EIROPAS KOMISIJA Briselē, 21.12.2016 COM(2016) 813 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI ES muitas savienības un tās pārvaldības pilnveidošana



1.IEVADS



Šajā paziņojumā ir aplūkots jautājums par to, kā Komisija un dalībvalstis var darboties partnerībā, lai nodrošinātu labāko iespējamo muitas savienības darbības ieguldījumu ES labklājībā un drošībā. Muitas savienība, kas darbojas jau gandrīz 50 gadus, bija agrīns piemērs sekmīgai integrācijai ES. Tā radīja nosacījumus vienotā tirgus izveidei un stabilu pamatu ekonomiskajai integrācijai un izaugsmei. Spēcīga un labi pārvaldīta muitas savienība var ļaut ES vairot labklājību un veidot konkurētspējīgus uzņēmumus, lai saglabātu savus ienākumu avotus un aizsargātu sabiedrību pret terorisma draudiem, kā arī veselības, vides un citiem apdraudējumiem. Kā jau daudzās politikas jomās, lai gūtu panākumus, ir jānovērš saspīlējums starp atsevišķu dalībvalstu apsvērumiem un stratēģiju kopēju mērķu sasniegšanai. Laikā, kad terorisms un citi smagi noziegumi tiek veikti pāri robežām un dažādās valstīs, muitas dienesti kā tiesībaizsardzības iestādes, kas darbojas robežkontroles jomā, arvien vairāk tiek aicinātas veikt ar nodokļiem nesaistītus uzdevumus, lai uzlabotu ES iekšējo drošību. Muitas loma drošības jomā ir jo īpaši nozīmīga teroristu organizāciju naudas līdzekļu pārvietošanas novēršanā un teroristu organizāciju piekļuves to izmantotajiem ieņēmumu avotiem liegšanā, kā atzīts Komisijas rīcības plānā par pastiprinātu cīņu pret teroristu finansēšanu . Tomēr ir jādara vairāk, lai koordinētu dažādās ar robežu pārvaldību saistītās politikas jomas un veicinātu sadarbību un sinerģiju starp dažādām tiesībaizsardzības iestādēm nolūkā sekmēt efektīvu un ilgtspējīgu drošības savienību. Šajā sakarā galvenais ir labāka informācijas apmaiņa. Strauji mainīgās tehnoloģijas un uzņēmējdarbības modeļi, kas saistīti ar aizvien lielāku pasaules tirdzniecības apmēru, pastāvīga starptautiskā noziedzība un drošības apdraudējums, ES paplašināšanās un dalībvalstu dziļāka integrēšanās Eiropas Savienībā, kā arī arvien lielāks muitas uzdevumu skaits — tas viss rada spiedienu uz muitas savienības darbību. Visa iepriekšminētā dēļ ir nācies ievērojami pārstrādāt tiesisko regulējumu, pieņemot un īstenojot Savienības Muitas kodeksu . Tā mērķis bija radīt regulējumu, kas godīgiem un likumīgiem Eiropas uzņēmumiem ikdienā ļauj konkurēt globālajā ekonomikā bez pārmērīgas birokrātijas radītiem šķēršļiem, vienlaikus saņemot vienotu, datorizētu un efektīvu muitas dienestu atbalstu visā ES. Lai arī muitas tiesību aktus pieņem ES līmenī, par to īstenošanu ir atbildīgas dalībvalstis ar savu valsts muitas administrāciju starpniecību. Tomēr muitas savienība pēc savas būtības izraisa valstu administrāciju savstarpēju atkarību, kas ir jāatzīst, lai panāktu maksimālu ieguvumu. Lai risinātu īstenošanas problēmu, ir jāpanāk to muitas dienestu rezultātu līdzvērtība, kas darbojas dažādos ģeogrāfiskos, budžeta un organizatoriskos apstākļos. Turklāt savstarpējās saiknes starp muitu un citām ar drošību un robežkontroli saistītajām politikas jomām liek radīt saskaņotāku starpnozaru pieeju, kas cita starpā ir vērsta uz muitas dienestu un citu tiesībaizsardzības iestāžu ciešākas savstarpējās sadarbības potenciāla izmantošanu pilnībā, tostarp izmantojot sinerģiju un informācijas sistēmu sadarbspēju. Tāpēc muitas savienībai patlaban ir būtiski svarīgi nodrošināt, ka muitas administrācijas, rīkojoties visas kā viena, var efektīvi īstenot Savienības Muitas kodeksu, vienlaikus efektīvi sadarbojoties ar administrācijām, kas ir atbildīgas par citām attiecīgām politikas jomām robežu pārvaldības un iekšējās drošības kontekstā. Tas ir būtiski svarīgi jaunā Savienības Muitas kodeksa pareizai īstenošanai, kas, ņemot vērā tā uzsvaru uz pilnībā elektronisku saziņu starp muitas administrācijām un ar tirdzniecības nozari, būtu iespējams, tikai pamatojoties uz sadarbspējīgām ES mēroga IT sistēmām un noteikumu vienotu piemērošanu visās ES muitas administrācijās. Tas ir būtiski svarīgi arī pašreizējā politiskajā situācijā, ņemot vērā muitas nozīmi ES iedzīvotāju aizsardzībā. Pašreizējā iestāžu sistēmā šajā nolūkā ir nepieciešama atjaunota partnerība starp dalībvalstīm un Komisiju, lai ieviestu: visām dalībvalstīm un Komisijai kopīgu vispārējo muitas savienības pārvaldības redzējumu, lai nodrošinātu elastīgāku un efektīvāku sadarbību un labāku tiesiskā regulējuma izstrādi; noteikumu efektīvāku izpildi, nodrošinot darbības dienestu labāku koordināciju faktiskajos apstākļos un labāku to savstarpējo sadarbību; lielāku muitas nozīmi saskaņotas robežu pārvaldības un tiesībaizsardzības nodrošināšanā, veidojot ciešāku sadarbību un pastiprinātu informācijas apmaiņu ar citās attiecīgajās politikas jomās iesaistītajām administrācijām; ilgtermiņa IT stratēģiju, lai nodrošinātu izmaksu ziņā lietderīgus procesus muitas administrācijām un uzņēmējdarbībai un sinerģiju ar citām attiecīgām politikas jomām; uzlabotu muitas administrāciju darbību visā ES, plašāk izmantojot labākās prakses piemērus un kopīgus inovatīvus risinājumus, tostarp attiecībā uz to finansiālajām vajadzībām. 2.PĀRVALDĪBAS IZVEIDE 2.1. Politikas formulēšanas un īstenošanas pārvaldība



Savienības Muitas kodeksa pieņemšana un piemērošana no 2016. gada 1. maija stiprināja un modernizēja muitas savienības tiesisko regulējumu. Savienības Muitas kodekss noslēdz muitas pāreju uz pilnībā elektronisku un sadarbspējīgu vidi bez papīra dokumentiem, kuras pamatā ir vienkāršība, pakalpojums un ātrums. Savienības Muitas kodeksa programmā, kas pieņemta 2014. gadā un atjaunināta 2016. gadā, sniegts laika grafiks IT atbalsta sistēmu ieviešanai pārejas perioda laikā, pamatojoties uz dalībvalstu un Komisijas izmantoto IT sistēmu sarežģītu esošo tīklu. Nākamajos Savienības Muitas kodeksa darbības gados prioritāte būs jāpiešķir efektīvai un vienotai kodeksa piemērošanai un vajadzības gadījumā — kopējās struktūras pamatā esošo detalizēto tehnisko aktu straujai grozīšanai. Muitas savienībā jau sasniegtā integrācijas un tiesību aktu saskaņošanas pakāpe, kā arī muitas dienestu savstarpējā atkarība rada vajadzīgu pēc regulāras politikas saskaņošanas, iesaistot visas dalībvalstis, un pēc augsta līmeņa operatīvās sadarbības starp dalībvalstīm.

Dažādas struktūras nodarbojas ar atšķirīgiem atsevišķiem muitas savienības darbības aspektiem. Tomēr nenotiek sekmīga visaptveroša politikas un darbības aspektu koordinācija. Konkrēta joma, kurā ir vajadzīga koordinācija, ir stratēģiju integrācija citās politikas jomās, kas ietekmē un paplašina muitas uzdevumus. Līdz šim muitas savienības politikas koordināciju lielākoties ir veikusi Muitas politikas grupa — neoficiāla ekspertu grupa, ko Komisija izveidoja pirms 53 gadiem. Grupa apvieno muitas administrāciju vadītājus, taču juridiski tai nav oficiālu lēmumu pieņemšanas pilnvaru. Vēl neoficiālākas ir valstu muitas administrāciju ģenerāldirektoru sanāksmes jeb tā dēvētās kluba sanāksmes. ES Padomei, kura nodrošina dalībvalstu politikas koordināciju, kā arī ES tiesību aktu apspriešanu un pieņemšanu, ir pašai sava pārvaldības struktūra, kas izveidota nolūkā plānot Padomes darbu dažādās jomās. Saskaņā ar konkurētspējas uzstādījumiem ar muitu saistīto darbu galvenokārt veic divas Padomes darba grupas — muitas savienības darba grupa un muitas sadarbības darba grupa, taču tas nenoliedzami notiek bez strukturēta redzējuma par politikas attīstību un savā ziņā pēc ad-hoc principa. Turklāt Padomē nesen ir nodibināta jauna struktūra, kas apvieno muitas administrāciju ģenerāldirektorus. Plānots, ka tās funkcija būs dažu iepriekš minēto problēmu risināšana un stratēģisku jautājumu apspriešana un koordinācijas nodrošināšana ar citām politikas jomām Padomē. Komisija uzskata, ka darbības redzējumam, kas ir jārada un jāsaglabā, vienlaikus ievērojot institucionālo kārtību un atbildības jomas, jābūt: stratēģiskam un vērstam uz transversālu jautājumu — tādu kā drošība, cīņa pret terorisma finansēšanu, krāpniecība vai e-komercija — risināšanu augstā līmenī, tehniskos aspektus apspriežot atsevišķi attiecīgajā tehniskajā līmenī; saskaņotam ar citām politikas jomām, kas muitas kontekstā ir jāīsteno uz robežām, gan tiešā saistībā ar preču apriti, gan attiecībā uz cilvēku pārvietošanos; bagātīgam satura ziņā, sniedzot virzību tādos jautājumos kā, piemēram, IT ilgtermiņa stratēģijas izstrāde, darbības izvērtēšana, pamatojoties uz galvenajiem darbības rādītājiem, kopējas riska pārvaldības nodrošināšana attiecībā uz drošības riskiem u. c. Komisija no savas puses formalizēs un pilnveidos Muitas politikas grupas funkciju, to vēršot uz ierosmes sniegšanu, lai izveidotu visaptverošu politikas un darbības aspektu koordināciju un noteiktu skaidras turpmākās prioritātes (šajā nolūkā tiks sagatavots Muitas politikas grupas reglaments). Lai tiektos uz šo mērķi, Komisijas dienesti muitas savienības darbības novērtēšanas projekta ietvaros (sk. 2.2. iedaļu turpmāk) kopīgi ar dalībvalstīm sagatavos strukturētu informāciju par galvenajiem muitas savienības darbības aspektiem. Konkrētāk, Komisija centīsies panākt Muitas politikas grupas atbalstu darbības mērķu noteikšanai visā ES, pamatojoties uz pašreizējām un turpmākajām muitas savienības problēmām un nodrošinot to kopējo saskaņotību. Muitas politikas grupa arī tiks organizēta, pamatojoties uz ilgtermiņa programmu, kas izveidota partnerībā ar dalībvalstīm. Programma būs vērsta uz transversāliem jautājumiem stratēģiskā līmenī. Komisija arī apzinās tirdzniecības nozīmīgo lomu tādu efektīvu muitas procedūru sagatavošanā un īstenošanā, kas aizsargā gan valstu, gan ES finanšu intereses. Patlaban Komisiju konsultē par Tirdzniecības kontaktu grupu dēvētā ekspertu grupa, un līdzvērtīgas padomdevēja struktūras pastāv valstu līmenī. Nesenā pieredze apspriedēs par Savienības Muitas kodeksa īstenošanas tiesību aktiem arī apliecināja kopīgu sanāksmju lietderību starp tirgotājiem, valstu administrācijām un Komisiju. Komisija plāno turpināt un nostiprināt savu praksi, lai procesā iesaistītu vairāk dalībnieku un apspriedes vērstu uz galvenajiem līdzsvara aspektiem starp tirdzniecības atvieglošanu, atbilstības vajadzībām un aizsardzību. Komisija ik pēc diviem gadiem iesniegs regulāru ziņojumu Padomei un Parlamentam, pamatojoties uz muitas savienības darba rezultātiem un ierosinot prioritātes/virzienu turpmākai muitas savienības attīstībai un labākas integrācijas nodrošināšanai ar citām ES politikas prioritātēm. Ziņojumu varētu izmantot kā pamatu regulārās augsta līmeņa apspriedēs par muitas savienības darbību Padomē. Tas varētu noteikt ilgtermiņa stratēģisko virzienu muitas savienībai, kā arī sniegt satvaru diskusijai un sadarbībai, lai atbalstītu darbu daudzās savstarpēji saistītās jomās, piemēram, pārrobežu noziedzības un terorisma riska konstatēšanā un novēršanā. 2.2.Politikas uzraudzības un analīzes pārvaldība



Lai uzturētu aktuālu tiesisko vidi, ir vajadzīgas zināšanas par tās ietekmi. Darbības lēmumiem, pamatojoties uz pārrobežu sadarbību, ir nepieciešama arī informācija par politikas īstenošanu ikdienā. Muitas savienības darbības novērtēšanas projekts, pie kura Komisija un dalībvalstis strādā, ir detalizēts darbības novērtēšanas projekts ar galvenajiem darbības rādītājiem, kas ir balstīti uz muitas savienības stratēģiskajiem mērķiem. Lai ieviestu nepieciešamo īstenošanas informācijas un pārvaldības instrumentu, Komisija izskatīs iespēju izveidot jaunu juridisko pamatu galveno darbības rādītāju kopumam un datu ziņošanai, lai tos radītu. Tas palīdzētu virzīt politikas lēmumus un sniegtu satvaru darbības/īstenošanas novērtējumam. Muitas riska pārvaldības sistēmas novērtēšanas cikls arī palīdzēs saistībā ar muitas kontrolēm un ES stratēģijas un rīcības plāna īstenošanu muitas riska pārvaldībai. Lai palīdzētu dalībvalstīm pareizi piemērot ES muitas tiesību aktus, tiks pārskatītas programmā “Muita 2020” veiktās uzraudzības darbības un saistītie procesi, lai konstatētu un novērstu trūkumus, kā arī tiks ierosināta pārskatīta uzraudzības politika.



Komisija: formalizēs un attīstīs Muitas politikas grupas funkciju, vēršot tās darbu uz kopējo politikas un darbības aspektu koordināciju pašreizējās iestāžu sistēmas ietvaros; palielinās kopīgo sanāksmju skaitu starp Komisiju, valstu administrācijām un tirgotājiem un pārskatīs konsultāciju mehānismu attiecībā uz tirdzniecību; ik pēc diviem gadiem iesniegs Padomei un Parlamentam regulāru ziņojumu par muitas savienības darbu, lai varētu rīkot regulāras debates par politikas prioritātēm; uzdos saviem dienestiem izveidot galveno darbības rādītāju kopumu un attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām ierosinās jaunu juridisko pamatu, lai atbalstītu darbības rezultātu novērtēšanu. 3.GALVENĀS PROBLĒMAS, KAS IR JĀRISINA PĀRVALDĪBAS STRUKTŪRĀM



Komisija ir noteikusi trīs galvenos mērķus, kuru sasniegšanai ir nepieciešama stratēģiska un saskaņota rīcība. Tie ir šādi: īstenot redzējumu par to, kā muitas dienesti var strādāt, lai nodrošinātu pilnībā efektīvu un saskaņotu rīcību;

radīt un īstenot muitai un citām kompetentajām iestādēm kopīgu redzējumu par ES robežu pārvaldību un iestāžu attiecīgo darbību koordināciju; risināt galvenās muitas savienības problēmas attiecībā uz resursiem. 3.1.Muitas dienesti, kas darbojas vienoti



Savienības Muitas kodeksa īstenošanas process ir ievērojama problēma gan dalībvalstīm, gan Komisijai. Dalībvalstīm muitas savienības pārvaldībā ir jādarbojas vienoti, lai nodrošinātu maksimālas priekšrocības valstu pārvaldēm, uzņēmumiem un sabiedrībai. Komisija šajā saistībā saskata četras galvenās prioritātes, kuru visu pamatā ir pastāvīga labākās prakses piemēru apmaiņa. 3.1.1.Kopēja izpratne par ES tiesību aktu piemērošanu Pirmais uzdevums ir nodrošināt, ka visām ieinteresētajām personām ir kopēja izpratne par to, kā dalībvalstīs piemērot ES tiesību aktu noteikumus. Kopēja izpratne būs svarīga arī, Komisijai kopā ar ieinteresētajām personām detalizēti izstrādājot inovatīvas koncepcijas, piemēram, centralizētu muitošanu vai pašnovērtējumu. Pamatojoties uz kopīgu darbu ar dalībvalstīm un sadarbībā ar tirdzniecības pārstāvjiem, Komisija sagatavos kopēju norādījumu kopumu, pamatojoties uz esošajiem neleģislatīvajiem norādījumiem. Tas nodrošinās, ka visām ieinteresētajām personām ir skaidrs priekšstats par to, kā piemērot tiesību aktus. Komisijas dienesti arī nodrošinās atbalsta materiālus valstu personāla apmācībai modernos formātos, piemēram, e-mācības un e-grāmatas dažādās valodās. 3.1.2.Cilvēkresursu kompetences veidošana Otrais uzdevums ir saistīts ar to, ka muitas administrācijām pēc iespējas labāk ir jāizmanto 120 000 muitas darbinieku. Šajā nolūkā tām ir vajadzīgi saskaņoti kvalitātes standarti un pienācīga apmācība, lai nodrošinātu noteikumu un iniciatīvu vienotu piemērošanu. Ciešākai sadarbībai cilvēkresursu attīstībā un apmācībā būtu jāietver ES kompetences sistēmas izmantošana kā pamats valstu muitas administrāciju apmācību koncepcijai, darbinieku izaugsmes procesiem un kopīgu apmācību centru izveidei dalībvalstīs. Mērķis ir konsekventi paaugstināt speciālo zināšanu un rezultātu līmeni visās ES muitas administrācijās un ar tirgotājiem, tādējādi sekmējot valsts pārvaldes modernizāciju un administratīvo spēju veidošanas procesu. Komisija plāno izklāstīt rīcības plānu, kurā uzskaitītas veicamās darbības cilvēkresursu attīstības veicināšanai. 3.1.3.IT sistēmu pārvaldība, struktūra un finansēšana Trešais uzdevums ir pārraudzīt sarežģīto procesu, kas saistīts ar: Savienības Muitas kodeksā noteikto jauno Eiropas IT sistēmu uzlabošanu vai ieviešanu un izmantošanu; dalībvalstu IT sistēmu uzlabošanas procesa saskaņošanas nodrošināšanu, ko ietekmēs Savienības Muitas kodeksa radītās izmaiņas. Turklāt pieeja muitas IT sistēmām ir jāsaskaņo sadarbspējas nolūkos. Esošie instrumenti palīdzēs pabeigt jau apstiprinātos projektus. Taču ilgākā termiņā tie paši par sevi nerisina problēmas saistībā ar to, kā novērst centienu un resursu pārklāšanos iepriekšējo IT sistēmu izveidē vai aizstāšanā katrā dalībvalstī. Tie arī nerisina jautājumu par arvien izsmalcinātākas ES mēroga IT struktūras ilgtermiņa pārvaldību, kurā arvien lielāka nozīme ir saišu un pārvades sistēmu nepārtrauktībai un integritātei, kā arī pieejamībai. Savienības Muitas kodeksa IT sistēmu izstrādes un uzturēšanas izmaksas turpmākajos gados būs ievērojamas. Tikai Komisija vien programmas “Muita 2020” ietvaros ir paredzējusi budžetu aptuveni EUR 380 miljonu apmērā jau ieplānoto sistēmu izstrādei un uzturēšanai. Dalībvalstu izmaksas kopsummā būs ievērojami lielākas. Šie ieguldījumi ļaus visām ieinteresētajām personām pilnībā izmantot muitas savienības potenciālu. Šajā saistībā racionāla izmantošana, pārklāšanās novēršana un labākās prakses piemērošana ir būtiski svarīga. Tas ir jo īpaši nozīmīgi gadījumā, ja lieliem jaunajiem projektiem ir pilnībā jānodrošina vēlamie efektivitātes ieguvumi, piemēram, vienlaicīga atbalsta sniegšana muitas procedūrām un obligātajai riska analīzei. Lai radītu maksimālu sinerģiju un efektivitātes ieguvumus, visiem dalībniekiem ir jāuzņemas ilgtermiņa risinājumu saistības. Patlaban ne visām dalībvalstīm ir kopējs redzējums par to, kā un kad izmantot kopējas sistēmas. Dažas dalībvalstis to vietā dod priekšroku tā dēvētajai hibrīdsistēmas struktūrai, kas tām ļauj piedalīties ES kopīgajos pakalpojumos vai saglabāt pašām savus vai paralēlus valstu risinājumus. Tomēr ilgākā termiņā un visu interesēs pārvaldības struktūrām būs jāizveido kopējs skatījums par to, kuri pakalpojumi ir jāattīsta un jāsaglabā ES līmenī un kādām jābūt to attiecībām ar valstu sistēmām, ņemot vērā budžeta ierobežojumus ES līmenī un vajadzību nodrošināt efektīvu pārvaldību un sistēmu pienācīgu atbildību. Patlaban tas galvenokārt tiek veikts, pamatojoties uz katru gadījumu atsevišķi. Kopēja redzējuma trūkums sarežģī uzdevumu tām dalībvalstīm, kuras vēlas izmantot kopējus risinājumus, lai panāktu maksimālus ieguvumus. Tas arī samazina Komisijas rīcības efektivitāti. Komisija uzskata, ka pastāv būtiska vajadzība pārskatīt muitas tīklu un datubāzu struktūru, pārvaldību un finansējumu. Tajā būtu jāietver izskatīšana, kas skar attiecīgās iniciatīvas citās ES politikas jomās un Komisijas veikto rīcību pēc 2016. gada aprīļa paziņojuma “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas”. Varētu būt iespējams izveidot pastāvīgu struktūru dažādu IT infrastruktūras daļu pārvaldībai. Tas kļūst vēl jo svarīgāk, ņemot vērā Savienības Muitas kodeksa vērienīgos mērķus nodrošināt vienotu muitas darbību visā ES un rezultātu līdzvērtību, pamatojoties uz pastiprinātu riska analīzes spēju dalībvalstīs, kurā vērsta uzmanība uz valstu un pārrobežu riskiem kopējās riska pārvaldības sistēmas ietvaros. Tas ir būtiski svarīgi, lai muita varētu efektīvi veikt savu pienākumu attiecībā uz risku pārvaldību un jo īpaši uz drošības risku novērtējumu visām precēm, kas šķērso ES ārējās robežas. Komisija sāks turpmāku iespēju izskatīšanas procesu muitas IT sistēmu izstrādei un uzturēšanai nolūkā savlaicīgi sagatavot debates par turpmākajiem lēmumiem saistībā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu. Lai izstrādātu stabilu ilgtermiņa plānu, analīzē par papildu sadarbību starp administratīvajiem dienestiem, kuri risina robežu pārvaldības jautājumus un nodarbojas ar tiesībaizsardzību, ir jāaplūko iespējamas sinerģijas ar esošajām aģentūrām. Kā izklāstīts paziņojumā “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas”, Komisija izzina sinerģijas un iespējas nodrošināt sadarbspēju starp informācijas sistēmām un to atbilstošajām infrastruktūrām ES muitas operāciju, robežu pārvaldības un tiesībaizsardzības vajadzībām.

3.1.4.Sadarbības pastiprināšana starp muitas dienestiem Ceturtkārt, Komisija atbalstīs straujāku operatīvo sadarbību, pamatojoties uz labākās prakses piemēru izmantošanu un esošajām kopējām sistēmām, jo īpaši gadījumos, kad atsevišķas dalībvalstu grupas varētu saskarties ar sarežģījumiem, kas neskar visas dalībvalstis. Šajā nolūkā inovatīvs instruments, kas programmā “Muita 2020” dēvēts par ekspertu grupu, ļauj radīt elastīgas struktūras. Viena šādu ekspertu grupas izmantošanas iespēja ir sekmēt gan ES mēroga, gan reģionālo sadarbību starp valstu muitas administrācijām, lai atbalstītu dalībvalstu noteikto ikdienas darbu. Starp pašreizējiem piemēriem var minēt sadarbību austrumu un dienvidaustrumu sauszemes robežas pārvaldībā un resursu labāko iespējamo izmantošanu muitas klasifikācijas jautājumos. Labākās prakses izplatīšana arī turpmāk būs jāatbalsta programmā “Muita 2020” un nākamajā programmā pēc tās. Komisija: izveidos saskaņotas pamatnostādnes attiecībā uz Savienības Muitas kodeksa piemērošanu; sagatavos rīcības plānu, kurā uzskaitītas veicamās darbības cilvēkresursu attīstības veicināšanai; pārskatīs muitas IT tīklu un datubāzu struktūru, pārvaldību un finansējumu, kā arī to saistību ar citiem ES tīkliem; novērtēs pievienoto vērtību un iespējamos ilgtermiņa ieguvumus, kas rodas, ja izveido pastāvīgu struktūru, lai pārvaldītu IT infrastruktūru, sagatavojot nākamo daudzgadu finanšu shēmu, kā arī novērtēs iespējamās sinerģijas ar pašreizējām aģentūrām; veicinās ekspertu grupu izmantošanu nolūkā atbalstīt operatīvo sadarbību starp muitas iestādēm gan ES mēroga, gan reģionālos jautājumos.



3.2.Dažādu ar robežu pārvaldību saistīto politikas jomu koordinācija 3.2.1.Vispārējā robežu pārvaldība Muitai ir vairākas atšķirīgas funkcijas arī tajās politikas jomās, kas nav saistītas ar tirdzniecības politiku un tarifu piemērošanu (jo īpaši muitas kontrolē un riska pārvaldībā). Šādas jomas ir, piemēram, drošība, terorisma apkarošana, produktu drošība, veselības aizsardzība, intelektuālā īpašuma tiesības, vides aizsardzība un tirgus aizsardzība, divējāda lietojuma preces un šaujamieroči. Komisija turpinās īstenot savu rīcības plānu, lai pastiprinātu terorisma finansēšanas apkarošanu. Muitas darbība rīcības plānā galvenokārt ir vērsta uz piekļuves liegšanu teroristu organizācijām to ieņēmumu avotiem, koncentrējoties uz naudas kontroli un finansējumu no (kultūras) preču nelikumīgas tirdzniecības. Komisija šodien iesniedza regulas priekšlikumu par naudas kontroli, kuru ieved Savienībā vai izved no tās; ar to atcels spēkā esošo Skaidras naudas kontroles regulu. Turklāt turpinās darbs pie likumdošanas iniciatīvas, ar ko reglamentē kultūras preču importu (īpašu uzmanību pievēršot teroristu finansēšanas novēršanai), ko paredzēts pieņemt līdz 2017. gada jūnijam. Lai veiktu sagatavošanas darbu, ir arī pasūtīts pētījums nolūkā izskatīt dažādās problēmas, ar ko ES muitas iestādes saskaras kultūras preču nelikumīgas tirdzniecības jomā, un noteikt iespējamo politiku. Komisija arī paaugstinās sadarbību šaujamieroču aprites apkarošanā ar kaimiņvalstīm (piemēram, Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģionā, Rietumbalkānos un Ukrainā). Komisija ir veltījusi vērā ņemamus centienus sadarbības veicināšanai starp dažādām administrācijām attiecībā uz procedūru saskaņošanu gadījumos, kad ir iesaistītas citas politikas jomas. Drošības un vides aizsardzības jomā Komisija ir veikusi darbības, lai nodrošinātu muitas agrīnu iesaistīšanu ES tiesību aktu izstrādāšanā. Komisijas dienesti sniegs instrumentu kopumu, lai palīdzētu ES likumdošanas procesā iesaistītajiem politikas un tiesību aktu veidotājiem nodrošināt, ka muitas un citas attiecīgās dalībvalstu administrācijas var efektīvi un bez pārmērīga sloga piemērot noteikumus. Komisijas dienesti arī pētīs mijiedarbību ar visām attiecīgajām politikas jomām, kas saistītas ar robežu pārvaldību, lai konstatētu papildu iespējas saskaņotākas un vienotākas pieejas veidošanai konkrētos aspektos, kas izklāstīti turpmākajos punktos. 3.2.2.Muitas dienestu un citu tiesībaizsardzības iestāžu sadarbība Muitas un citus tiesībaizsardzības sadarbības jautājumus cita starpā risina Padomes Muitas sadarbības jautājumu darba grupa. Šādu darbību plānošanai un to novērtējumam jābūt pilnībā integrētam muitas savienības vispārējā pārvaldībā. Komisijas ziņojums par muitas savienības darba rezultātiem, ko tā iesniedz ik pēc diviem gadiem, nodrošinās saikni ar Muitas sadarbības jautājumu darba grupas darbu un citām Padomes struktūrām šajā jomā. Komisija uz šī pamata un neskarot Līguma noteikumus centīsies ar Padomi koordinēt kopīgās tiesībaizsardzības darbības starp muitas dienestiem un citām iestādēm. Ciešāka sadarbība notiek ar ES drošības un tiesībaizsardzības iestādēm, piemēram, ar EIROPOLU un Eiropas Robežu un krasta apsardzi. Šāda sadarbība tiks turpināta, un galvenais šajā sakarā ir pastiprināta informācijas apmaiņa. Tiks turpināta arī cieša koordinācija ar citām tiesībaizsardzības darbībām, kas veiktas saskaņā ar ES politikas ciklu organizētas un smagas starptautiskas noziedzības jomā. Regula (ES) Nr. 2016/1624 nodrošina stabilu pamatu labi strukturētai aģentūru sadarbībai starp muitu un robežsargiem Eiropas Savienības un valsts līmenī. Aģentūru sadarbība ir viens no pamatelementiem Eiropas integrētas robežu pārvaldības stratēģijā. Sadarbība tiks pilnveidota, neskarot Komisijas un dalībvalstu esošās kompetences. Konkrētajā valstu sadarbības jomā starp robežsardzi un muitu Komisija ir izveidojusi pamatnostādnes, kas tika pārbaudītas nesenajās migrācijas krīzēs uz ES ārējām robežām. Tajās norādīta praktiska pieeja sadarbības stiprināšanai starp abām iestādēm. Ņemot vērā organizatoriskās struktūras un kompetences atšķirības dalībvalstīs, pamatnostādnēs ir izklāstītas vairākas sadarbības jomas, piemēram, pārbaužu sinhronizācija, informācijas apmaiņa un kopīgas darbības, kā arī izšķirti trīs moduļi, pamatojoties uz sadarbības līmeni. Komisija pamatnostādnes atjauninās, pamatojoties uz valstu sniegtajām atsauksmēm par to pieredzi plānotajā ziņošanā. Atsauksmēs būtu jānorāda izmantotie instrumenti un labas prakses piemēri, kā arī rezultāti apmeklējumiem uz vietas. Tas palīdzēs stiprināt sadarbību starp abām iestādēm. 3.2.3.Vienloga sistēma Komisija meklē lietderīgu risinājumu ES vienloga sistēmas vides radīšanai, kurā būtu apvienota visu veidu saziņa starp administrācijām un tirdzniecības jomas pārstāvjiem jautājumos par preču ievešanu ES un izvešanu no tās. Vienloga sistēma kā tirdzniecību atvieglojoša koncepcija ļauj pārrobežu tirgotājiem iesniegt normatīvos dokumentus vienā (elektroniskā) vietā un/vai kā vienotu kopumu.