1.Ievads

Kapitāla tirgu savienības izveide ir bijusi nozīmīga Junkera vadītās Komisijas prioritāte. Gandrīz piecus gadus vēlāk nav apstrīdams, ka ir nepieciešami integrētāki un dziļāki kapitāla tirgi. 2018. gada decembrī ES vadītāji aicināja līdz 2019. gada pavasarim panākt vērienīgu progresu attiecībā uz kapitāla tirgu savienību, kā norādīts Eurogrupas ziņojumā vadītājiem. Arī Eiropas Centrālā banka ir atkārtoti uzsvērusi nepieciešamību virzīt uz priekšu darbu ar kapitāla tirgu savienības izveidi.

Eiropadomes pavasara sanāksmē, kas notiks 21. un 22. martā, ES vadītāji apspriedīs turpmāko vienotā tirgus attīstību, tostarp kapitāla tirgu savienību, rūpniecības politiku un Eiropas digitālo politiku, gatavojoties nākamajai stratēģiskajai programmai ar prioritārajām jomām, kurās Eiropas Savienībai ilgākā termiņā jārīkojas un kurām jāpievērš uzmanība.

Kapitāla tirgu savienība ir nepieciešama, lai papildinātu banku savienību un stiprinātu ekonomisko un monetāro savienību, kā arī euro starptautisko nozīmi . Kapitāla tirgu dziļāka integrācija līdz ar integrētākām banku sistēmām var palīdzēt saglabāt pārrobežu kapitāla plūsmas un atbalstīt ieguldījumus dalībvalstīs, kas cieš no lieliem asimetriskiem makroekonomikas satricinājumiem. Šiem privātajiem riska dalīšanas mehānismiem ir īpaši svarīga nozīme konkrētām valstīm raksturīgu satricinājumu amortizācijā ekonomiskajā un monetārajā savienībā, un tie veicina riska mazināšanu finanšu sektorā. Piemēram, jaunie noteikumi palielinās ES ieguldījumu brokeru sabiedrību spēju palīdzēt uzņēmumiem izmantot kapitāla tirgus, pārvaldīt aktīvus un nodrošināt tirgus likviditāti, tādējādi veicinot riska dalīšanu un ieguldījumus visā ES.

Kapitāla tirgu savienība ir arī svarīgs vienotā tirgus projekts. Tas palielinās uzņēmumu un iedzīvotāju piekļuvi kapitāla tirgiem, jo īpaši mazākās valstīs, nodrošinot saiknes starp vietējām kapitāla tirgus ekosistēmām un dziļākiem kapitāla fondiem visā Eiropas Savienībā. Dažādojot finansējuma avotus ES uzņēmumiem, kapitāla tirgu savienība var atbalstīt ieguldījumus inovācijā un tehnoloģiju attīstībā, tādējādi veicinot ES globālo konkurētspēju.

Piemēram, pateicoties jaunajiem noteikumiem par prospektiem un MVU izaugsmes tirgiem, uzņēmumi varēs meklēt lielāku finansējumu no visas ES, tostarp pēc to iekļaušanas biržu sarakstos citās dalībvalstīs. Jauna pieeja preventīvai pārstrukturēšanai palīdzēs dzīvotspējīgiem uzņēmumiem veikt pārstrukturēšanu agrīnā posmā un izvairīties no maksātnespējas, kā arī sniegs godīgiem uzņēmējiem otro iespēju sākt jaunu uzņēmumu, nevis tikt sodītiem par neveiksmi pirmajā uzņēmējdarbības mēģinājumā. Attiecībā uz iedzīvotājiem jaunais Viseiropas privāto pensiju produkts un ES ieguldījumu fondu tirgus uzlabošanas pasākumi sniegs jaunas uzkrājumu un ieguldījumu iespējas. Attiecībā uz vietējiem tirgiem jauni noteikumi par segtajām obligācijām nodrošinās bankām stabilu un rentablu finansējuma avotu.

