ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Saskaņā ar datiem no Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (Frontex) Vidusjūras centrālā un austrumu daļa ir bijusi galvenā nelikumīgas robežšķērsošanas vieta Savienībā 2014. gadā. 2014. gadā Itālijā vien ir ieceļojuši vairāk nekā 170 000 nelegālo migrantu – par 277 % vairāk salīdzinājumā ar 2013. gadu ; šo migrantu vidū bija 26 100 bērnu, no kuriem aptuveni 13 000 bija nepavadīti nepilngadīgie, kas veidoja 7,6 % no kopējā migrantu skaita . Pastāvīgs pieaugums bija vērojams arī Grieķijā, kuru sasniedza 50 000 nelikumīgo migrantu – par 153 % vairāk salīdzinājumā ar 2013. gadu. Statistika 2015. gada pirmajos mēnešos apliecina šo skaidro tendenci attiecībā uz Itāliju. No 2015. gada janvāra līdz jūnijam Itālijā par 5 % palielinājās nelegālas robežšķērsošanas gadījumu skaits, salīdzinot ar to pašu laikposmu iepriekšējā gadā. Turklāt Grieķija 2015. gada pirmajos mēnešos ir piedzīvojusi nelikumīgas robežšķērsošanas gadījumu skaita strauju pieaugumu — tas palielinājies sešas reizes, salīdzinot ar to pašu laikposmu iepriekšējā gadā, un par 140 %, salīdzinot ar visu iepriekšējo gadu (pēc Frontex datiem 76 293 gadījumi no 2015. gada janvāra līdz jūnijam salīdzinājumā ar gandrīz 55 000 visā 2014. gadā). Ievērojama daļa no kopējā nelikumīgo migrantu skaita šajos abos reģionos ietver migrantus ar tādu valstspiederību, kam saskaņā ar Eurostat datiem ir bijis liels atzīšanas īpatsvars Savienības mērogā (2014. gadā sīrieši un eritrejieši, kam atzīšanas īpatsvars Savienības mērogā pārsniedz 75 %, bija vairāk nekā 40 % no visiem nelikumīgajiem migrantiem Itālijā un vairāk nekā 50 % no visiem nelikumīgajiem migrantiem Grieķijā ; no 2015. gada janvāra līdz jūnijam sīrieši un eritrejieši bija 30 % no Itālijā ieceļojušo cilvēku skaita un 60 % — no Grieķijā ieceļojušo cilvēku skaita ). Saskaņā ar Eurostat datiem Grieķijā 2014. gadā nelikumīgi atradās 30 505 sīrieši salīdzinājumā ar 8220 sīriešiem 2013. gadā.
(47)

Ar kritiski svarīgiem etaloniem var būt saistīti datu sniedzēji, administratori un lietotāji vairāk nekā vienā dalībvalstī. Līdz ar to šāda etalona izstrādes pārtraukšanai vai jebkādiem citiem notikumiem, kas var būtiski apdraudēt tā integritāti, var būt ietekme vairāk nekā vienā dalībvalstī, kas nozīmē to, ka šāda etalona uzraudzība, ko veic attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā tas atrodas, nebūs efektīva un lietderīga to risku ziņā, ar kuriem saistīts kritiski svarīgais etalons. Lai nodrošinātu efektīvu uzraudzības informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un to darbību un uzraudzības pasākumu koordinēšanu, būtu jāizveido kompetentu iestāžu kolēģijas EVTI vadībā . Minēto kolēģiju darbībām būtu jāveicina šīs regulas noteikumu saskaņota piemērošana un uzraudzības prakses konverģence. EVTI juridiski saistošā starpniecība ir būtisks elements, lai nodrošinātu koordināciju, uzraudzības saskaņotību un uzraudzības prakses konverģenci. Etaloni var būt atsauces uz ilgtermiņa finanšu instrumentiem un finanšu līgumiem. Atsevišķos gadījumos etalonu izstrādi var aizliegt, tiklīdz stājas spēkā šī regula, jo to iezīmes nav iespējams pielāgot tā, lai tie atbilstu šīs regulas prasībām. Tomēr, aizliedzot šāda etalona turpmāku izstrādi, var tikt pārtraukta vai traucēta finanšu instrumentu izmantošana vai finanšu līgumu izpilde, tādējādi kaitējot ieguldītājiem. Tādēļ ir jāparedz noteikums, kas ļauj turpināt šādu etalonu izstrādi pārejas periodā.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 346/149

P8_TA(2015)0115

Stabilizācijas un asociācijas nolīgums ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Eiropas Kopienu un to dalībvalstu, no vienas puses, un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, no otras puses, Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (kodificēta redakcija) (COM(2014)0394 – C8-0041/2014 – 2014/0199(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – kodifikācija)

(2016/C 346/35)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0394),

— ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0041/2014),

— ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

— ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1),

— ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu,

— ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0132/2015),

A. tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

1. pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

2. uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

(1) OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.
7.b

Pievienot šādu pantu: “48.b pants 1. Pārējās tiesnešu vietas aizpilda, neņemot vērā kandidātu piederību noteiktai dalībvalstij. 2. Norisinoties procedūrai, kas paredzēta, lai ieceltu amatā vienu vai vairākus no divpadsmit papildu tiesnešiem, visu dalībvalstu valdības var izvirzīt kandidātus. Turklāt Vispārējās tiesas tiesneši, kam beidzas amata pilnvaru laiks, var personiski pieteikties šim amatam, iesniedzot rakstisku pieteikumu Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantā minētās komitejas priekšsēdētājam. 3. Norisinoties procedūrai, kas paredzēta, lai ieceltu amatā vienu vai vairākus no 12 papildu tiesnešiem, Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantā minētā komiteja sniedz atzinumu par kandidātu piemērotību pildīt Vispārējās tiesas tiesneša pienākumus. Atzinumam par kandidātu piemērotību komiteja pievieno sarakstu, kurā piemērotības secībā sakārtoti kandidāti ar visatbilstošāko augstos amatos gūtu darba pieredzi. Ja piemērotu kandidātu skaits ir pietiekams, tad sarakstā iekļauto kandidātu skaits vismaz divas reizes pārsniedz to tiesnešu skaitu, kuri dalībvalstu valdībām jāieceļ, savstarpēji vienojoties.”
1.

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas, ka, lai kopuzņēmumi varētu izmantot vienkāršotus finanšu noteikumus, kas labāk pielāgoti to publiskās un privātās partnerības formai, tie būtu jāveido saskaņā ar Finanšu regulas 209. pantu. Tomēr tie vienojas arī par to, ka: — ņemot vērā kopuzņēmumu specifisko raksturu un pašreizējo statusu un lai nodrošinātu Septītās pamatprogrammas pēctecību, attiecībā uz kopuzņēmumiem arī turpmāk būtu vajadzīgs atsevišķs budžeta izpildes apstiprinājums, ko pēc Padomes ieteikuma sniegtu Eiropas Parlaments. Šā iemesla dēļ saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” veidojamo kopuzņēmumu dibināšanas aktos tiks paredzētas īpašas atkāpes no Finanšu regulas 209. panta. Šīs atkāpes attieksies uz atsevišķu budžeta izpildes apstiprinājumu un ietvers vajadzīgos papildu pielāgojumus; — lai kopuzņēmumi varētu nekavējoties izmantot jaunajā finanšu regulējumā paredzētos vienkāršojumus, ir jāstājas spēkā Komisijas 2013. gada 30. septembra deleģētajai regulai par finanšu paraugregulu PPP struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 209. pantā.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 443/907

P7_TA(2014)0402

ES un Korejas Republikas Pamatnolīgums, izņemot jautājumus, kas saistīti ar atpakaļuzņemšanu ***

Eiropas Parlamenta 2014. gada 16. aprīļa normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, izņemot jautājumus, kas saistīti ar atpakaļuzņemšanu (05287/2014 – C7-0044/2014 – 2013/0267B(NLE))

(Piekrišana)

(2017/C 443/78)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (05287/2014),

— ņemot vērā Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (06151/2010),

— ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. pantu, 191. panta 4. punktu, 207. pantu, 212. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7-0044/2014),

— ņemot vērā Reglamenta 81. pantu 1. punkta pirmo un trešo daļu un 81. panta 2. punktu, kā arī 90. panta 7. punktu,

— ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A7-0265/2014),

1. sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai;
(17)

