56. lpp. Skat. 1. pielikumu. 
2 „Izgl ītība un m ācības 2010”, Lisabonas strat ēģijas veiksme ir atkar īga no steidzam ām reform ām. 
http://europa.eu.int/comm/education/policies/2010/doc/jir_council_final.pdf 
 
LV 3   LV Nacionālās augstākās izglītības sist ēmas raksturojums ietekm ē aģentūru 
īpašumties ības, darbības jomu, galvenos uzdevumus un to pas ākumus. T ādēļ pastāv 
atšķirīgi modeļi. Dažas valstis ir izraudz ījušās centrālo akredit ācijas aģentūru, kurai 
ir pakārtotas vair ākas specifiskas nov ērtēšanas vai akredit ācijas aģentūras. Citās 
valstīs ir viena a ģentūra, kas atbild par kvalit ātes nodrošin āšanu vai akredit āciju. 
Padomes ieteikum ā apgalvots, ka „attiec īgās struktūras, par kvalit ātes nodrošin āšanu 
atbildīgās iestādes (attiec ībā uz proced ūrām un metod ēm) patst āvība un/vai 
neatkarība, iespējams, uzlabos kvalit ātes nodrošin āšanas proced ūru un rezult ātu 
pieņemšanas efektivit āti”. No otras puses, visp āratzīts ir tas, ka a ģentūrām cieši 
jāsadarbojas ar augst ākajām mācību iestādēm un pien ācīgi jāņem vērā sabiedrības, 
publisko un priv āto sponsoru, studentu, vec āku un darba tirgus vajadz ības.  
Darbojas ne tikai nacion ālas vai re ģionālas aģentūras, bet ar ī ļoti daudzas 
profesion ālās akredit ācijas organiz ācijas (piemēram, inženieriem, medi ķiem, 
auditoriem). T ās ir izveidotas jau labu laiku pi rms Padomes ieteikuma, un tas nav 
ietekmējis to darb ības veidu. Tom ēr ir līdzības un siner ģija, kuru ir v ērts izpētīt. Tas 
pats attiecas uz starptautisk ām akredit ācijas aģentūrām vai iestādēm, piemēram, 
Eiropas EQUIS  (uzņēmējdarbības studijas) un Amerikas a ģentūrām AACSB  
(uzņēmējdarbības studijas) un ABET  (inženieru akredit ācija ASV un pal īdzība 
izveidot akredit ācijas sistēmas citās valstīs). 
2.2. Nov ērtēšanas veidi 
Izšķirt astoņus novērtēšanas vai akredit ācijas veidus: novirziena nov ērtēšana, 
programmas nov ērtēšana, iest ādes novērtēšana, programmas akredit ācija, iestādes 
akreditācija, iestādes audits (iekš ējās kvalitātes nodrošin āšanas meh ānismu audits), 
salīdzinošā novirziena un programmu nov ērtēšana. Visizplat ītākā joprojām ir 
programmu nov ērtēšana, tam seko programmu akredit ācija, un trešais popul ārākais 
veids ir iest āžu audits. Pavisam nesen interesei rad īja programmu vai novirziena 
salīdzinošā novērtēšana, lai attiec īgajā jomā noskaidrotu lab āko praksi. Ir 
iezīmējusies skaidra virz ība uz liel āku novērtēšanas veidu daž ādību, un lielākā daļa 
aģentūru regulāri piemēro vairākus novērtēšanas veidus. 
2.3. Krit ēriji un metodika 
Padome ieteica par kvalit ātes nodrošin āšanas sist ēmas pamatu izmantot ieteikuma 
pielikumā uzskaitītās iezīmes. Aģentūras būtībā strādā saskaņā ar šīm iezīmēm, lai 
gan to piem ērošana var atš ķirties atkar ībā no nacion ālā vai institucion ālā konteksta. 
Īsumā to īstenošanas anal īze ir šāda. 
Kritēriji 
Ieteikumā kvalitātes nodrošin āšanas krit ēriji ir cieši saist īti ar katrai iest ādei 
izvirzītajiem m ērķiem saist ībā ar sabiedr ības un darba tirgus vajadz ībām. EKNT 
apsekojums3 liecina par to, ka ir notikusi nep ārprotama izvirz īto iestādes mērķu 
novērtējuma nob īde par labu objekt īvākai ārējo kritēriju un standartu piem ērošanai, 
                                                 
