/* COM/2011/0042 galīgā redakcija */ KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI Pētījums par Civildienesta noteikumu 45. panta 2. punktu





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 1.2.2011 COM(2011) 42 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI Pētījums parCivildienesta noteikumu 45. panta 2. punktu KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI Pētījums parCivildienesta noteikumu 45. panta 2. punktu IEVADS Padome 2009. gada 16. jūlijā lūdza Komisiju veikt pētījumu par to, kā iestādēs ir īstenoti kopīgie noteikumi, kuros ir noteikta Civildienesta noteikumu 45. panta 2. punkta īstenošanas kārtība. Padome Civildienesta noteikumu reformas ietvaros nolēma, ka nākotnē katram ierēdnim ir jāspēj strādāt trešajā valodā. Lai īstenotu šo lēmumu, Civildienesta noteikumu 45. panta 2. punktā ir noteikta tieša saikne starp pienākumu pierādīt spējas strādāt trešajā valodā un pirmo paaugstinājumu amatā pēc iecelšanas amatā. Iestādes ir pieņēmušas šā punkta kopīgus īstenošanas noteikumus. Šos noteikumus piemēro ierēdņiem, kuru pirmais paaugstinājums amatā stājas spēkā pēc 2006. gada 30. aprīļa[1]. Tajos jo īpaši ir paredzēta ierēdņu piekļuve mācībām trešajā valodā. Noteikumos ir noteikts, ka attiecībā uz visiem paaugstinājumiem amatā, kas stājas spēkā līdz 2008. gada 31. decembrim, nepieciešamais valodas zināšanu līmenis atbilst iestāžu valodu mācību 4. līmenim (atbilst Eiropas Padomes vienotā modeļa A2 līmenim), savukārt attiecībā uz paaugstinājumiem amatā, kas stājas spēkā no 2009. gada 1. janvāra, nepieciešams 6. valodas zināšanu līmenis (atbilst Eiropas Padomes vienotā modeļa B2 līmenim). Pētījums ir veikts par astoņiem jautājumiem, ko Padome uzdeva savā lūgumā. Pētījums attiecas uz visām iestādēm. Šajā nolūkā katra iestāde sniedza lietderīgu informāciju par saviem darbiniekiem. Tātad pētījumā ietvertie dati attiecas uz visām iestādēm, izņemot dažus statistikas datus, kuru avots ir norādīts. Dati attiecas uz laikposmu līdz 2009. gada 31. decembrim, izņemot gadījumus, kad norādīts citādi. PERSONAS, UZ KURāM ATTIECAS šIS NOTEIKUMS Pienākums pirms paaugstinājuma amatā pierādīt savas spējas strādāt trešā valodā attiecas uz - visiem iestādes ierēdņiem, kuri ir darba attiecībās 2004. gada 1. maijā un kuri 2006. gada 1. maijā vēl nav tikuši paaugstināti amatā pirmo reizi pēc iecelšanas amatā, un - uz visiem ierēdņiem, kuri pieņemti darbā no 2004. gada 1. maija. Nakamajā tabulā ir parādīti potenciālie skaitļi attiecībā uz katru iestādi. PADOME | 248 | 187 | 225 | 128 | 255 | 289 | 1332 | 156 | 1488 | KOMISIJA | 3612 | 674 | 1416 | 1245 | 1400 | 1146 | 9493 | 857 | 10350 | Franču valoda | 52 % | 53 % | 52 % | 43 % | 50 % | Angļu valoda | 18 % | 20 % | 24 % | 21 % | 20 % | Vācu valoda | 9 % | 5 % | 8 % | 12 % | 9 % | Spāņu valoda | 8 % | 7 % | 6 % | 7 % | 8 % | Holandiešu valoda | 7 % | 10 % | 3 % | 4 % | 6 % | Itāļu valoda | 4 % | 3 % | 5 % | 6 % | 4 % | Citas valodas | 2% | 2% | 2% | 7% | 3 % | Kopā | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | Tādējādi var konstatēt, ka franču valoda un angļu valoda veido 70 % no visām valodām kopā. Tomēr mācību pieteikumi attiecās uz visām Kopienas valodām. IERēDņI, KURI AMATā PIRMO REIZI TIKA PAAUGSTINāTI PāREJAS PERIODā, NESASNIEDZOT 6. VALODAS ZINāšANU LīMENI Pārejas periodā, kas beidzās 2008. gada 31. decembrī, 961 ierēdnis tika paaugstināts amatā, nesasniedzot iestāžu valodu kursu 6. līmeni. Pārejas periodā bija trīs veidi, kā pierādīt valodas zināšanas: 1. ja EPSO atzīst sertifikātu/diplomu (kas atbilst 4. līmenim vai augstākam līmenim); 2. veiksmīgi nokārtojot EPSO rīkotu testu (4. līmeni); 3. veiksmīgi pabeidzot iestāžu vai citus valodu kursus (4. līmeni). No šiem trim pierādīšanas veidiem pārejas posmā 48 % no ierēdņiem, kuri pierādīja savas 4. līmeņa valodu spējas, izvēlējās piedalīties iestāžu valodu kursos. Pārējie ierēdņi izvēlējās piedalīties EPSO testā vai panākt diploma atzīšanu; tas nozīmē, ka viņiem jau bija pietiekamas trešās valodas zināšanas. Veidi, kā pierādīt valodas zināšanas izvēlējās ierēdņi, kas amatā pirmo reizi tika paaugstināti pārejas periodā: PADOME | 58 | 76% | 13 | 17% | 5 | 7% | 76 | KOMISIJA | 276 | 40% | 250 | 37% | 158 | 23% | 684 | Citas iestādes | 40 | 83% | 6 | 13% | 2 | 4% | 48 | EP | 147 | 122 | 269 | Padome | 108 | 92 | 200 | Komisija | 1672 | 907 | 2579 | Tiesa | 42 | 28 | 70 | Revīzijas palāta | 60 | 24 | 84 | EESK | 24 | 45 | 69 | Reģionu komiteja | 17 | 21 | 38 | Kopā | 2070 | 1239 | 3309 | No tā izriet, ka pārejas periodā 2070 ierēdņi tika paaugstināti amatā pēc tam, kad bija sasnieguši 6. līmeni, mācoties valodu kursos, un 2009. gadā papildu 1239 ierēdņi tika paaugstināti amatā pēc tam, kad bija sasnieguši 6. līmeni, mācoties valodu kursos. IERēDņI, KURU PAAUGSTINāšANA AMATā TIKA AIZKAVēTA, JO VIņI NENOKāRTOJA VALODAS TESTU[5] Paaugstināšana amatā dažādās iestādēs notiek atšķirīgi. Piemēram, Parlamentā un Komisijā tiek izmantota punktu uzkrāšanas sistēma: ierēdņi tiek paaugstināti amatā, tiklīdz viņi ir sasnieguši paaugstinājumam nepieciešamo punktu skaitu. Izmantojot šādu sistēmu, ir iespējams noteikt tos ierēdņus, kas ir sasnieguši punktu robežvērtību, bet kuri vēl nav pierādījuši savas zināšanas trešajā valodā un kuru paaugstināšana amatā līdz ar to tiek aizkavēta. Savukārt citās iestādēs, piemēram, Padomē nav punktu sistēmas. Ierēdņi, kuri neatbilst 45. panta 2. punktā paredzētajiem noteikumiem, tiek ietverti paaugstināmu ierēdņu (kuriem ir nepieciešamais nostrādāto gadu skaits, lai varētu tikt paaugstināti) sarakstā, taču tiek automātiski izslēgti no paaugstinājuma, neveicot viņu panākumu izskatīšanu. Šo ierēdņu skaita aprēķināšana ir vienkārša, taču nevar būt pārliecības, ka šīs personas tiktu paaugstinātas amatā, ja atbilstu 45. panta 2. punkta noteikumiem, jo paaugstinājumu piešķir pēc panākumu salīdzinošas izskatīšanas. Citās iestādēs sistēmas ir vēl atšķirīgākas. Tātad nav iespējams veikt salīdzināmu analīzi par "aizkavētu" paaugstināšanu amatā. Nākamajā tabulā ir parādīts nepaaugstināšanas amatā skaits vai amatā paaugstināmu ierēdņu sarakstā neiekļauto ierēdņu vai no saraksta izslēgto ierēdņu skaits gadā. 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | Kopā | EP | 0 | 4 | 4 | 9 | 17 | Padome | 0 | 17 | 9 | 19 | 45 | Komisija | 17 | 20 | 30 | 106 | 173 | Tiesa | 0 | 0 | 0 | 12 | 12 | Revīzijas palāta | 0 | 0 | 2 | 2 | 2[6] | EESK | 0 | 3 | 0 | 3 | 6 | Reģionu komiteja | 3 | 1 | 2 | 5 | 9[7] | Kopā | 20 | 45 | 47 | 156 | 268 | IZMANTOTIE RESURSI UN LīDZEKļI, LAI RASTU RISINāJUMU SPECIFISKAJāM VAJADZīBāM MāCīBU JOMā, LAI IEGūTU CIVILDIENESTA NOTEIKUMU 45. PANTA 2. PUNKTā MINēTO KVALIFIKāCIJU, IESKAITOT īSTENOšANAS GRAFIKUS (JAUNU VALODU KURSU RīKOšANA, PIEPRASīJUMI, KAS IEKļAUTI JAU ESOšAJā VALODU KURSU PIEDāVāJUMā, U.C.) Iestādes galvenokārt izmanto jau esošos iestāžu valodu kursus. Tā kā valodu pamata kursi jau 2004. gadā tika piedāvāti visās 23 oficiālajās valodās, pēc jauno Civildienestu noteikumu ieviešanas netika izstrādāti jauni iestāžu valodu kursi, taču grupu skaits palielinājās. Briselē un Luksemburgā tiek piedāvāti valodu kursi no 1. līmeņa līdz 6. līmenim visām 23 oficiālajām valodām. Jānorāda, ka trešās valodas apgūšana nenotiek tikai, domājot par paaugstinājumu amatā, tā atbilst arī dienesta vajadzībām. Civildienesta noteikumu 45. panta 2. punkta izveide ir radījusi papildu individuālo motivāciju, lai veicinātu valodu dažādības politiku iestādēs. Ņemot vērā to, kādas valodas tiek izvēlētas, lielākā daļa šo kursu notiktu arī, ja nepastāvētu 45. panta 2. punkts. Pat ņemot vērā 45. panta 2. punktu, valodas izvēlei ir jābūt saistībā ar dienesta interesēm. Iestāžu valodu kursi tiek rīkoti, pamatojoties uz 3 mācību sesijām gadā, kuru vidējais ilgums ir 60 stundas (vienā mācību sesijā var tikt apgūts viens pamata līmenis): - kursi divas reizes nedēļā no marta līdz jūlijam (vienas nodarbības ilgums ir 1 stunda 50 minūtes); - kursi divas reizes nedēļā no septembra līdz janvārim (vienas nodarbības ilgums ir 1 stunda 50 minūtes); - intensīvie vasaras kursi jūlijā vai augustā (4 stundas dienā); Civildienesta noteikumu 45. panta 2. punkta īstenošanas uzraudzību katrā iestādē galvenokārt veic divi AST pakāpes ierēdņi, kas tam velta 15 – 50 % no sava darba laika. Papildus tam 3 ierēdņi/līgumdarbinieki Eiropas Personāla atlases birojā strādā, lai analizētu diplomus un rīkotu valodu testus tiem, kuri nemācās iestāžu valodu kursos[8]. Iestāžu valodu kursu rīkošanā ir iesaistīti 16 personāla locekļi[9]. To kursu īpatsvars, kuros ierēdņi piedalījušies saistībā ar 45. panta 2. punkta prioritāti, ir 19,7 %. Tātad var aprēķināt, ka personāls, kas nodarbojas ar kursu rīkošanu, ņemot vērā 45. panta 2. punktu, ir 3 ierēdņi/līgumdarbinieki[10] un, pamatojoties uz nākamo tabulu, izmaksas laikposmam no 2004. gada līdz 2009. gadam ir aptuveni EUR 3 130 000[11]. Iestāžu valodu kursu ikgadējās izmaksas euro, tostarp to kursu izmaksas, kas rīkoti 45. panta 2. punkta vajadzībām (19,7 %). Iestāžu valodu kursu ikgadējās izmaksas | 2004. g. * | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | Kopā 2004.-2009. g. | BRISELE[12] | 701 142 | 1 915 782 | 2 201 553 | 2 049 209 | 2 760 097 | 2 558 344 | 12 186 127 | LUKSEMBURGA[13] | 185 818 | 569 148 | 624 427 | 683 351 | 851 415 | 794 597 | 3 708 756 | Kopā | 886 960 | 2 484 930 | 2 825 980 | 2 732 560 | 3 611 512 | 3 352 941 | 15 894 883 | * laikposmā no 30.04.2004. līdz 31.12.2004. ir ietverts 1 iknedēļas kurss. Jānorāda, ka papildus iestāžu valodu kursiem vairākas iestādes ir rīkojušas iekšējos kursus, kā arī kursus vietās ārpus Briseles un Luksemburgas, kas galvenokārt paredzēti ierēdņiem, kuri saskaras ar grūtībām, lai pierādītu nepieciešamās spējas. VIDēJAIS ATALGOTO STUNDU SKAITS, KO IERēDņI VELTīJUšI, LAI SAGATAVOTOS TREšāS VALODAS TESTAM Ierēdņi, uz kuriem attiecas trešās valodas apguves prasība, vidēji ir piedalījušies iestāžu valodu kursu 100 stundās, lai pierādītu savas trešās valodas zināšanas. Mēs nevaram gūt skaitlisku priekšstatu par stundu skaitu kursos, ko iekšēji rīkojušas iestādes. Šis skaitlis ir vidēji 200 stundas tiem, kuri ir piedalījušies valodu kursos, un ir niecīgs tiem, kuri trešās valodas zināšanas ir pierādījuši citā veidā. Iestāžu standarta valodu kursi galvenokārt tiek rīkoti tā, lai mazinātu to ietekmi uz ierēdņu ikdienas darbu, t.i., agri no rīta, pusdienu pārtraukumā vai vakarā. Daudzos gadījumos personāls reāli strādā papildu stundas, lai varētu paveikt savu darbu, kā arī apmeklētu valodu kursus. TO IERēDņU SKAITS, KURIEM IR JāPIERāDA TREšāS VALODAS ZINāšāNAS, UN TO IERēDņU SKAITS, KURI LīDZ 2009. GADA 1. JANVāRIM NEBIJA IZPILDīJUšI šO PIENāKUMU (4. LīMENIS) 2009. gada 1. janvārī to ierēdņu skaits, uz kuriem potenciāli attiecās pienākums pierādīt trešās valodas zināšanas, bija 14 635 (skatīt 2. punktu). 2009. gada 1. janvārī to ierēdņu skaits, kuriem vēl bija jāpierāda savas zināšanas, bija 3560. No šiem ierēdņiem 47 ierēdņi netika paaugstināti amatā pārejas periodā, jo nebija pierādījuši 4. līmeņa zināšanas. Tagad šiem 47 ierēdņiem ir jāpierāda 6. līmeņa zināšanas. Iestāde | To ierēdņu kopējais skaits 2009. gada 1. janvārī, kuriem vēl jāpierāda trešās valodas zināšanas | To ierēdņu skaits, kuri 2009. gada 1. janvārī vēl nav paaugstināti amatā, jo nav pieradījuši 4. līmeņa valodas zināšanas | % | EP | 418 | 4 | 0,96% | Padome | 267 | 9 | 3,37% | Komisija | 2275 | 30 | 1,32% | Tiesa | 212 | 0 | 0,00% | Revīzijas palāta | 49 | 2 | 4,08% | EESK | 288 | 0 | 0,00% | Reģionu komiteja | 51 | 2 | 3,92% | Kopā | 3560 | 47 | 1,32% | TO IERēDņU SKAITS, KURI SAVU DARBA PIENāKUMU IZPILDīšANAS IETVAROS IZMANTO TREšO VALODU, KAS APGūTA, LAI SAņEMTU PAAUGSTINāJUMU AMATā Iestādēm nav automatizētu metožu, kas tām ļautu noteikt, cik liela mērā ierēdņi savu darba pienākumu veikšanas ietvaros izmanto trešo valodu, kas apgūta, lai saņemtu paaugstinājumu amatā. Tomēr ir jānorāda, ka trešās valodas izvēle ir jāveic, ņemot vērā dienesta un iestādes vajadzības. Var konstatēt, ka līdz 2009. gada 31. decembrim uz angļu un franču valodu attiecas 70 % valodu mācību pieprasījumu, kas iesniegti kā prioritāri saistībā ar 45. panta 2. punktu (skatīt 3. punktu). Pārējo valodu mācīšanās arī atbilst dienesta vajadzībām īpašās jomās. SECINāJUMS Visbiežāk kā trešā valoda izvēlētās valodas ir franču valoda (50 %) un angļu valoda (20 %). Nedaudz vairāk nekā puse ierēdņu jau zināja trešo valodu un to pierādīja, izmantojot diplomus vai EPSO rīkotos testus. Otra puse ierēdņu ir izvēlējusies piedalīties iestāžu valodu kursos, lai pierādītu savas spējas strādāt trešajā valodā. Iestādēm radītās izmaksas bija aptuveni 20 % no valodu mācībām paredzētā budžeta, un tas nozīmēja valodu kursos pavadītas vidēji 100 stundas. Tomēr lielākā daļa izmaksu būtu radusies arī, ja nepastāvētu tāds noteikums kā 45. panta 2. punkts. Lielākā daļa ierēdņu varēja pierādīt savas spējas strādāt trešajā valodā, un ir bijis maz ierēdņu, kuru paaugstināšana amatā tika aizkavēta tāpēc, ka nebija pierādītas trešās valodas zināšanas. [1] Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 11. pantu jauno noteikumu, kas paredzēts ar 45. panta 2. punktu, nepiemēro paaugstinājumiem amatā, kas stājās spēkā pirms 2006. gada 1. maija. Tāpat ir jānorāda, ka ierēdņi, kuri ir izturējuši noteiktus juristu-lingvistu, tulkotāju vai tulku konkursus, jau automātiski atbilst šim nosacījumam par spējām strādāt trešā valodā. [2] Lielākā daļa darbinieku, kas piedalās valodu kursos, lai pierādītu savas spējas strādāt trešā valodā izvēlas iestāžu valodu kursus. Tādējādi datu apkopošana ir vienkāršāka, jo iestāžu valodu kursi tiek rīkoti centralizēti. Tomēr ir jānorāda, ka pastāv citi valodu kursi, ko Komisija nevar ņemt vērā šajā analīzē. [3] 2004. gada maijs – 2008. gada decembris. [4] Tiesa nevar nodalīt tos dalībniekus, kuri piedalās kursos prioritāri saskaņā ar 45. panta 2. punktu, un dalībniekus, kuri piedalās citu apsvērumu dēļ. [5] Vai valodas līmeni nepierādīja citā veidā. [6] Revīzijas palātā tās ir vienas un tās pašas personas attiecībā uz 2008. un 2009. gadu. [7] Reģionu komitejā kopējais attiecīgo ierēdņu skaits bija 9, jo 2 ierēdņi bija vienādā situācijā – viņus bija iespējams paaugstināt amatā 2009. gadā, bet 2008. gadā viņi neatbilda 45. panta 2. punkta noteikumiem. [8] Viņiem palīdz vērtēšanas komiteja, kuras sastāvā ir trīs pastāvīgi locekļi no iestādēm un 46 valodas konsultanti, ar kuriem apspriešanās notiek rakstiskā procedūrā, lai novērtētu diplomus. Komiteja sanāk kopā sešas reizes gadā. [9] Ir jānorāda, ka, neskaitot darbiniekus centralizētā līmenī, mēs uzskatām, ka ir jārēķina 0,1 AST pakāpes darbinieks uz katru ĢD/nodaļu decentralizētā līmenī, lai pārvaldītu Civildienesta noteikumos paredzētās prasības saistībā ar trešo valodu. [10] 19,7% no 16 personām. [11] 19,7% no kursu kopējām izmaksām laikposmā no 2004. līdz 2009. gadam. [12] NB! Ikgadējās izmaksas ietver 4 pusintensīvos kursus, 4 intensīvos kursus (februāris-jūlijs-augusts-septembris) un 2 kursus, kas notiek 2 reizes nedēļā (marts-jūlijs un septembris-janvāris). [13] NB! Ikgadējās izmaksas ietver 1 pusintensīvo kursu (februāris), 1 intensīvo kursu (jūlijs-augusts) un 2 kursus, kas notiek 2 reizes nedēļā (marts-jūlijs un septembris-janvāris).