2008
SAPRĀTĪGAS ENERĢIJAS 
PROGRAMMA
2003.2006. GADAMEIROPAS 
REVĪZIJAS PALĀTA
Īpašais ziņojums  Nr. 7
LV

SAPRĀTĪGAS ENERĢIJAS 
PROGRAMMA 2003.2006. GADAMĪpašais ziņojums  Nr. 7   2008
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA(saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)
2
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA
12, rue Alcide De Gasperi
L-1615 Luxembourg
Tālrunis (352) 4398 45410
Fakss (352) 4398 46 430
E-pasts: euraud@eca.europa.eu
Internets: www.eca.europa.eu
Īpašais ziņojums  Nr. 7   2008
Liela daļa papildu informācijas par Eiropas Savienību ir pieejama internetā. 
Tai var piekļūt, izmantojot Europa  serveri (http://europa.eu).
Kataloga dati ir atrodami šīs publikācijas beigās.
Luksemburga: Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs, 2008. gads.
ISBN 978-92-9207-058-8
DOI 10.2865/13753
© Eiropas Kopienas, 2008. gads.
Pārpublicēšanas gadījumā atsauce uz avotu ir obligāta.
Printed in Belgium
SATURS
Punkts 
IV  KOPSAVILKUMS
17 IEVADS
89 REVĪZIJAS PIEEJA UN TVĒRUMS
1042  REVĪZIJAS KONSTATĒJUMI
1018 PLĀNOŠANA UN LĪDZEKĻU PIEŠĶIRŠANA
1518  STIPRĀS PUSES UN IEROBEŽOJUMI
1929 UZRAUDZĪBA UN PROGRAMMAS VĒRTĒŠANA
2124 PANĀKUMI UN IEROBEŽOJUMI
2529 VIETĒJO ENERĢĒTIKAS AĢENTŪRU NOVĒRTĒJUMS: KONKRĒTU GADĪJUMU IZPĒTE
3038  ADMINISTRATĪVĀS IZMAKSAS: PRIEKŠLIKUMU SAGATAVOŠANA,
ZIŅOŠANA PAR PROJEKTIEM UN PROGRAMMAS PĀRVALDĪBA
3233 DALĪBNIEKU IZMAKSAS34 IZPILDAĢENTŪRAS IZMAKSAS
3536 ENERĢĒTIKAS UN TRANSPORTA ĢD IZMAKSAS
3738 KOPĒJĀS ADMINISTRATĪVĀS IZMAKSAS
3942 VAI IZPILDAĢENTŪRA IR LABĀKS PĀRVALDĪTĀJS?
4354  SECINĀJUMI UN IETEIKUMI
4345 PROGRAMMAS PLĀNOŠANA
4651 UZRAUDZĪBA UN VĒRTĒŠANA
5254 SHĒMAS PĀRVALDĪBA
  I PIELIKUMS
 KOMISIJAS ATBILDES
I.
Programma “Saprātīga enerģija Eiropai” [ The  
Intelligent Energy for Europe ] jeb SEE prog-
ramma paredzēta energoefektivitātes veicinā-šanai, atjaunīgo [jeb neizsīkstošo] enerģijas  
avotu izmantošanai un enerģijas diversifikā-
cijai. Programmas mērķis ir radīt vidi, kurā ir  
plašas zināšanas par attiecīgām tehnoloģijām 
un to nozīmību. 
II.
SEE programmas budžets 2003.–2006. gadam bija 250 miljoni EUR. Šos līdzekļus izlietoja  gandrīz 450 projektu atbalstam. Programmā  
piedalījās vairāk nekā 1700 struktūras (tostarp 
vietējās iestādes, pētniecības institūti, regula-tori, rūpnieciskās apvienības, amatnieku kame-
ras, konsultanti un ražotāji).
III.
Revīzijai Palāta formulēja šādus jautājumus:
kā Komisija piešķīra SEE līdzekļus; –
kā Komisija uzraudzīja un vērtēja prog- –
rammu;
kādas bija programmas administratīvās   –
izmaksas;
ar ko atšķīrās Izpildaģentūras devums prog- –
rammas pārvaldībā. KOPSAVILKUMS
5
V.
Palāta iesaka vairākus uzlabojumus, ko iespē-
jams veikt, plānojot un īstenojot programmas, 
kuras sekos SEE programmai (un citām salīdzi-nāmām programmām):
programmas priekšlikumi, kuru pamatā ir   –
skaidrs stratēģisks modelis un kuri atspoguļo 
paredzamo attiecību starp izdevumiem, rezul-tātu un ietekmi;
uzraudzība, kas pārsniedz atsevišķus projek- –
tus un palīdz veidot priekšstatu par prog-
rammu kopumā, kā arī atbilst paziņotajam  
programmas mērķim;
programmu vērtēšana tādā veidā, kas mak- –
simāli palielina tās lietderību un kļūst par  
atgriezeniskās saites informācijas avotu,  
varbūt plašāk izmantojot longitudinālu vēr-
tēšanu – vērtējot, kāda ir projekta pamatkate-
goriju ietekme secīgu izdevumu sistēmās;
sistemātiskāka programmu administratīvo   –
izmaksu uzskaite un analīze, ņemot vērā  
saņēmēju izmaksas, un šīs informācijas izman-
tošana, lai salīdzinātu programmas un konsta-
tētu un izplatītu labāko praksi.IV.
Palātas konstatējumi bija šādi:
Komisija iestrādāja SEE programmas mērķus  –
detalizētā darba programmā un priekšlikumu 
vērtēšanai piesaistīja ārējus ekspertus. No  
otras puses, programmas plānošanā neiz-
devās piemērot labāko praksi, un izdevumu  
sadalījums daudzās darbības jomās traucēja sasniegt nozīmīgus un pārbaudāmus panā-
kumus kādā konkrētā jomā. SEE programmas izdevumi nebija skaidri koncentrēti;
Komisija uzraudzīja projektu norisi, bet uzrau- –
dzība un vērtēšana neļāva formulēt viedokli 
par programmas vispārējo kvalitāti un kon-cepciju. Komisija nevarēja novērtēt ne to, vai 
vietējās un reģionālās enerģētikas aģentūras 
ir panākušas nozīmīgu ietekmi, ne arī to, vai 
tās ir uzlabojušas energoefektīvas tehnolo-
ģijas veicināšanas koordinēšanu. Vērtējuma 
ziņojumi savlaicīgi nebija pieejami, lai ietek-
mētu likumdevēju diskusijas;
aplēses rāda, ka izmaksas par priekšlikumu   –
sagatavošanu, ziņošanu par projektiem un  
programmas pārvaldību (ietverot izmaksas,  
ko sedz veiksmīgie pretendenti), ir aptu-veni vienādas ar summu, kas izmaksāta  
2003.–2006. gada laikposmā. Ņemot vērā  
turpmākos izmaksājumus, sagaidāms, ka šo  
darbību kopējās izmaksas būs vairāk nekā  
sestā daļa no izmaksātajām summām;
Izpildaģentūra ir pozitīvi ietekmējusi klientu  –
apmierinātību.KOPSAVILKUMS 
 1.  Enerģētikas politikas mērķu1 sasniegšanai Eiropas Savienība izmanto dažādus 
instrumentus. Starp tiem ir:
starptautiski nolīgumi; –
atbalsts pētniecībai un attīstībai energoefektivitātes un atjaunīgo ener- –
ģijas avotu jomā;
tiesību akti energoefektivitātes veicināšanai (piemēram, ES enerģijas   –
marķējums);
atbalsts demonstrācijas projektiem; –
struktūrfondu izdevumi enerģijas projektiem; –
emisijas kvotu tirdzniecība. –
 2.  Programma “Saprātīga enerģija Eiropai” (SEE) tiecas papildināt šos instrumentus, 
veicinot energoefektivitāti, atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanu un ener-
ģijas diversifikāciju. Programmas mērķis ir radīt vidi, kurā ir plašas zināšanas 
par attiecīgām tehnoloģijām un to nozīmību. Cita starpā programma veicina 
pieredzes un zinātības apmaiņu, kā arī atbalsta labākās prakses un labāko  
pieejamo tehnoloģiju izplatīšanu, tādējādi cenšoties dot ieguldījumu drošā 
energoapgādē, konkurētspējā un vides aizsardzībā. Jaunu tehnoloģiju izstrādi tiešā veidā programma neatbalsta
2.1 ES ir formulējusi šādus mērķus:
–  palielināt piegāžu drošību;
–  nodrošināt Eiropas tautsaimniecību 
konkurētspēju un lētas enerģijas 
pieejamību;
–  veicināt vides ilgtspēju un apkarot 
klimata pārmaiņas.
Prezidentvalsts secinājumi, Brisele, 
2007. gada marts (Padomes 
dokuments Nr. 7224/07).
2 Eiropas Parlamenta un Padomes 
Lēmuma Nr. 1230/2003/EK 1. un 
2. pants (OV L 176, 15.7.2003., 29. lpp.).IEVADS
IZGLĪTĪBA SAPRĀTĪGA ENERGOPATĒRIŅA JOMĀ SOCIĀLO MĀJU RENOVĀCIJAI 
EIEDUCATION   SAVE  PROJEKTS1. IZCĒLUMS
Mērķis: 
Sniegt sociālo māju apsaimniekotājiem zināšanas un instrumentus energoefektīvas renovācijas veikšanai.
Laikposms:
01.2006.–12.2006.
Budžets: 
EUR 457 291 (ES ieguldījums: 50 %)
Projekta gaitā izveidoja mācību programmu un publicēja vadlīnijas sociālo māju apsaimniekotājiem, paš-
valdībām un citām apsaimniekošanas procesā iesaistītajām personām, lai palīdzētu tiem veikt “renovāciju saprātīgas energoekonomijas garā” – tas nozīmē ietaupīt vismaz 30 % energoresursu, salīdzinot ar stāvokli 
pirms renovācijas.
7
SEE PROGRAMMA 2003.2006. GADAM
 3.  SEE programmai 2003.–2006. gadam atvēlētais budžets bija 250 miljoni EUR sais-
tību apropriācijās par attiecīgajiem četriem gadiem. Šos līdzekļus izlietoja 
gandrīz 450 projektu atbalstam, ietverot konsorcijus (vidēji, ar septiņiem  
astoņiem dalībniekiem) visā Eiropas Savienībā, citās Eiropas Ekonomikas zonas 
dalībvalstīs vai kandidātvalstīs. Starp dalībniekiem bija vietējās iestādes,  pētniecības institūti, regulatori, rūpnieciskās apvienības, amatnieku kameras, 
konsultanti un ražotāji. Programmā piedalījās vairāk nekā 1700 struktūru. 
 4.  Programmā “Saprātīga enerģija Eiropai” (2003.–2006. gads) ietilpa četras “verti-
kālas” apakšprogrammas:
SAVE – : energoefektivitāte, īpaši celtniecībā un rūpniecībā3; 
Altener – : jauni un atjaunīgi enerģijas avoti3; 
STEER – : enerģijas aspekti transporta jomā;
Coopener – : sadarbība ar jaunattīstības valstīm;
  kā arī piecas “horizontālas” darbības, kurās kombinētas vairākas iepriekšminētās 
apakšprogrammas un/vai kuras saistītas ar Kopienas prioritātēm. 3 SAVE  un Altener programmas sāktas 
1993. gadā, un sākumā tās finansēja no 
citām programmām (sk. Īpašo ziņojumu 
Nr. 17/98 par atbalstu atjaunīgās 
enerģijas avotiem kopizmaksu darbībās saistībā ar Joule-Thermie programmu un 
Altener programmas pilotpasākumiem 
(OV C 356, 20.11.1998.)). 
“GREENLODGES ”  ALTENER PROJEKTS2. IZCĒLUMS
Mērķis: 
Veicināt un atvieglot atjaunīgas enerģijas izmantošanu un elektrības un siltuma ražošanu, izmantojot mik-
rokoģenerācijas ( micro-CHP ) iekārtas attālās lauku viesnīcās (viesu mājās).
Laikposms: 
01.01.2005.–31.01.2007.
Budžets: 
EUR 849 652 (ES ieguldījums: 50 %)
Projekta gaitā tika izstrādātas vadlīnijas, ko var izmantot lauku viesnīcu un līdzīgu izmitināšanas vietu 
īpašnieki/pārvaldnieki, lai ieviestu atjaunīgās enerģijas un mikrokoģenerācijas sistēmas, pamatojoties uz “energoauditiem”, kas veikti dažādu ES daļu viesu mājās. Informāciju izplatīja arī reģionālos un valsts mēroga 
semināros.
8
 5.  1. tabulā  parādīti rezultāti par izdevumiem saistībā ar apakšprogrammām (atspo-
guļojot parakstītos dotāciju nolīgumus katrā jomā) un citām izmaksām. Mak-
sājumi veikti daudz lēnāk nekā uzņemtas saistības: 2006. gada beigās kopējie 
maksājumi dalībniekiem bija 46,8 miljoni EUR.
EIROPAS KAMPAŅA AR MĒRĶI UZLABOT AUTOVADĪŠANAS STILU, 
ENERGOEFEKTIVITĀTI UN SATIKSMES DROŠĪBU  ECODRIVEN : STEER PROJEKTS3. IZCĒLUMS
Mērķis: 
Sekmēt energoefektīvāku un drošāku autovadīšanas stilu ( Eco-Driving )
Laikposms:
01.2006.–12.2008.
Budžets: 
EUR 1 440 040 (ES ieguldījums: 50 %)
Ecodriven  bija Eiropas mēroga “ekovadīšanas” kampaņa, kas bija adresēta pasažieru auto, piegādes auto, 
kravas automašīnu un autobusu vadītājiem deviņās ES valstīs.
9
EIROPAS PLATFORMA AR MĒRĶI VEICINĀT ENERGOEFEKTIVITĀTES IEKĻAUŠANU 
LĪGUMOS  EUROCONTRACT : “HORIZONTAL PROJECT ” HORIZONTĀLAIS PROJEKTS4. IZCĒLUMS
Mērķis: 
Uzlabot energoizlietojuma specifi  kāciju līgumos
Laikposms:
01.2005.–12.2007.
Budžets: 
EUR 2 302 036 (ES ieguldījums: 50 %) 
Saskaņā ar šo projektu tika izstrādāti līgumu, konkursa dokumentu paraugi un energopakalpojumu kvalitā-
tes standarti; tika sagatavotas rokasgrāmatas pašvaldībām, apsaimniekotāju apvienībām un citām mājokļu 
apsaimniekošanā iesaistītajām personām.IZDEVUMI, PAR KURIEM UZŅEMTAS SAISTĪBAS 2003.2006. GADĀ1. TABULA
Dotāciju projektiParakstīto 
dotāciju 
nolīgumu 
skaitsMiljonos EUR
Altener (Atjaunīgā enerģija) 118 61,6
SAVE (Energoefektivitāte) 106 56,2
STEER (Transports) 28 19,7
Horizontālās darbības 80 44,5
Īpašs pasākumu atbalsts 77 2,7
Coopener 38 14,5
KOPĀ no dotācijām ﬁ  nansētie projekti 447 199,2
Projekti (pēc atklātajiem konkursiem)128
Projekti (pēc saskaņotām darbībām)22,2
Enerģētikas un transporta ĢD komunikācijas un atbalsta 
izmaksas2,5
Izpildaģentūras darbības izmaksas 8,9
KOPĀ3240,81 Atklātais konkurss: līgumi 
(galvenokārt pētījumi vai IT pakalpojumi) pēc Komisijas iniciatīvas.
2 Saskaņotas darbības: saskaņota 
darbība tika uzsākta, lai transponētu 
un īstenotu “Ēku energoveiktspējas 
direktīvu” ( EPBD ). 
3 Šajā kopsummā ietverts EBTA 
ieguldījums SEE programmā.
10
PIRMS SEE PROGRAMMAS 2003.2006. GADAM...
 6. SAVE  un Altener , kā arī dažas 2003. gadā sākumā Coopener programmai piesaistītās 
darbības agrāk finansēja no 1998.–2002. gada Enerģētikas pamatprogrammas. Galvenās izmaiņas 2003.–2006. gada programmā bija:
Izpildaģentūras izveide programmas īstenošanai; –
Kopienas atbalsta koncentrēšana tajās enerģētikas jomās, kuras vienā   –
programmā var sekmēt ilgtspējīgu attīstību;īpašas apakšprogrammas izveide, lai finansētu ar transportu saistītās   –
darbības.
... UN PĒC
 7.  Nākamajā 2. SEE programmā, kas attiecas uz 2007.–2013. gadu, ievieš šādas 
izmaiņas:
izbeidz īpašo atbalstu atsevišķiem maziem pasākumiem; –
Coopener  – iznes ārpus programmas;
atļauj tirgus replikācijas projektus (nolūkā veicināt novatoriskus paņē- –
mienus, procesus vai produktus, kas veiksmīgi demonstrēti, bet vēl nav iekļuvuši tirgū); un 
palielina maksimālo ES ieguldījumu līdz 75 % izmaksu, bet jaunu vietēju un  –
reģionālu enerģētikas aģentūru izveidei – līdz EUR 250 000, atļaujot enerģē-
tikas aģentūru izveidei iesniegt individuālus nevis konsorcija priekšlikumus.
 8.  Palāta izvērtēja, vai Komisija ir pienācīgi rīkojusies, lai nodrošinātu, ka programma 
“Saprātīga enerģija Eiropai” ir izstrādāta un īstenota efektīvi un sniedz pie-
vienoto vērtību Eiropas līmenī. Tika formulēti šādi revīzijas jautājumi:
kā Komisija piešķīra līdzekļus; –
kā Komisija uzraudzīja un vērtēja programmu; –
kādas bija programmas administratīvās izmaksas; –
ar ko atšķīrās Izpildaģentūras devums programmas pārvaldībā. –
 9.  Revīzija ietvēra:
programmas juridiskā pamata un ar lēmumu pieņemšanu saistīto doku- a) 
mentu analīzi, kā arī SEE programmas, iepriekšējo un turpmāko prog-
rammu vērtēšanu;
Izpildaģentūras pārskatu un uzraudzības dokumentu analīzi; b) 
intervijas ar Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāta (Enerģētikas c) 
un transporta ĢD) un Izpildaģentūras darbiniekiem;
priekšlikumu konkursu analīzi; d) 
65 projektu dokumentu izskatīšanu; e) 
aptauju, kurā ieguva datus no 736 programmas dalībniekiem f) 4; 
projekta datu bāzes analīzi. g) 4 Aptaujas anketas uzmetums Komisijas 
dienestiem tika nosūtīts 2006. gada 
novembrī. Aptaujas anketu nosūtīja 
visām ieinteresētajām personām, kuras līdz 2006. gada 7. novembrim 
bija pieprasījušas finansējumu. 
Kopā tika saņemtas 736 atbildes. Uz 
aptauju atbildēja 29 %. Vairākums 
atbildējušo bija piedalījušies vairāk nekā vienā projektā, līdz ar to tika 
iegūta plaša pieredze par programmas 
darbību. Piemēram, puse respondentu 
spēja salīdzināt sadarbības pieredzi 
ar Enerģētikas un transporta ĢD  
un Aģentūru. Aptaujas dalībnieki 
tika aicināti norādīt priekšlikumu sagatavošanas izmaksas, bet 
veiksmīgos pretendentus lūdza norādīt 
ar ziņošanu Briselei saistītās izmaksas.REVĪZIJAS PIEEJA 
UN TVĒRUMS
PLĀNOŠANA UN LĪDZEKĻU PIEŠĶIRŠANA
 10.  Efektīva publiskas intervences plānošana prasa skaidri formulētus mērķus, izpratni 
par to, kādā veidā ar konkrēto līdzekli šos mērķus varēs sasniegt, kā arī skaid-rus kritērijus priekšlikumu atlasei.
 11.  Kopienas tiesību akti paredzēja no SEE programmas 2003.–2006. gadam piešķirt 
līdzekļus projektiem, kuri:
sekmē ilgtspējīgu attīstību, energoapgādes drošību, konkurētspēju vai a) 
vides aizsardzību;rada vai attīsta struktūras un instrumentus ilgtspējīgas enerģijas iegu- b) 
vei;
attīsta ilgtspējīgas enerģijas sistēmas un iekārtas; c) 
nodrošina informāciju, mācības un sagatavošanu; d) 
uzrauga Kopienas iniciatīvu īstenošanu un ietekmi; e) 
vērtē programmas finansēto pasākumu ietekmi f) 
5.
  Finanšu palīdzībai bija jābūt atkarīgai no tā, kāda būtu ierosinātās darbības 
ietekme, dotais labums un Kopienas mēroga pievienotā vērtība6.
 12.  Minēto principu īstenošanai Komisija izmantoja šādus līdzekļus:
vispārēju darbības programmu 2003.–2006. gadam, kurā noteiktas   –
17 “pamatdarbības” ar apakšiedalījumu 63 mērķjomās (uzskaitītas I pie-
likumā );
gada darbības programmas, kurās izklāstītas vadlīnijas apakšprogrammām  –
un “pamatdarbībām”, kā arī atlases kritēriji7;
priekšlikumu konkursus, kuros noteica atbilstīguma un atlases kritērijus  –
dotāciju līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai pēc sarunām starp Komisiju 
un attiecīgo konsorciju;
iepirkumu konkursus, kuru rezultātā piešķīra tiesības slēgt pakalpojumu  –
līgumus.5 Lēmums Nr. 1230/2003/EK, 4. panta 
1. punkts.
6 Lēmums Nr. 1230/2003/EK, 4. panta 
2. punkts.
7 Šīs darba programmas tika 
izstrādātas, apspriežoties ar visu 
dalības valstu pārstāvjiem.REVĪZIJAS KONSTATĒJUMI
13
 13.  Visiem ar pamatdarbībām saistītajiem priekšlikumu konkursiem tika izveidotas 
ekspertu grupas (sk. I pielikumu ). Ekspertu grupu locekļi vērtēja priekšlikumus 
šādās piecās pozīcijās:
darbības/aģentūras/pasākuma kvalitāte; –
pieejas kvalitāte; –
Kopienas mērogā pievienotā vērtība; –
izmaksas un ieguvumi; –
darba grupas organizācija. –
 14.  Pamatojoties uz ekspertu grupas ziņojumiem, vērtēšanas komiteja izveidoja 
apstiprināšanai sakārtotu priekšlikumu sarakstu. Priekšlikumu varēja pieņemt tikai tad, ja kopējais punktu skaits un piektās pozīcijas (darba grupas organi-zācija) punktu skaits bija 70 % vai vairāk no iespējamā vērtējuma un nevienā 
atsevišķā pozīcijā nebija mazāk par 50 % punktu. Tika pieņemti apmēram  
33 % saņemto priekšlikumu.
STIPRĀS PUSES UN IEROBEŽOJUMI
 15.  Komisija iestrādāja programmas mērķus konkrētās darbībās. Tā izveidoja sistēmu 
priekšlikumu objektīvai vērtēšanai un līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai. 
Eksperti, kas vērtēja un šķiroja priekšlikumus, atbilstīgi pamatoja un doku-mentēja savus vērtējumus un priekšlikumiem piešķirtos punktus.
 16.  Šīs programmas atbalstītās darbības lielā mērā bija pārņemtas no iepriekšējām 
programmām. Starp atbalstam atbilstīgajām mērķjomām bija izpratnes vei-
cināšana par tādiem jautājumiem kā komerctransporta degvielas efektivitāte un ēku siltumizolācija, ja bija saņemts neatkarīga eksperta atzinums par to, 
ka ir vērā ņemams potenciāls rentablai siltumnīcefekta gāzu ierobežošanas 
tehnoloģiju pieņemšanai
8.
 17.  No otras puses, tik liela skaita kā 63 mērķjomu atbalstīšana no relatīvi nelie-
las izdevumu programmas samazināja varbūtību, ka programmai kādā atse-
višķā jomā būs nozīmīga ietekme. SEE programmas izdevumi nebija skaidri koncentrēti.8 Sk., piemēram, nesenāko analīzi 
“A Cost curve for Greenhouse 
Gas Reduction ” [Izmaksu līkne 
siltumnīcefekta gāzu samazināšanai], McKinsey Quarterly , 2007.
14
 18.  Programmas finansētā ziņojuma9 secinājumi ir atskaites punkts tam, kā vērtējami 
programmas īstenošanas pasākumi. Komisijas darba programmā nebija:
“izveidots skaidrs stratēģisks modelis” (t. i., izskaidrots, kā ES dotāciju  –
piešķiršana palīdzētu novērst konkrētus šķēršļus, kas traucē energoefek-
tīvas tehnoloģijas ieviešanai);
programmai formulēti konkrēti izmērāmi un laikā noteikti mērķi; –
sniegta galveno tirgus dalībnieku analīze. (Tirgus dalībnieku analīze ir  –
paredzēta nākamās programmas darba programmā, bet tajā ir 41 mērķ-grupa, turklāt šīs mērķgrupas bieži vien ir definētas pārāk vispārīgi (“izglī-
tības sistēma”, “amatnieki”, “mediji” u. c.)).
UZRAUDZĪBA UN PROGRAMMAS VĒRTĒŠANA
 19.  Finanšu regula10 prasa, lai Komisija noteiktu konkrētus, izmērāmus, sasniedza-
mus, atbilstīgus mērķus ar noteiktiem termiņiem visās budžeta jomās un lai 
uzraudzītu to sasniegšanu, izmantojot rezultatīvos rādītājus. 
 20.  Komisija tikai ieviesa uzraudzības sistēmas atsevišķu projektu līmenī šādi:
dotāciju nolīgumā bija aprakstīts projekta saturs un tā tūlītējie (sasnie- –
dzamie) rezultāti, kā arī saskaņotie izpildes rādītāji; 
dotācijas nolīgums paredzēja arī ziņošanas biežumu, kā rezultātā atkarībā  –
no projekta ilguma sagatavoja trīs līdz četrus ziņojumus (par nelieliem 
pasākumiem ziņoja tikai vienreiz);
katram projektam iecēla projekta vadītāju, kurš uzraudzīja ziņojumu saga- –
tavošanu un projekta gaitu, salīdzinot ar līgumprojekta aprakstu;
Izpildaģentūrā katra nodaļa uzraudzīja savus projektu vadītājus; –
pārskats par šo izpildi ir sniegts Enerģētikas un transporta –  ĢD.9 SEE programmā ECOFYS  
sagatavoja ziņojumu, kurā vērtēja 
20 energoefektivitātes instrumentus, 
no kuriem 17 bija ieviesti dalībvalstīs (“From Theory Based Policy Evaluation 
to SMART Policy Design”  [No teorētiskas 
stratēģijas vērtēšanas uz GUDRU 
(konkrēti, izmērāmi, visām iesaistītām 
pusēm pieņemami, reāli, laikā ierobežot 
mērķi) politikas plānošanu], ECOFYS , 
2007. gada aprīlis. http://www.aid-ee.org/documents/
SummaryreportFinal.PDF?bcsi_
scan_522CC38ADEA72627=0&bcsi_
scan_filename=SummaryreportFinal.
PDF, 2008. gada 10. jūnijs). Šis ziņojums sniedz labas prakses paraugu tam, kā 
izstrādāt un uzraudzīt programmas 
energoefektivitātes jomā. Cita starpā, 
konsultanta ziņojumā bija ierosinājums 
par to, ka energoefektivitātes 
programmā
–  jāietver skaidrs stratēģisks modelis, 
kurā parādīta paredzamā saikne starp 
izdevumiem, rezultātu un ietekmi);
–  jāizvirza konkrēti mērķi, kas 
jāsasniedz konkrētā termiņā, un 
jānosaka izmērāmi rādītāji, kas jākontrolē;
–  jāaplēš iespējamo politikas 
instrumentu kopuma potenciālā 
ietekme uz izvirzīto mērķu 
sasniegšanu;
–  jāanalizē attiecīgie tirgi un nozares, 
apzinot galvenos tirgus dalībniekus, 
energoefektivitāti bremzējošos 
faktorus, kavēkļus un šķēršļus, kā 
arī politikas instrumentu iespējamo 
efektivitāti šo problēmu pārvarēšanā.
10 27. pants Padomes Regulā (EK, 
Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 248, 
16.9.2002., 1. lpp.)
15
PANĀKUMI UN IEROBEŽOJUMI
 21.  Šī kārtība bija līdzīga tai, ko izmantoja citās ES programmās, un ļāva Komisijai 
uzraudzīt atsevišķo projektu darbības. No otras puses, prasītā un sniegtā  uzraudzības informācija netika samērota ar rādītāju kopas sistēmu, lai novēr-
tētu programmas panākumus kopumā. Tādējādi, formulējot atzinumu par to, 
kādā mērā programma bijusi veiksmīga, un par to, vai pati programma vai  
projektu prasības būtu jāgroza, Komisija šo informāciju varēja izmantot nepil-
nīgi
11. Visā programmas “Saprātīga enerģija Eiropai” īstenošanas gaitā netika 
grozīti kritēriji, pēc kuriem vērtēja piedāvātos projektus (tas attiecas arī uz 
SAVE un Altener komponentiem, šie kritēriji bija nemainīgi kopš iepriekšējām 
programmām).
 22.  Noderīgu SEE programmas vērtēšanu aizkavēja arī lēnais līdzekļu izmaksāšanas 
temps12. SEE programmas starpposma vērtēšana tika pabeigta, kad programma 
jau tuvojās noslēgumam – 2006. gada janvārī. Tomēr šajā posmā bija izmak-sāts mazāk nekā 5 % no kopējiem programmai paredzētajiem izdevumiem.  
Par izpēti atbildīgā grupa secināja, ka “joprojām ir pāragri vērtēt [projektu] 
ilgtermiņa ietekmi”. Līdz 2006. gada beigām kopējie maksājumi bija pieau-
guši tikai līdz 46,8 miljoniem EUR – norādot, ka 80 % saskaņā ar programmu 
maksājamo līdzekļu būtu izmaksājami pēc programmai paredzētā laikposma 
beigām. 
 23.  Programma “Saprātīga enerģija Eiropai” pieņēma, ka nepietiekama informā-
cija ir nozīmīgs šķērslis tam, lai ieviestu energoefektīvus produktus, proce-
sus un praksi un lai izmantotu atjaunīgās enerģijas avotus. “Labas prakses” 
programmas uzraudzība būtu iekļāvusi pasākumus tādā apmērā, līdz kādam 
lēmējpersonas ir iepazinušās ar attiecīgo informāciju, kas izriet no program-mas. Programmas līmenī šādu informāciju Komisija neieguva.
 24.  Viens no galvenajiem programmas vērtēšanas trūkumiem bija tas, ka vērtējuma 
ziņojumi nebija pieejami savlaicīgi, lai ietekmētu likumdevēju diskusijas, un 
tie nesniedza programmas ietekmes jēgpilnu analīzi. Vērtējuma ziņojumi par 
SAVE un Altener apakšprogrammām līdz SEE programmas pieņemšanai nebija 
pieejami. SEE programmai sekojošās 2. SEE programmas ex ante vērtējums tika 
sagatavots, pirms bija pieejama jebkāda informācija no SEE programmas (ziņo-
jumu13 sniedza 2004. gada septembrī, kamēr termiņš pirmajam SEE program-
mas priekšlikumu konkursam bija 2004. gada aprīlis, bet 2003.–2006. gada SEE 
programmas dotāciju nolīgumi tika parakstīti tikai minētā gada rudenī).11 Konsultants, kurš bija nolīgts veikt 
ex ante vērtēšanu 2. SEE programmai, 
ziņoja: “Šajā attīstības posmā rādītāju 
sistēma pašreizējai SEE programmai 
izveidota tikai projekta līmenī, bet no 
priekšlikumu iesniedzējiem prasa, lai 
viņi ierosinātu rādītājus, pret kuriem 
var izmērīt projekta gaitu. Tomēr 
programmas līmenī nav iespējams saskaņot šos rādītājus. Konsultācijās 
atklājās šaubas par šo sistēmu. Tā 
ir potenciāli maldinoša un neļauj 
veikt jēgpilnu ietekmes uzraudzību, 
jo mudina projektos mērīt dažādus ieguvumus, rezultātus un ietekmes. 
Ar šādu kārtību būs ļoti grūti veikt 
jebkādu vērtēšanu, lai izmērītu ietekmi 
un tādējādi izdarītu secinājumus par 
programmas panākumiem.” ( Ex-ante 
evaluation of a renewed multiannual 
Community programme in the field of energy (2007-2013) [Ex ante novērtējums 
Kopienas atjaunotajai daudzgadu 
programmai enerģētikas jomā 
2007.–2013. gadam], ECOTEC Research 
and Consulting Limited , 38. lpp.)
12 Mid Term Evaluation of the Multi-
annual Programme for Action in the field 
of Energy “Intelligent energy – Europe, 
2003-2006” [Starpposma vērtējums 
daudzgadu darbības programmai 
enerģētikas jomā “Saprātīga enerģija 
Eiropai, 2003.–2006. gads”] , ECOTEC 
Research & Consulting Limited, United 
Kingdom.  http://ec.europa.eu/dgs/
energy_transport/evaluation/activites/
doc/reports/energie/no52_eie_midterm_final_report.pdf.
13 Viens no faktoriem bija 
programmas apstiprināšanas laiks 
(sk. ziņojuma 2. lpp.).
16
VIETĒJO ENERĢĒTIKAS AĢENTŪRU NOVĒRTĒJUMS: 
KONKRĒTU GADĪJUMU IZPĒTE
 25.  Saskaņā ar virkni programmu pēdējos 15 gados ES ir līdzfinansējusi vietējo enerģē-
tikas aģentūru izveidi dalībvalstīs (5. izcēlums). Šajā laikposmā ar ES atbalstu 
(maksimālais ES ieguldījums – EUR 200 000) ir izveidotas apmēram 300 šādas 
aģentūras. Komisija uzskata, ka šādas aģentūras ir ES enerģētikas politikas 
“veicinātāji un īstenotāji” vietējā līmenī un darbojas kā “enerģētikas eksperti” 
citās vietējās vai reģionālās darbībās. 
 26.  Saskaņā ar SEE programmu ikvienai valsts iestādei vai citai struktūrai, kas ierosina 
izveidot vietēju/reģionālu enerģētikas aģentūru, jāiesniedz sākotnēja darba programma. Šajā darba programmā jābūt gan vietējām/reģionālām darbībām, gan darbībām ES dimensijā. Programmā jāpierāda arī tas, ka vietējās/reģio-
nālās darbības iegūs no ieguldījuma jaunā aģentūrā citās ES teritorijās. 
 27.  Vispārējā darba programma 2003.–2006. gadam solīja selektīvu pieeju jaunu 
aģentūru izveides atbalstīšanā (tur, kur tās būtu “nepieciešamas un iederīgas 
un kur ir skaidra vietējo pārvaldes iestāžu apņemšanās ilgtermiņā atbalstīt 
šādu infrastruktūru”). Prioritārai vajadzēja būt aģentūru izveidei (tā laika)  
kandidātvalstīs. Praksē to nepanāca panākts: lielāko skaitu aģentūru izveidoja 
esošajās dalībvalstīs, un tās koncentrējās tajās dalībvalstīs, kurās jau bija  
vislielākais vietējo enerģētikas aģentūru skaits.
VIETĒJĀS ENERĢĒTIKAS AĢENTŪRAS5. IZCĒLUMS
Aģentūras parasti ir nelielas struktūras (no diviem līdz desmit darbiniekiem), kas izveidotas pēc vietējo iestāžu 
iniciatīvas. Tās vada direktors, kas atskaitās pārvaldības komitejai, kurā var būt privātā sektora pārstāvji, bet 
kurā vairākumu veido valsts sektora pārstāvji.
Visbiežāk ziņotā darbība ir konsultēšana (konsultē vai nu vietējās lēmējpersonas, vai patērētājus).
17
 28.  Komisija nav ieguvusi neatkarīgu vērtējumu par vietējo enerģētikas aģentūru 
ietekmi. Balstoties uz darbu, ko veica eksperti no aģentūrām Čehijā, Francijā, 
Itālijā un Apvienotajā Karalistē, tā ieguva pētījumu14 par SAVE enerģētikas 
aģentūru rezultātiem, veikumu un nākotnes perspektīvām. Īpaša uzmanība tajā bija pievērsta atbalstam, ko vietējām enerģētikas aģentūrām sniegusi  
Komisija, bet radās arī šaubas par aģentūru uzraudzību un to koordināciju 
ar privātā un valsts sektora struktūrām energoefektivitātes jomā.
 29.  Tomēr 2. SEE programma jaunu enerģētikas aģentūru izveidei paredz lielāku 
atbalstu: maksimālā finansējuma summa palielināta līdz EUR 250 000 (no  
EUR 200 000) un līdz 75 % atbilstīgo izmaksu (iepriekš bija 50 %).14 “Study of outputs, performance 
and future perspectives of SAVE 
energy agencies” [Pētījums par SAVE 
enerģētikas aģentūru rezultātiem, darbību un nākotnes perspektīvām],  
Final Report ECUBA srl 2005 .
ENERĢĒTIKAS AĢENTŪRAS, KAS IZVEIDOTAS SASKAŅĀ AR PROGRAMMU SAVE II  19982004

18
ADMINISTRATĪVĀS IZMAKSAS: PRIEKŠLIKUMU 
SAGATAVOŠANA, ZIŅOŠANA PAR PROJEKTIEM UN PROGRAMMAS PĀRVALDĪBA
 30.  Ar programmu “Saprātīga enerģija Eiropai” saistītās administratīvās izmaksas 
sedz:
programmas dalībnieki (un reizēm to sponsori); –
kopš 2006. gada – Izpildaģentūra, kas izveidota programmas īstenošanai,  –
un atbildīgie Komisijas dienesti (galvenokārt Enerģētikas un transporta ĢD). 
  Gan Komisijas, gan dalībnieku administratīvajām izmaksām būtu jābūt samērīgām 
ar programmas mērogu, un tām nav jābūt lielākām nekā vajadzīgs efektīvai 
programmas īstenošanai.
 31.  Komisijai par administrācijas izmaksām nav vadlīniju vai atskaites rādītāju, kas 
būtu balstīti, piemēram, uz salīdzināmu programmu parauga, un tā nav savā-
kusi vispusīgu informāciju par šīm izmaksām.
DALĪBNIEKU IZMAKSAS
 32.  Lai iegūtu aplēses par dalībnieku izmaksām saistībā ar priekšlikumu sagatavo-
šanu un ziņošanu par projektiem, Palāta rīkoja aptauju. Vidējās izmaksas, kas 
saistītas ar priekšlikumu iesniegšanu un apspriešanu, kā ziņoja respondenti, 
ir aptuveni 10 % no pieprasītās summas. Ziņošanas izmaksas tiek lēstas vēl 
vismaz uz 6 % ES finansējuma (šīs izmaksas atbilst ES atbalstam). Ja šo pro-
porciju attiecina uz programmu kopumā, tas vedina domāt, ka veiksmīgajiem pretendentiem ir radušās 22 miljonus EUR lielas izmaksas.
1515 Šie 22 miljoni EUR turklāt atbilst 
10 % no kopējiem piešķirtajiem 
dotāciju pieprasījumiem 
(199,2 miljoni EUR – sk. 1. tabulu ), 
plus 6 % no kopējiem maksājumiem 
saņēmējiem 2003.–2006. gada periodā (43,6 miljoni EUR). Turklāt 
ar priekšlikumu sagatavošanu 
saistītās izmaksas būs radušās arī 
par noraidītajiem priekšlikumiem, 
un ziņošanas izmaksas eventuāli attiecas uz visu projektiem izmaksāto 
summu (kas varētu būt tuvu 
200 miljoniem EUR).
19
 33.  Turpmāk dotajā 1. un 2. attēlā  parādītas pretendentu aplēses par priekšlikumu 
sagatavošanas izmaksām procentos no pieprasītā finansējuma. 3. attēlā  
sniegtas pretendentu aplēses par ziņošanas izmaksām procentos no finan-
sējuma16. Vairāk nekā puse pretendentu uzskatīja, ka pieteikuma aizpildīša-
nai vajadzīgais laiks ir pamatots, bet šis skaitlis projekta koordinatoru vidū samazinās līdz 40 %. Līdzīgas raizes par priekšlikuma sagatavošanas izmaksām un pārrunām ar Komisiju bija atspoguļotas starpposma vērtējuma konstatēju-mos: “līguma apspriešanas process tika aprakstīts kā tāds, kas prasa aizvien 
vairāk laika, jo pretendentam jāiesniedz daudzi dokumenti. Darbietilpīgais 
pirmslīgumu posms dažām organizācijām var prasīt ļoti daudz līdzekļu”.
17 
Starpposma vērtēšanā līdzīgi kā Palātai arī bija izmantota aptauja, tikai tajā aptaujāja mazāk dalībnieku un arī atbildējušo skaits bija mazāks (Palātas  aptaujā bija 736 atbildes un 29 % atbildējušo, vērtētājiem – 82 atbildes un 
22 % atbildējušo).16 Palāta aptaujāja programmas 
“Saprātīga enerģija Eiropai” 
pretendentus par programmas darbību. Uz aptaujas jautājumiem atbildēja 
736 pretendenti.
17 Mid Term Evaluation of the Multi-
annual Programme for Action in the field 
of Energy “Intelligent Energy – Europe, 
2003-2006” [Starpposma vērtējums 
daudzgadu darbības programmai 
enerģētikas jomā “Saprātīga enerģija 
Eiropai, 2003.–2006. gads”] , ECOTEC 
Research & Consulting Limited, United 
Kingdom . (42. lpp.). (http://ec.europa.
eu/dgs/energy_transport/evaluation/
activites/doc/reports/energie/no52_
eie_midterm_final_report.pdf)
ATBILŽU SADALĪJUMS SAISTĪBĀ AR PRIEKŠLIKUMU SAGATAVOŠANAS IZMAKSU APLĒSI 
PROCENTOS NO PRASĪTĀ FINANSĒJUMA 689 RESPONDENTI 1. ATTĒLS
11-15 %16-20 %virs 20 %
zem 5 %
6-10 %
20
ATBILŽU SADALĪJUMS PAR ZIŅOŠANAS IZMAKSĀM PROCENTOS NO SAŅEMTĀ 
FINANSĒJUMA 529 RESPONDENTI3. ATTĒLSATBILŽU SADALĪJUMS PAR LĒSTAJĀM KOORDINATORU IZMAKSĀM PRIEKŠLIKUMU 
SAGATAVOŠANAI PROCENTOS NO PRASĪTĀ FINANSĒJUMA 121 KOORDINATORS, KAS ATBILDĒJA UZ APTAUJAS JAUTĀJUMIEM2. ATTĒLS
11-15 %16-20 %virs 20 %
zem 5 %
6-10 %
11-15 %16-20 %virs 20 %
zem 5 %
6-10 %
21
IZPILDAĢENTŪRAS IZMAKSAS
 34.  Jaunums programmā “Saprātīga enerģija Eiropai” bija tas, ka tika izveidota Izpil-
daģentūra (sk. 6. izcēlumu), lai pārvaldītu šo programmu18. Komisija ieka-
sēja 8,5 miljonus EUR no SEE programmas budžeta pozīcijām, lai finansētu 
Izpildaģentūru 2005. un 2006. gadā. Aģentūras 2006. gada finanšu pārskatos uzrādītie izdevumi (pēc uzkrājumu principa) bija 4 miljoni EUR
19 ar uzkrāto 
atlikumu 0,9 miljoni EUR 2006. gada 31. decembrī. Tādējādi Aģentūras dar-
bības izmaksas 2005. un 2006. gadā tiek lēstas 7,6 miljonu EUR apmērā.  
2006. gada beigās Aģentūrā strādāja 41 darbinieks, no kuriem pieci bija  pastāvīgi, Komisijas norīkoti darbinieki, 11 pagaidu darbinieki, kas norīkoti 
darbā no Komisijas, un 25 līgumdarbinieki.18 Aģentūra nodarbojās tikai ar 
programmas “Saprātīga enerģija 
Eiropai” vadību un nebija iesaistīta 
administratīvās darbībās, ko finansēja 
no iepriekšējām programmām. Kopš 
2007. gada SEE aizstājējprogramma 
veido daļu no Konkurētspējas un 
jauninājumu pamatprogrammas ( CIP). 
Tagad Aģentūra pārvalda visas CIP 
darbības, kā arīdarbības, kas turpinās 
saskaņā ar SEE programmu.
19 Pārskats par saimnieciskās 
darbības rezultātiem 2006. gadā. 
Ziņojums par Saprātīgas enerģētikas izpildaģentūras 2006. finanšu gada 
pārskatiem ar Aģentūras atbildēm 
(OV C 309, 19.12.2007., 18. lpp.). 
Personāla izmaksas veido 66 % no 
kopējām izmaksām. Ievērojamu daļu citu administratīvo izdevumu 
veido izdevumi par ekspertiem 
un pētījumiem, kā arī uzturēšanās 
izdevumu un citu pakalpojumu 
atmaksājumi Komisijai.
SAPRĀTĪGAS ENERĢĒTIKAS IZPILDAĢENTŪRAS IZVEIDE6. IZCĒLUMS
Saprātīgas enerģētikas izpildaģentūra ir pirmā Kopienas izpildaģentūra, kas sāka darboties 2005. gadā. Tās 
uzdevums bija īstenot lielāko daļu no 2003.–2006. gada programmas “Saprātīga enerģija Eiropai”. Turpmāk 
minēti programmas praktiskie uzdevumi.
Projekta cikls:
izsludināt ikgadējos priekšlikumu konkursus, veikt piedāvājumu atlasi un slēgt līgumus; –
uzraudzīt projektus (progresa un fi  nanšu jomā);  –
uzraudzīt projektu faktisko ietekmi mērķa jomā; –
izmaksāt ES ieguldijumu atbilstoši līgumu nosacījumiem; –
informēt par programmu un tās projektiem un veicināt tos. –
Atskaites ziņojumi Komisijai:
ziņot par programmas izpildi; –
nodrošināt atgriezenisko informāciju turpmākai programmas attīstībai un par valstu iniciatīvām; –
ziņot par Aģentūras darbību un tās dabības budžetu; –
Aģentūras darba nodrošināšana un vadība (cilvēkresursi, fi  nanses…).  –
Tagad Aģentūrai doti papildu uzdevumi ( CIP). Tās nosaukums ir mainīts uz “Konkurētspējas un jauninājumu 
izpildaģentūra”, un tās darbības ilgums pagarināts līdz 2015. gada beigām.
22
ENERĢĒTIKAS UN TRANSPORTA ĢD IZMAKSAS
 35.  Komisijas finanšu pārskatos nav atsevišķi izdalītas ar SEE programmu saistī-
tās personāla izmaksas, kas radās Enerģētikas un transporta  ĢD, bet tās var 
aprēķināt pēc darbinieku skaita. Komisija ir ziņojusi, ka 2003. gadā program-
mas pārvaldībā bija iesaistīti 38 darbinieki [COM(2002) 162]. Pēc tam, kad  2006. gadā Aģentūra sāka darboties pilnībā, darbinieku skaits samazinājās līdz 20 (līdz tam darbā Aģentūrā bija norīkoti 16 darbinieki). Izmantojot pieņē-
mumus, kuri izklāstīti izmaksu lietderības novērtējumā, kas tika sagatavots, lai 
pamatotu Izpildaģentūras izveidi
20, var aprēķināt, ka laikposmā no 2003. līdz 
2006. gadam personāla izmaksas bija apmēram 16 miljoni EUR.
 36.  Izdevumi par administratīvo pārvaldību (pamatā tie bija izdevumi par pētījumiem, 
sanāksmju informāciju un publicitāti) laikposmā no 2003. līdz 2006. gadam 
bija apmēram 2 miljoni EUR. 20 Eksternalizācijas kārtība programmai 
“Saprātīga enerģija Eiropai”. Izmaksu 
lietderības analīze, Eureval-C3E , 2002.
23
KOPĒJĀS ADMINISTRATĪVĀS IZMAKSAS
 37.  SEE programmas administratīvās izmaksas, ko sedz Eiropas Savienība (ietverot 
Izpildaģentūras darbības izmaksas) laikposmā no 2003. līdz 2006. gadam tādē-
jādi ir apmēram 25 miljoni EUR. Dalībnieku aptauja liecina, ka izmaksas par 
priekšlikumu sagatavošanu un ziņošanu par projektiem varētu būt aptuveni 22 miljoni EUR. Kopējie maksājumi dalībniekiem līdz 2006. gada beigām bijuši 46,8 miljoni EUR. Tas vedina secināt, ka šajā laikposmā programmas “Saprā-
tīga enerģija Eiropai” administrācijas izmaksas un izmaksas par priekšlikumu 
sagatavošanu un ziņošanu par projektiem bija tikpat lielas kā saņēmējiem  darbības mērķiem izmaksātā summa.
 38.  Liela daļa šo izmaksu tādā programmā kā SEE koncentrējas sākumposmā. Izmaksas, 
kas saistītas ar priekšlikumu konkursu sagatavošanu, noteikti koncentrējas 
programmas agrīnā posmā, un attiecība starp pārvaldības un darbības izmak-
sām mainīsies programmas gaitā. Tomēr radušās administratīvās izmaksas un 
izmaksas par priekšlikumu sagatavošanu un ziņošanu par projektiem, spriežot pēc aplēsēm, jau ir sasniegušas vairāk nekā sesto daļu kopējo saistību, bet 
administratīvās izmaksas būs arī turpmāk, jo Izpildaģentūra turpinās uzraudzīt 
līgumus un aizvien vairāk iesaistīsies izdevumu atlīdzināšanas pieprasījumu 
pārbaudēs, kamēr saņēmējiem joprojām radīsies ziņošanas izmaksas, un aiz-
vien vairāk līdzekļu būs jāiegulda, lai sagatavotu izmaksu pārskatus un iegūtu revīzijas apliecinājumus.
24
VAI IZPILDAĢENTŪRA IR LABĀKS PĀRVALDĪTĀJS?
 39.  Palātas veiktajā revīzijā konstatēja, ka Izpildaģentūra ir
uzlabojusi informācijas sniegšanu par programmu (ar savu tīmekļa vietni,  –
videofilmu izplatīšanu internetā un informatīvo izdevumu);uzlabojusi pieteikumu dokumentus; –
atsevišķos aspektos samazinājusi administratīvo slogu dalībniekiem; –
sešu mēnešu progresa ziņojumu un finanšu ziņojumu vietā ieviesusi ziņo- –
šanu ik pēc deviņiem mēnešiem vienā progresa un finanšu ziņojumā.
 40.  Pārmaiņas administratīvajās procedūrās atspoguļojās saņēmēju attieksmē pret 
programmu. Pēc kritērijiem “palīdzība pieteikumu iesniegšanas procedūras 
laikā” un “procedūras ilgums” ( 4. attēls ) Izpildaģentūras sniegtos pakalpo-
jumus kā “labus vai izcilus” novērtēja par 10 % vairāk dalībnieku nekā šajās 
kategorijās novērtēja Komisiju. Īpaši uzskatāmas atšķirības bija kategorijā  
“izcili” . 
 41.  Lai gan dalībnieki kopumā parādīja, ka dod priekšroku sadarbībai ar Izpildaģen-
tūru, aptuveni puse neredzēja lielu atšķirību sniegto pakalpojumu līmenī.  
Projektu koordinatori (kuriem ar Briseli bija lielāka saskare nekā citiem dalīb-
niekiem) pauda lielāku apmierinātību ar Aģentūru un mazāku apmierinātību ar Komisiju ( 5. un 6. attēls ).
 42.  Vēl ir par agru izdarīt galīgos secinājumus par Aģentūras sniegumu, bet prog-
rammas dalībnieku uztverē tā ir labi sākusi savu darbību.
PIETEIKUMU IZSKATĪŠANAS PROCESA ILGUMS4. ATTĒLS
Teicams
Labs
Apmierinošs
Neapmierinošs
Pakalpojuma navAptaujas respondentu viedoklis par sadarbību ar...
...Izpildaģentūru
0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 %...Komisiju
25
5. ATTĒLS.  
VISU SAŅĒMĒJU VIEDOKLIS PAR KOMISIJAS UN IZPILDAĢENTŪRAS SNIEGTO 
PAKALPOJUMU KVALITĀTES ATŠĶIRĪBĀM 
6. ATTĒLS.  
KOORDINATORU VIEDOKLIS PAR KOMISIJAS UN IZPILDAĢENTŪRAS SNIEGTO 
PAKALPOJUMU KVALITĀTES ATŠĶIRĪBĀM KOMt.p.
Aģentūra
KOMt.p.
Aģentūra
KOMt.p.
Aģentūra
KOMt.p.Aģentūra
KOMt.p. Aģentūra
KOMt.p.AģentūraLabāk pieejama 
informācijaĀtrāks pieteikumu 
izskatīšanas processVieglāks 
ziņošanas process 
par kārtējiem 
projektiem
Labāk pieejama 
informācijaĀtrāks pieteikumu 
izskatīšanas processVieglāks ziņošanas 
process par kārtējiem 
projektiem020406080100120140160180
051015202530354045
PROGRAMMAS PLĀNOŠANA
 43.  Komisija iestrādāja SEE programmas mērķus detalizētā darba programmā un 
priekšlikumu vērtēšanai pieaicināja ārējus ekspertus. Dažās SEE darbības  
mērķ jomās, izrādās, ir ievērojams potenciāls pieņemt rentablas siltumnīce-
fekta gāzu ierobežošanas tehnoloģijas.
