LV    LV LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 28.10.2009 
SEC(2009) 1441 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS, 
pavaddokuments  
 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMAM EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
 
Globālā vides un droš ības novērošana (GMES):  
kosmosa komponentes uzdevumi un n ākamie pas ākumi 
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
{COM(2009) 589 gal īgā redakcija} 
{SEC(2009) 1439} {SEC(2009) 1440}
 
 
LV 2   LV IETEKMES  NOVĒRTĒJUMA  KOPSAVILKUMS 
1. I EVADS  
Ietekmes nov ērtējums ir pavaddokuments Komisijas pazi ņojumam par glob ālās vides un 
drošības novērošanas ( GMES ) kosmosa komponenti. Tas sagatavots, p ēc GMES  biroja 
apspriešan ās ar plašu ieinteres ēto personu loku konsult ējoties ar Komisijas dienestu 
koordinācijas grupu. Šo zi ņojumu analiz ēja un attiec īgi grozīja Eiropas Komisijas Ietekmes 
novērtējuma padome. 
Lai labāk reaģētu uz dabas un cilv ēka izraisītām katastrof ām un uzlabotu robežu uzraudz ību, 
GMES piedāvā iespēju novērot Zemi un t ādējādi efektīvāk apsaimniekot dabas resursus, 
novērot svarīgus klimata p ārmaiņu faktorus: biolo ģisko daudzveid ību, okeānu stāvokli un 
atmosfēras ķīmisko sast āvu.  
GMES ietilpst pakalpojumu komponente un nov ērošanas infrastrukt ūras komponente, kura 
ietver kosmosa infrastrukt ūru un in situ infrastrukt ūru. Ieguvumus nodrošina pakalpojumu 
komponente, kas savuk ārt ir atkar īga no nov ērošanas datiem, ko ieg ūst no infrastrukt ūras. 
Tāpēc GMES  jāuzlūko kā vesela sist ēma. Komisijas 2008. gada pazi ņojumā “GMES : mēs 
rūpējamies par drošu plan ētu”1 aplūkoja GMES  kopumā, savukārt šajā paziņojumā Komisija 
sīkāk raksturo kosmosa komponenti, lai: i) atvieglotu kopl ēmuma proced ūru attiecībā uz 
Komisijas priekšlikumu par GMES  programmu un t ās sākotnējam darb ībām 2011. l īdz 
2013. gad ā2 un ii) sagatavotu pamatu l ēmumiem, kas aptver n ākamo finanšu sh ēmu (pēc 
2013. gada). 
Kosmosa dati ir svar īgākais devums GMES pakalpojumu komponent ē. Ja tiek p ārtraukta 
kosmosa datu pl ūsma, nav iesp ējams sniegt vair ākus pakalpojumus. Tematisk ās jomas GMES 
pakalpojumu komponent ē būs atkarīgas no piek ļuves datiem no jau esošiem Zemes 
novērošanas satel ītiem, kas pieder treš ām person ām3, un kosmosa infrastrukt ūras, kas 
izstrādāta konkrēti GMES  vajadzībām. Tā kā ES nevēlas dublēt Eiropā pieejamo jaudu, tad 
tika pārbaudīts, cik liel ā mērā lietotāju prasības, ko apzin ājusi ES, nevar ētu izpildīt ar 
pašreizējo vai plānoto infrastrukt ūru. 
Šo trūkumu anal īze palīdzēja noteikt EKA  GMES kosmosa komponentes programmas saturu. 
Programmu pašlaik finansi āli atbalsta ES, un t ā ir saistīta ar Sentinel satelītu misiju 
sagatavošanu. Patlaban EKA gatavo pirm ās Sentinel  konstelācijas, tajās ietilps septi ņi satelīti 
(pirmie divi Sentinel-1 līdz -3 konstelācijas elementi , pirmie divi Sentinel-4  elementi un 
Sentinel-5  priekšnācējs) un divi instrumenti, ko p ārvadās satelīti EUMETSAT . 
                                                 
1 COM(2008)748 gal īgā redakcija, 11.12.2008. 
2 COM(2009)223 gal īgā redakcija, 20.5.2009. 
3 Tostarp ES dal ībvalstīm, valdību organiz ācijām, piemēram, EKA un EUMETSAT , trešām valstīm un 
privātiem subjektiem. 
 
LV 3   LV 2. P ROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
Kad kosmosa infrastrukt ūra būs izveidota, t ā būs jāizmanto un pien ācīgā laikā jāatjauno, lai 
varētu vākt vides datus GMES  pakalpojumu komponentes vajadz ībām. Tāpēc šajā dokument ā 
tiks risināta problēma, kā vadīt un finans ēt: 
• sākotnējo EKA sagatavoto Sentinel  konstelāciju izmantošanu p ēc izstrādes posma un 
• satelītu Sentinel atjaunošanu, no kuriem daudziem ekspluat ācijas laiks ir aptuveni septi ņi 
gadi, vienlaikus tos izmantojot iepriekš min ētajā veidā, lai datu v ākšana būtu ilgstoši 
nepārtraukta. 
Priekšlikum ā regulai par programmu GMES  un tās sākotnējām darbībām 2011. l īdz 
2013. gad ā4 Komisija ierosin āja kopējo finans ējumu 107 miljonus euro, no kuriem 
40 miljonus izmanto kosmosa komponentei.  
Satelītu Sentinel  izmantošanas finans ēšana un vad ība ir apspriesta vair ākos dokumentos, 
tostarp Komisijas pazi ņojumā “Vides un droš ības globālais monitorings (GMES): m ēs 
rūpējamies par drošu plan ētu”5. Kaut arī gaidāms, ka nākotnē ES programmai b ūtu jāveicina 
kosmosa infrastrukt ūras ilgtsp ēja, konkr ēti, pieejam ība orbītā un darb ības orbītā, nebija 
iespējams pieņemt saistošus l ēmumus par ES finans ējumu Sentinel  izmantošanai, jo uz 
konkrēto periodu neattiecas pašreiz ējā finanšu sh ēma. Tāpēc drīzumā jāsagatavo l ēmums par 
kosmosa komponentes finans ēšanu kā daļu no darba n ākamajā daudzgadu finanšu sh ēmā.  
EKA dalībvalstis ir paudušas skaidru nost āju, ka Sentinel  infrastrukt ūra ir to ieguld ījums 
GMES kosmosa komponent ē un ka tās nodrošina finans ējumu, balstoties uz pie ņēmumu, ka 
ES, pieš ķirot ES finans ējumu, uz ņemsies atbild ību par l īdzvērtīgas infrastrukt ūras 
izmantošanu un laik ā gaitā par līdzvērtīgas infrastrukt ūras atjaunošanu6. GMES  konsultat īvajā 
padomē, ekspertu grup ā, kas pal īdz Komisijai GMES izstrādē, tādu pašu nost āju vienoti 
ieņēmušas vair ākas ES dal ībvalstis. T ādējādi maz ticams, ka, gad ījumā ja ES neuz ņemtos 
attiecīgas saistības, kāda cita organiz ācija pēc 2013. gada uz ņemtos atbild ību par GMES  
kosmosa komponenti. T ādējādi GMES pakalpojumu komponente pašreiz ējā izpratnē nebūtu 
dzīvotspējīga7.  
3. S UBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
ES ieguld ījums Eiropas l īmenī izstrādātās kosmosa infrastrukt ūras izmantošan ā un 
atjaunošan ā pilnībā atbilst subsidiarit ātes principam š āda iemesla d ēļ. Atbildību par to, k ā 
izmantot un, iesp ējams, atjaunot kosmosa infrastrukt ūru, kas izveidota par ES un valstu 
līdzekļiem, dalībvalstis nevar pien ācīgi īstenot izmaksu d ēļ. Tieši šā iemesla d ēļ tādā jomā kā 
novērošana kosmos ā operatīvās meteorolo ģijas vajadz ībām Eiropas valstis ir apvienojušas 
resursus, lai izstr ādātu un izmantotu meteorolo ģiskos satel ītus Eiropas Meteorolo ģisko 
satelītu izmantošanas organiz ācija ( EUMETSAT ) aizgādnībā. Vai nu ar EKA, vai valstu 
                                                 
4 COM(2009) 223, 2009. gada 20. maijs. 
5 COM(2008)748, gal īgā redakcija, 2008. gada 12. novembris. 
6 Sk., piem., 2008. gada 15. febru ārī notikušās EKA padomes 198. san āksmes protokola 4. lpp. un 
2008. gada 15. un 16. oktobr ī notikušās 203. san āksmes protokola 6. lpp. 
7 Sk. GMES  regulas priekšlikuma 12. apsv ērumu. Lai gan dažus pakalpojumus b ūtu iespējams sniegt 
tikai pēc in situ  datiem vai p ēc datiem, ko nodrošina nevis Sentinel , bet citi satel īti, vairs nevar ētu būt 
runas par GMES  pakalpojumu komponentes tematiskaj ām jomām. 
 
LV 4   LV kosmosa a ģentūru starpniec ību, Eiropas valstis ir izstr ādājušas izm ēģinājuma satel ītus vides 
jomā. Tās nav radušas iesp ēju sadarboties, lai finans ētu tādu ilgtermi ņa vides nov ērošanas 
programmu darb ību, kādas jau izveidotas meteorolo ģijas jomā. Tomēr vajadzība pēc šādiem 
novērojumiem palielin ās, ņemot vērā, ka pieaug politisks spiediens publisk ā sektora iest ādēm 
pieņemt uz inform āciju balstītus lēmumus par vidi, droš ību un klimata p ārmaiņām. 
4. ES  MĒRĶI 
Konkrēti ES darb ības mērķi attiecībā uz GMES  kosmosa komponenti (t. i., satel ītiem Sentinel ) 
ir:  
• GMES pakalpojumu komponentes tematisko jomu vajadz ībām nodrošin āt nepārtraukti 
pieejamus vides datus, ko ieg ūst, izmantojot kosmos ā izvietotus sensorus, tas izdar āms 
šādi: 
– turpina izmantot satel ītus Sentinel un ar tiem saist ītos pētniecības pasākumus, 
nodrošinot pien ācīgas pārvaldības un finans ēšanas strukt ūras; 
– laikus veic noteikšanu, izstr ādi un iepirkumus, lai vajadz ības gadījumā atjaunotu 
satelītus Sentinel ; 
• samazinot izmaksas, veicin āt piekļuvi Zemes nov ērošanas datiem un nodarbin ātības, 
inovācijas un starptautisk ās konkurētspējas ziņā — Zemes nov ērošanas pak ārtoto nozaru 
ekonomisko izaugsmi. 
5. P OLITISKO RISIN ĀJUMU VARIANTI  
Iespējamie politiskie risin ājumi ir šādi. 
• 1. risinājums.  Bāzes scen ārijs. ES neuz ņemtos atbild ību par satel ītu Sentinel 
izmantošanu p ēc GMES sākotnējām darbībām (2011–2013). Tas noz īmē, ka pēc 
2013. gada ES vairs neizmantotu GMES  kosmosa komponenti. Ja cita strukt ūra nevēlētos 
finansēt kopējās satelītu Sentinel izmantošanas izmaksas, GMES pakalpojumu 
komponentei neb ūtu pieejami Sentinel  iegūtie dati. 
• 2. risinājums.  ES finans ētu un p ārvaldītu izmantošanu tikai Sentinel  pirmajām 
konstelācijām, bet to atjaunošanu ne. P ēc pirmajām konstel ācijām nebūs iegūstami dati no 
satelītiem Sentinel . 
• 3. risinājums.  ES finans ētu un pārvaldītu i) Sentinel  pirmo konstel āciju izmantošanu 
un ii) kosmosa infrastrukt ūras atjaunošanu, lai nodrošin ātu novērojumus ilgtermi ņā, ņemot 
vērā, ka pašlaik izveidotajiem Sentinel  nominālais ekspluat ācijas laiks ir septi ņi gadi un ka 
GMES pakalpojumu komponentes tematisk ās jomas ir atkar īgas no nep ārtrauktas piek ļuves 
attiecīgajiem datiem. L ēmumi par atjaunošanu j āpieņem sākotnējo konstel āciju darbības 
laikā. 
Šie risinājumi saist īti ar vair ākiem pie ņēmumiem. Pirmk ārt, izmantošanas pas ākumus 
papildinās pētniecības pasākumi. Otrk ārt, nepieciešama piek ļuve datiem, ko ieg ūst pašreiz ējie 
Zemes nov ērošanas satel īti, kuri pieder treš ām personām. Treškārt, dati, ko ieg ūs ar satelītiem 
Sentinel , būs pilnībā un atklāti pieejami. Ceturtk ārt, netika izv ērtēti līdzfinansējuma veidi 
 
