Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par sadarbības nolīguma noslēgšanu Eiropas satelītu navigācijas programmu jomā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses /* COM/2012/0470 final - 2012/0231 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 1.1. Vispārīgais konteksts Galileo programmā Šveice ir viena no Savienības ciešākajām sadarbības partnerēm starp trešām valstīm jau kopš šīs programmas pirmsākumiem. Šveice jau ilgus gadus ir sniegusi politisku, tehnisku un finansiālu ieguldījumu visos Galileo programmas posmos, būdama Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) dalībniece un neoficiāli piedaloties Galileo veltītās ES pārvaldības struktūrās. Ar šo nolīgumu šī ciešā Šveices iesaiste Eiropas GNSS programmās tiks padziļināta un padarīta oficiāla. Ja šis nolīgums netiktu noslēgts, pastāvētu neskaidrība par sadarbību tādās jomās kā drošība, eksporta kontrole, standartizācija, sertifikācija un radiofrekvenču spektrs. Turklāt šis nolīgums ļauj ES noteikt vispārējus principus, tostarp drošības pasākumus drošības un eksporta kontroles jomās. 1.2. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Pievienotajā nolīgumā Šveices sadarbība Galileo programmā tiks organizēta tā, lai nodrošinātu visaptverošu sadarbības pamatu, aptverot arī principus sadarbībai nākotnē un papildu noteikumus attiecībā uz sadarbību drošības, standartizācijas un sertifikācijas jomās. 1.3. Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Priekšlikums ir saskaņā ar politiku integrēt Eiropas GNSS programmās konkrētas trešās valstis, kas ir EKA dalībvalstis un kas tādējādi ir piedalījušās Galileo un EGNOS programmās jau kopš to pirmsākumiem. Turklāt priekšlikums ir saskaņā ar Komisijas mērķiem, nostiprinot Savienības dimensiju sadarbībā, kas attiecas uz visa veida neizplatīšanas politiku. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI 2.1. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Gan sarunu norāžu posmā, gan arī sarunu posmā divpusējās sanāksmēs ir notikusi apspriešanās ar Padomes Īpašo komiteju un ar dalībvalstu un Šveices iestādēm. Tika aptaujāti tehniskie, drošības un transporta eksperti dalībvalstu un Šveices iestādēs, ārlietu ministrijās, aizsardzības un iekšlietu ministrijās, EKA un valstu kosmosa aģentūrās. Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Minētās ieinteresētās personas ir atbalstījušas Šveices ciešu integrāciju sadarbībā, kas attiecas uz Eiropas GNSS programmām, un ir uzsvērušas to, cik būtiski ir iekļaut nolīgumā tādus jautājumus kā drošība un eksporta kontrole. 2.2. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Zinātnes nozares un specializācijas jomas Kosmosa tehnoloģija/uz zemes izvietotās iekārtas, drošība/nozares un valsts drošība, informācijas drošība un starptautiskās tiesības/privilēģijas un imunitātes. Izmantotās metodes Sanāksmes un informācijas apmaiņa. Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus ES dalībvalstu ministrijas un kosmosa aģentūras, EKA, kosmosa nozare. Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Nav norādīts, ka pastāvētu potenciāli nopietns risks ar neatgriezeniskām sekām. Bija plaša vienprātība par nolīgumā noteiktajiem sadarbības principiem un par mērķi cieši integrēt Šveici programmā, tostarp nosakot tiesības un atbilstīgus pienākumus. Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Ekspertu atzinumi nav publiskoti. 2.3. Ietekmes novērtējums Pasākuma mērķis ir nodrošināt Šveices aktīvu līdzdalību Galileo un EGNOS programmu izstrādes un darbības posmos. Abas šīs iniciatīvas raksturo būtiski rūpnieciskie, ekonomiskie un stratēģiskie elementi. Regulā (EK) Nr. 683/2008 ir reformēta Eiropas GNSS programmu pārvaldība, pārvietojot uzsvaru no publiskā un privātā sektora partnerības uz programmām, kuras pārvalda Savienība, un sistēmām, kuras pieder Savienībai. Gan šai uzsvara maiņai, gan arī sadarbības saturam, kas ietekmē drošību, ir vajadzīgi oficiāli reglamentējoši pasākumi. Tādēļ tika apsvērtas trīs iespējas, kā sasniegt šo mērķi. Pirmā iespēja bija Šveices iesaistīšana programmā ar īpašas starptautiskas sadarbības organizācijas (Galileo starptautiskās padomes) starpniecību, kurā piedalās visas trešās valstis, kas ir ieinteresētas Galileo programmā. Pēc ilgām diskusijām, kas par šo organizāciju norisinājās ar Šveici un citām trešām valstīm, piemēram, Norvēģiju, šī iespēja tika noraidīta. Šveice uzskatīja, ka nav taisnīgi to pielīdzināt ievērojami mazāk integrētām ārpus Eiropas esošām trešām valstīm, kuras nesniedz finansiālu ieguldījumu programmā. Otra iespēja bija pievienotā nolīguma noslēgšana. Tas ļauj nostiprināt noteikumus attiecībā uz drošību un eksporta kontroli un noteikt principus un vadlīnijas, kas nodrošina abpusēji izdevīgas sadarbības attiecības ilgtermiņā, kā arī iegūt papildu finansējumu. Trešā iespēja bija nerīkoties vispār. Tā rezultātā veidotos neskaidrība attiecībās ar Šveici GNSS jomā. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI 3.1. Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija ierosina Padomei pilnvarot parakstīt un pagaidu kārtā piemērot sadarbības nolīgumu par Eiropas satelītu navigācijas programmām starp ES un tās dalībvalstīm un Šveici. ES kompetencē ietilpstošo nolīguma elementu pagaidu piemērošana ir nepieciešama, lai paātrinātu nolīguma piemērošanu un saņemtu Šveices finansiālo ieguldījumu programmās. 3.2. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 172. pants kopā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu. 3.3. Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav ES ekskluzīvā kompetencē. Dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt priekšlikuma mērķus šādu iemeslu dēļ. Galileo programma, kuras izmaksas tiek lēstas vairākos miljardos euro, ir Eiropas iniciatīva, ko neviena valsts atsevišķi nevēlas finansēt. Ierosinātā nolīguma saturu nevar attiecināt tikai uz kādu atsevišķu dalībvalsti vai dalībvalstu grupu, jo tas ietekmē visu Savienību kopumā, bet dažos aspektos – pat visu pasauli. Rūpnieciskās zināšanas un tehniskās zināšanas kosmosa nozarē ir uzkrātas vairākās Eiropas valstīs, tostarp Šveicē, nevienai valstij nespējot tās visas apgūt pašas spēkiem. Ja nepastāvētu koordinēta darbība un informācijas apmaiņa, palielinātos riski, ka ar Šveici tiek panāktas vienošanās par risinājumiem, kas nav pilnībā pieņemami. Kļūdas drošības jomā varētu pasliktināt to detaļu, kurām piemēro eksporta kontroli, piegādes drošību Eiropas GNSS programmām. Tas paaugstinātu programmu izmaksas. Vienlaikus Eiropas GNSS programmu apjoma un sarežģītības dēļ ir vajadzīgas centralizētas un vienkāršas pārvaldības struktūras un skaidras saskarnes starp Savienību un trešām valstīm. Plašs divpusējo attiecību tīkls ar Šveici radītu augstu efektivitātes trūkuma, kavējumu un pretrunu risku, kurš industriālā projektā ātri pārvērstos augstākās izmaksās, kas būtu jāsedz no Savienības budžeta. Turklāt, dalībvalstīm darbojoties individuāli, tām būtu mazākas iespējas noteikt Šveicei principus un nosacījumus salīdzinājumā ar to, kas tiek panākts ar sadarbības palīdzību. Nolīgums attiecas vienīgi uz kopīgiem sadarbības principiem un pienākumiem un uz konkrētiem jautājumiem, kas ir daļa no Savienībai piederošajām GNSS programmām. Lielākās nolīguma noteikumu daļas īstenošanas pamatā ir dalībvalstu esošās iespējas (piemēram, eksporta kontroles, konfidenciālas informācijas apmaiņas jomā). Tādējādi priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu. 3.4. Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ. Nolīgums ir tradicionāls, starptautiskajās attiecībās labi pazīstams instruments, kurš tiek izstrādāts sadarbībā ar esošajām ekspertu darba grupām un kuru apstiprina esošās lēmumu pieņemšanas struktūras. Tas neparedz jaunu administratīvu struktūru izveidi. 3.5. Juridisko instrumentu izvēle Starptautisks nolīgums ir vienīgais instruments, kurš Savienības līmenī nodrošina konsekvenci attiecībās ar Šveici satelītu navigācijas jomā. Piemērošanas viendabība ir īpaši svarīga drošības jomā, kas ir nolīguma galvenā daļa. Vienlaikus nolīgums pieļauj elastību attiecībā uz īstenošanas pasākumiem sevišķi standartizācijas un sertifikācijas jomā, kurā starptautiskajās organizācijās rīkojas tieši dalībvalstis. Līgumi neparedz citus reāli izpildāmus risinājumus, lai reglamentētu attiecības ar trešu valsti. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums Savienības budžetu ietekmē tikai pozitīvi. Šveice finansiāli piedalīsies Eiropas GNSS programmās saskaņā ar tādu pašu režīmu kā Šveices dalība ES 7. pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammā (FP7). Šveices ieguldījums tiks aprēķināts ar proporcionalitātes koeficientu, ko iegūst, nosakot attiecību starp Šveices iekšzemes kopproduktu tirgus cenās un Eiropas Savienības dalībvalstu iekšzemes kopproduktu summu tirgus cenās. 5. IZVĒLES ELEMENTI Priekšlikumā ietverta pārskatīšanas klauzula. 2012/0231 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par sadarbības nolīguma noslēgšanu Eiropas satelītu navigācijas programmu jomā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu[1], tā kā: (1) Padome ar 2010. gada 29. jūnija lēmumu pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Šveici, lai izstrādātu sadarbības nolīgumu satelītu navigācijas jomā. (2) Komisija atbilstīgi Padomes pieņemtajām sarunu norādēm sarunās ar Šveici ir panākusi vienošanos par sadarbības nolīgumu Eiropas satelītu navigācijas programmu jomā (turpmāk – “nolīgums”). (3) Šis sadarbības nolīgums ļauj Šveicei piedalīties Eiropas satelītu navigācijas programmās. Šveice savukārt dos finansiālu ieguldījumu šajās programmās. (4) Nolīgums Savienības vārdā tika parakstīts […], ņemot vērā tā iespējamu noslēgšanu vēlāk, un tā elementi, kas ir Savienības kompetencē, tiek piemēroti pagaidu kārtā no […], kamēr nolīgums nav stājies spēkā. (5) Šis nolīgums būtu jāapstiprina, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts sadarbības nolīgums Eiropas satelītu navigācijas programmu jomā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un Šveici. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Padomes priekšsēdētājs izraugās personu, kas tiek pilnvarota Eiropas Savienības vārdā deponēt nolīguma apstiprināšanas instrumentu, izsakot Eiropas Savienības piekrišanu tam, ka minētais nolīgums tai ir saistošs. 3. pants Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem Savienības nostāju, ko tā ieņem nolīguma 20. panta 4. punktā minētajā Apvienotajā komitejā un grupās. 4. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs FINANŠU PĀRSKATS TIESĪBU AKTU PRIEKŠLIKUMIEM, KAS FINANSIĀLI IETEKMĒ VIENĪGI BUDŽETA IEŅĒMUMUS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS SADARBĪBAS NOLĪGUMS EIROPAS SATELĪTU NAVIGĀCIJAS PROGRAMMU JOMĀ STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN TĀS DALĪBVALSTĪM, NO VIENAS PUSES, UN ŠVEICES KONFEDERĀCIJU, NO OTRAS PUSES 2. BUDŽETA POZĪCIJAS Nodaļa: 66 Pants: 660 Postenis: 6600 Attiecīgajam gadam budžetā paredzētā summa: p.m. 3. FINANSIĀLĀ IETEKME Priekšlikums finansiāli neietekmē izdevumus, bet finansiāli ietekmē ieņēmumus, un tas izpaužas šādi: (EUR) || || Budžeta pozīcija || Ieņēmumi || 12 mēnešu periods no || 2012 pants: 660; pozīcija: 6600 || Citas iemaksas un piešķirtās kompensācijas – Piešķirtie ieņēmumi || 01/01/2012 || 20 000 000 Pēc darbības || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || … pants: 660; pozīcija: 6600 || 40 000 000 || 20 050 870 || Tiks aprēķināts vēlāk || Tiks aprēķināts vēlāk || Tiks aprēķināts vēlāk 4. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI 5. CITAS PIEZĪMES (a) Šis ES un Šveices sadarbības nolīgums GNSS jomā ir beztermiņa nolīgums. Šveices finansiālais ieguldījums Eiropas satelītu navigācijas programmās laika periodā no 2008. līdz 2013. gadam ir 60 000 000 euro, bet 2014. gadā – 20 050 870 euro. (b) Šveices finansiālo ieguldījumu aprēķinās atbilstīgi proporcionalitātes koeficientam, kas izklāstīts nolīguma 18. pantā. Laika periodā no 2008. līdz 2013. gadam šo proporcionalitātes koeficientu piemēro summai 3005 miljonu euro apmērā. Sākot no 2014. gada, to pašu proporcionalitātes koeficientu piemēros ikgadējām budžeta apropriācijām, kas paredzētas Eiropas satelītu navigācijas programmām. [1] Atzinums sniegts …