 44.  No otras puses, programmas plānošanā nav izdevies piemērot labāko praksi. 
Komisija
nepiedāvāja skaidru stratēģisko modeli; –
nenoteica konkrētus un laikā noteiktus mērķus; –
nesniedza galveno tirgus dalībnieku analīzi. –
 45.  Izdevumu sadalījums tik daudzās darbības jomās neizbēgami ierobežoja iespējas 
sasniegt nozīmīgu un pierādāmu progresu kādā konkrētā jomā. SEE program-
mas izdevumi nebija skaidri koncentrēti.
1. IETEIKUMS. PLĀNOŠANA
Komisijai jānodrošina, lai programmas priekšlikumu pamatā būtu skaidrs 
stratēģiskais modelis un lai tie atspoguļotu sagaidāmo saikni starp izde-
vumiem, iznākumu un ietekmi. SECINĀJUMI 
UN IETEIKUMI
27
UZRAUDZĪBA UN VĒRTĒŠANA
 46.  Uzraudzības un vērtēšanas procedūras nenodrošināja efektīvu atgriezeniskās 
saiknes mehānismu. Komisija uzraudzīja projektus, bet necentās uzraudzīt 
programmas izpildi kopumā. Iepriekšējās programmas vērtēšana notika pārāk 
vēlu, lai ietekmētu programmas “Saprātīga enerģija Eiropai” izstrādi, bet  nākamā programma tika apstiprināta, pirms bija notikusi programmas “Saprā-tīga enerģija Eiropai” vērtēšana. Tika sagatavots programmas starpposma  
vērtējums, tomēr vērtēšanu traucēja tas, ka tās laikā bija veikti tikai 5 %  
maksājumu.
 47.  Uzraudzības un vērtēšanas kārtība tādējādi neļāva Komisijai gūt priekšstatu par 
programmas kopējo kvalitāti un koncepciju un spriest par to, vai standarta 
projektu pieeja bija adekvāta reakcija uz politikas mērķiem21, un par to, vai 
tādā gadījumā SEE mērķu sasniegšanai nebūtu vajadzīga daudz koncentrē-
tāka programma. Saistībā ar programmu “Saprātīga enerģija Eiropai” viens 
no programmas pieņēmumiem bija tas, ka nepietiekamas zināšanas atturēja lēmumu pieņēmējus ieviest atbilstīgu tehnoloģiju. Efektīva uzraudzība būtu 
ļāvusi novērtēt, vai lēmumu pieņēmēju informētība uzlabojusies.
 48.  Komisija nevarēja novērtēt ne to, vai enerģētikas aģentūrām ir bijusi nozīmīga 
ietekme, ne arī to, vai šīs aģentūras ir uzlabojušas energoefektīvu tehnolo-ģiju veicināšanas koordinēšanu. Tomēr līdz ar izmaiņām 2007.–2013. gada  
programmā palielinājās finansiālais atbalsts šīm struktūrām.
 49.  SEE programma bija neliela attiecībā pret (enerģijas) tirgu, kuru tai bija paredzēts 
ietekmēt. SEE projekti sniedza pastarpinātus rezultātus (bieži vien tās bija 
konsultācijas politisko lēmumu pieņēmējiem, pasākumu dalībnieku skaits  
vai arī publicitātes materiāli). Ir grūti novērtēt, vai šie rezultāti lika mainīt uzvedību.21 Jāatzīmē, ka, piemēram, 
izmantojot atšķirīgu pieeju, politiķi 
dalībvalstīs (bieži) ir uzskatījuši 
energopakalpojumu uzņēmumus 
par kvalificētiem konsultantiem 
energoekonomisku tehnoloģiju jomā. 
Šādas pieejas priekšrocība ir tāda, 
ka energopakalpojumu uzņēmumi ir izveidojuši sadarbību ar enerģijas 
patērētājiem un spēj novērtēt ietekmi 
uz energopatēriņu. Tam ir savi trūkumi, 
jo energopakalpojumu uzņēmumi ir 
acīmredzami ieinteresēti biznesā, un 
tas var nebūt labākais godīgam un 
caurskatāmam padomam.
28
 50.  Līdzīgi pastāv raksturīga problēma, lemjot par to, kad un kā vērtēt daudzgadu 
programmas, kuras sākas lēni (vai vēlu) un kuru izdevumu sekas sniedzas  
tālāk par formālo programmai atvēlēto laiku. Kā Palāta uzsvēra ziņojumā  par struktūrfondu “starpposma procesiem” (Īpašais ziņojums Nr. 1/2007),  
vērtēšana, kas programmas posmā notiek pietiekami agri, lai tās rezultāti  
ietekmētu nākamās programmas koncepciju, balstās uz pierādījumiem, kas 
iegūti tikai no nelielas plānoto izdevumu daļas. No otras puses, vērtējumi, 
kas balstīti uz ievērojamu izdevumu apjomu, visticamāk tiks veikti par vēlu, 
lai ietekmētu jebkuras nākamās programmas koncepciju.
 51.  Šīs raksturīgās grūtības liecina par to, ka Komisijai ir ļoti svarīgi ieviest stabilu 
un visaptverošu izpildes rādītāju kopumu un nodrošināt optimālu vērtēšanas 
plānošanu.
2. IETEIKUMS. UZRAUDZĪBA
Komisijai jānodrošina tāda programmu uzraudzība, kas ļautu, ciktāl iespē-
jams, iegūt lietderīgu informāciju par programmas ietekmi. Šādai infor-
mācijai jāsniedzas tālāk par atsevišķiem projektiem, un tai jāpalīdz veidot 
priekšstats par programmu kopumā tā, lai ņemtu vērā programmas pazi-ņotos mērķus.
3. IETEIKUMS. VĒRTĒŠANA
Programmu vērtēšanai jānotiek tādā veidā, lai tā kļūtu par iespējami labāku 
avotu atgriezeniskās saiknes informācijai, kas ļauj uzlabot izdevumu prog-
rammas. Komisijai jāizskata iespēja vairāk izmantot “longitudinālu” vērtē-
šanu – skatot projektu pamatkategoriju ietekmi secīgu izdevumu sistēmu 
aspektā. Pārskati, kurus Komisija ir ieguvusi par dalībvalstu programmām, 
varētu veidot tam piemērotu pamatu.
29
SHĒMAS PĀRVALDĪBA
 52.  Palātas darba rezultāti vedina secināt, ka kopējās izmaksas par priekšlikumu 
sagatavošanu un ziņošanu par projektiem un administratīvās izmaksas bijušas 
vienādas ar kopējiem līdzekļiem, kas pārskaitīti projektiem 2003.–2006. gadā. 
Ņemot vērā turpmākos izmaksājumus un administratīvās izmaksas, gaidāms, 
ka šīs triju veidu izmaksas būs vairāk nekā sestā daļa no izmaksātajām  
summām.
 53.  Lai gan Eiropas Komisija īsteno vairākas shēmas, kuru koncepcija ir līdzīga SEE 
programmai, nav sistēmas šo shēmu administratīvo izmaksu vērtēšanai. Tādē-
jādi nav iespējams viegli salīdzināt SEE programmas un citu shēmu adminis-
tratīvās izmaksas. 
4. IETEIKUMS. PĀRVALDĪBAS IZMAKSAS
Komisijai sistemātiskāk jāreģistrē un jāanalizē informācija par programmu 
administratīvajām izmaksām (ņemot vērā rādītājus, tādus kā izmaksas/
izmaksātie līdzekļi (EUR) un izmaksas/novērtētie priekšlikumi). “Izmaksās” 
jāiekļauj arī izmaksas, ko sedz saņēmēji, ne tikai Komisija. Komisijai jāspēj izmantot šo informāciju, lai salīdzinātu programmas un izplatītu labāko 
praksi.
 54.  Izpildaģentūra ir pozitīvi ietekmējusi klientu apmierinātību: dalībnieki (un jo 
īpaši projektu koordinatori) dod priekšroku sadarbībai ar Aģentūru, nevis ar 
Komisiju.
  Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2008. gada 4. septembra sēdē  
Luksemburgā.
  Revīzijas palātas vārdā —
  priekšsēdētājs
Vítor Manuel da Silva Caldeira

30
PĀRSKATS PAR VERTIKĀLAJĀM PAMATDARBĪBĀM UN SAISTĪTAJĀM MĒRĶJOMĀM
SAVE, ALTERNET  UN STEER  PROGRAMMĀSI PIELIKUMS
JOMAVERTIKĀLĀS PAMATDARBĪBAS MĒRĶJOMAS
NOSAUKUMS NOSAUKUMSSAVEĒKU ENERGOEFEKTIVITĀTES 
UZLABOŠANALīdzekļi ēku energoefektivitātes direktīvas īstenošanai
Shēmas energopakalpojumu īstenošanai ēkās
Sabiedriskās ēkas kā uzskatāmi piemēriLabākās prakses piemēru veicināšana augstas 
energoefektivitātes ēku jomā
SOCIĀLO MĀJU RENOVĀCIJAInformēšana, izglītība un mācības
Pielāgotas ﬁ  nansēšanas shēmas
Progresīvi integrēti modernizācijas risinājumiTiesiskas un institucionālas izmaiņas
INOVATĪVAS PIEEJAS RŪPNIECĪBĀ(Instrumenti) enerģijas pārvaldībaiEnergopakalpojumi mazajos un vidējos uzņēmumosPoliģenerācija
ENERGOEFEKTĪVAS IEKĀRTAS 
UN PRODUKTIIeviest prasību lietot ES marķējumu un obligātos 
energoefektivitātes standartus un plašāk informēt par tiem
Tehnoloģiju iepirkums, pircēja iniciatīvas un citas pieejas, lai 
paātrinātu tirgus pārveidi
Tirgus pārveides uzraudzība un pamata gatavošana jaunām 
politiskām iniciatīvāmALTENERELEKTRĪBA NO ATJAUNĪGIEM 
AVOTIEMValsts indikatīvie mērķi
Atbalsta shēmas
Tīkla sistēmas jautājumiZaļā elektrībaIzkliedētās elektroenerģijas ģenerācija
SILTUMS NO ATJAUNĪGIEM AVOTIEMLikumdošana, degvielas standarti un normasPiegādes ķēde un tirgus struktūrasĪpašas iekārtas un ēku integrācija
MAZIZMĒRA IERĪCES, KURĀS 
IZMANTO ATJAUNĪGO ENERĢIJUŪdens un telpu sildīšana un dzesēšana ar saules enerģiju
Fotovoltāžas (PV) elektroenerģijas ģenerācijaBiomasa ēku apkurei
Mazizmēra koģenerācijas ierīces un siltumsūkņi
ALTERNATĪVS TRANSPORTLĪDZEKĻU 
DZINĒJSPĒKSLikumdošana, nodokļu režīmi un degvielas standarti un 
normas
Piegādes ķēde un tirgus struktūras biodegvielaiSTEERPiegādes ķēde un tirgus struktūras alternatīvām degvielām, 
kam vajadzīgas atsevisķas piegādes ķēdes
Tirgus pieprasījums transportlīdzekļiem ar alternatīvu 
dzinējspēku
Papildu pasākumi
PASĀKUMI EFEKTĪVAM ENERĢIJAS 
IZLIETOJUMAM TRANSPORTA JOMĀSamazināt vajadzību pēc transporta
Energoefektivitātes uzlabošana atkarībā no transporta veida
Atbalsts pārejai uz mazāka energopatēriņa veidiemEkonomikas instrumenti un stimuli
Sabiedrības informēšana, iepazīstināšana un izglītošana
VIETĒJO TRANSPORTA JOMAS 
PĀRVALDĪBAS AĢENTŪRU ZINĀŠANU 
PILNVEIDOŠANAMācības vietējām aģentūrām par energoefektivitāti un 
atlternatīvu transporta degvielu lietošanu
Sadarbības un partnerības sekmēšana: atbalsts, ko dalībai 
programmā un projektos sniedz vietējiem darbiniekiem
Avots: Saprātīga enerģija Eiropai (2003–2006) – vispārēja darba programma 2003.–2006. gadam.
31
PĀRSKATS PAR VERTIKĀLAJIEM PAMATDARBĪBĀM UN SAISTĪTAJĀM MĒRĶJOMĀM 
COOPENER PROGRAMMĀ
JOMAVERTIKĀLĀS PAMATDARBĪBAS MĒRĶJOMAS
NOSAUKUMS NOSAUKUMSCOOPENERPOLITIKA ENERĢĒTIKAS JOMĀ, 
LIKUMDOŠANA UN TIRGUS 
NOSACĪJUMI NABADZĪBAS 
MAZINĀŠANAI JAUNATTĪSTĪBAS 
VALSTĪSEnerģētikas politikas ķēde no izstrādes līdz veicināšanai un 
ieviešanai
Trūcīgajiem labvēlīgi noteikumi enerģētikas jomā, 
nodrošinot ilgtspējību, mērķu sasniegšanu un decentralizēto ražošanu
Enerģētiskā plānošana pilsētu, piepilsētu un lauku teritorijās
Finansēšana, ieguldījumi un atbalsta shēmas enerģētikas 
sektora programmām un projektiem, īpaši pievēršoties MVU
Labākās prakses izplatīšana energopakalpojumu jomā, lai 
atbilstu trūcīgo vajadzībām
VIETĒJO ENERĢĒTIKAS AĢENTŪRU 
ZINĀŠANU UZLABOŠANA 
JAUNATTĪSTĪBAS VALSTĪSMācības un sakaru tīkla izveide enerģētikas jomas 
politiķiem, regulatoriem un plānotājiem
Mācības, sakaru tīkla izveide, mobilitāte un mācību braucieni 
enerģētikas jomas speciālistiem
Esošo enerģētikas centru, aģentūru un rūpnieku apvienību 
stiprināšana
Avots: Saprātīga enerģija Eiropai (2003–2006) – vispārēja darba programma 2003.–2006. gadam.
PĀRSKATS PAR HORIZONTĀLAJĀM DARBĪBĀM UN SAISTĪTAJĀM MĒRĶJOMĀM
JOMAHORIZONTĀLĀS PAMATDARBĪBAS MĒRĶJOMAS
NOSAUKUMS NOSAUKUMSVISASILGSTPĒJĪGU ENERGOPAKALPOJUMU 
KOPIENASVeicināt pilsonisku pieeju enerģijai un mobilizēt vietējos 
enerģijas tirgus dalībniekus
Vietējo pašpārvalžu organizēšana efektīvam atjaunīgas 
enerģijas avotu un konvencionālās enerģijas izlietojumam, pieprasījuma pārvaldība un sekas mobilitātes aspektā
Labvēlīgu nosacījumu ieviešana vietējiem enerģijas tirgiem 
un pakalpojumiem, lai sasniegtu kritisko masu
GLOBĀLA DOMĀŠANA, 
LOKĀLA RĪCĪBAManagEnergy : instruments vietēja mēroga darbību 
optimizēšanai enerģijas jomā
Atbalsts vietēju un reģionālu energopārvaldības aģentūru 
izveidei un valsts aģentūru apvienību darbībai
Globāla domāšana: pievienotā vērtība sabiedrībai (reﬂ  eksijas 
grupa)
FINANŠU MEHĀNISMI UN STIMULIDažādu ﬁ  nansēšanas mehānismu analīze valsts mērogā
Inovatīvu atjaunīgās enerģijas avotu un racionāla 
enerģijas izlietojuma ﬁ  nansēšanas mehānismu izstrāde un 
veicināšana
Tiesības uz godīgu konkurenci
Forums/platforma pieredzes apmaiņai par ﬁ  nanšu 
mehānismiem un stimuliem
UZRAUDZĪBA UN VĒRTĒŠANADažādu atjaunīgās enerģijas avotu un racionāla enerģijas izlietojuma politikas un pasākumu uzraudzība un vērtēšana
Metodes, rādītāji un nākotnes tendenču un politikas 
ietekmes modelēšana 
Platforma pieredzes apmaiņai par uzraudzību un vērtēšanu
IZPLATĪŠANA UN VEICINĀŠANAProjekta rezultātu izplatīšana
Nozares labākās prakses izplatīšana
Informēšana par programmu un tās sasniegumiem
Sabiedrības informēšanas kampaņa par Ilgtspējīgu enerģiju 
Eiropai
Avots: Saprātīga enerģija Eiropai (2003–2006) – vispārēja darba programma 2003.–2006. gadam.
KOMISIJAS ATBILDE 
UZ REVĪZIJAS PALĀTAS ĪPAŠO ZIŅOJUMU PAR SAPRĀTĪGU ENERĢIJU 
2003.2006. GADĀ
33
KOPSAVILKUMS
I. 
SEE jeb programma „Saprātīga enerģija Eiropai” 
(Intelligent Energy for Europe, IEE)  ir paredzēta, 
lai atbalstītu Eiropas Savienības politiku ener-
ģētikas jomā, kā noteikts Zaļajā grāmatā par  
enerģijas piegādes drošību, Baltajā grāmatā  par transportu un citos saistītajos Kopienas  tiesību aktos, līdzsvarotā veidā cenšoties sas-
niegt šādus vispārējos mērķus: energoapgādes 
drošību, konkurētspēju un vides aizsardzību  (1. pants lēmumā par SEE programmu).
IV.
Pirmais ievilkums
SEE programmas svarīgākā funkcija ir sekmē-
šana, ar salīdzinoši maza finansējuma pie-
šķiršanu rosinot daudz lielākus ieguldījumus  
nākotnē.
Strādājot ar tik plašu nozari kā enerģētika,  
prioritāro jomu izvēle ir neizbēgama. SEE 1  
programmas darbības jomu un mērķus noteica Parlaments un Padome, un programmas pamatā 
ir četras konkrētas jomas. Lēmums par SEE 1  
attiecas uz virkni konkrētu paziņojumu sais-
tībā ar visām četrām programmas jomām, un  
visi šie dokumenti ietver svarīgu rīcības jomu sarakstu
1. Komisija uzskata, ka tiesību aktos  
noteiktajām politikas jomām paredzētās  programmas plānošana ir pietiekami augsts  standarts, ņemot vērā šāda veida politikas ins-
trumentam raksturīgos ierobežojumus.
1 Piemēram, Baltā grāmata par Kopienas stratēģiju un rīcības plānu 
[COM(1997) 599, 26.11.1997., galīgā redakcija] ietver četras darbības jomas un 22 konkrētus pasākumus atjaunīgās enerģijas jomā vien. Komisijas paziņojums “Rīcības plāns energoefektivitātes uzlabošanai Eiropas Kopienā” [COM(2000) 247, 26.04.2000.] nosaka pasākumus visās nozarēs un 15 galvenajās jomās. 2006. gadā šo pieeju apstiprināja Eiropas Parlamenta atzinums attiecībā uz Zaļo grāmatu par energo-efektivitāti, ierosinot vairāk nekā 100 ieteikumu (Eiropas Parlamenta ziņojums P6_A(2006)0160, 03.05.2006. un Komisijas 2006. gada 19. oktobra paziņojums par Energoefektivitātes rīcības plānu, kurā formulētas sešas jomas, desmit prioritātes un 75 rentabli pasākumi, ko izvēlējās uz ietekmes novērtējuma pamata).Otrais ievilkums
SEE 1 ir plaša vēriena programma, kas risina ilgt-
spējīgas enerģijas jautājumus visos sabiedrības sektoros, kā noteikts Parlamenta un Padomes lēmumā. Programmas uzraudzība norisinās uz projekta pamata, ļaujot konstatēt ietekmi attie-cībā uz projekta mērķiem. Komisija uzskata, ka uzraudzības shēma ir piemērota.
Ir gandrīz neiespējami ieviest uzraudzību  
augstākā kopējā līmenī, ņemot vērā grūtības  
nošķirt nejaušas sakarības starp programmas 
kā sekmētāja rezultātiem un makroekonomiska-
jām tendencēm, piemēram, Eiropas Savienības 
atkarību enerģētikas jomā. Komisija neuzskata, ka tas negatīvi ietekmētu SEE programmas vis-
pārējo kvalitāti un tās izstrādi.
Fakts, ka pieaug pieprasījums pēc enerģētikas 
aģentūrām, un to ilgtermiņa finansēšana no  
valsts iestāžu puses pārliecinoši pierāda, ka  
šādām aģentūrām ir nozīmīga ietekme.
Runājot par programmas izvērtēšanas gra-
fiku, SEE ir secīga programma – iepriekšējo  
programmu laikā gūtā pieredze tiek izman-
tota nākamajās programmās. Līdz ar to izvēr-tēšanas rezultāti tiek sistemātiski izmantoti,  izstrādājot tiesību aktu projektus turpmākajām programmām.
34
Trešais ievilkums
Palāta pieskaita Komisijai un izpildaģentū-
rai radušās izmaksas papildu izmaksām, ko ir  aprēķinājuši saņēmēji Šīm pēdējām izmaksām 
ir ļoti atšķirīgs raksturs, un tāpēc tās ir jāvērtē atsevišķi. Piedāvājuma sagatavošana ir iegul-dījums pamatota un konkurētspējīga projekta plānošanā. Projekta ziņojumi ir līdzfinansētas līgumiskas saistības, kas ir par pamatu tam, ka 
rezultāti tiek nosūtīti ieinteresētajām perso-nām. Programmas vadību veic tikai Komisija  
un Izpildaģentūra. SEE gadījumā program-
mas vadības izmaksas ietver arī ieguldījumus 
izpildaģentūras izveidē, kas nodrošinās iegu-
vumus un izmaksu ietaupījumu nākotnē. Runā-jot par programmas dotāciju izmaksu, Palāta  38. punktā pareizi norāda, ka tādā programmā kā SEE piedāvājumu sagatavošanas izmaksas  
ir saistītas ar lielākiem maksājumiem agrīnajā 
posmā. Turpretim naudas izmaksa saņēmējiem 
ir lielā mērā saistīta ar lielākiem maksājumiem 
no slēguma posmā. Dalībnieku piedāvājuma  sagatavošanas izmaksas aprēķina, pamatojoties 
uz aptaujas ekstrapolācijām. Palātas aptaujā  
nav formulēts nedz vērā ņemamo izmaksu  
raksturs, nedz arī to noteikšanas metode. 29% 
aptaujas dalībnieku, kuri iesniedza atbildes,  
netika lūgts iesniegt grāmatvedības datus un 
viņu atbildes netika auditētas. Tāpēc atbildes noteikti būs ļoti vispārējas un to ekstrapolāci-
jas nebūs ticamas.V.
Pirmais ievilkums
Komisija uzskata, ka SEE programma ir nepār-
protami vērsta uz galvenajiem ES enerģētikas politikas prioritārajiem mērķiem, proti, (1) pie-prasījuma pārvaldību (nodalot patēriņu no  izaugsmes) un (2) atjaunīgās enerģijas daļas  ES enerģijas gala patēriņā palielināšanu.
Darba programma tika izstrādāta, lai aptvertu 
tiesību aktos noteiktās politikas jomas. Piedā-vājuma iesniedzēju kompetencē ir pārliecinoši paredzēt gaidāmos rezultātus, savukārt Komisi-jas kompetencē ir pieņemt lēmumu, balstoties uz projekta piedāvājuma pilnām izmaksām, vai piedāvātā pieeja un gaidāmie rezultāti izmaksu efektivitātes izpratnē saskan ar Kopienas poli-tikas mērķiem.
Otrais ievilkums
Programmas uzraudzība norisinās uz projekta pamata, ļaujot konstatēt tās ietekmi attiecībā pret projekta mērķiem.
Uzraudzības izmaksām ir joprojām jābūt samē-
rīgām, un tās nedrīkst būtiski palielināt prog-
rammas darbības izmaksas.
Trešais ievilkums
Komisija plāno ieviest ieteikumus par prog-rammu vērtēšanu. Saistībā ar 2008. gadā SEE  darba programmu ir uzsākta jauna izpēte kon-
kursa formā, kas tiks veikta visā programmas 
laikā.
35
Ceturtais ievilkums
Provizoriskā budžeta projekta darba dokumen-
tos katru gadu ir sniegts ģenerāldirektorāta un katras izpildaģentūras
2 pasākumu administra-
tīvo izmaksu sadalījums. Saskaņā ar 2008. gada procedūru šajā dokumentā pēc Eiropas Parla-menta pieprasījuma iekļauj arī Izpildaģentūras darbības nodrošināšanai izmantojamā prog-rammas budžeta procentuālo attiecību.
Tām izpildaģentūrām, kas izmanto Komisijas  
IT grāmatvedības sistēmu (ABAC) , lai atbals-
tītu to personīgās grāmatvedības sistēmas,  
Komisija piedāvās instrumentu, lai sadalītu  
aģentūru izdevumus visiem tās pasākumiem.  Tādā veidā tās varēs precīzāk atskaitīties par izmaksām, tostarp administrācijas izmaksām.  Šo instrumentu ir plānots piedāvāt konkrētām 
aģentūrām jau ar 2009. finanšu gadu, ar laiku 
piedāvājot to arī citām aģentūrām.
Komisija neuzskata, ka dalībniekiem radušās  
izmaksas var pielīdzināt programmu admi-
nistratīvajām izmaksām. Papildu slodze gan  
saņēmējam, gan Komisijai, vācot un pārbaudot 
informāciju par saņēmēja izmaksām saistībā  
ar piedāvājuma sagatavošanu, patlaban nav  attaisnojama.
2 Provizoriskā budžeta projekta II, III un IV darba dokuments.REVĪZIJAS KONSTATĒJUMI
17. 
SEE programmas būtiskākā funkcija ir sek-
mēšana, ar salīdzinoši maza finansējuma pie-šķiršanu rosinot daudz lielākus ieguldījumus  
nākotnē. SEE 1 programmas darbības jomu  un mērķus noteica Parlaments un Padome, un programmas pamatā ir četras konkrētas jomas. Lēmums par SEE 1 attiecas uz virkni konkrētu paziņojumu saistībā ar visām četrām program-
mas jomām, un visi šie dokumenti ietver sva-rīgu rīcības jomu sarakstu.
3
Komisija uzskata, ka SEE programma ir nepār-
protami vērsta uz galvenajiem ES enerģētikas 
politikas prioritārajiem mērķiem, proti, (1)  pieprasījuma pārvaldību (nodalot patēriņu no izaugsmes) un (2) atjaunīgās enerģijas daļas ES enerģijas gala patēriņā palielināšanu.
18.
Pirmais ievilkums
Darba programma tika izstrādāta, lai aptvertu 
tiesību aktos noteiktās politikas jomas.
