Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 1608/2003/EK īstenošanu /* COM/2007/0801 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 14.12.2007 COM(2007) 801 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 1608/2003/EK īstenošanu KOPSAVILKUMS Statistika par zinātni, tehnoloģiju un jauninājumiem (ZTJ statistika) pamatojas uz Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1608/2003/EK. Šo lēmumu ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm īsteno Eurostat, pirmkārt, veicot likumdošanas pasākumus, un, otrkārt, veicot papildu darbu, kas nav saistīts ar likumdošanu. 2004. gadā tika pieņemtas divas Komisijas regulas par ZTJ statistiku (Nr. 753/2004 un Nr. 1450/2004). Tās regulē attiecīgi zinātnes un tehnoloģijas statistiku un jauninājumu statistiku. Pieņemot šos divus tiesību aktus, ievērojami uzlabojās PA statistika un Kopienas jauninājumu statistika. Papildus tam pozitīva attīstība panākta attiecībā uz statistiku par doktora grādu ieguvušo personu karjeras attīstību ( CDH statistiku), augstās tehnoloģijas statistiku un patentu statistiku. Sagatavotie statistikas dati un rādītāji izmantoti daudzās publikācijās un politikas dokumentos (piemēram, European Innovation Scoreboard (Eiropas inovācijas progresa ziņojumā)). Īstenojot Kopienas pasākumus, attiecībā uz ZTJ statistiku tika pielāgotas arī dalībvalstu statistikas sistēmas. Abas Komisijas regulas arī ievērojami uzlaboja ZTJ statistikas datu kvalitāti. Tas jo īpaši sakāms par PA statistikas datiem un Kopienas jauninājumu statistikas datiem. Tomēr datu kvalitāti vēl jāturpina uzlabot. Tika veikts pirmais mēģinājums noteikt ZTJ statistikas izmaksas un slogu, ko tā rada respondentiem un valsts iestādēm. Valstu paziņotie rezultāti bija neviendabīgi. Tādējādi pagaidām vēl nevar izdarīt skaidrus secinājumus. Šis darbs ir jāturpina. ZTJ statistikas turpmāka pilnveidošana pirmām kārtām nepieciešama, veicot uzlabojumus esošajās statistikas jomās. Piemēram, jāpanāk, lai tiktu palielināta PA statistikas datu lietderība, pārskatīti HRST statistikas termini un definīcijas, stabilizēta CDH statistika, labāk izmantota patentu statistikas izejas datu bāze PATSTAT un pārskatītas augstās tehnoloģijas statistikas definīcijas. Savukārt vidēja termiņa un ilgtermiņa perspektīvā šķiet nepieciešami tādi turpmākie pasākumi kā ZTJ internacionalizēšanās mērījumu uzlabošana, piekļuves uzlabošana ZTJ mikrodatiem vai zināšanu plūsmu, saikņu, ZTJ rezultātu un ietekmes rādītāju uzlabošana. Tam jānotiek paralēli ar minēto Komisijas regulu pārstrādi, kā arī ar papildu Komisijas regulas izstrādi par CDH statistiku. KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 1608/2003/EK īstenošanu 1. Ievads Šajā Komisijas ziņojumā aplūkots, kā tiek īstenots Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. jūlija Lēmums Nr. 1608/2003/EK par Kopienas zinātnes un tehnoloģijas statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu[1], kā to prasa minētā lēmuma 5. pants. Komisijas 2008. gada politikas stratēģijā statistika par zinātni, tehnoloģiju un jauninājumiem („ZTJ statistika”) ir cieši saistīta ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju un labklājību, kurā liela loma ir izglītībai, pētniecībai un jauninājumiem. Šā ziņojuma pirmajā daļā analizēta lēmuma īstenošana kopš tā pieņemšanas brīža. Tai seko nodaļas par datu kvalitāti, izmaksām un statistikas radīto slogu. Ziņojuma pēdējā nodaļā sniegts ieskats stratēģiskajos pasākumos, kuri jāveic turpmākajos gados. 2. Lēmuma Nr. 1608/2003/EK īstenošana 2.1. Komisijas veiktais īstenošanas darbs Lēmumu Nr. 1608/2003/EK īsteno Eurostat, pirmkārt, veicot likumdošanas pasākumus, un, otrkārt, veicot papildu darbu, kas nav saistīts ar likumdošanu. 2004. gadā tika pieņemtas divas Komisijas regulas par ZTJ statistiku: - Komisijas 2004. gada 22. aprīļa Regula (EK) Nr. 753/2004, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1608/2003/EK par zinātnes un tehnoloģijas statistiku[2], un - Komisijas 2004. gada 13. augusta Regula (EK) Nr. 1450/2004, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1608/2003/EK par Kopienas jauninājumu statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu[3]. Regula Nr. 753/2004 attiecas uz pētniecības un attīstības (PA) statistiku, statistiku par cilvēkresursiem zinātnes un tehnoloģijas jomā („ HRST statistiku”), statistiku par augstās tehnoloģijas rūpniecību un uz zināšanām balstītiem pakalpojumiem, patentu statistiku un citu ZTJ statistiku. Nepieciešamie dati precīzi norādīti tikai attiecībā uz PA statistiku. Regula Nr. 1450/2004 attiecas tikai uz Kopienas jauninājumu statistiku. Turpmāk izklāstīti galvenie saskaņā ar šīm divām regulām sasniegtie panākumi dažādās ZTJ statistikas jomās. 2.1.1. PA statistika (ieskaitot statistiku par valdības budžeta apropriācijām vai izdevumiem pētniecībai un attīstībai jeb GBAORD statistiku) Ar PA statistikas palīdzību tiek mērīti Eiropas PA sasniegumi. PA izdevumi un PA nodarbināto dati no PA iesaistīto uzņēmumu vai iestāžu viedokļa tiek apkopoti par dažādiem parametriem un dalījumiem. Šie statistikas dati balstās uz tā dēvēto Frascati rokasgrāmatu, un tos izmanto, lai noteiktu Lisabonas stratēģijā un Eiropadomes Barselonas sanāksmē noteikto PA intensitātes rādītāju (3 %). 1. grafiks — PA intensitāte (PA izdevumi % no IKP) ES-25, 10 jaunajās dalībvalstīs (10 JDV), Ķīnā, Japānā, Krievijā un Amerikas Savienotajās Valstīs, 1994.–2005. gads [pic] [pic] Galvenie sasniegumi: - datu sagatavošanas reorganizācija un datu kvalitātes uzlabošanās; - datu vākšanas anketas un laikrindu saskaņošana ar ESAO; - kvalitātes ziņojumu sagatavošana un īstenošana par dažādu nozaru PA statistiku. 2.1.2. Kopienas jauninājumu statistika Kopienas jauninājumu apsekojumi statistiski apraksta Eiropas uzņēmumu sniegumu jauninājumu jomā. Apsekojumi nodrošina rādītājus par darbu jauninājumu jomā, dažādu veidu jauninājumiem, izdevumiem jauninājumu jomā un rezultātiem un sadarbību jauninājumu jomā. Šie apsekojumi ir vienīgais saskaņotais avots, kas dod iespēju iegūt statistikas datus par jauninājumiem Eiropā un citur. To pamats ir tā dēvētā Oslo rokasgrāmata. [pic] Avots — Eurostat , Kopienas jauninājumu statistika 2004 . Galvenie sasniegumi: - ceturtā Kopienas jauninājumu apsekojuma ( CIS 4) sagatavošana, izmantojot saskaņotu aptaujas anketu un metodiku, un šā apsekojuma plaša īstenošana attiecīgajās valstīs; - CIS 4 datu un rādītāju apkopošana un izplatīšana tabulu veidā 2006. gada nogalē kopā ar CIS 4 kvalitātes ziņojumiem; - Eurostat/ ESAO 2005. gada Oslo rokasgrāmatas izdošana, ietverot arī organizatoriskos un tirgvedības jauninājumus; - CIS 2006 sagatavošana par 2006. pārskata gadu, daudzās valstīs atkārtojot CIS 4, un izmēģinājuma moduļu sagatavošana un īstenošana attiecībā uz organizatoriskajiem un tirgvedības jauninājumiem, gatavojoties CIS 2008; - vairāk nekā 50 pētniecības institūtiem nodrošināta piekļuve CIS mikrodatiem. 2.1.3. Statistika par cilvēkresursiem zinātnes un tehnoloģijas jomā („HRST statistika”) HRST statistika nosaka to darbaspēka daļu, kam ir trešā līmeņa izglītība zinātnes un tehnoloģijas jomā vai kam ir darbs zinātnes un tehnoloģijas jomā. Tiek novēroti daudzi dažādi šīs darbaspēka daļas parametri (piemēram, darba nozare, vecums vai valsts mēroga un starptautiskā mobilitāte). Šīs statistikas pamats ir tā dēvētā Kanberas rokasgrāmata. 3. grafiks — Zinātnes un tehnoloģijas (ZT) jomā nodarbināto personu, kurām ir ZT izglītība, un visu ES nodarbināto vecuma piramīda, 2004. gads [pic] Avots — Eurostat, HRST statistikas dati. Galvenie sasniegumi: - tiek turpināts regulāri sagatavot HRST statistiku, pamatojoties uz Kopienas darbaspēka apsekojuma (CLFS) mikrodatiem, un tā paplašināta, lai iegūtu labāku priekšstatu par mobilitātes jautājumiem; - pamatojoties uz lietotāju izteikto pieprasījumu, kopā ar ESAO un UNESCO Statistikas institūtu (UIS) izstrādāta un tiek plaši sagatavota „statistika par doktora grādu ieguvušo personu karjeras attīstību” („ CDH statistika”), kas statistiski apraksta attiecīgajās valstīs dzīvojošās doktora grādu ieguvušās personas, tostarp viņu personiskās iezīmes, izglītības un nodarbinātības vēsturi, starptautisko mobilitāti utt. 2.1.4. Statistika par augstās tehnoloģijas rūpniecību un uz zināšanām balstītiem pakalpojumiem („augstās tehnoloģijas statistika”) Augstās tehnoloģijas statistika apraksta tautsaimniecības nozares, kurām raksturīga augsta zināšanu ietilpība (piem., farmācijas, datoru, telekomunikāciju, aviācijas, PA jomā). Tiek sagatavoti šo nozaru ekonomiskie, nodarbinātības un augstās tehnoloģijas produktu tirdzniecības rādītāji. 4. grafiks — Augstās tehnoloģijas produktu eksporta un importa sadalījums pa produktu grupām, ES-25, Japāna un Amerikas Savienotās Valstis, 2004. gads [pic] Avots — Eurostat, augstās tehnoloģijas statistikas dati. Galvenie sasniegumi: - tiek turpināta un intensificēta regulāra augstās tehnoloģijas statistikas sagatavošana, izmantojot gan oficiālus, gan neoficiālus avotus; - izmantotās klasifikācijas (tostarp attiecībā uz augstās tehnoloģijas produktu tirdzniecību) novērtēšana, gatavojoties tās pārskatīšanai, kura savukārt ir saistīta ar NACE saimnieciskās darbības nomenklatūras pārskatīšanu. 2.1.5. Patentu statistika Patentu statistiku galvenokārt izmanto kā zinātnes, tehnoloģijas un jauninājumu rezultātu rādītājus. Šos rādītājus sagatavo, izmantojot Eiropas Patentu biroja vai citu patentu biroju administratīvos datus. Salīdzinot pasaules patentu iesniegumu rādītājus, var spriest par attiecīgo ekonomiku novatoriskumu. 1. tabula — Augstās tehnoloģijas patentu pieteikumi EPO augstās tehnoloģijas grupu dalījumā, ES-27, Japāna un Amerikas Savienotās Valstis, 2003. gads [pic] Avots — Eurostat, patentu statistikas dati. Galvenie sasniegumi: - kopā ar citām starptautiskām institūcijām (tādām kā Eiropas Patentu birojs (EPO) , ASV Patentu un preču zīmju birojs (USPTO) vai ESAO) izveidota un uzlabota PATSTAT — saskaņotā izejas datu bāze, kurā cita starpā ietverti EPO patentu pieteikumi un USPTO piešķirtie patenti; - izstrādāta automatizēta metode, kas lielā mērā ļauj saskaņot patenta pieteikumu iesniedzēju nosaukumus. Izmantojot šo metodi, iespējams iegūt papildu statistikas datus par patentiem, piemēram, patentu koncentrācijas rādītājus; - PATSTAT plašāka izmantošana, lai iegūtu lietotājiem noderīgākus patentu statistikas datus un rādītājus. 2.1.6. Datu sagatavošana un izplatīšana Lai vēl vairāk uzlabotu ZTJ statistikas datu kvalitāti un izveidotu garākas laikrindas, Eurostat savai lietošanai ir izveidojis datu sagatavošanas datubāzi (ZTJ DB) un sācis veidot vispārīgu, mikrodatu apstrādei paredzētu IT lietojumprogrammu. Izmantojot ZTJ statistikas datus, sagatavotas daudzas publikācijas, kuras bez maksas pieejamas internetā. Kā piemērus var minēt ik gadu iznākošo Eurostat Panorama sēriju par zinātni, tehnoloģijām un jauninājumiem vai regulāri iznākošos aptuveni 15 izdevumus sērijā Statistics in Focus . ZTJ statistikas dati izmantoti arī daudzos politikas dokumentos un paziņojumos. Spilgti piemēri ir ikgadējais Eiropas inovācijas progresa ziņojums, ko sagatavo Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts, un Pētniecības ģenerāldirektorāta publicētie galvenie rādītāji. 2.1.7. Pagaidām vēl neizstrādātā ZTJ statistika Ņemot vērā ierobežotos cilvēkresursus, citās Regulas Nr. 753/2004 pielikuma 3. iedaļā minētajās jomās vēl nav veikts aktīvs darbs, piemēram, attiecībā uz statistiku par biotehnoloģiju, nanotehnoloģiju un tehnoloģisko maksājumu bilanci. Tomēr šos trūkstošos pasākumus atsver vairāki citi pasākumi, kas tika veikti politisko vajadzību dēļ. Par dažiem no tiem, piemēram, par CDH statistiku, minēts iepriekšējos punktos. Citi vēl jāturpina, tāpēc tie iekļauti 5. nodaļā (piemēram, PA internacionalizēšanās mērījumu uzlabošana). 2.2. ZTJ statistikas darba īstenošana dalībvalstīs Šajā iedaļā īsi aprakstīti pasākumi, ko dalībvalstis veikušas attiecībā uz ZTJ statistiku, kuru vāc tieši no šīm valstīm, proti, PA/ GBAORD statistiku, Kopienas jauninājumu statistiku un CDH statistiku. Pārējās jomās, kuras nav iekļautas dalībvalstu veicamajos apsekojumos, izmanto citus oficiālus vai neoficiālus datu avotus. PA/ GBAORD statistika Lai izpildītu Regulas Nr. 753/2004 prasības, daudzas valstis, sākot no 2002./2003. gada, pielāgoja savas anketas un datu vākšanu. Pārskatītajās valstu anketās bieži jau bija iekļauti brīvprātīgi sniedzamie PA dati. Kopumā valstu datu apkopošanas metodes, kuru pamats bieži ir zināmu PA iesaistīto aptaujāšana, nav mainījušās. Toties bija jāpielāgo valsts PA apsekojumos izmantoto anketu apjoms vai valsts datu avotu izmantošana. Vairākām valstīm bija problēmas ar PA un GBAORD datu nosūtīšanu par pirmajiem diviem obligātajiem pārskata gadiem (2003. un 2004. gadu), jo īpaši attiecībā uz datu pilnīgumu un Komisijas regulā noteikto termiņu ievērošanu. Tomēr domājams, ka PA statistika par 2005. pārskata gadu tām sagādās mazāk grūtību un ka uzlabosies arī šo statistikas datu iesniegšanas termiņu ievērošana. Savukārt brīvprātīgi iesniedzamo PA datu nosūtīšana joprojām ir nepilnīga. Kopienas jauninājumu statistika Dalībvalstīm šķita, ka ceturtais Kopienas jauninājumu apsekojums ( CIS 4) bija mazāk apgrūtinošs un vieglāk īstenojams. Dalībvalstis galvenokārt izmantoja saskaņoto CIS 4 apsekojuma anketu un saskaņoto apsekojuma metodiku. Tādējādi uzlabojās datu kvalitāte, jo īpaši datu salīdzināmība un to iesniegšanas termiņu ievērošana. Tabulās apkopotie (reģionu un valsts līmeņa) dati pārsvarā tika nosūtīti laikus. Tomēr Eurostat nesaņems visas valstu CIS 4 mikrodatu kopas, jo dažas valstis šos datus neiesniegs. Turklāt vairākas valstis neiesniegs reģionu datus. Statistika par doktora grādu ieguvušo personu karjeras attīstību („ CDH statistika”) Ņemot vērā izteiktās lietotāju vajadzības, 2006. un 2007. gadā vairāk nekā 20 dalībvalstīs tika sākta plašāka CDH statistikas datu sagatavošana. Šajā kontekstā valstis sāka darbu pie valsts administratīvo datu avotu un reģistru izmantošanas, visu valstī dzīvojošo doktora grādu ieguvušo personu valsts izlases pamata noskaidrošanas, izlases lieluma aprēķināšanas, valsts apsekojuma anketu sagatavošanas un datu vākšanas tehnikas izstrādāšanas. Plašāks novērtējums par CDH statistikas sagatavošanu valstu līmenī tiks veikts 2008. gadā. Eiropas Komisija (Eurostat) uzskata, ka ir gūti ievērojami panākumi Lēmuma Nr. 1608/2003/EK īstenošanā, ar Regulu Nr. 753/2004 un Regulu Nr. 1450/2004 aptverot visas ZTJ statistikas jomas; tādu papildu projektu kā CDH statistikas izstrādes uzsākšanu attaisnoja šo projektu atbilstība, ņemot vērā attiecīgo politikas vajadzību nozīmi; valstis kopumā ievēro starptautiskā mēroga pasākumus, aktivizējot centienus, lai veiktu vajadzīgos valsts mēroga pielāgojumus vai ieguldījumus. Tā rezultātā kopš 2001. gada par aptuveni vienu trešdaļu ir palielinājies pieejamās ZTJ statistikas, piemēram, PA un GBAORD statistikas, apjoms. | - 3. ZTJ statistika — datu kvalitāte ZTJ statistikas datu kvalitātes pamats ir Eiropas statistikas prakses kodekss[4], kurā ietverti 15 galvenie principi. Galvenie principi, kuri attiecas uz ZTJ statistikas datu kvalitāti, ir šādi: - 3. princips — valstu statistikas iestādēm jābūt pieejamiem pietiekamiem resursiem; - 4. princips — visiem ESS dalībniekiem jāuzņemas saistības nodrošināt kvalitāti; - 7. princips — statistikas kvalitātes pamatā jābūt sīki izstrādātai metodoloģijai; - 9. princips — respondentiem nedrīkst uzlikt pārmērīgu slogu; - 11.–14. princips attiecībā uz sagatavotās statistikas atbilstību, precizitāti, ticamību, savlaicīgumu, punktualitāti, saskaņotību un salīdzināmību. Datu kvalitātes, kā arī respondentiem radīto izmaksu un sloga jautājumi ir aplūkoti arī „Komisijas paziņojumā par to, kā mazināt slogu, kas saistīts ar statistisko datu sniegšanu, kā arī vienkāršošanu un prioritāšu noteikšanu Kopienas statistikas jomā”[5]. Šajā paziņojumā cita starpā aplūkota uzņēmējdarbības statistikas pārveidošana, kas vidējā termiņā ietekmēs arī ZTJ statistiku. Atsevišķi datu kvalitātes jautājumi, kas radušies attiecīgajās jomās, minēti turpmāk. Daudzu šo konstatējumu avots ir attiecīgo apsekojumu kvalitātes ziņojumi. - PA statistika . Regulas Nr. 753/2004 īstenošana ir uzlabojusi Eiropas PA statistikas kvalitāti. Kopš 2003. pārskata gada vērojama datu pieejamības palielināšanās. Datu precizitāte un salīdzināmība valstu vidū arī ir laba. Kopumā tiek ievēroti ESAO Frascati rokasgrāmatā sniegtie ieteikumi par datu apkopošanu. - Kopienas jauninājumu statistika . Arī CIS 4 datu kvalitāte ir ievērojami uzlabojusies salīdzinājumā ar iepriekšējo CIS. Tas lielā mērā skaidrojams ar to, ka anketa bija īsāka un skaidrāka, valsts mēroga sagatavošanas un īstenošanas process ir kļuvis optimālāks un respondenti ir vairāk iepazinuši CIS. Ir uzlabojies arī valstu CIS 4 datu kopu savlaicīgums, pilnīgums un salīdzināmība. Attiecībā uz vairākumu valstu datu precizitāte ir apmierinoša. - Cita ZTJ statistika . Pārējās jomās kvalitātes uzlabojumi bieži vien ir atkarīgi no panākumiem attiecībā uz izejas datiem. Šajā ziņā ievērojami panākumi ir attiecībā uz datiem, kuri iegūti no Kopienas darbaspēka apsekojuma un PATSTAT. Attiecībā uz Regulu Nr. 753/2004 un Regulu Nr. 1450/2004 Eurostat 2006./2007. gadā sāka uzraudzīt atbilstību tiesību aktiem par PA statistiku un Kopienas jauninājumu statistiku. Šo uzraudzību regulāri atkārtos, ievērojot iepriekš noteiktu rīcības prioritāšu secību attiecībā uz dalībvalstīm. Eiropas Komisija (Eurostat) uzskata, ka PA statistikas un Kopienas jauninājumu statistikas kvalitāte pēdējos gados ir ievērojami uzlabojusies, kas cita starpā skaidrojams ar Regulu Nr. 753/2004 un Regulu Nr. 1450/2004; tomēr ir pārliecināta, ka turpmākajos gados datu kvalitāti jāturpina uzlabot; plāno arī turpmāk uzraudzīt statistikas datu kvalitāti dažādās jomās. | - 4. ZTJ statistika — izmaksas un slogs Uzņēmējdarbības statistikas radītās izmaksas un slogu Eurostat mēra vairākās statistikas jomās. Attiecībā uz ZTJ statistiku izmaksas un slogs ir mērīts tikai PA statistikas un Kopienas jauninājumu statistikas jomā, jo tajās notiek pagaidām vienīgie divi specializētie uzņēmumu apsekojumi. Ņemot vērā to, ka ne visas valstis iesniedza atbildes un ka saņemtie dati ir neviendabīgi un nav pilnībā salīdzināmi, nav iespējams izdarīt nepārprotamus secinājumus par izmaksām un slogu, ko rada PA statistika un CIS. Tomēr var sniegt piemērus par divām valstīm. - Igaunijā uzņēmums, kuram lūgts sniegt PA statistiku, nepieciešamo PA datu apkopošanai velta vidēji 4 stundas. Tā kā izlase ir neliela, šis laiks ir tikai 8 minūtes, ja ņem vērā visus valstī darbojošos uzņēmumus. Attiecībā uz Kopienas jauninājumu statistiku šis slogs aptaujātajam uzņēmumam ir 95 minūtes, bet, ņemot vērā visus uzņēmumus, — 55 minūtes. - Itālijā savukārt nepieciešamo PA statistikas datu apkopošana aptaujātajiem uzņēmumiem aizņēma vidēji 95 minūtes, bet, ņemot vērā visus valstī darbojošos uzņēmumus, — 40 minūtes. Pretēji Igaunijas gadījumam attiecīgie skaitļi Kopienas jauninājumu statistikas jomā ir daudz lielāki — aptuveni 7 stundas aptaujātajiem uzņēmumiem, bet mazāk par 2 stundām, ņemot vērā visus valstī darbojošos uzņēmumus. No šiem diviem piemēriem redzams, ka PA statistikas un Kopienas jauninājumu statistikas uzņēmumiem radītās izmaksas un slogs ir ļoti neviendabīgs. Tas pats sakāms arī par izmaksu un sloga mērījumiem citās jomās, piemēram, uzņēmējdarbības strukturālās statistikas jomā, par kuru pagaidām pieejama visai neviendabīga informācija, kuru iesniegušas tikai 16 valstis. Papildus turpmākam darbam pie tā, lai ievērojami uzlabotu minēto divu ZTJ statistikas apsekojumu radīto izmaksu un sloga mērīšanu, Eurostat arī padarīs pārskatāmākas metodes, kuras valstis izmanto šo divu apsekojumu datu apkopošanai. Tam vajadzētu sekmēt valsts metožu uzlabošanu un tādējādi samazināt uzņēmumiem radīto slogu (piemēram, samazinot izlases apjomu, kas atsevišķās valstīs šķiet pārāk liels). Tāpat arī slogs, kādu dalībvalstīm radīs CHD statistika, būs dažāds atkarībā no tajās esošajām apsekojumu sistēmām vai esošajiem CHD vai citiem valsts līmeņa apsekojumiem. Taču attiecībā uz šiem statistikas datiem respondenti ir nevis uzņēmumi, bet konkrētas personas. Eiropas Komisija (Eurostat) ir veikusi sākotnējo PA statistikas un Kopienas jauninājumu statistikas radīto izmaksu un sloga mērījumu; konstatē, ka šīs statistikas izmaksas un slogs, ko tā rada respondentiem un valsts iestādēm, ir visai atšķirīgs; ir pārliecināta, ka daudzās valstīs izmaksas un slogu var samazināt, vienkārši progresīvāk piemērojot statistikas metodes tā, lai tas neapdraudētu datu kvalitāti. | - 5. ZTJ statistikas turpmāka pilnveidošana ZTJ statistikas turpmākai pilnveidošanai būtu jāattiecas uz visu ZTJ sistēmu, t. i., uz zinātnes devumu, saiknēm, rezultātiem un ietekmi. Šajā nodaļā sniegts ieskats turpmākajos gados darāmajā. No vienas puses, īstermiņa un vidēja termiņa laikposmā daudz var sasniegt, uzlabojot esošo statistiku. No otras puses, vidēja termiņa un ilgtermiņa laikposmā būtu jālūkojas pēc jauniem rādītājiem, jauniem datu avotiem un jaunām ZTJ statistikas jomām. 5.1. Esošās ZTJ statistikas uzlabošana 5.1.1. ZTJ statistikas kvalitātes uzlabošana Lai panāktu datu kvalitātes turpmāku uzlabošanos, Eurostat ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm jānodrošina tiesiskā regulējuma pilnīga īstenošana valstu līmenī. Tas ietver papildu datu vākšanas pasākumus un citas darbības, kas jāturpina un jāuzlabo. Konkrēti, jārod pareizais līdzsvars attiecībā uz Regulā Nr. 753/2004 noteikto PA statistiku (pamatojoties uz datu kvalitātes un lietotāju vajadzību novērtējumu), „ārvalstu finansētā PA” sadalījums jānosaka kā obligāts, jāuzlabo PA statistikas kvalitāte, ņemot vērā gaidāmo PA vērtības iekļaušanu Eiropas kontu sistēmā un nepieciešamību labāk apmierināt lietotāju vajadzības attiecībā uz zinātnes jomā iesaistītajām sievietēm, jāuzlabo PA statistikas kvalitāte, jāpalielina PA statistikas datu apkopošanas metožu saskaņotība un jāuzlabo to savlaicīgums, izmantojot īstermiņa prognozes. Jāuzlabo ZTJ statistikas kvalitāte (saskanība un atbilstība) attiecībā uz zinātniekiem. Visbeidzot, no 2008. gada ZTJ statistikā pilnībā jāiestrādā pārskatītā saimnieciskās darbības klasifikācija ( NACE 2. red.). Tādējādi šiem datiem jākļūst atbilstošākiem. 5.1.2. Statistika par cilvēkresursiem zinātnes un tehnoloģijas jomā („HRST statistika”) Ir jāpārskata 1992. gadā izdotā ESAO Kanberas rokasgrāmata, kas ir HRST statistikas pamatmetodika. Pārskatot rokasgrāmatu, īpaši jāpievēršas HRST terminu un definīciju atbilstībai, jo tie atzīti par nepilnīgiem. HRST terminos un definīcijās jāiestrādā arī CDH statistika. Darbs šajā jomā jau ir sācies. Šajā kontekstā jātiecas uz ciešu starptautisku sadarbību (jo īpaši ar ESAO). Jaunā statistika par doktora grādu ieguvušo personu karjeras attīstību („ CDH statistika”), kuru izstrādāja ESAO, UIS un Eurostat, ir jāizvērtē un jāstabilizē, to regulāri sagatavojot. Tas jādara pēc tam, kad 2007. gadā noslēgsies pirmā Eiropas valstu vispārējā CDH statistikas īstenošanas programma. Otrajam posmam būtu jābūt pilnīgai integrēšanai Eiropas statistikas sistēmā. 5.1.3. Patentu statistika PATSTAT, jaunais izejas datu avots patentu jomā, paver daudzas iespējas papildus pašlaik sagatavotajiem rādītājiem sagatavot arī citus rādītājus. Papildu rādītājus varētu apkopot attiecībā uz valstu patentu pieteikumiem, saskaņotajiem patentu pieteikumu iesniedzēju nosaukumiem, patentu internacionalizēšanos vai izgudrotājiem. Kā piemērus varētu minēt patentu koncentrācijas rādītājus vai rādītājus, kas ļautu labāk spriest par rūpniecības un zinātnes saiknēm. Gadījumā, ja lietotājiem būtu izteikta vajadzība pēc papildu rādītājiem, varētu pat pielāgot PATSTAT. PATSTAT izejas datu reģistru turklāt varētu izmantot, lai izveidotu saiknes ar citām mikrodatu kopām (piemēram, EU industrial R&D investment scoreboard (ES rūpniecisko PA ieguldījumu tabulu). Papildus tam jāuzlabo patentu statistikas savlaicīgums un jāstabilizē reģionālās patentu statistikas sagatavošana. 5.1.4. Statistika par augstās tehnoloģijas rūpniecību un uz zināšanām balstītiem pakalpojumiem („augstās tehnoloģijas statistika”) Augstās tehnoloģijas kopsavilkuma statistika (ieskaitot augstās tehnoloģijas produktu tirdzniecības kopsavilkuma rādītājus) jāpārskata, ņemot vērā NACE saimnieciskās darbības nomenklatūras pārēju uz NACE 2. red., vai tad, ja nepieciešams atjaunināt produktu dalījumu grupās. Arī saimnieciskās darbības strukturēšanas uzlabojumi, ko nodrošina NACE 2. red., paver jaunas iespējas sagatavot sīkāk izstrādātus un atbilstošākus kopsavilkuma datus. Šajā jomā jāsadarbojas ar citiem starptautiskajiem partneriem. Eiropas Komisija (Eurostat) plāno kopā ar dalībvalstīm turpināt uzlabot ZTJ statistikas kvalitāti; attiecībā uz statistiku par cilvēkresursiem zinātnes un tehnoloģijas jomā sākt pārskatīt terminus un definīcijas; izvērtēt un stabilizēt statistiku par doktora grādu ieguvušo personu karjeras attīstību un labāk izmantot PATSTAT, sagatavojot starptautiski salīdzināmu patentu statistiku, kā arī radot jaunus rādītājus; pārskatīt terminus un definīcijas augstās tehnoloģijas rūpniecības un uz zināšanām balstītu pakalpojumu jomā, uzlabojot atbilstību. | - 5.2. Jauni rādītāji, jauni datu avoti un jaunas jomas Vidējā termiņā un ilgtermiņā jāizstrādā jauni rādītāji, jārod pieeja jauniem datu avotiem, bet citus, iespējams, jāpārtrauc izmantot, kā arī jāpievieno jaunas jomas. Turpmāk ieskicētas vairākas galvenās jomas, kurās jāveic plānošana vidējā termiņā un ilgtermiņā. 5.2.1. ZTJ internacionalizēšanās mērījumu uzlabošana Ņemot vērā, ka ZTJ joma kļūst arvien starptautiskāka, ZTJ internacionalizēšanās mērījumi šķiet nepietiekami. Piemēram, trūkst datu par ES uzņēmumu PA izdevumiem ārpus ES teritorijas vai par ārvalstu filiālēs veikto PA, augsti kvalificētu cilvēkresursu mobilitāti vai starptautisko sadarbību jauninājumu jomā. Uzlabojumus var pakāpeniski veikt attiecīgajās jomās (piemēram, attiecībā uz PA statistiku un ārvalstu filiāļu statistiku). Tāpat cieši jāsadarbojas ar ESAO. 5.2.2. Labāks Kopienas jauninājumu apsekojums, ko var izmantot vairāk lietotāju CIS 2008 pilnībā jāiestrādā Eurostat/ ESAO 2005. gada Oslo rokasgrāmata, kurā ietverti divi jauni jauninājumu veidi (organizatoriskie un tirgvedības). Papildus tam turpmākajos Kopienas jauninājumu apsekojumos, t.i., CIS 2008 un turpmākajos, tiks ņemtas vērā jaunas lietotāju vajadzības. To vidū īpaši jāizceļ mērījumu uzlabošana par ekojauninājumiem un dizainparaugiem un datu reģistrēšana par lietotāju ierosinātiem jauninājumiem vai jauninājumiem publiskā iepirkuma jomā. Nākamajos Kopienas jauninājumu apsekojumos būtu jāiekļauj jaunas tautsaimniecības nozares, kā arī jāpanāk, lai tiktu aptverti visi Eiropas reģioni. No otras puses, jāraugās, lai CIS 2008 anketa nekļūtu tik pārblīvēta, ka tā rezultātā pasliktinātos datu kvalitāte. 5.2.3. Labāka mikrodatu pieejamība Papildus pieejamajām standarta tabulām un rādītājiem zinātniekiem intensīvāk jāizmanto mikrodati. Kā piemēru var minēt CIS, attiecībā uz kuru mikrodatu nosūtīšana Eurostat un tas, ka Eurostat telpās zinātnieki šos datus var izmantot centralizēti, ievērojami uzlabo izmaksu un ieguvumu rādītāju. Eurostat Safe Centre mikrodatus var izmantot kā anonimizētus mikrodatus vai kā konfidenciālus mikrodatus. Abu veidu datu pieejamību reglamentē Komisijas Regula Nr. 831/2002. Jānodrošina centralizēta CIS mikrodatu pieejamība Eurostat, nosakot, ka valstīm dati obligāti jānosūta. Ir jāvienkāršo procedūra, saskaņā ar kuru zinātniekiem sniedz pieeju CIS mikrodatiem. Vidējā termiņā būtu jāizskata iespēja sniegt citus ZTJ mikrodatus. Tas pirmām kārtām attiektos uz PA un CDH statistiku. Tomēr, lai to īstenotu, datu sagatavošanai valstu līmenī būtu jākļūst saskaņotākai un jābūt pietiekamam šādu mikrodatu pieprasījumam no zinātnieku puses. Visbeidzot, ilgtermiņā darba plānā būtu jāiekļauj dažādu ZTJ mikrodatu kopu sasaiste ar citām mikrodatu kopām. 5.2.4. Papildu rādītāji par zināšanu plūsmām, saiknēm, ZTJ rezultātiem un ietekmi Lai veicinātu saskaņotāku to datu sagatavošanu, kuri dotu iespēju analizēt zināšanu pārnesi Eiropā, un noteiktu saskaņotu rādītāju kopumu, jāpārskata esošie rādītāji par zināšanu pārnesi no universitātēm uz uzņēmumiem, novērtējot to tvērumu (piemēram, licencēšana un patentēšana, jaunu uzņēmumu izveide, sadarbība pētniecībā, publikācijas, cilvēkresursu mobilitāte) un nosakot to saikni ar ekonomisko ietekmi. Īpaši būtu jāizvērtē nepieciešamība radīt jaunus rādītājus, kuri atspoguļo zināšanu iegūšanas un izplatīšanas procesu PA un jauninājumu sistēmās. Šādi saiknes rādītāji varētu būt vērsti, piemēram, uz zinātnieku/izgudrotāju tīkliem vai pakāpi, kādā uzņēmumi zinātniskā darba rezultātus izmanto savā novatoriskajā darbībā. 2005. gada Oslo rokasgrāmatā bija iekļauta atsevišķa nodaļa par jauninājumu saiknēm. Līdzīgi kā saikņu rādītāji, arī ZTJ rezultātu un ietekmes rādītāji vēl nav vispusīgi izpētīti. Tiek veikti daudzi uzlabojumi (piemēram, patentu un bibliometriskās statistikas jomā), taču nav veikts vispārīgs lietotāju vajadzību un šajās jomās sagatavoto datu salīdzinājums. Tas jo īpaši attiecas uz ZTJ ekonomiskās ietekmes rādītājiem, attiecībā uz kuriem nav saskaņota rādītāju kopuma. Šīs prasības attiecas uz visām ZTJ statistikas jomām (PA statistiku, jauninājumu statistiku, HRST statistiku, augstās tehnoloģijas statistiku un patentu statistiku). Vispirms jānoskaidro lietotāju vajadzības un jāsalīdzina tās ar statistikas sagatavošanas iespējām. Pēc tam jāuzlabo esošo datu veidu sagatavošana, galvenokārt nosakot un sagatavojot jaunus rādītājus. Šajā procesā viens no pirmajiem pasākumiem būtu mikrodatu labāka izmantošana CIS. No otras puses, tūlītēja tādu jomu iekļaušana, kuras vēl neietilpst Eiropas statistikas sistēmā, piemēram, attiecībā uz bibliometrisko statistiku, šķiet sarežģīta vai pat neiespējama. Tā iemesli galvenokārt ir ierobežotie Eurostat resursi un attiecīgās intelektuālā īpašuma tiesības. Šajā jomā būtu jāturpina izpētes un konsolidācijas pasākumi. 5.2.5. ZTJ resursu rādītāju caurlūkošana un izvērtēšana Tradicionālā PA statistika un tās dažādie dalījumi, apakšdalījumi un grupēšana pa iesaistītajām nozarēm (uzņēmējdarbības sektors jeb BES, valsts sektors jeb GOV, augstākās izglītības sektors jeb HES un privātais bezpeļņas sektors jeb PNP ) ir bijuši spēkā jau vairāk nekā 40 gadus. Tie pamatojas uz Frascati rokasgrāmatu (jaunākā versija izdota 2002. gadā). Laika gaitā tie ir tikuši pielāgoti, pamatos nemainot attiecīgos terminus un definīcijas. Turklāt attiecībā uz PA un GBAORD statistiku gadu gaitā ir izvirzītas prasības pēc papildu datiem, kuru apkopošanai attiecīgās sistēmas sākotnēji nebija paredzētas. Gaidāmas arī jaunas prasības, piemēram, attiecībā uz PA vērtības iekļaušanu pārskatītajā nacionālo kontu sistēmā vai PA internacionalizēšanās mērījumu uzlabošanu. Tāpat daži jau ilgus gadus sagatavoti PA un GBAORD datu veidi var būt kļuvuši neatbilstoši. Viens no piemēriem ir GBAORD statistika, kurā nav iekļauti dati par nodokļu atvieglojumiem. Tāpēc vidējā termiņā šķiet nepieciešami caurlūkot un izvērtēt tradicionālo PA un GBAORD statistiku, īpaši tās lietderību. Tas jādara ne tikai statistiķu vidū, bet iesaistot arī lietotājus un zinātniekus. 5.2.6. Dati par atsevišķiem uzņēmumiem, uzņēmumu grupām un pētniecības vai augstākās izglītības iestādēm Eiropas līmenī ir strādāts pie tā, lai sagatavotu datus par atsevišķiem uzņēmumiem, uzņēmumu grupām un tādām pētniecības un izglītības iestādēm kā universitātes un lai šos datus padarītu pieejamus. Sagatavotā informācija galvenokārt iegūta, izmantojot publiski pieejamu informāciju, piemēram, attiecīgo struktūru pārskatus vai valsts līmenī pieejamos administratīvos datus. Šā darba spilgtākais piemērs ir ES rūpniecisko PA ieguldījumu tabula, ko izdod Komisija (Pētniecības ģenerāldirektorāta vārdā to sagatavo IPTS). Informāciju par atsevišķiem uzņēmumiem vai iestādēm pievieno kopsavilkuma statistikai, kuras sagatavošana ir standartizēta. Pamatojoties uz šiem esošajiem pasākumiem, turpmākajos gados var paredzēt šādus pasākumus: - īstermiņa vai vidēja termiņa laikposmā varētu turpmāk pilnveidot ES rūpniecisko PA ieguldījumu tabulu, tai pievienojot papildu datu ierakstus (piemēram, par patentiem) vai mēģinot izveidot saikni ar Eurostat Euro-group business register (Eiropas uzņēmumu grupu reģistru), kas aptver uzņēmumu grupas un to struktūras. Viens no mērķiem būtu sniegt datus par finansējuma pieejamību novatoriskiem uzņēmumiem. Tomēr ilgtermiņā nedrīkstētu būt tā, ka dublējas datu sagatavošana par vienu uzņēmumu grupu; - noteiktā laikā Eurostat varētu sākt vākt līdzīgu informāciju arī par atsevišķām iestādēm (papildus uzņēmumiem). To pirmām kārtām varētu vākt par Eiropas universitātēm, kuras nodarbojas gan ar pētniecību, gan izglītības sniegšanu. Rādītājus par atsevišķām universitātēm varētu apkopot no valsts līmeņa statistikas vai administratīvajiem datiem un tālāk nodot Eurostat. Šajā jomā jau notiek vairāki pētījumu pasākumi. Tā kā lietotāju vajadzības attiecībā uz šo jomu strauji aug, Eurostat izanalizēs šādu datu sagatavošanas iespējamību un noteiktā laikā veiks turpmākos pasākumus. 5.2.7. Biotehnoloģijas, nanotehnoloģijas un citu aktuālu jomu statistikas integrēšana Biotehnoloģijas un nanotehnoloģijas statistikas pilnveidošanas darbu pēdējos gados galvenokārt ir virzījusi ESAO. Konkrēti, darbs pie biotehnoloģijas statistikas ir pavirzījies tiktāl, ka ir labāk saskaņoti attiecīgie termini un definīcijas un ir sagatavoti izmēģinājuma datu krājumi. Darbs pie nanotehnoloģijas statistiskās aprakstīšanas nav pavirzījies tik tālu kā darbs pie biotehnoloģijas. Taču lietotāji (Pētniecības ģenerāldirektorāts) ir vairākkārt uzsvēruši, ka tiem vajadzīga informācija par šo jomu. Vidējā termiņā biotehnoloģijas un nanotehnoloģijas statistika jāiekļauj ZTJ statistikā. Tas nozīmē, ka cita starpā vajadzēs uzlabot PA statistiku, patentu statistiku vai HRST statistiku. No otras puses, biotehnoloģijas un nanotehnoloģijas statistika jāskata plašāk nekā vienkārši daļa no ZTJ statistikas. Tāpēc, lai sniegtu papildus nepieciešamo informāciju par biotehnoloģiju un nanotehnoloģiju, noteiktā laikā būtu jāsāk izmantot citus oficiālus vai neoficiālus datus. Statistikai un datiem nanotehnoloģijas jomā vajadzētu, ciktāl iespējams, nodrošināt arī konkrētus datus un statistiku par nanotehnoloģijas ietekmi uz vidi, drošību un veselību un par attiecīgajiem pētniecības izdevumiem. Politikas vajadzības attiecībā uz datiem par zinātni, tehnoloģiju un jauninājumiem mainās, dažkārt pat visai strauji. Lai gan statistikas infrastruktūru nevar pielāgot īsā laikā, tai tomēr jāņem vērā šie jaunie aspekti. Tādējādi, lai varētu panākt uzlabojumus, ir regulāri jāizvērtē klasifikāciju un izmantoto metožu atbilstība vajadzībām. Spēcīgā politiskā interese par tādiem jautājumiem kā vide, sabiedrības veselība un enerģijas iegūšana arī ir saistīta ar pētniecības un attīstības centieniem šajās jomās. Lai gan esošās nomenklatūras pagaidām ir visai labi pielāgotas statistikas sagatavošanai par šīm tēmām, šīs nomenklatūras jāturpina uzlabot, ņemot vērā politikas vajadzības. Eiropas Komisija (Eurostat) plāno uzlabot ZTJ internacionalizēšanās mērījumus; uzlabot Kopienas jauninājumu apsekojumus tā, lai tie kļūtu vēl atbilstošāki; uzlabot ZTJ mikrodatu pieejamību, nosakot, ka CIS mikrodatu nosūtīšana Eurostat ir obligāta; uzlabot ZTJ rādītājus par zināšanu plūsmām, saiknēm, ZTJ rezultātiem un ietekmi; caurlūkot ZTJ resursu rādītājus, pārbaudot to atbilstību; turpināt pētīt ZTJ datu par atsevišķām augstākās izglītības iestādēm vai uzņēmumu grupām apstrādes iespējas un noteiktā laikā veikt attiecīgus pasākumus; ciktāl tas iespējams un nepieciešams, ZTJ statistikā integrēt biotehnoloģijas, nanotehnoloģijas un citu aktuālu jomu statistiku. | - 5.3. ZTJ statistikas tiesiskā regulējuma atjaunināšana Vidējā termiņā ir jāatjaunina ZTJ statistikas tiesiskais regulējums. Eurostat šajā nolūkā plāno veikt šādus pasākumus: - rast jaunu līdzsvaru attiecībā uz Regulu Nr. 753/2004, ņemot vērā papildus radušās datu vajadzības, integrējot noteiktus datus, kuru vākšana ir neobligāta, atsakoties no citiem, neatbilstošākiem datiem un pārskatot datu sagatavošanas biežumu; - pārskatīt Regulu Nr. 1450/2004, par pamatu ņemot CIS 2008 saskaņoto apsekojuma anketu un apsekojuma metodoloģiju un nosakot, ka CIS mikrodatu nosūtīšana ir obligāta; - noteiktā laikā pieņemt Komisijas regulu attiecībā uz statistiku par doktora grādu ieguvušo personu karjeras attīstību („ CDH statistiku”). Datu sagatavošana varētu notikt reizi divos gados. Var rasties nepieciešamība pēc papildu tiesību aktiem, piemēram, par mikrodatu pieejamību un saiknēm starp mikrodatiem. Eurostat šajā nolūkā plāno veikt attiecīgus pasākumus. Eiropas Komisija (Eurostat) plāno pārskatīt Regulu Nr. 753/2004 un Regulu Nr. 1450/2004, nodrošinot lielāku atbilstību; noteiktā laikā pieņemt trešo Komisijas regulu attiecībā uz statistiku par doktora grādu ieguvušo personu karjeras attīstību. | - [1] OV L 230, 16.9.2003., 1. lpp. [2] OV L 118, 23.4.2004., 23. lpp. [3] OV L 267, 14.8.2004., 32. lpp. [4] COM (2005) 217. [5] COM (2006) 693.