Modified Commission proposal following the adoption of COM(2017)539 of 20.9.2017. Consolidated version to be read together with the explanatory memorandum contained in COM(2017)539. The text should read as follows:

Reaģējot uz to un saskaņā ar G20 valstu sanāksmē pausto vienprātīgo nostāju , Komisija 2016. gada novembrī pieņēma priekšlikumu regulai par CCP atveseļošanu un noregulējumu . Priekšlikuma mērķis ir nodrošināt, ka iestādes ir pienācīgi sagatavotas, lai risinātu grūtībās nonākuša CCP jautājumu, nodrošinātu finanšu stabilitāti un ierobežotu izmaksas nodokļu maksātājiem. Priekšlikumā par CCP atveseļošanu un noregulējumu uzmanība ir vērsta uz ETIR iekļauto ES un trešo valstu CCP uzraudzības pasākumiem un to, kādā mērā minētos pasākumus var padarīt efektīvākus piecu gadu laikā no ETIR pieņemšanas. Priekšlikumu pašlaik apspriež Eiropas Parlamentā un Padomē. Pašreizējais darbs ir jākoordinē un tam ir jābūt saskaņā ar šo priekšlikumu.

Lai gan lielāka tīrvērtes veikšana, izmantojot regulētus un uzraudzītus CCP, kopumā nostiprina sistēmisko stabilitāti, riska koncentrācija CCP nonākšanu grūtībās padara par notikumu, kas ir maziespējams, taču ar ārkārtīgi lielu ietekmi. Tā kā CCP finanšu sistēmā ieņem centrālu lomu, CCP arvien pieaugošais sistēmiskais nozīmīgums rada pamatu bažām. Paši CCP ir kļuvuši par makroprudenciālā riska avotu, jo to nonākšana grūtībās varētu radīt būtiskus finanšu sistēmas traucējumus un radīt sistēmisku ietekmi. Piemēram, līgumu, kam CCP veic tīrvērti, liela mēroga un nekontrolēta pārtraukšana un izbeigšana varētu tirgū radīt sarežģījumus saistībā ar likviditāti un nodrošinājumu, tādējādi izraisot nestabilitāti pamatā esošo aktīvu tirgū un finanšu sistēmā plašākā mērogā. CCP, tāpat kā citi finanšu starpnieki, ir arī potenciāli uzņēmīgi pret aizplūšanu, tīrvērtes dalībniekiem zaudējot uzticēšanos CCP maksātspējai. Tas varētu CCP radīt likviditātes satricinājumu, ja CCP censtos izpildīt savu pienākumu atgriezt pamata nodrošinājumu (t. i., sākotnējo maržu). Palielinātas riska koncentrācijas dēļ ietekmi, ko radītu CCP nonākšana grūtībās, pastiprinātu arvien pieaugoša savstarpējā saikne starp CCP gan tieši, gan netieši ar to dalībnieku (parasti lielu pasaules mēroga banku) un klientu starpniecību.

Lai gan to darījumu mērogs un tvērums, kam veikta centrālā tīrvērte, ir palielinājies, CCP skaits ir palicis salīdzinoši nemainīgs. Pašlaik ES ir iedibināti 17 CCP, kuri visi saskaņā ar ETIR ir saņēmuši atļauju piedāvāt savus pakalpojumus Savienībā, kaut gan ne visi CCP ir saņēmuši atļauju veikt tīrvērti visām aktīvu kategorijām (piemēram, tikai divi CCP veic kredīta atvasināto instrumentu tīrvērti un tikai divi CCP veic inflācijas atvasināto instrumentu tīrvērti ). Papildus tam 28 trešo valstu CCP ir atzīti saskaņā ar EVTI līdzvērtības noteikumiem, ļaujot minētajiem CCP piedāvāt savus pakalpojumus ES . Līdz ar to tīrvērtes tirgi ir integrēti visā ES un ir ļoti koncentrēti konkrētās aktīvu kategorijās. Tie ir arī ļoti cieši savstarpēji saistīti .

2009. gada beigās centrālā tīrvērte tika veikta 36 % no visiem ārpusbiržas procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem, savukārt 2015. gada beigās šis rādītājs bija aptuveni 60 % . Tāpat centralizēta tīrvērte ir kļuvusi svarīgāka kredīta atvasināto instrumentu (tā saukto “kredītriska mijmaiņas darījumu”) tirgū, kur to spēkā esošo kredītriska mijmaiņas darījumu proporcija, kuriem veic centralizētu tīrvērti, ir pastāvīgi pieaugusi kopš pirmās reizes, kad tika ziņots par šiem datiem, proti, 37 % 2016. gada jūnija beigās salīdzinājumā ar 10 % 2010. gada jūnija beigās .

Kopš 2016. gada jūnija beigām CCP ir veikuši centrālo tīrvērti aptuveni 62 % no visu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu un aktīvu kategoriju (procentu likmes, kredītrisks, ārvalstu valūtas utt.) globālās vērtības , kas ir līdzvērtīga USD 337 triljoniem. Aptuveni 97 % (USD 328 triljoni) no visiem atvasināto instrumentu līgumiem, kam veikta centrālā tīrvērte, ir procentu likmju atvasinātie instrumenti.

Otrkārt, šis priekšlikums ir saistīts ar 2016. gada novembrī pieņemto Komisijas priekšlikumu grozīt Kapitāla prasību regulu (KPR) . Priekšlikuma mērķis ir no sviras rādītāja robežvērtību aprēķina izslēgt centrāli tīrvērtētu atvasināto instrumentu darījumu sākotnējās maržas, kuras tīrvērtes dalībnieki ir saņēmuši naudā no saviem klientiem un nodevuši CCP. Līdz ar to priekšlikums atvieglos piekļuvi tīrvērtei — jo tiks samazinātas kapitāla prasības klientu vai netiešu tīrvērtes pakalpojumu sniegšanai — vēlreiz uzsverot CCP nozīmi finanšu sistēmā.

Iespējams, ka šādas bažas nākamajos gados kļūs arvien nozīmīgākas, jo kapitāla tirgu globālais raksturs nozīmē to, ka trešo valstu CCP loma pieaugs. Papildus tiem 28 trešo valstu CCP, ko EVTI jau ir atzinusi, vēl 12 citi CCP no 10 jurisdikcijām ir pieteikušies atzīšanai un gaida Komisijas lēmumu par to regulatīvo un uzraudzības režīmu līdzvērtību.

Treškārt, centrālo banku kā valūtas emitentu loma nav atbilstoši atspoguļota CCP kolēģijās. Lai gan centrālo banku un uzraudzības iestāžu pilnvaras var pārklāties (jo īpaši tādās jomās kā sadarbspēja, likviditātes riska kontrole u. c.), pastāv neatbilstības iespējamība, ja uzraudzības darbības ietekmē centrālo banku galvenos pienākumus tādās jomās kā cenu stabilitāte, monetārā politika un maksājumu sistēmas. Krīzes situācijās to neatbilstība var palielināt finanšu stabilitātes risku, ja pienākumu sadale starp iestādēm joprojām ir neskaidra.

Pirmkārt, tīrvērtes pakalpojumu pieaugošā koncentrācija ierobežota skaita centrālajos darījumu partneros un no tā izrietošais pārrobežu darbības pieaugums norāda uz to, ka CCP dažās atsevišķās dalībvalstīs kļūst arvien nozīmīgāki ES finanšu sistēmai kopumā. Ņemot vērā šo tendenci, ir jāpārskata pašreizējie uzraudzības pasākumi, kuri galvenokārt ir atkarīgi no piederības valsts iestādes (piemēram, piederības valsts iestādei ir galīgā atbildība par tādiem svarīgiem lēmumiem kā atļaujas pagarināšana vai ārpakalpojumu un sadarbspējas pakalpojumu apstiprināšana).

