Īpašais ziņojums Administratīvās spējas 
stiprināšana Melnkalnē: 
gūti panākumi, bet 
daudzās svarīgās jomās ir 
vajadzīgi labāki rezultātiLV 2016  Nr. 20
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis: +352  4398-1
Uzziņām:  eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx
Tīmekļa vietne:  eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads
Print ISBN 978-92-872-5640-9 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/668295 QJ-AB-16-021-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-5626-3 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/088646 QJ-AB-16-021-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-5666-9 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/271995 QJ-AB-16-021-LV-E
© Eiropas Savienība, 2016. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Administratīvās spējas 
stiprināšana Melnkalnē: 
gūti panākumi, bet 
daudzās svarīgās jomās ir 
vajadzīgi labāki rezultāti
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2016  Nr. 20
02
 Revīzijas darba grupa
ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un 
atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrē -
ti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu apjoms, paredzamie 
notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Karel Pinxten  vadītā III apakšpalāta, kura revidē ārējo darbību izdevumu jomas. Re -
vīziju vadīja ERP loceklis Hans Gustaf Wessberg , un tajā piedalījās biroja vadītājs Peter Eklund , biroja atašejs Emmanel-Dou -
glas Hellinakis , darbuzdevuma vadītāja Torielle Perreur-Lloyd  un revidentes Stéphanie Girard, Ainhoa Pérez Infante  un Aurelia 
Petliza .
No kreisās uz labo:  A. Pérez Infante, E.-D. Hellinakis, T. Perreur-Lloyd, H. G. Wessberg, A. Petliza, 
P. Eklund, S. Girard .

03
 Saturs
Punkts
 Abreviatūras un akronīmi
I–X Kopsavilkums
1–10  Ievads
1–3 Melnkalnes ceļš uz integrāciju Eiropas Savienībā
4–10  ES pirmspievienošanās palīdzība
11–15  Revīzijas tvērums un pieeja
16–40  Apsvērumi
16–20  I daļa. Revidētie projekti ņēma vērā administratīvās spējas vajadzības un vairākumā gadījumu bija 
labi saskaņoti ar citiem IPA projektiem un līdzekļu devēju intervences pasākumiem
17 Projekti ņēma vērā spēju veidošanas vajadzības
18–20  Saskaņošana ar citiem projektiem un citiem intervences pasākumiem vairākumā gadījumu bija laba
21–28  II daļa. Neatbilstoša rezultātu izmantošana mazināja dažu revidēto projektu efektivitāti
22–24  Projekti parasti deva rezultātus, bet tos ne vienmēr izmantoja saņēmēji vai uzturēja Melnkalnes iestādes
25–28  Nebija pietiekamas informācijas, lai parādītu laika gaitā gūtos panākumus administratīvās spējas 
stiprināšanā
29–40  III daļa. Komisija labi izmantoja savus nefinanšu līdzekļus, lai atbalstītu reformas procesu, bet 
būtiski jautājumi ir palikuši neatrisināti
31–33  Saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (SAN) izveidotie politiskā dialoga mehānismi darbojas labi
34–37  Trūka skaidrības par to, kā izmantot pievienošanās sarunu procesa radītos reformu veicinošos nefinansiālos 
līdzekļus
38–40  Potenciāls saistībā ar decentralizētās pārvaldības izmantošanu administratīvās spējas stiprināšanā vēl nav 
pilnībā izmantots
04 Saturs 
41–47  Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums. Galvenie datumi ES un Melnkalnes attiecībās
 II pielikums.  Revidētie projekti
 Komisijas atbilde
05
 Abreviatūras un akronīmi
EKAT : Eiropas Kopējā aviācijas telpa
IKNK : Interešu konfliktu novēršanas komisija
IPA: Pirmspievienošanās palīdzības instruments [ Instrument for Pre-Accession ]
IRP: integritātes riska pārvaldnieks
KNA : Korupcijas novēršanas aģentūra
KNID : Korupcijas novēršanas iniciatīvas direkcija
PSO : pilsoniskās sabiedrības organizācijas
RVPS : Reģionālā valsts pārvaldes skola
SA: stabilizācija un asociācija
SAN : Stabilizācijas un asociācijas nolīgums
SVK : Starpvaldību konference
VAA : Vides aizsardzības aģentūra
VPR : valsts pārvaldes reforma
VRI : Valsts revīzijas iestāde
06
 Kopsavilkums
I
Kopš neatkarības pasludināšanas 2006. gadā Melnkalne ir guvusi panākumus ceļā uz integrāciju Eiropā. Tā 
2010. gadā kļuva par ES kandidātvalsti, 2012. gada jūnijā Padome pieņēma sarunu programmu, un pēc tam sākās 
pievienošanās sarunas. Līdz 2015. gada beigām tika atklātas 22 no 35 sarunu sadaļām, un divas no tām tika provizo -
riski slēgtas.
II
Komisija ir palīdzējusi Melnkalnei izveidot iestādes un uzlabot administratīvo spēju ar mērķi atbalstīt pāreju uz 
demokrātisku un ekonomiski attīstītu valsti. ES pirmspievienošanās palīdzība ir gan finansiāla saskaņā ar Pirmspie -
vienošanās palīdzības instrumentu ( IPA), gan arī nefinansiāla, izmantojot politiskā dialoga mehānismus.
III
Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam ES piešķīra 235,7 miljonus EUR kā finansiālu palīdzību Melnkalnei, lai palīdzētu 
tai sagatavoties pievienošanās procesam. Līdz 2015. gada beigām līgumi tika noslēgti par 76 % no šīs summas. 
2014.–2020. gada periodam IPA indikatīvie finanšu piešķīrumi valstij sasniedz 270,5 miljonus EUR. Valstij ir arī pieeja -
mas programmas un projekti, ko finansē saskaņā ar vairāku saņēmēju programmām, kuras aptver visu Rietumbal -
kānu reģionu un Turciju.
IV
Palāta revidēja 19 projektus trīs galvenajās IPA I  (2007.–2013. g.) palīdzības jomās: valsts pārvaldes reforma (13 pro -
jekti), transports (3 projekti) un vide (3 projekti). Piecpadsmit no šiem projektiem bija finansēti no Melnkalnei pie -
šķirtajiem līdzekļiem, bet pārējie četri — no reģionālā piešķīruma. Palāta arī aplūkoja politiskā dialoga mehānismus, 
kas izveidoti saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu un pievienošanās sarunu procesu.
V
Revīzijas mērķis bija novērtēt, vai ES pirmspievienošanās finansiālā un nefinansiālā palīdzība 2007.–2013. gadā efek -
tīvi veicināja administratīvās spējas stiprināšanu Melnkalnē. Palāta secina, ka, neraugoties uz lēno progresu vairākās 
svarīgās jomās, ES pirmspievienošanās palīdzība ir palīdzējusi stiprināt administratīvo spēju Melnkalnē. Tomēr no 
Palātas revidētajiem 19  IPA finansētajiem projektiem 12 projektu atbalsta efektivitāti mazināja tas, ka dažus spēju 
veidošanas rezultātus Melnkalnes iestādes pilnībā neizmantoja vai neuzturēja. Lielākā daļa Palātas revidēto projektu 
neizvirzīja skaidru prasību valsts iestādēm veikt papildu pasākumus attiecībā uz IPA ieguldījumiem un tos lietderīgi 
izmantot.
VI
Revidētie projekti parasti sasniedza plānotos rezultātus, kas atbilda svarīgām spēju veidošanas vajadzībām, piemē -
ram, sekmīgi atbalstot izmaiņas tiesību aktos un iestāžu izveidi, kā arī nodrošinot apmācību. Vairākumā gadījumu 
projekti bija labi saskaņoti un ņēma vērā citu līdzekļu devēju paveikto. Tomēr Palāta konstatēja pārklāšanās piemē -
rus vai gadījumus, kad varētu uzlabot informācijas apmaiņu starp IPA projektiem, kas tika īstenoti tikai Melnkalnē, 
un reģionālajiem (vairāku saņēmēju) projektiem, kuri aptvēra vairākas pirmspievienošanās valstis.
Kopsavilkums 07
VII
Palāta arī konstatēja, ka, lai gan Komisija uzrauga valsts progresu administratīvās spējas stiprināšanā, novērtējums 
bija kvalitatīvā aspektā, un tika pārbaudītas valsts pārvaldes dažādas daļas. Tas apgrūtināja uzlabojumu salīdzinā -
šanu laikā. Komisija sāka publicēt jaunus datus 2015. gadā, bet tas bija pārāk agri, lai Palāta tos varētu novērtēt.
VIII
Politiskā dialoga mehānismi darbojās labi, taču svarīgās jomās — valsts pārvaldes reforma, vide un cīņa pret korup -
ciju — rezultāti tiek sasniegti lēni. Palāta novēroja, ka ierobežotie panākumi svarīgās jomās bieži vien bija saistīti ar 
valsts iestāžu vājo ieinteresētību veikt reformu, neraugoties uz ES pirmspievienošanās palīdzību. Komisijas rīcībā ir 
reformas veicināšanas nefinansiālie līdzekļi, tostarp “vispārējā līdzsvara” klauzula. Ne vienmēr ir skaidrs, vai un kā šie 
līdzekļi tiks piesaukti vai izmantoti, ja jaunie ES atbalstītie tiesību akti un iestādes nedos rezultātus tādās svarīgās 
jomās kā cīņa pret korupciju.
IX
Komisija 12 % IPA I  līdzekļu pārvaldību decentralizēja Melnkalnes iestādēm. Palāta konstatēja, ka ES līdzekļu decen -
tralizētā pārvaldība ir potenciāli noderīgs administratīvās spējas stiprināšanas instruments ar zināšanu pārnesi, kas 
IPA I  periodā netika pilnībā izmantots.
X
Palāta sniedz vairākus ieteikumus, kuru mērķis ir atbalstīt administratīvās spējas stiprināšanu.
08
 Ievads
1 Revīzijas laikā Rietumbalkānos 
bija šādas sešas valstis: 
Albānija, Bosnija un 
Hercegovina, bijusī 
Dienvidslāvijas Maķedonijas 
Republika, Kosova*, Melnkalne 
un Serbija.
* Šis nosaukums neskar nostājas 
par Kosovas statusu un atbilst 
ANO DP Rezolūcijai 1244 un 
Starptautiskās Tiesas 
atzinumam par Kosovas 
neatkarības deklarāciju.
2 Turpat.
3 2011. gada tautas skaitīšanas 
rezultāti. Sk. Melnkalnes 
Statistikas biroja izdevumu 
“Montenegro in figures ” 
[Melnkalne skaitļos], 
2013. gads.
4 SAN stājās spēkā 2010. gadā.
5 Tā bija 25. sadaļa “Zinātne un 
pētniecība”. Tajā pašā gadā to 
arī provizoriski slēdza.
6 Katra sadaļa attiecas uz kādu 
ES tiesību aktu politikas jomu.Melnkalnes ceļš uz integrāciju Eiropas Savienībā
01 
Melnkalne ir maza, kalnaina valsts Rietumbalkānos1. Tai dienvidrietumos ir 
Adrijas jūra, un rietumos tā robežojas ar Horvātiju, ziemeļrietumos — ar Bosniju 
un Hercegovinu, ziemeļaustrumos — ar Serbiju, austrumos — ar Kosovu*2 un 
dienvidaustrumos — ar Albāniju. Valsts galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Podgo -
rica. Melnkalnē ir 625 266 iedzīvotāji un šādas etniskās grupas: melnkalnieši — 
44,98 %, serbi — 28,73 %, bosnieši — 8,65 %, albāņi — 4,91 % un citi — 12,72 %3.
02 
Kopš neatkarības pasludināšanas 2006. gadā Melnkalne ir guvusi panākumus ceļā 
uz pievienošanos Eiropas Savienībai. Valsts 2007. gadā parakstīja Stabilizācijas 
un asociācijas nolīgumu (SAN) ar ES4, un 2010. gadā Palāta piešķīra Melnkalnei 
ES kandidātvalsts statusu. Padome 2012. gada jūnijā pieņēma sarunu programmu 
un sākās pievienošanās sarunas. Tajā pašā gadā tika atklāta pirmā sarunu sada -
ļa5. Līdz 2015. gada beigām tika atklātas 22 no 35 sadaļām6, un divas no tām tika 
provizoriski slēgtas. Ar Melnkalnes integrāciju ES saistīto notikumu hronoloģiju 
var skatīt I pielikumā .
