Komisijas dienestu darba dokuments - Pavaddokuments Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam - Ceļā uz kopīgu vides informācijas sistēmu (SEIS) - Ietekmes novērtējuma kopsavilkums {KOM (2008) 46 galīgā redakcija} {SEK(2008) 111} /* SEC/2008/0112 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 1.2.2008. SEK(2008) 112 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Pavaddokuments KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Ceļā uz kopīgu vides informācijas sistēmu ( SEIS ) IETEKMES NOVēRTēJUMA KOPSAVILKUMS {KOM (2008) 46 galīgā redakcija} {SEK(2008) 111} KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Pavaddokuments KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Ceļā uz kopīgu vides informācijas sistēmu ( SEIS ) IETEKMES NOVēRTēJUMA KOPSAVILKUMS Komisijas dienestu sagatavotais ietekmes novērtējums papildina paziņojumu „Ceļā uz kopīgu vides informācijas sistēmu (SEIS)”. Paziņojuma sagatavošanas vispārējais iemesls ir fakts, ka saskaņā ar labāka regulējuma principu politikas izveidei un īstenošanai ir vajadzīga kvalitatīva informācija. Minētais fakts tieši izriet no informācijas un sakaru tehnoloģijas straujās attīstības, kura paver ievērojamas iespējas racionalizēt ziņojumu sistēmas un pilnvērtīgāk izmantot pieejamos datus. Konkrētāk runājot par problēmām, jāmin šādas: jāturpina vienkāršot ziņošanas un uzraudzības pienākumu un samazināt ar to saistīto administratīvo slogu; problēmas rada arī ar novēlotu informācijas sniegšanu, tās pieejamību, uzticamību un relevanci saistīti trūkumi, neizmantotas iespējas saistībā ar publiskā sektora modernizāciju un e-pārvaldes pakalpojumiem vides jomā un fakts, ka trūkst kapacitātes, kas nodrošinātu datu ātru pārveidi par politikas veidošanai būtisku informāciju un pilnvērtīgu vienotas pieejas ieviešanu vides politikā. Eiropā un dalībvalstīs īsteno vairākas iniciatīvas, kas vismaz daļēji atrisinās iepriekš minētās problēmas. Tomēr par spīti šīm iniciatīvām galveno problēmu Eiropā un pasaulē joprojām sagādā plašā jau savākto vides datu un informācijas klāsta sakārtošana; tos ir sarežģīti vajadzības gadījumā apvienot ar esošajiem socioekonomiskajiem datiem un informāciju, padarīt pieejamus līdz ar instrumentiem, ar kuriem eksperti var pašrocīgi analizēt datus, ir sarežģīti datus publiskot tā, lai publiskā sektora politikas veidotāji un sabiedrība tos spētu bez grūtībām izprast un izmantot savas rīcības pamatošanai. Taču dalībvalstīm un ES institūcijām ir vajadzīga efektīva un moderna „ziņojumu sistēma”, lai tās spētu izpildīt ar Kopienas un starptautiskajām vides stratēģijām un tiesību aktiem saistītos juridiskos pienākumus, vienlaikus izvairoties no dubulta darba, pārklāšanās un liekiem pūliņiem. SEIS vispārējais mērķis ir uzlabot tās informācijas pieejamību un kvalitāti, kas vajadzīga, lai izstrādātu un īstenotu Kopienas vides politiku, lai samazinātu uz dalībvalstīm un ES institūcijām gulstošos administratīvo slogu, lai modernizētu ziņojumu sniegšanu un lai veicinātu tādu informācijas pakalpojumu un lietojumprogrammu attīstību, ko var izmantot un no kurām labumu var gūt visas ieinteresētās personas. Priekšlikuma īpašie mērķi ir šādi. 1. Panākt skaidru politisku vienošanos par principiem, kas būs kopīgās vides informācijas sistēmas pamatā. 2. Turpināt „zināšanu bāzes” racionalizāciju, novērtējot un optimizējot spēkā esošās ziņojumu sagatavošanas prasības, kas iekļautas vides tiesību aktos, vienlaikus ieviešot informācijas un sakaru tehnoloģijas risinājumus elektroniskai ziņojumu sagatavošanai. 3. Papildus pilnvērtīgai informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST) infrastruktūrai izveidot un īstenot nolīgumus par datu un informācijas kopīgu izmantošanu, lai veicinātu ar vidi saistītu datu un informācijas ieguvi, novērtēšanu, lai nodrošinātu plašāku piekļuvi un veicinātu datu un informācijas kopīgu izmantošanu. 4. Nostiprināt un vajadzības gadījumā izveidot monitoringa infrastruktūras un sagatavot pārskatus par „nolūkam piemērotu” ar vidi saistītu datu savākšanu un arhivēšanu, kas būtu ne tikai rentabla un elastīga, bet arī nodrošināma ilgtermiņā. Papildus „nulles variantam” (turpināt bez izmaiņām) norādīti četri iespējamie risinājumi. - 1. risinājums — šis paziņojums, tas īsteno īpašo mērķi Nr. 1. Paziņojuma galvenais mērķis paredz nodrošināt politisko un konceptuālo satvaru, kas ir vajadzīgs, lai pašreizējos procesus ievirzītu vienā gultnē un veicinātu jaunas iniciatīvas ar vienotu mērķi. Paziņojumā uzskaitīti arī principi, uz kuriem balstīsies SEIS . - 2. risinājums — atjaunināt Direktīvu par standartizētu ziņojumu sagatavošanu, tā īstenojot īpašo mērķi Nr. 2; šo risinājumu varētu īstenot (vismaz netieši) arī īpašo mērķi Nr. 3. Uzdevums ir kritiski izvērtēt un pārstrādāt direktīvu, ņemot vērā tās trūkumus un direktīvu pielāgojot tās īstenošanas direktīvām. Atjauninot minēto direktīvu, tajā varēs iestrādāt vides politikas veidošanas jaunās tendences, vienlaikus izveidojot saskaņotāku un salāgotāku ziņojumu sagatavošanas satvaru. - 3. risinājums — paplašināt un/vai saskaņot Kopienas tiesību aktos noteikto pienākumu savākt un arhivēt datus. Īstenojot šo risinājumu, sasniegs īpašo mērķi Nr. 4 un novērtēs, vai pašreizējās pieejas spēj sasniegt minēto īpašo mērķi un vispārīgos SEIS mērķus. Lai novērstu konstatētos datu vai novērošanas infrastruktūras trūkumus, vajadzības gadījumā ierosinās grozījumus spēkā esošajos tiesību aktos un izstrādās jaunus tiesiskā regulējuma priekšlikumus. - 4. risinājums — jauns SEIS tiesiskais regulējums, kas attiecas uz atbilstību un agrāko obligāto ziņojumu iesniegšanu; šis risinājums pilnā apmērā īstenotu īpašo mērķi Nr. 2 un Nr. 3. Tiesiskajā regulējumā būtu iekļauti noteikumi, kuru mērķis ir paaugstināt to datu kvalitāti un pieejamību, kas vajadzīgi, lai vides politiku pilnveidotu un novērtētu loģiski saskaņotā struktūrā un lai pilnīgi racionalizētu vides acquis dažādās pieejas datu vākšanai, uzraudzībai un ziņojumu sagatavošanai. SEIS ieviešanas izmaksas un priekšrocības būs atkarīgas no ieviešanas posma ilguma un konkrētajiem ieviešanas pasākumiem. Tomēr minētās sistēmas iespējamās priekšrocības var uzskatīt par vērā ņemamām. Domājams, ka līdz ar datu savākšanas, apmaiņas un izmantošanas mehānismu uzlabošanos krietni pieaugs minēto datu izmantojums, vienlaikus būtiski samazinoties lietotāju segtajām izmaksām. Palielinot iespēju piekļūt datu sistēmām un uzlabojot to sadarbspēju, arvien mazāk būs jāizstrādā ziņojumu sagatavošanas prasības, rezultātā racionalizējot datiem izvirzītās prasības un datu plūsmas, tostarp atsakoties no novecojušām vai liekām ziņojumu sagatavošanas prasībām vai atceļot tās. Ir arī citas priekšrocības, proti, labāki tiesību akti, efektīvāki ES mērogā veikti pētījumi, vairāk panākumu, pildot starptautiskas politiskās saistības un pienākumu sagatavot novērtējumu, iedzīvotāju iesaiste, informāciju padarot brīvi pieejamu, pētniekiem vairāk iespēju piekļūt datiem un izmantot tos, un ES prestiža palielināšanās pasaulē. Runājot par izmaksām, domājams, ka pat relatīvi mēreni sākotnējie ieguldījumi SEIS redzējuma īstenošanā (ja to īstenos pienācīgi) neradīs ekonomiskus, sociālus vai vides guvumus, ko varētu ieguldīt turpmākā sistēmas attīstībā. Vajadzīgie ieguldījumi ir, piemēram, šādās jomās: lielāki pūliņi, lai sekmīgi ieviestu INSPIRE direktīvu, vidi datu savākšanā un apstrādē iesaistīto iestāžu organizacionālā un darbības modeļa maiņa, nepārtraukti un neatlaidīgāki ES institūciju un iestāžu pūliņi atjaunināt un racionalizēt tiesību aktu prasības un centralizētas ziņojumu sistēmas, turpmāki pētījumi, lai precizētu faktiskās datu un informācijas prasības un lai izstrādātu vajadzīgos juridiskos un/vai finanšu instrumentus, papildu ieguldījumi, lai iegūtu tādus jaunus un patlaban neviena nevāktus datus, kas saskaņā ar jaunākajiem konstatējumiem ir būtiski politikai, kā arī papildu ieguldījumi uzraudzības un datu sistēmu harmonizācijai. Atjauninot Direktīvu par standartizētu ziņojumu sagatavošanu, no vienkāršošanas gūs tūlītēju labumu, turklāt tas palīdzēs turpināt racionalizāciju dalībvalstīs un nodrošināt SEIS principu izpildi. Uzlabota informācijas pārredzamība un pieejamība visvairāk priekšrocību sniegs iedzīvotājiem, kā rezultātā pilnvērtīgi izmantos strauji attīstošos informācijas un sakaru tehnoloģiju. Tāpat šķiet, ka, turpinot saskaņošanu, ir iespējams krietni uzlabot valsts vides monitoringa pasākumu rentabilitāti. Citiem vārdiem, uzskata, ka vides monitoringa izmaksu un guvumu proporcija ir īpaši izdevīga un tāpēc šajā attīstības stadijā nevar izslēgt turpmāku pašreizējo uzraudzības pienākumu saskaņošanu un paplašināšanu. Tomēr pirms apsvērt konkrētus tiesību aktu priekšlikumus, ir vajadzīgs detalizētāks pētījums, tostarp izmēģinājuma shēmas, kurās iesaistītos arī dalībvalstis. Pamatojoties uz iepriekšminēto pētījumu, uzskata, ka 1. un 3. risinājums ir pietiekami pamatots. Ceturtais risinājums (tas paredz izveidot jaunu tiesisko regulējumu, kurā iekļauti sīki izklāstīti pienākumi) būtu liels solis pretim SEIS mērķiem, taču to var uzskatīt par pārlieku paģērošu, turklāt tam varētu trūkst elastības, kas pieļautu spontānāku pielāgošanos mainīgajām politiskajām prioritātēm un tehnoloģiskajām iespējām, turklāt varētu šķist, ka tas pārkāpj subsidiaritātes principu. Tomēr, ņemot vērā tā iespējamo lietderību, tuvākajos gados ir lietderīgi apsvērt minētā instrumenta ieviešanu.