Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “ES jauniešu tests”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2022/C 486/07)

Ziņotāja: Katrīna LEITĀNE

Pilnsapulces lēmums 24.2.2022. Juridiskais pamats Reglamenta 32. panta 2. punkts Pašiniciatīvas atzinums Atbildīgā specializētā nodaļa Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 6.9.2022. Pieņemts plenārsesijā 21.9.2022. Plenārsesija Nr. 572 Balsojuma rezultāts (par / pret / atturas) 158/0/5

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. Politiskā līdzdalība ir ikvienas funkcionējošas demokrātijas pamats. Galvenā priekšrocība, ko ES sniedz Eiropas jauniešiem, ir demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošana ( 1 ) . Būtiski ir nodrošināt, lai jauniešiem būtu tiesības piedalīties lēmumu pieņemšanā par savu nākotni, jo pat netieša ietekme var būtiski skart jauniešus un nākamās paaudzes. Arī politikas pasākumiem, kas nav tieši vērsti uz jauniešiem vai nav uzskatāmi par daļu no tradicionālās jaunatnes politikas jomas, var būt spēcīga ietekme uz jauniešu dzīvi. Ir svarīgi piedāvāt efektīvus mehānismus, kas papildina esošos līdzdalības mehānismus un ir saskaņoti ar demokrātijas principiem un pielāgoti jauniešu vajadzībām. Tas var sekmēt labāku un efektīvāku politikas veidošanu.

1.2. EESK uzskata, ka izglītība ir viens no efektīvākajiem veidiem, kā uzrunāt jauniešus un informēt viņus par visiem iespējamajiem līdzdalības veidiem un Eiropas projekta pārstāvētajām vērtībām. Esošās programmas, kas atbalsta formālo un neformālo izglītību, piemēram, “ Erasmus+ ” un Eiropas Solidaritātes korpuss, ir sekmīgi uzlabojušas jauniešu redzējumu saistībā ar demokrātisku līdzdalību un Eiropas Savienības vērtībām un principiem.

1.3. EESK norāda, ka ir skaidri nepieciešams iesaistīt jauniešus politikas veidošanā, sekmējot viņu jēgpilnu līdzdalību jauniešiem vispiemērotākajā veidā, kam seko uzraudzība, novērtēšana un ietekmes novērtējums, lai nodrošinātu, ka politisku lēmumu pieņemšanā tiek ņemts vērā jauniešu viedoklis. Iesaistīšanās visā politikas veidošanas procesā rada uzticēšanos starp jaunajām paaudzēm un ne tikai, ļaujot tām tikt saskatītām kā būtiskām un nozīmīgām šajā procesā. Šajos procesos būtu jāiekļauj pamanāma un pārredzama komunikācija par viņu iesaistes rezultātiem. Šim elementam ir izšķiroša nozīme, lai veidotu uzticēšanos starp jauniešiem un politikas veidošanu ( 2 ) . Turklāt ļoti svarīga ir sociālā iekļaušana un grupu ar dažādām vajadzībām uzrunāšana.

1.4. EESK piekrīt, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijām var būt izšķiroša loma, iesaistot jauniešus sabiedrības problēmu risināšanā un līdz ar to nodrošinot viņu līdzdalību politikas veidošanā un demokrātiskajā procesā. Šādas organizācijas var kalpot kā tilti un atbalsta tīkli, lai palīdzētu jauniešiem sadarboties ar oficiālajām publiskajām struktūrām un nodrošinātu viņiem iespēju kļūt par aktīviem pilsoņiem. EESK atbalsta minētās organizācijas un jauniešus viņu darbībā un aicina veikt pasākumus, kas viņiem palīdzētu.

1.5. EESK mudina ES iestādes un dalībvalstis īstenot pasākumus un mehānismus, kas nodrošina, ka jaunatnes perspektīva tiek ņemta vērā visās politikas jomās, vienlaikus radot iespēju jauniešiem sniegt konsekventu ieguldījumu un ekspertzināšanas to problēmu risināšanā, ar kurām viņi saskaras. Šīm struktūrām būtu jāietver arī pārredzami un pamanāmi turpmākās pārraudzības un uzraudzības mehānismi un jāpapildina esošie jauniešu līdzdalības instrumenti, vienlaikus nesamazinot finansējumu. Jānodrošina piemēroti resursi jēgpilnai jauniešu līdzdalībai politikas veidošanā.

1.6. Jauniešu līdzdalība politikas un lēmumu pieņemšanas procesos var sekmēt labāku regulējumu un politiku, jo palīdz apzināt un izprast pašreizējās un gaidāmās tendences, kas ietekmē jauniešu un nākamo paaudžu dzīvi. Tādējādi var tikt atvieglots arī priekšlikuma autoru uzdevums, jo līdzās sekundārajiem datiem viņi var saņemt kvalitatīvus ievaddatus.

1.7. EESK vēlas uzsvērt, ka “ES jauniešu tests” ir balstīts uz ES jaunatnes stratēģijas ( 3 ) un Eiropas Jaunatnes gada galvenajiem mērķiem, taču abi parāda, cik svarīga ir jaunatnes aspektu integrēšana politikas veidošanā, kam nepieciešama starpnozaru pieeja. Tas ir arī viens no pasākumiem, kas izklāstīti ziņojumā par konferences par Eiropas nākotni galīgo iznākumu ( 4 ) , kuru konferences plenārsēdē ir apstiprinājuši visi balsošanas dalībnieki un pilsoņi. Lai Eiropas Jaunatnes gadam būtu ilglaicīga ietekme un paliekoša vērtība, jauniešiem jābūt spējīgiem vadīt pārmaiņas un veidot labāku nākotni.

1.8. EESK atzinīgi to, ka Eiropas Komisijas paziņojumā par konferences par Eiropas nākotni rezultātiem ir ietverta atsauce uz “jauniešu aptauju” ( 5 ) . Tomēr Komiteja uzsver, ka Komisijas priekšlikums nesaskan ar sākotnējā priekšlikuma mērķiem un līdzekļiem un ka tajā trūkst jēgpilnas mijiesaistes ar jaunatnes organizācijām un ekspertiem, kā arī jaunatnes integrēšanas visās politikas jomās, turklāt nav ņemta vērā politikas ilgtermiņa ietekme uz nākamajām paaudzēm. EESK uzskata, ka “ES jauniešu tests” būtu jāiekļauj labāka regulējuma rīkkopā kā atsevišķs instruments, jo nākamās paaudzes un jaunieši ir īpašas uzmanības vērti.

1.9. EESK aicina iestādes ciešāk sadarboties, lai pašreizējās veiksmīgās iniciatīvas, piemēram, ES jaunatnes dialogu, plenārsesiju “Jūsu Eiropa, jūsu lēmumi” un Eiropas Jaunatnes dienas, saskaņā ar ES jaunatnes stratēģiju savienotu ar tādām turpmākajām iniciatīvām kā “ES jauniešu tests”. Turklāt EESK izklāsta virkni priekšlikumu par jauniešu līdzdalību EESK un cenšas savā darbā ieviest “ES jauniešu testa” koncepciju.

2. Vispārīgas piezīmes

2.1. Jauniešu loma Eiropas projekta veidošanā

2.1.1. Ursula von der Leyen norāda, ka “Eiropai ir vajadzīga visa tās jaunatne” un “Mūsu Savienībai ir vajadzīga dvēsele un redzējums, kas viņus uzrunā” Jaunieši ir Eiropas projekta virzītājspēks, un viņu radošums, enerģija un entuziasms nosaka tā ilgtspēju. 2022. gads ir pasludināts par Eiropas Jaunatnes gadu, un Eiropas Komisijas priekšsēdētājanorāda, ka “Eiropai ir vajadzīga visa tās jaunatne” un “Mūsu Savienībai ir vajadzīga dvēsele un redzējums, kas viņus uzrunā” ( 6 )

2.1.2. Margaritis Schinas ir norādījis, ka “Eiropas Jaunatnes gadam būtu jārada paradigmas maiņa tajā, kā mēs jauniešus iekļaujam politikā un lēmumu pieņemšanā”. Pamatojums ir nodrošināt piekļuvi jauniešiem un dot viņiem iespēju ES projektu nevar efektīvi un pienācīgi īstenot pašreizējā demokrātiskajā vidē, neatzīstot diskursu par jauniešu politisko līdzdalību ( 7 ) demokrātiskajās tradīcijās un ģeopolitiskajos kontekstos. Eiropas Komisijas priekšsēdētājas vietnieks jautājumos par mūsu eiropeisko dzīvesziņuir norādījis, ka “Eiropas Jaunatnes gadam būtu jārada paradigmas maiņa tajā, kā mēs jauniešus iekļaujam politikā un lēmumu pieņemšanā”. Pamatojums ir nodrošināt piekļuvi jauniešiem un dot viņiem iespēju ( 8 ) iesaistīties patiesā jauniešu līdzdalībā.

