Īpašais ziņojums Eiropas Ārējās darbības 
dienesta izveideLV 2014  Nr. 11
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2014. gads
ISBN 978-92-872-0589-6
doi:10.2865/18554
© Eiropas Savienība, 2014. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
LV 2014  Nr. 11
Īpašais ziņojums Eiropas Ārējās darbības 
dienesta izveide
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)
02
 Saturs
Punkts
I–VI  Kopsavilkums
1–9 Ievads
1–6 Juridiskais pamats un priekšvēsture
7–9 Organizatoriskā struktūra
10–12 Revīzijas tvērums un pieeja
13–67 Apsvērumi
13–22 EĀDD izveide bija sasteigta un nebija pienācīgi sagatavota, un tai traucēja pārāk daudz 
ierobežojumu un neskaidri formulētu uzdevumu
14–18 Par EĀDD lomu lēmums tika pieņemts vēlu, un tā tika neskaidri definēta
19–22 EĀDD ir saskāries ar vairākām politiskām un finansiālām problēmām
23–50 Trūkumi resursu prioritāšu noteikšanā, organizēšanā un piešķiršanā mazina EĀDD efektivitāti
25–28 EĀDD nepiešķīra prioritāti visaptveroša ES ārpolitikas stratēģiskā satvara izveidei un nepieņēma iekšējo 
stratēģiju
29–34 EĀDD sarežģītā organizatoriskā struktūra neveicina savlaicīgu sadarbību starp nodaļām
35–39 ES īpašie pārstāvji netiek pietiekami integrēti EĀDD darbā
40–44 EĀDD bija problēmas ar svarīgāko funkciju izpildei vajadzīgā personāla nodrošināšanu, izmantojot uz to 
pārceltos resursus
45–50 Darbā pieņemšanas procedūras bija ilgstošas un dārgas un pilnībā nenovērsa iepriekš pastāvošo 
nelīdzsvarotību
03 Saturs
51–67 Darba koordinācija ar Komisiju un dalībvalstīm uzlabojas, bet joprojām nav pietiekama, lai 
EĀDD varētu pilnībā izmantot savu potenciālu
52–56 Koordinācija ar Komisiju bija daļēji efektīva
57–61 ES delegāciju jaunā struktūra ir ciešāk jākoordinē, un tās administratīvā pārvaldība nav tik efektīva
62–64 Dalībvalstis un EĀDD vēl nav pilnībā izmantojuši iespēju veidot sinerģiju starp to diplomātisko 
pārstāvniecību tīkliem
65–67 Iespējamie ieguvumi no EĀDD kā Padomes darba sagatavošanas struktūru pastāvīgā vadītāja nav pilnībā 
apzināti
68–73 Secinājumi un ieteikumi
 EĀDD atbilde
04
 Kopsavilkums
I
Ar Lisabonas līgumu tika izveidots jauns amats – Aug­
stais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautāju ­
mos, kas vienlaikus ir arī Eiropas Komisijas priekšsēdē­tāja vietnieks (turpmāk AP/PV). AP/PV uzdevums ir nodrošināt ES ārpolitikas konsekvenci, un šajā darbā viņu atbalsta jauns diplomātiskais korpuss – Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD).
II
EĀDD sāka oficiāli darboties no 2011. gada 1. janvāra, un to veido centrālie dienesti, kas atrodas Briselē, un 
globāls 140 delegāciju tīkls, kas pārstāv ES intereses.
III
Revīzijas gaitā pārbaudīja, vai
 — EĀDD izveide bija pienācīgi sagatavota;
 — EĀDD resursu prioritāšu noteikšana, organizēšana 
un piešķiršana bija efektīva;
 — EĀDD darbs tika efektīvi koordinēts ar Komisijas 
un dalībvalstu darbu.
IV
Izveidojot EĀDD, ES ir ieguvusi operatīvu ārpolitikas 
dienestu, kurā darbojas politikas nodaļas un krīžu pār ­
varēšanas struktūras, ir izveidots plašs diplomātisko 
amatu tīkls un panākts līdzsvars dažādu cilvēkresursu 
avotu pārstāvībā. Tomēr Palāta konstatēja, ka
 — EĀDD izveide bija sasteigta un nebija pienācīgi sagatavota, un tai traucēja pārāk daudz ierobežo ­
jumu un neskaidri formulētu uzdevumu; — trūkumi resursu prioritāšu noteikšanā, organizēša ­
nā un piešķiršanā ir samazinājuši EĀDD efektivitāti, 
un ES īpašie pārstāvji netiek pietiekami integrēti 
EĀDD darbā;
 — darba koordinācija ar Komisiju un dalībvalstīm 
ir uzlabojusies, bet joprojām nav pietiekama, lai 
EĀDD varētu pilnībā izmantot savu potenciālu.
V
Šis ziņojums ir sagatavots pēc neatkarīga novērtē ­
juma par EĀDD izveidi. Palāta veica revīziju tajā pašā 
laikā, kad tika sagatavots EĀDD starpposma pārskats. 
Palātas konstatējumi un ieteikumi kopumā atbilst EĀDD pašnovērtējumam, kurā ir uzsvērta vajadzība novērst atklātos trūkumus.
VI
Ziņojumā ir sniegti vairāki ieteikumi, kā paaugstināt EĀDD pievienoto vērtību un efektivitāti, piemēram: precizēt dienesta mērķus un uzdevumus, optimizēt 
organizatorisko struktūru, vienkāršot administratīvo 
sistēmu, pastiprināt tā stratēģisko nozīmi un uzlabot plānošanu. Ziņojumā ir sniegts arī ieteikums pārskatīt ES īpašo pārstāvju iecelšanas procesu un darbību, kā arī EĀDD darbā pieņemšanas procedūras. EĀDD jāsa ­
darbojas ar Komisiju, lai mazinātu tam piemērojamo stingro finanšu un civildienesta noteikumu ietekmi uz ES delegāciju darba efektivitāti. Visbeidzot, EĀDD arī turpmāk jāveicina informācijas apmaiņa un kopvie ­
tošana ar dalībvalstīm, un jāizvērtē iespēja piedāvāt noteiktus konsulāros pakalpojumus.
05
 Ievads
1 Līguma par Eiropas Savienību 
18. pants.
2 Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumos, par ārējām attiecībām atbildīgais komisārs un tās dalībvalsts Ārlietu ministrija, kura rotācijas kārtībā pilda prezidentvalsts pienākumus.
3 Padomes secinājumi par EĀDD pārskatu, Vispārējo lietu padomes sanāksme, 17.12. 2013.
4 Līguma par Eiropas Savienību 
27. panta 3. punktā ir norādīts, 
ka EĀDD darbojas Padomes Ģenerālsekretariāta un Komisijas attiecīgo struktūrvienību ierēdņi, kā arī darbinieki, kurus ir norīkojuši dalībvalstu diplomātiskie dienesti.
5 Padomes 2010. gada 26. jūlija Lēmums 2010/427/ES, ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (OV L 201, 3.8.2010., 30. lpp.).Juridiskais pamats un 
priekšvēsture
01 
Ar Lisabonas līgumu tika izveidots 
jauns vadītāja amats ES ārlietu jomā – Augstais pārstāvis ārlietās un drošības 
politikas jautājumos –, kas vienlaikus 
ir arī Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieks (turpmāk AP/PV)
1. AP/PV at ­
balsta jauns diplomātiskais korpuss – EĀDD. Pēc šīm izmaiņām darbu beidza 
bijušais trijotnes mehānisms
2, kas 
pēdējos 20 gadus bija vadījis ES ārpoli ­
tikas attīstības procesu.
02 
EĀDD bija paredzēts veidot par jaunas 
ES ārpolitikas stūrakmeni, “moder ­
nu un darboties spējīgu ārpolitikas 
dienestu, kas ir aprīkots, lai populari ­
zētu ES vērtības un intereses, kā arī lai, 
pamatojoties uz visaptverošu pieeju, nodrošinātu koordināciju un konsek ­
venci ES attiecībās ar pārējo pasauli”
3, 
efektīvi izmantojot gan ES iestāžu, gan dalībvalstu centienus. Šim nolūkam tā 
darbinieki apvieno galveno ieintere ­
sēto personu – Komisijas, Padomes un 
dalībvalstu – spēkus. Dažādie dienesti, kuros iepriekš bija strādājuši minētie darbinieki, tika uzskatīta par EĀDD pa ­
nākumu būtisku elementu, tāpēc tas tika īpaši norādīts Lisabonas līgumā
4.03 
Kad 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, dalībvalstis 
vēl tikai izskatīja dažādas iespējas at ­
tiecībā uz EĀDD izveidi. Saskaņā ar AP/
PV priekšlikumu pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Eiropas Komisi ­
jas piekrišanas saņemšanas 2010. gada 26. jūlijā Padome pieņēma lēmumu, 
ar ko nosaka EĀDD organizatorisko 
struktūru un darbību
5. Šajā lēmumā 
tā apstiprināja EĀDD autonomiju, izklāstīja tā organizatoriskās struktūras 
pamatprincipus un lēma par to, kuri 
Komisijas un Padomes Ģenerālsek ­
retariāta (turpmāk PĢS) dienesti tiek pārcelti uz EĀDD.
04 
EĀDD unikālais raksturs to atšķir no Komisijas (pārvalstiska iestāde) un Pa ­
domes (starpvaldību iestāde). Atkarībā 
no tā, vai attiecīgais jautājums ir vai 
nav Savienības kompetencē, dienests darbojas kā Komisijas struktūrvienī ­
ba vai kā PĢS. Ja EĀDD darbojas kā Komisijas struktūrvienība, tad, pieda ­
loties Komisijas iekšējās koordinācijas mehānismos, tam ir tādas pašas tiesī ­
bas un kompetence kā ikvienai citai struktūrvienībai.
06 Ievads
6 Padomes secinājumi par 
EĀDD pārskatu, Vispārējo lietu padomes sanāksme, 17.12. 2013.
7 Tīkls, ko pirms 50 gadiem sāka veidot Komisija.
8 Saskaņā ar Eiropas Savienības Civildienesta noteikumiem un pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību ES ierēdņus atkarībā no pienākumu veida un nozīmes iedala divās grupās: administratori un asistenti. Administratori veic administratīvos, padomdevēju, ar valodām un zinātni saistītos pienākumus, savukārt asistenti – tehniskos un kancelejiskos pienākumus.
9 Padomes Lēmuma 2010/427/ES 6. panta 9. punkts.
10 46 % delegācijās (376 administratoru vietas) un 24 % centrālajos dienestos (559 administratoru vietas).05 
Padomes Lēmumā tika izvirzīta prasība 
sagatavot starpposma pārskatu par 
EĀDD izveidi. Šajā pārskatā, ko publi ­
cēja 2013. gada 29. jūlijā, tika sniegts 
kopsavilkums par gūtajiem panāku ­
miem un grūtībām, kas radušās die ­
nesta izveides gaitā, un ietverti vidējā un īsā termiņā īstenojami ieteikumi par 
to, kā uzlabot tā darbību. 2013. gada 
17. decembrī Padome pieņēma secinā ­
jumus par pārskatu
6, atbalstot īstermi­
ņa ieteikumu īstenošanu un aicinot nākamo AP/PV līdz 2015. gada beigām 
sniegt novērtējumu par EĀDD organi ­
zatorisko struktūru un darbību un vaja ­
dzības gadījumā iesniegt priekšlikumu 
jaunam Padomes lēmumam.
06 
Palāta veica revīziju tajā pašā laikā, kad EĀDD gatavoja starpposma pārskatu. Palāta ir informēta par šo pārskatu un 
ar to saistītajiem Padomes secināju ­
miem un ņem vērā, ka daudzi punkti 
tās secinājumos un ieteikumos sakrīt ar pārskatā ietvertajiem. Šajā kon ­
tekstā, jo īpaši, ņemot vērā veicamos 
koriģējošos pasākumus, Palāta sniedz 
neatkarīgu novērtējumu par jaunu un ļoti svarīgu Eiropas iestādi.Organizatoriskā struktūra
07 
EĀDD sāka oficiāli darboties no 2011. gada 1. janvāra. To veido cen ­
trālie dienesti, kas atrodas Briselē, un globāls tīkls, ko veido Komisijas bijušās 140 delegācijas
7, kuras šajā datumā tika 
nodotas EĀDD un pārkvalificētas par ES delegācijām ar plašākām politis ­
kajām pilnvarām, lai varētu pārstāvēt 
Savienības intereses.
08 
EĀDD ir administratīvi neatkarīga iestā ­
de. Tās personāls sākotnēji tika kom ­
plektēts, tikai pārceļot dažas PĢS un 
Komisijas struktūrvienības un pakāpe ­
niski piesaistot dalībvalstu diplomātus. 
Padomes Lēmumā ir noteikts mērķis, ka, sasniedzot pilnu komplektāciju, vismaz trešdaļai EĀDD administrato ­
ru
8 vajadzētu būt dalībvalstu norīko ­
tiem diplomātiem9. 2013. gada jūnijā 
EĀDD bija 3 392 darbinieki, no kuriem 1 487 strādāja tā centrālajos dienestos, 
bet 1 905 – delegācijās, un dalībvalstu 
diplomāti ieņēma 33 % no tā 935 admi ­
nistratoru vietām
10.
09 
EĀDD budžets 2014. gadam ir 519 mil ­
joni EUR, kas ir sadalīti starp centrāla ­
jiem dienestiem (41 %) un delegācijām 
(59 %). Komisija katru gadu papildina 
delegāciju budžetu par aptuveni 270 miljoniem EUR. Tas ir tāpēc, ka ES delegācijas joprojām uzņem dau ­
dzus Komisijas darbiniekus, no kuriem 
lielākā daļa strādā pie ES darbības bu ­
džeta izpildes, par ko atbild Komisija.
07
 Revīzijas tvērums un pieeja
11 Informācijas pieprasījumus 
iesniedz, lai varētu sagatavoties augsta līmeņa sanāksmēm. EĀDD darbinieki uz tiem atbild, izmantojot dažāda veida dokumentus (piemēram, aplūkojamos jautājumus, runas vai informatīvas piezīmes).
12 Bulgārija, Čehijas Republika, Igaunija, Spānija, Itālija, Kipra, Latvija, Ungārija, Nīderlande, Austrija, Polija, Portugāle, Slovākija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste.10 
Palāta veica revīziju par EĀDD izveidi 
un meklēja atbildi uz trim jautājumiem:
a) Vai EĀDD izveide tika pienācīgi 
sagatavota?
b) Vai EĀDD resursu prioritāšu noteik ­
šana, organizēšana un piešķiršana 
bija efektīva?
c) Vai EĀDD darbs tika efektīvi koor ­
dinēts ar Komisijas un dalībvalstu 
darbu?
11 
Revīzija aptvēra ES iestāžu un dalīb ­
valstu vadīto sagatavošanas darbu un EĀDD veiktos pasākumus no tā darbī ­
bas sākuma 2011. gada 1. janvārī līdz 2013. gada decembrim.
12 
Pierādījumus savam novērtējumam Palāta vāca, izmantojot dažādus līdzek ­
ļus, un tie bija
a) dokumentu analīze un literatūras 
izskatīšana;
b) izlase, ko veido 30 informācijas 
pieprasījumi
11, kurus 2011. un 
2012. gadā iesniedza Padomes 
priekšsēdētājs, Komisijas priekšsē ­
dētājs, AP/PV un citi komisāri;c) 30 administratoru darbā pieņemša ­
nas procedūru izlase: 15 – centrāla ­
jos dienestos un 15 – delegācijās;
d) izlase, ko veido14 izraudzīti 
EĀDD darbinieku apmācības kursi, 
kuri organizēti kopš 2011. gada;
e) EĀDD personāla datu kvantitatīva 
analīze par stāvokli 2013. gada 
15. aprīlī, 2012. gada 10. janvārī un 
2011. gada 25. janvārī;
f) 35 ES delegāciju izlases aptauja 
(atbildēja visas 35 delegācijas);
g) dalībvalstu aptauja, kurā piedalījās 
15 dalībvalstis12;
h) pārrunas ar PĢS un deviņu Komisi ­
jas ģenerāldirektorātu pārstāvjiem, 
lai noskaidrotu viņu viedokļus par sadarbību ar EĀDD;
i) pārrunas ar EĀDD vadītājiem un darbiniekiem, ES īpašajiem pār ­
stāvjiem cilvēktiesību, Vidusjūras dienvidu reģiona un Kosovas jau ­
tājumos, kā arī ar Beļģijas, Vācijas, Francijas, Luksemburgas un Polijas ārlietu ministriju pārstāvjiem.
08
 Apsvērumi
13 Īrijas vēlētāji 2008. gada jūnijā 
noraidīja Lisabonas līgumu, bet 2009. gada 2. oktobrī rīkotajā otrajā referendumā to apstiprināja.
14 Pēdējais visaptverošais ES stratēģijas dokuments joprojām ir 2003. gada Eiropas Drošības stratēģija. Lai gan 2008. gadā tā tika atjaunināta, tajā nav atspoguļota ģeopolitisko notikumu attīstība, kas ir mainījusi pasauli. Tomēr dalībvalstu domas par jaunu stratēģiju atšķiras, jo dažas uzskata, ka 2003. gada stratēģijā noteiktie principi joprojām ir spēkā.
15 Padomes Lēmuma 2010/427/ES  2. un 3. pants. 
Turklāt saistībā ar AP/PV pilnvarām nodrošināt politikas konsekvenci ES ārējā darbībā lēmuma 9. pantā ir atzīta EĀDD būtiskā loma Komisijas ārējās darbības instrumentu plānošanā.EĀDD izveide bija 
sasteigta un nebija pienā -
cīgi sagatavota, un tai traucēja pārāk daudz ierobežojumu un neskaidri formulētu 
uzdevumu
13 
Šajā nodaļā (no 13. līdz 22. punktam) 
ir sniegta atbilde uz pirmo jautāju ­
mu – vai EĀDD izveide tika pienācīgi 
sagatavota? Ziņojumā tiek analizēts, 
vai EĀDD uzdevumi ir skaidri noteikti, vai to skaits ir ierobežots, vai Komisija un dalībvalstis tos izprot vienādi un vai EĀDD ir šo uzdevumu izpildei vajadzī ­
gie politikas un finanšu instrumenti.
Par EĀDD lomu lēmums tika 
pieņemts vēlu, un tā tika 
neskaidri definēta
14 
Ar Lisabonas līguma ratifikāciju saistīto 
neskaidrību dēļ13 dalībvalstis un ES ie­
stādes pirms EĀDD izveides neveica pietiekamu sagatavošanas darbu. Tā ­
pēc, kad 2009. gada 1. decembrī Lisa ­
bonas līgums stājās spēkā, dalībvalstis, Komisija un Padome joprojām vēl diskutēja par to, kāds būs šis dienests.15 
Būtisks faktors šajās pārrunās bija tas, ka ES mērķi netika izklāstīti visaptvero ­
šā ES ārpolitikas stratēģijā, kas varētu virzīt šo sagatavošanas darbu
14.
16 
Tāpēc Padomes lēmumā nav norādīti EĀDD mērķi. Tajā ir noteikti tikai tā uzdevumi
15:
a) atbalstīt AP/PV tā trīskāršo pilnva ­
ru izpildē: kopējās ārpolitikas un drošības politikas vadīšanā, Ārlietu padomes priekšsēdētāja amatā un Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (PV) amatā;
b) palīdzēt Eiropadomes priekšsēdē ­
tājam, Komisijas priekšsēdētājam un Komisijai pildīt to attiecīgos uzdevumus ārējo attiecību jomā;
c) atbalstīt dalībvalstu diplomātiskos 
dienestus, PĢS un Komisiju, kā arī 
citas Savienības iestādes un struk ­
tūras, jo īpaši Eiropas Parlamentu, un sadarboties ar tiem.
09 Apsvērumi
16 ES iekšējo nozaru politikai un 
darbībām var būt ievērojama ietekme ārpus ES robežām, tāpat arī ārējie notikumi var ietekmēt ES iekšējo dinamiku. Iekšējo nozaru politikas ārējā dimensija parasti attiecas uz situācijām, kad ES iekšējo nozaru politikas ārējiem aspektiem ir aizvien lielāka ārpolitikas un drošības politikas dimensija. Kā piemērs ES iekšējo nozaru politikas ietekmei uz ES ārpolitiku ir divpusējās attiecības ar Kanādu, kuras ilgu laiku ietekmēja diskusijas par ES politikas ietekmi uz klimata pārmaiņām saistībā ar tās naftas piegādi Eiropas tirgiem, kas iegūta no darvas smiltīm.
17 EĀDD sāka darbību Arābu pavasara laikā, tieši pirms starptautiskās intervences Lībijā.
18 Šie reaģēšanas pasākumi ietvēra daudzas iniciatīvas, tādas kā jaunās 2011. gada maijā pieņemtās kaimiņattiecību politikas izstrāde, ES biroja atklāšana Bengāzī 2011. gada maijā un Eiropas Savienības īpašā pārstāvja Vidusjūras dienvidu reģionā iecelšana 2011. gada jūlijā. ES delegācijas birojs Lībijā beidzot tika atklāts 2011. gada novembrī.
19 Visaptveroša ES pieeja ir integrēta pieeja attiecībā uz kādu valsti vai reģionu, kas apvieno tradicionālo instrumentu (piemēram, palīdzības attīstības jomā) un kopējās ārpolitikas un drošības politikas pasākumu (piemēram, sankciju) izmantošanu, lai atbalstītu kādu augsta līmeņa mērķi. Šāda apvienojuma pievienotā vērtība tika atzīta jau agrāk (piemēram, pēc Balkānu kariem), bet tā īstenošanu ietekmēja ES ārpolitikas dalībnieku toreizējā daudzveidība. 2013. gada 11. decembrī AP/PV un Komisija publicēja kopīgu paziņojumu par šo jautājumu.17 
Padomes lēmumā ir atspoguļota 
vienošanās starp dalībvalstīm, Eiropas 
Parlamentu un Komisiju, kāda tā bija 
teksta sagatavošanas brīdī. Tajā nav sīkāk definēti šie vispārējie uzdevumi un par maz ir aprakstīta to būtība.
18 
Tādējādi struktūrvienības tika pārcel ­
tas uz EĀDD, nevis pamatojoties uz to sagaidāmo ieguldījumu EĀDD mērķu 
sasniegšanā, bet gan uz to darbību 
un administratīvo statusu Komisijā vai PĢS. Tas ir īpaši redzams saistībā ar ES iekšējo nozaru politikas ārējo dimensiju, kuras attīstībai EĀDD nekā ­
dus resursus no Komisijas nesaņēma
16. 
Konkrētāk, veidojot EĀDD, tajā netika paredzētas nodaļas, kas risinātu Sa ­
vienībai būtiskus globālus jautājumus, tādus kā klimata pārmaiņas vai energo ­
apgādes drošība, jo resursi, kas ar šiem jautājumiem nodarbojas, tika pārcelti no bijušā Komisijas Ārējo attiecību 
ģenerāldirektorāta (ĢD  RELEX ) uz citām 
Komisijas struktūrvienībām jau pirms 
EĀDD izveides. Tā rezultāts ir tāds, ka EĀDD saskārās ar praktiskām grūtībām, koordinējot dažas Komisijas darbības, kas ietekmē ES ārpolitiku.EĀDD ir saskāries ar vairā -
kām politiskām un finansiā -
lām problēmām
19 
EĀDD tika veidots laikā, kad Vidusjūras dienvidu reģionā pastiprinājās nemie ­
ri
17. EĀDD koncentrēja uzmanību uz to, 
kā Savienībai uz šo situāciju reaģēt18, 
un tā bija lielāka prioritāte par tādu ārpolitikas iniciatīvu izstrādi, ko jau ilgi bija gaidījušas gan dalībvalstis, gan ES iestādes, kā, piemēram, kopē ­
jās drošības un aizsardzības politikas procedūru un struktūru reforma un visaptverošas ES pieejas izstrāde
19.
10 Apsvērumi
20 Saskaņā ar 15. apsvērumu 
Padomes lēmuma preambulā “EĀDD izveides vadmotīvam vajadzētu būt rentabilitātes principam, lai nepalielinātu pašreizējo budžeta izdevumu līmeni”.
21 Ar EĀDD autonomiju saistītie administratīvie uzdevumi, tie uzdevumi, kurus iepriekš veica valsts, kas rotācijas kārtībā pilda prezidentvalsts pienākumus (piemēram, dažu Padomes darba grupu vadīšana), un ES delegāciju jaunie politiskie pienākumi (piemēram, visās ES vēstniecībās notiekošā darba koordinēšana).20 
Laikā, kad tiek taupīti ES un dalībval ­
stu budžetu resursi, Padome nolēma, 
ka, veidojot EĀDD, vajadzētu ievērot 
budžeta neitralitātes principu20. Tomēr 
jaunas iestādes izveide pēc būtības 
ir dārga, vēl jo vairāk gadījumā, ja tai 
ir jāveic jauni uzdevumi. Patiesībā Padome par to lēma, neveicot resursu novērtējumu, kurā būtu jāņem vērā gan jaunās prasības
21, gan arī iespēja ­
mā sinerģija, kas veidojas Komisijas un PĢS struktūru apvienošanas rezultātā.
21 
Budžeta neitralitātes nosacījums tika stingri piemērots, un uz jauno dienestu tika pārceltas tikai ārpolitikas struk ­
tūras. Tas nozīmēja to, ka EĀDD nesa ­
ņēma resursus atbalsta funkcijām. Tā vietā Komisija un PĢS turpināja sniegt dažādus pakalpojumus, sākot no per ­
sonāla vadības (piemēram, personāla pieņemšana, medicīniskā pārbaude vai 
algu izmaksāšana) līdz administratīva ­
jam atbalstam (piemēram, IT, ēku vai 
sanāksmju telpu aprīkojums). Šim nolū ­
kam EĀDD noslēdza līgumus par pakal ­
pojumu līmeni ar Komisiju un PĢS. Tas bija pragmatisks īstermiņa risinājums, 
tomēr kopumā sniegtie pakalpojumi 
pilnībā neatbilda EĀDD vajadzībām:
a) EĀDD nebija iespējas novērtēt 
vai mainīt šo pakalpojumu līme ­
ņa līgumu darbības jomu un to 
nodrošinātos ieguvumus, jo tie 
tika izstrādāti, izmantojot atbalstu, kas tika sniegts pirms dienesta izveides;b) nosakot līgumu darbības laiku, ne ­
tika ņemtas vērā EĀDD vajadzības. Piemēram, PĢS atbalsts slepenās 
informācijas izplatīšanai izmantoto 
drošo sistēmu uzturēšanai bei ­
dzās, pirms tika atrasts alternatīvs un efektīvs risinājums (saskaņā ar budžeta neitralitātes principu).
22 
Netika veikts vispārējs novērtējums, lai EĀDD darbības izmaksas salīdzinātu 
ar iepriekšējo struktūru izmaksām, to ­
starp dalībvalstīs. Šajā ziņā EĀDD izvei ­
de, iespējams, ļāva dalībvalstīm būtiski 
ietaupīt. Piemēram, dalībvalstis var paļauties uz EĀDD politiskās ziņošanas procesu, un tām vairs nav jāgatavo savi 
ziņojumi; valstij, kas rotācijas kārtībā 
pilda prezidentvalsts pienākumus, ir mazāka darba slodze, gatavojot un va ­
dot Padomes darba grupas, un norīko ­
to diplomātu algas tagad maksā EĀDD.
11 Apsvērumi
22 Pašlaik ES ir stratēģiskas 
partnerattiecības ar desmit valstīm: ASV, Brazīliju, Dienvidāfriku, Dienvidkoreju, Indiju, Japānu, Kanādu, Krieviju, Ķīnu un Meksiku. Šīs partnerattiecības Padome nodibināja jau ilgi pirms EĀDD izveides.
23 Spānija, Itālija, Polija un Zviedrija uzskatīja, ka ir vajadzīga plaša stratēģiska pieeja ES ārējo attiecību jomā, un nolēma finansēt “Ideju laboratoriju globālai Eiropas stratēģijai”, lai to sagatavotu.
24 Eiropas Parlamenta ziņojums par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (A7–0357/2012), 31.10.2012.
25 Puse dalībvalstu, kas piedalījās aptaujā, uzskatīja, ka EĀDD ieguldījumam vajadzētu būt lielākam ES ārpolitikas, piemēram, reģionālo stratēģiju, izstrādē.Trūkumi resursu priori -
tāšu noteikšanā, organi -
zēšanā un piešķiršanā 
mazina EĀDD efektivitāti
23 
Šajā nodaļā (no 23. līdz 50. punktam) 
ir sniegta atbilde uz otro jautājumu – 
vai EĀDD resursu prioritāšu noteik ­
šana, organizēšana un piešķiršana 
bija efektīva? Palāta pārbaudīja darbā pieņemšanas procedūru, informācijas pieprasījumu un apmācības kursu izlasi un veica personāla datu kvantitatīvu 
analīzi.
24 
Pamatojoties uz šo informāciju, Palāta 
novērtēja pārvaldības stratēģiju, mēr ­
ķu noteikšanu un plānošanu, EĀDD or ­
ganizatorisko struktūru, ES īpašo pārstāvju lomu un cilvēkresursu pārvaldību, īpašu uzmanību pievēršot personāla pieņemšanai, sadalījumam un apmācībai.EĀDD nepiešķīra prioritāti 
visaptveroša ES ārpolitikas 
stratēģiskā satvara izvei -
dei un nepieņēma iekšējo 
stratēģiju
25 
Ņemot vērā strauji mainīgo starptautis ­
ko situāciju, EĀDD ir devis priekšroku 
ad hoc pieejām, nevis ierosinājis visap ­
tverošu ārpolitikas stratēģiju. EĀDD ir 
arī izvēlējies neierosināt visaptverošu 
pieeju attiecībā uz ES stratēģiska ­
jām partnerībām, lai gan pastāvošās 
partner  attiecības22 ad hoc veidā tika 
veidotas jau ilgi pirms Lisabonas līguma un tām, iespējams, nav ne ­
pārprotamas saiknes ar ES ārpolitikas pašreizējām prioritātēm. Visaptveroša stratēģiskā satvara trūkumu kritizēja dažas dalībvalstis
23 un Eiropas Parla ­
ments24, kas gaidīja, ka EĀDD aktīvāk 
iesaistīsies ES ārpolitikas izstrādē25.
26 
Ja stratēģisku norādījumu nav, EĀDD apspriežas ar ES iestādēm un dalībvalstīm, lai sagatavotu ES rea­
ģēšanas pasākumus. Tā rezultātā 
iegūtās ad hoc stratēģijas ir intensīvu 
debašu iznākums, pirms tās tiek oficiāli pieņemtas Komisijā un apstiprinātas Padomē. Šis process neveicina savlaicī ­
gu rīcību.
12 Apsvērumi
26 Triju prezidentvalstu komanda 
tika izveidota 2007. gadā pēc Eiropadomes lēmuma, saskaņā ar kuru Savienības dalībvalstis ir sadalītas triju secīgi rotējošu ES Padomes prezidentvalstu grupās, kas veido trijotni. Tās mērķis ir panākt nepārtrauktību un konsekvenci Padomes darbā.
27 Krīžu pārvarēšanas un plānošanas direktorāts (izveidots 2009. gadā), Civilās plānošanas un īstenošanas centrs (2007. gads), Izlūkdatu analīzes centrs (2002. gads) un Militārais štābs (2001. gads). Šīs struktūras ir vajadzīgas, lai, reaģējot uz krīzes situācijām, saskaņā ar Padomes lēmumu izvietotu civilos un militāros instrumentus (piemēram, militārās apmācības misijas uzsākšana Mali 2013. gada februārī, lai atbalstītu stabilitāti Sahelas reģionā).
28 Ģeogrāfisko nodaļu veido viens vai vairāki EĀDD darbinieki, kas aptver vienu un to pašu valsti. Nodaļas tiek grupētas ģeogrāfiskajos dienestos.
29 Ārējo attiecību ģenerāldirektorātā bija četri augstākā līmeņa vadītāji (viens ģenerāldirektors un trīs ģenerāldirektora vietnieki), un PĢS – divi augstākā līmeņa vadītāji (ģenerāldirektors un ģenerāldirektora vietnieks). Savukārt EĀDD ir 13 augstākā līmeņa vadītāji.27 
EĀDD vēl nav pieņēmis iekšējo stra ­
tēģiju vai pārvaldības plānu. Tomēr 
2011. gadā AP/PV noteica trīs sākotnē ­
jās prioritātes:
a) EĀDD kā funkcionējošas iestādes 
izveide;
b) pašreizējo desmit ES stratēģisko partnerattiecību attīstīšana;
c) Eiropas kaimiņattiecību politikas nostiprināšana, reaģējot uz Arābu pavasari.
Papildus šīm nedaudzajām prioritā ­
tēm EĀDD bija pietiekami elastīgs, lai pielāgotos mainīgajiem apstākļiem, un uzņēmās galveno lomu, veicinot dialo ­
gu starp Kosovu un Serbiju un sarunas par Irānas kodolprogrammu.
28 
EĀDD nav noteicis ne mērķus, ne arī sīki izstrādātus kritērijus, lai novērtētu šo prioritāšu izpildi. Tas arī nav izstrā ­
dājis visaptverošu plānošanas sistēmu, tāpēc katra nodaļa pati lemj, kā plānot savu darbību. Tādējādi tiek mazināta EĀDD vispārējā efektivitāte, jo uzdevu ­
mi un resursi ne vienmēr atbilst aug ­
stākā līmeņa mērķiem. Turklāt visap ­
tverošas plānošanas sistēmas trūkums apgrūtina dienesta darbības iekļauša ­
nu Komisijas gada darba programmas vai trijotnes 18 mēnešu programmas
26 
(ko sagatavojusi triju prezidentvalstu komanda un PĢS) plašākā kontekstā.EĀDD sarežģītā organiza -
toriskā struktūra neveicina 
savlaicīgu sadarbību starp 
nodaļām
29 
EĀDD vispārējā struktūra ir sarežģīta, 
un tas ir daļēji saistīts ar to, ka atšķirī ­
bā no tipiskas ārlietu ministrijas tam ir papildu funkcijas, kas ir raksturīgas aizsardzības ministrijām, iekšlietu ministrijām un izlūkošanas dienestiem. Ģeogrāfiskās nodaļas, kas galveno ­
kārt pārņemtas no bijušā Komisijas 
Ārējo attiecību ģenerāldirektorāta 
(ĢD  RELEX ),  un krīžu pārvarēšanas 
struktūras, kas pārņemtas no PĢS
27, 
veido divas atsevišķas organizācijas da ­
ļas, no kurām pēdējā ziņo tieši AP/PV.
30 
EĀDD ir piramīdveida organizatoris ­
kā struktūra, kas ir sarežģītāka nekā 
tām ārpolitikas struktūrām, kuras tas 
aizstāj:
a) ģeogrāfiskās nodaļas – EĀDD pa ­
matfunkcija28, kam ir vairāk vadības 
līmeņu nekā līdz šim (sk. tabulu );
b) organizatorisko vienību ir vairāk, 
un tās ir arī mazākas (vadītājiem ir šaurāks kontroles diapazons – viņu pakļautībā strādā par aptuveni 20 % mazāk darbinieku), un
c) EĀDD ir divreiz vairāk aug ­
stākā līmeņa vadītāju nekā tā priekštečiem
29.
13 Apsvērumi
30 Jo īpaši ar krīzes reaģēšanas un 
operatīvās koordinēšanas nodaļu, drošības politikas un konfliktu novēršanas direktorātu un – zināmā mērā – ar globālo jautājumu un terorisma apkarošanas nodaļu. Piemēram, revīzijā tika atklāta funkciju pārklāšanās attiecībā uz krīžu novēršanu, reaģēšanas pasākumu plānošanu, kosmosa politiku un drošības sektora reformu.31 
EĀDD strukturālā pārslogotība ir daļēji 
saistīta ar Padomes lēmumu, kurā paredzēta ģenerāldirektorātu izveide 
ģeogrāfiskiem apgabaliem, un izvirzīta 
prasība, ka trešdaļai EĀDD darbinieku ir jānāk no dalībvalstīm. Tā kā lielāko daļu vadītāju amatu, kas tika pārcel ­
ti uz EĀDD, jau ieņēma pastāvīgie ierēdņi, EĀDD izveidojās pārslogota struktūra, kas ļāva daudzus augstākā 
līmeņa amatus ieņemt dalībvalstu 
diplomātiem.32 
Kopējās drošības un aizsardzības politi ­
kas struktūras, kas pārņemtas no PĢS, gadu gaitā tika veidotas individuāli, 
neizmantojot visaptverošu sistēmu, 
un tās pārklājās ar citām krīžu pārva ­
rēšanas struktūrvienībām
30. EĀDD ir 
sācis šos jautājumus risināt, tomēr tas ir sarežģīts process, kam vajadzīgs da ­
lībvalstu vienprātīgs atbalsts, lai varētu mainīt vairākus Padomes lēmumus. Tikmēr EĀDD ir izveidojis jaunus me ­
hānismus koordinācijas veicināšanai, tādus kā krīžu pārvarēšanas padome 
un krīžu platforma (sk. 1. izcēlumu ).Tabula Pārskats par vadības līmeņiem EĀDD, ĢD RELEX  un PĢS
Jaunā struktūra Iepriekšējās struktūras
EĀDD ĢD RELEX PĢS
(seši līmeņi) (pieci līmeņi) (pieci līmeņi)
1. AP/PV 1. Komisārs
2. Izpildu ģenerālsekretārs / galvenais izpilddirektors – 1. Ģenerālsekretārs
3. Ģenerālsekretāra vietnieki – –
4. Rīkotājdirektori 2. Ģenerāldirektors 2. Ģenerāldirektors
– 3. Ģenerāldirektora vietnieki 3. Ģenerāldirektora vietnieks
5. Direktori 4. Direktori 4. Direktori
6. Nodaļu vadītāji 5. Vienību vadītāji 5. Vienību vadītāji
Avots:  EĀDD personāla dati un Eiropas Savienības iestāžu kontaktinformācijas katalogs, 2010. gads.
14 Apsvērumi
31 Izpildu ģenerālsekretārs, 
galvenais izpilddirektors un divi ģenerālsekretāra vietnieki.
32 Aplūkotajā izlasē validācijas procesam bija vajadzīgas vidēji četras dienas, un tajā piedalījās maksimāli pieci validētāji (nodaļas vadītāja vietnieks, nodaļas vadītājs, direktors, rīkotājdirektors, Korporatīvās valdes loceklis), pirms atbilde sasniedza pieprasījuma iesniedzēju, turklāt pastāvēja iespēja, ka tas tekstu var pārstrādāt.33 
EĀDD ir Korporatīvā valde, kurā darbo ­
jas tā četras augstākās amatpersonas31. 
Tās mērķis ir nodrošināt, lai EĀDD veik ­
tās darbības ir konsekventas un 
veicina AP/PV noteikto politisko mērķu 
sasniegšanu. Saskaņā ar EĀDD iekšē ­
jām procedūrām tā netiek uzskatīta par kolektīvu struktūrvienību ar īpašu lomu un funkcijām. Lai gan Korpora ­
tīvā valde ir veicinājusi koordināciju 
starp augstākā līmeņa vadītājiem, tā 
tomēr nespēja plānotajā apmērā sama ­
zināt darba slodzi AP/PV, kam joprojām ir 23 tiešās ziņošanas kanāli.34 
Kā jebkurā diplomātiskā dienestā ļoti būtiska ir savlaicīga piekļuve informā ­
cijai. Revīzijā tika novērtēta pašreizējo 
procedūru efektivitāte saistībā ar divu 
galveno informācijas produktu veidu sagatavošanu un izplatīšanu:
a) EĀDD sniedz atbalstu Eiropadomes 
priekšsēdētāja, Komisijas priekšsē ­
dētāja, AP/PV un komisāru rīkoto 
sanāksmju sagatavošanā, savlaicīgi 
atbildot uz informācijas pieprasīju ­
miem. Tomēr atbilžu sagatavošanai var būt vajadzīgs samērā ilgs laiks, jo īpaši validācijas procesa dēļ, kuru nosaka EĀDD struktūra
32. Tur ­
klāt nodaļas reti saņem atsauksmes par tekstu vai tās sanāksmes galīgo 
iznākumu, kurai tika sagatavots 
informatīvais paziņojums, tādējādi tām ir vēl grūtāk to uzlabot;Krīžu platforma
Krīžu platforma ir jauns koordinācijas mehānisms, kas paredzēts, lai sniegtu EĀDD un Komisijai skaidrus politis ­
kus un stratēģiskus norādījumus par to, kā pārvarēt attiecīgo krīzi. Atkarībā no konkrētās krīzes rakstura krīžu platforma apvieno krīžu pārvarēšanas struktūras, ģeogrāfiskās un horizontālās struktūrvienības un attiecīgos 
Komisijas dienestus.
Krīžu platformai sākot darboties, ģeogrāfiskā struktūrvienības rīkotājdirektors vadību pār valsti nodod krīzes 
reaģēšanas un operatīvās koordinēšanas rīkotājdirektoram, kurš koordinē ES reaģēšanas pasākumus. Tādējādi tiek ierobežots to krīzes situāciju skaits, kuras ES var vienlaicīgi risināt, jo krīzes reaģēšanas rīkotājdirektoram nav pietiekami daudz resursu, lai vienlaikus pārvarētu vairāk nekā divas krīzes. Tāpēc krīžu platforma attiecīga ­
jai valstij var tikt atsaukta, ja krīze turpinās un ES reaģēšanas pasākumi vēl nav noformulēti (piemēram, Lībijā).1. izcēlums
15 Apsvērumi
33 Tas ir mantojums no 
PĢS sistēmām, kas tika veidotas, lai nepieļautu civilās un militārās informācijas sajaukšanos.
34 
Īpašie pārstāvji Padomes rīcībā ir bijuši kopš 1996. gada. Sākumā Padome varēja iecelt īpašo pārstāvi, kad vien tā to uzskatīja par vajadzīgu, bet pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā to ierosināt var tikai AP/PV.b) kopš EĀDD izveides izlūkošanas 
dienesti un delegācijas pirmo reizi darbojas vienā organizācijā, pa ­
lielinot iespēju politisko ziņojumu 
sniegšanu apvienot ar izlūkošanu, 
lai palīdzētu lēmumu pieņēmē ­
jiem. Tomēr izlūkošanas produktu 
izplatīšana joprojām ir ierobežota to praktisko grūtību dēļ, kas sais ­
tītas ar slepenās informācijas ap ­
maiņu ar dažiem saņēmējiem. Šajā 
ziņā vairākums ES delegāciju nav 
gatavas strādāt ar slepeniem do ­
kumentiem, daudziem delegāciju vadītājiem joprojām nav atbilsto ­
šas drošības pielaides, un politisko un izlūkošanas ziņojumu sniegšanā 
izmantotās sistēmas joprojām nav 
saderīgas
33. Tāpēc piekļuve slepe ­
nai informācijai un tās izmantošana EĀDD, jo īpaši delegācijās, ir lielā 
mērā ierobežota.
ES īpašie pārstāvji netiek 
 pietiekami integrēti 
EĀDD darbā
35 
Viens no vecākajiem kopējās ārpoliti ­
kas un drošības politikas instrumen ­
tiem ir ES īpašo pārstāvju iesaistīšana 
krīžu risināšanā vai īpašu uzdevumu 
veikšanā ES vārdā34. Īpašos pārstāvjus 
ieceļ Ārlietu padome pēc AP/PV ietei ­
kuma, un tie saņem lielu atbalstu no 
dalībvalstīm.36 
Sākumā īpašajiem pārstāvjiem bija 
svarīgs uzdevums palīdzēt ārpolitikas 
koordinēšanā starp Padomi un Komi ­
siju, bet pēc EĀDD izveides tas kļuva 
lieks. Tomēr, ņemot vērā viņu īpašo lomu reģionālo problēmu un ad hoc  
krīžu risināšanā, EĀDD joprojām tos uzskata par noderīgiem un Padome 
atzīst viņu vērtīgo ieguldījumu ārpoli ­
tikā. Tāpēc pēc īpašo pārstāvju skaita 
īslaicīgas samazināšanās (no 12  pār ­
stāvjiem 2010. gadā līdz 9 pārstāv ­
jiem 2011. gadā) to skaits 2013. gada beigās bija 11.
37 
Īpašajiem pārstāvjiem ir plašas piln ­
varas. Tas nodrošina lielu elastību īstenošanas laikā, taču apgrūtina 
darba rezultātu novērtēšanu. Lai gan 
īpašos pārstāvjus uzskata par krīzes risināšanas ad hoc instrumentu, viņu 
vidējais darbības laiks ir astoņi gadi, un tas draud ar viņu skaita pārmērīgu 
pieaugumu un parasto EĀDD struktūru 
ietekmes mazināšanos.
16 Apsvērumi
35 Kopējās ārpolitikas un drošības 
politikas finansējums īpašajiem pārstāvjiem 2012. gadā sasniedza EUR 27 897 500, kas ir 5,7 % no EĀDD kopējiem izdevumiem 2012. gadā. Šīs summas tiek finansētas no kopējās ārpolitikas un drošības politikas darbības apropriācijām.
36 Konkrēti – Civilās plānošanas un īstenošanas centram, kas atbild par civiliedzīvotāju ikdienas drošības un aizsardzības politikas misiju operatīvo plānošanu un īstenošanu.38 
2013. gada decembrī 7 no 11 īpašajiem 
pārstāvjiem strādāja Briselē vienās 
telpās ar EĀDD. ES īpašie pārstāvji tiek 
integrēti EĀDD struktūrā tikai tādā gadījumā, ja viņi vienlaikus ir arī dele ­
gāciju vadītāji (tādi ir 4 no 11 pārstāv ­
jiem, un viņi visi strādā ārpus ES). Tā kā trūkst skaidru procedūru, lēmums par 
to, kā nodrošināt koordināciju ar attie ­
cīgajām EĀDD nodaļām, ir atstāts īpašo 
pārstāvju ziņā, tādējādi palielinot risku, ka viņu darbība var nebūt saskaņota ar citām ES darbībām. Tikai puse aptau ­
jāto delegāciju vadītāju uzskatīja, ka 
viņi tiek pienācīgi informēti par īpašo 
pārstāvju darbību.
39 
Īpašos pārstāvjus finansē saskaņā ar “darbībām”, kas noteiktas ES budžetā, kuru pārvalda Komisija, un tas budže ­
ta ierobežojumu laikā EĀDD piešķir ievērojamus papildu resursus, kuri nav paredzēti EĀDD administratīvajā bu ­
džetā
35. Tomēr šā iemesla dēļ uz viņiem 
neattiecas EĀDD izveidotā adminis ­
tratīvā un pārvaldības sistēma, jo īpaši 
attiecībā uz personālsastāvu, algām 
un ziņojumu sniegšanu, un viņiem ir uzlikti papildu administratīvi un finan ­
siāli pienākumi, kas mazina to iespējas pieņemt politiskus lēmumus.EĀDD bija problēmas ar 
svarīgāko funkciju izpildei 
vajadzīgā personāla nodro -
šināšanu, izmantojot uz to 
pārceltos resursus
40 
EĀDD sāka darbību ar tam piešķir ­
tajiem resursiem un dienestiem, ar 
darbiniekiem, kas tika pārcelti, pama ­
tojoties uz viņu statusu 2010. gada 
31. decembrī. 2011. gadā EĀDD veica 
sākotnējo skrīninga procedūru, kon ­
centrējoties uz ģeogrāfisko nodaļu 
darbības racionalizāciju. 2012. gadā tika sākta otrā skrīninga procedūra ar 
vērienīgāku mērķi  – novērtēt vajadzī ­
bas un pielāgot resursus ES ārpolitikas 
prioritātēm. Šīs abas procedūras ļāva EĀDD pastiprināt administratīvās un atbalsta funkcijas, kuru izpildei tā izvei ­
des laikā netika nodrošināts pietiekami 
liels personāls.
41 
Lai gan ir pārceltas 18 amata vietas, 
delegāciju politisko nodaļu perso ­
nāls vēl joprojām nav nokomplektēts 
un nav nodrošināti jauni resursi, kas 
varētu pārņemt pienākumus saistībā ar valsti, kura rotācijas kārtībā pilda prezidentvalsts pienākumus. Tāpat arī attiecīgajām nodaļām
36 nav nodroši ­
nāti vajadzīgie cilvēkresursi, kas veiktu 2012. un 2013. gadā uzsākto kopējās 
drošības un aizsardzības politikas misi ­
ju operatīvo plānošanu un īstenošanu, 
jo īpaši, lai reaģētu uz krīzēm Lībijā, Āfrikas ragā un Sahelas reģionā.
17 Apsvērumi
37 Kopumā 35 % delegāciju 
vadītāju, kuri atgriezās Briselē, vairs nepildīja vadītāja pienākumus.
38 EĀDD darbā pieņemšanas procedūru kopējās izmaksas nav zināmas, jo EĀDD Personāla nodaļa sedz tikai dalībvalstu diplomātu izmaksas, savukārt ES iestādes uzņemas attiecīgos izdevumus par ES ierēdņiem. Spiedienu uz delegāciju budžetu rada arī prasība delegācijām segt savu darbinieku izmaksas, kad tie piedalās darbā pieņemšanas procedūrās.42 
Papildus klimata pārmaiņu un ener ­
goapgādes drošības jautājumiem 
(sk. 18. punktu) revīzijā tika atklātas 
vairākas jomas, kurās īpašas problēmas radīja tematiskās kompetences trū ­
kums: ekonomiskie un finanšu jautā ­
jumi, delegāciju zināšanas par kopējo drošības un aizsardzības politiku, 
rīcības kodekss attiecībā uz kosmosu, 
kiberdrošība, migrācija, sankcijas un līdzekļu atgūšana. Tematiskās nodaļas ir Komisijas galvenie sarunu partne ­
ri dienestu savstarpējo konsultāciju procedūrā, kas ir būtiska iespēja 
EĀDD ietekmēt politikas veidošanu. 
Tāpēc šo nepilnību dēļ EĀDD ir grūtāk nodrošināt politikas konsekvenci attie ­
cībā uz iekšējo nozaru politikas ārējo dimensiju.
43 
PĢS un Komisijas ārpolitikas struktūras izmantoja atšķirīgas IT lietojumprog ­
rammas. Turklāt pēc EĀDD izveides 
radās jaunas prasības, piemēram, 
izveidot drošus sakaru tīklus, lai varētu dalīties informācijā ar delegācijām. Tomēr EĀDD nespēja apmierināt savas tūlītējās vajadzības, tādas kā no Komi ­
sijas un PĢS mantoto lietojumprog ­
rammu atjaunināšana un integrēšana un sakaru uzlabošana ar delegācijām un dalībvalstīm.
44 
EĀDD ir lielā mērā atkarīgs no norīko ­
tajiem valstu ekspertiem, kas nav ie ­
tverti štatu sarakstā (2013. gada jūnijā 
centrālajos dienestos un delegācijās 
strādāja 366 eksperti). Tas nozīmē to, ka vairāk nekā pusi EĀDD administra ­
toru līmeņa darbinieku uz ierobežotu laiku ir norīkojušas dalībvalstis, kas tos var atsaukt, un tas apdraud EĀDD in ­
stitucionālo atmiņu un darbības nepārtrauktību.Darbā pieņemšanas procedū -
ras bija ilgstošas un dārgas 
un pilnībā nenovērsa iepriekš 
pastāvošo nelīdzsvarotību
45 
EĀDD tika izvirzīta prasība atjaunot savu personālu, trešdaļu no vadoša ­
jiem darbiniekiem divarpus gadu laikā pieņemot darbā no dalībvalstīm; tas ES iestādei ir vēl nebijis pienākums. Šo uzdevumu EĀDD izpildīja.
46 
Izpildīt šo trešdaļas prasību, paļaujo ­
ties uz dabisko atbirumu, pēc būtības bija grūti, jo vairākums darbinieku bija 
noslēguši pastāvīgu darba līgumu. 
Nākotnē varēja būt ietekme uz karjeras iespējām, un daudzi darbinieki pame ­
ta EĀDD, jo īpaši tie, kuru norīkojums delegācijās tuvojās beigām
37. Tika 
zaudēta vērtīga pieredze, un darbinieki tika pakļauti stresam.
47 
EĀDD darbā pieņemšanas procedū ­
ras ir ilgstošas, jo īpaši uz delegāciju vadītāju vietām, tāpēc ka AP/PV vēlējās 
intervēt visus izraudzītos kandidātus 
neatkarīgi no delegācijas lieluma. Pro ­
cedūras ir saistītas arī ar lielām izmak ­
sām, jo daudzi kandidāti dzīvo ārpus ES, bet intervijas notiek Briselē
38. AP/
PV noslogotā grafika dēļ ir grūti inter ­
vijas organizēt savlaicīgi vai izvairīties 
no izmaiņām pēdējā brīdī, tāpēc rodas 
papildu izmaksas, tiek nokavēti termiņi un izskan kritika plašsaziņas līdzekļos.
18 Apsvērumi
39 2012. un 2013. gadā uz vairāk 
nekā vienu interviju tika uzaicināti attiecīgi 75 un 39 kandidāti. Desmit kandidāti, kas 2013. gadā bija saņēmuši visvairāk uzaicinājumu, par visiem kopā piedalījās 37 intervijās, kas notika Briselē.
40 2011. gada janvārī 28 % un 13 % no visiem administratoriem bija attiecīgi sievietes un to dalībvalstu valstspiederīgie, kuras ES iestājās 2004. un 2007. gadā.48 
Dalībvalstu, Komisijas un PĢS pārstāvji 
piedalās kandidātu atlasē uz stratē ­
ģiski svarīgiem amatiem, nodrošinot objektivitāti saistībā ar kandidātu ie ­
priekšējo darba vietu. Tomēr EĀDD nav izveidojis vadītāju kompetences sistēmu, kas sniegtu pamatu sākot ­
nēji atlasīto kandidātu novērtēšanai. 
Turklāt vadošajiem amatiem, nerau ­
goties uz iespējamām priekšrocībām, 
EĀDD nolēma neizmantot novērtēša ­
nas centrus. Piemēram, novērtēšanas centri var samazināt vajadzību rīkot intervijas
39, sniegt papildu informāciju 
par kandidātu kompetenci un noteikt mācību un attīstības vajadzības.
49 
Arī 2013. gada septembrī joprojām sa ­
glabājas būtiska dzimumu un ģeogrā ­
fiskā nelīdzsvarotība, kas bija vērojama 
jau iepriekšējās ārpolitikas struktūrās40:
a) ļoti nedaudz sieviešu strādāja par administratorēm (34 %), un vēl ma ­
zāk tās bija pārstāvētas delegācijās 
(26 % no visiem administratoriem) un vadītāju amatos (21 %);
b) tikai 14 % vadītāju nāk no dalīb ­
valstīm, kas ES iestājās 2004. un 2007. gadā; tas ir mazāk nekā 21 %, kas ir šo valstu daļa ES iedzīvotāju kopskaitā.50 
Ievadapmācībā pietiekama uzmanība netika pievērsta EĀDD jauno darbinie ­
ku vajadzībām, tāpēc dalībvalstu diplo ­
māti nepārzina Komisijas procedūras un praksi un ES ierēdņi nav labi saga ­
tavoti jauno diplomātisko pienākumu izpildei. Tomēr 2013. gada septembrī ievadapmācībā tika veiktas izmaiņas.
19 Apsvērumi
41 EĀDD pārskatā ir teikts: 
“Diemžēl šīs sanāksmes nav notikušas pietiekami bieži. Komisijas priekšsēdētājs un Augstā pārstāve nesen vienojās, ka Ārējo attiecību ģenerāldirektorāta komisāru grupas sanāksmes būtu jārīko biežāk un Augstās pārstāves vadībā.”
42 Komisija pastiprināja ekonomikas un monetāro lietu komisāra lomu, paaugstinot viņu amatā par priekšsēdētāja vietnieku un piešķirot viņam papildu darba instrumentus.
43 Valstu darba grupu sanāksmes organizē attiecīgā ģeogrāfiskā apgabala dienests vidēji divas līdz trīs reizes gadā; tajās bieži vien nepiedalās visi attiecīgie dalībnieki, tādi kā tematiskās nodaļas, kopējās drošības un aizsardzības politikas struktūras vai ES īpašie pārstāvji. EĀDD direktorāts, kas atbild par terorisma apkarošanu un attīstības jautājumiem, Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts (ĢD  ECHO ), Attīstības un 
sadarbības ģenerāldirektorāts – EuropeAid  – un īpašie pārstāvji 
nav pārstāvēti krīžu pārvarēšanas padomē. Iekšlietu ģenerāldirektorāts ir vienīgais Komisijas ģenerāldirektorāts, kas ir pārstāvēts izlūkošanas padomē.Darba koordinācija ar 
Komisiju un dalībvalstīm uzlabojas, bet joprojām nav pietiekama, lai EĀDD varētu pilnībā izmantot savu potenciālu
51 
Šajā nodaļā (no 51. līdz 67. punktam) 
ir sniegta atbilde uz trešo jautājumu – vai EĀDD darbs tika efektīvi koordinēts ar Komisijas un dalībvalstu darbu? Pa ­
lāta izmantoja kritērijus, kas saistīti ar 
EĀDD koordinācijas mehānismu efekti ­
vitāti attiecībā uz darba koordināciju ar 
Komisiju un dalībvalstīm gan centrālo dienestu, gan arī delegāciju līmenī.
Koordinācija ar Komisiju bija 
daļēji efektīva
52 
EĀDD uzdevums ir nodrošināt lielāku 
ārpolitikas konsekvenci. Lai to izpildītu, EĀDD ir cieši jāsadarbojas ar Komisi ­
ju, kura saskaņā ar Lisabonas līgumu atbild par dažām ārējo attiecību jo ­
mām (tādām kā attīstība, tirdzniecība, paplašināšanās, humānā palīdzība un iekšējo nozaru politikas ārējie aspekti).53 
Kā Komisijas priekšsēdētāja vietnie ­
ce AP/PV pilnībā piedalās Komisijas 
lēmumu pieņemšanā, bet, ņemot vērā 
darba specifiku, tā nevarēja piedalīties divās trešdaļās no 2012. gadā rīkotajām Komisijas sanāksmēm, tostarp tajās, kurām ir tieša vai netieša ietekme uz ES ārpolitiku. Turklāt izrādījās, ka 
pastāv grūtības ārējo attiecību komisā ­
ru oficiālo sanāksmju organizēšanā – 
29 mēnešu laikā notika tikai piecas šādas sanāksmes, un tās visas vadīja Komisijas priekšsēdētājs
41. Šajā ziņā 
panākumi priekšsēdētāja vietnieka konkrēto funkciju/pilnvaru precizēšanā 
ir visai ierobežoti, īpaši attiecībā uz 
citu komisāru darba koordinēšanu. Tie atšķiras no panākumiem, kas tika gūti, 2011. gada oktobrī nosakot ekonomi ­
kas un monetāro lietu un eiro komisāra 
pilnvaras kā priekšsēdētāja vietniekam, 
lai reaģētu uz smago finanšu krīzi
42.
54 
Praktiskā līmenī pastāv dažādi forumi, kur EĀDD un Komisija koordinē savu darbu. Revīzijā tika konstatēts, ka val ­
stu darba grupas, izlūkošanas padome un krīžu pārvarēšanas padome tikās retāk nekā paredzēts un ka sanāksmēs nepiedalījās visas attiecīgās personas
43. 
Sistemātiskāks koordinācijas darbs no ­
tika iknedēļas koordinācijas sanāksmēs 
starp Komisijas Ģenerālsekretariātu un 
Politikas koordinēšanas nodaļu, kā arī sanāksmēs, kas saistībā ar Padomes darba grupu veikto sagatavošanas dar ­
bu tika rīkotas starp EĀDD un Komisijas 
ģenerāldirektorātiem.
20 Apsvērumi
55 
EĀDD piedalās Komisijas dienestu 
savstarpējās konsultācijās, lai gan 
ierobežotie resursi mazina tā ietek ­
mi uz iekšējo nozaru politikas ārējo 
dimensiju. Saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku, kas ir starpvaldību kompetences joma, AP/PV novērtē, vai jautājums attiecas tikai vai galvenokārt 
uz šo kategoriju, un tad nolemj, vai ir 
jāapspriežas ar Komisiju. Dažkārt tas ir strīdīgs jautājums, un priekšlikums tomēr var būt saistīts ar Komisijas kom ­
petences jomām.56 
EĀDD un Komisija ir noslēguši formālas sadarbības vienošanās, lai koordinētu 
savu darbību. Kopumā jaunās proce ­
dūras nav tik elastīgas un ir stingrākas 
nekā tās, kas bija spēkā, kad par ārējām attiecībām atbildēja Ārējo attiecību ģe ­
nerāldirektorāts, jo EĀDD ir nošķirts no Komisijas. Lai gan daudziem EĀDD dar ­
biniekiem, kas agrāk strādāja Komisijā, joprojām bija saglabājušies labi kon ­
taktu tīkli, kas atviegloja koordinācijas darbu, šie tīkli laika gaitā varētu vājinā ­
ties. Turklāt līdz ar EĀDD kā atsevišķas struktūrvienības izveidi palielinājās to 
ES iestāžu skaits, kas nodarbojas ar vie ­
niem un tiem pašiem jautājumiem, un 
tāpēc ir grūtāk vienoties par efektīvu darba dalīšanu, kā to atklāj pašreizējā situācija saistībā ar krīzes centriem 
ES (sk. 2. izcēlumu ).
Krīzes centri
Situācijas uzraudzība ir nepārtraukts pārskatīšanas un analīzes process par notiekošo visā pasaulē, izmantojot 
visus pieejamos resursus, tostarp ES delegāciju, izlūkošanas dienestu un publisko plašsaziņas līdzekļu ziņo ­
jumus. 2012. gadā EĀDD izveidoja ES Dežūrcentru, izmantojot līdzšinējos resursus, kas iepriekš bija sadalīti 
trijās atsevišķās nodaļās. Lai gan tas bija pozitīvs solis ceļā uz tādu krīzes centru skaita samazināšanu, kuri veic 
līdzīgus pienākumus, ES līmenī vēl ir daudz darāmā.
2013. gada maijā Komisija izveidoja Ārkārtas reaģēšanas centru, lai nodrošinātu “labāk koordinētus, ātrākus un 
efektīvākus reaģēšanas pasākumus, ja Eiropā un citur pasaulē notiek katastrofa”. Turklāt PĢS atbalsta ES ār ­
kārtas un krīzes situāciju koordinācijas mehānismu (ES  CCA ) ieviešanu, kas tika izveidoti ar mērķi “nopietnas 
krīzes gadījumā prezidentvalsts vadībā nodrošināt ātrus un koordinētus ES starpnozaru politikas risinājumus”. Pašlaik ES Dežūrcentra, Ārkārtas reaģēšanas centra un ES CCA  struktūru pienākumi nav skaidri nodalīti, bet tas 
ir vajadzīgs, lai mazinātu acīmredzamo pārklāšanās risku.
Krīzes situāciju risināšanā būtiska loma joprojām ir arī citiem īpašiem centriem
44. Pašreizējā struktūra rada jau ­
tājumus par efektivitāti un produktivitāti, jo informācija un pienākumi ir izkaisīti starp dažādiem dalībniekiem, 
un, piemēram, no 2015. gada ES saņems tikai kopīgu un integrētu ziņojumu par draudu un riska novērtējumu.
44 Stratēģiskās analīzes un reaģēšanas centram (Iekšlietu ĢD), Ārkārtas darbību veselības jomā mehānismam (Veselības un patērētāju ĢD), Ārkārtas 
darbību centram Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrā un Frontex  Situāciju centram.2. izcēlums
21 Apsvērumi
45 Saskaņā ar delegāciju vadītāju 
sniegtajām atbildēm uz Palātas aptaujas jautājumiem 46 % no tiem pusi vai vairāk sava laika veltīja pārvaldības/administratīvu uzdevumu veikšanai.ES delegāciju jaunā struktūra 
ir ciešāk jākoordinē, un tās 
administratīvā pārvaldība 
nav tik efektīva
57 
Delegāciju līmenī EĀDD un Komisijas 
administratīvo budžetu stingrā noda ­
līšana ir sarežģījusi budžeta sagatavo ­
šanas un izpildes posmus. Piemēram, 2012. gadā Komisija sedza delegāciju administratīvās izmaksas, izmantojot astoņus dažādus ģenerāldirektorātus un trīs instrumentus. Atsevišķu bu ­
džetu izmantošana negatīvi ietekmē delegāciju darba efektivitāti, jo, lai ar pašreizējo struktūru pārvaldītu admi­nistratīvo budžetu, vajag vairāk re ­
sursu, un tas ir riska avots, jo resursi ir ierobežoti un budžeta izpilde – decen ­
tralizēta (sk.  3. izcēlumu ). 2013. gada 
novembrī EĀDD iesniedza Komisijai vienkāršošanas priekšlikumu, kura īste ­
nošanas gadījumā finansējuma avotu skaits tiks samazināts līdz maksimāli 
diviem.58 
Delegāciju vadītāji saskaras ar nopiet ­
nām grūtībām arī darbinieku norīko ­
šanā prioritāro uzdevumu izpildei, 
jo norīkot Komisijas darbiniekus EĀDD pienākumu izpildei viņi var tikai tādā gadījumā, ja izpildes laiks nepār ­
sniedz 20 % no viņu darbalaika. Turklāt Komisijas darbinieki nevar apstipri ­
nāt EĀDD izdevumu veikšanu. Līdz ar to delegāciju vadītāji būtisku daļu sava laika velta administratīvu, nevis politisku jautājumu risināšanai, un tas samazina viņu darba efektivitāti
45.
59 
Delegāciju vadītāji un centrālo die ­
nestu atbildīgie ierēdņi ne vienmēr ir informēti par norādījumiem un 
ziņojumiem, kas tiek sūtīti starp Ko ­
misijas galveno pārvaldi un Komisijas 
darbiniekiem delegācijās. Tas apdraud ES darbību konsekvenci.
Finanšu darījumu atļaujas ierobežojumi
Pastāv stingri ierobežojumi attiecībā uz to, kuri delegācijas darbinieki var dot atļauju EĀDD administratī ­
vo izdevumu un Komisijas darbības izdevumu veikšanai. Vienīgais izņēmums ir delegācijas vadītājs, kurš ir EĀDD amatu sarakstā, bet kuram Komisija ir pastarpināti deleģējusi pilnvaras apstiprināt Komisijas darbības iz ­
devumu veikšanu. Tādējādi atsevišķās situācijās nevienam nav atļauts veikt dažus svarīgus finanšu darījumus, jo īpaši delegācijās, kur vienīgais EĀDD administrators ir delegācijas vadītājs, tāpēc ka viņa( ­as) prombūtnē 
neviens cits nevar apstiprināt EĀDD administratīvo izdevumu veikšanu.3. izcēlums
22 Apsvērumi
46 Šajā sakarā Padome savos 
secinājumos par EĀDD pārskatu pilnībā atbalstīja ziņojumu un informācijas kopvietošanas un apmaiņas turpmāku uzlabošanu.60 
Delegāciju pārvaldību EĀDD un 
Komisija koordinē, izmantojot EUDEL  – 
struktūru, kas tiekas gan augstākajā, gan pamatdarbības līmenī. Tomēr tajā pašā laikā Komisijai ir arī atsevišķs forums COMDEL , kas risina īpašus 
Komisijas jautājumus. EĀDD nesaņem COMDEL  sanāksmju protokolus un 
netiek aicināts paust viedokli par bū ­
tiskām iniciatīvām. Piemēram, Komisija veica pamatīgu darba slodzes novērtē ­
jumu par Komisijas amata vietām dele ­
gācijās 2011. gadā, taču tas neaptvēra visu delegācijas darbinieku (tostarp 
EĀDD darbinieku) relatīvo darba slodzi 
un ES vispārējās prioritātes. Ja pastāv divas atsevišķas struktūras, kas risina ar delegācijām saistītus jautājumus, tas sarežģī darba organizāciju.
61 
Lai gan problēmas pastāv, dalībvalstis uzskata, ka bijušo Komisijas delegāciju pārveidošana ES delegācijās ir ievēro ­
jams EĀDD panākums.Dalībvalstis un EĀDD vēl nav 
pilnībā izmantojuši iespēju 
veidot sinerģiju starp to 
diplomātisko pārstāvniecību tīkliem
62 
EĀDD ir ieviesis regulāras sanāksmes ar 
dalībvalstu diplomātiskajiem dienes ­
tiem, lai pārrunātu jautājumus, kas skar 
kopīgas intereses. Šīs sanāksmes tika 
organizētas dažādos līmeņos un ļāva 
EĀDD koordinēt plašu tematu klāstu, 
sākot no politiskiem līdz administratī ­
viem jautājumiem, tādiem kā apmācī ­
ba vai drošība.
63 
Tomēr ES delegāciju jaunajai lomai nav sekojusi vērā ņemama sinerģija ar dalībvalstu diplomātiskajiem dienes ­
tiem, kas lielā mērā ir izskaidrojams ar to, ka ir pagājis pārāk īss laiks un pašas dalībvalstis nav paudušas šādu apņem ­
šanos. ES delegāciju un dalībvalstu diplomātisko pārstāvniecību kopvie ­
tošana joprojām ir ļoti ierobežota, un kopīga politisko ziņojumu sniegšana notiek tikai izņēmuma kārtā. Praksē informācijas plūsma starp delegācijām un dalībvalstu vēstniecībām joprojām notiek vienā virzienā, delegācijām sa ­
ņemot maz informācijas. Kopvietošana un kopīga politisko ziņojumu sniegša ­
na ir jomas, kas EĀDD dod labu iespēju nodrošināt pievienoto vērtību
46.
23 Apsvērumi
64 
Lisabonas līgums, ar ko tika izveidotas 
ES delegācijas, palielināja cerības, ka 
šie “Eiropas nami” varētu nodrošināt 
konsulāros pakalpojumus, tostarp ES iedzīvotāju konsulāro aizsardzību. Tomēr vēl joprojām ir daudz darāmā, un EĀDD vēl nav sīki izanalizējis ar šādu jautājumu risināšanu saistītās 
finansiālās sekas, jo īpaši gadījumā, ja 
tiek attaisnotas dažu vidējo un mazo dalībvalstu cerības. Dalībvalstis nav pa ­
nākušas kopēju nostāju šajā jautājumā, un nav arī vienojušās par to noteikumu un tiesību aktu saskaņošanu, kurus 
piemēro krīzes un ārkārtas situācijām, 
darbinieku apmācībai un izmaksu sadalei.
Iespējamie ieguvumi no 
EĀDD kā Padomes darba 
sagatavošanas struktūru 
pastāvīgā vadītāja nav pil -
nībā apzināti
65 
AP/PV vada Ārlietu padomi – vienu no 
Eiropas Savienības Padomes sastā ­
viem – un ieceļ pastāvīgos priekšsēdē ­
tājus dažām tās darba sagatavošanas struktūrām, tostarp Politiskajai komi ­
tejai un Drošības komitejai. Lai gan tas atvieglo koordināciju un nodro ­
šina EĀDD būtisku ietekmi uz visu  ārpoli tikas   ciklu, ir arī dažas nepilnības, 
piemēram, tādas darba sagatavošanas 
struktūras trūkums, kas nodarbotos ar iekšējo nozaru politikas ārējās dimensi ­
jas jautājumiem.66 
Tika uzskatīts, ka pastāvīgo priekšsē ­
dētāju iecelšana ir labāka izvēle par 
iepriekšējo rotējošās vadības modeli, 
jo tā dod iespēju plānot ilgtermiņā un domāt stratēģiskāk. Tomēr saska ­
ņā ar dalībvalstu atbildēm uz Palātas aptaujas jautājumiem EĀDD izmantotā pieeja Padomes komiteju un darba 
grupu vadīšanā nav stratēģiskāka par 
to, kas tika izmantota, kad tās vadīja valsts, kura rotācijas kārtībā pilda pre ­
zidentvalsts pienākumus.
67 
Kopumā, ņemot vērā pašreizējo situ­āciju, joprojām ir cieši jāsadarbojas ar prezidentvalsti, kas vada Vispārējo 
lietu padomi, kura atbild par tādiem 
būtiskiem jautājumiem kā pievieno ­
šanās sarunas, Pastāvīgo pārstāvju komiteja un dažas attiecīgās Padomes darba grupas, piemēram, darba grupu attīstības jautājumos. Līdzšinējā praksē 
šāda koordinācija ir darbojusies, lai gan 
tās efektivitāti ir mazinājuši trūkumi EĀDD plānošanā un darba kārtības izstrādē, tāpēc dokumenti tika iesnieg ­
ti novēloti un starptautiskas augstākā līmeņa sanāksmes izziņotas pēdējā 
brīdī.
24
 Secinājumi  
un ieteikumi
68 
Šis ziņojums ir sagatavots pēc neat ­
karīga novērtējuma par EĀDD izveidi. 
Palāta veica revīziju tajā pašā laikā, 
kad tika sagatavots EĀDD starpposma   
pārskats. Palātas konstatējumi un ieteikumi kopumā atbilst EĀDD pašno ­
vērtējumam, kurā ir uzsvērta vajadzība novērst atklātos trūkumus.
69 
Izveidojot EĀDD, ES ir ieguvusi opera ­
tīvu ārpolitikas dienestu, kurā darbojas politikas nodaļas un krīžu pārvarēšanas 
struktūras, ir izveidots plašs diplomā ­
tisko amatu tīkls un panākts līdzsvars 
cilvēkresursu dažādo avotu pārstāvībā.
70 
EĀDD tika veidots finansiālu ierobe ­
žojumu laikā, kad netālu no ES robe ­
žām pastiprinājās nemieri. Tā izveide 
bija arī sasteigta un nebija pienācīgi 
sagatavota, un vienlaikus tai traucēja pārāk daudz ierobežojumu un neskaid ­
ri formulētu uzdevumu. Kopumā visi šie faktori sarežģīja apstākļus darbības sākšanai. (Sk. 13.–22. punktu.)
71 
EĀDD efektivitāti mazināja arī trūkumi mērķu noteikšanā un resursu plāno ­
šanā, organizēšanā un piešķiršanā. 
ES īpašie pārstāvji joprojām netiek 
pietiekami integrēti EĀDD darbā. Attiecībā uz pieņemšanu darbā Palāta konstatēja, ka joprojām nav pilnībā novērsta būtiska dzimumu un ģeo ­
grāfiskā nelīdzsvarotība un ka darbā 
pieņemšanas procedūras ir dārgas un 
ilgstošas. (Sk. 23.–50. punktu.)72 
Kopumā EĀDD un Komisijas darba 
koordinācija bija tikai daļēji efektīva – 
galvenokārt tādēļ, ka augstākajā līmenī 
trūka efektīva koordinācijas mehānis ­
ma un delegācijās nebija ieviesta stin ­
gra finanšu un administratīvā sistēma, tādējādi resursi tika novirzīti no poli ­
tisko uzdevumu izpildes. Koordinācija 
ar dalībvalstīm ir uzlabojusies, lai gan 
to var uzlabot vēl vairāk, izmantojot tādu sinerģiju kā informācijas apmaiņa vai kopvietošana, uzlabojot konsulāros pakalpojumus, tostarp ES iedzīvotāju konsulāro aizsardzību, un veicinot 
Padomes un tās darba sagatavoša ­
nas struktūru stratēģisko nozīmi. 
(Sk. 51.–67. punktu.)
73 
Pamatojoties uz iepriekš minētajiem secinājumiem, Palāta sniedz šādus ieteikumus:
a) EĀDD jāprecizē savi mērķi, uzde ­
vumi un kompetence, optimizējot 
organizatorisko struktūru un vien ­
kāršojot administratīvo sistēmu, 
kurā tas darbojas;
b) EĀDD kopā ar dalībvalstīm un 
Komisiju jāizpēta iespēja un nepieciešamība sagatavot jaunu visaptverošu ES ārpolitikas un dro ­
šības politikas stratēģisko satva ­
ru, kas jāiesniedz Eiropadomei apstiprināšanai;
c) EĀDD jāizstrādā visaptveroša plā ­
nošanas sistēma, lai pastiprinātu savas darbības iekšējo saskaņotību un to labāk sasaistītu ar Komisi ­
jas gada darba programmu un triju prezidentvalstu komandas programmu;
25 Secinājumi un ieteikumi 
d) EĀDD jāierosina Padomei pārskatīt 
spēkā esošo regulējumu, ko pie ­
mēro ES īpašajiem pārstāvjiem, lai 
nodrošinātu to sekmīgu integrāciju 
EĀDD darbā, tostarp precizējot to 
iecelšanas nosacījumus, pilnvaras 
un darba rezultātu novērtēšanas mehānismus un ierosinot izmaiņas to administratīvajā statusā, tostarp 
attiecībā uz personāla komplektē ­
šanas un finansiālajiem aspektiem;
e) EĀDD jāpārskata savas darbā pie ­
ņemšanas procedūras, ņemot vērā 
pirmajos trīs gados gūto pieredzi: jāizstrādā vadītāju kompetences sistēma, vairāk jāizmanto jau ­
nās tehnoloģijas, lai samazinātu izmaksas, stratēģiski svarīgu amata vietu aizpildīšanai jāsāk izmantot kandidātu novērtēšanas centri un rūpīgāk jāizraugās, kuriem ama ­
tiem kandidātu atlases procedūra 
ir jāveic politiskā līmenī;f) EĀDD un Komisijai jāierosina jauna 
administratīvā un finanšu sistēma attiecībā uz ES delegāciju pārval ­
dību, lai vienkāršotu un atvieglotu 
pašreizējos budžeta nosacījumus 
un ļautu elastīgi izmantot delegāci ­
ju darbinieku veikumu ES interesēs;
g) EĀDD arī turpmāk jāveicina infor ­
mācijas apmaiņa un kopvietošana 
ar dalībvalstīm un jāveic priekš ­
izpēte konsulāru pakalpojumu 
ieviešanai, ietverot ES iedzīvotāju konsulāro aizsardzību.
Šo ziņojumu 2014. gada 20. maija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Karel PINXTEN .
Revīzijas palātas vārdā –
priekšsēdētājs  
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

26
Gimnihas sanāksmju laikā 2011. gada septembrī, kā 
arī vairākos citos gadījumos. Sakarā ar to, ka stratē ­
ģisko partnerības valstu grupa ir neviendabīga, un 
ņemot vērā šo valstu attiecības ar ES, vienmēr ir bijis 
atzīts, ka universāla pieeja šīm partnerībām nebūtu 
bijusi pati izdevīgākā. Sākotnēji diskusiju centrālais 
jautājums bija par stratēģiskām partnerībām ar ASV, Krieviju un Ķīnu. Tad diskusiju centrā parādījās Brazīlija, Indija un Dienvidāfrika, kā arī, protams, visi 
pārējie stratēģiskie partneri. Ir vērts pieminēt arī 
to, ka stratēģisko partnerību struktūra, kas nozīmē 
regulāru sanāksmju kopumu dažādos līmeņos un 
jo īpaši samitu regulāru organizēšanu, nodrošina sistemātisku uzraudzību no dalībvalstu puses un šo partnerību pakāpenisku pielāgošanos politiskajām prioritātēm un mainīgajai starptautiskajai situācijai. Šajā sakarā jo īpaši būtiskas ir diskusijas, kas notiek 
COREPER  pirms samitiem.
EĀDD sarežģītā organizatoriskā 
struktūra neveicina savlaicīgu sadarbību 
starp nodaļām
32. 1. izcēlums. Krīžu platforma
Ir izveidoti divi jauni mehānismi koordinācijas 
veicināšanai, tādi kā krīžu pārvarēšanas padome, kas nodarbojas ar horizontāliem jautājumiem, un 
krīžu platforma, kas organizē ES atbildes reak ­
ciju uz krīzēm no visiem attiecīgajiem aspektiem 
(diplomātiskā, humanitārā, drošības, krīžu pārval ­
dības utt.) ar visām attiecīgajām ieinteresētajām pusēm no EĀDD un no Komisijas (jo īpaši ECHO  un 
DEVCO ). Kad krīzes platforma sāk darboties, AP vai 
izpildu ģenerālsekretārs, vai ģeogrāfiskā apgabala rīkotājdirektors ar krīzes reaģēšanas un operatīvās koordinēšanas rīkotājdirektoru saskaņo tikšanos ar mērķi kopīgi ar visām tām pusēm, kas ir iesaistītas ES reakcijas veidošanā, pieņemt operatīvos secinā ­
jumus. Kā norādīts nesen pieņemtajā Paziņojumā par vispusīgu pieeju, krīžu platformas tiek organizē ­
tas ļoti regulāri visām valstīm, kuras atrodas krīzes situācijā, kā tas bija ar ES reakciju Lībijas gadījumā līdz 2011. gada oktobrim.Apsvērumi
Par EĀDD lomu lēmums tika pieņemts 
vēlu, un tā tika neskaidri definēta
15
EĀDD piešķirts uzdevums palīdzēt AP tā pilnvaru 
izpildē, kas savukārt nozīmē īstenot Savienības 
KĀDP un KDAP saskaņā ar Padomes pilnvaro ­
jumu, kā arī nodrošināt Savienības ārējās darbības 
konsekvenci.
Lēmumi KĀDP jomā ir jāpieņem vienprātīgi visām 
ES dalībvalstīm; EĀDD varētu galvenajos vilcienos 
aprakstīt visaptverošu ārpolitikas stratēģiju tikai 
tad, ja ES dalībvalstis būtu devušas pilnvaras AP rīkoties šajā virzienā, bet tā nav noticis. Tā vietā ir bijušas dažas iniciatīvas, ar kurām EĀDD ir cieši sais ­
tīts un kuras uzsāka atsevišķas dalībvalstis, – tādas kā projekts Eiropas Globālajai stratēģijai, ko veici ­
nāja ES, IT, PL un SE, bet neatbalstīja pārējās.
ES stratēģiskā pieeja vēl joprojām ir balstīta uz 
2003. gadā pieņemto Eiropas Drošības stratēģiju un tās 2008. gadā izdoto īstenošanas ziņojumu, kurā 
ietvertie secinājumi daudzējādā ziņā vēl joprojām 
ir derīgi un atbilst šā brīža situācijai (skat. arī mūsu komentārus 25. punktam).
EĀDD ir saskāries ar vairākām politiskām 
un finansiālām problēmām
21
Attiecībā uz Padomes Ģenerālsekretariātu atbalsts 
pakāpeniski tika progresīvi un strauji samazināts.
EĀDD nepiešķīra prioritāti visaptveroša 
ES ārpolitikas stratēģiskā satvara izveidei un nepieņēma iekšējo stratēģiju
25
AP/VP kopš sava pilnvaru darbības sākuma atkār ­
toti ir norādījis, ka attiecības ar stratēģiskajiem 
partneriem ir viena no ES ārpolitikas prioritātēm. 
Veids, kādā nodrošināt, ka ES uzlabotu savu pieeju 
šīm būtiskajām attiecībām, ir bijis plašu diskusiju 
pamatā arī visaugstākajā politiskajā līmenī, tostarp 
Eiropadomē (2010. gada septembrī), ministru līmenī (Ārlietu padome 2010. gada decembrī) un jo īpaši EĀDD  
atbilde
EĀDD atbilde 27
34
Atsaucoties uz b) apakšpunktu , tas pats attiecas uz 
ziņojumiem, ko sniedz KDAP civilās misijas.
Skaitļos izsakot, no 140 delegāciju vadītājiem 70 ir 
drošības pielaide. Šis process aizņem laiku, jo tiek iesaistīti valsts drošības dienesti. Tomēr kopš EĀDD izveidošanas tas ir guvis ievērojamus panākumus šajā jautājumā, un tendence ir tāda, ka situācija 
vēl joprojām uzlabojas. Mūsu mērķis ir panākt, lai 
katram nodaļas vadītājam būtu attiecīgā līmeņa drošības pielaide. Šim nolūkam Ārlietu ministrijas tiks informētas par to, ka viņu kandidātiem jau būtu jābūt drošības pielaidei, ja tas ir iespējams.
Attiecībā uz klasificētu informāciju delegācijās 
ir izveidoti reģistri attiecībā uz dokumentiem, kas ir “ EU CONFIDENTIAL ” klasifikācijas pakāpē un 
augstākā pakāpē. Reģistra kontrolieri ir apmā ­
cīti un sagatavoti darbam ar šiem klasificētajiem 
dokumentiem.
Attiecībā uz klasificētām sistēmām – visām delegā ­
cijām ir iespēja nosūtīt un saņemt informāciju, kas 
ir “EU RESTRICTED ” klasifikācijas pakāpē un zemāk, 
tai skaitā šīs pakāpes informācijas ziņojumus. 
Tāda pati sistēma apvieno politiskos ziņojumus un 
izlūkziņojumus.
Šobrīd 23 delegācijām ir pieejamas sistēmas, kas 
ļauj nosūtīt un saņemt informāciju līdz pat “ EU 
SECRET ”  klasifikācijas pakāpei. Līdz 2014. gada 
beigām šis skaitlis palielināsies līdz 30, un līdz 2016. gada vidum mērķis ir sasniegt 60. Sistēma arī apvieno abu veidu ziņošanu.
Visbeidzot, šobrīd norit klasificētās informācijas 
sistēmas pilnīga pārstrādāšana, lai pārvērstu vēl 
joprojām neviendabīgās pašreizējās sistēmas vienā 
“EĀDD korporatīvajā” sistēmā. Šai sistēmai darbību vajadzētu uzsākt 2016. gadā.ES īpašie pārstāvji netiek pietiekami 
integrēti EĀDD darbā
36
Papildus savam uzdevumam nodrošināt Savienības 
darbības konsekvenci un saskaņotību ESĪP atbalsta 
AP/VP darbību attiecīgajos reģionos vai tematis ­
kajās jomās. Viņiem ir liela nozīme spēcīgākas un 
efektīvākas ES Kopējās ārpolitikas un drošības poli ­
tikas (KĀDP) izstrādē un Savienības centienos kļūt par efektīvāku, saskaņotāku un spējīgāku dalībnieku pasaulē. Viņi nodrošina ES aktīvu politisko klātbūtni galvenajās valstīs un reģionos, darbojoties kā ES un 
tās politikas “balss” un “seja”.
37
ESĪP principā saskaņo savu rīcību ar attiecī ­
gajām ES struktūrām. Piemēram, kā norādīts 
12. panta 2. punktā Padomes 2011. gada 18. jūlija 
Lēmumā 2011/426/KĀDP , ar kuru ieceļ ESĪP Bos ­
nijā un Hercegovinā: “Atbalstot Savienības krīzes 
pārvarēšanas operācijas, ESĪP kopā ar citām attie ­
cīgajā teritorijā iesaistītām Savienības struktūrām uzlabo veidu, kādā šīs Savienības struktūras izplata informāciju un apmainās ar to, lai panāktu optimālu 
vispārējās situācijas izpratni un vērtējumu.”
Tomēr ir tiesa, ka viņu integrēšana struktūrās ir 
problemātiska.
38
Tomēr, kā norādīts viņu pilnvarās, (..) ESĪP ir atbil ­
dīgs par pilnvaru īstenošanu AP pakļautībā. (..) ESĪP strādā ciešā sadarbībā ar Eiropas Ārējās darbības 
dienestu (EĀDD). Šie noteikumi ievērojami samazina 
pilnvaru apjomu.
EĀDD atbilde 28
EĀDD bija problēmas ar svarīgāko 
funkciju izpildei vajadzīgā personāla 
nodrošināšanu, izmantojot uz to pārceltos resursus
43
Lūdzam skatīt 34. punkta komentāru.
44
EĀDD tika izveidots daļēji tāpēc, lai veicinātu ES 
dalībvalstu diplomātisko dienestu un Eiropas ies ­
tāžu darbinieku savstarpēju bagātināšanos. Kopš 
paša sākuma tika iecerēts, ka norīkotais personāls 
būtībā ievēros rotācijas principu. Valstu eksper ­
tiem, kas tiek norīkoti EĀDD, ir iespēja iepazīties ar Eiropas politikas operatīvo daļu, kā arī ar Eiropas struktūrām. Šie aspekti neapšaubāmi dod labumu 
ekspertu attiecīgajām administrācijām.
Darbā pieņemšanas procedūras bija 
ilgstošas un dārgas un pilnībā nenovērsa iepriekš pastāvošo nelīdzsvarotību
47
Intervijas Briselē tiem kandidātiem, kas pretendē uz 
delegācijas vadītāja vietu, tiek uzskatītas par nepie ­
ciešamām, jo šie kandidāti ieņemtu grūtus vadītāja 
amatus ārpus galvenās mītnes.
Lai arī reizēm atgadās, ka AP/VP vadītās gala inter ­
vijas ar delegācijas vadītāja amata kandidātiem 
ir jāpārceļ uz citu laiku sakarā ar nenovēršamām izmaiņām AP/VP darba kārtībā, tiek pieliktas visas 
pūles, lai nodrošinātu, ka kandidātiem vienmēr tiek 
paziņots par izmaiņām viņu intervijas datumā un/vai laikā, pirms viņi dodas ceļā.
48
EĀDD analizēja iespējamās priekšrocības vērtēšanas centru izmantošanai vadošiem amatiem. Mēs nonā ­
cām pie secinājuma, ka tas nav optimāls risinājums 
tādai iestādei, kāda ir mūsējā, jo īpaši sākumposmā 
un ņemot vērā pienākumu pēc iespējas ātrāk aizpil ­
dīt dalībvalstu diplomātu kvotu.39
Komisija ir atbildīga par Padomes to lēmumu finan ­
siālo īstenošanu, kas pieņemti katra attiecīgā ESĪP 
pilnvaru noteikšanai. Pārsvarā ESĪP budžets ir sais­
tīts ar personāla un loģistikas izdevumiem, ko pēc būtības varētu uzskatīt par administratīviem izdevu ­
miem, bet ko pašreiz pārvalda kā darbības izdevu ­
mus, pamatojoties uz to finansēšanas avotu KĀDP budžetā. Tādēļ tiek piemērots atšķirīgs procedūru 
kopums, kas nav optimāls, un tā galvenais iemesls 
ir tas, ka katram ESĪP ir jāizveido un jāvada pašam savs birojs, ar skaitliski nelielu personālu jāpārvalda visi administratīvie, loģistikas, līgumu un finanšu jautājumi, kā arī jārisina jautājums par to, lai biroja vadīšanai būtu visas nepieciešamās īpašās zināšanas 
un pieredze. 2013. gadā KĀDP budžetā ESĪP atvēlētā 
summa bija 23,5 miljoni.
Šo jautājumu varētu ievērojami uzlabot, ja adminis ­
tratīvo personālu un darbību apvienotu, izmantojot 
vienu no šādiem risinājumiem:
 — integrējot Eiropas Ārējās darbības dienestā;
 — integrējot kopīgā pakalpojumu centrā;
 — izveidojot īpašu atbalsta vienību.
Šobrīd ESĪP atsevišķās jomās (jo īpaši attiecībā uz 
finansēm un līgumiem, iepirkumiem, pamatlīgumu izmantošanu būtisku pakalpojumu un iekārtu iepir ­
kumos) saņem plašu atbalstu no FPI , kā arī no EĀDD. 
EĀDD sniedz plašu loģistikas atbalstu (biroju telpas, biroja mēbeles, IT un sakaru iekārtas un pakal ­
pojumi), ko noformē ar saprašanās memorandu palīdzību. Briselē esošie ESĪP visi kopā atrodas EĀDD telpās, un divu amata vietu izpildītāji ESĪP , piemē ­
ram, ārpus ES esošs delegācijas vadītājs, dala birojus 
un pakalpojumus ar to delegāciju, kurā tie atrodas.
Tomēr, neraugoties uz to, kuru integrēšanas risinā ­
jumu izraudzītos turpmāk, ESĪP būtu jāturpina ziņot 
par viņu darbību atsevišķi no EĀDD, jo Līguma īpaši noteikumi tiks piemēroti tiem arī turpmāk.
EĀDD atbilde 29
Turklāt svarīgi piemēri ir arī iknedēļas EĀDD rīko ­
tājdirektora un DEVCO  ĢD sanāksmes un iknedēļas 
sanāksmes ar paplašināšanās un Eiropas kaimiņ ­
attiecību politikas komisāra kabinetu. Papildus 
periodiskajām sanāksmēm arī citi koordinācijas 
mehānismi ir veicinājuši EĀDD un Komisijas sadarbī ­
bas efektivitāti. Uzskatāmi šādu mehānismu pie ­
mēri ir rakstiskas vienošanās (piemēram, EĀDD un 
Komisijas sadarbības vienošanās, skat. 56. punktu), 
kā arī komitejas (piemēram, ES delegācijas, skat. 
60. punktu).
56
ES Dežūrcentrs galvenokārt risina politisko krīžu un 
dabas katastrofu situācijas ārpus ES.
Eiropas Ārkārtas reaģēšanas centrs galvenokārt 
risina dabas katastrofu situācijas ES teritorijā un ārpus tās saskaņā ar ES tiesību aktiem par humāno palīdzību un civilo aizsardzību.
Lai nodrošinātu sinerģiju un līdz minimumam sama ­
zinātu pārklāšanos, 2013. gada EĀDD pārskatā tika 
ierosināts Eiropas Ārkārtas reaģēšanas centru un ES Dežūrcentru izvietot kopīgi.
ES delegāciju jaunā struktūra ir ciešāk 
jākoordinē, un tās administratīvā pārvaldība nav tik efektīva
57
EĀDD pilnībā piekrīt Tiesas analīzei attiecībā uz 
delegāciju finanšu plūsmām, un tas attiecas arī uz KĀDP budžetu, jo īpaši saistībā ar KDAP civilo misiju 
budžeta efektīvu pārvaldību.
59
Noteikums, kas piemērojams attiecībām starp 
galveno mītni un delegācijām un par kuru vieno ­
jies EĀDD un Komisija, ir tāds, ka visiem delegāciju 
vadītājiem būtu jābūt informētiem par visiem no 
galvenās mītnes nākošajiem norādījumiem un būtu jāiepazīstas ar visiem ziņojumiem, ko galvenajai mītnei sniedz viņu delegācijas.49
Aplūkojot 2014. gada februāra rādītājus, ir tiesa, ka sievietes administratora kategorijai veido zemāku 
procentuālo rādītāju nekā vīrieši, bet procentuālais 
sieviešu īpatsvars vadošos amatos ir palielinājies līdz 25,5 %.
Neatkarīgi no jau iepriekš esošas ģeogrāfiskas 
nelīdzsvarotības EĀDD ir veltījis ievērojamas pūles, 
lai pieņemtu darbā dalībvalstu diplomātus, kas 
nāk no “jaunajām” dalībvalstīm. Kopš 2014. gada februāra 29 % no dalībvalstu diplomātiem vadošos amatos ir no “jaunajām” dalībvalstīm.
Attiecībā uz dzimumu un ģeogrāfisko līdzsvaru – no 
personām, kas iesniedz pieteikumus, lielāks sekmī ­
guma koeficients ir sievietēm nevis vīriešiem, bet 
problēma ir tā, ka pieteikumus neiesniedz pietie ­
kami daudz sieviešu.
Ģeogrāfiskā nelīdzsvarotība ir atkarīga no tā, kādus 
rādītājus izmanto. 2013. gada pārskatā par perso ­
nālu mēs uzsveram palielinājumu no 16,9 % līdz 18,6 % ES ­12 valstu vidū AD kategorijas amatos val ­
stīm, kuru izmērs atbilst 20,6 %, – rādītājs, kas nav tālu no mērķa un strauji uzlabojas. Attiecībā uz AST 
mēs gada laikā palielinājām rādītāju no 12,7 % līdz 
16,1 %. Līgumdarbiniekiem rādītāji ir zemāki.
50
Programma, kas paredzēta pirms pienākumu pildī ­
šanas uzsākšanas ar mērķi sagatavot darbiniekus pirmajam darbam delegācijā, tik tiešām ir pielā ­
gota jaunnominēto kolēģu vajadzībām. Delegāciju darbiniekiem paredzēto ikgadējo semināru laikā arī sistemātiski ir bijusi organizēta apmācība saistībā ar diplomātiskajiem uzdevumiem.
Koordinācija ar Komisiju bija daļēji 
efektīva
54
Iespējams, ka nepieciešams veltīt vairāk pūļu tam, 
lai iesaistītu KDAP struktūras, uzlabojot koordināciju gan ar Komisiju, gan pašu EĀDD.
EĀDD atbilde 30
64
Jāatgādina, ka konsulārā aizsardzība ir valstu kom ­
petencē, tāpēc delegācijas nesniedz tiešu palīdzību 
ES pilsoņiem. Delegācijas atbalsta dalībvalstis, 
nodrošinot sadarbību un palīdzot tām sniegt aiz ­
sardzību nepārstāvētiem pilsoņiem. Tas tiek darīts vairākās valstīs. Viens nesens piemērs ir Dienvidsu ­
dāna, kur delegācija palīdzēja nepārstāvēto pilsoņu evakuācijas vietējā koordinācijā (galvenās nepārstā ­
vēto pilsoņu valstspiederības: Itālija, Beļģija, Somija, Portugāle, Zviedrija, Īrija, Grieķija, Dānija); citi piemēri, pieminot nesenākos gadījumus, ir Libāna un Filipīnas.
Iespējamie ieguvumi no EĀDD kā 
Padomes darba sagatavošanas struktūru pastāvīgā vadītāja nav pilnībā apzināti
Kopēja atbilde uz 65.–67 . punktu
Šis jautājums tik tiešām vēl tiek pilnveidots. Tomēr 
stabilitāte un pieaugošā pieredze vadībā, ko radījuši tie, kas pildījuši attiecīgos amata pienākumus, 
ir sniegusi daudzas priekšrocības un attīstījusi 
tālāk viņu nozīmi, jo īpaši tajā, kā darba grupas un komitejas iesaistās ar trešajām pusēm, izmantojot trešo valstu vizītes un regulārus vadības dialogus ar trešām valstīm, pilsonisko sabiedrību un citām ieinteresētajām personām.
65
Ir vairākas Padomes darba grupas, kas risina jautāju ­
mus saistībā ar iekšpolitikas ārējo dimensiju, tādas kā COTER  (terorisma ārējā dimensija), JAIEX  (tieslietu 
un iekšlietu jomas ārējā dimensija). Tās tomēr vada rotējošā prezidentūra tās nozares ietvaros, uz kurām šīs grupas attiecas.60
Šī duālā sistēma ( COMDEL‑EUDEL ) tiešām rada 
atkārtotas debates par vienu un to pašu jautājumu, 
kavē lēmumu pieņemšanu, un tā var traucēt tiešiem 
kontaktiem starp EĀDD un Komisijas dienestiem. Tomēr pēdējo mēnešu laikā EUDEL  formāts ir ticis 
pielāgots, un tagad tā darbība norisinās direktoru līmenī, kas ir piemērotāks lēmumu pieņemšanai. Tomēr mēs piekrītam, ka delegāciju vadības koor ­
dinācija būtu vienkāršāka, ja pastāvētu tikai viens forums, EUDEL .
Dalībvalstis un EĀDD vēl nav pilnībā 
izmantojuši iespēju veidot sinerģiju starp to diplomātisko pārstāvniecību tīkliem
63
Papildus jau esošiem 4 kopvietošanas projektiem 
kopš EĀDD izveidošanas ar dažādām dalībvalstīm ir izstrādāti vēl 8 kopvietošanas projekti 7 trešajās 
valstīs. Citi kopvietošanas projekti tiek izskatīti un 
mēs esam pārliecināti, ka šī prakse turpinās pilnvei ­
doties. Kopvietošana EĀDD ir prioritārs jautājums ne vien praktisku un ekonomisku iemeslu dēļ, bet arī simboliskās vērtības dēļ.
Ziņojumu apmaiņa starp ES iestādēm un dalībval ­
stīm sistemātiskāk un standartizētā sistēmā notiek 
galvenās mītnes un delegāciju līmenī. EĀDD turpina praksi apmainīties ar ziņojumiem par samitiem, ES un divpusējām sanāksmēm, vizītēm u.c. COREU  
tīklā, kā to darīja iepriekš ES rotējošā prezidentūra. ES delegācijas kopīgi tiekas arī vairākās ES koordi ­
nēšanas sanāksmēs dažādos līmeņos, piemēram, delegācijas vadītāju, delegācijas vadītāju vietnieku, ekonomiskās un tirdzniecības lietas, sadarbības, preses, informācijas un kultūras u.c. jomu speciā ­
listu līmenī. ES delegācijas un dalībvalstu vēstniecī ­
bas trešajās valstīs arī regulāri sagatavo kopīgus ES delegāciju vadītāju ziņojumus. Delegācijas regulāri izplata arī citus ziņojumus, analītiskas aptaujas un novērtējumus, kā arī e ­paziņojumus. EĀDD katru 
dienu izplata arī ieteicamo nostāju ( LTT, Line‑to‑take)  
par svarīgiem notikumiem starptautiskajās lietās. 
LT T ir efektīvs veids, kādā darīt zināmu ES nostāju 
starptautiskās politikas jautājumos vai citos jautāju ­
mos ar starptautisku dimensiju, tādos kā ekonomika 
un tirdzniecība, migrācija, drošība, utt. ES delegāci ­
jas parasti regulāri izplata LT T  ES dalībvalstu vēst ­
niecībām trešajās valstīs.
EĀDD atbilde 31
Secinājumi un ieteikumi
71
Pirmo mēnešu laikā pēc tam, kad EĀDD uzsāka savu 
darbību, visi administratīvie dienesti koncentrējās 
uz to procesu vienkāršošanu, kas pirms tam pilnībā 
vai daļēji tika veikti ar Komisijas dienestu atbalstu (cilvēkresursu, IT, utt.). Pirmās iniciatīvas plānoša ­
nas un līdzekļu sadales efektivitātes uzlabošanai ir 
2012. gadā un jo īpaši 2013. gadā veiktā EĀDD galve ­
nās mītnes struktūras reorganizācija, 20 AD amatu vietu pārdalīšana no galvenās mītnes uz delegāci ­
jām un delegāciju līdzekļu pārdale, pamatojoties uz 
“Zero‑Based Review” .
2012. gadā pieņemtā EĀDD darbinieku novērtēša ­
nas sistēma un tās pirmā izmantošana 2013. gadā ir 
paredzēta, lai liktu pamatus visaptverošai un integ ­
rētai pieejai snieguma pārvaldībā.
Tiek gaidīts, ka šis process pakāpeniski nostiprinās 
saikni starp personāla ieguldījumu un EĀDD priori ­
tātēm iestādes lietderības un efektivitātes labā.
EĀDD lietderība faktiski uzlabosies, labāk saskaņo ­
jot organizācijas un atsevišķo personu mērķus.
72
Kopš 2012. gada notiek regulāras darba sanāksmes 
starp EĀDD un DEVCO  cilvēkresursu kolektīviem, 
kurās risina jautājumus par nosūtījumu pārvaldību 
delegācijās, kas uzskatāms par attiecīgu ieguldī ­
jumu EĀDD un Komisijas savstarpējās koordinācijas 
uzlabošanā.
Tāpat arī cilvēkresursu sistēmas, tādas kā SYSPER2 , 
ir pārstrādātas, lai uzlabotu kopējo pārvaldību ( Job 
Context  sistēma).66
KĀDP būtība ir tāda, ka vairums politikas jomu, uz 
kurām tā attiecas, ir saistītas ar neplānojamiem un 
iepriekš neparedzamiem notikumiem, kā arī ar stei ­
dzamas reakcijas nepieciešamību krīzes gadījumā. 
Faktiskās priekšrocības pastāvīga vadītāja esamībai ir šādas.
1) Pastāvīga sarunu partnera esamība politiskajam 
dialogam un apspriedēm ar trešām valstīm. Minot 
vienu piemēru, PDK priekšsēdētājs spēja atjaunot iznīkstošu dialogu ar ASV, kas iepriekš nebija ieinte ­
resēta tikties ar jaunu sarunu biedru ik pēc sešiem mēnešiem.
2) Iespēja izvairīties no tā, ka politikas prioritātes tiek noteiktas, balstoties uz politiskajām prasībām sasniegt rezultātus sešu mēnešu laikposmā. Tāda politika kā jūras drošības stratēģija vai Gvinejas līča stratēģija tika sagatavota pakāpeniski un pamatīgi 
daudz ilgākā laikposmā, un sasniegtais rezultāts ir 
labāks.
67
Tādu struktūru koordinācijas darbība, kuras vada trīs dažādas prezidentūras (EĀDD, rotējošā prezi ­
dentūra un Eiropadomes priekšsēdētājs), rīkojo ­
ties vienā un tajā pašā politikas jomā, ir sarežģīts uzdevums. Jānorāda arī, ka koordinācijas procesu vairāk nekā nepieciešams sarežģī tas, ka Padomes struktūru pilnvaras nav mainītas kopš Lisabonas līguma pieņemšanas, un tas nozīmē, ka atbildības 
sadalījums līdzīgi kā tas ir starp KĀDP jautājumiem 
un jautājumiem, kas nav KĀDP kompetencē, ne vienmēr atspoguļo dažādos pienākumus, ko veic EĀDD, Komisija un Padome.
EĀDD atbilde 32
73 e) 
EĀDD ņem vērā Tiesas ieteikumu un būtībā tam 
piekrīt. Tomēr dienests atkārtoti pauž šaubas par 
vērtējumu centru izmantošanu pašreizējā EĀDD 
cilvēkresursu politikas attīstības posmā.
73 f) 
EĀDD pieņem šo ieteikumu, kas tiktu paplašināts, piemērojot to KDAP civilo misiju pārvaldībai. Šobrīd ar Komisiju tiek apspriesti priekšlikumi, un EĀDD 
turpinās lūgt delegāciju finanšu pārvaldības sistē ­
mas vienkāršošanu.
73 g) 
EĀDD pieņem šo ieteikumu un norāda, ka kopvieto ­
šanas jautājumā norisinās intensīvi un sekmīgi kon ­
takti ar ES dalībvalstīm un citām ES iestādēm, tādām kā EIB. Konsulāro pakalpojumu sakarā ir nodibināti 
divpusēji sakari ar dalībvalstīm, lai noteiktu to kon ­
krētās vajadzības un vēlmes. Visa attīstība šajā jomā ir atkarīga no dalībvalstu piekrišanas.73 a) 
EĀDD ņem vērā Tiesas ieteikumu un jau izskata to EĀDD pārskata kontekstā.
73 b) 
Iepriekšminēto iemeslu dēļ (skat. 25. punktu) EĀDD nav pārliecināts, ka ir iespējams un nepieciešams jauns stratēģisks satvars ES ārlietās un drošības poli ­
tikas jautājumos. Tomēr dienests nenoraida jautā ­
juma turpmāku apsvēršanu ar Padomi un Komisiju.
73 c) 
EĀDD pieņem šo ieteikumu. Vienlaikus EĀDD uzsver centienus, kas jau ieguldīti, lai nodrošinātu iekšējo un starpiestāžu saskaņotību un lai atkārtotu die ­
nesta apņemšanos turpināt pilnveidoties šajā jomā ciešā sadarbībā ar citām attiecīgajām ES iestādēm un ES dalībvalstīm.
73 d)  
EĀDD pieņem šo ieteikumu. Padomei un Komisijai tika iesniegti priekšlikumi, un tie tiks apspriesti arī turpmāk.
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
•  Viens eksemplārs: 
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
•  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās 
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm), Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm), ar Europe Direct dienesta starpniecību 
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm) vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no  
jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
• Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Maksas abonementi•  Ar Eiropas Savienības Publikāciju biroja tirdzniecības aģentu starpniecību  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lv.htm).
QJ­AB­14­011­ LV­C ISSN 1831­ 0877
Ar Lisabonas līgumu tika izveidots jauns 
ES ārlietu vadītāja amats – Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos, kas vienlaikus ir arī Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. Augsto pārstāvi atbalsta jauns diplomātiskais korpuss – Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD). Šis ziņojums ir par to, vai 
EĀDD izveide tika efektīvi pārvaldīta. Ziņojumā 
secināts, ka EĀDD izveide nebija pienācīgi 
sagatavota un ka tās efektivitāti mazināja 
trūkumi resursu pārvaldībā. Turklāt Palāta 
konstatēja, ka EĀDD koordinācija ar Komisiju 
un dalībvalstīm nav pietiekama, lai gan ir 
uzlabojusies.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA