P6_TA(2006)0520

Īpašā programma "Spējas" (EK Septītā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu pamatprogramma 2007.—2013. gadam) *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu "Iespējas", ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007.—2013. gadam) (COM(2005)0443 — C6-0384/2005 — 2005/0188(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

- ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0443) [1] un grozīto priekšlikumu (COM(2005)0443/2) [1],

- ņemot vērā EK līguma 166. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0384/2005),

- ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

- ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumiem (A6-0371/2006),

1. apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

2. uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītajam orientējošam bāzes finansējumam jāatbilst finanšu shēmas 2007.—2013. gadam 1.a izdevumu kategorijas maksimālajam apjomam, un norāda, ka par ikgadējo summu lems atbilstīgi ikgadējai budžeta procedūrai saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par Budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību [2] 38. punkta noteikumiem;

3. aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

4. aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

5. prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

6. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |

Grozījums Nr. 1

4. apsvērums

(4) Šai pamatprogrammai jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā izvirzīto mērķu sasniegšanai, jo īpaši ar papildu darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība, mācības, konkurētspēja un jauninājumi, rūpniecība, veselības aizsardzība, patērētāju aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports un vide. | (4) Šai pamatprogrammai būtu jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi un pasākumi, ko dalībvalstis veic, līdzdarbojoties Eiropas starpvaldību pētniecības organizācijās, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā izvirzīto mērķu sasniegšanai, jo īpaši ar papildu darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība, mācības, kultūra, konkurētspēja un jauninājumi, rūpniecība, veselības aizsardzība, patērētāju aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports un vide. |

Grozījums Nr. 2

9. apsvērums

(9) Šīs programmas īstenošanas laikā veiktajos pētījumos jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. | (9) Veicot pētījumus atbilstīgi šai programmai, būtu jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un vēlreiz jāapstiprina pētniecības sabiedriskās un humānās vērtības, vienlaicīgi respektējot ētisko un kultūras daudzveidību. |

Grozījums Nr. 3

10. apsvērums

(10) Šai pamatprogrammai būtu jāpalīdz sekmēt ilgtspējīgu attīstību. | (10) Šai pamatprogrammai jāpalīdz sekmēt ilgtspējīgu attīstību. |

Grozījums Nr. 4

11.a apsvērums (jauns)

| (11a) Lai vienkāršotu uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un samazinātu to izmaksas, Komisijai būtu jāizveido datu bāze, kas paredzēta konkursu dalībnieku informēšanai par uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. |

Grozījums Nr. 5

3.a panta 1. punkts (jauns)

| 3.a pants 1. Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārliecinātos, ka finansētās darbības ir veiktas efektīvi un atbilstoši Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 noteikumiem. |

Grozījums Nr. 6

3.a panta 2. punkts (jauns)

| 2. Īpašās programmas kopējie administratīvie izdevumi, tostarp izpildaģentūras iekšējie izdevumi un pārvaldības izdevumi, ko tai ierosina noteikt, proporcionāli atbilst attiecīgajā īpašajā programmā paredzētajām darbībām un par tiem lemj budžeta lēmējinstitūcija un likumdevējas iestādes. |

Grozījums Nr. 7

3.a panta 3. punkts (jauns)

| 3. Budžeta apropriācijas izmanto atbilstīgi pareizas finanšu pārvaldības principam, proti, ievērojot ekonomijas, lietderības un efektivitātes, kā arī proporcionalitātes principu. |

Grozījums Nr. 8

5. panta 3. punkts

3. Īpašās programmas IV pielikumā ir noteikta iniciatīva kopīgai valstu pētniecības programmu īstenošanai, un uz to atbilstīgi Līguma 169. pantam attieksies atsevišķs lēmums. | 3. Īpašās programmas IV pielikumā ir noteikta iespējama iniciatīva kopīgai valstu pētniecības programmu īstenošanai, un uz to atbilstīgi Līguma 169. pantam attieksies atsevišķs lēmums. |

Grozījums Nr. 9

5.a pants (jauns)

| 5.a pants Komisija iepriekš informē budžeta lēmējinstitūciju ikreiz, kad tā plāno atkāpties no izdevumu sadalījuma, kas paredzēts Eiropas Savienības vispārējā budžeta piezīmēs un pielikumā. |

Grozījums Nr. 10

6. panta 2. punkts

2. Darba programmā ņem vērā attiecīgos pētījumus, ko veic dalībvalstis, asociētās valstis, and kā arī Eiropas un starptautiskās organizācijas. Vajadzības gadījumā to atjaunina. | 2. Darba programmā ņem vērā attiecīgos pētījumus, ko veic dalībvalstis, asociētās valstis, kā arī Eiropas un starptautiskās organizācijas, nolūkā palielināt sinerģiju ar šādām pētniecības darbībām, attīstīt Eiropas pievienoto vērtību, sekmēt rūpniecisko konkurētspēju un saglabāt programmas saistību ar citām Kopienas politikām. Vajadzības gadījumā to atjaunina. |

Grozījums Nr. 11

7. panta 3.a punkts (jauns)

| 3.a Komisija nodrošina pētījumu rezultātu izvērtēšanu un ziņo par to ieguldījumu dinamiskas zināšanu sabiedrības izveidē Eiropā. |

Grozījums Nr. 12

8. panta 5. punkts

5. Komisija regulāri informē komiteju par īpašās programmas vispārējo norisi, tā sniedz informāciju par visām pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībām, ko finansē saskaņā ar šo programmu. | 5. Komisija regulāri informē komiteju un Eiropas Parlamenta atbildīgo komiteju par īpašās programmas vispārējo norisi un sniedz abām minētajām komitejām informāciju par visām pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībām, ko finansē saskaņā ar šo programmu. |

Grozījums Nr. 13

8. panta 5.a punkts (jauns)

| 5.a Komisijas ziņojumā novērtē, vai finanšu pārvaldība ir pareiza, kā arī programmas pārvaldības efektivitāti un regularitāti no budžeta un ekonomijas viedokļa. |

Grozījums Nr. 14

8.a pants (jauns)

| 8.a pants Komisija iesniedz kompetentajām iestādēm pārskatīšanai šo lēmumu, kā arī ziņojumu par īpašās programmas īstenošanu; tos iesniedz pienācīgā termiņā, lai šī lēmuma grozīšanu varētu pabeigt līdz 2010. gada beigām. |

Grozījums Nr. 15

I pielikuma ievada 1. daļas 5. ievilkums

—tuvinot zinātni un sabiedrību, lai harmoniski integrētu zinātni un tehnoloģijas Eiropas sabiedrībā; un | —tuvinot zinātni un sabiedrību, lai harmoniski integrētu zinātni un tehnoloģijas Eiropas sabiedrībā; nodrošinot to, ka pašreizējie ES, valstu vai reģionālie informācijas palīdzības dienesti sniedz MVU, rūpniecības un zināšanu iestādēm visu informāciju par pamatprogrammu, Konkurētspējas un jauninājumu programmu un struktūrfondiem; un |

Grozījums Nr. 16

I pielikuma ievada 1. daļas 6. ievilkums

—īstenojot horizontālu rīcību un pasākumus, lai atbalstītu starptautisku sadarbību. | —īstenojot horizontālu rīcību un pasākumus, lai atbalstītu starptautisku sadarbību, tostarp pārrobežu un starpreģionālo sadarbību. |

Grozījums Nr. 17

I pielikuma ievada 4. daļa

Šajā īpašajā programmā var veikt darbības programmu, kas nav Kopienas programmas, koordinācijai, izmantojot ERA-NET shēmu un Kopienas līdzdalību kopīgi īstenotās valstu pētniecības programmās (Līguma 169. pants), kā paredzēts sadarbības īpašajā programmā. | Šajā īpašajā programmā var veikt darbības programmu, kas nav Kopienas programmas, koordinācijai, izmantojot ERA-NET shēmu un Kopienas līdzdalību kopīgi īstenotās valstu pētniecības programmās (Līguma 169. pants), kā paredzēts sadarbības īpašajā programmā. Darbības izmantos arī, lai sekmētu savstarpēju papildināmību un sinerģiju starp pamatprogrammu un darbībām, ko veic starpvaldību struktūras. |

Grozījums Nr. 18

I pielikuma ievada sadaļas "Pētniecības politikas saskaņota attīstība" 3. daļas 1. aizzīmes 1. daļas 2. ievilkums

