EIROPAS KOMISIJA Strasbūrā, 23.11.2021 JOIN(2021) 32 final KOPĪGS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Reaģēšana uz valsts sponsorētu migrant instrumentalizāciju pie ES ārējām robežām



REAĢĒŠANA UZ VALSTS SPONSORĒTU MIGRANTU INSTRUMENTALIZĀCIJU PIE ES ĀRĒJĀM ROBEŽĀM 1.IEVADS Ir parādījies īpaši nežēlīgs hibrīdapdraudējums, kad valstis sponsorē cilvēku instrumentalizāciju – padarīšanu par rīku politisku mērķu sasniegšanai. Tāda prakse ir pretēja ES un vispārcilvēciskām vērtībām. Pretdarbība hibrīddraudiem ir viena no sarežģītākajām problēmām, ar ko saskaras Eiropas Savienība un tās dalībvalstis. Ir mainījušās iespējas valstīm vai nevalstiskiem darboņiem pakļaut spiedienam citu valsti vai tai uzbrukt. Tas var izpausties dažādi: sākot ar kiberuzbrukumiem un beidzot ar ārvalstu informācijas manipulēšanu un iejaukšanos. Tā visa nolūks ir destabilizēt vai graut sabiedrību un galvenās iestādes, kā arī pakļaut briesmām cilvēkus. Aļaksandra Lukašenkas režīma un tā atbalstītāju nesenās darbības šajā kontekstā uzskatāmas par tīšu mēģinājumu radīt nepārtrauktu, ieilgušu krīzi, kurš iekļaujas plašākos saskaņotos centienos destabilizēt Eiropas Savienību, pārbaudot tās vienotību un apņēmību. Šīs darbības rada īstas un tuvas briesmas ES drošībai. Turklāt šīm darbībām un to pamatā esošajai stratēģijai ir globāla ietekme, un tās rada bažas ne tikai ES, bet arī starptautiskajai sabiedrībai. Kopš vasaras visa ES, bet īpaši Lietuva, Polija un Latvija saskaras ar nelietīgu jaunu apdraudējumu izmisušu cilvēku instrumentalizācijas veidā. Rezultātā Baltkrievijas pusē ir nepieredzēti audzis nelikumīgas robežšķērsošanas gadījumu skaits. Pēdējos gados tikpat kā nav bijis mēģinājumu nelegāli šķērsot ārējās robežas no Baltkrievijas uz ES, taču tagad tā ir ikdiena. To ir izraisījis un organizējis A. Lukašenkas režīms, kas, sadarbojoties ar migrantu kontrabandistiem un noziedzīgiem tīkliem, aizmāna cilvēkus līdz robežai. Migrantu stāvoklis pie robežas joprojām ir smags. Ir izšķirīgi, lai visus, kam vajadzīga humanitārā palīdzība, tā sasniegtu un lai tiktu palīdzēts viņu dzīvības glābšanā. ES ir stingri nosodījusi mazaizsargātu migrantu un bēgļu instrumentalizāciju. Situācijas nopietnība ir izskaidrota visaugstākajā līmenī. Eiropadome pret šīm briesmām sāka vērsties 2021. gada jūnija un oktobra sanāksmēs. Uzrunā par stāvokli Savienībā Komisijas priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena norādīja, ka Baltkrievijas rīcība ir hibrīduzbrukums ar nolūku destabilizēt Eiropu. ES joprojām ir stingra nostāja, ka A. Lukašenkas režīms nav demokrātiski leģitīms. Ir bijis apņēmīgs atbalsts visvairāk skartajām dalībvalstīm, kuras ES vārdā pārvalda ārējo robežu. Šis atbalsts ir nodrošinājis operatīvu un finansiālu palīdzību robežu pārvaldības stiprināšanai un humanitāro vajadzību apmierināšanai. To balsta plaši diplomātiski centieni aicināt trešas valstis un aviosabiedrības nekļūt par lētticīgiem Baltkrievijas stratēģijas līdzdalībniekiem, kā arī tiešs spiediens uz pašu Baltkrieviju. ES centieni izveidot koalīciju, kas stājas pretī instrumentalizācijai, ir strauji devuši rezultātus. Cits pēc cita tiek slēgti tranzīta ceļi, kurus kontrabandisti izmanto migrantu nogādāšanai Baltkrievijas pierobežā. Šajā paziņojumā ir pārskats par līdzšinējām darbībām un pasākumiem, kas tiek veikti, lai šos centienus pastiprinātu. Tajā arī raudzīts, kā pašreizējais regulējums pielāgojams, lai nodrošinātu pastāvīgāku līdzekļu kopumu pretestībai turpmākiem centieniem ES destabilizēt ar valsts sponsorētu nelikumīgas migrācijas instrumentalizāciju. ES nepieņems hibrīduzbrukumu, kas šādi izmanto cilvēkus, politiskos nolūkos ekspluatējot viņu ciešanas un provocējot vardarbību un dzīvības zaudēšanu. Visai pasaules sabiedrībai ir jāapvienojas, lai pretotos manipulācijām ar cilvēkiem. ES kopīgais spēks un solidaritāte, kad tā šajā jautājumā darbojas kā veselums, vēl vairāk akcentē ES pievienoto vērtību robežu un migrācijas pārvaldībā. 2.PAŠREIZĒJAIS STĀVOKLIS Stāvoklis uz ES ārējās robežas 16. novembrī ES 2021. gadā no Baltkrievijas ieradušos personu kopskaits bija 7698: Lietuvā – 4222, Polijā – 3062, Latvijā – 414. 2021. gadā tika novērsti vairāk nekā 40 000 atkārtoti mēģinājumi šķērsot šīs robežas. Iesaistītie trešo valstu piederīgie galvenokārt ir irākieši un afgāņi. Neatkarīgi no valsts sponsorētās migrantu instrumentalizācijas vairāki Baltkrievijas valstspiederīgie cenšas aizbēgt no Baltkrievijas režīma represijām. 8. novembrī Baltkrievijas režīms tīši saasināja stāvokli pie Polijas robežas ar Baltkrieviju . Baltkrievijas pusē tika sapulcināti vairāki tūkstoši cilvēku, lai izdarītu spiedienu uz Polijas robežu. Uz to kūdīja Baltkrievijas varas iestādes. Nākamajās dienās Baltkrievijas iestādes arī piešķīra mazākām migrantu grupām rīkus un asaru gāzi, lai tās mēģinātu ielauzties ar varu. Baltkrievu karavīri daļēji iznīcināja robežas pagaidu nostiprinājumus. Visas trīs dalībvalstis ir veikušas dažādus atbildes pasākumus. Visās trijās ir izsludināts ārkārtējs stāvoklis, ar ES atbalstu pastiprinot klātbūtni pie ārējām robežām, ieskaitot savu bruņoto spēku iesaistīšanu. Tās ir pieņēmušas arī īpašus tiesību aktus, lai atrisinātu šo specifisko situāciju. Komisija sazinās ar šīm dalībvalstīm, sniegdama tehniskas konsultācijas par to tiesību aktiem, lai nodrošinātu saskanību ar pamattiesībām un ES tiesību aktu ievērošanu. Situācija nepārprotami ietekmējusi patvēruma pieteikumus, kuru skaits ir ievērojami audzis. Līdz 14. novembrim Lietuvā bija iesniegti 2649 patvēruma pieteikumi, 294 – Latvijā, 6498 – Polijā. Bez tam ir pārliecinoši pierādījumi, ka ievērojami palielinājusies neatļauta sekundārā kustība, kas saistīta ar nelikumīgu iekļūšanu no Baltkrievijas. Vācija ir aplēsusi, ka šādi var izskaidrot vairāk nekā 10 000 pēdējos mēnešos atklāto gadījumu pie Vācijas robežas ar Poliju. Vācijas federālā policija un Polijas policija sadarbojas, patrulējot pierobežā un veicot pārbaudes, lai uzietu iespējamos nelikumīgos migrantus. Vienota kontrabandas apkarošana notiek arī kopīgās izmeklēšanas vienībā Viļņā, kur Lietuva, Polija, Vācija un Somija apmainās domām par kontrabandas darbībām un koordinē kopīgu operatīvo reaģēšanu. Līdz šim ir atrisināti sešpadsmit kontrabandas gadījumi. Decembra sākumā izmeklēšanas vienība kļūs par operatīvo darba grupu, kurai tiks aicinātas pievienoties citas dalībvalstis. Humanitārā situācija Baltkrievijā un tūlītēja ES reaģēšana

Baltkrievijas darbības ir izraisījušas humanitāro krīzi, un jau ir apstiprināta vairāku cilvēku bojāeja. Jāatgādina, ka galvenā atbildība par šīs krīzes atrisināšanu ir Baltkrievijai. To saista Ženēvas konvencija un neizraidīšanas princips. Līdz ar to Baltkrievijai ir jānodrošina pienācīga aizsardzība bēgļiem, kurus tā ieaicinājusi savā teritorijā, un šajā nolūkā jāsadarbojas ar UNHCR. Baltkrievijā vīrieši, sievietes un bērni, ieskaitot mazāk aizsargātos, piemēram, grūtnieces, pastāvīgi uzturas temperatūrā, kas zemāka par nulli. Iestājoties īstai ziemai, stāvoklis vēl vairāk pasliktināsies. Tā kā humanitārās palīdzības organizācijām nav pietiekamas piekļuves, ir grūti precīzi noteikt, cik cilvēkiem tā ir vajadzīga. Tiek lēsts, ka pie robežas ir bijuši 2000 cilvēku un kopumā Baltkrievijā ir iestrēguši līdz 15 000 cilvēku. Pašlaik tiek ziņots, ka Baltkrievijas iestādes reģionā ir organizējušas naktsmītnes vairākām sievietēm un bērniem un cilvēkus no pagaidu nometnēm pie robežas pārvietojušas uz netālu loģistikas centru. Lai gan ierobežota piekļuve ir kavējusi vajadzību novērtēšanu, Komisija ir uzturējusi ciešus kontaktus ar humanitārās palīdzības partnerorganizācijām. Nesenie lēmumi ir mobilizējuši 700 000 eiro humanitārās palīdzības finansējumu, atbalstot partnerus, kas palīdz mazaizsargātiem cilvēkiem, kuri iestrēguši pie robežas un valsts iekšienē (sk. tālāk). Stāvoklis