Personas veselības datiem īpaši būtu jāaptver visi dati, kas norāda uz datu subjekta veselības stāvokli, informācija par personas reģistrāciju ar veselību saistītu pakalpojumu saņemšanai; informāciju par maksājumiem vai tiesībām saņemt veselības aprūpi; numuru, simbolu vai zīmi, kas piešķirta personai, lai to viennozīmīgi identificētu veselības aprūpes nolūkos; jebkuru informāciju par personu, ko vāc ar veselības aprūpi saistītu pakalpojumu sniegšanas laikā; informāciju, kas iegūta, pārbaudot vai izmeklējot kādu ķermeņa daļu vai no tā iegūtu materiālu, tai skaitā bioloģiskus paraugus; informāciju, kas identificē kādu personu kā veselības aprūpes pakalpojumu sniedzēju personai; vai citu informāciju par, piemēram, slimību, traucējumiem, slimības risku, slimības vēsturi, klīnisko aprūpi vai par aktuālo datu subjekta fizisko vai biomedicīnisko stāvokli, neatkarīgi no tās avota, piemēram, ārsta vai cita veselības aprūpes nozares pārstāvja, slimnīcas, medicīniskas ierīces vai in vitro diagnostikas testa.
(13)

Pārredzamības trūkums, kas vairumā dalībvalstu šobrīd pastāv attiecībā uz valdes amatu atlases procedūrām un kvalifikācijas kritērijiem, ir būtisks šķērslis lielākai dzimumu daudzveidībai valdēs un negatīvi ietekmē gan valdes amatu kandidātu karjeru un viņu pārvietošanās brīvību, gan ieguldītāju lēmumus. Šāds pārredzamības trūkums attur potenciālos valdes amatu kandidātus no kandidēšanas valdēs, kurās viņu kvalifikācija būtu visvairāk vajadzīga, un no to iecelšanas lēmumu apstrīdēšanas, kuru pamatā ir ar dzimumu saistīti aizspriedumi, tādējādi ierobežojot viņu pārvietošanās brīvību iekšējā tirgū. No otras puses, ieguldītājiem ir atšķirīgas ieguldījumu stratēģijas, kam ir nepieciešama informācija arī par valdes locekļu pieredzi un kompetenci. Lielāka pārredzamība saistībā ar kvalifikācijas kritērijiem un valdes locekļu atlases procedūru ļauj ieguldītājiem labāk novērtēt uzņēmuma darbības stratēģiju un pieņemt informētus lēmumus. Tāpēc ir svarīgi, lai kārtība, kādā ieceļ valdi, būtu skaidra un pārredzama, un kandidāti tiktu vērtēti objektīvi, pamatojoties uz viņu individuālajiem nopelniem, neatkarīgi no dzimuma. [Gr. 20]
(12)

iekļauj šādu pantu: “48.a pants 1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2. Šīs regulas Pilnvaras pieņemt 2. panta 3. punktā, 4. panta 4. punkta c) apakšpunktā, 4. panta 5. punkta b) apakšpunktā, 16. panta 2. punktā, 29. panta 6. punktā , 29.d panta 7. punktā, 34.b panta 11. punktā un 45. panta 1. punktā minētās pilnvaras deleģē uz nenoteiktu laiku. minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz trīs gadu laikposmu no … (5). Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms trīs gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. [Gr. 6] 3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 3. punktā, 4. panta 4. punkta c) apakšpunktā, 4. panta 5. punkta b) apakšpunktā, 16. panta 2. punktā, 29. panta 6. punktā , 29.d panta 7. punktā, un 34.b panta 11. punktā un 45. panta 1. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu tiek izbeigta izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšana. deleģēšanu . Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. [Gr. 7] 4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 5. Saskaņā ar 2. panta 3. punktu, 4. panta 4. punkta c) apakšpunktu, 4. panta 5. punkta b) apakšpunktu, 16. panta 2. punktu, 29. panta 6. punktu , 29.d panta 7. punktu, un 34.b panta 11. punktu vai 45. panta 1. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par 2 diviem mēnešiem.” (5) Šīs regulas spēkā stāšanās datums. "
d)

