ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
EESK uzsver, cik nozīmīgs attiecībā uz iniciatīvu ir Eiropas Komisijas paziņojums: “Universitātēs ir jāvalda brīvībai – vārda, domu, mācīšanās, un pētniecības brīvībai, kā arī akadēmiskajai brīvībai plašā nozīmē. Akadēmiskā brīvība nav atraujama ne no institucionālās autonomijas, ne no studentu un mācībspēku līdzdalības augstākās izglītības pārvaldībā.” ( 1 ) Komiteja aicina Eiropas Komisiju, dalībvalstis un augstākās izglītības iestādes (AII) to uzskatīt par vienu no īstenošanas pamatprincipiem.
5.2.

EESK ņem vērā un atbalsta Komisijas viedokli un analīzi šajā jomā, it īpaši attiecībā uz šādiem elementiem: i) ir pastiprināti jāstrādā pie direktīvas aizsardzības elementu īstenošanas, īpaši saistībā ar informācijas un tiesu iestāžu pieejamību, nokavētu maksājumu atgūšanu, kā arī pagaidu uzturēšanās atļauju piešķiršanu (15); ii) lielākā daļa dalībvalstu sniedz tikai vispārējus datus par darba ņēmēju tiesībām, bet ne mērķtiecīgu informāciju par neatbilstīgu migrējošo darba ņēmēju konkrēto situāciju; iii) lai atvieglotu sūdzību iesniegšanu, svarīga nozīme ir publisko iestāžu sadarbībai ar sociālajiem partneriem un NVO, jo tām bieži vien ir tiešs kontakts ar darba ņēmējiem un tās var uzlabot informētību, informēt migrantus par viņu tiesībām, veidot savstarpēju uzticēšanos un palīdzēt darba ņēmējiem atklāt nedeklarētu darbu un darbaspēka ekspluatāciju, lai varētu iesniegt sūdzību. Arī sociālajiem partneriem un NVO ir ļoti svarīga nozīme, lai atvieglotu sūdzību iesniegšanu, atklātu ekspluatāciju un mazinātu migrantu bailes no atgriešanas procedūrām, ja tos atklāj migrācijas iestādes. Saskaņā ar tiesību aktiem lielākajā daļā dalībvalstu šīm ieinteresētajām personām, konkrēti, arodbiedrībām, ir piešķirta svarīga loma valstu mehānismos, kuru mērķis ir vienkāršot sūdzību iesniegšanu (16); iv) neatbilstīgajiem migrantiem, kas ir bijuši pakļauti darbaspēka ekspluatācijai, ir grūtības piekļūt uzturēšanās atļauju piešķiršanas procedūrām vai izpildīt to piešķiršanas nosacījumus. Ieinteresētās personas norāda, ka cietušajiem ir ierobežota piekļuve informācijai un juridiskām konsultācijām par iespēju saņemt uzturēšanās atļaujas un par procedūrām pieteikuma iesniegšanai vai pieteikuma izskatīšanai. Ieinteresētās personas arī norāda, ka šādu atļauju piešķiršana bieži vien ir saistīta ar kriminālvajāšanas uzsākšanu pret darba devējiem un ka uzturēšanās atļaujas saņemšana ir atkarīga no cietušo līdzdalības kriminālprocesā, lai gan direktīvā šādas prasības nav (17); v) Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (FRA) norāda, ka dažās dalībvalstīs neatbilstīgie migranti neizmanto esošās sūdzību iesniegšanas sistēmas. Šādu situāciju var izskaidrot ar vairākiem iemesliem: stimulu trūkums darba ņēmējiem, ierobežota informācija par viņu tiesībām un pieejamo sūdzību mehānismu, ekonomiskie šķēršļi, piemēram, biedru naudas maksājumi arodbiedrībām, kuras palīdz tikai to biedriem, un, it īpaši, bailes no atklāšanas, aizturēšanas un atgriešanas izcelsmes valstī (18). vi) sociālajiem partneriem un NVO ir arī būtiska nozīme, lai veicinātu un īstenotu direktīvā paredzētos aizsardzības pasākumus un to darbības jomā iekļautu vairāk neatbilstīgo migrantu. Izstrādājot šīs darbības, Komisija pastiprinās dialogu ar sociālajiem partneriem un nevalstiskajām organizācijām, kas pārstāv darba ņēmējus bez dokumentiem, un sadarbosies ar Eiropas platformu nedeklarēta darba novēršanai.
4.14.

Zināšanas par čaulas uzņēmumu un to aktīvu faktiskajiem īpašniekiem, kā arī par to veikto darījumu faktiskajiem īpašniekiem ir būtiski svarīgas, lai atklātu to darbības patieso raksturu un izprastu izvairīšanās no nodokļu maksāšanas vai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas mērogu. Faktisko īpašnieku slēpšana, izmantojot čaulas uzņēmumu ķēdes, ko pārvalda “profesionāli veicinātāji”, ir raksturīga to noziedzīgajiem mērķiem. Rīki faktisko īpašnieku apzināšanai ir paredzēti tiesību aktos par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu. Tomēr ierosinātajā un apspriežamajā direktīvā nav minētas atsauces uz šo jautājumu. EESK uzskata, ka šis aspekts un citas nepilnības abu tiesību aktu savstarpējā sasaistīšanā būtu jānovērš, vai nu šajā direktīvā izskaidrojot, kā to panākt, vai arī steidzami virzot Eiropas ietvarlikumu šā jautājuma risināšanai.
3.10.

EESK uzsver ciešo saikni starp centieniem panākt energoefektivitāti un instrumenta Next Generation EU uzdevumiem un mērķiem, it īpaši Atveseļošanas un noturības mehānismu. EESK aicina nodrošināt, lai ievērojama daļa no 37 % Atveseļošanas un noturības mehānisma līdzekļu, kuri rezervēti zaļajiem projektiem, tiktu piešķirta energoefektivitātes paaugstināšanas projektiem atbilstoši faktiskajam pieprasījumam un vajadzībām katrā dalībvalstī.
3.10.

Dažās jomās pandēmija ir palielinājusi plaisu starp ES dalībvalstīm, kurās ir dažāds labklājības līmenis. Tas vēl vairāk apdraud sociālo un ekonomisko kohēziju. Next Generation EU ir bezprecedenta instruments šīs ietekmes mazināšanai, taču EESK pauž nožēlu par to, ka atjauninātajā industriālajā stratēģijā uzmanība nav pievērsta reģionālajam aspektam, kā arī perifērijas vai ģeogrāfiskās atrašanās vietas aspektam. Ar ekosistēmas pieeju vien nav iespējams labot stāvokli vai mazināt atšķirības. Vienam no galvenajiem stratēģijas mērķiem vajadzētu būt atšķirību mazināšanai starp dalībvalstīm un reģioniem, vienlaikus cenšoties panākt augšupēju konverģenci.
4.3.1.

EESK uzsver, ka priekšlikuma sekmīga īstenošana ir atkarīga no rūpīgas ziņojumu sniegšanas prasību secības un saskaņošanas starp CSRD un citiem tiesiskā regulējuma satvariem. It īpaši tāpēc, ka tas attiecas uz to darbības jomā esošo uzņēmumu vajadzībām, kuri ir gan nefinanšu informācijas lietotāji, gan sagatavotāji, būs svarīgi nodrošināt, lai tiktu atvēlēts pietiekami daudz laika attiecīgo datu savākšanai, novērtēšanai un atklāšanai. Šādai koordinācijai būtu jānodrošina, ka darbības jomā esošo finanšu uzņēmumu nefinanšu klientiem vispirms ir jāatklāj nepieciešamie dati, pēc tam ļaujot finanšu uzņēmumiem tos novērtēt un sagatavot pašiem savu informācijas atklāšanu.
2.2.1.

EESK atzinīgi vērtē Plāna secinājumu, ka darba apstākļi Eiropas Savienībā ir vieni no labākajiem pasaulē, un vienlaikus atzīst, ka jauni darba veidi rada gan sarežģījumus, gan iespējas. Sociālajiem partneriem – gan Eiropas, gan valstu līmenī – būtu jāapvieno spēki, lai apmierinātu darba nākotnes vajadzības, panāktu augšupēju konverģenci un garantētu darba ņēmēju aizsargātību un drošību neatkarīgi no darbības nozares un dzīvesvietas valsts. Virzībā uz šo mērķi liela nozīme ir Eiropas un nacionālā līmeņa sociālo partneru kopīgam darbam. Plānā pamatoti ir minēts, ka kvalitatīvu darbvietu saglabāšana un jaunu darbvietu radīšana ir viena no ES prioritātēm. Covid-19 krīze ir parādījusi, ka sabiedrības funkcionēšana ir atkarīga no kritiski svarīgiem darbiniekiem dažādās nozarēs, piemēram, transporta, pakalpojumu, veselības un lauksaimniecības nozarēs. Ir jārada jaunas uz nākotni vērstas darbvietas, balstoties uz pašreizējām kritiski svarīgajām darbvietām.
4.2.

EESK atzinīgi vērtē ES budžeta ieguldījumu gandrīz 10 miljardu EUR apmērā. Komiteja uzskata, ka dažās izšķirīgi svarīgās nozarēs to varētu palielināt, lai piesaistītu nozīmīgus papildu resursus no privātā sektora un dalībvalstu budžetiem. Ar 2020. gada decembra vienošanos par daudzgadu finanšu shēmu 5 miljardu EUR apmērā, kas no NextGenerationEU piešķirami pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa”, būtu jāpapildina finansējums kopuzņēmumiem, kas aptver nozares, kuras smagi skārusi Covid-19 pandēmija, un tās, kuras risina stratēģiskās atkarības problēmu. Tomēr 26. panta 4. punkta b) apakšpunkts būtu jāformulē šādi: “dalībnieku un ieguldījuma partneru finansiālie ieguldījumi kopuzņēmumā darbības izmaksu segšanai”.
3.2.1.

Paziņošana ir viena no direktīvā paredzētajām iespējām. Šāda deklarēšana ir produktu administratīva reģistrācija pirms to laišanas tirgū. Tā nav ne atļauja laišanai tirgū, ne arī atbilstības vai drošības apstiprinājums. Katra dalībvalsts (24 no 27) var lemt par šāda paziņojuma saturu, kā arī par attiecīgo datu apstrādes procedūru (no vienkāršas iesniegšanas līdz ļoti dziļai kontrolei).
3.2.

EESK atzinīgi vērtē ES Prasmju programmu un jo īpaši to, ka Padomes ieteikums par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai un sociālajam taisnīgumam var aptvert darbības visos profesionalizācijas posmos, kā arī ņemt vērā visu veidu vajadzību un prasmju mainīgo raksturu: a) visos profesionalizācijas posmos (Cedefop atsauce – prasmju pārskats) (5): — pirms ienākšanas profesionālajā dzīvē: — prasmju attīstīšana un profesionalizācija (sākotnējās arodmācības un tālākā profesionālā izglītība un apmācība, duālā izglītība un māceklība), — ienākot uzņēmumā vai iekšējās mobilitātes gadījumā: — profesionālo prasmju un uzvedības prasmju pielāgošana uzņēmuma situācijai (atbalsts, pielāgojoties darba vietai, un apmācība darbvietā), — visas darbs dzīves garumā: — profesionālo prasmju pielāgošana mainīgajām darba un profesijas vajadzībām; b) pielāgojot shēmas vajadzībām, kas rodas mainīgajās nodarbinātības situācijās: prasmju pastiprināšana (upskilling), profesionālā pārkvalifikācija (reskilling), prasmju daudzveidība (cross-skilling), jaunas prasmes; c) atkarībā no vajadzīgo prasmju veida: pamatprasmes, tehniskās prasmes un profesionālā lietpratība, transversālās prasmes.
3.6.

EESK atzinīgi vērtē to, ka stratēģijā uzsvērta sieviešu nozīme transporta nozarē un ka Komisija “pienācīgi integrēs līdztiesību politikas iniciatīvās, kas ir saistītas ar transportu”, taču pauž nožēlu, ka nav nevienas darbības, kas tiektos to īstenot praksē. Ar “labu prakšu apmaiņu” un dažādības vēstnieku tīklu nepietiek, lai ES transporta politikā integrētu dzimumu līdztiesības principa pieeju. Labi darbību piemēri ir daļa no ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānu tematiskās rokasgrāmatas “ Addressing Gender Equity and Vulnerable Groups in SUMPs ” (“Pievēršanās dzimumu līdztiesībai un neaizsargātām grupām ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānos”).
3.4.1.

Covid-19 krīze atklāj ES rūpniecības sistēmas trūkumus, it īpaši veselības aprūpes nozarē, kur ES ir atkarīga no medicīnas aprīkojuma, tostarp individuālo aizsardzības līdzekļu, piemēram, masku, un mākslīgā elpošanas aprīkojuma, kā arī citu būtisku pandēmijas apkarošanas līdzekļu piegādēm no valstīm, kuras nav Savienības dalībvalstis. Eiropas Savienībai ir vajadzīga spēcīga rūpniecība, lai Eiropas uzņēmumi apmierinātu iekšējā tirgus vajadzības, it īpaši nozīmīgās jomās. EESK atbalsta koordinētos pasākumus, ko ieviesusi Eiropas Komisija, tomēr vēlētos, lai ES turpina iesākto un ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm iesaka pastāvīgu risinājumu šai problēmai. Pagaidu pasākumi attiecībā uz konkrētu produktu piegādi no trešo valstu tirgiem ir jāaizstāj ar pastāvīgu risinājumu, it īpaši saistībā ar vitāli svarīgu medicīnas iekārtu importu. Spēcīgai un noturīgai rūpniecībai vajadzētu būt vienam no konkurences politikas balstiem.
3.14.

Papildus būtu lietderīgi precizēt šī pasākuma piemērošanas eksteritorialitātes pakāpi vai, citiem vārdiem sakot, norādīt, ka tas ir piemērojams, ja viena no uzraudzītajām struktūrām atrodas kādā no dalībvalstīm neatkarīgi no tiesību aktiem, kas reglamentē līgumu, un šajā jautājumā EESK īpaši atsaucas uz līgumiem, kas noslēgti saskaņā ar Apvienotās Karalistes likumdošanu, kura 2021. gada 1. janvārī kļūs par trešās valsts likumdošanu ārpus Eiropas Savienības.
4.12.

Covid-19 pandēmija atklāja, ka digitālā izglītība rada daudz izaicinājumu. Nepietiek tikai ar to, ka izglītojamajiem no nelabvēlīgas vides tiek nodrošināta piekļuve IKT un digitālajām ierīcēm. EESK iesaka dalībvalstīm analizēt iespējas, kā nodrošināt piekļuvi digitālajām platformām. Turklāt izglītojamajiem no nelabvēlīgas vides un dažiem vecāka gadagājuma skolotājiem nav vajadzīgo prasmju, lai pareizi strādātu ar digitālajiem rīkiem un saturu. Tādēļ EESK aicina nekavējoties veikt papildu ieguldījumus kvalifikācijas celšanā.
2.2.

Konkrētāk, tiek ierosināts atkāpties no direktīvas 31. panta 3. punktā noteiktā principa, saskaņā ar kuru maksu par minimālo piekļuves pakalpojumu kompleksu nosaka atbilstīgi tiešajām izmaksām, kas radušās, sniedzot vilcienu satiksmes pakalpojumus. Paredzot atkāpes no dažiem Direktīvas 2012/34/ES noteikumiem, dalībvalstīm ir atļauts pašreizējā kustības grafika darbības laikā lejupvērsti koriģēt uzcenojumu iekasēšanu. Paredzot atkāpes no Direktīvas 2012/34/ES 36. panta, infrastruktūras pārvaldītājiem ir atļauts nolemt atcelt rezervēšanas maksu par dzelzceļa pārvadājumiem, kas atcelti pandēmijas izraisīto traucējumu dēļ.
2.4.2.

Lai novērstu Savienības ekonomiku nepilnības, atrisinātu to strukturālās problēmas, nostiprinātu to noturību un izmantotu to ilgtermiņa izaugsmes potenciālu laikā, kad pieaug globālie ekonomikas riski, ir nepieciešams noteikt prioritāras reformas (dalībvalstu un visas ES līmenī), paātrināt to īstenošanu, kā arī tās īstenot aktīvāk.
1.4.

Demogrāfiskā dinamika ir atkarīga arī no paļāvības uz nākotni, tāpēc Eiropas Savienībai ir vajadzīga spēcīga ekonomika un spēcīga sociālā politika. Pretējā gadījumā Eiropas sievietes un vīrieši, it īpaši jaunieši, neuzticēsies nākotnei, un no tā izrietošā sociālā un ekonomiskā nenoteiktība viņus atturēs no bērnu radīšanas. Tāpēc ļoti svarīgs faktors ES demogrāfiskās situācijas uzlabošanā ir Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošana. Šajā sakarā EESK pozitīvi vērtē Komisijas nodomu izstrādāt rīcības plānu tā īstenošanai, pamatojoties uz plašu apspriešanās procesu.
4.5.2.

CompSA ), ka to kodeksa projekts (neatkarīgi no tā, vai tas ir valsts vai transnacionāls), atbilst nozares konkrētajai vajadzībai, atvieglo regulas piemērošanu un izveido efektīvus mehānismus kodeksa ievērošanas uzraudzībai. Komisija atsaucas uz paveikto saistībā ar VDAR (paziņojums, 23. lpp.). Tā kā VDAR atbilst Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas (EDAK) atzinumam ( 6 ) , to var izmantot par pamatu Regulai par nepersondatu brīvu apriti. Nozares pārstāvju apvienības var izstrādāt savu rīcības kodeksu. Autoriem jāpierāda kompetentajām iestādēm (), ka to kodeksa projekts (neatkarīgi no tā, vai tas ir valsts vai transnacionāls), atbilst nozares konkrētajai vajadzībai, atvieglo regulas piemērošanu un izveido efektīvus mehānismus kodeksa ievērošanas uzraudzībai.
3.5.

EESK apzinās atmaksājamo finanšu instrumentu apjomu, ar ko tiek atbalstītas investīcijas Eiropas Savienībā, un apzinās arī šo instrumentu vēl neizmantoto potenciālu. Šie instrumenti, piemēram, veido pamatu daudz efektīvākai un ērtākai pieejamo līdzekļu izlietošanai. Atšķirībā no subsīdijām tie ir atmaksājami līdzekļi, kurus pēc to atmaksāšanas var izmantot atkal un atkārtoti. Turklāt to pievilcību vēl vairāk var palielināt gaidāmā stingrākā monetārā politika un apgrūtināta kredītu pieejamība. Ja no ekonomikas politikas un pārvaldības viedokļa ar šiem instrumentiem rīkojas pienācīgi, tie sekmē stabila finanšu pamata izveidi, kas ļaus ļoti ilgā termiņā (pat vairākas desmitgades) atbalstīt sabiedriskas nozīmes investīcijas (ir svarīgi noteikt, kas ir sabiedriskas nozīmes investīcijas; saskaņā ar pašreiz valdošo uzskatu finanšu instrumentu izmantošana ir atbilstoša, ja ar tiem tiek novērstas dažādas tirgus nepilnības). Finanšu instrumentu attīstība arī palīdz paplašināt valstu tirgos un Eiropas finanšu starpniecības tirgū pieejamo finanšu produktu klāstu un stiprināt pieejamo finanšu produktu un risinājumu daudzveidību.
3.5.

Vēl jo svarīgāk tas ir tāpēc, ka noteiktām gaisa kuģu sastāvdaļām nereti ir ļoti ierobežots ražotāju skaits. Tomēr faktors, kas var izraisīt traucējumus, joprojām ir tas, ka netiks izsniegti jauni sertifikāti, piem., tipa sertifikāti, kas var ievērojami traucēt tādu uzņēmumu darbību, kuriem nav iespējams pārcelt sertificēšanu uz ES jurisdikciju, un to klienti tādējādi var būt atkarīgi no konkrētiem produktiem un to sertificēšanas.
4.4.

EESK uzskata, ka rīcība Eiropas līmenī nenozīmē atteikšanos no valsts interesēm, ne arī Eiropas un valsts interešu sadursmi; tā vienkārši nozīmē to, ka dažas lietas ir labāk paveicamas kopīgi. Neatkarīgi no Savienības izvēlētā virziena tai būs jāparedz svarīgas reformas un skaidri ES pārvaldības noteikumi, lai tiktu galā ar esošo politisko spriedzi un pieaugošo daudzveidību. Tieši Eiropas metode nodrošina brīvību un suverenitāti globalizētā pasaulē. Pilsoņi ir ieguvēji no piederības ES, jo tā viņiem nodrošina uz tiesiskumu balstītas iespējas un vienādus noteikumus visiem, taču vienlaikus pastāv stingrs jebkādas diskriminācijas aizliegums pilsonības dēļ.
4.6.

Pētījumi humanitāro zinātņu un sociālo zinātņu jomā ir atklājuši nepieciešamību pāriet no tādas pieejas, kas balstīta uz labklājību, uz pieeju, kura balstīta uz labjutības maksimālu kāpināšanu, un galvenā fokusa pārnešanu no kvantitatīviem apjomradītiem ietaupījumiem uz palielinātu kvalitatīvu daudzveidību. No šāda viedokļa raugoties, Eiropas daudzveidība, ko rada tās vēsture un dabiskās iezīmes, īpaši pašreizējo makroreģionālo stratēģiju reģionos, kļūst par būtisku salīdzinošu priekšrocību jaunajā globalizācijas laikmetā. Tāpēc ir jārūpējas, lai nepieciešamība stiprināt sociāli ekonomisko konverģenci nenovestu pie politikas, kas varētu graut šo sociokulturālo un vides dažādību kā resursu. Savukārt makroreģionālajām stratēģijām būtu jāveicina daudzveidības saglabāšana no kvalitātes viedokļa un jāveicina to projektu īstenošana, kas stimulēs jaunu produktu un pakalpojumu kopīgu radīšanu reģionu savstarpējas sadarbības rezultātā.
1.7.

EESK pieņem zināšanai, ka saskaņā ar Komisijas priekšlikumu jaunās vienotā tirgus programmas prioritātēm paredzētais finansējums ir aptuveni 3,9 mljrd. EUR, kas ir gandrīz tāds pats apjoms kā pašreizējā 2014.–2020. gada finanšu periodā, taču izsaka bažas, ka ES finanšu shēmas apspriešanas laikā budžets varētu tikt samazināts un tādēļ tas būtu mazāks nekā iepriekš. Tomēr EESK atzinīgi vērtē to, ka Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programmas ( COSME ) kontekstā ir pieejami 2 mljrd. EUR no programmas InvestEU un ka pastāv iespēja piesaistīt arī finansējumu no citām programmām.
1.5.

Šī pārstāvība izpaužas kā deputātu ievēlēšana vai nu no politiskajām partijām, vai no tādu personu vidus, kas dalībvalstīs kandidē vēlēšanās. Pēdējo desmit gadu laikā sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem ir bijusi lielāka nozīme vēlēšanu platformas izveidē. Šis jautājums tagad ir jārisina Eiropas Komisijai (EK), un Iestāde, ņemot vērā tās personāla palielināšanos, var nodrošināt to, ka personas dati tiek aizsargāti un netiek ļaunprātīgi izmantoti politiskiem mērķiem. Lai to atrisinātu, pirmām kārtām ir jānodrošina, ka vēlēšanas notiek vienlīdzīgos konkurences apstākļos un neviena no grupām nevar gūt priekšrocības, ko sniedz datu izmantošana.
3.10.

LIFE programmai, ko EESK uzskata par nepieciešamu. EESK atzīst, ka integrēšana var darboties, ja attiecīgi piešķirtie budžeta līdzekļi ir pieejami citur, un īpaši atsaucas uz klimata aizsardzību, ņemot vērā arī to, ka Komisija ierosinājusi vismaz 25 % no ES budžeta tērēt ar klimata pārmaiņām saistītajiem pasākumiem Komisija ierosina pastiprināt integrēšanas pieeju, proti, atvēlēt finansējumu no citām budžeta pozīcijām, nevis palielināt līdzekļusprogrammai, ko EESK uzskata par nepieciešamu. EESK atzīst, ka integrēšana var darboties, ja attiecīgi piešķirtie budžeta līdzekļi ir pieejami citur, un īpaši atsaucas uz klimata aizsardzību, ņemot vērā arī to, ka Komisija ierosinājusi vismaz 25 % no ES budžeta tērēt ar klimata pārmaiņām saistītajiem pasākumiem ( 3 )
1.8.

Vienlīdzīga attieksme un diskriminācijas novēršanas politika ir Eiropas rīcībpolitiku pīlāri, arī to rīcībpolitiku, kas saistītas ar trešo valstu valstspiederīgo integrāciju. Komiteja pauž bažas par vārda “integrācija” svītrošanu no nosaukuma, jo to var uztvert kā mazu interesi par šo jautājumu.
4.9.

EESK ir pārliecināta, ka jaunās tehnoloģijas būs lietderīgs ieguldījums ceļu satiksmes drošības standartu uzlabošanā, ņemot vērā to ierobežojumus un piesardzības pasākumus, kas vajadzīgi to izmantošanā. EESK arī uzskata, ka jebkurai ceļu satiksmes drošības stratēģijai būtu jāsākas ar labu izglītību un apmācību privātajiem un profesionālajiem autovadītājiem, jo cilvēka kļūdas joprojām ir viens no galvenajiem negadījumu cēloņiem.
5.5.

Tā kā Lielbritānijā tiek ražots un eksportēts uz Eiropas Savienību liels skaits transportlīdzekļu, EESK ir īpaši noraizējusies par to, ka Apvienotās Karalistes jebkāda veida izslēgšana no šā tirgus negatīvi ietekmēs vispārējo konkurētspēju, kas savukārt palielinās izmaksas visām ekonomikas nozarēm, kā arī patērētājiem. Tāpēc ar Komisijas priekšlikumu, kurā norādīts, ka jāaizsargā visas šīs intereses, ir jānodrošina pastāvīga apņemšanās to īstenot, un šis elements jāiekļauj turpmākajos nolīgumos.
Study to assess the benefits delivered through the enforcement of EU environmental legislation

Paziņojumā Komisija ir norādījusi, ka neatbilstība tiesību aktiem katru gadu izmaksā aptuveni 50 miljardus EUR. Komisijas pētījumā par tādu ieguvumu novērtēšanu, kas gūti ES vides tiesību aktu piemērošanas kontroles rezultātā ( ( 9 ) norādīti arī nozīmīgi ekonomiskie ieguvumi, kurus var radīt vides noteikumu ievērošana. Tāpēc papildus ieguvumiem vides, veselības un tiesiskuma jomā vajadzētu būt arī skaidrai ekonomiskai ieinteresētībai, izmantojot efektīvus kontroles pasākumus un ES vides tiesību aktu pienācīgu piemērošanu, novērst turpmāku kaitējumu.
3.3.

Nepilns darba laiks: 2015. gadā aptuveni 8 no 10 ES nodarbinātām personām strādāja pilnu darba laiku un 2 no 10 – nepilnu darba laiku. No šiem 44,7 miljoniem darba ņēmēju, kas strādā nepilnu darba laiku, 10 miljoni atradās nepietiekamas nodarbinātības situācijā, un tas nozīmē, ka viņi vēlējās strādāt ilgākas darba stundas. Šis skaitlis veido vairāk nekā vienu piekto daļu (22,4 %) no visiem nepilnu darba laiku strādājošajiem un 4,6 % no kopējās nodarbinātības Eiropas Savienībā. Divas trešdaļas no šiem nepilnu darba laiku strādājošajiem, kas ir nepietiekami nodarbināti, bija sievietes (66 %). Šī situācija negatīvi ietekmē apmācības iespējas, karjeras virzību, bezdarbnieka pabalstu un tiesības uz pensiju.
2.33.

EESK uzskata, ka šāda ieguldījumu izvērtēšana, kas attiecas arī uz stratēģiski svarīgām pamattehnoloģijām, atbilst Pasaules Tirdzniecības organizācijas noteikumiem. ES ir īstenojusi Nolīgumu par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem ( Agreement on Subsidies and Countervailing Measures – ASCM ). Tādējādi ir iespējams noraidīt ārvalstu tiešos ieguldījumus, ja tie skar svarīgas drošības intereses. EESK uzskata, ka svarīgas drošības intereses tiek skartas tad, ja ir runa par sabiedrības vērtību saglabāšanu. Ārvalstu tiešos ieguldījumus var ierobežot vairāk, ja ieguldītāju kontrolē kādas valsts valdība vai ieguldītājs ir ar to cieši saistīts.
3.4.

Turklāt EESK skatījumā grozītajā priekšlikumā: a) būtu jāiekļauj tādi noteikumi, kas ļautu patērētājiem tajos gadījumos, kad preces neatbilst līgumam, tiešā veidā būt pusei tiesas procesos pret ražotāju, kā noteikts daudzos valstu tiesību aktos; b) iekļaut ilgtspējas kritēriju, kā EESK ir vairākkārt prasījusi savos atzinumos (9); c) paredzēt maksimālo labošanas ilgumu (10) atbilstīgi labai praksei šajā nozarē; d) noteikt ražotājiem pienākumu glabāt pietiekamus rezerves daļu krājumus preces vidējā izmantošanas laika ilgumā, kā tas noteikts vairākos valstu tiesību aktos (11); e) ir jāiekļauj citas pārdevēja piedāvātās garantijas (zīmols/ražotājs/apdrošināšana u. c.) precēm un pakalpojumiem; f) garantijas paziņojuma obligātajā saturā ir jāiekļauj detalizēta informācija par to, vai tā tiek sniegta bez maksas vai par maksu, par izmaksām un maksājuma veidu; g) jāapliecina, ka preces un pakalpojuma īpašumtiesību maiņas un normālas lietošanas gadījumā attiecīgi tiek pilnībā pārnestas arī no garantijas izrietošās tiesības; h) jāparedz ražotāja un tirgotāja tieša un solidāra atbildība pret patērētāju gadījumos, kad patērētājs izvēlas preci labot vai nomainīt, neskarot 16. pantā jau paredzētās tiesības uz atlīdzinājumu un iepriekšēju sazināšanos ar pārdevēju; i) jāparedz tiešsaistes platformu, izņemot vienkāršus starpniekus, solidāra atbildība gadījumos, kad patērētājs ir iegādājies preces ar tirdzniecības platformas (Marketplace) starpniecību, neskarot tiesības uz atlīdzinājumu.