LV 5   LV GMES kosmosa komponentes vajadz ībām. Tāpat kā Galileo8 un citām ES infrastrukt ūras 
programm ām Sentinel īpašumties ības varētu nodot Eiropas Savien ībai bez maksas, at ļaujot ES 
attiecībā uz Sentinel datiem noteikt piln ībā un atklāti pieejamu datu un inform ācijas politiku. 
Tomēr Komisija turpin ās pētīt, vai tirgus iesp ēju izmaiņas un pēc izmaks ām noteikta 
lietošanas maksa var ētu nodrošin āt publisk ā sektora iemaksu samazin ājumu ilgtermi ņā. 
Kopumā potenciālais finans ējums, ko var ētu saņemt no ES budžeta, v ēl nav zin āms, jo 
prioritātes un finans ējums, kas tiks noteikts saska ņā ar jauno daudzgadu sh ēmu (pēc 
2013. gada), b ūs zināmi vēlāk. 
6. I ETEKMES ANAL ĪZE 
Atbilstīgi ierosin ātajā paziņojumā aplūkotajam tematam visi risin ājumi pamatoti tikai uz 
izmaiņām kosmosa komponent ē un pieņemts, ka visas p ārējās komponentes nemain ās. 
Šie risinājumi analiz ēti gan kvalitat īvi, gan kvantitat īvi. Attiec ībā uz kvantitat īvo daļu 
izmaksu un ieguvumu anal īze balstīta uz pieejamajiem datiem. Ieguvumi no GMES  ir 
kvantitatīvi novērtēti PriceWaterhouseCoopers  pētījumā “Socio-economic benefits analysis of 
GMES ”9 (PWC  pētījums). Monet ārajā un pašreiz ējās vērtības aspekt ā tajā izklāstīti plānotie 
ekonomiskie ieguvumi (tostarp sabiedr ības, vides un citi ekonomiskie ieguvumi) attiec ībā uz 
bāzes scenāriju bez GMES . PWC  pētījumā GMES nodrošinātie ieguvumi sagrup ēti trijās 
augsta līmeņa kategorij ās.  
• 1. kategorija.  Uzlabota efektivit āte, saistīta ar GMES  informācijas izmantošanu, lai 
īstenotu vai izpild ītu spēkā esošus ties ību aktus vai politikas jomas. Lai ieguvumi b ūtu 
reāli, jānodrošina vien īgi, lai GMES  pakalpojumi (un t ādējādi arī GMES  kosmosa 
komponente) b ūtu nepārtraukti pieejami.  
• 2. kategorija.  Ieguvumi saist īti ar plašākas un lab ākas inform ācijas pieejam ību politikas 
izstrādes posm ā. Rezultāti būtu labāka politikas veidošana Eiropas, valstu un re ģionu 
līmenī, vieglāka un efekt īvāka īstenošana un ar ī labāka politikas m ērķu sasniegšana. Tom ēr 
neizbēgami no inform ācijas pieejam ības līdz ieguvumu realiz ēšanās brīdim paies laiks — 
tas ir saist īts ar politikas ciklu.  
• 3. kategorija . Ieguvumi l īdzīgi kā 2. kategorij ā, tikai glob ālā līmenī, proti, saist īti ar 
starptautisko l īgumu parakst īšanu un īstenošanu (piem., par klimata p ārmaiņām, 
pārtuksnešošanos un atmežošanu). T ādējādi paies daudz vair āk laika, pirms ieguvumi k ļūs 
reāli, bet tie b ūs tik ievērojami, ka p ārspēs ieguvumus p ārējās kategorij ās. Šīs kategorijas 
piemērs ir GMES  ieguldījums ar klimata p ārmaiņām saistītās politikas jom ās, nodrošinot 
ilgtermiņa datu kopas par t ādiem parametriem k ā jūras virsmas temperat ūra, jūras līmeņa 
celšanās un CO 2 sadalījums.  
Analizējot izmaksas, tika ņemtas vērā gan pakalpojumu komponentes, gan kosmosa 
komponentes izmaksas. Kosmosa ko mponentes izmaksas noteiktas p ēc EKA ilgtermi ņa 
                                                 
8 Sk. 8. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. j ūlija Regul ā (EK) Nr. 683/2008 par Eiropas 
satelītu radionavig ācijas programmu ( EGNOS  un Galileo ) turpmāku īstenošanu, OV L 196/1, 
24.7.2008. 
9 Pieejams http://esamultimedia.esa.int/docs/GMES/261006_GMES_D10_final.pdf . 
 
LV 6   LV scenārija, izmaksu nov ērtējumu sagatavojusi EKA izpildstrukt ūra, 6. Kosmosa padome10 to 
atzinusi par pamatu izmaksu apr ēķiniem.  
                                                 
10 Padomes rezol ūciju par kosmosa un konkur ētspējas inovācijas devumu Eiropas ekonomikas 
atveseļošanas plānā un nākamajiem pas ākumiem, Nr. 10500/09, 2009. gada 29. maijs. 
 
LV 7   LV Kvantitatīvā ziņā risinājumus visviegl āk var salīdzināt pēc tā, cik lielas t īrās reālās vērtības 
tiks radītas aplūkojamajā laikposm ā, sk. nākamo attēlu11. 
 
2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 20242025202620272028 2029 2030 1. risinājums: bāzes scen ārijs2. risinājums3. risinājums-5000,0 -  5000,0 10 000,0 15 000,0 20 000,0 25 000,0 30 000,0 35 000,0 
Miljoni EUR  
GadsRisinājumu sal īdzinājums pēcN P V  
2009. g. cen ās
1. risinājums:  
bāzes scen ārijs 3. risinājums 2. risinājums
 
Vēl papildus ņemot vērā ietekmes, kas nav ietvertas PWC  pētījumā un tāpēc nav atspogu ļotas 
šajā shēmā, risinājumus var š ādi salīdzināt (paturot pr ātā, ka izmaksas attiecas uz GMES  
kosmosa komponenti, savuk ārt ieguvumus nodrošina visa GMES sistēma kopum ā).  
                                                 
11 Šie cipari par katru risin ājumu parāda maksājumu plūsmas un ieguvumu t īrās reālās vērtības kopsummu 
(2009. g.) no 2014. gada l īdz X gadam, kur X var b ūt jebkura v ērtība no 2014. l īdz 2030. gadam. 
 
LV 8   LV  
 Lietder ība Efektivitāte Saskanība 
1. risinā-
jums 
(bāzes 
scenārijs) Nesasniedz nevienu 
mērķi. 
Ietekme uz ES 
budžetu 
pielīdzināma nullei, 
tātad līdzekļi būtu 
pieejami cit ām 
iniciatīvām un 
programm ām. Nedaudzas (mazas) izmaksas bez 
ieguvumiem (gatavo satel ītu 
uzglabāšanai)  Nav ieguvumu, t ādēļ nav vajadz īgi 
arī kompromisi. Ļoti nesaskan ar 
iepriekšējiem ES centieniem veidot 
GMES kosmosa komponenti un ES 
nostāju attiecībā uz globālo zemes 
novērošanu pēdējo 10 gadu laik ā. 
Saskanētu vienīgi tad, ja ES 
kardināli mainītos politisk ās priori-
tātes, proti, klimata p ārmaiņas un 
iedzīvotāju drošība politikas darba 
kartībā zaudētu svarīgumu.  
2. risinā-
jums Mērķi sniegt 
informācijas 
pakalpojumus, 
izmantojot stabilu 
infrastrukt ūru, 
sasniedz tikai uz 
laiku (līdz 
2020. gadam). 
Nesasniedz m ērķi, 
kas saistīts ar 
ilgtspējīgu pakārtoto 
jomu izaugsmi.  Ieguldījums no ES budžeta GMES  
kosmosa komponentei, vid ējai summai 
sasniedzot aptuveni EUR 200 miljonu 
gadā, no nākamās finanšu sh ēmas 
nodrošinās aptuveni EUR 400 miljonu 
līdz EUR 900 miljonu ieguvumu gad ā; 
tas tiktu sasniegts l īdz 2022. gadam. P ēc 
2020. gada ieguvumi samazin ātos līdz 
EUR 130 miljoniem gad ā, tas aptuveni 
atbilstu izmaks ām nākamajā periodā. 
Šis risinājums neizb ēgami saist īts ar 
neefektivit āti, kura izriet no 
“lēcienveidīgās” pieejas. Periodiski 
ražojot satel ītu elementus, ES neg ūtu 
apjomrad ītus ietaup ījumus, kas kosmosa 
nozarē ir svarīgi. Kaut arī ietekme uz ES budžetu 
būtu lielāka nekā tad, ja izvel ētos 
bāzes scen āriju, visticam āk to 
atsvērtu ieguvumi videi un 
ekonomikai.  
Politikas saskan ība būtu atkarīga no 
ES un p ārējo Eirop ā Zemes 
novērošanā iesaistīto personu sp ējas 
turpināt darbu pēc pirmās paaudzes 
satelītu ekspluat ācijas laika beig ām. 
Nesaskan ar ES pausto ap ņemšanos 
uzņemties vadošo lomu klimatu 
pārmaiņu jomā (klimata p ārmaiņas 
noteikti prasa ilgstošu nov ērošanu). 
3. risinā-
jums Sasniedz visus politikas m ērķus
 Ieguldījums no ES budžeta GMES  
kosmosa komponentei vid ēji būtu 
aptuveni EUR 430 miljoni gad ā 
nākamās finanšu sh ēmas laik ā, tas 
nodrošinātu ieguvumus gandr īz 
EUR 1 miljarda apjoma gad ā (šis mērķis 
sasniedzams l īdz 2022. gadam), tad no 
2027. gada tas sasniegtu maksimumu, 
proti, vair āk nekā EUR 5 miljardus 
gadā.  Ilgtermiņa ieguldījumi, kas b ūtu 
lielāki nekā bāzes scenārijam, tādās 
politikas priorit ārajās jomās kā 
klimata p ārmaiņas atmaks ātos. 
Saskan ar politikas darba k ārtību un 
ES mērķiem. 
ES kā globālo procesu dal ībniecei 
stratēģisku ieguvumu potenci āls. 
Lai iegūtu nepieciešamo budžetu un 
lai attiecīgi pārietu no p ētniecības 
uz darbību, GMES  jākļūst par 
nākamās ES finanšu sh ēmas 
prioritāti, tādēļ iespējami attiec īgi 
pielāgojumi cit ās politikas jom ās. 
 
 
LV 9   LV 7. N OVĒROŠANA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Paziņojums pats par sevi neparedz ne jaunus pas ākumus, ko finans ētu no ES budžeta, 
pārsniedzot 7. pamatprogramm ā nolemto vai ierosin āto, ne priekšdarbus, ne GMES sākotnējās 
darbības pirms 2013. gada. Ja n ākamā Komisija izv ēlas vienu no risin ājumiem, kas paredz 
izmantot satel ītus Sentinel  pēc 2014. gada, saska ņā ar piemērojamajiem ties ību aktiem tiktu 
izstrādāts jauns ties ību akta priekšlikums, konkr ēti, tas attiektos uz n ākamās finanšu sh ēmas 
sagatavošanu un ietekmes nov ērtēšanu.  
Atbilstīgi ierastajai praksei Komisij ā novērtēšanai būs trīs posmi: iepriekš ēja novērtēšana, 
starpposma nov ērtēšana un paveikt ā novērtēšana. Starpposma nov ērtēšanā un paveikt ā 
novērtēšanā izvērtēs, vai darb ības mērķi ir/nav sasniegti. Turkl āt Komisija nov ērtēs 
izmantošanas virz ību, pirms tiks pie ņemti svar īgi lēmumi, ieskaitot l ēmumu par satel ītu 
Sentinel  atjaunošanu. Ņemot vērā satelītu izstrādes ilgo laiku , š ādu lēmumu var ētu pieņemt, 
pirms sāk īstenot vienu vair ākas finansu sh ēmas. Katr ā politikas cikla, pie ņemot lēmumu, 
jābūt pieejamai atjaunin ātai inform ācijai par izmaksu un ieguvumu sam ēru dažādiem 
risinājumiem un j ānotiek plašai sabiedriskai apspriešanai par sist ēmas efektivit āti un 
lietderību.