Komisijas ziņojums - Eiropas Savienības Solidaritātes fonds - 2008. gada pārskats un ziņojums par pieredzi, kas gūta, sešus gadus piemērojot jauno instrumentu /* COM/2009/0193 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 23.4.2009 COM(2009) 193 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS Eiropas Savienības Solidaritātes fonds 2008. gada pārskats un ziņojums par pieredzi, kas gūta, sešus gadus piemērojot jauno instrumentu SATURS 1. daļa. 2008. gada ziņojums 2 1. Ievads 2 2. Neizskatītie pieteikumi un jauni pieteikumi, kas saņemti 2008. gadā 2 3. Finansējums 2 4. Palīdzības izbeigšana 2 2. daļa. Ziņojums par pieredzi, kas gūta, sešus gadus izmantojot jauno instrumentu 2 1. Ievads 2 2. Fonda īstenošanas vispārējie rezultāti 2 3. Ierobežojumi un trūkumi fonda darbībā 2 4. Revīzijas palātas ziņojums par Solidaritātes fondu 2 5. Secinājumi: instrumenta darbības uzlabošana 2 1. pielikums. Eiropas Savienības Solidaritātes fonda 2008. gadā saņemtie pieteikumi 2 2. pielikums. ES Solidaritātes fondam iesniegtie pieteikumi kopš 2002. gada 2 1.DAļA. 2008. GADA ZIņOJUMS 1. Ievads Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF) tika izveidots 2002. gada 15. novembrī[1]. Padomes 2002. gada 11. novembra Regulas (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (turpmāk – “Solidaritātes fonda regula”), 12. pantā paredzēts, ka ziņojums par fonda darbību iepriekšējā gadā jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. Šā ziņojuma pirmajā daļā izklāsta fonda darbību 2008. gadā, tāpat kā iepriekšējos ziņojumos, ietverot informāciju par neizskatīto un jauno pieteikumu apstrādi, kā arī īstenošanas ziņojumu novērtējumu, lai sagatavotu to slēgšanu. 2. Neizskatītie pieteikumi un jauni pieteikumi, kas saņemti 2008. gadā Komisija 2008. gadā izskatīja četrus pieteikumus, kas iesniegti 2007.gadā, un saņēma divus jaunus pieteikumus palīdzībai no ESSF. 1. pielikumā ir sniegts šo gadījumu sīks pārskats, un tie tika novērtēti, ņemot vērā Solidaritātes fonda regulā norādītos kritērijus un pieteikuma iesniedzēju valstu sniegto informāciju. Apvienotā Karaliste Pēc lieliem plūdiem dažādās Apvienotās Karalistes daļās 2007. gada jūnijā un jūlijā AK iestādes 2007. gada 20. augustā iesniedza pieteikumu finansiālās palīdzības saņemšanai, kas tika papildināts 2007. gada 26. oktobrī. Kopējie tiešie postījumi EUR 4,6 miljardu apmērā pārsniedza AK piemērojamo fonda piesaistes slieksni, kas ir EUR 3,267 miljardi, tādēļ katastrofa klasificēta kā liela dabas katastrofa un ir fonda galvenajā piemērošanas jomā. Komisija 2007. gada 10. decembrī izlēma piesaistīt Solidaritātes fondu un budžeta iestādei ierosināja piešķirt finansiālu palīdzību EUR 162,388 miljonu apmērā. 2008. gadā Eiropas Parlamentā un Padomē budžeta procedūra tika pabeigta, un dotāciju Apvienotajai Karalistei izmaksāja 2008. gada 27. oktobrī. Francija (Martinika un Gvadelupa) Viesuļvētra “Dean” 2007. gada augustā Francijas aizjūras departamentos Martinikā un Gvadelupā — divās salās Francijas Antiļās — radīja lielus zaudējumus infrastruktūrai un dažādām ekonomikas nozarēm. Francija 2007. gada 26. oktobrī iesniedza pieteikumu finansiālas palīdzības saņemšanai no ESSF, ko papildināja 2008. gada 8. janvārī. Lai gan vētra radīja kaitējumu EUR 511 miljonu apmērā, tā neatbilda Solidaritātes fonda regulā noteiktajiem “lielas katastrofas” kritērijiem. Tomēr ņemot vērā šā attālā reģiona īpašo neaizsargātību (kas īpaši minēta Solidaritātes fonda regulā) un būtiskos kaitējumus un sekas, Komisija secināja, ka pieteikums atbilst īpašajiem Solidaritātes fonda regulā noteiktajiem kritērijiem par neparastām reģionālām katastrofām. Komisija 2008. gada 10. septembrī ierosināja piesaistīt finansiālo palīdzību EUR 12,780 miljonu apmērā. Pēc budžeta procedūras Padomē un Eiropas Parlamentā dotāciju Francijai izmaksāja 2008. gada 24. decembrī. Grieķija Lielu daļu Grieķijas 2007. gada augustā skāra mežu ugunsgrēki, kas nodarīja lielus postījumus dažādām ekonomikas nozarēm un dabiskajai videi. Grieķijas iestādes 2007. gada 30. oktobrī iesniedza pieteikumu ESSF palīdzības saņemšanai un pieteikumu papildināja 2008. gada 24. janvārī. Kopējo tiešo postījumu apjomu novērtēja EUR 2,118 miljardu apmērā. Tā kā šī summa pārsniedza Grieķijai piemērojamo EUR 1 066,497 miljonu slieksni (proti, 0,6% no NKI), katastrofu klasificēja kā “lielu dabas katastrofu”. Komisija 2008. gada 8. aprīlī ierosināja piesaistīt finansiālo palīdzību EUR 89,769 miljonu apmērā. Pēc budžeta procedūras Padomē un Eiropas Parlamentā dotāciju Grieķijai izmaksāja 2008. gada 29. septembrī. Slovēnija Lielu daļu Slovēnijas 2007. gada septembra vidū skāra spēcīgs lietus un vētra, izraisot milzīgus plūdus un zemes nogruvumus. Vētra radīja būtisku kaitējumu infrastruktūrai, sabiedriskajām un privātajām ēkām, uzņēmumiem un lauksaimniecībai. Slovēnijas iestādes 2007. gada 19. novembrī iesniedza pieteikumu ESSF palīdzības saņemšanai. Kopējos tiešos postījumus novērtēja EUR 233,39 miljonu apmērā. Tā kā šī summa pārsniedza Slovēnijai piemērojamo EUR 164,27 miljonu slieksni (proti, 0,6% no NKI), katastrofu klasificēja kā “lielu dabas katastrofu”. Komisija 2008. gada 3. martā ierosināja piesaistīt finansiālo palīdzību EUR 8,254 miljonu apmērā. Pēc budžeta procedūras Padomē un Eiropas Parlamentā dotāciju Slovēnijai izmaksāja 2008. gada 12. decembrī. Kipra Kipra 2008. gadā cieta no lietus trūkuma, kas nopietni ietekmēja dzīves apstākļus, ekonomiku un dabisko vidi. Kipras iestādes 2008. gada 1. jūlijā iesniedza pieteikumu ESSF palīdzības saņemšanai un pieteikumu papildināja 2008. gada 16. oktobrī. Šis bija pirmais pieteikums, kas saistīts ar sausuma radīto kaitējumu. Solidaritātes fonda regulā ir noteikts, ka pieteikums jāiesniedz ne vēlāk kā desmit nedēļas pēc tam, kad katastrofa radījusi sākotnējos kaitējumus. Trīs gadu laikposmā, kam raksturīgs neparasti maz lietus nokrišņu, lietus sezonas beigās 2008. gada aprīlī lietus trūkums sasniedza maksimumu. Tāpēc Komisija uzskata, ka 2008. gada 22. aprīli, proti, 10 nedēļas pirms pieteikuma saņemšanas, var pieņemt kā lielās katastrofas sākuma datumu. Kipras iestādes novērtēja, ka kopējie tiešie zaudējumi, kas radušies pēc 2008. gada 22. aprīļa, ir EUR 176,15 miljoni. Tā kā šī summa pārsniedza Kiprai piemērojamo EUR 84,673 miljonu slieksni (proti, 0,6% no NKI), sausumu klasificēja kā “lielu dabas katastrofu”. Komisija ņēma vērā to, ka ar lielu katastrofu saistītā krīze skāra visu valsts teritoriju. Valsts iestādes 2008. gada aprīlī/maijā veica nozīmīgus ārkārtas pasākumus kaitējuma novēršanai. Nozīmīgu ārkārtas pasākumu izmaksas saistītas ar ūdens transportēšanu no Grieķijas un tūlītējiem ieguldījumiem ūdens infrastruktūrā, lai nodrošinātu ūdens sadales tīkla darbību pārtrauktas ūdens plūsmas apstākļos. Komisija 2008. gada 24. oktobrī ierosināja piesaistīt finansiālo palīdzību EUR 7,605 miljonu apmērā. Rumānija 2008. gada jūlijā samērā lielu daļu Rumānijas skāra spēcīgs lietus, izraisot milzīgus plūdus un zemes nogruvumus. Rumānijas iestādes 2008. gada 1. oktobrī iesniedza pieteikumu ESSF palīdzības saņemšanai. Kopējos tiešos postījumus novērtēja EUR 471,41 miljonu apmērā. Summa nepārsniedza Rumānijai piemērojamo slieksni “lielas katastrofas