Piedāvājuma iesniedzēju kompetencē ir pār-
liecinoši paredzēt gaidāmos rezultātus, savu-
kārt Komisijas kompetencē ir pieņemt lēmumu, 
balstoties uz projekta piedāvājuma pilnām  
izmaksām, vai piedāvātā pieeja un gaidāmie  rezultāti izmaksu efektivitātes izpratnē saskan 
ar Kopienas politikas mērķiem. Atlases proce-dūra garantē, ka atbalstītie projekti visefektī-vāk sekmēs politikas mērķus.
3 Piemēram, Baltā grāmata par Kopienas stratēģiju un rīcības plānu 
[COM(1997) 599, 26.11.1997., galīgā redakcija] ietver četras darbības jomas un 22 konkrētus pasākumus atjaunīgās enerģijas jomā vien. Komisijas paziņojums “Rīcības plāns energoefektivitātes uzlabošanai Eiropas Kopienā” [COM(2000) 247, 26.04.2000.] nosaka pasākumus visās nozarēs un 15 galvenajās jomās. 2006. gadā šo pieeju apstiprināja Eiropas Parlamenta atzinums attiecībā uz Zaļo grāmatu par energo-efektivitāti, ierosinot vairāk nekā 100 ieteikumu (Eiropas Parlamenta ziņojums P6_A (2006)0160, 03.05.2006. un Komisijas 2006. gada 19. oktobra paziņojums par Energoefektivitātes rīcības plānu, kurā ir formulētas sešas jomas, desmit prioritātes un 75 rentabli pasākumi, ko izvēlējās uz ietekmes novērtējuma pamata).
36
Otrais ievilkums
Konkrēti izmērāmi mērķi ar laika grafiku Eiro-
pas Savienībai kopumā ir izklāstīti Padomes un Parlamenta lēmumos, piemēram, direktīvās par 
atjaunīgo enerģiju un Komisijas paziņojumos, piemēram, Baltajā grāmatā par transportu un energoefektivitātes rīcības plānā. Katra pro-jekta mērķiem ir jābūt saistītiem ar attiecīgiem Kopienas mērķiem atkarībā no katra konkrētā 
gadījuma.
Trešais ievilkums
SEE 1 mērķgrupas ir norādītas atsevišķā doku-
mentā. SEE ir profesionāļiem paredzēta prog-
ramma, un viņiem ir jāiesniedz analīze par  tiem tirgus dalībnieku, uz kuriem ir vērsti viņu izstrādātie projekti.
21. 
Attiecībā uz uzraudzību un rādītājiem, kas  
palīdz novērtēt programmas sekmes kopumā, 
SEE 1 ir plaša vēriena programma, kas risina  ilgtspējīgas enerģijas jautājumus visos sabied-
rības sektoros, kā noteikts Parlamenta un Pado-
mes lēmumā. Šajā saistībā Komisija joprojām 
uzskata, ka uzraudzības shēma ir atbilstoša.
Projekta uzraudzība ir devusi vērtīgu ieguldī-
jumu Komisijai un Izpildaģentūrai saistībā ar  prasībām turpmākajiem projektiem.22. 
Programma sākās uzreiz pēc Padomes un Par-lamenta lēmuma stāšanās spēkā 2003. gada  augustā. Turklāt, runājot par īstenošanas gra-
fiku, ir jāsaka, ka starp juridiskā pamata pie-ņemšanu (Padomes un Parlamenta 2003. gada jūnija lēmums) un pirmo dotāciju nolīgumu  parakstīšanu 2004. gada beigās pagāja pus-otrs gads. Tā ir normāla situācija, ņemot vērā 
darba programmas pieņemšanai, piedāvājumu iesniegšanas aicinājuma izsludināšanai, atlasei 
un līgumu noslēgšanai nepieciešamo laiku.
Visas saistības uzņēmās programmas periodā. 
Maksājumu grafika termiņi ir saistīti ar atse-višķu projektu ilgumu, un lielākā to daļa tur-pinājās pēc 2006. gada.
23. 
Komisija pieprasīja un ieguva informāciju par 
šķēršļu novēršanu saistībā ar energoefektīvas 
tehnoloģijas piemērošanu, jo īpaši saistībā ar nepilnīgu informāciju. Tā tika īpaši pieprasīta 
un iesniegta kā piedāvājumu iesniedzēju paš-
reizējā stāvokļa vērtējuma daļa projektu pie-
dāvājumos. Vēlāk atbalstīto projektu laikā un 
to atskaitēs tika pieprasīta un iesniegta atjau-
nināta informācija par šādiem šķēršļiem un  
apjomu, kādā tie tika novērsti. Komisija ieguva arī atgriezenisko saiti par informācijas vajadzī-
bām, piemēram, sabiedriskā apspriešanā sais-tībā ar Zaļo grāmatu par energoefektivitāti, kas noslēdzās 2006. gada 31. martā.
37
24. 
Runājot par uz programmas izvērtēšanas gra-
fiku, SEE ir secīga programma – iepriekšējo  programmu laikā gūtā pieredze tiek izman-
tota nākamajās programmās. Līdz ar to izvēr-tēšanas rezultāti tiek sistemātiski izmantoti,  izstrādājot tiesību aktu projektus turpmākajām programmām.
25. 
Vietējo enerģētikas aģentūru neatkarīga izpēte tiks veikta ar SEE 2008. gada darba programmas 
finansēta konkursa starpniecību.
27. 
Aģentūru izveide ir galvenokārt atkarīga no  vietējo un reģionālo organizāciju pieejamības līdzfinansējuma jomā, kā arī no šo organizāciju 
iespējām uzņemties ilgtermiņa saistības darbā 
ar aģentūrām. Apstiprinot šo dažādību, Komi-
sija jo īpaši iedrošināja jaunās dalībvalstis atzīt 
enerģētikas aģentūru koncepciju (piemēram,  2004. gada uzaicinājuma iesniegt piedāvāju-
mus prioritāte bija aģentūru izveide jaunajās 
dalībvalstīs). Tas palīdzēja radīt pamudinājumu 
un ietekmēja lēmumu pieņemšanas procesu vie-
tējā līmenī. Tā rezultātā – pēc gausa sākuma – 
laika posmā no 2005. līdz 2007. gadam jaunajās 
dalībvalstīs tika izveidotas 16 jaunas enerģē-tikas aģentūras.
28. 
ECUBA  pētījums, ko veica eksperti, kuri ir cieši 
saistīti ar aģentūru darbu (taču neatkarīgi no Eiropas Komisijas), sniedza noderīgus ieskatus 
par problēmām saistībā ar enerģētikas aģen-
tūru vadību vietējā un reģionālajā līmenī.  
Saistībā ar 2008. gada SEE darba programmu  ir uzsākta jauna izpēte konkursa formā un to  īstenos konsorcijs, kas iepriekš nav bijis saistīts ar vietējām enerģētikas aģentūrām.Regulāru atgriezenisko saiti par aģentūru dar-
bību Komisija iegūst ar Managenergy  un tās  
refleksijas grupas (MERG)  starpniecību, kas  
satiekas divas līdz trīs reizes gadā, lai pārru-nāto vietējo dalībnieku un jo īpaši enerģētikas aģentūru vajadzības, prioritātes un darbību.  Managenergy  konsorcijs nodrošina jaunāko  
informāciju aģentūru Managenergy  tīmekļa  
vietnes sadaļā un saistītajos bukletos par  aģentūrām, reizi gadā pārbaudot, vai aģentū-
ras jo projām darbojas.
29. 
Komisija atbalsta enerģētikas aģentūras tikai sākumposmā. Tas, ka lielākā daļa ar Kopienas atbalstu dibināto aģentūru joprojām darbojas, 
apliecina gan pieprasījumu, gan pietiekamu  
izmantošanu valsts līmenī visā Eiropā, attais-
nojot valsts līdzekļu ieguldījumu.
31. 
Komisijai ir informācija par Komisijas un aģen-
tūru izmaksām saistībā ar programmas vadību, 
un parasti izmaksas, kas dalībniekiem ir radušās 
saistībā ar piedāvājumu sagatavošanu, netiek 
iekļautas kā administratīvās izmaksas.
38
32. 
Saskaņā ar pašreizējo juridisko pamatu „izmak-
sas”, kas ir radušās visiem pretendentiem, aiz-pildot projektu piedāvājumus, nav noteiktas kā 
atmaksājamas attaisnotās izmaksas.
Komisijas skatījumā šādas izmaksas rodas kā  
nepieciešama projekta darbības daļa un tās  nevar formulēt kā administratīvās izmaksas.  Tāpat arī ziņošanas izmaksas nevar uzskatīt  par administratīvajām izmaksām. Tā ir cena,  kas dalībniekiem ir jāmaksā jebkurā konku-rences procedūrā (Palātas pārskats liecina, ka gandrīz 60% respondentu vērtēja šīs izmaksas kā „taisnīgas”).
Piedāvājuma sagatavošana ir ieguldījums   –
pamatota un konkurētspējīga projekta plā-
nošanā, un ziņošana ir gan līgumā, gan arī  
darbībās noteikts pienākums, kas kalpo par  
pamatu Izpildaģentūrai un Komisijai, lai  
sniegtu ieinteresētajām personām informā-ciju par projektu rezultātiem. Šādas publikā-
cijas veicina pozitīvu viedokli par rezultātiem 
un palielina interesi par programmu, vairojot 
Kopienas finansējuma vērtību un radot paļā-
vību uz projekta īpašnieku.
Izmaksas, kas radušās saistībā ar respon- –
dentiem, to būtības dēļ ir grūti noteikt  
sistemātiskā veidā. Komisija atzīmē, ka Palā-
tas aptaujas anketā nav formulēts ne vērā  
ņemamo izmaksu raksturs, ne arī to vērtēšanas 
metodes. Aptaujas dalībniekiem netika lūgts iesniegt grāmatvedības datus un viņu atbil-
des netika auditētas. Līdz ar to 29 % aptaujas 
dalībnieku atbildes noteikti atspoguļo viņu  
subjektīvo viedokli un atšķiras satura ziņā,  
tāpēc to ekstrapolācijas nav ticamas.33. 
Dažas ieinteresētās personas komentēja, ka  
pieteikšanās process ir kļuvis vienkāršāks un  procedūra, kā arī vērtēšanas kritēriji ir kļuvuši 
skaidrāki. Tāpēc Komisija saprot, ka ārējās  novērtēšanas laikā respondenti pieteikšanās  procesu vērtēja pozitīvi, un tas ir saistīts ar  Palātas minētajām piedāvājumu sagatavošanas izmaksām. Palātas minētais „līgumu pārrunu  
process” nav piedāvājuma posms, bet gan ļoti atšķiras no tā. Tas attiecas tikai uz piedāvāju-
miem, kas ir atlasīti finansējuma piešķiršanai 
un izstrādāti, lai sagatavotu dotācijas nolī-
gumu starp saņēmēju konsorciju un Komisiju. 
Tāpēc „līguma pārrunās” ieguldītie resursi ir  jāvērtē atsevišķi no piedāvājuma rakstīšanas  izmaksām.
37-38. 
Palāta Komisijai un Izpildaģentūrai radušās  
izmaksas pieskaita izmaksām, ko ir aprēķinā-
juši saņēmēji. Šīm pēdējām izmaksām ir ļoti  atšķirīgs raksturs un tāpēc tās ir jāvērtē atse-
višķi. Piedāvājuma sagatavošana ir ieguldī-
jums pamatota un konkurētspējīga projekta  
plānošanā. Projekta ziņojumi ir līdzfinansētas 
līgumiskas saistības, kas ir par pamatu tam, ka 
rezultāti tiek nosūtīti ieinteresētajām perso-
nām. Programmas vadību veic tikai Komisija  un izpildaģentūra. SEE gadījumā programmas 
vadības izmaksas ietver arī ieguldījumus izpild-aģentūras izveidē, kas nodrošinās ieguvumus un izmaksu ietaupījumu nākotnē.
39
Attiecībā uz dalībnieku piedāvājumu sagatavo-
šanas izmaksu aplēsēm un projektu ziņojumiem (22 miljoni euro, pamatojoties uz Palātas veikto 
aptauju) un, kā atbildēts 32. punktā, Komisija atzīmē, ka šīm izmaksām ir dažāds raksturs un tās ir radušās kā nepieciešama projektu darbī-bas daļa. Turklāt Palātas aptaujas anketā nav formulēts ne minēto vērā ņemamo izmaksu rak-
sturs, ne arī to vērtēšanas metodika. Aptaujas dalībniekiem netika lūgts iesniegt grāmatve-
dības datus un viņu atbildes netika auditētas. 
Līdz ar to 29 % aptaujas dalībnieku atbildes  
noteikti būs ļoti aptuvenas un to ekstrapolā-
cijas nebūs ticamas.
Komisija neuzskata, ka dalībniekiem radu-
šos izmaksu aplēses saistībā ar piedāvājumu  
sagatavošanu un ziņošanu varētu pielīdzi-
nāt, pieskaitīt vai salīdzināt ar Komisijas un  
Izpildaģentūras administratīvajām izmaksām  
programmas vadībai to sarežģītā rakstura dēļ. Runājot par programmas dotāciju izmaksu,  
Palāta 38. punktā pareizi norāda, ka tādā prog-
rammā kā SEE piedāvājumu sagatavošanas  
izmaksas ir saistītas ar lielākiem maksājumiem 
agrīnajā posmā. Vienlaikus naudas izmaksa  
saņēmējiem parasti ir saistīta ar lielākiem mak-
sājumiem noslēguma posmā.SECINĀJUMI UN IETEIKUMI
44. 
Komisija uzskata, ka tiesību aktos noteiktajām 
politikas jomām paredzētās programmas plā-nošana ir pietiekami augsts standarts, ņemot 
vērā šāda veida politikas instrumentam rakstu-rīgos ierobežojumus. Darba programma tika  izstrādāta, lai aptvertu tiesību aktos noteiktās politikas jomas.
Sk. atbildi uz 18. punktu.
45. 
SEE programmas svarīgākā funkcija ir sekmē-
šana, ar salīdzinoši maza finansējuma pie-
šķiršanu rosinot daudz lielākus ieguldījumus  nākotnē. SEE 1 programmas darbības jomu  un mērķus noteica Parlaments un Padome, un programmas pamatā ir četras konkrētas jomas. 
Lēmums par SEE 1 attiecas uz virkni konkrētu 
paziņojumu saistībā ar visām četrām program-
mas jomām, un visi šie dokumenti ietver sva-
rīgu rīcības jomu sarakstu
4.
4 Piemēram, Baltā grāmata par Kopienas stratēģiju un rīcības plānu 
[COM(1997) 599, 26.11.1997., galīgā redakcija] ietver četras darbības jomas un 22 konkrētus pasākumus atjaunīgās enerģijas jomā vien. Komisijas paziņojums “Rīcības plāns energoefektivitātes uzlabošanai Eiropas Kopienā” [COM(2000) 247, 26.04.2000.] nosaka pasākumus visās nozarēs un 15 galvenajās jomās. 2006. gadā šo pieeju apstiprināja Eiropas Parlamenta atzinums attiecībā uz Zaļo grāmatu par energo-efektivitāti, ierosinot vairāk nekā 100 ieteikumu (Eiropas Parlamenta ziņojums P6_A (2006)0160, 03.05.2006. un Komisijas 2006. gada 19. oktobra paziņojums par Energoefektivitātes rīcības plānu, kurā ir formulētas sešas jomas, desmit prioritātes un 75 rentabli pasākumi, ko izvēlējās uz ietekmes novērtējuma pamata).
40
IETEIKUMS 1 – PLĀNOŠANA
Sk. atbildes uz 17. un 18. punktu.
Komisija jau ievieš Palātas ieteikumus saistībā 
ar plānošanu. Komisija ir izstrādājusi skaidru  SEE politikas modeli, kas atspoguļo gaidāmo  saikni starp izdevumiem, iznākumu un ietekmi uz katras iejaukšanās jomas līmeni, un to  uzrauga katrā konkrētā projektā uz projekta  pamata.
46. 
SEE 1 ir plaša vēriena programma, kas risina  ilgtspējīgas enerģētikas jautājumus visos  sabiedrības sektoros, kā ir noteikts Parlamenta un Padomes lēmumā. Šajā saistībā Komisija  joprojām uzskata, ka uzraudzības shēma ir  atbilstoša.
Projekta uzraudzība ir devusi vērtīgu ieguldī-
jumu Komisijai un Izpildaģentūrai saistībā ar  prasībām turpmākajiem projektiem.
SEE ir secīga programma – iepriekšējo prog-
rammu laikā gūtā pieredze tiek izmantota  
nākamajās programmās. Līdz ar to vērtēšanas 
rezultāti tiek sistemātiski izmantoti, izstrā-
dājot tiesību aktu projektus turpmākajām  programmām.47. 
Programmas uzraudzība norisinās uz projekta pamata, ļaujot konstatēt programmas ietekmi attiecībā pret tās mērķiem. Ir gandrīz neiespē-
jami ieviest uzraudzību augstākā kopējā līmenī, ņemot vērā grūtības nošķirt nejaušas sakarības starp programmas kā sekmētāja rezultātiem un makroekonomiskajām tendencēm, piemēram, Eiropas Savienības atkarību enerģētikas jomā. 
Komisija neuzskata, ka tas negatīvi ietekmētu SEE programmas vispārējo kvalitāti un tās  
izstrādi.
(Sk. arī atbildi uz 23. punktu.)
48. 
Atgriezeniskā saite no valsts iestādēm Eiropas 
Savienībā, kā to liecina tas, ka pēdējā laikā ir 
audzis pieprasījums pēc šādām aģentūrām no 
valsts iestāžu puses, apstiprina iestāžu ticību 
tam, ka vietējām vai reģionālajām aģentūrām 
ir nozīmīga ietekme. Tas, ka valsts iestādēm  ir ne tikai pirmos trīs gadus jālīdzfinansē SEE 
atbalsts, bet arī jānodrošina aģentūras pastā-
vēšana turpmākos piecus gadus, apstiprina,  
ka vietējās iestādes ir pārliecinātas par šādu  
aģentūru pastāvēšanas vērtību. (Sk. arī atbildi 
uz 28. punktu.)
49. 
Attieksmes maiņu var izvērtēt tikai ilgtermiņā, 
izmantojot konsolidētus datus, piemēram,  Eurostat  sniegtos datus. Tomēr programma ir 
pozitīvi ietekmējusi Eiropas Savienības politi-kas attīstību.
41
50. 
Attiecībā uz novērtēšanas izmantošanu pēcte-
cīgo programmu izstrādei pašreizējie novēr-tēšanas konstatējumi (pašreizējo programmu 
starpposma/nobeiguma novērtējums un  iepriekšējo programmu ex post  novērtējums) ir 
galvenie pēctecīgo programmu ex ante  novēr-
tējuma/ietekmes izvērtējuma faktori.
SEE ir secīga programma – iepriekšējo prog-
rammu laikā gūtā pieredze tiek izmantota  nākamajās programmās. Līdz ar to izvērtē-šanas rezultāti tiek sistemātiski izmantoti,  izstrādājot tiesību aktu projektus turpmākajām programmām.
51. 
Attiecībā uz izpildes rādītājiem programmas  vadības deleģēšana kvalificētu profesionāļu  pilna laika grupai izpildaģentūrā nodrošina  efektīvāku pastāvīgas atgriezeniskās saites  procesu, kas ļauj pielāgot/pārorientēt prog-rammas virzību un tās prioritātes katru gadu, reaģējot uz tirgus izmaiņām, kā arī ES politikas attīstību.
IETEIKUMS 2 – UZRAUDZĪBA
Programmas uzraudzība norisinās uz projekta pamata, ļaujot konstatēt programmas ietekmi attiecībā pret tās mērķiem.
Uzraudzības izmaksām ir joprojām jābūt samē-
rīgām, un tās nedrīkst būtiski palielināt prog-
rammas darbības izmaksas.
IETEIKUMS 3 – NOVĒRTĒŠANA
Komisija plāno ieviest ieteikumus par prog-
rammu novērtēšanu. Saistībā ar 2008. gadā  
SEE darba programmu ir uzsākta jauna izpēte 
konkursa formā, kas tiks veikta visā program-
mas laikā.52. 
Palāta Komisijai un Izpildaģentūrai radušās  
izmaksas pieskaita izmaksām, ko ir aprēķinā-juši saņēmēji. Šīm pēdējām izmaksām ir ļoti  
atšķirīgs raksturs un tāpēc tās ir jāvērtē atse-višķi. Piedāvājuma sagatavošana ir ieguldī-jums pamatota un konkurētspējīga projekta  plānošanā. Projekta ziņojumi ir līdzfinansētas līgumiskas saistības, kas ir par pamatu tam,  
ka rezultāti tiek nosūtīti ieinteresētajām per-sonām. Programmas vadības izmaksas rodas  
tikai Komisijai un Izpildaģentūrai un konkrētajā 
periodā ietver ieguldījumus Izpildaģentūras  
izveidē, kas nākotnē nodrošinās ieguvumus  
un izmaksu ietaupījumu.
42
Turklāt Palātas aptaujā nav formulēts ne  
minēto vērā ņemamo izmaksu raksturs, ne arī 
to noteikšanas metodes. Aptaujas dalībniekiem netika lūgts iesniegt grāmatvedības datus, un 
viņu atbildes netika pārbaudītas. Tāpēc atbil-des noteikti ir ļoti aptuvenas.
Runājot par programmas dotāciju maksāju-
miem, Palāta 38. punktā pareizi norāda, ka tādā 
programmā kā SEE piedāvājumu sagatavošanas izmaksas ir saistītas ar lielākiem maksājumiem 
agrīnajā posmā. Turpretim naudas izmaksa  
saņēmējiem ir lielā mērā saistīta ar lielākiem  
maksājumiem noslēguma posmā.
53. 
Provizoriskā budžeta projekta darba dokumen-
tos katru gadu ir sniegts ģenerāldirektorāta un 
katras izpildaģentūras5 pasākumu administra-
tīvo izmaksu sadalījums. Saskaņā ar 2008. gada 
procedūru šajā dokumentā pēc Eiropas Parla-
menta pieprasījuma iekļauj arī izpildaģentūras darbības nodrošināšanai izmantojamā prog-
rammas budžeta procentuālo attiecību.
Tām aģentūrām, kas izmanto Komisijas IT grā-
matvedības sistēmu (ABAC) , lai atbalstītu to  
personīgās grāmatvedības sistēmas, Komisija 
piedāvās instrumentu, lai sadalītu aģentūru  izdevumus visiem tās pasākumiem. Tādā veidā 
tās varēs precīzāk atskaitīties par izmaksām,  tostarp administrācijas izmaksām. Šo ins-trumentu konkrētām aģentūrām ir plānots  piedāvāt jau ar 2009. finanšu gadu, ar laiku  piedāvājot to arī citām aģentūrām.
5 Provizoriskā budžeta projekta II, III un IV darba dokuments.IETEIKUMS 4  
PĀRVALDĪBAS IZMAKSAS
Tām aģentūrām, kas izmanto Komisijas IT grā-
matvedības sistēmu, piedāvās instrumentu, lai sadalītu aģentūru izdevumus visiem to pasā-kumiem. Papildu kontroles slodze gan saņē-mējam, gan Komisijai, apkopojot informāciju  saistībā ar saņēmēja izmaksām attiecībā uz pie-
dāvājumu sagatavošanu, patlaban nav attais-nojama. Komisija kārto uzskaiti un analizē tās 
programmu vadības izmaksas.
43
1. PIELIKUMS
Izraksts no daudzgadu programmas par rīcību enerģijas jomā: 
“Saprātīga enerģija Eiropai” (2003. līdz 2006. gadam) starpposma novērtējuma,
ECOTEC Research & Consulting Limited , Apvienotā Karaliste
Programmas pievienotā vērtība (58. lappuse)
Vērtētāju skatījumā svarīgs pievienotās vērtī-
bas aspekts ir tas, ka SEE programma nodro-šina spēcīgu jomu saskaņotību. Tas var veicināt atjaunīgās enerģijas, energoefektivitātes un  transporta nozares dalībnieku sadarbību.  Iepriekšējo programmu novērtēšana un mūsu apspriedes ir norādījušas uz to, ka finansētie projekti ir iedvesmojuši izmaiņas dalībvalstu  politikā un intervenci. Ir pārlieku agri apgalvot, 
ka tāds rezultāts būs arī patlaban finansētajiem projektiem. Tomēr vērtētāji uzskata, ka, ņemot vērā to, ka projekti ir tādi paši kā iepriekšējās programmās, ir pamats domāt, ka iznākums arī būs tieši tāds pats. Šis aspekts ir jāaplūko SEE programmas ex-post  novērtēšanā.



Eiropas Revīzijas Palāta
Īpašais ziņojums Nr. 7/2008
Saprātīgas enerģijas programma 2003.–2006. gadam
Luksemburga: Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs2008 – 43 lpp. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-058-8DOI 10.2865/13753

Kā saņemt ES publikācijas?
Publikācijas, ko pārdošanai sagatavojis Publikāciju birojs, ir pieejamas ES virtuālajā 
grāmatnīcā EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu), kur tās iespējams pasūtīt jūsu izvēlētajā tirdzniecības birojā.
Jūs varat arī saņemt sarakstu, kurā apkopoti mūsu tirdzniecības tīklā iesaistītie aģenti visā 
pasaulē, nosūtot pieprasījumu pa faksu (352) 2929 42758.
ĪPAŠAJĀ ZIŅOJUMĀ “SAPRĀTĪGAS ENERĢIJAS  
PROGRAMMA 2003.2006. GADAM” ANALIZĒTS ES  
FINANŠU LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS, UZRAUDZĪBAS UN VĒRTĒŠANAS PANĀKUMI UN IEROBEŽOJUMI, KĀ ARĪ GAN KOMISIJAI, GAN SHĒMAS DALĪBNIEKIEM RADUŠĀS PIESKAITĀMĀS IZMAKSAS SAISTĪBĀ AR DALĪBU ES SHĒMĀ, KURAS MĒRĶIS BIJA VEICINĀT ENERGOEFEKTIVITĀTI UN 
ATJAUNĪGĀS ENERĢIJAS IZMANTOŠANU. ZIŅOJUMĀ 
SNIEGTI VAIRĀKI IETEIKUMI AR MĒRĶI TURPMĀK UZLABOT 
LĪDZĪGU PROGRAMMU IZSTRĀDI, MAKSIMĀLI PALIELINĀT VĒRTĒŠANAS UN UZRAUDZĪBAS LIETDERĪBU, KĀ ARĪ IEROBEŽOT PIESKAITĀMĀS IZMAKSAS.
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAQJ-AB-08-003-LV-C
ISBN 978-92-9207-058-8