Īpašais ziņojums ES palīdzība  
Ukrainai LV 2016  Nr. 32
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis: +352  4398-1
Uzziņām:  eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx
Tīmekļa vietne:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads
Print ISBN 978-92-872-6363-6 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/223577 QJ-AB-16-031-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-6335-3 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/479053 QJ-AB-16-031-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-6372-8 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/57493 QJ-AB-16-031-LV-E
© Eiropas Savienība, 2016. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
ES palīdzība  
Ukrainai
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2016  Nr. 32
02
 Revīzijas darba grupa
Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības 
aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas 
lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu un izdevumu 
apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Karel Pinxten  vadītā III apakšpalāta, kura revidē ārējo darbību, drošības un tiesisku -
ma izdevumu jomas. Revīziju vadīja ERP loceklis Szabolcs Fazakas , un revīzijas darbā piedalījās viņa biroja atašejs Márton 
Baranyi , atbildīgā vadītāja Beatrix Lesiewicz , atbildīgā vadītāja pienākumu izpildītājs Francis Joret , darbuzdevuma vadītājs 
Christian Geoffroy  un revidenti Alina Milasiute  un Balazs Kaszap .
No kreisās uz labo:  B. Kaszap, B. Lesiewicz, F. Joret, S. Fazakas, C. Geoffroy, A. Milasiute, M. Baranyi .

03
 Saturs
Punkts
 Saīsinājumi
I–VIII  Kopsavilkums
1–10  Ievads
1–3 Ģeogrāfiskā un politiskā pamatinformācija
4–5 Ekonomikas un finanšu stāvoklis
6–7 ES un Ukrainas sadarbības satvars
8–10  ES finansiālā palīdzība
11–25  Īpašais konteksts saistībā ar ES palīdzību Ukrainai
11–16  ES un Ukrainas sadarbībai traucēja nestabilais politiskais, ekonomiskais un administratīvais 
stāvoklis
11 ES un Ukrainas dialogu nostiprināja sarunas par asociācijas nolīgumu
12–14  Politiskā un administratīvā nestabilitāte palēnināja ES un Ukrainas dialoga tempu un reformu virzību
15–16  Kopš 2010. gada Komisija aizvien vairāk ir uzsvērusi oligarhijas sistēmas radīto risku
17–22  ES reakcija uz Ukrainas 2014. gada krīzi bija tūlītēja, tomēr tas bija ārkārtas risinājums
17–18  Komisijas 2014. gada marta finansējuma pakete sastāvēja galvenokārt no potenciāliem aizdevumiem
19–20  Komisija izmantoja īpašus pasākumus, lai Ukrainas krīzi risinātu ātri
21–22  ES izveidoja ad hoc  struktūras, lai pārvaldītu plašāku iesaistīšanos Ukrainas krīzes risināšanā
23–25  Līdzekļu devēji paši nostiprināja savu koordināciju, jo Ukrainas valdības veikums šajā jomā bija 
vājš
23–24  Ukrainas valdība vāji koordinēja līdzekļu devējus
25 Kopš 2014. gada līdzekļu devēji ir uzlabojuši iekšējo koordināciju
04 Saturs 
26–29  Revīzijas tvērums un pieeja
30–73  Apsvērumi
30–63  I daļa. Cik efektīva bija ES palīdzība Ukrainai ar mērķi uzlabot publisko finanšu pārvaldību un 
apkarot korupciju
31–37  Kopš 2013. gada ir ievērojami uzlabojies ES un Ukrainas dialogs attiecībā uz publisko finanšu pārvaldību un 
kopš 2011. gada – attiecībā uz korupcijas apkarošanu
38–44  Palīdzības koncepcija paredzēja iespēju ātri izmaksāt līdzekļus, bet tajā ne vienmēr bija pietiekami ņemtas 
vērā sasniedzamās reformas
45–49  ES palīdzības īstenošanas uzraudzība ir uzlabojusies
50–63  ES palīdzības rezultāti joprojām ir trausli
64–73  II daļa. Cik efektīva bija ES palīdzība ar mērķi uzlabot gāzes nozares pārvaldību un ES gāzes 
piegādes drošību caur Ukrainu
65–69  Vēl nesen ES un Ukrainas dialogam traucēja nekonsekventa apņemšanās un pieeja
70 Sākumā nosacījumi ES palīdzības saņemšanai bija ļoti plaši
71–72  Līdz 2014. gadam trūka kvalitatīvu datu ES palīdzības organizēšanai
73 Līdz 2014. gadam ES palīdzība tikai ierobežotā mēra ietekmēja gāzes nozari
74–84  Secinājumi un ieteikumi
 Pielikums.  Revidētās programmas
 Komisijas un EĀDD atbildes
05
 Saīsinājumi
CRIS : kopējā Ārējo attiecību ģenerāldirektorāta ( RELEX ) informācijas sistēma ( Common Relex Information System )
EĀDD : Eiropas Ārējās darbības dienests
EIB: Eiropas Investīciju banka
EKI: Eiropas kaimiņattiecību instruments
EKPI : Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments
ERAB : Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka
ESAO : Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija
EUAM : ES padomdevēja misija civilās drošības sektora reformai Ukrainā ( EU Advisory Mission for Civilian Security 
Sector Reform )
GRECO : Pretkorupcijas starpvalstu grupa ( Group of States against Corruption )
GRP : gada rīcības programma
ĢD: ģenerāldirektorāts
IKP: iekšzemes kopprodukts
KA: korupcijas apkarošana
MFP : makrofinansiālā palīdzība
PFP : publisko finanšu pārvaldība
PIFP : publisko izdevumu un finansiālā pārskatatbildība
PSIFK : publiskā sektora iekšējā finanšu kontrole
PSO : pilsoniskās sabiedrības organizācija
PVN : pievienotās vērtības nodoklis
SFI: starptautiskā finanšu iestāde
06 Saīsinājumi 
SIGMA : iniciatīva “Atbalsts pārvaldības uzlabošanai” ( Support for Improvement in Governance and Management )
SVF : Starptautiskais Valūtas fonds
TACIS : tehniskā palīdzība Neatkarīgo Valstu Sadraudzībai un Gruzijai ( Technical Assistance to the Commonwealth of 
Independent States and Georgia )
UAG : Ukrainas atbalsta grupa
UGP : Ukrainas Grāmatvedības palāta
VIP: valsts indikatīvā programma
VSD : valsts stratēģijas dokuments
07
 Kopsavilkums
I
Ukraina ir viens no Eiropas Savienības lielākajiem un politiski svarīgākajiem tiešajiem kaimiņiem. Valstij raksturīga 
iestāžu un politiskā nestabilitāte, pārvaldības problēmas un ekonomiskās un finansiālās grūtības. Ekonomiskās un 
finanšu grūtības ir ļoti padziļinājis Austrumukrainas konflikts. Tomēr pēc 2014.  gada Maidana notikumiem Ukraina ir 
uzsākusi daudzas svarīgas reformas.
II
ES sadarbojas ar Ukrainu saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku un tās austrumu reģionālo dimensiju  – Aus -
trumu partnerību. Pēc ilgām sarunām 2014. gadā parakstīja Asociācijas nolīgumu, kurš, stājoties spēkā, pilnībā aiz -
stās 1994. gada Partnerības un sadarbības nolīgumu. Lielāko daļu divpusējās palīdzības sniedza saskaņā ar Eiropas 
Kaimiņattiecību un partnerības instrumentu, ko 2014. gadā aizstāja Eiropas Kaimiņattiecību instruments. Revidētajā 
periodā (2007.–2015. gadā) ES finansiālā palīdzība bija dotācijas 1,6 miljardu EUR apmērā, no kā puse bija budžeta 
atbalsts, un makrofinansiālie aizdevumi 3,4 miljardu EUR apmērā.
III
Gandrīz visā revidētajā periodā ES palīdzības efektivitāti ierobežoja nestabilais politiskais, likumdošanas un admi -
nistratīvais konteksts. ES un Ukrainas sadarbība sāka noritēt intensīvāk pēc 2014. gada Maidana notikumiem, bet 
Ukrainas problēmas joprojām ļoti ietekmē reformu procesu, un oligarhu radītais risks joprojām ir liels. ES  reakcija 
uz Ukrainas 2014. gada krīzi bija tūlītēja (2014.–2020. gada pakete par 11,2 miljardiem EUR), tomēr tas bija ārkārtas 
risinājums. ES spēja ātri piešķirt un izmaksāt lielas naudas summas bez iepriekš izstrādātas stratēģijas.
IV
Revīzijas mērķis bija novērtēt, vai 2007.–2015. gada periodā Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta sniegtā 
palīdzība bija labi sagatavota, piemērota un efektīva, lai atbalstītu Ukrainas pārveidi par labi pārvaldītu valsti tādās 
jomās kā publisko finanšu pārvaldība un korupcijas apkarošana, kā arī gāzes nozarē. Revīzijas tvērumā ietilpa visas 
ES budžeta atbalsta un makrofinansiālās palīdzības programmas, kas uzsāktas kopš 2007. gada, kā arī Komisijas 
2014. gadā sāktās paketes finanšu instrumenti.
V
Kopumā ar ES palīdzību Ukrainai ir daļēji efektīvi atbalstīta Ukrainas pārveide par labi pārvaldītu valsti IV punktā 
minētajās jomās.
Kopsavilkums 08
VI
ES palīdzība Ukrainai daļēji efektīvi deva uzskatāmus un ilgtspējīgus rezultātus PFP un KA jomās. Laikā no 2007. līdz 
2013. gadam PFP Eiropas Savienības un Ukrainas dialogā pārsvarā ieņēma pieticīgu vietu. Līdz 2014. gadam Ukrainas 
valdības apņemšanās īstenot reformu procesu bija ierobežota, tāpēc iznākumi bija nepilnīgi un aizkavēti. Korupcijas 
apkarošanu pastiprināja pēc tam, kad 2011. gadā tika pieņemts vīzu režīma liberalizācijas rīcības plāns, kā arī pēc 
Maidana notikumiem, kad uzlabojās sadarbība. Kaut arī kopš 2014. gada reformas notiek ar jaunu sparu, līdz šim 
sasniegtie rezultāti joprojām ir trausli. Krāpšanas apkarošanas politikas efektīvas īstenošanas rezultāti vēl jāgaida. 
Budžeta atbalsta programmu un makrofinansiālās palīdzības koncepciju skāra nepilnības nosacījumu formulēšanā 
vai to izpildes novērtēšanas metodēs. Lielākā daļa budžeta atbalsta programmu Ukrainā bija izstrādātas tā, ka bija 
paredzēts izmaksāt ievērojamu daļu piešķirtās summas programmas sākumā, tiklīdz bija izpildīti vispārējie nosacī -
jumi. Lai risinātu kritisko stāvokli Ukrainā 2014. gadā, Komisija galveno uzmanību pievērsa palīdzības ātrai izmaksā -
šanai. ES palīdzības īstenošanas uzraudzība pamatā bija efektīva. Publisko finanšu pārvaldības prioritāšu risināšanu 
2011.–2013.  gadā veicināja budžeta atbalsta maksājumu apturēšana.
VII
Ar ES palīdzību Ukrainai tika daļēji efektīvi uzlabota gāzes nozares pārvaldība un gāzes piegādes drošība caur 
Ukrainu. ES un Ukrainas dialogs par enerģētiku aptvēra plašu jautājumu loku, bet to nelabvēlīgi ietekmēja Ukrainas 
svārstīgā apņemšanās un ES ieinteresēto personu atšķirīgie viedokļi attiecībā uz ES gāzes piegādes drošību caur 
Ukrainu. Pārskatītā koncepcija attiecībā uz ES palīdzību ar mērķi uzlabot gāzes nozares pārvaldību un gāzes piegā -
des drošību caur Ukrainu ietvēra dažus nosacījumus, kuri bija neskaidri un grūti novērtējami. Reizēm ES palīdzības 
īstenošanas uzraudzībai trūka kvalitatīvu datu un ES un Ukrainas kopīgie ziņojumi nesniedza pietiekami detalizētus 
skaidrojumus par grūtībām gāzes nozarē. Līdz 2014. gadam ES palīdzība ierobežotā mērā ietekmēja Ukrainas gāzes 
nozares darbību un deva neviendabīgus rezultātus saistībā ar ES gāzes piegādes drošību caur Ukrainu. Tomēr kopš 
tā laika ir ievērojami daudz sasniegts, īpaši, 2015. gada aprīlī ir pieņemts gāzes likums, kurš saskan ar ES trešo ener -
ģētikas tiesību aktu kopumu.
VIII
Šajā ziņojumā ir sniegti pieci ieteikumi, kuru izpilde palīdzētu uzlabot ES palīdzību Ukrainai.
09
 Ievads
Ģeogrāfiskā un politiskā pamatinformācija
01 
Ukrainas platība ir 603 000 km2, un 2014. gadā tajā dzīvoja 44,3 miljoni iedzīvotā -
ju. Ukraina ieguva pilnīgu neatkarību 1991. gadā, kad sabruka Padomju Savienība. 
Kopš 2004. gada, kad Eiropas Savienība paplašinājās, ietverot Centrāleiropas un 
Austrumeiropas valstis, Ukraina kļuva par vienu no Eiropas Savienības lielākajiem 
un politiski svarīgākajiem tiešajiem kaimiņiem.
02 
Valstī valda politiska un institucionāla nestabilitāte. Kopš 2004. gada ir bijuši trīs 
svarīgi notikumi: 2004. gadā – oranžā revolūcija, 2010. gadā – prezidenta vēlē -
šanas (tās pamatā noritēja demokrātiski un mierīgi) un 2014. gadā – Maidana 
revolūcija1.
03 
Kopš 2014. gada sākuma ir bijusi nopietni apdraudēta Ukrainas teritoriālā vienotī -
ba. Revīzijas laikā Ukrainas armijai bija konflikts ar Krievijas atbalstītajiem separā -
tistiem daļā Doņeckas un Luhanskas apgabalu, un Krievijas spēki bija anektējuši 
Krimas pussalu2.
Ekonomikas un finanšu stāvoklis
04 
Kopš neatkarības iegūšanas 1991. gadā Ukrainas ekonomiskais sniegums ir bijis 
vājš. Šā gadsimta sākumā bija vērojama ekonomikas izaugsme, bet to nopietni 
skāra 2008. gada globālā krīze, un līdz šim nav izdevies atlabt. Ukrainas finanses 
gadu gaitā pasliktinās, kam galvenais iemesls ir publisko finanšu nesaimnieciskā 
pārvaldība. Valsts budžeta ieņēmumu daļu negatīvi ietekmē ēnu ekonomikas 
ievērojamais īpatsvars3. Lai gan Ukraina cenšas veikt reformas, to Eiropā joprojām 
uzskata par viskorumpētāko valsti4. Valsts politikas veidošana ir atkarīga no privā -
tām interesēm. Oligarhu klani, kuri pēc neatkarības iegūšanas ir ievērojami izvēr -
sušies, turpina dominēt Ukrainas ekonomikā, politikā un plašsaziņas līdzekļos.1 Tiek izmantoti arī citi 
nosaukumi: Eiromaidans, 
protesti, demonstrācija, 
sacelšanās, pašcieņas 
revolūcija.
2 Krievija apgalvo, ka Krima ir 
daļa no Krievijas Federācijas, 
pamatojoties uz 2014. gada 
16. marta referendumu, kuru 
par nelikumīgu uzskata 
Ukrainas valdība, Eiropas 
Savienība, ASV un 
ANO  Ģenerālā asambleja.
3 Tiek uzskatīts, ka Ukrainas ēnu 
ekonomika ir lielākā Eiropā un 
viedo apmēram 44 % IKP. 
Sk. Igor Vinnychuk  un Serhii 
Ziukov  “Shadow Economy in 
Ukraine: Modelling and 
Analysis ” [“Ukrainas ēnu 
ekonomika: modeļi un 
analīze”], Jurija Fedkoviča 
Čerņivci vārdā nosauktā 
Nacionālā universitāte, 2013. g.
4 2015.  gadā organizācija 
Transparency International  
ierindoja Ukrainu 130. vietā no 
168 valstīm (2014. gadā – 
142. vietā no 175 valstīm) 
(sk. http://www.transparency.
org/cpi2015/#results-table ).
10 Ievads 
05 
Austrumukrainas konflikts ir ļoti pasliktinājis ekonomikas un finanšu stāvokli, 
jo konfliktam ir tērēti ierobežotie finanšu resursi un ir tikpat kā iznīcināta valsts 
svarīgākā rūpnieciskā zona. 2014. gada sākumā Ukrainas valdība bija aprēķinājusi 
vajadzību pēc ārvalstu atbalsta apmēram 35 miljardu ASV dolāru vērtībā 2014. un 
2015. gadam. Valstij piederošā gāzes uzņēmuma “ Naftogaz ” deficīts aizvien 
vairāk noslogo valsts finanses. Šis deficīts ir pieaudzis no 1,9 % IKP 2013. gadā līdz 
5,7 % IKP 2014. gadā, kad tas pārsniedza kopējo valdības deficītu, kurš bija 4,6 %5.
ES un Ukrainas sadarbības satvars
06 
ES sadarbojas ar Ukrainu saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku un tās aus -
trumu reģionālo dimensiju – Austrumu partnerību. Sadarbības attīstības gaitā 
1994. gadā tika parakstīts Partnerības un sadarbības nolīgums, 2005. gadā – ES un 
Ukrainas Rīcības plāns un 2009. gadā – Asociācijas darba kārtība6.
07 
ES un Ukraina 2007. gada martā sāka sarunas par “jaunu pastiprinātu nolīgumu” 
(2008. gada septembrī to nosauca par Asociācijas nolīgumu), ar kuru aizstāt 
Partnerības un sadarbības nolīgumu; sarunas noslēdzās 2011.  gada decembrī, un 
Asociācijas nolīgums tika parafēts. Gatavojoties šā nolīguma parakstīšanai ES un 
Ukrainas 16.  samitā 2013.  gada februārī, Ukraina apstiprināja apņemšanos panākt 
uzskatāmu progresu trīs jomās: novērst ar vēlēšanām saistītās problēmas, risināt 
selektīvā tiesiskuma problēmu un neļaut tai atkārtoties un īstenot Asociācijas dar -
ba kārtībā paredzētās reformas. 2013. gada 21. novembrī Ukraina nolēma apturēt 
gatavošanos Asociācijas nolīguma parakstīšanai. Šī pēkšņā atkāpšanās izraisīja 
Maidana masu demonstrāciju, kurā tika pausts atbalsts politiskajai asociācijai 
ar Eiropas Savienību un ekonomiskajai integrācijai. Pēc Maidana ES  un Ukraina 
parakstīja Asociācijas nolīguma politiskos noteikumus 2014. gada 21. martā un 
pārējos noteikumus  – 2014.  gada 27.  jūnijā7. Nolīgums paredz nostiprināt ES un 
Ukrainas attiecības visās sadarbības jomās un vienlaikus ir reformas darba kārtī -
ba, pamatojoties uz visaptverošu programmu Ukrainas likumdošanas saskaņoša -
nai ar ES normām.5 SVF Valsts ziņojums nr. 15/69 
“Ukraine: Request for Extended 
Arrangement Under the 
Extended Fund Facility and 
Cancellation of Stand-By 
Arrangement Staff Report ” 
[“Ukraina: prasība pagarināt 
režīmu, ko piemēro atbilstoši 
Paplašinātās finansēšanas 
mehānismam, un pagaidu 
režīma atcelšana”], 
Starptautiskais Valūtas fonds, 
2015. g. marts.
6 2009. gada Asociācijas darba 
kārtību atjaunināja 2011., 
2013. un 2015. gadā.
7 2016. gada aprīļa vidū 
Asociācijas nolīgumu bija 
ratificējis Ukrainas parlaments 
Verkhovna rada, Eiropas 
Parlaments bija devis 
piekrišanu tā noslēgšanai, un 
arī 27 dalībvalstis bija to 
ratificējušas (Nīderlande vēl 
nav pieņēmusi galīgo lēmumu 
par ratificēšanu, kam par 
iemeslu ir tur rīkotā 
referenduma negatīvais 
iznākums). Asociācijas 
nolīguma daļas ir tikušas 
piemērotas ar pagaidu 
nosacījumu.
11 Ievads 
ES finansiālā palīdzība
08 
Finansiālo palīdzību sniedza dotāciju veidā ar mērķi palīdzēt Ukrainai īstenot 
Rīcības plānu. Palīdzību galvenokārt sniedza saskaņā ar Eiropas Kaimiņattiecību 
un partnerības instrumentu (EKPI)8, ko 2014. gadā aizstāja ar Eiropas Kaimiņ -
attiecību instrumentu (EKI)9. EKPI divpusējā palīdzība Ukrainai bija ieplānota 
2007.–2013. gada valsts stratēģijas dokumentā (VSD) un divās valsts indikatīvajās 
programmās (2007.–2010. gada un 2011.–2013. gada VIP). Kopš tā laika sarežģītā 
stāvokļa dēļ nav bijuši citi VSD vai VIP . Lielāko daļu EKPI un EKI palīdzības (65 %) 
piešķīra kā nozares budžeta atbalstu. Ukraina saņēma ES dotācijas arī saskaņā ar 
Instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā un Stabilitātes un miera veicināšanas 
instrumentu.
09 
Papildus dotācijām ES ir sniegusi Ukrainai arī makrofinansiālo palīdzību, t. i., 
aizdevumus, kurus izsniedz vairākās daļās, ja ir izpildīti nosacījumi saistībā ar ma -
kroekonomisko stāvokli un nozaru reformām. 1. tabulā  ir parādīts ES  finansiālās 
palīdzības Ukrainai sadalījums dotācijās un aizdevumos 2007.–2015. gadā.8 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2006.  gada 
24. oktobra Regula (EK) 
Nr. 1638/2006, ar ko paredz 
vispārējos noteikumus Eiropas 
kaimiņattiecību un 
partnerības instrumenta 
izveidošanai (OV L 310, 
9.11.2006., 1. lpp.).
9 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2014. gada 11. marta 
Regula (ES) Nr. 232/2014, ar ko 
izveido Eiropas 
Kaimiņattiecību instrumentu 
(OV L 77, 15.3.2014., 27. lpp.).1. tabulaES divpusējā palīdzība Ukrainai 2007 .–2015. gadā atbilstoši dažādiem instrumentiem 
(miljoni EUR)
Kopējie piešķīrumi1
Summa Īpatsvars
Kopējā ES palīdzība Ukrainai (ieskaitot makrofinansiālo palīdzību) 5 019 100 %
Kopējās dotācijas 1 609 32 %
EKPI  un EKI21 330 27 %
iedalot sīkāk:
budžeta atbalsts3, 4794 16 %
citas EKPI un EKI dotācijas 536 11 %
Stabilitātes un miera veicināšanas instruments 54 1 %
Instruments sadarbībai kodoldrošības jomā 225 4 %
Kopējie makrofinansiālās palīdzības (MFP) aizdevumi 3 410 68 %
I MFP programma 610 12 %
II MFP programma 1 000 20 %
III MFP programma 1 800 36 %
1 Dati līdz 2015. gada 30. novembrim.
2 Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instruments un Eiropas Kaimiņattiecību instruments.
3 Ieskaitot valsts veidošanas līgumu.
4 Atskaitot 29 miljonus EUR, ko piešķīra papildu darbībām (tehniskā palīdzība).
Avots:  Ārējo attiecību ĢD Kopējā informācijas sistēma CRIS  un Ekonomikas un finanšu lietu ĢD tīmekļa vietne (MFP).
12 Ievads 
10 
2014. gada martā Komisija paziņoja par orientējošu Ukrainas atbalsta paketi 
11,2 miljardu EUR apmērā, ieskaitot Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Rekon -
strukcijas un attīstības bankas aizdevumus par summu līdz 8 miljardiem EUR 
2014.–2020. gada periodam ar mērķi atbalstīt reformu procesu (sk. 17. un 
18. punktu).
13
 Īpašais konteksts saistībā ar 
ES palīdzību Ukrainai
ES un Ukrainas sadarbībai traucēja nestabilais 
politiskais, ekonomiskais un administratīvais stāvoklis
ES un Ukrainas dialogu nostiprināja sarunas par asociācijas 
nolīgumu
11 
Revidētajā periodā ES  un Ukrainas dialoga satvars nebija stingri strukturēts, un 
to noteica sarunas un tām sekojošā Asociācijas nolīguma provizoriska piemēro -
šana. Pašlaik ES un Ukrainas sadarbība notiek atbilstoši 2014. gadā parakstītajam 
Asociācijas nolīgumam un 2015.  gadā atjauninātajai Asociācijas darba kārtībai. 
Augstākā līmeņa sadarbību apsprieda ikgadējos ES un Ukrainas samitos un ES un 
Ukrainas Sadarbības/asociācijas padomes sanāksmēs. Lai palīdzētu Sadarbības/
asociācijas padomei, tika izveidota ES  un Ukrainas Sadarbības/asociācijas komi -
teja ar septiņām apakškomitejām, kurām uzticēja uzraudzīt darbu Rīcības plāna 
un Asociācijas darba kārtības izpildei10. Dialoga procesu veicināja arī komisāru un 
augsta ranga amatpersonu apmeklējumi. Publisko finanšu pārvaldība, korupcijas 
apkarošana un enerģētika bija dialoga procesā oficiāli iekļautas tēmas.
Politiskā un administratīvā nestabilitāte palēnināja ES un 
Ukrainas dialoga tempu un reformu virzību
12 
Politiskā nestabilitāte Ukrainā ārkārtīgi nelabvēlīgi ietekmēja ES  un Ukrainas 
sadarbību un ES palīdzības īstenošanu. Laikā no 2004. līdz 2014. gadam Ukraina 
piedzīvoja trīs svarīgas politiskās pārmaiņas (sk. 2. punktu), kas izraisīja krasus 
pavērsienus valsts politiskajā orientācijā, īpaši saistībā ar centieniem būt par 
eiropeisku valsti. Šīs pārmaiņas daudz ietekmēja likumdošanu, piemēram, notika 
atkāpšanās no jau pieņemtām tiesību normām un tiesību aktu pārrediģēšana 
iepriekšējās redakcijās, kā arī ietekmēja valsts pārvaldes stabilitāti, īpaši vidējās 
un augstākās vadības līmenī.
13 
Revidētajā periodā Ukrainas valsts pārvaldi vairākkārtīgi mēģināja pārstrukturēt 
(piemēram, 2010. un 2011. gadā). Līdz 2014. gadam pārstrukturizācijas procesam 
traucēja tas, ka trūka politiskās gribas ievērot ES pārvaldības standartus. Pārstruk -
turizācija noritēja neefektīvi, un tas negatīvi ietekmēja ES programmu īstenošanu 
uz vietas. Revidenti konstatēja, ka revīzijas laikā bija vērojama spēcīga politiskā 
apņemšanās īstenot valsts pārvaldes reformu, taču ES atbalstītās reformas kavēja 
vidējās un augstākās vadības rotācija, kas ietekmēja arī rezultātu ilgtspēju, turklāt 
zemās algas radīja labvēlīgu augsni korupcijai.10 Revīzijas laikā atbilstoši 
Asociācijas darba kārtībai 
izveidojamās jaunās 
sadarbības struktūras bija 
izveides stadijā.
14 Īpašais konteksts saistībā ar ES palīdzību Ukrainai 
14 
Revidenti konstatēja, ka pēc Maidana notikumiem sadarbība uzlabojās dau -
dzās jomās, kuras 2007.–2013. gadā bija stagnējušas (tostarp publiskā iepirkuma 
reforma un enerģētikas nozares reorganizācija). Tomēr Ukrainas ekonomiskās un 
ģeopolitiskās problēmas nenoliedzami ietekmēja valdības prioritātes un valsts 
pārvaldes iestāžu darbības.
Kopš 2010. gada Komisija aizvien vairāk ir uzsvērusi 
oligarhijas sistēmas radīto risku
15 
Revidenti konstatēja, ka kopš 2010. gada Komisija aizvien vairāk ir paudusi savu 
nostāju attiecībā uz risku, ko Ukrainā rada oligarhijas sistēma, proti, valsts pārval -
des disfunkcija, lejupvērstā ( top-down ) korupcija un publisko finanšu izmantošana 
privātu mērķu sasniegšanai11. Saskaņā ar Komisijas novērtējumu interešu konflikta 
risks bija ļoti augsts visos Ukrainas pārvaldes līmeņos, un Komisija centās mazināt 
šo risku, izmantojot oficiālo dialogu un atliekot budžeta atbalsta maksājumus. 
Cerības viesa arī tas, ka tika īstenota publisko finanšu pārvaldības reformas stra -
tēģija (2013. g.) un pretkorupcijas stratēģija (2014. g.)12. Attiecībā uz privatizāciju 
jāatzīst, ka ES budžeta atbalsta un makrofinansiālās palīdzības programmas ne -
ietvēra nosacījumus, ar kuriem nodrošināt privatizācijas atklātību un godīgumu. 
Taču Komisija atbalstīja Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) privatizācijas mērķus, 
makrofinansiālās palīdzības nosacījumos pieminot SVF programmu īstenošanu.
16 
Kopš 2015. gada sākuma ir bijuši centieni mazināt oligarhu varu Ukrainas poli -
tikā un ekonomikā ar likumdošanas iniciatīvām, tomēr riska līmenis joprojām ir 
augsts (sk.  1. izcēlumu ), un konkrēti rezultāti atpaliek no iecerētajiem mērķiem 
(sk. 63. punktu).11 2010., 2011. un 2012. gada 
ārējo darbību uzraudzības 
ziņojumi (nav publiski 
pieejami).
12 Eiropas Komisijas Riska 
pārvaldības satvars Ukrainai, 
Riska reģistrs, 2012.–2014. g. 
(nav publiski pieejams).1. izcēlumsUkrainas iestāžu kampaņa pret oligarhiem
Ukrainas valdība 2015. gadā uzsāka kampaņu, lai atbilstoši ES prasībām vājinātu oligarhu varu pār valsts eko -
nomisko un politisko sistēmu. Īstenojot šo iniciatīvu, tika uzsāktas vairākas izmeklēšanas lietas un izvirzītas ap -
sūdzības, kā arī tika sīki pētīti dažu oligarhu rīcībā esošie līdzekļi, īpaši enerģētikas nozarē. Tomēr šie pasākumi 
bija kampaņveidīgi un tika pretrunīgi vērtēti, un pret tiem aktīvi vērsās bijušie un pašreizējie oligarhi. Daži 
oligarhi uzsāka paši savas iniciatīvas reformu ierosināšanai Ukrainā13.
13 Piemēram, viens no Ukrainas enerģētikas nozarē aktīvajiem oligarhiem 2015. gada martā Vīnē izveidoja un finansēja nevalstisko organizāciju 
“Ukrainas Modernizācijas aģentūra”, kas izstrādāja pati savu Ukrainas modernizācijas rīcības plānu un izveidoja restaurācijas fondu. Aģentūra 
algoja cilvēkus, kuri agrāk bija ievērojamas personas Eiropas Savienībā un dalībvalstīs. Tā kā šīs aģentūras darbības lielā mērā dublējas ar Ukrainas 
valdības un ES darbībām, pastāv risks tās sajaukt ar ES oficiālo palīdzību Ukrainai.
15 Īpašais konteksts saistībā ar ES palīdzību Ukrainai 
ES reakcija uz Ukrainas 2014. gada krīzi bija tūlītēja, 
tomēr tas bija ārkārtas risinājums
Komisijas 2014. gada marta finansējuma pakete sastāvēja 
galvenokārt no potenciāliem aizdevumiem
17 
2014. gada 5. martā Komisija paziņoja par orientējošu paketi 11,2 miljardu EUR 
apmērā 2014.–2020. gadam (sk. 2. tabulu ) ar mērķi palīdzēt stabilizēt ekonomikas 
un finanšu stāvokli Ukrainā, palīdzēt īstenot pārejas procesu, veicināt politiskās 
un ekonomiskās reformas un atbalstīt iekļaujošu attīstību14.Ņemot vērā ārkārtas 
stāvokli, politiskā paziņojuma laikā (2014. gada 5. martā) Komisija pieņēma lēmu -
mu par šo paketi, visaptveroši neizanalizējot veidu, kādā palīdzība bija aprēķi -
nāta, vai kārtību, kādā varētu notikt sadarbība ar citiem līdzekļu devējiem. Arī 
Eiropas Savienībai izraisītais finanšu risks netika ne pienācīgi apsvērts, ne doku -
mentēts. Analīzi un dokumentāciju veica vēlāk, kad tas bija vajadzīgs kā pielikums 
Komisijas tiesību aktu priekšlikumiem.14 Sk. http://europa.eu/rapid/
press-release_IP-14-219_
en.htm . un sīkāk http://europa.
eu/rapid/
press-release_MEMO-14-
159_en.htm .2. tabulaES atbalsts Ukrainai – orientējošā finanšu pakete 2014.–
2020. gadam saskaņā ar 2014. gada 5. marta paziņojumu
Finansējuma avotsOrientējošās summas  
(miljoni EUR)
I. EIROPAS KOMISIJA (2014.–2020. g.)
I.1. Vispārējā attīstības palīdzība (dotācijas) 1 565
Divpusējais piešķīrums  
(galvenokārt saskaņā ar Eiropas Kaimiņattiecību instrumentu):
– 2014. gada rīcības programma (GRP) 140–200
– GRP (vidēji 2015.–2020. gadam) 780
– Virsprogramma (pēc principa “vairāk par vairāk”) 2015.–2020. gadam 240–300
Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānisms 200–250
Stabilitātes un miera veicināšanas instruments 20
Kopējā ārpolitika un drošības politika 15
I.2. Makrofinansiālā palīdzība (aizdevumi)1 1 610
II. STARPTAUTISKĀS FINANŠU IESTĀDES
EIB līdz 3 000
ERAB 5 000
VISS KOPĀ 11 175
1 Papildus šai palīdzībai 2015. gadā piešķīra jaunu makrofinansiālās palīdzības aizdevumu 
(III MFP programma) – 1,8 miljardus EUR.
Avots:  Eiropas Komisija.
16 Īpašais konteksts saistībā ar ES palīdzību Ukrainai 
18 
Praktiski 2014. gada marta finanšu paketi pārsvarā (71,5 %) veidoja potenciāli aiz -
devumi Ukrainai no EIB un ERAB. Nav zināms, vai EIB un ERAB piešķīrumus pilnībā 
izmaksās15. Šajā paketē laika posmam līdz 2020. gadam paredzētā dotāciju vērtība 
ir apmēram 220 miljoni EUR gadā, kas ir vairāk nekā 2007.–2013. gada periodā, 
kad ikgadējā dotāciju summa bija apmēram 140 miljoni EUR. Tomēr dotācijas 
atbilstoši virsprogrammai pēc principa “vairāk par vairāk” nav garantētas, jo to 
piešķiršana būs atkarīga no pierādīta progresa demokrātijas un cilvēktiesību 
jomā. No otras puses, makrofinansiālās palīdzības maksājumi (2,21 miljards EUR 
no 3,41 miljarda EUR) jau pārsniedz 2014. gada martā paziņotajā paketē pare -
dzēto orientējošo summu. Revidenti konstatēja, ka Komisijas pārvaldītais makro -
finansiālās palīdzības instruments bija efektīvākais līdzeklis, ar kuru ātri izmaksāt 
Ukrainai apsolīto atbalstu grūtā finanšu stāvokļa risināšanai (sk.  43. punktu).
Komisija izmantoja īpašus pasākumus, lai Ukrainas krīzi 
risinātu ātri
19 
ES politika Ukrainā ir noteikta vairākos stratēģiskajos dokumentos, kuros ir izvir -
zīti galvenie mērķi un prioritātes un kuriem būtu jānodrošina ES politikas kon -
sekvence un efektivitāte. Tomēr šāda veida stratēģiskie dokumenti nav paredzēti 
politikas veidošanai krīzes stāvoklī, kāds iestājās Ukrainā 2013. gada novembrī. 
Komisijai nācās strauji risināt radikālas izmaiņas bez iepriekš definētas stratēģijas.
20 
Krīzes apstākļos tika apturēta Ukrainai paredzētā vairākgadu plānošanas proce -
dūra. Lai piešķirtu palīdzību 2014. un 2015. gadā, Komisija nevarēja izmantot savu 
standarta vienoto atbalsta shēmu, kurā noteiktas prioritārās nozares uz vairākga -
du pamata. Saskaņā ar regulu16 Komisija piešķīra ikgadēju palīdzību īpašo pasāku -
mu veidā.15 Kopš 2014. gada EIB un ERAB ir 
izdevies noslēgt līgumus 
attiecīgi par apmēram 940 un 
870 miljoniem EUR no 
projektu aizdevumiem 
(orientējošas summas 
2015. gada jūlija beigās).
16 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2014. gada 11. marta 
Regula (ES) Nr. 236/2014, ar ko 
paredz kopīgus noteikumus 
un procedūras, lai īstenotu 
Savienības instrumentus 
ārējās darbības finansēšanai 
(OV L 77, 15.3.2014., 95. lpp.), 
2. panta 1. un 5. punkts.
17 Īpašais konteksts saistībā ar ES palīdzību Ukrainai 
ES izveidoja ad hoc  struktūras, lai pārvaldītu plašāku 
iesaistīšanos Ukrainas krīzes risināšanā
21 
Papildus ES palīdzības ievērojamajam palielinājumam Ukrainai 2014. gadā, ES arī 
izveidoja jaunas struktūras, kurās pieaicināja ekspertus ar papildu zināšanām, lai 
konsultētu Ukrainu reformu procesā. Divas svarīgākās iniciatīvas ir Komisijas izvei -
dotā Ukrainas atbalsta grupa (UAG), kā arī ES padomdevēja misija civilās drošības 
sektora reformai Ukrainā ( EUAM )17. Abas iniciatīvas – UAG un EUAM  – ievērojami 
pastiprina ES un Ukrainas sadarbību. Tās sniedz zināšanas svarīgās atbalstam 
izraudzītās nozarēs, kurā palīdzību jau sniedz arī ES delegācija. Revidenti tāpēc 
konstatēja, ka pastāv pārklāšanās risks ar ES delegācijas darbībām un risks, ka 
Ukrainas iestādes varētu apjukt par atbildības jomām, īpaši saistībā ar korupcijas 
apkarošanu, kas ir joma, par kuru atbild visas trīs minētās puses. 2015. gadā Komi -
sija veica pasākumus ar mērķi mazināt šo risku18.
22 
Lai nodrošinātu palielinātā ES finansējuma izlietošanu, 2014. gada jūnijā Komisija 
kopā ar Ukrainas iestādēm arī paredzēja izveidot kopīgu neatkarīgu struktūru 
krāpšanas un korupcijas izmeklēšanai19. Līdz 2015. gada beigām šī kopīgā struktū -
ra vēl nebija izveidota.
Līdzekļu devēji paši nostiprināja savu koordināciju, jo 
Ukrainas valdības veikums šajā jomā bija vājš
Ukrainas valdība vāji koordinēja līdzekļu devējus
23 
Ukrainas iestādes vāji vadīja līdzekļu devēju koordināciju. Ministrijas savā starpā 
sazinājās maz, no Ukrainas puses nebija nozīmēts sarunu starpnieks, un atbildī -
bas jomas nebija skaidri noteiktas. Arī 2006. un 2011. gada publisko izdevumu un 
finanšu pārskatatbildības novērtējumos (sk. 46. punktu) bija kritiski novērtētas ar 
ārējo palīdzību saistītās finanšu informācijas plūsmas starp Ukrainas valdību un 
līdzekļu devējiem. Kaut arī Ukrainas valdība 2008. un 2009. gadā centās centra -
lizēt līdzekļu devēju koordināciju, netika piešķirti skaidri mandāti un politiskais 
atbalsts ātri mainījās, tāpēc iniciatīva neizdevās.17 EUAM  ir neapbruņota misija 
bez izpildvaras, kas darbojas 
atbilstoši kopējās drošības un 
aizsardzības politikai un kas 
stratēģiskā līmenī atbalsta un 
konsultē Ukrainas politikas un 
iestāžu ieinteresētās personas, 
kā arī nodod tām pieredzi 
saistībā ar civilās drošības 
sektora reformu.
18 Piemēram, lai novērstu 
pārklāšanos, pagaidu 
risinājums ir bijis, ka EUAM  
nodarbojas ar pretkorupcijas 
biroja izveidi, savukārt 
UAG – ar pretkorupcijas 
reformu kopā ar Tieslietu 
ministriju.
19 2014. gada 25. jūnija 
paziņojums par Eiropas 
Komisijas atbalstu Ukrainai 
http://europa.eu/rapid/
press-release_MEMO-14-
279_en.htm .
18 Īpašais konteksts saistībā ar ES palīdzību Ukrainai 
24 
Kopš 2014. gada Ekonomiskās attīstības un tirdzniecības ministrija ir veikusi 
vairākus līdzekļu devēju koordinācijas pasākumus, bet pašlaik vēl nav skaidrības 
par šo pasākumu iznākumu un noturību20. Kopš 2014. gada ir atlikta arī 2012. gadā 
aizsāktā likuma izstrāde par starptautisko tehnisko palīdzību.
Kopš 2014. gada līdzekļu devēji ir uzlabojuši iekšējo 
koordināciju
25 
Tā kā Ukrainā iesaistās aizvien vairāk līdzekļu devēju, paliek aizvien grūtāk tos 
koordinēt, un tiek noslogota jau tā vājā līdzekļu apguves spēja. Kopš 2014. gada 
Komisija bieži ir tikusies ar citiem lielākajiem līdzekļu devējiem, ar kuriem kopā 
ir izstrādāts un tiek īstenots palīdzības “ceļvedis”. Revidenti novēroja, ka līdzekļu 
devēju ceļvedī ir novērojamas paralēlas darbības, piemēram ES un ASV Starptau -
tiskās attīstības aģentūras projekti tiesiskuma jomā. Lai gan Komisija nepiedalās 
ERAF Vairāku līdzekļu devēju fondā, ir ieviesti mehānismi, kas palīdz ERAB koordi -
nēt projektu un programmu lēmumus ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem.20 Revīzijas laikā vēl nebija 
piešķirti līdzekļu devēju 
koordinācijas mandāti un 
Ukrainas valdība vēl nebija 
izstrādājusi skaidru līdzekļu 
devēju koordinācijas politiku. 
2014. gada 8. jūlijā Briselē 
notika augsta līmeņa 
sanāksme, kurā apsprieda 
Ukrainai sniegtā starptautiskā 
atbalsta koordinēšanu un kurā 
piedalījās pārstāvji no 
daudzām līdzekļu devēju 
valstīm, ES, citām svarīgām 
starptautiskām iestādēm un 
līdzekļu devēju organizācijām. 
2014.  gada rudenī notika 
līdzekļu devēju un ieguldītāju 
konference, kurā apsprieda, kā 
tiek īstenota Ukrainas 
2014.–2016.  gada ekonomikas 
atlabšanas un izaugsmes 
darba kārtība. Nākamā 
konference 2015.  gada aprīlī 
bija Starptautiskā līdzekļu 
devēju, uzņēmēju un 
pilsoniskās sabiedrības 
konference par atbalstu 
Ukrainai.
19
 Revīzijas tvērums  
un pieeja
26 
Eiropas Revīzijas palāta pārbaudīja, vai 2007.–2015.  gadā Komisijas21 un EĀDD 
palīdzība (turpmāk tekstā – ES palīdzība22) efektīvi veicināja Ukrainas pārveidi 
par labi pārvaldītu valsti. Revīzijas palāta galveno uzmanību pievērsa publisko 
finanšu pārvaldībai (PFP) un korupcijas apkarošanai (KA), kā arī gāzes nozarei un 
enerģētikas efektivitātei. Šīs jomas ir īpaši svarīgas Ukrainas reformu procesā, un 
tām ir piešķirta ievērojama ES palīdzība. Palīdzības mērķis ir bijis uzlabot pārval -
dību, veicinot starptautisko standartu un paraugprakses izmantošanu23.
27 
Revīzijas tvērumā ietilpa visas EKPI un EKI ES budžeta atbalsta un makrofinan -
siālās palīdzības programmas, kas uzsāktas kopš 2007. gada, kā arī Komisijas 
2014. gadā sāktās finanšu paketes instrumenti, kas risina Ukrainas krīzes stāvokli. 
Revidētās programmas ir uzskaitītas pielikumā .
28 
Revīzijas darbs notika no 2014. gada jūnija līdz 2015. gada decembrim. Revīzijā 
galveno uzmanību pievērsa tam,
– cik efektīva ir bijusi ES palīdzība Ukrainai ar mērķi uzlabot publisko finanšu 
pārvaldību un apkarot korupciju un
– cik efektīva ir bijusi ES palīdzība ar mērķi uzlabot gāzes nozares pārvaldību 
un ES gāzes piegādes Eiropas Savienībai drošību.
29 
Veiktais revīzijas darbs bija sarunas un korespondences apmaiņa ar Komisiju, 
EĀDD, ES  delegāciju Ukrainā, Ukrainas iestādēm un aģentūrām, pilsoniskās sa -
biedrības organizācijām (PSO), ES  dalībvalstīm24, starptautiskajām finanšu iestā -
dēm un Starptautisko Enerģētikas aģentūru. Revīzijas darbs ietvēra arī dokumen -
tu pārbaudes, kuru laikā revidenti pārbaudīja politikas un stratēģijas dokumentus 
un citus attiecīgus ziņojumus, ko izstrādājušas domnīcas un PSO. Tika organizēts 
arī vienu nedēļu ilgs revīzijas apmeklējums Kijevā 2015. gada martā.21 Galvenokārt Kaimiņattiecību 
politikas un paplašināšanās 
sarunu ĢD, Ekonomikas un 
finanšu lietu ĢD un 
Enerģētikas  ĢD.
22 Līdz 2010. gada beigām 
Eiropas Komisija bija atbildīga 
par Eiropas kaimiņattiecību 
politikas (EKP) pieejas izstrādi 
un par palīdzības un vispārējā 
EKP sadarbības satvara 
plānošanu un īstenošanu. Pēc 
EĀDD izveides 2010. gada 
decembrī tas pārņēma 
atbildību par politikas izstrādi 
un vispārējo sadarbības 
satvaru, un EĀDD un Komisija 
kopīgi atbildēja par palīdzības 
plānošanu. Par palīdzības 
īstenošanu joprojām atbild 
Komisija.
23 Piemēram, saistībā ar PFP būtu 
jāievieš INTOSAI  standarti un 
metodes, jāpieskaņojas 
starptautiskajiem standartiem 
attiecībā uz iekšējo kontroli 
publiskajā sektorā un jātuvina 
tiesību akti ES aquis  publiskā 
iepirkuma jomā. Saistībā ar KA 
jāratificē un jāīsteno 
ANO  Konvencija pret korupciju 
un Eiropas Padomes 
Krimināltiesību pretkorupcijas 
konvencija.
24 Francija, Itālija, Ungārija, 
Slovēnija un Zviedrija.
20
 Apsvērumi
I daļa. Cik efektīva bija ES palīdzība Ukrainai ar mērķi 
uzlabot publisko finanšu pārvaldību un apkarot 
korupciju
30 
Revidenti pārbaudīja, vai ES  un Ukrainas dialogs efektīvi risināja jautājumus saistī -
bā ar publisko finanšu pārvaldību (PFP) un korupcijas apkarošanu (KA), vai ES palī -
dzību izstrādāja un uzraudzīja tā, lai efektīvi uzlabotos PFP un KA un vai šajās 
jomās tika gūti uzskatāmi un ilgtspējīgi rezultāti. Galvenajiem dokumentārajiem 
pierādījumiem, kas izmantoti revīzijas konstatējumiem un apspriesti ar revidēto 
vienību, bija iekšēji avoti, tostarp Komisijas iekšējie pārvaldības ziņojumi (uzrau -
dzības, gada progresa un atbilstības ziņojumi), un ārēji avoti, tostarp publisko 
izdevumu un finansiālās pārskatatbildības novērtējumi ( PEFA ) un SIGMA , ESAO un 
PSO ziņojumi.
Kopš 2013. gada ir ievērojami uzlabojies ES un Ukrainas 
dialogs attiecībā uz publisko finanšu pārvaldību un kopš 
2011. gada – attiecībā uz korupcijas apkarošanu
ES un Ukrainas dialogs par publisko finanšu pārvaldību: 
fragmentāra pieeja un pilnvērtīgas PFP reformas stratēģijas 
trūkums līdz 2013. gadam
31 
PFP un KA bija dialoga struktūru kompetencē oficiāli iekļauti jautājumi 
(sk. 11. punktu), Tomēr revidētajā periodā PFP Eiropas Savienības un Ukrainas dia -
logā pārsvarā ieņēma pieticīgu vietu. Svarīgākajos ES un Ukrainas dialoga doku -
mentos galvenā uzmanība bija pievērsta ierobežotam skaitam PFP komponentu25. 
Ne PFP , ne KA nebija pievērsta liela uzmanība 2007.–2013. gada valsts stratēģi -
jas dokumentā un divās valsts indikatīvajās programmās (2007.–2010. gada un 
2011.–2013.  gada VIP).
32 
2010. gada izvērtējumā par Eiropas Komisijas sadarbību ar Ukrainu26 bija ļoti kriti -
zēta PFP jautājuma risināšana un atzīmēts, ka nebija izveidots satvars padziļinā -
tam politikas dialogam ar Ukrainas valdību par PFP jautājumiem. Nebija izveidota 
īpaša apakškomiteja tieši PFP  lietās. PFP  komponentus (tostarp tādus jautājumus 
kā revīzija, finanšu kontrole un publiskais iepirkums) apsprieda dažādās citās 
apakškomitejās. Minētajā izvērtējumā bija atzīts, ka ne kopīgās uzraudzības gru -
pas, kuras vērtē nozaru budžeta atbalsta programmu progresu, ne Ekonomikas, 
sociālo lietu, finanšu un statistikas apakškomiteja nebija šim nolūkam piemērota 
vai pietiekama struktūra27.25 Aptvertie PFP komponenti bija 
publiskais iepirkums, nodokļi 
un – daudz mazākā apmērā – 
publiskā sektora iekšējā 
finanšu kontrole, ārējā revīzija 
un budžeta plānošana.
26 Eiropas Komisijas uzdevumā 
ADE Analysis for Economic 
Decisions  veiktais pētījums 
“Eiropas Komisijas un Ukrainas 
sadarbības izvērtējums”, 
2010.  g. decembris.
27 Turpat, 87. lpp.
21 Apsvērumi 
33 
Viens no ilgi risinātiem jautājumiem bija ticamas PFP reformas stratēģijas trū -
kums. 2007. gadā Ukrainas valdība pieņēma PFP stratēģiju, kas bija izstrādāta ar 
Pasaules Bankas palīdzību. Revidētajā periodā 2007. un 2010. gadā ES piedāvāja 
budžeta atbalsta programmu PFP jomā. Abus piedāvājumus atcēla, jo tika uzska -
tīts, ka Pasaules Bankas 2008. gada janvārī sāktais 50 miljonu ASV dolāru vērtais 
projekts pietiekami padziļināti aptvers PFP jautājumus. Tomēr Pasaules Bankas 
Publisko finanšu modernizācijas projekta mērķi netika sasniegti28. Laikā pēc 
2010. gada vairākos svarīgos pētījumos un izvērtējumos bija norādītas Ukrainas 
PFP stratēģijas nepilnības29.
34 
Ņemot vēra šo kritiku, sākot no 2011. gada, ES uzstājīgāk pieprasīja PFP reformu30. 
2012. gadā Finanšu ministrija izveidoja PFP darba grupu, kurai uzdeva izstrādāt 
reformas stratēģiju, lai tādējādi varētu atsākties budžeta atbalsts, kuru 2011. gadā 
atlika tāpēc, ka PFP jomā, īpaši saistībā ar publisko iepirkumu, bija lēns progress. 
Komisija ar ES delegācijas Kijevā starpniecību daudz palīdzēja Finanšu ministrijai 
sagatavot pieņemamu PFP reformas stratēģiju un rīcības plānu pirms 2013. gada 
Viļņas samita.
ES un Ukrainas dialogs par korupcijas apkarošanu: lēns sākums, 
ierobežots progress, lai gan revidētajā periodā ES īstenoja 
attiecīgus centienus, un jauns stimuls pēc Maidana notikumiem
35 
Krāpšanas apkarošana (KA) bija minēta rīcības plānos, kas bija saistīti ar 
1994. gada ES un Ukrainas partnerības un sadarbības nolīgumu, kā arī bija dialo -
ga ar Ukrainu darba kārtībā. Pēc 2004. gada oranžās revolūcijas Ukraina centās 
kāpināt krāpšanas apkarošanu, izveidojot jaunu satvaru, pamatojoties uz starp -
tautisko organizāciju analīzi un ieteikumiem. ES  mudināja Ukrainu pievienoties 
Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupai ( GRECO ) un pildīt šīs grupas 
ieteikumus, kā arī ratificēt ANO Pretkorupcijas konvenciju. Ukraina kļuva par 
 GRECO   locekli 2006. gadā un ratificēja ANO konvenciju 2009. gadā. Līdz 2010. ga -
dam starptautiskie ieteikuma tika pildīti lēnām31.
36 
2010.  gada decembrī jaunievēlētais Ukrainas parlaments atcēla pretkorupcijas 
liku mus un citus pasākumus, kas bija pieņemti 2009. gadā, bet tā arī nebija īste -
noti. Tāpēc kopš 2011. gada ES ir iekļāvusi ar pretkorupcijas likumdošanu un pret -
korupcijas struktūrām saistītus mērķus Vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānā.28 Galīgajā 2015.  gada projekta 
novērtējumā vispārējais 
iznākums vērtēts kā 
“neapmierinošs”:  
“Iznākums: Mērķi vērtējami kā 
“būtiski”, jo valdības darba 
kārtībā ir publisko finanšu 
pārvaldības reforma. 
Koncepcija vērtējama kā 
“nepietiekama”, jo nav skaidrs, 
vai projekta plānotās darbības 
risināja pārredzamības mērķi. 
Mērķis nostiprināt publisko 
finanšu pārvaldības efektivitāti 
sasniegts “nepietiekamā” 
apmērā. Mērķis nostiprināt 
publisko finanšu pārvaldības 
pārredzamību sasniegts 
“niecīgā” apmērā. Efektivitāte 
vērtējama kā “nepietiekama”. 
Šis vērtējums norāda uz 
nopietnām nepilnībām 
projekta sagatavošanā un 
īstenošanā, tāpēc iznākums 
vērtējams kā “neapmierinošs”. 
(Sk. http://documents.
worldbank.org/curated/
en/2015/12/25709407/
ukraine-public-finance-
modernization-project ).
29 2011.  gadā publicētajā 
SIGMA  pārskatā norādīts, ka 
stratēģija bija galvenokārt 
formulēta tā, lai virzītos uz 
Pasaules Bankas PFP mērķu 
sasniegšanu, bet PFP  jomu 
aptvērums bija virspusējs. 
Stratēģijas tvērums bija 
kritizēts arī Pētījumā par 
PFP jautājumiem dažās 
Eiropas kaimiņattiecību 
reģiona valstīs un 2010.  gada 
Eiropas Komisijas un Ukrainas 
sadarbības izvērtējumā.
30 Pēc 2011. gada 19. decembra 
samita paplašināšanās un 
Eiropas kaimiņattiecību 
komisārs iesniedza Ukrainas 
premjerministra pirmajam 
vietniekam neoficiālu 
dokumentu ar PFP prasībām, 
lai veicinātu budžeta atbalsta 
piešķiršanu. Cita starpā tika 
prasīts izveidot PFP darba 
grupu un izstrādāt 
PFP reformas stratēģiju un 
PFP rīcības plānu.
22 Apsvērumi 
37 
Pēc Maidana revolūcijas ES  vēl vairāk pastiprināja ieteikumus krāpšanas apkaroša -
nas jomā. Pēc tam, kad 2014. gadā bija parakstīts Asociācijas nolīgums, 2015. gadā 
ES un Ukrainas asociācijas darba kārtībā tika uzskaitītas konkrētākas īstermiņa 
prioritātes, īpaši, bija jāievieš pretkorupcijas tiesību aktu kopums, kas bija pie -
ņemts 2014. gada 14. oktobrī, un jāizveido gan Valsts pretkorupcijas birojs, gan 
Valsts korupcijas novēršanas aģentūra un jānodrošina šo iestāžu efektīva darbība. 
Dialoga procesā tika vairāk iesaistītas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, jo šo 
faktoru uzskatīja par ļoti svarīgu, lai mazinātu risku, ka pretkorupcijas reformas 
apstājas.
Palīdzības koncepcija paredzēja iespēju ātri izmaksāt 
līdzekļus, bet tajā ne vienmēr bija pietiekami ņemtas vērā 
sasniedzamās reformas
Nosacījumiem attiecībā uz publisko finanšu pārvaldību un 
korupcijas apkarošanu, kuri bija iekļauti budžeta atbalsta 
programmās un makrofinansiālās palīdzības noteikumos, bija 
vairākas nepilnības
38 
PFP reforma ir daļa no vispārējiem nosacījumiem, no kuriem ir atkarīgs budže -
ta atbalsts32 un kurus jāuzskata par ievērotiem pirms līdzekļu izmaksāšanas. Šo 
vispārējo nosacījumu ievērošana ir vienīgais nosacījums, kura izpilde ir nepie -
ciešama, lai izmaksātu noteiktās izmaksājumu daļas. Pozitīvs PFP novērtējums ir 
atkarīgs no apmierinoša progresa PFP reformas stratēģijas īstenošanā33. Tomēr 
budžeta atbalsta programmu finansēšanas nolīgumos Ukrainā ne vienmēr bija 
skaidri noteikts, kādi pasākumi, tostarp konkrēti atskaites punkti vai rezultāti, 
nozīmēja “apmierinošu progresu”34.
39 
Papildus vispārējam PFP nosacījumam visu finansējuma daļu izmaksāšanai un 
PFP un KA projektiem, dažās programmās bija izvirzīti konkrēti PFP un KA rādītāji 
mainīgo finansējuma daļu izmaksāšanai. No rādītāju sasniegšanas bija atkarīga 
ievērojama daļa (parasti 10–20 %) no attiecīgā mainīgā finansējuma. Samērā pieti -
cīgie konkrēto rādītāju sasniegšanas rezultāti norāda uz šīs PFP reformas procesā 
izmantotās pieejas ierobežoto pievienoto vērtību (sk. 50. punktu).31 ESAO Austrumeiropas un 
Vidusāzijas korupcijas 
apkarošanas tīkls, Stambulas 
Pretkorupcijas rīcības plāns 
“Second Round of Monitoring, 
Ukraine, Monitoring Report ” 
[“Uzraudzības otrā kārta, 
Ukraina, Uzraudzības 
ziņojums”], 2010.  g. decembris 
(https://www.oecd.org/
corruption/acn/istanbulac -
tionplancountryreports.htm ).
32 Nozaru budžeta atbalsta 
programmās parasti ir 
paredzēti gan fiksēti, gan 
mainīgi izmaksājumi 
(finansējuma daļas). Fiksētās 
daļas ir saistītas ar vispārējo 
nosacījumu izpildi, bet 
mainīgās daļas papildus tam ir 
saistītas arī ar konkrētu 
rādītāju izpildes līmeni. 
Vispārējie nosacījumi attiecas 
uz visu finansējuma daļu 
izmaksāšanu un aptver valsts 
vai nozares politiku un 
reformas (“publiskā politika”), 
stabilu makroekonomisko 
satvaru, publisko finanšu 
pārvaldību un – kopš 
2012. gada – budžeta 
pārredzamību un pārraudzību.
33 Piemēram, robežu pārvaldības 
budžeta atbalsta programma 
ietver nosacījumu, kas prasa 
vienīgi “progresīvus 
uzlabojumus vidēja termiņa 
fiskālā satvara izstādē”; arī 
II enerģētikas budžeta atbalsta 
programmā ir ietvers ļoti plašs 
PFP nosacījums, proti, ir 
minēta nekonkrēta 
programma PFP  uzlabošanai.
34 Sk. arī īpašo ziņojumu 
Nr. 11/2010 “Kā Komisija 
pārvalda vispārējā budžeta 
atbalstu ĀKK, Latīņamerikas 
un Āzijas valstīs” ( http://eca.
europa.eu ).
23 Apsvērumi 
40 
Makrofinansiālās palīdzības programmām izmantotie finansēšanas nolīgumi 
neļauj Komisijai izmaksāt finansējuma daļas atkarībā no programmā izvirzīto 
nosacījumu izpildes pakāpes. Tāpēc Komisija ir paredzējusi pievienot novērtēju -
mu par nosacījumiem un apmēru, kādā tie ir izpildīti. Taču dažos gadījumos šis 
novērtējums ir bijis pārāk plašs (sk. 2. izcēlumu ).
Nozaru budžeta atbalstu parasti izmaksāja, lai gan attiecībā uz 
strukturālajām reformām bija samērā vājš sniegums
41 
Nozaru budžeta atbalsta programmas parasti bija izstrādātas tā, ka bija paredzēts 
izmaksāt ievērojamu daļu piešķirtās summas programmas sākumā. Līdz 2012. ga -
dam budžeta atbalsta intensīva izmaksāšana programmas sākumā, t. i., kad 
sākotnējo fiksēto daļu izmaksā pilnībā un parasti bez kavēšanās, bija sastopama 
31–49 % gadījumu (sk. 3. tabulu ).2. izcēlumsMakrofinansiālās palīdzības nosacījumu izvirzīšanas un izpildes novērtēšanas 
elastība
 οDaži PFP nosacījumi, par kuriem vienojās saistībā ar 2013. gada I makrofinansiālās palīdzības program -
mu, bija formulēti vispārīgi, tātad to izpildi bija iespējams novērtēt diezgan plaši35 (tas pats sakāms par 
I MFP programmu saistībā ar enerģētiku, sk. 70. punktu).
 οLai novērtētu progresu, visi MFP aizdevumi Ukrainai ietver nosacījumus, kuros ir apvienoti vairāki apakšno -
sacījumi, kas var sarežģīt novērtēšanas procesu, ja vispārējais nosacījums ir izpildīts daļēji36.
 οAttiecībā uz makrofinansiālās palīdzības nosacījumiem katrai programmai atšķīrās formulējums, ar kādu 
apzīmē izpildes pakāpi37, un nebija skaidra nodalījuma līnija daļējiem novērtējumiem.
35 I MFP programmā ļoti vispārīgi formulētu nosacījumu piemēri: “turpināt ieviest publiskā iepirkuma sistēmu”, “pienācīgi palielināt revīziju skaitu 
un kvalitāti” un “panākt ievērojamu progresu PVN  administrācijas sistēmas nostiprināšanā”.
36 I MFP programmas 2. daļa – 1., 2. un 4. nosacījums (PFP), 11. nosacījums (enerģētika); II MFP programmas 4. nosacījums (KA); III MFP programmas 
2. daļa – 5. nosacījums (PFP), 6. nosacījums (KA) un 8. nosacījums (valsts uzņēmumi); III MFP programmas 3. daļa – 7. nosacījums (KA), 
13. nosacījums (enerģētika), 18. nosacījums (tirdzniecība) un 19. nosacījums (tieslietas). Kopā ir 12 jaukti nosacījumi, kas veido 17 % no visiem 
Ukrainā piemērotajiem MFP  nosacījumiem.
37 Izpildīts (I un II MFP programma), pašlaik izpildīts (I MFP programma), galvenokārt izpildīts (I un II MFP programma), daļēji izpildīts – ir progress 
(II MFP programma), nav izpildīts, bet labs progress (II MFP programma).
24 Apsvērumi 
42 
Lai gan tas atbilst budžeta atbalsta vadlīnijās ieteiktajiem vispārējiem apjo -
miem38, nozaru budžeta atbalsta summu intensīva izmaksāšana programmu sāku -
mā neatbilda vājajai reformas politikas īstenošanai Ukrainā39 (sk. arī 1. un 2. attē -
lu) un samērā vājajai mainīgo daļu nosacījumu izpildei. Divu jaunāko programmu 
(II enerģētikas programma un Reģionālās attīstības programma) koncepcijā, 
saskaņā ar kuru paredzēta mazāka sākotnējā nemainīgā daļa, ir vairāk ņemts vēra 
risks, ka lielas nemainīgās finansējuma daļas var mazināt vēlēšanos īstenot refor -
mas, no kā ir atkarīga turpmāko mainīgo mazāko daļu izmaksāšana.38 Piemēram, budžeta atbalsta 
vadlīnijās attiecībā uz nozaru 
budžeta atbalstu ieteiktā 
nemainīgo un mainīgo daļu 
attiecība ir 60 pret 40 %, 
turklāt mainīgo daļu 
īpatsvaram vajadzētu būt 
lielākam valstīs ar lielāku risku 
un vājākiem līdzšinējās 
īstenošanas rādītājiem.
39 Pamatojoties, piemēram, uz 
gada progresa ziņojumiem, 
ārējo darbību uzraudzības 
ziņojumiem un analīzi, kas 
iekļauta darbības rezultātu 
ziņojumos, kurus sagatavo 
pirms nozaru budžeta atbalsta 
maksājumiem.3. tabulaUkraina: nozaru budžeta atbalsta intensīva izmaksāšana 
programmu sākumā (sākotnēji piešķirtās summas)
Programma1KopāNemainīgā 
daļaMainīgā daļaNemainīgā 
daļa
Miljoni  EUR %
Energoefektivitāte (2008. g.) 63 31 32 49 %
I enerģētikas programma 
(2007. g.)82 40 42 49 %
Vide (2009. g.) 35 15 20 43 %
Robežu pārvaldība (2010. g.) 60 25 35 42 %
Transports (2009. g.) 65 27 38 42 %
Tirdzniecība (2008. g.) 39 12 27 31 %
Reģionālā attīstība (2013. g.) 50 6,5 43,5 13 %
II enerģētikas programma 
(2012. g.)45 5 40 11 %
1 Dotajās summās ir ieskaitīta tikai budžeta atbalsta komponente, bet nav ieskaitīta papildu 
atbalsta komponente (kopā 24 EUR I enerģētikas programmai un programmām “Tirdzniecība” un 
“Energoefektivitāte”).
Avots:  Eiropas Komisija.
25 Apsvērumi 
2014. un 2015. gadā ES palīdzības koncepcija paredzēja 
galvenokārt potenciāli straujus izmaksājumus
43 
Lai uzlabotu Ukrainas kritisko maksājumu bilanci un fiskālo stāvokli, kopš 
2014. gada piešķirtā ES finansiālā palīdzība galvenokārt ir bijusi strauji apstiprinā -
tas un izmaksātas vispārējā budžeta atbalsta dotācijas (valsts veidošanas līgums) 
un makrofinansiālās palīdzības aizdevumi (sk. 4. tabulu ). Tagad ES palīdzība 
Ukrainai lielākoties ir MFP aizdevumi (izmaksāts 2,21 miljards EUR), un daudz ma -
zāk – visi citi ES atbalsta veidi, tostarp uzkrātais budžeta atbalsts. Šādi MFP aizde -
vumu uzplūdi ir nepieredzēta situācija arī Ekonomikas un finanšu lietu ĢD, jo nu 
šie aizdevumi ievērojami pārsniedz vispārējos uzkrātos MFP izmaksājumus laika 
posmā no 2002. līdz 2014. gadam.
44 
II MFP programmas aizdevumu Ukrainai lielā mēra izmaksāja programmas 
sākumā, turklāt nosacījumi nebija tik stingri kā I MFP programmai, jo pastāvēja 
finansiālā un attiecīgi politiskā sabrukuma risks. Līdzīgi, 2014. gada jūnijā Komi -
sija izmaksāja 250 miljonus EUR jeb 70 % atbilstoši valsts veidošanas līgumam40, 
atstājot 105 miljonus EUR (30 % no kopsummas) samērā diezgan daudzos nosacī -
jumos balstītajai mainīgajai daļai (bija izvirzīti 8 nosacījumi un 29 rādītāji).40 Avots:  http://europa.eu/rapid/
press-release_IP-14-676_
en.htm .4. tabulaUkraina: strauja summu izmaksāšana atbilstoši 
makrofinansiālās palīdzības programmai un valsts 
veidošanas līgumam 2014. un 2015. gadā (stāvoklis 
2015. gada 31. decembrī)
AtbalstsProgramma  
(parakstīšanas gads)KopāIzmaksāts 
2014.  gadāIzmaksāts 
2015.  gadāAtlikusī 
summa
Miljoni  EUR
Makrofinansiā -
lās palīdzības 
aizdevumiI MFP programma 
(2013. g.)610 360 250 0
II MFP programma 
(2014. g.)1 000 1 000 – 0
III MFP programma 
(2015.  g.)1 800 – 600 1 200
MFP  kopā 3 410 1 360 850 1 200
Budžeta atbalstsValsts veidošanas līgums 
(2014.  g.).355 250 0 105
Pavisam kopā 3 765 1 610 850 1 305
Avots:  Eiropas Komisija.
26 Apsvērumi 
ES palīdzības īstenošanas uzraudzība ir uzlabojusies
ES un dažādas starptautiskās organizācijas regulāri novērtēja 
stāvokli saistībā ar publisko finanšu pārvaldību un korupcijas 
apkarošanu Ukrainā
45 
Visā revidētajā periodā dažādas ES un starptautiskās organizācijas/instrumenti 
novērtēja PFP41 un KA42 jomas Ukrainā. PFP joma un KA stāvoklis bija labi pārzi -
nāts arī īstenoto projektu dēļ, un tas tika aplūkots arī ikgadējos ES delegācijas 
vadības ziņojumos (ārējo darbību uzraudzības ziņojumos). Plānojot ES palīdzību 
Ukrainai, ļoti svarīgi bija arī Eiropas kaimiņattiecību politikas progresa ziņoju -
mi, kaut arī tajos budžeta pārredzamības jautājums skaidri aprakstīts tikai kopš 
2015.  gada.
Ir uzlabojies budžeta atbalsta uzraudzības satvars, bet 
nav sistemātiskas pieejas neatkarīgiem budžeta atbalsta 
novērtējumiem
46 
2006. un 2011. gada publisko izdevumu un finansiālās pārskatatbildības ( PEFA ) 
ziņojumi bija nozīmīgs avots Komisijai, uz kura pamata tā sagatavoja pozitīvus 
PFP jomas novērtējumus. Novērtējumi bija pozitīvi, neskatoties uz Ukrainas vi -
duvējiem PEFA  rādītājiem43 un dažām PEFA  iezīmēm, proti, šos ziņojumus nesa -
gatavo pietiekami bieži, lai uzraudzītu ES līdzekļu izmantošanu, un PEFA  rādītāji 
pilnībā nepārklāj PFP prioritātes, kuras ir svarīgas ES politikā. Budžeta atbalsta 
vadlīnijās44 PEFA  joprojām norādīts kā ieteicamais augsta līmeņa PFP novērtē -
šanas instruments, bet kopš 2010. gada Komisija izmanto arī pati savu PFP gada 
ziņojumu, lai novērtētu gada progresu.
47 
Kopš 2012. gada Komisija ir arī nostiprinājusi savu budžeta atbalsta uzraudzības 
satvaru, izveidojot vairākiem dienestiem kopīgo Budžeta atbalsta koordinācijas 
komiteju un ieviešot riska pārvaldības sistēmu.41 Galvenie atsauces dokumenti 
PFP jomā bija: divi Ekonomikas 
un finanšu lietu ĢD darbības 
novērtējumi (2009.  un 
2014. g.), ES delegācijas 
ikgadējie PFP ziņojumi kopš 
2010. gada, divi publisko 
izdevumu un finansiālās 
pārskatatbildības novērtējumi, 
kurus kopīgi sagatavoja 
Pasaules Banka un ES 
(2006. un 2011. g., 
sk. 46. punktu) un 2011. gadā 
publicētais SIGMA  (atbalsts 
pārvaldības uzlabošanai) 
novērtējums.
42 Galvenie atsauces dokumenti 
korupcijas apkarošanas jomā 
bija: kopš 2011. gada 
sagatavotie progresa ziņojumi 
par Vīzu režīma liberalizācijas 
rīcības plānu, ANO Narkotiku 
un noziedzības novēršanas 
biroja 2013.  gada ziņojums, 
GRECO  ziņojumi, Eiropas 
Padomes un ESAO ziņojumi, 
“Transparency International ” 
pētījumi un Stambulas 
Pretkorupcijas rīcības plāns.
43 Abos minētajos 
PEFA  ziņojumos spēcīgo (A un 
B) rādītāju attiecība pret 
viduvējiem un vājiem (C un D) 
radītājiem bija apmēram 40 % 
pret 60 %, turklāt D proporcija 
2011.  gada ziņojumā 
palielinājās. Svarīgi jautājumi 
bija apmērs, kādā pastāv 
nepaziņotas valdības 
darbības, kopējā fiskālā riska 
pārraudzība no citu publiskā 
sektora struktūru puses, algu 
sarakstu kontroles efektivitāte 
un ārējā revīzija. Avots : 
Pasaules banka, 2012. g., 
“Ukraina: ziņojums par 
publiskās finanšu pārvaldības 
darbību”. Vašingtona: Pasaules 
Banka. http://documents.
worldbank.org/curated/
en/2011/01/16461565/
ukraine-public-financial-
management-performance-
report
44 2007. un 2012. gada budžeta 
atbalsta vadlīnijas.
27 Apsvērumi 
48 
Revidenti konstatēja, ka ES budžeta atbalstu Ukrainai sistemātiski neizvērtē. Kat -
rai programmai Komisija finansēšanas nolīgumā var noteikt novērtēšanas satvaru. 
Komisija ieplānoja starpposma novērtējumus tikai trijām nozaru budžeta atbalsta 
programmām Ukrainā: I  enerģētikas programmai un programmām “Energoefek -
tivitāte” un “Robežu pārvaldība”. Nekad tā arī netika sagatavots galīgais ex post  
novērtējums, bet Ukrainā veikto vispārējā budžeta atbalsta darbību novērtējumu 
beidzot pabeidza 2014.  gadā45.
Kad Komisija atlika ES palīdzības maksājumus, tika raitāk risinātas 
publisko finanšu pārvaldības prioritātes
49 
Krasā budžeta atbalsta maksājumu pārtraukšana bija efektīvs līdzeklis, kā veicināt 
ES prioritāšu risināšanu PFP jomā. Komisija to izmantoja divas reizes 2011. gadā. 
Arī 2014. un 2015. gadā makrofinansiālās palīdzības izmaksājumu atlikšana palī -
dzēja nodrošināt to, ka kārtīgi tika izpildīti vairāki programmā izvirzītie nosacīju -
mi (sk. 3. izcēlumu ).45 IBF International Consulting  
“Evaluation and Budget Support 
Operations in Ukraine, Final 
Evaluation Report ” 
[“Novērtēšana un budžeta 
atbalsta darbības Ukrainā, 
galīgais novērtējuma 
ziņojums”], 2014.  g. 
septembris.3. izcēlumsPiemēri par maksājumu apturēšanu nolūkā veicināt reformas
 ο2011. gada februārī tika apturēti maksājumi saskaņā ar visām budžeta atbalsta programmām, jo Ukraina 
atkāpās no 2010. gadā starptautiski atzītajām iepirkuma tiesībām. Maksājumus atsāka 2011. gada septem -
brī, t. i., tikai pēc tam, kad Ukrainas parlaments tā gada jūlijā bija pieņēmis publiskā iepirkuma likumu, kuru 
uzskatīja par saskanīgu ar labu starptautisku praksi.
 οTā kā ES un Ukrainas sadarbība nevirzījās uz priekšu un jau ilgu laiku nebija izstrādāta ticama PFP refor -
mas stratēģija, 2011. gada decembrī apturēja visus tajā gadā pieprasītos budžeta atbalsta maksājumus. 
Apturētos budžeta atbalsta maksājumus (deviņas finansējuma daļas kopā par 87,9 miljoniem EUR) izmak -
sāja 2013. gada 27. novembrī pēc tam, kad bija oficiāli apstiprināta pieņemama PFP reformas stratēģija un 
rīcības plāns.
 οBija grūti saskatīt pietiekamu progresu saistībā ar nosacījumiem, kuri bija izvirzīti 2014. un 2015. gadā mak -
sājamām MFP daļām. Komisija atlika I MFP programmas pēdējās daļas izmaksāšanu līdz 2015. gada aprīlim. 
Komisija atlika arī II MFP programmas otrās daļas izmaksāšanu līdz 2014. gada decembrim, kad bija iespē -
jams noteikt, ka Ukrainas puse ir panākusi pietiekamu progresu.
28 Apsvērumi 
ES palīdzības rezultāti joprojām ir trausli
Reformu ierobežotais progress un Ukrainas iestāžu nevēlēšanas 
veikt reformas negatīvi ietekmēja noteiktu PFP un KA nosacījumu 
izpildi un aizkavēja budžeta atbalsta īstenošanu
50 
Lielākajā daļā revidētā perioda budžeta atbalsta programmu vispārējie un kon -
krētie PFP un KA nosacījumi netika pilnībā pildīti, kam par iemeslu bija Ukrainas 
iestāžu nevēlēšanās īstenot konkrētas pārvaldības reformas. Vairākos gadījumos 
pirmie izmaksājumi aizkavējās, galvenokārt tāpēc, ka nebija izpildīti vispārējie 
PFP nosacījumi (sk. 49. punktu). Izmaksājumu līmenis mainīgajām finansējuma 
daļām, kurām piemēro konkrētus PFP un KA nosacījumus, bija robežās no 67 % 
I enerģētikas programmai līdz 25 % programmām “Energoefektivitāte” un “Robe -
žu pārvaldība”. Programmās ar vairākām mainīgajām daļām laikā, kad izmaksāja 
otro daļu, parasti nosacījumi bija izpildīti mazākā mērā nekā pirmās daļas izmak -
sāšanas laikā, un arī tas liecina par reformu procesa inerces trūkumu.
51 
Reformu tempu palēnina arī tas, ka Ukrainas iestādes ES izmaksātos nozaru bu -
džeta atbalsta līdzekļus virza ar ārpusbudžeta fonda starpniecību. Budžeta atbal -
sta līdzekļus uzskata par ieņēmumiem Speciālajā fondā, un tos izmaksā saskaņā 
ar garu 11 posmu procedūru. I enerģētikas programmas pirmajai finansējuma 
daļai procedūras pabeigšanai bija vajadzīgi divi gadi. Šis fakts bija kritizēts gan 
I enerģētikas programmas starpposma novērtējumā, gan 2014. gada novērtēju -
mā par budžeta atbalsta programmām Ukrainā, kurā norādīts, ka līdz 2014. gada 
vidum tikai apmēram puse izmaksāto budžeta atbalsta līdzekļu bija pārskaitīti 
budžeta izpildes darbībām.
Lielākā daļa makrofinansiālajai palīdzībai izvirzīto PFP nosacījumu 
bija novērtēti kā lielā mērā izpildīti, lai gan īstenošana bija 
nepilnīga
52 
Novērtējot I un II MFP programmā aptverto publisko finanšu pārvaldības jomu, 
Komisija uzskatīja, ka puse nosacījumu bija lielā mērā izpildīti un tikai viens – 
neizpildīts. Taču, lai varētu izmaksāt līdzekļus, Komisija izmantoja tai paredzēto 
rīcības brīvību un pozitīvi novērtēja vairākus PFP nosacījumus, kaut arī praktiskajā 
īstenošanā bija nepilnības (sk. 4. izcēlumu ).
29 Apsvērumi 
Ukrainas valdība sasniedza vairākus PFP mērķus likumdošanas 
aspektā, bet vēl jārisina daudzi ilgtermiņa jautājumi
53 
Kopumā Komisija uzskata, ka 2013. gada PFP reformas stratēģija un rīcības plāns 
ir nozīmīgi PFP sasniegumi revidētajā periodā46. Finanšu ministrija ir apliecinājusi, 
ka tai ir samērā stingra apņemšanās šo stratēģiju īstenot. Tomēr reformu ilgtspēja 
un stratēģijas pamanāmība un arī turpmāks būtiskums ir tieši atkarīgs no Ukrai -
nas neatslābstošas politiskās apņemšanās. 1. attēlā  ir dots pārskats par norisēm 
saistībā ar galvenajiem PFP  aspektiem revidētajā periodā.
54 
Kaut arī nebija pilnībā izpildīti nosacījumi, kas izvirzīti ES un citu līdzekļu devē -
ju palīdzības saņemšanai, laikā no 2010. līdz 2012. gadam likumdevējs pieņēma 
vairākus lēmumus attiecībā uz PFP . Tomēr Ukrainas valdība nepievērsa vajadzīgo 
uzmanību to īstenošanai: attiecīgie valsts tiesību akti bija zemas kvalitātes, nebija 
piešķirts pietiekams finansējums un tika pieņemti pretrunīgi un regresīvi tiesību 
aktu grozījumi. Tāpēc tūlītēja īstenošana parasti nebija sekmīga. PFP reformas 
šajā laika posmā apgrūtināja arī tas, ka līdz 2013. gadam nebija strukturētas 
PFP reformas stratēģijas (sk. 34. punktu).46 Pamatojoties uz sarunām ar 
Komisijas darbiniekiem un 
gada progresa ziņojumiem.4. izcēlumsPiemēri par nepilnībām ar MFP saistīto publisko finanšu pārvaldības nosacījumu 
izpildē
I MFP programmas otrā daļa:
 ο2. nosacījums: Lai gan sāka darboties Pretmonopola komiteja, tai bija neskaidrības par 2015. gada budžeta 
nodrošinājumu, un joprojām pastāv liels risks, ka resursi varētu būt pārāk ierobežoti.
 ο4. nosacījums: Lai gan visiem valdības līmeņiem bija pieņemta iekšējās kontroles darbinieku mācību 
stratēģija, tai piemita nepilnības (nepietiekama detalizācijas pakāpe, vāja izstrāde, termiņu, informācijas 
par finansējumu un kvantitatīvu kritēriju trūkums un vāja sasaiste ar PFP jomas reformu). Nebija ieviesta 
iekšējās revīzijas sertificēšana.
II MFP programmas otrā daļa:
 ο1. nosacījums: Lai gan liela daļa iepirkuma struktūru un līgumslēdzēju iestāžu savlaicīgi publicēja iepirkuma 
plānus, tie pārsvarā nebija pietiekami detalizēti. Turklāt pastāvēja šaubas par iepirkuma vajadzību saikni ar 
valsts budžetu, jo 2015. gada valsts budžetu pieņēma vēlu (2014. gada 29. decembrī).
30 Apsvērumi 1. attēlsPFP attīstība Ukrainā 2010.–2015. gadā
PFP  jomasPFP attīstība 2010.–2013. g.
PFP attīstība 2014.–2015. g.
Uzlabojumi Problēmas/trūkumi
Publiskais iepirkums •2010. un 2011. g. – jauni, samērā 
progresīvi tiesību akti iepirkuma 
jomā
 •2010. g. – izveidota Pretmonopola 
komiteja •Pretrunīgi un regresīvi tiesību 
aktu grozījumi, vajadzīga stingra 
ES iejaukšanās.
 •Pretmonopola komitejai trūkst 
finansiālo līdzekļu. •Jauns iepirkuma likums, 
samazināts izņēmumu skaits, liegta 
līgumslēgšanas tiesību piešķiršana 
bez konkurences.
 •Pretmonopola komiteja darbojas, 
bet tai ir vērā ņemami ierobežojumi 
un budžeta nedrošība.
Nodokļu 
administrēšana •2010. g. – jauns Nodokļu kodekss •Līdzekļu devēji un uzņēmēji norāda 
uz jaunā Nodokļa kodeksa slikto 
kvalitāti. •Nodokļu sistēmas jauna reforma.
 •Samazinājies nokavēti iekasēta PVN 
apjoms, bet saglabājas šā apjoma 
atkārtota pieauguma risks.
 •2015. g. ieviesta PVN elektroniska 
iekasēšana.
Publiskā sektora 
iekšējā finanšu 
kontrole (PSIFK) •2008.  g. – izstrādāts likumprojekts
 •2011. g.– izstrādāts tiesiskais 
pamats PSIFK  standartiem
 •2012. g. – ētikas kodekss / 
metodoloģiskie ieteikumi
 •No 2012. g. – iekšējās revīzijas 
nodaļas ministrijās un citās valdības 
struktūrās •Atkārtoti atlikta PSIFK likuma 
īstenošana. •Precizēti PSIFK noteikumi, bet tie 
pilnībā neatbilst Eiropas Savienības 
PSIFK  standartiem.
 •Jauna mācību stratēģija par iekšējo 
kontroli un revīziju atbildīgiem 
darbiniekiem.
Ukrainas 
Grāmatvedības palāta •2010. g. – ievērojami sašaurināta 
UGP kompetences joma, izslēdzot 
ieņēmumus. •UGP kompetences jomā iekļauti 
ieņēmumi.
 •Ar jaunu UGP likumu šīs iestādes 
kompetences jomā iekļauti valsts 
uzņēmumu darījumi ar valsti.
 •Darbinieku skaits samazināts no 
550 uz 386.
Budžeta pārredzamība •Termiņu kavējumi un publiskās 
apspriešanas trūkums saistībā ar 
2015. g. valsts budžetu.
Budžeta kodekss  •2010. g. – jauns Budžeta kodekss •Tiek uzskatīts, ka jaunajā kodeksā ir 
nepilnības. •Budžeta kodeksa grozījumi: uzsvars 
uz budžeta decentralizāciju.
 •3 ārpusbudžeta sociālo fondu 
konsolidācija.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
31 Apsvērumi 
55 
2014. un 2015. gadā ar reformām veicās straujāk, galvenokārt pateicoties vairā -
kiem likumdevēja papildu lēmumiem, kam sekoja acīmredzami uzlabojumi tādās 
jomās kā publiskā iepirkuma pārvaldība, ieņēmumu administrēšana un valsts bu -
džeta procedūras. Piemēram, publiskā iepirkuma jomā, sākot no 2014. gada, tika 
samazināts izņēmumu skaits un bez konkurences piešķirtu publiskā iepirkuma 
līgumslēgšanas tiesību īpatsvars. Sadarbībā ar SVF Ukrainas valdība izstrādāja un 
sāka īstenot ieņēmumu administrēšanas reformas stratēģiju. Turklāt 2015.  gadā 
tika veikti pirmie pasākumi saistībā ar pāreju uz rezultātos balstītu budžeta plā -
nošanu un vidēja termiņa plānošanu.
56 
Liels solis uz priekšu budžeta pārraudzības nodrošināšanā bija jaunā Ukrainas 
Grāmatvedības palātas (UGP , Ukrainas augstākā revīzijas iestāde) likuma pieņem -
šana. Likums stājās spēkā 2015. gada 9. augustā. Tika paplašināta UGP kompeten -
ces joma, lai būtu izpildīti ES, Pasaules Bankas un citu līdzekļu devēju izvirzītie no -
sacījumi. Paradoksālā kārtā jaunais UGP likums paredz arī samazināt organizācijas 
resursus47.
57 
Kaut arī kopš 2014.  gada ir panākts progress, joprojām jārisina vairāki ilgtermiņa 
jautājumi: pastāv regresijas risks (piemēram, saistībā ar publiskā iepirkuma izņē -
mumiem un pārredzamību), Pretmonopola komitejai trūkst finansiālo līdzekļu, 
pastāv nokavēti iekasēta PVN pieauguma risks un ir nepilnības PSIFK pieejā.
Korupcijas apkarošana ievērojami uzlabojās tikai pēc Maidana 
revolūcijas, bet vēl vajadzīga pretkorupcijas satvara turpmāka 
konsolidācija un uzskatāmāki rezultāti
58 
2. attēlā  ir uzskaitīti revidētajā periodā veiktie galvenie ES pasākumi ar mērķi 
palīdzēt Ukrainai ieviest tiesisko un institucionālo pretkorupcijas satvaru.47 Komisija pievērsa lielu 
uzmanību UGP resursu 
jautājumam sarunās ar 
Ukrainas iestādēm 2015. gada 
janvārī pirms lēmuma par 
I MFP  programmas trešās 
daļas izmaksāšanu. 
UGP  likumprojektā bija 
ierosināts samazināt 
darbinieku skaitu, nosakot 
maksimālo skaitu (lielākais 
250 darbinieku). Šo maksimālo 
skaitu ievērojami palielināja 
(salīdzinājumā ar sākotnējo 
likumprojektu) līdz 
386 darbiniekiem UGP likuma 
galīgajā redakcijā, jo lēmuma 
pieņemšanā iesaistījās 
Komisija, kura tolaik izskatīja 
MFP  nosacījumu izpildi.
32 Apsvērumi 2. attēlsGalvenie pretkorupcijas pasākumi Ukrainā 2006.–2015. gadā
ES pasākumi Likumdevēja lēmumi un iestāžu izmaiņas Piezīmes
2015. g.
2014. g. •II un III MFP programmas 
nosacījumi
 •Valsts veidošanas līgums
 •ES padomdevēja misija 
civilās drošības sektora 
reformai Ukrainā
 •Ukrainas atbalsta grupas 
palīdzība Tieslietu 
ministrijai
 •Vīzu režīma 
liberalizācijas rīcības 
plāna izpildes 
turpināšana •Izveidota Specializētā pretkorupcijas prokuratūra (2015. g. 
novembris).
 •Pieņemti likumi, kas nostiprina līdzekļu piedziņas tiesisko 
pamatu (2015. g. novembris).
 •Likumi par politiskās korupcijas novēršanu un apkarošanu un 
par politisko partiju finansēšanu (2015.  g. oktobris).
 •Koordinācijas struktūra: Pretkorupcijas politikas valsts 
padome (2014. g. oktobris).
 •Pretkorupcijas tiesību aktu kopums (2014. g. oktobris): 
1) pieņemta 2014.–2017. gada pretkorupcijas stratēģija, 
2) izveidots Ukrainas valsts pretkorupcijas birojs un 
3) izveidota Valsts korupcijas novēršanas aģentūra.
 •Korupcijas krimināllikums (2014.  g. jūnijs). •Valdība deviņus mēnešus 
bloķēja korupcijas novēršanas 
likumu.
 •Rezultāti saskanēja ar KA 
prioritātēm 2015. gada 
Asociācijas darba kārtībā.
 •Ilgtermiņa ietekme būs 
atkarīga no patiesas 
tiesībaizsardzības.
2013. g.2012. g. •Vīzu režīma 
liberalizācijas rīcības 
plāna izpildes 
turpināšana •Vairāki tiesību aktu grozījumi, piemēram, attiecībā uz 
noziedzīgiem koruptīviem nodarījumiem un korupcijas 
ieguvumu konfiskāciju. •Zināms progress 
KA saskaņošanā ar 
starptautiskajiem standartiem.
2011. g. •Vīzu režīma 
liberalizācijas rīcības 
plāns
 •Budžeta atbalsta 
programma valsts 
pārvaldes reformai •2011. g. aprīlī pieņemts pretkorupcijas likums (daļēji aizstāj 
2010. g. decembrī atsaukto pretkorupcijas tiesību aktu 
kopumu).
 •Nav īstenota budžeta atbalsta programma valsts pārvaldes 
reformai, jo prasītais ierēdniecības likums neatbilst 
ES pamatprincipiem. •Pretkorupcijas likumi pilnībā 
neatbilst starptautiskajiem 
standartiem.
 •2013. gadā atcelta budžeta 
atbalsta programma.
2010. g. •I MFP programmas 
nosacījumi
 •Projekta “Atbalsts 
tieslietu nozares 
reformām” 
5. komponente “Tiesu 
varas neatkarība” 
un 6.  komponente 
“Korupcijas novēršana un 
apkarošana”
 •Robežu pārvaldības 
budžeta atbalsta 
programma •2014.–2017.  gada pretkorupcijas stratēģija.
 •Atbalsts Ukrainas Valsts pretkorupcijas biroja izveidei kopš 
2014.  gada
 •Robežu pārvaldības programmai neapmierinoši rezultāti 
(nav uzskatāmi samazināta korupcija Ieņēmumu un nodokļu 
ministrijā).Iekavēta īstenošana:
 •I MFP programma sākta 
2014.  g.;
 •tieslietu nozares reformu 
atbalsta projekts sākts 2013. g.
2009.–2006. g. •2006. g. – TACIS projekts 
pret korupcijuRezultāti:
 •izveidots stratēģiskais un institucionālais satvars cīņai pret 
korupciju;
 •nostiprināta korupcijas novēršanas spēja;
 •nostiprināta pretkorupcijas likumdošana. •Maza ietekme, jo 2010. g. 
decembrī jaunais parlaments 
atceļ jau pieņemto 
pretkorupcijas tiesību aktu 
kopumu.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
33 Apsvērumi 
59 
Korupcijas apkarošana tika apspriesta ES  un Ukrainas dialoga procesā (sk.  35.–
37. punktu), bet līdz 2010. gadam to reti iekļāva palīdzības programmās. Pārāk 
ambiciozajam48 2006.  gada TACIS  (tehniskā palīdzība Neatkarīgo Valstu Sadraudzī -
bai un Gruzijai) pretkorupcijas projektam Ukrainā, kuru uzsāka īstenot pēc oran -
žās revolūcijas, bija maza ietekme, jo politisku iemeslu dēļ 2010. gada decembrī 
Ukrainas parlaments atcēla pirmo 2009. gadā pieņemto pretkorupcijas tiesību 
aktu kopumu49.
60 
Sākot no 2011. gada, ES stingrāk uzstāja uz likumdošanas reformām, iekļaujot 
sasniedzamos atskaites punktus Ukrainai 2010. gada decembrī piedāvātajā Vīzu 
režīma liberalizācijas rīcības plānā. 2011. gada aprīlī pieņemtie pretkorupcijas 
tiesību akti un 2012. un 2013. gadā pieņemtie tiesību aktu grozījumi bija pozitīvi 
pasākumi, jo ar tiem Ukrainas pretkorupcijas likumi tika saskaņoti ar Komisijas un 
GRECO  ieteikumiem, tomēr, lai gan 2013. gadā bija sasniegts ievērojams progress, 
pretkorupcijas satvara izveides pabeigšanai bija vajadzīgi vēl turpmāki uzlabo -
jumi50. Īpaši, Komisija vērsa uzmanību uz Ukrainas likumdošanas procesa zemo 
kvalitāti un faktu, ka reformām trūka visaptverošas stratēģiskas pieejas51. Pretko -
rupcijas iestādes, kuras bija izveidotas līdz 2014. gadam, t. i., Valsts pretkorupcijas 
komiteja un Valdības pārstāvis pretkorupcijas politikas jautājumos, nedarbojās un 
nespēja pienācīgi pildīt savu mandātu.
61 
2014. gadā Ukrainas valdība sāka cieši sadarboties ar pilsonisko sadarbību sais -
tībā ar pretkorupcijas likumdošanu. 2014. un 2015. gadā tika pieņemti svarīgi 
likumi. Progress likumdošanas un iestāžu darbības uzlabošanas jomās turpinājās 
2015.  gada decembrī52. Par progresu liecināja arī jaunu iestāžu izveide 2014. un 
2015. gadā, proti, tika izveidots Ukrainas Pretkorupcijas birojs (UPB)53, Specializētā 
pretkorupcijas prokuratūra, kura atbild par UPB veiktās izmeklēšanas pārrau -
dzību, Valsts korupcijas novēršanas aģentūra un Valsts pretkorupcijas politikas 
padome.
62 
2015. gadā Komisija un ESAO uzskatīja, ka Ukrainas pretkorupcijas satvars bija 
cieši saskaņots ar starptautiskajiem standartiem un ES kritērijiem. Tajā pašā laikā, 
lai ieviestais satvars būtu efektīvs, vēl bija jāsasniedz arī vairāki citi rezultāti, 
tostarp54
– jāpiešķir pietiekami budžeta resursi, lai nodrošinātu pretkorupcijas iestāžu 
pienācīgu darbību un pretkorupcijas stratēģijas un ar to saistītā rīcības plāna 
īstenošanu;48 Pamatojoties uz uzraudzības 
ziņojumiem.
49 ESAO “ Anti-corruption reforms 
in Ukraine ” [“Pretkorupcijas 
reformas Ukrainā”], Stambulas 
pretkorupcijas rīcības plāna 
uzraudzība, 2015. g. marts, 
17. lpp. Pirmajā pretkorupcijas 
tiesību aktu kopumā bija šādi 
likumi: 1)  Likums par 
korupcijas novēršanas un 
apkarošanas principiem, 
2) Likums par juridisko 
personu atbildību par 
koruptīviem nodarījumiem un 
3) Likums par dažu Ukrainas 
tiesību aktu grozījumiem 
saistībā ar atbildību par 
koruptīviem nodarījumiem.
50 “Trešais ziņojums par to, kā 
Ukraina īsteno Vīzu režīma 
liberalizācijas rīcības plānu”, 
COM(2013)  809  final, 
15.11.2013., 11. lpp.
51 Turpat, 14. lpp.
52 “Sestais progresa ziņojums par 
to, kā Ukraina īsteno Vīzu 
režīma liberalizācijas rīcības 
plānu”, SWD(2015) 705 final, 
18.12.2015., 6. lpp.
53 UPB ir aģentūra, kura izmeklē 
augstu amatpersonu 
korupciju, kā arī korupciju, kas 
saistīta ar ievērojama apjoma 
kukuļdošanu, pat ja tajā nav 
iesaistītas augsta ranga 
amatpersonas. UPB  oficiāli ir 
tiesībaizsardzības iestāde, kas 
nav pakļauta valdības 
kontrolei.
54 SWD(2015) 705 final un ESAO 
“Monitoring of the Istanbul 
Anti-corruption Action Plan ” 
[“Stambulas Pretkorupcijas 
rīcības plāna uzraudzība”], 
progresa ziņojums, 2015. g. 
7.–9. oktobris.
34 Apsvērumi 
– jāturpina uzlabot tiesiskas pamats, lai nodrošinātu Specializētās pretkorupci -
jas prokuratūras pilnīgu neatkarību un godprātību;
– jāuzlabo tiesību akti attiecībā uz Valsts līdzekļu piedziņas biroju un Līdzekļu 
pārvaldības biroju;
– jāprecizē un jākoordinē konkrēti pretkorupcijas uzdevumi, kuri jāveic tādām 
iestādēm kā Ukrainas Drošības dienestam un Ukrainas Grāmatvedības palātai;
– Valsts pretkorupcijas politikas padomei jāveic efektīva uzraudzība un 
koordinācija.
63 
Līdztekus piemērotu struktūru izveidei svarīgas problēmas ir arī patiesa tiesībaiz -
sardzība un neatkarība tiesiskuma jomā. 2015. gada beigās, lai gan pēc Maidana 
izveidotā valdība bija pasludinājusi politisko gribu cīnīties pret korupciju, vēl 
nebija pārliecinošu liecību par izmeklēšanu un sankcijām augsta līmeņa korupci -
jas gadījumos. Eksperti norādīja, ka krāpšanas apkarošana Ukrainā nevirzījās uz 
priekšu, jo tiesībaizsardzības iestādes nebija pietiekami neatkarīgas no valdības 
un oligarhi ietekmēja politiskās partijas55. Ukrainas vājais sniegums augsta līmeņa 
korupcijas apkarošanā apdraud starptautisko glābšanas pasākumu kopumu56.55 Sk., piemēram, 2015. gada 
novērtējumu par godprātības 
nodrošināšanas sistēmu 
publiskajā sektorā, 
Transparency International , 
2015. g., kas izstrādāts kā daļa 
no ES  finansētā projekta 
“Novērtējums par godprātības 
nodrošināšanas sistēmu 
publiskajā sektorā Eiropas 
kaimiņattiecību austrumu 
reģionā”.
56 Sk., piemēram, Starptautiskā 
Valūtas fonda direktores 
Christine Lagarde  paziņojumu, 
preses relīze nr. 16/50, 2016. g. 
10. februāris.
35 Apsvērumi 
II daļa. Cik efektīva bija ES palīdzība ar mērķi uzlabot 
gāzes nozares pārvaldību un ES gāzes piegādes 
drošību caur Ukrainu
64 
Revīzijas palāta pārbaudīja, vai ES un Ukrainas dialogā tika efektīvi risināti gāzes 
un energoefektivitātes jautājumi, vai bija pienācīga izstrādāta un uzraudzīta 
ES palīdzība ar mērķi uzlabot gāzes nozares pārvaldību un ES gāzes piegādes 
drošību caur Ukrainu un vai šai palīdzībai bija uzskatāmi un ilgtspējīgi rezultāti. 
Revidenti novērtēja gāzes nozares pārvaldības aspektus sastatījumā ar ES mēr -
ķiem attīstīt pārredzamu un nediskriminējošu gāzes tirgu, kurā darbojas pienā -
cīga konkurence un kurš saskan ar ES  noteikumiem un standartiem57. Tika novēr -
tēti tādi aspekti kā patērētāju informēšana un aizsardzība, cenu pārredzamība, 
komunālo pakalpojumu uzņēmumu pārskatatbildība, pārredzami ziņojumi par 
gāzes tirgu un energoefektivitātes veicināšana. Galvenie dokumentārie pierādī -
jumi, kurus revidenti izmantoja konstatējumu formulēšanai un kuri tika apspriesti 
ar revidētajām vienībām, bija ES un Ukrainas kopīgie ziņojumi par to, kā tiek 
īstenots Saprašanās memorands par sadarbību enerģētikas jomā, Padomes seci -
nājumi, ES  Parlamenta ziņojumi, Komisijas stratēģijas un plānošanas dokumenti 
un Komisijas vadības ziņojumi. Revidenti izmantoja arī ārēju avotu ziņojumus, 
tostarp ziņojumus, ko sagatavojusi Starptautiskā Enerģētikas aģentūra, Oksfordas 
Enerģētikas pētījumu institūts, Pasaules Banka, SVF un pilsoniskās sabiedrības 
organizācijas.
Vēl nesen ES un Ukrainas dialogam traucēja nekonsekventa 
apņemšanās un pieeja
Dialogs par gāzes nozari bija plašaptverošs, bet tā efektivitāte bija 
ierobežota
65 
Saprašanās memorandā par sadarbību enerģētikas jomā, ko ES un Ukraina 
parakstīja 2005.  gadā, ir noteikti attīstības virzieni un aplūkoti galvenie enerģē -
tikas jautājumi58 Ukrainā. Revīzijas palāta par būtisku sasniegumu uzskata to, ka 
Ukraina 2011.  gada februārī parakstīja Enerģētikas kopienas līgumu59. Turklāt kopš 
2014. gada tā ir veikusi pasākumus ar mērķi pildīt saskaņā ar minēto Līgumu uz -
ņemtās saistības, īpaši, ieviešot trešo ES tiesību aktu kopumu enerģētikas jomā60, 
kas ir ļoti svarīga prioritāte ES un Ukrainas enerģētikas jomas sadarbībā.57 Pamatojoties uz Asociācijas 
nolīguma V daļas I nodaļu.
58 Tostarp tādi gāzes nozares 
jautājumi kā cenu reformas, 
sociālās drošības tīkli, 
energoefektivitāte, piegādes 
dažādošana un infrastruktūras 
modernizācija.
59 Enerģētikas kopienas līgums 
stājās spēkā 2006. gadā. 
Līgumslēdzējas puses 
apņemas liberalizēt savu 
enerģētikas tirgu un ieviest 
svarīgus ES tiesību aktus 
attiecībā uz elektrību, gāzi, 
vidi un atjaunojamo enerģiju.
60 ES enerģētikas tirgus tiesību 
aktu jaunākā kārta, kas 
nodēvēta par trešo tiesību 
aktu kopumu, Eiropas 
Savienībā stājās spēkā 
2009. gadā, un šā tiesību aktu 
kopuma mērķis ir uzlabot 
iekšējā enerģētikas tirgus 
darbību un risināt strukturālas 
problēmas.
36 Apsvērumi 
66 
Līdz 2014. gadam augsta līmeņa ES un Ukrainas dialogam par sadarbību enerģē -
tikas jomā bija ierobežota efektivitāte gāzes nozares pārstrukturizācijas aspektā, 
jo Ukrainas partneri neizrādīja patiesu apņemšanos. Laikā no 2007. līdz 2015. ga -
dam ik pa laikam apsprieda vienus un tos pašus svarīgos jautājumus, un gāzes 
tranzīta sistēmas modernizācijas progress bija ierobežots. Laikā no 2007. līdz 
2013.  gadam Komisijai nesekmējās ar centieniem tuvināt Ukrainas enerģijas cenas 
ekonomiski pamatotam līmenim vai samazināt uzņēmuma “ Naftogaz ” deficītu. 
Jāatzīst gan arī, ka Komisijai izdevās novērst apjomīgus gāzes piegādes pārrāvu -
mus 2014. un 2015. gadā, lai gan tolaik bija krīze Ukrainas un Krievijas attiecībās 
(sk. 68. punktu).
Dialogu par gāzes nozari negatīvi ietekmēja ES ieinteresēto 
personu atšķirīgie viedokļi un Ukrainas nestabilā apņemšanās
67 
Dalībvalstīm bija atšķirīgi viedokļi, kuri nereti atšķīrās no pašas Komisijas viedok -
ļa, par prioritātēm, kas izvirzāmas attiecībā uz ES gāzes piegādes drošību caur 
Ukrainu, un vajadzību pēc steidzamas rīcības. Lai gan Komisija centās to novērst, 
neizdevās pieņemt vienotu nostāju. Augsta līmeņa ES paziņojumos bija skaidri 
norādīts uz Ukrainas gāzes tranzīta stratēģisko nozīmi. Tajā pašā laikā netika 
skaidri norādīts, kā trauslais ekonomikas un finanšu stāvoklis kā valstī, tā valsts 
enerģētikas uzņēmumā “ Naftogaz ”, turklāt vēl sistēmiskā korupcija gāzes nozarē, 
varētu ietekmēt Ukrainas kā gāzes tranzīta valsts uzticamību.
68 
Gāzes tranzīts caur Ukrainu ir ārkārtīgi svarīgs piegādes drošībai Eiropas vidienē, 
dienvidos un austrumos, un tam ir arī nozīmīgas ekonomiskās, finansiālās un so -
ciālās sekas pašā Ukrainā. 2014. gadā ES ātri reaģēja, kad “ Gazprom ” pārtrauca gā -
zes piegādi Ukrainai un Ukrainas gāzes tranzīta drošība bija potenciāli apdraudē -
ta: ES piedāvāja alternatīvus risinājumus gāzes piegādei Ukrainai, veicinot reverso 
plūsmu un atbalstot jaunus savienojumus, lai nodrošinātu tranzīta turpināšanu.
69 
Tā kā nemitīgi trūka pietiekami stabilas Ukrainas enerģētikas stratēģijas (izņemot 
Ukrainas kā gāzes tranzītvalsts lomu) un svārstījās politiskā griba, Komisijai vēl 
grūtāk nācās pieņemt konsekventu nostāju ES un Ukrainas dialogā par gāzes 
nozari, ņemot vērā sarežģīto ģeopolitisko vidi.
Sākumā nosacījumi ES palīdzības saņemšanai bija ļoti plaši
70 
Daži nosacījumu, kuri bija iekļauti 2007. gada I enerģētikas budžeta atbalsta prog -
rammā, nebija pietiekami precīzi, tāpēc nebija iespējams izvairīties no interpretāci -
jas konfliktiem ar Ukrainas iestādēm61. Ņemot vērā šo precizitātes trūkumu un faktu, 
37 Apsvērumi 
ka programmas novērtējumam bija iespējami tikai trīs kritēriju izpildes līmeņi (0-50-
100 %), Komisijai reizēm savu novērtējumu nācās pielāgot62. Turklāt plaši definēti 
bija arī daudzi enerģētikas jomas nosacījumi, par kuriem attiecībā uz I MFP prog -
rammu vienojās Komisija un Ukrainas iestādes, jo bija jāņem vērā steidzami makroe -
konomiskie un politiskie apsvērumi63.
Līdz 2014. gadam trūka kvalitatīvu datu ES palīdzības 
organizēšanai
71 
Pamatotai un pierādījumos balstītai lēmumu pieņemšanai būtiski svarīgi ir lieto -
šanai gatavi un ticami dati, pat sarežģītos apstākļos. Līdz 2014. gadam tādu datu 
pieejamība, kuri būtu gatavi lietošanai un ticami, bija problemātiska, piemēram 
attiecībā uz šādiem datiem:
– ik dienas caur Ukrainu tranzītā pārvadātās gāzes plūsmas,
– regulāri dati par Ukrainas faktiski iekasētajām gāzes tranzīta maksām64,
– visaptveroša apkopojošā statistika par faktiskajiem gāzes un apkures tarifu 
pieaugumiem.
2014. gadā bija vērojami zināmi uzlabojumi attiecībā uz Komisijas piekļuvi datiem par 
gāzes tranzītu caur Ukrainu, un kopš 2015. gada Ukrainas pārvades sistēmas operators 
tiešsaistē sniedz informāciju par kārtējās dienas gāzes tranzīta plūsmām.
72 
Kopīgie ES un Ukrainas gada progresa ziņojumi par to, kā tiek īstenots 2005. gada 
Saprašanās memorands par sadarbību enerģētikas jomā, bija noderīgs līdzeklis 
regulāram politiskajam dialogam par svarīgām enerģētikas problēmām. Tomēr revi -
denti konstatēja, ka šie ziņojumi nebija pietiekami būtiski un pilnībā neatspoguļoja 
Komisijas perspektīvu.
Līdz 2014. gadam ES palīdzība tikai ierobežotā mēra ietekmēja 
gāzes nozari
73 
Līdz 2015. gada sākumam ar ES palīdzību neizdevās sekmīgi panākt lielas pārmai -
ņas Ukrainas gāzes nozarē65, bet kopš tā laika ir sasniegti svarīgi atskaites punkti / 
panākts progress (sk.  arī 3. attēlu ).61 Sk., piemēram, nosacījumu 
“Nedrīkst palielināties 
kvazifiskālais deficīts 
enerģētikas nozarē 
salīdzinājumā ar 2006.  gadu”. 
Komisija un Ukrainas partneri 
šo nosacījumu interpretēja 
dažādi un attiecīgi ierosināja 
to novērtēt kā sasniegtu par 
0 % vai 100 %.
62 Piemēram, 6. rādītājs (Galīgā 
vienošanās ar starptautiskajām 
finanšu iestādēm par 
prioritāru infrastruktūras 
projektu finansēšanas 
nolīgumiem), 5.3.  rādītājs 
(Gāzes metroloģijas līnijas 
darbības uzsākšana Bojarkas 
Reģionālajā metroloģijas 
centrā) un 8. rādītājs 
(eksperimentālās 
starptautiskās gāzes mērīšanas 
stacijas projektēšana un 
būvniecība Ukrainas gāzes 
tranzīta sistēmas ieplūšanas 
punktā).
63 Piemēri: “ievērojami palielināt 
“Naftogaz ” kopējo gāzes 
savākšanas īpatsvaru”, “panākt 
ievērojamu progresu, pildot 
Ukrainas saistības saskaņā ar 
Enerģētikas kopienas līgumu”, 
“panākt ievērojamu progresu, 
lai tiktu sasniegti EITI (ieguves 
rūpniecības pārredzamības 
iniciatīva) standarti”, 
“mērķtiecīgi nostiprināt 
sociālās drošības tīklu” un 
“ievērojami izvērst individuālo 
gāzes skaitītāju izmantošanu”.
64 Iekasētās maksas var 
aprēķināt, bet tikai teorētiski, 
izmantojot formulu un gāzes 
tranzīta līgumu datus.
65 Tam par piemēru var minēt, ka 
tikai daļēji (par 59 %) tika 
izpildīti nosacījumi, kas bija 
saistīti ar ES  enerģētikas 
nozares budžeta atbalstu 
(I enerģētikas programma un 
enerģētikas efektivitātes 
programma). Vairākos 
gadījumos Komisijai un 
Ukrainas iestādēm atšķīrās 
viedokļi par reālajiem izpildes 
rādītājiem.
38 Apsvērumi 3. attēlsEnerģētikas un gāzes nozares attīstība Ukrainā 2007 .–2015. gadā
Jomas/apakšjomas Notikumi 2007.–2013. gadāNotikumi 2014. un 
2015. gadāPiezīmes
a) Gāzes 
nozares 
reformaGāzes nozares 
likums •Pakāpenisks progress, bet nav 
krasu pārmaiņu.
 •Ukrainas pievienošanās 
Enerģētikas kopienas līgumam 
veicina Ukrainas labāku 
integrāciju ES  enerģētikas tirgū. •Pieņemts visaptverošs gāzes 
nozares reformas rīcības plāns 
(2015. g. marts), un 2015. gada 
aprīlī pieņemts Ukrainas gāzes 
nozares likums. •2015. gads gāzes nozares 
reformai bija pozitīvs 
pagrieziena punkts. Pēc tam, 
kad 2015. gadā bija pieņemts 
gāzes nozares likums, sākās 
“Naftogaz” sadalīšana saskaņā 
ar ES  trešo enerģētikas tiesību 
aktu kopumu.
Gāzes un 
apkures cenas •Nepietiekams palielinājums 
laikā no 2007. līdz 2013. gadam 
(neievērojot ES  un SVF  prasības). •Ievērojami pieaug cenas par 
komunālajiem pakalpojumiem. •2016. gada aprīlī vēl vairāk tiek 
palielinātas gāzes cenas.
 •Nav samazināts “Naftogaz” 
deficīts. •2015. gadā ievērojami samazinās 
“Naftogaz” deficīts. •“Naftogaz” deficīts jāizbeidz līdz 
2017.  gadam.
Sociālās 
drošības tīkls •Nesekmīgi centieni ieviest 
pamatotu sistēmu, ar kuru 
trūcīgākajiem iedzīvotājiem 
kompensēt enerģijas cenu 
pieaugumu. •Uzlabota sociālo kompensāciju 
shēma, lai atsvērtu 2015. gada 
enerģijas cenu straujā 
pieauguma milzīgo apmēru. •Kompensāciju shēmas 
pamatotība vēl jāpierāda praksē.
Skaitītāju 
uzstādīšana visā 
gāzes piegādes 
ķēdē •Ievērojami progresējusi 
gāzes skaitītāju uzstādīšana 
mājsaimniecībās. •2015. gada gāzes nozares 
reformas rīcības plānā paredzēts 
uzlabot gāzes uzskaiti visā 
piegādes ķēdē. •Līdz 2017. gada aprīlim 
jāuzstāda skaitītāji atlikušajās 
mājsaimniecībās, kurās tas 
vēl nav izdarīts, un jāuzstāda 
vismaz viens apkures skaitītājs 
katrā ēkā.
b) Energoefektivitāte •Nav prioritāte Ukrainas 
enerģētikas reformas 
programmā, lai gan Komisija to 
centusies panākt. •Pēdējā laikā panākta pozitīva 
virzība (jauni ES projekti un 
programmas ar ES  atbalstu). •Vairāk centienu šajā jomā kopš 
2015.  gada.
c) Gāzes tranzīta sistēmas 
modernizācija •ES palīdzība nav veicinājusi 
modernizāciju (Ukrainas 
partneri neizpildīja aizdevuma 
nosacījumus). •2016. gadā paredzēts 
uzsākt pirmos cauruļvada 
modernizācijas darbus 
(finansējumu daļēji garantē ES). •“Gazprom” draud 2019. gadā 
apturēt Krievijas gāzes tranzītu 
caur Ukrainu.
d) Gāzes piegādes drošība caur 
Ukrainu •Krīzes stāvokļi 2005., 2006. un 
2009.  gadā. •2014. un 2015. gadā tiek 
piedzīvotas grūtības, bet gāzes 
tranzīts un piegāde saglabājas, 
pateicoties ES  centieniem 
(savstarpēji savienojumi, 
reversās plūsmas un sarunas ar 
“Gazprom” un “Naftogaz”). •Citu konkurējošu tranzīta 
projektu mērķis ir apiet Ukrainu.
 •Uzlabojas gāzes nozares 
pārvaldība, un vērojama labāka 
integrācija ES  enerģijas tirgū.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
39 Apsvērumi 
a) Gāzes nozares reforma: Lai gan ES centās palīdzēt, progress laikā no 2007. līdz 
2013. gadam bija lēns. Tomēr, kopš 2014. gada gāzes nozares reforma ir 
atsākusies ar jaunu sparu, jo ir izpildīti ES un tās partneru izvirzītie palīdzības 
nosacījumi (sk. 5. izcēlumu ).
b) Energoefektivitāte: Ukrainas iestādes enerģētikas reformas programmā 
energoefektivitāti neuzskatīja par prioritāti, kaut arī tā diezgan daudz figurēja 
2005. gada ES un Ukrainas Saprašanās memorandā par sadarbību enerģētikas 
jomā. Kopš 2015. gada Ukrainas iestādes šim jautājumam ir pievērsušas lielā -
ku uzmanību.
c) Gāzes tranzīta sistēmas modernizācija: Kopš 2006. gada Komisija centās pie -
saistīt starptautisko finanšu iestāžu (SFI) finansējumu, saņemot aizdevumus 
gāzes tranzīta sistēmas modernizācijai. 2012. gadā Komisija finansēja priekšiz -
pēti, kurā secināts, ka modernizācija izmaksātu 2,5–5,3 miljardus EUR atkarībā 
no gāzes plūsmu scenārijiem. EIB un ERAB varēja parakstīt pirmos SFI aizde -
vumu nolīgumus ar “ Ukrtransgaz ”67 par 150 miljoniem EUR no katras SFI68 tikai 
2014. gada decembrī, kad tika uzskatīts, ka Ukraina sasniegusi pietiekamu 
progresu, proti, pildījusi dažus no galvenajiem 2009. gada Kopīgajā deklarāci -
jā izvirzītajiem nosacījumiem. Būvdarbi sāksies 2016. gadā, un tos paredzēts 
pabeigt 2018. gadā, kad noslēgsies šā lielapjoma projekta (tranzīta gāzesvada 
Urengoja-Pomari-Užgoroda modernizācija) pirmais posms.67 “Naftogaz ” meitasuzņēmums, 
kas nodarbojas ar gāzes 
pārvadi un uzglabāšanu.
68 EIB aizdevumu sedz plaša 
ES garantija.5. izcēlumsNotikumi gāzes nozarē kopš 2014. gada
 οTika pieņemts visaptverošs gāzes nozares reformas rīcības plāns, kurā paredzēti konkrēti, noteiktos termi -
ņos izpildāmi pasākumi, kā arī jauns gāzes nozares likums.
 οLai gan ekonomiskās krīzes apstākļos un laikā, kad pieauga cenas Krievijas gāzei, netika pietiekami celtas 
cenas, 2015. gada sākumā mājsaimniecībām gāzes maksājumi pieauga par apmēram 300–600 %, savukārt 
centralizētajai siltumapgādei – par apmēram 70 %. Cenu pieaugums tiek prognozēts līdz 2017. gadam, kad 
tām vajadzētu sasniegt patieso tirgus līmeni. 2015. gadā ievērojami samazinājās “ Naftogaz ” deficīts, kuram 
vajadzētu izlīdzināties līdz 2017. gadam66.
 ο2015. gadā tika izvērsta līdz tam piemērotā sociālās kompensācijas shēma, lai palīdzētu trūcīgākajiem 
iedzīvotājiem tikt galā ar milzīgajiem enerģijas cenu pieaugumiem. Tomēr arī turpmāk vajadzīgi pakā -
peniski uzlabojumi – vai reforma –, lai tiktu galā ar turpmāko cenu pieaugumu un sekmīgāk veicinātu 
energoefektivitāti.
 ο2015. gada gāzes nozares reformas rīcības plānā paredzēts uzlabot gāzes uzskaiti visā piegādes ķēdē.
66 SVF mērķis.
40 Apsvērumi 
d) Gāzes piegādes drošība caur Ukrainu:
i) Revidētajā posmā ES gāzes piegādes drošība caur Ukrainu joprojām bija 
pakļauta riskam, jo valstī valdīja politiskā, administratīvā un ekonomiskā 
nestabilitāte. Nestabilitāti pasliktināja 2005. un 2006., kā arī 2009. gada 
krīzes stāvokļi, un grūtības tika piedzīvotas arī 2014. un 2015. gadā. Turklāt 
nav skaidrības par to, vai ES valstis turpinās saņemt Ukrainas tranzīta gāzi, 
jo “ Gazprom ” draud 2019. gadā, kad beigsies pašreizējais “ Gazprom ” un 
“Naftogaz ” līgums, pārtraukt transportēt Krievijas gāzi caur Ukrainu. Ir 
bijuši vai pašlaik tiek apsvērti centieni realizēt alternatīvus gāzes tranzīta 
projektus (piemēram, “Ziemeļu straume  II”, “Turcijas straume”, “Dienvidu 
straume”), lai apietu Ukrainu. Tomēr ES mērķis ir saglabāt gāzes tranzītu 
caur Ukrainu.
ii) Komisijai 2014. un 2015. gadā labi sekmējās ar gāzes tranzīta uzturēšanu, 
jo ievērojami tika nostiprināta ES un Ukrainas gāzes piegādes drošība, 
izmantojot starpsavienojumus un reversās plūsmas, kā arī piedaloties 
“Naftogaz ” un “ Gazprom ” sarunās par tā dēvēto 2014. un 2015. gada zie -
mas pasākumu kopumu. Ukrainas krātuves, kurām ir neatsverama nozīme, 
lai ar gāzi stabili apgādātu ES austrumdaļu, sekmīgi tika atkal uzpildītas 
atbilstoši 2015. un 2016. gada ziemas pasākumu kopumam, izmantojot 
uzņēmuma “ Naftogaz ” paša resursus, kā arī SFI aizdevumu mehānismu69.
iii) Viens no gāzes nozares reformas uzdevumiem ir uzlabot gāzes nozares 
pārvaldību, tādējādi mazinot ar Ukrainas gāzes tranzīta drošību saistīto 
pārvaldības riska elementu. Vēl viens sekmīgs Komisijas rezultāts bija tas, 
ka tika panākta Ukrainas pievienošanās Enerģētikas kopienas līgumam 
2011. gadā. Šā līguma mērķis ir Ukrainu pilnīgāk integrēt ES enerģijas tir -
gū un tādā veidā veicināt Ukrainas gāzes nozares ilgtermiņa stabilizāciju.69 ERAB aizdod 
300 miljonus ASV dolāru, ko 
sedz ar Ukrainas valsts 
garantiju, kā arī paredzēts 
Pasaules Bankas aizdevumu 
mehānisms apmērā līdz 
520 miljoniem ASV dolāru, ko 
garantē EIB, tātad ES.
41
 Secinājumi un ieteikumi
74 
Pamatojoties uz mūsu revīzijas darbu, mēs secinām, ka kopumā ES palīdzība Uk -
rainai daļēji efektīvi ir veicinājusi Ukrainas pārveidošanu par labi pārvaldītu valsti 
revidētajās jomās, kuras bija: publisko finanšu pārvaldība, korupcijas apkarošana 
un gāzes nozares darbība.
Cik efektīva bija ES palīdzība Ukrainai ar mērķi uzlabot 
publisko finanšu pārvaldību un apkarot korupciju
75 
ES palīdzība Ukrainai daļēji efektīvi ir veicinājusi publisko finanšu pārvaldības 
uzlabošanu un korupcijas apkarošanu.
76 
Pārsvarā revidētajā periodā publisko finanšu pārvaldībai bija atvēlēta neliela 
vieta ES un Ukrainas dialogā, tomēr kopš 2011. gada ES ir uzstājīgāk pieprasījusi 
PFP reformas un palīdzējusi Ukrainai izstrādāt 2013. gada PFP reformas stratēģi -
ju un rīcības plānu (sk.  31.–34.  punktu). Krāpšanas apkarošana ir visu laiku bijusi 
ES un Ukrainas dialoga darba kārtībā. Tā pastiprinājās, kad 2011. gadā tika pie -
ņemts Vīzu režīma liberalizācijas rīcības plāns, kā arī pēc Maidana notikumiem, 
kad uzlabojās sadarbība (sk.  35.–37.  punktu).
1. ieteikums. Dialogā ar Ukrainu vairāk uzsvērt publisko 
finanšu pārvaldību
Lai saglabātu PFP reformas tempu, kas paātrinājās līdz ar 2013. gada PFP stratē -
ģijas pieņemšanu, Komisijai un EĀDD jāpastiprina politikas dialogs attiecībā uz 
PFP jautājumiem. Komisijai arī jāizpēta iespēja uzsākt īpašu programmu, ar kuru 
nodrošināt PFP reformas pēc iespējas drīzāku un efektīvāku īstenošanu.
42 Secinājumi un ieteikumi 
77 
ES palīdzības koncepcija daļēji efektīvi veicināja uzlabojumus PFP un KA jomās. 
Komisija pieminēja vajadzību nostiprināt PFP  un KA, izstrādājot Ukrainai paredzē -
tās budžeta atbalsta un makrofinansiālās palīdzības programmas, lai gan reizēm 
netika izvirzīti precīzi nosacījumus vai metodes, ar kurām novērtēt nosacījumu 
izpildi (sk.  38.–40.  punktu). Lielākā daļa budžeta atbalsta programmu Ukrainā 
bija izstrādātas tā, ka bija paredzēts izmaksāt ievērojamu daļu piešķirtās summas 
programmas sākumā, tiklīdz bija izpildīti vispārējie nosacījumi. Šāda pieeja varētu 
vājināt stimulu īstenot reformas, no kuru īstenošanas ir atkarīgi turpmākie mazā -
kie maksājumi. Lai risinātu kritisko stāvokli Ukrainā, Komisija 2014. gadā galveno 
uzmanību pievērsa palīdzības ātrai izmaksāšanai (sk. 41.–44. punktu).
2. ieteikums. Izstrādāt labākus finansiālās palīdzības 
saņemšanas nosacījumus un uzlabot finansiālās palīdzības 
izmaksāšanu
Komisijai jāizmanto Ukrainā gūtā pieredze, lai uzlabotu turpmāku palīdzības 
pasākumu izstrādi.
a) Attiecībā uz budžeta atbalsta un makrofinansiālās palīdzības aizdevumu 
nosacījumiem skaidri jādefinē visi izvēlētie rādītāji, lai izvairītos no strīdiem 
novērtēšanas procesā.
b) Turpmāk aizdevumu un dotāciju nosacījumiem jābūt savstarpēji papildino -
šiem un pastiprinošiem.
c) Apspriežot un izvirzot nosacījumus, Komisijai cieši jāsadarbojas ar citiem lī -
dzekļu devējiem, īpaši starptautiskajām finanšu iestādēm, lai vairāk stimulētu 
reformas.
d) Programmās jāpanāk pamatots līdzsvars starp politisko sviru aspektiem un 
vajadzību ātri izmaksāt palīdzību. Turklāt attiecībā uz budžeta atbalstu, lai no -
drošinātu nosacījumu izpildi, katrā finansējuma daļā pietiekami lielas summas 
ir jāsasaista ar PFP un KA nosacījumu izpildi.
78 
ES palīdzības īstenošanas uzraudzība revidētajā posmā bija lielākoties efektīva 
un uzlabojās. ES un starptautiskās organizācijas regulāri novērtē PFP un KA stā -
vokli Ukrainā, un kopš 2012. gada Komisija ir nostiprinājusi savu budžeta atbalsta 
uzraudzības satvaru. Tomēr budžeta atbalsta programmu novērtēšanai nav sis -
temātiskas pieejas (sk.  45.–48.  punktu). Budžeta atbalsta maksājumu apturēšana 
2011.–2013. gadā veicināja PFP prioritāšu risināšanu (sk. 49. punktu).
43 Secinājumi un ieteikumi 
3. ieteikums. Pastiprināt ES palīdzības īstenošanas 
uzraudzību
Lai padziļinātu un paātrinātu PFP un KA reformas, Komisijai jāpastiprina dažu 
jomu uzraudzība un vairāk jāuzsver palīdzības saņēmēju atbildība.
a) Jāsaskaņo Komisijas pieeja Ukrainā īstenoto budžeta atbalsta programmu 
novērtēšanai.
b) Ņemot vērā rezultātus, ko devusi maksājumu apturēšana, Komisijai gadīju -
mos, kad konstatēts neapmierinošs reformu progress, jāaptur budžeta atbal -
sta maksājumi.
79 
ES palīdzība daļēji efektīvi deva uzskatāmus un ilgtspējīgus rezultātus PFP un 
KA jomās. Līdz 2014. gadam Ukrainas valdības apņemšanās īstenot reformu pro -
cesu bija ierobežota, tāpēc neizdevās pilnībā un laikus sasniegt rezultātus. Kaut 
arī kopš 2014. gada reformas notiek ar jaunu sparu, līdz šim sasniegtie rezultāti 
joprojām ir trausli. Attiecībā uz makrofinansiālo palīdzību Komisija izmantoja tai 
doto rīcības brīvību un secināja, ka lielākā daļa PFP nosacījumu bija galvenokārt 
izpildīti, lai gan īstenošanā bija nepilnības (sk. 52. punktu). Attiecībā uz PFP un 
KA lielākā daļa sasniegto rezultātu ir likumdošanas un institucionālas izmaiņas 
(sk. 53.–63.  punktu). Krāpšanas apkarošanas politikas efektīvas īstenošanas rezul -
tāti vēl jāgaida.
4. ieteikums. Vairāk uzsvērt reformu īstenošanas efektivitāti 
un ilgtspēju
Papildus likumdošanas izmaiņu veicināšanai Komisijai sadarbībā ar pilsoniskās 
sabiedrības organizācijām jāpadara turpmāka ES  palīdzība atkarīga no svarīgu 
PFP un KA reformu īstenošanas. Tas īpaši attiecas uz PFP reformas stratēģiju un 
rīcības plānu, kā arī uz neatkarīgu korupciju apkarojošo operatīvo struktūru finan -
siālo ilgtspēju. Stingri jāizvērtē līdzekļu izmaksāšanas nosacījumi.
44 Secinājumi un ieteikumi 
ES palīdzība ar mērķi uzlabot gāzes nozares 
pārvaldību un ES gāzes piegādes drošību caur Ukrainu
80 
Kopumā ar ES palīdzību Ukrainai tika daļēji efektīvi uzlabota gāzes nozares pār -
valdība un gāzes piegādes drošība caur Ukrainu.
81 
ES un Ukrainas dialogu par enerģētikas jautājumiem vēl nesen nelabvēlīgi 
ietekmēja Ukrainas svārstīgā apņemšanās un ES ieinteresēto personu atšķirīgie 
viedokļi attiecībā uz ES gāzes piegādes drošību caur Ukrainu. Laikā no 2007. līdz 
2015. gadam vairākkārt nācās risināt vienus un tos pašus svarīgos jautājumus 
(sk. 65.–69.  punktu).
82 
Sākotnēji pārskatītā koncepcija attiecībā uz ES palīdzību gāzes nozarē un gāzes 
piegādes drošību caur Ukrainu ietvēra dažus nosacījumus, kuri bija neskaidri un 
grūti novērtējami (sk. 70. punktu).
83 
Līdz 2014. gadam ES palīdzības īstenošanas uzraudzībai trūka kvalitatīvu datu, 
un ES un Ukrainas kopīgie ziņojumi reizēm pilnībā nepaskaidroja grūtības gāzes 
nozarē (sk.  71. un 72.  punktu).
84 
Līdz 2014. gadam ES palīdzība ierobežotā mērā ietekmēja Ukrainas gāzes nozares 
darbību un deva neviendabīgus rezultātus saistībā ar ES gāzes piegādes drošību 
caur Ukrainu. Kopš 2014. gada ir gūti svarīgi panākumi (sk. 73. punktu).
45 Secinājumi un ieteikumi 
5. ieteikums. Veikt pasākumus ar mērķi uzlabot Ukrainai 
gāzes nozarē sniegtās ES palīdzības efektivitāti
Komisijai bez kavēšanās jāveic pasākumi, lai labāk uzraudzītu ES stratēģisko sa -
darbību ar Ukrainu gāzes nozarē un padarītu to efektīvāku. Īpaši, jāpievērš lielāka 
uzmanība datu vākšanai, pārbaudēm un analīzei. Komisijai sistemātiski jāievāc 
precīzāka un pārbaudāma informācija, pat grūtos apstākļos. Tas ir būtiski svarīgi 
labi pamatotai un pierādījumos balstītai lēmumu pieņemšanai.
Šo ziņojumu 2016. gada 8. novembra sēdē Luksemburgā pieņēma III apakšpalāta, 
kuru vada Revīzijas palātas loceklis Karel PINXTEN .
 Revīzijas palātas vārdā
 priekšsēdētājs
 Klaus-Heiner LEHNE

46
 Pielikums
Revidētās programmas
1. tabula. Ukrainas budžeta atbalsta programmas 2007 .–2015. gadā
Piešķirts Izmaksāts
(miljoni  EUR)
Nozaru budžeta atbalsta programmas1 (saīsinājums, lēmuma pieņemšanas gads) 588 259
Atbalsts Ukrainas enerģētikas politikas īstenošanai (I enerģētikas programma, 2007. g.) 87 73
Atbalsts Ukrainas energoefektivitātes un atjaunojamo enerģijas avotu stratēģijas īstenošanai 
(Energoefektivitātes programma, 2008. g.)70 52
Savstarpējās tirdzniecības veicināšana, novēršot tehniskās barjeras Ukrainas un ES  tirdzniecībā (Tirdzniecības 
programma, 2008. g.)45 29
Atbalsts Ukrainas vides stratēģijas īstenošanai (Vides programma, 2009. g.) 35 24
Atbalsts Ukrainas transporta stratēģijas īstenošanai (Transporta programma, 2009. g.) 65 27
Atbalsts Ukrainas robežu pārvaldības politikai (Robežu pārvaldības programma, 2010. g.) 66 49
Papildu atbalsts Ukrainas enerģētikas stratēģijas īstenošanai (II enerģētikas programma, 2012. g.) 45 5
Nozares politikas atbalsta programma – Atbalsts Ukrainas reģionālajai politikai (Reģionālā programma, 2013. g.) 55 0
Atbalsts Ukrainas administratīvā un tiesiskā pamata un ierēdniecības reformai (2011. g.) 70 atcelts
Budžeta atbalsts Ukrainas reģionālās attīstības politikai (2012. g.) 50 atcelts
Valsts veidošanas līgums2355 250
1 Summā iekļauta papildu atbalsta komponente (tehniskā palīdzība, revīzija, programmas pārskatīšana un izvērtēšana).
2  No 355 miljoniem EUR valsts veidošanas līgumam atvēlētās summas 232 miljoni EUR bija jauni līdzekļi, bet 123 miljoni EUR tika apgūti no 
2013. gada rīcības programmas piešķīrumiem (t. i., no divām jaunām nozaru politikas atbalsta programmām (tirdzniecības barjeru likvidēšana 
un Ukrainas vides stratēģijas īstenošana) (55 miljoni EUR), kā arī 13 miljoni EUR no budžeta palielinājuma, kas sākotnēji bija paredzēts vides 
nozarei).
Avots:  CRIS  31.12.2015.
2. tabula. Pārskats par Ukrainai sniegto ES makrofinansiālo palīdzību 
2007 .–2015. gadā
Lēmuma gadsRevīzijā izmantotais 
saīsinājumsPiešķirts Izmaksāts
(miljoni  EUR)
2002I MFP programma1106102010 500
2014 II MFP programma 1 000 1 000
2015 III MFP programma 1 800 600
Kopā 3 410 2 210
Avots:  Ekonomikas un finanšu lietu ĢD, 31.12.2015.,  
http://ec.europa.eu/economy_finance/international/neighbourhood_policy/ukraine_en.htm .Pielikums
47 Pielikums 
3. tabula. Ukrainā revidētie projekti (revidētais laika posms: 2007 .–2015. gads)
Nosaukums (līguma gads)Piešķirts Izmaksāts
(miljoni  EUR)
Publisko finanšu pārvaldība (PFP)
Mērķsadarbības projekts “Konkurences likuma un politikas piemērošanas nostiprināšana Ukrainā” (2007. g.) 1 0,9
Mērķsadarbības projekts “Palīdzība Ukrainas centrālajam kontroles un revīzijas birojam jaunās publiskā 
sektora iekšējās finanšu kontroles sistēmas ieviešanā” (2007. g.)1,1 1,1
Ukrainas konkurences un publiskā iepirkuma sistēmu saskaņošana ar ES standartiem (2008. g.) 4,4 4,4
Ukrainas Nacionālās bankas potenciāla nostiprināšana, tuvinoties ES standartiem attiecībā uz centrālo 
banku darbību (2009. g.)1,1 0,6
Atbalsts Ukrainas Finanšu ministrijai valsts parāda pārvaldības un budžeta prognozēšanas jomās (2010. g.) 1,7 1,5
Dokumentācijas izstrāde mērķsadarbības projektam “Nebanku finanšu iestāžu riskā balstīta pārraudzība” 
(2011. g.)0,1 0,1
IT aprīkojuma piegāde, lai integrētu Ukrainas pretmonopola komitejas reģionālo tīklu (atbalsts ES un 
Ukrainas 2006. gada rīcības plānā paredzētajam projektam “Ukrainas konkurences un publiskā iepirkuma 
sistēmu saskaņošana ar ES standartiem”) (2010. g.)0,2 0,2
Projekta “Ukrainas konkurences un publiskā iepirkuma sistēmu saskaņošana ar ES standartiem” līguma 
(147–509) pagarināšana (2011. g.)1,1 1,1
Trīs mērķsadarbības projektu izstrāde publisko finanšu pārvaldības jomā (2013. g.) 0,1 0,1
Ukrainas konkurences un publiskā iepirkuma sistēmu saskaņošana ar ES standartiem (2013. g.) 4 2,7
Cik izmaksā valsts: valsts budžeta veidošanas procesa publiskās uzraudzības veicināšana (2013. g.) 0,3 0,2
Pilsoniskā sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi par pārredzamiem vietējiem budžetiem (2013. g.) 0,3 0,1
Sistēmas “Atklātais budžets” izveide un īstenošana ar mērķi uzraudzīt publisko līdzekļu izmantošanu 
(2013. g.)0,3 0,2
Tradicionālo un netradicionālo ogļūdeņražu izstrādes resursu un finanšu plūsmas neatkarīga uzraudzība 
saskaņā ar kopražošanas nolīgumu (2013. g.)0,2 0,2
PFP  kopā 15,9 13,4
Korupcijas apkarošana (KA)
Atbalsts labai pārvaldībai: projekts korupcijas apkarošanai Ukrainā (2006. g.) 1,5 1,4
Projekts tiesiskuma jomas reformu atbalstam Ukrainā (2013. g.) 8,6 2,4
KA kopā 10,1 3,8
Avots:  CRIS  31.12.2015.Pielikums
48 Komisijas un  
EĀDD atbildes
Kopsavilkums
III
Reaģējot uz dramatiskajiem notikumiem Ukrainā 2014. gada februāra beigās, kad 2014. gada 28. februārī tika gāzts 
Ukrainas bijušais prezidents Janukovičs un dažas dienas vēlāk Krievija nelikumīgi anektēja Krimu, bija nepieciešama 
krasa un izlēmīga rīcība, lai cik vien iespējams samazinātu traģiskās un negaidītās situācijas sekas.
Lai gan Komisijai tādējādi nebija pietiekami daudz laika, lai izstrādātu iepriekš noteiktu, ilgtermiņa stratēģiju pirms 
2014. gada marta paziņojuma par nozīmīga atbalsta paketes piešķiršanu Ukrainai, uzreiz pēc tam sākās ilgtermiņa 
plānošanas darbs, un jau ir notikušas plašas diskusijas, tostarp iesaistot arī starptautiskos partnerus.
V
Komisija uzskata, ka, neraugoties uz to, ka ES atbalsts bija daļēji efektīvs, ar ES programmu palīdzību tika ierosinātas 
vai atbalstītas nozīmīgas strukturālās reformas gandrīz visās IV punktā minētajās jomās.
VI
Komisijai bija jāapspriež un jānovērtē makrofinansiālās palīdzības un budžeta atbalsta nosacījumi ārkārtējā Ukrainas 
politikas, ekonomikas un finanšu situācijā.
Vairums budžeta atbalsta programmu ietver fiksētās daļas elementu, kas tiek izmaksāta programmas sākumā, ja ir 
izpildīti standarta vispārējie nosacījumi attiecībā uz budžeta atbalsta darbībām.
VII
Sadarbība ar Ukrainu enerģētikas nozarē pēdējo 10 gadu laikā balstījās uz 2005. gada Saprašanās memorandu par 
sadarbību enerģētikas jomā un galvenokārt bija vērsta uz to, lai nodrošinātu gāzes piegādes drošību uz Eiropu caur 
Ukrainas cauruļvadu sistēmu un ieviestu plašas reformas enerģētikas jomā. Tas bija arī galvenais mērķis 2009. gada 
marta Kopīgajā deklarācijā par Ukrainas gāzes tranzīta sistēmas modernizēšanu. 2009. gada gāzes krīze palielināja 
šīs iniciatīvas nozīmi un savlaicīgumu, neraugoties uz tās grūto īstenošanu, ko izraisīja valsts sarežģītā politiskā situā -
cija un ģeopolitiskās spriedzes turpināšanās.
Panāktais progress ļāva EIB un ERAB 2014. gada decembrī parakstīt pirmo aizdevumu kopumu gāzes tranzīta sis -
tēmas modernizēšanas vajadzībām. Centienus uzlabot gāzes nozares pārvaldību Ukrainā, kā arī piegādes kopējo 
drošību līdz 2014. gadam pasliktināja Ukrainas atkarība no Krievijas enerģijas piegādes. Kopš tā laika ir panākts un 
plaši atzīts ievērojams progress Ukrainas gāzes tirgus reformu īstenošanā.
Kopš 2015. gada marta tiek īstenots apjomīgs gāzes nozares reformu plāns. Papildus jaunajam gāzes likumam 
valdība 2016. gada jūlijā pieņēma plānu par Naftogaz  nodalīšanu no pārvades sistēmas operatora, kas būtu jāīsteno 
līdz 2017. gadam.
Komisija kopā ar Enerģētikas kopienas sekretariātu un citiem partneriem turpinās uzstāt uz gāzes nozares reformu 
pabeigšanu, lai uzlabotu pārredzamību un nodrošinātu maksimāli konkurētspējīgus apstākļus, tostarp sekmējot 
jaunu tirgus dalībnieku piesaistīšanu un palielinot gāzes piegādes drošību un Ukrainas tranzīta sistēmas uzticamību.
Komisijas un EĀDD atbildes 49
Ievads
04
Kopš 2015. gada vidus Ukrainas ekonomika ir pieredzējusi ekonomikas stabilizācijas pazīmes pēc īpaši dziļās lejup -
slīdes, ko lielā mērā bija izraisījusi zaudētā uzticība un ražošanas jaudas pasliktināšanās apvienojumā ar bruņoto 
konfliktu valsts austrumos. Stabilizācija atspoguļoja tādus faktorus kā efektīvi makroekonomikas politikas pasākumi, 
kas tika izmantoti ilgtermiņa nelīdzsvarotības problēmu risināšanai, un plaša mēroga starptautiskais finanšu un teh -
niskais atbalsts, kam bija būtiska nozīme uzticības krīzes mazināšanā.
Pēc ekonomikas sarukuma par 6,6 % 2014. gadā un par 9,9 % 2015. gadā paredzams, ka tās izaugsme atjaunosies 
2016. gadā (prognozētais pieaugums ir 1–2 %) līdz ar patērētāju un investoru uzticības pakāpenisku uzlabošanos. 
IKP reālā izteiksmē palielinājās par 0,1 % 2016. gada 1. ceturksnī un par 1,3 % 2. ceturksnī.
08
Sakarā ar situāciju Ukrainā EKI palīdzība kopš 2014. gada patiešām tika sniegta ikgadēju “īpašu pasākumu” veidā. 
Tagad ir sākti sagatavošanās darbi, lai no 2018. gada atgrieztos pie parastās daudzgadu plānošanas vienotas atbalsta 
shēmas veidā.
13
Komisija piekrīt, ka Ukrainas iestāžu apņemšanās īstenot reformas ir ievērojami uzlabojusies kopš 2014. gada. Jo 
īpaši pašreizējā Ukrainas valsts pārvalde apliecina ciešu apņemšanos īstenot valsts pārvaldes reformu (VPR).
Komisija paļaujas uz to un aicina uzturēt reformas virzību. Turpinās darbs pie ES lielākās atbalsta programmas 
izstrādes šajā jomā, lai atbalstītu un uzturētu minēto apņemšanos īstenot reformu. Trešā MFP programma arī ietver 
svarīgas apņemšanās veikt VPR attiecībā uz likumdošanu un īstenošanas pasākumiem.
15
MFP nedublē SVF nosacījumus, bet gan papildina tos. MFP līdzekļi var tikt izmaksāti tikai tad, ja SVF papildprog -
ramma atbilst prasībām un tiek turpināta SVF pārskatu sagatavošana. Tas nozīmē to, ka saņēmējam arī turpmāk 
jāizpilda SVF nosacījumi, lai varētu saņemt MFP izmaksājumus.
1. izcēlums. Ukrainas iestāžu kampaņa pret oligarhiem
Komisija uzskata, ka Modernizācijas aģentūras uzdevums un nozīme ir pārvērtēta un ka nepastāv iespēja sajaukt to 
ar ES oficiālo palīdzību Ukrainai.
17
Reaģējot uz dramatiskajiem notikumiem Ukrainā 2014. gada februāra beigās, kad 2014. gada 28. februārī tika gāzts 
Ukrainas bijušais prezidents Janukovičs un dažas dienas vēlāk Krievija nelikumīgi anektēja Krimu, bija nepieciešama 
krasa un izlēmīga rīcība, lai cik vien iespējams samazinātu traģiskās un negaidītās situācijas sekas.
Komisijas un EĀDD atbildes 50
Lai gan Komisijai tādējādi nebija pietiekami daudz laika, lai izstrādātu iepriekš noteiktu, ilgtermiņa stratēģiju pirms 
2014. gada marta paziņojuma par nozīmīga atbalsta paketes piešķiršanu Ukrainai, uzreiz pēc tam sākās ilgtermiņa 
plānošanas darbs, un jau ir notikušas plašas diskusijas, tostarp iesaistot arī starptautiskos partnerus.
Turklāt pēc tam, kad tika paziņoti atbalsta pasākumi, kuriem ir ļoti liela politiskā nozīme, īpašas ES atbalsta program -
mas tika rūpīgi izstrādātas, ņemot vērā un dokumentējot finanšu riskus, kā arī citu līdzekļu devēju darbības.
18
2014. gada marta finanšu paketes mērķis ir sniegt spēcīgu politiskā atbalsta signālu un vienlaicīgi apvienot īstermiņa 
budžeta un fiskālo atbalstu, kā arī lielāku ilgtermiņa ieguldījumu un konsultatīvo atbalstu. Tādējādi tā pievērsās gan 
īstermiņa, gan vidēja termiņa un ilgtermiņa vajadzībām, pie tam uz pēdējo patiešām ir attiecināma Ukrainas iestāžu 
stabila apņemšanās īstenot reformas.
Jānorāda, ka tikai EUR 1,61 miljards no MFP līdzekļiem veidoja daļu no 2014. gada marta finanšu paketes (apvienots 
I MFP programmas un II MFP programmas apjoms). Komisija 2015. gada janvārī pieņēma priekšlikumu par trešās 
MFP programmas darbību Ukrainā (EUR 1,8 miljardu apmērā), proti, tas bija paredzēts papildus 2014. gada marta 
paketei, pamatojoties uz visaptverošu novērtējumu par līdz šim sniegto palīdzību, tās ietekmi uz ekonomikas un 
finanšu stabilitāti Ukrainā kopš krīzes sākuma un ņemot vērā Ukrainas finanšu situācijas pasliktināšanos 2015. gada 
sākumā.
20
No 2018. gada ir paredzēts atgriezties pie daudzgadu plānošanas vienotas atbalsta shēmas veidā. Sagatavošanās 
darbi jau ir uzsākti.
21
Lai gan iespējams, ka sākotnēji pastāvēja koordinācijas problēmas, darbības, ko veic ES delegācija Kijevā, Ukrainas 
atbalsta grupa un ES padomdevēja misija, tiek cieši koordinētas un ir pilnībā papildinošas. Par to liecina, piemēram, 
kopīgi izstrādātā jaunā atbalsta programma korupcijas apkarošanai, kas tika pieņemta šogad (2016. gada jūnijā).
22
Šī iniciatīva netika turpināta. Komisija atbalsta Ukrainu korupcijas un krāpšanas apkarošanā arī ar citām iniciatīvām, 
piemēram, cita starpā atbalstot Ukrainas jaunās iestādes korupcijas novēršanai, īstenojot atbildē uz 21. punktu 
minēto korupcijas apkarošanas programmu, kā arī atbalstot tiesu sistēmas reformu.
24
Ukrainas valdības patiešām samērā vāji koordinēja līdzekļu devējus lielāko daļu no revidētā perioda. Tomēr pašrei -
zējā Ukrainas valdība veic pasākumus šīs situācijas risināšanai un uzlabošanai, un šajā ziņā jau ir vērojama pozitīva 
ietekme.
Komisijas un EĀDD atbildes 51
25
Komisija jau no sākuma ir koordinējusi savas darbības ar ERAB Vairāku līdzekļu devēju fondu, un tagad ir pieņēmusi 
arī lēmumu (2016. gada jūlijā) par iemaksu veikšanu fondā.
Apsvērumi
34
ES patiešām ir aktīvi atbalstījusi PFP stratēģijas izstrādi 2012. un 2013. gadā, kā rezultātā pirms Viļņas samita tika 
pieņemts kvalitatīvs dokuments. Pašlaik notiek darbs – arī šoreiz ar ES un ESAO SIGMA  ekspertu palīdzību – pie PFP 
stratēģijas atjaunināšanas un papildu uzlabošanas.
38
Vairākās ES atbalsta programmās, piemēram, Valsts veidošanas līgumā, galvenā uzmanība tika vērsta uz publisko 
finanšu pārvaldības nosacījumiem un korupcijas apkarošanu. Komisija turpinās uzlabot PFP progresa novērtējuma 
veidu un izmantotos kritērijus.
40
Komisija uzskata, ka tā ir pienācīgi izmantojusi tai piešķirto rīcības brīvību, ņemot vērā ārkārtējo Ukrainas politisko 
un finanšu situāciju.
2. izcēlums. Makrofinansiālās palīdzības nosacījumu izvirzīšanas un izpildes 
novērtēšanas elastība
Saprašanās memorands ( MoU ) attiecībā uz I MFP programmu galvenokārt tika apspriests 2010.–2012. gadā, kad 
toreizējā Ukrainas valdība daudz mazāk pievērsās reformām, un Ukrainas parlaments to pieņēma tikai 2014. gadā. 
Neraugoties uz sarežģītajām sarunām, Komisijai tomēr izdevās ieviest dažus vispārīgus PFP nosacījumus šajā MoU .
Izmantotā pieeja, katrā nosacījumā iekļaujot vairāk nekā vienu uzdevumu, ļauj noteikt galveno mērķi konkrētā 
reformu jomā, lai nodrošinātu stratēģisku orientāciju un vienlaicīgi arī skaidrību un specifiku attiecībā uz paredza -
majiem politikas pasākumiem.
Komisijas atbilde uz 41. un 42. punktu.
Komisija uzskata, ka nozaru budžeta atbalsta summu intensīva izmaksāšana programmu sākumā atbilst budžeta 
atbalsta vadlīnijās ieteiktajām robežām un bija pamatota, ņemot vērā situāciju Ukrainā.
43
Komisija uzskata, ka 2014. gadā Ukraina atradās uz finanšu un galu galā arī uz politiskā sabrukuma robežas. Sadar -
bībā ar SVF un citiem starptautiskajiem līdzekļu devējiem ES ātri reaģēja uz finanšu krīzi Ukrainā, jo īpaši 2014. gadā 
un 2015. gada pirmajā pusē. Ņemot vērā Ukrainas ekonomikas krīzes apmēru un valsts platību (viennozīmīgi lielākā 
no ES austrumu kaimiņvalstīm), bija nepieciešams nodrošināt ievērojama apmēra makrofinansiālo palīdzību.
Komisijas un EĀDD atbildes 52
46
Budžeta atbalsta izmaksas kopš 2010. gada patiešām tiek veiktas, pamatojoties uz visaptverošu PFP novērtējumu, 
kurā ņemti vērā visi būtiskie analītiskie materiāli, tostarp PEFA  novērtējumi.
48
Komisija uzskata, ka 2014. gada novērtējums par budžeta atbalsta darbībām Ukrainā sniedza visaptverošu un salīdzi -
nošu pārskatu un novērtējumu.
51
Komisija ir informēta par šo problēmu, kas bija uzsvērta arī budžeta atbalsta novērtējumā, un iesaka Finanšu minis -
trijai rast labākus veidus ES līdzekļu virzīšanai.
52
Komisija uzskata, ka tās novērtējums “lielā mērā izpildīti” nozīmē to, ka, lai arī netika īstenoti pilnīgi visi MFP nosa -
cījuma aspekti, attiecīgā nosacījuma reformas mērķis bija sasniegts, ciktāl nebija pamata aizkavēt attiecīgo MFP 
līdzekļu izmaksu.
Komisijas kopīgā atbilde uz 67 .–69. punktu.
Komisija visā revīzijas periodā saglabāja saskaņotu politiku attiecībā uz Ukrainas gāzes tranzīta sistēmas stratēģisko 
nozīmi un – saistībā ar to – fundamentālu reformu nepieciešamību gāzes nozarē.
Dalībvalstis kopumā atbalstīja Komisijas centienus. Tomēr Komisija atzīst, ka dažu dalībvalstu prioritātes attiecībā uz 
sadarbību gāzes nozarē ne vienmēr bija pilnībā saskaņotas ar Komisijas prioritātēm.
Pēc 2006. un 2009. gada krīzes Komisija veica iekšējā riska novērtējumus un dienestu darba dokumentā (Komisijas 
dienestu darba dokuments {COM(2009) 363} SEC(2009) 977) centās novērtēt gāzes piegādes pārtraukumu rezultātā 
gūto pieredzi.
Komisija uzskata, ka gāzes tranzīta pārtraukumus 2006. un 2009. gadā izraisīja komerciālais strīds starp Gazprom  un 
Naftogaz , ko ietekmēja un saasināja politiskā spriedze starp Ukrainu un Krieviju.
Komisijai bija jāņem vērā attiecīgās informācijas sensitīvais raksturs, un tā uzskata, ka šādos apstākļos to nevarēja 
formulēt skaidrāk.
70
Komisija atzīst, ka ar gāzes nozari saistīto atbalsta programmu koncepcija dažos gadījumos varēja būt labāka, taču 
norāda uz attiecīgo Ukrainas ministriju vājajām administratīvajām spējām atbalsta programmu formulēšanā.
Komisijas un EĀDD atbildes 53
71
Komisija uzskata, ka piekļuve datiem revidētajā posmā pakāpeniski uzlabojās. Kopš 2015. gada attiecīgie dati par 
gāzes tranzīta plūsmām, kā arī tirgus informācija par Ukrainas gāzes nozari ir publiski pieejama, pateicoties sadarbī -
bai starp Ukrainas iestādēm, Komisiju un ENTSO-G  (Gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls).
73
Komisija uzskata, ka progress tika panākts jau 2014. gadā, piemēram, valdības sagatavotais jaunā gāzes likuma pro -
jekts, kas 2014. gada decembrī ļāva parakstīt pirmos EIB/ERAB aizdevumus gāzes tranzīta sistēmas modernizēšanai.
c)
Komisijas centieni palīdzēt Ukrainai gāzes tranzīta sistēmas modernizēšanā vainagojās ar nozīmīgiem investīciju 
lēmumiem tikai 2014. gada beigās galvenokārt tāpēc, ka iepriekšējās valdības nepalīdzēja īstenot tās galvenās refor -
mas, par kurām tika panākta vienošanās 2009. gada Kopīgajā deklarācijā.
d) i)
Komisija un EĀDD uzskata, ka ES gāzes piegādes drošība caur Ukrainu bija pakļauta riskam arī ārējo tirgus dalībnieku 
(Krievijas) ietekmē.  
Secinājumi un ieteikumi
74
Komisija un EĀDD uzskata, ka ES palīdzībai bija svarīga nozīme Ukrainas politiskās asociācijas un ekonomiskās integ -
rācijas veicināšanā ES. Kopš krīzes sākuma 2014. gadā ES palīdzībai ir bijusi svarīga nozīme arī Ukrainas situācijas 
stabilizēšanā un nozīmīgu strukturālo reformu veicināšanā dažādās jomās un nozarēs.
76
Komisija uzskata, ka cīņa pret korupciju un publisko finanšu pārvaldība ir galvenie jautājumi ES dialogā ar Ukrainu. 
Tā rezultātā pēdējo gadu laikā ir uzsāktas vairākas nozīmīgas reformas, gūstot nozīmīgus rezultātus.
1. ieteikums. Dialogā ar Ukrainu vairāk uzsvērt publisko finanšu pārvaldību
Komisija un EĀDD akceptē šo ieteikumu.
Īpaša PFP atbalsta programma pašlaik tiek izskatīta kā īpašs 2017. gada pasākums. PFP jautājumi jau tagad ir galve -
nais elements visās patlaban īstenotajās budžeta atbalsta programmās, un pašlaik notiek darbs pie PFP stratēģijas 
atjaunināšanas ar ES un ESAO SIGMA  ekspertu palīdzību.
Komisijas un EĀDD atbildes 54
77
Komisija uzskata, ka palīdzības ātrai mobilizēšanai un izmaksai bija izšķiroša nozīme 2014. un 2015. gadā, ņemot 
vērā Ukrainas kritisko situāciju. Visi budžeta atbalsta maksājumi tika veikti pēc rūpīgas novērtēšanas, lai nodrošinātu 
budžeta atbalsta vispārīgo nosacījumu izpildi.
Vairums budžeta atbalsta programmu ietver fiksētās daļas elementu, kas tiek izmaksāts programmas sākumā, ja ir 
izpildīti vispārējie standarta nosacījumi attiecībā uz budžeta atbalsta darbībām.
2. ieteikums. Izstrādāt labākus finansiālās palīdzības saņemšanas nosacījumus un 
uzlabot finansiālās palīdzības izmaksāšanu
Komisija akceptē šo ieteikumu.
a)
Komisija jau ir sākusi skaidrāk un mērķtiecīgāk definēt politikas mērķus, par ko liecina Saprašanās memorandu 
(MoU ) ar Ukrainu attīstība, jo īpaši starp II un III MFP programmu. Komisija turpinās centienus turpmāk panākt skaid -
rību un precizitāti.
Tomēr MFP nosacījumi parasti tiek pieņemti sarunu rezultātā ar līdzekļu saņēmēju valsti. Jo īpaši gadījumos, kad 
šādas sarunas notiek ārkārtējā ģeopolitiskajā un finanšu situācijā, Komisijai, iespējams, arī turpmāk būs jācenšas 
panākt līdzsvaru starp steidzamības apsvērumiem un pagarinātu palīdzības sniegšanas laikposmu no vienas puses 
un precizitāti un skaidrību no otras puses.
c)
Komisija attiecībā uz visām tās MFP programmām tāpat kā iepriekš turpinās cieši sadarboties ar SVF un citiem 
līdzekļu devējiem.
d)
Tāpat Komisija turpinās centienus panākt saprātīgu līdzsvaru starp sviras aspektiem un izmaksu ātrumu. Ukrainas 
ārkārtējā ģeopolitiskā un finanšu situācija 2014. gadā dažos gadījumos kalpoja par attaisnojumu kļūdām, kas bija 
radušās MFP ātras izmaksas rezultātā. Sākoties ekonomikas stabilizācijai Ukrainā 2015. gada beigās, Komisija kļuva 
prasīgāka attiecībā uz MFP nosacījumu izpildi. Par to liecina fakts, ka III MFP programmas otrā daļa kopš 2015. gada 
oktobra ir apturēta, jo vēl nav izpildīti nosacījumi.
Komisija turpinās cieši uzraudzīt īstenošanu, lai varētu pēc iespējas lietderīgāk izmantot tās sniegtās palīdzības 
sviras efekta funkciju. Tajā pašā laikā nākotnē nevar izslēgt, ka MFP daļas varētu tikt izmaksātas, pamatojoties uz 
labiem vispārējiem īstenošanas rezultātiem pat tad, ja neliela nosacījumu daļa nebūs izpildīta.
78
Komisija uzskata, ka 2014. gada novērtējums par budžeta atbalsta darbībām Ukrainā sniedza visaptverošu un salīdzi -
nošu pārskatu un novērtējumu.
Komisijas un EĀDD atbildes 55
3. ieteikums. Pastiprināt ES palīdzības īstenošanas uzraudzību
Komisija akceptē šo ieteikumu.
Komisija turpinās darbu, lai sekmētu ES palīdzības īstenošanas uzraudzību, un izmantos visus tās rīcībā esošos ins -
trumentus reformu progresa paātrināšanai.
79
Komisija uzskata, ka tās novērtējums “lielā mērā izpildīti” nozīmē to, ka, lai arī netika īstenoti pilnīgi visi MFP nosa -
cījuma aspekti, attiecīgā nosacījuma reformas mērķis bija sasniegts, ciktāl nebija pamata aizkavēt attiecīgo MFP 
līdzekļu izmaksu.
4. ieteikums. Vairāk uzsvērt reformu īstenošanas efektivitāti un ilgtspēju
Komisija un EĀDD akceptē šo ieteikumu.
Attiecībā uz MFP , izvērtējot līdzekļu izmaksāšanas nosacījumus, Komisija aprobežosies ar novērtējuma kategorijām 
“izpildīti”, “lielā mērā izpildīti” un “nav izpildīti”.
80
Sadarbība ar Ukrainu enerģētikas nozarē pēdējo 10 gadu laikā bija vērsta uz Eiropas gāzes (un naftas) piegādes dro -
šību, izmantojot Ukrainas cauruļvadu sistēmas. Centienus uzlabot gāzes nozares pārvaldību Ukrainā, kā arī piegādes 
kopējo drošību pasliktināja politiskā situācija un Ukrainas atkarība no Krievijas enerģijas piegādes. Par nozīmīgu 
un lietderīgu forumu šajā ziņā kalpoja augsta līmeņa dialogi enerģētikas jautājumos, kas tika organizēti, īstenojot 
2005.  gada Saprašanās memorandu.
81
Komisija visā šajā periodā saglabāja saskaņotu politiku attiecībā uz Ukrainas gāzes tranzīta sistēmas stratēģisko 
nozīmi un fundamentālu reformu nepieciešamību gāzes nozarē. To ir atzinusi arī Padome vairākos secinājumos par 
šo jautājumu. Lai gan dalībvalstis kopumā atbalstīja Komisijas centienus, dažu dalībvalstu prioritātes attiecībā uz 
sadarbību gāzes nozarē ne vienmēr bija pilnībā saskaņotas ar Komisijas prioritātēm.
82
Neraugoties uz trūkumiem, Komisija uzskata, ka gan budžeta atbalsta programmas, gan ar tām saistītie tehniskā 
atbalsta projekti ļāva panākt nelielu progresu svarīgā reformu plāna īstenošanā gāzes nozarē, kā arī piegādes 
drošības uzlabošanā, neraugoties uz nereti nelabvēlīgajiem politiskajiem apstākļiem. Skatīt arī Komisijas atbildi uz 
70. punktu.
83
Komisija uzskata, ka ziņojumi un piekļuve datiem ir pakāpeniski uzlabojusies līdz ar dialoga attīstību enerģētikas 
jomā (skatīt arī Komisijas atbildi uz 71. punktu). Komisija savā regulārajā dialogā enerģētikas jautājumos pievērsās 
galvenajām gāzes nozares problēmām arī tad, ja kopīgie ziņojumi reizēm nenodrošināja pilnu informāciju.
Komisijas un EĀDD atbildes 56
5. ieteikums. Veikt pasākumus ar mērķi uzlabot Ukrainai gāzes nozarē sniegtās 
ES palīdzības efektivitāti
Komisija pieņem šo ieteikumu un jau ir uzsākusi tā īstenošanu.
Ir veikti būtiski pasākumi, lai uzlabotu ES palīdzības efektivitāti, tostarp, izveidojot enerģētikas ekspertu komandu 
Ukrainas atbalsta grupas ietvaros, uzlabojot un ciešāk koordinējot palīdzību ar Enerģētikas kopienas sekretariātu, kā 
arī ar citām ieinteresētajām personām (līdzekļu devējiem, ENTSO-G , u. c.).
Komisija pašlaik atjaunina tās Saprašanās memorandu par sadarbību enerģētikas jomā ar Ukrainu un plāno līdz 
2016. gada beigām parakstīt stratēģisko partnerību enerģētikas jomā, lai padziļinātu tās dialogu enerģētikas jomā ar 
Ukrainu un uzlabotu sadarbības efektivitāti enerģētikas nozarē.
Tāpat Komisija turpina savus centienus būt par starpnieku gāzes strīdā starp Krieviju un Ukrainu, tostarp īstenojot 
gāzes tranzīta plūsmas ciešu uzraudzību. Saskaņā ar Asociācijas nolīgumu ar Ukrainu ir ieviesta Agrīnās brīdināšanas 
sistēma.
Tiks veikti papildu pasākumi, lai uzlabotu par Ukrainu ievākto statistikas datu kvalitāti, jo īpaši, izmantojot 
2016. gada jūnijā sadarbībā ar Starptautisko Enerģētikas aģentūru un Enerģētikas kopienu uzsāktā projekta  
 EU4Energy  statistikas komponentu.
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālru/uni0146a numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā da/uni013Ca zvanu ir bezmaksas (iz/uni0146emot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Notikums Datums
Revīzijas plāna pieņemšana / revīzijas sākums 7.10. 2014.
Ziņojuma projekta oficiāla nosūtīšana Komisijai (vai citai revidējamai vienībai) 20.7.2016.
Galīgā ziņojuma pieņemšana pēc pretrunu procedūras 8.11.2016.
Komisijas (vai citas revidējamās vienības) oficiālās atbildes saņemtas visās valodās 24.11.2016.
Šajā ziņojumā Palāta aplūko to, vai 2007.–2015. gada 
periodā ar Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta 
sniegto palīdzību tika efektīvi atbalstīta Ukrainas pārveide 
par labi pārvaldītu valsti trijās jomās: publisko finanšu 
pārvaldība, korupcijas apkarošana un gāzes nozare.
Kopumā ES  palīdzība Ukrainai minētajās jomās bija daļēji 
efektīva. Laikā līdz 2014. gadam ES palīdzībai bija 
ierobežota ietekme. Kaut arī kopš 2014. gada reformas 
notiek ar jaunu sparu, līdz šim sasniegtie rezultāti joprojām 
ir trausli. Šajā ziņojumā ir sniegti pieci ieteikumi, kuru 
izpilde palīdzētu uzlabot ES sniegto palīdzību.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA