LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 16.7.2009 
SEC(2009) 980 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
Direktīvas 2004/67 p ārskatīšana attiec ībā uz dabasg āzes piegādes drošības pasākumiem 
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA kopsavilkums  
 
{COM(2009) 363 gal īgā redakcija } 
{SEC(2009) 979 gal īgā redakcija } 
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
Direktīvas 2004/67 p ārskatīšana attiec ībā uz dabasg āzes piegādes drošības pasākumiem 
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA kopsavilkums  
 
{COM(2009) 363 gal īgā redakcija } 
{SEC(2009) 979 gal īgā redakcija } 
 
LV 3   LV 1. P ROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
Komisija 2. strat ēģiskajā enerģētikas pārskatā izklāstīja ES energoapg ādes drošības 
koncepciju, tostarp ES Energoapg ādes drošības un solidarit ātes rīcības plānu1, kurš 
aptver piecus punktus. Šo koncepciju un r īcības plānu vienpr ātīgi atbalst īja Padome, 
Parlaments un Eiropadome2, kā arī ieinteres ētās aprindas3. Šis ietekmes nov ērtējums 
attiecas uz vienu r īcības plāna komponentu — kr īzes novēršanai un rea ģēšanai uz 
situācijas attīstību gāzes nozar ē paredzēto noteikumu stiprin āšana un jo īpaši Direktīvas 
2004/67  pārskatīšana attiec ībā uz gāzes piegādes drošības pasākumiem. 
Minētajā direktīvā — tāpat kā agrākajās un turpm ākajās iekšējā gāzes tirgus direkt īvās — 
paustā galvenā ideja ir t āda, ka iekš ējam gāzes tirgum ir labi j ādarbojas un j ābūt gana 
elastīgam un ar pietiekamu infrastrukt ūru, lai mazin ātu vairuma g āzes piegādes 
traucējumu sekas. Vienlaikus attiec ībā uz piegādes traucējumiem, kuru sekas tirgus vairs 
nespēj mazināt, 2004. gada direkt īvā noteikts ar iekš ējo tirgu sader īgs regulējums 
ārkārtas pasākumiem. Š ī kopīgā koncentr ēšanās uz tirgus darb ību un nepieciešam ības 
gadījumā veicamajiem ārkārtas pasākumiem ir Eiropas g āzes piegādes drošības politikas 
pamatiezīme.  
Pēdējo gadu laik ā Eiropas g āzes piegādes drošības jomā daudz kas ir main ījies. 
Vienlaikus pieaug gan atkar ība no importa, gan pieg ādes un tranz īta riski. Krievijas-
Ukrainas g āzes krīze 2009. gada janv ārī radīja bezprecedenta apm ēru traucējumus gāzes 
piegādē Eiropai. Tie b ūtiski pārsniedza visus iepriekš pieredz ētos traucējumus. Divas 
nedēļas gāzes imports Eirop ā tika samazin āts par 30 %. Tagad tas ir k ļuvis par re ālistisku 
gāzes piegādes traucējuma scen āriju. Situācija ir main ījusies arī pašā Eiropā. Pieaugot pa 
maģistrālajiem tīkliem nodrošin āto gāzes plūsmu nozīmei un att īstoties iekš ējam gāzes 
tīklam, gāzes piegādes krīzes sekas dr īz vien ir j ūtamas plaš ās Eiropas da ļās; vienlaikus 
iekšējais gāzes tirgus k ļūst par arvien efekt īvāku līdzekli gāzes piegādes traucējumu seku 
mazināšanai. Eiropas dimensijai k ļūstot arvien noz īmīgākai, vajadz īgs atbilstošs ES 
līmeņa tiesiskais regul ējums pieg ādes drošībai. 
Būtiskākie šeit ir divi jaut ājumi. Pirmk ārt, vai iekš ējā gāzes tirgus elast īgums attīstās 
pietiekam ā mērā, lai mazin ātu gāzes piegādes trauc ējumu sekas, piem ēram, kā 
2009. gada janv āra situācijā? Vai nepieciešams atjaunin āt standartus vai rad īt kādus citus 
stimulus? Otrs jaut ājums attiecas uz to, cik efekt īvi ir ārkārtas pasākumi, kurus patlaban 
piemēro valstu, re ģionu un ES m ērogā, un kāda ir to ietekme uz iekš ējā gāzes tirgus 
iespējām mazināt traucējumu sekas un uz solidarit āti. Vai vajadz īga labāka organiz ēšana?  
2009. gada g āzes krīze uzskat āmi nodemonstr ēja praksē Eiropas dimensiju, kas 
mūsdienās raksturo g āzes piegādes traucējumus un reakciju uz tiem. Kad Eiropu no jauna 
sasniedza caur Ukrainu pieg ādātā Krievijas dabasg āze, Eiropā veikto pas ākumu rezult ātā 
gāzes deficīts jau liel ā mērā bija kompens ēts. Vienlaikus kr īze parādīja, ka vis ā Eiropā 
                                                 
1 COM(2008)781, "2. strat ēģiskais ener ģētikas pārskats — ES Energoapg ādes drošības un 
solidaritātes rīcības plāns". 
2 Eiropas Parlamenta 2009. gada 2. febru āra rezolūcija par otro strat ēģisko ener ģētikas pārskatu 
(2008/2239(INI)); Ener ģētikas Padomes secin ājumi, 2009. gada 19. febru āris (6692/09); 
Prezident ūras secinājumi, Eiropadomes san āksme 2009. gada 19. mart ā. 
3 Skat īt ziņojumu par sabiedrisku apspriešanu, 5. pielikums. 
 
LV 4   LV vēl ir vajadz īgi ieguld ījumi infrastrukt ūrās, lai nepie ļautu pieg ādes trauc ējumu 
pārvēršanos kr īzē (piemēram, nodrošinot uzglab āšanas iesp ējas, divvirzienu pl ūsmas, 
dažus jaunus starpsavienojumus), un ka turpm āka tirgus integr ācija uzlabotu pieg ādes 
drošību. Ir radies jaut ājums par dal ībvalstu veikto ārkārtas pasākumu sader ību ar iekš ējo 
tirgu. Tādējādi krīze ir apstiprin ājusi abu min ēto jautājumu aktualit āti.  
Šķiet, ka bez tiem riskiem, kas saist īti ar nepietiekamiem ieguld ījumiem infrastrukt ūrā un 
piegādēs, kurām būtu jāpalīdz novērst krīzi piegādes trauc ējumu gad ījumā, pastāv 
nepilnīga regulējuma/īstenošanas probl ēma. Jēdzieni, kas izmantoti 2004. gada direkt īvā 
piegādes standartu noteikšanai un ārkārtas risinājumu plānošanai, šodienas kontekst ā nav 
pietiekami prec īzi un efekt īvi. Turkl āt, kā redzams Komisijas zi ņojumā par 
Direktīvas 2004/67 īstenošanu4, tā nav norit ējusi vienm ērīgi visā ES.  
Neefektīvu gāzes piegādes drošības pasākumu rezult ātā cieš Eiropas iedz īvotāji (kuri 
izmanto g āzi ēdiena gatavošanai un apkurei, sa ņemot to ar individu ālām vai 
centralizētām siltumapg ādes sistēmām; daudzi ir atkar īgi arī no elektroener ģijas, kas 
ražota, izmantojot dabasg āzi) un rūpniecība (piemēram, ener ģētikas, ķīmijas, mēslojuma 
ražošanas nozares). Lai gan ar pieg ādes drošību saistītās izmaksas, dom ājams, tiks 
iekļautas tarifos, pieg ādes trauc ējumu ietekme, š ķiet, būs daudz liel āka. Ja Eirop ā 
turpinās piemērot neatbilst īgus gāzes piegādes droš ības pasākumus, rezult ātā var 
ievērojami samazin āties darbavietu skaits. Turkl āt tas var rad īt arī būtisku ietekmi uz 
vidi, klimatu un ilgtsp ējīgu attīstību. Pastāvot nedroš ībai attiec ībā uz gāzes piegādi, 
aktualizējas jautājums par citiem kurin āmajiem, bieži vien t ādiem, kas saist īti ar lielākām 
oglekļa emisijām. Šaubas par pieg ādes drošību varētu mazināt gaidāmo ieguld ījumu, ko 
gāze var sniegt p ārejā uz augstas efektivit ātes un zemu oglek ļa emisiju ener ģētikas 
sistēmu, jo īpaši period ā, kamēr no atjaunojamiem avotiem ieg ūta enerģija vēl nebūs 
kļuvusi konkur ētspējīga.  
2. S UBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Energoapg ādes drošības iekļaušana Lisabonas l īguma pant ā par ener ģētiku un otr ā 
stratēģiskā enerģētikas pārskata apstiprin āšana apliecina ES noz īmi, kas ir atbilstoša 
situācijai, kurā iekšējais enerģijas tirgus arvien vair āk kļūst par realit āti.  
Iekšējā enerģijas tirgus 3. ties ību aktu paketes pie ņemšana stiprin ās tirgu.  Valstu tirgu 
integrācijas gaitā piegādes drošību nevar prim āri uzskatīt par valsts noz īmes jautājumu. 
Tādējādi attiecīgo ES ties ību aktu juridiskajam pamatam nevajadz ētu arī turpmāk būt 
nošķirtam no ES l īgumā paredzētajiem iekš ējā tirgus noteikumiem. Katram 
priekšlikumam — saska ņā ar iekšējā enerģijas tirgus juridisko pamatu, kuru tas 
papildina, — j ābūt balstītam uz 95. pantu. Tas ir juridiskais pamats ar ī līdzīgam 
instrumentam, ko pie ņēma 2005. gad ā elektroener ģijas jomā (Direktīva 2005/89/EK). 
Neviena dal ībvalsts, darbodam ās atsevišķi, nespēj nodrošin āt gāzes piegādes drošībai 
pietiekamu tiesisko regul ējumu un ieguld ījumus iekš ējā tirgū. Tas pan ākams tikai ar ES 
mēroga pas ākumiem. Neviena dal ībvalsts atseviš ķi nespēj nodrošin āt, ka visas 
dalībvalstis piem ēro efektīvus noteikumus ārkārtas situāciju risināšanai gāzes piegādes 
jomā. Turklāt dalībvalstu atseviš ķi un nesaska ņoti veikti pas ākumi var kav ēt iekšējā 
tirgus turpm āko attīstību, radīt diskrimin āciju un pat apdraud ēt citu dalībvalstu pieg ādes 
drošību. 
                                                 
4 2008. gada novembra nov ērtējuma ziņojums par Direkt īvas 2004/67 īstenošanu. 
 
LV 5   LV 3. ES  INICIAT ĪVAS MĒRĶI — KĀDI IR GALVENIE POLITIKAS UZDEVUMI ?  
Vispārējs politikas m ērķis ir nodrošin āt, lai Eiropa b ūtu pienācīgi sagatavota  gāzes 
piegādes trauc ējumiem. V ēl pirms rodas jaunas kr īzes situācijas, ir ātri jānovērš tās 
nepilnības, kuras izgaismoj ās 2009. gada kr īzes laikā.  
Šī iniciatīva papildina iekš ējā enerģijas tirgus 3. ties ību aktu paketi, kuras m ērķis ir 
uzlabot tirgus p ārredzamību, atvieglot p ārrobežu tirdzniec ību un ieguld ījumu veikšanu un 
veicināt solidarit āti starp ES valst īm.  
Atbilstoši abiem min ētajiem jaut ājumiem konkr ētie/operat īvie mērķi ir šādi: 
i) pan ākt pietiekamu iekš ējā gāzes tirgus elast īgumu, lai sp ētu mazināt vairuma 
gāzes piegādes trauc ējumu sekas, radot vajadz īgos stimulus ieguld ījumu veikšanai 
infrastrukt ūrā un gāzē un labai tirgus darb ībai;  
ii) nodrošin āt efektīvu sadarb ību ārkārtas situācijās, kas Eirop ā varētu rasties g āzes 
piegādes jomā, iepriekš izstr ādājot dalībvalstu un ES m ēroga ārkārtas rīcības plānus, 
kuros iesaist ītas visas ieinteres ētās aprindas un kurus paredz ēts piemērot tāda apmēra un 
rakstura pieg ādes traucējumiem, k ādi radās 2009. gada janv ārī.  
4. P OLITIKAS RISIN ĀJUMI — KĀDI RISIN ĀJUMI IR APSV ĒRTI UN KURI NO TIEM 
TIKUŠI S ĪKI IZVĒRTĒTI?  
Ir noteikti pieci iesp ējamie risin ājumi: 
1. jauni ES m ēroga pasākumi netiek veikti; 
2. labāka 2004. gada direkt īvas īstenošana; 
3. brīvprātīgi nozares pas ākumi; 
4. jauna direkt īva; 
5. jauna regula. Pamata scen ārija gadījumā, t.i., ja jauni ES m ēroga pasākumi netiek veikti, m ērķi 
nākamo gadu laik ā gan varētu daļēji tikt sasniegti ar iekš ējā enerģijas tirgus 3. ties ību 
aktu paketes pal īdzību, īstenojot Eiropas ekonomikas atvese ļošanas pl ānu, pārskatot 
Padomes Regulu (EK) Nr. 736/96 par inform ēšanu par invest īciju projektiem naftas, 
dabasgāzes un elektroener ģijas sektoros, ar TEN-E  programmas pal īdzību, īstenojot esošo 
2004. gada direkt īvu par g āzes piegādes droš
ību un sadarbojoties ārkārtas situāciju 
plānošanā pēc janvāra gāzes krīzes. Kas attiecas uz savlaic īgu plānošanu, tā kā 3. tiesību 
aktu pakete neb ūs pilnībā piemērojama līdz 2011. gadam un jauni g āzes piegādes 
traucējumi var rasties jebkur ā brīdī, sadarbība tīkla attīstības plānošanā ir uzsākta jau 
iepriekš. Tom ēr noteikti past āv nepieciešam ība pēc skaidrām norādēm un atbalsta ES 
līmenī, piemēram, pēc vienošan ās par pieg ādes drošības standartu infrastrukt ūrām, lai 
regulatori un p ārvades sist ēmu operatori var ētu dalībvalstu, re ģionālā un ES l īmenī 
risināt sarežģītos jautājumus par to, k ādi papildu ieguld ījumi būtu vispiem ērotākie un 
kam par tiem b ūtu jāmaksā. Patlaban sp ēkā esošie 2004. gada direkt īvā iekļautie pieg ādes 
drošības standarti ir p ārāk neprecīzi.  
 
LV 6   LV Attiecībā uz 2. risin ājumu Komisijas zi ņojums par 2004. gada direkt īvas īstenošanu 
liecināja par ļoti neviendab īgiem rezult ātiem un nevienm ērīgu īstenošanas gaitu. Ar tik 
neprecīziem standartiem un ne skaidri noteiktiem pien ākumiem nav iesp ējams nodrošin āt 
direktīvas striktu īstenošanu, t āpēc 2. risin ājums „lab āka 2004. gada direkt īvas 
īstenošana” nav analiz ēts sīkāk.  
Ir iedom ājami dažu ieinteres ēto personu veikti br īvprātīgi pasākumi attiec ībā uz 
konkrētiem gāzes piegādes drošības aspektiem, kuri min ētajā direktīvā nav pien ācīgi 
ņemti vērā; dažas iniciat īvas šajā jomā jau ir uzs āktas. Brīvprātīgu pasākumu negat īvais 
aspekts ir tas, ka tikai ierobežot ā mērā var paļauties uz to, ka g āzes piegādes drošību 
nodrošinās tirgus sp ēki. Ārkārtas gadījumā piemērojamus veicamos pas ākumus nedr īkst 
atstāt tirgus zi ņā. Vēl viens negat īvs aspekts ir tas, ka nav iesp ējams garant ēt visu 
ieinteresēto personu l īdzdalību. Vairāki piegādes drošības aspekti ir atkar īgi no kop īgiem 
centieniem. Izmantojot standartu izstr ādes jomā veikto nozares darbu, b ūtu jāizveido 
saistošs instruments. T āpēc 3. risinājums nav analiz ēts sīkāk.  
Abu politikas risin ājumu (4. un 5.) gad ījumā tiek ieviesti jauni elementi — prec īzi 
noteikti pieg ādes drošības standarti un p ārliecība, ka tie tiks iev ēroti, kā arī skaidri 
definēti ārkārtas rīcības plāni dalībvalstu un ES l īmenī. Abi šie politikas risin ājumi, kā arī 
risinājums “jauni ES m ēroga pasākumi netiek veikti” ir s īki izvērtēti 5. un 6. ieda ļā.  
5. I ETEKMES NOV ĒRTĒJUMS — KĀDA IR KATRA RISIN ĀJUMA B ŪTISKĀKĀ 
IETEKME EKONOMIKAS , VIDES UN SOCI ĀLAJĀ JOMĀ, JO ĪPAŠI ATTIEC ĪBĀ UZ 
IEGUVUMIEM (DAUDZUMA /NAUDAS IZTEIKSM Ē) UN IZMAKS ĀM (TOSTARP 
APLĒSES PAR ADMINISTART ĪVO SLOGU ), KĀ ARĪ CITĀM AR ATBILST ĪBAS 
NODROŠIN ĀŠANU UN ĪSTENOŠANU SAIST ĪTAJĀM IZMAKS ĀM , KO SEDZ VALSTS 
PĀRVALDES IEST ĀDES?  
Abu min ēto politikas risin ājumu ekonomisk ā ietekme izpaustos galvenok ārt kā 
ieguldījumu izmaksas un labumi, kas g ūti, piemērojot n-1 standartu un v ēlāk īstenojot 
preventīvas rīcības plānus. Provizoriski apr ēķini attiecībā uz n-1 ļauj novērtēt, kādi 
infrastrukt ūru un pieg ādes uzlabojumi var b ūt nepieciešami vis ā Eiropā, lai samazin ātu 
nekontrol ējamu gāzes piegādes trauc ējumu risku. Turpm ākajā tabulā iekļauti Eiropas 
ekonomikas atvese ļošanas pl ānam atbilst īgie projekti, iz ņemot divvirzienu pl ūsmas 
projektus (nepietiekamu datu d ēļ).  
PROVIZORISKS APR ĒĶINS PAR N -1 ATTIEC ĪBĀ UZ DAL ĪBVALST ĪM 
 
 
 
LV 7   LV 0%50%100%150%200%250%300%
DK GR DE BE SK AT PL NL LV CZ EE ES IT HU FR UK RO SE LU PT BG SI LT IE FI EUN-1
Normal EERP
 
Liels infrastrukt ūras objekts jeb „1“ r ādītājā „n-1“ vairum ā dalībvalstu ir galvenais g āzes 
importa cauru ļvads. Apvienotaj ā Karalistē, Nīderlandē un Dānijā tā ir galven ā ieguves 
iekārta. Spānijā un Portug ālē tas ir galvenais SDG termin ālis. Daudz ās importējošās 
valstīs uzglabāšana ir svar īga, bet parasti galvenajam importa cauru ļvadam ir liel āka 
kapacitāte nekā galvenajai uzglab āšanas iekārtai.  
Ņemot vērā šo provizorisko apr ēķinu, ierosin ātajam n-1 standartam neatbilst devi ņas 
dalībvalstis. Šo dal ībvalstu situ ācijas ir atš ķirīgas, un t ām var būt vajadzīgi dažādi 
pasākumi pieg ādes drošības jomā. Ir iespējams gūt labu priekšstatu par nepieciešamo 
infrastrukt ūras attīstību. Daudzi, ja ne visi nepieciešamie infrastrukt ūras projekti ir 
iekļauti Eiropas ekonomikas atvese ļošanas pl ānam atbilst īgo projektu sarakst ā. Kopējais 
atbalsta apjoms, kas sniedzams Eiropas ekonomikas atvese ļošanas pl ānam atbilst īgajiem 
gāzes infrastrukt ūras projektiem, ir 1440 miljoni euro 2 gadu laikposm ā, sedzot 
augstākais 50 % no atbilst īgā projekta izmaks ām. Tādējādi n-1 standarta piem ērošana 
Eiropā varētu būt saistīta ar ieguld ījumu izmaks ām dažu miljardu euro apm ērā. Tomēr, ja 
projektu īstenošana jau b ūtu uzsākta saskaņā ar Eiropas ekonomikas atvese ļošanas plānu, 
papildu ieguld ījumu izmaksas saist ībā ar n-1 standarta piem ērošanu vis ā Eiropā būtu 
mazākas.  
Rastos pozit īva mijiedarb ība ar iekš ējo tirgu, palielinot  stimulus ieguld ījumu veikšanai, 
radot līdzvērtīgus konkurences apst ākļus piegādes drošības pienākumu ziņā un skaidri 
definējot ārkārtas situācijas, kur ās varētu izmantot instrumentus, kas nav tirgus 
instrumenti. Infrastrukt ūras uzlabojumiem, piem ēram, elast īgākiem starpsavienojumiem, 
vajadzētu uzlabot tirdzniec ības iespējas, likvidit āti un cenu veidošanu iekš ējā tirgū, kā arī 
piegādes drošību.  
Abu min ēto politikas risin ājumu gad ījumā uzņēmumu un iest āžu administrat īvās 
izmaksas sal īdzinājumā ar ieguld ījumu un cit ām izmaks ām būtu nelielas.  
Kas attiecas uz nodarbin ātību, ņemot vērā ievērojamo g āzes patēriņu rūpniecībā, 
domājams, ka neuztic ība piegādēm varētu būt tiešs darbavietu zuduma izrais ītājs. 
 
LV 8   LV Aptuveni 25 % no ES kop ējā gāzes patēriņa veido r ūpniecības nozaru (m ākslīgā 
mēslojuma un citu ķimikāliju ražošana utt.) g āzes patēriņš.  
Attiecībā uz vides aizsardz ību — neatbilst īgs regulējums gāzes piegādes drošības jomā 
veicinās citu kurin āmo ad hoc  izmantošanu. Attiec ībā uz enerģijas ražošanu — kam ēr no 
atjaunojamu energoresursu avotiem ieg ūta enerģija vēl nebūs konkurētspējīga, nebūs 
notikusi vajadz īgā tīkla attīstība un oglek ļa uztveršana un atdal īšana vēl nebūs komerci āli 
pieejamas, tas var ētu nozīmēt lielākus ieguld ījumus ener ģijas ražošan ā no oglēm un 
neatteikšanos no tehnolo ģijām ar augstu CO 2 emisiju līmeni.  
6. R ISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS — KĀDS BŪTU LAB ĀKAIS RISIN ĀJUMS , ŅEMOT 
VĒRĀ DAŽĀDUS KRIT ĒRIJUS /PAMATOJUMUS ?  
Ietekme, piem ērojot pamata risin ājumu un abus min ētos risinājumus, sal īdzināma šādi:  
Politikas 
risinājums Rezultativit āte mērķu 
sasniegšanas zi ņā Efektivitāte Saska ņotība 
ES politika 
netiek mainīta Mērķus iespējams 
daļēji sasniegt ar 
iekšējā enerģijas tirgus 
3. tiesību aktu paketes 
palīdzību, īstenojot 
Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu un 
TEN-E  programmu un 
informējot par 
nepieciešam ību pēc 
efektīvas sadarb ības 
krīzes gadījumā. Tomēr 
pastāv termiņu 
problēma, jo 3. ties ību 
aktu paketi neb ūs 
iespējams pilnībā 
piemērot līdz 
2011. gadam. P ārvades 
sistēmu operatoru un 
regulatoru darbu t īkla 
attīstības jomā var
ētu 
apgrūtināt arī tas, ka 
nav precīzu piegādes 
drošības standartu. 3. tiesību aktu paketes 
īstenošanai var ētu būt 
vajadzīgs atbalsts, jo 
īpaši, veicot ES 
mēroga novērtējumu 
par iespējamajiem 
gāzes piegādes 
traucējumiem un 
sniedzot praktiskas norādes regulatoriem; 
patlaban sp ēkā esošie 
2004. gada direkt īvā 
iekļautie pieg ādes 
drošības standarti ir 
pārāk neprecīzi. Neattiecas. 
Direktīvas 
pārskatīšan
a  Jā Risin ājums saist īts ar 
mērķtiecīgām, 
ierobežotām 
ieguldījumu 
izmaksām, vajadz īgi 
arī tirgus dal ībnieku 
veikti mērķtiecīgi 
pasākumi, kas 
orientēti uz Risinājumam būtu pozitīva 
ietekme uz iekš ējā enerģijas 
tirgus attīstību un darb ību, kā 
arī uz vides aizsardz ību, jo 
īpaši, samazinot citu 
kurināmo ar augst āku emisiju 
līmeni nepl ānotu 
izmantošanu, uz konkurētspēju un 
 
LV 9   LV vienlīdzīgu 
konkurences apst ākļu 
radīšanu. Tiktu 
mazināti bremzējošie 
faktori, kas nestimul ē 
tirgus dalībniekus 
veikt ieguld ījumus 
piegādes drošības 
labad, tādējādi 
mazinot slogu sabiedrībai un 
iestādēm. Risinājums 
radītu administrat īvo 
slogu valsts iest ādēm 
saistībā ar ārkārtas 
pasākumiem.  nodarbinātības situāciju gāzi 
izmantojoš ās nozarēs un uz 
mājsaimniec ībām.  
Jauna 
regula  Jā Sal īdzinājumā ar 
direktīvas 
pārskatīšanu šā 
risinājuma 
priekšrocība ir tā, ka 
tas ir ātrāk īstenojams; 
lielāki gāzes piegādes 
traucējumi var rasties 
jebkurā brīdī. Turklāt 
risinājums tiešākā 
veidā ietekmētu tirgus 
dalībnieku veiktos 
pasākumus un 
ieguldījumus, tas b ūtu 
efektīvāks, panākot 
skaidrākus 
noteikumus sadarb ībai 
ārkārtas situācijās un 
nosakot nepā
rprotamus 
sadarbības 
pienākumus. 
Risinājums radītu 
zināmu administrat īvo 
slogu valsts iest ādēm 
saistībā ar ārkārtas 
pasākumiem.  Risinājums, ja to ir iesp ējams 
īstenot, paredz valsts iest āžu 
un tirgus dal ībnieku tieš āku 
iesaistīšanos gāzes piegādes 
nodrošināšanā ES 
perspektīvā, jau iepriekš 
izveidojot attiec īgās sistēmas. 
Izmaksas īpaši neatš ķirtos no 
direktīvas pārskatīšanas 
izmaksām.  
 
Salīdzinājumā ar risinājumu, saska ņā ar kuru jauni ES m ēroga pasākumi netiek veikti, 
abu minēto politikas risin ājumu piem ērošana rad ītu līdzīgu ietekmi ekonomikas, 
sociālajā un vides aizsardz ības jomā. Lielākā atšķirība starp tiem ir saist īta ar to 
īstenošanas ātrumu un efektivit āti. Regulas risin ājums, šķiet, ir efekt īvāks (tirgus 
 
LV 10   LV dalībniekiem tiek noteikti konkr ēti pienākumi) un taisn īgāks (vienlīdzīgi konkurences 
apstākļi piegādes drošības pienākumu ziņā). Tas ir ar ī ātrāk īstenojams, un ātrāk ir 
sasniedzama v ēlamā ietekme.  
7. 7.  UZRAUDZ ĪŠANA UN NOV ĒRTĒŠANA — KĀDI PASĀKUMI TIEK VEIKTI , LAI 
NOTEIKTU FAKTISK ĀS IZMAKSAS UN LABUMUS UN PAN ĀKTU V ĒLAMO 
IETEKMI ? 
Iekšējam enerģijas tirgum piem ēro ziņošanas un uzraudz ības sistēmu. Turkl āt varētu 
paplašināt Gāzes koordin ācijas grupas uzdevumu kl āstu, iekļaujot taj ā regulāru 
uzraudzību un nov ērtēšanu, par pamatu ņemot plānotos dal ībvalstu p ārskatus par riska 
novērtējumu. Nov ērtējumi par pieg ādes drošību apdraudošiem riskiem j āpapildina ar ES 
mērogā veiktiem p ētījumiem.