LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 7.5.2008 
SEC(2008) 572 gal īgā redakcija 
  
Ieteikums  
PADOMES L ĒMUMS, 
ar ko atce ļ Lēmumu 2005/182/EK par p ārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu Slov ākijā 
(iesniegusi Komisija) 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. K ONTEKSTS  
Līguma 104. pants nosaka, ka dal ībvalstīm jāizvairās no pārmērīga budžeta defic īta, un paredz 
budžeta defic īta noteikšanas un nov ēršanas proced ūru. Pārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūra ir sīkāk izklāstīta Padomes Regul ā (EK) Nr. 1467/97 par to, k ā paātrināt un preciz ēt 
pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras īstenošanu1, kas ir Stabilit ātes un 
izaugsmes pakta sast āvdaļa. Saskaņā ar Līguma 104. panta 2. punktu Komisijai j āuzrauga 
budžeta discipl īnas ievērošana, pamatojoties uz š ādiem diviem krit ērijiem: a) vai pl ānotais vai 
reālais valsts budžeta defic īts nepārsniedz atsauces v ērtību, kas ir 3 % no IKP (iz ņemot 
gadījumus, kad vai nu defic īta attiecība ir būtiski un past āvīgi pazemin ājusies un sasniegusi 
atsauces v ērtībai tuvu l īmeni, vai ar ī atsauces v ērtība ir pārsniegta tikai iz ņēmuma kārtā un uz 
laiku, un š ī attiecība joprojām ir tuva atsauces v ērtībai), un b) vai valsts par āds nepārsniedz 
atsauces v ērtību, kas ir 60 % no IKP (ja vien par āda attiecība pietiekami strauji nesamazin ās 
un netuvin ās atsauces v ērtībai). 
Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūru Komisija sniedz p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras īstenošanai 
vajadzīgos datus. Piem ērojot min ēto protokolu, dal ībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas 
(EK) Nr. 3605/93 4. pantu divreiz gad ā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, j āpaziņo 
valsts budžeta defic īta un parāda dati un citi saist ītie rādītāji2,3,4. 
Pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru attiecībā uz Slov ākiju Komisija s āka 
2004. gada 12. maij ā, pieņemot ziņojumu saska ņā ar EKL 104. panta 3. punktu, pamatojoties 
uz to, ka valsts kopbudžeta defic īts 2003. gad ā bija 3,6 % no IKP5. Pamatojoties uz Komisijas 
ieteikumu, Padome 2004. gada 5. j ūlijā saskaņā ar EKL 104. panta 6. punktu noteica, ka 
Slovākijā ir pārmērīgs budžeta defic īts6. Līdztekus, ar ī pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, 
Padome saska ņā ar EKL 104. panta 7. punktu Slov ākijai ieteica nov ērst pārmērīgo valsts 
budžeta defic ītu vēlākais līdz 2007. gadam7. 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regul ā grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 
7.7.2005., 5. lpp.). 
2 OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 
(OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp.). 
3 Jaun ākais Slovākijas pazi ņojums atrodams šaj ā adresē: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_p ageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal. 
4 Slov ākijā bija noteikts p ārejas periods, lai īstenotu Eurostat 2004. gada 2. marta l ēmumu par fond ēto 
pensiju sh ēmu klasifik āciju, un l īdz ar to l īdz 2006. gadam budžeta defic īta un par āda rādītājus tā 
paziņoja, neietverot 2005. gada pensiju reformas t īrās izmaksas (2004. gada 23. septembra Eurostat 
News Release  Nr. 117/2004 par p ārejas periodu 2004. gada 2. marta Eurostat News Release  Nr. 30/2004 
publicētā lēmuma īstenošanai). T ā kā visos p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras 
dokumentos, ieskaitot jo īpaši Padomes ieteikumu saska ņā ar EKL 104. panta 7. punktu, ir piln ībā 
ņemtas vērā no Eurostat 2004. gada marta l ēmumiem izrietoš ās sekas, visi šaj ā dokument ā iekļautie 
budžeta defic īta un parāda rādītāji ietver pensiju reformas izmaksas un t ādējādi ir pilnībā salīdzināmi. 
5 SEC(2004)577. 
6 OV L 62, 9.3.2005., 16. lpp. 
7 Visi ar p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru saistītie dokumenti attiec ībā uz Slovākiju 
atrodami šaj ā tīmekļa vietnē:  
http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. 
LV 3   LV Padome sav ā ieteikum ā saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu Slov ākijas iestādēm ieteica 
„vidējā termiņā veikt pas ākumus, lai sasniegtu to m ērķi, proti, lai defic īts ticami un notur īgi 
kļūtu mazāks par 3 % no IKP v ēlākais 2007. gad ā saskaņā ar deficīta samazin āšanas veidu, 
kurš paredz ēts 2004. gada 5. j ūlijā iesniegtaj ā Padomes Atzinum ā par konver ģences 
programmu, kas iesniegta 2004. gada maij ā”, „apņēmīgi veikt pas ākumus, kas paredz ēti 
2004. gada maija konver ģences programm ā, jo īpaši, kas attiecas uz ierosin ātajām 
turpmākajām veselības aprūpes reform ām un turpm āko valsts sektora racionaliz āciju”, 
„paātrināt fiskālo noregul ējumu, ja īstenotās struktur ālās reformas izrais ītu lielāku pieaugumu, 
nekā tas paredz ēts 2004. gada maija konver ģences programm ā, jo īpaši piešķirot jebkurus 
līdzekļus, kas ir liel āki par budžet ā paredzētajiem, galvenok ārt deficīta samazin āšanai”, un 
„līdz 2004. gada 5. novembrim veikt efekt īvus pasākumus, kas paredz ēti, lai sasniegtu 
2005. gada budžeta defic īta mērķus”. 
Turklāt Padome aicin āja Slovākijas iestādes „nostiprin āt trīs gadu budžeta strukt ūras saistošo 
raksturu, nosakot detaliz ētus vidēja termiņa izdevumu griestus, kas j āpieņem parlamentam”. 
1. tabula. Korekcijas, ko Padome apstiprin āja 2004. gada 5. j ūlijā 
% no IKP, ja vien nav nor ādīts citādi 2003 2004 2005 2006 2007 
Valsts kopbudžeta bilance 
p.m.: Reālā IKP pieaugums (%)  –3,6 
4,2 –4,0 
4,1 –3,9 
4,3 –3,9 
5,0 –3,0 
4,7 
Avots : Padomes 2004. gada 5. j ūlija ieteikums saska ņā ar EKL 104. panta 7. punktu un taj ā pašā dienā 
pieņemtais Padomes atzinums par 2004. gada maija konver ģences programmu.  
2004. gada 22. febru ārī, t. i., pēc Padomes ieteikum ā noteiktā veicamo pas ākumu termi ņa 
beigām, Komisija pie ņēma paziņojumu Padomei, kur ā secināja, ka Slov ākijas līdz tam br īdim 
veiktie pas ākumi atbilst Padomes ieteikumam un ka pagaid ām papildu pas ākumi pārmērīga 
budžeta defic īta novēršanai nav nepieciešami8. Padome sav ā 2005. gada 18. janv āra sanāksmē 
piekrita šim v ērtējumam. 
Saskaņā ar EKL 104. panta 12. pu nktu, ja Padome atz īst, ka pārmērīgais budžeta defic īts 
attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts, tai, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, j āatceļ savs 
lēmums par p ārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu.  
2. J AUNĀKĀS DEFIC ĪTA ATTĪSTĪBAS TENDENCES  
Dati, kas bija pieejami 2004. gada maij ā, kad Komisija s āka pārmērīga budžeta defic īta 
novēršanas proced ūru attiecībā uz Slovākiju, liecin āja, ka budžeta defic īts 2003. gad ā bijis 
3,6 % no IKP un ka tas ar ī turpmākajos gados joproj ām pārsniegs atsauces v ērtību. Saska ņā ar 
datiem, ko Komisija (Eurostat) sniegusi, pamatojoties uz Slov ākijas līdz 2008. gada 1. apr īlim 
paziņoto inform āciju9, valsts kopbudžeta defic īts, ņemot vērā vēlāk pārskatītos datus 
(2007. gada apr īļa paziņojums), 2003.–2005. gad ā bija zem āks par 3 % no IKP, galvenok ārt 
nodokļu ieņēmumu uzskaites izmai ņu dēļ. Kopējais deficīts 2006. gad ā palielinājās līdz 3,6 % 
no IKP (galvenie iemesli bija iev ērojams vald ības patēriņa pieaugums, proti, par 1 % no IKP, 
2005. gad ā notikusī cigarešu kr ājumu veidošana, ņemot vērā gaidāmo akcīzes nodok ļa 
                                                 
8 SEC(2004) 1630. 
9 Eurostat News Release  Nr. 54, 2008. gada 18. apr īlis. 
LV 4   LV pieaugumu, un pensiju reformas iz maksu pieaugums), bet 2007. gad ā samazinājās līdz 2,2 % 
no IKP10. 
