KCR pašlaik aptver visas siltumnīcefekta gāzu emisijas, kuras iekļautas ES mērķrādītājā un uz kurām neattiecas ne ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS), ne Zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (ZIZIMM) regula. Pašlaik tā attiecas uz siltumnīcefekta gāzu tiešajām emisijām no transporta (izņemot aviāciju un ārējo kuģniecību), ēkām, lauksaimniecības, rūpnieciskajām iekārtām un gāzēm, uz kurām neattiecas ES ETS, un atkritumiem, kā arī ar degšanu nesaistītām emisijām, ko rada enerģijas un produktu izmantošana. Tas ietver gan CO2 emisijas, gan ievērojamu daļu no emisijām, kas nav CO2 emisijas. KCR tika pieņemta 2018. gadā, lai līdz 2030. gadam samazinātu emisijas par 30 % salīdzinājumā ar 2005. gadu; tas atbilst ES mērķrādītājam tautsaimniecības mērogā emisijas līdz 2030. gadam samazināt vismaz par 40 % salīdzinājumā ar 1990. gadu. KCR nosaka saistošus ikgadējus siltumnīcefekta gāzu emisijas mērķrādītājus dalībvalstīm, kuras kopīgi nodrošina šo samazinājumu. Ja tiesību akti nemainīsies, nozares, uz kurām pašlaik attiecas KCR, kopā panāktu 2030. gada emisiju samazinājumu par 32 % salīdzinājumā ar 2005. gadu. Lai gan tas nozīmētu iepriekš minētā devuma (– 30 %) pārsniegšanu, tas tomēr būtu nepietiekams devums kopējā mērķrādītāja sasniegšanā — vismaz – 55 % salīdzinājumā ar 1990. gadu, kā noteikts Eiropas Klimata aktā. Tāpēc šīs iniciatīvas vispārējais mērķis ir pārskatīt KCR tā, lai tā sekmētu 2030. gada vērienīgo klimatisko ieceri līdz 2030. gadam izmakslietderīgi un saskaņoti sasniegt vismaz 55 % siltumnīcefekta gāzu neto emisiju samazinājumu salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, vienlaikus ņemot vērā vajadzību pēc taisnīgas pārkārtošanās un visu nozaru devuma ES centienos klimata jomā. Mērķis ir līdz 2050. gadam panākt pakāpenisku un līdzsvarotu virzību uz klimatneitralitāti.

c)pārskatīto Regulu par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā (ZIZIMM) radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu iekļaušanu;

d)grozījumiem Atjaunojamās enerģijas direktīvā (ES) 2018/2001 ar mērķi īstenot jauno līdz 2030. gadam noteikto klimata mērķrādītāju;

e)grozījumiem Energoefektivitātes Direktīvā 2012/27/ES ar mērķi īstenot jauno līdz 2030. gadam noteikto klimata mērķrādītāju.

Kopā ar jauno ES Klimatadaptācijas stratēģiju, kuru Komisija pieņēma ar 2021. gada februāra paziņojumu “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija”, šī iniciatīva un pakete klimata un enerģētikas jomā “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ļaus Eiropai aktivizēties, lai risinātu klimata problēmas.

• Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikām

Paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” priekšlikumiem vajadzētu būt saskaņotiem ar visām ES darbībām un rīcībpolitikām, un tiem būtu jāpalīdz ES sasniegt vērienīgāko mērķrādītāju līdz 2030. gadam un nodrošināt sekmīgu un taisnīgu pārkārtošanos, lai līdz 2050. gadam sasniegtu klimatneitralitātes mērķi, kā norādījusi Komisija savā paziņojumā “Eiropas zaļais kurss”.

Tādējādi šī Kopīgo centienu regulas iniciatīva atbilst Savienības rīcībpolitikām, kas ietver zaļo un aprites ekonomiku, ilgtspējīgu un viedu mobilitāti, stratēģiju “No lauka līdz galdam”, ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam, rīcības plānu nulles piesārņojuma ieceres sasniegšanai un tiesību aktus atkritumu apsaimniekošanas jomā, pārskatīto Regulu par fluorētām siltumnīcefekta gāzēm (F-gāzu regula), pārskatīto Regulu par ozona slāni noārdošām vielām (Ozona regula), kā arī Savienības nostāju starptautiskajā arēnā un tās zaļā kursa diplomātiju.

Pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %” kopā ar instrumentu Next Generation EU un daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2021.–2027. gadam palīdzēs īstenot Eiropas iecerēto divējādo zaļo un digitālo pārkārtošanos. Šīs rīcībpolitikas apvienojumā ar ES finansiālo atbalstu palīdzēs novērst Covid-19 pandēmijas izraisīto ekonomisko krīzi un paātrinās pāreju uz zaļu un ilgtspējīgu ekonomiku, sasaistot klimatrīcību ar ekonomikas izaugsmi, vienlaikus līdz 2050. gadam sasniedzot klimatneitralitāti. Kopumā ES budžets (DFS) 2021.–2027. gadam un pakete Next Generation EU nodrošinās, ka tiek sasniegts klimata rīcībpolitikas [aspektu] integrēšanas izdevumu mērķrādītājs 30 % apmērā. Saskaņā ar Next Generation EU iekļauto Atveseļošanas un noturības mehānismu katrā nacionālajā atveseļošanas un noturības plānā vismaz 37 % apmērā būs jāiekļauj izdevumi, kas saistīti ar investīcijām klimata jomā. Kohēzijas politika sekmēs izdevumus klimata jomā 100 % apmērā no Taisnīgas pārkārtošanās fonda, vismaz 37 % apmērā no Kohēzijas fonda un 30 % no Eiropas Reģionālās attīstības fonda. Šie fondi var lielā mērā atbalstīt investīcijas un reformas, kas noteiktas nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, kuri pieņemti, pamatojoties uz Regulu (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību (Pārvaldības regula), un palīdzēt mazināt pārkārtošanās sociālekonomiskās izmaksas.

Turklāt, lai nodrošinātu lielāku konsekvenci dažādās rīcībpolitikas jomās un atbilstīgi Komisijas paziņojumam “Labāks regulējums: apvienojam spēkus, lai izstrādātu labākus tiesību aktus”, Komisija uzlabo labāka regulējuma pamatnostādnes ar mērķi nodrošināt, ka visas tās iniciatīvas atbilst principam “nenodari būtisku kaitējumu”, tādējādi ievērojot Eiropas Klimata aktā noteiktos pienākumus.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

• Juridiskais pamats

Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 192. pants. Saskaņā ar LESD 191. pantu un 192. panta 1. punktu Eiropas Savienība palīdz sasniegt šos un citus šādus mērķus: saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, sekmēt starptautiska mēroga pasākumus, risināt reģionālas un pasaules vides problēmas un jo īpaši cīnīties pret klimata pārmaiņām.

• Subsidiaritāte

Klimata pārmaiņas ir pārrobežu problēma, ko nevar atrisināt, rīkojoties tikai valsts vai vietējā līmenī. Jāīsteno klimatrīcības koordinēšana Eiropas un, ja iespējams, pasaules mērogā. ES rīcība ir pamatota, ņemot vērā subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Eiropas Savienība kopš 1992. gada izstrādā kopīgus risinājumus un cenšas panākt globālu rīcību klimata pārmaiņu problēmas risināšanā. Konkrētāk, rīcība ES līmenī nodrošinās, ka 2030. gadam izvirzītie un ilgtermiņa emisijas samazināšanas mērķi tiek sasniegti izmakslietderīgi, vienlaikus nodrošinot taisnīgumu un vidisko integritāti. LESD 191. līdz 193. pants paredz un precizē ES kompetenci klimata pārmaiņu jomā.

• Proporcionalitāte

Šis priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo tas paredz vienīgi tos pasākumus, kuri ir vajadzīgi, lai izmakslietderīgi sasniegtu ES siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas mērķrādītāju 2021.–2030. gada periodā, tajā pašā laikā nodrošinot taisnīgumu un vidisko integritāti.

Eiropas Klimata aktā ir noteikts, ka līdz 2030. gadam visas ekonomikas mērogā siltumnīcefekta gāzu emisijas ES jāsamazina vismaz par 55 %, salīdzinot ar 1990. gada līmeni. Šis priekšlikums aptver lielu daļu no šīm siltumnīcefekta gāzu emisijām, un, lai sasniegtu šo mērķi, tiek pārskatīta KCR.

• Juridiskā instrumenta izvēle

Šīs iniciatīvas galvenais mērķis ir atjaunināt KCR noteiktos mērķrādītājus, lai tos saskaņotu ar vērienīgāko ieceri, kas izvirzīta 2030. gadam, un tāpēc priekšlikuma mērķi vislabāk var sasniegt ar regulu, ievērojot iepriekšējo likumdošanas instrumentu juridiski saistošu nacionālo emisiju samazināšanas mērķrādītāju noteikšanai.

3.EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI