EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 26.7.2011 
SEC(2011) 959 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA, 
ar kuru groza Direkt īvu 94/25/EK par dal ībvalstu normat īvo un administrat īvo aktu 
tuvināšanu attiec ībā uz izpriecu ku ģiem, kas groz īta ar Direkt īvu 2003/44/EK 
{COM(2011) 456 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 958 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV 1. PROBLĒMAS DEFIN ĪCIJA 
Izpriecu ku ģu direktīva 94/25/EK ( RCD ) reglament ē sportam un atp ūtai paredz ētu laivu 
laišanu ES tirg ū. Tā nosaka drošuma pamatpras ības. Groz ītā Direktīva 2003/44/EK ieviesa 
konkrētas prasības attiec ībā uz atpūtas laivu motoru izpl ūdes gāzu emisij ām, konkr ēti, 
ogļūdeņraža (HC), sl āpekļa oksīda (NOx) un cieto da ļiņu (PT), un laivu trokš ņu emisijām.  
Lai gan atp ūtas laivu rad ītais piesārņojums sal īdzinājumā ar citiem pies ārņojuma avotiem 
kopējo piesārņojumu Eiropas Savien ībā ievērojami nepalielina, konkr ētās vietās (ezeru un 
atsevišķās piekrastes teritorij ās) tas var b ūtiski pieaugt noteiktas sezonas laik ā (vasarā). 
Minētajās teritorij ās sevišķi NOx koncentr ācija var p ārsniegt vides kvalit ātes standartus 
(VKS). 
Vairākums atp ūtas laivu ražot āju darbojas ES un ASV tirg ū, un divas trešda ļas no atp ūtas 
laivu motoriem tiek p ārdotas abos tirgos. ASV normat īvie akti izpl ūdes gāzu emisijas 
reglament ē stingrāk nekā spēkā esošie ES noteikumi. Atseviš ķas ES dal ībvalstis ir centuš ās 
samazināt atpūtas laivu rad ītās emisijas, veicot viet ējus (nacion ālus) ātrumu ierobežošanas 
pasākumus vai aizliedzot atp ūtas laivu izmantošanu konkr ētās teritorijās. Lai lab āk aizsargātu 
vidi, nodrošin ātu globālu atpūtas laivu tirgu un nov ērstu, ka individu ālie valstu risin ājumi 
sadrumstalo iekš ējo tirgu, nepieciešams izv ērtēt, vai ES l īmenī jāierobežo izpl ūdes gāzu un 
trokšņu emisijas. L īdztekus b ūtu jāpievērš uzman ība neaizsarg ātajai MVU poz īcijai, jo 
atpūtas laivu sektor ā pārstāvēti galvenok ārt mazie un vid ējie uzņēmumi (MVU ir vair āk nekā 
95 % no visiem uz ņēmumiem). 
2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Priekšlikums ņem vērā subsidiarit ātes principu, jo direkt īva jau saska ņo atpūtas laivu laišanu 
tirgū un dalībvalstis nevar r īkoties individu āli attiecībā uz drošuma pras ībām un izpl ūdes gāzu 
un trokšņu emisiju ierobežošanas pras ībām. 
3. MĒRĶI 
Šīs iniciatīvas mērķis ir vēl vairāk uzlabot atp ūtas laivu ekolo ģiskos raksturlielumus, lai 
tādējādi labāk aizsargātu vidi un cilv ēku veselību, nodrošinot reglament ējošus nosac ījumus, 
kas vienlīdzīgi tiem, kas izvirz īti Eiropas Savien ības lielākajiem tirdzniec ības partneriem, un 
netraucētu iekšējā tirgus darb ību atpūtas laivu sektor ā. 
VISPĀRĒJIE MĒRĶI KONKR ĒTIE MĒRĶI DARBĪBAS MĒRĶI 
Vides un cilv ēku vesel ības 
aizsardzība  Atpūtas laivu ekolo ģisko 
raksturlielumu uzlabošana 
  Pārskatīt izplūdes gāzu 
emisiju robežv ērtības 
 Pārskatīt trokšņu emisiju 
robežvērtības 
 
