LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 3.12.2010 
SEC(2010) 1515 gal īgā redakcija 
  
Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS  
Par pārmērīga valsts budžeta defic īta situācijas novēršanu Īrijā 
(iesniegusi Komisija) 
LV 2   LV Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS  
Par pārmērīga valsts budžeta defic īta situācijas novēršanu Īrijā 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 126. panta 7. punktu saist ībā 
ar tā 126. panta 13. punktu,  
ņemot vērā Komisijas ieteikumu, 
tā kā: 
(1) Saska ņā ar Līguma par Eiropas Savien ības darb ību (LESD) 126. panta 1. punktu 
dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta defic īta.  
(2) Stabilit ātes un izaugsmes pakts ir balst īts uz mērķi nodrošin āt stabilas valsts finanses k ā 
līdzekli, lai stiprin ātu nosacījumus cenu stabilit ātei un sp ēcīgai ilgtsp ējīgai izaugsmei, kas 
veicinātu nodarbin ātību. 
(3) Ar Stabilit ātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu tika mekl ētas iespējas uzlabot 
efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, k ā arī ilgstoši saglab āt valsts finanšu ilgtsp ēju. Tā 
mērķis bija nodrošin āt, lai jo īpaši ekonomiskais un budžeta st āvoklis būtu pilnībā ņemts vērā 
visos pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras posmos. T ādējādi Stabilit ātes un 
izaugsmes pakts kalpo par atbalstu vald ības politikai, lai ātri atkal sasniegtu stabilu budžeta 
stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomik ā. 
(4) Saska ņā ar Padomes Regulas (EK) Nr . 1467/97 3. panta 5. punktu, ja dal ībvalsts ir veikusi 
efektīvus pasākumus atbilst īgi ieteikumam saska ņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un ja p ēc 
minētā ieteikuma pie ņemšanas norisin ās negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas liel ā 
mērā negatīvi ietekm ē valsts finanses, tad Padome, pama tojoties uz Komisijas ieteikumu, var 
nolemt pie ņemt pārskatītu ieteikumu saska ņā ar Līguma 126. panta 7. punktu. 
(5) Padome 2009. gada 27. apr īlī saskaņā ar Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 104. panta 
6. punktu nol ēma, ka Īrijā ir pārmērīgs budžeta defic īts, un sniedza ieteikumus, lai v ēlākais 
līdz 2013. gadam nov ērstu pārmērīgo budžeta defic ītu. Turklāt Padome noteica, ka efekt īvu 
pasākumu veikšanas termi ņš ir 2009. gada 27. oktobris.  
(6) Padome 2009. gada 2. decembr ī secināja, ka Īrijas iest ādes ir veikušas efekt īvus 
pasākumus atbilst īgi Padomes 2009. gada 27. apr īļa ieteikumiem, bet ka var ētu uzskatīt, ka 
Īrijā ir norisin ājušies negaid īti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas liel ā mērā negatīvi 
ietekmējuši valsts finanses. T āpēc Padome saska ņā ar Līguma 126. panta 7. punktu pie ņēma 
pārskatītu ieteikumu, ar kuru p ārmērīgā budžeta defic īta novēršanas termi ņš tiek atlikts l īdz 
2014. gadam.  
(7) Padome 2010. gada 13. j ūlijā secināja, ka Īrijas iestādes ir veikušas efekt īvus pasākumus 
atbilstīgi Padomes ieteikumiem.  