2005. gad ā tika sākta pensiju reforma, kas ietekm ēja sociālās iemaksas — 9 % no bruto alg ām 
tiek ieskait īti fondētajā (otrajā) pensiju l īmenī. Ņemot vērā sabiedrības plašo interesi par šo 
pensiju līmeni un pak āpenisko p āreju, tiek l ēsts, ka šie ie ņēmumu pārvedumi palielin ājās no 
0,8 % no IKP 2005. gad ā līdz 1,2 % un 1,3 % no IKP attiec īgi 2006. un 2007. gad ā. 
Slovākija bija ap ņēmusies pak āpeniski palielin āt cigaretēm piemērojamos nodok ļus līdz ES 
obligātajam minim ālajam līmenim. T ādējādi nodok ļi tika palielin āti 2004. gada maij ā, 
2006. gada janv ārī un 2008. gada janv ārī, un tos pl ānots vēlreiz palielin āt 2008. gada 
decembrī. Līdz šim pirms katra palielin ājuma dažādos izplat īšanas ķēdes posmos tika veidoti 
ievērojami cigarešu kr ājumi. Tā rezultātā notika nodok ļu ieņēmumu sv ārstības, 2003., 
2005. un 2007. gad ā radot papildu nodok ļu ieņēmumus attiec īgi aptuveni 0,1 %, 0,3 % un 
0,5 % apm ērā no IKP, kam sekoja l īdzvērtīgs ieņēmumu iztr ūkums nākamajos godos. 
Papildus tam Slov ākijai ir pras ījumi vairākās ārvalstīs. Dažu šo pras ījumu norakst īšana 2003., 
2005. un 2007. gad ā palielināja budžeta defic ītu par attiec īgi 0,4 %, 0,9 % un 0,1 % no IKP. 
Tā kā 2003. gada defic īta rādītājs bija lab āks nekā sākotnēji plānots, kopējā deficīta attīstība 
atbilda pārmērīgā budžeta defic īta novēršanas termi ņam, kas bija noteikts Padomes ieteikum ā 
saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu, lai gan konsolid ācijas gaita bija iev ērojami atš ķirīga. 
Konkrēti, 2007. gad ā kopējais deficīts kritās par gandr īz 1½ % no IKP, sasniedzot 2,2 % no 
IKP. Fisk ālo konsolid āciju veicin āja sparīgais IKP, nodarbin ātības un ieņēmumu pieaugums, 
kura rezult ātā izdevumu attiec ība pret IKP krit ās straujāk nekā ieņēmumu attiec ība pret IKP. 
Izdevumu un IKP attiec ības samazin āšanos no 40,2 % no IKP 2003. gad ā līdz 36,9 % no IKP 
2007. gad ā sekmēja arī izdevumu iegrožošana un izdevumu reformas. To vid ū bija 
ierobežojumu noteikšana attiec ībā uz sociālajiem un bezdarbnieka pabalstiem, stingr āku 
nosacījumu ieviešana attiec ībā uz priekšlaic īgu pension ēšanos un pension ēšanās vecuma 
pakāpeniska palielin āšana. Valsts Autoce ļu uzņēmuma izveide 2005. gad ā deva vald ībai 
iespēju autoce ļu būvniecību daļēji finansēt, aizņemoties no priv ātā sektora. Analiz ējot 
ieņēmumus, j āatzīmē pamatīgā nodokļu reforma, kas tika ieviesta 2004. gad ā, uzsvaru 
pārnesot no ie ņēmumu aplikšanas ar nodokli uz pat ēriņa aplikšanu. Kop ā ar 2005. gad ā 
īstenoto pensiju reformu tas izrais īja ieņēmumu attiec ības pret IKP kriš anos no 37,4 % no IKP 
2003. gad ā līdz 34,7 % no IKP 2007. gad ā. 
                                                 
10 Defic īta attiecība, kas public ēta pavasara pazi ņojumā iekļautajos sākotnējos rezult ātos, parasti tiek 
pārskatīta (to palielinot vai samazinot). V ērtējot ES dal ībvalstis kopum ā, korekcijas parasti ir 
salīdzinoši nelielas, un to vid ējais ir tuvs nullei. Attiec ībā uz Slovākiju, ņemot vērā starpību starp 
pašlaik nor ādīto 2007. gada defic ītu un defic īta atsauces v ērtību, varbūtība, ka iesp ējamas vēlākas valsts 
budžeta datu p ārskatīšanas rezult ātā 2007. gada defic īta attiecība pārsniegs 3 % no IKP, ir zema. 
Pagaidām neatrisin ātajiem jaut ājumiem attiec ībā uz Slovākijas valsts p ārvaldes dal ījumu nozar ēs (jo 
īpaši jaut ājumam par to, vai t ādas vesel ības aizsardz ības iestādes kā slimnīcas un vesel ības 
apdrošināšanas sabiedr ības pareiz āk klasific ēt kā valsts vai priv ātajam sektoram pieder īgas) nav 
būtiskas ietekmes uz risku, ka defic īta rādītājs pārskatīšanas rezult ātā vēlāk varētu tikt palielin āts vai 
samazināts. Lai arī sīkāki dati nav pieejami, ir paz īmes, kas liecina, ka šo iest āžu klasific ēšanai attiec īgi 
valsts vai priv ātajā sektorā, lai nodrošin ātu atbilstību ESA95 noteikumiem, finansi ālā ietekme ir ļoti 
neliela. (Sk. Eurostat secinājumus par 2008. gada 10. un 11. mart ā notikušo Slov ākijas apmekl ējumu: 
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_p ageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=PORTA
L, būs pieejams tuv ākajā laikā). 
LV 5   LV Faktiskais defic īts 2007. gad ā bija zem āks par konver ģences programmas 2006. gada 
decembra atjaunin ājumā noteikto ofici ālo mērķi — 2,9 % no IKP. M ērķa pārsniegšanu 
galvenokārt noteica IKP un nodarbin ātības pieaugums, kas bija liel āks nekā prognozēts, ES 
fondu līdzfinansējums, kas bija maz āks par budžet ā plānoto, un 2007. gada beig ās izveidotie 
cigarešu kr ājumi, kas bija liel āki nekā paredzēts un ko izrais īja tabakas izstr ādājumu akc īzes 
nodokļa palielin āšana 2008. gada janv ārī, kura ienesa papildu ie ņēmumus ½ % apm ērā no 
IKP salīdzinājumā ar programm ā paredzētajiem ¼ % no IKP.  
Neraugoties uz to, cikliska is uzplaukums un struktur ālo reformu rad ītais papildu pieaugums 
netika piln ībā izmantots, lai pan āktu fiskālo konsolid āciju. Līdz ar to struktur ālais defic īts 
(t. i., cikliski kori ģētais defic īts, atskaitot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus) 
palielinājās no aptuveni 1½ % no IKP 2003. gad ā līdz aptuveni 3 % no IKP 2006. gad ā, bet 
pēc tam samazin ājās līdz aptuveni 2½ % no IKP 2007. gad ā. Tomēr jānorāda, ka struktur ālā 
stāvokļa pasliktin āšanos ir veicin ājusi otrā, fondētā pensiju līmeņa izveide 2005. gad ā11.  
3. D EFICĪTA PROGNOZES 2008. GADAM UN TURPM ĀK 
Saskaņā ar Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognoz ēm sagaid āms, ka kop ējais 
deficīts turpinās samazin āties, sasniedzot 2,0 % no IKP 2008. gad ā, bet tad palielin āsies līdz 
2,3 % no IKP 2009. gad ā (pamatojoties uz parasto pie ņēmumu, ka politika nemain īsies), 
ņemot vērā tendenci, ka nodarbin ātības pieaugums dilst un IKP pieaugums izteikti pal ēninās, 
lai arī joprojām ir pietiekami sp ēcīgs. Tiek prognoz ēts, ka tādi 2008. gad ā budžetā iekļauti 
ieņēmumu palielin āšanas pas ākumi kā uzņēmumu un iedz īvotāju ienākuma nodok ļa bāzu 
paplašināšana un soci ālo iemaksu maksim ālā robežlieluma paaugstin āšana 2008. gad ā radīs 
papildu ie ņēmumus aptuveni ¼ % apm ērā no IKP. Ie ņēmumu iztr ūkumu, ko rad īja cigarešu 
krājumu veidošana 2007. gad ā, visdrīzāk lielā mērā kompens ēs nākamā cigarešu kr ājumu 
veidošanas kampa ņa, ko izrais īs nedaudz zem āks akcīzes nodok ļa palielin ājums, kas pl ānots 
2008. gada beig ās. Papildus tam sagaid āms, ka vienreiz ējus ieņēmumus aptuveni 0,1 % 
apmērā no IKP rad īs otrā pensiju līmeņa pagaidu atv ēršana 2008. gada pirmaj ā pusē, kad visi 
pašreizējie shēmas dalībnieki var ēs izstāties, bet jauni iest āties, kā rezultātā dalībnieku 
izstāšanās gadījumā otrajā līmenī iepriekšējos gados uzkr ātie līdzekļi tiks pārskaitīti uz 
nefondēto līmeni. Attiec ībā uz izdevumiem paredzams, ka iev ērojami turpin ās palielin āties 
lauksaimniec ības subs īdijas. Galvenais pavasara prognoz ēs paredz ētās situācijas 
pasliktināšanās iemesls ir iesp ējamais ieņēmumu iztr ūkums aptuveni ½ % apm ērā no IKP, 
ņemot vērā iepriekš min ēto kārtējo cigarešu kr ājumu veidošanu 2008. gad ā. 
Ja 2008. gada prognoze atbilst jaun ākajam ofici ālajam mērķim, kas ir 2 % no IKP (k ā 
noteikusi Finanšu ministrija 2008. gada febru ārī, ņemot vērā Padomes 2008. gada febru āra 
atzinumu par 2007. gada novembr ī atjaunināto konver ģences programmu), tad 2009. gada 
prognoze iev ērojami pārsniedz jaun āko valsts izvirz īto mērķi, kas ir 1,7 % no IKP (tas 
noteikts 2008. gada apr īlī jaunā budžeta priekšlikuma uzmetum ā), un attiec ībā uz to vēl nav 
formulēti konkrētie pasākumi.  
                                                 
11 Saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 7. punktu, lemjot par to, vai atcelt l ēmumu par p ārmērīga 
budžeta defic īta pastāvēšanu, ja defic īts ir būtiski un pak āpeniski samazin ājies un sasniedzis l īmeni, kas 
tuvs atsauces v ērtībai, jāņem vērā tīrās izmaksas, k ādas ir pensiju reformai, ar ko ievieš vair āku līmeņu 
sistēmu, kurā ietverts oblig āts, pilnībā finansēts pensiju l īmenis. Tā kā valsts kopbudžeta defic īts 
2007. gad ā bija zem noteikt ās 3 % atsauces v ērtības, minētā panta piem ērošana nav j āapsver.  
LV 6   LV Paredzams, ka struktur ālais defic īts no aptuveni 2½ % no IKP 2007. gad ā palielināsies līdz 
aptuveni 2¾ % no IKP 2008. gad ā, taču tas ir pretrun ā Stabilitātes un izaugsmes paktam, kur ā 
noteikts, ka euro zonas un VKM II dal ībvalstīm struktur ālās bilances gada uzlabojuma 
kritērijs ir 0,5 % no IKP un ka korekcijai j ābūt lielākai ekonomikas uzplaukuma laik ā. Kā 
parasti pie ņemot, ka politika nemain īsies, paredzams, ka struktur ālais defic īts 2009. gad ā 
turpinās palielin āties, sasniedzot aptuveni 3 % no IKP, galvenok ārt cigarešu kr ājumu radītā 
ieņēmumu iztr ūkuma dēļ. 
Saskaņā ar Padomes 2008. gada febru āra atzinumu12 par 2007. gada novembr ī atjaunināto 
konverģences programmu taj ā paredzētais budžeta st āvoklis šķiet nepietiekams, lai l īdz 
programmas darb ības beigām (2010. gadam) sasniegtu programm ā noteikto Slov ākijas vidējā 
termiņa mērķi (VTM) — defic ītu mazliet zem 1 % no IKP. Turkl āt Padome secin āja, ka 
2008. gada struktur ālajā bilancē paredzētās izmaiņas neatbilst paktam un ka t ām jābūt 
nopietnākām. 
4. P ARĀDA ATT ĪSTĪBAS TENDENCES UN PROGNOZES  
Parāda attiec ība pakāpeniski, galvenok ārt pateicoties ie ņēmumiem no privatiz ācijas, 
samazinājās no 42,4 % no IKP 2003. gad ā līdz 29,4 % no IKP 2007. gad ā, t. i., krietni zem 
atsauces v ērtības — 60 % no IKP. Saska ņā ar Komisijas dienestu 2008. gada pavasara 
prognozēm paredzams, ka valsts kop ējais parāds prognožu period ā pārsvarā saglabāsies 
stabils (ja politika nemain īsies). 
5. S ECINĀJUMI  
Dati, kas bija pieejami 2004. gada maij ā, liecināja, ka budžeta defic īts 2003. gad ā bijis 3,6 % 
no IKP un ka tas ar ī turpmākajos gados joproj ām pārsniegs atsauces v ērtību. Saska ņā ar 
jaunākajiem datiem valsts kopbudžeta defic īts 2003.–2005. gad ā bija zemāks par 3 % no IKP, 
bet 2006. gad ā palielinājās līdz 3,6 % no IKP, galvenok ārt ievērojama vald ības patēriņa 
pieauguma d ēļ. 2007. gad ā kopējais defic īts samazin ājās līdz 2,2 % no IKP. Struktur ālā 
bilance, t. i., cikliski kori ģētā bilance, atskaitot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus, 
2006. gad ā palielinājās līdz aptuveni 2 % no IKP, bet 2007. gad ā atkal samazin ājās līdz 
aptuveni ½ % no IKP. Saska ņā ar Komisijas dienestu 2008. gada prognoz ēm paredzams, ka 
kopējais defic īts 2008. gad ā samazin āsies līdz 2,0 % no IKP un, ja politika nemain īsies, 
pieaugs l īdz 2,3 % 2009. gad ā. Tas liecina, ka budžeta defic īta samazin āšana zem 
robežlieluma — 3 % no IKP — ir notikusi ticami un notur īgi. 
Valsts kop ējais parāds ir samazin ājies no 42,4 % no IKP 2003. gad ā līdz 29,4 % 2007. gad ā, 
tādējādi tas ir krietni zem atsauces v ērtības — 60 % no IKP. Saska ņā ar Komisijas dienestu 
2008. gada pavasara prognoz ēm paredzams, ka par āda attiecība prognožu period ā pārsvarā 
saglabāsies stabila (ja politika nemain īsies). 
No vispārējā novērtējuma secin āms, ka pārmērīgais budžeta defic īts Slovākijā ir novērsts. 
Līdz ar to Komisija Padomei iesaka atcelt t ās lēmumu par p ārmērīga budžeta defic īta 
pastāvēšanu Slov ākijā. 
                                                 
12 OV C 49, 22.2.2008., 44. lpp. 
LV 7   LV 2. tabula. Budžeta att īstība 2003.–2009. gad ā 
2008 2009 
% no IKP, ja vien nav nor ādīts citādi 2003 2004
 2005 2006 2007
KOM  KP(2) KOM(3)KP(2)
Valsts kopbudžeta bilance  –2,7 –2,4 –2,8 –3,6 –2,2 –2,0 –2,3 
(–2,0) –2,3 –1,8 
(–1,7)
- Kopējie ieņēmumi  37,4 35,4 35,3 33,5 34,7 34,3 33,0 33,8 31,8 
- Kopējie izdevumi  40,2 37,8 38,1 37,2 36,9 36,3 35,3 36,1 33,7 
No tiem:  - procentu izdevumi  2,5 2,2 1,7 1,5 1,4 1,4 1,4 1,4 1,5 
 -kopējie ieguld ījumi 
pamatlīdzekļos 2,6 2,4 
2,1 2,2 1,9 1,9 1,8 1,9 1,4 
Pensiju reformas izmaksas  0,0 0,0 0,8 1,2 1,3 1,3 1,3 1,3 1,3 
Cigarešu uzkr ājumi (tīrā ietekme)  0,1 –0,1 0,3 –0,3 0,5 –0,1 n.p.  –0,4 n.p.  
Primārā bilance  –0,2 –0,2 –1,1 –2,2 –0,8 –0,6 –0,9 –1,0 –0,3 
Vienreizēji un pagaidu pas ākumi –0,4 0,0 –0,9 0,0 –0,1 0,1 0,1 0,0 0,0 
Struktur ālā bilance(1) –1,4 –1,4 –1,0 –3,1 –2,6 –2,8 –3,1 –3,1 –2,4 
Strukturālā primārā bilance(1) 1,1 0,8 0,8 –1,7 –1,2 –1,5 –1,7 –1,7 –0,9 
Valsts kop ējais parāds 42,4 41,4 34,2 30,4 29,4 29,2 30,8 29,7 30,5 
P.m. Re ālā IKP pieaugums (%)  4,8 5,2 6,6 8,5 10,4 7,0 6,8 6,2 5,8 
P.m. Ražošanas apjoma starp ība –3,2 –3,4 –3,2 –1,6 1,9 2,7 2,3 2,5 2,1 
(1) Cikliski kori ģēta (primārā) bilance, atskaitot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus. 
(2) Cikliski kori ģētās, struktur ālās bilances un ražošanas apjoma starp ības saska ņā ar Komisijas dienestu 
aprēķiniem, pamatojoties uz programm ā sniegto inform āciju. 
(3) Pie ņemot, ka politika nemain ās. 
Avoti: Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognozes (KOM) un 2007. gada novembr ī atjaunin ātā 
konverģences programma (KP) (iekav ās norādīti jaunākie valsts m ērķi, kas noteikti 2008. gada febru ārī 
un aprīlī). 
LV 8   LV Ieteikums  
PADOMES L ĒMUMS, 
ar ko atce ļ Lēmumu 2005/182/EK par p ārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu Slov ākijā 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 12. punktu, 
ņemot vērā Komisijas ieteikumu, 
tā kā: 
(1) Ar Padomes L ēmumu 2005/182/EK13, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu saska ņā ar 
Līguma 104. panta 6. punktu, tika noteikts, ka Slov ākijā pastāv pārmērīgs budžeta 
deficīts. Padome nor ādīja, ka valsts kopbudžeta defic īts 2003. gad ā bijis 3,6 % apm ērā 
no IKP, kas p ārsniedz Līgumā noteikto atsauces v ērtību, t. i., 3 % no IKP.  
(2) Saska ņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un Padomes 1997. gada 7. j ūlija Regulas 
(EK) Nr. 1467/97 par to, k ā paātrināt un preciz ēt pārmērīga budžeta defic īta 
novēršanas proced ūras īstenošanu14, 3. panta 4. punktu Padome 2004. gada 5. j ūlijā, 
pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, pie ņēma Slovākijai adres ētu ieteikumu nov ērst 
pārmērīgo valsts budžeta defic ītu vēlākais līdz 2007. gadam. Šis ieteikums tika 
publiskots. 
(3) Saska ņā ar Līguma 104. panta 12. punktu, ja Padome atz īst, ka pārmērīgais budžeta 
deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts, tai j āatceļ savs lēmums par p ārmērīga 
budžeta defic īta pastāvēšanu.  
(4) Saska ņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūru Komisija sniedz proced ūras īstenošanai vajadz īgos datus. Piem ērojot 
minēto protokolu, dal ībvalstīm saskaņā ar 4. pantu Padomes 1993. gada 22. novembra 
Regulā (EK) Nr. 3605/93 par to, k ā piemērot Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumam 
pievienoto Protokolu par p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru15, divreiz 
gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, j āpaziņo valsts budžeta defic īta un 
parāda dati un citi saist ītie rādītāji. 
                                                 
13 OV L 62, 9.3.2005., 16. lpp. 
14 OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regul ā grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 
7.7.2005., 5. lpp.). 
15 OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 
(OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp.). 
LV 9   LV (5) Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g panta 
1. punktu sniegtajiem datiem p ēc Slovākijas līdz 2008. gada 1. apr īlim paziņotās 
informācijas un uz Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognoz ēm, var izdar īt 
šādus secinājumus:  
– ņemot vērā datu pārskatīšanu pēc tam, kad Padome 2004. gad ā bija pieņēmusi 
lēmumu par p ārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu, valsts kopbudžeta defic īts 
2003.–2005. gad ā bija zem āks par 3 % no IKP. P ēc tam, kad tas 2006. gad ā 
palielinājās līdz 3,6 % no IKP, 2007. gad ā tas tika samazin āts līdz 2,2 %, t. i., 
zem budžeta defic īta atsauces v ērtības — 3 % no IKP. Tas ir tuvu 
konverģences programmas 2006. gada decembra atjaunin ājumā noteiktajam 
mērķim — 2,9 % no IKP,  
– fiskālo konsolid āciju veicin āja sparīgais IKP, nodarbin ātības un ie ņēmumu 
pieaugums, kura rezult ātā izdevumu attiec ība pret IKP krit ās straujāk nekā 
ieņēmumu attiec ība pret IKP. Izde vumu un IKP attiec ības mazin āšanos 
sekmēja arī izdevumu iegrožošana un izdevumu reformas, piem ēram, 
ievērojama soci ālo pabalstu ierobežošana. Ne raugoties uz to, cikliskais 
uzplaukums un struktur ālo reformu rad ītais papildu pieaugums netika piln ībā 
izmantots, lai pan āktu fiskālo konsolid āciju. Līdz ar to tiek l ēsts, ka 
strukturālais defic īts (t. i., cikliski kori ģētā bilance, atskaitot vienreiz ējus un 
citus pagaidu pas ākumus) palielin ājās no aptuveni 1½ % no IKP 2003. gad ā 
līdz aptuveni 3 % no IKP 2006. gad ā, bet pēc tam samazin ājās līdz aptuveni 
2½ % no IKP 2007. gad ā. Tomēr struktur ālā stāvokļa pasliktin āšanos daļēji 
noteica otr ā, fondētā pensiju l īmeņa ieviešana 2005. gad ā — tiek l ēsts, ka 
pārvedumi uz š ā līmeņa shēmām palielin ājās no 0,8 % no IKP 2005. gad ā līdz 
1,2 % un 1,3 % no IKP attiec īgi 2006. un 2007. gad ā. Turklāt cigaretēm 
piemērojamo nodok ļu palielin āšana, pirms kuras daž ādos izplat īšanas ķēdes 
posmos tika veidoti iev ērojami cigarešu kr ājumi, izrais īja ievērojamas nodok ļu 
ieņēmumu sv ārstības — 2003., 2005. un 2007. gad ā tika iekas ēti papildu 
nodokļu ieņēmumi, kam sekoja l īdzvērtīgs ieņēmumu iztr ūkums nākamajos 
godos, 
– attiecībā uz 2008. gadu Komisijas dienestu  2008. gada pavasara prognoz ēs 
paredzēts, ka kop ējais deficīts tiks vēl vairāk samazin āts, sasniedzot 2,0 % no 
IKP, ko galvenok ārt nodrošin ās joprojām spēcīgās izaugsmes perspekt īvas un 
atsevišķi ieņēmumu palielin āšanas pas ākumi, piem ēram, uzņēmumu un 
iedzīvotāju ienākuma nodok ļa bāzu paplašin āšana un soci ālo iemaksu 
maksimālā robežlieluma paaugstin āšana. Tas atbilst ofici ālajam 2008. gada 
februārī izvirzītajam budžeta defic īta mērķim — 2,0 % no IKP. Attiec ībā uz 
2009. gadu pavasara prognoz ēs paredzēts, ka, ja politika nemain īsies, defic īts 
pieaugs līdz 2,3 % no IKP. Tas liecina par to, ka budžeta defic īta samazin āšana 
zem robežlieluma — 3 % no IKP — ir notikusi ticami un notur īgi. Paredzams, 
ka struktur ālā bilance 2008. gad ā pasliktin āsies par aptuveni 
¼ procentpunktiem no IKP un, ja politika nemain īsies, ar ī 
2009. gad ā pasliktināsies par aptuveni ¼ procentpunktiem. Tas j āskata 
kopsakarā ar nepieciešam ību virzīties uz budžeta st āvokļa vidējā termiņa mērķi 
(VTM), kas attiec ībā uz Slovākiju ir struktur ālais deficīts mazliet zem 1% no 
IKP, 
LV 10   LV – valsts par āds joprojām ir ievērojami maz āks par atsauces v ērtību — 60 % no 
IKP. Tas ir samazin ājies no 42,4 % no IKP 2003. gad ā līdz 29,4 % 2007. gad ā. 
Saskaņā ar 2008. gada pavasara prognoz ēm paredzams, ka par āda attiecība 
prognožu period ā pārsvarā saglabāsies stabila (ja politika nemain īsies). 
(6) Padome uzskata, ka p ārmērīgais budžeta defic īts Slovākijā ir novērsts un līdz ar to 
Lēmums 2005/182/EK ir j āatceļ, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU. 
1. pants 
No vispārējā novērtējuma secin āms, ka pārmērīgais budžeta defic īts Slovākijā ir novērsts. 
2. pants 
Ar šo tiek atcelts L ēmums 2005/182/EK. 
3. pants 
Šis lēmums ir adres ēts Slovākijas Republikai. 
Briselē,  
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs