[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 4.7.2006 COM(2006) 374 galiga redakcija 2004/0055 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMSEIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulas par Eiropas maksājuma rīkojuma izveidi pieņemšanu 2004/0055 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMSEIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulas par Eiropas maksājuma rīkojuma izveidi pieņemšanu 1. PRIEKŠVĒSTURE Datums, kad priekšlikums nosūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei (dokuments COM(2004)173 galīgā redakcija – 2004/0055 (COD) | 19.3.2004. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma datums | 09.02.2005. | Eiropas Parlamenta atzinuma datums, pirmais lasījums | 13.12.2005. | Grozītā priekšlikuma nosūtīšanas datums | 08.02.2006. | Kopējās nostājas pieņemšanas datums | 30.06.2006 | 2. KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS Uzņēmējiem Eiropas Savienībā ir sevišķi svarīgi, lai tiktu ātri atgūti tādi nesegtie parādi, kuru tiesiskais pamatojums netiek apšaubīts, un tas ir īpaši nozīmīgi pareizai iekšējā tirgus darbībai. Tiesību sistēma, kas negarantē kreditoriem piekļuvi ātrai neapstrīdamo prasījumu nokārtošanai, nodrošina debitoriem, kam ir neatmaksāti parādi, zināmu nesodāmības pakāpi un tādējādi pamudina apzināti kavēt maksājumus, lai gūtu no tā labumu. Kavēti maksājumi ir viens no galvenajiem maksātnespējas iemesliem, kas apdraud uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, dzīvotspēju, un tas izraisa daudzu darbavietu zudumu. Nepieciešamība iesaistīties ilgstošā, sarežģītā un dārgā tiesas procesā pat neapstrīdamu parādu atgūšanai neizbēgami pasliktina šo kaitīgo ietekmi uz tautsaimniecību. Šī situācija liek meklēt dalībvalstu tiesību sistēmām daudzpusīgu risinājumu. Ir kļuvis svarīgi pēc iespējas agrākā procesa stadijā nodalīt lietas pēc būtības un tādas lietas, kurās nepastāv reāls tiesiskais strīds. Šāda diferencēšana ir vajadzīga, lai gan ar to nepietiek, lai tiesām iedalītie līdzekļi tiktu izmantoti efektīvi. Tā ļauj tiesām pievērst īpašu uzmanību prāvām strīdīgos jautājumos un iztiesāt tās saprātīgā termiņā. Tomēr šo vēlamo rezultātu var panākt tikai tad, ja ir pieejama ātra un efektīva procedūra neapstrīdamiem prasījumiem. Priekšlikuma mērķis ir izveidot ātru un efektīvu vienotu mehānismu neapstrīdamu naudas prasījumu atgūšanai, kas darbojas visā Eiropas Savienībā. 3. PIEZĪMES PAR KOPĒJO NOSTĀJU 3.1. Vispārīga piezīme Padomes kopējā nostāja tika pieņemta vienbalsīgi. Tajā saglabāti Komisijas sākotnēja priekšlikuma pamatprincipi, ņemot vērā izmaiņas, ko paredz grozītais priekšlikums. Galvenās izmaiņas, ko paredz kopējā nostāja, attiecas uz šādiem jautājumiem: - kopējā nostāja ierobežo piemērošanas jomu, attiecinot to uz pārrobežu lietām; pārrobežu lietu definē kā lietu, kurā vismaz vienas puses domicils vai pastāvīgā dzīvesvieta ir dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, kuras tiesā izskata lietu; - tekstā veiktas dažas izmaiņas, lai pieteikumu varētu elektroniski un automātiski apstrādāt (skatīt 7. panta 5. un 6. punktu, 8. pantu, 16. panta 4. punktu un 16. panta 5. punktu); - sākotnējā divu soļu kārtība maksājuma procedūrai ir aizstāta ar viena etapa procedūru. Tomēr tekstā ir iekļautas papildu procesuālās garantijas, lai aizsargātu lietas dalībnieku tiesības (skatīt jo īpaši 8., 10., 11. un 12. pantu). Tādējādi tiesa pēc pieteikuma saņemšanas, pamatojoties uz pieteikuma veidlapu, pārbauda, vai ir ievēroti atbilstības kritēriji un vai prasījums šķiet pamatots. Balstoties uz šo pārbaudi, tiesa noraida pieteikumu vai izdod Eiropas maksājuma rīkojumu; - atšķirībā no sākotnējā priekšlikuma tagad regulā paredzēta iespēja izdot Eiropas maksājuma rīkojumu attiecībā uz prasījuma daļu, ja prasītājs tam piekrīt; - regulā ir izskaidroti dažādu procesuālo etapu termiņi. Lai nodrošinātu konsekvenci, regulā izmantots vienots 30 dienu termiņš Eiropas maksājuma rīkojuma izdošanai un iebildumu nosūtīšanai; - atšķirībā no sākotnējā priekšlikuma tagad regulā iekļauti īstenošanas noteikumi (skatīt 21., 22. un 23. punktu). Pašas regulas tekstā iekļauta ārvalsts tiesas nolēmuma atzīšanas un izpildes procedūras atcelšana, kā arī obligātie standarti, kas jau paredzēti ar regulu 805/2004, ar ko izveido Eiropas izpildes rīkojumu neapstrīdētiem prasījumiem; - kopējā nostāja ietver atkārtotas izskatīšanas klauzulu. Pārējie grozījumi ir formāla rakstura un tie izdarīti, lai tekstu padarītu vieglāk saprotamu. Komisija var pieņemt kopīgo nostāju, kura, mainot konkrētus elementus Komisijas oriģinālajā priekšlikumā, kas grozīts pēc Parlamenta atzinuma saņemšanas, joprojām saglabā mērķus vienkāršot, paātrināt un samazināt tiesvedības izmaksas attiecībā uz nepastrīdamiem finansu prasījumiem. 3.2. Parlamenta izdarīto grozījumu rezultāts Visi Parlamenta grozījumi tika iekļauti grozītajā Komisijas priekšlikumā, kā arī kopīgajā nostājā. Dažos gadījumos apspriedes Padomē un tiesību/valodas ekspertu veiktā teksta rediģēšana pierādīja, ka vajadzīgi daži tehniski paskaidrojumi. Lai panāktu atbilstību regulas tekstam, tika pieņemti un atjaunināti apsvērumi un standarta veidlapas. Vienā gadījumā ir atšķirības starp grozīto priekšlikumu un kopīgo nostāju attiecībā uz 3. panta 1. punktu. - Grozītā priekšlikuma 3. panta 1. punkts: „Šajā regulā pārrobežu lieta ir lieta, kurā vismaz vienas puses domicils vai pastāvīgā dzīvesvieta ir valstī, kas nav dalībvalsts, kuras tiesā izskata lietu.” - Kopīgās nostājas 3. panta 1. punkts: „Šajā regulā pārrobežu lieta ir lieta, kurā vismaz vienas puses domicils vai pastāvīgā dzīvesvieta ir dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, kuras tiesā izskata lietu.” Komisija joprojām izskaka nožēlu par noteikto ierobežojumu, kas paredz, ka abu pušu domicilam jābūt dalībvalstī, un ir pieņēmusi atbilstīgu deklarāciju. Padomes kopīgā nostāja ir saskaņota ar Eiropas Parlamentu, lai panāktu vienošanos pirmajā lasījumā. Tādēļ Eiropas Parlaments nepieprasīs izmaiņas kopīgajā nostājā. 4. SECINĀJUMS Komisija pieņem kopīgo nostāju, ņemot vērā to, ka tā ietver sākotnējā priekšlikuma un Parlamenta grozījumu, kas iekļauti Parlamenta grozītājā priekšlikumā, galvenos elementus. 5. KOMISIJAS DEKLARĀCIJA Kopīgās nostājas apstiprināšanas laikā Komisija pieņēma šādu deklarāciju. _____________ KOMISIJAS DEKLARĀCIJA Komisija paziņo, ka termina „pārrobežu lieta” definīcija šajā regulā nav līguma 65. pantā paredzēto saistību interpretācija, lai ierobežotu Kopienas darbību attiecībā uz lietām, kam ir pārrobežu ietekme, bet tikai viena no iespējām kā ierobežot šīs regulas darbības jomu 65. panta kontekstā. Nav nepieciešams ierobežot darbības jomu, atsaucoties uz vispārīgu „pārrobežu” definīciju instrumentos, kas attiecas uz starptautiskajām privāttiesībām. Nepieciešamība vai vēlme no jauna pārskatīt „pārrobežu” definīciju citos instrumentos, kas nav saistīti ar starptautiskajām privāttiesībām, piemēram, direktīvā par izlīgumu, kura ir atšķirīga no šīs regulas, ir rūpīgi jāanalizē katrā atsevišķā gadījumā, ņemot vērā katra instrumenta mērķus.