LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 318/10

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kā padarīt ilgtspējīgu, ilglaicīgu un attiecināmu uz dažādām jomām ES stratēģiju par alkohola radīto kaitējumu” (izpētes atzinums)

2009/C 318/03

Ziņotāja: Van TURNHOUT kdze

Eiropas lietu ministre Eiropas Savienības nākamās prezidējošās valsts Zviedrijas valdībā 2008. gada 18. decembra vēstulē lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izstrādāt izpētes atzinumu par tematu

“Kā padarīt ilgtspējīgu, ilglaicīgu un uz dažādām nozarēm attiecināmu ES stratēģiju par alkohola radīto kaitējumu.”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2009. gada 1. septembrī. Ziņotāja — Van TURNHOUT kdze.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 456. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī (30. septembra sēdē), ar 128 balsīm par, 5 pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi.

1.1. Šajā izpētes atzinumā, ko Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai (EESK) lūdza izstrādāt prezidējošā valsts Zviedrija, galvenā uzmanība pievērsta tam, kā padarīt ilgtspējīgu, ilglaicīgu un uz dažādām nozarēm attiecināmu ES stratēģiju par alkohola radīto kaitējumu (1). ES prezidējošās valsts Zviedrijas mērķis ir atbalstīt ES horizontālās stratēģijas alkohola jomā ieviešanu un ilgtermiņa preventīvo pasākumu izstrādāšanu gan ES, gan valstu līmenī.

1.2. Šis atzinums izstrādāts, pamatojoties uz iepriekšējo EESK atzinumu par alkohola radīto kaitējumu, kurā tika aplūkoti pieci ļoti svarīgi jautājumi: bērnu aizsardzība, alkohola reibumā izraisīto satiksmes nelaimes gadījumu skaita mazināšana, alkohola radītā kaitējuma novēršana pieaugušo vidū un tā negatīvās ietekmes mazināšana darba vietā, informēšana, izglītošana, izpratnes padziļināšana un vienota zinātnisko datu bāze (2).

1.3. Atzinumā ir uzsvērtas šādas četras prezidentūras prioritātes: — reklāmas un tirdzniecības ietekme uz jauniešiem, — cenas ietekme uz kaitējuma apjomu, — īpaša uzmanība bērniem: jo sevišķi alkohola izraisīta plaša spektra fetopātija un bērni ģimenēs, kā arī — alkohola kaitīga patēriņa ietekme uz veselības saglabāšanu vecumdienās un iespēju godam sagaidīt vecumu. Lai pieeja būtu visaptveroša, vienlaikus jāanalizē visi abos atzinumos minētie temati un citi būtiski jautājumi.

1.4. Dzeršanas paradumi valstīs ir ļoti atšķirīgi, taču vairums patērētāju gandrīz vienmēr lieto alkoholu saprātīgi (skatīt 3.2. punktu) (3). EESK tomēr pauž bažas, jo saskaņā ar aplēsēm 15 % ES pieaugušo iedzīvotāju regulāri patērē alkoholu kaitīgā daudzumā un bērni ir visvairāk pakļauti alkohola radītajam kaitējumam. Jāplāno tādi politiskie pasākumi, kas vērsti tieši uz tiem cilvēkiem, kas alkoholu patērē kaitīgā daudzumā.

1.5. Alkohola tirdzniecība ir viens no faktoriem, kas palielina iespēju, ka bērni un pusaudži sāks lietot alkoholu un patērēs to vēl lielākā daudzumā, ja jau ir sākuši alkoholu lietot. Ņemot vērā iepriekš minēto, EESK rosina mazināt alkoholisko dzērienu tirdzniecības kaitīgo ietekmi uz bērniem.

1.6. Alkohola cenu politika, kas ir atbilstoši izstrādāta, var būt efektīvs līdzeklis alkohola radītā kaitējuma mazināšanai, jo īpaši personu ar zemiem ienākumiem un jauniešu vidū. EESK uzskata, ka jāpieņem noteikumi, kas regulē alkohola pieejamību, izplatīšanu un reklāmu; pašregulējums minētajā jomā nav pietiekams.

1.7. Lai veidotu izpratni par alkohola izraisītu plaša spektra fetopātiju (AFS), EESK atbalsta izpratnes veidošanas kampaņas valstu un ES līmenī.

1.8. EESK uzskata, ka ES līmenī ir vajadzīga plašāka informācija par alkohola kaitīga patēriņa ietekmi, lai vecumā nezustu veselība un cilvēki godam sagaidītu vecumu.

1.9. EESK uzskata, ka alkohola politikai ir jābūt visaptverošai, paredzot dažādus pasākumus, kas noteikti var mazināt negatīvo ietekmi.

2. Vispārīga informācija.

2.1. Saskaņā ar Līguma 152. panta 1. punktu (4), kurā noteikts, ka Kopienas pasākumiem jāpapildina valstu politikas, Eiropas Savienība ir pilnvarota risināt un tai jārisina sabiedrības veselības problēmas, kas saistītas ar kaitīgu un bīstamu alkohola patēriņu.

2.2. Padomes 2001. gada ieteikumā saistībā ar alkohola lietošanu jauniešu vidū (5) Komisija rosināta analizēt un novērtēt attīstības tendences un īstenotos pasākumus, kā arī ziņot par turpmākas rīcības nepieciešamību.

2.3. Lai papildinātu valstīs īstenotos pasākumus, Padome 2001. gada jūnija un 2004. gada jūnija secinājumos rosināja Komisiju nākt klajā ar priekšlikumiem par visaptverošu Kopienas stratēģiju alkohola radītā kaitējuma mazināšanai (6).

2.4. Komisija 2006. gada pieņēma paziņojumu par tematu “ES stratēģija dalībvalstu atbalstam alkohola radītā kaitējuma mazināšanai” (7). Minētajā dokumentā apzināti un salīdzināti Komisijas un dalībvalstu īstenotie pasākumi un paskaidrots, kā Komisija var turpmāk atbalstīt un papildināt valstu veselības aizsardzības politiku. EESK uzskata, ka paziņojums ne tuvu nav visaptveroša stratēģija (8), jo tajā nav sniegta vispārēja un pārredzama visu nozīmīgo politikas jomu analīze un nav minētas problēmas, ar kurām ES tirgus noteikumu dēļ dalībvalstis ir saskārušās, īstenojot efektīvu sabiedrības veselības politiku, lai ierobežotu alkohola patēriņu (9). Minētajā stratēģijā arī nav atzīts, ka alkoholam piemīt psihotropās īpašības un toksiskums tā pārmērīgas lietošanas gadījumā, kā arī tas, ka dažiem cilvēkiem alkohols izraisa atkarību.

2.5. Eiropas Kopienu Tiesa atkārtoti ir apstiprinājusi, ka alkohola radītā kaitējuma mazināšana ir svarīgs un pamatots sabiedrības veselības aizsardzības mērķis, veicot tādus pasākumus, kas atzīti par piemērotiem un atbilst subsidiaritātes principam (10).

2.6. EESK atzinīgi vērtē visu Eiropas foruma “Alkohols un veselība” dalībnieku paveikto kopš tā izveidošanas 2007. gadā. EESK atzinīgi vērtē līdzīgas attīstības tendences vietējā līmenī.

3. Pārskats par kaitīgo ietekmi.

3.1. Eiropas Savienība ir pasaules reģions, kur alkoholu patērē visvairāk — 11 litru tīra spirta gadā uz vienu iedzīvotāju (11). No 20. gadsimta septiņdesmito gadu vidus līdz deviņdesmito gadu vidum kopējais patēriņš samazinājās, pēc tam tas ir bijis relatīvi stabils; gan alkohola patēriņš, gan tā radītais kaitējums un tā veidi dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgi (12), tomēr kaitīgas alkohola lietošanas līmenis vēl aizvien ir augsts (13).

3.2. Lielākā daļa patērētāju gandrīz vienmēr alkoholu lieto saprātīgi. EESK tomēr pauž bažas par to, ka 55 miljoni ES pieaugušo iedzīvotāju (15 % pieaugušo iedzīvotāju) regulāri lieto alkoholu kaitīgā daudzumā (14). Tiek lēsts, ka Eiropas Savienībā ik gadu alkohola kaitīgs patēriņš ir cēlonis aptuveni 195 000 nāves gadījumu (negadījumi, aknu slimības, vēzis u.c.). Alkohola kaitīgs patēriņš ir trešais izplatītākais pāragras nāves un saslimstības cēlonis ES (15).

