[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 23.7.2008 COM(2008) 496 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par ES fondu pārvaldību Bulgārijā 1. IEVADS Bulgārija no Eiropas Savienības pirmspievienošanās posmā ir saņēmusi ievērojamu finansiālo un tehnisko atbalstu un tai ir tiesības turpināt saņemt liela apjoma finansiālo atbalstu saskaņā ar pašreizējo finanšu plānu 2007. – 2013. gadam (6,852 miljardi euro no struktūrfondien vien). Pirmsiestāšanās atbalsts ( PHARE programma, SAPARD (lauksaimniecība) un ISPA (infrastruktūra)) un pagaidu finansiālā palīdzība, ko paredz Pievienošanās akts, (pārejas programma un Naudas plūsma un Šengenas programma) tika paredzēti, lai palīdzētu Bulgārijai konsolidēt sociāli ekonomisko reformu un sagatavoties lielāka apjoma struktūrfondu izmantošanai. Programmas ir dažādās īstenošanas stadijās, bet ne par visiem finanšu līdzekļiem ir noslēgti līgumi, un vēl ir jāizmaksā ievērojamas summas. Struktūrfondi un citas programmas (piemēram, Šengenas programma), kas iekļautas pašreizēja finanšu plānā, ir sākotnējā īstenošanas stadijā, un izmaksāti ir tikai avansa maksājumi. Lai gan specifiskas ieviešanas modalitātes dažādām programmām atšķiras, pastāv kopīgi pārvaldības un finanšu kontroles standarti, kas jāievēro. Piemēram, jāievēro strikta publiskā iepirkuma procedūra (līguma konkursi, to izvērtēšana un piešķiršana) un jāīsteno stingra finanšu kontrole. Eiropas Savienības finansējums ir pieejams tikai tad, ja tiek pierādīta un apliecināta pareiza finanšu pārvaldība. Bulgārijai ir grūtības ar daudzām no šīm programmām un tai ir jāparāda, ka pastāv un efektīvi darbojas pareizas finanšu pārvaldības struktūras. Administratīvā kapacitāte ir vāja. Turklāt ir bijuši nopietnas apsūdzības par pārkāpumiem, kā arī aizdomas par krāpšanu un interešu konfliktiem, piešķirot līgumus. ES krāpšanas apkarošanas birojs OLAF veica izmeklēšanu par Bulgārijas iestāžu veikto ES fondu pārvaldību un tās rezultātā uz laiku ir pārtraukta pirmsiestāšanās fondu līdzekļu piešķiršana un dažādu finanšu instrumentu maksājumi ir iesaldēti. Ņemot vērā, ka Saskaņā ar līgumu, Eiropas Komisija ir atbildīga par budžeta īstenošanu un, īpaši ņemot vērā pareizas ES fondu finanšu pārvaldības nepieciešamību un izdevumu aizsardzību saskaņā ar ES budžetu, Eiropas Komisija uzskata, ka jāinformē Eiropas Parlaments un Padome, tas ir, budžeta lēmējinstitūcijas, par situāciju Bulgārijā, Komisijas rīcību un koriģējošām darbībām, ko Bulgārijas iestādes jau veikušas vai gatavojas īstenot. Kaut arī šis ziņojums nav pilnīgs, tajā pētīta galveno finansēšanas programmu situācija, tiek sniegts īstenoto pasākumu pārskats un norādītas turpmākās darbības. Situācija ir nopietna. Atzīstot problēmas mērogu, Bulgārijas valdība pēdējā laikā ir veikusi vairākas koriģējošas darbības. Bulgārija ir sākusi ieviest procedūras un tiesību aktu izmaiņas, kas vajadzīgas, lai efektīvi risinātu interešu konflikta, publiskā iepirkuma pārredzamības un efektivitātes problēmas, grozījumus tiesību aktos, pārkāpumu novēršanu, kā arī valsts kredītrīkotāja pilnvarojuma jautājumu. Rezultātā ir notikušas izmaiņas svarīgos amatos – piemēram, ir iecelts vicepremjers, kas ir atbildīgs par ES fondu koordinēšanu un kurš vienlaicīgi ir Bulgārijas Krāpšanas apkarošanas koordinējošā dienesta vadītājs. Ir iecelti jaunie Revīzijas iestādes un Centrālās finanšu un līgumslēgšanas iestādes ( CFCU )direktori. Tie ir soļi pareizā virzienā. Tomēr jāseko arī ticamām, strukturālām koriģējošām darbībām un fundamentālai reformai. 