LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 375/9

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2015/C 375/08)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantu.

VIENOTS DOKUMENTS

SLAVONSKI KULEN/SLAVONSKI KULIN

ES Nr.: HR-PGI-0005-01216 – 20.3.2014.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1. Nosaukums vai nosaukumi

Slavonski kulen/Slavonski kulin

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Horvātijas Republika

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.2. grupa. Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Slavonski kulen/Slavonski kulin ir konservēta dūmdesa, ko gatavo, cūkas aklās zarnas apvalkā pildot maisījumu, kurā ir augstākās kvalitātes cūkgaļas gabali, cūkas muguras speķis, sāls un garšvielas. Pildīto apvalku secīgi pakļauj šādiem procesiem, kas ilgst vismaz 150 dienas: fermentēšanai, aukstajai kūpināšanai, vītināšanai un nogatavināšanai.

Neatkarīgi no tā, kurā no dažādiem iespējamiem laikposmiem ir sākusies Slavonski kulen/Slavonski kulin gatavošana, vismaz 150 dienas ilgā gatavošanas procesa beigās jebkura ražotāja produktam ir jāpiemīt tādām fizikāli ķīmiskajām un organoleptiskajām īpašībām, kādas norādītas 3.2. punktā.

Slavonski kulen/Slavonski kulin ārējam izskatam ir raksturīga cilindriska forma, kas var būt atšķirīga atkarībā no cūkas aklās zarnas apvalka lieluma un tilpuma. Dūmdesa ir viendabīgi gaišā līdz tumši brūnā krāsā bez virsas defektiem, krokojumiem vai ieplaisājumiem un ir aizsieta ar kaņepju šķiedru auklu, kas cieši pieguļ apvalka dabiskajai struktūrai. Šķērsgriezumā redzamas vienmērīgi samaisītas gaļas un speķa daļiņas, un maisījumā nav saistaudu atlieku. Gaļas krāsa ir gaiši sarkana līdz tumši sarkana, savukārt speķa krāsa ir balta līdz oranža; dūmdesai nav izteikti tumšākas ārmalas, bet, ja tāda ir, tad tā ir tikai nedaudz tumšāka.

Desai ir patīkams aromāts: tās ārpuse smaržo pēc malkas dūmiem, bet iekšpuse – pēc fermentētas cūkgaļas, paprikas un ķiploka, ar vieglu kūpinājuma noti. Konsistence stingra, nav irdena; desa ir labi griežama un viegli košļājama. Produktam raksturīga spēcīga fermentētas, nogatavinātas cūkgaļas garša, sāļums un pikantums, taču bez skābenuma vai rūgtenuma.

Produktu Slavonski kulen/Slavonski kulin piedāvājot tirgū, tam jāsver vismaz 900 g un ir jābūt ar šādām fizikāli ķīmiskajām īpašībām: ūdens saturs nedrīkst pārsniegt 40 %, tauku saturs – 35 %, un ūdens aktivitātei (aw) jābūt zemākai par 0,90.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Slavonski kulen/Slavonski kulin ražo tikai no gaļas, kas iegūta no cūkām, kuras ir atnesušās un nobarotas 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Ražošanā drīkst izmantot vienīgi gaļu no vietējās Slavonijas melnās šķirnes cūkām, lielajām Jorkšīras un zviedru Landrasa tīršķirnes mājas cūkām, divu šo šķirņu krustojumcūkām, minēto šķirņu atgriezeniskā krustošanā iegūtiem pēcnācējiem un divu šo šķirņu krustojumiem ar Duroc šķirni. Ražošanā par izejvielu izmanto kastrētus tēviņus un mātītes (jauncūkām un atšķirtām jaunām sivēnmātēm), kuru vecums ir 12–20 mēneši un kuru galīgais svars sasniedz vismaz 140 kg.

Slavonski kulen/Slavonski kulin ražošanā izmanto cūkgaļu, kura pieder pie vienas no šādām kategorijām: pirmā (I) – ciskas daļa (bez lecamās locītavas), muguras garā muskuļa, gurnu un muguras daļa; otrā (II) – plecu lāpstiņas (bez priekškājām); trešā (III) – kakls un stingrais muguras speķis (ne vairāk kā 10 %). Par desas apvalku izmanto notīrītu un izkaltētu cūkas aklo zarnu. Pildījumam pievieno šādas garšvielas: galda sāli, saldo un sīvo sarkano papriku un ķiplokus.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visiem Slavonski kulen/Slavonski kulin ražošanas posmiem, ieskaitot cūku nobarošanu, jānoris 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Ražošanas procesā ietilpst pildījuma sagatavošana, fermentēšana, aukstā kūpināšana, vītināšana un nogatavināšana. Ikgadējais ražošanas cikls norit laikposmā no 1. novembra līdz 31. martam.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

—

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Slavonski kulen/Slavonski kulin ražo Horvātijas reģiona Slavonijas noteiktā apgabalā, kurā ietilpst šādu novadu (županiju) pilsētas un pašvaldības (opčinas):

visa Vukovar-Srijem županija; šādas pilsētas un opčinas Osijek-Baranja županijā: Belišće, Donji Miholjac, Đakovo, Našice, Osijek, Valpovo, Antunovac, Bizovac, Čepin, Donja Motičina, Drenje, Đurđenovac, Erdut, Ernestinovo, Feričanci, Gorjani, Koška, Levanjska Varoš, Magadenovac, Marijanci, Petrijevci, Podgorač, Podravska Moslavina, Punitovci, Satnica Đakovačka, Semeljci, Strizivojna, Šodolovci, Trnava, Viljevo, Viškovci, Vladislavci un Vuka; visa Brod-Posavina županija; visa Požega-Slavonia županija; šādas pilsētas un opčinas Sisak-Moslavina županijā: Lipovljani, Kutina (ciemati: Banova Jaruga, Međurić, Jamarica un Janja Lipa), Novska un Jasenovac; šādas pilsētas un opčinas Bjelovar-Bilogora županijā: Garešnica (ciemati: Duhovi, Gornji Uljanik, Uljanik, Uljanički Brijeg un Hrastovac), Dežanovac, Končanica, Đulovac, Sirač un Daruvar; šādas pilsētas un opčinas Virovitica-Podravina županijā: Virovitica, Slatina, Orahovica, Crnac, Čačinci, Čađavica, Gradina, Lukač, Mikleuš, Nova Bukovica, Pitomača (ciemati: Stari Gradac, Starogradački Marof un Križnica), Sopje, Suhopolje, Špišić Bukovica, Voćin un Zdenci.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne starp Slavonski kulen/Slavonski kulin un ģeogrāfisko apgabalu, kurā to ražo, balstās uz šādiem faktoriem: vietējo ražotāju tradīcijām un zinātību un klimatiskajiem apstākļiem, kas ir labvēlīgi gaļas apstrādei un konservēšanai dabiskos apstākļos.

Vēsturiskas liecības pierāda, ka dūmdesu (kulen) ražošanai Slavonijā ir vairāk nekā 200 gadu sena vēsture. Slavonija ir apgabals ar izteiktām augkopības/lopkopības tradīcijām; tajā vienmēr bijuši cūkkopībai un cūkgaļas apstrādei piemēroti apstākļi. Cūkkopības attīstība Slavonijā pastiprinājās pēc turku atkāpšanās un Militārās robežas apgabala izveides 17. gadsimtā, kad sāka vērsties plašumā cūku audzēšana militāristu patēriņam un galveno patēriņa centru vajadzībām. Sākotnēji cūkas audzēja galvenokārt speķa un tauku dēļ, un tikai vēlāk, attīstoties miesnieka arodam, aizsākās arī citu produktu, piemēram, desu un dūmdesu ražošana.

Slavonijas apgabalā valda mērens kontinentālais klimats ar aukstām ziemām un siltām vasarām. Saskaņā ar tradīciju cūku kaušana un Slavonski kulen/Slavonski kulin ražošana notiek ziemā, kad zemā gaisa temperatūra nodrošina labus dabas apstākļus gaļas apstrādei. Gaisa vidējā temperatūra no novembra līdz martam 0,2–6,9 °C dabiskā veidā pasargā gaļu no bojāšanās.

Ierobežojumi, kas jāievēro attiecībā uz cūku izcelsmi, ir saistīti ar Slavonski kulen/Slavonski kulin ražošanas tradīciju un šā produkta reputāciju tirgū. Produkta Slavonski kulen/Slavonski kulin pamatā ir Slavonijā pastāvošā tradīcija ziemas sākumā nokaut smagākās mājas cūkas, lai iegūtu gaļu, taukus un vītinātus gaļas produktus, tādējādi nodrošinot pārtiku vietējiem iedzīvotājiem visam nākamajam gadam. Tradicionālajā Slavonijas cūku kaušanā ietilpa dažādi posmi, sākot no dzīvnieka nokaušanas un beidzot ar tradicionālo konservēto gaļas produktu gatavošanu, kūpināšanu un vītināšanu. Cūku bēres bija svarīgs sabiedrisks pasākums, uz ko ieradās radi, draugi un kaimiņi, lai padarīto darbu nosvinētu ar līksmām dziesmām un dejām. Slavonski kulen/Slavonski kulin gatavoja no tādu cūku gaļas, kuras audzētas vienā un tai pašā lauku saimniecībā vai kuras iegādātas no kaimiņu saimniecībām. Šī tradīcija tiek ievērota joprojām. Nav pierādījumu, kas liecinātu, ka produkts Slavonski kulen/Slavonski kulin kādreiz būtu gatavots no cūkgaļas, kuras izcelsmes vieta būtu bijusi ārpus Slavonijas.

Slavonski kulen/Slavonski kulin organoleptiskās un fizikāli ķīmiskās īpašības nosaka produkta ražošanas metode un vietējo iedzīvotāju tradīcijas un zinātība. Produkta Slavonski kulen/Slavonski kulin ražošana vienmēr ir balstījusies uz vietējo ražotāju īpašo zinātību un prasmēm, izvēloties izejvielu un ražošanas procesu. Ražošanas procesā izmanto vienīgi augstākās kvalitātes gaļas gabalus un muguras speķi no vietēji audzētām vecākām un smagākām cūkām. Desu gatavošana notiek saskaņā ar tradicionālu recepti, izmantojot tikai dabiskas izcelsmes sastāvdaļu maisījumu: saldo un sīvo sarkano papriku, ķiplokus un galda sāli. Tauku saturs pildījumā ir visai zems (līdz 10 %), un tas nozīmē, ka Slavonski kulen/Slavonski kulin augstā gaļas satura dēļ ir ne tikai īpaši augstvērtīga desa, bet arī viena no grūtāk žāvējamām desām.

Pildījuma iepildīšanai salīdzinoši liela diametra cūkas zarnas apvalkā un iegūtās smagās desas apstrādei ir vajadzīgas papildu prasmes un zināšanas, kuras saistītas ar desas aizsiešanu ar roku, kūpināšanu, vītināšanu un nogatavināšanu, kas aizņem samērā ilgu laiku. Tādējādi Slavonski kulen/Slavonski kulin ražošana ir tehnoloģiskā ziņā sarežģītāka un laikietilpīgāka nekā citu desu gatavošana.

Īpašā ražošanas metode piešķir Slavonski kulen/Slavonski kulin specifisku izskatu un īpašības. Slavonski kulen/Slavonski kulin pilda cūkas zarnas apvalkā, kuru nosien ar īpaši raksturīgu vijumu. Produkta virsu viegli kūpina skābarža, oša vai dižskābarža malkas dūmos; desas šķērsgriezumam raksturīga harmoniska gaļas un speķa mozaīka. Maisījumu iegūst, samaļot sastāvdaļas ar gaļasmašīnu (sieta caurumu diametram jābūt 6–12 mm). Vieglo kūpinājuma aromātu Slavonski kulen/Slavonski kulin piešķir rūpīgi veiktā aukstā kūpināšana lapu koku malkas dūmos, savukārt raksturīgi sāļās un pikantās fermentētās cūkgaļas smaržu un garšu nosaka tradicionālo garšvielu pievienošana, augstais liesās gaļas saturs, un produkta īpašā apstrādes metode – vītināšana un nogatavināšana, kas ilgst vairākus mēnešus.

Pateicoties augstākās kvalitātes sastāvdaļām, tradicionālajai receptei, gatavošanas procesam un ilgumam, kas paaudžu paaudzēs saglabāti nemainīgi līdz pat šai dienai, Slavonski kulen/Slavonski kulin izceļas ar specifiskām īpašībām un saglabā saikni ar vietējo kopienu. Slavonski kulen/Slavonski kulin reputācija ir cieši saistīta ar šā produkta lomu Slavonijas tradīciju mantojumā, tā nosaukumu un ekonomisko nozīmi.

Pagātnē kulen bija augsti vērtēta prece; to kā dāvanu pasniedza tuvam draugam vai kādam ievērojamam cilvēkam. Ražošanas apmēri parasti bija nelieli, t. i., no vienas cūkas ieguva vienu kulen, tāpēc produktu mēdza taupīt īpašiem gadījumiem un svarīgiem viesiem. Kulen ir minēts arī daudzu rakstnieku darbos, kuros aprakstīti seno laiku Slavonijas iedzīvotāju sadzīves notikumi un dzīvesveids. Pieaugot ražošanas apjomiem un palielinoties vietējo iedzīvotāju pirktspējai, mūsdienās Slavonski kulen/Slavonski kulin viesiem dāvina un ceļ galdā biežāk. Tagad būtu grūti iedomāties, ka saviesīgi pasākumi, baznīcas svētki, valsts svētki, tradicionālas ceremonijas un ģimenes sanākšanas varētu notikt bez Slavonski kulen/Slavonski kulin kā cienasta. Paraža pasniegt dāvanā Slavonski kulen/Slavonski kulin ir saglabājusies joprojām (Izravna prodaja seljačkih proizvoda, Agrarno savjetovanje, Zagreba, 2005, 127. lpp.).

Slavonski kulen/Slavonski kulin reputācija ir cieši saistīta arī ar tā nosaukumu. Produkta nosaukums Slavonski kulen pirmoreiz minēts 1968. gadā laikrakstā Vinkovački list (Vinkovački list Nr. 15, 12.4.1968., 5. lpp.). Jāpiebilst, ka dažādos Horvātijas dialektos attiecībā uz šo dūmdesu kulen tiek lietoti vēl šādi sinonīmi: kulin, kuljen, kulijen. Tomēr visbiežāk lieto apzīmējumus kulen un kulin, no kuriem pirmajam dod priekšroku štokaviešu (horvātu valodas oficiālās izrunas jeb ijekaviešu) dialekta pārstāvji, bet otrajam – ikaviešu dialekta pārstāvji. Šodien tirdzniecībā un komercdokumentos (rēķinos, produkta marķējumos, cenu sarakstos) šā produkta apzīmēšanai izmanto nosaukumu Slavonski kulen vai Slavonski kulin.

Slavonijā daļai lauksaimniecību Slavonski kulen/Slavonski kulin ražošana ir nozīmīgs ienākumu avots. Vietējā tirgū pieprasījums pēc šā produkta pārsniedz piedāvājumu. Turklāt Slavonski kulen/Slavonski kulin ir viens no retajiem produktiem, kas veicina Slavonijas saimniecību, it īpaši cūku fermu, konkurētspēju tirgū.

Slavonski kulen/Slavonski kulin specifiku, ar kuru šis produkts atšķiras no līdzīgiem izstrādājumiem, nosaka tradicionālās ražošanas tehnoloģijas izmantošana, kas saglabāta līdz pat mūsu dienām, izejvielu kvalitāte (no vietējo šķirņu vai īpaši piemērotu šķirņu cūkām iegūti nogatavinātas gaļas augstākās kvalitātes gabali), dabiskas sastāvdaļas un tradicionāls pagatavošanas laiks.

Ņemot vērā iepriekš minēto, nav šaubu, ka Slavonijas iedzīvotāju acīs Slavonski kulen/Slavonski kulin ir vairāk nekā tikai tradicionāls pārtikas produkts – slavonieši to uztver kā būtisku savas kultūras un vēstures mantojuma daļu.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(6. panta 1. punkta otrā daļa Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regulā (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (2))

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2) OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.