gadījumā” (EUR 566,84 miljoni, proti, 0,6% no Rumānijas NKI), tomēr tā ir apmēram 83% no šī sliekšņa, tāpēc novērtēja, vai pieteikums atbilst tā saucamajam “neparastas reģionālas katastrofas” kritērijam. Skartā teritorija ir viens reģions, kurā ietilpst 5 administratīvie apgabali Rumānijas ziemeļaustrumos ar 3,046 miljoniem iedzīvotāju. Katastrofa skāra lielāko daļu reģiona iedzīvotāju, daļēji vai pilnībā sagraujot privātos mājokļus un iznīcinot lauksaimniecības kultūras. Tika sniegti pierādījumi, kas apliecina, ka dzīves apstākļi un ekonomiskā stabilitāte cietušajā reģionā ir ietekmēta nopietni un ilgstoši. Tika ziņots par nopietniem postījumiem, kas nodarīti pamata infrastruktūrām, lauksaimniecībai, mežsaimniecībai, mājlopiem un privātiem mājokļiem. Tā kā tika nopostītas aptuveni 14 644 mājsaimniecības, ilgstoši nebija pieejamas pamata infrastruktūras (ūdens/enerģija), tika nopietni bojāta transporta infrastruktūra, kas savukārt izraisīja aptuveni 100 administratīvo rajonu pilnīgu izolāciju – tās ir šīs katastrofas sekas, kas ilgstoši ietekmē dzīves apstākļus cietušajā reģionā. Komisija 2009. gada 22. janvārī secināja, ka pieteikums atbilst kritērijam attiecībā uz neparastām reģionālām katastrofām, un ierosināja piešķirt dotāciju EUR 11,785 miljonu apmērā. 3. Finansējums Četrus gadījumus 2007. gadā (plūdi Apvienotajā Karalistē un Slovēnijā, mežu ugunsgrēki Grieķijā un viesuļvētra Francijā/Martinikā un Gvadelupā), attiecībā uz kuriem budžeta procedūra vēl nebija pabeigta līdz gada beigām, izskatīja trijos budžeta grozījumos. Budžeta lēmējinstitūcija 2008. gada 9. aprīlī, 2008. gada 5. jūnijā un 2008. gada 21. oktobrī apstiprināja attiecīgi provizoriskos projektus budžeta grozījumiem Nr. 1/2008[2], Nr. 3/2008[3] un Nr. 7/2008[4]. Maksājumus varēja veikt pēc lēmuma par dotāciju pieņemšanas un īstenošanas vienošanās parakstīšanas. 2008. gadā fondu piesaistīja vienam jaunam gadījumam (sausums Kiprā)[5]. Palīdzības apjoms katrā gadījumā tika noteikts, izmantojot Komisijas iepriekš izstrādāto standarta metodi, kas sīkāk skaidrota 2002.–2003. gada ziņojumā. Šādas bija 2008. gadā izmaksājamās palīdzības summas. Saņēmējs | Katastrofa | Kategorija | Atbalsta summa (EUR) | Apvienotā Karaliste | Plūdi | lieli | 162 387 985 | Grieķija | Meža ugunsgrēki | lieli | 89 769 009 | Slovēnija | Plūdi | lieli | 8 254 203 | Francija (Martinika un Gvadelupa) | Viesuļvētra | reģionāla/tālākā reģionā | 12 780 000 | Kipra | Sausums | liels | 7 605 445 | Kopā | 280 796 642 | Budžeta procedūru attiecībā uz Rumānijas (plūdi) 2008. gadā iesniegto pieteikumu nevarēja pabeigt līdz gada beigām. Saistībā ar šo pieteikumu Komisija iesniedza provizorisko projektu budžeta grozījumiem Nr. 1/2009[6], un ziņojumu par šo gadījumu sniegs nākamā gada ziņojumā. 4. Palīdzības izbeigšana Solidaritātes fonda regulas 8. panta 2. punktā noteikts, ka ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā pēc viena gada perioda beigām no dotācijas izmaksas dienas saņēmējvalsts iesniedz ziņojumu par dotācijas finanšu izlietojumu, (turpmāk – “īstenošanas ziņojums”), pievienojot izdevumu pamatojuma pārskatu (turpmāk – “derīguma pārskats”). Šīs procedūras beigās Komisija izbeidz fonda palīdzību. Attiecībā uz palīdzības izbeigšanu saistībā ar vētru (“Gudrun”) 2005. gadā Zviedrijā, par kuru īstenošanas ziņojumu iesniedza 2007. gada 17. un 20. oktobrī, Komisija atzīmēja, ka deklarētie izdevumi bija EUR 66 455 534. Kopējais finansiālās palīdzības apmērs bija EUR 81 724 975, atlikusī summa EUR 15 269 441 tika atgūta. Komisija beidza palīdzības sniegšanu 2008. gada 8. jūlijā. Komisija 2008. gadā galīgos īstenošanas ziņojumus par 2006. gadā sniegtajām dotācijām saņēma no Bulgārijas (par plūdiem 2005. gada maijā un augustā), Rumānijas (par plūdiem 2005. gada aprīlī un jūlijā) un Austrijas (par plūdiem 2005. gada augustā). Pēc šajā gada ziņojumā aplūkotā laikposma turpinājās šo īstenošanas ziņojumu novērtēšana. 