ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
21.

uzskata, ka, ņemot vērā dinamiskās tehnoloģiskās pārmaiņas šajā nozarē, ir nepieciešams precizēt, kam vajadzētu atbildēt par kaitējumu pilnīgi autonomu transportlīdzekļu izraisītu negadījumu gadījumā, un, ja autonomijas līmenis ir tāds, ka transportlīdzeklis var vai nu darboties pilnībā neatkarīgi, vai to var vadīt transportlīdzekļa vadītājs, ir pilnīgi nepārprotami jānosaka, kura ir atbildīgā puse katrā konkrētajā gadījumā; uzsver, ka ir īpaši jāpārbauda, vai uzskats, ka ļoti neliela daļa no visiem negadījumiem līdz šim bijusi saistāma ar tehniskiem faktoriem, būtu pamats atbildības pārvirzīšanai uz ražotāju, jo tas nav vis riska faktors, kas būtu atkarīgs no nolaidības, bet var būt saistāms tikai ar risku, ko rada pati autonomā transportlīdzekļa laišana tirgū; uzsver arī nepieciešamību pētīt to, vai transportlīdzekļa īpašnieka konkrētie ceļu satiksmes drošības pienākumi un instrukcijas, kas katrā konkrētā gadījumā jāpiemēro transportlīdzekļa vadītājam, varētu adekvāti kompensēt šo atbildības maiņu; tādēļ aicina Komisiju veikt visaptverošu novērtējumu, pielāgot pašreizējo ES tiesisko regulējumu un vajadzības gadījumā ieviest jaunus noteikumus, uz kuru pamata tiek noteikta atbildība un saistības; aicina Komisiju novērtēt un uzraudzīt iespēju ieviest papildu ES instrumentus, lai neatpaliktu no attīstības mākslīgā intelekta jomā;
3.

atzinīgi vērtē to, ka Azerbaidžānā dažu iepriekšējo gadu laikā no apcietinājuma ir atbrīvoti vairāki augsta līmeņa cilvēktiesību aizstāvji, žurnālisti, opozīcijas locekļi un aktīvisti; aicina Azerbaidžānas varas iestādes nodrošināt to personu brīvu pārvietošanos, pret kuriem ir vērsti ierobežojumi, tostarp Ilgar Mammadov , Intigam Alyiev , Khadija Ismaileva un citiem žurnālistiem, un ļaut viņiem brīvi strādāt; pauž bažas par jaunajām kriminālajām apsūdzībām, kas izvirzītas pret K. Ismayilova , un aicina tās atsaukt;
A.

tā kā uzņēmums Bayer CropScience AG2011. gada 11. februārī iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu Nīderlandes valsts kompetentajai iestādei, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 un tās apakškombināciju LLCotton25 × MON 15985, sastāv vai ir ražota no tām (“pieteikums”); tā kā pieteikums attiecās arī uz to, lai tirgū laistu ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 un tās apakškombināciju LLCotton25 × MON 15985 produktos, kas to satur vai sastāv no tās, izmantošanai veidos, kas nav pārtika un barība, izņemot audzēšanu;
38.

aicina Komisiju izpētīt veidus, kādos blokķēde varētu atbalstīt tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību; atgādina Parlamenta nostāju, ka pasākumiem, kas atbalsta ES digitālās tirdzniecības stratēģiju, būtu pilnībā jāatbilst ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM), tostarp IAM5 par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm, un būtu jāveicina to sasniegšana; atgādina Parlamenta nostāju par to, cik svarīgi ir veicināt sieviešu dalību STEM (zinātne, tehnoloģijas, inženierzinātnes un matemātika), kā arī novērst dzimumu atšķirības piekļuvē jaunām tehnoloģijām un to izmantošanā;
18.

uzskata, ka nolūkā optimizēt ES līdzekļu izmantošanu jebkurā vispārējas nozīmes transporta projektā, ko finansē no EISI, vajadzības gadījumā jau tā izstrādes posmā būtu jāintegrē militārās mobilitātes prasības, lai izvairītos no nevajadzīgas infrastruktūras pilnveidošanas vēlākā posmā un tādējādi arī no finansējuma ekonomiski nelietderīgas izmantošanas; uzskata, ka, piešķirot jebkādu ieguldījumu no EISI militārās mobilitātes finansējuma iespēju robežās prioritāti vajadzētu piešķirt multimodāliem projektiem, jo tie paver visplašākās divējāda lietojuma iespējas, un pārrobežu projektiem, jo tie palīdz novērst šobrīd trūkstošos savienojumus un nepietiekamu caurlaides spēju, kas ir galvenie pašreizējie fiziskie šķēršļi ātrai un netraucētai mobilitātei gan privātpersonām, gan karaspēka daļu un smagā militārā aprīkojuma pārvadāšanai; uzsver — militārajam transportam piemēroto Eiropas Transporta tīkla ( TEN-T ) posmu noteikšanas procesam bez nosacījumiem ir maksimāli jāpalielina civilā un militārā sinerģija un jāatbilst divējāda lietojuma principam; uzskata, ka papildu ieguldījumi tīklā varētu sniegt būtiskus ieguvumus militārās mobilitātes jomā, vienlaikus palīdzot līdz 2030. gadam pabeigt TEN-T pamattīklu un līdz 2050. gadam — visaptverošo tīklu; uzsver, ka vajadzētu būt iespējai izmantot finansējumu, kas iekļauts militārās mobilitātes finansējumā, lai pielāgotu transporta infrastruktūru gan TEN-T pamattīklā, gan TEN-T visaptverošajā tīklā;
19.

prasa iekļaut digitālo pratību jaunattīstības valstu skolu mācību programmās visos izglītības līmeņos — no pamatskolas līdz universitātei, ar mērķi nodrošināt to prasmju iegūšanu, kas vajadzīgas, lai uzlabotu piekļuvi informācijai; tomēr uzskata, ka IKT instrumentiem un jaunajām tehnoloģijām nevajadzētu aizstāt reālus skolotājus un skolas, bet gan šie instrumenti un tehnoloģijas būtu jāizmanto kā līdzeklis, lai uzlabotu piekļuvi izglītībai un paaugstinātu tās kvalitāti; uzsver, ka jaunās tehnoloģijas ir svarīgs instruments, ar ko izplatīt zināšanas, apmācīt skolotājus un pārvaldīt iestādes; uzstāj arī uz to, ka ir nepieciešami labāki vietēji apmācības centri (tostarp programmēšanas skolas), lai apmācītu attīstītājus un veicinātu tādu digitālu risinājumu un lietotņu izstrādi, kas atbilst vietējām vajadzībām un situācijai;
G.

tā kā saskaņā ar to, ko ziņo Eiropols un savā runā 2017. gada 22. martā notikušajā pasākumā, kas bija veltīts 2016. gada Briseles uzbrukumu atcerei, uzsvēra par drošību atbildīgais komisārs Sers Džulians Kings, pieaug labējā vardarbīgā ekstrēmisma draudi, norādot, ka viņš nezina nevienu ES dalībvalsti, kuru kaut kādā veidā neskartu šis fenomens, un, lai uzsvērtu to, ko viņš dēvēja par mazāk atspoguļotiem draudiem drošībai, piesauca 2011. gada slaktiņu Norvēģijā, Lielbritānijas parlamenta deputātes Jo Cox slepkavību un uzbrukumus patvēruma meklētāju centriem un mošejām daudzviet Eiropā; tā kā neofašistisko un nenonacistisko grupējumu izpausmes ir ārkārtīgi dažādas; tā kā lielākā daļa šādu grupējumu izslēdz no sabiedrības atsevišķus indivīdus; tā kā šīs organizācijas bieži vien izmanto agresīvus izteicienus, kas vērsti pret minoritāšu grupām, un savu rīcību cenšas attaisnot, atsaucoties uz vārda brīvības principu; tā kā tiesības uz vārda brīvību nav absolūtas;
—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Kubu, jo īpaši 2004. gada 17. novembra rezolūciju par Kubu (1), 2006. gada 2. februāra rezolūciju par ES politiku attiecībā uz Kubas valdību (2), 2007. gada 21. jūnija rezolūciju par Kubu (3), 2010. gada 11. marta rezolūciju par pārliecības dēļ ieslodzītajiem Kubā (4) un 2017. gada 5. jūlija rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kubas Republiku, no otras puses (5), un Parlamenta pausto piekrišanu šim nolīgumam,
63.

pauž nožēlu par to, ka jaunā IN 33. un 34. punkta piemērošanas rezultātā joprojām nav panākts nekāds informācijas plūsmas no Padomes uzlabojums, jo īpaši, ņemot vērā, ka, šķiet, ir novērojams vispārējs informācijas trūkums par dalībvalstu Padomē ierosinātajiem jautājumiem un nav regulāras pieejas, kas sekmētu savstarpēju viedokļu un informācijas apmaiņu; ar bažām konstatē, ka informācijas plūsma parasti lielā mērā ir mainīga atkarībā no prezidentūras, un tā ir atšķirīga arī Padomes Ģenerālsekretariāta dienestu starpā; uzsver asimetrisko pieeju informācijai likumdevēju starpā, jo Padome var apmeklēt Parlamenta komiteju sanāksmes, bet Parlamenta pārstāvji netiek ielūgti apmeklēt Padomes darba grupu sanāksmes; tādēļ uzskata, ka ir vēlama konsekventa pārredzama pieeja; ierosina, lai Padome visas savas sanāksmes principā rīkotu publiski, kā to dara Parlaments;
H.

tā kā pašreizējā daudzdimensionāla krīze Venecuēlā rada vislielāko iedzīvotāju pārvietošanos reģionā; tā kā saskaņā ar UNHCR un Starptautiskās Migrācijas organizācijas (IOM) datiem valsti pametušo cilvēku skaits ir krasi palielinājies — no 437 000 2005. gadā līdz vairāk nekā 1,6 miljoniem 2017. gadā; tā kā laikā no 2015. līdz 2017. gadam valsti ir atstājuši aptuveni 945 000 venecuēliešu; tā kā 2018. gadā kopējais to cilvēku skaits, kuri devušies prom no valsts kopš 2014. gada, pārsniedza 2 miljonus; tā kā kopš 2014. gada par 2 000 % ir pieaudzis to Venecuēlas pilsoņu skaits, kuri meklē patvērumu visā pasaulē, un līdz 2018. gada jūnija vidum viņu skaits pārsniedzis 280 000;
M.

tā kā Saūda Arābijai piešķirtais ANO tautas attīstības indekss 2015. gadā ir 0.847, kas to ierindo 38. vietā no 188 valstīm un teritorijām; tā kā Saūda Arābijai piešķirtais ANO dzimumu nevienlīdzības indekss ir 0.257, kas to ierindo 50. vietā no 159 valstīm 2015. gadā; tā kā Saūda Arābija bija 138. vietā no 144 valstīm 2017. gada Pasaules dzimumu atšķirību ziņojumā, ko publicē Pasaules Ekonomikas forums;
23.

uzsver, ka ir svarīgi apstiprināt ķimikālijas nesaturošus zema riska pesticīdus un veicināt to izmantošanu, lai atbalstītu augu aizsardzību, kurā lieto maz pesticīdu; atzīst, ka ir nepieciešami plašāki pētījumi par šiem produktiem, jo to sastāvs un iedarbība krasi atšķiras no parasto produktu sastāva un iedarbības; uzsver, ka tādēļ jāpaplašina EFSA un valstu kompetento iestāžu zinātība, lai tās varētu novērtēt šīs bioloģiski aktīvās vielas; uzsver, ka bioloģiskās izcelsmes AAL būtu jāpakļauj tikpat stingram novērtējumam, kā to veic citām vielām; atbilstoši savai 2017. gada 15. februāra Rezolūcijai par bioloģiskajiem zema riska pesticīdiem aicina Komisiju iesniegt konkrētu tiesību akta priekšlikumu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1107/2009, ārpus vispārējās no REFIT iniciatīvas izrietošās pārskatīšanas, lai izveidotu operatīvu novērtēšanas, atļauju piešķiršanas un reģistrācijas procesu attiecībā uz zema riska pesticīdiem;
49.

atzinīgi vērtē to, ka viena no Komisijas darbības publiskā iepirkuma jomā sešām prioritātēm ir uzlabot piekļuvi publiskā iepirkuma tirgiem; uzsver, ka uzlabota piekļuve publiskā iepirkuma tirgiem trešās valstīs, tostarp reģionālā un vietējā līmenī, ir ES tirdzniecības sarunu būtiskas aktīvās intereses, ņemot vērā to, ka daudzi ES uzņēmumi ir ar augstu konkurētspēju dažādās nozarēs; uzsver, ka publisko iepirkumu vajadzētu iekļaut visos turpmākajos tirdzniecības nolīgumos, lai nodrošinātu Eiropas uzņēmumu pēc iespējas lielāku līdzdalību ārvalstu iepirkumos; aicina Komisiju nodrošināt atbilsmi ES brīvās tirdzniecības nolīgumu noteikumiem par publiskā iepirkuma tirgiem, kā arī nodrošināt to pienācīgu īstenošanu; atgādina, ka tirdzniecības nolīgumi būtu jāizmanto, lai uzlabotu piekļuvi trešo valstu publiskā iepirkuma tirgiem, un ka uzlabotai piekļuvei trešo valstu publiskā iepirkuma tirgiem un stingrākiem noteikumiem attiecībā uz modernām, efektīvām un pārredzamām iepirkuma procedūrām, kas ir ļoti svarīgas, lai iegūtu lielāku vērtību no iztērētajiem publiskajiem līdzekļiem, vajadzētu būt visu ES turpmāko tirdzniecības nolīgumu pamatelementiem, vienlaikus pilnībā ievērojot leģitīmos publiskās politikas mērķus Savienības publiskā iepirkuma direktīvās; uzsver, ka trešo valstu ekonomikas dalībniekiem ir jāievēro Eiropas sociālie un vides kritēriji, lai tie varētu pretendēt uz publiskā iepirkuma līgumu tiesībām, kā noteikts Direktīvās 2014/23/ES, 2014/24/ES un 2014/25/ES, un mudina saskaņā ar šo izmantot MEAT (saimnieciski visizdevīgākais piedāvājums) kritērijus šādu līgumu piešķiršanā; norāda, ka divpusējie un apakšreģionālie brīvās tirdzniecības nolīgumi ne vienmēr nodrošina pilnīgu piekļuvi publiskā iepirkuma tirgiem; prasa Komisijai sarunās panākt pēc iespējas lielāku piekļuvi publiskā iepirkuma tirgiem trešās valstīs;
20.

uzsver, ka valstu parlamenti varētu labāk pārvaldīt tiem nosūtīto informāciju, vai nu izmantojot ABS, vai saskaņā ar to tiesībām saņemt informāciju, ja IPEX platformai tiktu piešķirta politiskās dzīves asamblejas nozīme vai tā kļūtu par publisku forumu pastāvīgam dialogam valstu parlamentu starpā un starp valstu parlamentiem un Eiropas iestādēm; tāpēc nolemj veicināt platformas izmantošanu politiskā dialoga uzlabošanai; iesaka valstu parlamentiem savlaicīgi izmantot IPEX platformu, lai nodrošinātu valsts kontroles mehānisma agrīnu uzsākšanu; iesaka izmantot IPEX kā kanālu sistemātiskai informācijas apmaiņai un agrīnai brīdināšanai par bažām saistībā ar subsidiaritāti; saskata potenciālu IPEX attīstīstīšanai par galveno kanālu saziņai un attiecīgo dokumentu pārsūtīšanai no visām ES iestādēm uz valstu parlamentiem un otrādi, un šajā sakarā apņemas piedāvāt palīdzību valstu parlamentu palātu pārvaldes iestādēm par to, kā strādāt ar platformu; turklāt mudina ieviest plašāku informācijas apmaiņu starp iestāžu ierēdņiem un politiskajām grupām Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu administrācijās;
L.

tā kā rohindžas ir lielākā musulmaņu grupa Mjanmā un lielākā viņu daļa dzīvo Rakhainas pavalstī; tā kā piesardzīgas aplēses liecina, ka bojāgājušo skaits viņu vidū varētu būt 10 000; tā kā kopš 2017. gada augusta vairāk nekā 700 000 rohindžu, no kuriem aptuveni 500 000 ir bērni, ir devušies droša patvēruma meklējumos uz Bangladešu, un daudzi no šie bērniem ir ceļojuši vieni paši pēc tam, kad viņu vecāki ir nogalināti vai nošķirti no savām ģimenēm,
K.

tā kā viens no galvenajiem vairāku transformācijas gadījumu mērķiem ir palielināt auga noturību pret glifosātu (gan NK603, gan MON 87427 sintezē EPSPS fermentus, kas piešķir noturību pret glifosātu); tā kā līdz ar to var prognozēt, ka augs ar glifosātu tiks apstrādāts lielākās devās un vairākas reizes, kas savukārt ne vien palielinās atlieku īpatsvaru ražā, bet var arī ietekmēt augu sastāvu un to agronomiskās īpašības; tā kā šis faktors riska novērtējumā nav analizēts; tā kā EFSA atzinumā nav arī analizētas atliekas no apsmidzināšanas ar glifosātu;
26.

vērš uzmanību uz to, ka datu aizsardzība un konfidencialitāte ir jāņem vērā visā datu apstrādes procesā; uzsver, ka sākumpunktam ITS lietotņu un sistēmu izstrādē vajadzētu būt principam par integrētu privātuma aizsardzību un integrētu datu aizsardzību un datu aizsardzību pēc noklusējuma; atgādina, ka ar anonimizācijas paņēmieniem var palielināt lietotāju uzticēšanos to izmantotiem pakalpojumiem;
26.

prasa Komisijai rūpīgi izvērtēt, vai valstu patērētāju aizsardzības noteikumi un prakse nav nepamatots šķērslis pārrobežu ieguldījumiem un vai saskaņā ar labi ieviestiem iekšējā tirgus tiesību aktiem un judikatūru tie ir pamatoti ar sevišķi svarīgiem iemesliem, kas saistīti ar sabiedrības interesēm un kas ir nepieciešami un samērīgi, ņemot vērā izvirzītos mērķus; uzsver, ka attiecīgie ES patērētāju aizsardzības noteikumos bieži vien ar iepriekšēju nodomu ir atvēlēta zināma rīcības brīvība attiecībā uz transponēšanu valsts tiesību aktos, lai atvieglotu ES tiesību aktu transponēšanu spēkā esošajos valsts tiesību aktos; tomēr uzsver, ka valsts līmeņa šķēršļu likvidēšana nedrīkst kaitēt patērētāju aizsardzībai un ka patērētāju aizsardzībai arī turpmāk vajadzētu būt vadošai prioritātei tiesību aktu izstrādē; pauž bažas par to, ka liela daļa no dokumentiem, ko mazumtirdzniecības finanšu produktu un pakalpojumu sniedzēji sagatavo, atsaucoties uz ES tiesību aktiem, faktiski šajos tiesību aktos nemaz netiek stingri prasīti un sniedz mazu vai vispār nekādu praktisku labumu patērētājiem, turklāt uzliek slogu, kurš var patērētājiem nevajadzīgi palielināt izmaksas; aicina Komisiju pārskatīt šādu dokumentāciju, lai to racionalizētu, vienlaikus nemazinot priekšrocības, ko tā sniedz patērētāju aizsardzības jomā; uzsver, ka atbilstošas un saprotamas informācijas pieejamībai ir izšķiroši svarīga nozīme, lai patērētāji varētu pieņemt uz informāciju balstītus finanšu lēmumus; tomēr atzīmē, ka izšķiroša nozīme ir informācijas kvalitātei, nevis tās kvantitātei; uzsver, ka pēc iespējas efektīvāk ir jāsaskaņo dažādos Eiropas tiesību aktos noteiktās patērētāju informēšanas prasības; uzsver, ka ir jāizvairās no dubultām vai pretrunīgām informācijas atklāšanas prasībām, lai neradītu lieku birokrātiju un izdevumus, kā arī lai nemulsinātu klientus;
B.

tā kā no visiem herbicīdiem sistēmiskā herbicīda glifosāta ražošanas apjomi pasaulē patlaban ir vislielākie; tā kā 76 % no glifosāta pasaulē tiek izmantoti lauksaimniecībā; tā kā to plaši izmanto arī mežsaimniecībā, pilsētvidē un dārzos; tā kā 72 % no pasaulē 1974.–2014. gadā izmantotā glifosāta kopējā apjoma ir izsmidzināti pēdējo 10 gadu laikā;
21.

uzskata, cik svarīgi ir ciešāk sekot to jauniešu gaitām, kuri piedalījušies Garantijā jauniešiem/ Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvā, lai panāktu ilgstošu un efektīvu šo jauniešu integrēšanos darba tirgū; aicina Komisiju izpētīt, vai ir iespējams palielināt JNI elastīgumu, to attiecinot arī uz labi funkcionējošām valstīm tādās jomās kā jaunatnes politika un integrācijas shēmas to jauniešu aizsardzībai, kuri atrodas pārejas posmā no izglītības vai augstākās izglītības uz darba dzīvi, lai tādējādi kompensētu to, ka jaunieši tiek izslēgti no Eiropas sociālās aizsardzības shēmām, kuras darbojas uz iemaksu pamata;
J.

tā kā priekšlikuma projektā, nesniedzot pamatojumu, no II pielikuma tiek svītroti rīsi un to produkti, kuru izcelsme ir Fukušimas prefektūra; tā kā tas nozīmē, ka vairs nebūs nekādas prasības par šo produktu paraugu ņemšanu un analīzi, tos ievedot Savienībā, kā arī Japānas iestādēm netiks uzlikts pienākums apliecināt šo produktu atbilstību maksimāli pieļaujamajām radioaktīvā piesārņojuma robežvērtībām; tā kā viens no rīsu produktiem, kas izņemti no II pielikuma, ir rīsi, ko izmanto zīdaiņu pārtikā un mazu bērnu pārtikā (4); tā kā attiecīgajām grupām, ņemot vērā to īpašo neaizsargātību pret radiācijas iedarbību, nebūtu pieļaujams nekāds piesārņojuma līmenis; tā kā saskaņā ar Japānas un ES brīvās tirdzniecības nolīgumu rīsu eksports no Japānu varētu palielināties; tā kā nesen tika atcelti evakuācijas rīkojumi, tad ir iespējams, ka atsāksies rīsu audzēšana piesārņotajos rīsa laukos;
A.

tā kā Eiropas rūpniecība ir viens no globālajiem līderiem daudzās rūpniecības nozarēs, veido vairāk nekā pusi no visa Eiropas eksporta, tajā tiek veikti aptuveni 65 % no pētniecības un izstrādes investīcijām un tā nodrošina vairāk nekā 50 miljonus darbvietu (gan tieši, gan netieši) jeb 20 % no visa darbvietu skaita Eiropā;
17.

aicina Komisiju un EBI no jauna izvērtēt (iespējams, kā daļu no ietekmes novērtējuma) atbilstību jūras ķīlām attiecībā uz kuģiem kā seguma pūla aktīviem, kā noteikts CRR 129. panta 1. punkta g) apakšpunktā; pauž bažas par to, ka preferenciāls režīms attiecībā uz kuģiem kropļo konkurenci ar citiem transportlīdzekļiem; aicina Komisiju un EBI izpētīt, vai kuģa segtās obligācijas ir vienādos apstākļos ar citām CRR atbilstīgām segtajām obligācijām attiecībā uz to likviditāti un riska novērtējumiem, ko veic neatkarīgas reitingaģentūras, un vai šādu obligāciju preferenciāls režīms, pamatojoties uz LCR atbilstību un zemākiem riska svērumiem, CRR regulā tāpēc ir pamatots;
9.

norāda, ka Eiropas teritoriālā sadarbība (ETS) ir viens no svarīgākajiem kohēzijas politikas mērķiem 2014.–2020. gadam, kas ES mērķus papildina ar ievērojamu pievienoto vērtību, veicina solidaritāti starp ES reģioniem un ar tās kaimiņvalstīm un sekmē pieredzes apmaiņu un labas prakses nodošanu, piemēram, izmantojot standartizētus dokumentus; uzstāj, ka ir nepieciešams turpināt pārrobežu, transnacionālu un starpreģionālu sadarbību, kas ir daļa no mērķa stiprināt teritoriālo kohēziju, kā to paredz LESD 174. pants; uzskata, ka tai būtu jāpaliek nozīmīgam instrumentam laikposmā pēc 2020. gada; tomēr uzsver, ka pašreizējās ETS budžets nedz atbilst lielajiem uzdevumiem, ar kuriem saskaras Interreg programmas, nedz arī ar to efektīvi atbalsta pārrobežu sadarbību; tādēļ aicina būtiski palielināt ETS budžetu nākamajam plānošanas periodam;
69.

aicina dalībvalstis ar produktu marķēšanu un izsekojamību apkarot jūras produktu krāpniecību un pastiprināt to nelegālas zvejas apkarošanas centienus; pauž nožēlu par to, ka nav pieejama informācija par to, kādā stāvoklī atrodas lielākā daļa zivju krājumu (“zivju krājumi, par kuriem pieejamie dati ir nepietiekami”), un ka aptuveni 50 % nozvejas netiek oficiāli deklarēti un 80 % lomu tiek iegūti no “zivju krājumiem, par kuriem pieejamie dati ir nepietiekami”;
—

ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta (B departamenta — Struktūrpolitika un kohēzijas politika) 2016. gada septembrī publicēto padziļināto analīzi “Technical assistance at the initiative of the Commission” (“Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas”),
28.

aicina Komisiju pastiprināt sadarbību muitas jomā ar tās galvenajiem tirdzniecības partneriem un to muitas iestādēm, kā arī iesaistīties dialogā ar galvenajām viltoto preču izcelsmes valstīm nolūkā sadarboties cīņā pret nelikumīgām finanšu plūsmām, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, uz tirdzniecību balstītu korupciju, krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, organizēto noziedzību un terorismu — visu to, kas negatīvi ietekmē patērētāju veselību un drošību un apdraud sabiedrību un tirgu, vienlaikus kaitējot ekonomikai, kā arī aicina vēl vairāk veicināt divpusējo tirdzniecību, pārsniedzot Tirdzniecības atvieglošanas nolīgumā stingri noteiktās saistības; norāda, ka to var panākt, visās sarunās par brīvās tirdzniecības nolīgumiem iekļaujot jautājumus par tirdzniecības atvieglošanu, piemēram, standartizētus noteikumus par muitas procedūru metodēm, pārredzamību, godīgumu un pārskatatbildīgumu, kā arī iekļaujot nodaļas par cīņu pret krāpšanu un viltošanu, vai arī izmantojot īpašus muitas nolīgumus;
—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2016. gada 16. jūnija darba dokumentu “Rīcības plāns par Sendai pamatprogrammu katastrofu riska mazināšanai laikposmā no 2015. gada līdz 2030. gadam — uz katastrofu riska novērtēšanu balstīta pieeja visās ES politikas jomās” (Action Plan on the Sendai Framework for Disaster Risk Reduction 2015-2030: A disaster risk-informed approach for all EU policies) (SWD(2016)0205),
E.

tā kā svarīgo medikamentu pieejamības nodrošināšana pacientiem ir viens no galvenajiem ES un PTO mērķiem, un tas ir pausts arī ANO ilgtspējīgas attīstības mērķī Nr. 3; tā kā zāļu vispārēja pieejamība ir atkarīga no to savlaicīgas pieejamības un visiem pieņemamām zāļu cenām bez ģeogrāfiskās diskriminācijas;
D.

tā kā — lai gan dalībvalstij ir suverēnas tiesības izstāties no Eiropas Savienības — visu pārējo dalībvalstu pienākums ir rīkoties vienoti, lai aizsargātu Eiropas Savienības intereses un integritāti; tā kā tāpēc notiks sarunas starp Apvienoto Karalisti, no vienas puses, un Komisiju, kas sarunās piedalīsies Eiropas Savienības un tās pārējo 27 dalībvalstu (ES 27) vārdā, no otras puses;
60.

atzīst valstu parlamentu būtisko nozīmi Eiropas Savienības pašreizējā institucionālajā kārtībā un jo īpaši gan to lomu ES tiesību aktu transponēšanā valstu tiesību aktos, gan arī lomu, kāda tiem būtu, veicot ex ante un ex post kontroli pār likumdošanas lēmumiem un politikas izvēlēm, kādus to pārstāvji pieņemtu Padomē, tostarp tās specializētajās padomēs; tādēļ ierosina papildināt un uzlabot valstu parlamentu pilnvaras, ieviešot t. s. “zaļās kartītes” procedūru, saskaņā ar kuru valstu parlamenti varētu iesniegt tiesību aktu priekšlikumus Padomei izvērtēšanai;
51.

atzinīgi vērtē to, ka viens no programmas “Zinātne sabiedrībai un sadarbībā ar to” mērķiem ir vērsts uz to, lai nodrošinātu dzimumu līdztiesību gan pētniecības procesā, gan tās saturā; turklāt atzinīgi vērtē dotācijas “Atbalsts pētniecības organizācijām, lai īstenotu dzimumu līdztiesības plānus” un “Veicināt dzimumu līdztiesību programmā “Apvārsnis 2020” un Eiropas Pētniecības telpā”; tomēr pauž nožēlu par to, ka budžetā nav paredzētas konkrētas pozīcijas šajā programmā izklāstītajiem mērķiem;