LV 3   LV (8) Atbilst īgi Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoz ēm, kas bija pamats Padomes 
2009. gada decembra ieteikumiem Īrijai saska ņā ar Līguma 104. panta 7. punktu, bija 
paredzēts, ka 2010. gad ā reālais IKP samazin āsies par 1,4 %, kam 2011. gad ā sekos 
pieaugums par 2,6 %. Saska ņā ar Komisijas dienestu 2010. gada rudens prognoz ēm un 
Komisijas dienestu veikto jaun āko novērtējumu tagad tiek prognoz ēts, ka 2010. gad ā 
ražošanas samazin ājums ir bijis tikai 0,2 %. Tom ēr pēdējo mēnešu laikā ekonomisk ā situācija 
ir pasliktin ājusies, un Komisijas dienestu 2010. gada rudens prognoz ē reālā IKP pieaugums 
tagad tiek prognoz ēts 0,9 % apm ērā 2011. gad ā un 1,9 % apm ērā 2012. gad ā. Turklāt krīzes 
ietekme uz finanšu nozari ir izr ādījusies daudz izteikt āka nekā paredzēts. Atbalsta 
pasākumiem, kas tika uzskat īti par nepieciešamiem, lai saglab ātu finanšu stabilit āti un 
atjaunotu uztic ību banku nozarei, un t ādējādi atbalst ītu ekonomikas atgriešanos pie 
ilgtspējīgas izaugsmes, ir ļoti lielas papildu budžeta izmaksas. Saist ībā ar neparedz ētu kapitāla 
iepludināšanu banku nozar ē un valsts finans ējuma izmaksu pieaugumu tiek prognoz ēts, ka 
līdz 2014. gadam procentu izdevumi pret IKP palielin āsies par 2,3 procentu punktiem 
salīdzinājumā ar prognoz ēm 2009. gada decembra stabilit ātes programm ā. 
(9) Rezult ātā fiskālā situācija ir iev ērojami slikt āka nekā paredzēts; Komisijas dienestu 
2010. gada rudens prognoz ē tika prognoz ēts, ka valsts kopbudžeta defic īts 2010. gad ā 
sasniegs 32,3 % no IKP. Tas atspogu ļo lielos vienreiz ējos banku nozares atbalsta pas ākumus. 
Bez šiem pas ākumiem defic īts 2010. gad ā būtu bijis 12,5 % no IKP. Tas ir slikt āk nekā 
11,6 % no IKP, k ā prognozēts 2009. gada decembra stabilit ātes programmas atjaunin ājumā, 
bet ievērojami lab āk nekā 14,7 % no IKP, k ā prognozēts, pamatojoties uz pie ņēmumu par 
politikas nemain īšanu Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoz ē, kas ir pamat ā 
Padomes 2009. gada decembra ieteikumam. Saist ībā ar šo politikas nemain īšanas plānu un 
atbilstīgi Padomes 2009. gada decembra ieteikumam 2010. gada budžet ā tika iekļauts un 
pilnībā īstenots fisk ālās konsolid ācijas pasākumu kopums 2½ % apm ērā no IKP. Tiek l ēsts, ka 
cikliski kori ģētais budžeta defic īts, no kura atskait īta vienreiz ējā ietekme, 2010. gad ā ir 
palielinājies par 1¼ procentu punktiem no IKP l īdz aptuveni 11 % no IKP. Tom ēr tas 
atspoguļo ieņēmumu elast ības izmai ņas dziļās recesijas laik ā, nevis patst āvīgus pasākumus. 
Gluži pret ēji, kopš 2008. gada vidus ir pie ņemti plaši konsolid ācijas pasākumu kopumi, kas 
2009.-2010. gad ā veido aptuveni 9 % no IKP.  
(10) Tiek prognoz ēts, ka Īrijas ekonomikai b ūs zemāki izaugsmes r ādītāji tūlītējā pēckrīzes 
periodā salīdzinājumā ar pirmskr īzes uzplaukuma periodu. Komisijas dienestu 2010. gada 
rudens prognoz ē reālā IKP pieaugums tiek prognoz ēts 0,9 % apm ērā 2011. gad ā un 1,9 % 
apmērā 2012. gad ā. Saskaņā ar pašreiz ējām Komisijas prognoz ēm ir paredz ēts reālā IKP 
pieaugums par 2,5 % 2013. gad ā, 3,0 % 2014. gad ā un 3,0 % 2015. gad ā. Paredzēts arī, ka 
cenu attīstība būs mērena. Komisijas dienestu 2010. gada rudens prognoz ē tiek prognoz ēts, ka 
nominālais IKP palielin āsies par 1,3 % 2011. gad ā un 2,7 % 2012. gad ā, turpretim saska ņā ar 
pašreizējām Komisijas prognoz ēm ir paredz ēts pieaugums par 3,8 % 2013. gad ā, 4,6 % 
2014. gad ā un 4,8 % 2015. gad ā. Ņemot vērā šos makroekonomiskos pie ņēmumus, valsts 
budžeta defic īta samazin āšanai zem 3 % no IKP l īdz 2015. gadam b ūs nepieciešams 
strukturālās bilances uzlabojums par vismaz 9½ % no IKP laikposm ā no 2011. l īdz 
2015. gadam.  
(11) Kopum ā, ņemot vērā iepriekš min ētos apsvērumus, ir uzskat āms, ka pēc tam, kad bija 
pieņemts ieteikums saska ņā ar Līguma 126. panta 7. punktu, ir norisin ājušies negaid īti 
nelabvēlīgi ekonomiski notikumi, kas liel ā mērā negatīvi ietekm ējuši valsts finanses. Turkl āt 
joprojām ir spēkā Padomes 2010. gada 13. j ūlija secinājums, ka Īrija ir veikusi pas ākumus, 
kas liecina par pietie kamu progresu, lai nov ērstu pārmērīgo budžeta defic ītu. Visbeidzot, 
valsts budžeta defic īta augstākais sākumpunkts apvienojum ā ar sliktu makroekonomisko 
LV 4   LV situāciju un liel ākiem nek ā paredzēts procentu izdevumiem padara neiesp ējamu sākotnējā 
budžeta defic īta samazin āšanas plāna īstenošanu. Šajos apst ākļos ir pamatoti p ārskatītie 
ieteikumi saska ņā ar Līguma 126. panta 7. punktu, ar kuriem p ārmērīgā budžeta defic īta 
novēršanas termi ņš tiek pagarin āts par vienu gadu l īdz 2015. gadam. 
(12) Valsts kop ējais parāds palielin ājās no 25 % no IKP 2007. gad ā līdz 65,5 % no IKP 
2009. gada beig ās, tādējādi pārsniedzot L īgumā noteikto atsauces v ērtību – 60 % no IKP. 
Komisijas dienestu 2010. gada rudens prognoz ēs tiek prognoz ēts, ka 2010. gada beig ās 
attiecība palielin āsies līdz 97,4 % no IKP. Palielin ājumu attiec ībā pret zemo pirmskr īzes 
līmeni ir veicin ājis liels prim ārais valsts budžeta defic īts, kas radies š īs krīzes laikā. Pasākumi, 
lai atbalst ītu neaizsarg āto banku nozari, iev ērojami veicin āja budžeta defic īta un par āda 
palielināšanos 2009. un 2010. gad ā par aptuveni 22½ procentu punktiem no IKP kumulat īvā 
izteiksmē abu gadu laik ā. Turklāt lielāki procentu maks ājumi veicina par āda palielin āšanos. 
Pārskatīts budžeta defic īta samazin āšanas plāns, kā rezultātā budžeta defic īts 2015. gad ā būtu 
mazāks nekā 3 % no IKP, noz īmētu, ka 2013. gad ā parāda attiecība stabiliz ētos un pēc tam 
sāktu samazin āties. Parāda dinamiku ietekm ē vairākas zembilances oper ācijas, kas atbilst īgi 
prognozēm palielin ās parāda un IKP attiec ību par 5,3 procentu punktiem no IKP 2011. gad ā, 
0,8 procentu punktiem 2010. gad ā un samazin ās to par 1,3 procentu punktiem 2013. gad ā, 
1,1 procentu punktu 2014. gad ā un 1 procentu punktu 2015. gad ā. Tās ietver prognoz ētu 
kapitāla iepludin āšanu bank ās un skaidras naudas  rezervju samazin āšanu 2011. gad ā, kā arī 
starpības starp uzkr ātajiem un skaidras naudas procentu maks ājumiem. 
(13) Iestādes 2010. gada 24. novembr ī publicēja visaptverošu valsts atvese ļošanas pl ānu 
2011.-2014. gadam, kur ā izklāstīti sīki izstrādāti fiskālās konsolid ācijas plāni, kuru m ērķis ir 
panākt valsts kop ējā parāda stabilu samazin āšanos, samazinot budžeta defic ītu plāna darbības 
laikā. Perioda laik ā ir paredz ēts vispārējs konsolid ācijas pasākums EUR 15 miljardu apm ērā, 
kas faktiski ir divk ārša korekcija EUR 7,5 miljardu apm ērā, kura paredz ēta 2009. gada 
decembra stabilit ātes programmas atjaunin ājumā. Korekcijai ir izteikta s ākotnēja intensit āte ar 
2011. gad ā plānotu konsolid ācijas pasākumu kopumu EUR 6 miljardu apm ērā. Paredzēts, ka 
korekcijas divas trešda ļas jāveic izdevumu da ļā. Plānā izklāstītas arī strukturālas reformas, jo 
īpaši darba tirg ū. Turklāt iestādes ir izstr ādājušas visaptverošu strat ēģiju, lai pārstrukturētu 
finanšu nozari. Strat ēģijas mērķis ir atjaunot uztic ību nozarei, pan ākt nozares iev ērojamu 
samazināšanu, izol ēt sistēmas dzīvotspējīgās daļas un atjaunot nozares stabilu darb ību, kas 
tiks atbalst īts ar piem ērotiem rekapitaliz ācijas pasākumiem.  
(14) Lai vid ēja termiņa konsolid ācijas strat ēģija būtu ticamāka, būs ārkārtīgi svarīgi novērst 
nepilnības budžeta programm ā. Īrijai būtu jāpieņem un jāīsteno fisk ālais noteikums, ka 
jebkuri papildu nepl ānoti ieņēmumi 2011.-2015. gad ā tiks novirz īti budžeta defic īta un parāda 
samazināšanai. Saska ņā ar priekšlikumu, kas izkl āstīts valsts atvese ļošanas pl ānā 2011.-
2014. gadam, Īrijai būtu jāizveido budžeta konsultat īvā padome, kas sniegtu neatkar īgu 
novērtējumu par valsts budžeta st āvokli un prognoz ēm. Visbeidzot, Fisk ālās atbildības likuma 
pieņemšana, ar kuru tiek ieviesta vid ēja termiņa izdevumu programma ar saistoš ām 
daudzgadu robežv ērtībām izdevumiem katr ā jomā, atbalstītu plānoto korekciju. Tas b ūtu 
jāveic, ņemot vērā jebkuras p ārskatītas ekonomikas p ārvaldības reformas ES l īmenī, un 
jābalsta uz jau īstenotām reformām.  
(15) Īrijā sabiedrības novecošan ās ilgtermi ņa ietekme uz budžetu ir liel āka nekā vidēji ES 
galvenokārt tādēļ, ka nākamajās desmitgad ēs ir gaidāms salīdzinoši liels pensiju izdevumu 
pieaugums. Budžeta st āvoklis 2010. gad ā pastiprina sabiedr ības novecošan ās izraisīto budžeta 
ietekmi uz ilgtsp ējas starpību. Ja tiktu uzlabota prim ārā bilance vid ējā termiņā un tiktu veiktas 
papildu reformas, tas pal īdzētu samazin āt risku attiec ībā uz valsts finanšu ilgtsp ēju ilgtermi ņā. 
LV 5   LV (16) Lai p ārmērīga budžeta defic īta proced ūras ietvaros veiktu pastiprin ātu uzraudz ību, kas, 
šķiet, arī ir vajadzīga, ņemot vērā pārmērīga budžeta defic īta novēršanai noteikto termi ņu, būs 
regulāri un savlaic īgi jākontrolē paveiktais fisk ālās konsolid ācijas strat ēģijas īstenošanā. 
Tāpēc Īrijas stabilit ātes programmas atjaunin ājumos, kas tiks sagatavoti laik ā no 2009. l īdz 
2015. gadam, šim jaut ājumam var ētu atvēlēt atsevišķu nodaļu. Turklāt fiskālo mērķu 
uzraudzīšana tiks veikta atbilst īgi Īrijai paredz ētās finanšu pal īdzības programmas 
noteikumiem, k ā izklāstīts arī Padomes 2010. gada [7.] decembra l ēmumā par Savien ības 
finanšu atbalsta pieš ķiršanu Īrijai,  
AR ŠO IESAKA.  1. Atzīstot, ka Īrijas sliktais budžeta st āvoklis 2010. gad ā radās no krīzes ietekmes uz 
valsts ieņēmumiem un finanšu nozari, prasot īstenot ļoti plašus finanšu nozares 
atbalsta pas ākumus, Īrijas iest ādēm līdz 2015. gadam b ūtu jānovērš pašreiz ējā 
pārmērīgā budžeta defic īta situācija. 
2. Īstenojot pas ākumus vid ējā termiņā, 
Īrijas iestādēm ticamā un ilgtsp ējīgā veidā būtu 
jāsamazina valsts kopbudžeta defic īts tā, lai tas b ūtu mazāks par 3 % no IKP. T ālab 
Īrijas iestādēm būtu: 
a) jāīsteno pas ākumi, lai valsts kopbudžeta defic īts nepārsniegtu 10,6 % no 
prognozētā IKP 2011. gad ā, 8,6 % no IKP 2012. gad ā, 7,5 % no IKP 2013. gad ā, 
5,1 % no IKP 2014. gad ā un 2,9 % no IKP 2015. gad ā, ja prognoz ētais ikgad ējā 
budžeta defic īta plāns neietver banku atbalstam paredz ēto potenci ālo pasākumu 
iespējamo tiešo ietekmi saist ībā ar valsts īstenoto finanšu nozares strat ēģiju, kā 
izklāstīts Ekonomikas un finanšu politikas memorand ā un noteikts saprašan ās 
memorand ā, kas jāparaksta Komisijai un Īrijas iestādēm. Īrijai jābūt gatavai veikt 
papildu konsolid ācijas pasākumus, lai nodrošin ātu budžeta defic īta samazin āšanu 
zem 3 % no IKP 2015. gad ā, ja budžeta defic īta mērķus apdraudošie riski k ļūtu reāli. 
Turklāt šis pl āns atbilst Eurostat  provizoriskajam viedoklim par EKS 95 
grāmatvedības uzskaiti par to procentu maks ājumu uzskaites laiku par par ādzīmēm, 
kas maks ājami Anglo Irish Bank1, un minētā viedokļa pārskatīšanas rezult ātā tiks 
pārskatīta budžeta defic īta attīstība; 
b) laikā no 2011. l īdz 2015. gadam j āpanāk struktur ālās bilances uzlabojums par 
vismaz 9½ % no IKP. 
3. Turklāt Īrijas iestādēm būtu jāizmanto iesp ējas, tostarp lab āki ekonomiskie apst ākļi, 
lai paātrinātu kopējā parāda attiecības samazin āšanu līdz atsauces v ērtībai – 60 % no 
IKP. 
4. Lai ierobežotu korekcijas riskus, Īrijai būtu jāizveido budžeta konsultat īvā padome, 
kas sniegtu neatkar īgu novērtējumu par valsts budžeta st āvokli un prognoz ēm. Īrijai 
būtu jāpieņem Fiskālās atbildības likums, ar kuru tiek ieviesta vid ēja termiņa 
izdevumu programma ar saistoš ām daudzgadu robežv ērtībām izdevumiem katr ā 
jomā. 
                                                 
1 Skat īt 
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/g overnment_finance_statistics/methodology/advice_
member_states . 
LV 6   LV 5. Lai samazin ātu riskus, kas apdraud valsts finanšu ilgtermi ņa ilgtspēju, Īrijas iestādēm 
būtu jāturpina reform ēt sociālā nodrošinājuma sistēma. 
6. Padome Īrijas vald ībai nosaka termi ņu līdz 2011. gada 7. j ūnijam, lai t ā efektīvi 
rīkotos šaj ā nolūkā un noteiktu pas ākumus, kas vajadz īgi, lai pan āktu virzību 
pārmērīga budžeta defic īta novēršanā. Novērtējumā par to, vai r īcība bijusi efekt īva, 
tiks ņemtas vērā ekonomikas izmai ņas salīdzinājumā ar ekonomisko situ āciju, kas 
aprakstīta Komisijas dienestu  2010. gada rudens prognoz ē.  
Par minēto ieteikumu īstenošanā sasniegto Īrijas iestādēm būtu jāziņo atseviš ķā nodaļā 
stabilitātes programmas atjaunin ājumos, kas tiks sagatavoti laik ā no 2011. l īdz 2015. gadam. 
Turklāt Padome aicina Īrijas iest ādes īstenot reformas potenci ālā IKP pieauguma 
palielināšanai. Turkl āt Īrija tiek aicin āta sekmēt strauju piel āgošanos ilgtsp ējīgai izaugsmei 
vidējā termiņā, īstenojot raž īgumu veicinošus pas ākumus un atbilst īgu atalgojuma politiku, lai 
palīdzētu atjaunot konkur ētspēju. 
Šis ieteikums ir adres ēts Īrijai. 
Briselē,  
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs