EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 30.11.2011 
SEC(2011) 1385 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments 
Priekšlikums 
 
Eiropas Parlamenta un Padomes direkt īva, ar kuru groza Direkt īvu 2006/43/EK, ar ko 
paredz gada p ārskatu un konsolid ēto pārskatu oblig ātās revīzijas  
 
un  
 
Priekšlikums 
 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula par īpašām prasībām attiecībā uz obligātajām 
revīzijām sabiedriskas noz īmes strukt ūrās 
{COM(2011) 779 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1384 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments 
Priekšlikums 
 
Eiropas Parlamenta un Padomes direkt īva, ar kuru groza Direkt īvu 2006/43/EK, ar ko 
paredz gada p ārskatu un konsolid ēto pārskatu oblig ātās revīzijas  
 
un  
 
Priekšlikums 
 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula par īpašām prasībām attiecībā uz obligātajām 
revīzijām sabiedriskas noz īmes strukt ūrās 
1. IEVADS  
Līdzās uzraudz ībai un korporat īvajai vadībai revīzijai būtu jābūt vienai no galvenaj ām finanšu 
stabilitātes veicin ātājām, jo tā sniedz p ārliecību par uz ņēmumu finanšu p ārskatu ticam ību. 
Pamatīga revīzija ir pamats, lai atjaunotu uztic ību un paļāvību tirgum. 
Komisija s āka pētīt revīzijas tirgu, 2010. gada oktobr ī izdodot za ļo grāmatu, par kuru tika 
saņemtas 700 atsauksmes no daž ādām ieinteres ētajām personām.  
Eiropas Parlaments sav ā 2011. gada 14. septembra zi ņojumā par zaļo grāmatu atbalst īja 
Komisijas vienoto pieeju un galvenos ieteikumus rev īzijas tirgus p ārveidošanai. 
Arī Amerikas Savienot ās Valstis apsver iesp ēju ieviest b ūtiskas izmai ņas, īpaši revidentu 
neatkarības jomā. Īpaša uzman ība tiek piev ērsta revīzijas uzņēmumu oblig ātajai rotācijai, lai 
novērstu būtiskākos trūkumus. 
2. PROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
Uzņēmumu finanšu p ārskatu rev īzija ir sabiedr ības interes ēs sniegts pakalpojums. Rev īzija 
veicina finanšu p ārskatu ticam ību un uzticam ību. Šis pakalpojums, pirmk ārt, nozīmē obligātu 
uzticēšanos izv ēlētai kvalific ētu speciālistu grupai un, otrk ārt, obligātu pienākumu visiem 
uzņēmumiem. Lai ar ī ne visi, tom ēr daži lielo uz ņēmumu rev īzijas tirgus elementi ir l īdzīgi 
kredītreitinga a ģentūru tirgum. Lielo uz ņēmumu rev īzijas tirgu p ārvalda tā sauktais Lielais 
četrinieks ( PWC, KPMG, Ernst and Young un Deloitte ), un kred ītreitinga a ģentūru revīzijas 
tirgu pārvalda trīs lielas kred ītreitinga a ģentūras (S&P, Moody's, Fitch ). Turklāt abiem tirgiem 
ir rakstur īgs interešu konflikts: subjekts, par kuru tiek sniegts atzinums, ir ar ī klients. No 
biržas sarakst ā iekļauta uzņēmuma viedok ļa, vērtspapīru emitents, kura p ārskatiem un 
kredītspējai tiek veikta rev īzija un kuram tiek sniegti atzinumi par reitingu, vienlaic īgi ir 
persona, kas maks ā revidentam un kred ītreitinga a ģentūrai. Gan revidentu, gan kred ītreitinga 
 
LV 3   LV aģentūru uzņēmējdarbības pamat ā ir juridiska pras ība, ka uz ņēmumu finanšu p ārskati ir 
jārevidē un daudzas ties ību normas pieprasa kred ītreitingus. 
Ir svarīgi atzīt, ka vajadz īga atbilstoša piel āgošana. Ņemot vērā lielo biržas sarakst ā iekļauto 
uzņēmumu un finanšu iest āžu lielāku ietekmi uz sabiedr ību, to finanšu p ārskatu rev īzijai ir 
svarīgi izveidot pras īgāku un stingr āku sistēmu. Tāpēc dažas probl ēmas ir ak ūtākas 
struktūrām, kas ietekm ē ļoti daudzas ieinteres ētās personas, piem ēram, biržas sarakst ā 
iekļautajiem uz ņēmumiem un t ām struktūrām, kas veic konkr ētas darbības, īpaši finanšu 
pakalpojumu nozar ē (mūsu noteikumos sauktas par sabiedriskas noz īmes strukt ūrām): 
• Ieinteresēto personu neattaisnotas cer ības par revīziju un revidentu veikto darbu. 
Daudzi uzdod jaut ājumu, kā bankas var ēja bankrot ēt tikai dažus m ēnešus pēc tam, 
kad par t ām tika sniegti rev īzijas ziņojumi bez piez īmēm. Turklāt izteikti tr ūkst 
komunikācijas starp revidentiem un uzraudz ītājiem par ac īmredzamu finansi ālās 
noturības trūkumu revid ētajās struktūrās, īpaši finanšu nozar ē. 
• Nav nodrošin āta neatkarība, un to nav iesp ējams pier ādīt situācijā, kurā revīzija ir 
kļuvusi par vienu no revidentu sniegtajiem ko mercpakalpojumiem saviem klientiem. 
Regulāru konkursu par rev īzijas pakalpojumiem un rev īzijas uzņēmumu periodiskas 
rotācijas trūkums ir nom ācis revīzijas galveno j ēgu — profesion ālo skepticismu. 
Esam nok ļuvuši situ ācijā, kurā liels skaists revid ēto uzņēmumu faktiski ir k ļuvuši par 
revidentu sadarb ības partneriem, kas nom āc to būtību — būt neatkarīgiem. 
• Tirgus koncentr ācija un izv ēles trūkums.  Tirgus ir tik polariz ēts, ka tikai retos 
gadījumos sabiedriskas noz īmes strukt ūras revidents nav k āds no Liel ā četrinieka 
revīzijas uzņēmumiem. Liel ākajā daļā dalībvalstu Liel ā četrinieka uz ņēmumi revid ē 
vairāk nekā 85 % no lielo biržas sarakst ā iekļauto uzņēmumu (kas l īdzinās 
FTSE 350 ). Izdevīgums starp revid ētajiem uz ņēmumiem un to revidentiem kop ā ar 
pieņēmumiem tirg ū ir radījis Lielā četrinieka p ārsvara situ āciju. Pat sal īdzinoši reti 
izsludinātajos konkursos attiec ībā uz revīziju ir nov ērota attur ība iesaist īt revīzijas 
uzņēmumus, kas neietilpst Lielaj ā četriniekā.  
Visu iepriekš  minēto problēmu dēļ ieguldītāji un citas ieinteres ētās personas nevar piln ībā 
uzticēties revīzijas atzinuma piln īgai neatkar ībai un attiec īgi kvalit ātei. Revidentu 
uzraudzītāju veiktaj ās revidentu p ārbaudēs dalībvalstīs (un arī ASV) pārāk bieži pier ādījās 
revīzijas neatkar ības trūkums. 
Lai arī nevienai ieinteres ētajai personai nevajadz ētu balstīties tikai uz rev īzijas ziņojumu, 
pieņemot viedokli par uz ņēmuma finansi ālo noturību, tomēr ieinteres ētajai personai b ūtu jāvar 
uzticēties tā finanšu p ārskata pamatot ībai, par kuru sniegts rev īzijas ziņojums bez piez īmēm. 
Īpaši ieinteres ētajām person ām būtu jāvar uzticēties revid ētās struktūras spējai turpināt savu 
darbību, t. i., pild īt savas saist ības attiecībā uz saviem kreditoriem tuv ākajā nākotnē.  
Pastāv arī citas bažas saist ībā ar revīzijas tirgu, kas attiecas ne tikai uz sabiedriskas noz īmes 
struktūrām, bet uz vis ām struktūrām, kurām jāveic revīzija. Tās attiecas tieši uz Savien ību un 
jārisina, lai uzlabotu iekš ējā tirgus efektivit āti: 
• Šobrīd revidentiem j ābūt apstiprin ātiem visās dalībvalstīs, kurās tie gatavojas veikt 
obligātās revīzijas. Lai fiziskas personas ieg ūtu apstiprin ājumu, tām jāveic 
kvalifikācijas atbilst ības pārbaude katr ā dalībvalstī, kurā tās gatavojas veikt rev īzijas, 
un tādējādi palielin ās birokrātija, kā arī izmaksas. 
 
LV 4   LV • Ne revīzijas prakses standarti, ne revidentu p ārraudzība Savien ībā nav saska ņota, 
tāpat arī revidentu p ārraudzība visās dalībvalstīs nav viennoz īmīgi neatkar īga no 
revidenta profesijas. P ārraudzības neatkar ībai traucē praktizējošu revidentu kl ātbūtne 
revīzijas uzņēmumu pārbaudēs. Turklāt liela valstu l īmenī pieejamu l īdzekļu novirze 
rada nevienlīdzīgu uzraudzību un v āju sadarb ību Eiropas l īmenī. Turklāt 
piemērojamie rev īzijas standarti nav pie ņemti, balstoties uz uz ņēmumu lielumu, īpaši 
neņemot vērā vidējus uzņēmumus.  
• Šobrīd pastāv ierobežojums attiec ībā uz revīzijas uzņēmumu īpašumties ībām, kas 
neļauj person ām, kas nav revidenti, ieg ūt būtiskas īpašumties ības un ierobežo vid ēju 
revīzijas uzņēmumu izaugsmes iesp ējas. 
3. SUBSIDIARIT ĀTE UN PROPORCIONALIT ĀTE 
Pašreizējos ES noteikumos dal ībvalstīm ir pieš ķirta ievērojama rīcības brīvība, pat p ēc 
direktīvas, ar ko paredz oblig ātās revīzijas, pieņemšanas 2006. gad ā. Tā rezultātā Savienībā 
pastāv būtiskas atšķirības. 
Ievērojami liel ā dalībvalstu rīcības brīvība pilnvaroto revidentu kvalifik āciju jomā kopā ar 
nevienlīdzīgiem uzraudz ības noteikumiem dal ībvalstīs norāda, ka š ī joma j āsaskaņo 
Savienības līmenī. 
Turklāt pašreizējā tiesiskaj ā regulējumā nav ietverts jaut ājums par riskiem, kas rodas no 
pašreizējās tirgus konfigur ācijas, un nepieciešam ību pēc vairāk uzņēmumiem augš ējā tirgus 
slānī.  
Pēc savas b ūtības oblig ātā revīzija ir ES ties ību aktos noteikta pras ība, un tāpēc jebkādas 
izmaiņas ar mērķi novērst galven ās problēmas jāveic, izmantojot Savien ības juridiskos 
instrumentus. 
4. MĒRĶI UN POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Iniciatīvas revīzijas jomā papildinās jauninājumus citās finanšu regul ējuma jom ās, piemēram: 
korporatīvā vadība, pārskatu sniegšana un kred ītreitingi.  
Vispārīgais revīzijas noteikumu izmai ņu mērķis: palīdzēt uzlabot finanšu un nefinanšu tirgu 
efektīvu darbību, stiprinot revidenta profesijas lomu tirg ū, lai tirg ū un attiec īgajiem 
ekonomikas subjektiem par pie ņemamu samaksu sniegtu uzticam āku, pārredzamāku un 
būtiskāku inform āciju attiec ībā uz uzņēmumu finanšu p ārskatu ticam ību. 
Šajā iedaļā aprakstītā uz pamatpras ībām attiecin āmā politikas risin ājumu kopuma m ērķis ir 
risināt iepriekš min ētās problēmas. Ieteicam ākie risinājumi ir treknrakst ā.  
Īpašais mērķis Nr. 1: paskaidrot un defin ēt pilnvaroto revidentu lomu visp ārīgi, kā arī īpaši 
attiecībā uz sabiedriskas noz īmes strukt ūrām 
1.1. Risin ājumi, lai uzlabotu uz ņēmējdarbības īstenotāju/tirgus sapratni par rev īzijas darb ības 
jomu kopum ā. 
0. Pamata scen ārijs. 
 
LV 5   LV 1. Paskaidrot un preciz ēt obligātās revīzijas darb ības jomu ES noteikumos 
(nepaplašinot to).  
2. Pārdefinēt obligātās revīzijas darb ības jomu, lai piepild ītu neattaisnot ās cerības — 
revidentiem r ūpīgi jāpārbauda strukt ūras spēja turpināt darbību. 
1.2. Risin ājumi, lai uzlabotu inform āciju, ko revidents sniedz lietot ājiem un revid ētajām 
struktūrām (sabiedriskas noz īmes strukt ūrām). 
0. Pamata scen ārijs. 
1. Uzlabot un paplašin āt revīzijas ziņojumu, lai sniegtu sabiedr ībai vair āk 
informācijas.  
2. Sīkāk izstrādāts ziņojums pašai revid ētajai strukt ūrai (revīzijas komitejai un 
vadībai).  
3. Uzlabot komunik āciju starp revidentu un rev īzijas komiteju.  
4. 1., 2. un 3. risin ājuma apvienojums.  
1.3. Risin ājumi, lai uzlabotu komunik ācijas kan ālus starp revidentiem un sabiedriskas 
nozīmes strukt ūru uzraudz ītājiem. 
0. Pamata scen ārijs — pien ākums ziņot par noteikumu p ārkāpumiem konkr ētos gadījumos.  
1. Ieteikt uztur ēt pastāvīgu dialogu starp reviden tiem un sabiedriskas noz īmes strukt ūru 
uzraudzītājiem. 
2. Pieprasīt uzturēt pastāvīgu dialogu starp revidentiem un sabiedriskas noz īmes 
struktūru uzraudz ītājiem.  
Īpašais mērķis Nr. 2: pastiprin āt pilnvaroto revidentu un rev īzijas uzņēmumu neatkar ību un 
profesion ālo skepticismu, veicot oblig āto revīziju sabiedriskas noz īmes strukt ūrās 
2.1. Risin ājumi, lai mazin ātu jebkāda interešu konflikta risku, sniedzot ar rev īziju nesaist ītus 
pakalpojumus sabiedriskas noz īmes strukt ūrām. 
0. Pamata scen ārijs — visp ārīgi neatkar ības kritēriji. 
1. Aizliegums sniegt konkr ētus ar revīziju nesaist ītus pakalpojumus revid ētajai strukt ūrai. 
2. Aizliegums sniegt jebk ādus ar rev īziju nesaist ītus pakalpojumus revid ētajām 
struktūrām. 
3. Tīri revīzijas uzņēmumi — dr īkst veikt tikai oblig āto revīziju un nedr īkst būt saistīti 
ar uzņēmumiem, kas sniedz ar rev īziju nesaist ītus pakalpojumus.  
2.2. Risin ājumi, lai mazin ātu jebkāda iespējama interešu konflikta risku, ko rada past āvošā 
sistēma, kurā revidējamā struktūra izvēlas revidentu un maks ā tam. 
0. Pamata scen ārijs — neliela rev īzijas komitejas iejaukšan ās revidentu iecelšan ā. 
1. Stingrāki noteikumi revidentu iecelšanas proced ūrā, piešķirot lielāku lomu 
spēcīgākai revīzijas komitejai (vismaz diviem t ās locekļiem jābūt neatkar īgiem, un 
vismaz vienam j ābūt zināšanām par rev īziju).  
2. Revidentu iece ļ trešā persona (t. i., regulators).  
2.3. Risin ājumi, lai mazin ātu iespējama interešu konflikta risku paz īšanās draudu d ēļ. 
 
LV 6   LV 0. Pamata scen ārijs — tikai galvenais rev īzijas partneris veic rot āciju. 
1. Revīzijas uzņēmuma oblig ātā rotācija pēc konkrēta darbības laika.  
2. Stiprināt revīzijas komitejas lomu revidentu darba p ārraudzībā. 
3.  Izveidot papildu pras ības revīzijas uzņēmumu iekš ējai organiz ācijai un p ārvaldībai. 
4. 1., 2. un 3. risin ājuma apvienojums.  
Īpašais mērķis Nr. 3: uzlabot sabiedriskas noz īmes strukt ūru revīzijas tirgus nosac ījumus ar 
mērķi uzlabot rev īzijas kvalit āti 
3.1. Risin ājumi, lai veicin ātu revīzijas uzņēmuma mai ņu. 
0. Pamata scen ārijs — nav noteikta pras ība rīkot konkursu, lai izv ēlētos jaunu revidentu. 
1. Regul āri konkursi. Revid ējamās struktūras uzaicina oblig ātu skaitu uz ņēmumu 
piedalīties konkursa proced ūrā, tostarp ar ī uzņēmumu, kas neietilpst Lielaj ā četriniekā.  
2. Rev īzijas uzņēmuma oblig ātā rotācija pēc konkrēta darbības laika. 
3. 1. un 2. risin ājuma apvienojums.  
3.2. Risin ājumi, lai veicin ātu objektīvu revīzijas veicēja izvēli. 
0. Pamata scen ārijs. Lielā četrinieka rev īzijas uzņēmumu reput ācija turpina attur ēt izskatīt 
un izvēlēties citus uz ņēmumus. 
1. Aizliegt izveidot l īgumsaist ības starp revid ējamo strukt ūru un trešo personu 
(piemēram, banku), kas ierobežo rev īzijas uzņēmuma izv ēli. 
2. Palielināt revīzijas kvalit ātes (pārbaudes zi ņojumu public ēšana) un rev īzijas 
uzņēmumu (piem ēram, atkl āta pieeja uz ņēmumu finanšu p ārskatiem) 
pārredzamību. 
3. Izveidot Eiropas rev īzijas kvalit ātes sertifik āciju revidentiem vai uz ņēmumiem, kas 
atbilst konkr ētām kvalit ātes prasībām, lai apliecin ātu to sp ēju veikt augstas 
kvalitātes obligātās revīzijas sabiedriskas noz īmes strukt ūrās. 
4. 1., 2. un 3. risin ājuma apvienojums.  
3.3. Risin ājumi, lai palielin ātu revīzijas veicēja izvēli sabiedriskas noz īmes strukt ūrām. 
0. Pamata scen ārijs — liel ām sabiedriskas noz īmes strukt ūrām saglab ājas ierobežojumi 
revīzijas uzņēmumu izv ēlē. 
1.1
. Tīri revīzijas uzņēmumi. Sabiedriskas noz īmes strukt ūras revīzijas veic uz ņēmumi, kas 
sniedz tikai rev īzijas pakalpojumus. 
1.2
. Kopīgas revīzijas. Liel ām sabiedriskas noz īmes strukt ūrām jābūt vairāk nekā vienam 
revīzijas uzņēmumam, no kuriem vismaz viens nav k āds no liel ākajiem uz ņēmumiem. 
Abiem rev īzijas uzņēmumiem ir kop īga atbildība par rev īziju. 
1.3
. Obligāta kopīga revīzija tiek piem ērota tikai liel ām sabiedriskas noz īmes strukt ūrām 
finanšu nozar ē. 
1.4
. Obligātu kopīgu revīziju lielām sabiedriskas noz īmes strukt ūrām veic "t īri revīzijas 
uzņēmumi". 
1.5
. Obligātu kopīgu revīziju lielām sabiedriskas noz īmes strukt ūrām finanšu nozar ē veic 
"tīri revīzijas uzņēmumi". 
 
LV 7   LV 1.6
. Brīvprātīga kopīga revīzija visām sabiedriskas noz īmes strukt ūrām: stimul ē revīzijas 
pakalpojumu sniedz ējus un rev īzijai pakļautās struktūras brīvprātīgi izmantot kop īgu 
revīziju. 
1.7 Brīvprātīgu kopīgu revīziju visām sabiedriskas noz īmes strukt ūrām veic "t īri revīzijas 
uzņēmumi". 
2. Atcelt ierobežojumu, ka rev īzijas uzņēmumu īpašumties ības var pieder ēt tikai 
personām, kas nav revidenti, saglab ājot droš ības pasākumus attiec ībā uz 
neatkarību. 
3. Izveidot tirgus da ļu griestus (20 %) attiec ībā uz biržas sarakst ā iekļauto uzņēmumu 
obligāto revīziju. 
4. 1. un 2. risin ājuma apvienojums.  
Īpašais m ērķis Nr. 4: nov ērst nevajadz īgas papildu izmaksas atbilst ības nodrošin āšanai 
revidētajiem MVU, k ā arī revīzijas veic ējiem, īpaši pārrobežu rev īzijas pakalpojumu 
gadījumā. 
4.1. Risin ājumi, lai atvieglotu revidentu kompetences atz īšanu pārrobežu līmenī. 
0. Pamata scen ārijs — revidentiem un rev īzijas uzņēmumiem j ābūt apstiprin ātiem visās 
dalībvalstīs, kurās tie gatavojas veikt oblig āto revīziju.  
1. Vienā dalībvalstī apstiprin ātu revīzijas uzņēmumu atz īšana vis ās dalībvalstīs. 
Galvenajam rev īzijas partnerim, kas vada rev īziju, jābūt apstiprin ātam kā 
revidentam attiec īgajā dalībvalstī. 
2. Vienā dalībvalstī apstiprin ātu pilnvaroto revidentu atz īšana vis ās dalībvalstīs 
(pārrobežu pakalpojumu sniegšanai).  
3. Pārejas perioda sist ēma ar liel āku kvalifik ācijas atbilst ības pārbaudes konver ģenci, 
pārredzamību un paredzam ību (izveidojot uz ņēmumu).  
4. 1., 2. un 3. risin ājuma apvienojums.  
4.2. Risin ājumi, lai pilnveidotu rev īzijas standartus attiec ībā uz revīzijas uzņēmumu praksi, 
neatkarību un iekš ējo kontroli vis ā ES. 
0. Pamata scen ārijs — rev īzijas standarti dal ībvalstīs var būt atšķirīgi. 
1. Starptautisko rev īzijas standartu (SRS) ieviešana vis ā ES. Vajadz ības gadījumā ir 
pieļaujami valstu papildin ājumi.  
2. SRS ieviešana, ļaujot dalībvalstīm noteikt iz ņēmumus. 
4.3. Risin ājumi, lai nodrošin ātu obligātās revīzijas atbilst ību MVU vajadz ībām. 
0.  Pamata scen ārijs — rev īzijas standartus piem ēro neatkar īgi no revid ējamās struktūras 
apjoma. 
1. Pieprasīt dalībvalstīm nodrošin āt iespēju MVU veikt proporcion ālu un vienk āršotu 
revīziju. 
2. Ieviest ierobežotas p ārbaudes MVU oblig ātās revīzijas vietā. 
Īpašais m ērķis Nr. 5: uzlabot sabiedriskas noz īmes strukt ūru revidentu regul ējuma un 
uzraudzības efektivit āti, neatkar ību un saska ņotību ES līmenī 
 
LV 8   LV 5.1. Risin ājumi, lai nodrošin ātu valstu pilnvaro to revidentu un rev īzijas uzņēmumu 
uzraudzības neatkar ību un efektivit āti. 
0. Pamata scen ārijs. Revidenta prof esija ar profesion ālo iestāžu starpniec ību ir cieši iesaist īta 
revīzijas uzraudz ībā. 
1. Neatkar īgas ES p ārraudzības iestādes izveidošana, kas ir atbild īga par to rev īzijas 
uzņēmumu uzraudz ību, kas revid ē sabiedriskas noz īmes strukt ūras, ar pārrobežu ietekmi 
uz ieinteres ētajām personām. 
2. Stiprināt valstu rev īzijas uzraudz ības iestādes. Rev īzijas uzraudz ītāju mand āta, 
pilnvaru un neatkar ības pras ības nosaka ES l īmenī, bet uzraudz ību veic valstu 
līmenī. 
5.2. Risin ājumi, lai izveidotu efekt īvu uzraudz ības sadarb ības mehānismu vis ā ES, kas 
nodrošinātu arī pārvalstisku rev īzijas uzņēmumu strukt ūru efektīvu uzraudz ību. 
0. Pamata scen ārijs. Ekspertu grupa (Eir opas Revidentu grupas p ārraudzības strukt ūra 
(EGAOB )), ko veido valstu sabiedrisk ās pārraudzības iestāžu pārstāvji un ko vada 
Komisija. 
1. Sadarb ība Lamfalis ī tipa 3. pak āpes komitejas ietvaros. Neatkar īgs EGAOB  juridiskais 
statuss, ļaujot tai pašai lemt par savu darbu, kam ēr Komisija ir tikai k ā novērotājs. 
2. Sadarbība revīzijas uzraudz ības jomā ES līmenī EVTI ietvaros (sadarb ībā ar EBI 
un EAAPI).  
3. Jaunas Eiropas Rev īzijas uzraudz ītāju iestādes izveidošana, kuras īpašais uzdevums ir 
revīzijas tirgus uzraudz ība. 
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Kopējā ietekme 
Ieteicamie politikas risin ājumi kopum ā palīdzēs uzlabot finanšu stabilit āti, nodrošinot 
ticamību finanšu inform ācijai ar pamat īgām revīzijām un pamatotiem rev īzijas ziņojumiem. 
Pamatīgas revīzijas galven ā prasība — piln īga neatkar ība — tiks nodrošin āta ar vair ākiem 
pasākumiem, piem ēram, revīzijas uzņēmumu oblig āto rotāciju, aizliegumu revidentam sniegt 
revidētajai strukt ūrai ar rev īziju nesaist ītus pakalpojumus (tostarp revidentu p ārstrukturēšana 
par tīriem revīzijas uzņēmumiem). Šie pas ākumi rad īs arī veselīgāku tirgu, kur ā vairāk 
uzņēmumiem b ūs iespēja veikt rev īziju lielās sabiedriskas noz īmes strukt ūrās un vairot savu 
reputāciju. Starptautiski atz ītu revīzijas standartu piem ērošanai un š ķēršļu atcelšanai attiec ībā 
uz pārrobežu rev īzijas pakalpojumu sniegšanu b ūtu jāveicina saska ņotāka Eiropas rev īzijas 
tirgus izveidošana. Jebk ādi uzlabojumi oblig ātajā revīzijā jāpapildina ar neatkar īgāku un 
efektīvāku uzraudz ību visā Savienībā, tostarp past āvīgu dialogu uzraudz ītāju starpā, kā arī 
starp uzraudz ītājiem un revidentiem.  
Ekonomisk ā ietekme 
Labākas revīzijas un informat īvāki revīzijas ziņojumi palielin ās uzticēšanos tirgiem, 
informējot ieinteres ētās personas par jebk ādām problēmām attiecībā uz jebkuru konkr ētu 
struktūru. Tiešie ieguv ēji no šādas uzticēšanās būs ne tikai ieguld ītāji un kreditori, bet ar ī pats 
uzņēmums (kā arī tā darbinieki). Vajadz ētu būt arī diferencētākai pieejai attiec ībā uz revidēto 
struktūru sniegt ās finanšu inform ācijas kvalit āti un uzticam ību. Tam vajadz ētu ietekm ēt 
 
LV 9   LV uzņēmējdarbības veikšanas izmaksas, piem ēram, attiec ībā uz apgroz āmā kapitāla prasībām 
uzņēmumiem — kreditoriem b ūs lielāka vēlēšanās paplašin āt labākus nosac ījumus 
uzticamākai strukt ūrai. 
Izmaksas un ieguvumi 
Tādi pasākumi kā revīzijas komiteju stiprin āšana, plaš āki revīzijas ziņojumi un ofici āls 
iekšējais ziņojums, konkursi par rev īzijas pakalpojumu sniegšanu un rev īzijas uzņēmumu 
rotācija radīs papildu izmaksas gan revid ētajām struktūrām, gan rev īzijas uzņēmumiem. Lai 
arī ir grūti aprēķināt ticamas kop ējās izmaksas, ietekmes nov ērtējumā parādīts, ka attiec īgās 
revidētās struktūras un rev īzijas uzņēmumi ir sp ējīgi nosegt papildu izmaksas, ņemot vērā to 
procentuālo daļu no kopējām izmaks ām.  
Attiecībā uz ieguvumiem, kurus ar ī ir grūti uzskaitīt, ieteikumi uzlabos rev īziju kvalit āti un 
vairos uztic ēšanos. Informat īvāki revīzijas ziņojumi var ētu samazin āt kapitāla izmaksas. Ar ī 
revīzijas izmaksas var samazin āties, jo tirgus augš ējā slānī parādīsies vairāk dalībnieku.  
Aizliegums revidentiem sniegt ar rev īziju nesaist ītus pakalpojumus izveidos vienl īdzīgus 
darbības nosac ījumus citiem pakalpojumu sniedz ējiem, galvenok ārt MVU, piem ēram, 
juristiem, konsultantiem, inform ātikas tehnolo ģiju pakalpojumu sniedz ējiem, nodok ļu 
konsultantiem u. c. š ādā konkurējošākā vidē vajadzētu samazin āties izmaks ām uzņēmumiem, 
kas pērk šos pakalpojumus.  
ES ekonomikai kopum ā arī būs tieši un past āvīgi tīrie ieguvumi, pateicoties kop ēju revīzijas 
standartu ieviešanai Savien ības līmenī.  
Sociālā ietekme un ietekme uz vidi 
Apspriedēs Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitej ā ir uzsvērta pamat īgas finanšu 
informācijas noz īme attiec ībā uz strukt ūras stabilit āti no darbinieku viedok ļa. Lai gan 
revīzijām nav tiešas ietekmes uz vidi, t ās ir ļoti noder īgas, lai nodrošin ātu, ka jebk ādas 
saistības attiec ībā uz vides uzlabošanas darbu vai pras ības tiek atbilstoši identific ētas, kā arī 
uzskaitītas.  
Administrat īvais slogs 
Gan revid ētajām struktūrām, gan revidentiem b ūs papildu izmaksas saist ībā ar konkursiem, 
rotāciju un kop īgām revīzijām. No otras puses, p ārrobežu š ķēršļu atcelšana un kop ēju 
standartu ieviešana Savien ībā samazinās pašreizējo administrat īvo slogu rev īzijas veikšanai 
citās dalībvalstīs. Samazin āsies arī MVU administrat īvais slogs, ar ī tāpēc, ka dalībvalstīm būs 
jānodrošina proporcion āla un vienk āršotāka MVU rev īzija. 
Juridiskie instrumenti, transpon ēšana un atbilst ības aspekti 
Direktīva un regula kop ā nostiprin ās uzlabojumus esošaj ā tiesiskajā regulējumā un izveidos 
saskaņotu sistēmu, izdarot b ūtiskākās izmaiņas.  
Uzraudzība un vērtēšana 
 
LV 10   LV Ieteicamo politikas risin ājumu uzraudz ība un v ērtēšana tiks veikta 3 posmos: 
1) transpon ēšanas/pārejas posms; 2) Komisijas, valstu iest āžu un EVTI veikt ā uzraudzība un 
3) politikas nov ērtējums ilgāka termiņa perspekt īvā.