[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 23.7.2008 COM(2008) 494 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Rumānijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu{SEC(2008) 2349} KOMISIJAS ZIŅOJUMSEIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Rumānijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu 1. IEVADS Kad Rumānija 2007. gada iestājās ES, tās uzdevumi joprojām bija nodrošināt tās tiesu sistēmas funkcionēšanu un cīnīties ar korupciju. Komisija un citas dalībvalstis uzskatīja, ka šie uzdevumi ir paveicami un Rumānijas iestādes apņēmās novērst trūkumus šajās jomās, lai Rumānija pilnība varētu baudīt ES dalībvalsts tiesības un uzņemties saistības. Rumānija un citas dalībvalstis atzina, ka rumāņi varēs pilnība izmantot ES pilsoņa statusu un arī finanšu atbalstu, kas saistīts ar dalību ES, ja tiks īstenota plaša tiesu sistēmas reforma, kas garantēs tiesu sistēmas un citu tiesībaizsardzības struktūru atbildību un efektivitāti. Plašākā mērogā viņi atzina, ka ES pamatprincipus – tiesiskuma ievērošanu, abpusēju atzīšanu un sadarbību pilnīgas uzticēšanās gaisotnē – var īstenot praksē, ja šīs problēmas risina jau pašā sākumā. Ņemot vērā minēto, Komisija un citas dalībvalstis saskatīja vajadzību strādāt kopā un sadarboties ar Rumāniju pēc pievienošanās, lai nodrošinātu reformu īstenošanu ar mērķi stiprināt tiesu sistēmu un cīnītos ar korupciju. Komisija ieviesa Sadarbības un pārbaudes mehānismu (SPM), lai uzraudzītu progresu un paplašinātu atbalstu, risinot minētos trūkumus. Ņemot vērā Rumānijas iestāžu informāciju, ko papildina ekspertu misijas, šis ziņojums ir kopsavilkums un detalizēts Rumānijas SPM noteikto uzdevumu novērtējums. Šis ir pusgada pārskata iesniegšanas cikla trešais ziņojums. Novērtējumā norādīts uz Rumānijas valdības un iestāžu pūlēm reformēt tiesu sistēmu un īstenot cīņu ar korupciju. Institucionālas un procedūras izmaiņas, kas ieviestas iepriekšējos gados, lai risinātu šīs problēmas, sāk dot pirmos rezultātus. Tomēr sasniegumi ir trausli. Reformu atbalstam trūkst plaša politiska konsensa un visu politisko partiju nepārprotamas gribas izskaust augsta līmeņa korupciju. Rumānijas apņemšanās likvidēt korupciju ir atspoguļota pirmstiesas posmā, bet rezultātā notiesāšanu vai sankciju skaits nepieaug. Rumānijas tiesu iestāžu darbu bremzē juridiska neskaidrība dažādu faktoru dēļ, tostarp likuma dažādas piemērošanas un pārlieku lielas ārkārtas dekrētu izmantošanas dēļ. Paies laiks, līdz reforma pilnībā nostiprināsies. Tādēļ kādu laiku vēl vajadzēs izmantot pārbaudes un sadarbības mehānismus. 2. REFORMU PROCESS RUMāNIJā 2.1. Sasniegumi Kopš Komisija februārī pieņēma pēdējo starpposma ziņojumu, Rumānija ir pielikusi lielākas pūles. Neskatoties uz intensīvu sarunu un spiediena laiku, valdībai ir izdevies atjaunot reformu gaitu un relatīvu tiesisku un institucionālu stabilitāti, cīnoties ar korupciju. Jauna tieslietu ministra iecelšana 2008. gada februārī ir svarīgs elements. Saistībā ar tiesu sistēmas reformu Tiesnešu augstākai padomei (TAP) kā tieslietu sistēmas neatkarības garantam ir piešķirti cilvēku un finanšu resursi, kas vajadzīgi, lai tā varētu pildīt tās galvenos pienākumus tieslietu reformas kontekstā, tostarp sniegt padomus un risināt grūtās cilvēku resursu nepietiekamības problēmas. Cīņā ar augsta līmeņa korupciju ir veikti vairāki pasākumi. Rumānijas valsts ministrija un valsts pretkorupcijas departaments (VPD) ir veiksmīgi saucis pie atbildības par korupciju un sācis izmeklēt vairākas lietas par augsta līmeņa korupciju, kurās iesaistīti bijušie ministri un parlamenta deputāti. Jāseko Rumānijas sekmēm, izmeklējot šīs lietas, pildot atbilstošu tiesisko procedūru un vajadzības gadījumā pieņemot notiesājošus spriedumus. Rumānija 2008.gada pirmajā pusē spēra būtisku soli uz priekšu un izveidoja Integritātes valsts aģentūru. Šai iestādei jāpierāda, ka tā var uzraudzīt kapitāla plūsmu, atklāt un sankcionēt nepamatotu kapitāla pieaugumu un regulēt interešu konfliktus. Rumānija ir organizējusi izpratnes veicināšanas kampaņas un turpinājusi preventīvus pasākumus vietējās korupcijas izskaušanai. Konkrēti pēdēja laikā ir veikti pasākumi, ar mērķi uzlabot sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti tādējādi izskaužot korupcijas iespējas. Valsts stratēģija korupcijas izskaušanai vietējās pārvaldes iestādēs tika pieņemta 2008. gada jūnijā. 2.2. Rezultāti Pēc neskaidrību laika Rumānija ir spējusi atjaunot apņemšanos reformēt tiesu sistēmu un cīnīties ar korupciju. Tiesiskā un institucionāla struktūra ir vāja. To jāstabilizē un jākonsolidē. Administratīvā kapacitāte ir jāatbalsta un jāstiprina. Svarīgi, ka parlamentam ir jāizrāda nešaubīga apņemšanās izskaust augsta līmeņa korupciju. Virzoties uz priekšu, spēka esošiem likumiem, procedūrām un iestādēm jāuzrāda rezultāti ilgāka laikposma perspektīvā. Tiesu sistēmas reforma virzās uz priekšu, bet sasniegumi ir mainīgi. Cilvēkresursu stāvoklis tiesu sistēmā uzlabojas. Darbā pieņemto cilvēku skaits Valsts tiesnešu institūtā ir pieaudzis, un brīvo darbavietu skaits samazinājies. Jauni tiesneši ir iecelti Pirmās instances tiesās. Tomēr joprojām ir hronisks un nopietns darbinieku trūkums valsts ministrijā, un darba pieņemšanas metodes ne vienmēr garantē darbinieku kvalitāti. Tiesu prakses kvalitāte uzlabojas. Pieaug pārsūdzību skaits par likumu pantiem un ir uzlabota piekļuve tiesām un to konsekvence. Taču šo pozitīvo attīstību aizēno nesenās augstāko tiesu, tostarp nekonsekvences Augstākajā kasācijas instancē un tiesā dažās augsta līmeņa korupcijas lietās. Vienotu un konsekventu likumu piemērošanu joprojām bieži traucē izņēmumu likumu piemērošana. Šāda prakse rada likumu pārklāšanos un pretrunas, kuru rezultātā rodas procedurālas kļūdas piemērošanā. Savukārt augstāko tiesu nekonsekventas tiesvedības rezultātā rodas juridiska neskaidrība. Visi minētie faktori vājina tiesu sistēmu, rezultātā tiesas spriedumi bieži ir pārāk viegli un nereti spriedumi tiek atcelti. Īpaši problemātiski tas ir korupcijas lietās. Lai gan Tiesnešu augstākā padome (TAP) ir izveidota, tā vēl nav pilnībā sākusi izmantot savas pilnvaras, proti, nav sākusi aktīvi izmeklēt disciplinārlietas. TAP tiesas izmeklēšanai vēl ir jāievieš pamatnostādnes un jāizveido ex-officio izmeklēšanu reģistrs. TAP lēni īsteno pārvaldību un lēni pieņem disciplinārus lēmumus. Piespriestās sankcijas bieži paliek bez sekām. Rumānija ir arī panākusi progresu, izveidojot Integritātes valsts aģentūru (IVA) . Kopš Komisijas pēdējā novērtējuma februārī IVA ir pieņēmusi darbā pamatdarbiniekus un sākusi izmeklēt lietas. Vēl ir par agru precīzi spriest par tās panākumiem, izmeklējot lietas, un tās lēmumu kvalitāti (piemēram, par sankcijām). Tāpat ir pāragri spriest par to, vai Integritātes valsts aģentūras juridiskās pilnvaras ir pietiekami stingras. Par Integritātes valsts aģentūras uzraudzības lomu var spriest no turpmākiem reģistrētiem gadījumiem. Neskatoties uz labiem panākumiem izmeklēšanā, Rumānija uzrāda maz redzamu rezultātu cīņā ar augsta līmeņa korupciju . Lai gan Valsts Korupcijas apkarošanas direktorāts (VKAD) uzrāda labus darba rezultātus attiecībā uz augsta līmeņa korupcijas lietu izmeklēšanu, tiesas spriedumi ir pārak viegli un nekonsekventi. Pasākumi, kurus varētu veikt, lai uzlabotu korupcijas lietu izmeklēšanu (piemēram, tiesas lēmumu salīdzinoša analīze; pietiekami preventīvu obligāto minimālo sodu piemērošana vai kā alternatīvu pamatnostādņu sagatavošana šādiem spriedumiem) ir vai nu kavēti, vai nav uzsākti. Galvenajās lietās, kurās iesaistīti ministri, reāls progress nav panākts. Daļēji tas ir dēļ parlamenta, kas nobloķēja izmeklēšanu un daļēji dēļ Augstākās kasācijas tiesas, kas iepriekšējos lēmumus noraidīja. Nespēja šīs lietas izskatīt mazina pirmstiesas izmeklēšanas pozitīvos centienus. Intensīvās politiskās debates par „pretkorupcijas" institucionālo struktūru ir mazinājušās un VKAD loma ir saglabāta. Tomēr VKAD centieni turpināt dažu svarīgu lietu izmeklēšanu ir apstājušies, jo parlaments nav ieteicis sākt juridiskas procedūras. Mazinās sabiedrības uzticība, jo tiesu iestādes un parlaments nevēlas ļaut izmeklēt šīs augsta līmeņa lietas. Parlamenta debates par grozījumiem Kriminālprocesa kodeksā, kuru mērķis ir ierobežot noteikta veida pierādījumu vākšanu, rada juridisku neskaidrību un nelabvēlīgi ietekmē iesāktās izmeklēšanas. juridiskā neskaidrība rodas arī, jo daļa tiesas iestāžu nevēlas izskatīt lietas – nav zināms, vai šodien iegūtie pierādījumi tiks atzīti rīt. Rumānija turpina gūt panākumus cīņā ar korupciju vietējā līmenī , tomēr jāsasniedz labāki rezultāti šajā jomā. Jau rīkotas sabiedrības informēšanas kampaņas, mācības un citi preventīvi pasākumi. Pieaudzis izmeklēto korupcijas lietu skaits policijā. Tomēr tādās jomās kā veselības aizsardzība un izglītība, kurās ir skaidras norādes uz korupciju, ir veikti nepietiekami pasākumi. Transparency International veiktajā aptaujā 2008. gada sākumā noradīts, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu pieaugusi “ikdienas” korupcija. Reti ņem vērā informācijas sniedzēju signālus. Jūnija sākumā Rumānijas valdība pieņēma valsts stratēģiju cīņai ar korupciju vietējā līmenī, kuras mērķis ir izveidot pārskatāmāku un efektīvāku vietējo administrāciju. 2.3. Vajadzīgie uzlabojumi Tiesu sistēmas reforma un cīņa ar korupciju ir cieši saistītas lietas. Abās jomās joprojām ir vajadzīgi uzlabojumi. Jāstiprina galveno tiesu iestāžu apņemšanās īstenot reformu. Tiesnešu augstākai padomei jāveic pasākumi, lai veicinātu tiesu sistēmas pārskatāmību un efektivitāti un uzlabotu padomes atbildību. Ņemot vērā pašreizējās pretrunīgās debates parlamentā, padomei ir jāieņem nelokāma nostāja attiecībā uz cīņu ar korupciju visaugstākajā līmenī. Padomei tiesas sistēmas darbinieku vidū joprojām ir jāveicina uzticamība sev, piedāvājot ilgtspējīgus risinājumus darbinieku un pārvaldības problēmām. Jāturpina pielikt pūles, lai tiesu sistēmā izveidotu administratīvo kapacitāti. Dēļ nopietna darbinieku trūkuma prokuratūrā var būt nepieciešamība pēc ārkārtas pasākumiem, piemēram, darbinieku pagaidu iecelšana citos amatos. Dažus darba pieņemšanas procedūras elementus jāuzlabo, lai piesaistītu kvalitatīvus kandidātus. Ētikas valsts aģentūrai būs jāpierāda darbības kapacitāte, ka tā var efektīvi sodīt par nelikumīgi iegūtiem līdzekļiem, kā arī pārbaudīt nelikumības un interešu konfliktus. Tai arī jāparāda, ka tā var sasniegt pozitīvus rezultātus, ja runa ir par lietu izskatīšanu un soda piemērošanu. Likumus sagatavojot un piemērojot, jānodrošina konsekvence un saskaņotība. Vajadzīga konsultēšanās ar sabiedrību, sagatavojot likumus. Jāsamazina ārkārtas rīkojumi. Jāpieliek vairāk pūļu, lai likumu piemērotu konsekventi un vienoti. Lai stabilizētu tiesisko pamatu, saskaņā ar kuru var sākt izmeklēšanas, valdībai vajadzētu pabeigt jauno Kriminālprocesa kodeksu un ātrāk sagatavot Kriminālkodeksu. Tas radītu skaidrāku un efektīvāku pamatu izmeklēšanai un ļautu labāk sadarboties ar citām dalībvalstīm. Turklāt pretrunīgie grozījumi ārkārtas rīkojumiem, ar kuriem groza esošo Kriminālkodeksu un Kriminālprocesa kodeksu, kas iesniegts parlamentam, ir jāatceļ[1]. Tie būtiski ierobežo saprātīgu izmeklēšanu. Cīņu ar korupciju vajag depolitizēt, un Rumānijai jāapstiprina tās nelokāmā apņemšanās cīnīties ar augsta līmeņa korupciju. Jāļauj veikt tiesu iestāžu izmeklēšanu pret bijušajiem ministriem un deputātiem, lai atjaunotu sabiedrības uzticību cīņai ar korupciju un likuma ievērošanai. Rumānijai jāizveido pieejama un plaša sistēma, kas ļauj indivīdiem ziņot par potenciāliem korupcijas gadījumiem. Jāsagatavo noteikumi, kas aizsargā informācijas sniedzēju konfidencialitāti. Gribai īstenot reformas jāpiemīt visa veida politiskajām partijām un tiesu iestādēm. Sabiedrības uzticība cīņai ar korupciju būs atjaunota, sasniedzot rezultātus un piespriežot sodu augsta līmeņa lietās. 3. SECINāJUMI SPM un ar to saistīti pasākumi tika paredzēti, lai ļautu Rumānijai regulāri parādīt, ka tā ir panākusi progresu tiesu sistēmas reformā un cīņā ar korupciju. Rumānijas iestāžu grūtais pienākums ir parādīt, ka tiesu sistēma darbojas un korupcijas lietu izmeklēšanas beidzas ar arestiem, soda piespriešanu un, atkarībā no tiesas spriedumiem, spriedumi ar preventīvu efektu un ar mantas konfiskāciju. Reformu process Rumānijā joprojām ir nestabils un joprojām nav pietiekami daudz spriedumu augsta līmeņa korupcijas lietās. Rezultāti Rumānijā nav viennozīmīgi. Tā ir ieviesusi funkcionējošas sistēmas pamatelementus. Bet pamati ir trausli un lēmumi par korupciju ir ārkārtīgi politizēti. Katru soli pareizajā virzienā apdraud pretrunīgas politiskās debates, kas veicina juridisko neskaidrību. Apņemšanās reformēt galvenās Rumānijas iestādes un dienestus ir neviendabīga. Piemēram, lai gan prokuratūrai ir vēlme sasniegt reālus rezultātus pirmstiesas stadijā, šāda apņemšanās nav redzama tiesas procesā. Steidzami vajadzīgie tiesību aktu priekšlikumi (piemēram, jaunais Kriminalprocesa kodekss) un pretkorupcijas pasākumi, piemēram, pietiekamu preventīvu obligāto minimālo sodu piemērošana augsta līmeņa korupcijas lietās negūst pietiekami spēcīgu valdības atbalstu. Tas, ka Rumānijas parlaments politizē korupcijas lietas un tiesu iestādes nespēj pieņemt spriedumus par tām, ir novājinājis sabiedrības uzticību tiesiskumam valstī. Bieži ir tā, ka vietējās, reģionālās un valsts varas centieni cīnīties ar korupciju tiek noniecināti politiskajā līmenī. Valdības, VKAD un ģenerālprokurora pozitīvie reformu centieni var būt veiksmīgi tikai, ja tie gūst nepārprotamu atbalstu no visām ieinteresētajām personām visos līmeņos. Lai reforma būtu ilgtspējīga, pēc centieniem jāseko efektīvai īstenošanai. Tikai stingri un preventīvi sodi augsta līmeņa korupcijas lietās pārliecinošā veidā pierādīs, ka sistēma darbojas. Pastāvošām struktūrām jādod iespēja Rumānijai sasniegt efektīvus rezultātus cīņā ar korupciju. Rumānijas pilsoņiem jādod iespēja baudīt visus ES dalībvalsts labumus, kas stiprinātu tiesiskumu un likvidētu korupciju. Progress, pateicoties SPM, un bažu kliedēšana par Rumānijas spēju cīnīties ar korupciju dos Rumānijas pilsoņiem iespēju baudīt šos labumus un veicinās to uzticību tiesiskumam. Tam būs pozitīva ietekme uz Rumānijas ekonomiku. Rumānijai ir atbildība attiecībā pret dalībvalstīm, piemēram, kā daļa no Tieslietu un iekšlietu politikas, kā arī kopīgi pārvaldot ES fondus. Adekvāta administratīvā kapacitāte un efektīva interešu konfliktu, krāpšanas un finansu pārkāpumu kontrole ir vajadzīgs priekšnosacījums, lai Rumānija pilnībā saņemtu ES pirmspievienošanās un struktūrfondu līdzekļus. Sadarbības turpināšana Tas ir ne tikai Rumānijas, bet visas ES interesēs izveidot Rumānijā veselīgu administrāciju un tiesu sistēmu, kas varētu efektīvi cīnīties ar korupciju. Tādēļ ir vajadzīga sadarbība un atbalsts. Komisija uzskata, ka atbalsts var būt efektīvāks par sankcijām un tādēļ nepiemēros Pievienošanās līgumā noteiktos drošības kontroles noteikumus. Sadarbības un pārbaudes mehānisma turpmāka piemērošana vēl kādu laiku būs vajadzīga. Februāra Sadarbības un pārbaudes mehānisma pārbaudē ir uzsvērti ievērojamie atbalsta apjomi, ko Rumānijai pēdējos gados ir saņēmusi no dalībvalstīm un Komisijas kā finanšu palīdzību vai tehnisko atbalstu. Svarīgi ir nodrošināt, lai sniegtais atbalsts tiek labi izmantots. Visām ieinteresētam personām ir jāpieliek pūles, lai palīdzētu Rumānijai gūt panākumus reformu procesā. Komisija ir gatava sadarboties ar Rumāniju un citam dalībvalstīm, lai sniegtu atbalstu, tomēr atbalsta saņēmējam ieteikumi ir stratēģiski un efektīvi jāizmanto, lai virzītu reformas un pārmaiņas. Perspektīvas Rumānija virzās pareizā virzienā. Jaunajām iestādēm un procesiem ir vajadzīgs laiks, lai pierādītu savu efektivitāti, un tiem jāļauj turpināt iesākto darbu. Tādēļ visos līmeņos (visās politiskajās organizācijās, valsts pārvaldē un tiesās) ir nepieciešama nelokāma un jauna apņemšanās attīrīt sistēmu no korupcijas un pilnībā ievērot likumus. Komisija pastiprināti mudina Rumāniju veicināt reformas un saglabāt ciešu sadarbību ar citām dalībvalstīm, lai atlikušos uzdevumus veiksmīgi risinātu kopā. [1] Valdības ārkārtas rīkojums 60/2006.