LV    LV LV 
D5 95728 
Kopsavilkums  
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 13.1.2011 
SEC(2011) 44 gal īgā redakcija 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA, 
ar ko groza Direkt īvu 2000/25/EK attiec ībā uz emisijas posmu piem ērošanu šauras rite ņu 
bāzes traktoriem 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
SEC(2011) 43 gal īgā redakcija 
COM(2011) 1 gal īgā redakcija  
Saistību atruna.  Šis kopsavilkums ir saistošs tikai Komisijas dienestiem, kas iesaist īti tā 
sagatavošan ā, un neskar Komisijas turpm āko lēmumu gal īgo redakciju. 
LV 2   LV 1. PROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
Novērtējamā problēma ir iesp ējamība izpildīt pašlaik ties ību aktos noteikt ās piesārņotāju 
emisijas pras ības tā dēvētajiem šauras rite ņu bāzes traktoriem (ŠRBT). Ik gadu tiek p ārdoti 
apmēram 26 000 š ādu traktoru, kas ir 16 % no ES jauno trak toru tirgus. Šie traktori ir speci āli 
izstrādāti, lai atbilstu īpašajām Eiropas v īna un aug ļu dārzu apvidus un izvietojuma, 
piemēram, vīnogulāju stādījumu šauro rindu, īpatnībām. Tāpēc ŠRBT ražo un lieto gandr īz 
tikai Eirop ā. Problēma ir divk ārša — normat īvo robežv ērtību atbilst ība un tehnolo ģiskās 
īstenojamības trūkums. 
Kad likumdev ējs 2005. gad ā ieviesa jaun ās emisiju robežv ērtības traktoriem, bija pieejams 
ierobežots inform ācijas daudzums par tehnolo ģiju, kas ir vajadz īga, lai izpild ītu šos 
standartus. Papildus pašlaik piem ērojamam III A posmam tika defin ēts arī III B un IV posms, 
kas paredz iev ērojami samazin āt daļiņu (PM) un slāpekļa oksīdu (NO x) emisijas. Īstenošanas 
datumi, kas pašlaik notei kti ŠRBT laišanai tirg ū attiecībā uz atbilstošaj ām dzinēju kategorij ām 
(kas aptver 75 % no jau no ŠRBT tirgus), ir š ādi. 
Dzinēja jauda  Īstenošanas datums 
(III B posms) Īstenošanas datums 
(IV posms) 
56–75 kW 2012. gada 1. janv āris 2014. gada 1. oktobris 
37–56 kW 2013. gada 1. janv āris - 
Iespējamie sarež ģījumi saist ībā ar ŠRBT tika atz īti Traktoru emisiju direkt īvā 2000/35/EK, 
kurā tika iekļauts 4. panta 8. punkts, ar ko paredz ēja prasību veikt papildu izp ēti par paredz ēto 
emisijas robežv ērtību ieviešanas iesp ējamību attiecībā uz ŠRBT. Laika gait ā apstiprin ājās, ka 
būtu ļoti grūti nodrošin āt ŠRBT atbilst ību nākamajiem emisiju pras ību posmiem. Iemesls ir 
tas, ka atš ķirībā no parastajiem/liel ākajiem traktoriem ŠRBT vajadz īgā jaunā dzinēja un 
piesārņotāju pēcapstrādes tehnolo ģiju uzstādīšanai ir pieejama tikai ierobežota telpa. 
Palielinot transportl īdzekļa izmēru, tiktu apdraud ēta būtisko lietot āja prasību ievērošana, jo 
pasliktinātos manevr ējamība, būtu iespējams apstr ādāt mazāk zemes un rastos visp ārējas 
grūtības ekspluat ēt šos traktorus pašreiz ējā vidē, kurai tie paredz ēti. 