Labi attīstīta kapitāla tirgu savienība Eiropas Savienībā ir svarīga arī no pasaules kapitāla tirgu viedokļa, un tā vēl vairāk palielina ES pievilcību ārvalstu ieguldījumu piesaistei. Tas papildina ES programmu attiecībā uz brīvu, bet godīgu tirdzniecību. ES līdzvērtības režīms trešo valstu uzņēmējiem piedāvā piekļuvi ES tirgiem konkrētās jomās, ievērojot līdzvērtīgus regulatīvos un uzraudzības standartus attiecīgajā trešā valstī. Tajā pašā laikā pēc tam, kad Apvienotā Karaliste izstāsies no ES, kapitāla tirgu savienībai būs tālāk jāattīsta kritiski svarīgās funkcijas, lai sniegtu un uzraudzītu kapitāla tirgus pakalpojumus, nodrošinot stabilu likviditāti un izvairoties no reģionālas sadrumstalotības. Piemēram, jauni noteikumi attiecībā uz centrālajiem darījumu partneriem nodrošinās konsekventāku un stabilāku centrālo darījumu partneru uzraudzību ES un trešās valstīs. Pateicoties ES uzraudzības sistēmas reformai, Eiropas patērētāji, ieguldītāji un uzņēmumi arī gūs labumu no spēcīgākiem un integrētākiem finanšu tirgiem. Mūsdienīgs regulējums nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanas jomā aizsargās ES finanšu tirgu integritāti. Virzoties uz priekšu, būs vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai nodrošinātu, ka tirgus infrastruktūra spēj tikt galā ar aizvien pieaugošu darījumu apjomu, ka informācija ir pieejama un salīdzināma, ka ieguldītāju tiesības tiek aizsargātas un ir pietiekami saskaņotas un ka uzraudzības standartu ziņā nepastāv regulējuma arbitrāža vai zemāku standartu noteikšana.

Kapitāla tirgiem jāmainās, lai nodrošinātu raitu pāreju saskaņā ar mērķiem, kas noteikti ANO ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam un Parīzes klimata nolīgumā. Eiropai ir vadošā loma starptautisko centienu īstenošanā attiecībā uz šo saistību izpildi. ES strauji dekarbonizēs ekonomiku nolūkā sasniegt mērķi par klimata neitralitāti 2050. gadā , un aizvien aktuālāk kļūs panākt noturību pret nopietnākiem, ar klimatu saistītiem notikumiem . Pasākumi, kas izklāstīti Ilgtspējīga finansējuma rīcības plānā , palīdzēs pārorientēt privātā un publiskā sektora kapitāla plūsmas uz ilgtspējīgākiem ieguldījumiem, tostarp ar jauniem noteikumiem, kas ļaus ieguldītājiem pieņemt labāk informētus lēmumus par viņu ieguldījumu ilgtspēju. Komisija 2019. gadā ziņos par rīcības plāna īstenošanu.

Mūsdienu digitālajā pasaulē, lai sagatavotu mūsu ekonomiku nākotnei, mums ir jāizmanto finanšu tehnoloģiju sniegtās priekšrocības, vienlaikus nodrošinot patērētāju aizsardzību, kā noteikts finanšu tehnoloģijas rīcības plānā . Finanšu sektors jau mainās sakarā ar jaunām tehnoloģijām, piemēram, mākslīgo intelektu, lielajiem datiem vai blokķēžu tīkliem. Finanšu tehnoloģijas var efektīvāk un rentablāk savstarpēji savienot Eiropas mēroga tirgus un vietējās ekosistēmas. Tas var arī stimulēt inovāciju Eiropas Savienībā un ES kapitāla tirgu starptautisko konkurētspēju.

Kopumā pēdējo piecu gadu laikā Eiropas kapitāla tirgi ir turpinājušies attīstīties. Kopējā tirgus kapitalizācija biržā kotētajiem uzņēmumiem Eiropas Savienībā tagad pārsniedz pirmskrīzes līmeni, un ES sākotnējo publisko piedāvājumu īpatsvars pasaules tirgū joprojām ir aptuveni 30 %. Biržā kotētais pašu kapitāls, ko emitējušas nefinanšu sabiedrības, palielinājās no aptuveni 36 % no ES iekšzemes kopprodukta 2014. gadā līdz 41 % 2018. gadā. Parāda vērtspapīri pieauga no 8 % līdz 10 %. Stabili pieauga arī ES marķētu ieguldījumu fondu pārrobežu izplatīšana. Šīs tendences ir pozitīvs signāls turpmākai Eiropas kapitāla tirgu attīstībai.

Avots: Eiropas kapitāla tirgu institūts, Eiropas Centrālā banka, Federālo rezervju sistēma un pašu aprēķini.

Piezīmes. Lai gan ES un ASV tirgi nav pilnībā salīdzināmi, skaitļi liecina, ka kapitāla tirgi ES 28 dalībvalstīs veido aptuveni 160 % no Savienības IKP, savukārt ASV tie veido 300 % no IKP; akciju tirgus kapitalizācija un finanšu un nefinanšu sabiedrību emitētās obligācijas; 5 lielāko Eiropas Savienības tirgu vidējais rādītājs tika noteikts kā vidējais Nīderlandes, Zviedrijas, Īrijas, Dānijas un Luksemburgas rādītājs, kas svērts ar IKP – attiecīgi 41 %, 25 %, 17 %, 15 % un 2 %.

Uz šo brīdi Komisija ir izpildījusi savas saistības. Tā ir ierosinājusi kapitāla tirgu savienības pamatelementus, orientējoties uz trim savstarpēji pastiprinošiem elementiem: ES vienotais tirgus, skaidri un samērīgi noteikumi un efektīva uzraudzība. Tomēr dalībvalstu, kā arī valsts un ES līmeņa ieinteresēto personu aktīva iesaistīšanās joprojām ir ļoti būtiska veiksmīgai kapitāla tirgu savienībai. Valstu reformām un pasākumiem ir būtiska nozīme, lai stiprinātu kapitāla tirgus, un uzņēmumiem, finanšu tirgu dalībniekiem un ieguldītājiem būtu pilnībā jāizmanto šīs jaunās iespējas. Piemēram, valstu nodokļu režīmi un maksātnespējas procedūru efektivitāte un ilgums skaidri ietekmē pārrobežu ieguldījumus un kapitāla plūsmas. Eiropas pusgadā šādi jautājumi tiek pārskatīti valstu ziņojumos, un vairākas dalībvalstis ir saņēmušas ieteikumus vai oficiālus konkrētai valstij adresētus ieteikumus no Padomes, kas pievēršas tādiem jautājumiem kā stimuls nodokļu sistēmā dot priekšroku parādam, nevis pašu kapitālam un maksātnespējas procedūras.

2.Saskaņā ar šīm pilnvarām gūtie panākumi

Komisija ir iesniegusi visus tiesību aktu priekšlikumus, kas izklāstīti kapitāla tirgu savienības rīcības plānā un vidusposma pārskatā, lai ieviestu galvenos kapitāla tirgu savienības pamatelementus . Papildus turpmāk minētajiem priekšlikumiem Komisija ir pieņēmusi citus papildu priekšlikumus, kas attiecas uz kapitāla tirgu savienību. Tie ietver priekšlikumus par kopējo uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KUINB) un kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB), ko īstenos, izmantojot divpakāpju procedūru, un priekšlikumu par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu. Turklāt 2019. gada februārī likumdevēji vienojās par mērķtiecīgu Eiropas tirgus infrastruktūras regulas (ETIR) reformu, lai nodrošinātu vienkāršākus un samērīgākus noteikumus attiecībā uz ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem.

Komisija 2018. gada novembrī aicināja likumdevējus pabeigt kapitāla tirgu savienības galveno pamatelementu izveidi pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2019. gada maijā. Komisija atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta un Padomes politisko iesaisti, kuras rezultātā tika panākta politiska vienošanās par 10 priekšlikumiem.

Tomēr regulējuma reforma ir tikai viena daļa no vajadzīgajām izmaiņām. Tāpēc papildus likumdošanas programmai kapitāla tirgu savienības rīcības plāns un vidusposma pārskats ietvēra vairākus neleģislatīvus pasākumus, kurus Komisija ir īstenojusi . Šie pasākumi paši par sevi ir svarīgi, lai palielinātu ieguldītāju uzticību, pastiprinātu nozīmīgu tirgus infrastruktūru un pavērtu jaunus finansēšanas kanālus.