(50)ANP ir iekļauti pasākumi, kas, paredzams, palīdzēs Nīderlandei risināt problēmas dzimumu līdztiesības jomā un nodrošināt vienlīdzīgas iespējas visiem. Digitālais komponents ietver trīs pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot dzimumu līdztiesību šajā nozarē, atvieglojot sieviešu līdzdalību darba tirgū. Darba tirgus pasākumu, ar kuriem samazina institucionālās atšķirības starp pašnodarbinātām personām un darba ņēmējiem, mērķis ir vienādot konkurences apstākļus un veicināt vienlīdzīgas iespējas. Pasākumi nevienlīdzības novēršanai izglītībā ietver pastiprinātu atbalstu skolām, kurās ir skolēni no nelabvēlīgas sociālekonomiskās vides, lai cīnītos pret mācību zaudējumiem Covid-19 pandēmijas dēļ. Paredzams, ka atbalsts jauniešiem, tostarp no neaizsargātām grupām, veicinās vienlīdzīgākas iespējas, izmantojot apmācības pasākumus un profesionālo orientāciju.

(49)Nīderlandes iesniegtais ANP ir saskanīgs, ar konsekventām, savstarpēji pastiprinošām reformām un investīcijām un sinerģiju starp dažādiem komponentiem. ANP ir ietvertas reformas un publisko investīciju projekti, kas atspoguļo saskaņotas darbības. Plāna sešos komponentos ir labi strukturētas investīcijas un reformas un izpaužas to tematiskā saistība un savstarpējās saiknes. Tiek nodrošināta saskaņotība gan komponentu ietvaros, gan ar investīcijām, kas papildina attiecīgās reformas, gan arī starp dažādiem ANP komponentiem. Komponenti atspoguļo ANP vispārējo mērķi veicināt divējādo pārkārtošanos, atveseļojoties no Covid-19 krīzes.

(43)Nīderlande kopumā ir sniegusi detalizētu sadalījumu par ANP iekļautajām individuālajām investīciju un reformu izmaksu aplēsēm un ar tām saistītajām izmaksām. Izmaksu novērtējums liecina, ka lielākā daļa ANP paredzēto izmaksu ir pamatotas un ticamas. Pierādījumi, kas pamato izmaksu aplēses, sniedz pamatotu skaidrojumu par ierosināto pasākumu galvenajiem izmaksu faktoriem, lai gan sniegto pierādījumu apjoms un dziļums dažādos pasākumos atšķiras. Lielākoties tika iesniegti iepriekšējie projekti, faktiskie konkursu dati vai citi salīdzināmu izmaksu dati par galvenajiem izmaksu virzītājiem izmantošanai par izmaksu aplēšu atskaites punktu. Dažos gadījumos sīkāka informācija par metodiku un pieņēmumiem, kas izmantoti izmaksu aplēšu sagatavošanai, ir ierobežota, kas liedz veikt pilnībā pozitīvu novērtējumu par izmaksu aplēsēm. Nīderlande arī iesniedza detalizētus apliecinošos dokumentus par lielāko daļu no pasākumiem, lai sniegtu pamatojumu un pierādījumus izmaksu aplēsēm. Tomēr attiecībā uz dažiem pasākumiem saikne starp pamatojumu un izmaksām nav pilnībā skaidra. Nīderlande ir sniegusi pietiekamu informāciju un apliecinājumus, lai pierādītu, ka ANP izmaksas netiek segtas no cita Savienības finansējuma. Visbeidzot, atzīts, ka ANP lēsto kopējo izmaksu summa ir atbilstīga izmaksu lietderības principam un samērīga ar paredzamo ietekmi uz valsts ekonomiku un sociālo ietekmi.

(41)Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka saskaņā ar mehānismu sniegtais finansiālais atbalsts tiek paziņots un atzīts saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 34. pantu. Tehnisko atbalstu var pieprasīt no tehniskā atbalsta instrumenta, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/240, lai palīdzētu dalībvalstīm īstenot to ANP.

(30)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta f) apakšpunktā un V pielikuma 2.6. kritērijā, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverti pasākumi, kas lielā mērā (A reitings) sekmē digitālo pārkārtošanos vai palīdz risināt no minētās pārkārtošanas izrietošās problēmas. Digitālo mērķu sasniegšanai paredzētie pasākumi veido 25,6 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 VII pielikumā izklāstīto metodiku.

(29)Investīcijas papildina un pastiprina plašs strukturālo enerģētikas reformu kopums, kuru mērķis ir stimulēt uzņēmumus un mājsaimniecības pāriet uz ilgtspējīgākiem enerģijas avotiem. Paredzams, ka “Enerģētikas likums” nodrošinās nepieciešamo tiesisko regulējumu, lai sistēmu operatori varētu veikt investīcijas tīkla modificēšanā ar mērķi pielāgoties pieaugošajam atjaunīgās enerģijas piegādes apjomam. Turklāt sagaidāms, ka šis tiesību akts racionalizēs atļauju piešķiršanu atjaunīgās enerģijas projektiem un to īstenošanas procedūras. Paredzams, ka “Enerģētikas likums” un “CO2 nodevas ieviešana un pastiprināšana rūpniecībai” veicinās rūpniecības dekarbonizāciju, atceļot nodokļu atbrīvojumus nozarēm ar augstu emisiju līmeni un nosakot CO2 emisiju minimālo cenu katrai nozarei, ja Eiropas emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) noteiktā cena nesasniegs noteiktu robežvērtību. Sagaidāms, ka cits reformu kopums samazinās autotransporta un gaisa transporta radītās CO2 emisijas. “Automobiļu nodokļu reformas”, kas ietver nobraukuma nodokļa ieviešanu un pakāpenisku atbrīvojumu no PVN atcelšanu ar fosilo kurināmo darbināmiem furgoniem, kā arī avioceļojumu nodokļa palielināšanas mērķis ir ierobežot ar fosilo kurināmo darbināmu mobilitāti.

(28)ANP ir iekļautas investīcijas, kas, paredzams, sniegs būtisku ieguldījumu Nīderlandes nacionālajā enerģētikas un klimata plānā noteikto dekarbonizācijas un enerģētikas pārkārtošanas mērķu sasniegšanā, tādējādi veicinot Savienības 2030. gada klimata mērķrādītāja sasniegšanu. ANP veicina atjaunojamo energoresursu izmantošanu, sniedzot ievērojamu investīciju atbalstu, lai novērstu šķēršļus atkrastes vējparku attīstībai. Pasākums “Atkrastes vēja enerģija” ir vērsts uz ienākšanas un integrācijas izmaksām tirgū, kas ir priekšnosacījumi šādu parku ierīkošanai: piemēram, kuģošanas drošības, dabas uzlabošanas un sugu aizsardzības nodrošināšana, kā arī integrācija sauszemes tīklā un ekosistēmā. ANP ir iekļautas arī investīcijas pētniecībā un izstrādē un inovācijas centienos, kas atbalsta atjaunīgā ūdeņraža ražošanas izvēršanu kā līdzekli rūpniecības un aviācijas dekarbonizācijai. No energoefektivitātes viedokļa investīcijas, kuru mērķis ir ierobežot ēku enerģijas patēriņu un pakāpeniski atteikties no fosilā kurināmā enerģijas un apkures iekārtām, paātrina CO2 emisiju samazināšanu ēkās. Ar investīciju “Jaunu būvniecības projektu īstenošana” ANP palīdz padarīt dzīvojamos rajonus noturīgākus pret klimata pārmaiņu sekām. Attiecībā uz vidisko pārkārtošanos paredzams, ka ANP tieši veicinās bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu ar investīcijām Natura 2000 teritoriju atjaunošanā, izmantojot “Dabas programmu” un “Cūkkopības saimniecību atjaunošanas atbalsta shēmu”. Visbeidzot, ANP ir iekļautas īpašas investīcijas, kas atbalstīs pāreju uz tīru un ilgtspējīgu mobilitāti ar investīcijām, sākot no bezemisiju iekšzemes ūdensceļu kuģiem un beidzot ar viedām ceļa zīmēm un Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas (ERMTS) ieviešanu.

(27)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta e) apakšpunktā un V pielikuma 2.5. kritērijā, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverti pasākumi, kas lielā mērā (A reitings) sekmē zaļo pārkārtošanos, tostarp bioloģisko daudzveidību, vai palīdz risināt no minētās pārkārtošanās izrietošās problēmas. Klimata mērķu sasniegšanai paredzētie pasākumi veido 47,8 % no ANP kopējā piešķīruma, kas aprēķināts saskaņā ar minētās regulas VI pielikumā izklāstīto metodiku. Kā paredzēts minētās regulas 17. pantā, ANP ir saderīgs ar informāciju, kas iekļauta Nacionālajā enerģētikas un klimata plānā 2021.–2030. gadam.

(26)Saskaņā ar tehniskajiem norādījumiem, kas sniegti Komisijas paziņojumā “Tehniskie norādījumi par to, kā piemērot principu “nenodarīt būtisku kaitējumu” saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma regulu”, Nīderlande ir sniegusi pamatojumu, ka neviens tās ANP iekļautais pasākums nenodara būtisku kaitējumu nevienam vides mērķim. Īpaša uzmanība ir veltīta pasākumiem, kuru ietekme uz vidiskajiem mērķiem ir rūpīgi jāpārbauda. Šajā sakarā Nīderlande ir sniegusi būtiskus pierādījumus un paredz īstenot mazināšanas pasākumus, lai izvairītos no būtiska kaitējuma, kas būtu jāiekļauj attiecīgajos atskaites punktos un mērķrādītājos. Konkrēti te ir runa par investīciju “Ūdeņraža zaļā enerģija”, kas attiecas uz atjaunīgā ūdeņraža ražošanu un izmantošanu, kā arī par investīcijām iekšzemes un jūras ūdensceļu kuģu vajadzībām — “Atkrastes vēja enerģija” un “Pārkārtošanās iekšzemes ūdensceļu enerģētikā, projekts “Bezemisiju pakalpojumi (ZES)”.

(21)Komisijas dienestu veiktās simulācijas liecina, ka atveseļošanas un noturības plānam kopā ar pārējiem Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta pasākumiem ir potenciāls līdz 2026. gadam palielināt Nīderlandes IKP par 0,4–0,6 %, neņemot vērā strukturālo reformu iespējamo pozitīvo ietekmi, kas var būt būtiska. Sagaidāms, ka ANP arī nedaudz veicinās nodarbinātību. Paredzams, ka spēcīgākā un noturīgākā pozitīvā ietekme uz izaugsmi un produktivitāti vidējā termiņā un ilgtermiņā izrietēs no pasākumiem, kas saistīti ar izglītību, pētniecību un izstrādi un Nīderlandes ekonomikas digitalizāciju, kā arī no enerģētikas un darba tirgu reformām.

(11)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma 2.2. punktā, gaidāms, ka atveseļošanas un noturības plāns palīdzēs efektīvi risināt visas tās problēmas vai ievērojamu to problēmu daļu (A reitings), kuras ir konstatētas attiecīgajos konkrētajai valstij adresētajos ieteikumos, ieskaitot to fiskālos aspektus, un ieteikumos, kas Nīderlandei sniegti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, vai problēmas, kuras ir konstatētas citos atbilstīgos dokumentos, ko Komisija ir oficiāli pieņēmusi Eiropas pusgada kontekstā.

(9)ANP ietver pasākumus, kas dod ieguldījumu visos sešos pīlāros, un vairāki komponenti attiecas vienlaikus uz vairākiem pīlāriem. Šāda pieeja sekmē saskaņotu un vispusīgu pievēršanos katram pīlāram. Ar enerģētikas un klimata pasākumiem ANP ir likts liels uzsvars uz zaļo pārkārtošanos. Paredzams, ka pasākumi, kuru mērķis ir stimulēt ilgtspējīgākas enerģijas izmantošanu, tostarp palielināt atjaunīgā ūdeņraža ražošanu un novērst šķēršļus atkrastes vēja enerģijas attīstībai, veicinās zaļo pārkārtošanos. To atbalsta arī bezemisiju kuģu izstrāde un izmantošana un klimatneitrāla gaisa transporta attīstība. ANP mērķis ir arī atjaunot bioloģisko daudzveidību un samazināt slāpekļa nosēdumus, kas ir viena no galvenajām vides problēmām Nīderlandē. Gaidāms, ka ar pasākumiem, kas veicina inovatīvas tehnoloģijas un digitālās prasmes, ANP sniegs visaptverošu ieguldījumu digitālajā pīlārā. Informācijas tehnoloģiju modernizācija valsts pārvaldē, tostarp tiesu iestādēs, apvienojumā ar pasākumiem digitālās izglītības un e-veselības jomā atbalsta digitālās pārkārtošanās paātrināšanu.

(7)Īstenojot dalībvalstu atveseļošanas un noturības plānus, visā Savienībā tiks veiktas koordinētas reformas un investīcijas. Pateicoties tam, ka pārrobežu un daudzvalstu projekti tiks īstenoti koordinēti un vienlaicīgi, šādas reformas un investīcijas radīs savstarpēji pastiprinošu iedarbību un pozitīvu blakusietekmi visā Savienībā. Tāpēc aptuveni viena trešdaļa no ietekmes, kādu mehānisms atstās uz dalībvalstu izaugsmi un darbvietu radīšanu, būs blakusietekme no citām dalībvalstīm.

(2)Padome 2019. gada 9. jūlijā, 2020. gada 20. jūlijā un 2022. gada 12. jūlijā adresēja Nīderlandei ieteikumus Eiropas pusgada kontekstā. Padome ieteica Nīderlandei samazināt aizņemšanās stimulus mājsaimniecībām un izkropļojumus mājokļu tirgū, nodrošināt, ka pensiju sistēmas otrais pīlārs ir pārredzamāks, taisnīgāks no starppaaudžu viedokļa un noturīgāks pret satricinājumiem, un īstenot politiku mājsaimniecību izmantojamo ienākumu palielināšanai. Turklāt Nīderlandei tika ieteikts samazināt stimulus pašnodarbinātām personām bez darba ņēmējiem, vienlaikus veicinot pienācīgu sociālo aizsardzību pašnodarbinātām personām, novērst fiktīvu pašnodarbinātību un samazināt stimulus izmantot elastīgu un pagaidu nodarbinātību. Nīderlandei tika arī ieteikts stiprināt visaptverošu mūžizglītību, mazināt Covid-19 krīzes ietekmi uz nodarbinātību un sociālo jomu, novērst darbaspēka un prasmju trūkumu un stiprināt prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas, sevišķi personām darba tirgus perifērijā un neaktīvajām personām. Nīderlandei tika ieteikts paātrināt un veicināt publiskās un privātās investīcijas un koncentrēt investīcijas uz zaļo un digitālo pārkārtošanos (sevišķi attiecībā uz digitālajām prasmēm). Padome arī ieteica palielināt papildu investīcijas enerģētikas tīkla infrastruktūrā un vēl vairāk racionalizēt atļauju piešķiršanas procedūras attiecībā uz atjaunojamiem energoresursiem, uzlabot energoefektivitāti, sevišķi ēkām, un paātrināt investīcijas ilgtspējīgā transportā un ilgtspējīgā lauksaimniecībā. Turklāt Nīderlandei tika ieteikts nodrošināt veselības aprūpes sistēmas noturību, tostarp novēršot darbaspēka trūkumu un ieviešot e-veselības rīkus. Tika ieteikts arī nodrošināt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējuma efektīvu uzraudzību un izpildi. Nīderlandei tika ieteikts 2022. gadā īstenot atbalstošu fiskālo nostāju. Visbeidzot, Nīderlande tika aicināta nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Komisija, novērtējusi progresu šo konkrētām valstīm adresēto ieteikumu īstenošanā atveseļošanas un noturības plāna (“ANP”) iesniegšanas brīdī, secina, ka ir pilnībā īstenots ieteikums par fiskālo nostāju 2022. gadā. Ir panākts ievērojams progress attiecībā uz ieteikumiem par investīcijām uz uzdevumiem vērstā pētniecībā, agresīvu nodokļu plānošanu, kā arī par Covid-19 krīzes ekonomiskās un sociālās ietekmes mazināšanu.

