PALĀTAS APSVĒRUMI

IEVADS

7.1. Šajā nodaļā ir izklāstīti Palātas konstatējumi dabas resursu jomā. Nodaļā atsevišķi izklāstīti pārbaudes rezultāti par Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) un citiem izdevumiem daudzgadu finanšu shēmas (DFS) kategorijā “Lauku attīstība, vide, klimata politika un zivsaimniecība”. Galvenā informācija par šīs DFS kategorijas struktūru ir sniegta 7.1. attēlā .

7.1. attēls. DFS 2. kategorija “Dabas resursi”. Galvenā informācija par 2015. gadu (miljardi EUR) Maksājumi gadā kopā 58,0 – avansi (48) 2,4 + dzēstie avansa maksājumi (48) 2,9 Visa revidētā datu kopa 58,5

PALĀTAS APSVĒRUMI

7.2. Papildus Palātas konstatējumiem saistībā ar pareizību īpašo izvērtējumu kontekstā šīs nodaļas atsevišķā iedaļā ir izklāstīti daži ar darbības rezultātiem saistīti jautājumi lauku attīstības projektu izlasē.

Īss dabas resursu jomas apraksts

7.3. Kopējā lauksaimniecības politika (KLP) ir pamats ES izdevumiem lauksaimniecības jomā. Komisija, konkrēti, Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts (ĢD AGRI), un maksājumu aģentūras dalībvalstīs dalīti pārvalda KLP īstenošanu (sk. 7.31. punktu). Tās veic maksājumus labuma guvējiem no diviem fondiem (1): no ELGF pilnībā finansē ES tiešo atbalstu un tirgus pasākumus (2) un no Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) kopā ar dalībvalstīm līdzfinansē lauku attīstības programmas.

7.4. Turpmāk minēti galvenie ELGF finansētie pasākumi.

— Tiešā atbalsta “vienotā maksājuma shēma” (VMS), kuras apmērs 2015. gadā bija 29,3 miljardi EUR, un “vienotā platībmaksājuma shēma” (VPMS), kuras apmērs 2015. gadā bija 7,8 miljardi EUR. No šīm ar platību saistītajām shēmām sniedz atsaistītu (3) ienākumu atbalstu.

— Citas tiešā atbalsta shēmas (4), kuru apmērs 2015. gadā bija 5,1 miljards EUR, un lauksaimniecības tirgu intervences pasākumi (5), kuru apmērs 2015. gadā bija 2,7 miljardi EUR.

7.5. No ELFLA līdzfinansē lauku attīstības izdevumus, kurus izmaksā ar dalībvalstu lauku attīstības programmu starpniecību. Izdevumi aptver gan ar platību saistītus (6), gan nesaistītus pasākumus (7). ELFLA izdevumu apmērs 2015. gadā bija 11,8 miljardi EUR.

7.6. Galvenie riski, kas apdraud pareizību, ir šādi:

— tiešo atbalstu par platību izmaksā par neattiecināmu zemi vai neattiecināmiem labuma guvējiem,

— atbalstu intervences pasākumiem lauksaimniecības tirgos piešķir par neattiecināmām izmaksām vai neattiecināmiem pretendentiem,

— lauku attīstības izdevumi nav attiecināmi, jo nav ievēroti bieži vien sarežģītie noteikumi (tostarp iepirkuma noteikumi) un attiecināmības nosacījumi, īpaši saistībā ar ieguldījumu pasākumiem.

7.7. Šajā nodaļā ietverta arī ES vides politika, klimata politika un kopējā zivsaimniecības politika. Galvenais pareizības risks šajās jomās ir tāds, ka atbalstu piešķir par neattiecināmām vai pārāk lielām deklarētajām izmaksām.

Revīzijas tvērums un pieeja

7.8. Palātas revīzijas pieejas un metodoloģijas galvenie elementi ir aprakstīti 1.1. pielikumā . Saistībā ar kategorijas “Dabas resursi” revīziju jānorāda še turpmāk sniegtā informācija.

a) Palāta pārbaudīja 180 darījumu izlasi saistībā ar ELGF un 179 darījumu izlasi saistībā ar lauku attīstību, vidi, klimata politiku un zivsaimniecību, kā definēts 1.1. pielikuma 7. punktā. Katra izlase ir veidota tā, lai pārstāvētu visu izdevumu diapazonu DFS kategorijā katram no abiem īpašajiem izvērtējumiem (8). 2015. gadā ELGF izlasi veidoja darījumi no 18 dalībvalstīm (9). Otrā īpašā izvērtējuma izlasi veidoja 159 darījumi, kuri attiecās uz lauku attīstību, un 20 darījumi, kuri attiecās uz vidi, klimata politiku un zivsaimniecību, 17 dalībvalstīs (10).

b) Palāta vērtēja atlasītas iekšējās kontroles sistēmas, izmantojot 24 Komisijas veiktu revīziju dokumentu pārbaudes, kas aptvēra ELGF un ELFLA. Papildus šim darbam Palāta atkārtoti veica sešas no Komisijas revīzijām attiecīgajās dalībvalstīs (11). Palāta veica papildu revīzijas darbu šajās sešās dalībvalstīs ierobežotam skaitam riska jomu saistībā ar ELGF un ELFLA, kā arī savstarpējās atbilstības pārbaudes (12). Palāta pārbaudīja arī piecas Komisijas revīzijas kopējās zivsaimniecības politikas jomā un atkārtoja vienu no tām (13).

PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

c) Palāta vērtēja Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta un Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatus.

7.9. Gan attiecībā uz ELGF, gan ELFLA 2015. gads bija pēdējais, kad lielāko daļu maksājumu veica galīgajiem saņēmējiem, pamatojoties uz noteikumiem, kas bija spēkā līdz 2013. gada KLP reformai (14).

1. DAĻA. PALĀTAS VĒRTĒJUMS PAR PAREIZĪBU

Darījumu pareizība

7.10. Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts 7.1. pielikumā , tas attiecas uz kategoriju “Dabas resursi” kopumā, kā arī uz katru no diviem īpašajiem izvērtējumiem (ELGF un lauku attīstība, vide, klimata politika un zivsaimniecība). No pārbaudītajiem 359 darījumiem 121 (34 %) darījumā bija kļūdas. Pamatojoties uz 87 skaitļos izteiktajām kļūdām, Palātas aplēstais kļūdu līmenis kategorijā “Dabas resursi” ir 2,9 % (15). 7.10. Komisija ņem vērā Revīzijas palātas aplēsto ticamāko kļūdu īpatsvaru, kas kopumā ir tāds pats kā pagājušajā gadā, izslēdzot savstarpējo atbilstību. Komisija uzskata, ka neto finanšu korekcijas, kas izriet no daudzgadējām atbilstības procedūrām, kā arī ES budžetā atgūtie līdzekļi no labuma guvējiem norāda uz koriģētspēju, kas jāņem vērā iekšējās kontroles vispārīgās sistēmas visaptverošā novērtējumā. Komisija arī norāda, ka saskaņā ar informāciju, kas sniegta Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2015. gada darbības pārskatā, tā koriģētspēja 2015. gadā sasniedza 1 065,710 miljonus EUR (1,87 % no kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) kopējiem izdevumiem).

7.11. Tas, cik lielā mērā dažādie kļūdu veidi ietekmēja Palātas aplēsto vispārējo kļūdu līmeni 2015. gadam, ir atspoguļots 7.2. attēlā .

7.2. attēls. Aplēstā kļūdu līmeņa sadalījums kategorijā “Dabas resursi” Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

7.12. Abu īpašo izvērtējumu kļūdu raksturs un modelis ievērojami atšķiras, kā tas ir parādīts nākamajos punktos. 7.12. Komisija norāda, ka abu KLP pīlāru struktūra, darbības joma un mērķi ievērojami atšķiras un tas izskaidro šīs atšķirības ar KLP saistīto kļūdu modelī.

ELGF – tirgus un tiešais atbalsts

7.13. Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts 7.1. pielikumā . Saistībā ar ELGF no Palātas revidētajiem 180 darījumiem 52 (29 %) darījumos bija kļūdas. Pamatojoties uz 47 skaitļos izteiktajām kļūdām, Palātas aplēstais kļūdu līmenis ir 2,2 % (16). 7.13. Komisija ņem vērā Revīzijas palātas aplēsto ticamāko kļūdu īpatsvaru, kas kopumā ir tāds pats kā pagājušajā gadā, izslēdzot savstarpējo atbilstību. Komisija arī norāda, ka kļūdu biežums aizvadītajos trijos gados ir pastāvīgi samazinājies.

7.14. Tas, cik lielā mērā dažādie kļūdu veidi ietekmēja Palātas aplēsto kļūdu līmeni 2015. gadam, ir atspoguļots 7.3. attēlā .

7.3. attēls. Aplēstā kļūdu līmeņa sadalījums – ELGF Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

7.15. Galīgo saņēmēju pieļautu četros skaitļos izsakāmu kļūdu gadījumos dalībvalstu iestādēm bija pietiekami informācijas (17), lai novērstu vai atklātu un izlabotu kļūdas pirms izdevumu deklarēšanas Komisijai. Ja visa šī informācija būtu izmantota, lai novērstu vai atklātu un labotu kļūdas, tad aplēstais kļūdu līmenis šim īpašajam izvērtējumam būtu bijis par 0,3 procentpunktiem zemāks. Turklāt Palāta konstatēja, ka četros citos gadījumos Palātas atklāto kļūdu bija pieļāvušas valsts iestādes. Šīs kļūdas veidoja 0,6 procentpunktus aplēstajā kļūdu līmenī. Valsts iestāžu pieļauto kļūdu piemērs ir sniegts 7.5. izcēlumā . 7.15. Komisija atbalsta Revīzijas palātas novērtējumu par dalībvalstu lomu un uzskata, ka dalībvalstīm bija jādara vairāk, lai samazinātu kļūdas. Komisija turpina strādāt ar dalībvalstīm, lai samazinātu kļūdas.

7.16. Lielākā daļa skaitļos izsakāmo kļūdu ir saistītas ar pārāk lielas attiecināmās zemes platības deklarācijām (sk. 7.3. attēlu ). 2015. gadā Palāta šādas kļūdas konstatēja 12 no 18 apmeklētajām dalībvalstīm. Aptuveni pusē gadījumu šo kļūdu līmenis bija zem 2 % (sk. 7.18. punktu), un tāpēc tām bija tikai neliela ietekme uz kopējo aplēsto kļūdu līmeni. Vēl ceturtā daļa no šīm kļūdām veidoja no 2 % līdz 5 %. 7.16-7.18. Komisija ņem vērā faktu, ka lielākā daļa Revīzijas palātas konstatēto kļūdu saistībā ar pārāk lielas zemes platības deklarēšanu bija salīdzinoši nelielas, un atzinīgi vērtē Revīzijas palātas novērtējumu par zemes gabalu identifikācijas sistēmas (ZGIS) datu uzticamības uzlabošanos. Komisija uzskata, ka izvairīties no nelielām kļūdām par saprātīgām izmaksām nav iespējams. Komisija mudina dalībvalstis regulāri atjaunināt to ZGIS, lai nodrošinātu, ka tiek atklāti gadījumi, kad deklarētās platības ir būtiski lielākas par reālajām platībām. Komisija uzskata, ka fakts, ka lielākajā daļā gadījumu Revīzijas palātas ziņoto kļūdu līmenis bija zem 5 %, ir pierādījums tam, ka integrētā administrēšanas un kontroles sistēma (IAKS), kuras svarīga daļa ir ZGIS, funkcionē pienācīgi. Tā kā zeme laika gaitā mainās, var rasties atšķirības starp ZGIS un reālo situāciju uz vietas, tomēr regulāra sistēmas atjaunināšana šo risku ierobežo. Lai veicinātu ZGIS pastāvīgu atjaunināšanu, Komisija kā priekšnosacījumu tam, ka atsevišķu tiešo maksājumu shēmu gadījumā uz vietas veikto pārbaužu tvērumu var samazināt no 5 % līdz 1 %, ir paredzējusi ZGIS atjaunināšanu vismaz reizi trijos gados, izmantojot šai nolūkā ortofotogrāfijas, kas nav vecākas par 15 mēnešiem (atjauninājumam gadā būtu jāaptver vismaz 25 % no attiecināmajiem hektāriem). 2010. gadā tika ieviests arī ZGIS kvalitātes novērtējums, un tas ir spēkā arī šajā periodā (Regula (ES) Nr. 640/2014). Šis pasākums, ko katru gadu veic dalībvalstu pārvaldes iestādes un uzrauga Komisija, ir kvalitātes kontroles process, kura galīgais mērķis ir uzlabot ZGIS kvalitāti un uzticamību, analizējot atklātos tehniskos trūkumus un veicot koriģējošus pasākumus to novēršanai. Ikgadējās pārbaudes uz vietas izlases kārtā joprojām ir veids, kā nodrošināt precīzu un atjauninātu ZGIS.

7.17. Dalībvalstīs galvenais ar platību saistītā atbalsta kontroles līdzeklis ir zemes gabalu identifikācijas sistēma (ZGIS) – datubāze, kurā ir attiecināmības dati par visiem lauksaimniecības zemes gabaliem. Tajā ir datorizēta grafiskā informācija, tostarp ortofotogrāfijas (attēli no gaisa), kas dalībvalstīm ir jāatjaunina vismaz reizi piecos gados (18). Ja grafiskā informācija tiek pienācīgi atjaunināta un analizēta, ZGIS ir nozīmīgs rīks ar platību saistīto kļūdu novēršanai un atklāšanai atbalsta pieprasījumos. Pateicoties Komisijas un dalībvalstu izstrādātajiem rīcības plāniem, ZGIS uzticamība pēdējos gados ir pastāvīgi uzlabojusies.

7.18. Tomēr Palāta joprojām atklāj ar platību saistītas kļūdas. Tā notiek tāpēc, ka zemes attiecināmības administratīvajās pārbaudēs izmanto tos pašus ZGIS datus, kurus lauksaimnieki bieži kopē savos atbalsta pieprasījumos (19). Tādējādi, ja ZGIS dati ir nepareizi, ar šādām pārbaudēm attiecināmības kļūdas deklarācijās parasti neatklāj. Tehniskie standarti, kas noteikti ortofotogrāfijām (20), parasti neļauj lauksaimniekiem un maksājumu aģentūrām atklāt nelielas kļūdas (mazākas par 2 %, sk. 7.16. punktu), no kurām par saprātīgām izmaksām lielā mērā nav iespējams izvairīties. Tomēr lielākas ar platību saistītās kļūdas kopumā bija atklājamas. Šādos gadījumos attiecināmā platība, kura reģistrēta ZGIS datubāzē un kuru deklarējis lauksaimnieks, bija būtiski nepareiza galvenokārt turpmāk aprakstīto iemeslu dēļ:

— kad maksājumu aģentūras ZGIS atjaunošanas vajadzībām novērtēja attiecināmo platību, tās pietiekami nesamazināja maksājumus vai tos nemaz nesamazināja, ja attiecīgā zemes gabala otrofotogrāfijās atklāja neattiecināmu veģetāciju un citas neattiecināmības pazīmes, vai — valsts definīcija par to, kas ir attiecināmas pastāvīgās ganības, nesakrīt ar ES definīciju. Gadījumos, kad valsts definīcija par to, kas ir pastāvīgās ganības, nesakrīt ar ES definīciju, tiek sagatavoti īpaši koriģējoši pasākumi, kas vajadzības gadījumā ietver rīcības plānus, lai atrisinātu šo strīdīgo jautājumu. Lai aizsargātu ES budžetu, Komisija vajadzības gadījumā atbilstīguma noskaidrošanas procedūras ietvaros piemēro arī maksājumu samazināšanu vai pārtraukšanu un neto finanšu korekcijas.

7.19. Piemērs nepareiziem attiecināmības datiem, kas iekļauti ZGIS, ir sniegts 7.4. izcēlumā .

7.4. izcēlums. Piemērs nepareiziem maksājumiem, jo ZGIS iekļauti nepareizi attiecināmības dati Pastāvīgās ganības ir definētas kā zeme, uz kuras audzē zāli vai citus lopbarības zālaugus. Savā 2014. gada pārskatā Palāta ziņoja, ka Spānijā, neraugoties uz nozīmīgo koriģējošo pasākumu, ZGIS joprojām piemīt būtiski trūkumi saistībā ar pastāvīgo ganību attiecināmību, un ka 2014. un 2015. gadā tika uzsākti nākamie koriģējošie pasākumi (21). Palāta pārbaudīja 48 hektārus lielu zemes gabalu Spānijā (Madridē), kas laikā, kad lauksaimnieks iesniedza deklarāciju, ZGIS bija reģistrēts kā pilnībā attiecināmas pastāvīgās ganības. Tomēr ortofotogrāfijās bija redzamas blīvas krūmu un koku audzes. Savā 2014. gada atbalsta pieprasījumā lauksaimnieks bija deklarējis šo zemes gabalu, pamatojoties uz attiecināmo platību, kas reģistrēta ZGIS, un viņš saņēma VMS atbalstu par visu zemes gabalu. Palāta konstatēja, ka par šo zemes gabalu VMS atbalsts nepienākas. 2015. gadā Spānijas iestādes pārbaudīja savu ZGIS, pamatojoties uz jaunām ortofotogrāfijām un jaunu tehnoloģiju, un reģistrēja attiecīgo zemes gabalu kā neattiecināmu. Palāta konstatēja arī, ka platībatkarīgais atbalsts bija deklarēts un izmaksāts, pamatojoties uz ZGIS datubāzē esošu nepareizu attiecināmības informāciju, kas bija atklājama ortofotogrāfijās, Grieķijā, Spānijā (Aragona, Kastīlija-Lamanča, Kastīlija un Leona un Estremadura), Itālijā (Kalabrija) un Apvienotajā Karalistē (Anglija). 7.4. izcēlums. Piemērs nepareiziem maksājumiem, jo ZGIS iekļauti nepareizi attiecināmības dati Ar pastāvīgajām ganībām saistītas problēmas Komisija konstatēja jau pirms 2014. gada, un attiecīgajās dalībvalstīs ir īstenoti rīcības plāni. Spānijā valsts iestādes veica visu to zemes gabalu pilnīgu pārmērīšanu, kurus bija deklarējuši Revīzijas palātas revidētie labuma guvēji, un vajadzības gadījumā sāka līdzekļu atgūšanas procedūras. Turklāt fakts, ka attiecīgais zemes gabals 2015. gadā tika reģistrēts kā neattiecināms, apliecina, ka ZGIS atjaunināšanas procedūra Spānijā darbojas. Revīzijās, kuras Komisijas dienesti veica iepriekšējos gados, trūkumi saistībā ar pastāvīgo ganību attiecināmību tika konstatēti Grieķijā un Spānijā, kā arī tika nodrošināts, ka šie trūkumi tiek novērsti, izmantojot īpašus rīcības plānus, kuru īstenošanas rezultātā tika panākti uzlabojumi (sk. Revīzijas palātas 2014. gada pārskata 7.8. izcēlumu). Gan Grieķijā, gan Spānijā teritorija, kas ZGIS bija reģistrēta kā attiecināma, tika būtiski samazināta. Grieķijā attiecināmā pastāvīgo ganību teritorija tika samazināta no 3,6 miljoniem hektāru 2012. gadā uz 1,5 miljoniem hektāru 2014. pieprasījumu gadā, savukārt Spānijā pastāvīgo ganību teritorija tika samazināta no 18,5 miljoniem hektāru 2013. gadā uz 6,4 miljoniem hektāru 2016. gadā. Apvienotajā Karalistē (Anglijā) koriģējošais rīcības plāns tiek īstenots, un Komisija šo procesu cieši uzrauga. Turklāt atbilstības pārbaudes procedūras nodrošina, ka risks ES budžetam tiek atbilstoši segts, izmantojot neto finanšu korekcijas.

7.20. Piemērs valsts attiecināmības kritērijiem, kas neatbilst ES tiesību aktiem, ir sniegts 7.5. izcēlumā .

7.5. izcēlums. Piemērs valsts attiecināmības kritērijiem, kas neatbilst ES tiesību aktiem Savā 2013. gada pārskatā (22) Palāta informēja, ka Francijas iestādes piešķīra atbalstu par noganāmu virsāju, kaut arī šajās platībās auga gan attiecināmi zālaugi, gan neattiecināmi krūmi, blīvas koku audzes u. c. 2015. gadā Palāta konstatēja sešus zemes gabalus, kas bija jāuzskata par pilnībā vai daļēji neattiecināmiem, jo uz tiem blīvi auga koki un krūmi, bet Francijas iestādes tos bija novērtējušas kā pilnībā attiecināmus. 7.5. izcēlums. Piemērs valsts attiecināmības kritērijiem, kas neatbilst ES tiesību aktiem Revīzijās, kuras Komisija veica pirms 2013. gada, jau tika konstatētas līdzīgas nepilnības Francijā. Šīs nepilnības tiek kontrolētas saskaņā ar īpašu rīcības plānu, ko izstrādājusi minētā dalībvalsts, un šo procesu cieši uzrauga Komisija. Visas šādas konstatētās nepilnības tiek kontrolētas, īstenojot atbilstības noskaidrošanas procedūras, kas nodrošina, ka risks ES budžetam tiek atbilstoši segts, veicot neto finanšu korekcijas. Līdztekus Komisija modri uzrauga, vai rīcības plāns tiek stingri ievērots, lai nodrošinātu uzlabojumus. Ņemot vērā atsevišķus gadījumus, kad radās kavējumi, 2015. gadā tika sākti papildu pasākumi atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1306/2013 41. panta 2. punktam.

Lauku attīstība, vide, klimata politika un zivsaimniecība

7.21. Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts 7.1. pielikumā . Lauku attīstības, vides, klimata politikas un zivsaimniecības izvērtējumā no Palātas pārbaudītajiem 179 darījumiem kļūdas bija 69 darījumos (39 %). Pamatojoties uz 40 skaitļos izteiktajām kļūdām, Palātas aplēstais kļūdu līmenis ir 5,3 % (23). 7.21. Komisija ņem vērā Revīzijas palātas aplēsto ticamāko kļūdu īpatsvaru, kas ir zemāks nekā iepriekšējā gadā konstatētais.

7.22. Tas, cik lielā mērā dažādie kļūdu veidi ietekmēja Palātas aplēsto kļūdu līmeni 2015. gadam, ir atspoguļots 7.6. attēlā .

7.6. attēls. Aplēstā kļūdu līmeņa sadalījums – lauku attīstība, vide, klimata politika un zivsaimniecība Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

7.23. No Palātas pārbaudītajiem 159 lauku attīstības darījumiem 78 darījumi bija saistīti ar platību, bet 81 darījums ar platību nebija saistīts. No šiem 159 darījumiem 64 darījumos (40 %) bija kļūdas, no kurām 38 bija izsakāmas skaitļos. Vides, klimata politikas un zivsaimniecības jomā no izlasē pārbaudītajiem 19 darījumiem kļūdas tika konstatētas piecos darījumos (26 %), un no tām divas bija skaitļos izsakāmas kļūdas. Tikai vienā no atlikušajiem darījumiem (24) Palāta kļūdas neatrada. 7.23. Lauku attīstības jomā Revīzijas palātas konstatēto kļūdu (gan skaitļos izteikto, gan skaitļos neizteikto) biežums laika gaitā ir pastāvīgi samazinājies.

7.24. Galīgo saņēmēju pieļautu 13 skaitļos izsakāmu kļūdu gadījumos dalībvalstu iestādēm bija pietiekami informācijas (25), lai novērstu vai atklātu un izlabotu kļūdas pirms izdevumu deklarēšanas Komisijai. Ja visa šī informācija būtu izmantota, lai novērstu vai atklātu un labotu kļūdas, tad aplēstais kļūdu līmenis šim īpašajam izvērtējumam būtu bijis par 1,7 procentpunktiem zemāks. Turklāt Palāta konstatēja, ka sešos gadījumos Palātas atklāto kļūdu bija pieļāvušas valsts iestādes. Šīs kļūdas veidoja 1,5 procentpunktus aplēstajā kļūdu līmenī. Valsts iestāžu pieļauto kļūdu piemērs ir sniegts 7.7. izcēlumā . 7.24. Komisija apzinās, ka dalībvalstu iestādes varēja noteikt daudzas Revīzijas palātas atklātās kļūdas. KLP noteikumi dalībvalstīm sniedz visus nepieciešamos instrumentus, lai mazinātu lielāko daļu risku, ka varētu rasties kļūdas. Piemērā minētajā gadījumā, kas aprakstīts 7.7. izcēlumā, Komisija 2016. gada martā sāka atbilstīguma noskaidrošanas procedūru. Tiks veikti visi vajadzīgie pasākumi, lai aizsargātu ES budžetu.

7.25. Kļūdu veidi ir līdzīgi tiem, ko Palāta konstatēja iepriekšējos gados, un tiem, kuri identificēti Palātas īpašajā ziņojumā, kurā bija analizēti kļūdu cēloņi lauku attīstības izdevumos (26). Tāpat kā iepriekšējos gados lielākā daļa (82 %) no aplēstā kļūdu līmeņa, kas minēts 7.21. punktā, attiecas uz pasākumiem, kuri nav saistīti ar platību. 7.25. Komisija ir informēta par kļūdu pamatcēloņiem un sadarbojas ar dalībvalstīm, lai situācijas koriģētu, piedāvājot norādījumus vai pieprasot īstenot rīcības plānus. Piemēram, Komisija zina, ka ar platībām nesaistīto pasākumu gadījumā ir lielāka kļūdu rašanās iespējamība. Šā iemesla dēļ tiek atbalstīti tādi sistēmiski risinājumi kā pasākumu struktūras vienkāršošana vai mazāk sarežģītu aprēķina metožu (piemēram, vienkāršotu izmaksu iespēju vai vienreizēju maksājumu) izmantošana. Komisija uzskata, ka pārkāpumi publiskā iepirkuma procedūrā automātiski nenozīmē to, ka kopējās izmaksas nav attiecināmas. Lai novērtētu finansiālo risku ar publisko iepirkumu saistīto kļūdu dēļ, Komisija 2013. gada decembrī pieņēma pamatnostādnes finanšu korekciju noteikšanai saistībā ar neatbilstību publisko iepirkumu noteikumiem projektos, kas tiek īstenoti saskaņā ar dalīto pārvaldību.

7.26. No 81 pārbaudītā darījuma, kas nav saistīts ar platību, 15 darījumi (19 %) neatbilda attiecināmības prasībām (piemērs sniegts 7.7. izcēlumā ). Vides, klimata politikas un zivsaimniecības jomā divas skaitļos izsakāmas kļūdas bija radušās neattiecināmu izdevumu dēļ.

7.7. izcēlums. Neattiecināmu izdevumu vai darbības piemērs Lauku attīstības pasākums “dzīvnieku labturības maksājumi” sniedz atbalstu lauksaimniekiem, kuri brīvprātīgi uzņemas dzīvnieku labturības saistības. Maksājumus veic katru gadu, un tie sedz papildu izmaksas un negūtos ienākumus, kas radušies uzņemto saistību dēļ, piemēram, izveidot plašākas vietas dzīvniekiem. Tas ir piemērs vienkāršotu izmaksu iespēju izmantošanai, kas var samazināt administratīvo slogu dalībvalstīm un atbalsta saņēmējiem. Šādām iespējām ir jābalstās uz pareizu metodoloģiju, it īpaši uz precīzu vienkāršoto izmaksu aprēķinu. Rumānijā Palāta konstatēja neattiecināmus izdevumus, jo valsts iestādes, aprēķinot vienkāršotās izmaksas, nepareizi uzskaitīja ražošanas ciklu skaitu. Rezultātā maksājumi visiem labuma guvējiem regulāri bija pārāk lieli. Palāta pārbaudīja visus saistību veidus attiecībā uz dzīvnieku labturības maksājumiem Rumānijā, tostarp ārpus izlases, lai noteiktu apmēru, kādā nepareizie aprēķini ir ietekmējuši visus izdevumus par dzīvnieku labturību Rumānijā. Palāta konstatēja, ka kopējie neattiecināmie izdevumi, kopš pasākumu sāka īstenot (2012. gadā), līdz 2015. gada oktobrim varētu būt 152 miljoni EUR (no 450 miljonu EUR kopsummas). Palāta konstatēja attiecināmības kļūdas arī Beļģijā (Valonija), Vācijā (Reinzeme-Pfalca), Spānijā (Andalūzija, Galīcija, Kastīlija-Lamanča), Grieķijā, Itālijā (Lauku tīkls, Sicīlija un Kampānija) un Polijā. 7.7. izcēlums. Neattiecināmu izdevumu vai darbības piemērs Komisija pilnībā atbalsta dalībvalstu centienus, kad vien tas iespējams, izmantot vienkāršotu izmaksu iespējas kā instrumentu kļūdu novēršanai, kā Revīzijas palāta ir atzinusi savā Īpašajā ziņojumā Nr. 23/2014 (sk. 86. punktu). Attiecībā uz gadījumiem Rumānijā Komisija piekrīt, ka tika pieļauta kļūda vienkāršoto izmaksu aprēķinā, kas tika izmantots maksājumiem. Pēc informācijas saņemšanas par Revīzijas palātas konstatējumiem Komisija 2016. gadā sāka atbilstīguma noskaidrošanas procedūru, lai precīzi noteiktu, cik liela ir riskam pakļautā summa. Iespējams, tā rezultātā tiks piemērota finanšu korekcija.

7.27. Attiecībā uz 27 pārbaudītajiem darījumiem labuma guvējiem bija jāievēro publiskā iepirkuma noteikumi. Šie noteikumi nodrošina preču un pakalpojumu iepirkšanu par visizdevīgākajiem nosacījumiem, vienlaikus garantējot vienlīdzīgu piekļuvi publiskā iepirkuma līgumiem un atbilsmi pārredzamības un nediskriminācijas principiem. Sešos gadījumos viens vai vairāki no šiem noteikumiem bija pārkāpti. Šādas kļūdas piemērs sniegts 7.8. izcēlumā . 7.27. Komisija ir konstatējusi, ka būtisks kļūdu avots ir publiskā iepirkuma process, un ir pastiprinājusi savu revīzijas darbu, lai nodrošinātu ES budžeta pienācīgu aizsardzību. Atbilstība publiskā iepirkuma noteikumiem ir arī viens no galvenajiem elementiem ar lauku attīstību saistītajos rīcības plānos. Šajā jomā 2015.–2016. gadā padziļinātas revīzijas tika veiktas četrās dalībvalstīs. Prakse veikt publiskā iepirkuma noteikumu padziļinātas pārbaudes 2016. gadā tiek turpināta citās dalībvalstīs. Lai novērtētu finansiālo risku ar publisko iepirkumu saistīto kļūdu dēļ, Komisija 2013. gada decembrī pieņēma pamatnostādnes finanšu korekciju noteikšanai saistībā ar neatbilstību publisko iepirkumu noteikumiem projektos, kas tiek īstenoti saskaņā ar dalīto pārvaldību.

7.8. izcēlums. Publiskā iepirkuma noteikumu neievērošanas piemērs Kāda komūna Itālijā (Kampānija) saņēma atbalstu, lai uzbūvētu viensliežu dzelzceļu – infrastruktūru, kas lauksaimniekiem atvieglo olīvu pārvadāšanu kalnos. Līgumu piešķīra privātam uzņēmumam, ievērojot publiskā iepirkuma procedūru. Lai izvērtētu dažādos piedāvājumus, komūna izveidoja kritēriju kopumu, un katram kritērijam bija sava vērtība (izteikta punktos). Paziņojumā par līgumu bija prasīts, lai pretendenti kā daļu no sava piedāvājuma iekļautu priekšlikumus papildu būvdarbiem saistībā ar jauniem ceļiem, notekūdeņiem un ūdensvadu. Papildu būvdarbi veidoja 75 % no kopējā punktu skaita, uz kura pamata komūna piešķīra līgumu. Salīdzinājumam – cena veidoja tikai 10 % no punktu kopskaita. Tā kā ES atbalstu piešķir viensliežu dzelzceļa būvniecībai, labuma guvējs pārkāpa Itālijas publiskā iepirkuma likumu, nosakot kritērijus (ceļu būvniecība, notekūdeņi un ūdensvads), kas nav saistīti ar paziņojumā par līgumu minēto priekšmetu, būtību un raksturelementiem. Šādi kritēriji saskaņā ar Itālijas publiskā iepirkuma noteikumiem bija nelikumīgi. Palāta konstatēja publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpuma gadījumus arī Vācijā (Reinzeme-Pfalca), Grieķijā un Rumānijā. 7.8. izcēlums. Publiskā iepirkuma noteikumu neievērošanas piemērs Komisija izprot, ka uzaicinājumā uz konkursu izklāstītie līguma piešķiršanas kritēriji nebija pilnībā saistīti ar minēto darbu būtību. Tomēr Komisija uzsver, ka ieguldījums tika veikts atbilstīgi plānam. Itālijas iestādes izskatīja lietu un uzsāka atgūšanas procedūru saistībā ar publiskā iepirkuma procedūru pārkāpumiem. Itālijas iestādes piemēroja finanšu korekciju 10 % apmērā. Komisija uzskata, ka šis korektīvais pasākums palīdz aizsargāt ES budžetu. 2015. gada darbības pārskatā tika iekļautas atrunas, lai aptvertu ar publisko iepirkumu saistītos jautājumus, kā Revīzijas palāta atzinusi 7.60. punktā.

7.28. Izlasē bija 45 agrovides maksājumu darījumi, kas attiecās uz tādām lauksaimnieciskās ražošanas metodēm, kuras ir saderīgas ar vides, ainavas un dabas resursu aizsardzību. Palāta konstatēja, ka trijos gadījumos lauksaimnieki nebija ievērojuši visus nosacījumus maksājuma saņemšanai. 7.28. Komisija vēlētos uzsvērt, ka visiem trim labuma guvējiem bija jāievēro plašs dažādu agrovides prasību klāsts un tie sekmīgi izpildīja lielāko daļu no šīm saistībām. Tikai dažas no šīm saistībām netika izpildītas pilnībā vai pienācīgi dokumentētas.

7.29. No 78 ar platību saistītiem darījumiem Palāta konstatēja 15 gadījumus (19 %), kad bija norādīta pārāk liela attiecināmās zemes platība. Vairākumā Palātas konstatēto gadījumu šī pārāk lielā deklarētā platība bija relatīvi maza, un tāpēc tam bija tikai ierobežota ietekme uz kopējo aplēsto kļūdu līmeni. Sk. arī 7.18. punktu. 7.29. Komisija ņem vērā faktu, ka lielākā daļa Revīzijas palātas konstatēto kļūdu saistībā ar pārāk lielas zemes platības deklarēšanu bija salīdzinoši nelielas, un atzinīgi vērtē Revīzijas palātas novērtējumu par ZGIS datu uzticamības uzlabošanos (sk. 7.17. punktu). Komisija uzskata, ka izvairīties no nelielām kļūdām par saprātīgām izmaksām nav iespējams.

7.30. Valstu iestādēm ir jāpārbauda izmaksu pamatotība. Attiecībā uz 24 ieguldījumu projektiem valstu iestādes to nebija pienācīgi pārbaudījušas. Palāta ziņoja par šiem gadījumiem kā par kļūdām. Tomēr kopumā nav iespējams noteikt neattiecināmo izdevumu apmēru, tāpēc šo kļūdu mēs nevaram izteikt skaitļos. Papildu informācija par izmaksu pamatotību ir iekļauta iedaļā par darbības rezultātu kritēriju pārbaudi (sk. 7.71. punktu). 7.30. Skatīt Komisijas atbildi par 7.71. punktu.

Gada darbības pārskatu un citu iekšējās kontroles sistēmas elementu pārbaude

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta sistēmas, kas saistītas ar darījumu pareizību lauksaimniecībā

7.31. Komisija un dalībvalstis kopīgi pārvalda gandrīz visus lauksaimniecības izdevumus. Aptuveni 80 maksājumu aģentūras dalībvalstīs izmaksā atbalstu lauksaimniekiem un citiem labuma guvējiem; Komisija šīs izmaksas atlīdzina dalībvalstīm reizi mēnesī (ELGF gadījumā) vai reizi ceturksnī (ELFLA gadījumā). Komisija veic atbilstīguma revīzijas, lai novērtētu, vai dalībvalstu sistēmas nodrošina, ka atbalsta maksājumi labuma guvējiem ir likumīgi un pareizi. Atklātie sistēmu trūkumi var būt par iemeslu finanšu korekcijām, ko ar atbilstīguma lēmumiem uzliek dalībvalstīm. Finanšu korekcijas bieži izpaužas kā vienotas likmes korekcijas un aptver izdevumus, kas attiecas uz vairākiem budžeta gadiem. Reti kad notiek maksājumu atgūšana no galīgajiem saņēmējiem, un tādējādi tiek maksāts no valstu budžetiem (27). 7.31. Lai gan lielākā daļa korekciju agrāk patiešām tika veiktas saskaņā ar vienoto likmi, jaunajā tiesiskajā regulējumā dalībvalstis tiek mudinātas iesniegt fondam riska aprēķinu. Ja Komisijas veikto atbilstības noskaidrošanas procedūru rezultātā ir konstatēti nepamatoti maksājumi, kurus iespējams tieši sasaistīt ar labuma guvēju, dalībvalstīm ir jāsāk pret labuma guvējiem vērstas atgūšanas darbības.

7.32. Lai pārliecinātos, vai Komisijas atbilstīguma revīzijas atbilst starptautiskajiem revīzijas standartiem (28) un galvenajiem reglamentējošajiem noteikumiem, Palāta veica dokumentu pārbaudi izlasei, ko veidoja 24 (29) no 120 atbilstīguma revīzijām (30), par kurām Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts ziņoja 2015. gadā. Palāta arī atkārtoja sešas no šīm 24 revīzijām (31). Komisija 2015. gadā atjaunināja savas revīzijas procedūras saskaņā ar tās revīzijas metodoloģijas un kvalitātes nodrošināšanas politikas pašnovērtējumu. Palāta caurskatīja atjauninātās procedūras un savā novērtējumā ņēma tās vērā.

7.33. Komisijas atbilstīguma revīzijas kopumā atbilst attiecīgajiem standartiem. Tomēr, ja arī Komisija neformulē nevienu konstatējumu, tai ir jāuzlabo veids, kādā tā dokumentē revīzijas darbu, kas ir šāda secinājuma pamatā. 7.33. Komisija, veicot savu revīziju, cenšas ievērot ISSAI standartus. Tas ir viens no iemesliem, kāpēc tā izmantoja ārēja uzņēmuma pakalpojumus, lai pamatotu savu revīzijas procedūru pašnovērtējumu. Komisijas formulēto konstatējumu pamatā ir katras misijas revīzijas ziņojumi. Ja netiek formulēti nekādi konstatējumi (piemēram, nebija jāziņo ne par vienu problēmu, konstatētās nepilnības bija nebūtiskas), tas tiek norādīts revīzijas ziņojumā.

7.34. Iepriekšējos gada pārskatos (32) Palāta ir vērsusi uzmanību uz šo problēmu, proti, atbilstīguma noskaidrošanas procedūras bija pārāk ilgstošas, tāpēc veidojās ievērojams skaits atvērto lietu (33). 2015. gadā Komisija ievērojami samazināja šādu veco atvērto lietu skaitu no 192 līdz 34 lietām. Ar izmaiņām tiesību aktos 2014.–2020. gadam, kas attiecībā uz KLP stājās spēkā 2015. gada 1. janvārī, bija paredzēts racionalizēt atbilstīguma noskaidrošanas procedūru, ieviešot tiesību aktos noteiktus termiņus. Rezultātā Komisija tagad stingrāk uzrauga revīzijas ciklu, lai ievērotu iekšējos un ārējos termiņus. 7.34. Komisija rūpīgi pārbauda pārāk ilgi atvērtu revīzijas lietu (“veco atvērto lietu”) slēgšanu – to skaits 2016. gada jūnijā bija samazinājies no 34 uz 20 lietām. Komisijas mērķis ir līdz 2016. gada beigām slēgt visas atlikušās pārāk ilgi atvērtās revīzijas lietas (“vecās atvērtās lietas”).

7.35. Jaunie tiesību akti 2014.–2020. gadam arī vairāk akcentēja dalībvalstu lomu riska apdraudēto summu noteikšanā; to Komisija var izmantot, lai aprēķinātu veicamās finanšu korekcijas. Pārbaudot Komisijas norādījumus un sešas finanšu korekcijas, kas pieņemtas vai sagatavotas 2015. gadā, Palāta skatīja, vai Komisija ir pareizi pārbaudījusi un izmantojusi dalībvalstu sniegtos datus. 7.35-7.36. Atbilstīgi ieteikumiem, ko Revīzijas palāta sniedza iepriekšējos gados, Komisija ir izstrādājusi satvaru, kas paredzēts aprēķināto finanšu korekciju skaita palielināšanai, un tāpēc tā piemēro mazāk vienotās likmes korekciju. Ņemot vērā grūtības, kas raksturīgas lietām, kuras ietver daudzus darījumus, pamataktā ir iekļautas atbilstīgas tiesību normas, tostarp principi, kas paredz dalībvalstu atbildību nodrošināt vajadzīgo informāciju, kā arī samērīgu pasākumu veikšanu. Deleģētais akts ietver sīki izstrādātus noteikumus par aprēķinātajām un ekstrapolētajām finanšu korekcijām. Komisijas sīki izstrādātās pamatnostādnes par finanšu korekcijām ir attiecīgi atjauninātas, jo īpaši attiecībā uz kritērijiem un metodēm, kuri Komisijai jāizmanto, lai pieņemtu vai noraidītu dalībvalstu veiktu aprēķinu vai ekstrapolāciju par ES budžetam radīto risku. Komisija uzskata, ka revīzijas rokasgrāmata ietver informāciju par dalībvalstu iesniegto datu pārbaudēm. Revīzijas rokasgrāmatai pievienotajā paziņojumā C(2015) 3675 ir skaidri noteiktas obligātās prasības, kas dalībvalstīm jāizpilda, iesniedzot Komisijai papildu datus finanšu korekciju aprēķināšanai, kā arī kritēriji un metodes, kas Komisijai jāizmanto, lai pieņemtu vai noraidītu finanšu korekcijas aprēķinu vai ekstrapolāciju. Dalībvalstu iesniegto datu rūpīga pārbaude ir Komisijas standarta prakse. To apstiprina arī Revīzijas palātas konstatējumi attiecībā uz četrām no sešām pārbaudītajām finanšu korekcijām. Attiecībā uz abām pārējām minētajām finanšu korekcijām: — vienas korekcijas gadījumā attiecīgā summa bija salīdzinoši neliela un no dalībvalsts tika pieprasīta papildu informācija, — saistībā ar finanšu korekciju 5,8 miljonu EUR apmērā Komisija pārbaudīja dalībvalsts iesniegto datu pamatotību, lai gan šis process netika pienācīgi dokumentēts. Komisija vēlētos uzsvērt, ka centieniem pārbaudīt dalībvalstu iesniegtos datus būtu jābūt samērīgiem ar iespējamajām finanšu sekām. Komisija var arī paļauties uz apliecinātājiestāžu darbu.

7.36. Komisijas revīzijas rokasgrāmatā nav iekļautas detalizētas revīzijas procedūras un dokumentēšanas prasības attiecībā uz dalībvalstu iesniegto datu apstiprinājumpārbaudēm. Attiecībā uz četrām no sešām pārbaudītajām finanšu korekcijām Palāta secināja, ka Komisija ir veikusi revīzijas apmeklējumus, lai pārliecinātos, ka no attiecīgajām dalībvalstīm saņemtie dati ir pareizi. Attiecībā uz pārējām divām finanšu korekcijām Komisija mums nesniedza pietiekamus un atbilstošus pierādījumus, ka tā būtu veikusi pārbaudes. Vienā no šiem gadījumiem finanšu korekcija bija relatīvi neliela. Taču otrajā gadījumā finanšu korekcija bija 5,8 miljoni EUR. Nepārbaudītu datu izmantošana rada finanšu risku ES budžetam, jo dalībvalstu interesēs ir finanšu korekcijas samazināt.

Dalībvalstu sistēmas, kas saistītas ar darījumu pareizību lauksaimniecībā

7.37. Dalībvalstu iestādes atbild par to, lai tiktu ieviesti un darbotos turpmāk uzskaitītie mehānismi:

a) pienācīgas administratīvās un kontroles procedūras, kas nodrošina atbalsta pieprasītāju sagatavoto deklarāciju pareizību un attiecināmības prasību izpildi;

b) pārbaudes uz vietas, kam atkarībā no atbalsta shēmas ir jāaptver vismaz 5 % no visiem labuma guvējiem vai attiecīgajiem izdevumiem.

7.38. Palātas veiktā sistēmu pārbaude balstījās uz Komisijas (ĢD AGRI) veiktajām revīzijām. Palātas pārbaudītajā 24 atbilstīguma revīziju izlasē (sk. 7.32. punktu) Komisija ziņoja par nozīmīgiem trūkumiem 17 attiecīgajās sistēmās (34). Tā kā Palāta konstatēja, ka Komisijas darbs kopumā ir bijis apmierinošs (sk. 7.33. punktu), tā var paļauties uz Komisijas novērtējumu par šīm sistēmām. 7.38. Komisija atzinīgi vērtē Revīzijas palātas konstatējumu, ka Komisijas darbs kopumā ir bijis apmierinošs un ka tā var paļauties uz Komisijas veikto novērtējumu par dalībvalstu sistēmām.

7.39. Sešās no apmeklētajām dalībvalstīm (sk. 7.32. punktu) mēs veicām arī papildu revīzijas darbu ierobežotam skaitam riska jomu (35). Konstatējumi par ELGF, lauku attīstību un savstarpējo atbilstību ir izklāstīti turpmākajos punktos.

Ar ELGF darījumu pareizību saistītās dalībvalstu sistēmas

7.40. Integrētā administrēšanas un kontroles sistēma (IAKS) ir galvenā vadības un kontroles sistēma tiešā atbalsta maksājumiem (36). Sistēmā ietilpst saimniecību un atbalsta pieprasījumu datubāzes, zemes gabalu identifikācijas sistēma (ZGIS, sk. arī 7.17. un 7.18. punktu), dzīvnieku datubāzes, kā arī tiesību datubāze tajās dalībvalstīs, kurās īsteno VMS. Maksājumu aģentūras veic administratīvas sasaistu pārbaudes starp šīm datubāzēm, lai nodrošinātu, ka maksājumus par pareizu summu veic attiecināmiem labuma guvējiem par attiecināmu zemi vai dzīvniekiem. 7.40-7.41. Komisija uzskata, ka IAKS, tostarp ZGIS, ir uzticama sistēma un ka IAKS kvalitāte un tvērums ir būtiski svarīgs, lai nodrošinātu tiešā atbalsta maksājumu un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) izdevumu pareizību, jo īpaši saistībā ar agrovides pasākumiem un mazāk labvēlīgiem apgabaliem. Nepilnību gadījumā dalībvalstīm ir jāīsteno korektīvi pasākumi, tostarp īpaši rīcības plāni, lai attiecīgās nepilnības novērstu. Komisija šos pasākumus rūpīgi uzrauga.

7.41. Palātas 2014. gada pārskatā bija teikts, ka IAKS ir nozīmīgs rīks, kas palīdz novērst kļūdas un samazināt kļūdu līmeni tajās atbalsta shēmās, kur to piemēro (37). Palāta pārbaudīja atlasītus galvenos IAKS kontroles mehānismus sešās apmeklētajās maksājumu aģentūrās (sk. 7.32. punktu). Neapšaubot IAKS ieguldījumu kļūdu novēršanā un kļūdu līmeņa samazināšanā, Palāta konstatēja trūkumus dažos no galvenajiem kontroles mehānismiem. Tie attiecās uz ZGIS, administratīvajām pārbaudēm, pārbaužu uz vietas kvalitāti un nepareizu maksājumu atgūšanas procedūrām (38). Piemērs Palātas konstatētajiem trūkumiem sniegts 7.9. izcēlumā .

7.9. izcēlums. Piemērs saistībā ar ZGIS konstatētajiem trūkumiem Sešus gadus pēc kārtas (2010.–2015. g.) Apvienotajā Karalistē (Ziemeļīrija) ikgadējais ZGIS kvalitātes novērtējums liecināja, ka tā neatbilst vairākiem kvalitātes elementiem, kurus prasa ES tiesību akti. Neraugoties uz to, ka tiesību aktos ir noteikts pienākums šādos gadījumos veikt koriģējošus pasākumus, novērtējums par 2015. gadu liecināja, ka konsekventa uzlabojuma nav bijis: kopumā Ziemeļīrijas ZGIS reģistrētās attiecināmās platības bija norādītas vairāk nekā par 2 % lielākas, un tas rada nepareizu maksājumu risku. Par Ziemeļīrijas ZGIS trūkumiem Palāta jau ziņoja savā 2012. gada pārskatā (3.2. pielikums). 7.9. izcēlums. Piemērs saistībā ar ZGIS konstatētajiem trūkumiem Pēc Komisijas veiktajām revīzijām Ziemeļīrijas iestādes, sākot ar 2013. gadu, veica korektīvas darbības. Attiecināmās platības aplēse ZGIS kvalitātes novērtējumā (KN) attiecībā uz 2010., 2011., 2012. un 2015. gadu bija “neatbilstīga”. Apvienotās Karalistes un Ziemeļīrijas iestādes paskaidroja cēloņus attiecīgajos gada KN ziņojumos. Gados, kuros tika sākta trīsgadīgā ZGIS atjaunināšana (2013., 2014. gads), neatbilstīgo zemes gabalu skaits samazinājās. Taču 2015. gadā Apvienotās Karalistes un Ziemeļīrijas iestādes atklāja, ka bija palielinājies tādu zemesgabalu ar neatbilstīgu platību skaits, kuri nebija konstatēti atjauninātās programmas ietvaros. Komisija turpina rūpīgi uzraudzīt šo situāciju.

Dalībvalstu sistēmas, kas saistītas ar darījumu pareizību lauku attīstībā

7.42. Piecās no sešām apmeklētajām maksājumu aģentūrām (sk. 7.32. punktu) Palāta konstatēja nepilnības attiecināmības nosacījumu administratīvajās pārbaudēs, konkrēti – saistībā ar publisko iepirkumu. Šie sistēmu trūkumi bija ļoti līdzīgi tiem, kurus atrada un par kuriem ziņoja iepriekšējos gados (39). Sistēmu trūkumi ir nozīmīgs cēlonis kļūdām, ko atklāja darījumu pārbaudēs (sk. 7.24. punktu). 7.42. Komisija dalībvalstīs veic atbilstības revīzijas, lai pārbaudītu, vai apmaksātie izdevumi atbilst noteikumiem. Veicot šīs revīzijas, Komisija konstatēja nepilnības arī administratīvajās pārbaudēs saistībā ar attiecināmības nosacījumiem un publisko iepirkumu. Ir veikti korektīvie pasākumi, tostarp vajadzības gadījumā īstenoti rīcības plāni. Turklāt 2015. gada darbības pārskatā tika iekļautas atrunas. Šajā saistībā ir veiktas arī finanšu korekcijas, un pašlaik tiek īstenotas vairākas atbilstības noskaidrošanas procedūras, kuru rezultātā, domājams, būs nepieciešamas turpmākas finanšu korekcijas. Īpaša publiskā iepirkuma revīzija 2015. gadā tika sākta četrās dalībvalstīs. Pārējās dalībvalstīs revīzija tiks veikta 2016. gadā.

7.43. Saistībā ar publisko iepirkumu Palāta pārbaudīja 41 projekta izlasi (papildus veiktajām darījumu pārbaudēm); no tiem astoņos projektos (20 %) bija kļūdas. Trijos no astoņiem gadījumiem tika konstatēti neattiecināmi izdevumi kopā vairāk nekā par 1,5 miljoniem EUR no ELFLA atbalsta.

7.44. Cenšoties samazināt kļūdu līmeni lauku attīstības izdevumos, Komisija un dalībvalstis īsteno rīcības plānus nolūkā noteikt kļūdu cēloņus un ieviest mērķtiecīgus koriģējošus pasākumus, lai samazinātu kļūdu rašanās risku. Palāta pārbaudīja, vai attiecīgās dalībvalsts rīcības plānā bija ietverti pasākumi bieži konstatēto kļūdu pamatcēloņu novēršanai.

7.45. Palāta caurskatīja 14 nozīmīgākās skaitļos izsakāmas kļūdas, kuras 2015. gada darījumu pārbaužu laikā tika atklātas astoņās dalībvalstīs. Palāta secināja, ka septiņas no astoņām dalībvalstīm līdz 2016. gada februārim savus rīcības plānus jau bija atjauninājušas, ietverot tajos pasākumus dažu Palātas konstatēto problēmu novēršanai. Tomēr, pārbaudot dalībvalstu sistēmas, Palāta secināja, ka četras maksājumu aģentūras, kuru publiskā iepirkuma procedūru administratīvajās pārbaudēs bija atklāti trūkumi, saistībā ar šo jautājumu savos rīcības plānos nekādus pasākumus nebija iekļāvušas. Lai arī Palāta uzskata, ka rīcības plāni kopumā ir pareizs līdzeklis kļūdu cēloņu novēršanai, publiskā iepirkuma jomā joprojām ir vajadzīgi uzlabojumi. 7.45. Ja atbilstības revīziju un Revīzijas palātas veiktu revīziju ietvaros tiek konstatētas nepilnības, Komisija vienmēr pieprasa, lai dalībvalstis veiktu korektīvas darbības, kas var būt noteiktas rīcības plāna formā. Saskaņā ar Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 23/2014 sniegtajiem ieteikumiem Komisija visām dalībvalstīm ir ieteikusi veltīt īpašu uzmanību publiskā iepirkuma jautājumam un vajadzības gadījumā veikt korektīvus pasākumus. 2015. gada darbības pārskatā tika iekļautas atrunas, lai aptvertu ar publisko iepirkumu saistītos jautājumus, kā Revīzijas palāta atzinusi 7.60. punktā.

Ar savstarpējo atbilstību saistītās dalībvalstu sistēmas

7.46. Palāta pārbaudīja sistēmu, kas nodrošina savstarpējās atbilstības prasību ievērošanu sešās apmeklētajās maksājumu aģentūrās (sk. 7.32. punktu). Konkrēti, Palāta analizēja, cik uzticama ir kontroles statistika un ieviestās procedūras, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pienācīgi pārbauda savstarpējās atbilstības prasības ūdeņu aizsardzībai pret nitrātiem (Nitrātu direktīva (40)) un paziņojumiem par izmaiņām ganāmpulkos (41). Palāta pārbaudīja arī 63 kontroles ziņojumus. 7.46. Komisija norāda, ka savstarpējā atbilstība neattiecas uz pakārtoto darījumu likumības un pareizības novērtēšanu.

7.47. Palāta konstatēja nepilnības galvenokārt attiecībā uz kontroles statistikas un atlases metožu uzticamību piecās no sešām apmeklētajām dalībvalstīm. Palāta atklāja problēmas (piemēram, nepareizu sankciju aprēķināšanu vai atsevišķu prasību nepārbaudīšanu) 13 no 63 pārbaudītajiem kontroles ziņojumiem. Turklāt Lietuvā un Apvienotajā Karalistē (Ziemeļīrija) četros no atlasītajiem 24 kontroles ziņojumiem sankcijas nebija pareizi iekļautas kontroles statistikā. Vēl viens Palātas konstatēto nepilnību piemērs sniegts 7.10. izcēlumā . 7.47. Komisija piekrīt Revīzijas palātas novērojumam un savās revīzijās pievērš šīm prasībām īpašu uzmanību. Komisija daudzās revīzijas ir novērojusi trūkumus saistībā ar savstarpējās atbilstības kontroļu tvērumu un kvalitāti. Ja tiek konstatēta sistēmas neatbilstība, Komisija vienmēr pieprasa veikt korektīvas darbības, tostarp vajadzības gadījumā īstenot darbības plānus, un nodrošina ES budžeta aizsardzību, izmantojot atbilstīguma noskaidrošanas procedūru.

7.10. izcēlums. Piemērs nepietiekamām savstarpējās atbilstības pārbaudēm Lietuvā Palāta konstatēja, ka valsts iestādes nebija pienācīgi pārbaudījušas savstarpējās atbilstības prasību izpildi attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret nitrātiem; šīs prasības ir jāievēro visiem lauksaimniekiem. Dalībvalsts izmantoja vairākus robežlielumus, kurus nepārsniedzot uz lauksaimniekiem neattiecas savstarpējās atbilstības pārbaudes saistībā ar prasībām, kas izriet no Nitrātu direktīvas. Piemēram, lauksaimniekiem, kuru izmantotā lauksaimniecības zeme nepārsniedz 10 hektārus, nav jāziņo par izlietotā mēslojuma daudzumu. Šādu lauksaimnieku ir vairāk nekā 70 %, un viņi izmanto 14 % no lauksaimniecības zemes. Cits piemērs ir lopkopji, kuri vienā vietā tur mazāk par 10 ganāmpulka vienībām, – viņiem nav jābūt kūtsmēslu krātuvei ar attiecīgu ietilpību. Šādu lauksaimnieku ir 87 % no visiem lopkopjiem, un viņiem pieder 28 % visu ganāmpulka vienību Lietuvā. Nitrātu direktīvas mērķis ir aizsargāt vidi un iedzīvotāju veselību. Kaut arī robežlielumu izmantošana var samazināt birokrātiskos apgrūtinājumus mazākiem lauksaimniekiem, tomēr lauksaimnieku izslēgšana no savstarpējās atbilstības pārbaudēm ir ne tikai nelikumīga, bet arī var negatīvi ietekmēt Nitrātu direktīvas mērķu sasniegšanu. 7.10. izcēlums. Piemērs nepietiekamām savstarpējās atbilstības pārbaudēm Komisija ņem vērā Revīzijas palātas konstatējumu. Lai gan revīzija, ko Komisija 2014. gadā veica Lietuvā, aptvēra tikai ar dzīvniekiem saistītas obligātās pārvaldības prasības (OPP), līdzīgi trūkumi tika konstatēti saistībā ar izlasēm. Šie trūkumi tiek izskatīti atbilstīguma noskaidrošanas procedūras ietvaros.

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta un dalībvalstu sistēmas, kas saistītas ar zivsaimniecības darījumu pareizību

7.48. Vadošās iestādes veic maksājumus labuma guvējiem un deklarē izdevumus Komisijai, kura pēc tam tos atlīdzina dalībvalstīm. Komisija izmanto revīzijas iestāžu ikgadējos kontroles ziņojumus un ikgadējos atzinumus, lai novērtētu, vai dalībvalstis ir izveidojušas pārvaldības un kontroles sistēmas, kas atbilst tiesību aktos noteiktajām prasībām. Komisija veic arī pati savas revīzijas, lai pārliecinātos, ka sistēmas darbojas efektīvi.

7.49. Palātas veiktā sistēmu pārbaude šajā jomā koncentrējās uz Komisijas (ĢD MARE) veiktajām revīzijām. Palāta veica arī dokumentu pārbaudi piecu Komisijas veikto atbilstīguma revīziju izlasei. Komisija ziņoja par nozīmīgiem sistēmu trūkumiem divās (Itālija un Rumānija) no piecām attiecīgajām dalībvalstīm.

7.50. Palāta pārbaudīja Komisijas revīzijas darbu un tā atbilstību starptautiskajiem revīzijas standartiem. Piecas revīzijas, ko Palātas revidenti pārbaudīja, nebija šiem standartiem pilnībā atbilstošas, un tika identificēti trūkumi revīzijas pārraudzībā un revīzijas dokumentēšanā. 7.50. Komisija atzina, ka revīzijas pārraudzības un dokumentācijas jomā ir vajadzīgi uzlabojumi, un atbilstīgi pastiprināja savas procedūras. Lietas tika revidētas pirms šo izmaiņu veikšanas.

