(5)Uz Apvienoto Karalisti pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvā daļa. Ja 2016.–2017. gadā tiks laicīgi un noturīgi novērsts budžeta deficīts, 2017.–2018. gadā Apvienotajai Karalistei tiks piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un pārejas noteikums par parādu. Savā 2017. gada konverģences programmā valdība plāno novērst pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2016.–2017. finanšu gadam atbilstīgi Padomes 2015. gada 19. jūnija ieteikumam un ar nominālo deficītu 2,7 % apmērā no IKP. Sagaidāms, ka nominālais deficīts 2017.–2018. gadā tad nedaudz palielināsies līdz 2,8 % no IKP, pirms 2018.–2019. gadā samazināsies līdz 1,9 % no IKP. Konverģences programmā nav iekļauts vidēja termiņa budžeta mērķis. Saskaņā ar konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP no 2016.–2017. gada līdz 2018.–2019. gadam kopumā nostabilizēsies 87,5 % apmērā no IKP pirms 2020.–2021. gadā samazināsies līdz 84,8 % no IKP. Budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir optimistisks. Lai gan pasākumi, kas nepieciešami, lai atbalstītu plānotos budžeta deficīta mērķus, kopumā ir sīki precizēti, negatīvie riski makroekonomiskajai perspektīvai rada risku plānotā budžeta deficīta samazinājuma sasniegšanai.

(6)Padome 2016. gada 12. jūlijā ieteica Apvienotajai Karalistei līdz 2016.–2017. gadam izbeigt pārmērīga budžeta deficīta situāciju un pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas 2017.–2018. gadā panākt fiskālu korekciju 0,6 % apmērā no IKP virzībā uz minimālā vidējā termiņa budžeta mērķa sasniegšanu. Pamatojoties uz Komisijas 2017. gada pavasara prognozi, tiek prognozēts, ka nominālais deficīts 2016.–2017. gadā sasniegs 2,7 % no IKP atbilstīgi Padomes ieteiktajam mērķim. 2017.–2018. gadā pastāv risks, ka būs neliela novirze no preventīvās daļas prasības.

(7)Ņemot vērā fiskālo situāciju un jo īpaši parādu līmeni, sagaidāms, ka Apvienotā Karaliste veiks turpmāku korekciju virzībā uz atbilstoša vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanu. Atbilstoši Stabilitātes un izaugsmes pakta ietvaros kopīgi saskaņotajai korekciju matricai minētā korekcija atbilst prasībai par valdības neto primāro izdevumu nomināli izaugsmes tempu, kas nedrīkst pārsniegt 1,8 %. Tas atbilstu gada strukturālai korekcijai 0,6 % apmērā no IKP. Nemainīgas politikas apstākļos pastāv risks, ka 2017.–2018. gada un 2018.–2019. gada periodā kopā būs neliela novirze no minētās prasības. Tajā pašā laikā tiek prognozēts, ka Apvienotā Karaliste 2017.–2018. gadā neatbildīs pārejas noteikumam par parādu, bet tiek prognozēts, ka 2018.–2019. gadā tā ievēros minēto noteikumu. Kopumā Padome uzskata, ka Apvienotajai Karalistei ir jābūt gatavai no 2017.–2018. gada veikt turpmākus pasākumus, lai panāktu atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem. Tomēr, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1466/97, budžeta plānu un rezultātu izvērtējumā būtu jāņem vērā dalībvalsts budžeta bilance, ņemot vērā arī cikliskus apstākļus. Kā atgādināts Komisijas paziņojumā, kas pievienots šiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, turpmākajā izvērtējumā būs pienācīgi jāņem vērā mērķis panākt tādu fiskālo nostāju, kas sekmē gan pašreizējās atlabšanas stiprināšanu, gan Apvienotās Karalistes publisko finanšu stabilitātes nodrošināšanu. Šajā kontekstā Komisija plāno izmantot piemērojamo rīcības brīvību, ņemot vērā ciklisko situāciju Apvienotajā Karalistē.

(8)Privātie ieguldījumi vienmēr ir bijuši ievērojami mazāki par ES vidējo rādītāju un publiskie ieguldījumi – nedaudz mazāki. Ražīgums ir ievērojami zemāks par G7 vidējo rādītāju un kopš 2008. gada ir saglabājies nemainīgs. Valdība liek spēcīgu politikas uzsvaru uz ieguldījumu palielināšanu, lai veicinātu ražīguma pieaugumu. Viens no svarīgākajiem uzdevumiem ir novērst ievērojamu jaudas nepietiekamību un kvalitātes trūkumu Apvienotās Karalistes infrastruktūras tīklos. Autoceļu noslogotības līmenis ir augsts, un dzelzceļa jauda arvien mazāk spēj apmierināt strauji augošo pieprasījumu. Arvien neatliekamāka ir arī nepieciešamība pēc lielākiem ieguldījumiem jaunā enerģijas ražošanas un piegādes jaudā. Valsts infrastruktūras īstenošanas plānā noteikti vērienīgi plāni, lai uzlabotu Apvienotās Karalistes ekonomisko infrastruktūru, un 2016. gadā tika pieņemti vairāki lēmumi par ieguldījumiem lielos transporta un enerģētikas projektos. Tomēr joprojām pastāv bažas, vai var nodrošināt pietiekamus publiskos un privātos ieguldījumus, lai laicīgi un izmaksu ziņā efektīvi novērstu infrastruktūras trūkumus. Apvienotajai Karalistei ir būtisks uzdevums palielināt mājokļu piedāvājumu. Pastāvīgs mājokļu trūkums veicina augstas un pieaugošas mājokļu cenas, un tam ir ievērojamas ekonomiskās un sociālās izmaksas, jo īpaši ap ekonomikas izaugsmes poliem. Reformētā plānošanas sistēma un vairākas papildu mājokļu politikas kopā nedaudz vairāk atbalsta mājokļu būvniecības pieaugumu. Tomēr joprojām pastāv vairāki ierobežojumi mājokļu piedāvājumam, tostarp ļoti stingrs un sarežģīts regulējums par zemes tirgu un mājokļu būvniecību, un jaunu mājokļu piedāvājums joprojām neatbilst pieprasījuma pieaugumam.

(9)Darba tirgus galvenie rādītāji joprojām ir pozitīvi, ilgstoša un jauniešu bezdarba līmenis kopumā ir zems. Tomēr bezdarbības, nepilna laika un zemāk atalgotas nodarbinātības līmeņus ir iespējams uzlabot. Ienākumu izaugsme joprojām ir pieticīga sakarā ar vāju ražīguma pieaugumu. Saglabājas bažas par prasmju piedāvājumu, izmantošanu un virzību. Ir notikusi nozīmīga politikas attīstība, kas vērsta uz prasmēm un virzību, izmantojot tehniskās izglītības un māceklības reformas. Māceklības kvalitātei būs jābūt vērstai gan uz kvalifikācijas līmeni, gan uz tās jomu. Citas stratēģiski nozīmīgas, finansētas iespējas prasmju uzlabošanai, jo īpaši cilvēkiem vecumā virs 25 gadiem, paplašinātu prasmju piedāvājumu, kas pieejams valstij, uzņēmumiem un personām, kas vēlas karjeras virzību. Pastāv arī problēmas, kas saistītas ar bērnu aprūpes un sociālās aprūpes piedāvājumu un veicina sieviešu nepilna laika nodarbinātības augsto līmeni. Bērnu aprūpes reformas līdz šim ir bijušas pastāvīgas, taču pakāpeniskas. Būtiskas pārmaiņas ir iespējamas ar dažu iniciatīvu pilnīgu ieviešanu nākamajos divos gados. To bērnu skaits, kas nav sasnieguši trīs gadu vecumu un saņem oficiālus bērnu aprūpes pakalpojumus, ir salīdzinoši neliels. Lai gan nesenie pasākumi zināmā mērā uzlabo bērnu aprūpes pieejamību un iespējas 3 un 4 gadus veciem bērniem, tie neatrisina jautājumu par bērnu aprūpes piedāvājumu bērniem, kas jaunāki par 3 gadiem. Iepriekš izziņoto reformu un taupības pasākumu rezultātā, jo īpaši attiecībā uz atbalstu strādājošajiem, sociālās politikas rezultātiem, tostarp bērnu nabadzību, tuvākajā laikā līdz vidējā termiņā var nonākt grūtībās, jo īpaši saistībā ar augstāku inflāciju. Īpašs iemesls bažām ir to nabadzībā esošo bērnu skaits, kas dzīvo strādājošās mājsaimniecībās.

(10)Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Apvienotās Karalistes ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2017. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Apvienotajai Karalistei adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Apvienotajā Karalistē, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu.

(11)Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Apvienotajai Karalistei 2017. un 2018. gadā rīkoties šādi.

1.Īstenot savu fiskālo politiku atbilstīgi Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas prasībām, kas nozīmē ievērojamus fiskālos centienus 2018. gadā. Īstenojot politikas rīcību, būtu jāapsver tādas fiskālās nostājas panākšanai, kas sekmē gan pašreizējās atlabšanas stiprināšanu, gan Apvienotās Karalistes publisko finanšu stabilitātes nodrošināšanu.

2.Veikt turpmākus pasākumus, lai palielinātu mājokļu piedāvājumu, tostarp veicot plānošanas noteikumu reformas un to īstenošanu.

3.Novērst prasmju neatbilstības un nodrošināt prasmju attīstību, tostarp turpinot stiprināt māceklības kvalitāti un nodrošinot citas finansētas “tālākizglītības” virzības iespējas.

Briselē,