LV    LV LV 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 23.5.2008 
SEC(2008) 1901 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments   
 
Eiropas Parlamenta un Pado mes regulas priekšlikumam, 
 
ar ko nosaka saska ņotus būvizstrādājumu tirdzniec ības nosac ījumus  
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
{COM(2008) 311 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 1900} 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Saistībā ar Komisijas īstenoto lab āka tiesisk ā regulējuma politiku ir veikts Komisijas 
priekšlikuma ietekmes nov ērtējums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka 
saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniec ības nosac ījumus. Ietekmes nov ērtējuma padome savu 
atzinumu par š ā novērtējuma projekta tekstu sniedza 2007. gada 10. septembr ī. Padomes 
komentāri ir ņemti vērā un iekļauti ietekmes nov ērtējumā, kas pievienots šim priekšlikumam, 
kura kopsavilkums ir š āds. 
Šajā saistībā aplūkotās politikas alternat īvas ir: 1. risin ājums – ES l īmenī pasākumus neveic: 
izmaiņu nav; 2. risin ājums – ties ību aktu nav; 3. risin ājums – BID p ārskatīšana. 
1. RISINĀJUMS – ES LĪMENĪ PASĀKUMUS NEVEIC : IZMAIŅU NAV  
Pamata risin ājums ir, ka BID turpina past āvēt savā pašreizējā formā. Tās prasības tiks 
precizētas un vienk āršotas vien īgi ar dab īgām izmaiņām likumdošanas pašreiz ējā formā, kā 
arī ar likumdošanu ārpus BID jomas. 
Dažas no past āvošajām atšķirībām valstu pras ībās, testēšanā un sertifik ācijas sistēmās varētu 
samazināt ar jau ieviestajiem valsts iest āžu administrat īvās sadarbības pasākumiem. 
Taču šā risinājuma padzi ļināta analīze liecina, ka turpin ās pastāvēt daudzas no esošaj ām 
problēmām, piemēram, EK mar ķējuma neskaidr ā nozīme, dažādās pieejas EK mar ķējumam 
(obligāts, neoblig āts), sistēmas sarež ģītība, nepietiekama EK mar ķējuma pie ņemšana un 
valsts zīmju vairošan ās. To apstiprina jaun ākie dati par s ūdzībām un pārkāpumiem jom ās, uz 
kurām jau attiecas saska ņotās tehniskās specifik ācijas. Tādējādi BID joproj ām neīstenos savu 
mērķi par būvizstrādājumu brīvu apriti un izmantošanu iekš ējā tirgū. 
2. RISINĀJUMS – TIESĪBU AKTU NAV  
Ar šo risin ājumu BID atce ļ, to neaizst ājot, un atjauno savstarp ējās atzīšanas principu, ņemot 
vērā jauno tiesisko regul ējumu.  
Praktiski iekš ējais tirgus balst īsies uz principu, ka vien ā dalībvalstī likumīgi ražotu ražojumu 
var tirgot jebkur ā citā dalībvalstī, pat ja ražojums ne piln ībā atbilst galam ērķa dalībvalsts 
tehniskajiem noteikumiem, ja vien dal ībvalstij nav pietiekami pama totu iemeslu aizliegt šo 
ražojumu savas teritorijas tirg ū.  
COM(1999)299, gal īgā redakcija, par savstarp ējās atzīšanas principa piem ērojuma 
uzlabojumu vienotaj ā tirgū būvniecība norādīta to 5 nozaru vid ū, kurās no 1996. l īdz 
1998. gadam konstat ēts visvair āk savstarp ējās atzīšanas pārkāpumu atbilstoši l īguma 
28. pantam (l īdzšinējais 30. pants). COM(2002) 419, gal īgā redakcija, konstat ēts, ka 
būvniecības nozar ē pārkāpumu skaits laikposm ā no 1998. l īdz 2001. gadam ir kritiski 
palielinājies, tai ierindojoties 4. viet ā starp ražošanas nozar ēm. Jaunākie pieejamie dati 
apstiprina šo virz ību un liecina, ka savstarp ējā atzīšana nav pietiekama, lai nodrošin ātu 
būvizstrādājumu iekš ējā tirgus efekt īvu darbību.  
Apspriešan ās ar ieinteres ētajam person ām 2006. gada maij ā liecina, ka ražot āji gandrīz 
vienprātīgi uzskata, ka ar savstarp ējo atzīšanu būvizstrādājumu brīvu apriti un izmantošanu 
iekšējā tirgū nav iespējams panākt. 
LV 3   LV Ārējā pētījumā, kuru pas ūtīja, gatavojot BID p ārskata ietekmes nov ērtējumu, analiz ēts, vai ar 
risinājumu „ties ību akti netiek pie ņemti” var ēs atrisināt ar BID saist ītās problēmas. Ņemot 
vērā minēto diskusiju, nerad īja pārsteigumu secin ājums, ka izmantojot šo risin ājumu mērķis 
par būvizstrādājumu brīvu apriti un izmantošanu iekš ējā tirgū netiks īstenots. 
3. RISINĀJUMS – BID  PĀRSKATĪŠANA : VĒLAMAIS RISIN ĀJUMS  
3. risinājums – p ārskatīt Kopienas likumdošanu – ir v ēlamais risin ājums. Tas ietver 
grozījumus, kas atspogu ļo pastāvošo nepieciešam ību un vislab āk iekļaujas ietekmes 
novērtējumā. Tikai šis risin ājums piln ībā atbilst risin āmiem jaut ājumiem un probl ēmām, kā 
arī šajā saistībā veiktās ieinteres ēto personu apspriešan ās secinājumiem. Tas visoptim ālākā 
veidā risina galven ās konstat ētās problēmu grupas un ļauj veikt vislab ākos uzlabojumus 
attiecībā uz iesaist ītajām person ām. Tas ar ī saglabā ar esošo BID izveidoto visp ārējo acquis  
un tehnisk ās specifik ācijas. Visbeidzot, tas stingri iev ēro līdzsvaroto subsidiarit āti, kas 
panākta būvniecības nozar ē, piemēram, dalībvalstis ir kompetentas attiec ībā uz būvju 
projektēšanas un b ūvdarbu noteikumiem, bet ES likumdošana nodrošina šaj ās būvēs 
izmantoto ražojumu iekš ējo tirgu.  
Šo iemeslu d ēļ ietekmes nov ērtējumā kā pamatu t ālākai darbībai ieteikts izv ēlēties 
3. risinājumu. 
Būvizstrādājumu regulas (BIR) priekšlikum ā paredzētās galvenās izmaiņas attiecībā uz 
pašreizējo situāciju ir š ādas: juridisk ā satura preciz ēšana, īstenošanas meh ānismu 
vienkāršošana un sist ēmas uzticam ības uzlabošana. 
– Precizēšana : Regulas priekšlikum ā ietvertas b ūtiskāko jēdzienu defin īcijas 
būvizstrādājumu iekš ējā tirgus jom ā. Turklāt ir precīzi noteikti ražot āju un 
importētāju pienākumi. Skaidri defin ēta būvizstrādājumu EK mar ķējuma 
konkrētā nozīme. Par prec īzu un uzticamu uzskat āms EK mar ķējums, kas šaj ā 
kontekstā saistīts ar būtiskās informācijas deklar āciju attiec ībā uz ražojuma 
ekspluatācijas īpašībām un līdzekļiem, kādā šī informācija iegūta atbilstīgi šīs 
regulas noteikumiem.  
– Vienkāršošana un administrat īva sloga samazin āšana:  Priekšlikums, ņemot 
vērā BID piem ērošanā gūto pieredzi, ietver daudzus pas ākumus, kas vienk āršo 
EK marķējuma ieg ūšanu, tādējādi samazinot uz ņēmumu un jo īpaši 
mikrouzņēmumu administrat īvo slogu. Vienk āršotas proced ūras ir paredz ētas 
arī attiecībā uz atseviš ķi ražotiem ražojumiem. Turkl āt jāvienkāršo un jāprecizē 
Eiropas tehnisk ā novērtējuma (ETN) izdošanas proced ūras. 
– Sistēmas uzticam ības uzlabošana : Priekšlikums nosaka jaunus un stingr ākus 
pilnvarošanas krit ērijus iest ādēm, kuras deklar ēto ekspluat ācijas īpašību 
noturības novērtējuma un p ārbaudes proces ā īsteno treš ās puses uzdevumus. 
Priekšlikum ā ietverti ar ī tirgus uzraudz ības un droš ības proced ūras noteikumi.