03 
Neraugoties uz apgalvojumiem par krāpšanu vēlēšanās un parlamenta boikotu 
no dažu opozīcijas partiju puses, Melnkalne turpmākajos gados pēc pievienoša -
nās sarunu sākuma ir saglabājusi stabilitāti. Lai gan līdzīgi kā pārējās Rietumbal -
kānu reģiona valstīs tai ir steidzami jāveic reforma, piemēram, lai uzlabotu valsts 
pārvaldi un apkarotu korupciju, Melnkalne pašlaik tiek uzskatīta par pievienoša -
nās procesa līderi.
09 Ievads 
7 IPA I  tika izveidots ar Padomes 
2006. gada 17. jūlija Regulu 
(EK) Nr. 1085/2006, ar ko 
izveido Pirmspievienošanās 
palīdzības instrumentu ( IPA) 
(OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.), 
un Komisijas 2007. gada 
12. jūnija Regulu (EK) 
Nr. 718/2007, ar kuru īsteno 
Padomes Regulu (EK) 
Nr. 1085/2006, ar ko izveido 
Pirmspievienošanās palīdzības 
instrumentu ( IPA) (OV L 170, 
29.6.2007., 1. lpp.).
8 Kopējais IPA I  piešķīrums 
laikposmā no 2007. līdz 
2013. gadam bija 
10 miljardi  EUR.
9 Kopenhāgenas kritēriji, ko 
1993. gada jūnijā noteica 
Eiropadome, ir šādi:
 a) politiskie kritēriji — to 
iestāžu stabilitāte, kas garantē 
demokrātiju, tiesiskumu, 
cilvēktiesību aizsardzību, kā arī 
cieņu pret mazākumtautībām 
un to aizsardzību;
 b) ekonomiskie kritēriji — 
funkcionējošas tirgus 
ekonomikas pastāvēšana, kā 
arī spēja izturēt konkurences 
spiedienu un tirgus 
konjunktūru Eiropas 
Savienībā;
 c) spēja uzņemties dalības 
pienākumus, tostarp stingri 
ievērot politiskās, 
ekonomiskās un monetārās 
savienības mērķus.ES pirmspievienošanās palīdzība
04 
Kopš 2007. gada Melnkalne saņem ES finansiālo palīdzību saskaņā ar Pirmspie -
vienošanās palīdzības instrumentu7. IPA I  piešķīrums 235,7 miljonu EUR apmērā, 
aptverot laikposmu no 2007. līdz 2013. gadam8, tika sadalīts šādām atbalstītajām 
nozarēm:
05 
Saskaņā ar IPA I  piešķirtā ES finansējuma mērķis ir atbalstīt Melnkalnes pāreju 
uz demokrātisku un ekonomiski stabilu valsti, kas ir ceļā uz integrāciju Eiropā. 
Komisija ir izmantojusi IPA I  finansējumu, lai palīdzētu Melnkalnei uzlabot iestā -
žu darbību un administratīvo spēju, kā arī lai veicinātu ekonomisko un sociālo 
attīstību, Melnkalnei cenošoties izpildīt Kopenhāgenas kritērijus9. Līdz 2015. gada 
beigām tika noslēgti līgumi par 76 % no IPA I  līdzekļiem un 87 % no šīs summas 
tika izmaksāti. 1. tabulaIPA palīdzība Melnkalnei 2007.–2013. gadā (miljonos EUR)
NozareKopējais piešķīrums 
nozareiĪpatsvars
Valsts pārvaldes reforma 45,6 19 %
Vide un klimata pārmaiņas 35,3 15 %
Pārrobežu sadarbība 30,3 13 %
Transports 30,0 13 %
Tieslietas un iekšlietas 25,5 11 %
Ad hoc  pasākumi 25,0 11 %
Lauksaimniecība un lauku attīstība 22,5 9 %
Sociālā attīstība 21,5 9 %
KOPĀ 2007.–2013. gadā 235,7 100  %
Avots:  Eiropas Komisija.
10 Ievads 
10 Budžeta atbalsts ietver tiešus 
finanšu pārvedumus uz 
partnervalsts kases kontu, kas 
atkarīgi no atbilstīgu kritēriju 
izpildes (labi definēta 
stratēģija, stabila 
makroekonomiskā sistēma, 
laba publisko finanšu 
pārvaldība vai ticama 
programma, lai to uzlabotu, 
un budžeta pārredzamība un 
uzraudzība) un politikas 
dialoga, darbības novērtējuma 
un spēju veidošanas.06 
IPA II  seko pēc IPA I  un nosaka jaunu pirmspievienošanās palīdzības programmu 
laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam ar indikatīvu piešķīrumu 270,5 miljo -
nu EUR apmērā. IPA II  projekti ir vērsti uz strukturālo reformu nozarēs, kas aptver 
ES paplašināšanās stratēģijā noteiktās galvenās jomas, tādas kā demokrātija un 
pārvaldība, tiesiskums, ilgtspējīga izaugsme un konkurētspēja.
07 
ES sniedz pirmspievienošanās palīdzību arī reģionālā līmenī vairāku saņēmēju 
(vairāku valstu) projektiem un programmām, kas aptver visu Rietumbalkānu re -
ģionu un Turciju. Atbilstoši IPA I  reģionālais piešķīrums bija 1,357  miljardi  EUR un 
atbilstoši IPA II  — 2,959  miljardi  EUR.
08 
ES pirmspievienošanās palīdzības pamatā ir stratēģiskie dokumenti, tādi kā SAN, 
ikgadējā paplašināšanās stratēģija un Komisijas pieņemtie gada progresa ziņoju -
mi par valsti. Līdz 2013. gadam tie bija atspoguļoti daudzgadu indikatīvajos plā -
nošanas dokumentos, un tagad tos ietver indikatīvajos stratēģijas dokumentos. 
Gada vai daudzgadu programmas pieņem Komisija pēc apspriešanās ar saņēmēj -
valstīm un citām ieinteresētām personām.
09 
ES projektus Melnkalnē Komisija galvenokārt īsteno tieši saskaņā ar centralizēto 
pārvaldību. IPA I  perioda beigās cilvēkresursu attīstības un reģionālās attīstības 
programmu pārvaldību Komisija decentralizēja valsts iestādēm, bet joprojām ir 
pārskatatbildīga par šiem līdzekļiem un veic darījumu pārbaudes. IPA II  periodā 
Komisija turpina izmantot gan centralizēto, gan decentralizēto pārvaldību, ko 
tagad sauc par “tiešo un netiešo pārvaldību”, to papildinot ar citu īstenošanas 
kārtību, tādu kā nozaru budžeta atbalsts10.
10 
Komisija novērtē Melnkalnes gūtos panākumus iepriekšējos 12 mēnešos, izman -
tojot paplašināšanās dokumentu kopumu un gada progresa ziņojumus. Līdz 
2014. gadam paplašināšanās dokumentu kopumā ietvertajā gada stratēģijas 
dokumentā tika izklāstīti jaunākie sasniegumi un galvenie uzdevumi nākamajiem 
12 mēnešiem, kā arī sniegti konkrēti secinājumi un ieteikumi. 2015. gada stratē -
ģijas dokumentā bija ietverts pārskats par uzdevumiem ilgākā periodā, aptverot 
pašreizējās Komisijas atlikušo pilnvaru termiņu.
11
 Revīzijas tvērums un pieeja
11 
Revīzijas mērķis bija novērtēt, vai ES pirmspievienošanās palīdzība 2007.–
2013. gadā efektīvi veicināja administratīvās spējas stiprināšanu Melnkalnē. Tā 
aptvēra gan finansiālo palīdzību ( IPA finansētos projektus), gan arī nefinansiālo 
palīdzību (ES un Melnkalnes politiskā dialoga mehānismus).
12 
Revīzijā tika aplūkoti trīs galvenie jautājumi:
a) Vai revidētie projekti pienācīgi ņēma vērā vajadzību stiprināt administratīvo 
spēju?
 Lai atbildētu uz šo jautājumu, Palāta pārbaudīja, vai revidētie projekti bija iz -
strādāti tā, lai ņemtu vērā administratīvās spējas vajadzības, kuras Komisija un 
valsts iestādes bija atzinušas par svarīgām, un vai projekti bija labi saskaņoti 
ar citiem IPA projektiem un citu līdzekļu devēju intervences pasākumiem.
b) Vai revidētie projekti sasniedza rezultātus administratīvās spējas stiprināša -
nas ziņā?
 Lai atbildētu uz šo jautājumu, Palāta pārbaudīja, vai revidētie projekti deva 
gaidītos rezultātus attiecībā uz spēju veidošanu un vai šos rezultātus izman -
toja un uzturēja valsts iestādes. Ja rezultāti netika izmantoti vai uzturēti, 
Palāta pētīja galvenos iemeslus. Palāta arī pārbaudīja, kā Komisija novērtēja 
ES atbalsta efektivitāti saistībā ar administratīvās spējas uzlabošanu.
c) Vai Komisija efektīvi izmantoja nefinansiālo palīdzību, lai uzlabotu adminis -
tratīvo spēju?
 Lai atbildētu uz šo jautājumu, Palāta pārbaudīja, kā Komisija izmantoja politis -
kā dialoga mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas 
nolīgumu (SAN) un pievienošanās sarunām. Palāta arī pārbaudīja, kā Komisija 
izmantoja tai pieejamo sviru sistēmu, lai panāktu valsts iestāžu aktīvu ieinte -
resētību veikt reformu. Visbeidzot, Palāta pārbaudīja, vai Komisija izmantoja 
spēju nodošanas potenciālu, veicinot saskaņā ar IPA līdzekļu decentralizēto 
pārvaldību izveidotās labās prakses izplatīšanos.
12 Revīzijas tvērums un pieeja 
11 Palāta pievērsās IPA I , jo IPA II  
projekti šīs revīzijas laikā vēl 
netika īstenoti.
12 Valstis, kurām ir tiesības uz 
palīdzību saskaņā ar IPA, ietver 
Rietumbalkānu valstis un 
Turciju. Šīs programmas un 
projektus sauc arī par 
“reģionālajām” vai “vairāku 
valstu” programmām un 
projektiem. IPA I  kopējais 
piešķīrums vairāku saņēmēju 
programmām un projektiem 
bija 1 137 miljoni EUR.13 
Palātas uzmanības centrā bija trīs nozares, kas ir svarīgas Melnkalnes integrācijai 
Eiropas Savienībā: valsts pārvaldes reforma (VPR), transports un vide. Uz tām at -
tiecas 47 % no kopējā valsts piešķīruma Melnkalnei saskaņā ar IPA I11, kā parādīts 
1. tabulā . Palāta arī aplūkoja projektus, kuri attiecas uz spēju veidošanu valsts 
pārvaldē, bet ir finansēti no IPA reģionālā (vairāku saņēmēju) piešķīruma, kas 
sniedz palīdzību arī citām valstīm, kurām ir tiesības uz palīdzību saskaņā ar IPA12. 
Tā kā uz visām šīm atbalsta jomām attiecas arī IPA II  (2014.–2020.), Komisija var 
ņemt vērā šā ziņojuma apsvērumus un ieteikumus, īstenojot IPA II  un sagatavojot 
2017. gadā plānoto IPA II  vidusposma pārskatu.
14 
Palāta pārbaudīja 19 projektu izlasi. Valsts pārvaldes reformas nozarē Palāta izrau -
dzījās 13 projektus, kas saistīti ar iepirkumu, cīņu pret korupciju, iekšējo kontroli, 
ārējo revīziju, vietējo pašpārvaldi un Reģionālo valsts pārvaldes skolu (RVPS). 
Transporta nozarē Palāta izraudzījās 3 projektus, kas attiecās uz civilo aviāciju, 
Dzelzceļa direkciju un ceļu būvi. Vides nozarē Palāta izraudzījās 3 projektus sais -
tībā ar centrālās valdības īstenoto pārvaldību, komunālajiem pakalpojumiem un 
atkritumu apsaimniekošanu. Piecpadsmit no šajā izlasē ietvertajiem projektiem 
bija finansēti no valsts piešķīruma Melnkalnei, bet pārējie četri — no reģionālā 
piešķīruma. Informāciju par izraudzītajiem projektiem var skatīt II pielikumā .
15 
Revīzija ietvēra dokumentu analīzi, kā arī Komisijas un valsts iestāžu pārstāvju 
iztaujāšanu. Palāta apspriedās arī ar citām ieinteresētām personām, tādām kā pil -
soniskās sabiedrības organizācijas (PSO) un līdzekļu devēju organizācijas. Palāta 
izmantoja pierādījumus, kas sniegti projektu un programmu dokumentos, IPA I  un 
valsts novērtējumos, Komisijas gada progresa ziņojumos un budžeta iestādes 
rezolūcijās.
13
 Apsvērumi
I daļa. Revidētie projekti ņēma vērā administratīvās 
spējas vajadzības un vairākumā gadījumu bija labi 
saskaņoti ar citiem IPA projektiem un līdzekļu devēju 
intervences pasākumiem
16 
Lai efektīvi veicinātu Melnkalnes valsts pārvaldes administratīvās spējas stiprinā -
šanu, IPA projektiem jāņem vērā Komisijas un Melnkalnes konstatētās galvenās 
vajadzības attiecībā uz šo spēju. IPA projektiem vajadzētu būt labi saskaņotiem 
gan savā starpā, gan ar citu līdzekļu devēju sniegto atbalstu, lai, piemēram, izvai -
rītos no pārklāšanās. Jaunu IPA projektu pamatā ir jābūt rezultātiem, kas sasniegti 
agrākos ES finansētos pasākumos.
Projekti ņēma vērā spēju veidošanas vajadzības
17 
Palāta pārbaudīja Komisijas indikatīvo daudzgadu finanšu shēmu un indikatīvo 
daudzgadu plānošanas dokumentu, kurā ir noteiktas galvenās ES atbalsta jomas 
un mērķi, izraudzīto projektu finansēšanas nolīgumus, kuros ir aprakstīti to īpašie 
mērķi, un valsts stratēģijas dokumentus. Tajos visos bija norādīta vajadzība stipri -
nāt administratīvo spēju. Palāta novērtēja, vai revidēto projektu mērķis bija risināt 
vienu vai vairākas no šajos dokumentos minētajām spēju veidošanas vajadzībām. 
Palāta konstatēja, ka visi 19 projekti bija izstrādāti tā, lai apmierinātu noteiktās 
administratīvās spējas vajadzības. 2. tabulā  ir sniegts pārskats par revidēto pro -
jektu spēju veidošanas mērķiem.
14 Apsvērumi 2. tabulaRevidēto projektu mērķi attiecībā uz nepietiekamās administratīvās spējas 
uzlabošanu
Joma Projekti Spēju veidošanas mērķi
Iepirkums 1, 2, 3 ο uzlabot likumdošanu un līgumslēdzēju iestāžu spēju, stiprinot publiskā iepirkuma iestādes spējas
 ο sniegt apmācību un organizēt sertifikācijas programmu
Korupcija 4, 5 ο veidot ar korupcijas novēršanu saistīto iestāžu spēju
 ο veidot vietējā līmeņa, tostarp PSO, spēju cīnīties pret korupciju
Iekšējā kontrole 6, 7 ο ieviest valsts iekšējo finanšu kontroli
 ο sagatavoties plānotajai ES līdzekļu pārvaldībai nākotnē, ko veic valsts iestādes
Ārējā kontrole 8, 9 ο uzlabot Valsts revīzijas iestādes (VRI) spēju plānot savu darbu un izstrādāt revīzijas metodiku
 ο izveidot revīzijas kvalitātes kontroles sistēmu
Vietējā pašpārvalde 10, 11 ο izstrādāt apmācības programmas un nodrošināt darbaudzināšanu
 ο sagatavot stratēģiskos plānus pašvaldībām
RVPS 12, 13  ο atbalstīt valsts pārvaldes spēju veidošanu Rietumbalkānu reģionā
Transports 14, 15, 16 ο veidot spēju uzlabot likumdošanu autoceļu, dzelzceļu un civilās aviācijas jomās, izveidot publiskā un privātā 
sektora partnerības un koncesijas finansējumu transporta infrastruktūrai
 ο stiprināt spēju pārvaldīt starptautisku finanšu instrumentu ieguldījumus
 ο uzlabot tehniskās un vadības prasmes vietējā līmenī
Vide 17 , 18, 19 ο sagatavot stratēģijas tiesību aktu izstrādei, saskaņošanai un īstenošanai
 ο veidot spēju īstenot projektus visos līmeņos
Avots:  Sagatavojusi ERP, izmantojot Eiropas Komisijas datus.
15 Apsvērumi 
13 Daudzi līdzekļu devēji 
samazināja vai pārtrauca 
atbalsta pasākumus, kad bija 
pieejama 
ES pirmspievienošanās 
palīdzība saskaņā ar IPA un 
sākās ES pievienošanās sarunu 
process.Saskaņošana ar citiem projektiem un citiem intervences 
pasākumiem vairākumā gadījumu bija laba
18 
Palāta pārbaudīja, vai projekti bija labi saskaņoti ar citiem ES un citu līdzekļu de -
vēju finansētiem pasākumiem valstī. Tika konstatēts, ka projekti bija kopumā labi 
saskaņoti ar citiem IPA projektiem, piemēram, izmantojot iepriekšējos IPA projek -
tos paveikto tajā pašā jomā. Lai gan citu līdzekļu devēju skaits Melnkalnē kopš 
IPA I  perioda sākuma 2007. gadā ir ievērojami samazinājies13, Palāta konstatēja, ka 
IPA projekti ņēma vērā šo līdzekļu devēju paveikto (piemērus sk.  1. izcēlumā ).1. izcēlumsLabas saskaņošanas piemēri
6. un 7. projekts  palīdzēja 1) izveidot pārvaldības un kontroles sistēmas, kas īpaši paredzētas plānotajai 
Melnkalnes veiktās ES līdzekļu pārvaldības decentralizācijai nākotnē, un 2) plašāk ieviest valsts iekšējo finanšu 
kontroli, aptverot visu valsts pārvaldi.
Lai sasniegtu pirmo mērķi, 6. projekts balstījās uz projektu, ko ES bija finansējusi pirms IPA I  sākuma. Komisija 
6. projekta īstenošanas laikā lūdza līgumslēdzēju mainīt rezultātus, lai atspoguļotu darbu, ko paralēli veica 
Komisijas dienesti, pārbaudot valsts iestāžu izveidoto struktūru atbilstību, lai sagatavotos decentralizētajai 
pārvaldībai. Tad 7. projekts sniedza turpmāku atbalstu un apmācību, lai sagatavotu Melnkalnes iestāžu darbi -
niekus darbam ar decentralizētās pārvaldības struktūrām.
Lai sasniegtu otro mērķi, abi projekti vispirms pievērsās centrālajai valsts pārvaldei un pēc tam pārvaldei vie -
tējā līmenī. Proti, 6. projekta mērķis bija ieviest iekšējo kontroli centrālās valdības ministrijās, tostarp izveido -
jot iekšējās revīzijas struktūras ar visaptverošiem revīzijas plāniem un to sadarbības tīklu. Savukārt 7. projekts 
sākās dažus mēnešus pēc 6. projekta beigām un pievērsās pirmā projekta laikā konstatētajai vājas pārvaldības 
praksei.
8. un 9. projekta  mērķis bija stiprināt Melnkalnes Valsts revīzijas iestādi (VRI). Pamatojoties uz Vācijas līdzek -
ļu devēju iepriekš finansētu projektu, 8. projekts nodrošināja plānus, pamatnostādnes un seminārus revi -
dentiem. Piemēram, tas veidoja spējas lietderības revīzijas jomā, kas Valsts revīzijas iestādei bija jauna veida 
revīzijas darbs. Īstenošanas laikā IPA projekts tika saskaņots ar lietderības revīzijas spēju stiprināšanas darbu, 
ko veica Vācijas un Zviedrijas līdzekļu devēji. 9. projekts bija mērķsadarbības projekts, ko vadīja Lietuvas VRI. 
Lai gan starp abiem projektiem bija divus gadus ilgs laika intervāls, 9. projekts bija labi saskaņots ar atbalstu, 
kas tika sniegts 8. projekta īstenošanas laikā, un ieviesa kvalitātes kontroli Melnkalnes Valsts revīzijas iestādē, 
palielinot tehnisko spēju un sagatavojot pamatnostādnes.
16 Apsvērumi 
19 
Tomēr Palāta konstatēja, ka saskaņošana starp IPA projektiem, kas tika īstenoti 
tikai Melnkalnē, un vairāku saņēmēju projektiem, kuri aptvēra vairākas pirmspie -
vienošanās valstis, ne vienmēr bija laba (piemērus sk.  2. izcēlumā ).2. izcēlumsIPA projektu vājas saskaņošanas piemēri
1., 2. un 3. projekts.  Palāta revidēja visus IPA I  projektus14, kuri atbalsta publisko iepirkumu Melnkalnē. Pirmais 
projekts sniedza atbalstu tikai Melnkalnē, savukārt pārējie divi bija vairāku saņēmēju projekti, kas pieejami 
arī citām pirmspievienošanās valstīm. Lai gan ar 1. projektu tika sekmīgi izveidota publiskā iepirkuma sistēma 
valstī, Palāta konstatēja, ka visu trīs projektu spēju veidošanas rezultāti nebija labi saskaņoti. Projekti veidoja 
spēju uzlabot likumdošanu publiskā iepirkuma jomā, palīdzot izstrādāt jaunus tiesību aktus. Tie arī uzlaboja 
līgumslēdzēju iestāžu darbību, nodrošinot apmācību un sertifikācijas programmu publiskā iepirkuma iestāžu 
darbiniekiem. Vairāku saņēmēju projekti (2. un 3. projekts) tika īstenoti pēc 1. projekta, bet efektīvi nebāzējās 
uz 1. projekta kursiem, tos nepapildinot ar specifiskāku apmācību. Tā vietā dažos gadījumos kursu saturs bija 
ļoti līdzīgs vai pat identisks: visi trīs projekti nodrošināja apmācību par galvenajām publiskā iepirkuma proce -
dūrām, 1. un 2. projekts aplūkoja Komunālo pakalpojumu direktīvas15 īstenošanu, un 2. un 3. projekts pievēr -
sās tiesiskās aizsardzības līdzekļu sistēmai16. Turklāt kursos bieži vien piedalījās tie paši dalībnieki, piemēram, 
instruktoru apmācības kursos, kas tika rīkoti 1. un 3. projekta ietvaros.
12. un 13. projekts.  tika izveidota Reģionālā valsts pārvaldes skola (RVPS), lai palīdzētu stiprināt valsts 
pārvaldes administratīvo spēju un reģionālo sadarbību Rietumbalkānos. Lai gan visi seši dalībnieki, tostarp 
Melnkalne, katrs iegulda 150 000 EUR gadā, lielāko daļu RVPS izmaksu sedz IPA vairāku saņēmēju projekti. 
Palāta konstatēja, ka RVPS apmācības pasākumi nebija pietiekami labi saskaņoti ar citiem apmācības pasāku -
miem, kas sniegti saskaņā ar IPA projektiem Melnkalnē. Piemēram, RVPS apmācība bija galvenokārt paredzēta 
jaunākajiem darbiniekiem, kuru vajadzības lielā mērā apmierināja citas spēju veidošanas iniciatīvas. Valsts 
ierēdņiem nebija arī pieejama pietiekama informācija par pieejamo apmācību. Tāpēc RVPS mācību piedāvāju -
mu Melnkalne izmantoja maz.
14 Neietverot tehniskās palīdzības un informācijas apmaiņas līgumus.
15 Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas 
darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp).
