ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.5.1.

PFOF , saskaņā ar kuru finanšu starpnieki iekasē maksu no sava tirdzniecības partnera par savu klientu darījumu novirzīšanu šim tirdzniecības partnerim. PFOF galvenokārt ir tiešsaistes brokeru finansēšanas modelis, kas bieži vien, it īpaši privātiem investoriem ir izmaksu ziņā izdevīga alternatīva tradicionālajai biržas tirdzniecībai. It īpaši tā dēvēto “nulles komisijas brokeru” ( Zero-Commission-Broke ) prakse ir iekasēt no klienta tikai nelielu maksu par pasūtījumu un gūt (brokera) ienākumus no “atmaksājumiem” tirdzniecības vietā. Bieži vien visi tirdzniecības rīkojumi ir koncentrēti uz vienu tirdzniecības partneri. Klienti netiek informēti par šiem “atmaksājumiem”. EESK piekrīt EVTI viedoklim Priekšlikums aizliedz atlīdzības modeli, kas pazīstams kā, saskaņā ar kuru finanšu starpnieki iekasē maksu no sava tirdzniecības partnera par savu klientu darījumu novirzīšanu šim tirdzniecības partnerim.galvenokārt ir tiešsaistes brokeru finansēšanas modelis, kas bieži vien, it īpaši privātiem investoriem ir izmaksu ziņā izdevīga alternatīva tradicionālajai biržas tirdzniecībai. It īpaši tā dēvēto “nulles komisijas brokeru” () prakse ir iekasēt no klienta tikai nelielu maksu par pasūtījumu un gūt (brokera) ienākumus no “atmaksājumiem” tirdzniecības vietā. Bieži vien visi tirdzniecības rīkojumi ir koncentrēti uz vienu tirdzniecības partneri. Klienti netiek informēti par šiem “atmaksājumiem”. EESK piekrīt EVTI viedoklim ( 7 ) , ka šāda prakse nav saderīga ar pienākumu nodrošināt vislabāko izpildi un cenu pārredzamību. No otras puses, šie tiešsaistes brokeri nodrošina it īpaši privātiem investoriem izmaksu ziņā izdevīgu un viegli pieejamu piekļuvi ieguldījumu pakalpojumiem. Komiteja uzskata, ka obligāti jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi un izmaksu pārredzamība starp finanšu tehnoloģiju uzņēmumiem un tradicionālajiem pakalpojumu sniedzējiem. EESK iesaka turpmākajā likumdošanas procesā šim jautājumam pievērst īpašu uzmanību.
3.9.

Eiropas Komisija 2020. gada maijā ierosināja izveidot Taisnīgas pārkārtošanās fondu 40 miljardu EUR vērtībā, lai atbalstītu dekarbonizāciju reģionos, kas ir atkarīgi no oglēm un CO 2 ietilpīgām nozarēm. ES budžeta un ES atveseļošanas sarunu kontekstā dalībvalstis vienojās atvēlēt Taisnīgas pārkārtošanās fondam 17,5 miljardus EUR. Galvenokārt autobūves nozarē strauji paātrinoties dekarbonizācijas tempam, ko veicinās pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, būs vajadzīgi papildu resursi, lai pārvarētu emisiju samazināšanas pasākumu sociālās sekas reģionos, kas ir atkarīgi no automobiļu piegādes ķēdēm.
2.25.

Eiropā, no vienas puses, ir augsts bezdarbs jauniešu vidū, it īpaši dažās Dienvideiropas valstīs, bet, no otras puses, augsti kvalificētu absolventu trūkums STEM jomās (zinātnē, tehnoloģijā, inženierzinātnēs un matemātikā) un it sevišķi liels inženieru trūkums visās IKT nozarēs, kā arī jomās, kas saistītas ar digitalizāciju, e-mobilitāti un atjaunīgās enerģijas tehnoloģijām. Bieži tiek aizmirsts, ka galvenokārt tieši inženieri ir tie, kuri pētnieku gūtos pētniecības un izstrādes rezultātus pārvērš tehniskos produktos. Demogrāfisko pārmaiņu (sabiedrības novecošanās) dēļ un tāpēc, ka lielākā daļa Eiropas valstu nespēj piesaistīt vairāk sieviešu inženierzinātņu studijām, šī problēma tuvākajā nākotnē palielināsies. Protams, Eiropas Savienībā ir jāpastiprina pasākumi, lai piesaistītu vairāk sieviešu inženierzinātņu studijām. Turklāt ar Pētniecības un inovācijas paktu ir jāveido gudras programmas, lai piesaistītu augsti kvalificētus inženierus no trešām valstīm. Globālā PTI konkurence arvien vairāk kļūs par globālu cīņu par talantiem, un līdz šim ES rezultāti šajā globālajā cīņā par talantiem salīdzinājumā, piemēram, ar ASV, ir bijuši vāji.
1.6.

EESK uzskata, ka Komisijas tiesību aktu priekšlikumi par konkurenci digitālajos tirgos ir ļoti noderīgi, lai panāktu saskaņotus noteikumus, kas spēj vairot iedzīvotāju, patērētāju un MVU (it īpaši mikrouzņēmumu) uzticēšanos tam, ka tiks pienācīgi aizsargāta tirgus konkurences struktūra, no vienas puses, un nodrošināta personas datu aizsardzība, no otras puses. Patiesībā dati un to izmantošana ir jāsaprot gan kā ar indivīdu un viņu brīvību aizsardzību saistīti elementi, gan arī kā stratēģiski ļoti svarīgi konkurences faktori.
3.1.

in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm ir izšķiroša nozīme slimību profilaksē, diagnostikā un ārstēšanā”. Tās ir būtiski svarīgas mūsu veselībai, kā arī to cilvēku, kuriem jāsadzīvo ar slimībām un invaliditāti, dzīves kvalitātei, it īpaši globālas pandēmijas laikā. EESK atkārtoti pauž pārliecību, kas jau izteikta atzinumā par pašreizējo Regulu (ES) 2017/746 ( 7 ) , t. i., “veselība ir Eiropas iedzīvotāju prioritāte” un “diagnostikas medicīniskajām ierīcēm ir izšķiroša nozīme slimību profilaksē, diagnostikā un ārstēšanā”. Tās ir būtiski svarīgas mūsu veselībai, kā arī to cilvēku, kuriem jāsadzīvo ar slimībām un invaliditāti, dzīves kvalitātei, it īpaši globālas pandēmijas laikā.
2.2.

Komisijas priekšlikums jaunai regulai par mašīnbūves izstrādājumiem ir daļa no plašākas “mākslīgā intelekta paketes”. Priekšlikums par mašīnām attiecas uz tā dēvētās “Mašīnu direktīvas” pārskatīšanu. Pārskatīšanas mērķis ir gan veicināt digitālās pārmaiņas, gan stiprināt vienoto tirgu. Mašīnu direktīva ir daļa no tiesību aktiem produktu drošuma jomā. Tai ir jānodrošina augsts aizsardzības līmenis darba ņēmējiem, patērētājiem un citām personām, kas ir pakļautas mašīnu iedarbībai, īpašu uzmanību pievēršot pašu mašīnu drošumam. Tas uzliek mašīnu ražotājiem pienākumu ņemt vērā drošības aspektus jau mašīnu projektēšanas un izgatavošanas laikā (“ Safety by Design ”).
2.7.

Lai gan digitalizācija visnotaļ palielina uzņēmējdarbības un pārvaldes efektivitāti (iespējamie ieguvumi vienmēr tiek novērtēti pārāk augstu), par to vienmēr ir jāmaksā, kā tas notiek darba ņēmēju vai ierēdņu atlaišanas gadījumā vai tad, ja sabiedrība, it sevišķi vecāka gadagājuma cilvēki un personas ar invaliditāti, nepietiekami ātri vai nemaz nepielāgojas digitalizācijai. Tāpēc ir svarīgi gādāt par to, lai digitalizācija būtu pieejama visiem neatkarīgi no vecuma, dzimuma, sociālekonomiskā statusa un invaliditātes. Arī MVU var nonākt neizdevīgos konkurences apstākļos, ja tie nevar pielāgoties digitalizācijas tempam savā nozarē, it īpaši tad, ja šādi procesi prasa augstas sākotnējās izmaksas.
b)

tām nevajadzētu saņemt visu informāciju, jo to tiesām, to tiesu sistēmai un to policijas iestādēm vairs nevar uzticēties.
2.2.4.

Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par to, ka attiecībā uz visām programmām, ko atbalsta no ES fondiem, uz kuriem attiecas Kopīgo noteikumu regula (KNR), ir jābūt ieviestiem efektīviem mehānismiem, lai no pašas sākotnes līdz īstenošanai nodrošinātu to atbilstību Hartai. Komiteja ierosina katru fondu pārraudzīt uzraudzības komitejās, kas ietver pilsoniskās sabiedrības organizācijas, valstu cilvēktiesību iestādes un cilvēktiesību aizstāvjus. Tas palīdzētu KNR īstenošanas struktūrās novērst zināšanu nepietiekamību attiecībā uz pamattiesībām un ievērojami uzlabotu pamattiesību organizāciju spēju radīt reālu ietekmi vietējā līmenī.
2.2.8.

Ir jādara vairāk saistībā ar mājokļiem. Kā minēts priekšlikumā, diskriminācija mājokļu tirgū pastiprina segregāciju, radot domino efektu izglītības vai nodarbinātības iespēju ziņā un – ģimeņu ar bērniem gadījumā – būtisku negatīvu ietekmi uz bērnu attīstību. Covid-19 pandēmija ir izgaismojusi vajadzību rīkoties, lai uzlabotu mājokļu apstākļus. Infekcijas un smagu slimības stāvokļu novēršana ir atkarīga no vispārējiem veselības nosacījumiem, taču arī no piekļuves ūdenim un sanitārajai infrastruktūrai. Mājokļu segregācijas problēmas risināšanai, jo īpaši nabadzīgākās teritorijās, būtu jābūt vienai no prioritātēm. Kaut arī kohēzijas politikā ir pieejami līdzekļi nenošķirtu mājokļu darbību atbalstīšanai un piekļuves nodrošināšanai iekļaujošiem un augsti kvalitatīviem integrējošiem pakalpojumiem, nav skaidrs, vai valstu un vietējās pašvaldības vēlas tam piekļūt.
1.2.

Rīcības plāna sākotnējie mērķi – palīdzēt mobilizēt kapitālu Eiropā un novirzīt to uzņēmumiem, infrastruktūrai un ilgtermiņa projektiem, kas labvēlīgi ietekmētu nodarbinātību, – joprojām ir pilnībā atbilstoši. Šie mērķi ir ārkārtīgi svarīgi, lai ES 27 dalībvalstis, kā arī to uzņēmumi un iedzīvotāji varētu gūt nozīmīgu progresu savas finansiālās un ekonomiskās ģeostratēģiskās suverenitātes stiprināšanā un attiecībā uz būtiski svarīgo klimatisko, sociālo un digitālo pārkārtošanos. EESK arī uzsver, ka KTS var sasniegt izvirzītos mērķus tikai tad, ja finanšu stabilitāte un patērētāju aizsardzība joprojām ir prioritāte, lai izvairītos no smagas negatīvas ietekmes uz uzņēmumiem, darba ņēmējiem un patērētājiem, kā arī ekonomiku kopumā.
3.14.

Ziņojuma par enerģētikas savienības stāvokli 2.6. un 3.3. punktā Komisija pauž arī dažus apsvērumus attiecībā uz sociālo politiku. Tie ir pamatoti, un EESK it īpaši atbalsta to, ka atveseļošanas palīdzība pēc Covid-19 pandēmijas ir jāsaista ar klimata enerģētikas politikas mērķiem. Arī taisnīgas pārkārtošanās pasākumi ir pareizi un veido pamatu iedzīvotāju sekmīgai iesaistīšanai virzībā uz klimata un enerģētikas mērķiem. Vai tādējādi patiešām būs iespējams īstenot principu “nevienu nestatāt novārtā”, būs atkarīgs tieši no atsevišķo instrumentu praktiskā pielietojuma un finansēšanas, kā arī no to konkrētas ieviešanas valsts līmenī.
1.10.

EESK vēlas, lai Komisija un dalībvalstis apsvērtu iespēju, ka, pat nevalidējot ievietošanu sprostos, var reģistrēt un validēt zivju daļas, lai tādējādi palielinātu to vērtību un novērstu izšķērdēšanu. Patlaban ir tā, ka tunzivis, kas gājušas bojā pēc nokļūšanas zivaudzētavā, nedrīkst tirgot, jo to ievietošana sprostos vēl nav validēta. Ievietošanu sprostos nosaka atkarībā no novērtējuma, ko veic ar stereoskopiskām kamerām un kas ilgst apmēram divus mēnešus, tāpēc šie eksemplāri ir jāsasaldē vai jāiznīcina. Tas ir pretrunā Komisijas iniciatīvām saistībā ar pārtikas zuduma un pārtikas izšķērdēšanas mazināšanu.
3.8.

EESK atzinīgi vērtē to, ka no pieciem līdz trim gadiem tiek saīsināts ilglaicīgas uzturēšanās atļaujas ieguves termiņš personām, kuras saņem starptautisko aizsardzību, ja tās nolemj uzturēties dalībvalstī, kas tām sniegusi šādu aizsardzību. Tā mērķis nepārprotami ir veicināt integrāciju vietējās kopienās, lai gan to varētu uzskatīt par mobilitātes ierobežošanu ES.
Ekonomika, kurā valsts fiskālā politika atzīst vajadzību veidot ieņēmumu rezerves izaugsmes periodā, būs noturīgāka cīņā pret ekonomikas lejupslīdes negatīvo ietekmi un vienlaikus nodrošinās nākotnes labklājībai nepieciešamās investīcijas. Budžeta līdzsvarošana, kas ir vāji sagatavota un īstenota, – jo īpaši laikā, kad valstis vēl atrodas agrīnā atveseļošanās posmā, – bīstami ierobežo manevrēšanas iespējas fiskālās politikas jomā, un, ja eurozonā to īsteno nekoordinētā veidā, tas rada ievērojamu pieprasījuma kritumu arī citās dalībvalstīs. Korekcijas, izmantojot valsts fiskālo politiku, ir īpaši svarīgas eurozonā, jo attiecībā uz valstu monetāro, procentu likmju un valūtas maiņas kursa politiku dalībvalstīm izvēles iespējas nepastāv. Daži vienlaicīgas fiskālās konsolidācijas pasākumi visā ES paildzināja ekonomikas un finanšu krīzi līdz 2014. gadam, un taupības pasākumi lejupslīdes laikā daudziem iedzīvotājiem radīja milzīgas grūtības. Lai gan sociālie rādītāji eurozonā no 2014. līdz 2020. gadam kopumā ir uzlabojušies, vairākās valstīs tie joprojām ir zem pirmskrīzes līmeņa. Arī publiskie ieguldījumi samazinājās no 3,7 % no IKP 2009. gadā līdz 2,7 % no IKP 2017. gadā. Turklāt šie pasākumi ir negatīvi ietekmējuši IKP izaugsmi un līdz ar to arī parāda attiecību pret IKP. Komisijai ir jāpievērš lielāka uzmanība izaugsmes palēnināšanās sekām. EESK vērš uzmanību uz saviem iepriekšējiem ieteikumiem ( 6 ) – kas vēl nav ņemti vērā – attiecībā uz noteikumu pārskatīšanu.
ES mērogā nav arī juridiski saistošas bezpeļņas jēdziena definīcijas. Turklāt, kā EESK norādījusi kādā no iepriekšējiem atzinumiem, sociālās ekonomikas raksturīgās iezīmes, jo īpaši tās atšķirīgā pieeja peļņai, ES tiesību aktos nav ņemtas vērā. Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 54. pants līdz šim tiek interpretēts tā, ka tas ekonomiski neieinteresētos (bezpeļņas) uzņēmumus pretstata uzņēmumiem, kuri veic atalgotu saimniecisku darbību. Tāpēc minētajā otrajā kategorijā ietilpst visi uzņēmumi, kas, nediferencējot tos un neskatoties uz to juridisko formu, gūst peļņu neatkarīgi no tā, vai šī peļņa tiek vai netiek sadalīta ( 4 ) . Tomēr daudzu dalībvalstu tiesību sistēmās jau ir paredzēti noteikumi, ar kuriem nosaka bezpeļņas statusu, ko piemēro arī attiecībā uz sociālajiem uzņēmumiem. Tāpēc būtu attiecīgi jānošķir trīs ekonomiski aktīvo dalībnieku veidi: uz peļņu orientēti uzņēmumi, uz ierobežotu peļņu orientēti sociālās ekonomikas uzņēmumi, kā iepriekš minēts EESK atzinumā INT/871 ( 5 ) , un bezpeļņas sociālie uzņēmumi. Pēdējie no iepriekšminētajiem ir šā atzinuma mērķgrupa.
1.11.

EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai visi izziņotie pasākumi, it īpaši tie, ar kuriem sniedz finansiālu atbalstu, tiktu papildināti ar skaidru un uzņēmumiem ērti iegūstamu informāciju par to, kāda veida atbalsts tiek sniegts, kā MVU var reāli piekļūt dažādiem pastāvošajiem ES finanšu instrumentiem, ar kuru ES līmeņa personu tiem jāsazinās neskaidrību gadījumā, kuras valsts struktūras ir iesaistītas līdzekļu novirzīšanā, pie kā MVU var vērsties attiecīgajā valstī, kāda ir valstu banku loma un kādi ir to pienākumi.
2.7.

EESK uzsver nepieciešamību veikt pilnīgu analīzi par visām materiālu plūsmām uz ES un no tās, to veicot kā daļu no plašākas analīzes par aprites ekonomikas ietekmi uz tirdzniecību.
Civilajā aviācijā nav vienota nodarbinātības modeļa: dažas kompānijas piedāvā kvalitatīvas darbvietas un beztermiņa līgumus, taču nesen veiktajā apsekojumā ( Study on employment and working conditions of aircrews in the EU internal aviation market – Ricardo pētījumā) noskaidrots, ka 9–19 % salona apkalpes locekļu un ap 8 % pilotu bija atbildējuši, ka viņus nodarbina kāda starpniekorganizācija.
4.11.

Lai uzlabotu noteiktu īstenošanas aspektu kvalitāti (piemēram, tirgvedību, pasākumu tehniskās iespējas u. c.), EESK uzskata, ka publiskajam sektoram būtu jāapspriežas ar pilsonisko sabiedrību un privāto sektoru, lai sagatavošanās laikā varētu izmantot to praktisko pieredzi. Nebūtu pareizi no vispārējās valsts pārvaldes darbiniekiem sagaidīt, ka viņi saprot visus aspektus saistībā ar to, kā “produktu”padarīt gan populāru, gan lietderīgu.
5.4.

Pārtikas nekaitīguma standartus kopumā nosaka ES, atsaucoties uz Vispārīgo pārtikas aprites tiesību aktu regulu, bet par to nodrošināšanu attiecīgi ir atbildīgas dalībvalstis. Ierosinātā regula nodrošinās, ka gadījumos, kad ūdens tiek atkārtoti izmantots pārtikas kultūraugu apūdeņošanai, patērētāju drošība ir augstākā prioritāte. Uz lauksaimniecības produktu importu no trešām valstīm attiecas prasība ievērot ES tiesību aktus par pārtikas nekaitīgumu, lai gan pašlaik nav īpašu prasību attiecībā uz apūdeņošanas praksi trešās valstīs. Tiek apgalvots, ka vienoti ES standarti varētu būt paraugs trešām valstīm un it īpaši mūsu divpusējiem tirdzniecības partneriem, lai gan par to būs jārisina sarunas starptautiskā līmenī. Apūdeņošanai visā pasaulē jau tagad tiek ievērojamā mērā izmantoti gan neattīrīti, gan attīrīti notekūdeņi, tostarp daudzās valstīs, no kurām ES importē lauksaimniecības produktus.
1.3.

Komiteja uzskata, ka Komisijas sabiedriskā apspriešanās izvirzīja svarīgu problēmu daļai ES iedzīvotāju, galvenokārt tāpēc, ka šis temats ir apspriests vairākus gadus dažās dalībvalstīs, bet ne vairākās citās. Tomēr Komisija nav pietiekami ņēmusi vērā to, ka lielākā daļa dalībnieku bija no vienas valsts, priekšlikums tika noraidīts noteiktās dalībvalstīs, un nav skaidras vienprātības par reālu labumu, atceļot pašreizējo saskaņoto struktūru, vai par to, vai labāk būtu pieņemt ziemas vai vasaras laiku.
2.3.

Atmaksājamie finanšu instrumenti, kuros izmantotas ES budžeta radītās iespējas gan centrālajā, gan valstu līmenī, ir būtiski mainījušies, tostarp saistībā ar finanšu shēmu laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam, tomēr to izmantošanas apmērs nav optimāls. Vēl ir iespējami uzlabojumi, un, piemēram, centrālajā līmenī iespējams vienota pārvaldības mehānisma ietvaros sistemātiski saskaņot daudzus nekoordinētus instrumentus; programma InvestEU ir viens no piemēriem, kā to panākt.
4.9.

Valsts kontaktpunkti ir pierādījuši, ka kopumā spēj efektīvi atbalstīt augšupējo pieeju programmai “Eiropa pilsoņiem”, proti, sadarboties ar potenciālajiem labuma guvējiem uz vietas un atbalstīt tos. EESK atzinīgi vērtē kontaktpunktu funkcijas paplašināšanu, piemērojot tos arī citām programmas “Tiesības un vērtības” sadaļām, taču vienlaikus uzsver, ka ir jānodrošina atbilstīgs finansējums un jāizraugās tādas struktūras, kas ir neatkarīgas no valstu valdībām un kuru rīcībā ir vispusīgas zināšanas par pilsoniskās sabiedrības jomu, vietējiem dalībniekiem un to vajadzībām. EESK aicina izstrādāt pamatnostādnes par to neatkarību, nozīmi un uzdevumiem, tostarp par to, kā nodrošināt programmai lielāku redzamību, kā arī par apmācību.
4.1.

jāapspriežas ar ekspertiem . Tomēr šīs regulas grozījumi, pamatojoties uz pilnvaru deleģēšanu, jāattiecina tikai uz tiem pasākumiem, kas izriet no tehnoloģiskā progresa, un tie nedrīkst attiekties uz būtiskām izmaiņām, piemēram, jauniem noteikumiem par nobraukumu, riepu nodilumu vai atjaunotām riepām , kurus ir paredzēts regulāri pārskatīt. Tas palīdzētu uzlabot likumdošanas procesu pilsoniskās sabiedrības profesionālo organizāciju spēcīga pārstāvība . Būtībā šīs organizācijas – atšķirībā no citām iestādēm, kuru rīcībā ir atsevišķi, cikliski un/vai netieši dati, – saņem tiešu un pastāvīgi atjauninātu informāciju no lietotājiem (individuālajiem patērētājiem un autoparku apsaimniekotājiem). Lai ieviestu jaunas prasības un pielāgotu pielikumus tehnoloģiju attīstībai, Eiropas Komisijai, izmantojot deleģētās pilnvaras, būs. Tomēr šīs regulas grozījumi,, kurus ir paredzēts regulāri pārskatīt. Tas palīdzētu uzlabot likumdošanas procesu ( 4 ) . Tādēļ ir jānodrošina. Būtībā šīs organizācijas – atšķirībā no citām iestādēm, kuru rīcībā ir atsevišķi, cikliski un/vai netieši dati, – saņem tiešu un pastāvīgi atjauninātu informāciju no lietotājiem (individuālajiem patērētājiem un autoparku apsaimniekotājiem).
4.8.

Ir svarīgi uzsvērt kultūras, izglītības un akadēmiskās izglītības nozīmi, no vienas puses, un atbilstošas informācijas sniegšanu plašākai sabiedrībai, no otras puses, lai aizsargātu Eiropas iedzīvotāju tiesības vidē, ko maina MI ieviešana. It īpaši ir svarīgi nodrošināt mākslīgā intelekta algoritmu un datubāžu, kurās tie darbojas, pārvaldības pārredzamību un pareizību.
ICCAT

ICCAT
4.3.5.

Šī sadaļa veltīta to atkritumu apsaimniekošanai, kas šobrīd tiek ražoti, un tajā uzsvērta iespēja izveidot no tiem otrreizējo izejvielu tirgu. Šī iniciatīva ir vērtējama atzinīgi, tomēr tā ir ierobežota, jo no vērtētajām plūsmām ir izslēgti nozīmīgu materiālu plūsmu veidi, to skaitā pārtika un tekstilmateriāli.
Vispārīgāk runājot, ir vērts šajā plašajā izklāstā norādīt, ka vairāki paziņojuma punkti ir formulēti ļoti vispārīgi un priekšlikumi ir nosacīti. No vienas puses, tas dod rīcības brīvību, kas varētu noderēt turpmākajās sarunās ar dalībvalstīm un to starpā, tomēr, no otras puses, tas nozīmē to, ka dokuments šķiet nenoteikts ( 15 ) un nav tik skaidrs, kā cerēts. Vairāki nozīmīgi aspekti ir izlaisti vai notušēti, tostarp nav atzīta institucionālās aizsardzības shēmu loma, uz ko Komiteja ir vērsusi uzmanību jau agrāk ( 16 ) . Lai atrisinātu šos jautājumus, šobrīd ir svarīgi sadarboties ar visām citām ieinteresētajām pusēm (tostarp Padomi, Parlamentu, dalībvalstīm, Komisiju u. c.), lai gūtu ātru progresu un izstrādātu konkrētākus priekšlikumus.
2.3.

Ieguldījumi Eiropas enerģētikas tīklos līdz 2030. gadam sasniegs 180 miljardus EUR, un paredzams, ka pēc to izveides pabeigšanas tie nodrošinās ietaupījumus no 40 līdz 70 miljardiem EUR gadā, jo būs iespējams izvairīties no ražošanas izmaksām un gāzes vairumtirdzniecības cenas kļūs konkurētspējīgākas, tādējādi samazinot enerģētikas pārejas izmaksas. KIP trešajā sarakstā, kas vēl jāapstiprina Eiropas Parlamentam, ir noteikti 173 projekti, kuri veicina starpsavienojumu 2020. un 2030. gada mērķus. Neraugoties uz saraksta vērienīgumu un veiktajiem atbalsta pasākumiem, ar projektiem saistīto tehnisko grūtību, ietekmes uz politiku un administratīvo jomu, kā arī sabiedrības noraidošās attieksmes dēļ mazāk nekā 30 % no 173 projektiem, kas iekļauti 2017. gada KIP trešajā pārskatīšanā, 2020. gadā tiks pabeigti. Šo kavēšanos ir veicinājis tas, ka TEN-E standarti nav pilnībā piemēroti valstu līmenī.
5.4.2.

EESK aicina EK sniegt vairāk informācijas un profesionālu padomu MVU, lai paplašinātu to stratēģiskā redzējuma tvērumu un uzlabotu to spēju izmantot pamatkapitāla finansējumu. Tā kā parasti MVU vairāk izmanto aizņēmuma finansējumu, to zināšanas un izpratne par citiem instrumentiem ir ierobežota, un to attieksme pret pamatkapitāla finansējumu ir svārstīga. Lai gan EESK atzinīgi vērtē nesenos EK centienus palielināt zināšanas par atsevišķiem finanšu instrumentiem, tā uzsver, ka ar to nepietiek, un tāpēc aicina nodrošināt atbalstu un stimulus uzņēmējdarbības organizācijām, lai tās izstrādātu MVU ilgtermiņa stratēģisko pieeju uzņēmējdarbības finansēšanai. Tā kā šīm organizācijām ikdienā ir kontakts ar MVU, tās var palīdzēt vairot to izpratni par to, kādā veidā ar dažādiem instrumentiem var risināt dažādas MVU finansēšanas vajadzības konkrētos uzņēmuma dzīves cikla posmos.
1.7.

EESK uzskata, ka Eiropas digitālajā vienotajā tirgu ir nepieciešama arī vienveidīga kiberdrošības noteikumu interpretācija, tostarp savstarpēja atzīšana starp dalībvalstīm, un ka kopīgas pamatprasības varētu nodrošināt dažādām nozarēm paredzēts sertifikācijas satvars un sertifikācijas sistēmas. Tomēr atšķirīgām nozarēm to darbības veida dēļ ir jānodrošina atšķirīgas pieejas. Tāpēc EESK uzskata, ka šajā procesā būtu jāiesaista ES nozaru aģentūras (Eiropas Aviācijas drošības aģentūra ( EASA ), Eiropas Dzelzceļa aģentūra ( ERA ), Eiropas Zāļu aģentūra ( EMA ) u. c.) un dažos gadījumos, ar ENISA piekrišanu, lai nodrošinātu saskaņotību, tām būtu jādeleģē kiberdrošības sistēmu izstrāde. IT drošības standartu obligātais minimums būtu jāpieņem sadarbībā ar Eiropas Standartizācijas komiteju, Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komiteju un Eiropas telesakaru standartu institūtu ( CEN, Cenelec un ETSI).
1.3.

Kapitāla tirgu savienība var arī būtiski palīdzēt ekonomikas atlabšanas nostiprināšanā, kā arī kļūt par vienu no faktoriem, kuri veicina izaugsmi, investīcijas un nodarbinātību, kas pozitīvi ietekmēs gan katru no dalībvalstīm, gan ES visā kopumā. No strukturālā viedokļa ar to saistītajai finansējuma avotu paplašināšanai un dažādošanai būtu jānodrošina spēcīgāka integrācija, kas savukārt atbilstoši iecerētajam veicinās ekonomikas un finanšu sistēmas stabilitāti, drošību un noturību pret satricinājumiem. Nav iedomājama turpmāka attīstība, saglabājot pašreizējo sadrumstalotības situāciju, jo tā neļauj pienācīgi izmantot daudzas iespējas.
1.14.

EESK izprot jutīgos aspektus, kas saistīti ar Orhūsas konvencijas Atbilstības komitejas nesenajiem konstatējumiem par noteikumu par tiesu pieejamību neievērošanu ES iestādēs. EESK uzsver, ka Eiropas Savienībai pirms nākamās Pušu sanāksmes sesijas steidzami un konstruktīvi jārisina šis jautājums. It īpaši svarīgi būs sadarbībā ar NVO, kas darbojas vides aizsardzības jomā, un pilsonisko sabiedrību izmantot plašu un vērienīgu pieeju, lai noskaidrotu, kā un kādās jomās ES var uzlabot gan konvencijas īstenošanu un tiesu pieejamības nodrošināšanu ES iestādēs, gan to, kā ES iestādes īsteno konvenciju un nodrošina tiesu pieejamību. Būtu arī jāapsver iespējas izstrādāt gan paralēlu un papildinošu pieeju attiecībā uz to, kā tiesu pieejamība tiek nodrošināta ES iestādēs un kā tās nodrošina tiesu pieejamību, gan arī attiecīgas norādes un īstenošanas pasākumus.