Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Integrētās robežu pārvaldības fonda satvarā izveido finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām”

(COM(2018) 474 final – 2018/0258 (COD))

(2019/C 62/11)

Ziņotājs: Antonello PEZZINI

Apspriešanās Eiropas Parlaments, 2.7.2018. Padome, 4.7.2018. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. panta 1. punkts un 304. pants Atbildīgā specializētā nodaļa vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 2.10.2018. Pieņemts plenārsesijā 17.10.2018. Plenārsesija Nr. 538 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 200/0/5

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata: ņemot vērā pieaugošās problēmas, kas saistītas ar Savienības ārējo robežu kontroli, svarīgi ir ieviest sistēmu, kas spētu apvienot gan personu aizsardzību un robežu drošību, gan izdevīgu tirdzniecības tiltu veidošanu ar trešām valstīm.

1.2. Šis ir viens no svarīgākajiem uzdevumiem, kas jārisina Eiropas Savienībai, un EESK uzskata, ka robežu pārvaldības tiesību aktu kopuma izstrāde nākamajam ES daudzgadu budžetam ir pirmais pozitīvais solis.

1.3. EESK uzskata, ka būtiski ir nodrošināt austu Savienības muitas iekārtu kvalitātes un inovācijas līmeni ar mērķi iespējami labāk aizsargāt sociālo kultūru, dalībvalstu sociālās, vides, ekonomiskās un finanšu intereses, kas konkrēti skar: — cīņu (joprojām neefektīvu) pret nelikumīgu tirdzniecību, — likumīgas tirdzniecības prakses uzlabošanu un vienkāršošanu, — ES iekšējā tirgus drošības aizsardzību, — vides un iedzīvotāju veselības aizsardzību, — darba pamattiesību ievērošanu, — patērētāju interešu aizsardzību, — muitas risku optimālu pārvaldību, — muitas nodevu iekasēšanu.

1.4. Komiteja arī uzskata, ka jaunajam instrumentam svarīgi ir: — nodrošināt iekārtu prioritāru iegādi robežšķērsošanas vietām, kurās ir lielākas noslodzes kontroles, piemēram, jūras robežkontroles punktiem, — paātrināt šajā jomā strādājošo novērtēšanas grupu darbu (1), — nodrošināt taisnīgu ģeogrāfisko sadalījumu, — ievērot proporcionalitāti saistībā ar preču un cilvēku plūsmām sinerģijā ar Drošības fondu.

1.5. Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas ieguldījumu ES robežkontroles uzlabošanā un nepieciešamo līdzekļu un instrumentu stiprināšanā ar mērķi nodrošināt inovatīvu un kvalitatīvu muitas kontroli un pēc iespējas vienotus muitas tiesību aktus, ko piemērot iestādēm, kas darbojas pie ārējām robežām ( 2 )

1.6. Komiteja uzskata, ka jaunajam instrumentam paredzētais finanšu piešķīrums nav pietiekams, lai sasniegtu izvirzītos mērķus, kuros turklāt būtu jāietver iekārtas fitosanitārās drošības kontrolei un instrumenti kravas konteineru uzlabotai spektroskopijai ( 3 )

1.7. Komiteja arī uzskata, ka svarīgi ir samērā ātri nodrošināt iekārtu piegādi iestādēm robežšķērsošanas vietās, kurās kontroles noslodze ir lielāka, piemēram, jūras robežkontroles punktiem; piešķirot dotācijas, šīm iekārtām ir jādod prioritāte. Turklāt būtu vēlams, ka jaunais instruments paredz izveidot ātrās reaģēšanas rezervi, kas izplatītu jaunas, inovatīvas iekārtas un vienlaikus dotu iespēju pārskatīt jau atļauto iekārtu sarakstu.

1.8. Komiteja prasa nodrošināt maksimālu pārredzamību gada darba programmām un dotāciju piešķiršanas mehānismiem ( 4 ) , kurus tieši pārvalda Komisija.

1.9. EESK iesaka ciešu koordināciju, jo īpaši ar programmu “Muita”, kuras mērķis ir finansēt pilnīgu infrastruktūras un informācijas sistēmu kopumu, tostarp mijiedarbības digitalizāciju starp tirgotājiem un muitas dienestiem, izmantojot “Apvārsnis Eiropa” un citus atbilstošus fondus.

1.10. Komiteja aicina iesniegt vidēja termiņa ziņojumu par jaunā instrumenta ieviešanu un darbību kopā ar analīzi, kuras pamatā ir kvalitatīvi un kvantitatīvi rādītāji.

1.11. Ideja savlaicīgi izstrādāt kopīgu lingvistisko bāzi par visbiežāk skartajām tēmām muitas iestāžu darba valodā, līdzīgi tam, kā tas ieviests lidojumu kontroles jomā, veicinātu, atbilstīgi gaidītajam, vienotas, viendabīgas Eiropas muitas sistēmas izveidi.

1.11.1. EESK iesaka savlaicīgi atjaunināt muitas iekārtu komplektu tā, lai nekavējoties ņemtu vērā lietu interneta, kiberdrošības, digitālās izsekojamības un advancētāku tehnoloģiju lietojumu attīstības tendences ar mērķi paātrināt šo iekārtu plašu izmantošanu un atjauninātu apmācību, kura nodrošinātu to lietošanu.

1.11.2. Tāpat lietderīgi būtu izstrādāt kopējas apmācības sistēmas ( 5 ) , pamatojoties uz “ES muitas kompetenču satvaru”, kura mērķis ir saskaņot un uzlabot muitas darbības standartus visā ES.

1.11.3. Tikmēr svarīgi ir, iespējams, pilnvarojot Eiropas standartizācijas struktūras, izstrādāt vienotus standartus un protokolus, kuri būtu pievienoti subsidētajam muitas aprīkojumam un ierīcēm.

2. Ievads

2.1. Komisijas priekšlikums nākamajam 2021.–2027. gada budžetam ietver Eiropas Savienības robežu pārvaldīšanas līdzekļu trīskāršošanu, paredzot līdzekļus robežu nostiprināšanai, lai uzlabotu preču un pakalpojumu apriti, kā arī cilvēku, tostarp migrantu, mobilitāti. Saskaņā ar ES izpildvaras priekšlikumu finansējumam vajadzētu palielināties no pašreizējiem 13 miljardiem euro līdz 34,9 miljardiem euro.

2.2. Komisija ir paredzējusi izveidot jaunu atsevišķu fondu integrētai robežu pārvaldībai. Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra ( Frontex ) tiks vēl vairāk nostiprināta, izveidojot jaunu pastāvīgu struktūru, kurā dienēs aptuveni 10 000 robežsargu, un paredzot papildu finansējumu, lai muitas kontroli padarītu efektīvāku un uzlabotu kontroles iekārtas. Tiks izveidots jauns Integrētās robežu pārvaldības fonds ( IBMF ), kura budžets paredzēts vairāk nekā 9,3 miljardu euro apmērā.

2.2.1. Šie ieguldījumi tiks izmantoti, lai stiprinātu Frontex , veiktu sistemātiskas pārbaudes pie robežām, ieviestu jaunas liela mēroga un sadarbspējīgas informācijas sistēmas un izveidotu turpmāku sistēmu, kas regulētu robežu šķērsošanu ieceļojot un izceļojot.

2.3. Jaunajā IBMF būtu iekļauti divi atšķirīgi instrumenti: pirmkārt, “integrēta robežu un vīzu pārvaldība” ( IGFV ); otrkārt, “Muitas kontroles iekārtas” ( CCE ) ar budžetu 1,3 miljardu euro apmērā 2021.–2027. gada periodam. Šim instrumentam vajadzētu palīdzēt īstenot pienācīgu un līdzvērtīgu muitas kontroli dažādos robežkontroles punktos.

2.3.1. Kā pēdējais minētais instruments ir paredzēts, lai iegādātos iekārtas modernai un uzticamai muitas kontrolei, kā arī lai šīs iekārtas uzturētu un atjauninātu.

2.4. Muitas savienība 50 gadu laikā kopš tās stāšanās spēkā 1968. gada 1. jūlijā ir bijusi neaizstājams vienotā tirgus pīlārs, kas aizsargā ES robežas un pasargā iedzīvotājus no aizliegtām un bīstamām precēm, piemēram, ieročiem, narkotikām un viltotām precēm, tādējādi vienlaikus veicinot ES kvotas pastāvīgu pieaugumu pasaules tirdzniecībā, proti, 2017. gadā ES muita apstrādāja 16 % no pasaules tirdzniecības kopapjoma.

2.5. Lai nodrošinātu muitas savienības netraucētu darbību, ES dalībvalstis izmanto vienotu noteikumu kopumu, kura pamatā ir Savienības Muitas kodekss. Šis Kodekss tika pieņemts 2013. gadā, bet kopš 2016. gada to piemēro visās ES dalībvalstīs. Kopš 2016. gada Kodekss ir jaunais tiesiskais regulējums, ar ko pārvalda importu, eksportu, tranzītu un to preču uzglabāšanu, kuras tranzitē muitas teritorijā un ir saistītas ar trešām valstīm.

2.5.1. Turklāt muitas dienesti piemēro vairāk nekā 60 tiesību aktus, kuriem nav tiešas saistības ar muitu un kuri attiecas citastarp uz: — divējāda lietojuma precēm (gan civilām, gan militārām vajadzībām), — šaujamieročiem, — narkotisko vielu prekursoriem, — valūtas skaidras naudas apriti, — intelektuālā īpašuma tiesībām, — sabiedrības veselību, — produktu drošību, — patērētāju aizsardzību, — savvaļas sugu aizsardzību, — vides aizsardzību.

2.6. EESK ir vienmēr uzskatījusi, ka “efektīva muitas savienība ir svarīgs Eiropas integrācijas priekšnoteikums, lai visā ES teritorijā būtu efektīvi, droši un pārredzami nodrošināta brīva preču aprite, maksimāli aizsargājot patērētājus un vidi, kā arī efektīvi apkarota krāpšana un viltošana” ( 6 )

2.7. Komiteja kā nepieciešamu un nozīmīgu ir arī uzsvērusi ideju, ka “lai veicinātu tirdzniecisko darbību un vairāk koordinētu preventīvo darbību un sankciju piemērošanu, ir lietderīgi un svarīgi ieviest tādus modernizācijas pasākumus kā muitas tiesību aktu vienkāršošana un muitas sistēmu sadarbspējīga informatizācija” ( 7 )

2.8. Eiropadome jau 2012. gadā pauda viedokli ( 8 ) par nepieciešamību uzlabot muitas savienības iekšējo pārvaldību un par to, ka būtu lietderīgi sadarboties ar citām aģentūrām un ar privāto sektoru, lai nodrošinātu operatoriem iespējami labākus pakalpojumus; savukārt 2014. gada jūnija secinājumos Padome ieteica uzlabot veiktspējas izvērtējumu, norādot uz dažām nozarēm, un lūdza izstrādāt atbilstošus veiktspējas pamatrādītājus.

2.9. Padome savos 2017. gada 23. marta secinājumos par muitas finansējumu aicināja Komisiju “izvērtēt iespēju finansēt vajadzības pēc tehniskām iekārtām no turpmākām Komisijas finanšu programmām un uzlabot koordināciju un sadarbību starp muitas dienestiem un citām tiesībaizsardzības iestādēm finansējuma nolūkos”.

2.10. Savukārt Eiropas Parlaments savā 2017. gada 7. aprīļa rezolūcijā ( 9 ) uzsvēra, ka “muitas procedūru efektivitāte ir svarīga ne tikai tirdzniecības veicināšanai, bet arī efektīvai un ātrai tiesībaizsardzībai saistībā ar to akcīzes preču viltošanu un kontrabandu, kuras ieved ES”, un ka “muitas dienestiem ir gan jānodrošina droša preču aprite, aizsargājot ES patērētājus, gan jāīsteno tirdzniecības nolīgumu noteikumi”.

3. Komisijas priekšlikumi

3.1. Regulā ir ierosināts jauns finanšu instruments, kas paredzēts muitas kontroles iekārtām un iekļauts Integrētās robežu pārvaldības fondā ( IBMF ) budžeta sadaļas “Migrācija un robežu pārvaldība” ietvaros, ar mērķi nodrošināt dalībvalstīm lielāku atbalstu, lai visā muitas savienībā tiktu īstenotas līdzvērtīgas muitas kontroles un novērsta pašreizējā nelīdzsvarotība starp muitas iestādēm dažādās dalībvalstīs.

3.2. Jaunais finansēšanas instruments, kura budžets 2021.–2027. gada periodam ir 1,3 miljardi euro, paredz segt muitas iekārtu iegādi četru veidu robežām (sauszemes, jūras, gaisa ( 10 ) robežām un pasta centriem).

3.3. CELBET ), kas apvieno 11 dalībvalstis, kuras ir atbildīgas par ES sauszemes robežām, jau ir sākusi darbu šajā jomā; savukārt attiecībā uz pārējiem robežu veidiem darbs tiks uzsākts drīz, lai tādējādi varētu novērtēt valstu vajadzības un piešķirt līdzekļus 27 dalībvalstīm, tiklīdz šis instruments stāsies spēkā 2021. gadā Šis finansējums būs pieejams visām dalībvalstīm, un katra veida robežas vajadzības tiks izvērtētas. Austrumu un Dienvidaustrumu sauszemes muitas robežas ekspertu grupa (), kas apvieno 11 dalībvalstis, kuras ir atbildīgas par ES sauszemes robežām, jau ir sākusi darbu šajā jomā; savukārt attiecībā uz pārējiem robežu veidiem darbs tiks uzsākts drīz, lai tādējādi varētu novērtēt valstu vajadzības un piešķirt līdzekļus 27 dalībvalstīm, tiklīdz šis instruments stāsies spēkā 2021. gadā ( 11 )

3.4. Izvirzītajiem mērķiem būtu jāsekmē labāka koordinācija un juridiskā noteiktība, lielāka efektivitāte vai papildināmība, izmantojot centralizētu pieeju un tiešu pārvaldību: dalībvalstīm ir paredzētas dotācijas līdz 80 % no attaisnotajām izmaksām, lai atbalstītu muitas kontroles iekārtu iegādi, uzturēšanu un atjaunināšanu saskaņā ar katram robežas veidam iepriekš noteiktiem standartiem.

3.5. Instruments ir cieši saistīts ar jauno programmu “Muita” ( 12 ) , kuras sadarbības instrumenti tiks izmantoti, lai novērtētu vajadzības pēc inovatīvām muitas kontroles iekārtām un, ja nepieciešams, muitas darbinieku kopīgām apmācībām ( 13 ) ar mērķi labāk izmantot iekārtas.

4. Vispārīgas piezīmes

4.1. EESK ir cieši pārliecināta, ka, ņemot vērā pieaugošās problēmas, kas saistītas ar Savienības ārējo robežu kontroli, svarīgi ir ieviest darboties spējīgu sistēmu, kas spētu apvienot gan personu aizsardzību, sociālo tirgus ekonomiku, ražošanas drošību un ilgtspējīgu tirdzniecību starp dalībvalstīm un tirdzniecību ar trešām valstīm.

4.2. EESK atbalsta Eiropas Komisijas centienus palielināt līdzekļus un reaģēšanas instrumentus, lai stiprinātu kontroli pie ārējām robežām un lai nodrošinātu inovatīvu un kvalitatīvu muitas kontroli muitas savienības nostiprināšanas kontekstā.

4.3. Tomēr EESK uzskata, ka jaunajam instrumentam paredzētais finansējums 1,3 miljardu euro apmērā, t. i., apmēram 186 miljonu euro gadā, ir pilnīgi nepietiekams; šī dotācija ir mazāk nekā viena trīsdesmitā daļa no 2021.–2027. gada periodā paredzētajiem līdzekļiem vispārējiem uzdevumiem robežu un migrācijas jomā, t. i., 34,9 miljardiem euro.

4.4. Komiteja arī uzskata, ka svarīgi ir: — nodrošināt iekārtu prioritāru iegādi robežšķērsošanas vietām, kurās ir lielākas noslodzes kontroles, piemēram, jūras robežkontroles punktiem, — paātrināt šajā jomā strādājošo novērtēšanas grupu darbu (14), — nodrošināt taisnīgu ģeogrāfisko sadalījumu, — ievērot proporcionalitāti saistībā ar preču un cilvēku plūsmām, nodrošinot papildināmību ar Drošības fondu.

4.4.1. EESK uzskata, ka būtiski ir muitas iekārtām nodrošināt tādus kvalitātes un inovācijas līmeņus, kas iespējami labāk aizsargātu Savienības un tās dalībvalstu sociālo kultūru, ekonomiskās un finanšu intereses. To var panākt, veicinot: — nelikumīgas tirdzniecības apkarošanu, kas līdz šim ir bijusi neefektīva (15), — ar likumīgu tirdzniecību saistītus racionalizēšanas un vienkāršošanas risinājumus, — ES iekšējā tirgus drošības sargāšanu, — vides un iedzīvotāju veselības aizsardzību, — darba pamattiesību ievērošanu, — patērētāju aizsardzību, — risku pārvaldību, — muitas nodevu iekasēšanu.

4.5. Komiteja prasa pēc iespējas plašāk informēt par gada darba programmām un paredzētajām darbībām, kā arī dotāciju piešķiršanas mehānismiem, ko pārvalda Komisija, veicinot inovatīvu iekārtu iegādes kopīgošanu ( 16 )

4.6. EESK iesaka ciešu koordināciju ar programmu “Muita”, kuras mērķis ir finansēt infrastruktūras un informācijas sistēmas, tostarp mijiedarbības digitalizāciju starp tirgotājiem un muitas dienestiem, kā arī ar programmu “Apvārsnis Eiropa”, kas ir noderīga inovatīvu metožu apzināšanai muitas kontrolē.

5. Īpašas piezīmes

5.1. LES Galileo sistēmu. Ņemot vērā to, ka katru gadu tiek apstrādāti vairāk nekā 200 miljoni ( 17 ) , t. i., vairāk nekā 10 miljoni konteineru, daudzos jūras un sauszemes robežpunktos ir ļoti grūti veikt precīzas kontroles. Tāpēc lietderīgi būtu veikt kontroles kravas tranzīta laikā, un tādēļ būtu jāpārskata materiāli, no kuriem tiek izgatavoti konteineri ( 18 ) , jo tas dotu iespēju izlūkot ar droniem vaisistēmu.

5.2. ISO standartus, kas tika izstrādāti pirms dziļajām pārmaiņām, kas notika XXI gadsimtā, jo īpaši globalizācijas rašanās un pieaugošās (un šobrīd satraucošās) viltošanas problēmas Lietderīgi būtu atjaunināt 1972. gada Ženēvas Konvenciju un 1967 gadastandartus, kas tika izstrādāti pirms dziļajām pārmaiņām, kas notika XXI gadsimtā, jo īpaši globalizācijas rašanās un pieaugošās (un šobrīd satraucošās) viltošanas problēmas ( 19 )

5.3. Equipment tools ) būtu savlaicīgi jāatjaunina tā, lai nekavējoties ņemtu vērā lietu interneta, kiberdrošības, digitālās izsekojamības un arvien advancētāku tehnoloģiju lietojumu attīstības tendences ar mērķi paātrināt šo iekārtu plašu izmantošanu un atjauninātu apmācību, kura nodrošina to apzinātu lietošanu, pamatojoties uz ES muitas kompetenču satvaru ( EU Customs CFW ) Muitas iekārtu komplekts () būtu savlaicīgi jāatjaunina tā, lai nekavējoties ņemtu vērā lietu interneta, kiberdrošības, digitālās izsekojamības un arvien advancētāku tehnoloģiju lietojumu attīstības tendences ar mērķi paātrināt šo iekārtu plašu izmantošanu un atjauninātu apmācību, kura nodrošina to apzinātu lietošanu, pamatojoties uz ES muitas kompetenču satvaru ( ( 20 ) . Šajā sakarā svarīgi būtu, ka jaunais finansiālā atbalsta instruments paredzētu izveidot ātrās reaģēšanas rezervi ar mērķi izplatīt inovatīvas iekārtas un vienlaikus pārskatīt atļauto iekārtu sarakstu.

Briselē, 2018. gada 17. oktobrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Luca JAHIER

(1) Šobrīd tikai 11 dalībvalstīm, kurām ir austrumu un dienvidaustrumu sauszemes ārējās robežas, ir inventarizētas nepieciešamās iekārtas un pasākumu veidi, kā arī apzināti katrai kategorijai izvirzītie standarti.

(2) Sk. sarakstu ar 2 140 muitas iestādēm https://ec.europa.eu/info/publications/annual-activity-report-2016-taxation-and-customs-union_en.

(3) Tie ir ļoti noderīgi neskaitāmu konteineru satura pārbaudei.

(4) Dotācijas tiek piešķirtas, atkāpjoties no Finanšu regulas, dalībvalstīm, kuras kļūst par iekārtu īpašniecēm; 2018. gada 18. jūlija Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 7. pants, 10. panta 2. punkts, 195. panta 1. punkta f) apakšpunkts un 197. pants.

(5) The European Union Customs Competency Framework (EU Customs CFW) aims at harmonising and raising customs performance standards throughout the EU. © Eiropas Savienība, 2015. g. ES muitas kompetenču satvars nosaka ES muitas nozares kompetenču satvara komponentus un izklāsta pieeju, ko izmanto kompetenču noteikšanai. Satvarā ir arī pamatoti lēmumi par attiecīgo kompetenču izvēli katrā sadaļā, īpaši pievēršoties kritērijiem, kurus izmanto, lai noteiktu operatīvo kompetenču sarakstu (piemēram, atsauce uz Savienības Muitas kodeksu, saikne ar kompetencēm darba vietā un nākotnes vajadzībām).

(6) Sk. OV C 229, 31.7.2012., 68. lpp.

(7) Turpat, 6. zemsvītras piezīme.

(8) Sk. OV C 80, 19.3.2013., 11. lpp.

(9) Sk. http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A8-2017-0162+0+DOC+XML+V0//LV#title1PE 595.633v02-00 A8-0162/2017.

(10) ES ir aptuveni 400 civilo lidostu.

(11) Priekšlikums ir izstrādāts 27 dalībvalstu Savienībai saskaņā ar Apvienotās Karalistes paziņojumu par tās nodomu izstāties no Eiropas Savienības un Euratom.

(12) Sk. COM(2018) 442 final, par kuru EESK pašlaik gatavo atzinumu INT/860. Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 45. lappusi.

(13) Sk. paplašinātu programmu “Darba vizītes”.

(14) Šobrīd tikai 11 dalībvalstīm, kurām ir austrumu un dienvidaustrumu sauszemes ārējās robežas, ir inventarizētas nepieciešamās iekārtas un pasākumu veidi, kā arī apzināti katrai kategorijai izvirzītie standarti.

(15) 2017. gadā tika konfiscēti 31,4 miljoni vienību 582 miljonu euro vērtībā. No tiem 25 % bija pārtikas produktu viltojumi, 11 % – rotaļlietas, 8 % – cigaretes (avots: Eiropas Komisija).

(16) Sk. COM(2018) 178 final, Komisijas ziņojums par muitas IT stratēģiju.

(17) LES (Twenty-foot Equivalent Unit), 20 pēdu ekvivalenta mērvienība: 1 LES atbilst viens 20 collu garš konteiners, proti, 28 tonnas smags konteiners ar tilpumu 40 m3.

(18) Jau tagad daudzu konteineru struktūra ir no koka vai citiem materiāliem.

(19) Sk. OV C 345, 13.10.2017., 25. lpp.

(20) Sk. 6. zemsvītras piezīmi.