LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis CE 45/168

Padomes grozītais Eiropas Savienības 2009. gada vispārējā budžeta projekts (visas iedaļas)

P6_TA(2008)0622

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par Padomes grozīto Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (visas iedaļas) (16257/2008 — C6-0457/2008 — 2008/2026(BUD)) un vēstules ar budžeta grozījumiem: Nr. 1/2009 (SEC(2008)2435 — 13702/2008 — C6-0344/2008), Nr. 2/2009 (SEC(2008)2707 — 16259/2008 — C6-0458/2008), Nr. 3/2009 (SEC(2008)2840 — 16260/2008 — C6-0459/2008) par Eiropas Savienības 2009. gada vispārējā budžeta izpildi

(2010/C 45 E/52)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā EK līguma 272. pantu un Euratom līguma 177. pantu,

— ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmumu 2000/597/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (1),

— ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2),

— ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

— ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome apstiprināja 2008. gada 17. jūlijā (C6-0309/2008),

— ņemot vērā 2008. gada 23. oktobra rezolūciju par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, III iedaļa — Komisija (C6-0309/2008) un Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projekta grozījumu vēstuli Nr. 1/2009 (SEC(2008)2435 — 13702/2008 — C6-0344/2008) (4),

— ņemot vērā 2008. gada 23. oktobra rezolūciju par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu: I iedaļa — Eiropas Parlaments, II iedaļa — Padome, IV iedaļa — Tiesa, V iedaļa — Revīzijas palāta, VI iedaļa — Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII iedaļa — Reģionu komiteja, VIII iedaļa — Eiropas Ombuds, IX iedaļa — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (C6-0309/2008) (5),

— ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projekta grozījumu vēstules Nr. 2/2009 (SEC(2008)2707 — 16259/2008 — C6-0458/2008) un Nr. 3/2009 (SEC(2008)2840 — 16260/2008 — C6-0459/2008),

— ņemot vērā 2008. gada 23. oktobrī pieņemtos grozījumus un ierosinātos labojumus vispārējā budžeta projektā,

— ņemot vērā Padomes labojumus Parlamenta pieņemtajos vispārējā budžeta projekta grozījumos un ierosinātajos labojumos (16257/2008 — C6-0457/2008),

— ņemot vērā 2008. gada 21. novembra budžeta saskaņošanas sanāksmes rezultātus, tostarp šīs rezolūcijas pielikumā iekļautās deklarācijas,

— ņemot vērā Padomes pārskatu par apspriežu rezultātiem saistībā ar Parlamenta pieņemtajiem vispārējā budžeta grozījumiem un ierosinātajiem labojumiem,

— ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un IV pielikumu,

— ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0486/2008),

Galvenie jautājumi: saskaņošanas rezultāts, kopējās summas un grozījumu vēstules

1. atgādina politiskās prioritātes saistībā ar 2009. gada budžetu, kas pirmoreiz noteiktas 2008. gada 24. aprīļa rezolūcijā par Komisijas ikgadējo politikas stratēģiju 2009. gadam (6) un rezolūcijā par budžeta struktūru un prioritātēm 2009. gadam (7) un tālāk izstrādātas 2008. gada 8. jūlija rezolūcijā par 2009. gada budžetu — pirmās pārdomas par 2009. gada provizoriskā budžeta projektu un saskaņošanas pilnvarām, III iedaļa — Komisija (8); uzsver, ka politiskās prioritātes, kas galīgajā variantā noteiktas 2008. gada 23. oktobra rezolūcijā par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, III iedaļa — Komisija, veidoja pamatprincipus 2009. gada budžeta saskaņošanai starp Parlamentu un Padomi;

2. atzinīgi vērtē vispārējo vienošanos par 2009. gada budžetu, kas panākta tradicionālajā budžeta samierināšanās sanāksmē ar Padomi 2008. gada 21. novembrī, it īpaši finansējuma piešķiršanu Pārtikas mehānismam; tomēr pauž dziļas bažas par ekonomikas lejupslīdes iespējamo ietekmi uz ES iedzīvotājiem un tādēļ izsaka nožēlu, ka samierināšanās sanāksmē Komisija nevēlējās sniegt nekādu informāciju par to, kā tās topošais priekšlikums par ekonomikas krīzes risināšanu varētu ietekmēt budžetu;

3. pieņem zināšanai Komisijas 2008. gada 26. novembra paziņojumu Eiropadomei “Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns” (COM(2008)0800 galīgā redakcija) un:

— norāda — ja šo plānu apstiprinās, tas ievērojami ietekmēs 2009. gada budžetu, un prasa Komisijai precīzāk paskaidrot šo ietekmi, sniedzot Eiropas Parlamentam kā vienai no budžeta lēmējiestādēm sīkāku informāciju par priekšlikuma darbības jomu un konkrētus skaitļus saistībā ar tā īstenošanu, it īpaši finanšu plānojumu;

— apņemas novērtēt, kā tas ietekmēs budžetu, un atkārto saskaņošanas sanāksmē apstiprināto Parlamenta un Padomes apņemšanos reaģēt uz pašreizējo ekonomisko krīzi, piešķirot pienācīgus finanšu līdzekļus;

— aicina Komisiju un Eiropas Investīciju banku regulāri sniegt ziņojumus par ekonomiskās krīzes novēršanas pasākumiem;

4. stingri izsaka vēlmi iesaistīties sarunās ar Padomi, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu pārskatīt Daudzgadu finanšu plānu 2007. līdz 2013. gadam EUR 5 miljardu apmērā Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plāna ietvaros; šajā sakarā atzīmē 2008. gada decembra Eiropadomes secinājumus;

5. uzstāj, ka pašreizējo krīzi nedrīkst izmantot kā aizbildinājumu, lai atliktu izdevumu ļoti nepieciešamo pārorientāciju uz videi draudzīgiem ieguldījumiem, bet tā jāizmanto kā papildu stimuls šādas pārorientācijas veicināšanai;

6. šajā sakarā atkārtoti uzsver 2009. gadā plānotās budžeta pārskatīšanas nozīmību un aicina ne tikai izveidot teorētisku priekšstatu par budžetu pēc 2013. gada, bet arī iekļaut vērienīgus priekšlikumus izmaiņām plānojumā, veicot daudzgadu programmu termiņa vidusposma pārskatīšanu, lai reaģētu uz pašreizējo krīzi, ņemot vērā klimata pārmaiņu mestos izaicinājumus;

7. atkārtoti norāda, ka iniciatīvām, kas veicina ilgtspējīgu attīstību, darbavietu skaita palielināšanu un sniedz atbalstu MVU, pētniecībai un jauninājumiem, ir ļoti liela nozīme pašreizējā ekonomiskajā situācijā un tās jāuzskata par galvenajām 2009. gada budžeta prioritātēm; ņemot to vērā, uzskata — atbalsts reģionu kohēzijai jāuzskata par vienu no svarīgākajiem faktoriem ekonomikas izaugsmes veicināšanā visā Eiropas Savienībā; uzskata — ir būtiski, lai politiskā apņemšanās gūt panākumus cīņā pret klimata pārmaiņām un nodrošināt pilsoņiem drošāku Eiropu būtu arī budžeta prioritāte, kam turklāt skaidri jāatspoguļojas ES budžetā; uzsver, ka 2009. gadā un turpmākajos gados ES jāspēj pilnvērtīgi piedalīties pasaules mēroga procesos, it īpaši ņemot vērā nesenās problēmas, piemēram, pārtikas cenu kāpumu;

8. atbalsta 2009. gada PBP grozījumu vēstuli Nr. 1, it īpaši tādēļ, ka tā, šķiet, reālistiskāk nekā PBP atspoguļo vajadzības 4. izdevumu kategorijā; pieņem zināšanai grozījumu vēstuli Nr. 2/2009, ar kuru kā parasti atjaunina summas, uz kurām pamatojas lauksaimniecības izdevumu tāme PBP; pieņem zināšanai grozījumu vēstuli Nr. 3/2009, kuras mērķis ir Padomes budžetā segt izmaksas (EUR 1,06 miljonus) par darba grupu, ko izveidoja 2008. gada 15. un 16. oktobra Eiropadomes sanāksmē;

9. attiecībā uz kopējiem skaitļiem nosaka saistību apropriāciju galīgo apjomu EUR 133 846 miljonu apmērā, kas ir 1,03 % no ES NKI; nosaka maksājumu kopējo summu EUR 116 096 miljonu apmērā, kas ir 0,89 % no ES NKI; norāda, ka tādējādi veidojas līdzekļu rezerve EUR 7 762 miljonu apmērā, kas pieejama, nepārsniedzot daudzgadu finanšu shēmā maksājumiem noteikto maksimālo apjomu 2009. finanšu gadam; uzsver abu budžeta lēmējiestāžu kopīgo apņemšanos nekavējoties nodrošināt papildu maksājumu apropriācijas, it īpaši tad, ja struktūrpolitika budžeta gada laikā tiks īstenota straujāk;

10. var piekrist maksājumu apjomam, kas ir daļa no kopējās paketes un par ko 2008. gada 21. novembra saskaņošanas sanāksmē panākta vienošanās ar Padomi, tomēr atkārtoti pauž aizvien lielākas bažas par maksājumu nelielo apjomu un līdz ar to augošo atšķirību starp saistību un maksājumu summām, kas 2009. gadā būs nepieredzēti liela; norāda — pastāv zināms risks, ka turpmākajos gados budžets var kļūt neizpildāms, ja šāda virzība netiks pārtraukta; atgādina, ka nesamaksāto saistību (reste à liquider (RAL)) kopējais apjoms jau 2007. gadā bija EUR 139 000 miljoni;

11. norāda, ka budžeta grozījuma Nr. 10/2008 provizoriskajā projektā (COM(2008)0693), ko Komisija pieņēma 2008. gada 31. oktobrī, par kopumā EUR 4 891,3 miljoniem ir samazinātas maksājumu apropriācijas budžeta pozīcijās 1.a, 1.b, 2., 3.b un 4. izdevumu kategorijā; norāda, ka vienlaikus Komisija attiecībā uz 2008. gada maksājumiem ir pieprasījusi vispārējo pārvietojumu kopumā EUR 631 miljona apmērā salīdzinājumā ar EUR 426 miljoniem 2007. finanšu gadā, un tas 2008. gadā skar 95 budžeta pozīcijas salīdzinājumā ar 65 budžeta pozīcijām vispārējā pārvietojumā attiecībā uz 2007. gada budžetu; ir pārliecināts, ka šādas ar maksājumiem saistītas darbības 2008. gada budžetā ietekmēs 2009. gada budžetā vajadzīgo maksājumu apjomu;

12. tādēļ uzskata par ļoti svarīgu, lai ar budžeta grozījumu starpniecību uzreiz būtu pieejamas lielākas maksājumu apropriācijas, ja 2009. gada budžetā iekļautās summas izrādītos nepietiekamas, un uzsver saskaņošanas sanāksmē pieņemtajā attiecīgajā kopīgajā deklarācijā pausto visu trīs iestāžu apņemšanos šajā jautājumā;

13. uzsver, cik svarīgi ir efektīvi izpildīt budžetu un samazināt nesamaksātās saistības, ņemot vērā maksājumu pieticīgo kopējo apjomu; aicina Komisiju un dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai noteikti izlietotu līdzekļus DFS 1. b izdevumu kategorijai piederīgajās pozīcijās, jo no šīs apakškategorijas tiek finansētas ne tikai svarīgas politikas jomas un darbības, kuru mērķis ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, bet arī tiek atbalstītas darbavietu skaita palielināšanas iniciatīvas, kas veicina ekonomikas izaugsmi; uzsver, ka ir nepieciešami uzlabojumi un vienkāršošanas pasākumi, lai paātrinātu struktūrfondu un kohēzijas fonda līdzekļu izlietojumu, un aicina Komisiju, ievērojot spēkā esošos tiesību aktus, nekavējoties veikt dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmu atbilstības novērtējumus, lai atvieglotu lielu projektu uzsākšanu; ar dziļām bažām norāda, ka Komisija, pamatojoties uz pierādījumiem, ir uzskatījusi par lietderīgu samazināt Bulgārijai paredzēto finansējumu par EUR 220 miljoniem; aicina Komisiju atbalstīt gan Bulgārijas, gan Rumānijas centienus reformu jomā un ik pēc trim mēnešiem iesniegt Parlamentam ziņojumu par problēmām vai pārkāpumiem saistībā ar ES līdzekļu izlietojumu;

14. uzstāj, ka Komisijai jāveic atbilstīgi politiski un administratīvi pasākumi, lai nodrošinātu konkrētu turpmāko darbu saistībā ar 2008. gada 21. novembra saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju par kohēzijas politikas īstenošanu; apņemas līdz 2009. gada marta beigām izvērtēt, vai panāktais progress ir pietiekams;

15. atzinīgi vērtē samierināšanās sanāksmē panākto vienošanos par finansējuma — EUR 1 miljards trīs gadu periodā — piešķiršanu Pārtikas mehānismam; norāda, ka EUR 420 miljonus no šīs summas finansēs ar jauniem līdzekļiem no elastības fonda, bet EUR 340 miljoni tiks ņemti no ārkārtas palīdzībai paredzētās rezerves, un to daļēji nodrošina grozījums 25. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību; atzīst, ka atlikušie EUR 240 miljoni tiks pārvietoti 4. izdevumu kategorijas ietvaros, bet sagaida, ka Komisija iesniegs pārskatītu finanšu plānojumu, lai nodrošinātu, ka šī līdzekļu pārvietošana neskar līdz 2013. gadam ieplānoto summu sistemātisku attīstību, un atgādina Komisijas apņemšanos iesniegt budžeta lēmējinstitūcijai izvērtējumu par situāciju 4. izdevumu kategorijā un vajadzības gadījumā tam 2009. gada gaitā pievienot nepieciešamos priekšlikumus, ņemot vērā politisko izvērtējumu un budžeta izpildi;

16. atkārtoti pauž pārliecību, ka ES budžetā nav paredzēts pietiekami daudz pasākumu cīņai pret klimata pārmaiņām, un atbalstīs visus centienus, lai palielinātu un koncentrētu atbilstīgus finanšu līdzekļus Eiropas vadošās lomas pastiprināšanai to jautājumu risināšanā, kas saistīti ar klimata pārmaiņu radītajām sekām; atkārto pirmajā lasījumā pausto aicinājumu, lai Komisija līdz 2009. gada 15. martam iesniedz vērienīgu plānu, kā palielināt līdzekļus klimata pārmaiņu jautājumu risināšanai; vēlas nopietni apsvērt, vai emisiju tirdzniecības sistēmu (ETS) nākotnē nevarētu uzskatīt par potenciālu līdzekļu avotu ES līmenī;

17. uzsver, ka 2009. gada budžets veicina ES iedzīvotāju drošību, atbalstot attiecīgas darbības un politikas jomas, kas galvenokārt skar konkurētspēju, mazos un vidējos uzņēmumus, transporta un energoapgādes drošību, kā arī drošību uz ārējām robežām;

18. ir pieņēmis zināšanai Komisijas vēstuli par izpildes iespējām attiecībā uz budžeta projekta grozījumiem, ko Parlaments pieņēmis pirmajā lasījumā; uzskata par nepieņemamu, ka Komisija šo dokumentu iesniedza tik vēlīnā procedūras posmā, tādējādi ievērojami mazinot tā lietderību; uzstāj, ka vairākiem svarīgiem politiskiem jautājumiem jābūt pienācīgi atspoguļotiem Eiropas Savienības budžetā; nolemj izveidot jaunas budžeta pozīcijas tādās jomās kā klimata pārmaiņas, Mazās uzņēmējdarbības akts (SBA), zvejas flotu pielāgošanās degvielas cenu kāpuma radītajām ekonomiskajām sekām, ES Baltijas jūras stratēģija un atbalsts Gruzijas rehabilitācijai un atjaunošanai; ir nolēmis budžeta otrajā lasījumā ņemt vērā vairākas Komisijas piezīmes; tomēr nemainīs pirmajā lasījumā pieņemtos lēmumus, it īpaši gadījumos, kad agrīnākā procedūras posmā jau ir ieguldīts pietiekami daudz laika un pūļu, novērtējot iespējas vislabāk īstenot Parlamenta ierosinātos grozījumus, kā tas bija attiecībā uz izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām;

19. atzinīgi vērtē Komisijas centienus uzlabot finanšu plānojuma dokumentu iesniegšanu un vēlreiz vēlas uzsvērt, ka visām izmaiņām, ko Komisija izdarījusi finanšu plānojumā, jābūt skaidri redzamām plānojuma dokumentos, kuri jāiesniedz saskaņā ar Iestāžu nolīguma 46. punktu;

20. atgādina dalībvalstīm to pienākumu iesniegt valsts pārvaldības deklarācijas, kas noteikts Iestāžu nolīguma 44. punktā; arī Komisijai atgādina tās pienākumus šajā sakarā, it īpaši attiecībā uz politisko atbalstu, ko tā apņēmusies sniegt šai iniciatīvai, bet kas līdz šim nav bijis jūtams;

21. atkārtoti norāda, ka šie samazinājumi dažu daudzgadu programmu administratīvo izdevumu pozīcijās, ko budžeta lēmējinstitūcija ir veikusi attiecībā uz 2009. gadu, nekādā gadījumā nedrīkst izraisīt šo programmu kopējā finansējuma samazinājumu, par kura piešķiršanu pieņemts kopīgs lēmums; uzskata par pašsaprotamu, ka Komisijai samazinātās summas jākompensē plānošanas laikposma turpmākos gados, vēlams, programmu darbības izdevumu pozīcijās;

Īpaši jautājumi

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts

22. attiecībā uz Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu (ETI) apstiprina 2008. gada budžeta procedūras laikā pieņemto lēmumu iekļaut ETI politikas jomā “Zinātniskā izpēte” un, ņemot vērā tā pārvaldes struktūrvienības administratīvo raksturu, finansēt to no DFS 5. izdevumu kategorijas; nolemj attiecīgi mainīt nomenklatūru;

Programma skolu apgādei ar augļiem

23. pauž nožēlu par to, ka jau otro gadu pēc kārtas Padome ir noraidījusi Parlamenta iesniegto grozījuma priekšlikumu izveidot jaunu pozīciju 05 02 08 12 — Programma skolu apgādei ar augļiem; tomēr atzinīgi vērtē ar Padomi panākto politisko vienošanos par šādas programmas juridisko pamatu; sagaida, ka programmu uzsāks, tiklīdz būs pieņemts juridiskais pamats un līdz 2009./2010. mācību gada sākumam, ko ir pieprasījis Eiropas Parlaments un apstiprinājusi Padome, politiski vienojoties; tādēļ pauž nožēlu, ka Padome neapstiprināja Komisijas priekšlikumu budžetā jau izveidot atgādinājumu (“p. m.”);

Pārtikas programma vismazāk nodrošinātajām personām Eiropas Savienībā

24. atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto un Padomes apstiprināto finansējumu, lai uzlabotu pašreizējo pārtikas sadales programmu vismazāk nodrošinātajām personām Eiropas Savienībā, par divām trešdaļām palielinot tās budžetu līdz aptuveni EUR 500 miljoniem 2009. gadā un paplašinot palīdzībā iekļaujamo produktu klāstu;

Komunikācijas politika

25. pauž nožēlu par regulāri pamanāmo nekonsekvenci un nesaskaņotību Komisijas komunikācijas pasākumos; vēlas pienācīgu komunikācijas politikas saskaņotības līmeni, lai izstrādātu vienu atpazīstamu ES zīmi, kura tiktu izmantota visos komunikācijas pasākumos neatkarīgi no Komisijas; šajā sakarā atzinīgi vērtē deklarāciju attiecībā uz partnerību informācijas sniegšanā par Eiropu, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija parakstīja 2008. gada 22. oktobrī;

26. uzsver — ņemot vērā šo kopīgo deklarāciju, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija informācijas kampaņu saistībā ar Eiropas Parlamenta 2009. gada vēlēšanām ir noteikuši par iestāžu galveno prioritāti saziņas jomā, un tādēļ mudina Komisiju sniegt visu nepieciešamo atbalstu saistībā ar Eiropas Parlamenta 2009. gada vēlēšanu kampaņu, tostarp arī piešķirt pienācīgus finanšu līdzekļus šai iestāžu prioritātei;

4. izdevumu kategorija

27. pauž nožēlu, ka situācija 4. izdevumu kategorijā joprojām ir saspringta, jo tajā pieejamās rezerves nav pietiekamas, lai finansētu prioritātes, kas ir radušās gada laikā, vienlaicīgi neapdraudot tradicionālās prioritātes; atkārtoti pauž bažas, ka šajā izdevumu kategorijā pieejamie līdzekļi pašlaik nav pietiekami, lai Eiropas Savienība realizētu savu nozīmi pasaules līmenī, neskatoties uz daudzajiem paziņojumiem par šādu nodomu un cer, ka pašreiz notiekošā DFS termiņa vidusposma pārskatīšana ļaus rast papildu līdzekļus aizvien lielākajām saistībām 4. izdevumu kategorijā; baidās, ka trešo valstu uzticība Eiropas Savienībai varētu būt neglābjami sagrauta, ja gadu pēc gada budžeta lēmējinstitūcija nespēj nodrošināt pienācīgu finansējumu atbilstoši politiskajiem solījumiem;

28. ar bažām norāda, ka 2009. gadā Palestīnai paredzētās saistību apropriācijas būs EUR 300 miljoni, kas ir samazinājums par 21 % salīdzinājumā ar līdzekļiem, kas 2008. gadā piešķirti pēc pārvietojumiem; tādēļ apzinās, ka Komisija, visticamāk, 2009. gadā iesniegs pārvietojuma pieprasījumus, lai palielinātu Palestīnai paredzētās apropriācijas, un atkārtoti aicina budžeta procedūras laikā iesniegt saprātīgus un reālus priekšlikums, lai pēc iespējas izvairītos no lieliem pārvietojumiem starp nodaļām;

29. norāda, ka apropriācijas palīdzībai, kas paredzēta Kosovai, būs pietiekamas tikai tik daudz, lai tādā pašā tempā turpinātu veikt reformas un ieguldījumus; atgādina Parlamenta dažādos solījumus nodrošināt Kosovā ES palīdzību un vienlaikus uzsver, ka ir nepieciešama funkcionējoša valsts pārvalde; uzstāj, ka ir jāveic atbilstīgi pasākumi, ņemot vērā izmeklēšanas darba grupas galīgajā ziņojumā iekļautos secinājumus (grupa beidza darbu 2008. gada augustā), un ka ir jāizveido nākamā struktūra cīņai pret krāpšanu un finanšu pārkāpumiem;

30. atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Savienība ir nolēmusi dot ieguldījumu Gruzijas atjaunošanas procesā un attiecīgi ir apņēmusies sniegt finanšu palīdzību, solot 3 gadu laikā piešķirt līdz EUR 500 miljoniem, ievērojot atsevišķus politiskos nosacījumus; atgādina nodomu ES palīdzību Gruzijai noteikt Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta (ENPI) ietvaros ar atsevišķu budžeta pozīciju un prasa, lai Komisija regulāri sniedz pārskatu par līdzekļiem, kas ar dažādiem instrumentiem ir piešķirti kā daļa no kopējās solītās summas;

31. ar gandarījumu konstatē, ka Eiropas Savienība ir apņēmusies risināt problēmu ar pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs un ka beidzot ir panākta vienošanās par Pārtikas mehānisma finansēšanu, kā arī to, ka ir nodrošināta šī mehānisma saskaņotība ar Eiropas Attīstības fondu un ES palīdzības publicitāte; tomēr pauž nožēlu, ka 4. izdevumu kategorijas nelielo rezervju dēļ atkal daļa no apropriācijām, lai finansētu minēto Pārtikas mehānismu, ir pieejamas, tikai veicot pārvietojumus šajā izdevumu kategorijā;

32. pieņem zināšanai, ka aizvien vairāk ES līdzekļu novirza caur starptautiskām organizācijām; atkārtoti aicina Komisiju darīt visu iespējamo, lai iegūtu pēc iespējas vairāk informācijas par to iestāžu un programmu iekšējām un ārējām revīzijām, kuras saņem ES finansējumu;

33. nolemj saglabāt pirmajā lasījumā pieņemto nostāju attiecībā uz Kipras turku kopienas ekonomiskās attīstības veicināšanu; atzinīgi vērtē atbalstu Kiprā bezvēsts pazudušo personu mirstīgo atlieku ekshumācijai, identificēšanai un nogādāšanai atpakaļ dzimtenē un apņemas uzraudzīt tā īstenošanu;

5. izdevumu kategorija

34. nolemj paturēt rezervē samazinātu Komisijas administratīvo izdevumu (5. izdevumu kategorija) summu, jo īpaši personāla un ēku izdevumu jomā, līdz būs izpildīti nosacījumi, par kuriem tika panākta vienošanās; uzskata, ka, ņemot vērā Komisijas labo darbu, sniedzot līdz šim pieprasīto informāciju, šo rezervju kopapjoms no operatīvā viedokļa šķiet izpildāms, vienlaikus nodrošinot, ka politiskā uzmanība galvenokārt ir pievērsta vajadzīgo rezultātu sasniegšanai;

35. pilnībā atjauno pirmā lasījuma nostāju attiecībā uz “pārējām iestādēm”, tostarp lēmumu daļu no ēku izdevumiem priekšlaicīgi veikt 2009. gadā; uzsver, ka, lai gan šāda pieeja tuvākajā nākotnē palielina izdevumus atsevišķās jomās, tā ilgtermiņā nepārprotami nodokļu maksātājiem izmaksā lētāk;

36. turpinās cieši uzraudzīt izpildaģentūru izveides un pašreiz notiekošās uzdevumu paplašināšanas ietekmi uz tiem ģenerāldirektorātiem, kuri bija atbildīgi par attiecīgo programmu īstenošanu, pirms to pārņēma izpildaģentūras; norāda, ka izpildaģentūru darbinieku skaits 2009. gadā jau pārsniegs 1 300, un gaida, ka Komisija savukārt ievēros izteiktās prognozes par to, cik amata vietu 2009. gadā attiecīgajos ģenerāldirektorātos atbrīvosies;

37. Ar bažām atzīmē to, kādā situācijā saistībā ar to, ka kavējas un joprojām tiek gaidīta jaunas skolas atvēršana Lākenē un saistībā ar pašreizējo uzņemšanas kārtību, kuras dēļ bērniem nepieļaujami ilgs laiks jāpavada ceļā uz skolu, ir skolēni, kas pašlaik mācās un kas nākotnē mācīsies Eiropas skolās Briselē; sagaida, ka Komisija kopā ar Eiropas skolu Briselē Ģenerālsekretariātu līdz 2009. gada marta beigām iesniegs pārskatītu uzņemšanas kārtību, kurā būs paredzēti objektīvi un saprotami kritēriji (tostarp galvenā dzīvesvietu un brāļi/māsas, kas jau uzņemti skolā) un kura stāsies spēkā nākamajā uzņemšanas periodā;

OLAF regula

38. uzsver nepieciešamību uzlabot Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) efektivitāti un pieņem zināšanai Komisijas nodomu 2009. gada sākumā iesniegt darba dokumentu, lai skaidrāk definētu OLAF pienākumu juridisko pamatu; atkārto Padomei izteikto aicinājumu iesniegt grafiku sarunām ar Parlamentu par Komisijas priekšlikumu grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (9);

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

39. attiecībā uz izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām ierosina vairākas iniciatīvas un novatoriskus projektus, kas atbilst ES iedzīvotāju faktiskajām vajadzībām; ir nolēmis izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām 2009. finanšu gadā piešķirt EUR 124,4 miljonus, kas nepārsniedz šādiem projektiem un darbībām Iestāžu nolīgumā paredzēto kopējo maksimālo apjomu, proti, EUR 140 miljonus;

40. uzskata, ka 2009. gadam galīgajā variantā apstiprinātais izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību kopums ir sabalansēts un visaptverošs, un sagaida, ka Komisija īstenos projektus ar vislielāko rūpību un degsmi; sagaida, ka neradīsies neparedzēti šķēršļi apstiprināto izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību īstenošanā, ņemot vērā teicamo sagatavošanas darbu, kas kopš PBP iesniegšanas 2008. gada pavasarī veikts Parlamentā un Komisijā, kā arī abām iestādēm sadarbojoties;

41. sagaida, ka Komisija sniegs pārskatus arī par to ierosināto izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību īstenošanu, kas nav iekļauti 2009. gada budžetā tāpēc, ka uz ierosinātajiem pasākumiem attiecas jau pieņemts juridiskais pamats; ir gatavs 2009. finanšu gadā rūpīgi uzraudzīt šo projektu un darbību īstenošanu saskaņā ar attiecīgos juridisko pamatu;

Decentralizētās aģentūras

42. saglabā pirmajā lasījumā pausto nostāju attiecībā uz summām, ko PBP ierosināts piešķirt decentralizētajām aģentūrām; uzstāj, ka tām aģentūrām, kas lielā mērā ir atkarīgas no maksu radītiem ieņēmumiem, vēl aizvien vajadzētu ļaut izmantot piešķirto ieņēmumu instrumentu, lai tām nodrošinātu nepieciešamo budžeta elastību, un tādēļ nolemj atkārtoti iesniegt pirmajā lasījumā izskatītos grozījumus;

43. nolemj saglabāt FRONTEX paredzēto darbības izdevumu palielinājumu, lai dotu aģentūrai iespēju visu gadu īstenot pastāvīgas misijas; nolemj arī saglabāt to summu palielinājumu, kas paredzētas cīņai pret nelegālu imigrāciju, kā arī Eiropas Bēgļu fonda atbalstam, lai veicinātu dalībvalstu solidaritāti;

44. ņemot vērā gaidāmās izmaiņas Galileo uzraudzības iestādes uzdevumos, nolemj saglabāt rezervē vienu trešo daļu no tās darbības izdevumiem paredzētajām summām, līdz tiks pieņemts pārskatītais juridiskais pamats, un samazināt amata vietu skaitu no 50 uz 23, par ko notikusi vienošanās ar Komisiju, un līdz ar to arī pielāgot administratīvajiem izdevumiem paredzētās summas; sagaida, ka Komisija pārskatīto priekšlikumu iesniegs līdz 2009. gada 31. janvārim;

45. nolemj saglabāt rezervē 10 % no summām, kas paredzētas Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes administratīvajiem izdevumiem, līdz tiks saņemti 2007. gadā veiktās aptaujas par darbinieku apmierinātību rezultāti un informācija par pasākumiem, kas veikti, lai īstenotu šajā aptaujā gūtos secinājumus, kā arī atbildīgā komiteja būs nepārprotami atļāvusi izmantot rezervē iekļautos līdzekļus;

46. ir ņēmis vērā Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja budžeta ievērojamo pārpalikumu 2008. gadā EUR 300 miljonus; aicina Komisiju apsvērt, kā risināt šo situāciju un vai būtu lietderīgi jebkurus biroja papildieņēmumus, kas radušies tiešā saistībā ar iekšējā tirgus darbību, iekļaut atpakaļ ES budžetā;

47. atkārtoti norāda, ka ir svarīgi ievērot Iestāžu nolīguma 47. punktu; prasa, lai Komisija sadarbotos ar budžeta lēmējinstitūciju, izstrādājot pienācīgu un detalizētu procedūru minētā punkta piemērošanai;

48. uzskata par būtisku Komisijas 2008. gada 11. marta paziņojumā “Eiropas aģentūras — turpmākā virzība” (COM(2008)0135) iekļauto apņemšanos neierosināt jaunu decentralizētu aģentūru izveidi, kamēr nav pabeigts pašreizējais izvērtējuma process; atzinīgi vērtē Padomes pozitīvo attieksmi pret iestāžu darba grupas izveidi jautājumā par decentralizēto aģentūru nākotni, kā to ierosinājusi Komisija, un sagaida, ka šīs grupas pirmā sanāksme notiks pēc iespējas drīzāk;

*

* *

49. uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžets ir pieņemts galīgā variantā, un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

50. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Tiesai, Revīzijas palātai, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, Eiropas Ombudam, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam un pārējām attiecīgajām struktūrām.

(1) OV L 253, 7.10.2000., 42. lpp.

(2) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(3) OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(4) Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0515.

(5) Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0516.

(6) Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0174.

(7) Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0175.

(8) Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0335.

(9) OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

PIELIKUMS DEKLARĀCIJAS, PAR KURĀM VIENOJĀS 2008. gada 21. novembra SASKAŅOŠANAS SANĀKSMĒ Kopīga deklarācija par to, kā finansēt mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs Eiropas Parlaments un Padome — ir pieņēmuši zināšanai Komisijas izteikto priekšlikumu (1) izveidot mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs (turpmāk — Pārtikas mehānismu); — ir pieņēmuši zināšanai, ka Komisija lūdz EUR 1 miljardu Pārtikas mehānisma finansēšanai; — ir piekrituši trīs gadus finansēt Pārtikas mehānismu no daudzgadu finanšu shēmas 4. pozīcijas. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas finansēt Pārtikas mehānismu šādi: — EUR 1 miljardu, kas Pārtikas mehānismam ir pieejams saistībās, pa gadiem sadalīs šādi: EUR 262 miljoni 2008. gadā, EUR 568 miljoni 2009. gadā un EUR 170 miljoni 2010. gadā. * * * — EUR 240 miljonu saistību apropriācijās 4. pozīcijā iedalīs no Stabilitātes instrumenta (budžeta 19 06 01 01. pants), un no tiem EUR 70 miljonus 2009. gadā. Attiecībā uz 2010. gada budžeta pārdali Komisija tiek aicināta iesniegt pārskatītu finanšu plānu, lai nodrošinātu to, ka pienācīgi attīstās 2010.—2013. gadam plānotās summa, vienlaikus saglabājoties nemainīgam gada rezerves līmenim. Pārtikas cenu krīze ir jauns un objektīvs aspekts atbilstoši Iestāžu nolīguma (IN) 37. punktam, kurā atzīst piešķīrumus no neprogrammēta krīzes instrumenta. — EUR 420 miljonus saistību apropriācijās piešķirs, mobilizējot 2009. gada budžeta elastības fondu. — EUR 340 miljonus saistību apropriācijās piešķirs, izmantojot rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos, un tas notiks šādi: — EUR 22 miljoni no apropriācijām, kas vēl pieejamas 2008. gada budžetā; — EUR 78 miljoni no apropriācijām, kas plānotas 2009. gada budžetā; — EUR 240 miljoni, vienreizēji palielinot 2008. gada budžetā plānotās rezerves apjomu palīdzībai ārkārtas gadījumos. * * * — Komisija ierosinās Iestāžu nolīguma (IN) (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību grozījumu par 25. punktu, lai sniegtu papildu finansējumu, kas vajadzīgs ierosinātajam Pārtikas mehānismam. 2008. gada budžetā plānotās rezerves apjoma vienreizējo palielinājumu palīdzībai ārkārtas gadījumos apstiprinās ar trīs iestāžu kopīgu lēmumu, ar ko groza 2006. gada 17. maija IN. — Budžeta lēmējinstitūcija iekļaus vajadzīgos grozījumus 2008. un 2009. gada budžetā. 2008. gada budžetā iekļaus papildu saistības EUR 240 miljonu apjomā Rezervei palīdzībai ārkārtas gadījumos, un tiks iekļauta budžeta pozīcija Pārtikas mehānismam. 2009. gada budžetā iekļaus saistības EUR 490 miljonu apjomā, un maksājumus EUR 450 miljonu apjomā iekļaus Pārtikas mehānismam. Stabilitātes instrumenta budžeta pozīciju (19 06 01 01. budžeta pozīcija) samazinās par saistībām EUR 70 miljoniem 2009. gadā, sasniedzot EUR 134,769 miljonus. — Komisija iesniegs attiecīgos lūgumus veikt pārvietojumus no Rezerves palīdzībai ārkārtas gadījumos 2008. un 2009. gadā. — Līdzekļu pārdali 4. pozīcijā, par ko ir panākta vienošanās attiecībā uz 2010. gadu, Komisija iekļaus finanšu plānā 2010.—2013. gadam, kas saskaņā ar IN 46. punktu ir jāiesniedz 2009. gada janvārī. — Paredzams, ka Pārtikas mehānisma maksājumi 2009. gadā būs EUR 450 miljoni, 2010. gadā EUR 350 miljoni un 2011. un nākamajos gados — EUR 200 miljoni, ja to katra gada budžeta procedūrā apstiprinās budžeta lēmējinstitūcija. * * * Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas — tikai šai gadījumā un tikai 2008. gadam — grozīt 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 25. punktu, lai palielinātu 2008. gada budžetā plānotās rezerves apjomu palīdzībai ārkārtas gadījumos līdz EUR 479 218 000. Tās apstiprina, ka IN 25. punkta selektīvais grozījums nekādi neradīs precedentu. * * * Visas trīs iestādes vienojas, ka Iestāžu nolīguma (IN) grozījums attiecībā uz Rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos izpaudīsies, pievienojot IN 25. punkta pirmā apakšpunkta beigās šādu teikumu: “Šo summu izņēmuma kārtā 2008. gadam palielina līdz EUR 47 218 000 faktiskās cenās.” * * * Šajā kopīgajā deklarācijā iekļautā vienošanās tiks integrēta Eiropas Parlamenta un Padomes Pārtikas mehānisma regulā, grozot attiecīgās daļas, kas attiecas uz ietekmi uz budžetu, lai teksta galīgo redakciju izstrādātu pirmajā lasījumā. Komisija sniegs vajadzīgo tehnisko palīdzību. (1) COM(2008)0450, 2008. gada 18. jūlijs.

Deklarācijas 1. Kopienas palīdzības koordinēšana (Pārtikas mehānisms un Eiropas Attīstības fonds) “Eiropas Parlaments, Padome un Komisija atkārtoti apliecina, cik svarīga ir saskaņotība un konsekvence attīstības palīdzības jomā, jo īpaši attiecībā uz līdzekļu izmantojumu. Ņemot vērā to, ka ĀKK valstis varētu gūt labumu no ES palīdzības gan no ES vispārējā budžeta, gan Eiropas Attīstības fonda, trīs iestādes paziņo, ka, īstenojot mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs (turpmāk “Pārtikas mehānisms”), īpaša uzmanība būtu jāvelta tam, lai koordinētu palīdzību no šiem dažādajiem avotiem, tādējādi palielinot sinerģiju un iespējamos rezultātus. Šajā sakarā attiecīgās ĀKK partnervalstis būtu arī jāmudina vajadzības gadījumā attiecīgi pielāgot plānojuma mērķus un prioritātes attiecībā uz turpmāku sadarbību saskaņā ar EAF, nodrošinot saskaņotību un papildināmību, lai šie mērķi un prioritātes atbilstu Pārtikas mehānismā paredzētajiem mērķiem. Komisija ir aicināta iesniegt sarakstu ar EAF finansētām programmām, kurās varētu ietvert elementus saistībā ar nodrošinātību ar pārtiku.” 2. Kopienas palīdzības redzamības uzlabošana “Eiropas Parlaments un Padome uzsver, ka pamatoti ir gādāt par to, lai Kopienas palīdzība trešās valstīs būtu redzama un saistībā ar daudzgadu palīdzību, tas būtu pilnībā jāņem vērā. Lai saglabātu sabiedrības un politisko spēku atbalstu ES ārējai rīcībai, tie aicina Komisiju kopā ar provizorisko budžeta projektu 2010. gadam iesniegt ziņojumu, kas ietver sarakstu ar programmām, kuras īstenotas, lai uzlabotu ES ārējās palīdzības redzamību, neapdraudot tās iedarbīgumu un efektivitāti, jo īpaši, kad tā īstenota ar starptautisku organizāciju starpniecību.” 3. Kohēzijas politikas īstenošana “Neskarot gaidāmos Komisijas priekšlikumus saistībā ar ekonomisko lejupslīdi, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija: — Atzīst, ka, ņemot vērā pašreizējās ekonomiskās lejupslīdes radītās grūtības, ekonomikai varētu nākt par labu paātrināta struktūrfondu un kohēzijas fondu (2007.—2013.) īstenošana, ievērojot daudzgadu finanšu shēmā noteiktos maksimālos apjomus; — Atzīst, ka saskaņā ar iedibināto kontroles mehānismu starpposma maksājumus nevar veikt, kamēr pārvaldes un kontroles sistēmas dalībvalstīs ir atzītas par prasībām atbilstīgām un — attiecībā uz lieliem projektiem — kamēr šādus projektus nav pieņēmusi Komisija; — Cik drīz vien iespējams, lai ļautu Komisijai laicīgi sākt analīzi, mudina dalībvalstis iesniegt to pārvaldes un kontroles sistēmu aprakstu, kā arī atbilstības novērtējumus. Šajā sakarā Eiropas Parlaments un Padome: — Aicina Komisiju veikt vajadzīgos pasākumus saskaņā ar pastāvošo tiesisko regulējumu, lai ātri novērtētu pārvaldes un kontroles sistēmu (MCS) viskritiskākos aspektus, ļaujot sākt starpposma maksājumus; — Aicina Komisiju paātrināt lielu projektu pieteikumu izskatīšanu, lai sekmētu to sākšanu un saistītos starpposma maksājumus; — Aicina Komisiju cieši sadarboties ar dalībvalstīm, lai panāktu ātru vienošanos par visiem MCS atbilstības aspektiem; — Pauž gandarījumu par to, ka Komisija ar atjauninātām kopsavilkuma tabulām par MCS un lieliem projektiem regulāri informē budžeta lēmējinstitūciju; — Aicina Komisiju reizi mēnesī budžeta lēmējinstitūcijai iesniegt ziņojumu par pārvaldes un kontroles sistēmu un lielu projektu apstiprinājumiem, kā arī par katrai dalībvalstij izpildītajiem starpposma maksājumiem; — Budžeta un izpildes procedūru vajadzībām aicina Komisiju kopā ar provizorisko budžeta projektu (PDB) iesniegt ziņojumu par īstenošanu; — Aicina Revīzijas palātu un iestādi, kas sniedz budžeta izpildes apstiprinājumu, izvērtējot ES līdzekļu pārvaldību, ņemt vērā šo jautājumu, kā arī Komisijas kontroles darbības daudzgadu raksturu. Eiropas Parlaments atzīst, ka ir vajadzīgi strukturāli uzlabojumi un vienkāršošanas pasākumi, lai izvairītos no atkārtotas nepietiekamas īstenošanas un nodrošinātu, ka maksājumu apropriācijas attīstās atbilstīgi saistību apropriācijām, kā atgādināts Revīzijas palātas ziņojumos.” 4. Aģentūras “Eiropas Parlaments un Padome ir piekrituši Komisijas priekšlikumam izveidot Iestāžu darba grupu aģentūru jautājumos un lūgt, lai tās pirmā sanāksme notiktu pēc iespējas drīz.” 5. Maksājumu apropriācijas “Eiropas Parlaments un Padome lūdz Komisiju iesniegt budžeta grozījumu, ja 2009. gada budžetā iekļautās apropriācijas nav pietiekamas, lai segtu izdevumus saskaņā ar 1.a apakškategoriju (Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai), 1.b apakškategoriju (Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai) — kā to varētu attaisnot pašlaik spēkā esošie tiesību akti, ņemot vērā strukturālās politikas īstenošanas iespējamo paātrināšanos, — 2. kategoriju (Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana) un 4. kategoriju (ES nozīme pasaules līmenī). Šai saistībā Eiropas Parlaments un Padome apsvērs atbilstīgu finansējumu jebkuram priekšlikumam, ko Komisija varētu iesniegt saistībā ar jaunām ierosmēm, īpaši attiecībā uz ekonomikas krīzi.”

VIENPUSĒJAS DEKLARĀCIJAS A. Eiropas Parlamenta deklarācijas 1. 4. pozīcijas izvērtējums “Eiropas Parlaments lūdz Komisiju saistībā ar budžeta pārskatu iesniegt 4. kategorijas situācijas izvērtējumu, lai izvērtētu un pārskatītu ES kā globāla partnera nozīmi daudzgadu kontekstā.” 2. Kohēzijas politikas maksājumi un īstenošana “Eiropas Parlaments pauž visdziļākās bažas par maksājumu ārkārtīgi zemo līmeni, kas ir stipri zem daudzgadu finanšu shēmas līmeņa un kas neatbilst Eiropas Savienības patiesajiem uzdevumiem ekonomiskās krīzes laikā. Parlaments jo īpaši pauž nopietnas bažas par Kohēzijas politikas apropriāciju īstenošanas nepieņemami zemo līmeni, neskatoties uz to, ka Kohēzijas politika ir viena no Eiropas Savienības būtiskākajām politikas jomām. Aicina Komisiju un dalībvalstis, kas ir atbildīgas par šo apropriāciju īstenošanu, veikt visus iespējamos pasākumus, lai nodrošinātu to atbilstīgu īstenošanu.” B. Komisijas deklarācija 4. pozīcijas izvērtējums “Ņemot vērā, ka 2009. gadā 4. pozīcijā nepastāv nekāda rezerve izdevumu maksimālajās robežās, Komisija atzīst, ka spēja reaģēt uz neparedzētām krīzes situācijām ir stipri ierobežota, un tādēļ apņemas budžeta lēmējinstitūcijai iesniegt 4. pozīcijas situācijas izvērtējumu, vajadzības gadījumā 2009. gada gaitā pievienojot nepieciešamos priekšlikumus, ņemot vērā politisko izvērtējumu, kā arī budžeta izpildi.”

Padomes deklarācija par Grozījumu vēstuli Nr. 2/2009 “Padome paziņo — tas, ka tā piekrīt Komisijas priekšlikumam par programmām mazāk nodrošinātām personām, kas iekļauts Grozījumu vēstulē Nr. 2/2009, neskar pašlaik notiekošās juridiskā pamata izskatīšanas rezultātu. Pozīcijas, atbalstot programmu skolu apgādei ar augļiem, likvidēšana atbilst Padomes tradicionālajai nostājai neizveidot jaunas budžeta pozīcijas, pirms nav pieņemts attiecīgais juridiskais pamats. Tas neskar pašlaik notiekošās juridiskā pamata izskatīšanas rezultātu.”