apspriešanās ar ieinteresētajām personām tiek rīkotas savlaicīgi un konstruktīvi , nodrošinot datu un aprēķinu metodoloģijas atklātību un pārredzamību. Pirms jaunu pasākumu ekspluatācijas ierobežojumu pieņemšanas ieinteresētajām personām ir vismaz trīs mēneši laika, lai sniegtu komentārus. Ieinteresētās personas ir vismaz šādas: a) to vietējo iedzīvotāju pārstāvji, kuri dzīvo lidostu apkārtnē un kurus ietekmē gaisa satiksmes troksnis; b) attiecīgie lidostu operatori; c) to gaisa kuģu ekspluatantu pārstāvji, kurus var ietekmēt ar troksni saistīta rīcība; d) atbilstošie aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji; e) tīkla pārvaldnieks, kā noteikts Komisijas Regulā Nr. 677/2011. (9) i) lidostu tuvumā dzīvojošie vietējie iedzīvotāji, kurus ietekmē gaisa satiksmes troksnis, vai viņu pārstāvji, kā arī attiecīgo vietējo un reģionālo iestāžu pārstāvji; ii) to vietējo uzņēmumu pārstāvji, kuri atrodas lidostu apkārtnē un kuru darbību ietekmē gaisa satiksmes un lidostas ekspluatācijas radītais troksnis; iii) attiecīgie lidostu ekspluatanti; iv) to gaisa kuģu ekspluatantu pārstāvji, kurus var ietekmēt ar troksni saistīta rīcība; v) atbilstošie aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji; vi) tīkla pārvaldnieks, kā tas definēts Komisijas Regulā (ES) Nr. 677/2011 (2011. gada 7. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai (10) ; vii) attiecīgajā gadījumā – ieceltais laika nišu koordinators.
Ņemot vērā to, ka Eiropas patenta pieteikumus var iesniegt jebkurā valodā atbilstoši EPK 14. panta 2. punktam, saskaņā ar Regulas xx/xx [pamatnoteikumi] 12. pantu iesaistītās dalībvalstis EPK 143. panta nozīmē uztic Eiropas Patentu iestādei administrēt kompensācijas shēmu, lai pieteicējiem, kuri Eiropas Patentu iestādē iesniedz patenta pieteikumus vienā no oficiālajām Eiropas Savienības valodām, kas nav oficiālā Eiropas Patentu iestādes valoda, atlīdzinātu – nepārsniedzot noteiktus apjomus – visas tulkošanas izmaksas no minētās regulas 13. pantā minētajām maksām.

1. Ņemot vērā to, ka Eiropas patenta pieteikumus var iesniegt jebkurā valodā atbilstoši EPK 14. panta 2. punktam, saskaņā ar 9. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. […/2012], ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību, iesaistītās dalībvalstis EPK 143. panta nozīmē uztic Eiropas Patentu iestādei administrēt kompensācijas shēmu, lai pieteicējiem, kuri Eiropas Patentu iestādē iesniedz patenta pieteikumus vienā no oficiālajām Savienības valodām, kas nav oficiālā Eiropas Patentu iestādes valoda, atlīdzinātu – nepārsniedzot noteiktus apjomus – visas tulkošanas izmaksas no minētās regulas 10. pantā minētajām maksām.
"e)

"siļķu krājums ūdeņos apgabalā uz rietumiem no Skotijas" ir siļķu krājums (Clupea harengus) ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, kas patlaban dzīvo Savienības vai starptautiskajos ūdeņos ICES Vb, VIa un VIb rajonos zonās, kā arī ICES VIa zonas daļā, kura atrodas uz austrumiem no 7o R garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 55o Z platuma paralēles vai uz rietumiem no 7o R garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 56o Z … paralēles, izņemot Klaidu ."; [Gr. 9]
—

ņemot vērā Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, par pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par vispārējiem principiem Marokas Karalistes līdzdalībai Savienības programmās (12711/2010),
100.

piekrīt EĀDD štatu sarakstā prasītajiem grozījumiem, it īpaši tādēļ, lai pilnveidotu delegāciju darbu; tomēr turpinās uzraudzīt ĒADD personāla sastāvu un to, vai tiek ievērots tiesību aktos paredzētais pienākums nodrošināt, ka vismaz 60 % no EĀDD AD kategorijas personāla ir ES ierēdņi; prasa, lai EĀDD regulāri sniedz ziņojumus par šo jautājumu; norāda, ka EĀDD budžeta vajadzību palielinājums ir radies to pilnvaru pārdales dēļ, kuras sākotnēji īstenoja Padome un Komisija, un tādēļ, ka sākotnēji pārāk zemu tikušas novērtētas vajadzības, ko rada, piemēram, darbības uzsākšanas izmaksas, jauni pienākumi un uzdevumi, kurus pašlaik veic Padome un Komisija;
(2)

Direktīva 86/298/EEK ir viena no atsevišķajām direktīvām par EK tipa apstiprināšanas sistēmu, kas paredzēta Padomes Direktīvā 74/150/EEK, kā tā aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/37/EK (2003. gada 26. maijs), kas attiecas uz tipa apstiprinājumu lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoriem, to piekabēm un maināmām velkamām mašīnām kopā ar to sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām un ar ko atceļ Direktīvu 74/150/EEK (5) un kas nosaka tehniskos priekšrakstus attiecībā uz lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoru aizmugurē montētu apgāšanās aizsargkonstrukciju projektēšanu un izgatavošanu. Šie tehniskie priekšraksti attiecas uz dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu, lai EK tipa apstiprinājuma procedūra, kas paredzēta Direktīvā 2003/37/EK, varētu tikt piemērota attiecībā uz katru traktora tipu. Līdz ar to, Direktīvā 2003/37/EK izklāstītos noteikumus, kas attiecas uz lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem, to piekabēm un maināmām velkamām mašīnām kopā ar to sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, piemēro šai Direktīvai.
(4)

Lai gan saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām divpusējie nolīgumi dalībvalstīm paliek saistoši un nākotnē tie tiks pakāpeniski aizstāti ar Savienības nolīgumiem par šo pašu nolīguma priekšmetu, būtu jāparedz, kā tiks atbilstoši pārvaldīti nosacījumi, kas jāievēro, lai nolīgumi būtu spēkā arī turpmāk, un to saistība ar Savienības politikas nostādnēm attiecībā uz ieguldījumiem, tostarp jo īpaši ar kopējo tirdzniecības politiku. Minētā saistība tiks izvērsta arī turpmāk, Savienībai īstenojot savu kompetenci kopējā ieguldījumu politikā, galvenokārt, lai izveidotu vislabāko iespējamo ieguldījumu aizsardzības sistēmu visiem dalībvalstu ieguldītājiem un vienādus nosacījumus ieguldījumiem trešo valstu tirgos . Tā kā jauno ieguldījumu politiku izstrādās, ņemot vērā to, ka dalībvalstu noslēgtie divpusējie ieguldījumu nolīgumi būs spēkā tikai pārejas posmā, būtu jāatzīst to ieguldītāju tiesības, uz kuru ieguldījumiem attiecas šo nolīgumu darbības joma, un būtu jānodrošina to juridiskā noteiktība.
(8c)

Ogļu ražošanai atkarībā no vietas, kur tā tiek veikta, ir vairāk vai mazāk piemēroti ģeoloģiskie apstākļi, kā arī — atkarībā no dažādiem politiskajiem pamatnosacījumiem — tiek piemēroti atšķirīgi sociālie, drošības un vides (attiecībā uz iegrimšanu un cita veida videi nodarīto kaitējumu) standarti. Šie dažādie nosacījumi rada nevienlīdzīgu konkurenci, jo īpaši starp Savienības un ievestajām oglēm, kuras rezultātā Savienības ogļu rūpniecībā aizvadītajās desmitgadēs veikti ievērojami pārstrukturēšanas pasākumi, to skaitā būtiska ražošanas apjoma samazināšana.
2)

20. pantu groza šādi: a) 2. punktu aizstāj ar šādu: “2. Komisija līdz 2013. gadam katru gadu līdz 1. septembrim sniedz dalībvalstīm aplēsi par summām, ko nākamajā kalendārajā gadā paredzēts tām piešķirt no kopējām ikgadējā budžeta procedūrā piešķirtajām apropriācijām un ko aprēķina, kā noteikts 13. pantā.”; b) 3. punktu aizstāj ar šādu: “3. Dalībvalstis līdz 2013. gadam katru gadu līdz 1. decembrim iesniedz Komisijai nākamā gada programmas projektu, kurš sagatavots saskaņā ar daudzgadu programmu un kurā ir šādi elementi: a) gada programmas ietvaros finansējamo projektu izvēles vispārīgie noteikumi; b) to darbību apraksts, kuras paredzēts atbalstīt saskaņā ar gada programmu; c) ierosinātais Fonda finansiālā atbalsta sadalījums dažādām programmas darbībām; un norāde par gada programmas īstenošanas nolūkā pieprasīto summu tehniskās palīdzības izdevumu segšanai saskaņā ar 16. pantu.”; c) 5. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu: “Komisija līdz attiecīgā gada 1. aprīlim pieņem lēmumu par finansēšanu, ar ko apstiprina gada programmu. Lēmumā norāda attiecīgajai dalībvalstij piešķirto summu un laikposmu, kurā izdevumi ir atbilstīgi.”.
(3)

Ir ļoti svarīgi, lai lidostu lietotāji no ▐iestādes, kura nosaka un piemēro nodevas, regulāri saņemtu informāciju par to, kā un uz kāda pamata tiek aprēķinātas civilās aviācijas drošības nodevas. Šī informācija sniegs lidostu lietotājiem priekšstatu par izmaksām, kas radušās saistībā ar drošības pakalpojumu sniegšanu, piemēram, to pakalpojumu sniegšanu, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 300/2008 (2008. gada 11. marts) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā (5) un tās īstenošanas noteikumos , par attiecīgo investīciju produktivitāti un visām dotācijām un subsīdijām, ko iestādes piešķir drošības nolūkiem . Lai kompetentā iestāde, kura nosaka vai piemēro nodevas, varētu precīzi novērtēt prasības saistībā ar nākotnē vajadzīgajām investīcijām, lidostas lietotājiem būtu savlaicīgi jāsniedz informācija kompetentajai iestādei par darbības prognozēm, attīstības projektiem un īpašām prasībām un vajadzībām.
e)

vietu, kur etiķeti piestiprina ražojumam, un informāciju un veidu, kā jāizvieto etiķete un/vai jāsniedz informācija 7. pantā minēto pārdošanas piedāvājumu gadījumā; Where appropriate, the implementing measures may provide for the label to be attached to the product or printed on the packaging, or for the details of the labelling requirements for printing in catalogues, for distance selling and internet sales;
1. Dalībvalstis nodrošina reglamentējošo iestāžu faktisku neatkarību no visām organizācijām , kuru uzdevums ir nodrošināt kodoliekārtu lobēšanu, ekspluatāciju, vai pamatot to izmantošanas sabiedrisko lietderību, un tām jābūt brīvām no jebkādas ietekmes, kas var samazināt kodoliekārtu drošību.

1. Dalībvalstis nodrošina reglamentējošās iestādes faktisku neatkarību. Tāpēc, veicot šajā direktīvā tai paredzētos uzdevumus, dalībvalsts nodrošina, ka: a) reglamentējošā iestāde ir tiesiski nošķirta un funkcionāli neatkarīga no citām publiskām vai privātām struktūrām, it īpaši no tādām struktūrām , kuru uzdevums ir nodrošināt kodoliekārtu lobēšanu un ekspluatāciju vai pamatot to izmantošanas sabiedrisko lietderību, un tām jābūt brīvām no jebkādas ietekmes, kas var ietekmēt drošību, b) reglamentējošās iestādes darbinieki un personas, kas atbildīgas par tās vadību, darbojas neatkarīgi no tirgus interesēm un neprasa vai nepieņem norādījumus no valdības vai citām publiskām vai privātām struktūrām, veicot reglamentēšanas pienākumus. Šī prasība neattiecas uz gadījumiem, kad pēc vajadzības ir cieši jāsadarbojas ar citām attiecīgām valsts iestādēm.
(19)

Būtu jāizmeklē vai citādāk jāpārbauda briesmu signāli no kuģa, vai informācija no jebkuriem avotiem par to, ka kuģis vai uz tā esošās vai no tā nākošās personas ir apdraudētas, vai par to, ka kāda ar kuģa ekspluatāciju saistīta notikuma rezultātā pastāv nopietns iespējams risks personām, kuģa konstrukcijai vai videi.