(I) Atmežošana ir meža pārveidošana citā zemes izmantojumā neatkarīgi no tā, vai šo procesu ierosina cilvēks (FAO, 2018, Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and Definitions, http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf ).

(II) Meža degradācija nozīmē, ka ir samazinājusies meža spēja nodrošināt produktus un pakalpojumus, tātad mežs cilvēka darbību rezultātā ir zaudējis struktūru, funkcijas, sugu sastāvu vai produktivitāti, kas parasti ir saistāma ar dabisku meža tipu, kādam vajadzētu augt attiecīgajā vietā. Tāpēc degradēts mežs nodrošina mazāku produktu un pakalpojumu piedāvājumu no konkrētās vietas un uztur tikai nelielu bioloģisko daudzveidību. Degradētu mežu bioloģiskā daudzveidība ietver daudzus komponentus, kas nav kokaugi un var dominēt augājā zem vainagu klāja. (Avots: Konvencija par bioloģisko daudzveidību, https://www.cbd.int/forest/definitions.shtml , un IPBES, https://www.ipbes.net/glossary/forest-degradation ).

(III) Five Forest Figures, the World Bank. Pieejams vietnē https://blogs.worldbank.org/opendata/five-forest-figures-international-day-forests .

(IV) Vajadzība samazināt meža zudumu ir uzsvērta IPBES. 2019. Global assessment report on biodiversity and ecosystem services of the Intergovernmental Science- Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services. E. S. Brondizio, J. Settele, S. Díaz, and H. T. Ngo (editors). IPBES Secretariat, Bonn, Germany. https://www.ipbes.net/global-assessment-report-biodiversity-ecosystem-services .

(V) Smith P et al (2014) Agriculture, Forestry and Other Land Use (AFOLU). In: Climate Change 2014: Mitigation of Climate Change. Contribution of Working Group III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change [Edenhofer O et al (eds.)]. Cambridge University Press, Cambridge, UK and New York, NY, USA.

(VI) FAO, 2018, The State of the World’s Forests 2018 - Forest pathways to sustainable development. Rome. http://www.fao.org/3/a-i9535en.pdf .

(VII) United Nations. 2017. Sustainable Development Goals Report 2017. https://unstats.un.org/sdgs/files/report/2017/TheSustainableDevelopmentGoalsReport2017.pdf .

(IX) FOREST EUROPE, 2015: State of Europe’s Forests 2015. https://www.foresteurope.org/docs/fullsoef2015.pdf .

(X) Komisijas paziņojums “Jauna ES meža stratēģija mežiem un uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai” COM(2013) 659, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:52013DC0659 . Sk. arī Komisijas ziņojumu “Progress, kas panākts, īstenojot ES meža stratēģiju “Jauna ES meža stratēģija mežiem un uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai” COM(2018) 811, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:52018DC0811 .

(XI) Pirmatnējais mežs neatkarīgi no tā vecuma ir mežs, kas nekad nav ticis izcirsts un ir attīstījies pēc dabiskiem traucējumiem un atbilstoši dabiskiem procesiem: https://www.cbd.int/forest/definitions.shtml .

(XII) Pirmreizēja apmežošana ir meža izveidošana, to stādot vai apzināti sējot zemē, kam iepriekš bijis cits izmantojums, un tā ietver zemes izmantošanas veida maiņu no nemeža zemes uz meža zemi (FAO 2018, Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and Definitions, http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf ). Atkārtota apmežošana ir meža atkārtota izveidošana, to stādot un/vai apzināti sējot zemē, kas klasificēta kā mežs (sk. turpat). Meža atjaunošana ir darbības, ko veic, lai atjaunotu ekoloģiskos procesus, un kas paātrina meža struktūras, ekoloģisko funkciju un bioloģiskās daudzveidības atjaunošanos līdz līmenim, kas raksturīgs mežam klimaksa stadijā (Elliott, S., D. Blakesley and K. Hardwick, in press. Restoring Tropical Forests: a Practical Guide. Kew Publications, London). Pirmreizējas un atkārtotas apmežošanas projektiem būtu jāpalīdz uzturēt vai jāuzlabo ekosistēmas preču un pakalpojumu nodrošināšana ainavas līmenī un būtu jānāk par labu klimatam, tā pārmaiņu mazināšanai, biomasas ražošanai, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai, augsnes un ūdens aizsardzībai, erozijas un pārtuksnešošanās ierobežošanai un jāpalīdz novērst invazīvu sugu introdukciju (Pan-European Guidelines for Afforestation and Reforestation – Forest Europe 2008).

(XIII) Sk. 3.5. iedaļu Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) 2018. gada novērtējuma ziņojumā par zemes degradāciju un atjaunošanu, https://www.ipbes.net/system/tdf/2018_ldr_full_report_book_v4_pages.pdf?file=1&type=node&id=29395 .

(XIV) Aiči 5., 7., 11., 14., 15. mērķis ir tieši saistīti ar mežiem.

(XV) ANO Stratēģiskajā plānā attiecībā uz mežiem 2030. gadam ir izvirzīti mērķi līdz 2030. gadam pavērst pretējā virzienā pasaules meža seguma izzušanu un palielināt pasaules meža platību par 3 %.

(XVI) FAO. 2016. State of the World’s Forest 2016. Forests and agriculture: land-use challenges and opportunities. Rome. http://www.fao.org/3/a-i5588e.pdf .

(XVII) Šo prognožu pamatā ir ROADLESS-FOR karte un pēdējos 10 gados (2009–2018) konstatēto traucējumu (atmežošanas un degradācijas) tempa ekstrapolācija; avots: JRC, 2019.

(XVIII) Piemēram, saskaņā ar Interpola datiem nelikumīgi iegūtu kokmateriālu tirdzniecības vērtība ir 51 mljrd. USD gadā (The Rise of Environmental Crime – A Growing Threat to Natural Resources, Peace, Development And Security, A UNEP-INTERPOL Rapid Response Assessment).

(XIX) Household Energy Access for Cooking and Heating Lessons Learned and the Way Forward, Koﬃ Ekouevi and Voravate Tuntivate; 2012 International Bank for Reconstruction and Development/The World Bank.

(XX) ES importa daļa materializētajā atmežošanā (1990–2008) sojas gadījumā bija 4,45 milj. ha (39 %), palmu eļļas gadījumā 0,9 milj. ha, kakao gadījumā 0,6 milj. ha (27 %), kafijas gadījumā 0,3 milj. ha (27 %); 2018. gada priekšizpēte, I daļa, 4-3. tabula.

(XXI) Ziņojumā par attiecīgo pārtikas un barības kultūraugu platību izplešanos visā pasaulē (COM(2019) 142 final) bija norādīts uz ievērojamu eļļas palmu platību izplešanos, kas visā pasaulē notiek uz tādas zemes rēķina, kurā ir liels oglekļa uzkrājums, piemēram, uz mežu rēķina. Dati apliecināja, ka šāda izplešanās notiek arī dažu citu biokurināmā/biodegvielas izejvielu gadījumā, taču tikai atsevišķās valstīs.

(XXII) Arī pārmērīgi lielai citu produktu, piemēram, kokvilnas, kafijas, cukurniedru, rapša, garneļu (no mangrovju audzēm), kakao un iežguves produktu, ieguvei un ražošanai var būt būtiska vidiska un sociāla ietekme.

(XXIII) Jēdzienu “materializētā atmežošana” izmanto, lai atmežošanu sasaistītu ar patēriņu. Tas apzīmē atmežošanu, kas materializēta (kā ārējs elements) ražotā, tirgotā vai patērētā produktā, precē, biržas precē vai pakalpojumā.

(XXIV) Eiropas Komisija, 2013. ES patēriņa ietekme uz atmežošanu: Visaptveroša analīze par ES patēriņa ietekmi uz atmežošanu. Nobeiguma ziņojums. Eiropas Komisijas finansēts pētījums, ko veikuši VITO, Starptautiskais Lietišķo sistēmu analīzes institūts, HIVA — Onderzoeksinstituut voor Arbeid en Samenleving un Starptautiskā Dabas aizsardzības savienība Nīderlandē.

(XXV) Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam “Meža tiesību aktu ieviešana, pārvaldība un tirdzniecība (FLEGT) – ES rīcības plāna priekšlikums” (COM(2003) 251 final).

(XXVI) Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regula (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus.

(XXVIII) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai “Atmežošanas un meža degradācijas radīto problēmu risinājumi cīņai ar klimata pārmaiņām un bioloģiskās daudzveidības izzušanu” (COM(2008) 645 galīgā redakcija).

(XXIX) Komisijas paziņojums “Tīru planētu – visiem! Stratēģisks Eiropas ilgtermiņa redzējums par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku”, COM(2018)773 final, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/ALL/?uri=COM%3A2018%3A773%3AFIN .

(XXX) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001.

(XXXII) Meža seguma ikgadējais zudums, 2005.–2010. gada periodu salīdzinot ar 2010.–2015. gada periodu, ir samazinājies par aptuveni 17 % (no 6,6 līdz 5,5 Mha gadā); avots: FAO (2015) Global Forest Resources Assessment 2015 and Keenan et al. (2015) Forest Ecology and Management 352, 9–20.

(XXXIII) The global tree restoration potential; Science 05 Jul 2019: Vol. 365, Issue 6448, pp. 76-79; https://science.sciencemag.org/content/365/6448/76.

(XXXIV) Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), An IPCC Special Report on the Impacts of Global Warming of 1.5 °C Above Pre-Industrial Levels and Related Global Greenhouse Gas Emission Pathways (IPCC, 2018).

(XXXV) Creating forestry jobs to boost the economy and build a green future, C.T.S. Nair and R. Rut. Informatīvs dokuments, kas sagatavots īpašajam pasākumam “Pasaules ekonomikas satricinājumu ietekme uz meža nozari” FAO Mežsaimniecības komitejas 19. sesijā, Romā, 2009. gada 20. martā.

(XXXVI) Eiropas Parlaments ir pieņēmis vairākas rezolūcijas, kas saistītas ar mežu un atmežošanu; sk., piemēram, Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūciju par pārredzamu un atbildīgu dabas resursu pārvaldību jaunattīstības valstīs: meži (2018/2003(INI)), http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2018-0333_LV.pdf .

(XXXVII) Sk. Padomes 2019. gada secinājumus par progresu ES meža stratēģijas īstenošanā un par jaunu stratēģisko satvaru attiecībā uz mežiem (https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8609-2019-INIT/lv/pdf); 2014. gada Ņujorkas deklarāciju par mežiem, 2015. gada Amsterdamas deklarāciju, 2018. gada Katovices ministru deklarāciju par mežiem klimatam; simtiem uzņēmumu ir uzņēmušies saistības atteikties no atmežošanas savās piegādes ķēdēs (http://www.supply-change.org/); svarīga šajā ziņā ir arī nesenā Kakao un mežu iniciatīva.

(XXXVIII) Komisijas paziņojums “Mūsu dzīvības garantija, mūsu dabas kapitāls – ES bioloģiskās daudzveidības stratēģija līdz 2020. gadam” (COM(2011) 244), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=celex%3A52011DC0244 .

(XXXIX) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Lēmums Nr. 1386/2013/ES par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem”, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:32013D1386 .

(XLI) Dažas dabiskas ekosistēmas, piemēram, kūdrāji un savannas, kas bagātas ar oglekli un bioloģiski daudzveidīgas, neatbilst meža definīcijai, tomēr lauksaimnieciskā ražošana tās ietekmē, un tās ir nopietni apdraudētas.

(XLII) Plašāka informācija par 2014. un 2017. gada konferencēm, pētījumiem un sabiedrisko apspriešanu atrodama vietnē http://ec.europa.eu/environment/forests/deforestation.htm .

(XLIII) Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīva (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu.

(XLIV) Komisijas 2019. gada 13. marta Deleģētā regula, ar kuru Direktīvu (ES) 2018/2001 papildina attiecībā uz to, kā identificēt izejvielas, kas rada augstu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku un kam konstatēta būtiska produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums, un kā sertificēt biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas, kas rada zemu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku (OV L 133, 21.5.2019., 1.–7. lpp.).

(XLVII) Food in the Anthropocene: the EAT–Lancet Commission on healthy diets from sustainable food systems. https://www.thelancet.com/commissions/EAT .

(XLVIII) Komisijas rīcības plāns par ilgtspējīgas izaugsmes finansēšanu.

(XLIX) Value-Chain Analysis for Development Initiative (VCA4D). https://europa.eu/capacity4dev/value-chain-analysis-for-development-vca4d- .

(L) Lia et al. (2019). The economic contribution of the world's forest sector, Forest Policy and Economics Volume 100, March 2019. https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1389934118300753?via%3Dihub .

(LII) Ir pierādīts, ka tad, ja mežus apsaimnieko vietējās kopienas, atmežošanas temps Bolīvijā, Brazīlijā un Kolumbijā samazinās (Stevens et al. 2014; Blackman and Veit 2018).

(LIII) Lai gan 86 % pasaules mežu ir publiskā sektora īpašums, praksē visā pasaulē aptuveni 60 % zemes un resursu tiek apsaimniekoti, pamatojoties uz paražu noteikumiem, no kuriem oficiāli atzīta ir mazāk nekā viena piektdaļa.

(LIV) Brīvprātīgajās pamatnostādnēs par zemes, zvejniecību un mežu īpašuma atbildīgu pārvaldību valsts pārtikas nodrošinājuma kontekstā ir izklāstīti principi un starptautiski atzīti standarti attiecībā uz atbildīgu īpašuma pārvaldīšanu. Tās nodrošina satvaru, ko valstis var izmantot, kad tās izstrādā savas stratēģijas, rīcībpolitikas, tiesību aktus, programmas un aktivitātes. Tās ļauj valdībām, pilsoniskajai sabiedrībai, privātajam sektoram un iedzīvotājiem spriest par to, vai to ierosinātās darbības un citu veiktās darbības ir pieņemama prakse.

(LV) Komisijas paziņojums “ES rīcības plāns savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai” (COM(2016) 87), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=COM:2016:87:FIN .

(LVI) Koordinēti ar esošajām iniciatīvām, piemēram, Bonnas uzdevumu: http://www.bonnchallenge.org/ , Ņujorkas deklarāciju par mežiem un Globālo partnerību mežu un ainavu atjaunošanai: http://www.forestlandscaperestoration.org/ .

(LVII) Teritorija, kurai statuss noteikts, pamatojoties uz augstām saglabāšanas vērtībām, kas ir bioloģiskas, ekoloģiskas, sociālas vai kultūras vērtības, kuras uzskata par sevišķi nozīmīgām nacionālā, reģionālā vai pasaules līmenī: https://hcvnetwork.org/ .

(LVIII) Liela oglekļa uzkrājuma pieeja ir metodika, ko izmanto, lai aizsargājamas meža teritorijas atšķirtu no degradētām zemēm, kurām ir mazs oglekļa uzkrājums un zema bioloģiskās daudzveidības vērtība un kuras var attīstīt: http://highcarbonstock.org/ .

(LX) Saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku”, COM(2015) 497.

(LXI) Sk., piemēram, ES un Meksikas nolīgumu, kas izziņots 2018. gada 21. aprīlī.

(LXII) Tādas kā Starptautiskā Tropu kokmateriālu organizācija, Starptautiskā Kakao organizācija, Starptautiskā Kafijas organizācija.

(LXIII) Climate Focus. (2017). Progress on the New York Declaration on Forests: Finance for Forests - Goals 8 and 9 Assessment Report. Sagatavojis Climate Focus sadarbībā ar Ņujorkas Deklarācijas par mežiem novērtēšanas partneriem un ar Klimata un zemes izmantošanas alianses atbalstu.

(LXIV) B. Singer ‘Financing Sustainable Forest Management in Developing Countries: The Case for a Holistic Approach’, International Forestry Review 18(1), 96-109, (1 March 2016). https://doi.org/10.1505/146554816818206159 .

(LXV) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu InvestEU (COM(2018)439 final).

(LXVII) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2016/1011 attiecībā uz mazoglekļa un labvēlīgas oglekļa ietekmes etaloniem (COM(2018) 355 final).

(LXVIII) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par informācijas atklāšanu saistībā ar ilgtspējīgiem ieguldījumiem un ilgtspējas riskiem un ar ko groza Direktīvu (ES) 2016/2341 (COM(2018) 354 final).

(LXIX) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai (COM(2018) 353 final).

(LXX) Sk. pārskatīto Akcionāru tiesību direktīvu (ES) 2017/828 un Komisijas priekšlikumu COM(2018) 354 final par ilgtspējas informācijas atklāšanu, kas jāveic ieguldītājiem; abu šo instrumentu mērķis ir veicināt lielāku pārredzamību.

(LXXI) Direktīva 2014/95/ES par nefinanšu un daudzveidības informācijas atklāšanu. Šajā sakarā Komisija līdz 2019. gada 2. ceturkšņa beigām atjauninās nesaistošās pamatnostādnes (C/2017/4234), īpaši attiecībā uz tādas informācijas paziņošanu, kas saistīta ar klimatu, un uzsvērs saiknes ar atmežošanu.

(LXXII) Sk., piemēram, jauno korporatīvo dabas kapitāla uzskaites praksi, ko atbalsta Pasaules Uzņēmēju padome ilgtspējīgai attīstībai, tās Dabas kapitāla protokols un saistītās publiskā un privātā sektora partnerības.

(LXXIII) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Direktīva 2014/95/ES, ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz noteiktu lielu uzņēmumu un grupu nefinanšu un daudzveidības informācijas atklāšanu (Dokuments attiecas uz EEZ).

(LXXIV) Piemēram, atbalsts FAO Pasaules meža resursu novērtējumam (www.fao.org/forest-resources-assessment/en/), projektam ROADLESS-FOR ( https://forobs.jrc.ec.europa.eu/roadless/ ), Centrālāfrikas novērotavai (http://www.observatoire-comifac.net), Dienvidaustrumāzijai izstrādātiem prototipiem ( www.rfo-sea.org/ ), Austrumāfrikai izstrādātiem prototipiem ( http://apps.rcmrd.org/ofesa ) un REDD+ monitoringa, ziņošanas un verifikācijas darba virzienam.

(LXXV) Komisijas paziņojums “Ilgtspējīga bioekonomika Eiropai. Ekonomikas, sabiedrības un vides saistības stiprināšana” (COM(2018)673 final), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX%3A52018DC0673 .

(LXXVI) Piemēram, iniciatīva TRASE (pārredzamas piegādes ķēdes ilgtspējīgai ekonomikai) un Pasaules Resursu institūta Global Forest Watch Biržas preču platforma.

(LXXVII) Piemēram, ES un Āfrikas pētniecības un inovācijas partnerība pārtikas un uztura nodrošinājuma un ilgtspējīgas lauksaimniecības jomā (FNSSA), 2016. gada ERA-NET līdzfinansētā iniciatīva LEAP-Agri un 2019. gada uzaicinājums LC-SFS-34-2019 ar tematu “Āfrikas pārtikas sistēmas”.

(LXXVIII) Ar “dabā balstītiem risinājumiem” saprot dabas iedvesmotus un atbalstītus dzīvesveida risinājumus, kas ir izmakslietderīgi, taču vienlaikus nodrošina vidiskus, sociālus un ekonomiskus ieguvumus un palīdz stiprināt noturību.

(LXXIX) Globālā dabas ugunsgrēku informācijas sistēma (http://gwis.jrc.ec.europa.eu).

(LXXX) Eiropas meža ugunsgrēku informācijas sistēma (http://effis.jrc.ec.europa.eu).