2.daļa . ZIņOJUMS PAR PIEREDZI, KAS GūTA, SEšUS GADUS IZMANTOJOT JAUNO INSTRUMENTU 1. Ievads ESSF tika izveidots 2002. gadā pēc lieliem plūdiem Centrālajā Eiropā, lai reaģētu uz šādiem gadījumiem ES un valstīs, ar kurām bija sāktas pievienošanās sarunas. Pirmajos sešos fonda īstenošanas gados to izmantoja, lai atvieglotu katastrofu skarto valstu finansiālo slogu, un tādējādi tas ir uzlabojis Eiropas Savienības tēlu iedzīvotāju skatījumā, piedāvājot palīdzību un papildu resursus īpašu grūtību gadījumos. Pēc fonda padziļinātas analīzes Komisija 2005. gada aprīlī ierosināja pārskatīt Solidaritātes fonda regulu. Priekšlikuma galvenais mērķis ir paplašināt regulas darbības jomu, lai Komisija varētu rīkoties tādu katastrofu gadījumā, kas nav dabiskas izcelsmes katastrofas, paredzēt avansa maksājumus, lai uzlabotu reaģēšanas ātrumu un nodrošinātu Eiropas Savienības atbalsta redzamību, un vienkāršot regulu, ieviešot skaidrākus kritērijus fonda līdzekļu piesaistīšanai. 2. Fonda īstenošanas vispārējie rezultāti Kopš fonda izveidošanas 2002. gadā 21 valsts ir iesniegusi Komisijai 62 pieteikumus palīdzības saņemšanai. 21 pieteikums atbilst kategorijai “lielas katastrofas”, 39 pieteikumi – kategorijai “reģionālas katastrofas” un divi pieteikumi atbilst “kaimiņvalstu” kritērijiem. Finansiālo atbalstu vairāk nekā EUR 1,5 miljardu apmērā piešķīra 31 pieteikumam. Komisija noraidīja 29 pieprasījumus, un divus pieteikumus atsauca pieteikuma iesniedzējas valstis. Pieteikumi bija saistīti ar dažādiem dabas katastrofu veidiem, piemēram, vētrām, plūdiem, zemestrīcēm, vulkāna izvirdumu, meža ugunsgrēkiem un sausumu. 2. pielikumā ir apkopoti visi kopš 2002. gada saņemtie pieteikumi. Kā norādīts statistikas pārskatā turpmāk, pieredze kopš 2002. gada liecina, ka vairumu pieteikumu ESSF palīdzības saņemšanai neiesniedz saistībā ar lielām katastrofām, kas ir fonda galvenā darbības joma, bet atbilstoši ārkārtas reģionālu katastrofu kritērijiem. Šie kritēriji, kas saskaņā ar regulu Komisijai ir jāizskata “ar vislielāko rūpību”, joprojām ir diezgan grūti izpildāmi. To noraidīto pieteikumu īpatsvars, kuri neatbilst reģionālas (ārkārtas) katastrofas kritērijiem, joprojām ir augsts (aptuveni divas trešdaļas). Līdz šim visos gadījumos (100 %) pozitīvi novērtēti pieteikumi saistībā ar lielām katastrofām, kurām piemēro tikai vienu kvantitatīvo kritēriju. Statistikas pārskats Kopējais saņemto pieteikumu skaits lielas katastrofas reģionālas katastrofas “kaimiņvalsts” kritērijs | 62 21 39 2 | 34 % pieteikumu 63 % 3 % | Pieņemtie pieteikumi Noraidītie pieteikumi Atsauktie pieprasījumi | 31 29[7] 2 | 50 % pieteikumu 47 % 3 % | 3. IEROBEžOJUMI UN TRūKUMI FONDA DARBīBā Lai gan fonds kopumā darbojas labi, pirmajos sešos tā īstenošanas gados gūtā pieredze liecina, ka fonda darbībā vērojami būtiski ierobežojumi un trūkumi. Tie ir saistīti ar ilgstošu procesu fonda palīdzības saņemšanai, fonda mobilizācijas kritēriju pārredzamību “reģionālu katastrofu gadījumā” un ierobežojumiem attiecībā uz dabiskas izcelsmes katastrofām. Ātra rīcība Jautājumi par ātru rīcību ir saistīti ar nosacījumiem un procedūru, kas noteikta Solidaritātes fonda regulā. ES Solidaritātes fondu bieži vien kļūdaini uzskata par ātras reaģēšanas instrumentu krīzes pārvarēšanai, lai gan fonds tam nav paredzēts. Šis ir instruments, ar ko palīdz refinansēt ārkārtas pasākumus, kurus sākotnēji finansējušas valsts iestādes skartajā valstī. Vispirms jāņem vērā, ka Komisija nevar rīkoties pēc savas iniciatīvas, lai piesaistītu Solidaritātes fondu. Tai jāsaņem oficiāls pieteikums no valsts iestādēm, kuras parasti iesniedz pieteikumu regulā atļauto 10 nedēļu laikā no katastrofas sākuma. Vairumā gadījumu Komisijai jāpieprasa papildu informācija. Otrkārt, Solidaritātes fonda nauda nav uzreiz pieejama ES budžetā. Tam vajadzīgs papildu finansējums no dalībvalstīm, kas pārsniedz to parasto ieguldījumu ES. Pirms atbalsta izmaksas Komisijai jāprasa Padomei un Eiropas Parlamentam apstiprināt budžeta grozījumus, kas ir samērā sarežģīta procedūra (parasti ilgst 2 līdz 4 mēnešus). Pārredzamība “Reģionālas katastrofas” definīcija Solidaritātes fonda regulā ir diezgan neskaidra, un nosacījumus rezultatīvam pieteikumam ir grūti izpildīt. Ja netiek sasniegts “lielas katastrofas” slieksnis, izņēmuma gadījumos fondu var piesaistīt, ja ārkārtas reģionāla katastrofa skar lielāko daļu reģiona iedzīvotāju un tā nopietni un ilgstoši ietekmē ekonomisko stabilitāti un dzīves apstākļus. Saskaņā ar Solidaritātes fonda regulu Komisijai “ar vislielāko rūpību” jāizskata pieteikumi, kas saistīti ar reģionālām katastrofām. Tādēļ dalībvalstis un Komisijas dienesti iegulda ievērojamu laiku un pūles, lai attiecīgi sagatavotu un novērtētu pieteikumus par mazākām reģionālām katastrofām, kurus vairumā gadījumu tomēr noraida. Darbības joma Ar pašreizējiem instrumentiem ir ārkārtīgi grūti vai pat neiespējami ES līmenī pienācīgi reaģēt uz lielām krīzēm, kuras nav dabas stihiju izraisītas, piemēram, rūpnieciskām avārijām, kā „Prestige” naftas noplūde, vai terora aktiem, kā spridzināšana Madridē 2004. gada martā. Pašlaik nav iespējams arī nodrošināt ESSF palīdzību nopietnas sabiedrības veselības krīzes gadījumā − tādas epidēmijas kā SARS izplatība Eiropā vai Černobiļas katastrofai līdzīgā negadījumā −, kas viegli varētu pārsniegt atsevišķo valstu reaģēšanas jaudu. Riska novēršana Komisija izskatīs, kā Solidaritātes fonda regulā labāk integrēt riska novēršanas jautājumus. 4. Revīzijas palātas ziņojums par Solidaritātes fondu Eiropas Revīzijas palāta (ERP) 2008. gadā iesniedza revīzijas rezultātus par ESSF darbību. Revīzijā izskatīja, vai fonds ātri, efektīvi un elastīgi spēja sniegt palīdzību un vai saņēmējvalstis ir apmierinātas ar fonda darbību. Tādēļ Revīzijas palāta izskatīja visus pieteikumus, kas saņemti līdz 2006. gada beigām, un veica apsekojumu, nosūtot aptaujas anketas pieteikuma iesniedzējām valstīm. Revīzijas palāta ziņojumu publicēja 2008. gada 18. jūnijā (Īpašais ziņojums Nr. 3/2008[8]). Revīzijas palāta konstatēja, ka ar fonda pārvaldību saistītās Komisijas tiešās izmaksas ir zemas, un tādēļ tā secina, ka fonds darbojas efektīvi. Administratīvo procedūru skaits ir samazināts, lai nodrošinātu to efektivitāti arī attiecībā uz saņēmējvalstīm. Attiecībā uz elastīgumu Revīzijas palāta nekonstatēja gadījumus, kas liecinātu par to, ka, izskatot pieteikumus atbalstam, Komisija nav bijusi elastīga. Tomēr tika atzīmēts, ka grūtāk ir izpildīt nosacījumus, lai pieteikums būtu rezultatīvs attiecībā uz nelielām “reģionālām katastrofām” (salīdzinot ar “lielām katastrofām”). Ziņojumā arī minēta neskaidrā reģionālu katastrofu definīcija Solidaritātes fonda regulā un iespējamās neprecizitātes, noraidot atbalstu šādu katastrofu gadījumā. Revīzijas palāta galvenokārt kritizēja instrumenta ātras reakcijas trūkumu. Laikposms no pieteikuma iesniegšanas brīža līdz maksājuma saņemšanai parasti ilgst apmēram gadu. Tādēļ Revīzijas palāta atzina, ka fonds nereaģēja ātri. Lai gan fonda atbalsta saņemšanas process ir ilgstošs, valstis, kuras saņēma naudu, bija apmierinātas vai pat ļoti apmierinātas ar fonda darbību. Tādēļ Revīzijas palāta secināja, ka fonds ir sasniedzis savu pamatmērķi – izrādīt solidaritāti dalībvalstīm dabas katastrofas gadījumā. Ieteicams Komisijai sniegt pieteikuma iesniedzējiem sīki izstrādātas vadlīnijas un padomu, kā savlaicīgi iesniegt pieteikumus. Komisija pilnībā piekrīt Revīzijas palātas ieteikumam. Komisija publicēja vadlīnijas pieteikuma iesniedzējām dalībvalstīm un sīki paskaidroja, kā tā piemēro Solidaritātes fonda regulas noteikumus. Lai vienkāršotu procedūru un izvairītos no informācijas novēlotas iesniegšanas, Komisija izstrādāja standarta pieteikuma veidlapu, kā arī sīkas vadlīnijas pieteikuma iesniedzējiem. Abi dokumenti ir pieejami īpašā Solidaritātes fondam paredzētā tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/regional_policy/funds/solidar/solid_en.htm). Turklāt Komisija pēc Revīzijas palātas ieteikuma turpinās tieši sazināties ar struktūru, kura sagatavo pieprasījumu. Tomēr daudzos gadījumos iepriekš pieteikumi tika iesniegti ad hoc , pieteikuma iesniedzējām valstīm iepriekš nesazinoties ar Komisiju. Lai atvieglotu iespējamo pieteikuma iesniedzēju valstu sākotnējo saziņu, Komisija Solidaritātes fonda tīmekļa vietnē ir norādījusi kontaktinformāciju saziņai ar Komisiju. Kopumā Komisija uzskata, ka Revīzijas palātas kritiskās piezīmes par instrumenta reaģēšanas ātruma trūkumu un reģionālu katastrofu gadījumu izskatīšanu pamato to, ka vajadzīgs Komisijas ierosināts pārskatīts instruments ar vienkāršākiem un skaidrākiem kritērijiem tā piesaistei īsākā laikā. 5. Secinājumi: instrumenta darbības uzlabošana Lai gan kopumā fonds darbojas labi, jo īpaši attiecībā uz lielām dabas katastrofām, kam tas sākotnēji bija paredzēts, līdzšinējā pieredze liecina, ka instruments jāpilnveido. Tas jo īpaši attiecas uz to, cik ilgā laikā finansējums ir pieejams saņēmējvalstīm un fonda piesaistes kritēriju pārskatāmību reģionālu katastrofu gadījumā. Abus šos elementus ir norādījusi Revīzijas palāta. Turklāt instruments būtu jāuzlabo, lai atbilstoši varētu rīkoties tādas ES mēroga krīzes gadījumā, kas nav dabas katastrofa. Tādēļ Komisija 2005. gada 6. aprīlī pieņēma priekšlikumu jaunai Solidaritātes fonda regulai (COM(2005)108), kuru kopumā atbalstīja Eiropas Parlaments. Ar šo priekšlikumu paplašina fonda darbības jomu un ievieš vairākus grozījumus tā darbībā. Fonda pārredzamības veicināšana Komisija aizvien atzinīgi vērtē to, ka jāuzlabo to kritēriju pārredzamība un vienkāršība, kurus piemēro Solidaritātes fonda piesaistīšanai. Tādējādi dalībvalstīm tiktu sniegts skaidrāks priekšstats par to, kādos gadījumos var sagaidīt fonda palīdzību, lai atgūtos no katastrofas. Tādēļ ir svarīgi no jauna definēt kritēriju palīdzības saņemšanai no fonda. Priekšlikums samazināt slieksni (līdz EUR 1 miljardam/0,5 % no NKI, piemēro mazāko summu) un atcelt fonda ārkārtas piesaistīšanas iespēju reģionālas katastrofas gadījumā uzlabotu fonda pārredzamību un izvairītos no maldinošām cerībām pieteikuma noraidīšanas gadījumā. Alternatīva iespēja, pamatojoties uz spēkā esošo regulu un saglabājot iespēju piesaistīt fondu reģionālu katastrofu gadījumā, būtu ieviest skaidru kvantitatīvu slieksni attiecībā uz reģionālām katastrofām, proti, reģionālā IKP procentuālā daļa (NUTS I vai NUTS II). Abas iespējas ļautu piesaistīt fondu, pamatojoties uz vienu skaidru kritēriju – kaitējuma apmēru – visos tajos gadījumos, kad