2. DAŽĀDU FINANŠU INSTRUMENTU STĀVOKLIS 2.1. Pārkāpumi vai trūkumi attiecībā uz finanšu instrumentiem 2.1.1. PHARE/ Pārejas programma PHARE / Pārejas programmas uzdevums ir palīdzēt Bulgārijai pabeigt reformas un sagatavoties daudz lielāka struktūrfondu atbalsta saņemšanai. laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam piešķirtais Kopējais atbalsts, kas Bulgārijai vel ir jāpārvalda saskaņā ar PHARE un pārejas programmu ir aptuveni 650 miljoni euro. Pēdējais termiņš līgumu noslēgšanai par PHARE fondiem ir 2008. gada novembris un pārejas programmai – 2009. gada decembris. Šos līdzekļus saskaņā ar paplašinātu decentralizētu īstenošanas sistēmu pārvalda Bulgārijas iestādes – četras īstenošanas aģentūras, kuras Komisija akreditēja 2007. gada jūnijā. Problēmas Uzraudzība un revīzija liecina par nopietniem pārvaldības un kontroles sistēmas trūkumiem un norāda uz vairākiem pārkāpumiem, iespējamiem krāpšanas gadījumiem un interešu konfliktu starp programmas administratoriem un līgumslēdzējiem. Februārī Komisijas dienesti pārtrauca maksājumus divām īstenošanas aģentūrām, proti, Centrālajai finanšu un līgumslēgšanas iestādei ( CFCU ) un Reģionālās attīstības un sabiedrisko darbu ministrijas īstenošanas aģentūrai ( MRDPW ), un aicināja veikt koriģējošas darbības, lai uzlabotu to pārvaldības un kontroles sistēmas. Līdz šim Bulgārijas iestādes nav veikušas pasākumus, lai nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību, un nav adekvāti reaģējušas uz konstatētajiem pārkāpumiem. Turpmākā rīcība Komisija atsauc divu īstenošanas aģentūru ( CFCU un MRDPW ) tiesības pārvaldīt atbalstu saskaņā ar Phare programmu un Pārejas programmu. Attiecīgi CFCU un MRPDW vairs nevar slēgt līgumus saskaņā ar šīm programmām. Tas attiecas uz finansējumu 250 miljonu euro apmērā, par kuriem vēl ir jāslēdz līgumi. Uz mērķsadarbības līgumiem, kas iekļauti šajos fondos, šis lēmums neattiecas, jo to pārvaldībā pārkāpumi nav konstatēti. Šos līgumus pārvalda, cieši sadarbojoties ar partnera dalībvalsti. Turklāt Komisija saglabā maksājumu pārtraukšanu šīm divām aģentūrām. Komisija cieši uzraudzīs situāciju un, ņemot vērā Bulgārijas turpmāko rīcību, lai nodrošinātu pareizu finansu pārvaldību un novērstu pārkāpumus. 2.1.2. SAPARD Bulgārija ir tiesīga saņemt SAPARD finansējumu 445 miljonu euro apjomā, no kuriem līdz šim izmaksāti 235 miljoni. Problēmas Attiecībā uz SAPARD ir trīs veida problēmas. Pirmā attiecas uz 26 miljonus euro vērtajiem projektiem, kurus pašlaik izmeklē OLAF, jo ir radušās īstenošanas grūtības krāpšanas un iespējamas korupcijas dēļ. Šķiet, ka Bulgārijas iestādes pēdējā laikā ir sākušas atgūšanas procedūras. Otrā attiecas uz izmeklēšanu saistībā ar bijušā SAPARD aģentūras izpilddirektora darbībām pasākumā, kura kopējie izdevumi ir 10 miljoni euro. Izpilddirektors tika atlaists 2007. gadā pēc apsūdzībām pārkāpumos Valsts lauksaimniecības fonda pārvaldībā. Bulgārijas iestādes sākotnēji apgalvoja, ka apsūdzības nebija saistītas ar SAPARD līdzekļu pārvaldību. Tomēr turpmākā izmeklēšanā Bulgārijas prokuratūra bijušajam izpilddirektoram ir izvirzījusi apsūdzības „nepareizā projektu apstiprināšanā” saiustībā ar pasākumu „ieguldījumi vairumtirdzniecības tirgos”. Pret viņu ir ierosināta krimināllieta. Trešā problēma ir saistīta ar Komisijas dienestu nesenās revīzijas secinājumiem par kopējo summu 105 miljona euro apmērā, kas vēl jāizmaksā atbalsta saņēmējiem no SAPARD līdzekļiem (tie veido 63% no kopējā atlikušā apjoma, kas piešķirams saskaņā ar programmu). Revīzijā atklājās būtiski ieguldījumu atbalsta kontroles sistēmas trūkumi trijos galvenajos programmu pasākumos. Turpmākā rīcība Komisija informēja valsts kredītrīkotāju par triju ieguldījumu pasākumu revīzijas rezultātiem un lūdza īstenot rīcības plānu. Valsts kredītrīkotājs ir aicināts šo rīcības plānu līdz ar tā īstenošanas grafiku nodot Komisijai līdz 31.07.2008. Turklāt Komisija ir informējusi Bulgārijas iestādes, ka valsts kredītrīkotāja turpmākie maksājumu pieteikumi Komisijai par papildu izdevumu segšanu saistībā ar šiem trijiem pasākumiem, ir apturēti līdz brīdim, kad Bulgārija izlabos sistēmu Komisiju apmierinošā veidā. Valsts kredītrīkotājam jāinformē Komisija par vajadzīgiem sistēmas uzlabojumiem līdz 2008. gada septembrim. Komisija apsvērs iespēju atjaunot maksājumus pēc informācijas saņemšanas no Bulgārijas iestādēm, ja tā liecinās, ka koriģējošā darbība ir pilnā mēra īstenota, un pēc šīs informācijas apstiprināšanas neatkarīgā revīzijas iestādē. Ar pasākumiem saistītos maksājumus atbalsta gala saņēmējiem valsts kredītrīkotājs drīkst atsākt tikai pēc rīcības plānā īstenošanas. 2.1.3. ISPA – Kohēzijas fonds Vairākas dalībvalstis ir saskārušās ar grūtībām savlaicīgi īstenot Eiropas komunikāciju tīklu un veikt ieguldījumus vides infrastruktūrā. Bulgārija šajā ziņā ir īpaši lēna. Līdz šim tikai 18% (156 miljoni no pieejamā finansējuma 879 miljonu euro apmērā) ir piešķirti šiem projektiem, kas tika sākti saskaņā ar ISPA pirmsiestāšanās instrumentu, bet kuru tagad pabeidz saskaņā ar Kohēzijas fonda noteikumiem. Komisija 2007. gada decembrī lūdza valsts iestādes iesniegt rīcības plānu, kura mērķis ir paātrināt to projektu īstenošanu, kuri identificēti ka problemātiski. Abas atbildīgās ministrijas un Komisijas dienesti šo plānu izskatīja, tika konstatēti īpaši kavējumu iemesli, kā arī vajadzīgie uzlabojumi. Šie uzlabojumi jāievieš ātri, lai nodrošinātu visu projektu īstenošanu pirms izdevumu apstiprināšanas nobeiguma termiņa (2010. gada beigas). Problēmas Bulgārijas presē 2008. gada janvārī izteiktas aizdomas, ka Valsts ceļu infrastruktūras fonda (VCIF) izpilddirektoram ir interešu konflikts saistībā ar līgumu parakstīšanu starp VCIF un celtniecības firmu, kuru kontrolē viņa radinieks. Turklāt VCIF pārstāvji, kas atbildīgi par ES fondu izmantošanu, tika arestēti un viņiem izvirzītas apsūdzības kukuļņemšanā. Komisija 24. janvārī nosūtīja vēstuli Finanšu ministrijai, lūdzot pārtraukt maksājumus VCIF trīs uzsāktajiem Kohēzijas fonda (bijušais ISPA ) projektiem un lūdza VCIF neparakstīt jaunus līgumus saskaņā ar 2007.-2013. gada programmām, līdz lieta nav pilnībā izmeklēta un koriģējošais pasākums nav īstenots. Vēlāk tika iecelts jauns izpilddirektors. Finansējums ceļu nozarei (144 miljoni euro uzsāktajiem Kohēzijas fonda (bijušajiem ISPA projektiem) tika pārtraukts un tiek sagatavota formāla finansēšanas pārtraukšana. Aizliegums parakstīt jaunus līgumus ceļu nozarē (saskaņā ar 2007.