4AMLD pārņemšanas un Regulas (ES) 2015/847 spēkā stāšanās datums ir 2017. gada 26. jūnijs. Tomēr, Eiropas Komisija ir mudinājusi dalībvalstis tuvināt 4AMLD pārņemšanas datumu, un šis priekšlikums maina šo datumu uz 2017. gada 1. janvāri. Piedāvātie grozījumi attiecas uz konkrētām problēmām, ko dalībvalstis jau tiek aicinātas risināt, kamēr notiek 4AMLD noteikumu pārņemšanas process. Visu pasākumu mērķis ir uzlabot pašreizējās AML/CFT sistēmas efektivitāti un tie tika izstrādāti ar nolūku to saskanīgi papildināt. Tātad, šajā priekšlikumā izklāstīti noteikumi, kas balstās uz dalībvalstu pieredzi 4AMLD pārņemšanā un ieviešanā (centrālo reģistru uzveidošana), atbild uz to pušu pieprasījumiem, kas šos noteikumus jau efektīvi piemēro (jaunu atbildīgo subjektu nozīmēšana, valsts finanšu ziņu vākšanas vienību (FIU) pilnvarošana, pieeju augsta riska trešajām valstīm saskaņošana) un atspoguļo pēdējās cīņā pret noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu novērojamās tendences (uzlabot piekļuvi informācijai par faktiskajiem īpašniekiem). Šis priekšlikums pats par sevi veido regulējumu, kam jāļauj dalībvalstu valsts tiesiskajai kārtībai būt aktuālai un labāk sagatavotai pašlaik pastāvošo problēmu risināšanai. Ņemot vērā jau uzņemtās saistības, dalībvalstīm jāspēj paātrināt šo noteikumu pārņemšanu.

Tajā pašā laikā tika atklātas problēmas ne tikai terorisma finansēšanas jomā, bet arī finanšu darījumu pārskatāmībā visā pasaulē, kas liecina, ka starpniekuzņēmumi bieži atrodas ārzonu jurisdikcijās, tādējādi attālinot reālo īpašnieku no tam piederošiem aktīviem, kas bieži tiek darīts ar nolūku nemaksāt nodokļus vai izvairīties no to maksāšanas. Šī priekšlikuma mērķis ir novērst līdzekļu slēpšanu lielā apmērā, kas kavē efektīvu cīņu pret finanšu noziegumiem, un nodrošināt labāku uzņēmumu pārskatāmību, lai uzņēmumu faktiskie īpašnieki vai citi juridiskie veidojumi nevarētu paslēpties aiz nenorādītām identitātēm.

Skaidri izteikti noteikumi, kas prasa pārskatāmības uzlabošanu no visdažādākajiem tirgus dalībniekiem, tostarp uzņēmumiem un uzņēmējdarbību veicošiem trastiem, novērš ne tikai teorētiskas atšķirības iekšējā tirgus darbībā. Iekšējā tirgus darbības traucējumu risks ir konkrēts: visas dalībvalstis var tieši ietekmēt noziedznieku un to līdzdalībnieku nepieredzētā mērogā un pieaugošas pūles noslēpt noziedzīgi iegūtu ieņēmumu izcelsmi vai novirzīt likumīgu vai nelikumīgu naudu teroristu mērķiem.

Pastāvošais tiesiskais regulējums, kas ļauj finanšu sistēmai novērst terorisma finansēšanu, tika izveidots Eiropas Savienības līmenī. Esošo tiesisko regulējumu neizdosies uzlabot, ja dalībvalstis rīkosies patstāvīgi. 4AMLD pieņemšanas kontekstā tika veikta pamatīga subsidiaritātes pārbaude. Tā kā organizētu noziedzīgu struktūru un teroristu finansēšana var iedragāt finanšu nozares stabilitāti un reputāciju, kā arī apdraudēt iekšējo tirgu, vienīgi valsts līmenī pieņemtiem pasākumiem varētu būt negatīva ietekme uz ES Vienoto tirgu – starp visām dalībvalstīm saskaņotu to finanšu sistēmu aizsardzībai paredzētu noteikumu trūkums varētu neatbilst iekšējā tirgus darbībai un radīt sadrumstalotību. Ņemot vērā, ka terorisma draudiem ir pārrobežu raksturs, lai piedāvātie noteikumi būtu patiešām efektīvi, to tvērumam jābūt pietiekami saskaņotam, vienotam un konsekventam Eiropas Savienības līmenī.

Piedāvātajos grozījumos samērīguma princips tiek ievērots arī nozīmējot valūtas apmaiņas pakalpojumu sniedzējus, kuri veic virtuālo valūtu un papīra valūtu apmaiņu, par atbildīgiem subjektiem. Lai ļautu kompetentām iestādēm uzraudzīt aizdomīgus darījumus ar virtuālo valūtu, tajā pašā laikā saglabājot šādu valūtu piedāvātās inovatīvas pieejas, būtu lietderīgi par atbildīgiem subjektiem 4AMLD kontekstā padarīt visus vārtsargus, kas kontrolē piekļuvi virtuālām valūtām, jo īpaši apmaiņas platformu un maku pakalpojumu sniedzējus. Piedāvātais pasākums ņem vērā, finanšu informācijas sadrumstalotību, no vienas puses, un FIU un AML/CFT kompetento iestāžu nespēju tieši un ātri piekļūt šai informācijai, no otras puses. Turklāt, pieejamajai informācijai jābūt precīzai (t.i. informācijai jābūt pietiekami precīzai, lai izvairītos no vēršanās pret nepareizu personu) un ierobežotai tikai ar to, kas nepieciešams (samērīgums), lai ļautu FIU un AML/CFT kompetentām iestādēm noteikt visu bankas un maksājumu kontu turētājus, pilnvarotas personas un faktiskos īpašniekus.

Īpaši ņemot vērā, ka FIU nepieciešams savlaicīgi identificēt bankas un maksājumu kontu turētājus, tika paturēti vissamērīgākie varianti: dalībvalstis var izveidot centrālo banku darbības reģistru vai izguves sistēmu atkarībā no tā, kas būtu vislabāk piemērots, ņemot vērā pastāvošo regulējumu. Tāpat, attiecībā uz pastiprinātas klientu uzticamības pārbaudes pasākumiem, kas atbildīgiem subjektiem jāpiemēro augsta riska trešajām valstīm, no visiem piemērotiem variantiem par vissamērīgāko tika uzskatīts tāds, kas nodrošina saskaņotu pieeju Eiropas Savienības līmenī, tajā pašā laikā pilnīgi realizējot uzņemtās starptautiskās saistības.

Pastiprinātie noteikumi par piekļuvi informācijai par faktiskajiem īpašniekiem tika rūpīgi izanalizēti no Hartas 7. un 8. panta ievērošanas nodrošināšanas viedokļa. Ierosināto grozījumu mērķis ir nodrošināt pareizu līdzsvaru starp nepieciešamību nodrošināt konfidencialitātes un personas datu aizsardzību un nepieciešamību nodrošināt pārskatāmību finanšu un ekonomiskā darbībā. Piešķirot publisku piekļuvi informācijai par faktiskajiem īpašniekiem attiecībā uz personām, kas iesaistītas saimnieciskā darbībā, tiek nodrošinātas papildus garantijas trešajām personām, kas vēlas ar tām sadarboties. Tas ļauj pilsoniskajai sabiedrībai, tostarp preses vai pilsoniskās sabiedrības organizācijām, labāk pārbaudīt informāciju, un veicina uzticēšanos saglabāšanu uzņēmumu darījumu un finanšu sistēmu integritātei. Sabiedrībai pieejamā datu kopa ir stingri ierobežota un attiecas tikai uz faktiskajiem īpašniekiem, kas rīkojas kā ekonomikas dalībnieki. Noteikumi, uz kādiem tiek sniegta piekļuve informācijai par faktiskajiem īpašniekiem, tiek definēti no jauna un skaidri piekļuves noteikumi tiek noteikti, veicot grozījumus 1. uzņēmumu tiesību direktīvā (Direktīva 2009/101/EK) – Savienības juridiskajā aktā, kas nosaka noteikumus par uzņēmuma dokumentu atklātību un uzņēmumu uzņemto saistību spēkā esamību. Kas attiecas uz trastiem un citām juridiskām personām, kas veic uzņēmējdarbību, Direktīva izmanto “likumīgas intereses” koncepciju kā priekšnoteikumu piekļuvei informācijai par faktiskajiem īpašniekiem.

4AMLD darbības paplašināšana uz virtuālo valūtu apmaiņas platformām tika izanalizēta no privātās un ģimenes dzīves neaizskaramības un personas datu aizsardzības viedokļa. AML/CFT likumdošana pieprasa, lai atbildīgie subjekti zina savus klientus – kā arī noteiktas citas personas, kuras ne vienmēr ir viņu klienti (piem., faktiskais īpašnieks) – un izvērtē ar tiem saistītos noziedzīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas (ML/TF) riskus. Šajā nolūkā atbildīgiem subjektiem jāsavāc, jāapstrādā un jāreģistrē personas dati, un dažkārt jādalās šajos datos ar valsts iestādēm (piemēram FIU) vai privātām personām no tās pašas grupas. Kaut gan šīs prasības ietekmē vispārējo drošību (vispārējās intereses), tās ietekmē arī privātpersonas. Ierosinātie grozījumi ir formulēti skaidri un samērīgi, nosakot nepieciešamus nodrošinājumus, un Komisija tos uzskata par nepieciešamiem, lai sasniegtu cīņas pret ML/FT efektivitātes uzlabošanas un jaunu starptautisko standartu ievērošanas mērķus. Turklāt, paredzams, ka ierosinātie noteikumi par virtuālo valūtu apmaiņas platformu nozīmēšanu par atbildīgiem subjektiem pozitīvi ietekmēs patērētājus. Anonimitātes samazināšana ap virtuālām valūtām veicinās godprātīgu lietotāju uzticēšanās palielināšanu.

Ne visās dalībvalstīs ir ieviesti mehānismi, kas ļauj to FIU savlaicīgi piekļūt informācijai par banku un maksājumu kontu turētāju identitāti, dažām FIU traucē noziedznieku un terorisma finansēšanas plūsmu atklāšanā valsts līmenī. Turklāt, attiecīgie FIU arī nespēj apmainīties ar šādu informāciju ar saviem partneriem no ES un ārpus ES, kas apgrūtina pārrobežu preventīvo darbību.

FIU spēlē svarīgu lomu teroristu tīklu pārrobežu finanšu operāciju identifikācijā un to finansētāju atklāšanā. Visjaunākie starptautiskie standarti uzsver, ka ir svarīgi paplašināt FIU darbības jomu un piekļuvi FIU pieejamai informācijai. Noteiktās dalībvalstīs šo informāciju pašlaik ierobežo prasība, ka atbildīgajam subjektam vispirms jāiesniedz ziņojums par aizdomīgu darījumu. FIU jābūt iespējai saņemt papildu informāciju no atbildīgiem subjektiem, un jābūt laikus pieejamai to lūgtai finanšu, administratīvajai un tiesībaizsardzības informācijai, kura FIU ir vajadzīga, lai tās pienācīgi veiktu savas funkcijas pat gadījumos, kad nav ziņojuma par aizdomīgiem darījumiem.

C. FIU pilnvarošana pieprasīt informāciju par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu no jebkura atbildīgā subjekta

Komisija piedāvā (i) samazināt (no 250 līdz 150 EUR) sliekšņus nepapildināmiem priekšapmaksas instrumentiem, uz kuriem jāattiecas CDD pasākumiem, un (ii) likvidēt atbrīvošanu no CDD gadījumos, kad priekšapmaksas kartes tiek izmantotas tiešsaistē.

No datu aizsardzības viedokļa tiek nozīmēti jauni atbildīgie subjekti, kuriem būs jāapstrādā personas dati (t.i. jāveic klientu uzticamības pārbaudi). Šo jaunizveidoto pienākumu, kas izveidots pamatojoties uz sabiedriskās politikas apsvērumiem, no otras puses līdzsvaro, ievietojot skaidru definīciju par atbildīgajiem subjektiem, kuri tiek informēti par jauniem pienākumiem, kuri tiem jāpilda (finanšu personas datu savākšana un apstrāde tiešsaistē), un datu aizsardzības elementiem, kas attiecas uz šiem pienākumiem.

Šo pasākumu saskaņošana palīdzēs izvairīties no vai vismaz ierobežot labvēlīgākās tiesas izvēles risku pamatojoties uz to, kā jurisdikcijas piemēro vairāk vai mazāk stingrāku regulējumu attiecībā uz augsta riska trešajām valstīm. Tādēļ tiek novērstas regulējuma nepilnības, kuras var izmantot ML/TF aktivitātēm.

Tajā pašā laikā, lai ievērotu konfidencialitāti un aizsargātu personas datus, šādos reģistros jāglabā minimāli dati, kas nepieciešami AML/CFT izmeklēšanu veikšanai, attiecīgie datu subjekti jāinformē, ka viņu dati tiek reģistrēti un tiem piekļūst FIU, un jāsniedz informācija par kontaktpunktu, piekļuves un labošanas tiesību realizācijai. Valsts līmenī maksimālie uzglabāšanas laikposmi (ko pamato pienācīgs pamatojums par to ilgumu) jāpiemēro personas datu reģistrācijai reģistros un jāiekļauj noteikums par to iznīcināšanu, tiklīdz šī informācija vairs nav nepieciešama norādītajam nolūkam. Piekļuve šādiem reģistriem un datubāzēm jāierobežo uz “nepieciešamības zināt” pamata.

Starpniekuzņēmumiem, kuri neveic saimniecisko darbību un kuru mērķis ir attālināt faktiskos īpašniekus no to aktīviem, 25 % slieksni ir diezgan viegli apiet. Mazāka sliekšņa noteikšana gadījumiem, kad pastāv konkrēts risks, ierobežos vienību skaitu, par kurām atbildīgiem subjektiem jāvāc papildinformācija, ar tādām vienībām, kuru izmantošanas risks nelikumīgiem mērķiem ir augsts. Attiecīgi, tas ļaus labāk noteikt faktisko(-s) īpašnieku(-s), īpaši koncentrējoties uz vienībām, kas darbojas kā starpnieki, nerada savus ieņēmumus, bet lielākoties novirza ieņēmumus no citiem avotiem (Direktīvā 2011/16/ES definētas kā Pasīvas nefinanšu vienības).

Ierosinātā pieeja ņem vērā trastu un līdzīgu juridisko veidojumu īpašo raksturu. Šādi, neatkarīgi no klasifikācijas valsts tiesību aktos, atšķir trastus, kas sastāv no jebkura īpašuma, kas pieder personai, kas veic uzņēmējdarbību, kas paredz vai ietver trastu pārvaldīšanu, vai ja tas notiek šādas personas vārdā, un kas rīkojas kā pilnvarotā persona šajā uzņēmējdarbībā, ko veic peļņas gūšanas nolūkos, no vienas puses, un, citus trastus, no otras puses.

Neskatoties uz to, ka termins “kompetentās iestādes” tiek minēts daudzās vietās Direktīvas tekstā, tas ne vienmēr ir skaidri saprotams. Tādēļ to ir dažādi interpretējuši Eiropas Savienībā. Šis priekšlikums ietver apsvērumu, kas precizē šo jautājumu.

(2)Nesenie teroristu uzbrukumi iezīmējuši jaunas tendences, it īpaši attiecībā uz to, kādā veidā teroristu grupas finansē un īsteno savas operācijas. Noteikti moderno tehnoloģiju pakalpojumi kļūst arvien populārāki kā alternatīvas finanšu sistēmas un paliek ārpus Eiropas Savienības tiesību aktu tvēruma vai gūst priekšrocības no atbrīvojumiem, kas vairs nav pamatoti. Lai neatpaliktu no jaunajām tendencēm, būtu jāveic pasākumi esošā preventīva regulējuma uzlabošanai.

(4)Komisija ir pieņēmusi rīcības plānu par pastiprinātu cīņu pret teroristu finansēšanu, kurā izcelta vajadzība pielāgoties jauniem apdraudējumiem un šajā nolūkā grozīt Direktīvu (ES) 2015/849.

(5)Savienības veiktajiem pasākumiem arī precīzi jāatspoguļo attīstības tendences un uzņemtās saistībās starptautiskā līmenī. ANO Drošības padomes rezolūcijā 2199 (2015) dalībvalstis tiek aicinātas rīkoties, lai neļautu teroristu grupām piekļūt starptautiskām finanšu iestādēm.

(6)Maiņas pakalpojumu sniedzējiem, kuri veic virtuālo valūtu un papīra valūtu (t.i., valūtas, kurām ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss) apmaiņu, kā arī virtuālo valūtu depozitāro maku pakalpojumu sniedzējiem nav pienākums identificēt aizdomīgu darbību. Tādēļ teroristu grupas spēj pārskaitīt naudas līdzekļus Savienības finanšu sistēmā vai virtuālās valūtas tīklos, slēpjot savus pārvedumus vai gūstot labumu no noteiktas šajās platformās pastāvošās anonimitātes pakāpes. Tādēļ ir svarīgi paplašināt Direktīvas (ES) 2015/849 tvērumu, lai iekļautu virtuālo valūtu apmaiņas platformas un depozitāro maku pakalpojumu sniedzējus. Kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai pārraudzīt virtuālo valūtu izmantošanu. Šādi tiktu nodrošināta sabalansēta un samērīga pieeja, aizsargājot tehniskos sasniegumus un augstu pārredzamības pakāpi alternatīvas finansiālās un sociālās uzņēmējdarbības jomā.

(7)Uzticēšanās virtuālajām valūtām nepalielināsies, ja tās tiks izmantotas noziedzīgiem nolūkiem. Šajā kontekstā anonimitāte drīzāk kļūs par šķērsli, nevis priekšrocību virtuālo valūtu izmantošanā un to potenciālo labumu izplatīšanā. Virtuālo apmaiņas platformu un depozitāro maku pakalpojumu sniedzēju iekļaušana pilnībā neatrisinās anonimitātes problēmu saistībā ar virtuālo valūtu darījumiem, jo liela virtuālo valūtu vides daļa paliks anonīma tādēļ, ka lietotāji var arī mijiedarboties bez apmaiņas platformām vai depozitāro maku pakalpojumu sniedzējiem. Lai apkarotu ar anonimitāti saistītos riskus, valsts finanšu ziņu vākšanas vienībām (FIU) vajadzētu būt spējīgām piesaistīt virtuālo valūtu adreses virtuālo valūtu īpašnieka identitātei. Turklāt būtu jāizvērtē iespēja ļaut lietotājiem labprātīgi pašdeklarēties nozīmētās iestādēs.

(8)Vietējās valūtas (pazīstamas arī kā papildu valūtas), ko izmanto tikai ļoti ierobežotos tīklos, piemēram, pilsētā vai reģionā, un tikai neliels lietotāju skaits, nevajadzētu uzskatīt par virtuālām valūtām.

(9)Attiecība uz fiziskām vai juridiskām personām, kas izveidotas augsta riska trešajās valstīs, dalībvalstīm ir jāpieprasa atbildīgajiem subjektiem piemērot pastiprinātas klienta uzticamības pārbaudes pasākumus, lai pārvaldītu un mazinātu riskus. Tādēļ katra dalībvalsts valsts līmenī nosaka pastiprinātas klienta uzticamības pārbaudes pasākumus, kas jāveic attiecībā uz augsta riska trešajām valstīm. Šādas dažādas dalībvalstu pieejas rada vājās vietas darījumu attiecību ar Komisijas identificētajām augsta riska trešajām valstīm pārvaldīšanā. Teroristi šos trūkumus var izmantot naudas līdzekļu novirzīšanai uz Savienības finanšu sistēmu un no tās. Ir svarīgi uzlabot Komisijas izveidotā augsta riska trešo valstu saraksta efektivitāti, nodrošinot saskaņotu attieksmi pret šīm valstīm Savienības līmenī. Šai saskaņotai pieejai primāri būtu jākoncentrējas uz pastiprinātas klienta uzticamības pārbaudes pasākumiem. Tomēr dalībvalstīm un atbildīgiem subjektiem vajadzētu atļaut piemērot ne tikai pastiprinātas klienta uzticamības pārbaudes pasākumus saskaņā ar starptautiskām saistībām, bet arī dažādus papildu mazināšanas pasākumus. Starptautiskas organizācijas un standartu noteikšanas iestādes, kuras ir kompetentas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas un teroristu finansēšanas apkarošanas jomā, var aicināt piemērot atbilstošus pretpasākumus, lai aizsargātu starptautisko finanšu sistēmu no pastāvošiem un būtiskiem noziedzīgi iegūtu līdzekļu un terorisma finansēšanas riskiem, kas izriet no valstīm. Dalībvalstīm būtu jāievieš un jāpiemēro papildu mazināšanas pasākumi attiecībā uz Komisijas identificētām augsta riska trešajām valstīm, ņemot vērā aicinājumus veikt pretpasākumus, piemēram, tos, ko izteikusi Finanšu darījumu darba grupa (FATF).

(10)Ņemot vērā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas (ML/TF) draudu attīstību un neaizsargātību no tiem, Savienībai būtu jāpieņem integrēta pieeja par valsts noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas režīmu atbilstību prasībām Savienības līmenī, ņemot vērā šo valsts režīmu efektivitātes novērtējumu. Lai pārraudzību Savienības prasību pareizu transponēšanu valsts režīmos, to efektīvu ieviešanu un spēju nodrošināt stipru preventīvu režīmu šajā jomā, Komisijai būtu jābalsta savs novērtējums uz valstu riska režīmiem, kuri neskar novērtējumi, ko veikušās starptautiskās organizācijas un standartu noteikšanas iestādes, kuras ir kompetentas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas un teroristu finansēšanas apkarošanas jomā, piemēram, FATF vai Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas pasākumu novērtēšanas ekspertu komiteja (MONEYVAL).

(11)Priekšapmaksas karšu vispārējais nolūks ir to likumīga izmantošana, un tās ir finansiālu iekļaušanu veicinošs instruments. Tomēr anonīmas priekšapmaksas kartes ir viegli izmantot teroristu uzbrukumu un loģistikas finansēšanai. Tādēļ ir svarīgi liegt teroristiem piekļuvi šim viņu operāciju finansēšanas veidam, vēl vairāk samazinot limitus un maksimālās summas, attiecība uz kurām atbildīgiem subjektiem ir atļauts nepiemērot noteiktus klientu uzticamības pārbaudes pasākumus saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/849. Tādējādi, pienācīgi ņemot vērā klientu vajadzības pēc vispārējā nolūka priekšapmaksas instrumentiem un neliedzot šādu instrumentu izmantošanu sociālās un finansiālās iekļaušanas veicināšanai, vienlaikus ir svarīgi samazināt esošos sliekšņus vispārējā nolūka anonīmām priekšapmaksas kartēm un atcelt atbrīvojumu no klienta uzticamības pārbaudes, kad tās tiek izmantotas tiešsaistē.

(12)Kaut gan anonīmo priekšapmaksas karšu lietošana Eiropas Savienībā pamatā ir ierobežota tikai ar Savienības teritoriju, tas ne vienmēr notiek līdzīgu karšu gadījumā, kas izsniegtas trešajās valstīs. Tādēļ ir svarīgi nodrošināt, lai anonīmas priekšapmaksas kartes, kas izsniegtas ārpus Eiropas Savienības, varētu izmantot Savienībā tikai tad, kad tiek uzskatīts, ka tās atbilst līdzvērtīgām prasībām kā tās, kas noteiktas Eiropas Savienības tiesību aktos. Noteikums būtu jāīsteno pilnīgā saskanībā ar Eiropas Savienības pienākumiem attiecībā uz starptautisko tirdzniecību, jo īpaši Vispārējā nolīguma par pakalpojumu tirdzniecību noteikumiem.

(13)FIU ir svarīga loma teroristu tīklu finanšu operāciju identificēšanā, it īpaši pārrobežu mērogā, un to finansētāju atklāšanā. Preskriptīvo starptautisko standartu trūkuma dēļ starp FIU pastāv ievērojamas atšķirības funkciju, kompetenču un pilnvaru ziņā. Tomēr šīm atšķirībām nevajadzētu ietekmēt FIU darbību, it īpaši to spējas veikt preventīvu analīzi, lai atbalstītu visas iestādes, kas nodarbojas ar informācijas vākšanu, izmeklēšanu un tiesiskām darbībām, kā arī starptautisko sadarbību. FIU vajadzētu būt piekļuvei informācijai un spējai ar to apmainīties bez šķēršļiem, tostarp atbilstošā sadarbībā ar tiesībaizsardzības iestādēm. Visos gadījumos, kad pastāv aizdomas par noziedzību un it īpaši gadījumos, kas saistīti ar terorisma finansēšanu, informācijai būtu jāplūst tieši un ātri, bez nevajadzīgiem kavējumiem. Tādēļ ir svarīgi vēl vairāk uzlabot FIU efektivitāti un iedarbīgumu, precizējot FIU pilnvaras un sadarbību starp tām.

(14)FIU vajadzētu būt iespējai iegūt no atbildīgiem subjektiem visu nepieciešamo informāciju, kas saistīta ar to funkciju izpildi. Neierobežota piekļuve informācijai ir svarīga, lai nodrošinātu, ka naudas līdzekļu plūsmas var tikt attiecīgi izsekotas un nelikumīgi tīkli un plūsmas tiek atklātas agrīnā posmā. Kad FIU nepieciešams iegūt papildinformāciju no atbildīgiem subjektiem, pamatojoties aizdomām par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, piemēram, aizdomām sakarā ar iepriekšējo aizdomīgu darījumu, kas tika paziņots FIU, kā arī izmantojot citus līdzekļus, piemēram, FIU analīzi, kompetento iestāžu sniegtās ziņas vai citiem FIU piederošo informāciju. Tādēļ FIU vajadzētu būt iespējai iegūt no jebkura atbildīgā subjekta informāciju pat tad, ja konkrētais atbildīgais subjekts nav sniedzis iepriekšēju ziņojumu. FIU arī vajadzētu būt iespējai iegūt šādu informāciju pēc citas Savienības FIU pieprasījumā un apmainīties ar šo informāciju ar pieprasījumu sniedzēju FIU.

(15)Aizkavēta FIU un citu kompetento iestāžu piekļuve informācijai par banku un maksājumu kontu turētāju identitāti traucē ar terorismu saistīto līdzekļu pārvedumu atklāšanai. Valstu dati, kas ļauj identificēt vienai personai piederošus bankas un maksājumu kontus, ir sadrumstaloti un tādēļ nav savlaicīgi pieejami FIU un citām kompetentām iestādēm. Tādēļ ir svarīgi izveidot centralizētus automatizētos mehānismus, piemēram, reģistru vai datu izguves sistēmu visās dalībvalstīs kā efektīvu līdzekli, kas sniegs savlaicīgu piekļuvi informācijai par banku un maksājumu kontu turētāju, to pilnvaroto personu un faktisko īpašnieku identitāti.

(16)Lai ievērotu konfidencialitāti un aizsargātu personas datus, šādos reģistros būtu jāglabā minimāli dati, kas nepieciešami, lai veiktu izmeklēšanu saistībā ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu. Attiecīgie datu subjekti būtu jāinformē par to, ka viņu dati tiek reģistrēti un tie ir pieejami FIU, un jāsniedz informācija par kontaktpunktu, lai viņi varētu īstenot savas tiesības uz piekļuvi datiem un to labošanu. Transponējot šos noteikumus, dalībvalstīm būtu jānosaka maksimālie uzglabāšanas laikposmi (pienācīgi pamatojot to ilgumu) personas datu reģistrācijai reģistros un jānodrošina to iznīcināšana, tiklīdz šī informācija vairs nav nepieciešama norādītajam nolūkam. Piekļuve reģistriem un datubāzēm būtu jāierobežo pēc principa “nepieciešams zināt”.

(17)Fizisku un juridisku personu datu precīza identifikācija un pārbaude ir svarīga noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas apkarošanā. Jaunākie tehniskie uzlabojumi darījumu un maksājumu digitalizācijā ļauj nodrošināt attālo vai elektronisko identifikāciju. Būtu jāņem vērā Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 910/2014 noteiktie identifikācijas līdzekļi, it īpaši attiecība uz paziņotām elektroniskās identifikācijas shēmām un līdzekļiem, kas nodrošina drošus augsta līmeņa instrumentus un sniedz etalonu, pēc kura var pārbaudīt valsts līmenī izveidojamās identifikācijas metodes. Tādēļ oriģinālo dokumentu drošas elektroniskās kopijas, kā arī elektroniskos apgalvojumus, apliecinājumus un personalizētus drošības datus ir svarīgi atzīt par derīgiem identitātes pierādīšanas līdzekļiem.

(18)Direktīvas (ES) 2015/849 3. panta 6. punkta a) apakšpunktā norādītais slieksnis faktiskajam īpašniekam nenošķir īstas komerciālās juridiskas personas un personas, kas neveic aktīvu darījumdarbību un tiek lielākoties izmantotas kā strapniekstruktūras starp aktīviem vai ieņēmumiem un galīgo faktisko īpašnieku. Attiecībā uz faktiskajiem īpašniekiem norādīto slieksni ir viegli apiet, kā rezultātā netiek identificētas fiziskās personas, kurām galīgi pieder juridiskā persona vai kuras to galīgi kontrolē. Lai labāk precizētu informāciju par faktisko īpašnieku attiecībā uz starpniekstruktūrām, kuras ir uzņēmumi, ir svarīgi noteikt konkrētu slieksni, no kura identificē īpašumtiesības.

(19)Pašreizējā regulējumā pieeja, kas paredz esošo klientu pārskatīšanu, ir uz risku balstīta pieeja. Tomēr ņemot vērā, ka dažas starpniekstruktūras rada augstāku noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, terorisma finansēšanas un saistīto predikatīvo noziegumu risku, šī pieeja var neļaut laikus atklāt un novērtēt riskus. Tādēļ ir svarīgi nodrošināt, ka tiek metodiski pārraudzītas arī noteiktas, skaidri norādītas esošo klientu kategorijas.

(20)Dalībvalstīm pašlaik jānodrošina, ka juridiskas vienības, kas izveidotas to teritorijā, iegūst un uztur adekvātu, pareizu un aktuālu informāciju par to faktiskajiem īpašniekiem. Nepieciešamība pēc precīzas un atjauninātas informācijas par faktisko īpašnieku ir būtisks faktors, izsekojot noziedzniekus, kas citādi varētu slēpt savu identitāti, slēpjoties aiz korporatīvas struktūras. Globāli savstarpēji saistīta finanšu sistēma ļauj viegli slēpt un pārvietot līdzekļus visā pasaulē, un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizētāji un teroristu finansētāji, kā arī citi noziedznieki arvien biežāk ir izmantojuši šo iespēju.

(21)Būtu jāprecizē specifiskais faktors, kas nosaka dalībvalsti, kura atbildīga par trastu un līdzīgu juridisku veidojumu informācijas par faktiskajiem īpašniekiem pārraudzību un reģistrāciju. Lai izvairītos no tā, ka atšķirību dalībvalstu tiesību sistēmās dēļ noteikti trasti netiek pārraudzīti vai reģistrēti nekur Savienībā, visi trasti un līdzīgi juridiskie veidojumi būtu jāreģistrē to administrēšanas vietā. Lai nodrošinātu informācijas par trastu faktiskajiem īpašniekiem efektīvu pārraudzību un reģistrāciju, nepieciešama arī sadarbība starp dalībvalstīm.

(22)Publiska piekļuve, nodrošinot obligātu noteiktas informācijas par uzņēmumu faktiskajiem īpašniekiem atklāšanu, nodrošina papildus garantijas trešajām personām, kas vēlas ar šādiem uzņēmumiem sadarboties. Dažas dalībvalstis ir veikušas pasākumus vai paziņojušās par savu nodomu informāciju no faktisko īpašnieku reģistra darīt pieejamu sabiedrībai. Apstāklis, ka ne visas dalībvalstis darītu informāciju publiski pieejamu vai atšķirības pieejamajā informācijā un tās piekļuvē varētu novest pie dažādiem trešo personu aizsardzības līmeņiem Savienībā. Labi funkcionējošā iekšējā tirgū nepieciešama koordinācija, lai izvairītos no izkropļojumiem.

(23)Publiska piekļuve ļauj pilsoniskajai sabiedrībai, tostarp preses vai pilsoniskās sabiedrības organizācijām, labāk kontrolēt informāciju, un veicina uzticēšanos saglabāšanu uzņēmumu darījumu un finanšu sistēmu integritātei. Tas var veicināt juridisku personu un juridisku veidojumu ļaunprātīgas izmantošanas apkarošanu, palīdzot izmeklēšanai un ietekmējot reputāciju, ņemot vērā, ka ikviens, kas iesaistīsies darījumos ar tiem, zinās, kas ir to faktiskie īpašnieki. Tas arī atvieglo savlaicīgu un efektīvu informācijas pieejamību finanšu iestādēm, kā arī trešo valstu iestādēm, kas iesaistītas cīņā ar šiem noziegumiem.