LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 10.11.2004 
COM(2004) 748 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS  
PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, 
EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI, 
REĢIONU KOMITEJAI UN EIROPAS CENTR ĀLAJAI BANKAI 
Pirmais zi ņojums par praktiskiem sagatavošan ās pasākumiem 
eiro zonas turpm ākai paplašin āšanai 
    
{SEC(2004) 1383}
 
LV 2   LV 1. I EVADS  
Vienotās valūtas ieviešanas br īdis būs nozīmīgs notikums vis ām valstīm, kas n ākotnē 
pievienosies ei ro zonai, l īdzīgi kā tas jau ir bijis vis ām pašreiz ējām eiro zonas dal ībvalstīm. 
Jaunās dalībvalstis pievienoj ās Eiropas Savien ībai kā „dalībvalstis, uz kur ām attiecas 
izņēmums”1, pamatojoties uz Pievienošan ās līguma 4. pantu. Vienot ās valūtas iespējamā 
ieviešana veido da ļu no Līgumā noteiktaj ām prasībām, un tādēļ šīs valstis ievies īs eiro, tikl īdz 
būs izpildījušas vajadz īgos nosac ījumus. Daudzas jaun ās ES dalībvalstis ir nor ādījušas, ka t ās 
vēlētos pievienoties eiro zonai iesp ējami drīz, tādēļ cenšas izpild īt pievienošan ās nosacījumus, 
jo īpaši Māstrihtas konver ģences krit ērijus, kuri ir izstr ādāti, lai nodrošin ātu visu topošo eiro 
zonas dal ībvalstu ilgtsp ējīgu ekonomisko konver ģenci. Sagatavošan ās darbi eiro praktiskai 
ieviešanai valst īs, kuras pašlaik pieder eiro zonai, ir ilguši sešus gadus. T ādēļ jaunajām 
dalībvalstīm jāsāk gatavoties, lai visu izdar ītu laicīgi un nodrošin ātu vienm ērīgu valūtas 
nomaiņu. 
1.1 Posmi ce ļā uz eiro ieviešanu 
To, ciktāl dažādas valstis ir izpild ījušas Līgumā noteiktās prasības, lai var ētu ieviest eiro, 
Komisija un Eiropas Centr ālā banka (ECB) izv ērtē savos regul ārajos konver ģences 
ziņojumos.2 Līguma 122. panta 2. punkt ā ir noteikts, ka Padome p ēc Komisijas priekšlikuma 
nolemj, kuras dal ībvalstis atbilst vajadz īgajiem nosac ījumiem, un p ēc tam atce ļ šīm 
dalībvalstīm piešķirto izņēmuma statusu. Turkl āt Padome nolemj, kur ā dienā attiecīgās 
dalībvalstis pievienosies eiro  zonai, un nosaka nemain īgu un neatsaucamu konversijas likmi 
starp valsts nacion ālo valūtu un eiro. Eiro ieviešanas dien ā spēkā stājas konversijas likme, 
valsts iepriekš ējā valūta pārstāj eksistēt, un atbild ība par monet āro politiku p āriet ECB 
pārziņā. Attiecībā uz pirmaj ām vienpadsmit valst īm, kas pievienoj ās eiro zonai, tas notika 
1999. gada 1. janv ārī, un attiec ībā uz Grieķiju – 2001. gada 1. janv ārī. 
Praktisku un lo ģistikas apsv ērumu dēļ pašreizējās eiro zonas valstis ieviesa triju gadu p ārejas 
periodu (vienu gadu Grie ķijas gadījumā) starp eiro k ā valūtas ieviešanu (1999. gads 
vienpadsmit valst īm un 2001. gads Grie ķijai) un eiro skaidr ās naudas ieviešanu. Galven ā 
alternatīva ir tā sauktais „liel ā sprādziena” scen ārijs, pēc kura pievienošan ās eiro zonai sakr īt 
ar eiro banknošu un mon ētu ieviešanu. Šai pieejai ir vair ākas priekšroc ības, jo īpaši tagad, kad 
eiro banknotes un mon ētas jau eksist ē. Galvenais tr ūkums ir tas, ka samazin ās laiks, kur ā 
publiskais un priv ātais sektors, un pilso ņi kopumā var sagatavoties naudas nomai ņai. Eiro 
banknošu un mon ētu ieviešanai seko dubultapgroz ība, kuras laik ā likumīga maksāšanas 
līdzekļa statuss ir gan eiro, gan valsts val ūtas banknot ēm un mon ētām. Dubultapgroz ības 
ilgumu parasti nosaka valsts l īmenī, lai gan tas parasti ir īss, maksim āli divi mēneši. 
                                                 
1 Dānijai un Apvienotajai Karalistei attiec ībā uz eiro ieviešanu ir īpašs izņēmuma statuss. Desmit jaun ās 
dalībvalstis un Zviedrija ir dal ībvalstis, uz kur ām attiecas iz ņēmums. Referendums, kas Zviedrij ā notika 
2003. gada 14. septembr ī, parādīja, ka lielākā daļa iedzīvotāju nevēlas pievienoties eiro zonai. 
2 P ēdējie konver ģences ziņojumi tika izdoti 2004. gada 20. oktobr ī, un tajos tika secin āts, ka neviena no 
vienpadsmit dal ībvalstīm ar atkāpi pašreiz neatbilst visiem  vajadzīgajiem krit ērijiem (valsts finanšu 
stāvokļa noturība, cenu stabilit āte, valūtas kursa stabilit āte noteiktaj ā laika posm ā, ilgtermiņa procentu 
likmju stabilit āte). Komisija, ņemot vērā sava konver ģences ziņojuma secin ājumus, nol ēma neizteikt 
priekšlikumus par atk āpju atcelšanu. 
 
LV 3   LV 1.2 Zi ņojuma m ērķis 
Lai sekmīgi pievienotos eiro zonai, ir ne vien j āizpilda Līguma pras ības, bet ar ī jāveic rūpīgi 
plānoti un plaši praktiski sagatavošan ās pasākumi, kuros iesaist īts gan publiskais, gan 
privātais sektors, pat sabiedr ība kopum ā. Komisija vismaz reizi gad ā vai tad, kad t ā pamatā ir 
konkrēti pasākumi, sniegs zi ņojumus par šo sagatavošan ās darbu st āvokli. Šis pazi ņojums ir 
pirmais šāda veida zi ņojums. Atš ķirībā no konver ģences ziņojumiem t ā pamatā nav juridisku 
vai jebkādu citu saist ību, bet Komisijas nodoms pien ācīgi inform ēt visas iesaist ītās personas, 
jo īpaši Kopienas iest ādes un dal ībvalstis, k ā arī ieinteresēto sabiedr ības daļu un plašsazi ņas 
līdzekļus par šaj ā svarīgajā jomā paveikto. L īdz ar to Komisijas zi ņojumi par praktisko 
sagatavošan ās darbu norisi laika un regularit ātes ziņā nebūs saistīti ar tās konverģences 
ziņojumiem. 
Vispārējais satvars un galvenie elementi p ārejai uz jauno val ūtu ir noteikti valsts „nomai ņas 
scenārijā”, un daudzas iesaist ītās valstis pašreiz str ādā pie šādiem scen ārijiem. Zviedrij ā 
2003. gada 14. septembr ī notika referendums, kura izn ākums liecin āja, ka iedz īvotāju lielākā 
daļa tobrīd nevēlas pievienošanos eiro zonai. Šis rezult āts faktiski aptur ēja praktiskos 
sagatavošan ās darbus Zviedrij ā. 
2. P AŠREIZĒJIE EIRO IEVIEŠANAS PL ĀNI 
Trīs dalībvalstis, uz kur ām attiecas iz ņēmums (Igaunija, Lietuva un Slov ēnija), pievienoj ās 
VKM II 2004. gada 28. j ūnijā. Visas tr īs valstis v ēlas pievienoties eiro zonai iesp ējami drīz 
(2007. gad ā). Vairums no t ām jau ir pie ņēmušas valsts val ūtas nomai ņas plānus un 
apstiprinājušas nomai ņas koordinatorus. Atbalst īta kopum ā tiek viena posma p āreja uz eiro 
(„lielā sprādziena” scen ārijs), kurā eiro banknotes un mon ētas kļūs par likum īgu maksāšanas 
līdzekli dien ā, kad valsts pievienosies eiro zonai. Atlases proced ūra eiro mon ētas valsts puses 
dizainam vai nu ir proces ā, vai arī ir jau pabeigta. 
Lielākajā daļā valstu ofici ālie plāni un nodomi pak āpeniski kļūst aizvien konkr ētāki. Daudzas 
valstis plāno pievienoties eiro zonai v ēlāk, desmitgades beig ās, lai gan daudz kas ac īmredzot 
būs atkarīgs no to atbilst ības konver ģences krit ērijiem. 
Sagatavošan ās darbu st āvoklis ir apkopots t ālāk dotajā tabulā, kuras pamat ā ir inform ācija, ko 
publiskojušas attiec īgo valstu iest ādes un kuras nol ūks ir atspogu ļot valsts l ēmumus un 
nostājas dažādos atbilstošos jaut ājumos. Dal ībvalstis ir uzskait ītas Līgumā noteiktaj ā kārtībā.
 
LV 4   LV VALSTS  
 
 VALSTS 
KO-
ORDINATORS  
 
 VALSTS 
NOMAIŅAS 
PLĀNS VAI 
LĪDZĪGS 
SCENĀRIJS 
 PIEVIENO-
ŠANĀS 
VKM II  
 
 VALSTS 
TERMIŅŠ 
EIRO 
IEVIEŠA-
NAI 
 LIELAIS 
SPRĀ-
DZIENS 
VAI 
PĀREJAS 
PERIODS  EIRO MONĒTAS 
 
 
Čehija  Čehijas EIRO 
ieviešanas 
stratēģija 
(valdības 
apstiprināta 
2003. gada oktobrī)
  2009.-2010. 
gads  Konkursa 
rīkošanas 
iespēja 
tiek izskat īta 
Igaunija  Ministru komi-
sija (ieskaitot 
Centrālās ban-
kas prezidentu)  Igaunijas valdības un 
Igaunijas 
Bankas kop īgs 
paziņojums, 
2004. gada 
16. janvāris
 28.6.2004. 2006. gada 
vidus  Konkurss 
uzsākts 
2004. gada 
jūnijā; galīgā 
atlase paredzēta 
2004. gada 
decembrī
3 
Kipra  Tiek apsv ērta 
finanšu 
ministra un 
Kipras Centrālās 
bankas kop īgi 
īstenota 
koordinācija
 Sagatavots 
vispārējs 
pagaidu satvars  Ministru 
padome 
nesen ir 
nolēmusi 
iesniegt 
pieteikumu 
iespējami 
drīz 2007. gads Lielais 
sprādziens  Konkursa 
sākums vēl 
jāieplāno 
Latvija  Nomaiņas 
darba grupa 
Latvijas Bank ā, 
konsultācijas 
starp Finanšu 
ministriju un Centrālo banku
 Provizorisks 
nomaiņas plāns  1.1.2008. Lielais 
sprādziens Konkurss 
uzsākts 
Lietuva  Nomaiņas 
plāna izstrādes 
darba grupa 
Lietuvas Bank ā Nomaiņas 
plāna izklāsta 
sagatavošana 
līdz 2004. gada 
decembrim un stratēģiskais 
satvars projekta 
koordinācijai
 28.6.2004. 1.1.2007. 
(pagaidām) Lielais 
sprādziens 
paralēla 
apgrozība 2-
3 nedēļas Galīgā 
procedūra 
ģipša mode ļu 
veidošanas 
konkursam  
Ungārija Attiecībā uz 
termiņu – 2010. 
gadu – notiek 
sagatavošan ās 
darbs Finanšu 
ministrijā un 
Magyar Nemzeti Bank 
(Ungārijas 
Centrālajā 
bankā)
   2010. gads   
                                                 
3 L īdz konkursa nosl ēgumam 2004. gada 19. oktobr ī ir iesniegti 134 dizainparaugi. Ekspertu komisija 
līdz novembra vidum izraudz īsies desmit lab ākos dizainparaugus, un gal īgā izvēle notiks 2004. gada 
decembrī valsts mēroga telefonbalsojum ā. 
 
LV 5   LV Malta  Koordinācijas 
struktūra, kurai 
uzticēs procesa 
vadību, vēl ir 
oficiāli 
jāapstiprina. 
Notiek konsultācijas 
starp Finanšu 
ministriju un 
Centrālo banku.
 Finanšu 
ministrija un 
Centrālā banka 
sastāda 
provizorisku 
nomaiņas plānu  2008. gads V ēl 
jānosaka  Sastādīts 
īstenošanas 
plāns, kas 
aptver visu procesu no 
konkursa l īdz 
faktiskai monētu 
kalšanai
 
Polija  Finanšu 
ministrijas un Polijas Valsts 
bankas 
starpiestāžu 
darba grupa
   2009. gads V ēl 
jānosaka  Sabiedriska 
aptauja  
Slovēnija Koordinācijas 
struktūra 
(Finanšu ministrija, 
Centrālā banka, 
citas ministrijas un struktūras)
 Programma 
attiecībā uz 
pievienošanos VKM II un eiro 
ieviešanu 
(2003. gada novembrī 
apstiprinājusi 
valdība un 
Slovēnijas 
bankas valde) 
 Nozaru 
ģenerālplāns
 28.6.2004. 1.1.2007. Lielais 
sprādziens 
(paralēla 
apgrozība 
2 nedēļas) Konkurss 
uzsākts 
Slovākija Finanšu 
ministrija  Eiro ieviešanas Slovēnijas 
Republikā 
stratēģijas 
specifikācija, 
ko 2004. gada 
septembrī 
apstiprinājusi 
valdība. 
Valsts nomaiņas plāns 
jāapstiprina l īdz 
2005. gada vidum
  1.1.2008./ 
2009. Lielais 
sprādziens  Konkurss 
uzsākts 
3. P IEVIENOŠAN ĀS EIRO ZONAI AGR ĀK UN NĀKOTNĒ: LĪDZĪGAIS UN ATŠ ĶIRĪGAIS  
Valūtas nomai ņai topošaj ās eiro zonas dal ībvalstīs būs daži kop īgi elementi ar iepriekš 
notikušajām nomaiņām, un taj ās turklāt tiks ņemtas vērā agrāk gūtās atziņas. Ir izceltas ar ī 
dažas galven ās atšķirības. 
3.1 Iepriekš ējā valūtas nomai ņā gūtās atziņas 
Lai gan iepriekš ējā nomaiņa bija ļoti veiksm īga, dažos t ās aspektos ir iesp ējami uzlabojumi. 
Galvenās atziņas, kas gūtas no pirmo valstu pieredzes, ir š ādas. 
 
LV 6   LV (i) R ūpīga un akt īva sagatavošan ās atmaks ājas. To valstu centieni, kuras veica 
ieguldījumus savlaic īgos, pamat īgos sagatavošan ās darbos, atmaks ājās ar ātru 
nomaiņas gaitu, sabiedr ības atsauc ību pret jauno val ūtu un pārejas vienm ērīgumu. 
Tāpat atmaks ājās ieguldījumi komunik ācijā un inform ācijā. 
Tā ir galven ā atziņa, kas gūta sākotnējā nomaiņā, un izskaidro to, k āpēc Komisija un 
nākamā posma valstis jau ir s ākušas apspriest praktiskos sagatavošanas pas ākumus.  
Pēdējā Eurobarometer  (4. sadaļa) apsekojuma rezult āti liecina, ka vajadz ība pēc 
precīzas un savlaic īgas inform ācijas ir tikpat svar īga kā iepriekš. Inform ācijas 
trūkums var izrais īt baiļpilnu vai pat naid īgu reakciju, no kuras citk ārt varētu viegli 
izvairīties. 
(ii) Triju gadu p ārejas periods bija p ārāk garš . Pēc 1999. gada zuda norises temps, un 
valsts iest ādēm bija atkal j āiegulda centieni (no jauna) p ārliecināt uzņēmumus un 
pilsoņus laicīgi sagatavoties skaidr ās naudas nomai ņai. Turklāt „nemateri ālā” eiro 
pielietojums p ārejas period ā saglabājās diezgan ierobežots.  
Garš pārejas periods nav ieteicams valst īm, kas n ākotnē pievienosies eiro zonai, 
vairāku iemeslu d ēļ, kuri izskaidroti 3.2. punkt ā un kuri galvenok ārt ir saist īti ar 
nepieciešam ību pēc ātras skaidr ās naudas nomai ņas. Tomēr attiecībā uz tādiem 
procesiem k ā informācijas sistēmu nomai ņa publiskaj ā un privātajā sektorā, galvenie 
termiņi paliks tikpat ilgi, k ā sākotnējās eiro zonas valst īs. Līdz ar to, t ā kā nomaiņa 
pati par sevi b ūs īsāka, sagatavošan ās darbiem b ūs jāsākas ļoti agrīnā posmā. 
Tomēr, tā kā iesaistītajās valstīs pašreiz paredz ētie pārejas periodi, iesp ējams, būs 
īsāki, tiks mazin āti divu val ūtas vienību (eiro un valsts val ūtas) vienlaic īgas 
lietošanas rad ītie sarežģījumi, un p āreju līdz ar to b ūs vienkāršāk izskaidrot un 
saprast. 
(iii) Eiro banknošu un mon ētu ieviešanai j ānotiek ātri. Skaidr ās eiro naudas 
„pakāpeniska” ieviešana rada sarež ģījumus gan iedz īvotājiem, gan uz ņēmumiem. No 
ātras ieviešanas, ja t ā ir rūpīgi sagatavota, ieg ūst visas iesaist ītās puses. Tas pats 
attiecas uz dubultapgroz ības periodu, kuru b ūtu ieteicams noteikt īsu. 
Kā liecina naudas nomai ņa pašreizējās eiro zonas dal ībvalstīs, skaidrās eiro naudas 
ieviešanas pamat ā būs jābūt plašai eiro banknošu un mon ētu priekšlaikus pieg ādei un 
pakārtotai priekšlaikus pieg ādei, tūlītējai visu ATM nomai ņai, atlikuma izdošanai 
vienīgi eiro mazumtirdzniec ības vietās, un iesp ējai banku klientiem un citiem 
iedzīvotājiem nomain īt veco nacion ālo valūtu pret eiro bez maksas.  
Šajā sakarā jāuzsver maks ājumu ar kart ēm un elektronisko maks ājumu noz īme. Šie 
maksājumu veidi iev ērojami pal īdzēja veikt vienm ērīgu pāreju, jo īpaši 
mazumtirdzniec ības sektor ā.  
(iv) Valsts val ūtas likvidēšanai ir nepieciešama r ūpīga sagatavošan ās: sākotnējā nomaiņā, 
iespējams, pārāk liela uzman ība tika piev ērsta eiro banknošu un mon ētu ieviešanai, 
savukārt vecās nacionālās valūtas milzīgās atpakaļplūsmas sekas bija nov ērtētas par 
zemu. Ne vienm ēr bija ieviesti lo ģistikas pas ākumi, lai tiktu gal ā ar milzīgajiem 
atgriezto mon ētu daudzumiem, un tas izrais īja ievērojamu kav ēšanos mon ētu 
transportēšanā, apstrādē un skaitīšanā, kā arī kontu kredit ēšanā.  
 
LV 7   LV (v) J āveic pasākumi, lai izvair ītos no jebk ādas ietekmes uz cen ām. Tas prasa seviš ķu 
uzmanību, jo ar to ir gr ūti cīnīties un tā pamatā bieži ir nepareizi priekšstati, kurus 
nav viegli labot. Katr ā ziņā profilakse ir lab āka par ārstēšanu. 
Eurobarometer  rezultāti skaidri par āda, ka pilso ņu informētība par šo jaut ājumu jau 
ir augsta. P ārkāpumu un cenu kr āpšanās risks nomai ņas laikā ir galven ās bažas 71% 
respondentu (vid ējais rādītājs visām jaunajām dalībvalstīm). Tomēr ir vērts atzīmēt, 
ka pastāv atšķirības valstu starp ā. Sadalījums pēc sociāli demogr āfiskajām 
kategorijām neļauj izdar īt skaidrākus secin ājumus, iz ņemot to, ka šis jaut ājums 
vecākus cilvēkus nodarbina vair āk nekā jaunus.  
Lai veikalu īpašnieki un mazumtirgot āji kopum ā varētu pareizi konvert ēt cenas, 
attiecīgajām iestādēm noteikti b ūs jāveic rūpīgi sagatavošan ās darbi, piem ēram, cenu 
stabilitātes nolīgumi, ko nosl ēdz ar mazumtirdzniec ības sektoru un kuru iev ērošanu 
rūpīgi uzrauga pirms un p ēc nomaiņas, vēlams, aktīvi iesaistoties pat ērētāju tiesību 
aizsardzības organiz ācijām un mazumtirdzniec ības sektora profesion ālajām 
organizācijām valsts un Eiropas l īmenī. Iestādes var ar ī pieprasīt atsevišķiem 
mazumtirgot ājiem darīt publiski zin āmu savu ap ņemšanos nodrošin āt precīzu cenu 
konversiju, piem ēram, izliekot uzl īmes vai z īmes, un akt īvi sekmējot dubultu cenu 
norādīšanu noteiktu laiku pirms un p ēc skaidrās eiro naudas ieviešanas. Abi šie 
līdzekļi palielin ātu ticamību un dotu iesp ēju patērētājiem izdar īt spiedienu uz 
mazumtirgot ājiem. Šādiem pas ākumiem b ūtu jāpalīdz mazin āt bailes un sekm ēt 
vienmērīgu nomaiņu. 
(vi) „Ment ālā” nomaiņa aizņem ievērojami vair āk laika nek ā fiziskā nomaiņa. Aptaujas 
rezultāti no 2003. gada novembra liecina, 30 % respondentu, izdarot ikdienas 
iepirkumus, apr ēķinus galv ā veic valsts val ūtā, savukārt 46% visbiež āk domā eiro 
izteiksmē. Attiecībā uz lielākiem pirkumiem (piem ēram, māju vai maš īnu) lielākā 
daļa eiro zonas iedz īvotāju joprojām aprēķinus galv ā izdarīja valsts val ūtā (54%), 
savukārt tikai neliela da ļa (16%) r ēķināja eiro.  
3.2 Galven ās atšķirības salīdzinājumā ar iepriekš ējo nomai ņu 
Lai gan daži visp ārīgie elementi b ūs piemērojami jaunaj ās dalībvalstīs, jāatceras, ka taj ās ir 
daudz katrai valstij rakstur īgu īpatnību. Kopum ā galvenās atšķirības salīdzinājumā ar pirmo 
nomaiņu būs šādas: 
(i) Turpm āk eiro zonas paplašin āšanās notiks vair ākās secīgās kārtās. Maz ticams, ka 
topošās dalībvalstis pievienosies k ā vienota grupa. Sagaid āms, ka konkr ētā gadā 
pievienosies nelielas vals tu grupas (vai atseviš ķas valstis).  
Tādēļ kolektīvais temps neb ūs tikpat liels, k ā pirmās kārtas eiro zonas valstu 
gadījumā, un eiro zonas turpm āka paplašin āšanās būs mazāk ārēji redzama ārpus 
tieši iesaist ītajām valstīm. Tajā pat laikā tas, ka daudzas valstis jau ir ieviesušas 
vienoto val ūtu, dažos aspektos atvieglos nomai ņu, kā aprakstīts tālāk.  
(ii) Eiro banknotes un mon ētas jau eksist ē, un vairums iedz īvotāju jaunajās dalībvalstīs 
tās pazīst. Dažos veikalos, galvenok ārt tūristu apmekl ētās vietās un pierobežas josl ā 
eiro jau lieto un pie ņem kā maksāšanas līdzekli. Tas var samazin āt nepieciešam ību 
pēc ievērojamām eiro banknošu un mon ētu priekšlaikus pieg ādes operācijām dažos 
sektoros. Daži iedz īvotāji un uzņēmumi, iesp ējams, vēlas iegūt skaidru eiro naudu 
 
LV 8   LV ārzemēs, jo īpaši, dzīvojot attiec īgās pierobežas josl ās. Turklāt iedzīvotājiem ārpus 
eiro zonas jau ir at ļauts atvērt eiro kontus savu valstu bank ās. Tiem, kuri ir 
izvēlējušies to dar īt, nomaiņa jau notiek.  
Pēdējie Eurobarometer  dati (4. sada ļa) sniedz interesantus pier ādījumus praktiskajai 
pieredzei, k ādu jau ir guvuši pilso ņi desmit jaunaj ās dalībvalstīs. Šķiet, ka vairums šo 
valstu iedz īvotāju (vidēji 73%) ir redz ējuši eiro banknotes, un vid ēji 66% ir redz ējuši 
eiro monētas. Dažās valstīs šie skait ļi sasniedz ļoti augstu l īmeni, piem ēram, 95% 
respondentu Slov ēnijā jau ir redz ējuši eiro banknotes un 87% - eiro mon ētas. Kiprā 
šis rezult āts ir 85% (banknotes) un 82% (mon ētas). Vismaz āk cilvēku eiro naudu 
pazīst Latvijā, lai gan ar ī tur vairāk nekā puse iedz īvotāju ir redzējuši eiro banknotes 
(67%) vai eiro mon ētas (55%). 
Rādītāji attiecībā uz eiro banknošu un mon ētu lietošanu ir ac īmredzami maz āki, 
tomēr tikpat iev ērojami: vid ēji 49% jauno dal ībvalstu iedz īvotāju jau ir lietojuši 
banknotes, un 50% ir lietojuši mon ētas. Arī šeit dažas valstis atrodas vadoš ā pozīcijā, 
piemēram, Slov ēnija (attiec īgi 81% un 79% iedz īvotāju ir izmantojuš i eiro banknotes 
un monētas) un Kipra (76% un 77%). Zem ākie eiro naudas lietošanas r ādītāji ir 
Lietuvā (40% un 39%). Interesanti, ka Eurobarometer  rezultāti liecina, ka attiec īgi 
18% un 15% respondentu jau ir li etojuši eiro banknotes un mon ētas savā valstī. Šie 
skaitļi skaidri nor āda, ka eiro jau tiek neofici āli lietots noteiktos dar ījumos. Tādās 
valstīs kā Latvija, Lietuva un Polija šie r ādītāji ir ievērojami augst āki (attiecīgi 34%, 
31% un 28% eiro banknot ēm un 27%, 20% un 24% eiro mon ētām).  
(iii) Sagaid āms, ka pāreja no valstu val ūtām uz eiro b ūs daudz strauj āka. Daudzas valstis 
apsver „liel ā sprādziena” scen āriju, kad pievienošan ās eiro zonai diena sakr īt ar 
skaidrās eiro naudas ieviešanas datumu (ofici ālo). Vairums jauno ES dal ībvalstu 
(Čehija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Slov ēnija, Slov ākija) pēdējo gadu laik ā ir 
uzsākušas valūtas konversiju un guvušas v ērtīgu pieredzi šaj ā procesā. 
Būtiska nozīme šajā pieejā ir skaidras eiro naudas esam ībai un plašai pieejam ībai. 
Tādēļ dažiem elementiem, kuri bija ļoti svarīgi veiksm īgas pirm ās nomaiņas 
nodrošināšanā, nākotnē būs mazāka nozīme. Skaidra eiro nauda ir viegli pieejama 
pirms tās oficiālās ieviešanas valst ī, tādēļ iedzīvotājiem un uz ņēmumiem ir iesp ēja 
labi sagatavoties jau iepriekš. Priekšlaikus pieg āde un pak ārtota priekšlaikus 
piegāde4 uzņēmējiem, iesp ējams, atkal b ūs svarīga ātras nomai ņas nodrošin āšanā, lai 
eiro ieviešanas dien ā būtu pieejami pietiekami sk aidras naudas daudzumi. B ūtu 
jāapsver ar ī iespēja nodrošin āt noteiktus mazu nomin ālu banknošu, k ā arī monētu 
daudzumus iedz īvotāju vajadzībām. 
Topošās eiro zonas valstis b ūs īpaši ieinteres ētas padarīt nomaiņas periodu iesp ējami 
īsāku, citādi tām, iespējams, nāktos saskarties ar neofici ālu dubultapgroz ības periodu 
dažos sektoros, kura laik ā iedzīvotāji un mazumtirgot āji, iespējams, aktīvi izmantotu 
eiro pirms t ā kļūšanas par likum īgu maksāšanas līdzekli. 
                                                 
4 Priekšlaikus pieg āde attiecas uz pietiekamu eiro banknošu un mon ētu daudzumu pieg ādi bankām, pirms 
eiro nauda ieg ūst likumīga maksāšanas līdzekļa statusu, proti, pirms ei ro ieviešanas dienas. Pak ārtota 
priekšlaikus pieg āde attiecas uz l īdzīga veida oper āciju, kur bankas, kuras sa ņēmušas priekšlaikus 
piegādi, apgādā mazumtirgot ājus un citus uz ņēmējus ar pietiekamiem skaidras eiro naudas 
daudzumiem, lai tie no pašas pirm ās dienas var ētu uzsākt darbību ar jauno val ūtu. 
 
LV 9   LV (iv) Veicamo piel āgojumu apjoms un m ērogs dažādās jomās atšķirsies no iepriekš 
izdarītām nomai ņām eiro zon ā. Piemēram, ATM skaits uz vienu iedz īvotāju ir 
mazāks nekā eiro zonā, lai gan tas ir diezgan iev ērojams. ATM pal īdz paātrināt eiro 
naudas ieviešanu tautsaimniec ībā. Agrāka pieredze liecina, ka liels eiro banknošu 
īpatsvars tika laists apgroz ībā caur bankom ātiem, īpaši ņemot vērā to pieejam ību visu 
diennakti, seviš ķi, kad banku noda ļas ir slēgtas. Liels banku un pasta noda ļu skaits uz 
vienu iedz īvotāju (vairum ā valstu sam ērā līdzīgs eiro zonas valstu vid ējam rādītājam) 
mazinās zemākā ATM skaita ietekmi, jo tas pal īdzēs iedzīvotājiem iegūt vajadzīgo 
eiro banknošu un mon ētu daudzumu agr īnā nomaiņas procesa stadij ā. Iespējams, būs 
jāparedz īpaši pasākumi (ilgāki darba laiki, darba laiks ned ēļas nogalēs u.c.). 
POS termin ālu skaits, sal īdzinot ar eiro zonas vid ējo rādītāju, ir relat īvi mazs, īpaši 
tādēļ, ka daudz ās jaunajās ES dalībvalstīs intensīvi tiek lietota skaidra nauda (skat. 
tālāk). Mazāka elektronisko un/vai e-maks ājumu līdzekļu pieejam ība ir trūkums, jo 
tie ir galven ā skaidras naudas alternat īva un tā kā pāreja uz š ādiem maks āšanas 
līdzekļiem parasti notiek ļoti viegli. Lai gan maks ājumu karšu (gan debetkaršu, gan 
kredītkaršu) skaits uz vienu iedz īvotāju jaunajās ES dalībvalstīs ir mazāks nekā eiro 
zonā, tas ir iev ērojams relat īvā izteiksmē (jo īpaši debetkaršu skaits). Praks ē kartes 
galvenokārt izmanto skaidras naudas iz ņemšanai no ATM. T ādēļ pastāv ievērojama 
telpa viet ējo POS tīklu izvēršanai, līdz ar to atvieglojot naudas nomai ņas procesa 
iespējamos sarež ģījumus. 
Statistikas dati apliecina to, ka banknot ēm un mon ētām ir galven ā loma k ā 
maksāšanas līdzekļiem jaunaj ās ES dalībvalstīs, lai gan kop ējais skaidras naudas 
apjoms uz vienu iedz īvotāju ir mazāks nekā eiro zonas valst īs. Piemēram, dažās no 
jaunajām dalībvalstīm daudzi str ādājošie un pension āri joprojām saņem algu un 
pensiju skaidr ā naudā. Kā paskaidrots iepriekš, skaidr ās naudas noz īmīgā loma ir 
neizdevīga visām iesaistītajām person ām (bankām, mazumtirgot ājiem, patērētājiem 
u.c.), un t ās dēļ būs nepieciešama intens īva sagatavošan ās naudas nomai ņai. 
Visbeidzot, p ārdošanas autom ātu pārveidošanai nevajadz ētu radīt lielas probl ēmas. 
Automātu kopējais skaits pagaid ām ir relat īvi ierobežots. Ung ārijā ir visliel ākais 
automātu skaits (22.000), sal īdzinot ar eiro zonas kop ējo skaitu, kas p ārsniedz divus 
miljonus. Turkl āt atšķirībā no situācijas pirm ās nomaiņas laikā eiro mon ētas ir plaši 
pieejamas, t ādēļ uzņēmējiem nebūs jāsastopas ar īpašu spiedienu attiec ībā uz monētu 
atpazīšanas ierīču testēšanu un regul ēšanu. 
4. S ABIEDRISK Ā DOMA JAUNAJ ĀS ES DALĪBVALST ĪS ATTIEC ĪBĀ UZ EIRO IEVIEŠANU  
Pēdējā Eurobarometer  sabiedrisk ās domas aptauja desmit jaunaj ās dalībvalstīs5 par attieksmi 
pret eiro ieviešanu un zin āšanām par to notika 2004. gada septembr ī, un to veica EOS Gallup, 
aptaujājot vairāk nekā 10.000 iedz īvotāju.  
4.1 Visp ārējā attieksme pret eiro 
Intereses l īmenis par eiro ieviešanu ir sam ērā zems, un tikai 50% respo ndentu ir apgalvojuši, 
ka viņus tas interes ē, savukārt 48% nav ieinteres ēti. Kopējie rādītāji jaunajās dalībvalstīs 
                                                 
5 Eurobarometer  apsekojumi ir pieejami: http://europa.eu.int/comm/ public_opinion/index_en.htm 
 
LV 10   LV liecina, ka mazliet vair āk iedzīvotāju tic, ka eiro ieviešanai b ūs pozitīva ietekme valsts m ērogā 
(44%), savuk ārt 41% uzskata, ka tai b ūs negatīvas sekas. 40% sagaida, ka eiro ieviešana nes īs 
pozitīvas pārmaiņas person īgi viņiem, savuk ārt 45% dom ā, ka tās būs negatīvas. 
Iedzīvotājiem ir daž ādi viedok ļi par to, vai vi ņi ir laimīgi (42%), vai nav ( 47%) par to, ka eiro 
aizstās viņu valsts val ūtu. 
Attiecībā uz eiro ieviešanas gr afiku 19% respondentu šaj ās desmit valst īs norāda, ka vi ņi 
vēlētos, lai eiro k ļūst par viņu valsts val ūtu iespējami drīz, savukārt 36% atbild, ka tas b ūtu 
jāievieš pēc kāda laika, un relat īvs vairākums (40%) uzskata, ka eiro j āievieš pēc iespējas 
vēlāk. Tomēr šķiet, ka iedz īvotāji labi apzin ās eiro ieviešanas praktisk ās priekšroc ības, un 
attiecīgi 92% un 82% ir atzinuši t ās izdevīgumu, ce ļojot uz ārzemēm un pērkot preces un 
pakalpojumus eiro zon ā, savukārt 77% atz īst, ka tas izsl ēdz nepieciešam ību mainīt valūtu eiro 
zonā. Turklāt vairums respondentu (54%) neuzskata, ka nomai ņa radīs tiem jebk ādas lielas 
neērtības. Kā norādīts iepriekš, iev ērojams vair ākums tom ēr baidās no iesp ējamiem 
pārkāpumiem un kr āpšanās ar cenām nomaiņas laikā. 
4.2 Iedz īvotāji vēlas būt labāk informēti 
Jaunajās dalībvalstīs sabiedr ības vispārējais zināšanu līmenis par eiro un t ā ieviešanas 
nosacījumiem joproj ām ir diezgan zems. Vairums aptauj āto (57%) nezina, ka eiro ieviešana ir 
obligāta viņu valstij, k ā arī nezina, cik valstu jau ir eiro zon ā.  
Gandrīz puse respondentu (48%) neuzsk ata sevi par labi inform ētiem par eiro, ta ču vēlētos 
saņemt pienācīgu inform āciju labu laiku pirms vienot ās valūtas ieviešanas vi ņu valstī. 30% 
respondentu nor āda, ka viņi vēlētos saņemt inform āciju iespējami drīz, savukārt 24% dotu 
priekšroku t ās iegūšanai vismaz dažus gadus pirms eiro ieviešanas. Vairums respondentu k ā 
informācijas avotiem visvair āk uzticas savas valsts centr ālajai bankai (63%), kas iev ērojami 
pārsniedz uztic ēšanās rādītājus jebkurai citai iest ādei (tikai 29% uzticas savai vald ībai, valsts 
vai reģionālajām iestādēm un 22% - Eiropas iest ādēm). Šo dal ībvalstu iedz īvotāji dod 
priekšroku eiro inform ācijas kampa ņām, kuru pamat ā ir TV rekl āma (78%), kam seko radio 
reklāma (66%), tad inform ācijas bukleti un broš ūras (64%). Vairums iedz īvotāju vēlas, lai 
informācijas kampa ņas būtu vērstas uz eiro ieviešanas praktiskaj ām sekām (attiecībā uz viņu 
algām, banku kontiem u.c.). Dubulto cenu nor ādīšanu respondenti uztver k ā visbūtiskāko 
līdzekli iedz īvotāju sagatavošanai jaunajai v ērtību skalai.  
4.3 Galven ās apsekojum ā gūtās atziņas 
Eiro ieviešana šaj ās dalībvalstīs ir viens solis vid ēja ilguma vai ilgtermi ņa konverģences 
procesā, kurš sast āv no daudziem posmiem. Daudz ās valstīs konkrēta eiro ieviešanas diena 
vēl nav zināma, kas, iesp ējams, ietekm ēja cilvēku atbildes. 
Rezultātu sociāli demogr āfiskais iedal ījums liecina, ka v īrieši, jaunieši un izgl ītoti cilvēki, kā 
arī pilsētu iedzīvotāji eiro ieviešanu atbalsta daudz vair āk, salīdzinot ar sieviet ēm, vecākiem 
cilvēkiem, respondentiem ar zem āku izglītības līmeni un lauku iedz īvotājiem. 
Iedzīvotāju vispārējā attieksme pret eiro š ķiet neviendab īga. Tas zin āmā mērā atbilst 1997. 
gada Eurobarometer  rezultātiem, kuri par ādīja līdzīgu noteikta viedok ļa trūkumu par vienoto 
valūtu valstīs, kas tagad ir iek ļautas eiro zon ā: 47% atbalst īja eiro, savuk ārt 40% bija pret to. 
Šajā sakarā arī jāatceras, ka da ļa iedzīvotāju ir emocion āli pieķērušies savas valsts val ūtai, kā 
tas bija ar ī dažu eiro zonas valstu gad ījumā. Jauno ES dal ībvalstu iedz īvotāji skaidri pauž 
vēlēšanos saņemt vairāk informācijas par eiro. Lai gan tiem nav j āsteidzas ar eiro ieviešanu, 
 
LV 11   LV tie vēlētos naudas nomai ņai sagatavoties laic īgi. Šīs prasības izpild īšanai būs vajadzīgas lielas 
vispārējas inform ācijas kampa ņas.  
5. S ECINĀJUMI  
Tā kā ir sagaid āms, ka valstis eiro zonai pievienosies katra atseviš ķi, eiro zonas turpm āka 
paplašināšanās notiks vair āku gadu gait ā. Vairumā valstu paredzamais nomai ņas scenārijs 
nodrošinās strauju p āreju no valsts val ūtas uz eiro (piem ēram, „liel ā sprādziena” scen ārijs). 
Vienlaicīgi tas palielin ās spiedienu uz uz ņēmumiem un valsts p ārvaldes iest ādēm. Tas ar ī 
nostiprina vajadz ību pēc rūpīgiem un savlaic īgiem sagatavošan ās darbiem no visu dal ībnieku 
puses (valsts p ārvaldes iest ādēm - visos l īmeņos, bankām, mazumtirgot ājiem, uzņēmumiem - 
vispārīgi). Pēdējā Eurobarometer  aptauja liecina, ka sabiedr ība uzskata, ka savlaic īga 
informācijas sniegšana pirms nomai ņas ir būtiska. 
Komisija turpin ās cieši sekot l īdzi eiro ieviešanas praktisko sagatavošan ās darbu att īstībai 
dažādās valstīs. Šajā sakarā Valsts p ārvaldes iest āžu tīkls (PAN-II), kas apvieno daž ādus 
valstu pārstāvjus, kuri atbild par šiem jaut ājumiem, ir noz īmīgs forums viedok ļu un 
informācijas apmai ņai. Inform ācijas un komunik ācijas jomā ir izveidota l īdzīga grupa (DIR-
COM), kas dod regul āras tikšan ās iespēju dažādiem komunik ācijas direktoriem.