Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Nīderlandes 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam /* COM/2012/0322 final */





Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Nīderlandes 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu[2], ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas[3], ņemot vērā Eiropadomes secinājumus, ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu, apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, tā kā: (1) Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju „Eiropa 2020”, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. (2) Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm[4], kas kopā veido ,,integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. (3) Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu par Nīderlandes 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam. (4) Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju „Eiropa 2020”. Komisija, balstoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu[5], kurā tā neidentificēja Nīderlandi kā vienu no dalībvalstīm, par kurām būtu jāizstrādā padziļināts pārskats. (5) Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes finanšu stabilitātes un fiskālās konsolidācijas nodrošināšanai un rīcību izaugsmes palielināšanai. Tā uzsvēra nepieciešamību turpināt diferencētu un uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālu ekonomikas kreditēšanu, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, risināt problēmas, kas saistītas ar bezdarbu un krīzes sociālajām sekām, kā arī modernizēt publisko pārvaldi. (6) Eiropadome 2012. gada 2. martā aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā "Euro plus", laikus nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu ietvert stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. (7) Nīderlande 2012. gada 27. aprīlī iesniedza savu 2012. gada stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. (8) Balstoties uz 2012. gada stabilitātes programmas novērtējumu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, kas ir programmā iekļauto budžeta prognožu pamatā, ir optimistisks. Stabilitātes programmā 2013. gadam ir plānota ekonomikas izaugsme par 1¼ %, neņemot vērā papildu konsolidācijas pasākumu negatīvo ietekmi uz izaugsmi, kamēr Komisija, balstoties uz to pašu scenāriju, kurā nav paredzētas politikas izmaiņas, prognozē zemāku izaugsmes rādītāju 0,7 % apmērā. Programmā noteiktais mērķis ir izpildīt Padomes ieteikumus par pārmērīga deficīta novēršanu un censties turpmāk uzlabot budžeta stāvokli, lai to tuvinātu vidēja termiņa budžeta mērķim (VTM), piemērojot strukturālos pasākumus vismaz 0,5 % apmērā gadā. Programma pamatā ir vērsta uz vispārējās valdības budžeta deficītu 3 % apmērā no IKP 2013. gadā, un tajā ir apstiprināts iepriekšējais strukturālā deficīta VTM 0,5 % apmērā no IKP, kas pienācīgi atspoguļo Stabiltātes un izaugsmes pakta prasības. Gada vidējie fiskālie pasākumi 0,75 % apmērā no IKP laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam, pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci[6], atbilst strukturālajiem pasākumiem ¾ % apmērā no IKP, kā paredzēts Padomes ieteikumos. Tā kā programmā nav paredzēti budžeta mērķi laikposmam pēc 2013. gada, nav iespējams izvērtēt budžeta korekcijas ilgtspējību 2013. gadā un virzību uz VTM attālākos gados, tostarp atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam izdevumu kritērijam. Programmas darbības laikā budžeta prognozes ir pakļautas riskiem saistībā ar to īstenošanu. Tas attiecas ne tikai uz nesen paziņotajiem konsolidācijas pasākumiem, bet arī uz dažu pasākumu, par kuriem iepriekš bija vienojusies aizejošā valdība, īstenošanu. Turklāt valdības 2012. gada aprīlī ierosinātie papildu pasākumi un to ietekme uz budžetu nav pietiekami precizēti un izteikti skaitļos. Budžeta korekciju pamatā līdz šim ir bijuši galvenokārt izdevumu samazinājumi, kas arī atstāj ietekmi uz izaugsmi veicinošiem izdevumiem. Saskaņā ar 2012. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka parāda attiecība pret IKP 2012. gadā vēl ievērojami paaugstināties, sasniedzot 70,2 % no IKP, un 2013. gadā mazliet pieaugs – līdz 70,7 %, ņemot vērā papildu konsolidācijas pasākumu ietekmi. Tādējādi ir plānots, ka parāda attiecība paliks ievērojami virs 60 % atsauces vērtības. Programmā nav precizēti mērķi attiecībā uz parādu 2014. un 2015. gadā, tādēļ nav iespējams sniegt izvērtējumu tam, kā pēc 2013. gada tiks ievērots Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktais parāda samazināšanas kritērijs. (9) Sociālie partneri un Nīderlandes valdība 2011. gada septembrī panāca visaptverošu vienošanos par pensiju reformu, un valdība iesniedza plānus paaugstināt likumā noteikto pensijas vecumu līdz 66 gadiem 2019. gadā un līdz 67 gadiem 2024. gadā. Pēc tam likumā noteiktais pensijas vecums tiks sasaistīts ar paredzamo mūža ilgumu. Darba tirgus pasākumi atbalstītu atbilstošo faktiskā pensionēšanās vecuma palielinājumu. Saskaņā ar valdības vienošanos pensiju reformas mērķis ir nodrošināt, ka izmaksas un risks otrajā pensiju līmenī piemēroti un ilgtspējīgi tiek sadalīts paaudžu vidū un starp tām. Ilgtermiņa aprūpes jomā Nīderlandes valdība ir iesniegusi reformas projektu. Būs nepieciešami turpmāki konkrēti pasākumi, lai palīdzētu samazināt finansiālo slogu, ko izraisa sabiedrības novecošanās Nīderlandē. (10) Ir samazināti fiskālie šķēršļi personām, kuras ir otrie pelnītāji mājsaimniecībā, tomēr tas vēl nav izdarīts pietiekamā apmērā. Atlikušo šķēršļu likvidēšana vēl vairāk palielinātu darbaspēka piedāvājumu un padarītu efektīvāku cilvēkkapitāla sadali. Ir jāuzlabo mazaizsargāto iedzīvotāju integrācija darba tirgū. (11) Uzņēmumu politikas jomā ir apstiprinātas svarīgāko nozaru darba kārtības, un starp valdību un nozaru pārstāvjiem ir parakstīti nozaru ,,inovācijas līgumi”. Atbalsts privāti finansētai pētniecībai ir palielināts, ieviešot RDA+ nodokļu atskaitīšanas shēmu, kas veido daļu no stimuliem, kuru nolūks ir vēl vairāk veicināt inovāciju, privāto pētniecību un izstrādi un ciešākas saites starp zinātnes nozari un uzņēmumiem. Tomēr koncentrēšanās uz svarīgākajām nozarēm nedrīkstētu nedz notikt uz fundamentālo pētījumu rēķina, nedz izslēgt inovatīvus uzņēmumus, kas nepieder šīm svarīgākajām nozarēm. (12) Pēdējos četrdesmit gados Nīderlandes mājokļu tirgū ir izveidojušies strukturāli kropļojumi. Pastāvīgi ierobežots piedāvājums un nodokļu atvieglojumi mājokļu iegādei (jo īpaši hipotēkas procentu atskaitīšanas tiesības, kas ir labvēlīgas mājsaimniecībām ar lielākiem ienākumiem) ir izraisījuši nekustamā īpašuma tirgū neefektīvu kapitāla sadali. Īres tirgū, kur ir ļoti liels sociālo mājokļu segments, sociālā politika un īres līmeņa un īres paaugstinājumu ierobežojumi ir izraisījuši ļoti neelastīgu īres mājokļu piedāvājumu. Veicot grozījumus labvēlīgajā nodokļu režīmā, ko piemēro mājokļu iegādei, tiktu veicināta strukturālo kropļojumu mazināšana Nīderlandes mājokļu tirgū. (13) Nīderlande ir uzņēmusies vairākas saistības pakta ,,Euro plus” ietvaros. Šīs saistības un 2011. gadā iesniegto saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības veicināšanu, konkurētspējas uzlabošanu, finansiālās stabilitātes palielināšanu un publisko finanšu ilgtspējas pastiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi to saistību īstenošanu, ko Nīderlande uzņēmās saskaņā ar paktu ,,Euro plus”. Ieteikumos ir ņemti vērā šā izvērtējuma rezultāti. (14) Komisija Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi visaptverošu Nīderlandes ekonomikas politikas analīzi. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Nīderlandē, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi Eiropas pusgada ietvaros ir atspoguļoti 1.–5. ieteikumā turpmāk. (15) Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi Nīderlandes 2012. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums[7] ir īpaši atspoguļots turpmāk izklāstītā ieteikuma 1. punktā. IESAKA Nīderlandei laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi. 1. Nodrošināt virzību uz laikus īstenotu un noturīgu pārmērīga deficīta novēršanu. Šajā nolūkā pilnībā, kā paredzēts, īstenot budžeta stratēģiju 2012. gadam. Precizēt pasākumus, kas nepieciešami 2013. gada budžeta īstenošanai, lai nodrošinātu strukturālās korekcijas centienus, kas precizēti Padomes ieteikumos saskaņā ar pārmērīga deficīta procedūru. Pēc tam nodrošināt pienācīgus strukturālās korekcijas centienus, lai panāktu pietiekamu virzību uz vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM), tostarp izdevumu kritērija izpildi, un nodrošināt pietiekamu virzību uz atbilstību parāda samazināšanas kritērijam, vienlaicīgi saudzējot izdevumus jomās, kas tieši attiecas uz izaugsmi, kā, piemēram, pētniecība un inovācija, izglītība un apmācība. Tālab pēc jaunas valdības izveides iesniegt 2012. gada stabilitātes programmas atjauninājumu ar pamatotiem mērķiem un pasākumiem laikposmam pēc 2013. gada. 2. Īstenot pasākumus, lai palielinātu likumā noteikto pensionēšanās vecumu, tostarp piesaistot to paredzamajam dzīves ilgumam, un atbalstīt šos pasākumus ar citiem darba tirgus pasākumiem, vienlaicīgi uzlabojot publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspēju. Pielāgot otro pensiju līmeni, lai atspoguļotu likumā noteiktā pensijas vecuma paaugstinājumu, vienlaikus nodrošinot, ka izmaksas un risku piemēroti sadala paaudžu vidū un starp tām. Īstenot plānoto ilgtermiņa aprūpes reformu un papildināt to ar turpmākiem pasākumiem, ņemot vērā iedzīvotāju novecošanu. 3. Palielināt jo īpaši vecāka gadagājuma cilvēku, sieviešu, invalīdu un migrantu līdzdalību darba tirgū, tostarp vēl samazinot fiskālos šķēršļus personām, kuras ir otrie pelnītāji mājsaimniecībā, atvieglinot darbavietas maiņu darba tirgū un mīkstinot pārāk stingrus noteikumus. 4. Veicināt inovāciju, privātos ieguldījumus pētniecībā un izstrādē, ciešākas saites starp zinātni un uzņēmumiem, kā arī sekmēt atjaunotni nozarēs, vienlaikus nodrošinot piekļuvi finansējumam arī ārpus stingrās "svarīgāko nozaru” definīcijas un saglabājot fundamentālos pētījumus. 5. Veikt darbības, lai pakāpeniski reformētu mājokļu tirgu, tostarp īstenojot šādus pasākumus: i) veicot grozījumus labvēlīgajā nodokļu režīmā, ko piemēro mājokļu iegādei, tostarp pilnībā vai daļēji atceļot hipotēkas procentu atskaitīšanas tiesības un/vai izmantojot nosacītās īres maksas sistēmu, ii) nodrošinot cenu noteikšanas mehānismu, kas ir vairāk orientēts uz tirgu, un iii) attiecībā uz sociālajiem mājokļiem, pielāgojot īres maksu mājsaimniecības ienākumiem. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 209, 02.08.1997., 1. lpp. [2] COM(2012) 322 final. [3] P7_TA(2012)0048 un P7_TA(2012)0047. [4] Padomes 2012. gada 26. aprīļa Lēmums 2012/238/EK [5] COM(2012) 68 final. [6] Cikliski pielāgota bilance, kurā nav iekļauti vienreizējie vai pagaidu pasākumi un kuru pārrēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās sniegto informāciju un izmantojot kopīgi saskaņotu metodiku. [7] Saskaņā ar 5. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1466/97.