Priekšlikuma mērķis ir nodrošināt, ka ETIR uzraudzības pasākumi atbilst mērķim samērīgāk un efektīvāk samazināt sistēmisko risku atvasināto instrumentu tirgos, līdz minimumam samazinot izmaksas tirgus dalībniekiem. Priekšlikumā ir noteikta racionalizēta sistēma ES līmeņa atļauju saņēmušo CCP uzraudzībai, kurā precizētas visu iesaistīto dažādo valstu un ES iestāžu lomas un pienākumi. Priekšlikums, pārskatot uzraudzības pasākumus, palīdz risināt problēmu, kas saistīta ar CCP arvien pieaugošo pārrobežu sistēmisko raksturu, vienlaikus saglabājot tās dalībvalsts iestāžu fiskālos pienākumus, kurā CCP ir dibināts. Turklāt ar šo priekšlikumu tiek ieviesta pieeja, ar kuru trešo valstu CCP var izpildīt ETIR prasības, ievērojot savas valsts salīdzināmos noteikumus, kas ļauj izmantot samērīgu pieeju, kura vērsta uz trešo valstu CCP sistēmisko nozīmi ES tirgos. Tajā pašā laikā ar priekšlikumu netiek pārsniegts tas, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu ETIR mērķi samazināt sistēmisko risku, nosakot pārredzamus un objektīvus kritērijus nolūkā identificēt, uzraudzīt un mazināt riskus, ko trešās valsts CCP rada ES finanšu stabilitātei. Tāpēc priekšlikums tieši veicina to, ka ETIR uzraudzības pasākumi kopumā tiek padarīti samērīgāki. Tāpat priekšlikumā ir paredzēti tikai mērķtiecīgi EVTI regulas grozījumi, kuri nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai ļautu EVTI pildīt ETIR noteiktos uzdevumus.

Piektkārt, tas ir saderīgs ar pieredzi, kas gūta no trešo valstu noteikumu īstenošanas un izpildes ES tiesību aktos finanšu jomā, kā izklāstīts dienestu darba dokumentā par līdzvērtību. Dienestu darba dokumentā sniegts faktu pārskats par trešo valstu līdzvērtības procesu ES tiesību aktos finanšu pakalpojumu jomā. Tajā ir aprakstīta pieredze saistībā ar trešo valstu noteikumu īstenošanu un izpildi ES tiesību aktos finanšu jomā. Tajā izklāstīti arī galvenie līdzvērtības aspekti (piemēram, pilnvarojumi, novērtējumi un ex post uzraudzības veikšana) un nodrošināta lielāka skaidrība par to, kā šie uzdevumi tiek risināti praksē.

Šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējuma ziņojumā ir sniegta analīze par to, kādā mērā spēkā esošie ETIR uzraudzības pasākumi, ko piemēro CCP, kuri veic uzņēmējdarbību [ir dibināti] ES un ārpus tās, ir sasnieguši mērķi nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz CCP pakalpojumu sniegšanu efektīvā un lietderīgā veidā, vienlaikus esot saskaņotiem, būtiskiem un sniedzot ES līmeņa pievienoto vērtību. Analīzē arī ņemti vērā rezultāti, kas gūti divos salīdzinošos izvērtējumos, kurus EVTI 2015. un 2016. gadā veica par uzraudzības kolēģiju darbību saskaņā ar ETIR. Turklāt analīzē ir izmantota EVTI informācija, kas gūta pašreizējās ETIR trešo valstu līdzvērtības un atzīšanas sistēmas novērtējumā, kurš ir daļa no ziņojuma, kas Komisijai sagatavots ETIR regulas pārskata ietvaros.

Kas attiecas uz to ETIR uzraudzības pasākumu efektivitāti, kurus piemēro CCP, kas ir dibināti ES, praktiskā pieredze liecina, ka sadarbība starp kolēģijas locekļiem to pašreizējā struktūrā ir ļāvusi dažādo centralizētā tīrvērtē iesaistīto dalībnieku uzraudzības iestādēm pārstāvēt savus viedokļus, tādējādi veicinot uzraudzības konverģenci un vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp CCP, kas ir iedibināti ES. Tomēr pastāv bažas par CCP uzraudzības konsekvenci visās dalībvalstīs, un tas liecina par to, ka ir iespējama efektīvāka pieeja CCP uzraudzībai pārrobežu mērogā. Proti, sadarbības līmenis starp kolēģiju locekļiem būtiski atšķiras atkarībā no kolēģijas lomas lēmumu pieņemšanas procesā. Lai gan atļaujas piešķiršanas procesā “EVTI konstatēja, ka CCP kolēģijas kopumā veicina divpusēju sadarbību: no vienas puses, priekšsēdētājas valsts kompetentās iestādes (VKI) no kolēģijas locekļiem saņēma labu un konstruktīvu ieguldījumu, kas tika ņemts vērā to riska novērtējumos; taču, no otras puses, kolēģijas locekļi saņēma informāciju, ko tie bija pieprasījuši, lai nobalsotu par kopīga atzinuma pieņemšanu,”sadarbība notiek mazākā mērā gadījumos, kad šāds lēmums nav vajadzīgs. Līdz ar to EVTI uzskata, ka pastāv “risks, ka pēc atļaujas piešķiršanas CCP kolēģijas var kļūt par vienkāršu mehānismu apmaiņai ar informāciju, nevis par efektīvu uzraudzības instrumentu.” Turklāt sākotnējie apsvērumi liecina par to, ka: i) dažādi kolēģijas locekļi kolēģijas diskusijās piedalās atšķirīgā mērā; un ii) VKI pieeja uzraudzībai lielā mērā atšķiras pat tajos gadījumos, kad ir iesaistīti salīdzināmi CCP. Kopīgās veidnes, ko EVTI sniedza, lai veicinātu uzraudzības konverģenci starp VKI, nav atrisinājušas šo problēmu, jo VKI savu rīcības brīvību izmanto atšķirīgi. Tādēļ ir iespējami uzlabojumi, lai palīdzētu stiprināt CCP uzraudzības konsekvenci ES līmenī, uzlabotu vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES un panāktu efektīvāku uzraudzības konverģenci.

Attiecībā uz trešo valstu CCP uzraudzības efektivitāti pašreizējie pasākumi ir ļāvuši EVTI atzīt 28 trešo valstu CCP, lai tie varētu sniegt tīrvērtes pakalpojumus ES darījumu partneriem. Tas atbilst G20 valstu mērķiem veicināt pārrobežu pasākumus. Tajā pašā laikā lielākā daļa respondentu, kas sniedza atbildes ETIR apspriešanās ietvaros (galvenokārt finanšu nozares uzņēmumi un nozares asociācijas), uzskatīja, ka ETIR līdzvērtības režīms trešo valstu CCP ir de facto radījis situāciju, kur prasības attiecībā uz CCP, kuri ir iedibināti ES, iespējams, ir stingrākas nekā trešo valstu CCP piemērotās prasības, tādējādi radot nevienlīdzīgus konkurences apstākļus, kas kaitē ES CCP. EVTI arī uzsvēra, ka ETIR pieeja attiecībā uz trešo valstu CCP ir ārkārtīgi elastīga, pilnībā paļaujoties uz trešo valstu noteikumiem un uzraudzības pasākumiem, lai gan lielākajā daļā trešo valstu jurisdikciju trešo valstu CCP uzskata par sistēmiski nozīmīgām infrastruktūrām un piemēro tām rūpīgākas pārbaudes. EVTI apgalvoja, ka pašreizējā ETIR pieeja varētu būt savstarpējās paļāvības modelis, taču gadījumā, ja ES kļūtu par vienīgo jurisdikciju, kas lielā mērā paļaujas uz trešo valstu noteikumiem un iestādēm, tā varētu ES pakļaut riskam un apdraudēt CCP, kuri ir dibināti ES.

Kas attiecas uz lietderīgumu, lielākā daļa respondentu, kuri sniedza atbildes ETIR apspriešanās ietvaros, atbalstīja mērķi, veicinot viendabīgu ETIR piemērošanu, nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus starp CCP, kas ir dibināti ES. Tajā pašā laikā respondenti norādīja uz apstiprināšanas procedūras ilgumu, uzsverot, ka konkrētos gadījumos VKI var uz nenoteiktu laiku atlikt apstiprināšanas termiņu un ka tas rada juridisko nenoteiktību. Daži respondenti norādīja arī uz nepieciešamību nodrošināt lielāku pārredzamību kolēģiju darbībā, ne tikai attiecībā uz CCP atļauju piešķiršanas procesiem un pakalpojumu paplašināšanas procesiem, bet arī attiecībā uz CCP izmantotājiem, lai tie varētu iegūt lielāku pārskatāmību par atļauju piešķiršanas procesu un tā sekām. Turklāt vairākas iestādes un nozares pārstāvji, kā arī tirgus infrastruktūras dalībnieki vēlas lielāku skaidrību attiecībā uz CCP atļauju piešķiršanas un sniegto pakalpojumu paplašināšanas procesu un laika grafiku. Respondenti norādīja, ka ETIR vajadzētu precizēt kolēģijas procesu kārtību, jo īpaši dažādu kolēģijas locekļu uzdevumus un pienākumus. Tādēļ ir iespējami uzlabojumi, jo īpaši lai racionalizētu to CCP uzraudzību, kas ir iedibināti ES. Tas varētu veicināt efektīvāku sadarbību starp valstu un ES uzraudzības iestādēm, tādējādi izvairoties no uzraudzības pienākumu dublēšanās un samazinot tiem atvēlēto attiecīgo laiku un resursus.

Kas attiecas uz trešo valstu CCP pašreizējo uzraudzības režīmu, nozares apvienības, kuras sniedza atbildes ETIR apspriešanās ietvaros, norādīja, ka Komisijai ir nepieciešams pārāk ilgs laiks, lai pabeigtu līdzvērtības novērtējumus. EVTI arī vairākkārt pauda bažas par trešo valstu CCP atzīšanas procesa efektivitāti. Pirmkārt, tā apgalvoja, ka process ir neelastīgs un apgrūtinošs, ko pierāda 2015. gadā pieņemto atzīšanas lēmumu ierobežotais skaits. Otrkārt, tā norādīja, ka trešo valstu CCP atzīšana EVTI uzliek ievērojamu administratīvo slogu.

Kas attiecas uz būtiskumu, ETIR uzraudzības pasākumi joprojām ir neatņemama starptautisko centienu sastāvdaļa, lai palielinātu globālā ārpusbiržas atvasināto instrumentu tirgus stabilitāti un vienlaikus pārrobežu līmenī atvieglotu tiesu pietātes mehānismus starp jurisdikcijām. Ar ETIR uzraudzības pasākumiem tiek nodrošināts arī tas, ka finanšu tirgi arī turpmāk veicina ilgtspējīgu ilgtermiņa izaugsmi, lai saistībā ar Komisijas centieniem atbalstīt ieguldījumus, izaugsmi un nodarbinātību patērētāju un uzņēmumu interesēs vēl vairāk padziļinātu iekšējo tirgu.

Kā aprakstīts šim priekšlikumam pievienotā ietekmes novērtējuma ziņojuma 2.4. iedaļā, ETIR uzraudzības pasākumi ir saskaņoti ar citiem ES tiesību aktiem, kuru mērķis ir: i) risināt CCP sistēmiskā nozīmīguma jautājumu; ii) turpmāk veicināt centralizētas tīrvērtes izmantošanu un iii) palielināt ES līmeņa uzraudzības efektivitāti gan ES, gan ārpus tās.

Visbeidzot, kas attiecas uz ES pievienoto vērtību, ar ETIR uzraudzības pasākumiem tika novērsta plaisa, ieviešot jaunu mehānismu, kas atvieglo uzraudzības konverģenci ES līmenī, lai novērstu to CCP sistēmiskos riskus, kas tīrvērtes pakalpojumus piedāvā ES darījumu partneriem.

3.2.Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

Šā priekšlikuma pamatā ir vairākas sabiedriskās apspriešanās.

Pirmkārt, tajā ņemti vērā ieinteresēto personu un valsts iestāžu viedokļi pēc tam, kad tika publicēts Komisijas 2017. gada 4. maija paziņojums “Ar finanšu tirgus būtisko infrastruktūru saistīto problēmu risināšana un kapitāla tirgu savienības tālāka attīstīšana”. Paziņojumā tika norādīts, ka, ņemot vērā problēmas atvasināto instrumentu tīrvērtes jomā, būtu nepieciešamas turpmākas izmaiņas, lai nodrošinātu, ka CCP, kas ir sistēmiski nozīmīgi finanšu tirgiem visā ES, ir finansiāli stabili, droši un noturīgi, un lai atbalstītu KTS turpmāku izstrādi.

Otrkārt, priekšlikuma pamatā ir piezīmes, kas īpaši attiecībā uz ETIR un CCP uzraudzību tika saņemtas par EUI darbībām rīkotās apspriešanās ietvaros, kura norisinājās no 2017. gada 21. marta līdz 17. maijam. Apspriešanās mērķis bija izveidot skaidrāku pārskatu par jomām, kurās var stiprināt un uzlabot EUI efektivitāti un lietderību.

Treškārt, priekšlikumā izvērtētas piezīmes, kurās uzmanība vērsta uz uzraudzības konverģenci un kuras saņemtas saistībā ar KTS vidusposma pārskata apspriešanos, kas norisinājās no 2017. gada 20. janvāra līdz 17. martam. Apspriešanās mērķis bija uzzināt iesaistīto personu viedokli par to, kā pašreizējo KTS programmu var atjaunināt un pilnveidot, lai tā nodrošinātu stingru politikas satvaru kapitāla tirgu attīstībai. Apspriešanā tika saņemtas 178 atbildes.

Ceturtkārt, priekšlikumā ir ņemti vērā īpaši uz ETIR uzraudzības pasākumiem attiecinātie komentāri, kas tika saņemti saistībā ar ETIR pārskata apspriešanos, kura norisinājās no 2015. gada maija līdz augustam. Apspriešanā tika saņemti vairāk nekā 170 komentāri no visdažādākajām ieinteresētajām personām un valsts iestādēm.

Kopumā respondenti norādīja, ka ETIR pašreizējie uzraudzības pasākumi, vispārēji atbalstot uzraudzības iestāžu kolēģiju darbu, palīdz uzlabot to CCP drošību un stabilitāti, kuri ir iedibināti ES. Respondenti arī uzsvēra, ka lielāko daļu ETIR prasību sākts piemērot tikai nesen un ka tādēļ būtu pāragri apsvērt pilnīgu pašreizējās uzraudzības sistēmas pārskatīšanu. Respondenti un jo īpaši valsts iestādes uzsvēra, ka valsts kompetentajām iestādēm joprojām būtu aktīvi jāiesaistās uzraudzībā, jo pašlaik tirgū darbojas dažāda veida CCP (vietējie un pārrobežu). Tomēr daudzi respondenti arī uzsvēra, ka CCP darbībām ir sistēmiska nozīme pārrobežu mērogā, pasvītrojot nepieciešamību izvairīties no tā, ka uzraudzība notiek tikai valsts līmenī. Lielākā daļa respondentu atbalstīja lielāku uzraudzības konverģenci ES līmenī, nevis CCP uzraudzību, norādot uz to, ka pašreizējais režīms ir sadrumstalots un neefektīvs. Lielāka pārrobežu darbība, CCP sistēmiskais nozīmīgums un likviditātes pieejamība eurozonā bija daži no faktoriem, ko respondenti minējā kā iemeslus tam, kāpēc būtu jāpaplašina uzraudzības pilnvaras ES līmenī. Tomēr, apsverot ES līmeņa tiešu uzraudzības pilnvaru paplašināšanu pār ES un trešo valstu CCP, respondenti brīdināja, ka šādai pilnvaru paplašināšanai būtu jāatbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem, jo īpaši tāpēc, ka nevienai no ES struktūrām nebūtu pietiekamu resursu, lai parūpētos par grūtībās nonākušu CCP, neatkarīgi no tā, cik ierobežots ir risks šādā gadījumā. Visbeidzot, vairāki respondenti, tostarp EVTI, uzsvēra nepieciešamību uzlabot pašreizējo sistēmu attiecībā uz trešo valstu CCP.

3.3.Ietekmes novērtējums