Ņemot vērā izejvielu nepārtraukto stratēģisko nozīmi ES apstrādes rūpniecībai, Komisija īsteno daudzus un dažādus pasākumus saskaņā ar ES Izejvielu iniciatīvu, lai palīdzētu nodrošināt to drošu, ilgtspējīgu un cenas ziņā pieņemamu piedāvājumu. ES kritiski svarīgo izejvielu saraksts ir galvenais elements šajā iniciatīvā.

Izejvielu iniciatīva nāca klajā 2008. gadā, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar piekļuvi izejvielām. Šis paziņojums atjaunina kritiski svarīgo izejvielu 2014. gada sarakstu. Saraksta galvenais mērķis ir noteikt tādas izejvielas ar augstu piegādes risku un lielu ekonomisko nozīmi, uzticama un netraucēta piekļuve kurām ir problēma Eiropas rūpniecībai un vērtību ķēdēm. Izmantojot objektīvu metodoloģiju, saraksts sniedz faktisku instrumentu tirdzniecības, inovāciju un rūpniecības politikas pasākumiem, lai stiprinātu Eiropas rūpniecības konkurētspēju saskaņā ar atjaunoto Eiropas rūpniecības stratēģiju, piemēram,

·nosaka investīciju vajadzības, kas var palīdzēt mazināt Eiropas atkarību no izejvielu importa;

·virza atbalstu inovācijai attiecībā uz izejmateriālu piegādes politiku saskaņā ar ES pētniecības un inovācijas programmu "Apvārsnis 2020";

·vērš uzmanību uz to, cik svarīgas ir kritiski svarīgās izejvielas pārejai uz mazoglekļa, resursu ziņā efektīvu un pilnīgāku aprites ekonomiku.

Sarakstam arī vajadzētu palīdzēt stimulēt Eiropas kritiski svarīgo izejvielu ražošanu, veicinot pārstrādes darbības un vajadzības gadījumā atvieglojot jaunas ieguves uzsākšanu. Tas arī ļauj labāk saprast, kā izejmateriālu piegādes drošību var panākt ar piegādes avotu dažādošanu, no dažādiem ģeogrāfiskiem avotiem, izmantojot ieguvi, otrreizēju pārstrādi vai aizstāšanu.

Šo sarakstu Komisija izmanto kā atbalsta elementu sarunās par tirdzniecības nolīgumiem, novēršot tirdzniecības traucējumus, izstrādājot pētniecības un inovācijas pasākumus un īstenojot Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tās ilgtspējīgas attīstības mērķus. Kritiski svarīgas izejvielas ir prioritāte ES rīcības plānā pārejai uz aprites ekonomiku, lai veicinātu to efektīvu izmantošanu un pārstrādi. Saraksts var arī būt noderīgs, lai pārskatītu ārvalstu tiešos ieguldījumus ES, kas iesniegti paralēli šim paziņojumam. To var arī brīvprātīgi izmantot dalībvalstis, uzņēmumi un ieguldītāji, lai informētu tos par potenciālajiem izejvielu piegādes riskiem un ar to saistītajām iespējām.

Šis paziņojums ir atjaunināts ES kritiski svarīgo 27 izejvielu saraksts, kurš ir trešā novērtējuma rezultāts. Tas izriet no diviem iepriekšējiem paziņojumiem par izejvielām, ar kuriem 2011. gadā izveidoja sarakstu ar 14 kritiski svarīgām izejvielām, un 2014. gadā – pārskatīto sarakstu ar 20 kritiski svarīgām izejvielām. ES kritiski svarīgo izejvielu sarakstu regulāri atjaunina vismaz reizi trijos gados, lai atspoguļotu ražošanas, tirgus un tehnoloģiju attīstību, un novērtēto izejvielu skaits ir palielinājies ar katru atjauninājumu.

Ievērojot ieteikumus, kas sniegti Kritiski svarīgo izejvielu noteikšanas ad hoc darba grupas 2014. gada ziņojumā, šis kritiski svarīgo izejvielu trešais novērtējums tika veikts, pamatojoties uz precīzāku metodiku, ko izstrādājusi Komisija, tajā pat laikā nodrošinot salīdzināmību ar iepriekšējām metodikām (2011. un 2014. gadā). Ekonomiskā nozīme un piegādes risks joprojām ir divi galvenie parametri, ko izmanto, lai noteiktu kritiski svarīgu izejvielu. Pārskatītās metodikas galvenie uzlabojumi saistīti ar tirdzniecību (importa un eksporta ierobežojumi, aprēķinot piegādes risku), aizstāšanu kā koeficientu, kas koriģē gan ekonomisko nozīmīgumu, gan piegādes risku, un detalizētu izejvielu izmantošanas veidu piešķiršanu, pamatojoties uz rūpnieciskiem lietojumiem, lai noteiktu ekonomisko nozīmi.

Izejvielas, pat ja tās nav klasificētas kā kritiski svarīgas, ir nozīmīgas Eiropas ekonomikai, jo ar tām sākas ražošanas vērtību ķēdes. To pieejamība var strauji mainīties atkarībā no tirdzniecības plūsmas vai tirdzniecības politikas norisēm, uzsverot nepieciešamību dažādot visu izejvielu piegādi un paaugstināt to pārstrādes līmeni.





1. pielikums

ES kritiski svarīgo izejvielu saraksts

Turpmāk uzskaitītās 27 izejvielas ES ir kritiski svarīgas, jo tām salīdzinājumā ar citām izejvielām ir lielāki piedāvājuma deficīta riski un ekonomiskā ietekme. Tabulā parādīts, ka ES iekšzemē tiek ražotas konkrētas kritiski svarīgas izejvielas, jo īpaši hafnijs. Tomēr vairākuma kritiski svarīgu izejvielu, piemēram, retzemju elementu, cita starpā, volframa, antimona, magnija, germānija, gallija globālās piegādes ziņā Ķīna ir visietekmīgākā valsts. Vairākas citas valstis dominē konkrētu izejvielu piegādē, piemēram, Brazīlija (niobijs) vai ASV (berilijs un hēlijs). Platīna grupas metālu (pallādijs) piegāde ir koncentrēta Krievijā un Dienvidāfrikā (irīdijs, platīns, rodijs un rutēnijs). Riskus, kas saistīti ar šo ražošanas koncentrāciju, daudzos gadījumos saasina zems aizstājamības un otrreizējās pārstrādes līmenis.

Kritiskuma novērtējumu 2017. gadā veica par 78 izejvielām. Paplašinātais saraksts ietver deviņus jaunus materiālus, salīdzinot ar 2014. gada novērtējumu.

Salīdzinot ar 2014. gada sarakstu, deviņas jaunās ES kritiski svarīgās izejvielas turpmāk tabulā ir izceltas tumši pelēkā krāsā. Trīs izejvielas (hroms, koksa ogles, magnezīts), pamatojoties uz 2017. gada novērtējumu, netiek uzskatītas par kritiskām. Lai gan smagie retzemju elementi, vieglie retzemju elementi un platīna grupas metāli tika individuāli izvērtēti, sarakstā tie paliek kā grupas (tabulā norādīta vidējā aritmētiskā cena), lai nodrošinātu salīdzināmību ar iepriekšējo novērtējumu.