(3)Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, piemēram, kā augstākas enerģijas un pārtikas cenas, bēgļu pieplūdums no Ukrainas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud. Turklāt Eiropas Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā pirmo reizi tika piemērota Pagaidu aizsardzības direktīva, pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Eiropas Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. Austrijai ir darīts pieejams ārkārtas atbalsts, izmantojot kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) un papildu priekšfinansējumu no Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), lai steidzami apmierinātu ar uzņemšanu un integrāciju saistītās vajadzības cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas.

(6)Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija atzinumā par 2021. gada stabilitātes programmu, fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu ES fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

(7)Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

(8)Attiecībā uz 2022. gada 2. martā sniegtajām fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus; fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, un dažādās valstīs tā ir jādiferencē atkarībā no to fiskālā un ekonomiskā stāvokļa, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

(9)Austrija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā sniegtās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma lēmumu par Austrijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu. Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu par to, ka Austrija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

(10)Austrija savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu iesniedza 2022. gada 27. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Austrijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

(11)Komisija 2022. gada ziņojumu par Austriju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Austrija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Austrija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz šo analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tai skaitā sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Austrijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un ES pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

(12)Austrija 2022. gada 27. aprīlī iesniedza savu 2022. gada stabilitātes programmu, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu.

(13)2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu. Ziņojumā bija aplūkots Austrijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs iespējamo pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru sākšanu.

(14)2020. gada 20. jūlijā Padome ieteica Austrijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Austrijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem 2021. gadā Austrijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 8,0 % no IKP 2020. gadā līdz 5,9 % no IKP 2021. gadā. Austrijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazinājās no 4,8 % no IKP 2020. gadā līdz 4,3 % 2021. gadā. Austrijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilst Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi pārsvarā ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tajā pašā laikā daži no diskrecionārajiem pasākumiem, ko valdība pieņēma laikposmā no 2020. līdz 2021. gadam, nebija ne pagaidu, ne arī saskaņoti ar kompensējošiem pasākumiem; minētie pasākumi galvenokārt ietvēra nodokļu ievērojamu atvieglojumu, ko mājsaimniecībām un uzņēmumiem nodrošināja ar tā dēvēto ekosociālo nodokļu reformu. Pēc Eurostat validētajiem datiem, vispārējās valdības parāds 2021. gadā bija 82,8 % no IKP.

(15)2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 3,9 % un 2023. gadā – par 2,0 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālā IKP pieaugums 2022. gadā būs 3,9 % un 2023. gadā – 1,9 %. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 3,1 % no IKP 2022. gadā un līdz 1,5 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo spēcīgu ekonomiskās aktivitātes izaugsmi un lielākās ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu. Ja nebūtu citu pasākumu, piemēram, saistībā ar paaugstinātām enerģijas cenām, deficīts būtu vēl vairāk samazinājies. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 80,0 % un 2023. gadā kritīsies līdz 77,1 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 3,1 % un 1,5 % no IKP. Tas atbilst 2022. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 80,0 % 2022. gadā un 77,5 % 2023. gadā.

Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 1,2 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr šajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Austrijas potenciālo izaugsmi.

(16)Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazināsies no 4,3 % no IKP 2021. gadā līdz 1,1 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,4 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā. Šie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus trūcīgākām mājsaimniecībām, netiešo nodokļu samazināšanu enerģijas patēriņam un pagaidu atvieglojumu pasākumus svārstsatiksmes dalībniekiem saistībā ar iedzīvotāju ienākuma nodokli. Par šiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas arī 2023. gadā, dažus no šiem pasākumiem varētu turpināt. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,3 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,4 % apmērā no IKP 2023. gadā.

(17)Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Austrijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Austrijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

(18)Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Austrijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā fiskālā nostāja, kas prognozēta -1,2 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome. Austrija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti 2022. gadā palielināsies par 0,1 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP. Tādējādi Austrija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,5 procentpunktiem no IKP. Šī ietekme ietver papildu ietekmi (0,4 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,3 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas.

(19)Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta 0,4 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies. Tiek paredzēts, ka Austrija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti saglabāsies stabila salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs kopumā neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi (0,2 % apmērā no IKP), ko radīs ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu izbeigšana, un papildu izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas.

(20)2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 0,7 % no IKP 2024. gadā un 0,3 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP no 2023. gada līdz programmas aptvertā laikposma beigām. Šajās prognozēs pieņemts, ka šajā laikposmā samazināsies publiskie izdevumi (no 50,4 % no IKP 2023. gadā līdz 49,6 % 2024. gadā un 49,4 % 2025. gadā). Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 74,5 % un 2025. gadā kritīsies līdz 72,1 %. Pamatojoties uz Komisijas analīzi, parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet vidēji.

(21)Vidējā termiņā un ilgtermiņā Austrija saskaras ar vidējiem fiskālās stabilitātes riskiem, ko galvenokārt rada iedzīvotāju novecošanas izraisītais budžeta spiediens. Paredzams, ka nākamo 50 gadu laikā vecāka gadagājuma pieaugušo īpatsvars, kuri ir atkarīgi no darbspējīgā vecuma iedzīvotājiem, palielināsies no diviem pensionāriem līdz aptuveni trim pensionāriem uz vienu darba ņēmēju. Kopumā saskaņā ar Darba grupas novecošanas jautājumos ziņojumā par novecošanu iekļauto riska scenāriju paredzams, ka valsts izdevumi ilgtermiņa aprūpei nākamajos astoņos gados pieaugs par līdz pat 30 %. Paredzams, ka papildus demogrāfiskajām norisēm ilgtermiņa aprūpes izmaksas palielinās arī vajadzība pēc intensīvākas aprūpes vecuma izraisītu slimību dēļ. Tika paziņots par visaptverošu ilgtermiņa aprūpes sistēmas reformu, bet tā vēl nav pabeigta. Līdz šim īpaša darba grupa ir apkopojusi galvenos sabiedriskās apspriešanas rezultātus. Saskaņā ar darba grupas ziņojumu viena no reformas prioritātēm būs izveidot koordinētu sistēmas kontroli. Tas ietver skaidru atbildības sadalījumu starp pārvaldes līmeņiem un pārredzamību attiecībā uz līdzekļu izcelsmi un izlietojumu.

(22)Austrijas fiskālajam federālismam ir raksturīga būtiska neatbilstība starp izdevumu un ieņēmumu palielināšanas pienākumiem vietējā un reģionālajā līmenī. Tā vietā, lai paļautos uz nodokļu autonomiju, vietējā un reģionālā līmeņa budžetiem tiek izmantota sarežģīta nodokļu dalīšanas un starpvaldību pārvedumu sistēma. Tas mazina gan fiskālo pārredzamību, gan politisko pārskatatbildību un rada maz stimulu publisko izdevumu efektivitātes nodrošināšanai. Tā kā reforma joprojām ir nepieciešama, tai būtu jāpievēršas sarunās par nākamo Starpvaldību fiskālo attiecību likumu, kuras, paredzams, sāksies 2022. gada decembrī. Papildus valsts fiskālās sistēmas reformai publisko izdevumu efektivitāti un lietderību var uzlabot izdevumu pārskatu labāka izmantošana, jo tie palīdz pārbaudīt finanšu piešķīrumu atbilstību politiskajām prioritātēm.

(23)Austrijas nodokļu sistēmā joprojām ir iespējas uzlabot taisnīgumu un izaugsmi veicinošu pieeju. Nodokļu sistēmu raksturo liels slogs darbaspēkam, ko rada algu nodokļi un sociālā nodrošinājuma iemaksas: sociālā nodrošinājuma iemaksas veic gan darba ņēmēji, gan darba devēji. Tas kavē darbvietu radīšanu. Tajā pašā laikā augstās nodokļu robežlikmes attur cilvēkus no strādāšanas, jo īpaši ienākumu sadales skalas apakšdaļā un attiecībā uz otrajiem pelnītājiem ģimenē. Nesen pieņemtā ekosociālā nodokļu reforma ir solis pareizajā virzienā, un CO2 cenas ieviešana ETS neaptvertajos sektoros, ir svarīgs projekts Austrijas atveseļošanas un noturības plānā. Tomēr joprojām pastāv strukturālas problēmas. Ir iespējams vēl vairāk samazināt ar algām nesaistītās darbaspēka izmaksas, lai veicinātu darbvietu radīšanu un darbaspēka piedāvājumu, jo īpaši zemu atalgotiem darba ņēmējiem. Izaugsmei labvēlīgāku nodokļu labāka izmantošana varētu palīdzēt radīt vajadzīgās budžeta iespējas un uzlabot nodokļu sistēmas taisnīgumu.

(24)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma 2.2. kritērijā, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Austrijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Austrijai līdz plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Jo īpaši plānā paredzētie pasākumi palīdz īstenot būtisku konkrētām valstīm adresēto ieteikumu daļu, kas pēdējos gados konstatēti Eiropas pusgada kontekstā. Plānotās izmaiņas nodokļu sistēmā palīdzēs samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, vienlaikus veicinot nodokļu novirzīšanu no darbaspēka un ņemot vērā ekoloģiskos un sociālos aspektus. Kvalitatīvas agrīnās bērnu aprūpes iestāžu uzlabota pieejamība var veicināt sieviešu līdzdalību darba tirgū. Daļēji tiek risināta arī sen identificētā problēma, kas saistīta ar vīriešu un sieviešu pensiju atšķirību. Zaļo pārkārtošanos veicinās investīcijas i) energoefektivitātē, ii) atjaunīgajos energoresursos, iii) rūpniecības dekarbonizācijā, iv) bioloģiskajā daudzveidībā un v) aprites ekonomikā, ko papildinās saistītās reformas, tostarp atjaunīgo energoresursu atbalsta satvara pārskatīšana un pakāpeniska atteikšanās no naftas apkures sistēmām. Plāns arī palīdzēs būtiski uzlabot uzņēmumu digitālās spējas. Administratīvais slogs uzņēmumiem tiks samazināts, izmantojot digitālus “vienotus piekļuves” punktus.