Eiropas sociālo tiesību pīlāra mērķis ir nodrošināt taisnīgumu ikviena iedzīvotāja ikdienas dzīvē neatkarīgi no tā, vai viņš mācās, strādā, meklē darbu vai ir pensijā; dzīvo pilsētā vai lauku apvidū; neatkarīgi no dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģiskās piederības vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas. 2017. gadā visu ES iestāžu izsludinātā pīlāra 20 principu mērķis ir uzlabot vienlīdzīgas iespējas un darbvietas visiem, taisnīgus darba apstākļus un sociālo aizsardzību un iekļaušanu. To īstenošana atbilst visaugstākajā līmenī paustajai apņēmībai, ka neatkarīgi no pārmaiņām uzmanības centrā būs cilvēki un neviens netiks atstāts novārtā.

Visiem eiropiešiem vajadzētu būt vienādām attīstības iespējām, tādēļ jāsaglabā, jāpielāgo un jāuzlabo tas, ko izveidojuši mūsu vecāki un vecvecāki. Pašlaik 241 miljonam cilvēku Eiropas Savienībā ir darbs, un tas ir rekordaugsts rādītājs. Tomēr šis skaitlis atspoguļo tikai daļu no faktiem. Realitātē nevienlīdzība joprojām pastāv, un ne visi gūst labumu no šīm pozitīvajām norisēm. Pārāk daudziem joprojām ir grūtības nevienlīdzības dēļ nodrošināt iztiku vai pārvarēt tās radītos šķēršļus. Daudziem bērniem un jauniešiem, kas bieži vien nāk no nelabvēlīgas sociālekonomiskās vides, nav pieejama kvalitatīva izglītība vai veselības aprūpe. Joprojām daudziem vecāka gadagājuma cilvēkiem nav pieejami aprūpes pakalpojumi. Nevienlīdzība bremzē izaugsmi un apdraud sociālo kohēziju. Mums jārīkojas nekavējoties, lai mūsu bērniem un mazbērniem būtu iespēja gūt labumu no taisnīgas, zaļas un pārtikušas nākotnes un lai tiktu nodrošināts starppaaudžu taisnīgums.

Eiropa nodrošina saviem iedzīvotājiem vienu no augstākajiem dzīves standartiem, labākajiem darba apstākļiem un visefektīvāko sociālo aizsardzību pasaulē. Būt eiropietim šodien nozīmē iespēju gūt panākumus un tiesības uz cilvēka cienīgu dzīvi. Sociālais taisnīgums ir Eiropas sociālās tirgus ekonomikas pamats un mūsu Savienības kodols. Uz tā balstās ideja, ka sociālais taisnīgums un labklājība ir stūrakmeņi, uz kuriem veidot noturīgu sabiedrību ar augstākajiem labklājības standartiem pasaulē. Par to liecina arī Eiropas vērienīgais mērķis virzīties uz Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu pilnīgu sasniegšanu. Eiropa šodien ir unikāla vieta, kur labklājība, taisnīgums un ilgtspējīga nākotne ir vienlīdz svarīgi mērķi.

Pilnvērtīgu iespēju sniegšana cilvēkiem, nodrošinot kvalitatīvu izglītību, apmācību un prasmju apgūšanu

Nākotnē prasmes būs būtiski svarīgas. Ņemot vērā arvien biežāk notiekošas darba maiņas un elastīgākus darba modeļus, lai gūtu panākumus, ir pastāvīgi jāmācās un jāturpina mācīties. Prasmes ļauj cilvēkiem straujās pārmaiņas darba vidē izmantot savā labā. Pusei pašreizējā darbaspēka nākamo piecu gadu laikā būs savas prasmes jāatjaunina. Tomēr pašlaik pārāk daudziem jauniešiem trūkst pamatprasmju un digitālo prasmju, un pārāk maz ir tādu jauniešu, kuriem ir iespēja pēc skolas beigšanas atgūt nokavēto prasmju apguvē. Mēnesī tikai 1 pieaugušais no 10 iesaistās apmācībā, savukārt 1 miljons pastāvošo vakanču IKT speciālistu vidū kavē ieguldījumus digitālajā pārveidē. Vairāk nekā 50 % uzņēmumu, kas 2018. gadā ir pieņēmuši darbā vai mēģinājuši pieņemt darbā IKT speciālistus, ziņoja par grūtībām aizpildīt brīvās darbvietas.

Izglītībai un apmācībai ir būtiska nozīme prasmju nodrošināšanā. Dalībvalstīm ir jāpielāgo valsts izglītības un apmācības sistēmas visā Eiropā, lai nodrošinātu iekļaujošu augstas kvalitātes izglītību un apmācību jau no agrīna vecuma un atbalstītu cilvēkus, kuri uzņemas atbildību par pastāvīgu pilnveidošanos visā karjeras gaitā. Jāturpina centieni, lai apstiprinātu ārpus formālās izglītības un apmācības sistēmām iegūtās prasmes un kompetences. Darba vietā, brīvprātīgajā darbā vai jebkurā citā neformālā vidē iegūtās prasmes un pieredze, kas tiek atzītas un novērtētas, var būt nozīmīga vērtība cilvēkiem jauna darba meklējumos.

Lai uzzinātu, kādas prasmes vajadzīgas, valstu un reģionālajām valdībām jāsadarbojas ar tiem, kuri zina vislabāk: darba devējiem, darba ņēmējiem, skolotājiem un pasniedzējiem. Nestabilā un mainīgā darba tirgū ir būtiski svarīgi, lai visiem cilvēkiem būtu plašas pamatprasmes, kas rada labu pamatu spējai pielāgoties. Turklāt spēcīgas partnerības starp tiem, kuri meklē jaunus talantus, un tiem, kuri šos talantus izglīto un apmāca, apvienojumā ar modernām prognozēšanas metodēm un absolventu apzināšanu var virzīt lēmumu pieņemšanu par to, ko mācīties un kā. Tas jo īpaši nepieciešams reģionos, kuros iedzīvotāju skaits samazinās un kuros darba devēji vairs nevar atrast kvalificētus darbiniekus. Tas nepieciešams arī mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas ir mūsu ekonomikas pamats. Ceturtā daļa Eiropas MVU ziņo par lielām grūtībām atrast pieredzējušu personālu un vadītājus. Un, vispārīgāk runājot, tas nepieciešams visur, kur digitālajai un zaļajai pārejai būs vajadzīgi jauni prasmju kopumi. Profesionālā izglītība un apmācība, kā arī māceklība, var veicināt gan jauniešu, gan pieaugušo nodarbināmību un apmierināt uzņēmumu mainīgās vajadzības. Šāds ieguldījums prasmju pilnveidē un pārkvalifikācijā radīs izmaksas, kas jāsadala starp publisko sektoru, darba devējiem un attiecīgajiem indivīdiem. Lai galveno uzmanību pievērstu prasmēm, nodarbināmībai un cilvēkkapitālam, Komisija 2020. gada pirmajā ceturksnī atjauninās Prasmju programmu Eiropai, tostarp priekšlikumu ieteikumam par Eiropas profesionālo izglītību un apmācību (PIA). Tiek pētīti arī inovatīvi risinājumi, kas palīdzētu cilvēkiem kontrolēt savu mācību procesu un karjeru, piemēram, individuāls mācību konts darbspējīga vecuma cilvēkiem.

Kvalitatīva izglītība un apmācība rada iespēju vienlīdzību un var palīdzēt izrauties no zemu sasniegumu apburtā loka. Eiropas izglītības telpa, kas 2025. gadā būs kļuvusi par realitāti, atvieglos izglītojamo pārvietošanos pāri robežām Eiropā un uzlabos piekļuvi kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai un apmācībai. 2020. gada trešajā ceturksnī Komisija turpinās attīstīt Eiropas izglītības telpas mērķus un izveidot jaunu sistēmu sadarbībai ar dalībvalstīm izglītības un apmācības jomā, tostarp lielāku uzmanību pievēršot tam, lai nodrošinātu, ka jaunieši iegūst vismaz vidējo izglītību un ka viņiem ir pietiekamas pamatprasmes. “Erasmus+” turpinās atbalstīt un stiprināt izglītību, apmācību, jaunatni un sportu Eiropā, piešķirot ievērojami lielāku budžetu laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam. Nākotnē mērķis ir padarīt šo programmu vieglāk pieejamu jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju, tādējādi padarot to iekļaujošāku. Paplašinot tai pieeju skolotāju, pasniedzēju un akadēmisko aprindu pārstāvju lokā, palielināsies tās spēja tuvināt mūsu sistēmas un gūt labumu no dalīšanās paraugpraksē. Programma “Digitālā Eiropa” atbalstīs padziļinātu digitālo prasmju attīstīšanu, lai nodrošinātu šo tehnoloģiju ieviešanu visās ekonomikas jomās, kā arī stiprinātu izglītības sniedzēju digitālās spējas. Atbalstot dalībvalstu pasākumus, 2020. gada otrajā ceturksnī Komisija arī atjauninās Digitālās izglītības rīcības plānu, lai uzlabotu gan jauniešu, gan pieaugušo digitālās prasmes un nodrošinātu, ka ikviena izglītības organizācija ir piemērota digitālajam laikmetam.

Jaunieši ir Eiropas nākotne, un viņi ir pelnījuši gaišu nākotni. Vecāki, protams, vēlas, lai bērniem būtu labs darbs un karjeras izredzes. Tomēr pārāk daudz jauniešu bieži vien atrod tikai zemi atalgotus, pagaidu un nestandarta darbus, kur viņiem nav iespēju attīstīt savus talantus un plānot nākotni. Jaunieši ar invaliditāti, migranti un gados jaunie vecāki ir pakļauti vēl lielākam atpalikšanas riskam. Lai pastiprinātu cīņu pret jauniešu bezdarbu, 2020. gada otrajā ceturksnī Komisija nāks klajā ar priekšlikumiem, kā nostiprināt Garantiju jauniešiem, kas jau 3,5 miljoniem jauniešu gadā palīdz uzsākt apmācību, iegūt izglītību vai strādāt. Jaunā Garantija jauniešiem atbalstīs jauniešus, palīdzot attīstīt prasmes un gūt darba pieredzi, jo īpaši saistībā ar zaļo un digitālo pāreju.

Atbalsts profesionālajai mobilitātei un ekonomikas pārveidei

Lai uzlabotu izredzes atrast kvalitatīvu darbu vai sākt uzņēmējdarbību, Eiropā ikvienam — gan jaunam, gan vecam — vajadzētu būt pieejamam savlaicīgam un individuāli pielāgotam atbalstam, ieskaitot apmācību. Gandrīz katrs pieaugušais kādā savas dzīves brīdī ir meklējis darbu. Daži cilvēki gūst panākumus uzreiz pēc skolas beigšanas un viegli maina darbu, pateicoties stabilam kontaktu tīklam un pierādītai darba pieredzei. Citiem tas ir daudz grūtāk. Iespējams, viņiem trūkst informācijas par darba iespējām, neizdodas atrast savām prasmēm un pieredzei atbilstošu darbu, vai arī ir sarežģīti personiskie un ģimenes apstākļi. Valsts un privātajiem nodarbinātības dienestiem būtu jāatbalsta ne tikai bezdarbnieki, bet arvien vairāk tie, kuriem ir risks zaudēt darbu novecojušu prasmju dēļ.

Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plāns — šodien publiskotais Eiropas zaļā kursa investīciju plāns palīdzēs finansēt Eiropā notiekošo pāreju. Pāreja uz zaļāku ekonomiku dažus reģionus un nozares varētu ietekmēt vairāk nekā citus. Plāna neatņemama sastāvdaļa ir Taisnīgas pārkārtošanās mehānisms, kurā ietilpst arī īpašs Taisnīgas pārkārtošanās fonds, kas atbalstīs reģionus, kurus pāreja varētu skart vairāk, un tādējādi palīdzēs nodrošināt, ka neviens netiek atstāts novārtā. Tas apliecina ES apņemšanos gādāt, lai vides ilgtspēja un sociālā ilgtspēja attīstītos līdztekus. Ieguldījumi attīstīs jaunas saimnieciskās darbības un radīs jaunas darbvietas, samazinās oglekļa dioksīda pēdu, nodrošinās cenas ziņā pieejamu enerģiju un stiprinās jaunu prasmju apguvi. Turklāt Modernizācijas fonds nodrošinās taisnīgu pāreju no oglekļa atkarīgos reģionos, atbalstot darba ņēmēju pārcelšanu citā darbā, pārkvalificēšanos un prasmju pilnveidi, izglītošanos, darba meklēšanu un jaunuzņēmumu izveidi. Visbeidzot, lai apliecinātu solidaritāti ar darbu zaudējušiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām un piedāvātu tiem atbalstu, var iesaistīties Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds.

Jaunu darbvietu radīšana

Eiropas ekonomika turpina augt jau septīto gadu pēc kārtas. Paredzams, ka 2020. un 2021. gadā ekonomikas pieaugums turpināsies, lai gan izaugsmes perspektīvas ir vājinājušās. Darba tirgi joprojām ir spēcīgi, un bezdarbs turpina samazināties, lai gan lēnākā tempā.

Balstoties uz šo stabilo pamatu, Eiropai jānodrošina, ka turpmākajos gados Eiropas sociālā tirgus ekonomika turpina radīt vairāk un labākas darbvietas visiem. Šīs pārveides virzītājspēks būs rūpniecības stratēģija, kura nāks klajā 2020. gada pirmajā ceturksnī un kurai būs spēcīgs pamats vienotajā tirgū, kas ļaus mūsu uzņēmumiem ieviest jauninājumus un attīstīt jaunas tehnoloģijas, veicināt apriti un radīt jaunus tirgus. Sociālo un nodarbinātības aspektu risināšana ir stratēģijas neatņemama sastāvdaļa, kas no rūpniecības pārveides ļaus gūt labumu visiem iedzīvotājiem, uzņēmumiem, reģioniem un pilsētām. 2020. gada pirmajā ceturksnī Komisija arī ierosinās īpašu stratēģiju mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). Tajos ir radīti 85 % jaunizveidoto darbvietu pēdējo piecu gadu laikā. Tāpēc, lai Eiropā radītu darbvietas, ļoti svarīgi ir veicināt inovāciju, nodrošināt finansējumu un samazināt birokrātiju attiecībā uz MVU.

Lai neatpaliktu no pasaules digitālajām un zaļajām pārmaiņām, Eiropas Reģionālās attīstības fondam, Eiropas Sociālajam fondam Plus un Kohēzijas fondam arī turpmāk būs izšķiroša nozīme sociālās un teritoriālās kohēzijas atbalstīšanā Eiropas dalībvalstīs, reģionos un lauku apvidos. Komisijas priekšlikumā nākamajai daudzgadu finanšu shēmai (DFS) kopējais piešķīrums kohēzijas politikai 2021.–2027. gadam ir noteikts 373 miljardu euro apmērā pašreizējās cenās. Teritoriālo kohēziju veicinās arī Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds. Komisijas priekšlikumā arī aicināts īstenot programmu InvestEU, ar kuru paredzēts piesaistīt ieguldījumus 650 miljardu euro apmērā, no kuriem 50 miljardi euro paredzēti sociālās infrastruktūras projektiem un sociālajiem ieguldījumiem izglītībā un prasmēs, sociālajā uzņēmējdarbībā un mikrofinansēšanā. Lai uzlabotu sociālos rezultātus, atraisot ieguldītāju un filantropiskā kapitāla potenciālu, InvestEU turklāt ieviesīs partnerības modeļus, kā arī jaunus uzņēmējdarbības un finanšu modeļus.

Darbvietu skaita palielināšana vajadzīga ne tikai izaugsmei. Tas jo īpaši redzams sociālajā ekonomikā, kas kalpo sociālajām vajadzībām. Eiropas sociālajā ekonomikā darbojas aptuveni 13,6 miljoni cilvēku. Sociālie uzņēmumi un organizācijas var veicināt iesaistīšanos, iniciatīvas un atdevi vietējās kopienās, vienlaikus tuvinot ikvienu darba tirgum. Sociālā ekonomika piedāvā inovatīvus risinājumus izglītības, veselības aprūpes, enerģētikas pārkārtošanas, mājokļu un sociālo pakalpojumu sniegšanas jomā. Tā var arī kļūt par līderi vietējos zaļajos pasākumos, izveidojot alianses teritorijās, kurās iedzīvotāji un uzņēmumi piedalās klimata pārkārtošanā. Komisija 2021. gadā uzsāks sociālās ekonomikas rīcības plānu, kas paredzēts, lai veicinātu sociālos ieguldījumus un sociālo inovāciju un palielinātu sociālo uzņēmumu potenciālu radīt darbvietas — arī no darba tirgus visattālinātākajām personām. Sociāli atbildīgs publiskais iepirkums var arī nodrošināt, ka esošie līdzekļi tiek izlietoti tā, lai atbalstītu iekļaušanu, piemēram, nodrošinot darba iespējas cilvēkiem ar invaliditāti vai cilvēkiem, kuriem draud nabadzība.

Līdztiesības veicināšana

Mūsu Savienība gūst spēku un vienotību no cilvēku, kultūras un tradīciju daudzveidības. Taču Eiropa var virzīties uz priekšu tikai tad, ja tā izmanto visus savus resursus, talantus un potenciālu. Tas paredz taisnīgākas sabiedrības izveidošanu, kurā tiem, kam ir vienādi mērķi, ir vienādas iespējas tās īstenot. Lai gan Savienība ir mājvieta dažām no visvienlīdzīgākajām sabiedrībām pasaulē, darāmā vēl ir daudz. Eiropai ir jāpastiprina apņemšanās attiecībā uz iekļaušanu un līdztiesību visās šā vārda nozīmēs neatkarīgi no dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas. Līdztiesība ir svarīgs jautājums šīs Komisijas politiskajā darba kārtībā — pirmo reizi ir atsevišķs līdztiesības portfelis un jauna specializēta darba grupa.

Īpaša uzmanība jāpievērš sieviešu situācijai. Zems nodarbinātības līmenis negatīvi ietekmē ekonomiku kopumā, bet jo īpaši sievietes. Neraugoties uz augstāku izglītības līmeni, sievietēm ir īsāka un sadrumstalotāka karjera nekā vīriešiem, bieži vien tādēļ, ka viņas uzņemas aprūpētāju pienākumus. Sieviešu karjeras virzība ir lēnāka, ienākumi un pensijas ir zemākas, taču viņas dzīvo ilgāk. Atsevišķās nozarēs sievietes ir nepietiekami pārstāvētas. Tas attiecas uz digitālajām profesijām, piemēram, IKT speciālistu vidū sieviešu īpatsvars nesasniedz pat vienu piekto daļu. Pēc aiziešanas pensijā sievietes vidēji saņem tikai divas trešdaļas no tā apjoma, ko veido vīriešu pensijas — šajā ziņā atšķirība ir vēl lielāka nekā darba samaksas atšķirība. Cīņa pret stereotipiem darba vidē ir būtiski svarīga, lai nodrošinātu, ka sievietēm ir iespēja karjerā progresēt un saņemt taisnīgu atalgojumu. Bērnu aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu uzlabošana ir daļa no risinājuma, kas nodrošinātu aprūpes pienākumu vienlīdzīgāku sadali starp sievietēm un vīriešiem. Lai panāktu progresu vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību novēršanā (tostarp izmantojot saistošus darba samaksas pārredzamības pasākumus), pensiju atšķirību novēršanā, kā arī lai veicinātu sieviešu piekļuvi darba tirgum un palielinātu sieviešu skaitu vadošos amatos uzņēmumos un organizācijās, 2020. gada pirmajā ceturksnī Komisija ierosinās jaunu Eiropas Dzimumu līdztiesības stratēģiju.

Ekonomika, kas darbojas cilvēku labā, nozīmē tādu ekonomiku, kurā ir iekļauti arī cilvēki ar invaliditāti. Eiropas Piekļūstamības akts sniegs iespējas izstrādāt piekļūstamus produktus un pakalpojumus. Tehnoloģija līdz ar pielāgotu darbu un pielāgotām darbvietām var pavērt iespējas personām ar invaliditāti, kā arī cilvēkiem un uzņēmumiem, kas rūpējas par viņu vajadzībām. Tomēr cilvēki ar invaliditāti joprojām saskaras ar grūtībām piekļūt izglītībai un apmācībai, nodarbinātībai, sociālās aizsardzības sistēmām un veselības aprūpei. Bieži vien viņiem ir arī grūtības aktīvi iesaistīties savas kopienas politiskajā vai kultūras dzīvē. Komisija turpinās īstenot ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām. 2021. gadā Komisija nāks klajā ar pastiprinātu stratēģiju invaliditātes jomā, pamatojoties uz rezultātiem, kas gūti pašlaik notiekošajā izvērtēšanā, ko veic saistībā ar Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā 2010.–2020. gadam.