ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
24. pants 1. Komisija savu priekšlikumu vienlaicīgi iesniedz abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm. 2. Budžeta lēmējinstitūcija pieņem lēmumus par apropriāciju pārvietošanu, kā noteikts 3.–6. punktā, ja otrās daļas I sadaļā nav noteikts citādi. 3. Izņemot steidzamus gadījumus, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu un Eiropas Parlaments apspriež Komisijas priekšlikumu sešu nedēļu laikā pēc dienas, kad abas iestādes saņēmušas priekšlikumu par katru pārvietojumu. 4. Priekšlikums par pārvietojumu ir apstiprināts, ja sešu nedēļu laikā — to apstiprina abas iestādes, — viena no abām iestādēm to apstiprina un otra atturas no rīcības, — abas iestādes atturas no rīcības vai nav pieņēmušas Komisijas priekšlikumam pretēju lēmumu. 5. Šā punkta 4. punktā minētais sešu nedēļu termiņš tiek samazināts līdz trim nedēļām, ja vien viena no budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm nelūdz citādi, gadījumos, ja: i) pārvietojums ir mazāks nekā 10 % no apropriācijām pozīcijai, no kuras tiek izdarīti pārvietojumi, un nepārsniedz 5 miljonus euro; vai ii) pārvietojums attiecas vienīgi uz maksājumu apropriācijām un kopējā pārvietojuma summa nepārsniedz 100 miljonus euro. 6. Ja viena no abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm ir grozījusi pārvietojumu, bet otra to ir apstiprinājusi vai arī atturas no rīcības, vai arī ja abas iestādes ir grozījušas pārvietojumu, par apstiprinātu uzskata mazāko no Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtajām summām, ja vien Komisija neatsauc savu priekšlikumu.

24. pants 1. Iestādes savus priekšlikumus vienlaicīgi iesniedz abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm. 2. Budžeta lēmējinstitūcija pieņem lēmumus par apropriāciju pārvietošanu, kā noteikts 3.–6. punktā, ja otrās daļas I sadaļā nav noteikts citādi. 3. Izņemot steidzamus gadījumus, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu un Eiropas Parlaments apspriež iestādes priekšlikumu sešu nedēļu laikā pēc dienas, kad tās saņēmušas priekšlikumu par katru pārvietojumu. 4. Priekšlikums par pārvietojumu ir apstiprināts, ja sešu nedēļu laikā — to apstiprina abas iestādes, — viena no abām iestādēm to apstiprina un otra atturas no rīcības, — abas iestādes atturas no rīcības vai nav pieņēmušas iestādes priekšlikumam pretēju lēmumu. 5. Šā punkta 4. punktā minētais sešu nedēļu termiņš tiek samazināts līdz trim nedēļām, ja vien viena no budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm nelūdz citādi, gadījumos, ja: i) pārvietojums ir mazāks nekā 10 % no apropriācijām pozīcijai, no kuras tiek izdarīti pārvietojumi, un nepārsniedz 5 miljonus euro; vai ii) pārvietojums attiecas vienīgi uz maksājumu apropriācijām un kopējā pārvietojuma summa nepārsniedz 100 miljonus euro. 6. Ja viena no abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm ir grozījusi pārvietojumu, bet otra to ir apstiprinājusi vai arī atturas no rīcības, vai arī ja abas iestādes ir grozījušas pārvietojumu, par apstiprinātu uzskata mazāko no Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtajām summām, ja vien iestāde neatsauc savu priekšlikumu.
2.4.

Konkrētāk, COSAC atkārtoti aicina Eiropas Komisiju apsvērt iespēju no līgumos paredzētā astoņu nedēļu termiņa subsidiaritātes pārbaudes veikšanai izslēgt vairākus periodus līdzīgi, kā to paredz pašreizējā kārtība saistībā ar augusta mēnesi. Šāds periods varētu būtu laikposms no decembra vidus līdz Jaunā gada brīvdienām, kā ierosināts LIV un LV COSAC ieguldījumā, kā arī citi darba pārtraukšanas periodi, kurus varētu apspriest plašāk. Būtu arī jāturpina izskatīt iespējas pagarināt astoņu nedēļu termiņu līdz divpadsmit nedēļām.
1.6.

COSAC prasa, lai publiskie izdevumi, kas saistīti ar to programmu īstenošanu, kuras līdzfinansē no Eiropas struktūrfondiem un investīciju fondiem, tiktu pilnībā izslēgti no Stabilitātes un izaugsmes pakta strukturālā deficīta aprēķiniem, jo šie izdevumi ir paredzēti stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai un konkurētspējas, izaugsmes un darbvietu radīšanas atbalstam, it īpaši gadījumos, kad runa ir par jauniešu nodarbinātību.
6.

COSAC atzinīgi vērtē panākumus saistībā ar tiem elementiem banku savienībai, par kuriem jau panākta vienošanās, un atzīmē to, ka ir noslēgtas sarunas par Padomes regulu, ar kuru Eiropas Centrālajai bankai piešķir konkrētus uzdevumus saistībā ar politiku, kas attiecas uz kredītiestāžu un citu finanšu iestāžu uzraudzību, un jo īpaši atzinīgi vērtē to noteikumu iekļaušanu, saskaņā ar kuriem ECB ir jāsniedz Eiropas Parlamentam atskaites un ziņojumi, un noteikumus par to, ka pēc valsts parlamenta pieprasījuma Banku darbības uzraudzības valdes pārstāvim kopīgi ar valsts kompetentās iestādes pārstāvi ir pienākums ierasties attiecīgajā parlamentā, lai atbildētu uz jautājumiem par uzraudzības uzdevumu izpildi.
D.

tā kā ES un tās dalībvalstis ANO sistēmā ir vislielākie maksātāji, nodrošinot apmēram 40 % no ANO aprēķinātā budžeta, vairāk nekā 40 % no miera uzturēšanas un 12 % no karaspēka uzturēšanas izmaksām, kā arī vairāk nekā pusi no ANO līdzekļu un programmu pamatfinansējuma;
B.

tā kā 2016., 2017. un 2018. gadā, būdams partijas “Alternative für Deutschland” (AfD) preses sekretārs, Jörg Meuthen: — iesniedzot AfD darbības pārskatu par 2016. gadu, it kā ir uzrādījis neprecīzus datus attiecībā uz maksājumu 89 800 EUR apmērā, kuru viņš esot saņēmis no kādas Šveices komercsabiedrības tādu sludinājumu, vēlēšanu plakātu, brošūru, afišu un iespiedmateriālu veidā, kas bija domāti viņa kā AfD kandidāta 2016. gada 13. marta Bādenes-Virtenbergas federālās pavalsts vēlēšanu kampaņai un kuru viņš neesot precīzi atspoguļojis AfD darbības pārskatā par 2016. gadu, kurš 2017. gada 21. decembrī ir iesniegts Vācijas Bundestāga priekšsēdētājam; — iesniedzot darbības pārskatu par 2017. gadu, it kā ir devis maldinošu vai nepilnīgu informāciju par dažāda veida palīdzību, kas ir sniegta Ziemeļreinas Vestfālenes reģionālā parlamenta 2017. gada 14. maija vēlēšanu un 2017. gada 24. septembra Bundestāga vēlēšanu kampaņu īstenošanā; — Bundestāga priekšsēdētājam it kā ir iesniedzis neprecīzu darbības pārskatu par 2018. finanšu gadu attiecībā uz Bavārijas federālās pavalsts parlamenta astoņpadsmitā sasaukuma vēlēšanām, kas notika 2018. gada 14. oktobrī;
1.

nolemj izveidot Īpašo komiteju attiecībā uz mākslīgo intelektu digitālajā laikmetā, kuras kompetenci veido šādi precīzi definēti pienākumi: a) analizēt mākslīgā intelekta digitālajā laikmetā turpmāko ietekmi uz ES ekonomiku, jo īpaši uz prasmēm, nodarbinātību, finanšu tehnoloģijām, izglītību, veselību, transportu, tūrismu, lauksaimniecību, vidi, aizsardzību, rūpniecību, enerģētiku un e-pārvaldi; b) turpināt pētīt mākslīgā intelekta ieviešanas problēmu un tā daļu uzņēmumu vērtībā un ekonomiskajā izaugsmē; c) analizēt trešo valstu pieeju un ieguldījumu ES darbību papildināšanā; d) iesniegt Parlamenta atbildīgajām pastāvīgajām komitejām novērtējumu, kurā noteikti kopīgi ES vidēja termiņa un ilgtermiņa mērķi, un iekļaut svarīgākos pasākumus, kas vajadzīgi to sasniegšanai, kā sākumpunktu izmantojot šādus Komisijas paziņojumus, kas publicēti 2020. gada 19. februārī: — “Eiropas digitālās nākotnes veidošana” (COM(2020)0067), — “Eiropas datu stratēģija” (COM(2020)0066), — “Baltā grāmata par mākslīgo intelektu. Eiropeiska pieeja — izcilība un uzticēšanās” (COM(2020)0065), — “Ziņojums par mākslīgo intelektu, lietu internetu un robotiku drošuma un atbildības aspektā” (COM(2020)0064), tostarp iekļaut ceļvedi “Digitālajam laikmetam gatava Eiropa” ar Eiropas Savienībai paredzētu stratēģisku plānu, kurā noteikti tās kopīgie mērķi vidējā termiņā un ilgtermiņā un galvenie soļi, kas vajadzīgi to sasniegšanai;
1. Pēc Komisijas lēmuma par programmas apstiprināšanu pieņemšanas Komisija veic sākotnējo priekšfinansējuma maksājumu par visu plānošanas periodu. Šis sākotnējais priekšfinansējuma maksājums veido 4 % no ELFLA ieguldījuma attiecīgajā programmā. To var sadalīt ne vairāk kā trijās maksājuma daļās atkarībā no budžeta pieejamības. Pirmā maksājuma daļa veido 2 % no ELFLA ieguldījuma attiecīgajā programmā.

1. Pēc Komisijas lēmuma par lauku attīstības programmas apstiprināšanu pieņemšanas Komisija dalībvalstij veic sākotnējo priekšfinansējuma maksājumu par visu plānošanas periodu. Šis sākotnējais priekšfinansējuma maksājums veido 7 % no ELFLA ieguldījuma attiecīgajā programmā. To var sadalīt ne vairāk kā trijās maksājuma daļās atkarībā no budžeta pieejamības. Pirmā maksājuma daļa veido 2 % no ELFLA ieguldījuma attiecīgajā programmā.
kontroles laiku sāk skaitīt no brīža, kad pasākumu projekts ir iesniegts Parlamentam visās oficiālajās valodās. Ja piemēro īsāku termiņu, nekā paredzēts Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 5. punkta b) apakšpunktā , un steidzamos gadījumos, kas minēti Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punktā , ja vien atbildīgās komitejas priekšsēdētājs neiebilst, kontroles laiku sāk skaitīt no dienas, kad Parlaments ir saņēmis īstenošanas pasākumu galīgo projektu valodu versijās, kas iesniegtas tās komitejas locekļiem, kura izveidota saskaņā ar Lēmumu 1999/468/EK. Šādā gadījumā 146. pantu nepiemēro;

kontroles laiku sāk skaitīt no brīža, kad pasākumu projekts ir iesniegts Parlamentam visās oficiālajās valodās. Ja piemēro īsāku termiņu (5.a panta 5. punkta b) apakšpunkts Padomes Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību) un steidzamos gadījumos (Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punkts) , ja vien atbildīgās komitejas priekšsēdētājs neiebilst, kontroles laiku sāk skaitīt no dienas, kad Parlaments ir saņēmis īstenošanas pasākumu galīgo projektu valodu versijās, kas iesniegtas tās komitejas locekļiem, kura izveidota saskaņā ar Lēmumu 1999/468/EK. Šādā gadījumā 146. pantu nepiemēro;

4. Šo kļūdas labojumu izsludina nākamajā sesijā. To uzskata par apstiprinātu, izņemot gadījumu, ja ne ilgāk kā 48 stundas pēc tā paziņošanas kāda no politiskajām grupām vai vismaz 40 deputāti nav iesnieguši pieprasījumu balsot par to. Ja kļūdas labojums netiek apstiprināts, to nosūta atpakaļ atbildīgajai komitejai, kura var ieteikt grozītu kļūdas labojumu vai izbeigt šo procedūru.
3. Ja atbildīgajā komitejā ziņojums ir pieņemts un pēc tam sarunās tiek panākts kompromiss ar Padomi , ar šo komiteju jebkurā gadījumā vēlreiz apspriežas pirms balsošanas plenārsēdē .

3. Ja sarunās tiek panākts kompromiss, par to nekavējoties informē atbildīgo komiteju . Tekstu, par kuru ir panākta vienošanās, iesniedz izskatīšanai atbildīgajā komitejā. Ja komiteja ar balsojumu apstiprina tekstu, par kuru ir panākta vienošanās, to iesniedz izskatīšanai Parlamentā atbilstošā veidā, tostarp kā kompromisa grozījumus. To var iesniegt kā konsolidētu tekstu, ja tajā ir skaidri parādīts, kādas izmaiņas ir izdarītas izskatāmā tiesību akta priekšlikumā.
3. pants Rīcības kodekss 1. Personas, kas iekļautas 9. panta 4. punktā minētajā reģistrā, attiecībās ar Parlamentu: a) ievēro Reglamenta 9. panta un šī pielikuma noteikumus; b) dara zināmas intereses, kuras tās pārstāv, deputātiem, viņu nodarbinātajiem palīgiem vai iestādes ierēdņiem; c) atturas no jebkādām darbībām, kuru mērķis ir iegūt informāciju negodīgā ceļā; d) jebkura veida kontaktos ar trešām personām neatsaucas uz oficiālām attiecībām ar Parlamentu; e) peļņas nolūkos neizplata trešām personām Parlamentā iegūtu dokumentu kopijas; f) stingri ievēro I pielikuma 2. panta otrās daļas noteikumus; g) pārliecinās, ka jebkura palīdzība, kas ir sniegta saskaņā ar I pielikuma 2. panta noteikumiem, ir deklarēta šim nolūkam paredzētā reģistrā; h) ievēro Civildienesta noteikumus, pieņemot darbā iestāžu bijušos ierēdņus; i) ievēro visus Parlamenta pieņemtos noteikumus par bijušo deputātu tiesībām un pienākumiem; j) lai izvairītos no iespējamiem interešu konfliktiem, saņem attiecīgā(–o) deputāta(–u) piekrišanu pirms līgumattiecību nodibināšanas ar palīgu vai pirms palīga pieņemšanas darbā un pēc tam pārliecinās, ka tas ir deklarēts Reglamenta 9. panta 4. punktā minētajā reģistrā. 2. Ikviens šī rīcības kodeksa pārkāpums var būt par iemeslu caurlaides atņemšanai attiecīgajām personām vai attiecīgajā gadījumā uzņēmumam, kuru tās pārstāv.

svītrots
—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas pasūtīto 2021. gadā veikto padziļināto analīzi “Don’t let up. The EU needs to maintain high standards for its banking sector as the European economy emerges from the Covid-19 pandemic” (Nevājināt centienus. ES ir jāsaglabā augsti standarti banku darbības nozarē laikā, kad Eiropas ekonomika atgūstas no Covid-19 pandēmijas izraisītās krīzes) (30),
55.

atkārtoti prasa pirms sarunām par jauniem EPN veikt padziļinātu analīzi par EPN ietekmi uz vietējo ekonomiku, reģionālo integrāciju, ekonomikas dažādošanu un IAM; aicina modernizēt EPN, pievienojot spēcīgas, saistošas un izpildāmas tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības (TIA) sadaļas, kas ir saskanīgas ar Parīzes nolīgumu; šajā sakarībā aicina Komisiju sadarboties ar mūsu Āfrikas partneriem, lai veicinātu taisnīgu un ilgtspējīgu tirdzniecību, jo īpaši izmantojot EPN TIA sadaļas, un sadarboties ar mūsu partneriem gaidāmajā TIA pārskatīšanā; turklāt uzsver, ka ir svarīgi Savienības tirdzniecības nolīgumu TIA sadaļās iekļaut mērķi apkarot piespiedu darbu un bērnu darbu, ņemot vērā to izplatību lauksaimniecības nozarē; aicina visas ieinteresētās puses, tostarp ES un Āfrikas pilsonisko sabiedrību un kopienas, vietējās iestādes un valstu parlamentus, veikt sistemātisku, pārredzamu un uz pierādījumiem balstītu ES un Āfrikas tirdzniecības nolīgumu īstenošanas uzraudzību un ievērot politikas saskaņotības attīstībai un politikas saskaņotības ilgtspējīgai attīstībai principus; aicina veikt padziļinātu analīzi par spēkā esošo EPN un tirdzniecības nolīgumu ietekmi uz Āfrikas valstīm, lai noteiktu, cik lielā mērā tie ir saderīgi ar centieniem atbalstīt AfCFTA procesu un kontinentālo integrāciju Āfrikā, un to, ka tiem ir jāatbilst IAM un Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantam; prasa, lai atkarībā no rezultātiem EPN noteikumi tiktu pielāgoti; aicina Komisiju, pārskatot EPN, ciešā sadarbībā ar mūsu Āfrikas partneriem attiecīgā gadījumā risināt jautājumus par jebkādu iespējamo ietekmi, kas varētu kaitēt Āfrikas iekšējā tirgus attīstības mērķiem, un mazināt un novērst šādu ietekmi; uzsver, ka EPN ir jāatbalsta AfCFTA turpmākā attīstība; aicina Komisiju nodrošināt, ka EPN ir pamats pušu ekonomisko attiecību stiprināšanai savstarpēji izdevīgā veidā, ņemot vērā to attiecīgos attīstības līmeņus; aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst MVU un ar tehnisko palīdzību atbalstīt Āfrikas MVU, kas eksportē uz ES; norāda – lai EPN padarītu pievilcīgākus, nolīgumos jāiekļauj papildu elementi, piemēram, spēju veidošana, sieviešu līdzdalības veicināšana ekonomikā, tostarp lauksaimniecībā, un investēšana Āfrikas valstu jauniešu iespēju nodrošināšanā;
59.

atzinīgi vērtē to, ka 2021. gada 1. jūnijā EPPO ir uzsākusi darbību; atzinīgi vērtē tās pirmo gada ziņojumu; atzinīgi vērtē to, ka EPPO kopš darbības sākuma ir uzsākusi 576 izmeklēšanas un ka tā ir pieprasījusi konfiscēt kopumā EUR 154,3 miljonus, no kuriem tika atļauta konfiskācija EUR 147 miljonu apmērā; pauž bažas par EPPO aplēsēm, ka krāpšanas un korupcijas radītie kopējie zaudējumi ir EUR 5,4 miljardi; pauž dziļu nožēlu par to, ka EPPO nepiedalās piecas dalībvalstis — Polija, Ungārija (divas lielākās ES līdzekļu saņēmējas), Zviedrija, Dānija un Īrija; aicina šīs dalībvalstis pēc iespējas drīzāk pievienoties EPPO ; pauž bažas par to, ka Polija atsakās no jebkāda veida sadarbības ar EPPO , vienlaikus atrodoties to valstu, kuras nepiedalās, saraksta augšgalā — tādā aspektā kā izmeklēšanu skaits, kurās iesaistīti tās pilsoņi; mudina tās dalībvalstis, kuras nepiedalās, parakstīt sadarbības nolīgumus ar EPPO ; uzskata, ka dalībvalstu nesadarbošanās ar EPPO tieši ietekmē ES finanšu interešu aizsardzību; aicina Komisiju ar pozitīviem pasākumiem stimulēt dalību EPPO ;
2.

pauž nožēlu par to, ka atveseļošanas un noturības plānā (ANP) iekļautie nosacījumi neparedz nekavējoties atjaunot visus nelikumīgi no amata atstādinātos tiesnešus viņu agrākajos amatos, un mudina Polijas valdību būtiski paātrināt viņu atjaunošanu iepriekšējā amatā un Komisiju uzraudzīt un veicināt šo procesu; uzskata, ka lēmuma par atstādināšanu no amata pārskatīšanu tiesā var turpināt, kamēr tiesneši ir amatā; pauž nožēlu un nosoda pašreizējo praksi pret dažiem tiesnešiem, kuri ir pārcelti uz citu departamentu un/vai spiesti doties atvaļinājumā pēc atgriešanās vai kurus skārusi līdzīga taktika, pārkāpjot dažādus Polijas un Eiropas Savienības Tiesas nolēmumus;
1.

stingri nosoda vardarbību un cilvēku bojāeju Rietumāfrikā un Sāhelas reģionā, tostarp saistībā ar militārām operācijām izdarītos pārkāpumus, un pauž bažas par aizvien lielāko nestabilitāti Sāhelā, kas apdraud drošību un stabilitāti apkārtējās valstīs un kam ir dziļas reģionālas un starptautiskas sekas; pauž solidaritāti un izsaka līdzjūtību visu to personu tuviniekiem, kas cietušas no teroristu uzbrukumiem visā reģionā; atkārtoti pauž stingru atbalstu Rietumāfrikas un Sāhelas Āfrikas iedzīvotājiem un viņu centieniem panākt mieru, cilvēktiesības, drošību, stabilitāti, ekonomisko attīstību un sociālo un demokrātisko progresu; pauž atzinību par vietējo un starptautisko dalībnieku daudzajiem centieniem veicināt mieru un progresu visā reģionā; atzīst, ka drošības situācija Sāhelā joprojām ir milzīgs izaicinājums un daudzi civiliedzīvotāji cieš no drošības neesamības un ir kļuvuši par teroristu uzbrukumu upuriem;
E.

tā kā septiņi atbildētāji, tostarp žurnālists Can Dündar un aktieris Mehmet Ali Alabora, tiesas procesa laikā atradās ārzemēs; tā kā tiesa bija nošķīrusi viņu lietas no to deviņu atbildētāju lietām, kuri joprojām atradās valstī, un bija izdevusi viņiem apcietināšanas orderus; tā kā tiesa ar 2020. gada 18. februāra lēmumu atcēla apcietināšanas orderus;
4.

atgādina, ka, veicot jebkādus nodokļu pasākumus — pagaidu vai ne —, būtu jāizvairās no kropļojošiem investēšanas lēmumiem un ka šādi pasākumi būtu jāizmanto kā instruments, lai atbalstītu Līgumā par Eiropas Savienības darbību 3. panta 3. punktā izklāstīto Savienības mērķu, to skaitā Eiropas uzņēmumu konkurētspējas, īstenošanu; uzsver, ka ziņošanas prasībām nevajadzētu izraisīt administratīvo izmaksu nesamērīgu pieaugumu ekonomikas dalībniekiem, it īpaši MVU; atzīmē — lai efektīvi novērstu nodokļu ieņēmumu zaudējumus, iespējams, ir nepieciešami kvalitatīvāki dati un lielāks to apjoms; uzstāj, ka jāievēro princips, ar kuru saskaņā jebkādus datus, ko nodokļu iestādes vāc no nodokļu maksātājiem, ievērojot nodokļu maksātāju tiesības, dalībvalstīm sniedz tikai vienreiz, garantējot visaugstākā līmeņa drošību un nodrošinot atbilstību tiesību aktiem par datu aizsardzību; norāda uz datu un digitālo instrumentu potenciālu birokrātijas mazināšanā un nodokļu maksātāju dažādo pienākumu vienkāršošanā, it īpaši PVN deklarāciju un kopsavilkuma paziņojumu jomā, un atzīmē — lai maksimāli palielinātu datu izmantošanas efektivitāti, būtu jāizmanto mākslīgais intelekts un dažādas programmatūras; pauž nepieciešamību turpināt centienus pastiprināt administratīvo sadarbību starp dalībvalstīm, lai mazinātu krāpšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; uzskata — lai izveidotu efektīvāku sistēmu, būtu ne tikai jāpalielina apmaiņai paredzēto datu apjoms, bet arī jāuzlabo to kvalitāte;
27.

atzīmē, ka saskaņā ar “Ļevada-Centr” datiem 83 % Krievijas iedzīvotāju atbalsta Putina karu Ukrainā, savukārt to Krievijas iedzīvotāju īpatsvars, kuri apgalvo, ka valsts virzās pareizajā virzienā, ir palielinājies no 52 % uz 69 %, savukārt tas ir augstākais līmenis kopš 1996. gada; šajā sakarā atzinīgi vērtē tos drosmīgos cilvēkus, kuri atklāti protestē un iestājas pret Krievijas imperiālismu tā jaunākajā formā — iebrukumu Ukrainā —, neraugoties uz kārtības policijas brutalitāti, kā arī mediju un sociālo spiedienu; aicina ES pilsoņus tomēr nelikt vienlīdzības zīmi starp visiem Krievijas pilsoņiem un viņu līderu un armijas nežēlīgajām darbībām Ukrainā; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt un aizsargāt kritisku viedokļu paudējus Krievijas diasporā, kuri cieš no Krievijas varas iestāžu draudiem; nosoda Krievijas diasporu organizētos mītiņus, kuros tiek pausts atbalsts karam vai protestēts pret Ukrainas bēgļu uzņemšanu;
—

ņemot vērā 2021. gada 30. augusta pētījumu VAT gap, reduced VAT rates and their impact on compliance costs for businesses and on consumers (PVN iztrūkums, samazinātas PVN likmes un to ietekme uz atbilstības nodrošināšanas izmaksām uzņēmumiem un uz patērētājiem), ko veicis DIW Econ un publicējis Parlamenta Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorāts,
B.

tā kā pēc 2020. gada 9. novembra pamiera sākuma Azerbaidžānas kontrolē nonāca 1 456 pieminekļi, no kuriem lielākā daļa bija armēņu; tā kā Azerbaidžāna 2020. gada kara laikā Armēnijas kultūras mantojumam nodarīja ievērojamus tīšus postījumus, jo īpaši ar artilēriju apšaudot Gazanchi baznīcu, Svētā Pestītāja/Ghazanchetsots katedrāli Šušā/Šuši, kā arī iznīcinot vai bojājot citas baznīcas un kapsētas, vai arī mainot to funkciju konflikta laikā un pēc tā, kā tas bija saistībā ar Zoravor Surb Astvatsatsin baznīcu netālu no Mekhakavanas pilsētas un St Yeghishe baznīcu Matagisas ciematā Kalnu Karabahā; tā kā prezidents I. Aliyev, apmeklējot 12. gadsimta armēņu baznīcu Tsakuri, pauda apņemšanos novākt no tās uzrakstus armēņu valodā;
83.

aicina veidot ciešākas attiecības ar demokrātiskām valstīm Indijas un Klusā okeāna reģionā un konkrētās politikas jomās (kiberdrošība, hibrīddraudu novēršana, jūrlietas, ieroču kontrole u. c.), kā arī ar Dienvidaustrumāzijas valstu asociāciju ( ASEAN ) un Latīņamerikas partneriem; uzsver drošības izaicinājumus Indijas un Klusā okeāna reģionā, kas ir ES būtisku interešu reģions; ar pieaugošām bažām norāda uz Ķīnas pastāvīgi izvērstajiem bruņošanās centieniem un militāro nostāju un jo īpaši uz ziņojumiem par virsskaņas raķešu izmēģinājumu un arvien biežākiem Taivānas gaisa aizsardzības identifikācijas zonas pārkāpumiem; aicina visas attiecīgās puses strīdus situācijas risināt miermīlīgā ceļā un mazināt spriedzi, un atturēties no vienpusējas rīcības status quo izmainīšanai; aicina visas puses ievērot starptautisko tiesību principus, jo īpaši UNCLOS ; uzsver, ka arvien būtiskāka ietekme ir Indijas un Klusā okeāna reģiona izcelsmes dezinformācijai, kas var apdraudēt ES darbības reģionā, un tādēļ aicina Padomi un Komisiju risināt šo problēmu līdzīgi, kā tiek risināta problēma saistībā ar dezinformāciju, kas tiek izplatīta no ES austrumiem; ar nopietnām bažām norāda uz neseno varas izrādīšanu un spriedzes palielināšanos reģionālos karstajos punktos, piemēram, Dienvidķīnas jūrā un Austrumķīnas jūrā, kā arī Taivānas jūras šaurumā; uzsver, ka miers un stabilitāte Indijas un Klusā okeāna reģionā ir ļoti būtisks ES un tās dalībvalstīm; pauž nopietnas bažas par Ķīnas ilgstošajiem militārajiem manevriem Taivānas jūras šaurumā, tostarp tiem, kas vērsti pret Taivānu, vai notiek Taivānas gaisa aizsardzības identifikācijas zonā; aicina ĶTR atturēties no šīs militārās “ieroču žvadzināšanas”, kas rada nopietnus draudus mieram un stabilitātei Taivānas jūras šaurumā un Indijas un Klusā okeāna reģionā; atkārtoti uzsver, ka ir vajadzīgs dialogs un ka nevienai no pusēm nevajadzētu izmantot piespiešanu vai destabilizējošu taktiku; stingri iebilst pret jebkādām vienpusējām darbībām, kas var apdraudēt status quo Taivānas jūras šaurumā, un uzskata, ka jebkādas izmaiņas Taivānas un Ķīnas kontinentālās daļas attiecībās nedrīkst veikt pret Taivānas iedzīvotāju gribu; uzsver, ka Ķīnas arvien kareivīgākā izturēšanās pret atsevišķām valstīm un teritorijām rada bažas; uzsver, ka ES būtu jāveic reģionālā konflikta iespējamās ietekmes uz ES drošību novērtējums, tostarp novērtējot, kā ES būtu jāreaģē uz drošības situācijas pasliktināšanos Indijas un Klusā okeāna reģionā un citās pasaules vietās; atzinīgi vērtē pašreiz notiekošās apspriedes par Japānas dalību EUTM misijās Mali un Mozambikā un par Indijas dalību KDAP operācijās un misijās Āfrikā;
8.

uzsver, ka Krievija bruņoto spēku atkārtotu koncentrēšanu pie Ukrainas robežas izmanto kā instrumentu, lai uz Ukrainas rēķina saņemtu politiskas koncesijas no rietumvalstīm; uzsver, ka nevienas valsts izvēle iesaistīties aliansē nedrīkst būt atkarīga no kādas trešās valsts piekrišanas, un tāpēc noraida jebkādus Krievijas mēģinājumus iekļaut atsevišķas valstis savā ietekmes sfērā un līdz ar to ietekmēt šo valstu nākotni; atgādina, ka rietumvalstu kompromisus vai samierniecību Krievija uzskatīs par vājuma izpausmi, kas to vienīgi pamudinās uz vēl agresīvāku pieeju;