KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI

Novērtējums par pasākumiem, kurus Spānija veikusi, reaģējot uz Padomes 2012. gada 10. jūlija ieteikumu par pārmērīga valdības budžeta deficīta situācijas novēršanu

1. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra. Vispārīga informācija

Atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EK līguma) 104. panta 6. punktam Padome 2009. gada 27. aprīlī nolēma, ka Spānijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, un sagatavoja ieteikumu, lai novērstu pārmērīgo deficītu vēlākais līdz 2012. gadam, atbilstīgi EK līguma 104. panta 7. punktam un 3. pantam Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu.

2009. gada 2. decembrī Padome atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punktam nolēma, ka valsts rīcība bijusi efektīva, taču pēc minētā ieteikuma pieņemšanas norisinājušies negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmējuši valsts finanses. Rezultātā Padome atbilstīgi LESD 126. panta 7. punktam pieņēma pārskatītu ieteikumu, lai ticamā un ilgtspējīgā veidā, īstenojot pasākumus vidējā termiņā, novērstu pārmērīgo deficītu vēlākais līdz 2013. gadam.

Komisija 2010. gada 15. jūnijā secināja, ka Spānija ir veikusi efektīvus pasākumus, ņemot vērā Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu samazināt valdības budžeta deficītu zem atsauces vērtības 3 % no IKP, un uzskatīja, ka tāpēc papildu pasākumi pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā nav vajadzīgi.

Padome 2012. gada 10. jūlijā atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punktam nolēma, ka valsts rīcība bijusi efektīva un ka pēc 2009. gada pārskatītā ieteikuma pieņemšanas norisinājušies negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmējuši valsts finanses. Rezultātā Padome pieņēma pārskatītu ieteikumu atbilstīgi LESD 126. panta 7. punktam (“pārskatītais pārmērīga deficīta novēršanas procedūras ieteikums”) un ieteica Spānijai novērst pārmērīgo budžeta deficītu vēlākais līdz 2014. gadam. Lai līdz 2014. gadam samazinātu valdības pamatdeficītu zem atsauces vērtības 3 % no IKP, Spānijai ieteica uzlabot strukturālo bilanci par 2,7 % no IKP 2012. gadā, par 2,5 % no IKP 2013. gadā un par 1,9 % no IKP 2014. gadā. Pamatojoties uz Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozes atjauninājumu, pamatdeficīta mērķi atbilstīgi pieprasītajiem strukturālās budžeta bilances uzlabojumiem ir 6,3 % no IKP 2012. gadā, 4,5 % no IKP 2013. gadā un 2,8 % no IKP 2014. gadā.

Spānijas iestādēm ieteica arī īstenot 2012. gada budžetā un autonomo kopienu līdzsvara atjaunošanas plānos apstiprinātos pasākumus un līdz 2012. gada jūlija beigām pieņemt iepriekš paziņoto daudzgadu budžeta plānu 2013.­–2014. gadam, tostarp vidēja termiņa budžeta stratēģiju, kurā pilnībā noteikti strukturālie pasākumi, kas, pamatojoties uz Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozes atjauninājumu, ir vajadzīgi, lai līdz 2014. gadam novērstu pārmērīga budžeta deficītu. Turklāt tām ieteica 2012. gadā nekavējoties pieņemt papildu pasākumus, ja budžeta plānus apdraudošie riski kļūtu reāli. Turklāt Spāniju aicināja stingri piemērot jaunos Budžeta stabilitātes likuma noteikumus par budžeta izpildes pārredzamību un kontroli. Saskaņā ar konkrētajai valstij adresētajiem ieteikumiem Eiropas pusgada ietvaros Padome aicināja Spāniju izveidot neatkarīgu fiskālo institūciju, kas nodrošinātu analīzi un konsultācijas un uzraudzītu fiskālo politiku, konsekventi īstenot reālistisku vidējā termiņa budžeta programmu, kā arī cieši uzraudzīt, vai gada gaitā tiek ievēroti budžeta mērķi visos vispārējās valdības līmeņos.

2. Veikto pasākumu efektivitātes novērtējums

Šis novērtējums pamatojas uz Komisijas dienestu 2012. gada rudens prognozi. Tajā ir ņemtas vērā ekonomikas un budžeta attīstības tendences kopš 2012. gada 10. jūlija, kad tika izdots jaunākais Padomes ieteikums atbilstīgi LESD 126. panta 7. punktam.

Saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada rudens prognozi reālais IKP gan 2012., gan 2013. gadā samazināsies par 1,4 % un atkal pieaugs par 0,8 % 2014. gadā. Jaunākā atbilstīgi LESD 126. panta 7. punktam izdotā Padomes ieteikuma sagatavošanas laikā bija paredzams, ka reālais IKP 2012. un 2013. gadā samazināsies attiecīgi par 1,9 % un 0,3 %. Tika gaidīts, ka situācija uzlabosies agrāk un mazliet lielākā mērā, tāpēc prognozēja, ka reālā IKP pieaugums 2014. gadā sasniegs +1,1 %. Tas, ka 2012. gadam prognozē nedaudz mazāku negatīvu pieaugumu, galvenokārt ir saistīts ar mazliet noturīgāku iekšzemes pieprasījumu, jo fiskālās konsolidācijas ietekme ir bijusi pakāpeniskāka, nekā tika prognozēts jaunākā atbilstīgi LESD 126. panta 7. punktam izdotā Padomes ieteikuma sagatavošanas laikā. Attiecībā uz 2013. un 2014. gadu Padomes ieteikuma pamatā bija pieņēmums, ka politika netiks mainīta, savukārt Komisijas dienestu 2012. gada rudens prognozēs ņemti vērā arī papildu konsolidācijas pasākumi, kas iekļauti 2013.–2014. budžeta plānā, un 2013. gada budžets.

Saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada rudens prognozi paredzams, ka 2012. gadā vispārējās valdības budžeta deficīts no 2011. gada rādītāja 9,4 % no IKP (jeb 8,9 % no IKP, ja neņem vērā 2011. gadā veiktās kapitāla iepludināšanas bankās ietekmi) samazināsies līdz 8,0 % no IKP (jeb 7,0 % no IKP, atskaitot 2012. gadā veikto kapitāla iepludināšanu bankās). Tas salīdzināms ar valdības un pārskatītā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikuma mērķi 6,3 % no IKP. Neraugoties uz prognozēto novirzi no mērķa, gaidāmo samazinājumu pamatbilancē, saimnieciskās darbības apjomiem samazinoties par gandrīz 1½ %, balstītu ievērojams uzlabojums primārajā bilancē aptuveni 2½ procentu punktu apmērā (neņemot vērā 2012. gadā veikto kapitāla iepludināšanu bankās). Lai kompensētu iespējamo novirzi no deficīta mērķa, saskaņā ar Padomes ieteikumu Spānija 2012. gada 13. jūlijā pieņēma papildu konsolidācijas pasākumus aptuveni 1¼ % apmērā no IKP. Kopā ar agrākajiem konsolidācijas pasākumiem, kas iekļauti 2011. gada decembra paketē, 2012. gada budžeta likumprojektā un reģionālā līdzsvara atjaunošanas plānos, 2012. gadam tika pieņemti pasākumi kopā aptuveni 5¼ % apmērā no IKP. Tomēr ievērojama daļa šo pasākumu (vairāk nekā 1½ % apmērā no IKP) nav bijuši pastāvīga rakstura pasākumi. Dažādi nodokļu palielinājumi tika ieviesti tikai pagaidu kārtā vai arī bija paredzēti nodokļu maksājumu paātrināšanai. Arī Ziemassvētku prēmiju likvidēšana valsts sektorā attiecās tikai uz 2012. gadu. Šo būtisko konsolidācijas centienu rezultātus daļēji mazinātu neplānoti zems ieņēmumu apjoms, kas saistīts ar mazāku nodokļu komponentu izaugsmes struktūrā un izteiktāku situācijas pasliktināšanos darbaspēka tirgū, augstākiem procentu maksājumiem un lielākiem sociālajiem pārvedumiem, kas saistīti ar 2011. gada decembrī pieņemto pensiju palielinājumu. Turklāt tāpat kā iepriekšējos gados pastāv norādes uz to, ka vairāki reģioni atkal nesasniegs savus budžeta mērķus.

Izslēdzot cikliskos faktorus un vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, Komisijas dienestu 2012. gada rudens prognozēs paredzēts strukturālās bilances uzlabojums par 1,2 procentu punktiem, sasniedzot -6,3 % no IKP 2012. gadā (salīdzinājumā ar pārskatītajā pārmērīga deficīta novēršanas procedūras ieteikumā norādīto mērķi — strukturālās bilances uzlabojumu 2,7 % apmērā no IKP). Ja korekcijā ņem vērā pārskatīto potenciālā ražošanas apjoma pieauguma samazinājumu kopš Padomes jaunākā ieteikuma atbilstīgi 126. panta 7. punktam, plānoto strukturālo pasākumu apmērs 2012. gadā būtu par aptuveni 0,1 procentu punktu lielāks. Turklāt strukturālās bilances attīstību smagi ietekmēja arī neplānoti zems ieņēmumu apjoms (salīdzinājumā ar IKP attīstību, izmantojot standarta ieņēmumu elastību), kas no plānotā apjoma atpalika par aptuveni 1½ procentu punktiem no IKP. Kopumā, ņemot vērā šo neplānoti zemo ieņēmumu apjomu, plānotie strukturālie pasākumi turpinātu palielināties, sasniedzot aptuveni 2¾ procentu punktu apmēru, — tas atbilst Padomes ieteikumam.

Attiecībā uz 2013. gadu Komisijas dienestu 2012. gada rudens prognozē lēsts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies līdz 6 % no IKP, — salīdzinājumā ar mērķi 4,5 % no IKP, ko norādījusi gan valdība, gan Padome pārskatītajā pārmērīga deficīta novēršanas procedūras ieteikumā. Paredzams, ka primārā bilance uzlabosies par 1,8 procentu punktiem, atskaitot banku rekapitalizācijas pasākumus; vienlaikus saimnieciskās darbības apjomi samazināsies par 1,4 %. Sekojot atbilstīgi LESD 126. panta 7. punktam izdotajam Padomes ieteikumam, Spānijas valdība 2012. gada augustā iesniedza daudzgadu budžeta plānu 2013.–2014. gadam. Tomēr attiecībā uz 2013. gadu plānā nebija konkrēti norādīti daudzi jauni pasākumi ieņēmumu jomā salīdzinājumā ar to, kas jau bija paziņots 2012. gada jūlija paketē. Septembrī iesniegtajā 2013. gada budžeta likumprojektā bija ietverts maz jaunu pasākumu, kas nebija paziņoti iepriekš (piemēram, īpašuma nodokļa piemērošanas laika pagarināšana par vienu gadu). Kopumā sagaidāms, ka diskrecionāro pasākumu ietekme uz budžetu 2013. gadā būs aptuveni 1¼ % apmērā no IKP attiecībā uz izdevumiem un aptuveni 1 % apmērā no IKP attiecībā uz ieņēmumiem. 2013. gadam prognozēto novirzi no budžeta mērķa 1½ % apmērā no IKP daļēji var skaidrot ar sliktāku no iepriekšējā gada pārņemto sākuma stāvokli. Tomēr 2013. gada budžeta likumprojekts turklāt ir arī balstīts uz optimistiskiem makroekonomikas pieņēmumiem, saskaņā ar kuriem reālais IKP samazināsies tikai par 0,5 % un nodarbinātības situācija stabilizēsies. Tas nozīmē nepārprotamu risku, ka ieņēmumi atkal nesasniegs plānoto līmeni un sociālo pārvedumu apjomi pārsniegs gaidītos. Turklāt budžeta likumprojektā, šķiet, ir pārāk zemu novērtēta sociālo pabalstu, tostarp pensiju un bezdarbnieku pabalstu, palielināšanas ietekme. Kas attiecas uz reģioniem, galvenie 2013. gadā plānotie konsolidācijas pasākumi ir 2013.–2014. gada budžeta plānā iekļautie maksājumu samazinājumi veselības aprūpes un izglītības jomā. Tomēr patlaban nav pieejama informācija par šo plānoto pasākumu faktisko īstenošanu reģionu budžetos.

Saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada rudens prognozi sagaidāms, ka strukturālais deficīts samazināsies vēl par 2,3 procentu punktiem un 2013. gadā sasniegs 4,0 % no IKP — tas kopumā atbilst jaunākajam atbilstīgi LESD 126. panta 7. punktam izdotajam Padomes ieteikumam, kurā noteikts, ka strukturālajiem uzlabojumiem jābūt 2,5 % apmērā no IKP. Ja korekcijā ņem vērā izmaiņas plānotajā potenciālajā ražošanas apjoma pieaugumā atbilstīgi starpībai starp pārskatīto pārmērīga deficīta novēršanas procedūras ieteikumu pamatā esošajām prognozēm un Komisijas dienestu 2012. gada rudens prognozi, tad strukturālo pasākumu apjoms būtu par aptuveni 0,1–0,2 procentu punktiem lielāks.

Komisijas dienestu 2012. gada rudens prognozē 2014. gadam paredzēts ekonomikas attīstības perspektīvu uzlabojums, reālā IKP pieaugumam atkal kļūstot pozitīvam. Ar to nepietiktu, lai sasniegtu turpmāku pamatdeficīta samazinājumu, kas, domājams, palielināsies, sasniedzot 6,4 % no IKP (salīdzinot ar mērķi 2,8 % no IKP). Ja neņem vērā bāzes efektu, tad sagaidāmā novirze no mērķa galvenokārt ir saistīta ar to, ka beidzas iepriekšējo gadu pagaidu pasākumu īstenošana, to, ka 2014. gadā plānotie konsolidācijas pasākumi nebija pietiekami precīzi norādīti augustā paziņotajā daudzgadu budžeta plānā un tādēļ tos nebija iespējams ņemt vērā Komisijas dienestu prognozē un ka ekonomikas izaugsmes struktūrā nodokļiem joprojām būs maza nozīme, nodokļu ieņēmumiem nepieaugot pilnībā proporcionāli nominālā IKP pieaugumam. Saistībā ar augstāku parāda uzkrājumu turpinātu palielināties arī procentu maksājumi.

Prognozē, ka strukturālais deficīts 2014. gadā palielināsies par 1,3 procentu punktiem, lai gan ieteikumā paredzētais mērķis ir uzlabojums 1,9 % apmērā no IKP. Ja korekcijā ņem vērā izmaiņas plānotajā potenciālajā pieaugumā atbilstīgi starpībai starp prognozēm, kas ir jaunākā atbilstīgi LESD 126. panta 7. punktam izdotā Padomes ieteikuma pamatā, un Komisijas dienestu 2012. gada rudens prognozi, paredzamais strukturālo pasākumu apjoms 2014. gadā būtu par aptuveni 0,1–0,2 procentu punktiem lielāks. Tādā gadījumā strukturālo pasākumu apmērs par aptuveni 3 procentu punktiem atpaliek no Padomes ieteikumā paredzētā līmeņa. Korekcijā ņemot vērā negaidīti zemu ieņēmumu apjomu, šī starpība, iespējams, samazinātos, jo dažu veidu ieņēmumu pieauguma tendences neatbilst nominālā IKP pieauguma tendencēm. Tomēr, ņemot vērā to, ka līdz šim 2014. gadam ir precīzi noteikti maz vai ļoti nedaudz pasākumu, veikt pilnīgu pasākumu efektivitātes novērtējumu 2014. gadam patlaban nav iespējams.

2012. gada jūlijā atbilstīgi 126. panta 7. punktam pieņemtajā Padomes ieteikumā Spānija arī tika aicināta stingri piemērot Budžeta stabilitātes likuma jaunos noteikumus par budžeta izpildes pārredzamību un kontroli un izveidot neatkarīgu fiskālo institūciju, kas nodrošinātu analīzi, konsultācijas un fiskālās politikas uzraudzību, kā arī uzraudzītu budžeta mērķu ievērošanu visos vispārējās valdības līmeņos. Ir panākti uzlabojumi attiecībā uz Budžeta stabilitātes likumu, jo īpaši saistībā ar fiskālo datu paziņošanu, ko veic reģionālās pašvaldības, — tas ir solis uz labāku fiskālo pārredzamību. Tomēr, ņemot vērā grūtības saistībā ar jaunas ziņošanas procedūras ieviešanu visās reģionālajās pašvaldībās, stingra noteikumu ievērošana saistībā ar ziņošanas kvalitāti un konsekvenci vēl nav panākta. Vērtējot kritiski, Budžeta stabilitātes likuma preventīvā un korektīvā daļa netiek īstenotas pietiekamā līmenī. Līdz šim nav iedarbināts neviens oficiāls agrīnās brīdināšanas mehānisms vai veikta kāda korektīva rīcība, kaut arī pastāv nepārprotams risks, ka vairākas autonomās kopienas 2012. gadā neizpildīs savus fiskālos mērķus. Attiecībā uz jautājumu par neatkarīgas finanšu institūcijas izveidi Spānijas valdība 27. septembrī pieņēma lēmumu izveidot šādu institūciju. Tās kompetence un pārvaldības struktūra patlaban tiek noteiktas. Šo institūciju paredzēts izveidot 2013. gadā, tiklīdz būs pieņemts attiecīgs konstitutīvs likums.

3. Secinājumi

Ņemot vērā patlaban pieejamo informāciju, šķiet, ka Spānija ir veikusi efektīvus pasākumus, kas nodrošina pienācīgu virzību uz mērķi 2012. un 2013. gadā novērst pārmērīgo budžeta deficītu tā, lai tas nepārsniegtu Padomes 2012. gada 10. jūlijā noteiktās robežvērtības. Konkrēti, Spānija ir pieņēmusi apjomīgus konsolidācijas pasākumus, kuru apmērs 2012. gadā ir aptuveni 5¼ % no IKP un 2013. gadā — 2¼ % no IKP. Ja korekcijā ņem vērā izmaiņas pārskatītajā potenciālajā ražošanas apjoma pieaugumā un zemo ieņēmumu apjomu saistībā ar izaugsmes struktūru, kurā nodokļiem ir maza nozīme, tad prognozētais strukturālās bilances gada uzlabojums atbilst centieniem, kādus Padome pieprasa attiecībā uz 2012. un 2013. gadu. Tomēr 2012. gadā Budžeta stabilitātes likuma noteikumi attiecībā uz paredzētajiem agrīnās brīdināšanas un korektīvajiem mehānismiem, lai ierobežotu autonomo kopienu novirzes no budžeta mērķiem, nav tikuši efektīvi īstenoti. Tas varētu radīt jaunas novirzes no budžeta mērķiem reģionālā līmenī. 2013. gada nominālo mērķu sasniegšanu apdraud nepārprotami riski, kas daļēji saistīti ar optimistisko makroekonomisko scenāriju, uz kuru balstīts 2013. gada budžeta likumprojekts, un ar optimistiskajām prognozēm saistībā ar sociālo nodrošināšanu.

Attiecībā uz 2014. gadu šķiet, ka Spānija vēl nav veikusi pietiekamus pasākumus, lai sasniegtu vajadzīgo strukturālo uzlabojumu. Augustā paziņotajā daudzgadu budžeta plānā nebija pietiekami konkrēti norādīti pasākumi, kas balstītu ieteiktos fiskālos pasākumus. Tāpēc vēl ir jāprecizē papildu pastāvīgi pasākumi 2014. gadam.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, attiecībā uz 2012. un 2013. gadu ir veikta efektīva rīcība, savukārt 2014. gada pasākumi nav pietiekami, lai būtu atbilstīgi pārskatītajam pārmērīga deficīta novēršanas procedūras ieteikumam. Pamatojoties uz šo ļoti provizorisko novērtējumu, Komisija uzskata, ka patlaban Spānijai nav jāveic papildu pasākumi saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Komisija atbilstīgi Stabilitātes un izaugsmes paktam turpinās rūpīgi uzraudzīt budžeta situācijas attīstību Spānijā.

Turklāt fiskālās pārvaldības ziņā, neraugoties uz jau panākto virzību attiecībā uz budžeta ziņojumiem reģionālā līmenī, lai panāktu lielāku fiskālo pārredzamību, būtu nepieciešama vēl visaptverošāka, konsekventāka un savlaicīgāka ziņošana konsolidētā vispārējās valdības līmenī atbilstoši Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmai (EKS 95). Visbeidzot, būtu svarīgi turpināt plānoto fiskālās padomes izveidi un nodrošināt tās pilnīgu institucionālo un finansiālo neatkarību.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

|| || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || 2013 || 2014

Reālais IKP (izmaiņas %) || COM AF 12 || -3,7 || -0,3 || 0,4 || -1,4 || -1,4 || 0,8

COM SF 12 || -3,7 || -0,1 || 0,7 || -1,9 || -0,3 || 1,1

SP || -3,7 || -0,1 || 0,7 || -1,7 || 0,2 || 1,8

Ražošanas apjoma starpība1 (% no potenciālā IKP) || COM AF 12 || -4,2 || -4,8 || -4,2 || -4,6 || -4,8 || -2,7

COM SF 12 || -4,3 || -4,8 || -4,2 || -5,3 || -4,7 || -2,8

SP || - || - || -3,8 || -4,3 || -3,8 || -2,1

Valsts budžeta bilance3 (% no IKP) || COM AF 12 || -11,2 || -9,7 || -9,4 || -8,0 || -6,0 || -6,4

COM SF 12 || -11,2 || -9,3 || -8,9 || -6,3 || -6,1 || -6,4

SP || - || - || -8,5 || -5,3 || -3,0 || -1,1

Primārā bilance(% no IKP) || COM AF 12 || -7,7 || -7,0 || -5,0 || -2,2 || -2,5 || -2,1

COM SF 12 || -9,4 || -7,4 || -6,5 || -3,1 || -2,8 || -3,1

SP || - || - || -6,1 || -2,2 || 0,2 || 2,0

Cikliski koriģētā bilance1 (% no IKP) || COM AF 12 || -9,4 || -7,6 || -7,6 || -6,0 || -4,0 || -5,3

COM SF 12 || -9,3 || -7,3 || -6,9 || -4,1 || -4,1 || -5,1

SP || - || - || -6,9 || -3,4 || -1,4 || -0,2

Strukturālā bilance2 (% no IKP) || COM AF 12 || -8,7 || -7,6 || -7,5 || -6,3 || -4,0 || -5,3

COM SF 12 || -8,7 || -7,3 || -7,0 || -4,3 || -4,1 || -5,1

SP || - || - || -7,3 || -4,4 || -2,2 || -0,2

Valdības kopējais parāds (% no IKP)3 || COM AF 12 || 53,9 || -61,5 || 69,3 || 86,1 || 92,7 || 97,1

COM SF 12 || 53,9 || -61,2 || 68,5 || 80,9 || 86,8 || 91,8

SP || - || - || 68,5 || 79,8 || 82,3 || 81,5

Piezīmes: 1 Komisijas dienestu veikts programmā norādītā ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju. 2 Cikliski koriģēta bilance, neņemot vērā vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. 3 2012. gada 23. jūlijā uzsāktā finanšu sektora palīdzības programma banku rekapitalizācijai vēl nav nekādi ietekmējusi vispārējās valdības parāda un deficīta prognozes 2012.–2014. gadam. Avots. COM AF12 — Komisijas dienestu 2012. gada rudens prognoze; COM SF12 — Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognoze; SP – 2012. gada aprīļa stabilitātes programma.