LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 3.12.2008 
SEC(2008) 2982 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS, 
kas pievienots 
 
Priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI 
 
par pirkstu nospiedumu sal īdzināšanas sist ēmas Eurodac  izveidi, lai efekt īvi piemērotu 
Regulu (EK) Nr. […/…] [, ar ko paredz krit ērijus un meh ānismus, lai noteiktu 
dalībvalsti, kura ir atbild īga par treš ās valsts pilso ņa vai bezvalstni eka starptautisk ās 
aizsardzības pieteikuma izskat īšanu, kas iesniegts k ādā no dalībvalstīm] 
  
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums  
 
 
{COM(2008) 825 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2981}  
LV 2   LV 1. IEVADS . 
Dublinas regulas (Padomes 2003. gada 18. febru āra Regula 343/2003/EK) m ērķis ir izveidot 
skaidru un darbsp ējīgu mehānismu, lai noteiktu atbild ību par patv ēruma piepras ījumiem, kas 
iesniegti k ādā no ES dal ībvalstīm un telp ā bez kontroles pie iekš ējām robežām. Ar to tika 
paredzēts meklēt risinājumu izdevīgāko patvēruma noteikumu mekl ēšanas  parādībai, 
novēršot patvēruma proced ūru ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas t ādējādi, ka viena un t ā 
pati persona vienlaic īgi vai sec īgi iesniedz vair ākus patv ēruma pieteikumus vair ākās 
dalībvalstīs. Tās mērķis ir arī novērst tādu parādību kā “riņķojošie bēgļi" (t.i., situāciju, kad 
visas dalībvalstis apgalvo, ka t ās nav atbildīgas par patv ēruma pieteikuma izskat īšanu). 
Tādējādi Padomes 2000. gada 11. decembra Regula 2725/2000/EK par EURODAC  izveidi 
(turpmāk EURODAC  regula) st ājās spēkā 2000. gada 15. decembr ī, bet Kopienas m ēroga 
informācijas tehnolo ģijas sistēma patvēruma mekl ētāju pirkstu nospiedumu sal īdzināšanai 
sāka darbību 2003. gada 15. janv ārī.  
Dublinas  acquis īsteno visas ES dal ībvalstis, k ā arī Norvēģija un Īslande. Starptautiski 
nolīgumi par Šveices un Lihtenšteinas pievienošanos Dublinas acquis  tika parakst īti 
2008. gada 28. febru ārī un stāsies spēkā tiklīdz tās sāks piemērot Šengenas acquis . (Šajā 
Ietekmes nov ērtējumā termins “dal ībvalstis” tiek lietots attiec ībā uz visām valstīm, kas 
piemēro Dublinas acquis .) 
Komisijas dienesti veica Dublinas sist ēmas visaptverošu nov ērtējumu (turpm āk – 
novērtējuma ziņojums), aptverot EURODAC  centrālās sistēmas darb ības pirmos tr īs gadus 
(2003.-2005. gads). Nov ērtējumā ir atzīti Dublinas sist ēmas darb ības pozitīvie elementi, bet 
vienlaikus ir nor ādīti arī trūkumi un probl ēmas transpon ēšanā. 
Līdztekus nov ērtējuma ziņojumam ietekmes nov ērtējumā izmantoti vair āki citi zi ņojumi. 
DubliNet tehniskais nov ērtējums tika veikts 2005. gad ā. Eiropas datu aizsardz ības 
uzraudzītājs (turpm āk – EDAU) ir p ārbaudījis EURODAC  regulas piem ērošanu no datu 
aizsardzības viedok ļa un ir izdevis p ārskatu par p ārbaudi 2007. gada j ūlijā1, kā arī darbības 
pārskatu, kas aptver laikposmu no 2005. gada l īdz 2007. gadam2. Papildu inform ācija tika 
saņemta no dal ībvalstīm EURODAC  ekspertu komitejas san āksmes laik ā 2007. gada 4.-
5. oktobrī un pēc tam.  
Notika apspriešan ās ar Komisijas Ietekmes nov ērtējuma padomi par gal īgo Ietekmes 
novērtējuma ziņojuma projektu, un t ā sniedza atzinumu 2008. gada 26. septembr ī. Ietekmes 
novērtējuma padomes ieteikumi ir atbilst īgi ņemti vērā. 
2. PROBLĒMAS  DEFINĒŠANA 
Saskaņā ar dokumentu „Patvēruma politikas pl āns - Integr ēta pieeja aizsardz ībai visā ES 
teritorijā”3 šajā ietekmes nov ērtējumā tiek risin ātas šādas novērtējuma ziņojumā konstatētās 
problēmas.  
                                                 
1 Eurodac uzraudzības koordin ācijas grupa, P ārskats par pirmo koordin ēto pārbaudi, Brisele, 2007. gada 
17. jūlijs.  
2 Eurodac  koordinēta uzraudz ība – darbības pārskats 2005.-2007. gads, 2008. gada 21. apr īlis.  
3 COM(2008)360.  
LV 3   LV 2.1. Joprojām novērojama daktiloskopisko datu nov ēlota pārsūtīšana 
Spēkā esošajā regulā ir norādīts tikai ļoti aptuvens termi ņš, kādā daktiloskopiskie dati 
jāpārsūta uz CV – dal ībvalstīm tiek pras īts „tūlīt paņemt pirkstu nospiedumus” un „t ūlīt tos 
nosūtīt”. Nepast āvot stingram termi ņam un sankcij ām par jau t āpat aptuven ā termiņa 
neievērošanu, daž ās dalībvalstīs daktiloskopisko datu p ārsūtīšana iepriekš aizkav ējās pat par 
30 dienām, bet 2007. gad ā ilgākais kavējums bija gandr īz 12 dienas. Daž ās dalībvalstīs bijis 
vērojams niec īgs progress kopš EURODAC  uzstādīšanas, neraugoties uz regul ārajiem 
Komisijas dienestu atg ādinājumiem, kas tiek pausti darb ības gada p ārskatos un EURODAC  
ekspertu komitejas san āksmēs. Kavējumi pārsūtīšanā var radīt rezultātu, kas ir pretrun ā 
Dublinas regul ā noteiktajiem atbild ības principiem („nepareizi pozit īvie iznākumi” un 
„neiegūti pozitīvie iznākumi”, kas izskaidroti EURODAC  centrālās vienības darbības gada 
pārskatos).  
2.2. Nav iespējams atsij āt patvēruma piepras ījumus, ko iesniegušas personas, kuras 
jau bauda starptautisko aizsardz ību kādā dalībvalstī 
Saskaņā ar spēkā esošo regulu dal ībvalstīm jāpieprasa centr ālajai vien ībai liegt piek ļuvi to 
personu datiem, kuras jau ir atz ītas par bēgļiem. Ja pozit īvs iznākums tiek ieg ūts attiecībā uz 
tādas personas datiem, ku ras pirkstu nospiedumi no ņemti kā patvēruma mekl ētājam, bet kuras 
datiem vēlāk kāda dalībvalsts liedza piek ļuvi, jo atzina vi ņu par bēgli, centr ālā vienība 
pozitīvo iznākumu reģistrē statistikas nol ūkā, tomēr izcelsmes dal ībvalstij nos ūta atbildi 
“pozitīva iznākuma nav”.  
Tomēr spēkā esošā regula paredz, ka piecus gadus p ēc EURODAC darbības sākuma saska ņā 
ar attiecīgajiem L īguma noteikumiem pie ņem lēmumu par to, vai dati, kas attiecas uz 
personām, kas kādā dalībvalstī atzītas un pie ņemtas par b ēgļiem, būtu jāglabā un jāsalīdzina 
ar CAT1  vai jādzēš, tiklīdz attiecīgā persona ir atz īta un pieņemta par b ēgli.  
EURODAC  CV sav āktie statistikas dati liecina, ka kopš t ās darbības sākuma (līdz 
31.12.2007.) piek ļuve tika liegta 24 464 no 1 005 323 datiem par patv ēruma mekl ētājiem 
(2,4 %). 414 no 24 464 ir uzr ādījuši pozit īvu iznākumu, sal īdzinot ar datiem, kam liegta 
piekļuve. Tas noz īmē, ka 414 atz ītie bēgļi iesniedza otru patv ēruma pieteikumu taj ā pašā 
dalībvalstī, kura tiem pieš ķīra bēgļa statusu, vai cit ā dalībvalstī.4 Šī parādība ir pretrun ā ar 
Dublinas sist ēmas pamatprincipiem, jo, neredzot pozit īvos iznākumus gad ījumiem, kuriem 
konkrētajā brīdī piekļuve ir liegta, cit ā (vai pat taj ā pašā) dalībvalstī varētu sākt jaunu 
patvēruma proced ūru attiecībā uz personu, kas jau ir sa ņēmusi kādas dalībvalsts aizsardz ību, 
tam patērējot papildu l īdzekļus. Inform ācijai, ko dal ībvalstis var ieg ūt, noņemot piek ļuves 
aizliegumu šiem gad ījumiem, neapšaub āmi var būt noteicoš ā loma patv ēruma proced ūrā.  
2.3. Datu dzēšanas neefekt īva pārvaldība  
Saskaņā ar spēkā esošo regulu datu dz ēšana no datub āzes notiek autom ātiski attiec īgi pēc 
10 gadiem ( CAT1  gadījumā) vai 2 gadiem ( CAT2  gadījumā). Iepriekš ēja datu dz ēšana, ko veic 
izcelsmes dal ībvalsts (t.i., dal ībvalsts, kas EURODAC  centrālajā datubāzē ievadīja datus par 
                                                 
4 No patv ēruma mekl ētāja vai bēgļa viedokļa raugoties, izdev īgāko patvēruma noteikumu mekl ēšana 
teorētiski varētu palielin āt attiecīgās personas izredzes ieg ūt noteiktu aizsardz ības līmeni. Tom ēr 
jāuzsver, ka p ārvietošanās no vienas dal ībvalsts uz citu rada patv ēruma mekl ētājam finanšu izmaksas, 
kā arī stresu un nenoteikt ību. Tas, cik liel ā mērā Dublinas sist ēma faktiski attur no izdev īgāko 
patvēruma noteikumu mekl ēšanas, ir daudz ējādā ziņā atkarīgs no tā, cik kvalitat īva un kāda apjoma 
informācija tiek sniegta patv ēruma mekl ētājiem.  
LV 4   LV patvēruma mekl ētāju vai personu, kas tika aiztur ēta, nelikum īgi šķērsojot ārējo robežu) ir 
obligāta, tiklīdz tai kļūst zināms, ka datu subjekts ir ieguvis kādas dalībvalsts pilson ību (gan 
CAT1 , gan CAT2 ), un tiklīdz tai kļūst zināms, ka persona ir atstājusi dalībvalstu teritoriju  vai 
tai ir izsniegta uzturēšanās atļauja (CAT2).  
Vēl viena probl ēma saistās ar to, ka izcelsmes dal ībvalstīm bieži nav zin āms, ka cita izcelsmes 
dalībvalsts ir dz ēsusi datus , kas atbilda daktiloskopiskajiem datiem, kurus t ā kādā brīdī arī 
bija ievad ījusi EURODAC , un tādēļ attiecīgie dati b ūtu priekšlaic īgi jādzēš visām izcelsmes 
dalībvalstīm. Tādējādi tiek nopietni p ārkāpti datu aizsardz ības principi, kas paredz, ka dati 
jādzēš, kad to glab āšana vairs nav nepieciešama, un ta s izraisa šaubas par datu aizsardz ības 
pienākumu ievērošanu dal ībvalstīs.  
2.4. Neprecīzi norādītas valstu iest ādes, kurām ir piek ļuve EURODAC , tādējādi 
traucējot Komisijai un EDAU veikt uzraudz ību 
EURODAC  regulā tiek prasīts, lai dalībvalstis pazi ņotu Komisijai to iestāžu sarakstu, kur ām 
EURODAC  regulā noteiktajos nol ūkos ir piekļuve EURODAC  centrālajā datu b āzē 
ievadītiem datiem . No datu aizsardz ības viedok ļa raugoties, attiec īgo spēkā esošo noteikumu 
var uzskat īt par pārāk vispārīgu, jo dal ībvalstis var pazi ņot nenoteiktu “iest āžu” sarakstu, 
sīkāk nepreciz ējot ne to, k āda tieši ir iest ādes valsts l īmeņa kompetences b ūtība, ne attiec īgos 
departamentus. Komisija var vien īgi pieņemt zināšanai pazi ņojumus un administr ēt iestāžu 
sarakstu, bet nevar pien ācīgi pildīt savu uzraudz ības funkciju.  
Šim jautājumam vair ākkārt uzmanību pievērsis EDAU un valstu datu aizsardz ības iestādes, 
kas pauž pamatotas bažas par to, ka nav iesp ējams pareizi nov ērtēt to, vai EURODAC  regulas 
sakarā visi datu aizsardz ības noteikumi tiek piem ēroti pareizi, jo nav zin āms, kas tieši piek ļūst 
datiem katr ā dalībvalstī.  
LV 5   LV 3. POLITIKAS  MĒRĶI 
3.1. Vispārējie mērķi 
3.1.1.  Panākt, ka tiek efekt īvāk noteikts, kura dal ībvalsts ir atbild īga par patv ēruma 
pieteikumu izv ērtēšanu  
3.1.2.  Labāk risināt datu aizsardz ības probl ēmas  
3.2. Īpašie mērķi 
3.2.1.  Nodrošināt, ka pirkstu nospiedumi tiek p ārsūtīti patiešām nekavējoties 
3.2.2.  Novērst izdevīgāko patvēruma noteikumu mekl ēšanu, neapstr ādājot bēgļu patvēruma 
pieteikumus 
3.2.3.  Uzlabot datu oblig āto dzēšanu 
3.2.4.  Nodrošināt, ka Komisija, EDAU un valstu datu aizsardz ības iestādes var efekt īvi 
uzraudzīt, kā tiek pārvaldīta valstu iest āžu, kas ir nor īkotas īstenot EURODAC 
regulu, piek ļuve EURODAC datiem  
3.3. Pamatties ības 
Tika apsv ērta arī pozitīvā un negatīvā ietekme uz attiec īgajām pamatties ībām. 
Tā kā EURODAC  regula ir tehnisks instruments, ka s nodrošina dažu Dublinas regulas 
kritēriju efektīvu īstenošanu, ietekme uz pamatties ībām tika nov ērtēta attiecībā uz patvēruma 
tiesībām un personas datu aizsardz ību.  
4. VĒLAMAIS  POLITIKAS  RISINĀJUMS 
Ņemot vērā ierosināto pakārtoto politikas risin ājumu sarež ģītību, šajā kopsavilkum ā tiek 
uzskaitīti vienīgi galvenie elementi, kas veido v ēlamo politikas risin ājumu. Vēlamajā politikas 
risinājumā ietilpst gan leģislatīvie risinājumi , gan risin ājumi, kuros galven ā uzmanība 
pievērsta praktiskas sadarb ības veicin āšanai  starp dalībvalstīm. 
4.1. 1. problēma. Joproj ām novērojama daktiloskopisko datu nov ēlota pārsūtīšana  
Risinājums C) Likumdošana – prec īzāka termiņa noteikšana regul ā  
Pamatojoties uz apspriešanos ar dal ībvalstīm EURODAC  ekspertu komitejas ietvaros 
2007. gada 4.-5. oktobr ī, iespējams risin ājums varētu būt saglabāt zināmu termiņa elastīgumu, 
tomēr noteikt gal īgo termiņu. Priekšlikums redakcijai attiec ībā uz pienākumu pārsūtīt datus 
iespējami drīz, bet ne v ēlāk kā pēc noteikta dienu skaita (par kuru ir j āvienojas) var ētu būt 
risinājums nepieciešam ībai noteikt gal īgo termiņu, bet vienlaikus ar ī panākt, ka to dal ībvalstu 
sniegums, kuras pašlaik datus p ārsūta īsākā laikā nekā tas dienu skaits, par kuru vienotos k ā 
par galīgo termiņu, arī turpmāk būtu tikpat labs.  
LV 6   LV 4.2. 2. problēma. Nav iesp ējams atsij āt patvēruma piepras ījumus, ko iesniegušas 
personas, kuras jau bauda starptautisku aizsardz ību kādā dalībvalstī  
Risinājums Bb) Glab āt un iezīmēt datus, kas iepriekš iesniegti k ā CAT1  
Pēc tam, kad dal ībvalsts ir pieš ķīrusi starptautisku aizsardz ību trešās valsts pilson im, kura dati 
ir uzglabāti EURODAC kā CAT1 , CV var ētu tos iez īmēt, kas noz īmētu, ka tiek atz īts, ka 
attiecīgajai personai ir ties ības uz starptautisku aizsardz ību.  
4.3. 3. problēma. Datu dz ēšanas neefekt īva pārvaldība 
Risinājums C) Datoriz ēta inform ācija, ko sniedz CV 
Kad dalībvalsts dz ēš pirkstu nospiedumus (k ā arī citus datus, kas re ģistrēti kopā ar tiem), kas 
dod pozit īvu iznākumu, sal īdzinot ar pirkstu nospiedumiem, kurus EURODAC  ievadījušas 
citas izcelsmes dal ībvalstis, min ētajām dalībvalstīm varētu nosūtīt automātisku ziņojumu.  
4.4. 4. problēma. Neprec īzi norādītas valstu iest ādes, kurām ir piek ļuve EURODAC , 
tādējādi traucējot Komisijai un EDAU veikt uzraudz ību 
Risinājums A) Ties ību akti par pien ākumu pazi ņot Komisijai b ūtisku sīkāku 
informāciju par nor īkoto iestādi 
Tiesību akti, kas dotu Komisijai iesp ēju uzraudz īt iestāžu norīkošanu, pieprasot dal ībvalstīm 
oficiālajos pazi ņojumos sniegt s īkāku inform āciju par to, k āda tieši ir iest ādes kompetence 
valsts līmenī un kuri min ētās iestādes departamenti str ādā ar pieteikumiem saist ībā ar 
EURODAC  regulām.  
Salīdzinošās analīzes rezult ātā par vēlamo politikas risin ājumu ir atz īts politikas risin ājumu 
1C, 2Bb, 3C un 4A apvienojums.  
Vēlamais risin ājums. Politikas risin ājumu 1C, 2Bb, 3C un 4A apvienojums  
Novērtēšanas krit ēriji  Novērtēj
ums Reitinga motiv ācija un politikas risin ājuma aspekti, kas 
nepieciešami, lai pan āktu ietekmi  
Atbilstība 
Nodrošināt, ka pirkstu nospiedumi tiek 
pārsūtīti patiešām nekavējoties   √√√ Ja regulā tiks prec īzi noteikts termi ņš, dalībvalstis lab āk īstenos 
pienākumus savlaic īgi noņemt un pārsūtīt pirkstu nospiedumus, lai 
varētu pienācīgi lemt par to, kura dal ībvalsts ir atbild īga. Tā kā 
termiņš būtu konkrēts un objekt īvs, Komisijai b ūtu iespēja veikt 
pēcpasākumus attiec ībā uz dal ībvalstu pie ļautiem masveida 
kavējumiem, s ākot pret tām pārkāpuma proced ūras.  
Novērst izdev īgāko patv ēruma 
noteikumu mekl ēšanu, neapstr ādājot 
bēgļu patvēruma pieteikumus  √√√ Valstu patv ēruma iest ādēm ir būtiski zināt, ka persona jau bauda 
starptautisku aizsardz ību kādā dalībvalstī, jo tādējādi var ietaup īt 
laiku un resursus, kas nepieciešami š ādu piepras ījumu 
novērtēšanai. 
Uzlabot datu oblig āto dzēšanu 
 √√√ Kad dalībvalsts dz ēš pirkstu nospiedumus (un citus datus, kas ir 
reģistrēti kopā ar tiem), kas atbilst pirkstu nospiedumiem, kurus 
EURODAC ievadījušas citas izcelsmes dal ībvalstis, min ētajām 
dalībvalstīm tiktu autom ātiski nos ūtīts ziņojums. Š ādā veidā 
paredzēts panākt, ka dal ībvalstis efekt īvi dzēš dzēšamos datus, un 
tādējādi nekādi dati netiktu uzglab āti datubāzē ilgāk, nekā tas ir 
pamatoti.  
LV 7   LV Vēlamais risin ājums. Politikas risin ājumu 1C, 2Bb, 3C un 4A apvienojums  
Novērtēšanas krit ēriji  Novērtēj
ums Reitinga motiv ācija un politikas risin ājuma aspekti, kas 
nepieciešami, lai pan āktu ietekmi  
Nodrošināt, ka Komisija, EDAU un 
valstu datu aizsardz ības iestādes var 
efektīvi uzraudz īt, kā tiek pārvaldīta 
valstu iest āžu, kas ir nor īkotas īstenot 
EURODAC regulu, piek ļuve EURODAC 
datiem.  √√√ Tas, ka dal ībvalstis savos ofici ālajos pazi ņojumos nor ādītu 
informāciju par to, k āda tieši ir iest ādes kompetence valsts l īmenī 
un kuri iest ādes departamenti str ādā ar pieteikumiem, kas saist īti ar 
EURODAC  regulu, ļautu pien ācīgi uzraudz īt dalībvalstu darb ības 
attiecībā uz EURODAC . 
Transpon ēšanas iesp ējamība  
- Saskaņā ar esošo l īgumu √√√ Attiecībā uz vēlamo pak ārtoto risin ājumu apvienojumu nav 
paredzamas nek ādas grūtības vai riski.  
- Saskaņā ar jaunu l īgumu  √√√ Attiecībā uz vēlamo pak ārtoto risin ājumu apvienojumu nav 
paredzamas nek ādas grūtības vai riski.  
- Īstenošanas izmaksas √√√ Sal. 2. pielikums. 
5.  UZRAUDZ ĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 
Uzraudzību pār to, kā tiek īstenoti darb ības mērķi, kas aprakst īti 3.3.1. punkt ā (novērst 
„nepareizus pozit īvus iznākumus” un „neieg ūtus pozit īvus iznākumus”), 3.3.2. punkt ā 
(nodrošin āt, ka netiek apstr ādāti bēgļu patvēruma pieteikumi) un 3.3.3. punkt ā (nodrošin āt 
datu dzēšanu apst ākļos, kas paredz ēti pašreiz ējā EURODAC  regulā) jāveic, izmantojot 
statistikas datus, kurus ieg ūst EURODAC  CV. Attiec ībā uz pirmajiem diviem punktiem 
attiecīgos statistikas datus labi izveidotas prakses ietvaros jau tagad ieg ūst katru m ēnesi. 
Attiecībā uz 3.3.3. punktu v ēlamais risin ājums ietver CV darb ību, tāpēc inform ācijas 
datorizētas sniegšanas uzraudz ība tāpat neradīs nekādas problēmas. 
3.3.4. darb ības mērķa (nodrošin āt, ka Komisijai un EDAU ir zin āms, kurš konkr ēti katrā 
dalībvalstī piekļūst datiem) īstenošanu regul āri uzraudz īs Komisija. 
Turklāt, lai uzraudz ītu, vai dal ībvalstis efekt īvi ievēro pārskatīto regulu, tiek ierosin āts 
regulāri veikt nov ērtēšanu Dublinas sist ēmas kopējās novērtēšanas ietvaros. Nol ūkā stiprināt 
vēlamo pak ārtoto risin ājumu apvienojuma rezult ātus, ir paredz ēts turpmāk regulāri rīkot 
EURODAC  ekspertu san āksmes.