Komisija ierosina šādu pieeju sakarā ar PMoU lēmumu pieņemšanas procesa īpatnībām. PMoU iekšējie noteikumi tās dalībniecēm un darba grupām, kam uzticēts izstrādāt vadlīnijas un instrukcijas, nosaka, ka visu dokumentu pēdējais iesniegšanas termiņš ir sešas nedēļas pirms OVKK sanāksmes. Tikai tajā brīdī visi dokumenti ir pieejami, un Komisija var sākt savu analīzi nolūkā sagatavot priekšlikumu par saskaņotu Savienības nostāju saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, un šis priekšlikums pēc tam ir jāpieņem Padomei. Tā kā analīzei, Komisijas priekšlikuma sagatavošanai un tā pieņemšanai Padomē atvēlētais laiks ir īss, ikgadējās Savienības nostājas noteikšanas process ir paredzēts 2. pielikumā. Turpmākais lēmums attieksies uz laikposmu no 2016. līdz 2019. gadam.

Ir ierosināts, ka ES nostāja OVKK tiek pieņemta atbilstīgi “divu līmeņu” pieejai. Padomes lēmumā tiek izklāstīti Savienības nostājas vadošie principi un orientējošie norādījumi vairākiem gadiem, bet vēlāk šī nostāja Komisijas neoficiālajos dokumentos, kuri jāapspriež Padomes Kuģniecības jautājumu darba grupā, tiek pielāgota katrai gadskārtējai OVKK sanāksmei. Šā priekšlikuma mērķis ir noteikt Savienības nostāju OVKK laikposmam no 2016. līdz 2019. gadam. Tā mērķis ir arī iekļaut Eiropas Savienības politikas principus un virzienus, lai uzlabotu kuģošanas drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļus uz kuģiem. Savienības nostāja ņem vērā arī Lisabonas līguma noteikumus.

(1)Kuģošanas drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļus uz kuģiem var efektīvi uzlabot, krasi samazinot standartiem neatbilstošu kuģu skaitu Eiropas Savienības ūdeņos, stingri piemērojot konvencijas, starptautiskus kodeksus un rezolūcijas.

(2)Lai gan karoga valsts ir galvenā atbildīgā par kuģu atbilstības starptautiskiem drošības standartiem, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļiem uz kuģa uzraudzību, kuģa sabiedrība ir atbildīga par kuģa un tā aprīkojuma stāvokļa uzturēšanu pēc apsekojuma, nodrošinot, lai kuģis atbilstu tam piemērojamām konvenciju prasībām. Tomēr vairākas karoga valstis nav ieviesušas un piemērojušas starptautiskos standartus.

(3)Tādēļ – kā otra iespēja novērst standartiem neatbilstīgu kuģošanu – atbilstība starptautiskiem standartiem attiecībā uz drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļiem uz kuģiem būtu jānodrošina arī ostas valstīm, tajā pašā laikā izprotot, ka ostas valsts kontroles inspekcija nav apsekojums un ka attiecīgās inspekciju veidlapas nav sertifikāti, kas apliecina kuģotspēju. Vienota pieeja ar mērķi nodrošināt, ka ES piekrastes dalībvalstis efektīvi piemēro starptautiskos standartus kuģiem, kas kuģo to jurisdikcijā esošajos ūdeņos un ienāk to ostās, ļautu izvairīties no konkurences kropļošanas.

(4)Direktīvā 2009/16/EK (ar grozījumiem) ir noteikts ES ostas valsts kontroles režīms, pārformulējot un pastiprinot iepriekšējos ES tiesību aktus, kuri šajā jomā darbojas kopš 1995. gada. ES režīma pamatā ir Parīzes Saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli jau esošā struktūra – starptautiska organizācija, kas pastāv kopš 1982. gada.

(5)Attiecībā uz ES dalībvalstīm Direktīva 2009/16/EK efektīvi saskaņo PMoU procedūras, instrumentus un darbu ostas valsts kontroles jomā ar ES tiesību aktu darbības jomu. Saskaņā ar Direktīvu 2009/16/EK lēmumi, ko pieņem Parīzes Saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli attiecīgā kompetentā iestāde, kļūst saistoši ES dalībvalstīm.

(6)Parīzes Saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli Ostas valsts kontroles komitejas sanāksmes notiek katru gadu, un tajās lemj par vairākiem darba kārtības punktiem, kas vajadzīgi Direktīvas 2009/16/EK darbībai.

(7)Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 9. punktu nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem starptautiskās organizācijās, ja tās ir tiesīgas pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, ir jāpieņem ar Padomes lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma.

(8)PMoU iekšējie noteikumi tās dalībniecēm un darba grupām, kam uzticēts izstrādāt vadlīnijas un instrukcijas, nosaka, ka visu dokumentu pēdējais iesniegšanas termiņš ir sešas nedēļas pirms OVKK sanāksmes. Tikai tajā brīdī visi dokumenti ir pieejami, un Komisija var sākt savu analīzi nolūkā sagatavot priekšlikumu par saskaņotu Savienības nostāju saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu. Tā kā laiks, kas pieejams šai analīzei un priekšlikuma pieņemšanai, ir īss, ir jānosaka Savienības nostājas galvenie principi un norādījumi vairākiem gadiem, līdztekus ietverot Savienības nostājas ikgadējās specifikācijas.

(9)Šim lēmumam būtu jāaptver laikposms no 2016. līdz 2019. gadam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Eiropas Savienībai jāieņem Parīzes Saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli Ostas valsts kontroles komitejā, ja minētā struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, ir izklāstīta šā lēmuma 1. pielikumā.

2. pants

Specifikācija, kas gadu no gada sagatavojama par Savienības nostāju, kura jāieņem Ostas valsts kontroles komitejā, kas izveidota ar Parīzes Saprašanās memorandu par ostas valsts kontroli, ir saskaņā ar šā lēmuma 2. pielikumu.

3. pants

Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, vēlākais līdz Ostas valsts kontroles komitejas, kas izveidota ar Parīzes Saprašanās memorandu par ostas valsts kontroli, gadskārtējai sanāksmei 2020. gadā novērtē un vajadzības gadījumā pārskata šā lēmuma 1. pielikumā noteikto Savienības nostāju.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2016. gada 1. janvārī.

Briselē,