1. mudina S īrijas varas iest ādes nekav ējoties atbr īvot Riad Seif un Mamun al-Humsi no ieslodz ījuma;
2. aicina S īrijas varas iest ādes nekav ējoties atsaukt visas aps ūdzības pret Hazan Zeino, Yassin al-Hamwi
un Muhammad Ali al-Abdullah, kuriem j āstājas militāro tiesu priek šā;
3. aicina S īrijas varas iest ādes:
a) nodro šināt, ka pret ieslodz ītajiem izturas k ārtīgi, nepieļaujot spīdzināšanu un vardarb ību;
b) ratific ēt Konvenciju pret sp īdzināšanu un cita veida ne žēlīgu, necilv ēcīgu vai cie ņu pazemojo šu attieksmi
vai sodīšanu;
c) nodro šināt, ka ieslodz ītajiem nekav ējoties, past āvīgi un neierobe žoti ir pieejami vi ņu advokāti, medic ī-
nas darbinieki un ģimenes locek ļi;
4. uzsver, ka cilv ēktiesību ievērošana ir neat ņemama ES un S īrijas turpm ākāasociācijas līguma sast āvdaļa;
5. aicina Komisiju un Padomi, ka ar īdalībvalstu p ārstāvjus darīt zināmu Sīrijas varas iest ādēm to, ka
asociācijas līgums, kas pa šreiz tiek apspriests, ietver cilv ēktiesību klauzulas, kur āmi rbūtiska noz īme Eiropas
un Vidusj ūras reģiona valstu partner ībā, un sagaida no S īrijas varas iest ādēm konkr ētus uzlabojumus šajā
jomā;
6. aicina asoci ācijas līguma kontekst āizveidot cilv ēktiesību apakškomiteju ar S īriju, kātas darīts saistībā
ar Jordāniju un Maroku, lai att īstītu struktur ētu dialogu par cilv ēktiesībām un demokr ātiju; uzskata, ka šādai
apakškomitejai b ūsi zšķiroša nozīme rīcības plānā; uzsver, ka ir svar īgi inform ēt un iesaist īt pilsonisko
sabiedrību minētās apakškomitejas darb ā, lai labākn o vērotu situāciju cilvēktiesību jomā; uzsver ar ī, ka Eiro-
pas Parlamentam j ābūt cieši iesaistītamšīs apakškomitejas darb āun paveikt ādarba pārbaudēs;
7. uzdod t āpriekšsēdētājam nosūtītšo rezolūciju Padomei, Komisijai, k āarīSīrijas vald ībai un parlamen-
tam.
P6_TA(2005)0341
Izplat ītākāsu nn o v ārtāatstātās slim ības jaunatt īstības valst īs
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par izplat ītākajāmu nn o v ārtāatstātajām slim ībām jaunatt īstības val-
stīs (2005/2047(INI))
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērānoklausīšanos, ko 2004. gada 27. apr īlīorganizēja tākompetent ākomisija par nov ārtāatstā-
tajām slimībām,
—ņemot vērāKomisijas 2005. gada 27. apr īļa paziņojumu “Eiropas r īcības programma c īņai ar HIV/AIDS,
malāriju un tuberkulozi, veicot ārējās darbības (2007. –2011. gads) ”(KOM(2005)0179),
—ņemot vērāKomisijas 2004. gada 26. oktobra pazi ņojumu “Saskaņotas Eiropas politisk ās nostādnes,
veicotārējas darbības cīņāpret HIV/AIDS, mal āriju un tuberkulozi ”(KOM(2004)0726),
—ņemot vērātārezolūcijas par HIV/AIDS, mal āriju un tuberkulozi, it īpaši 2001. gada 4. oktobra rezol ū-
ciju par pa ātrinātu rīcību attiecībāuz izplat ītākajām infekcijas slim ībām kontekst āar nabadz ības mazi-
nāšanu (1),
(1) OV C 87 E, 11.4.2002., 244. lpp.C 193 E/350 LV 17.8.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
—ņemot vērātā2003. gada 30. janv āra rezolūciju attiec ībāuz priekšlikumu regulai par atbalstu c īņai pret
nabadzības izrais ītām slimībām (HIV/AIDS, mal ārija un tuberkuloze) jaunatt īstības valstīs(1),
