LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 248/8

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 248/07

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“MIÓD DRAHIMSKI”

EK Nr.: PL-PGI-0005-0619-09.07.2007

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums:

“Miód drahimski”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Polija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

1.4. grupa. Citi dzīvnieku izcelsmes produkti, medus

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Ar nosaukumu “Miód drahimski” pārdošanā atrodas piecu dažādu veidu medus: griķu medus, rapšu medus, viršu medus, liepu medus un dažādu ziedu medus.

1. Ar nosaukumu griķu “Miód drahimski” apzīmē medu, kas pamatā iegūts no griķiem (Fagopyrum). Tas ir tumši brūnā, gandrīz melnā krāsā. Kristalizējoties iegūst bronzas krāsu. Kristalizējas lēni, iegūstot rupjgraudainu, neviendabīgu konsistenci. Virspusē pieļaujama šķidra kārta. Tam ir ļoti intensīva un patīkama griķu ziedu smarža, garša – stipra, salda un viegli dedzinoša.

2. Ar nosaukumu viršu “Miód drahimski” apzīmē medu, kas pamatā iegūts no viršiem (Calluna vulgaris). Tas ir dzintara vai tējas krāsā, kura var būt gan gaišāka, gan tumšāka. Pirms kristalizēšanās ir dzintara vai pat sarkanīgā dzintara krāsā. Pēc kristalizēšanās – no dzeltenas vai apelsīnu krāsas līdz brūnai krāsai. Viršu medum ir bieza un sarecējuša šķidruma želejveida konsistence. Kristalizējoties veidojas vidēja lieluma graudi, tam ir spēcīga viršu smaržai līdzīga smarža. Garša nav izteikti salda, bet spēcīga un rūgtena.

3. Ar nosaukumu rapšu “Miód drahimski” apzīmē medu, kas pamatā iegūts no rapšiem (Brassica napus var. arvensis). Tas ir gandrīz bezkrāsains, gaišā salmu krāsā ar zaļganu nokrāsu atkarībā no augiem, no kuriem ievākts nektārs. Kristalizējoties iegūst baltu vai pelēcīgu krēma krāsu. Ātri kristalizējas, veidojot sīkus kristālus un smērveidīgu konsistenci. Garša – maiga, nav izteikta un viegli rūgtena.

4. Ar nosaukumu liepu “Miód drahimski” apzīmē medu, kas pamatā iegūts no liepām (Tilia). Šķidrā stāvoklī tā krāsa ir no zaļgandzeltenas līdz gaišai dzintara krāsai. Kristalizējoties maina krāsu no bālgandzeltenas līdz zeltaini dzeltenai krāsai. Liepu medus šķidrā veidā pēc konsistences atgādina rīcineļļu. Pēc kristalizēšanās sīkgraudains, putraimains. Pēc garšas diezgan ass, bieži vien viegli rūgtens.

5. Ar nosaukumu dažādu ziedu “Miód drahimski” apzīmē medu, kas iegūts no dažādiem augiem. Atkarībā no ievākšanas laika tam var būt atšķirīga krāsa, sākot no gaišas krēma krāsas līdz tējas krāsai. Kristalizējoties maina krāsu uz gaiši pelēcīgu vai gaiši brūnu. Konsistence šķidra, lipīga; atkarībā no ievākšanas laika daļēji vai pilnībā kristalizējies. Smarža parasti spēcīga, atgādina vaska smaržu. Garša dažāda atkarībā no nektāru sastāva, taču kopumā tā ir maiga, salda. Dažreiz dominē kāda atsevišķa nektāra garša.

Parametrs/medus Griķu Viršu Rapšu Liepu Dažādu ziedu Pieļaujamais ūdens saturs < 18 % < 21 % < 18 % < 18 % < 18 % Monosaharīdu – glikozes un fruktozes – saturs > 67 % > 67 % > 67 % > 67 % > 6 % HMF saturs < 25 mg/kg < 25 mg/kg < 25 mg/kg < 25 mg/kg < 25mg/kg Brīvās skābes < 40 meq/kg < 40 meq/kg < 40 meq/kg < 40 meq/kg < 40 meq/kg Saharozes saturs < 4 % < 4 % < 4 % < 4 % < 4 % Prolīna saturs > 25 mg/100 g > 25 mg/100 g > 25 mg/100 g >25 mg/100 g >25 mg/100 g Noteicošo augu ziedputekšņu procentuālais daudzums > 45 % griķu (Fagopyrum) ziedputekšņu > 45 % viršu (Calluna vulgaris) ziedputekšņu > 45 % rapšu (Brassica napus var. arvensis) ziedputekšņu > 20 % liepu (Tilia) ziedputekšņu < 35 % jebkura auga ziedputekšņu 1. tabula: “Miód drahimski” raksturīgās iezīmes. (Apzīmējumi. Zīme “<” nozīmē “mazāk par”, zīme “>” nozīmē “vairāk par”.)

Piedāvājot tirgū, “Miód drahimski” var būt šķidrs (patoka), krēmveida vai kristalizējies (krupiec). “Miód drahimski” ir bišu ievāktā nektāra medus. Medū var būt neliels daudzums medusrasas. Taču tās klātbūtne nevar izraisīt garšas, smaržas vai medum raksturīgo pazīmju izmaiņas. “Miod drahimski” var pārdot arī šūnās, t. i., medu aizvākotās kārēs.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

—

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

“Miód drahimski” ievākšanas laikā nav pieļaujama bišu piebarošana. Vienīgi izņēmuma gadījumos, kad ir apdraudēta pareiza bišu saimju attīstība, ir atļauta bišu piebarošana pirms medus ievākšanas sākšanas, taču tā jāizbeidz ne vēlāk kā 14 dienas pirms plānotās medus ievākšanas. Deva nedrīkst pārsniegt bišu divu dienu barības devu. Bites drīkst piebarot tikai ar balto cukurbiešu cukuru vai gatavu sīrupu (bišu barību), kas satur vismaz 73 % cukuru (glikozi, fruktozi, saharozi). Baltajam cukurbiešu cukuram un cukura sīrupam nav jābūt “Miód drahimski” iegūšanas apgabala izcelsmei. Tas neiespaido medus kvalitāti.

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Visi ražošanas posmi – sākot ar dravu izvietošanu līdz galīgajai medus iepakošanai – jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Medus ievākšanas perioda beigās izņem rāmīšus ar nogatavojušos medu (vismaz 3/4 no rāmīša jābūt aizvākotām). Medus izsviešana notiek biškopju darbnīcās aukstā veidā medus sviedē, izmantojot centrbēdzes spēku. Pieļaujama arī medus mehāniska izspiešana no nogrieztajiem šūnu vāciņiem aukstā veidā ar spiedes palīdzību. Izsviesto medu nokāš, tad lej nostādināšanas tvertnēs. Nav pieļaujama ziedputekšņu filtrēšana un “Miód drahimski” pasterizēšana. Nevienā no ražošanas posmiem medus temperatūra nedrīkst pārsniegt 42 °C. Medus ievākšanas laikā ir aizliegta bišu zāļu, kā arī ķimikāliju vai citu cietu, šķidru vai gāzveida bišu atbaidošu līdzekļu izmantošana. “Miód drahimski” ražošanai tiek izmantotas vienīgi Apis mellifera carnica (Krainas medus bite) un Apis mellifera mellifera (Eiropas tumšā medus bite) medus bišu pasugas, kā arī to krustojumi.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

Noteikuma par medus fasēšanu mazumtirdzniecības iepakojumos tā iegūšanas apgabalā (norādīts 4. punktā) mērķis ir garantēt atbilstošu produkta kvalitāti. Šim ierobežojumam jānodrošina arī labāka aizsargātā medus uzraudzība un izcelsmes kontrole. Šis noteikums novērš “Miód drahimski” sajaukšanas iespēju ar citu medu. Ieviestā ierobežojuma mērķis ir kontroles sistēmas drošības uzturēšana augstā līmenī, kā arī medus kvalitāti apdraudošo faktoru izslēgšana.

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

Visiem biteniekiem un uzņēmumiem, kas veic ar aizsargāto nosaukumu apzīmētā medus iepirkšanu un tālāku realizēšanu, jāizmanto viena veida etiķetes. Etiķetes tiek izsniegtas ar “Miód drahimski” ražotāju apvienības (Stowarzyszenie Producentów Miodu Drahimskiego) starpniecību. Apvienība iesniedz pārbaudes struktūrai īpašos etiķešu sadales noteikumus. Vienotajai etiķešu sistēmai jāgarantē attiecīgā kvalitāte un jāatvieglo produkta izsekojamība. Šie noteikumi un procedūras nekādā veidā nedrīkst diskriminēt ražotājus, kuri nepieder pie apvienības.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

“Miód drahimski” tiek ievākts Czaplinek, Wierzchowo, Barwice, Borne Sulinowo pašvaldību teritorijā, kā arī Borne Sulinowo virsmežniecības teritorijā, kas atrodas pie Dravskas ezeriem (Pojezierze Drawske). Nosaukums “Miód drahimski” cēlies no “Drahim” sākotnējā Stare Drawsko apvidus nosaukuma; tā sauc reģionu, kur atrodas apgabals, kurā tiek ražots “Miód drahimski”. Pēc II pasaules kara oficiālajos nosaukumos un administratīvajā dalījumā vairs netiek lietots nosaukums Drahim un ir ieviests nosaukums Stare Drawsko. Kaut arī administratīvais nosaukums mainīts, atsauce uz tradicionālo nosaukumu “Drahim” saglabājas.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Klimatisko apstākļu ziņā 4. punktā norādītais apgabals pieder pie Baltijas klimata joslas, kuram, salīdzinot ar citu Polijas rajonu klimatu, raksturīga spēcīgāka okeāna ietekme. Baltijas jūras iespaidā ziemas ir siltākas un vasaras periods vēsāks. Būtiska klimata īpašība ir tā, ka temperatūra ir cieši saistīta ar zemes virsas reljefu. Salīdzinoši lielais teritorijas augstums virs jūras līmeņa nosaka to, temperatūras šajā rajonā ir zemākas. Vidējā temperatūra laikposmā no maija līdz jūlijam ir 14,4 °C. Gada vidējā temperatūra ir 7,0–7,3 °C. Šā reģiona augsnes ir izveidojušās galvenokārt uz fluvioglaciālajiem nogulumiem. Augsnes pārsvarā podzolētas, tās veidojušās uz irdenām un vāji mālainām smiltīm, kā arī morēnu nogulumiem un smilšdūņām. Lielākā daļa “Miód drahimski” iegūšanas apgabala atrodas Dravskas ainavu parka (Drawski Park Krajobrazowy) teritorijā. Šā apgabala dabas vidi nosaka tas, ka šeit nav videi kaitīgu ražotņu. Parka teritorijā ir izveidoti septiņi rezervāti, kas izceļas ar daudzpusīgu faunu un floru. Rezervātu ekosistēmas maz cietušas no cilvēku darbības. Augu valsts dažādību veicina ļoti diferencētais un sazarotais ūdensteču tīkls. Šeit ir lobēliju ezeri ar neparasti tīru ūdeni un reti sastopamiem augiem, tostarp biezlapu virzu (Stellaria crassifolia), melno visteni (Empetrum nigrum ssp. nigrum), stīvo ciesu (Calamagrostis stricta). Ievērojamu augu valsts daļu šeit veido aizsargājamie augi, tostarp parastā ozolīte (Aquilegia vulgaris), parastā zalktene (Daphne mezereum), purva dzeguzene (Epipactis palustris).

Teritorijas ietekme uz citiem ienesuma avotiem

Griķi

Podzolēto augšņu zemā auglība, labā ūdensbilance, kā arī šajā reģionā valdošie klimatiskie apstākļi ir labvēlīgi griķu audzēšanai. Sevišķa nozīme ir lielajam gaisa mitrumam (līdz 81 %). Griķus šajā teritorijā audzē apmēram 400 ekoloģisko saimniecību, un griķus audzē aptuveni 1 120 ha platībā.

Liepas

Norādītajā apgabalā ir daudz varenu liepu, apmēram 90 % ceļu, kas ved cauri ciemiem “Miód drahimski” ražošanas teritorijā, sānu ceļu un taku ir apstādīti ar vecām liepām. Tās veido tā saucamās liepu alejas. Tik liela liepu izplatība ir saistīta ar atbilstošiem augsnes apstākļiem un apgabala vides tīrību. Ļoti būtiski ir tas, ka gaisā nav rūpnieciskā piesārņojuma, pret kuru liepas ir sevišķi jutīgas.

Rapsis

Raksturīga iezīme rapša audzēšanai norādītajā apgabalā ir tā, ka to audzē dažus hektārus lielos laukos, kurus citu no cita atdala meži. Tas nodrošina bitēm lieliskus attīstības un nektāra ievākšanas apstākļus, jo nav brāzmainu vēju. Aprakstītajā apgabalā rapša audzēšanai ir atvēlēti gandrīz 1 400 ha.

Virši

Borne Sulinowo virsmežniecības teritorijā atrodas viens no lielākajiem virsājiem Eiropā. Kopējās viršu platības tajā aizņem ap 6 tūkstošiem ha. Šeit ir parasto viršu audžu grupas (Polio-Callunetum) un viršu audzes ar sirmojošo skabiozu (Scabiosa canescens) un krāsu irbuleni (Genista tinctoria). Tik lielas viršu audzes šajā teritorijā ir saistītas ar labajiem augsnes apstākļiem un atbilstīgo izsauļojumu, ko rada lielu, ar mežu neapaugušu platību atrašanās šajā apgabalā.

Cilvēku prasmes

Ilgā biškopības vēsture šajā apgabalā ir veicinājusi vietējo bitenieku prasmes un medus ievākšanas un bišu audzēšanas principu izveidošanos, kas tieši atspoguļojas medus ķīmiskajā sastāvā. Galvenais princips ir tāds, ka medu iegūst tikai no aizvākotām šūnām; pateicoties šādai praksei, vismaz ¾ medus ir nogatavojies medus. Nevienā no ražošanas etapiem medus temperatūra nedrīkst pārsniegt 42 °C.

5.2. Produkta specifika:

“Miód drahimski” ir augstas kvalitātes medus, kuram raksturīgs zems HMF līmenis un augsts monosaharīdu līmenis. “Miod drahimski” specifiska īpašība ir lielais dominējošās sugas ziedputekšņu daudzums, kā norādīts 3.2. punktā. Līdztekus dominējošās sugas ziedputekšņu daudzumam cita specifiska īpašība, ar ko izceļas “Miód drahimski”, ir unikālo reto un endēmisko augu ziedputekšņi. Dažādu ziedu medū specifiska īpašība ir bagātīgais dažādu ziedputekšņu sastāvs, nevienas sugas auga ziedputekšņu daļa nepārsniedz 35 %; tādējādi šis medus atšķiras ar bagātīgu garšas buķeti.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

“Miód drahimski” ir cieši saistīts ar izcelsmes apgabalu; ar šo nosaukumu pārdod medu, kas iegūts no šim reģionam raksturīgiem augiem. Tas ir griķu, rapšu, viršu, liepu un dažādu ziedu medus. Aprakstītajam apgabalam, kā norādīts 5.1. punktā, ir raksturīgs relatīvi zems nokrišņu daudzums, ļoti liels ūdenstilpņu daudzums, liels gaisa relatīvais mitrums un mērena stipruma vējš, kas ievērojami iespaido atsevišķu sastāvdaļu kvalitāti, no kurām tiek iegūts dažādu veidu “Miód drahimski”. Lielā ekosistēmu dažādība neskartā dabas vidē ietekmē arī ļoti daudzveidīgo ziedputekšņu saturu, kas veido dažādu ziedu “Miód drahimski” specifiku. Par šejienes augu valsts bagātību liecina tas, ka dažādu ziedu “Miód drahimski” medū neviens no ziedputekšņu veidiem nepārsniedz 35 %. Gan atsevišķu veidu, gan dažādu ziedu “Miód drahimski” sastāvā bez dominējošo augu ziedputekšņiem ir arī šajā apgabalā sastopamo aizsargājamo un endēmisko augu ziedputekšņi. To klātbūtne veido šā apgabala specifiku, kurā ir rezervāti un ainavu parks, un tas ir iemesls, kādēļ “Miód drahimski” ražošana ārpus norādītā apgabala nav iespējama. Pateicoties izmantotajai iegūšanas metodei (medus iegūšana no rāmīšiem ar vismaz ¾ aizvākotu šūnu), medus ir nogatavojies, un tam ir augsts monosaharīdu – glikozes un fruktozes – saturs; tajā pašā laikā iegūtais produkts ir ļoti svaigs un dabiskas izcelsmes, par ko liecina zemais HMF līmenis. Aizliegums medu sildīt temperatūrā, kas pārsniedz 42 °C, ļauj saglabāt tajā esošos daudzos enzīmus, kuri rodas dabiskajā medus ražošanas procesā. Katra “Miód drahimski” veida raksturīgās labās garšas īpašības, ko uzsver patērētāji un kas ir aprakstītas 3.2. punktā, ir neskartas dabas vides, lielās augu sugu bagātības un tradicionālo vietējo ražotāju prasmju rezultāts. Daudzu paaudžu laikā izstrādātais un pilnveidotais “Miód drahimski” ražošanas un iegūšanas veids ir nesaraujami saistīts ar vietējo biškopju prasmēm.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.