7.51. Palāta arī atkārtoja vienu no Komisijas revīzijām Rumānijā. Palāta konstatēja nepilnības vadošās iestādes administratīvajās pārbaudēs, it īpaši saistībā ar iepirkuma procedūrām (sk. 7.11. izcēlumu ).

7.11. izcēlums. Iepirkuma nepilnības Rumānijā Palāta pārbaudīja septiņu iepirkuma procedūru izlasi, piecās no tām bija kļūdas, ko Komisija nebija atklājusi (divas attiecās uz publisko, bet trīs – uz privāto iepirkumu). Šos trīs privātā iepirkuma kļūdu gadījumus Komisija nebija atklājusi. Palāta konstatēja nepilnības arī projektu atlases procedūrā divos no sešiem pārbaudītajiem gadījumiem. 7.11. izcēlums. Iepirkuma nepilnības Rumānijā Komisijas izmantotie pārbaudes punktu saraksti ir vērsti uz atbilstību publiskā, nevis privātā iepirkuma noteikumiem. Septiņas minētās procedūras attiecas gan uz privātu iepirkumu lietām, pamatojoties uz Rumānijas iestāžu sagatavotajām norādēm (piecas lietas), gan publiskā iepirkuma lietām (divas lietas saistībā ar tehnisko palīdzību), kuru gadījumā Komisija jau bija informēta par šīm nepilnībām. Turklāt Komisija jau iepriekš bija konstatējusi trūkumus saistībā ar projektu atlasi.

7.52. Pamatojoties uz 24 revīzijām, kuras bija veiktas 2014. un 2015. gadā un Palātas revīzijas laikā bija pabeigtas, Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts bija ierosinājis divas finanšu korekcijas. Pārbaudot izlasi, kuru veidoja piecas no šīm revīzijām, atklājās, ka divos gadījumos (Itālija un Rumānija) finanšu korekcijas nenovērsa visas nepilnības, kas skāra vadošo iestāžu iekšējās kontroles sistēmas. 7.52. Ja Komisija konstatē būtiskus trūkumus, tā ierosina veikt finanšu korekcijas. Pamatojoties uz savu analīzi, tā uzskata, ka gan Itālijai, gan Rumānijai tika piemērota atbilstīga līmeņa korekcija. Tomēr, pamatojoties uz Revīzijas palātas konstatējumiem, Rumānijas gadījumā Komisija apsvērs vajadzību piemērot papildu korekcijas.

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta gada darbības pārskats

7.53. Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts savā 2015. gada darbības pārskatā novērtē riskam pakļautos izdevumus galvenajās izdevumu jomās. Šā izvērtējuma sākumpunkts ir dalībvalstu paziņotie kļūdu līmeņi (no katras maksājumu aģentūras), kas iekļauti valstu kontroles statistikā. Pēc tam Komisija koriģē šos kļūdu līmeņus, izmantojot galvenokārt Komisijas un Palātas pēdējos trijos gados veiktās revīzijas, kā arī apliecinātājiestāžu atzinumus par likumību un pareizību 2015. finanšu gadam. Iegūtie koriģētie kļūdu līmeņi pēc tam tiek apkopoti un izmantoti kopējo riskam pakļauto izdevumu aprēķinā, t. i., tiek aprēķināts kļūdu līmenis, kas saskaņā ar Komisijas aplēsēm ietekmē ES budžetu. Palāta uzskata, ka kopumā šī ir pareiza pieeja, kas var sniegt pietiekamu pamatu atrunām konkrētu maksājumu aģentūru līmenī. Tomēr Palāta akcentē turpmāk minētos jautājumus.

7.54. Pirmo reizi 2015. gadā apliecinātājiestādēm, pamatojoties uz reprezentatīvu izlasi, bija jāapliecina to izdevumu likumība un pareizība, kurus maksājumu aģentūras Komisijai prasa atlīdzināt. Tādējādi apliecinātājiestādes ir viens no galvenajiem elementiem Komisijas pārliecības iegūšanas modelī 2014.–2020. gadā. 2015. gadā Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts apliecinātājiestāžu atzinumus par likumību un pareizību varēja izmantot tikai ļoti ierobežotā apmērā, jo metodoloģijā un īstenošanā bija būtiski trūkumi (piemēram, dalībvalstis vēlu iecēla apliecinātājiestādes, revīzijas stratēģijas nebija pienācīgas, padziļinātajām pārbaudēm bija izvēlētas pārāk mazas izlases, pietrūka tehnisko prasmju un specializētu zināšanu juridiskajā jomā, lai konstatētu nepilnības maksājumu aģentūru administratīvajās pārbaudēs un pārbaudēs uz vietas). 7.54. Komisija uzskata, ka valsts līmeņa neatkarīgas un profesionālas revīzijas struktūras atzinuma nodrošināšana par likumību un pareizību laika gaitā radīs dalībvalstu vadības un kontroles sistēmu uzlabojumus un lielāku pārliecību par dalībvalstu ziņoto kļūdu īpatsvara ticamību. Tā kā 2015. finanšu gads bija pirmais gads, kad tika īstenota šī jaunā pieeja, vēl nebija iespējams gūt visus ieguvumus, ko sniedz minēto apliecinātājiestāžu veiktais jaunais darbs. Tomēr 2015. gada pasākumā gūtās pieredzes rezultātā var izdarīt vairākus stimulējošus secinājumus un gūt atziņas nākotnei.

7.55. Komisija izdarīja korekcijas, lai noteiktu koriģēto kļūdu īpatsvaru tai izdevumu daļai, par kuru bija pieejami pašai savas vai Palātas veiktās revīzijas rezultāti. Tomēr Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts savā gada darbības pārskatā neatklāja, kura izdevumu daļa nebija koriģēta, jo nebija pieejami šādas revīzijas rezultāti. Tādos gadījumos Komisija paļaujas uz dalībvalstu kontroles statistiku, un iznākumā koriģētais kļūdu īpatsvars var būt novērtēts par zemu. 7.55. Komisija pārbauda katras maksājumu aģentūras situāciju, balstoties ne tikai uz saviem un Revīzijas palātas revīziju konstatējumiem iepriekšējos trijos gados, bet arī uz atzinumiem, kurus par katru maksājumu aģentūru attiecībā uz konkrēto finanšu gadu ir sniegusi apliecinātājiestāde. Tāpēc revīziju rezultāti ir pieejami visos gadījumos. Apliecinātājiestādēm 2015. gadā pirmo reizi tika lūgts sniegt atzinumu par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ar to nodrošinot vēl vairāk informācijas, kas ir noderīga, pieņemot lēmumu par ziņoto kļūdu īpatsvara koriģēšanu.

PALĀTAS APSVĒRUMI

7.56. Galvenie dati (42), kas izmantoti Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2015. gada darbības pārskata novērtēšanai, ir sniegti 7.12. attēlā .

Galvenā izdevumu joma Gada darbības pārskats (finanšu gads) 2015. gada izdevumi (miljoni EUR) Dalībvalstu paziņotais vidējais kļūdu līmenis Kopējais koriģētais kļūdu īpatsvars Koriģētspēja Vidējās finanšu korekcijas pēdējos trīs gados Vidējās atgūtās summas pēdējos trīs gados Kopā (miljoni EUR) (miljoni EUR) ELGF 2014 44 137,85 0,55 % 2,61 % 536,44 1,22 % 117,83 0,27 % 1,49 % 2015 44 834,52 0,68 % 1,47 % 665,36 1,48 % 107,41 0,24 % 1,72 % ELFLA 2014 11 186,00 1,52 % 5,09 % 113,58 1,02 % 95,64 0,85 % 1,87 % 2015 9 843,14 1,78 % 4,99 % 177,99 1,81 % 114,95 1,17 % 2,98 % Avots: Eiropas Revīzijas palāta, balstoties uz Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD gada darbības pārskatiem.

PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

7.57. Neraugoties uz to, ka attiecībā uz ELGF dalībvalstu paziņotais vidējais kļūdu līmenis bija paaugstinājies no 0,55 % 2014. gadā līdz 0,68 % 2015. gadā, Komisija secina, ka koriģētais kļūdu īpatsvars ir samazinājies no 2,61 % 2014. gadā līdz 1,47 % 2015. gadā. Komisija paskaidroja, ka koriģētā kļūdu īpatsvara samazinājumu lielā mērā izraisa: — uzlabojumi dalībvalstu kontroles sistēmās saistībā ar koriģējošiem pasākumiem, kuri īstenoti kopš 2014. pieprasījumu gada, — Komisijai pieejamā jaunākā informācija, kas ļauj samazināt iepriekš aprēķinātās korekcijas. 7.57. Komisija uzskata, ka ziņoto kļūdu vidējā līmeņa pieaugums pierāda to, ka dalībvalstu vadības un kontroles sistēma darbojas labāk, nosakot kļūdas un ziņojot par tām. No tā izriet, ka ziņotais kļūdu līmenis tiek uzskatīts par uzticamāku un tāpēc ir vajadzīgs mazāks skaits korekciju. Revīzijas palātas minētie faktori ir pozitīvi ietekmējuši koriģētā kļūdu līmeņa noteikšanu.

7.58. Attiecībā uz ELGF gada darbības pārskatā ziņots, ka kopējais koriģētais kļūdu īpatsvars ir samazinājies no 2,61 % 2014. gadā līdz 1,47 % 2015. gadā. Revīzijā iegūtie rezultāti liecina, ka aplēstais kļūdu līmenis ir saglabājies stabils, kad izslēdz savstarpējas atbilstības kļūdu izteikšanu skaitļos (sk. 7.1. pielikumu ).

7.59. Attiecībā uz ELFLA Komisija gandrīz trīskāršoja dalībvalstu paziņoto vidējo kļūdu līmeni – 1,78 % – un aprēķināja koriģēto kļūdu īpatsvaru 4,99 % apmērā. Komisija ir koriģējusi kļūdu īpatsvarus, ko paziņoja 56 maksājumu aģentūras no 72 aģentūrām, kuras deklarēja ELFLA izdevumus. Palāta uzskata, ka koriģētais kļūdu īpatsvars 4,99 % lielā mērā atbilst Palātas aplēstajam kļūdu līmenim. Komisija pēdējos gados ir palielinājusi savu ELFLA izdevumu atbilstīguma revīziju skaitu un arī uzsākusi horizontālas revīzijas, kurās revidē pasākumus/maksājumu aģentūras ar līdzīgiem riskiem. Viens no piemēriem ir publiskā iepirkuma revīzija, kuras rezultātā Vācijai un Spānija tika formulētas vispārējas atrunas.

7.60. Komisija koriģētspēju definē kā mehānismu pieļauto kļūdu labošanai un ES budžeta aizsardzībai. Ikgadējais aprēķinātās koriģētspējas palielinājums ELGF (līdz 1,72 %) un ELFLA (līdz 2,98 %) ir radies tāpēc, ka Komisija pēdējā laikā ir centusies samazināt veco atvērto atbilstīguma revīziju skaitu (sk. 7.34. punktu). Tas ietekmēja pieņemto finanšu korekciju kopsummu, it īpaši 2015. gadam. 7.60. Koriģētspēja ir turpmāko korekciju summu aplēse, kas tiek aprēķināta kā neto finanšu korekciju vēsturiskais vidējais rādītājs, kā paskaidrots Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2015. gada darbības pārskatā.

7.61. Komisijas koriģētspēju aprēķina, pamatojoties uz vidējām trijos gados saņemtām finanšu korekcijām, un tā nav tieši saistīta ar 2015. gada izdevumiem, kuri tiks koriģēti turpmākajos gados. Tas paskaidro šā gada atšķirību, proti, Komisijas paziņotā koriģētspēja ELGF izdevumiem ir lielāka nekā koriģētais kļūdu īpatsvars. Attiecībā uz ELFLA nav pārliecības, ka atlikušais finanšu risks līdz plānošanas perioda beigām būs zem būtiskuma robežas. Savā 2015. gada darbības pārskatā Komisija to apstiprina (43). 7.61. Koriģētspēja un koriģētais kļūdu līmenis ir divas aplēses, kas kopā sniedz noteiktības rādītāju par daudzgadu kontroles sistēmas efektivitāti saistībā ar ES budžeta aizsardzību. Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts savā 2015. gada darbības pārskatā sniedz apliecinājumu par 2015. gada KLP izdevumiem kopumā, ņemot vērā gan koriģēto kļūdu līmeni, gan koriģētspēju.

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta gada darbības pārskats

7.62. Palāta pārbaudīja Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta 2015. gada darbības pārskatu, pievēršot uzmanību tam, vai bija sniegta visa būtiskā informācija, vai sniegtā informācija atbilda Palātas konstatējumiem un vai aplēses, ko Komisija izmantoja kļūdu īpatsvara aprēķinā, bija pamatotas.

7.63. Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts izsūtīja trīs vēstules par nodomu slēgt trīs darbības programmas un tajās ierosināja atgūt 53,6 miljonus EUR. Šī būtiskā summa gada darbības pārskatā nav atspoguļota. Gada darbības pārskatā ir atrunas, kas attiecas uz piecām dalībvalstīm, ietverot Rumāniju, un tas atbilst Palātas veiktās revīzijas konstatējumiem. Palātas revīzijā Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta kļūdu īpatsvara aprēķini netika apšaubīti. 7.63. Šī summa netika atklāta, jo Komisija neuzskata, ka tā ir apdraudēta. Attiecībā uz vienu no trim programmām par prognozēto summu ir izdots atgūšanas rīkojums. Abu pārējo programmu gadījumā laikā, kad tika sagatavots gada darbības pārskats, dalībvalsts un Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektorāts jau lielā mērā bija vienojušies par summām, kas Komisijai ir jāatgūst. Tādējādi šīs summas korekcijas un saistītais finanšu risks būs minimāls.

Secinājums un ieteikumi

Secinājums par 2015. gadu

7.64. Vispārējie revīzijas pierādījumi liecina, ka izdevumos kategorijā “Dabas resursi” un abās jomās, kurās tika veikti īpašie izvērtējumi (sk. 7.13. un 7.21. punktu), kļūdu līmenis ir būtisks.

7.65. Šajā DFS kategorijā darījumu pārbaudes norāda, ka konkrētajā datu kopā aplēstais kļūdu līmenis ir 2,9 % (sk. 7.1. pielikumu ). 7.65. Komisija ņem vērā Revīzijas palātas aplēsto ticamāko kļūdu īpatsvaru, kas kopumā ir tāds pats kā pagājušajā gadā, izslēdzot savstarpējo atbilstību.

Ieteikumi

7.66. Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos gada pārskatos sniegtie ieteikumi, ir izklāstīti 7.2. pielikumā . Pārskatos par 2012. un 2013. gadu Palāta ir sniegusi 20 ieteikumus. Komisija un dalībvalstis ir pilnībā ieviesušas četrus ieteikumus, pieci ir ieviesti lielākajā daļā aspektu, bet 10 – dažos aspektos. 7.66. Komisija ņem vērā pēdējo Revīzijas palātas novērtējumu par to, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos gada pārskatos sniegtie ieteikumi. Komisija turpinās strādāt ar dalībvalstīm, lai uzlabotu to, kā tās ievēro Revīzijas palātas ieteikumus.

7.67. Ņemot vērā šo pārskatīšanu un konstatējumus un secinājumus par 2015. gadu, attiecībā uz ELGF Palāta ir sagatavojusi Komisijai turpmāk minētos ieteikumus.

— 1. ieteikums. Turpināt pārbaudes par to, vai ir novērsti gadījumi, kad valsts tiesību akti neatbilst ES tiesību aktiem, izmantojot visus tās rīcībā esošos likumīgos līdzekļus, konkrēti, maksājumu apturēšanu (sk. 7.20. punktu un 7.5. izcēlumu ). Komisija piekrīt šim ieteikumam. Komisija uzskata, ka tas tiek īstenots, veicot tās pašreizējās revīzijas un, ja nepieciešams, sniedzot norādījumus, kā arī Komisija veic nepieciešamās darbības dalītās pārvaldības kontekstā, lai palīdzētu dalībvalsts revīzijas iestādēm efektīvi veikt savu darbu. Turklāt trūkumi dalībvalstu vadības un kontroles sistēmās, ja nepieciešams, tiek novērsti, izmantojot mērķtiecīgus un visaptverošus rīcības plānus. Ja Komisija uzraudzības vai revīziju gaitā atklāj šādas problēmas, tā pieprasa dalībvalstij veikt koriģējošus pasākumus. Gadījumā, ja problēma ir īpaši nopietna, dalībvalstij ir jāīsteno koriģējošs rīcības plāns, kura īstenošanai uzmanīgi seko dienesti. Tiek atzīts, ka līdz šim šādi plāni ir bijuši ļoti efektīvi. Gadījumos, kad netiek uzskatīts, ka šāda rīcības plāna īstenošana būs efektīva, maksājumus var samazināt vai apturēt, lai aizsargātu ES budžetu.

— 2. ieteikums. Katru gadu uzraudzīt dalībvalstu veikto ZGIS kvalitātes novērtējumu rezultātus un nodrošināt, lai visas dalībvalstis, kurās novērtējumi ir negatīvi, patiešām veic vajadzīgos koriģējošos pasākumus (sk. 7.9. izcēlumu ). Komisija piekrīt šim ieteikumam. ZGIS kvalitātes novērtējuma (KN) rezultāti tiek uzraudzīti katru gadu. Šis ikgadējais pasākums ir kvalitātes kontroles process, kura galīgais mērķis ir uzlabot ZGIS kvalitāti un uzticamību, analizējot atklātos tehniskos trūkumus un veicot koriģējošus pasākumus to novēršanai.

Attiecībā uz lauku attīstību

— 3. ieteikums. Nodrošināt, lai visu dalībvalstu rīcības plānos, kas izstrādāti kļūdu novēršanai lauku attīstības jomā, būtu iekļauti efektīvi pasākumi saistībā ar publisko iepirkumu (sk. 7.45. punktu). Komisija piekrīt šim ieteikumam. Komisija pilnībā iesaistās mērķtiecīgu un efektīvu norādījumu sniegšanā par to, kā novērst pārkāpumus publiskā iepirkuma procedūrās: “Publiskais iepirkums – pētījums par ES administratīvajām spējām” (2016), tostarp konkrētām valstīm adresēti ieteikumi, un “Norādījumi praktizējošiem speciālistiem par to, kā nepieļaut tipiskākās kļūdas no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem finansētajos projektos” (2015). Komisija 2015. gada decembrī uzsvēra, ka visām dalībvalstīm ir jāpievērš īpaša uzmanība publiskā iepirkuma noteikumiem un attiecīgā gadījumā jāveic korektīvi pasākumi. Komisija intensīvi sadarbojas ar dalībvalstīm, lai politikas īstenošanas kontekstā konstatētu un novērstu kļūdu cēloņus. Šis darbs turpināsies, lai risinātu konstatētos trūkumus, tostarp pieprasītu īstenot rīcības plānus. Komisija uzstāj, ka šiem rīcības plāniem ir jābūt pilnīgiem un efektīviem. Ja atbilstības revīzijās, Revīzijas palātas revīzijā vai saskaņā ar apliecinātājiestādes vai maksājumu aģentūras iegūtajiem datiem tiek konstatēti trūkumi, tiek pieprasīts, lai dalībvalstis veiktu korektīvas darbības. Visbeidzot, vajadzības gadījumā tiek piemērotas neto finanšu korekcijas.

Attiecībā uz ELGF un lauku attīstību

— 4. ieteikums. Uzraudzīt un aktīvi atbalstīt apliecinātājiestādes, lai tās novērstu trūkumus savā darbā un koriģētu metodoloģiju, kas attiecas uz izdevumu likumību un pareizību tā, ka šīs iestādes spēj sniegt uzticamu informāciju Komisijas aplēsēm par koriģēto kļūdu īpatsvaru (sk. 7.54. punktu). Komisija piekrīt šim ieteikumam. Komisija turpinās sniegt atbalstu dalībvalstīm, lai uzlabotu un stiprinātu apliecinātājiestāžu veikto darbu un nodrošinātu, ka turpmākajos gados to darbs var sniegt lielāku pārliecību.

— 5. ieteikums. Atjaunināt Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta revīzijas rokasgrāmatu, iekļaujot detalizētas revīzijas procedūras un dokumentēšanas prasības, kas ļauj pārbaudīt un apstiprināt datus, kurus iesniedz dalībvalstis un kurus izmanto finanšu korekciju aprēķināšanai (sk. 7.36. punktu). Komisija piekrīt šim ieteikumam. Kad Komisija atjauninās savu revīzijas rokasgrāmatu, tā, pamatojoties uz gūto pieredzi, pievērsīsies šim jautājumam.

Attiecībā uz zivsaimniecību

— 6. ieteikums. Uzlabot Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta atbilstīguma revīziju atbilstību starptautiskajiem revīzijas standartiem (sk. 7.50. punktu). Komisija piekrīt šim ieteikumam. Jānorāda, ka daudzi šajā dokumentā izceltie jautājumi (jo īpaši attiecībā uz revīzijas pierādījumiem un revīzijas izsekojamību) jau ir atrisināti ar procedūras uzlabojumiem, kuri tika veikti pēc perioda, kas aptverts Revīzijas palātas veiktajā revīzijā. Turklāt pašlaik tiek aktivizēta kvalitātes kontroles procedūra.

2. DAĻA. AR LAUKU ATTĪSTĪBAS REZULTĀTIEM SAISTĪTIE JAUTĀJUMI

Projektu rezultātu novērtējums

7.68. Pagājušajā gadā Palāta ziņoja (44) par darbu jautājumos, kas saistīti ar darbības rezultātiem atlasītos lauku attīstības jomas darījumos. Šogad šis darbs turpinājās. No 159 lauku attīstības darījumiem, kuru pareizību Palāta pārbaudīja, tika novērtēti ar darbības rezultātiem saistīti jautājumi 59 projektiem, kuros bija iekļauti ieguldījumi pamatlīdzekļos.

7.69. No 59 ieguldījumu projektiem 34 projekti revīzijas apmeklējuma laikā bija pabeigti noteiktajā termiņā. Attiecībā uz pabeigtajiem projektiem Palāta pārbaudīja, vai ieguldījums bija veikts, kā plānots. Šis kritērijs bija izpildīts lielākajai daļai projektu (95 %).

7.70. Attiecībā uz 59 ieguldījumu projektiem Palāta konstatēja šādus galvenos ar darbības rezultātiem saistītos jautājumus: — nepietiekami pierādījumi tam, ka izmaksas ir pamatotas, — nepilnības pasākumu mērķtiecīgā plānošanā un projektu atlasē, tostarp vājas sasaistes ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem.

Nepietiekami pierādījumi tam, ka izmaksas ir pamatotas

7.71. Palāta konstatēja, ka 33 no 59 ieguldījumu projektiem (56 %) bija pietiekami pierādījumi projektu izmaksu pamatotībai. Tomēr tā nebija 26 ieguldījumu projektu gadījumā (44 %). Pagājušajā gadā attiecīgie skaitļi bija 69 % un 31 %. Abos gados pārbaudītie projekti bija īstenoti 2007.–2013. gada plānošanas periodā un saskaņā ar vienādiem noteikumiem. Divi ieguldījumu projektu piemēri vienam un tam pašam lauku attīstības pasākumam ir sniegti 7.13. izcēlumā. Vienā gadījumā revidenti konstatēja pamatotas izmaksas, bet otrajā tā nebija. 2014. gadā Palāta publicēja īpašo ziņojumu, kurā šī tēma ir iztirzāta plašāk (45). 7.71. Izmaksu pamatotības novērtēšana ir dalībvalstu pienākums (sk. Regulas (ES) Nr. 809/2014 48. pantu). Ja ar atbilstīguma noskaidrošanas procedūru palīdzību tiek konstatēti trūkumi, Komisija aizsargā ES budžetu un sniedz norādījumus par to, kā uzlabot spēkā esošās sistēmas (sk. Norādījumus par pārbaudēm un sankcijām lauku attīstības jomā, tostarp pārbaudes punktu sarakstu izmaksu pamatotības novērtēšanai). Turklāt Eiropas Lauku attīstības tīkls organizē apmācības un paraugprakses apmaiņu. Visbeidzot, Komisija aktīvi atbalsta to, lai dalībvalstīs tiktu izmantotas vienkāršotu izmaksu iespējas.

7.13. izcēlums. Piemēri lauku saimniecību modernizācijas izmaksu pamatotības pārbaudei Grieķijā labuma guvējs nopirka traktoru, ko daļēji finansēja no lauku attīstības līdzekļiem. Labuma guvējam bija jāizmanto iepriekš noteikta formula, lai zirgspēkos aprēķinātu traktoram vajadzīgo jaudu, ņemot vērā apstrādātās zemes platību. Labuma guvējs iesniedza piedāvājumu, kuru maksājumu aģentūra salīdzināja ar atsauces cenu, kas bija ņemta no īpaša žurnāla par lauksaimniecības mašīnām. Maksājumu aģentūra secināja, ka konkrētā modeļa cenai ir jābūt 10 % zemākai nekā ierosinātā cena. Rezultātā labuma guvējs nopirka lētāku traktoru. Slovākijā Palāta revidēja uzglabāšanas iekārtu celtniecības projektu. Maksājumu aģentūra nepārbaudīja, vai projekta izmaksas bija pamatotas. Tomēr Palāta ieguva izšķirošu pierādījumu, ka cena vienam no galvenajiem būvmateriāliem (cementam) bija sešas reizes lielāka nekā parastā tirgus cena. Kopumā projekta izmaksām bija jābūt vairāk nekā 50 % mazākām. 7.13. izcēlums. Piemēri lauku saimniecību modernizācijas izmaksu pamatotības pārbaudei Komisija norāda, ka Slovākijas gadījumā projekts tika īstenots

7.72. No 59 ieguldījumu projektiem 50 projekti (85 %) atbilda gan kvantitātes, gan kvalitātes prasībām. Piemēram, Palāta apmeklēja trīs projektus, kuri attiecās uz kopienu centru būvniecību vai paplašināšanu mazpilsētās vai ciematos pasākumu “ciematu atjaunošana un attīstība” un “vietējo attīstības stratēģiju īstenošana” ietvaros. Uz to laiku ieguldījumi bija pilnībā izlietoti: visas telpas tika izmantotas, un vietējo kopienu pasākumi bija saplānoti vairākas nedēļas uz priekšu.

7.73. Tomēr deviņiem projektiem (15 %) iznākums bija lielāks, nekā faktiski vajadzīgs. Viens no tādiem piemēriem ir noliktavas būvniecība; šī noliktava bija vairākas reizes lielāka, nekā vajadzīgs, tāpēc liela tās daļa palika neizmantota. Vēl viens piemērs projektam, kas ietvēra nesvarīgus elementus, ir sniegts 7.14. izcēlumā .

7.14. izcēlums. Piemērs projektam, kas ietvēra nesvarīgus elementus Itālijā (Kampānija) pašvaldība atjaunoja vienu kilometru gājēju takas kalnainā apvidū, un tas izmaksāja 441 000 EUR. Iepirkuma procedūras laikā pašvaldība aicināja ieinteresētos uzņēmumus iesniegt priekšlikumus pēc iespējas praktiskākam un vidi saudzējošam ieguldījumam. Atlasītā uzņēmuma priekšlikumā bija papildu pozīcijas par 80 000 EUR, kas pārsniedza takas atjaunošanas darbu izmaksas. Starp šīm papildu pozīcijām bija kalnu velosipēds 4 000 EUR vērtībā, panorāmas tālskatis par 3 500 EUR un 10 000 EUR ziedojums vietējai baznīcai. Tā vietā, lai līgumā noteiktu, ka ir jāatjauno tikai gājēju taka, tika pievienoti papildu posteņi, kas radīja lielākas izmaksas. 7.14. izcēlums. Piemērs projektam, kas ietvēra nesvarīgus elementus Reģions jau izmeklē attiecīgo projektu, kam tika piešķirts atbalsts mežsaimniecības pasākuma Nr. 227 “Neproduktīvi ieguldījumi” ietvaros. Reģionālā vadošā iestāde vēl nav apmaksājusi projekta galīgās bilances summu un veiktās kontroles rezultātā gatavojas izmaksājamās summas samazināt.

Nepilnības pasākumu mērķtiecīgā īstenošanā un projektu atlasē

7.74. Palāta pārbaudīja, vai atbalsts bija novirzīts skaidri noteiktiem mērķiem, kas atspoguļo strukturālas un teritoriālas vajadzības un strukturālus trūkumus. Šis kritērijs netika izpildīts 22 % no pārbaudītajiem ieguldījumu projektiem. Iepriekšējā gadā Palāta paziņoja par līdzīgu procentuālo daļu (21 %). Labas un sliktas prakses piemēri ir sniegti 7.15. izcēlumā . Palāta savos īpašajos ziņojumos jau ir ziņojusi par to, ka lauku attīstības ieguldījumi nav veikti pietiekami mērķtiecīgi (46). 7.74. Attiecībā uz 2014.–2020. gada periodu ir jānosaka atlases kritēriji visiem pasākumiem, izņemot ar platībām un dzīvniekiem saistītos pasākumus. Programmā ir jānosaka atlases kritēriju principi saskaņā ar stratēģiju un politikas mērķiem. Pieteikumi pēc tam būs jānovērtē un jāsarindo atbilstīgi īpašiem atlases kritērijiem, par kuriem būtu jāapspriežas ar uzraudzības komiteju. Lai nepieļautu vāju projektu finansēšanu, būtu jānosaka minimālā robežvērtība atlases kritēriju piemērošanai.

7.15. izcēlums. Mērķu izvirzīšanas un atlases piemēri Itālijā (Kampānija) maksājumu aģentūra izsludināja priekšlikumu konkursu, kura budžets bija 25 miljoni EUR, pasākuma “lauku saimniecību modernizācija” ietvaros. Maksājumu aģentūra piemēroja dažādus atlases kritērijus attiecībā uz labuma guvēju (piemēram, jauni lauksaimnieki, dzimumu līdzsvars), saimniecību (piemēram, saimniecības mazāk labvēlīgos apgabalos vai kvalitatīvu produktu ražošana) un projektu (piemēram, sinerģijas ar citiem pasākumiem, inovācija utt.). Itālijas iestādes iepriekš noteica arī minimālo robežvērtību, lai projektu varētu atlasīt. Šajā gadījumā Itālijas iestādēm prioritāte bija pareizas finanšu pārvaldības principi, nevis izdevumi. Ungārijā pasākuma “lauku saimniecību modernizācija” mērķi ietvēra trīs plašas jomas (modernizācija, dažādošana un atbilstība standartiem). Revidētais apakšpasākums bija adresēts noteikta minimālā lieluma saimniecībām, kurās tur dzīvniekus. Atbalstam nebija citu prioritāšu, ne arī ģeogrāfiska mērķa. Lauku attīstības programma sadalīja atvēlēto budžetu summās, kas periodiski bija pieejamas pieteikumu iesniedzējiem. Kaut arī Ungārijas iestādes bija formulējušas atlases kritērijus, tās šos kritērijus neizmantoja. Piedāvājumu konkursu revidētajam projektam atvēra 2013. gada 16. decembrī, un tā budžets bija 10 miljoni EUR. Ungārijas iestādes finansēja projektus pieteikumu iesniegšanas secībā. Pēdējo pieņemto projektu iesniedza 2013. gada 19. decembrī – tikai trīs dienas pēc konkursa sākuma. Šajā gadījumā atlases procesā neņēma vērā projekta potenciālo ietekmi. Ungārijā novērotā pieeja ļauj maksājumu aģentūrām finansēt projektus ar mazāku pievienoto vērtību tikai tāpēc, ka šie projekti ir iesniegti agrāk nekā projekti ar lielāku pievienoto vērtību. 7.15. izcēlums. Mērķu izvirzīšanas un atlases piemēri Atbilstības pārbaužu ietvaros tiek ņemta vērā projektu pievienotā vērtība. 2007.–2013. gada plānošanas perioda beigās, 2013. gada decembrī, Ungārijas iestādes neizmantoja tādu pašu atlases sistēmu kā iepriekšējos gados. Mērķis bija atbalstīt ieguldījumus, kurus joprojām bija iespējams pabeigt pirms 2015. gada beigām.

7.75. Attiecībā uz 59 pārbaudītajiem ieguldījumu projektiem Palāta vērtēja, vai stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi, piemēram, inovācija vai atjaunojami energoresursi, bija pārvērsti darbības elementos, kas izmantojami mērķorientētā plānošanā un atlases procedūrās (47). Palāta konstatēja, ka tā bija tikai attiecībā uz 51 % no pārbaudītajiem projektiem, kaut arī gandrīz visi no tiem (57 no 59 projektiem) bija apstiprināti pēc stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu pieņemšanas. Labas un sliktas prakses piemēri ir sniegti 7.16. izcēlumā . 7.75. Projekti, kurus valsts iestādes atlasīja 2007.–2013. gada plānošanas periodā, nebūtu jānovērtē, salīdzinot ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, jo laikā, kad tika pieņemts tiesiskais regulējums attiecībā uz minēto plānošanas periodu (2005. gadā), minētie mērķi vēl nebija noteikti. Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka fakts, ka 51 % no izskatītajiem projektiem atspoguļoja stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, ir pozitīvs rezultāts. Komisija uzskata, ka attiecībā uz 2014.–2020. gadu noteiktās lauku attīstības prioritātes atspoguļo stratēģijas “Eiropa 2020” tematiskos mērķus īpašajā lauku attīstības politikas kontekstā. ELFLA tiesiskajā regulējumā ir norādīta precīza saikne: ieguldījums stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā jāveic, īstenojot sešas prioritātes, kas grupētas prioritārajās jomās. Šī prasība ir pilnībā atspoguļota ELFLA programmu struktūrā. Virzība uz prioritātēm/prioritārajās jomās izvirzīto mērķu sasniegšanu tiek uzraudzīta, izmantojot gada īstenošanas ziņojumus. Lai nodrošinātu atbilstību tematiskajiem mērķiem, vadlīniju dokumentiem tiek pievienotas atbilstības tabulas.

7.16. izcēlums. Piemēri saiknēm ar ES prioritātēm Itālijā (Kampānija) Palāta revidēja projektu, kura vērtība bija gandrīz 100 000 EUR, pasākuma “neproduktīvi ieguldījumi” ietvaros. Projekts paredzēja atjaunot sausā krāvuma akmens mūrus ar akmeņiem, kas bija iegūti no līdzīga lieluma sena mūra, un tā mērķis bija atjaunot lauku ainavas elementus. Šajā gadījumā Palāta neatrada saikni ar kādu no stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem. Šajā reģionā Palāta arī revidēja projektu, kas bija atlasīts, pamatojoties uz 7.15. izcēlumā aprakstīto procedūru. Projekts paredzēja ieguldījumus jaunā apūdeņošanas sistēmā, platību lietus ūdens savākšanai un saules enerģijas paneļus. Šis projekts palīdz pielāgoties klimata pārmaiņām un sekmē energoefektivitāti, kas ir viens no stratēģijas “Eiropa 2020” pieciem pamatmērķiem. 7.16. izcēlums. Piemēri saiknēm ar ES prioritātēm Aptvertais pasākums ir sausā krāvuma akmens mūru atjaunošana 2007.–2013. gada plānošanas periodā, piemērojot pasākumu Nr. 216. Pasākuma mērķis ir zemes aizsardzība un bioloģiskās daudzveidības saglabāšana. Ieguldījums ir atbilstīgs minētajiem mērķiem un ir saskaņā ar “ES bioloģiskās daudzveidības stratēģiju līdz 2020. gadam” (COM(2011) 244 galīgā redakcija). Starp bioloģisko daudzveidību, atjaunojamo enerģiju un ūdens resursu apsaimniekošanu pastāv cieša saikne, un visiem minētajiem aspektiem var būt nozīme ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu kontekstā.

Secinājums