—ņemot vērāPasaules Vesel ības Organiz ācijas (PVO) Visp ārējo konvenciju par tabakas kontroli un Komi-
sijas 2003. gada 3. –4. februāra augsta l īmeņa apaļāgalda sarunas par tabakas kontroli un att īstības
politiku,
—ņemot vērātā2003. gada 4. septembra rezol ūciju par vesel ību un nabadz ības mazin āšanu jaunatt īstības
valstīs(2),
—ņemot vērārezolūciju, koĀKK un ES Kop īgāparlament ārāasambleja pie ņēma 2004. gada 19. febru ārī
par nabadz ības izrais ītām slimībām un reprodukt īvo veselību (ĀKK-ES 3640/04),
—ņemot vērāŅujorkas aicin ājumu: HIV/AIDS sasaist īšana ar seksu ālo un reprodukt īvo veselību (3),
—ņemot vērātā2005. gada 10. marta rezol ūciju par zin ātni un tehnolo ģiju—nostādnes pētniecības
atbalsta politikai Eiropas Savien ībā(4),
—ņemot vērāEiropas un jaunatt īstības valstu kl īnisko pētījumu savien ību(EDCTP) , Tropisko slim ību pēt-
niecības un apm ācībasīpašo programmu (TDR) , Globālo aliansi tuberkulozes medikamentu izstr ādei
(TB Alliance) , AIDS vakc īnu starptautisko iniciat īvu(IAVI) , Mikrobic īdu izstrādes starptautisk ās
partnerattiec ības(IPM) , Eiropas Mal ārijas vakc īnas iniciat īvu(EMVI) , Vakcīnu un imuniz ācijas glob ālo
aliansi (GAVI) un Vakcīnu fondu, Mal ārijas medikamentu organiz āciju (MMV) ,M a lārijas apkaro šanas
partnerattiec ības(RBM) un Novārtāatstāto slimību medikamentu iniciat īvu(DNDi) ,kāarīcitas organi-
zācijas, kas p ēta un izstr ādāmedikamentus pret nov ārtāatstātajām slimībām,
—ņemot vērātā2005. gada 12. apr īļa rezolūciju par Eiropas Savien ības lomu T ūkstošgades att īstības
mērķu (TAM) sasnieg šanā(5),
—ņemot vērāANO Tūkstošgades projekta īpašās komisijas par HIV/AIDS, mal āriju, tuberkulozi un pie-
kļuvi svarīgākajiem medikamentiem 2005. gada zi ņojumu —“Norādījumi vesel īgai attīstībai: palielinot
medikamentu pieejam ību”,
—ņemot vērāPVO 2004. gada oktobra dokumentu par vajadz ībām atbilsto šu farmaceitisk ās izpētes un
attīstības darba k ārtību attiec ībāuz novārtāatstātajām slimībām un PVO dokumentu par tropisko sli-
mību pastiprin ātu kontroli, ar ko t āiepazīstināja PVO Strat ēģiskajāun tehniskaj āsanāksmē2005. gada
18.–20. aprīlīBerlīnē,
—ņemot vērāReglamenta 45. pantu,
—ņemot vērāAttīstības komitejas zi ņojumu (A6-0215/2005),
A. tākāpasaules valstu savstarp ējāsaikne, glob ālāsasilšana un pieaugo šie draudi vesel ībai, tādi kāputnu
gripa, Ebolas un M ārburgas v īrusi, sen atkl ātu infekcijas slim ību, tādu kātuberkuloze, atk ārtota izplat ī-
šanās, ar vakc īnāmn o vēršamu slim ību izplat ības palielin āšanās attīstītajās valstīs, kāarīpieaugošāpro-
blēma saistībāar rezistenci pret vair ākiem medikamentiem nor āda uz vajadz ību pēc visaptvero šas pie-
ejas visām slimībām;
B. tākāEiropas Savien ībā(ES) trūkst izpratnes par r īcības steidzam ību, betšo slimību izplat īšanās risks
pieaug, palielinoties migr ācijai un ce ļošanas intensit ātei;
(1) OV C 39 E, 13.2.2004., 58. lpp.
(2) OV C 76, 25.3.2004., 441. lpp.
(3) Aicinājums public ētsUNFPA ,UNAIDS unFamily Care International organizētajāaugsta līmeņa sanāksmēŅujorkā
2004. gada 7. j ūnijā.
(4) Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0077.