– 2013. gada programmām) joprojām ir spēkā. Pirmie revīzijas ziņojumi, ko Finanšu ministrija pēc izmeklēšanām iesniedza Komisijai, nepārliecināja Komisiju par to, ka VCIF varētu pareizi īstenot Kohēzijas fonda projektus. Komisija ieteica veikt neatkarīgu revīziju, kas pēc tam kalpotu par pamatu konkrētam un detalizētam rīcības plānam, ar mērķi uzlabot pārvaldības un kontroles sistēmas VCIF. Komisijas dienesti 2008. gada 18. jūnijā saņēma revīzijas ziņojumu, ko Bulgārijas uzdevumā sagatavojis starptautisks revidentu uzņēmums, kā arī detalizētu rīcības plānu, kas balstīts uz revidentu uzņēmuma sākotnējiem secinājumiem. Turpmākā rīcība Nesen ieceltais premjerministra vietnieks, kas atbildīgs par ES fondiem, ir informēts par problēmām un strādā, lai stiprinātu Bulgārijas struktūrfondu sistēmu vispārēju koordinēšanu un īstenošanu. Lai vienkāršotu un nostiprinātu īstenošanas sistēmu, Bulgārijas iestādes nesen ir samazinājušas bijušo ISPA projektu vadošās iestādes. Rezultātā Valsts ceļu infrastruktūras fonda darbību cieši uzraudzīs un kontrolēs Transporta ministrija. Viens no galvenajiem secinājumiem ārējo revidentu ziņojumā ir tāds, ka ir vajadzīgas turpmākas izmeklēšanas, īpaši attiecībā uz iespējamiem interešu konfliktiem. Šajā sakarā Bulgārijas iestādes pašlaik rīko izmeklēšanas. Vienlaicīgi ir sperti pirmie soļi, lai pilnībā pārveidotu vispārējo VCIF organizācijas struktūru. Tas jāuztver kā būtisks pirmais solis minētajā detalizētajā rīcības plānā. Par Reģionālās attīstības un Transporta darbības programmām, no kurām VCIF saņem atbalstu, tiks sagatavots atbilstības novērtējums un tā būtisku elementu veidos savlaicīga un efektīva rīcības īstenošana. Šis novērtējums jāpabeidz laikā no 2008.gada septembra līdz novembrim. Izdevumu apstiprināšana šīm programmām ir atkarīga no pozitīva atbilstības novērtējuma, ko sniedz Atbilstības novērtējuma iestāde. VCIF rīcības plāna īstenošanu Komisija novērtēs šā gada otrajā pusē. Ņemot vērā šo pārskatu, Komisija nolems par to, vai uzraudzības un kontroles sistēmas un fonda administratīvā kapacitāte ir pietiekami nostiprināta un attiecīgi, vai var turpināt līgumu slēgšanu un finansēšanu. 2.2. Finanšu instrumenti sākumposmā Vairākas programmas ir tikai īstenošanas sākumposmā. Tas nozīmē, ka šajā posmā veikti tikai avansa maksājumi un Komisija pārbauda, vai Bulgārijā ieviestās pārvaldības un kontroles sistēmas nodrošina attiecīgo fondu finanšu pareizu pārvaldību. 2.2.1. Reģionālie un kohēzijas fondi Bulgārijas reģionālie un kohēzijas fondi laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam ir 5667 miljoni euro. Jaunā struktūrfondu perioda sagatavošana un īstenošana Bulgārijā sākās salīdzinoši labi. Visas programmas tika iesniegtas un apstiprinātas savlaicīgi, un vairāku darbības programmu īstenošana norit veiksmīgi. Saskaņā ar Kohēzijas politikas juridisko pamatu Bulgārijas iestādes pašlaik sagatavo visas struktūrfondu un kohēzijas fondu pārvaldes sistēmas vispārēju atbilstības novērtējumu. Šo pasākumu veic valsts revīzijas iestāde, par kuras nostiprināšanu joprojām iestājas Komisija. 2008. gada jūnijā tika iecelts jauns revīzijas iestādes direktors un parakstīts līgums par ārējo revidentu piesaistīšanu. Šie divi pasākumi ir ļoti atzīstami, tomēr ir jāseko turpmākai rīcībai. Proti, ievērojami jāpaaugstina šīs iestādes iekšējā administratīvā kapacitāte. 2.2.2. Eiropas Sociālais fonds Eiropas Sociālais fonds Bulgārijā līdzfinansē divas darbības programmas – Cilvēkresursu attīstības darbības programmu un Administratīvās kapacitātes darbības programmu. To apjoms ir 1,185 miljardi euro. Abas darbības programma tika pieņemtas 2007. gada oktobrī un pirmo piešķīrumu shēmu darbība uzsākta 2008.gadā. Saskaņā ar attiecīgajām finanšu regulām (Regula 1083/2006) ir izdarīti tikai automātiski avansa maksājumi (to kopsumma ir 59 miljoni euro). Bulgārijas pārvaldības un kontroles sistēmu atbilstības novērtējumu Eiropas Sociālā fonda izdevumiem Komisija sagatavos 2008. gada otrajā pusē un iesniegs Bulgārijas iestādēm. Turpmākā rīcība Atbilstības novērtējumam jāapliecina, ka Bulgārijas izveidotās sistēmas ir atbilstīgas attiecīgajam finanšu regulām un tās var nodrošināt Sociālā fonda pareizu finanšu pārvaldību un efektīvu īstenošanu. Bulgārijas iestādes nevar saņemt kompensāciju par projekta izdevumiem, līdz Komisija nav piekritusi novērtējumam. Bulgārijas iestādēm šā gada vasarā vai agrā rudenī ir jāiesniedz novērtējuma dokumenti. 2.2.3. Eiropas Zivsaimniecības fonds Eiropas Komisija 2007. gada decembrī apstiprināja Bulgārijas zivsaimniecības darbības programmu laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam. Kopējie attiecināmie programmas izdevumi sasniedz 107 miljonus euro tai skaitā ES atbalsts, kas sasniedz 80 miljonus euro, no Eiropas Zivsaimniecības fonda (EZF). Programma attiecas uz visu Bulgārijas teritoriju, jo visa teritorija ir noteikta par konverģences reģionu. Līdz šim laikam ir samaksāts tikai avansa maksājums, un atbilstības novērtējums ir sagaidāms 2008. gadā. Efektīva programmas sākšana ir paredzēta 2008. gada septembrī ar pirmo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. Zivsaimniecības un akvakultūras valsts aģentūra ir atbildīga par EZF darbības programmas īstenošanu. Pašlaik tā turpina nostiprināt administratīvo kapacitāti, īstenojot kopējās zivsaimniecības politikas darbības programmu. Turpmākā rīcība Līdzīgi kā citām struktūrfondu programmām, projekta izdevumus kompensē pēc labvēlīga atbilstības novērtējuma. Turklāt EZF noteikumi nosaka vairākas iespējas apturēt, pārtraukt vai finansiāli koriģēt darbības programmas apropriācijas, ja atklāti pārkāpumi vai sistemātiski trūkumi pārvaldības un kontroles sistēmā. Zivsaimniecības programmai, kā arī struktūrprogrammai un laiksaimniecības programmai tiek piemērota integrētas revīzijas pieeja. 2.2.4. Naudas plūsma un Šengenas programma Bulgārija saņem atbalstu no Naudas plūsmas un Šengenas līdzekļiem, kopējie Kopienas piešķīrumi ir 239,5 miljoni euro. Saskaņā ar Pievienošanās līguma 32. pantu, kas nosaka, ka vismaz 50% no kopējā apjoma jāpiešķir darbībām uz Savienības ārējām robežām un Šengenas acquis , Bulgārija piešķīra 161 miljonu euro (67%) programmas Šengenas daļai. Turpmākā rīcība Bulgārijas iestādēm jānodrošina programmas Šengenas daļas pareiza pārvaldība un kontrole, īpaši attiecībā uz līgumu slēgšanu un publiskā iepirkuma praksi. Nav skaidrs, vai 2.1.1. punktā minētā Centrālo finansēšanas un līgumslēgšanas vienība (CFLV), kurai ir ar Phare finansējumu saistītas problēmas, varēs sniegt vajadzīgos apstiprinājumus. CFVL jāpiemēro procedūras garantijas, lai izvairītos no potenciāla vai faktiska interešu konflikta iepirkumu novērtēšanā. Nopietnu pārvaldības vai kontroles sistēmu trūkumu gadījumā, noskaidrojot grāmatojumus, var piemērot finanšu korekcijas un/vai atgūšanas procedūras. 2.2.5. Vispārējās programmas „Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” līdzekļi Bulgārija piedalījās vispārējā programmā, un 2007. gadā tai kopumā piešķirts 1 miljons euro (diviem no fondiem) un 2008. gadam – 1,8 miljoni euro (trijiem no četriem fondiem). Turpmākā rīcība Bulgārijas iestādēm, kurām jāpārvalda vispārējās programmas „Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” līdzekļi, jāpalielina administratīvā kapacitāte, lai sagatavotu programmas un nodrošinātu kontroles sistēmas. Absorbcijas spēja ir jāuzlabo gan piešķīrēju iestāžu līmenī, gan atbalsta saņēmēju līmenī. 2.3. Sadarbība ar OLAF OLAF ir izmeklējis lietas saistībā ar PHARE un SAPARD finansējumu. OLAF pieredze norāda uz dažiem pamata trūkumiem Bulgārijas administratīvajā un tiesiskajā kapacitātē. Trūkst apņēmības krāpšanas atklāšanas gadījumā rīkoties izlēmīgi, ātri un sadarboties ar citām valsts iestādēm. Piemēram, Bulgārijas iestāde, kas saistīta ar SAPARD maksājumiem, Valsts lauksaimniecības fonds (VLF), novēršot pārkāpumus, interešu konfliktus vai krāpšanas gadījumus, nav izrādījusi iniciatīvu. Pastāv nopietni sadarbības un koordinācijas trūkumi dažādu iestāžu starpā, kas risina šādus jautājumus. SAPARD gadījumā Augstākā kasācijas prokuratūra, šķiet, nav varējusi nosūtīt pierādījumus VLF, lai tas varētu sākt līdzekļu piedziņas procedūru. No otras puses, kad VLF sāk līdzekļu piedziņas procedūras, lieta tiek nodota Finanšu ministrijas Valsts līdzekļu piedziņas dienestiem. Šķiet, ka VLF nav turpmākas lomas šajā lietā un process apstājas. Praksē tas nozīmē, ka nav galvenā punkta, kas uzņemas atbildību un novērst sliktas prakses turpināšanu. Bulgārijas tiesu iestādēm ir tendence lietu sadalīt mazākās daļās, kas neļauj lietu efektīvi izmeklēt un pieņemt spriedumu. Ir gadījumi, kad tiesā lietas ir uzsāktas, bet pēc tam bez pamatojuma izbeigtas, traucējot OLAF to turpmāku izmeklēšanu. Turklāt OLAF ir saskāries ar konfidencialitātes pārkāpumu gadījumiem, konfidenciālas informācijas nepareizu nodošanu un tās noplūdi. Pastāv aizdomas par saistību ar organizētās noziedzības grupām. Nesen ieceltais premjerministra vietnieks situāciju apzinās un ir uzsācis koriģējošas darbības. Ir apņemšanās sagatavot un pieņemt likumu, kas veicinātu darbu un palīdzētu OLAF veikt pārbaudes uz vietas saskaņā ar Regulu (EK) 2185/96. Visbeidzot, OLAF cieši sadarbojas ar Bulgārijas iestādēm, lai nodrošinātu, ka mācība no SAPARD fonda lietām tiek pilnībā ņemta vērā izskatot tiesās un kontrolējot gan pašreizējās lietas, gan turpmākās lietas. 3. SECINĀJUMS Bulgārijai paredzētie ES fondi ir Savienības solidaritātes ar Bulgārijas pilsoņiem praktiska izpausme. Šie fondi ir paredzēti, lai palīdzētu Bulgārijas atpalikušākajiem reģioniem, atbalstot vajadzīgos ieguldījumus transportā, telekomunikācijās un enerģētikas infrastruktūrā, veicinot konkurenci, stiprinot sociālo kohēziju un veicinot kopējo Bulgārijas ekonomisko sniegumu un stabilitāti. Šo fondu efektīvai izmantošana ir vajadzīga efektīvas un uzticamas struktūras pārvaldības un finanšu kontrolei, lai sekmētu pareizu īstenošanu visa projekta cikla laikā, sākot no iespēju novērtējuma un projekta izstrādes līdz konkursa izsludināšanai un līguma noslēgšanai līdz nākamajai ex ante un ex-post pārbaudei un novērtēšanai. Bulgārija nevar pilnībā izmantot šīs palīdzības sniegtās priekšrocības, jo tās administratīvā un tiesiskā kapacitāte ir kritiski vāja vietējā, reģionālā vai valsts līmenī. Bulgārijas valsts administrācijā notiek biežas darbinieku maiņas, zemu algu dēļ rodas korupcijas iespējas un iestāžu procedūras ir novecojušas un centralizētas. Nopietnas bažas rada vilcināšanās izmantot izpildes pilnvaras, lai novērstu nepilnības un krāpšanu, izmantojot tūlītēju atgūšanu vai citus aizsardzības pasākumus, turklāt valsts revīzijas iestāde un īstenošanas aģentūras de facto nav neatkarīgas. Nopietna problēma, izvēloties ES līdzekļu saņēmējus, ir publiskā iepirkuma pārskatāmības un pārredzamības trūkums. Augsta līmeņa korupcija un organizētā noziedzība padziļina administratīvās un tiesiskās kapacitātes vājumu. Kā uzsvērts visos Komisijas sadarbības un pārbaudes mehānisma ziņojumos, ieskaitot tajā, kas pieņemts līdz ar paziņojumu, ir vajadzīga turpmāka apņemšanās un rezultāti cīņā ar korupciju un organizēto noziedzību. Tā tieši ietekmē Bulgārijas administratīvo kapacitāti un tādējādi spēju nodrošināt ES līdzekļu pareizu pārvaldību un saņemšanu. Bulgārijai ir ne tikai ievērojami jāstiprina administratīva kapacitāte, bet arī jāsamazina augsta līmeņa korupcijas iespējas un efektīvi jācīnās ar organizēto noziedzību. Vajadzīga ir tūlītēja rīcība, jo līgumu slēgšanas termiņi par dažu līdzekļu saņemšanu tuvojas beigām, pēc tam Bulgārija tos nevarēs saņemt. Bulgārijai jāveic šādi pasākumi. - Jāstiprina ES līdzekļu pārvaldības administratīvā kapacitāte, garantējot darbiniekiem stabilitāti, mācības un tehniskās zināšanas. Izvēloties kandidātus vadošiem amatiem, jāizvairās no potenciāliem interešu konfliktiem. - Jālikvidē esoši vai potenciāli interešu konfliktu tīkli līdzekļu vispārīgā pārvaldē. - Jāuzlabo publiskā iepirkuma procedūru pārskatāmība valsts, reģionālajā un vietējā līmenī stingri saskaņā ar ES noteikumiem. - Jāpalielina izdevumu likumības un regularitātes kontrole, veicot īstas un regulāras pārbaudes uz vietas un pašu revīzijas visās finansēšanas programmās. - Jānodrošina ES finansējuma aizsardzība, īstenošanas un uzraudzības iestādēm, ja tās ir konstatējušas pārkāpumus vai krāpšanu, bez kavēšanās ir jāīsteno atgūšanas rīkojumi. - Nekavējoties jāziņo Komisijai par pierādītiem pārkāpumiem un krāpšanu vai aizdomām par tiem. Jāpiemēro skaidras pārkāpumu un krāpšanas definīcijas un instrukcijas, kas jāievēro, ziņojot par tām. - Jāīsteno pasākumi, kas nepieļauj konfidencialitātes pārkāpumus un nepareizu konfidenciālas informācijas nodošanu un tās noplūšanu un kuru mērķis ir nodrošināt pareizu informācijas apmaiņu, netraucējot izmeklēšanu un juridiskas procedūras. - Nekavējoties jāpieņem aizsargājoši, korektīvi un disciplināri pasākumi un attiecīgi jāinformē komisija. - Jāuzlabo darba koordinācija starp ministrijām, ieinteresētām personām, kā arī starp valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm. Valsts līmenī jau ir veikti pirmie pasākumi, lai novērstu šos kritiskos trūkumus programmu pārvaldē un finansu kontrolē. Tā ir pozitīva kustība un pareizais virziens ir jāsaglabā. Komisija ir gatava Bulgārijai sniegt padomu, atbalstu un palīdzību, lai šīs problēmas atrisinātu. Tā aicina arī dalībvalstis palīdzēt Bulgārijai, turpinot sniegt neatkarīgas augsta līmeņa konsultācijas. Tiklīdz Bulgārija veiks vajadzīgos koriģējošos pasākumus, lai uzlabotu finanšu pārvaldību un pastiprinātu kontroles sistēmas, Komisija ir gatava atcelt savu lēmumu par akreditācijas atņemšanu divām īstenošanas aģentūrām (Centrālā finansēšanas un līgumslēgšanas vienība un Reģionālās attīstības un sabiedrisko darbu ministrijas īstenošanas aģentūra).