[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 8.7.2009 COM(2009) 286 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Trešais gada ziņojums (2008. gads) par Kopienas palīdzības īstenošanu saskaņā ar Padomes 2006. gada 27. februāra Regulu (EK) Nr. 389/2006, ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu, lai veicinātu Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību Ievads Padomes Regulu (EK) Nr. 389/2006, ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu, lai veicinātu Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību[1] (turpmāk „Atbalsta regula”), pieņēma 2006. gada 27. februārī. Saskaņā ar šo regulu no Kopienas 2006. gada budžeta tika piešķirti 259 miljoni euro. Šis trešais ziņojums aptver periodu no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Divu Kipras kopienu līderi 2008. gadā sāka ANO atbalstītās sarunas par problēmas pilnīgu atrisinājumu. Līdz gada beigām bija notikušas 13 sarunu kārtas. Palīdzības programmu veidošana Saskaņā ar 2008. gada budžetu papildu līdzekļi, kam būtu vajadzīga programmu veidošana, netika piešķirti. Īstenošanas mehānismi Par palīdzības pārvaldīšanu atbildīga ir Eiropas Komisija. Īstenošanas mehānismus noteica šīs atbalsta programmas un tās saņēmēju ad hoc būtība. Programmu īsteno ES dalībvalstī, bet tas notiek apgabalā, ko minētās dalībvalsts valdība faktiski nekontrolē un kur ES acquis piemērošana ir apturēta. Lai īstenotu programmu, Paplašināšanās ģenerāldirektorātā 2006. gadā Kipras turku kopienas darba grupas ietvaros tika izveidota programmas darba grupa, kurā darbojas Komisijas ierēdņi un līgumdarbinieki. Pārskata periodā turpinājās programmas darba grupas nostiprināšana, un 2008. gada decembrī tajā bija 38 darbinieki, tostarp 3 Komisijas ierēdņi, 23 līgumdarbinieki un 12 vietējie darbinieki, kurus nodrošināja privāts apakšuzņēmējs ( Deutsche Gesellschaft fur Technische Zusammenarbeit — GTZ ) administratīvam un loģistikas atbalstam. Programmas darba grupa, kura strādāja Kiprā ilgstošā komandējumā, turpināja izmantot 2006. gada septembrī izveidotā programmas atbalsta biroja telpas, kas atradās Nikosijas pilsētas ziemeļu daļā. Programmas atbalsta birojs nodrošina norises vietu sanāksmēm un semināriem ar ieinteresētajām personām no Kipras turku vidus. Turklāt tas nodrošina līgumslēdzēju tiešu uzraudzību. Sakarā ar darbinieku skaita pieaugumu biroju 2008. gada jūnijā pārvietoja uz lielākām telpām. Biroja loģistikas pakalpojumus turpina sniegt privāts apakšuzņēmējs ( GTZ ) saskaņā ar nolīgumu, kas ir spēkā līdz 2012. gada jūnijam. Arī Komisijas pārstāvniecība Kiprā nodrošina sanāksmju un semināru norises vietu. Tā kā pastāv noteikums, ka līgumdarbinieki programmas darba grupā var darboties ilgākais trīs gadus, 2008. gadā trīs dalībnieki atstāja grupu, un tie bija jāaizvieto. Īstenošana pārskata periodā Vispārīgs pārskats Komisija īsteno šo programmu iepriekš nebijušos politiskos, juridiskos un diplomātiskos apstākļos. Lai Komisija varētu īstenot programmu, vienlaikus ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principus, ir nepieciešams veikt ad hoc pasākumus. EK finansētu atbalsta programmu gadījumā finansēšanas nolīgumos ar saņēmējvalsts valdību parasti paredz tiesisko regulējumu, saskaņā ar kuru īsteno palīdzību, un reglamentē tādus jautājumus kā, piemēram, aplikšanu ar nodokļiem un darba un uzturēšanās atļaujas. Šajā programmā nav šāda nolīguma. Tādēļ Komisijai ir jābalstās uz tiem noteikumiem un nosacījumiem, ko tās izpratnē pašlaik piemēro valstī. Tie nav juridiski saistoši un nolīguma darbības laikā var mainīties. Tas, ka nepastāv finansēšanas nolīgums, nozīmē, ka Komisija, slēdzot nolīgumus ar apakšuzņēmējiem, uzņemas iespējamās saistības, ko parastā gadījumā tā neuzņemtos. Apakšuzņēmēji saviem pakalpojumiem var noteikt augstākas cenas, lai pasargātu sevi no šīs nenoteiktības. Sakarā ar politisko situāciju varētu būt grūti izpildīt iekasēšanas rīkojumus par summām, kas jāatgūst no Kipras turku kopienas uzņēmumiem (gadījumā, ja netiek pildīti nolīguma noteikumi). Komisija ir pieņēmusi pasākumus šā riska mazināšanai (piemēram, intensīva uzraudzība un atbalsts un pārskatīti maksājumu nosacījumi). Komisija paļaujas uz Kipras turku kopienas atbalstu, lai nodrošinātu šīs programmas ilgtermiņa panākumus. Eksperti no Kipras turku aprindām piedalās tehnisko specifikāciju un darba uzdevumu sagatavošanā, kā arī piedāvājumu novērtēšanas komitejās. Pēc tam, kad ir piešķirti līgumi, saņēmējiem no Kipras turku vidus ir nozīmīga loma vadības komitejās. Jāiegulda lielāks darbs, lai nodrošinātu ilgtermiņa noturīgumu. Katram projektam tiek izvirzīti partneri no Kipras turku kopienas. Kipras turki iepazīst EK procedūras, jo īpaši piedāvājumu konkursu procedūras un atlases procedūras. Attiecībā uz dotāciju shēmām 2008. gadā palīdzības pieņemšanas spēja palielinājās. Šajā pārskata periodā nācās saskarties ar dažiem riskiem, kas uzsvērti otrajā gada ziņojumā (2007. gads), īpaši saistībā ar to, kā vispārējais politiskais klimats ietekmē atbalsta īstenošanu. Kipras Republikas valdība 2008. gada februārī un martā Pirmās instances tiesā iesniedza astoņas lietas pret Komisiju un astoņas prasības par pagaidu pasākumiem, apgalvojot, ka programmas īstenošanā izmantoto iepirkumu paziņojumu teksti varētu nozīmēt kādas citas varas iestādes, kas nav Kipras Republikas valdība, atzīšanu, kā arī pieprasīja anulēt visas procedūras, kuru pamatā ir minētie paziņojumi. Ar 2008. gada 8. un 11. aprīlī izdotajiem rīkojumiem Pirmās instances tiesas priekšsēdētājs noraidīja prasības par pagaidu pasākumiem. Lai izvairītos no turpmākas apstrīdēšanas, Komisija nolēma veikt grozījumus iepirkumu paziņojumu standarta tekstā. Kipras Republikas valdība 2008. gada maijā atsauca prasības galvenajās lietās. Šīs tiesas lietas par diviem līdz trim mēnešiem aizkavēja līgumu slēgšanu saistībā ar astoņiem projektiem. Turpmāki kavējumi bija vērojami saistībā ar iekšējo procedūru un nepieciešamo sarunu pabeigšanu, lai ar KfW parakstītu nolīgumu 9 miljonu euro apmērā par finansējuma piešķiršanu MVU, izmantojot netiešu centralizētu pārvaldību. Attiecībā uz īpašumiem Komisija atzinīgi novērtē to, ka 2008. gada otrajā pusē Kipras Republikas valdība paātrināja informācijas sniegšanu. Progress atbilstoši katram mērķim Atbalsta programmas vispārīgais mērķis ir veicināt Kipras atkalapvienošanos, stimulējot Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību un īpašu uzmanību veltot salas ekonomiskajai integrācijai, sakaru uzlabošanai starp abām kopienām un ar ES, kā arī acquis communautaire īstenošanas sagatavošanai. Finansiālā palīdzība saskaņā ar atbalsta programmu ir vērsta uz piecu prioritāru mērķu izpildi. No kopējā piešķīruma 259 miljonu euro apmērā 240,15 miljoni euro tika atvēlēti atbalsta programmas darbības daļai. Pārskata periodā bija šādi galvenie pasākumi un problēmas. 1. mērķis: infrastruktūras attīstīšana un pārstrukturēšana Pārskata periodā darbības bija vērstas uz konceptuālo projektu un konkursa dokumentu sagatavošanu liela apjoma būvdarbiem un piegāžu komponentiem, kas jāfinansē saskaņā ar šo prioritāti. Ūdensapgādes/notekūdeņu nozarē projekta konsultants nespēja darboties cerētajā līmenī. Programmas darba grupai bija jāpieliek lielas pūles, lai atsāktu darbu saistībā ar līguma īstenošanu. Ūdensapgādes/notekūdeņu jomā līdz 2008. gada decembrim bija izsludināti trīs būvdarbu konkursi (tostarp atkārtots konkurss par azbesta cauruļvadu nomaiņu Nikosijas ziemeļu daļā[2]). Pēc projektēšanas posma ūdensapgādes/notekūdeņu nozares projektu īstenošanai paredzētais budžets palielinājās par vairāk nekā 20 miljoniem euro, jo tika mainīta pieeja attiecībā uz atsāļošanas iekārtu Kümkoy / Sirianokhori . Sākotnēji bija paredzēts novadīt un atsāļot iesāļo ūdeni no Morphou pazemes ūdeņu tilpnes. Tomēr šī pieeja tika mainīta, un tika nolemts atsāļot jūras ūdeni, lai novērstu turpmāku kaitējumu pazemes ūdeņu tilpnei. Šīs izmaiņas nozīmē izmaksu ievērojamu palielināšanos, kas var ietekmēt citu plānoto projektu finansējumu. Dabas aizsardzības jomā tika izstrādāts mācību stratēģijas projekts un informētības palielināšanas programma, kā arī sākotnējie priekšlikumi par sešu iespējamo Natura 2000 teritoriju pārvaldību. Informētības palielināšanas nolūkā tika rīkotas divas publiskās sanāksmes, proti, viena, kas paredzēta plašai sabiedrībai, un otra, kas notika vienā no sešām iespējamām Natura 2000 teritorijām[3]. Kipras turki veica turpmākus pasākumus, lai aizsargātu šīs teritorijas, tādējādi šobrīd ir četras teritorijas, uz kurām attiecas īpaši aizsardzības pasākumi. Turpinājās darbs pie pētījumu un konceptuālo projektu sagatavošanas bijušo raktuvju un rūdas pārstrādes vietu atjaunošanai Lefke/Lefka reģionā. Darba mērķis ir apzināt sanācijas risinājumus bijušajām raktuvju teritorijām, lai mazinātu ietekmi uz vidi un cilvēku veselību. Šo teritoriju plaša izmeklēšana tika veikta 2008. gadā. Cieto atkritumu jomā Komisija parakstīja līgumu par pētījumu, detalizētu projektu un konkursu dokumentu sagatavošanu vairāku atkritumu apsaimniekošanas objektu būvniecībai un atjaunošanai, pamatojoties uz apstiprināto plānu par cieto atkritumu apsaimniekošanu. Galvenais darbs koncentrējās uz detalizētu izmeklēšanu un paredzētajiem objektiem piemērotu vietu atrašanu un tehnoloģiju izvēli. Arī cieto atkritumu jomā izrādījās, ka 2006. gada izmaksas tika lēstas pārāk zemu. Šīs programmas darbības laikā nebūs iespējams sakārtot visas esošās izgāztuves. Enerģētikas jomā notika trīs konkursi saistībā ar elektroenerģijas skaitītājiem, skaitītāju kalibrēšanas un testēšanas sistēmu, kā arī reaktīvās enerģijas mērīšanas programmu. Sākotnējais piedāvājumu konkurss izrādījās nesekmīgs. Otrais piedāvājumu konkurss gada beigās deva pozitīvus rezultātus. Uz konkurenci balstītajā procesā gūtie ietaupījumi ļaus iepirkt vairāk skaitītāju 2009. gadā. Tika noslēgts līgums ar tehniskās palīdzības grupu, kura Komisijai palīdzēs uzraudzīt projektu īstenošanu, sniegs atbalstu Kipras turku elektroenerģijas ražošanas uzņēmumam pārvaldīt šo nozari un palīdzēs ieviest dažādas tarifu sistēmas. Tika sagatavots piedāvājumu konkurss, lai iepirktu SCADA sistēmu elektroenerģijas tīkla uzraudzībai un kontrolei reālajā laikā; sistēmas specifikācijas nodrošina atbilstību SCADA sistēmai, kuru šobrīd izmanto valdības kontrolētajās teritorijās. Atjaunojamo energoresursu jomā tika sagatavots piedāvājumu konkurss par saules enerģijas izmēģinājuma spēkstaciju ar enerģijas ražošanas jaudu 1 MW. Pārskata perioda beigās vēl nebija noslēdzies piedāvājumu konkurss saistībā ar telekomunikāciju jomas galveno projektu, kas paredzēts pašreizējā tīkla uzlabošanai un aizstāšanai ar modernu, uz interneta bāzētu pamatinfrastruktūru. Tika noslēgts līgums par tehnisko palīdzību, lai saņēmējs no Kipras turku kopienas varētu pārvaldīt nozari saskaņā ar ES standartiem un starptautisko paraugpraksi, kā arī īstenot vērienīgu mācību programmu sistēmas uzlabošanai. Ceļu satiksmes drošības komitejas struktūras revīzija tika pabeigta 2008. gada jūlijā. Šīs revīzijas galvenais rezultāts bija tas, ka tika izstrādāti vairāki risinājumi komitejas pārstrukturēšanai, lai uzlabotu spējas risināt problēmas saistībā ar standartu tuvināšanu ES standartiem ceļu satiksmes drošības jomā. Tika izsludināti vairāki iepirkuma konkursi, lai uzlabotu ceļu satiksmes negadījumu informācijas sistēmu, transportlīdzekļu apskati un braukšanas eksāmenus, kā arī satiksmes operatīvo pārvaldību un galvenās nozīmes ceļu tīklu. 2. mērķis: sociālās un ekonomiskās attīstības veicināšana Lauku attīstības atbalsta grupa ( Rural Development Support Team — RDST ) tika izveidota 2006. gada jūnijā pēc četru mēnešu kavēšanās, ko izraisīja kāda nesekmīga pretendenta iesniegtā prasība pret Komisiju. Galvenais RDST uzdevums bija palīdzēt izstrādāt lauku attīstības plānu, nosakot prioritātes attiecībā uz dotāciju shēmu 5 miljonu euro apmērā lauksaimnieciskās ražošanas uzlabošanai. Lai uzlabotu higiēnas apstākļus aitu un kazu fermās, tika parakstīti 26 eksperimentāli dotāciju līgumi par vairāk nekā 0,5 miljoniem euro. Turklāt tika izveidota dotāciju shēma ar 5 miljonu euro lielu budžetu, kas paredzēta dzīves apstākļu uzlabošanai lauku ciematos. RDST sniedza lielu atbalstu potenciālajiem dotāciju pieteikumu iesniedzējiem. Lai Komisijai palīdzētu izvērtēt dotāciju shēmas pieteikumus un izraudzītajiem atbalsta saņēmējiem palīdzētu īstenot projektus, tika izveidota programmu pārvaldes nodaļa. Augkopības un lopkopības nozarē tika noslēgti līgumi ar tehniskās palīdzības grupām, lai izstrādātu lauksaimniecības popularizēšanas pakalpojumus un uzlabotu veterināro dienestu spējas. Saistībā ar skolām 2008. gadā tika izsludināti divi uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus. Pēc pirmā uzaicinājuma 13 skolām tika piešķirtas dotācijas. Komisārs Figeļs 2008. gada decembrī apmeklēja vienu no šīm skolām. Projekta ietvaros pārstāvji no trim skolām viesojās skolās Ungārijā, Somijā un Vācijā. Tehniskā palīdzība tika sniegta saistībā ar pašlaik notiekošo reformu pamatizglītības un vidējās izglītības jomā. Turpinājās sadarbība ar Eiropas Izglītības fondu, kuras rezultātā 2008. gada septembrī tika izveidota izglītības attīstības platforma. Lai atbalstītu mūžizglītību , sociālo integrāciju un aktīvos darba tirgus pasākumus , tika izsludināti divi uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus un piešķirtas 11 dotācijas. Pilsētu un vietējās infrastruktūras modernizāciju veic, īstenojot kopīgu pārvaldību ar ANO Attīstības programmu. Turpinājās Bedestan ēkas restaurācijas darbs nožogotajā Nikosijas pilsētā. Tika pabeigti projekti saistībā ar vietējās infrastruktūras izstrādi Kalevaç/Kalyvakia un Hisarköy/Kampyli ciematos. Ievērojams progress tika panākts saistībā ar darbu sagatavošanu, lai atjaunotu Desdemona teritoriju nožogotajā Famagustas pilsētā. Pasākumi mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem paredzēto aizdevumu programmas jomā bija vērsti uz sarunām ar Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) par līgumu 9 miljonu euro apmērā pēc tam, kad revīzijā tika pozitīvi novērtētas bankas spējas īstenot pasākumus atbilstoši netiešas centralizētas pārvaldības procedūrai. Pasākumi ilgtspējīgas ekonomikas attīstības jomā bija veltīti tam, lai sagatavotu, ieviestu un novērtētu dotāciju shēmu 800 000 euro apmērā, kas paredzēta Kipras turku MVU to konkurētspējas uzlabošanai. Šīs shēmas prioritāte bija palīdzēt MVU sagatavoties acquis īstenošanai atkalapvienošanās gadījumā. Privātā sektora attīstības atbalsta projekts tiek īstenots kopīgā pārvaldībā ar ANO Attīstības programmu. Lai palīdzētu Kipras turku mazajiem uzņēmumiem izveidot e-komercijas platformas, ieviesa dotāciju shēmu apmēram 600 000 euro apmērā, un šā atbalsta saņemšanai tika izraudzīti 29 uzņēmumi. 3. mērķis: izlīguma veicināšana, uzticēšanās veidošanas pasākumi un atbalsts pilsoniskai sabiedrībai 1. Pasākumi saistībā ar izlīguma veicināšanu, uzticēšanās veidošanu un atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai galvenokārt bija vērsti uz pilsoniskās sabiedrības organizāciju nostiprināšanu. Tika izvērtēta pirmā dotāciju shēma „Kipras pilsoniskā sabiedrība darbībā I”, kuras budžets ir 2 miljoni euro, un tika atlasīti 15 projekti. Tika uzsākta otrā dotāciju shēma „Kipras pilsoniskā sabiedrība darbībā II”, kuras budžets ir 2,5 miljoni euro; saistībā ar šo shēmu saņemto priekšlikumu izskatīšana 2008. gada decembrī vēl nebija pabeigta. Pilsoniskās sabiedrības atbalsta grupa (tehniskās palīdzības grupa) kandidātiem sniedza ieteikumus un atbalstu. Tā īstenoja kampaņu, lai veicinātu izpratni par pilsoniskās sabiedrības lomu un aktīva pilsoniskuma nozīmi. Kampaņas atklāšanā piedalījās komisārs Špidla. Šā projekta ietvaros ES ir piešķīrusi 1,5 miljonus euro pazudušo personu komitejai. 2. Atmīnēšana . Saskaņā ar līgumu par summu 4 miljoni euro tika paredzēts, ka kopumā tiks atmīnēti 20 no 26 noteiktajiem mīnu laukiem. Lai līdz 2010. gada beigām pilnībā atmīnētu buferzonu, ir nepieciešami papildus 5 miljoni euro. 3. Vēstures mācīšanas projekts. Eiropas Padome atlika vēstures mācīšanas līguma 1 miljona euro apmērā parakstīšanu, jo Kipras Republikas iestādes bija izteikušas bažas šajā saistībā. Pēc tam projektu atcēla, jo šīs jomas attīstības dēļ tas bija novecojis. 4. Politisko zinātņu akadēmija . Eiropas Padomes īstenotais projekts bija paredzēts, lai starp jaunajiem vadītājiem no Kipras radītu vienotu izpratni par galvenajiem jautājumiem saistībā ar salas nākotni integrētā Eiropā. Izvēlētie jaunie vadītāji no abām salas daļām piedalījās divos semināros. 4. mērķis: Kipras turku kopienas tuvināšana Eiropas Savienībai Stipendiju programma turpinājās 2008.-2009. akadēmiskajā gadā. Tika piešķirtas 122 stipendijas, salīdzinot ar 30 stipendijām iepriekšējā gadā. Kipras turku stipendiāti studē Apvienotajā Karalistē, Nīderlandē, Francijā, Somijā, Beļģijā, Vācijā, Itālijā, Spānijā, Igaunijā un Ungārijā. Trešais uzaicinājums iesniegt priekšlikumus attiecībā uz 2009.-2010. akadēmisko gadu tika publicēts septembrī, un pirmās informācijas sanāksmes, ko rīkoja rudenī, liecināja par pieaugošo interesi no Kipras turku studentu puses. Tika izsludināts pirmais uzaicinājums iesniegt priekšlikumus saistībā ar dotāciju shēmu „ Jauniešu apmaiņas un iedzīvotāju citu savstarpējo kontaktu veicināšana ”; shēmas budžets bija 1,5 miljoni euro. Tās mērķis ir palīdzēt uzlabot Kipras turku sapratni par Eiropas vērtībām, pieredzi un daudzkultūru tradīcijām. Tika atlasīti tikai septiņi projekti. Lielais projekta priekšlikumu atteikumu skaits liecina par atsevišķu cilvēku grūtībām izstrādāt projektus, kas atbilstu šā pasākuma vispārīgajiem mērķiem. Līgumslēdzēja nolīgšana nākotnes informācijas centra vadīšanai Nikosijas pilsētas ziemeļu daļā tika aizkavēta, jo radās grūtības atrast projektam piemērotus ekspertus. 5. mērķis: Kipras turku kopienas sagatavošana acquis communautaire ieviešanai un īstenošanai Šo mērķi galvenokārt īsteno, izmantojot Eiropas Komisijas Tehniskās palīdzības informācijas apmaiņas instrumentu ( TAIEX ). TAIEX 2008. gadā organizēja 220 pasākumus, piemēram, darba grupas un seminārus, kuros piedalījās 466 eksperti no ES dalībvalstīm. Atbalsts galvenokārt bija vērsts uz to, lai sagatavotu programmu acquis turpmākai piemērošanai ( PFAA ). Galvenais PFAA mērķis ir izveidot pamatu, lai noteiktu acquis communautaire īpašās jomas, kurās pirms atkalapvienošanās tiks sniegts atbalsts, un lai noteiktu prioritātes attiecībā uz šīm jomām. PFAA bija vērsta uz acquis communautaire 12 nozarēm. Tā kā ESAO ietvaros esošajai Finanšu darījumu darba grupai ( FATF ) bija bažas par Kipras ziemeļu daļas neaizsargātību saistībā ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu , TAIEX sniedza atbalstu starptautisko standartu piemērošanā. Tā rezultātā FATF 2008. gada oktobrī publiski paziņoja, ka nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas risks ir ievērojami samazināts. Komisija ir piekritusi turpināt rīkoties FATF vārdā un uzraudzīt turpmākos notikumus. Vides jomā tika sniegts atbalsts, lai sagatavotu sešu īpaši aizsargātu ekoloģiski jutīgu teritoriju kartēšanu un identificēšanu, kā arī atbalsts stratēģijas izstrādei ūdens resursu jomā un visu ūdens dziļurbumu un aku uzskaites sistēmas izveidei. Lauksaimniecības politikas jomā turpinājās darbs pie reformu stratēģijas dokumenta izstrādes un lauksaimniecības nozares padziļinātas analīzes, pievēršoties galvenajām nozarēm (piena produkti, labība, kartupeļi un citrusaugļi), kā arī tika formulēti konkrēti priekšlikumi par politikas maiņu. Projektā par darbības izvēršanu vides jomā galvenie pasākumi bija vērsti uz gaisa kvalitātes kontroles un kvalitātes nodrošināšanas sistēmu izveidi. Tika noteikts, kāds aprīkojums būs nepieciešams, sagatavotas tehniskās specifikācijas un uzsākta konkursa procedūra. Atbalsts lielā mērā tika vērsts arī uz vajadzību uzlabot statistikas informāciju. Lai uzraudzītu kartupeļu tirdzniecību pāri Zaļajai līnijai, tika nolīgti fitosanitārās jomas eksperti; salīdzinot ar 2007. gadu, 2008. gadā tirdzniecības apjoms trīskāršojās, sasniedzot vairāk nekā 2 miljonu euro vērtību. Eksperti palīdzēja uzsākt arī zivju un citrusaugļu tirdzniecību. Nepiešķirta tehniskā palīdzība un programmas rezerves līdzekļi Pārskata periodā šie līdzekļi netika izmantoti. Finansiāla palīdzība administratīvo izdevumu segšanai saskaņā ar Atbalsta regulas 4. panta 3. punktu Lai palīdzētu Komisijai īstenot šo atbalsta programmu, tika atvēlēti līdzekļi 18,85 miljonu euro apmērā (t. i., 7,2 % no kopējā finanšu piešķīruma). Šī summa sedz izmaksas par darbiniekiem, kuri ir iesaistīti programmas īstenošanā, kā arī izmaksas saistībā ar programmas atbalsta biroju. Finansiālā izpilde (līgumu slēgšana un maksājumi) Līgumu slēgšana Pārskata periodā tika noslēgti līgumi kopumā par 37 miljoniem euro. No šīs summas aptuveni par 31 miljonu euro tika noslēgti līgumi saskaņā ar atbalsta programmas darbības daļu un par aptuveni 5 miljoniem euro – atbalsta darbībām saskaņā ar Atbalsta regulas 4. panta 3. punktu. Līdz 2008. gada beigām kopumā tika noslēgti līgumi par gandrīz 70 miljoniem euro (27 %). Saskaņā ar programmas darbības daļu tika noslēgti līgumi par apmēram 63 miljoniem euro no šīs summas. Maksājumi Pārskata periodā Komisija izmaksāja apmēram 13 miljonus euro. Līdz 2008. gada beigām no programmas budžeta Komisija kopumā bija izmaksājusi apmēram 26 miljonus euro (10 %). Uzraudzība Pārskata periodā notika trīs sanāksmes starpposma pārskata mehānisma ( IRM ) ietvaros. IRM darbojas kā forums, lai ar atbalsta saņēmējiem sīki pārrunātu programmas īstenošanu. Revīzija un kontrole Iekšējo revīziju 2008. gadā veica Paplašināšanās ģenerāldirektorāta iekšējās revīzijas vienība. Galvenie ieteikumi bija vērsti uz pareizas finanšu pārvaldības nodrošināšanu īpašajos juridiskajos apstākļos Kipras ziemeļu daļā. Informācijas sniegšana, atklātība un pamanāmība Pārskata periodā tika publicēti 33 paziņojumi presei par jautājumiem saistībā ar programmu. Kopumā tika rīkoti 23 sabiedriski pasākumi. Programmas darba grupa un EK pārstāvniecība vairākkārt centās padarīt programmu pamanāmāku, piemēram, rīkojot Eiropas komisāru vizīti Kipras ziemeļu daļā. Ar plašsaziņas līdzekļu starpniecību tika rīkotas informācijas kampaņas, galvenokārt saistībā ar dotāciju shēmām, piemēram, stipendiju programmu. Pamanāmību uzlaboja arī sadarbība ar EK pārstāvniecību Kiprā tādās jomās kā presei paredzēto paziņojumu izplatīšana, intervijas plašsaziņas līdzekļos un citas darbības. Pārskata periodā ir ievērojami uzlabojusies Kipras turku kopienas informētība par šo programmu. Apspriedes ar Kipras Republikas valdību Tika rīkotas sanāksmes ar Kipras Republikas valdības pārstāvjiem, īpaši tad, kad salu apmeklēja Komisijas augstākā līmeņa ierēdņi. Pārskata periodā notika astoņi šādi apmeklējumi. Notika arī darba sanāksmes ar nozaru ministriju pārstāvjiem, īpaši vides, enerģētikas un telekomunikāciju jomā, lai vajadzības gadījumā saskaņā ar Atbalsta regulas 8. apsvērumu ņemtu vērā visas salas mēroga plānošanas aspektus. Attiecībā uz īpašuma tiesībām 2008. gadā tika panākts ievērojams progress to projektu sagatavošanā, kuriem bija nepieciešama īpašumtiesību pārbaude. Šajā nolūkā Komisija lūdza Kipras Republikas valdības atbalstu, lai tā apstiprinātu privātīpašnieku vārdus. Privātīpašnieku vārdu iegūšana ir tikai pirmais solis. Pēc tam Komisijai, pirms parakstīt būvdarbu līgumus, ir jālūdz un jāsaņem viņu piekrišana. Secinājumi Pārskata periodā pasākumi bija vērsti uz šādām darbībām. 5. Īstenošana. Konkursu dokumentu sagatavošana un pārskatīšana, uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus dotāciju shēmām, būvdarbu un pakalpojumu konkursi un līgumi, kā arī parakstīto līgumu izpildes uzraudzīšana. 6. Programmas darba grupas turpmāka stiprināšana . Lai atvieglotu līgumu slēgšanu un programmas īstenošanu, papildus tika pieņemti darbā desmit darbinieki. Joprojām neatrisinātas ir dažas problēmas, kas bija minētas iepriekšējos ziņojumos. Problēmas, kas pārskata periodā ietekmēja atbalsta programmas īstenošanu, bija šādas. 7. Kipras turku un grieķu kopienu sadarbība . Tas ir programmas izdošanās galvenais priekšnoteikums. Sadarbības uzlabošanās 2008. gadā veicināja programmas īstenošanu. 8. Saņēmējas kopienas zemā palīdzības pieņemšanas spēja . Kipras turku kopiena ir maza un struktūras ziņā nav labi sagatavota šādu milzīgu līdzekļu saņemšanai īsā laikā. Nozīmīgi uzlabojumi bija vērojami 2008. gada laikā. 9. Tiesas lietas, kuras šobrīd ir atsauktas . Tās par diviem līdz trim mēnešiem aizkavēja atsevišķu projektu īstenošanu. 10. Kavējumi saistībā ar īpašumu . Saspringtajā īstenošanas grafikā ir jāiekļauj laiks, kas nepieciešams īpašnieku vārdu identificēšanai un īpašnieku piekrišanas saņemšanai. Šis jautājums kļūst arvien svarīgāks, jo tuvojas 2009. gada līgumu slēgšanas termiņa beigas. 11. Līdzekļu trūkums . Pēc tehniskās dokumentācijas sagatavošanas un projektu pielāgojumiem ievērojami trūkst līdzekļu, un ir iespējams, ka no šobrīd pieejamajiem līdzekļiem nebūs iespējams finansēt vienu vai vairākus plānotos projektus. [1] OV L 65, 7.3.2006., 5. lpp. [2] Pirmais būvdarbu līgums tika parakstīts 2009. gada februārī. [3] Citas sanāksmes par pārējām piecām teritorijām tika rīkotas 2009. gada pirmajā pusgadā.