(5) Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0115.17.8.2006. LV C 193 E/351 Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
C. tākāAIDS, tuberkulozes un mal ārijas apkaro šanas vispasaules fonds darbojas ar m ērķi samazin āt sli-
mības un nabadz ību un tākāļoti nozīmīga ir projektu un to dal ībnieku koordin ācija, tostarp attiec ībā
uz medikamentu iepirkumiem, izplat īšanu un nov ērtējumu, kāarīatbilstību vietējiem protokoliem;
D. tākāHIV/AIDS gad ījumu skaits pasaul ēarvien pieaug, it īpaši skarot sievietes un b ērnus, un 2004. gad ā
bija vairāk jaunu infic ēšanāsg a dījumu nek ājebkurāiepriekšējāgadā;tākāantiretrov īrusu prepar ātu
cenas kļūst par “aizvien nopietn āku draudu sabiedr ības vesel ībai”(1),ņemot vērā, ka otrās izvēles medi-
kamenti ir l īdz divpadsmit rei žudārgāki nekāvislētākie nepatent ētie pirmās izvēles medikamenti;
E. tākāgan HIV/AIDS, gan sliktu m ātes un reprodukt īvo veselību veicina daudzi kop ēji cēloņi, tostarp
dzimumu nel īdztiesība, nabadz ība un soci ālāmarginaliz ācija, un t ākāseksuāli transmis īvās slimības
būtiski palielina uz ņēmību pret HIV infekciju, tom ēr atdalīta finansējuma politika nosaka to iek ļaušanu
atsevišķās programm ās;
F. tākāprofilakse ir visefekt īvākais līdzeklis seksu āli transmis īvo slimību (STS), tostarp HIV/AIDS apkaro-
šanai un past āv skaidra saikne starp seksu ālo un reprodukt īvo veselību un cīņu pret HIV/AIDS;
G. tākāpiekļuve inform ācijai un pakalpojumiem, kas saist īti ar mātes un reprodukt īvo veselību, ir svar īgs
elements nabadz ības samazin āšanāun tai jābūt neatņemamai sast āvdaļai cīņāpret HIV/AIDS;
H. tākāmalārijas profilaksei j āizmanto ar insektic īdiem apstr ādāti moskītu tīkli (itīpaši attiecībāuz
maziem b ērniem, gr ūtniecēm un tiem, kuriem ir HIV/AIDS), pretmal ārijas medikamenti gr ūtniecēmu n
telpām paredz ēti reziduālie izsmidzin āmie līdzekļi;
I. tākātuberkuloze ietekm ētrešod aļu pasaules iedz īvotāju, 2002. gad āizraisot aptuveni divus miljonus
nāves gadījumu, daudzi no kuriem saist īti ar HIV/AIDS, un t ākājauni diagnostiskie testi un medika-
menti var pal īdzēt mazināt milzīgu globāla mēroga postu;
J. tākāšistosomiāzi varārstēt ar prepar ātuPraziquantel , tomērķīmijterapijas izmaksas ir iev ērojams
papildu apgr ūtinājums vesel ības sistēmām, un past āvb ažas par tādu paraz ītu rašanos, kas b ūtu rezis-
tenti pret medikamentiem, un t āpēci rjāizstrādāciti iedarb īgi līdzekļi;
K. tākāsmaga iek šējo orgānu leišmanioze un AIDS viens otru pastiprina, bet ārstēšanāizmantotais piec-
vērtīgais antimons izraisa nopietnas blaknes, prasa ilgsto šuārstēšanos un t āefektivitāte mazin ās para-
zītu rezistences d ēļ;
L. tākāĀfrikas tripanosomi āzes(HAT) jeb miega slim ības diagnostic ēšana unārstēšana ir grūta;
M. tākāAmerikas tripanosomi āzi akūtāstadijāvarārstēt tikai ar diviem medikamentiem —nifurtimoksu
un benznidazolu, bet hronisk āstadijāš īslimība ir neārstējama;
N. tākātropu drudzis izraisa glob ālas veselības probl ēmas un Āzijas tīģermoskīti(Aedes albopictus) , kas
Āzijāir sekund ārišīs slimības pārnēsātāji, pašlaik ir izplat ījušies Eirop āun citos re ģionos sakar āar
lietotu autoriepu starptautisku tirdzniec ību; tākāšai slimībai nav atkl ātaīpašaārstēšanas metode, lai
gan integr ētāslimības pārnēsātāju pārraudzībāir zināmi panākumi, tom ēr vakcīnu izstrādāšana notiek
lēni;
O. tākāBuruličūla ir pieaugo šs drauds vesel ībai un to var ārstēt tikaiķirurģiski, lai likvid ētu bojājumu, kas
rada audu no ārdīšanos vai neatgriezenisku invalidit āti;
P. tākānepietiekami tiek nov ērtētas arvien pieaugo šās garīgo slimību un epilepsijas rad ītās sekas;
(1)P V O u n UNAIDS progresa zi ņojums “3n o5 ”, 2004. gada decembris.C 193 E/352 LV 17.8.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
Q. tākādaudzos jaunatt īstības reģionosļoti trūkst veselības nozares darbinieku, k āarīnotiekšo darbi-
nieku migr ācija gan no nabadz īgākajiem re ģioniem, gan ar īšor eģionu iekšienē;
R. tākāaprēķini rāda, ka atk ārtota medic īnisko instrumentu izmanto šana 2000. gad āizraisījusi 260 000
jaunu infic ēšanāsg a dījumu ar HIV/AIDS, 2 miljonus infic ēšanāsg a dījumu ar hepat ītu C un 21 miljonu
—ar hepatītu B;
S. tākāpasaulētabakas lieto šanas dēļkatru gadu mirst 5 miljoni cilv ēku, unšis skaits l īdz 2020. gadam
var dubultoties, turkl āt lielākādaļašonāves gadījumu notiek jaunatt īstības valstīs;
T. tākāpastāvīgi nepietiek l īdzekļu starptautiskiem un re ģionāliem pētījumiem par medikamentiem ar
nabadzību saistīto slimībuārstēšanai;
U. tākāaprēķini rāda, ka pasaul ēmazāk nekā10 % no biomedic īnisko pētījumu finans ējuma tiek atv ēlēti
to problēmu risināšanai, kas rada 90 % no pasaules slim ību sloga, un ka 1999. –2000. gad āklīniskās
izpētes stadijābija 18 izp ētes un att īstības projekti medikamentu izstr ādei pret nov ārtāatstātajām slimī-
bām, salīdzinājumāar 2100 prepar ātiem, kas paredz ēti pārējo slimībuārstēšanai, turkl ātn o vārtāatstāto
slimībuārstēšanai paredz ētu prepar ātu klīniskajai izstr ādei vidēji vajadzīgs par aptuveni tr īsarpus gadiem
ilgāks laiks, nek āpārējo slimību medikamentiem;
V. tākāzinātnēir gūti panākumi, piem ēram, atkl ājot malārijas, leišmaniozes un HAT izraisošo parazītu
genomu sec ību, tomēr nav ieviesti jauni medikamenti;
W. tākāPVO pirmskvalifik ācijas projekts ir svar īgs tīkls jaunu un b ūtisku medikamentu nov ērtēšanai un
sagādei;
X. tākāaprēķini rāda, ka katru gadu pusotrs miljons b ērnu, kas nav sasniegu ši piecu gadu vecumu, mirst
no slimībām, kuras var nov ērst ar vakc īnām;
Y. tākātikai viens farm ācijas uzņēmums ir re ģistrējis medikamentus, kas pieejami par samazin ātām cenām
saskaņāar Padomes Regulu (EK) Nr. 953/2003 (2003. gada 26. maijs) par izvair īšanos no da žu svarī-
gāko zāļu tirdzniec ības novirz īšanās uz Eiropas Savien ību (1); tākāšajāsarakstānav iekļauti jauni medi-
kamenti, kas vajadz īgi jaušobrīd, taču pieejami tikai par augst ām cenām;
Z. tākāvisu Pasaules Tirdzniec ības Organiz ācijas (PTO) dal ībvalstu ties ību aktos j ābūt integrētam nolīgu-
mam par tirdzniec ības aspektiem intelektu ālāīpašuma jaut ājumos (TRIPS) ,i tīpaši to valstu ties ību
aktos, kuras ra žo nepatent ētus medikamentus;
1. atzin īgi vērtēiepriekšminētos Komisijas pazi ņojumus, tom ēr aicinašādu pieeju attiecin āta rīuz citām
novārtāatstātajām slimībām; uzsver, ka Komisijas veiktos pas ākumus var piem ērot arīcitām slimībām, ne
tikai HIV/AIDS, mal ārijai un tuberkulozei;
2. mudina Komisiju politikas priek šlikumus par jauno HIV/AIDS, tuberkulozes un mal ārijas apkaro šanas
rīcības programmu īstenot kākonkrētu rīcību, nodro šinot atbilsto šus plānošanas lēmumus un pietiekamas
budžeta dotācijas;
3. uzsver b ūtisko vajadz ību pēc pienācīgiem finan šu resursiem no dal ībvalstīm, kāarīpēcE Sārējās dar-
bības finans ējuma un pal īdzības attīstības jomā,ņemot vērā,k alīdz 2007. gadam tikai HIV/AIDS, mal ārijai
un tuberkulozei vien paredz ēto resursu defic īts var sasniegt EUR 11,5 miljardus;
4. aicina Komisiju apl ūkot HIV/AIDS, tuberkulozi, mal āriju un citas slim ības kāplaša spektra jaut ājumus
nākamāfinanšup lānaārējās palīdzības instrumentos;
5. atbalsta Eiropas Savien ības Solidarit ātes fonda izveido šanu (KOM(2005)0108), lai efekt īvi un saska ņoti
nodrošinātu kopēju atbildes reakciju uz da žādu iemeslu izrais ītāmārkārtas situācijām;
(1) OV L 135, 3.6.2003., 5. lpp. Regul āgrozījumi izdar īti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1876/2004 (OV L 326,
29.10.2004., 22. lpp.).17.8.2006. LV C 193 E/353 Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
6. atgādina, ka 90.-tajos gados vesel ības dienesti ĀKK valstīs daudz cieta, it īpašitādēļ, ka uzsvars tika
likts uz makroekonomiskaj ām reform ām, kas noveda pie krasas bud žeta samazin āšanas soci ālajām nozarēm,
tādāmkāveselības aprūpe;
7. atgādina arī, ka vismaz āk attīstītajās valstīs parādu atmaksa un apkalpo šana katru gadu veido apm ēram
40 % no IKP, taj āpašālaikāizglītībai un vesel ībai piešķirtie līdzekļivēl joprojāmi rn ožēlojami;
8. mudina ĀKK valstis sasniegt Parlamenta izvirz īto mērķi 20 % no l īdzekļiem novirz īt veselības aprūpei;
9. uzskata, ka nabadz ības mazin āšanas strat ēģijas dokumentos j ānodrošina, lai nabadz ības analīzes infor-
mācija ietekm ētu darbības virziena izv ēli veselības nozar ēun sniegtu iesp ēju pārorientēt veselības plānus un
stratēģijas tiem pas ākumiem vesel ības jomā, kuriem ir visliel ākāiespēja ietekm ēt nabadzības novēršanu;
10. uzsver, ka dzeram āūdens un p ārtikas pieejam ība ir svar īgi priekšnoteikumi iedz īvotāju veselībai; tādēļ
uzsver vesel ības un dz īves apstākļu uzlabo šanas noz īmi visām jomām un paredzam ādzīves ilguma palieli-
nāšanas veicin āšanai;
11. aicina jaunatt īstības valstis atjaunot savas sabiedrisk ās un vesel ības pamatapr ūpes sistēmas un dienes-
tus, kāarīaicina ES pal īdzētšim procesam, sniedzot atbalstu cilv ēkresursu un iest āžu iespēju, kāarīinfras-
truktūras izveidei un nostiprin āšanai;
12. uzskata, ka ieguld ījumiūdensapgādē, sanitārijāun infrastrukt ūrā,kāarīuzlabota inform ētība par
saistību starp vesel ību, tīruūdeni, sanit āriju un higi ēnu ir izšķiroši svarīgiūdens izrais ītu slimību (tostarp
pneimonijas, caurejas un mal ārijas) apkaro šanāun veselības aprūpes sistēmu nodro šināšanā;
13. aicina Komisijas r īcības programm āparedzētajāpolitikas dokument āpar cilvēkresursiem iek ļaut arī
priekšlikumus par steidzamiem pas ākumiem, lai nezaud ētu veselības darbiniekus jaunatt īstības valst īs, pie-
mēram, labāku apmācību, karjeras iesp ējām, atalgojumu, stimuliem palik šanai darb ā, drošiem darba apst āk-
ļiem, sadarb ību ar konkr ētām slimībām paredz ētām iniciat īvām, mērķsadarbību, brīvprātīgo atbalstu, k āarī
labas prakses izplat īšanu un tehnisku atbalstu;
14. uzsver vajadz ību pēc koordin ēšanas ES ietvaros, k āarīstarp ES un citiem pasaules m ēroga un viet ē-
jiem atbalsta sniedz ējiem, lai rezult ātu uzlabo šanas nolūkāapvienotu zin āšanas un dal ītos tehniskaj āpalī-
dzībā;
15. atzin īgi vērtēKomisijas ap ņemšanos stiprin āt jaunattīstības valstu sp ējas veikt p ētījumus, tom ēr aicina
pētniecības jēdzienu papla šināt, iekļaujot ne tikai kl īniskos izm ēģinājumus, bet ar īdarbības un vesel ības
sistēmu izpēti, kas ir ļoti svarīga efektīvākas, produkt īvākas un ilgtsp ējīgākas palīdzībasīstenošanā;
16. uzsver vajadz ību pēc zinātniskāspētniecības unīstenošanas labākās prakses, lai nodro šinātu palīdzī-
bas, projektu un programmu efektivit āti;
17. atz īmē, ka, lai ierobe žotu rezistenci, uzman ība jāpievēršveidam, k ādāmedikamentus izplata un lieto;
18. atz īmē,k aĀzijas cunami rezult ātāpārtraukumi mal ārijas, tuberkulozes un antiretrov īrusuārstēšanā
var izrais īt daudzus n āves gadījumus;
19. atzin īgi vērtēEirobarometra rezult ātus, kas par āda ES sabiedr ības uzskatu, ka ES pal īdzība var b ūt
visnoderīgākācīņāpret AIDS un cit ām slimībām(1);
20. uzsver neatliekamo vajadz ību pēc pieejas medikamentiem un aicina farm ācijas līdzekļur ažotājus
sekmētšo medikamentu pieejam ību valstīs ar zemiem ien ākumiem;
21. uzsver valsts vad īšanas un atbild īguma svar īgumu un prasa Komisijai nodro šināt attiecīgo kopienu un
pilsonisk ās sabiedr ības lietder īgu iesaist īšanušajāprocesā, nodrošinot, ka r īcības pamatprogrammas atspo-
guļo marginaliz ēto kopienu intereses un pieredzi;
(1) Speciālais Eirobarometrs 222, Attieksme pret pal īdzību attīstības jomā, 2005. gada febru āris.C 193 E/354 LV 17.8.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
22. aicina Komisiju saska ņāar Padomes Regulu (EK) Nr. 953/2003 nov ērtētīstenoto pas ākumu re ālo
ietekmi un aicina farmaceitisko nozari padar īt produkciju jaunatt īstības valstu pilso ņiem pieejamu par dife-
rencētu samaksu, uzlabojot piek ļuvi būtiskiem medikamentiem, un ierosin āt papildpas ākumus, lai it īpaši
nodrošinātu piekļuvi būtiskiem medikamentiem, ja tiek konstat ēts to trūkums;
23. aicina Komisiju izmantot EK ieinteres ēto pušu forumu k āsistemātisku un regul āru mehānismu kon-
sultācijām ar pilsonisko sabiedr ību, HIV/AIDS, mal ārijas un tuberkulozes ietekm ētiem cilv ēkiem un uz
kopienām balstītu organiz āciju pārstāvjiem no jaunatt īstības valstīm;
24. atg ādina Komisijai par sievie šu lomu prim ārajāveselības aprūpēun to, ka sievietes, b ērni un inval īdi
vairākjāiekļauj veselības politik āsu na rt ām saistītajāstatistikāun pētījumos;
25. atzin īgi vērtēKomisijas r īcības programm āpausto atbalstu vispus īgām un uz pier ādījumiem balst ītām
profilakses programm ām un mudina Komisiju atbalst īt HIV/AIDS profilakses programmas, kas ietver politi-
sko vadību, izglītību, lai atbalst ītu izmaiņas uzved ībā, kaitējuma mazin āšanas programmas, pat ēriņa preču
izplatīšanu, brīvprātīgas konsult ācijas un p ārbaudes, dro šu asins apg ādi, augsta infekciju riska grup ām pare-
dzētus pasākumus riska mazin āšanai, kāarīsociālos un uzved ības pētījumus;
26. uzsver, ka j āpalielina ieguld ījums jaunu HIV profilakses tehnolo ģiju, tādu kāvakcīnas un mikrobic īdi,
pētniecībāun attīstībā, un aicina att īstīt piemērotus un cenas zi ņāpieejamus pediatriskus antiretrov īrusu
preparātus 2,2 miljoniem ar HIV infic ētiem bērniem, līdztekus diagnostikas un uzraudz ības līdzekļiem, kas
atbilst viņu vajadzībām un jaunatt īstības valstu krit ērijiem;
27. mudina Komisiju ņemt vērā,k aa tšķirīgām HIV epid ēmijām vajadz īgas dažādas pieejas atkar ībāno tā,
vai valstīir vispārēja vai koncentr ēta epidēmija; kāarīto, ka liel āka uzman ība jāpievēršizpratnei par slim ību
izplatīšanās veidiem katr ākonkrētajākontekstāun jārīkojas saska ņāar iegūtajām liecībām;
28. aicina vec ākus cilvēkus, kāarībāreņus un citus neaizsarg ātus bērnus iekļaut nabadz ības novēršanas
politikās un atbalsta programm āsģimenēm, kuras sk āris HIV/AIDS un citas slim ības, kāarīiekļaut un
iesaistītšos cilvēkus programmu izstr ādēunīstenošanā;
29. aicina izveidot stingr āku saikni starp seksu ālās un reprodukt īvās veselības un HIV/AIDS program-
mām, kāarīnodrošināt atbilsto šas, sasniedzamas un cenas zi ņāpieejamas preces, kas saist ītas ar HIV/AIDS
un seksu ālo un reprodukt īvo veselību, tostarp v īriešu un sievie šu prezervat īvus, STS diagnostikas preces un
medikamentus;
30. pau žlielas bažas par zi ņojumiem, ka da žuĀfrikas valstu vald ības uzliek p ārdošanas vai importa
nodokli antiretrov īrusu un citiem medikamentiem, kas t ādējādi nabadz īgajām kopien ām liedz piek ļuvišiem
medikamentiem; uzst āj, ka Komisijai tas j āpārbauda un j āmudinašīs valdības atcelt šādus nodok ļus;
31. aicina valstis, kuras sk ārusi malārija, iesaist īties un pa ātrināt par efekt īvāko atzītās artemisin īnbāzētas
kombinētās terapijas (AKT) ievie šanu, aicina l īdzekļu sniedzējus finans ēt AKT un atbalst īt artemisin īnbāzētu
medikamentu ieg ādi, pirmskvalifik āciju un ra žošanu;
32. aicina r ūpniecību ražot ar insektic īdiem apstr ādātus mosk ītu tīklus, itīpaši ilgi izmantojamus insekti-
cīdu tīklus, aicina programmas steidzami palielin āt ar insektic īdiem apstr ādātu moskītu tīklu nodro šinājumu,
nodrošināt apmācību par mal ārijas simptomiem, likvid ēts tāvošaūdens krātuves un apg ādātp r i mārās vese-
