KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās darbībām (no 2014. gada) /* COM/2011/0831 galīgā redakcija */





1. Ievads Eiropas Zemes novērošanas programmu GMES izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes GMES Regulu (ES) Nr. 911/2010[1]. GMES ir viens no Eiropas Savienības kosmosa politikas pamatprojektiem[2] atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 189. pantam, kas nodrošina iespēju ES veikt darbības kosmosa jomā. GMES ir arī viena no programmām, kas ieviešama saskaņā ar stratēģiju gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei “Eiropa 2020”[3], un tā ir iekļauta stratēģijas “Eiropa 2020” rūpniecības politikas iniciatīvā, ņemot vērā tās sniegtos ieguvumus daudzās Savienības politikas jomās. Lai risinātu arvien pieaugošās pasaules līmeņa problēmas, Eiropai vajag savu labi koordinētu un uzticamu Zemes novērošanas sistēmu. Šī sistēma ir GMES. GMES ir ilgtermiņa programma, kuras pamatā ir partnerības starp Savienību, dalībvalstīm, Eiropas Kosmosa aģentūru (ESA) un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām Eiropā. Tā ir arī programma, kurā ES var būt lielāka nozīme starptautiskās sadarbības jomā nekā atsevišķām dalībvalstīm, īstenojot divpusēju sadarbību ar citām kosmosa izpētes valstīm vai piedaloties pasaules mēroga pasākumos Zemes novērošanas jomā (piem., Zemes novērošanas grupā). GMES ļaus labāk saprast, kā un kādā veidā mūsu planēta, iespējams, mainās un kā tas var ietekmēt mūsu ikdienas dzīvi. GMES nodrošinās, lai ES un tās dalībvalstu lēmumu pieņēmēji varētu nepārtraukti saņemt precīzus un uzticamus datus un informāciju par vides problēmām, klimata pārmaiņām un drošības jautājumiem. Šī informācija ir vajadzīga dalībvalstu un reģionālajām publiskajām iestādēm, kas atbild par politikas koncepciju un īstenošanu. Arī Komisijai ir vajadzīga šāda informācija, lai veidotu ar pierādījumiem pamatotu politiku un uzraudzību. GMES arī sekmēs ekonomikas stabilitāti un izaugsmi, veicinot komerciālus lietojumus daudzās atšķirīgās nozarēs, ko nodrošina ar pilnīgu un atklātu pieeju Zemes novērošanas datu un informācijas pakalpojumiem. No 1998. gada līdz 2013. gadam finansējumu GMES ir piešķīrusi ES un Eiropas Kosmosa aģentūra (ESA), galvenokārt programmas attīstības darbībām. Turklāt pirmais darbības finansējums tika piešķirts pārejai uz sākotnējām darbībām 2011.–2013. gadā. GMES sāks pilnībā darboties 2014. gadā. Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūcijā “Eiropas kosmosa politika — kosmosa izpētes attīstība” uzsvērta nozīme, kāda ir GMES savlaicīgai īstenošanai. Komisija savā 2011. gada 4. aprīļa paziņojumā “Virzībā uz Eiropas Savienības kosmosa stratēģiju pilsoņu interesēs”2 uzsvēra, ka svarīgi ir panākt, lai no 2014. gada GMES programma būtu pilnībā darbotiesspējīga. Konkurētspējas padome 2011. gada 31. maija sanāksmē lūdza Komisiju līdz 2011. gada beigām iesniegt priekšlikumu par darbībām un precizēt GMES pārvaldību, sākot no 2014. gada. Komisija savā paziņojumā “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020””[4] norādīja, ka, ņemot vērā ES budžeta ierobežojumus, ierosināts GMES 2014.–2020. gadā finansēt ārpus daudzgadu finanšu shēmas. Taču Komisija ir joprojām apņēmusies nodrošināt GMES izdošanos, un šajā sakarībā tā ir izstrādājusi šo paziņojumu, lai noteiktu pienācīgu pārvaldību un GMES programmas ilgtermiņa finansējumu laikposmam no 2014. gada. Ar šo paziņojumu tiks uzsāktas debates ar Eiropas Parlamentu, Padomi, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju par GMES programmas nākotni. 2. GMES: uz lietotāju orientēta Zemes novērošanas programma GMES ir Zemes novērošanas programma, kas ļauj iegūt informāciju par Zemes fizikālām, ķīmiskām un bioloģiskām sistēmām. GMES pakalpojumi sniedz priekšrocības plašam lietotāju lokam gan vietējā, gan starptautiskā līmenī. Tie ir izstrādāti, lai atbilstu lietotāju prasībām: to darbības joma tiek pakāpeniski pilnveidota, regulāri un pastāvīgi sadarbojoties ar lietotāju kopienām. Saskaņā ar GMES regulu ir izveidots Lietotāju forums, lai šai struktūrai piešķirtu oficiālu statusu. GMES sniedz būtisku informāciju, lai varētu ilgtspējīgāk pārvaldīt vidi, palielināt bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, uzraudzīt un prognozēt okeānu stāvokli un atmosfēras sastāvu, izprast klimata pārmaiņu rosinātājus un ietekmi, reaģēt uz dabas un cilvēka izraisītām katastrofām, atbalstīt attīstības politiku un stiprināt Eiropas pilsoņu drošību. Tā palīdz uzlabot lēmumu pieņemšanu un īstenot plaša mēroga Savienības politiku (transporta, lauksaimniecības, vides, enerģētikas, reģionālās politikas, humānās palīdzības, civilās aizsardzības, attīstības palīdzības trešajām valstīm u. c. jomās). Lai pielāgotos šiem daudzveidīgajiem lietojumiem, GMES arhitektūra ir balstīta uz trīs komponentēm: vienu pakalpojumu komponenti, kas sniedz informāciju vides un drošības politikas atbalstam, un divām novērojumu (kosmosa un in situ infrastruktūras) komponentēm, kas sniedz pakalpojumu darbības nodrošināšanai vajadzīgos datus. 3. ES pievienotā vērtība Eiropā pēdējos trīsdesmit gados ir veiktas būtiskas pētniecības un attīstības darbības Zemes novērošanas jomā, īstenojot valstu vai starptautiskas programmas infrastruktūras un lietojumu attīstīšanai. Tomēr pašreizējās iespējas ir nepietiekamas, jo pastāv infrastruktūras nepilnības un nav garantiju tam, ka tās būs pieejamas ilgtermiņā. Izveidojot stabilu Eiropas līmeņa politisko satvaru lietotāju kopienu veidošanai, viņu vajadzību apkopošanai un Eiropas risinājuma sagatavošanai, GMES tika izstrādāta, lai nodrošinātu vajadzīgo datu un pakalpojumu pastāvīgu sniegšanu ilgtermiņā, balstoties uz pieejamajiem resursiem. ES ieguldījumu mērķis ir novērst novērošanas nepilnības, nodrošināt piekļuvi esošajai infrastruktūrai un attīstīt funkcionālos pakalpojumus. GMES Eiropas dimensija veido apjomradītus ietaupījumus, atvieglo kopēju ieguldījumu veikšanu lielās infrastruktūrās, sekmē centienu un novērošanas tīklu koordināciju, ļauj saskaņot un salīdzināt datus, kā arī dod vajadzīgos impulsus pasaules klases izcilības centru izveidei Eiropā. Ģeotelpiskās informācijas saskaņošana un standartizācija Eiropas līmenī ir viens no lielākajiem uzdevumiem saistībā ar daudzu Eiropas politisko pasākumu īstenošanu. Vairākās vides problēmu jomās, piemēram, klimata pārmaiņu mazināšanas un attiecīgās pielāgošanās politikas jomā, ir jādomā globāli un jārīkojas vietējā mērogā. Izmantojot GMES, ES nodrošina sev autonomu piekļuvi uzticamai, izsekojamai un pastāvīgai informācijai par vidi un drošību, ar starptautiskās iniciatīvas GEOSS (Zemes novērošanas sistēmu globālās sistēmas) starpniecību sniedz savu ieguldījumu globālās novērošanas datu kopu un informācijas veidošanā un palielina savu ietekmi starptautiskās sarunās un nolīgumos, piemēram, trijās Riodežaneiro konvencijās, nolīgumā, kas stāsies spēkā Kioto protokola vietā, un citos divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos. GMES tiek uzskatīta par Eiropas ieguldījumu Zemes novērošanas sistēmu globālās sistēmas attīstībā, kas izveidota saistībā ar Zemes novērošanas grupu (GEO). 4. Izmaksas un ieguvumi Kopš programmas sākuma 1998. gadā līdz 2013. gadam ES un ESA piešķirtais finansējums GMES ir sasniedzis EUR 3,2 mljrd., kas paredzēti pakalpojumu un kosmosa un in situ infrastruktūru attīstīšanai un sākotnējām darbībām. Pakalpojumu komponentei ES ir piešķīrusi finansējumu līdz EUR 520 milj. un ESA — līdz EUR 240 milj. Kosmosa komponentei ESA ir darījusi pieejamus EUR 1,65 mljrd. un ES — EUR 780 milj. (Septītā pamatprogramma (FP7) un GMES sākotnējā darbība), tostarp piekļuvei kosmosa datiem, kas iegūti ar valstu satelītiem. Pēc 2013. gada visu GMES komponenšu pilnīgas nepārtrauktības nodrošināšana ietvers to pilnīgu izvietošanu, apkopi, attīstīšanu un uzlabošanu, un tam vajadzīgais budžets 2014.–2020. gadam ir aplēsts EUR 5,841 mljrd.[5], no kā EUR 1,091 mljrd.[6] paredzēti pakalpojumiem, EUR 350 milj.[7] — in situ komponentei un EUR 4,4 mljrd. (ESA aplēses) — kosmosa komponentei, tostarp piekļuvei papildinošām misijām. GMES izmaksas iepriekš nav bijušas pārsniegtas un visticamāk budžets netiks pārsniegts arī turpmāk, jo programmas pamatā ir sistēma, kas attiecīgā gadījumā ļauj mainīt prioritātes attiecībā uz tās dažādo komponenšu saturu un mērķiem, lai nepārsniegtu paredzētās izmaksas. Saskaņā ar izmaksu un ieguvumu analīzi[8] paredzams, ka GMES ieguvumi būs vismaz divreiz lielāki par ieguldījumu izmaksām laikposmā līdz 2020. gadam un četras reizes lielāki par izmaksām laikposmā līdz 2030. gadam. Tas rada lielas iespējas ekonomikas izaugsmei un darbavietu radīšanai, attīstot inovatīvus pakalpojumus un komerciālus lietojumus pakārotajās nozarēs. Zemes novērošana ir joma, kurā ES ir svarīga loma, ko atzīst visā pasaulē. Ja netiks nodrošināts ES ieguldījums, pastāv risks, ka tiks zaudēti vienlīdzīgi konkurences apstākļi ES dalībvalstīm un Eiropas uzņēmumiem par labu jaunietekmes valstīm (piem., Brazīlijai, Indijai, Krievijai un Ķīnai), kas veic lielus ieguldījumus Zemes novērošanā. 5. Finansējums Pamatojoties uz Komisijas paziņojumu “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020””, Komisija ir ierosinājusi, ka no 2014. gada GMES būtu jāfinansē ārpus finanšu shēmas. No iespējamo GMES finansēšanas risinājumu vidus Komisija apsvēra trīs iespējas: īpaša GMES fonda izveidi (līdzīgi Eiropas Attīstības fonda modelim), ciešākas sadarbības iespēju (kurā iesaistītu dalībvalstis, kam ir liela interese par programmu) un visbeidzot — rūpniecības nozares līdzdalības iespēju, saskaņā ar kuru atbildību un finansēšanu uzņemtos arī ekonomikas dalībnieki. Komisija savā novērtējumā neatbalsta pēdējās divas iespējas, jo, no vienas puses, ciešāka sadarbība apdraudētu programmas ES 27 dalībvalstu dimensiju un, no otras puses, kā to jau apliecinājusi Galileo projektā gūtā pieredze, privātā sektora piesaistīšana un noturēšana būs īstermiņā sarežģīta un nav saskaņā ar programmas sabiedriskā labuma dimensiju. Tāpēc ir ierosināts izveidot īpašu GMES fondu, ko veidotu visu 27 ES dalībvalstu finanšu iemaksas, pamatojoties uz nacionālo kopienākumu (NKI). Fonda pārvaldību uzticēs Komisijai. Šai nolūkā jānoslēdz nolīgums starp ES dalībvalstu valdību pārstāvjiem, tiem tiekoties Padomē. Nolīguma projekts ir šā paziņojuma I pielikumā. Fondu pārvaldīs saskaņā ar finanšu noteikumu kopumu, kas jāpieņem Padomei, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Lai nodrošinātu programmas nepārtrauktību, dažus iekšējā nolīguma noteikumus būtu provizoriski jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra, kamēr to ratificē 27 dalībvalstis. Pamatojoties uz 4. nodaļā izklāstītajām izdevumu aplēsēm, GMES darbību nodrošināšanai (2014.–2020. gadā) vajadzīgais maksimālais finansējums ir EUR 5,841 mljrd.5. 6. Pārvaldība GMES programmas pārvaldība ietver politisku koordināciju un uzraudzību, uzdevumu un budžeta vadību un īstenošanas tehnisko koordināciju. Sākot no 2014. gada, jāievieš pienācīga pārvaldības shēma, lai apmierinātu darbības posma vajadzības. 6.1. Politiskā uzraudzība un pārvaldība Uzskata, ka Komisijai arī turpmāk būtu jābūt atbildīgai Savienības vārdā par vispārējo politisko koordināciju, tostarp par starptautisku līgumu slēgšanu, apspriešanos ar lietotāju kopienām, balstoties uz pašreizējā lietotāju foruma pieredzi, darba programmu pieņemšanu, saiknes ar nozaru politiku nodrošināšanu, drošības un datu aspektu un starptautiskās sadarbības aspektu noteikšanu. Tomēr ir vajadzīgi atbilstīgi pasākumi, lai risinātu programmas pārvaldības darbību skaita pieaugumu darbības posmā, kā dēļ jāiesaista speciālisti, kurus grūti atrast Komisijas centrālajos dienestos. Jaunas aģentūras izveide dotajā termiņā netiek uzskatīta par faktiski iespējamu, tāpēc attiecīgos uzdevumus varētu deleģēt kādai no esošajām Eiropas struktūrām. Tika apspriesta iespēja vispārējās programmas pārvaldību uzticēt Eiropas Kosmosa aģentūrai, taču šāda rīcība nešķiet piemērota vairāku iemeslu dēļ: pirmkārt, ESA ir pētniecības un attīstības aģentūra; otrkārt, ESA ir kosmosa aģentūra, taču papildus darbībām kosmosā lielu GMES programmas daļu veido citas darbības; un, treškārt, ņemot vērā to, ka GMES būtu jāsniedz labums iedzīvotājiem visā ES, Komisija atbalsta Kopienas pieeju, kas aptver visas 27 dalībvalstis. Tāpēc arī, lai varētu nodrošināt turpmāku sinerģiju ar Galileo programmas pārvaldību, dažus ar programmas pārvaldību saistītus uzdevumus, piemēram, novērtēšanu, līgumu slēgšanu un turpmākās darbības, varētu deleģēt Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūrai (GSA). Ierosināts, lai Komisijas politiskā uzraudzībā programmas pārvaldības pasākumi, ko uztic Eiropas GNSS aģentūrai, neaptvertu funkcionālās darbības un lai šie pasākumi būtu cita starpā saistīti ar programmai piešķirtā finansējuma pārvaldību un uzdevumu izpildes uzraudzību. Eiropas GNSS aģentūras administratīvās izmaksas, kas saistītas ar GMES programmas pārvaldību, jāsedz no GMES fonda, kas minēts 5. nodaļā. 6.2. Darbību tehniskā koordinācija un īstenošana Lai palīdzētu Komisijai, pakalpojumu tehnisko koordināciju varētu uzticēt Eiropas struktūrām, kurām ir attiecīgas zināšanas un pieredze saistītajās jomās. Par to produktu kvalitātes kontroli un apstiprināšanu, kas saistīti ar nozaru politikas īstenošanu, arī turpmāk būs atbildīga Komisija. (1) GMES pakalpojumu komponentes darbības iekļautu: (a) funkcionālās darbības: i) globālas sistemātiskas/regulāras darbības Zemes apakšsistēmu stāvokļa uzraudzībai un prognozēšanai vietējā un pasaules līmenī, kuras jo īpaši saistītas ar jūras vides, atmosfēras un gaisa kvalitātes, zemes un klimata pārmaiņu novērošanas pakalpojumiem; ii) reģionāla/vietēja mēroga darbības, ko veic pēc pieprasījuma un kas jo īpaši ir saistītas ar ārkārtas situāciju pārvaldības, drošības un Eiropas mēroga zemes novērošanas pakalpojumiem; (b) attīstības darbības, kuru mērķis ir uzlabot pašreizējo pakalpojumu kvalitāti un veiktspēju, attīstīt jaunus pakalpojumu elementus un sekmēt lietojumu pakārtotajās nozarēs. Zemes novērošanas pakalpojuma tehnisko koordināciju var uzticēt Eiropas Vides aģentūrai (EEA). Ārkārtas situāciju pārvaldības pakalpojuma tehnisko koordināciju var uzticēt Eiropas Ārkārtas reaģēšanas centram (ERC). Atmosfēras novērošanas pakalpojuma tehnisko koordināciju var uzticēt Eiropas Vidēja termiņa laika prognožu centram (ECMWF). Citu pakalpojumu (klimata pārmaiņu, jūras vides novērošanas un drošības jomā) tehniskā koordinācija tiek sagatavota, lai nodrošinātu laicīgus un kvalitatīvus pakalpojumus atbilstīgi īpašajām vajadzībām, ko ar tiem paredzēts nodrošināt. To īstenošanā varētu iesaistīt Komisijas dienestus un citas Eiropas struktūras (piemēram, Eiropas Jūras drošības aģentūru (EMSA), Eiropas Savienības Satelītcentru (EUSC), Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX) vai Eiropas Aizsardzības aģentūru (EDA). (2) GMES kosmosa komponentes darbības iekļautu: (a) funkcionālās darbības: attiecīgās kosmosa infrastruktūras darbības (piem., Sentinel misijas); piekļuve trešo pušu misijām; datu izplatīšana; tehniskās palīdzības sniegšana Komisijai, lai apkopotu datu pakalpojumu vajadzības, noteiktu novērošanas nepilnības, sniegtu ieguldījumu jaunu kosmosa misiju specifikāciju noteikšanā. GMES kosmosa komponentes funkcionālās darbības var uzticēt: (1) Eiropas Kosmosa aģentūrai (ESA), ad interim, zemes novērošanai un konkrētu mērķa teritoriju novērojumiem, izmantojot augstas izšķirtspējas attēlus; (2) Eiropas Meteoroloģisko satelītu izmantošanas organizācijai (EUMETSAT) attiecībā uz atmosfēras un okeānu sistemātisku un globālu novērošanu. (b) attīstības darbības: jaunu kosmosa infrastruktūras elementu izstrāde un iepirkums; tehniskā atbalsta sniegšana Komisijai, lai, balstoties uz pakalpojumu prasībām, izstrādātu jaunu kosmosa misiju specifikācijas sadarbībā ar kosmosa infrastruktūras operatoriem; darbību kosmosā attīstīšanas koordinācija, tostarp izstrāde, kuras mērķis ir modernizēt un pilnveidot GMES kosmosa komponenti. Attīstības darbības var uzticēt Eiropas Kosmosa aģentūrai, tehniski iesaistot attiecīgos Eiropas Komisijas dienestus. (3) GMES in situ komponentes funkcionālās darbības iekļautu: (a) GMES pakalpojumiem paredzēto in situ datu sniegšanas koordināciju, pamatojoties uz ad hoc administratīviem nolīgumiem ar in situ operatoriem; (b) koordināciju, ko veic attiecībā uz trešo pušu in situ datu sniegšanu starptautiskā līmenī; (c) tehniskās palīdzības sniegšanu, lai, balstoties uz GMES datu pakalpojumu prasībām, izstrādātu in situ novērošanas infrastruktūras un tīklu specifikācijas; (d) sadarbību ar in situ operatoriem, lai veicinātu to attīstības darbību konsekvenci, kas saistītas ar GMES in situ komponenti. GMES in situ komponentes tehnisko koordināciju var uzticēt Eiropas Vides aģentūrai (EEA) atbilstoši tās pilnvarām. Attiecībā uz visām trīs komponentēm GMES darbību īstenošana būtu jādeleģē darbību struktūrām, izmantojot publiskā iepirkuma sistēmas, slēdzot pakalpojumu līmeņa nolīgumus vai piešķirot dotācijas, ja tas vajadzīgs. 6.3. Datu un informēšanas politika GMES datu un informācijas politika arī turpmāk balstīsies uz pilnīgas un atklātas piekļuves principu (ievērojot juridiskos un drošības ierobežojumus) un, ņemot vērā spēkā esošos tiesību aktus (piem., direktīvu par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu un INSPIRE), turpinās sasniegt Regulā Nr. 911/2010 noteiktos mērķus, proti: (1) veicināt GMES informācijas un datu lietošanu un dalīšanos ar tiem; (2) nostiprināt Zemes novērošanas pakalpojumu tirgus Eiropā, jo īpaši pakārtotajās nozarēs, lai nodrošinātu izaugsmi un jaunas darba vietas; (3) veicināt GMES datu un informācijas sniegšanas ilgtspēju un nepārtrauktību; (4) atbalstīt Eiropas pētniecības, tehnoloģijas un inovāciju nozares pārstāvjus. 7. Secinājumi Šis paziņojums tapis, atsaucoties uz Konkurētspējas padomes 2011. gada 31. maija lūgumu līdz 2011. gada beigām iesniegt priekšlikumu par darbībām un precizēt GMES pārvaldību 2014.–2020. gadā, un ar to tiek uzsāktas debates ar citām iestādēm. Tas arī rada iespējas ilgtermiņa ilgtspējīgai pārvaldībai un GMES programmas finansēšanai. Pielikums Projekts IEKŠĒJAM NOLĪGUMAM[9] starp Padomē sanākušajiem dalībvalstu valdību pārstāvjiem par Eiropas Zemes novērošanas programmas (GMES) finansēšanu saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam GMES fonda FINANŠU LĪDZEKĻI – Dalībvalstis vienojas izveidot Eiropas Zemes novērošanas programmas fondu, turpmāk — “GMES fonds”. – GMES fondu veido: (a) līdz EUR 5,841 mljrd.5, ko iemaksā dalībvalstis saskaņā ar ieguldījumu atslēgām, kas balstītas uz dalībvalstu nacionālo kopienākumu (NKI); (b) citu struktūru brīvprātīgi ieguldījumi (piem., jauno valstu, kuras pievienojas ES, trešo valstu, kuras vēlas piedalīties programmā, starptautisku organizāciju ieguldījumi un/vai citi brīvprātīgi ieguldījumi), ko var pieskaitīt a) punktā norādītajai summai. – GMES fonds ir pieejams no daudzgadu finanšu shēmas spēkā stāšanās dienas. – GMES fonda līdzekļu kopsumma attiecas uz laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. FINANŠU LĪDZEKĻU IZMANTOJUMS – GMES fonds aptver darbības šādās jomās. (a) GMES darbības: i) pakalpojumu komponente (atmosfēras novērošana, klimata pārmaiņu novērošana, lai veicinātu politiku attiecībā uz pielāgošanos tām un to ietekmes mazināšanu, ārkārtas situāciju pārvaldība, zemes novērošana, jūras vides novērošana, drošība); ii) kosmosa komponente, kas i) apakšpunktā minētajās pakalpojumu jomās nodrošina ilgtspējīgus novērojumus no kosmosa; iii) atbalsts in situ datu apkopošanai; iv) piekļuve datiem; v) pasākumi, ar kuriem rosina lietotājus izmantot pakalpojumus; vi) pasākumi, ar kuriem nodrošina infrastruktūras aizsardzību. (b) Atbalsta pasākumi, kuru mērķis ir segt izmaksas, kas saistītas ar GMES fonda plānošanu un īstenošanu. Līdzekļi atbalsta pasākumiem var segt izdevumus saistībā ar: i) sagatavošanas, turpmākajiem, uzraudzības, grāmatvedības, revīzijas un izvērtēšanas pasākumiem, kas tieši nepieciešami Komisijas pārvaldītā GMES fonda līdzekļu plānošanai un izmantošanai; ii) šo mērķu sasniegšanu, izmantojot attīstības politikas izpētes darbības, pētījumus, sanāksmes, kā arī informēšanas, izpratnes veicināšanas, apmācību un publikāciju darbības; un var segt iii) visus citus administratīvus vai tehniskas palīdzības izdevumus, kas var rasties Komisijai, pārvaldot GMES fondu. ĪSTENOŠANA – Šis nolīgums paredzēs īstenošanas kārtību attiecībā uz GMES fonda plānošanu, pārvaldību un īstenošanu, pēc iespējas saskaņojot Savienības un GMES fonda procedūras. Šajā sakarībā Padome pieņems regulu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. – Nolīgums veidos pamatu finansēšanas regulai, kurā izklāstīs noteikumus par GMES fonda izveidi un tā līdzekļu izmantošanu, un par pārskatu sagatavošanu un revīziju. Šo regulu pieņems Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. – Komisijai palīdz komiteja (“GMES komiteja”). (a) komitejā darbojas dalībvalstu valdību pārstāvji; komitejas priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis, un tās sekretariātu nodrošina Komisija; (b) GMES komiteja pieņem savu reglamentu, tostarp balsošanas noteikumus un uzdevumus, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. (c) GMES komiteja var tikties dažādos sastāvos, lai risinātu konkrētus jautājumus, jo īpaši tos, kas saistīti ar drošību (“Drošības valde”). NOBEIGUMA NOTEIKUMI – Šo nolīgumu dalībvalstis apstiprina saskaņā ar savām konstitucionālajām prasībām. Katras dalībvalsts valdība informē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātu par to procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas, lai šis nolīgums stātos spēkā. – Šis nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad pēdējā dalībvalsts paziņojusi par šā nolīguma apstiprināšanu. – Šo nolīgumu noslēdz uz tikpat ilgu laiku kā daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam. [1] OV L 276, 20.10.2010., 1. lpp. [2] COM(2011) 152 galīgā redakcija, 04.04.2011. [3] COM(2010) 2020, 03.03.2010. [4] COM(2011) 500 galīgā redakcija, 29.06.2011. [5] Cenas 2011. gadā. [6] Šādi skaitļi aprēķināti, pamatojoties uz iepriekšējiem pakalpojumiem (ar FP7 finansētie projekti). [7] Skaitļu pamatā ir EEA aplēses saistībā ar GISC projektu, ko finansē ar FP7: http://gisc.ew.eea.europa.eu/gisc-project [8] Informācija balstīta uz Booz & Company veikto GMES izmaksu un ieguvumu analīzi, galīgā redakcija, 2011. gada 19. decembris. [9] Šā pielikuma mērķis ir sniegt tikai galvenos elementus un ierosināt iekšējā nolīguma galvenos virsrakstus, pamatojoties uz pašreizējo Eiropas Attīstības fonda tipa nolīgumu (OV L 247, 9.9.2006., 32. lpp.). Tas neierobežo rezultātu sarunās ar dalībvalstīm par teksta galīgo redakciju.