[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 1.12.206 COM(2006) 752 galīgā redakcija 2006/0251 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par Protokola parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par Protokola parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par Protokola noslēgšanu Eiropas Savienības vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par Protokola noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS I. IEVADS Eiropas Savienība, Eiropas Kopiena un Šveices Konfederācija 2004. gada 26. oktobrī parakstīja Nolīgumu par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā („Šengenas Nolīgums ar Šveici”)[1]. Minētajā Nolīgumā bija paredzēta Lihtenšteinas iespējamā asociēšana Šengenas acquis , un tā 16. pantā bija noteikums par Lihtenšteinas pievienošanos Nolīgumam ar protokola starpniecību, kurā noteiktas līgumslēdzēju pušu tiesības un pienākumi. Ar 2001. gada 12. oktobra vēstuli Lihtenšteina jau bija paudusi savu interesi piebiedroties Šveicei kā iespējama Šengenas un Dublinas acquis asociācijas nolīguma puse, jo starp Lihtenšteinu un Šveici vairākas desmitgades bija pastāvējusi atvērtu robežu politika attiecībā uz personu pārvietošanos. Tomēr Lihtenšteina nebija asociēta sarunās ar Šveici, jo starp Eiropas Kopienu un Lihtenšteinu nebija nolīguma par uzkrājumu aplikšanu ar nodokļiem. Eiropas Kopiena un Lihtenšteina pēc tam noslēdza šādu nolīgumu par uzkrājumu aplikšanu ar nodokļiem, kurš ir spēkā kopš 2005. gada jūlija. Ar 2005. gada 10. jūnija vēstuli Lihtenšteina apstiprināja, ka tā vēlas būt asociēta Šengenas un Dublinas/ Eurodac acquis . Saskaņā ar pilnvarām, ko Padome 2006. gada 27. februārī piešķīra Komisijai, notika sarunas ar Lihtenšteinu un Šveici. Sarunas tika pabeigtas 2006. gada 21. jūnijā, un tika parafēts protokola projekts par Lihtenšteinas pievienošanos Šengenas Nolīgumam ar Šveici[2]. Ņemot vērā to, ka Šengenas Nolīgums ar Šveici, kuram pievienojas Lihtenšteina, attiecas gan uz pirmā, gan trešā pīlāra jautājumiem, Komisija ierosina ievērot pieeju, kas izraudzīta Šengenas Nolīguma ar Šveici parakstīšanai un pieņemšanai. Tādējādi Komisija ierosina pieņemt Protokolu ar diviem atsevišķiem tiesību aktiem – vienu, kas pamatojas uz Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu (62. pants, 63. panta 3. punkts, 66. un 95. pants), un vienu, kas pamatojas uz Līgumu par Eiropas Savienību (24. un 38. pants). Lēmumu, kas pamatojas uz Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, Padome pieņems vienbalsīgi, ņemot vērā to, ka 63. panta 3. punkta a) apakšpunktā pieprasīts dalībvalstu vienprātīgs balsojums. Par Nolīguma noslēgšanu būs jāapspriežas ar Eiropas Parlamentu saskaņā ar EK Līguma 300. panta 3. punktu. II. SARUNU REZULTĀTI Komisija uzskata, ka mērķi, ko Padome bija izvirzījusi sarunu direktīvās, tika sasniegti un ka protokola projekts ir Kopienai pieņemams. Galīgo saturu var rezumēt šādi. Lihtenšteina pievienojas Šengenas Nolīgumam ar Šveici, un tai būs tādas pašas tiesības un pienākumi kā Šveicei. Lihtenšteinai būs jāpieņem viss Šengenas acquis un tā pilnveidojums, ar vienīgo izņēmumu, kas piešķirts arī Šveicei (Šengenas Nolīguma ar Šveici 7. panta 5. punkts). Ja jauna Šengenas tiesību akta noteikumu vai pasākuma sekas vairs neļauj dalībvalstīm pakļaut Šengenas Nolīguma īstenošanas konvencijas 51. pantā iekļautajiem noteikumiem pieprasījumu pēc savstarpējas palīdzības krimināllietās vai citu dalībvalstu izdotu kratīšanas un/vai pierādījumu konfiskācijas orderu atzīšanu, Lihtenšteinai nav jāīsteno šie noteikumi savā iekšējā tiesību sistēmā, ja tie attiecas uz kratīšanas un konfiskācijas pieprasījumiem vai orderiem saistībā ar izmeklēšanu vai tiesas procesa ierosināšanu par pārkāpumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem un kas, ja tie būtu izdarīti Lihtenšteinā, saskaņā ar Lihtenšteinas tiesību aktiem nebūtu sodāmi ar brīvības atņemšanu[3]. Neatkarīgi no šī izņēmuma, ja Lihtenšteina nepieņem Šengenas acquis turpmākos pilnveidojumus, Protokols zaudēs savu spēku. Lihtenšteina kļūs par Jauktās komitejas locekli, un tai būs tiesības paust savu viedokli Jauktajā komitejā un vadīt to. Šengenas Protokola stāšanās spēkā ir saistīta ar Dublinas/ Eurodac Protokola stāšanos spēkā, kā arī ar attiecīgo Šengenas Nolīgumu stāšanos spēkā starp Lihtenšteinu un Dāniju un starp Lihtenšteinu un Norvēģiju, un Islandi. Lihtenšteinai ir paredzēti konkrēti noteikumi par laika periodu, kas ir nepieciešams Šengenas acquis pilnveidojuma īstenošanai, ja Lihtenšteinai ir jāpilda konstitucionālas prasības (18 mēneši), un par finanšu iemaksu, kas Lihtenšteinai ir jāveic attiecībā uz Jauktās komitejas veidā sanākošo Padomes darba grupu administratīvajām izmaksām. Šo administratīvo izmaksu kopsumma Šveices nolīgumā noteikta EUR 8 100 000 apmērā, un Lihtenšteinai būs jāmaksā no tās 0,071%. Tāpat kā Šveicei arī Lihtenšteinai būs jāsedz darbības izmaksas saistībā ar Šengenas acquis īstenošanu atbilstīgi tās IKP. Rezultātā Lihtenšteinas asociēšanai Šengenas acquis nav finansiālas ietekmes uz ES. Ņemot vērā esošo sadarbību ar Šveici vīzu politikas jomā un drošības jautājumos, kas ietver kopēju datubāzu izmantošanu, Lihtenšteina var izmantot Šveices tehnisko infrastruktūru, lai piekļūtu Šengenas Informācijas sistēmai un Vīzu informācijas sistēmai. III. SECINĀJUMI: Ņemot vērā iepriekš uzskaitītos rezultātus, Komisija Padomei ierosina: - pieņemt lēmumu par Protokola parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā, no vienas puses, un Eiropas Kopienas vārdā, no otras puses, un atļaut Padomes priekšsēdētājam iecelt personu, kas ir pienācīgi pilnvarota parakstīties Eiropas Savienības vārdā, no vienas puses, un Eiropas Kopienas vārdā, no otras puses; - pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu apstiprināt pievienoto Protokolu Eiropas Savienības vārdā, no vienas puses, un Eiropas Kopienas vārdā, no otras puses, starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par Protokola parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 24. un 38. pantu, tā kā: (1) Saskaņā ar pilnvarām, kas 2006. gada 27. februārī piešķirtas prezidentvalstij, kurai palīdz Komisija, ir pabeigtas sarunas ar Lihtenšteinas Firstisti un Šveices Konfederāciju par Protokolu par Lihtenšteinas pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. (2) Ar nosacījumu, ka vēlāk tas tiks noslēgts, ir vēlams parakstīt Protokolu, kas tika parafēts Briselē 2006. gada 21. jūnijā. (3) Protokolā paredzēta dažu tā noteikumu provizoriska piemērošana. Šie noteikumi ir jāpiemēro provizoriski līdz Protokola spēkā stāšanās brīdim. (4) Attiecībā uz Šengenas acquis pilnveidošanu, uz ko attiecas Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļa, ir lietderīgi Padomes Lēmumu 1999/437/EK[4] par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes un Islandes Republikas, un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē, pēc analoģijas piemērot attiecībām ar Lihtenšteinu pēc nolīguma parakstīšanas. (5) Šis lēmums nekaitē Apvienotās Karalistes nostājai saskaņā ar Protokolu par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumam 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[5]. (6) Šis lēmums neietekmē Īrijas nostāju saskaņā ar Protokolu par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[6], IR NOLEMUSI ŠADI. 1. pants Ar nosacījumu, ka vēlāk Protokols tiks noslēgts, Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots norīkot personu, kas ir pilnvarota parakstīt Eiropas Savienības vārdā Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un saistītos dokumentus. Protokola un saistīto dokumentu teksti ir pievienoti šim lēmumam. 2. pants Šo lēmumu piemēro jomām, uz kurām attiecas Protokola 2. panta 1. un 2. punktā minētie noteikumi, un to pilnveidošanai, ja šiem noteikumiem ir juridisks pamats Līgumā par Eiropas Savienību vai ja saskaņā ar Lēmumu 1999/436/EK[7] ir noteikts, ka tiem ir šāds pamats. 3. pants Lēmuma 1999/437/EK 1. līdz 4. panta noteikumi tādā pašā veidā attiecas uz Lihtenšteinas asociēšanu Šengenas acquis , uz ko attiecas Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļa, īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. 4. pants Atbilstīgi Protokola 9. panta 2. punktam šī Protokola 1., 4. pantu un 5. panta 2. punkta a) apakšpunkta pirmo teikumu, kā arī tiesības un pienākumus, kas izklāstīti 3. panta 1., 2., 3. un 4. punktā, 4., 5. un 6. pantā Nolīgumā par Šveices asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, piemēro provizoriski no šī Protokola parakstīšanas brīža līdz tā spēkā stāšanās brīdim. Briselē Padomes vārdā — priekšsēdētājs Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par Protokola parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 62. pantu, 63. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktu, 66. un 95. pantu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[8], tā kā: (1) Saskaņā ar pilnvarām, kas 2006. gada 27. februārī piešķirtas Komisijai, ir pabeigtas sarunas ar Lihtenšteinas Firstisti un Šveices Konfederāciju par Protokolu par Lihtenšteinas pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. (2) Ar nosacījumu, ka vēlāk tas tiks noslēgts, ir vēlams parakstīt Protokolu, kas tika parafēts Briselē 2006. gada 21. jūnijā. (3) Protokolā paredzēta dažu tā noteikumu provizoriska piemērošana. Šie noteikumi ir jāpiemēro provizoriski līdz Protokola spēkā stāšanās brīdim. (4) Attiecībā uz Šengenas acquis pilnveidošanu, uz ko attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, ir lietderīgi Padomes Lēmumu 1999/437/EK[9] par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes un Islandes Republikas, un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē, pēc analoģijas piemērot attiecībām ar Lihtenšteinu pēc nolīguma parakstīšanas. (5) Šis lēmums neietekmē Apvienotās Karalistes nostāju saskaņā ar Protokolu par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumu 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[10]. (6) Šis lēmums neietekmē Īrijas nostāju saskaņā ar Protokolu par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[11]. (7) Šis lēmums neietekmē Dānijas nostāju saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, IR NOLEMUSI ŠADI. 1. pants Ar nosacījumu, ka vēlāk Protokols tiks noslēgts, Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots norīkot personu, kas ir pilnvarota parakstīt Eiropas Kopienas vārdā Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un saistītos dokumentus. Protokola un saistīto dokumentu teksti ir pievienoti šim lēmumam. 2. pants Šo lēmumu piemēro jomām, uz kurām attiecas Protokola 2. panta 1. un 2. punktā minētie noteikumi, un to pilnveidošanai, ja šiem noteikumiem ir juridisks pamats Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā vai ja saskaņā ar Lēmumu 1999/436/EK[12] ir noteikts, ka tiem ir šāds pamats. 3. pants Lēmuma 1999/437/EK 1. līdz 4. panta noteikumi tādā pašā veidā attiecas uz Lihtenšteinas asociēšanu Šengenas acquis , uz ko attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. 4. pants Atbilstīgi Protokola 9. panta 2. punktam šī Protokola 1., 4. pantu un 5. panta 2. punkta a) apakšpunkta pirmo teikumu, kā arī tiesības un pienākumus, kas izklāstīti 3. panta 1., 2., 3. un 4. punktā, 4., 5. un 6. pantā Nolīgumā par Šveices asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, piemēro provizoriski no šī Protokola parakstīšanas brīža līdz tā spēkā stāšanās brīdim. Briselē Padomes vārdā — priekšsēdētājs Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par Protokola noslēgšanu Eiropas Savienības vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 24. un 38. pantu, ņemot vērā prezidentvalsts ieteikumu, tā kā: (1) Saskaņā ar pilnvarām, kas 2006. gada 27. februārī piešķirtas prezidentvalstij, kurai palīdz Komisija, ir pabeigtas sarunas ar Lihtenšteinas Firstisti un Šveices Konfederāciju par Protokolu par Lihtenšteinas pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. (2) Saskaņā ar Padomes 2006. gada …… Lēmumu …./…./EK, un ar nosacījumu, ka vēlāk tas tiks noslēgts, Protokols ir parakstīts Eiropas Savienības vārdā 2006. gada ….. (3) Šis Protokols ir jāapstiprina. (4) Attiecībā uz Šengenas acquis pilnveidošanu, uz ko attiecas Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļa, ir lietderīgi Padomes Lēmumu 1999/437/EK[13] par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē, pēc analoģijas piemērot attiecībām ar Lihtenšteinu. (5) Šis lēmums neietekmē Apvienotās Karalistes nostāju saskaņā ar Protokolu par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumu 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[14]. (6) Šis lēmums neietekmē Īrijas nostāju saskaņā ar Protokolu par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[15], IR NOLEMUSI ŠADI. 1. pants Protokols starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un saistītie dokumenti ar šo tiek apstiprināti Eiropas Savienības vārdā. Protokola un saistīto dokumentu teksti ir pievienoti šim lēmumam. 2. pants Šo lēmumu piemēro jomām, uz kurām attiecas Protokola 2. panta 1. un 2. punktā minētie noteikumi, un to pilnveidošanai, ja šiem noteikumiem ir juridisks pamats Līgumā par Eiropas Savienību vai ja saskaņā ar Lēmumu 1999/436/EK[16] ir noteikts, ka tiem ir šāds pamats. 3. pants Padomes Lēmuma 1999/437/EK noteikumi tādā pašā veidā attiecas uz Lihtenšteinas asociēšanu Šengenas acquis , uz ko attiecas Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļa, īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. 4. pants Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots norīkot personu, kas ir pilnvarota deponēt Eiropas Savienības vārdā Protokola 9. pantā paredzēto apstiprinājuma dokumentu, lai paustu Eiropas Savienības piekrišanu atzīt to sev par saistošu. 5. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Briselē Padomes vārdā — priekšsēdētājs 2006/0251 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par Protokola noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 62. pantu, 63. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktu, 66. un 95. pantu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[17], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu, tā kā: (1) Saskaņā ar pilnvarām, kas 2006. gada 27. februārī piešķirtas Komisijai, ir pabeigtas sarunas ar Lihtenšteinas Firstisti un Šveices Konfederāciju par Protokolu par Lihtenšteinas pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. (2) Saskaņā ar Padomes 2006. gada …… Lēmumu …./…./EK, un ar nosacījumu, ka vēlāk tas tiks noslēgts, Protokols ir parakstīts Eiropas Kopienas vārdā 2006. gada ….. (3) Šis protokols ir jāapstiprina. (4) Attiecībā uz Šengenas acquis pilnveidošanu, uz ko attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, ir lietderīgi Padomes Lēmumu 1999/437/EK[18] par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē, pēc analoģijas piemērot attiecībām ar Lihtenšteinu. (5) Šis lēmums neietekmē Apvienotās Karalistes nostāju saskaņā ar Protokolu par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumu 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[19]. (6) Šis lēmums neietekmē Īrijas nostāju saskaņā ar Protokolu par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[20]. (7) Šis lēmums neietekmē Dānijas nostāju saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, IR NOLEMUSI ŠADI. 1. pants Protokols starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un saistītie dokumenti ar šo tiek apstiprināti Eiropas Kopienas vārdā. Protokola un saistīto dokumentu teksti ir pievienoti šim lēmumam. 2. pants Šo lēmumu piemēro jomām, uz kurām attiecas Protokola 2. panta 1. un 2. punktā minētie noteikumi, un to pilnveidošanai, ja šiem noteikumiem ir juridisks pamats Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā vai ja saskaņā ar Lēmumu 1999/436/EK[21] ir noteikts, ka tiem ir šāds pamats. 3. pants Padomes Lēmuma 1999/437/EK noteikumi tādā pašā veidā attiecas uz Lihtenšteinas asociēšanu Šengenas acquis , uz ko attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. 4. pants Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots norīkot personu, kas ir pilnvarota deponēt Eiropas Kopienas vārdā Protokola 9. pantā paredzēto apstiprinājuma dokumentu, lai paustu Eiropas Kopienas piekrišanu atzīt to sev par saistošu. 5. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Briselē Padomes vārdā — priekšsēdētājs Protokols starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā Eiropas Savienība un Eiropas Kopiena, un Šveices Konfederācija, un Lihtenšteinas Firstiste, turpmāk tekstā „Līgumslēdzējas puses”, ŅEMOT VĒRĀ 2004. gada 26. oktobrī parakstīto Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un tā 16. pantu, kurā paredzēta Lihtenšteinas Firstistes iespēja pievienoties minētajam Nolīgumam ar protokola starpniecību; ŅEMOT VĒRĀ Lihtenšteinas Firstistes ģeogrāfisko stāvokli; ŅEMOT VĒRĀ ciešās saites starp Lihtenšteinas Firstisti un Šveices Konfederāciju, kuras izpaužas kā telpa bez iekšējo robežu kontroles starp Lihtenšteinas Firstisti un Šveices Konfederāciju; ŅEMOT VĒRĀ Lihtenšteinas Firstistes vēlmi attiecīgi uzturēt un izveidot telpu bez robežu kontroles ar visām Šengenas valstīm un tādēļ būt asociētai Šengenas acquis ; TĀ KĀ ar Nolīgumu, ko 1999. gada 18. maijā noslēdza Eiropas Savienības Padome ar Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti[22], šīs abas valstis tika iesaistītas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē; TĀ KĀ ir vēlams, lai Lihtenšteinas Firstiste tiktu asociēta uz vienlīdzīgiem pamatiem ar Islandi, Norvēģiju un Šveici Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā; TĀ KĀ starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti ir jānoslēdz protokols, kurā Lihtenšteinai paredzētas līdzīgas tiesības un pienākumi kā starp Eiropas Savienības Padomi, no vienas puses, un Islandi, un Norvēģiju un Šveici, no otras puses; TĀ KĀ Eiropas Kopienas dibināšanas līguma IV sadaļas un uz minētās sadaļas pamata pieņemto tiesību aktu noteikumi neattiecas uz Dānijas Karalisti saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju, kurš ar Amsterdamas Līgumu pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un tā kā lēmumi, kuru mērķis ir pilnveidot Šengenas acquis , piemērojot minēto sadaļu, un kurus Dānija ir transponējusi savos valsts tiesību aktos, var radīt vienīgi starptautisko tiesību pienākumus starp Dāniju un pārējām dalībvalstīm; TĀ KĀ Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste un Īrija piedalās zināmos Šengenas acquis noteikumos saskaņā ar pieņemtajiem lēmumiem, pamatojoties uz Protokolu par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kurš ar Amsterdamas Līgumu pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam[23]; TĀ KĀ ir jānodrošina, ka valstis, ar kurām Eiropas Savienība ir izveidojusi asociāciju Šengenas acquis īstenošanai, piemērošanai un pilnveidošanai, piemēro šo acquis arī savās savstarpējās attiecībās; TĀ KĀ Šengenas acquis labai funkcionēšanai ir nepieciešama šī Protokola vienlaicīga piemērošana ar nolīgumiem starp dažādām pusēm, kuras asociētas vai piedalās Šengenas acquis īstenošanā un pilnveidošanā, kas nosaka to savstarpējās attiecības; ŅEMOT VĒRĀ Protokolu par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu; ŅEMOT VĒRĀ saikni starp Šengenas acquis un Kopienas acquis attiecībā uz kritēriju un mehānismu izveidi tās valsts noteikšanai, kas ir atbildīga par patvēruma lūgumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī, un attiecībā uz „ Eurodac ” sistēmas izveidi; TĀ KĀ šai saiknei ir vienlaicīgi jāpiemēro Šengenas acquis un Kopienas acquis attiecībā uz kritēriju un mehānismu izveidi tās valsts noteikšanai, kas ir atbildīga par patvēruma lūgumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī, un attiecībā uz „ Eurodac ” sistēmas izveidi, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. pants Saskaņā ar 16. pantu Nolīgumā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (turpmāk tekstā „Asociācijas nolīgums”) Lihtenšteinas Firstiste (turpmāk tekstā „Lihtenšteina”) pievienojas minētajam Nolīgumam saskaņā ar šajā Protokolā izklāstītajiem noteikumiem. Šī pievienošanās rada savstarpējas tiesības un pienākumus starp Līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem noteikumiem un procedūrām. 2. pants 1. Asociācijas nolīguma A un B pielikumā uzskaitīto Šengenas acquis noteikumus, kurus piemēro Eiropas Savienības dalībvalstīm, Lihtenšteina īsteno un piemēro saskaņā ar šajos pielikumos paredzētajiem noteikumiem. 2. Turklāt Lihtenšteina īsteno un piemēro šī Protokola pielikumā uzskaitīto Eiropas Savienības un Eiropas Kopienas tiesību aktu noteikumus, kuri ir aizstājuši vai pilnveidojuši Šengenas acquis noteikumus. 3. Lihtenšteina, neierobežojot 5. pantu, pieņem, īsteno un piemēro arī Eiropas Savienības un Eiropas Kopienas tiesību aktus un pasākumus, kuri groza vai papildina Šengenas acquis noteikumus, kam ir piemērotas Asociācijas nolīgumā izklāstītās procedūras, kopā ar šo Protokolu. 3. pants Lihtenšteinai piemēro Asociācijas nolīguma 3. panta 1., 2., 3. un 4. punktā, 4., 5., 6., 8., 9., 10. pantā, 11. panta 2., 3. un 4. punktā un 13. pantā izklāstītās tiesības un pienākumus. 4. pants Jauktās komitejas priekšsēdētāja amatu atbilstīgi Asociācijas nolīguma 3. pantam ekspertu līmenī ieņem Eiropas Savienības pārstāvis. Vecāko amatpersonu un ministru līmenī to sešus mēnešus ieņem pārmaiņus Eiropas Savienības pārstāvis un Lihtenšteinas vai Šveices valdības pārstāvis. 5. pants 1. Jaunu tiesību aktu vai pasākumu pieņemšana, kas saistīti ar 2. pantā minētajiem jautājumiem, ir Eiropas Savienības kompetento iestāžu pārziņā. Ievērojot 2. punktu, šie tiesību akti vai pasākumi stājas spēkā vienlaicīgi Eiropas Savienībā, Eiropas Kopienā un tās attiecīgajās dalībvalstīs, kā arī Lihtenšteinā, ja vien šajos tiesību aktos vai pasākumos nav skaidri noteikts citādi. Šajā ziņā pienācīgi ņem vērā laika periodu, ko Lihtenšteina norādījusi Jauktajai komitejai un kurš ir nepieciešams, lai tā varētu izpildīt savas konstitucionālās prasības. 2. a) Eiropas Savienības Padome, turpmāk tekstā „Padome”, nekavējoties paziņo Lihtenšteinai par 1. punktā minēto tiesību aktu vai pasākumu pieņemšanu, kuriem ir piemērotas šajā Protokolā izklāstītās procedūras. Lihtenšteina pieņem lēmumu par to, vai piekrist to saturam un īstenot tos savā iekšējā tiesību sistēmā. Šo lēmumu paziņo Padomei un Eiropas Kopienu Komisijai, turpmāk tekstā „Komisija”, trīsdesmit dienu laikā pēc attiecīgo tiesību aktu vai pasākumu pieņemšanas. b) Ja šāda tiesību akta vai pasākuma saturs var kļūt saistošs Lihtenšteinai vienīgi pēc konstitucionālo prasību izpildes, Lihtenšteina savā paziņojumā par to informē Padomi un Komisiju. Lihtenšteina nekavējoties rakstiski informē Padomi un Komisiju par visu konstitucionālo prasību izpildi. Ja nav nepieciešams referendums, paziņojumu sniedz vēlākais 30 dienas pēc referenduma termiņa beigām. Ja referendums ir nepieciešams, Lihtenšteinas rīcībā, lai sniegtu paziņojumu, ir 18 mēneši no Padomes paziņojuma datuma. Sākot ar datumu, kurā noteikta tāda tiesību akta vai pasākuma stāšanās spēkā, kas attiecas uz Lihtenšteinu, un līdz tam, kad tā ir sniegusi paziņojumu par konstitucionālo prasību izpildi, Lihtenšteina iespēju robežās provizoriski īsteno attiecīgo tiesību aktu vai pasākumu. Ja Lihtenšteina nevar provizoriski īstenot attiecīgo tiesību aktu vai pasākumu un ja šis fakts rada grūtības, kas traucē Šengenas sadarbības funkcionēšanai, situāciju izskata Jauktā komiteja. Eiropas Savienība un Eiropas Kopiena attiecībā pret Lihtenšteinu var veikt samērīgus un atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu Šengenas sadarbības labu funkcionēšanu. 3. Tiesību aktu un pasākumu pieņemšana, kuri minēti 2. punktā, no Lihtenšteinas puses rada tiesības un pienākumus starp Lihtenšteinu, no vienas puses, un Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un dalībvalstīm, ja tām ir saistoši šie tiesību akti un pasākumi, un Šveici, no otras puses. 4. Ja: a) Lihtenšteina paziņo par lēmumu nepieņemt kāda 2. punktā minētā tiesību akta vai pasākuma saturu, kuram ir piemērotas šajā Protokolā paredzētās procedūras, vai b) Lihtenšteina nesniedz paziņojumu 2. punkta a) apakšpunktā minēto trīsdesmit dienu laikā, vai c) Lihtenšteina nesniedz paziņojumu vēlākais 30 dienas pēc referenduma termiņa beigām vai referenduma gadījumā – 2. punkta b) apakšpunktā noteiktā 18 mēnešu termiņa laikā, vai neparedz tajā pašā apakšpunktā minēto provizorisko īstenošanu, sākot ar datumu, kurā noteikta attiecīgā tiesību akta vai pasākuma stāšanās spēkā, šis Protokols uzskatāms par izbeigtu, ja vien Jauktā komiteja pēc tam, kad ir uzmanīgi izskatīti Protokola turpināšanas veidi, deviņdesmit dienu laikā nenolemj citādi. Šī Protokola izbeigšana stājas spēkā trīs mēnešus pēc deviņdesmit dienu termiņa beigām. 5. a) Ja jauna tiesību akta vai pasākuma noteikumu sekas vairs neļauj dalībvalstīm pakļaut Šengenas Nolīguma īstenošanas konvencijas 51. pantā iekļautajiem noteikumiem pieprasījumu pēc savstarpējās palīdzības krimināllietās izpildi vai citu dalībvalstu izdotu kratīšanas un/vai pierādījumu konfiscēšanas orderu atzīšanu, Lihtenšteina var paziņot Padomei un Komisijai 2. punkta a) apakšpunktā minēto trīsdesmit dienu laikā, ka tā nepieņems vai neīstenos minētos noteikumus savā iekšējā tiesību sistēmā, ja tie attiecas uz kratīšanas un konfiskācijas pieprasījumiem vai orderiem saistībā ar izmeklēšanu vai tiesas procesa ierosināšanu par pārkāpumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem un kas, ja tie būtu izdarīti Lihtenšteinā, saskaņā ar Lihtenšteinas tiesību aktiem nebūtu sodāmi ar brīvības atņemšanu. Tādā gadījumā šo Protokolu neuzskata par izbeigtu pretēji 4. punkta noteikumiem. b) Jauktā komiteja sanāk divu mēnešu laikā pēc viena no savu locekļu pieprasījuma, un, ņemot vērā starptautiskos notikumus, apspriež situāciju paziņojuma rezultātā, kurš sniegts saskaņā ar a) apakšpunktu. Kad Jauktā komiteja ir vienbalsīgi panākusi vienošanos par to, ka Lihtenšteina pilnībā pieņem un īsteno jaunā tiesību akta vai pasākuma attiecīgos noteikumus, tiek piemērots 2. punkta b) apakšpunkts, 3. un 4. punkts. Informāciju, kas minēta 2. punkta b) apakšpunkta pirmajā teikumā, sniedz trīsdesmit dienu laikā pēc Jauktās komitejas panāktās vienošanās. 6. pants[24] Pildot savus pienākumus saskaņā ar [atsauce uz juridiskajiem dokumentiem, ar ko izveido Šengenas Informācijas sistēmu un Vīzu informācijas sistēmu], Lihtenšteina var izmantot Šveices tehnisko infrastruktūru, lai piekļūtu Šengenas Informācijas sistēmai un Vīzu informācijas sistēmai. 7. pants Attiecībā uz administratīvajām izmaksām, kas saistītas ar šī Protokola īstenošanu, Lihtenšteina Eiropas Kopienu vispārējā budžetā veic ikgadēju iemaksu 0,071% apmērā no EUR 8 100 000, ievērojot ikgadēju korekciju atkarībā no inflācijas līmeņa Eiropas Savienībā. 8. pants 1. Šis Protokols neietekmē Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu vai jebkuru citu nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Kopienu un Lihtenšteinu. 2. Šis Protokols neietekmē nolīgumus, kas ir saistoši Lihtenšteinai, no vienas puses, un vienai vai vairākām dalībvalstīm, no otras puses, ja tie ir saderīgi ar šo Protokolu. Ja šie nolīgumi nav saderīgi ar šo Protokolu, noteicošais ir šis Protokols. 3. Šis Protokols nekādā ziņā neietekmē turpmākus nolīgumus, kas var tikt noslēgti starp Lihtenšteinu un Eiropas Kopienu vai starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Lihtenšteinu, no otras puses, vai līgumus, kas var tikt noslēgti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 24. un 38. pantu. 4. Šis Protokols neietekmē nolīgumus starp Lihtenšteinu un Šveici, ja tie ir saderīgi ar šo Protokolu. Ja šie nolīgumi nav saderīgi ar šo Protokolu, noteicošais ir šis Protokols. 9. pants 1. Šis Protokols stājas spēkā vienu mēnesi pēc datuma, kurā Padomes ģenerālsekretārs kā depozitārs ir konstatējis, ka ir izpildītas visas formālās prasības, kas saistītas ar pušu vai to vārdā paustu piekrišanu atzīt šo Protokolu sev par saistošu. 2. Šī Protokola 1., 4. pants un 5. panta 2. punkta a) apakšpunkta pirmo teikumu un Asociācijas nolīguma 3. panta 1., 2., 3. un 4. punktā, 4., 5. un 6. pantā izklāstītās tiesības un pienākumus provizoriski piemēro Lihtenšteinai no šī Protokola parakstīšanas brīža. 3. Attiecībā uz tiesību aktiem vai pasākumiem, kas pieņemti pēc šī Protokola parakstīšanas, bet pirms tā stāšanās spēkā, 5. panta 2. punkta a) apakšpunkta pēdējā teikumā minētais trīsdesmit dienu periods sākas šī Protokola spēkā stāšanās dienā. 10. pants 1. Lihtenšteina īsteno 2. pantā minētos noteikumus datumā, kas ir jānosaka Padomei, tās locekļiem rīkojoties vienbalsīgi, kuri pārstāv to dalībvalstu valdības, kuras piemēro visus 2. pantā minētos noteikumus, pēc apspriešanās ar Jaukto komiteju un pārliecināšanās, ka Lihtenšteina ir izpildījusi priekšnosacījumus attiecīgo noteikumu īstenošanai. Padomes locekļi, kas pārstāv Īrijas valdību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību, piedalās šī lēmuma pieņemšanā, ja tas attiecas uz Šengenas acquis noteikumiem un uz to balstītajiem vai ar to saistītajiem tiesību aktiem, kuros šīs dalībvalstis piedalās. Padomes locekļi, kas pārstāv to dalībvalstu valdības, kurām saskaņā ar to Pievienošanās līgumu piemēro tikai dažus 2. pantā minētos noteikumus, piedalās šī lēmuma pieņemšanā, ja tas attiecas uz Šengenas acquis noteikumiem, kas tām jau ir piemērojami. 2. To noteikumu īstenošana, kas minēti 1. punktā, rada tiesības un pienākumus starp Šveici un Lihtenšteinu, no vienas puses, un starp Lihtenšteinu un – atkarībā no gadījuma – Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un dalībvalstīm, ja tām ir saistoši šie noteikumi, no otras puses. 3. Šo Protokolu piemēro tikai tad, ja tiek īstenoti arī Asociācijas nolīguma 13. pantā minētie nolīgumi, kas ir jānoslēdz Lihtenšteinai. 4. Turklāt šo Protokolu piemēro tikai tad, ja tiek īstenots arī Protokols starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu. 11. pants 1. Šo Protokolu var denonsēt Lihtenšteina vai Šveice, vai ar Padomes lēmumu, ko vienbalsīgi pieņēmuši tās locekļi. Depozitāram paziņo par denonsēšanu, kas stājas spēkā sešus mēnešus pēc paziņojuma. 2. Ja Šveice denonsē šo Protokolu vai Asociācijas nolīgumu vai tiek izbeigts Asociācijas nolīgums attiecībā uz Šveici, Asociācijas nolīgums un šis Protokols paliek spēkā saistībā ar attiecībām starp Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Lihtenšteinu, no otras puses. Tādā gadījumā Padome pieņem lēmumu pēc apspriešanās ar Lihtenšteinu par vajadzīgajiem pasākumiem. Tomēr šie pasākumi ir saistoši Lihtenšteinai tikai tad, ja tā tos pieņem. 3. Šo Protokolu uzskata par izbeigtu, ja Lihtenšteina izbeidz kādu no Asociācijas nolīguma 13. pantā minētajiem nolīgumiem, kurus ir noslēgusi Lihtenšteina, vai 10. panta 4. punktā minēto Protokolu. 12. pants Šo Protokolu noformē trīs eksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāliešu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski. To apliecinot, apakšā parakstījušies pilnvarotie ir parakstījuši šo Protokolu. ... (vieta) ... (datums) Pielikums Protokolam par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. Lihtenšteina piemēros šādus tiesību aktus, sākot ar datumu, ko noteikusi Padome saskaņā ar 10. pantu. - Padomes 2004. gada 26. oktobra Regula Nr. 2007/2004/EK, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.); - Padomes 2004. gada 13. decembra Regula Nr. 2133/2004/EK par prasību dalībvalstu kompetentām iestādēm sistemātiski apzīmogot trešo valstu pilsoņu ceļošanas dokumentus, kad viņi šķērso dalībvalstu ārējās robežas, un par saistītiem grozījumiem Šengenas Līguma īstenošanas konvencijā un kopīgajā rokasgrāmatā (OV L 369, 16.12.2004., 5. lpp.); - Padomes 2004. gada 13. decembra Regula Nr. 2252/2004/EK par drošības elementu un biometrijas standartiem dalībvalstu izdotās pasēs un ceļošanas dokumentos (OV L 385, 29.12.2004., 1. lpp.); Komisijas 2005. gada 28. februāra Lēmums, ar kuru nosaka tehniskās specifikācijas drošības elementu un biometrijas standartiem dalībvalstu izdotās pasēs un ceļošanas dokumentos (C(2005) 409, galīgā redakcija); - Padomes 2005. gada 24. februāra Lēmums Nr. 2005/211/TI par dažu jaunu funkciju ieviešanu Šengenas Informācijas sistēmā, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (OV L 68, 15.3.2005., 44. lpp.); - Padomes 2005. gada 12. oktobra Lēmums 2005/719/TI, ar ko nosaka datumu dažu noteikumu piemērošanai, kas paredzēti Lēmumā 2005/211/TI par dažu jaunu funkciju ieviešanu Šengenas Informācijas sistēmā, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (OV L 271, 15.10.2005., 54. lpp.); - Padomes 2005. gada 12. oktobra Lēmums 2005/727/TI, ar ko nosaka datumu dažu noteikumu piemērošanai, kas paredzēti Lēmumā 2005/211/TI par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (OV L 273, 19.10.2005., 25. lpp.); - Padomes 2006. gada 9. marta Lēmums 2006/228/TI, ar ko nosaka datumu dažu noteikumu piemērošanai, kas paredzēti Lēmumā 2005/211/TI par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (OV L 81, 18.3.2006., 45. lpp.); - Padomes 2006. gada 9. marta Lēmums 2006/229/TI, ar ko nosaka datumu dažu noteikumu piemērošanai, kas paredzēti Lēmumā 2005/211/TI par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (OV L 81, 18.3.2006., 46. lpp.); - Padomes 2005. gada 16. marta Lēmums Nr. 2005/267/EK, ar ko izveido drošu tīmeklī izvietotu informācijas un koordinācijas tīklu dalībvalstu migrācijas pārvaldes dienestiem (OV L 83, 1.4.2005., 48. lpp.); - Padomes 2005. gada 2. jūnija Regula (EK) Nr. 851/2005, ar kuru attiecībā uz savstarpības mehānismu groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 141, 4.6.2005., 3. lpp.); - Padomes 2005. gada 13. jūnija Lēmums 2005/451/TI, ar ko nosaka piemērošanas datumu dažiem noteikumiem Regulā (EK) Nr. 871/2004 par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp terorisma apkarošanas jomā (OV L 158, 21.6.2005., 26. lpp.); - Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Regula (EK) Nr. 1160/2005, ar kuru Konvenciju, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, groza attiecībā uz to, kā par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentu izdošanu atbildīgie dalībvalstu dienesti piekļūst Šengenas Informācijas sistēmai (OV L 191, 22.7.2005., 18. lpp.); - Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 28. septembra Ieteikums 2005/761/EK, lai atvieglinātu dalībvalstu vienotu īstermiņa vīzu izsniegšanu trešo valstu pētniekiem, kuri zinātniskās pētniecības nolūkā pārvietojas Kopienā (OV L 289, 3.11.2005., 23. lpp.); - Padomes 2005. gada 12. oktobra Lēmums 2005/728/TI, ar ko nosaka datumu dažu noteikumu piemērošanai, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 871/2004 par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (OV L 273, 19.10.2005., 26. lpp.); - Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 14. decembra Regula (EK) Nr. 2046/2005 par pasākumiem, kas iecerēti, lai atvieglotu vīzu pieprasīšanas un izsniegšanas procedūras olimpiskās delegācijas locekļiem, kuri piedalās 2006. gada ziemas olimpiskajās un/vai paralimpiskajās spēlēs Turīnā (OV L 334, 20.12.2005., 1. lpp.); - Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.); - Padomes 2006. gada 1. jūnija Lēmums 2006/440/EK, ar ko Kopīgās konsulārās instrukcijas 12. pielikumu un Kopīgās rokasgrāmatas 14.a pielikumu groza attiecībā uz iekasējamām nodevām atbilstīgi vīzas pieteikuma izskatīšanas administratīvajām izmaksām (OV L 175, 29.6.2006., 77. lpp.); - Padomes 2006. gada 24. jūlija Lēmums (2006/628/EK), ar ko nosaka datumu, kad sāk piemērot 1. panta 4. un 5. punktu Regulā (EK) Nr. 871/2004 par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp terorisma apkarošanas jomā (OV L 256, 20.9.2006., 15. lpp.); - Padomes 2006. gada 24. jūlija Lēmums 2006/631/TI, ar ko nosaka piemērošanas dienu dažiem noteikumiem Lēmumā 2005/211/TI par dažu jaunu funkciju ieviešanu Šengenas Informācijas sistēmā, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (OV L 256, 20.9.2006., 18. lpp.); - Komisijas 2006. gada 22. septembra Lēmums (2006/648/EK), ar ko nosaka tehniskās specifikācijas biometrisko pazīmju standartiem saistībā ar Vīzu informācijas sistēmas attīstību (izziņots ar dokumenta numuru C(2006) 3699) , (OV L 267, 27.9.2006., 41. lpp. un kļūdu labojums OV L 271, 30.9.2006., 85. lpp.); - Padomes 2006. gada 5. oktobra Lēmums (2006/684/EK), ar ko Kopīgās konsulārās instrukcijas 2. pielikuma A sarakstu groza attiecībā uz vīzu režīmu Indonēzijas diplomātisko un dienesta pasu turētājiem (OV L 208, 12.10.2006., 29. lpp.). Līgumslēdzēju pušu kopīgās deklarācijas Līgumslēdzēju pušu kopīgā deklarācija par Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām Līgumslēdzējas puses ņem vērā, ka turpmākas vienošanās Šveices un Lihtenšteinas asociēšanai Eiropas Aģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām noslēdz pēc vienošanos parauga ar Norvēģiju un Islandi. Līgumslēdzēju pušu kopīgā deklarācija par 23. panta 7. punktu 2000. gada 29. maija Konvencijā par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās Līgumslēdzējas puses vienojas, ka, ievērojot Konvencijas par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās 23. panta 1. punkta c) apakšpunkta noteikumus, Lihtenšteina īpašā gadījumā var pieprasīt, ja vien attiecīgā dalībvalsts ir saņēmusi datu subjekta piekrišanu, lai personas datus neizmantotu 23. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem mērķiem bez Lihtenšteinas iepriekšējas piekrišanas tādu procesu ietvaros, kuros Lihtenšteina būtu varējusi atteikt vai ierobežot personas datu nosūtīšanu vai izmantošanu saskaņā ar Konvenciju vai tās 1. pantā minētajiem dokumentiem. Ja īpašā gadījumā Lihtenšteina atsakās dot savu piekrišanu dalībvalsts pieprasījumam saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem, tai ir jāpamato savs lēmums rakstiski. Citas deklarācijas Eiropas Kopienas un Lihtenšteinas deklarācija par ārējām attiecībām Eiropas Kopiena un Lihtenšteina vienojas, ka Eiropas Kopiena uzņemas rosināt trešās valstis vai starptautiskas organizācijas, ar kurām tā noslēdz nolīgumus ar Šengenas sadarbību saistītās jomās, ieskaitot vīzu politiku, noslēgt līdzīgus nolīgumus ar Lihtenšteinas Firstisti, neierobežojot Lihtenšteinas kompetenci noslēgt šādus nolīgumus. Lihtenšteinas deklarācija par savstarpēju palīdzību krimināllietās Lihtenšteina deklarē, ka Lihtenšteinas iestāžu izmeklētie nodarījumi nodokļu jomā nevar novest pie apelācijas tiesā, kura ir kompetenta cita starpā iztiesāt krimināllietas. Lihtenšteinas deklarācija par 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu (Termiņš Šengenas acquis jaunu pilnveidojumu pieņemšanai) Maksimālais 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētais 18 mēnešu termiņš attiecas gan uz tiesību akta vai pasākuma apstiprināšanu, gan īstenošanu. Tajā ietverti šādi posmi: - sagatavošanas posms, - parlamentārā procedūra, - referenduma 30 dienu termiņš, - attiecīgā gadījumā referendums (organizēšana un balsošana), - apstiprināšana, ko veic valdošais princis. Lihtenšteinas valdība nekavējoties informē Padomi un Komisiju par katra posma pabeigšanu. Lihtenšteinas valdība apņemas izmantot visus tās rīcībā esošos līdzekļus, lai nodrošinātu, ka iepriekšminētie posmi tiek pabeigti pēc iespējas ātrāk. Lihtenšteinas deklarācija par Eiropas Konvencijas par savstarpējo palīdzību krimināllietās un Eiropas Konvencijas par izdošanu piemērošanu Lihtenšteina apņemas atturēties no savu iebildumu un deklarāciju izmantošanas, kas izteikti, ratificējot 1957. gada 13. decembra Eiropas Konvenciju par izdošanu un 1959. gada 20. aprīļa Eiropas Konvenciju par savstarpējo palīdzību krimināllietās, ja tās nav saderīgas ar šo Nolīgumu. Eiropas Kopienas deklarācija par Ārējo robežu fondu 2007.-2013. gada periodam Eiropas Kopiena patlaban veido Ārējo robežu fondu 2007.-2013. gada periodam, par kuru noslēdzamas turpmākas vienošanās ar trešām valstīm, kas asociētas Šengenas acquis . Eiropas Komisijas deklarācija par priekšlikumu nosūtīšanu Nosūtot Eiropas Savienības Padomei un Eiropas Parlamentam priekšlikumus, kas saistīti ar šo Nolīgumu, Komisija nosūta šo priekšlikumu kopijas Lihtenšteinai. Dalība komitejās, kas palīdz Eiropas Komisijai tās izpildvaras realizēšanā Padome 2006. gada 1. jūnijā pilnvaroja Komisiju uzsākt sarunas ar Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, lai noslēgtu nolīgumu par minēto valstu asociēšanu komiteju darbā, kuras palīdz Eiropas Komisijai tās izpildvaras realizēšanā attiecībā uz Šengenas acquis īstenošanu, piemērošanu un pilnveidošanu. Līdz šāda nolīguma noslēgšanai nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienības Padomi un Šveices Federāciju par komitejām, kas palīdz Eiropas Komisijai tās izpildvaras realizēšanā, piemēro Lihtenšteinai, ņemot vērā to, ka attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti Lihtenšteinas dalība ir noteikta Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu 100. pantā. KOPĒJA DEKLARĀCIJA PAR APVIENOTĀM SANĀKSMĒM Delegācijas, kas pārstāv Eiropas Savienības dalībvalstu valdības, Eiropas Komisijas delegācija, delegācijas, kas pārstāv Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes valdības, delegācija, kas pārstāv Šveices Konfederācijas valdību, delegācija, kas pārstāv Lihtenšteinas Firstistes valdību, ievēro, ka Lihtenšteina pievienojas Jauktajai komitejai, kas izveidota ar Nolīgumu par Šveices asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, ar Protokola starpniecību pie šī Nolīguma; ir nolēmušas neatkarīgi no tā, kāda līmeņa sanāksme tā ir, kopīgi organizēt to Jaukto komiteju sanāksmes, kuras izveidotas ar Nolīgumu par Islandes un Norvēģijas iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē, no vienas puses, un Nolīguma par Šveices asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, kas papildināts ar Protokolu par Lihtenšteinas asociēšanu, no otras puses; ievēro, ka šo sanāksmju kopīgai norisei ir nepieciešama praktiska kārtība attiecībā uz šādu sanāksmju vadītāja amatu, kad sanāksme ir jāvada asociētajām valstīm saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par pēdējās asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, kas papildināts ar Protokolu par Lihtenšteinas asociēšanu, vai arī saskaņā ar Nolīgumu, ko Eiropas Savienības Padome noslēgusi ar Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē; ievēro asociēto valstu vēlmi nepieciešamības gadījumā nodot savu prezidentūru un rotēt to savā starpā nosaukumu alfabētiskā secībā, sākot no Eiropas Savienības, Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīguma par pēdējās asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā spēkā stāšanās brīža un no Protokola par Lihtenšteinas asociēšanu spēkā stāšanās brīža. (vieta) (datums) [1] Tajā pašā dienā Eiropas Kopiena parakstīja nolīgumu ar Šveices Konfederāciju attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu („Dublinas/ Eurodac Nolīgums ar Šveici”). [2] Tika parafēts arī protokola projekts par tās pievienošanos Dublinas/ Eurodac Nolīgumam ar Šveici un protokola projekts par Dānijas dalību Dublinas/ Eurodac Nolīgumā ar Šveici un Lihtenšteinu. [3] Protokola 5. panta 5. punkts. [4] OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp. [5] OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp. [6] OV L 064, 7.3.2002., 20. lpp. [7] OV L 176, 10.7.1999., 17. lpp. [8] OV C […], […], […]. lpp. [9] OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp. [10] OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp. [11] OV L 064, 7.3.2002., 20. lpp. [12] OV L 176, 10.7.1999., 17. lpp. [13] OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp. [14] OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp. [15] OV L 064, 7.3.2002., 20. lpp. [16] OV L 176, 10.7.1999., 17. lpp. [17] OV C […], […], […]. lpp. [18] OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp. [19] OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp. [20] OV L 064, 7.3.2002., 20. lpp. [21] OV L 176, 10.7.1999., 17. lpp. [22] OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp. [23] OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp. un OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp. [24] Ja juridiskie dokumenti SIS un VIS netiek pieņemti pirms Protokola parakstīšanas, pants būtu izteikts šādā redakcijā: pildot savus pienākumus saskaņā ar juridiskajiem dokumentiem, ar ko izveido Šengenas Informācijas sistēmu II un Vīzu informācijas sistēmu, Lihtenšteina var izmantot Šveices tehnisko infrastruktūru, lai piekļūtu šīm sistēmām.