lības aprūpes iestādes ar medikamentiem un dro šiemātras diagnostikas testiem, k āarīstiprināt valstu part-
nerattiecības, lai saska ņotušo darbību palielin āšanu un mazin ātuīstenošanas vājos aspektus;
33. uzskata, ka lei šmaniozes diagnostic ēšanai vajadz īgi vienkārši un efekt īvi testi, kas piel āgoti apstākļiem
valstīsa rvājiem resursiem; nor āda, ka nepietiek finans ējuma jaunu ārstēšanas iesp ēju izstrādei un att īstībai,
un ka ir pieejami alternat īvi medikamenti, bet tie ir d ārgi un gr ūti lietojami; aicina iesp ējamiātri reģistrēt
perspektīvus medikamentus, t ādus kāparomomic īnu un miltefos īnu;17.8.2006. LV C 193 E/355 Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
34. atz īmēDNDi unTDR ieguldījumu HATārstēšanāun uzsver neatliekamo vajadz ību novērtēt nifurti-
moksa nekait īgumu un efektivit āti, kāarīizstrādāt jaunus, viegli īstenojamus un prec īzus diagnostikas testus;
35. aicina palielin āt centienus Amerikas tripanosomi āzes profilaks ē, iesaistot iedz īvotāju mērķgrupas sli-
mības izplat īšanas kontrol ē, atdalot dz īvnieku un cilv ēku mītnes vietas un apkarojot slim ības pārnēsātājus ar
insekticīdiem;
36. atzin īgi vērtēPVO glob ālo programmu, kas nosaka apgabalus, kuros limf ātiskāfilariāze ir end ēmiska,
un saskaņāar kuru tiek s ākta riska grupas iedz īvotājuārstēšana ar vienas devas kursu gad āvismaz piecus
gadus;
37. uzskata, ka dro šu un efekt īvu medikamentu izplat īšana sniedz lielus ieguvumus; ka infekciju kontrole
vai novēršana, reizi vai divas reizes gad āizmantojot ziedotos medikamentus, izmaks āaptuveni EUR 0,20 uz
vienuārstēto cilvēku;
38. aicina īstenot “ātros ieguvumus ”(“Quick Wins ”), kas nor ādīti ANO T ūkstošgades projekta 2005. gada
ziņojumā, tostarp regul āras ikgad ējas attārpošanas proced ūras;
39. prasa ES veikt konkr ētus pasākumus, lai apkarotu nabadz ību un nodro šinātu konsekvenci starp t ās
politikām tirdzniec ības, attīstības sadarb ības un lauksaimniec ības nozar ēsa rmērķin o vērst jebkuru tie šu vai
netiešu negatīvu iespaidu uz jaunatt īstības valstu ekonomik ām;
40. aicina piev ērst uzman ību garīgu un neirolo ģisku slim ību un trauc ējumu, itīpaši unipolārās depresijas
un epilepsijas ārstēšanas atbalstam;
41. uzskata, ka vesel ības dienesti, kas b ūtu spējīgi diagnostic ēt, pārraudzītu nārstēttādas slimības kā
diabētu, varētu glābt daudzas dz īvības un samazin āt invalidit āti un amput ācijas; itīpašijāpalielina piek ļuve
insulīnam un 2. tipa z ālēm, un tāsjāpadara pieejamas cenas zi ņā;
42. aicina Komisiju atbalst īt programmas, lai nov ērstu unārstētu vaginālo fistulu un veiktu ar to slimo-
jošo sieviešu un meite ņu aprūpi;
43. aicina izveidot iniciat īvas, lai nodro šinātu paātrinātu vietējo piekļuvi atbilsto šai diagnostikai un dro-
šām asins ņemšanas metod ēmk o pāar apmācību un infrastrukt ūru un lai uzraudz ītu galvenos vesel ības
rādītājus, un uzsver, ka ir svar īgi nodrošināt, lai visās imunizācijas programm ās varētu izmantot medic īnisko
tehnoloģiju, kas nepie ļauj medic īnas instrumentu otrreiz ēju izmanto šanu;
44. aicina Komisiju nodro šināt atbalstu valstu un starptautisko tabakas kontroles programmu stiprin āša-
nai;
45. uzskata, ka valsts un priv ātās partnerattiec ības, tādas kāRBM partnerattiec ības, Tuberkulozes alianse,
IAVI,IPM,GAVI /Vakcīnu fonds, MMV ,DNDi un Vienotas pasaules vesel ības instit ūts kopāarTDR ,i rc eļš
uz novatorismu un sp ēju palielin āšanu;
46. pau žnožēlu par to, ka dz īvotspējīga tirgus tr ūkuma dēļnepietiekami tiek p ētītas tādas slimības, kuras
skar gandr īz tikai jaunatt īstības valstu nabadz īgos iedz īvotājus, un uzsver, ka šīsituācija jālabo ar
starptautisku centienu pal īdzību;
47. aicina sept ītajāpamatprogramm āiekļautīpašu norādi un finans ējumu pētījumiem par slim ībām, kas
skar jaunatt īstības valstu iedz īvotājus;
48. mudina Komisiju turpm ākpārbaudītt oīpašo pasākumuīstenošanas veidus, kas j āveic attiec ībāuz
pašreizējo un pl ānoto bud žeta pozīciju elast īgumu, k āarīvienkāršot proced ūras, lai uzlabotu Kopienas
politiku, dienestu un programmu siner ģiju un konsekvenci c īņāpretšīm slimībām;
49. aicina Komisiju sadarboties ar PVO, tostarp ar TDR un Vakcīnu pētniecības iniciat īvu, lai izstr ādātu
īpašu izpētes un att īstības darba k ārtību ar mērķi noteikt vajadz ības un priorit ātes jaunatt īstības valstīs;C 193 E/356 LV 17.8.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
50. uzskata, ka medikamentu p ārbaudei un re ģistrācijai jābūt atbilstīgai to valstu priorit ātēm, kurās izpla-
tītas endēmiskās slimības, nosakot īpašas proced ūras, lai lab ākn o vērtētu novārtāatstāto slimību medika-
mentu riska un ieguvumu attiec ību;
51. aicina uzlabot darba apst ākļus jaunatt īstības valstu medic īniskajam person ālam, nodro šināt piemērotu
medicīnisko apr īkojumu un tehnolo ģiju nodošanu; aicina palielin āt apmaiņas programmas ārstiem no Eiro-
pas uz jaunatt īstības valstīm un otr ādi;
52. aicina Komisiju atbalst īt integrētus pētniecības projektus, kas paredz ķīmisko vielu pilnas identifik āci-
jas procesu l īdz pat iedarb īgāko vielu lai šanai tirgū;
53. aicina papla šinātEDCTP darbību, lai piev ērstu uzman ību arīcitāmn o vārtāatstātajām slimībāmu n
citāmk līniskās attīstības stadij ām (I un IV stadija);
54. pieprasa, lai visas valstis piem ēroētiskas pētniecības starptautisk ās normas, t ādas kāHelsinku dekla-
rācijānoteiktās;
55. aicina uz sadarb ību ar farm ācijas nozari c īņāpret slim ībām, kas saist ītas ar nabadz ību, sagatavojot
tādu jaunu pamatpriek šlikumu par šādu slimību pētniecību, kas veicin ātu ieguld ījumus, tostarp ar protokolu
atbalstu, atbr īvojumu no samaksas, nodok ļu atlaidēm, subsīdijāmu np r ēmijām par izgudrojumiem, pal ī-
dzību pirmskvalifik ācijā,p lānotām iepirkumu saist ībām un medikamentu patentu ties ību daļēju nodošanu;
un aicina ieviest “pieeju, kas balst īta uz vajadz ībām”;
56. uzsver, ka izgl ītība unģimenes pl ānošana ir tikpat svar īga kāefektīvu medikamentu nodro šinājums;
57. aicina farm ācijas nozarei uzlikt par pien ākumu vai nozares iniciat īvas veidānoteiktu procentu no
ienākumiem ieguld ītn o vārtāatstāto slimību izpētētiešāveidāvai ar valsts programmu starpniec ību;
58. mudina saist ībāar PVO Komisiju intelektu ālāīpašuma, inov āciju un vesel ības jautājumos izstr ādāt
jaunu glob ālu medic īniskās izpētes un att īstības nolīgumu, iek ļaujot oblig ātās prasības izpētes un att īstības
atbalstīšanai, priorit āšu noteikšanas meh ānismus un apsv ērumus nov ērtējamu nopelnu sist ēmas izveidei sai-
stībāar ieguld ījumiem konkr ētos projektos;
59. uzskata, ka viet ējo izpētes un att īstības sistēmu un ra žošanas jaudu veicin āšana, izmantojot tehnolo-
ģiju nodošanu un sadarb ību, ir jāveicina ar att īstības politiku pal īdzību;
60. atzin īgi vērtēKomisijas r īcības programm āpausto atbalstu PVO pirmskvalifik ācijas projektam un
aicina Komisiju sadarboties ar PVO, lai sp ēcinātu un palielin ātu tāss pēju veikt šajāprojektāparedzētās
funkcijas;
61. aicina Komisiju un dal ībvalstis akt īvi atbalst īt Dohas deklar ācijasīstenošanu un nost āties pret jebku-
rām PTO dal ībvalstu darb ībām, kas grautu deklar ācijānoteiktās vienprātīgās saistības par intelektu āloīpa-
šumu un sabiedr ības vesel ību, itīpaši veicot sarunas par TRIPS plus noteikumiem re ģionālu brīvās tirdznie-
cības nolīgumu kontekst ā;
62. uzdod t āpriekšsēdētājam nosūtītšo rezolūciju Padomei, Komisijai, Pasaules Vesel ības organiz ācijai un
ĀKK-ES Kop ējai parlament ārajai asamblejai.17.8.2006. LV C 193 E/357 Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris