KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM EIROPAS SAVIENĪBAS BUDŽETA AIZSARDZĪBA LĪDZ 2012. GADA BEIGĀM /* COM/2013/0682 final */





Saturs 1.... MĒRĶIS, DARBĪBAS JOMA UN SECINĀJUMI. 3 2.... TIESĪBU AKTI PAR ES BUDŽETA AIZSARDZĪBU.. 4 3.... ES BUDŽETA ĪSTENOŠANAS UN KONTROLES METODES.. 5 3.1. Dalīta pārvaldība.. 6 3.2. Citas budžeta īstenošanas metodes. 7 4.... FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪTIE LĪDZEKĻI 2012. GADĀ.. 9 5.... KUMULATĪVĀS FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪTIE LĪDZEKĻI 2012. GADA BEIGĀS 10 6.... FINANŠU KOREKCIJU UN ATGŪTO LĪDZEKĻU IETEKME UZ ES BUDŽETU UN UZ VALSTU BUDŽETIEM.. 12 6.1. Ietekme uz ES budžetu.. 12 6.2. Ietekme uz valstu budžetiem... 13 6.3. Finanšu korekciju papildu sekas. 19 7.... FINANŠU KOREKCIJU UN LĪDZEKĻU ATGŪŠANAS NOZĪME, JA KĻŪDU LĪMENIS IR NOTURĪGI AUGSTS.. 22 8.... PĒC DALĪBVALSTU PAŠU INICIATĪVAS VEIKTĀS KORIĢĒJOŠĀS DARBĪBAS SASKAŅĀ AR KOHĒZIJAS POLITIKU.. 23 9.... CITA VEIDA LĪDZEKĻU ATGŪŠANA.. 24 9.1. Priekšfinansējuma summu atgūšana.. 24 9.2. Atgūšana saistībā ar pašu resursu ieņēmumiem... 24 1. MĒRĶIS, DARBĪBAS JOMA UN SECINĀJUMI Šo paziņojumu par Eiropas Savienības budžeta aizsardzību lūdza sagatavot Eiropas Parlaments saskaņā ar 2011. gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru[1], tāpēc tas ir adresēts šai iestādei, kā arī Padomei un Eiropas Revīzijas palātai (ERP). Tas būtu jālasa kopā ar datiem, kas publiskoti ES 2012. gada pārskata 6. paskaidrojumā. Šā paziņojuma mērķis ir nodrošināt: (1) pārskatu par tiesību aktos paredzētajiem mehānismiem, kas nosaka procedūru ES iestāžu un dalībvalstu konstatēto administratīvo kļūdu, pārkāpumu un aizdomu par krāpšanu[2] noteikšanai un novēršanai; un (2) labāko aplēsi par kopsummām[3] attiecībā uz 2012. gadu un uz visu periodu, lai faktiski atspoguļotu: a. kādā veidā ES budžets ir aizsargāts no likumpārkāpuma rezultātā radītiem izdevumiem, un b. dalībvalstu līdzdalību un ietekmi uz tām. Papildus iepriekš minētajam ir sniegta arī informācija par summām, kas atgūtas saistībā ar tiem izmaksātajiem avansiem (priekšfinansējuma summām), ko saņēmējs nebija izmantojis. Turklāt ir sniegta informācija par papildu korekcijām, par kurām dalībvalstis ir paziņojušas saskaņā ar kohēzijas politiku pēc to veiktajām pārbaudēm un revīzijām 2007.–2013. gada plānošanas periodā. Sīkāka informācija par preventīvo un koriģējošo pasākumu posmiem un veidiem, kā arī par to finanšu ietekmi uz ES un/vai valstu budžetiem atbilstīgi dažādām politikas jomām un īstenošanas metodēm ir izklāstīta Komisijas dienestu darba dokumentā (SWD — Staff Working Document), kas pievienots šim paziņojumam. Izskatot jautājumu par daudzgadu atlikušo kļūdu līmeni, jo īpaši ir uzsvērta atgūto summu un finanšu korekciju nozīme. Proti, šajā līmenī ir ņemti vērā gan atklāto kļūdu līmeņi, gan finanšu korekcijas un atgūtās summas visā programmu un projektu darbības cikla laikā. Tāpēc tie norāda uz neatbilstīgu izdevumu faktisko ietekmi un atspoguļo galvenos rādītājus novērtējumā par to, kā uzraudzības un kontroles sistēmas pārvalda riskus saistībā ar ES budžeta finansēto darbību likumību un pareizību. Šajā paziņojumā izklāstītie dati liecina par to, ka Komisijas veikto daudzgadu preventīvo un koriģējošo pasākumu rezultātā ir pienācīgi novērsti tādi izdevumi ES budžetā, kas radušies piemērojamo tiesību aktu pārkāpumu dēļ. 2. TIESĪBU AKTI PAR ES BUDŽETA AIZSARDZĪBU Gan Komisijas, gan dalībvalstu pienākums pienācīgi pārvaldīt riskus saistībā ar ES budžeta finansēto darbību likumību un pareizību ir noteikts Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD[4][5]), kas paredz, ka: 317. pants: Atbilstīgi regulām, kas pieņemtas saskaņā ar 322. pantu, Komisija saskaņā ar apropriāciju apjomu sadarbībā ar dalībvalstīm uzņemas atbildību par budžeta izpildi, ievērojot pareizas finanšu vadības principus. Dalībvalstis sadarbojas ar Komisiju, lai nodrošinātu to, ka apropriācijas izmanto saskaņā ar pareizas finanšu vadības principiem. Regulā paredz dalībvalstu pienākumus budžeta īstenošanas kontrolē un revīzijā, kā arī attiecīgo atbildību. Tajā paredz atbildību un precizē noteikumus, kas katrai iestādei jāievēro attiecībā uz pašas izdevumu īstenošanu. … Saskaņā ar Finanšu regulu[6], tās piemērošanas noteikumiem[7] un dažādiem katrai nozarei paredzētajiem īpašajiem noteikumiem Komisija aizsargā ES budžetu, t. i., ES izdevumus, no nepamatotiem vai neatbilstīgiem izdevumiem, izmantojot divas galvenās metodes: 1) preventīvie pasākumi; 2) koriģējošie mehānismi (galvenokārt dalībvalstīm piemērotās finanšu korekcijas un — mazākā mērā — no ES maksājumu saņēmējiem atgūtie līdzekļi). Paziņojumā uzsvērts, ka finanšu korekciju galvenais mērķis ir nodrošināt, lai ES līdzekļi tiktu izmantoti pareizi un atbilstīgi paredzētajiem mērķiem. Šā iemesla dēļ, piemēram, saskaņā ar spēkā esošo kohēzijas politiku konstatētie neatbilstīgie izdevumi vienmēr ir jāizslēdz, nereti aizstājot tos ar pamatotiem izdevumiem dalībvalstu līmenī. Savukārt, pateicoties atgūtajiem līdzekļiem (un finanšu korekcijām saistībā ar Kopējo lauksaimniecības politiku („KLP”)), ES budžetā tiek atgrieztas iepriekš nepareizi izmaksātās summas. Saskaņā ar Finanšu regulas 32. pantu par budžeta izpildes iekšējo kontroli Komisijai un dalībvalstīm attiecībā uz dalīto pārvaldību (sk. 3.1. nodaļu) jāievēro šādi principi: 32. pants — Budžeta izpildes iekšējā kontrole 1. Budžetu izpilda saskaņā ar katram izpildes paņēmienam atbilstīgu lietderīgu un efektīvu iekšējo kontroli un saskaņā ar attiecīgajiem nozaru noteikumiem. 2. Budžeta izpildes nolūkā iekšējo kontroli definē kā procesu, kurš piemērojams visos pārvaldības līmeņos un kura uzdevums ir nodrošināt pamatotu pārliecību, ka tiek sasniegti šādi mērķi: a) darbību lietderīgums, efektivitāte un saimnieciskums; b) pārskatu ticamība; c) aktīvu un informācijas aizsardzība; d) krāpšanas un pārkāpumu novēršana, atklāšana, labošana un turpmāki pasākumi; e) tādu risku pienācīga pārvaldība, kuri saistīti ar pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, ņemot vērā programmu daudzgadu iezīmes, kā arī attiecīgo maksājumu veidu. … Minētās regulas 80. pantā tālāk izklāstīts: 80. pants — Atgūšanas noteikumi … 3. Par kontroļu un revīziju veikšanu, kā arī par nepamatoti izmaksātu summu atgūšanu, kā paredzēts nozaru noteikumos, pirmkārt ir atbildīgas dalībvalstis. Ja dalībvalstis konstatē un labo pārkāpumus uz sava rēķina, Komisija tās atbrīvo no finanšu korekcijām, kas saistītas ar attiecīgajiem pārkāpumiem. 4. Komisija dalībvalstīm piemēro finanšu korekcijas, lai no Savienības finansējuma izslēgtu izdevumus, kas radušies, pārkāpjot piemērojamos tiesību aktus. Komisija finanšu korekcijas veic, pamatojoties uz konstatētajām nepamatoti izlietotajām summām un finanšu ietekmi uz budžetu. Ja šādas summas nevar precīzi noteikt, Komisija var piemērot ekstrapolētu korekciju vai fiksētas likmes korekciju saskaņā ar nozaru noteikumiem. Lemjot par finanšu korekcijas summu, Komisija ņem vērā piemērojamo tiesību aktu pārkāpumu būtību un nopietnību un finansiālo ietekmi uz budžetu, tostarp pārvaldības un kontroles sistēmu nepilnību gadījumā. Kritērijus finanšu korekciju noteikšanai un piemērojamo procedūru var paredzēt nozaru noteikumos. 5. Ekstrapolētām korekcijām vai korekcijām ar nemainīgu likmi piemērojamo metodoloģiju nosaka saskaņā ar nozaru noteikumiem ar nolūku Komisijai nodrošināt iespēju aizsargāt Savienības finanšu intereses. Tāpat ir svarīgi uzsvērt, ka ievērojamu daļu no ES izdevumiem, piemēram, kohēzijas un pētniecības politikas jomā, veido daudzgadu programmas un, kā uzsvērts iepriekš Finanšu regulas 32. panta e) punktā, tas ir jāņem vērā, izstrādājot un īstenojot preventīvus un koriģējošus pasākumus, kā arī izvērtējot šo darbību rezultātus. ES finansētā projekta/programmas darbības ciklu varētu attēlot šādi: Finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšanu varētu veikt jebkurā posmā pēc izdevumu rašanās un/vai maksājuma veikšanas. Tomēr vairākums korekciju parasti tiek veiktas projekta/programmas noslēgumā, kas var notikt vairākus gadus pēc pirmo izdevumu rašanās un/vai pirmā maksājuma veikšanas. 3. ES BUDŽETA ĪSTENOŠANAS UN KONTROLES METODES Preventīvos pasākumus un atbildību nosaka ES budžeta īstenošanas metode[8]. Tā ietekmē arī to, kādā veidā un kad tiek īstenoti koriģējošie pasākumi. Turklāt, nosakot šādas procedūras un pārbaudes, Komisijai saskaņā ar Finanšu regulas 32. panta 4. punkta g) apakšpunktu jāņem vērā efektivitāte un jo īpaši „kontroles izmaksu un ieguvumu attiecības uzlabošana”. Kopumā ES 2012. gada budžets tika īstenots ar šādām metodēm[9]: 3.1. Dalīta pārvaldība Saskaņā ar dalītas pārvaldības principu (t. i., ar lauksaimniecību un kohēzijas politiku saistīti izdevumi), ko piemēro aptuveni 80 % no ES gada budžeta, Komisija ES programmu īstenošanā paļaujas uz dalībvalstīm, proti, pēc maksājumu pieprasījumu saņemšanas ES veic iemaksu sertificēšanas un pārvaldības iestādēm vai maksājumu aģentūrām, kuras pēc tam atbild par maksājumu veikšanu galīgajiem saņēmējiem. Tādējādi par saņēmēju pieļauto kļūdu un izdarīto pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un labošanu atbild galvenokārt dalībvalstis, savukārt Eiropas Komisija pilda vispārēju pārraudzītājas funkciju (t. i., pārbauda dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu funkcionēšanu un vajadzības gadījumā piemēro finanšu korekcijas) — sk. turpmāk izklāstīto Finanšu regulas 59. pantu[10]: 59. pants — Dalīta pārvaldība ar dalībvalstīm 1. Ja Komisija budžeta izpildi nodrošina, īstenojot dalītu pārvaldību, budžeta izpildes uzdevumus deleģē dalībvalstīm. Komisija un dalībvalstis, pārvaldot Savienības līdzekļus, ievēro pareizas finanšu pārvaldības pārredzamības un nediskriminācijas principus un nodrošina Savienības darbības pamanāmību. Tādēļ Komisija un dalībvalstis izpilda katra savus kontroles un revīzijas pienākumus un uzņemas izrietošos pienākumus, kas noteikti šajā regulā. Papildu noteikumus nosaka nozaru noteikumos. 2. Pildot ar budžeta izpildi saistītus uzdevumus, dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, tostarp likumdošanas, regulatīvos un administratīvos pasākumus, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, proti: a) nodrošinot, ka no budžeta finansētās darbības tiek pareizi un efektīvi īstenotas saskaņā ar attiecīgajiem piemērojamajiem nozaru noteikumiem un šajā nolūkā saskaņā ar 3. punktu izraugoties struktūras, kas ir atbildīgas par Savienības līdzekļu pārvaldību un kontroli, un uzraugot tās; b) novēršot, atklājot un labojot pārkāpumus un krāpšanu. Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, dalībvalstis, ievērojot proporcionalitātes principu un saskaņā ar šo pantu un attiecīgajiem nozares noteikumiem, veic ex ante un ex post kontroli, tostarp attiecīgā gadījumā pārbaudes uz vietas, veicot darījumu pārbaudes izlases kārtā un/vai balstoties uz risku. Tās arī veic nepareizi izmaksāto līdzekļu atgūšanu un vajadzības gadījumā šajā sakarā uzsāk tiesvedību. … Saskaņā ar dalītas pārvaldības principu var tikt izmantoti dažādi preventīvie pasākumi, kā sīkāk paskaidrots SWD. Piemēram, dalībvalstīm ir juridisks pienākums izveidot pārvaldības un kontroles sistēmas. Cits piemērs attiecas uz kohēzijas politikas izdevumiem un turpmāk arī uz KLP izdevumiem, proti, gadījumos, kad pārvaldības un kontroles sistēmu nopietni trūkumi ir izraisījuši vai varētu izraisīt atsevišķus vai sistēmiskus pārkāpumus, Komisija var iejaukties vai apturēt maksājumus. Citi pasākumi ietver norādījumus un apmācības dalībvalstu atbalstam. Attiecībā uz koriģējošajiem pasākumiem jautājumus saistībā ar sistēmas trūkumiem, kļūdām, pārkāpumiem un krāpniecību risina pati Komisija gandrīz tikai ar tā dēvētās finanšu korekcijas procedūras palīdzību, dažkārt izmantojot līdzekļu atgūšanu. Šo Komisijas koriģējošo pasākumu rezultāti ir apkopoti paziņojuma turpinājumā (sk. arī 4., 5. un 6. nodaļu), un detalizētāka informācija ir izklāstīta SWD. Jāuzsver, ka Komisijas galvenā atbildība, īstenojot ES budžetu, ir aizsargāt Savienības finanšu intereses jeb — citiem vārdiem — aizsargāt ES budžetu no neatbilstīgiem izdevumiem. Saistībā ar dalītu pārvaldību tam ir divi būtiski aspekti: (1) Komisija piemēro finanšu korekcijas (kā arī finansējuma pārtraukšanu un apturēšanu) saistībā ar dalībvalstu sistēmas trūkumiem, savukārt dalībvalstis atbild par pienācīgu rīcību saistībā ar šiem pasākumiem un par uzlabojumu veikšanu savās sistēmās; (2) Atbildība par valstu budžetiem, jo īpaši par līdzekļu atgūšanu no galīgajiem saņēmējiem, paliek dalībvalstu ziņā. Tomēr jāuzsver, ka finanšu korekcijas neatbrīvo dalībvalstis no pienākuma atgūt nepamatotus maksājumus no saņēmējiem, kad vien tas ir izdarāms un ir rentabli. Pat tad, ja dalībvalstis no galīgā saņēmēja neatgūst neatbilstīgos izdevumus, ES budžeta aizsardzību nodrošina dalībvalstu vai Komisijas veikta efektīva neatbilstīgo izdevumu atskaitīšana. Tādējādi likumpārkāpuma rezultātā radušies izdevumi vairs netiek finansēti ar ES budžeta līdzekļiem. 3.2. Citas budžeta īstenošanas metodes Eiropas Komisija īsteno politiku arī ar citu pārvaldības paņēmienu palīdzību, kā minēts iepriekš. Šajās jomās, kas attiecas uz aptuveni 20 % no ES gada budžeta, galvenie preventīvie pasākumi, kas būtu jāizceļ, ir šādi: Komisijas iekšējā kontroles sistēma, kā arī atbalsts un norādījumi saņēmējiem, personāla apmācības un atbilstības izvērtēšana. Šie procesi ir sīkāk paskaidroti SWD. Korektīvie pasākumi tiek veikti, izmantojot nepamatoti izmaksāto summu faktisku atgūšanu vai arī kompensējot tās saņēmējam nākamajā maksājumā — sk. Finanšu regulas 78. un 80. pantu, kā arī SWD. 78. pants — Debitoru parādu konstatēšana 1. Debitoru parādu konstatēšana ir akts, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs: a) pārliecinās par parāda esamību; b) nosaka vai pārbauda parāda īstumu un apjomu; c) pārbauda nosacījumus saskaņā ar kuriem parāds jāatmaksā. 2. … 3. Nepareizi samaksātās summas atgūst. … 80. pants — Atgūšanas noteikumi 1. Grāmatvedis darbojas, pamatojoties uz iekasēšanas rīkojumiem attiecībā uz debitoru parādiem, ko pienācīgi konstatējis atbildīgais kredītrīkotājs. Grāmatvedis visiem spēkiem cenšas nodrošināt, lai Savienība saņemtu savus ieņēmumus, un raugās, lai tiktu aizsargātas tās tiesības. Grāmatvedis atgūst summas, kompensējot Savienības prasījumus pret parādniekiem ar prasījumiem, kādi savukārt šiem parādniekiem pašiem ir pret Savienību. Šādiem prasījumiem jābūt pamatotiem, noteikta apjoma un ar pienākušu atmaksas termiņu. … 4. FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪTIE LĪDZEKĻI[11] 2012. GADĀ Finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana galvenokārt ir atkarīga no iepriekšējo gadu pārkāpumu līmeņa, t. i., ja tiek novērota trūkumu/nepilnību skaita palielināšanās, Komisijas pienākums ir nodrošināt attiecīgas finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšanu. Taču, ņemot vērā kontroles struktūras daudzgadu raksturu un korekcijas pasākumu un procedūru sarežģītību, to var panākt tikai laika gaitā. Paziņojuma 6.2.3. un 6.2.4. nodaļā pausts viedoklis par korekcijas pasākumu ietekmi ilgākā periodā: attiecībā uz lauksaimniecību (ELGF) (1,5 % no visiem maksājumiem par periodu no 1999. līdz 2012. gadam, ietverot visus lēmumus par grāmatojumu noskaidrošanu) un attiecībā uz ERAF un ESF (4 % no visiem maksājumiem par 2000.-2006. gada plānošanas periodu, kas pašlaik ir noslēguma fāzē). Tomēr attiecībā tikai uz 2012. gadu un lai sniegtu priekšstatu par 2012. gadā īstenotajām finanšu korekcijām un atgūtajiem līdzekļiem, jānorāda, ka summas galvenokārt attiecas uz iepriekšējo gadu pārkāpumiem un finanšu izteiksmē veido 3,2 % no visiem 2012. gada budžeta maksājumiem. 4. tabula. Finanšu korekcijas un atgūtie līdzekļi 2012. gadā miljonos EUR || ES budžeta maksājumi 2012. gadā || Finanšu korekcijas || Atgūtie līdzekļi || 2012. gadā kopā || % no ES budžeta maksājumiem Lauksaimniecība: || || || || || ELGF[12] || 44 551 || 610 || 161 || 771 || 1,7% Lauku attīstība || 13 123 || 59 || 166 || 225 || 1,7% Kohēzijas politika*: || || || || || ERAF || 27 457 || 2 416 || n./p. || 2 416 || 8,8% Kohēzijas fonds || 9 626 || 207 || n./p. || 207 || 2,2% ESF || 11 295 || 430 || n./p. || 430 || 3,8% ZVFI/EZF** || 481 || 1 || n./p. || 1 || 0,2% ELVGF Virzības nodaļa** || 138 || 17 || 3 || 20 || 14,5% Cits || 106 || n./p. || 11 || 11 || 10,4% Starpsumma || 106 777 || 3 741 || 341 || 4 081 || 3,8% Iekšējās politikas jomas || 16 278 || 1 || 229 || 230 || 1,4% Ārpolitikas jomas || 7 064 || n./p. || 99 || 99 || 1,4% Administrācija || 8 564 || n./p. || 9 || 9 || 0.1% Kopā || 138 683 || 3 742 || 678 || 4 419 || 3,2% * Īstenotās finanšu korekcijas saskaņā ar kohēzijas politiku ietver arī Komisijas izdotos iekasēšanas rīkojumus ** ZVFI/EZF un ELVGF Virzības nodaļa attiecas uz kohēzijas politiku tikai 2000.-2006. gada plānošanas periodā un pirms tam 5. KUMULATĪVĀS FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪTIE LĪDZEKĻI 2012. GADA BEIGĀS Kumulatīvie rādītāji sniedz informāciju par Komisijas izmantoto koriģējošo mehānismu faktisko ietekmi, ņemot vērā programmu un projektu daudzgadu raksturu. Turpmāk norādītajā diagrammā ir atspoguļota pēdējo 4 gadu laikā īstenoto finanšu korekciju un atgūto līdzekļu attīstība. 5. diagramma. Finanšu korekcijas un atgūtie līdzekļi 2009.-2012. gadā Miljardi euro Komisijas 2009.–2012. gadā īstenoto finanšu korekciju un atgūto līdzekļu vidējā summa gadā bija EUR 2,6 miljardi jeb 2 % no to maksājumu vidējās summas, kas veikti no EUR 127,2 miljardus lielā ES budžeta (dalīta pārvaldība: EUR 2,3 miljardi jeb 2,3 % no maksājumu vidējās summas (EUR 97,2 miljardi)). 2012. gadā izmaksātās summas bija ievērojami lielākas, ņemot vērā kohēzijas korekcijas saistībā ar vienas dalībvalsts, Spānijas, 2000.–2006. gada programmu slēgšanu, un savlaicīgāk veiktās finanšu korekcijas esošajās programmās. Tabulā atspoguļotas 2012. gada beigās īstenotās kumulatīvās finanšu korekcijas. 5.1. tabula. 2012. gada beigās īstenotās kumulatīvās finanšu korekcijas || || miljonos EUR || Īstenots līdz 2012. gada beigām || Kopā nolemts 2012. gada beigās || Īstenots % Plānošanas periods || Kumulatīvās summas gadā || Kopā 1994.-1999. gada periods || 2000.-2006. gada periods || 2007.-2013. gada periods Lauksaimniecība: || - || 93 || 81 || 7 728 || 7 902 || 8 525 || 92,7% ELGF || - || - || - || 7 728 || 7 728 || 8 286 || 93,3% Lauku attīstība || - || 93 || 81 || - || 174 || 239 || 72,8% Kohēzijas politika: || 2 535 || 6 359 || 779 || - || 9 673 || 10 787 || 89,7% ERAF || 1 764 || 4 626 || 154 || - || 6 544 || 7 305 || 89,6% Kohēzijas fonds || 264 || 464 || 87 || - || 815 || 984 || 82,8% ESF || 407 || 1 206 || 538 || - || 2 150 || 2 224 || 96,7% ZVFI/EZF || 100 || 5 || 0 || - || 105 || 201 || 52,2% ELVGF Virzības nodaļa || 0 || 58 || - || - || 58 || 72 || 80,6% Cits || - || - || - || 2 || 2 || 2 || 100% Kopā || 2 535 || 6 452 || 861 || 7 730 || 17 577 || 19 313 || 91,0% Kohēzijas politikas dažādie plānošanas periodi skaidri liecina par ES budžeta cikla daudzgadu raksturu. Tā kā 2000.–2006. gada periods tuvojas tā slēgšanas procesa beigām, tā finanšu korekciju summa ir ievērojami lielāka nekā 2007.–2013. gada periodā. Savukārt šā perioda finanšu korekcijas, protams, palielināsies turpmākajos gados, tuvojoties programmu noslēgumam. Kumulatīvo finanšu korekciju situācija katrā dalībvalstī lauksaimniecības jomā (ELGF) attiecībā uz visiem līdz 2012. gadā pieņemtajiem lēmumiem un kohēziju politikas jomā 2000.–2006. gada plānošanas periodā ir atspoguļota 6.2. nodaļā. Turpmāk norādītajā tabulā atspoguļots atgūto līdzekļu sadalījums par katru gadu 2009.–2012. gada periodā. 5.2. tabula. Atgūtie līdzekļi 2009.-2012. gadā miljonos EUR || || 2012. gada beigās kopā || Joprojām jāatgūst Atgūtie līdzekļi || Gadi || 2009. || 2010. || 2011. || 2012. Lauksaimniecība: || || || || || || ELGF || 148 || 172 || 178 || 161 || 659 || 50 Lauku attīstība || 25 || 114 || 161 || 166 || 466 || 0 Kohēzija || 102 || 25 || 48 || 14 || 189 || 9 Iekšpolitikas jomas || 100 || 162 || 268 || 229 || 759 || 50 Ārpolitikas jomas || 81 || 136 || 77 || 99 || 393 || 38 Administrācija || 9 || 5 || 2 || 9 || 25 || 4 Kopā || 464 || 614 || 734 || 678 || 2 491 || 151 6. FINANŠU KOREKCIJU UN ATGŪTO LĪDZEKĻU IETEKME UZ ES BUDŽETU UN UZ VALSTU BUDŽETIEM 6.1. Ietekme uz ES budžetu Budžeta īstenošanas veids un politikas joma nosaka to, kādā veidā dažādie korekcijas mehānismi ietekmē ES budžetu, taču jebkurā gadījumā korekcijas mehānismi nodrošina, lai no ES budžeta tiktu finansēti tikai likumīgi un attaisnoti izdevumi. Dažos gadījumos, jo īpaši saskaņā ar KLP, korektīvo pasākumu rezultātā ES budžetā tiek atgrieztas iepriekš izmaksātās summas. Savukārt citās politikas jomās daudzu finanšu korekciju rezultātā netiek veikta atmaksa ES budžetā, jo saskaņā ar tiesību aktiem koriģētās summas var atkārtoti izmantot citu piemērotu projektu finansēšanai[13]. 6.1. tabula. Finanšu korekciju un atgūto līdzekļu ietekme uz ES budžetu Politikas joma || 2012. gadā īstenotā summa kopā (miljonos EUR) || Likumpārkāpumu rezultātā radušos izdevumu izslēgšana (jā/nē) || Atmaksa ES budžetā (jā/nē) Lauksaimniecība: || || || ELGF finanšu korekcijas || 610 || Jā || Jā ELGF līdzekļu atgūšana || 161 || Jā || Jā Lauku attīstības finanšu korekcijas || 59 || Jā || Jā Lauku attīstības līdzekļu atgūšana || 166 || Jā || Nē* Kohēzijas politika || || || Atskaitījumu veidā īstenotās finanšu korekcijas || 738 || Jā || Nē Līdzekļu atgūšanas veidā īstenotās finanšu korekcijas || 49 || Jā || Jā Finanšu korekcijas, kas īstenotas atcelšanas/atskaitījumu veidā slēgšanas brīdī || 2 284 || Jā || Nē* Atgūtie līdzekļi || 14 || || Jā Citas politikas jomas || || || Finanšu korekcijas, kas īstenotas atcelšanas/atskaitījumu veidā slēgšanas brīdī || 1 || Jā || Nē* Līdzekļu atgūšanas veidā īstenotās finanšu korekcijas || 0 || Jā || Jā Atgūtie līdzekļi || 337 || Jā || Jā KOPĀ || 4 419 || || * Saskaņā ar pašreizējo tiesisko regulējumu ar finanšu korekcijām var samazināt izdevumus/finansējuma apmēru tikai šādos gadījumos: - ja dalībvalstis nevar uzrādīt pietiekami attaisnotus izdevumus; - pēc programmu noslēgšanas, kad izdevumu aizstāšana vairs nav iespējama; - ja pastāv domstarpības ar Komisiju. 6.2. Ietekme uz valstu budžetiem 6.2.1. Ievads Saskaņā ar dalītas pārvaldības principu visas finanšu korekcijas un atgūtie līdzekļi ietekmē valstu budžetus, neraugoties uz to īstenošanas metodi. Jāuzsver, ka pat tad, ja nav veikta atmaksa ES budžetā, finanšu korekciju ietekme uz dalībvalstu budžetiem vienmēr ir negatīva. Lai saglabātu ES finansējumu, dalībvalstij jāaizstāj neattaisnotie izdevumi ar attaisnotām darbībām. Tas nozīmē, ka dalībvalsts no saviem līdzekļiem (no valsts budžeta) sedz finansiālās sekas, zaudējot ES līdzfinansējumu par izdevumiem, kas tiek uzskatīti par neattaisnotiem, ja vien tā neatgūst summas no individuālajiem saņēmējiem. Tas ne vienmēr ir iespējams, piemēram, veicot tādas fiksētas likmes korekcijas programmu līmenī (sakarā ar trūkumiem valstu pārvaldībā, kas pārvalda programmu), kas nav saistītas ar atsevišķām nepilnībām projekta līmenī. Tomēr šīs vienotas likmes korekcijas pienācīgi aizsargā ES budžetu. Turpmāk ir izklāstīta šo finanšu korekciju ietekme gan uz pašreizējo gadu (2012.), gan kumulatīvi (uz katru dalībvalsti lauksaimniecības jomā (ELGF) un attiecībā uz 2000.–2006. gada plānošanas periodu ERAF un ESF jomā). 6.2.2. Katras dalībvalsts īstenotās finanšu korekcijas 2012. gadā Tabulā turpmāk ir atspoguļots sadalījums par katras dalībvalsts īstenotajām finanšu korekcijām dažādās dalītas pārvaldības jomās. 6.2.2. tabula. Katras dalībvalsts īstenotās dalītas pārvaldības finanšu korekcijas 2012. gadā || || miljonos EUR Dalībvalsts || Saņemtie maksājumi no ES budžeta || Finanšu korekcijas ELGF || Lauku attīstība || ERAF || Kohēzijas fonds || ESF || Cits || 2012. gadā kopā || % salīdzinājumā ar saņemtajiem maksājumiem no ES budžeta || % salīdzinājumā ar finanšu korekciju kopējo summu Beļģija || 1 114 || 0 || 3 || 0 || - || 11 || 0 || 14 || 1,3% || 0,4% Bulgārija || 1 590 || 15 || 7 || 0 || 6 || 1 || - || 30 || 1,9% || 0,8% Čehijas Republika || 4 433 || 0 || - || 116 || 8 || - || 0 || 125 || 2,8% || 3,3% Dānija || 1 101 || 22 || - || 0 || - || - || - || 22 || 2,0% || 0,6% Vācija || 10 358 || (16) || 3 || 23 || - || 0 || 0 || 10 || 0,1% || 0,3% Igaunija || 915 || 0 || 1 || 0 || 0 || 0 || - || 1 || 0,1% || 0,0% Īrija || 1 750 || (1) || 10 || - || - || - || - || 9 || 0,5% || 0,2% Grieķija || 6 022 || 85 || 5 || 0 || 13 || 159 || 0 || 262 || 4,4% || 7,0% Spānija || 12 967 || 47 || 2 || 1 952 || 81 || 84 || 7 || 2 172 || 16,8% || 58,0% Francija || 10 868 || 64 || 1 || 20 || - || 37 || 2 || 123 || 1,1% || 3,3% Itālija || 8 835 || 209 || 0 || 57 || - || 3 || 7 || 275 || 3,1% || 7,3% Kipra || 111 || 8 || 0 || - || - || - || 0 || 8 || 7,2% || 0,2% Latvija || 1 128 || - || - || 1 || 1 || 9 || 0 || 12 || 1,1% || 0,3% Lietuva || 1 644 || 3 || 4 || 3 || 1 || 0 || 0 || 10 || 0,6% || 0,3% Luksemburga || 52 || 0 || - || 0 || - || - || - || 0 || 0,0% || 0,0% Ungārija || 3 973 || 6 || 0 || 0 || - || - || 0 || 6 || 0,2% || 0,2% Malta || 101 || 0 || - || - || - || - || - || 0 || 0,0% || 0,0% Nīderlande || 1 247 || 17 || 2 || 0 || - || - || 0 || 20 || 1,6% || 0,5% Austrija || 1 513 || 1 || - || - || - || - || 0 || 1 || 0,1% || 0,0% Polija || 15 417 || 12 || 2 || 45 || 79 || 23 || 0 || 162 || 1,1% || 4,3% Portugāle || 6 526 || 15 || 1 || 117 || 0 || - || 0 || 134 || 2,1% || 3,6% Rumānija || 3 290 || 24 || 12 || 22 || - || 81 || - || 139 || 4,2% || 3,7% Slovēnija || 836 || 0 || 0 || - || - || - || 0 || 0 || 0,0% || 0,0% Slovākija || 2 190 || 0 || - || 29 || 17 || 11 || - || 57 || 2,6% || 1,5% Somija || 1 107 || 1 || 0 || 0 || - || - || 0 || 1 || 0,1% || 0,0% Zviedrija || 1 166 || 72 || 2 || 0 || - || 0 || - || 74 || 6,3% || 2,0% Apvienotā Karaliste || 5 384 || 27 || 4 || 4 || - || 12 || 2 || 50 || 0,9% || 1,3% Bez sadalījuma || 1 140 || - || - || 24 || - || - || - || 24 || - || - KOPĀ || 106 777 || 610 || 59 || 2 416 || 207 || 430 || 19 || 3 742 || 3,5% || 100% Turpmāk sniegtajā diagrammā ir ņemts vērā gan katras valsts absolūtais „ieguldījums” kopējās finanšu korekcijās, gan katras dalībvalsts finanšu korekciju relatīvā nozīme salīdzinājumā ar saņemtajiem maksājumiem no ES budžeta. 