Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei

Virzībā uz stabilu ES tirdzniecības politiku izaugsmei un nodarbinātībai

Mūsdienu globālajā ekonomikā tirdzniecība ir svarīga izaugsmei, nodarbinātībai un konkurētspējai, un ES atbalsta atvērtu tirdzniecības sistēmu, kas ir balstīta uz noteikumiem. Patlaban eksports nodrošina gandrīz katru septīto darbvietu rūpniecībā Eiropā (proti, vairāk nekā 30 milj. darbvietu — par divām trešdaļām vairāk nekā pirms 15 gadiem), savukārt imports ir galvenais ražīguma pieauguma avots, un tas ļauj patērētājiem gūt labumu no lielākas izvēles iespējām un ražojumiem, kuru izmaksas ir zemākas. Ražošana Eiropas Savienībā ir atkarīga ne tikai no energoresursu un izejvielu importa, bet arī no importa, kas ietver daļas un ražošanas līdzekļus, piemēram, iekārtas. Kopā minētie ražojumi veido 80 % ES importa.

Tomēr mēs neesam naivi. Brīvajai tirdzniecībai jābūt arī taisnīgai, un negodīga tirdzniecības prakse, piemēram, ārvalstu ražotāju dempings un ārvalstu valdību subsīdijas, var izraisīt nopietnu kaitējumu ES ražošanas nozarei un darba ņēmējiem, tādējādi vairojot neuzticību brīvajai tirdzniecībai, kas jau ir apdraudēta vairākos aspektos. Komisija uzskata, ka jautājums ir par to, kā padarīt globalizāciju taisnīgu, no kā iegūtu visi.

Trešo valstu īstenotās negodīgās tirdzniecības prakses jautājums kļūst arvien asāks. Tādi faktori kā valdības iejaukšanās, milzīgas subsīdijas un politika, kas kropļo cenas, ir izraisījuši milzīgus ražošanas jaudas pārpalikumus un galu galā sekmējuši eksportu par dempinga cenām uz ES tirgu. Šogad milzīgie jaudas pārpalikumi ir izraisījuši kaitējumu ES tērauda nozarei. Tērauda ražošanas jaudas pārpalikums Ķīnā vien tiek lēsts aptuveni 350 milj. t apmērā, kas gandrīz divreiz pārsniedz Savienībā gādā saražoto apjomu. Pēdējo trīs gadu laikā ir ievērojami pieaudzis Ķīnas izcelsmes tērauda importa apjoms Eiropas Savienībā. Importa apjoma pieauguma dēļ dažu tērauda izstrādājumu tirgus cenas ir samazinājušās pat par 40 %, īpaši negatīvi ietekmējot tērauda ražošanas nozari, kurā kopš finanšu krīzes sākuma zaudēti 40 000 darbvietu. Jaudas pārpalikumu rādītāji ļoti strauji pieaug citās nozarēs, piemēram, alumīnija ražošanas nozarē. Ķīnas jaudas pārpalikuma rādītājs alumīnija ražošanas nozarē ir gandrīz 10 milj. t, un piecu gadu laikā tas ir dubultojies, ko sekmējušas subsidētās elektroenerģijas cenas (tās veido līdz pat 40 % alumīnija ražošanas izmaksu).

Turklāt lielāki maksājumi, ko noteikuši citi lielie Pasaules Tirdzniecības organizācijas dalībnieki, var izraisīt to, ka ražojumu par dempinga cenām tirdzniecības plūsmas tiek novirzītas uz ES tirgu, vēl vairāk saasinot pašreizējās problēmas.

Reaģējot uz milzīgiem jaudas pārpalikumiem, kas pārpludina ES tirgu, Eiropas Komisija ir ierosinājusi nepieredzēti lielu antidempinga un antisubsidēšanas pasākumu skaitu. Eiropā ir aizsargātas aptuveni 315 000 darbvietu (galvenokārt dzelzs un tērauda, ķīmijas un saskarnozaru, keramikas un mašīnbūves nozarē). Tērauda ražošanas nozarē vien ES jau ir spēkā 39 antidempinga un antisubsidēšanas pasākumi (17 no tiem attiecas uz Ķīnu), lai aizsargātu Savienības tērauda rūpniecību pret negodīgu konkurenci. Spēkā esošo ES tiesību aktu robežās Komisija ir pilnībā izmantojusi pašreizējos tirdzniecības aizsardzības instrumentus, tostarp importa reģistrēšanu, lielāku pārredzamību, pasākumu raitāku noteikšanu, kā arī izņēmuma kārtā sākusi lietas, kuru pamatā ir kaitējuma draudi.

Tomēr mēs esam izsmēluši iespējamos risinājumus, kas pieejami spēkā esošajos ES tirdzniecības aizsardzības tiesību aktos, lai risinātu jaudas pārpalikumu un dempinga jautājumu. Lai saglabātu darbvietas Eiropā un nodrošinātu godīgu konkurenci atvērtajos tirgos, ir ārkārtīgi svarīgi, lai, ņemot vērā šīs globālās problēmas, ES tirdzniecības aizsardzības instrumenti būtu efektīvi. Tāpēc Komisijas 2013. gada priekšlikums modernizēt tirdzniecības aizsardzības instrumentus ir jāpieņem steidzamības kārtā.

Turklāt starptautiskais tiesiskais regulējums mainās, jo drīzumā beigsies termiņš konkrētiem noteikumiem par dempinga aprēķiniem protokolos par Ķīnas, Vjetnamas un Tadžikistānas pievienošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijai. Komisija paredz turpmākus grozījumus spēkā esošajos ES tirdzniecības aizsardzības tiesību aktos, tostarp jaunu dempinga aprēķina metodiku, kas ļaus rīkoties saistībā ar jaunatklātām subsīdijām un nodrošināt sekmīgu pāreju jaunajā situācijā.

Komisija uzskata, ka ir svarīgi panākt, lai ES tirdzniecības aizsardzības instrumenti tiktu atjaunināti un stiprināti un lai tie kļūtu juridiski stabilāki.