Eiropas tehnoloģiskā suverenitāte sākas ar mūsu datu infrastruktūras, tīklu un sakaru integritātes un noturības nodrošināšanu. Tāpēc ir jārada tādi apstākļi, lai Eiropa varētu attīstīt un izmantot pati savas spējas, tādējādi būtiskāko tehnoloģiju jomā mazinot mūsu atkarību no citām pasaules daļām. Šādas spējas stiprinās Eiropas spēju noteikt savus noteikumus un vērtības digitālajā laikmetā. Eiropas tehnoloģiskā suverenitāte nav definēta attiecībā pret kādu citu; tā ir balstīta uz Eiropas iedzīvotāju un Eiropas sociālā modeļa vajadzībām. ES arī turpmāk būs atvērta visiem, kas ir gatavi ievērot Eiropas noteikumus un standartus, neatkarīgi no tā, kur tie atrodas.

Komisija vēlas Eiropas sabiedrību nodrošināt ar digitāliem risinājumiem, kas stingri sakņojas mūsu kopējās vērtībās un bagātina mūsu visu dzīvi; cilvēkiem jābūt iespējai personīgi attīstīties, brīvi un droši izdarīt izvēli un iesaistīties sabiedriskajā dzīvē neatkarīgi no viņu vecuma, dzimuma vai profesionālās pieredzes. Uzņēmumiem ir vajadzīga sistēma, kas tiem ļautu uzsākt un izvērst darbību, apkopot un izmantot datus, ieviest inovācijas un godīgi konkurēt vai sadarboties. Eiropai ir jābūt izvēlei, un tai digitālā pārveide jāīsteno savā veidā.

Tādi digitāli risinājumi kā sakaru sistēmas, mākslīgais intelekts vai kvantu tehnoloģijas var daudzējādi bagātināt mūsu dzīvi. Tomēr digitālo tehnoloģiju radītājām priekšrocībām ir arī savi riski un cena. Iedzīvotāji vairs nespēj kontrolēt to, kas notiek ar viņu personas datiem, un viņus arvien vairāk pārslogo mākslīga aģitācija. Savukārt ļaunprātīgas kiberdarbības var apdraudēt mūsu personīgo labbūtību vai skart kritisko infrastruktūru un plašākas drošības intereses.

Komisijas priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena savās politikas pamatnostādnēs uzsvēra, ka Eiropai jāvada pāreja uz veselīgu planētu un jaunu digitālo pasauli. Šim divkāršajam izaicinājumam – zaļajai pārveidei un digitālajai pārveidei – ir jāiet roku rokā. Saskaņā ar Eiropas zaļo kursu ir nekavējoties jāmaina virzība uz ilgtspējīgākiem risinājumiem, kas ir resursefektīvi, apritīgi un klimatneitrāli. Jānodrošina, ka ikvienam iedzīvotājam, darba ņēmējam un uzņēmējam neatkarīgi no viņu dzīvesvietas ir taisnīgas iespējas izmantot priekšrocības, ko sniedz arvien digitalizētākā sabiedrība.

Lai Eiropa patiesi varētu ietekmēt veidu, kādā tiek izstrādāti un izmantoti digitālie risinājumi pasaules mērogā, tai pašai par sevi ir jābūt spēcīgai, neatkarīgai un mērķtiecīgai digitālās jomas dalībniecei. Lai to panāktu, ir vajadzīga skaidra sistēma, kas veicina uzticamu, digitāli iespējotu mijiedarbību visā sabiedrībā – gan cilvēku, gan uzņēmumu vidū. Ja galvenā uzmanība netiks pievērsta uzticamībai, šis svarīgais digitālās pārveides process nebūs sekmīgs.

Iedzīvotājiem vajadzētu spēt pieņemt labākus lēmumus, pamatojoties uz atziņām, kas gūtas no nepersondatiem. Un šiem datiem vajadzētu būt pieejamiem visiem – publiskām vai privātām vienībām, lieliem vai maziem subjektiem, jaunuzņēmumiem vai lieluzņēmumiem. Tas palīdzēs sabiedrībai gūt maksimālu labumu no inovācijām un konkurences un nodrošinās, ka ikviens gūst labumu no digitālās dividendes. Šai digitālajai Eiropai būtu jāatspoguļo Eiropas labākās īpašības – tai jābūt atvērtai, taisnīgai, daudzveidīgai, demokrātiskai un pārliecinātai.

- Ieguldījumu paātrināšana Eiropas gigabitu savienojamībā, pārskatot Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvu; atjaunināts rīcības plāns 5G un 6G jomā, jauna radiofrekvenču spektra politikas programma (2021. gads). Tiks ieviesti 5G koridori satīklotai un automatizētai mobilitātei, to vidū dzelzceļa koridori (2021.–2030. gads) (2021.–2023. gads).

Rodas arī jaunas problēmas saistībā ar darba apstākļiem. Pieaugot tiešsaistes platformu skaitam, cilvēkiem ir pavērušās jaunas iespējas gūt ienākumus un ienākt vai palikt darba tirgū. Tajā pašā laikā tas ir izvirzījis jaunus jautājumus par to personu tiesisko aizsardzību, kurām nav darba ņēmēja statusa, taču kuras arī saskaras ar dažām darba ņēmēju neaizsargātības problēmām. Tāpēc Komisija ierosinās uzlabotu regulējumu attiecībā uz platformā nodarbinātiem darbiniekiem.

Tā kā arvien vairāk procesu tiek automatizēti, digitalizācija izraisīs pārmaiņas arī ārpus tehnoloģiju nozares. Daudzas profesijas tiks pilnībā pārveidotas. Digitālajai pārejai ir jābūt godīgai un taisnīgai un jāmudina sievietes pilnvērtīgi piedalīties. Šajā ziņā izšķiroša nozīme ir sociālajiem partneriem. Tajā pašā laikā inovāciju un tehnoloģiju izplatīšanas veicināšana ir priekšnoteikums labai dzīves kvalitātei, nodarbinātības iespējām un pastāvošā līdzdalības trūkuma novēršanai, jo īpaši lauku un attālos reģionos, kas cieš no sabiedrības novecošanas un iedzīvotāju skaita samazināšanās.

Izglītības un prasmju uzlabošana ir būtiska daļa no vispārējā redzējuma par digitālo pārveidi Eiropā. Lai uzplauktu tehnoloģiju virzītajā pasaules tirgū, Eiropas uzņēmumiem ir vajadzīgi digitāli zinoši darbinieki. Savukārt darba ņēmējiem digitālās prasmes ir vajadzīgas, lai gūtu panākumus arvien digitalizētākā un strauji mainīgā darba tirgū. Vairāk sieviešu var būt laba profesionālā izaugsme un ir jābūt labai profesionālai izaugsmei tehnoloģiju jomā, un Eiropas tehnoloģiju nozarei jāizmanto sieviešu prasmes un kompetences.

Drošības sajūta nav atkarīga no kiberdrošības vien. Iedzīvotājiem ir jāspēj uzticēties pašai tehnoloģijai, kā arī tās izmantošanas veidam. Tas ir īpaši svarīgi mākslīgā intelekta jomā. Tāpēc Eiropas Komisija nāk klajā ar Eiropas vērtībās balstītu Balto grāmatu par izcilu ekosistēmu un uzticēšanās veidošanu mākslīgā intelekta jomā.

Tomēr ieguldījumi inovācijā ir tikai daļa no problēmas. Patiesai digitālajai pārveidei jāsākas ar Eiropas iedzīvotājiem un uzņēmumiem, kas ir pārliecināti, ka viņu lietotnes un produkti ir droši. Jo vairāk esam savstarpēji saistīti, jo vairāk esam neaizsargāti pret ļaunprātīgām kiberdarbībām. Lai novērstu šo pieaugošo apdraudējumu, mums ir jāsadarbojas visos posmos: jānosaka saskaņoti noteikumi uzņēmumiem un stingrāki mehānismi proaktīvai informācijas apmaiņai, jānodrošina operatīva sadarbība starp dalībvalstīm un starp ES un dalībvalstīm, jāveido sinerģijas starp civilās kibernoturības un kiberdrošības tiesībaizsardzības un aizsardzības dimensijām, jānodrošina tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu efektīva darbība, izstrādājot jaunus instrumentus, ko izmantot pret kibernoziedzniekiem, un – visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi, – jāpalielina ES iedzīvotāju informētība par kiberdrošību.

Eiropai vairāk jāiegulda stratēģiskajās spējās, kas ļauj mums izstrādāt un izmantot plaša mēroga digitālos risinājumus un censties panākt sadarbspēju galvenajās digitālajās infrastruktūrās, piemēram, plašajos 5G (un vēlāk – 6G) tīklos un dziļajās tehnoloģijās. Piemēram, savienojamība ir pats digitālās pārveides pamats. Tā ļauj datiem plūst, cilvēkiem sadarboties neatkarīgi no to atrašanās vietas un lielāku skaitu objektu savienot ar internetu, tādējādi pārveidojot ražošanu, mobilitāti un loģistikas ķēdes. Gigabitu savienojamība, ko nodrošina droša optiskās šķiedras un 5G infrastruktūra, ir būtiska, ja vēlamies izmantot Eiropas digitālās izaugsmes potenciālu. Šajā nolūkā, lai sasniegtu ES 2025. gadam nospraustos savienojamības mērķus, ir vajadzīgi atbilstoši ieguldījumi ES, valstu un reģionālā līmenī.,

B.Taisnīga un konkurētspējīga ekonomika

Pastāvīgi sarūkošajā pasaulē, kurā arvien lielāka nozīme ir tehnoloģijai, Eiropai ir jāturpina rīkoties un pieņemt neatkarīgus lēmumus un jāmazina pārmērīga atkarība no citur radītiem digitālajiem risinājumiem.

Lai varētu izstrādāt daudzus produktus un pakalpojumus, datiem jābūt plaši un viegli pieejamiem, viegli piekļūstamiem un vienkārši izmantojamiem un apstrādājamiem. Dati ir kļuvuši par galveno ražošanas faktoru, un ar to radīto vērtību ir jādalās ar visu sabiedrību, kas piedalās datu sniegšanā. Tāpēc mums ir jāizveido īstens Eiropas vienotais datu tirgus – Eiropas datu telpa, kuras pamatā ir Eiropas noteikumi un vērtības.

Daudzi Eiropas uzņēmumi, jo īpaši MVU, ir novēloti sākuši izmantot digitālos risinājumus un tāpēc tie nav izmantojuši to sniegtās priekšrocības un palaiduši garām darbības izvēršanas iespējas. Komisija centīsies šo problēmu risināt ar jaunu ES rūpniecības stratēģiju, kurā tiks izklāstītas darbības, kas veicinās pāreju uz digitālāku, tīrāku, apritīgāku un globāli konkurētspējīgāku ES rūpniecību. Tā ietvers arī stratēģiju attiecībā uz MVU, kuri ir būtiska Eiropas ekonomikas daļa un kurus bieži vien kavē tas, ka tiem nav pieejamas prasmes un nav piekļuves finansējumam un tirgiem.

Lai varētu sākt un attīstīt uzņēmējdarbību Eiropā, MVU ir vajadzīgs netraucēts vienotais tirgus, ko neapgrūtina atšķirīgi vietējie vai valstu noteikumi, kas palielina administratīvo slogu, jo īpaši mazākiem uzņēmumiem. Tiem ir vajadzīgi skaidri un samērīgi noteikumi, kas tiek efektīvi un vienādi piemēroti visā ES, tādā veidā nodrošinot tiem ļoti spēcīgu vietējo tirgu, no kura ieiet pasaules tirgū.

Digitālajā laikmetā vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšana uzņēmumiem – gan lieliem, gan maziem – ir svarīgāka nekā jebkad agrāk. Tas nozīmē, ka noteikumi, ko piemēro bezsaistē, – sākot ar konkurences un vienotā tirgus noteikumiem, patērētāju aizsardzību un beidzot ar intelektuālo īpašumu, nodokļiem un darba ņēmēju tiesībām, – būtu jāpiemēro arī tiešsaistē. Patērētājiem jāspēj uzticēties digitāliem produktiem un pakalpojumiem tikpat lielā mērā kā jebkuram citam produktam un pakalpojumam. Ir jāpievērš uzmanība visneaizsargātākajiem patērētājiem un jāpanāk drošības tiesību aktu izpilde, arī attiecībā uz precēm, kuru izcelsme ir trešās valstīs. Dažas platformas ir sasniegušas tādu apmēru, ka tās faktiski darbojas kā privāti vārtziņi attiecībā uz tirgiem, klientiem un informāciju. Mums ir jānodrošina, ka dažu tiešsaistes platformu sistēmiskā nozīme un iegūtā tirgus vara neapdraud mūsu tirgu taisnīgumu un atvērtību.

Kas attiecas konkrēti uz ES konkurences tiesībām, to principi ir vienlīdz relevanti gan digitālajai ekonomikai, gan tradicionālajām nozarēm. ES konkurences tiesības Eiropā darbojas labi, jo tās veicina vienlīdzīgus konkurences apstākļus, kuros tirgi kalpo patērētājiem. Tajā pašā laikā ir svarīgi, lai konkurences noteikumi būtu piemēroti pasaulei, kura strauji mainās, arvien vairāk digitalizējas un kurai jākļūst zaļākai. Ņemot to vērā, Komisija patlaban izvērtē to, cik efektīvi tiek piemēroti spēkā esošie noteikumi, piemēram, par pretmonopola tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kā arī izvērtē un pārskata pašus noteikumus, lai nodrošinātu, ka tie atbilst mūsdienu digitālajām un ekoloģiskajām problēmām.

Jau tiek pārskatīti noteikumi, kas reglamentē horizontālos un vertikālos nolīgumus, un Paziņojums par tirgus definīciju, kā arī tiek veikta dažādu valsts atbalsta vadlīniju atbilstības pārbaude. Galvenie Eiropas digitālās nākotnes jautājumi ir piekļuve datiem, to apvienošana un kopīgošana, kā arī līdzsvars starp tiešsaistes un bezsaistes tirdzniecību. Pārskatot Paziņojumu par tirgus definīciju, tiks ņemti vērā arī jauni digitālie darījumdarbības modeļi (piemēram, “bezmaksas” pakalpojumi, kuriem lietotāji var piekļūt, sniedzot savus datus) un to ietekme uz konkurences ierobežojumiem. Patlaban tiek veikta Komisijas 2014. gada paziņojuma par svarīgiem projektiem visas Eiropas interesēs (IPCEI) atbilstības pārbaude ar mērķi novērtēt, vai to nepieciešams atjaunināt, lai precizētu nosacījumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstu vadītie lielie projekti Eiropas digitālajai un zaļai nākotnei svarīgās, stratēģiskās nozarēs var faktiski turpināties.

Komisija arī plāno sākt nozares apsekojumu, īpašu uzmanību pievēršot šiem jaunajiem un jaunietekmes tirgiem, kas veido mūsu ekonomiku un sabiedrību.

Tomēr ar konkurences politiku vien nevar atrisināt visas sistēmiskās problēmas, kas var rasties platformu ekonomikā. Pamatojoties uz vienotā tirgus loģiku, var būt vajadzīgi papildu noteikumi, lai nodrošinātu sāncensību, taisnīgumu un inovāciju un iespēju ienākt tirgū, kā arī sabiedrības intereses, kuras ir plašākas par konkurenci vai ekonomiskiem apsvērumiem.

Viens no galvenajiem uzdevumiem ir nodrošināt taisnīgumu digitālajā ekonomikā. Bezrobežu digitālajā pasaulē lielāko daļu peļņas no vērtības, kas tiek radīta uz datiem balstītā ekonomikā, gūst daži uzņēmumi ar lielāko tirgus daļu. Bieži vien šī pelņa netiek aplikta ar nodokļiem valstī, kur tā gūta, jo tiek piemēroti novecojuši uzņēmumu ienākuma nodokļa noteikumi, un tas kropļo konkurenci. Tāpēc Komisija centīsies risināt ekonomikas digitalizācijas radītās nodokļu problēmas.