Ekodizaina darba plāns 2016.–2019. gadam

1. Ievads

ES ir vairāki likumdošanas instrumenti, ar kuru palīdzību izvirzītos ES mērķus klimata un enerģētikas jomā var izvērst dažādos rīcības virzienos. Ekodizains, papildināts ar energomarķēšanas noteikumiem, palīdz īstenot vienu no Komisijas galvenajām prioritātēm — stiprināt Eiropas konkurētspēju un veicināt darbvietu radīšanu un ekonomikas izaugsmi; tas nodrošina godīgas konkurences nosacījumus iekšējā tirgū, ilgtspējīgi stimulē ieguldījumus un inovāciju un ietaupa patērētājiem naudu, vienlaikus samazinot CO2 emisijas. Tas sniedz ieguldījumu Enerģētikas savienībā un energoefektivitātes 2030. gada mērķrādītāja sasniegšanā, kopīgi pieņemtu klimata mērķu un padziļināta un taisnīgāka iekšējā tirgus mērķa īstenošanā. Ekodizaina un energomarķēšanas sistēma ir bijusi viens no visefektīvākajiem ES līmeņa politikas instrumentiem energoefektivitātes veicināšanai, un ir aprēķināts, ka tā dos aptuveni pusi no vajadzīgajiem energoietaupījumiem, kas vajadzīgi 2020. gadam izvirzītā mērķrādītāja sasniegšanai. Ekodizaina un energomarķēšanas tiesiskajam regulējumam ir divējāds nolūks — nodrošināt, lai tirgū nonāktu vairāk energoefektīvu ražojumu (ekodizains), vienlaikus mudinot patērētājus iegādāties energoefektīvākus ražojumus, pamatojoties uz lietderīgu informāciju (energomarķēšana). Tas samazina patērētāju un uzņēmumu enerģijas patēriņu un līdz ar to enerģijas un komunālo pakalpojumu rēķinus. Turklāt tas aizsargā iekšējo tirgu un novērš nevajadzīgas izmaksas uzņēmumiem un patērētājiem, kuras rodas valstu atšķirīgo prasību dēļ.

Tiek lēsts, ka līdz 2020. gadam šī sistēma dos aptuveni 175 Mtoe primārās enerģijas ietaupījumu gadā, kas ir vairāk par Itālijas ikgadējo primārās enerģijas patēriņu. Patērētājiem tas nozīmē EUR 490 ietaupījumu vienas mājsaimniecības enerģijas rēķinos gadā. Turklāt tiek lēsts, ka šī politika dos rūpniecībai, kā arī vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības nozarēm, aptuveni EUR 55 miljardus papildu ieņēmumu gadā, kurus daļēji varētu izmantot, lai radītu līdz 800 000 tiešu papildu darbvietu attiecīgajās nozarēs. Tā dod ieguldījumu arī energoapgādes drošībā, samazinot enerģijas importu ES par daudzumu, kas vienāds ar 1,3 miljardiem barelu naftas gadā, un samazinot CO2 emisijas par 320 miljoniem tonnu gadā .

Enerģijas pieprasījuma ierobežošana ir viens no Enerģētikas savienības pamatstratēģijas pieciem aspektiem. Vērienīga un efektīva ekodizaina un energomarķēšanas politika būs vienmēr nepieciešama, lai palīdzētu sasniegt prioritātes, kuras Komisija ir noteikusi Enerģētikas savienībai, un tā palīdzēs sasniegt klimata politikas mērķus, par kuriem tika panākta vienošanās COP21 Parīzē 2015. gada decembrī.

Šis Ekodizaina darba plāns dod savu artavu Komisijas jaunajā aprites ekonomikas iniciatīvā — šī iniciatīva sekmē pāreju uz pilnīgāku aprites ekonomiku ES, izmantojot vairākus pasākumus, kas aptver visu ražojumu un materiālu aprites ciklu. Rodas aizvien lielāka vajadzība (un politiska prioritāte) uzlabot resursu izmantošanas efektivitāti ES. Šajā ziņā ražojumu dizains ir galvenais aspekts, jo tam var būt liela ietekme uz ražojumu aprites ciklu, piemēram, ražojumi tiek padarīti izturīgāki, vieglāk labojami, atkārtoti izmantojami un pārstrādājami. Ekodizaina direktīva aptver visus būtiskos vides ietekmējuma aspektus visā ražojumu aprites ciklā, bet līdz šim galvenā uzmanība ir bijusi pievērsta energoefektivitātes uzlabošanai. Turpmāk ekodizainam ir jādod daudz lielāks ieguldījums aprites ekonomikā, piemēram, sistemātiskāk jārisina jautājums par materiālu efektīvu izmantošanu, proti, to izturīgumu un pārstrādes iespējām.

Šajā darba plānā ir izklāstītas Komisijas darba prioritātes saskaņā ar ekodizaina un energomarķēšanas pamatprogrammu 2016.–2019. gadam. Pamatojoties uz paveikto saskaņā ar diviem pirmajiem darba plāniem, jaunajā darba plānā ir paredzēts turpināt iesākto un pārskatīt uz konkrētiem ražojumiem vērstus pasākumus; tajā ir noteiktas vēl citas konkrētas ražojumu grupas, kas sīkāk jāizvērtē (izmantojot pētījumus, ieinteresēto pušu apspriedes un ietekmes novērtējumu), lai sniegtu Komisijai informāciju, kas nepieciešama, lai tā varētu sagatavot iespējamos ieteikumus attiecībā uz ekodizaina un/vai energomarķēšanas prasībām; un tajā ir izklāstīts, kādā veidā ekodizains sniegs ieguldījumu aprites ekonomikas mērķu sasniegšanā. Kopumā tiek lēsts, ka ar jaunajiem ražojumiem saistītie jaunie pasākumi, kas ietverti šajā Ekodizaina darba plānā, kopā ar pārskatītajiem pašreizējiem pasākumiem spēs 2030. gadā potenciāli nodrošināt papildus 600 TWh (jeb 50 Mtoe) ikgadēju primārās enerģijas ietaupījumu. To var salīdzināt ar ikgadējo primārās enerģijas patēriņu Zviedrijā, un tas ir vienāds arī ar CO2 emisiju samazinājumu 2030. gadā par aptuveni 100 miljoniem tonnu gadā.

2. Ekodizaina darba plāna nozīme

Gan Ekodizaina direktīva, gan Energomarķēšanas direktīva ir pamatdirektīvas. Tajās ir paredzēti nosacījumi un kritēriji īstenošanas pasākumu pieņemšanai un izklāstītas saistošas prasības katrai konkrētai ražojumu grupai . Prioritārās ražojumu grupas, kas saskaņā ar šīm pamatdirektīvām ir jāizvērtē, tiek noteiktas regulārajos darba plānos, kā paredzēts Ekodizaina direktīvas 16. panta 1. punktā, kurā noteikts, ka Komisija "darba plānā nākamajiem trim gadiem nosaka ar energopatēriņu saistītu indikatīvu to ražojumu grupu sarakstu, kuras tiek uzskatītas par prioritārām, lai uzsāktu iepriekšējus pētījumus un, iespējams, pieņemtu īstenošanas pasākumus".

Šī jaunā darba plāna pamatā ir kopš 2005. gada vidus veiktais darbs attiecībā uz ražojumu grupām, kuras minētas 2005. gada Ekodizaina direktīvas 16. panta 2. punktā (pārejas periods) un pirmajos divos darba plānos — 2009.–2011. gadam un 2012.–2014. gadam .

3. Pašreizējā situācija

3.1. Pieņemtie īstenošanas pasākumi

Noteikusi attiecīgās darba prioritātes, Komisija uzsāka iepriekšējus pētījumus, kuru rezultātā pieņemtas 28 ekodizaina regulas, 16 energomarķēšanas deleģētās regulas un 3 atzītas brīvprātīgas vienošanās.

Turklāt attiecībā uz šīm ražojumu grupām tika izdotas aptuveni 40 standartizācijas pilnvaras. Pašreizējo saskaņoto standartu saraksts, kas papildina ekodizaina regulas, ir pieejams Europa tīmekļa vietnē .

3.2 Pastāvīgs darbs

Šā darba plāna pieņemšanas laikā vēl aizvien notiek darbs ar vairākām noteiktajām prioritārajām ražojumu grupām, un tas ir dažādos attīstības posmos. Turpmāk tekstā ievietotā tabula sniedz pārskatu par pašreiz notiekošo darbu, kā arī par paredzamajiem ietaupījumiem, ja šādi dati ir pieejami.

Kopā ar šo darba plānu Komisija ir pieņēmusi pasākumus, kuru aprēķinātais enerģijas ietaupījumu potenciāls 2030. gadā būs vairāk nekā 100 TWh ietaupītās primārās enerģijas gadā, un tie ir šādi:

ekodizaina pasākumi gaisa sildīšanas un dzesēšanas iekārtām;