III B  un IV posma emisijas pras ības nebūtu problem ātiski izpild īt, ja apmierinoši tehnolo ģiski 
risinājumi šauras rite ņu bāzes traktoriem b ūtu pieejami atbilstoš ā termiņā. Tomēr pašreizējā 
tirgus inform ācija liecina, ka dzin ēju un pēcapstrādes tehnolo ģiju izstrādē, lai izpild ītu 
III B posma pras ības, pirmie prototipi ir rad īti tikai nesen. Saist ībā ar IV posmu dzin ēju 
koncepciju p ētniecība un izstr āde joprojām turpinās. Turklāt būs vajadzīgi papildu centieni, 
lai šīs tehnoloģijas pielāgotu izmantošanai ŠRBT un ieb ūvētu ierobežotaj ā pieejamaj ā telpā. 
Pamatojoties uz parastajiem nozares izpildes termi ņiem, paredzams, ka šis process saist ībā ar 
III B posmu ilgs no trim l īdz sešiem gadiem. IV posmam, ja tiks demonstr ēta īstenojama 
tehniskā koncepcija, atbilstošu ŠRBT izstr ādei var būt vajadzīgs laiks no sešiem l īdz desmit 
gadiem. 
Visvairāk tiek ietekm ēti dzinēju un traktoru ražot āji, to darbasp ēks, kā arī lauksaimniec ības 
nozare. Pirmk ārt, jaunie dzin ēji ir jāizstrādā dzinēju ražotājiem, kuri var izpild īt jaunās 
robežvērtības, un tiem j ābūt piemērotiem lietošanai ŠRBT. Otrk ārt, ŠRBT ražot ājiem ir 
LV 3   LV tehnoloģiskas grūtības uzstādīt jaunās paaudzes dzin ējus to konkr ētajos mode ļos un saglab āt 
iespēju ekspluat ēt tos šauraj ās vīnogulāju stādījumu rind ās. Lauksaimniec ības nozari 
ietekmētu tādu jaunu ŠRBT tr ūkums, kuri b ūtu saderīgi ar pašreiz ējo vīna un aug ļu dārzu 
rindu platumu un ar pašreiz ējo aprīkojumu/rīkiem, ko izmanto audz ēšanā. Šo traktoru ražot āju 
darbiniekus ietekm ētu iespējamās rūpnīcu grūtības, kuru iemesls b ūtu nespēja nodrošin āt 
jaunu ražojumu piepras ījuma izpildi. 
Šajā ietekmes nov ērtējumā ir izklāstītas politikas iesp ējas, kā risināt šo probl ēmu. 
2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Ar Traktoru emisiju direkt īvu tiek saska ņoti dalībvalstu ties ību akti, kas attiecas uz emisiju 
robežvērtībām un tipa apstiprin ājuma proced ūru dzinējiem, kuri paredz ēti traktoriem. 
Izmaiņas direktīvā var veikt tikai ES l īmenī. Tomēr pastāv risks, ka, ja nek āda rīcība netiktu 
veikta, dal ībvalstis probl ēmas risin āšanai varētu izmantot viet ēja mēroga pasākumus un tas 
izraisītu iekšējā tirgus sadrumstalošanos un nevienl īdzīgus konkurences apst ākļus starp 
dažādām dalībvalstīm. Tāpēc ES rīcība ir pamatota un nodrošina traktoru iekš ējā tirgus 
uzturēšanas pievienoto v ērtību. 
3. MĒRĶI 
Politikas m ērķi ir saistīti ar konkur ētspējas un vides jaut ājumiem. Visp ārējie mērķi ir, risinot 
identificēto problēmu, aizsarg āt traktoru r ūpniecības konkur ētspēju un dzīvotspēju, vienlaikus 
uzturot augstu vides aizsardz ības līmeni ar samazin ātām piesārņotāju emisijām no traktoriem. 
Bez iespējas no 2012. gada laist tirg ū atbilstošus ražojumus ŠRBT ražot ājiem, ļoti iespējams, 
rastos iev ērojami ieņēmumu zaud ējumi. Tas b ūtu būtisks risks ieguld ījumiem p ētniecībā un 
izstrādē, kas ir vajadz īgi, lai rastu tehniskos risin ājumus, kuri nepieciešami, lai atgrieztos 
tirgū. Šis risks var apdraud ēt daudzu specializ ēto uzņēmumu past āvēšanu; šie uz ņēmumi 
pārsvarā ir ierobežota lieluma r ūpniecības uzņēmumi ar ierobežotu kapit ālu, tostarp vair āki 
MVU. 
No vides aizsardz ības viedok ļa traktoru parka atjaunošana ir svar īga daļiņu un NOx emisiju 
samazinājuma nodrošin āšanā. Ja tirgū netiks pied āvāti jauni ŠRBT, jo b ūs tehniskas gr ūtības 
izpildīt normatīvās prasības, sagaid āms, ka lietot āji pielāgosies, ilg āk izmantojot vecos ŠRBT 
pēc to norm ālā kalpošanas laika beig ām, tādējādi radot liel āku piesārņojumu. Turkl āt nozarei 
ir vajadzīgs stimuls turpin āt izstrādāt mazāk piesārņojošus ŠRBT un nodrošin āt vajadzīgos 
vidēja termiņa un ilgtermi ņa samazin ājumus. Pašreiz ējā ŠRBT parka emisiju īpatsvars ir 
attiecīgi 0,2 % un 0,5 % no kop ējām daļiņu un NOx emisij ām ES. 
4. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Kā iespējamie līdzekļi politikas m ērķu sasniegšanai ir identific ēti seši politikas risin ājumi. Tie 
ir šādi. 
• 1. risinājums. Ner īkoties (pamatscen ārijs) 
Pašreizējie īstenošanas datumi attiec ībā uz ŠRBT, lai nodrošin ātu atbilstību jaunajām 
III B un IV posma robežv ērtībām, paliek nemain īti, un tas noz īmē, ka jauniem ŠRBT 
LV 4   LV no 2012. gada 1. janv āra būs jāievēro III B posma pras ības, bet no 2014. gada 
1. oktobra — IV posma pras ības.  
• 2. risinājums. Atv ēlēt trīs papildu gadus III B un IV posma īstenošanai attiec ībā uz 
ŠRBT 
Īstenošanas datumi attiec ībā uz ŠRBT III B un IV  posma emisiju pras ību izpildei tiek 
atlikti uz trim gadiem. Ja uniem ŠRBT III B posma pras ības būs jāievēro no 
2015. gada 1. janv āra, bet IV posma pras ības — no 2017. gada 1. oktobra. 
• 3. risinājums. Atv ēlēt piecus papildu gadus III B un IV posma īstenošanai attiec ībā uz 
ŠRBT 
Īstenošanas datumi attiec ībā uz ŠRBT III B un IV  posma emisiju pras ību izpildei tiek 
atlikti uz pieciem gadiem. Jauniem ŠRBT III B posma pras ības būs jāievēro no 
2017. gada 1. janv āra, bet IV posma pras ības — no 2019. gada 1. oktobra. 
• 4. risinājums. Atbr īvot ŠRBT no III B un IV posma pras ībām 
Ņemot vērā īpašos ŠRBT konstrukcijas ierobežojumus un to ierobežoto tirgus da ļu 
salīdzinājumā ar visu traktoru tirgu, papildu risin ājums varētu būt ŠRBT piln īga 
atbrīvošana no III B un IV posma pras ībām. Tādējādi pašreiz ējās III A posma 
prasības šiem īpašajiem traktoriem tiktu saglab ātas uz neierobežotu laika posmu. 
• 5. risinājums. Izlaist III B posmu un ieviest IV posmu s ākotnēji paredzētajos datumos 
Ar šo risin ājumu paredz izlaist III B posmu un ieviest IV posma emisiju 
robežvērtības datumos, kas s ākotnēji paredzēti traktoru emisijas reglament ējošos 
tiesību aktos, t. i., no 2014. gada 1. oktobra. 
