Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Pamatnolīguma par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, parakstīšanu /* COM/2010/0460 galīgā redakcija - NLE 2010/0241 */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 6.9.2010 COM(2010) 460 galīgā redakcija 2010/0241 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Pamatnolīguma par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, parakstīšanu PASKAIDROJUMA RAKSTS Padome 2004. gada novembrī pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par individuāliem partnerības un sadarbības pamatnolīgumiem (PSP) ar Taizemi, Indonēziju, Singapūru, Filipīnām, Malaiziju un Bruneju. Sarunas ar Filipīnām sākās 2009. gada februārī un tika noslēgtas 2010. gada jūnijā. Pēc Pastāvīgo pārstāvju komitejas ( Coreper ) apstiprinājuma abas puses 2010. gada 25. jūnijā parafēja PSP. PSP ar Filipīnām ir otrais šāda veida pamatnolīgums Dienvidaustrumāzijā pēc PSP ar Indonēziju, kas tika parakstīts 2009. gada novembrī. Tas ir pirmais divpusējais nolīgums ar Filipīnām un aizstāj pašreizējo tiesisko regulējumu, kas noteikts 1980. gada Sadarbības nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Dienvidaustrumāzijas valstu apvienības dalībvalstīm. Šajā PSP ir iekļauta juridiski saistoša apņemšanās, kas ir ļoti svarīga ES ārējai politikai, tostarp noteikumi par cilvēktiesību ievērošanu, ieroču neizplatīšanu, terorisma apkarošanu, Starptautisko krimināltiesu, migrāciju un nodokļu piemērošanu. Šis pamatnolīgums ietver arī šobrīd aktuālas jomas, piemēram, saistībā ar miera procesu un katastrofu riska vadību. Minētais PSP ievērojami paplašina darbības jomu divpusējai rīcībai ekonomikas un tirdzniecības jomā, kā arī tieslietu un iekšlietu jomā. Tas sniedz sadarbības iespējas tādās jomās kā vide un klimata pārmaiņas, enerģētika, zinātne un tehnoloģijas, kā arī jūras un gaisa satiksme. Turklāt šajā nolīgumā tiek izskatīti jautājumi saistībā ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu, nelegālajām narkotikām, organizēto noziedzību un korupciju. Tajā liela nozīme piešķirta attīstības jautājumiem un pirmo reizi paredzēti stingri noteikumi ES finanšu interešu aizsardzībai. Šis PSP ietver arī nozīmīgu nodaļu par sadarbību tirdzniecības jomā, kam būtu jāveicina sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) atbilstoši ES politikai, lai noslēgtu BTN ar Dienvidaustrumāzijas valstīm. Politiskā ziņā PSP ar Filipīnām ir nozīmīgs solis, lai stiprinātu ES lomu Dienvidaustrumāzijā, pamatojoties uz kopējām vispārējām vērtībām, piemēram, demokrātiju un cilvēktiesībām. Tas paver ceļu plašākai politiskajai, reģionālajai un globālajai sadarbībai starp diviem līdzīgi domājošiem partneriem. Šā PSP īstenošana dos praktiskus labumus abām pusēm, nodrošinot pamatu plašāku ES politisko un ekonomisko interešu veicināšanai. It īpaši svarīgi tas ir reģionā, kas tradicionāli ir bijis orientēts uz Ķīnu un Amerikas Savienotajām Valstīm. 2010/0241 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS ([…]. gada […]) par Pamatnolīguma par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, parakstīšanu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], tā kā: 1. Padome 2004. gada 25. novembrī pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par partnerības un sadarbības pamatnolīgumu, turpmāk tekstā – „Nolīgums”, ar Filipīnu Republiku. 2. Nolīgums ir jāparaksta, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlākā datumā, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta Pamatnolīguma par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, parakstīšana, ņemot vērā Padomes lēmumu par Nolīguma noslēgšanu. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Ar šo Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos / Komisijas priekšsēdētāja vietniece ir pilnvarota Savienības vārdā parakstīt šo Nolīgumu. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā dienā pēc tā pieņemšanas. Briselē, [..] Padomes vārdā — priekšsēdētājs […] PIELIKUMS PAMATNOLĪGUMS PAR PARTNERĪBU UN SADARBĪBU STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN TĀS DALĪBVALSTĪM, NO VIENAS PUSES, UN FILIPĪNU REPUBLIKU, NO OTRAS PUSES EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk tekstā – “Savienība”, un BEĻĢIJAS KARALISTE, BULGĀRIJAS REPUBLIKA, ČEHIJAS REPUBLIKA, DĀNIJAS KARALISTE, VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA, IGAUNIJAS REPUBLIKA, GRIEĶIJAS REPUBLIKA, SPĀNIJAS KARALISTE, FRANCIJAS REPUBLIKA, ĪRIJA, ITĀLIJAS REPUBLIKA, KIPRAS REPUBLIKA, LATVIJAS REPUBLIKA, LIETUVAS REPUBLIKA, LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE, UNGĀRIJAS REPUBLIKA, MALTAS REPUBLIKA, NĪDERLANDES KARALISTE, AUSTRIJAS REPUBLIKA, POLIJAS REPUBLIKA, RUMĀNIJA, PORTUGĀLES REPUBLIKA, SLOVĒNIJAS REPUBLIKA, SLOVĀKIJAS REPUBLIKA, SOMIJAS REPUBLIKA, ZVIEDRIJAS KARALISTE, LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE, Eiropas Savienības dibināšanas līguma Līgumslēdzējas puses, turpmāk tekstā – “dalībvalstis”, no vienas puses, un FILIPĪNU REPUBLIKA, turpmāk tekstā – “Filipīnas”, no otras puses, turpmāk tekstā – “Puses”, ŅEMOT VĒRĀ tradicionālās draudzības saiknes starp Pusēm un ciešās vēsturiskās, politiskās un ekonomiskās saites, kas tās vieno, TĀ KĀ Puses par īpaši nozīmīgām uzskata to abpusējo attiecību visaptverošo būtību, TĀ KĀ Puses uzskata, kas šis nolīgums ir daļa no to attiecībām plašākā kontekstā, un ņemot vērā, cita starpā, līgumus, kurus abas Puses ir noslēgušas, VĒLREIZ APLIECINOT Pušu uzticību cieņai pret demokrātijas principiem un cilvēktiesībām, kas formulētas Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un citos atbilstošos starptautiskos juridiskos instrumentos, kas attiecas uz cilvēktiesībām un kurās tās ir līgumslēdzējas puses, VĒLREIZ APLIECINOT Pušu uzticību likuma varas un labas pārvaldības principiem un to vēlmi veicināt to iedzīvotāju ekonomisko un sociālo attīstību, VĒLREIZ APLIECINOT Pušu vēlmi veicināt sadarbību starptautiskas stabilitātes, tiesiskuma un drošības palielināšanai, lai sekmētu ilgtspējīgu sociālo un ekonomisko attīstību, izskaustu nabadzību un sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus, ŅEMOT VĒRĀ TO, ka Puses terorismu uzskata par draudu pasaules drošībai un vēlas pastiprināt savstarpējo dialogu un sadarbību cīņā pret terorismu, pilnībā ņemot vērā ANO 2006. gada Vispasaules pretterorisma stratēģiju un attiecīgos ANO Drošības padomes instrumentus, jo īpaši ANO Drošības padomes 1373., 1267., 1822. un 1904. rezolūciju, PAUŽOT pilnu apņemšanos novērst un apkarot visu veidu terorismu un izveidot iedarbīgus starptautiskus instrumentus, lai nodrošinātu tā apkarošanu, TĀ KĀ Puses atkārtoti apstiprina, ka efektīviem pretterorisma pasākumiem un pasākumiem cilvēktiesību aizsardzībai ir jābūt savstarpēji papildinošiem un pastiprinošiem, ATZĪSTOT vajadzību stiprināt un sekmēt sadarbību nelegālo narkotiku lietošanas un tirdzniecības apkarošanā, ņemot vērā šādu darbību radītos draudus starptautiskajam mieram, drošībai, stabilitātei un ekonomiskajai izaugsmei, ATZĪSTOT, ka vissmagākie noziegumi, kas nodarbina starptautisko sabiedrību saistībā ar starptautiskajiem aktiem cilvēktiesību jomā, jo īpaši genocīds un citi noziegumi pret cilvēci, nedrīkst palikt nesodīti, un atzīstot, ka starptautiskā miera un tiesiskuma sekmēšanai ir jānodrošina efektīva saukšana pie atbildības par šādiem noziegumiem, TĀ KĀ Pusēm ir kopīgs viedoklis, ka masu iznīcināšanas ieroču izplatīšana un ieroču nogādes līdzekļi izraisa nopietnus draudus starptautiskajai drošībai, un tās vēlas stiprināt dialogu un sadarbību šajā jomā. Vienprātīgi pieņemtā ANO Drošības padomes 1540. rezolūcija apstiprina visas starptautiskās sabiedrības apņemšanos cīnīties pret masu iznīcināšanas ieroču izplatību, ATZĪSTOT, ka nelikumīga tirdzniecība ar kājnieku un vieglajiem ieročiem, tostarp to munīciju, slikta pārvaldība, neatbilstoša krājumu aizsardzība un nekontrolēta izplatība joprojām būtiski apdraud starptautisko mieru, drošību un attīstību,ATZĪSTOT 1980. gada 7. martā noslēgtā sadarbības līguma starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Dienvidaustrumu Āzijas valstu apvienības dalībvalstīm un tā vēlāko pievienošanās protokolu nozīmi, ATZĪSTOT, cik svarīgi ir stiprināt pašreizējās Pušu attiecības ar nolūku uzlabot to savstarpējo sadarbību un kopējo vēlmi nostiprināt, padziļināt un dažādot Pušu attiecības abas Puses interesējošās jomās, pamatojoties uz vienlīdzību, nediskrimināciju, saudzību pret dabisku vidi un abpusēju izdevīgumu; ATZĪSTOT dialoga un sadarbības starp Dienvidaustrumu Āzijas valstu apvienību (ASEAN) un Eiropas Savienību nozīmi, PAUŽOT pilnu apņemšanos sekmēt ilgtspējīgu attīstību, tostarp dabas aizsardzību un efektīvu sadarbību cīņā pret klimata pārmaiņām, UZSVEROT to, kāda nozīme ir plašākai sadarbībai tiesiskuma un drošības jomā, ATZĪSTOT apņemšanos veidot visaptverošu dialogu un sadarbību migrācijas un attīstības sekmēšanai, kā arī apņemšanos efektīvi atbalstīt un ieviest starptautiski atzītus darba un sociālos standartus, IEVĒROJOT, ka nolīguma noteikumi, uz ko attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību III daļas V sadaļa, ir saistoši Apvienotajai Karalistei un Īrijai kā atsevišķām Līgumslēdzējām pusēm vai, citā gadījumā, kā Eiropas Savienības daļai saskaņā ar Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju attiecībā uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību; tas pats attiecas uz Dāniju saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju, kas pievienots minētajiem līgumiem, ATZĪSTOT nozīmību, ko Puses piešķir principiem un noteikumiem, kas reglamentē starptautisko tirdzniecību, jo īpaši tiem, kas iekļauti Līgumā par Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) izveidošanu, un vajadzībai šos principus un noteikumus piemērot pārskatāmi un bez diskriminācijas, APSTIPRINOT savu vēlmi, ņemot vērā reģionālā līmenī īstenotos pasākumus, sekmēt Pušu sadarbību, kas balstīta uz kopīgām vērtībām un abpusēju izdevīgumu, IR VIENOJUšĀS PAR TURPMāKO. I sadaļa BŪTĪBA UN DARBĪBAS JOMA 1. pants Vispārīgie principi 1. Demokrātijas principu un cilvēka pamattiesību ievērošana, kā tas paredzēts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un citos atbilstošos starptautiskos cilvēktiesību dokumentos, kuros Puses ir līgumslēdzējas puses, kā arī tiesiskuma principa ievērošana ir abu Pušu iekšpolitikas un starptautiskās politikas pamatā un ir būtiska šā nolīguma sastāvdaļa. 2. Puses apstiprina tām kopīgās vērtības, kas izklāstītas Apvienoto Nāciju Organizācijas statūtos. 3. Puses apstiprina apņemšanos sekmēt ilgtspējīgu attīstību, sadarboties, lai risinātu ar klimata pārmaiņām saistītos jautājumus un dot savu ieguldījumu starptautiski atzītu mērķu sasniegšanai attīstības jomā, tostarp Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai. 4. Puses atkārtoti apstiprina savu atbalstu labas pārvaldes principam. 5. Puses apstiprina, ka sadarbība saskaņā ar šo nolīgumu būs atbilstoša to attiecīgajiem valstu tiesību aktiem, normām un noteikumiem. 2. pants Sadarbības mērķi Lai stiprinātu divpusējās attiecības, Puses apņemas uzturēt visaptverošu dialogu un sekmēt turpmāku sadarbību to starpā visās abpusēju interešu jomās saskaņā ar šo nolīgumu. Proti, Puses jo īpaši cenšas: a) izveidot sadarbību politikas, sociālajos un ekonomikas jautājumos visos attiecīgajos starptautiskajos forumos un organizācijās; b) izveidot sadarbību terorisma un starptautiskās noziedzības apkarošanas jomā; c) izveidot sadarbību cilvēktiesību jomā un dialogu saistībā ar starptautiskas nozīmes smagu noziegumu apkarošanu; d) izveidot sadarbību, lai apkarotu masu iznīcināšanas, kājnieku un vieglo ieroču izplatību un lai sekmētu miera procesus un konfliktu novēršanu; e) izveidot sadarbību visās ar tirdzniecību un ieguldījumiem saistītās jomās, kurās pastāv abpusēja ieinteresētība, lai veicinātu tirdzniecības un ieguldījumu plūsmu tādā veidā, kas atbilst PTO principiem un pašreizējām un nākotnes ES un ASEAN reģionālajām iniciatīvām; f) izveidot sadarbību tiesiskuma un drošības jomā, tostarp saistībā ar tiesisko sadarbību, nelegālajām narkotikām, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, organizētās noziedzības un korupcijas apkarošanu, datu aizsardzību, bēgļiem un iekšzemē pārvietotām personām; g) izveidot sadarbību migrācijas un jūras darbaspēka jomā; h) izveidot sadarbību visās pārējās nozarēs, kurās pastāv abpusēja ieinteresētība, īpaši nodarbinātības un sociālo lietu, attīstības sadarbības, ekonomikas politikas, finanšu pakalpojumu, labas nodokļu pārvaldības, rūpniecības politikas un mazo un vidējo uzņēmumu, informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT), audiovizuālajā, mediju un multivides, zinātnes un tehnoloģiju, transporta, tūrisma, izglītības, kultūras, starpkultūru un starpreliģiju dialoga, enerģētikas, vides un dabas resursu, tostarp klimata pārmaiņu, lauksaimniecības, zivsaimniecības un lauku attīstības, reģionālās attīstības, veselības, statistikas, katastrofu riska vadības ( DRM ) un valsts pārvaldes jomā; i) sekmēt Pušu dalību apakšreģionālās un reģionālās sadarbības programmās, kurās var piedalīties otra Puse; j) palielināt Filipīnu un Eiropas Savienības ietekmi un uzlabot to reputāciju; k) veicināt savstarpēju izpratni starp iedzīvotājiem un efektīvu dialogu un sadarbību ar organizētu pilsonisko sabiedrību. 3. pants Sadarbība reģionālo un starptautisko organizāciju ietvaros Puses turpinās viedokļu apmaiņu un sadarbību reģionālajos un starptautiskajos forumos un organizācijās, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijā un attiecīgajās ANO aģentūrās un institūcijās, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferencē par tirdzniecību un attīstību (UNCTAD) , ASEAN – ES dialoga ietvaros, ASEAN Reģionālajā forumā (ARF) , Āzijas – Eiropas sanāksmē (ASEM) , PTO, Starptautiskajā Migrācijas organizācijā (IOM) un Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijā (WIPO) . 4. pants Reģionālā un starpvalstu sadarbība Katrā šā nolīguma dialoga un sadarbības jomā, uzsverot jautājumus, uz ko attiecas ES un Filipīnu sadarbība, abas Puses pēc savstarpējas vienošanās var arī sadarboties ar reģionāla līmeņa pasākumu starpniecību vai izmantojot abu satvaru kombināciju, ņemot vērā reģionālo lēmumu pieņemšanas procesu un attiecīgo reģionālo iedalījumu. Šajā saistībā, izvēloties atbilstošo satvaru, Puses centīsies palielināt visu ieinteresēto pušu ietekmi un paplašināt to iesaistīšanos, vienlaicīgi pēc iespējas efektīvāk izmantojot pieejamos resursus un nodrošinot citu pasākumu saskanību. II sadaļa POLITISKAIS DIALOGS UN SADARBĪBA 5. pants Miera process un konfliktu novēršana Puses vienojas arī turpmāk rīkoties kopīgi, lai sekmētu konfliktu novēršanu un miera kultūras izplatību, tostarp iesaistoties miera propagandas un izglītības programmās. 6. pants Sadarbība cilvēktiesību jomā 1. Puses vienojas sadarboties, lai sekmētu visu cilvēktiesību ievērošanu un efektīvu aizsardzību, tostarp izmantojot starptautiskos cilvēktiesību instrumentus, kam tās ir pievienojušās. 2. Šāda sadarbība notiks Pušu pasākumu ietvaros, par kuriem Puses ir savstarpēji vienojušās, tostarp veicot šādus pasākumus: a) atbalstot valstu rīcības plānu izstrādi un īstenošanu cilvēktiesību jomā ; b) sekmējot izpratni par cilvēktiesībām un izglītību cilvēktiesību jomā; c) stiprinot valsts iestādes, kas saistītas ar cilvēktiesībām; d) pēc iespējas sniedzot palīdzību, lai sekmētu reģionālo, ar cilvēktiesībām saistīto iestāžu darbu; e) izveidojot starp Pusēm jēgpilnu dialogu cilvēktiesību jomā; f) sadarbojoties Apvienoto Nāciju Organizācijas ar cilvēktiesībām saistīto institūciju ietvaros. 7. pants Smagi starptautiskas nozīmes noziegumi 1. Puses atzīst, ka vissmagākie noziegumi, kuri nodarbina starptautisko sabiedrību saistībā ar starptautiskajiem aktiem cilvēktiesību jomā, jo īpaši genocīds un citi noziegumi pret cilvēci, nedrīkst palikt nesodīti un ka saukšana pie atbildības par šādiem noziegumiem ir jānodrošina, veicot pasākumus attiecīgi valsts vai starptautiskā līmenī, tostarp tos izskatot Starptautiskajā krimināltiesā saskaņā ar Puses attiecīgajiem tiesību aktiem. 2. Puses vienojas uzturēt labvēlīgu dialogu par vispārēju Romas statūtu ievērošanu saskaņā ar to attiecīgajiem tiesību aktiem, tostarp sniedzot palīdzību spēju palielināšanā. 8. pants Masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanas apkarošana 1. Puses uzskata, ka masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšana valstīm vai nevalstiskiem dalībniekiem, ko veic valstis vai nevalstiski dalībnieki, ir viens no visnopietnākajiem draudiem starptautiskajai stabilitātei un drošībai. 2. Tādēļ Puses vienojas sadarboties un dot savu ieguldījumu cīņā pret masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanu, pilnībā ievērojot un valstī īstenojot to pastāvošās saistības, kas izriet no starptautiskajiem atbruņošanās un neizplatīšanas līgumiem, kā arī citām starptautiskām saistībām, piemēram, ANO Drošības padomes 1540. rezolūcijas. Puses vienojas, ka šis noteikums ir būtiska nolīguma sastāvdaļa. 3. Turklāt Puses vienojas: - veikt atbilstošus pasākumus, lai parakstītu un, pilnībā ievērojot Pušu ratifikācijas procedūras, ratificētu citus attiecīgos starptautiskos instrumentus, tostarp attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas, vai attiecīgā gadījumā pievienotos šādiem instrumentiem un īstenotu Pušu attiecīgās saistības, kas izriet no minētajiem instrumentiem; - izveidot efektīvu valsts eksporta kontroles sistēmu, ar kuras palīdzību pārraudzīt ar masu iznīcināšanas ieročiem saistītu eksportu un tranzītu, tostarp veiktu masu iznīcināšanas līdzekļu galapatēriņa kontroli divējāda lietojuma tehnoloģijām un nodrošinātu efektīvas sankcijas par eksporta kontroles pārkāpumiem. Puses atzīst, ka eksporta kontroles īstenošana nedrīkst kavēt starptautisko sadarbību saistībā ar materiāliem, aprīkojumu un tehnoloģijām, kas paredzētas miermīlīgiem nolūkiem, tomēr miermīlīgas izmantošanas mērķus nedrīkst izmantot kā aizsegu masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanai. 4. Puses vienojas veidot regulāru politisku dialogu, kas papildinās un konsolidēs šos elementus. ai. Puses var veikt darbības, lai veidotu dialogu reģionālā līmenī. 9. pants Kājnieku un vieglie ieroči 1. Puses atzīst, ka nelikumīga tirdzniecība ar kājnieku un vieglajiem ieročiem, tostarp to munīciju, kā arī to pārlieka uzkrāšana, slikta pārvaldība, neatbilstoša krājumu aizsardzība un nekontrolēta izplatība joprojām būtiski apdraud mieru un starptautisko drošību. 2. Puses vienojas ievērot un pilnā apjomā pildīt savas saistības attiecībā uz pienākumu apkarot kājnieku un vieglo ieroču nelegālu tirdzniecību visās tās izpausmēs, kā nosaka spēkā esošie starptautiskie līgumi un ANO Drošības padomes rezolūcijas, kā arī to saistības saskaņā ar citiem starptautiskiem instrumentiem, kas piemērojami šajā jomā, piemēram, ANO Rīcības programmu par kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas tirdzniecības novēršanu, apkarošanu un izskaušanu visās tās izpausmēs. 3. Puses apņemas izveidot regulāru politisku dialogu, lai apmainītos ar viedokli un informāciju un veidotu kopīgu izpratni par jautājumiem un problēmām saistībā ar kājnieku un vieglo ieroču nelegālu tirdzniecību, un lai uzlabotu Pušu spējas novērst, apkarot un izskaust šādu tirdzniecību. 10. pants Sadarbība terorisma apkarošanas jomā 1. Puses atkārtoti apstiprina terorisma novēršanas un apkarošanas nozīmi saskaņā ar to attiecīgajiem tiesību aktiem un noteikumiem, un ņemot vērā tiesiskumu, starptautiskos tiesību aktus ANO Statūtus un attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas, tiesību aktus cilvēktiesību jomā, tiesību aktus par bēgļiem un citus starptautiskos cilvēktiesību aktus un starptautiskās konvencijas, kuru dalībvalstis tās ir, ANO Vispasaules pretterorisma stratēģiju, kas ir ietverta ANO Ģenerālās asamblejas 2006. gada 8. septembra Rezolūcijā 60/28, kā arī ES un ASEAN kopīgo 2003. gada 28. janvāra deklarāciju par sadarbību terorisma apkarošanas jomā. 2. Šajā nolūkā Puses vienojas sadarboties šādi: a) veicinot attiecīgo ANO Drošības padomes rezolūciju, piemēram, 1373., 1267., 1822. un 1904. rezolūcijas, un attiecīgo starptautisko konvenciju un instrumentu īstenošanu; b) veicinot sadarbību starp ANO dalībvalstīm, lai efektīvi īstenotu ANO Vispasaules pretterorisma stratēģiju; c) apmainoties ar informāciju un stiprinot tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību un savstarpējo koordināciju ar pastāvošo Interpola valstu centrālo biroju (NCB) starpniecību, izmantojot Interpola globālo sakaru sistēmu jeb I-24/7 ; d) saskaņā ar starptautiskajiem un attiecīgās valsts tiesību aktiem apmainoties ar informāciju par teroristu grupām un to atbalsta tīkliem; e) apmainoties ar viedokli par līdzekļiem un metodēm, kas izmantojamas terorisma apkarošanā, tostarp tehniskajās jomās un mācībās, un daloties pieredzē attiecībā uz terorisma apkarošanu un radikālisma mazināšanu; f) sadarbojoties, lai padziļinātu starptautisko vienprātību par terorisma un terorisma finansēšanas apkarošanu, un rīkojoties, lai ātrāk tiktu panākta vienošanās par visaptverošu konvenciju par starptautisko terorismu, tādējādi papildinot pastāvošo ANO pretterorisma instrumentu klāstu; g) apmainoties ar labāko praksi attiecībā uz cilvēktiesību aizsardzību terorisma apkarošanā; h) veicinot pretterorisma pasākumu īstenošanu un padziļinātu sadarbību terorisma apkarošanas jomā ASEM un ES un ASEAN kontekstā. 11. pants Sadarbība valsts pārvaldes jomā Puses vienojas sadarboties, lai sekmētu spēju palielināšanu valsts pārvaldes jomā. Sadarbība šajā jomā var būt viedokļu apmaiņa par paraugpraksi saistībā ar pārvaldes metodēm, pakalpojumu sniegšanu, institucionālo spēju stiprināšanu un pārredzamības jautājumiem. III sadaļa TIRDZNIECĪBA UN IEGULDĪJUMI 12. pants Vispārīgie principi 1. Puses iesaistās dialogā par jautājumiem, kas saistīti ar divpusēju un daudzpusēju tirdzniecību, lai stiprinātu divpusējās tirdzniecības attiecības un palielinātu daudzpusējās tirdzniecības nozīmi izaugsmes uz attīstības veicināšanā . 2. Puses apņemas veicināt savstarpējas tirdzniecības attīstību un dažādošanu pēc iespējas augstākā līmenī un savstarpēji izdevīgā veidā. Tās apņemas panākt labākus apstākļus piekļuvei tirgum, strādājot, lai samazinātu šķēršļus tirdzniecībai, jo īpaši beztarifu barjeras, un veicot pasākumus, lai uzlabotu pārredzamību, ņemot vērā starptautisko organizāciju veikumu šajā jomā. 3. Atzīstot, ka tirdzniecībai ir neatsverama loma attīstības veicināšanā un ka palīdzība tirdzniecības preferenču shēmu veidā ir veicinājušas saņēmēju jaunattīstības valstu izaugsmi, Puses apņemas stiprināt pārrunas par šādu palīdzību saskaņā ar PTO prasībām . 4. Puse sniedz otrai Pusei informāciju par politikas izmaiņām attiecībā uz tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītām jomām, piemēram, lauksaimniecību, pārtikas nekaitīgumu, patērētāju aizsardzību un vidi, tostarp atkritumu apsaimniekošanu. 5. Puses veicina dialogu un sadarbību, lai attīstītu attiecības tirdzniecības un ieguldījumu jomā, tostarp , lai risinātu komerciālās problēmas un citus svarīgus ar tirdzniecību saistītus jautājumus jomās, kas minētas 13. līdz19. pantā. 13. pants Sanitārie un fitosanitārie jautājumi 1. Puses sadarbojas pārtikas nekaitīguma un sanitāro un fitosanitāro jautājumu (SPS) jomā, lai aizsargātu cilvēku, dzīvnieku vai floras dzīvību vai veselību Pušu teritorijā. 2. Puses apspriež un apmainās ar informāciju par to attiecīgajiem pasākumiem saskaņā ar PTO Līgumu par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem (SPS) , Starptautisko augu aizsardzības konvenciju (SAAK), Pasaules dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) un Codex Alimentarius komisijas (Codex) prasībām, piemēram, par tiesību aktiem, normām un noteikumiem, sertificēšanu, pārbaužu un pārraudzības procedūrām, tostarp procedūrām uzņēmumu licencēšanai un zonēšanas principu īstenošanai. 3. Puses vienojas sadarboties spēju palielināšanā saistībā ar SPS jautājumiem, un, ja tas tiek pieprasīts, saistībā ar dzīvnieku labturības jautājumiem. 4. Puses pēc jebkuras Puses pieprasījuma savlaicīgi izveido dialogu par SPS jautājumiem, lai izskatītu ar SPS saistītos jautājumus vai citus steidzamus saistītus jautājumus, uz kuriem attiecas šis pants. 5. Puses izraugās kontaktpunktus saziņai par jautājumiem, uz kuriem attiecas šis pants. 14. pants Tirdzniecības tehniskie šķēršļi 1. Puses vienojas, ka sadarbība saistībā ar standartiem, tehniskajiem noteikumiem un atbilstības novērtēšanu ir svarīga tirdzniecības attīstībai. 2. Puses sekmē starptautisko standartu izmantošanu, sadarbojas un apmainās ar informāciju par standartiem, atbilstības novērtēšanas procedūrām un tehniskajiem noteikumiem, jo īpaši PTO Nolīguma par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībā (TBT) ietvaros. Šim nolūkam Puses vienojas pēc jebkuras Puses pieprasījuma savlaicīgi izveidot dialogu par TBT jautājumiem un izraudzīties kontaktpunktus saziņai jautājumos, uz kuriem attiecas šis pants. 3. Sadarbība TBT jomā var notikt inter alia ar dialoga, kopīgu projektu, tehniskās palīdzības un spēju palielināšanas programmu palīdzību. 15. pants Muita un tirdzniecības veicināšana 1. Puses dalās pieredzē un izskata iespējas saistībā ar importa, eksporta un citu muitas procedūru vienkāršošanu, nodrošina muitas un tirdzniecības noteikumu pārredzamību, veido mehānismus sadarbībai muitas jomā un savstarpējai administratīvai palīdzībai, kā arī meklē iespējas viedokļu saskaņošanai un kopīgai rīcībai attiecīgo starptautisko iniciatīvu kontekstā, tostarp saistībā ar tirdzniecības veicināšanu. Puses pievērsīs īpašu uzmanību drošības un drošuma jautājumu aktualizēšanai starptautiskajā tirdzniecībā, efektīvai intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai muitā un līdzsvara nodrošināšanai starp tirdzniecības veicināšanas pasākumiem un krāpšanas un nelikumību apkarošanu. 2. Neierobežojot citas sadarbības formas, kas paredzētas šajā nolīgumā, Puses apstiprina ieinteresētību noslēgt protokolus par sadarbību un savstarpēju palīdzību muitas jomā, izmantojot šajā nolīgumā paredzēto institucionālo satvaru. 3. Puses saskaņā ar abpusējo vienošanos turpinās piesaistīt tehniskās palīdzības resursus, lai atbalstītu sadarbību muitas jautājumos un veicinātu tirdzniecības atbilstoši tam, kā to paredz šis nolīgums. 16. pants Ieguldījumi Puses sekmē lielāku ieguldījumu plūsmu, veicinot pievilcīgu un stabilu abpusēju investīciju vidi, uzturot konsekventu dialogu, lai panāktu stabilus, pārredzamus, atvērtus un nediskriminējošus noteikumus ieguldītājiem, izmantojot administratīvos līdzekļus, lai veicinātu ieguldījumu plūsmu saskaņā ar Pušu tiesību aktiem un noteikumiem. 17. pants Konkurences politika 1. Puses veicina konkurences noteikumu un tos īstenojošo iestāžu izveidi un uzturēšanu. Tās sekmē šo noteikumu efektīvu, nediskriminējošu un pārredzamu piemērošanu, lai savās teritorijās stiprinātu juridisko noteiktību. 2. Tādēļ Puses iesaistīsies spēju palielināšanas pasākumos konkurences politikas jomā, ja Pušu sadarbības instrumentu un programmu ietvaros tam būs pieejams finansējums. 18. pants Pakalpojumi 1. Puses vienojas uzturēt konsekventu dialogu, kas īpaši vērsts uz to, lai notiktu informācijas apmaiņa par to attiecīgo reglamentējošo vidi, sekmētu piekļuvi otras Puses tirgum, tostarp ar e-komercijas starpniecību, veicinātu piekļuvi kapitāla un tehnoloģiju avotiem un atbalstītu tirdzniecību ar pakalpojumiem starp Pusēm un trešo valstu tirgos. 2. Apzinoties to attiecīgo pakalpojumu nozaru konkurētspēju, Puses veic pārrunas par pakalpojumu tirdzniecības iespēju izmantošanu otras Puses tirgū. 19. pants Intelektuālā īpašuma tiesības 1. Puses atkārtoti apstiprina nozīmi, ko tās piešķir intelektuālā īpašuma ( IP ) tiesību aizsardzībai un apņemas īstenot piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu atbilstošu un efektīvu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, vienlaicīgi nodrošinot, ka šie pasākumi atbilst paraugpraksei un starptautiskajiem standartiem, kas Pusēm ir saistoši. 2. Puses viena otrai sniedz palīdzību, lai noteiktu un īstenotu ar IP saistītas programmas, kas dotu ieguldījumu tehnoloģisku jauninājumu sekmēšanai un brīvprātīgai tehnoloģiju nodošanai un cilvēkresursu apmācībai, un Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas (WIPO) ietvaros sadarbojas Attīstības darba kārtības īstenošanā. 3. Puses vienojas pastiprināt sadarbību saistībā ar produktiem ar noteiktu ģeogrāfisko izcelsmi, tostarp to aizsardzību, augu daudzveidības aizsardzības jomā, cita starpā un attiecīgā gadījumā ņemot vērā Jaunu augu šķirņu aizsardzības starptautiskās apvienības (UPOV) lomu. 4. Puses sniedz informāciju un dalās pieredzē par praksi saistībā ar intelektuālā īpašuma jautājumiem, IP tiesību pārkāpumu novēršanu, jo īpaši viltošanas un pirātisma apkarošanu, proti, sadarbojoties muitas jomā un citos piemērotos veidos un izveidojot un stiprinot organizācijas, kas pārrauga un aizsargā šādas tiesības. IV sadaļa SADARBĪBA TIESISKUMA UN DROŠĪBAS JOMĀ 20. pants Tiesiskā sadarbība 1. Puses atzīst īpašo tiesiskuma un visu attiecīgo iestāžu nostiprināšanas nozīmi. 2. Puses var sadarboties, arī savstarpēji apmainoties ar informāciju par paraugpraksi saistībā ar tiesību sistēmām un tiesību aktiem. 21. pants Sadarbība nelegālo narkotiku apkarošanas jomā 1. Lai nodrošinātu līdzsvarotu pieeju, Puses, izmantojot efektīvu koordināciju starp kompetentajām iestādēm, tostarp galveno narkotiku apkarošanas iestādi , veselības, tieslietu, izglītības, jaunatnes, sociālās labklājības jomu un citu attiecīgu jomu iestādēm un ieinteresētajām personām, sadarbojas ar mērķi samazināt nelegālo narkotiku piedāvājumu un pieprasījumu, kā arī ietekmi uz narkotiku lietotājiem, to ģimenēm un sabiedrību kopumā, un lai nodrošinātu efektīvāku prekursoru kontroli. 2. Puses vienojas par sadarbības metodēm šo mērķu sasniegšanai. Pasākumi ir balstīti uz vispārīgi atzītiem principiem, kas atbilst attiecīgajām starptautiskajām konvencijām, kam Puses ir pievienojušās, Politisko deklarāciju un Īpašo deklarāciju par vadlīnijām pieprasījuma pēc narkotikām samazināšanai, ko pieņēma 1998. gada jūnijā 20. ANO Ģenerālās asamblejas ārkārtas sesijā par narkotikām, un Politisko deklarāciju un Rīcības plānu, ko 2009. gada martā pieņēma ANO Narkotisko vielu komisijas 52. augsta līmeņa sanāksme. 3. Pušu sadarbība ietver tehnisko un administratīvo palīdzību, jo īpaši šādās jomās: valsts tiesību aktu un politikas izstrādē, iestāžu un informācijas centru izveidē, atbalsta sniegšanā pilsoniskās sabiedrības pūlēm narkotiku apkarošanas jomā un centieniem samazināt pieprasījumu pēc narkotikām un to nodarīto kaitējumu; personāla apmācības jomā, tiesībaizsardzības iestāžu darba atbalstīšanā un informācijas apmaiņā saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ar narkotikām saistītu pētījumu veikšanā, narkotiku klasifikācijā, bīstamu/narkotisku vielu ražošanas un kontrolētu prekursoru pārvēršanas konkrētās, nelegālo narkotiku ražošanai būtiskās vielās novēršanā. Puses var vienoties sadarboties arī citās jomās. 22. pants Sadarbība nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanā 1. Puses vienojas par vajadzību strādāt un sadarboties, lai novērstu tādu ieņēmumu legalizēšanu, ko gūst no noziedzīgas darbības, piemēram, no narkotiku tirdzniecības. 2. Abas Puses vienojas sekmēt juridisko, tehnisko un administratīvo palīdzību, lai izstrādātu un īstenotu noteikumus un efektīvi darbojošos mehānismus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanai. Konkrēti sadarbība paredz attiecīgas informācijas apmaiņu attiecīgo tiesību aktu ietvaros un tādu atbilstošu standartu pieņemšanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanai, kuri ir līdzvērtīgi standartiem, ko pieņēmusi Savienība un šajā jomā aktīvi darbojošās starptautiskās iestādes, piemēram, Finanšu darba grupa nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanai (FATF) . 3. Abas Puses sekmē sadarbību nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas apkarošanā, piemēram, īstenojot resursu palielināšanas projektus. 23. pants Organizētās noziedzības un korupcijas apkarošana 1. Puses vienojas sadarboties organizētās noziedzības un korupcijas apkarošanas jomā saskaņā ar to, kā nosaka ANO Konvencija pret starptautisko organizēto noziedzību un to papildinošie protokoli un ANO Konvencija pret korupciju. Šīs sadarbības mērķis ir sekmēt šo konvenciju un citu piemērojamu instrumentu, kam Puses ir pievienojušās, īstenošanu. 2. Atkarībā no pieejamajiem līdzekļiem šāda sadarbība paredz spēju palielināšanas pasākumu un projektu īstenošanu. 3. Puses vienojas nodrošināt sadarbību starp tiesībaizsardzības iestādēm, aģentūrām un dienestiem un to attiecīgo tiesību aktu sistēmu ietvaros dot ieguldījumu Pusēm kopīgo starptautiskās noziedzības izraisīto draudu mazināšanai un likvidēšanai. Sadarbība starp tiesībaizsardzības iestādēm, aģentūrām un dienestiem var izpausties kā savstarpēja palīdzība izmeklēšanā, izmeklēšanas metožu nodošana, kopīga tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku izglītošana un mācības, un kā citu veidu kopīgi pasākumi, tostarp sadarbība ar Interpola Valsts centrālo biroju starpniecību, informācijas apmaiņai izmantojot Interpola Globālo sakaru sistēmu jeb I-24/7 vai līdzīgu sistēmu atbilstoši tam, kā Puses savstarpēji vienojas. 24. pants Personas datu aizsardzība 1. Puses vienojas sadarboties, lai paaugstinātu personas datu aizsardzības pakāpi un panāktu atbilstību augstākajiem starptautiskajiem standartiem, piemēram, tiem, kas inter alia ir aprakstīti ANO Pamatnostādnēs par elektronisko personas datu datņu noteikumiem (ANO Ģenerālās asamblejas 1990. gada 14. decembra Rezolūcija 45/95). 2. Datu aizsardzības stiprināšana, nodrošinot ciešāku sadarbību personas datu aizsardzības jomā, var inter alia izpausties kā tehniskā palīdzība informācijas un zināšanu apmaiņas veidā, kas var ietvert šādas darbības (bet ne tikai tās): a) informācijas, pārskatu, pētījumu, stratēģiju, procedūru un labākās prakses par datu aizsardzību paziņošanu un apmaiņu; b) kopēju mācību un izglītības programmu, dialogu un konferenču organizēšanu un/vai dalību tajās, lai palielinātu abu Pušu izpratni par datu aizsardzību; c) apmaiņas programmu profesionāļiem un ekspertiem, kas pētīs datu aizsardzības politiku. 25. pants Bēgļi un iekšzemē pārvietotas personas Puses apņemas attiecīgos gadījumos sadarboties jautājumos, kas saistīti ar bēgļu un iekšzemē pārvietotu personu labklājību, ņemot vērā jau paveikto darbu un sniegto palīdzību, tostarp ilglaicīgu risinājumu meklēšanu. V sadaļa SADARBĪBA MIGRĀCIJAS UN JŪRAS DARBASPĒKA JOMĀ 26. pants Sadarbība migrācijas un attīstības jomā Puses atkārtoti apstiprina vajadzību kopīgi pārvaldīt migrācijas plūsmas starp to teritorijām. Lai stiprinātu sadarbību, Puses izveidos mehānismu visaptveroša dialoga uzturēšanai un apspriedēm par visiem jautājumiem, kas saistīti ar migrāciju. Ar migrāciju saistītie jautājumi tiks iekļauti valstu stratēģijās/valstu attīstības pamatnostādnēs, kas attiecas uz imigrantu izcelsmes, tranzīta un galamērķa valstu ekonomikas un sociālo attīstību. Sadarbība starp Pusēm ir balstīta uz konkrētu vajadzību novērtējumu, kas veikts, pamatojoties uz savstarpējām apspriedēm un Pušu vienošanos, un tā tiks īstenota saskaņā ar attiecīgajiem spēkā esošajiem Savienības un valsts tiesību aktiem. Sadarbība jo īpaši būs vērsta uz: a) migrāciju piesaistošajiem un atgrūdošajiem faktoriem; b) valsts tiesību aktu un prakses izstrādi un īstenošanu, lai aizsargātu migrantu tiesības, ievērojot to spēkā esošo starptautisko instrumentu prasības, kas garantē migrantu tiesību ievērošanu; c) valsts tiesību aktu un prakses izstrādi un īstenošanu, ņemot vērā 1951. gada Ženēvas Konvencijas par bēgļu statusu un tās 1967. gada protokola, kā arī citu starptautisko instrumentu prasības un ievērojot neizraidīšanas principu; d) uzņemšanas noteikumiem, kā arī uzņemtu personu tiesībām un statusu, taisnīgas attieksmes nodrošināšanu un iespējām nepilsoņiem, kuri legāli uzturas valsts teritorijā, iekļauties sabiedrībā, iegūt izglītību un mācības, pasākumiem pret rasismu, diskrimināciju un ksenofobiju; e) efektīvas un atturošas stratēģijas izveidi, lai rīkotos, kad to teritorijā ir otras Puses pilsonis, kas neatbilst vai vairs neatbilst attiecīgās Puses ieceļošanas, uzturēšanās vai pastāvīgas uzturēšanās nosacījumiem, personu kontrabandas, cilvēku tirdzniecības gadījumos, tostarp personu kontrabandistu un cilvēku tirdzniecībā iesaistīto organizāciju apkarošanas un no šādām darbībām cietušo aizsardzības stratēģijas izveidi; f) personu nosūtīšanu atpakaļ atbilstoši tam, kā noteikts 2. punkta e) apakšpunktā, humānos un cieņu nepazemojošos apstākļos, tostarp veicinot viņu brīvprātīgu un pastāvīgu atgriešanos izcelsmes valstīs, kā arī šādu personu uzņemšanu/atpakaļuzņemšanu saskaņā ar šīs sadaļas 3. punktu. Nosūtīšana atpakaļ tiks veikta, pienācīgi ņemot vērā Pušu tiesības izsniegt uzturēšanās atļaujas vai atļaujas uzturēties līdzcietības vai humānu iemeslu un neizraidīšanas principa dēļ; g) jautājumiem, kas noteikti kā abas Puses interesējoši jautājumi vīzu, un ceļošanas dokumentu drošības, kā arī robežu pārvaldības jomā; h) migrācijas un attīstības jautājumiem, tostarp cilvēkresursu pārvaldību, sociālo aizsardzību, migrācijas ieguvumu palielināšanu, dzimumu un attīstību, ētisku pieņemšanu darbā un cirkulāro migrāciju un imigrantu iekļaušanos sabiedrībā. 3. Sadarbības ietvaros šajā jomā, neierobežojot vajadzību aizsargāt no cilvēku tirdzniecības cietušos, Puses turpmāk vienojas par to, ka: a) Filipīnas pēc dalībvalsts pieprasījuma un bez nepamatotas kavēšanās pēc tam, kad ir noskaidrota valstspiederība un dalībvalsts ir veikusi visas attiecīgās darbības, uzņem atpakaļ visus savus pilsoņus, kas atbilst 2. punkta e) apakšpunktam un atrodas dalībvalsts teritorijā; b) katra dalībvalsts pēc Filipīnu pieprasījuma un bez nepamatotas kavēšanās pēc tam, kad ir noskaidrota valstspiederība un Filipīnas ir veikušas visas attiecīgās darbības, uzņem atpakaļ visus savus pilsoņus, kuri atbilst 2. punkta e) apakšpunktam un atrodas Filipīnu teritorijā; c) dalībvalstis un Filipīnas šim mērķim nodrošina saviem valstspiederīgajiem atbilstīgus personu apliecinošus dokumentus. Jebkuru uzņemšanas vai atpakaļuzņemšanas pieprasījumu pieprasītājvalsts pārsūtīs tās valsts kompetentajai iestādei, kam pieprasījums paredzēts. Ja attiecīgajai personai nav nekādu atbilstošu personu apliecinošu dokumentu vai citu tās valstspiederības pierādījumu, dalībvalsts vai Filipīnas nekavējoties vēršas diplomātiskajā vai konsulārajā pārstāvniecībā, lai vajadzības gadījumā ar intervēšanas palīdzību pārbaudītu personas valstspiederību, un pēc tam, kad ir noskaidrots, ka persona ir Filipīnu vai dalībvalsts valstspiederīgā, kompetentā Filipīnu vai dalībvalsts iestāde izsniedz atbilstošus dokumentus. 4. Puses vienojas pēc iespējas drīzāk noslēgt nolīgumu par savu valstspiederīgo uzņemšanu / atpakaļuzņemšanu, nolīgumā paredzot citu valstu valstspiederīgo un bezvalstnieku uzņemšanu atpakaļ. 27. pants Jūras darbaspēks, izglītība un mācības 1. Puses apņemas sadarboties jūras darbaspēka jomā, lai sekmētu un ievērotu pienācīgus jūrnieku dzīves un darba apstākļus, jūrnieku personīgo drošību un aizsardzību, darba drošības un veselības stratēģijas un programmas. 2. Turklāt Puses vienojas sadarboties jūrnieku izglītošanas, mācību un sertificēšanas jomā, lai nodrošinātu drošas un efektīvas jūrniecības darbības un novērstu videi nodarīto kaitējumu, tostarp paaugstinot apkalpes spēju piemēroties kuģniecības nozares mainīgajām prasībām un tehnoloģiju attīstībai. 3. Puses respektē un ievēro 1982. gada ANO Jūras tiesību konvencijā noteiktos principus uz noteikumus, jo īpaši saistībā ar katras Puses pienākumiem attiecībā uz ar darba apstākļiem, apkalpes darba un sociālajiem jautājumiem uz kuģiem, kas kuģo ar tās karogu, Starptautisko konvenciju par jūrnieku sagatavošanu, diplomēšanu un sardzes pildīšanu ( STCW konvenciju) un tās grozījumiem, ņemot vērā prasības jūrnieku kompetencei un sagatavotībai, kā arī attiecīgajos starptautiskajos instrumentos, kam Puses ir pievienojušās, iekļautos principus un noteikumus. 4. Sadarbība šajā jomā ir balstīta uz savstarpējām apspriedēm un Pušu dialogu, uzmanību inter alia vēršot uz: a) jūrniecības izglītību un mācībām; b) informācijas apmaiņu un ar jūrniecību saistītu darbību atbalstīšanu; c) praktisko mācību metodēm un mācību paraugpraksi; d) programmām pirātisma un terorisma apkarošanai uz jūras; e) jūrnieku tiesībām uz drošu darbavietu, pienācīgiem darba un dzīves apstākļiem uz kuģa, kā arī veselības aizsardzību, medicīnisko aprūpi, labklājības nodrošināšanas pasākumiem un citiem sociālās aizsardzības veidiem. VI sadaļa SADARBĪBA EKONOMIKAS, ATTĪSTĪBAS UN CITĀS JOMĀS 28. pants Nodarbinātība un sociālie jautājumi 1. Puses vienojas sadarbību nodarbinātības un sociālo lietu jomā padarīt ciešāku, tostarp sadarbojoties jautājumos par reģionālo un sociālo kohēziju, atsaucoties uz 26. panta 2. punkta b) apakšpunktu, veselības aizsardzību un drošību darbavietā, prasmju attīstīšanu, dzimumu līdztiesību un pienācīgu darbu, lai stiprinātu globalizācijas sociālo aspektu. 2. Puses atkārtoti apstiprina vajadzību atbalstīt tādu globalizāciju, kas sniedz labumu visiem, sekmēt pilnīgu un ražīgu nodarbinātību, kā arī pienācīgas darbavietas kā būtisku elementu, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību un nabadzības samazināšanu saskaņā ar ANO Ģenerālās asamblejas 2005. gada 24. oktobra Rezolūciju 60/1 (Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes rezultātu) un ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes augstākā līmeņa sanāksmes 2006. gada jūlija Ministru deklarāciju (ANO Ekonomisko un sociālo lietu padome, E/2006/L.8 , 2006. gada 5. jūlijs). Puses ņem vērā to ekonomiskās un sociālas situācijas attiecīgās iezīmes un atšķirīgo raksturu. 3. Vēlreiz apliecinot apņemšanos ievērot, sekmēt un īstenot starptautiski atzītus darba un sociālos standartus, jo īpaši tos, kas minēti ILO Deklarācijā par pamatprincipiem un tiesībām darbā un ILO konvencijās, kurām Puses ir pievienojušās, Puses vienojas sadarboties īpašu tehniskās palīdzības programmu un projektu ietvaros saskaņā ar abpusēju vienošanos. Tāpat Puses vienojas veidot dialogu un sadarbību un īstenot pasākumus saistībā ar jautājumiem, kuros tās ir abpusēji ieinteresētas, divpusējā un daudzpusējā līmenī, piemēram, ANO, IOM , ILO , ASEM un EU – ASEAN ietvaros. 29. pants Attīstības sadarbība 1. Galvenais mērķis attīstības sadarbības jomā ir ilgtspējīgas attīstības veicināšana, kas dos ieguldījumu nabadzības samazināšanā un starptautiski atzītu attīstības mērķu sasniegšanā, tostarp Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā. Puses iesaistās regulārā dialogā par attīstības sadarbību, ievērojot savas attiecīgās prioritātes un savstarpēji interesējošās jomas. 2. Attīstības sadarbības dialoga mērķi inter alia ir: a) cilvēkresursu un sociālās attīstības veicināšana; b) noturīgas, integrējošas ekonomiskās izaugsmes sasniegšana; c) vides ilgtspējības un pārdomātas dabas resursu pārvaldības sekmēšana, tostarp paraugprakses sekmēšana; d) klimata pārmaiņu ietekmes samazināšana un seku pārvaldība; e) spēju palielināšanai, lai īstenotu ciešāku integrāciju pasaules ekonomikā un starptautiskajā tirdzniecības sistēmā; f) valsts sektora reformu sekmēšana, jo īpaši publisko finanšu pārvaldības jomā, lai uzlabotu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu; g) procedūru izveide, lai nodrošinātu atbilstību Parīzes Deklarācijai par palīdzības efektivitāti, Akras rīcības plānam un citiem starptautiskiem dokumentiem, kuru mērķis ir uzlabot palīdzības sniegšanu un tās efektivitāti. 30. pants Dialogs ekonomikas politikas jomā Puses vienojas sadarboties, lai veicinātu informācijas apmaiņu par to attiecīgo ekonomikas politiku un tendencēm, kā arī pieredzes apmaiņu attiecībā uz ekonomikas politikas koordinēšanu reģionālās ekonomiskās sadarbības un integrācijas kontekstā. Puses apņemas padziļināt dialogu starp savām iestādēm ar ekonomiku saistītos jautājumos, un tajā pēc Pušu vienošanās var ietvert tādas jomas kā monetārā politika, fiskālā politika, tostarp uzņēmumu aplikšana ar nodokļiem, publiskās finanses, makroekonomiskā stabilizācija un ārējais parāds. 31. pants Pilsoniskā sabiedrība Puses atzīst organizētas pilsoniskās sabiedrības lomu un iespējamo ieguldījumu demokrātiskā pārvaldē un vienojas veicināt efektīvu dialogu un sadarbību ar pilsonisko sabiedrību saskaņā ar spēkā esošajiem attiecīgo Pušu tiesību aktiem. 32. pants Katastrofu riska vadība Puses vienojas stiprināt sadarbību katastrofu risku vadības (DRM) jomā, pastāvīgi izstrādājot un īstenojot pasākumus, lai samazinātu dabas katastrofu radīto risku kopienām un ierobežotu to sekas visos sabiedrības slāņos. Īpaša uzmanība tiek vērsta uz preventīvu darbību veikšanu un visaptverošas pieejas piemērošanu dabas katastrofu radīto draudu un risku mazināšanai, kā arī neaizsargātības novēršanai. Puses kopīgi strādā, lai DRM kļūtu par attīstības plānu un politikas veidošanas neatņemamu sastāvdaļu saistībā ar dabas katastrofām. Sadarbība šajā jomā īpaši ir vērsta uz šādiem programmas elementiem: a) katastrofas risku samazināšana vai novēršana un mīkstināšana; b) zināšanu pārvaldība, jauninājumi, pētniecība un izglītošana, lai visos līmeņos veidotu drošības un elastīguma kultūru; c) sagatavotība katastrofām; d) politikas izstrāde, institucionālo spēju palielināšana un vienprātības panākšana katastrofu pārvaldības jomā; e) reaģēšana uz katastrofām; f) katastrofu risku izvērtēšana un pārraudzība; g) pēckatastrofas atlabšanas un rehabilitācijas plānošana; h) piemērošanās klimata pārmaiņām un to ietekmes mīkstināšana. 33. pants Enerģētika 1. Puses apņemas pastiprināt sadarbību enerģētikas jomā, lai: a) izveidotu labvēlīgus nosacījumus ieguldījumiem, īpaši infrastruktūrā, un līdzvērtīgus konkurences apstākļus atjaunojamajai enerģijai; b) dažādotu enerģijas avotus, paaugstinot enerģētisko drošību, tostarp izstrādājot jaunus, ilgtspējīgus, novatoriskus un atjaunojamus enerģijas veidus un atbalstot attiecīgu politikas satvaru institucionalizēšanu, lai izveidotu vienlīdzīgus konkurences apstākļus atjaunojamajai enerģijai un to integrētu attiecīgās politikas jomās; c) izstrādātu saskaņotus enerģijas standartus īpaši biodegvielai un citam alternatīvam kurināmajam, attiecīgajām iekārtām un praksei; d) panāktu racionālu enerģijas izmantošanu, enerģijas ražošanā, pārvadāšanā, sadalē un gala izmantošanā sekmējot enerģijas izmatošanas efektivitāti un taupīšanu; e) veicinātu tehnoloģiju nodošanu starp Pušu uzņēmumiem, kuru mērķis ir ilgtspējīga enerģijas ražošana un izmantošana. To var paveikt atbilstošas sadarbības ceļā, īpaši enerģētikas nozares reformu, energoresursu attīstības, pārstrādes uzņēmumu un biodegvielu attīstības jomā; f) veicinātu resursu palielināšanu visās jomās, uz ko attiecas šis pants, un sekmētu labvēlīgu un pievilcīgu abpusēju ieguldījumu vidi, uzturot konsekventu dialogu, lai panāktu stabilus, pārskatāmus, atvērtus un nediskriminējošus noteikumus ieguldītājiem, izmantojot administratīvos līdzekļus, lai veicinātu ieguldījumu plūsmu, saskaņā ar Pušu tiesību aktiem un noteikumiem. 2. Šajā nolūkā Puses vienojas sekmēt saziņu un kopīgu izpēti, lai gūtu abpusēju labumu, jo īpaši ar attiecīgo reģionālo un starptautisko satvaru starpniecību. Atsaucoties uz 34. pantu un 2002. gadā Johannesburgā notikušās Vispasaules sanāksmes par ilgtspējīgu attīstību (WSSD) secinājumiem, Puses uzsver vajadzību pievērst uzmanību saiknei starp pieejamu piekļuvi energoapgādes pakalpojumiem un ilgtspējīgu attīstību. Šīs darbības var veicināt sadarbībā ar Eiropas Savienības Enerģētikas iniciatīvu, kas tika uzsākta WSSD . 3. Puses, ievērojot savas ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām dalībvalstu saistības risināt ar klimata pārmaiņām saistītos jautājumus, vienojas veicināt tehnisko sadarbību un privātu partnerību ilgtspējīgas un atjaunojamas enerģijas, kurināmā nomaiņas un energoefektivitātes projektos, izmantojot elastīgus, uz tirgu vērstus mehānismus, piemēram, oglekļa tirgus mehānismu. 34. pants Vide un dabas resursi 1. Puses vienojas, ka sadarbībai šajā jomā ir jāveicina vides saglabāšana un uzlabošana ar mērķi nodrošināt ilgtspējīgu attīstību. Vispasaules sanāksmes par ilgtspējīgu attīstību rezultāts un attiecīgie daudzpusējie līgumi par vidi, kam puses ir pievienojušās, tiks ņemti vērā, Pusēm veicot jebkādas no šā nolīguma izrietošas darbības. 2. Puses piekrīt vajadzībai saglabāt un ilgtspējīgā veidā pārvaldīt dabas resursus un bioloģisko daudzveidību visu paaudžu interesēs, ņemot vērā to attīstības vajadzības. 3. Puses vienojas sadarboties, lai stiprinātu abpusējo atbalstu tirdzniecības un vides politikas jomā un veicinātu ar vidi saistītu apsvērumu iekļaušanu visās sadarbības jomās. 4. Puses apņemas turpināt un stiprināt sadarbību reģionālajās programmās par vides aizsardzību saistībā ar: a) vides aizsardzības vajadzības apzināšanos un dalības veicināšanu vides aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības pasākumos vietējā mērogā, tostarp veicinot pamatiedzīvotāju kultūras kopienu / pamatiedzīvotāju un vietējo kopienu dalību; b) spēju palielināšanu attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mīkstināšanu, kā arī attiecībā uz energoefektivitāti; c) spēju palielināšanu dalībai daudzpusējos līgumos par vidi un to īstenošanai, tostarp, bet ne tikai saistībā ar bioloģisko daudzveidību un bioloģisko drošību; d) videi nekaitīgu tehnoloģiju, izstrādājumu un pakalpojumu popularizēšanu, izmantojot reglamentējošus un uz tirgu vērstus instrumentus; e) dabas resursu, tostarp mežu, apsaimniekošanas uzlabošanu un nelikumīgas mežu izciršanas un ar to saistītās tirdzniecības apkarošanu, kā arī dabas resursu, tostarp mežu, ilgtspējīgas pārvaldības sekmēšanu; f) nacionālo parku un aizsargāto teritoriju efektīvu pārvaldību, bioloģiskās daudzveidības teritoriju un trauslu ekosistēmu noteikšanu un aizsardzību, ņemot vērā to vietējo un pamatiedzīvotāju kopienu intereses, kuri dzīvo šajās teritorijās vai tuvu tām; g) nelikumīgu cieto un bīstamo atkritumu, kā arī citu atkritumu veidu pārvietošanu pāri robežām; h) piekrastes un jūras vides aizsardzību un efektīvu ūdens resursu apsaimniekošanu; i) augsnes aizsardzību un saglabāšanu, un ilgtspējīgu zemes apsaimniekošanu, tostarp izsmeltu / pamestu raktuvju atjaunošanu; j) spēju palielināšanu katastrofu riska vadībai; k) ilgtspējīgu patērēšanas un ražošanas modeļu popularizēšanai tautsaimniecībā. 5. Puses sekmē savstarpēju piekļuvi šīs jomas programmām saskaņā ar šo programmu īpašajiem noteikumiem. 35. pants Lauksaimniecība, zivsaimniecība un lauku attīstība 1. Puses vienojas veicināt dialogu un sekmēt sadarbību ilgtspējīgas attīstības sasniegšanai lauksaimniecībā, zivsaimniecībā un lauku attīstībā. Dialoga jomas var būt šādas: a) lauksaimniecības politika un lauksaimniecības vispārīgās starptautiskās perspektīvas; b) iespējas veicināt augu, dzīvnieku, ūdensdzīvnieku un to izcelsmes produktu tirdzniecību, ņemot vērā attiecīgās starptautiskās konvencijas, piemēram, cita starpā IPPC un OIE , kam Puses ir pievienojušās; c) dzīvnieku labturība; d) attīstības politika lauku apvidos; e) kvalitātes politika saistībā ar augu, dzīvnieku un ūdensdzīvnieku izcelsmes produktiem un jo īpaši saistībā ar produktiem ar noteiktu ģeogrāfisko izcelsmi; f) ilgtspējīgas un videi nekaitīgas lauksaimniecības, pārtikas rūpniecības, biodegvielas ražošanas izveide un biotehnoloģiju nodošana; g) augu šķirņu aizsardzība, sēšanas tehnoloģija, kultūraugu produktivitātes uzlabošana, alternatīvas audzēšanas metodes, tostarp biotehnoloģijas; h) datubāzes izveide par lauksaimniecību, zvejsaimniecību un lauku attīstību; i) cilvēkresursu attīstīšana lauksaimniecības, veterināro lietu un zivsaimniecības jomā; j) ilgtspējīgas un ilgtermiņa jūras un zivsaimniecības politikas atbalstīšana, tostarp saistībā ar zivsaimniecības tehnoloģijām, piekrastes un tāljūras resursu saglabāšanu; k) pasākumu sekmēšana nelikumīgas, nereģistrētas un nereglamentētas zvejas prakses un saistītās tirdzniecības apkarošanai; l) pasākumi, kas attiecas uz pieredzes apmaiņu un partnerību, kopuzņēmumu izveidi un sadarbības organizācijām starp vietējiem pārstāvjiem vai uzņēmējiem, tostarp pasākumi, lai uzlabotu piekļuvi finanšu līdzekļiem izpētes un tehnoloģiju nodošanas jomā; m) ražotāju apvienību stiprināšanas un tirdzniecības veicināšanas pasākumi. 36. pants Reģionālā attīstība un sadarbība 1. Puses sekmē savstarpēju izpratni un divpusēju sadarbību reģionālās politikas jomā. 2. Tās sekmē un stiprina informācijas apmaiņu un sadarbību reģionālās politikas jomā, īpaši uzsverot nelabvēlīgo rajonu attīstību, saikni starp pilsētām un laukiem un lauku attīstību. 3. Sadarbība reģionālās politikas jomā var būt saistīta ar šādiem jautājumiem: a) metodēm reģionālās politikas formulēšanai un īstenošanai; b) daudzlīmeņu pārvaldība un partnerība; c) pilsētas–lauku attiecības; d) lauku attīstība, tostarp iniciatīvas, lai uzlabotu piekļuvi finanšu līdzekļiem un veicinātu ilgtspējīgu attīstību; e) statistika. 37. pants Sadarbība rūpniecības politikas un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) jautājumos Puses, ņemot vērā to attiecīgo ekonomikas politiku un mērķus, vienojas veicināt sadarbību rūpniecības politikas jomā visās piemērotajās nozarēs, lai radītu apstākļus, kas veicina ekonomisko attīstību un uzlabo nozaru konkurētspēju, īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) konkurētspēju, inter alia, a) veicinot uzņēmumu, īpaši MVU sadarbību, lai sekmētu informācijas un pieredzes apmaiņu, iespēju noteikšanu nozarēs, kurās ir ieinteresētas abas Puses, tehnoloģiju nodošanu un tirdzniecības un ieguldījumu pieaugumu; b) veicot informācijas apmaiņu par tāda satvara veidošanu, kas uzņēmumiem, īpaši MVU, rada labvēlīgu vidi, lai uzlabotu to konkurētspēju; c) veicinot abu Pušu dalību izmēģinājuma projektos un īpašās programmās saskaņā ar to konkrētajiem noteikumiem; d) veicinot ieguldījumus un kopuzņēmumus, lai stimulētu tehnoloģiju nodošanu, jauninājumu ieviešanu, dažādošanu un ar kvalitātes nodrošināšanu saistītās iniciatīvas; e) sniedzot informāciju un stimulējot jauninājumu un paraugprakses apmaiņu saistībā ar piekļuvi finanšu līdzekļiem, jo īpaši maziem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem; f) sekmējot uzņēmumu sociālo atbildību un pienākumus un veicinot atbildīgu uzņēmējdarbības praksi, tostarp ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu; g) veidojot kopīgus izpētes projektus izvēlētajās rūpniecības jomās un sadarbību spēju palielināšanas projektos, tostarp saistībā ar standartiem un atbilstības novērtēšanas pasākumiem, un tehniskajiem noteikumiem saskaņā ar abpusēju vienošanos . 38. pants Transports Puses vienojas sadarboties attiecīgajās transporta politikas jomās, lai palielinātu ieguldījumu iespējas, preču un pasažieru pārvadājumus, veicinātu aviācijas un jūras pārvadātāju drošību un drošumu, risinātu jautājumus, kas saistīti ar ietekmi uz vidi, un palielinātu to transporta sistēmu efektivitāti. Pušu sadarbības mērķis šajā jomā ir veicināt: a) informācijas apmaiņu par attiecīgo transporta politiku, noteikumiem un praksi, īpaši saistībā ar pilsētu un lauku transportu, jūras transportu, gaisa transportu, transporta loģistiku un vairākveidu transporta tīklu izveidi, kā arī par ceļu, dzelzceļu, ostu un lidostu pārvaldību; b) viedokļu apmaiņu par Eiropas Satelītnavigācijas sistēmām (jo īpaši Galileo ) , uzmanību pievēršot reglamentēšanas, rūpniecības un tirgus attīstības jautājumiem ar abpusēju ieguvumu; c) dialoga turpināšanu transporta pakalpojumu jomā, lai nodrošinātu tiesisko noteiktību, izvairoties no nevajadzīgas kavēšanās saistībā ar spēkā esošajiem divpusējiem gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumiem starp atsevišķām dalībvalstīm un Filipīnām; d) dialoga turpināšanu par gaisa satiksmes tīklu uzlabošanu un darbību ātru, efektīvu, ilgtspējīgu un drošu pasažieru un preču pārvadājumu nodrošināšanai, veicinot konkurences tiesību piemērošanu un gaisa pārvadājumu nozares ekonomisku reglamentēšanu, lai atbalstītu normu saskanību un sekmētu uzņēmējdarbību, kā arī, lai pētītu turpmākas attiecību attīstības iespējas gaisa pārvadājumu jomā. Tiks vairāk veicināti sadarbības projekti, kuros ir ieinteresētas abas Puses; e) dialogu jūras satiksmes politikas un pakalpojumu jomā, īpašu uzmanību pievēršot jūras satiksmes nozares attīstītības sekmēšanai, tostarp, bet ne tikai: i. informācijas apmaiņai par tiesību aktiem un noteikumiem, kas attiecas uz jūras satiksmi un ostām, ii. neierobežotas piekļuves veicināšanu starptautiskajiem jūras satiksmes tirgiem un nozarēm komerciālos nolūkos, atturēšanos no kravas dalīšanas prasību ieviešanas, valsts režīma nodrošināšanas un vislielākā labvēlības režīma (MFN) garantēšanas kuģiem, ko ekspluatē otras Puses valstspiederīgie vai uzņēmumi, un attiecīgiem jautājumiem saistībā ar transporta pakalpojumiem “no durvīm līdz durvīm”, kurā daļa maršruta tiek veikta pa jūru, ņemot vērā Pušu tiesību aktus, iii. efektīvu ostu pārvaldību un jūras satiksmes pakalpojumu efektivitāti, kā arī iv. sadarbību jūras satiksmes jomās, kurās ir ieinteresētas abas Puses, kā arī sadarbību jūras darbaspēka, izglītības un mācību jomā atbilstoši 27. pantam; f) dialogu par efektīvu transporta drošības un piesārņojuma novēršanas standartu īstenošanu saistībā ar jūras satiksmi (īpaši pirātisma apkarošanu), un gaisa pārvadājumiem saskaņā ar attiecīgajām starptautiskajām konvencijām, kurām Puses ir pievienojušās, un standartiem, tostarp sadarbību attiecīgajos starptautiskajos forumos, lai nodrošinātu stingrāku starptautisko noteikumu izpildi. Šim nolūkam Puses veicinās tehnisko sadarbību un palīdzību jautājumos, kas saistīti ar pārvadājumu drošību, drošumu un vides aizsardzības apsvērumiem, tostarp izglītību un mācības jūrniecības un aviācijas jomā, meklēšanu un glābšanu, negadījumu un incidentu izmeklēšanu, bet ne tikai. Puses pievērsīs uzmanību arī videi nekaitīgu transporta veidu popularizēšanai. 39. pants Zinātniskā un tehnoloģiskā sadarbība 1. Puses vienojas sadarboties zinātnes un tehnoloģiju jomā, ņemot vērā to attiecīgos politiskos mērķus. 2. Šādas sadarbības mērķi ir: a) veicināt informācijas un zinātības apmaiņu zinātnes un tehnoloģiju jomā, īpaši attiecībā uz politikas un programmu īstenošanu, kā arī ar pētniecību un izstrādi saistītajā intelektuālā īpašuma tiesību jomā; b) sekmēt noturīgas attiecības un pētniecības partnerības starp Pušu zinātniskajām kopienām, zinātniskās izpētes centriem, universitātēm un ražotājiem; c) sekmēt cilvēkresursu apmācību un spēju palielināšanu tehnoloģiju un izpētes jomā. 3. Sadarbība izpaužas kā kopīgi izpētes projekti un zinātnieku apmaiņa, tikšanās un mācības, izmantojot starptautiskās mācību un mobilitātes shēmas un apmaiņas programmas, cik vien iespējams, popularizējot izpētes rezultātus un apgūstot paraugpraksi. Puses var savstarpēji vienoties arī par citiem sadarbības veidiem. 4. Šo sadarbības pasākumu pamatā jābūt savstarpīguma, taisnīgas attieksmes un abpusēja izdevīguma principiem un tiem ir jānodrošina atbilstoša intelektuālā īpašuma aizsardzība. Jebkādus ar intelektuālā īpašuma tiesībām saistītus jautājumus, kas var izrietēt no sadarbības saskaņā ar šo nolīgumu, pirms sadarbības pasākumu uzsākšanas vajadzības gadījumā var, ņemot vērā attiecīgos tiesību aktus un noteikumus, risināt sarunās starp attiecīgajām aģentūrām vai iesaistīto personu grupu, un tie var būt jautājumi, kas saistīti ar autortiesībām, preču zīmēm un patentiem. 5. Puses sekmē savu augstākās izglītības iestāžu, zinātnisko izpētes centru un ražošanas nozares pārstāvju, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, iesaistīšanos šajā sadarbībā. 6. Puses vienojas pielikt visas pūles, lai palielinātu sabiedrības informētību par iespējām, ko sniedz attiecīgās sadarbības programmas zinātnes un tehnoloģiju jomā. 40. pants Sadarbība informācijas un komunikāciju tehnoloģiju jomā 1. Atzīstot, ka informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT) ir būtiska mūsdienu pasaules sastāvdaļa un ka tām ir svarīga nozīme ekonomikas un sociālajā attīstībā, Puses apņemas apmainīties ar viedokli šajā jomā, lai veicinātu ekonomikas attīstību. 2. Sadarbība šajā jomā, inter alia , īpaši ietver: a) dalību visaptverošā reģionālajā dialogā par dažādiem informācijas sabiedrības aspektiem, īpaši politiku un normām elektronisko sakaru jomā, tostarp universāliem pakalpojumiem, licencēšanu un vispārējām atļaujām, kā arī par attiecīgās pārvaldes iestādes neatkarību un efektivitāti, e-pārvaldi, izpēti un pakalpojumiem, kurus nodrošina IKT izmantošana; b) Pušu un Dienvidaustrumu Āzijas tīklu (piemēram, TEIN ) un pakalpojumu savienošanu un sadarbspēju; c) jauno un topošo tehnoloģiju IKT jomā standartizēšanu un izplatīšanu; d) zinātniskās izpētes sadarbības veicināšanu IKT jomās saistībā ar abām Pusēm svarīgiem jautājumiem; e) informācijas izplatīšanu par paraugpraksi, cenšoties mazināt atšķirības elektronisko sakaru līdzekļu jomā; f) stratēģiju un mehānismu izstrādi un īstenošanu saistībā ar IKT drošību un datornoziegumu apkarošanu; g) dalīšanos pieredzē par ciparu televīzijas ieviešanu, kā arī reglamentēšanas aspektiem, frekvenču pārvaldību un izpēti; h) pasākumu veicināšanu un dalīšanos pieredzē par cilvēkresursu attīstību IKT jomā. 41. pants Audiovizuālie līdzekļi, plašsaziņas līdzekļi un multivide Puses rosinās, atbalstīs un atvieglos apmaiņu, sadarbību un dialogu starp to attiecīgajām iestādēm un pārstāvjiem audiovizuālo līdzekļu, plašsaziņas un multivides jomā. Tās vienojas izveidot regulāru dialogu par politiku šajās jomās. 42. pants Sadarbība tūrisma jomā 1. Ņemot vērā Pasaules Tūrisma organizācijas Pasaules Tūrisma ētikas kodeksu un ilgtspējības principus, kas ir vietējās “Darba kārtības 21” pamatā, Puses veic pasākumus, lai uzlabotu informācijas apmaiņu un izveidotu paraugpraksi, tādējādi nodrošinot līdzsvarotu un ilgtspējīgu tūrisma attīstību. 2. Abas Puses vienojas atbilstoši ilgtspējīga tūrisma principiem uzsākt dialogu, lai veicinātu sadarbību, tostarp tehnisko palīdzību cilvēkresursu apmācībai un jaunu tehnoloģiju izstrādei galamērķiem. 3. Puses vienojas attīstīt sadarbību saistībā ar dabas un kultūras mantojuma aizsardzību un tā potenciāla palielināšanu, mīkstinot jebkādu negatīvu tūrisma ietekmi un veicinot tūrisma uzņēmējdarbības pozitīvu ieguldījumu vietējo kopienu ilgtspējīgā attīstībā, inter alia attīstot ekotūrismu, vienlaikus respektējot vietējo un pamatiedzīvotāju kopienu cieņu un intereses, kā arī uzlabojot mācības tūrisma nozarē. 43. pants Sadarbība finanšu pakalpojumu jomā 1. Puses vienojas stiprināt sadarbību, lai pieņemtu saskaņotākus noteikumus un standartus un uzlabotu uzskaiti, revīzijas, uzraudzības un normatīvās sistēmas banku, apdrošināšanas un citās finanšu jomās. 2. Puses šajā saistībā atzīst tehniskās palīdzības un spēju palielināšanas pasākumu nozīmi. 44. pants Laba nodokļu jomas pārvaldība 1. Lai stiprinātu un attīstītu saimniecisko darbību, vienlaikus ņemot vērā vajadzību izstrādāt atbilstošu reglamentējošo sistēmu, Puses atzīst labas nodokļu jomas pārvaldības principus un tos īstenos. Šajā nolūkā atbilstoši to kompetences jomai Puses uzlabos starptautisko sadarbību nodokļu jomā, veicinās likumīgu nodokļu ieņēmumu iekasēšanu un izstrādās pasākumus iepriekš minēto principu efektīvai īstenošanai. 2. Puses vienojas, ka šo principu īstenošana notiks pamatā saskaņā ar pašreizējiem vai nākotnes divpusējiem nolīgumiem par aplikšanu ar nodokļiem starp Filipīnām un dalībvalstīm. 45. pants Veselības aizsardzība 1. Puses atzīst un apstiprina veselības aizsardzības ārkārtīgo svarīgumu. Tādēļ Puses vienojas sadarboties veselības aizsardzības jomā, aptverot tādus jautājumus kā veselības aizsardzības sistēmas reformēšana, galvenās infekcijas slimības un citi draudi veselībai, slimības, kas nav lipīgas, nolīgumus veselības aizsardzības jomā, lai uzlabotu veselības aizsardzību un veselības aizsardzības ilgtspējīgu attīstību, balstoties uz abpusēju izdevīgumu. 2. Sadarbību īsteno, izmantojot: a) programmas jomās, kas minētas 1. punktā, tostarp veselības aizsardzības sistēmu uzlabošanā, veselības aizsardzības pakalpojumu sniegšanā, reproduktīvās veselības pakalpojumu nodrošināšanā nabadzīgām un riskam pakļautām sievietēm un kopienām, veselības aizsardzības pārvaldībā, tostarp uzlabojot valsts līdzekļu izmantošanu, veselības aprūpes finansēšanā, veselības aizsardzības infrastruktūras un informācijas sistēmu, kā arī veselības pārvaldības jomā; b) kopīgus epidemioloģiskos un pārraudzības pasākumus, tostarp informācijas apmaiņu, kā arī sadarbību veselības apdraudējuma savlaicīgai profilaksei saistībā ar putnu un pandēmisko gripu un citām bīstamām infekcijas slimībām; c) slimību, kas nav lipīgas, profilaksi un kontroli, apmainoties ar informāciju un paraugpraksi, veicinot veselīgu dzīvesveidu, risinot problēmas saistībā ar galvenajiem veselību ietekmējošajiem faktoriem, piemēram, uzturu, narkomāniju, alkohola un tabakas atkarību, kā arī izstrādājot ar veselības aizsardzību saistītas izpētes programmas, kā tas paredzēts 39. pantā un veselības veicināšanas shēmās; d) starptautisko nolīgumu, piemēram, Vispārējās konvencijas par tabakas kontroli un Starptautisko veselības noteikumu, kam Puses ir pievienojušās, īstenošanas veicināšanu; e) citas programmas vai projektus, lai uzlabotu pakalpojumus veselības aizsardzības jomā un palielinātu cilvēkresursus veselības aizsardzības sistēmām un veselības aizsardzības apstākļiem saskaņā ar abpusēju vienošanos. 46. pants Izglītība, kultūra, starpkultūru un starpreliģiju dialogs 1. Puses vienojas veicināt sadarbību izglītības, sporta, kultūras un starpreliģiju jomā, ievērojot to dažādību, lai palielinātu savstarpējo izpratni un zināšanas par attiecīgajām kultūrām. Šim nolūkam Puses atbalstīs un veicinās savu kultūras iestāžu pasākumus. 2. Turklāt Puses vienojas uzsākt dialogu par abpusēji svarīgiem jautājumiem saistībā ar izglītības sistēmu modernizēšanu, tostarp jautājumiem, kas attiecas uz galvenajām kompetences jomām un novērtēšanas līdzekļu attīstību, par etalonu nosakot Eiropas standartus. 3. Puses apņemas veikt atbilstošus pasākumus, lai veicinātu personīgu saskarsmi izglītības, sporta un kultūras apmaiņas jomā, lai sekmētu starpreliģiju un starpkultūru dialogu un īstenotu kopīgas iniciatīvas dažādās kultūrsociālās jomās, tostarp kultūras daudzveidības un kultūras mantojuma saglabāšanā. Šajā saistībā Puses arī apņemas turpināt atbalstīt Āzijas un Eiropas fonda, kā arī ASEM Starpreliģiju dialoga pasākumus. 4. Puses vienojas apspriesties un sadarboties attiecīgajos starptautiskajos forumos un organizācijās, piemēram, UNESCO , lai darbotos kopīgo mērķu labā un veicinātu labāku izpratni saistībā ar kultūras daudzveidību un cieņu pret to. Šajā saistībā Puses vienojas arī sekmēt UNESCO 2005. gada 20. oktobrī pieņemtās Konvencijas par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu ratificēšanu un īstenošanu . 5. Turklāt Puses uzsvērs tādu pasākumu īstenošanu, kas ir paredzēti, lai stiprinātu saiknes starp to attiecīgajām aģentūrām, kas sekmē informācijas un zinātības apriti starp ekspertiem, jauniešiem un gados jauniem darba ņēmējiem (skolas vecuma un vecākiem), un lai izmantotu attiecīgās programmas, piemēram, ERASMUS Mundus , izglītības un kultūras jomā, kā arī abu Pušu uzkrātās pieredzes apmaiņai. 47. pants Statistika Puses apņemas saskaņā ar jau īstenotajiem pasākumiem sekmēt starp Eiropas Savienību un ASEN pastāvošo sadarbību statistikas jomā, kas aptver: spēju palielināšanu statistikas jomā, statistikas metožu un prakses saskaņošanu, tostarp saistībā ar statistikas datu vākšanu un izplatīšanu, tādējādi dodot tām iespēju abpusēji pieņemamā veidā izmantot statistiku inter alia par valsts uzskaites datiem, tiešajiem ārvalstu ieguldījumiem, informācijas sakariem un tehnoloģijām, preču un pakalpojumu tirdzniecību un par jebkuru citu jomu, uz kuru attiecas šis nolīgums un kuru ir iespējams statistiski apstrādāt, ievācot datus, tos analizējot un izplatot. VII sadaļa INSTITUCIONĀLĀ SISTĒMA 48. pants Apvienotā komiteja 1. Puses saskaņā ar šo nolīgumu vienojas izveidot Apvienoto komiteju, kurā abas Puses pārstāv augstākie ierēdņi un kuras pienākums ir: a) nodrošināt šā nolīguma pareizu darbību un īstenošanu; b) noteikt prioritātes saistībā ar nolīguma mērķiem; c) sniegt ieteikumus nolīguma mērķu veicināšanai. 2. Apvienotā komiteja parasti sanāk ne retāk kā reizi divos gados, pārmaiņus Filipīnās un Eiropas Savienībā, datumā, par ko savstarpēji vienojas. Pusēm vienojoties, var rīkot Apvienotās komitejas ārkārtas sanāksmes. Apvienoto komiteju pārmaiņus vada viena vai otra Puse. Apvienotās komitejas sanāksmju darba kārtību nosaka, Pusēm savstarpēji vienojoties. 3. Apvienotā komiteja izveido specializētās apakškomitejas, kas darbojas jomās, uz kurām attiecas šis nolīgums, un palīdz tās uzdevumu izpildē. Šīs apakškomitejas sagatavo sīki izstrādātus ziņojumus par savu darbību Apvienotajai komitejai uz katru sanāksmi. 4. Puses vienojas par to, ka Apvienotās komitejas pienākums ir arī pārraudzīt, lai pareizi darbotos visi nozaru nolīgumi vai protokoli, kas noslēgti vai kas var tikt noslēgti starp Pusēm. 5. Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu. VIII sadaļa NOBEIGUMA NOTEIKUMI 49. pants Turpmākas attīstības klauzula 1. Puses ar abpusēju piekrišanu un pēc Apvienotās komitejas ieteikuma var paplašināt šā nolīguma darbības jomu, lai uzlabotu un papildinātu sadarbību, nolīgumā kā papildinājumus iekļaujot nolīgumus vai protokolus par īpašām nozarēm vai darbībām. 2. Attiecībā uz šā nolīguma īstenošanu jebkura no Pusēm var izteikt priekšlikumus par sadarbības jomu paplašināšanu, ņemot vērā nolīguma piemērošanas gaitā gūto pieredzi. 50. pants Sadarbības resursi 1. Lai sasniegtu nolīgumā noteiktos mērķus, Puses vienojas, savu iespēju robežās un ievērojot savus tiesību aktus, piešķirt atbilstošus resursus, tostarp finanšu resursus. 2. Puses īsteno finanšu palīdzības pasākumus saskaņā ar pareizas finanšu vadības principiem un sadarbojas, lai aizsargātu savas finanšu intereses. Puses saskaņā ar to attiecīgajiem tiesību aktiem un noteikumiem veic efektīvus pasākumus, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un jebkādas citas pretlikumīgas darbības, inter alia , savstarpēji palīdzot viena otrai jomās, uz kurām attiecas šis nolīgums. Jebkurā turpmākā nolīgumā vai finanšu instrumentā, kas noslēdzams Pušu starpā, iekļauj īpašas finansiālās sadarbības klauzulas attiecībā uz pārbaužu veikšanu uz vietas, inspekcijām, kontroli un pret krāpšanu vērstiem pasākumiem, tostarp tiem, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF ) un attiecīgās Filipīnu izmeklēšanas iestādes. 3. Puses mudina Eiropas Investīciju banku (EIB) turpināt tās darbību Filipīnās saskaņā ar tās procedūrām un finansēšanas kritērijiem, pamatnolīgumu starp EIB un Filipīnām un Filipīnu tiesību aktiem. 4. Puses saskaņā ar to attiecīgo finansēšanas kārtību un resursiem var izlemt paplašināt finanšu atbalsta sniegšanu jomās, uz ko attiecas šis nolīgums vai kas ir saistītas ar to. Šie sadarbības pasākumi attiecīgā gadījumā var būt spēju palielināšanas un tehniskās sadarbības iniciatīvas, ekspertu apmaiņas programmas, pētījumu veikšana, tiesisko, tiesībaizsardzības un reglamentējošo sistēmu izveide, lai veicinātu pārredzamību un atbildību, kā arī citi pasākumi, par ko ir vienojušās Puses, bet ne tikai. 51. pants Iespējas Lai veicinātu sadarbību šā nolīguma ietvaros, abas Puses vienojas nodrošināt ierēdņiem un ekspertiem, kas iesaistīti sadarbības īstenošanā, vajadzīgās iespējas, lai veiktu to funkcijas saskaņā ar abu Pušu tiesību aktiem, iekšējiem noteikumiem un reglamentu. 52. pants Citi nolīgumi 1. Neskarot Eiropas Savienības dibināšanas līguma un Līguma par Eiropas Savienības darbību attiecīgos noteikumus, šis nolīgums vai saskaņā ar to veiktas darbības nekādā veidā neietekmē Pušu pilnvaras iesaistīties divpusējos sadarbības pasākumos vai attiecīgā gadījumā noslēgt jaunus partnerības un sadarbības nolīgumus, tai skaitā starp Filipīnām un atsevišķām dalībvalstīm . 2. Šis nolīgums neietekmē tādu saistību piemērošanu vai īstenošanu, ko Puses ir uzņēmušās vai uzņemsies attiecībās ar trešām pusēm. 53. pants Saistību izpilde 1. Puses veic visus vajadzīgos vispārīgos vai īpašos pasākumus, kas nepieciešami, lai izpildītu no šā nolīguma izrietošās saistības. Tās cenšas sasniegt nolīgumā izklāstītos mērķus. 2. Katra Puse var ziņot Apvienotajai komitejai par domstarpībām attiecībā uz šā nolīguma piemērošanu vai interpretēšanu. 3. Ja kāda Puse uzskata, ka otra Puse nepilda kādu pienākumu saskaņā ar nolīgumu, tā var veikt attiecīgus pasākumus. Pirms tam, izņemot īpašas steidzamības gadījumos saskaņā ar 5. punktu, tā sniedz Apvienotajai komitejai visu attiecīgo informāciju, kas nepieciešama situācijas rūpīgai pārbaudei, lai rastu Pusēm pieņemamu risinājumu. 4. Izvēloties veicamos pasākumus, priekšroka jādod tiem pasākumiem, kuri vismazāk traucē šā nolīguma darbību. Par šādiem pasākumiem nekavējoties jāziņo otrai Pusei un par tiem apspriežas Apvienotajā komitejā, ja otra Puse to pieprasa. 5. Šā nolīguma pareizas interpretācijas un praktiskās piemērošanas labad Puses vienojas par to, ka ar jēdzienu “īpašas steidzamības gadījumi” nolīguma 3. pantā saprot gadījumu, kad kāda no Pusēm izdarījusi būtisku nolīguma pārkāpumu. Nolīguma būtisks pārkāpums ir: a) nolīguma noraidīšana, ko nesankcionē starptautisko tiesību vispārējie noteikumi; b) nolīguma būtiskas sastāvdaļas, t. i., 1. panta 1. punkta un 8. panta 2. punkta pārkāpums. Pirms pasākumu veikšanas īpašas steidzamības gadījumos jebkura Puse var pieprasīt sasaukt steidzamu sanāksmi. Šāda pieprasījuma gadījumā 15 dienu laikā, ja vien puses nevienojas par citu termiņu, kas nepārsniedz 21 dienu, rīko sanāksmi, lai rūpīgi izpētītu situāciju ar mērķi rast abām Pusēm pieņemamu risinājumu. 54. pants Pušu definīcija Šajā Nolīgumā “Puses” ir Savienība vai tās dalībvalstis, vai Savienība un tās dalībvalstis atbilstoši to kompetencei, no vienas puses, un Filipīnu Republika, no otras puses. 55. pants Teritoriālā piemērošana Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām attiecas Eiropas Savienības dibināšanas līgums, un saskaņā ar minētā līguma noteikumiem, un, no otras puses, Filipīnu teritorijā. 56. pants Paziņojumi Paziņojumi, kas veikti saskaņā ar 57. pantu, ir jāiesniedz attiecīgi Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretāram un Filipīnu Ārlietu ministrijā, t. i., izmantojot diplomātiskos kanālus. 57. pants Stāšanās spēkā un darbības termiņš 1. Šis nolīgums stājas spēkā pirmajā mēneša dienā pēc dienas, kad pēdējā no Pusēm paziņo otrai par šim mērķim vajadzīgo juridisko procedūru pabeigšanu. 2. Šis nolīgums ir noslēgts uz pieciem gadiem. Tas tiks automātiski pagarināts uz turpmākajiem viena gada termiņiem, ja vien kāda no Pusēm sešus mēnešus pirms nākamā viena gada termiņa rakstiski nepaziņo otrai Pusei par tās nodomu nepagarināt šo nolīgumu. 3. Šo nolīgumu groza pēc Pušu vienošanās. Jebkādi grozījumi saskaņā ar šā panta 1. punktu stājas spēkā tikai pēc tam, kad pēdējā no Pusēm paziņo otrai par šim mērķim vajadzīgo juridisko procedūru pabeigšanu. 4. Viena Puse var šo nolīgumu izbeigt, iesniedzot otrai Pusei rakstisku paziņojumu par vēlmi izbeigt nolīgumu. Izbeigšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse ir saņēmusi paziņojumu. Izbeigšana neattiecas uz projektiem, par kuriem ir panākta vienošanās vai kas tiek īstenoti un kas saskaņā ar šo nolīgumu ir uzsākti pirms tā izbeigšanas. 58. pants Autentiskais teksts Nolīgums ir sagatavots angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un tas ir vienlīdz autentisks visās šajās valodās. Nolīguma izstrādes sarunas notika angļu valodā. Jebkuru jautājumu saistībā ar lingvistiskām atkāpēm iesniedz Apvienotajai komitejai. Sagatavots divos eksemplāros ...............[vieta] divtūkstoš ....................... . [gads] gada .................. . [datums] ................... [mēnesis]. Eiropas Savienība | Filipīnu Republikas valdība | Bulgārijas Republika Beļģijas Karaliste Čehijas Republika Dānijas Karaliste Vācijas Federatīvā Republika Igaunijas Republika Grieķijas Republika Spānijas Karaliste Francijas Republika Īrija Itālijas Republika Kipras Republika Latvijas Republikai Lietuvas Republika Luksemburgas Lielhercogiste Ungārijas Republika Maltas Republika Nīderlandes Karaliste Austrijas Republika Polijas Republika Portugāles Republika Rumānija Slovēnijas Republika Slovākijas Republika Somijas Republika Zviedrijas Karaliste Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste [1] OV C […], […]., […]. lpp.