EIROPAS KOMISIJA Briselē, 4.11.2022 COM(2022) 563 final 2022/0348(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kas piemērojami apgabalā, uz kuru attiecas Nolīgums par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA)



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šā priekšlikuma mērķis ir ES tiesību aktos ieviest saglabāšanas, pārvaldības un kontroles pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar Nolīgumu par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA). SIOFA ir reģionāla zvejniecības pārvaldības organizācija (RZPO), kas atbildīga par zvejas resursu pārvaldību SIOFA piemērošanas apgabalā. Gadskārtējā SIOFA Pušu sanāksme ir pilnvarota pieņemt saglabāšanas un pārvaldības pasākumus (CMM) attiecībā uz tās kompetencē esošajām zvejniecībām. Šie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi ir saistoši SIOFA līgumslēdzējām pusēm, līdzdalīgajiem zvejniecības subjektiem un sadarbīgām pusēm, kas nav līgumslēdzējas puses (kopā “Puses”). ES kopš 2008. gada ir SIOFA līgumslēdzēja puse. Patlaban SIOFA piemērošanas apgabalā tai ir viens aktīvs zvejas kuģis. Minētajam kuģim jāievēro SIOFA noteiktie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi. Saskaņā ar SIOFA 8. panta 3. punktu Pušu sanāksmē pieņemtie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi Pusēm ir saistoši, un katrai Pusei ir jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai panāktu šo pasākumu izpildi un atbilstību tiem. Eiropas Komisija, pamatojoties uz ES piecgadu nostāju, kas noteikta ar Padomes lēmumu, un zinātniskajiem ieteikumiem, ES vārdā izstrādā ikgadējās sarunu nostādnes. Saskaņā ar ES nostāju šīs nostādnes tiek iesniegtas Padomes darba grupai, kurā tās tiek apspriestas un apstiprinātas. Lai ņemtu vērā aktuālās norises, tās tiek papildus koriģētas līdztekus Pušu sanāksmei notiekošās koordinācijas sanāksmēs ar dalībvalstīm. Ja iebildumi netiek izteikti vai pēc tam tiek atsaukti, visi SIOFA pasākumi ir saistoši. Iebildumu procedūru reglamentē Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punkts, jo SIOFA pasākumiem ir juridisks spēks (t. i., tie līgumslēdzējām pusēm kļūst saistoši). Pirms Komisija pieņem lēmumu iebilst pret pasākumu, tā lūdz Padomi apstiprināt lēmumu iebilst. SIOFA pasākumi ir adresēti galvenokārt Pusēm, taču tie uzliek pienākumus arī operatoriem (piemēram, kuģu kapteiņiem). Šis priekšlikums attiecas uz pasākumiem, kurus Pušu sanāksme pieņēmusi kopš 2016. gada, (dažos gadījumos) ar grozījumiem, kas izdarīti gadskārtējās sanāksmēs. Tiklīdz pasākumi ir stājušies spēkā, ES jānodrošina atbilstība šiem pasākumiem, kam ir starptautisku saistību statuss. Šā priekšlikuma mērķis ir īstenot pašreizējos SIOFA pasākumus un izveidot mehānismu turpmāku pasākumu īstenošanai. Šajā priekšlikumā ņemta vērā zveja, ko ES kuģi SIOFA piemērošanas apgabalā veic ar rokas āķu rindām un demersālajām āķu jedām. Lai pabeigtu likumdošanas procesu RZPO pieņemto pasākumu ieviešanai ES tiesību aktos, ir vajadzīgi vidēji 18 mēneši no Komisijas priekšlikuma pirmā projekta līdz galīgā tiesību akta pieņemšanai Eiropas Parlamentā un Padomē. Šā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt, lai ES varētu ātri: i) ieviest pasākumus, kas dod labumu ES flotei, ii) nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus operatoriem un iii) turpināt atbalstīt ilgtermiņā ilgtspējīgu krājumu pārvaldību. Lai raiti ieviestu SIOFA noteikumus, šajā priekšlikumā vispirms ir paredzēts saskaņā ar LESD 290. pantu piešķirt Komisijai deleģētās pilnvaras, lai tā varētu grozīt SIOFA pasākumus un nodrošinātu, ka ES zvejas kuģi ir vienlīdzīgā situācijā ar citu līgumslēdzēju pušu kuģiem. Deleģētās pilnvaras ir ierosinātas attiecībā uz: i) kuģu atļaujām vajadzīgo informāciju, ii) zvejas vai zvejas rīka veida izmaiņām, iii) jutīgu jūras ekosistēmu (JJE) gadījumā – nozvejoto/no ūdens izcelto indikatorvienību skaitu un attālumiem, kādos grunts zveja jāpārtrauc, ja zvejas operāciju laikā notikusī saskare ar JJE pārsniedz sliekšņa līmeņus; zinātnisko novērotāju klātbūtni grunts zvejā un elektronisku novērotāju programmas ieviešanu, iv) pasākumiem, kas īstenojami ilkņzivju zvejniecībā Delkano pacēluma (Del Cano Rise) un Viljamsa grēdas (Williams Ridge) apgabalā, un v) izmaiņām šā priekšlikuma pielikumos. Otrkārt, ar šo priekšlikumu tiek ieviestas dinamiskas atsauces uz saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, kas dalībvalstīm jāizmanto. Šie dokumenti jau tiek izmantoti un ir zināmi dalībvalstu administrācijām, kurām jānodrošina to īstenošana. Kad SIOFA pieņem jaunas redakcijas, Komisija šo dokumentu atjauninātās redakcijas nosūta dalībvalstīm. Treškārt, lai raiti ieviestu SIOFA noteikumus, šajā priekšlikumā ir paredzētas dinamiskas atsauces uz SIOFA dokumentiem, kurus Savienības flote jau izmanto un kuri ir publiski pieejami SIOFA tīmekļvietnē. Šie obligātie dokumenti satur SIOFA ziņojumu formātus vai datu apmaiņas dokumentus, kas saistīti ar ieiešanu konkrētos apgabalos un iziešanu no tiem, zvejas rīku ievietošanas sākuma un beigu punktiem, citā kuģī pārkraušanas un pārvietošanas operācijām un trešo valstu kuģu pamanīšanas gadījumiem. Tā kā šīs prasības un veidlapas laiku pa laikam mainās un patlaban SIOFA pārvaldītajās zvejniecībās aktīvi darbojas tikai viens Savienības zvejas kuģis, ir lietderīgi, ka prasības un veidlapas saviem zvejas kuģiem zvejas atļauju izdošanas laikā dara zināmas dalībvalstis, kurām ir SIOFA zvejas resursu zvejas iespējas. Šajā regulā ir dotas dinamiskas atsauces uz šiem dokumentiem. •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Šis priekšlikums papildina citus ES tiesību aktus šajā jomā un ir ar tiem saskanīgs. Proti, tas ir saskanīgs ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku (KZP) VI daļu (Ārējā politika), kurā noteikts, ka ES ārējās attiecības zivsaimniecības jomā jāīsteno saskaņā ar tās starptautiskajām saistībām un zvejas darbības jābalsta uz reģionālu sadarbību zvejniecības jomā. Priekšlikums papildina Regulu (ES) 2017/2403 par ārējās flotes pārvaldību, kurā paredzēts, ka uz ES zvejas kuģiem attiecas zvejas atļauju saraksts saskaņā ar attiecīgās RZPO nosacījumiem un noteikumiem. Priekšlikums papildina arī Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008 par nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju. Šis priekšlikums neattiecas uz ES zvejas iespējām, par kurām lēmums pieņemts Pušu sanāksmē. Saskaņā ar LESD 43. panta 3. punktu pieņemt pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu ir Padomes prerogatīva. •Saskanība ar citām ES politikas jomām

Neattiecas. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Priekšlikums pamatojas uz LESD 43. panta 2. punktu, jo tajā noteikti KZP mērķu sasniegšanai vajadzīgie noteikumi. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Tā kā priekšlikums ir ES ekskluzīvā kompetencē (LESD 3. panta 1. punkta d) apakšpunkts), subsidiaritātes principu nepiemēro. •Proporcionalitāte Šis priekšlikums nodrošinās ES tiesību aktu atbilstību starptautiskajām saistībām, kas pieņemtas Pušu sanāksmē. Šis priekšlikums nodrošinās arī to, ka ES izpilda lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar SIOFA, kurā tā ir līgumslēdzēja puse. Priekšlikums nepārsniedz to, kas nepieciešams, lai sasniegtu šos mērķus. •Juridiskā instrumenta izvēle Izvēlētais juridiskais instruments ir regula. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes Neattiecas. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Šā priekšlikuma mērķis ir ieviest SIOFA pasākumus, kas Pusēm ir saistoši. Apspriešanās ar dalībvalstu nacionālajiem ekspertiem un nozares pārstāvjiem notika, gan gatavojoties Pušu sanāksmei, kurā tika pieņemti pasākumi, gan risinot sarunas šajās sanāksmēs. Tāpēc rīkot apspriešanos ar ieinteresētajām personām par šo priekšlikumu Komisija neuzskatīja par vajadzīgu. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Neattiecas. •Ietekmes novērtējums Neattiecas. Priekšlikums attiecas uz dalībvalstīm tieši piemērojamu pasākumu ieviešanu. •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

Šis priekšlikums ar REFIT nav saistīts. •Pamattiesības Šis priekšlikums iedzīvotāju pamattiesību aizsardzību neietekmē. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums budžetu neietekmē. 5.CITI ASPEKTI •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Neattiecas. •Paskaidrojošie dokumenti (direktīvām) Neattiecas. •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums I nodaļa satur vispārīgus noteikumus par priekšlikuma priekšmetu un darbības jomu. Tajā iekļautas arī definīcijas, kā arī noteikumi par kuģu atļaujām un zvejas atļauju izdošanu. II nodaļā aplūkoti grunts zvejā piemērojami pasākumi, pie kuriem pieder i) zvejas piepūles ierobežojumi un vispārīgi pasākumi, ii) pasākumi, kas paredzēti jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzībai SIOFA piemērošanas apgabalā, un iii) zinātnisko novērotāju klātbūtne. Tajā ietverti arī īpaši pasākumi, kas attiecas uz ilkņzivju zveju Delkano pacēluma un Viljamsa grēdas apgabalā. III nodaļā noteikti jūras organismu aizsardzības pasākumi, arī attiecībā uz i) aizliegumu izmantot lielus pelaģiskos dreifējošos tīklus un dziļūdens žaunu tīklus, ii) dziļūdens haizivju specializēto zveju un iii) jūrasputnu piezvejas mazināšanu. IV nodaļā izklāstīti uzraudzības un kontroles pasākumi, to vidū noteikumi par i) kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS), ii) ieiešanas un iziešanas ziņojumiem, iii) zvejas kuģu dokumentiem un marķējumu, iv) pamestu, nozaudētu vai citādi izmestu zvejas rīku izgūšanu, v) plastmasas izgāšanu un vi) jūrā veiktu pārkraušanu citā kuģī un pārvietošanu, to uzraudzību ostā un ar to saistīto ziņošanu. Šajā nodaļā iekļauti arī noteikumi par saldētu zvejas resursu produktu marķēšanu un zinātnisko novērotāju programmām piemērojamās prasības. V nodaļā izklāstīti noteikumi par trešo valstu kuģu kontroli dalībvalstu ostās un atklātā jūrā, proti, par i) tādu kuģu pamanīšanu un identificēšanu, kas nav SIOFA līgumslēdzēju pušu vai līdzdalīgo zvejniecības subjektu kuģi vai tādu sadarbīgu pušu kuģi, kas nav līgumslēdzējas puses, un ii) ostā veiktiem pasākumiem un inspekcijām. VI nodaļā aplūkoti tādi izpildes panākšanas jautājumi kā i) uzkāpšana uz kuģa un inspekcija atklātā jūrā, arī smagu pārkāpumu definīcija un saistītā izpildes panākšana, un ii) nelegāla, nereģistrēta un neregulēta zveja. VII nodaļa attiecas uz datu vākšanu un ziņošanu, zinātnisko novērotāju datu sniegšanu un citu ziņojumu sniegšanu. VIII nodaļā ietverti nobeiguma noteikumi par iespējamām neatbilstībām, par kurām ziņojusi SIOFA, konfidencialitāti, pilnvaru deleģēšanu un šāda deleģējuma īstenošanu. 2022/0348 (COD)

Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kas piemērojami apgabalā, uz kuru attiecas Nolīgums par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķis, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013, ir nodrošināt, lai ūdeņu dzīvo resursu izmantošana palīdzētu sasniegt ilgtermiņa vidisko, ekonomisko un sociālo ilgtspēju. (2)Ar Padomes Lēmumu 98/392/EK Eiropas Savienība ir apstiprinājusi Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju. Ar Padomes Lēmumu 98/414/EK Savienība ir apstiprinājusi Nolīgumu par minētās konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību, kurā ietverti principi un noteikumi, kas attiecas uz dzīvo jūras resursu saglabāšanu un pārvaldību. Savu starptautisko saistību plašākajā nozīmē Savienība piedalās centienos, kas vērsti uz zivju krājumu saglabāšanu starptautiskajos ūdeņos. (3)Ievērojot Padomes 2008. gada 29. septembra Lēmumu 2008/780/EK, Savienība ir apstiprinājusi Nolīgumu par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA). (4)SIOFA līgumslēdzējas puses regulāri tiekas Pušu sanāksmē, lai izskatītu ar nolīguma īstenošanu saistītus jautājumu un pieņemtu visus šajā sakarā relevantos lēmumus. (5)Pušu sanāksmē tiek pieņemti saglabāšanas un pārvaldības pasākumi (CMM), kas ir saistoši SIOFA līgumslēdzējām pusēm, līdzdalīgajiem zvejniecības subjektiem un sadarbīgām pusēm, kas nav SIOFA līgumslēdzējas puses, arī Savienībai. Ar šo regulu Savienības tiesību aktos tiek ieviesti saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, kas pieņemti no 2016. līdz 2022. gadam. (6)Lai nodrošinātu atbilstību KZP, ir pieņemti Savienības tiesību akti, ar ko izveido kontroles, inspekcijas un izpildes panākšanas sistēmu, kurā ietverta cīņa pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju. Konkrētāk, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 ir izveidota Savienības kontroles, inspekcijas un izpildes panākšanas sistēma, kurā izmanto visaptverošu un integrētu pieeju, lai nodrošinātu atbilstību visiem KZP noteikumiem. Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2011 nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008 ir izveidota Kopienas sistēma, kuras mērķis ir aizkavēt, novērst un izskaust NNN zveju. Tāpēc saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, kas attiecas uz minētajiem aspektiem, šajā regulā nav jāiekļauj. (7)Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 29. panta 2. punktu Savienības nostājas reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās ir jābalsta uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, lai nodrošinātu, ka zvejas resursi tiek pārvaldīti saskaņā ar KZP mērķiem, jo īpaši ar mērķi zivju krājumu populācijas pakāpeniski atjaunot un uzturēt virs biomasas līmeņiem, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (“MSY”), un ar mērķi nodrošināt tādus apstākļus, lai zvejas un apstrādes nozare un ar zveju saistītas darbības, ko veic uz sauszemes, būtu ekonomiski dzīvotspējīgas un konkurētspējīgas. (8)Lai Savienības tiesību aktos raiti ieviestu turpmākus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, ar ko groza vai papildina šajā regulā noteiktos, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus, ar kuriem groza noteikumus par i) kuģa atļaujām vajadzīgo informāciju, ii) zvejas vai zvejas rīka veida izmaiņām, iii) jutīgu jūras ekosistēmu (JJE) gadījumā – nozvejoto/no ūdens izcelto indikatorvienību skaitu un attālumiem, kādos grunts zveja jāpārtrauc, ja zvejas operāciju laikā notikusī saskare ar JJE pārsniedz sliekšņa līmeņus, zinātnisko novērotāju klātbūtni grunts zvejā un elektronisku novērotāju programmas ieviešanu, iv) pasākumiem, kas īstenojami ilkņzivju zvejniecībā Delkano pacēluma (Del Cano Rise) un Viljamsa grēdas (Williams Ridge) apgabalā, un v) izmaiņām šīs regulas pielikumos. (9)Turklāt, lai atsauce uz SIOFA dokumentu ietvertu arī atsauci uz jebkādiem turpmākiem minētā dokumenta grozījumiem, šajā regulā ir iekļautas dinamiskas atsauces uz saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, kas dalībvalstīm jāizmanto. (10)Saglabāšanas un pārvaldības pasākumi arī noteic, ka operatoriem obligāti jāizmanto ziņošanas formāti vai jāapmainās ar datiem par ieiešanu konkrētos apgabalos un iziešanu no tiem, zvejas rīku ievietošanas sākuma un beigu punktiem, citā kuģī pārkraušanas un pārvietošanas operācijām un trešo valstu kuģu pamanīšanas gadījumiem. Šīs datu prasības un veidlapas Savienības flote jau izmanto, un tās ir publiski pieejamas SIOFA tīmekļvietnē. Tā kā šīs prasības un veidlapas laiku pa laikam tiek grozītas un patlaban SIOFA pārvaldītajās zvejniecībās aktīvi darbojas tikai viens Savienības zvejas kuģis, ir lietderīgi, ka prasības un veidlapas saviem zvejas kuģiem zvejas atļauju izdošanas laikā dara zināmas dalībvalstis, kurām ir zvejas iespējas SIOFA apgabalā. Lai atsauce uz SIOFA dokumentu ietvertu visus turpmākos grozījumus, šajā regulā ir dotas dinamiskas atsauces uz šiem dokumentiem.

(11)Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. (12)Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 42. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas [...] ir sniedzis oficiālas piezīmes. Persondati, kas tiek apstrādāti saskaņā ar šo regulu, ir jāapstrādā saskaņā ar piemērojamajiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 un Regulas (ES) 2018/1725 noteikumiem. Lai nodrošinātu šajā regulā noteikto pienākumu izpildi, persondati ir jāglabā 10 gadus. Ja attiecīgie persondati ir vajadzīgi ar pārkāpumu saistītiem turpinājumpasākumiem, inspekcijai vai tiesas vai administratīvām procedūrām, minētos datus ir iespējams glabāt ilgāk nekā 10 gadus, bet ne ilgāk kā 20 gadus. (13)Pilnvaru deleģēšanai, kas paredzēta šajā regulā, nebūtu jāskar turpmāku saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešana, kura Savienības tiesību aktos tiek izdarīta ar parasto likumdošanas procedūru, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI 1. pants

Priekšmets Šī regula nosaka noteikumus par pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumiem, kas saistīti ar zveju apgabalā, uz kuru attiecas Nolīgums par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA). 2. pants

Darbības joma Šo regulu piemēro: (1)Savienības zvejas kuģiem, kas apgabalā veic zvejas darbības; (2)Savienības zvejas kuģiem, kas apgabalā iegūtus zvejas resursus pārkrauj citā kuģī; (3)Savienības zvejas kuģiem, kas kā nododošie kuģi vai saņēmējkuģi jūrā veic apkalpes, zvejas rīku vai citu apgādes materiālu pārvietošanas operācijas, ja kāds no pārvietošanā iesaistītajiem kuģiem ir veicis vai plāno veikt zvejas darbības apgabalā; (4)trešo valstu zvejas kuģiem, kuri lūdz piekļuvi Savienības ostām vai tiek inspicēti Savienības ostās un uz kuriem ir apgabalā iegūti zvejas resursi. 3. pants

Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (1)“nolīgums” ir Nolīgums par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā; (2)“apgabals” ir piemērošanas apgabals, kas noteikts nolīguma 3. panta 1. punktā; (3)“zveja” ir darbības, kas definētas nolīguma 1. panta g) punktā; (4)“zvejas resursi” ir zvejas resursi, kas definēti nolīguma 1. panta f) punktā; (5)“zvejas kuģis” ir ikviens kuģis, ko izmanto vai paredzēts izmantot zvejai, to vidū bāzes kuģis un ikviens cits kuģis, kas tieši iesaistījies zvejas operācijās, un ikviens kuģis, kas iesaistījies pārkraušanā citā kuģī;

(6)“Savienības zvejas kuģis” ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā; (7)“trešās valsts zvejas kuģis” ir zvejas kuģis, kas nav Savienības zvejas kuģis; (8)“zvejas iespējas” ir zvejas piepūle vai kvotas, kas dalībvalstij iedalītas ar spēkā esošu Savienības tiesību aktu par apgabala zvejas resursiem; (9)“reģistrs” ir SIOFA reģistrs ar kuģiem, kuriem atļauts zvejot apgabalā; (10)“VMS” ir kuģu satelītnovērošanas sistēma, kas minēta Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 9. panta 1. punktā; (11)“NNN zveja” ir nelegālas, nereģistrētas vai neregulētas zvejas darbības, kas definētas Regulas (EK) Nr. 1005/2008 2. panta 1.–4. punktā; (12)“saglabāšanas un pārvaldības pasākums” (CMM) ir saglabāšanas un pārvaldības pasākums, ko Pušu sanāksme pieņēmusi saskaņā ar nolīguma 6. pantu; (13)“grunts zveja” ir zveja, kurā izmanto jebkāda veida zvejas rīku, kas parastā operāciju gaitā var saskarties ar jūras gultni vai bentiskajiem organismiem; (14)“GZIN” ir grunts zvejas ietekmes novērtējums; (15)“ES GZIN” ir grunts zvejas ietekmes novērtējums, kuru Eiropas Savienība SIOFA sekretariātam iesniegusi 2018. gadā pirms zinātniskās komitejas kārtējās sanāksmes sākuma un kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi; (16)“SIOFA GZIN” ir grunts zvejas ietekmes novērtējuma standarts, kurš pieņemts ceturtajā SIOFA Pušu sanāksmē 2017. gadā un kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi; (17)“būtiska nelabvēlīga ietekme” ir būtiska nelabvēlīga ietekme, kas minēta 17.–20. punktā FAO Starptautiskajās vadlīnijās par dziļūdens zvejniecību pārvaldību atklātā jūrā (FAO, 2009, FAO Dziļūdens zvejniecību vadlīnijas); (18)“jutīga jūras ekosistēma” (JJE) ir jūras ekosistēma, kas identificēta, izmantojot FAO Starptautisko vadlīniju par dziļūdens zvejniecību pārvaldību atklātā jūrā 42. punktā minētos kritērijus (FAO, 2009, FAO Dziļūdens zvejniecību vadlīnijas); (19)“ilkņzivju zvejniecība” ir specializētā zveja, kurā iegūst Dissostichus mawsoni un/vai Dissostichus eleginoides, kopā sauktas Dissostichus spp.; (20)“elektronisku novērotāju programma” ir programma, kurā izmanto elektroniskas uzraudzības iekārtas, kas uz kuģa aizstāj vienu vai vairākus novērotājus (cilvēkus) vai darbojas kopā ar viņiem un spēj ģenerēt, uzglabāt un pārraidīt datus kompetentajām iestādēm; (21)“FMC” ir karoga dalībvalsts zvejas uzraudzības centrs, kas atrodas uz sauszemes; (22)“Delkano pacēluma apgabals” ir FAO 51.7. apakšapgabals, ko norobežo 44° dienvidu platuma un 45° dienvidu platuma paralēle, bet austrumos un rietumos – piegulošās ekskluzīvās ekonomikas zonas; (23)“Viljamsa grēdas apgabals” ir FAO 57.4. apakšapgabals, ko norobežo šādu četru punktu koordinātas: 1. punkts: 52o 30'00"D un 80o 00'00"A, 2. punkts: 55o 00'00"D un 80o 00'00"A,

3. punkts: 55o 00'00"D un 85o 00'00"A, 4. punkts: 52o 30'00"D un 85o 00'00"A; (24)“liels pelaģiskais dreifējošais tīkls” ir žaunu tīkls vai cita veida tīkls vai tīklu kombinācija, kura garums pārsniedz 2,5 km un kura mērķis ir panākt, ka zivis ieķeras linuma acīs, iekļūst vai iepinas šajos tīklos, kuri dreifē uz ūdens virsmas vai ūdenī; (25)“dziļūdens žaunu tīkls” ir viena, divas vai trīs linuma sienas, kuras tiek noturētas vertikāli, parasti uz vai pie jūras grunts, un kurās zivis ieķeras ar žaunām, iepinas vai ieķeras linuma acīs. Vienā zvejas rīkā var kombinēt vairāku veidu tīklus. Šos tīklus var izmantot pa vienam vai – ierastāk – rindā izvietojot lielu skaitu tīklu (“tīklu jeda”). Zvejas rīku var nostiprināt vai noenkurot pie grunts vai ļaut tam dreifēt vai nu brīvi, vai piestiprinātam pie kuģa; (26)“satelītlokalizācijas ierīce” ir ierīce, kas minēta Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 9. panta 1. punktā; (27)“plastmasa” ir ciets materiāls, kura būtiska sastāvdaļa ir viens vai vairāki polimēri ar lielu molekulmasu un kurš tiek formēts (veidots) polimēra ražošanas vai gatavā izstrādājuma izgatavošanas laikā, izmantojot karstumu un/vai spiedienu; (28)“pārkraušana citā kuģī” ir jūrā vai ostā veikta daļēja vai pilnīga uz zvejas kuģa esošo zvejas resursu pārkraušana citā kuģī; (29)“Puses” ir nolīgumā definētās SIOFA līgumslēdzējas puses, līdzdalīgie zvejniecības subjekti un sadarbīgas puses, kas nav līgumslēdzējas puses; (30)“zvejas kuģa iestādes” ir tās Puses iestādes, ar kuras karogu darbojas zvejas kuģis; (31)“pilnvarotais inspektors” ir inspektors, ko norīkojušas SIOFA Puses iestādes un kas ir atbildīgs par uzkāpšanu uz kuģa un inspekciju, un kam uzdots veikt uzkāpšanas uz kuģa un inspicēšanas darbības, ievērojot šo regulu un CMM 2021/14, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi; (32)“inspekcijas kuģa iestādes” ir tās SIOFA Puses iestādes, ar kuras karogu darbojas inspekcijas kuģis; (33)“pilnvarotais inspekcijas kuģis” ir ikviens kuģis, kas iekļauts SIOFA pilnvaroto inspekcijas kuģu un inspekcijas iestāžu reģistrā, kas izveidots saskaņā ar CMM 2021/14 14. punktu, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi, un kam atļauts iesaistīties uzkāpšanas uz kuģa un inspekcijas darbībās, ievērojot attiecīgo kārtību; (34)“SIOFA NNN zvejas kuģu saraksta projekts” ir saraksts, kas ietver kuģus, par kuriem tiek uzskatīts, ka tie apgabalā iesaistījušies nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas darbībās, un ko SIOFA sekretariāts sagatavo un pirms Pušu sanāksmes nosūta tām Pusēm un Pusēm, kas nav līgumslēdzējas puses, kuru zvejas kuģi ir sarakstā; (35)“citas problemātiskās sugas” ir sugas, ko laiku pa laikam var noteikt SIOFA zinātniskā komiteja; (36)“valsts ziņojums” ir ziņojums, kas definēts CMM 2022/02 9. punktā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi. 4. pants

Kuģu atļaujas (1)Dalībvalstis sava karoga zvejas kuģiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/2403 21. pantu izdod atļauju zvejot apgabala zvejas resursus. (2)Dalībvalstis par sava karoga kuģiem, kam atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantam un ar Regulas (ES) 2017/2403 5. panta nosacījumiem izdota atļauja zvejot apgabalā, Komisijai elektroniski iesniedz šādu informāciju: (a)kuģa vārds, reģistrācijas numurs, iepriekšējie vārdi (ja zināmi) un reģistrācijas osta; (b)iepriekšējais karogs (ja ir), ko norāda ar valsts kodu;

(c)starptautiskais radio izsaukuma signāls (ja ir); (d)Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) numurs (ja to prasa SJO); (e)kuģa īpašnieka vai īpašnieku vārds/nosaukums un adrese; (f)kuģa tips (norāda attiecīgos ISSCFV kodus); (g)garums un garuma tips (piemēram, kuģa lielākais garums, mērīts starp tālākajiem punktiem (LOA), garums starp priekšējo un pakaļējo perpendikulu, mērīts pa vasaras kravas līniju (LBP)); (h)operatora (pārvaldnieka) vai operatoru (pārvaldnieku) (ja tādi ir) vārds/nosaukums un adrese; (i)zvejas metodes vai metožu veids (norāda attiecīgos Starptautiskās Zvejas rīku statistiskās standartklasifikācijas kodus); (j)bruto tilpība (GT); (k)galvenā dzinēja vai dzinēju jauda (kW); (l)zivju tilpnes ietilpība (kubikmetros); (m)saldētavas veids (attiecīgā gadījumā); (n)saldēšanas vienību skaits (attiecīgā gadījumā);” (o)saldēšanas jauda (attiecīgā gadījumā); (p)kuģa sakaru veidi un numuri (piemēram, Starptautisko jūras/jūrniecības satelītu (INMARSAT) A, B un C, ļoti mazas apertūras galiekārtu (VSAT) numuri); (q)sertificēti visu zivju tilpņu rasējumi vai apraksts; (r)VMS sistēmas dati (zīmols, modelis, parametri un identifikācija); (s)labas kvalitātes, augstas izšķirtspējas, pietiekami spilgti un kontrastaini kuģa digitālie attēli, kas nav vecāki par 5 gadiem: viens digitālais attēls, kurā redzams kuģa labais borts visā lielākajā garumā un visas konstrukcijas iezīmes, viens digitālais attēls, kurā redzams kuģa kreisais borts visā lielākajā garumā un visas konstrukcijas iezīmes, un viens digitālais attēls, kurā redzams kuģa pakaļgals, kas uzņemts tieši no aizmugures. (3)Dalībvalstis nodrošina, ka 2. punktā minētie dati par to karoga kuģiem, kam atļauts zvejot apgabalā, tiek pastāvīgi atjaunināti. (4)Par visām izmaiņām, kas saistītas ar kuģu datiem, arī par pašreizējo zvejas kuģu atļauju statusu un par ikvienu jaunu sarakstā iekļautu kuģi, dalībvalstis Komisiju informē 10 dienu laikā pēc šādu izmaiņu izdarīšanas. 5. pants

Zvejas atļaujas izdodošo dalībvalstu pienākumi

(1)Dalībvalstis nodrošina, ka kuģiem, kas nav iekļauti reģistrā, ir aizliegts zvejot zvejas resursus, uz kuriem attiecas nolīgums. (2)Dalībvalstis Komisijai paziņo visus pierādījumus, kas liecina par pamatu aizdomām, ka apgabalā darbojas kuģi, kuri reģistrā nav iekļauti. (3)Dalībvalstis: (a)sava karoga kuģiem darboties apgabalā atļauj tikai tad, ja tie spēj izpildīt šajā regulā, nolīgumā un Regulā (ES) 2017/2403 noteiktās prasības un pienākumus; (b)veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka to karoga kuģi izpilda šo regulu, nolīgumu un Regulu (ES) 2017/2403; (c)veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka uz to karoga kuģiem, kas iekļauti reģistrā, ir derīga kuģa reģistrācijas apliecība un derīga zvejas atļauja; (d)pārliecinās, ka to karoga kuģi, kas iekļauti reģistrā, nav bijuši iesaistījušies NNN zvejā vai – ja minētie kuģi šādā zvejā ir bijuši iesaistījušies – jaunie īpašnieki ir iesnieguši pietiekamus pierādījumus, kas apliecina, ka iepriekšējiem īpašniekiem un operatoriem nav juridiskas, faktiskas vai finansiālas ieinteresētības vai kontroles pār šiem kuģiem vai ka, ņemot vērā visus relevantos faktus, to kuģi NNN zvejā nav iesaistījušies un ar to nav saistīti; (e)iespēju robežās nodrošina, ka ar to karogu kuģojošu un reģistrā iekļautu kuģu īpašnieki un operatori nav iesaistījušies tādās zvejas darbībās un nav saistīti ar tādām zvejas darbībām, ko apgabalā veic reģistrā neiekļauti kuģi; (f)veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai iespēju robežās nodrošinātu, ka ar to karogu kuģojošu un reģistrā iekļautu kuģu īpašnieki un/vai operatori ir pilsoņi, rezidenti vai tiesību subjekti, kuri ir to jurisdikcijā, lai pret tiem varētu faktiski vērst izpildes panākšanas darbības vai sodus. II NODAĻA

GRUNTS ZVEJA 6. pants

Grunts zvejas piepūles ierobežojumi un atļaujas (1)Dalībvalstis sava karogu kuģiem, kas zvejo apgabalā, ikgadējo grunts zvejas piepūli ierobežo līdz gada vidējam līmenim, kāds reģistrēts reprezentatīvā periodā, kurā tie aktīvi darbojušies apgabalā, norādīts zvejas iespējās un kādu Komisija laiku pa laikam paziņojusi SIOFA. (2)Dalībvalstis nodrošina, ka to karoga kuģi, kas apgabalā iesaistījušies grunts zvejā: (a)izmanto tikai rokas āķu rindas un demersālās āķu jedas; (b)neatstāj būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz JJE un attiecīgā gadījumā ņem vērā ES GZIN un visus apgabalus, kuros ir zināmas vai varētu būt sastopamas JJE; (c)nezvejo apgabalos, kuros zveja ir aizliegta, un apgabalā neiesaistās grunts zvejas darbības, kas nav saskaņā ar šā panta prasībām. (3)Atkāpjoties no 1. un 2. punkta, dalībvalstis, kuru kuģi plāno apgabalā iesaistīties grunts zvejas darbībās, kas nav saskaņā ar 1. un 2. punkta prasībām, Komisijai iesniedz atļaujas pieprasījumu ne vēlāk kā 45 dienas pirms tās SIOFA zinātniskās komitejas kārtējās sanāksmes, kurā tās vēlas, lai šis pieprasījums tiktu izskatīts. (4)Komisija ne vēlāk kā 30 dienas pirms SIOFA zinātniskās komitejas kārtējās sanāksmes pieprasījumu pārsūta SIOFA sekretariātam. Pieprasījumā iekļauj: (a)ierosināto zvejas darbību ietekmes novērtējumu; (b)visus pasākumus, kas ierosināti a) apakšpunktā minētās ietekmes mazināšanai;

(c)visu citu informāciju, kas SIOFA zinātniskajai komitejai vajadzīga, lai tā varētu veikt novērtējumu. (5)Novērtējums, kas minēts 4. punkta a) apakšpunktā: (a)iespēju robežās tiek sagatavots saskaņā ar FAO Starptautiskajām vadlīnijām par dziļūdens zvejniecību pārvaldību atklātā jūrā; (b)atbilst SIOFA GZIN standartiem; (c)ņem vērā apzvejojamajā apgabalā identificētos apgabalus, kuros ir zināmas vai varētu būt sastopamas JJE; (d)ņem vērā ES GZIN; (e)ir jāatjaunina, ja zvejniecībā notikušas būtiskas izmaiņas, kas varētu mainīt zvejniecības radīto risku vai ietekmi; (f)attiecīgā gadījumā iespēju robežās novērtē visu apgabalā veikto grunts zvejas darbību vēsturisko un gaidāmo kumulatīvo ietekmi; (g)analizē, vai ierosinātās darbības atbilst nolīguma mērķim un mērķim veicināt dziļūdens zvejas resursu, tai skaitā mērķsugu zivju krājumu un nemērķa sugu, ilgtspējīgu pārvaldību apgabalā un nodrošināt jūras ekosistēmas aizsardzību, cita starpā arī nepieļaut būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz JJE; tiek darīts publiski pieejams SIOFA tīmekļvietnē, tiklīdz tas izstrādāts. (h) (6)Komisija pēc ikviena pieprasījuma, kas ir saskaņā ar 4. punktu, attiecīgo dalībvalsti informē par Pušu sanāksmes lēmumu attiecībā uz atļauju veikt grunts zveju apgabalā, attiecīgā gadījumā arī par to, kādā mērā grunts zveja ir atļauta, un par visiem pasākumiem vai nosacījumiem, kas jāpiemēro, lai nodrošinātu, ka ikviena atļautā darbība ir saderīga ar 4. punkta g) apakšpunktā minētajiem mērķiem. 7. pants

Jutīgu jūras ekosistēmu (JJE) aizsardzība (1)Savienības kuģi, kas veic grunts zveju ar rokas āķu rindām un demersālajām āķu jedām, saskarei ar JJE piemēro sliekšņa līmeni, kas atbilst desmit vai vairāk nozvejotām/no ūdens izceltām JJE indikatorvienībām, kuru sugas uzskaitītas I pielikumā, vienā āķu rindas vai jedas segmentā. (2)Ja zvejas operāciju laikā pierādās saskare ar JJE, kas pārsniedz 1. punktā noteikto sliekšņa līmeni, Savienības zvejas kuģi pārtrauc grunts zvejas darbības vienas jūras jūdzes rādiusā ap tāda āķu jedas segmenta viduspunktu, kas ir jedas posms ar 1000 āķiem vai 1200 metru garš jedas posms atkarībā no tā, kurš ir īsāks. (3)Ne vēlāk kā 15 dienas pirms termiņa, kādā valsts ziņojums jāiesniedz zinātniskajai komitejai, dalībvalstis saskaņā ar vadlīnijām, kas dotas CMM 2020/01 2. pielikumā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi, un 41. pantu paziņo Komisijai par ikvienu saskari ar JJE. Komisija šo informāciju kā daļu no valsts ziņojuma iesniedz zinātniskajai komitejai. (4)Savienības zvejas kuģi grunts zveju paziņotajā saskares apgabalā, kas norādīts 3. punktā, neveic, izņemot tad, ja saskares apgabalā tiek atļauts atsākt grunts zveju, un līdz brīdim, kad tas tiek atļauts. (5)Savienības zvejas kuģi ar demersālajām āķu jedām nezvejo dziļumā, kas mazāks par 500 metriem. 8. pants

Zinātnisko novērotāju klātbūtne (1)Uz Savienības zvejas kuģiem, kas veic grunts zveju ar rokas āķu rindām un demersālajām āķu jedām, ikvienā zvejas gadā ir 20 % zinātnisko novērotāju (cilvēku) klātbūtne, izteikta procentos no novēroto āķu vai dienu kopskaita. (2)Uz Savienības zvejas kuģiem, kas zvejo ar rokas āķu rindām un demersālajām āķu jedām, zinātniskais novērotājs ir visu laiku, kamēr kuģi veic grunts zveju II pielikumā uzskaitītajos apgabalos, kas provizoriski noteikti par pagaidu aizsargājamajām teritorijām.

(3)Komisija var izdot deleģēto aktu par elektronisku novērotāju programmas ieviešanu. 9. pants

Ilkņzivju zvejniecība Delkano pacēluma apgabalā (1)Savienības zvejas kuģi, kas zvejo ar demersālajām āķu jedām, drīkst zvejot ilkņzivis Delkano pacēluma apgabalā ar noteikumu, ka: (a)zvejas operācijas notiek zvejas sezonā, kas ilgst no 1. decembra līdz 30. novembrim, abus datumus ieskaitot; (b)kamēr kuģi atrodas Delkano pacēluma apgabalā, vismaz reizi stundā FMC tiek automātiski nosūtīti VMS dati; (c)visu zvejas darbību laikā uz katra kuģa ir vismaz viens zinātniskais novērotājs. Novērotāja mērķis ir visā zvejošanas laikā novērot 25 % izcelto āķu uz vienu āķu jedu; (d)ilkņzivju īpatņi tiek iezīmēti un atlaisti apmērā, kas atbilst vismaz 5 zivīm uz nozvejotu neapstrādātu īpatņu dzīvsvara tonnu. Kad nozvejoti 30 vai vairāk ilkņzivju īpatņi, iezīmēto īpatņu atlaišanai piemēro minimālā pārklājuma rādītāju, kas ir vismaz 60 %; (e)kuģi neizmanto vairāk kā 3000 āķu uz vienas jedas un āķu jedas ievieto vismaz trīs jūras jūdžu attālumā citu no citas; (f)SIOFA sekretariāts, izmantojot veidlapu, kas dota CMM 2021/15 II pielikumā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi, katru dienu tiek informēts par ievietoto āķu jedu sākuma un beigu punktiem; (g)jedas tiek ievietotas dziļumā, kas pārsniedz 1000 metrus; (h)āķu jedas netiek izceltas plēsoņdelfīnu (Orcinus orca) un zobvaļu (Odontoceti) klātbūtnē. Ja plēsoņdelfīni atpeld izcelšanas operācijas laikā, kuģi pārtrauc izcelšanu, āķu jedu atsien ar boju un atstāj operācijas apgabalu. Piesieto āķu jedu kuģi drīkst izgūt tikai tad, kad plēsoņdelfīni vairs neatrodas jedas tuvumā. (2)Ilkņzivju daudzums, ko nozvejojuši Savienības zvejas kuģi, kas neveic ilkņzivju specializēto zveju, nedrīkst pārsniegt 0,5 tonnas vienā ilkņzivju sezonā. Ja Savienības zvejas kuģi, kas zvejo citas sugas, nevis ilkņzivis, sasniedz ilkņzivju limitu 0,5 tonnu apmērā, šiem kuģiem aizliedz 1. punkta a) apakšpunktā noteiktajā periodā zvejot Delkano pacēluma apgabalā. (3)Karoga dalībvalstis, izmantojot veidlapu, kas dota CMM 2021/15 I pielikumā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi, Komisijai nosūta ikmēneša ziņojumus par ilkņzivju nozvejām. Komisija šo informāciju bez kavēšanās pārsūta SIOFA sekretariātam. 10. pants

Ilkņzivju zvejniecība Viljamsa grēdas apgabalā (1)Savienības zvejas kuģi, kas zvejo ar demersālajām āķu jedām, drīkst zvejot ilkņzivis Viljamsa grēdā ar noteikumu, ka: (a)zvejas operācijas notiek zvejas sezonā, kas ilgst no 1. decembra līdz 30. novembrim, abus datumus ieskaitot; (b)ilkņzivju īpatņi tiek iezīmēti un atlaisti apmērā, kas atbilst vismaz 5 zivīm uz nozvejotu neapstrādātu īpatņu dzīvsvara tonnu. Kad nozvejoti 30 vai vairāk ilkņzivju, iezīmēto īpatņu atlaišanai piemēro minimālā pārklājuma rādītāju, kas ir vismaz 60 %; (c)Savienības zvejas kuģa kapteinis, izmantojot veidlapu, kas dota CMM 2021/15 V pielikumā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi, informē SIOFA sekretariātu, tiklīdz kuģis ieiet tīkla šūnā, lai zvejotu ilkņzivis, un informē, ka piemērojamais iepriekšējās paziņošanas process tiek īstenots ārpus SIOFA sekretariāta darba laika; (d)zveja tīkla šūnā nenotiek, pirms no SIOFA sekretariāta ir saņemts apstiprinājums, ka attiecīgajā sezonā attiecīgajā tīkla šūnā vēl nav bijušas ievietotas divas āķu jedas un ka tajā patlaban nezvejo cits zvejas kuģis; (e)SIOFA sekretariāts, izmantojot veidlapu, kas dota CMM 2021/15 VII pielikumā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi, tiek informēts par d) apakšpunktā norādītajā tīkla šūnā ievietoto un/vai izcelto āķu jedu skaitu, ja tādas bijušas, tiklīdz attiecīgie kuģi no šīs tīkla šūnas iziet;

(f)kuģi neizmanto vairāk kā 6250 āķu uz vienas jedas, un āķu jedas netiek ievietotas pāri tīkla šūnu robežām; (g)visu zvejas darbību laikā uz katra kuģa, kas piedalās zvejniecībā, ir vismaz viens zinātniskais novērotājs. Novērotāja mērķis ir visā zvejošanas laikā novērot 25 % izcelto āķu uz vienu āķu jedu; (h)konkrētā tīkla šūnā ilkņzivis jebkurā laikā var zvejot tikai viens zvejas kuģis, turklāt citiem kuģiem aizliegts tīkla šūnā zvejot, kamēr kuģis ievieto vai izceļ āķu jedu un kamēr kuģis ir ievietojis āķu jedu, bet to vēl nav izcēlis, un kuģis, kas ieiet tīkla šūnā, lai izceltu āķu jedu un ievietotu otru jedu, pirms d) apakšpunktā minētā apstiprinājuma saņemšanas drīkst izcelt pirmo āķu jedu, bet nedrīkst ievietot otro jedu; (i)SIOFA sekretariāts, izmantojot veidlapu, kas dota CMM 2021/15 IV pielikumā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi, un nosūtot kopiju karoga dalībvalstij, katru dienu tiek informēts par ievietoto āķu jedu sākuma un beigu punktiem; (j)vienā tīkla šūnā visā ilkņzivju zvejas sezonā tiek ievietotas ne vairāk kā divas āķu jedas. Tiklīdz konkrētā tīkla šūnā ir bijušas ievietotas divas āķu jedas, zveju tajā aizliedz uz atlikušo zvejas sezonas laiku; (k)starp secīgiem zvejas reisiem Viljamsa grēdas apgabalā tiek ievērots vismaz 30 dienu intervāls; (l)āķu jedas nedrīkst izcelt kašalotu (Physetes catodon) klātbūtnē. Ja kašaloti atpeld izcelšanas operācijas laikā, kuģi pārtrauc izcelšanu, āķu jedu atsien ar boju un atstāj operācijas apgabalu. Piesieto āķu jedu kuģi drīkst izgūt tikai tad, kad kašaloti vairs neatrodas jedas tuvumā. (2)Ilkņzivju daudzums, ko nozvejojuši kuģi, kuri neveic ilkņzivju specializēto zveju, nedrīkst pārsniegt 0,5 tonnas sezonā. Ja kuģis, kas zvejo citas sugas, nevis ilkņzivis, sasniedz ilkņzivju limitu 0,5 tonnu apmērā, šim kuģim aizliedz 1. punkta a) apakšpunktā minētajā zvejas periodā zvejot Viljamsa grēdas apgabalā. (3)Karoga dalībvalstis, izmantojot veidlapu, kas dota CMM 2021/15 III pielikumā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi, Komisijai nosūta ikdienas ziņojumus par ilkņzivju nozvejām. Komisija šo informāciju bez kavēšanās pārsūta SIOFA sekretariātam. III NODAĻA

JŪRAS ORGANISMU AIZSARDZĪBA 11. pants

Lieli pelaģiskie dreifējošie tīkli un dziļūdens žaunu tīkli Apgabalā aizliegts izmantot lielus pelaģiskos dreifējošos tīklus un dziļūdens žaunu tīklus. 12. pants

Dziļūdens haizivis (1)Savienības zvejas kuģi nezvejo III pielikumā uzskaitīto sugu dziļūdens haizivis. (2)Savienības zvejas kuģi datus par visām dziļūdens haizivīm reģistrē un datu ziņojumus saskaņā ar IV pielikumu (Datu standarti) iesniedz zemākajā iespējamajā taksonomiskajā līmenī. 13. pants

Jūrasputni (1)Savienības zvejas kuģi, kas zvejo ar demersālajām āķu jedām, uz dienvidiem no 25° dienvidu platuma paralēles piemēro šādus ietekmējuma mazināšanas pasākumus: (a)apgaismojuma izvietojums un intensitāte ir tādi, lai minimalizētu no kuģa nākošo gaismu, ievērojot kuģa ekspluatācijas drošības un apkalpes drošības noteikumus; (b)informāciju par putniem, kas sadūrušies ar kuģi vai nozvejoti ar tā zvejas rīkiem, reģistrē saskaņā ar CMM 2022/02 B pielikumu “Novērotāju dati”, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi; (c)būtu jāpieliek visas pūles, lai nodrošinātu, ka putni, kas zvejas operāciju laikā ir notverti dzīvi, tiktu atbrīvoti dzīvi un zvejā ar āķu jedām, kad vien iespējams, āķi tiktu izņemti, neapdraudot attiecīgā putna dzīvību.

(2)Savienības zvejas kuģi, kas zvejo ar demersālajām āķu jedām, uz dienvidiem no 25° dienvidu platuma paralēles piemēro arī šādus ietekmējuma mazināšanas pasākumus: (a)ikviens kuģis, kas vienā sezonā notver trīs (3) jūrasputnus, tūlīt pāriet uz zvejas rīku ievietošanu tikai naktī (t. i., zvejas rīkus ievieto tikai diennakts tumšajā laikā starp jūras krēslas laikiem); (b)lai neļautu putniem iekļūt izcelšanas zonā, āķu jedu ievietošanas laikā izvieto vismaz vienu putnu atbaidīšanas auklu saskaņā ar V pielikumu un izmanto vismaz vienu putnu atturēšanas ierīci saskaņā ar VI pielikumu, ciktāl valdošie laikapstākļi to pieļauj; (c)subprodukti un izmetumi netiek izgāzti tieši pirms zvejas rīka ievietošanas vai izcelšanas un tā ievietošanas vai izcelšanas laikā; (d)zvejas kuģi, kas izmanto automatizētās sistēmas, āķu jedu izvietošanas laikā pamatauklai piestiprina gremdes vai izmanto pamatauklas ar integrētām gremdēm; (e)zvejas kuģi, kas izmanto spāņu sistēmu, atbrīvo gremdes, pirms āķu jeda nospriegojas; izmanto tradicionālās gremdes (no akmeņiem vai betona), kas sver vismaz 8,5 kg un ko izvieto ne vairāk kā 40 m atstatumā citu no citas, vai tradicionālās gremdes, kas sver vismaz 6 kg un ko izvieto ne vairāk kā 20 m atstatumā citu no citas, vai masīva tērauda gremdes, kas sver vismaz 5 kg un ko izvieto ne vairāk kā 40 m atstatumā citu no citas; (f)zvejas kuģi, kas izmanto tikai vertikālā izvietojuma āķu jedu (trotline) sistēmu (nevis vienā āķu jedā kombinē vertikālā izvietojuma un spāņu sistēmu), gremdes izvieto tikai jedas atzaru auklu tālākajā galā. Gremdes ir tradicionālās gremdes, kas sver vismaz 6 kg, vai masīva tērauda gremdes, kas sver vismaz 5 kg; (g)zvejas kuģi, kas pārmaiņus izmanto spāņu sistēmu un vertikālā izvietojuma metodi, izmanto: (a)spāņu sistēmas gadījumā – āķu jedu noslogošanu, kas atbilst f) apakšpunkta noteikumiem, (b)vertikālā izvietojuma metodes gadījumā – āķu jedu gremdes, kas ir 8,5 kg smagas tradicionālās gremdes vai 5 kg smagas tērauda gremdes, kuras piestiprinātas visu atzaru auklu āķim tuvākajā galā ne vairāk kā 80 m atstatumā cita no citas. (3)Atkāpjoties no 2. punkta, Savienības zvejas kuģi, kuru garums ir mazāks par 25 metriem un kuri zvejo ar demersālajām āķu jedām, piemēro vismaz vienu no šādiem pasākumiem: (a)lai neļautu putniem iekļūt izcelšanas zonā, āķu jedu ievietošanas laikā izvieto vismaz vienu putnu atbaidīšanas auklu (saskaņā ar V pielikumu) un izmanto vismaz vienu putnu atturēšanas ierīci (specifikācijas skatīt VI pielikumā), ciktāl valdošie laikapstākļi to pieļauj, (b)zvejas kuģi, kas izmanto automatizētās sistēmas, āķu jedu izvietošanas laikā pamatauklai piestiprina gremdes vai izmanto pamatauklas ar integrētām gremdēm. Āķu jedas ar integrētām gremdēm sver vismaz 50 g/m, bet pie āķu jedām bez integrētām gremdēm piestiprina vismaz 5 kg smagas gremdes 50–60 metru atstatumā citu no citas, vai (c)āķu jedas ievieto tikai naktī (t. i., diennakts tumšajā laikā starp jūras krēslas laikiem). Precīzi jūras krēslas laiki attiecīgajam ģeogrāfiskajam platumam, vietējam laikam un datumam ir noteikti jūras almanaha tabulās. IV NODAĻA

UZRAUDZĪBAS UN KONTROLES PASĀKUMI 14. pants

Kuģu satelītnovērošanas sistēma (VMS) (1)Savienības zvejas kuģi, kuru satelītlokalizācijas ierīce ir bojāta, apgabalā neieiet. (2)Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumā, ja uz to karoga kuģa uzstādītā satelītlokalizācijas ierīcei ir tehniska kļūme vai tā nedarbojas, ierīce tiek salabota vai nomainīta viena mēneša laikā no tehniskās kļūmes vai sabojāšanās dienas. (3)Ja reiss ilgst vairāk nekā vienu mēnesi, remontu vai nomaiņu veic pēc kuģa ienākšanas ostā, cik drīz vien praktiski iespējams. Ja satelītlokalizācijas ierīce netiek salabota vai nomainīta 90 dienu laikā pēc tehniskās kļūmes vai sabojāšanās dienas, karoga dalībvalsts liek kuģim pārtraukt zveju, novietot visus zvejas rīkus un tūlīt atgriezties ostā, lai veiktu remontu. 15. pants

Ieiešanas un iziešanas ziņojumi

Savienības zvejas kuģi, kam atļauts zvejot apgabalā, 24 stundu laikā pa e-pastu vai ar citiem līdzekļiem par katru ieiešanu apgabalā vai iziešanu no tā paziņo SIOFA sekretariātam, izmantojot veidlapu, kas dota CMM 2019/10 I pielikumā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi. 16. pants

Zvejas kuģa dokumenti un marķējums (1)Dalībvalstis nodrošina, ka: (a)uz to karoga kuģiem ir derīgi zvejas atļaujas dokumenti, kurus to kompetentā iestāde izdevusi saskaņā ar 4. panta 1. punktu, un derīgi dokumenti, kurus izdevusi to kompetentā iestāde un kuros ir atjauninātā informācija, kas uzskaitīta 4. panta 2. punktā; (b)to karoga kuģi ir marķēti tā, lai tos varētu viegli identificēt, un, ja iespējams, marķēti saskaņā ar vispārpieņemtiem starptautiskiem standartiem, piemēram, FAO Zvejas kuģu marķēšanas un identifikācijas standartspecifikāciju, kā prasīts Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 8. pantā; (c)stacionārie zvejas rīki, kurus izmanto to karoga kuģi, ir marķēti saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 8. panta prasībām; (a)pie jūras gultnes noenkuroto tīklu, āķu jedu un zvejas rīku gali dienas laikā ir iezīmēti ar bojām ar karogu vai radiolokācijas atstarotāju, bet nakts laikā – ar ugunsbojām, kas ir pietiekamas, lai norādītu atrašanās vietu un lielumu. Labas redzamības apstākļos šādam ugunīm vajadzētu būt redzamām vismaz divu jūras jūdžu attālumā; (b)marķierbojas un līdzīgi uz ūdens virsmas peldoši objekti, kas paredzēti stacionāro zvejas rīku atrašanās vietas un/vai sākumpunkta norādīšanai, un, ja iespējams, arī paši zvejas rīki ir skaidri marķēti ar kuģa vārdu un starptautisko radio izsaukuma signālu. (2)Dalībvalstis Komisijai bez kavēšanās paziņo informāciju par to karoga kuģu izmantoto nostiprināto zvejas rīku marķējumu. Komisija šo informāciju nosūta SIOFA sekretariātam. 17. pants

Pamestu, nozaudētu vai citādi izmestu zvejas rīku izgūšana (1)Savienības zvejas kuģu kapteiņi apzināti nepamet vai citādi neizmet zvejas rīkus, izņemot drošības apsvērumu dēļ, jo īpaši, ja kuģi ir briesmās un/vai ir apdraudēta dzīvība. (2)Kad Savienības zvejas kuģu kapteiņi saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 48. panta 3. punktu sniedz paziņojumu savai kompetentajai iestādei, tie sniedz šādu informāciju: (a)kuģa vārds, SJO numurs un izsaukuma signāls; (b)pamestā, nozaudētā vai citādi izmestā zvejas rīka veids; (c)pamesto, nozaudēto vai citādi izmesto zvejas rīku daudzums; (d)laiks, kad zvejas rīks tika pamests, nozaudēts vai citādi izmests (saskaņā ar IV pielikumu); (e)pozīcija (ģeogrāfiskais garums/platums), kurā zvejas rīks tika pamests, nozaudēts vai citādi izmests (saskaņā ar IV pielikumu); (f)pasākumi, kādus kuģis veicis, lai nozaudēto zvejas rīku izgūtu; (g)apstākļi, kuru rezultātā zvejas rīks tika pamests, nozaudēts vai citādi izmests, ja zināmi. (3)Pēc pamestu, nozaudētu vai citādi izmestu zvejas rīku izgūšanas Savienības zvejas kuģu kapteiņi savai kompetentajai iestādei paziņo šādu informāciju:

(a)tā kuģa vārds un izsaukuma signāls, kas zvejas rīku izguvis; (b)tā kuģa vārds, SJO numurs un izsaukuma signāls, kurš zvejas rīku pametis, nozaudējis vai citādi izmetis (ja zināms); (c)izgūtā zvejas rīka veids; (d)izgūto zvejas rīka daudzums; (e)zvejas rīka izgūšanas laiks (saskaņā ar IV pielikumu); (f)pozīcija (ģeogrāfiskais garums/platums), kurā zvejas rīks izgūts (saskaņā ar IV pielikumu); (g)ja iespējams, izgūtā zvejas rīka fotoattēli. (4)Karoga dalībvalsts 2. un 3. punktā minēto informāciju bez kavēšanās paziņo Komisijai. (5)Komisija paziņojumu bez kavēšanās nosūta SIOFA sekretariātam. 18. pants

Plastmasas izgāšana (1)Savienības kuģiem aizliegts jūrā izgāzt jebkādu plastmasu, tai skaitā, bet ne tikai sintētiskās virves, sintētiskos zvejas tīklus, plastmasas atkritumu maisus un plastmasas izstrādājumu incineratoru pelnus. Visu uz kuģa esošo plastmasu uzglabā uz kuģa, līdz to var izkraut piemērotās ostas pieņemšanas iekārtās. (2)Šā panta 1. punktu nepiemēro: (a)plastmasas izgāšanai no kuģa, kas vajadzīga kuģa un uz tā esošo cilvēku drošības apsvērumu dēļ vai dzīvības glābšanai uz jūras; (b)plastmasas, sintētisko virvju un zvejas tīklu nejaušai nozaudēšanai, ja ir veikti visi saprātīgie piesardzības pasākumi, lai šādu nozaudēšanu nepieļautu. 19. pants

Jūrā veikta pārkraušana citā kuģī un pārvietošana (1)Savienības zvejas kuģi zvejas resursu pārkraušanu citā kuģī jūrā veic tikai ar citiem reģistrā iekļautiem kuģiem. (2)Savienības zvejas kuģi, kas jūrā veic 1. punktā minēto pārkraušanu citā kuģī: (a)vismaz septiņas dienas pirms tā 14 dienu perioda sākuma, kurā plānots jūrā veikt pārkraušanu citā kuģī, par to paziņo savas karoga dalībvalsts kompetentajai iestādei, izmantojot paziņojumu par pārkraušanu citā kuģī, kas noteikts CMM 2019/10 II pielikumā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi; (b)izmantojot minēto paziņojumu par pārkraušanu citā kuģī, 24 stundas iepriekš savas karoga dalībvalsts kompetentajai iestādei paziņo paredzamo laiku, kad jūrā tiks veikta pārkraušana citā kuģī; (c)24 stundu laikā pēc pārkraušanas citā kuģī savai kompetentajai iestādei paziņo visas ziņas par darbību, kādas norādāmas citā kuģī pārkraušanas deklarācijā, kas noteikta CMM 2019/10 IV pielikumā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi.

(3)Šā panta 2. punkta vajadzībām dalībvalstis nodrošina, ka: (a)to kompetentā iestāde 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētos paziņojumus nosūta Komisijai, kura tos bez kavēšanās pārsūta SIOFA sekretariātam; (b)uz saņēmējkuģa vai uz izkrāvējkuģa atrodas to pilnvarots objektīvs un kvalificēts novērotājs, kurš iespēju robežās uzrauga pārkraušanu citā kuģī un iespēju robežās aizpilda pārkraušanas žurnāla lapu, kas dota CMM 2019/10 III pielikumā, kurš attiecas uz citā kuģī pārkrauto zvejas resursu sugu (FAO sugas/sugu grupas kods / zinātniskais nosaukums) daudzumiem un kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi; (c)novērotājs, kas minēts b) apakšpunktā, minētās pārkraušanas žurnāla lapas eksemplāru iesniedz novērotā kuģa kompetentajai iestādei; (d)kompetentā iestāde ne vēlāk kā 10 dienas pēc novērotāja nokāpšanas no kuģa iesniedz Komisijai novērotāja datus, kas norādīti c) apakšpunktā minētajā pārkraušanas žurnāla lapā; novērotājs ne vēlāk kā 15 dienas pēc nokāpšanas no kuģa nosūta SIOFA sekretariātam novērotāja datus, kas norādīti minētajā pārkraušanas žurnāla lapā. (4)Savienības zvejas kuģi, kas kā nododošie kuģi vai saņēmējkuģi jūrā veic degvielas, apkalpes, zvejas rīku vai citu apgādes materiālu pārvietošanas operāciju, vismaz 24 stundas pirms plānotās pārvietošanas par to paziņo kompetentajai iestādei, izņemot ārkārtas situācijas, ja viens vai abi kuģi minētā reisa laikā ir iesaistījušies zvejā vai plāno veikt zveju apgabalā. (5)Paziņojumos, kas minēti 4. punktā, iekļauj pieejamo relevanto informāciju par pārvietošanu saskaņā ar paziņojumu par pārvietošanu, kas noteikts CMM 2019/10 V pielikumā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi. (6)Karoga dalībvalsts kompetentā iestāde paziņojumu nosūta Komisijai, kas to bez kavēšanās pārsūta SIOFA sekretariātam. (7)Savienības zvejas kuģi savas karoga dalībvalsts kompetentajai iestādei paziņo visas ar pārvietošanu saistītās ziņas par darbību, kādas norādāmas pārvietošanas deklarācijā, kas noteikta CMM 2019/10 VI pielikumā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi. Karoga dalībvalsts kompetentā iestāde 24 stundu laikā pēc pārvietošanas nosūta paziņojumu Komisijai, kas to bez kavēšanās pārsūta SIOFA sekretariātam. (8)Katra karoga dalībvalsts, kas iesaistīta jūrā veiktā pārkraušanā citā kuģī vai pārvietošanā, veic piemērotus pasākumus, lai verificētu saskaņā ar šo pantu saņemtās informācijas pareizību. 20. pants

Ostās veiktas pārkraušanas uzraudzība (1)Savienības zvejas kuģi pārkraušanu citā kuģī drīkst veikt ostā tikai tad, ja tiem ir savas karoga dalībvalsts un ostas valsts iepriekšēja atļauja. (2)Par katru ostā veiktu zvejas resursu pārkraušanu citā kuģī izkrāvējkuģa karoga dalībvalsts kompetentā iestāde vismaz 24 stundas iepriekš ostas valstij un – ja tā zināma – saņēmējkuģa karoga valstij paziņo šādu informāciju: (a)citā kuģī pārkraušanas datums, laiks un osta; (b)pārkraušanā iesaistītā izkrāvējkuģa vārds un karogs; (c)saņēmējkuģa vārds un karogs; (d)citā kuģī pārkraujamo zvejas resursu svars (kilogramos) pa sugām (FAO sugas/sugu grupas kods / zinātniskais nosaukums). (3)Saņēmējkuģa karoga dalībvalsts kompetentā iestāde 24 stundas pirms pārkraušanas citā kuģī un vēlreiz 24 stundas pēc pārkraušanas citā kuģī informē ostas valsts kompetento iestādi par zvejas resursu daudzumu uz kuģa. (4)Izkrāvējkuģa karoga dalībvalsts prasa, lai kuģis 24 stundu laikā pēc pārkraušanas citā kuģī tās kompetentajai iestādei un ostas valsts kompetentajai iestādei iesniegtu pārkraušanas deklarāciju, kas noteikta CMM 2019/10 IV pielikumā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi, un vienu tās eksemplāru nodotu arī saņēmējkuģim. (5)Saņēmējkuģa karoga dalībvalsts kompetentā iestāde 48 stundas pirms citā kuģī pārkrauto zvejas resursu izkraušanas saņemto pārkraušanas deklarācijas kopiju iesniedz tās ostas valsts kompetentajai iestādei, kurā notiek izkraušana.

(6)Katra karoga dalībvalsts, kas iesaistīta ostā veiktā pārkraušanā citā kuģī, veic piemērotus pasākumus, lai verificētu saskaņā ar šo pantu saņemtās informācijas pareizību. 21. pants

Ziņošana par pārkraušanu citā kuģī un jūrā veiktu pārvietošanu (1)Dalībvalstis katru gadu vismaz 30 dienas pirms katras atbilstības komitejas sanāksmes attiecībā uz katru pārkraušanu citā kuģī un jūrā veiktu pārvietošanu, ko veikuši to karoga kuģi, sniedz Komisijai šādu informāciju par šo kuģu darbībām pēdējo 12 mēnešu laikā: (a)citā kuģī pārkraušanas vai pārvietošanas datums, laiks un vieta saskaņā ar specifikācijām CMM 2022/02 (Datu standarti), kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi; (b)pārkraušanā citā kuģī vai pārvietošanā iesaistīto kuģu vārdi, karoga valstis un reģistrācijas numurs / izsaukuma signāls; (c)pārkrauto zvejas resursu daudzums tonnās, arī sugas/sugu grupas nosaukums (FAO sugas/sugu grupas kods / zinātniskais nosaukums); (d)pārvietošanas veids un apraksts; (e)jebkāda cita relevanta informācija. (2)Komisija 1. punktā minēto informāciju vismaz 14 dienas pirms katras atbilstības komitejas sanāksmes nosūta SIOFA sekretariātam. 22. pants

Saldētu zvejas resursu produktu marķēšana Dalībvalstis nodrošina, ka visas apgabalā iegūtās sugas pēc apstrādes tiek marķētas šādi: (a)kad visi zvejas resursi vai no zvejas resursiem iegūtie produkti, kas nozvejoti un paturēti uz kuģa, ir sasaldēti, tos identificē ar skaidri salasāmu etiķeti vai zīmogu. Uz katras saldēto zvejas resursu vai no zvejas resursiem iegūto produktu kastes, kartona kārbas, tvertnes, maisa vai bloka (turpmāk “iepakojums”) ir etiķete vai zīmogs, kas norāda sugu (piemēram, vispārpieņemto nosaukumu / zinātnisko nosaukumu / FAO trīsburtu kodu/kodus, kā noteikusi SIOFA zinātniskā komiteja), sagatavošanas veidu, ražošanas datumu un nozvejotājkuģa identifikācijas numuru. Ja iepakojumā ir vairākas sugas, uz etiķetes vai zīmoga norāda visas iepakojumā esošās sugas un to daudzumu kilogramos; (b)marķējumu droši piestiprina, uzspiež ar zīmogu, iepriekš uzdrukā vai uzraksta uz iepakojuma kravas novietošanas laikā, un tā izmērs ir tāds, ka inspektori to var viegli izlasīt, veicot savus parastos pienākumus; (c)marķējums ir noformēts ar tinti uz kontrastējoša fona; (d)katrā iepakojumā ir tikai viena suga (vispārpieņemtais nosaukums / zinātniskais nosaukums / FAO trīburtu kods vai kodi, ko noteikusi zinātniskā komiteja), izņemot gadījumus, kad iepakojums: (a)satur nelielus jauktu sugu daudzumus, kas paredzēti lietošanai pārtikā un nepārsniedz 25 kg vienas sugas vienā zvejas rīka iemetienā, vai (b)satur zvejas resursus, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā (piemēram, zivju miltus). Uz etiķetes ir teksts “nav paredzēts lietošanai pārtikā”; (e)iepakojumus, kas minēti d) punktā, uz zvejas kuģa uzglabā tā, lai novērotāji un inspektori varētu veikt savus attiecīgos uzdevumus. Novērotāji, atrazdamies uz kuģa, reģistrē svaru un sugu sastāvu iepakojumos, kuros ir vairāku sugu zivis; (f)šā panta d) punkta noteikumi neierobežo IV pielikumā prasīto datu vākšanu un ziņošanu. 23. pants

Zinātnisko novērotāju programma

Dalībvalstis nodrošina, ka zinātniskie novērotāji, kas atrodas uz to karoga kuģiem, kuri darbojas apgabalā, ir kvalificēti un pilnvaroti veikt savus uzdevumus un reģistrēt visus prasītos datus. V NODAĻA

TREŠO VALSTU KUĢU KONTROLE DALĪBVALSTU OSTĀS UN ATKLĀTĀ JŪRĀ 24. pants

Kuģu, kas nav Pušu kuģi, pamanīšana un identificēšana (1)Dalībvalstis nodrošina, ka to karoga kuģi ziņo par jebkuru iespējamu zveju, arī pārkraušanu citā kuģī, ko apgabalā veic kuģi ar tādas valsts vai zvejniecības subjekta karogu, kas nav šā nolīguma puse vai citādi nesadarbojas ar to. Dalībvalstis nodrošina, ka to karoga kuģu ziņojumos iespēju robežās ir šāda informācija: (a)kuģa vārds; (b)kuģa reģistrācijas numurs/izsaukuma signāls; (c)kuģa karoga valsts; (d)pamanīšanas datums, laiks un pozīcija saskaņā ar datu specifikācijas standartiem, kas aprakstīti CMM 2022/02, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi; (e)jebkāda cita relevanta informācija par pamanīto kuģi, arī fotoattēli. (2)Dalībvalstis 1. punktā minēto informāciju iesniedz Komisijai. Komisija informāciju nosūta SIOFA sekretariātam. 25. pants

Ostas pasākumi (1)Dalībvalstis pieprasa sava karoga kuģiem sadarboties ar ostas valsti inspekcijās, ko veic, ievērojot šo regulu, nolīgumu vai saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. (2)Ostas dalībvalstis uztur iedarbīgu ostas valsts kontroles sistēmu attiecībā uz visiem kuģiem, kas apgabalā iesaistījušies zvejā, izņemot konteinerkuģus, kuri nepārvadā zvejas resursus. Uz konteinerkuģiem, kas pārvadā zvejas resursus, ostas valsts kontroles pasākumi neattiecas tikai tad, ja šādi zvejas resursi ir iepriekš bijuši izkrauti, turklāt nav skaidru iemeslu aizdomām, ka šāds kuģis ir iesaistījies ar zveju saistītās darbībās, kas atbalsta NNN zveju. (3)Ja dalībvalstij ir skaidri iemesli uzskatīt, ka tās karoga kuģis ir iesaistījies NNN zvejā un ir iecerējis ieiet citas Puses ostā vai atrodas tajā, tā attiecīgi pieprasa, lai ostas valsts inspicētu kuģi vai veiktu citus atbilstīgus pasākumus. (4)Ja pēc ostas valsts veiktas inspekcijas dalībvalsts saņem inspekcijas ziņojumu, kurā norādīts, ka ir skaidri iemesli uzskatīt, ka tās karoga kuģis ir iesaistījies NNN zvejā, tā tūlīt un pilnībā lietu izmeklē un – ja pierādījumi ir pietiekami – bez kavēšanās veic izpildes panākšanas darbības saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem. (5)Dalībvalstis par visām darbībām, ko tās veikušas attiecībā uz sava karoga kuģiem, par kuriem saskaņā ar šo regulu veikto ostas valsts pasākumu rezultātā konstatēts, ka tie ir bijuši iesaistījušies NNN zvejā, ziņo Komisijai. Komisija šo informāciju iesniedz SIOFA sekretariātam. (6)Dalībvalstis Komisijai iesniedz ziņojumu par to, kā tās ostas vai karoga valsts statusā rīkojušās, ievērojot 3. punktu. (7)Dalībvalstis 5. un 6. punktā minētos ziņojumus vismaz 30 dienas pirms katras kārtējās atbilstības komitejas sanāksmes iesniedz Komisijai. Komisija šos ziņojumus ne vēlāk kā 14 dienas pirms katras kārtējās atbilstības komitejas sanāksmes nosūta SIOFA sekretariātam. (8)Dalībvalstis, kas vēlas trešo valstu zvejas kuģiem piešķirt piekļuvi savām ostām, apstiprina: (a)ostu, kurā trešo valstu zvejas kuģi drīkst lūgt ienākšanas atļauju, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1005/2008 5. pantu;

(b)kontaktpunktu, kuram jāsaņem iepriekšējs paziņojums, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1005/2008 6. pantu; (c)kontaktpunktu, kuram jāsaņem inspekcijas ziņojumi, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1005/2008 11. panta 3. punktu. (9)Visas izmaiņas apstiprināto ostu un kontaktpunktu sarakstā dalībvalstis Komisijai paziņo vismaz 45 dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā. Komisija minēto informāciju vismaz 30 dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā pārsūta SIOFA sekretariātam. (10)Dalībvalstis nodrošina, ka to apstiprinātajām ostām ir pietiekama kapacitāte veikt inspekcijas saskaņā ar nolīguma un šīs regulas prasībām. 26. pants

Iepriekšējs paziņojums par trešo valstu kuģu ieiešanu ostā un atļauja vai atteikums ieiet ostā (1)Ikviena ostas dalībvalsts, pirms tā atļauj trešās valsts kuģim ienākt savā ostā, pieprasa sniegt vismaz to informāciju, kas prasīta CMM 2020/08 I pielikumā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi, kopā ar zvejas reisa datumiem, kas jādara zināmi vismaz trīs darbdienas pirms paredzamā ostā ierašanās laika. Ja uz šāda kuģa atrodas svaigi zvejas produkti, informāciju sniedz četras stundas pirms paredzamā ierašanās laika. (2)Ja uz trešās valsts kuģa, kas lūdz atļauju ieiet ostā, ir zvejas produkti, ostas dalībvalsts prasa, lai 1. punktā minētajai informācijai tiktu dots līdzi nozvejas sertifikāts, kas validēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 III nodaļu. (3)Pēc 1. punktā un attiecīgā gadījumā 2. punktā prasītās informācijas saņemšanas ostas dalībvalsts izlemj, vai atļaut vai atteikt trešās valsts kuģa ienākšanu tās ostā un šo lēmumu paziņo kuģa kapteinim vai kuģa pārstāvim. (4)Ja ieiešanas atļauja tiek piešķirta, ostas dalībvalsts kompetentā iestāde prasa, lai kuģa kapteinis vai kuģa pārstāvis tūlīt pēc kuģa ierašanās ostā tai uzrādītu ieiešanas atļauju. (5)Atteikuma gadījumā ostas dalībvalsts kompetentā iestāde pieņemto lēmumu paziņo kuģa karoga valstij un Komisijai. Komisija šo informāciju nosūta SIOFA sekretariātam. (6)Ja ostas dalībvalsts rīcībā ir pierādījumi, ka kuģis, kas vēlas ieiet tās ostā, ir iesaistījies NNN zvejā, piemēram, ir iekļauts SIOFA, citu Pušu, citu reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju vai Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijas (CCAMLR) pieņemtā sarakstā ar kuģiem, kas iesaistījušies NNN zvejā, tā liedz šim kuģim ienākt tās ostās. (7)Ostas dalībvalsts var atļaut 6. punktā minētajam kuģim ienākt tās ostās tikai tādēļ, lai to inspicētu un veiktu citas atbilstīgas darbības saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, kas NNN zvejas novēršanas, aizkavēšanas un izskaušanas nolūkā ir vismaz tikpat iedarbīgas kā aizliegums ienākt ostā. Ja šāds kuģis jebkāda iemesla dēļ jau atrodas ostā, ostas dalībvalsts liedz tam izmantot savas ostas, lai izkrautu, pārkrautu citā kuģī, apstrādātu un iepakotu zvejas resursus, un izmantot citus ostas pakalpojumus, cita starpā uzpildīt degvielu, apgādāt kuģi, veikt apkopi un izmantot sauso doku. Šādos gadījumos mutatis mutandis piemēro 27. panta 2. un 3. punktu. 27. pants

Ostu izmantošana, ko veic trešo valstu kuģi (1)Ja trešās valsts kuģis ir ienācis kādā no dalībvalsts ostām, ostas dalībvalsts atbilstīgi Savienības un valsts tiesību aktiem un saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, arī nolīgumu, liedz izmantot ostu, lai izkrautu, pārkrautu citā kuģī, iepakotu un apstrādātu iepriekš neizkrautus zvejas resursus, un izmantot citus ostas pakalpojumus, cita starpā uzpildīt degvielu, apgādāt kuģi, veikt apkopi un izmantot sauso doku, ja: (a)kuģim nav derīgas un piemērojamas atļaujas iesaistīties zvejā vai ar zveju saistītās darbībās, kādu pieprasa tā karoga valsts, vai (b)kuģa karoga valsts pēc ostas valsts pieprasījuma saprātīgā laikposmā neapstiprina, ka uz kuģa esošie zvejas resursi ir iegūti saskaņā ar nolīgumu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, vai (c)ir pamatots iemesls uzskatīt, ka kuģis ir citādi iesaistījies NNN zvejā, arī atbalstījis kādu kuģi, ja vien kuģa īpašnieks/operators nevar pierādīt: (a)ka tas ir rīkojies saskaņā ar relevantajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem vai (b)ka jūrā veiktas personāla, degvielas, zvejas rīku un citu apgādes materiālu nodrošināšanas gadījumā kuģis, kas tika apgādāts, apgādes laikā nebija kuģis, kas minēts 26. panta 6. punktā. (2)Neatkarīgi no 1. punkta ostas dalībvalstis neliedz tajā pašā punktā minētam kuģim izmantot ostas pakalpojumus:

(a)kas ir būtiski apkalpes drošībai vai veselībai vai kuģa drošībai, ja šīs vajadzības ir pienācīgi pierādītas, vai (b)attiecīgā gadījumā – kuģa sadalīšanai. (3)Ja ostas dalībvalsts saskaņā ar 1. punktu ir atteikusi savas ostas izmantošanu, tā tūlīt par to paziņo kuģa karoga valstij un Komisijai, kas šo informāciju tūlīt nosūta SIOFA sekretariātam. (4)Ostas dalībvalsts savu ostu izmantošanas atteikumu, kas izteikts saskaņā ar 1. punktu, atsauc tikai tad, ja ir pierādījumi, ka iemesli, kuru dēļ izmantošana atteikta, ir bijuši nepiemēroti vai kļūdaini vai ka šādi iemesli vairs nepastāv. (5)Ja ostas dalībvalsts savu atteikumu ir atsaukusi saskaņā ar 4. punktu, tā par to paziņo kuģa karoga valstij un Komisijai, kas šo informāciju tūlīt nosūta SIOFA sekretariātam. 28. pants

Ostās veicamās inspekcijas (1)Ostas dalībvalstis nodrošina, ka visu kuģu inspekcijas to ostās veic attiecīgi pilnvaroti un apmācīti inspektori, kas pārzina šo regulu, nolīgumu un relevantos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. (2)Attiecībā uz inspektoru apmācības programmām ostas dalībvalstis ņem vērā elementus, kas noteikti CMM 2020/08 II pielikumā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi. (3)Inspicē visus zvejas kuģus, kas pārvadā vai izkrauj ilkņzivis un ieiet Savienības ostās. (4)Papildus Regulas (EK) Nr. 1005/2008 9. pantā noteiktajam ostas dalībvalstis savās ostās trešo valstu kuģus inspicē tad, ja: (a)cita Puse, reģionāla zvejniecības pārvaldības organizācija vai CCAMLR, vai Komisija pieprasa inspicēt konkrētu zvejas kuģi, un jo īpaši tad, ja šādu pieprasījumu pamato pierādījumi par attiecīgā zvejas kuģi veiktu NNN zveju un ja ir skaidri iemesli aizdomām, ka zvejas kuģis ir iesaistījies NNN zvejā; (b)kuģis nav sniedzis 26. panta 1. punktā prasīto informāciju. (5)Pirms inspekcijas inspektors kuģa kapteinim uzrāda attiecīgu personu apliecinošu dokumentu. (6)Ostas dalībvalstis nodrošina, ka kuģu inspekcijas to ostās tiek veiktas saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas CMM 2020/08 III pielikumā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi. (7)Ostas dalībvalsts var uzaicināt citu Pušu inspektorus pavadīt savus inspektorus un novērot trešo valstu kuģu nozvejoto zvejas resursu izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas operāciju inspekciju. (8)Inspekcijas veic 72 stundu laikā pēc ieiešanas ostā, izņemot gadījumus, kad laikapstākļi vai citi apstākļi inspicēšanai vajadzīgo piekļuvi kuģim padara nedrošu. Šādos gadījumos inspekciju veic, tiklīdz radusies pirmā izdevība, inspekcijas ziņojumā norāda kavēšanās iemeslu un inspekciju veic ātri. (9)Ostas dalībvalsts nodrošina, ka tās inspektori pieliek visas pūles, lai kuģis netiktu lieki aizkavēts, proti, nodrošina, ka inspicējamajam kuģim rodas pēc iespējas mazāk traucējumu un neērtību, un nepieļautu zivju resursu kvalitātes pasliktināšanos. (10)Ostas dalībvalsts kompetentā iestāde par katras inspekcijas rezultātiem Komisijai nosūta rakstisku ziņojumu, kurā iekļauj vismaz to informāciju, kas noteikta CMM 2020/08 IV pielikumā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi. Komisija ziņojumu nosūta inspicētā kuģa kompetentajai iestādei un SIOFA sekretariātam. (11)Ostas dalībvalsts kompetentā iestāde inspekcijas ziņojumu Komisijai nosūta 25 dienu laikā pēc inspekcijas pabeigšanas dienas vai pēc iespējas drīzāk, ja ir radušies potenciāli jautājumi par atbilstību vai ja ir problēmas, kurām inspicētā kuģa kompetentajai iestādei jāpievērš uzmanība. Ja inspekcijas ziņojumu nevar nosūtīt minētajā termiņā, ostas dalībvalsts tajā pašā termiņā paziņo Komisijai kavēšanās iemeslus un to, kad ziņojums tiks iesniegts. (12)Komisija inspekcijas ziņojumu inspicētā kuģa kompetentajai iestādei un SIOFA sekretariātam nosūta 30 dienu laikā pēc inspekcijas pabeigšanas dienas vai pēc iespējas drīzāk, ja ir radušies potenciāli jautājumi par atbilstības vai ja ir problēmas, kurām inspicētā kuģa kompetentajai iestādei jāpievērš uzmanība. Ja inspekcijas ziņojumu nevar nosūtīt minētajā termiņā, Komisija tajā pašā termiņā paziņo SIOFA sekretariātam kavēšanās iemeslus un to, kad ziņojums tiks iesniegts.

VI NODAĻA

IZPILDES PANĀKŠANA 29. pants

Vispārīgie principi (1)Dalībvalstis drīkst apgabalā uzkāpt un veikt inspekciju uz zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Puses karogu un ir iesaistījušies zvejā vai par kuriem ir pamats domāt, ka tie ir iesaistījušies zvejā. Inspicējošās dalībvalstis nodrošina, ka to pilnvarotie inspektori, veicot visas uzkāpšanas uz kuģa un inspekcijas darbības saskaņā ar šo regulu, ievēro šo regulu. (3)Savienības zvejas kuģi akceptē un atvieglo uzkāpšanu uz kuģa un inspekciju, ko veic SIOFA līgumslēdzējas puses. (4)Dalībvalstis nodrošina, ka tās ar pilnvarota inspektora vai pilnvarota inspekcijas kuģa palīdzību var reaģēt uz jebkādu sava karoga zvejas kuģa, tā kapteiņa vai apkalpes iejaukšanos. 30. pants Paziņojums Komisijai (1)Dalībvalsts, kas plāno veikt uzkāpšanu uz kuģa un inspekcijas darbības, par šo nodomu paziņo Komisijai un sniedz šādu informāciju: (a)par katru pilnvaroto inspekcijas kuģi: (a)ziņas par kuģi (vārds, apraksts, fotoattēls, reģistrācijas numurs, reģistrācijas osta, osta, kas norādīta uz kuģa korpusa, ja tā atšķiras no reģistrācijas ostas, starptautiskais radio izsaukuma signāls), izņemot gadījumus, kad tas neattiecas uz militārajiem kuģiem, (b)paziņojumu, ka inspekcijas kuģis ir skaidri marķēts un identificējams kā valsts dienestā esošs kuģis un ka uz tā ir skaidri redzams SIOFA inspekcijas karogs, kas noteikts CMM 2021/14 2. pielikumā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi; (b)par pilnvarotajiem inspektoriem, kurus tā norīko: (a)par uzkāpšanu uz kuģa un inspekciju atbildīgās iestādes nosaukums; (b)pilnvarotajiem inspektoriem izdoto pilnvarojuma dokumentu paraugs; (c)paziņojumu, ka šie pilnvarotie inspektori pārzina inspicējamās sugas un zvejas darbības un šīs regulas, nolīguma un spēkā esošo saglabāšanas un pārvaldības pasākumu relevantos noteikumus; (d)paziņojumu, ka pilnvarotie inspektori ir saņēmuši un pabeiguši apmācību, lai droši uzkāptu uz kuģa un veiktu inspekcijas darbības jūrā. Šādā apmācībā būtu jāiekļauj norādījumi par saziņas šķēršļu pārvarēšanu un saspīlējuma mazināšanas paņēmieniem; (e)paziņojumu, ka visi pilnvarotie inspektori, kuriem ir ieroči, ir saņēmuši un pabeiguši atbilstoša līmeņa apmācību par šo ieroču lietošanu. (2)Visas izmaiņas informācijā, kas sniegta saskaņā ar iepriekšējo punktu, dalībvalstis tūlīt paziņo Komisijai. (3)Informāciju, kas saņemta saskaņā ar 1. un 2. punktu, Komisija nosūta SIOFA sekretariātam.

(4)Neatkarīgi no 29. panta 3. punkta Komisija var Pušu sanāksmei paziņot, ka šīs regulas noteikumus par uzkāpšanu uz kuģa un inspekciju atklātā jūrā visā pilnībā piemēro attiecībās starp Savienību un līdzdalīgo zvejniecības subjektu, kas definēts nolīgumā. 31. pants

Kārtība, kādā notiek uzkāpšana uz kuģa un inspekcija atklātā jūrā (1)Pilnvarotie inspekcijas kuģi, kas apgabalā nodrošina uzkāpšanu uz kuģa un inspekciju atklātā jūrā, skaidri redzamā veidā izkar SIOFA inspekcijas karogu, kas noteikts CMM 2021/14 2. pielikumā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi. (2)Pilnvarotajiem inspektoriem ir līdzi oficiāla un derīga personas apliecība, kas apliecina, ka inspektors ir pilnvarots uzkāpt uz kuģa un veikt inspekciju. (3)Pilnvarots inspekcijas kuģa inspektors, kas plāno apgabalā uzkāpt uz zvejas kuģa un inspicēt zvejas kuģi, kurš iesaistījies zvejā vai par kuru ir pamats domāt, ka tas ir iesaistījies zvejā, pirms uzkāpšanas uz kuģa un inspekcijas sākšanas: (a)nosūta paziņojumu zvejas kuģa iestādēm, ja tās ir zināmas; (b)pieliek visas pūles, lai nodibinātu kontaktu ar zvejas kuģa apkalpi, izmantojot radio, attiecīgo starptautisko signālu kodu vai citus pieņemtus kuģa brīdināšanas līdzekļus; (c)lai zvejas kuģis varētu identificēt pilnvaroto inspekcijas kuģi, sniedz tam šādu informāciju: inspekcijas kuģa vārds, reģistrācijas numurs, starptautiskais radio izsaukuma signāls, iestāde un kontaktfrekvence; (d)paziņo kuģa kapteinim par nodomu uzkāpt uz kuģa un veikt tā inspekciju, ievērojot šo regulu. (4)Veicot uzkāpšanu uz kuģa un inspekciju, pilnvarotie inspektori pieliek visas pūles, lai ar zvejas kuģa kapteini sazinātos viņam saprotamā veidā. Lai atvieglotu pilnvaroto inspektoru un zvejas kuģa kapteiņa saziņu, pilnvarotais inspektors vajadzības gadījumā izmanto relevantās daļas no standarta anketas, kas iekļauta CMM 2021/14 3. pielikumā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi, un tulkojumus, kas publicēti SIOFA tīmekļvietnē. (5)Pilnvarotie inspektori ir pilnvaroti inspicēt, ņemt pierādījumus un paraugus un reģistrēt informāciju par zvejas kuģi, tā licenci, zvejas rīkiem, aprīkojumu, nozvejas un produkcijas reģistriem, iekārtām, zvejas resursiem un visiem citiem dokumentiem, kas var būt relevanti, lai verificētu atbilstību šai regulai. (6)Inspicējošās dalībvalstis nodrošina, ka grupā, kas uzkāpj uz kuģa, no pilnvarotā inspekcijas kuģa tiek norīkoti ne vairāk kā četri pilnvarotie inspektori, ja vien pilnvarotā inspekcijas kuģa komandieris nenolemj, ka paredzamās inspekcijas sarežģītības dēļ ir vajadzīgi papildu pilnvaroti inspektori. Visos gadījumos grupā, kas uzkāpj uz kuģa, ir tikai tik pilnvaroto inspektoru, cik nepieciešams, lai droši un pasargāti veiktu rezultatīvu inspekciju. (7)Inspicējošās dalībvalstis nodrošina, ka uzkāpšanu uz kuģa un inspekciju veic tādā veidā: (a)kas neapdraud zvejas kuģu un apkalpes drošību, arī nodrošina, ka pilnvarotais inspekcijas kuģis inspekcijas laikā uzturas drošā attālumā no zvejas kuģa; (b)kas nepamatoti neiejaucas zvejas kuģa likumīgā darbībā; (c)kas neietver darbības, kuras sabojātu zvejas rīkus vai nelabvēlīgi ietekmētu nozvejas kvalitāti; (d)kas pret zvejas kuģa virsniekiem, apkalpi vai novērotājiem neizturas aizskaroši. (8)Ikviens pilnvarotais inspektors, kas uzkāpis uz kuģa, lai veiktu inspekciju: (a)kuģa kapteinim uzrāda savu personas apliecību; (b)nemēģina traucēt kapteinim sazināties ar zvejas kuģa iestādēm;

(c)vāc un dokumentē visus pierādījumus, kas, viņuprāt, norāda uz šīs regulas, nolīguma vai saglabāšanas un pārvaldības pasākumu pārkāpumu; (d)pirms kuģa atstāšanas iesniedz kapteinim vienu eksemplāru starpposma ziņojuma, kas var būt elektronisks ziņojums, par uzkāpšanu uz kuģa un inspekciju, tai skaitā visus iebildumus vai paziņojumus, kuri var būt citā valodā, nevis angļu un kurus kapteinis vēlas iekļaut starpposma ziņojumā; (e)inspekciju pabeidz četru stundu laikā pēc uzkāpšanas uz kuģa, ja vien netiek konstatēts smags pārkāpums vai ja ir nepieciešams ilgāks laiks, lai iegūtu attiecīgo dokumentāciju, ko izdod kapteinis. Tomēr īpašos apstākļos, kas saistīti ar zvejas kuģa lielumu un uz kuģa paturēto zivju daudzumu, inspekcijas ilgums drīkst pārsniegt iepriekš noteikto limitu. Šādā situācijā grupa, kas uzkāpj uz kuģa, nekādā gadījumā nedrīkst uz zvejas kuģa uzturēties ilgāk par laiku, kāds vajadzīgs inspekcijas pabeigšanai. (9)Kamēr notiek uzkāpšana uz kuģa un inspekcija, Savienības zvejas kuģu kapteinis un apkalpe: (a)novērš pilnvaroto inspekcijas kuģu un pilnvaroto inspektoru drošības apdraudējumus; (b)akceptē pilnvaroto inspektoru uzkāpšanu uz kuģa un atvieglo tās ātru un drošu norisi, ja ir saņemts attiecīgs norādījums vai paziņojums par nodomu uzkāpt uz kuģa un veikt inspekciju; (c)sadarbojas un palīdz kuģa drošas inspekcijas veikšanā; (d)atturas no uzbrukumiem, pretošanās, iebiedēšanas, iejaukšanās, traucēšanas vai kavēšanas pilnvaroto inspektoru pienākumu izpildē; (e)ļauj pilnvarotajiem inspektoriem nekavējoties sazināties ar pilnvarotā inspekcijas kuģa apkalpi, inspekcijas kuģa iestādēm, visiem novērotājiem uz zvejas kuģa, kā arī ar zvejas kuģa apkalpi un iestādēm, ja saņemti attiecīgi norādījumi; (f)pēc vajadzības rīkojas, lai saglabātu inspektoru uzlikto plombu un uz kuģa palikušo pierādījumu integritāti; (g)lai nodrošinātu pierādījumu nepārtrauktību gadījumos, kad ir uzliktas plombas un/vai ir nodrošināti pierādījumi, paraksta attiecīgo inspekcijas ziņojuma iedaļu, tādā veidā apliecinot plombu uzlikšanu; (h)pēc pieprasījuma pārtrauc zveju un neatsāk to līdz brīdim: (a)kad pilnvarotie inspektori ir pabeiguši inspekciju un nodrošinājuši pierādījumus, un (b)kapteinis ir parakstījis attiecīgo inspekcijas ziņojuma iedaļu, kas minēta CMM 2021/14 1. pielikumā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi, turklāt paraksts var būt arī elektronisks paraksts; (i)nodrošina pilnvarotajiem inspektoriem piemērotas telpas uz kuģa; (j)pēc pilnvaroto inspektoru norādījumiem atvieglo drošu un ātru nokāpšanu no kuģa. (10)Ja Savienības zvejas kuģa kapteinis vai apkalpe atsakās atļaut pilnvarotajam inspektoram uzkāpt uz kuģa un veikt inspekciju saskaņā ar šo regulu, šī persona un kapteinis vai sardzes virsnieks paskaidro atteikuma iemeslu. (11)Inspicējošā dalībvalsts tūlīt paziņo vienlaikus zvejas kuģa karoga valstij un Komisijai par atteikumu atļaut pilnvarotajam inspektoram uzkāpt uz kuģa un veikt inspekciju saskaņā ar šo regulu un par sniegto paskaidrojumu. Komisija paziņojumu bez kavēšanās nosūta SIOFA izpildsekretāram. (12)Izņemot gadījumus, kad vispārpieņemtie starptautiskie noteikumi, procedūras un prakse, kas saistīta ar drošību uz jūras, liek aizkavēt uzkāpšanu uz kuģa un inspekciju, karoga dalībvalsts pieprasa, lai tās karoga zvejas kuģa kapteinis akceptētu uzkāpšanu uz kuģa un inspekciju. Ja kapteinis šādu rīkojumu neizpilda, attiecīgā karoga dalībvalsts tūlīt aptur kuģa zvejas atļauju un dod kuģim rīkojumu tūlīt atgriezties ostā. (13)Karoga dalībvalsts tūlīt Komisijai paziņo savu rīcību 12. punktā minētajos apstākļos. Komisija šo informāciju bez kavēšanās nosūta inspekcijas kuģa iestādēm un SIOFA izpildsekretāram.

(14)Jāizvairās no spēka pielietošanas, izņemot tad un tādā mērā, kā nepieciešams, lai garantētu pilnvaroto inspektoru drošību, vai gadījumā, kad pilnvarotie inspektori tiek traucēti savu pienākumu izpildē. Pielietotais spēks nepārsniedz attiecīgajos apstākļos piemērotu līmeni. (15)Par visiem incidentiem, kas saistīti ar spēka pielietošanu, tūlīt ziņo vienlaikus zvejas kuģa iestādēm, inspekcijas kuģa iestādēm, kā arī Komisijai. Komisija šo informāciju bez kavēšanās nosūta SIOFA izpildsekretāram. (16)Uz ieroču izmantošanu, ko nēsā uz kuģa uzkāpušās grupas locekļi, attiecas 14. punktā noteiktie spēka pielietošanas ierobežojumi. Visus ieročus, ko nēsā uz kuģa uzkāpušās grupas locekļi, uzkāpšanas un inspekcijas laikā nēsā neagresīvā pozā, ja vien drošības un pasargātības nolūkā nav jārīkojas citādi. 32. pants

Kārtība, kādā ziņo par uzkāpšanu uz kuģa un inspekciju atklātā jūrā (1)Pilnvarotie inspektori par katru uzkāpšanu uz kuģa un inspekciju sagatavo ziņojumu, izmantojot datu laukus veidlapā, kas domāta ziņošanai par uzkāpšanu uz kuģa un inspekciju (CMM 2021/14 1. pielikums, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi). Inspicējošā dalībvalsts trīs darbdienu laikā pēc uzkāpšanas uz kuģa un inspekcijas pabeigšanas vienlaikus zvejas kuģa iestādēm un Komisijai nosūta par uzkāpšanu uz kuģa un inspekciju sagatavotā ziņojuma elektronisku kopiju. Ja inspicējošajai dalībvalstij nav tehniski iespējams šo ziņojumu zvejas kuģa iestādēm un Komisijai sniegt šādā termiņā, inspicējošā dalībvalsts par to informē vienlaikus zvejas kuģa iestādes un Komisiju un norāda termiņu, kādā ziņojums tiks iesniegts. Komisija ziņojumu bez kavēšanās nosūta SIOFA izpildsekretāram. (2)Ziņojumā norāda pilnvarotā inspektora vai inspektoru vārdu un iestādi, kā arī visas novērotās darbības vai apstākļus, ko pilnvarotie inspektori uzskata par šīs regulas, nolīguma vai saglabāšanas un pārvaldības pasākumu pārkāpumu, un norāda konkrētus faktiskus pierādījumus, kas saistīti ar katru iespējamo pārkāpumu. (3)Dalībvalstu kompetentās iestādes visus pierādījumus, kas, uzkāpjot uz kuģa un veicot inspekcijas procedūru, iegūti attiecībā uz šīs regulas, nolīguma vai saglabāšanas un pārvaldības pasākumu pārkāpumu, ko izdarījis zvejas kuģis, iesniedz Komisijai, kura tos dara zināmu zvejas kuģa iestādēm tālākai rīcībai. 33. pants

Smagi pārkāpumi (1)Šajā regulā par smagu pārkāpumu uzskata šādus šīs regulas, nolīguma vai saglabāšanas un pārvaldības pasākumu pārkāpumus: (a)zvejošana bez karoga valsts izdotas derīgas licences vai atļaujas vai derīgas licences vai atļaujas neuzrādīšana pēc pilnvarota inspektora pieprasījuma; (b)tas, ka zvejas piepūles, nozvejas un ar nozveju saistīti dati netiek reģistrēti saskaņā ar ziņošanas prasībām vai tiek būtiski sagrozīti ziņojumi par šādiem zvejas piepūles, nozvejas un/vai ar nozveju saistītiem datiem; (c)zvejošana aizlieguma apgabalā; (d)zvejošanu aizlieguma sezonā; (e)tīša sugu nozvejošana vai paturēšana pretrunā nolīgumam, šai regulai vai jebkādiem piemērojamiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem; (f)būtiski spēkā esošo zvejas piepūles un/vai nozvejas limitu vai kvotu pārkāpumi; (g)aizliegtu zvejas rīku izmantošana; (h)zvejas kuģa marķējuma, identitātes un/vai reģistrācijas datu viltošana, tīša slēpšana vai tīša noņemšana; (i)saskaņā ar šo regulu vai saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem veiktas izmeklēšanas pierādījumu slēpšana, viltošana vai iznīcināšana, tai skaitā plombu tīša salaušana vai tīša piekļuve aizplombētām zonām; (j)VMS neizmantošana, tīša iejaukšanās tās darbībā vai deaktivizēšana; (k)viltotu dokumentu uzrādīšana vai tīša nepatiesas informācijas sniegšana pilnvarotajam inspektoram, lai novērstu smaga pārkāpuma atklāšanu;

(l)vairāki pārkāpumi, kas kopā kvalificējami kā nolīguma, šīs regulas vai saglabāšanas un pārvaldības pasākumu būtiska neizpilde; (m)atteikšanās pēc pilnvarota inspektora norādījuma akceptēt uzkāpšanu uz kuģa un inspekciju vai atvieglot tās drošu un ātru norisi, izņemot gadījumus, kas paredzēti saskaņā ar 31. panta 10. punktu; (n)uzbrukums, pretošanās, iebiedēšana, seksuāla uzmākšanās pilnvarotajam inspektoram, iejaukšanās viņa darbā, nepamatota traucēšana vai kavēšana; (o)novērotāju drošības prasību pārkāpšana. (2)Ja pilnvarotie inspektori uz zvejas kuģa novēro darbību vai apstākļus, kas varētu būt klasificējami kā smags pārkāpums 1. punkta nozīmē, inspicējošā dalībvalsts par to tūlīt paziņo Komisijai. Komisija tieši un ar SIOFA izpildsekretāra starpniecību informē zvejas kuģa iestādes. (3)Saskaņā ar 2. punktu saņēmusi paziņojumu par iespējamu smagu pārkāpumu, Savienības zvejas kuģa karoga dalībvalsts bez kavēšanās un katrā ziņā ne vēlāk kā trīs darbdienu laikā sniedz sākotnējo atbildi inspekcijas kuģa iestādēm un Komisijai, kas sākotnējo atbildi nosūta SIOFA izpildsekretāram un šajā atbildē vai nu: (a)paziņo, ka iespējamo smago pārkāpumu izmeklēs karoga dalībvalsts, vai (b)pilnvaro inspekcijas kuģa iestādes veikt iespējamā smagā pārkāpuma izmeklēšanu. (4)Šā panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajā gadījumā inspicējošā dalībvalsts pēc iespējas drīzāk iesniedz Komisijai tās pilnvaroto inspektoru savāktos konkrētos pierādījumus, lai tos nosūtītu zvejas kuģa iestādēm. (5)Savienības zvejas kuģa karoga dalībvalsts viena mēneša laikā pēc 3. punktā minētā paziņojuma sniegšanas iesniedz Komisijai izmeklēšanas ziņojumu un, ja pierādījumi to pamato, pret attiecīgo zvejas kuģi vērš izpildes panākšanas darbības, un četru mēnešu laikā pēc 3. punktā minētā paziņojuma sniegšanas dienas paziņo Komisijai par visām šādām izpildes panākšanas darbībām. (6)Komisija viena mēneša laikā no 3. punktā minētā paziņojuma dienas inspekcijas kuģa iestādēm un SIOFA izpildsekretāram nosūta izmeklēšanas ziņojumu un sešu mēnešu laikā no 3. punktā minētā paziņojuma dienas paziņo tiem par visām veiktajām izpildes panākšanas darbībām. (7)Šā panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajā gadījumā, ja inspicējošā dalībvalsts nolemj veikt izmeklēšanu, tā nodrošina, ka tās pilnvaroto inspektoru savāktie konkrētie pierādījumi kopā ar izmeklēšanas rezultātiem tiek iesniegti Komisijai tūlīt pēc izmeklēšanas pabeigšanas un katrā ziņā ne vēlāk kā piecus mēnešus pēc inspekcijas dienas. Komisija savāktos pierādījumus kopā ar izmeklēšanas rezultātiem bez kavēšanās un katrā ziņā ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc inspekcijas dienas nosūta zvejas kuģa iestādēm un SIOFA izpildsekretāram. (8)Neatkarīgi no 4.–7. punkta, ja dalībvalsts saņem pieprasījumu izmeklēt iespējamu smagu pārkāpumu šā noteikuma nozīmē, attiecīgā dalībvalsts pēc iespējas drīzāk un katrā ziņā viena mēneša laikā pēc šāda pieprasījuma saņemšanas sniedz Komisijai atbildi, kurā iekļauj detalizētas ziņas par visām darbībām, kas veiktas vai ko ierosināts veikt saistībā ar iespējamo smago pārkāpumu. (9)Komisija, tiklīdz tas praktiski iespējams un katrā ziņā divu mēnešu laikā pēc šāda pieprasījuma saņemšanas, pārsūta atbildi citām līgumslēdzējām pusēm. Kad izmeklēšana ir pabeigta, attiecīgā dalībvalsts Komisijai iesniedz arī ziņojumu par izmeklēšanas iznākumu, un Komisija to pārsūta SIOFA izpildsekretāram, kas to izplata visām Pusēm izskatīšanai nākamajā Pušu sanāksmē. 34. pants

Noteikumi par uzkāpšanu uz kuģa un inspekciju atklātā jūrā attiecībā uz kuģiem, kas nav Pušu kuģi (1)Inspicējošās dalībvalstis nodrošina, ka to pilnvarotie inspekcijas kuģi, veicot darbības saskaņā ar šo regulu, tiecas identificēt atļauju nesaņēmušus vai neidentificētus kuģus, kas nav Pušu kuģi un kas zvejo apgabalā. Dalībvalstis par visiem šādiem kuģiem ziņo Komisijai, kas par tiem ziņo SIOFA izpildsekretāram. (2)Ja inspicējošās dalībvalsts pilnvarots inspekcijas kuģis mēģina atbilstīgi 1. punktam identificētu zvejas kuģi informēt par to, ka tas ir redzēts vai identificēts kā potenciāli iesaistījies zvejā, kas apdraud nolīguma vai saglabāšanas un pārvaldības pasākumu iedarbīgumu, inspicējošā dalībvalsts nodrošina, ka šī informācija tiek nosūtīta Komisijai. Komisija šo informāciju nosūta attiecīgās karoga valsts iestādēm un SIOFA izpildsekretāram. (3)Ja dalībvalsts pilnvaroti inspektori prasa atļauju uzkāpt uz zvejas kuģa, kas identificēts atbilstīgi 1. punktam, un kuģa kapteinis vai karoga valsts iestādes uzkāpšanai uz kuģa piekrīt, inspicējošā dalībvalsts visus tālākās inspekcijas konstatējumus nosūta Komisijai. Komisija šo informāciju pārsūta SIOFA izpildsekretāram. 35. pants

Militārie kuģi Ja dalībvalstis, lai uzkāptu uz kuģa un veiktu inspekciju saskaņā ar šo regulu, izmanto militāros kuģus, tās nodrošina, ka šādu uzkāpšanu uz kuģa un inspekciju droši veic inspektori, kas ir pilnībā apmācīti zvejniecības noteikumu izpildes procedūrās un ir pienācīgi pilnvaroti šim nolūkam saskaņā ar valsts tiesību aktiem, un ka uzkāpšana uz kuģa, ko pilnvarotie inspektori veic no šādiem militāriem kuģiem, notiek šajā regulā noteiktajā kārtībā.

36. pants

Informācija par kuģiem, kuri varētu būt iesaistījušies NNN zvejā (1)Dalībvalstis katru gadu un vismaz 110 dienas pirms katras kārtējās Pušu sanāksmes, izmantojot ziņojuma veidlapu, kas dota CMM 2022/06 I pielikumā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi, Komisijai nosūta informāciju par kuģiem, kuri apgabalā varētu būt iesaistījušies NNN zvejas darbībās, un pievieno visus pieejamos pierādījumus, kas pamato pieņēmumu par NNN zvejas darbībām. (2)Komisija izskata 1. punktā minēto informāciju un vismaz 90 dienas pirms katras kārtējās Pušu sanāksmes nosūta to SIOFA sekretariātam. Pirms tam vai tajā pašā laikā Komisija tieši vai ar SIOFA izpildsekretāra starpniecību nosūta attiecīgajai karoga valstij attiecīgās pienācīgi dokumentētās informācijas kopiju un paziņojumu par tās relevantumu SIOFA NNN zvejas kuģu saraksta projektam, un pieprasījumu karoga valstij tūlīt apliecināt šā paziņojuma saņemšanu. 37. pants

Savienības zvejas kuģa iekļaušana SIOFA NNN zvejas kuģu saraksta projektā (1)Ja Komisija no SIOFA sekretariāta saņem oficiālu paziņojumu par Savienības zvejas kuģa iekļaušanu SIOFA NNN zvejas kuģu saraksta projektā, minēto paziņojumu, pamatojošos pierādījumus un visu citu SIOFA sekretariāta sniegto dokumentēto informāciju tā ne vēlāk kā 55 dienas pirms nākamās kārtējās Pušu sanāksmes pārsūta attiecīgajai karoga dalībvalstij komentēšanai. (2)Karoga dalībvalsts ne vēlāk kā 45 dienas pirms nākamās kārtējās Pušu sanāksmes iesniedz Komisijai visus komentārus, tai skaitā verificējamus pierādījumus un citu apliecinošu informāciju, kas rāda, ka kuģis, kas iekļauts SIOFA NNN zvejas kuģu saraksta projektā, nav darbojies, pārkāpjot saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, un ka tam nav bijis iespējas apgabalā iesaistīties zvejā. Komisija izskata visus karoga dalībvalsts komentārus un vismaz 40 dienas pirms nākamās kārtējās Pušu sanāksmes pārsūta tās SIOFA sekretariātam. (3)Tiklīdz karoga dalībvalsts iestādes ir saņēmušas Komisijas paziņojumu saskaņā ar 1. punktu, tās zvejas kuģa īpašniekam paziņo par tā iekļaušanu SIOFA NNN zvejas kuģu saraksta projektā un par sekām, kādas radīsies, ja iekļaušana SIOFA NNN zvejas kuģu sarakstā, kuru pieņem Pušu sanāksme, tiks apstiprināta. 38. pants

SIOFA NNN zvejas kuģu saraksts (1)Kad SIOFA NNN zvejas kuģu saraksts ir pieņemts Pušu sanāksmē, Komisija par to paziņo dalībvalstīm, kuras: (a)paziņo ikviena sava karoga kuģu īpašniekam par kuģa iekļaušanu SIOFA NNN zvejas kuģu sarakstā un par sekām, kas izriet no tā iekļaušanas SIOFA NNN zvejas kuģu sarakstā; (b)veic Regulas (ES) Nr. 1005/2008 37. pantā paredzētos pasākumus attiecībā uz zvejas kuģiem, kas iekļauti SIOFA NNN zvejas kuģu sarakstā, no brīža, kad Komisija to paziņojusi, un informē Komisiju par šiem pasākumiem; (c)aizliedz fraktēt SIOFA NNN zvejas kuģu sarakstā iekļautus kuģus; (d)aizliedz mainīt SIOFA NNN zvejas kuģu sarakstā iekļauto kuģu apkalpi; (e)vāc un nosūta Komisijai visu attiecīgo relevanto informāciju par kuģiem, kas iekļauti SIOFA NNN zvejas kuģu sarakstā, un Komisija šo informāciju pārsūta SIOFA sekretariātam, lai ar to varētu apmainīties ar citām Pusēm. (2)Ja SIOFA NNN zvejas kuģu sarakstā iekļauts kuģis jebkāda iemesla dēļ atrodas Savienības ostā, ostas dalībvalsts liedz šim kuģim izmantot savas ostas, lai izkrautu, pārkrautu citā kuģī, iepakotu un apstrādātu zivis, un izmantot citus ostas pakalpojumus, cita starpā uzpildīt degvielu, apgādāt kuģi, veikt apkopi un izmantot sauso doku, izņemot Regulas (ES) Nr. 1005/2008 37. panta 5., 6. un 11. punktā paredzētos gadījumus. 39. pants

Iespējamās neatbilstības, ko ziņo SIOFA (1)Ja Komisija no SIOFA sekretariāta saņem informāciju, kas norāda uz aizdomām par dalībvalsts vai tās karoga zvejas kuģu pieļautu neatbilstību nolīgumam vai saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, Komisija minēto informāciju bez kavēšanās pārsūta attiecīgajai dalībvalstij. (2)Dalībvalsts vismaz 75 dienas pirms nākamās kārtējās Pušu sanāksmes sākuma paziņo Komisijai iespējamās neatbilstības sakarā veiktās izmeklēšanas konstatējumus un visas darbības, kas veiktas, lai bažas par neatbilstību kliedētu. (3)Komisija minēto informāciju ne vēlāk kā 30 dienas pirms kārtējās Pušu sanāksmes pārsūta SIOFA sekretariātam. VII NODAĻA

DATU VĀKŠANA UN ZIŅOŠANA

40. pants

Datu vākšana (1)Savienības zvejas kuģi, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. un 15. pantu, uztur vai nu elektronisku, vai iesietu zvejas žurnālu, kurā ir IV pielikumā noteiktā informācija. (2)Savienības zvejas kuģi zvejas žurnāla informāciju savai kompetentajai iestādei iesniedz pēc iespējas drīzāk un ne vēlāk kā 48 stundas pēc izkraušanas vai pēc kompetentās iestādes pieprasījuma. (3)Karoga dalībvalstis nodrošina, ka no to karoga kuģiem saskaņā ar IV pielikuma attiecīgajām iedaļām tiek vākti dati par zvejas darbībām, arī par mērķsugām, nemērķa sugām un saistītajām un atkarīgajām sugām, piemēram, jūras zīdītājiem, jūras rāpuļiem, jūrasputniem vai citām problemātiskām sugām, ko noteikusi SIOFA zinātniskā komiteja. (4)Karoga dalībvalstis nozvejas un zvejas piepūles datus vāc uz zvejas rīku iemetiena pamata, izņemot zveju ar rokas āķu rindām, kuras gadījumā kuģa nozvejas un zvejas piepūles datus vāc uz operācijas pamata, kur operācija ir galvenā kuģa, arī tā plakandibena laivu, ikdienas darbība, nozveja ir dienas nozveja, bet zvejas piepūle ir aktīvo zvejnieku skaits dienā un zvejā izmantoto āķu rindu skaits dienā. (5)Datus, kas savākti saskaņā ar 3. un 4. punktu, karoga dalībvalstis katru gadu līdz 15. maijam paziņo Komisijai. (6)Karoga dalībvalstis katru gadu līdz 15. maijam iesniedz Komisijai arī gada nozvejas kopsavilkumus par visām sugām/sugu grupām, kas apgabalā nozvejotas iepriekšējā kalendārajā gadā. Nozvejas kopsavilkumā iekļauj šādu informāciju: (a)kalendārais gads; (b)FAO statistikas apgabals; (c)sugas/sugu grupas nosaukums (vispārpieņemtais nosaukums un zinātniskais nosaukums); (d)sugas/sugu grupas kods (FAO trīsburtu kods 19) (ja pieejams); (e)gada kopējā nozveja, pārrēķināta neapstrādātu zivju dzīvsvara tonnās. (7)Komisija 3., 4. un 6. punktā minētos datus katru gadu līdz 31. maijam nosūta SIOFA sekretariātam. (8)Karoga dalībvalstis nodrošina, ka uz to karoga kuģiem, kas apgabalā iesaistījušies vai plāno iesaistīties grunts zvejā, ir FAO Indijas okeāna dziļūdens skrimšļzivju sugu noteicējs. 41. pants

Valsts ziņojums (1)Karoga dalībvalstis vismaz 40 dienas pirms katras kārtējās zinātniskās komitejas sanāksmes sākuma iesniedz Komisijai gada valsts ziņojumu par savām zvejas, pētniecības un pārvaldības darbībām saskaņā ar šādiem noteikumiem: (a)pirmais ziņojums: valsts ziņojumā iekļauj detalizētas ziņas par darbībām iepriekšējos piecos kalendārajos gados; (b)visi nākamie ziņojumi: valsts ziņojumā iekļauj detalizētas ziņas par iepriekšējā kalendārā gada darbībām; (c)abos gadījumos valsts ziņojumā ņem vērā SIOFA zinātniskās komitejas dotos norādījumus par šādu ziņojumu sagatavošanu. (2)Komisija 1. punktā minēto informāciju vismaz 30 dienas pirms katras kārtējās zinātniskās komitejas sanāksmes sākuma nosūta SIOFA sekretariātam.

42. pants

Zinātnisko novērotāju dati (1)Karoga dalībvalstis īsteno nacionālas zinātnisko novērotāju programmas, lai par darbībām, ko veic to karoga kuģi, vāktu: (a)informāciju par kuģi, zvejas piepūles un nozvejas datus par to zvejas darbībām apgabalā, arī par mērķsugām, nemērķa sugām un saistītajām un atkarīgajām sugām, tai skaitā jūras zīdītājiem, jūras rāpuļiem, jūrasputniem vai citām problemātiskām sugām, ko noteikusi SIOFA zinātniskā komiteja; (b)bioloģiskos vai citus datus un apgabala zvejas resursu pārvaldībai relevantu informāciju, kas norādīta CMM 2022/02, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi, vai ko laiku pa laikam nosaka zinātniskā komiteja vai Pušu sanāksmē noteiktos procesos; (c)relevantu zinātnisko informāciju, kas saistīta ar saglabāšanas un pārvaldības pasākumu īstenošanu. (2)Zinātniskā novērotāja funkcijas un uzdevumi ir aprakstīti CMM 2022/02 D pielikumā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi. (3)Karoga dalībvalstis ar valsts ziņojuma starpniecību iesniedz Komisijai gada ziņojumu par novērotāju programmas īstenošanu, kurā būtu jāiekļauj kopsavilkuma iedaļas par novērotāju apmācību, programmas struktūru un aptvērumu, vākto datu veidu un visām problēmām, kas radušās iepriekšējā kalendārajā gadā. (4)Karoga dalībvalstis par visiem novērotajiem reisiem vāc novērotāju datus saskaņā ar attiecīgajām iedaļām CMM 2022/02 B pielikumā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi. (5)Visus karoga dalībvalstu savāktos novērotāju datus par iepriekšējo kalendāro gadu katru gadu līdz 15. maijam paziņo Komisijai. Komisija katru gadu ne vēlāk kā 31. maijā šo informāciju par iepriekšējo kalendāro gadu nosūta SIOFA sekretariātam. 43. pants

Datu verificēšana un iesniegšana (1)Karoga dalībvalstis: (a)ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 109. pantu, nodrošina, ka zvejniecības dati tiek verificēti, izmantojot piemērotu datu verifikācijas mehānismu sistēmu; (b)izstrādā, ievieš un uzlabo datu verifikācijas mehānismus, kas var ietvert: (a)pozīcijas verifikāciju ar VMS palīdzību, (b)neatkarīgu uzraudzību, kas ietver zinātnisko novērotāju programmas un apstiprinātas elektronisko novērotāju programmas, lai verificētu nozares datus par nozveju, zvejas piepūli, nozvejas sastāvu (mērķa un nemērķa sugas), izmetumiem un citiem zvejas operāciju datiem, (c)ziņojumus par kuģa reisu, izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī, (d)paraugu ņemšanu ostā; (c)ar 41. panta 1. punktā minēto valsts ziņojuma starpniecību iesniedz Komisijai gada datu verifikācijas ziņojumu, kurā sniedz informāciju par datu verifikācijas mehānismu izstrādi un īstenošanu. (2)Visus datus, kas saskaņā ar šo regulu ziņojami Komisijai, dalībvalstis ziņo saskaņā ar formātiem, kas aprakstīti CMM 2022/02 (arī pielikumos), kuros laiku pa laikam izdarīti grozījumi: (a)laiks, ģeogrāfiskā platuma/garuma informācija un mērvienības jāziņo saskaņā ar formātu, kas aprakstīts CMM 2022/02 C pielikumā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi;

(b)sugas jāapraksta, izmantojot FAO trīsburtu kodus; (c)zvejas metodes jāapraksta, izmantojot kodus, kas noteikti Starptautiskajā Zvejas rīku standartklasifikācijā (ISSCFG, 1980. gada 29. jūlijs); (d)zvejas kuģu tipi jāapraksta, izmantojot kodus, kas noteikti Starptautiskajā Zvejas kuģu standartklasifikācijā (ISSCFV). 44. pants

Ziņošana par atbilstību (1)Dalībvalstis, kuras veic inspekcijas ostās vai kuru kuģi apgabalā zvejo vai nodrošina uzkāpšanu uz kuģa un inspekcijas atklātā jūrā, ne vēlāk kā 90 dienas pirms katras kārtējās Pušu sanāksmes Komisijai iesniedz informāciju par atbilstību šai regulai, arī par visām pārbaudēm, ko tās uzlikušas savām flotēm, un par visiem uzraudzības, kontroles un atbilstības pasākumiem, ko tās ieviesušas, lai nodrošinātu atbilstību šādām pārbaudēm (atbilstības ziņojums), arī par darbībām un pasākumiem, kas saistīti ar NNN zveju. (2)Komisija 1. punktā minēto informāciju ne vēlāk kā 60 dienas pirms katras kārtējās Pušu sanāksmes nosūta SIOFA sekretariātam. VIII NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI 45. pants

Konfidencialitāte un datu aizsardzība (1)Papildus Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 112. un 113. pantā noteiktajiem pienākumiem dalībvalstis un Komisija nodrošina SIOFA sekretariātam nosūtīto un no tā saņemto elektronisko ziņojumu un ziņu konfidencialitāti. (2)Visus persondatus, ko vāc, nosūta un uzglabā saskaņā ar šo regulu, apstrādā saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 un (ES) 2018/1725. (3)Persondatus, kurus apstrādā saskaņā ar šo regulu, glabā ne ilgāk kā 10 gadus, izņemot gadījumus, kad šādi persondati ir vajadzīgi, lai varētu veikt ar pārkāpumu saistītus turpinājumpasākumus, inspekciju vai tiesas vai administratīvās procedūras. Minētajos gadījumos persondatus drīkst glabāt 20 gadus. Ja persondatus glabā ilgāk, datus anonimizē. 46. pants

SIOFA formāts, datu apmaiņas dokumenti un noteicēji (1)Dalībvalstīm, kurām ir SIOFA zvejas resursu zvejas iespējas, Komisija sagādā saglabāšanas vai pārvaldības pasākumus vai noteicējus, jo īpaši: (a)paziņojumu par pārkraušanu citā kuģī (CMM 2019/10 II pielikums); (b)pārkraušanas žurnāla lapu (CMM 2019/10 III pielikums); (c)pārkraušanas deklarāciju (CMM 2019/10 IV pielikums); (d)paziņojumu par pārvietošanu (CMM 2019/10 V pielikums); (e)datus, kas norādāmi ikdienas informācijā par zvejas rīku ievietošanas sākuma un beigu punktiem (CMM 2021/15 II pielikums); (f)veidlapu, ar ko SIOFA sekretariātu informē par ieiešanu tīkla šūnā (CMM 2021/15 V pielikums); (g)ikdienas informāciju par ievietoto āķu jedu sākuma un beigu punktiem, ko SIOFA sekretariātam nosūta, izmantojot veidlapu (CMM 2021/15 IV pielikums);

(h)paziņojumu par katru ieiešanu apgabalā vai iziešanu no tā (CMM 2019/10 I pielikums); (i)FAO Indijas okeāna dziļūdens skrimšļzivju sugu noteicēju. (2)Attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka minētos dokumentus to kuģu kapteiņiem, kas iesaistījušies SIOFA zvejniecībās, nodrošina vēlākais tad, kad izdod zvejas atļauju. (3)Komisija 1. punktā minēto dokumentu atjauninātās redakcijas attiecīgajām dalībvalstīm nosūta, tiklīdz SIOFA līgumslēdzējas puses tās ir pieņēmušas. 47. pants

Pilnvaru deleģēšana (1)Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 48. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo regulu groza vai papildina attiecībā uz pasākumiem, ko SIOFA pieņēmusi šādās jomās: (a)informācija, kas vajadzīga 4. panta 2. punktā minētās kuģa atļaujas izdošanai; (b)zvejas un atļauto zvej