3 Skat. 9. zemsv ītras piezīmi. 
 
LV 4   LV veicot nov ērtēšanu un akredit āciju. Tie var b ūt minimālie, vidējie standarti vai 
augstāki, uz izcil ību vērsti standarti. 
Iestāžu pašnov ērtējums 
Pašnovērtējums ir pras ība, kas noteikta vair ākumā novērtēšanas un akredit ācijas 
sistēmu. Pārsvarā pašnovērtējuma grup ā ir administrat īvais un akad ēmiskais 
personāls. Studenti piedal ās reti. Administrat īvā personāla un studentu l īdzdalība nav 
vienmērīga. 
Ekspertu grupas apmekl ējumi uz vietas 
Apmeklējums uz vietas ir nov ērtēšanas proced ūras standartelements. Apmekl ējumu 
iedala san āksmēs un pārrunās, bieži vien notiek ar ī telpu apskate, san āksme ar 
vadītājiem un dokument āru apliecin ājumu pārbaude.  
Ekspertu grupas sast āvs 
Visas aģentūras sadarbojas ar ārējiem ekspertiem un bieži vien ekspertu padom ē 
piedalās arī starptautiskie eksperti, īpaši tad, ja kaimi ņvalstīs ir viena valoda. 
Nodarbin ātības jomas ekspertus iesaista maz āk nekā pusē gadījumu, vēl retāk –– 
profesion ālās apvienības, studentus un diplomandus. Ārvalstnieku nodarbin āšana 
aģentūru vadības strukt ūrās nav izplat īta, tomēr tas notiek aizvien biež āk. 
Pārskati un turpm ākie pasākumi 
Gandrīz visos gad ījumos nov ērtēšanas un akredit ācijas pārskati tiek public ēti. Pirms 
pārskatu public ēšanas parasti konsult ējas ar nov ērtētajām iestādēm. Trīs ceturtda ļās 
gadījumu iest ādes ir atbild īgas par ieteikumu turpm āko pārraudzību; pusē gadījumu 
atbildību uzņemas iestādes kopā ar aģentūrām un vald ību. 
3. Otr ā daļa: Eiropas un starptautisk ā sadarbība 
Kopsavilkums 
Lielākā daļu valstu vair āk vai maz āk aktīvi piedalās divpusējā, daudzpus ējā, Eiropas 
un vispasaules sadarb ībā kvalitātes nodrošin āšanas un akredit ācijas jom ā. Šo 
starptautisko iniciat īvu mērķi ir līdzīgi: apzināt salīdzināmus kritērijus un metodes, 
veicināt sekmīgu kvalit ātes aģentūru darbību, lai t ādējādi nodrošin ātu labāku 
pārredzamību, un, visbeidzot, atz īt savstarp ējas kvalit ātes nodrošin āšanas sist ēmas 
un novērtēšanu. 
3.1. Divpus ēja un reģionāla sadarb ība 
Beļģijas (Flandrijas) un N īderlandes vald ība ir nol ēmusi apvienot kvalit ātes 
nodrošināšanas pasākumus kop īgā akreditācijas sistēmā. Divpadsmit valstu kvalit ātes 
nodrošināšanas aģentūras un augst ākās izglītības iestādes4 ir nolēmušas iesaist īties 
„Kopējā kvalitātes iniciat īvā” (neofici āls tīkls sadarb ībai Eiropas bakalaura un 
                                                 
4 Austrija, Be ļģija (Flandrija), Dānija, Vācija, Īrija, Itālija, Nīderlande, Norv ēģija, Spānija, Zviedrija, 
Šveice, Apvienot ā Karaliste 
 
LV 5   LV maģistra programmu kvalit ātes nodrošin āšanā un akredit ācijā). Trīspadsmit 
aģentūras no asto ņām valstīm5 ir nolēmušas dibin āt Eiropas Akredit ācijas konsorciju 
(EAK), lai koncentr ētos uz kvalit ātes nodrošin āšanas proced ūras akredit ācijas 
aspektu un l īdz 2007. gadam pan āktu savstarp ēju attiecīgo kvalitātes nodrošin āšanas 
sistēmu un nov ērtējumu atz īšanu. Centr āleiropas un Austrumeiropas augst ākās 
izglītības kvalit ātes nodrošin āšanas aģentūru tīklā (CEE  tīkls) piedal ās 18 aģentūras,6 
un 2003. gad ā Augstākās izglītības kvalit ātes nodrošin āšanas aģentūras no piec ām 
ziemeļvalstīm7 nolēma noform ēt savu sadarb ību ar Zieme ļvalstu augst ākās izglītības 
kvalitātes nodrošin āšanas tīklu. Visas min ētās apvienības ir plaša Eiropas Augst ākās 
izglītības kvalit ātes nodrošin āšanas tīkla (EKNT) locekles. 
3.2. Eiropas Augst ākās izglītības kvalit ātes nodrošin āšanas tīkls (EKNT) 
Padomes 1998. gada Ieteikuma rezult ātā tika izveidots EKNT, un t āpēc to var 
uzskatīt ne tikai par t ās konkrētāko veikumu Eiropas l īmenī, bet arī par atskaites 
punktu un galveno faktoru turpm ākajā attīstībā. EKNT 2004. gada j ūnija 
ģenerālasamblej ā tika nolemts paplašin āt EKNT dal ību, uzņemot visu 40 Bolo ņas 
parakstītājvalstu aģentūras, un īstenot EKNT vajadz īgās reformas, lai izpild ītu tās 
turpmāko uzdevumu sniegt pakalpojumus dal ībniekiem un str ādātu, lai pan āktu 
Eiropas kvalit ātes nodrošin āšanas sistēmu savstarp ēju atzīšanu. 
EKNT ir cieši sadarbojies ar ENIC  un NARIC  apliecinājuma dokumentu v ērtētāju 
tīklu, lai izp ētītu, kā precīzāka inform ācija par kvalit āti var paātrināt diplomu un 
studiju laiku atz īšanu, īpaši saist ībā ar starptautisko izgl ītību. Iesaistot dal ībvalstis, 
EKNT pl āno atvieglot starptautisko, īpaši starptautisko apvienot ās un divk āršās 
studiju absolv ēšanas, nov ērtēšanu. 
3.3. Augst ākās izglītības tīkli 
Padomes ieteikum ā izteikts aicin ājums atbalst īt augstākās izglītības iestādes, kuras 
vēlas starptautisk ā mērogā sadarboties kvalit ātes nodrošin āšanas jom ā. Tālab tika 
īstenotas vair ākas iniciat īvas vai g ūts jauns impulss, pateicoties ieteikuma un 
Boloņas procesa sal īdzinājuma spiedienam. 
 
Eiropas Universit āšu asociācija (EUA) vada starptautisku iest āžu novērtēšanas 
programmu, kuras m ērķis ir palīdzēt tās dalībniekiem nodrošin āt to, ka pati iest āde 
pilnībā ir atbild īga par nep ārtrauktu kvalit ātes nodrošin āšanu un pilnveidošanu. 
Turklāt EUA piedal ās Komisijas atbalst ītā projektā „Kvalitātes kultūra”, kurā 
universitāšu grupas pal īdz viena otrai ieviest iekš ējos kvalit ātes nodrošin āšanas 
mehānismus, uzlabot to kvalit ātes līmeņus un labāk sagatavoties ārējai novērtēšanai. 
 
Globāli Starptautiskais augst ākās izglītības kvalit ātes nodrošin āšanas aģentūru tīkls 
(SAIKNT) pašlaik izstr ādā labas prakses rokasgr āmatu aģentūrām, un Starptautisk ā 
                                                 
5 Austrija, Be ļģija (Flandrija), V ācija, Īrija, Nīderlande, Norv ēģija, Spānija, Šveice. 
6 No Austrijas, Bulg ārijas, Čehijas, Horv ātijas, Igaunijas, V ācijas (Bav ārijas), Ung ārijas, Latvijas, 
Lietuvas, Ma ķedonijas, Polijas, Rum ānijas, Krievijas, Slov ākijas, Slov ēnijas 
7 D ānija, Somija, Islande, Norv ēģija un Zviedrija 
 
LV 6   LV universitāšu vadītāju apvienība (SUVA) p ārbauda kvalit ātes nodrošin āšanas aģentūru 
„Pasaules kvalit ātes reģistra” darbotiessp ēju. 
3.4. Eiropas Padome 
Saskaņā ar Eiropas Padomes/UNESCO Eiropas re ģiona konvenciju par t ādu 
kvalifikāciju atzīšanu, kas saist ītas ar augst āko izglītību8, katra valsts par l īdzīgām 
atzīst kvalifik ācijas, kas atbilst kvalifik ācijām tās sistēmā, izņemot gad ījumus, kad 
pašas valsts kvalifik ācijas un kvalifik ācijas, kuras j āatzīst, būtiski atšķiras. Tās var 
būt būtiskas mācību un m ācīšanās atšķirības. Tā ir skaidrojama nesen ās ciešās 
ekspertu kvalit ātes nodrošin āšanā (EKNT) un ekspertu apliecin ājuma dokumentu 
novērtēšanā (Eiropas Savien ības NARIC  tīkls un Eiropas Padomes un 
UNESCO/CEPES ENIC  partnertīkls) sadarb ības nozīme. 
3.5. ESAO un UNESCO 
ESAO un UNESCO sadarbojas, lai izstr ādātu nesaistošas pamatnost ādnes par 
patērētāju tiesību aizsardz ību pārrobežu augst ākās izglītības jomā, īpaši uzsverot 
kvalitātes nodrošin āšanu. UNESCO ir izveidojusi glob ālo kvalitātes nodrošin āšanas, 
akreditācijas un atz īšanas forumu , pilnveidojot past āvošos reģionālos tīklus un 
diplomu atz īšanas konvencijas. Eirop ā UNESCO Eiropas augst ākās izglītības centrs 
īsteno projektu, lai v āktu augst ākās izglītības rādītājus, kas var ētu būt lietderīgi 
kvalitātes nodrošin āšanā un novērtēšanā. 
4. Berl īnes mand āts 
40 Boloņas parakst ītājvalstu augst ākas izglītības ministri 2003. gada 19. septembr ī 
tikās Berlīnē un pieņēma paziņojumu, kur ā aicināja EKNT „kop ā ar tās locekļiem un 
sadarbojoties ar EUA, EURASHE  un ESIB , izveidot kvalit ātes nodrošin āšanas 
standartu, proced ūru un pamatnost ādņu sistēmu, izpētīt veidu, k ādā nodrošin āt 
adekvātu izglītības nodrošin āšanas un/vai akredit ācijas aģentūru vai strukt ūru 
salīdzinošās novērtēšanas sist ēmu, un 2005. gad ā pārraudzības grupai atskait īties 
ministriem.” 
Divas EKNT organiz ētas darba grupas p ārbauda atš ķirīgus mand āta elementus. 
Viena ir standartu, proced ūru un pamatnost ādņu darba grupa un otra –– atbilstošas 
salīdzinošās novērtēšanas sist ēmas izveides darba grupa. Eksperti izmanto 
pašreizējos EKNT un t ā locekļu pētījumus un pieredzi, kuri organiz ēti reģionālos 
(Ziemeļeiropa un Austrumeiropa) vai specializ ētos tīklos (Eiropas akredit ācijas 
konsorciji). Vi ņi pārbauda EUA institucion ālos novērtējumus, uz kompetenci balst ītu 
Tuning  projekta9 pieeju un profesion ālo konkrētās jomās akreditēto aģentūru darbu. 
Vērā ņems arī citviet pasaul ē, īpaši Amerikas Savienotaj ās Valstīs, gūto pieredzi. 
EKNT sniedz p ārskatu ar Bolo ņas turpmāko pasākumu darba grupas starpniec ību un 
2005. gada s ākumā iesniegs beigu zi ņojumu pirms 2005. gada maija ministru 
sanāksmes Bergen ē. 
                                                 
8 http://conventions.coe.int/Treaty/Commun/QueVoulezVous.asp? 
 NT=165&CM=8&DF=10/02/04&CL=ENG 
9 Deusto universit āte Bilbao, Sp ānija (www.relint.deusto.es/TuningProject/index.htm ) vai 
Groningenas universit āte, Nīderlande ( www.let.rug.nl/TuningProject/index.htm ) 
 
LV 7   LV 5. Secin ājums 
Padomes 1998. gada Ieteikuma īstenošana ir bijusi nep ārprotami veiksm īga, jo 
lielākā daļa valstu patieš ām ir izveidojušas kvalit ātes nodrošin āšanas sist ēmu, un 
kvalitātes jomā Eiropas sadarb ība ir bijusi ļoti aktīva. Kvalit ātes nodrošin āšanas 
darbs acīmredzot guva papildu impulsus, jo Bolo ņas procesā un Lisabonas strat ēģijā 
kvalitātes jautājumiem tika velt īta vislielākā uzmanība, un tas ir atz īts par būtisku 
jaunā „Eiropas kvalifik āciju sistēmas” komponenti. 
Nopietni centieni ir ieguld īti divpusējā un reģionālā līmeni, lai rad ītu labvēlīgus 
apstākļus, kādos varētu sekmēt savstarp ēju kvalitātes nodrošin āšanas sist ēmu un 
novērtējumu atz īšanu. Mand āts, kas Eiropas kvalit ātes nodrošin āšanas tīklam 
piešķirts Berlīnē, varētu vienlīdz labvēlīgi ietekmēt plašākā Eiropas m ērogā. 
Ir pienācis brīdis īstenot pārdomātu pasākumus, lai sasniegtu piln īgu savstarp ēju 
kvalitātes nodrošin āšanas un akredit ācijas sist ēmu un nov ērtējumu atz īšanu un 
kvalitātes nodrošin āšanai ļaut efektīvi sniegt ieguld ījumu mūsu kopīgajā mērķī par 
Eiropas augst āko izglītību kā „pasaules kvalit ātes referenci”. Šaj ā svarīgajā jomā var 
un ir jāgūst panākumi. 
 
Pielikumi 
1. Berl īnes paziņojums, fragments par kvalit ātes nodrošin āšanu 
2. Pašreiz ējās kvalitātes nodrošin āšanas aģentūras pa valst īm 
 
LV 8   LV 1. pielikums  
„Eiropas augst ākās izglītības zonas izveide” 
Par augst āko izglītību atbild īgo ministru konferences pazi ņojums 
Berlīnē 2003. gada 19. septembr ī 
=Fragments par kvalit ātes nodrošin āšanu= 
„Ir pierādījies, ka augst ākās izglītības kvalit āte ir Eiropas augst ākās izglītības zonas 
pamatā. Ministri ir ap ņēmušies atbalst īt turpmāko kvalitātes nodrošin āšanas attīstību 
institucion ālā, nacionālā un Eiropas l īmenī. Viņi uzsver to, ka ir j āizstrādā kopīgi 
kvalitātes nodrošin āšanas krit ēriji un metodika. 
Viņi arīdzan ir uzsv ēruši to, ka saska ņā ar iestāžu autonomijas principu pirm ām 
kārtām pati iest āde ir atbild īga par augst ākās izglītības kvalit ātes nodrošin āšanu, un 
nacionālās kvalitātes sistēmā tas ir faktisk ās akadēmiskās sistēmas atbild ības pamat ā. 
Tādēļ ministri vienoj ās, ka līdz 2005. gadam nacion ālajās kvalitātes nodrošin āšanas 
sistēmā: 
– jādefinē iesaistīto struktūru un iestāžu pienākumi, 
– jānovērtē programmas vai iest ādes, tostarp j āveic iekšējā novērtēšana, jāizstrādā 
ārējais pārskats, jāiesaista studenti un j āpublicē rezultāti, 
– jāizveido akredit ācijas, sertifik ācijas vai taml īdzīgu proced ūru sistēma, 
– jādibina starptautiska dal ība, sadarb ība un jāveido sakari. 
 
Eiropas līmenī ministri aicin āja Eiropas kvalit ātes nodrošin āšanas tīklu ar tā locekļu 
starpniecību, sadarbojoties ar EUA, EURASHE  un ESIB , izveidot kvalit ātes 
nodrošināšanas standartu, proced ūru un pamatnost ādņu sistēmu, izpētīt veidu, k ādā 
nodrošināt adekvātu izglītības nodrošin āšanas un/vai akredit ācijas aģentūru vai 
struktūru salīdzinošās novērtēšanas sist ēmu, un 2005. gad ā pārraudzības grupai 
atskaitīties ministriem. 
 
LV 9   LV 2. pielikums  
Augstākās izglītības kvalit ātes nodrošin āšanas aģentūras, pa valst īm 
Valsts  Aģentūra Darbības joma  Galvenais 
novērtēšanas veids  
Albania Accreditation Agency of Higher 
Education, Accreditation Council National, university 
and non-university sectors Programme and 
institutional evaluation and accreditation 
Austria Fachhochschulrat – 
www.fhr.ac.at   National, non-
university sector Institutional and 
programme evaluation, 
programme accreditation 
Austria Österreichischer 
Akkreditierungsrat – 
www.akkreditierungsrat.at   National, private 
universities Institutional 
accreditation, programme accreditation 
Belgium (Flanders) Flemish Inter-university 
Council – 
www.vlir.be   Regional, university 
sector Programme evaluation 
Belgium 
(Flanders) Council of Flemish Institutes for 
Higher Education – 
www.vlhora.be   Regional, non-
university sector Programme evaluation 
Belgium Conseil des Recteurs (CRef) Un iversity sector Programme evaluation 
Bulgaria National Evaluation and 
Accreditation Agency at the Council of Ministers – 
http://www.neaa.government.bg   National, university 
and non-university sectors Programme and 
institutional evaluation and accreditation 
Croatia National Council for Higher 
Education National, university 
and non-university sectors Programme evaluation 
in function of accreditation by ministry 
Cyprus Council of Educational 
Evaluation - 
sekap@cytanet.com.cy   National, non-
university sector Programme evaluation, 
programme accreditation 
Czech Republic Accreditation Commission – 
www.msmt.cz/_DOMEK/default.asp
?CAI=2856   National, university 
and non-university sectors Programme 
accreditation 
Denmark Danish Evaluation Institute – 
www.eva.dk   National, university 
and non-university sectors Programme evaluation 
and accreditation, institutional evaluation 
 
LV 10   LV Valsts  Aģentūra Darbības joma  Galvenais 
novērtēšanas veids  
Estonia Estonian Higher Education 
Accreditation Centre – 
www.ekak.archimedes.ee   National, university 
and non-university sectors Programme 
accreditation 
Finland Finnish Higher Education 
Evaluation Council – 
www.finheec.fi   National, university 
and non-university sectors Programme and 
institutional evaluation 
France Comité National d’Évaluation – 
www.cne-evaluation.fr   National, university 
sector Institutional evaluation 
France Inspection générale de 
l’administration de l’éducation nationale et de la recherche (IGAENR) – 
www.education.gouv.fr  
 National, university 
and non-university Institutional evaluation 
Germany Akkreditierungsrat – 
www.akkreditierungsrat.de   National, university 
and non-university sectors Meta-accreditation 
Germany Zentrale Evaluations- und 
Akkreditierungsagentur (ZevA) – 
www.zeva.uni-hannover.de  Regional, university 
and non-university sectors Programme 
accreditation 
Germany Akkreditierungs-, 
Zertifizierungs- und Qualitätssicherungs-Institut 
(ACQUIN) - 
www.acquin.org  Regional, university 
and non-university sectors Programme 
accreditation 
Germany Agentur für Qualitätssicherung 
durch Akkreditierung von Studiengängen (AQAS) – 
www.aqas.de  Regional, university 
and non-university sectors Programme 
accreditation 
Germany Akkreditierungsagentur für 
Studiengänge der Ingenieurwissenschaften, der Informatik, der Naturwissenschaften und der Mathematik (ASIIN) – 
www.asiin.de  Regional, university 
and non-university sectors, subject-specific Programme 
accreditation 
 
LV 11   LV Valsts  Aģentūra Darbības joma  Galvenais 
novērtēšanas veids  
Germany Akkreditierungsagentur für 
Studiengänge im Bereich Heilpädagogik, Pflege, Gesundheit und Soziale Arbeit (AHPGS) – 
www.ahpgs.de  Regional, university 
and non-university sectors, subject-specific Programme 
accreditation 
Germany Stiftung Evaluationsagentur 
Baden-Württemberg 
(EVALAG) – www.evalag.de  Regional, university 
and non-university 
sectors Programme evaluation 
Germany Foundation for International 
Business Administration Accreditation – 
www.fibaa.de  Regional, university 
and non-university sectors, subject-specific Programme 
accreditation 
Hungary Hungarian Accreditation 
Committee (HAC) – 
www.mab.hu  National, university 
and non-university sectors Programme and 
institutional accreditation 
Iceland Division of Evaluation and 
Supervision – http://mrn.stjr.is  National, university 
and non-university sectors Programme and 
institutional evaluation 
Ireland Higher Education and Training 
Awards Council (HETAC) 
www.hetac.ie  National, non-
university sector Programme and 
institutional evaluation and accreditation 
Ireland Higher Education Authority – 
www.hea.ie  National, university 
sector Institutional evaluation, 
meta-evaluation 
Ireland National Qualification 
Authority of Ireland – 
www.nqai.ie  National, non-
university sector Institutional evaluation 
Italy National Committee for the 
Evaluation of the University System – 
www.vsu.it  National, university 
sector Programme and 
institutional evaluation, institutional accreditation 
Latvia Higher Education Quality 
Evaluation Centre - www.aiknc.lvNational, university and non-university sectors Programme and 
institutional evaluation and accreditation 
Lithuania Lithuanian Centre for Quality 
Assessment in Higher Education – 
www.skvc.lt  National, university 
and non-university sectors Programme evaluation 
and accreditation 
 
LV 12   LV Valsts  Aģentūra Darbības joma  Galvenais 
novērtēšanas veids  
Macedonia Ministry of Education and 
Science, Accreditation Board National, university 
and non-university sectors Programme and 
institutional evaluation and accreditation 
Netherlands Inspectorate of Higher 
Education – www.owinsp.nl  National, university 
and non-university sectors Programme and 
institutional evaluation, meta-evaluation 
Netherlands Netherlands Quality Agency – 
www.hbo-raad.nl  National, non-
university sector Programme evaluation 
Netherlands Netherlands Accreditation 
Organisation – www.nao-ho.nl  National, university 
and non-university sectors Programme 
accreditation 
Netherlands Quality Assurance Netherlands 
Universities (QANU) –  
www.qanu.nl  National, university 
sector Programme evaluation 
Norway Norwegian Agency for Quality 
Assurance in Education (NOKUT)
 – www.nokut.noNational, university 
and non-university sectors Programme and 
institutional evaluation and accreditation 
Poland National General Accreditation 
Commission – www.men.waw.pl  National, university 
and non-university sectors Programme and 
institutional accreditation 
Poland University Accreditation 
Commission – 
http://main.amu.ed u.pl/~ects/uka/uk
a.html  National, university 
sector Programme 
accreditation 
Poland Association of Management 
Education Forum – 
www.semforum.org.pl  National, private 
university and non-university sectors, subject-specific Programme evaluation 
and accreditation 
Portugal National Council for Evaluation 
of Higher Education (CNAVES) – 
www.cnaves.pt  National, university 
and non-university sectors Institutional evaluation 
Romania National Council for Academic 
Assessment and Accreditation – 
www.cneaa.ro  National, university 
and non-university sectors Programme and 
institutional accreditation 
Slovakia Accreditation Commission – 
www.akredkom.sk  National, university 
and non-university sectors Programme and 
institutional accreditation 
 
LV 13   LV Valsts  Aģentūra Darbības joma  Galvenais 
novērtēšanas veids  
Slovenia Council for Higher Educ ation National, university 
and non-university sectors Institutional 
accreditation 
Slovenia Higher Education Quality 
Assessment Commission (HEQAC) National, university 
and non-university sectors Programme and 
institutional evaluation 
Spain National Agency for Quality 
Assessment and Accreditation (ANECA) – 
www.aneca.es  National, university 
sector Programme and 
institutional evaluation and accreditation 
Spain Agency for Quality Assurance 
in the Catalan University System – 
www.agenqua.org  Regional, university 
sector Programme and 
institutional evaluation 
Sweden National Agency for Higher 
Education – www.hsv.se  National, university 
sector Programme and 
institutional evaluation and accreditation 
Switzerland Centre for Accreditation and 
Quality Assurance of the Swiss Universities (OAQ) – 
www.oaq.ch  National, university 
sector Programme and 
institutional accreditation 
United Kingdom Quality Assurance Agency for 
Higher Education (QAA) – 
www.qaa.ac.uk  National, university 
and non university sectors Programme and 
institutional evaluation 
 European University 
Association (EUA) – 
www.eua.be/eua/  
 University sector In stitutional evaluation