LV    LV LV
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 10.9.2010 
SEC(2010) 1012 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS ATBILDE UZ ĪPAŠO ZI ŅOJUMU  
“GRĀMATOJUMU NOSKAIDROŠANAS PROCED ŪRAS REV ĪZIJA”  
LV 2   LV KOMISIJAS ATBILDE UZ ĪPAŠO ZI ŅOJUMU  
“GRĀMATOJUMU NOSKAIDROŠANAS PROCED ŪRAS REV ĪZIJA”  
KOPSAVILKUMS  
III. Komisija uzskata, ka visp ārējās lauksaimniec ības izdevumu vad ības un kontroles sist ēmas 
ietvaros jaunais darbs, kas j āveic apliecin ātājiestādēm, ir svar īgs un noder īgs elements, lai 
gūtu pamatotu p ārliecību par pak ārtoto darījumu likum ību un pareiz ību. Šīs jaunās prasības 
tika pirmoreiz ieviestas attiec ībā uz 2007. finanšu gadu, un, kaut ar ī tās ir groz ītas un 
paplašinātas 2008. finanšu gada vajadz ībām, kopš t ā laika tās būtībā palikušas nemain īgas. 
Jaunās prasības arī tika pārrunātas ar apliecin ātājiestādēm ikgadējā konferenc ē. 
Tā rezultātā 2009. finanšu gad ā (pēc revīzijas perioda beig ām) ir iev ērojami uzlabojusies 
situācija saistībā ar visiem min ētajiem jaunajiem p ārliecības gūšanas elementiem (t.i., tiem, 
kas attiecas uz maks ājumu likum ību un pareiz ību). 
IV. Atbilst ības noskaidrošanas proced ūra ir izstrādāta tā, lai izslēgtu no ES finans ējuma tādus 
izdevumus, kas radušies, p ārkāpjot ES ties ības. Taču šī procedūra nav meh ānisms, kurš pal īdz 
atgūt nepareizi veiktos maks ājumus saņēmējiem, kas saska ņā ar dalītas pārvaldības principu 
un Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005 9. pa nta 1. punkta a) apakšpunkta iii) da ļas un 
Finanšu regulas 53.b panta 2. punkta c) apakšpunkta nosac ījumiem ir vien īgi dalībvalstu 
pienākums. Ja atbilst ības noskaidrošanas proced ūru rezultātā konstatē vai var konstat ēt 
atsevišķiem saņēmējiem nepareizi veiktus maks ājumus, dal ībvalstīm jāveic to pēcpārbaude ar 
līdzekļu atgūšanas darb ību palīdzību, kas vērstas pret šiem sa ņēmējiem. 
Regulas (EK) Nr. 1290/2005 31. panta 2. punkt ā noteikts, ka j āpieņem lēmums par finanšu 
korekcijām, ņemot vērā pārkāpuma būtību un nopietn ību, kā arī Eiropas Savien ībai nodar īto 
finansiālo kaitējumu. Ja iesp ējams, korekciju summu apr ēķina, pamatojoties uz re āli 
radītajiem zaud ējumiem vai ekstrapol āciju. Ja tas nav iesp ējams, piem ēro vienotas likmes 
aprēķinu, kurā saskaņā ar tiesiskaj ām prasībām ņem vērā valsts kontroles sist ēmas nepiln ību 
nopietnību, lai atspogu ļotu Eiropas Savien ībai radīto finanšu risku. T ādējādi Komisijas 
sistēma nosaka skaidru izmantojam o metožu hierarhiju, un t āpēc Komisija nepiekr īt, ka katrā 
atsevišķā gadījumā pastāv “iespējas” attiec ībā uz piem ērojamās finanšu korekcijas veidu. 
Komisija uzskata, ka past āv pamatota saikne starp korekcijas summu un sist ēmas nepiln ību 
dēļ nepareizi veiktu maks ājumu summu. Atbilst ības noskaidrošanas ietvaros ir gad ījumi, kad 
konstatētās nepilnības ir attiecin āmas vien īgi uz past āvošo kontroles sist ēmu un tās nevar 
sasaistīt ar atseviš ķiem nepareizi veiktiem maks ājumiem sa ņēmējiem, taču, pateicoties 
vienotas likmes pieejai, ko izmanto kontroles sist ēmas nepiln ību noteikšanai, tiek segts ES 
budžetam rad ītais risks, piem ēram, gad ījumā, kad dal ībvalsts neveic minim ālo pārbaužu 
skaitu. 
Turklāt, tā kā lauksaimniec ības izdevumu joma tiek p ārvaldīta atbilstoši dal ītās pārvaldības 
principam, dal ībvalstīm ir lab ākas iespējas nekā Komisijai izv ērtēt reālos finansi ālos 
zaudējumus vai ES budžetam rad īto risku un sniegt atbilstošus pier ādījumus. Tas ir 
nepārprotami atz īts darbības rokasgr āmatā, un tajā ir noteikts, ka Komisijai j āņem vērā šie 
pierādījumi, ja tie ir ticami. T ādēļ precīzāka ES budžetam nodar īto finansi ālo zaudējumu 
aprēķinam nepieciešama akt īva tās dalībvalsts sadarb ība, kas ir iesaist īta visos atbilst ības 
noskaidrošanas proced ūras līmeņos, jo vien īgi šai dal ībvalstij ir visa š ādam aprēķinam 
LV 3   LV nepieciešam ā informācija. Diemž ēl, lai gan Komisija to ir piepras ījusi, dalībvalstis pašas bieži 
neizmanto šo iesp ēju. Kopš sist ēmas reformas 1996. gad ā vienotas likmes korekcijas veido 
nedaudz maz āk kā 70 % no kop ējo korekciju skaita p ēc to vērtības. Tom ēr pēc Komisijas 
domām pareizāk būtu apskat īt to finanšu korekciju gad ījumu skaitu, kuros tika izmantota 
vienota likme. Šobr īd tikai 45 % no visiem gad ījumiem izmanto vienotas likmes pieeju, un, ja 
tiks pieņemti pēdējie desmit atbilst ības lēmumi, šis skaits samazin āsies līdz 37 %. Tas liecina 
par Komisijas nep ārtrauktajiem centieniem ierobežot vien otu likmju izmantošanu, cik vien tas 
iespējams. 
Tā kā Komisijas izmantot ās metodes finanšu korekciju apr ēķināšanai ir balst ītas uz tās 
labākajām prognoz ēm par ES budžetam rad īto risku, t ās pēc definīcijas nelīdzinās sankcijām. 
Minēto centienu ietvaros Komisija nesen izkl āstīja dalībvalstīm nosacījumus, saska ņā ar 
kuriem tā ir gatava ierobežot jebku ras finanšu korekcijas apm ēru atbilstoši k ļūdas īpatsvaram 
darījumos galasa ņēmēju līmenī, ko konstat ējusi dalībvalsts un par ko ir zi ņots attiec īgās 
atbalsta sh ēmas pārbaužu statistik ā. 
Finanšu korekcijas ir gr āmatvedības labojums, nevis dal ībvalstu iest ādēm piemērota sankcija. 
Tiesa atbalsta vienotas likmes metodes, uzskatot, ka t ās ir atbilstošas ties ību aktu 
noteikumiem, kas reglament ē darbu atbilst ības jomā. Jo īpaši Tiesa ir apliecin ājusi, ka tas nav 
Komisijas pien ākums — veikt nepieciešam ās pārbaudes, lai prec īzi aprēķinātu nodarītos 
zaudējumus, bet dr īzāk dalībvalstij jāpierāda, ka Komisijas apl ēse ir bijusi nesam ērīga.  
Vienotas likmes korekciju izmantošanu gad ījumos, kad dal ībvalstis nepilda savas juridisk ās 
saistības, atbalst īja arī Eiropas Parlaments sav ā 2007. gada visp ārējā budžeta izpildes 
apstiprināšanas rezol ūcijā (§ 83).  
Lai izmantotu Pal ātas minētās alternat īvās finanšu korekciju apr ēķināšanas metodes, b ūtu 
ievērojami jāpalielina rev īzijas resursi, kas b ūtu pretrun ā jebkādai izmaksu un ieguvumu 
analīzei.  
V. Finansi ālās noform ēšanas lēmums tiek pie ņemts apm ēram sešus m ēnešus pēc attiecīgā 
finanšu gada beig ām. Ar šā lēmuma starpniec ību Komisija nosaka izdevumu summu, ko atz īst 
par tādu, kas atmaks ājama no attiec īgā gada ES budžeta. Regulas (EK) Nr. 1290/2005, kurai 
ir tāds pats juridiskais statuss k ā Finanšu regulai, 30. pant ā nepārprotami noteikts, ka š āds 
lēmums neskar v ēlāk pieņemtus lēmumus, ar kuriem dal ībvalstīm nosaka finanšu korekcijas. 
Turklāt tas pēc būtības ir piln īgi saderīgs ar Finanšu regulu, kas attiec ībā uz jebkādiem citiem 
izdevumiem paredz, ka Komisija var veikt ex post  pārbaudes līdz pat 5 gadus p ēc lēmuma par 
budžeta izpildes apstiprin āšanu, kas pie ņemts tajā gadā, kad tika veikts gal īgais maks ājums. 
Pretējā gadījumā visi budžeta izdevumi tiktu uzskat īti par provizoriskiem, l īdz tiek veikta ex 
post pārbaude vai ir pag ājis 5 gadu laikposms. 
Izdevumu summa, ko var ētu izslēgt no finans ējuma, pamatojoties uz turpm ākajiem atbilst ības 
lēmumiem, Komisijas uzskaites sist ēmas ietvaros un finanšu p ārskatu piez īmēs tiek nor ādīta 
kā iespējams aktīvs. Kopā finansiālās noformēšanas lēmumu šī norādītā informācija sniedz 
Eiropas Parlamentam un Padomei datus, kas nepieciešami, lai veiktu budžeta izpildes 
apstiprināšanas proced ūru. 
Palātas apsvērums ir balst īts uz vienu no gr āmatojumu noskaidrošanas pamatprincipiem, k ā 
paredzēts attiecīgajā pašreizējā juridiskaj ā pamatā, ko Komisijai ir pien ākums iev ērot (kopš 
1996. gada). Pret to neiebilda neviena no ties ību aktu pie ņemšanā iesaistītajām pusēm. Šo 
apsvērumu kā tādu vislabāk būtu izvērtēt iespējamās tiesību aktu pārskatīšanas ietvaros. 
LV 4   LV VI. Komisija uzskata, ka pašreiz ējā sistēma darbojas sekm īgi un sasniedz savus visp ārējos 
mērķus. Tomēr Komisija turpin ās uzlabot savas darb ības praks ē un, ja nepieciešams, iesniegt 
Eiropas Parlamentam un Padomei atbilstošus priekšlikumus par turpm ākiem uzlabojumiem 
laikposmam p ēc 2013. gada.  
IEVADS  
2. Īstenošanas k ārtības 42. panta 1. punkt ā, kas attiecas uz Finanšu regulas 53.b un 53.c pantu, 
ir noteikts, ka gr āmatojumu noskaidrošanas m ērķis ir nodrošin āt, ka dalībvalstu izdevumi, 
kuri ir saist īti ar dalītu pārvaldību […] un kuri ir atmaks ājami no ES budžeta, ir pareizi un 
atbilst piem ērojamajiem ES noteikumiem. 
5. Belle  darba grupa, ko Komis ija izveidoja 1991. gad ā, tika pilnvarota izp ētīt grāmatojumu 
noskaidrošanas proced ūras darbības, lai izv ērtētu to efektivit āti un lietder ību Kopējās 
lauksaimniec ības politikas (KLP) un Finanšu regulas visp ārējo mērķu sasniegšan ā un, ja 
nepieciešams, ierosin ātu juridiskus un/vai administrat īvus līdzekļus šo darb ību īstenošanai.  
b) Visas atbilst ības lēmumā ietvertās finanšu korekcijas attiecas uz noteiktu finanšu gadu, kas 
ir norādīts šā lēmuma pielikum ā. 
1. IZCĒLUMS. 
b) Maksājumu aģentūru veiktās pārbaudes ir balst ītas uz pārvaldības un kontroles sist ēmām, 
kurām prasību minimumu nosaka Komisija. 
6. Reform ētās sistēmas ietvaros finansi ālās noformēšanas lēmums tiek pie ņemts līdz tā gada 
30. aprīlim, kurš seko attiec īgajam finanšu gadam. T ādējādi reform ētā grāmatojumu 
noskaidrošanas proced ūra ir iev ērojami pa ātrinājusi maks ājumu aģentūru grāmatojumu 
noskaidrošanu. 
I DAĻA — GRĀMATOJUMU FINANSI ĀLĀ NOSKAIDROŠANA  
21. Starptautiskajos rev īzijas standartos un Komisijas nor ādījumos ir paredz ēta uzticēšanās 
citu revidentu darbam gad ījumos, kad tas tiek uzskat īts par lietder īgu. Apliecin ātājiestādes var 
paļauties uz iekš ējās revīzijas strukt ūrvienības ( IAU) darbu, ja t ās ir pietiekami p ārbaudījušas 
šo darbu. 
Revīzijas apmekl ējuma laik ā Dānijas apliecin ātājiestādēs 2009. gada novembr ī nevienā no 
iestādēm netika konstat ēti būtiski trūkumi saist ībā ar darba dokumentiem un p ārbaužu 
sarakstiem. 
Attiecībā uz Pal ātas apsvērumu 9. zemsv ītras piez īmē, ka Dānijā iekšējās revīzijas 
struktūrvienība tika iesaist īta apliecin ātājiestādes izvēlē, ar kuru galu gal ā pēc iekšējās 
revīzijas strukt ūrvienības ieteikuma maks ājumu aģentūra noslēdza līgumu, jānorāda, ka 
apliecinātājiestādes līgums tika atjaunots 2009. un 2010. finanšu gadam, un l īgumslēdzēja bija 
kompetent ā iestāde. 
22. Vairum ā gadījumu Pal ātas konstat ējumi attiecas uz nepiln ībām apliecin ātājiestāžu 
dokumentos par rev īzijas darbu, nevis uz nepiln ībām pašā darbā. 
Apliecinātājiestādēm jāapkopo pietiekami rev īzijas pier ādījumi, lai pamatotu šos 
konstatējumus. Komisija uzskata šo jaut ājumu par t ās riska anal īzes sastāvdaļu, kaut ar ī to var 
LV 5   LV risināt vienīgi tieši, apmekl ējot revīzijai izvēlētās apliecin ātājiestādes. Lai gan darba 
dokumentu un p ārbaužu sarakstu prec īzais noform ējums un saturs j āveido, pamatojoties uz 
apliecinātājiestāžu profesion ālo vērtējumu, Komisija ir izstr ādājusi (un turpin ās izstrādāt) 
ieteikumus šaj ā svarīgajā jomā, kur tā ir konstat ējusi nepiln ības. 
Papildus visp ārīgajām prasībām par izdevumu padzi ļinātu pārbaudi saska ņā ar norādījumu 
Nr. 3 apliecin ātājiestādēm vienreiz ējo maksājumu shēmas ( SPS) vajadzībām jāpārbauda, vai 
no pakārtotajiem pras ījumiem var izriet ēt maksājumi. Tom ēr nepastāv prasība padziļinātās 
pārbaudes ietvaros p ārbaudīt prasījumus kā tādus.  
24. Ir pārskatīti norādījumi 2009. finanšu gadam, lai prec īzāk izskaidrotu, k ā veikt debitoru 
virsgrāmatas un Regulas (EK) Nr. 885/2006 III/IIIA pielikuma piln īguma un pareiz ības 
pārbaudi un zi ņot par to. Apliecin ājuma ziņojumu anal īze par 2009. finanšu gadu par āda, ka 
kopš Palātas revīzijas šajā jomā ir ieviesti uzlabojumi.  
Papildus apliecin ātājiestāžu darbam Komisija p ēdējos trīs gados ir veikusi rev īziju 
14 maksājumu aģentūrās 11 dalībvalstīs saistībā ar pārkāpumu uzraudz ību un ziņošanu par 
tiem saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 885/2006 III pielikumu. Kopum ā maksājumu aģentūrās ir 
ieviestas atbilstošas proced ūras, lai aizsarg ātu Eiropas Savien ības finanšu intereses. Šaj ās 
revīzijās konstatētie trūkumi tiek uzraudz īti atbilstības noskaidrošanas proced ūru ietvaros. 
26. Komisija nesen ierosin āja sistēmu1, saskaņā ar kuru, s ākot no 2010. gada, dal ībvalstis var 
nostiprināt vispārējo regulējumu pamatotas p ārliecības gūšanai par dar ījumu likum ību un 
pareizību galasa ņēmēju līmenī. Šajā sakarā apliecinātājiestādēm jādara vairāk, nekā nosaka 
pašreizējās prasības, pilnībā atkārtoti pārbaudot attiec īgā izdevumu kopuma reprezentat īvo 
darījumu paraugu, ko konkr ētā maksājumu aģentūra ir pārbaudījusi uz vietas. Šis darbs 
ietvertu visu dokumentu apstr ādi, sākot no atbalsta piepras ījuma saņemšanas l īdz pat gal īgā 
maksājuma aprēķināšanai un veikšanai. 
28. Komisija piekr īt, ka var veikt un b ūtu jāveic turpm āki uzlabojumi, un šis jaut ājums tiek 
regulāri izvirzīts sarunās ar dalībvalstīm. Tomēr nepastāv prasība pārbaudīt un izvērtēt visus 
galvenos un papildu kontroles meh ānismus, kam j ābūt ieviestiem maks ājumu aģentūrā. 
29. Komisija uzskata, ka, lai izstr ādātu atzinumu par iekš ējās kontroles proced ūrām, nebūtu 
nepieciešams īpaši pārbaudīt un izvērtēt visu galveno un papildu kontroles meh ānismu 
ticamību. Regul ā (EK) Nr. 885/2006 nav noteikts, ka apliecin ātājiestādei jāsniedz slēdziens 
par to, vai visi iesp ējamie kontroles meh ānismi ir funkcion āli, tajā vienīgi noteikts, ka 
apliecinātājiestādei jāpārbauda maks ājumu aģentūras atbilst ība akredit ācijas krit ērijiem 
(Regulas (EK) Nr. 885/2006 I pielikums). 
Tomēr apliecin ātājiestādēm būtu jāizvērtē šie aspekti saska ņā ar jauno sist ēmu, kas aprakst īta 
Komisijas atbild ē uz 26. punktu.  
30. Vajadz ības gadījumā Komisija ofici ālos paziņojumos dal ībvalstīm ir nor ādījusi, ka 
jāidentificē un jāpārbauda ar ī deleģētās struktūras. Tom ēr nepastāv prasība katru gadu 
apmeklēt un pārbaudīt visas dele ģētās struktūras. 
31. Groz ījuma mērķis bija preciz ēt jau iepriekš past āvošos pien ākumus un uzlabot 
apliecinātājiestāžu ziņojumu sagatavošanu. 
                                                 
1 Dokuments D/413722/2009. 
LV 6   LV 32. Komisija uzskata, ka p ārskatītajos norādījumos ir pietiekami preciz ēts pilnīgs revīzijas 
uzdevuma tv ērums. Ir paredz ēts, ka maks ājumu aģentūrām jāsaskaņo visa to iesniegtaj ās gada 
aptaujās iekļautā informācija ar pamat ā esošo datub āzu inform āciju. Apliecin ātājiestādēm 
jāpārbauda, vai tas ir izdar īts, un jānorāda, vai ir konstat ēti trūkumi. Tām arī būtu jāpārbauda 
revīzijas liecību esamība un atbilst ība. 
Lai pārbaudītu datubāzes pareiz ību, apliecin ātājiestādēm ir nepieciešams paraugs, kas sast āv 
no vismaz 20 zi ņojumiem par p ārbaudēm uz vietas uz vienu statistikas kopumu, un t ām 
jāpārbauda, vai zi ņojumu dati ir pareizi ievad īti datubāzē. 
Apliecinātājiestādēm jāsniedz skaidrs sl ēdziens par min ētajiem elementiem. Neskatoties uz 
uzlabojumiem šaj ā jomā 2009. finanšu gad ā, Komisija izskat īs jautājumu par to, vai ir 
nepieciešami turpm āki precizējumi norādījumos. 
33. a) Ir paredz ēts, ka saska ņošanu veic maks ājumu aģentūras. Savuk ārt apliecin ātājiestādēm 
jāpārbauda, vai t ā ir veikta pareizi. Tas tika skaidri dar īts zināms dalībvalst
īm kopsavilkuma 
ziņojumā par 2008. finanšu gadu2, un šajā sakarā attiecīgos gadījumos ir iesniegti ieteikumi 
dalībvalstīm (maksājumu aģentūrām un apliecin ātājiestādēm). Rezult ātā Komisija uzskata, ka 
tādējādi 2009. finanšu gad ā situācija uzlaboj ās. Saskaņā ar apliecin ātājiestāžu ziņojumiem par 
2009. finanšu gadu piln īga saskaņošana tika pan ākta lielākajai daļai maksājumu aģentūru. 
b)–c) kop īga atbilde uz b) un c) punktu 
Komisija atz īst Palātas konstat ētos trūkumus attiec ībā uz 2007. un 2008. gadu un ir izvirz ījusi 
šos jautājumus sarun ās ar attiec īgajām dalībvalstīm. Rezult ātā Komisija uzskata, ka situ ācija 
2009. finanšu gad ā ir ievērojami uzlabojusies. Apliecin ājuma ziņojumu anal īze parāda, ka ar 
dažiem iz ņēmumiem apliecin ātājiestādes ir veikušas darbu Komisijas nor ādījumos 
paredzētajos līmeņos aptuveni 90 % gad ījumu. 
34. Turpm āk minēto iemeslu d ēļ Komisija uzskata, ka konstat ētie trūkumi būtiski neierobežo 
Komisijas iesp ējas izmantot šos datus p ārliecības gūšanai. 
– Kļūdu īpatsvars, ko Komisija ir no teikusi, pamatojoties uz dal ībvalstu sniegto p ārbaužu 
statistiku, vair ākus gadus ir nemain īgs. 
– Apliecinājuma ziņojumu anal īze par 2009. finanšu gadu par āda, ka šaj ā sakarā 
apliecinātājiestādes ir veikušas iev ērojamus uzlabojumus. 
– Statistikas inform ācija ir ieg ūta, pārbaudot ļoti apjom īgu piepras ījumu paraugu3, un, pat ja 
tiktu izmantota droš ības rezerve, kas atbilst k ļūdu īpatsvara pieaugumam par 25 %, 
atlikušo k ļūdu īpatsvars joproj ām būtu mazāks par 2 %. 
                                                 
2 2009. gada 3. apr īļa dokuments AGR/2009/80073-00-03/EN. 
3 Vienreiz ējo maks ājumu sh ēma ( SPS) / Vienoto plat ībmaksājumu sh ēma ( SAPS ): pārbaudīti 
600 315 piepras ījumi; dzīvnieki: p ārbaudīti 798 119 dz īvnieki (piemaksa par z īdītājgovīm un īpašā 
piemaksa par liellopu ga ļu); eksporta kompens ācijas: pārbaudītas 13 023 deklar ācijas; veiktas 
275 491 sa ņēmēju pārbaudes attiec ībā uz lauku att īstības pasākumiem, kas piesaist īti konkrētām 
teritorijām (sal. Lauksaimniec ības un lauku att īstības ģenerāldirektorāta 2009. gada darb ības pārskats, 
33. zemsv ītras piezīme, 61. lpp.). 
LV 7   LV – Kļūdu īpatsvars, ko Pal āta noteikusi 2008. gada ticam ības deklar ācijā (DAS), atbilst 
atlikušo k ļūdu īpatsvaram, ko Komisija noteikusi, pamatojoties uz dal ībvalstu sniegtajiem 
kontroles statistikas datiem.  
Paraugu ņemšanas metod ēm, ko maks ājumu aģentūras izmanto piepras ījumu pārbaudei uz 
vietas, parasti ir nepieciešami nejauši atlas īti paraugi. Kaut ar ī nejauši atlas īti paraugi nav 
atlasīti atbilstoši statistikas metodei, piem ēram, naudas vien ību paraugu atlases metodei 
(MUS ), tie parasti ir pietiekami apjom īgi, lai sniegtu pamatotu p ārliecību par to 
reprezentivit āti. 
35. Komisija atz īst Palātas konstat ētos trūkumus attiec ībā uz 2007. un 2008. finanšu gadu un 
jau ir sniegusi šo inform āciju darbības pārskatos par min ētajiem gadiem. T ā ir izvirzījusi šos 
jautājumus sarun ās ar attiec īgajām dalībvalstīm un uzskata, ka rezult ātā 2009. finanšu gad ā 
situācija ir iev ērojami uzlabojusies. Apliecin ājumiestāžu ziņojumu anal īze parāda, ka ar 
dažiem iz ņēmumiem t ās ir veikušas darbu Komisijas nor ādījumos paredz ētajos līmeņos vairāk 
nekā 90 % integr ētās administr ācijas un kontroles sist ēmas (IAKS) gad ījumu (abos fondos), 
92 % (Eiropas Lauksaimniec ības garantiju fonds (ELGF)) un 87 % (Eiropas 
Lauksaimniec ības fonds lauku att īstībai (ELFLA)) no šiem gad ījumiem sniedzot sl ēdzienu, ka 
uz vietas izdar īto pārbaužu kvalit āte ir bijusi vismaz pietiekama. Attiec ībā uz kopumiem, kas 
neietilpst IAKS sist ēmā, apliecin ātājiestādes ar dažiem iz ņēmumiem iev ēroja darba pras ības 
vairāk kā 80 % gad ījumu un sniedza l īdzīgu slēdzienu 90 % (ELGF) un 87 % (ELFLA) no 
visiem gad ījumiem. 
Komisija uzskata, ka šie groz ījumi ir ieviesti (p ārskatīto norādījumu ang ļu valodas versija tika 
izdota jau 2008. gada j ūlijā) pietiekami savlaic īgi, lai apliecin ātājiestādes varētu nodrošin āt 
atbilstību jaunajiem nor ādījumiem. 
36. Komisija piekr īt, ka var veikt un b ūtu jāveic turpm āki uzlabojumi, un šis jaut ājums tiek 
regulāri izskatīts sarunās ar dalībvalstīm. 
37. Kaut ar ī Komisija piekr īt, ka kopum ā agrāk veiktas p ārbaudes atk ārtota veikšana ļauj 
labāk izvērtēt pārbaužu uz vietas kvalit āti, kontroles vidi ir iesp ējams nov ērtēt, arī veicot 
pārbaudes ar apliecin ātājiestādes piedal īšanos. Atseviš ķos gadījumos pārbaudes atk ārtota 
veikšana var neb ūt iespējama. Šādas probl ēmas ir rakstur īgas daudz ām ārēju revidentu 
veiktām ex post pārbaudēm. 
Turklāt pārbaudes uz vietas ar apliecin ātājiestādes piedal īšanos samazin ātu lauksaimnieku 
administrat īvo slogu. 
38. To iemeslu d ēļ, kas minēti Komisijas atbild ē uz 34. punktu, Komisija uzskata, ka Pal ātas 
konstatējumi būtiski neierobežo iesp ējas izmantot p ārbaužu statistiku p ārliecības gūšanai. 
Jaunā sistēma pārliecības nostiprin āšanai nav uzskat āma par reakciju uz nepiln ībām 
apliecinātājiestāžu darbā, bet drīzāk tā ir mēģinājums nostiprin āt pārliecību, ko jau ir sniegusi 
pašreizējā sistēma. 
41. Līdz ar nor ādījumu Nr. 4 par ticam ības deklar āciju tiek nodrošin ātas vienotas metodes 
ticamības deklar āciju sagatavošanai. Taj ā ir izklāstīti piemērojamie ties ību aktu noteikumi un 
sniegti Komisijas ieteikumi ar m ērķi nodrošin āt, ka ticam ības deklar ācijas tiek sagatavotas, 
pamatojoties uz sal īdzināmiem krit ērijiem. 
LV 8   LV 43. Pirmoreiz ar p ārskatītajiem nor ādījumiem par ticam ības deklar āciju dalībvalstis tika 
iepazīstinātas 2008. gada j ūnijā, un tie tika pabeigti 2008. gada j ūlijā. Tas bija pietiekami 
savlaicīgi, lai maks ājumu aģentūru direktori var ētu sagatavot ticam ības deklar ācijas 
parakstīšanai 2009. gada janv ārī. Agrāka norādījumu pārskatīšana nebija iesp ējama, jo 
vispirms bija j ānovērtē iepriekšējā gada deklar āciju rezult āti. 
Komisija uzskata, ka nor ādījumi ir pietiekami detaliz ēti. Pēc 2008. finanšu gad ā saņemto 
ticamības deklar āciju analīzes tika turpin āta norādījumu pārskatīšana. Atseviš ķos 2009. gad ā 
pārskatītās versijas pielikumos ir aprakst īts, kā veikt pārbaužu statistikas anal īzi, kurai 
nepārprotami nepieciešama detaliz ēta inform ācija, gadījumos, kad kopuma k ļūdu īpatsvars 
pārsniedz 2 %, kad sal īdzinājumā ar situāciju iepriekš ējā finanšu gad ā novērots ievērojams 
pasliktinājums vai kad kopuma k ļūdu īpatsvars ir neizskaidrojami zems, un k ā rīkoties, lai 
ievērotu prasību iesniegt inform āciju par ticam ības deklar ācijas sagatavošan ā izmantotajiem 
datiem. Komisija ir nodrošin ājusi veidnes p ārbaužu statistikas nos ūtīšanai, lai garant ētu, ka 
dalībvalstu nos ūtītie dati Komisijai ir vienoti. 
44. Prasība, ka pirms deklar ācijas parakst īšanas ikvienai ticam ības deklar ācijai jāpievieno 
saraksts ar maks ājumu aģentūras direktora izskat ītajiem dokumentiem un paveikto darbu, 
2008. finanšu gad ā tika iev ērota 75 no 82 gad ījumiem. P ārbaužu statistikas anal īze tika 
nodrošināta 32 gadījumos un sal īdzinājums ar situ āciju iepriekš ējā gadā — 24 gad ījumos. 
Komisijas anal īze parāda, ka 2009. finanšu gad ā situācija uzlaboj ās: visas 88 maks ājumu 
aģentūras iesniedza izskat īto dokumentu sarakstu un kopsavilkumu par paveikto darbu, un 
83 maksājumu aģentūras iesniedza nepieciešamo p ārbaužu statistikas anal īzi. 
45.–46. Pārliecības gūšanas modelis, uz kuru ir balst ītas ticamības deklar ācijas, izriet no Komisijas 
norādījumiem un tika p
ārrunāts pirmaj ā sanāksmē ar maks ājumu aģentūru direktoriem 
2007. gada decembr ī. Toreiz Komisija ar ī skaidri nor ādīja, ka tā dēvētais kaskādes modelis, 
kas ir balst īts uz pak ārtotām ticamības deklar ācijām, ir nepietiekams, un pat ieteica to 
neizmantot, it īpaši maks ājumu izpildei. 
47. Pārbaužu statistikas anal īze 2008. finanšu gad ā tika nodrošin āta 32 gad ījumos, un 
salīdzinājums ar situ āciju iepriekš ējā gadā — 24 gad ījumos. Lai uzlabotu situ āciju, attiec ībā 
uz 2009. finanšu gadu tika p ārskatīts norādījums Nr. 4. Rezult ātā minētajā finanšu gad ā 
nepieciešamo p ārbaužu statistikas anal īzi veica 84 no 88 maks ājumu aģentūrām. 
48. Pārbaužu statistikas anal īze jāveic atbalsta sh ēmas līmenī, un robežlielums, kas p ārsniedz 
2 % (kopuma l īmenī), norāda uz to, ka j āizvērtē atrunas iek ļaušana. Tom ēr atruna ir 
nepieciešama vien īgi tad, ja vienlaikus iest ājas šādi apstākļi: 
- kvalitātes aspektu p ārbaudes rezult ātā tiek konstat ēti būtiski trūkumi valsts l īmeņa 
kontroles sist ēmā, kā definēts 4.2. punkt ā norādījumā Nr. 4 (Kvalit ātes aspekti); 
- ir aplēsts, ka nepamatotie maks ājumi pārsniedz 2 % no attiec īgajā finanšu gad ā veiktajiem 
kopējiem maks ājumiem jebkura t āda kopuma ietvaros, kas min ēts 4.3 punkt ā norādījumā 
Nr. 4 (Kvantitat īvie aspekti); 
- ar korekt īviem pasākumiem nav bijis iesp ējams novērst trūkumu ietekmi. 
LV 9   LV Ir paredzēts, ka maks ājumu aģentūras direktors var iek ļaut atrunu vien īgi tad, ja ir iest ājušies 
visi šie trīs apstākļi. 
49. To iemeslu d ēļ, kas izkl āstīti Komisijas atbild ē uz 34. punktu, Komisija neapšauba 
pārbaužu statistikas ticam ību.  
51. Darbs, kas paveikts saist ībā ar apliecin ājumu sagatavošanu, liel ā mērā patiesi nodrošin ātu 
pietiekamu pamatu ar ī atzinuma sagatavošanai par ticam ības deklar āciju.  
Tomēr papildus tam apliecin ātājiestādei būtu jāpārbauda ar ī, vai ticam ības deklar ācijai 
pievienotā pamatojoš ā informācija ir pietiekama, un j āsniedz atzinums par turpm āk 
minētajiem jaut ājumiem: 
• (ja vajadz īgs) vai maks ājumu aģentūras direktora atrunas ir nor ādītas pareizi; 
• (ja vajadz īgs) attiec ībā uz kuru(-iem) rev īzijai atlas īto(-ajiem) paraugu(-iem) p ēc 
iestādes domām vajadzēja iekļaut atrunas, bet tas netika izdar īts; 
• (ja vajadz īgs) attiec ībā uz kuru(-iem) rev īzijai atlas īto(-ajiem) paraugu(-iem) tika 
iekļauta atruna, kas nebija nepi eciešama (t.i., pamata jaut ājums(-i) nebija b ūtisks(-i)); 
• vai p ēc iestādes domām ticamības deklar ācija par finanšu gadu no 16.10.xx. l īdz 
15.10.xx.+1 visos b ūtiskajos aspektos atbilst Regulas (EK) Nr. 885/2006 3. pantam 
(Komisijas nor ādījums Nr. 4). 
Tādējādi Komisija uzskata, ka at zinums nodrošina pievienoto v ērtību. 
Francijas apliecin ātājiestāde 2009. finanšu gad ā izmantoja nor ādījumā Nr. 7 min ēto modeli. 
52. Sākot no 2009. finanšu gada, apliecin ātājiestādēm ir bijušas lab ākas iespējas izvērtēt 
informāciju, jo p ārskatītajā norādījumā Nr. 4 ir iek ļautas veidnes, kas j āaizpilda maks ājumu 
aģentūrai. 
II DAĻA — GRĀMATOJUMU ATBILST ĪBAS NOSKAIDROŠANA 
54. Palātas 1. grafik ā ir redzams, kad tika pie ņemti daž ādie atbilst ības noskaidrošanas 
lēmumi, nevis attiec ībā uz katru finanšu gadu izsl ēgtās summas. Finanšu korekcijas attiec ībā 
uz izdevumiem katr ā finanšu gad ā, tostarp turpm āko korekciju apl ēses, ir redzamas Komisijas 
1. grafikā. 
56. Centr ālā riska anal īze kalpo k ā plānošanas instruments. Faktiski N-2 gada 
lauksaimniec ības izdevumi tika sadal īti pa 76 daž ādiem revīzijas laukiem, un ikviens no šiem 
laukiem darbojas l īdzīgas pārvaldības un kontroles sist ēmas ietvaros. T ā kā šajos rev īzijas 
laukos iek ļautos izdevumus veica daž ādas maks ājumu aģentūras, plānošanas nol ūkā tika 
noteikti 1807 rev īzijas lauku un maks ājumu aģentūru pāri. Attiecībā uz šiem rev īzijas lauku 
un maksājumu aģentūru pāriem tiek ņemti vērā šādi riska faktori: noz īmīgums (deklar ēto 
izdevumu summas), p ēdējais gads, kad veikta rev īzija (periods  kopš attiec īgā pasākuma 
pēdējās revīzijas), attiec īgajam pas ākumam rakstur īgais risks, kontroles sist ēmas riski (ar 
kontroles sist ēmu saistītie riski), maks ājumu aģentūras riski (ar maks ājumu aģentūru saistītie 
riski), un visbeidzot — j āņem vērā Eiropas Kr āpšanas apkarošanas biroja ( OLAF ) riski 
(saistībā ar OLAF  apsūdzībām un pārkāpumiem) un Rev īzijas palātas riski (saist ībā ar Eiropas 
Revīzijas pal ātas konstat ējumiem). Salikto risku apr ēķina katram rev īzijas lauka un 
LV 10   LV maksājumu aģentūras pārim, sareizinot noz īmīgumu un sv ērto risku, kas ir iepriekšmin ēto 
dažādo riska r ādītāju vidējā svērtā vērtība. Pamatojoties uz salikto risku, visam direktor ātam 
tiek noteikta rev īzijas lauku un maks ājumu aģentūru pāru secība. 
57.–58.  Tā izdevumu da ļa, attiecībā uz kuru Komisija veica atbilst ības revīzijas, 2009. finanšu gad ā 
palielinājās līdz 61 %
4. Komisija uzskata, ka tas ir iespaid īgs un pietiekams apjoms, un t ādēļ 
noliedz, ka riska anal īzes rezult ātā atbilstības revīzijas jāveic tikai ierobežotam skaitam 
pasākumu un maks ājumu aģentūru, kas noteiktas k ā prioritāras. Turkl āt attiecībā uz tiešā 
atbalsta l īdzekļiem, kuri 2009. finanšu gad ā bija 72 % no kop ējiem lauksaimniec ības 
izdevumiem un uz kuriem attiecas IAKS, p ēdējo trīs gadu laik ā revīzijas tika veiktas vis ām 
dalībvalstīm, izņemot Luksemburgu. 
59. Lai nodrošin ātu dalībvalstīm juridisko noteikt ību ES likumdev ēja apzināta izvēle ir 
24 mēnešu noteikums. Š ā noteikuma piem ērošanai ir rakstur īgi, ka attiec ībā uz atseviš ķiem 
izdevumiem nevar veikt finanšu korekcijas, kaut ar ī tos var ietekm ēt trūkumi. Komisija ir 
atkārtoti ierosin ājusi šā termiņa pagarin āšanu, bet gan Padome, gan Eiropas Parlaments 
noraidīja šo ierosin ājumu. 
60. Komisija uzskata, ka visu rev īzijas lauku piln īga aptveršana, piem ēram, trīs gados neb ūtu 
iespējama pat ar iev ērojami liel ākiem resursiem, un tas b ūtu pretrun ā vienotas rev īzijas 
koncepcijai5. Nebūtu efektīvi izmantot cilv ēkresursus un finanšu l īdzekļus, lai veiktu rev īziju 
attiecībā uz revīziju jomu un maks ājumu aģentūru pāriem ar ierobežotiem izdevumiem un 
zemu riska r ādītāju. Tādēļ Komisija veic atbilst ības revīzijas, pamatojoties uz centr ālo riska 
analīzi, kas ietver visus nepieciešamos risk a faktorus un atbilst starptautiski atz ītiem revīzijas 
standartiem. 
3. IZCĒLUMS 
Palātas norādītajā piemērā Komisija savlaic īgi reaģēja uz saņemto inform āciju un atbilstoš ā 
veidā novērsa risku. T ādēļ Komisija neuzskata, ka Pal ātas norādītie 100 miljoni euro bija 
jāpakļauj finanšu korekcijai. 
Lai nodrošin ātu dalībvalstīm juridisko noteikt ību ES likumdev ēja apzināta izvēle ir 
24 mēnešu noteikums. Š ā noteikuma piem ērošanai ir rakstur īgi, ka attiec ībā uz atseviš ķiem 
izdevumiem nevar veikt finanšu korekcijas, kaut ar ī tos var ietekm ēt trūkumi. Komisija ir 
atkārtoti ierosin ājusi šā termiņa pagarin āšanu, bet gan Padome, gan Eiropas Parlaments 
noraidīja šo ierosin ājumu. 
61. Attiec ībā uz tiešā atbalsta l īdzekļiem, kas 2009. finanšu gad ā bija 72 % no kop ējiem 
lauksaimniec ības izdevumiem un uz kuriem attiecas IAKS, p ēdējo trīs gadu laik ā (no 
2007. līdz 2009. gadam) rev īzijas tika veiktas vis ās dalībvalstīs, izņemot Luksemburgu, 
tādējādi aptverot laikposmu, kas nov ērš 24 mēnešu noteikuma izsl ēdzošo ietekmi. 
Revīzijas lauku / maks ājumu aģentūru pāru skaits izriet no liel ā skaita atš ķirīgu kontroles 
sistēmu dažādām atbalsta sh ēmām lauksaimniec ības jomā un dal ībvalstu izveidoto 
                                                 
4 26,5 % kategorijai “Intervence lauksaimniec ības tirgū”, 70,9 % kategorijai “Tiešais atbalsts” un 43,6 % 
kategorijai “Lauku att īstība”. 
5 Lai nepie ļautu, ka atseviš ķas jomu da ļas vēlāk nebūtu iespējams izlabot 24 m ēnešu noteikuma d ēļ, 
attiecīgajā laikposm ā būtu nepieciešams veikt rev īziju aptuveni 1800 rev īzijas laukos. 
LV 11   LV maksājumu aģentūru skaita. Tiešais atbalsts 2008. gada riska anal īzē gan aptv ēra tikai 
12 revīzijas laukus. 
63. Komisija uzskata, ka vien oto likmju izmantošana ir piln ībā saskaņā ar atbilst ības 
noskaidrošanas m ērķi un tas ir produkt īvākais un efekt īvākais veids, k ā īstenot šo m ērķi, īpaši, 
ja konstat ētie trūkumi attiecas vien īgi uz dal ībvalsts pārvaldības un kontroles sist ēmu. Tās 
ietvaros tiek ņemts vērā fakts, ka nav iesp ējams izmantot statistiski pamatotu paraugu katr ā no 
aptuveni 150 atbilst ības apmekl ējumiem, ko Lauksaimniec ības un lauku att īstības 
ģenerāldirektorāts veic katru gadu. Saska ņā ar Komisijas apr ēķiniem šādu padzi ļinātu 
pārbaužu veikšanai faktiski katr ā gadījumā būtu nepieciešams p ārbaudīt vidēji aptuveni 
100 individu ālu dokumentu, t ādējādi to skaits gad ā būtu vairāk nekā 15 tūkstoši dokumentu.  
Tiesa ir apstiprin ājusi, ka vienoto likmju korek ciju izmantošana ir saska ņā ar juridiskajiem 
noteikumiem par darbu atbilst ības jomā.  
64. Nedaudz maz āk par 70 % no kop ējās finanšu korekciju summas tika noteiktas visiem 
32 atbilstības lēmumiem, kas no 1996. gada l īdz 2009. gada beig ām bija pie ņemti, izmantojot 
vienotās likmes. Tom ēr pēc Komisijas dom ām lielāka uzman ība jāpievērš gadījumu skaitam , 
nevis attiec īgajai summai, jo kop ējās gada rev īzijas programmas ietvaros vienl īdz svarīga ir 
katra atbilst ības revīzija. Šādos gadījumos vienot ās likmes tika izmantotas tikai 45 % no 
visiem gad ījumiem, un, ja tiks pie ņemti pēdējie desmit l ēmumi, šis īpatsvars samazin āsies vēl 
vairāk — līdz 37 %. Tas atspogu ļo Komisijas nep ārtrauktos centienus apr ēķināt vai 
ekstrapolēt ES budžetam nodar ītos finansi ālos zaudējumus, kad vien tas ir iesp ējams. 
Šo centienu ietvaros Komisija nesen izkl āstīja dalībvalstīm nosacījumus, saska ņā ar kuriem t ā 
ir gatava piel īdzināt jebkādas finanšu korekcijas summu k ļūdas īpatsvaram, k ādu dalībvalsts ir 
konstatējusi darījumos galasa ņēmēju līmenī un kāds ir norādīts tās pārbaužu statistik ā par 
attiecīgo atbalsta sh ēmu. 
65. Komisija uzskata, ka, koncentr ējoties uz dal ībvalstu p ārvaldības un kontroles sist ēmu 
darbību, uz sist ēmām balstītas revīzijas pieeja ir efekt īvākais un produkt īvākais veids, k ā 
sasniegt šo m ērķi. Lai papildin ātu šo darbu ar individu ālo maksājumu reprezentat īvo paraugu 
padziļinātām pārbaudēm katras t ādas Lauksaimniec ības un lauku att īstības ģenerāldirektorāta 
veiktās atbilstības revīzijas uz vietas ietvaros, kuru kop ējais skaits katru gadu ir aptuveni 150, 
būtu nepieciešams iev ērojams (vair āk nekā divkārtīgs) pašreiz ējo revīzijas resursu 
palielinājums, kas b ūtu pretrun ā jebkādu izmaksu un ieguvumu anal īzei. Šim palielin ājumam 
būtu jābūt vēl lielākam (pieck ārtīgam), ja Komisijai b ūtu jāveic šādas padzi ļinātas pārbaudes 
attiecībā uz visiem rev īzijas laukiem, piem ēram, trīs gados. 
Tāpat netiktu ņemts vērā fakts, ka neatkar īgās revīzijas strukt ūras sagatavo apliecin ājumus par 
maksājumu aģentūru pārskatiem un to iekš ējo kontroles proced ūru darbību un pārbauda un 
apstiprina p ārbaužu statistikas datus; tas ir elements, kas attiecas uz p ārliecību par pak ārtoto 
darījumu likum ību un pareiz ību, kurš šobr īd tiek vēl vairāk nostiprin āts. 
Nebūtu iespējams arī ierobežot š ādas padzi ļinātas pārbaudes uz gad ījumiem, kuros “sekas ir 
skaitļos izsakāmas un noz īmīgas”, jo pie šiem secin ājumiem nevar non ākt revīzijas laikā, un, 
ja šādas padzi ļinātas pārbaudes veic proced ūras beigu posm ā, tās var būt arī neatbilstošas 
un/vai neiesp ējamas.  
66. Vienotas likmes korekcijas atspogu ļo ES budžetam rad ītā finanšu riska pak āpi, kas izriet 
no nepiln ībām dalībvalstu p ārvaldības un kontroles sist ēmās. Tādēļ Komisija uzskata, ka 
pastāv savstarp ēja saistība starp vienotu likmi un galasa ņēmējiem nepareizi veiktu maks ājumu 
LV 12   LV līmeni. Darba dokument ā VI/5330/97 ietvertajos nor ādījumos ir noteikta skaidra, objekt īva un 
stabila sist ēma vienotas likmes korekciju piem ērošanai, izvairotie s no subjektivit ātes, kā arī 
nevienlīdzīgas attieksmes. 
Komisijas darb ības rokasgr āmatā ir skaidri noteikts, ka vi enotas likmes korekciju sist ēmu 
izmanto, lai sasaist ītu konstat ētos trūkumus ar ES budžetam rad īto risku, un ka šis risks ir 
galvenais elements finanšu korekciju l īmeņa novērtēšanā. Tādēļ revidentiem j āizvērtē, vai 
pastāv jebkādi risku mazinoši vai pas tiprinoši faktori. Atbilst ības lēmumi sniedz uzskat āmus 
piemērus tam, ka šis nov ērtējums tiek veikts un pamatotos gad ījumos rada finanšu korekciju 
līmeņa samazin ājumu vai pieaugumu. 
Turklāt, tā kā lauksaimniec ības izdevumu joma tiek p ārvaldīta atbilstoši dal ītās pārvaldības 
principam, dal ībvalstīm ir lab ākas iespējas nekā Komisijai izv ērtēt reālos finansi ālos 
zaudējumus vai ES budžetam rad īto risku un sniegt atbilstošus pier ādījumus. Darb ības 
rokasgrāmatā tas ir nep ārprotami atz īts, tāpat arī tajā ir noteikts, ka Komisijai j āņem vērā šie 
pierādījumi, ja tie ir ticami. T ādēļ, lai veiktu prec īzāku aprēķinu par ES budžetam 
nodarītajiem finansi ālajiem zaud ējumiem, ir nepieciešama akt īva tās dalībvalsts sadarb ība, 
kura ir iesaist īta visos atbilst ības noskaidrošanas proced ūras līmeņos, jo vien īgi šai dalībvalstij 
ir visa inform ācija, kas nepieciešama š ādam aprēķinam. Diemž ēl, lai gan Komisija to ir 
pieprasījusi, dalībvalstis pašas bieži neizmanto šo iesp ēju. Tiesa ir apliecin ājusi, ka tas nav 
Komisijas pien ākums — veikt nepieciešam ās pārbaudes, lai prec īzi aprēķinātu nodarītos 
zaudējumus, bet dr īzāk dalībvalstij ir j āpierāda, ka Komisijas apl ēse ir bijusi nesam ērīga. 
Šajā sakarā Komisija nesen izkl āstīja dalībvalstīm nosacījumus, saska ņā ar kuriem t ā ir gatava 
pielīdzināt jebkādas finanšu korekcijas summu k ļūdu īpatsvaram, k ādu dalībvalsts ir 
konstatējusi darījumos galasa ņēmēju līmenī un kāds ir norādīts tās pārbaužu statistik ā par 
attiecīgo atbalsta sh ēmu. 
5. IZCĒLUMS 
Konkrētajā gadījumā Palātas ierosin ātajās dokumentu reprezentat īvo paraugu p ārbaudēs 
attiecībā uz Apvienoto Karalisti sal īdzinājumā ar citām dalībvalstīm, iespējams, būtu 
izmantota atš ķirīga pieeja. Lai nodrošin ātu vienlīdzīgu attieksmi pret dal ībvalstīm, šādas 
padziļinātas pārbaudes b ūtu jāveic sistem ātiski, vismaz visos gad ījumos, kad past āv finanšu 
korekcijas iesp ējamība. Šādai pieejai b ūtu nepieciešams iev ērojams rev īzijas resursu 
palielinājums, un t ā būtu pretrun ā izmaksu un ieguvumu anal īzei. Tādēļ Komisija ir nol ēmusi 
izmantot uz sist ēmām balstītas revīzijas pieeju ar t ādu korekciju hierarhiju, kur ā vienotas 
likmes pieeja ir tikai viena no izmantojamaj ām pieejām un kuru ir apstiprin ājusi Tiesa. 
Turklāt visos gad ījumos dal ībvalstis tiek aicin ātas precīzāk aprēķināt ES budžetam nodar ītos 
finansiālo zaudējumus, bet t ās bieži pašas neizmanto šo iesp ēju. Tomēr Komisija izstr ādāja 
alternatīvu metodi, lai lab āk noteiktu re ālo nenovērsto risku, un izkl āstīja to dalībvalstīm 
(skatīt 104. punkta e) apakšpunkta p ēdējo daļu).  
Skatīt arī atbildes 65. un 66. punkt ā.  
LV 13   LV 67. Parlaments sav ā 2007. gada visp ārējā budžeta izpildes apstiprin āšanas rezol ūcijā skaidri 
norādīja, ka dal ībvalstīm, kuras nepilda savus pien ākumus, tiek piem ērotas fiks ētas likmes 
korekcijas6.  
Līdz šim finanšu korekcijas (p ēc to vērtības) īpatsvars, kas noteikts, par pamatu ņemot 
vienotas likmes, ir nedaudz maz āks par 70 %.  
Turklāt 2009. gada decembr ī Komisija izkl āstīja dalībvalstīm nosacījumus, saska ņā ar kuriem 
tā ir gatava piel īdzināt jebkādas finanšu korekcijas summu k ļūdu īpatsvaram, k ādu dalībvalsts 
ir konstat ējusi darījumos galasa ņēmēju līmenī un kāds ir norādīts tās pārbaužu statistik ā par 
attiecīgo atbalsta sh ēmu. 
68. Ar 1996. gada reformu tika ieviesta ikgad ēja finanšu gr āmatojumu noskaidrošana, kas 
jāpabeidz l īdz n + 1 gada 30. apr īlim, un 24 m ēnešu noteikums atbilst ības noskaidrošanai. 
Tādā veidā, ņemot vērā termiņus, tika veikts liels ieguld ījums attiec ībā uz budžeta izpildes 
apstiprināšanas proced ūru (un tagad gada darb ības pārskatu). Ja š ādā termiņā pabeigtu darbu, 
kas saistīts ar atbilst ības noskaidrošanu, tiktu negat īvi ietekm ēts atbilstības noskaidrošanas 
process. 
69. Atbilst ības proced ūras pabeigšanai nepieciešamais laikposms ir atkar īgs no vair ākiem 
faktoriem, no kuriem daži neietilpst Komisijas atbild ības un kontroles jom ā. Šādi faktori 
ietver, piem ēram, gad ījuma sarež ģītību, kas prasa papildu darbu vai pat papildu 
apmeklējumus, termi ņu ievērošanu no dal ībvalstu puses, tulkošanas pakalpojumu pras ības un 
saskaņošanas strukt ūras ieteikumu p ēcpārbaudi. Turkl āt samērā bieži noteiktais m ērķis tiek 
pārsniegts, lai piln ībā ievērotu dalībvalsts ties ības uz aizst āvību, kas ir atbilst ības 
noskaidrošanas proced ūras pamatprincips un kas skaidri noteikts Finanšu regulas Īstenošanas 
kārtības 42. panta 2. punkta c) apakšpunkt ā. 
71. Dalībvalstis ir inform ētas par jebk ādiem trūkumiem, kas konstat ēti īsi pēc apmeklējuma, 
un var nekav ējoties veikt kori ģējošus pasākumus. Rev īzijas rezult āti ir zināmi un ņemti vērā, 
sagatavojot attiec īgā gada darb ības pārskatu. Finanšu korekci jas summas noteikšanai 
nepieciešamais laika periods ir sekund ārs jautājums, ja par tr ūkumiem jau ir pazi ņots un tie ir 
novērsti.  
Atbilstības noskaidrošanas proced ūras termiņu saīsināšana negat īvi ietekmētu Komisijas sp ēju 
veikt nepieciešamos rev īzijas darbus, kas nav ne ES, ne dal ībvalstu interes ēs. Tomēr Komisija 
turpinās darbu, lai samazin ātu atbilstības noskaidrošanas proced ūrām nepieciešamo laiku. 
72. Neviena no likumdošanas proced ūrā iesaistītajām pusēm savos atzinumos par Komisijas 
priekšlikumu Padomes regulai par kop ējās lauksaimniec ības politikas finans ēšanu, kas p ēc 
tam tika pie ņemta kā Regula (EK) Nr. 1290/2005, nav ierosin ājusi veikt nek ādas izmai ņas 
saskaņošanas proced ūrā. 
Komisija 2006. gad ā pieņēma pasākumus, lai samazin ātu to gad ījumu skaitu, kas j āizskata 
saskaņošanas proced ūras ietvaros, divas reizes palielinot robežl īmeni, virs kura gad ījumi ir 
uzskatāmi par pie ņemamiem. Saska ņošanas strukt ūra nav konstat ējusi gadījumu skaita 
pieaugumu proporcion āli ES paplašin āšanās apjomam. 
                                                 
6 Sk. 83. punktu Eiropas Parlamenta 2009. gada 23. apr īļa rezolūcijā par Eiropas Savien ības 
2007. finanšu gada visp ārējā budžeta izpildes apstiprin āšanu, III ieda ļa — Komisija 
(P6_TA(2009)0289). 
LV 14   LV Komisija uzskata saska ņošanas proced ūru par atbilst ības proced ūras lietder īgu elementu. To 
atspoguļo saskaņošanas strukt ūras ietekme uz ierosin ātajām finanšu korekcij ām. Šīs 
procedūras piemērošanas rezult ātā 28 % gad ījumu finanšu korekcijas summa samazin ājās par 
vairāk nekā 10 %, un 13 % gad ījumu samazin ājums bija maz āks par 10 %, bet 3,5 % 
gadījumu Komisija nol ēma atsaukt korekciju. 
73. Tas, vai attiec īgajā gadījumā ir iespējams iekļauties noteiktaj ā termiņā, ir atkar īgs no 
vairākiem faktoriem, no kuriem daži ir ārpus Komisijas atbild ības un kontroles jomas. Š ādi 
faktori ietver, piem ēram, gad ījuma sarež ģītību, kas prasa papildu darbu vai pat papildu 
apmeklējumus, termi ņu ievērošanu no dal ībvalstu puses un saska ņošanas strukt ūras ieteikumu 
pēcpārbaudi. Sam ērā bieži noteiktais termi ņš tiek pārsniegts, lai piln ībā ievērotu dalībvalsts 
tiesības uz aizst āvību, kas ir atbilst ības noskaidrošanas proced ūras pamatprincips.  
2009. gada beig ās vēl nebija nosl ēgtas tikai 10 rev īzijas, kas veiktas 2004. gad ā un agrāk un 
kas ļauj veikt izdevumu finanšu korekcijas par laikposmu l īdz 2003. gadam. Ar š īm revīzijām 
saistītās finanšu korekcijas attiec ībā uz izdevumiem par laikposmu l īdz 2003. gadam tiek 
lēstas aptuveni 15 miljonu euro apm ērā. Tas nozīmē, ka lielā mērā ir pabeigts atbilst ības darbs 
attiecībā uz izdevumiem, kas radušies l īdz 2003. gadam. 
III DAĻA — GRĀMATOJUMU NOSKAI DROŠANAS PROCED ŪRA KOPUM Ā 
76.–77. 
Finansiālās noform ēšanas lēmums tiek pie ņemts apm ēram sešus m ēnešus pēc attiecīgā 
finanšu gada beig ām. Ar šā lēmuma starpniec ību Komisija nosaka izdevumu summu, ko atz īst 
par tādu, kas atmaks ājama no attiec īgā gada ES budžeta. Regulas (EK) Nr. 1290/2005, kurai 
ir tāds pats juridiskais statuss k ā Finanšu regulai, 30. pant ā ir nepārprotami noteikts, ka š āds 
lēmums neskar v ēlāk pieņemtus lēmumus, ar kuriem dal ībvalstīm nosaka finanšu korekcijas. 
Turklāt tas būtībā ir pilnīgi saderīgs ar Finanšu regulu, kur ā attiecībā uz jebkādiem citiem 
izdevumiem noteikts, ka Komisija var veikt ex post  pārbaudes līdz pat 5 gadus p ēc lēmuma 
par budžeta izpildes apstiprin āšanu, kas pie ņemts tajā gadā, kad tika veikts gal īgais 
maksājums. Pret ējā gadījumā visi budžeta izdevumi tiktu uzskat īti par provizoriskiem, l īdz 
tiek veikta ex post  pārbaude vai ir pag ājis 5 gadu laikposms.  
Izdevumu summa, ko var ētu izslēgt no finans ējuma, pamatojoties uz turpm ākajiem atbilst ības 
lēmumiem, Komisijas uzskaites sist ēmas ietvaros un finanšu p ārskatu piez īmēs tiek nor ādīta 
kā iespējams aktīvs. Kopā ar finansi ālās noformēšanas lēmumu šī norādītā informācija sniedz 
Eiropas Parlamentam un Padomei datus, kas nepieciešami, lai veiktu budžeta izpildes 
apstiprināšanas proced ūru. 
Šā finansiālās noform ēšanas lēmuma loma jau tika skaidr i noteikta 1993. gada marta 
memorand ā, ar kuru Komisija apstiprin āja norādījumus tās grāmatojumu noskaidrošanas 
sistēmas reformai, kuru s āka piemērot 1996. gad ā (SEC (93) 306), un neviena no turpm āko 
tiesību aktu pie ņemšanā iesaistītajām pusēm to neapšaub īja. 
78.  a) Katra atbilst ības lēmumā ietvertā finanšu korekcija attiecas uz  noteiktu finanšu gadu, kas ir 
norādīts šā lēmuma pielikum ā. 
b) Kā jau tika nor ādīts atbildē uz 73. punktu, l īdz 2009. gada beig ām lielā mērā ir pabeigts 
atbilstības darbs pie izdevumiem, kas radušies l īdz 2003. gadam. 
LV 15   LV Finanšu p ārskati ietver attiec īgo inform āciju par finanšu korekcij ām attiecīgajā gadā. 
Skatīt arī atbildes uz 76. un 77. punktu. 
79. Tas, ko Pal āta raksturo k ā ierobežojumus, ir vair āk tādas sistēmas rakstur īgās pozitīvās 
iezīmes, kas ir pier ādījusi savu v ērtību ES finanšu interešu aizsarg āšanā. 
80. Atbilst ības noskaidrošanas l ēmumos tiek atkl ātas no ES finans ējuma izsl ēgtās summas 
katrā gadā, kad radušies izdevumi, un attiec ībā uz katru dal ībvalsti. Summas attiec ībā uz katru 
dalībvalsti ir nor ādītas Komisijas 2009. gada finanšu p ārskatu 6. piez īmē. 
Komisijas dienestu darba dokumen ta, kas pievienots finanšu p ārskatam par ELGF 
2008. finanšu gadu, 36. pielikum ā ir sniegta inform ācija par finanšu korekcij ām, kas veiktas 
katra finanšu gada izdevumos. Inform ācija par šo korekciju sadal ījumu pa dal ībvalstīm un 
nozarēm ir nor ādīta Komisijas faktu apkopojum ā "Lauksaimniec ības budžeta sapr ātīga 
pārvaldīšana", kas public ēts šādā interneta adres ē: 
http://ec.europa.eu/agricu lture/publi/fact/index_en.htm . 
81. Finansi ālās noformēšanas lēmums tiek pie ņemts apm ēram sešus m ēnešus pēc attiecīgā 
finanšu gada beig ām. Ar šā lēmuma starpniec ību Komisija nosaka izdevumu summu, ko atz īst 
par tādu, kas atmaks ājama no attiec īgā gada ES budžeta. Regulas (EK) Nr. 1290/2005, kurai 
ir tāds pats juridiskais statuss k ā Finanšu regulai, 30. pant ā nepārprotami noteikts, ka š āds 
lēmums neskar v ēlāk pieņemtus lēmumus, ar kuriem dal ībvalstīm nosaka finanšu korekcijas. 
Turklāt tas būtībā ir pilnīgi saderīgs ar Finanšu regulu, kur ā attiecībā uz jebkādiem citiem 
izdevumiem noteikts, ka Komisija var veikt ex post  pārbaudes līdz pat 5 gadus p ēc lēmuma 
par budžeta izpildes apstiprin āšanu, kas pie ņemts tajā gadā, kad tika veikts gal īgais 
maksājums. Pret ējā gadījumā visi budžeta izdevumi tiktu uzskat īti par provizoriskiem, l īdz 
tiek veikta ex post  pārbaude vai ir pag ājis 5 gadu laikposms. Izdevumu summa, ko var ētu 
izslēgt no finans ējuma, pamatojoties uz turpm ākajiem atbilst ības lēmumiem, Komisijas 
uzskaites sist ēmas ietvaros un finanšu p ārskatu piez īmēs tiek nor ādīta kā iespējams aktīvs. 
Kopā ar finansi ālās noform ēšanas lēmumu š ī norādītā informācija sniedz Eiropas 
Parlamentam un Padomei datus, kas nepieciešam i, lai veiktu budžeta izpildes apstiprin āšanas 
procedūru. 
Finanšu p ārskati jau ietver visu inform āciju, kas paredz ēta Finanšu regul ā un grāmatvedības 
noteikumos. Skat īt arī atbildi uz 76. un 77. punktu. 
82. Saska ņā ar reform ēto sistēmu finansi ālās noformēšanas lēmums tiek pie ņemts līdz tā gada 
30. aprīlim, kurš seko attiec īgajam finanšu gadam. T ādējādi reform ētā grāmatojumu 
noskaidrošanas proced ūra ir iev ērojami pa ātrinājusi maks ājumu aģentūru grāmatojumu 
noskaidrošanu. 
83. Pieņemot ikgad ējo finansi ālās noform ēšanas lēmumu, Komisija pie ņem akredit ēto 
maksājumu aģentūru pārskatus, un t ādējādi attiecīgie izdevumi k ļūst galīgi. Minētā pārskatu 
pieņemšana netiek apšaub īta saistībā ar turpm āku finanšu korekciju iesp ējamību atbilst ības 
noskaidrošanas procesa ietvaros. Izdevumu summa, ko var ētu izslēgt no ES finans ējuma, 
pamatojoties uz š ādiem turpm ākiem atbilst ības lēmumiem, Komisijas uzskaites sist ēmas 
ietvaros un finanšu p ārskatu piez īmē tiek norādīta kā iespējams aktīvs. 
LV 16   LV Finanšu p ārskatos tiek sniegta visa inform ācija, kas paredz ēta Finanšu regul ā un 
grāmatvedības noteikumos. Jo īpaši tie ietver turpm āku finanšu korekciju apl ēsi kā iespējamu 
aktīvu. 
84. Finanšu regul ā un nozaru regul ās lauksaimniec ības jomā Komisijai ir paredz ētas tiesības 
veikt pārbaudes par visiem izdevumiem v ēl dažus gadus p ēc to rašan ās. Pārskati nenoz īmē, ka 
šo tiesību dēļ visi attiec īgie izdevumi v ēl ir jāapstiprina. Ja potenci āli atgūstamo līdzekļu 
summas ir izsak āmas skaitļos, tās norāda konsolid ēto pārskatu 5.3. un 5.4. piez īmē. 
Šajos atbilst ības noskaidrošanas l ēmumos tiek atkl ātas no ES finans ējuma izslēgtās summas 
katrā gadā, kad radušies izdevumi, un attiec ībā uz katru dal ībvalsti. Summas attiec ībā uz katru 
dalībvalsti ir nor ādītas Komisijas 2009. gada finanšu p ārskatu 6. piez īmē. 
85. Iespējamo aktīvu reģistrēšanas nolūks Komisijas p ārskatos ir atkl āt (iespējamos) debitoru 
parādus, pamatojoties uz rev īziju rezult ātiem, un t ā nav paredz ēta jebkādas pārliecības 
gūšanai par pak ārtoto darījumu likum ību un pareiz ību. 
Iespējamā aktīva ietvert ā summa atbilst t ādu izdevumu vislab ākajai aplēsei, kurus turpm āki 
atbilstības lēmumi var ētu izslēgt no ES finans ējuma. Šī summa ir nor ādīta Komisijas finanšu 
pārskatu piez īmē un sadalīta starp ELGF un ELFLA.  
88. Gada p ārskatos ir sniegta visa inform ācija, kas paredz ēta grāmatvedības noteikumos un 
Finanšu regul ā. Jo īpaši izdevumu summa, ko var ētu izslēgt no ES finans ējuma, pamatojoties 
uz turpm ākajiem atbilst ības lēmumiem, Komisijas uzskaites sist ēmā un finanšu p ārskatu 
piezīmē tiek norādīta kā iespējams aktīvs. Pārskati netiek groz īti ar turpm ākiem atbilst ības 
lēmumiem. Atbilst ības lēmuma finansi ālā ietekme attiecas uz finanšu gadu, kur ā lēmums tika 
īstenots, un t ādējādi negroza iepriekš ējo finanšu gadu p ārskatus. 
89. Atbilst ības noskaidrošana ir paredz ēta, lai izsl ēgtu izdevumus no ES finans ējuma, kas v ēl 
nav izlietots saska ņā ar ES noteikumiem, t ādējādi pasarg ājot ES budžetu no izdevumiem, 
kuriem nevajadz ēja tajā rasties. Ta ču šī procedūra nav meh ānisms, kurš pal īdz atgūt nepareizi 
veiktos maks ājumus sa ņēmējiem, kas saska ņā ar dalītas pārvaldības principu ir vien īgi 
dalībvalstu pien ākums, kā minēts arī Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005 9. panta 1. punkta 
a) apakšpunkta iii) da ļā un Finanšu regulas 53.b pa nta 2. punkta c) apakšpunkt ā. 
Komisija uzskata, ka gadu gait ā ir pierādījies, ka atbilst ības noskaidrošana ir sp ēcīgs stimuls 
dalībvalstīm uzlabot to p ārvaldības un kontroles sist ēmas un tādējādi novērst vai atkl āt un 
atgūt galasaņēmējiem nepareizi veiktus maks ājumus, k ā to atspogu ļo kļūdu īpatsvaru 
samazinājums galasa ņēmēju līmenī. 
90. a) Atbilst ības noskaidrošana nav meh ānisms, kurš pal īdz atgūt nepareizi veiktos maks ājumus 
saņēmējiem, kas saska ņā ar dalītas pārvaldības principu un Padomes Regulas (EK) 
Nr. 1290/2005 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) da ļas un Finanšu regulas 53.b panta 
2. punkta c) apakšpunkta nosac ījumiem ir vien īgi dalībvalstu pien ākums. Ja atbilst ības 
noskaidrošanas proced ūru rezult ātā konstatē vai var konstat ēt atsevišķiem saņēmējiem 
nepareizi veiktus maks ājumus, dal ībvalstīm jāveic to p ē
cpārbaude ar l īdzekļu atgūšanas 
darbību palīdzību, kas vērstas pret šiem sa ņēmējiem. 
b) Pat tad, ja finanšu korekcijas attiecas vien īgi uz nepiln ībām dalībvalstu p ārvaldības un 
kontroles sist ēmās, nevis uz nepareizi veiktiem maks ājumiem, š īs korekcijas ir noz īmīgs 
LV 17   LV līdzeklis, lai uzlabotu šo dal ībvalstu p ārvaldības un kontroles sist ēmu darbību un tādējādi 
novērstu vai atkl ātu un atg ūtu galasa ņēmējiem nepareizi veiktus maks ājumus. T āpēc 
atbilstības noskaidrošana veicina dar ījumu likum ību un pareiz ību galasa ņēmēju līmenī. 
Turklāt tiesību akti lauksaimniec ības jomā paredz efekt īvu, iedarb īgu un sam ērīgu sankciju 
piemērošanu galasa ņēmējiem, kas ir sa ņēmuši nepareizi veiktus maks ājumus. 
91. Finanšu korekcijas nav sankcijas dal ībvalstīm, kā Komisija to jau ir nor ādījusi 1993. gada 
marta memorand ā, ar kuru t ā apstiprin āja norādījumus tās grāmatojumu noskaidrošanas 
sistēmas reformai, kuru s āka piemērot 1996. gad ā (SEC (93) 306). Tiesa atbalsta pašreiz ējo 
atbilstības noskaidrošanas meh ānismu, ietverot vienotas likme s korekciju izmantošanu, kas 
nozīmē, ka minētais mehānisms nav sankciju meh ānisms, jo sankcijas dal ībvalstīm ir Tiesas 
prerogatīva. 
SECINĀJUMI UN IETEIKUMI  
93. Komisija atzin īgi vērtē Palātas secinājumu par to, ka attiec ībā ar pārskatu ticam ību 
grāmatojumu noskaidrošanas proced ūra sniedz pamatotu p ārliecību un pietiekamu 
informāciju Komisijai, lai t ā varētu pieņemt ikgad ējo finansiālās noformēšanas lēmumu. 
94. Komisija atz īst Palātas konstat ētos trūkumus attiec ībā uz 2007. un 2008. finanšu gadu un 
ir izvirzījusi šos jaut ājumus sarun ās ar dalībvalstīm. Tā rezultātā 2009. finanšu gad ā ir 
ievērojami uzlabojusies situ ācija saistībā ar visiem min ētajiem jaunajiem p ārliecības gūšanas 
elementiem. 
Komisija uzskata, ka, la i sniegtu atzinumu par iekš ējām kontroles proced ūrām, nebūtu 
nepieciešams īpaši pārbaudīt un izvērtēt visu galveno un papildu kontroles meh ānismu 
ticamību (atbilst ības aspektus). Apliecin ātājiestādei vienīgi jāpārbauda, vai maks ājumu 
aģentūrai ir p ārvaldes strukt ūra un iekš ējās kontroles sist ēma, kas atbilst 
Regulas Nr. 885/2006 I pielikum ā minētajiem krit ērijiem.  
To iemeslu d ēļ, kas min ēti Komisijas atbild ē uz 34. punktu, Komisija uzskata, ka p ārbaužu 
statistika ir pietiekami ticama, lai to izmantotu p ārliecības gūšanai. 
Komisija uzskata, ka to iemeslu d ēļ, kas minēti 51. punkt ā, sertifikācijas iestāžu atzinumi par 
ticamības deklar āciju nodrošina pievienoto v ērtību. 
95. Komisija neuzskata, ka iev ērojami trūkumi ietekm ē atbilstības noskaidrošanas proced ūras 
izpildi. Pal ātas kritika b ūtībā ir vērsta uz pašas proced ūras izstrādi, nevis īstenošanu, kas, k ā 
to Komisija ir nor ādījusi savās atbildēs uz 76.–77., 78.b un 81. punktu, ir piln īgā saskaņā ar 
pašreizējiem noteikumiem, un, k ā to ir apstiprin ājusi Kopienu Tiesa, vair āk nekā 15 gadus ir 
pierādījusi savu v ērtību neatbilst īgu izdevumu izsl ēgšanā no ES finans ējuma. 
96. Komisijas veikto atbilst ības revīziju aptverto izdevumu īpatsvars 2009. finanšu gad ā 
palielinājās līdz 61 %7. Komisija uzskata, ka š ī procedūra ļauj aptvert izdevumus pietiekam ā 
apjomā, tādēļ riska anal īzes rezult ātā tiek atlas īts atbilstošs skaits pas ākumu un maks ājumu 
aģentūru, kuras ir noteiktas par priorit ārām attiecībā uz atbilst ības revīzijām. 
                                                 
7 26,5 % attiec ībā uz “Intervenci lauksaimniec ības tirgū”, 70,9 % attiec ībā uz “Tiešo atbalstu” un 43,6 % 
attiecībā uz “Lauku att īstību”. 
LV 18   LV Komisija uzskata, ka visu rev īzijas lauku piln īga aptveršana, piem ēram, trīs gadu laik ā nebūtu 
iespējama pat ar iev ērojami liel ākiem resursiem, un t ā būtu pretrun ā vienotas rev īzijas 
koncepcijai. Neb ūtu samērīgi izmantot cilv ēkresursus un finanšu l īdzekļus, lai veiktu rev īziju 
attiecībā uz revīziju jomu un maks ājumu aģentūru pāriem, kuriem ir ierobežoti izdevumi un 
zems riska r ādītājs. Tādēļ Komisija veic atbilst ības revīzijas, pamatojoties uz centr ālo riska 
analīzi, kas ietver visus nepieciešamos risk a faktorus un atbilst starptautiski atz ītiem revīzijas 
standartiem. 
Turklāt attiecībā uz tiešā atbalsta l īdzekļiem, kuri 2009. finanšu gad ā bija 72 % no kop ējiem 
lauksaimniec ības izdevumiem un uz kuriem attiecas IAKS, p ēdējo trīs gadu laik ā revīzijas 
tika veiktas vis ās dalībvalstīs, izņemot Luksemburgu. 
Lai nodrošin ātu dalībvalstīm juridisko noteikt ību, ES likumdev ēja apzināta izvēle ir 
24 mēnešu noteikums. Š ā noteikuma piem ērošanai ir rakstur īgi, ka attiec ībā uz atseviš ķiem 
izdevumiem nevar veikt finanšu korekcijas, kaut ar ī tos var ietekm ēt trūkumi. Komisija ir 
atkārtoti ierosin ājusi šā termiņa pagarin āšanu, bet gan Padome, gan Eiropas Parlaments 
noraidīja šo ierosin ājumu. 
97. Komisija uzskata, ka, koncentr ējoties uz dal ībvalstu p ārvaldības un kontroles sist ēmu 
darbību, uz sist ēmām balstītas revīzijas pieeja ir efekt īvākais un produkt īvākais veids, k ā 
sasniegt šo pareizas finanšu p ārvaldības mērķi. Lai papildin ātu šo darbu ar individu ālo 
maksājumu reprezentat īvo paraugu padzi ļinātām pārbaudēm katras t ādas Lauksaimniec ības 
un lauku att īstības ģenerāldirektorāta veiktās atbilstības revīzijas uz vietas ietvaros, kuru 
kopējais skaits katru gadu ir aptuveni 150, b ūtu nepieciešams iev ērojams (vair āk nekā 
divkārtīgs) pašreiz ējo revīzijas resursu palielin ājums, kas b ūtu pretrun ā jebkādai izmaksu un 
ieguvumu anal īzei. Šim palielin ājumam būtu jābūt vēl lielākam (pieck ārtīgam), ja Komisijai 
būtu jāveic šādas padzi ļinātas pārbaudes attiec ībā uz visiem rev īzijas laukiem, piem ēram, trīs 
gados. 
Nebūtu iespējams arī ierobežot š ādas padzi ļinātas pārbaudes, attiecinot t ās vienīgi uz 
gadījumiem, kad sekas ir skait ļos izsakāmas un noz īmīgas, jo pie šiem secin ājumiem nevar 
nonākt revīzijas laik ā, un, ja t ās tiktu veiktas proced ūras beigu posm ā, šādas padzi ļinātas 
pārbaudes var b ūt arī nenozīmīgas un/vai neiesp ējamas. (Skat īt atbildi uz 65. punktu).  
Vienotas likmes korekcijas atspogu ļo ES budžetam rad ītā finanšu riska pak āpi, kas izriet no 
nepilnībām dalībvalstu pārvaldības un kontroles sist ēmās. Tādēļ Komisija uzskata, ka past āv 
savstarpēja saistība starp vienotu likmi un galasa ņēmējiem nepareizi veiktu maks ājumu 
līmeni. Atbilst ības noskaidrošanas ietvaros ir gad ījumi, kad konstat ētās nepilnības ir 
attiecināmas vien īgi uz past āvošo kontroles sist ēmu un tās nevar sasaist īt ar atseviš ķiem 
nepareizi veiktiem maks ājumiem sa ņēmējiem, taču, pateicoties vienotas likmes pieejai, ko 
izmanto kontroles sist ēmas nepiln ību noteikšanai, tiek segts ES budžetam rad ītais risks, 
piemēram, gadījumos, kad dal ībvalstis neveic p ārbaužu minim ālo skaitu. 
98. Galvenais 1996. gad ā veiktās reformas m ērķis grāmatojumu noskaidrošanas jom ā bija 
panākt efektivit āti un lietder ību KLP un Finanšu regulas visp ārējo mērķu sasniegšan ā.  
Atbilstības darbs pie izdevumiem, kas radušies l īdz 2003. gadam, 2009. gada beig ās lielā 
mērā bija pabeigts. 
99. Katra atbilst ības lēmumā ietvertā finanšu korekcija attiecas uz noteiktu finanšu gadu, kas 
ir norādīts šā lēmuma pielikum ā. 
LV 19   LV 100. Finansi ālās noformēšanas lēmums tiek pie ņemts apm ēram sešus m ēnešus pēc attiecīgā 
finanšu gada beig ām. Ar šā lēmuma starpniec ību Komisija nosaka izdevumu summu, ko atz īst 
par tādu, kas atmaks ājama no attiec īgā gada ES budžeta. Regulas (EK) Nr. 1290/2005, kurai 
ir tāds pats juridiskais statuss k ā Finanšu regulai, 30. pant ā ir nepārprotami noteikts, ka š āds 
lēmums neskar v ēlāk pieņemtus lēmumus, ar kuriem nosaka finanšu korekcijas dal ībvalstīm. 
Turklāt tas būtībā ir pilnīgi saderīgs ar Finanšu regulu, kur ā attiecībā uz jebkādiem citiem 
izdevumiem ir noteikts, ka Komisija var veikt ex post  pārbaudes līdz pat 5 gadus p ēc lēmuma 
par budžeta izpildes apstiprin āšanu, kas pie ņemts tajā gadā, kad tika veikts gal īgais 
maksājums. Pret ējā gadījumā visi budžeta izdevumi tiktu uzskat īti par provizoriskiem, l īdz 
tiek veikta ex post  pārbaude vai ir pag ājis 5 gadu laikposms.  
Izdevumu summa, ko var ētu izslēgt no finans ējuma, pamatojoties uz turpm ākajiem atbilst ības 
lēmumiem, Komisijas uzskaites sist ēmas ietvaros un finanšu p ārskatu piez īmēs tiek nor ādīta 
kā iespējams aktīvs. Kopā ar finansi ālās noformēšanas lēmumu šī norādītā informācija sniedz 
Eiropas Parlamentam un Padomei datus, kas nepieciešami, lai veiktu budžeta izpildes 
apstiprināšanas proced ūru. Skatīt atbildes uz 76. un 77. punktu. 
101. Pieņemot ikgad ējo finansi ālās noform ēšanas lēmumu, Komisija pie ņem akredit ēto 
maksājumu aģentūru pārskatus, un t ādējādi attiecīgie izdevumi k ļūst galīgi. Minētā pārskatu 
pieņemšana netiek apšaub īta saistībā ar turpm āku finanšu korekciju iesp ējamību atbilst ības 
noskaidrošanas procesa ietvaros. Izdevumu summa, ko var ētu izslēgt no ES finans ējuma, 
pamatojoties uz š ādiem turpm ākajiem atbilst ības lēmumiem, Komisijas uzskaites sist ēmā un 
finanšu pārskatu piez īmē tiek norādīta kā iespējams aktīvs. 
102. Finanšu korekcijas nav sankcijas, bet gan t ādu izdevumu izsl ēgšana no ES finans ējuma, 
kas nav veikti saska ņā ar ES noteikumiem. Š īs finanšu korekcijas nav apspriežamas, bet gan 
Komisijas noteiktas, pamatojoties uz t ās darba dokument ā VI/5330/97 izkl āstītajiem 
principiem un inform āciju, kas sa ņemta tās administrat īvās procedūras laikā, saskaņā ar kuru 
tiek pieņemts atbilst ības lēmums. Dal ībvalsts iesaist īšanās šajā procedūrā ir daļa no otras 
puses uzklaus īšanas principa b ūtības, ļaujot dalībvalstij sniegt savu atzinumu un dal īties ar 
savu viedokli, un Komisija ir un tai j ābūt gatavai uzklaus īt dalībvalsts argumentus un ņemt tos 
vērā. Tiesas apstiprin āto finanšu korekciju skaits nor āda uz to, ka summas kopum ā ir skaidras 
un neapstr īdamas. 
103. Atbilst ības noskaidrošana nav meh ānisms, kurš pal īdz atgūt nepareizi veiktos 
maksājumus sa ņēmējiem, kas saska ņā ar dalītas pārvaldības principu un Padomes 
Regulas (EK) Nr. 1290/2005 9. panta 1. punkta a) apak špunkta iii) da ļas un Finanšu regulas 
53.b panta 2. punkta c) apakšpunkta nosac ījumiem ir vien īgi dalībvalstu pien ākums. Tom ēr, ja 
atbilstības noskaidrošanas proced ūras rezult ātā konstatē vai var konstat ēt šādus nepareizi 
veiktus maks ājumus, dal ībvalstīm jāveic to p ēcpārbaude ar l īdzekļu atgūšanas darb ību 
palīdzību, kas vērstas pret sa ņēmējiem. 
104. Komisija uzskata, ka pašreiz ējā sistēma darbojas sekm īgi un sasniedz savus visp ārējos 
mērķus. Tomēr Komisija turpin ās uzlabot savas darb ības praks ē un, ja nepieciešams, iesniegt 
atbilstošus priekšlikumus par turpm ākiem uzlabojumiem Eiropas Parlamentam un Padomei 
attiecībā uz laikposmu p ēc 2013. gada. 
a) Komisija uzskata, ka kopum ā dažādu iesaist īto personu uzdevumi un pien ākumi ir 
pietiekami skaidri defin ēti spēkā esošajos noteikumos, ņemot vērā vajadzību saglab āt 
nepieciešamo elast īgumu. Tom ēr Komisija apsv ērs nepieciešam ību pēc precīzāka 
apliecinātājiestāžu uzdevumu defin ējuma noteikumos laikposmam p ēc 2013. gada. 
LV 20   LV b) Spēkā esošajos noteikumos jau ir paredz ēts termiņš ikgadējā finansiālās noform ēšanas 
lēmuma pie ņemšanai. Atbilst ības noskaidrošanas proced ūru pabeigšanai noteiktie termi ņi 
būtu pretrun ā mērķim aizstāvēt ES finanšu intereses, jo tie izsl ēgtu finanšu korekciju, 
termiņam izbeidzoties. T ādēļ Komisija nepl āno ierosin āt šādu papildu termi ņu ieviešanu. 
c) Finansi ālās noform ēšanas lēmums tiek pie ņemts apm ēram sešus m ēnešus pēc attiecīgā 
finanšu gada beig ām. Ar šā lēmuma starpniec ību Komisija nosaka izdevumu summu, ko atz īst 
par tādu, kas atmaks ājama no attiec īgā gada ES budžeta. Regulas (EK) Nr. 1290/2005, kurai 
ir tāds pats juridiskais statuss k ā Finanšu regulai, 30. pant ā ir nepārprotami noteikts, ka š āds 
lēmums neskar v ēlāk pieņemtus lēmumus, ar kuriem nosaka finanšu korekcijas dal ībvalstīm. 
Turklāt tas būtībā ir pilnīgi saderīgs ar Finanšu regulu, kur ā attiecībā uz jebkādiem citiem 
izdevumiem ir noteikts, ka Komisija var veikt ex post  pārbaudes līdz pat 5 gadus p ēc lēmuma 
par budžeta izpildes apstiprin āšanu, kas pie ņemts tajā gadā, kad tika veikts gal īgais 
maksājums. Pret ējā gadījumā visi budžeta izdevumi tiktu uzskat īti par provizoriskiem, l īdz 
tiek veikta ex post  pārbaude vai ir pag ājis 5 gadu laikposms. 
Izdevumu summa, ko var ētu izslēgt no finans ējuma, pamatojoties uz turpm ākajiem atbilst ības 
lēmumiem, Komisijas uzskaites sist ēmā un finanšu p ārskatu piez īmēs tiek nor ādīta kā 
iespējams aktīvs. Kopā ar finansi ālās noformēšanas lēmumu šī norādītā informācija sniedz 
Eiropas Parlamentam un Padomei datus, kas nepieciešami, lai veiktu budžeta izpildes 
apstiprināšanas proced ūru. 
Šā finansiālās noform ēšanas lēmuma loma jau tika skaidr i noteikta 1993. gada marta 
memorand ā, ar kuru Komisija apstiprin āja norādījumus tās grāmatojumu noskaidrošanas 
sistēmas reformai, kuru s āka piemērot 1996. gad ā (SEC (93) 306), un neviena no turpm āko 
tiesību aktu pie ņemšanā iesaistītajām pusēm to neapšaub īja.  
Skatīt arī atbildi uz 97. punktu. 
d) Aplēstā izdevumu summa, ko var ētu izslēgt no ES finans ējuma, pamatojoties uz 
turpmākajiem atbilst ības lēmumiem, Komisijas uzskaites sist ēmas ietvaros un finanšu 
pārskatu piez īmēs tiek nor ādīta kā iespējams aktīvs. Nebūtu pareizi š īs summas, kas šobr īd 
atbilst lab ākajām prognoz ēm un var main īties līdz ar gal īgā lēmuma pie ņemšanu, nov ērtēt 
sadalījumā pa dalībvalstīm vai budžeta jom ām, kā arī finanšu p ārskatos nevajadz ētu iekļaut 
šādu detaliz ētu informāciju. 
Atbilstības noskaidrošanas l ēmumos tiek noteiktas no ES finans ējuma izslēgtās summas par 
katru gadu, kad radušies izdevumi, un attiec ībā uz katru dal ībvalsti. Summas attiec ībā uz 
katru dalībvalsti ir nor ādītas Komisijas 2009. gada finanšu p ārskatu 6. piez īmē. 
e) Saskaņā ar reform ēto sistēmu finansi ālās noformēšanas lēmums tiek pie ņemts līdz tā gada 
30. aprīlim, kurš seko attiec īgajam finanšu gadam. T ādējādi reform ētā grāmatojumu 
noskaidrošanas proced ūra ir iev ērojami pa ātrinājusi maks ājumu aģentūru grāmatojumu 
noskaidrošanu. 
Atbilstības proced ūras pabeigšanai nepieciešamais laikposms ir atkar īgs no vair ākiem 
faktoriem, no kuriem daži neietilpst Komisijas atbild ības un kontroles jom ā. Šādi faktori 
ietver, piem ēram, gad ījuma sarež ģītību, kas prasa papildu darbu vai pat papildu 
apmeklējumus, termi ņu ievērošanu no dal ībvalstu puses un saska ņošanas strukt ūras ieteikumu 
pēcpārbaudi. Turkl āt samērā bieži noteiktais m ērķis tiek p ārsniegts, lai piln ībā ievērotu 
dalībvalsts ties ības uz aizst āvību, kas ir atbilst ības noskaidrošanas proced ūras pamatprincips 
LV 21   LV un kas skaidri noteikts Finanšu regulas Īstenošanas k ārtības 42. panta 2. punkta 
c) apakšpunkt ā. 
Vienoto likmju izmantošana ir piln īgā saskaņā ar atbilst ības noskaidrošanas m ērķi, kā arī tā ir 
efektīvākais un produkt īvākais šā mērķa sasniegšanas veids. T ās ietvaros tiek ņemts vērā 
fakts, ka nav iesp ējams izmantot statistiski pamatotu paraugu katr ā no aptuveni 150 atbilst ības 
apmeklējumiem, ko Lauksaimniec ības un lauku att īstības ģenerāldirektorāts veic katru gadu. 
Nebūtu iespējams arī ierobežot š ādas padzi ļinātas pārbaudes, attiecinot t ās vienīgi uz 
gadījumiem, kad sekas ir skait ļos izsakāmas un noz īmīgas, jo pie šiem secin ājumiem nevar 
nonākt revīzijas laikā, un, ja šādas padzi ļinātas pārbaudes veic proced ūras beigu posm ā, tās 
var būt arī neatbilstošas un/vai neiesp ējamas. 
Bez tam, t ā kā lauksaimniec ības izdevumu joma tiek p ārvaldīta atbilstoši dal ītās pārvaldības 
principam, dal ībvalstīm ir lab ākas iespējas nekā Komisijai izv ērtēt reālos finansi ālos 
zaudējumus vai ES budžetam rad īto risku un sniegt atbilstošus pier ādījumus. Darb ības 
rokasgrāmatā tas ir nep ārprotami atz īts, tāpat arī tajā ir noteikts, ka Komisijai j āņem vērā šie 
pierādījumi, ja tie ir ticami. T ādēļ, lai veiktu ES budžetam nodar īto finansi ālo zaudējumu 
precīzāku aprēķinu, nepieciešama akt īva tās dalībvalsts sadarb ība, kura ir iesaist īta visos 
atbilstības noskaidrošanas proced ūras līmeņos, jo vien īgi šai dal ībvalstij ir visa š ādam 
aprēķinam nepieciešam ā informācija. Diemž ēl, lai gan Komisija to ir piepras ījusi, dalībvalstis 
pašas bieži neizmanto šo iesp ēju. 
Turklāt Tiesa ir atzinusi, ka vienot as likmes metode atbilst ties ību aktu noteikumiem, kas 
reglament ē darbu atbilst ības jomā. Jo īpaši Tiesa ir apliecin ājusi, ka tas nav Komisijas 
pienākums — veikt nepieciešam ās pārbaudes, lai prec īzi aprēķinātu nodarītos zaudējumus, 
bet drīzāk dalībvalstij jāpierāda, ka Komisijas apl ēse ir bijusi nesam ērīga. 
Komisija nesen ierosin āja sistēmu, saska ņā ar kuru, s ākot no 2010. gada, dal ībvalstis var 
nostiprināt vispārējo regulējumu pamatotas p ārliecības gūšanai par dar ījumu likum ību un 
pareizību galasa ņēmēju līmenī. Šajā sakarā apliecinātājiestādēm jādara vairāk, nekā noteikts 
pašreizējās prasībās, pilnībā atkārtoti pārbaudot attiec īgā izdevumu kopuma reprezentat īvo 
darījumu paraugu, ko konkr ētā maksājumu aģentūra ir pārbaudījusi uz vietas. Šis darbs 
ietvertu visu dokumentu apstr ādi, sākot no atbalsta piepras ījuma saņemšanas l īdz pat gal īgā 
maksājuma aprēķināšanai un veikšanai. 
f) Finanšu korekcijas, kas tiek noteiktas dal ībvalstīm ar atbilst ības noskaidrošanas l ēmumu 
starpniecību, nav sankcijas, bet gan t ādu izdevumu izsl ēgšana no ES finans ējuma, kas nav 
veikti saska ņā ar ES noteikumiem. To apliecina ar ī Tiesas prakse. 
g) Komisija turpin ās uzraudz īt apliecin ātājiestāžu darbu, veicot īpašus rev īzijas 
apmeklējumus. 
LV 22   LV 0100200300400500600700800Miljonos euro
1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007
Finanšu gads1. grafiks. Summas, kas izsl ēgtas attiec ībā uz katru finanšu gadu 
(ieskaitot turpm āko korekciju apl ēses)
Aprēķināts, balstoties uz v ēsturisko v id ējo līmeni
Korekcijas sagatavošanas proces ā
Lēmumi Nr. 30-32
Lēmumi Nr. 1-29