dalībvalstīs un tūlītēja ES reaģēšana ES piedāvāja tūlītēju atbalstu visvairāk skartajām dalībvalstīm, sniedzot materiālu atbalstu no civilās aizsardzības mehānisma, dislocējot ES aģentūras un mobilizējot papildu līdzekļus, lai attiecīgajām humanitārajām aģentūrām nodrošinātu pilnīgu piekļuvi objektiem. Politiskais atbalsts tika pastiprināts, un Komisijas locekles I. Johansones apmeklējumi augustā Lietuvā un septembrī Polijā bija pamats vairākiem pasākumiem, ieskaitot lēmumu par ārkārtēju palīdzību Lietuvai – 36,7 miljoniem eiro no Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda. Dotācija paredz atbalstu patvēruma procedūru īstenošanai un uzņemšanas nosacījumiem, arī mazaizsargātām personām. Kopš jūlija Komisija ES Migrācijas sagatavotības un krīžu pārvarēšanas tīkla (Plāna pārvaldības tīkla) iknedēļas sanāksmēs ir pulcējusi skartās dalībvalstis, ES aģentūras, EĀDD un attiecīgās starptautiskās organizācijas, lai nodrošinātu kvalitatīvu situācijas izpratni un koordināciju nolūkā veidot efektīvu reakciju. 2021. gada 15. jūlijā Lietuva aktivizēja ES civilās aizsardzības mehānismu (UPCM). Komisija koordinēja 19 dalībvalstu un Norvēģijas palīdzību, ko veidoja teltis, gultas, apkures ierīces, elektroģeneratori, gultas piederumi, pārtikas devas un citāda palīdzība natūrā. Iespēja aktivizēt UCPM joprojām ir pieejama Polijai un Latvijai, un katra valsts spēj noteikt savas īpašās vajadzības. Komisijas Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centrs pastāvīgi sazinās ar Poliju, Latviju un Lietuvu, lai sniegtu vajadzīgo atbalstu. Kopš jūlija ir dislocētas arī ES iekšlietu aģentūras. Līdz šim Lietuvā ir izvietoti 104 “Frontex” darbinieki, 73 EASO eksperti, divi pieaicinātie Eiropola speciālisti un viens analītiķis. “Frontex” Lietuvā nodrošinājis arī patruļautomobiļus un transporta automobiļus, kā arī helikopterus. Pie Latvijas robežas ar Baltkrieviju pašlaik ir izvietoti septiņi “Frontex” robežpolicisti, viens patruļauto un viens termiskās redzamības transportlīdzeklis, kā arī deviņi EASO eksperti (atbalsta darbinieki un tulki). Polijā ir izvietots arī Eiropola speciālists, kā arī trīs “Frontex” robežsardzes virsnieki, kuri atradās Polijā pirms šīs krīzes. “Frontex” arī atbalsta Latviju un Lietuvu personu atpakaļnogādāšanā un pavisam nesen saņēma atbalstu lūgumu no Polijas. 3.PAŠREIZĒJĀS KRĪZES RISINĀŠANA Rīcība ārpus ES -Ierobežojoši pasākumi (sankcijas) ES reakcija uz A. Lukašenkas režīma veikto migrantu instrumentalizāciju seko milstošajām bažām par to, ka Baltkrievija pārkāpusi starptautiskās normas, gan apspiezdama demokrātiju, gan maijā piespiezdama nolaisties “Ryanair” lidmašīnu. Sankcijas, kas ir reakcija uz krāpšanos vēlēšanās un pilsoniskās sabiedrības un opozīcijas apspiešanu, kā arī reisa novirzīšanu, ir pakāpeniski palielinātas, un sankciju režīmā tagad iekļautas pavisam 166 personas un 15 vienības. To papildina daudzpusīgu ekonomisku un finansiālu pasākumu kopums pret Baltkrieviju, kā arī aizliegums lidot pāri ES gaisa telpai un Baltkrievijas aviopārvadātājiem piekļūt ES lidostām. Tagad šie pasākumi tiek paplašināti, lai specifiski reaģētu uz Baltkrievijas valsts sponsorēto migrantu un bēgļu instrumentalizāciju. 15. novembrī Padome grozīja ES sankciju režīmu Baltkrievijai, un ES tagad var vērsties arī pret personām un vienībām, kuras organizē vai sekmē darbības, kas atvieglina ES robežu nelikumīgu šķērsošanu. Pēc Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas (ICAO) izmeklēšanas varēs veikt jaunus pasākumus. Padome ir arī panākusi politisku vienošanos par piekto sarakstu paketi, lai risinātu situāciju pie robežas, migrantu instrumentalizāciju un represiju turpināšanos Baltkrievijā. Pastiprinātais tiesiskais regulējums, kas ir saskaņā ar ES pakāpenisko pieeju sankcijām, ļaus ES noteikt turpmākus pasākumus pret tiem, kuri apzināti apdraud cilvēku dzīvību, veselību un labklājību un mēģina mazināt ES ārējo robežu drošību. Reaģējot uz notikušo, Komisija ir gatava apspriešanai Padomē ierosināt tālākus ierobežojošus pasākumus, lai vājinātu Baltkrievijas režīma spēju instrumentalizēt migrantus. Stingra un vienota spēkā esošo ierobežojošo pasākumu īstenošana pastiprinās spiedienu uz režīmu. Šiem pasākumiem būs ievērojami rezultāti, ņemot vērā dažu sarakstos iekļauto personu un vienību ekonomisko profilu. Informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm un ar Komisiju ir izšķirīga nozīme, lai nodrošinātu, ka visām attiecīgajām valstu iestādēm ir ziņas par slēptām ekonomiskām saitēm un ka sankcijas tiek īstenotas pilnīgi. Komisija un dalībvalstis ir sistemātiski rīkojušās, lai panāktu, ka ES aviotransporta uzņēmumi piemēro pārlidošanas ierobežojumus, kas attiecas uz Baltkrieviju. Atbildot uz īstenošanas jautājumiem, kas saņemti no uzņēmumiem, juridiskajiem birojiem un valstu iestādēm, Komisija drīzumā ierosinās nākamos norādījumus. -Nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu apturēšana 2021. gada 9. novembrī Padome pieņēma Komisijas priekšlikumu daļēji apturēt ES un Baltkrievijas nolīgumu par vīzu atvieglotu izsniegšanu. Apturēšana skar Baltkrievijas valsts pārvaldes darbiniekus (Baltkrievijas oficiālo delegāciju locekļus, Baltkrievijas valdības un reģionu pārvaldes un parlamentu locekļus, Baltkrievijas Konstitucionālās tiesas un Baltkrievijas Augstākās tiesas locekļus). Tas nozīmē, ka Baltkrievijas amatpersonām būs jāiesniedz visi apliecinošie dokumenti par katru vīzas pieteikumu, vairākkārtējas ieceļošanas vīzu izsniegšana netiks atvieglota, un tām nebūs tiesību uz atbrīvojumu no vīzas nodevas. Pārējie nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu noteikumi paliek spēkā, un izsniegšanu turpinās atvieglot Baltkrievijas vienkāršajiem pilsoņiem. -Diplomātiskie centieni Kopš krīzes sākuma ES pilnībā izmanto tās rīcībā esošos diplomātiskos līdzekļus. Gan politiskā, gan tehniskā līmenī ir rīkoti informatīvi pasākumi. Komisijas priekšsēdētāja U. fon der Leiena uzsvēra, ka ir vajadzīga proaktīva pieeja, paziņodama, ka priekšsēdētājas vietnieks Margaritis Shins, koordinējot darbību ar augsto pārstāvi un priekšsēdētājas vietnieku Žuzepu Borelu, dosies uz galvenajām izcelsmes un tranzīta valstīm, lai novērstu cilvēku nonākšanu Baltkrievijas izliktajā slazdā. 30. jūlijā Ž. Borels ES vārdā izdeva deklarāciju, kurā nosodīja režīma veikto migrantu un bēgļu instrumentalizāciju, un 10. novembrī izdeva otru deklarāciju, kurā norādīts, ka situācija ir hibrīduzbrukums. Augustā un septembrī Baltkrievijas režīms tika pakļauts demaršiem. 14. un 16. novembrī Ž. Borels zvanīja Baltkrievijas ārlietu ministram V. Makejam, norādot uz nestabilo humanitāro situāciju pie robežas un pieprasot, lai režīms izbeidz pašreizējo nelikumīgo un neētisko praksi.

Jautājumu par valsts sponsorētu migrantu instrumentalizāciju ES ir risinājusi arī Eiropas Drošības un sadarbības organizācijā un ANO gan Ņujorkā, gan Ženēvā. Pēc ES lūguma 11. novembrī notika slēgta ANO Drošības padomes sanāksme par situāciju uz robežas un par to, kā Baltkrievija instrumentalizē migrantus. 18. novembrī G7 ārlietu ministri nāca klajā ar paziņojumu, kurā pauž solidaritāti ar Poliju, Lietuvu un Latviju, un atzinīgi novērtē ES ciešo sadarbību ar izcelsmes un tranzīta valstīm, lai izbeigtu šīs A. Lukašenkas režīma darbības. Komisija un augstais pārstāvis ir pastiprinājuši apmeklējumus galvenajās izcelsmes un tranzīta partnervalstīs. Partnervalstu iestādes ir brīdinātas par situāciju pie ES robežas ar Baltkrieviju, par to pilsoņu un tranzīta cilvēku ekspluatācijas riskiem, par nepieciešamību aktīvi informēt savus pilsoņus par risku un briesmām, ko rada nelikumīga migrācija uz Eiropu, un par iespējamo negatīvo ietekmi uz viņu attiecībām ar ES. Ir uzsvērta sadarbības nozīme to migrantu atpakaļnogādāšanā, kuriem nav likumīga pamata uzturēties ES. Komisijas priekšsēdētāja U. fon der Leiena šo jautājumu ir aktivizējusi starptautiskā līmenī un galveno partneru lokā, ieskaitot ASV. Septembra sākumā augstais pārstāvis Ž. Borels apmeklēja Irāku, un oktobrī I. Jūhansone apmeklēja Turciju. Komisijas priekšsēdētājas vietnieks M. Shins nesen apmeklēja Irāku, Libānu, Apvienotos Arābu Emirātus un Turciju un drīzumā apmeklēs Uzbekistānu. Izmantojot ES delegāciju tīklu un cieši sadarbojoties ar Eirokontroli, ES ir konsekventi uzraudzījusi situāciju, lai apzinātu izmaiņas lidojumu modeļos uz Baltkrieviju un atklātu jaunu maršrutu rašanos. Partnervalstis ir aicinātas apkarot kontrabandas tīklus un stingrāk kontrolēt reisus un pasažierus, lai mazinātu nelikumīgas pārvietošanās uz ES risku. Tika veidoti arī tieši kontakti ar aviosabiedrībām un civilās aviācijas pārvaldes iestādēm. To vidū bija apspriešana ar Arābu Civilās aviācijas organizāciju, meklējot iespējas ierobežot negodprātīgu ceļošanu uz Baltkrieviju. ES dalībvalstis ir arī sazinājušās ar partnervalstīm par stāvokli pie ES robežas ar Baltkrieviju un par to, ka Baltkrievijas režīms turpina instrumentalizēt migrantus. ES delegācijas ar dalībvalstīm, kā arī dalībvalstis, kas divpusēji darbojas Kazahstānā, Indijā, Gruzijā, Ukrainā, Turcijā un Uzbekistānā, ir veikušas kopīgus demaršus. ES pastāvīgā iesaistīšanās ir nesusi augļus. Pārrunās ar Irāku, ņemot vērā Komisijas priekšlikumus saskaņā ar Vīzu kodeksa 25.a pantu uzlabot sadarbību atpakaļuzņemšanas jomā, tika uzsvērts, ka ir jāstiprina sadarbība atpakaļnogādāšanā, arī nebrīvprātīgā. Pēc pirmajiem mērķtiecīgajiem augstā pārstāvja Ž. Borela un Komisijas locekles I. Jūhansones kontaktiem jūlijā Irākas valdība rīkojās ātri, augustā pārtraucot tiešos lidojumus no Bagdādes uz Baltkrieviju. Tas joprojām ir spēkā. Pēc priekšsēdētāja vietnieka M. Shina vizītes tika apturēti arī lidojumi no Erbilas uz Baltkrieviju caur trešām valstīm. Irāka ir turpinājusi izmeklēt kontrabandas darbības un slēgusi Baltkrievijas goda konsulātus. Tagad tā rīko repatriācijas reisus irākiešiem, arī ar Komisija atbalstu (sk. tālāk). Novembrī ir veikti vairāki citi pasākumi, lai apturētu lidošanu un stingrāk kontrolētu reisus un pasažierus, un pašlaik samazinās vairāku galveno valstu aviācijas iestāžu skaits, kuras ļauj Irākas, Sīrijas, Afganistānas un Jemenas pasažieriem tieši vai tranzītā doties uz Minsku. Svarīga būs šo lēmumu īstenošanas uzraudzība. Būs vajadzīgi intensīvi diplomātiskie centieni, lai novērstu jaunu maršrutu izmantošanu, kas rada briesmas, ka Baltkrievija izmēģinās pretpasākumus, atvieglojot ceļošanu pa jauniem maršrutiem, it īpaši no austrumiem. ES jāturpina informēt attiecīgos partnerus par briesmām nelikumīgas pārvietošanās centru veidā tikt ierautiem Baltkrievijas stratēģijā. Būs vajadzīga spēcīga un saskaņota kolektīvā vēstījumu apmaiņa, lai pārliecinātu šos partnerus, ka ES atbalstīs preventīvu rīcību, kā arī izskaidrotu negatīvās sekas, kas iespējamas, ja šim jautājumam neveltīs pienācīgu ievērību un uzmanību. -Pretošanās dezinformācijai Informācijas manipulācija ir viens no galvenajiem migrantu instrumentalizācijas līdzekļiem. Ir skaidri pierādījumi, ka situācija tiek izmantota, lai rīkotu plašu dezinformācijas kampaņu nolūkā graut ES starptautisko reputāciju, to parādot kā naidīgu bēgļiem. Tajā pašā kampaņā A. Lukašenkas režīms tiek attēlots kā tāds, kas atbalsta cilvēku likumīgo vēlēšanos migrēt, un tās mērķis ir novērst uzmanību no sistemātiskajiem cilvēktiesību pārkāpumiem Baltkrievijā. Lai tādu vēstījumu efektīvi atspēkotu, svarīga ir labāka pārredzamība un informācijas kampaņas. Būtiska ir mediju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju piekļuve, lai tie varētu palīdzēt apkarot dezinformāciju. Krievijas valsts kontrolētie mediji pastāvīgi atrodas pie Baltkrievijas robežas līdzās saviem Baltkrievijas līdziniekiem. Tas nodrošina manipulatīvu ziņojumu izplatīšanu plašākā starptautiskā mērogā. Stāvokli pasliktina tas, ka režīms Baltkrievijā lielā mērā ir slēdzis neatkarīgos mediju ziņu avotus. ES turpinās sniegt juridisku, finansiālu un citādu atbalstu neatkarīgajiem Baltkrievijas medijiem, arī to darbībai trimdā. Visām ES delegācijām ir dots norādījums aktīvi risināt informācijas manipulācijas problēmas. EĀDD “Stratcom” turpinās uzlabot informētību un publiski atmaskot Baltkrievijas un Krievijas valsts kontrolēto mediju dezinformācijas un informācijas manipulācijas centienus migrācijas jautājumā un analīzē un vērojumos dalīties ar dalībvalstīm un starptautiskajiem partneriem, izmantojot ātrās brīdināšanas sistēmu. -Sociālie mediji un cīņa ar migrantu maldināšanu Sociālajiem medijiem ir bijusi liela nozīme, stimulējot migrantu kontrabandas pakalpojumu pieprasījumu un vairojot nereālistiskas cerības iekļūt ES. Tos izmanto arī par migrantu kontrabandas loģistikas līdzekli un migrantu starpā Baltkrievijā. Eiropols sadarbojas ar sociālo mediju saimniekiem, lai mudinātu platformas piedalīties saziņas traucēšanā. Eiropas Ārējās darbības dienests pastiprinās darbu, kas apkaro nepatiesu un maldinošu informāciju internetā, galveno uzmanību pievēršot vietām, kur migranti apmainās ar informāciju un Baltkrievija un migrantu kontrabandisti var paaugstināt nelikumīgas migrācijas pieprasījumu. ES delegācijas izmantos specializētus informatīvos materiālus. Pašreizējais projekts “InfoMigrants” atbalsta informācijas un izpratnes veicināšanas kampaņas vairāk nekā 50 miljoniem cilvēku sešās valodās (franču, arābu, angļu, bengāļu, dari un puštu). Tas rīko informatīvas kampaņas, izmantojot tiešsaistes mediju portālu, kas nodrošina vienotu platformu, ziņas un informācijas pakalpojumus migrantiem un bēgļiem trešās valstīs, un paplašina tiešu saistīšanos ar migrantiem, izmantojot “Facebook Messenger”. Tas sniedz ticamu, pārbaudītu un objektīvu informāciju, lai novērstu nepareizus priekšstatus par briesmām migrācijas maršrutā un dzīves kvalitāti ārvalstīs. Specifiska informācija, ko tagad izmanto Baltkrievijai, aptver ikdienas ziņas un tiešu saziņu par attiecīgo risku. Pie Baltkrievijas robežām iesprūdušie migranti ir varējuši sazināties ar “InfoMigrants”, lai brīdinātu citus nedoties ceļā un skaidri norādītu, ka patvērums netiek garantēts. Izmantojot ES finansētu projektu, Starptautiskais migrācijas politikas attīstības centrs (ICMPD) potenciālajiem migrantiem Āzijā sniedz informāciju par likumīgu migrācijas ceļu iespējām, kā arī par risku, kas saistās ar nelikumīgu migrāciju. Īpašais centrs Irākā ir strauji paplašinājis darbību, lai atturētu no turpmākas izbraukšanas uz Baltkrieviju. Kampaņu īsteno ar individuāliem informatīviem pasākumiem, vēstījumiem sociālajos medijos un kampaņām televīzijā. -Humanitārā atbalsta pastiprināšana Baltkrievijā Tā kā ir radītas kādas iespējas Baltkrievijā sniegt humanitāro atbalstu grūtībās nonākušajiem migrantiem, ES nesen ir spējusi novirzīt tiešu atbalstu situācijai Baltkrievijā. Tas ietver 200 000 tūlītēju piešķiršanu Starptautiskajai Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness biedrību federācijai (IFRC) kā daļu no ES kopējā ieguldījuma katastrofu seku novēršanas ārkārtas fondā, ko pārvalda IFRC. Šis tūlītējais ES finansējums atbalsta IFRC un tās locekli Baltkrievijas Sarkano Krustu, lai sniegtu ļoti vajadzīgu palīdzību stāvokļa atvieglošanai, ieskaitot pārtiku, higiēnas komplektus, segas un aptieciņas. Ir aktivizēts arī Komisijas Mazapjoma rīks ar 500 000 eiro, kas pieejami tādu starptautisku organizāciju kā IOM, UNHCR, IFRC ārkārtējai palīdzībai. Tas var sniegt dzīvības glābšanas palīdzību vismazāk aizsargātajiem, kuri iestrēguši pie robežas, ieskaitot pārtiku un ūdeni, patēriņa priekšmetus (segas, drēbes, zīdaiņu preces) un medicīnisko atbalstu, kā arī sagatavoties ziemai. Komisija pašlaik sazinās ar saviem humanitārās darbības partneriem par šo līdzekļu izmantošanu. Ir ļoti svarīgi, lai tiem būtu nepieciešamā piekļuve cilvēkiem, kuri cieš trūkumu.

Komisija ir gatava sniegt papildu humanitārās palīdzības finansējumu, citu starpā UNHCR un IOM, lai reaģētu uz skaidri noteiktām humanitārajām vajadzībām, ja vēl vairāk uzlabotos humanitārās palīdzības partnerorganizāciju piekļuve. -Baltkrievijā iestrēgušo atpakaļnogādāšanas reisi Cilvēcīga reakcija uz krīzi ietver palīdzību cilvēkiem atgriezties savā zemē, ja tas ir iespējams. Jau ir liecības, ka daudzi cilvēki ir gatavi atgriezties savā izcelsmes valstī. Komisija mobilizēs līdz 2,5 miljoniem eiro, lai sekmētu brīvprātīgas atgriešanās atbalstīšanu. Tie segs atgriešanās un reintegrācijas izmaksas izcelsmes valstīs, kā arī būtisku humanitāro, medicīnisko un juridisko atbalstu Baltkrievijas teritorijā. Reiss ar 432 irākiešiem devās no Minskas uz Bagdādi 18. novembrī. Irākas iestādes ir lūgušas palīdzību atpakaļnogādāšanā. Atsaucoties uz lūgumu, Komisija sadarbībā ar IOM mobilizēs aptuveni 1 miljona eiro papildu līdzekļus, lai atbalstītu brīvprātīgu atgriešanos un reintegrāciju. Kopumā tas nozīmē, ka Komisija nodrošinās līdz 3,5 miljoniem eiro, lai atbalstītu personas, kuras brīvprātīgi atgriežas no Baltkrievijas. Turklāt plašāks finansējums, izmantojot jauno budžeta instrumentu NDICI – "Eiropa pasaulē", palīdzēs Irākai pastiprināt sadarbību ar ES kopīgo migrācijas problēmu risināšanā, prioritāti piešķirot nelikumīgas migrācijas novēršanai, sadarbības attīstīšanai atpakaļnogādāšanas, atpakaļuzņemšanas un reintegrācijas jomā, nelikumīgas migrācijas un piespiedu pārvietošanas pamatcēloņu risināšanai, palīdzības un aizsardzības nodrošināšanai bēgļiem valstī un labākai darbaspēka migrācijas organizēšanai. Pie robežas / ES iekšienē -Robežu pārvaldība, patvērums un atpakaļnogādāšana ES finansējums var sniegt plašāku atbalstu visvairāk skartajām dalībvalstīm, izmantojot Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (AMIF) un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu (BMVI). Lai gan dalībvalstis ir saņēmušas piešķīrumus to programmām, ar šiem diviem finansēšanas instrumentiem tiek izveidots arī tematiskais mehānisms. Ar to tiek finansētas prioritātes ES līmenī, ieskaitot ārkārtēju palīdzību steidzamu un neatliekamu vajadzību apmierināšanai un atbalstu dalībvalstīm, pret kurām ir migrācijas spiediens. No tā 36,7 miljoni eiro jau ir izmantoti kā ārkārtēja palīdzība, kas pašlaik tiek sniegta Lietuvā. Šī programma rāda, kā ES var palīdzēt risināt visdažādākās finansiālās un operatīvās vajadzības – no operatīvā aprīkojuma un robežuzraudzības sistēmām līdz robežsardzes transportam. Tā var palīdzēt nodrošināt uzņemšanas centru kvalitāti un pieejamību, kā arī migrantu pārvadāšanu, un izveidot speciālus objektus mazāk aizsargāto personu atbalstei. Komisija, pamatojoties uz visu vajadzību novērtējumu, risina dialogu ar Lietuvu, Poliju un Latviju par finansējuma apjomu un tā iespējām palīdzēt. Papildus 360 miljoniem EUR, kas šajā finanšu periodā šīm dalībvalstīm paredzēti no BMVI, 2021. un 2022. gadā būs pieejams papildu palielinājums par aptuveni 200 miljoniem eiro. ES ir arī piedāvājusi savu aģentūru atbalstu Latvijai, Lietuvai un Polijai, jo Baltkrievija vēršas pret šīm dalībvalstīm. Tas jau parādās ekspertu izmantošanā. Aģentūras tagad var spert soli tālāk operatīvā atbalsta jomā, un ir svarīgi, lai visas trīs dalībvalstis pilnīgi izmanto šo atbalstu. Atbildot uz būtisku pieprasījumu par izvietošanu Lietuvā, “Frontex” pašreizējais atbalsts ietver 24/7 situācijas un krīzes novērošanas pakalpojumus un operatīvās informācijas apmaiņu. Citas iespējas ir aprīkojuma sagāde, valstu robežsargu spēju veidošana un apmācība, mērķēta informācija un riska analīze, kā arī pastāvīgā korpusa dislocēšana. “Frontex” jaunās pilnvaras dod ievērojamas iespējas spert soli tālāk, atbalstot robežkontroles darbības, to starpā filtrāciju un atpakaļnogādāšanu. Tas dod iespējas daudz skaidrākai operatīvajai koordinācijai. Piemēram, pēc dalībvalsts pieprasījuma “Frontex” izpilddirektors var sākt ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumu un/vai atpakaļnogādāšanas operāciju attiecīgās uzņēmējas dalībvalsts teritorijā. Tas ļautu īstenot organizētu un ar resursiem nodrošinātu intervenci ES līmenī. Ir svarīgi, lai visas dalībvalstis būtu gatavas reaģēt ar aprīkojumu un personālu atbilstīgi Aģentūras jaunajām pilnvarām. Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (EASO) sniedz operatīvu atbalstu Lietuvai, lai paātrinātu patvēruma pieteikumu izskatīšanu un uzlabotu uzņemšanas apstākļus saskaņā ar ES standartiem. EASO arī atbalsta Latviju mutiskās tulkošanas un spēju veidošanas pasākumos. Papildu atbalsts varētu būt vērsts uz pieteikumu reģistrēšanu un izskatīšanu visefektīvākajā veidā, lai nodrošinātu neaizsargātu migrantu filtrāciju, atbalstot pienācīgu uzņemšanas telpu apsaimniekošanu, projektēšanu un ierīkošanu. Attiecībā uz atpakaļnogādāšanu Komisija, “Frontex” un IOM sadarbojas ar Lietuvu, lai stiprinātu atpakaļnogādāšanas spējas. Arī Polija ir lūgusi “Frontex” atbalstu personu atpakaļnogādāšanā. ES solidaritāte ar trim skartajām dalībvalstīm turpinās ietvert atbalstu atpakaļnogādāšanai izcelsmes valstīs, un tas jau ir ļāvis veikt ievērojamu skaitu atpakaļnogādāšanas operāciju. ES rīcība būs vērsta ne tikai uz tehnisko un operatīvo atbalstu, bet arī uz kontaktu veidošanu ar Irāku un citām trešām valstīm, lai nodrošinātu, ka repatriējamie tiek pieņemti un tiek dotas vajadzīgās atļaujas līgumreisiem. Šis darbs tiks pastiprināts ar īpaši pielāgotu atbalstu visām trim dalībvalstīm. “Frontex” atbalsts var ietvert repatriācijas speciālistu norīkošanu un identifikācijas darba uzdevumus, kā arī lidojumu fraktēšanu atpakaļnogādāšanas vajadzībām. Turklāt papildus operatīvajam atbalstam, kas jau tiek sniegts un var pastiprināties, Komisija izstrādā priekšlikumu par pagaidu pasākumiem patvēruma un atpakaļnogādāšanas jomā, balstoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 78. panta 3. punktu. Tas ir saskaņā ar Eiropadomes aicinājumu Komisijai ierosināt nepieciešamās izmaiņas ES tiesiskajā regulējumā un konkrētus pasākumus, kas nodrošinātu tūlītēju un pienācīgu reaģēšanu saskaņā ar ES tiesību aktiem un starptautiskajiem pienākumiem. Tā ir arī reakcija uz skarto dalībvalstu lūgumu nodrošināt pagaidu pasākumus, lai efektīvi risinātu ārkārtējo situāciju migrācijas jomā pie ES ārējām robežām. Pasākumu mērķis būtu arī turpmāk atbalstīt Latviju, Lietuvu un Poliju kontrolētā un ātrā pašreizējās situācijas pārvaldībā, vienlaikus pilnībā ievērojot pamattiesības un starptautiskos pienākumus. - Kontrabandas apkarošana Baltkrievijas iestāžu stratēģija papriekšu iemānīt migrantus Baltkrievijā un tad viņus piespiest nelikumīgi šķērsot ES ārējās robežas un iespējamā sekundārā kustība ir atkarīga no kontrabandas ekonomikas, kas veicina, atvieglo un monetizē to cilvēku situāciju, kurus var pievilināt ar melīgiem ieganstiem. Eiropols augu diennakti sniedz atbalstu kriminālizmeklēšanai, ko veic Eiropas Migrantu kontrabandas apkarošanas centrs (EMSC), un veicina operatīvās informācijas apmaiņu Eiropola apvienotajā sadarbības darba grupā “Migrantu kontrabandas un cilvēku tirdzniecības apkarošana”, kas sanāk katru nedēļu. Aģentūra veic arī atklātā pirmkoda uzraudzību un ar savu nodaļu ziņošanai par interneta saturu atbalsta dalībvalstis, kuras iesniedz pieprasījumus. Eiropola pastāvīgais atbalsts attiecīgajām dalībvalstīm ietver sekundārās drošības pārbaudes un citas kontrolpārbaudes, kas vērstas uz kontrabandas atvieglināšanas, arī neatļautas sekundārās kustības, gadījumiem. Šo darbu var pastiprināt, norīkojot ekspertus, salīdzinot informāciju ar Eiropola rīcībā esošajiem datiem, novērojot internetu un atvieglojot ātru un drošu informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm. Stāvokli Baltkrievijā varētu noteikt par prioritāti, lai izstrādātu pielāgotu analīzi, piemēram, briesmu novērtējumus un ziņojumus par stāvokli. Komisija nesen ierosinājusi atjaunināt ES rīcības plānu cīņai pret migrantu kontrabandu 2021.–2025. gadam, kur atzīts, ka pastāv jauna parādība – migrantu instrumentalizācija politiskām vajadzībām, un ka tādēļ vajadzīgs aizsargāt ES ārējās robežas. ES un tās dalībvalstu kopīga rīcības plāna galveno aspektu īstenošana nodrošinās efektīvāku reaģēšanu uz mainīgajiem modeļiem un maršrutiem, pastiprinot sankcijas pret migrantu kontrabandistiem, tiesībaizsardzību un tiesu iestāžu sadarbību, kā arī novēršot migrantu ekspluatāciju un nodrošinot viņu tiesību ievērošanu.