LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 21.4.2009 
SEC(2009) 451 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
kas pievienots 
 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTA M, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
Mērķtiecīgāks atbalsts lauksaimniekiem apgabalos, kuros ir nelabv ēlīgi dabas apst ākļi  
 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums  
{COM(2009) 161 gal īgā redakcija} 
{SEC(2009) 449} {SEC(2009) 450} 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums  
Mērķtiecīgāks atbalsts lauksaimniekiem apgabalos, kuros ir nelabv ēlīgi dabas apst ākļi  
1. PROBLĒMU NOTEIKŠANA  
No 1975. gada ieviest ā atbalsta sh ēma lauksaimniekiem maz āk labvēlīgos apgabalos paredz 
atbalsta meh ānismu lauksaimniecisk ās darbības turpin āšanai, tādējādi saglabājot lauku ainavu 
kalnu apgabalos, citos maz āk labvēlīgos apgabalos, kas nav kalnu apgabali (t ā saucamie 
“vidējie mazāk labvēlīgi apgabali”), un apgabalo s ar specifiskiem nelabv ēlīgiem apst ākļiem.  
Intervences lo ģiku attiec ībā uz maks ājumiem par maz āk labvēlīgiem apgabaliem – tagad 
maksājumi par nelabv ēlīgiem dabas apst ākļiem – pārskatīja 2005. gad ā, lai uzlabotu šo 
maksājumu ieguld ījumu ES ilgtsp ējīgas attīstības stratēģijā un novērstu neatbilst ības, uz 
kurām 2003. gad ā norādīja Revīzijas palāta, respekt īvi, attiecībā uz vidējo mazāk labvēlīgo 
apgabalu robežu noteikšanu.  
Tomēr jaunais tiesiskais regul ējums maks ājumiem par nelabv ēlīgiem dabas apst ākļiem 
joprojām nav pabeigts, jo 2005. gad ā Padome nepan āca vienošanos par iesp ējamo Kopienas 
mēroga sistēmu jaunajai klasifik ācijai apgabaliem ar nelabv ēlīgiem dabas apst ākļiem, kas nav 
kalnu apgabali, un apgabaliem ar specifiskiem nelabv ēlīgiem apst ākļiem atbilst īgi jaunajiem 
politikas m ērķiem. Tādējādi pašreiz ējās pārskatīšanas mērķis ir pabeigt 2005. gad ā aizsākto 
procesu, neizsl ēdzot turpm ākas politisk ās stratēģijas attīstības iespēju pēc 2013. gada.  
Risināmās problēmas: 
• pašreizējās vidējo mazāk labvēlīgo apgabalu robežu no teikšanas (kuras pamat ā ir 
sociālekonomiskie r ādītāji) nesaskan ība ar nelabv ēlīgo dabas apst ākļu shēmas 
pārskatītajiem m ērķiem, kuri koncentr ēti uz zemes apsaimniekošanu, nevis 
sociālekonomiskiem m ērķiem;  
• ļoti lielā kritēriju dažādība, kurus dal ībvalstis izmanto, lai noteiktu vid ējo mazāk labvēlīgo 
apgabalu robežas, un ar to saist ītie trūkumi, kas var rad īt nevienlīdzīgu attieksmi pret 
maksājumu saņēmējiem;  
• nepietiekami m ērķtiecīga atbalsta novirz īšana uz apgabaliem, kurus visvair āk apdraud 
zemes apsaimniekošanas p ārtraukšana.  
Jāatzīmē, ka ar Regulas (EK) Nr. 1698/20051 37. pantu tika ieviestas izmai ņas maksājuma 
aprēķinā. Šis noteikums, kas st āsies spēkā, kad būs pabeigta maz āk labvēlīgo apgabalu 
shēmas pārskatīšana, ievērojami palielin ātu atbalsta efektivit āti.  
                                                 
1 Padomes 2005. gada 20. septembra Regula (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku att īstībai no Eiropas 
Lauksaimniec ības fonda lauku att īstībai (ELFLA), OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.  
LV 3   LV 2. SUBSIDIARIT ĀTE 
Pašreizējā pārskatīšana nav plaš āka reforma, bet dr īzāk kopējās lauksaimniec ības politikas 
sistēmā iekļautās pašreizējās shēmas atjaunin āšana. Paredz ēts tikai saska ņot mazāk labvēlīgo 
apgabalu robežu noteikšanu un maks ājumu sist ēmu ar Padomes 2005. gad ā izvirzītajiem 
politikas m ērķiem.  
Pārskatīšanas mērķi paver iesp ējas vienk āršošanai, jo, ņemot vērā kopīgos objekt īvos 
kritērijus, uzlabosies apgabalu robežu noteikšanas p ārskatāmība.  
3. MĒRĶI  
Ņemot vērā iepriekš izkl āstītās problēmas, pārskatīšanas mērķi ir šādi: 
• pielāgot starpposma maz āk labvēlīgo apgabalu robežu noteikšanas un maks ājumu sistēmu 
atbilstīgi 2005. gad ā apstiprinātajai zemes apsaimniekošanas koncepcijai; 
• visā ES uzlabot apgabalu robežu noteikšanas p ārskatāmību un objektivit āti; 
• mērķtiecīgāk un efekt īvāk novirzīt atbalstu uz apgabaliem, kurus visvair āk apdraud zemes 
apsaimniekošanas p ārtraukšana. 
Tā kā Komisijas r īcībā ir ierobežoti dati, t ā pašreizējā situācijā nevar n ākt klajā ar 
priekšlikumu, kura pamat ā būtu iespējamās jaunās robežu noteikšanas sist ēmas rūpīga 
analīze. Inform ācija, kas vajadz īga, lai sīki novērtētu jauno robežu noteikšanas koncepciju, ir 
pieejama tikai vai ieg ūstama tikai dal ībvalstu līmenī. Tāpēc, lai vēlāk varētu sagatavot ties ību 
akta priekšlikumu, ir paredz ēti šādi trīs pasākumi:  
(1) pieņemt Komisijas pazi ņojumu, kur ā aprakstīts pašreiz ējais stāvoklis un dal ībvalstis 
tiek aicin ātas model ēt savā teritorijā iespējamo kop īgo kritēriju izmantošanu, lai 
noteiktu robežas t ādiem apgabaliem ar nelabv ēlīgiem dabas apst ākļiem, kuri nav kalnu 
apgabali, un apgabaliem ar specifiskiem nelabv ēlīgiem apst ākļiem; 
(2) dalībvalstu veikt ās modelēšanas rezult ātus iesniegt Komisijai 2009. gada ruden ī; 
(3) tiklīdz ir saņemti dalībvalstu veikt ās modelēšanas rezult āti, iespējami drīz pabeigt 
ietekmes nov ērtējumu un izstr ādāt tiesību akta priekšlikumu.  
4. POLITISKO RISIN ĀJUMU VARIANTI  
Tika noteikti četri iespējamie varianti un 2008. gada 22. maij ā iesniegti sabiedriskajai 
apspriešanai.  
1. variants — Status Quo+  
Apgabalu robežu noteikšana 
Šajā scenārijā paredzēts, ka dal ībvalstis tiks aicin ātas atteikties no pašreiz izmantotajiem 
sociālekonomiskajiem r ādītājiem maz āk labvēlīgu apgabalu robežu noteikšan ā un noteikt 
kritērijus, kurus t ās uzskata par piem ērotiem, lai identific ētu nelabv ēlīgos dabas apst ākļus, 
LV 4   LV kuri ietekm ē lauksaimniec ību. Dalībvalstīm, kuras izmanto indeksu sist ēmas, varētu atļaut 
to joprojām turpināt, ja vien t ās ir atteikuš ās no šajās sistēmās iekļauto sociālekonomisko 
rādītāju izmantošanas. P ārējām dalībvalstīm būtu jāizstrādā to situācijai atbilstoši augsnes 
un klimata krit ēriji. Komisijai b ūtu jānovērtē katras dal ībvalsts izmantot ās sistēmas 
piemērotība mērķiem, kas ietverti maks ājumu shēmā par nelabv ēlīgiem dabas apst ākļiem.  
 
Atbilstīguma noteikumi 
Dalībvalstīm būtu iespēja noteikt saimniec ībām atbilst īguma noteikumus, lai novirz ītu 
atbalstu specifiskaj ām apsaimniekošanas sist ēmām saskaņā ar attiec īgo dalībvalstu lauku 
attīstības programm ām. Komisijai b ūtu jānovērtē, vai šie krit ēriji ir objekt īvi, 
nediskrimin ējoši un saskan īgi ar pasākuma mērķiem un ES starptautiskaj ām saistībām.  
 
2., 3. un 4. variants pamatojas uz to pašu apga balu robežu noteikšanas metodi, kuras pamat ā ir 
astoņi kopīgi biofizik ālie rādītāji, kurus noskaidrojuši Kop īgā pētniecības centra koordin ētie 
eksperti augsnes un klimata jaut ājumu jom ā, kā arī zemes nov ērtēšanas jom ā. Kritēriju 
definīcija un izmantošana apl ūkota paziņojumā, kam pievienots šis kopsavilkums.  
2. variants – kop īgie kritēriji 
Apgabalu robežu noteikšana 
Vidējo mazāk labvēlīgo apgabalu robežas b ūtu jānosaka, izmantojot biofizik ālos kritērijus, 
kas uzskait īti paziņojuma pielikum ā. 
 
Atbilstīguma noteikumi 
Dalībvalstīm būtu iespēja noteikt saimniec ībām atbilst īguma noteikumus, lai novirz ītu 
atbalstu specifiskaj ām apsaimniekošanas sist ēmām saskaņā ar attiec īgo dalībvalstu lauku 
attīstības programm ām. Komisijai b ūtu jānovērtē, vai šie krit ēriji ir objekt īvi, 
nediskrimin ējoši un saskan īgi ar pasākuma mērķiem un ES starptautiskaj ām saistībām.  
 
3. variants – atbilst īguma noteikumi 
Apgabalu robežu noteikšana 
Vidējo mazāk labvēlīgo apgabalu robežas b ūtu jānosaka, izmantojot biofizik ālos kritērijus, 
kas uzskait īti paziņojuma pielikum ā. 
Atbilstīguma noteikumi 
Dalībvalstīm būtu jānosaka attiec īgi noteikumi, lai novirz ītu atbalstu saimniec ībām, kuras 
nodarbojas ar ekstens īvo lauksaimniec ību, kas dod pozit īvu ieguld ījumu ilgtsp ējīgā zemes 
apsaimniekošan ā, un neparedz ēt atbalstu saimniec ībām, kuras nodarbojas ar intens īvo 
lauksaimniec ību. Kopienas ties ību aktos b ūtu noteikta atbilst īguma krit ēriju pamatsist ēma, 
kurā norādītu principus un to krit ēriju veidu, kuri j āizmanto, lai no atbalsta sh ēmas izslēgtu 
intensīvās lauksaimniec ības sistēmas (piem., maksim ālais lauksaimniec ības dzīvnieku 
LV 5   LV blīvums, vid ējā ražība, standarta bruto segums). Uz š ā pamata dal ībvalstis izv ēlētos 
vispiemērotākos rādītājus un noteiktu sav ās lauku att īstības programm ās attiecīgos 
robežlielumus. Atbilst īguma krit ērijiem jābūt objektīviem, nediskrimin ējošiem un 
saskanīgiem ar pas ākuma mērķiem un ES starptautiskaj ām saistībām.  
 
4. variants – liela biolo ģiskā vērtība 
Apgabalu robežu noteikšana 
Šis variants noz īmētu apgabalu robežu m ērķtiecīgāku noteikšanu: tikai tie apgabali, kas 
klasificēti kā lauksaimniec ības zemes ar lielu biolo ģisko vērtību apgabalos ar nelabv ēlīgiem 
dabas apst ākļiem pretend ētu uz maz āk labvēlīga apgabala statusu.  
Vidējo mazāk labvēlīgu apgabalu robežu noteikš ana vispirms tiktu veikta ar to pašu metodi, 
kas izmantota 2. un 3. variant ā, pamatojoties uz kop īgiem biofizik ālajiem rādītājiem. 
Apgabali, kurus ieg ūtu ar šo pirmo robežu noteikšanu, p ēc tam tiktu samazin āti, lai ietvertu 
tikai tos apgabalus, kas klasific ēti kā lauksaimniec ības zemes ar lielu biolo ģisko vērtību, kas 
definēti kā Eiropas apgabali, kur lauksaimniec ība ir galven ā (parasti domin ējošā) zemes 
izmantošana un kur lauksaimniec ība vai nu veicina, vai ir saist īta ar lielu sugu un biotopu 
daudzveid ību, vai saist īta ar Eiropas un/vai valsts un/vai re ģionālā mērogā nozīmīgu sugu 
esību, vai abiem faktoriem.  
 
Atbilstīguma noteikumi 
Dalībvalstīm būtu iespēja noteikt atbilst īguma noteikumus saska ņā ar pārskatāmiem, 
objektīviem un nediskrimin ējošiem krit ērijiem atbilst īgi pasākuma mērķiem.  
 
Visos variantos, ņemot vērā Padomes noteikt ās minimālās un maksim ālās summas, 
maksājumus apr ēķinātu, pamatojoties uz papildu izmaks ām un neieg ūto ienākumu, kas saist īts 
ar nelabvēlīgajiem apst ākļiem attiec īgajos apgabalos.  
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
5.1. Ierobežotie dati un gr ūtības 4. varianta nov ērtēšanā  
Kā jau minēts, šo anal īzi ir ierobežojis fakts, ka vajadz īgie dati ir pieejami tikai dal ībvalstu 
mērogā. Tāpēc novērtējumā var sniegt tikai no p ārskata sagaid āmo ietekmes veidu paz īmes un 
ekstrapolāciju; pārskatīšanas turpm ākā attīstība ir atkar īga no model ēšanas, kas veicama 
dalībvalstīm.  
4. varianta – “liela biolo ģiskā vērtība” – nov ērtēšanu kavē ievērojami un objekt īvi šķēršļi. 
“Lielas biolo ģiskās vērtības“ rādītāju noteikšanas process lauku att īstības kopīgās uzraudz ības 
un novērtēšanas sist ēmā šajā posmā nav vēl pietiekami izstr ādāts, un daž ādās dalībvalstīs tā 
attīstība notiek atš ķirīgā tempā. Šādos apstākļos ir ļoti grūti izveidot pamatsist ēmu, kurā būtu 
apvienoti nelabv ēlīgu dabas apst ākļu un “lielas biolo ģiskās vērtības” rādītāji, ko var ētu 
izmantot par nov ērtēšanas pamatu.  
LV 6   LV Tā kā nav pietiekami skaidru nor ādījumu par „lielas biolo ģiskās vērtības” rādītājiem, liekas, 
ka ir lietder īgi pagaid ām 4. variantu ne ņemt vērā, kas tom ēr neizslēdz iespēju, ka ilgtermi ņā 
tas būtu labs risin ājums.  
5.2. Atbalsta p ārskatāmība un mērķtiecība 
Ar variantu  “Status Quo +” lielā mērā tiktu saglab āts klasifik ācijas kritēriju pārskatāmības, 
objektivit ātes un zin ātniska pamatojuma tr ūkums, kā arī iespēja, ka pret atbalsta sa ņēmējiem 
nebūtu nevienl īdzīgas attieksmes, par ko tika kritiz ēta pašreiz ējā robežu noteikšanas sist ēma. 
Ar 2. un 3. variantu, pateicoties kop īgajai robežu noteikšanas sist ēmai, tiktu uzlabota atbalsta 
mērķtiecības pārskatāmība un uzticam ība. Tā kā 2. variants neparedz kop īgu koncepciju 
turpmākai atbalsta novirz īšanai, izmantojot atbilst īguma krit ērijus, past āv draudi, ka atbalsts 
nebūs pietiekami koncentr ēts; tomēr, salīdzinot ar 3. variantu, tas sniedz vair āk iespēju reaģēt 
uz vietējām vajadzībām.  
5.3. Sociālekonomisk ā ietekme   
Svarīgākā pārskatītās mazāk labvēlīgo apgabalu atbalsta sh ēmas sociālekonomisk ās ietekme 
varētu attiekties uz saimniec ības ienākumu apgabalos, kurus sk ārusi jaunā robežu noteikšanas 
un maksājumu sist ēma. Pašreiz pieejam ā informācija neļauj noteikt apgabalus, uz kuriem 
varētu attiekties maz āk labvēlīgā apgabala statusa izmai ņas saskaņā ar apzin ātajiem 
variantiem.  
Apkopojot iepriekš teikto, var uzskat īt, ka mazāk labvēlīga apgabala statusa zaud ēšanai sakar ā 
ar robežu jaunu noteikšanas krit ēriju izmantošanu b ūtu dažāda negatīva ietekme atkar ībā no 
tā, cik lielu saimniec ības ienākuma daļu veidojuši maks ājumi par maz āk labvēlīgu apgabalu. 
Šai sakar ā Status Quo + liekas variants ar vismaz āko ietekmi, jo tas sal īdzinājumā ar 
pašreizējo robežu noteikšanas sist ēmu neietver b ūtiskas izmai ņas. 
2. un 3. variant ā izmaiņas apgabalu robežu noteikšan ā var gan negat īvi, gan pozit īvi ietekm ēt 
saimniecības ienākumu, bet pašreiz ējā posmā tās attiecīgu datu tr ūkuma dēļ nav iesp ējams 
novērtēt. Jebkurā gadījumā maksājuma zaud ējums saist ībā ar mazāk labvēlīgu apgabalu 
izraisītu ļoti negatīvas sekas un noteiktos gad ījumos (3 % no visiem sa ņēmējiem) rad ītu 
negatīvu ienākuma bilanci (attiec ībā uz saimniec ības neto pievienoto v ērtību).  
Ieviešot valst īm kopīgu atbilst īguma krit ēriju sistēmu, kas paredz ēta 3. variant ā, koncentr ētu 
atbalsta novirz īšanu ekstens īvām apsaimniekošanas sist ēmām, kas nav tik rentablas un rada 
lielāku iespējamību, ka zemes apsaimniekošana tiks p ārtraukta. T ādējādi iespējams, ka šim 
variantam b ūtu pozitīva ietekme uz saimniec ībām, kurām ir nelieli ien ākumi un kuras liel ā 
mērā atkarīgas no atbalsta par maz āk labvēlīgu apgabalu.  
– Jāmin arī, ka daudz ās dalībvalstīs lauksaimnieki var izmantot vair ākas priekšroc ības 
(piem., maz ākus nodok ļus saskaņā ar valsts ties ību aktiem), jo tie atrodas maz āk labvēlīgā 
apgabalā, pat ja vi ņi vārda tiešā nozīmē nav atbalsta sa ņēmēji par maz āk labvēlīgu 
apgabalu. Izmai ņas mazāk labvēlīgā apgabala status ā šajos apgabalos var iev ērojami 
ietekmēt saimniec ību ienākumu, lai gan ES m ērogā to nav iesp ējams novērtēt.  
– Analīzes pašreiz ējā posmā nav zin āms, vai un kur b ūs lauksaimnieki, kas 
sociālekonomisko krit ēriju svītrošanas d ēļ vairs nesa ņems atbalstu par maz āk labvēlīgu 
LV 7   LV apgabalu. Š ādu gadījumu iesp ējamība un daudzums b ūtu jānovērtē, pamatojoties uz 
modelēšanas rezult ātiem, kas dal ībvalstīm jāiesniedz 2009. gada ruden ī. Šajā sakarā 
jāpārbauda, vai: 
– citi reģionā pieejami KLP pas ākumi, piem ēram, saska ņā ar attiec īgās lauku att īstības 
programmas 3. asi var kompens ēt sociālekonomiskos apgr ūtinājumus, uz kuriem l īdz šim 
attiecās atbalsts par maz āk labvēlīgu apgabalu;  
– jāievieš pas ākumi, kas nodrošina vienm ērīgu pāreju uz jauno robežu noteikšanas sist ēmu.  
5.4. Lauku kopienu dz īvotspēja 
Apgabalos, kur lauksaimniec ība joproj ām ir viet ējās ekonomikas pamatbalsts, izmai ņas 
mazāk labvēlīgu apgabalu robežu noteikšan ā un/vai maks ājumu sist ēmā var ievērojami 
ietekmēt to vispārējo attīstību.  
Dažas lauksaimniec ības kopienas to ražošanas sist ēmas, maz ākas pievienot ās vērtības, 
saimniecības lieluma un perif ērā izvietojuma d ēļ ir mazāk aizsargātas nekā citas. Vair ākos 
gadījumos ražošanas sist ēmas neaizsarg ātību ir rad ījuši dabas apst ākļi, tāpēc atbalsta 
mērķtiecīguma uzlabošana un t ā novirzīšana uz apgabaliem, kuros ir īpaši nelabv ēlīgi dabas 
apstākļi, var pozit īvi ietekmēt apgabala dz īvotspēju kopum ā.  
Gadījumos, kur ekonomisk ā lejupslīde nav saist īta ar nelabv ēlīgiem dabas apst ākļiem, liekas, 
ka pasākumiem, kas paredz ēti lauksaimniec ības nozares konkur ētspējas palielin āšanai, 
daudzveid ības veicin āšanai un integr ētu augšupv ērstu attīstības stratēģiju izstrādei, ir liel ākas 
izredzes g ūt panākumus nek ā maksājumam par nelabv ēlīgiem dabas apst ākļiem.  
5.5. Ietekme uz vidi   
Apgabala robežu noteikšana, kuras pamat ā būtu viendab īgs biofizik ālo kritēriju kopums vis ā 
Eiropas Savien ībā, palielinātu iespēju koncentr ēt atbalstu uz ekstens īvām lauksaimniec ības 
sistēmām, jo apgabalu klasifik ācija ir nep ārprotami saist īta ar nelabv ēlīgiem dabas 
apstākļiem, kas kav ē lauksaimniec ības attīstību. Šā iemesla d ēļ 2. un 3. variants ir efekt īvāks 
nekā 1. variants. 
2. variants ļautu dal ībvalstīm noteikt ar zemes apsaimniekošanas pras ībām saistītus 
atbilstīguma nosac ījumus. Apgabalu robežu noteikšana, kuras pamat ā ir kopīgi biofizik ālie 
kritēriji, novirz ītu atbalstu apgabaliem, kurus raksturo galvenok ārt ekstens īvā 
lauksaimniec ība, un lauksaimniekiem, kas sa ņem maks ājumu par nelabv ēlīgiem dabas 
apstākļiem, būtu jāievēro savstarp ējā atbilstība. Tomēr shēmas efektivit āti var kav ēt atbalsta 
nepietiekama m ērķtiecība, jo īpaši apgabalo s, kur intens īvās lauksaimniec ības sistēmas, kas 
parasti saist ītas ar liel āku vides apdraud ējumu, past āv līdzās ekstensīvajām lauksaimniec ības 
sistēmām. Tādējādi saskaņā ar 2. variantu ieguld ījums, ko ilgtsp ējīgā zemes apsaimniekošan ā 
un ES mērķos vides jom ā dotu maks ājumi par nelabv ēlīgiem dabas apst ākļiem, būtu atkarīgs 
no dalībvalstu veikt ās shēmas īstenošanas.  
Salīdzinājumā ar 2. variantu 3. varian ts ietver papildu pras ības attiec ībā uz saimniec ību 
pārvaldības praksi un atbalstu par nelabv ēlīgiem dabas apst ākļiem novirz ītu tikai uz t ām 
lauksaimniec ības sistēmām, kas dod specifisku pozit īvu ieguld ījumu ilgtsp ējīgā zemes 
apsaimniekošan ā. Tomēr maksājums nesegtu saist ības, kas p ārsniedz parast ās prasības, bet 
tikai kompens ētu lauksaimniekiem papildu izmaksas un neg ūto ienākumu saist ībā ar 
LV 8   LV nelabvēlīgajiem dabas apst ākļiem. Tāpēc šķiet, ka 3. variantam ir visliel ākais potenci āls dot 
ieguldījumu attiec ībā uz mērķiem vides jom ā, ja atbalsta sh ēma ir īstenota saskan ībā ar citiem 
2. ass pas ākumiem. Lai 3. varianta īstenošana b ūtu līdzsvarota, no vienas puses, lauksaimnieki 
nedrīkst saņemt maks ājumu divreiz (saska ņā ar maks ājumiem par nelabv ēlīgiem dabas 
apstākļiem un saska ņā ar 2. ass pas ākumiem) par vienas un t ās pašas saist ības pildīšanu un, no 
otras puses, lauksaimniekus apgabalos ar nelabv ēlīgiem dabas apst ākļiem nedr īkst 
diskrimin ēt, izslēdzot viņus no agrovides maks ājumiem, kas attiektos uz lauksaimniekiem, 
kuri izpilda l īdzīgus nosac ījumus ārpus reģiona.  
6. VARIANTU SAL ĪDZINĀJUMS  
Šajā pārskatīšanas procesa posm ā nevienam variantam nevar dot skaidru priekšroc ību. Tomēr 
Status Quo + variants nav seviš ķi piemērots, lai nov ērstu kritiz ētos pašreiz ējās shēmas 
elementus un 4. variantu (liela biolo ģiskā vērtība) īstermiņā nevar īstenot.   
Ir paredzēts turpināt pārskatīšanas procesu, k ā ierosināts 3. iedaļā, lai preciz ētu variantus un 
rastu risin ājumu, kam dodama priekšroka, ņemot vērā modelēšanu, ko veikušas dal ībvalstis, 
pamatojoties uz kop īgajiem biofizik ālajiem krit ērijiem.   
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Lai uzraudz ītu maksājumus, kas veikti lauksaimniekiem apgabalos ar nelabv ēlīgiem dabas 
apstākļiem, kas nav kalnu apgabali, ir paredz ēti šādi rādītāji. 
Pamatrādītāji Biolo ģiskā daudzveid ība: biolo ģiski vērtīga lauksaimniec ības un 
mežsaimniec ības zeme 
Bioloģiskā daudzveid ība: lauksaimniec ības zemju putnu popul ācija 
Ieguldījuma 
rādītāji Publiskā sektora izdevumi (kop ā pret ELFLA) 
Īstenošanas 
rādītāji Atbalstīto saimniec ību skaits apgabalos ar apgr ūtinājumiem, kas nav kalnu 
apgabali (sadal ījums pa apgr ūtinājuma veidiem – p ārmitra zeme, kalni… –) 
Lauksaimniec ības zeme, par kuru sa ņemts atbalsts (sadal ījums pa plat ības un 
apgrūtinājuma veidiem) 
Rezultāts Sekm īgi apsaimniekotas zemes apgabali, kas sekm ē:  
bioloģiskās daudzveid ības uzlabošanu 
ūdens kvalit ātes uzlabošanu 
klimata pārmaiņu mazināšanu 
augsnes kvalit ātes uzlabošanu  
marginaliz ācijas un zemes apsaimniekošanas p ārtraukšanas nov ēršanā Kopīgi 
rādītāji 
Ietekmes 
rādītāji Bioloģiskās daudzveid ības atjaunošana 
Bioloģiski vērtīgas lauksaimniec ības zemes un meža plat ību uzturēšana  
 
 
Pārskatītās atbalsta sh ēmas novērtējumā īpaša uzman ība jāpievērš šādiem punktiem. 
LV 9   LV – Kādā apjomā maksājumi par nelabv ēlīgiem dabas apst ākļiem ir pal īdzējuši nodrošin āt 
nepārtrauktu zemes izmantošanu apgabalos ar apgr ūtinājumiem, kas nav kalnu apgabali?  
– Kādā apjomā shēma veicin ājusi ilgtsp ējīgu lauksaimniec ības sistēmu saglab āšanu un 
pilnveidošanu? 
– Kādā apjomā shēma ir veicin ājusi lauku ainavas saglab āšanu un vides uzlabošanu?