3.3. EESK uzskata, ka alkohola kaitīgs patēriņš iedzīvotāju vidū nav problēma, kas rodas izolētā vidē, bet tai var būt dažādi cēloņi, ieskaitot nabadzību, sociālo atstumtību, situāciju ģimenē un darba radīto stresu.

3.4. Eiropā vērojamas ne tikai kultūras atšķirības, kas saistītas ar alkohola patēriņu, bet arī atšķirības, kas saistītas ar kaitīgu un bīstamu alkohola patēriņu, tai skaitā bērnu un pusaudžu vidū (16). EESK rosina Komisiju un dalībvalstis, veidojot politiku, ņemt vērā šīs valstu un reģionu īpatnības.

3.5. Bērni ir īpaši neaizsargāti pret alkohola radīto kaitējumu. Aplēses liecina, ka ES alkohola kaitīgo ietekmi ģimenēs izjūt 5 līdz 9 miljoni bērnu. Alkohols ir galvenais cēlonis 16 % gadījumu, kad ir bijusi vardarbība un nevērība pret bērnu, un katru gadu aptuveni 60 000 priekšlaicīgu dzemdību gadījumu ir saistīti ar alkohola lietošanu (17).

3.6. Alkohols var radīt kaitējumu ne tikai cilvēkam, kas to lieto kaitīgā daudzumā, bet arī trešām personām. Alkohola izraisīts kaitējums jānovērš arī darba vietās, ieviešot veselības aizsardzības un drošības noteikumus, kas galvenokārt ir darba devēju kompetencē. Īstenojot pasākumus, kas vērsti pret alkohola lietošanu darba vietā, varētu samazināt ar alkohola lietošanu saistītu negadījumu un darba kavējumu skaitu un palielināt strādājošo darba spējas. EESK aicina darba devējus, arodbiedrības, vietējās pašvaldības un citas attiecīgās iestādes cieši sadarboties un īstenot kopīgus pasākumus, lai darba vietās mazinātu alkohola izraisītu kaitējumu.

3.7. Eiropas Savienībā alkohols ir nozīmīga prece, kas palielina nodarbinātību un ieņēmumus no nodokļiem, kā arī uzlabo tirdzniecības bilanci. Taču kaitīgs alkohola patēriņš skar arī tautsaimniecību, jo pieaug veselības aprūpes un sociālās izmaksas un samazinās ražīgums. Ar alkohola lietošanu saistītais kaitējums ES tautsaimniecībai 2003. gadā tiek lēsts 125 miljardu euro apmērā, kas līdzinās 1,3 % no IKP (18).

4. Reklāmas un pārdošanas ietekme uz jauniešiem.

4.1. EESK rosina Komisiju ņemt vērā PVO Eiropas hartu par alkoholu (19), ko visas ES dalībvalstis pieņēma 1995. gadā, un jo īpaši ētisko principu, ka visiem bērniem un jauniešiem ir tiesības augt tādā vidē, kas ir pasargāta no alkohola lietošanas negatīvajām sekām un, ciktāl iespējams, alkoholisko dzērienu reklāmas.

4.2. ES Padomes ieteikumā dalībvalstis rosinātas izveidot efektīvus mehānismus reklāmas, tirdzniecības un izplatīšanas jomā un nodrošināt, ka alkoholiskie dzērieni netiek noformēti vai reklamēti tā, lai piesaistītu bērnu un pusaudžu uzmanību.

4.3. Arvien lielāka problēma ES un dalībvalstu līmenī ir jauniešu (15–24 gadi) pārmērīgais alkohola patēriņš uzdzīves nolūkos; 2006. gadā veiktās aptaujas dati liecina, ka minētajā vecuma grupā 24 % jauniešu vismaz vienu reizi nedēļā lietojuši alkoholu uzdzīves nolūkos (20). Pusaudžu vidū (21) visvairāk patērētais alkoholiskais dzēriens ir alus (40 %) un stiprie alkoholiskie dzērieni (30 %), kuriem seko vīns (13 %), gāzētie alkoholiskie dzērieni (11 %) un sidrs (6 %) (22). Alkohola tirdzniecības veicināšana, piemēram, tādi pasākumi kā “laimīgā stunda” un “divi dzērieni par viena cenu” arī palielina alkohola patēriņu un pārmērīgu alkohola lietošanu jauniešu vidū (23). Turpmāk iestādēm stingrāk jāraugās, lai netiktu pārkāpti noteikumi attiecībā uz vecumu, no kura drīkst lietot alkoholu.

4.4. Alkoholisko dzērienu reklāma un tirdzniecība būtiski ietekmē jauniešu attieksmes pret alkoholu un tā uztveres veidošanos, rosinot viņos ar alkohola lietošanu saistītas pozitīvas izjūtas (24). Pārskatā par Eiropas foruma “Alkohols un veselība” zinātniskās grupas garenvirziena pētījumiem secināts: “pamatoti pierādījumi liecina par to, ka alkoholisko dzērienu reklāmas ietekmē jaunieši sāk lietot alkoholu un patērē to vēl vairāk gadījumos, ja jau ir uzsākuši tā lietošanu. Iegūtie dati patiešam ir pārsteidzoši, ņemot vērā to, ka ir pētīta tikai neliela daļa no kopējās tirdzniecības stratēģijas” (25).

4.5. EESK pauž bažas, ka alkoholisko dzērienu tirdzniecība piesaista nepilngadīgos alkohola lietotājus (26), un pievērš uzmanību nemainīgiem datiem, kas liecina, ka televīzija un sponsorēšana, kas saistīta ar alkohola reklāmu, veicina alkohola lietošanas izplatību jauniešu vidū (27).

4.6. PTO ekspertu komitejas locekļi uzskata, ka “brīvprātīgas sistēmas nenovērš tādu tirdzniecības praksi, kas ietekmē jauniešus, un pašregulējums darbojas tikai tad, ja pastāv reāli draudi, ka valdība varētu veikt regulēšanas pasākumus” (28).

4.7. Alkoholisko dzērienu ķēdē iesaistītie ir paziņojuši, ka vēlas aktīvāk īstenot regulējošus un pašregulējošus pasākumus (29). Viņu uzdevums ir sadarboties ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka produkti tiek ražoti, sadalīti un tirgoti atbildīgā veidā, palīdzot mazināt alkohola radīto kaitīgo ietekmi.

4.8. Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva palīdz noteikt minimālās prasības alkoholisko dzērienu reklāmai. Tajā noteikts, ka “… audiovizuālus komerciālos paziņojumus par alkoholiskajiem dzērieniem nevērš konkrēti uz nepilngadīgo auditoriju, nesaista alkohola patēriņu ar fizisko spēju uzlabošanos, sociāla vai seksuāla rakstura panākumiem un neapgalvo, ka alkohols stimulē, nomierina vai ir personīgo konfliktu risināšanas līdzeklis” (30). EESK uzskata, ka tikai ar minēto direktīvu vien nepietiek, lai pilnībā pasargātu bērnus no alkohola tirdzniecības.

4.9. EESK aicina Komisiju izvirzīt īpašu mērķi, proti, ierobežot bērnu pakļaušanu alkoholiskajiem dzērieniem, komerciāliem sludinājumiem un reklāmai, kā arī ieviest stingrākus noteikumus minētajā jomā.

5. Cenas ietekme uz alkohola radīto kaitējumu.

5.1. Visā Eiropā arvien lielāku uzmanību velta pasākumiem alkohola radītā kaitējuma apkarošanai. Alkohols Eiropā ir svarīga prece, jo tā veicina nodarbinātību, nodrošina ieņēmumus nodokļu veidā un tās tirdzniecība sekmē ES ekonomisko izaugsmi. Tomēr pārmērīga alkohola lietošana (aptuveni 15 % patērētā alkohola) rada kaitējumu iedzīvotājiem un sabiedrībai. Pārmērīgas alkohola lietošanas radītais kaitējums ES tautsaimniecībai 2003. gadā bija 125 miljardi euro, kas līdzinās 1,3 % no IKP (31).

5.2. RAND pētījums liecina, ka visā ES patērē arvien vairāk alkoholisko dzērienu, kuri pirkti lielveikalos vai tirdzniecības vietās bez attiecīgās licences un ir lētāki nekā restorānos un citās izklaides vietās tirgotais alkohols (32). Jānorāda tomēr, ka minētajā pētījumā analizētas tikai alkohola cenas tirdzniecības vietās bez attiecīgās licences un šīs cenas nav salīdzinātas ar alkohola cenām licencētajās tirdzniecības vietās.

5.3. Pētījumi liecina, ka laika posmā no 1996. gada līdz 2004. gadam alkohols Eiropā ir kļuvis pieejamāks, dažās valstīs pat vairāk nekā par 50 % (33). Pētījumu rezultāti apstiprina tiešo saikni starp alkohola pieejamību un tā patēriņu ES (34).

5.4. Jaunieši izjūt alkohola cenu celšanos, un tāpēc samazinās alkohola patēriņa biežums jauniešu vidū un vienā reizē izdzertais daudzums (35). Citi pētījumi tomēr liecina, ka jaunieši, reaģējot uz cenu pieaugumu, var pievērsties kaitīgākiem dzeršanas paradumiem, piem., iepriekšējai iedzeršanai (36), proti, lētāka alkohola lietošanai mājās pirms iziešanas sabiedrībā. Minētajam secinājumam ir būtiska saistība ar alkohola politiku ES, jo īpaši, ņemot vērā alkohola kaitīga patēriņa pieaugumu jauniešu vidū.

5.5. Tiek lēsts, ka visā pasaulē ar alkohola lietošanu saistīti 3,8 % nāves gadījumu un 4,6 % gadījumu, kad neatgriezeniski zaudētas darba spējas. Pastāv nenoliedzama saikne starp alkohola patēriņu un ceļu satiksmes negadījumos ievainoto un bojā gājušo skaitu (37). Alkohols ir vienīgais cēlonis tādām slimībām kā alkohola izraisīta aknu slimība un aizkuņģa dziedzera iekaisums, un tas veicina citas slimības un veselībai nodarīto kaitējumu (piemēram, atsevišķus ļaundabīgā audzēja veidus, sirds slimības, trieku un aknu cirozi) (38). Alkohola kaitīga lietošana ir faktors, kas veicina noziedzību, vardarbību un ģimenes iziršanu, riskantu seksuālo uzvedību un saslimšanu ar seksuāli transmisīvām slimībām (39).

5.6. Aplēses liecina, ka visā ES epizodiska pārmērīga alkohola lietošana izraisījusi 2 000 slepkavību, 17 000 satiksmes negadījumu ar letālām sekām (jeb katru trešo satiksmes negadījumu ar letālām sekām), 27 000 negadījumu izraisītu nāves gadījumu un 10 000 pašnāvību (40).

5.7. Alkohola cenu politika var būt efektīva svira alkohola radītā kaitējuma mazināšanai (41). EESK tomēr uzskata, ka, izstrādājot ilglaicīgu, ilgtspējīgu un dažādās jomās īstenojamu stratēģiju alkohola radītā kaitējuma mazināšanai, jāapsver, vai cenu politika nevarētu būt viens no risinājumiem.

5.8. Alkohola politikai ir jābūt visaptverošai, paredzot dažādus pasākumus, kas noteikti var mazināt negatīvo ietekmi, piemēram, pasākumi ar mērķi ierobežot automobiļu vadīšanu alkohola reibumā un pasākumi saistībā ar primāro veselības aprūpi. EESK atzīmē, ka viens atsevišķs pasākums nevar novērst alkohola radīto kaitīgo ietekmi.

5.9. EESK uzskata — jāpanāk, ka tiek ievēroti spēkā esošie noteikumi, kas regulē alkohola pieejamību, izplatīšanu un reklāmu. Pašregulējums minētajā jomā ir viens no risinājumiem, bet ar to vien nepietiek. Varētu ierobežot pārdošanu par cenu, kas ir zemāka par pašizmaksu, un pārdošanas veicināšanu, ja šāda rīcība neierobežo tirdzniecību un atbilst ES tiesību aktiem.

6. Īpaša uzmanība bērniem: jo sevišķi alkohola izraisīta plaša spektra fetopātija un bērni ģimenēs.

6.1. Eiropas liktenis ir atkarīgs no iedzīvotāju veselības un darba ražīguma. EESK pauž nopietnas bažas, jo pētījumu rezultāti liecina, ka ir palielinājusies saslimstība jauniešu vidū saistībā ar alkohola kaitīgu un bīstamu patēriņu (42).

6.2. Komisija atzīst, ka bērniem ir tiesības uz efektīvu aizsardzību kā pret ekonomisku, tā arī pret jebkura cita veida izmantošanu (43). EESK stingri atbalsta šo nostāju.

6.3. EESK norāda, ka kaitīgs un bīstams alkohola patēriņš negatīvi ietekmē ne vien alkohola lietotājus, bet arī apkārtējos cilvēkus, īpaši saistībā ar negadījumiem, traumatismu un vardarbību. EESK atzīmē, ka ģimenēs visapdraudētākie ir bērni.

6.4. Tiek lēsts, ka ģimenēs 5 līdz 9 miljoni bērnu cieš no alkohola kaitīgās ietekmes, alkohola lietošana ir veicinošs faktors 16 % gadījumu, kas saistīti ar vardarbību un nevērību pret bērniem, un alkohola lietošana ir viens no cēloņiem, kāpēc katru gadu aptuveni 60 000 jaundzimušo ir pazemināts svars (44). Negatīvās sekas, kas skar bērnus, ir arī nabadzība un sociālā atstumtība, kas var ietekmēt bērnu pašreizējo un turpmāko veselību, izglītību un labklājību.

6.5. Daudzās valstī vardarbība ģimenē ir nopietna problēma (45), kas cieši saistīta ar to, ka pārkāpumu izdarītāji pārmērīgi lieto alkoholu (46). Kaut arī vardarbība ģimenē var notikt arī, nelietojot alkoholu, tā pārmērīgs patēriņš cilvēkus rosina uz vardarbību. Alkohola pārmērīga patēriņa ierobežošana nāk par labu ne tikai vardarbības upuriem un vaininiekiem, bet arī šādās ģimenēs dzīvojošiem bērniem.

6.6. Alkohols var ietekmēt bērnus pat pirms dzimšanas. Alkohola izraisīta plaša spektra fetopātija (AFS) ietver virkni pastāvīgu iedzimtu defektu (fiziskas nepilnības, uzvedības un apziņas traucējumi), kas rodas, mātei lietojot alkoholu grūtniecības laikā.

6.7. Informētības līmenis par alkohola izraisītu plaša spektra fetopātiju un tās ietekmi ir zems. Lai mazinātu alkohola negatīvo ietekmi grūtniecības laikā, ir ļoti svarīgi popularizēt profilaktisku programmu piemērus, kas balstīti uz pierādījumiem. EESK atbalsta mērķorientētas ES un valstu valdību kampaņas ar mērķi izplatīt informāciju par alkohola izraisīto plaša spektra fetopātiju.

7. Pārmērīga alkohola patēriņa ietekme uz novecošanu, nezaudējot veselību un cieņas pilnas vecumdienas.

7.1. Vecāka gadagājuma cilvēki ir jutīgāki pret alkohola radīto ietekmi. Īpašas problēmas saistītas ar līdzsvara zaudēšanu un krišanas risku, un veselības problēmu rašanās dēļ vecāka gadagājuma cilvēki var kļūt uzņēmīgāki pret alkoholu. Vienai trešdaļai vecāka gadagājuma cilvēku problēmas saistībā ar alkohola lietošanu pirmo reizi rodas vēlākā dzīves posmā, bieži vien saistībā ar tuvinieku zaudēšanu, sliktu fizisko veselību, pārvietošanās grūtībām un sociālo atstumtību (47).

7.2. Kaitīgs alkohola patēriņš var ietekmēt vecāka gadagājuma cilvēku garīgo veselību, radot satraukumu, depresiju un apjukumu.

7.3. Alkohola lietošanas izraisīti traucējumi vecāka gadagājuma cilvēku vidū ir bieži sastopami, jo īpaši vīriešiem, kuri ir sociāli atstumti un dzīvo vieni (48). Problēmas ar alkohola lietošanu ir saistītas ar plaši izplatītu fiziskā, garīgā, sociālā un apziņas stāvokļa pasliktināšanos. Apmēram 3 % to cilvēku, kuri ir vecāki par 65 gadiem, cieš no minētajiem traucējumiem (49), lai gan daudzi gadījumi var palikt nepamanīti, jo diagnostikas kritēriji un veselības pārbaudes galvenokārt paredzētas jaunāka gadagājuma pieaugušajiem iedzīvotājiem. Tomēr alkohola izraisīto veselības problēmu ārstēšana vecākiem cilvēkiem bieži vien ir vieglāka nekā jaunāka gadagājuma pieaugušajiem iedzīvotājiem.

7.4. Alkohols var pastiprināt vai samazināt arī atsevišķu medikamentu ietekmi. Tāpēc aprūpes speciālisti, brīvprātīgajā aprūpē iesaistītie un vecāki cilvēkiem ir jāinformē par medikamentu un alkohola iespējamo mijiedarbību.

7.5. EESK uzskata, ka ir jāveic plašāki pasākumi, lai risinātu jautājumus saistībā ar sabiedrības novecošanu ES, tai skaitā ES līmenī jāinformē par alkohola kaitīga patēriņa ietekmi uz veselības un cieņas saglabāšanu vecumdienās.

Briselē, 2009. gada 30. septembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Mario SEPI

(1) “Daudznozaru” jāsaprot kā “attiecināms uz vairākām jomām, ieskaitot pilsonisko sabiedrību, arodbiedrības un uzņēmējus”.

(2) EESK 2007. gada 30. maijā pieņemtais atzinums par tematu “ES stratēģija dalībvalstu atbalstam alkohola radītā kaitējuma mazināšanai”, ziņotāja — van Turnhout kdze, līdzziņotājs — Janson kgs, OV C 175, 27.07.2007.

(3) Konnopka, A un König, H-H, “The Health and Economic Consequences of Moderate Alcohol consumption in Germany 2002”, izdevums “Value in Health”, 2009. gads.

(4) Eiropas Kopienas dibināšanas līgums.

(5) Padomes 2001. gada 5. jūnija ieteikums (2001/458/EK).

(6) Padomes 2001. gada 5. jūnija secinājumi par Kopienas stratēģiju alkohola radītā kaitējuma mazināšanai (OV C 175, 20.06.2001., 1. lpp.) un Padomes 2004. gada 2. jūnija secinājumi par alkoholu un jauniešiem (nav publicēti OV).

(7) COM(2006) 625 galīgā redakcija.

(8) Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

(9) Turpat.

(10) Franzen lieta (C-89/95), Heinonen lieta (C-394/97), Gourmet lieta (C-405/98), Catalonia lieta (saistītās lietas C-1/90 un C-176/90), Loi Evin lieta (C-262/02 un C-429/02).

(11) “Alcohol in Europe, a public health perspective”, Eiropas Komisijas ziņojums, P. Anderson un B. Baumberg, Alkohola pētījumu institūts, 2006. gada jūnijs.

(12) EESK 2007. gada 30. maijā pieņemtais atzinums par tematu “ES stratēģija dalībvalstu atbalstam alkohola radītā kaitējuma mazināšanai”, ziņotāja — Jillian van Turnhout, līdzziņotājs — Thomas Janson, OV C 175, 27.07.2007.

(13) Sk. 11. zemsvītras piezīmi.

(14) Vīrieši — vairāk nekā 40 g alkohola, t.i., 4 dzērieni dienā, un sievietes — vairāk nekā 20 g alkohola, t.i., 2 dzērieni dienā.

(15) Alkohola radītais kaitējums Eiropā — pamatdati, 2006. gada oktobris, Brisele, MEMO/06/397, 2006. gada 24. oktobrī.

(16) European School Survey Project on Alcohol and on Drugs (ESPAD), 2007. gads.

(17) Skatīt 11. zemsvītras piezīmi.

(18) Veselības un patērētāju ĢD.

(19) Pasaules veselības aizsardzības organizācijas Eiropas harta par alkoholu (1995. gads).

(20) Skatīt 11. zemsvītras piezīmi.

(21) ESPAD 2007. gada ziņojums (2009. gads).

(22) Gāzētie alkoholiskie dzērieni (alcopops) ir plašsaziņas līdzekļos lietots apzīmējums tādiem pudelēs pildītiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas atgādina bezalkoholiskus dzērienus un limonādi.

(23) Neatkarīgs pārskats par alkohola cenu un reklāmu ietekmi (2008. gads).

(24) Eiropas foruma “Alkohols un veselība” zinātniskās grupas zinātnisks atzinums (2009.gads) un “Alkoholisko dzērienu reklāmas un atspoguļojuma plašsaziņas līdzekļos ietekme uz alkoholisko dzērienu lietošanu pusaudžu vidū: sistemātisks pārskats par garenvirziena pētījumiem” (2009. gads).

(25) Skatīt 24. zemsvītras piezīmi, 1. daļu.

(26) Skatīt 11. zemsvītras piezīmi.

(27) Turpat.

(28) PVO ekspertu komiteja par problēmām saistībā ar alkohola patēriņu, 2. ziņojums, 2007. gads.

(29) COM(2006) 625 galīgā redakcija.

(30) “Alkoholisko dzērienu pieejamība Eiropas Savienībā: izprotot saikni starp alkohola pieejamību, patēriņu un kaitīgo ietekmi” (2009. gads).

(31) Veselības un patērētāju ĢD, 2006. gads.

(32) Skatīt 11. zemsvītras piezīmi. Tiešā tirdzniecība: alkoholu pārdod bāros, klubos, restorānos un pie citiem mazumtirgotājiem patēriņam uz vietas; netiešā tirdzniecība notiek lielveikalos vai tirdzniecības vietās bez attiecīgās licences, pārdodot alkoholu patēriņam citviet.

(33) Pieejamību nosaka, salīdzinot cenas un ienākumu tiešo ietekmi.

(34) Skatīt 30. zemsvītras piezīmi.

(35) “Modelling the Potential Impact of Pricing and Promotion Policies for Alcohol in England: Results from the Sheffield Alcohol Policy Model Version 2008 (1-1)”.

(36) “Alcohol Price and Consumer Behaviour”, IPSOS (Beļģija) 2009. gadā veiktais tirgus pētījums.

(37) Skatīt 30. zemsvītras piezīmi.

(38) “Global burden of disease and injury and economic cost attributable to alcohol use and alcohol use disorders”, The Lancet (2009. gads).

(39) “Effectiveness and cost-effectiveness of policies and programmes to reduce the harm caused by alcohol”, The Lancet, (2009. gads).

(40) Skatīt 11. zemsvītras piezīmi.

(41) WHO Global Status Report: Alcohol Policy, (2004. gads). Skatīt arī “Paying the tab. The costs and benefits of alcohol control” 2007. gads) un 35. un 37. zemsvītras piezīmi.

(42) Skatīt 11. zemsvītras piezīmi.

(43) COM(2006) 367 galīgā redakcija.

(44) Skatīt 11. zemsvītras piezīmi.

(45) Skatīt EESK 2006. gada 16. marta pašiniciatīvas atzinumu par tematu: “Vardarbība ģimenē pret sievietēm”, ziņotāja — Heinisch kdze, OV C 110, 09.05.2006., un EESK 2006. gada 14.decembra pašiniciatīvas atzinumu par tematu “Bērni kā netieši upuri saistībā ar vardarbību ģimenē”, ziņotāja — Heinisch kdze, OV C 325, 30.12.2006.

(46) Skatīt 11. zemsvītras piezīmi.

(47) Skatīt Royal College of Psychiatrists, Apvienotā Karaliste,

(http://www.rcpsych.ac.uk/mentalhealthinfoforall/problems/alcoholanddrugs/alcoholandolderpeople.aspx).

(48) “Alcohol use disorders in elderly people: redefining an age old problem in old age”, British Medical Journal, (2003.gads).

(49) Projekts “Prevalence of mental disorders in Europe: results from the European Study of the Epidemiology of Mental Disorders”, (2004. gads).