Komisijas ieteikums Padomei pilnvarot Komisiju sākt un risināt sarunas ar Starptautisko Vīnkopības un vīna organizāciju (IOV) par Eiropas Kopienas pievienošanās nosacījumiem un noteikumiem /* COM/2008/0577 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 26.9.2008 COM(2008) 577 galīgā redakcija KOMISIJAS IETEIKUMS PADOMEI pilnvarot Komisiju sākt un risināt sarunas ar Starptautisko Vīnkopības un vīna organizāciju (IOV) par Eiropas Kopienas pievienošanās nosacījumiem un noteikumiem KOMISIJAS IETEIKUMS PADOMEI pilnvarot Komisiju sākt un risināt sarunas ar Starptautisko Vīnkopības un vīna organizāciju (IOV) par Eiropas Kopienas pievienošanās nosacījumiem un noteikumiem A. PASKAIDROJUMS 1. IEVADS Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija (IOV) ir starpvaldību organizācija ar zinātniskām un tehniskām iezīmēm, kas darbojas vīnkopības un vīna, vīnu saturošu dzērienu, galda vīnogu, rozīņu un citu no šiem produktiem iegūtu izstrādājumu jomā. To nodibināja Parīzē ar 2001. gada 3. aprīļa starptautisko nolīgumu, un tā ir tieši cēlusies no Starptautiskā Vīna biroja , ko ar 1924. gada 29. novembra starptautisko vienošanos nodibināja 1924. gadā un kas ar 1958. gada 4. septembra lēmumu kļuva par Starptautisko Vīnogulāju un vīna biroju . 2006. gada 3. aprīlī IOV veido 43 dalībvalstis, kurām novērotāja statusā uz laiku pievienojas Biroja vecās dalībvalstis. IOV nav pievienojušās sešas Eiropas Savienības dalībvalstis: Apvienotā Karaliste, Polija, Dānija, Lietuva, Latvija, Igaunija. IOV mērķi un uzdevumi ir precizēti 2. panta 1. un 2. punktā nolīgumā par tās dibināšanu. Saskaņā ar šo pantu IOV tās kompetences jomā ir šādi mērķi: 1. norādīt tās dalībniekiem veicamos pasākumus, lai ņemtu vērā ražotāju, patērētāju un citu vīna nozares dalībnieku problēmas; 2. palīdzēt pārējām starptautiskajām starpvaldību un nevalstiskajām organizācijām, jo īpaši tām, kas veic standartizēšanas darbības; 3. veicināt esošās prakses un standartu saskaņošanu starptautiskā mērogā un vajadzības gadījumā jaunu starptautisku standartu izveidi, lai uzlabotu vīna nozares produktu ražošanas un tirdzniecības apstākļus, un patērētāju interešu ievērošanu. IOV uzdevumus, kas izriet no tās dibināšanas nolīguma, sīkāk paskaidro un nosaka “trīsgadu stratēģiskais plāns”, ko izmanto par organizācijas darbības pamatu. Trīsgadu stratēģiskais plāns tiek sīkāk izklāstīts “gada programmā”. Izsmeļošs izklāstījums, kas attiecas uz IOV darbības metodēm un struktūru, ir pieejams organizācijas tīmekļa vietnē www.oiv.org. Lai garantētu Kopienas nostājas konsekvenci tās ārējos sakaros un nodrošinātu tās pilnvaru robežās veikto iekšējo pasākumu labāku koordinēšanu, šķiet, ka ir leģitīmi un vajadzīgi apsvērt Eiropas Kopienas dalību IOV. Kopienas dalībai IOV nav vajadzīgs grozīt IOV dibināšanas aktu (2001. gada 3. aprīļa Parīzes Nolīgums, ar ko dibina Starptautisko Vīnkopības un vīna organizāciju). Tomēr līdz lēmumam par pievienošanos, lai uzlabotu Kopienas dalību IOV, Kopiena un dalībvalstis centīsies uzlabot savu koordināciju šajā jomā un pastiprināt lomu, ko EK īsteno novērotāja statusā. No otras puses, Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2008 par vīna tirgus kopējo organizāciju[1] tiek norādīts, ka jaunu vīndarības metožu atļaušanai Komisija “… pamatojas uz Starptautiskās Vīnkopības un vīna organizācijas (IOV) ieteiktām un publicētām vīndarības metodēm” un, runājot par analīzes metodēm, ka “Analīzes metodes, lai noteiktu to produktu sastāvu, uz kuriem attiecas šī regula, un noteikumi, pēc kuriem var noteikt, vai šie produkti ir apstrādāti, neievērojot atļautās vīndarības metodes, ir metodes un noteikumi, ko ieteikusi un publicējusi IOV”. Turklāt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 479/2008 IOV ieteikto standartu ievērošana attiecībā uz vīndarības metodēm ir pietiekams iemesls, lai Eiropas tirgū laistu vīnus no trešām valstīm. Tas pamato vajadzību pastiprināt sakarus starp Kopienu un IOV. Tādēļ Komisija iesaka Padomei: - atļaut Komisijai sākt un risināt sarunas ar IOV par nosacījumiem un noteikumiem attiecībā uz Eiropas Kopienas pievienošanos IOV saskaņā ar Līguma 300. panta noteikumiem; - iecelt komiteju, kurai šajā uzdevumā jāpalīdz Komisijai; - pieņemt ieteiktās sarunu direktīvas. Turklāt Komisija iesaka Padomei uzaicināt dalībvalstis atbalstīt šos mērķus. 2. KOPIENAS PILNVARAS JAUTāJUMOS, KURUS RISINA IOV IOV ir starpvaldību organizācija, kas veic nozīmīgu standartizācijas darbību, sagatavojot rezolūcijas, ieteikumus un priekšlikumus, kuri attiecas uz dažādiem vīna nozares produktu tirdzniecības un ražošanas aspektiem, kā vīndarības metodes, produktu aprakstīšana un definēšana, marķēšana, noteikumi laišanai tirgū, produktu analīzes un novērtēšanas metodes, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un augu šķirņu aizsardzība. Šīs rezolūcijas, nemainot to juridisko iedarbību, parasti iekļauj detalizētākos standartos, ko parasti piedāvā kā kodeksus un periodiski atjaunina, pamatojoties uz organizācijas pieņemtajām rezolūcijām. Šobrīd IOV ir publicējusi vairākus standartu kodeksus, ko visi dalībnieki izmanto kā atsauces, tostarp Starptautisko Vīndarības kodeksu, Starptautisko Vīndarības metožu kodeksu, Vīna un nenorūgušu vīnogu vīna starptautisko analīzes metožu krājumu, Stipro alkoholisko dzērienu starptautisko analīzes metožu krājumu, Vīna un vīna produktu stipro alkoholisko dzērienu konkursu starptautisko standartu un Vīnu un vīna produktu degvīnu marķēšanas starptautisko standartu. Kopš vīna tirgus kopējās organizācijas (TKO) izveides Kopiena ir saglabājusi un paplašinājusi savas pilnvaras vīna un vīnkopības nozarē. Tā rezultātā Kopienai tika piešķirtas ekskluzīvas pilnvaras attiecībā uz jautājumiem, kas attiecas uz TKO un uz ko pašlaik galvenokārt attiecas Regula (EK) Nr. 479/2008 un tās piemērošanas regulas. Kopienas sekundārie tiesību akti jautājumos, kurus risina IOV, ir: - Padomes 1999. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopējo organizāciju (OV L 179, 14.7.1999.), - Padomes 2008. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 479/2008 par vīna tirgus kopējo organizāciju (OV L 148, 6.6.2008.), - Komisijas 2008. gada 8. maija Regula (EK) Nr. 423/2008, ar ko nosaka konkrētus sīki izstrādātus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 īstenošanas noteikumus un ar ko izveido Kopienas enoloģiskās prakses un procesu kodeksu (kodificētā versija, OV L 127, 15.5.2008.), - Komisijas 2002. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 753/2002, ar ko paredz konkrētus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 piemērošanai attiecībā uz konkrētu vīna nozares produktu aprakstu, apzīmējumu, noformējumu un aizsardzību (OV L 118, 4.5.2002.), - Komisijas 2000. gada 24. jūlija Regula (EK) Nr. 1607/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus attiecībā uz noteiktos reģionos ražotiem kvalitatīviem vīniem (OV L 185, 25.7.2000.), - Komisijas 1990. gada 17. septembra Regula (EEK) Nr. 2676/90, ar kuru nosaka Kopienas metodes vīna analīzei (OV L 272, 3.10.1990.), - Padomes 1991. gada 10. jūnija Regula (EEK) Nr. 1601/91, ar ko nosaka vispārīgus noteikumus par aromatizētu vīnu, aromatizētus vīnus saturošu dzērienu un aromatizētus vīnus saturošu kokteiļu definēšanu, to nosaukumu un noformējumu veidošanu (OV L 149, 14.6.1991.), - Komisijas 1994. gada 25. janvāra Regula (EK) Nr. 122/94, kura nosaka konkrētus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 1601/91, kas nosaka vispārīgus noteikumus attiecībā uz aromatizēto vīnu, uz vīna bāzes gatavoto aromātisko dzērienu un aromatizēto vīna produktu kokteiļu definīciju, aprakstu un noformējumu (OV L 21, 26.1.1994.), - Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Regula (EK) Nr. 110/2008 par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89 (OV L 39, 13.2.2008.), - Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīva 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (OV L 109, 6.5.2000.), - Padomes 2007. gada 22. oktobra Regula (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (OV L 299, 16.11.2007.), kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 2008. gada 14. aprīļa Regulu (EK) Nr. 361/2008 (OV L 121, 7.5.2008.), ar ko jo īpaši ievieš noteikumus attiecībā uz augļu un dārzeņu nozari , - Komisijas 1999. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 2789/1999, ar ko nosaka tirdzniecības standartu galda vīnogām (OV L 336, 29.12.1999.) , - Padomes 2001. gada 20. decembra Direktīva 2001/112/EK, kas attiecas uz pārtikai paredzētām augļu sulām un dažiem līdzīgiem produktiem (OV L 10, 12.1.2002.). IOV darbību, kas saistītas ar dalībvalstu ekskluzīvu kompetenci, ir ļoti maz, un tām ir nosacīta nozīme attiecībā uz IOV īstenotajiem vispārējiem mērķiem. Pašreizējā situācija pašā Kopienā ir pretstatā tās nostājai IOV, kur šobrīd tikai dalībvalstīm ir tiesības aktīvi piedalīties lēmumu pieņemšanā. Tā rezultātā Kopienai nav pienācīga statusa, kas tai ļautu tiešā veidā īstenot savas pilnvaras organizācijā. Valstu nostājas joprojām tiek aplūkotas atsevišķi neatkarīgi no attiecīgo dalībvalstu piederības Kopienai. Turklāt Kopienas tiesiskajā regulējumā jau ir tiešas atsauces uz IOV rezolūcijām, kas pieņemtas attiecībā uz analīzes metodēm, vīna TKO ietvaros atzīstot “Vīna un nenorūgušu vīnogu vīna starptautisko analīzes metožu krājumu”, un to pakāpeniski un iespēju robežās mēģina loģiski saskaņot ar citiem IOV standartiem, piemēram, ar “Starptautisko Vīndarības metožu kodeksu” un “Starptautisko Vīndarības kodeksu”. Kopienas pievienošanās IOV attiecas arī uz vīna TKO reformas procesu, saistībā ar ko Padome nolēma pastiprināt pastāvošo saikni starp IOV dokumentiem un Kopienas tiesību aktiem, paredzot balstīties uz IOV ieteikumiem, lai noteiktu Kopienas standartus vīndarības jomā, un noteica, ka atļautās analīzes metodes ir tās, ko ir ieteikusi un publicējusi IOV. 3. KOPIENAS PIEVIENOšANāS 3.1 Eiropas Kopienas statuss un Komisijas dalība IOV Pašreiz Eiropas Kopienai IOV nav oficiāla statusa, lai gan 8. pantā 2001. gada 3. aprīļa nolīgumā, ar ko dibina Starptautisko Vīnkopības un vīna organizāciju, starpvaldību organizācijām nepārprotami tiek paredzēta iespēja kļūt par pilntiesīgiem organizācijas dalībniekiem. Šobrīd Komisija kā Eiropas Kopienas pārstāvis tiek regulāri aicināta piedalīties Ģenerālās asamblejas un ekspertu grupu, apakškomisiju un komisiju darbā, taču tā nevar piedalīties Izpildu komitejas darbībā ( ad hoc novērotājas statuss) un neveic nekādas brīvprātīgas iemaksas IOV. Pamatojoties uz iepriekš minēto, pašreizējais statuss, kas Komisijas pārstāvjiem IOV darbībā ļauj piedalīties tikai pasīvi, ir lielā mērā nepietiekams un nepiemērots. 3.2 Kopienas pievienošanās nepieciešamība Ņemot vērā to, ka uz IOV kompetences jomu tagad lielā mērā attiecas Kopienas tiesību akti, ir vēlams, ka Kopienas loma IOV tiek pastiprināta un oficiāli noformēta, lai varētu garantēt Kopienas nostājas konsekvenci starptautiskajā līmenī un nodrošināt pienācīgu Kopienas interešu pārstāvēšanu. Pievienošanās ar pilntiesīgas dalībnieces statusu varētu būt piemērotākais risinājums. Citas iespējas, kas Komisijai ir, pamatojoties uz IOV pamatdokumentiem, jo īpaši iespēja būt īpašā novērotāja vai novērotāja statusā, nav pietiekamas. Novērotāja un īpašā novērotāja statuss neļauj piedalīties IOV darbībā, bet tikai “izteikties” un “piedalīties” dažās no tās struktūrām bez iespējas iesniegt priekšlikumus vai grozījumus. Tātad šie statusi Kopienai neļauj ne izteikties par jautājumiem, kas attiecas uz tās ekskluzīvo kompetenci, ne virzīt tālāk Kopienas līmenī pieņemtos lēmumus. Turklāt IOV dibināšanas akts nosaka, ka arī starpvaldību organizācijām, kam ir īpašs statuss, ir jāveic finansiāla iemaksa; šo IOV juridisko prasību Kopiena nevar pieņemt, ņemot vērā to, ka tai netiek piešķirtas balsstiesības. To pašu iepriekš minēto iemeslu dēļ starptautiskajām organizācijām paredzētā iespēja noslēgt sadarbības protokolu ar IOV arī šķiet lielā mērā nepietiekama. 3.3 Pievienošanās pieteikums a) Pievienošanās posmi 2001. gada 3. aprīļa nolīgums “starpvaldību organizācijām” skaidri paredz iespēju kļūt par IOV dalībniekiem. Pievienošanās procesā Eiropas Kopienai jāievēro šādi posmi: - Padome pilnvaro Komisiju pārrunāt nosacījumus un noteikumus par Eiropas Kopienas pievienošanos IOV; - Komisija sāk un risina sarunas ar IOV, lai pieņemtu pievienošanās protokolu; - Komisija pieņem priekšlikumu Padomes lēmumam par Kopienas pievienošanos IOV un to iesniedz Padomei; - Padomes lēmums pilnvaro Eiropas Kopienu pievienoties IOV; piekrišanas un parakstīšanas instrumenti tiek iesniegti Francijas Republikas Ārlietu ministrijai (IOV dibināšanas nolīguma 15. panta IX nodaļa); - Kopienas pievienošanās stājas spēkā saskaņā ar kārtību, ko paredz tā IOV dibināšanas nolīguma attiecīgie noteikumi. b) Procedūras noteikumi Pamatojoties uz 2. pantu vispārīgajos organizācijas reglamenta noteikumos, starp IOV un Eiropas Kopienu jāparaksta protokols, lai noteiktu konkrētus pievienošanās nosacījumus un balsstiesību saskaņošanas pasākumus. Šis protokols jāpieņem pēc Ģenerālās asamblejas piekrišanas un pēc Izpildu komitejas priekšlikuma. Tomēr protokola izstrādes pamatā jābūt sarunām, kurās Eiropas Kopiena piedalās ar tādām pašām tiesībām, kādas tās ir IOV, nevis IOV iestāžu vienpusīgam aktam. Katrā gadījumā tā priekšlikuma izstrādes procesā, kas attiecas uz pievienošanās protokolu, ir jāveic dalībvalstu saskaņota darbība Izpildu komitejā. Saskaņošana starp dalībvalstīm ir jo īpaši svarīga attiecībā uz noteiktām pievienošanās sarunu pamatnostādnēm, piemēram, noteikumiem par Kopienas dalību organizācijas struktūrās, Kopienas līdzdalību fakultatīvās funkcijās, finansiālās iemaksas noteikšana un plašākā nozīmē jebkādiem praktiskiem aspektiem, kas jāievēro IOV un kas attiecas uz pievienošanās protokolu, lai Eiropas Kopiena varētu pilnībā īstenot savas pilnvaras bez jebkādiem juridiskiem vai administratīviem ierobežojumiem. Šādas pilnvaras varētu īstenot bez jaunu tiesību izveidošanas balsošanas jomā. 3.4 Pilnvaru koordinēšana un sadale starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm Kad pievienošanās būs spēkā, Komisija un dalībvalstis kopīgi kā dalībnieki piedalīsies IOV darbā; šā iemesla dēļ, balstoties uz to, kas ticis paveikts saistībā ar dalību citās starptautiskajās organizācijās, tām jānosaka iekšējās koordinēšanas procedūras, kas ļauj garantēt efektīvu Kopienas interešu pārstāvēšanu IOV. Tāpēc ir jānosaka konkrētas procedūras attiecībā uz: - IOV sanāksmju sagatavošanu un jo īpaši koordinēšanas procedūrām Briselē un uz vietas, lai izveidotu kopējas nostājas un Kopienas nostājas un noteiktu veidu, kā atbildēt uz organizācijas anketām; - balsstiesību un dalības tiesību sadale atkarībā no pilnvaru veida (ekskluzīvas, valstiskas, dalītas). Koordinēšanas noteikumiem jābūt pietiekami detalizētiem, lai nodrošinātu to vieglu piemērošanu, taču vienlaicīgi pietiekami elastīgiem, lai varētu veikt vajadzīgos grozījumus. Šīs koordinēšanas procedūras var konkretizēt, noslēdzot vienošanos starp Komisiju un Padomi, ko pievieno Padomes galējam lēmumam, ar kuru atļauj Kopienas pievienošanos IOV. Vienlaicīgi ar efektīvu koordinēšanas noteikumu izstrādi un ciešā saistībā ar tiem Eiropas Kopienai, pievienojoties IOV, jāsniedz vispārēja kompetences deklarācija; šo deklarāciju var pievienot pievienošanās lēmumam, ko pieņēmusi Padome pēc Komisijas priekšlikuma, un iekļaut pievienošanās protokolā, kas noslēgts starp Kopienu un IOV. Piedaloties IOV darbā un balstoties uz šo deklarāciju, pirms sapulcēm parasti jāizstrādā konkrētas kompetences deklarācija. 4. PAGAIDU PASāKUMI Pārejas laikā un lai uzlabotu sakarus ar IOV saistībā ar pievienošanos, Eiropas Komisijai jābūt piemērotākam statusam nekā tas ir šobrīd. Kopienai jāpastiprina institucionālās attiecības ar IOV, uzlabojot novērotāja statusu, lai saskaņā ar šīs organizācijas reglamenta 5. pantu varētu piedalīties visās organizācijas struktūrās (izņemot Zinātnes un tehnikas komiteju), proti, jāpieprasa ģenerāldirektoram (kuram pēc tam jāprasa Izpildu komitejas piekrišana) vairākkārtēja novērotāja statusu. No formālā viedokļa raugoties, šis statuss Kopienas nostājā IOV neko nemaina, jo tā paliek novērotāja statusā un tai tādēļ nav nepieciešams Padomes pilnvarojums. Turklāt Kopienai un dalībvalstīm vajadzētu sadarboties, lai uzlabotu to iekšējo koordinēšanu un ļautu sistemātiski izstrādāt kopēju nostāju attiecībā uz Kopienas pilnvarām. Lai to paveiktu, dalībvalstīm un Komisijai, veicot pasākumus IOV sekretariātā, jānodrošina saskaņošana, lai uzlabotu un padarītu efektīvāku Eiropas Kopienas dalību IOV darbībā. 5. SECINāJUMI Kopienai ir jākļūst par IOV dalībnieci, jo nekādu citu statusu nevar uzskatīt par politiski un juridiski atbilstošu Kopienas pilnvarām IOV darbības jomā. Ņemot vērā pievienošanās procesa un ar to saistīto sarunu ilgumu, ir jāparedz arī pagaidu risinājums, lai uzlabotu un stiprinātu nostāju iekšējās koordinēšanas procedūras IOV un Kopienas institucionālo lomu šajā organizācijā. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija iesaka Padomei to pilnvarot sākt un risināt sarunas ar IOV par nosacījumiem un noteikumiem par Eiropas Kopienas pievienošanos IOV saskaņā ar Līguma 300. pantu, iecelt komiteju, kurai šajā uzdevumā jāpalīdz Komisijai, un pieņemt pielikumā esošās sarunu direktīvas. Sarunu direktīvas, kas minētas pielikumā, tika izstrādātas, lai ļautu Kopienai kļūt par IOV dalībnieci. Šim statusam jānodrošina, lai Kopienai tās pilnvaru robežās un ar tādām pašām tiesībām, kādas ir IOV dalībvalstīm: 1. būtu iespēja izteikt savu nostāju sarunās vai IOV struktūru sanāksmēs, 2. attiecībā uz jomām, kurās lēmumi tiek pieņemti balsojot, būtu vienlīdzīgas balsstiesības ar dalībvalstīm, kas ir pārstāvētas attiecīgajās IOV struktūrās un ko saista Kopienas tiesību akti, kuri veido ārējās kompetences pamatu, 3. būtu iespēja izteikt savu piekrišanu savā vārdā, lai uzņemtos tiesības un pienākumus, kas izriet no instrumentiem, kuri noslēgti saistībā ar IOV. Saskaņā ar EK līguma 300. pantu pārrunas jāveic Komisijai, apspriežoties ar īpašu Padomes ieceltu komiteju. Dalībvalstīm, kas šobrīd ir IOV dalībnieces, jāatbalsta Kopienas pievienošanās šai organizācijai. Kad sarunas būs pabeigtas un pamatojoties uz to rezultātiem, Komisija iesniegs priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas pievienošanos IOV. B. IETEIKUMS Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija iesaka Padomei: - ļaut Komisijai ar IOV risināt sarunas par nosacījumiem un noteikumiem attiecībā uz Eiropas Kopienas pievienošanos IOV; - saskaņā ar Līgumu iecelt komiteju, kurai šajā uzdevumā jāpalīdz Komisijai, lai tā varētu risināt sarunas Kopienas vārdā; - pieņemt šā ieteikuma pielikumā pievienotās sarunu direktīvas. PIELIKUMS Sarunu direktīvas 1. Kopienai ir jāiegūst pilntiesīgas dalībnieces statuss ar tādām pašām tiesībām, kādas ir IOV dalībvalstīm. 2. Šim statusam jāļauj Komisijai piedalīties sarunās un sanāksmēs ar tādām pašām tiesībām, kādas ir IOV dalībvalstīm. 3. Kopiena neveiks finansiālu iemaksu IOV budžetā. Gadījumā, ja šo nostāju nevarēs pieņemt vai ja tā negatīvi ietekmēs esošo IOV dalībvalstu piekrišanu attiecībā uz Kopienas pievienošanos, Kopiena, piedāvājot alternatīvu risinājumu, varētu uzņemties segt noteiktus izdevumus, kas radušies saistībā ar tās pievienošanos IOV. IOV šo izdevumu summu nevarēs noteikt vienpusēji, bet tikai vienojoties ar Kopienu. 4. Kopienai kā pilntiesīgai dalībniecei jāļauj pievienoties visiem instrumentiem, par ko IOV nākotnē veiks sarunas savas kompetences jomā. [1] OV L 148, 6.6.2008., 1. lpp.