EIROPAS PARLAMENTA
2007. gada 24. aprīļa Rezolūcija
ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2005. finanšu gada
vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa –Komisija
EIROPAS PARLAMENTS,
— ņemot vērā Eiropas Savienības 2005. finan šu gada vispārējo budžetu (1),
— ņemot vērā Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus par 2005. finanšu gadu –I sējums (SEC(2006)0916
–C6-0263/2006, SEC(2006)0915 –C6-0262/2006) (2)
— ņemot vērā Komisijas gada ziņojumu budžeta izpildes apstiprinātājai iestādei par paveikto darbu attiecībā
uz lēmumiem par 2004. gada budžeta izpildes apstiprinājumu (COM(2006)0642 un COM(2006)0641)un Komisijas darba dokumentu –Pielikumu Komisijas ziņojumam Eiropas Parlamentam par paveikto
darbu attiecībā uz lēmumiem par 2004. gada budžeta izpildes apstiprinājumu (SEC(2006)1376,
SEC(2006)1377),
— ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai
un Reģionu komitejai “Sasniegumi politikā 2005. gadā” (COM(2006)0124),
— ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopsavilkuma pārskats par Komisijas sasniegumiem vadības jomā
2005. gadā” (COM(2006)0277),
— ņemot vērā Komisijas gada pārskatu par 2005. gadā veiktajā m iekšējām revīzij ām, kurš adresēts iestādei,
kas atbrīvo no atbildības (COM(2006)0279),
— ņemot vērā Komisijas ziņojumu par dalībvalstu atbildēm uz Revīzijas palātas 2004. gada pārskatu
(COM(2006)0184),
— ņemot vērā Zaļo grāmatu par Eiropas pārredzamības iniciatīvu, ko Komisija pieņēma 2006. gada 3. maijā
(COM(2006)0194),
— ņemot vērā Revīzijas palātas Atzinumu Nr. 2/2004 par “vienotas revīzijas” modeli (un priekšlikumu
Kopienas iekšējās kontroles pamatsistēmai) (
3),
— ņemot vērā Komisijas paziņojumu par integrētas iekšējās kontroles sistēmas plānu (COM(2005)0252),
— ņemot vērā Komisijas rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai (COM(2006)0009),
— ņemot vērā 2006. gada 19. jūlijā publicēto pirmo ziņojumu par progresu, īstenojot Komisijas rīcības
plānu integrētas iekšējās kontroles pamatsistēmas izveidei (SEC(2006)1009),
— ņemot vērā 2006. gada 13. novembrī publicēto Lordu palātas Eiropas Savienības komitejas ziņojumu
“Finanšu pārvaldība un krāpšana Eiropas Savienībā: priekšstati, fakti un ierosinājumi”,
— ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par 2005. finanšu gada budžeta izpildi (4), kā arītāsīpašos
ziņojumus kopā ar pārbaudīto iestāžu atbildēm,15.7.2008. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 187/25
(1) OV L 60, 8.3.2005.
(2) OV C 264, 31.10.2006., 1. lpp.
(3) OV C 107, 30.4.2004., 1. lpp.
(4) OV C 263, 31.10.2006., 1. lpp.
— ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arīpar pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ko
Revīzijas palāta ir iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu (5)
— ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5710/2007 –C6-0081/2007),
— ņemot vērā EK līguma 274., 275. un 276. pantu, kā arīEuratom līguma 179.a un 180.b pantu,
— ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko
piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), un it īpaši tās 145., 146. un 147. pantu,
— ņemot vērā Revīzijas palātas Atzinumu Nr. 4/2006 par projektu Padomes regulai, ar ko groza Regulu
(EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (7),
— ņemot vērā Reglamenta 70. pantu un V pielikumu,
— ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un citu attiecīgo komiteju atzinumus (A6-0095/
2007),
A. tākāEK līguma 274. pantā noteikts, ka Komisija ir atbildīga par Kopienas budžeta izpildi un ka tas jāveic
sadarbībā ar dalībvalstīm un ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principus;
B. tākāvisefektīvākais veids, kā Komisija var apliecināt, ka tā patiesi vēlas nodrošināt pārredzamību un
pareizu finanšu pārvaldību, ir darīt visu iespējamo, lai atbalstītu pasākumus, kuru mērķis ir finanšu
pārvaldības uzlabošana, nolūkā saņemt pozitīvu ticamības deklarāciju no Eiropas Revīzijas palātas;
C. tākāuzlabojumi Eiropas Savienības finanšu pārvaldībā jāatbalsta un jāstimulē, cieši uzraugot
sasniegumus Komisijā un dalībvalstīs;
D. tākāES politiku īstenošanai raksturīga Kopienas budžeta “dalīta pārvaldība”, kuru īsteno Komisija un
dalībvalstis un saskaņā ar kuru 80 % Kopienas izdevumu pārvalda dalībvalstis;
E. tākātam, ka dalībvalstis uzņemas kontroles pienākumus saistībā ar finanšu informācijas sagatavošanu,
un prasībai par kopsavilkumiem par pieejamām revīzijām un deklarācijām, it īpaši īstenojot 44. punktu
Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu
un pareizu finanšu pārvaldību (8), ievērojami jāuzlabo Kopienas budžeta pārvaldība, jānodrošina ES
integrētas iekšējās kontroles pamatsistēmas pabeigšana un jāveicina pozitīvas ticamības deklarācijassaņemšana;
F. tākā2005. gada 12. aprīļa (9) un 2006. gada 27. aprīļa rezolūcijā (10) par attiecīgi 2003. un 2004. gada
budžeta izpildes apstiprināšanu Parlaments ierosināja, lai visas dalībvalstis sniedz ex ante paziņojumu par
informācijas sniegšanu un ikgadēju ex post ticamības deklarāciju par ES finansējuma izlietojumu;L 187/26 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 15.7.2008.
(5) OV C 263, 31.10.2006., 10. lpp.
(6) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390,
30.12.2006., 1. lpp.).
(7) OV C 273, 9.11.2006., 2. lpp.
(8) OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.
(9) OV L 196, 27.7.2005., 1. lpp.
(10) . OV L 340 6.12.2006., 5. lpp.
G. tākāsaskaņā ar vispārējo principu, ko vēlas ieviest Parlaments, atbilstoši EK līgumam Komisijai ir pilnībā
jāuzņemas galīgā atbildība par Kopienas budžeta pārvaldību un dalībvalstīm –pilnvaras pārvaldīt to
rīcībā nodotos līdzekļus;
H. tākāEkonomikas un finanšu padome 2005. gada 8. novembra secinājumos noraidīja Parlamenta
priekšlikumu par valsts līmeņa deklarācijām (11);
I. tākāIestāžu nolīguma 44. punktā ir noteikts, ka dalībvalstu attiecīgās revīzijas iestādes izstrādās
novērtējumu par pārvaldības un kontroles sistēmu atbilstību Kopienas noteikumiem un ka dalībvalstis
tādēļ apņemas atbilstīgā valsts līmenī sagatavot ikgadēju kopsavilkumu par pieejamām revīzij ām un
deklarācijām;
J. tākāefektīvas iekšējās kontroles princips ir viens no budžeta principiem, kas noteikts Finanšu regulā,
kura grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006, kā tas ierosināts iepriekš minētajā Komisijas rīcības
plānā;
K. tākāpārskata par 2005. gadu 2.10. punktā Revīzijas palāta saistībā ar integrētas iekšējās kontroles
pamatsistēmas izveidi uzsver, ka “viens no svarīgākajiem Komisijas apstiprinātajiem mērķiem ir kontroles
mehānismu proporcionalitāte un rentabilitāte ”, norādot, ka šajā kontekstā nozīmīga loma var būt
vienkāršošanas principam (piemēram, fiksētas likmes un vienreizēja maksā juma plašāka izmantošana,
iepirkumu un dotāciju noteikumu vienkāršošana) un par budžeta izpildes uzdevumiem atbildīgo trešopušu revīzijas sertifikātu un ticamības deklarāciju izmantošanai;
L. tākāiepriekš minētajos Ekonomikas un finanšu padomes 2005. gada 8. novembra secinājumos pausts
viedoklis, ka integrētas iekšējās kontroles pamatsistēmas ieviešanai un tiesību aktu vienkāršošanai
kontroles jomā ir būtiska nozīme, un pieprasīts, lai Komisija izvērtē pārbaužu izmaksas pa izdevumu
jomām (5. punkts);
M. tākāParlamenta Budžeta kontroles komitejas darbs kopumā un jo īpaši budžeta izpildes apstiprināšanas
procedūra ir daļa no procesa, kura mērķis ir: 1) saskaņā ar Līgumu no Komisijas kopumā un no
komisāriem, kā arīno visiem citiem iesaistītajiem dalībniekiem panākt pilnīgu atbildību par ES finan šu
pārvaldību; 2) īstenot ikgadēju procedūru, kas sekmētu šāmērķa sasniegšanu un dotu Parlamentam
iespēju pastāvīgi tieši sazināties ar galvenajām par šo pārvaldību atbildīgajām pusēm; 3) uzlabot finan šu
pārvaldību ES, ņemot vērā Revīzijas palātas revīzijas rezultātus, un tādējādi izveidot stabilāku pamatu
lēmumu pieņemšanai;
N. tākāBudžeta komitejai nākamajā budžeta procedūrā pienācīgi jāņem vērā 2005. gada budžeta izpildes
apstiprināšanas rezultāti un ieteikumi;
O. tākāar Eiropas Pirmās instances tiesas 2006. gada 13. decembra nolēmumu Lietā F-17/05 Carvalho tika
atcelts Komisijas 2004. gada 22. septembra lēmums pagarināt invaliditā ti,
HORIZONTĀLIE JAUTĀJUMI
Ticamības deklarācija
Pārskatu ticamība
1. atzīmē, ka ar dažiem izņēmumiem, kas norādīti apsvērumos, Revīzijas palāta uzskata, ka Eiropas
Kopienu galīgie gada pārskati ticami atspoguļo Kopienu finansiālo stāvokli 2005. gada 31. decembrī, kāarīKopienu darbības un naudas līdzekļu plūsmas minētajā datumā noslēgtajā finan šu gadā (1. nodaļa,
Ticamības deklarācija, V–VIII punkts); aicina Revīzijas palātu turpmākajos gada ziņojumos iekļaut15.7.2008. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 187/27
(11) Sk. Padomes dokumentu 14138/05.
sīkākas piezīmes par politikas jomām un īpaši skartajām dalībvalstīm;
2. īpaši atzinīgi vērtē Komisijas centienus pieņemt finanšu gada pārskatus Finanšu regulā šo pārskatu
sagatavo šanai noteiktajos termiņos;
3. tomēr pauž bažas par Revīzijas palātas apsvērumiem saistībā ar kļūdām grāmatvedības sistēmā
reģistrētaj ās summās (īstermiņa parādiem un ilgtermiņa un īstermiņa priekšfinansējumam norādītas
pārāk lielas summas) un kļūdām vietējās grāmatvedības sistēmās dažos ģenerāldirektor ātos;
4. aicina Komisiju steidzami veikt pasākumus Revīzijas palātas konstatēto trūkumu novēršanai, lai tie
neietekmētu 2006. gada finanšu pārskatu ticamību;
5. atzinīgi vērtē to, ka, atbildot uz Parlamenta vairākkārtējiem pieprasījumiem, Finanšu regulas jaunais
61. pants paredz, ka Komisijas grāmatvedis paraksta pārskatus un ir pilnvarots pārbaudīt saņemtoinformāciju un pievienot atrunas; uzsver, ka grāmatvedim jābūt skaidram pilnvarojumam īstenot šo
pienākumu, it īpaši attiecībā uz pārbaužu veikšanu; aicina Komisiju informēt Budžeta kontroles komiteju
par to, kādas organizatoriskas izmaiņas tā ir veikusi vai plāno veikt, lai grāmatvedis varētu pildīt savus
pienākumus saskaņā ar jauno 61. pantu;
6. norāda, ka 2004. gada budžeta izpildes apstiprināšanas rezolūcijas rezultātā Komisija ir iesniegusi
informāciju par nezināmajiem kontiem; pauž nožēlu par to, ka sniegtā informācija vēl nav nodrošinājusi
caur šiem kontiem veikto darījumu pārredzamību; norāda, ka līdzekļi, kas iegrāmatoti šajos kontos,
jāpārvieto atpakaļ uz budžetu kā citi ieņēmumi; šajāsakarā aicina Komisiju paskaidrot, kāpēc lielveikala
Economat norēķinu konti, kas tika pārvaldīti ārpus budžeta, vēl joprojām nav iekļauti budžetā;
7. pauž nožēlu, ka grāmatvedis, kā Revīzijas palāta norāda 2005. gada pārskata 1.49. punktā, nav pilnībā
ievērojis 2. un 12. grāmatvedības noteikumu attiecībā uz bilances jauno struktūru un noformējumu un
pārskatīto veidu, kādā atspoguļo Kopienas pensiju saistības; norāda, ka Komisijas grāmatvedis 2006.
gada oktobrī pārskatīja 2. un 12. grāmatvedības noteikumu;
8. pauž bažas par Revīzijas palātas norādītajām kļūdām reģistrētajās priekšfinansējuma summās un aicina
Komisiju steidzami veikt pasākumus šo trūkumu novēršanai, lai nodrošinātu, ka pārskati atspoguļo
Kopienas finanšu stāvokli pēc iespējas precīzāk; atgādina Komisijai tās pienākumu ik pēc sešiemmēnešiem sniegt budžeta lēmējinstitūcijai ziņojumu par priekšfinansējuma operāciju pārvaldību;
Budžeta pārvaldība
9. pauž bažas par vēl nenokārtotu saistību atkārtotu pieaugumu un prasa panākt augstāku izlietojuma
līmeni nākamo trīs gadu laikā;
10. norāda, ka saskaņā arn+2 noteikumu anulēto apropriāciju lielākā daļa attiecas uz Eiropas Sociālo fondu
(ESF); aicina dalībvalstis nodrošināt, lai maksā jumu pieprasījumi Komisijai tiktu iesniegti ātrāk, jo ESF
finansētie pasākumi ir paredzēti uzlabojumiem nodarbinātības un cilvēkresursu jomā un tiem ir
izšķiroša nozīme Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā; lēns izlietojums rada nopietnas bažas, it īpaši
ņemot vērā jaunizveidoto Eiropas Globalizācijas fondu un tā mērķi;
11. aicina Komisiju un Revīzijas palātu pienācīgi reģistrēt līdzekļu saņēmējus, kuru projekti pretendē uz
salīdzinoši nelielu finansējumu, un nelielas organizācijas, kuras nevar atļauties piesaistīt nepieciešamosspeciālistus revīzijas un izvērtējuma veikšanai, lai panāktu pareizo samēru starp projektu izmaksām unrevīzijas un ziņojumu sniegšanas izmaksām un cilvēkresursiem;L 187/28 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 15.7.2008.
Pakārtoto darījumu likumība
12. atzīmē Revīzijas palātas apsvērumus, ka jomās, kurās Komisija ir adekvāti īstenojusi pārraudzības un
kontroles sistēmas, pakārtotie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi (1. nodaļa, Ticamības deklarācija,
IX punkts);
13. tomēr pauž nožēlu, ka attiecībā uz Komisijas izdevumu sevišķi svarīgām jomām (KLP izdevumi, kuriem
nepiemēro integrēto administrācijas un kontroles sistēmu (IAKS), struktūrfondi, iekšējā nozaru politika,
ārējās darbības, SAPARD) Revīzijas palāta norāda, ka pārraudzības un kontroles sistēmām jākļūst
efektīvākām, jo joprojām pastāv kļūdas, kas šajās jomās neļauj sniegt pozitīvu ticamības deklarāciju
(1. nodaļa, Ticamības deklarācija, IX–XI punkts);
14. pauž nopietnas bažas par lielo kļūdu skaitu, kuras Revīzijas palāta ir atklājusi galasaņēmēju līmenī, un
norāda, ka dalītas pārvaldības gadījumā par kļūdu novēršanu, identificēšanu un koriģēšanu galasaņēmēja
līmenī atbildīgas ir dalībvalstis, bet vienlaikus Komisija ir atbildīga par skaidru, efektīvu un lietderīgu
vadlīniju sniegšanu dalībvalstīm par to, kā novērst, noteikt un labot šādas kļūdas;
15. aicina Komisiju turpināt uzlabot dalībvalstīm deleģēto kontroles funkciju efektīvu pārraudzību; uzskata,
ka Komisijai gadījumos, kad dalībvalsts kontroles sistēmas joprojām ir nepietiekamas, jānosaka skaidritermiņi un jāpiemēro sankcijas, ja termiņi tiek pārkāpti;
16. uzskata, ka saistībā ar ticamības deklarāciju galvenokārt jāpievēršas jautājumam par to, vai pārraudzības
un kontroles sistēmas tiek pareizi piemērotas Kopienas un dalībvalsts līmenī un vai tās nodrošina
pakārtoto darījumu likumību un pareizību;
17. tādēļ uzskata, ka Revīzijas palātas revīzijas dos iespēju noteikt atklāto trūkumu cēloņus un palīdzēs
novērst ierobežojumus daudz lielākā mērā nekā tikai norādīšana uz kļūdām darījumos;
18. atzinīgi vērtē pārskatīto ticamības deklarācijas metodi, ko Revīzijas palāta sāka ieviest 2002. gadā, un it
īpaši pēdējās izmaiņas, kuras tika apstiprinātas 2006. gada febru ārī(
12) un kuras pirmo reizi tiks
īstenotas palātas pārskatā par 2006. gadu;
Dalībvalstu pārvaldības deklarācijas
19. norāda, ka saskaņā ar EK līguma 274. pantu visām dalībvalstīm pilnībā jāuzņemas pārvaldības
pienākumi un jāveic atbilsto ši pasākumi, lai mazinātu kļūdu risku pakārtotajos darījumos;
20. atzinīgi vērtē Iestāžu nolīgumā panākto vienošanos, ka dalībvalstīm ik gadus jāsagatavo kopsavilkums
par revīzijām un deklarācijām, un uzskata to par pirmo soli virzienā uz dalībvalsts pārvaldības
deklarācijām;
21. vērš uzmanību uz to, ka steidzami jāievieš dalībvalstu atbilsto ša politiskā līmeņa deklarācijas, kas aptver
visus Kopienas līdzekļus, kuriem piemēro dalītu pārvaldību, kā ierosināts iepriekš minētajās Parlamenta
rezolūcijās par 2003. un 2004. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu;
22. uzsver, cik nozīmīgs ir rīcības plāns integrētas iekšējās kontroles pamatsistēmas izveidei, un pilnībā
atbalsta Komisijas priekšlikumu, kas iekļauts 5. pasākumā, proti, ka “dalībvalstīm vajadzētu nozīmēt
koordinējošu iestādi” visās Kopienas politikas jomās, lai nodrošinātu pārskatu par ticamību
apliecinošiem dokumentiem saistībā ar attiecīgās dalībvalsts pārvaldītajiem Kopienas līdzekļiem;15.7.2008. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 187/29
(12) Revīzijas palātas pārskata par 2005. gadu 1.59. punkts.
23. norāda, ka valstis, nevis reģioni, ir ES locekles, un tādēļ uzskata par nepieņemamu, ka dalībvalsts noraida
dalībvalsts pārvaldības deklarāciju sava administratīvā iedalījuma dēļ, un uzskata, ka visām dalībvalstīm
jāspēj uzņemties atbildību par saņemtā ES finansējuma pārvaldību, vai nu izmantojot vienu dalībvalsts
pārvaldības deklarāciju, vai vairākas deklarācijas valsts sistēmā;
24. uzskata, ka dalībvalstu pārvaldības deklarācijas, kas varētu izpausties ne tikai kā viena deklarācija, bet arī
kāvairāku deklarāciju kopums valsts sistēmā, lai atzītu dažās dalībvalstīs pastāvošo federālo un
decentralizēto politisko sistēmu, kā norādīts 2006. gada 2. februāra rezolūcijā par dalībvalstu
pārvaldības deklarācij ām (13), noteikti uzlabotu dalībvalstu attiecīgo pārraudzības un kontroles sistēmu
kvalitāti un, neskarot Revīzijas palātas neatkarību, veicinātu pozitīvas ticamības deklarācijas saņemšanuno tās, jo šādas deklarācijas ir būtisks elements ES integrētas iekšējās kontroles pamatsistēmas izveidē un
tāpēc tām būtu liela nozīme pozitīvas ticamības deklarācijas saņemšanā;
25. ļoti atzinīgi vērtē Nīderlandes iniciatīvu –šīs valsts valdība apstiprināja tādu valsts līmeņa deklarāciju par
Kopienas līdzekļu pārvaldību, kura pamatosies uz apakšdeklarācijām par dažādām izdevumu jomām unkuru pēdējā instancē Nīderlandes valdības vārdā parakst īs finanšu ministrs;
26. atzinīgi vērtē arīApvienotās Karalistes un Zviedrijas lēmumu veikt pasākumus, lai ieviestu valsts līmeņa
deklarācijas par Kopienas līdzekļu pārvaldību, Apvienotās Karalistes gadījumā iekļaujot noteikumu, ka
deklarāciju paraksta vadoša amatpersona ar pienācīgu kompetenci attiecīgajā jomā; turklāt norāda, ka
Dānijas valsts revīzijas iestāde sniegs revīzijas atzinumu par Kopienas finansējuma pārvaldību saskaņā ar
dalītu pārvaldību;
27. pauž bažas, ka, neņemot vērā šīs iniciatīvas, kurās dalībvalstu deklarācijas ir atbalstītas, vairums
dalībvalstu ir pret to ieviešanu;
28. tomēr aicina Komisiju līdz 2007. gada beigām iesniegt Padomei priekšlikumu par tādu dalībvalsts
(pārvaldības) deklarāciju par visiem Kopienas līdzekļiem, kam piemēro dalītu pārvaldību, kurapamatotos uz apakšdeklarācijā m, ko sniedz dažādas dalībvalsts struktūras, kuras atbildīgas par izdevumu
pārvaldību; uzskata, ka kopēja pieeja attiecībā uz dalībvalstu deklarāciju īstenošanu un to uzbūvi, ja tā
tiek īstenota saskaņā aršiem principiem un, ja iespējams, nodrošinot valsts revīzijas iestāžu dalību, ir
vajadzīga, lai nodrošinātu dalībvalsts deklarācijas noderību Komisijai un Revīzijas palātai;
29. aicina Padomi steidzami atsākt šājautājuma apspriešanu;
30. aicina dalībvalstu parlamentus (it īpaši dalībvalstu publisko finanšu uzraudzības komisijas, Kopienas un
Eiropas Kopienas lietu komiteju konferences (COSAC) komitejas) apspriest dalībvalstu deklarācijuieviešanu un informēt Parlamentu par šīs diskusijas rezultātiem;
Iestāžu nolīguma 44. punkts
31. tā kāIestāžu nolīguma 44. punktā ir noteikts, ka dalībvalstu attiecīgās revīzijas iestādes izstrādās
novērtējumu par pārvaldības un kontroles sistēmu atbilstību Kopienas noteikumiem un ka dalībvalstistādēļ apņemas atbilstīgā valsts līmenī sagatavot ikgadēju kopsavilkumu par pieejamām revīzijām un
deklarācijām;
32. uzskata, ka Iestāžu nolīguma 44. punktā minētajām revīzijas iestādēm jāuzņemas šījaunā atbildība par
ES līdzekļu vietēju izlietojumu un ka šai valsts līmeņa kontrolei jāveido pamats dalībvalstu pārvaldības
deklarāciju sagatavošanai, ko veic dalībvalstu iestādes;L 187/30 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 15.7.2008.
(13) OV C 288 E, 25.11.2006., 83. lpp.
33. uzsver, ka šis ir vienīgais veids, kā piešķirt reālu nozīmi dalībvalstu pārvaldības deklarācijām, kurām
Parlamenta izpratnē patiesi jānodrošina, ka dalībvalsts pārraudzības un kontroles sistēmas darbojas
pareizi;
34. aicina Komisiju pieprasīt no dalībvalstīm Iestāžu nolīguma 44. punktā minēto informāciju un,
pamatojoties uz šo informāciju, izstrādāt dokumentu, kurā būtu analizētas katras dalībvalsts Kopienas
līdzekļu pārvaldības un kontroles sistēmas stiprās un vājās puses un veikto revīziju rezultāti, un aicina šo
dokumentu nosūtīt Parlamentam un Padomei;
35. uzskata, ka būtu īpaši lietderīgi, ja Ekonomikas un finanšu padome Komisijas izstrādāto galīgo
dokumentu ņemtu par pamatu salīdzinošai analīzei un diskusijai par dalībvalstu sistēmu piemērotību no
Kopienas budžeta saņemto līdzekļu kontrolei;
Maksājumu apturēšana un finanšu korekcijas
36. atgādina Komisijas 2005. gada 15. jūnija paziņojumu par integrētas iekšējās kontroles sistēmas plānu
(COM(2005)0252), kura B punktā teikts: “Ja dalībvalsts nevar atbilstīgi novērst kļūdu iespējamību,
Komisija aizsargās EK budžetu, stingri piemērojot spēkā esošos noteikumus maksājumu apturēšanai un
finan šu korekcijām. ”;
Maksājumu apturēšana
37. apliecina Komisijai, ka pilnībā atbalsta tiesību aktu par maksājumu apturēšanu stingru piemērošanu un
atzinīgi vērtē jau ierosinātos pasākumus līdzekļu nepārskaitīšanai gadījumos, kad Komisijai nav pilnīgas
pārliecības par pārvaldības un kontroles sistēmu uzticamību dalībvalstī, kura ir līdzekļu saņēmēja;
38. uzskata, ka gadījumā, ja atkārtoti tiek iekļautas atrunas saistībā ar izdevumu programmām kādā
dalībvalstī, maksā jumu apturēšana kā piespiedu līdzeklis varētu veicināt dalībvalsts lielāku iesaistīšanos
saņemto Kopienas līdzekļu pienācīgā izlietošanā;
39. aicina Komisiju vienkāršot noteikumus un nepieciešamības gadījumā piemērot spēkā esošos tiesību
aktus par maksā jumu apturēšanu, kā arīsavlaicīgi informēt Padomi, Parlamentu un Revīzijas palātu par
maksā jumu apturēšanu un tās rezultātiem;
40. uzstāj, ka maksājumi ir pilnībā vai daļēji jāaptur, ja dalībvalstis nepilda pamatprasības, kā integrētās
administrācijas un kontroles sistēmas (IAKS) gadījumā Grieķijā , un ja Grieķijas varas iestādes nenovērš
pastāvošā s problēmas noteiktajos termiņos, ko paredz kopīgi pieņemtais rīcības plāns, kuru Komisija ir
pieprasījusi Grieķijas varasiestādēm, lai nodrošinātu pilnībā darbotiesspējīgu IAKS;
41. uzskata, ka ES tēlu negatīvi ietekmē tas, ka atsevišķas dalībvalstis var izmantot atšķirīgus kontroles
standartus;
Daudzgadu maksājumu finanš u korekcijas
42. uzskata, ka dalītas vai decentralizētas pārvaldības gadījumā Komisijai pilnībā jāpiemēro Finanšu regulas
53. panta 5. punkts, tādējādi uzņemoties galīgo atbildību par budžeta izpildi saskaņā ar EK līguma
274. pantu, piemērojot “grāmatojumu noskaidrošanas procedūru vai finanšu korekciju mehānismus”;
43. uzsver, ka Kopienas programmu izdevumu daudzgadu rakstura dēļ vienīgi daudzgadu cikla beigās
Komisija var ķerties pie “grāmatojumu noskaidrošanas procedūras vai finanšu korekciju mehānismiem”,
kuru mērķis ir a posteriori labot konstatētās kļūdas, ja ir pieejama visaptveroša un skaidri saprotama
dokumentācija par programmas īstenošanu; turklāt uzsver vajadzību finanšu korekcijas veikt uzreiz, kad
dalībvalstis konstatē neizlabotus pārkāpumus, negaidot daudzgadu cikla beigas;15.7.2008. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 187/31
44. ar bažām atzīmē, ka Revīzijas palāta ļoti kritiski vērtē Komisijas piemērotās finanšu korekcijas, kuras
“nevar uzskatīt par mehānismiem kļūdu novēršanai, savlaicīgai identificēšanai un koriģēšanai”, kurāspienācīgi nav ņemti vērā pakārtotajos darījumos, t. i., galasaņēmēja līmenī, identific ētie trūkumi un kuras
“neveicina dalībvalstu centienus novērst pārkāpumus vai uzlabot to pārvaldības un kontroles sistēmas”(Revīzijas palātas gada pārskata 1.64. un 6.35. punkts);
45. atzīmē, ka galīgo lēmumu un koriģējošo pasākumu (
14) mērķis ir atņemt Kopienas finansējumu
izdevumiem, kas neatbilst Kopienas noteikumiem, un ka šādi lēmumi, kuri ir Komisijas kompetencē,
jāuzskata par galveno instrumentu kontroles un uzraudzības sistēmās;
46. atzīmē, ka galīgie koriģējošie pasākumi, ja tos tieši nepiemēro darījumiem galasaņēmēja līmenī, praktiski
nozīmē, kā to norāda Revīzijas palāta, ka nelikumīgo un nepareizo darījumu izmaksas tiek novirzītas no
Kopienas budžeta uz attiecīgās dalībvalsts nodokļu maksātājiem kopumā, nevis galasaņēmēju, kurš ir
atbildīgs par kļūdu (Revīzijas palātas gada pārskata 1.65. punkts); norāda, ka tāpēc šiem labojumiem ir
tikai ierobežota preventīva un atturoša ietekme uz līdzekļu saņēmējiem un pārvaldītājiem;
47. tādēļ uzsver, cik liela nozīme ir atbilstīgām dalībvalstu sistēmām kļūdu novēršanas un identifikācijas
uzlabošanai galasaņēmēja līmenī, lai Komisijai mazāk vajadzētu piemērot galīgos koriģējošospasākumus;
48. norāda, ka saskaņā ar apropriāciju efektīvas un lietderīgas izlietošanas principu līdzekļi ir efektīvi
jāatgūst; uzskata, ka uzlabota līdzekļu atgūšana apliecinātu ES sankciju efektivitāti un vēl vairākpalielinātu Eiropas iestāžu uzticamību;
49. norāda, ka efektīva līdzekļu atgūšana var notikt tikai ar dalībvalstu iestāžu starpniecību; tāpēc saistībā ar
līdzekļu atgūšanu aicina ņemt vērā attiecīgo dalībvalstu iestāžu izmaksas;
50. pauž pārliecību, ka līdzekļu atgūšanas līmeni var uzlabot, publiskojot to parādnieku identitāti, kuri
nevēlas veikt maksājumus, lai gan tiesa ir atzinusi to atbildību un attiecīgais spriedums stājies spēkā;
51. izdara secinājumu, ka Komisijai no savas puses un ņemot vērā Revīzijas palātas nopietno kritiku jāveic
visi atbilstīgie pasākumi, lai nepieļautu kļūdas un pārkāpumus, un pauž nožēlu, ka Komisija acīmredzot
vairāk uzmanības pievērš galīgajiem finanšu korekcijas mehānismiem, kam, kā norāda Revīzijas palāta, ir
nopietni trūkumi un ko “nevar uzskatīt par mehānismiem kļūdu novēršanai, savlaicīgai identificēšanai
un koriģēšanai” (Revīzijas palātas gada pārskata 1.64. punkts);
52. pauž nožēlu par Komisijas pausto kritiku Revīzijas palātai attiecībā uz finanšu korekcijas pasākumiem,
ko Komisija piemērojusi 2005. gadā, kura īpaši izpaudās Revīzijas palātas gada pārskata iesniegšanā
Budžeta kontroles komitejai 2006. gada 23. oktobrī, jo pilsoņu uzticība Eiropas iestāžu darbībai citastarpā pamatojas uz Revīzijas palātai kā ārējas revīzijas iestādei garantēto neatkarību;
53. aicina Komisiju sniegt gan Parlamentam, gan Revīzijas palātai izsmeļošu definīciju par dažādajā
koncepcijām, kuras ietilpst jēdzienā “finanšu korekcijas mehānismi”, kā arīinformāciju par 2005. gadā
veikto korekciju apjomiem;L 187/32 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 15.7.2008.
(14) ELVGF kontu likvidācija, struktūrfondu darbības programmu slēgšana un ārējo darbību decentralizētas pārvaldības
revīzijas pabeigšana.
54. aicina Komisiju turpmāk iesniegt detalizētu gada pārskatu, kurā iekļauti finanšu korekciju faktiskie
apjomi;
Komisijas iekšējās kontroles sistēma
Rīcības plāns integrētas iekšējās kontroles pamatsistēmas izveidei
55. atzinīgi vērtē Komisijas 2006. gada 17. janvārī pieņemto Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas
Parlamentam un Revīzijas palātai “Rīcības plāns integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai”
(COM(2006)0009 un SEC(2006)0049)), kurā norādīti 16 konkrēti pasākumi, kas jāveic, lai veicinātu ES
līdzekļu efektīvāku iekšējo kontroli;
56. atzinīgi vērtē pirmo pusgada rezultātu ziņojumu par iepriekš minētā rīcības plāna īstenošanu, kuru
Komisija iesniedza 2006. gada 19. jūlijā (SEC(2006)1001) saskaņā ar Parlamenta prasību rezolūcijā par
2004. gada budžeta izpildes apstiprināšanu; sagaida, ka otro pusgada rezultātu ziņojumu Parlamentssaņems līdz 2008. gada 1. janvārim;
57. tomēr pauž nožēlu, ka saskaņā ar ziņojumā sniegto informāciju dažu pasākumu īstenošana vēl nemaz
nav uzsākta, kas jau nozīmē zināmu aizkav ēšanos plānotaj āgrafikā, it īpaši attiecībā uz 7., 9. un 10.
pasākumu (
15);
Izmaksu lietderība –Darbības izdevumu un kontroles sistēmas izmaksu samērības analīze –Kļūdu koeficients vai
pieļaujams kļūdu risks
58. norāda, ka 2005. gada pārskatā Revīzijas palāta saistībā ar integrētas iekšējās kontroles pamatsistēmas
izveidi pauž viedokli, ka “viens no svarīgākajiem Komisijas apstiprinātajiem mērķiem ir kontroles
mehānismu proporcionalitāte un rentabilitāte” (2.9. un 2.10. punkts);
59. turklāt atgādina, ka Ekonomikas un finanšu padome 2005. gada 8. novembrī, kā jau iepriekš minēts,
visvairāk uzsvēra integrētas iekšējās kontroles sistēmas īstenošanas nepieciešamību un norādīja, ka
“saskaņā ar Revīzijas palātas Atzinumu Nr. 2/2004 Padome atzina, ka tai jāpanāk vienota izpratne ar
Eiropas Parlamentu par riskiem, kas būtu pieņemami pakārtotajos darījumos, ņemot vērā kontroles
izmaksas un devumu dažādajās politikas jomās un attiecīgo izdevumu apjomu”; sagaida, ka Padomenekav ējoties rīkosies saskaņā ar savu lēmumu;
60. atgādina iepriekš minētā rīcības plāna 4. pasākumu, kurā saskaņā ar Parlamenta ieteikumiem ierosināts
uzsākt “starpiestāžu dialogu par riskiem, kas būtu pieņemami uzskaites pamatā esošajos darījumos”;
61. atgādina arī 10. pasākumu, kurā ierosināts sagatavot pārbaužu izmaksu analīzi, ņemot vērā to, ka
“jāsasniedz atbilsto šs līdzsvars starp pārbaužu ieguvumiem un izmaksām”, kā arīnorādīts, ka rezultāti
tiks iesniegti 2007. gadā; tomēr atzīmē, ka šāpasākuma īstenošana tikko aizsākusies;
62. šajāsakarā uzsver, cik svarīgs ir Revīzijas palātas Atzinums Nr. 2/2004 par vienotu revīzijas modeli, it
īpaši jautājumā par vajadzību nodrošināt saskaņotību starp līmeni, kurā tiek pieņemti tiesību akti,
piešķirts finansējums un gūts labums no kontroles (24. punkts), proporcionalitāti starp kontrolesizmaksām un tās sniegtajiem ieguvumiem (25. punkts) un kontroles pārredzamību (26. punkts);
63. pievienojas Revīzijas palātai, kas Atzinumā Nr. 4/2006 pauž nožēlu, ka vēl ir jānosaka pieļaujamu riska
līmeņu un kontroles izmaksu un guvumu samēra attiecība un ka vēl nav precizēts, kā noteikt
“pieļaujamu riska līmeni”, kaut gan šim jēdzienam ir izšķiroša nozīme iekšējās kontroles sistēmā;15.7.2008. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 187/33
(15) 7. pasākums: veicināt labo praksi, lai uzlabotu ieguvumu un izmaksu attiecību revīzijās projektu līmenī; 9. pasākums:
izstrādāt efektīvus instrumentus revīzijas un pārbaužu rezultātu apmaiņai un veicināt vienotas revīzijas pieeju;10. pasākums: sagatavot pārbaužu izmaksu sākotnēju aprēķinu un analīzi.
64. tādēļ uzskata, ka Komisijai saskaņā ar kontroles sistēmu proporcionalitātes un rentabilitātes (izmaksu
lietderības) principu ir jāizvērtē attiecība starp, no vienas puses, katrai politikas jomai pieejamajiem
līdzekļiem un, no otras puses, –šo līdzekļu daļu, kura paredzēta kontroles sistēmai pa izdevumu jomām,
unšādi atklātu kļūdu dēļ zaudētajiem līdzekļiem;
65. aicina Komisiju pilnībā publiskot metodes, ko tā izmanto kļūdu līmeņa noteikšanai, un mudina Komisiju
uzsākt iestāžu dialogu par revīzijas metodiku;
66. uzskata par būtisku, lai Komisijai būtu skaidrs plāns, kā panākt pozitīvu ticamības deklarāciju;
67. aicina Komisiju veikt salīdzinošu analīzi, tādējādi izveidojot vienīgo pamatu, kas dos iespēju noteikt
“pieļaujamu riska līmeni”, un nosūtīt to Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai saskaņā ar
Ekonomikas un finanšu padomes norādījumiem;
68. uzskata, ka izmaksu un guvumu attiecībai starp kontroles pasākumos ieguldītajiem līdzekļiem un
kontrolēs gūtajiem rezultātiem jābūt galvenajam faktoram, kuru Revīzijas palāta ņem vērā, sniedzot
ticamības deklarāciju;
Politiskā un administratīvā atbildība Komisijā
69. uzsver, ka dienestu gada darbības pārskatos iekļautās informācijas atšķirības ir šīs procedūras trūkums;
pauž bažas par Revīzijas palātas konstatējumu, ka daži gada darbības pārskati vēl joprojām nesniedz
pietiekamus pierādījumus ticamības deklarācijas sagatavo šanai (pārskata par 2005. gadu 2.15., 2.18. un
2.19. punkts);
70. aicina Komisiju nodrošināt, lai tās gada darbības pārskatos un paziņojumos sīkāk –ja iespējams,
dalībvalstu līmenī –tiktu izvērtētas pašreizējās sistēmas, atklātie trūkumi un to finansiālā ietekme;
71. atkārtoti aicina Komisiju nodrošināt, lai tās ģenerālsekretārs, gatavojot kopsavilkuma ziņojumu, sagatavo
ticamības deklarāciju, kurā iekļautas atsauces uz visu ģenerāldirektoru deklarācijām, tādējādi uzsverot
viņu atbalstu komisāriem šāziņojuma pieņemšanā;
Komisāru līdzdalība
72. uzsver, kāda nozīme ir Komisijas iekšējā revidenta gada pārskatā par iekšējām revīzijām paustajam
viedoklim, ka “pilnīga komisāru iesaistīšana politisko risku novērtēšanā nodrošinās labāku risku
vispārējo pārvaldību un līdz ar to uzlabos plānošanu, resursu sadali un politikas īstenošanu” (16);
73. norāda uz kritiku, ka komisāri nav pilnībā iesaistīti; aicina Komisiju noteikt, kādi pasākumi ir
nepieciešami komisāru pilnīgai iesaistīšanai, ko prasa iekšējais revidents, un vienlaicīgi arī attiecību starp
ģenerāldirektoriem un komisāriem precizēšanai, kā arīaicina sniegt Parlamentam izsmeļošu informāciju
šajājautājumā;
74. pauž nožēlu par kvalitātes atšķirībām informācijā, ko komisāri iesniedza Budžeta kontroles komitejā, un
pauž cerību, ka tas neatspoguļo nozīmi, kādu atsevišķi komisāri piešķir pareizai finanšu pārvaldībai savā
kompetences jomā; uzstāj, ka, izņemot dažus izņēmumus, komisāriem jābūt labāk sagatavotiemuzklausīšanām saistībā ar 2006. gada budžeta izpildes apstiprināšanu;L 187/34 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 15.7.2008.
(16) Iekšējo revidentu pārskats par 2005. gadu budžeta izpildes apstiprinātājai iestādei (Finanšu regulas 86. panta 4. punkts),
COM(2006)0279, 2.1. punkts, 4. lpp.
Ētika
75. ļoti atzinīgi vērtē iepriekš minēto Komisijas Eiropas pārredzamības iniciatīvu, kurā ierosināts uzsākt
“diskusiju ar citām ES iestādēm par ES iestāžu amatpersonu profesionālās ētikas noteikumiem un
standartiem”; aicina šo diskusiju uzsākt ātri, lai attiecīgie pasākumi stātos spēkā, kad 2009. gada jūnijā
darbību uzsāks Parlamenta nākamais sasaukums un 2009. gada novembrī –jaunā Komisija;
76. atbalsta šādu diskusiju uzsākšanu un aicina Komisiju aizpildīt pastāvošo robu un nodrošināt, ka
komisāriem saistošā rīcības kodeksā tiek iekļauti ētikas noteikumi un svarīgākās vadlīnijas, kas
komisāriem jāievēro savā amatā, jo sevišķi –ieceļot līdzstrādniekus, it īpaši savos birojos;
77. aicina Komisiju pievērst pienācīgu uzmanību un saistībā ar Pārredzamības iniciatīvu ierosināt
risinājumus situācijai, ka ievērojams skaits agrāk un pašlaik jutīgus amatus ieņemošu augsta rangadarbinieku ir pametuši Komisiju, dažos gadījumos dodoties bezalgas atvaļinājumā, lai pievienotoslobistiem un juridiskām firmām, kas, piemēram, pārstāv klientus, par kuriem Konkurencesģenerāldirektor āts veic izmeklēšanu vai kuri pārsūdz viņiem uzliktos sodus;
Pārredzamība
78. atzinīgi vērtē Komisijas pārredzamības iniciatīvu un sagaida, ka tā novedīs pie praktiskiem pasākumiem
un likumdošanas iniciatīvām, kuru rezultātā ES līdzekļu izmantojumam un pārvaldībai tiks nodrošināta
pārredzamība; sagaida, ka dalībvalstis atbalstīs un papildinās šo nozīmīgo iniciatīvu, no savas puses
nodrošinot ES līdzekļu izlietojuma pilnīgu pārredzamību;
79. sagaida, ka administrāciju, sadarbībojoties ar Budžeta kontroles komiteju, iesaistīs turpmākajās pārrunās
saistībā ar attiecīgo likumdošanas iniciatīvu sagatavošanu;
80. ļoti iesaka Komisijai pēc iespējas vairāk mudināt dalībvalstis sniegt publisku piekļuvi informācijai par
projektiem un saņēmējiem attiecībā uz visiem ES līdzekļiem, kas tiek pārvaldīti kopīgi;
81. sagaida, ka tiks izveidota vienkārša un pārredzama sistēma, lai ar centrālas un viegli pieejamas tīmekļa
vietnes starpniecību sniegtu piekļuvi visai šai informācijai;
82. atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvas, lai nodrošinātu publisku piekļuvi informācijai par līdzekļiem, kas
izmaksāti saskaņā ar Kopienas lauksaimniecības atbalsta shēmām;
83. sagaida, ka Komisija pēc iespējas ātrāk uzdos dalībvalstīm standartizēt internetā izvietojamo informāciju
par lauksaimniecības finansējumu, lai to varētu salīdzināt starp visām valstīm;
84. atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir atzinusi vajadzību sniegt piekļuvi informācijai par dažādām ekspertu
grupām, kuras tā izmanto darbā;
85. ļoti mudina Komisiju pabeigt pārredzamības uzlabošanas procesu, sniedzot vieglu piekļuvi informācijai
par to, kas ir pārstāvēts šajās grupās un kādi ir viņu pienākumi;
86. aicina Komisiju publicēt komisāru, ģenerāldirektorātu un/vai biroju izmantoto grupu dalībnieku vārdus
unīpašo padomdevēju vārdus;15.7.2008. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 187/35
NOZARU JAUTĀJUMI
Ieņēmumi
87. atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palātas pārbaudēs netika konstatēti būtiski pārkāpumi attiecībā uz
dalībvalstu PVN un NKI pašu resursu maksā jumiem;
PVN
88. pauž nožēlu par Revīzijas palātas atsaukšanos uz lielo skaitu joprojām spēkā esošo atrunu par 2005.
gada PVN deklarācijām un to, ka nav tāda efektīva instrumenta, kas nodrošinātu, ka dalībvalstis sniedzatbilsto šu informāciju, lai Komisija spētu lemt par rezervju pārvaldīšanu (gada pārskata 4.13. līdz
4.15. punkts);
89. aicina Komisiju risināt šo jautājumu kopā ar dalībvalstīm Padomdev ējas komitejas pašu resursu
jautājumos regulārajās sanāksmēs un informēt Parlamenta kompetento komiteju par pasākumiem, ko tāveikusi vai plāno veikt, lai likvidētu šīs rezerves;
NKI
90. pauž nožēlu par to, ka Revīzijas palāta savā gada pārskatā par 2005. finanšu gadu atzīmēja, ka Komisija
joprojām pienācīgi nepārrauga pakārtotos nacionālos kontus un ka Komisijas pārbaudes saistībā ar
kontroles un pārraudzības sistēmām aprobežojās ar dokumentu pārbaudi (4.16. punkts);
91. turklāt atzīmē, ka saskaņā ar Revīzijas palātas minēto kopš 2005. gada ir spēkā jau 2002. gadā pieņemtie
jaunie noteikumi par netieši mērāmo finanšu starpniecības pakalpojumu sadalījumu, kas saskaņā ar
Statistikas biroja viedokli izraisīs ievērojamu NKI pieaugumu; pauž nožēlu par to, ka Komisija vēl nav
iesniegusi Padomei priekšlikumu par šo izmaiņu piemērošanu, aprēķinot pašu resursus (4.20. un
4.21. punkts);
92. nosoda to, ka netieši mērāmo finanšu starpniecības pakalpojumu gadījumā Komisija acīmredzot
izmanto citu pieeju atšķirībā no nelegālās darbības iekļaušanas NKI (4.19. punkts), kas tiek iekļauta pašu
resursu aprēķinā, lai gan dalībvalstīm nav nodrošināta vienveidīga pieeja, un tāpēc Komisija ir norādījusiatrunas, paredzot iespēju retrospektīvi izmainīt skaitļus;
93. pieņem, ka netieši mērāmo finanšu starpniecības pakalpojumu sadalījums automātiski tiks iekļauts pašu
resursu lēmumā saistībā ar NKI pašu resursiem, jo Komisija priekšlikumā Padomes lēmumam par
Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (COM(2006)0099) šajāsakarā neiekļāva nekādas ierobežojošas
atrunas;
94. aicina Komisiju steidzami rīkoties, lai novērstu Revīzijas palātas norādītos trūkumus;
Kopē jālauksaimniecības politika
95. ļoti atzinīgi vērtē Revīzijas palātas atzinumu, ka IAKS, ja to pareizi piemēro, ir efektīva pārraudzības
sistēma kļūdu vai nepareizu izdevumu riska ierobežošanai;
96. tomēr pauž bažas par Revīzijas palātas atkārtoto kritiku attiecībā uz procedūrām, ko pašreiz piemēro
KLP norēķinos (apliecinātājiestāžu ziņojumi un lēmumi par atbilstību), jo šīs procedūras (saskaņā ar
Revīzijas palātas viedokli) nav paredzētas, lai nodrošinātu, ka maksā jumi galīgajiem saņēmējiem
(lauksaimniekiem un uzņēmējiem) ir likumīgi un pareizi;
97. atkārtoti atzīmē, ka ļoti svarīga ir dalībvalstu un Komisijas sadarbība, lai nodrošinātu garantijas darbībām
saistībā ar galīgajiem saņēmējiem, un prasa Komisijai paātrināt pēcmaksā jumu pārbaudes un nodrošināt
nepareizu maksā jumu atgūšanu;L 187/36 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 15.7.2008.
98. pauž nožēlu par to, ka Revīzijas palāta turpina konstatēt problēmas IAKS īstenošanā Grieķijā, un pilnībā
atbalsta rīcības plānu, ko Komisija ir pieprasījusi Grieķijas iestādēm (tostarp konkrētus termiņus unuzdevumus kļūdu labošanai), kā arīatbalsta Komisijas nodomu (kā norādīts kompetentajai Parlamenta
komitejai) nodrošināt, ka gadījumā, ja Grieķijas valdība noteiktajā termiņā neatrisinās pašreizējās
problēmas, tiks strikti piemēroti spēkā esošie tiesību akti par maksājumu apturēšanu;
99. norāda uz pašreizējām problēmām IAKS īstenošanā Revīzijas palātas pārbaudītajās jaunajās dalībvalstīs
(valstīs, kurās uz šīs sistēmas darbību vēl nevar paļauties) un aicina Komisiju un šīs dalībvalstis darīt visu
iespējamo, lai novērstu konstatētos trūkumus;
100. atzīmē arīnopietnos trūkumus, ko Revīzijas palāta konstatējusi pārbaudēs saistībā ar lauku attīstību,
eksporta kompensāciju maksājumos un jo īpaši olīveļļas nozarē Spānijā, Grieķijā un Itālijā, un aicina
Komisiju līdz 2007. gada beigām veikt stingrākas pārbaudes šajās nozarēs un par rezultātiem informēt
Parlamentu pirms 2006. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras; norāda, ka iespējas, kassaistītas ar olīveļļas nozares reformas neseno īstenošanu un ražojošajām dalībvalstīm pieejamo
lauksaimniecības informācijas sistēmu pilnīgu izveidi un darbību, minimizē pārkāpumu risku attiecībā
uz atbalstu, kas sniegts saskaņā ar tirgus kopīgo organizāciju;
101. atbalsta Komisijas noteiktās finanšu korekcijas attiecībā uz olīveļļas ražošanas atbalstu, lai mazinātu
Kopienas budžetam nodarītos zaudējumus, un atbalsta Komisijas priekšlikumu Padomei par sistēmasvienkāršošanu;
Strukturāli pasākumi, nodarbinātība un sociālie jautājumi
102. ir īpaši gandarīts par to, ka saistībā ar Eiropas pārredzamības iniciatīvu un saskaņā ar jaunajiem
noteikumiem par struktūrfondiem laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam dalībvalstīm būs jāsniedzinformācija par Kopienas finansējuma saņēmējiem un Komisijai būs jādara šīinformācija zināma
atklātībai; aicina Komisiju visu šo informāciju un informāciju par saņēmējiem saistībā ar visām pārējām
ES politikām publicēt sabiedrībai viegli pieejamā veidā un tā, lai informāciju no dažādām dalībvalstīm
varētu salīdzināt;
103. atzīmē un atzinīgi vērtē to, ka saskaņā aršiem jaunajiem noteikumiem par struktūrfondiem laika
posmam no 2007. līdz 2013. gadam Komisija neatmaks ās izdevumus, ja vien tā iepriekš nebūs
saņēmusi neatkarīgas iestādes rakstisku apliecinājumu, ar ko apstiprina, ka valstī pienācīgi darbojas
vadības un kontroles sistēmas, kas atbilst Kopienas noteikumiem (
17);
104. pauž nožēlu par to, ka jau kārtējo gadu Revīzijas palāta dalībvalstu kontroles sistēmās konstatē
nepilnības un ievērojamu skaitu kļūdu, kas negat īvi ietekmē dalībvalstu galīgo izdevumu deklarāciju
uzticamību (gada pārskata 6.26. un 6.29. punkts); pauž nožēlu arī par to, ka saskaņā ar Revīzijas palātas
viedokli Komisija neveic efektīvu pārraudzību attiecībā uz dalībvalstīm uzticētajām pārbaudēm, un aicina
Komisiju nekavējoties novērst minētās nepilnības;
105. atzīmē, ka pareizas finanšu pārvaldības un ticamības deklarāciju nolūkā papildus centieniem novērst
konstatētās kļūdas vissvarīgākais uzdevums tomēr ir nodrošināt pienācīgu pārraudzības sistēmu darbību,kas savukārt ļautu Komisijai pienācīgi pārraudzīt iespējamos riskus attiecībā uz Kopienas budžetu un
veikt atbilsto šas finanšu korekcijas;
106. pauž nožēlu par to, ka dažās dalībvalstīs turpinās konkrētās problēmas, kuru dēļ izvirza pastāvīgas
atrunas, un prasa Komisijai cieši pārraudzīt minēto dalībvalstu iestāžu rīcību, pārliecināties, ka šāda
rīcība ir piemērota, un informēt Parlamenta kompetento komiteju par paveikto;15.7.2008. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 187/37
(17) Padomes Regula (EK) Nr. 1083/2006, 71. pants (OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.).
107. pauž nožēlu arī par to, ka saskaņā ar Revīzijas palātas viedokli dalībvalstis nav pienācīgi pildījušas
prasību sistemātiski un regulāri sniegt Komisijai informāciju par Kopienas ieguldījuma atcelšanu unatgūstamajiem līdzekļiem (gada pārskata 6.36. punkts);
108. aicina Komisiju darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pienācīgi pilda minēto prasību sniegt
informāciju, un neveikt nevienu maksā jumu, pirms dalībvalstu iestādes nav sniegušas prasīto
informāciju;
109. ir informēts par to, ka laika posmā no 2004. līdz 2006. gadam Komisija veica pasākumus, lai uz pagaidu
laiku apturētu ERAF un ESF maksā jumus dažām dalībvalstīm, kurās tika konstatētas kļūdas un izvirzītas
pastāvīgas atrunas, un atbalsta šādu rīcību;
110. saskaņā aršīs rezolūcijas 38. un turpmākajos punktos pausto un ņemot vērā, ka viena dalībvalsts nav
sniegusi garantijas, aicina Komisiju kā institūciju, kam uzticēta galīgā atbildība par Kopienas līdzekļu
pareizu finanšu pārvaldību, piemērot Kopienas noteikumus par maksājumu apturēšanu (
18);
Iekšējās politikas jomas
111. pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar Revīzijas palātas sniegto informāciju Komisijas tiešās pārvaldības
jomās vēl aizvien ir sastopamas iepriekšējos gados novērotās problēmas (kļūdas izdevumu atlīdzināšanā,piemērojamo noteikumu sarežģītība un efektīvas sodu sistēmas trūkums), un aicina Komisiju turpinātcentienus vienkāršot un precizēt dalītu izmaksu programmu noteikumus, it īpaši attiecībā uz
dokumentācijas nozīmīgumam atbilstošiem laika intervāliem (Revīzijas palātas 2005. gada pārskata7.29. punkts), pienācīgi konsultējoties ar finanšu atbalsta saņēmējiem, darīt visu iespējamo, lai precizētupiemērojamos noteikumus, rokasgrāmatas un veidlapas un nodrošinātu, ka pašreizējo sodu sistēmuefektīvi un pienācīgi piemēro visos atbilstīgajos gadījumos (vajadzības gadījumā ierosinot nepieciešamās
izmaiņas, lai šo sistēmu padarītu efektīvāku), kā arīpapildus uzlabot pēc valstu aģentūru sistēmu
revīzijām veikto pasākumu apjomu un kvalitāti, uzlabojot informāciju un savstarp ējas apmaiņas
(Revīzijas palātas 2005. gada pārskata 7.29. punkts un Parlamenta grozījums pārskatītās Finanšu regulasīstenošanas kārtības 35.a pantam (jauns) (
19); aicina Komisiju paskaidrot budžeta lēmējinstitūcijai, kādus
pasākumus Komisija šajāpilnvaru laikā plāno veikt, lai saņemtu ticamības deklarāciju bez atrunām tiešās
pārvaldības jomā;
Transports un tūrisms
112. atzīmē, ka 2005. gada budžeta galīgi pieņemtajā un gada laikā grozītaj āvariantā kopsummā
EUR 917 200 000 bija paredzēti pasākumiem transporta nozarē kāsaistību apropriācijas un
EUR 931 800 000 bija pieejami kā maksā jumu apropriācijas; tālāk atzīmē, ka no šīm kopsummām:
— EUR 671 400 000 bija pieejami kā saistību apropriācijas Eiropas transporta tīkliem (TEN-T) un
EUR 747 900 000 –kāmaksājumu apropriācijas,
— EUR 15 900 000 bija pieejami kā saistības un EUR 18 100 000 –kāmaksā jumi transporta
drošībai,
— EUR 30 500 000 bija pieejami kā saistības Marko Polo programmai un EUR 8 200 000 –kā
maksā jumi,
— EUR 69 000 000 bija pieejami kā saistības un EUR 62 000 000 –kāmaksā jumi transporta
aģentūrām;L 187/38 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 15.7.2008.
(18) Finanšu regulas īstenošanas kārtības 106. panta 4. punkts un nozarēm paredzēti noteikumi, kas izklāstīti Regulas (EK)
Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem, 38. panta 5. punktā un 39. panta 2. punktā.
(19) Sk. pieņemtos tekstus 13.12.2007., P6_TA(2007)0027, grozījums Nr. 10.
113. atzinīgi vērtē gan saistību, gan maksājumu apropriāciju joprojām augsto izlietojuma līmeni TEN-T
projektos, abos gadījumos sasniedzot gandrīz 100 %, bet pauž nožēlu, ka, neskatoties uz to, projektu
īstenošana joprojām ir lēna un neapmierinoša, pat ņemot vērā, ka transporta infrastruktūras projektu
pabeigšana parasti prasa vairākus gadus;
114. pauž bažas, ka ES ieguldījuma līmenis nevienā projektā nebija skaidri zināms, jo Finanšu regulā nav
noteikts, vai ES finansējums 10 % apmērā attiecas uz līdzšinējiem izdevumiem, vai uz projekta kopējām
paredzamaj ām izmaksām; atzīmē, ka tā rezultātā Revīzijas palāta ir norādījusi uz līdzekļu pārtēriņu EUR
146 miljonu apmērā; atzinīgi vērtē to, ka Komisija tagad ir ieņēmusi skaidru nostāju un piekrīt, ka
ieguldījuma maksimālais apjoms jānosaka procentos no projekta galīgajām izmaksām;
115. atzinīgi vērtē to, ka tagad Enerģētikas un transporta ģenerāldirektor āts veic revīzijas par 49 % no TEN-T
projektu kopējām izmaksām, taču aicina nostiprināt sasniegto, veicot revīzijas 20 % visu projektu;
116. pauž bažas par kļūdas līmeni, kas atklāts pētniecības līgumos transporta jomā un kas pārsniedz vidējo
kļūdas līmeni, un aicina labot situāciju šajājomā; aicina Revīzijas palātu to atkārtoti izskatīt savā 2006.
gada pārskatā;
117. ar bažām atzīmē, ka saistību apropriāciju izlietojuma līmenis attiecībā uz transporta drošību bija zems –
74 % no pieejamajā m apropriācijām; pauž bažas arī par Marko Polo programmas saistību apropriāciju
izlietojuma līmeni, kas bija 53 %; uzskata šos izlietojuma līmeņus attiecībā uz galveno mērķi, kas
noteikts Baltaj āgrāmatā par transportu, par pilnīgi nepieņemamiem, it īpaši maksājumu apropriāciju
izlietojuma kraso samazinājumu;
118. aicina Komisiju katru gadu nosūtīt Parlamentam un Padomei detalizētāku aprakstu par izdevumiem
visās budžeta pozīcijās, ņemot vērā par attiecīgo pozīciju izteikt ās piezīmes;
Vide, sabiedrības veselība un pārtikas nekaitīgums
119. uzskata, ka vispārējie izpildes rādītāji budžeta pozīcijām, kas attiecas uz vidi, sabiedrības veselību un
pārtikas nekaitīgumu, ir apmierinoši;
120. aicina Komisiju veikt pasākumus, lai turpinātu veicināt palīdzību pieteikumu iesniedzējiem saistībā ar
daudzgadu programmām; atzinīgi vērtē centienus vairāk precizēt uzaicinājumus uz konkursiem un
vairāk palīdzēt pieteikumu iesniedzējiem, lai novērstu tādu projektu pieteikumu iesniegšanu, kurinepārprotami nav tiesīgi saņemt finansējumu vai ir sliktas kvalitātes; atzīmē, ka darbs jāturpina, laipanāktu apmierinošu situāciju; aicina Komisiju izpētīt dažādas īstenošanas stadijas, lai īstenošanas fāze
attiecīgajā gadā tiktu sasniegta ātrāk;
121. atzīmē, ka gan vides, gan veselības un pārtikas nekaitīguma politikas jomās maksājumu izpildes līmenis
bija zemāks par 80 %; atzīst, ka ir grūti plānot vajadzīgās maksā jumu apropriācijas, jo Komisija daļēji ir
atkarīga no tā, cik ātri notiek saņēmēju un līgumslēdzēju rēķinu iesniegšana; tomēr aicina Komisiju
turpināt uzlabot tās savas procedūras, kas ietekmē maksā jumu apropriāciju izlietojumu;
122. pauž cerību, ka saskaņā ar jauno finanšu shēmu ieviestais modelis, t. i., visu pasākumu vienā politikas
jomā apvienošana vienā programmā un budžeta pozīcijā, veicinās pieejamo apropriāciju efektīvu
izlietojumu;
Kultūra un izglītība
123. uzskata prasību, kuras jāievēro pieteikuma iesniedzējam jaunaj ās daudzgadu programmās, piemēram,
“Jaunatne darbībā”, “Eiropa pilsoņiem” un“Kultūra 2007”, tālāku vienkāršošanu par vajadzīgu soli ceļā
uz pilsoņiem draudzīgāku Eiropu un sagaida, ka Komisija turpinās apzināt šādas iespējas atbilstoši
pārskatītajai finanšu regulai;15.7.2008. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 187/39
124. uzskata, ka Komisijai, piemērojot Finanšu regulas noteikumus, jāpārbauda, vai līgumu piešķiršanu
standartizēt, izmantojot vienotas likmes risinājumus un pamatojoties uz Komisijas lēmumiem parprogrammu finansējumu;
125. aicina Komisiju pielikt vēl vairāk pūļu, lai uzraudzītu darbu visās 99 dalībvalstu aģentūrās, kuras
iesaistītas programmu pārvaldībā un kuru revīzijas veikšanas kārtībā vairākos gadījumos ir atklāti
ievērojami trūkumi;
126. sagaida, ka Izglītības, audiovizuālās nozares un kultūras izpildaģentūras darbs uzlabos darbības
procedūras; uzsver, ka organizācijas, kas ietilpst tās darbības jomā, ir atkarīgas no uzticamas unsavlaicīgas informācijas par projektiem sniegto atbalstu; atzīmē, ka pieteikuma iesniedzēji bieži ir ļoti
mazas organizācijas vai fiziskas personas, kurām nav līdzekļu vai zināšanu revīzijas profesionālaiveikšanai;
127. atzīmē, ka projektu revīzijas izmaksas uz vietas ir ārkārtīgi augstas; tomēr uzskata, ka mērķis ir pēc
iespējas samazināt kļūdas risku un tādēļ jānodrošina līdzsvars starp veiktās kontroles izmaksām un tās
efektivitāti, lai panāktu līdzekļu optimālu sadalījumu Kopienas politikas īstenošanai un kontroles
pasākumu veikšanai;
128. vēlas nodrošināt, ka attiecībā uz saziņas atbalstu informācijas kampa ņās, kas tiek veidotas, sadarbojoties
dalībvalstīm un Komisijai, tiek ievērots papildinājuma princips, un aicina Komisiju prasīt no dalībvalstīmapliecinājumu, ka finansiāls atbalsts netiek izmantots, lai vienkārši aizstātu attiecīgās dalībvalstsieguldījumu valsts pasākumos, kas saistīti ar ES informācijas politiku;
129. prasa Komisijai nodrošināt, lai valstu aģentūras, piešķirot atbalsta līdzekļus, nepārkāpj vispārējos
kritērijus, kā tas notika Polijā ar homoseksuāliem jauniešiem saistītā projektā, un ņem vērā EK līguma
13. pantu un lai programmas kritēriju neievērošanas gadījumos tiek izskatīta iespēja pieprasīt piešķirtoES līdzekļu atmaksu;
Sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesība
130. norāda, ka saskaņā ar EK līguma 3. panta 2. punktu sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšana ir ES
pamatprincips un mērķis, kas skar visas Kopienas pasākumus un politikas jomas; atkārtoti prasa, laiintegrētu pieeju dzimumu līdztiesības veicināšanai pienācīgi ņem vērā kāprioritāru mērķi, plānojot
budžetu saskaņā ar dzimumu līdztiesības principu, un aicina Komisiju sniegt informāciju izvērtēšanai;
131. atkārto prasību par informācijas, kas saistīta ar dzimumu līdztiesības nodrošināšanas politiku un
konkrētiem datiem par dzimumu līdztiesību, iekļaušanu ziņojumā par budžeta izpildes apstiprināšanu;
pauž nožēlu, ka Komisija nav sniegusi šādu informāciju;
132. ar bažām norāda uz maksājumu izpildes zemo līmeni –58 % –Daphne programmā; ņem vērā Komisijas
argumentus saistībā ar augstu standartu saglabāšanu projektu atlasē, bet atzīmē, ka daudziem augstas
kvalitātes projektiem tika liegts finansiālais atbalsts, un tādēļ atzinīgi vērtē finansējuma palielināšanu
Daphne programmas trešajam posmam, taču pauž bažas par administratīvo kapacitāti, kura nav
mainījusies; tādēļ pieprasa veikt izpēti, lai precīzāk noteiktu maksājumu izpildes zemā līmeņa
iespējamos iemeslus;
133. vērš galveno uzmanību uz to, ka nav nekādu datu saistībā ar dzimumu līdztiesības veicināšanu, kam bija
piešķirts atbalsts no struktūrfondiem, un aicina Komisiju šo situāciju novērst;
134. uzskata, ka lielāka uzmanība jāpievērš sieviešu līdzdalībai uz zināšanām balstītā sabiedrībā un līdz ar to
arīaugstas kvalitātes apmācībai un sieviešu nodarbinātībai informācijas un komunikācijas tehnoloģiju
jomā;L 187/40 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 15.7.2008.
135. atzinīgi vērtē Komisijas ievērojamos panākumus ikgadējo mērķu sasniegšanā attiecībā uz sieviešu
pieņemšanu darbā, kā arīiecelšanu vadošos amatos un citos A*/AD līmeņa amatos Komisijas
administrācijā; mudina Komisiju turpināt darbu šajājomā;
Pilsoņu brīvības, tieslietas un iekšlietas
136. atzinīgi vērtē to, ka ir panākts zināms progress attiecībā uz saistību izpildes līmeni brīvības, drošības un
tiesiskuma telpas jomā; izsaka nožēlu par aizvien zemāko maksā jumu izpildes līmeni (saskaņā ar
informāciju, kas saņemta no Revīzijas palātas –79,8 %, salīdzinot ar 83,8 % 2004. gadā); atzīmē, ka šis
līmenis Komisijā ir viens no viszemākajiem; aicina Tieslietu, brīvības un drošības ģenerāldirektorātu
uzlabot budžeta turpmāko izpildi;
Pētniecība un attīstība
137. pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar Revīzijas palātas sniegto informāciju Komisijai vēl aizvien nav izdevies
ieviest drošu sistēmu ar personālu saistīto izdevumu reģistrēšanai pētniecības jomā; uzskata, ka “ir
svarīgi nodrošināt to, ka dotāciju nolīgumā ir paredzēts pienākums pamatot konkrētaj āpasākumā
iesaistītā personāla darba laiku” (gada pārskata 7.7. punkts) (20);
138. ar bažām atzīmē, ka revīzijas un sertifikātu sistēma, neskatoties uz tās augstaj ām izmaksām, 2005. gadā
vēl nav nodrošinājusi gaidītās garantijas, jo Revīzijas palāta ir atklājusi kļūdainus pārskatus parizdevumiem, kas saistīti ar personālu, un par vispārējiem izdevumiem, attiecībā uz kuriem tikuši izdoti
nevainojami revīzijas sertifikāti; tomēr norāda, ka revīzijas sertifikātu kvalitāte pēc šo sertifikātu prasību
publicēšanas ir uzlabojusies; aicina Komisiju turpināt pilnveidot revīzijas sertifikātu kritērijus, laiuzlabotu to lietderību;
139. mudina Komisiju paātrināt to pasākumu īstenošanu, kuri paredzēti iepriekš minētajā rīcības plānā
integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai, it īpaši 7. pasākumu “Veicināt paraugpraksi, lai
uzlabotu ieguvumu un izmaksu attiecību revīzij ās projektu līmenī”;
140. aicina Komisiju izpildīt Septītās pamatprogrammas dalības noteikumu prasību cita starpā ieviest
vienotas likmes maksājumu procedūru un informēt kompetento komiteju saistībā ar termiņa
vidusposma pārskatu;
141. pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar Revīzijas palātas sniegto informāciju vēl aizvien ir vērojama
nenoteikt ība pārāk vispārēju līguma noteikumu dēļ un trūkst skaidrības, it īpaši attiecībā uz subsīdiju
piešķiršanas kritērijiem un par sertifikāciju atbildīgo revidentu neatkarību, un atzīmē, ka Komisija irapņēmusies (
21) vienkāršot attiecīgo Kopienas pamatsistēmu un mainīt revīzijas sertifikātu izmantošanu;
142. atzīmē arī, ka Komisijas Iekšējās revīzijas dienests uzskata par riskantu situāciju, kad saistību apropriāciju
piešķiršanas procesā efektīvas pārbaudes sistēmas trūkuma dēļ paliek neidentificētas nepamatotas
summas, un tāpēc aicina Komisiju pieņemt atbilstīgus uzraudzības pasākumus;
Ārējie pasākumi
143. atzīmē, ka Revīzijas palāta, veicot deleģēto maksājumu izlasveida pārbaudi, nekonstatēja nevienu kļūdu,
tomēr atlasītajos piedāvājumos un īstenotāju struktūru veiktajās darbībās tā tādas atklāja;
144. uzskata, ka prioritārā kārtā jānodrošina to Kopienas politikas jomu konsekvence, kuras ietekmē
jaunattīstības valstis, un šajānolūkā skaidri jānosaka darba dalīšana ģenerāldirektor ātos, kas atbild par
ārējo pasākumu īstenošanu;15.7.2008. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 187/41
(20) Sk. arī Revīzijas palātas Atzinumu Nr. 1/2006 par Septīto pētniecības un attīstības pamatprogrammu.
(21) Tās paziņojumā “Kopsavilkuma pārskats par Komisijas sasniegumiem vadības jomā 2005. gadā”.
145. ar bažām atzīmē, ka saskaņā ar Revīzijas palātas sniegto informāciju EuropeAid, veicot riska analīzi,
neņēma vērā riskus, kas saistīti ar dažāda veida īstenotājām struktūrām (NVO, starptautiskās
organizācijas, valsts iestādes utt.) un izmantotajām finansēšanas metodēm (subsīdijas, atbalsts nobudžeta, uzticības fondi utt.); aicina Komisiju uzlabot skaidrību, vairāk izmantojot diferencētusziņojumus par atsevišķu palīdzības instrumentu efektivitāti; ierosina attiecībā uz jautājumu par atbalstu
jaunattīstības valstīm izskatīt posmu sistēmas ieviešanu, lai sākotnējā posmā, atbalstot atsevišķus
projektus, tiktu izpildīti arī pamatnosacījumi budžeta atbalsta piešķiršanai, t. i., tiktu izveidota
demokrātiska budžeta kontrole un neatkarīgas revīzijas struktūras;
146. pauž nožēlu it īpaši par to, ka EuropeAid veiktās pārbaudes sniedz ierobežotu ieguldījumu vispārējā
pārliecībā par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, jo tās nepietiekami ietver īstenotāju struktūru
darījumus (gada pārskata 8.12. punkts);
147. aicina EuropeAid pildīt īstenotājām struktūrām piemērojamu pārbaužu programmu un veltīt visus savus
centienus to dažādo NVO ex post revīzijām, ar kurām tas sadarbojas;
148. pauž bažas saistībā ar Revīzijas palātas apgalvojumu attiecībā uzTACIS programmas izdevumu
efektivitāti, ka 2005. gada beigās Komisija nevarēja noteikt, kādu ieguldījumu šīprogramma ir devusi
atomelektrostaciju drošības uzlabošanā (gada pārskata 8.36. punkts); uzskata šādu kritiku par ļoti
nopietnu, jo tā atklāj garantiju trūkumu attiecībā uz vienu no Kopienas darbības prioritārajiem
pamatprincipiem –izlietoto līdzekļu atdevi;
149. atzīmē Revīzijas palātas kritiku attiecībā uz Kopējās Relex informācijas sistēmas (CRIS) ierobežoto
izmantošanu, no kuras tiek iegūta niecīga vai netiek iegūta nemaz finanšu informācija, uz ko
pamatojoties būtu jāveic detalizētāka riska analīze (gada pārskata 8.6. punkts); aicina Komisiju steidzaminovērst šoCRIS trūkumu un izmantot sistēmas pilno potenciālu, lai iegūtu kontroles sistēmām vajadzīgo
informāciju;
150. norāda uz informāciju no Komisijas (atbilde uz rakstisku jautājumu E-4481-06), ka krāpšanas un
kukuļņemšanas lietā saistībā ar Lesoto augstienes ūdens projektu Lesoto Augstākā tiesa ir piespriedusi
soda naudas trim firmām, kuras saņēmušas ES atbalstu: Schneider Electric SA (Francija), Impregilo Spa
(Itālija) un Lahmeyer International GmbH (Vācija);
151. kritizē to, ka Lesoto augstienes ūdens projekta lietā Komisija acīmredzami nav pieņēmusi nekādus
lēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 93. panta 1. punkta e) apakšpunktu (izslēgšana no līdzdalības
iepirkuma piešķiršanas procedūrā); sagaida, ka Komisija vēlākais līdz 2007. gada jūnijam paziņos parattiecīgiem lēmumiem un vēlākais 2007. gada septembrī kopā ar Eiropas Investī ciju banku (kura arī ir
iesaistīta) iesniegs Parlamentam visaptverošu ziņojumu par šo lietu, skaidri norādot līdzekļu atgūšanai
veiktos pasākumus;
Attīstība
152. atzinīgi vērtē to, ka no 4,98 % līdz 6,83 % palielinājusies ES līdzekļu daļa, ko tērē veselības
pamataprūpei un pamatizglītībai; tomēr pauž nožēlu, ka šīdaļa vēl arvien nav ne tuvu 20 % mērķim, ko
noteica 2005. gada budžetā; nevar piekrist, ka Komisija izmanto likumīgo un nepieciešamo mērķi labākkoordinēt palīdzības sniedzējus un uzdevumu sadali starp tiem, lai attaisnotu pārāk mazos ieguldījumusveselības pamataprūpes un pamatizglītības jomās, un aicina Komisiju nekavējoties veikt pasākumus, laisasniegtu paredzēto 20 % mērķi, kā arīvismaz divas reizes gadā rakstiski informēt Parlamentu par
panākumiem īstenošanas procesā un par aprēķinos iekļautajiem kritērijiem;
153. pauž nožēlu par to, Komisija līdz šim nav izstrādājusi visaptverošu stratēģiju, lai kopā ar saņēmējvalstīm
valstu jaunajos stratēģiskajos plānos par prioritāti noteiktu veselības aprūpes un izglītības jomas;L 187/42 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 15.7.2008.
154. pauž nožēlu arī par to, ka pretēji Komisijas solījumiem valstu stratēģiskajos plānos, kas šobrīd tiek
gatavoti, nesniedz skaidru darbības virziena raksturojumu attiecībā uz tūkstošgades attīstības mērķiem
(TAM), nemaz nerunājot par īpašiem uzdevumiem un laika plānojumu, lai īstenotu atsevišķus
tūkstošgades attīstības mērķus, un pauž nožēlu, ka šajos dokumentos nav pietiekami atspoguļots
Kopienas ieguldījums šo mērķu sasniegšanā;
155. atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumus par dažu budžeta pozīciju nepilnīgu izpildi, īpaši Kopienas
līdzdalībai pasākumos, kurus veic nevalstiskas organizācijas un kuri ir vērsti uz jaunattīstības valstīm(21 02 03. pozīcija), vidi jaunattīstības valstīs (21 02 05. pozīcija), nabadzības izraisītu slimībuapkarošanu jaunattīstības valstīs (21 02 07 02. postenis), atbalstu iedzīvotāju politikas un reproduktīvāsveselības aprūpei (21 02 07 03. postenis) un decentralizētu atbalstu (21 02 13. pozīcija); tomē r mudina
pielikt visas pūles, lai pilnībā izpildītu budžetu;
156. aicina Komisiju stingrāk uzraudzīt kvalificētā darbaspēka aizplūšanu no jaunattīstības valstīm uz ES
valstīm un ierosināt atbilsto šus pasākumus, kas kvalificētām personām no jaunattīstības valstīm
atvieglotu uzturēšanos attiecīgajā valstī vai atgriešanos dzimtenē, lai līdzekļu devēja veiktie pasākumi,
tostarp veselības aprūpes un izglītības jomā, dotu ilglaicīgu un efektīvu ieguldījumu nabadzībasapkarošanā jaunattīstības valstīs;
157. atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palāta ir konstatējusi Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmu
uzlabošanos; taču pauž nožēlu par to, ka šīuzlabošanās neattiecas uz izpildiestāžu uzraudzību, kontroli
un revīziju; uzskata par nepieņemamu, ka tādējādi ķēdes vissvarīgākajā posmā starp Eiropas nodokļu
maksā tāju un finansējuma tiešo saņēmēju jaunattīstības valstī arvien rodas tik daudzas būtiskas kļūdas;
aicina Komisiju īpaši parūpēties par to, lai īstenotu noteiktās valsts iepirkuma procedūras un nerastos
dubultā uzskaite;
158. aicina Komisiju aktīvi rīkoties, lai Revīzijas palāta varētu efektīvi kontrolēt ES finanšu līdzekļus, kas
paredzēti pasākumiem, kurus veic starptautiskas organizācijas, īpaši ANO aģentūras;
159. vēlas, lai Komisija dotu norādījumus tās delegācijām saņēmējvalstīs ziņojumos obligāti norādīt ES
līdzekļu izlietojuma konkrētos rezultātus tā, lai Komisija varētu izvērtēt ES attīstības sadarbībasrezultātus un tos publicēt;
160. aicina Komisiju regulāri pārbaudīt tās delegācijām piešķirto darbības līdzekļu izlietojumu un to darbības
jomu saskaņotību ar Eiropas Savienības prioritātēm;
161. atzinīgi vērtē Komisijas centienus īstenot stratēģiju par to, kā apkārtējās vides jautājumus iekļauj
attīstības sadarbībā, un aicina Komisiju arī turpmāk lielāku uzmanību pievērst attīstības politikas vides
aspektiem, tostarp pasākumiem par videi draudzīgas enerģijas piegādes veicināšanu;
162. pauž prieku par kopējo pozitīvo veikumu saistībā ar Komisijas humāno palīdzību cunami katastrofā
cietušajiem; taču pauž nožēlu par to, ka ārkārtas palīdzības pasākumi netika pietiekami koordinēti;
aicina Komisiju skaidrāk definēt Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta un Vides ģenerāldirektorāta
(Kopienas procedūra katastrofu novēršanai) lomu, kā arīizstrādāt koncepcijas, lai, koordinējot dažādus
līdzekļu devējus, nodrošinātu atbalstu attiecīgajiem reģioniem, un atzinīgi vērtē Komisijas gatavību
regulāri rakstiski informēt Parlamentu par panākto progresu;
163. atkārtoti konstatē, ka Eiropas attīstības fonda integrēšana ES budžetā kopumā veicinātu Eiropas attīstības
sadarbības saskaņotību, nodrošinātu lielāku pārskatāmību un efektivitāti, kā arīradītu demokrātiskas
kontroles iespējas;
ES un Vidusjūras reģiona valstu partnerība
164. pauž gandarījumu par Revīzijas palātas vērtējumu, ka Komisija ir ievērojami uzlabojusi MEDA
programmas pārvaldību; mudina Komisiju turpināt uzlabot tās efektivitāti un lietderību un nodrošinātvienmērīgu pāreju uz jaunajiem finanšu instrumentiem; uzstāj, ka Komisijai jāinformē Parlaments par to15.7.2008. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 187/43
mērķu īstenošanu praksē , kas noteikti saskaņā ar jaunajiem instrumentiem izstrādātajos stratēģijas
dokumentos un indikatīvaj ās programmās;
165. aicina Komisiju iesniegt apjomīgāku novērtēšanas sistēmu attiecībā uzārējās palīdzības izdevumiem, kur
saikne starp izdevumiem un politiskajiem rezultātiem vai tās trūkums ir labāk pārredzams, lai Eiropas
Parlaments kā budžeta lēmējiestāde varētu efektīvāk pielietot savas prerogatīvas un pildīt pienākumus;
Austrumu kaimiņi
166. pauž gandarījumu par Komisijas centieniem vēl vairāk uzlabot TACIS projektu pārvaldību Krievijā un
citās saņēmējvalstīs; atzīst, ka Komisija ir novērsusi daudzus trūkumus, kas atzīmēti Revīzijas palātasĪpašajā ziņojumā Nr. 2/2006;
167. ar interesi gaida izvērtējumu saistībā ar ieguldījumu, kuru Komisija 2006. gadā uzsāka no TACIS
programmas, lai uzlabotu dažādu atomelektrostaciju drošību;
168. atkārtoti prasa, lai Komisija kopā ar ANO aģentūrām noskaidro, kādas ir Revīzijas palātas tiesības piekļūt
šo aģentūru pārvaldītajiem projektiem;
169. aicina Komisiju pieprasīt to līdzekļu izsekojamību, kurus Eiropas Savienība piešķīrusi starptautiskām
organizācijām, piemēram, ANO aģentūrām un Pasaules Bankai, kā arī šo līdzekļu pārvaldības
pārredzamību un nosūtīt šo informāciju Parlamentam;
170. uzskata, ka Eiropas Savienības tēlam jābūt pamanāmākam; aicina Komisiju un Padomi turpināt apsvērt
saziņas metodi, lai nodrošinātu Eiropas Savienības ārpolitikas lielāku pārredzamību un atpazīstamību;
Pirmspievienošanās stratēģija
171. atzīmē Revīzijas palātas apgalvojumu, ka tās revidētajos SAPARD darījumos atklātas būtiskas kļūdas un
ka, neskatoties uz uzlabojumiem Komisijas uzraudzības un kontroles sistēmās, dalībvalstīs tikakonstatēti ievērojami trūkumi (9.10. un 9.19. punkts);
172. tāpēc iesaka Komisijai uzlabot savas dalībvalstu uzraudzības sistēmas, īpašu uzmanību veltīt galīgo
izdevumu deklarācijām, kas attiecas uz programmām kopumā, un nodrošināt, ka īpaši stingri tiek
uzraudzītas SAPARD maksātājas struktūras;
173. pauž bažas par EDIS akreditācijas procesa aizkavēšanos saistībā arPHARE unISPA Bulgārijā, kā
rezultātā šis process netika pilnībā pabeigts pirms paplašināšanās; atzīmē, ka sagatavo šanās fāze ir
pagarināta Bulgārijai, kura ir progresējusi, bet kurai joprojām jāuzlabo uzraudzības un kontrolessistēmas un administratīvā kapacitāte, kas vajadzīga projektu savlaicīgai un efektīvai īstenošanai; mudina
Komisiju turpināt sadarbību ar Bulgārijas un Rumānijas varas iestādēm, lai sniegtu tām atbalstu saistībāar pielāgošanos EDIS prasībām;
174. pauž prieku par Revīzijas palātas novērtējumu, ka decentralizētā pārvaldība, kas tika ieviesta attiecībā uz
CARDS projektiem Horvātijā, ir noritējusi bez problēmām; aicina Komisiju turpināt sadarboties ar valstu
izpildaģentūrām, lai veicinātu to pārvaldības spējas;
175. atzīstot, cik svarīgi ir sadarboties ar starptautiskām finanšu iestādēm, uzstāj, ka Komisijai jāpiedalās
kopīgos projektos tikai tad, ja tie nodrošina līdzekļu efektīvu izlietojumu; uzstāj, ka ES palīdzībai jābūttādai, kas nodrošina nepārprotamu pievienoto vērtību, un prasa, lai Komisija cieši uzrauga kopīgoprojektu īstenošanu;L 187/44 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 15.7.2008.
176. aicina Komisiju turpināt darbu, lai veiksmīgi īstenotu Finanšu un administratīvajā pamatnolīgumā
iekļauto pārbaudes klauzulu, kā arīizstrādāt vadlīnijas par informāciju, kas saskaņā ar vienošanos
jāsniedz ANO aģentūru ziņojumos par projektu īstenošanu, tādējādi aizsargājot ES finanšu intereses un
Revīzijas palātas prerogatīvas;
Administratīvie izdevumi
177. ar gandarījumu atzīmē, ka Revīzijas palāta nekonstatēja nopietnas kļūdas attiecībā uz administratīvo
izdevumu likumību;
178. aicina Komisiju līdz 2007. gada beigām informēt Parlamentu par to, kāds progress attiecībā uz
pretkorupcijas tiesību aktu pieņemšanu panākts jaunajās dalībvalstīs, it īpaši Rumānijā un Bulgārijā; pauž
nožēlu, ka Rumānijas valdības tieslietu ministra ierosināto pretkorupcijas likumu bloķēja Rumānijasparlaments; pilnībā atbalsta valdības centienus panākt šālikuma apstiprināšanu un īstenošanu;
179. tomēr pauž bažas par invaliditātes pensiju pieaugošajām izmaksām un uzskata par nepieļaujamu, ka
konflikti attiecībās ar Komisijas darbiniekiem tiek risināti, izmantojot obligāto invaliditātes pensijusaistībā ar psiholoģiskiem traucējumiem;
Aģentūras
180. uzskata, ka aizvien pieaugošais aģentūru skaits ne vienmēr atspoguļo Savienības un tās pilsoņu faktiskās
vajadzības; tāpēc aicina Komisiju iesniegt izmaksu un ieguvumu pētījumu pirms katras jaunas aģentūrasizveides un aicina Revīzijas palātu sniegt atzinumu par izmaksu un ieguvumu pētījumu, pirmsParlaments pieņem lēmumu;
181. aicina Komisiju ik pēc pieciem gadiem iesniegt pētījumu par ikvienas esošās aģentūras pievienoto
vērtību; aicina visas attiecīgās institūcijas aģentūras pievienotās vērtības negatīva novērtējuma gadījumāīstenot nepieciešamos pasākumus, no jauna formulējot konkrētās aģentūras pilnvaras vai slēdzot to;
182. pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar Revīzijas palātas gada pārskatā sniegto informāciju arī 2005. gadā
aģentūrās bija vērojami trūkumi saistībā ar darbā pieņemšanu un līgumu piešķiršanas procedūrām (vēl
aizvien nebija ieviesta uz darbības jomām balstīta pārvaldība);
183. norāda, ka Iekšējās revīzijas dienests (IRD) savā 2005. gada pārskatā iekļāva atrunu, ka tam ir pārāk maz
Finanšu regulā noteiktajām prasībām atbilstošu darbinieku, lai aģentūrās veiktu revīziju katru gadu;
aicina iekšējo revidentu pēc iespējas ātrāk paskaidrot budžeta lēmējinstitūcijai, cik papildu darbinieki šim
nolūkam ir vajadzīgi;
184. uzskata, ka, ņemot vērā regulatīvo aģentūru pieaugošo skaitu, vairāk nekā jebkad agrāk nepieciešams
precizēt Kopienas dažādo institucionālo dalībnieku pienākumus pret šīm aģentūrām un izstrādāt
skaidrus noteikumus šajājomā, tostarp par uzraudzības uzdevumu sadali;
185. pauž nožēlu, ka Komisija nav spējusi panākt nekādu progresu sarunās par projektu iestāžu nolīgumam
par Eiropas regulatīvo aģentūru darbības pamatprincipiem (COM(2005)0059), kuru pieņēma 2005.gada februārī;
186. atzīmē, ka ar IRD palīdzību aģentūras ir sākušas savu iekšējās kontroles departamentu izveidi un ka
nākotnē IRD veiks periodiskas šo departamentu pārbaudes; uzskata arī, ka IRD jāpārbauda, vai aģentūru
iekšējās kontroles sistēmas darbojas pareizi, un jāinformē Parlaments par tā veiktajām pārbaudēm un
sasniegto progresu;15.7.2008. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 187/45
187. aicina Komisiju izskatīt iespēju organizēt revīziju katrā ES aģentūrā, lai pārbaudītu to darbību it sevišķi
attiecībā uz cilvēkresursu vadību, budžetu un to, vai tās izpilda savus uzdevumus;
188. atzīmē, ka vairākas aģentūras ir izveidojušas Kopīgo atbalsta dienestu finanšu pārvaldības informācijas
sistēmu pielāgošanas nolūkā, lai tās padarītu savienojamas ar Komisijas lietotajām sistēmām; atzīmē, kaiemaksas šim dienestam pārvaldīja ārpus aģentūru budžeta sistēmām (2005. gada pārskata
10.27. punkts); uzskata –tāpat kā Revīzijas palāta –, ka šādā sadarbībā nevajadzētu ignorēt budžeta
vienotības un pārredzamības principus un šādas iemaksas Kopīgajā atbalsta dienestā līdz ar to vajadzētu
uzskatīt par aģentūru budžeta sistēmās iekļautiem piešķirtiem ieņēmumiem;
189. aicina Revīzijas palātu savā gada ziņojumā izveidot papildu nodaļu par aģentūrām, lai gūtu skaidrāku
priekšstatu par ES līdzekļu izlietojumu aģentūrās;
Eiropas skolas
190. atzīmē Revīzijas palātas labvēlīgo ziņojumu par Eiropas skolu gada pārskatiem; tomē r piebilst, ka
Revīzijas palātas pārskatā ir norādīts, ka skolu iekšējās kontroles sistēmā netiek ievērots kredītrīkotāju un
grāmatvežu pienākumu nošķiršanas princips un ka pilnvarošanas uzdevumus attiecībā uz visām budžeta
pozīcijām veic divi nodaļas vadītāji, neparedzot finanšu līdzekļu griestus; cer, ka Revīzijas palātasnorādītie trūkumi tiks novērsti ar jauno Eiropas skolu finanšu regulu (kas ir spēkā kopš 2007. gada
1. janvāra); cer, ka turpmāk Komisija par ilgtspējīgu skolu politiku uzņemsies plašāku atbildību, kassamērojama ar tās daļu Eiropas skolu finansējumā un nevis ar tās formālajām balsstiesībām augstākajā s
lēmējiestādēs, un strādās virzienā uz ilgtermiņa un ieinteresētajām pusēm uzticamu politiku, kas garantē
plānošanas noteiktību; aicina vidējā termiņā izmainīt balsstiesības, lai tās atbilstu finansējuma daļai;
Jautājumi saistībā ar Kopienas ēkām
191. atzīmē Infrastruktūras un loģistikas biroja (Briselē) ģenerāldirektora gada darbības pārskatā minēto
sūdzību attiecībā uz strukturālo deficītu, ko rada Berlaymont ēkas uzturēšanas izmaksas pēc tās
atjaunošanas (
22), kā arīviņa atsauces uz virkni grāmatvedības un pārvaldības problēmu; uzskata, ka
steidzami jāatrisina uzsvērtās strukturālā deficīta problēmas, un aicina Komisiju īstenot atbilstīgus
pasākumus un informēt par to Parlamentu;
192. atgriezīsies arī pie citiem jautājumiem saistībā arBerlaymont ēku, tiklīdz būs pieejams paredzētais
Revīzijas palātas īpašais ziņojums par ēku politiku;
193. norāda uz Komisijas 2007. gada 21. febru āra ziņojumiem par liftu un eskalatoru karteli, kura locekļiem
piespriests naudas sods vairāk nekā EUR 990 miljonu apmērā; sagaida, ka līdz 2007. gada septembrim
Komisija iesniegs ziņojumu, kurā parādīs, kādā apmērā par šākarteļa upuriem kļuva arī Kopienas
iestādes saistībā ar dažādiem ēku projektiem un kādi pasākumi ir veikti, lai pieprasītu zaudējumu
segšanu;
SECINĀJUMI PAR REVĪZIJAS PALĀTAS IZDOTAJIEM ĪPAŠAJIEM ZIŅOJUMIEM
Īpašais ziņojums Nr. 6/2005 par Eiropas transporta tīklu (TEN-T)
194. norāda, ka jaunajam 2007.–2013. gada finanšu plānam būs nozīmīga ietekme uz TEN-T , jo finansējuma
apjoms, par kuru panākta vienošanās, ir aptuveni par 40 % mazāks, nekā sākotnēji ierosināja Komisija;
uzskata, ka tā rezultātā projektu atlase un prioritāšu piešķiršana kļūs vēl svarīgāka;L 187/46 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 15.7.2008.
(22) Infrastruktūras un loģistikas biroja gada darbības pārskata 2.2.1.2. punkts “Riska pārvaldība”, 23. lpp.
195. pauž viedokli, ka pašreizējos finansiālajos apstākļos priekšroka jādod prioritāro projektu pārrobežu
sadaļām, kuras paredz iesaistīt vairāk nekā vienu dalībvalsti;
196. aicina dalībvalstis atbalstīt Eiropas pievienotās vērtības pieeju, nevis cīnīties par “pienācīgas daļas”
principu;
197. pauž viedokli, ka Komisijai vēl vairāk jāuzlabo sadarbība ar dalībvalstīm prioritāru projektu atlasē valstu
un ES līmenī;
198. šajāsakarā pauž nopietnas bažas par TEN-T prioritāro projektu lēno īstenošanas gaitu un mudina
Komisiju un dalībvalstis uzlabot ES transporta infrastruktūras finansējuma koordināciju gada undaudzgadu programmās;
199. aicina Komisiju turpināt īstenot centienus, lai izstrādātu skaidru tiesisko pamatu un procedūras,
garantētu stingru uzraudzību un vispusīgu projektu un programmu novērtēšanu un izveidotuvisaptverošu tādu skaidru kritēriju sarakstu, kuri ļauj pārskatāmā veidā noteikt prioritāros projektus;
200. lūdz Komisiju precizēt procedūru Eiropas koordinatoru iecelšanai, izstrādājot reglamentējošus
noteikumus attiecībā uz to ziņojumu saturu;
201. aicina Komisiju noteikt skaidru un pārredzamu institucionālās atbildības sadalījumu, kā arīReģionālās
politikas ģenerāldirektorāta un Enerģētikas un transporta ģenerāldirektor āta darbību koordinācijas
pamatsistēmu, lai novērstu vienu un to pašu projektu divkāršu finansēšanu;
202. atzīmē, ka Revīzijas palāta pirmo izmaksu un guvumu analīzi attiecībā uz izpildaģentūras izveidi ir
atzinusi par virspusēju; prasa Revīzijas palātai novērtēt otro analīzi, kas tika pabeigta 2005. gada jūlij ā,
līdz tam laikam, kad kompetentā komiteja gatavos savu iniciatīvas ziņojumu;
203. norāda, ka Padomes 2002. gada 19. decembra Regulas (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus
izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (
23), 3. panta
1. punktā prasīta iepriekšēja izmaksu un ieguvumu analīze, ņemot vērā vairākus faktorus, pirms
Komisija var pieprasīt izpildaģentūras dibināšanu; pauž nožēlu, ka Komisija pašā sākumā nav iesniegusi
Eiropas Revīzijas palātai izpildaģentūras izveides izmaksu un ieguvumu apmierinošu analīzi; līdz arEiropas Revīzijas palātu joprojām nav pārliecināts par tās izmaksu un ieguvumu novērtējuma saistībā ar
Kopienas finansiālā atbalsta ārēja pārvaldījuma izveidi TEN-T projektiem pārstrādātās versijas kvalitāti;
aicina, lai turpmāk Komisija cenšas saņemt pozitīvu vērtējumu no Eiropas Revīzijas palātas par izmaksuun ieguvumu analīzi, pirms tā iesniedz priekšlikumu budžeta lēmējiestādēm par izpildaģentūras izveidi;
204. pauž viedokli, ka Komisijai jāapsver iespēja ierosināt palielināt Kopienas ieguldījumu TEN-T budžeta
pozīcijā attiecībā uz pārrobežu projektiem; šajā sakarā atzinīgi vērtē sadarbības nolīgumu ar Eiropas
Investī ciju banku;
Īpašais ziņojums Nr. 1/2006 par Eiropas Sociālā fonda ieguldījumu skolas priekšlaicīgas
pamešanas apkarošanā
205. piešķir lielu nozīmi efektīvai un atbildīgai ES budžeta izlietošanai un tāda principa piemērošanai, saskaņā
ar kuru no valsts līdzekļiem nevajadzētu finansēt iniciatīvas, ko nav iespējams pienācīgi pārbaudīt, untāpēc pauž nožēlu, ka netika atklāta skaidra korelācija starp skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu
skaita samazināšanu un ES finansējumu;
206. atzīst, ka Komisijas rīcībā ir piemērots uzraudzības un kontroles mehānisms, lai nodrošinātu pareizas
finan šu vadības principu ievērošanu, bet uzsver, ka šis mehānisms ir jāuzlabo atbilsto ši Komisijas pašas
apgalvojumiem; aicina Komisiju nākt klajā ar atbilstīgiem ierosinājumiem;15.7.2008. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 187/47
(23) OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.
207. mudina Komisiju strādāt kopā ar dalībvalstīm un to statistikas birojiem, lai pienācīgi definētu un
identific ētu skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumus un veicinātu informācijas un paraugprakses
apmaiņu starp visām tām vietējām un valsts organizācijām, kuras ir atbildīgas par skolas priekšlaicīgaspamešanas problēmas risināšanu;
208. aicina visas 27 dalībvalstis panākt vienotu izpratni par vērtēšanas standartiem un definīcijām attiecībā
uz skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu, lai nodrošinātu, ka valstu dati ir salīdzināmi, kā arīpar
nepieciešamo kvalitātes līmeni, lai noteiktu, vai Lisabonas stratēģijas prioritātes šajājomā patiešām tiek
īstenotas;
209. aicina Komisiju nodrošināt, ka jaunajās dalībvalstīs cik vien drīz iespējams un laicīgi tiek veikts vispusīgs
novērtējums, lai vajadzības gadījumā īstenotu atbilstīgus pasākumus problēmas novēršanai; turklātaicina Revīzijas palātu vienlaicīgi veikt revīziju jaunaj ās dalībvalstīs, līdzīgu tai, kādu tā iepriekš veica
15 dalībvalstīs, par skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmas novēršanai paredzēto līdzekļu ietekmi;
Īpašais ziņojums Nr. 2/2006 par TACIS finansēto projektu izpildi Krievijas Federācijā
210. uzsver, ka, neskatoties uz pozitīvajiem rezultātiem daudzās jomās, TACIS programmas vispārējā ietekme
ne vienmēr ir bijusi tik efektīva un ilgtspējīga, kā plānots; norāda, ka Revīzijas palātas konstatētie
pārkāpumi pārsvarā ir saistīti ar Komisijas nepareizu rīcību plānošanas procesā;
211. aicina Komisiju iesaistīt Krievijas valdību turpmākā dialogā, lai rūpīgi noteiktu valsts vajadzības un
virzību, un meklēt iespējas definēt un identificēt prioritātes un mērķus, kas jāsasniedz; uzskata, kaKomisijai jāievēro izmaksu lietderības princips, un tādēļ mudina Komisiju turpmāk uzraudzīt un
novērtēt šo programmu daudz piesardzīgāk un rūpīgāk;
212. mudina Komisiju turpināt īstenot politiku, kas paredz koncentrēšanos uz ierobežotu skaitu nozaru un
programmu; uzskata, ka Komisijai ir jāpārorientējas no projektu pieejas uz programmu pieeju, jo
projektu pieejas izmantošana pārāk bieži ir novedusi pie ierobežota dialoga, līdzdalības un elastības, kāarīpie neatkarīgi īstenojamiem projektiem, ar kuriem, maz ticams, varētu sasniegt plašākus un ilgāka
termiņa mērķus, kas izklāstīti pašreizējā partnerības un sadarbības nolīgumā;
213. aicina Komisiju sagatavot juridiskā pamata priekšlikumu, kas TACIS līdzekļus ļautu izmantot
līdzfinansēšanai ar Krievijas Federāciju, un uzskata par būtisku reģionālo un vietējo dalībnieku unsociālo partneru finansiālu iesaistīšanu un lielāku privātā sektora līdzdalību;
214. aicina Komisiju nodrošināt biežu uz projektiem balstītu novērtēšanu pēc to pabeigšanas, lai uzlabotu
atgriezenisko saiti ar pagātnes pieredzi un arī lai sniegtu skaidru informāciju par īstenošanas procesā
esošajiem projektiem un dažādām programmām, atvieglotu sabiedrības piekļuvi informācijai unpalielinātu atvērtību un pārredzamību attiecībā uz līdzekļu izlietojumu un lēmumu pieņemšanu;
Īpašais ziņojums Nr. 3/2006 par Eiropas Komisijas sniegto humāno palīdzību cunami upuriem
215. atzinīgi vērtē Revīzijas palātas vispārējo pozitīvo novērtējumu attiecībā uz Humānās palīdzības
ģenerāldirektor āta atbildes reakciju, nodrošinot humānās palīdzības sniegšanu;
216. mudina Komisiju precizēt Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta un Vides ģenerāldirektorāta lomu (ar
civilās aizsardzības mehānisma starpniecību) reakcijā uz humānās palīdzības vajadzībām, lai varētu
nodrošināt saskaņotu rīcību;L 187/48 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 15.7.2008.
217. aicina Komisiju pastiprināt Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta lomu nolūkā turpināt uzlabot tā
koordināciju un reaģēšanas kapacitāti, lai ātri un efektīvi apmierinātu nākotnē iespējamo humanitāro
katastrofu upuru vajadzības un veltītu pienācīgu uzmanību tam, cik liela nozīme ir saiknei starpīstermiņa humāno palīdzību un ilgāka termiņa rehabilitāciju un atjaunošanu; atzīmē, ka pašlaik parabiem posmiem atbild atšķirīgi ģenerāldirektorāti un uz tiem attiecas atšķirīgas procedūras un pilnvaras;
218. pieprasa īstenot pareizu finanšu pārvaldību un uzskata, ka ir jāsniedz detalizēta finan šu informācija, lai
atvieglotu projektu īstenošanas efektīvu uzraudzību;
219. uzsver Revīzijas palātas ieteikumu Humānās palīdzības ģenerāldirektorātam pilnveidot savu uzraudzības
sistēmu;
220. saprot, ka izņēmuma gadījumos var būt neizbēgama preču cenu un darbaspēka izmaksu palielināšanās;
tomēr aicina Komisiju apsvērt pasākumus, kas paredzēti pēc iespējas stingrākas izmaksu kontroles unuzraudzības nodrošināšanai;
221. pauž bažas par zīmola reklamēšanu un sacensību par atpazīstamību starp humānās palīdzības
sniedzējiem humanitāru katastrofu gadījumos, kuras pārlieku piesaista ietekmīgu plašsaziņas līdzekļuuzmanību, jo šādai rīcībai ir negat īva ietekme uz humānās palīdzības koordinēšanu un to, kā šo
palīdzību uztver katastrofu upuri;
222. prasa Komisijai skaidri definēt, kas ir NVO;
Īpašais ziņojums Nr. 4/2006 par Phare ieguldījumu projektiem Bulgārijā un Rumānijā
223. pauž nožēlu par Komisijas praksi iepriekš nepierādīt nepieciešamību pēc atsevišķiem no Phare
programmas līdzekļiem finansētiem projektiem, tādējādi pārkāpjot likumības un pareizības principus;
224. aicina Komisiju iesaistīt Bulgārijas un Rumānijas varas iestādes savstarpējā sadarbībā nolūkā precīzāk
identific ēt abu valstu vajadzības un spējas, kā arīcensties definēt un noteikt prioritātes un mērķus, kas
jāsasniedz;
225. norāda, ka vēl daudz ir jādara, neraugoties uz to, ka noteikti pasākumi jau ir veikti, lai atrisinātu
nepietiekamas administratīvās kapacitātes problēmu, novērstu trūkumus līgumtiesībās un nodrošinātulīdzfinansējuma prasību ievērošanu;
226. aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst administratīvu struktūru un tādu informācijas sistēmu izveidei
Rumānij āun Bulgārij ā, ar kuru palīdzību varētu pārvaldīt un kontrolēt ES līdzekļus un uzraudzīt par šo
līdzekļu ieguldīšanu atbildīgo departamentu reorganizāciju;
227. aicina Komisiju nodrošināt, ka tiek sniegta skaidra informācija par pašreizējiem projektiem un
dažādajā m programmām un par Rumānijas un Bulgārijas administrācijas vispārējo pārvaldības un
neatkarīgas uzraudzības spēju, kā arīnodrošināt, ka tiek panākta lielāka atvērtība un pārredzamība
attiecībā uz līdzekļu izlietojumu un atbilstīgo lēmumu pieņemšanu;
228. aicina Komisiju sniegt neatkarīgu atzinumu par Rumānijas un Bulgārijas administratīvo iestāžu spēju
īstenot Kopienas finansējuma pareizu pārvaldību;
Īpašais ziņojums Nr. 6/2006 par vides aspektiem, Komisijai sadarbojoties attīst ības jomā
229. aicina Komisiju, pamatojoties uz jaunās attīstības politikas dokumentu, ko parakstīja 2005. gada
decembrī, izstrādāt visaptverošu vides stratēģiju attiecībā uz savu sadarbību attīstības jomā;15.7.2008. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 187/49
230. uzskata, ka šādā stratēģijā par nozīmīgu jāatzīst ne tikai vides jautājumu integrēšana visās attīstības
programmās un projektos, bet arī vides jautājumu noteikšana par prioritāriem saistībā ar izdevumiem;
231. uzskata, ka apmācība vides jautājumu integrēšanā jānosaka par obligātu attiecīgajās pamatnozarēs
strādājošajā m amatpersonām; mudina Komisiju pēc iespējas drīzāk pabeigt darbu pie rokasgrāmatas par
vides jautājumu integrēšanu;
232. prasa Komisijai nodrošināt, ka tai ir pietiekama iekšējā speciālā kompetence vides jomā un ka tiek gan
formulētas, gan ievērotas skaidras vides integrācijas procedūras;
233. aicina Komisiju vairāk izmantot dalībvalstu valsts atbalsta administrācijas iestāžu un tādu privāto
uzņēmumu kompetenci, kuriem ir vispāratzīta pieredze sadarbībā ar valsts atbalsta administrācijas
iestādēm vides projektu vadīšanā saistībā ar valsts sadarbības programmām attīstības jomā;
234. uzstāj, ka projekti jāplāno, pamatojoties uz detalizētiem aprakstiem, kuros skaidri definēti mērķi, un ka
jāiesaista ārēji uzraugi, kas novērtētu katra projekta sekmīgas īstenošanas līmeni un skaidri identificētu
jebkādas neveiksmes vai trūkumus;
Īpašais ziņojums Nr. 7/2006 par ieguldījumiem lauku attīst ībā: vai tie efektīvi risina problēmas
lauku apvidos?
235. atzinīgi vērtē šā ziņojuma publicēšanu un mudina Komisiju novērst ziņojumā identificētos trūkumus,
kam nav veltīta uzmanība jaunajā lauku attīstības regulā vai tās detalizētajos īstenošanas noteikumos, it
īpaši valstu programmu apstiprināšanas procesā;
236. it īpaši aicina Komisiju noteikt skaidrākas stratēģijas attiecībā uz specifiskiem mērķiem un strādāt ciešā
sadarbībā ar dalībvalstīm, lai uzlabotu mērķu, finansējuma saņēmēju un zonu noteikšanu, kā arī
vispiemērotāko projektu atlasi un iekļautu to visu 2007.–2013. gada plānošanas dokumentos;
237. uzskata, ka, iespējams, ir nedaudz jāpagarina valstu programmu apstiprināšanas termiņš Komisijā, lai
ļautu tai veikt rūpīgāku analīzi, jo valstu programmu kvalitāte lielā mērā noteiks to, vai līdzekļu
piešķiršana vistrūcīgākajām zonām un līdzekļu saņēmējiem ir skaidri pamatota un vai ieguldījumupasākumu efektivitāti vislabāk var novērtēt nākotnē;
238. atkārtoti uzsver, cik lielu nozīmi tas piešķir efektīvai un atbildīgai ES budžeta līdzekļu izlietošanai un
tāda principa piemērošanai, saskaņā ar kuru no valsts līdzekļiem nevajadzētu finansēt iniciatīvas, ko nav
iespējams pienācīgi pārbaudīt; uzsver, ka šajākontekstā valstu programmās ir būtiski noteikt skaidrus
mērķus un stratēģijas;
239. uzskata, ka ieguldījumu pasākumu divkāršie –strukturālie un lauksaimniecības –mērķi būtu jāīsteno,
izmantojot rūpīgi līdzsvarotu nozaru (attiecībā uz lauksaimniecību) un teritoriālo (attiecībā uz
ekonomikas un sociālo kohēziju) pieeju;
240. uzskata KLP otro pīlāru par nepieciešamu instrumentu turpmākai ES lauku apvidu attīstībai un tāpēc
aicina Komisiju mudināt dalībvalstis analizēt ieguldījumu projektu panākumu pamatfaktorus un izplatītinformāciju par veiksmīgas prakses piemēriem;
241. aicina Komisiju, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, uzlabot uzraudzības un novērtēšanas sistēmas,
piemēram, izveidojot attiecīgus kvalitatīvus rādītājus, kas ļauj dalībvalstīm un Komisijai noteikt, vai
pasākumi bijuši veiksmīgi un kuri mērķi tika sasniegti;L 187/50 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 15.7.2008.
242. atzinīgi vērtē to, ka diskusija par šoīpašo ziņojumu notika vienlaikus ar pirmo iepazīstināšanu ar
Komisijas priekšlikumu reformēt augļu un dārzeņu nozari, kas stāsies spēkā no 2008. gada;
Īpašais ziņojums Nr. 8/2006 “Lielāki panākumi? Augļu un dārzeņu ražotāju darbības
programmām paredzētā Eiropas Savienības atbalsta efektivitāte”
243. atkārto savas saistības par labu Kopienas atbalstam augļu un dārzeņu nozarei ES, kurš nepieciešams, lai
veicinātu šīs nozares ilgtspējību un konkurētspēju;
244. uzsver, ka ražotāju organizācijas ir augļu un dārzeņu produktu tirgus kopīgās organizācijas stūrakmens,
tāpēc piekrīt Komisijas centieniem mudināt un atbalstīt audzētājus saistībā ar ražotāju organizāciju
veidošanu;
245. pauž atbalstu pakāpeniskai intervences pasākumu, tādu kā izņemšana no tirgus vai atbalsts apstrādātiem
produktiem, atcelšanai, kurus tas uzskata par pretrunīgiem saistībā ar augļu un dārzeņu nozarē
noteiktajiem mērķiem;
246. uzskata, ka augļu un dārzeņu ražotāju organizācijām paredzēto darbības programmu atbalsta sistēmas ir
ievērojami daudzsološāks instruments nekā intervences pasākumi;
247. atzīmē un atzinīgi vērtē 2009. gadā paredzēto novērtēšanas pētījumu un aicina Komisiju izveidot
piemērotu uzraudzības un kontroles mehānismu attiecībā uz augļu un dārzeņu nozari, lai nodrošinātu
atbilstību pareizas finanšu pārvaldības principam;
248. atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos uzlabot savu datu vākšanas kapacitāti un izstrādāt atbilstīgus
kvantitatīvos un kvalitatīvos rādītājus, kuri nepieciešami efektivitātes un lietderības noteikšanai; uzskata,ka ar šo rādītāju palīdzību būs iespējams novērtēt plašāku priekšrocību spektru, kas piemīt
programmām un kas būtu jānovēro augstākā apkopojuma līmenī; turklāt ierosina, lai Komisija pēc
iespējas drīzāk pārskata esošo rādītāju un statistikas datu attiecināmību un precizitāti;
249. piekrīt Revīzijas palātas viedoklim, ka rūpīgi jāpārskata pašreizējā sistēma, lai uzlabotu tās efektivitāti un
lietderību; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis cieši uzraudzīt un palielināt ražotāju darbībasprogrammu sistēmas efektivitāti un lietderību, kā arīizpētīt daudzsološāko rezultātu veiksmes faktorus
un, pamatojoties uz tiem, izdarīt secinājumus par labāku īstenošanu dalībvalstu līmenī, it īpaši
organizatoriski vājākos reģionos;
250. tāpēc atbalsta Revīzijas palātas ieteikumus precizēt un vienkāršot atbilstības kritērijus, lai palielinātu
pārredzamību un samazinātu ar maksājumu shēmām saistītās administratīvās izmaksas;
251. aicina Komisiju saskaņot atbalsta shēmas procedūras un noteikumus ar Lauku attīstības fondiem, lai
precizētu, kad tie var papildināt viens otru un kad tie ir savstarpēji izslēdzoši;
252. aicina Komisiju cieši uzraudzīt un kontrolēt šīs shēmas īstenošanu jaunajās dalībvalstīs;
Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 9/2006 par Komisijas, Parlamenta un Padomes rakstiskās
tulkošanas izdevumiem
253. uzsver, ka visu ES iestāžu valodu dienestu –gan rakstiskās, gan mutiskās tulkošanas –kopējās izmaksas
ir tikai 1 % no kopējā ES budžeta;15.7.2008. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 187/51
254. pauž izbrīnu par to, ka institūcijas līdz šim nav veikušas aprēķinus ne par kopējām rakstiskās tulkošanas
izmaksām (24), ne par izmaksām par vienu lapu; atzīmē, ka 2005. gadā Komisijā (1 450 tulkotāju)
iztulkoja 1 324 000 lapu, Parlamentā (550 tulkotāju) –1 080 000 lapu un Padomē (660 tulkotāju) –
475 000 lapu; turklāt atzīmē, ka Revīzijas palāta ir aprēķinājusi, ka 2003. gadā kopējās tulkošanas
izmaksas bija EUR 414 200 000, tostarp EUR 214 800 000 –Komisijai, EUR 99 000 000 –
Parlamentam un EUR 100 400 000 –Padomei; atzīmē, ka minētajā gadā lapas vidējās izmaksas bija
EUR 166,37, t. i., Komisijā šīs izmaksas bija EUR 150,2 par vienu lapu, Parlamentā –EUR 149,7 un
Padomē –EUR 251,8;
255. uzskata, ka institūcijām ir jāveic attiecīgie pasākumi, lai turpinātu uzlabot to tulkošanas dienestu darba
produktivitāti salīdzinājumā ar produktivitāti privātaj āsektorā;
256. uzskata, ka ir vajadzīgi paskaidrojumi par to, kāpēc cenas, ko Parlaments maksā ārštata tulkotājiem,
vidēji ir par 12 % augstākas nekā Komisijas maksā tās cenas;
257. atzinīgi vērtē to, ka Komisija un Padome pēc ES paplašināšanās par 10 dalībvalstīm ir spējušas ierobežot
tulkošanas apjoma pieaugumu, tādējādi ierobežojot izmaksu palielinājumu;
258. uzskata, ka minētajām trijām institūcij ām tulkošanas izmaksas ik gadu ir jānosaka, izmantojot vienādus
kritērijus un aprēķināšanas metodes; uzskata, ka aprēķinātās summas jāizmanto ne tikai budžeta nolūkā,bet arī lai informētu par attiecīgajām izmaksām lietotājus;
259. atzinīgi vērtē Komisijas gatavību 2006. gadā pievērsties pilnvarojuma procedūrām un tulkošanas
pieprasījumu izvērtēšanai; atzinīgi vērtē arīto, ka 2003. gadā Padome izveidoja pamatdokumentu
sarakstu, tādējādi ierobežojot citu tekstu tulkošanu;
260. iesaka vairāk izmantot tulkojamo dokumentu un rakstisko kopsavilkumu garuma ierobežojumus;
261. aicina Parlamenta komitejas un delegācijas nodrošināt tekstus tikai tajā s valodās, kurās runā komiteju
locekļi un to aizstājēji; ierosina papildu valodu versijas nodrošināt pēc īpaša pieprasījuma;
262. kopumā uzskata, ka institūcij ām jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu augstu tulkošanas kvalitātes
līmeni; tāpēc uzskata, ka Padomei, Parlamentam un Komisijai ir jāziņo Revīzijas palātai un ParlamentaBudžeta kontroles komitejai par pasākumiem, kas līdz 2006. gada budžeta izpildes apstiprināšanasprocedūrai veikti, lai pārraudzītu un uzlabotu tulkojumu kvalitāti;
263. uzskata, ka institūcijām ir jāturpina uzlabot vadībai pieejamo informāciju tulkošanas procesa
pārraudzībai, ņemot vērā Revīzijas palātas ieteiktos izpildes rādītājus (
25);
264. uzskata, ka Padomei, Parlamentam un Komisijai ir efektīvi jāizmanto tādi iekšējie un ārējie resursi kā
datubāzes, datorizēta tulkošana, tāldarbs un ārpakalpojumi;
265. uzskata, ka katrai institūcijai, pirms tā nosūta dokumentu ārštata tulkotājiem, ir jāpārliecinās par
neizmantoto tulkošanas jaudu divās pārējās institūcijās;
Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 10/2006 par 1. un 3. mērķa programmu ex post
novērtējumu 1994.–1999. gadam (struktūrfondi)
266. aicina Komisiju pierādīt, kādā mērā ir konsolidēta metodoloģija ex ante, starpposma un ex post
novērtējumam, lai iespēju robežās 2000.–2006. finanšu gada ex post novērtējumā izvairītos no tādām
loģiskām kļūdām, kādas norādītas Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā;L 187/52 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 15.7.2008.
(24) Saskaņā ar Revīzijas palātas norādīto šādas kopējās izmaksas ietver izmaksas par tulkotāju, sekretāru, vadības un
apkalpojošā personāla darbu, darba plānošanu, ēkām, IT un cilvēkresursu pārvaldību (t. i., apmācību).
(25) Sk. Revīzijas palātas Īpašā ziņojuma 53. un 88. punktu.
267. iesaka pastiprināt Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta (ĢD REGIO) un Nodarbinātības, sociālo lietu
un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektor āta (ĢD EMPL) sadarbību attiecībā uz kopīgiem jautājumiem par
novērtēšanas metodēm;
268. atzīmē, ka HERMIN modeļa pašreizējās izmantošanas metodika rada būtiskas problēmas; pauž bažas
par to, ka pašreizējā metodika neļauj pienācīgi ņemt vērā pakalpojumu nozares, piemēram, tūrisma,
būtisko lomu dažu valstu tautsaimniecībā; pauž bažas, ka struktūrfondu ietekmes novērtējumu būs ļoti
sarežģīti veikt valstīs, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā, jauno tirgus ekonomiku īpašo
apstākļu dēļ; aicina Komisiju pirms 2000.–2006. gada novērtējuma sākšanas norādīt, kādā mērā tāir
mainījusi attiecīgo metodiku, ņemot vērā šo kritiku;
269. aicina arī paplašināt minēto metodiku, lai izvērtētu mikroekonomisko ietekmi; uzskata, ka privātie
ieguldījumi ir svarīgi struktūrfondu ietekmes sekmēšanā ilgtermiņā un darba vietu radīšanā; uzstāj, ka tas
jāņem vērā 2000.–2006. gada ex post novērtējumā;
270. lai kopumā nodrošinātu saskaņotu pieeju struktūrfondu novērtējumā, pieprasa Revīzijas palātas īpašā
ziņojuma secinājumus ņemt vērā nākamajos ex ante, starpposma un ex post novērtējumos 2000.–2006.
gada, 2007.–2013. gada un turpmākajos plānošanas periodos;
271. atbalsta viedokli, ka struktūrfondu novērtēšana jāuzskata par pastāvīgu procesu, kurā regulāri ņem vērā
dažādos ex ante, starpposma un ex post novērtējumos gūtos secinājumus; aicina dalībvalstis iesaistīties
šajāprocesā un aicina Komisiju norādīt, kā tāplāno iespējami drīzā laikā ieviest šos principus praksē ;
272. uzskata, ka turpmākajos novērtējumos ir jāizceļ arī šī netiešā struktūrfondu ietekme, lai tādējādi
iedzīvotājiem apliecinātu struktūrfondu radīto pievienoto vērtību Eiropā;
273. prasa Komisijai, lai 2000.–2006. gada ex post novērtējuma virzības grupa izpēta iespējas palielināt
sadarbību ar akadēmiskajām aprindām (lai ietvertu ārēju ekspertu atzinumus), veidojot partnerību ar
specializētiem institūtiem un veicot pētījumus par konkrētiem jautājumiem;
274. uzskata, ka šāda sadarbība ļautu veikt detalizētāku novērtējumu un labāk izmantot struktūrfondu
potenciālu; aicina Komisiju ņemt vērā šo pieeju, lai izveidotu ekonomiskās, sociālās un teritoriālās
kohēzijas pasākumu novērtējuma paraugmodeli, kas būtu īpaši ES paredzēts modelis, tomēr to varētu
izmantot arī kāpiemēru pasaules mērogā.15.7.2008. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 187/53