EIROPAS KOMISIJA Briselē, 7.10.2020 COM(2020) 620 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI, Savienība, kurā valda līdztiesība:















ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģiskais satvars {SWD(2020) 530 final}



Kur paliek cilvēciskuma būtība, ja romi ik dienas tiek atstumti no sabiedrības, savukārt citi tiek aizturēti tikai viņu ādas krāsas vai reliģiskās pārliecības dēļ? Komisijas priekšsēdētājas Urzulas fon der Leienas runa par stāvokli Savienībā 2020. gadā Eiropai ir pienākums aizsargāt savas minoritātes pret rasismu un diskrimināciju. Mums ir jāaizstāj antičigānisms ar atvērtību un pieņemšanu, naida runa un naida motivēti noziegumi ar iecietību un cilvēka cieņas respektēšanu un iebiedēšana ar izglītošanu par holokaustu. Mums jo īpaši jāsekmē daudzveidība kā brīnišķīga dāvana, kas padara Eiropu spēcīgu un izturētspējīgu. Tāpēc Komisija aicina visas dalībvalstis pievienoties centieniem izskaust rasismu un diskrimināciju, kas smagi skar mūsu lielās etniskās romu minoritātes. Mēs mudinām dalībvalstis apņemties īstenot jauno ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģisko satvaru, lai panāktu sociālo taisnīgumu un vairāk līdztiesības visās šā vārda nozīmēs. Priekšsēdētājas Urzulas fon der Leienas, priekšsēdētājas vietnieces Veras Jourovas un komisāres Helenas Dalli paziņojums pirms romu holokausta upuru piemiņas dienas 2020. gadā I. Ievads Viena no galvenajām Komisijas prioritātēm ir tādas Savienības veidošana, kurā valda līdztiesība. ES rīcībā ir juridiskie instrumenti un visaptveroša politika, lai radītu patiesu līdztiesības Savienību. Tomēr, kā uzsvērts ES rasisma apkarošanas rīcības plānā 2020.–2025. gadam, joprojām pastāv diskriminācija rasu vai etniskās piederības dēļ. Tas jo īpaši vērojams saistībā ar romiem, kuri bieži vien paliek marginalizēti. Daudzi no aptuveni 10–12 miljoniem Eiropā dzīvojošo romu joprojām ikdienas dzīvē saskaras ar diskrimināciju, antičigānismu un sociālekonomisko atstumtību. Komisija 2011. gadā pieņēma ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam . Tās galvenie mērķi bija romu sociālekonomiskās atstumtības novēršana ES un paplašināšanās procesā iesaistītajās valstīs, veicinot vienlīdzīgu piekļuvi izglītībai, nodarbinātībai, veselības aprūpei un mājokļiem. Programmā dalībvalstis tika aicinātas izstrādāt romu integrācijas valsts stratēģijas, iecelt valsts kontaktpersonu romu jautājumos un noteikt valsts mērķus. Divus gadus vēlāk Padome pieņēma Ieteikumu par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs, kurā sniegti dalībvalstīm adresēti ieteikumi par to, kā stiprināt to valsts stratēģiju īstenošanu . Rietumbalkānu reģions brīvprātīgi saskaņoja savu politiku ar ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam. Šie divi instrumenti bija būtiski , sekmējot to, ka romu iekļaušana ir atzīta par svarīgu ES un valstu darba uzdevumu un ir mobilizēti ES politikas, tiesību un finansēšanas instrumenti. Tomēr aizvadīto desmit gadu laikā vispārējais progress romu integrācijas jomā ir bijis ierobežots, lai gan dažādās politikas jomās un valstīs šajā ziņā ir vērojamas lielas atšķirības . Lielākās sekmes ir vērojamas izglītības jomā, konkrētāk — uzlabojušies rādītāji saistībā ar priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, dalību pirmsskolas izglītībā un obligāto izglītību. Tomēr izglītības jomā ir palielinājies romu audzēkņu segregācijas gadījumu skaits. Ir samazinājies nabadzības risks un uzlabojies romu veselības stāvokļa pašnovērtējums, bet medicīniskās aprūpes segums joprojām ir ierobežots. Piekļuve nodarbinātībai nav uzlabojusies, un to romu jauniešu īpatsvars, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, pat palielinājies. Situācija mājokļu jomā joprojām ir sarežģīta, jo īpaši neatbilstošu un nošķirtu mājokļu dēļ. Pierādījumi liecina, ka ir nedaudz samazinājies to romu skaits, kuri ir saskārušies ar diskrimināciju, un ir vērojami uzlabojumi saistībā ar romu pieņemšanu vispārējā sabiedrībā. Tomēr lielas bažas joprojām rada antičigānisms, naida motivēti noziegumi un cilvēku tirdzniecība, kuras upuri bieži ir romi, jo īpaši sievietes un bērni . ES programmas attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām noslēgšana sniedz iespēju aktīvāk pievērsties šīs ieilgušās problēmas risināšanai. Tas ir vēl jo svarīgāk, jo Covid-19 pandēmija ir atklājusi, cik ārkārtīgi lielai negatīvai ietekmei uz veselību un sociālekonomisko stāvokli ir pakļautas atstumtās un marginalizētās romu kopienas. Lai drīzāk panāktu lielāku progresu, šajā paziņojumā ir izklāstīta jaunais ES stratēģiskais satvars romu jautājumos, kas veicina romu faktisku līdztiesību, sociālekonomisko iekļaušanu un jēgpilnu līdzdalību. Galvenā nozīme tajā, lai romu situācijā tiktu panāktas reālas pārmaiņas, ir dalībvalstīm, jo situācijas uzlabošanai ir nepieciešama nostiprināta politiskā apņemšanās, tomēr ES var sniegt dalībvalstīm atbalstu efektīvas pieejas izstrādē un piemērotu instrumentu nodrošināšanā. Šā stratēģiskā satvara pamatā ir iepriekšējās programmas izvērtējumā, plašā apspriešanā , valsts stratēģiju īstenošanas gada novērtējumos , kā arī iepriekšējo pasākumu ierobežotās efektivitātes iemeslu analīzē gūtie konstatējumi. Ar šo programmu tiek izpildīts Eiropas Parlamenta, Padomes un pilsoniskās sabiedrības aicinājums šajā jomā nodrošināt nostiprinātu ES iniciatīvu laikam pēc 2020. gada . Tajā ir atzīts, ka ne visi romi ir sociāli atstumti, tomēr ikviens roms var saskarties ar diskrimināciju un iespēju trūkumu. Minētā programma paredz intersekcionālu pieeju, ņemot vērā etniskās izcelsmes kombināciju ar citiem identitātes aspektiem un to, kā šī savstarpējā saistība ietekmē unikālus diskriminācijas gadījumus. ES stratēģiskais satvars romu jautājumos arī sniedz ieguldījumu vairākās citās iniciatīvās. Tā tiešā veidā sekmē ES rasisma apkarošanas rīcības plāna un Eiropas sociālo tiesību pīlāra, kā arī ANO Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu. Lai panāktu vienlīdzību un iekļaušanu, šo mērķu īstenošanai ir jāizmanto vairāk resursu un tie labāk jānovirza, kā arī jānodrošina romu kopienu, visu valdības līmeņu, nozaru un ieinteresēto personu (valstu valdību, ES iestāžu, starptautisko organizāciju, pilsoniskās sabiedrības, kā arī rūpniecības nozaru un akadēmisko aprindu) līdzdalība un partnerība. Cieša sadarbība starp Eiropas un valsts līmeni ir īpaši svarīga. ES līmenī šis stratēģiskais satvars paredz vērienīgus kopīgus uzdevumus un mērķus. Valsts līmenī dalībvalstīm būtu jāizstrādā spēcīgi valsts stratēģiskie satvari romu jautājumos, lai uzņemtos ilgtermiņa saistības un cieši sadarbotos ar ES iestādēm romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības jomā. Kā ierosināts Padomes 2016. gada secinājumos, Komisija pieņem priekšlikumu pārskatīt un aizstāt 2013. gada Padomes ieteikumu. II. Kopīgie uzdevumi romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības sekmēšanai Spēkā esošās programmas izvērtējums un secinājumi, ko uz izvērtējuma pamata izdarījusi Padome, Eiropas Parlaments un vairākas Eiropas mēroga un valsts pilsoniskās sabiedrības organizācijas , liecina par vajadzību atjaunot un stiprināt apņemšanos romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības sekmēšanai gan Eiropas, gan atsevišķu valstu līmenī. Lai novērstu pastāvīgo diskrimināciju, tostarp antičigānismu, un uzlabotu romu iekļaušanu izglītības, nodarbinātības, veselības aprūpes un mājokļu jomā, ir vajadzīga nostiprināta apņemšanās . Romi būtu jāiesaista visos posmos — no pasākumu izstrādes līdz to īstenošanai. Tajā pašā laikā šajā darbā būtu jāņem vērā romu kopienā ietilpstošo īpašo grupu daudzveidība un vajadzības. Tāpēc Komisija laikposmam līdz 2030. gadam ES līmenī ir noteikusi septiņus uzdevumus. Trīs no šiem uzdevumiem ir horizontāli un attiecas uz līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības jomu. Pārējie četri ir nozaru uzdevumi tādās jomās kā izglītība, nodarbinātība, mājokļi un veselības aprūpe. Lai šos uzdevumus efektīvi veiktu, ir jānodrošina spēja novērtēt progresu. Šā iemesla dēļ Komisija pirmo reizi ierosina kvantitatīvus ES pamatmērķus, lai pārraudzītu virzību uz iepriekš minēto uzdevumu īstenošanu. Lai gan šie mērķi paredz minimālo progresu, kas sasniedzams līdz 2030. gadam, ilgtermiņa mērķis joprojām ir faktiskas līdztiesības nodrošināšana un plaisas novēršana starp romiem un vispārējo sabiedrību. Minētie mērķi ir noteikti, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, romu kopienās veicot apsekojumus, kā arī padziļinātām apspriedēm, kurās piedalījās ES Pamattiesību aģentūra (FRA), dalībvalstis, romi un romu intereses aizstāvošās pilsoniskās sabiedrības pārstāvji. Turpmāk sniegtajās shēmās ir norādīti septiņi uzdevumi, ES līmeņa mērķi, panākamais progress un atspoguļota pašreizējā situācija.

Aplūkoti arī citi rādītāji.



III. Atjaunota un nostiprināta valsts rīcība līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības nodrošināšanai Lai īstenotu šā stratēģiskā satvara uzdevumus, ir jārīkojas gan ES, gan atsevišķu valstu līmenī. Tikai ar šādu papildinošu pieeju iespējams panākt pārmaiņas uz vietas. Jomās, kuras aptver šis satvars, galvenā kompetence ir dalībvalstīm, un ir vajadzīga strukturēta pieeja. Romu situācija dažādās valstīs atšķiras, tomēr ir jānostiprina apņemšanās un atbildība valsts līmenī, lai romu ikdienas dzīvē panāktu reālas pārmaiņas. Tas ietver pilsoniskās sabiedrības un visu attiecīgo ieinteresēto personu līdzdalību romu jautājumiem veltīto valsts stratēģisko satvaru izstrādē. Valsts rīcības pilnveidošana ar romu jautājumiem veltīto valsts stratēģisko satvaru palīdzību Dalībvalstis ir aicinātas izstrādāt, pieņemt un īstenot valsts stratēģiskos satvarus romu jautājumos, ietverot: okopīgus aspektus; ominimālās saistības, kurām būtu jāattiecas uz ikvienu; oiespējamas papildu saistības atkarībā no valsts konteksta; ovērienīgākas saistības to dalībvalstu gadījumā, kurās ir liels romu iedzīvotāju skaits. Priekšlikumi attiecībā uz šiem elementiem ir izklāstīti turpmāk tekstā. Ja iespējams, būtu jānosaka konkrēti valsts mērķi. Komisija šajā procesā nodrošinās atbalstu, sniedzot visas vajadzīgās norādes. Tā arī atbalstīs valsts pasākumus, tostarp piemērojot tiesību aktus līdztiesības jomā, integrējot romu līdztiesību, iekļaušanu un līdzdalību ES politikas iniciatīvās, izmantojot ES līdzekļus romu vajadzībām un apkarojot antičigānismu. Dalībvalstis ir aicinātas pabeigt šo valsts satvaru izstrādi līdz 2021. gada septembrim un nosūtīt tos Komisijai. Līdz ar šo paziņojumu Komisija pieņem priekšlikumu Padomes Ieteikumam par romu līdztiesību, iekļaušanu un līdzdalību, kurā ir uzskaitīti konkrēti pasākumi, kas dalībvalstīm jāveic, lai īstenotu ES uzdevumus. Tādējādi paziņojums un priekšlikums ir papildinoši. Ieteikuma priekšlikumā arī sniegtas norādes par ieinteresēto personu, tostarp valsts kontaktpersonu romu jautājumos, līdztiesības iestāžu, pilsoniskās sabiedrības, kā arī reģionālo un vietējo dalībnieku spēju un partnerību veidošanu. Tajā arī paredzētas norādes ES un valsts līdzekļu labākai izmantošanai, kā arī efektīvai romu jautājumiem veltīto valsts stratēģisko satvaru valsts līmeņa pārraudzībai, ziņošanai par tiem un to izvērtēšanai. III.1. Norādes par valsts rīcību atbilstīgi kopīgai, bet diferencētai pieejai Lai palīdzētu dalībvalstīm izstrādāt jēgpilnus un efektīvus valsts stratēģiskos satvarus romu jautājumos, Komisija ierosina virkni kopīgu aspektu, kā arī minimālās saistības attiecībā uz visiem valsts stratēģiskajiem satvariem romu jautājumos. Turklāt, tā kā romu īpatsvars, kā arī to valsts konteksts dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras, Komisija ierosina mērķorientētākas papildu saistības. Tādējādi tiek ņemts vērā, ka situācijas dalībvalstīs ir dažādas, un ir iespējams īstenot kopīgu, bet diferencētu pieeju. Pirmkārt, Komisija ierosina visos romu jautājumiem veltītajos valsts stratēģiskajos satvaros iekļaut turpmāk minētos kopīgos aspektus. üStiprināt uzsvaru uz līdztiesību, lai papildinātu iekļaušanas pieeju: Romu iekļaušanā joprojām ir būtiski risināt situāciju četrās politikas jomās (izglītība, nodarbinātība, veselības aprūpe un mājokļi), īstenojot integrētu pieeju, tomēr ir nepieciešams arī likt skaidru uzsvaru uz līdztiesību. Konkrētāk, katrā politikas jomā galvenajam uzdevumam un visaptverošai prioritātei vajadzētu būt diskriminācijas un antičigānisma novēršanai, papildinot iekļaušanas pieeju. Šim kopīgajam uzsvaram būtu jānodrošina romiem faktiska piekļuve ekonomiskajam un sociālajam taisnīgumam un vienādām iespējām. üSekmēt līdzdalību, stiprinot spējas, veidojot sadarbību un uzticēšanos: Visos politikas veidošanas posmos ir jānodrošina jēgpilna romu līdzdalība. Romu iesaistīšanās politiskajā, ekonomiskajā un kultūras dzīvē būtu jāsekmē, veicinot viņu kā pilntiesīgu sabiedrības locekļu piederības sajūtu. Romu, pilsoniskās sabiedrības un valsts iestāžu spēju stiprināšana un veidošana jānodrošina, veidojot sadarbību un uzticību starp ieinteresētajām personām un starp romiem un pārējām kopienām. üAtspoguļot romu dažādību: Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai to stratēģiskie satvari aptvertu visus to teritorijā dzīvojošos romus un atspoguļotu dažādu grupu vajadzības, izmantojot intersekcionālu pieeju. Tām būtu jāņem vērā tas, kā dažādi identitātes aspekti var darboties kopā, saasinot diskrimināciju. Dalībvalstīm būtu jāparedz kvalitatīvi un/vai kvantitatīvi mērķi, lai nodrošinātu, ka ir atspoguļota vecumu, dzimumu, seksuālās orientācijas, mobilitātes un citu personisko iezīmju dažādība. üApvienot integrēšanu un skaidru, bet neizslēdzošu uz romiem vērstu mērķplānošanu: Romu jautājumiem veltītajos valsts stratēģiskajos satvaros būtu jāapvieno integrēšana un skaidra, bet neizslēdzoša mērķplānošana, nodrošinot, ka vispārējie pakalpojumi ir iekļaujoši, un sniedzot mērķorientētu papildu atbalstu, lai veicinātu romu vidū efektīvu līdztiesīgu piekļuvi tiesībām un pakalpojumiem. Tām būtu jākalpo kā plānošanas instrumentiem attiecībā uz valsts un ES finansējuma izmantošanu uz romiem vērstas rīcības un iekļaujošas vispārējas reformas īstenošanai. üjāuzlabo mērķu noteikšana, datu vākšana, uzraudzība un ziņojumu sniegšana, Darbs pie ES līmeņa pamatmērķu un attiecīgo valsts kvantitatīvo un/vai kvalitatīvo mērķu īstenošanas var radīt reālu progresu virzībā uz romu līdztiesību, iekļaušanu un līdzdalību. Būtu regulāri jāievāc dati un jāizmanto tie ziņojumu sniegšanā un pārraudzībā, jāuzlabo pārredzamība un atbildība, kā arī jāveicina politikas pārņemšana un mācīšanās. Otrkārt, pamatojoties uz kopīgo aspektu izmantošanu, pieredzi, kas gūta saistībā ar spēkā esošo programmu (satvaru), kā arī pēc plašām apspriedēm, kas veiktas aizvadīto divu gadu laikā, Komisija aicina visas dalībvalstis iekļaut savos romu jautājumiem veltītajos valsts stratēģiskajos satvaros vismaz turpmāk uzskaitītās saistības. Valsts stratēģisko satvaru ietvaros būtu jāparedz: a)valsts atsauces vērtības un mērķi ES uzdevumu un mērķu sasniegšanai, pamatojoties uz visaptverošu vajadzību novērtējumu; b)uzdevumi un pasākumi attiecībā uz konkrētām grupām (romu bērni, sievietes, jaunieši, vecāka gadagājuma romi, romi ar invaliditāti, ES robežās ceļojoši iedzīvotāji, trešo valstu valstspiederīgie, romi bezvalstnieki), lai atspoguļotu romu dažādību, tostarp pasākumi, kuros ņemta vērā dzimumu līdztiesība, vecums un bērnu vajadzības; c)pasākumi antičigānisma un diskriminācijas novēršanai (tostarp īstenojot valsts rasisma apkarošanas rīcības plānus); d)pasākumi marginalizētu romu sociālekonomiskai iekļaušanai, jo īpaši izglītības, nodarbinātības, veselības aprūpes un mājokļu jomā; e)mērķorientētu un vispārīgu pasākumu apvienošana, ņemot vērā konkrētās vietējās problēmas un skaidri pievēršoties šķēršļiem, kas romiem liedz līdztiesīgu piekļuvi vispārējām politikas programmām; f)īpaši paredzēts budžets īstenošanai un pārraudzībai, pilnībā izmantojot sociālo inovāciju un privāto kapitālu; g)mehānismi, kas paredzēti, lai ziņotu par progresu, kas panākts virzībā uz noteiktajiem mērķiem, pārraudzītu un izvērtētu šo progresu; h)sistēma apspriedēm par politiku un sadarbībai ar romiem un romu intereses aizstāvošas pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, nozaru ministrijām, līdztiesības iestādēm, citām valsts cilvēktiesību iestādēm un pārējām ieinteresētajām personām; un i)spēju veidošana, lai sekmētu pilsoniskās sabiedrības aktīvu līdzdalību visos politikas veidošanas posmos un nodrošinātu tās līdzdalību valsts un ES platformu procesos. Valstu kontaktpersonām romu jautājumos (VKRJ) būtu: a)jāpiešķir pilnvaras, pietiekami resursi un personāls, lai nodrošinātu pastāvīgu koordinēšanu un pārraudzību; un b)regulāri jāiesniedz progresa ziņojumi un jāpiedalās Komisijas vadītā VKRJ tīkla pamatdarbībās. Treškārt, papildus šiem kopīgajiem aspektiem un minimālajām saistībām var būt svarīgi arī citi valsts pasākumi atbilstīgi konkrētās valsts kontekstam. Ar romu līdztiesību, iekļaušanu un līdzdalību saistītās problēmas ir atkarīgas no romu iedzīvotāju skaita un to īpatsvara iedzīvotāju kopskaitā, kā arī no plašāka ekonomiskā konteksta un atstumtības un diskriminācijas sekām. Šīs problēmas atšķiras arī atkarībā no tā, kur un kā romi dzīvo (lauku teritorijās, pilsētās, ir mobili vai dzīvo segregētos apvidos), kā arī atkarībā no konkrētiem aspektiem, piemēram, starpvalstu mobilitātes, migrācijas vai ar civilstāvokļa dokumentiem saistītām problēmām. Tās var tikt atspoguļotas romu jautājumiem veltītajos valsts stratēģiskajos satvaros, paredzot diferencētus uzdevumus, ieguldījumu līmeņus un politisko risinājumu veidus. Atkarībā no valsts konteksta (piemēram, datu vākšanas iespējām, mērķorientēta vai vispārēja ES finansējuma izmantošanas, romu kopienas relatīvā lieluma un konkrētajām vajadzībām) Komisija aicina dalībvalstis uzņemties papildu saistības, kā izklāstīts turpmāk. Valsts stratēģisko satvaru ietvaros būtu jāparedz arī: a)kvalitatīvi un/vai kvantitatīvi valsts mērķi attiecībā uz visiem septiņiem ES uzdevumiem un saistītajiem mērķiem (atkarībā no datu pieejamības); b)kā romu labā tiks ieguldīti ES un valsts līdzekļi un kā šajā nolūkā tiks izmantoti finanšu instrumenti; un c)kā iestāžu vai pārvaldes reformas veicinās iekļaušanu un līdztiesību. Valstu kontaktpersonām romu jautājumos (VKRJ) arī būtu jāveic valsts stratēģiskā satvara starpposma izvērtējums un pārskatīšana. Ceturtkārt, gadījumos, kad romi veido būtisku valsts iedzīvotāju daļu (t. i., krietni pārsniedzot 1 % robežu), viņu līdztiesības un iekļaušanas sekmēšana ir ne tikai būtiska pamattiesību ziņā, bet tai ir arī nepārprotama ekonomiska nozīme. Valstīs, kurās ir lielāks romu skaits, šajā grupā pieaug skolas vecuma personu un nākotnes darbaspēka īpatsvars. Progress romu sociālekonomiskās iekļaušanas jomā nevēlamas demogrāfiskās attīstības laikā varētu samazināt darbaspēka un prasmju trūkumu un sociālos izdevumus. Ieguldījumi labākas izglītības nodrošināšanā un iepriekš izslēgta darbaspēka kvalifikācijas celšana var pozitīvi ietekmēt ražīguma pieaugumu. Garantējot romu iedzīvotājiem iespēju likt lietā savu potenciālu, lai sniegtu ieguldījumu ekonomikā un sabiedrībā kopumā, visai sabiedrībai tiks nodrošināti labāki rezultāti sociālajā un ekonomikas jomā.

Šā iemesla dēļ ir vajadzīgas vērienīgākas saistības un ES atbalsts, jo īpaši ES līdzekļi gan mērķorientētai rīcībai, gan iekļaujošām vispārējām reformām. Šajā sakarā dalībvalstis, kurās ir ievērojams romu iedzīvotāju skaits, ir aicinātas pilnībā izmantot ierosināto ESF+ konkrēto uzdevumu attiecībā uz tādu marginalizētu kopienu kā romi sociālekonomiskās integrācijas sekmēšanu. Tās arī tiek mudinātas darīt vairāk, lai pieejamais finansējums faktiski sasniegtu romus. Lai to nodrošinātu, jāvāc arī dati, iedalot tos atbilstoši etniskajai piederībai un dzimumam), lai atbalstītu politikas izstrādi, pārraudzību un pārskatīšanu. Papildus minimālajām saistībām, kā arī saistībām, kas izriet no valsts konteksta, Komisija aicina dalībvalstis ar ievērojamu romu iedzīvotāju skaitu iekļaut savos romu jautājumiem veltītajos valsts stratēģiskajos satvaros vērienīgākas saistības, kā izklāstīts turpmāk. Valsts stratēģisko satvaru ietvaros būtu arī: a)jāparedz plāns vai jānosaka pasākumi antičigānisma un diskriminācijas, segregētas izglītības un mājokļu, kā arī pret romiem vērstu aizspriedumu un stereotipu (tostarp tiešsaistē) novēršanai un apkarošanai; b)reģionālā un vietējā līmenī jāpadara romu līdztiesība un iekļaušana par normu; un c)jāparedz, kā tiks ieguldīti ES un valsts līdzekļi un kā tiks izmantoti finanšu instrumenti, lai īstenotu iekļaujošu vispārēju politikas reformu un mērķorientētu rīcību. VKRJ nozīme būtu jānostiprina, lai: a)tas var izmantot īpašu komandu un institucionālās pilnvaras, kas nodrošina politisko ietekmi, efektīvu starpnozaru koordināciju un romu līdztiesības un iekļaušanas integrēšanu reģionālā un vietējā līmenī; b)(ES fondu pārvaldības iestādes) to var iesaistīt starpvaldību apspriežu par ES līdzekļu sadali romu vajadzībām koordinēšanā, kā arī to izlietojuma sistēmiskā pārraudzībā (piemēram, izmantojot pārraudzības komitejas, romu iekļaušanas ietekmes analīzes); c)tas var nodrošināt apspriešanos valsts mērogā un dialogu, kas romiem (jo īpaši jauniešiem un sievietēm) rada iespējas; un d)tas var nodrošināt, ka valsts politikas programmas un universālie pakalpojumi ir faktiski pieejami romiem, tostarp tiem, kuri dzīvo attālos lauku apvidos (piemēram, ārkārtas un vidēja termiņa pasākumi krīzes laikā, tiesību aktu reforma, politikas plānošana izglītības, nodarbinātības, veselības aprūpes, mājokļu un citās sociāli ekonomiskās iekļaušanas jomās, sociālie pakalpojumi, transports, minimālo ienākumu sistēmas, nediskriminācijas tiesību akti). Visbeidzot, izstrādājot un īstenojot valsts stratēģiskos satvarus romu jautājumos, dalībvalstīm ieteikts ņemt vērā romu iekļaušanas kopīgos pamatprincipus . 1. pielikumā ir sniegtas papildu norādes par politikas plānošanu un īstenošanu, cīnoties ar antičigānismu un nabadzību vairākās paaudzēs , veicinot romu līdzdalību un spēju veidošanu, atspoguļojot romu dažādību, kā arī apvienojot mērķorientētas un vispārējas pieejas. Tajā arī izklāstītas norādes labākai jaunu problēmu risināšanai, piemēram, saistībā ar krīžu, piemēram, Covid-19 pandēmijas, nesamērīgās ietekmes uz romiem novēršanu, digitālās iekļaušanas un vides taisnīguma nodrošināšanu. Tajā arī sniegtas norādes par to, kā uzlabot informētību par / popularizēt romu mākslu, vēsturi, kultūru, sociālo inovāciju un politiskos eksperimentus. Komisija atbalstīs dalībvalstis to romu jautājumiem veltīto valsts stratēģisko satvaru izstrādē un īstenošanā, ne tikai nodrošinot finansiālu atbalstu un veicot koordinēšanas pasākumus, piemēram, savstarpējas mācīšanās vai spēju veidošanas jomā, bet sniedzot arī metodoloģisko atbalstu un palīdzību Strukturālo reformu atbalsta programmas (SRAP) ietvaros, lai izstrādātu pārraudzības un izvērtēšanas sistēmas. Dalībvalstis var saņemt atbalstu arī no ES Pamattiesību aģentūras (FRA), līdztiesības iestādēm, citām valsts cilvēktiesību iestādēm un valsts statistikas institūtiem, lai nodrošinātu/uzlabotu regulāras datu vākšanas spējas valsts līmenī. ES atbalsts tiks pielāgots atbilstīgi dalībvalstu saistību līmenim. III.2 Ziņošana par valsts rīcību un progresu virzībā uz mērķu sasniegšanu, kā arī šīs rīcības un progresa pārraudzība Lai nodrošinātu efektīvāku datu vākšanu, ziņošanu par progresu saistībā ar abiem ES mērķiem, kā arī iepriekš ierosinātajiem valsts mērķiem un šā progresa pārraudzību, Komisija pirmo reizi ierosina izmantot rādītāju kopumu (sk. 2. pielikumu). Tas sniegtu būtisku ieguldījumu saistībā ar dalībvalstu savstarpējo mācīšanos. Šo rādītāju kopumu ir izstrādājusi FRA koordinētā darba grupa ar romiem saistīto rādītāju un ziņošanas jomā, iesaistot valstu kontaktpersonas romu jautājumos, valsts statistikas birojus un Komisiju. Tas arī sniegs iespēju ziņot par pasākumiem, kas paredzēti ierosinātajā Padomes ieteikumā. Ziņošana par valsts rīcību un tās pārraudzība tiks veikta gan ES, gan valsts līmenī. Komisija 2022. gadā izvērtēs valsts stratēģiskos satvarus romu jautājumos, novērtēs dalībvalstu apstiprinātās saistības un sniegs norādes par nepieciešamajiem uzlabojumiem. Dalībvalstis, sākot ar 2023. gadu, reizi divos gados ir aicinātas ziņot par romu jautājumiem veltīto valsts stratēģisko satvaru īstenošanu, tostarp par pasākumiem līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības veicināšanai, pilnībā izmantojot rādītāju kopumu. Ziņojumā būtu īpaši jāpievēršas valsts satvaros paredzēto saistību izpildei, tostarp attiecīgā gadījumā valsts mērķu sasniegšanai. Šie ziņojumi būtu jādara publiski pieejami, lai uzlabotu pārredzamību un sekmētu politikas apgūšanu. Stratēģiskie satvari un izstrādātie ziņojumi arī būtu jāapspriež valstu parlamentos. Komisija prasa, lai ES Pamattiesību aģentūra (FRA), sākot no 2020. gada, veiktu regulāru apsekojumu par romiem atbilstīgi četru gadu cikliem ar mērķi nodrošināt vajadzīgos pamatdatus, vidusposma un noslēguma datus pārmaiņu novērtēšanai. FRA ir arī aicināta atbalstīt dalībvalstu datu vākšanas un ziņošanas darbu, tostarp izmantojot darba grupu ar romiem saistīto rādītāju un ziņošanas jomā, kā arī sniegt informāciju Komisijas veiktās valsts progresa pārraudzības un analīzes vajadzībām. Valsts ziņojumi kopā ar pilsoniskās sabiedrības sniegto ieguldījumu un FRA datiem kalpos par pamatu Komisijas periodiskajiem pārraudzības ziņojumiem, kas tiks publicēti reizi divos gados. Komisija arī veiks ES stratēģiskā satvara romu jautājumos starpposma un ex-post izvērtējumu. IV. ES rīcība Dalībvalstīm ir galvenā nozīme, lai uz vietas panāktu pārmaiņas romu labā. ES rīcība un atbalsts papildinās valstu centienus sekmēt virzību uz ES uzdevumu un mērķu izpildi līdz 2030. gadam. IV.1. ES tiesību aktu izpilde Pret romiem vērstā antičigānisma un diskriminācijas novēršanas pasākumu pamatā ir spēkā esošais ES tiesiskais regulējums, tostarp Līgumos izklāstītie vispārējie nediskriminācijas un līdztiesības principi, kas ir apstiprināti ES Pamattiesību hartā, kā arī Rasu vienlīdzības direktīvā un Padomes Pamatlēmumā par cīņu pret rasismu un ksenofobiju . Kā uzsvērts ES rasisma apkarošanas rīcības plānā 2020.–2025. gadam, lai izveidotu visaptverošu sistēmu aizsardzībai pret diskrimināciju, pirmkārt un galvenokārt ir efektīvi jāpanāk tiesiskā regulējuma izpilde, lai nodrošinātu, ka praksē tiek ievērotas individuālās tiesības un pienākumi. Šis darbs neattiecas tikai uz romiem, tomēr sniegs tiešu labumu romu kopienām. Komisija turpinās pārraudzīt un nodrošināt Rasu vienlīdzības direktīvas īstenošanu, izmeklējot sistemātiskas diskriminācijas gadījumus un vajadzības gadījumā ierosinot pārkāpuma procedūras, lai veicinātu izmaiņas valsts tiesiskajā regulējumā un politikā. Pēdējo gadu laikā īpaša uzmanība tika veltīta romu bērnu diskriminācijai izglītības jomā. Komisija sniegs norādes un nodrošinās apmācību, kā arī piedāvās finansiālu atbalstu līdztiesības datu vākšanai, kā arī efektīvai direktīvas īstenošanai un izpildei, tostarp pārstāvot cietušo intereses. Kā norādīts ES rasisma apkarošanas rīcības plānā, Komisija ziņos par direktīvas piemērošanu 2021. gadā un papildinās to ar citiem iespējamiem tiesību aktiem līdz 2022. gadam. Turklāt Komisija turpinās atbalstīt līdztiesības iestāžu darbu, kurā augsta prioritāte ir piešķirta centieniem panākt uzlabojumus romu situācijā un pieredzē. Komisija pārraudzīs Komisijas Ieteikuma par līdztiesības iestāžu standartiem īstenošanu. Līdztiesības iestāžu nozīme un neatkarība, kā arī iespējamā vajadzība pieņemt jaunus tiesību aktus, lai stiprinātu šo iestāžu ietekmi, būs būtiska tēma 2021. gada ziņojumā. Komisija arī turpinās darbu, lai novērstu un apkarotu rasismu un ksenofobiju, jo īpaši ar FRA atbalstu nostiprinot naida motivētu noziegumu reģistrēšanu un ziņošanu par tiem, uzlabotu tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku apmācību stratēģijas, kā arī stiprinātu atbalstu naida motivētu noziegumu upuriem. Saskaņā ar FRA sniegto informāciju liels skaits romu saskaras ar naida izraisītu aizskaršanu (30 % respondentu bija romu izcelsmes iedzīvotāji). Komisija atkārtoti uzsver apņemšanos nodrošināt pilnīgu un pareizu Padomes Pamatlēmuma par cīņu pret rasismu un ksenofobiju transponēšanu un īstenošanu un vajadzības gadījumā ierosināt pārkāpuma procedūras . Antičigānisma apkarošanas priekšnosacījums ir minimālo standartu attiecībā uz kriminālatbildības noteikšanu par naida runu, holokausta attaisnošanu, noliegšanu vai banalizēšanu pilnīga un pareiza transponēšana dalībvalstu tiesiskajā regulējumā. Romus, tāpat kā citus cilvēkus ar rasu vai etnisko piederību minoritātei, skar naida runa tiešsaistē, un antičigānisms ir viens no visbiežāk ziņotajiem naida runas iemesliem. Komisija turpinās sadarboties ar IT uzņēmumiem, lai apkarotu nelikumīgu naida runu tiešsaistē, kā arī vērstos pret naida runu citās sociālo plašsaziņas līdzekļu platformās. Pamatlēmumu papildina Cietušo tiesību direktīva, kuras mērķis cita starpā ir nodrošināt taisnīgumu, aizsardzību un atbalstu naida motivētu noziegumu un naida runas upuriem. ES stratēģijā par cietušo tiesībām (2020.–2025. gads) ir aplūkotas naida motivētu noziegumu upuru, tostarp romu, īpašas vajadzības . IV.2. Romu līdztiesības jautājumu integrēšana ES politikas iniciatīvās, kā arī ES līdzekļu izmantošana romu labā Romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības integrēšana visās attiecīgajās Komisijas iniciatīvās būs būtisks faktors šajā stratēģiskajā satvarā paredzēto uzdevumu sasniegšanai. Izstrādājot politikas programmas — no sociālekonomiskas iekļaušanas līdz mākslīgajam intelektam, no zaļā kursa līdz digitālajai iekļaušanai, no naida runas apkarošanas līdz migrācijas politikas programmām —, līdztiesības dimensijas integrēšana arī ietver arī vajadzību nodrošināt, ka ES un valsts politikas programmas kalpo visu romu iedzīvotāju interesēm. Komisijas iekšējā darba grupa līdztiesības jautājumos, veicot pasākumus, lai veicinātu visu iedzīvotāju līdztiesību visās šī vārda nozīmēs, centīsies nodrošināt, lai cīņa ar diskrimināciju rasu vai etniskās piederības dēļ un tās savstarpējā saistība ar citiem diskriminācijas iemesliem tiktu integrēta visās ES politikas programmās, tiesību aktos un finansējuma programmās. Īstenojot ES rasisma apkarošanas rīcības plānu 2020.–2025. gadam, vienmēr tiks ņemta vērā romu perspektīva. Norādes un apmācības par integrēšanu nodrošinās atbalstu visiem, kas ir iesaistīti līdztiesības perspektīvas integrēšanā ikvienā ES intervenču posmā, un Komisijas politikas cikla ietvaros tiks veicināta aktīvāka apspriešanās ar romus pārstāvošajām organizācijām. Komisijas iekšējā darba grupa romu jautājumos turpinās iesaistīt dažādus Komisijas dienestus atšķirīgos līmeņos galvenajās prioritārajās jomās, piemēram, saistībā ar efektīvu ES finansējuma izmantojumu romu līdztiesības un iekļaušanas sekmēšanai.

Next Generation EU ietvaros jaunais Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošinās atbalstu ieguldījumiem un reformām, kas ir būtiskas noturīgas atveseļošanas īstenošanai, kā arī sekmēs ekonomisko un sociālo noturību un kohēziju. Lai saņemtu atbalstu, dalībvalstīm būs jāizstrādā atveseļošanas un noturības plāni krīzes ekonomiskās un sociālās ietekmes novēršanai, digitālās un zaļās pārkārtošanās, kā arī Eiropas pusgada ietvaros konkrētām valstīm adresētos ieteikumos noteiktās attiecīgās prioritātes.

Šis atbalsts sniegs dalībvalstīm iespējas veicināt marginalizēto grupu, tostarp romu un citu cilvēku ar rasu vai etnisko piederību minoritātei, iekļaušanu. Komisijas priekšlikumi par daudzgadu finanšu shēmu paredz sekmēt romu iekļaušanu un diskriminācijas novēršanu, jo īpaši izmantojot Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+), Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA). Komisija 2019. gadā vairākos Eiropas pusgada ietvaros izstrādātos ziņojumos par konkrētām valstīm uzsvēra romu iekļaušanas nozīmi; tas ir jāatspoguļo un jārisina 2021.–2027. gada programmās. Komisijas priekšlikumi kopīgo noteikumu, ESF+, ERAF un ELFLA regulām: üparedz finansiālu atbalstu romu jautājumiem veltīto valsts stratēģisko satvaru un pasākumu īstenošanai, tostarp cilvēkresursiem, infrastruktūrai un spēju veidošanas pasākumiem; üparedz, ka visām programmām jāveicina vienādas iespējas visiem, nepieļaujot diskrimināciju dzimuma, rasu vai etniskās piederības, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ visā šādu programmu un darbību sagatavošanas, īstenošanas, pārraudzīšanas un izvērtēšanas gaitā; ünosaka prasību 2021.–2027. gada periodā īstenot tematiskos (valsts stratēģiskās politikas satvars sociālajai iekļaušanai un nabadzības mazināšanai) un horizontālos (Pamattiesību harta) izpildes nosacījumus; ünosaka prasību, ka vismaz 25 % ESF+ resursu jāsekmē sociālā iekļaušana, nodrošinot, lai minimālā summa būtu paredzēta vislielākajā trūkumā esošajiem iedzīvotājiem; un üuzsver “partnerības principu”, t. i., visu attiecīgo ieinteresēto personu, tostarp struktūru, kas darbojas sociālās iekļaušanas, nediskriminācijas un pamattiesību jomā, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, līdzdalību programmu un partnerības nolīgumu izstrādē un īstenošanā, kā arī pārraudzības komitejās. Tā kā lielāko daļu ES budžeta īsteno dalībvalstis atbilstīgi dalītas pārvaldības principam, tām ir svarīga nozīme valsts politikas izstrādē un finanšu programmu iespējami aktīvāka izmantojuma nodrošināšanā, lai atbalstītu romus. Tāpēc Komisija aicina dalībvalstis novirzīt daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2021.–2027. gadam un iniciatīvas Next Generation EU ietvaros pieejamos līdzekļus problēmu risināšanai un romu vajadzību nodrošināšanai, tādējādi izpildot apņemšanās, kas paredzētas romu jautājumiem veltīto valsts stratēģisko satvaru ietvaros. Komisijas mērķis būs nodrošināt, lai Eiropas pusgadā noteiktās konkrēto valstu problēmas tiktu pienācīgi atspoguļotas plānotajos partnerības nolīgumos un lai ar darbības programmu starpniecību tiktu īstenoti līdztiesību un iekļaušanu veicinoši pasākumi. Komisija rūpīgi pārraudzīs, lai šajās dalībvalstīs būtu spēkā dubultstratēģija, kas, no vienas puses, paredz iekļaujošu pakalpojumu nodrošināšanu un, no otras puses, mērķorientētas programmas, kas ir vērstas uz marginalizētām romu kopienām, un lai šī dubultstratēģija būtu atspoguļota 2021.–2027. gada plānošanas dokumentos. Komisijas ierosinātie izpildes nosacījumi, kas ir piemērojami konkrētiem ES fondiem 2021.–2027. gadā, paredzēti ar mērķi nodrošināt pamattiesību ievērošanu, kā arī romu līdztiesību, iekļaušanu un līdzdalību. Lai uzlabotu ar romiem saistītu intervenču efektivitāti un lietderību, Komisija atbalstīs starpvalstu mācības gan saistībā ar politiku, gan finansējumu, piemēram, izmantojot EURoma vadošo iestāžu tīklu un valstu kontaktpersonas romu jautājumos. Marginalizētu grupu, tostarp romu, sociālekonomisko iekļaušanu var veicināt, arī izmantojot programmas InvestEU sociālajiem ieguldījumiem un prasmēm veltīto sadaļu. Tas iespējams, īstenojot inovatīvas finansējuma piešķiršanas pieejas, piemēram, obligācijas, kurām ir sociāla ietekme, kā arī uz rezultātiem vērstus projektus, tostarp apvienojot tos ar ES dotācijām un/vai finanšu instrumentiem nozaru programmu ietvaros vai kombinējot dažādas ES finansējuma plūsmas. Komisija īstenos mērķorientētas izmēģinājuma iniciatīvas, lai pārbaudītu un demonstrētu darba pieejas konkrētiem iekļaušanas aspektiem (mājokļi, nodarbinātība, sociālā drošība), izmantojot inovatīvas finansēšanas pieejas, kuras varētu iekļaut/paplašināt vai kopēt plašākās programmās valsts vai ES līmenī. Dalībvalstis, izmantojot tehniskā atbalsta instrumentu, varēs lūgt tehnisko atbalstu, lai integrētu romu līdztiesību politikas veidošanas vai reformu procesos. IV.3. ES rīcība un atbalsts romu līdzdalības, iekļaušanas un daudzveidības veicināšanai ES rasisma apkarošanas rīcības plānā 2020.–2025. gadam Komisija apņēmās rādīt piemēru kā iestāde, veicot pasākumus, lai ievērojami uzlabot Komisijas darbinieku reprezentativitāti, veicot pasākumus, kas ir vērsti uz pieņemšanu darbā un atlasi. Veicot šos pasākumus, Komisija nodrošinās, lai tie attiektos uz romiem. Komisija aicina pārējās ES iestādes veikt pasākumus, lai veicinātu daudzveidību un iekļaušanu to attiecīgajās darba vietās. Komisija organizēs regulāras tikšanās ar dalībvalstu pārstāvjiem un ES līmeņa pilsonisko sabiedrību, kā arī starptautiskajām organizācijām, paredzot lielākas savstarpējās mācīšanās pilnvaras. Tā arī nodrošinās regulāru informācijas apmaiņu starp ieinteresētajām personām. Komisija 2021.–2027. gadā turpinās organizēt kohēzijas politikai veltītas tikšanās ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām (“strukturālais dialogs”). Tā arī rīkos slēgtas dialoga tikšanās ar romu pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai apspriestu ar kohēzijas politiku saistītās norises. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta priekšlikumu Komisija sāks jaunu romu pilsoniskās sabiedrības spēju veidošanas ciklu, lai nodrošinātu koordinētu neatkarīgu pilsonisko pārraudzību un ziņojumu sniegšanu, pamatojoties uz secinājumiem, kas gūti projektā “Roma Civil Monitor” (2017.–2020. gadā). Koordinēti neatkarīgi pilsoniskās pārraudzības ziņojumi ir plānoti atbilstīgi divu gadu cikliem, sākot no 2022. gada. Komisija centīsies maksimāli palielināt ES romu iekļaušanas platformas ietekmi, pulcējot valstu valdību, ES, starptautisko organizāciju un romu pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, kā arī nosakot par mērķi veicināt sadarbību un pieredzes apmaiņu. Tā organizēs valsts stratēģisko satvaru tematisku, valsts un reģionāla līmeņa pārskatīšanu, pamatojoties uz romu pilsoniskās sabiedrības pārraudzības projektā gūtajiem un valsts pārraudzības ziņojumos atspoguļotajiem konstatējumiem. Komisija, piešķirot finansējumu valsts romu platformām, sekmēs šo platformu reformas, jo īpaši nodrošinot, lai tās efektīvāk pārstāvētu valsts romu iedzīvotājus. Šajās platformās būtu jāiekļauj jaunas ieinteresētās personas (piemēram, bērnu tiesību organizācijas, privātais sektors), lai radītu iespēju apgūt jaunas zināšanas, izmantotu sociālās inovācijas sniegtās iespējas, mainītu mentalitāti un īstenotu paliekošas sociālās pārmaiņas. Lai veicinātu romu, jo īpaši sieviešu un jauniešu, aktīvu līdzdalību, būtu jāievēl platformas pārstāvis, tādējādi nodrošinot starptautisku tīklu veidošanu starp valsts un Eiropas romu platformām, un romu jauniešiem būtu jāpiedāvā īpaši izveidotas stažēšanās vai jaunāko darbinieku vietas ar valsts romu platformu īstenošanu saistītās valsts struktūrās. Lai sekmētu savstarpēju mācīšanos un politikas pārņemšanu, būtu jāizmanto sinerģijas ar citām ES, valsts vai starptautiskām iniciatīvām, jo īpaši pilsoniskās pārraudzības projektu. IV.4. ES rīcība un atbalsts līdztiesības veicināšanai un antičigānisma apkarošanai Lai veicinātu romu līdztiesību, novēršot antičigānismu, Komisija atbalstīs pasākumus, ar kuru palīdzību tiek popularizēti pozitīvi vēstījumi un pozitīvi paraugi no romu vidus, novērsti negatīvi stereotipi, uzlabota informētība par romu vēsturi un kultūru, kā arī veicināta patiesības atklāšana un samierināšana programmas “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” ietvaros. Komisija ar UNESCO īstenos kopīgu kampaņu, lai novērstu dezinformācijas izplatīšanu, naida runu un sazvērestību teorijas, tostarp saistībā ar romiem. Tā turpinās atbalstīt privāto sektoru, izmantojot ES Daudzveidības hartu platformu, un pētīs sadarbības iespējas ar plašsaziņas līdzekļiem, lai veidotu pozitīvus vēstījumus un sekmētu līdztiesību un daudzveidību visās jomās. Komisija, pamatojoties uz līdzšinējo pieredzi , sagatavos semināru ciklu par rasu un etniskajiem stereotipiem, tostarp attiecībā uz romiem, pulcējot žurnālistus, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un cilvēku ar rasu vai etnisko piederību minoritātei pārstāvjus. Komisijas darbības komunikācijas jomā būs vērstas uz līdztiesības un daudzveidības sniegto ieguvumu popularizēšanu. Komisija organizēs virkni informētības uzlabošanas pasākumu, kas būs vērsti uz dalībvalstīm ar lielu romu iedzīvotāju skaitu, lai novērstu stereotipus, veicinātu kultūras daudzveidību, sniegtu iespējas romu bērniem, jauniešiem un sievietēm un viņus izceltu kā pozitīvus paraugus dažādās kopienās, tādējādi tās savstarpēji tuvinot.