Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam - Pārskats par vides politiku 2005. gadā {SEC(2006) 218} /* COM/2006/0070 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 16.2.2006 COM(2006) 70 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Pārskats par vides politiku 2005. gadā{SEC(2006) 218} IEVADS Vides politikai 2005. gads bija spēku pārbaudes gads. Kopumā to raksturoja trīs lieli notikumu bloki. - Tika veikti nozīmīgi pasākumi cīņai pret klimata pārmaiņām. Stājās spēkā Kioto protokols, un Eiropas Savienībā sāka darboties pasaulē lielākā CO2 emisiju tirdzniecības sistēma. Monreālas Klimata pārmaiņu konference pavēra ceļu rīcībai, kas pasaules mērogā veicama laika posmā pēc 2012. gada, arī attiecībā uz to valstu iesaistes iespējām, kuras patlaban nav uzņēmušās nekādas saistības saskaņā ar Kioto protokolu. - Komisijai līdz 2006. gada janvārim pieņemot piecas tematiskās stratēģijas, tika likti pamati komplicētākam vides politikas līmenim. Šajās stratēģijās turpmākajām divām desmitgadēm noteikts darbības virziens šādās jomās: gaisa piesārņojums, jūras vide, pilsētvide, resursu izmantojums un atkritumu apsaimniekošana. Ar labiem panākumiem norisinājās darbs pie vēl divām tematiskajām stratēģijām, par augsnes aizsardzību un par pesticīdiem; tās plānots pieņemt 2006. gada sākumā. Turklāt Padomē un Parlamentā ievērojami uz priekšu pavirzījies darbs pie sistēmas ķīmisko vielu reģistrēšanai, novērtēšanai un apstiprināšanai ( REACH ), kuru paredzēts pieņemt 2006. gadā. - Pārskatā[1] par ES Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju tika ieskicēta jauna struktūra, ar kuras palīdzību risināt problēmas, ko rada ekonomisko, sociālo un vides procesu ilgtermiņa tendences un to sinerģija. Izaugsmei un nodarbinātībai veltītās Lisabonas stratēģijas atjaunošana un dalībvalstu reformu programmu izstrāde apliecināja vides apsvērumu nozīmi izaugsmes, konkurētspējas un nodarbinātības jomā[2]. Tas viss norisinājās apstākļos, ko raksturoja pastiprināts dabas resursu lietojums pasaulē, pieaugošās naftas cenas un klimata katastrofas Eiropā, uzskatāmi parādot, cik liela ir mūsu ekonomikas un sabiedrības atkarība no vides. Šajā pārskatā aprakstīti ES vides politikas jautājumi, kas 2005. gadā ir bijuši vissvarīgākie. Pārskata pirmajā nodaļā vides politika apskatīta kā izaugsmei un nodarbinātībai veltītās Lisabonas stratēģijas daļa. Otrajā nodaļā īsumā raksturotas gada gaitā notikušās galvenās politiskās izmaiņas katrā no četrām prioritārajām jomām, kas noteiktas Sestajā Vides rīcības programmā, minēti jaunākie atzinumi un ieskicēti 2006. gadā veicamās rīcības aspekti[3]. 1. VIDES POLITIKA UN IZAUGSMES UN NODARBINĀTĪBAS STRATĒĢIJA: EKOJAUNINĀJUMI UN LABĀKS TIESISKAIS REGULĒJUMS Būtiskākie elementi Vides politika — daļa no Lisabonas partnerības izaugsmei un nodarbinātībai Eiropas Vides aģentūras[4] sagatavotais ziņojums „ Eiropas vides stāvoklis un perspektīvas 2005. gadam ” ļauj secināt, ka ES vides politikai ir pozitīva ietekme dažās jomās, no vides aizsardzības līdz gaisa kvalitātei. Ziņojumā turklāt uzskatāmi parādīts, ka cēloņi vides problēmām, ar kurām patlaban saskaras ES, meklējami nepietiekamā ražošanas un patēriņa modeļa ilgtspējībā, un tas vēl aizvien ir galvenais šķērslis turpmākiem uzlabojumiem. Papildus norādīts, ka piesārņojuma novēršana izmaksā lētāk nekā piesārņotās vides attīrīšana, un apliecināts, ka vides aizsardzība var iet roku rokā ar ekonomisko izaugsmi. Kad Eiropadome martā atbalstīja Komisijas iesniegto priekšlikumu par atjaunoto izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, valsts un valdības vadītāji skaidri norādīja, ka šī stratēģija jāskata plašākā, ilgtspējīgas attīstības, kontekstā un ka tajā jāizmanto ekonomiskās, vides un sociālās dimensijas sinerģija. Šie norādījumi izpaudās kā 24 integrētu pamatnostādņu pieņemšana, tā dodot vajadzīgo ievirzi, lai Komisijai un dalībvalstīm palīdzētu precīzāk izstrādāt reformu programmas, un kā mērķi izvirzot ekojauninājumu veicināšanu[5] un labāku tiesisko regulējumu vides jomā. Ekojauninājumu ieviešanas veicināšana Ekojauninājumi un videi nekaitīgas tehnoloģijas var stimulēt ekonomisko izaugsmi un atvieglot nodarbinātības mērķu sasniegšanu[6]. ES ekorūpniecība veido aptuveni trešo daļu no pasaules ekorūpniecības, un tajā ir nodarbināti vairāk nekā 2 miljoni cilvēku, bet ES tirdzniecības pārpalikums ir vairāk nekā 600 miljoni EUR. Kopš deviņdesmito gadu vidus šīs nozares pieaugums ir 5 % gadā. Šīs iespējas ir atzītas dalībvalstu izstrādātajās valsts reformu programmās. Galvenā uzmanība tajās pievērsta pētniecībai un attīstībai, energoefektivitātes veicināšanai, kā arī „zaļā” publiskā iepirkuma prasību ieviešanai un tādu ekonomisku līdzekļu izmantošanai kā nodokļi. Ekojauninājumu ieviešanu Kopienas līmenī veicināja šādas darbības. - Kopienas Vides tehnoloģiju rīcības plāna ( ETAP ) īstenošanu paātrināja ETAP ceļvežu izstrāde dalībvalstīs. - Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammā (2007–2013)[7] piekto daļu no ierosinātā budžeta iezīmēja ekojauninājumu atbalstam. Ierosinātajā Pētniecības un tehnoloģiju attīstības septītajā pamatprogrammā, tāpat kā jaunajās kohēzijas politikas pamatnostādnēs 2007.–20013. gadam, ekojauninājumiem ir pievērsta īpaša uzmanība. Labāka tiesiskā regulējuma nozīme un izmantojums politikā Labāku tiesisko regulējumu Komisija 2005. gadā iekļāva darba kārtības augšgalā, jo šādi iespējams nodrošināt politisko mērķu sasniegšanu ar minimālām izmaksām. ES vides aizsardzības politika bija viena no pirmajām politikas jomām, kurās ieviesa labāku tiesisko regulējumu jaunas politikas veidošanai un īstenotās politikas efektivitātes uzlabošanai. Jaunas politikas izstrādes uzlabošana Tieši vides politikas izstrādē pirmoreiz izmantoja vairākus jēdzienus, kuri patlaban ir kļuvuši par parastiem labāka tiesiskā regulējuma elementiem (ietekmes novērtējums, izvērsta apspriešanās ar ieinteresētajām aprindām, integrēta pieeja politiskiem jautājumiem). Turpinājumā 2005. gadā publicēja 4 tematiskās stratēģijas , kurās, pamatojoties uz padziļinātas analīzes rezultātiem, izvirzīti politiskie mērķi īsam un vidēji ilgam laika posmam. Gaisa piesārņojuma tematiskā stratēģija , piemēram, ir 5 gadus ilgas analīzes rezultāts. Tās pamatā ir ietekmes novērtējums, ko veica vadošie nozares eksperti, 100 sanāksmes ar ieinteresēto pušu piedalīšanos un sabiedriskā apspriešana, kuras gaitā tika saņemtas 11 000 atbildes. Lai novērtētu dažādu iespējamo politisko risinājumu ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī ietekmi uz vidi, tika izstrādāta ar salīdzinošiem pētījumiem pamatota, moderna modelēšanas sistēma. Ar tās palīdzību pētīja, kā gaisa piesārņojums ietekmē citas jomas, piemēram, cilvēka veselību, augsnes paskābināšanos, ūdens eitrofikāciju, un to, kā turpmāk jārīkojas, lai samazinātu oglekļa savienojumu emisiju. Kā tematiskajās stratēģijās, tā citos vides politikas dokumentos tika izmantota sīka ietekmes analīze , lai izraudzītos labāko politisko instrumentu, un izvērtētas tirgus apstākļu piedāvātās alternatīvas pretstatā tiešam regulējumam . Tika analizēta administratīvā slodze un ietekme uz konkurētspēju, ļaujot saskatīt sinerģijas iespējas. Piemēram, pētījumos, kas veikti Atkritumu apsaimniekošanas tematiskās stratēģijas izstrādes gaitā, norādīts, ka, izmantojot labāko praksi atkritumu daudzuma samazināšanai, ražotāji ik gadu varētu ietaupīt 2,9–4,2 miljardus EUR[8]. Tas, cik veiksmīgi būs uzlabojumi politikā un cik efektīva būs to ieviešana, ir daudzējādi atkarīgs no datu vākšanas kvalitātes. Lai palielinātu datu pieejamību, uzlabotu to kvalitāti un pielietojamību un lai samazinātu administratīvās izmaksas un datu dublēšanos, Komisija un EEZ atbalsta kopīgas informācijas sistēmas ieviešanu. Vienkāršošana Izvirzīto mērķu sasniegšana ar mazākām izmaksām ir tas, kādēļ vajag racionalizēt (vienkāršot) spēkā esošos tiesību aktus . Komisijā patlaban īsteno programmu, kura daļēji tika izmantota tematiskajās stratēģijās: saskaņā ar Gaisa piesārņojuma tematisko stratēģiju tiks apvienoti pieci tiesību akti par gaisa kvalitāti, tā iegūstot kodolīgāku dokumentu, kurā ir saskaņotas terminu definīcijas un pārskatīta ziņošanas kārtība. Saskaņā ar Atkritumu apsaimniekošanas tematisko stratēģiju paredzēta Atkritumu pamatdirektīvas pārskatīšana, Atkritumeļļu direktīvas atcelšana un citi vienkāršošanas pasākumi. Efektivitāte un labāka īstenošana Komisija 2005. gadā pastiprināti centās atvieglot dalībvalstīm Kopienas vides tiesību aktu īstenošanu un padarīt to efektīvāku, rosinot labākās pieredzes apmaiņu. Racionalizējot veidu, kādā reaģēt uz pārkāpumiem, Komisija ierosināja „horizontālās lietas” (vairāki pārkāpumi kopā) pret konkrētām valstīm, lai šādi risinātu strukturālas problēmas, kas kavē tiesību aktu īstenošanu. Labāka tiesību aktu īstenošana turklāt dos labākus vides aizsardzības rezultātus ar zemākām izmaksām. Perspektīvas 2006. gadam - Komisija aizvien lielāku uzmanību veltīs tiesību aktu īstenošanas uzlabošanai un to izpildei ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm. Komisija plāno iesniegt apstiprināšanai MVU atbilstības nodrošināšanas atbalsta programmu , lai palīdzētu MVU pārvarēt ar tiesību aktu īstenošanu saistītās grūtības. - Komisija ir paredzējusi iesniegt dokumentu, kurā būs iztirzātas iespējas un paņēmieni, kā pilnveidot ekonomisko instrumentu izmantojumu ES vides politikā. - Komisija plāno turpmākajos trijos gados vienkāršot arī citas jomas reglamentējošus tiesību aktus[9]. Vienkāršošana ir galvenais iemesls arī politikas pārskatīšanai plašākā nozīmē, piemēram, 2005. gadā sākās rūpniecisko emisiju politikas pārskatīšana. 2. SASNIEGUMI, TENDENCES UN PERSPEKTĪVAS PRIORITĀRAJĀS JOMĀS, KAS NOTEIKTAS SESTAJĀ VIDES RĪCĪBAS PROGRAMMĀ 2.1. Klimata pārmaiņas Būtiskākie elementi 2005. gads bija lielu notikumu piepildīts gads — tajā sākās emisiju tirdzniecība, stājās spēkā Kioto protokols un aizsākās Eiropas Klimata pārmaiņu programmas (EKPP) otrais posms. Gada augstākais punkts bija Monreālas konference, kas deva jaunu impulsu darbībai pasaules mērogā. Darbību uzsāka ES Emisiju tirdzniecības sistēma (ETS), kas ir lielākā šāda sistēma pasaulē. Nosakot cenu oglekļa savienojumu emisijām, tā rosinās 11 500 rūpnieciskos emitentus mainīt ar ieguldījumiem saistītos lēmumus par labu vides aizsardzībai un pavērs lielas izmaksas neprasošu ceļu emisiju samazināšanai. Tā kā Padome ir apliecinājusi, ka globālajam temperatūras pieaugumam nevajadzētu pārsniegt 2°C salīdzinājumā ar temperatūru pirms rūpniecības laikmeta, un tas nozīmē lielāku emisijas samazinājumu rūpnieciski attīstītajās valstīs, EKPP otrajā posmā sāks noteikt politiku mājsaimniecībām, rūpniecībai, tirdzniecības un transporta nozarei, kā arī pielāgošanās politiku. Turpinot šo pieeju, Komisija ieteica ES ETS iekļaut arī aviācijas radītās emisijas[10]. Jau iepriekš gada gaitā Komisija paziņojumā „ Stratēģija cīņai ar klimata pārmaiņām pasaulē ”[11] uzdeva toni starptautiskajām debatēm par rīcību laika posmā pēc 2012. gada, un attiecīgās prioritātes ir plašākas to rūpnieciski attīstīto un jaunattīstības valstu līdzdalības nodrošināšana, kuras nav uzņēmušās saistības saskaņā ar Kioto protokolu (tostarp lielākā skaitā politikas jomu), tādu tehnoloģiju izstrādes un izmantojuma strauja palielināšana, kurās oglekļa savienojumu emisija ir neliela, elastīgu tirgus mehānismu izmantošana, ka arī pielāgošanās politika. Apvienoto Nāciju Organizācijas Klimata pārmaiņu konference Monreālā deva jaunu impulsu klimata pārmaiņu jautājumu risināšanai pasaules mērogā. Tās noslēgumā pieņēma vairāk nekā 40 lēmumus klimata pārmaiņu apkarošanas centienu atbalstam, un šo lēmumu vidū īpaši jāmin - Kioto protokola rokasgrāmatas (Marrākešas vienošanās) un atbilstības režīma pieņemšana, tā paredzot noteikumus un procedūras, kas vajadzīgas pienācīgai Kioto protokola darbībai, - Kopīgās izpildes mehānisma iedarbināšana un Tīras attīstības mehānisma (TAM) nostiprināšana un finansējums TAM institūcijām. Tas ļaus ES uzņēmējsabiedrībām ieguldīt līdzekļus videi nekaitīgu tehnoloģiju ieviešanā jaunattīstības valstīs apmaiņā pret emisiju kredītiem un signalizēs par to, vai šādi ieguldījumi atmaksājas, - piecu gadu darba programmas pieņemšana, lai pielāgotos nenovēršamajai klimata pārmaiņu ietekmei, - nolīgumi ar valstīm, kas nav parakstījušas Kioto protokolu, lai pārrunātu ilgstošas darbības. Komisija turklāt publicēja Biomasas rīcības plānu, lai paātrinātu bioenerģijas ieguves apjomu palielināšanos, samazinātu emisijas un sekmētu ekonomikas attīstību lauku apvidos. Jaunie atzinumi Turpinot aizsāktos pasākumus un izmantojot Kioto mehānismus, ES izpildīs tai izvirzīto Kioto mērķi un panāks, ka līdz 2010. gadam emisijas būs par 9,4% mazākas nekā bāzes gadā[12]. ES-25 siltumnīcefekta gāzu emisija laika posmā no 2002. līdz 2003. gadam pieauga par 1,5 %, jo pēdējā laikā palielinājās sadedzināto ogļu daudzums un emisijas mājsaimniecībās un pakalpojumu nozarē. Visjaunākie dati par ES-15 emisiju liecina, ka samazinājums, kas panākts kopš 1990. gada, ir tikai 1,7 %[13]. - 2005. gads pasaulē šķiet esam bijis vissiltākais gads visā novērojumu veikšanas vēsturē[14], un tāpēc sauszemes ekosistēmas Eiropā ir kļuvušas par CO2 neto emitētājām[15]. - Temperatūras izmaiņas un krasa laikapstākļu un zemes izmantojuma maiņa izraisa siltumnīcefekta gāzu izdalīšanos no augsnes. Iepriekšējos 25 gados oglekļa daudzums augsnes virskārtā dažviet Apvienotajā Karalistē ir samazinājies par 15 %, un uzskata, ka vairums no šā daudzuma ir izdalījies kā CO2; tas padarītu nebijušu visu cilvēka izraisīto oglekļa emisiju samazinājumu, kas panākts kopš 1990. gada[16]. - Daļiņveida piesārņojuma izraisītā atmosfēras atdzišana ir nomaskējusi siltumnīcefekta gāzu sildošās iedarbības patieso apmēru, taču, gaisa kvalitātei uzlabojoties, tas pamazām atklāsies[17]. - Zaļajā grāmatā par energoefektivitāti[18] enerģijas ietaupījums līdz 2020. gadam noteikts 20 % apmērā, un tas samazina ES patērētās enerģijas paredzamās izmaksas par 60 miljardiem EUR gadā un mazina siltumnīcefekta gāzu emisiju un atkarību no energoievedumiem. - No 2000. līdz 2004. gadam riska kapitālieguldījumi videi nekaitīgās tehnoloģijās pieauga par 150 %. Atjaunojamās enerģijas tirgus vērtība līdz 2020. gadam varētu sasniegt 1,4 triljonus EUR[19]. Perspektīvas 2006. gadam - ES aktīvi piedalīsies pēcmonreālas dialogā par rīcību ilgtermiņā, un tas ietver tādas jaunas darba grupas izveidi, kuras rūpju lokā būs rūpnieciski attīstīto valstu saistības pēc 2012. gada un Kioto protokola noteikumu pārskatīšana. - Kā paredzēts 2003. gada direktīvā, līdz jūnija vidum tiks pārskatīta ES ETS. Līdz ar tiesību akta projektu par aviāciju[20] tiks apsvērta jaunu nozaru un jaunu siltumnīcefekta gāzu iekļaušana ETS. - Starptautiskā līmenī ES turpinās centienus virzīt uz priekšu Kioto procesu tādā veidā, kas ietver visu galveno emitentu, arī ASV, Ķīnas un Indijas, plašāku iesaistīšanos. - Lai palīdzētu mazināt Eiropas atkarību no ievestajiem energoresursiem, kāpinātu izaugsmi un cīnītos pret klimata pārmaiņām, Komisija iesniegs Energoefektivitātes rīcības plānu. - Komisija publicēs paziņojumus par tīrajām akmeņogļu tehnoloģijām, lai sekmētu tehnoloģijas attīstību, un ES Biodegvielu stratēģiju, ar kuru sniegs ierosinājumus par politiku, kas jāīsteno pēc 2010. gada. - EKPP otrā posma satvarā pieaugs pielāgošanās politikai veltītā uzmanība. 2.2. Bioloģiskā daudzveidība un ekosistēmas Būtiskākie elementi ANO Tūkstošgades ekosistēmu novērtējumā ( MEA ) secināts, ka „lai līdz 2010. gadam visos līmeņos būtiski palēninātu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, būs jāpieliek vēl nebijuši pūliņi”[21]. Ekosistēmas mums sniedz ekoloģiskus pakalpojumus, kas ir vitāli svarīgi dzīves kvalitātei un ekonomikas uzplaukumam. Maijā Eiropadome uzsvēra nepieciešamību pēc integrētas politikas, „ņemot vērā bioloģiskās daudzveidības nozīmību noteiktām ekonomikas nozarēm”. Komisija bioloģiskās daudzveidības aspektus iestrādāja tematiskajās stratēģijās (TS). - Jūras vides TS mērķis ir aizsargāt resursu bāzi, no kuras ir atkarīgas ekonomiskās un sociālās darbības. - Gaisa piesārņojuma TS īstenošana mazinās divus no galvenajiem bioloģisko daudzveidību apdraudošajiem procesiem — paskābināšanos un eitrofikāciju. Ievērojami uz priekšu pavirzījās darbs pie Natura 2000 teritoriju tīkla izveides pabeigšanas. Turpinājās bioloģiskās daudzveidības aizsardzības jautājumu integrēšana kopējā lauksaimniecības politikā, izstrādājot Kopienas stratēģiskās vadlīnijas lauku attīstībai[22] un pieņemot Lauku attīstības regulu[23], kurā paredzētas finansējuma iespējas rentablām lauksaimniecības un mežsaimniecības darbībām. Starptautiskā mērogā ES pastiprināja bioloģiskās daudzveidības jautājumu atspoguļojumu savās palīdzības programmās, un veiksmīgi ritēja arī daudzpusējā sadarbība Bioloģiskās daudzveidības konvencijas ( CBD ) satvarā. Jaunie atzinumi [24] - Joprojām ir apdraudētas daudzas Eiropas sugas — piem., 42 % savvaļas zīdītāju, 15 % putnu un 52 % saldūdens zivju[25]. - Ignorējot saikni starp bioloģisko daudzveidību un ekonomisko attīstību, tiks apdraudēta Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana. - Lielais vairums ekosistēmu pakalpojumu, piemēram, jūras zveja, koksnes ražošana un ūdens pašattīrīšanās, pēdējos 15 gados ir pasliktinājušies. Perspektīvas 2006. gadam - Komisija iesniegs Augsnes aizsardzības tematisko stratēģiju. - Paziņojumā par bioloģisko daudzveidību tiks noteiktas galvenās risināmās problēmas un prioritātes laika posmā līdz 2010. gadam un turpmāk, un tas ietvers to ieguvumu optimizēšanu, kurus no bioloģiskās daudzveidības gūst, īstenojot šābrīža politiku. - Tiks pabeigta Natura 2000 teritoriju tīkla izveide ES-25 mērogā, un Natura 2000 sistēmu attiecinās arī uz jūras vidi. - Martā paredzētās CBD dalībvalstu 8. konferences darba kārtībā izskatīs jautājumu par globālu aizsargājamo jūras teritoriju tīklu, par sarunu turpināšanu starptautiska piekļuves un ieguvumu dalīšanas režīma izveidei un par tiesību aktu labāku īstenošanu. - Saskaņā ar Eiropas Rīcības plānu par ekoloģiski tīru pārtiku un bioloģisko lauksaimniecību[26] Komisija sāks ES mēroga reklāmas kampaņu, lai palielinātu informētību par ekoloģiski tīras pārtikas priekšrocībām. 2.3. Vide un veselība Būtiskākie elementi Vides piesārņojums Eiropai rada lielas izmaksas, kas vairumā gadījumu ir saistītas ar piesārņojuma ietekmi uz veselību. Ierosinātais jaunais ķīmisko vielu tiesiskais regulējums ( REACH ) dos būtisku labumu videi un veselībai, vienlaikus nodrošinot ES ražotāju konkurētspēju. Ar to aizstās 40 spēkā esošus tiesību aktus un radīs vienotu sistēmu visām ķīmiskajām vielām. Darbs pie REACH ir ievērojami pavirzījies uz priekšu: priekšlikumu pirmajā lasījumā pieņēma Eiropas Parlaments, un Padomē tika panākta politiska vienošanās. Divās stratēģijās — par gaisa piesārņojumu un par dzīvsudrabu — noteica pārējās ar vidi un veselību saistītās izmaksas un paredzēja pasākumus šo izmaksu samazināšanai. Šīs stratēģijas turpina ar Eiropas Vides un veselības rīcības plānu saistīto darbu. Gaisa piesārņojuma TS[27] atzīts, ka, neveicot nekādus politiskus pasākumus, gaisa piesārņojuma radīto veselības traucējumu izmaksas līdz 2020. gadam sasniegs 189–609 miljardus EUR gadā. Īstenojot Komisijas priekšlikumu, būs iespējams līdz 2020. gadam samazināt šīs izmaksas par 42–135 miljardiem EUR gadā, tādā veidā novēršot par 60 000 vairāk pāragras nāves gadījumu, nekā tas izdodas ar patlaban veiktajiem pasākumiem. Padome atbalstīja Dzīvsudraba stratēģiju [28], kurā galvenā uzmanība ir pievērsta tam, lai ierobežotu dzīvsudraba noplūdi vidē un lai samazinātu veselībai nodarīto kaitējumu. Šajā stratēģijā ietverts priekšlikums līdz 2011. gadam aizliegt dzīvsudraba eksportu no ES un pasākumi, kas jāveic, lai pārtrauktu dzīvsudraba pārpalikumu atkārtotu laišanu tirgū. Politikas veidošanas jomā Komisijas uzmanības centrā bija tādu integrētu riska novērtējuma metožu izstrāde, ar kurām varētu noteikt vides ietekmi uz veselību un attiecīgi novērtēt, vai un kāda iejaukšanās ir vajadzīga. Ar Vides un veselības rīcības plānu [29] saistītais pētniecības darbs galvenokārt izpaudās kā daudzdisciplināri pētniecības projekti par stresa faktoru (piemēram, metālu) ietekmi uz veselību. Kā pierādījumu tirgus mehānismu piemērotībai Eiropas Parlaments otrajā lasījumā pieņēma pārskatītu direktīvu par maksas autoceļiem, kurā paredzēts maksu par autoceļa lietošanu diferencēt atkarībā no emisiju daudzuma, ko rada konkrētais smagais transportlīdzeklis, un no laika faktora. Lai pakāpeniski samazinātu dzelzceļa transporta radīto troksni, attiecīgā lēmumā pirmo reizi noteica trokšņa ierobežojumus dzelzceļa ritošajam sastāvam. Jaunie atzinumi - Gaisa piesārņojums eiropiešu vidējo paredzamo dzīves ilgumu patlaban samazina par 9 līdz 24 mēnešiem. Neveicot nekādus politiskus pasākumus, līdz 2020. gadam aptuveni 1 miljons km2 saldūdens, meža, augsnes un citu biotopu būs skābā lietus un eitrofikācijas bojāti. - Iepriekšējā desmitgadē ES-15 valstīs ievērojami palielinājās toksisko ķīmisko vielu ražošana, turklāt šo vielu bīstamībai ir tendence pieaugt. Perspektīvas 2006. gadam - Paredzama REACH priekšlikuma skatīšana otrajā lasījumā un tā pieņemšana galīgajā variantā; priekšlikums varētu stāties spēkā 2007. gadā. - Komisija ierosinās tiesību aktus, kas vajadzīgi, lai pārskatītu direktīvu par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju, turpinātu Gaisa piesārņojuma TS īstenošanu un izvirzītu mērķus attiecībā uz četrām galvenajām piesārņojošajām vielām. - Ar Pilsētvides TS palīdzību tieksies mazināt kaitīgo ietekmi uz veselību, jo īpaši koordinējot dažādos pilsētpolitikas virzienus un popularizējot un pārņemot veiksmīgāko pilsētu pārvaldības praksi. - Tiks izstrādāts Vides un veselības informācijas sistēmas ieviešanas plāns. Tiks pabeigta Cilvēka biomonitoringa protokola izstrāde un testēšana, tā gūstot labāku izpratni par vielu iedarbību un nodrošinot precīzāku politisko reakciju. - Komisija ierosinās tematisku stratēģiju par pesticīdu ilgtspējīgu izmantojumu, lai mazinātu riskus cilvēka veselībai un videi, vienlaikus nodrošinot pienācīgu aizsardzību kultūraugiem. - Komisija iesniegs tiesību aktu projektus, kas vajadzīgi, lai turpinātu Dzīvsudraba stratēģijas īstenošanu. 2.4. Resursu izmantojums Būtiskākie elementi ES ekonomikā resursu patēriņš ir relatīvi augsts: materiālu izmantojuma intensitāte ir divreiz augstāka nekā Japānā. Tas rada atkarību no vairāku veidu resursu ievedumiem un izraisa vides problēmas ārpus ES. Šo jautājumu risināšana palīdzēs sasniegt Lisabonas mērķus un pildīt ES pienākumus un apņemšanās pasaules mērogā. Tematiskajā stratēģijā par dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu noteikts satvars vidēji ilgam laika posmam, kurā jākonkretizē pasākumi, kas vajadzīgi, lai samazinātu videi kaitējošo ietekmi, ko rada resursu izmantošana. Tas turklāt ļaus ES uzņēmumiem uzlabot produktivitāti un palielināt konkurētspēju, vienlaikus nepārsniedzot pārmērīga atjaunojamo resursu izmantojuma slieksni. Tematiskā stratēģija par atkritumu rašanās novēršanu un atkritumu pārstrādi izstrādāta, lai veicinātu „otrreizējas pārstrādes sabiedrības” veidošanos Eiropā un lai meklētu veidus, kādos novērst atkritumu rašanos un izmantot tos kā resursus. Saglabājot atkritumu apsaimniekošanas iespēju hierarhiju, tajā ierosināts pārskatīt Atkritumu pamatdirektīvu, lai sāktu resursus skatīt to „dzīves cikla” kontekstā un noteiktu dalībvalstīm pienākumu izstrādāt atkritumu rašanās novēršanas programmas. Otrreizējās pārstrādes standartu noteikšana uzlabos pieaugoša (patlaban 95 miljardus EUR vērta) iekšējā tirgus darbību. Attiecībā uz pieprasījumu — ES aktīvi popularizē „zaļo” publisko iepirkumu . Valsts iestādēm paredzētajā rokasgrāmatā, kas publicēta visās oficiālajās ES valodās, apkopoti praktiski ieteikumi par „zaļo” publisko iepirkumu, arī par jaunu, videi nekaitīgu tehnoloģiju pirkšanu. Komisija ir pieņēmusi direktīvu, kurā prasīts nodrošināt, lai ik gadu ceturtā daļa no valsts iestāžu iepirktajiem smagajiem transportlīdzekļiem būtu videi mazāk kaitējoši transportlīdzekļi[30]. Rudenī darbību sāka Eiropas platforma dzīves cikla novērtējumam ( LCA ), un tās mērķis ir sniegt atbalstu uzņēmējdarbībai un politikas veidošanai Eiropā. Starptautiskā mērogā — jaunajā ES attīstības politikā kā sadarbības joma ir iekļauta vide un dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, un šīs politikas īstenošana prasa sistemātisku stratēģiskā vides novērtējuma izmantošanu[31]. Kopienas starptautiskā rīcība, kas vērsta uz Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, ir noteikta paziņojumā par politikas saskaņotību[32]. Jaunie atzinumi - ES ir ievērojami pieaugusi materiālu un enerģijas izmantojuma efektivitāte, tomēr vēl aizvien ir iespējami turpmāki ievērojami uzlabojumi 10 jaunajās dalībvalstīs, un tos var panākt, veicot, piemēram, tehnoloģijas nodošanu[33]. - Derīgo izrakteņu ieguve Eiropā ir samazinājusies, toties palielinājies dažu resursu ievešanas apjoms, tā palielinot nelabvēlīgo ietekmi uz vidi citos pasaules reģionos[34]. - To teritoriju platība, kurās izpaužas Eiropas ekoloģiskā ietekme, ir vairāk nekā divas reizes lielāka par pašu Eiropu. Viena eiropieša vajadzību nodrošināšanai patlaban nepieciešami 4,9 „vidējie” hektāri, taču pieejami ir tikai 1,8. ES-25 mērogā ekoloģiskās ietekmes zona kopš 1990. gada ir palielinājusies par 3 % gadā[35]. - Septiņās dalībvalstīs — Austrijā, Dānijā, Somijā, Vācijā, Nīderlandē, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē — plaši izmanto „zaļā” publiskā iepirkuma procedūru. Perspektīvas 2006. gadam - Komisija izstrādās rīcības plānu ilgtspējīgas ražošanas un patēriņa veicināšanai, un tas ietvers pasaules mēroga iniciatīvas saistībā ar tādiem instrumentiem kā resursu un atkritumu politika, integrēto ražojumu politika, vides vadības shēmas un jauninājumu politika. - Lai pēc iespējas palielinātu labvēlīgo ietekmi uz vidi un resursu apstrādājamību, tiks ierosināti grozījumi EMAS un ekomarķējuma regulās. Turpināsies darbs pie to ražojumu noteikšanas, kuriem piemīt vislielākais vides uzlabošanas potenciāls, darba pabeigšanu plānojot 2007. gadā. - Komisija pabeigs darbu pie rokasgrāmatas par to, kā vides jautājumus integrēt starptautiskajā sadarbībā, kas noris attīstības jomā. SECINĀJUMI Šajā gada pārskatā uzskatāmi atklājas ciešās saiknes starp ekonomiku un vidi. Lai pēc iespējas vairāk palielinātu kā labklājību, tā ekonomisko izaugsmi, ir svarīgi izmantot ekonomikas un vides sinerģiju. ES iedzīvotāji to ļoti labi apzinās — viņi uzskata, ka aizsargāt vidi ir tikpat svarīgi kā sekmēt ekonomisko izaugsmi [36] . Tas atspoguļojas rīcībā, kuru veicina ar Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju un saskaņā ar Lisabonas programmu. Komisija vides politikas pasākumus ir izstrādājusi tā, lai stimulētu ekonomisko izaugsmi un palielinātu nodarbinātību, mazinot vajadzību pēc kompromisa un atbalstot risinājumus, kuros vinnētājas ir abas puses. Tā kā vides politika ietver atbildības dalīšanu, arī dalībvalstīm jārīkojas līdzīgā veidā. Plats solis šajā virzienā ir tematisko stratēģiju izstrāde un pieņemšana. Stratēģiju kopuma izstrādes pabeigšana un to īstenošanas uzsākšana būs viena no 2006. gada prioritātēm. Lai sekmīgi risinātu klimata pārmaiņu jautājumus laika posmā pēc 2012. gada, Monreālas sasniegumu turpinājumā būs vajadzīga stingra apņemšanās ne tikai samazināt emisijas, bet arī panākt starptautisku līdzdalību. Lai uzvarētu cīņā ar klimata pārmaiņām, vajadzīga plašāka valstu un nozaru iesaistīšanās, tādu tehnoloģiju izstrāde, kurās oglekļa savienojumu emisija ir neliela, un tirgus mehānismu izmantojuma turpināšana un izvēršana. Bioloģiskās daudzveidības saglabāšana ir viena no vissteidzamāk risināmajām problēmām. Šajā jomā jāuzlabo kā politikas integrētības pakāpe, tā informētība. Tāpēc bioloģiskā daudzveidība būs galvenais temats 2006. gada „Zaļajā nedēļā”, un tās vēstījums — ceļvedis izvirzīto augsto mērķu sasniegšanai. Pilnveidojot politikas īstenošanu, būs iespējams novērst liekās izmaksas, ko sabiedrībai rada bezdarbība vides jomā, kā arī traucējumus iekšējā tirgū, ko Eiropas Savienībā rada atšķirības uzņēmumiem izvirzītajās prasībās. Papildus tam turpināsies tiesību aktu un politikas pielāgošana, lai spētu pēc iespējas efektīvāk atbildēt uz jauniem izaicinājumiem. Izteikti pastiprinātais dabas resursu izmantojums, ko novēroja 2005. gadā, atspoguļo ES ražošanas un patēriņa modeļa nepietiekamo ilgtspējību. Lai gan zināmi panākumi ceļā uz ilgtspējību ir, pārmaiņu gaita nav pietiekami strauja. Dabas resursu izmantojuma pastiprinājums ir globāls, tāpat kā klimata pārmaiņas un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās. Tāpat kā 2005. gadā, arī turpmāk ES jārāda piemērs pašu mājās un jāsniedz atbalsts starptautiskās sadarbības partneriem. Eiropas iedzīvotājiem rūp vides aizsardzības jautājumi, un viņi uzskata, ka šī ir joma, kurā ES pasākumi dod un kurā tiem vajadzētu dot pievienoto vērtību pašā ES, tuvākajās kaimiņvalstīs un pasaulē. Tāpēc, uzskatāmi parādot, ka vides aizsardzība var iet roku rokā ar ekonomisko izaugsmi un sociālo integrāciju, ir iespējams ļoti sekmīgi vairot entuziasmu līdzdalībai šajā Eiropas projektā. [1] KOM(2005) 658 galīgais. [2] Eiropa Komisijas 2006.gada ikgadējais progresa ziņojums par izaugsmi un darba vietām. [3] Dienestu darba dokumentā SEK(2006) xxx iekļauti statistikas dati un īsumā raksturota dalībvalstu valsts reformas programmas daļa, kas attiecas uz vidi. [4] http://reports.eea.eu.int/ [5] Pamatnostādnēs Nr. 11 ietverta arī videi kaitīgus pasākumus atbalstošu subsīdiju reforma un pasākumi cīņai pret klimata pārmaiņām. [6] SEK(2005) 1530. [7] KOM(2005) 121 galīgais. [8] The Benefits of Greener Business: Cambridge Econometrics & AEAT , 4/2003. [9] KOM(2005) 535 galīgais. [10] KOM(2005) 459 galīgais. [11] KOM(2005) 35 galīgais. [12] EVA, 2005. [13] Skatīt arī publikāciju EPICA project, Spahni et. al, Science , 310, 1317, 25/11/2005. [14] NASA. [15] CARBOEUROPE Integrated Project, Ph. Ciais et al, Nature 03972, 23/06/2005. [16] Bellamy et al, 2005 . Nature , 437, 245-248. [17] KPC: Aerosols Climate and Policy EUR 21391 EN [18] KOM(2005) 265 galīgais. [19] www.thecarbontrust.co.uk [20] KOM(2005) 531 galīgais. [21] Ecosystems and Human Well Being , Biodiversity Synthesis. MEA, 2005. [22] KOM(2005) 304 galīgais. [23] OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp. [24] MEA , ja nav norādīts citādi. [25] EVA. [26] KOM(2004) 415 galīgais. [27] KOM(2005) 446 galīgais. [28] KOM(2005) 20 galīgais. [29] KOM(2004) 416 galīgais. [30] KOM(2005) 634 galīgais. [31] KOM(2005) 311 galīgais. [32] KOM(2005) 134 galīgais. [33] Ziņojums par vides stāvokli, EVA, 2005. [34] EVA, 2005. [35] The Global Footprint Network and WWF's Report "Europe 2005: The Ecological Footprint ". [36] Eirobarometrs 215/2004.