—rūpnieciskās pētniecības investīciju uzraudzības darbība, lai sniegtu viendabīgu un papildinošu informācijas avotu, kas palīdzētu vadīt sabiedrisko politiku un ļautu uzņēmumiem novērtēt savu pētniecības un attīstības stratēģiju. Te ietilpst regulāri progresa ziņojumi par uzņēmumu un nozares investīcijām pētniecībā un attīstībā, privāto pētniecības un attīstības investīciju tendenču pārskati, analīze par faktoriem, kas ietekmē uzņēmumu pieņemtos lēmumus un praksi pētniecības un attīstības investīciju jomā, ekonomiskās ietekmes analīze un politikas seku novērtējums. | —rūpnieciskās pētniecības investīciju uzraudzības darbība, lai sniegtu viendabīgu un papildinošu informācijas avotu, kas palīdzētu vadīt sabiedrisko politiku un ļautu uzņēmumiem ES ekonomikai vissvarīgākajos sektoros novērtēt savu pētniecības un attīstības stratēģiju. Te ietilpst regulāri progresa ziņojumi par uzņēmumu un nozares investīcijām pētniecībā un attīstībā, privāto pētniecības un attīstības investīciju tendenču pārskati, analīze par faktoriem, kas ietekmē uzņēmumu pieņemtos lēmumus un praksi pētniecības un attīstības investīciju jomā, ekonomiskās ietekmes analīze un politikas seku novērtējums. |

Grozījums Nr. 19

I pielikuma ievada sadaļas "Pētniecības politikas saskaņota attīstība" 3. daļas 2. aizzīmes 1. daļa

Te mērķis ir nostiprināt pētniecības politikas koordināciju ar darbībām, kas atbalstītu: i) koordinācijas atklātās metodes (OMC) ieviešanu un ii) vairāku valstu un reģionu sāktās "iniciatīvas no apakšas", vajadzības gadījumā piesaistot citus interesentus (ieskaitot rūpniecību, Eiropas organizācijas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas). | Mērķis ir nostiprināt pētniecības politikas koordināciju, ja tas var nepārprotami radīt pievienoto vērtību pētniecības un jauninājumu sistēmām, ar darbībām, kas atbalstītu: i) koordinācijas atklātās metodes (OMC) ieviešanu un ii) vairāku valstu un reģionu sāktās "iniciatīvas no apakšas", vajadzības gadījumā piesaistot citus interesentus (ieskaitot rūpniecību, Eiropas organizācijas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas). |

Grozījums Nr. 20

I pielikuma ievada sadaļas "Pētniecības politikas saskaņota attīstība" 3. daļas 2. aizzīmes 3. adaļa (jauna)

| Īpašu uzmanību pievērsīs: sinerģijai starp pētniecības potenciāla attīstību un jauninājumu un struktūrfondu programmām,to administratīvo un fizisko šķēršļu mazināšanai, kuri kavē efektīvu pārrobežu sadarbību starp dažādu dalībvalstu reģioniem, unvienota pētniecības un jauninājumu potenciāla attīstībai. |

Grozījums Nr. 21

I pielikuma apakšvirsraksta "Pētniecības infrastruktūra" sadaļas "Metode" 1. daļa

Moderna un efektīva pētniecības infrastruktūra ir būtiska, lai izcīnītu vadošo vietu zinātnē un tehnoloģijā un lai Eiropa kļūtu par visā pasaulē konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstītu ekonomiku. Pētniecības infrastruktūrām ir svarīga loma zināšanu radīšanā un to izplatīšanā, kā arī pielietošanā un izmantošanā jauninājumu veicināšanai. Visās zinātnes un tehnoloģiju jomās arvien vairāk nepieciešama ir infrastruktūru pieejamība. Daudzas pētniecības infrastruktūras ir pārtapušas no lielām struktūrām, kas gandrīz pilnībā bija domātas vienīgi konkrētai zinātnes nozarei, par iekārtām, kas sniedz pakalpojumus visdažādākajām zinātnieku grupām. Ar informācijas un komunikāciju tehnoloģiju atbalstu jaunākās infrastruktūras koncepcijas arī paplašinās, iekļaujot dalītas aparatūras, programmatūras un satura sistēmas ar milzīgu uzkrāšanas vērtību, topot par zināšanu krātuvēm daudzās un dažādās zinātnes nozarēs. | Moderna un efektīva pētniecības infrastruktūra ir būtiska, lai izcīnītu vadošo vietu zinātnē un tehnoloģijā un lai Eiropa kļūtu par visā pasaulē konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstītu ekonomiku. Pētniecības infrastruktūrām ir svarīga loma zināšanu iegūšanā un to izplatīšanā, kā arī pielietošanā un izmantošanā jauninājumu veicināšanai. Visās zinātnes un tehnoloģiju jomās, kā arī uz zinātnes atziņām balstītā politikas veidošanā arvien vairāk nepieciešama ir infrastruktūru pieejamība. Daudzas pētniecības infrastruktūras ir pārtapušas no lielām struktūrām, kas gandrīz pilnībā bija domātas vienīgi konkrētai zinātnes nozarei, par iekārtām, kas sniedz pakalpojumus visdažādākajām zinātnieku grupām. Ar informācijas un komunikāciju tehnoloģiju atbalstu jaunākās infrastruktūras koncepcijas arī paplašinās, iekļaujot dalītas aparatūras, programmatūras un satura sistēmas ar milzīgu uzkrāšanas vērtību, topot par zināšanu krātuvēm daudzās un dažādās zinātnes nozarēs un kalpojot daudziem lietotājiem. |

Grozījums Nr. 22

I pielikuma apakšvirsraksta "Pētniecības infrastruktūra" sadaļas "Metode" 2. daļa

Ierosinātā darbība ar savu atbalstu pētniecības infrastruktūrām, balstoties gan uz izcilību orientētā pieejā "no apakšas", gan arī mērķtiecīgā pieejā, dos īpašu ieguldījumu zināšanu attīstīšanā, izmantošanā un saglabāšanā. Uz informāciju un sakariem balstītas e-infrastruktūras stratēģiskā uzlabošana arī tiek uzskatīta par dzinējspēku pārmaiņām zinātnisko pētījumu veikšanā. | Ierosinātā darbība ar savu atbalstu pētniecības infrastruktūrām, balstoties gan uz izcilību orientētā pieejā "no apakšas", gan arī mērķtiecīgā pieejā, kas atbilst pieejamiem resursiem un Eiropas galvenajām prioritātēm, dos īpašu ieguldījumu zināšanu attīstīšanā, izmantošanā un saglabāšanā. Uz informāciju un sakariem balstītas e-infrastruktūras un virtuālās infrastruktūras stratēģiskā uzlabošana arī tiek uzskatīta par galveno dzinējspēku pārmaiņām zinātnisko pētījumu veikšanā, un to ar nozīmīgiem valsts un privātā sektora ieguldījumiem atbalsta visā Eiropā. Koordinācija ar dalībvalstīm ir ļoti svarīga infrastruktūru izveidei un finansējumam. |

Grozījums Nr. 23

I pielikuma apakšvirsraksta "Pētniecības infrastruktūra" sadaļas "Metode" 3. daļas ievaddaļa

Kopienas pētījumu un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammas kontekstā termins "pētniecības infrastruktūras" attiecas uz iekārtām, resursiem vai pakalpojumiem, kas vajadzīgi zinātniekiem pētījumu veikšanai visās zinātnes un tehnoloģiju jomās. Šajā definīcijā, ieskaitot atbilstīgos cilvēkresursus, ietver: | Pamatprogrammas kontekstā termins "pētniecības infrastruktūras" attiecas uz iekārtām, resursiem vai pakalpojumiem, kas vajadzīgi valsts, privātā un pilsoniskās sabiedrības sektora zinātniekiem pētījumu veikšanai visās zinātnes un tehnoloģiju jomās. Šajā definīcijā, ieskaitot atbilstīgos cilvēkresursus, ietver: |

Grozījums Nr. 24

I pielikuma apakšvirsraksta "Pētniecības infrastruktūra" sadaļas "Darbības" 1. daļas 1. ievilkums

—esošo pētniecības infrastruktūru izmantošanas optimizāciju un to darbības uzlabošanu, | —kā prioritāti pašreizējo pētniecības infrastruktūru izmantošanas optimizāciju un to darbības uzlabošanu, |

Grozījums Nr. 25

I pielikuma apakšvirsraksta "Pētniecības infrastruktūra" sadaļas "Darbības" 1. daļas 2. un 3. ievilkums

—jaunu Eiropas nozīmes pētniecības infrastruktūru izveides (vai nozīmīgu uzlabojumu veikšanas esošajās struktūrās) veicināšanu, pamatojoties uz ESFRI (Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas komisijas) darbību, | —jaunu Eiropas nozīmes pētniecības infrastruktūru izveides (vai nozīmīgu uzlabojumu veikšanas esošajās struktūrās) veicināšanu, jo īpaši, ietverot ESFRI (Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas komisijas) darbību, |

—atbalsta pasākumu veikšanu, ieskaitot atbalstu jaunajām vajadzībām. | —atbalsta pasākumu veikšanu, ieskaitot atbalstu jaunajām vajadzībām un tehnoloģiskās attīstības iespējām konverģences reģionos. |

Grozījums Nr. 26

I pielikuma apakšvirsraksta "Pētniecības infrastruktūra" sadaļas "Darbības" 1.1.1. punkts

1.1.1. Labākajām pētniecības infrastruktūrām vajadzīgas milzīgas un ilgtermiņa cilvēkresursu un finanšu resursu investīcijas. Tās jālieto un jāizmanto pēc iespējas plašākām Eiropas zinātnieku un rūpniecības nozaru klientu aprindām. ES jādod savs ieguldījums šim nolūkam, veicinot starptautisko piekļuvi. Pētniecības grupām, ieskaitot grupas no perifērijas un attāliem reģioniem, tā paredz jaunu iespēju radīšanu piekļuvē labākajām pētniecības infrastruktūrām. Ārējiem lietotājiem piekļuvi var nodrošināt vai nu ar to tiešu klātbūtni ("praktisku"), vai arī ar piemērotiem elektroniskiem saziņas līdzekļiem. Piekļuve var izpausties arī kā zinātnisko pakalpojumu sniegšana neklātienē. To īsteno ar uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus "no apakšas uz augšu", kas pieejami visās zinātnes un tehnoloģiju nozarēs, neradot nekādas priekšrocības kādai no tām. | 1.1.1. Labākajām pētniecības infrastruktūrām vajadzīgas milzīgas un ilgtermiņa cilvēkresursu un finanšu resursu investīcijas. Tās būtu jālieto un jāizmanto pēc iespējas plašākām Eiropas zinātnieku un rūpniecības nozaru klientu aprindām. ES jādod savs ieguldījums šim nolūkam, veicinot starptautisko piekļuvi. Pētniecības grupām, tostarp grupām no perifēriem un attālākajiem reģioniem, tā paredz jaunu iespēju radīšanu piekļuvē labākajām pētniecības infrastruktūrām. Ārējiem lietotājiem piekļuvi var nodrošināt vai nu ar to tiešu klātbūtni ("praktisku"), vai arī ar piemērotiem elektroniskiem saziņas līdzekļiem. Piekļuve var izpausties arī kā zinātnisko pakalpojumu sniegšana neklātienē. To īsteno ar uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus "no apakšas uz augšu", kas pieejami visās zinātnes un tehnoloģiju nozarēs, neradot nekādas priekšrocības kādai no tām. |

Grozījums Nr. 27

I pielikuma apakšvirsraksta "Pētniecības infrastruktūra" sadaļas "Darbības" 1.1.2. punkta 2. daļas 1. ievilkums

—ar aicinājumiem "no apakšas" sekmēt infrastruktūru ekspluatētāju savstarpējo koordināciju un resursu apvienošanu, lai veicinātu sadarbības kultūras veidošanos to starpā. Šādu darbību mērķos jāiekļauj arī Eiropas pētniecības infrastruktūru darbības labāka strukturēšana, to kopīga attīstīšana jaudas un darbības ziņā, kā arī to saskaņota un starpdisciplīnu izmantošana | —ar aicinājumiem "no apakšas" sekmēt infrastruktūru ekspluatētāju savstarpējo koordināciju un resursu apvienošanu, lai veicinātu sadarbības kultūras veidošanos to starpā. Šādu darbību mērķos jāiekļauj arī Eiropas pētniecības infrastruktūru darbības labāka strukturēšana un paskaidrojumi potenciālajiem lietotājiem par to, kā šīs infrastruktūras darbojas un kādi ir piekļuves nosacījumi, to kopīga attīstīšana jaudas un darbības ziņā, kā arī to saskaņota un starpdisciplīnu izmantošana; |

Grozījums Nr. 74

I pielikuma 1. sadaļas "Darbības" 1.1.2. punkta 2. daļas 2. ievilkums

—"mērķtiecīgi uzaicinājumi", kad šādas koncentrētas darbības neapšaubāmi veicinās atbalstu potenciāli nozīmīgām pētniecības infrastruktūrām ilgtermiņā un paātrinās to rašanos Eiropā. Tās īstenos ciešā saiknē ar tematiskajās jomās paredzētajām darbībām, lai nodrošinātu to, ka visi Eiropas līmenī veiktie ES pasākumi atbilst vajadzībai pēc pētniecības infrastruktūrām attiecīgajā teritorijā. Jau tagad var noteikt jomas esošo Eiropas infrastruktūru labākai izmantošanai un nostiprināšanai, tādējādi apmierinot akadēmisko, valstu un rūpniecības pētījumu interesentu un sabiedrības kopumā ilgtermiņa vajadzības pēc, piemēram, zinātnes par dzīvību un tās pielietojumiem, informācijas un sakaru tehnoloģijām, rūpniecības pētniecības attīstības, ieskaitot metroloģiju, pēc atbalsta noturīgai attīstībai jo īpaši vides jomā, kā arī pēc sabiedriskajām un humanitārajām zinātnēm. | —"mērķtiecīgi uzaicinājumi", kad šādas koncentrētas darbības neapšaubāmi veicinās atbalstu potenciāli nozīmīgām pētniecības infrastruktūrām ilgtermiņā un paātrinās to rašanos Eiropā. Tās īstenos ciešā saiknē ar tematiskajās jomās paredzētajām darbībām, lai nodrošinātu to, ka visi Eiropas līmenī veiktie ES pasākumi atbilst vajadzībai pēc pētniecības infrastruktūrām attiecīgajā teritorijā. Jau tagad var noteikt jomas esošo Eiropas infrastruktūru labākai izmantošanai un nostiprināšanai, tādējādi apmierinot akadēmisko, valstu un rūpniecības pētījumu interesentu un sabiedrības kopumā ilgtermiņa vajadzības pēc, piemēram, zinātnēm par dzīvību un to pielietojumiem, jo īpaši bērnu slimību klīniskās pētniecības infrastruktūrām, informācijas un sakaru tehnoloģijām, rūpniecības pētniecības attīstības, ieskaitot metroloģiju, pēc atbalsta noturīgai attīstībai jo īpaši vides jomā, kā arī pēc sabiedriskajām un humanitārajām zinātnēm. |

Grozījums Nr. 28

I pielikuma apakšvirsraksta "Pētniecības infrastruktūra" sadaļas "Darbības" 1.1.3. punkta 1. daļa

1.1.3. E-infrastruktūru ieviešana nodrošina stabilus pakalpojumus pētnieku aprindām, pamatojoties uz sarežģītiem procesiem, kas izstrādāti, lai izplatīto, uz IKT balstīto resursu (skaitļošanas tehnikas, savienojamības, aprīkojuma) iespējas novadītu līdz virtuālajām pētnieku aprindām. Eiropas mēroga pieejas un attiecīgu Eiropas mēroga darbību pastiprināšana šajā jomā var ievērojami sekmēt Eiropas pētniecības potenciāla paaugstināšanu un tā izmantošanu, konsolidējot e-infrastruktūras kā Eiropas Pētniecības telpas stūrakmeni, starpdisciplīnu jauninājumu "vēstnesi" un dzinējspēku pārmaiņām zinātnisko pētījumu veikšanā. Tā var arī dot ieguldījumu, integrējot pētniecības grupas no perifērijas un attālākiem reģioniem. | 1.1.3. E-Infrastruktūru ieviešana nodrošina svarīgākos pakalpojumus pētnieku aprindām, pamatojoties uz procesiem, kas izstrādāti, lai izplatīto, uz IKT balstīto resursu (skaitļošanas tehnikas, savienojamības, aprīkojuma) iespējas novadītu līdz virtuālajām pētnieku aprindām. Eiropas mēroga pieejas un attiecīgu Eiropas mēroga darbību pastiprināšana šajā jomā var ievērojami sekmēt Eiropas pētniecības potenciāla paaugstināšanu un tā izmantošanu, konsolidējot e-infrastruktūras kā Eiropas Pētniecības telpas stūrakmeni, starpdisciplīnu jauninājumu "vēstnesi" un dzinējspēku pārmaiņām zinātnisko pētījumu veikšanā. Tā ir būtiska arī, integrējot pētniecības grupas no perifērijas un attālākajiem reģioniem, kas izmanto šo procesu. |

Grozījums Nr. 29

I pielikuma apakšvirsraksta "Pētniecības infrastruktūra" sadaļas "Darbības" 1.1.3. punkta 3. daļa

Turklāt vajadzēs saskaņoti atbalstīt digitālās bibliotēkas, arhīvus, datu uzglabāšanu, pārzināšanu Eiropas mērogā, kā arī organizēt datu krātuves zinātnieku aprindām un nākamajām zinātnieku paaudzēm. Uzmanība tiks pievērsta e-infrastruktūru uzticamības un ticamības palielināšanas aspektiem. Ierosināto darbību mērķis ir arī jaunu prasību un risinājumu paredzēšana un sasaistīšana, lai veicinātu plaša mēroga izmēģinājumu stendu radīšanu, kas paredzēti eksperimentiem ar jaunām, revolucionārām tehnoloģijām un lietotāju jauno prasību apmierināšanai, tostarp par e-mācībām. eIRG (e-infrastruktūras refleksijas grupa) regulāri palīdzēs ar stratēģiska rakstura ieteikumiem. | Turklāt vajadzēs saskaņoti atbalstīt digitālās bibliotēkas (nolūkā izveidot Eiropas Digitālo bibliotēku), arhīvus, datu uzglabāšanu, pārzināšanu Eiropas mērogā, kā arī organizēt datu krātuves zinātnieku aprindām un nākamajām zinātnieku paaudzēm. Uzmanība tiks pievērsta e-infrastruktūru uzticamības un ticamības palielināšanas aspektiem, ņemot vērā to, ka nākamajām paaudzēm jāspēj piekļūt šiem datiem. Ierosināto darbību mērķis ir arī jaunu prasību un risinājumu paredzēšana un sasaistīšana, lai veicinātu plaša mēroga izmēģinājumu stendu radīšanu, kas paredzēti eksperimentiem ar jaunām, revolucionārām tehnoloģijām un lietotāju jauno prasību apmierināšanai, tostarp par e-mācībām. eIRG (e-infrastruktūras refleksijas grupa) regulāri palīdzēs ar stratēģiska rakstura ieteikumiem. |

Grozījums Nr. 30

I pielikuma apakšvirsraksta "Pētniecības infrastruktūra" sadaļas "Darbības" 1.2. punkta 1.a daļa (jauna)

| Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas komisijas (ESFRI), Eiropas tehnoloģiju platformu, Kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu un Eiropas Pētniecības padomes speciālistiem prasīs skaidri formulēt nepieciešamās pētniecības infrastruktūras. |

Grozījums Nr. 31

I pielikuma apakšvirsraksta "Pētniecības infrastruktūra" sadaļas "Darbības" 1.2.2. punkta 1. un 2. daļas ievaddaļa

1.2.2. Lai sekmētu jaunu pētniecības infrastruktūru radīšanu, pamatojoties uz ESFRI veikto darbu Eiropas jauno pētniecības infrastruktūru plāna izstrādē. Komisija nosaka prioritāros projektus, kuriem saskaņā ar pamatprogrammu ir iespējams EK atbalsts. | 1.2.2. Lai sekmētu jaunu pētniecības infrastruktūru radīšanu saskaņā ar "maināmas ģeometrijas" principu, jo īpaši, ietverot ESFRI veikto darbu Eiropas jauno pētniecības infrastruktūru plāna izstrādē. Darba programmā ietvers izraudzītos prioritāros projektus, kuriem ir iespējams EK atbalsts. |

Darbības saistībā ar jaunu infrastruktūru veidošanu īsteno divos posmos. | Darbības saistībā ar jaunu infrastruktūru veidošanu īsteno divos posmos, pamatojoties uz Septītajā pamatprogrammā norādīto kritēriju sarakstu: |

Grozījums Nr. 32

I pielikuma apakšvirsraksta "Pētniecības infrastruktūra" sadaļas "Darbības" 1.2.2. punkta 2. daļas 2. aizzīme

Otrajā posmā īsteno izveides plānus, balstoties uz tehniskajos, juridiskajos administratīvajos un finanšu nolīgumos sasniegto, īpaši izmantojot valstu un Kopienas tiesībinstrumentu (piemēram, struktūrfondu vai Eiropas Investīciju bankas) savstarpējo papildināmību. Pamatprogrammā paredzēto finanšu atbalstu izveides posmā var sniegt šiem izveides projektiem. Šādos gadījumos lēmumus pieņem ar tāda mehānisma starpniecību, kas balstās uz nepieciešamo finansējumu (piemēram, tiešu piešķīrumu, Eiropas Investīciju bankas aizdevumiem, kuriem piekļuvi var veicināt Riska dalīšanas finanšu mehānisms (III pielikums, 171. pants). | Otrajā posmā īsteno izveides plānus, balstoties uz tehniskajos, juridiskajos, administratīvajos un finanšu nolīgumos sasniegto, īpaši izmantojot valstu un Kopienas instrumentu (piemēram, struktūrfondu vai Eiropas Investīciju bankas) savstarpējo papildināmību, iesaistot attiecīgās privātās finanšu iestādes. Pamatprogrammā paredzēto finanšu atbalstu izveides posmā var sniegt šiem izveides projektiem. Šādos gadījumos lēmumus pieņem ar tāda mehānisma starpniecību, kas balstās uz nepieciešamo finansējumu (piemēram, tiešu piešķīrumu, Eiropas Investīciju bankas aizdevumiem, kuriem piekļuvi var veicināt Riska dalīšanas finanšu mehānisms (III pielikums, 171. pants). |

Grozījums Nr. 33

I pielikuma apakšvirsraksta "Pētniecības infrastruktūra" sadaļas "Darbības" 1.2.2.a punkts (jauns)

| 1.2.2.a "Atvērto jauninājumu" centri Lai ļautu vienā atrašanās vietā īstenot lielus sadarbības projektus rūpnieciskās pētniecības un attīstības jomā, konsorcija partneri nosūta savu personālu uz pagaidu darba vietu un/vai nodrošina atklātu piekļuvi pētniecības infrastruktūrām un pakalpojumiem saskaņā ar iekārtu kopīgu izmantošanu. |

Grozījums Nr. 34

I pielikuma apakšvirsraksta "Pētniecības infrastruktūra" sadaļas "Darbības" 1.2.2.b punkts (jauns)

| 1.2.2.b Pētniecības rezultātu kopīga izmantošana Izveidot zinātnisko metožu serveri, kas dotu nozīmīgu ieguldījumu pētniecības metožu efektivitātē, padarot konkrētu pētniecības posmu rezultātus pieejamus saskaņā ar salīdzināmiem nosacījumiem. |

Grozījums Nr. 35

I pielikuma apakšvirsraksta "Pētniecība MVU vajadzībām" sadaļas "Metode" 2. daļa

Īpašas darbības tiks veiktas, lai atbalstītu MVU vai MVU apvienības, kam vajadzīgi universitāšu un pētniecības centru ("pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbību izpildītāji") ārēji pētniecības pakalpojumi. Šīs darbības tiks veiktas visās zinātnes un tehnoloģiju jomās. Projekta priekšlikumu vērtējumā ņems vērā to gaidāmo ekonomisko iespaidu uz MVU. Finanšu līdzekļus piešķirs, izmantojot šādas divas shēmas: Pētniecība MVU vajadzībām un MVU apvienību vajadzībām. Pirmā virziena darbības galvenokārt ir pievērstas MVU zemā vai vidēji attīstītā tehnoloģiju līmenī, kuriem praktiski nav pētīšanas iespēju, vai tās ir pavisam nenozīmīgas, kā arī MVU ar augstu pētniecības intensitāti, kuriem ir vajadzīgi ārēji pētniecības pakalpojumi, kas papildinātu to pētniecības pamatiespējas. Otrajā shēmā darbības ir pievērstas MVU apvienībām, kas parasti vislabāk zina vai spēj noteikt savu dalībnieku kopīgās tehniskās problēmas, rīkoties to vārdā un veicināt pētījumu rezultātu efektīvu izplatīšanu un izmantošanu. | Īpašas darbības tiks veiktas, lai atbalstītu MVU vai MVU apvienības, kam vajadzīgi tādu "pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbību izpildītāju" kā universitātes, pētniecības centri un MVU ar augstu pētniecības intensitāti ārēji pētniecības pakalpojumi. Šīs darbības tiks veiktas visās zinātnes un tehnoloģiju jomās. Projekta priekšlikumu vērtējumā ņems vērā to gaidāmo ekonomisko iespaidu uz MVU. Finanšu līdzekļus piešķirs, izmantojot šādas divas shēmas: Pētniecība MVU vajadzībām un MVU apvienību vajadzībām. Pirmā virziena darbības galvenokārt ir pievērstas MVU zemā vai vidēji attīstītā tehnoloģiju līmenī, kuriem praktiski nav pētīšanas iespēju, vai tās ir pavisam nenozīmīgas, kā arī MVU ar tehnoloģiskām iespējām un tradicionālos sektoros, kuriem ir vajadzīgi ārēji pētniecības pakalpojumi, kas papildinātu to tehnoloģiskās pētniecības pamatiespējas. Otrajā shēmā darbības ir pievērstas MVU apvienībām, kas parasti vislabāk zina vai spēj noteikt savu dalībnieku kopīgās tehniskās problēmas, rīkoties to vārdā un veicināt pētījumu rezultātu efektīvu izplatīšanu un izmantošanu. |

