Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2022/C 481/05)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Rökt Vättersik”

ES Nr.: PDO-SE-02591 – 7.11.2019

ACVN (X) AĢIN ( )

1. Nosaukums vai nosaukumi [ACVN vai AĢIN]

“Rökt Vättersik”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Zviedrija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.7. grupa. Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Produkts “Rökt Vättersik” ir žāvētavā žāvēta Veterna [Vättern] ezera sīga (Coregonus ssp.).

Produktu “Rökt Vättersik” pārdod neiepakotā veidā vai vakuumiepakojumā, kas pagarina tā glabāšanas laiku.

Tam piemīt turpmāk aprakstītās īpašības.

Izmērs: parasti no 0,3 līdz 0,6 kg, bet ir iespējami lielāki īpatņi.

Tauki: no 0,5 līdz 2,5 %. Tauku saturs ir atkarīgs no zvejas vietas.

Ārējā krāsa: no tumšas nugas krāsas ar violetu nokrāsu (mugura) un tumšas lates krāsas ar misiņa nokrāsu (vēders) līdz gaišam misiņa krāsas spīdumam.

Gaļas krāsa: dažādi gaiši un tumšāki caput mortuum toņi ar nugas nokrāsu.

Konsistence: termiski labi apstrādātas zivs gaļas konsistence, patīkami stingra.

Garša: piesātināta sāļa garša un izteikta dūmu garša ar vieglu saldskābu darvas noti.

Smarža: piesātināta, izteikta dūmu smarža.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Sīgas galvenokārt barojas ar mazajiem kopš ledus laikmeta palikušajiem vēžveidīgajiem (Mysis sp., Pallasea sp. un Pontoporeia sp.), zivju ikriem, gliemežiem, divvāku gliemjiem, vēžveidīgajiem un mazām zivīm, kas dabiski sastopamas Veternā.

Veternā iegūtās sīgas (Coregonus ssp.) zināmas ar nosaukumu “Vättersik”.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visi ražošanas posmi, sākot no Veternā dabiski sastopamo zivju nozvejošanas līdz produkta “Rökt Vättersik” ražošanai, zivis žāvējot, jāveic 4. punktā aprakstītajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

—

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Produkta “Rökt Vättersik” ražošanas apgabalu veido Veterns un ap to esošā zeme 10 km rādiusā no ūdenslīnijas, ko nosaka, kad ezerā ir normāls ūdens līmenis.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikni starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta “Rökt Vättersik” īpašībām veido gan ģeogrāfiskā apgabala dabas apstākļi, gan cilvēkfaktori.

Saiknes veidošanā ietilpstošo dabas faktoru apraksts

Pirms aptuveni 8 000 gadiem Veterns — piektais lielākais ezers Eiropā — atdalījās no tagadējās Baltijas jūras. Tagad ezera virsma atrodas 88,5 m virs Baltijas jūras līmeņa.

Izolācija no citām ūdens sistēmām nozīmēja to, ka Veterna sīgu (Coregonus ssp.) populācija attīstījās atsevišķi no citām sīgu populācijām un tagad no tām ģenētiski atšķiras.

Veterns ir tipisks aukstūdens ezers (vidējā ūdens temperatūra ir aptuveni 10 °C), kurā ir maz barības vielu, tīrs ūdens (ūdens caurredzamība ir aptuveni 15 m) un lēna ūdens apmaiņa (aptuveni 60 gadi).

Aukstais ūdens nodrošina labu dzīvotni tipiskām aukstūdens sugām, piemēram, Veterna sīgām, un kopš ledus laikmeta palikušajiem vēžveidīgajiem, kas ir sīgu galvenais barības avots.

Aukstā, barības vielām nabadzīgā ūdens dēļ Veterna sīgas ir liesākas (to tauku saturs ir 0,5–2,5 % atkarībā no gadalaika un zvejas vietas) un mazākas (parasti 0,3–0,6 kg) nekā citās ūdens sistēmās nozvejotās sīgas.

Zemais tauku saturs nodrošina to, ka produkta “Rökt Vättersik” gaļa ir daudz stingrāka un tās stingrums ir patīkamāks nekā citu veidu žāvētām zivīm, kas parasti pieejamas tirgū. Zemais tauku saturs arī palīdz produkta “Rökt Vättersik” garšu padarīt izsmalcinātāku un elegantāku nekā citu parasto veidu žāvētām zivīm.

Saiknes veidošanā ietilpstošo cilvēkfaktoru apraksts

Raugoties no vēsturiskā skatpunkta, produkta “Rökt Vättersik” ražošana pie Veterna mītošajiem ļaudīm ir bijusi ļoti svarīga. Tradicionāli produktu “Rökt Vättersik” žāvēja un pārdeva paši zvejnieki. Šī tradīcija joprojām tiek piekopta, lai gan mūsdienās ir arī tādi ražotāji, kas Veterna sīgas tikai zvejo vai tikai žāvē.

Sīgu zvejošana un žāvēšana ir tradicionāls amats, kas balstīts uz zināšanām par tādiem faktoriem kā Veterna sīgu uzvedība un lieso zivju žāvēšanas veids, un šīs zināšanas ir iegūtas no paaudzes paaudzē un bieži tiek pārmantotas ģimenēs.

Sīgas sastopamas dažādās Veterna vietās un dažādā dziļumā atkarībā no tādiem faktoriem kā barības pieejamība un gadalaiks. No augusta līdz novembrim sīgas mīt seklos ūdeņos ne vairāk kā 30 metru dziļumā, netālu no nārstošanas vietām. Sākot no decembra, sīgas pārvietojas arvien dziļākos ūdeņos, un februāra beigās tās ir nozvejojamas 90–120 metru dziļumā. Pavasarī sīgas atgriežas seklākos Veterna apgabalos, jo tajos ir vairāk barības.

Zvejojot sīgas, zvejniekiem jāzina sīgu sezonālie migrācijas modeļi, jo to pamatā ir barības meklēšana. Viņi ezerā izvēlas tādas zvejas vietas, kur sīgas visdrīzāk atrodas attiecīgajā brīdī.

Sīgu žāvēšana ir jāpielāgo vairākiem faktoriem, lai tās iegūtu produkta “Rökt Vättersik” īpašības. Žāvēšanas process jāpielāgo tādiem faktoriem kā gadalaiks, klimats un gaisa spiediens. Žāvēšanas procesu ietekmē arī zvejas vietas un zvejas periods — gadalaiks, kurā sīga nozvejota, — jo no tā atkarīgs zivju tauku saturs.

Izšķiroša nozīme gatavā produkta īpašībās ir arī zināšanām par katras žāvētavas specifiskajām īpašībām, proti, to, cik daudz dūmu žāvētavā rodas un kā tie tajā izplatās.

Tā kā katrai žāvētavai ir savas īpašības, žāvētāji ievēro savai žāvētavai pielāgotu žāvēšanas procedūru. Atkarībā no žāvētavas konstrukcijas sīgas žāvēšanas laikā žāvētavā var būt jāpārvieto, lai nodrošinātu, ka tās tiek izžāvētas vienmērīgi. Dūmu veidošanos žāvētavā kontrolē, pārmaiņus izmantojot sausu un mitru vai svaigi skaldītu malku.

Žāvēšanas laiks ir atkarīgs no temperatūras (parasti 70–80 °C) un dūmu veidošanās žāvētavā. To, kad sīga ir gatava, žāvētājs izlemj, pārbaudot tās konsistenci, smaržu un spuru stingrumu.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

https://www.livsmedelsverket.se/globalassets/foretag-regler-kontroll/livsmedelsinformation-markning-halsopastaenden/skyddade-beteckningar/ansokan_vattersik_2022_07_07.pdf

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.