P9_TA(2022)0264

Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošana

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu (2021/2251(INI))

(2023/C 32/06)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 175. pantu,

— ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (1) (ANM regula),

— ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (2) (Tiesiskuma nosacījumu regula),

— ņemot vērā 2021. gada 20. maija rezolūciju par Parlamenta tiesībām uz informāciju attiecībā uz valstu atveseļošanas un noturības plānu notiekošo izvērtēšanu (3),

— ņemot vērā 2021. gada 10. jūnija rezolūciju par Parlamenta viedokli attiecībā uz Komisijas un Padomes pašlaik īstenoto valsts atveseļošanas un noturības plānu novērtēšanu (4),

— ņemot vērā 2022. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropadomes 2022. gada 24. un 25. marta sanāksmes secinājumiem, tostarp par jaunākajiem notikumiem saistībā ar karu Ukrainā un ES sankcijām pret Krieviju, un to īstenošanu (5), un 2022. gada 19. maija rezolūciju par sociālajām un ekonomiskajām sekām, ko Eiropas Savienībai rada Krievijas karš Ukrainā — ES rīcībspējas pastiprināšana (6),

— ņemot vērā 2022. gada 9. jūnija rezolūciju par tiesiskumu un Polijas valsts ekonomikas atveseļošanas plāna iespējamo apstiprināšanu (ANM) (7),

— ņemot vērā Komisijas 2021. gada 28. septembra Deleģēto regulu (ES) 2021/2106, ar kuru, nosakot atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata kopējos rādītājus un detalizētos elementus, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (8),

— ņemot vērā Komisijas 2021. gada 28. septembra Deleģēto regulu (ES) 2021/2105, ar kuru, nosakot metodiku ziņošanai par sociālajiem izdevumiem, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (9),

— ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 20. oktobra atzinumu par 2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju (10),

— ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. novembra paziņojumu “2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījums” (COM(2021)0740),

— ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. novembra paziņojumu par 2022. gada budžeta plāna projektiem: kopējais novērtējums (COM(2021)0900),

— ņemot vērā Komisijas dienestu 2021. gada 24. novembra darba dokumentu “Eurozonas ekonomikas analīze”, kas pievienots dokumentam “Ieteikums Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku” (SWD(2021)0362),

— ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2021. gada 1. decembra atzinumu par Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu (11),

— ņemot vērā Komisijas pirmo ikgadējo ziņojumu par Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu (COM(2022)0075), ko publicēja 2022. gada 1. martā,

— ņemot vērā Komisijas 2022. gada 8. marta paziņojumu “REPowerEU: Vienota Eiropas rīcība cenas ziņā pieejamākai, drošākai un ilgtspējīgākai enerģijai” (COM(2022)0108),

— ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas un Eiropas Pašvaldību un reģionu padomes (CEMR) kopīgo analīzi par pašvaldību, pilsētu un reģionu iesaistīšanu valsts atveseļošanas un noturības plānu izstrādē un 2022. gada 27. aprīlī notikušās šo iestāžu mērķtiecīgās apspriešanās ar nosaukumu “Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošana: vietējo un reģionālo iestāžu perspektīva” rezultātus,

— ņemot vērā 2022. gada 10. marta rezolūciju par tiesiskumu un Eiropas Savienības Tiesas nolēmuma sekām (12) un 2022. gada 5. maija rezolūciju par uzklausīšanām par Poliju un Ungāriju, kas notiek saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 7. panta 1. punktu (13),

— ņemot vērā atveseļošanas un noturības rezultātu pārskatu un tā tematisko analīzi, kā arī prezentācijas Parlamentam (14),

— ņemot vērā Komisijas 2021. gada 12. februāra paziņojumu “Tehniskie norādījumi par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma regulu” (C(2021)1054),

— ņemot vērā izpētes dienestu analīzes un informatīvos ziņojumus par ANM (15),

— ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, kā arī Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu,

— ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Budžeta kontroles komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus,

— ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas vēstules,

— ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0171/2022),

A. tā kā Atveseļošanas un noturības mehānisms (ANM) ir NextGenerationEU (NGEU) stimulu kopuma galvenais elements;

B. tā kā dotācijas un aizdevumi 672,5 miljardu EUR vērtībā ir pieejami, lai finansētu valstu pasākumus, kas paredzēti Covid-19 pandēmijas (“pandēmija”) ekonomisko un sociālo seku mazināšanai; tā kā Parlaments sākotnēji atbalstīja lielākas dotāciju daļas piešķiršanu ANM;

C. tā kā ANM finansējums atbalsta nozīmīgas politikas jomas, piemēram, zaļo pārkārtošanos, digitalizāciju, ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju, iestāžu noturību un krīžgatavību, kā arī bērnus un jauniešus, ieskaitot izglītību un prasmes;

D. tā kā Krievijas iebrukums Ukrainā 2022. gada 24. februārī ir licis ES piemērot iepriekš nepieredzētas ekonomiskās sankcijas; tā kā Krievijas radītā konflikta dēļ liels skaits Ukrainas pilsoņu ir pametuši Ukrainu un devušies uz ES, kur arī apmetušies; tā kā šis militārais iebrukums radīs ekonomiskas un sociālās sekas Eiropas kontinentā, it sevišķi Austrumeiropas valstīs, arī saistībā ar steidzamo nepieciešamību samazināt enerģētisko atkarību no importētām fosilajām degvielām;

E. tā kā ES saskaras ar grūtībām piekļūt dažām kritiski svarīgām izejvielām, kas var ietekmēt ANM īstenošanu;

F. tā kā pandēmija ir postoši ietekmējusi Eiropas iedzīvotāju un uzņēmumu ekonomisko un sociālo stāvokli; tā kā pandēmijas laikā ES ekonomika piedzīvoja ievērojamu lejupslīdi; tā kā pandēmija skāra ES uzņēmumus, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), kā arī to ražīgumu un spēju radīt darbavietas, negatīvi ietekmējot ES izaugsmi un konkurētspēju; tā kā ES vienotais tirgus ir galvenais izaugsmes virzītājspēks ES un tas būtu jānostiprina un jāaizsargā no pandēmijas negatīvās ietekmes, vienlaikus veicinot ieguldījumus pētniecībā un inovācijā; tā kā dažās valstīs pandēmijas laikā atkal bija vērojams bezdarba pieaugums virs vidējā līmeņa; tā kā šī tendence vairāk apdraud sievietes, jauniešus, vecākus cilvēkus, personas ar invaliditāti un lielas ģimenes; tā kā ES veselības aprūpes nozares potenciāls pandēmijas laikā tika gandrīz izsmelts un tās noturība tika nopietni pārbaudīta un ietekmēta; tā kā jauniešu bezdarba līmenis joprojām pārsniedz vispārējo bezdarba līmeni; tā kā palielinās jauniešu nabadzības un sociālās atstumtības risks, kā arī ievērojami pieaug risks viņu turpmākai iesaistei darba tirgū;

G. tā kā digitālo prasmju pastāvīga attīstīšana, kā arī prasmju ar ekonomikas potenciālu, piemēram, zaļo vai uzņēmējdarbības prasmju, attīstīšana ir konkurētspējīga, veselīga, iekļaujoša un uz nākotni vērsta Eiropas darba tirgus pamatnosacījums, kam būtu jānodrošina ikviena eiropieša iespējas piekļūt kvalitatīvām darbvietām; tā kā tas attiecas arī uz profesionālo izglītību, arodprasmēm un dzīves prasmēm; tā kā, lai efektīvi izmantotu savu cilvēkkapitālu, ES ir jāpārvar visu veidu prasmju neatbilstība; tā kā visiem vajadzētu būt pieejamai piekļuvei pienācīgai digitālajai infrastruktūrai un digitālo prasmju apmācībai, lai nepalielinātu cilvēku digitālo prasmju atšķirības un izglītības sistēmā un darba tirgū visiem nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas;

H. tā kā, lai valsts atveseļošanas un noturības plāni (VANP) būtu tiesīgi saņemt finansējumu, tiem ir jāietver reformas un ieguldījumi, kas ietilpst ANM regulas sešu pīlāru darbības jomā, un jāievēro vispārējie un konkrētie mērķi, horizontālie principi un 11 novērtējuma kritēriji, kā noteikts ANM regulā;

I. tā kā dialogam un pārredzamībai starp ES iestādēm un dalībvalstīm ir izšķiroša nozīme ANM optimālā īstenošanā;

J. tā kā Komisijai, kas ir atbildīga par ANM īstenošanas uzraudzību, ir regulāri jāinformē Parlaments par VANP novērtēšanas statusu un to, kā dalībvalstis ir īstenojušas mērķrādītājus un starpposma rādītājus, tostarp to devumu zaļo un digitālo mērķrādītāju sasniegšanā; tā kā Komisijai ir jāņem vērā Parlamenta viedoklis;

K. tā kā dalībvalstīm ir jāizveido un jāuztur stabilas kontroles sistēmas un jāveic vajadzīgās revīzijas, lai nodrošinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību visā ANM dzīves ciklā;

L. tā kā Komisijas gada ziņojumi par tiesiskumu palīdz konstatēt tiesiskuma problēmas un ar Komisijas un citu dalībvalstu atbalstu palīdz dalībvalstīm rast risinājumus;

M. tā kā regula sniedz dalībvalstij iespēju nākt klajā ar pamatotu pieprasījumu īstenošanas periodā grozīt VANP, ja objektīvi apstākļi attaisno šādu rīcību;

N. tā kā ANM īstenošanas demokrātiska kontrole un parlamentārā uzraudzība ir iespējama tikai ar Parlamenta pilnvērtīgu iesaisti, kā arī ņemot vērā visus tā ieteikumus visos posmos, un tā kā Parlaments turpinās uzraudzīt ANM īstenošanu;

O. tā kā Komisija līdz 2022. gada 31. jūlijam iesniegs Parlamentam un Padomei pārskata ziņojumu par ANM īstenošanu,

Krīzes sociālās un ekonomiskās ietekmes mazināšana

1. uzsver, ka ANM ir vēl nepieredzēts solidaritātes instruments un NGEU instrumenta stūrakmens, kura darbības termiņš beigsies 2026. gadā, un ir galvenais instruments ES reaģēšanai uz pandēmiju, lai sagatavotu ES ekonomiku jaunu izaicinājumu pārvarēšanai;

2. atgādina, ka ES reakcija uz pandēmiju bija apņēmīga, saskaņota, vispusīga, savlaicīga un balstīta uz solidaritāti, kā rezultātā tika plaši izmantoti esošie instrumenti un ieviesti papildu finansēšanas instrumenti; turklāt atgādina, ka dalībvalstis ir īstenojušas apjomīgus fiskālos pasākumus, reaģējot uz pandēmiju un atbalstot atveseļošanu (5,2 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2021. gadā un 2,8 % no IKP 2022. gadā);

3. uzsver, ka laikā, kad ekonomikā valda liela nenoteiktība, ANM palīdz uzlabot dalībvalstu stabilitāti, ierobežojot krīzi un mazinot tās negatīvās ekonomiskās un sociālās sekas, un nodrošinot valdībām iespēju saglabāt ieguldījumu līmeni, vienlaikus reaģējot uz valstu budžetu milzīgo noslogojumu;

4. turklāt uzsver ANM būtisko nozīmi ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas sekmēšanā, iekšējā tirgus sadrumstalotības un makroekonomikas atšķirību lielākas padziļināšanās novēršanā;

5. atzinīgi vērtē to, ka, lai gan ANM ekonomisko ietekmi nevar pilnībā nošķirt no citām norisēm, šķiet, ir pamatoti secināt, ka līdz šim ANM ir pozitīvi ietekmējis IKP un ka tā efektīvai īstenošanai būs izšķiroša nozīme ES ekonomikas izaugsmes veicināšanā; uzsver ANM nozīmi dalībvalstu fiskālās telpas aizsargāšanā pret būtiskiem ekonomikas satricinājumiem, kurus izraisīja pandēmija; atzīst, ka, lai gan gaidāms, ka galvenā ietekme uz IKP izaugsmi būs vērojama nākamo gadu laikā, ANM jau ir palīdzējis pasargāt ES ekonomiku un iedzīvotājus no pandēmijas vissmagākās ietekmes un pozitīvi veicinājis ES atveseļošanos un noturību, kā arī ekonomikas un sociālo kohēziju, darbvietas, produktivitāti, konkurētspēju, pētniecību, izstrādi un inovācijas, kā arī labi funkcionējošu iekšējo tirgu ar spēcīgiem MVU; uzsver, ka starp dalībvalstīm pastāv ievērojamas atšķirības saistībā ar ekonomisko, sociālo un institucionālo noturību, kas ietekmē nevienmērīgo atveseļošanās dinamiku; norāda, ka ANM katalizē zaļo un digitālo pārkārtošanos un tam ir izšķiroša nozīme ilgtspējīgas pārkārtošanās un iedzīvotāju labklājības veicināšanā, lai veidotu noturīgu, taisnīgu, iekļaujošu, konkurētspējīgu un nākotnei gatavu ekonomiku, īstenojot vērienīgas reformas un ieguldījumus;

6. norāda uz NGEU instrumenta ievērojamo ietekmi, ko aplēsusi Komisija, ECB un SVF, it sevišķi runājot par IKP izaugsmes pieaugumu par līdz pat 1,5 procentpunktiem virs rādītāja, kāds būtu sasniegts bez NGEU ieguldījuma, nodrošinot tā efektīvu īstenošanu;

7. turklāt norāda, ka saskaņā ar Komisijas prognozēm ANM dotācijas finansēs 24 % no kopējiem atveseļošanas atbalsta pasākumiem 2022. gadā; uzsver pozitīvo makroekonomisko papildu ietekmi un iespēju īstenot pārdomātas reformas un ieguldījumus; norāda, ka ANM dotācijas turpinās sniegt ievērojamu fiskālo atbalstu dalībvalstīm un ka tādējādi tās var palīdzēt dalībvalstīm īstenot strukturālas reformas un ieguldījumus ar ilgtermiņa ietekmi uz tautsaimniecības un sabiedrības atveseļošanu un noturību; aicina dalībvalstis maksimāli izmantot šo iespēju;

8. norāda, ka ANM sekmīga un pārredzama īstenošana ļautu padarīt ES tautsaimniecību un sabiedrību ilgtspējīgāku, iekļaujošāku un noturīgāku, ilgtermiņā konkurētspējīgāku, stratēģiski autonomāku un labāk sagatavotu pašreizējām un gaidāmajām problēmām; uzsver, ka sekmīga ANM īstenošana veicinās ekonomisko un sociālo konverģenci un teritoriālo kohēziju un samazinās sociālo nevienlīdzību;

9. uzskata, ka, lai ANM sasniegtu savus vispārīgos mērķus, atbalstītu ES atgūšanos no krīzes un maksimāli palielinātu ilgtermiņa ietekmi uz ES ekonomiku un sabiedrību, ir katrā ziņā jāpanāk, ka dalībvalstis rūpīgi un savlaicīgi īsteno noteiktās reformas un ieguldījumus; atgādina, ka ANM ir uz sniegumu balstīts mehānisms, saskaņā ar kuru finansējumu izmaksā pēc tam, kad ir sasniegti ar pasākumiem saistītie starpposma rādītāji un mērķrādītāji; atgādina, ka, lai ANM būtu sekmīgs, būtiska nozīme ir vietējo, reģionālo un valsts iestāžu līdzdalībai un tiem, kas ir atbildīgi par šīs rīcībpolitikas izstrādi, kā noteikts ANM regulas 28. pantā;

10. brīdina, ka ANM mazinās krīzes sociālo un ekonomisko ietekmi tikai tad, ja līdzekļi tiks efektīvi apgūti un izlietoti, lai tie sasniegtu reālo ekonomiku un iedzīvotājus; aicina dalībvalstis pieņemt atbilstīgus lēmumus par administratīvajām struktūrām un cilvēkresursiem, kas paredzēti, lai nodrošinātu ANM līdzekļu savlaicīgu izlietojumu;

11. uzsver, ka pandēmija ir izcēlusi nepieciešamību palielināt Savienības stratēģisko autonomiju svarīgākajās piegādes ķēdēs, kā arī saistībā ar kritisko infrastruktūru un pakalpojumiem; atzīmē, ka ANM ieguldījumiem zaļās pārkārtošanās un digitālās pārkārtošanās īstenošanā būtu jāpalīdz palielināt ES stratēģisko autonomiju un neatkarību, it sevišķi samazināt tās atkarību no importētām fosilajām degvielām; atzīmē, ka, kā norādījusi Komisija, tiek sagaidīts, ka ANM ievērojami sekmēs ES industriālās stratēģijas īstenošanu un tādējādi ļaus vēl vairāk attīstīt ES rūpniecības nozari;

12. uzsver, ka reformu un ieguldījumu kopumam, jo īpaši izaugsmes veicināšanas pasākumu kopumam saskaņā ar ANM, būtu jārada arī ES pievienotā vērtība; norāda, ka, kā atzīmējusi Komisija, ES mēroga IKP ietekme ir par aptuveni vienu trešdaļu lielāka, ja tieši ņem vērā atsevišķu valstu pasākumu papildu ietekmi; uzsver, ka reformu un ieguldījumu kopumam saskaņā ar ANM būtu jāveicina arī Eiropas sociālo tiesību pīlāra un Eiropas zaļā kursa un digitālās programmas prioritāšu īstenošana un jāpalīdz sekmēt dzimumu līdztiesību un vienlīdzīgas iespējas ikvienam, kā arī šo aspektu integrēšanu;

13. aicina Komisiju novērtēt, vai blakus esošo valstu plānos ir pieļauta ieguldījumu nevajadzīga dublēšanās, un palīdzēt dalībvalstīm izvairīties no nevajadzīgas pārklāšanās;

14. pauž nožēlu par to, ka Covid-19 krīze visvairāk ir skārusi sievietes ( 16 ) , bērnus ( 17 ) , jauniešus, vecākus cilvēkus un neaizsargātas iedzīvotāju grupas; atgādina, ka ir jānodrošina iekļautība, lai ES nevienu neatstātu novārtā un lai ceļā uz atveseļošanos tiktu ņemta vērā dzimumsensitīva sociālekonomiskā ietekme, un ka VANP nav ņemtas vērā vairākas ar dzimumu saistītas krīzes sekas; atzinīgi vērtē aprūpes iestāžu pieejamības un kvalitātes uzlabošanu, taču pauž nožēlu, ka to pieejamība joprojām ir pārāk ierobežota;

15. atkārtoti uzsver sešu pīlāru nozīmi, nodrošinot dalībvalstīm struktūru, lai tās varētu ierosināt un īstenot reformas un ieguldījumus, kas vērsti uz zaļo un digitālo pārkārtošanos, ekonomiku, produktivitāti un konkurētspēju, sociālo un teritoriālo kohēziju, veselības aizsardzību un iestāžu noturību, kā arī bērniem un jauniešiem paredzētiem pasākumiem; uzsver, ka saskaņā ar ANM regulu visām dalībvalstīm ir savos valsts atveseļošanas un noturības plānos jāiekļauj pasākumi, kuri risina visus pīlārus; pauž nožēlu par to, ka ne visas dalībvalstis ir izvēlējušās ņemt vērā regulas pīlāru struktūru, kas būtu atvieglojis uzraudzību;

ANM finansēšanas aspekti

16. norāda, ka līdz šim iesniegtajos 26 atveseļošanas un noturības plānos dalībvalstis ir pieprasījušas dotācijas 331,7 miljardu EUR apmērā no pieejamajiem 338 miljardiem EUR; turklāt norāda, ka ne visas dalībvalstis savos pašreizējos NANP ir pieprasījušas visu tām pieejamo dotāciju summu, kā minēts ANM regulas 11. pantā;

17. tomēr pauž bažas par to, ka tikai septiņas dalībvalstis ir pieprasījušas aizdevumus kopumā 166 miljardu EUR apmērā no aizdevumiem pieejamajiem 385,8 miljardiem EUR, tādējādi vēl ir pieejama ievērojama summa, ja dalībvalstis pieprasīs aizdevumus vēlāk; pauž bažas, ka ierobežotā interese par aizdevuma komponentu var novest pie zaudētām iespējām un liegt ANM pilnībā izmantot savu potenciālu; uzsver, ka, ja tās dalībvalstis, kuru VANP ir jau apstiprināti, vēlēsies pieprasīt aizdevumus, attiecīgā gadījumā būs jāgroza attiecīgais VANP, paredzot papildu reformu un ieguldījumu, starpposma rādītāju un mērķrādītāju kopumu, nekādi neierobežojot jau īstenotos pasākumus; mudina dalībvalstis izmantot visu ANM potenciālu, cita starpā aizdevumus, lai novērstu pandēmijas sekas un gaidāmās problēmas;

18. uzdod Komisijai analizēt iemeslus, kāpēc dalībvalstis nav pieprasījušas aizdevumus pilnā to piešķīruma apjomā, kas varētu liegt ANM sasniegt pilnu tā potenciālu; atgādina, ka dalībvalsts aizdevuma atbalstu var pieprasīt vai nu brīdī, kad tā iesniedz atveseļošanas un noturības plānu, vai arī jebkurā citā brīdī līdz 2023. gada 31. augustam atbilstoši spēkā esošajai ANM regulai;

19. atgādina, ka saskaņā ar ANM regulas 21. pantu, pastāvot objektīviem apstākļiem, dalībvalsts var Komisijai iesniegt pamatotu pieprasījumu, lai tā izdotu priekšlikumu apstiprinātā plāna grozīšanai vai aizstāšanai; atgādina, ka, ja Komisija uzskata, ka dalībvalsts norādītie iemesli pamato VANP grozīšanu, tā novērtē grozīto VANP saskaņā ar 19. pantu un ierosina priekšlikumu Padomes īstenošanas lēmumam atbilstīgi regulas 20. pantam; atgādina, ka šāds grozījuma pieprasījums nozīmē arī novērtēšanas un apstiprināšanas procedūru, kas ir identiska plānu pirmajai novērtēšanas un apstiprināšanas procedūrai; aicina dalībvalstis rūpīgi ņemt vērā risku, ka vispārējo VANP īstenošana var tikt aizkavēta; norāda, ka līdz šim neviena dalībvalsts nav pieprasījusi grozīt vai aizstāt apstiprināto plānu; mudina dalībvalstis izmantot ANM regulas 21. pantu; norāda, ka iespējamais VANP izmaksu pieaugums ievērojamās inflācijas dēļ var novest pie tā, ka dalībvalstis prasīs atjaunināt VANP;

20. norāda, ka saskaņā ar pašreizējām prognozēm dalībvalstu IKP dinamika atšķirsies no Komisijas 2020. gada rudens prognozes, tādējādi izraisot paredzētās izmaiņas dotāciju summās, kas dalībvalstīm būs pieejamas otrajai ANM 30 % finansējuma daļai; norāda, ka būtiskas izmaiņas piešķirtajā dotāciju daļā var nozīmēt, ka būs nepieciešams grozīt VANP;

21. uzsver, ka ANM atbalsta sniegšanā ir jāievēro papildināmības princips, kā minēts ANM regulas 9. pantā; sagaida detalizētākus un sīkāk sadalītus datus, kas ļautu labāk izprast ANM papildināmības ietekmi; mudina dalībvalstis sniegt Komisijai detalizētu, pārredzamu un savlaicīgu informāciju, lai nodrošinātu efektīvu ziņošanu par ANM ietekmi; atkārtoti norāda uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata nozīmi, sniedzot pamatinformāciju iedzīvotājiem par VANP īstenošanas vispārējo progresu; aicina Komisiju palielināt pārredzamības un datu vizualizācijas līmeni rezultātu apkopojumā un izstrādāt detalizētākus ziņojumus, koncentrējot uzmanību uz rezultātiem un ietekmes rādītājiem, nevis uz izlaidi, kā arī nodrošināt kvalitatīvu analīzi par ierosinātajām reformām un ieguldījumiem;

22. norāda, ka Komisija un dalībvalstis līdz 2022. gada jūnija vidum ir parakstījušas tikai divpadsmit darbības kārtības; aicina Komisiju un dalībvalstis pēc iespējas drīzāk parakstīt darbības kārtības un mudina Komisiju paziņot par šiem pasākumiem Parlamentam; turklāt mudina visas dalībvalstis laikus publicēt savas darbības kārtības un finansējuma un aizdevumu nolīgumus, lai nodrošinātu labāku pārredzamību un lai pastiprinātu pārskatatbildību;

23. konstatē, ka 21 dalībvalsts ir saņēmusi priekšfinansējumu līdz 13 % apmērā no sava kopējā piešķīruma, ka viena dalībvalsts nav pieprasījusi priekšfinansējumu un ka septiņas dalībvalstis līdz šim ir pieprasījušas pirmos maksājumus no ANM, savukārt viena dalībvalsts ir pieprasījusi otro maksājumu;

24. atkārtoti norāda, ka kavējumiem mehānisma un VANP īstenošanā nevajadzētu palēnināt atveseļošanas procesu pēc pandēmijas vai iedragāt Savienības noturības līmeni;

25. atgādina, ka ANM regulā ir paredzēta iespēja VANP iekļaut pasākumus, kas sākti no 2020. gada 1. februāra, un ka dažas dalībvalstis ir izmantojušas šo iespēju;

26. atzinīgi vērtē agrīno dialogu starp Komisiju un dalībvalstīm saistībā ar maksājumu pieprasījumu sagatavošanu un Komisijas gatavību novērtēt maksājumu pieprasījumus; mudina Komisiju turpināt rūpīgi novērtēt, vai ir laikus ievēroti starpposma rādītāji un mērķrādītāji, vajadzības gadījumā apspriežoties ar attiecīgajiem ekspertiem; mudina Komisiju nodrošināt maksājumu ātru veikšanu un cieši uzraudzīt reformu un investīciju īstenošanu;

27. atgādina, ka ir ātri jāturpina ieviest jaunus pašu resursus, lai vēlākais līdz 2058. gadam segtu NGEU instrumenta un jo īpaši ANM atmaksu saskaņā ar Parlamenta, Padomes un Komisijas 2020. gada decembrī noslēgtajā Iestāžu nolīgumā izklāstīto ceļvedi; ņem vērā Eiropas zaļo obligāciju emitēšanu, lai finansētu ar klimatu saistīto izdevumu daļu ANM; norāda, ka Komisijas pirmajiem zaļo obligāciju piedāvājumiem tika lielā mērā pārsniegts parakstīšanās limits;

ANM nozīme Krievijas iebrukuma Ukrainā seku mazināšanā

28. uzsver, ka ir jāpalielina ES finansēšanas instrumentu, jo īpaši ANM, ieguldījums, lai risinātu pašreizējās problēmas, tostarp tās, ko izraisījusi Krievijas neizprovocētā un nepamatotā militārā agresija un iebrukums Ukrainā;

29. pauž bažas par to, ka agresija pret Ukrainu un pamatotās sankcijas, ko ES, uz to reaģējot, ir pieņēmusi pret Krieviju un Baltkrieviju, nopietni ietekmēs Savienības ekonomiskās un sociālās atveseļošanas un noturības stratēģiju; norāda, ka sankciju ietekme uz dalībvalstīm ir neviendabīga; pauž bažas par nevienmērīgo ietekmi uz ES ekonomiku, ar to saistītajām ekonomiskajām un sociālajām sekām un sociālās nevienlīdzības palielināšanos, jo īpaši enerģijas un pārtikas cenu pieauguma dēļ; uzsver, ka inflācija var arī negatīvi ietekmēt paredzētos ANM rezultātus un dalībvalstu aplēstās VANP īstenošanas izmaksas; sagaida, ka ES reakcija uz šo jauno krīzi turpinās būt apņēmīga, vienota un ātra;

30. vēlreiz uzsver aicinājumu piemērot turpmākas sankcijas, tostarp pilnīgu un tūlītēju embargo dažādu veidu enerģijas importam no Krievijas un atteikšanos no saistītās infrastruktūras izmantošanas saskaņā ar 2022. gada 7. aprīļa rezolūciju, un izstrādāt plānu, kā turpmāk nodrošināt ES energoapgādes drošību, kas cita starpā prasīs izmaiņas Eiropas enerģētikas politikā, ņemot vērā, ka dalībvalstu enerģētiskā atkarība no Krievijas fosilā kurināmā importa ir atšķirīga;

31. pauž bažas par to, ka pašreizējā situācija Ukrainā ir būtiski ietekmē enerģijas cenas, un uzsver nepieciešamību stiprināt enerģētisko neatkarību un drošību, dažādot enerģijas avotus, šim nolūkam izmantojot arī ES enerģijas avotus, un paātrināt enerģētikas pārkārtošanu; uzsver ANM nozīmi RePowerEU ieviešanā un uzsver, ka ANM ietvaros pieejamos aizdevumus lielā mērā varētu izmantot, lai papildinātu RePowerEU iniciatīvu un sekmētu ieguldījumus enerģētikas pārkārtošanā un tīras enerģijas attīstībā; tādēļ sagaida, ka ANM ievērojami sekmēs ES enerģētisko neatkarību ar energoefektivitātes un dažādošanas pasākumiem un ieguldījumiem taisnīgā zaļās pārkārtošanās procesā;

32. šajā sakarībā atzinīgi vērtē dažādos VANP paredzētos pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot enerģētikas pārkārtošanu un enerģētisko drošību, un pasākumus, kuru mērķis ir stiprināt stratēģisko autonomiju, mazināt dalībvalstu atkarību no importētas fosilā kurināmā enerģijas un paātrināt enerģijas avotu dažādošanu, energoefektivitātes nodrošināšanu un tīras enerģijas attīstību; uzsver, ka būtu jāveicina pārrobežu projekti, Eiropas enerģijas tīklu savstarpējo savienojumu uzlabošana un elektroenerģijas tīklu pilnīga sinhronizācija visā ES, lai uzlabotu sinerģiju un sadarbību starp ES valstīm un atspoguļotu kopīgas problēmas un prioritātes;

33. ņem vērā Komisijas priekšlikumu grozīt ANM regulu iniciatīvas RePowerEU kontekstā un pauž apņemšanos nekavējoties pieņemt nostāju attiecībā uz priekšlikumu; mudina dalībvalstis gadījumā, ja tās neplāno izmantot visu tām atvēlēto ANM aizdevumu summu, oficiāli informēt par to Komisiju; šajā saistībā atzinīgi vērtē priekšlikumu veicināt pieejamo ANM aizdevumu optimālu izmantošanu, cita starpā ierosinot aizdevumus pārdalīt citām dalībvalstīm, kuras saskaras ar papildu problēmām saistībā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā, un ļaujot dalībvalstīm pieprasīt aizdevumus, kuru kopsumma pārsniedz 6,8 % no to nacionālā kopienākuma (NKI), jo īpaši, lai mazinātu sekas ekonomikas, sociālajā un enerģētikas jomā, ko ES rada Krievijas iebrukums Ukrainā, un ES pret Krieviju un Baltkrieviju vērsto ierobežojošo pasākumu blakusefektus;

34. atzīst, ka ir vajadzīgi pasākumi, lai palīdzētu bēgļiem no Ukrainas, jo īpaši saistībā ar izmitināšanu, sociālo un bērnu aprūpi, izglītību, veselības aprūpi un mājokļiem, palīdzot atvieglot viņu sociālekonomisko situāciju; tādēļ uzsver, ka šajā nolūkā ir jānodrošina lielāks ieguldījumu līmenis;

Valstu atveseļošanas un noturības plāni (VANP)

35. atzinīgi vērtē to, ka ir apstiprināti 24 valstu NANP , un norāda, ka 2022. gada jūnija vidū viena dalībvalsts vēl nebija iesniegusi savu NANP ; turklāt norāda, ka Komisija vēl nav novērtējusi vienu NANP ; mudina valsti, kuras NANP vēl nav novērtēts, iesaistīties konstruktīvās diskusijās ar Komisiju, lai bez turpmākiem kavējumiem panāktu plāna gatavību apstiprināšanai; aicina Komisiju, izvērtējot atlikušos plānus, rūpīgi piemērot ANM regulu, lai nodrošinātu atbilstību 11 novērtējuma kritērijiem, kā izklāstīts regulā;

36. norāda, ka Komisijas novērtējumos ir secināts, ka visi apstiprinātie VANP attiecas uz visiem sešiem ANM pīlāriem un apmierinoši atbilst visiem ANM regulā noteiktajiem vērtēšanas kritērijiem, kā arī veido līdzsvarotu reformu un ieguldījumu kopumu; uzskata, ka dalībvalstis varētu labāk saskaņot savus VANP ar sešiem ANM pīlāriem un ANM regulas prasībām;

37. atgādina Komisijai, ka tiesiskuma un LESD 2. panta ievērošana ir priekšnoteikums piekļuvei fonda līdzekļiem un ka tiesiskuma ievērošanas nosacījuma mehānisms pilnībā attiecas uz ANM; aicina Komisiju un Padomi atturēties no Ungārijas NANP projekta apstiprināšanas, kamēr pastāv bažas par tiesiskuma ievērošanu, tiesu iestāžu neatkarību, krāpšanas novēršanu, atklāšanu un apkarošanu, interešu konfliktiem un korupciju; uzstāj, ka starpposma un galīgie mērķrādītāji, kas saistīti ar Savienības finanšu interešu aizsardzību, atbilstīgas kontroles sistēmas izveidi, tiesu iestāžu neatkarību un krāpšanas, interešu konfliktu un korupcijas novēršanu, atklāšanu un apkarošanu, ir priekšnoteikumi un tiem jābūt izpildītiem, pirms tiek iesniegts pirmais maksājuma pieprasījums, un atgādina, ka pirms to izpildīšanas nevar tik veikti nekādi ANM maksājumi; atgādina dalībvalstīm, ka, ja tās nenodrošinās absolūtu atbilstību ANM regulas noteikumiem un ja pēc tam tiks kavēta NANP apstiprināšana, tiks būtiski ietekmēta vietējo un reģionālo iestāžu spēja pienācīgi risināt pandēmijas ietekmi uz to kopienām, uzņēmumiem un iedzīvotājiem, un tas var ilgtermiņā pasliktināt vietējo un reģionālo ekonomikas situāciju; pauž nožēlu par to, ka Polijas valdības un Ungārijas valdības rīcības dēļ ANM finansējums vēl nav nonācis līdz Polijas un Ungārijas iedzīvotājiem un reģioniem;

38. atgādina, ka no ANM līdzekļiem nedrīkst finansēt nekādus pasākumus, ja tie ir pretrunā ES vērtībām, kas noteiktas LES 2. pantā; mudina Komisiju ļoti rūpīgi uzraudzīt riskus, kas apdraud ES finanšu intereses ANM īstenošanā, un jebkādus tiesiskuma principu pārkāpumus vai iespējamus pārkāpumus, un nekavējoties rīkoties, ja varētu tikt nodarīts kaitējums ES finanšu interesēm; tādēļ aicina Komisiju saskaņā ar Tiesiskuma nosacījumu regulu paust īpaši stingru nostāju attiecībā uz dalībvalstīm Savienības finanšu interešu aizsardzības principa ievērošanā, kā noteikts minētās regulas 22. pantā;

39. turklāt atgādina, ka tiesiskuma ievērošana un ES līdzekļu pareiza finanšu pārvaldība ir jānovērtē nepārtraukti visā ANM dzīves ciklā un ka Komisijai ir jāatturas no finansējuma izmaksāšanas un attiecīgā gadījumā jāatgūst līdzekļi, ja minētie nosacījumi vairs nav izpildīti;

40. norāda, ka Komisijas novērtējumā ir sacīts, ka visos apstiprinātajos VANP ir paredzēts sasniegt ANM regulā noteikto zaļo mērķi vismaz 37 % apmērā un ka visu apstiprināto VANP kopējie izdevumi klimata jomā sasniedz gandrīz 220 miljardus EUR; tomēr norāda, ka ārējos pārskatos par šiem izdevumiem saistībā ar zaļajiem tēriņiem atklājas mazāki skaitļi; šajā saistībā uzsver, ka ar klimatu saistīto pasākumu starpposma rādītāji un mērķrādītāji ne vienmēr ir noteikti tā, lai nodrošinātu, ka īstenotie pasākumi atbalsta klimatu tādā mērā, kā par tiem ir apgalvots; uzsver, ka VANP būtu jāsekmē zaļā pārkārtošanās, kas ietver bioloģisko daudzveidību; norāda uz pastāvošajām bažām par to, vai visi attiecīgie pasākumi efektīvi veicina mērķu sasniegšanu;

41. atgādina, ka saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999 ( 18 ) VANP ir jāatbilst nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem (NEKP) un to atjauninājumiem; aicina Komisiju novērtēt, kā ieguldījumi, kas VANP ietvaros paredzēti zaļās pārkārtošanās īstenošanai, sekmēs attiecīgajos pārskatītajos NEKP noteikto jauno 2030. gada klimata un enerģētikas mērķrādītāju sasniegšanu;

42. atgādina, ka ANM būtu jāveicina bioloģiskās daudzveidības pasākumu integrēšana Savienības politikā; norāda, ka vairāki VANP veicina bioloģisko daudzveidību, taču uzstāj, ka dalībvalstis būtu varējušas lielākā mērā izmantot ANM bioloģiskās daudzveidības uzlabošanai;

43. brīdina par “zaļmaldināšanas” risku VANP īstenošanā, jo īpaši saistībā ar dažiem pasākumiem, kas apzīmēti kā tādi, kas veicina zaļo tēriņu mērķrādītāju sasniegšanu, ieskaitot renovācijas pasākumus ēku energoefektivitātes uzlabošanai;

44. norāda, ka visos apstiprinātajos VANP ir paredzēts sasniegt ANM regulā noteikto digitālo mērķi vismaz 20 % apmērā, turklāt dažas dalībvalstis ir pat vairāk nekā pusi no saviem ANM līdzekļiem piešķīrušas pasākumiem, kas atbilst digitālajam mērķrādītājam, un ka visu apstiprināto VANP kopējie digitālie izdevumi sasniedz gandrīz 29 % jeb 130 miljardus EUR; atzinīgi vērtē to, ka VANP liela uzmanība ir pievērsta MVU atbalstam un publisko pakalpojumu, tai skaitā veselības aprūpes nozares, digitalizācijai, digitālajām prasmēm, darījumdarbības digitalizācijai, savienojamībai, digitālajai pētniecībai un izstrādei un progresīvām tehnoloģijām; norāda, ka divas trešdaļas dalībvalstu digitālajās spējās un savienojamībā savos VANP iekļāva drošības pašnovērtējumu;

45. atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka saskaņā ar ANM regulu ieguldījumiem digitālajās tehnoloģijās ir jāatbilst sadarbspējas, energoefektivitātes un personas datu aizsardzības principiem, jādara iespējama MVU un jaunuzņēmumu līdzdalība un jāsekmē atklātā pirmkoda risinājumu izmantošana; uzsver, ka digitālā iepirkuma konkursi ir rūpīgi jāsagatavo, jo īpaši, lai nodrošinātu MVU piekļuvi attiecīgajiem publiskajiem ieguldījumiem;

46. norāda, ka vairāki VANP ietver priekšlikumus par ieguldījumiem 5G savienojumos; atgādina, ka dalībvalstīm būtu jānodrošina saskaņotība un papildināmība 5G savienojumu, mobilo sakaru platjoslas un infrastruktūras izvēršanā visās jomās, lai neviens netiktu atstāts novārtā;

47. uzsver, cik svarīgi ir tas, ka VANP gandrīz 50 % no kopējiem izdevumiem jeb 203 miljardi EUR ir atvēlēti pasākumiem, kas vērsti uz vienotā tirgus sekmīgu darbību, darījumdarbības vides uzlabošanu un privāto ieguldījumu veicināšanu; atkārtoti norāda uz privātā sektora nozīmi ANM sekmīgā īstenošanā; mudina dalībvalstis sekmēt privātos ieguldījumus ANM finansētos projektos, likvidējot visus nevajadzīgos šķēršļus, kas MVU liegtu piekļuvi attiecīgajam ANM finansējumam, un šajā nolūkā aicina Komisiju sagatavot detalizētu analīzi par privātā sektora piekļuvi ANM finansējumam; prasa dalībvalstīm īstenot VANP saskaņā ar pārredzamu grafiku, lai privātais sektors varētu plānot savas darbības un projektus atbilstīgi attiecīgajiem pasākumiem;

48. norāda, ka saskaņā ar Komisijas aplēsēm VANP iekļautie sociālie izdevumi veido aptuveni 20 % no pieprasītajām dotācijām un aizdevumiem; konstatē, ka šie izdevumi ir vērsti uz konkrētu nelabvēlīgā situācijā esošu iedzīvotāju grupu nodarbinātības stimulēšanu, tiesību aktu reformām nodarbinātības aizsardzības jomā un darba līgumu regulējumu; atgādina, ka pandēmijai ir bijušas dažādas sociālās sekas, kuras ir nevienlīdzīgi un nesamērīgi skārušas grupas ar mazākiem ienākumiem un mazaizsargātas grupas, vienlaikus pastiprinot nepieciešamību pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem; pauž nožēlu par to, ka sociālo ieguldījumu pasākumi attiecas tikai uz sociālo infrastruktūru un ka tikai dažos VANP ir paredzēti pasākumi pienācīgu aprūpes pakalpojumu un pagaidu atbalsta pasākumu izstrādei;

49. atbalsta Komisijas mērķi ar ANM starpniecību izveidot noturīgāku un iekļaujošāku darba tirgu, vienlaikus atzīmējot, ka attiecīgajiem pasākumiem būtu jāveicina kvalitatīva nodarbinātība;

50. norāda, ka visi līdz šim apstiprinātie VANP risina sociālas un nodarbinātības problēmas, cita starpā izmantojot pasākumus līdzdalības darba tirgū uzlabošanai, kvalifikācijas celšanas un pārkvalifikācijas veicināšanai, darba tirgus iestāžu un pakalpojumu, kā arī sociālās aizsardzības un veselības aprūpes sistēmu modernizēšanai; pauž nožēlu par to, ka dažas dalībvalstis nav pietiekami nostiprinājušas savu plānu sociālo dimensiju;

51. uzsver, cik svarīgas ir reformas un ieguldījumi veselības aprūpes, ekonomikas, sociālajā un institucionālajā jomā, lai palielinātu gatavību krīzēm un spēju reaģēt krīzes situācijās, un tie ir vairāk nekā 17 % no kopējiem VANP piešķīrumiem, kas veido 76 miljardus EUR; uzsver, ka, kā norādījusi Komisija, šā ANM pīlāra ietvaros dalībvalstīm ir jāīsteno 789 pasākumi, kas saistīti ar 1 900 starpposma rādītājiem un mērķrādītājiem; uzsver, ka Covid-19 parādīja, ka par prioritāti būtu jāizvirza publisko iestāžu noturības pret satricinājumiem uzlabošana;

52. norāda, ka apstiprinātajos VANP ir paredzēti izdevumi ar veselības aprūpi saistītiem pasākumiem 37 miljardu EUR apmērā, kas atbilst 8 % no kopējiem VANP izdevumiem; konstatē, ka lielākais ieguldījums ir paredzēts slimnīcu infrastruktūras renovācijai un paplašināšanai un ka tam seko primārās aprūpes un profilakses stiprināšana, digitālā pārkārtošana veselības aprūpē un ilgtermiņa aprūpe; sagaida, ka šie ar veselības aprūpi saistītie pasākumi palīdzēs uzlabot sabiedrības veselības aprūpes sistēmu kapacitāti un noturību un sagatavotību turpmākām krīzēm; pauž bažas par to, ka daudzas dalībvalstis nav iekļāvušas pietiekamus pasākumus, lai risinātu jautājumu par garīgās veselības aprūpes pieejamību visām vecuma grupām, cita starpā cenas ziņā, un uzsver, ka garīgajai veselībai vajadzētu būt neatņemamai daļai ES sociālekonomiskās atveseļošanās no pandēmijas procesā un arodveselības prioritātei; pauž bažas par to, ka dažas dalībvalstis nav iekļāvušas pietiekamus pasākumus, lai risinātu ilgstošas sabiedrības veselības aprūpes problēmas;

53. norāda, ka daudzos VANP ir izcelta valsts pārvaldes modernizācija, kam paredzēts ieguldījums aptuveni 1,8 miljardu EUR apmērā, lai uzlabotu valsts pārvaldi; uzsver, ka VANP varētu arī palielināt valsts pārvaldes iestāžu spēju efektīvi pārvaldīt Eiropas līdzekļus valsts, reģionālā un vietējā līmenī; uzsver, ka reformu sniegtie ieguvumi ir plašāki par to saistītajām izmaksām, un tam būtu jānodrošina konkrēta pozitīva ietekme uz iedzīvotājiem;

54. norāda, ka apstiprinātajos VANP ir paredzēti izdevumi bērniem un jauniešiem, tai skaitā agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, jauniešu bezdarba novēršanas un prasmju veicināšanas pasākumiem 49 miljardu EUR apmērā, kas atbilst aptuveni 11,5 % no kopējiem VANP izdevumiem; norāda, ka šī summa ir pirmais solis, lai nodrošinātu nākamajai paaudzei veltītu koordinētu pasākumu īstenošanu visās 27 dalībvalstīs; pauž bažas par to, ka daudzos VANP nav pienācīgi atspoguļoti mērķi, kas izvirzīti Eiropas garantijā bērniem, un ka tie tikai daļēji atspoguļo uzlabotās Garantijas jauniešiem mērķus; pauž nožēlu par to, ka divas dalībvalstis ir izvēlējušās savos plānos neiekļaut pasākumus, kas būtu tieši vērsti uz bērniem un jauniešiem, un tā vietā ierosināja pasākumus, kuri sekmē visu iedzīvotāju prasmes un digitālās prasmes;

55. norāda, ka gandrīz visi apstiprinātie VANP paredz ieguldījumus digitālajā izglītībā, kuri veido aptuveni 30 % no kopējiem izglītības izdevumiem; atzinīgi vērtē uzmanības koncentrēšanu uz izglītības infrastruktūras un aprīkojuma modernizēšanu dalībvalstīs;

56. norāda, ka kopumā līdz šim dalībvalstis ir ierosinājušas 228 pasākumus, kas vērsti uz bērniem un jauniešiem; norāda, ka 74 % pasākumu ir vērsti uz vispārējo, profesionālo un augstāko izglītību un apmācību, kā arī uz piekļūstamību, pieejamību cenas ziņā, kvalitāti un iekļautību, un arī digitalizāciju un infrastruktūru; turklāt atzīmē, ka 14 % no šiem pasākumiem attiecas uz izglītību un aprūpi agrā bērnībā, mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu un bērnu nabadzību; norāda, ka 12 % no pasākumiem ir vērsti uz jauniešu bezdarba novēršanu ar darbvietu radīšanas, darbā pieņemšanas un pārejas no viena darba uz citu iniciatīvām un ar atbalstu pašnodarbinātībai; uzsver, ka Parlaments ir aicinājis dalībvalstis vismaz 2 % no katra VANP budžeta atvēlēt kultūrai un 10 % — izglītībai; norāda, ka 16 dalībvalstis savos VANP ir iekļāvušas ar kultūru saistītus pasākumus; uzskata, ka dalībvalstis varēja lielākā mērā izmantot ANM, lai atbalstītu šīs nozares;

57. aicina Komisiju turpināt uzraudzīt sešu pīlāru īstenošanu un nodrošināt detalizētu datu iekļaušanu ANM rezultātu pārskatā; prasa Komisijai sekmēt reģionālas metodes attiecībā uz īstenošanas uzraudzību ar rezultātu pārskata starpniecību un pauž atzinību uzraudzības iniciatīvām ES un valstu līmenī, kas palīdz pilnveidot ANM īstenošanas uzraudzību; atzinīgi norāda, ka vairākas dalībvalstis sniedz datus reģionālā līmenī, un aicina arī pārējās dalībvalstis sniegt datus reģionālā līmenī;

58. uzsver, ka ANM nedrīkst izmantot, lai aizstātu regulārus valsts budžeta izdevumus, ja vien tas nav pienācīgi pamatots; norāda, ka Komisija ir apstiprinājusi VANP tikai, lai segtu reformas izveides un uzsākšanas sākotnējās izmaksas; atgādina dalībvalstīm, ka ANM ir jāīsteno tā, lai neiedragātu dalībvalstu atbildību par publisko finanšu pārvaldību; aicina Komisiju sniegt sīkāku informāciju par atbilstības šim horizontālajam principam novērtējumu un jebkādiem ar to saistītiem pamatojumiem;

59. norāda, ka Komisija saskaņā ar tehniskajiem norādījumiem ir izvērtējusi katra pasākuma atbilstību principam “nenodarīt būtisku kaitējumu”; uzsver, ka Komisijas vadlīnijās noteikto kritēriju “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanai ir jānovērš videi kaitīgi pasākumi; prasa Komisijai publiskot iesniegtos principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” novērtējumus un uzsver, ka Komisijai būtu rūpīgi jāizskata un jāuzrauga minētā principa ievērošana īstenošanas posmā; norāda, ka, lai ievērotu šo principu, dažām dalībvalstīm bija jāuzlabo konkrēti pasākumi; norāda, ka atbilstība principam bija saistīta ar nesaskaņotību starp Komisijas prasībām un Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Investīciju fonda prasībām valstīm, kuras savam InvestEU finansējumam paredzēja ANM līdzekļus, kas savukārt varēja aizkavēt īstenošanas procesu;

60. konstatē, ka lielākā daļa VANP ietver īpašu sadaļu, kurā paskaidrots, kā plāns risina ar dzimumu saistītas problēmas un uzdevumus; norāda, ka VANP ietver pasākumus, kas vērsti uz sieviešu līdzdalību darba tirgū un uz vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības samazināšanu, taču pauž nožēlu par to, ka tajos nav īpaši paskaidrots, kā plāns risina ar dzimumu saistītas problēmas un uzdevumus; uzsver kvalitatīvu sabiedrības aprūpes pakalpojumu nozīmi, lai mazinātu neapmaksāta aprūpes darba radīto slogu, kuru patlaban lielākoties uzņemas sievietes, tādējādi nelabvēlīgi ietekmējot IKP; prasa Komisijai veikt pētījumu, lai pārbaudītu, kādā mērā ANM veicina darbvietu radīšanu nozarēs, kurās pārsvarā strādā viena dzimuma pārstāvji, un vai papildu pasākumi pietiekami veicina mazāk pārstāvētā dzimuma klātbūtnes palielināšanu minētajās nozarēs;

61. norāda, ka 20 dalībvalstis ir savos VANP paredzējušas pārrobežu projektus, lielākoties pievēršoties infrastruktūrai, piemēram, dzelzceļa vai elektroenerģijas savienojumiem, ūdeņradim, kvantu tehnoloģijai, 5G savienojamībai, mākoņdatošanas kapacitātei un inovāciju centriem; pauž nožēlu par to, ka VANP nav iekļauts lielāks skaits pārrobežu projektu, lai palielinātu papildu ietekmi un veicinātu ES pievienoto vērtību; norāda, ka 20 dalībvalstis ir savos VANP paredzējušas pārrobežu projektus, piemēram, svarīgus projektus visas Eiropas interesēs, lielākoties pievēršoties infrastruktūrai; aicina dalībvalstis precizēt attiecīgo ieinteresēto personu nozīmi vairāku valstu projektu ieviešanā un īstenošanā, kad tas ir būtiski; uzskata, ka VANP būtu bijis jāietver papildu pārrobežu projekti, lai palielinātu papildu ietekmi un veicinātu ES pievienoto vērtību;

62. jo īpaši atzīmē ar enerģētikas pārkārtošanu saistīto pārrobežu projektu nozīmi dalībvalstīs; uzskata, ka pašreizējā situācijā lielāku labumu VANP gūtu no turpmākiem pārrobežu projektiem, jo īpaši enerģētikas jomā; uzsver, ka šiem ieguldījumiem ir izšķirīga nozīme enerģētiskās neatkarības panākšanā un zaļās pārkārtošanās īstenošanā; uzsver, ka pašreizējā situācija parāda, cik ļoti svarīgi ir dažādot ES energoresursus un nodrošināt pareizu iekšējā tirgus darbību attiecībā uz elektroenerģiju starp dalībvalstīm; aicina uzlabot Eiropas enerģijas tīklu savstarpējos savienojumus un pilnībā saskaņot elektrotīklus visā ES; turklāt uzsver, ka ir svarīgi pastiprināt centienus energoefektivitātes jomā, lai ierobežotu gaidāmo elektroenerģijas pieprasījuma pieaugumu;

63. norāda, ka neviena dalībvalsts nav ierosinājusi novirzīt struktūrfondus uz tās VANP , ka tikai divas dalībvalstis plāno savam InvestEU finansējumam nodrošināt ANM līdzekļus un ka tikai četras dalībvalstis ir savos VANP iekļāvušas tehniskā atbalsta izmaksas; pauž nožēlu par to, ka netiek pilnvērtīgi izmantots noteikums par ANM līdzekļu novirzīšanu InvestEU valstu sadaļām; atgādina, ka, lai panāktu Savienības pienācīgu atveseļošanu un konsolidētu noturību, būtiska ir sinerģija starp dažādiem ES fondiem, un atgādina dalībvalstīm, ka minētā noteikuma izmantošana palīdz uzlabot sinerģiju;

64. atgādina, ka saskaņā ar ANM regulu atveseļošanas un noturības plāniem ir jāatbilst arī informācijai, ko dalībvalstis ir iekļāvušas partnerības nolīgumos un darbības programmās Savienības fondu ietvaros; atkārtoti norāda, ka šis noteikums ir svarīgs ne tikai, lai izvairītos no dubultas finansēšanas vai mērķu pārklāšanās, bet arī lai nodrošinātu koordinētu pieeju un maksimāli palielinātu ES finansējuma sniegtos ieguvumus; pieprasa Komisijai sagatavot analīzi par to, kā tiek nodrošināta šī koordinācija; norāda, ka dažos gadījumos VANP pieņemšana ir novedusi pie partnerības nolīgumu pieņemšanas kavējumiem, un pauž bažas par šādu kavēšanos; aicina Komisiju un dalībvalstis nepieļaut partnerības nolīgumu sagatavošanas un pieņemšanas kavējumus un ātri tos novērst;

65. uzsver, ka, lai panāktu Savienības pienācīgu atveseļošanu un konsolidētu noturību, būtiska ir sinerģija un saskaņotība starp ANM un citām Savienības finansējuma programmām; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt sinerģiju starp VANP un citām Savienības finansējuma programmām, jo īpaši partnerības nolīgumiem; apšauba, ka Komisija būtu mudinājusi dalībvalstis sekmēt sinerģiju ar citu dalībvalstu VANP;

66. atgādina dalībvalstīm, ka no VANP tiek sagaidīts, ka tie palīdzēs efektīvi risināt visas problēmas vai ievērojamu to problēmu daļu, kuras ir konstatētas attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos, tostarp šo problēmu fiskālos aspektus, un attiecīgā gadījumā — saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 ( 19 ) 6. pantu izstrādātos ieteikumus, kas adresēti konkrētai dalībvalstij, vai tās problēmas, kuras ir konstatētas citos attiecināmos dokumentos, ko Eiropas pusgada kontekstā ir oficiāli pieņēmusi Komisija; norāda uz Komisijas novērtējumu, ka visos VANP ir risināta vismaz nozīmīga daļa no attiecīgajos Eiropas pusgada ieteikumos konstatētajām problēmām, taču ne visas problēmas;

67. atzīst pozitīvo ietekmi dalībvalstīs, ko nodrošina vajadzīgās nodokļu reformas, kuras ietvertas dažos no valstu plāniem, bet pauž nožēlu par to, ka neviena no dalībvalstīm, uz ko attiecas konkrētai valstij adresētie ieteikumi (KVAI) par agresīvu nodokļu plānošanu, nodokļu apiešanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, nav šīs problēmas risinājusi savos VANP;

68. aicina Komisiju mehānisma līdzekļu izmaksas posmā pienācīgi novērtēt visu starpposma rādītāju un mērķrādītāju izpildi VANP ietvaros, tostarp saistībā ar KVAI, un proporcionāli samazināt maksājumus, balstoties uz starpposma rādītāju un mērķrādītāju nozīmīgumu un to, vai noteiktie starpposma rādītāji un mērķrādītāji nav pietiekami izpildīti, arī lai nebūtu regresa saistībā ar iepriekš sasniegtiem starpposma rādītājiem un mērķrādītājiem; turklāt aicina Komisiju vajadzības gadījumā izmantot regulas noteikumus, kas ļauj atgūt dotācijas vai pieprasīt aizdevumu pirmstermiņa atmaksu, ja ir pārkāpti finansējuma nolīgumos noteiktie dalībvalstu pienākumi;

69. atzīmē, ka saskaņā ar Komisijas novērtējumu visas dalībvalstis saņēma “A” novērtējumu attiecībā uz gandrīz visiem ANM regulā paredzētajiem kritērijiem; atgādina, ka saskaņā ar Komisijas novērtējumu visas dalībvalstis ir saņēmušas “B” novērtējumu attiecībā uz kritēriju, ar ko nosaka, vai atveseļošanas un noturības plānos paredzētās kopējās izmaksas ir pamatotas; aicina Komisiju nodrošināt, lai izmaksas būtu reālas un lai tiktu veikta pienācīga izmaksu analīze nolūkā novērst krāpšanu un korupciju; mudina Komisiju pirms maksājumu pieprasījumu pieņemšanas rūpīgi novērtēt starpposma rādītāju un mērķrādītāju apmierinošu izpildi un nodrošināt, lai nebūtu regresa saistībā ar iepriekš sasniegtiem starpposma rādītājiem un mērķrādītājiem;

Pārredzamības, uzraudzības un kontroles mehānismi

70. uzsver pārredzamības un pareizas procedūru pārvaldības nozīmi visos iepirkuma procesos un praksē; šajā saistībā aicina dalībvalstis iepirkuma procesā nodrošināt vienlīdzību un taisnīgumu un jo īpaši piekļuvi, kas iespējama ikvienam, arī mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem;

71. mudina dalībvalstis laikus uzsākt publiskos iepirkumus pasākumu īstenošanai, lai nodrošinātu to pabeigšanu starpposma rādītāju un mērķrādītāju grafika ietvaros;

72. uzsver, ka pārredzamība ir pamatnosacījums spēcīgai VANP uzraudzības sistēmai, kas nodrošinātu sabiedrības jēgpilnu līdzdalību; atkārtoti pauž nožēlu par to, ka Padome atteicās veidot Parlamenta un Komisijas atbalstu saņēmušo tiešsaistes platformu, kurā tiktu publiskoti galasaņēmēji; norāda, ka, ņemot vērā izmantoto instrumentu būtību, kontrole tiek vērsta uz rezultātu un iznākuma sasniegšanu, nevis izmaksu pārbaudīšanu; norāda, ka šī pieeja var vienkāršot īstenošanu un sekmēt vēlamā rezultāta sasniegšanu; brīdina, ka bez pienācīgas uzraudzības tā varētu apgrūtināt ES līdzekļu neatbilstīgas izmantošanas atklāšanu; tomēr mudina Komisiju veikt atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu ES līdzekļu ļaunprātīgas izmantošanas savlaicīgu atklāšanu; aicina Komisiju stingri uzraudzīt visus iespējamos dubultas finansēšanas gadījumus un, ja šādi gadījumi tiek apstiprināti, nekavējoties veikt līdzekļu atgūšanu;

73. aicina Komisiju informēt budžeta lēmējinstitūciju par Komisijas izveidoto IT sistēmu izmantošanu, lai dalībvalstis varētu paziņot attiecīgo informāciju par VANP īstenošanu;

74. mudina dalībvalstis vākt un reģistrēt datus par Savienības finansējuma galasaņēmējiem un saņēmējiem elektroniskā, standartizētā un savstarpēji izmantojamā formātā un izmantot vienoto datizraces un riska noteikšanas rīku, ko nodrošinās Komisija; mudina Komisiju uzstāt uz integrētas un sadarbspējīgas uzraudzības sistēmas izmantošanu, ietverot vienotu datizraces un riska noteikšanas instrumentu ( ARACHNE ) attiecībā uz visiem ANM izdevumiem, un nodrošināt ARACHNE sadarbspēju ar visu attiecīgo programmatūru un datu kopām, lai maksimāli samazinātu administratīvo slogu; turklāt atkārtoti norāda, ka ir svarīgi digitalizēt visus ziņojumus, uzraudzību un revīzijas;

75. atgādina, ka dalībvalstīm būtu jāvāc un jādara pieejami dati par līdzekļu saņēmēju faktiskajiem īpašniekiem un programmas atbalsta saņēmējiem, un atkārtoti norāda uz to, cik svarīgi ir nodrošināt pārredzamību attiecībā uz galīgajiem atbalsta saņēmējiem, neradot papildu slogu saistībā ar ziņojumiem; aicina Komisiju un dalībvalstis sabiedrības uzticēšanās un pārredzamības nolūkā periodiski publicēt atjauninātus datus par galīgajiem atbalsta saņēmējiem; aicina Komisiju izveidot integrētu, sadarbspējīgu un viegli lietojamu sistēmu, kurā būtu informācija par visiem ES līdzfinansētajiem projektiem, atbalsta saņēmējiem un faktiskajiem īpašniekiem, līgumslēdzējiem un apakšuzņēmējiem un kura spētu apkopot visas summas, ko saņēmis attiecīgais saņēmējs vai faktiskais īpašnieks;

76. atgādina Komisijai, ka VANP un maksājumu pieprasījumu novērtēšanā tai var palīdzēt eksperti, un aicina attiecīgos gadījumos pilnvērtīgi izmantot šo noteikumu, it sevišķi gadījumos, kad Komisijai trūkst iekšējās kapacitātes, lai rūpīgi pārbaudītu plānus vai starpposma rādītāju un mērķrādītāju izpildi; apšauba, vai Padomei ir pietiekama kapacitāte VANP vai maksājumu pieprasījumu pienācīgai analizēšanai, un aicina nodrošināt, lai tie tiktu pienācīgi novērtēti;

77. mudina Komisiju nodrošināt, lai dalībvalstu sasniegto starpposma rādītāju un mērķrādītāju novērtēšana VANP ietvaros tiktu balstīta uz starpposma rādītāju un mērķrādītāju visaptverošu un pārredzamu novērtējumu visos to aspektos, jo īpaši kvalitātes ziņā;

78. atgādina, ka dalībvalstīm ir jāizveido stabilas kontroles un revīzijas sistēmas, lai garantētu Savienības finanšu interešu aizsardzību, novērstu krāpšanu, korupciju un interešu konfliktus un nodrošinātu pārredzamību, un ka Komisija ir atbildīga par to, lai nodrošinātu, ka šīs sistēmas ir ieviestas un pilnībā funkcionējošas, pirms tiek apstiprināti pirmie maksājumi; atgādina, ka maksājumi ir izmaksājami pēc starpposma rādītāju un mērķrādītāju sasniegšanas;

79. norāda, ka Komisija lielā mērā paļaujas uz dalībvalstīm, lai tās veiktu rūpīgu VANP īstenošanas revīziju; mudina Komisiju nodrošināt šo prasību efektīvu uzraudzību, revīziju un pilnīgu īstenošanu un pastāvīgi uzraudzīt šādu pasākumu atbilstību visā ANM dzīves ciklā; aicina Komisiju nodrošināt spēcīgu mehānismu regulārai dalībvalstu kontroles sistēmu revīzijai;

80. atkārtoti uzsver Eiropas Revīzijas palātas, Eiropas Prokuratūras, Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai, Eiropas Savienības Aģentūras tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropola) un Eiropas Savienības Aģentūras tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās, kā arī citu attiecīgo ES struktūru un aģentūru svarīgo lomu, atbalstot dalībvalstis un Komisiju Savienības finanšu interešu aizsardzībā NGEU īstenošanas laikā, un aicina šīs iestādes un struktūras pilnībā izmantot savas priekšrocības saskaņā ar ANM regulu un citiem attiecīgajiem tiesību aktiem, lai novērstu, atklātu, izlabotu un izmeklētu krāpšanas, korupcijas un interešu konfliktu gadījumus nolūkā rūpīgi pārbaudīt visus ANM izdevumus; atgādina, ka minētajām ES struktūrām un aģentūrām būtu jāpiešķir pietiekami resursi, lai tās varētu pildīt savus uzdevumus; aicina Komisiju sadarboties ar šīm iestādēm un struktūrām un nodrošināt atbilstīgu kontroles kapacitāti un to, ka dalībvalstis sniedz tām neierobežotu piekļuvi visai attiecīgajai informācijai, lai tās varētu izmantot savas priekšrocības;

81. atzinīgi vērtē NGEU tiesībaizsardzības forumu un operāciju “Sentinel”, kas sadarbības ceļā palīdzēs novērst un apkarot NGEU līdzekļu apdraudējumus un — plašākā nozīmē — Savienības finansiālās labklājības apdraudējumus, kā arī atklās nepilnības valstu finansējuma piešķiršanas sistēmās;

82. atkārtoti norāda, ka ir svarīgi, lai Komisija nepārtraukti, arī ex post , uzraudzītu ANM izdevumu, īstenošanas un pārvaldības datus, kopā ar dalībvalstīm nodrošinot pilnīgu pārredzamību, lai varētu analizēt ANM rezultātus, un šajā saistībā konstatējot un risinot jebkādas nepilnības;

83. atgādina, ka saistībā ar Komisijas budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru saskaņā ar LESD 319. pantu uz ANM attiecas ziņošana, izmantojot integrēto finanšu un pārskatatbildības ziņojumu, kas minēts Finanšu regulas 247. pantā, un jo īpaši atsevišķi — gada pārvaldības un snieguma ziņojumu;

ANM īstenošanas pārvaldība, pārredzamība un pamanāmība

84. atkārtoti apstiprina Parlamenta lomu ANM īstenošanas kontrolē, jo īpaši atsaucoties uz 2021. gadā notikušajām piecām plenārsēdes debatēm, divām pieņemtajām rezolūcijām, 2021. gadā notikušajiem četriem atveseļošanas un noturības dialogiem ar Komisiju, īpašās ANM kontrolei izveidotās darba grupas 20 sanāksmēm, parlamentārajiem jautājumiem, kā arī regulāru informācijas plūsmu un ad hoc informācijas pieprasījumiem no Komisijas; atgādina, ka ANM regulas 25. pantā ir noteikts, ka Komisijai attiecīgie dokumenti un informācija vienlaikus un saskaņā ar vienlīdzīgiem nosacījumiem ir jānosūta Parlamentam un Padomei; norāda uz dokumentu plūsmas pienācīga procesa lēno sākumu un grūtībām, ar kurām Parlaments saskārās attiecībā uz piekļuvi informācijai, ko saņēma Komisija un ko nosūtīja dalībvalstis; atzinīgi vērtē to, ka kopš tā laika ir ieviestas labākas komunikācijas procedūras, un aicina saglabāt šo informācijas plūsmu;

85. aicina Komisiju atveseļošanas un noturības dialogu gaitā piemērot atklātu, pārredzamu un konstruktīvu pieeju un ievērot ANM regulas 26. panta 1. punkta noteikumu par regulāru saziņu ar Parlamentu; atgādina, ka ANM ietvaros iedibinātajai iestāžu sadarbībai būtu jākļūst par visu finansēšanas programmu minimālo standartu;

86. aicina valstu parlamentus un attiecīgās ieinteresētās personas saskaņā ar valstu tiesisko regulējumu sekot Parlamenta piemēram un atklātā, pārredzamā un demokrātiskā veidā pārbaudīt VANP īstenošanu;

87. pauž nožēlu par to, ka nevienā no dalībvalstīm VANP izstrādē un īstenošanā saskaņā ar valstu tiesisko regulējumu netika pietiekamā mērā iesaistītas vietējās un reģionālās iestādes, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, sociālie partneri, akadēmisko aprindu pārstāvji vai citas attiecīgās ieinteresētās personas, un aicina šīs puses pēc iespējas vairāk iesaistīt VANP īstenošanā atbilstīgi valsts tiesību aktiem, pamatojoties uz skaidriem un pārredzamiem principiem;

88. atgādina, ka vietējās un reģionālās iestādes, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, sociālie partneri un citas attiecīgās ieinteresētās personas ir VANP vietējās īstenošanas priekšplānā, un atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka vietējo un reģionālo iestāžu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, sociālo partneru un citu attiecīgo ieinteresēto personu pienācīgai iesaistīšanai plānu īstenošanā un uzraudzībā un plānu saskaņošanai ar šīm pusēm ir izšķiroša nozīme Savienības sekmīgā atveseļošanā un VANP efektivitātes un plašas līdzdalības nodrošināšanā; aicina Komisiju izpētīt veidus, kā ES līmenī izveidot dialogu ar attiecīgo VANP īstenošanā ieinteresēto personu pārstāvjiem;

89. aicina dalībvalstis nodrošināt skaidrību atbildības sadalē un atbilstīgas ANM līdzekļu pārvaldības sistēmas, lai ņemtu vērā iedzīvotāju konkrētās vajadzības reģionālā un vietējā līmenī, vienlaikus ievērojot nediskriminācijas un vienlīdzīgas attieksmes principus; atgādina, ka VANP pasākumu īstenošanā ir jāievēro visi attiecīgie tiesību akti saskaņā ar valsts tiesisko regulējumu;

90. sagaida, ka Komisijas sagatavotajā ANM īstenošanas pārskata ziņojumā tiks sniegti plaši dati un analīze par VANP ieguldījumu Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā, tai skaitā par VANP ietekmi uz dzimumu aspektiem un par to efektīvu ieguldījumu dzimumu līdztiesībā, kā arī par atbalstu MVU un stratēģiskajai autonomijai;

91. aicina Komisiju novērtēt, vai juridiski noteiktie izdevumu mērķrādītāji, proti, 37 % zaļo izdevumu un 20 % digitālo izdevumu, tiks sasniegti saskaņā ar plānoto ANM īstenošanas posmā, un attiecīgā gadījumā aicina dalībvalstis veikt pasākumus, ko tās uzskata par vajadzīgiem, lai sasniegtu minētos mērķrādītājus, ja tās paredz, ka tie var netikt sasniegti, vajadzības gadījumā saņemot Komisijas atbalstu;

92. sagaida, ka Komisijas sagatavotajā ANM īstenošanas pārskata ziņojumā vajadzības gadījumā tiks sniegta informācija par problēmām, kas kavē VANP pienācīgu īstenošanu;

93. atzinīgi vērtē to, ka 2021. gada decembrī tika publicēts atveseļošanas un noturības rezultātu pārskats, kas ļaus ikvienam iedzīvotājam uzraudzīt ANM īstenošanu; norāda, ka saskaņā ar deleģēto aktu par kopējiem rādītājiem dalībvalstīm ir jāziņo par vairākiem rādītājiem, tostarp par Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu un par atbalstītajiem MVU; aicina Komisiju pilnveidot un uzlabot rezultātu pārskata spēju nodrošināt labu ANM pamanāmību un pārskatatbildību; atzinīgi vērtē pa dzimumiem sadalītu datu iekļaušanu rezultātu pārskatā, rādītājus izsakot ar cilvēku skaitu;

94. mudina Komisiju pieprasīt īstenot nosacījumu, kas paredz, ka dalībvalstis sniedz datus, kas vajadzīgi, lai ziņotu par progresu saistībā ar ANM regulas sešiem pīlāriem un tādējādi ļautu ikvienam iedzīvotājam uzraudzīt ANM īstenošanu; tomēr pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis nevēlējās sniegt detalizētākus datus izmantošanai atveseļošanas un noturības rezultātu pārskatā; norāda, ka detalizētāki dati būtu ļāvuši iedzīvotājiem pieprasīt lielāku atbildību no savām valdībām;

95. uzsver, ka viens no ANM regulas mērķiem ir veicināt ES sociālo mērķu sasniegšanu, un uzsver, ka ir svarīgi, lai būtu ieviestas metodikas, kas palīdz atspoguļot progresu saistībā ar regulas īstenošanu un to, kā tiek veicināta Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošana; pauž bažas, ka ar deleģēto aktu par sociālajiem izdevumiem un noturības rezultātu pārskatu nepietiks, lai izsekotu dzimumu dimensijai un ANM ietekmei un lai ziņotu par to; aicina Komisiju labāk atspoguļot Eiropas sociālo tiesību pīlāra 20 principu īstenošanas izsekošanu, izmantojot papildu sociālos un dzimumu rādītājus, kas iekļauti rezultātu pārskata tematiskajā analīzē;

96. aicina Komisiju iesniegt papildu rādītājus, kas iekļauti rezultātu pārskata tematiskajā analīzē, lai konstatētu dalībvalstu sniegumu bioloģiskās daudzveidības, kohēzijas un konkurētspējas jomā;

97. atgādina, ka saskaņā ar ANM regulu Komisijai ir jāīsteno informācijas un komunikācijas darbības saistībā ar mehānismu; mudina Komisiju ar savu pārstāvniecību starpniecību dalībvalstīs un sadarbībā ar Eiropas Parlamenta birojiem dalībvalstīs organizēt pasākumus dalībvalstīs, kas popularizētu rezultātu pārskatu un izklāstītu dažādās Komisijas veiktās analīzes, tostarp par sešiem pīlāriem; mudina Komisiju publicēt detalizētu analīzi par ANM pozitīvo ietekmi, uzsverot labu praksi VANP īstenošanā un ieteikumus īstenošanas šķēršļu pārvarēšanai un līdzekļu efektīvas izmantošanas uzlabošanai;

98. norāda, ka valstu pārvaldes iestādes saskaras ar lielām problēmām saistībā ar visa ANM finansējuma izmantošanu šādā īsā laikposmā; mudina Komisiju aktīvi atbalstīt dalībvalstis šo līdzekļu apguvē, lai ANM līdzekļi tiktu sekmīgi izmaksāti visā Savienībā;

99. joprojām ir apņēmies un plāno pilnvērtīgi izmantot ANM regulas piedāvātās iespējas, lai novērtētu, pārbaudītu un veicinātu ANM īstenošanu, cita starpā ar pasākumiem un darbībām vietējā, reģionālā un valsts līmenī;

100. atzinīgi vērtē ES Ombuda iniciatīvu izstrādāt labas prakses principus, lai nodrošinātu pārvaldības pārredzamību atveseļošanai paredzēto līdzekļu izmantošanā;

101. norāda, ka dalībvalstu VANP ir ziņots par to komunikācijas stratēģijām; tomēr pauž nožēlu par to, ka bez skaidri noteikta standarta šādas komunikācijas kampaņas būs ļoti atšķirīgas, tādējādi ierobežojot ANM un ES finansējuma redzamību kopumā; atzinīgi vērtē to, ka lielākā daļa dalībvalstu ir ievērojušas Komisijas ieteikumus, izveidojot īpašas tīmekļa vietnes, kurās tiek izvietota ar ANM saistīta informācija, taču pauž nožēlu par to, ka tajās publiski pieejamā informācija būtiski atšķiras;

102. aicina labāk saskaņot iedzīvotājiem pieejamo informāciju par ANM īstenošanu valstī un ar to saistītajām valsts komunikācijas stratēģijām, lai veicinātu pārredzamību un pārskatatbildību, tādējādi pastiprinot līdzdalību īstenošanā; aicina Komisiju ieteikt saskaņotu pieeju un standartu informācijas atspoguļošanai par ANM īstenošanu valsts un reģionālā līmenī, un prasa dalībvalstīm ievērot šo standartu vai pamatot atkāpes no tā;

ANM līdz šim sniegtā pieredze

103. atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir, lai dalībvalstis sekmīgi īstenotu ANM un tādējādi nodrošinātu ilgtermiņa ietekmi uz ES ekonomiku un sabiedrību; uzsver, ka ES ekonomikas pārvaldības satvara pārskatīšana būs iespēja gūt pieredzi gan no ANM sekmēm, gan nepilnībām; mudina Komisiju izpētīt un iesniegt dažādus scenārijus attiecībā uz to, kā ANM izveidē un īstenošanā gūtā pieredze varētu kalpot par pamatu ES makroekonomikas pārvaldības sistēmas pārskatīšanai, jo īpaši attiecībā uz lielākas pārredzamības, demokrātijas, līdzdalības, koordinācijas un uzraudzības panākšanu;

104. uzsver, ka ANM ir pierādījis, cik svarīga ir Eiropas Parlamenta un Padomes cieša iesaistīšanās, nosakot ES kopējās prioritātes, reaģējot uz jaunajām problēmām un izstrādājot politiskās pamatnostādnes un pārvaldības mehānismus, kā arī pārbaudot īstenošanu, lai panāktu spēcīgu Eiropas līdzdalību; atkārtoti apliecina, ka Parlamentam un Padomei vajadzētu būt vienlīdzīgās pozīcijās, pārbaudot mehānisma īstenošanu, un aicina Komisiju nodrošināt, ka turpmākajās ES iniciatīvās tiktu nodrošināta vienlīdzīga attieksme pret abām iestādēm; uzsver, ka deleģētajiem aktiem ir būtiska nozīme procesa demokrātiskās pārskatatbildības un leģitimitātes uzlabošanā;

105. atzinīgi norāda, ka ES atbalstam, kas reformu un ieguldījumu jomā tika sniegts paketes veidā kopā ar stimuliem, bija būtiska nozīme, lai stiprinātu valstu atbildību par ANM un Eiropas pusgadu, pamatojoties uz kopējām ES prioritātēm; turklāt uzsver, ka jēgpilns sociālais un teritoriālais dialogs ar vietējo un reģionālo iestāžu, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju augsta līmeņa iesaistīšanos saskaņā ar valstu tiesisko regulējumu ir būtisks valsts līdzdalības, sekmīgas īstenošanas un demokrātiskas pārskatatbildības nodrošināšanai un ka šie principi būtu jāstiprina un rūpīgāk jāpiemēro, un ka tie varētu kalpot par pamatu turpmākām iniciatīvām un mehānismiem ES un tās dalībvalstīs;

106. atzīst — pamatojoties uz NGEU galvenā komponenta ANM labo piemēru —, ka kopējai, mūsdienīgai un efektīvai ES reakcijai, ko var ātri mobilizēt, lai pārvarētu krīzes un jaunus izaicinājumus, ir liela pievienotā vērtība;

107. aicina Komisiju pilnībā ņemt vērā Parlamenta viedokli gaidāmajā pārskata ziņojumā par ANM īstenošanu, kuru Komisija iesniegs Parlamentam un Padomei līdz 2022. gada 31. jūlijam; aicina Komisiju ņemt vērā arī visu attiecīgo ieinteresēto personu ieguldījumu minētajā ziņojumā;

o

o o

108. uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Revīzijas palātai, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

(1) OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.

(2) OV L 433 I, 22.12.2020., 1. lpp.

(3) OV C 15, 12.1.2022., 184. lpp.

(4) OV C 67, 8.2.2022., 90. lpp.

(5) Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0121.

(6) Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0219.

(7) Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0240.

(8) OV L 429, 1.12.2021., 83. lpp.

(9) OV L 429, 1.12.2021., 79. lpp.

(10) OV C 155, 30.4.2021., 45. lpp.

(11) OV C 97, 28.2.2022., 21. lpp.

(12) Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0074.

(13) Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0204.

(14) https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/

(15) https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/research/advanced-search?textualSearch=RRF&startDate=01%2F07%2F2019&endDate=&firstCameToPage=false

(16) Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departaments, COVID-19 and its economic impact on women and women’s poverty – Insights from 5 European Countries (Covid-19 un tā ekonomiskā ietekme uz sievietēm un sieviešu nabadzību — piecu Eiropas valstu atziņas), 2021. gada maijs. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/693183/IPOL_STU(2021)693183_EN.pdf

(17) Eurochild, Growing up in lockdown: Europe’s children in the age of COVID-19, 2020. gada 17. novembris. https://www.eurochild.org/resource/growing-up-in-lockdown-europes-children-in-the-age-of-covid-19/

(18) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).

(19) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).