Grozījums Nr. 36

I pielikuma apakšvirsraksta "Pētniecība MVU vajadzībām" sadaļas "Metode" 3. daļa

Papildus šīm īpašajām darbībām atbalstīs un veicinās MVU līdzdalību visas pamatprogrammas izpildē. Izstrādājot saturu tematiskajām jomām programmā "Sadarbība", ko īsteno ar dažāda apjoma projektiem atkarībā no jomas un tematikas, ņem vērā MVU pētījumu vajadzības un potenciālu. | Papildus šīm īpašajām darbībām atbalstīs un veicinās MVU līdzdalību visas pamatprogrammas izpildē. Jo īpaši vienkāršos un padarīs skaidrākas administratīvās procedūras attiecībā uz MVU, kā arī samazinās izmaksas MVU, kas gūst labumu no šīs pamatprogrammas. Izstrādājot saturu tematiskajām jomām programmā "Sadarbība", ko īsteno ar dažāda apjoma projektiem atkarībā no jomas un tematikas, ņem vērā MVU pētījumu vajadzības un potenciālu. |

| Lai sasniegtu šo mērķi, veiks pasākumus, lai sekmētu MVU līdzdalību atsevišķi vai kopā tajos projektos, kas attiecas uz sadarbības programmas prioritārajām tēmām, kā arī tehnoloģiskajās platformās. |

| Finansējot projektus ar MVU līdzdalību, centīsies nodrošināt visu Kopienas iestāžu, tostarp EIB un EIF, maksimāli iespējamo ieguldījumu. |

Grozījums Nr. 37

I pielikuma apakšvirsraksta "Pētniecība MVU vajadzībām" sadaļas "Metode" 4. daļa

Īstenojot Kopienas PTA pamatprogrammu, nodrošina savstarpēju papildināmību un sinerģiju ar darbībām Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammā, lai atbalstītu un veicinātu MVU līdzdalību Kopienas PTA pamatprogrammā. | Īstenojot Kopienas PTA pamatprogrammu, nodrošina savstarpēju papildināmību un sinerģiju ar darbībām Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammā, lai atbalstītu un veicinātu MVU līdzdalību Kopienas PTA pamatprogrammā. Centīsies panākt koordināciju arī ar attiecīgajām valstu pētniecības programmām, papildinot turpmāk aprakstītās pētniecības darbības. Ņemot to vērā, var apsvērt arī iespējamu tādu tehnoloģiskās attīstības programmu kopēju īstenošanu, kas atbilstīgi EUREKA programmai paredzētas MVU, lai atbalstītu novatoriskus projektus, kuri pielāgoti tirgus prasībām. Centīsies sasniegt šādus mērķus: veicināt MVU dalību pamatprogrammā un atvieglot MVU pieeju tai, unnodrošināt, ka MVU pilnībā izmanto finansējuma iespējas, kas pieejamas saskaņā ar pamatprogrammu. |

| Ieviesīs projektus ar vienkāršām, īsām, ātrām procedūrām, bez sarežģītiem finansēšanas principiem un nevajadzīgiem pārskatiem. Gadījumos, kur tas būs iespējams, gan pamatprogrammā, gan Konkurētspējas un jauninājumu programmā piemēros kopīgus piemērošanas un līgumsaistību principus. |

Grozījums Nr. 38

I pielikuma apakšvirsraksta "Pētniecība MVU vajadzībām" sadaļas "Metode" 4.a daļa (jauna)

| Ieviesīs arī mehānismus sadarbībai ar valstu un reģionālajām pētniecības un attīstības atbalsta programmām, kuras paredzētas MVU, lai lielākā mērā nodrošinātu vietējus pakalpojumus, kas pielāgoti MVU vajadzībām un stiprinātu dažādo valstu atbalsta shēmu kritisko daudzumu un Eiropas dimensiju. |

Grozījums Nr. 39

I pielikuma apakšvirsraksta "Pētniecība MVU vajadzībām" sadaļas "Darbības" 1. daļas 1. aizzīme

Ar šo shēmu atbalsta nelielas progresīvu MVU grupas, lai risinātu kopīgas vai līdzīga rakstura tehnoloģiskas problēmas. Salīdzinoši īsam laikposmam paredzētus projektus jākoncentrē uz jauninājumu vajadzībām tādiem MVU, kuri pētniecībā iesaista ārējus pētniecības un tehnoloģiju darbību izpildītājus, parādot, ka attiecīgiem MVU ir izteikts pētījumu izmantošanas potenciāls. | Ar šo shēmu atbalsta nelielu progresīvu MVU grupu un amatniecības uzņēmumu izveidi un darbību, lai risinātu kopīgas vai līdzīga rakstura tehnoloģiskas problēmas. Salīdzinoši īsam laikposmam paredzētus projektus jākoncentrē uz jauninājumu vajadzībām tādiem MVU, kuri pētniecībā iesaista ārējus pētniecības un tehnoloģiju darbību izpildītājus, parādot, ka attiecīgiem MVU ir izteikts pētījumu izmantošanas potenciāls. |

Grozījums Nr. 40

I pielikuma apakšvirsraksta "Pētniecība MVU vajadzībām" sadaļas "Darbības" 1. daļas 2.a aizzīme (jauna)

| —Pētniecība mazām MVU grupām.Lai palīdzētu nelielām novatorisku MVU grupām risināt kopējas vai līdzīgas tehnoloģiska rakstura problēmas, izmantojot pamatprogrammu un/vai starpvaldību finansējuma shēmas, piemēram, Komisijas, Eiropas Investīciju bankas, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas, Eiropas apvienoto resursu mehānismu mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (JEREMIE) un Apvienoto palīdzības programmu projektu atbalstam Eiropas reģionos (JASPER) iniciatīvas. |

Grozījums Nr. 41

I pielikuma apakšvirsraksta "Pētniecība MVU vajadzībām" sadaļas "Darbības" iedaļas "Shēmu kopīgās iezīmes" 3.a ievilkums (jauns)

| —Lai veicinātu pētniecību un attīstību tajos MVU, kas veic pētniecību un ir ar ilgtspējīgu straujas izaugsmes potenciālu, Komisija var arī iesniegt priekšlikumu Līguma 169. panta iniciatīvai sadarbībā ar EUREKA (piemēram,"Eurostars"iniciatīva). |

Grozījums Nr. 42

I pielikuma apakšvirsraksta "Zināšanu reģioni" sadaļas "Metode" 3. daļa

"Zināšanu reģionos" paredz atbalstu optimālas politikas un stratēģijas noteikšanai un īstenošanai ar pētniecību un attīstību saistītu kopu veidošanā. Šī programma jo īpaši palielina reģionālo pētniecības plānu atbilstību un efektivitāti, izmantojot savstarpēju apmācību, kopu sadarbības attīstīšanu un nostiprināšanu, nostiprina uz pētniecību un attīstību vērsto esošo PAT noturīgu attīstību, kā arī veicina jaunu kopu veidošanos. Īpaši atbalstīs pieprasījuma radītus un problēmu risināšanai paredzētus projektus, kas saistīti ar īpašām tehnoloģiju jomām vai nozarēm. | "Zināšanu reģionos" paredz atbalstu optimālas politikas un stratēģijas noteikšanai un īstenošanai ar pētniecību un attīstību saistītu kopu veidošanā. Šī programma jo īpaši palielina reģionālo pētniecības plānu atbilstību un efektivitāti, izmantojot savstarpēju apmācību, kopu sadarbības attīstīšanu un nostiprināšanu, nostiprina uz pētniecību un attīstību vērsto esošo PAT noturīgu attīstību, kā arī veicina jaunu kopu veidošanos. Īpaši atbalstīs pieprasījuma radītus un problēmu risināšanai paredzētus projektus, kas saistīti ar īpašām tehnoloģiju jomām vai nozarēm, jo īpaši tos, kur jau ir vērojama reģionālo iestāžu, attīstības aģentūru, universitāšu, pētniecības centru un rūpniecības integrācija. |

Grozījums Nr. 43

I pielikuma apakšvirsraksta "Zināšanu reģioni" sadaļas "Metode" 4.a daļa (jauna)

| Īpaša uzmanība jāpievērš tādu blakus esošu reģionu sadarbībai, kuri atrodas dažādās dalībvalstīs. Saskaņā ar Interreg III programmām Eiropas Savienībā un, pamatojoties uz struktūrfondu teritoriālo mērķi, programmai "Zināšanu reģioni" jāietver arī risinājumi pārrobežu šķēršļu novēršanai un mehānismi, lai sekmētu pārrobežu reģionālo sadarbību pētniecības jomā neatkarīgi no tā, vai tas ir konverģences vai reģionālās konkurētspējas mērķis. |

Grozījums Nr. 44

I pielikuma apakšvirsraksta "Zināšanu reģioni" sadaļas "Darbības" 1. daļas 2. aizzīme

—augsti attīstītu reģionu "šefība" pār reģioniem ar mazāk izteiktu pētniecības novirzienu, veidojot uz pētniecību un attīstību orientētas kopas. Starptautiski reģionāli konsorciji mobilizēs un piesaistīs zinātniskās izpētes dalībniekus no akadēmiskajām aprindām, rūpniecības un valdībām, lai tie piedāvātu "ievirzes" risinājumus tehnoloģiski mazāk attīstītiem reģioniem. | —augsti attīstītu reģionu "šefība" pār reģioniem ar mazāk izteiktu pētniecības novirzienu, veidojot uz pētniecību un attīstību orientētas kopas vai labāk integrējot pašreizējās kopas globālajā tirgū. Starptautiski reģionāli konsorciji mobilizēs un piesaistīs zinātniskās izpētes dalībniekus no akadēmiskajām aprindām, rūpniecības un valdībām, lai tie piedāvātu "ievirzes" risinājumus tehnoloģiski mazāk attīstītiem reģioniem. "Šefībai" jāparedz pasākumi, kuru mērķis ir pastiprināt sadarbību ar jauno dalībvalstu zinātnes aprindām. |

Grozījums Nr. 45

I pielikuma apakšvirsraksta "Zināšanu reģioni" sadaļas "Darbības" 1. daļas 3. aizzīme

—iniciatīvas, lai ar pētniecības dalībnieku un institūciju starpniecību uzlabotu integrāciju reģiona saimniecībā, izmantojot savu sadarbību kopu līmenī. Tajās iekļauj starptautiskas darbības, lai nostiprinātu saites starp pētniecībā ieinteresētajām personām un vietējām uzņēmēju kopienām, kā arī atbilstīgās darbības starp kopām. | —iniciatīvas, lai ar pētniecības dalībnieku un institūciju starpniecību uzlabotu integrāciju reģiona saimniecībā, izmantojot savu sadarbību kopu līmenī. Tajās iekļauj starptautiskas darbības, lai nostiprinātu saites starp pētniecībā ieinteresētajām personām un vietējām uzņēmēju kopienām, kā arī atbilstīgās darbības starp kopām. Šīs darbības varētu palīdzēt noteikt pētniecības un tehnoloģiju attīstības papildināmību, lai uzskatāmi parādītu integrācijas priekšrocības. |

Grozījums Nr. 46

I pielikuma apakšvirsraksta "Zināšanu reģioni" sadaļas "Darbības" 2. daļa

Tiks atbalstītas arī darbības sistemātiskas savstarpējās informācijas apmaiņas veicināšanai, kā arī mijiedarbība starp līdzīgiem projektiem, un, vajadzības gadījumā, arī darbības citās atbilstošajās kopienas programmās (piemēram, analīzes un sintēzes semināri, apaļā galda apspriedes, publikācijas). | Tiks atbalstītas arī darbības sistemātiskas savstarpējās informācijas apmaiņas veicināšanai, kā arī mijiedarbība starp līdzīgiem projektiem, un, vajadzības gadījumā, arī darbības citās atbilstošajās kopienas programmās (piemēram, analīzes un sintēzes semināri, apaļā galda apspriedes, publikācijas) un trešo valstu iesaistīšana, ja tas ir svarīgi projekta mērķu sasniegšanai. |

Grozījums Nr. 47

I pielikuma apakšvirsraksta "Pētniecības potenciāls" sadaļas "Darbības" 1. daļas 1. aizzīme

—tehnoloģiskās kompetences un pieredzes apmaiņa ar zinātniskā personāla starpvalstu apmaiņu starp izraudzītiem centriem atbilstošajos reģionos un vienu vai vairākām partnerorganizācijām citā ES dalībvalstī, kurā paredzēts obligāts atgriešanās mehānisms apmaiņas dalībniekiem no atbilstošajos reģionos izraudzītajiem centriem; | —tehnoloģiskās kompetences un pieredzes apmaiņa, īstenojot atbilstošajos reģionos izraudzīto centru un vienas vai vairāku dalībvalsts, asociētās valsts, kaimiņvalsts vai trešās valsts partnerorganizāciju personāla un vadītāju starpvalstu apmaiņu, kurā paredzēts obligāts atgriešanās mehānisms apmaiņas dalībniekiem no atbilstošajos reģionos izraudzītajiem centriem; |

Grozījums Nr. 48

I pielikuma apakšvirsraksta "Pētniecības potenciāls" sadaļas "Darbības" 1. daļas 4. aizzīme

—semināru un konferenču organizēšana, kurā iesaistīti izraudzīto centru zinātniskie darbinieki un uzaicināti pētnieki no citām valstīm, lai veicinātu valsts un starptautiskā mēroga zināšanu nodošanu šo centru starptautisko mācību iespēju un reputācijas veicināšanai; šīs shēmas ietvaros izraudzīto centru pētniecības personāla piedalīšanās starptautiskās konferencēs vai īstermiņa mācību pasākumos, lai apmainītos zināšanām, veidotu kontaktus un iekļautu tos plašākā starptautiskā pētniecības vidē; | —semināru un konferenču organizēšana, kurā iesaistīti izraudzīto centru zinātniskie darbinieki un uzaicināti pētnieki no citām valstīm, lai veicinātu valsts, reģionālā un starptautiskā mēroga zināšanu nodošanu šo centru starptautisko mācību iespēju un reputācijas veicināšanai; šīs shēmas ietvaros izraudzīto centru pētniecības personāla piedalīšanās starptautiskās konferencēs vai īstermiņa mācību pasākumos, lai apmainītos zināšanām, veidotu kontaktus un iekļautu tos plašākā starptautiskā pētniecības vidē; |

Grozījums Nr. 49

I pielikuma apakšvirsraksta "Zinātne sabiedrībā" sadaļas "Mērķis" 1.a daļa (jauna)

| Zinātnes atziņas ietekmēs sociālo attīstību un otrādi, jo īpaši vides politikas jomā. Turklāt, lai apstrīdētu publiskās debatēs izvirzītus iracionālus un pseidozinātniskus argumentus, vairāk izmantos kvantitatīvus apsvērumus. |

Grozījums Nr. 50

I pielikuma apakšvirsraksta "Zinātne sabiedrībā" sadaļas "Metode" 2. daļa

Eiropas sabiedrības attīstība lielā mērā ir atkarīga no tās spējām radīt, izmantot un izplatīt zināšanas un rezultātā nepārtraukti ieviest jauninājumus. Šajā ziņā svarīga nozīme ir zinātniskai pētniecībai, un tai arī turpmāk jābūt vienam no izaugsmes, labklājības un noturīgas attīstības virzītājspēkiem. | Eiropas sabiedrības attīstība lielā mērā ir atkarīga no tās spējām radīt, izmantot un izplatīt zināšanas un rezultātā nepārtraukti ieviest jauninājumus. Jaunas zināšanas rodas sabiedrībā kā vienotā veselumā, taču galvenā loma to radīšanā ir sadarbībai pētniecības, izglītības un jauninājumu jomā (jeb t. s. "zināšanu trīsstūrī"). Šajā ziņā svarīga nozīme ir zinātniskai pētniecībai, un tai arī turpmāk jābūt vienam no izaugsmes, labklājības un noturīgas attīstības virzītājspēkiem. |

Grozījums Nr. 51

I pielikuma apakšvirsraksta "Zinātne sabiedrībā" sadaļas "Metode" 3. daļa

Šā mērķa sasniegšanai ir obligāti radīt tādu sociālo un kultūras vidi, kas sekmē veiksmīgus un pielietojamus pētījumus. Tas nozīmē, ka vērā ņem pamatotas sabiedrības bažas un vajadzības, kas saistās ar paplašinātām demokrātiskām debatēm ar vairāk ieinteresētu un labāk informētu sabiedrību un labākiem nosacījumiem kolektīvai izvēlei ar zinātni saistītos jautājumos. Tam arī jāiedibina labvēlīgs klimats zinātniskās profesijas izvēlei, jāpanāk jaunu investīciju pieplūdums pētniecībā un tam sekojoša to zināšanu izplatīšana, uz kurām balstās Lisabonas stratēģija. | Šā mērķa sasniegšanai ir obligāti radīt tādu sociālo un kultūras vidi, kas sekmē veiksmīgus un pielietojamus pētījumus. Tas nozīmē, ka vērā ņem pamatotas sabiedrības bažas un vajadzības, kas saistās ar paplašinātām demokrātiskām debatēm ar vairāk ieinteresētu un labāk informētu sabiedrību un labākiem nosacījumiem kolektīvai izvēlei ar zinātni saistītos jautājumos. Pilsoniskās sabiedrības organizācijām būs iespēja slēgt līgumattiecības ārpakalpojumu saņemšanai pētniecības jomā. Tam arī būtu jāiedibina labvēlīgs klimats zinātniskās profesijas izvēlei, jāpanāk jaunu investīciju pieplūdums pētniecībā un tam sekojoša to zināšanu izplatīšana, uz kurām balstās Lisabonas stratēģija. Šīs darbības mērķis būs arī panākt sieviešu pilnīgu integrāciju zinātnes pasaulē. Jautājumos, kas skar zinātnes un sabiedrības attiecības (piemēram, tehnoloģijas, nodarbinātības un darba vietu savstarpējā saistība vai svarīgi lēmumi enerģētikas, vides un veselības aizsardzības jomā), aizvien vairāk jāņem vērā Eiropas dimensija. |

Grozījums Nr. 52

I pielikuma apakšvirsraksta "Zinātne sabiedrībā" sadaļas "Metode" 7. daļas 4. ievilkums

—samazināt plaisu starp zinātnisko izglītību ieguvušajiem un neizglītotajiem, veicināt zinātniskās kultūras izpratni tiešā visu pilsoņu tuvumā (iesaistot pilsētas, reģionus, fondus, zinātniskos centrus u. c.) | —samazināt plaisu starp zinātnisko izglītību ieguvušajiem un neizglītotajiem, veicināt zinātniskās kultūras izpratni tiešā visu pilsoņu tuvumā (iesaistot pilsētas, reģionus, fondus, zinātniskos centrus, muzejus, pilsoniskās sabiedrības organizācijas u. c.) |

Grozījums Nr. 53

I pielikuma apakšvirsraksta "Zinātne sabiedrībā" sadaļas "Metode" 7. daļas 4.a ievilkums (jauns)

| —veicināt apspriešanos un diskusijas zinātnieku aprindās par pētniecības sociālajiem aspektiem |

Grozījums Nr. 54

I pielikuma apakšvirsraksta "Zinātne sabiedrībā" sadaļas "Metode" 7. daļas 4.b ievilkums (jauns)

| —pētīt to, kā uzlabot Eiropas pētniecības un jauninājumu sistēmas pārvaldību |

Grozījums Nr. 55

I pielikuma apakšvirsraksta "Zinātne sabiedrībā" sadaļas "Metode" 7. daļas 6. ievilkums

—radīt visiem, jo īpaši jauniešiem, jēgpilnu zinātnes un pētnieku tēlu | —radīt visiem, jo īpaši jauniešiem, uzticības cienīgu un jēgpilnu zinātnes un pētnieku tēlu |

Grozījums Nr. 56

I pielikuma apakšvirsraksta "Zinātne sabiedrībā" sadaļas "Metode" 7. daļas 7. ievilkums

—palīdzēt sievietēm turpināt izaugsmi zinātniskajā karjerā un labāk izmantot to zinātniskās spējas vispārības labā | —stiprināt sieviešu izaugsmi zinātniskajā karjerā un labāk izmantot viņu zinātniskās spējas vispārības labā |

Grozījums Nr. 57

I pielikuma apakšvirsraksta "Zinātne sabiedrībā" sadaļas "Metode" 7. daļas 8. ievilkums

—atjaunot saziņu zinātnes jomā, lielāka iespaida sasniegšanai dodot priekšroku moderniem saziņas līdzekļiem, kā arī palīdzot zinātniekiem ciešāk sadarboties ar masu mediju speciālistiem. | —atjaunot saziņu zinātnes jomā, lielāka iespaida sasniegšanai dodot priekšroku moderniem saziņas līdzekļiem, kā arī palīdzot zinātniekiem ciešāk sadarboties ar masu mediju speciālistiem, jo īpaši ar jauno informācijas tehnoloģiju speciālistiem. |

Grozījums Nr. 58

I pielikuma apakšvirsraksta "Zinātne sabiedrībā" sadaļas "Metode" 7. daļas 8.a ievilkums (jauns)

| —sadarboties ar medicīnisko preparātu izstrādes bezpeļņas iniciatīvām. |

Grozījums Nr. 59

I pielikuma apakšvirsraksta "Zinātne sabiedrībā" sadaļas "Metode" iedaļas "Pirmais darbības virziens" 1. aizzīmes 1. ievilkums

—zinātnisko un ekspertu ieteikumu izmantošanas un ietekmes uzraudzības uzlabošanu politikas noteikšanā Eiropā, kā arī praktisku instrumentu un shēmu (piemēram, elektroniskos tīklu) izstrādi | —palīdzību to profesionāļu un amatpersonu apmācības turpināšanā un kvalifikācijas celšanā, kas vada atbalsta un pētniecības programmas dalībvalstīs un reģionos ar mērķi ieviest vienotas metodes un iepazīstināt ar paraugpraksi, |

Grozījums Nr. 60

I pielikuma apakšvirsraksta "Zinātne sabiedrībā" sadaļas "Metode" iedaļas "Pirmais darbības virziens" 1. aizzīmes 2. ievilkums

—uzticības un pašregulācijas veicināšanu zinātnieku aprindās | —uzticības, demokrātiskas atbildības un pašregulācijas veicināšanu zinātnieku aprindās, no jauna definējot un izplatot pamatkritērijus garantijām zinātnes jomā |

Grozījums Nr. 61

I pielikuma apakšvirsraksta "Zinātne sabiedrībā" sadaļas "Metode" iedaļas "Pirmais darbības virziens" 2. aizzīmes 2.a ievilkums (jauns)

| —Lielāks uzsvars uz diskusijām pētnieku aprindās par pētniecības sociālajiem aspektiem. |

Grozījums Nr. 62

I pielikuma apakšvirsraksta "Zinātne sabiedrībā" sadaļas "Metode" iedaļas "Pirmais darbības virziens" 3. aizzīme

Lai ar pamatotas politikas starpniecību pievērstos attiecībām starp zinātni un sabiedrību, Eiropā ir jāpaplašina, jāapvieno un jāizplata vēsturē, socioloģijā un zinātnes filozofijā uzkrātās zināšanas. Šim nolūkam šo nozaru zinātniekiem jāveido tīklus, strukturējot pētniecību un debates, kas spēj atklāt zinātnes patieso ieguldījumu Eiropas sabiedrības un identitātes veidošanā, īpaši uzsverot: | Lai ar pamatotas politikas starpniecību pievērstos attiecībām starp zinātni un sabiedrību, Eiropā ir jāpaplašina, jāapvieno un jāizplata visā vēstures gaitā, zinātniskajā un tehnoloģiskajā mantojumā, un socioloģijā un zinātnes filozofijā uzkrātās zināšanas. Šim nolūkam šo nozaru zinātniekiem būtu jāveido tīkli, strukturējot pētniecību un debates, kas spēj atklāt zinātnes patieso ieguldījumu Eiropas sabiedrības un identitātes veidošanā un sekmēt debates par šo jautājumu, īpaši uzsverot: |

— attiecības starp zinātni, demokrātiju un tiesiskumu, | — attiecības starp zinātni, demokrātiju un tiesiskumu, |

— pētījumus par ētiku zinātnē un tehnoloģijās, | — pētījumus par ētiku zinātnē un tehnoloģijās, |

— zinātnes un kultūras savstarpējo ietekmi, | — zinātnes un kultūras savstarpējo ietekmi, |

— zinātnieku lomu un tēlu. | — zinātnē strādājošo vīriešu un sieviešu lomu un tēlu, |

| —riska novērtēšanas un vadības procedūras kā lēmumu pieņemšanas instrumentus, lai ierobežotu iracionālu sabiedrības reakciju, |

| —veidus, kā zinātni padarīt saprotamāku sabiedrībai un veicināt publiskās diskusijas. |

Grozījums Nr. 63

I pielikuma apakšvirsraksta "Zinātne sabiedrībā" sadaļas "Metode" iedaļas "Otrais darbības virziens" 2. aizzīmes ievaddaļa

Izstrādās darbības cilvēku ieinteresēšanai par karjeru zinātnē, veicinās starppaaudžu saišu nostiprināšanu un paaugstinās vispārējo līmeni zināšanām par pētniecību. Eiropas apmaiņu un sadarbības programmās uzmanību pievērsīs jaunai auditorijai pielāgotām dabaszinātņu mācību metodēm, atbalstam dabaszinātņu skolotājiem (koncepcijas, materiāli), saikņu veidošanai starp skolām un profesionālo darbību. Turklāt var atbalstīt plašus Eiropas mēroga pasākumus, kas pulcē izcilus zinātniekus (kā "paraugus atdarināšanai") un centīgus jaunus zinātniekus. Veiks atbalsta pētījumus, ņemot vērā sociālo kontekstu un kultūras vērtības. Ir saglabāti trīs aspekti: | Izstrādās darbības cilvēku ieinteresēšanai par karjeru zinātnē, veicinās starppaaudžu saišu nostiprināšanu, paaugstinās vispārējo līmeni zināšanām par pētniecību un jo īpaši analizēs faktorus, kuru dēļ jaunieši neizvēlas karjeru zinātnes un tehnoloģiju jomā. Eiropas apmaiņu un sadarbības programmās uzmanību pievērsīs jaunai auditorijai pielāgotām dabaszinātņu mācību metodēm, atbalstam dabaszinātņu skolotājiem (koncepcijas, materiāli), saikņu veidošanai starp skolām un profesionālo darbību. Turklāt var atbalstīt plašus Eiropas mēroga pasākumus, kas pulcē izcilus zinātniekus (kā "paraugus atdarināšanai") un centīgus jaunus zinātniekus. Veiks atbalsta pētījumus, ņemot vērā sociālo kontekstu un kultūras vērtības. Ir saglabāti trīs aspekti: |

Grozījums Nr. 64

I pielikuma apakšvirsraksta "Zinātne sabiedrībā" sadaļas "Metode" iedaļas "Otrais darbības virziens" 2. aizzīmes 3.a ievilkums (jauns)

| —zinātniskās apmācības pastiprināšana visos ES dalībvalstu izglītības programmu līmeņos. |

Grozījums Nr. 65

I pielikuma apakšvirsraksta "Zinātne sabiedrībā" sadaļas "Metode" iedaļas "Trešais darbības virziens" 5. ievilkums

—izcilu starptautisku pētījumu un zinātnisku ziņojumu popularizēšanai, piešķirot pazīstamas balvas | —izcilu starptautisku pētījumu un zinātnisku ziņojumu popularizēšanai, piešķirot pazīstamas balvas, un zinātnes kultūras nedēļas iedibināšanai |

Grozījums Nr. 66

I pielikuma apakšvirsraksta "Zinātne sabiedrībā" sadaļas "Metode" iedaļas "Trešais darbības virziens" 6.a un 6.b ievilkums (jauns)

| —labāku saziņu, kurā zinātniskās aprindas informē gan politisko lēmumu pieņēmējus, gan sabiedrību par pētījumu rezultātiem un ar pētniecību saistītām problēmām, lai sniegtu kvalificētu ieguldījumu debatēs par zinātnes politiku, |

| —darbībām, lai veicinātu to, ka pētnieki, kas izplata informāciju sabiedrībai kopumā, ir atklāti attiecībā uz pamatpieņēmumiem un vērtībām, neskaidrībām un iespējamām ekonomiskām interesēm viņu pētījumos. |

Grozījums Nr. 67

I pielikuma apakšvirsraksta "Zinātne sabiedrībā" sadaļas "Metode" iedaļas "Trešais darbības virziens a" (jauns)

| Trešais darbības virziens a: Daudzvalodība Ar pamatprogrammas iniciatīvām centīsies pastiprināt informācijas sabiedrības ar valodām saistītu tehnoloģiju izpēti un attīstību un veicināt zinātnes un tehnoloģiju izmantošanu daudzvalodības jomā. |

Grozījums Nr. 68

I pielikuma apakšvirsraksta "Starptautiskā sadarbība" sadaļas "Mērķis" 2.a daļa (jauna)

| Tiks izstrādāta vispārēja stratēģija starptautiskai sadarbībai, ietverot visas starptautiskās darbības, ko veic atbilstīgi pamatprogrammas dažādajām īpašajām programmām. |

Grozījums Nr. 69

I pielikuma apakšvirsraksta "Starptautiskā sadarbība" sadaļas "Metode" 1. daļas ievaddaļa

Lai noskaidrotu un noteiktu abām pusēm interesantas, savstarpēji izdevīgas pētniecības prioritārās jomas ar noteiktām trešām valstīm (starptautiskās sadarbības partnervalstis) īpašām sadarbības programmas darbībām, tiks paplašināti esošie politikas dialogi un partnerības tīkli ar dažādiem trešo valstu reģioniem ar mērķi sniegt ieguldījumu šo darbību īstenošanā. Valstu darbību saskanību palielinās, atbalstot valstu (dalībvalstu, kandidātvalstu un asociēto valstu) programmu koordināciju ar valstu pētniecības un tehnoloģiju attīstības politikas un darbību daudzpusēju koordināciju. Sadarbība ar trešām valstīm pamatprogrammā jo īpaši būs vērsta uz šādām valstu grupām: | Lai noskaidrotu un noteiktu abām pusēm interesantas, savstarpēji izdevīgas pētniecības prioritārās jomas ar noteiktām trešām valstīm (starptautiskās sadarbības partnervalstis) īpašām sadarbības programmas darbībām, tiks paplašināti esošie politikas dialogi un partnerības tīkli ar dažādiem trešo valstu reģioniem ar mērķi sniegt ieguldījumu šo darbību īstenošanā, un tiks radīti apstākļi koordinācijai ar dalībvalstu starptautiskajām darbībām, lai panāktu sinerģiju. Valstu darbību saskanību palielinās, atbalstot valstu (dalībvalstu, kandidātvalstu un asociēto valstu) programmu koordināciju ar valstu pētniecības un tehnoloģiju attīstības politikas un darbību daudzpusēju koordināciju. Sadarbība ar trešām valstīm pamatprogrammā jo īpaši būs vērsta uz šādām valstu grupām: |

Grozījums Nr. 70

I pielikuma apakšvirsraksta "Starptautiskā sadarbība" sadaļas "Metode" 2. daļa

Tematiski orientētos starptautiskās sadarbības pasākumus veic īpašās programmas "Sadarbība" ietvaros. Starptautiskās sadarbības pasākumus cilvēkpotenciāla jomā veic īpašās programmas "Cilvēki" ietvaros. Šajā programmā aprakstītas starptautiskās sadarbības horizontālā atbalsta darbības. Tiks nodrošināta dažādajās programmās paredzēto starptautiskās sadarbības pasākumu vispārēja koordinācija. | Tematiski orientētos starptautiskās sadarbības pasākumus veic īpašās programmas "Sadarbība" ietvaros. Starptautiskās sadarbības pasākumus cilvēkpotenciāla jomā veic īpašās programmas "Cilvēki" ietvaros. Šajā programmā aprakstītas starptautiskās sadarbības darbības un īpašas sadarbības darbības, tostarp pasākumi, lai atbalstītu Eiropas stratēģijas starptautiskai sadarbībai zinātnes jomā ieviešanu. Tiks nodrošināta dažādajās programmās paredzēto starptautiskās sadarbības pasākumu vispārēja koordinācija. |

Grozījums Nr. 71

III pielikuma 1. daļa

Saskaņā ar II pielikumu Kopiena atvēlēs piešķīrumu (Koordinācijas un atbalsta pasākums) Eiropas Investīciju bankai (EIB). Šis piešķīrums palīdzēs īstenot Kopienas mērķi, proti, sekmēt privātā sektora ieguldījumu pētniecībā, palielinot bankas risku pārvaldības iespējas, tādējādi nodrošinot i) lielāku EIB aizdevumu apjomu zināmam riska līmenim un ii) riskantāku Eiropas PTA pasākumu finansēšanu, nekā tas būtu iespējams bez Kopienas atbalsta. | Saskaņā ar II pielikumu Kopiena atvēlēs piešķīrumu (Koordinācijas un atbalsta pasākums) Eiropas Investīciju bankai (EIB), kas būs kopīgā riska partneris. Šis piešķīrums palīdzēs īstenot Kopienas mērķi, proti, sekmēt privātā sektora ieguldījumu pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā un demonstrācijās, palielinot bankas risku pārvaldības iespējas, tādējādi nodrošinot i) lielāku EIB aizdevumu apjomu un garantijas zināmam riska līmenim un ii) riskantāku Eiropas PTA pasākumu finansēšanu, nekā tas būtu iespējams bez Kopienas atbalsta. |

Grozījums Nr. 72

III pielikuma 2. daļa

EIB aizdos līdzekļus, kas iegūti starptautiskos finanšu tirgos, saskaņā ar tās standarta priekšrakstiem, noteikumiem un kārtību. Kopā ar pašas līdzekļiem tā izmantos minēto piešķīrumu nodrošinājumam un kapitāla sadalei bankā, lai segtu daļu no riskiem, kas saistīti ar bankas aizdevumiem lielām piemērotām PTA darbībām Eiropā. | EIB aizdos līdzekļus, kas iegūti starptautiskos finanšu tirgos, saskaņā ar tās standarta priekšrakstiem, noteikumiem un kārtību. Kopā ar pašas līdzekļiem tā izmantos minēto piešķīrumu nodrošinājumam un kapitāla sadalei bankā, lai segtu daļu no riskiem, kas saistīti ar bankas aizdevumiem piemērotām PTA darbībām Eiropā. |

Grozījums Nr. 73

III pielikuma 5. daļas 2. aizzīme

—Lielas PTA darbības Eiropā, kas var pretendēt uz aizdevumu. Kopienas finansētā pētniecības infrastruktūru pilnveidošana ir automātiski pieejama šās īpašās programmas ietvaros. Tāpat iespējams izskatīt arī citas pētniecības infrastruktūras. Saskaņā ar noteikumu, kas pieņemts atbilstīgi Līguma 167. pantam, piešķīruma nolīgumā noteiks arī procedūras kārtību un garantēs Kopienai iespēju noteiktos apstākļos uzlikt veto piešķīruma izmantošanai, lai nodrošinātu EIB ierosinātu aizdevumu. | —PTA darbības Eiropā, kas var pretendēt uz aizdevumu. Kopienas finansētā pētniecības infrastruktūru pilnveidošana ir automātiski pieejama šās īpašās programmas ietvaros. Tāpat iespējams izskatīt arī citas pētniecības infrastruktūras. Neatkarīgi no to lieluma, pieteikumu iesniedzēji (tostarp MVU) var izmantot šo instrumentu, lai saņemtu finansējumu savām darbībām. Saskaņā ar noteikumu, kas pieņemts atbilstīgi Līguma 167. pantam, piešķīruma nolīgumā noteiks arī procedūras kārtību un garantēs Kopienai iespēju noteiktos apstākļos uzlikt veto piešķīruma izmantošanai, lai nodrošinātu EIB ierosinātu aizdevumu. |

[1] OV vēl nav publicēts.

[2] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

--------------------------------------------------