Komisijas pazinojums eiropas Parlamentam atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas attiecībā uz profesionālās kvalifikācijas atzīšanu pieņemšanu /* COM/2004/0853 galīgā redakcija - COD 2002/0061 */





Briselē, 6.1.2005 COM(2004) 853 galīgā redakcija 2002/0061 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas attiecībā uz profesionālās kvalifikācijas atzīšanu pieņemšanu 2002/0061 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas attiecībā uz profesionālās kvalifikācijas atzīšanu pieņemšanu 1 - DOKUMENTA PRIEKŠVĒSTURE +++++ TABLE +++++ 2 – KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS Esošo direktīvu konsolidēšana, pakalpojumu atvieglojumi, esošo likumu vienkāršošana un informācijas un konsultāciju lielāka pieejamība pilsoņiem. 3 - KOMENTĀRI PAR KOPĒJO NOSTĀJU 3.1 Vispārējs komentārs Komisija atbalstīja Padomes 2004. gada 18. maija politisko vienošanos, kas būtībā atbalsta Komisijas priekšlikumu pēc tajā izdarītajiem grozījumiem. Šī politiskā vienošanās iekļauta kopējā nostājā, kas pieņemta 2004.12.23. Grozījumi kopējā nostājā attiecas galvenokārt uz pakalpojumu sniegšanu, profesionālās kvalifikācijas līmeņu reorganizācijas iekļaušanu kopējā shēmā un atkārtota zināmu acquis communautaire noteikumu iekļaušana, kuri nav ietverti Komisijas priekšlikumā. 3.2 Parlamenta iesniegtie grozījumi, kas iekļauti kopējā nostājā 3.2.1 Labotajā priekšlikumā un kopējā nostājā iestrādātie grozījumi Apsvērums (36) – 31. grozījums : svītrot no direktīvas izmantošanas jomas darbības, kas, kaut arī netiešā veidā, saistītas ar tiešu un specifisku nodarbinātību valsts dienestā. Precizējums, saskaņā ar kuru direktīva neattiecas uz Līguma 39. panta 4. punkta un 45. panta piemērošanu, ir svītrots, ciktāl šis apsvērums nekādā veidā nevar skart Līguma piemērošanas nosacījumus, kā tos interpretē Eiropas Kopienu Tiesa. No tā izriet, ka, ja dalībvalsts neparedz saviem pilsoņiem, pamatojoties uz Līguma 39. panta 4. punktu, iespēju tikt nodarbinātiem valsts dienestā, šī direktīva paliek spēkā. Apsvērums (37), 2. un 5. pants – 55. grozījums : svītrot no direktīvas priekšlikuma II nodaļas izmantošanas jomas, kas attiecas uz pakalpojumu sniegšanu, finanšu inspektora profesiju. Kopējā nostāja skaidri norāda uz finanšu inspektora profesiju apsvērumā (37) un, vispārējā nozīmē, precizē, ka direktīva neparedz ES tiesību aktu īpašu nosacījumu piemērošanu saistībā ar profesionālās kvalifikācijas atzīšanu. 4. pants – 3., 141. un 189. grozījums : lūguma iesniedzēja pakļaušana tādiem pašiem amata pildīšanas nosacījumiem, kādi attiecas uz uzņēmējas dalībvalsts pilsoņiem. 5.,6. un 7. pants – 87. grozījums : ārstu pakalpojumu sniegšanas jomā kopējā nostāja līdzinās pastāvošajai shēmai, kas pēc būtības saskan ar 87. grozījumu. 9. pants – 53. grozījums : lūguma iesniedzēja pienākums sniegt pakalpojuma saņēmējam pierādījumu, ka viņš ir veicis apdrošināšanu pret risku, kas saistīts ar profesionālā pienākuma pildīšanu. Attiecībā uz pārējo, pakalpojuma saņēmēja pienākumi ir samazināti, kas tieši saistīts ar uzņēmējas dalībvalsts kontroles pastiprināšanu pār pakalpojumu sniedzēju. 11. pants – 192., 193., 216. un 217. grozījums : priekšlikuma grozītais teksts lielā mērā attiecas uz profesionālo nosaukumu definīciju. Kopējās nostājas 11. panta 4. punkta b) apakšpunktā precizēts, ka īpašas mācību programmas, kas atrunātas II pielikumā, skar tikai tos gadījumus, kad profesiju reglamentē attiecīgā dalībvalsts, un tas precīzi atspoguļo ES normatīvos un administratīvos aktus. Citas atšķirības ir tīri redakcionāla rakstura: piektā līmeņa pārcelšana uz 13. panta 3. punktu un reglamentēto mācību definīcijas pārcelšana uz 3. panta 1. punkta d) apakšpunktu. 15. panta un apsvērums (13) – 12., 68., 70. un 185. grozījums : kopējā nostāja pēc būtības atkārto laboto priekšlikumu, precizējot, ka 15. pants neskar dalībvalstu kompetenci profesiju reglamentēšanā un izglītības sistēmas un profesionālu mācību organizēšanā. Visbeidzot, kopējā nostāja atkārto laboto priekšlikumu attiecībā uz asociāciju un habilitēto profesionālo organizāciju pārstāvību, uzstājoties ar vienotu platformu (ar kopējās nostājas atsauci vienlaikus uz nacionālo un Eiropas līmeni). 17. un 18. pants – 207. grozījums : sakarā ar ierobežoto darbību sarakstu, kopējā nostājā iestrādāts grozījums, kas, profesionālās kvalifikācijas automātiskai atzīšanai, paaugstina profesionālās prakses termiņu no pieciem uz sešiem gadiem. 22. pants – 81., 86., 94., 101., 159. un 160. grozījums : visām profesijām, kas izmanto koordinētas mācību programmas, ir atļauta nepilna laika apmācība, bez īpašām pazīmēm un saskaņā ar vienkāršu un vienotu formulu. Šīm pašām profesijām, tālākizglītības loma tiek atzīta. Labotā priekšlikuma saturs šajos divos punktos to atkārto. 21., 24., 31., 34., 38., 40., 44., 46. un 47. panti – 80., 88., 90., 93., 95., 97., 154. un 161. grozījums : labotā priekšlikuma teksts tiek atkārtots un zināšanu un iemaņu saraksti profesijām, kas izmanto koordinētu mācību programmu, tiek pārcelti no pielikumiem uz direktīvas pamata daļu, bez jebkādām būtiskām izmaiņām. 42. un 45. panti – 96. un 162. grozījums : labotais priekšlikums tiek atkārtots un farmaceitu un vecmāšu profesionālās darbības saraksti tiek pārcelti no pielikumiem uz direktīvas pamata daļu, bez jebkādām būtiskām izmaiņām. 50. pants – 8., 62. un 63. grozījums : kopējā nostāja pilnveido laboto priekšlikumu tādā nozīmē, ka tā ļauj uzņēmējai dalībvalstij veikt zināmas pārbaudes mītnes dalībvalstī gadījumos, kad iesniegti dokumenti par mācību programmas pabeigšanu ar komercpilnvarojuma statusu, lai izvairītos no iespējamiem viltojumiem. No tā izriet, ka kopējā nostāja atzīst, ka diplomi, kas iegūti, pabeidzot mācību programmas ar komercpilnvarojuma statusu, principā tiek aizsargāti ar šīs direktīvas palīdzību. 56. pants – 32., 89. un 110. grozījums : kopējā nostāja atkārto labotā priekšlikuma pieeju un uzsver informācijas apmaiņas nozīmi kompetentu iestāžu starpā, it īpaši nopietnu un specifisku faktu gadījumā, kā rezultātā iestājas juridiskas sekas profesionālās darbības pārtraukšanai. Šis nosacījums atrodams Nodaļā, kas attiecas uz administratīvā procesa iestāžu sadarbību. Apsvērums (28) – 26. grozījums: labotais priekšlikums atkārto 26. grozījumu attiecībā uz kontaktpunktu tīkla caurspīdīgumu un noskaidro kontaktpunktu lomu. To atkārto kopējā nostāja, kurā, cita starpā, ir precizēts, ka vienīgā kontaktpunkta izveidošana neliedz dalībvalstīm izveidot vairākus kanālus. Komisijas paziņojums par Ekspertu grupas izveidi un funkcijām – 181. grozījums : savā paziņojumā, kas pievienots kopējai nostājai (skat. zemāk), Komisija apņemas izveidot Ekspertu grupu un precizē profesionālo asociāciju lomu elastīgas konsultāciju metodes ietvaros. 3.2.2. Grozījumi, kas iestrādāti labotajā priekšlikumā, bet neatkārtojas kopējā nostājā 2. pants – 34. grozījums: kopējā nostāja neprecizē, ka trešās valsts diploma atzīšana no pirmās dalībvalsts puses saskaņā ar starptautiskiem noteikumiem, nedod pretendentam tiesības to izmantot, strādājot savā profesijā citā dalībvalstī; tomēr tas ir pieņemami, ciktāl šī nespēja skaidri izriet no direktīvas priekšlikuma 3. panta 3. punkta. 4. un 52. pants – 112. un 139. grozījums: kopējā nostāja svītro atsauci uz uzņēmējas dalībvalsts tiesībām papildināt tajā pastāvošo profesionālo nosaukumu ar piemērotu papildus apzīmējumu, ja pretendents tikai daļēji atbilst konkrētai profesionālai darbībai. Tas izriet no 4. panta 3. punkta svītrošanas, kurš, saskaņā ar definīciju, atrunāja pretendenta daļēju atbilstību profesionālai darbībai uzņēmējas dalībvalsts teritorijā. Komisijai tas ir pieņemami, ciktāl, saskaņā ar normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, lūguma iesniedzējs šajā ziņā saņem adekvātas garantijas ( Lēmums “Säger “ no 25.7.91 – Lieta C-76/90). Labotā priekšlikuma apsvērums (7b) – 9. un 58. grozījums: kopējā nostāja neatkārto labotā priekšlikuma apsvērumu (7b), kas precizē, ka lūguma iesniedzējs nevar atsaukties uz savas profesionālās kvalifikācijas atzīšanu uzņēmējā dalībvalstī, lai saņemtu savā mītnes valstī atšķirīgas tiesības nekā tās, kas izriet no profesionālās kvalifikācijas, kas atzīta šajā valstī, ja viņš nav ieguvis papildus kvalifikāciju uzņēmējā valstī. Tomēr, šāda prakse vienmēr tikusi uzskatīta par aizliegtu saskaņā ar direktīvām, kas attiecas uz kvalifikācijas atzīšanu (Skat. arī Komisijas atbildi uz Zappalas kunga rakstisko jautājumu Nr. 512/03). 14. pants – 151. grozījums : kopējā nostāja neatkārto laboto priekšlikumu, runājot par liegumu attiecībā uz lūguma iesniedzēja tiesībām izvēlēties starp stažēšanos un zināšanu pārbaudi. Tomēr, atsevišķos gadījumos kopējā nostāja (vēlreiz) apstiprina lūguma iesniedzēja izvēles tiesības šajā jautājumā. Komisijai tas ir pieņemami, ciktāl nav saskatāma ne mazākā atkāpšanās no acquis communautaire. 21. panta 1. punkts – 152. un 153. grozījums: šis grozījums, kas izriet no labotā priekšlikuma, ir paredzēts teksta skaidrojumam, bet nesatur nekādas būtiskas izmaiņas automātiskas atzīšanas principam, kas atrunāts 21. pantā. 56. pants – 52., 116. un 177. grozījums : kopējā nostāja neatkārto terminu “kompetentās struktūras”, kas labotajā priekšlikumā aizvieto “kompetentās iestādes”. Jebkurā gadījumā, iestādes/instances, kuru kompetencē ir profesionālās kvalifikācijas atzīšana, ir pakļautas katras dalībvalsts iekšējās organizācijas sistēmai un, tātad, neizslēdz tādu organizāciju piesaistīšanu, kuras nav administratīvā procesa iestādes. Apsvērums (32) – 29. grozījums : Labotais priekšlikums precizē, ka administratīvo iestāžu trūkums attiecīgajā dalībvalstī neattaisnos kavēšanos direktīvas ieviešanā. Kaut arī šis apsvērums nav ietverts kopējā nostāja, te domāts Eiropas Kopienu Tiesas interpretētais princips, kas piemērojams strīda gadījumā. 3.2.3 Atšķirības starp grozīto priekšlikumu un kopējo nostāju Apsvērums (5) un 5. pants – 4. un 45. grozījums : 4. un 45. grozījumi paredzēja svītrot atsauci uz sešpadsmit nedēļu prezumpciju, lai izšķirtu iestādes sniegtos pakalpojumus. Kopējā nostāja atkārto Parlamenta grozījumus un svītro atsauci uz prezumpciju, kas balstās uz sešpadsmit nedēļu ilgu laika kritēriju. 6. pants un apsvērums (8) – 5. 141., 143. un 189. grozījums : kopējā nostāja nosliecas par labu 5., 141. un 189. grozījumiem, jo tie paplašina dalībvalstu tiesības pieprasīt pro forma visu reglamentēto profesiju reģistrēšanu, lai atvieglotu disciplināru normu piemērošanu, kas ir spēkā attiecīgās valsts teritorijā saskaņā ar apsvērumu (8) un 5. panta 3. punktu. Tas ir pieņemami tiktāl, ciktāl kopējā nostāja precizē, ka uzņēmējas dalībvalsts kompetentai iestādei pienākas šajā sakarā pārsūtīt lūguma iesniedzēja deklarācijas kopiju profesionālai organizācijai, šādi izvairoties no lūguma iesniedzēja aplikšanas ar papildus administratīvo slodzi. 7. un 8. pants un apsvērums (7) – 5., 6., 50., 136., 145. un 146. grozījums : kopējā nostāja pauž Eiropas parlamenta izteikto vēlmi garantēt informācijas pieejamību uzņēmējai dalībvalstij un no šī brīža paredz, saskaņā ar 5. grozījumu, ka lūguma iesniedzējam jāiesniedz deklarācija tieši uzņēmējas dalībvalsts kompetentai iestādei, un tas attiecībā uz visām reglamentētajām profesijām. Deklarācijas teksts, kā arī nepieciešamo papildus dokumentu saraksts ik gadus ir jāpublicē vienkāršotā formā (katru gadu jāatjauno tikai profesionālās apdrošināšanas apliecinājums). Administratīvo iestāžu sadarbība, kas paredzēta 8. pantā, saskaņā ar kopējo nostāju, aprobežojas ar to, ka dod iespēju uzņēmējai dalībvalstij pārbaudīt, vai tai sniegtā informācija atbilst iepriekš minētajam. Kopējās nostājas 7. panta 1. un 2. punktā paredzētā iepriekšējas deklarācijas iesniegšana nevar apturēt pakalpojumu sniegšanu, kas atkārto 146. un 50. grozījumu būtību. 6. un 136. grozījums paredz atsauci uz pakalpojuma sniedzēja profesionālās kvalifikācijas/kompetences pierādījumu. Kopējā nostāja atbalsta šos grozījumus, paredzot, ka, saskaņā ar 7. panta 4. punktu, uzņēmēja dalībvalsts var pārbaudīt lūguma iesniedzēja profesionālās zināšanas ex ante , bet tikai attiecībā uz profesijām, kas aptver veselības aizsardzības vai patērētāju tiesību aizsardzības jomas, kuras neatbilst minimālajām, koordinētās mācību programmas prasībām un ar nosacījumu, ka šai pārbaudei jāatbilst uzstādītajam mērķim, izvairīties no nopietna kaitējuma pakalpojuma sniedzēja veselībai vai drošībai profesionālās kvalifikācijas trūkuma dēļ. Uzņēmējas dalībvalsts tiesības veikt tās teritorijā sniegto pakalpojumu pārbaudi Komisijai ir pieņemamas, ciktāl apsvērumā ( līdzīgi kā Komisijas ziņojumā Padomes sēdē, skat. pielikumu) paredzēts periodiski pārskatīt šādas pārbaudes nepieciešamību, ņemot vērā administratīvā procesa iestāžu savstarpējās sadarbības attīstību. 21. pants – 75. un 77. grozījums : kopējā nostāja pievieno 21. panta 7. punktam notifikāciju Komisijai un citām dalībvalstīm par arhitektu profesionālās izglītības diplomiem. Klātpievienotajā deklarācijā, Komisija apņemas, šaubu gadījumā par arhitekta profesionālā diploma atbilstību direktīvas 46. pantam, to iesniegt Ekspertu grupai, kas Komisijai būtu jānodibina nepieciešamās pārbaudes veikšanai, lai, vajadzības gadījumā, atsauktu savu atzinumu. Šis risinājums ir pieņemams, ciktāl tas saskan ar likumā noteiktajām garantijām attiecībā uz profesionālās izglītības diplomu atzīšanu, nosakot minimālas prasības koordinētajām mācību programmām. 21., 26., 35. un 37. panti un apsvērums (17) – 16., 134., 135., 156., 158. un 179 grozījums, kā arī 127., 132., 133., 178rev/2. un 215. grozījums : kopējā nostāja apsvērumā (17) un 21. panta 1. un 26. punktā atrunā automātiskās atzīšanas principu ārstniecības un zobārstniecības specialitātēm, kas ir kopējas 2/5 dalībvalstu. Līdz ar ko, 35. pants atkārto minimālās prasības koordinētajām mācību programmām, kas noteiktas praktizējošiem zobārstiem, bet, tām piemērotas, iegūtās tiesības ir atrunātas 37. pantā. Attiecīgie pielikumi izmainās, ciktāl tie atkārto pastāvošās tiesības, tādā redakcijā, kā tās pieņemtas Komisijas priekšlikumā. Šāda pieeja ir pieņemama, jo automātiskās atzīšanas diplomu saraksti ir paplašināti, vienlaikus paredzot visas sistēmas vienkāršošanu. 21. pants – 18., 104., 162. un 163. grozījums : kopējā nostāja vēlreiz iestrādā, 21. panta 4. punktā, iespēju atkāpties no farmaceita diplomu automātiskas atzīšanas jaunu aptieku atvēršanas gadījumos. Komisija var pieņemt šo noteikumu, ciktāl tas pastāv spēkā esošajā likumdošanā. 53. pants – 114. grozījums: kopējā nostāja, noraidot grozītā priekšlikuma atsauces uz dalībvalstu lomu valodas zināšanu jomā un šo zināšanu sistemātiskas pārbaudes atcelšanu, atbalsta Parlamenta nostāju. Komisija to var pieņemt, ciktāl šis noteikums, strīda gadījumā, tiks tulkots saskaņā ar juridiskām normām. 55. pants – 115. grozījums : kopējā nostāja atkārto pastāvošo likumdošanu un ierobežo dalībvalstu pienākumu praktizējošu zobārstu un medicīnas darbinieku profesijām neprasīt no ārvalstniekiem darba stāžu vai profesionālo pieredzi apliecinošus dokumentus, lai tie varētu vienoties ar slimo kasēm par sociālās apdrošināšanas tarifiem. Komisija var pieņemt šādu pieeju, ciktāl minētais noteikums atbilst spēkā esošajai likumdošanai. 3.3 Jauni nosacījumi 3.3.1 Noteikumi, kas neietilpst grozījumos un ir ierakstīti kopējā nostājā vai uzskatāmi par sākotnējā priekšlikumā paredzēto noteikumu turpinājumu 10. pants : kopējā nostāja izskaidro Komisijas priekšlikumu attiecībā uz atzīšanas vispārējās sistēmas piemērošanas papildinājumiem, uzskaitot specifiskas situācijas, uz kurām tie attiecas un kas patreizējos apstākļos tiek risinātas, piemērojot ad hoc kārtību vai līguma nosacījumus, vai atzīšanas vispārējo sistēmu. Šis precizējums neparedz nekādas būtiskas izmaiņas. 15. pants : kopējā nostāja precizē kopējās platformas jēdzienu, kā arī veidu, kādā konstatētas ievērojamas atšķirības, kuras pienāktos pārvarēt un iestājas par nepieciešamību iepazīstināt ar kopējo platformu dalībvalstis. Šie precizējumi atbilst direktīvas priekšlikuma iecerei, ar šī nosacījuma palīdzību ir iecerēts paplašināt automātiskās atzīšanas procedūras iespējas, kas, pateicoties kopējai platformai ļaus uzņēmējai dalībvalstij pieprasīt lūguma iesniedzējam, ar zināmiem nosacījumiem, veikt kompensācijas pasākumus, gadījumos, kad pastāv ievērojamas atšķirības starp izglītību un mācībām, kas pabeigtas, un to izglītību un mācībām, ko attiecīgajai kvalifikācijai prasa uzņēmēja dalībvalsts. Līdz ar ko kopējā nostāja papildina 15. pantu ar jaunu, 6. punktu, aicinot Komisiju iesniegt ziņojumu Eiropas Parlamentā un Padomē par šī nosacījuma darbības mehānismu un, nepieciešamības gadījumā, arī šī panta grozījumus. 20., 25. un 26. pants : kopējā nostāja nopietnāk pārrauga kompetenču deleģēšanu, kas 20. pantā, 25. panta 5. punktā un 26. panta 2. daļā paredz IV pielikuma un V pielikuma punkta 5.1.4. grozījumus. 51. pants : kopējā nostāja vēlreiz iestrādā, 51. panta 2. punktā, četru mēnešu termiņu, kas atvēlēts uzņēmējai dalībvalstij, lai lemtu par to profesiju atzīšanu, kas neatbilst koordinēto mācību programmām. 3.3.2 Jauni būtiski nosacījumi 3. pants : kopējā nostāja ievēro acquis , vēlreiz iestrādājot 3. panta 1. un 2. punktā zināmu skaitu jēdzienu, kas lietoti pastāvošajās direktīvās. Līdz ar ko, “reglamentētās izglītības un mācību” jēdziens tiek pārcelts no 11. panta un 3. panta 1. punktu. 11. un 13. panti : kaut gan Komisija izteica priekšlikumu, ka II un III pielikumiem (kas atbilst Padomes Direktīvas 92/51/EEK spēkā esošajiem C un D pielikumiem) būtu jābūt indikatīviem, kopējā nostāja, saskaņā ar ES normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, iestrādā 11. panta, 4. punkta b) apakšpunktā un 13. panta 2. punkta 3. daļā, komitoloģijas procedūru atbilstoši Padomes lēmumam 1999/468/EK. Komisija uzskata, ka līdz direktīvas pieņemšanai pielikumu labojumi jāveic saskaņā ar patlaban spēkā esošajām, specifiskajām procedūrām. 14. pants: kopējā nostāja vēlreiz apstiprina 14. panta 3. punktā, zināmus acquis elementus (izņēmumi attiecībā uz lūguma iesniedzēja izvēles tiesības saistībā ar profesijām, kurās strādājot ir vajadzīgas precīzas attiecīgās valsts tiesību aktu zināšanas un attiecībā uz kurām būtiska un pastāvīga profesionālās darbības iezīme ir padomu un/vai palīdzības sniegšana saistībā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem; izņēmumu attiecībā uz lūguma iesniedzēja izvēles tiesībām īpašā shēma profesionālām darbībām, kas atrunātas Direktīvā 1999/42/EK), tāpat kā lūguma iesniedzēja automātiskas izvēles tiesības starp stažēšanos un zināšanu pārbaudi, kas patlaban neietilpst vispārējās atzīšanas sistēmā un kas, saskaņā ar priekšlikuma 10. pantu, nākotnē ietilps vispārējā sistēmā. 23., 33., 37., 39., 43. un 49. pants: kopējā nostāja ir papildināta ar Kipras, Igaunijas, Ungārijas, Latvijas, Lietuvas, Maltas, Polijas, Čehijas republikas, Slovākijas un Slovēnijas pievienošanās līguma nosacījumiem attiecībā uz iegūtajām tiesībām. 33. un 43. pants : Polija savā nacionālajā likumdošanā ir pieņēmusi likumu, kas domāts, lai atļautu vispārējās aprūpes medmāsām un vecmātēm, kuru izglītība neatbilst minimālās mācību programmas prasībām, paaugstināt viņu līmeni uz papildu apmācības pamata. Kopējā nostāja iekļauj izņēmumus izvēles tiesību nosacījumos saskaņā ar acquis tiesībām, lai nodrošinātu automātisko atzīšanu profesionāļiem, kas izgājuši šo, tā saucamo, papildus apmācību. 45. pants : kopējā nostāja vēlreiz apstiprina, 45. panta 4. punktā, izņēmumus izvēles tiesībās, ko patlaban izmanto Luksemburga attiecībā uz profesionālās pieredzes atzīšanu citā dalībvalstī, ņemot vērā Valsts koncesijas piešķiršanu publiskām aptiekām. 59. pants : kopējā nostāja, 59. panta, 2. punktā, paredz, ka Komisija ik pēc pieciem gadiem sniegs pārskatu par direktīvas ieviešanu. 4 - SECINāJUMI Komisija uzskata, ka kopējās nostājas teksts kopumā atkārto tās sākotnējā priekšlikuma galvenos elementus un Eiropas Parlamenta grozījumus, ko tas iestrādājis labotajā priekšlikumā. Runājot par pakalpojumu sniegšanu, kaut arī Komisija izsaka nožēlu, ka kopējā nostāja vēl vairāk nevienkāršo noteikumus, kas jāpilda lūguma iesniedzējam, tā piekrīt uzņēmējas dalībvalsts iespējai realizēt pārbaudes principu. Komisija uzskata, ka, patiesi, dalībvalstu administratīvā procesa iestāžu sadarbības patreizējā līmenī, kopējās nostājas teksts veido pieņemamu līdzsvaru starp pakalpojumu sniegšanas atvieglojumiem un uzņēmējas dalībvalsts pārbaudes iespējām pār tās teritorijā sniegtajiem pakalpojumiem. Tāpēc Komisija, ar kvalificētu balss vairākumu, atbalsta kopējo nostāju, ko pieņēmusi Padome. Pielikums Komisijas deklarācija par pakalpojumu sniegšanas brīvību Komisija uzskata, ka nepieciešamība izmantot specifiskus kritērijus attiecībā uz pakalpojumu sniegšanu, ko veic kvalificēti speciālisti, tostarp deklarācijas sniegšana tai dalībvalstij, kurā pakalpojums jāsniedz, kā nolēmusi Padome, tiks periodiski pārskatīta, ņemot vērā sasniegto, ieviešot Kopienas shēmu administratīvajai sadarbībai starp dalībvalstīm. Turklāt šis nolīgums nedrīkst kavēt pasākumu turpināšanos ar nolūku īstenot iekšējā pakalpojumu tirgus ievērojamo potenciālu, lai palielinātu ES konkurētspēju. Komisijas deklarācija par ekspertu grupas izveidi un darbību, jo īpaši saskaņā ar 58. pantu, 15. pantu un 21. panta 7. punktu Komisija nolēmusi izveidot ekspertu grupu, kura sniegtu tai informāciju un padomu visos jautājumos, kas attiecas uz direktīvas īstenošanu. Jo īpaši, paredzēts, ka grupa apspriestu jautājumus, kurus Komisija izskata attiecībā uz pilnvaru izmantošanu, ko tai piešķīris Kopienas likumdevējs, pirms rīcības priekšlikums tiek iesniegts ar direktīvu izveidotajai komitejai. Ekspertu grupā jāiekļauj Komisijas iecelti dalībvalstu kompetento iestāžu locekļi, neskarot iespēju, ja vajadzīgs, citiem dalībniekiem, kuriem ir īpašas zināšanas konkrētajās darba kārtībā iekļautajās tēmās, pavadīt ekspertus. Ekspertu grupai jābūt elastīgai un modernai struktūrai konsultācijām ar Eiropas profesionālās apvienības un izglītības iestādes pārstāvošajām organizācijām, jo īpaši saistībā ar profesijām, kur ir minimāla apmācības prasību koordinācija, bet kvalifikācija tiek atzīta automātiski. Ja sanāksmes darba kārtībā ir iekļauti rīcības priekšlikumi, ko iesnieguši interesenti, viņu pārstāvjus var uzaicināt izklāstīt šos priekšlikumus un atbildēt uz grupas locekļu jautājumiem. Ar ekspertu grupu apspriedīsies arī par kopējām platformām, kas Komisijai iesniegtas saskaņā ar direktīvas 15. panta 2. punktu, lai uzzinātu ekspertu viedokli no tām dalībvalstīm, kuras neregulē šajās platformās minētās profesijas. Ja kādai dalībvalstij ir nopietnas šaubas attiecībā uz to, vai arhitekta izglītības apliecība, kas publicēta saskaņā ar direktīvas 21. panta 7. punktu, atbilst direktīvas 46. pantā paredzētajiem kritērijiem, Komisija gatavojas iesniegt šo jautājumu ekspertu grupai. Tā sniegs Komisijai tehniskus atzinumus, kas vajadzīgi, lai vajadzības gadījumā atsauktu arhitekta izglītības apliecību.