16 ES tiesiskās aizsardzības līdzekļu direktīvas ir Padomes 1989. gada 21. decembra Direktīva 89/665/EEK (OV L 395, 30.12.1989., 33. lpp.), Padomes 
1992. gada 25. februāra Direktīva 92/13/EEK (OV L 76, 23.3.1992., 14. lpp.), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. decembra 
Direktīva 2007/66/EK (OV L 335, 20.12.2007., 31. lpp.). Tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir tiesiskas darbības, kas pieejamas ekonomikas dalībniekiem, 
kuri piedalās līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās, un kas ļauj tiem apstrīdēt piešķiršanas lēmumu.
17 Apsvērumi 
20 
Kopš 2014. gada Komisija ir atzinusi vajadzību labāk saskaņot valsts un reģionālos 
(vairāku saņēmēju) instrumentus un pārskatījusi savas procedūras. Piemēram, 
Komisija mudināja RVPS apspriesties ar valsts IPA koordinatoriem un attiecīgi 
pielāgot savu piedāvājumu. Turklāt Komisija Kaimiņattiecību politikas un papla -
šināšanās sarunu ģenerāldirektorātā 2015. gadā izveidoja Tematiskās kompeten -
ces centru valsts pārvaldes reformas (VPR) jautājumos, lai pārvaldītu dažādas 
vairāku saņēmēju (reģionālās) programmas VRP jomā, ieskaitot Reģionālās valsts 
pārvaldes skolas (RVPS) līgumus. Viens no šā centra mērķiem ir saskaņot IPA 
reģionālo un valsts palīdzību. Tomēr Palātai bija pāragri novērtēt, vai šie jaunie 
pasākumi nodrošināja vajadzīgos uzlabojumus valsts un reģionālās IPA palīdzības 
saskaņošanā.
II daļa. Neatbilstoša rezultātu izmantošana mazināja 
dažu revidēto projektu efektivitāti
21 
Lai efektīvi veicinātu Melnkalnes valsts pārvaldes administratīvās spējas stiprinā -
šanu, IPA projektiem jāsniedz gaidītie rezultāti attiecībā uz spēju veidošanu. Tūlīt 
pēc tam šie rezultāti ir jāizmanto projektu saņēmējiem un jāuztur valsts iestādēm, 
lai tie būtu ilgtspējīgi un pilnā apmērā īstenotu savu ietekmi. Lai parādītu, kas 
ir sasniegts ar ES līdzekļiem, Komisijai būtu skaidri jāziņo par gūtajiem panāku -
miem, tostarp to, cik lielā mērā valstī uzlabojas administratīvā spēja.
Projekti parasti deva rezultātus, bet tos ne vienmēr 
izmantoja saņēmēji vai uzturēja Melnkalnes iestādes
22 
Attiecībā uz revidētajiem projektiem Palāta pārbaudīja starpposma un gala 
ziņojumus, Komisijas uzraudzības un novērtēšanas ziņojumus un uzraudzības 
komitejas sanāksmju protokolus, kā arī iztaujāja saņēmējus. Palāta konstatēja, 
ka kopumā projekti deva plānotos rezultātus. Daži no tiem bija saistīti ar spē -
ju veidošanas mērķiem, un daži bija paredzēti tam, lai sasniegtu citus mērķus, 
piemēram, saistībā ar ceļu būvi. Palāta galveno uzmanību pievērsa rezultātiem, 
kas saistīti ar spēju veidošanu. Palāta konstatēja, ka no 19 revidētajiem projek -
tiem vienu vai vairākus no 12 projektu sniegtajiem spēju veidošanas rezultātiem 
saņēmēji neizmantoja pilnībā vai valsts iestādes neveica vajadzīgos pasākumus, 
lai šos rezultātus atbalstītu.
18 Apsvērumi 
23 
Ja saņēmēji rezultātus neizmantoja, attiecīgo projektu kopējā efektivitāte ad -
ministratīvās spējas stiprināšanā bija samazināta, jo to piedāvātie iespējamie 
uzlabojumi ne vienmēr tika īstenoti. Iemesls rezultātu neizmantošanai bieži vien 
bija saistīts ar budžeta vai cilvēkresursu ierobežojumiem.
Piemērus rezultātiem, kurus saņēmēji neizmantoja pilnībā, sk.  3. izcēlumā .3. izcēlumsPiemēri rezultātiem, kurus saņēmēji neizmantoja pilnībā
4. projekts  tika izstrādāts ar mērķi novērst korupciju un bija paredzēts divām galvenajām iestādēm, kas tolaik 
darbojās šajā jomā: Korupcijas novēršanas iniciatīvas direkcijai (KNID) un Interešu konfliktu novēršanas komisi -
jai (IKNK). Divus no plānotajiem rezultātiem saņēmēji neizmantoja pilnībā.
 οIKNK neizmantoja projekta laikā sagatavoto automatizēto datu apmaiņas sistēmu par mantiskā stāvokļa 
deklarācijām. IKNK izvēlējās turpināt izmantot manuālo reģistru, lai gan tai nebija pietiekamu resursu, lai to 
atjauninātu.
 οProjekta laikā tika sagatavots integritātes riska pārvaldnieka (IRP) IT rīks Korupcijas novēršanas iniciatī -
vas direkcijai, lai tā varētu uzraudzīt integritātes plānus, kas sagatavoti ar mērķi mazināt valsts pārvaldē 
konstatētos korupcijas riskus. Lai gan no 102 valsts iestādēm 72 bija sagatavojušas integritātes plānus, tikai 
četras no tām līdz revīzijas laikam bija izmantojušas IRP rīku. Šāds stāvoklis bija daļēji saistīts ar nepietie -
kamiem cilvēkresursiem un daļēji ar to, ka Melnkalne nesagādāja vajadzīgo finansējumu, lai turpinātu rīka 
izstrādi un to ieviestu. (Melnkalne paļāvās uz to, ka saņems 400 000 EUR no citiem līdzekļu devējiem saska -
ņā ar 23. sadaļas rīcības plānu, bet šī iespēja neīstenojās, un Melnkalne nespēja arī nodrošināt vajadzīgos 
līdzekļus pati ar saviem resursiem.)
Kamēr tika īstenots 4. projekts, valsts iestādes nolēma IKNK un KNID apvienot, izveidojot jaunu Korupcijas no -
vēršanas aģentūru (KNA). Revīzijas laikā nebija pierādījumu par to, vai KNA izmantos kādu no IT risinājumiem, 
kas šā IPA projekta laikā tika izstrādāti KNID un IKNK vajadzībām.
14. projekta  laikā tika izstrādātas tehniskās specifikācijas, lai noslēgtu līgumu par datubāzes sagatavošanu, 
kas vajadzīga ceļu infrastruktūras pārvaldībai Melnkalnē. Līdz revīzijas laikam, kas ir četri gadi pēc datubāzes 
sagatavošanas, valsts iestādes to nebija izmantojušas. Tas pats IPA projekts palīdzēja veidot Melnkalnes valsts 
pārvaldes spēju īstenot infrastruktūras projektus. Taču dažos gadījumos sagaidāmie ieguvumi no spēju veido -
šanas lielās darbinieku mainības dēļ bija zaudēti. Līdz revīzijas laikam seši no astoņiem dzelzceļa infrastruktū -
ras uzņēmumā apmācītajiem cilvēkiem no darba jau bija aizgājuši, vairākumā gadījumu tāpēc, ka strādāja uz 
pagaidu līguma pamata.
19. projekts  palīdzēja stiprināt atkritumu apsaimniekošanas spēju vietējā līmenī. Sākotnēji plānotie rezultāti 
projekta īstenošanas laikā tika mainīti. Tomēr revīzijas laikā Palāta konstatēja, ka pat šie pārskatītie rezultāti 
netika pilnībā izmantoti, daļēji darbinieku un finanšu resursu trūkuma dēļ. Piemēram, projekta finansētais un 
2013. gadā pabeigtais atkritumu pārstrādes laukums joprojām netika izmantots, daļēji tāpēc, ka trūka darbi -
nieku, kas tajā strādātu. Turklāt projekta ietvaros iegādātais aprīkojums pašvaldības budžeta ierobežojumu 
dēļ netika uzturēts. Citi projekta laikā iegādātie priekšmeti, piemēram, atkritumu tvertnes, netika izmantotas 
vispār.
19 Apsvērumi 
24 
Ja valsts iestādes neveica pasākumus, lai uzturētu projektu rezultātus, paredzē -
tā ietekme bieži vien samazinājās. Dažos gadījumos valsts iestādes nepieņēma 
vajadzīgos tiesību aktus, tādējādi rezultāti nebija pilnībā efektīvi. Citos gadījumos 
izveidotajām iestādēm nebija piešķirta neatkarība vai struktūras, kurām būtu 
jāīsteno pieņemtie tiesību akti, nebija pilnvarotas to darīt. Dažkārt valsts iestādes 
nenodrošināja vajadzīgos papildu cilvēkresursus vai finanšu resursus, lai uzturētu 
IPA projektu rezultātus. Piemērus rezultātiem, kurus valsts iestādes neuzturēja, 
sk.  4. izcēlumā .4. izcēlumsPiemēri rezultātiem, kurus valsts iestādes neuzturēja
5. projekta  mērķis bija stiprināt vietējo pārvaldes iestāžu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju (PSO) lomu 
korupcijas problēmu risināšanā vietējā līmenī un uzlabot iedzīvotāju informētību par efektīvu korupcijas no -
vēršanas pasākumu nozīmi. Plānotos spēju veidošanas rezultātus (pētījumi, grupu diskusijas, politikas ietei -
kumi) projekts sasniedza. Taču Iekšlietu ministrija, kurai ir galvenā atbildība par ziņošanu attiecībā uz vietējo 
korupcijas novēršanas plānu īstenošanu, nolēma nepiedalīties projekta ierosinātajā apspriešanās procesā, kura 
mērķis bija izveidot daudznozaru konsultatīvo korupcijas novēršanas padomi. Tas vājināja padomi, kas pēc 
projekta beigām vairs nedarbojās.
14. projekts  sekmīgi palīdzēja saskaņot tiesību aktus gaisa pārvadājumu jomā, lai sagatavotos Eiropas Kopē -
jās aviācijas telpas (EKAT) nolīguma pirmajam posmam. Tomēr valsts iestādes līdz revīzijas laikam — 3,5 gadus 
pēc projekta beigām17 — nebija pieņēmušas daudzus no projekta laikā izstrādātajiem iekšējiem normatīvajiem 
aktiem, kas vajadzīgi, lai valsts atbilstu EKAT nolīguma prasībām.
15. projekta  ietvaros 2013. gadā tika izstrādāts uzņēmējdarbības plāns, lai uzlabotu Dzelzceļa direkcijas 
efektivitāti. Taču valsts iestādes līdz revīzijas laikam uzņēmējdarbības plānu nebija īstenojušas finansiālu iero -
bežojumu dēļ, kā rezultātā aizkavējās vajadzīgā papildu personāla pieņemšana darbā (septiņas vakances no 
17 amata vietām direkcijā). Turklāt valsts iestādes nebija piešķīrušas direkcijai finansiālu neatkarību no Trans -
porta ministrijas, kas bija vajadzīgs, lai direkcija varētu darboties, kā paredzēts.
Saskaņā ar 17. projektu  180 000 EUR tika atvēlēti tam, lai stiprinātu Vides aizsardzības aģentūras (VAA) spēju 
vākt, apstiprināt un izplatīt vides datus. Šim nolūkam projektam bija vajadzīgs gads, lai izveidotu vides datu 
vākšanas, apstiprināšanas un izplatīšanas sistēmu un sagatavotu attiecīgos apmācību kursus. Lai gan šis darbs 
tika pabeigts 2012. gadā, izveidotā sistēma līdz revīzijas laikam vēl nebija ieviesta un ne aģentūras spēja, ne 
arī tās ziņojumu kvalitāte nebija būtiski uzlabojusies. Valsts iestādes nebija uzturējušas projekta rezultātus, 
piešķirot pietiekamus personāla un finanšu resursus.
18. projekts  palīdzēja valsts iestādēm sagatavot 29 sekundāros tiesību aktus komunālo pakalpojumu un 
atkritumu apsaimniekošanas jomā. Lai gan līdz projekta beigām 2013. gada augustā bija sagatavoti tiesību 
aktu projekti, līdz revīzijas laikam valsts iestādes bija pieņēmušas un publicējušas tikai pusi no tiem, tādējādi 
samazinot IPA projekta ietekmi.
17 Projekts beidzās 2011. gada novembrī, un revīzija tika veikta 2015. gada maijā.
20 Apsvērumi 
Nebija pietiekamas informācijas, lai parādītu laika gaitā 
gūtos panākumus administratīvās spējas stiprināšanā
25 
Palāta pārbaudīja pieejamo informāciju, lai novērtētu, kā revīzijas laikā uzlabo -
jās administratīvā spēja Melnkalnē. Palāta izskatīja paplašināšanās dokumentu 
kopumu, ko katru gadu pieņem Komisija. Tas ietver paplašināšanās stratēģijas 
dokumentu, kurā ir izklāstīts plāns turpmākajiem gadiem un novērtēts katras 
kandidātvalsts un potenciālās kandidātvalsts panāktais progress. Tas ietver arī 
gada progresa ziņojumus, kuros sīkāk aprakstīti katras valsts gūtie panākumi 
attiecīgajā gadā. Palāta ņēma vērā arī progresu, par kuru ziņoja saskaņā ar Stabili -
zācijas un asociācijas nolīgumu (SAN) izveidotās uzraudzības komitejas un nozaru 
komitejas, un pirmos valsts pārvaldes reformas (VPR) bāzes datu mērījumus, kas 
tika veikti 2015. gadā.
26 
Palāta konstatēja, ka, lai gan Komisijas gada progresa ziņojumos ir norādīts vis -
pārējs progress Kopenhāgenas kritēriju izpildē un ir novērtēts atsevišķu sarunu 
nodaļu stāvoklis, tajos nav novērtēti panākumi spējas stiprināšanā ilgākā laikā. Ta -
jos arī nebija paredzēts aplūkot atsevišķu projektu rezultātus. Pamatojoties uz šo 
ziņojumu izskatīšanu, Palāta centās gūt priekšstatu par 2011.–2014. gadā gūtajiem 
panākumiem saistībā ar administratīvās spējas stiprināšanu reformas galvenajās 
jomās (sk.  3. tabulu ).
27 
Aplūkojusi Komisijas gada progresa ziņojumus, Palāta kopumā konstatē, ka spējas 
stiprināšanas progress ir bijis lēns. Tomēr Palāta konstatēja, ka dažādos ziņoju -
mos ne vienmēr bija novērtētas vienas un tās pašas valsts pārvaldes daļas un ka 
novērtējuma kvalitatīvais raksturs nozīmēja to, ka administratīvās spējas novērtē -
šanas kritēriji (“vāja” vai “palielinājusies”) nebija skaidri definēti. Tas apgrūtināja 
uzlabojumu salīdzināšanu laikā.
21 Apsvērumi 3. tabulaPārskats par administratīvās spējas novērtējumiem Komisijas gada progresa 
ziņojumos (2011.–2014. gads) attiecībā uz revidētajām jomām
Sadaļa1Politikas jomas 2011 2012 2013 2014
5 Publiskais iepirkumsPubliskā iepirkuma direktorāts, Publiskā iepirkuma pārvalde
Publiskā iepirkuma procedūru kontroles komisija
Pārbaudes dienesti
Koncesijas
14 Transporta politika Negadījumu izmeklēšanas iestāde
22Reģionālā politika un strukturālo 
instrumentu koordinācijaIestāžu sistēma
Finanšu pārvaldība, kontrole un revīzija
23 Tiesu sistēma un pamattiesībasKorupcijas novēršanas politika
Interešu konfliktu novēršanas komisija
Korupcijas novēršanas darbību koordinācija
27 Vide un klimata pārmaiņasHorizontālie jautājumi
Gaisa kvalitāte
Atkritumu apsaimniekošana
Administratīvā spēja joprojām ir vāja vai ierobežota un ir būtiski vai steidzami jāuzlabo.
Administratīvā spēja ir palielinājusies, bet vēl vajadzīgi turpmāki uzlabojumi.
Administratīvā spēja ir palielinājusies, un turpmāki uzlabojumi nav vajadzīgi.
1 Ziņojumu struktūra atbilst sarunu sadaļām, pat ja tās vēl nav atklātas.
Avots:  ERP, izmantojot Eiropas Komisijas progresa ziņojumus.
22 Apsvērumi 
18 Sākot no 2015. gada, progresa 
ziņojumus sauc par “valsts 
ziņojumiem”.
19 Jauno metodiku piemēro 
visām kandidātvalstīm un 
iespējamajām 
kandidātvalstīm, un tā ietver 
šādas jomas: tiesu sistēmas 
darbība, korupcija, organizētā 
noziedzība, vārda brīvība, 
ekonomiskie kritēriji, VPR, 
publiskais iepirkums, statistika 
un finanšu kontrole.
20 Sk. ES Paplašināšanās 
stratēģijas 2. pielikumu 
(COM(2015) 611  final , 
10.11. 2015.).
21 Pirmā pārbaude tika veikta 
2015. gadā, aplūkojot spēju 
veidošanas, strukturālos, 
juridiskos, procedūras un citus 
jautājumus. Tajā tika izmantoti 
valsts pārvaldes principi, ko 
bija apstiprinājušas visas 
paplašināšanās valstis, un tās 
rezultātā tika sagatavots sīki 
izstrādāts valsts ziņojums, kurā 
sniegta analīze par Melnkalnes 
panākumiem valsts pārvaldes 
reformas jomā, kā arī detalizēti 
un secīgi ieteikumi attiecībā uz 
reformu ( http://www.
sigmaweb.org/publications/
public-governance-baseline-
measurement-reports.htm ).28 
Atzīstot, ka ir vajadzīgi labi dati, lai nepārtraukti novērtētu progresu reformas 
īstenošanā, Komisija savam ikgadējam novērtējumam 2015. gada progresa ziņo -
jumos18 deviņās jomās izmēģinājuma veidā izmantoja jaunu ziņojumu sniegšanas 
metodiku19. Šajās jomās ziņojumā tika sniegta sīkāka informācija nekā iepriekš par 
pašreizējo stāvokli, ne tikai par pēdējos 12 mēnešos panākto progresu. Novērtē -
šanas skalas tika labāk saskaņotas, un ziņojumi bija vieglāk salīdzināmi gan starp 
valstīm, gan arī laika gaitā. Tas ļaus panākto progresu iekļaut noteiktā kontekstā 
un arī sniegs norādes par to, kam nākamajā gadā būtu jāpievērš galvenā uzmanī -
ba20. Līdz revīzijas laikam Komisija šajā novērtējumā vēl nebija iekļāvusi arī citas 
jomas, tādas kā transports un vide. Komisija 2015. gadā arī uzsāka valsts pārval -
des bāzes datu mērījumu pārbaudes, kas ļaus kvantitatīvā un salīdzinošā veidā 
ziņot par progresu21.
III daļa. Komisija labi izmantoja savus nefinanšu 
līdzekļus, lai atbalstītu reformas procesu, bet būtiski 
jautājumi ir palikuši neatrisināti
29 
Lai efektīvi veicinātu administratīvās spējas stiprināšanu Melnkalnē, Komisijai ir 
efektīvi jāizmanto savi nefinanšu līdzekļi, atbalstot reformas procesu. Ir jāizveido 
politiskā un politikas dialoga mehānismi, kuriem labi jādarbojas, un Komisijai 
šajā dialogā būtu skaidri un konsekventi jāizmanto tai pieejamā sviru sistēma, 
lai panāktu valsts iestāžu aktīvu ieinteresētību veikt reformu. Ja pastāv zināšanu 
pārneses iespēja, piemēram, mācoties no IPA projektu vadības un īstenošanas 
pieredzes, Komisijai tā būtu jāizmanto.
30 
Palāta pārbaudīja saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (SAN) un pie -
vienošanās sarunu procesu izveidotās Komisijas un Melnkalnes politiskā dialoga 
galvenās struktūras, tostarp jauno pieeju sarunām, kas piemērota Melnkalnei. 
Palāta aplūkoja reformas veicināšanas nefinansiālos līdzekļus, ieskaitot “vispārējā 
līdzsvara” klauzulu. Tā pārbaudīja, vai Komisija šos līdzekļus izmantoja efektīvi, lai 
veicinātu administratīvās spējas uzlabošanos. Palāta arī novērtēja, cik lielā mērā 
Komisija izmanto iespēju veicināt labu praksi, izmantojot IPA līdzekļu decentrali -
zēto pārvaldību.
23 Apsvērumi 
22 5. sadaļa “Publiskais 
iepirkums” un 32. sadaļa 
“Finanšu kontrole” (2015. gada 
ziņojums par Melnkalni).
23 Turpat, 6. lpp.Saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (SAN) 
izveidotie politiskā dialoga mehānismi darbojas labi
31 
Pēc Melnkalnes neatkarības pasludināšanas 2006. gadā ministru līmenī tika 
izveidots politiskais dialogs starp Melnkalnes valdību un ES iestādēm. Vēlāk 
2007. gadā parakstītais Stabilizācijas un asociācijas nolīgums (SAN) radīja pamatu 
politiskā dialoga izveidei dažādos līmeņos: Stabilizācijas un asociācijas (SA) pa -
dome, SA komiteja, septiņas SA apakškomitejas un kopš 2014. gada Īpašā grupa 
valsts pārvaldes reformas jautājumos. Ar šo mehānismu starpniecību Komisija 
un Melnkalnes iestādes kopš 2007. gada tiekas regulāri, lai cita starpā apspriestu 
tādus jautājumus kā vajadzība panākt progresu reformas īstenošanā un nepie -
tiekamā administratīvā spēja valstī. Nozaru apakškomiteju uzmanības centrā ir 
tiesību aktu saskaņošana ar acquis  un līdzekļi, kā to panākt. Apakškomiteju darba 
rezultāti katru gadu tiek pārrunāti SA padomē un SA komitejas sanāksmēs.
32 
Komisija labi izmantoja ar Melnkalnes iestādēm risinātā politiskā dialoga mehā -
nismus, piemēram, lai veicinātu tiesību aktu izmaiņas daudzās jomās un atbalstītu 
tādu iestāžu izveidi, kas vajadzīgas sekmīgam reformas procesam. Šā dialoga 
gaitā atklājās svarīgas jomas, kurās rezultāti nav sasniegti vai tiek sasniegti tikai 
ļoti lēni. Piemēram, 2015. gada progresa ziņojumā Komisija norādīja, ka “labāka 
līgumslēdzēju iestāžu iekšējā revīzija joprojām ir ļoti svarīga, lai uzlabotu uzrau -
dzību un pārbaudītu līgumu īstenošanu” un “iekšējās revīzijas spēja vēl aizvien 
ir sarežģīts jautājums”22. Tajā pašā ziņojumā ir secināts, ka “Melnkalne ir sākuma 
stadijā, cita starpā gatavojoties vides un klimata pārmaiņu sadaļai. Tiesību aktu 
saskaņošana ar acquis  un administratīvās spējas stiprināšana joprojām ir liels izai -
cinājums Melnkalnei”23. Komisijas analīzi apstiprina Palātas ziņojuma 16.–24. pun -
ktā minētie revīzijas apsvērumi.
24 Apsvērumi 
24 2016. gada martā 74 % 
Melnkalnes iedzīvotāju 
referendumā apliecināja, ka 
balsotu par iestāšanos ES 
(http://www.cdm.me/english/
more-than-73-of-citizens-
would-vote-for-joining-the-
eu-in-a-referendum ).
25 Melnkalnes un Eiropas 
Komisijas pamatnolīgums par 
kārtību, kādā īstenojama 
ES finansiālā palīdzība 
Melnkalnei saskaņā ar IPA II . 
Saistībā ar valsts iestādēm 
izvirzītajām ziņošanas 
prasībām (58. pants) un 
IPA uzraudzības komiteju lomu 
(52.–54. pants) ir izvirzīts 
pienākums “uzlabot vispārējo 
lietderību, efektivitāti, ietekmi 
un ilgtspēju”. Turklāt 55. pantā 
ir noteikti īpaši novērtēšanas 
pienākumi saistībā ar 
IPA II  palīdzību, tostarp nolūkā 
nodrošināt programmas 
ilgtermiņa mērķus un ietekmi.
26 23. sadaļa “Tiesu sistēma un 
pamattiesības” un 24. sadaļa 
“Tieslietas un iekšlietas”.
27 Ministru sanāksme, ar ko atklāj 
starpvaldību konferenci par 
Melnkalnes pievienošanos 
Eiropas Savienībai (Brisele, 
2012. gada 29. jūnijs). AD 23/12: 
“Ja progress šajās sadaļās 
ievērojami atpaliek no 
progresa sarunās kopumā un 
ir veikti visi pārējie pieejamie 
pasākumi, Komisija pēc savas 
iniciatīvas un vienas trešdaļas 
dalībvalstu pieprasījuma 
ierosina nesniegt ieteikumu 
atklāt un/vai slēgt citas sarunu 
sadaļas un attiecīgi pielāgot 
saistītos sagatavošanās 
darbus, kamēr šī 
nelīdzsvarotība nav novērsta”, 
11. lpp.33 
Kopš Melnkalnes neatkarības pasludināšanas valsts apņēmīgi virzās uz integrāciju 
Eiropas Savienībā, un to atspoguļo pastāvīgais progress pievienošanās procesā 
un iedzīvotāju pašreizējais lielais atbalsts dalībai ES24. Tas nodrošināja Komisi -
jai ievērojamas potenciālās sviras administratīvās spējas stiprināšanai. Tomēr 
Palāta konstatēja, ka valsts iestādes dažkārt nebija aktīvi ieinteresētas reformas 
procesā un ne vienmēr izmantoja vai turpināja ar IPA I  atbalstītos pasākumus, lai 
nodrošinātu rezultātu sasniegšanu (sk. 23. un 24. punktu). Palāta konstatēja, ka 
lielākā daļa revidēto projektu neizvirzīja skaidru prasību valsts iestādēm veikt 
papildu pasākumus attiecībā uz IPA ieguldījumiem un tos lietderīgi izmantot. 
Ilgtspējas un rezultātu ietekmes svarīgums ir atspoguļots IPA II  pamatnolīgumā ar 
Melnkalni25.
Trūka skaidrības par to, kā izmantot pievienošanās sarunu 
procesa radītos reformu veicināšanas nefinansiālos līdzekļus
34 
Pievienošanās process un konkrēti pievienošanās sarunas, kas 2012. gadā tika 
atklātas starp ES un Melnkalni, nodrošināja Eiropas Savienībai jaunus nefinan -
siālos līdzekļus tiesiskās, administratīvās un ekonomiskās reformas atbalstam. 
Kā piemēru var minēt iespēju, ko nodrošina dialogs par visām 35 sarunu sada -
ļām, kuras ietver visas acquis  daļas. Atklāšanas, slēgšanas un attiecīgā gadījumā 
starpposma kritēriju noteikšana (starpposma kritēriji attiecas tikai uz tiesiskuma 
sadaļām) nodrošina nefinansiālus līdzekļus, kas palīdz valstij tiesību aktu saskaņo -
šanas procesā.
35 
Saskaņā ar 2012. gadā pieņemto sarunu programmu ES ieviesa “jaunu pieeju”, at -
bilstoši kurai abas ar tiesiskumu saistītās sadaļas26 tika noteiktas par paplašināša -
nās procesa galvenajām sadaļām. Abas šīs sadaļas tika atklātas pievienošanās pro -
cesa sākuma posmā, lai Melnkalnei līdz sarunu slēgšanai būtu pietiekami daudz 
laika izstrādāt vajadzīgos tiesību aktus, izveidot iestādes un uzrādīt īstenošanas 
rezultātus. Saskaņā ar jauno pieeju progress sarunās par “tehniskajām” sadaļām, 
tādām kā transports un vide, ir iespējams tikai tādā gadījumā, ja valsts turpina 
gūt panākumus tiesiskuma jomā. Šo nefinansiālo līdzekli, kas radīts, lai šādā veidā 
palīdzētu veicināt progresu, sauc par “vispārējā līdzsvara” klauzulu27. Melnkalne ir 
pirmā sarunu procesā esošā valsts, kurai ir ieviesta šī jaunā pieeja.
25 Apsvērumi 
28 2014. gada progresa ziņojums, 
1. lpp.
29 2014.–2015. gada 
paplašināšanās stratēģijas 
dokuments, 19. un 21. lpp.
30 Starpvaldību konference.
31 2015. gada progresa ziņojums. 
Tajā pašā ziņojumā ir norādīts: 
“Izmeklēšanas, saukšanas pie 
atbildības un notiesāšanas 
rezultāti korupcijas lietās 
attiecas tikai uz zema un 
vidēja līmeņa korupciju. Ar 
korupciju saistīto reģistrēto 
pārkāpumu izmeklēšanas 
rezultātā apsūdzība daudzos 
gadījumos netiek izvirzīta. Līdz 
šim nav pieņemti galīgie 
spriedumi attiecībā uz augsta 
līmeņa korupciju.” Un: 
“Finanšu izmeklēšanu 
korupcijas lietās vēl 
sistemātiski neizmanto. 
Nevienā korupcijas lietā nav 
izdots rīkojums par īpašuma 
konfiskāciju.” Un: 
“Tiesībaizsardzības jomā 
prokuroru, tiesnešu un 
policijas institucionālās un 
operatīvās spējas cīnīties pret 
korupciju nav pietiekamas”, 
14. lpp.36 
Vispārējā līdzsvara klauzulu Komisija pirmo reizi pieminēja 2014. gada progresa 
ziņojumā28 un 2014.–2015. gada paplašināšanās stratēģijas dokumentā29, kur tā 
norādīja: “Komisija atgādina, ka sarunu programma ietver “vispārējā līdzsvara” 
klauzulu. Progress tiesiskuma sadaļu starpposma kritēriju izpildē un iepriekš mi -
nēto attiecīgo konstatēto trūkumu novēršanā, ko pierāda reāli rezultāti, ietekmēs 
visu pievienošanās sarunu gaitu, ieskaitot turpmāko SVK30 programmas.” Melnkal -
nes iestādes reaģēja uz šo norādi un novērsa dažus no Komisijas konstatētajiem 
trūkumiem, pieņemot jaunus tiesību aktus. Komisija un ES dalībvalstis uzskatīja, 
ka veiktie pasākumi ir pietiekami, lai turpinātu atklāt jaunas sarunu sadaļas.
37 
Pieredze ar vispārējā līdzsvara klauzulas pieminēšanu 2014. gadā parādīja, ka šo 
nefinansiālo līdzekli var sekmīgi izmantot. Tomēr 2015. gadā, neraugoties uz Ko -
misijas ieguldījumu šajā jomā un valsts iestāžu veiktajiem pasākumiem, korupci -
jas novēršanas tiesību aktu īstenošanas ziņā bija maz reālu rezultātu. Atsaucoties 
uz kopumā lēno progresu cīņā pret korupciju, Komisija 2015. gada progresa ziņo -
jumā norādīja, ka “iestādēm, īstenojot savas pilnvaras, ir jāieņem aktīvāka nostāja. 
Melnkalnes panākumi saistībā ar efektīvu izmeklēšanu, saukšanu pie atbildības 
un galīgo spriedumu pieņemšanu korupcijas lietās, jo īpaši attiecībā uz augsta 
līmeņa korupciju, joprojām ir ierobežoti”31. Lai gan progress virzībā uz reformu 
šajā svarīgajā jomā joprojām bija ierobežots, vispārējā līdzsvara klauzula netika 
pieminēta. Padome un Komisija nav skaidri norādījušas apstākļus, kādos klauzula 
varētu tikt pieminēta vai piemērota.  Piemēram, nav skaidrs, vai klauzula tiks pie -
minēta 2016. gadā, ja jaunie korupcijas novēršanas tiesību akti un iestādes, tādas 
kā Korupcijas novēršanas aģentūra (KNA) (piemēru sk.  3. izcēlumā ), nedarbosies 
kā plānots un nesniegs reālus rezultātus.
26 Apsvērumi 
32 Sk. 54. un 55. punktu Eiropas 
Revīzijas palātas īpašajā 
ziņojumā Nr. 11/2016 
“Administratīvās spējas 
stiprināšana bijušajā 
Dienvidslāvijas Maķedonijas 
Republikā: neliels progress 
sarežģītos apstākļos” ( http://
eca.europa.eu ).Potenciāls saistībā ar decentralizētās pārvaldības 
izmantošanu administratīvās spējas stiprināšanā vēl nav 
pilnībā izmantots
38 
Par lielāko daļu IPA I  projektu Melnkalnē Komisija noslēdza līgumus un tos īsteno -
ja centralizēti. Finanšu un IPA regulas paredz pirmspievienošanās fondu pārval -
dību uzticēt paplašināšanās kandidātvalstīm, lai tās sagatavotu ES strukturālo un 
lauksaimniecības fondu pārvaldībai nākotnē. Saskaņā ar šīm regulām Melnkalne 
2012.–2013. gadā aicināja Komisiju decentralizēt IPA I  līdzekļu pārvaldību un šim 
nolūkam izveidoja vajadzīgās funkcionālās struktūras. Pārliecinājusies, ka de -
centralizētās pārvaldības prasības ir izpildītas, Komisija valstij uzticēja atbildību 
par līdzekļu pārvaldību 12 % apmērā no kopējiem IPA I  piešķīrumiem valstij. Tie 
bija 22,7 miljoni EUR par transporta un vides projektiem un 5,6 miljoni EUR par 
nodarbinātības un sociālās iekļaušanas projektiem. Melnkalnes prasība par IPA II  
piešķīrumu decentralizēto pārvaldību attiecas uz līdzekļu lielāku īpatsvaru.
39 
Šis pārvaldības veids ne tikai palielina līdzdalību ES finansētajos projektos, bet arī 
var nodrošināt vajadzīgo spēju veidošanu funkcionālajās struktūrās. Tas ir tāpēc, 
ka decentralizētās pārvaldības pirmajos gados Komisija rūpīgi un detalizēti pār -
bauda funkcionālo struktūru darbu visos katra projekta līgumslēgšanas un īsteno -
šanas posmos. IPA struktūrās uzkrātās projektu vadības labās prakses izplatīšana 
pārējām Melnkalnes valsts pārvaldes struktūrām, kas darbojas tajā pašā jomā, var 
būt potenciāli efektīvs administratīvās spējas stiprināšanas līdzeklis.
40 
Tomēr, pieņemot regulas par decentralizēto pārvaldību, administratīvās spējas 
stiprināšana kā mērķis tajās netika ietverta. Tas nozīmē, ka Komisija nemudināja 
valsts iestādes apsvērt, kā decentralizētajai pārvaldībai izveidotajās struktūrās 
aktīvi veidot labu praksi un pēc tam to izmantot spēju veidošanai pārējās valsts 
pārvaldes struktūrās. Palāta arī saskatīja risku, ka, tāpat kā vēl vienā citā pirmspie -
vienošanās valstī32, IPA funkcionālās struktūras kļuva par organizācijām, kas 
darbojas paralēli pārējām valsts pārvaldes struktūrām.
27
 Secinājumi un ieteikumi
41 
Revīzijas mērķis bija novērtēt, vai ES pirmspievienošanās finansiālā un nefinansiā -
lā palīdzība 2007.–2013. gadā efektīvi veicināja administratīvās spējas stiprināšanu 
Melnkalnē. Palāta secina, ka, neraugoties uz lēno progresu vairākās svarīgās jo -
mās, ES pirmspievienošanās palīdzība ir palīdzējusi stiprināt administratīvo spēju 
Melnkalnē. Tomēr no Palātas revidētajiem 19  IPA finansētajiem projektiem 12 pro -
jektu atbalsta efektivitāti mazināja tas, ka dažus sasniegtos spēju veidošanas 
rezultātus Melnkalnes iestādes pilnībā neizmantoja vai neuzturēja. 42.–47. punktā 
ir sniegti pieci ieteikumi, kurus Komisija var ņemt vērā, īstenojot IPA II . Komisija 
varētu ņemt vērā šos ieteikumus arī 2017. gadā plānotā  IPA II  vidusposma pārskata 
kontekstā.
42 
Palāta konstatēja, ka revidētie projekti ņēma vērā svarīgas spēju veidošanas 
vajadzības, piemēram, sekmīgi atbalstot izmaiņas tiesību aktos un iestāžu izveidi, 
kā arī nodrošinot apmācību. Vairākumā gadījumu revidētie projekti bija labi 
saskaņoti un ņēma vērā citu līdzekļu devēju paveikto. Tomēr Palāta konstatēja 
pārklāšanās piemērus vai gadījumus, kad informācijas apmaiņu starp IPA pro -
jektiem, kas tika īstenoti tikai Melnkalnē, un reģionālajiem (vairāku saņēmēju) 
projektiem, kuri aptvēra vairākas pirmspievienošanās valstis, varētu uzlabot 
(sk. 17.–20. punktu).
1. ieteikums: labāk saskaņot spēju stiprināšanas pasākumus
Komisijai ir jānodrošina, ka spēju veidošanas pasākumi, kas tiek finansēti gan 
valsts, gan arī reģionālā līmenī, atbilst prioritārajām vajadzībām, pilnībā ņem 
vērā citus pabeigtos, notiekošos un plānotos atbalsta pasākumus un par tiem ir 
pienācīgi informēti potenciālie dalībnieki. IPA II  periodā Komisijai cieši jāuzrauga 
spēju veidošanas pasākumu atbilstība vajadzībām un jāuzlabo valsts un reģionālo 
pasākumu koordinācija.
28 Secinājumi un ieteikumi 
43 
Revidētie projekti parasti sasniedza gaidītos spēju veidošanas rezultātus. Tomēr 
dažos gadījumos šos rezultātus saņēmēji pilnībā neizmantoja vai valsts iestādes 
neveica vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu rezultātu ilgtspēju. Tāpēc revidēto 
projektu kopējā efektivitāte administratīvās spējas stiprināšanā bija samazinā -
ta, jo to piedāvātie iespējamie uzlabojumi ne vienmēr tika īstenoti. IPA projektu 
rezultāti netika pienācīgi izmantoti vai uzturēti tāpēc, ka valsts iestādes neno -
drošināja pietiekamus personāla resursus, nepieņēma vajadzīgos tiesību aktus, 
lai rezultātus varētu izmantot, vai nepiešķīra izveidotajām iestādēm vajadzīgo 
neatkarību (sk. 21.–24. punktu).
44 
Kopumā Palāta novēroja, ka ierobežotie panākumi saistībā ar administratīvās 
spējas stiprināšanu svarīgās jomās bieži vien bija saistīti ar valsts iestāžu vājo iein -
teresētību veikt reformu. Lielākā daļa Palātas revidēto projektu neizvirzīja skaidru 
prasību valsts iestādēm veikt papildu pasākumus attiecībā uz IPA ieguldījumiem 
un tos lietderīgi izmantot (sk. 31.–33. punktu).
2. ieteikums: stiprināt apņemšanos izmantot un uzturēt 
rezultātus
Plānojot ES pirmspievienošanās palīdzību saskaņā ar IPA II , Komisijai jāpieprasa, 
lai valsts iestādes apņemas izmantot IPA projektu rezultātus un veikt papildu pa -
sākumus, lai tie būtu ilgtspējīgi. IPA II  finansēto projektu īstenošanas laikā Komi -
sijai ir cieši jāuzrauga valsts iestāžu pasākumus, kuru mērķis ir pildīt apņemšanos 
šajā jomā, lai pirms projektu slēgšanas būtu laiks piemērot korektīvus pasāku -
mus. Komisijai jāņem vērā, vai apņemšanās ir pildīta, pirms tā lemj, kurās jomās 
ieguldīt turpmāko pirmspievienošanās palīdzību.
29 Secinājumi un ieteikumi 
45 
Palāta konstatēja, ka, lai gan Komisija uzrauga progresu administratīvās spējas 
stiprināšanā, nebija pietiekamas salīdzināmas informācijas par laika gaitā gūta -
jiem panākumiem valstī (sk. 25.–28. punktu).
3. ieteikums: izstrādāt labākus instrumentus, lai novērtētu 
panākumus saistībā ar administratīvās spējas uzlabošanu
Komisijai
i) jāizmanto 2015. gada progresa ziņojumā izmēģinājuma veidā sniegtie dati, 
lai sagatavotu 2016. gada ziņojumu, un 2015. gadā veiktās valsts pārvaldes 
reformas (VPR) bāzes datu mērījumu pārbaudes rezultāti un
ii) jāapsver, vai šīs iniciatīvas varētu paplašināt, ietverot citas būtiskas jomas, 
tādas kā transports un vide.
46 
Politiskā dialoga mehānismi darbojās labi, lai gan svarīgās jomās — valsts pārval -
des reforma, cīņa pret korupciju un vide — rezultāti tiek sasniegti lēni. Komisijas 
rīcībā ir reformu veicinoši nefinansiāli līdzekļi, tomēr dažkārt nav skaidrs, piemē -
ram, “vispārējā līdzsvara” klauzulas gadījumā, kā tie tiks piemēroti, ja jaunie tiesī -
bu akti un iestādes nedos rezultātus tādās svarīgās jomās kā cīņa pret korupciju 
(sk. 34.–37. punktu).
4. ieteikums: pilnībā izmantot nefinansiālos līdzekļus, lai 
atbalstītu progresu reformas īstenošanā
Komisijai jāveicina reformas rezultāti,
i) pilnībā izmantojot visus nefinansiālos līdzekļus, ko sniedz pievienošanās saru -
nu process, lai veicinātu reformas progresu, un
ii) pārredzamā veidā demonstrējot, kā piesauc vai izmanto “vispārējā līdzsvara 
klauzulu”.
30 Secinājumi un ieteikumi 
47 
Komisija 12 % IPA I  līdzekļu pārvaldību decentralizēja Melnkalnei. Palāta konstatē -
ja, ka ES līdzekļu decentralizētā pārvaldība ir potenciāli noderīgs administratīvās 
spējas stiprināšanas instruments ar zināšanu pārnesi, kas IPA I  periodā netika 
izmantots (sk. 38.–40. punktu).
5. ieteikums: izmantot decentralizēto pārvaldību, lai izplatītu 
labu administratīvo praksi
Ja decentralizētās pārvaldības vajadzībām izveidotajās funkcionālajās struktūrās 
ir reģistrēti labas prakses piemēri, Komisijai jāmudina valsts iestādes atkārtot šo 
praksi arī citās pārvaldes daļās, piemēram, lai veicinātu lēmumu pieņemšanas 
deleģēšanu atbilstīgajam līmenim un nostiprinātu iekšējās kontroles sistēmas.
Šo ziņojumu 2016. gada12. jūlija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Karel PINXTEN .
 Revīzijas palātas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da Silva Caldeira

31
 Pielikumi
Galvenie datumi ES un Melnkalnes attiecībās
1999 • 26. maijs — Stabilizācijas un asociācijas process Dienvidaustrumeiropas valstīm.
2000 • 24. janvāris — Padome pieņem sarunu norādes Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam.
2003 • 21. jūnijs — ES un Rietumbalkānu valstu samits Salonikos, kur ES atkārtoti pauž atbalstu Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvai.
2006 • 3. jūnijs  — pēc 21.  maijā notikušā referenduma Melnkalnes parlaments pasludina neatkarību.
2007• 22. janvāris  — Padome pieņem Eiropas partnerību Melnkalnei.
• 15. oktobris — Luksemburgā parakstīts Stabilizācijas un asociācijas nolīgums (SAN).
• 28. decembris  — parakstīts Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem.
2008• 1. janvāris — stājas spēkā Pagaidu nolīgums un Vīzu režīma atvieglošanas un atpakaļuzņemšanas nolīgums.
• 15. decembris  — Melnkalne piesakās dalībai ES.
2009 • 19. decembris — bezvīzu režīma piešķiršana ceļošanai uz Šengenas zonu.
2010• 1. maijs — stājas spēkā SAN.
• 9. novembris — Komisija iesaka Melnkalnei piešķirt kandidātvalsts statusu.
• 17. decembris — Padome piekrīt Melnkalnei piešķirt kandidātvalsts statusu.
2011• 12. oktobris — Komisija iesaka atklāt pievienošanās sarunas.
• 9. decembris — Padome uzsāk pievienošanās procesu ar Melnkalni.
2012• 26. jūnijs  — Eiropadome apstiprina Komisijas novērtējumu un atklāj pievienošanās sarunas.
• 29. jūnijs  — sākas pievienošanās sarunas un Pievienošanās konference pieņem sarunu programmu.
• 18. decembris — pirmās sarunu sadaļas (25. sadaļas “Zinātne un pētniecība”) atklāšana un provizoriska slēgšana.
2013• 15. aprīlis — 26. sadaļas “Izglītība un kultūra” atklāšana un provizoriska slēgšana.
• 27. jūnijs — beidzas atbilstības izvērtēšanas sanāksmes.
•18. decembris — 5. sadaļas “Publiskais iepirkums”, 6. sadaļas “Uzņēmējdarbības tiesības”, 20. sadaļas “Uzņēmumu un rūpniecības 
politika”, 23. sadaļas “Tiesu sistēma un pamattiesības” un 24. sadaļas “Tiesiskums, brīvība un drošība” atklāšana.
2014• 31. marts — 7. sadaļas “Intelektuālā īpašuma tiesības” un 10. sadaļas “Informācijas sabiedrība un saziņas līdzekļi” atklāšana.
• 7. maijs — beidzies atbilstības izvērtēšanas process (Padomei iesniegts pēdējais atbilstības izvērtēšanas ziņojums).
•24. jūnijs — 4. sadaļas “Kapitāla brīva aprite”, 31. sadaļas “Ārējā, drošības un aizsardzības politika” un 32. sadaļas “Finanšu kontrole” 
atklāšana.
•16. decembris — 18. sadaļas “Statistika”, 28. sadaļas “Patērētāju un veselības aizsardzība”, 29. sadaļas “Muitas savienība” un 33. sadaļas 
“Finanšu un budžeta noteikumi” atklāšana.
2015• 30. marts — 16. sadaļas “Nodokļu sistēma” un 30. sadaļas “Ārējās attiecības” atklāšana.
• 22. jūnijs — 9. sadaļas “Finanšu pakalpojumi” un 21. sadaļas “Eiropas komunikāciju tīkli” atklāšana.
• 21. decembris — 14. sadaļas “Transporta politika” un 15. sadaļas “Enerģētika” atklāšana.
Avots: Eiropas Komisija.I pielikums
32 Pielikumi 
Revidētie projekti
Nr. Projekta nosaukums Līguma nr.Līguma summa
(EUR)
Iepirkums
1. Melnkalnes publiskā iepirkuma sistēmas pilnveidošana un stiprināšana 205-748 1 080 017
2. Atbalsts pārvaldības un vadības uzlabošanai ( SIGMA )253-091
296-874
319-42310 000  000
2 458 035
9 834 337
3. Apmācība publiskā iepirkuma jomā Rietumbalkānos un Turcijā 248-580 3 962 000
Korupcija
4. Atbalsts korupcijas novēršanas stratēģijas un rīcības plāna īstenošanā 297-271 643 419
5. Korupcija vietējās pašvaldībās  — “nulles tolerance” 306-428 211 454
Iekšējā kontrole
6. ES finansiālās palīdzības pārvaldības un kontroles sistēmu stiprināšana Melnkalnē 252-719 2 000  000
7. ES fondu pārvaldības un vispārējo administratīvo procedūru stiprināšana 327-819 1 261 500
Ārējā revīzija
8. Melnkalnes Valsts revīzijas iestādes (VRI) stiprināšana 234-548 837 384
9. Revīzijas kvalitātes kontrole Melnkalnes Valsts revīzijas iestādē 338-180 236 138
Spēju veidošanas iniciatīva
10. Tehniskā palīdzība vietējo pašvaldību reformas īstenošanā 229-836 638 950
11. Spēju veidošana un atbalsts vietējām pašvaldībām, īstenojot pašvaldību attīstības dotācijas 282-481 1 065 900
RVPS
12. RVPS vadīšana un RPVS pasākumu organizēšana 256-128 2 400  000
13. RVPS vadīšana un RPVS pasākumu organizēšana 331-241 3 500  000
Transports
14. Tehniskā palīdzība transporta nozarei 233-959 1 160 668
15. Tehniskā palīdzība Melnkalnes Dzelzceļa direkcijas institucionālās attīstības jomā 289-223 139 684
16. Ceļa Crkvicko Polje-Nikovici  daļas rekonstrukcija 256-594 789 807
Vide
17. Atbalsts vides vadības jomā 258-795 912 465
18. Juridisko dokumentu sagatavošana komunālo pakalpojumu un atkritumu apsaimniekošanas jomā 290-255 155 055
19. Atkritumu apsaimniekošanas uzlabošana Daņilovgradā 256-597 983 193
Avots:  Eiropas KomisijaII pielikums
33 Komisijas  
atbilde
Kopsavilkums
VIII
Komisija norāda, ka politiskais dialogs var vienīgi mudināt reformu īstenošanu, bet līdzdalība reformu procesā ir 
atkarīga no valsts iestādēm.
Komisija arī uzsver, ka reformu procesā ir svarīgi prioritāti piešķirt kvalitātei, nevis ātrumam.
Komisija uzskata, ka sarunu programmā ir pietiekami detalizēti noteikta līdzsvara klauzulas izmantošana.
Pievienošanās procesa pārvaldības instrumentu, tostarp vispārējā līdzsvara klauzulas, izmantošanas pamatā ir esošo 
nepilnību plašs novērtējums un tas, cik lielā mērā valsts panāk progresu atbilstīgi prognozēm.
Apsvērumi
2. izcēlums. IPA projektu vājas saskaņošanas piemēri
1., 2. un 3. projekts
Komisija norāda, ka, ņemot vērā Melnkalnes pārvaldes nelielo izmēru un to, ka publiskā iepirkuma sistēmas izveide 
Melnkalnē ir agrīnā posmā, nebija iespējams izvairīties no nelielas papildinošas pārklāšanās starp dažādajām 
apmācībām.
12. un 13. projekts
Komisija norāda, ka revidētā periodā beigās Reģionālajai valsts pārvaldes skolai (RVPS) izdevās pārorientēties no 
apmācības organizācijas par reģionālu centru, kas sekmē politisko dialogu ar salīdzinošiem pētījumiem un reģio -
nālo izpēti, salīdzinošu izvērtēšanu, vasaras skolām, semināriem valstī, mobilitātes shēmām un mācību braucieniem, 
tematiskajiem tīkliem utt. Šajā saistībā Melnkalnes ieguvums ir valdības pārstāvju mijiedarbība dažādajos RVPS 
organizētajos pasākumos, kā arī veiktie salīdzinošie pētījumi.
Kopš 2013. gada organizācija īsteno stratēģiskāku augsta līmeņa pieeju, kas vērsta tikai uz augstākā līmeņa ierēd -
ņiem un lēmumu pieņēmējiem.
3. izcēlums. Piemēri rezultātiem, kurus saņēmēji neizmantoja pilnībā
4. projekts
Komisija atzīmē, ka 2016. gada 1. janvārī tika izveidota Korupcijas novēršanas aģentūra (KNA). Aģentūra pašlaik 
izmanto integritātes riska pārvaldnieka platformu kā paraugu IT sistēmas jaunas versijas izstrādei, jo visi KNA IT 
sistēmas moduļi, arī integritātes plānu moduļi, ir jāizstrādā saskaņā ar vienotiem standartiem.
Komisijas atbilde 34
19. projekts
Komisija norāda, ka vairākas tvertnes tiek turētas krājumos lietošanā esošo atkritumu tvertņu iespējamai aizstāšanai, 
jo ir vajadzīgi nelietotu tvertņu krājumi.
4. izcēlums. Piemēri rezultātiem, kurus valsts iestādes neuzturēja
14. projekts nodrošināja sekmīgu ieguldījumu
Komisija uzsver, ka ir svarīgi arī atzīmēt, ka Eiropas Kopējās aviācijas telpas (EKAT) nolīguma īstenošanas kavējumi ir 
saistīti arī ar ratificēšanas kavējumiem dažās ES dalībvalstīs (parakstīts 2006. gadā, bet joprojām nav stājies spēkā). 
Kopumā Komisija Melnkalnes sagatavotības līmeni šajā jomā vērtē ļoti pozitīvi. Pēdējā EKAT novērtējuma apmeklē -
juma laikā 2015. gada oktobrī tika secināts, ka Melnkalne pilda EKAT nolīguma I posma prasības.
28
Komisija norāda, ka transports un vide būs ietverti jaunajā ziņojumu sniegšanas metodikā, sākot no 2016. gada.
37
Komisija uzskata, ka sarunu programmā ir pietiekami detalizēti noteikta līdzsvara klauzulas izmantošana.
Vispārējā līdzsvara klauzulas izmantošanas pamatā ir esošo nepilnību plašs novērtējums un tas, cik lielā mērā valsts 
panāk progresu atbilstīgi prognozēm. Pēc tam, kad Komisija Melnkalnes iestādēm atgādināja par vispārējā līdzsvara 
klauzulu, tika novērstas 2014. gadā norādītās konkrētās problēmas saistībā ar šo klauzulu.
Secinājumi un ieteikumi
1. ieteikums: labāk koordinēt spēju stiprināšanas pasākumus
Komisija pieņem 1. ieteikumu.
2. ieteikums: stiprināt apņemšanos izmantot un uzturēt rezultātus
Komisija pieņem 2. ieteikumu.
45
Ziņojumos vienmēr ir ticis atspoguļots progress salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem. Vairāku secīgu ziņojumu 
apkopšana ļāva salīdzināt progresu ilgākā laikposmā. Ar jaunas ziņojumu sniegšanas metodikas ieviešanu 2015. gadā 
un lielākas uzmanības pievēršanai gatavībai — papildus progresam iepriekšējā gadā — būs vieglāk veikt ietverto 
jomu salīdzinājumus par ilgākiem laikposmiem.
Komisijas atbilde 35
3. ieteikums: izstrādāt labākus instrumentus, lai novērtētu panākumus saistībā ar 
administratīvās spējas uzlabošanu
Komisija pieņem 3. ieteikumu.
Komisija turpinās darbu un paplašinās savu jauno ziņojumu sniegšanas metodiku, 2016. gadā ietverot papildu 
jomas. Tas ļaus labāk salīdzināt valstis un situāciju laika gaitā ietvertajās jomās. Transports un vide būs ietverti jau -
najā metodikā, sākot no 2016. gada.
Novērtējums saskaņā ar jauno metodiku joprojām galvenokārt ir kvalitatīvs, lai gan tajā ņem vērā arī kvantitatīvus 
elementus. Tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu reālistisku atspoguļojumu par visiem elementiem, kas ir būtiski, novērtē -
jot situāciju konkrētā jomā.
46
Komisija norāda, ka politiskais dialogs var vienīgi mudināt reformu īstenošanu, bet līdzdalība reformu procesā ir 
atkarīga no valstu iestādēm.
Komisija arī uzsver, ka reformu procesā ir svarīgi prioritāti piešķirt kvalitātei, nevis ātrumam.
Komisija uzskata, ka sarunu programmā ir pietiekami detalizēti noteikta līdzsvara klauzulas izmantošana.
Pievienošanās procesa pārvaldības instrumentu, tostarp vispārējā līdzsvara klauzulas, izmantošanas pamatā ir esošo 
nepilnību plašs novērtējums un tas, cik lielā mērā valsts panāk progresu atbilstīgi prognozēm.
4. ieteikums: pilnībā izmantot nefinansiālos līdzekļus, lai atbalstītu progresu reformas 
īstenošanā
Komisija daļēji pieņem 4. ieteikumu.
i) Komisija piekrīt Palātai, ka pievienošanās procesam ir svarīgi izmantot visus tās rīcībā esošos politikas instrumentus. 
Komisija uzskata, ka tas tā jau ir, bet tā ir arī apņēmusies nodrošināt procesa ticamību un dod priekšroku reformas 
kvalitātei, nevis ātrumam. Šajā saistībā ir svarīgi uzsvērt, ka tieši reformu ātrumu kontrolē Melnkalnes iestādes.
ii) Komisija uzskata, ka pārredzami piemēro līdzsvara klauzulu un izmanto to.
 Sarunu programma, kurā ir noteikts, kas ir starpvaldību process, ļoti skaidri izklāsta nosacījumus (skatīt turpmāk), 
saskaņā ar kādiem var piemērot vispārējā līdzsvara klauzulu. Ir svarīgi uzsvērt, ka dalībvalstis pieņem lēmumu par 
līdzsvara klauzulas izmantošanu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Sarunu programmā arī ir runāts par līdz -
svara klauzulas izmantošanu pēc visu pārējo pieejamo pasākumu izmantošanas. Tādējādi Komisija nevar pieņemt 
šo ieteikuma daļu.
Komisijas atbilde 36
 Attiecīgajā sarunu programmas daļā ir norādīts: “Jānodrošina sarunu vispārējs līdzsvars starp sadaļām. Ņemot vērā 
saikni starp sadaļām “Tiesu sistēma un pamattiesības” un “Tiesiskums, brīvība un drošība” un vērtības, uz kurām 
balstās Savienība, kā arī to nozīmi acquis  vienlīdzīgā īstenošanā, ja progress saistībā ar šīm sadaļām būtiski atpaliek 
no sarunu vispārējā progresa un ir veikti visi pārējie pieejamie pasākumi, Komisija pēc savas iniciatīvas un vienas 
trešdaļas dalībvalstu pieprasījuma ierosina nesniegt ieteikumu atklāt un/vai slēgt citas sarunu sadaļas un attiecīgi 
pielāgot saistītos sagatavošanās darbus, kamēr šī nelīdzsvarotība nav novērsta. Padome ar kvalificētu balsu vairā -
kumu pieņem lēmumu par šādu priekšlikumu un par piemēroto pasākumu atcelšanas nosacījumiem. Dalībvalstis 
starpvaldību konferencē rīkojas saskaņā ar Padomes lēmumu, neskarot vispārējo prasību par vienprātību starpval -
dību konferencē. ”
5. ieteikums: izmantot decentralizēto pārvaldību, lai izplatītu labu administratīvo 
praksi
Komisija pieņem 5. ieteikumu.
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālru/uni0146a numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā da/uni013Ca zvanu ir bezmaksas (iz/uni0146emot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Notikums Datums
Revīzijas plāna pieņemšana / revīzijas sākums 27.1.2015.
Ziņojuma projekta oficiāla nosūtīšana Komisijai (vai citai revidējamai vienībai) 23.5.2016.
Galīgā ziņojuma pieņemšana pēc pretrunu procedūras 12.7. 2016.
Komisijas (vai citas revidējamās vienības) oficiālās atbildes saņemtas visās valodās 28.7.2016.
Šajā ziņojumā Palāta analizē, vai Komisijas sniegtais 
atbalsts Melnkalnei ir efektīvi veicinājis valsts 
administratīvās spējas uzlabošanu, lai sagatavotu 
Melnkalni dalībai Eiropas Savienībā. Palāta secina, ka, 
neraugoties uz lēno progresu vairākās svarīgās jomās, 
ES pirmspievienošanās palīdzība revidētajā laika posmā 
(2007.–2013.  gads) ir palīdzējusi stiprināt administratīvo 
spēju Melnkalnē. Kaut arī ar ES  finansiālo un nefinansiālo 
atbalstu tika risinātas svarīgas jaudas uzlabošanas 
vajadzības, Palāta atzīmē gadījumus, kad valsts iestāžu 
vājā apņemšanās veikt reformas nozīmēja, ka rezultāti 
netika izmantoti un plānotā ietekme netika nodrošināta. 
Palāta iesaka, kā Komisija varētu pievērst vairāk 
uzmanības rezultātu uzlabošanai.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA