Šis ziņojums par pastiprinātas uzraudzības misiju Rumānijā tiek nosūtīts Padomei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 11. panta 4. punktu. Kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1466/97 11. panta 5. punktā, minētās misijas pagaidu konstatējumi iepriekš tika nosūtīti Rumānijas iestādēm, dodot tām iespēju sniegt savus komentārus.

Rumānija – nozīmīgas novirzes procedūra

Pastiprinātas uzraudzības misija, 2018. gada 27.–28. septembris

Ziņojums

1. Ievads

Rumānijai nozīmīgas novirzes procedūra tiek piemērota kopš 2017. gada pavasara. Rumānijā bija pirmā dalībvalsts, kurai piemērota nozīmīgas novirzes procedūra (NNP). Pirmā NNP tika sākta 2017. gada pavasarī pēc tam, kad 2016. gadā Rumānijā bija novērota nozīmīga novirze no tās vidēja termiņa budžeta mērķa (VTM), kad strukturālais deficīts palielinājās līdz 2,1 % no IKP (2015. gadā tas bija 0,2 %). Padome 2017. gada jūnijā pieņēma ieteikumu, kurā lūdza Rumāniju 2017. gadā veikt strukturālo korekciju 0,5 % apmērā no IKP, kas ir standartizēta, uz matricu balstīta prasība “normālos apstākļos”. Padome 2017. gada decembrī nolēma secināt, ka Rumānija, reaģējot uz Padomes 2017. gada jūnija ieteikumu, nav rīkojusies iedarbīgi, jo tās centieni bija vērsti tikai uz to, lai izvairītos no nominālā deficīta atsauces vērtības (3 % no IKP) neievērošanas. Padome 2017. gada decembrī pieņēma otru NNP ieteikumu, kurā tā lūdza 2018. gadā veikt strukturālo korekciju 0,8 % apmērā no IKP. Padome 2018. gada jūnijā no jauna nolēma secināt, ka Rumānija, reaģējot uz Padomes 2017. gada decembra ieteikumu, nav rīkojusies iedarbīgi. Regulā (EK) Nr. 1466/97 nav paredzēts vienas NNP ietvaros pieņemt arī atkārtotu pārstrādātu ieteikumu. Tādēļ 2018. gada jūnijā (tāpat kā 2017. gada decembrī) NNP darbība noslēdzās ar vēl vienu Padomes lēmumu, ar ko konstatē iedarbīgas rīcības trūkumu.

Līdz ar to, ka Rumānijā 2017. gadā bija nozīmīga novirze no korekcijas virzībā uz tās vidēja termiņa budžeta mērķi, 2018. gada pavasarī tika sākta jauna NNP. Komisija 2018. gada 23. maijā izteica Rumānijai brīdinājumu un ieteica Padomei sākt jaunu NNP. Padome savā ieteikumā, kas apstiprināts 2018. gada 22. jūnijā, lūdza Rumāniju veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālā pieauguma temps nepārsniedz 3,3 % 2018. gadā un 5,1 % 2019. gadā. Tas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,8 % apmērā no IKP katrā no šiem gadiem, kas pārsniedz standartizēto, uz matricu balstīto prasību – 0,5 % no IKP attiecībā uz abiem minētajiem gadiem. Padome savā 2018. gada fiskālajā konkrētai valstij adresētajā ieteikumā ir tieši atsaukusies uz minēto jauno NNP ieteikumu. Rumānija 2018. gada 16. oktobrī ziņoja Padomei par pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz NNP ieteikumu. Komisija savu novērtējumu par Rumānijas veiktajiem pasākumiem pieņēma 2018. gada 21. novembrī.

Šajā ziņojumā ir izklāstīti Rumānijā 2018. gada 27. un 28. septembrī notikušās pastiprinātas uzraudzības misijas ietvaros gūtie Komisijas konstatējumi. Misija tika rīkota, pamatojoties uz Regulas (EK) 1466/97 11. panta 2. punktu. Tās dalībnieki tikās ar finanšu ministru Eugen Teodorovici, Rumānijas Valsts bankas pārvaldnieka vietnieku Liviu Voinea, parlamenta (Senāta un Pārstāvju palātas) budžeta un fiskālās politikas komiteju locekļiem un Rumānijas Fiskālās padomes vadītāju Ionut Dumitru. Tāpat kā iepriekšējās līdzīgās misijās nolūks bija apspriest Rumānijas iestāžu plānotos fiskālos pasākumus, uzsvērt to, ka pastāv fiskāli riski, un iedrošināt ievērot atbilstību NNP ieteikumam. Šis ziņojums ir balstīts uz informāciju, kas iegūta pirms misijas un tās laikā.

2. Misijas konstatējumi

Rumānijas iestādes uztur 2018. gada nominālā deficīta mērķi nedaudz zem 3 % no IKP un tādējādi neplāno rīkoties atbilstoši NNP ieteikumam. 2018. gada budžeta grozījumā (“labojumā”), kas publicēts 2018. gada 3. septembrī, ir atstāts spēkā sākotnējais 2018. gada nominālā deficīta mērķis – 2,97 % no IKP naudas plūsmas izteiksmē, kas atbilst 2,96 % EKS (uzkrāšanas) izteiksmē, tātad nedaudz vairāk nekā deficīta rādītājs 2017. gadā. Tomēr vispārējās valdības naudas plūsmas deficīts attiecībā uz 2018. gada janvāri–augustu veidoja apmēram 1,5 % no IKP, kas vairāk nekā divas reizes pārsniedz rādītāju par to pašu laikposmu 2017. gadā, kas jau bija virs izpildes rādītājiem iepriekšējos gados. Finanšu ministrs apliecināja, kādi ir oficiālie 2018. gada budžeta mērķi. Viņš paskaidroja, ka galvenais jaunais pasākums, kas tiek apsvērts attiecībā uz 2018. gadu, ir to publisko ieguldījumu pārklasificēšana, kuri jau paveikti Pašvaldību attīstības valsts plāna (National Plan for Local Development) ietvaros (pašvaldību iestāžu ieguldījumi, kurus finansē centrālā valdība). Mērķis ir tāds, ka šie ieguldījumi saņemtu Eiropas Savienības līdzfinansējumu, tādējādi palielinot valdības ieņēmumus. Ministrs pauda cerību, ka šis plāns tiks apspriests ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem. Ministrs piebilda, ka viņš arī cer saņemt Savienības kompensāciju (no Savienības dzīvnieku veselības fondiem) par izdevumiem saistībā ar cūku gripu, kā arī ES Solidaritātes fonda līdzekļus ārkārtas izlietojumam saistībā ar šā gada plūdiem. Iestādes arī apsver piemērot nodokļu amnestiju. Pēc ministra teiktā, minētie pasākumi varētu dot iespēju samazināt deficītu, kas plānots 2018. gadam. Misijas dalībnieki uzsvēra, ka ziņojumā par veikto rīcību, kurš iesniedzams līdz 2018. gada 15. oktobrim, ir jāiekļauj detalizēta informācija un skaitliski dati par plānotajiem pasākumiem.

Valdība plāno 2019. gadā samazināt nominālo deficītu (salīdzinājumā ar 2018. gadu), tomēr vēl ir jākonkretizē nepieciešamie pasākumi. Finanšu ministrs apliecināja, ka valdības fiskālie mērķi attiecībā uz 2019. gadu ir nominālais deficīts 2,58 % apmērā naudas plūsmas izteiksmē un 2,38 % EKS (uzkrāšanas) izteiksmē, tāpat kā norādīts 2018. gada konverģences programmā. 2019. gada budžeta projekts, ko valdība pieņems novembra vidū vai beigās, ietvers informāciju par to, kā sasniegt minētos mērķus. Ministrs apsver PVN un akcīzes nodokļa papildu samazināšanu, proti, PVN likmes samazinājumu restorāniem un viesnīcām, un līdzšinējā degvielai piemērojamā akcīzes nodokļa palielinājuma atcelšanu. Ministrs pauda viedokli, ka otrās kārtas ietekmes dēļ netiešo nodokļu samazinājumiem nebūs nozīmīgas ietekmes uz budžeta deficītu. Viņš norādīja, ka tā tas bija 2015. gada vidū, kad samazinājās PVN likme lauksaimniecības un pārtikas produktiem (no 24 % uz 9 %).

Pensiju likuma projekts attiecībā uz budžeta deficītu 2020. gadā un pēcāk rada nozīmīgu augšupvērstu risku. Darba ministrija nesen publicēja likumprojektu nolūkā sākt tā apspriešanu. Tas ietver konkrētu laika grafiku, pēc kura ir paredzēts palielināt pensiju punktu (kas ir galvenais parametrs, ko izmanto pensiju indeksācijai), sākot ar 2019. gadu, tādējādi īstenojot valdības programmu. Likumprojektā ir arī paredzēts no 2021. gada koriģēt uz augšu pārējos pensiju parametrus. Kā liecina valdības aprēķini, līdz ar to 2022. gadā publiskā sektora izdevumi vecuma pensijām būtu vairāk nekā divas reizes lielāki (līdz apmēram 13,4 % no IKP 2022. gadā salīdzinājumā ar 6,8 % no IKP 2018. gadā).

Misijas dalībnieki apmainījās viedokļiem ar Rumānijas Valsts banku (RVB) par fiskālo, makroekonomikas un finanšu stāvokli. RVB valde strādā, balstoties uz pieņēmumu, ka valsts budžeta deficīts 2018. gadā nepalielināsies virs 3 % no IKP. Pārvaldnieka vietnieks arī norādīja, ka patēriņa cenu inflācija augstāko rādītāju sasniedza maijā un jūnijā, kas ir agrāk, nekā būtu sagaidāms, un RVB prognozē, ka tas samazināsies līdz 3,5 % 2019. gadā un 3,0 % 2020. gadā, t.i., atbilstoši inflācijas mērķim. Viņš arī uzsvēra, ka finanšu sektors Rumānijā ir daudz spēcīgāks nekā pirms desmit gadiem.

Misijas dalībnieki apmainījās viedokļiem par fiskālo politiku ar parlamenta budžeta un fiskālās politikas komiteju locekļiem. Apvienoto komiteju priekšsēdis paskaidroja, ka kopš 2015. gada fiskālās ekspansijas mērķis bija ekonomikas izaugsmes stimulēšana, kas arī sekmīgi tika sasniegta, jo Rumānija bija viena no straujāk augošajām ekonomikām Savienībā. Viņš piebilda, ka valdības prioritāte bija apturēt un novērst kvalificētu darbinieku turpmāku došanos prom, palielinot algas veselības aprūpes un izglītības jomās. No otras puses, priekšsēdis piekrita Komisijas bažām par publisko ieguldījumu apjoma samazinājumu pēdējos gados. Misijas dalībnieki atbildēja, ka Komisija atbalsta šos mērķus, tomēr nepiekrīt izmantotajām metodēm.Misija pauda bažas par fiskālās ekspansijas ātrumu un norādīja, ka minētos mērķus varētu sasniegt, uzlabojot publiskā sektora tēriņu efektivitāti. Opozīcijas pārstāvis pauda līdzīgas bažas.

Fiskālā padome pauda bažas par fiskālo perspektīvu. Kā norādīja Fiskālā padome, pastāv ievērojams risks, ka 2018. gadā tiks pārsniegts nominālā deficīta mērķis un tādējādi Līgumā noteiktais slieksnis (3 % no IKP), ja vien netiks veikti kompensējoši fiskālie pasākumi. Fiskālās padomes atzinumā par septembrī pārstrādāto budžeta projektu, kas ir publiski pieejams, ir uzsvērts, ka 2018. gada deficīts varētu pārsniegt nominālā deficīta mērķi (2,97 %) par 6 miljardiem RON (0,6 % no IKP). Fiskālā padome pauda bažas arī par publiskā sektora tēriņu struktūru. Kārtējie izdevumi, konkrētāk, tēriņi saistībā ar personālu ir strauji palielinājušies, un tas noticis uz publisko ieguldījumu rēķina, kuri 2017. gadā samazinājās līdz zemākajam līmenim (procentuāli no IKP), kāds pastāvējis kopš iestāšanās ES. Šī tēriņu struktūra rada bažas par tās ietekmi uz ilgtermiņa izaugsmi. Turklāt publiskā sektora algu un vecuma pensiju palielinājumus ir grūti atcelt politisku apsvērumu pēc.