ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.

aicina ES iestādes izveidot kopīgus noteikumus par to, kā jāveic administratīvas procedūras un jāiesniedz, jāklasificē, jādeklasificē, jāreģistrē un jāizplata dokumenti ES iestādēs un ārpus tām, paturot prātā to, ka pārredzamības princips nav atdalāms no labas pārvaldības principa, kā Eiropas Parlaments, Padome un Komisija to ir pasludinājuši Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pantā; tajā pašā kontekstā, pārskatot Regulu (EK) Nr. 1049/2001, tā būtu arī jāapvieno ar Padomes 1983. gada 1. februāra Regulu (EEK, Euratom) Nr. 354/83 par Eiropas Ekonomikas kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vēsturisko arhīva materiālu nodošanu atklātībai (10), lai definētu kopīgus noteikumus par aktuālo, starpposma un vēsturisko dokumentu arhīviem, novēršot pašreizējās pretrunas ES iestāžu un dalībvalstu praksē;
1.

paziņo Ukrainas tautai un it īpaši tiem cilvēkiem, kuri ir pārcietuši golodomoru un kuri ir upuru ģimenes locekļi un radinieki, ka Eiropas Parlaments: a) atzīst, ka golodomors (mākslīgi izraisīts bads Ukrainā 1932.—1933. gadā) ir šausminošs noziegums pret Ukrainas tautu un cilvēci; b) stingri nosoda noziedzīgās darbības, kuras tika vērstas pret Ukrainas zemniecību un kuru rezultātā notika tautas masveida iznīcināšana un cilvēktiesību un brīvību pārkāpumi; c) izsaka līdzjūtību šajā traģēdijā cietušajai Ukrainas tautai un ar godbijību piemin mirušos, kuri gāja bojā bada nāvē mākslīgi izraisītā golodomora laikā 1932.—1933. gadā; d) aicina valstis, kuras izveidojās pēc Padomju Savienības sabrukuma, nodot atklātībā arhīvu materiālus par golodomoru Ukrainā 1932.—1933. gadā, lai varētu rūpīgi izpētīt visus cēloņus un sekas un veikt to pilnīgu izmeklēšanu;
10.

atzīmē, ka atsevišķu EK līguma noteikumu horizontālā ietekme ir atkarīga no konkrētu nosacījumu izpildes, cita starpā no nosacījuma par šajos noteikumos paredzēto tiesību piešķiršanu personai, kuras intereses atbilst attiecīgajām līguma saistībām; pauž bažas, ka saistībā ar to lietu konkrētajiem apstākļiem, kurās EKT nesen ir pieņēmusi spriedumu, ir konstatēta EK līguma 43. panta horizontālā ietekme, un uzskata, ka līdz ar to varētu palielināties Tiesā izskatāmo lietu skaits;
c)

jānodrošina, ka ES noteikumi par noguldījumu garantijām tiek nekavējoties pārskatīti, lai izvairītos no garantiju līmeņu atšķirībām dalībvalstīs, kas tā vietā, lai paaugstinātu drošību un noguldītāju uzticēšanos, varētu vēl vairāk pastiprināt svārstības un graut finansiālo stabilitāti; tiem būtu arī jāgarantē finanšu iestādēm līdzvērtīgus konkurences apstākļus; būtu jāgroza ES noteikumi par noguldījumu garantijām, lai veicinātu to ex-ante shēmu turpmāku pilnveidošanu, kuras finansē no finanšu iestāžu iemaksām; pieņemamā termiņā un arī pārrobežu situācijās ievērojami jāpaaugstina atmaksas līmenis un privātklientiem jānodrošina līdzekļu pieejamība finanšu iestādes neveiksmīgas darbības gadījumā;
C.

tā kā darba ņēmēju droša mobilitāte Eiropas Savienībā ir viena no līgumā paredzētajām Eiropas pilsoņu pamattiesībām un viens no Eiropas sociālā modeļa galvenajiem balstiem, kā arī viens no galvenajiem Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanas līdzekļiem;
19.

lūdz dalībvalstis nodrošināt piekļuvi televīzijas un radio frekvenču spektram, gan analogajam, gan digitālajam, vienlaikus paturot prātā, ka kopienas plašsaziņas līdzekļu sniegtos pakalpojumus nevajadzētu vērtēt no neizmantoto iespēju izmaksu vai spektra piešķiršanas izmaksu viedokļa, bet gan no to sociālās vērtības viedokļa;
I.

tā kā daudzas jaunattīstības valstis neražo to pārtikas daudzumu, ko tās varētu; tā kā, ņemot vērā, ka jaunattīstības valstīs netiek veikti ieguldījumi lauksaimniecībā, lauku attīstībā un lauksaimnieku apmācībā un šādus ieguldījumus neveic arī starptautiskās finanšu iestādes, mazie lauksaimniecības uzņēmumi ir īpaši pakļauti negodīgai konkurencei, kas ir palielinājusi to nabadzību un neaizsargātību un mazinājusi to spēju saražot pietiekami daudz pārtikas;
16.

uzsver Rietumāfrikas valstu augsto atkarības līmeni no zvejniecības kā nodarbinātības, nodrošinātības ar pārtiku, proteīna, valsts ieņēmumu un ārvalstu valūtas avota, kā to liecina pašreizējās situācijas analīze, ko publiskojusi Starptautiskā migrācijas organizācija un kurā izteikts viedoklis, ka viens no galvenajiem migrācijas iemesliem no Senegālas ir vietējās zvejniecības nozares samazināšanās;
N.

tā kā liekākajā daļā dalībvalstu mehānisko transportlīdzekļu izraisītajos ceļu satiksmes negadījumos cietušajām personām ir pieejama juridisko izdevumu apdrošināšana saistībā ar juridiskajām izmaksām, kas radītas minētajām personām; tā kā vairāk nekā 90 % no visām lietām tiek nokārtotas ārpustiesas ceļā un juridiskos izdevumus atlīdzina daudzās dalībvalstīs; tā kā juridisko izdevumu apdrošinātāji turklāt ir jau paredzējuši apdrošinājumu visās pārrobežu lietās uz vairākiem gadiem un ir izveidojuši arī nodaļas, lai apstrādātu prasības no ārvalstīm un sekmētu to ātru izskatīšanu;
4.

tādēļ uzskata, ka valsts un visu Libānas iedzīvotāju drošība ir atkarīga no visu bruņoto grupu, jo īpaši Hezbollah atbruņošanas un ieroču tirdzniecības kontroles Libānā; uzskata, ka ir būtiski, lai visus importētos ieročus Libānā virzītu tikai uz oficiālo Libānas armiju; atkārto aicinājumu Libānas valdībai sadarbībā ar ANO Pagaidu spēkiem Libānā (UNIFIL) īstenot pilnīgu valsts suverenitāti un šajā sakarībā efektīvu valsts robežu un teritorijas kontroli; šajā sakarībā aicina visas puses atteikties no vardarbības, pilnībā pieņemt demokrātijas noteikumus un atzīt visas demokrātiski ievēlētās valsts varas iestādes un institūcijas neatkarīgi no to etniskās, reliģiskās vai partiju piederības un izcelsmes;
18.

uzsver, ka ievesto izstrādājumu drošums jāpadara par TEP prioritāti; uzskata, ka brīvas tirdzniecības vide gūs iedzīvotāju vispārēju uzticību tikai tad, ja būs aizsargāta viņu veselība un drošība; aicina ASV Patēriņa preču drošības komisiju izmantot savu lielāko rīcības brīvību, lai apmainītos ar informāciju par konkrētiem gadījumiem, taču ierosina Transatlantiskajai Ekonomikas padomei izstrādāt saistošu sadarbības instrumentu, kas strukturētu un atvieglotu izstrādājumu drošības informācijas apmaiņu, kā arī sadarbības pasākumu kopējās programmas pilnveidošanu; aicina Komisiju un Padomi nostiprināt ES un ASV muitas un tirgus uzraudzības iestāžu sadarbību, lai bez nevajadzīgiem birokrātiskiem šķēršļiem uz ārējām robežām nodrošinātu atbilstīgu kontroli, kas novērš iespēju, ka līdz patērētājiem nonāk bīstami izstrādājumi, it īpaši bīstamas rotaļlietas; aicina dalībvalstis un ASV nodrošināt, ka stingri tiek īstenoti tiesību akti par izstrādājumu, it īpaši rotaļlietu, drošumu, kā arī pastiprinātas valsts pārbaudes; uzsver, ka ES un ASV ir cieši jāsadarbojas, lai nodrošinātu, ka Ķīna un citas trešās valstis paaugstina savus ražošanas standartus tā, ka tiek ievērotas ES/ASV drošuma prasības, it īpaši attiecībā uz rotaļlietām, un pārliecināt šīs valstis, ka izstrādājumu drošuma prasība jāiekļauj ražošanas un izplatīšanas procesā;
K.

tā kā PVO lēš, ka vismaz viena trešdaļa no visiem saslimstības gadījumiem ar vēzi būtu novēršama un šī profilakse būtu panākama ar izmaksu ziņā ļoti efektīvu ilgtermiņa stratēģiju cīņai pret vēzi; un tā kā vēl vienu trešdaļu no vēža saslimstības gadījumiem varētu izārstēt, ja to noteiktu laicīgi un pienācīgi ārstētu;
2.

uzsver to, ka var jau gūt pozitīvu pieredzi no līdz šim IPF ietvaros notiekošās ražīgās sadarbības un to var izmantot, jo īpaši attiecībā uz elektronisko sakaru likumdošanas aspektiem un datu drošības un privātuma jautājumiem; uzsver nepieciešamību nākotnē nodrošināt atklātu un neatkarīgu internetu, kas balstītos uz ieinteresēto pušu iniciatīvām un vajadzībām, kā arī vārda brīvību;
35.

uzskata, ka Eiropas Savienībai jādara viss iespējamais, lai no saviem tirdzniecības partneriem panāktu tādu koncesiju, kas atbilst to attīstības līmenim, izņemot gadījumus, kad to attaisno rūpes par attīstību;
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās procesu



Oficiālais Vēstnesis 157 E , 06/07/2006 Lpp. 0490 - 0491



P6_TA(2005)0302 Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās process Eiropas Parlamenta rezolūcija par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās procesu Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās līgumu, ko parakstīja 2005. gada 25. aprīlī, - ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas panākto progresu, kas ļāva noslēgt pievienošanās sarunas, un to, ka centieni novērst trūkumus, uz kuriem Komisija norādīja 2004. gada progresa ziņojumā un Parlamenta nesenajās rezolūcijās, ir jāturpina gan pirms, gan pēc Pievienošanās līguma parakstīšanas, - ņemot vērā vēstuļu apmaiņu starp Parlamenta priekšsēdētāju un Komisijas priekšsēdētāju par Parlamenta pilnu līdzdalību, jebkādos lēmumos piemērojot kādu no Pievienošanās līguma drošības klauzulām, - ņemot vērā to, ka acquis tiek attīstīts un grozīts laikā, kad Bulgārija un Rumānija gatavojas pievienoties Eiropas Savienībai, kas notiks 2007. gada 1. janvārī vai 2008. gada 1. janvārī, ja tiek piemērotas pievienošanās līguma drošības klauzulas, - ņemot vērā to, ka Padome un Komisija ļauj Bulgārijas un Rumānijas novērotājiem daļēji piedalīties to attiecīgajā iekšējā darbā, lai šīs abas valstis informētu vismaz par tiem likumdošanas procesiem, kas uz tām attiecas, - ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, 1. vēlreiz uzsver, ka Parlaments turpinās cieši sekot Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās procesam, un aicina Komisiju regulāri informēt Parlamentu par to, kādā pakāpē Bulgārijas un Rumānijas varas iestādes ievēro saistības, kas noteiktas pievienošanās līgumā; uzsver, ka pievienošanās līgumu apstiprināja ar nosacījumu, ka Padome un Komisija pilnībā iesaistīs Parlamentu jebkādu lēmumu pieņemšanā, ja saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos tiktu piemērotas pievienošanās līgumā iekļautās drošības klauzulas; 2. uzsver, ka Parlaments uzņēma parlamentāros novērotājus no 10 jaunajām dalībvalstīm visā laika posmā no Pievienošanās līguma parakstīšanas līdz brīdim, kad šīs valstis faktiski un oficiāli pievienojās Eiropas Savienībai; 3. atzīmē, ka, lai gan novērotāju klātbūtne bija ierobežota viņu reālās ietekmes ziņā, šāda kārtība ļāva demokrātiski ievēlētiem parlamentāriešiem no pievienošanās valstīm ne tikai iepazīties ar Parlamenta darbu, bet arī cieši sekot to Kopienas tiesību aktu pieņemšanai, par kuriem nav notikušas sarunas; 4. uzsver, ka saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences lēmumu novērotāju ierašanās no Bulgārijas un Rumānijas parlamentiem var dot ieguldījumu šo valstu turpmākajā sagatavošanās procesā, lai nodrošinātu veiksmīgu pievienošanos Eiropas Savienībai un it īpaši sekmētu sarunās noteikto saistību izpildi; 5. tādēļ atbalsta Priekšsēdētāju konferences neseno 2005. gada 9. jūnija lēmumu aicināt Bulgārijas un Rumānijas parlamentus iecelt parlamentāros novērotājus un uzņemt tos no 2005. gada 26. septembra līdz laikam, kad attiecīgās valstis oficiāli pievienosies; 6. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī Bulgārijas un Rumānijas valdībām un parlamentiem. --------------------------------------------------
26.

atzīmē pasākumus un centienus, ko Centrs īsteno, lai nodrošinātu pārredzamību, interešu konfliktu novēršanu un pārvaldību un trauksmes cēlēju aizsardzību; tomēr norāda, ka Centra valde sastāv no 94 locekļiem (ieskaitot novērotājus) un 63 aizstājējiem; atzīmē, ka saskaņā ar informāciju, ko Centrs iesniedza 2021. gada 28. jūnijā, tā tīmekļa vietnē ir publicēti 93 no 157 CV; norāda, ka nav iesniegtas dažu valdes locekļu un to aizstājēju interešu deklarācijas un CV, un atkārtoti uzsver, ka visiem valdes locekļiem un to aizstājējiem, kas apmeklē valdes sanāksmes vai izmanto balsstiesības, ir jāiesniedz interešu deklarācija; pieņem zināšanai to, ka Centra augstākā līmeņa vadības darbinieku CV tiek publicēti, savukārt ārējo un iekšējo ekspertu CV ne; aicina Centru nodrošināt pilnīgu pārredzamību, publicējot visu valdes locekļu un attiecīgo ārējo un iekšējo ekspertu CV un interešu deklarācijas;
27.

norāda, ka pēc bijušā priekšsēdētāja D. M. Sassoli iniciatīvas laikposmā no 2021. gada aprīļa līdz jūlijam fokusgrupas saistībā ar procesu “Parlamentārās demokrātijas pārvērtēšana – spēcīgāks Eiropas Parlaments pēc Covid-19” apsprieda Parlamenta darba nākotni katrā no to attiecīgajām darbības jomām: plenārsēdes, parlamentārās prerogatīvas, komunikācija, ārējā diplomātija un iekšējā organizācija; atzinīgi vērtē to, ka fokusgrupas ir iesniegušas galīgo ziņojumu ar ieteikumiem, kuru īstenošanu apspriedīs Prezidijs, kas pienācīgi ņems vērā tās izmaksas, vajadzības gadījumā iepriekšējā novērtēšanā iesaistot Budžeta komiteju;
20.

ar bažām norāda uz dzimumu sadalījumu Aģentūras augstākā līmeņa vadībā, proti, septiņi no astoņiem vadītājiem (87,5 %) ir vīrieši, un dzimumu sadalījumu Aģentūras valdē, proti, 44 no 61 valdes locekļa (72,1 %) ir vīrieši; turklāt pieņem zināšanai dzimumu sadalījumu Aģentūras kopējā darbinieku skaitā, proti, 109 no 174 darbiniekiem (62,6 %) ir vīrieši; aicina Aģentūru pastiprināt centienus, lai turpmāk panāktu labāku dzimumu līdzsvaru visos vadības un personāla līmeņos; atkārtoti aicina Komisiju un dalībvalstis, ieceļot savus locekļus Aģentūras valdē, ņemt vērā to, ka ir svarīgi nodrošināt dzimumu līdzsvaru;
27.

izsaka atzinību EST par to, ka tā īpašu uzmanību velta darbiniekiem, kas strādā attālināti, – tāldarbs līdztekus IT rīku nodrošināšanai paredz arī ergonomiskus biroja krēslus, lai 2021. gadā uzstādītu papildu aprīkojumu; secina, ka šāda iecere ir daļa no pasākumiem, kuru īstenošanas mērķis ir nostiprināt tāldarba ilgtermiņa iekļaušanu EST darba organizācijā; konstatē, ka viss aprīkojums, kas darbiniekiem tika izsniegts tāldarba vajadzībām, joprojām skaitās Tiesas īpašums un ir jāatdod pēc administrācijas pieprasījuma vai jebkurā gadījumā pēc darba attiecību izbeigšanas;
7.

norāda, ka pēc SESAR 1 slēgšanas Kopuzņēmums konstatēja pārāk lielu no dalībniekiem saņemto finanšu ieguldījumu 30 959 396 EUR apmērā; norāda arī to, ka saskaņā ar dibināšanas akta 13. pantu Kopuzņēmuma dalībnieki attiecīgo pārāk lielo ieguldījumu atmaksu var gaidīt tikai pēc Kopuzņēmuma likvidācijas laikā līdz 2024. gada 31. decembrim; norāda, ka, ņemot vērā Komisijas un Revīzijas palātas ieteikumu un Komisijas pozitīvo atzinumu par ierosināto lēmumu, Kopuzņēmums 2020. gada 8. oktobrī pieņēma lēmumu paredzēt atmaksājumus; jo īpaši norāda, ka Kopuzņēmums 2020. gada 4. decembrī atmaksāja līdzekļus Savienībai ar diviem atsevišķiem maksājuma rīkojumiem – vienu par to līdzekļu daļu, kas atbilst TEN-T programmai, un otru par to līdzekļu daļu, kura atbilst Septītajai pamatprogrammai; norāda, ka tiem dalībniekiem, kas nav Savienība (izņemot AIRBUS un DFS), valdes apstiprinātie divpusējie nolīgumi tika nosūtīti 2020. gada 23. novembrī un, tiklīdz tie bija parakstīti, sākās maksājumu veikšana, un ka Eirokontrolei tika samaksāts 2020. gada 9. decembrī; turklāt norāda, ka 2020. gada beigās bija veikti visi maksājumi, izņemot trīs, kopsummai sasniedzot 30 474 586 EUR (no 30 767 098 EUR – tātad 99 %); pēc iepazīšanās ar ziņojumu par turpmākajiem pasākumiem konstatē, ka 2021. gada 10. februārī visi SESAR 1 programmas naudas iemaksu pārsniegumi bija atmaksāti attiecīgajiem SESAR 1 kopuzņēmuma dalībniekiem;
6.

aicina Komisiju — attiecīgā gadījumā un ja nepieciešams — pielāgot Covid-19 pandēmijas laikā izstrādāto paraugpraksi un no tās pilnībā neatteikties, kad to ļauj pandēmijas apstākļi, bet gan izmantot to par pamatu labākām darba metodēm un informācijas apmaiņai;
B.

tā kā 2021. gada 15. jūlijā Itālija iesniedza pieteikumu EGF/2021/002 IT/Air Italy, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) saistībā ar to, ka atsauces periodā, kas attiecas uz pieteikumu, no 2020. gada 1. septembra līdz 2021. gada 1. janvārimNUTS 2 reģionā Sardīnijā (ITG2) Itālijā 466 darbinieki ir zaudējuši darbu uzņēmumā Air Italy SpA saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 51. nodaļā (“Gaisa transports”);
pieņem zināšanai to, ka Centra pašreizējais revīzijas plāns attiecas uz 2018.–2020. gada periodu; pieņem zināšanai to, ka ir ņemti vērā visi iepriekšējie apsvērumi un ieteikumi un ir izstrādāti atbilstoši rīcības plāni; pieņem zināšanai to, ka pēc Iekšējās revīzijas dienesta veiktās 2019. gada revīzijas par tematu “ Preparedness and Response in the ECDC ” (“ ECDC sagatavotība un reaģēšana”) tika sniegti pieci ieteikumi, no kuriem divi tika klasificēti kā ļoti svarīgi un trīs – kā svarīgi, un viens ļoti svarīgais ieteikums un viens svarīgais ieteikums jau ir īstenoti; aicina Centru ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par atlikušo ieteikumu statusu;
84.

pauž dziļas bažas par to, ka 2021. gada aprīlī EESK joprojām nepildīja savu rūpības pienākumu pret personām, kas cietušas no aizskarošas izturēšanās vai smagiem pārkāpumiem, ņemot vērā to, ka tā bija panākusi izlīgumu tikai ar diviem no četriem cietušajiem un ka vēl nav publicēta tās apsolītā publiskā atvainošanās.
9.

ar gandarījumu atzīmē Biroja 2019. gadā panākto progresu tā gada darba programmas īstenošanā; norāda, ka Birojs sekmīgi sasniedza 82 % no 347 iepriekš noteiktajiem gada mērķiem, pārsniedza cerības attiecībā uz 43 % no galvenajiem snieguma rādītājiem (GSR), sasniedza 31 % no GSR, gandrīz sasniedza 8 % no GSR un nesasniedza 8 % no GSR;
3.

par pēcpārbaudi attiecībā uz Revīzijas palātas iepriekšējā gada konstatējumiem, kas attiecas uz 2018. finanšu gadu, atzīmē, ka Aģentūrai ir ieņēmumi gan no nodevām un maksām, kas jāmaksā nozarei, gan no līdzsvarojošām subsīdijām no Savienības budžeta; atzīmē, ka, tā kā trešais reģistrācijas termiņš saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 beidzās 2018. gada maijā, no 2019. gada sākās ievērojama no nodevām un maksām gūto ienākumu samazināšanās un ir paredzams, ka šī tendence turpināsies; norāda uz risku, ka relatīvi stabilie izdevumi un krietni neparedzamākie ieņēmumi var negatīvi ietekmēt Aģentūras darbību un budžeta izpildi; tomēr ņem vērā, ka saskaņā ar Aģentūras atbildi tā ir sākusi proaktīvi rīkoties un risina diskusijas ar Komisiju, lai nodrošinātu ilgtspējīgu finansējumu un atrisinātu sava finansēšanas modeļa problēmas; aicina Aģentūru un Komisiju informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par to, kā notiek šī jautājuma risināšana; norāda, ka, paļaujoties uz prognozējamu līdzsvarojošu subsīdiju no Savienības budžeta apvienojumā ar ieņēmumu no maksām un maksājumiem pārnešanu uz Komisiju, var Aģentūrai garantēt paredzamākus ieņēmumus, kas nepieciešami tās pilnvaru īstenošanai;
5.

norāda, ka 2019. gadā aģentūru neatbilstību reģistrā bija reģistrētas 36 ex post neatbilstības (neatbilstības gadījumi) salīdzinājumā ar 29 gadījumiem 2018. gadā un 7 gadījumiem 2017. gadā; norāda, ka šie neatbilstības gadījumi galvenokārt ir saistīti ar komandējumu noteikumiem, ex post saistībām, līgumu administrēšanu, maksājumiem un iekšējām procedūrām; atzīmē, ka Aģentūra ir norādījusi, ka ir ieviesti koriģējoši pasākumi un palielināta informētība; aicina Aģentūru apturēt tendenci, ka pieaug ex post neatbilstību skaits, un lielāku uzmanību pievērst preventīviem pasākumiem;
10.

ar gandarījumu atzīmē, ka 2018. gada beigās gandrīz tika panākts dzimumu līdzsvars (52 % sievietes un 48 % vīrieši) darbinieku līmenī, un tas tika panākts vidējā līmeņa vadošajos amatos (50 % sievietes un 50 % vīrieši), un atzīmē, ka tika panākta labs ģeogrāfiskais līdzsvars, jo Aģentūra nodarbina darbiniekus no 13 dalībvalstīm; tomēr pauž bažas par to, ka valdē netika panākts dzimumu līdzsvars, jo starp 28 locekļiem ir tikai piecas sievietes; šajā sakarībā aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā to, cik svarīgi ir nodrošināt dzimumu līdzsvaru, kad tās izvirza savus kandidātus valdes locekļu amatam;
17.

atzinīgi vērtē to, ka Aģentūra turpinājusi centienus sagatavoties saviem jaunajiem uzdevumiem, kas noteikti ceturtajā dzelzceļa tiesību aktu paketē, un ka 2019. gada jūnijā tā kļuva par ES iestādi, kas ir atbildīga par atļauju izsniegšanu dzelzceļa ritošā sastāva laišanai tirgū, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem izsniedzamajiem vienotajiem drošības sertifikātiem un ERTMS stacionāro lauka iekārtu apstiprināšanu; īpaši atzinīgi vērtē to, ka ir savlaicīgi pieņemti visi juridiskie teksti un valdes lēmumi un ka Aģentūra ir publicējusi rokasgrāmatu par pieteikšanos dzelzceļa transportlīdzekļu atļauju saņemšanai; atzinīgi vērtē pārējos pasākumus, ko Aģentūra veikusi, lai sagatavotos jaunajiem uzdevumiem (aktīva mijiedarbība ar ieinteresētajām personām, pieredzes gūšanai veiktie izmēģinājumi un “ēnas darbības režīma” ieviešana, valstu drošības iestāžu pārraudzības izmēģinājumi); atzinīgi vērtē “vienas pieturas aģentūras” izveidi; atzinīgi vērtē to, ka Aģentūra ir sākusi saskaņot vairāk nekā 14 000 noteikumus, kas valstīs ir spēkā dzelzceļa nozarē; a) pauž nožēlu par to, ka atšķirībā no aviācijas un autotransporta nozarēm dzelzceļa nozare vēl ne tuvu nav saskaņota; b) aicina Aģentūru darīt daudz vairāk, lai izveidotu vienotu Eiropas dzelzceļa telpu;
9.

norāda, ka no 1 284 300 000 EUR ieguldījuma natūrā un naudā, kas pārējiem dalībniekiem ir jāiemaksā Kopuzņēmuma pamatdarbībās un administratīvajās darbībās (700 000 000 EUR no Eirokontroles un 584 300 000 EUR no gaisa satiksmes nozares dalībniekiem), līdz 2018. gada beigām Kopuzņēmums bija validējis ieguldījumus 1 099 800 000 EUR apmērā (560 700 000 EUR no Eirokontroles un 539 100 000 EUR no gaisa satiksmes nozares);
6.

ņemot vērā budžeta izpildes apstiprinātājiestādes 2018. gadā pieņemtos konstatējumus un komentārus, norāda, ka Aģentūra pārvalda trīs atsevišķas, neintegrētas lielapjoma IT sistēmas saskaņā ar attiecīgajiem juridiskajiem instrumentiem, kas reglamentē šīs sistēmas, un ka atšķirīgie izstrādes termiņi un ierobežojumi, kas izriet no šā tiesiskā regulējuma, ir likuši IT sistēmas uzbūvēt atsevišķi un neintegrētā veidā; norāda, ka Aģentūra atzīst, ka šī pieeja nav ne ilgtspējīga, ne efektīva no darbības vai budžeta viedokļa; atzinīgi vērtē to, ka Aģentūra ir sākusi iniciatīvu, lai racionalizētu sistēmas arhitektūru un dizainu, par galveno virzītājspēku izmantojot Komisijas sadarbspējas iniciatīvu; mudina Aģentūru turpināt pētīt iespējas izveidot kopīgas procedūras un kopīgas sistēmas;
1.

konstatē, ka vienpadsmitais EAF veido 65 % no Komisijas Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāta ( DG DEVCO ) pārvaldītā līdzekļu portfeļa; atzīmē, ka EAF saistības 2018. gadā sasniedza 4 959 miljonus EUR, pārsniedzot gada mērķi, kas bija 4 537 miljoni EUR (jeb 109,3 % no sākotnējā mērķa salīdzinājumā ar 95 % 2017. gadā), savukārt EAF maksājumi sasniedza 4 124 EUR (t. i., izpildes līmenis bija 98,2 % no gada mērķa 4 200 miljonu EUR apmērā (salīdzinājumā ar 98,89 % 2017. gadā); turklāt atzīmē, ka Eiropas Investīciju bankas (EIB) saistības bija 880 miljoni EUR (no kuriem 800 miljoni EUR attiecās uz ieguldījumu mehānismu), savukārt EIB maksājumi 2018. gadā bija 555 miljoni EUR (no kuriem 525 miljoni EUR tika veikti ar ieguldījumu mehānisma starpniecību);
30.

uzskata, ka IT rīki ir deputātu un darbinieku darba veikšanai nozīmīgi instrumenti, tomēr tos var apdraudēt kiberuzbrukumi; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka pēdējo divu gadu laikā ir pilnveidota speciālistu komanda, kas nodarbojas ar kiberdrošības pasākumiem, un jo īpaši to, ka pēc optimālā darbības tempa sasniegšanas un turpinot īstenot kiberdrošības rīcības plānu, attiecīgais budžets tiks palielināts tikai inflācijas segšanai;
3.

ar bažām konstatē, ka tika atcelti 127 694 EUR no apropriācijām, kuras tika pārceltas no 2016. gada uz 2017. gadu, jeb 5,47 % no kopējā pārcelto apropriāciju apmēra, un tas ir gandrīz tikpat daudz kā 2016. gadā;