LV 2   LV  
Pārskatīt atpūtas laivu 
drošuma raksturlielumus 
Novērst iekšējā tirgus 
sadrumstalošanu, kas notiek atšķirīgu nacion ālo prasību 
dēļ attiecībā uz atpūtas laivu 
raksturlielumiem 
 Pārskatīt izplūdes gāzu 
emisiju robežv ērtības 
 
Nepieļaut, ka pasliktin ās 
neaizsarg āto uz ņēmumu 
(sevišķi MVU) tirgus 
pozīcija un sakar ā ar jauno 
tiesību aktu iev ērošanu 
potenciāli tiek likvid ētas 
darba vietas  
 Ieviest riska mazin āšanas 
pasākumus attiec ībā uz 
neaizsarg ātākajiem atp ūtas 
laivu tirgus dal ībniekiem 
Eiropā (MVU)  
 Iekšējā tirgus darb ības 
uzlabošana  
   
Nodrošināt tiesisko 
noteiktību ES atp ūtas laivu 
būves nozarei, k ā arī 
iedzīvotājiem  
 Vienādot RCD  ar NLF 
  
Veicināt emisiju robežv ērtību 
globālu tuvināšanu  Samazināt papildu izmaksas, 
kas rodas, nodrošinot saderību ar atš ķirīgām 
reglamentat īvām sistēmām  Pārskatīt izplūdes gāzu 
emisiju robežv ērtības 
  
 
4. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Lai sasniegtu iepriekš min ētos mērķus, vērā ņemti daudz un daž ādi risinājumi. Jau paš ā 
sākumā netika apstiprin āti daži no tiem, piem ēram, pašregul ācija attiec ībā uz izplūdes gāzu 
emisijām (brīvprātīga nozares r īcība) vai pašreiz ējās ES rīcības pārtraukšana, atce ļot izplūdes 
gāzu un trokš ņu emisijas robežv ērtības, kas noteiktas direkt īvā, un marķēšanas pras ība, jo 
nebija piem ēroti apzin āto problēmu risināšanai. Iztirz āt sīkāk nolēma šādus risinājumus. 
 
 
LV 3   LV A. Motoru izpl ūdes gāzu emisiju robežv ērtības 
1. risinājums. Neveikt nek ādas darbības. 
Saglabā direktīvā noteiktās izplūdes gāzu emisiju robežv ērtības. 
2. risinājums. Augst ākas izplūdes gāzu emisiju robežv ērtības (II posms) 
Novērtēja iespēju ieviest jaunas II posma izpl ūdes gāzu emisiju robežv ērtības. Izvērtēja 
piecus iesp ējamos scen ārijus. 1. scen ārija pamat ā ir I posma robežv ērtību saskaņošanu visiem 
benzīna (SI) motoriem un vien ādo robežv ērtības dīzeļmotoriem ( CI) atbilstīgi spēkā esošajiem 
noteikumiem Direkt īvā 97/68/EK par visurg ājēju tehniku (NRMM). 2.-4. scen ārijā aplūkota 
emisiju robežv ērtību vienādošana ar ASV standartiem SI motoriem un ar ES NRMM ties ību 
aktu atšķirīgajām prasībām CI motoriem. 5. scen ārijs saska ņo robežvērtības SI motoriem un 
CI motoriem ar ASV noteiktaj ām robežām. To izraudz ījās kā sīkākam nov ērtējumam 
piemērotāko scenāriju, un ietekmes nov ērtējumā tas ir 2. risin ājums. 
3. risinājums. Augst ākas izplūdes gāzu emisiju robežv ērtības (II posms) un nozares 
riska mazin āšanas pas ākumi  
Šā risinājuma pamat ā ir 2. risin ājums, un tas ir iedal īts 3. apakšrisin ājumos, kuri paredz 
profilakses pas ākumus, lai ierobežotu augst āku emisiju robežv ērtību nelabv ēlīgo 
sociālekonomisko ietekmi. 
3.1. apakšrisin ājums. Elast īguma shēma 
Iespēja, kā izplatīt stingrāku izplūdes gāzu emisiju noteikumu ietekmi, b ūtu Direkt īvas 
97/68/EK 4. panta elast īguma shēmas ieviešana. Tas motoru ražot ājiem vēl pēc jauno emisiju 
robežvērtību stāšanās spēkā ļautu laist tirg ū ierobežotu atp ūtas laivu motoru skaitu, kas 
atbilstu iepriekš ējam emisiju posmam.  
3.2. apakšrisin ājums. Pārejas periods visiem motoru ražot ājiem (3 gadi) 
Šis risinājums paredz tr īs gadu pārejas periodu p ēc tam, kad st ājusies spēkā direktīva, lai 
nozarei at ļautu pielāgot motoru jaunaj ām tehnolo ģijām. Pārejas periods s āktos direkt īvas 
spēkā stāšanās sākumā, kas noz īmētu, ka apm ēram divi gadi sakristu ar direkt īvas 
transponēšanas periodu, un viens gads atliktu piel āgojumiem. 
3.3. apakšrisin ājums. Pārejas periods visiem motoru ražot ājiem un speci āls pārejas periods 
mazajiem un vid ējiem motoru ražot ājiem, kas ES tirg ū laiž SI piekarin āmos motorus ≤ 
15 kW (3+3 gadi) 
Šajā risinājumā apvienots p ārejas periods k ā vispārējais riska mazin āšanas pas ākums motoru 
ražotājiem un īpašs, MVU paredz ēts pasākums, jo MVU test ā noskaidrots, ka atbilst ības 
izmaksu zi ņā tie ir aizsarg āti vismazāk.  
  
B. Motoru trokš ņu emisiju robežv ērtības
  
 
LV 4   LV 1. risinājums. Neveikt nek ādas darbības. 
Saglabā direktīvā noteiktās trokšņu emisiju robežv ērtības. 
2. risinājums. Augst ākas trokš ņu emisiju robežv ērtības 
Atpūtas laivām tiktu noteiktas stingr ākas pašreiz ējās ES trokš ņu emisiju robežv ērtības. 
C. RCD  vienādošana ar jauno tiesisko regul ējumu  
Tā kā pieņemta Regula (EK) Nr. 765/2008 un L ēmums 768/2008/EK, nepieciešams atp ūtas 
laivu direkt īvu saska ņot ar jaun ā tiesiskā regulējuma principiem. B ūtībā tas noz īmē 
pienākumu paredz ēšanu uzņēmumiem, kompetences jomu noteikšanu atbilst ības novērtēšanas 
struktūrām un tirgus uzraudz ības iestādēm, jaunus atbilst ības novērtēšanas modu ļus un jaunu 
CE zīmes statusu. 
5. IETEKMES ANAL ĪZE 
A. Augstāku izplūdes gāzu emisiju robežv ērtību ietekme  
1.risinājums. Emisiju robežv ērtības nemaina 
Šim risinājumam ir divi galvenie probl ēmjautājumi: ietekme uz vidi un tirdzniec ību. Pirmk ārt, 
NOx koncentr ācijas var īstermiņā pārsniegt jahtu ost ām izvirzītos vides kvalit ātes standartus. 
Otrkārt, ja saglab ātu pašreiz ējās robežvērtības, motoru ražot āji varētu gribēt uzstādīt motorus, 
kas rada liel āku piesārņojumu un atbilst I posmam, nevis t īrākus un dārgākus motorus, kas 
atbilst ASV standartiem. Otrk ārt, šajā risinājumā ir iekšējā tirgus sadrumstalot ības risks, jo, 
iespējams, ka tiks pie ņemti atšķirīgi reģionāli noteikumi par ātruma ierobežojumiem utt.  
2. risinājums. II posma izpl ūdes gāzu emisiju robežv ērtības  
Ja ierobežotu izpl ūdes gāzu emisiju l īmeņus, robežv ērtības pielīdzinot ES un ASV j ūras 
atpūtas laivu motoriem, tiktu pan ākti uzlabojumi vides jom ā, bet motoru ražot ājiem dārgāk 
izmaksātu arī atbilstības nodrošin āšana.  
Novērsto zaudējumu vērtība/gadā salīdzinājumā ar 1. risin ājumu  
 Vidējais 
ietaupījums gad ā 
– nov ērstie 
zaudējumi 
(M€)/emisiju (NOx) 
tonna  Vidējais 
ietaupījums gad ā 
– nov ērstie 
zaudējumi 
(M€)/emisiju (PM) 
tonna  
2. risinājums. II posms  9,5 M€ - 45,5 M€  3,2 M€ - 18,2 M€ 
 
 Kopējo atbilstības nodrošin āšanas izmaksu apl ēses /gadā 
 
LV 5   LV  CI motori  SI motori  
2. risinājums. II posms   5,7 M€ - 19 M€ 5,1 M€ - 10,6 M€ 
 
3. risinājums. II posms izpl ūdes gāzu emisiju robežv ērtības kopā ar dažādiem riska 
mazināšanas pas ākumiem motoru ražot ājiem  
Augstāku emisiju standartu izpilde rad īs papildu izmaksas. T ādēļ tika nov ērtēti pasākumi 
sociālekonomisko izmaksu mazin āšanai. 
3.1. apakšrisin ājums. Elast īguma shēma 
Risinājums izmantot elast īguma shēmas tālāk netika apl ūkots. Tas dom āts nevis pašam 
motoru ražot ājam, bet gan īpašam gad ījumam, kad ori ģinālaprīkojuma ražot ājam 
nepieciešams vair āk laika, lai iek ārtu izkārtojumu piel āgotu jaunajiem motoriem. 
3.2. apakšrisin ājums. Pārejas periods visiem motoru ražot ājiem 
Šā risinājuma mērķis ir atvēlēt ražotājiem triju gadu p ārejas periodu; tas atspogu ļo ASV 
pieļauto elast īgumu un laiku, kad ASV b ūs pilnībā piemērojamas izpl ūdes gāzu emisiju 
robežvērtības. Jau tagad vair ākuma motoru ražot āju produkcijai j āatbilst min ētajām 
robežvērtībām. 
Novērsto zaudējumu vērtība/gadā salīdzinājumā ar 1. risin ājumu  
 Vidējais 
ietaupījums gad ā 
– nov ērstie 
zaudējumi 
(M€)/emisiju (NOx) 
tonna  Vidējais 
ietaupījums 
gadā – novērstie 
zaudējumi 
(M€)/emisiju 
(PM) tonna  
3.2. apakšrisin ājums. II posms + p ārejas perioda 
pagarinājums  7,1 M€ - 34,2 M€  2,4 M€ - 13,7 M€ 
Kopējo atbilstības nodrošin āšanas izmaksu apl ēses/gadā 
 CI motori  SI motori  
3.2. apakšrisin ājums. II posms + p ārejas perioda 
pagarinājums  2 M€ - 8 M€  1,8 M€ - 5 M€ 
Ja nosaka p ārejas periodu, tad uz ņēmumi var mazin āt II posma robežv ērtību nelabv ēlīgās 
saimniecisk ās sekas, un vienlaikus tas nerada administrat īvo slogu. Tom ēr tika veikts MVU 
tests, jo, iesp ējams, šis risin ājums vēl nav piln ībā pielāgots īpašajām MVU vajadz ībām. 
MVU tests atkl āja, ka, lai iev ērotu jaunās emisiju robežv ērtības, radīsies papildu izdevumi 
atbilstības nodrošin āšanai un da ļēji arī administrat īvo izmaksu d ēļ. Salīdzinājumā ar lielajiem 
uzņēmumiem MVU nav likvidit ātes un pieejams finans ējums, ar ko segt min ētos 
ieguldījumus. Apspriedes ar ieinteres ētajām person ām atklāja, ka MVU, SI motoru ražot āji, 
kas izgatavo mazjaud īgus motorus, saskarsies ar nopietn ām grūtībām panākt atbilst ību 
 
LV 6   LV II posma robežv ērtībām. Tas attiecas uz mazjaudas SI piekarināmajiem motoriem (t.i. P N ≤ 15 
kW), jo š āda motora, kas atbilst augst ākām emisiju robežv ērtībām, izstrādei vajag lielus 
līdzekļus. Tā kā mazjaud īgie motori nav ienes īgi, salīdzinājumā ar lieljaud īgo motoru 
kategorijām paiet vair āk laika, līdz tiek atg ūti līdzekļi.  
3.3. apakšrisin ājums. Pārejas periods visiem motoru ražot ājiem un speci āls pārejas periods 
mazajiem un vid ējiem motoru ražot ājiem, kas ES tirg ū laiž SI piekarin āmos motorus 
≤ 15 kW (3+3 gadi) 
Aplēsa, ka šā riska mazin āšanas pas ākuma ietekme uz vidi ir aptuveni par 6,16 tonnu/gad ā 
HC+NOx emisiju vair āk nekā 3.2. apakšrisin ājumā. Gadā tas kopum ā atbilstu 0,015 % 
HC+NOx emisiju. Raugoties uz kop ējām atpūtas laivu izpl ūdes gāzu emisij ām gadā, šim 
skaitlim nav lielas noz īmes. Ja p ārejas periodu pagarin ātu par 3 gadiem, mazie un vid ējie SI 
motoru ražot āji nebūtu spiesti p ārtraukt to ražošanu. Glob āli SI motoru mazo un vid ējo 
ražotāju tirgus da ļa ir aptuveni 0,5 %. T āpēc papildu profilakses pas ākums, kas noteikts par 
labu minētajiem ražot ājiem, saist īts ar minim ālu ietekmi uz tirgu. 
Risinājumu salīdzinājums  
 Vidējās HC+NOx 
emisiju izmai ņas 
gadā (%)  Vidējās PM 
emisiju izmai ņas 
gadā (%)  Vidējās CO 
emisiju izmai ņas 
gadā (%)  
2. risinājums. II posma 
robežvērtības -26,51% -45,08% 20,56% 
3.1. apakšrisin ājums. II posms + 
elastīguma sh ēma -23,96% -28,20% 17,99% 
3.2. apakšrisin ājums. II posms + 
pārejas perioda pagarin ājums  -19,88% -33,81% 15,42% 
3.3. apakšrisin ājums. II posms + 
pārejas perioda pagarin ājums + 
terminēta atkāpe mazajiem un 
vidējiem SI motoru ražot ājiem -19,78% -33,81% 15,36% 
Tīrais saimnieciskais ieguvums (ietaup ījumu/izmaksu anal īze) 
  Tīrais ieguvums (M€)  
2. risinājums. II posma robežv ērtības 1,9 M€ - 34,1 M€  
3.1. apakšrisin ājums. II posms + elast īguma sh ēma 4,8 M€ - 34,6 M€  
3.2. apakšrisin ājums. II posms + p ārejas perioda pagarin ājums  5,7 M€ - 34,9 M€  
 
LV 7   LV 3.3. apakšrisin ājums. II posms + p ārejas perioda pagarin ājums + 
īpaša atk āpe mazajiem un vid ējiem SI motoru ražot ājiem 5,7 M€ - 34,8 M€  
Sociālās ietekmes sal īdzinājums vien ības/gadā  
  Likvidētās darba vietas 
kopā (CI motori)  Likvidētās darba vietas 
kopā (SI motori)  
2. risinājums. II posma robežv ērtības mazāk par 100  mazāk par 100  
3.1. apakšrisin ājums. II posms + 
elastīguma sh ēma mazāk par 10  mazāk par 100  
3.2. apakšrisin ājums. II posms + p ārejas 
perioda pagarin ājums  darba vietas, visticam āk, 
nelikvidēs mazāk par 100  
3.3. apakšrisin ājums. II posms + p ārejas 
perioda pagarin ājums + īpaša atk āpe 
mazajiem un vid ējiem SI motoru 
ražotājiem darba vietas, visticam āk, 
nelikvidēs darba vietas, visticam āk, 
nelikvidēs 
Būtībā visi risin ājumi ļauj sasniegt visp ārējos mērķus, jo tie, pirmk ārt, samazina gaisa 
piesārņotāju nonākšanu vid ē, otrkārt, tie rada vienotu tiesisko regul ējumu motoru ražot ājiem, 
kas darbojas ES tirg ū, un, trešk ārt, nodrošina motoru emisiju pras ību vienādošanu ar ASV 
prasībām. Tom ēr 2. risin ājums pietiekam ā mērā nesasniedz īpašo mērķi aizsarg āt 
neaizsarg ātos mazos uz ņēmumus, lai to st āvoklis tirg ū nepasliktin ātos. Tas ņemts vērā 
3.3. apakšrisin ājumā.  
Mazajiem un vid ējiem uzņēmumiem tas ir lab ākais kompromiss vides ietekmes un 
sociālekonomisko zaud ējumu ziņā. Tādēļ to izraudz ījās par labāko risinājumu.  
B. Kā trokšņu emisiju robežv ērtības ietekm ēs motorus  
Pirmais risin ājums: Ietekme, ja neveic nek ādas darbības 
Ja saglab ās pašreizējās trokšņu emisiju robežv ērtības, tiks garant ēta iekšējā tirgus darb ība, 
pateicoties saska ņotai trokš ņu robežv ērtībai, taču vienlaikus ietaup īs ar atbilst ības 
nodrošināšanu saist ītās izmaksas uz ņēmumiem, kam neb ūs jāiegulda l īdzekļi jaunās 
tehnoloģijās, lai iev ērotu pras ītās emisiju robežv ērtības. Būs iespējami liel āki vides 
aizsardzības sasniegumi, pateicoties individu āliem nacion ālajiem pas ākumiem, kas izveidoti 
atsevišķi katras valsts teritorij ām, kurās izmanto atp ūtas laivas.  
Dalībvalstīm būtu laiks izveidot īpašus pas ākumus, kas t ām ļautu rezultat īvi ierobežot troksni, 
jo to rada ne tikai atp ūtas laivas motors.  
2. risinājums. Augst āku trokšņu emisiju robežv ērtību ietekme  
Laivas rad ītais troksnis nav vien īgais trokš ņu avots, ir vair āki faktori: laivas 
ekspluatācija/ātrums, motora un korpusa rad ītais troksnis, subjekt īvi teritorijas krit ēriji, 
personas, kuras uztver troksni utt. Cik min ētie faktori ir b ūtiski, atkar īgs no konkr ētās laivas. 
Direktīva var paredz ēt rīcību tikai laivu rad īta trokšņu emisiju gad ījumā, kas mērīts sterilos 
 
LV 8   LV apstākļos, tādēļ tā var main īt tikai dažus avotus, kas emit ē kopumā radīto troksni, ko uztver 
lietotājs/tuvumā esošas personas. V ēlamo kop ējā trokšņu samazin ājumu nepan āktu, paredzot 
tikai viena faktora (piem ēram, motoru trokš ņu emisijas) ierobežojumu, turkl āt ražotājiem 
radītu lielas izmaksas atbilst ības nodrošin āšanai.  
Kopējo trokšņu robežvērtības, kas pan ākams, samazinot motoru rad īto troksni   
Motora tips:  Motora rad ītā trokšņu 
samazin ājums (dB)  Laivas rad ītā trokšņu 
samazin ājums kop ā (dB)  
Piekarināmais P N > 40 kW  -6 / -8 -3 
Piekarināmais 10 < P N > 40 
kW -4 / -5 -3 
Piekarināmais P N < 10 kW  -4 / -5 -3 
PWC  PN > 40kW  -4 
-3 -3 
-2 / -1 
 
C. RCD  un jaunā tiesiskā regulējuma ( NLF ) vienādošanas pas ākumu ietekme  
Vairākumā gadījumu ietekme b ūs pozitīva, jo horizont ālie noteikumi preciz ē konkrētus 
jautājumus, kas pagaid ām ir neskaidri. Tiesisk ā noteiktība būs visu ieinteres ēto personu 
interesēs: uzņēmumu, dal ībvalstu un ES p ārvalžu, kā arī patērētāju interes ēs. Daži jaunie 
pienākumi, kas izvirz īti uzņēmumiem, tos ietekm ēs finansiāli, radot jaunas izmaksas.  
6. UZRAUDZ ĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 
Galvenais l īdzeklis ir dal ībvalstu kompetento iest āžu veikta tirgus uzraudz ība. Komisija 
noteiks probl ēmas, kas saist ītas ar pareizu atp ūtas laivu direkt īvas piemērošanu,  
• ar regulāru ziņojumu pal īdzību, ko dal ībvalstis sūta Komisijai, 
• rīkojot ADCO  grupas san āksmes, 
• ar inform ācijas apmai ņas sistēmas palīdzību, ko paredz Regulas 765/2008/EK 
23. pants,  
• sazinoties ar pazi ņoto strukt ūru grupu, kura koordin ē vienotu atbilst ības novērtēšanas 
noteikumu piem ērošanu.