EIROPAS KOMISIJA Briselē, 8.9.2022 COM(2022) 469 final PIELIKUMS

dokumentam Priekšlikums Padomes Īstenošanas lēmumam par Nīderlandes atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu {SWD(2022) 292 final}



PIELIKUMS 1. IEDAĻA. ATVESEĻOŠANAS UN NOTURĪBAS PLĀNĀ PAREDZĒTĀS REFORMAS UN INVESTĪCIJAS 1. Reformu un investīciju apraksts A. KOMPONENTS NR. 1 Zaļās pārkārtošanās veicināšana Šā Nīderlandes atveseļošanas un noturības plāna komponenta mērķis ir veicināt un paātrināt zaļo pārkārtošanos Nīderlandē un risināt problēmas, ko rada pārmērīgs slāpekļa nosēdumu līmenis Nīderlandes Natura 2000 teritorijās un ap tām. Komponents sastāv no piecām reformām un sešām investīcijām, kas paredzētas zaļās pārkārtošanās veicināšanai, no kurām divas investīcijas risina ar slāpekli saistītās problēmas. Zaļās pārkārtošanās mērķus atbalsta fiskālās zaļināšanas reformu kopums, kura mērķis ir padarīt ilgtspējīgus energoresursus finansiāli pievilcīgākus salīdzinājumā ar fosilajiem kurināmajiem un stimulēt iedzīvotājus un uzņēmumus ierobežot savu enerģijas patēriņu. Piemēram, visaptverošā Enerģētikas likuma reformas mērķis ir atjaunināt, modernizēt un integrēt gāzes un elektroenerģijas energosistēmu tiesisko regulējumu, lai atbalstītu elektrotīkla pāreju uz mazoglekļa energosistēmu. Šīs reformas papildina investīciju programmas atjaunojamo energoresursu (t. i., atkrastes vēja enerģijas) un nesēju (t. i., zaļā ūdeņraža) izvēršanai, kā arī investīcijas ilgtspējīgu mobilitātes risinājumu izstrādē, piemēram, bezemisiju iekšzemes kuģošanas kuģos un gaisa kuģos, ko darbina ūdeņraža piedziņas sistēmas. Ar slāpekli saistītās problēmas risina ar visaptverošu dabas atjaunošanas shēmu, kurā galvenā uzmanība pievērsta slāpekļa nosēdumu samazināšanai jutīgās dzīvotnēs Natura 2000 teritorijās. Ar slāpekli saistītās problēmas tiek risinātas ar subsīdiju shēmu cūkkopības saimniecību darbības pārtraukšanai Natura 2000 teritoriju tuvumā. Komponents palīdz sasniegt Nīderlandes enerģētikas un klimata mērķus, tostarp Nacionālo enerģētikas un klimata plānu (NEKP). Komponents arī atbalsta konkrētām valstīm adresēto ieteikumu īstenošanu, lai ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku koncentrētu uz atjaunojamo energoresursu enerģijas, energoefektivitātes un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas stratēģijām (2019. gadā konkrētai valstij adresētais ieteikums Nr. 3), koncentrētu investīcijas uz zaļo un digitālo pārkārtošanos (konkrētajai valstij 2020. gadā adresētais ieteikums Nr. 3) un samazinātu vispārējo atkarību no fosilā kurināmā, paātrinot atjaunojamo energoresursu izmantošanu, jo īpaši palielinot papildu investīcijas tīkla infrastruktūrā un vēl vairāk racionalizējot atļauju piešķiršanas procedūras, uzlabojot energoefektivitāti, jo īpaši ēkās, un paātrinot investīcijas ilgtspējīgā transportā un ilgtspējīgā lauksaimniecībā (konkrētajai valstij 2022. gadā adresētais ieteikums Nr. 4). Paredzams, ka neviens pasākums šajā komponentā būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar tehniskajām vadlīnijām “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01). A.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts Reforma C1.1 R1: Enerģijas nodokļu reforma Šīs reformas mērķis ir stimulēt uzņēmumus un mājsaimniecības ierobežot enerģijas patēriņu un pāriet uz klimatam draudzīgākiem enerģijas avotiem. Reforma sastāv no tarifu izmaiņu kombinācijas, kas sadārdzina dabasgāzes izmantošanu un padara elektroenerģijas izmantošanu lētāku, un strukturāliem pielāgojumiem enerģijas nodokļu jomā, kas, paredzams, mazinās enerģijas patēriņa stimulus. Reforma attiecībā uz tarifu korekcijām ietver šādu izmaiņu ieviešanu: a)palielina pirmās grupas tarifu (“eerste schijf”) par gāzes izmantošanu un samazina pirmās grupas tarifu par elektroenerģijas izmantošanu; b)otro un trešo joslas tarifus (“tweede en derde schijf”) par elektroenerģijas izmantošanu samazina salīdzinājumā ar ilgtspējīgas enerģijas un klimata pārejas nodokļa bāzes līniju (Opslag Duurzame Energie, ODE); c)enerģijas nodokļa likmes struktūru padara mazāk degresīvu, palielinot likmes gan lielākajās gāzes, gan elektroenerģijas patēriņa grupās; un

d)enerģijas nodokļa samazinājuma fiksēto summu elektroenerģijas patērētājiem laikposmā no 2024. līdz 2026. gadam palielina par 225 000 000 EUR gadā.

Reforma attiecībā uz enerģijas nodokļu strukturālajiem pielāgojumiem: a)atcelt atbrīvojuma un kompensācijas shēmu (dabasgāzei un elektroenerģijai) metalurģiskajiem un mineraloģiskajiem procesiem; b)ierobežo atbrīvojumu dabasgāzes patēriņam elektroenerģijas ražošanā, attiecinot to tikai uz dabasgāzi, ko izmanto tīklam piegādātās elektroenerģijas ražošanai; un c)atcelt samazināto likmi siltumnīcu dārzkopībai.

Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 31. martam. Reforma C1.1 R2: CO2 nodevas ieviešana un pastiprināšana rūpniecībai Šīs reformas mērķis ir samazināt rūpniecības CO2 emisijas, rūpniecības nozarei piemērojot CO2 nodevu. Šī nodeva darbojas kā minimālā cena, nosakot minimālo cenu par tonnu emitētā CO2: ja cena Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS) nokrītas zem šīs minimālās cenas, starpību starp ETS cenu un minimālo cenu iekasē kā nodokli. Reforma, kas saistīta ar CO2 nodevu rūpniecībai, ietver šādus elementus: a)ieviest CO2 nodevu rūpniecībai; un b)stingrāka nodeva ar mērķi vēl vairāk samazināt CO2 emisijas rūpniecībā. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2023. gada 31. martam. Reforma C1.1 R3: Avioceļojumu nodokļa (ATT) palielināšana Šīs reformas mērķis ir labāk atspoguļot pasažieru aviopārvadājumu sociālās izmaksas un atturēt no īsiem lidojumiem. Reforma palielina avioceļojumu nodokli, kā rezultātā nekavējoties palielinās aviobiļešu cena pasažieriem, kuri izlido no lidostas, kas atrodas Nīderlandē. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2023. gada 31. martam. Reforma C1.1 R4: Automobiļu nodokļu reforma Šīs reformas mērķis ir samazināt kilometru skaitu, ko nobraukuši ar fosilo kurināmo darbināmi automobiļi. Reforma ietver šādus elementus: a)pakāpeniski atcelt mehānisko transportlīdzekļu un motociklu iegādes nodokli (“Belasting van Personenauto’s en Motorrijwielen”, BPM) ar fosilo degvielu darbināmiem komercpārvadātāju furgoniem; un

b)spēkā esošā īpašumtiesību nodokļa bāzes grozīšanu no transportlīdzekļa masas uz nobraukto kilometru skaitu.

Reformu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Reforma C1.1 R5: Enerģētikas likums Šīs reformas mērķis ir atjaunināt, modernizēt un integrēt gāzes un elektroenerģijas energosistēmu tiesisko regulējumu. Reforma jo īpaši ietver Enerģētikas likuma stāšanos spēkā, spēkā esošo Gāzes likumu un spēkā esošo Elektroenerģijas likumu integrējot vienā tiesiskajā regulējumā un ietverot šādas iezīmes: a)uzlabot gāzes un elektroenerģijas datu vākšanas, uzglabāšanas un apmaiņas sistēmu; b)pārskatīt juridisko pamatu provinču vai centrālās valdības intervencei energoinfrastruktūras projektos, lai optimizētu atļauju piešķiršanu un valsts nozīmes projektu īstenošanu — Energieprojecten van Nationale Belang (izmantojot Valsts koordinācijas shēmu — Rijkscoördinatieregeling, RCR). c)atjauninātu pārvades sistēmu operatoru un sadales sistēmu operatoru tiesisko regulējumu; d)regulēt elektroenerģijas lietotāju iespējas kļūt par aktīviem enerģijas tirgus dalībniekiem, ļaujot i) slēgt līgumus ar vairākiem operatoriem par vienu pieslēgumu, ii) pārdot pašražotu elektroenerģiju, izmantojot vai neizmantojot agregēšanu, un iii) ar agregēšanas palīdzību naudas izteiksmē izteikt galalietotāju elastību faktiskajā pieprasījumā; un e)uzlabot galapatērētāju aizsardzību. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 31. martam. Ieguldījums C1.1 I1: Atkrastes vējš Šā ieguldījuma mērķis ir palielināt vēja enerģijas ražošanas jaudu Ziemeļjūrā. Investīcijas mērķis ir nevis segt pašu atkrastes vējparku būvniecības izmaksas, bet gan samazināt negatīvo ārējo ietekmi, kas saistīta ar papildu atkrastes vēja enerģijas jaudas izvēršanu. Investīcija sniedz finansiālu atbalstu: a)kuģošanas drošības uzlabošana jūras vējparku tuvumā, i) iepērkot piecus jaunus elektrouzlādes punktus jūrā elektrokuģiem un piecus jaunus uzlādes punktus elektrokuģu (tostarp hibrīdkuģu) piestātnē un ii) iepērkot trīs ārkārtas reaģēšanas kuģus; b)Ziemeļjūras ekosistēmas stiprināšana un aizsardzība, kuru var negatīvi ietekmēt atkrastes vējparku ierīkošana, izmantojot i) dabas uzlabošanas darbības putnu un jūras zīdītāju sugu aizsardzībai, ii) izmēģinājuma dabas atjaunošanas darbības Natura 2000 teritorijās un ārpus tām, iii) pētniecības projektus par iespējamām darbībām, lai stiprinātu Ziemeļjūras ekosistēmu un sugu saglabāšanu, iv) Nīderlandes valdības Jūras vēja ekoloģisko programmu (Wozep) un v) Ziemeļjūras ekoloģiskās uzraudzības digitalizāciju, tostarp ekoloģisko sensoru uzstādīšanu; un c)pienācīgi integrēt atkrastes elektroenerģijas savienojumu sauszemes izkraušanas vietās, tostarp i) četrus apgabalu investīciju plānus, lai ierobežotu vēja enerģijas nosēšanās vietu vietējo negatīvo ietekmi uz attiecīgajām teritorijām, un ii) ekoloģisko stimulu paketi attiecībā uz Vatu jūras teritoriju un kompensāciju par lauksaimniecības zemes sasāļošanos. Paredzams, ka šis pasākums neradīs būtisku kaitējumu vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā pasākuma aprakstu un atveseļošanas un noturības plānā izklāstītos riska mazināšanas pasākumus saskaņā ar DNSH tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). Jo īpaši uzaicinājumā(-os) iesniegt piedāvājumus un līgumā(-os), kas parakstīts(-i) par trim jaunajiem ārkārtas reaģēšanas vilcējkuģiem, ietver šādus saistošus atbilstības kritērijus, kurus pārbauda īstenošanas iestāde: a)Sniedz apliecinājumu, ka saskaņā ar ANM atbalstītie kuģi izmanto tikai zaļo metanolu, kas atbilst Atjaunojamo energoresursu direktīvai (ES) 2018/2001 (RED II) un saistītajiem īstenošanas un deleģētajiem aktiem.

b)Zaļajam ūdeņradim, ko izmanto zaļā metanola ražošanā, jāatbilst prasībai par aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu 73,4 % apmērā ūdeņradim (kas sasniedz 3 t CO2 ekv./tH2). c)Zaļais metanols panāk emisiju ietaupījumu vismaz 70 % apmērā saskaņā ar Atjaunojamo energoresursu direktīvu (ES) 2018/2001 (RED II) un saistītajiem īstenošanas un deleģētajiem aktiem. d)Vismaz 90 % no kuģu energopatēriņa to kalpošanas laikā ir elektriski, un atlikusī enerģija ir vai nu i) no zaļā metanola (kas atbilst c) apakšpunktā minētajiem zaļā metanola nosacījumiem), ko ražo, izmantojot zaļo ūdeņradi, kas iegūts ūdens un atjaunojamās enerģijas elektrolīzē (atbilst nosacījumiem attiecībā uz zaļo ūdeņradi, kas izklāstīti b) apakšpunktā), un CO2 no: 1) Tieša uztveršana gaisā, 2) rūpniecisko darbību CO2 atlikums, 3) nepārstrādājami atkritumi (oglekļa pārstrāde), izņemot sadedzināšanu, un/vai 4) pļautas zāles (vai citu bioloģiski noārdāmu atkritumu) fermentācija, ja pļauta zāle nav pietiekami pieejama; visu veidu “citi bioloģiski noārdāmi atkritumi”, ko izmanto zaļā metanola ražošanai, atbilst atlikumiem un/vai atkritumiem no izejvielu kategorijām, kas iekļautas RED II IX pielikuma A daļā, un iegūti no tiem; vai ii) balstās uz nozarē labākajām pieejamajām tehnoloģijām. Izvēle starp i) un ii) punktu ir atkarīga no tā, vai nozarē tiek panākta pēc iespējas mazāka ietekme uz vidi. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Ieguldījums C1.1 I2: Ūdeņraža zaļā enerģija Šā ieguldījuma mērķis ir paātrināt un izvērst zaļā ūdeņraža ekosistēmas attīstību Nīderlandē. Investīcija sniedz finansiālu atbalstu: a)vismaz divu inovatīvu zaļā ūdeņraža tehnoloģiju demonstrējumu iekārtu būvniecība, lai pierādītu liela mēroga elektrolīzes un zaļā ūdeņraža ieviešanas iespējamību; b)vismaz trīs pētniecības projekti, kas vērsti uz zaļā ūdeņraža ražošanu, uzglabāšanu, transportēšanu un izmantošanu; un c)cilvēkkapitāla programmas izstrāde ar darbībām, kuru mērķis ir palielināt vidi saudzējoša ūdeņraža prasmju piedāvājumu, izveidojot vismaz piecas reģionālās mācību kopienas, kursu materiālus un pasākumus vai centrus, lai veicinātu apmaiņu starp uzņēmumiem un izglītības vai pētniecības iestādēm. Paredzams, ka šis pasākums neradīs būtisku kaitējumu vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā pasākuma aprakstu un atveseļošanas un noturības plānā izklāstītos riska mazināšanas pasākumus saskaņā ar DNSH tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). Konkrētāk, šīs investīcijas ietvaros veiktās darbības atbalsta tikai ūdeņraža ražošanu, uzglabāšanu, transportēšanu un izmantošanu, pamatojoties uz elektrolīzi, kurā izmanto atjaunojamos energoresursus saskaņā ar Atjaunojamo energoresursu direktīvu (ES) 2018/2001 (RED II) vai tīkla elektroenerģiju (pēdējā ir jāpamato, kā valsts līmenī tiks sasniegta lielāka atjaunojamo energoresursu ražošanas jauda), vai ūdeņraža darbības, kas atbilst prasībai par aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu 73,4 % apmērā ūdeņradim (kuru dzīves cikla siltumnīcefekta gāzu emisijas ir mazākas par 3 t CO2e/tH2) un 70 % apmērā uz ūdeņradi balstītām sintētiskajām degvielām. attiecībā uz fosilā kurināmā komparatoru 94 g CO2e/MJ pēc analoģijas ar pieeju, kas izklāstīta Direktīvas (ES) 2018/2001 25. panta 2. punktā un V pielikumā. Izslēdz darbības un aktīvus saskaņā ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS), ar kuriem tiek sasniegtas prognozētās siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas nav zemākas par attiecīgajiem etaloniem . Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 30. jūnijam. Ieguldījums C1.1 I3: Iekšējo ūdensceļu enerģētikas pārkārtošana, projekts “Bezemisiju pakalpojumi (ZES)” Šīs investīcijas mērķis ir ieviest pilnībā elektrisku bezemisiju iekšzemes ūdensceļu transportu. Ieguldījums nodrošina līdzekļus 75 modulāro enerģijas konteineru (MEC), 14 kuģu iekraušanas vietu un 45 pilnībā elektrisku iekšējo ūdensceļu kuģu pabeigšanai. MEC ir savstarpēji aizstājami enerģijas konteineri, ko uzlādē ar atjaunojamo elektroenerģiju un kas ir piemēroti uzstādīšanai jaunos un esošos iekšējo ūdensceļu kuģos. Kapteiņi var apmainīt MEC jebkurā no 14 iekraušanas vietām. Šīs ielādes ir aprīkotas ar “atvērtas piekļuves” tīklu, ko var izmantot, lai stabilizētu elektrotīklu vai nodrošinātu vietējo un pagaidu pieprasījumu pēc elektroenerģijas. Paredzams, ka šis pasākums neradīs būtisku kaitējumu vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā pasākuma aprakstu un atveseļošanas un noturības plānā izklāstītos riska mazināšanas pasākumus saskaņā ar DNSH tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). Jo īpaši iekšzemes ūdensceļu kuģi ir bezemisiju kuģi, un MEC ir jāmaksā par atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju saskaņā ar Atjaunojamo energoresursu direktīvu (ES) 2018/2001 (RED II). Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 31. decembrim. Ieguldījums C1.1 I4: Aviācija pārejas posmā

Šā ieguldījuma mērķis ir padarīt Nīderlandes aviācijas nozari ilgtspējīgu, lai līdz 2050. gadam panāktu Nīderlandes aviācijas pilnīgu klimatneitralitāti, novēršot vājās vietas, kas saistītas ar tehnoloģiju izvēršanu ūdeņraža kā enerģijas nesēja izmantošanai gaisa kuģos. Investīcija sniedz finansiālu atbalstu: a)ūdeņraža sadedzināšanas turboventilatora “H2-turbofāna ombouw” galīgā detalizētā konstrukcija, kas paredzēta vienam no Fokker 100 dzinējiem ar degkamerām, kas piemērotas šķidrā ūdeņraža izmantošanai; b)degvielas elementa elektriskās “ūdeņraža gaisa kuģa spēka piedziņas un uzglabāšanas sistēmas” galīgo detalizēto projektu, kas nodrošina ūdeņraža degvielas elementa elektriskās piedziņas sistēmu izmantošanai CS-23 sertificētos gaisa kuģos; un c)ilgtspējīgas aviācijas ideju laboratorijas (“Flying Vision”) izveide, kurā ir pārstāvēti Nīderlandes aviācijas pētniecības institūti, aviosabiedrības un lidostas, kā arī starptautisko gaisa kuģu oriģinālā aprīkojuma ražotāji. Paredzams, ka šis pasākums neradīs būtisku kaitējumu vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā pasākuma aprakstu un atveseļošanas un noturības plānā izklāstītos riska mazināšanas pasākumus saskaņā ar DNSH tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). Jo īpaši darbības saskaņā ar šo investīciju attiecas tikai uz projektēšanas posmu un neatbalsta ūdeņraža sadegšanas turboventilatora “H2-turbofāna ombouw” un kurināmā elementa elektrisko “Hydrogen Aircraft Powertrain and Storage System” faktisko testēšanu un izmantošanu demonstrējumu gaisa kuģos. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 31. decembrim. Ieguldījums C1.2. I1: Dabas aizsardzības programma Šis ieguldījums ir daļa no Nīderlandes strukturālās pieejas attiecībā uz slāpekli, un tā mērķis ir samazināt slāpekļa emisiju negatīvo ietekmi Nīderlandē, kas ir īpaši ietekmējušas sugas un dzīvotnes, un atjaunot jutīgu dabu. Ieguldījums palīdz sasniegt labvēlīgus vai uzlabotus aizsardzības apstākļus sugām un dzīvotnēm saskaņā ar Direktīvu 2009/147 par savvaļas putnu aizsardzību (Putnu direktīva) un Direktīvu 92/43 par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (Dzīvotņu direktīva), īstenojot šādas darbības Natura 2000 teritorijās vai ap tām: a)dabas kvalitātes uzlabošana; b)hidroloģiskas darbības; c)dabas teritoriju izvietojuma saglabāšana un optimizācija; d)pārejas zonas, tostarp savienojumus starp apgabaliem; un e)citas darbības, piemēram, atpūtas zonēšana vai invazīvu sugu kontrole Turklāt provinces īsteno apmežošanas pasākumus, lai kompensētu meža izzušanu noteiktajās platībās. Ieguldījumu ietvaros izstrādā īstenošanas plānus katrai no 12 provincēm. Provinču pārvaldes saņem finanšu resursus, kas vajadzīgi dabas atjaunošanas darbību veikšanai. Ieguldījums veicina tādu apstākļu īstenošanu, kas nodrošina labvēlīgu vai uzlabotu sugu un dzīvotņu aizsardzības statusu saskaņā ar Putnu direktīvu un Dzīvotņu direktīvu. 12 īstenošanas plānus novērtē un pieņem Lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrija. Ar šīm darbībām uzlabo kopumā 101 924 hektāru dabas kvalitāti Natura 2000 teritorijās un ap tām. Zemes apsaimniekošanas organizācijas īsteno darbības, kas uzlabo dabas kvalitāti Natura 2000 teritorijās un ap tām. Nīderlandes Uzņēmumu aģentūra (Rijksdienst voor Ondernemend Nederland, RvO) Lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrijas vārdā piešķir vismaz EUR 49 410 000 zemes apsaimniekošanas organizācijām šo darbību īstenošanai. Publisko būvdarbu un ūdens apsaimniekošanas ģenerāldirektorāts (Rijkswaterstaat) īsteno trīs veidu darbības, lai uzlabotu upju dabu un ceļu apsaimniekošanu:

a)padarīt ūdens resursu apsaimniekošanu ilgtspējīgāku; b)veikt hidroloģiskus un citus plānošanas pasākumus; un c)infrastruktūras pārprojektēšana vai kvalitātes uzlabošana. Lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrija piešķir vismaz EUR 29 610 000 Valsts būvdarbu un ūdenssaimniecības ģenerāldirektorātam (Rijkswaterstaat), lai īstenotu šīs darbības. Lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrija piešķir vismaz EUR 18 800 000, lai atbalstītu darbības, kas galvenokārt saistītas ar zināšanu pilnveidošanu par dabas atjaunošanu (tostarp dabas atjaunošanas un apsaimniekošanas zināšanu tīkla, OBN uzlabošanu), komunikāciju un ieinteresēto personu pārvaldību, kā arī esošās dabas uzraudzības pielāgošanu, lai varētu novērtēt saskaņā ar šo ieguldījumu veiktās darbības, kā rezultātā: a)darbojas dabas monitoringa sistēmas pirmā uzlabotā versija; b)publicē vismaz trīs ziņojumus par dabas kvalitātes uzlabošanu jutīgās dzīvotnēs; un c)izstrādā komunikācijas stratēģiju. Paredzams, ka šis pasākums neradīs būtisku kaitējumu vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā pasākuma aprakstu un atveseļošanas un noturības plānā izklāstītos riska mazināšanas pasākumus saskaņā ar DNSH tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). Jo īpaši veic ietekmes uz vidi novērtējumu (IVN) saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES (Ietekmes uz vidi novērtējuma direktīva). Ja ir veikts ietekmes uz vidi novērtējums, īsteno ietekmes mazināšanas pasākumus, kas vajadzīgi vides aizsardzībai. Attiecībā uz vietām/darbībām, kas atrodas bioloģiskās daudzveidības ziņā jutīgās teritorijās vai to tuvumā (tostarp Natura 2000 aizsargājamo teritoriju tīklā, UNESCO pasaules mantojuma vietās un galvenajās bioloģiskās daudzveidības teritorijās, kā arī citās aizsargājamās teritorijās), attiecīgā gadījumā veic pienācīgu novērtējumu saskaņā ar Direktīvu 2009/147/EK un Direktīvu 92/43/EEK un, pamatojoties uz tā secinājumiem, īsteno vajadzīgos ietekmes mazināšanas pasākumus. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Ieguldījums C1.2. I2: Atbalsta shēma cūkkopības saimniecību atjaunošanai Šā ieguldījuma mērķis ir īstermiņā samazināt amonjaka emisijas un smaku traucējumus teritorijās, kur cūku audzēšanas saimniecību koncentrācija ir augsta, kā arī slāpekļa nosēdumus Natura 2000 teritorijās. Dotācijas piešķir, lai atbalstītu cūkkopju brīvprātīgu pastāvīgu un neatgriezenisku cūkkopības saimniecību izbeigšanu, izmantojot: a)neatgriezenisku atteikšanos no tiesībām audzēt cūkas; un b)dotāciju saņēmēju pienākumu nojaukt ražošanas jaudu, tostarp staļļus, kūtsmēslu pagrabus, kūtsmēslu silosus un barības silosus. Cūku audzētāji saņem kompensāciju par atteikšanos no tiesībām audzēt cūkas, kā arī par ražošanas līdzekļu vērtības zudumu. Samazinot cūku populāciju Nīderlandē vismaz par 6 % valsts līmenī salīdzinājumā ar 2019. gadu, ieguldījums samazina smaku traucējumus, ko rada kūtsmēsli, un samazina slāpekļa emisijas Natura 2000 teritorijās. Kompensāciju piešķir par 275 cūku audzēšanas saimniecību izbeigšanu, kas samazina amonjaka emisijas vismaz par 900 000 kg salīdzinājumā ar 2019. gadu. Investīcijas īstenošanu pabeidz līdz 2023. gada 30. jūnijam. A.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks Numurs Pasākums (reforma vai investīcija) Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums Kvalitatīvie rādītāji (attiecībā uz starpposma mērķiem) Kvantitatīvie rādītāji

(mērķrādītājiem) Orientējošs pabeigšanas grafiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts Vienība Bāze Mērķis Ceturksnis Gads 1 C1.1 R1–1 Enerģijas nodokļu reforma Atskaites punkts Likuma par enerģijas nodokļu tarifu pielāgošanu stāšanās spēkā Likuma norma, kas paredz tās stāšanos spēkā 1. cet. 2024 Stājas spēkā likums, ar ko enerģijas nodokļa tarifus groza šādi: a)Palielina gāzes izmantošanas pirmās grupas tarifu un samazina pirmās grupas tarifu par elektroenerģijas izmantošanu. Pirmās grupas gāzes tarifa likmi 2024. gadā salīdzinājumā ar 2022. gadu palielina par 2,5 centiem/m³, un 2026. gadā šis likmes palielinājums pakāpeniski palielinās līdz 3,5 centiem/m³. Pirmās grupas elektroenerģijas tarifu 2024. gadā salīdzinājumā ar 2022. gadu samazina par 2,5 centiem/m³, un 2026. gadā šis likmes samazinājums pakāpeniski palielinās līdz 3,5 centiem/m³. b)Otro un trešo joslu tarifus elektroenerģijas izmantošanai samazina salīdzinājumā ar ilgtspējīgas enerģijas un klimata pārmaiņu uzglabāšanas nodokļa (ODE) pamatscenāriju. c)Enerģijas nodokļa likmes struktūru padara mazāk degresīvu, palielinot likmes gan augstākajos gāzes, gan elektroenerģijas patēriņa diapazonos. d)Enerģijas nodokļa samazinājuma fiksēto summu elektroenerģijas patērētājiem laikposmā no 2024. līdz 2026. gadam palielina par 225 000 000 EUR gadā. 2 C1.1 R1–2 Enerģijas nodokļu reforma Atskaites punkts Likuma, ar ko pielāgo enerģijas nodokļu strukturālos elementus, stāšanās spēkā Likuma norma, kas paredz tās stāšanos spēkā 1. cet. 2025 Stājas spēkā likums, kurā ietverti šādi grozījumi: a)Tiek atcelta atbrīvojuma un atmaksas shēma enerģijas nodoklim (dabasgāzei un elektroenerģijai) metalurģijas un minerālprocesiem. b)Atbrīvojums no enerģijas nodokļa dabasgāzes patēriņam elektroenerģijas ražošanā attiecas tikai uz dabasgāzi, ko izmanto tīklam piegādātās elektroenerģijas ražošanai. c)Tiek atcelta samazinātā enerģijas nodokļa likme siltumnīcu dārzkopībai. 3 C1.1 R2–1 CO2 nodevas ieviešana un pastiprināšana rūpniecībai Atskaites punkts Likuma, ar ko ievieš rūpniecisko CO2 nodokli, stāšanās spēkā Likuma norma, kas paredz tās stāšanos spēkā 1. cet. 2021 Stājas spēkā likums, ar ko nosaka valsts CO2 nodevu rūpniecībai. Nodeva darbojas kā minimālā cena, nosakot minimālo cenu par tonnu emitētā CO2: ja Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) cena samazinās zem šīs minimālās cenas, starpību starp ETS cenu un minimālo cenu iekasē kā nodokli. 4 C1.1 R2–2 CO2 nodevas ieviešana un pastiprināšana rūpniecībai Atskaites punkts Stājas spēkā likums, ar ko nosaka stingrākas rūpnieciskās CO2 nodevas Likuma norma, kas paredz tās stāšanos spēkā 1. cet. 2023 Stājas spēkā tiesību akti, ar ko CO2 rūpniecības nodevu palielina no 30 EUR par tonnu 2021. gadā līdz 50,10 EUR par tonnu 2023. gadā un tad pakāpeniski līdz 82,80 EUR par tonnu 2026. gadā, kā arī stājas spēkā tiesību akti, ar kuriem pakāpeniski samazina CO2 emisiju apjomu, kas atbrīvots no CO2 rūpnieciskās nodevas, kā rezultātā 2026. gadā CO2 emisijas, uz kurām attiecas atbrīvojums, būs par 2,4 milj. t mazāk. 5 C1.1 R3–1 Avioceļojumu nodokļa (ATT) palielināšana Atskaites punkts Stājas spēkā likums, ar ko palielina avioceļojumu nodokli aviopasažieriem, kuri izlido no Nīderlandes lidostas Likuma norma, kas paredz tās stāšanos spēkā 1. cet. 2023 Stājas spēkā likums, ar ko palielina nodokli par aviopārvadājumiem pasažieriem, kuri izlido no Nīderlandes lidostas. Nodoklis ir vismaz trīs reizes lielāks nekā nodoklis 2022. gadā (7,94 EUR par katru izlidojošo pasažieri 2022. gadā). 6 C1.1 R4–1 Automobiļu nodokļu reforma Atskaites punkts Stājas spēkā likums, ar ko pakāpeniski atceļ atbrīvojumu no mehānisko transportlīdzekļu un motociklu iegādes nodokļa (BPM) attiecībā uz kravas furgoniem Likuma norma, kas paredz tās stāšanos spēkā 1. cet. 2025 Stājas spēkā likums, ar ko pakāpeniski atceļ mehānisko transportlīdzekļu un motociklu iegādes nodokli (“Belasting van Personenauto’s en Motorrijwielen”, BPM) attiecībā uz komercpārvadātāju furgoniem, kurus darbina ar fosilo degvielu. 7 C1.1 R4–2 Automobiļu nodokļu reforma Atskaites punkts Likuma publicēšana Oficiālajā Vēstnesī, ar ko groza spēkā esošo vieglo automobiļu un furgonu nodokli Publikācija Oficiālajā Vēstnesī 2. cet. 2025 Oficiālajā Vēstnesī publicēts likums, ar ko groza vieglo automobiļu un furgonu nodokļa bāzi no automobiļa vai furgona svara līdz nobraukto kilometru skaitam. Likumā var iekļaut noteikumus, kas stājas spēkā vēlākais 2030. gadā. Likums ietver noteikumus, kas piešķir atbildību un kompetenci attiecīgajām izpildstruktūrām un kas stājas spēkā un tiek piemēroti pēc publicēšanas. Likums nosaka maksas iekasēšanas sistēmas veida specifikācijas un nosaka tarifu struktūru un nobraukto kilometru skaita reģistrēšanas kārtību. 8 C1.1 R4–3 Automobiļu nodokļu reforma Atskaites punkts Vēstule Parlamentam par to, kā tiek īstenots likums, ar ko groza nodokļa bāzi vieglajiem automobiļiem un furgoniem Parlamentam adresēta vēstule 2. cet. 2026 Valdības vēstulē parlamentam sīki izklāsta pilnvaroto izpildaģentūru veiktos pasākumus, lai īstenotu likumu, ar ko groza vieglo automobiļu un furgonu nodokļa bāzi no automobiļa vai furgona svara līdz nobraukto kilometru skaitam. Vēstulē apraksta nākamos īstenošanas posmus attiecībā uz a) tarifikācijas sistēmu, b) tarifu struktūru un c) nobraukto kilometru skaita reģistrāciju, lai nodrošinātu darbībspēju saskaņā ar likumu, ar ko groza spēkā esošo nodokli vieglajiem automobiļiem un furgoniem. 9 C1.1 R5–1 Enerģētikas likums Atskaites punkts Enerģētikas likuma stāšanās spēkā Likuma norma, kas paredz tās stāšanos spēkā 1. cet. 2025 Stājas spēkā Enerģētikas likums, ar ko spēkā esošo Gāzes likumu un spēkā esošo Elektroenerģijas likumu integrē vienā tiesiskajā regulējumā, un tam ir šādas iezīmes: a)uzlabot gāzes un elektroenerģijas datu vākšanas, uzglabāšanas un apmaiņas sistēmu; b)pārskatīt juridisko pamatu provinču vai centrālās valdības intervencei energoinfrastruktūras projektos, lai optimizētu atļauju piešķiršanu un valsts nozīmes projektu īstenošanu — Energieprojecten van Nationale Belang (izmantojot Valsts koordinācijas shēmu — Rijkscoördinatieregeling, RKR) c)atjauninātu pārvades sistēmu operatoru un sadales sistēmu operatoru tiesisko regulējumu; d)regulēt elektroenerģijas lietotāju iespējas kļūt par aktīviem enerģijas tirgus dalībniekiem, ļaujot a) slēgt līgumus ar vairākiem operatoriem par vienu pieslēgumu, b) pārdot pašražotu elektroenerģiju neatkarīgi no tā, vai tiek veikta agregēšana, un c) ar agregēšanas palīdzību naudas izteiksmē izteikt galalietotāju elastību faktiskajā pieprasījumā; un e)uzlabot galapatērētāju aizsardzību. 10 C1.1 I1–1 Atkrastes vējš Atskaites punkts Kuģošanas drošības nodrošināšana — parakstīts(-i) līgums(-i) jaunu uzlādes punktu iegādei jūrā un piestātnē Parakstīts(-i) līgums(-i) par piecu jaunu uzlādes punktu iegādi jūrā un piecu jaunu uzlādes punktu iegādi piestātnē. 2. cet. 2026 Līguma(-u) parakstīšana par piecu jaunu elektrouzlādes punktu iegādi elektrokuģiem (tostarp hibrīdkuģiem) jūrā; un līguma(-u) parakstīšana par piecu jaunu elektrotransportlīdzekļu (tostarp hibrīdkuģu) elektrouzlādes punktu iegādi piestātnē. 11 C1.1 I1–2 Atkrastes vējš Atskaites punkts Kuģošanas drošības garantēšana — konkursa(-u) publicēšana ārkārtas reaģēšanas vilcējkuģu iegādei Publicēts(-i) konkurss(-i) trīs ārkārtas reaģēšanas vilcējkuģu iegādei 4. cet. 2025 Konkursa(-u) publicēšana par trīs jaunu ārkārtas reaģēšanas vilcējkuģu iegādi, lai nodrošinātu kuģošanas drošību atkrastes vējparkos un to apkārtnē. Konkursa specifikācijās ietver saistošus atbilstības kritērijus, kurus īstenošanas iestāde pārbauda, lai nodrošinātu NBK atbilstību, kā izklāstīts ieguldījuma aprakstā. 12 C1.1 I1–3 Atkrastes vējš Atskaites punkts Kuģošanas drošības garantēšana — parakstīts(-i) līgums(-i) par avārijas reaģēšanas vilcējkuģu iegādi Parakstīts(-i) līgums(-i) par trīs ārkārtas reaģēšanas vilcējkuģu iegādi 2. cet. 2026 Līguma(-u) parakstīšana par trīs jaunu ārkārtas reaģēšanas vilcējkuģu iegādi, lai nodrošinātu kuģošanas drošību atkrastes vējparkos un ap tiem. Lai nodrošinātu NBK atbilstību, līgumā(-os) iekļauj specifikācijas, kas izklāstītas ieguldījuma aprakstā. 13 C1.1 I1–4 Atkrastes vējš Atskaites punkts Dabas uzlabošanas un sugu aizsardzības izstrāde un īstenošana Parakstīti līgumi vai dotāciju nolīgumi dabas uzlabošanas un sugu aizsardzības attīstīšanai un īstenošanai 4. cet. 2025 Parakstītie līgumi un/vai dotāciju nolīgumi par dabas uzlabošanas un sugu aizsardzības pasākumu izstrādi: a)vismaz seši sugu aizsardzības plāni vai dabas uzlabošanas plāni; b)vismaz četrus papildu pētījumus, lai turpinātu uzlabot sugu aizsardzības plānus un/vai dabas uzlabošanas plānus un lai izveidotu bāzes līnijas kartēšanu; c)vismaz trīs (izmēģinājuma) projekti, lai testētu sugas aizsardzības plānos un/vai dabas uzlabošanas plānos un/vai turpmākos pētniecības pētījumos apzinātās darbības. Parakstītie līgumi un/vai dotāciju nolīgumi, lai īstenotu šādus dabas uzlabošanas un sugu aizsardzības pasākumus: a)vismaz divi putnu rezervuāri; b)vismaz piecas maza mēroga sugu aizsardzības darbības; c)dabas atjaunošanas vai dabas uzlabošanas darbības vismaz trijos atkrastes vējparkos. 14 C1.1 I1–5 Atkrastes vējš Mērķrādītājs Ziemeļjūras ekosistēmas stiprināšana un aizsardzība — projekti, kas palīdz uzlabot un/vai atjaunot dabu Natura 2000 teritorijās un aizsargājamās teritorijās un ap tām saskaņā ar Jūras stratēģijas pamatdirektīvu (JSPD) To projektu skaits, par kuriem ir parakstīti līgumi 0 4 4. cet. 2025 Parakstīti līgumi par vismaz četriem projektiem, kas veicina dabas uzlabošanu un/vai atjaunošanu Natura 2000 teritorijās, teritorijās ap Natura 2000 teritorijām un teritorijās, kas aizsargātas saskaņā ar Direktīvu 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva). Šie četri projekti veic darbības, lai sasniegtu vienu vai vairākus saglabāšanas mērķus, kas norādīti šo aizsargājamo teritoriju apsaimniekošanas plānos. 15 C1.1 I1–6 Atkrastes vējš Atskaites punkts Ziemeļjūras ekosistēmas stiprināšana un aizsardzība — Jūras vēja ekoloģiskā programma (Wozep) Jūras vēja ekoloģiskās programmas pētniecība: publicēts kopsavilkuma ziņojums 1. cet. 2026 Pētniecības projekti ir būtiski pavirzījušies uz priekšu šādās pētniecības jomās: a)datu vākšana un modelēšana par atkrastes vēja ģeneratoru un vējturbīnu ietekmi uz putniem un sikspārņiem; b)atkrastes vēja enerģijas attīstības (būvniecības fāze un ekspluatācijas fāze) ietekme uz jūras zīdītājiem; c)atkrastes vēja enerģijas attīstības ietekmi uz Ziemeļjūras ekosistēmu, tostarp pārtikas pieejamību un dzīvotņu piemērotību aizsargājamām putnu, sikspārņu un jūras zīdītāju sugām; un d)kumulatīvās ietekmes novērtējumi, lai aprēķinātu plānoto un esošo vējparku ietekmi uz aizsargājamām sugām. Iesniedz pētniecības projektu kopsavilkumu ziņojuma veidā; tās pamatā ir iepriekš minēto projektu pieejamie rezultāti. 16 C1.1 I1–7 Atkrastes vējš Mērķrādītājs Ziemeļjūras ekosistēmas stiprināšana un aizsardzība — Ziemeļjūras monitoringa staciju digitalizācija Uzstādīto un ekspluatācijā esošo monitoringa staciju skaits 0 12 1. cet. 2026 Uzstāda un ekspluatē vismaz divas statiskās monitoringa stacijas un vismaz 10 mobilās monitoringa stacijas. 17 C1.1 I1–8 Atkrastes vējš Atskaites punkts Atkrastes elektroenerģijas savienojums ar sauszemes izkraušanas vietām — Pārvaldības nolīgumi par teritoriju investīciju plāniem Parakstītie pārvaldības nolīgumi 2. cet. 2024 Ekonomikas un klimata politikas ministrija un katrs reģions ar atkrastes vēja enerģijas izkraušanas vietām (Borssele, Maasvlakte, Noordzeekanaalgebied un Eemshaven) paraksta pārvaldības nolīgumu. Šajos nolīgumos ietver vismaz: a)To pušu un ieinteresēto personu tiesības un pienākumi, kuras ir iesaistītas pārvaldības sistēmā investīciju pārvaldībai reģionos ar atkrastes vēja enerģijas izkraušanas vietām; b)Precizē, kāda infrastruktūra ir vajadzīga zaļajai enerģijai un kāda ir tās ietekme uz katru reģionu; c)Summu, kas reģionam piešķirta darbībām, kuru mērķis ir mazināt atkrastes vēja enerģijas izkrāvumu negatīvo ietekmi uz reģiona dzīves vides kvalitāti; d)Paredzēto ietekmes mazināšanas pasākumu veidu; un e)Specifikāciju, ka ietekmes uz vidi novērtējums (IVN) ir jāpabeidz saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES (Ietekmes uz vidi novērtējuma direktīva). Ja ir veikts ietekmes uz vidi novērtējums, īsteno ietekmes mazināšanas pasākumus, kas vajadzīgi vides aizsardzībai. Attiecībā uz vietām/darbībām, kas atrodas bioloģiskās daudzveidības ziņā jutīgās teritorijās vai to tuvumā (tostarp Natura 2000 aizsargājamo teritoriju tīklā, UNESCO pasaules mantojuma vietās un galvenajās bioloģiskās daudzveidības teritorijās, kā arī citās aizsargājamās teritorijās), attiecīgā gadījumā veic pienācīgu novērtējumu saskaņā ar Direktīvu 2009/147/EK un Direktīvu 92/43/EEK un, pamatojoties uz tā secinājumiem, īsteno vajadzīgos ietekmes mazināšanas pasākumus. 18 C1.1 I1–9 Atkrastes vējš Atskaites punkts Atkrastes elektroenerģijas pieslēgums sauszemes izkraušanas vietām — administratīvie nolīgumi par apgabalu investīciju plāniem Parakstītie administratīvie nolīgumi 1. cet. 2026 Administratīvus nolīgumus paraksta Ekonomikas lietu un klimata politikas ministrija un katrs reģions ar jūras vēja enerģijas izkraušanas vietām (Borssele, Maasvlakte, Noordzeekanaalgebied un Eemshaven). Šajos nolīgumos ietver pasākumu kopumus, kas jāīsteno reģionos, lai mazinātu atkrastes vēja enerģijas izkrāvumu negatīvo ietekmi uz fiziskās dzīves vides kvalitāti, un attiecīgās finansēšanas saistības. Visi administratīvie nolīgumi kopā ietver vismaz šādas darbības: a)Augstsprieguma staciju skaņas aizsardzība b)Zaļās un/vai atpūtas telpas, piemēram, meži vai parki c)Vietējās mobilitātes infrastruktūras, piemēram, riteņbraukšanas vai kājāmiešanas ceļu, uzlabošana d)Sabiedriskas informācijas centri enerģētikas pārkārtošanai. Ekonomikas un klimata politikas ministrija piešķir vismaz EUR 200 000 000 visām darbībām, ko veic kopā. 19 C1.1 I1–10 Atkrastes vējš Atskaites punkts Atkrastes elektroenerģijas savienojums ar sauszemes izkraušanas vietām. Ekoloģiskās impulsācijas pakete “Vatu jūra” Pieņemts(-i) lēmums(-i) par tiesību aktu kopumu “Ekoloģiski impluse” (Vatu jūra) 3. cet. 2025 Lēmumu(-us) par Vatu jūras politikas padomi pieņem Vatu jūras reģiona politikas padome, kuras sastāvā ir valstu un reģionālo valdību pārstāvji. Ekoloģiskās impulsijas pakete “Vatu jūra” aptver darbības, ar kurām atbalsta: a)Īstenot rīcības plāna putnu audzēšanas jomā II posmu; b)Īstenot Vatu jūras pārvaldības iestādes integrēto pārvaldības plānu, atbalstot zemūdens bioloģisko daudzveidību, piemēram, jūras aļģu atjaunošanu ap cilvēka veidotām cietām struktūrām zem ūdens un ēdamgliemeņu krastiem, uzraudzību, sāls purvu stiprināšanu un uzraudzību un izpildi; c)Dabas atjaunošanās apgabalos, kuros jūras ūdens saplūst ar saldūdeni; un d)Pētījumi par cilvēku noslogojuma kumulatīvo ietekmi Vatu jūrā un klimata pārmaiņu ekoloģisko ietekmi. Lēmumā(-os) iekļauj arī finansējuma saistības, kas atbilst šīm darbībām. Ekonomikas un klimata politikas ministrija piešķir vismaz EUR 17 000 000 visām darbībām. 20 C1.1 I1–11 Atkrastes vējš Atskaites punkts Atkrastes elektroenerģijas pieslēgums sauszemes izkraušanas vietām. Kompensācija par lauksaimniecības zemes sasāļošanos un tās mazināšana Pieņemts(-i) lēmums(-i) par Vatu jūras reģiona politikas padomi 3. cet. 2025 Vatu jūras politikas padome lemj par darbībām lauksaimniecības zemes sasāļošanās kompensēšanai un sasāļošanās mazināšanai. Ekonomikas un klimata politikas ministrija piešķir vismaz EUR 4 875 000 visām darbībām. 21 C1.1 I2–1 Ūdeņraža zaļā enerģija Atskaites punkts Cilvēkkapitāla programmas publicēšana, lai palielinātu vidi saudzējoša ūdeņraža prasmju piedāvājumu Cilvēkkapitāla programmas pieņemšana un publicēšana, lai palielinātu vidi saudzējoša ūdeņraža prasmju piedāvājumu 3. cet. 2023 Valdība pieņem un publicē cilvēkkapitāla programmu, lai palielinātu vidi saudzējoša ūdeņraža prasmju piedāvājumu. Šajā programmā izklāsta rīcības plānu, lai izveidotu vismaz piecas reģionālas mācību kopienas, kursu materiālus un pasākumus vai centrus, lai veicinātu apmaiņu starp uzņēmumiem un izglītības vai pētniecības iestādēm. 22 C1.1 I2–2 Ūdeņraža zaļā enerģija Mērķrādītājs Parakstītie dotāciju nolīgumi par inovatīvu vidi saudzējoša ūdeņraža tehnoloģiju demonstrējumu iekārtām Parakstīto dotāciju nolīgumu skaits 0 2 2. cet. 2025 Dotāciju nolīgumu parakstīšana par vismaz divu inovatīvu zaļā ūdeņraža tehnoloģiju demonstrējumu iekārtu būvniecību, lai pierādītu liela mēroga elektrolīzes un ūdeņraža ieviešanas iespējamību. Lai nodrošinātu NBK atbilstību, dotāciju nolīgumos iekļauj specifikācijas, kas izklāstītas ieguldījuma aprakstā. 23 C1.1 I2–3 Ūdeņraža zaļā enerģija Mērķrādītājs Parakstīti dotāciju nolīgumi par zaļā ūdeņraža pētniecības projektiem Parakstīto dotāciju nolīgumu skaits 0 3 2. cet. 2025 Dotāciju nolīgumu parakstīšana vismaz trim pētniecības projektiem, kas vērsti uz vidi saudzējoša ūdeņraža ražošanu, uzglabāšanu, transportēšanu un izmantošanu. Lai nodrošinātu NBK atbilstību, dotāciju nolīgumos iekļauj specifikācijas, kas izklāstītas ieguldījuma aprakstā. 24 C1.1 I3–1 Iekšējo ūdensceļu enerģētikas pārkārtošana, projekts ZES Mērķrādītājs Darbības modulāro enerģijas konteineru skaits Darbības modulāro enerģijas konteineru skaits 0 75 4. cet. 2025 Dokstacijās darbojas 75 modulāri enerģijas konteineri (MEC). MEC ir savstarpēji aizstājami enerģijas konteineri, kurus uzlādē ar atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju, kas atbilst Atjaunojamo energoresursu direktīvai (ES) 2018/2001 (RED II) un ir piemēroti uzstādīšanai jaunos un esošos iekšzemes ūdensceļu kuģos. 25 C1.1 I3–2 Iekšējo ūdensceļu enerģētikas pārkārtošana, projekts ZES Mērķrādītājs Ekspluatācijā esošo iekraušanas vietu skaits Ekspluatācijā esošo iekraušanas vietu skaits 0 14 4. cet. 2025 Darbojas 14 kuģu iekraušanas vietas. Iekraušanas vietas izmanto modulāro enerģijas konteineru uzlādei. Kapteiņi var apmainīt MEC jebkurā no 14 iekraušanas vietām. Šīs ielādes ir aprīkotas ar “atvērtas piekļuves” tīklu, ko var izmantot, lai stabilizētu elektrotīklu vai nodrošinātu vietējo un pagaidu pieprasījumu pēc elektroenerģijas. 26 C1.1 I3–3 Iekšējo ūdensceļu enerģētikas pārkārtošana, projekts ZES Mērķrādītājs Kuģu skaits, kas pārveidoti par nulles emisijām Kuģu skaits, kas pārveidoti par nulles emisijām 0 45 4. cet. 2025 Vismaz 45 kuģus pārveido par bezemisiju, pilnībā elektriskiem iekšējo ūdensceļu kuģiem, izmantojot elektrisko piedziņu. 27 C1.1 I4–1 Aviācija pārejas posmā Atskaites punkts Sīki izstrādāts ūdeņraža sadegšanas turbofāna projekts Pabeigta ūdeņraža sadegšanas turbofāna galīgā detalizētā konstrukcija 4. cet. 2025 Pabeidz ūdeņraža sadedzināšanas turboventilatora “H2-turbofāna ombouw” galīgo detalizēto konstrukciju. Galīgais sīki izstrādātais projekts attiecas uz vienu no Fokker 100 dzinējiem ar degkamerām, kas piemērotas šķidrā ūdeņraža izmantošanai. Galīgajā detalizētajā projektā sniedz detalizētu izpratni par: a)paredzētā gaisa kuģa sistēmas arhitektūra; b)turboventilatora dzinēja modifikācijas raksturlielumi; c)ūdeņraža uzglabāšanas un sadales apakšsistēmu raksturlielumi; un d)saistīto kontroles sistēmu īpašības 28 C1.1 I4–2 Aviācija pārejas posmā Atskaites punkts Ūdeņraža kurināmā elementa elektriskās piedziņas detalizēts projekts Pabeigta ūdeņraža kurināmā elementa elektriskās piedziņas sistēmas galīgā detalizētā konstrukcija 4. cet. 2025 Pabeidz degvielas elementa elektriskās piedziņas sistēmas “Ūdeņraža gaisa kuģu spēka piedziņas un uzglabāšanas sistēma” galīgo detalizēto projektu. Galīgajā detalizētajā projektā nodrošina ūdeņraža degvielas elementa elektriskās piedziņas sistēmu izmantošanai CS-23 sertificētos gaisa kuģos. Galīgajā detalizētajā projektā sniedz detalizētu izpratni par: a)paredzētā gaisa kuģa sistēmas arhitektūra; b)ūdeņraža-elektriskā piedziņas mehānisma raksturlielumi, tostarp tādi kritiskie komponenti kā degvielas elements un elektromotors; c)ūdeņraža uzglabāšanas un sadales apakšsistēmu raksturlielumi; un d)saistīto kontroles sistēmu īpašības. 29 C1.1 I4–3 Aviācija pārejas posmā Atskaites punkts “Lidojumu redzējuma” domnīca darbojas “Flying Vision” ideju laboratorija darbojas un ir publicēts pirmais ceļvedis 4. cet. 2025 Aviācijas nozare pateicas “Flying Vision”, par ko liecina tās pirmā tehnoloģiju ceļveža publicēšana virzībā uz klimatneitrālu aviāciju. Šajā ceļvedī nosaka: a)potenciāli ilgtermiņa risinājumi problēmām, kas saistītas ar klimatneitrāliem lidojumiem; un b)nozares mēroga pētniecības un tehnoloģiju attīstības vajadzības. 30 C1.2. I1–1 Dabas aizsardzības programma Mērķrādītājs Īstenotie kvalitātes uzlabošanas pasākumi Natura 2000 teritorijās un ap tām Hektāru skaits ir uzlabojies 0 101 924 2. cet. 2026 Provinces īsteno piecu veidu kvalitātes uzlabošanas pasākumus Natura 2000 teritorijās un ap tām: a)dabas kvalitātes uzlabošana; b)hidroloģiskas darbības; c)dabas teritoriju izvietojuma saglabāšana un optimizācija; d)pārejas zonas, tostarp savienojumus starp apgabaliem; e)citas darbības, piemēram, atpūtas zonēšana vai invazīvu sugu kontrole. Turklāt provinces īsteno apmežošanas pasākumus, lai kompensētu meža izzušanu noteiktajās platībās. Ar darbībām uzlabo kopumā vismaz 101 924 hektāru dabas kvalitāti. Dažādas darbības, ko īsteno vienā un tajā pašā teritorijā, var kopumā palīdzēt sasniegt mērķi uzlabot vismaz 101 924 hektārus. 31 C1.2. I1–2 Dabas aizsardzības programma Mērķrādītājs Paātrināta dabas atjaunošana, ko veic zemes apsaimniekošanas organizācijas Summa (EUR) 0 49 410 000 2. cet. 2026 Zemes apsaimniekošanas organizācijas īsteno darbības, kas uzlabo dabas kvalitāti Natura 2000 teritorijās un ap tām. Nīderlandes Uzņēmumu aģentūra (Rijksdienst voor Ondernemend Nederland) Lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrijas vārdā piešķir vismaz EUR 49 410 000 zemes apsaimniekošanas organizācijām šo darbību īstenošanai. 32 C1.2. I1–3 Dabas aizsardzības programma Mērķrādītājs Upju dabas un ceļu apsaimniekošanas kvalitātes uzlabošana Summa (EUR) 0 29 610 000 2. cet. 2026 Publisko būvdarbu un ūdens apsaimniekošanas ģenerāldirektorāts (Rijkswaterstaat) īsteno trīs veidu darbības, lai uzlabotu upju dabu un ceļu apsaimniekošanu: a)Padarīt ūdens resursu apsaimniekošanu ilgtspējīgāku; b)Veikt hidroloģiskus un citus plānošanas pasākumus; c)Infrastruktūras pārprojektēšana vai kvalitātes uzlabošana. Lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrija piešķir vismaz EUR 29 610 000 Valsts būvdarbu un ūdenssaimniecības ģenerāldirektorātam (Rijkswaterstaat), lai īstenotu šīs darbības. 33 C1.2. I1–4 Dabas aizsardzības programma Mērķrādītājs Darbības, kas palīdz uzraudzīt un attīstīt zināšanu bāzi Dabas programmai Summa (EUR) 0 18 800 000 2. cet. 2026 Lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrija piešķir vismaz EUR 18 800 000, lai atbalstītu darbības, kas galvenokārt saistītas ar zināšanu pilnveidošanu par dabas atjaunošanu (tostarp dabas atjaunošanas un apsaimniekošanas zināšanu tīkla, OBN uzlabošanu), komunikāciju un ieinteresēto personu pārvaldību, kā arī esošās dabas uzraudzības pielāgošanu, lai varētu novērtēt saskaņā ar šo ieguldījumu veiktās darbības, kā rezultātā: a)Darbojas dabas monitoringa sistēmas pirmā uzlabotā versija; b)Publicē vismaz trīs ziņojumus par dabas kvalitātes uzlabošanu pret slāpekli jutīgās dzīvotnēs; un c)Izstrādā komunikācijas stratēģiju. 34 C1.2 I2–1 Atbalsta shēma cūkkopības saimniecību atjaunošanai Mērķrādītājs Likvidēto cūkkopības vietu skaits Likvidēto cūkkopības vietu skaits 0 275 2. cet. 2023 Kompensāciju piešķir par 275 cūku fermu izbeigšanu, kas samazina cūku populāciju par vismaz 6 % valsts līmenī salīdzinājumā ar 2019. gadu. Pēc 275 cūku vairošanās vietu slēgšanas amonjaka emisijas samazina vismaz par 900 000 kg salīdzinājumā ar 2019. gadu.

B. KOMPONENTS NR. 2 Digitālās pārveides paātrināšana Šā Nīderlandes atveseļošanas un noturības plāna komponenta mērķis ir paātrināt Nīderlandes ekonomikas digitālo pārkārtošanos. Komponents ietver deviņu investīciju paketi un vienu reformu ar mērķi i) veicināt inovatīvu tehnoloģiju un digitālo prasmju attīstību, ii) padarīt mobilitāti atbilstošu nākotnes vajadzībām un iii) paātrināt Nīderlandes centrālās valdības digitalizāciju. Komponenta mērķis ir palīdzēt īstenot Nīderlandei adresētos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, jo īpaši koncentrēt investīcijas uz digitālo pārkārtošanos (2020. gadā konkrētai valstij adresētais ieteikums Nr. 3) un samazināt transporta sastrēgumus (2019. gadā konkrētai valstij adresētais ieteikums Nr. 3). Paredzams, ka neviens pasākums šajā komponentā būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar tehniskajām vadlīnijām “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01). B.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts Ieguldījums C2.1. I1: Quantum Delta NL Šīs ieguldījumu programmas mērķis ir i) paātrināt kvantu tehnoloģijas lietojumu izstrādi, ii) attīstīt, piesaistīt un noturēt talantus un iii) stimulēt jaunu uzņēmumu attīstību un izveidi kvantu tehnoloģiju jomā Nīderlandē. Ieguldījumu mērķis ir ieguldīt kvantu datoru, kvantu tīklu un kvantu sensoru pētniecībā un izstrādē un sniegt finansiālu atbalstu Quantum Delta NL publicētā rīcības plāna pirmajam un otrajam posmam. Šo divu posmu pabeigšana ietver vismaz: a)jaunizveidotu uzņēmumu pirmssēklu iekārtas izveide; b)pētniecības un izstrādes sakaru tīkla attīstība kvantu tehnoloģiju jomā (“kvantu pētniecības un attīstības tīkls”); c)investīcijas Nanolab tīrā telpā; un d)doktorantūras stipendiju piešķiršana kvantu tehnoloģijas jomā. Lai nodrošinātu, ka pasākums atbilst tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodari būtisku kaitējumu” ievērošanu (2021/C58/01), no atbilstības kritērijiem, kas ietverti turpmāko uzaicinājumu uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, izslēdz tādu risinājumu, procesu, tehnoloģiju un iekārtu izstrādi, kas saistītas ar šādu darbību un aktīvu sarakstu: i) darbības un aktīvi, kas saistīti ar fosilajiem kurināmajiem, tostarp pakārtota izmantošana; ii) darbības un aktīvi saskaņā ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS), lai sasniegtu prognozētās siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas nav zemākas par attiecīgajām līmeņatzīmēm; iii) darbības un aktīvi, kas saistīti ar atkritumu poligoniem, sadedzināšanas iekārtām un mehāniski bioloģiskās apstrādes iekārtām; un iv) darbības un aktīvi, kuros atkritumu ilgtermiņa apglabāšana var radīt kaitējumu videi. Šajā darba uzdevumā papildus paredz, ka jāizvēlas tikai tās darbības, kas atbilst attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Ieguldījums C2.1. I2: Mākslīgā intelekta apguves kopienas un lietišķās mākslīgā intelekta mācību kopienas Šā ieguldījuma mērķis ir attīstīt un izmantot mākslīgā intelekta (MI) potenciālu Nīderlandes ekonomikā un sabiedrībā. Investīciju mērķis ir novērst trūkumus, kas ierobežo MI risinājumu plašu izmantošanu, piemēram, lēns inovācijas ātrums, ierobežots zināšanu bāzes apjoms, zems MI apmācības piedāvājums darba tirgū, ierobežota plašākas sabiedrības iesaiste un datu apmaiņas risinājumu trūkums. Investīcija sniedz finansiālu atbalstu: a)metožu izstrāde uzticamu un antropocentrisku MI sistēmu ieviešanai; b)MI zināšanu līmeņa uzlabošana, piešķirot stipendijas doktorantūras kandidātu un pēcdoktorantūras pētnieku iecelšanai mākslīgā intelekta jomā; c)četru dotāciju piešķiršana pētniecības un izstrādes projektiem inovatīvu MI lietotņu izstrādei; un

d)sešu lietišķo mākslīgā intelekta mācību kopienu izveide. Šīs investīcijas īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 31. martam. Ieguldījums C2.1. I3: Digitālās izglītības impulss Šīs ieguldījumu programmas mērķis ir turpināt izmantot digitalizācijas sniegtās iespējas profesionālajā un augstākajā izglītībā un uzlabot studentu un skolotāju digitālās prasmes. Ieguldījumu mērķis ir apvienot profesionālās un augstākās izglītības iestādes Nīderlandē, lai izveidotu standartizētu, drošu un uzticamu nozaru informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) infrastruktūru un nozaru zināšanu infrastruktūru. Investīcija sniedz finansiālu atbalstu, lai attīstītu: a)valsts pamatinstruments digitālo mācību materiālu kopīgošanai; b)mācīšanas un mācīšanās centri, kas var piedāvāt atbalstu studentiem, pasniedzējiem un pētniekiem saistībā ar digitālajiem mācību materiāliem; un c)sistēma studentu datu glabāšanai un drošai piekļuvei. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 31. decembrim. Ieguldījums C2.1. I4: Digitālās infrastruktūras loģistika Šīs ieguldījumu programmas mērķis ir paātrināt un atvieglot loģistikas nozares digitalizāciju, izveidojot uzticamu, decentralizētu organizētu datu infrastruktūru komerciāli sensitīvu loģistikas datu apmaiņai starp piegādes ķēdes operatoriem loģistikas nozarē. Programma nodrošina ieguldījumu atbalstu: a)pamatdatu infrastruktūras izveide Nīderlandei. Pamatdatu infrastruktūru definē kā principu un nolīgumu kopumu, kas ļauj iesaistītajām pusēm kopīgi izveidot īpašu IT tīklu. Pamatdatu infrastruktūra atbilst vismaz 80 % no references arhitektūras minimālajām prasībām, ko noteikusi Infrastruktūras un ūdenssaimniecības ministrija; b)digitālās gatavības darba paketes izstrāde, lai palielinātu Nīderlandes loģistikas nozares digitālo gatavību; un c)vismaz četru dzīvu laboratoriju pabeigšana, t. i., to datu pakalpojumu savienošana ar pamatdatu infrastruktūru. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Ieguldījums C2.2. I1: Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēma (ERTMS) Šā ieguldījuma mērķis ir sekmēt esošās analogās vilcienu aizsardzības sistēmas aizstāšanu ar Eiropas digitālo standartu vilcienu aizsardzībai un kontrolei — Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmu (ERTMS). Investīcijas sniedz finansiālu atbalstu šādiem projektiem: a)Plānošanas pētījums ceļa posmam Kijfhoek-Beļģijas robeža: dzelzceļa satiksmes projekta izstrāde (Rail Verkeers Technisch Ontwerp, RVTO). Dzelzceļa satiksmes projektam jāparāda, ka nepieciešamie satiksmes vadības pielāgojumi atbilst attiecīgajiem normatīvajiem aktiem par dzelzceļa drošību un savstarpējo izmantojamību;

b)Plānošanas pētījums sliežu ceļa posmam Ziemeļnīderlandē: funkcionālās integrētās sistēmas projekta un dzelzceļa satiksmes projekta (RVTO) izstrāde. Dzelzceļa satiksmes projektam jāparāda, ka nepieciešamie satiksmes vadības pielāgojumi atbilst attiecīgajiem normatīvajiem aktiem par dzelzceļa drošību un savstarpējo izmantojamību un ka ir izstrādāts ar to saistītais funkcionālās integrētās sistēmas projekts; c)GSM-Rail Radio tīkla atjaunošanas projekts: bāzes raiduztvērēju stacijām (GSM-Dzelzceļa mastiem) jāspēj darboties ERTMS sistēmā; d)Pielāgot īpašus informācijas tehnoloģiju (IT) lietojumus ERTMS izvēršanai: infrastruktūras pārvaldītāja ProRail IT loģistikas sistēmas pielāgo, tostarp pārrakstīt vai atjaunināt attiecīgās IT lietojumprogrammas, lai tās varētu saņemt un apstrādāt pareizu dzelzceļa drošības informāciju un savstarpējas izmantojamības drošības informāciju (ERTMS/centrālās drošības sistēmas (CSS) informāciju) pēc ERTMS izvēršanas; un e)Centrālā drošības sistēma ERTMS: CSS sāk darboties attiecībā uz “ProRail” ERTMS. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2024. gada 31. decembrim. Ieguldījums C2.2. I2: Droša, vieda un ilgtspējīga mobilitāte Šā ieguldījuma mērķis ir stiprināt pāreju uz drošu, viedu un ilgtspējīgu mobilitāti, optimizējot esošo infrastruktūras tīklu izmantošanu. Investīcija sniedz finansiālu atbalstu šādām darbībām: a)uzstādīt vismaz 450 intelektiskās satiksmes vadības ierīces, t. i., ierīces, kas spēj digitāli savienoties ar satiksmes dalībniekiem (Intelligente Verkeersregelinstallaties); b)satiksmes dalībniekiem paredzētu drošības prioritāro pakalpojumu ieviešana, saskaņā ar kuru līgumslēdzējas puses, t. i., drošības pakalpojumu sniedzēji, sniedz satiksmes dalībniekiem digitālus ziņojumus par bīstamām situācijām uz ceļa; c)valsts “Digitālā infrastruktūra izturētspējīgai mobilitātei nākotnē” (DITM), kas nodrošina pamatu mērogojamas, satīklotas un automatizētas mobilitātes sistēmas (CCAM) izstrādei un īstenošanai; un d)valsts mobilitātes datu piekļuves punkta (NTM) platformas izstrāde, tostarp 20 mobilitātes datu kopu publicēšana tiešsaistē. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Ieguldījums C2.2. I3: Intelektiskās ceļmalas stacijas (IWKS) Šā ieguldījuma mērķis ir aizstāt esošās ceļmalu stacijas (WKS), t. i., ierīces pie ceļa joslām, kas var sazināties ar elektroniskām ceļa zīmēm, ar intelektiskām ceļa stacijām (IWKS) ar uzlabotām funkcijām. Intelektisko ceļmalu staciju mērķis ir samazināt sastrēgumus un uzlabot satiksmes plūsmu, ātrāk brīdinot par starpgadījumiem un satiksmes sastrēgumiem, kā arī labāk un ātrāk izplatīt ceļu satiksmi pa alternatīviem maršrutiem. Turklāt paredzams, ka intelektiskās ceļmalas stacijas būs efektīvākas un izturīgākas un tām būs vajadzīga mazāka tehniskā apkope nekā esošajām uz ceļiem esošajām stacijām. Ieguldījums sniedz finansiālu atbalstu 1 906 IWKS uzstādīšanai. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 31. decembrim. Reforma C2.3 R1: Publiskās informācijas pārvaldība (Atvērtās valdības likums) Šīs reformas mērķis ir pārskatīt informācijas pārvaldību, ko veic valsts pārvalde, lai uzlabotu tās pārredzamību un atklātību, stājoties spēkā Atklātās pārvaldības likumam (Wet Open overheid, WOO). Ar Atvērtās valdības likumu publiskā sektora iestādes un daļēji publiskas iestādes tiek padarītas pārredzamākas, nodrošinot, ka publiskā sektora informācija ir vieglāka, savietojama un viegli pieejama digitāli iedzīvotājiem, presei un plašsaziņas līdzekļiem, parlamenta deputātiem un to darbiniekiem. Reforma ietver šādus elementus:

a)atvērtās valdības likuma stāšanās spēkā; b)centrālās valdības organizāciju un autonomo administratīvo struktūru un aģentūru pienākumu iesniegt rīcības plānus publisko organizāciju informācijas sistēmu digitālās pieejamības uzlabošanai, lai panāktu pārredzamību; un c)administratīvo iestāžu savienošana ar digitālo infrastruktūru, ko uztur Iekšlietu un Karalistes attiecību ministrija, nodrošinot publisku piekļuvi vismaz 330 000 dokumentiem. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Ieguldījums C2.3. I1: Revolucionārs IT (tīkls) Šis ieguldījums ir daļa no plaša mēroga programmas, kuras mērķis ir atjaunot Aizsardzības ministrijas informācijas tehnoloģiju (IT) infrastruktūru. Ieguldījumu mērķis ir izveidot jaunu IT infrastruktūru, lai Aizsardzības ministrija varētu izmantot uzticamas, drošas, nākotnes prasībām atbilstošas un elastīgas sistēmas. Visaptverošo programmu veido 42 projekti, no kuriem 14 projekti (tostarp informācijas drošība, zvanu centri un informācijas dienesti un droša saziņa ar trešām personām), kas nav tieši saistīti ar operācijām, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus, tiks īstenoti kā daļa no Nīderlandes atveseļošanas un noturības plāna. Investīcija sniedz finansiālu atbalstu: a)izstrādā darbības kiberdrošības jomā, tostarp i) drošības operāciju centra izveidi, ii) identifikācijas un piekļuves pārvaldības sistēmas ieviešanu sadarbībai ar trešām personām, iii) risinājuma īstenošanu apmaiņai ar sertificētu un pārbaudītu zemas klasifikācijas un augstas klasifikācijas informāciju; un iv) risinājuma īstenošanu attiecībā uz digitālās piekļuves kontroli datu centriem; b)dod iespēju vismaz 500 Aizsardzības ministrijas civilajiem darbiniekiem droši strādāt attālināti, izmantojot drošu tīklu, kas nodrošina saziņas līdzekļus (piemēram, balss, video un tērzēšanas līdzekļus), veidojot virtuālas darba vietas klātienē, radot vienotas sadarbības telpas; un c)modernizēt tīkla aprīkojumu fiziskajās atrašanās vietās, palielināt tīkla joslas platumu, lai nodrošinātu pietiekamu tīkla kvalitāti lietojumiem, ko izmanto Aizsardzības ministrijas civilais personāls, un migrēt uz jaunām datu centru infrastruktūrām un mitināšanas platformām. d)vēl vairāk uzlabot tāldarba drošību vismaz 500 Aizsardzības ministrijas civilā personāla, izveidojot atjauninātu kontaktcentru un piekļuvi pamatlietojumiem. Šīs investīcijas īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 31. martam. Ieguldījums C2.3. I2: Krimināltiesību ķēdes digitalizācija Šā ieguldījuma mērķis ir uzlabot krimināljustīcijas ķēdes efektivitāti, esošo procesu dokumentāciju aizstājot ar digitāliem līdzekļiem un nodrošinot pastāvīgu piekļuvi attiecīgajai informācijai. Investīcija sniedz finansiālu atbalstu: a)izveidot portālu, kas iedzīvotājiem dotu iespēju veikt darbības kriminālprocesā, tostarp iesniegt ziņojumus; un b)uzlabot esošās informācijas tehnoloģiju (IT) sistēmas krimināltiesību ķēdē, lai ieinteresētās personas (t. i., policija, prokuratūra un tiesu iestādes) krimināljustīcijas ķēdē varētu digitāli izskatīt krimināllietas kategorijā “Bieži noziegumi”; un nodrošināt ieinteresētajām personām piekļuvi video un audio materiāliem, kas saistīti ar lietām kategorijā “Bieži noziegumi”. Lai izstrādātu un īstenotu šo pasākumu, ir jānodrošina pienācīga apspriešanās ar tiesu varu un tās iesaistīšana. Investīcijas īstenošanu pabeidz līdz 2023. gada 31. decembrim. B.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks

Numurs Pasākums (reforma vai investīcija) Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums Kvalitatīvie rādītāji

(atskaites punktiem) Kvantitatīvie rādītāji

(mērķrādītājiem) Orientējošs pabeigšanas grafiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts Vienība Bāze Mērķis Ceturksnis Gads 35 C2.1. I1–1 Quantum Delta NL Atskaites punkts Kvantu deltas NL struktūra Atbalsts, kas piešķirts Quantum Delta NL, un rīcības plāna publicēšana 4. cet. 2021 Kvantu deltai NL piešķir atbalstu no Valsts izaugsmes fonda, lai stimulētu kvantu datošanu un tīklu veidošanu un atbalstītu pētniecību un prasmju attīstību kvantu jomā. Quantum Delta NL publicē sīki izstrādātu rīcības plānu, kas veidots pa posmiem. Atbilstību tehniskajiem norādījumiem “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01) nodrošina, izmantojot izslēgšanas sarakstu un prasību par atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. 36 C2.1. I1–2 Quantum Delta NL Atskaites punkts Quantum Delta NL Rīcības plāna 1. un 2. posma pabeigšana 2. cet. 2026 Quantum Delta NL ir pilnībā īstenojusi plāna pirmos divus posmus, kas iesniegti Valsts izaugsmes fondam. Šie posmi ietver vismaz pirmssējas iekārtas izveidi jaunuzņēmumiem, kvantu NL pētniecības un attīstības tīkla izveidi, doktorantūras stipendiju piešķiršanu kvantu tehnoloģiju jomā un ieguldījumus Nanolab tīrajā istabā. Atbilstību tehniskajiem norādījumiem “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01) nodrošina, izmantojot izslēgšanas sarakstu un prasību par atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. 37 C2.1. I2–1 Mākslīgā intelekta apguves kopienas un lietišķās mākslīgā intelekta mācību kopienas Mērķrādītājs Stipendiju piešķiršana Numurs 0 13 1. cet. 2024 Piešķir 13 stipendijas doktorantūras kandidātu un pēcdoktorantūras pētnieku iecelšanai AI jomā. 38 C2.1. I2–2 Mākslīgā intelekta apguves kopienas un lietišķās mākslīgā intelekta mācību kopienas Mērķrādītājs Darbojas ELSA AI pētniecības laboratorijas Numurs 0 4 4. cet. 2025 Vismaz četras jaunas ētikas, juridiskās, sabiedrības aspektu (ELSA) pētniecības laboratorijas darbojas, lai izstrādātu metodes uzticamu un antropocentrisku AI sistēmu ieviešanai. 39 C2.1. I2–3 Mākslīgā intelekta apguves kopienas un lietišķās mākslīgā intelekta mācību kopienas Mērķrādītājs Pētniecības un izstrādes projekti, kuriem piešķirts finansējums Numurs 0 4 4. cet. 2025 Piešķir vismaz četras dotācijas pētniecības un izstrādes projektiem inovatīvu MI lietotņu izstrādei. 40 C2.1. I2–4 Mākslīgā intelekta apguves kopienas un lietišķās mākslīgā intelekta mācību kopienas Mērķrādītājs Mākslīgā intelekta mācību kopienu īstenošana Numurs 0 6 1. cet. 2026 Vismaz sešas AI mācību kopienas darbojas kā privātā un publiskā sektora partnerības AI Ned ietvaros. Mākslīgā intelekta mācību kopiena ļauj uzņēmumiem, izglītības iestādēm un inovācijas laboratorijām kopīgi strādāt pie tā, kā MI risinājumus var piemērot praksē. 41 C2.1. I3–1 Digitālās izglītības impulss Atskaites punkts Vienota platforma, lai piekļūtu radītajiem digitālajiem mācību materiāliem un operatīvajam un digitālās identitātes risinājumam izmantotajiem studentiem Vienotā platforma ir darbotiesspējīga, un tiek izmantots digitālās identitātes risinājums skolēniem 4. cet. 2025 Tiek izveidota vienota platforma profesionālās izglītības digitālo mācību materiālu (MBO), lietišķo zinātņu universitāšu (HBO) un pētniecības universitāšu (WO) atrašanai, koplietošanai un atkārtotai izmantošanai. Platforma darbojas, un tas nozīmē: a)platforma ir pieejama tiešsaistē; b)skolēni un mācībspēki no saistītajām izglītības iestādēm var pieteikties un piekļūt digitālajiem mācību materiāliem. Digitālās identitātes risinājumu studentiem izmanto profesionālās izglītības (MBO), lietišķo zinātņu universitāšu (HBO) un pētniecības universitāšu (WO) studenti. Digitālās identitātes risinājums studentiem ļauj identificēt un atļaut studentus, apmainīties ar informāciju par studentiem starp izglītības iestādēm un uzglabāt informāciju par studentiem. 42 C2.1. I3–2 Digitālās izglītības impulss Mērķrādītājs Darbojas mācību un mācīšanas centri Numurs 0 20 4. cet. 2025 20 mācību un mācību centri (CTL) darbojas profesionālajā izglītībā (MBO), lietišķo zinātņu universitātēs (HBO) vai pētniecības universitātēs (WO). CTL darbojas, kas nozīmē, ka viena vai vairākas izglītības iestādes ir izveidojušas fizisku vietu, kur studenti, pasniedzēji un pētnieki saņem atbalstu saistībā ar digitālajiem mācību materiāliem. 43 C2.1. I4–1 Digitālās infrastruktūras loģistika Mērķrādītājs Attīstīta datu pamatinfrastruktūra Procentuālā daļa 0 80 4. cet. 2024 Izstrādā pamatdatu infrastruktūru, kas atbilst vismaz 80 % no references arhitektūras minimālajām prasībām, ko noteikusi Infrastruktūras un ūdens resursu apsaimniekošanas ministrija. Atbilstību novērtē ar ārējas revīzijas palīdzību. 44 C2.1. I4–2 Digitālās infrastruktūras loģistika Mērķrādītājs Digitālā sagatavotība ir palielinājusies loģistikas nozarē Digitālās gatavības procentuālā daļa 10 30 4. cet. 2025 Izstrādā un īsteno digitālās gatavības darba paketi, lai palielinātu Nīderlandes loģistikas nozares digitālo gatavību, uzlabojot digitālās prasmes šajā nozarē. Darba pakete nodrošina 30 % digitālo gatavību, ko aprēķina saskaņā ar metodoloģiju, ko šim nolūkam izstrādājusi Digitālās infrastruktūras loģistikas programma. 2021. gadā Evofenedex noteica 10 % digitālās gatavības bāzes līmeni. 45 C2.1. I4–3 Digitālās infrastruktūras loģistika Mērķrādītājs Pabeigtas dzīvās laboratorijas Numurs 0 4 2. cet. 2026 Pabeidz vismaz 4 dzīvo laboratoriju izveidi. Dzīvās laboratorijas uzskata par pabeigtām, ja to datu pakalpojumi ir savienoti ar pamatdatu infrastruktūru. 46 C2.2 I1–1 Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēma (ERTMS) Atskaites punkts Pabeigts ERTMS plānošanas pētījums par Kijfhoek-Belgian robežu Dzelzceļa satiksmes projekta izstrāde pabeigta 4. cet. 2022 Dzelzceļa satiksmes projektu pabeidz plānošanas pētījuma ietvaros par sliežu ceļa posmu starp Kijfhoek un Beļģijas robežu. Dzelzceļa satiksmes projektam jāparāda, ka nepieciešamie satiksmes vadības pielāgojumi atbilst attiecīgajiem normatīvajiem aktiem par dzelzceļa drošību un savstarpējo izmantojamību. 47 C2.2. I1–2 Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēma (ERTMS) Atskaites punkts Pabeigts ERTMS plānošanas pētījums Ziemeļnīderlandē Pabeigta funkcionālās integrētās sistēmas projektēšana un dzelzceļa satiksmes plānošana 1. cet. 2023 Funkcionālās integrētās sistēmas projektēšanu un dzelzceļa satiksmes plānošanu pabeidz kā daļu no plānošanas pētījuma par sliežu ceļa posmiem Ziemeļnīderlandē. Dzelzceļa satiksmes projektam jāparāda, ka nepieciešamie satiksmes vadības pielāgojumi atbilst attiecīgajiem normatīvajiem aktiem par dzelzceļa drošību un savstarpējo izmantojamību un ka ir izstrādāts ar to saistītais funkcionālās integrētās sistēmas projekts. 48 C2.2. I1–3 Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēma (ERTMS) Mērķrādītājs ERTMS ekspluatācijā esošo GSM-dzelzceļa mastu skaits Numurs 0 130 1. cet. 2024 130 bāzes raiduztvērējstacijas (GSM-Dzelzceļa masti) spēj darboties ERTMS sistēmā. 49 C2.2. I1–4 Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēma (ERTMS) Atskaites punkts Loģistikas sistēmas, kas pielāgotas ERTMS Pielāgoto sistēmu piegāde, ko ProRail IT departaments veic IT lietojumprogrammu lietotājiem citos ProRail departamentos 1. cet. 2024 Infrastruktūras pārvaldītāja ProRail IT loģistikas sistēmas pielāgo, tostarp pārrakstīt vai atjaunināt attiecīgās IT lietojumprogrammas, lai tās varētu saņemt un apstrādāt pareizu dzelzceļa drošības un savstarpējas izmantojamības informāciju (ERTMS/CSS informācija). Satiksmes vadības personāls tehniski integrē un testē sistēmas. 50 C2.2. I1–5 Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēma (ERTMS) Atskaites punkts Centrālās drošības sistēmas darbība Centrālā drošības sistēma darbojas 4. cet. 2024 Centrālā drošības sistēma (CSS) ir ekspluatācijā attiecībā uz ProRail ERTMS. To uzskata par darboties spējīgu, kad tas kļūst atbilstīgs sadarbspējas tehniskajām specifikācijām, kas noteiktas Komisijas Regulā (ES) 2016/919, Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2019/776 un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2020/387. Šādu atbilstību apstiprina ProRail. 51 C2.2 I2–1 Droša, vieda un ilgtspējīga mobilitāte Mērķrādītājs Intelektiskās satiksmes vadības ierīces Numurs 0 450 4. cet. 2024 Darbojas vismaz 450 intelektiskās satiksmes vadības ierīces (Intelligente Verkeersregelinstallaties), kas nozīmē, ka 1) tās ir piegādātas un uzstādītas un 2) ir savienotas ar Valsts pilsētu datu piekļuves platformu. 52 C2.2 I2–2 Droša, vieda un ilgtspējīga mobilitāte Mērķrādītājs Drošības prioritārie pakalpojumi Nobraukto kilometru procentuālā daļa 7 12.5 1. cet. 2025 Vismaz 12,5 uz katriem 100 kilometriem, kas nobraukti Nīderlandē, satiksmes dalībnieki var saņemt drošības prioritāros pakalpojumus, ko sniedz automobiļu ražotāji vai navigācijas ierīces. Tas attiecas uz ceļu satiksmes dalībnieku nobraukto attālumu Nīderlandē ar drošības prioritātes pakalpojumiem, kas darbojas braukšanas laikā. Šī vērtība 2022. gadā ir 7 %. 53 C2.2 I2–3 Droša, vieda un ilgtspējīga mobilitāte Mērķrādītājs Digitālā infrastruktūra izturētspējīgai mobilitātei nākotnē (DITM) EUR 0 30 000 000 2. cet. 2026 Inovācijas subsīdijas EUR 30 000 000 apmērā izmaksā Nīderlandes Uzņēmumu aģentūra (Rijksdienst voor Ondernemend Nederland) izraudzītajam uzņēmumu konsorcijam, kas veicina digitālās infrastruktūras nākotnes noturīgai mobilitātei (DITM) attīstību, nodrošinot pamatu mērogojamas, satīklotas un automatizētas mobilitātes sistēmas izstrādei un īstenošanai. 54 C2.2 I2–4 Droša, vieda un ilgtspējīga mobilitāte Mērķrādītājs Valsts mobilitātes datu piekļuves punktā pieejamās datu kopas Numurs 0 20 2. cet. 2026 Izstrādā valsts mobilitātes datu piekļuves punktu (NTM) platformu, un tiešsaistē publicē vismaz 20 datu kopas, un tās dara izmantojamas, izmantojot valsts mobilitātes datu piekļuves punktu platformu. 55 C2.2. I3–1 Intelektiskās ceļmalas stacijas (IWKS) Mērķrādītājs Uzstādīto intelektisko ceļmalu staciju skaits Numurs 0 591 4. cet. 2023 Uzstāda vismaz 591 inteliģentas stacijas uz ceļa, t. i., fiziski novietotas un darbspējīgas. 56 C2.2. I3–2 Intelektiskās ceļmalas stacijas (IWKS) Mērķrādītājs Uzstādīto papildu intelektisko ceļmalu staciju skaits Numurs 591 1 106 4. cet. 2024 Uzstāda vismaz 1106 intelektiskās ceļmalas stacijas, t. i., fiziski novietotas un darbspējīgas. 57 C2.2 I3–3 Intelektiskās ceļmalas stacijas (IWKS) Mērķrādītājs Uzstādīto intelektisko ceļmalu staciju galīgais skaits Numurs 1 106 1 906 4. cet. 2025 Uzstāda vismaz 1906 intelektiskās ceļmalas stacijas, t. i., fiziski novietotas un darbspējīgas. 58 C2.3 R1–1 Publiskās informācijas pārvaldība (Atvērtās valdības likums) Atskaites punkts Atvērtās valdības likuma stāšanās spēkā Likuma norma, kas paredz tās stāšanos spēkā 2. cet. 2022 Stājas spēkā Atklātās valdības likums. Ar šo aktu inter alia paplašina pārredzamības prasību darbības jomu, attiecinot tās uz Parlamentu, Tiesu iestāžu padomi, Valsts padomi, Vispārējo revīzijas biroju un valsts ombudu, iekļauj aktīvu informācijas atklāšanas pienākumu iestādēm, uz kurām attiecas šīs pārredzamības prasības, saīsina informācijas pieprasījumu apstrādes periodu un izveido konsultatīvo padomi pārredzamības jautājumos. Ar šo aktu nodrošina, ka publiskā sektora informācija ir viegli digitāli pieejama iedzīvotājiem, presei un plašsaziņas līdzekļiem, Parlamenta deputātiem un viņu darbiniekiem. Pienākums aktīvi atklāt konkrētas informācijas kategorijas (Atvērtās valdības likuma 3. panta 3. punkts) var stāties spēkā posmos, ko nosaka ar Karaļa dekrētu. 59 C2.3 R1–2 Publiskās informācijas pārvaldība (Atvērtās valdības likums) Atskaites punkts Atjauninātu rīcības plānu publicēšana informācijas pārvaldības uzlabošanai Centrālās valdības organizāciju atjauninātā rīcības plāna publicēšana 4. cet. 2022 Centrālās valdības organizācijas (12 ministrijas, tostarp to autonomās administratīvās struktūras un aģentūras) publicē atjauninātus rīcības plānus, lai uzlabotu savu informācijas sistēmu digitālo pieejamību. Ministriju atjauninātajos rīcības plānos pievēršas šādām 8 prioritātēm:

1. Izveidot attiecīgu pašu pārvaldības sistēmu ministriju, autonomu administratīvo struktūru un aģentūru līmenī.

2. Veikt bāzlīnijas mērījumu ministrijas informācijas sistēmā.

3. Kvalitātes sistēmas vai līdzīgu IV sistēmas funkciju īstenošana.

4. Parlamenta dokumentu īstenošana galvenajās departamentos.

5. Valsts komponentu savienojums ar platformu “Atvērtās valdības informācija” (PLOOI).

6. Centrālās valdības e-pasta arhivēšanas rokasgrāmatas īstenošana.

7. Ziņojumapmaiņas lietotņu politikas virziena īstenošana.

8. Tīmekļa arhivēšanas īstenošana saskaņā ar attiecīgo pamatlīgumu. 60 C2.3 R1–3 Publiskās informācijas pārvaldība (Atvērtās valdības likums) Mērķrādītājs Dokumenti, kas pieejami platformā “Atvērtās pārvaldības informācija” Numurs 0 330 000 2. cet. 2026 Platformā “Atvērtās pārvaldes informācija” ir pieejami vismaz 330 000 dokumentu, kas pieder vismaz 4 no 17 Atvērtās valdības likuma 3.3. pantā uzskaitītajām informācijas kategorijām, jo administratīvās struktūras ir savienotas ar digitālo infrastruktūru, ko uztur Iekšlietu un Karalistes attiecību ministrija. 61 C2.3. I1–1 Revolucionārs IT (tīkls) Atskaites punkts Īstenotas kiberdrošības uzlabošanas darbības Īstenotās darbības kiberdrošības uzlabošanai 1. cet. 2024 Aizsardzības ministrija īsteno šādus kiberdrošības pasākumus: Drošības operāciju centra izveide;

Identifikācijas un piekļuves pārvaldības sistēmas ieviešana sadarbībai ar trešām personām;

Risinājuma īstenošana, lai apmainītos ar sertificētu un pārbaudītu zemas klasifikācijas informāciju (LGI) un augstas klasifikācijas informāciju (HGI); un

- risinājuma ieviešana datu centru digitālās piekļuves kontrolei. 62 C2.3. I1–2 Revolucionārs IT (tīkls) Mērķrādītājs Aizsardzības ministrijas civilais personāls, kas strādā attālināti, izmantojot drošu tīklu Numurs 0 500 4. cet. 2024 Lai nodrošinātu drošu tāldarbu, vismaz 500 Aizsardzības ministrijas civilpersonālam ir piekļuve drošam tīklam ar: a)saziņas līdzekļi (balss, video un tērzēšana); b)klātienes virtuālas darba vietas; un c)vienotas sadarbības telpas. 63 C2.3. I1–3 Revolucionārs IT (tīkls) Atskaites punkts Uzlaboti tīkli un pabeigta pāreja uz jaunu IT infrastruktūru Tīkla uzlabošana un pāreja uz jaunu IT infrastruktūru 3. cet. 2025 Tīkla iekārtas fiziskās atrašanās vietās modernizē un tīkla joslas platumu palielina, lai nodrošinātu pietiekamu tīkla kvalitāti lietojumiem, ko izmanto Aizsardzības ministrijas civilais personāls. Rezerves lietojumprogrammas migrē uz jaunu datu centru infrastruktūru un mitināšanas platformām. 64 C2.3. I1–4 Revolucionārs IT (tīkls) Mērķrādītājs Aizsardzības ministrijas civilais personāls, kam ir piekļuve papildu drošam tāldarbam Numurs 0 500 1. cet. 2026 Lai vēl vairāk uzlabotu tāldarba drošību, vismaz 500 Aizsardzības ministrijas civilajam personālam ir piekļuve: a)atjaunots kontaktcentrs un b)pamatlietojumi (tostarp prezentācijas, izklājlapas, darījumu internets un drukas iekārtas). 65 C2.3 I2–1 Krimināltiesību ķēdes digitalizācija Atskaites punkts Darbojas digitālais portāls oficiālai saziņai kriminālprocesā Digitālais portāls darbojas 1. cet. 2023 Digitālās komunikācijas digitālais portāls ir darbotiesspējīgs un pieejams iedzīvotājiem, nodrošinot nosacījumus oficiālai saziņai par kriminālprocesu ar cietušajiem, advokātiem un likumpārkāpējiem (tostarp ziņojumu iesniegšanai), kas notiek digitāli, nevis papīra formātā. 66 C2.3 I2–2 Krimināltiesību ķēdes digitalizācija Atskaites punkts Biežu noziegumu lietu digitālā apstrāde, kas darbojas Biežu noziegumu lietu digitālā apstrāde, kas darbojas 4. cet. 2023 Visas krimināllietas, kas ietilpst kategorijā “Bieži noziegumi” (veel voorkomende criminaliteit, VVC), ir iespējams izskatīt digitāli. Policijas ziņojumus (procesa verbālu) ierosina digitāli, un lēmumus par krimināllietām sagatavo un apstrādā digitāli. Pierādījumus video un audio materiālu veidā par krimināllietām kategorijā “Bieži noziegumi” (VVC) dara digitāli pieejamus policijai, prokuratūrai un tiesu iestādēm. C. KOMPONENTS NR. 3 Uzlabot mājokļu tirgu un padarīt nekustamo īpašumu energoefektīvāku Šā Nīderlandes atveseļošanas un noturības plāna komponenta mērķis ir palīdzēt risināt problēmas, ar kurām saskaras Nīderlandes mājokļu tirgus. To veido piecas reformas un trīs ieguldījumi, kas paredzēti i) tādu Nīderlandes nodokļu sistēmas iezīmju likvidēšanai, kas dod priekšroku konkrētiem mājokļa īpašuma veidiem salīdzinājumā ar citiem, ii) būvniecības darbību paātrināšanai un atraisīšanai Nīderlandē un iii) energoefektivitātes uzlabošanai gan privātajā, gan publiskajā nekustamajā īpašumā, izmantojot renovācijas subsīdijas. Šā komponenta pasākumu mērķis ir samazināt nevienlīdzību mājokļu tirgū, likvidējot nodokļu izkropļojumus un vienlaikus palielinot (cenas ziņā pieejamu) mājokļu piedāvājumu, centralizējot jaunu mājokļu piedāvājuma plānošanu, novēršot trūkumus būvniecības plānošanas procesā un nodrošinot publiskos ieguldījumus dzīvojamo ēku būvniecības projektu atraisīšanai. Tās mērķis ir arī padarīt sociālo īres maksu vairāk atkarīgu no ienākumiem, ļaujot palielināt īres maksu īrniekiem ar lielākiem ienākumiem. Ieguldījumu komponenta otrajā apakšdaļā mērķis ir uzlabot energoefektivitāti publiskās un privātās ēkās, tostarp tādus pasākumus kā siltumsūkņu un saules enerģijas apkures katlu uzstādīšana, kā arī mājokļu siltumizolācijas uzlabošana. Komponenta mērķis ir palīdzēt īstenot Nīderlandei adresētos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, jo īpaši, lai samazinātu mājsaimniecību parāda stimulus un izkropļojumus mājokļu tirgū, tostarp atbalstot privātā īres sektora attīstību un veicot pasākumus, lai palielinātu mājokļu piedāvājumu (2019. gadā konkrētai valstij adresētais ieteikums Nr. 1, 2022. gadā — konkrētai valstij adresētais ieteikums Nr. 1) un “samazināt vispārējo atkarību no fosilā kurināmā, (...) uzlabojot energoefektivitāti, jo īpaši ēkās” (konkrētajai valstij adresētais ieteikums Nr. 4 2022. gadā), un “koncentrēt ar investīcijām saistītu ekonomikas politiku uz (...) energoefektivitāti un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas stratēģijām (...)” (konkrētai valstij 2019. gadā adresētais 3. ieteikums). Paredzams, ka neviens pasākums šajā komponentā būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar tehniskajām vadlīnijām “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01). C.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts Reforma C3.1 R1: Vakanto akciju vērtības attiecības palielināšana Šī reforma palielina Nīderlandes nodokļu sistēmā brīvo akciju vērtības attiecību (leegwaarderatio). Privātā īpašumā esošu aktīvu pašreizējā aplikšana ar nodokli pieņem, ka tāda nekustamā īpašuma novērtējuma vērtība, kas nav īpašnieka izmantots īpašums, pārsniedz īpašuma patieso vērtību. Tāpēc izīrējamā īpašuma vērtība tiek koriģēta ar brīvo valdījuma vērtības koeficientu, faktiski ieviešot nodokļa atlaidi nekustamā īpašuma pircējiem. Attiecības palielināšanas mērķis ir labāk saskaņot īres īpašuma aplikšanu ar nodokļiem ar faktisko ekonomisko vērtību, ko tas rada īpašuma īpašniekiem, tādējādi samazinot traucējumus mājokļu tirgū. Attiecībā uz izīrējamiem īpašumiem, kuru gada nomas maksa pārsniedz 5 % no īpašuma novērtējuma vērtības, ko noteikusi attiecīgā pašvaldība (t. i., Waardering Onroerende Zaken (WOZ)), un attiecībā uz īpašumiem, kas iznomāti saistītām personām, attiecību palielina līdz 100 %, faktiski likvidējot nodokļa atlaidi. Izīrējamiem īpašumiem, kuru gada nomas maksa ir 5 % vai mazāka no novērtējuma vērtības, attiecību palielina vismaz par 25 procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadā piemērojamo attiecību. Vakantā īpašuma vērtība neattiecas uz nomas īpašumiem, kuriem ir pagaidu īres līgums, un šādos gadījumos faktiski tiek atcelta nodokļa atlaide. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2023. gada 31. martam. Reforma C3.1 R2: Pakāpeniska atteikšanās no nodokļa dāvinājumiem, lai finansētu pirkumus mājās Ar šo reformu divos posmos atceļ atbrīvojumu no nodokļa dāvanām, lai finansētu jauniešu mājas pirkumus. 2022. gadā ikvienam vecumā no 18 līdz 40 gadiem ir tiesības uz vienreizēju atbrīvojumu no nodokļa par dāvinājumu saņemšanu līdz 106 671 EUR apmērā, ja ziedoto summu izmanto, lai iegādātos pirmo (īpašnieka izmantotu) mājokli. No 2023. gada 1. janvāra atbrīvojumu no nodokļa samazina vismaz par 70 % salīdzinājumā ar atbrīvojumu 2022. gadā. To atceļ no 2024. gada 1. janvāra. Reformas mērķis ir samazināt gan izkropļojumus, gan nevienlīdzību mājokļu tirgū. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2024. gada 31. martam. Reforma C3.1 R3: Centralizēta plānošana mājokļu piedāvājuma palielināšanai Saskaņā ar šo reformu valsts valdība nosaka katrā provincē realizējamo jauno mājokļu skaitu (t. i., no jauna uzbūvētu vai pārveidotu no citiem izmantošanas veidiem, tostarp pamestiem vai nederīgiem dzīvošanai), ko savukārt izmanto, lai noteiktu jaunu mājokļu skaitu, kas jārealizē pašvaldību līmenī. Reforma ietver: a)nolīgumu noslēgšana starp valsts valdību un provincēm par jaunu mājokļu, kas jārealizē provincēs, skaitu, tostarp pārveidojot, par kopējo summu 900 000 jaunu mājokļu, kas jāpabeidz un jāīsteno līdz 2030. gadam, no kuriem 600 000 ir pieejami par pieņemamu cenu (kā noteikts turpmāk); b)nolīgumu noslēgšana starp provincēm un pašvaldībām par pašvaldībām specifisku jaunu mājokļu skaitu, kas jārealizē, lai sasniegtu a) apakšpunktā noteiktos valsts mērķus; c)uzraudzības sistēmas ieviešana, lai sekotu līdzi jaunu mājokļu realizācijas progresam; un

d)tādu tiesību aktu stāšanās spēkā, kas ļauj valsts valdībai iejaukties administratīvā vai tiesas procesā gadījumā, ja tiek pārkāpti provinču vai reģionālie nolīgumi par jaunu mājokļu realizāciju (t. i., attiecīgi a) un b) apakšpunktā minētie nolīgumi). Šīs reformas nolūkā cenas ziņā pieejamus mājokļus definē kā a) sociālos īres mājokļus, b) īrētus mājokļus līdz noteiktai maksimālajai īres maksai, kas 2022. gadā noteikta 1 000 EUR mēnesī, un c) īpašnieku apdzīvotus mājokļus, kuru cena ir zemāka vai vienāda ar maksimālo iegādes cenu mājai, kurai Valsts hipotēkas garantija (NHG) garantē hipotēku. Maksimālo nomas maksu, kas minēta b) apakšpunktā, var koriģēt turpmākajos gados, ja to pamato politikas un ekonomikas attīstība, piemēram, cenu vai ienākumu attīstība. Visas korekcijas, jo īpaši tās, kas pārsniedz cenu un ienākumu attīstības indeksāciju, pienācīgi pamato. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2024. gada 31. martam. Reforma C3.1 R4: Palielināt īres maksas atkarību no ienākumiem Šī reforma palielina summu, par kādu var palielināt īres maksu sociālo mājokļu īrniekiem ar vidējiem un augstiem ienākumiem gadā. Jaunais maksimālais mēneša īres maksas palielinājums no 2022. gada 1. janvāra ir 50 EUR īrniekiem ar vidējiem ienākumiem un 100 EUR īrniekiem ar augstiem ienākumiem. Šīs reformas mērķis ir labāk saskaņot īres maksas ar īrnieka ienākumiem un nodrošināt mērķtiecīgāku cenas ziņā pieejamu mājokļu nodrošināšanu mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, vienlaikus arī palīdzot mājokļu sabiedrībām palielināt ieguldījumus jaunos īres īpašumos. Reformas īstenošana bija jāpabeidz līdz 2022. gada 31. martam. Reforma C3.1 R5: Mājokļu būvniecības procesa un procedūru paātrināšana Šīs reformas mērķis ir novērst vājās vietas būvniecības procesu plānošanas un atļauju piešķiršanas procedūrā Nīderlandē. Vispirms attiecīgā ministrija sagatavo rīcības plānu, nosūtot vēstuli Parlamentam. Rīcības plānā iekļauj sarakstu ar darbībām plānošanas un atļauju piešķiršanas procedūru paātrināšanai un to īstenošanas grafiku. Otrajā posmā veic būtisku identificēto darbību kopumu. Tas ietver vismaz i) darbības, lai uzlabotu pašvaldību un būvniecības uzņēmumu zināšanas par plānošanas procedūrām, ii) ekspertu grupas izveidi, kas var palīdzēt pašvaldībām un mājokļu korporācijām paātrināt procedūras, kas vajadzīgas jaunu mājokļu izveidei, un iii) valsts komandas izveidi, kas var palīdzēt pašvaldībām novērst plānošanas procedūru vājās vietas, iv) sistēmas izveidi procedūru paātrināšanas progresa uzraudzībai. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2024. gada 31. martam. Ieguldījums C3.1. I1: Jaunu būvniecības projektu īstenošana Šis ieguldījums ir paredzēts, lai nodrošinātu pašvaldībām līdzekļus nepieciešamo ieguldījumu veikšanai pirms dzīvojamo ēku būvniecības uzsākšanas. Dzīvojamo ēku celtniecības projektu sākumu saistībā ar šo ieguldījumu definē kā būvdarbu sākumu uz dzīvojamās ēkas pamata. Ieguldījumu veido finansiāls atbalsts pašvaldībām, izmantojot subsīdiju shēmu, kas ļauj sākt vismaz 100 000 mājokļu būvniecību. Kā daļu no ieguldījuma Iekšlietu un Karalistes attiecību ministrija publicē ziņojumu. Ziņojumā sniedz kvalitatīvus pierādījumus tam, ka pielāgošanās klimata pārmaiņām pasākumi, kas atbilst attiecīgajos līgumos noteiktajiem minimālajiem standartiem, ir īstenoti saskaņā ar apstiprinātajiem subsīdiju pieteikumiem. Vienošanās ir vienošanās starp provincēm, pašvaldībām un citām ieinteresētajām personām dzīvojamo ēku un komerciālās būvniecības procesā, kurās ieinteresētās personas apņemas ievērot obligātos standartus attiecībā uz klimata pārmaiņu adaptīvu būvniecību privātajā un publiskajā sektorā attiecībā uz aizsardzību pret karstumu, sausumu, plūdmaiņu, upju un piekrastes plūdiem, kā arī attiecībā uz dabas iekļautību. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Ieguldījums C3.2. I1: Subsīdiju shēma publiskā sektora nekustamā īpašuma ilgtspējai Ar šo ieguldījumu nodrošina subsīdijas valsts nekustamā īpašuma īpašniekiem, piemēram, vietējo pārvaldes iestāžu vai izglītības un veselības aprūpes iestāžu ēku īpašniekiem, lai uzlabotu ēku energoefektivitāti un tādējādi samazinātu CO2 emisijas. Tā rezultātā CO2 emisijas ik gadu samazinās par 110 kilotonnām, kā aplēsts ex ante. Intervenču mērķis ir sasniegt vidēji vismaz 30 % tiešo un netiešo siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu salīdzinājumā ar ex ante emisijām. Investīcijas ietver a) regulas, ar ko izveido renovācijas subsīdiju shēmu, stāšanos spēkā un b) finansiālu atbalstu renovācijas vai energoefektivitātes intervenču pabeigšanai saskaņā ar renovācijas subsīdiju shēmu. Investīcijas īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 31. martam. Ieguldījums C3.2. I2: Investīciju subsīdija ilgtspējīgai enerģijai un enerģijas taupīšanai Ar šo ieguldījumu nodrošina subsīdijas nekustamā īpašuma īpašniekiem enerģijas ietaupījumu intervenču īstenošanai. Attiecināmās intervences ir saules enerģijas apkures katli, siltumsavienojumi, izolācija un siltumsūkņi. Vismaz 225 000 no šīm intervencēm finansē no subsīdijas. Intervenču mērķis ir panākt vidēji vismaz 30 % primārās enerģijas pieprasījuma samazinājumu.

Paredzams, ka šis pasākums neradīs būtisku kaitējumu vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā pasākuma aprakstu un atveseļošanas un noturības plānā izklāstītos riska mazināšanas pasākumus saskaņā ar DNSH tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01). Jo ī