Eiropas solidaritāte patiesi ir vajadzīga, tostarp to katastrofu gadījumos, uz kurām patlaban attiecina sarežģīto reģionālo kritēriju. Šādas pārmaiņas nodrošinās vienlīdzīgu attieksmi, un dalībvalstis varēs labāk novērtēt pieteikuma perspektīvu. Komisijai samazinot atteikumu skaitu (gandrīz divas trešdaļas attiecībā uz reģionālām katastrofām), uzlabotos Solidaritātes fonda kā solidaritātes instrumenta pozitīvais tēls. Ātrāka reakcija katastrofas gadījumā Lai nodrošinātu ātrāku reakciju, varētu paredzēt dažus darbības uzlabojumus, kas ļautu nekavējoties veikt solidaritātes pasākumus, izmaksājot avansa maksājumu, tiklīdz skartā valsts ir iesniegusi pieteikumu palīdzības saņemšanai. Šo pirmo iemaksu uzskatīs par avansu palīdzībai, kas tiks piešķirta pēc novērtējuma un budžeta procedūras pabeigšanas. Tomēr skaidri un pārredzami kritēriji fonda piesaistīšanai ir priekšnoteikums šādai ātrai rīcībai katastrofas gadījumā, jo pieteikuma iesniedzējai valstij būtu jāatmaksā avansa maksājums Komisijai, ja pieteikums netiktu pieņemts. Darbības jomas paplašināšana Tādu lielu katastrofu gadījumā, kas nav dabas katastrofas, iedzīvotāji vēlas, lai ES piedalītos un sniegtu palīdzību – to atspoguļo politiska līmeņa aicinājumi ES aktīvi iesaistīties. Tādēļ Komisija uzskata, ka Solidaritātes fondam jābūt pieejamam lielu katastrofu gadījumā neatkarīgi no to būtības vai izcelsmes. Ar ierosināto jauno 2005. gada regulu paplašina ESSF darbības jomu, ietverot katastrofas, kas saistītas ar veselību, terorismu, kā arī rūpnieciskās/tehnoloģiskās katastrofas (norādot ESSF kopējo gada izdevumu pieļaujamo apjomu). Turpmākie pasākumi Lai gan saistībā ar ierosināto, pārskatīto Solidaritātes fonda regulu Padomē nav gūti panākumi kopš 2005. gada, Komisija aizvien vēlas sniegt aktīvu atbalstu, lai rastu kompromisu. Mērķis ir noteikt jomas, kurās varētu panākt kompromisu, lai Komisija varētu izdarīt priekšlikuma grozījumus. Tādēļ Padome un Eiropas Parlaments, ņemot vērā šo ziņojumu, tiek aicināti vēlreiz pārskatīt Komisijas 2005. gada priekšlikumu, lai Komisija 2009. gadā varētu iesniegt grozītu priekšlikumu. 1. PIELIKUMS. EIROPAS SAVIENīBAS SOLIDARITāTES FONDA 2008. GADā SAņEMTIE PIETEIKUMI Pieteikuma iesniegšanas diena* | 20/8/07 | 26/10/07 | 30/10/07 | 19/11/07 | 01/07/2008 | 1/10/2008 | Pilnīga informācija pieejama | 22/10/07 | - | 20/12/07 | - | - | - | Lielas katastrofas slieksnis (EUR miljoni) | 3 266,629 | 3 266,629 | 1 066,497 | 164,272 | 84,673 | 566,84 | Kopējie tiešie postījumi (EUR miljoni)** | 4612 | 511,2 | 2118,27 | 223,28 | 176,15 | 471,41 | Kategorija | lieli | reģionāla | liels | lieli | liels | reģionāli | Postījumi/slieksnis | 141,19% | 15,65% | 198,62% | 135,92% | 208,03 % | 83,16% | Atbilstīgo ārkārtas pasākumu izmaksas (EUR miljoni)** | 356,7 | 119,9 | 1007 | 154,39 | 59,45 | 390,81 | Atbilstīgās izmaksas/ kopējie postījumi | 7,73% | 23,45% | 47,52% | 69,15% | 33,74% | 82,9% | Atbalsts/atbilstīgās izmaksas | 45,53% | 10,66 | 8,91% | 4,95% | 12,79% | 3,01% | Atbalsta apjoms (% no kopējiem postījumiem) | 3,52% | 2,5 | 4,24% | 3,42% | 4,31% | 2,49% | Dotāciju piešķiršanas lēmuma diena | 17/06/2008 | 25/11/2008 | 08/092008 | 22/09/2008 | 2009 | 2009 | Īstenošanas vienošanās diena | 07/08/2008 | 11/12/2008 | 08/092008 | 07/11/2008 | 2009 | 2009 | 2 | CZ | Plūdi | 2 300 | lieli | 129 | 3 | FR | Plūdi (Le Gard) | 835 | reģionāli | 21 | 4 | DE | Plūdi | 9 100 | lieli | 444 | Kopējais atbalsta apjoms par 2002. gada pieteikumiem | 728 | 2 0 0 3 | 1 | ES | Naftas noplūde (Prestige) | 436 | reģionāla | 8,626 | 2 | IT | Zemestrīce (Molīze/Apūlija) | 1 558 | reģionāla | 30,826 | 3 | IT | Vulkāna izvirdums (Etna) | 894 | reģionāls | 16,798 | 4 | IT | Plūdi (Ziemeļitālija) | 1 900 | (lieli) | Noraidīts (termiņš) | 5 | GR | Bargi laikapstākļi ziemā | neprecīzi | (lieli) | Noraidīts (termiņš) | 6 | PT | Meža ugunsgrēki | 1 228 | lieli | 48,539 | 7 | FR | Meža ugunsgrēki (Dienvidfrancija) | 531 | (reģionāli) | Noraidīts | 8 | ES | Meža ugunsgrēki (Portugāles robeža) | 53 | kaimiņvalsts | 1,331 | 9 | MT | Plūdi | 30 | lieli | 0,961 | 10 | IT | Plūdi (Friuli Venēcija-Džūlija) | 525 | reģionāli | Noraidīts | Kopējais atbalsta apjoms par 2003. gada pieteikumiem | 107,081 | 2 0 0 4 | 1 | FR | Plūdi (Ronas delta) | 785 | reģionāli | 19,625 | 2 | ES | Plūdi (Malaga) | 73 | (reģionāli) | Noraidīts | 3-9 | ES | Meža ugunsgrēki (7 pieteikumi) | (480) | (reģionāli) | Visi 7 noraidīti | 10 | SK | Plūdi | 29 | (reģionāli) | Noraidīts | 11 | SI | Zemestrīce | 13 | (reģionāla) | Atsaukts | Kopējais atbalsta apjoms par 2004. gada pieteikumiem | 19,625 | 2 | IT | Plūdi (Sardīnija) | (223, pārāk augstu novērtēti) | (reģionāli) | Noraidīts | 3 | EE | Vētra | 48 | liela | 1,29 | 4 | LV | Vētra | 193 | liela | 9,487 | 5 | SE | Vētra “Gudrun” | 2297 | liela | 81,725 | 6 | LT | Vētra | 15 | kaimiņvalsts | 0,379 | 7 | EL | Plūdi (Evros) | (112) | (reģionāli) | Noraidīts | 8 | RO | Pavasara plūdi | 489 | lieli | 18,798 | 9 | BG | Pavasara plūdi | 222 | lieli | 9,722 | 10 | BG | Vasaras plūdi | 237 | lieli | 10,632 | 11 | RO | Vasaras plūdi | 1050 | lieli | 52,4 | 12 | AT | Plūdi (Tirole/Forarlberga) | 592 | reģionāli | 14,799 | Kopējais atbalsta apjoms par 2005. gada pieteikumiem | 204,891 | 2 0 0 6 | 1 | UK | Sprādziens Bansfīldas naftas bāzē | (700) | (reģionāls) | Atsaukts | 2 | EL | Plūdi (Evros) | 372 | reģionāli | 9,306 | 3 | HU | Plūdi | 519 | lieli | 15,064 | 4 | ES | Meža ugunsgrēki (Galisija) | (91) | (reģionāli) | Noraidīts | Kopējais atbalsta apjoms par 2006. gada pieteikumiem | 24,370 | 2 0 0 7 | 1 | DE | Vētra “Kyrill” | 4750 | liela | 166,9 | 2 | FR | Reinjona, ciklons “Gamede” | 211 | reģionāls | 5,29 | 3 | ES | Plūdi (Jerro) | (18) | (reģionāli) | Noraidīts | 4 | ES | Plūdi (Lamanča) | 66 | (reģionāli) | Noraidīts | 5 | UK | Plūdi | 4 612 | lieli | 162,387 | 6 | CY | Meža ugunsgrēki | 38 | (reģionāls) | Noraidīts | 7 | ES | Meža ugunsgrēki (Kanāriju salas) | 144 | (reģionāli) | Noraidīts | 8-16 | IT | 9 pieteikumi par meža ugunsgrēkiem 9 reģionos | - | (reģionāli) | Nepieņemams; nokavēts termiņš | 17 | FR | Vētra “Dean” (Martinika) | 509 | reģionāla | 12,78 | 18 | EL | Meža ugunsgrēki | 2 118 | lieli | 89,769 | 19 | SI | Plūdi | 233 | lieli | 8,254 | Kopējais atbalsta apjoms par 2007. gada pieteikumiem | 445,38 | 2 0 0 8 | 1 | CY | Sausums | 165,4 | liels | 7,605 | 2 | RO | Plūdi | 471,4 | reģionāli | 11,785 | [1] OV L 311, 14.11.2002. [2] COM(2008) 15; budžeta grozījumi Nr. 1/2008, kas pieņemti 2008. gada 9. aprīlī, OV L 175, 1. lpp, 2008. gada 4. jūlijs. [3] COM(2008) 201; budžeta grozījumi Nr. 3/2008, kas pieņemti 2008. gada 5. jūnijā, OV L 208, 1. lpp, 2008. gada 5. augusts. [4] COM(2008) 556; budžeta grozījumi Nr. 7/2008, kas pieņemti 2008. gada 21. oktobrī, OV L 315, 1. lpp, 2008. gada 25. novembris. [5] COM(2008) 732; budžeta grozījumi Nr. 10/2008, kas pieņemti 2008. gada 18. decembrī, OV L 27, 91. lpp, 2009. gada 30. janvāris. [6] COM(2009) 22. [7] No 29 noraidītajiem pieteikumiem 27 pieteikumi bija saistīti ar “reģionālām katastrofām”. [8] Eiropas Savienības Solidaritātes fonds: cik tas ir ātrs, efektīvs un elastīgs?” OV L 153, 18.6.2008. [9] Datus slīprakstā pārbauda/apstiprina Komisija.