2012. gadā 11 dalībvalstu procentuālie rādītāji kopumā ir zemāki par 1 %, citu 11 dalībvalstu rādītāji svārstās no 1 % līdz vidēji 3,5 % — kopā šo 22 valstu īstenotās korekcijas atbilst 29 % no korekciju kopējā skaita. Visbeidzot, 5 dalībvalstis uzrāda augstākus procentuālos rādītājus nekā vidējie, visos gadījumos pārsniedzot 4,2 %, un tas atbilst 71 % no 2012. gadā īstenoto finanšu korekciju summas. Spānijas rādītājs – 16,8 % – ir visievērojamākais, jo 2012. gadā 2000.–2006. gada plānošanas perioda slēgšanas ietvaros tika veiktas specifiskas un sarežģītas korekcijas. 6.2.2. diagramma. Dalībvalstu īstenoto finanšu korekciju daļa salīdzinājumā ar saņemtajiem maksājumiem no ES budžeta 2012. gadā* * „Burbuļa” izmērs atbilst saņemtajam ES finansējumam. Jāpievērš uzmanība faktam, ka iepriekš minētie dati attiecas tikai uz vienu gadu — uz 2012. gadu. Gan vispārējo korekciju summa, gan tās sadalījums uz katru dalībvalsti var ievērojami atšķirties atkarībā no attiecīgā gada. Tāpēc jēgpilns novērtējums par uzraudzības un kontroles sistēmu korekcijas pasākumu jaudu jāveic daudzgadu perspektīvā (sk. arī iepriekš 5. nodaļu). Tādēļ turpinājumā ir atspoguļota informācija par kumulatīvām finanšu korekcijām katrā dalībvalstī lauksaimniecības jomā (kopš 1999. gadā pieņemtā pirmā lēmuma par grāmatojumu noskaidrošanu) un attiecībā uz ERAF un ESF 2000.–2006. gada programmām, kas ir slēgšanas fāzē. 6.2.3. Lauksaimniecība (ELGF): finanšu korekcijas saskaņā ar grāmatojumu noskaidrošanu Attiecībā uz lauksaimniecības jomu (ELGF) Komisijas piemēroto finanšu korekciju summa kopš 1999. gadā pieņemtā pirmā lēmuma par grāmatojumu noskaidrošanu kopā sasniedz EUR 8 286 miljonus. Pēc Komisijas lēmuma pieņemšanas summas tiek piemērotas automātiski. Jānorāda, ka dažos gadījumos īstenošanas datums tika atlikts par 18 mēnešiem, un daži lēmumi par atmaksu tika īstenoti ar 3 atliktām gada iemaksām. Tas jo īpaši attiecas uz dalībvalstīm, kurām tiek sniegts finanšu atbalsts saskaņā ar 2010. gada 7. jūnijā parakstīto Eiropas Finanšu stabilitātes pamatlīgumu. Tabulā turpmāk ir atspoguļots to finanšu korekciju sadalījums, kuras attiecīgās dalībvalstis atmaksāja ES budžetam. Katru gadu finanšu korekciju kopējās summas saglabājas relatīvi stabilas un pat uzrāda pozitīvu tendenci perioda gaitā gan absolūto skaitļu izteiksmē, gan procentuālo izdevumu izteiksmē. 6.2.3. tabula. Kumulatīvās finanšu korekcijas, kas tika pieņemtas saskaņā ar ELGF grāmatojumu noskaidrošanu no 1999. gadā pieņemtā pirmā lēmuma līdz 2012. gada beigām — sadalījums par dalībvalstīm. miljonos EUR Dalībvalsts || Saņemtie maksājumi no ES budžeta || Kumulatīvās finanšu korekcijas 2012. gada beigās || % salīdzinājumā ar saņemtajiem maksājumiem no ES budžeta || % salīdzinājumā ar finanšu korekciju kopējo summu Beļģija || 11 018 || 34 || 0,3% || 0,4% Bulgārija || 1 441 || 37 || 2,6% || 0,4% Čehijas Republika || 3 904 || 1 || 0,0% || 0,0% Dānija || 15 414 || 173 || 1,1% || 2,1% Vācija || 76 997 || 178 || 0,2% || 2,1% Igaunija || 428 || 0 || 0,0% || 0,0% Īrija || 18 225 || 42 || 0,2% || 0,5% Grieķija || 35 793 || 2 102 || 5,9% || 25,4% Spānija || 79 733 || 1 366 || 1,7% || 16,5% Francija || 124 663 || 1 115 || 0,9% || 13,5% Itālija || 64 791 || 1 672 || 2,6% || 20,2% Kipra || 287 || 10 || 3,5% || 0,1% Latvija || 601 || 0 || 0,0% || 0,0% Lietuva || 1 732 || 7 || 0,4% || 0,1% Luksemburga || 399 || 5 || 1,3% || 0,1% Ungārija || 6 007 || 31 || 0,5% || 0,4% Malta || 22 || 0 || 0,0% || 0,0% Nīderlande || 15 549 || 179 || 1,2% || 2,2% Austrija || 9 731 || 9 || 0,1% || 0,1% Polija || 13 569 || 67 || 0,5% || 0,8% Portugāle || 9 511 || 193 || 2,0% || 2,3% Rumānija || 3 573 || 97 || 2,7% || 1,2% Slovēnija || 568 || 5 || 0,9% || 0,1% Slovākija || 1 714 || 0 || 0,0% || 0,0% Somija || 7 376 || 21 || 0,3% || 0,3% Zviedrija || 9 847 || 116 || 1,2% || 1,4% Apvienotā Karaliste || 51 953 || 826 || 1,6% || 10,0% Kopā || 564 847 || 8 286 || 1.5% || 100% Diagrammā turpmāk ir ņemts vērā gan katras valsts absolūtais „ieguldījums” kopējās finanšu korekcijās, gan katras dalībvalsts finanšu korekciju relatīvā nozīme salīdzinājumā ar saņemtajiem maksājumiem no ES budžeta. 15 dalībvalstīs veikto korekciju rādītājs kopumā ir zemāks par 1 % — šo 15 dalībvalstu korekcijas atbilst 18 % no kopējā korekciju skaita. Vēl 4 dalībvalstīs veikto korekciju rādītājs svārstās no 1 % līdz vidēji 1,5 % un atbilst 6 % no kopējā korekciju skaita. Visbeidzot, 8 dalībvalstīs veikto korekciju skaits vidēji pārsniedz 1,5 % un atbilst 76 % no kopējās korekciju summas. 6.2.3. diagramma. Dalībvalstu kumulatīvo finanšu korekciju daļa saskaņā ar ELGF grāmatojumu noskaidrošanu laikā no pirmā 1999. gadā pieņemtā lēmuma līdz 2012. gada beigām salīdzinājumā ar saņemtajiem maksājumiem no ES budžeta* * „Burbuļa” izmērs atbilst saņemtajam ES finansējumam. 6.2.4. Kohēzijas politika. 2000.–2006. gada plānošanas perioda slēgšana Tā kā kohēzijas politikas 2000.–2006. gada programmu perioda slēgšana tuvojas nobeigumam, koriģējošo pasākumu vispārējo rezultātu ir iespējams salīdzināt ar kopā izlietotajiem naudas līdzekļiem un gūt pilnīgāku priekšstatu par koriģējošo pasākumu nozīmi, kā norādīts Komisijas dienestu nesen sagatavotajā ziņojumā[14]. Attiecībā uz ERAF un ESF finansējumu 2012. gada beigās finanšu korekciju kopējā likme, pamatojoties tikai uz Komisijas uzraudzību, bija 4 % no piešķīrumiem (EUR 196,9 miljardi). Tas atbilst finanšu korekcijām gandrīz EUR 8 miljardu apmērā 2012. gada beigās. Slēgšanas procesam bija svarīga nozīme attiecībā uz atlikušo risku pienācīgu segšanu abiem fondiem, jo Komisijas piemērotās finanšu korekcijas slēgšanas fāzē atbilst aptuveni vienai trešdaļai no Komisijas piemēroto finanšu korekciju kopējās summas. Tas ietver 2012. gada beigās vēl nepabeigto korekciju summas, kas atbilst 0,9 % no piešķīrumiem (EUR 1,7 miljardi), kuri ir ietverti dalībvalstu iestādēm oficiāli paziņotajos un dalībvalstu vēl neakceptētajos priekšlikumos par programmu slēgšanu.[15] [16] 6.2.4. tabula. ERAF un ESF — 2000.–2006. gada plānošanas periods. Pieņemtās/apstiprinātās un 2012. gada 31. decembrī nepabeigtās finanšu korekcijas — sadalījums pa dalībvalstīm miljonos EUR Dalībvalsts || ERAF un ESF ieguldījuma summa || Pieņemtās/apstiprinātās finanšu korekcijas || Nepabeigtās finanšu korekcijas (nosūtīti priekšlikumi par slēgšanu) || 2000.-2006. gadā noteikto finanšu korekciju kopējais skaits || Finanšu korekciju procentuālā attiecība pret ERAF un ESF ieguldījumiem || Noteikto finanšu korekciju daļa salīdzinājumā ar kopējo finanšu korekciju skaitu Beļģija || 1 945 || 12 || 2 || 14 || 0,7% || 0,2% Čehijas Republika || 1 456 || 5 || 10 || 15 || 1,0% || 0,2% Dānija || 570 || 0 || - || 0 || 0,1% || 0,0% Vācija || 26 960 || 36 || 88 || 124 || 0,5% || 1,6% Igaunija || 305 || 1 || - || 1 || 0,4% || 0,0% Īrija || 3 067 || 21 || 160 || 181 || 5,9% || 2,3% Grieķija || 20 211 || 1 154 || 81 || 1 235 || 6,1% || 15,5% Spānija || 40 686 || 2 921 || 368 || 3 289 || 8,1% || 41,3% Francija || 14 825 || 309 || 33 || 342 || 2,3% || 4,3% Itālija || 27 501 || 1 011 || 740 || 1 751 || 6,4% || 22,0% Kipra || 53 || 0 || - || - || 0,0% || 0,0% Latvija || 518 || 4 || - || 4 || 0,8% || 0,1% Lietuva || 773 || 3 || - || 3 || 0,3% || 0,0% Luksemburga || 71 || 2 || - || 2 || 2,6% || 0,0% Ungārija || 1 695 || 12 || - || 12 || 0,7% || 0,2% Malta || 57 || - || - || - || 0,0% || 0,0% Nīderlande || 2 702 || 0 || - || 0 || 0,0% || 0,0% Austrija || 1 647 || 0 || - || 0 || 0,0% || 0,0% Polija || 7 032 || 180 || - || 180 || 2,6% || 2,3% Portugāle || 18 178 || 181 || 3 || 184 || 1,0% || 2,3% Slovēnija || 215 || 2 || - || 2 || 0,9% || 0,0% Slovākija || 1 245 || 43 || - || 43 || 3,4% || 0,5% Somija || 1 789 || 0 || - || 0 || 0,0% || 0,0% Zviedrija || 1 634 || 12 || 0 || 12 || 0,7% || 0,1% Apvienotā Karaliste || 16 129 || 293 || 40 || 333 || 2,1% || 4,2% Interreg || 5 645 || 25 || 202 || 227 || 4,0% || 2,9% Kopā || 196 911 || 6 229 || 1 726 || 7 955 || 4,0% || 100% Diagrammā turpmāk ir ņemts vērā gan katras valsts absolūtais „ieguldījums” kopējās finanšu korekcijās, gan katras dalībvalsts finanšu korekciju relatīvā nozīme salīdzinājumā ar saņemtajiem maksājumiem no ES budžeta. 15 dalībvalstīs veikto korekciju rādītājs kopumā ir zemāks par 1 % — šo 15 dalībvalstu korekcijas atbilst tikai 2 % no kopējā korekciju skaita. Vēl 5 dalībvalstīs, kā arī INTERREG veikto korekciju rādītājs svārstās no 1 % līdz vidēji 4 % un atbilst 14 % no kopējā korekciju skaita. Visbeidzot, 5 dalībvalstīs veikto korekciju skaits vidēji pārsniedz 4% un atbilst 84 % no kopējā korekciju daudzuma. 6.2.4. diagramma. Dalībvalstu dalība pieņemtajās/apstiprinātajās un vēl nepabeigtajās (2012. gada 31. decembrī) kumulatīvajās finanšu korekcijās attiecībā uz ERAF un ESF 2000.–2006. gada plānošanas periodā* * „Burbuļa” izmērs atbilst saņemtajam ES finansējumam. 6.3. Finanšu korekciju papildu sekas Jāuzsver, ka iepriekšējās nodaļās paziņotās summas neatspoguļo dalībvalstu pieņemto finanšu korekciju kopējo skaitu, ņemot vērā Komisijas pārraudzītājas funkciju. Koriģējošas rīcības plāniem var būt preventīva ietekme uz izdevumiem, kas jau ir radušies saņēmējiem un ir reģistrēti valstu līmenī sertificēšanas iestādes grāmatvedībā, bet vēl nav paziņoti Komisijai. Attiecībā uz šādiem izdevumiem sertificēšanas iestāde (saskaņā ar kohēzijas politiku) piemēro Komisijas prasīto finanšu korekciju pirms izdevumu deklarēšanas. Jo īpaši nozīmīgas attiecīgās summas var būt ekstrapolētu korekciju vai fiksētas likmes korekciju gadījumā, ja ir konstatēti trūkumi pārvaldības un kontroles sistēmās, kas attiecas uz lielu projektu kopskaitu. Finanšu korekciju preventīvā ietekme saskaņā ar kohēzijas politiku Komisijas rīcības plāna un maksājumu apturēšanas rezultātā 2012. gada beigās Čehijas Republika akceptēja Komisijas lūgumu veikt korekciju aptuveni EUR 450 miljonu apmērā divās ERAF programmās. Komisija oficiāli varēja ziņot tikai par atskaitījumiem EUR 108 miljonu apmērā no iepriekš apstiprinātajiem izdevumiem; pārējās korekcijas netiek minētas oficiālajā Komisijas ziņojumā, jo summa EUR 151,4 miljonu apmērā 2012. gada oktobrī nebija ietverta apstiprinājumā, un sertificēšanas iestādes atskaitīs summu aptuveni EUR 189 miljonu apmērā pirms Komisijai iesniegto nākamo prasījumu apstiprināšanas 2013. gadā. Līdzīga preventīva ietekme, kas nav atspoguļota oficiālajā ziņojumā par finanšu korekcijām, bija vērojama ERAF/KF Slovākijas programmā, kad Komisija uzskatīja par nepieciešamu veikt 7,3 % atskaitījumu no visiem jau apstiprinātajiem izdevumiem, kā arī izdevumiem, kas būs jāapstiprina nākotnē attiecībā uz simtiem līgumu, lai pienācīgi aizsargātu ES budžetu, un dalībvalsts jau ir izpildījusi šo lūgumu. Cits gadījums attiecas uz ESF korekcijas ar vienotu likmi piemērošanu Rumānijai: Komisija konstatēja nopietnas problēmas Rumānijas darbības programmā 2012. gadā. Komisijas un Rumānijas iestādes vienojās par korekciju ar vienotu likmi 25 % apmērā attiecībā uz visiem izdevumiem, kas radušies līdz 2012. gada beigām, kā arī attiecībā uz citiem prasījumiem saistībā ar tiem pašiem Komisijas konstatētajiem pārkāpumiem. Tā rezultātā Rumānija sagatavoja vēl vienu deklarāciju par izdevumiem (kas pārsniedza 25 % no iepriekš deklarētajiem izdevumiem); pamatojoties uz šo deklarāciju, Komisija samaksāja Rumānijai pavisam nelielu summu 2012. gada decembrī pēc tam, kad tā bija veikusi pieņemtās finanšu korekcijas. Tādējādi, piemērojot finanšu korekciju, no Savienības izdevumiem ir izslēgti izdevumi, kas radušies likumpārkāpumu rezultātā. Šī Komisijas pārraudzītājas funkcijas preventīvā ietekme nav atspoguļota oficiālajā ziņojumā, lai gan tā veicina labāku ES budžeta aizsardzību. Piemēram, līdzīgu preventīvu ietekmi uz ES budžeta aizsardzību varētu panākt, ja ģenerāldirektorāti nosūtītu brīdinājuma vēstules pēc trūkumu konstatēšanas un pirms maksājuma prasījuma iesniegšanas Komisijai, taču arī šādā gadījumā Eiropas Komisija/dalībvalsts neziņotu par finanšu korekciju. Līdzekļu atgūšanu no saņēmējiem var panākt arī ar Komisijas dienestu veiktajām revīzijām un finanšu korekcijām. Ja dalībvalsts atgūst no lauksaimnieka nepareizi izmaksātās summas pirms Komisijas lēmuma pieņemšanas par finanšu korekciju, šīs summas tiek atmaksātas ES budžetā un atskaitītas no finanšu korekcijas. No saņēmējiem atgūtās summas pēc finanšu korekcijas izpildes netiek atmaksātas ES budžetā. Šī sistēma sekmē dalībvalstu centienus faktiski atgūt nepareizi veiktos maksājumus. Līdzekļu atgūšana saistībā ar lauksaimniecības politikas jomas finanšu korekcijām Itālijā par 2008. finanšu gadu aprēķinātais ES budžeta risks saistībā ar Lauku bloka karti (LPIS) sasniedza EUR 29,6 miljonus. Ņemot vērā Itālijas iestāžu atgūtās summas pēc savas LPIS atjaunināšanas (EUR 23 miljoni), finanšu korekcijas apmērs beigās sasniedza EUR 6,6 miljonus. Īrijā attiecībā uz prasījumiem laikā no 2005. līdz 2007. gadam LPIS trūkumu dēļ aprēķinātais risks sasniedza EUR 5 miljonus. Tomēr, ņemot vērā no lauksaimniekiem atgūtās summas, finanšu korekciju apmērs galu galā bija EUR 0,02 miljoni. Līdzīga situācija radās Austrijā, kur attiecībā uz prasījumiem par 2006., 2007. un 2008. gadu kopējais aprēķinātais risks sasniedza EUR 6,9 miljonus. Arī šajā gadījumā, pateicoties savu LPIS atjaunināšanai un turpmākajām kontrolpārbaudēm ar atpakaļejošu spēku, Austrijas iestādes atguva EUR 3,3 miljonus no lauksaimniekiem. Galīgā finanšu korekcija sasniedza EUR 3,6 miljonus. Turklāt gadījumos, kad Komisija uzskata, ka laiks, kurā dalībvalsts atgūst līdzekļus no galīgā saņēmēja, ir pārāk ilgs, tā var uzsākt un tā uzsāk pārkāpuma procedūras pret iesaistīto dalībvalsti. Tas, protams, ir papildu pasākums, ņemot vērā to, ka ES budžets jau varētu būt aizsargāts sākotnējās finanšu korekcijas rezultātā. KLP jomā arī pastāv īpašs mehānisms; saskaņā ar to 50 % no nepamatotiem maksājumiem, kurus dalībvalstis nav atguvušas no saņēmējiem 4 gadu laikā (vai 8 gadu laikā, ja notiek tiesvedība), automātiski tiek iekasēti no šo valstu budžetiem. Tādējādi valstu iestādes ir lielā mērā ieinteresētas laikus pabeigt līdzekļu atgūšanas procedūras. Turklāt Komisija var iekasēt atgūstamo summu arī pilnā apmērā (nevis tikai 50 % no tās), ja tā saskata dalībvalstu iestāžu nolaidību atgūšanas procedūras pārvaldībā konkrētos atsevišķos gadījumos. Pārkāpuma procedūra pēc finanšu korekcijām Eiropas Komisija 2013. gadā ar oficiālu paziņojuma vēstuli aicināja Itāliju novērst trūkumus ES tiesību aktu īstenošanā, piemērojot papildu nodevu par pienu un citiem piena produktiem tiem piena ražotājiem, kuri ir sekmējuši valstu kvotu pārsniegšanu, konkrēti, lai atgūtu attiecīgo nodevu no šādiem atbildīgajiem ražotājiem. Ja netiek nodrošināta līdzekļu efektīva atgūšana, samazinās minētās sistēmas iespēja panākt savus tirgus stabilizēšanas mērķus, turklāt tiek radīti konkurences traucējumi citiem Eiropas un Itālijas ražotājiem, kas ir pakļāvušies ražojumu samazināšanas sistēmai vai ir regulāri maksājuši papildu nodevas, kas maksājamas kvotu pārsniegšanas gadījumā. Tomēr ar kopumā iekasēto nodevu netika atgūtas summas vismaz EUR 1,4 miljardu apmērā, un tās joprojām ir jāatmaksā Itālijas budžetā. Komisija jau ir piemērojusi finanšu korekcijas EUR 750 miljonu apmērā šīs problēmas risināšanai. Turklāt savā vairākkārtējā sarakstē ar Itālijas iestādēm tā pauž šaubas par Itālijas spēju izpildīt pienākumu veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka attiecīgie ražotāji laikus samaksā papildu nodevu. Itālija nepārprotami nav veikusi piemērotus pasākumus, lai efektīvi atgūtu pienākošos nodevu no ražotājiem, kas ir atbildīgi par tās samaksu, neraugoties uz atkārtotiem Komisijas pieprasījumiem. Tāpēc Komisija ir nolēmusi uzsākt pārkāpuma procedūru saskaņā ar LESD 258. pantu. 7. FINANŠU KOREKCIJU UN LĪDZEKĻU ATGŪŠANAS NOZĪME, JA KĻŪDU LĪMENIS IR NOTURĪGI AUGSTS Eiropas Parlamenta 2013. gada 3. jūlijā pieņemtajā rezolūcijā par integrētu iekšējās kontroles sistēmu[17] pausts aicinājums stingri piemērot Finanšu regulas 32. panta 5. punktu, kas nosaka: 32. pants – Budžeta īstenošanas iekšējā kontrole … 5. Ja īstenošanas gaitā kļūdu līmenis pastāvīgi ir augsts, Komisija identificē kontroles sistēmu trūkumus un analizē iespējamo korekcijas pasākumu izmaksas un ieguvumus, kā arī veic vai ierosina atbilstīgu darbību, piemēram, piemērojamo noteikumu vienkāršošanu, kontroles sistēmu uzlabošanu un programmu vai nodrošināšanas sistēmu pārstrādāšanu. Komisijai ir jāīsteno šis Finanšu regulas noteikums ar maksimāli ekonomiskiem līdzekļiem, ņemot vērā pieejamos resursus, jo īpaši štatu samazināšanas periodā. Tomēr likumdošanas procedūrā ir radušies sarežģījumi attiecībā uz 2014.–2020. gada periodu, kas varētu ietekmēt ierosināto vienkāršošanu. Pārējie riski, ko izraisījuši pārmērīgi sarežģītie noteikumi, apgrūtina kļūdu novēršanu un tādējādi rada pārāk augstas kontroles izmaksas. Tāpēc Komisija uzskata, ka jo īpaši dalītas pārvaldības jomā šo jauno, 32. panta 5. punktā paredzēto prasību nevar attiecināt tikai uz darbībām, kas vērstas vienīgi uz kļūdu noteikšanu un labošanu galīgo saņēmēju līmenī. Daudzgadu programmu darbības laikā īstenotās finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana dalībvalstīs, kā arī nepārtraukti centieni vienkāršot noteikumus, pārplānot un stiprināt sistēmas vienmēr būs svarīgs, vērā ņemams faktors. 8. PĒC DALĪBVALSTU PAŠU INICIATĪVAS VEIKTĀS KORIĢĒJOŠĀS DARBĪBAS SASKAŅĀ AR KOHĒZIJAS POLITIKU Saskaņā ar dalītas pārvaldības principu dalībvalstu primārais pienākums ir novērst un atklāt pārkāpumus un tādējādi veikt finanšu korekcijas un atgūt no saņēmējiem nepamatoti izmaksātās summas. Šim nolūkam papildus iepriekš detalizēti izklāstītajiem Komisijas veiktajiem pasākumiem tās vispirmām kārtām veic pārvaldības pārbaudes, kontroles un revīzijas. Saskaņā ar pašreizējā plānošanas perioda noteikumiem dalībvalstīm katru gadu ir jāziņo par korekcijām, kas veiktas saistībā ar visām kontrolēm. Šāda prasība tika ieviesta tikai attiecībā uz 2007.-2013. gada periodu, un Komisija veic uz risku balstītas revīzijas, lai pārbaudītu šo skaitļu ticamību tās kvalitātes nodrošināšanas procedūras nolūkā. Turpmāk ir atspoguļotas kumulatīvās korekcijas 2012. gada beigās, kas tika īstenotas pēc dalībvalstu veiktajām kontrolēm kohēzijas politikas 2007.-2013. gada plānošanas periodā. Šie rādītāji papildina iepriekš minētās Komisijas kumulatīvi ziņotās korekcijas pēc to atskaitīšanas. 8. tabula: Dalībvalstu 2012. gada beigās paziņotās kumulatīvās korekcijas kohēzijas politikas 2007.-2013. gada periodā miljonos EUR || Dalībvalsts || ERAF/KF || ESF || EZF || 2012. gadā kopā || Beļģija || 3 || 11 || - || 14 || Bulgārija || 13 || 2 || 0 || 15 || Čehijas Republika || 191 || 37 || - || 228 || Dānija || 0 || 0 || 0 || 0 || Vācija || 290 || 49 || 1 || 340 || Igaunija || 4 || 0 || 0 || 4 || Īrija || 0 || 5 || 0 || 5 || Grieķija || 63 || - || 0 || 63 || Spānija || 204 || 39 || 9 || 252 || Francija || 42 || 37 || 0 || 79 || Itālija || 141 || 27 || 0 || 168 || Kipra || 0 || 0 || 0 || 1 || Latvija || 10 || - || 0 || 10 || Lietuva || 6 || 0 || 0 || 6 || Luksemburga || - || 0 || - || 0 || Ungārija || 26 || - || 0 || 26 || Malta || 1 || 0 || - || 1 || Nīderlande || 1 || 2 || 0 || 3 || Austrija || 4 || 1 || 0 || 5 || Polija || 204 || - || 0 || 204 || Portugāle || 46 || 28 || 1 || 75 || Rumānija || 43 || - || 0 || 43 || Slovēnija || 5 || 5 || - || 10 || Slovākija || 33 || 4 || 0 || 37 || Somija || 1 || 0 || 0 || 1 || Zviedrija || 2 || 1 || 1 || 4 || Apvienotā Karaliste || 38 || 13 || 1 || 52 || Starpvalstu || 8 || - || - || 8 || KOPĀ ĪSTENOTAS || 1 377 || 261 || 14 || 1 652 || 9. CITA VEIDA LĪDZEKĻU ATGŪŠANA 9.1. Priekšfinansējuma summu atgūšana Vēl viena svarīga kontrole, ko īsteno Komisija un kas nav ietverta nevienā no iepriekš minētajiem mehānismiem, ir neizmantoto (t. i., neiztērēto) priekšfinansējuma summu atgūšana. Ja saņēmējs nav izmantojis (iztērējis) no ES saņemtos aizdevumus attaisnoto izdevumu segšanai, Komisija izsniedz rīkojumu par līdzekļu atgūšanu, lai atgrieztu naudas summas ES budžetā. Šī procedūra ir svarīgs ES kontroles sistēmas elements, lai nodrošinātu, ka saņēmēja rīcībā nepaliek lieka nauda bez pienācīga izdevumus attaisnojoša dokumenta, —tādējādi tiek sekmēta ES budžeta aizsardzība. Summas tiek atgūtas, pamatojoties uz Komisijas rīkojumu par līdzekļu atgūšanu, un attiecīgi tiek iegrāmatotas grāmatvedības sistēmā. Nevajadzētu jaukt minētās neizmantotās priekšfinansējuma summas ar atgūtajiem nepareizajiem izdevumiem. Ja Komisija dienesti konstatē un atgūst šādus izdevumus saistībā ar izmaksātajām priekšfinansējuma summām, tās tiek iekļautas parastajās finanšu korekcijas vai līdzekļu atgūšanas procedūrās, kas minētas iepriekš. 9.1. tabula: Priekšfinansējuma summu atgūšana miljonos EUR || || || 2012 Lauksaimniecība: || || || ELGF || || || 0 Lauku attīstība || || || 0 Kohēzijas politika: || || || ERAF || || || 38 Kohēzijas fonds || || || 5 ESF || || || 214 ZVFI/EZF || || || 0 ELGGF Virzības nodaļa || || || 5 Iekšpolitikas jomas || || || 207 Ārpolitikas jomas || || || 104 Administrācija || || 2 Atgūtās priekšfinansējuma summas kopā || || || 575 9.2. Atgūšana saistībā ar pašu resursu ieņēmumiem Lai sniegtu pilnīgu priekšstatu par visiem Komisijas izmantotajiem instrumentiem ES budžeta aizsardzībai, nepieciešams izskatīt arī jautājumu par atgūšanu, kas veikta pašu resursu ieņēmumu jomā. Pašu resursu ieņēmumi ir ES darbības ieņēmumu primārais elements, tāpēc lielākā daļa izdevumu tiek finansēta no šiem līdzekļiem. Komisija veic pārbaudes uz vietas, lai pārbaudītu, vai ES budžetam tiek nodrošinātas pareizas summas. Šīs summas var tikt pārbaudītas arī ERP ikgadējās revīzijas procedūras laikā. 2012. gadā tika atgūtas šādas summas: 9.2. tabula. Atgūšana saistībā ar pašu resursu ieņēmumiem || || miljonos EUR || || || 2012.g. Atgūtās summas: - pamatsumma - procenti || || || 133 160 Atgūtās summas kopā || || || 293 [1] Eiropas Parlamenta 2013. gada 17. aprīļa rezolūcija ar konstatējumiem, kas veido neatņemamu daļu tā lēmumiem par Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa — Komisija un izpildaģentūras (COM(2012)0436 — C7-0224/2012 — 2012/2167(DEC)) — 1. prioritārā darbība. [2] Sk. arī 2012. gada pārskatu par ES finanšu interešu aizsardzību — krāpšanas apkarošanu, kas tika pieņemts 2013. gada 24. jūlijā. [3] Tā kā skaitļi ir noapaļoti uz summām miljonos euro, var šķist, ka dažās tabulās tie nav iekļauti kopējā summā. [4] Sk. 2008. gada 9. maija Oficiālā Vēstneša sēriju C 115. [5] Sk. arī LESD 325. pantu, kurā noteikts, ka: "1. Savienība un dalībvalstis apkaro krāpšanu un citādu nelikumīgu rīcību, kas apdraud Savienības finanšu intereses, saskaņā ar šo pantu veicot pasākumus, kuriem jāattur no šādas rīcības, kā arī jānodrošina efektīva aizsardzība dalībvalstīs, kā arī Savienības iestādēs un struktūrās. 2. Lai novērstu krāpšanu, kas apdraud Savienības finanšu intereses, dalībvalstis veic tādus pašus pasākumus, kādus tās veic, lai novērstu krāpšanu, kas apdraud viņu pašu finanšu intereses. … 5. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm katru gadu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par pasākumiem, kas veikti, lai īstenotu šo pantu." [6] Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (Oficiālais Vēstnesis, L 298, 2012. gada 26. oktobris). [7] Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 (Oficiālais Vēstnesis, L 362, 2012. gada 31. decembris). [8] Jāpiebilst, ka Komisijas 2011. gada jūnijā pieņemtā krāpšanas apkarošanas stratēģija ar OLAF līdzdalību un atbalstu sekmēja nozīmīgu progresu krāpšanas novēršanas un atklāšanas jomā. [9] ES budžeta īstenošanas metodes ir pielāgotas pēc jaunās Finanšu regulas pieņemšanas, un jaunās metodes stāsies spēkā 2014. gadā. [10] Dalībvalstu atbildība par kontroļu veikšanu un naudas summu atgūšanu no saņēmējiem ir skaidri noteikta arī iepriekš minētajā Finanšu regulas 80. pantā. [11] Kā paskaidrotS sīkāk SWD, īstenošana ir pēdējais solis finanšu korekcijas vai līdzekļu atgūšanas procesā. Īstenošana nozīmē to, ka attiecībā uz iepriekš konstatēto nepieciešamību veikt finanšu korekcijas vai līdzekļu atgūšanu, par ko pēc tam tika pieņemts lēmums / panākta vienošanās, situācija ar konstatētajiem nepamatotajiem izdevumiem ir pilnībā izlabota. [12] ELGF izmaksātās summas saskaņā ar dalītas pārvaldības principu sasniedz EUR 44 495 miljonus. [13] Piemēram, attiecībā uz finanšu korekciju īstenošanas mehānismu kohēzijas politikā sk. pievienotā SWD 4.2.1. nodaļā sniegtos paskaidrojumus. [14] „Ziņojums par finanšu korekcijām, kas veiktas 2000.–2006. gada programmās attiecībā uz ERAF un ESF”, atsauces dokuments ARES(2013)689652, 12.04.2013., nosūtīts uz CONT, un dokuments ARES(2013)1041808, 14.05.2013., nosūtīts uz ECA. [15] Šīs aplēstās likmes par finanšu korekcijām neietver ne ERAF iespējamās papildu korekcijas saistībā ar nepabeigtajiem projektiem, ne arī papildu korekcijas, kas, iespējams, būtu jāīsteno pēc slēgšanas procesa pabeigšanas. Saistībā ar ESF 2012. gada beigās joprojām bija jāslēdz 61 programma, par ko varētu tikt konstatēta nepieciešamība pēc finanšu korekcijām. [16] Komisijas dienestu piesardzīga aplēse par dalībvalstu pašu veiktajām un Komisijai līdz 2010. gada martam paziņotajām papildu korekcijām ir EUR 0,96 miljardi attiecībā uz ERAF un 0,32 miljardi attiecībā uz ESF, kas attiecīgi veido vismaz 0,7 % un 0,5 % no piešķīrumiem. Tas nozīmē, ka līdz 2012. gada beigām korekciju kopējais rādītājs 2000.–2006. gada periodā ir vismaz 5,6 % attiecībā uz ERAF pieņemtajiem piešķīrumiem un 2,9 % attiecībā uz ESF (detalizētāku informāciju sk. 12.–18. lpp. Ziņojumā par finanšu korekcijām 2000.–2006. gada programmās attiecībā uz ERAF un ESF, kas nosūtīts EP CONT ar 2013. gada 12. aprīļa paziņojumu ARES(2013)689652). [17] Ats.: P7_TA(2013)0319