LV    LV 
 
 
 EIROPAS  
KOMISIJA   
Briselē, 20.5.2015.  
COM(2015) 212 final  
2015/0108 (NLE)  
  
Priekšlikums  
PADOMES REGULA,  
ar ko attiecībā uz dažām zvejas iespējām groza Regulu  (ES)  2015/104   
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. PRIEKŠLIKUMA  KONTEKSTS  
Padomes Regulā  (ES) 2015/104 attiecībā uz 2015.  gadu ir noteiktas konkrētu zivju krājumu 
un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un  – attiecībā 
uz Savienības kuģiem  – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi. Šīs zvej as iespējas 
parasti tiek vairākkārt grozītas laikposmā, kad tās ir spēkā.  
2. APSPRIEŠANĀS  AR IEINTERESĒTAJĀM  PERSONĀM  UN IETEKMES  
NOVĒRTĒJUMS  
Nozvejas limitu noteikšana attiecībā uz konkrēta tipa zvejas rīkiem un slēgtu apgabalu 
noteikšana tika plaši apsp riesta ar dalībvalstīm. Dalībvalstīm tika lūgts norādīt konkrētas 
jūrasasara (labraka) zvejniecības un to, kādā veidā dalībvalstis varētu samazināt jūrasasara 
(labraka) nozvejas un mirstību attiecīgajās zvejniecībās.  
Šajā sakarībā Francija un Apvienotā Ka raliste nosauca vairākus nozvejas limitus un precizēja 
to ietekmi uz dažādajiem jūrasasara (labraka) zvejniecības dalībniekiem.  
3. PRIEKŠLIKUMA  JURIDISKIE  ASPEKTI  
Ierosināto grozījumu mērķis ir grozīt Regulu (ES)  2015/104, kā aprakstīts turpmāk.  
Starptauti skā Jūras pētniecības padome ( ICES ) 2014.  gada jūnijā nāca klajā ar zinātnisko 
ieteikumu par šo krājumu, kas kopš 2012.  gada strauji samazinās. Turklāt Zivsaimniecības 
zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) pauda viedokli, ka kopumā pašreizējie 
valstu pieņemtie jūrasasara (labraka) aizsardzības pasākumi ir izrādījušies neiedarbīgi. 
Jūrasasaris (labraks) aug lēni un dzimumbriedumu sasniedz vēlu. Šā krājuma zvejas izraisītā 
zivju mirstība patlaban ir četras reizes lielāka par līmeni, kas nodrošināt u maksimālo 
ilgtspējīgas ieguves apjomu ( MSY ). Jūrasasara (labraka) krājums Ķeltu jūrā, Lamanšā, Īrijas 
jūrā un Ziemeļjūras dienvidu daļā ( ICES  IVb, c un VIIa, d -h rajons) joprojām ir kritiskā 
stāvoklī; ciktāl iespējams, ir jāsamazina nozvejas no šā krājum a, lai stiprinātu un aizsargātu tā 
papildinājumus.  
Lai steidzami aizsargātu nārsta barus, 2015.  gada janvārī jau ir iedarbināti ārkārtas pasākumi, 
kas pieņemti saskaņā ar 12.  pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā  (ES) 
Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimn iecības politiku. Šis regulējums sniedz pagaidu 
aizsardzību; Komisija ir skaidri pateikusi, ka ārkārtas pasākumi ir tikai pirmais no trim 
pārvaldības soļiem, kuri jāsper 2015.  gadā, un kopīgi ar dalībvalstīm ir strādājusi, lai tie 
iegūtu konkrētas aprises.  Regulā  (ES) 2015/104, ar kuru nosaka zvejas iespējas, jau ir izdarīts 
pirmais grozījums, un tas attiecas uz nozvejas limitu noteikšanu atpūtas zvejā iesaistītajiem 
makšķerniekiem; tas ir otrais pārvaldības solis saistībā ar jūrasasari (labraku).  
Šis prie kšlikums ir trešais solis jeb trešā daļa no pasākumiem, kas apspriesta ar dalībvalstīm, 
kuras ir ieinteresētas šā krājuma izmantošanā. Minētie pasākumi ir mēneša nozvejas limitu 
ieviešana atsevišķiem zvejniecības dalībniekiem un aizliegums, kas nostiprina saglabāšanas 
pasākumus, kurus jau pieņēmusi Īrija, – Īrijas tiesību akti liedz Īrijas kuģiem komerciāli 
izmantot jūrasari (labraku). Līdzīga aizlieguma attiecināšana uz visiem ES kuģiem, kuri 
darbojas apgabalā, nāktu krājumam par labu; tas novērstu speciali zētās zvejas turpmāku 
attīstīšanos un pārvietošanos uz citām apgabala zonām. Tāpēc tiek ierosināts aizliegumu 
ieviest ICES  VIIa-c, g, j -k rajonā, tomēr atļaujot mazapjoma flotēm ierobežotā daudzumā 
zvejot Apvienotās Karalistes teritoriālajā jūrā. Nosakot m ēneša nozvejas limitus, zvejošanas 
apjoms būtu jāsamazina arī ICES  IVb,c un VIId,e,f,h rajonā.  
LV 3   LV Jūrasasara (labraka) nozvejas gūst daudzās zvejniecībās gan nejaušā nozvejā, gan specializētā 
zvejā. Tiek uzskatīts, ka nozveju ierobežošana galvenokārt ietekmēs  specializētās jūrasasara 
(labraka) zvejniecības un ļaus zvejniekiem pielāgot zvejas modeļus, lai samazinātu nozvejas. 
Nozvejas limiti ir izvēlēti tā, lai ļautu izkraut nejaušas nozvejas.  
LV 4   LV 2015/0108 (NLE)  
Priekšlikums  
PADOMES REGULA,  
ar ko attiecībā uz dažām zvejas iespējām groza Regulu  (ES)  2015/104  
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,  
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43.  panta 3. punktu,  
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,  
tā kā:  
(1) Starptautiskā Jūras pētniecības padome ( ICES ) 2014.  gada jūnijā nāca klajā ar 
zinātnisko ieteikumu par jūrasasara (labraka) krājumu Atlantijas okeāna 
ziemeļaustrumu daļā un apstiprināja, ka š is krājums kopš 2012.  gada strauji samazinās.  
Turklāt Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) ir 
novērtējusi jūrasasara (labraka) aizsardzībai pieņemtos valstu pasākumus un visā 
visumā atzinusi tos par neiedarbīgiem. Jūrasasaris (labraks) aug lēni un 
dzimumbriedumu sasniedz vēlu. Jūrasasara (labraka) zvejas izraisītā zivju mirstība 
Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā patlaban ir četras reizes lielāka par līmeni, kas 
nodrošinātu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu ( MSY ).  
(2) Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas  (ES) Nr.  1380/20131 
12. pantu, ar Īstenošanas Regulu  (ES) 2015/1112 Komisija ir pieņēmusi steidzamus 
pasākumus, kuru mērķis ir samazināt zvejas izraisīto zivju mirstību, ko izraisa 
pelaģiskās zvejas kuģ i, kuri zvejo no jūrasasara (labraka) nārsta bariem.  
(3) Lai samazinātu atpūtas zvejas ietekmi uz zvejas izraisīto zivju mirstību, ar Padomes 
Regulu  (ES) 2015/5233 tika grozīta Padomes Regula  (ES) 2015/1044. 
(4) Nozvejas ir jāsamazina vēl vairāk, un tādēļ būtu jānosaka mēneša nozvejas limiti 
specializētajām zvejniecībām ICES  IVb un IVc, kā arī VIId, VIIe, VIIf un VIIh rajonā. 
Mēneša nozvejas limiti būtu jāpiemēro arī Apvienotās Karalistes teritoriālajā jūrā 
ICES  VIIa un VIIg rajonā. Šādam pasākumam būtu jāļ auj zvejniekiem pielāgot 
pašreizējo zvejas modeli tā, lai novērstu jūrasasara (labraka) nozvejas, bet vienlaikus 
varētu paturēt noteiktu apjomu nejaušas piezvejas.  
                                                 
1 Eiropas Parlamenta un Padomes 2013.  gada 11.  decembra Regula  (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo 
zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr.  1954/2003 un (EK) Nr.  1224/2009 
un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr.  2371/2002 un (EK) Nr.  639/2004 un Padomes Lēmumu 
2004/585/EK (OV  L 354, 28.12.2013., 22.  lpp.).  
2 Komisijas 2015.  gada 26.  janvāra Īstenošanas regula  (ES) 2015/111, ar ko nosaka pasākumus ar mērķi 
samazināt nopietnu apdraudējumu jūrasasara (labraka) ( Dicentrarchus labrax ) krājuma saglabāšanai 
Ķeltu jūrā, Lamanšā, Īrijas jūrā un Ziemeļjūras dienvidu daļā (OV L 20, 27.1.2015., 31.  lpp.).  
3 Padomes 2015.  gada 25.  marta Regula  (ES) 2015/523, ar ko groza Regulas  (ES) Nr.  43/2014 un 
(ES) 2015/104 attiecībā uz dažām zvejas iespējām (OV  L 84, 28.3.2015., 1.  lpp.).  
4 Padomes 2015.  gada 19.  janvāra Regula  (ES) 2015 /104, ar ko 2015.  gadam nosaka konkrētu zivju 
krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā 
uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, groza Regulu (ES) Nr.  43/2014 un 
atceļ Regu lu (ES) Nr.  779/2014 (OV  L 22, 28.1.2015., 1.  lpp.).  
LV 5   LV (5) Īrijas ieviestos saglabāšanas pasākumus būtu jāpatur spēkā un jāattiecina uz visiem 
Savienības kuģiem, kuri darbojas ICES  VIIb, VIIc, VIIj un VIIk rajonā. Šie pasākumi 
būtu jāattiecina arī uz ICES  VIIa un VIIg rajonu, izņemot Apvienotās Karalistes 
suverenitātē esošos ūdeņus līdz 12  jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas.   
(6) Jūrasasara (labra ka) nozvejas būtu jāuzrauga, katru mēnesi ievācot datus no 
dalībvalstīm.  
(7) Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula  (ES) 2015/104.  
(8) Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas,  
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.  
1. pants  
 
Regu lā (ES) 2015/104 iekļauj šādu 9.a  pantu:  
“9.a pants  
 
Pasākumi attiecībā uz jūrasasari (labraku)  
1. Savienības kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā 
kuģī vai izkraut jūrasasara (labraka) daudzumus, kuri pārsniedz 2.  punktā 
noteiktos limitus un ir nozvejoti šādos apgabalos:  
a) ICES  IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf un VIIh rajonā;   
b) ICES  VIIa un VIIg rajonā Apvienotās Karalistes suverenitātē esošos 
ūdeņos līdz 12  jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas.  
2. Šā panta 1.  punkta vajadz ībām piemēro šādus nozvejas limitus:  
Zvejas rīka tips  Jūrasasara (labraka) maksimālā nozveja 
(kg), kuru kuģim atļauts gūt kalendāra 
mēnesī  
OTM vai PTM, pelaģiskais tralis ar traļu 
durvīm vai pāru pelaģiskais tralis  1500  
OTB, jebkāda tipa grunts traļi, tostarp 
dāņu/skotu vadi  1500  
Visi GN, visas dreifējošo tīklu un 
stacionāro (vairāksienu) tīklu 
zvejniecības  1000  
Visi LL, visas āķu jedu vai makšķerkāta 
āķu rindu zvejniecības  1000  
Riņķvadi  3000  
3. Savienības kuģiem, kuri kalendāra mēnesī izmanto vairāk nekā vienu zvejas 
rīku, piemēro zemāko attiecīgo nozvejas limitu, kas noteikts 2.  punktā.  
LV 6   LV 4. Nozvejas limiti, kas noteikti 2.  punktā, nav pārceļami uz citu mēnesi un nav 
nododami citam kuģim.  
5. Savienības kuģiem ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai 
izkraut jūrasasarus (labrakus), kas nozvejoti ICES  VIIb, VIIc, VIIj un VIIk 
rajonā, kā arī ICES  VIIa un VIIg rajonā Apvienotās Karalistes suverenitātē 
esošajos ūdeņos vairāk nekā 12  jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas.  
6. Dalībvalstis ne vēlāk kā 14  dienas pēc katra mēneša beigām paziņo Komisijai 
katra kuģa gūtās jūrasasara (labraka) nozvejas un norāda izmantotā zvejas rīka 
tipu.”  
2. pants  
Šī regula stājas spēkā nākamajā die nā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā 
Vēstnesī . 
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.  
Briselē,  
 Padomes vārdā — 
 priekšsēdētājs