LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 24.6.2009 
SEC(2009) 836 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS  
Pavaddokuments  
 
priekšlikumam  
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI, 
ar ko izveido a ģentūru lielapjoma IT sist ēmu darbības pārvaldībai brīvības, droš ības un 
tiesiskuma telp ā,  
 
un  
 
priekšlikumam  
 
PADOMES L ĒMUMAM, 
 
ar kuru a ģentūrai, kas izveidota ar regul u XX, uztic uzdevumus saist ībā ar SIS II  un 
VIS darb ības pārvaldību, piemērojot ES l īguma VI sada ļu 
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
  
{COM (2009) 292 gal īgā redakcija} 
{COM (2009) 293 gal īgā redakcija} 
{COM (2009) 294 gal īgā redakcija} 
{SEC (2009) 837}  
LV 2   LV 1. IEVADS  
Padome un Eiropas Parlaments SIS II1 un VIS2 tiesību aktiem pievienotaj ās kopīgajās 
deklarācijās aicināja Komisiju p ēc tam, kad ir veikts ietekmes nov ērtējums, kur ā 
ietverta izsme ļoša alternat īvu analīze no finanšu, darb ības un organizatorisk ā 
viedokļa, iesniegt nepieciešamos ties ību aktu priekšlikumus, saska ņā ar kuriem 
aģentūrai uzticētu SIS II , komunik ācijas infrastrukt ūras daļu un VIS darb ības 
pārvaldību ilgtermi ņā. VIS regulai pievienotaj ā deklarācijā noteikts, ka ietekmes 
novērtējumu par VIS darb ības pārvaldību var iek ļaut ietekmes nov ērtējumā, kas 
veikts attiec ībā uz SIS II  darbības pārvaldību. Šajās deklarācijās Komisija ap ņēmās 
divu gadu laik ā pēc SIS II  un VIS ties ību aktu3 spēkā stāšanās iesniegt nepieciešamos 
tiesību aktu priekšlikumus, lai a ģentūrai uzticētu šo sist ēmu darbības pārvaldību 
ilgtermiņā.  
2. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
Pārejas posm ā Komisija ir atbild īga par SIS II  un VIS darb ības pārvaldību. Dažus ar 
darbības pārvaldību saistītos uzdevumus t ā var deleģēt valsts sektora iest ādēm divās 
dažādās dalībvalstīs. Tiesību aktos noteikts, ka sist ēmas ir izvietotas Strasb ūrā, 
Francijā (centrālās vienības) un net ālu no Zalcburgas Austrij ā (dublējošās vienības). 
Pārejas posmam nevajadz ētu būt ilgākam par pieciem gadiem no SIS II  tiesību aktu 
piemērošanas dienas vai VIS regulas sp ēkā stāšanās dienas.  
EURODAC4 pašreiz p ārvalda Komisija, un l īd z  a r  t o  p ārvaldības strukt ūra nav 
jāmaina. Tom ēr saskaņā ar 2005. gad ā veikto tehnisko nov ērtējumu pēc jauno 
dalībvalstu pievienošan ās Eiropas Savien ībai 2004. un 2007. gad ā būtu jāuzlabo 
EURODAC  kapacitāte. Biometrisko datu sal īdzināšanas funkcija uz pakalpojumiem 
orientētas biometrisko datu sal īdzināšanas sist ēmas (BDS) strukt ūras veidā vispirms 
būs pieejama VIS. V ēlāk tā visticamāk būs pieejama ar ī SIS II  un EURODAC . Līdz 
ar to šajā ietekmes nov ērtējumā tika pārskatīts arī EURODAC pārvaldības risinājums. 
Apvienojot sist ēmas kopīgā aģentūrā, būtu iespējams radīt ievērojamu siner ģiju, 
piemēram, kopīgi izmantot telpas, darbiniekus un kop ējo tehnolo ģijas platformu. 
Lai nodrošin ātu nepārtrauktību, sistēmu darbības pārvaldību un datu nep ārtrauktu 
plūsmu, šīs sistēmas nevar funkcion ēt bez ilgtermi ņa centrālās pārvaldības iestādes.  
                                                 
1 Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1987/2006 par otr ās 
paaudzes Šengenas Inform ācijas sist ēmas ( SIS II ) izveidi, darb ību un izmantošanu un Padomes 
2007. gada 12. j ūnija Lēmums 2007/533/TI par otr ās paaudzes Šengenas Inform ācijas sistēmas ( SIS II ) 
izveidi, darb ību un izmantošanu. 
2 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. j ūlija Regula (EK) Nr. 767/2008 par V īzu inform ācijas 
sistēmu (VIS) un datu apmai ņu starp dal ībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula). 
3 SIS II  regula stājās spēkā 2007. gada janv ārī.  
4 EURODAC  tika izveidots, pamatojoties uz Pado mes 2000. gada 11. decembra Regula (EK) 
Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu sal īdzināšanas sist ēmas EURODAC  izveidi, lai efekt īvi 
piemērotu Dublinas Konvenciju.  
LV 3   LV 3. NOVĒRTĒŠANAS KRIT ĒRIJI 
Ietekmes nov ērtējuma visp ārējais mērķis ir rast pien ācīgu risinājumu SIS II , VIS un 
EURODAC  darbības pārvaldībai ilgtermi ņā5.  
Meklējot darbības pārvaldības risin ājumu, vērā būs jāņem turpm āk minētie 
apsvērumi.  
• Jānodrošina, ka sist ēmu darbības pārvaldība efektīvi nodrošin ās sistēmu darbības 
nepārtrauktību un past āvīgu apkalpošanu (24 stundas diennakt ī, septiņas dienas 
nedēļā), datu integrit āti un droš ību, un ka p ārvaldību veic valsts sektora iest ādes, 
kas spēj nodrošin āt tādu pakalpojumu kvalit āti, kāda vajadz īga katras sist ēmas 
lietotājiem. 
• Jāizveido darb ības pārvaldības un vad ības strukt ūra SIS II , VIS, EURODAC  un 
iespējams citām lielapjoma IT sist ēmām brīvības, drošības un tiesiskuma telp ā, 
kas būtu pārskatāma un kura atskait ītos uzraudz ības strukt ūrām (Eiropas 
Parlaments un Rev īzijas palāta) un sabiedr ībai kopum ā.  
• Jānodrošina efekt īva kontrole, ko atbilstoši sav ām funkcij ām veic piedalošos 
valstu heterog ēna grupa ( géométrie variable6) un Komisija. 
• Jānodrošina SIS II , VIS, EURODAC un iespējams citu lielapjoma IT sist ēmu 
brīvības, drošības un tiesiskuma telp ā pareiza, nep ārtraukta, efekt īva un atbild īga 
pārvaldība, kas optimiz ē sinerģijas rezult ātā radītus ietaup ījumus un apjomrad ītus 
ietaupījumus. 
• Jānodrošina, ka darb ības pārvaldības un vad ības strukt ūras un proced ūras 
nodrošina datu attiec īgu aizsardz ību un/vai atbild ības mehānismus, vienlaic īgi 
atzīstot izmai ņas, kas paredzamas saist ībā ar Lisabonas l īguma paredz ēto spēkā 
stāšanos. 
4. POLITISKIE RISIN ĀJUMI  
Novērtēšanas process ietv ēra divus posmus – vispirms izv ērtēja, vai risin ājumi ir 
likumīgi, vai galven ās ieinteres ētās personas tos akcept ē un vai tie sp ēj nodrošin āt 
SIS II , VIS un EURODAC darbības efektīvu un atbild īgu pārvaldību. Šie krit ēriji ļāva 
izslēgt vai piel āgot risinājumus. P ēc šīs sākotnējās pārbaudes tika noteikti un 
analizēti pieci iesp ējamie risin ājumi, lai sasniegtu m ērķi par pien ācīga risinājuma 
rašanu SIS II , VIS un EURODAC darbības pārvaldībai ilgtermi ņā. Tika apsv ērta arī 
iespēja par citu IT sist ēmu brīvības, drošības un tiesiskuma telp ā pievienošanu.  
                                                 
5 Ietekmes nov ērtēšanas komisija šo ietekmes nov ērtējumu pieņēma 2008. gada mart ā. Tādēļ tajā nav 
ietvertas norises juridiskaj ā jomā pēc attiecīgā datuma. 
6 SIS II , VIS un EURODAC  piedalās gan ES dal ībvalstis, gan asoci ētās valstis (Norv ēģija, Īslande un 
nākotnē – Šveice un Lihtenšteina). Taj ā pašā laikā dažas dal ībvalstis (Apvienot ā Karaliste un Īrija) šajās 
sistēmās piedalās tikai daļēji vai uz cita juridisk ā pamata (D ānija). 
LV 4   LV 4.1. Atlasītie risinājumi  
• 1. risinājums – sākotnējā situācija. Pārejas posm ā noteikto SIS II  un VIS darb ības 
pārvaldības strukt ūru turpmāk piemērotu kā pastāvīgu risinājumu, kad Komisijas 
veiktos darb ības pārvaldības uzdevumus uztic ētu veikt div ām dalībvalstīm. 
Komisijas vad ībā EURODAC  ikdienas darb ības pārvaldības strukt ūra arī turpmāk 
būtu tāda pati. Komisija ar ī turpmāk būtu atbildīga par lielapjoma IT sist ēmu 
darbības pārvaldību, savuk ārt dalībvalstis ar ī turpmāk būtu atbildīgas par darb ības 
pārvaldības uzdevumiem ikdien ā. 
• 2. risinājums – sākotnējā situācija+. Komisija SIS II , VIS un EURODAC  darbības 
pārvaldību uzticētu dalībvalstu iest ādēm. Līdz ar to šis risin ājums ir ļoti līdzīgs 
sākotnējās situācijas risin ājumam, ta ču ir viena b ūtiska atšķirība – Komisija š īm 
divām dalībvalstīm uzticētu arī EURODAC  darbības pārvaldības uzdevumus.  
• 3. risinājums – „jauna regulat īvā aģentūra”. Aģentūra uzņemtos atbild ību par 
SIS II , VIS un EURODAC darbības pārvaldību ilgtermi ņā. Aģentūra tiktu 
izveidota k ā pirmā pīlāra aģentūra, un paral ēli tiktu pie ņemti tiesību akti, kas 
aptvertu treš ā pīlāra juridiskos jaut ājumus. Tā kļūtu par "izcil ības centru”, kur ā 
darbotos specializ ēti operatīvie darbinieki. Dal ībvalstīm būtu nozīmīga loma 
sistēmu kontrol ēšanā, jo tās tiktu pārstāvētas aģentūras valdē. Ikdienas p ārvaldību 
veiktu izpilddirektors un valde. Lai risin ātu problēmas saistībā ar to, ka šaj ās trijās 
sistēmās piedal ās atšķirīgas ieinteres ēto personu grupas, vajag apsv ērt 
konsultatīvas grupas vai konsultat īvu grupu izveidi, lai valdei sniegtu atbalstu 
saistībā ar sistēmspecifiskiem jaut ājumiem. Atkar ībā no pilnvar ām regulat īvā 
aģentūra varētu būt atbildīga gan par esošo sist ēmu darbības pārvaldību, gan par 
citu lielapjoma IT sist ēmu izstrādi un darb ības pārvaldību, kā arī par dažiem 
tehniskāka rakstura jaut ājumiem, kas ir ietverti to ties ību aktu īstenošanas 
pasākumos, ar kuriem izveido sist ēmas. 
• 4. risinājums – " FRONTEX  pārvalda SIS II , VIS un EURODAC ”. Tas ietvertu 
izmaiņas gan FRONTEX  regulā, gan FRONTEX  pārvaldības strukt ūrā. Saskaņā ar 
šo risinājumu efekt īva darbības pārvaldība nozīmētu apsvērt sistēmu pārvietošanu 
uz FRONTEX  atrašanās vietu vai ar ī uz telpām tās tuvumā.  
• 5. risinājums – „Eiropols” (pašreiz) treš ā pīlāra aģentūra. Tas b ūtu atbildīgs par 
SIS II  pārvaldību, savuk ārt Komisija p ārvaldītu VIS un EURODAC . Pašreizējās 
Eiropola Konvencijas noteikumi nav piem ēroti pirmā pīlāru sistēmu ( SIS II  pirmā 
pīlāra elementu) darb ības pārvaldībai, jo attiec īgo Kopienas ieinteres ēto personu 
(Eiropas Parlaments, Komisija, Eiropas Datu aizsardz ības uzraudz ītājs un Eiropas 
Kopienu Tiesa) iesaist īšana būtu ļoti ierobežota.  
LV 5   LV 5. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Šajā ietekmes nov ērtējumā tika izvērtēti galvenie juridiskie un politiskie jaut ājumi, 
kā arī darbības un organizatorisk ās problēmas7. Sistēmām pašām par sevi var b ūt 
ietekme uz ekonomiku, vidi un galvenok ārt uz sabiedr ību. Visām IT sist ēmām ir 
ietekme uz t ādām problēmām kā noziedzība, terorisms, droš ība un pamatties ības. 
Tomēr to darbības pārvaldības veids neb ūs noteicošais faktors tam, cik liela b ūs šī 
ietekme.  
Tika izmantotas š ādas ietekmes krit ēriju kategorijas: 
funkcionēšana – darb ības pārvaldības efektivit āte saistībā ar tādu jautājumu 
risināšanu kā iepirkumi, tehnolo ģiskās prasības, ārkārtas situācijas un pakalpojumu 
sniegšana lietot ājiem dalībvalstīs; 
pārvaldība – atbild ība par darb ības pārvaldību un kontroles l īmenis, kādu ES iest ādes 
un dalībvalstis var veikt attiec ībā uz vadības lēmumiem; 
finanses – darb ību efektivit āte un spēja nodrošin āt pienācīgu finansējumu; 
juridiskie aspekti – risin ājumu likum ība un garantiju pieejam ība datu subjektiem un 
lietotājiem.  
Katrā no šīm kategorij ām tika piem ēroti kritēriji, lai noteiktu, k ādus rezult ātus var 
sagaidīt no katra risin ājuma, tādējādi ļaujot risin ājumus sal īdzināt. 
5.1. Kvalitatīvs novērtējums  
Katram risin ājumam attiec ībā uz katru krit ēriju tika pieš ķirta viena l īdz trīs 
zvaigznes. Viena zvaigzne (*) noz īmē vājus rezult ātus, divas zvaigznes (**) noz īmē 
vidējus rezult ātus, savuk ārt trīs zvaigznes (*** ) – labus rezult ātus. Turkl āt katrā no 
šo kritēriju kategorij ām tika noteikti vissvar īgākie kritēriji, ņemot vērā pārvaldības 
iestādes uzdevumus. Šie krit ēriji ir izcelti treknrakst ā tabulā, kurā atspoguļoti 
novērtējuma rezult āti. Turpm ākajā tabulā ir norādīts, cik zvaigznes ir pieš ķirtas 
dažādiem risin ājumiem katr ā no ietekmes kategorij ām.  
                                                 
7 Šie krit ēriji atbilst Komisijas, Padomes un Eiropas Parlamenta kop īgajās deklarācijās minētajiem 
kritērijiem attiec ībā uz SIS II  un VIS ties ību aktiem, kuros noteikts, ka ietekmes nov ērtējumam jāietver 
izsmeļoša alternat īvu analīze no finanšu, darb ības un organizatorisk ā aspekta.  
LV 6   LV  1. risinājums
 –  
sākotnējā 
situācija. 
Komisija 
dalībvalstīm 
uztic SIS II  
un VIS 
darbības 
pārvaldību 2. risinājums
 –  
sākotnējā 
situācija +. 
Komisija 
dalībvalstīm 
uztic visu sistēmu 
darbības 
pārvaldību 
 3. risinājums –
  
Jauna 
regulatīvā 
aģentūra
 4. risinājum
s –  
FRONTEX 
pārvalda 
visas 
sistēmas 5. risinājums
 –  
Eiropols 
pārvalda 
SIS II , 
Komisija 
pārvalda 
VIS un 
EURODAC  
FUNKCIJAS   
Pakalpojumu 
uzticamība un 
kvalitāte  ** ** *** ** ** 
Atbilstošu 
pārvaldības 
pakalpojumu sniegšana 
dalībvalstu 
iestādēm, tostarp 
ņemot v ērā 
lietotāju 
(dalībvalstis) 
īpašās vajadzības
 * * *** ** * 
Elastības 
nodrošin āšana, lai 
pievienotu citas esošās un 
potenciālās jaunās 
sistēmas
 ** ** *** ** * 
Spēja nodrošin āt 
vajadzīgo drošības 
līmeni  ** ** *** ** *** 
 Reaģētspēja 
ārkārtas situācijās  * * *** ** * 
Spējas/elastība 
ieviest jaunas 
tehnoloģijas un 
reaģēt uz 
mainīgajām 
prasībām ** ** *** *** * 
Spēja pie ņemt 
darbā darbiniekus, 
kuriem ir 
pamatprasmes  ** ** *** *** *** 
Risinājuma *** *** * ** ** 
LV 7   LV  1. risinājums
 –  
sākotnējā 
situācija. 
Komisija 
dalībvalstīm 
uztic SIS II  
un VIS 
darbības 
pārvaldību 2. risinājums
 –  
sākotnējā 
situācija +. 
Komisija 
dalībvalstīm 
uztic visu sistēmu 
darbības 
pārvaldību 
 3. risinājums –
  
Jauna 
regulatīvā 
aģentūra
 4. risinājum
s –  
FRONTEX 
pārvalda 
visas 
sistēmas 5. risinājums
 –  
Eiropols 
pārvalda 
SIS II , 
Komisija 
pārvalda 
VIS un 
EURODAC  
izstrādei un 
īstenošanai 
vajadzīgais laiks  
PĀRVALDĪBA  
Reaģētspēja uz 
dalībvalstu, 
Komisijas un Eiropas 
Parlamenta 
prasībām un 
viedokļiem
 * * *** *** * 
Pārredzamība 
(finansējums, 
atbildība, lēmumu 
pieņemšana) 
attiecībā pret 
pilsoņiem, sistēmu 
lietotājiem un 
kontroles 
iestādēm ** ** *** ** * 
Jaunu dal ībvalstu 
efektīva 
pievienošana  *** *** ** * * 
Reaģētspēja uz citu 
ieinteresēto 
personu pras ībām 
un viedok ļiem  * * *** ** ** 
Pakāpe, kādā ir 
iespējams saska ņot 
tieslietu un 
iekšlietu politiku ar plašāku ES politiku  
 *** *** *** ** * 
Géométrie variable 
iekļaušana  *** *** *** ** * 
FINANSES   
LV 8   LV  1. risinājums
 –  
sākotnējā 
situācija. 
Komisija 
dalībvalstīm 
uztic SIS II  
un VIS 
darbības 
pārvaldību 2. risinājums
 –  
sākotnējā 
situācija +. 
Komisija 
dalībvalstīm 
uztic visu sistēmu 
darbības 
pārvaldību 
 3. risinājums –
  
Jauna 
regulatīvā 
aģentūra
 4. risinājum
s –  
FRONTEX 
pārvalda 
visas 
sistēmas 5. risinājums
 –  
Eiropols 
pārvalda 
SIS II , 
Komisija 
pārvalda 
VIS un 
EURODAC  
Kritiskā masa –
 sinerģijas 
izmantošana  ** *** *** *** * 
Spēja ieg ūt 
pienācīgu 
finansējumu un 
līdzekļus 
(ekspluat ācijas 
izmaksas)  ** ** *** *** ** 
Pārejas izmaksas  *** *** * ** ** 
Piekļuve papildu 
finansējumam, lai 
finansētu 
neparedzētas 
papildu izmaksas  *** *** ** ** ** 
Spēja veikt 
vajadzīgos 
ieguldījumus 
(OPEX  un CAPEX ) ** ** *** ** * 
JURIDISKIE 
ASPEKTI   
Efektivitāte 
saistībā ar 
pamatties ību un 
brīvību 
nodrošin āšanu, jo 
īpaši saist ībā ar 
personas datu aizsardzību un 
tiesībām uz 
efektīvu ties ību 
aizsardzību
 ** ** *** *** * 
Efektīvi 
noteikumi par 
atbildību un 
kompens āciju * * *** *** * 
LV 9   LV  1. risinājums
 –  
sākotnējā 
situācija. 
Komisija 
dalībvalstīm 
uztic SIS II  
un VIS 
darbības 
pārvaldību 2. risinājums
 –  
sākotnējā 
situācija +. 
Komisija 
dalībvalstīm 
uztic visu sistēmu 
darbības 
pārvaldību 
 3. risinājums –
  
Jauna 
regulatīvā 
aģentūra
 4. risinājum
s –  
FRONTEX 
pārvalda 
visas 
sistēmas 5. risinājums
 –  
Eiropols 
pārvalda 
SIS II , 
Komisija 
pārvalda 
VIS un 
EURODAC  
Juridisko pras ību 
nozīme efekt īvas 
pārvaldības izveid ē *** ** * * * 
Izvairīšanās no 
funkciju 
paplašināšanās (de 
jure un de facto ) ** ** *** ** * 
 
Saskaņā a r  š o  n o v ērtējumu jauna regulat īvā aģentūra un FRONTEX ir par 
vislabākajiem atz ītie risinājumi. 
5.2. Kvantitat īvs novērtējums  
Saskaņā ar kvantitat īvo novērtējumu, ja p ārvaldības iestādes uzdevumu veikšanai 
tiktu izmantots s ākotnējās situācijas risin ājums, pašreiz ējās datu centra telpas b ūtu 
jāmoderniz ē (un iespējams jāpaplašina), kas izmaks ātu aptuveni 4 miljonus euro. Ja 
regulatīvā aģentūra tiktu izvietota cit ā dalībvalstī, vajadzētu jaunas telpas. Ja jaun ās 
telpas aģentūras, tostarp sist ēmu, izvietošanai vajadz ētu pirkt, paredzam ās izmaksas 
varētu būt aptuveni 12,6 miljoni euro. Ja dal ībvalsts, lai pan āktu aģentūras 
izvietošanu taj ā, telpas nodrošin ātu par br īvu, ļoti iespējams, ka šo ēku pārbūve 
izmaksātu aptuveni 4 miljonus euro. 
Attiecībā uz ekspluat ācijas izmaks ām vislētākais risinājums (36,1 miljoni euro gad ā) 
ir regulat īvā aģentūra ar nosac ījumu, ka dal ībvalsts, kur ā jaunā aģentūra tiktu 
izvietota, telpas 1800 m2 platībā nodrošin ātu par br īvu. Otrs lab ākais risin ājums 
(36,6 miljoni euro gad ā) ir jauna regulat īvā aģentūra, ja cit ā dalībvalstī telpas 
1800 m2 platībā būtu jāpērk. Ja izmantotu s ākotnējās situācijas risin ājumu un 
FRONTEX  risinājumu, paredz ētās ekspluat ācijas izmaksas gad ā būtu 37,5 miljoni 
euro.  
SIS II  un VIS darb ības izmaksas gad ā ir 3,4 miljoni euro. Š īs izmaksas rastos 
neatkarīgi no izvēlētā darbības pārvaldības risinājuma.  
LV 10   LV 6. VĒLAMAIS RISIN ĀJUMS  
Saskaņā a r  š o  n o v ērtējumu jauna regulat īvā aģentūra un FRONTEX ir vēlamie 
risinājumi. No kvantitat īvā novērtējuma izriet, ka, ja jaun ā regulatīvā aģentūra būtu 
jāizvieto jaun ā dalībvalstī, tad šī dalībvalsts, lai k ļūtu par aģentūras izvietošanas 
vietu, sav ā piedāvājumā varētu iekļaut noteikumu, ka vajadz īgā vieta vai pat ēka tiek 
nodrošināta par brīvu, tādējādi to padarot par visrentabl āko risinājumu.  
Ilgtermiņā regulatīvā aģentūra visticam āk nodrošin ās vislabāko pakalpojuma 
kvalitāti SIS II , VIS un EURODAC lietotājiem un iesp ējams izvietos citas sist ēmas 
brīvības, drošības un tieslietu telp ā. Lai paplašin ātu darbības bāzi un labāk pamatotu 
pārvaldības pieskait āmās izmaksas, a ģentūrai ir jābūt atbildīgai par jauno sist ēmu 
izstrādi un darb ības pārvaldību, kad likumdev ēja iestāde būs pieņēmusi lēmumu par 
šādu sistēmu izveidi.  
6.1. Vēlamā risinājuma priekšroc ības un tr ūkumi  
No darbības aspekta regulat īvā aģentūra šo IT sist ēmu pārvaldībā ļautu izmantot 
īpaši izstr ādātus un piel āgotus risin ājumus. A ģentūras galvenais m ērķis būtu 
vislabākās kvalitātes nepārtrauktu pakalpojumu nodrošin āšana lietot ājiem. Sākotnēji 
valdes strukt ūra var sarež ģīt lēmumu ātru pieņemšanu, ta ču jauna a ģentūra spētu 
izstrādāt efektīvus mehānismus, lai rastu risin ājumu ārkārtējās situācijās. Lai arī 
aģentūra ievērotu ES Civildienesta noteikumus, t ā varētu pieņemt darb ā vairāk 
pagaidu darbiniekus un l īgumdarbiniekus nek ā Komisijas iekš ējie dienesti. 
Aģentūras izveide var b ūt laikietilp īgs un sarež ģīts process. T ā, cita starp ā, varētu būt 
atbildīga par dažiem tehnisk ās īstenošanas pas ākumiem, kas min ēti tiesību aktos, ar 
kuriem izveido sist ēmas, un kas ir tieši saist īti ar SIS II  un VIS darb ības pārvaldību. 
Līgums un Eiropas Kopienu Tiesas judikat ūra8 var novērst to, ka a ģentūrai uztic 
dažus no uzdevumiem, uz kuriem pašreiz attiecas komitolo ģijas proced ūra.  
Attiecībā uz pārvaldību regulat īvā aģentūra atvieglo lietot āju pienācīgu pārstāvēšanu 
lēmumu pie ņemšanas strukt ūrās. Komisijas loma a ģentūrā – tā ir pārstāvēta valdē un 
tai ir ietekme, jo īpaši uz budžetu un darba programmu, – ļautu lielapjoma IT sist ēmu 
darbības pārvaldību saska ņot ar plaš ākiem politikas m ērķiem. Turkl āt ar 
institucion āliem meh ānismiem tiktu nodrošin āti Eiropas Parlamenta uzdevumi 
saistībā ar demokr ātisko kontroli, lai izpild ītu pienākumu ziņot par finanšu un 
pārvaldības jautājumiem. A ģentūra būtu arī redzama un īpaši izstrādāta struktūra, kas 
varētu kļūt par izcil ības centru, kas veicin ātu aktīvu dialogu ar ieinteres ēto personu 
grupām, lietotājiem un cit ām nozares ieinteres ētajām person ām. Kopīga struktūra 
būtu arī redzamāka un pieejam āka pilsoniskajai sabiedr ībai. Jautājumus par valstu un 
jaunu lietot āju dažādo līdzdalības apmēru šajās trīs sistēmās varētu risināt, valdē 
ieviešot atš ķirīgas balsošanas proced ūras.  
No finanšu krit ēriju viedok ļa regulatīvai aģentūrai var b ūt ievērojamas darb ības 
uzsākšanas izmaksas, bet tai ar ī būtu visliel ākais potenci āls izmantot darb ības 
sinerģiju un tā būtu rentabl āka ilgtermi ņā. Sistēmu kopīga pārvaldība radītu 
ietaupījumus saist ībā ar sākotnējiem kapit ālizdevumiem un gada (ekspluat ācijas) 
izmaksām. Kopīgai strukt ūrai būtu vajadz īgs mazāks darbinieku skaits nek ā 
gadījumā, ja sistēmas darbotos atseviš ķi. Tīklu līdzāsatrašanās radītu sinerģiju 
                                                 
8 Meroni & Co . pret Eiropas Og ļu un tērauda kopienas Augsto iest ādi: lieta 9 un 10/56. 
LV 11   LV saistībā ar uzstādīšanu, darb ības pārvaldību un uzraudz ību. Turkl āt daudzi uzdevumi 
saistībā ar sistēmu darbību, iepirkumiem un projektu vad ību vairākām sistēmām 
pārklātos. Maz ticams, ka izcil ības centru var ētu izveidot vienai atseviš ķai sistēmai. 
Šo sistēmu nošķiršana rad ītu alternat īvās izmaksas, jo nav pan ākta pieredzes un 
speciālo zināšanu par lielapjoma IT sist ēmām sinerģija. Regulat īvās aģentūras 
budžets tiktu īpaši paredz ēts uzdevumiem saist ībā ar IT sist ēmu darbības pārvaldību.  
Visbeidzot, saist ībā ar géométrie variable regulatīvās aģentūras izveidei b ūtu 
jāpieņem tiesību aktu pakete, kas ietvertu vair ākus tiesību aktus. Šis risin ājums 
nodrošinātu pamatties ību un brīvību nodrošin āšanu, jo a ģentūrai pienācīgi jāatskaitās 
Eiropas Parlamentam, Eiropas Datu aizsardz ības uzraudz ītājam, Rev īzijas palātai, 
Eiropas Kopienu Tiesai un Komisijai. Risin ājums, kas ietver a ģentūras izveidi, ļauj 
skaidri nodal īt tehniskos un operat īvos darbiniekus no politikas veidot ājiem un 
sistēmu lietot ājiem, kas sekm ēs izvairīšanos no funkciju paplašin āšanās9. Eiropas 
Kopienu Tiesai un Pirm ās instances tiesai b ūtu pilna jurisdikcija p ār regulatīvās 
aģentūras darbībām.  
                                                 
9 Funkciju paplašin āšanās – process, ar kuru sist ēma, kas ir izstr ādāta, lai veiktu noteiktu funkciju, tiek 
izmantota citiem m ērķiem.