2.1.3. Saskaņā ar Eirobarometra aptaujām ( 9 ) mazāk nekā puse (47 %) eiropiešu uzticas ES, un tikai 44 % par to ir pozitīvs priekšstats. Eiropas projekta nākotne ļoti lielā mērā atkarīga no tā, cik spēcīga ir jauniešu saikne ar Eiropas vērtībām un viņu vēlme pieņemt Eiropas identitāti. Jauniešu aktīvai iesaistei politiskajos un lēmumu pieņemšanas procesos ir būtiski svarīga nozīme, jo viņu nākotni noteiks šodienas lēmumi. Tādēļ būtu jāievieš līdzdalības instrumenti, lai nodrošinātu, ka jauniešu nostāja tiek ņemta vērā. Lai nodrošinātu Eiropas labklājību nākotnē, visos līmeņos ir jāstiprina līdzdalība pilsoniskajā un demokrātiskajā dzīvē, atzīstot, ka demokrātiskais briedums ietekmē ES jauniešu politiskās līdzdalības modeļus ( 10 )

2.1.4. ES iniciatīva sasaukt konferenci par Eiropas nākotni bija stimuls veicināt līdzdalības dialogu ar iedzīvotājiem visā Savienībā. Jauniešu līdzdalības pašreizējo mehānismu efektivitātes uzlabošana un jaunu mehānismu izstrāde tiek uzskatīta par veidu, kā virzīties uz priekšu. Kā ierosināts konferences par Eiropas nākotni galīgajos rezultātos, tas varētu ietvert tiesību aktu “jauniešu testu” ( 11 ) ar ietekmes novērtējumu un konsultāciju mehānismu, kurā būtu iesaistīti arī jauniešu pārstāvji ( 12 )

2.1.5. “Jauniešu tests” darbojas kā stratēģiskās prognozēšanas metode politikas veidošanai. Stratēģiskā prognozēšana ir vērtīga ideja, ko Eiropas Komisija cenšas izmantot politikas veidošanas procesā. Tā kā jaunatnes un nākamo paaudžu perspektīva ir balstīta uz tādiem principiem kā potenciālo scenāriju analīze, megatendenču analīze, scenāriju plānošana un redzējuma veidošana, ir neizbēgami, ka tā tiek aplūkota šajā satvarā. Lai gan prognozēšanas procesā tiek atzīts, ka nākotne nav iepriekš noteikta, tajā tiek savākta informācija par iespējamiem scenārijiem, un tā mērķis ir sagatavoties jauniem uzdevumiem. Paaudžu dialogs var ietvert vērtīgus instrumentus, kas nodrošina, ka izstrādātajā politikā tiek ņemtas vērā minētās tendences un nākotnes scenāriji. Veicot analīzi, kurā ņemta vērā jauniešu un nākamo paaudžu perspektīva, ir iespējams un nepieciešams sekmēt labāku un piemērotāku politiku, kas spēj risināt nākamo paaudžu uzdevumus.

2.1.6. Lai veidotu labāku politiku, kas būtu piemērota nākotnes izaicinājumiem, tajā ir jāatzīst un jāaizsargā jauniešu un nākamo paaudžu tiesības, nodrošinot, ka netiek radīta negatīva ietekme uz konkrētām paaudžu un sociālajām grupām. Šīs grupas pašlaik nereti tiek ignorētas vai uzskatītas par citu grupu sastāvdaļu, kas neatspoguļo realitāti. Tādējādi politika pienācīgi nerisina uzdevumus un veicina uzticības mazināšanos un distancēšanos no oficiālajām iestādēm.

2.2. Jēgpilnas jauniešu līdzdalības nepieciešamība

2.2.1. Jēgpilna iesaiste nozīmē varas dalīšanu, spēju pieņemt lēmumus, iesaistot citas ieinteresētās personas, un pārredzamus nosacījumus, kas ir zināmi visiem iesaistītajiem dalībniekiem. Labi izstrādāti pārskatatbildības procesi veido visu ieinteresēto personu uzticēšanos politiskajiem līdzdalības procesiem, un visas ieinteresētās personas būtu jāinformē par skaidri noteiktajiem dažādo dalībnieku pienākumiem.

2.2.2. Kopš globālās finanšu krīzes šī gadsimta pirmās desmitgades beigās jauniešu uzticēšanās publiskā sektora iestādēm ir iestrēgusi ( 13 ) , un viņu priekšstats par politisko ietekmi un pārstāvību lēmumu pieņemšanā paliek nemainīgs. Jauniešu līdzdalība demokrātiskajā dzīvē var izpausties dažādos veidos. Tomēr balsošana vietējās, valsts vai Eiropas vēlēšanās tiek uzskatīta par visefektīvāko veidu, kā panākt, lai lēmumu pieņēmēji uzklausītu viņu viedokli (39 %) ( 14 ) , savukārt to jauniešu īpatsvars, kuri uzticas šāda veida demokrātiskai līdzdalībai, joprojām ir ļoti zems. Tajā pašā laikā tiem, kuri maz interesējas par politiku, šādu attieksmi izraisa patiesas iesaistīšanās un uzticēšanās trūkums, kā arī sajūta, ka nav jēgas piedalīties, jo viņu ieguldījums netiks ņemts vērā. Viens no galvenajiem šķēršļiem jauniešu līdzdalībai ir pārliecība, ka lēmumu pieņēmēji “neieklausās tādos cilvēkos kā es” ( 15 ) . Tādējādi uzticības veicināšana un dialoga stiprināšana starp jauniešiem un publiskā sektora iestādēm ir izšķiroši svarīga, lai nodrošinātu sabiedrības gatavību un noturību pret turpmākiem satricinājumiem ( 16 )

2.2.3. Lielākā daļa (70 %) jauniešu ( 17 ) uzskata, ka viņiem nav lielas ietekmes vai nav vispār nekādas ietekmes uz svarīgiem lēmumiem, tiesību aktiem un politiku, kas skar ES kopumā. 24,8 % jauniešu ( 18 ) domā, ka viņiem nav nekādas ietekmes uz to, kādi temati tiek apspriesti sabiedriskās vai politiskās debatēs, un vēl 40,8 % apgalvo, ka viņiem nav lielas ietekmes. Turklāt divas trešdaļas respondentu uzskata: ja politiķi būtu labāk informēti par jauniešu rūpēm, jaunieši varētu vairāk ietekmēt publisko politiku, savukārt vairāk nekā 50 % no viņiem uzskata, ka šo mērķi palīdzētu sasniegt arī lielāka jaunatnes organizāciju loma politikā.

2.2.4. Jaunieši ir mainījuši savu līdzdalības veidu un tagad dod priekšroku neinstitucionalizētām politiskās iesaistīšanās formām – īpaši tādām, kas nav saistītas ar vēlēšanām ( 19 ) . Pētījumi arvien vairāk parāda, ka tas ir saistīts ar uzticēšanās mazināšanos publiskajām iestādēm un neapmierinātību ar to, kā darbojas pārstāvības demokrātija. Jauniešu netradicionālā politiskā līdzdalība ir kļuvusi arvien mainīgāka, individualizētāka un personalizētāka, un priekšroka tiek dota konkrētu jautājumu un tematu risināšanai, kā arī tiešai aktivitātei un protestiem “individuālā dzīvesveida izvēles” nozīmē ( 20 ) . Kopumā jaunieši ir politiskā ziņā ļoti motivēti. Politiskās līdzdalības eksperti, aplūkojot jautājumu par jauniešu līdzdalību, ir pārvirzījuši uzmanību no tā, vai jaunieši vēlas piedalīties, uz to, kur un kā viņi izvēlas paust savus politiskos uzskatus ( 21 ) . Ņemot vērā daudzos veidus, kā jaunieši tagad mēģina ietekmēt politikas pasākumus un veidošanu, ir skaidrs, ka ir jāņem vērā politiskās līdzdalības netradicionālais raksturs, līdzdalīga lēmumu pieņemšana, uzlaboti komunikācijas un pārredzamības mehānismi demokrātisku institūciju sistēmā. Politikas veidošana publiskās struktūrās būtu attiecīgi jāpielāgo un jāizstrādā tā, lai, pieņemot politiskus lēmumus, nodrošinātu saziņu ar visām jauniešu grupām un tās iesaistītu. Līdzdalības mehānismiem patiesībā vajadzētu būt iekļaujošiem, un tie būtu jāpaziņo tā, lai sasniegtu plašu sabiedrību un arī tos, kurus ir grūti sasniegt.

2.2.5. Jauniešu vadītas organizācijas ir attīstījušas kompetenci un zināšanas par visdažādākajām tēmām, kas saistītas ar jauniešu problemātiku. To iekļaušana politikas veidošanas procesā nodrošinās saskaņotākus un pielāgotus noteikumus un regulējumu. To atbalsta arī arvien vairāk to jauniešu, kuri pievienojas šīm organizācijām ( 22 )

2.2.6. Svarīga ir jēgpilna sadarbība ar jauniešiem. Ir jāuzlabo jauniešu līdzdalība, it īpaši risinot tādus jautājumus kā jauniešu demokrātiskās pārstāvības un jauniešu perspektīvas trūkums ārpus tradicionālās jaunatnes politikas. Jaunieši vēlas iesaistīties tādas politikas veidošanā, kas ietekmē viņu dzīvi. Paaudžu taisnīgums ( 23 ) ir veids, kā var mazināt paaudžu nevienlīdzību novecojošā sabiedrībā.

2.2.7. Esošie instrumenti jaunatnes ietekmes analīzei, piemēram, labāka regulējuma rīkkopas 31. rīks, neparedz integrēt jaunatnes aspektus un iekļaut jaunatnes organizācijas un jauniešus ar attiecīgām ekspertzināšanām, kuri spētu sniegt sistemātisku pārskatu par šiem jautājumiem jaunatnes skatījumā. Turklāt, pamatojoties uz pieejamajām publikācijām, šādi instrumenti tiek īstenoti retāk, nekā vajadzētu, ņemot vērā priekšlikumu aktualitāti un nozīmīgumu.

3. Īpašas piezīmes

3.1. “ES jauniešu tests”

3.1.1. Priekšlikuma pamatā ir trīs pīlāri: konsultācijas, ietekmes novērtējums un seku mazināšanas pasākumi ( 24 ) . Tas nodrošina satvaru politikas efektivitātes un lietderības uzlabošanai, balstoties uz jauniešu līdzdalības stiprināšanu un jauniešu iesaistīšanu politikas veidošanā, vienlaikus ņemot vērā arī neaizsargātas jauniešu grupas, piemēram, jauniešus ar invaliditāti, jauniešus, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu ( 25 ) , jauniešus, kas dzīvo attālos reģionos, utt. “ES jauniešu tests” ar dažādajiem elementiem nodrošina saskaņotu struktūru, lai izstrādātu augsti kvalitatīvu un labāku politiku, kas risina problēmas, ar kurām var saskarties nākamās paaudzes.

3.1.2. Pirmā darbība saistībā ar “ES jauniešu testu” ir noteikt turpmāko politikas priekšlikumu projektu atbilstību un ietekmi uz jauniešiem un nākamajām paaudzēm. Tas palīdzēs noteikt, vai šai gaidāmajai politikai būtu jāveic pilns “jauniešu tests”. Izmantojot kontrolsaraksta rīku, vērtētāji nosaka, vai priekšlikuma projekts patiešām attiecas uz jauniešiem un to, kā priekšlikums tieši un netieši ietekmē jauniešus un nākamās paaudzes. Ja tas tiek noteikts, “jauniešu testam” tiek uzsākti pilna apjoma apspriešanās, ietekmes novērtējuma un seku mazināšanas pasākumu posmi. Kontrolsaraksta rādītāju pamatā būtu jauniešu vajadzības un idejas, lai nodrošinātu, ka attiecīgie priekšlikumi tiek izskatīti no viņu perspektīvas skatupunkta.

3.1.3. Pēc tam attiecīgie vērtētāji rīkotu jēgpilnas apspriedes ar jaunatnes jomā iesaistītajām ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu sistemātiskas ekspertzināšanas rūpīgai analīzei. Pamatojoties uz šo darbu, vērtētāji centīsies apzināt jauniešu bažas par pārbaudāmās politikas projekta iespējamo ietekmi. Šim līdzdalības elementam jābūt pārredzamam un jādod iespēja plašam jauniešu pārstāvju, jauniešu vadītu organizāciju un jauniešu ar atbilstošām ekspertzināšanām lokam sniegt savu ieguldījumu. Tādējādi var nodrošināt sistemātisku pieeju jautājumiem, kas risināti politikas priekšlikumu projektos. Iekļaujot jaunatnes organizācijas, jauniešu pārstāvjus un jauniešus ar attiecīgām zināšanām, ietekmes novērtējums var iegūt ļoti daudzveidīgu un unikālu pamatinformāciju. Jēgpilna iesaiste dotu vērtētājiem visaptverošu pārskatu, kura pamatā būtu visaptverošas zināšanas un jauniešu kompetence. Izmantojot šo informāciju, ietekmes analīze var būt pietiekami detalizēta, lai konstatētu problēmas un aspektus, kuros politika varētu radīt traucējumus.

3.1.4. Pamatojoties uz pieejamajiem datiem, kas apkopojami visā procesā, un apspriešanās rezultātiem, vērtētāji var sagatavot ietekmes novērtējumu atbilstoši kontrolsarakstā minētajiem tematiem, kā arī sniegt prognožu analīzi nākamajām paaudzēm.

3.1.5. Ja tiek konstatēta negatīva ietekme, vērtētājam būtu jāierosina seku mazināšanas pasākumi, kas vispirms būtu vērsti uz neaizsargātās situācijās dzīvojošām grupām un nelabvēlīgā situācijā esošiem jauniešiem. Ir ieteicams, lai apspriešanās laikā vērtētāji iekļautu jautājumus par iespējamiem seku mazināšanas pasākumiem, kurus varētu iekļaut analīzē. Turpmākajos gados ir ieteicams veikt novērtējumu, lai pārraudzītu politikas ietekmi un to, kā seku mazināšanas pasākumi ir novērsuši nevēlamo ietekmi.

3.1.6. “ES jauniešu testam” nevajadzētu aizstāt patiesu sadarbību ar jauniešiem kopumā, un tam būtu jāpapildina esošie līdzdalības mehānismi.

3.1.7. Priekšlikums ir tapis pēc vairākām diskusijām ar Eiropas lielākajiem jaunatnes tīkliem, un tas ir īpaši pieminēts arī vairākos ES jaunatnes dialoga ieteikumos kopš tā (un tā priekšteča – strukturētā dialoga) izveidošanas. Jaunieši ir izteikuši stingru vēlmi pēc pārredzamas politikas veidošanas procedūras, kas ļautu jauniešiem piedalīties projektu izstrādē un pārraudzīt rezultātus.

3.1.8. Priekšlikuma pamatā ir arī MVU tests, kas ir piemērota ES līmeņa ietekmes novērtējuma instrumenta piemērs, kurš ir balstīts uz trijiem pīlāriem, proti, apspriešanos, ietekmes analīzi un seku mazināšanas pasākumiem ( 26 ) . Turklāt, tāpat kā MVU tests, arī “ES jauniešu tests” ir paredzēts kā atsevišķs instruments labāka regulējuma rīkkopā, lai uzsvērtu jauniešu lomu Eiropas nākotnes veidošanā saskaņā ar Eiropas Komisijas priekšsēdētājas paziņojumu.

3.1.9. Priekšlikuma pamatā ir jauniešu ietekmes novērtējuma instrumentu piemēri, kas jau pastāv vairākās dalībvalstīs, piemēram, Austrijā, Vācijā, Francijā, Flandrijā (Beļģija), kā arī ārpus ES, piemēram, Jaunzēlandē un Kanādā.

3.1.10. Ierosinātais ietekmes novērtējums ir risinājums, lai, domājot par politikas ietekmi, tiktu ņemtas vērā jauniešu vajadzības un cerības un lai skatījums būtu plašāks par tradicionālo jaunatnes politiku. Tikai neliela daļa Eiropas Komisijas priekšlikumu tiek analizēta jaunatnes skatījumā. Tomēr ievērojama daļa šo priekšlikumu tieši un netieši ietekmē jauniešu dzīves kvalitāti.

3.1.11. Ir ierosināts “ES jauniešu testu” iekļaut publiski pieejamajos labāka regulējuma ietekmes novērtējumos un to publicēt Eiropas Jaunatnes portālā. Taču būtu rūpīgāk jāizpēta, kurš veids ir visefektīvākais. Tomēr Komunikācijas ģenerāldirektorāts tiek mudināts to aktīvi popularizēt, lai nodrošinātu tā pamanāmību, savukārt Ģenerālsekretariātam būtu jāatbalsta tā pieņemšana dažādos ģenerāldirektorātos. “ES jauniešu testu” varētu publicēt arī tās iestādes, kuras nolemj to īstenot, tostarp EESK tīmekļa vietnē. Publicējot novērtējumu un priekšlikuma galīgo versiju, jaunatnes jomā ieinteresētās personas, kas iesaistītas apspriešanā, varēs uzzināt, kā ir ņemts vērā to ieguldījums.

3.1.12. “ES jauniešu tests” ir ierosināts kā struktūra, ko var īstenot vietējā, reģionālā un valsts līmenī kopā ar Eiropas Savienības iestādēm.

3.1.13. “ES jauniešu tests” var potenciāli uzlabot politiku, bet tā pamatā jābūt arī jēgpilniem līdzdalības mehānismiem, jo kopienu zināšanu izmantošana ir veids, kā nodrošināt efektivitāti un panākt uzlabojumus.

3.2. Jauniešu līdzdalība Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejā

3.2.1. UNFCCC Pušu konferences sanāksmē 2021. gadā, piedaloties COP26 , pirmo reizi iekļāva jaunatnes delegātu. Turklāt saistībā ar Eiropas Jaunatnes gadu EESK 2022. gada balvu pilsoniskajai sabiedrībai piešķirs par efektīvām, inovatīvām un radošām iniciatīvām, kuru mērķis ir radīt labāku nākotni Eiropas jauniešiem un kopā ar viņiem. EESK atzīst jauniešu iesaistīšanās nozīmīgumu Eiropas nākotnes veidošanā ( 27 ) , tāpēc īsteno vairākas veiksmīgas iniciatīvas, piemēram, plenārsesiju “Jūsu Eiropa, jūsu lēmumi”, Jaunatnes apaļos galdus klimata un ilgtspējas jautājumos un EESK un Eiropas Parlamenta kopīgi organizēto ES Jauniešu klimata samitu. Veicot turpmāko darbu saistībā ar EESK atzinumu NAT/788 ( 28 ) , EESK savā oficiālajā delegācijāPušu konferences sanāksmē 2021. gadā, piedaloties, pirmo reizi iekļāva jaunatnes delegātu. Turklāt saistībā ar Eiropas Jaunatnes gadu EESK 2022. gada balvu pilsoniskajai sabiedrībai piešķirs par efektīvām, inovatīvām un radošām iniciatīvām, kuru mērķis ir radīt labāku nākotni Eiropas jauniešiem un kopā ar viņiem.

3.2.2. EESK centīsies padarīt jauniešu un jaunatnes organizāciju viedokli pamanāmāku, izmantojot strukturētākus, nozīmīgākus un mērķtiecīgākus jaunatnes līdzdalības mehānismus, lai veicinātu jauniešu un jaunatnes organizāciju iekšējo iesaistīšanos EESK darbā. Tāpēc EESK vajadzētu veikt šādus pasākumus: — ieviest pārredzamus un starpnozaru koordinācijas mehānismus, lai integrētu jaunatnes perspektīvas EESK darbā un tiesību aktos; — ieviest gados jaunus ekspertus ar attiecīgām zināšanām saistībā ar svarīgākajiem atzinumiem; — saistībā ar Eiropas Jaunatnes gadu noteikt jaunatni par kopēju tematu pašiniciatīvas atzinumu rudens kārtā; — rīkot tematiskas debates ar Eiropas jaunatnes organizācijām un vietējām organizācijām, lai efektīvāk sasaistītu valstu un Eiropas perspektīvas; — EESK pētījumiem (29) ik gadu varētu atlasīt ar jaunatni saistītus tematus; — visos EESK izstrādātajos atzinumos vienmēr būtu jāņem vērā arī paaudžu perspektīva (kā tas tiek darīts attiecībā uz dzimumu perspektīvu); — veidot dinamiskas attiecības ar citām ES iestādēm, lai apzinātu jaunatnes līdzdalības mehānismus un stiprinātu informatīvus pasākumus ar jauniešiem un jaunatnes organizācijām valsts, reģionālā un vietējā līmenī; — pieņemt Eiropas Jaunatnes gada koordinācijas grupas izstrādāto rezolūciju par jauniešu iesaistīšanu EESK; — EESK tīmekļa vietnē izveidot jauniešu iesaistei veltītu cilni, lai uzsvērtu pagātnes, pašreizējās un turpmākās ar jaunatni saistītās norises, tostarp atzinumus, atklātas uzklausīšanas, pasākumus utt.; — EESK ietvaros varētu izveidot pastāvīgu struktūru, lai nodrošinātu, ka darbs ar jaunatnes iesaistīšanu EESK un citās iestādēs turpināsies arī pēc 2022. gada.

3.2.3. EESK turpinās pētīt un apsvērt iespējamos veidus, kā “ES jauniešu testa” koncepciju piemērot savā darbā, lai izstrādātu konsekventu pieeju jauniešu iesaistīšanai EESK.

3.2.4. EESK aicina Eiropas Komisiju reaģēt uz šo pašiniciatīvas atzinumu un priekšlikumu par “ES jauniešu testu” un kopīgi pārdomāt tā īstenošanu.

Briselē, 2022. gada 21. septembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Christa SCHWENG

(1) Pētījums European Youth in 2021.

(2) Influencing and understanding political participation patterns of young people, Eiropas Parlaments, 2021. gads.

(3) Eiropadomes rezolūcija par ES jaunatnes stratēģiju 2019.–2027. gadam.

(4) Konference par Eiropas nākotni, Ziņojums par galīgo rezultātu, 2022. gada maijs.

(5) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX%3A52022DC0404&qid=1660827033223.

(6) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lv/speech_21_4701.

(7) Deželan, T., Moxon, D., Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective, pētījums, 2021. gads.

(8) Barta, O., Boldt, G., Lavizzari, A., Meaningful youth political participation in Europe: concepts, patterns and policy implications, pētījums, 2021. gads.

(9) Eirobarometrs 96, 2021.–2022. gada ziema.

(10) Kitanova, M., “ Youth political participation in the EU: evidence from a cross-national analysis ”, Journal of Youth Studies, 23. sēj., Nr. 7, 2020 (materiāls saņemts 2018. gadā).

(11) https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf.

(12) Ziņojums par konferences par Eiropas nākotni galīgo rezultātu.

(13) Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations? Highlights.

(14) Eirobarometra zibensaptauja par jaunatni un demokrātiju, veikta no 2022. gada 22. februāra līdz 4. martam.

(15) European Parliament youth survey Report (Eiropas Parlaments, 2021. gada septembris).

(16) Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations? Highlights.

(17) European Parliament youth survey Report (Eiropas Parlaments, 2021. gada septembris).

(18) Youth Survey Report (Triju prezidentvalstu Vācijas, Portugāles un Slovēnijas pilnvaru termiņa laikā, 2022. gada janvāris).

(19) Youth Survey Report (Triju prezidentvalstu Vācijas, Portugāles un Slovēnijas pilnvaru termiņa laikā, 2022. gada janvāris).

(20) Youth Survey Report (Triju prezidentvalstu Vācijas, Portugāles un Slovēnijas pilnvaru termiņa laikā, 2022. gada janvāris).

(21) Deželan, T., Moxon, D., Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective, pētījums, 2021. gads.

(22) Eurobarometer on the European Year of Youth: Young Europeans are increasingly engaged, European Commission, 2022.

(23) Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations? Highlights.

(24) https://www.youthforum.org/files/Concept-Note_final.pdf un https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf.

(25) OV C 152, 6.4.2022., 27. lpp.

(26) Labāka regulējuma rīkkopa – MVU tests.

(27) SOC/706 “Eiropas Jaunatnes gads”, OV C 152, 6.4.2022., 122. lpp., un SOC/589 “Jauna ES jaunatnes stratēģija”, OV C 62, 15.2.2019., 142. lpp.

(28) OV C 429, 11.12.2020., 44. lpp.

(29) Pašlaik tiek veikts EESK pētījums par strukturētu jaunatnes iesaistīšanu – vietējā, valsts, ES un starptautiskā līmeņa paraugprakses apzināšana, lai izstrādātu nepieciešamos un piemērotos mehānismus jauniešu viedokļu uzklausīšanai.