• 6. risinājums. Paplašin āt elastīguma noteikumus attiec ībā uz ŠRBT  
Ar šo risin ājumu paredz v ēl vairāk paplašin āt Traktoru emisiju direkt īvas elastīguma 
noteikumus attiec ībā uz ŠRBT, lai dotu ŠRBT ražot ājiem iesp ēju pārdot papildu 
skaitu neatbilstošu traktoru, nemainot pašas emisiju pras ības. 
5. risinājums tika atmests agr īnā posmā, jo transportl īdzekļu konstrukcijas izstr āde, lai tie 
atbilstu IV posmam, aiz ņems daudz vair āk laika, nek ā pieejams l īdz tiesību aktos paredz ēto 
robežvērtību obligātajai ieviešanai. L īdz ar 2014. gadu paredzama sp ēcīga negatīva ietekme 
(neiespējamība pārdot atbilstošus ŠRBT, ie ņēmumu zaud ējumi, vecu traktoru ilgstoša 
lietošana), iesp ējams, pat liel ākā mērā nekā 1. risinājumā. Turklāt uzņēmumiem, kas 
ieguldījuši tehniskajos risin ājumos III B posmam, tas noz īmētu resursu izš ķiešanu.  
Arī 6. risinājums ir atmests. Elast īguma noteikumi attiec ībā uz traktoriem ļauj ražotājiem 
turpināt pārdot neatbilstošus traktorus p ēc jauno emisiju posmu ievi ešanas datuma. Pašreiz ējie 
noteikumi paredz atbr īvojumu tikai uz diviem m ēnešiem. Lai šos noteikumus vair āk pielāgotu 
izpildes termi ņam, kas vajadz īgs atbilstošu ŠRBT izstr ādei, elastīguma noteikumus attiec ībā 
uz ŠRBT var ētu vēl paplašin āt. Tādā gadījumā elastīguma noteikumu paplašin ājumam 
vajadzētu būt apmēram 300 %. Praks ē šāds risinājums noz īmētu jauno emisiju posmu 
piemērošanas atlikšanu uz trim gadiem, un tas ļoti līdzinās 2. risin ājumam. Tom ēr 
LV 5   LV administrat īvais slogs ražot ājiem un administr ācijām elastīguma shēmas ieviešan ā būtu daudz 
lielāks. 
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Tā kā šis ietekmes nov ērtējums attiecas uz “šauru” le ģislatīvu darbību, risinājumi tajā 
novērtēti pārsvarā kvalitatīvi, kvantitat īvu novērtēšanu veicot attiec ībā uz ietekm ēm, par ko ir 
pietiekami dati. Anal īzes pamat ā ir dati, kas pieejami no daž ādiem avotiem, tostarp 
apstiprinošajiem p ētījumiem, ko veicis KPC un Arcadis , kā arī nozares p ārstāvjiem (jo īpaši 
dzinēju, pēcapstrādes tehnolo ģiju un traktoru ražot ājiem), kuri sniedza inform āciju par 
pētniecības un izstr ādes rezult ātiem un pašreiz ējo situāciju to tehnolo ģiju jomā, kuras saist ītas 
ar jauno posmu ieviešanu attiec ībā uz ŠRBT. 
• 1. risinājums. Ner īkoties (pamatscen ārijs) 
Šis politikas risin ājums ir saist īts ar nopietnu risku, ka var ētu rasties trauc ējumi 
ŠRBT nozarei un tirgum, jo nozarei neb ūtu laikus gatavi III B vai IV posmam 
atbilstoši traktori. Lietot āji nespēs aizstāt vecos, pies ārņojošos traktorus ar modernu 
aprīkojumu un, visticam āk, turpin ās lietot vecos traktorus, kas rada lielu 
piesārņojumu un apdraud str ādnieku droš ību. Daži atbilstoši traktori (zem ākā dzinēju 
kategorijā) var non ākt tirgū dažus gadus v ēlāk, tomēr ŠRBT rad īto ieilgušo 
ieņēmumu zaud ējumu dēļ vairāki ražotāji varētu beigt darb ību, un l īdz ar to 
ievērojami samazin ātos darbavietu skaits — saska ņā ar aplēsēm par 3000 tr īs gadu 
laikā. Turklāt ir paredzams, ka, nenomainot pašreiz ējo traktoru parku, apm ēram 
80 000 str ādnieku, kuri lieto ŠRBT, tiktu pak ļauti lielākiem droš ības riskiem vismaz 
nākamos trīs gadus. Paties ībā ar nesen pie ņemtiem ties ību aktiem droš ības prasības 
jauniem traktoriem tika uzlabotas, jo īpaši pret apg āšanās nelaimes gad ījumiem, un 
parka atjaunošana ir svar īga, lai uzlabotu str ādnieku droš ību. 
Kopējās daļiņu un NOx emisijas šaj ā risinājumā ir lielākas, nekā sākotnēji tika 
sagaidīts no jaunaj ām emisiju robežv ērtībām. Tā iemesls ir ilgstoš ā vecu traktoru 
lietošana, jo nav pieejami atbilstoši jauni ŠRBT.  
Ieinteresētās personas (p ārsvarā nozares p ārstāvji) ir gadiem ilgi kritiz ējušas šo 
risinājumu un br īdinājušas par t ā negatīvajām sekām. 
• 2. risinājums. Atv ēlēt trīs papildu gadus III B un IV posma īstenošanai attiec ībā uz 
ŠRBT 
Šis politikas risin ājums, ar ko ŠRBT atbilst ības nodrošin āšanai atvēl trīs gadus, b ūtu 
ļoti efektīvs, samazinot ekonomisko ietekmi uz nozari l īdz problem ātiskam, bet 
reālistiskam apm ēram, neradot b ūtiskas soci ālas problēmas. Nozare joproj ām izjustu 
nepārtrauktu spiedienu rast tehniskus risin ājumus, lai izpild ītu ar direkt īvu ieviest ās 
emisiju robežv ērtības, tādējādi veicinot inov āciju. Tiek l ēsts, ka ražot ājiem būtu 
jāpalielina savi t ēriņi pētniecībai un izstr ādei no 3 % l īdz vairāk nekā 6 % no 
apgrozījuma nākamo četru gadu laik ā, lai izpild ītu III B posma pras ības līdz ar 
2015. gadu. Paredzamie kop ējie ŠRBT ražot āju ieguldījumi pētniecībā un izstrādē ir 
apmēram 50 miljoni euro. Darbinieku droš ība palielin āsies, kā paredzēts, jo vecākie 
ŠRBT tiks nomain īti ar jaunākiem un droš ākiem.  
LV 6   LV Salīdzinot ar pamatscen āriju (1. risin ājumu), ietekme uz vidi ir pozit īva. Iemesls ir 
tas, ka, kaut ar ī III B posma ŠRBT neb ūs pieejami, tirg ū varēs nonākt jauni 
III A posmam atbilstoši ŠRBT, radot pies ārņotāju emisiju samazin ājumu, jo tiks 
aizstāti vecie un pies ārņojošie ŠRBT. Visp ārējais šā risinājuma nodrošin ātais 
ieguvums videi tiek l ēsts 122 miljonu euro apm ērā (ieguvums, ko nodrošina zem ākas 
daļiņu emisijas, naudas izteiksm ē tiek lēsts 31 miljona euro apm ērā, savukārt NOx 
emisijas — 91 miljona euro apm ērā).  
Daži nozares uz ņēmumi ir nor ādījuši, ka šis risin ājums varētu būt īstenojams, bet citi 
uzskata, ka nav. 
• 3. risinājums. Atv ēlēt piecus papildu gadus III B un IV posma īstenošanai attiec ībā uz 
ŠRBT 
Šis risinājums, ar ko ŠRBT atbilst ības nodrošin āšanai atvēl piecus papildu gadus, 
būtu ļoti efektīvs, novēršot darbavietu zudumu nozar ē. Nozare joproj ām izjustu 
spiedienu rast tehniskus risin ājumus, lai izpild ītu direktīvas prasības, lai gan visiem 
attiecīgajiem nozares dal ībniekiem vajadz ētu būt pietiekamam laikam, lai izstr ādātu 
tehniskos risin ājumus ŠRBT. Tom ēr, ja secina, ka noza re nav centusies izpild īt 
robežvērtības laikus, var apšaub īt tiesību aktu ticam ību. Šis risin ājums atbilst 
pašreizējiem ŠRBT ražot āju piepras ījumiem. Darbinieku droš ība palielin āsies, kā 
paredzēts, jo vecākie ŠRBT tiks nomain īti ar jaunākiem un droš ākiem. 
Arī šis risinājums nodrošin ās vides uzlabojumu sal īdzinājumā ar pamatscen āriju, jo 
vecie ŠRBT tiks nomain īti ar tādiem, kas rada maz āku piesārņojumu un atbilst 
III A posma pras ībām. Vispārējais šā risinājuma nodrošin ātais ieguvums videi tiek 
lēsts 74 miljonu euro apm ērā (ieguvums, ko nodrošina zem ākas daļiņu emisijas, 
naudas izteiksm ē tiek lēsts 12 miljonu euro apm ērā, savukārt NOx emisijas — 
62 miljonu euro apm ērā). Šīs vērtības ir nedaudz zem ākas nekā 2. risinājumā, jo 
III B posms b ūs piemērojams divus gadus v ēlāk. 
Šis risinājums atbilst pašreiz ējiem ŠRBT ražot āju piepras ījumiem. 
• 4. risinājums. Atbr īvot ŠRBT no III B un IV posma pras ībām 
Pastāvīgs atbrīvojums efekt īvi mazina negat īvo ekonomisko ietekmi uz nozari, bet 
negarantē, ka piesārņotāju emisijas tiks samazin ātas ilgtermi ņā, jo nebūt nav skaidri 
zināms, ka tiks izstr ādāti III B vai IV posmam atbilstoši ŠRBT. T ā kā ir paredzams, 
ka laika gait ā samazin āsies emisijas no citiem da ļiņu un NOx avotiem, ŠRBT 
relatīvais īpatsvars šo emisiju rad īšanā palielināsies. Kop ējās šā risinājuma vides 
izmaksas tiek l ēstas 674 miljonu euro apm ērā (izmaksas, ko rada augst ākas daļiņu 
emisijas, naudas izteiksm ē tiek lēstas 313 miljonu euro apm ērā, savukārt NOx 
emisijas — 361 miljona euro apm ērā). Tomēr īstermiņā šis risinājums būtu labvēlīgs 
videi, jo b ūtu pieejami vismaz jauni III A posma traktori, lai nomain ītu vecākos, kas 
rada lielāku piesārņojumu. Atbr īvojums ar ī lielā mērā novērstu stimulus ieguld īt 
ŠRBT paredz ētu vides tehnolo ģiju pētniecībā un izstr ādē, kā arī inovācijā. Arī 
darbinieku droš ība palielin āsies, kā paredzēts, jo vec ākie ŠRBT tiks nomain īti ar 
jaunākiem un droš ākiem. 
Nebūtu riska, ka uz ņēmumi tiek izstumti no uz ņēmējdarbības tirgus emisiju pras ību 
dēļ, jo tie b ūtībā darbotos t āpat kā pašlaik. Tom ēr neliels skaits darbavietu, kas 
LV 7   LV saistītas ar p ētniecību un izstr ādi traktoru ražot āju un izmešu p ēcapstrādes 
tehnoloģiju piegādātāju nozarē, var tikt zaud ēts. 
Sākotnēji šis bija risin ājums, ko piepras īja (nozares) ieinteres ētās personas. Tagad t ās 
pieprasa atlikšanu uz pieciem gadiem. 
6. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Iepriekš tekst ā veiktā analīze ļauj secināt, ka īstenošanas datumu atlikšana attiec ībā uz ŠRBT 
uz trim gadiem (2. risin ājums) ir visatbilstoš ākais pasākums, lai sasniegtu politikas m ērķus, 
proti, nodrošin āt konkurētspēju nozarē un efektīvāk aizsargāt vidi. Kā redzams apkopojum ā 
tabulā, šis risin ājums nodrošina vislabv ēlīgāko vispārējo ietekmi uz ekonomiku, vidi un 
sabiedrību. 
 1. risinājums. 
Pamatscen ārijs 2. risinājums. 
Atlikšana uz trim 
gadiem  3. risinājums. 
Atlikšana uz 
pieciem gadiem  4. risinājums. 
Atbrīvojums  
Tieša ekonomisk ā 
ietekme (uz nozari)  0 
ŠRBT netiek p ārdoti, 
līdz tiek rasts 
tehniskais risin ājums, 
ieņēmumu zaud ējumi, 
nopietns bankrotu risks+ 
Lielākā daļa tirgus 
dalībnieku var turpin āt 
darbību, pārdošana 
turpinās, neatgūstamie 
ieguldījumi netiek 
zaudēti + 
Visi tirgus dal ībnieki 
var turpin āt darbību, 
pārdošana turpin ās, 
neatgūstamie 
ieguldījumi netiek 
zaudēti + 
Nav vajadz ības ieguld īt 
vairāk, pārdošana 
turpinās, neatgūstamie 
ieguldījumi tiek 
zaudēti 
Tieša ekonomisk ā 
ietekme (uz 
patērētājiem) 0  
Nevar atjaunot 
aprīkojumu, augstas 
apkopes izmaksas  + 
Papildu apr īkojuma 
izmaksas, s ākotnēji 
117 miljoni euro gad ā+ 
Papildu apr īkojuma 
izmaksas, s ākotnēji 
aptuveni 100 miljoni 
euro gadā ++ 
Nav īpašu izmaksu 
palielinājumu 
Ietekme uz p ētniecību un 
izstrādi 0 
Spraiga konkurence 
starp dažiem 
dalībniekiem, lai 
ieviestu jaunin ājumus, 
bez ieņēmumiem to 
finansēšanai ++ 
Turpinās ieguldījumi 
pētniecībā un izstrādē, 
ļaujot lielākajai daļai 
dalībnieku turpin āt 
darbību + 
Agrīni ieguldījumi 
pētniecībā un izstrādē 
neatmaks ājas, ļaujot 
visiem tirgus 
dalībniekiem turpin āt 
darbību -- 
Nav stimula ieviest 
jauninājumus 
Daļiņu emisijas1 
 0 
Tiek ilgstoši lietoti 
veci, pies ārņojoši 
traktori  ++ 
Turpinās parka 
atjaunošana, 
samazinājums par 
2,2 kt, ieguvums — 
31 miljons euro  + 
Turpinās parka 
atjaunošana, 
samazinājums par 
0,8 kt, ieguvums — 
12 miljoni euro  -- 
Ilgtermiņā par 22,7 kt 
lielākas emisijas, 
izmaksas — 
313 miljoni euro  
                                                 
1 Apl ēstās piesārņotāju emisijas un ietekme naudas izteiksm ē norādītas salīdzinājumā ar pamatscen āriju. 
Emisijas atbilst laika posmam l īdz 2050. gadam, naudas izteiksm ē aprēķinātā ietekme uz vidi atbilst 
laika posmam no 2012. l īdz 2030. gadam. 
LV 8   LV NOx emisijas  0 
Tiek ilgstoši lietoti 
veci, pies ārņojoši 
traktori  ++ 
Turpinās parka 
atjaunošana, 
samazinājums par 
42 kt, ieguvums — 
91 miljons euro  + 
Turpinās parka 
atjaunošana, 
samazinājums par 
29 kt, ieguvums — 
62 miljoni euro  -- 
Ilgtermiņā par 168 kt 
lielākas emisijas, 
izmaksas — 
361 miljoni euro  
Ietekme uz 
nodarbin ātību 0 
Būtisks darbavietu 
zuduma risks, l īdz 
3000 darbavietu tr īs 
gadu laikā + 
Darbavietu zaud ējums 
ierobežots, nav 
strukturāls, dažas 
papildu darbavietas 
piegādātāju 
uzņēmumos  + 
Darbavietu zaud ējums 
vēl vairāk ierobežots, 
nav struktur āls, dažas 
papildu darbavietas 
piegādātāju 
uzņēmumos  + 
Nav ievērojama 
darbavietu zuduma 
riska, nav papildu 
darbavietu pieg ādātāju 
uzņēmumos  
Ietekme uz str ādnieku 
drošību 0 
Ilgāk tiek lietoti 
nedroši traktori, apm. 
80 000 str ādnieku 
pakļauti riskam  + 
Uzlabota droš ība, 
atjaunojot parku  + 
Uzlabota droš ība, 
atjaunojot parku  + 
Uzlabota droš ība, 
atjaunojot parku  
Atlikšana uz trim gadiem ļautu lielākajai daļai ražotāju jaunāko tehnolo ģiju attīstību izmantot 
tādu ŠRBT ražošan ā, kuri atbilstu III B posma robežv ērtībām un vienlaikus ar ī galvenaj ām 
lietotāju prasībām attiecībā uz šo traktoru izmantošanu v īna un aug ļu dārzos. Tādējādi tiktu 
novērsts ievērojams darbavietu zudums, kas rodas 1. risin ājumā, un ietekme uz vidi un 
strādnieku droš ību joprojām būtu pozitīva, jo past āvīgi tiktu atjaunots ES parks. Sal īdzinot ar 
3. risinājumu, atlikšana atbilstu vajadz īgajai tehnolo ģiju attīstībai un turpin ātu inovācijas 
veicināšanu. Atš ķirībā no 4. risin ājuma ar ierobežotu atlikšanu tiktu īstenoti ieguvumi videi, 
kas tika sagaid īti no sākotnējiem tiesību aktiem. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Svarīgi būs laika gait ā uzraudzīt nozares tehnisko att īstību, lai reģistrētu norišu gaitu p ārejā uz 
III B un IV posma robežv ērtībām. Pamatr ādītāji ir ieguld ījumu pētniecībā un izstrādē līmenis 
attiecīgajā nozarē, to uzņēmumu (jo īpaši MVU) tirdzniec ības un rentabilit ātes līmenis, kuri 
aktīvi darbojas nozar ē, un to ŠRBT skaits, par kuriem laika gait ā veiksmīgi saņemts tipa 
apstiprinājums par III B un IV posma robežv ērtībām. Svarīga būs arī uz ŠRBT attiecin āmo 
NOx un da ļiņu emisiju uzraudz ība. 
Attiecīgi vissvar īgākais būs pastāvīgs dialogs ar nozares p ārstāvjiem, kura m ērķis ir izsekot 
nozares lielo un mazo uz ņēmumu ieguld ījumiem p ētniecībā un izstrādē un uzraudz īt nozares 
konkurētspēju un sp ēju izstrādāt atbilstošus tehnolo ģiskus risin ājumus nākamajos dažos 
gados. Lai pašreiz ējos noteikumus īstenotu n ākotnē, svarīgi būs uzraudz īt ŠRBT tirgu un 
tehnoloģiju attīstību, tostarp iesp ējamo risin ājumu pieejam ību pārejai uz IV posmu. Viens 
atbilstošs veids š ā pastāvīgā dialoga nodrošin āšanai ir pa ļaušanās uz Lauksaimniec ības 
traktoru darba grupu ( WGAT ).