KOMISIJAS ZIŅOJUMS Otrais EU Pilot novērtējuma ziņojums /* COM/2011/0930 galīgā redakcija */





IEVADS Eiropas Komisija 2007. gadā pieņēma paziņojumu „Rezultātu Eiropa – Kopienas tiesību aktu piemērošana”[1]. Komisija šajā paziņojumā ierosināja sākt projektu, lai, balstoties uz Komisijas un dalībvalstu partnerattiecību pieeju, nodrošinātu ES tiesību aktu pareizu piemērošanu, ātrāk sniegtu atbildes iedzīvotājiem un uzņēmumiem un ātrāk risinātu problēmas, un pilnveidotu praksi un pārvaldību saistībā ar esošajām procedūrām. Šajā nolūkā 2008. gada aprīlī tika izveidots EU Pilot projekts, kas sāka savu darbību, brīvprātīgi iesaistot 15 dalībvalstis. Komisija 2010. gada martā pieņēma pirmo EU Pilot novērtējuma ziņojumu[2]. Komisija šajā ziņojumā atzīmēja, ka sistēma ir sākusi sniegt pozitīvus rezultātus, lai gan bija arī daudz aspektu, kurus varētu attīstīt, lai tādējādi uzlabotu sistēmas darbību, palielinātu izpratni Komisijas un iesaistīto dalībvalstu vidū, paātrinātu lietu izskatīšanu un uzlabotu gūtos rezultātus[3]. Komisija 2010. un 2011. gadā turpināja īstenot, papildināt un pilnveidot projektu. Kopš pirmā novērtējuma ziņojuma pieņemšanas 2010. gada martā ir notikušas šādas svarīgas izmaiņas saistībā ar EU Pilot projekta piemērošanu: - pēc kopumā pozitīvā EU Pilot novērtējuma pirmajā novērtējuma ziņojumā Komisija aicināja pārējās 12 dalībvalstis pievienoties projektam. Šim aicinājumam sekoja 10 dalībvalstis un pievienojās EU Pilot projektam[4]; - kopš 2010. gada marta kā vispārīgs atskaites punkts tiek piemērots orientējošs desmit nedēļu termiņš, lai nodrošinātu, ka Komisija dalībvalstu atbildes novērtē tādā pašā laikā, kā tas ir dalībvalstu gadījumā; - kopš 2010. gada marta EU Pilot darbības joma ir paplašināta, un sistēmu parasti izmanto agrīnā posmā, t. i., pirms pārkāpuma procedūras iespējamas piemērošanas saskaņā ar LESD 258. pantu, visās lietās (ar nedaudziem izņēmumiem), kas attiecas uz ES tiesību aktu pareizu piemērošanu un īstenošanu vai valsts tiesību aktu atbilstību ES tiesību aktiem; - Komisija ir uzlabojusi EU Pilot projekta pamatā esošo IT sistēmu, lai nodrošinātu tās efektīvu darbību un padarītu to lietotājam draudzīgāku. Komisija savā pirmajā novērtējuma ziņojumā apņēmās iesniegt 2011. gadā vēl vienu novērtējumu. Šis dokuments ir otrais EU Pilot projekta novērtējuma ziņojums. Lai sniegtu visaptverošu pārskatu par sistēmu, šis ziņojums aptver laikposmu no projekta izveides 2008. gada aprīlī līdz 2011. gada septembrim. Galvenā uzmanība tajā ir veltīta svarīgākajiem konstatējumiem, kas ļauj novērtēt sistēmas efektivitāti. Ziņojums balstās uz lietu skaitu un apmēru, tajā ir apskatītas attiecīgās politikas jomas un atbilstība attiecīgajiem kritērijiem un ņemti vērā arī pieejamie dati par lietu kvalitāti. Papildu statistikas dati ir iekļauti šim ziņojumam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā. DARBA METODE EU Pilot ir galvenais saziņas līdzeklis starp Komisiju un iesaistītajām dalībvalstīm par jautājumiem, kas agrīnā posmā (t. i., pirms pārkāpuma procedūras uzsākšanas saskaņā ar LESD 258. pantu) rodas saistībā ar ES tiesību aktu pareizu piemērošanu vai dalībvalsts tiesību aktu atbilstību ES tiesību aktiem. Visos gadījumos, kuros varētu piemērot pārkāpuma procedūru, EU Pilot parasti izmanto, pirms Komisija šādā procedūrā veic pirmos pasākumus saskaņā ar LESD 258. pantu. Tādējādi projekts aizstāj līdzšinējo regulāro praksi, saskaņā ar kuru Komisija šajā nolūkā sūtīja administratīvas vēstules. Tomēr gadījumos, kad steidzamības vai citu svarīgu interešu dēļ ir nekavējoties jāuzsāk pārkāpuma procedūra saskaņā ar LESD 258. pantu, var atļaut izņēmumus un uzsākt pārkāpuma procedūras bez iepriekšējiem kontaktiem ar EU Pilot starpniecību. Šādās izņēmuma situācijās Komisija var nekavējoties reaģēt uz pārkāpumu, ko, iespējams, veikusi kāda dalībvalsts, un aicināt minēto dalībvalsti rīkoties atbilstīgi ES tiesību aktiem. Sistēma ļauj apstrādāt no iedzīvotājiem un uzņēmumiem saņemtos jautājumus un sūdzības, kā arī pēc savas iniciatīvas uzsāktās lietas. Pie tādām lietām pieder jautājumi, kurus Komisijai ir adresējusi Eiropas Parlamenta Lūgumrakstu komiteja vai kurus Komisija ir saņēmusi vēstules veidā no Eiropas Parlamenta locekļiem. Datu bāze tiek veidota angļu valodā. Tomēr vairākas dalībvalstis ir paturējušas savas tiesības sazināties savā oficiālajā valodā. Komisija vajadzības gadījumā nodrošina tulkojumu. Pēc tam atsevišķās lietas, tostarp lietas aprakstu un konkrētus jautājumus, ar EU Pilot starpniecību nosūta attiecīgajai dalībvalstij, dodot valsts iestādēm desmit nedēļas laika, lai pēc iespējas izsmeļošāk atbildētu uz uzdotajiem jautājumiem un ierosinātu konstatēto problēmu risinājumu, kas atbilst ES tiesību aktiem. Dalībvalstis var pamatot nepieciešamību pagarināt desmit nedēļu termiņu, informējot Komisiju par to, ka tām ir vajadzīgs vairāk laika, lai sagatavotu savu atbildi. Par vispārējā termiņa pagarināšanas lūguma apmierināšanu lemj katrā gadījumā atsevišķi. Izņēmuma gadījumos var noteikt termiņu, kas ir īsāks nekā desmit nedēļas. Dalībvalstij tiek izklāstīti īsāka termiņa noteikšanas iemesli. Desmit nākamo nedēļu laikā atbildes, kas saņemtas no dalībvalsts (vajadzības gadījumā pēc šo atbilžu tulkošanas), tiek izvērtētas, un dalībvalsts atbildes novērtējums tiek ievadīts EU Pilot datu bāzē. Ja nav atrasts ar ES tiesību aktiem saderīgs risinājums, var uzsākt pārkāpuma procedūru saskaņā ar LESD 258. pantu. Sūdzības gadījumā tiks sagatavota arī atbilde, lai informētu sūdzības iesniedzēju par sūdzības izskatīšanas rezultātu. Vajadzības gadījumā dalībvalsts iestādes var tikt lūgtas sniegt papildu informāciju. Panākt to, ka abas puses ievēro minētos orientējošos termiņus, var būt sarežģīti, taču tas ir ļoti būtiski, lai nodrošinātu, ka pirmo svarīgo posmu šādu lietu apstrādē (t. i., vai nu oficiāla paziņojuma vēstules nosūtīšana saskaņā ar LESD 258. pantu vai lietas pabeigšana) var īstenot ne ilgāk kā 12 mēnešu laikā pēc sūdzības reģistrācijas datuma reģistrācijas sistēmā ( CHAP ) vai pēc savas iniciatīvas uzsāktās lietas izveides EU Pilot sistēmā. Tāpēc desmit nedēļu termiņa ievērošana ir viens no aspektiem gan dalībvalstu, gan Komisijas darbības novērtēšanai. Uz pieprasījumiem par piekļuvi dokumentiem saistībā ar EU Pilot lietām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem[5], kuru īsteno ar Komisijas 2001. gada 5. decembra lēmumu, ar ko groza Komisijas reglamentu[6]. NOVĒRTĒJUMS Šis novērtējums ir iedalīts divos laikposmos, proti, pabeigto lieto novērtējums aptver laikposmu no 2010. gada marta līdz 2011. gada februārim, un vispārīgie statistikas dati par sistēmas darbību aptver laikposmu no projekta izveides 2008. gada aprīlī līdz 2011. gada septembrim. Jo īpaši novērtējums aptver: - laikposmā no 2010. gada marta līdz 2011. gada februārim pabeigto EU Pilot lietu izvērtējumu, ko veica dalībvalstis un Komisija uz kvalitātes un sadarbības/atbalsta kritēriju pamata; - EU Pilot ietvaros apstrādāto lietu skaitu. Šajā novērtējumā arī apskatītas tendences dažādās dalībvalstīs, ņemot vērā apstākli, ka ne visas no tām vienlaicīgi pievienojās EU Pilot projektam; - lietu izcelsmi un politikas jomas, uz kurām attiecas sistēmā ievadītās lietas; - vidējo laiku, kas dalībvalstīm un Komisijai bija vajadzīgs lietu apstrādei, un vispārējo desmit nedēļu termiņu ievērošanu; - un, visbeidzot, projekta ,,rezultativitāti”, proti, to, cik dalībvalstu sniegto atbilžu tika uzskatītas par pieņemamām, kā rezultātā nebija jāuzsāk formālā pārkāpumu procedūra saskaņā ar LESD 258. pantu. EU Pilot mērķis gūt ātrākus rezultātus un rast iedzīvotājiem un uzņēmumiem paredzētus, ar ES tiesību aktiem saderīgus risinājumus, panākot labāku sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju, kā rezultātā nav jāuzsāk pārkāpuma procedūra saskaņā ar LESD 258. pantu. Sīkāka informācija par šiem jautājumiem ir iekļauta šim ziņojumam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā. Attiecībā uz laikposmā no 2010. gada marta līdz 2011. gada februārim pabeigto lietu novērtējumu Komisija un iesaistītās dalībvalstis atbildēja uz vairākiem jautājumiem, kuru pamatā bija trīs galvenie kritēriji: kvalitāte, sadarbība un atbalsts . Šā izvērtējuma rezultāti liecina, ka dalībvalstis kopumā ir apmierinātas ar Komisijas iesniegto EU Pilot lietu kvalitāti, jo īpaši attiecībā uz uzdoto jautājumu skaidrību un konkrēto problēmu apzināšanu. Visbeidzot, gan Komisija, gan dalībvalstis ir ļoti apmierinātas ar projekta pamatā esošās sadarbības un atbalsta līmeni. Attiecībā uz lietu skaitu ir jānorāda, ka no 2008. gada aprīļa līdz 2011. gada septembrim EU Pilot sistēmā tika ievadīta 2121 lieta. No tām EU Pilot ietvaros tika pabeigtas[7] 1410 lietas. Tomēr šis skaits nav vienlīdzīgi sadalīts starp dalībvalstīm. Papildus faktam, ka iedzīvotāju skaita ziņā lielākās dalībvalstis EU Pilot ietvaros saņem vairāk lietu lielāka iedzīvotāju, uzņēmumu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju skaita dēļ, ir vēl viens elements, kas jāņem vērā. Lietu skaits atšķiras starp dalībvalstīm, kuras ir izmantojušas sistēmu kopš 2008. gada sākuma, un dalībvalstīm, kuras sistēmai pievienojās 2010. vai 2011. gadā. No 2121 lietas 15,5 % lietu nosūtīja Itālijai un Spānijai, 8 % Apvienotajai Karalistei, 7,7 % Vācijai un 6,5 % Portugālei. Dalībvalstis atteicās apstrādāt tikai 2 % no visām EU Pilot ietvaros iesniegtajām lietām, galvenais atteikuma iemesls bija sūdzības iesniedzēja sniegtās informācijas nepietiekamība. Temati, uz kuriem attiecas ar EU Pilot starpniecību iesniegtās lietas, kopumā atbilst esošajai situācijai saistībā ar dažādās ES tiesību aktu jomās radušos jautājumu un problēmu apmēru. Apmēram 33 % no lietām ir par vides jautājumiem, 15 % par iekšējo tirgu, 10,5 % par nodokļiem, 8 % par mobilitāti un transportu un 6 % par veselības un patērētāju tiesību aizsardzību. Attiecībā uz izcelsmi ir jānorāda, ka 49 % no šīs 2121 lietas bija sūdzības, 7 % bija iedzīvotāju vai uzņēmumu jautājumi un apmēram 44 % bija pēc Komisijas iniciatīvas uzsāktās lietas. Laiku, kas dalībvalstīm un Komisijai ir vajadzīgs EU Pilot lietu apstrādei, vērtē pēc desmit nedēļu kritērija. Kopš EU Pilot izveides 2008. gadā vidējais laiks , kas dalībvalstīm ir vajadzīgs, lai atbildētu uz lietu ietvaros uzdotajiem jautājumiem, ir 67 dienas, kas atbilst desmit nedēļu (70 dienas) kritērijam. Kopš 2010. gada marta[8] vidējais laiks, kas Komisijas dienestiem bija vajadzīgs, lai novērtētu dalībvalstu iestāžu sniegtās atbildes un lemtu par turpmākiem pasākumiem konkrētajā lietā, ir 102 dienas, kas pārsniedz vispārējo orientējošo termiņu. Jāatzīmē, ka termiņš lielākoties tika pārsniegts gadījumos, kad Komisijas dienestiem bija nepieciešama papildu informācija no valstu iestādēm, jo īpaši sarežģītāku lietu gadījumā un tad, ja bija vajadzīgi tulkojumi. Attiecībā uz ,, rezultativitāti ” ir jānorāda, ka no 1410 sistēmā pabeigtajām lietām gandrīz 80 % (1107 lietas) no dalībvalstu sniegtajām atbildēm tika novērtētas par pieņemamām, kā rezultātā lietu varēja pabeigt, neuzsākot pārkāpuma procedūru saskaņā ar LESD 258. pantu. Atlikušos 20 % lietu (303 lietas), kurās nevarēja atrast pieņemamu risinājumu, kas atbilst ES tiesību aktiem, pēc apstrādes EU Pilot sistēmā nodeva pārkāpuma procedūrai, ko Komisija ir jau uzsākusi vai pašlaik sagatavo. Pirmajā EU Pilot novērtējuma ziņojumā konstatētā rezultativitāte bija 85 %. Viens no šā nelielā samazinājuma iemesliem varētu būt pieaugošais EU Pilot lietu skaits jaunu dalībvalstu iesaistīšanās rezultātā. Turklāt kopš pirmā ziņojuma pieņemšanas EU Pilot ir jāizmanto visās lietās, kurās vajadzīga papildu faktiska vai juridiska informācija, lai pilnībā izprastu konkrētus jautājumus saistībā ar ES tiesību aktu pareizu piemērošanu un īstenošanu vai valsts tiesību aktu atbilstību ES tiesību aktiem, savukārt pirms tam EU Pilot izmantošana bija brīvprātīga, pirms tika uzsākta pārkāpuma procedūra saskaņā ar LESD 258. pantu. Komisija konstatē, ka kopš 2010. gada samazinās jaunu pārkāpuma procedūru[9] skaits tajās 15 dalībvalstīs, kas kā pirmās brīvprātīgi iesaistījās EU Pilot projektā. Arī to pārējo 12 dalībvalstu gadījumā, kuras pievienojās EU Pilot pēc 2010. gada marta, ir novērojams samazinājums, kaut arī mazākā mērā. Lai gan nav iespējams noteikt visus šīs tendences iemeslus, viens izskaidrojums ir tas, ka tika izveidots EU Pilot , kas palīdz noskaidrot un apmierinoši atrisināt dažus no Komisijas uzdotajiem jautājumiem saistībā ar ES tiesību aktu piemērošanu, tādējādi novēršot problēmas bez pārkāpuma procedūras uzsākšanas un – iedzīvotāju un uzņēmumu sūdzību gadījumā – ātrāk rīkojoties. SECINāJUMI Saskaņā ar pirmajā EU Pilot novērtējuma ziņojumā pausto Komisijas apņemšanos tika sasniegti šādi rezultāti: - EU Pilot ir paplašināts, un šobrīd 25 dalībvalstis izmanto to pilnā apmērā. Tā piemērošana ir paplašināta, pilnveidota un nostiprināta; - projekts ir devis un turpina dot pozitīvu ieguldījumu Komisijas un iesaistīto dalībvalstu sadarbībā, ātrāk atbildot uz iedzīvotāju, uzņēmumu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju jautājumiem un risinot viņu problēmas. Apmēram 80 % no dalībvalstu sniegtajām atbildēm ir novērtētas par pieņemamām (atbilstīgām ar ES tiesību aktiem), kā rezultātā lietu varēja pabeigt, neuzsākot pārkāpuma procedūru saskaņā ar LESD 258. pantu; - pateicoties sistemātiskākai EU Pilot izmantošanai, iesaistītās dalībvalstis ir guvušas aptverošu pārskatu par to jautājumu vispārēju izskatīšanu, kuri ir saistīti ar ES tiesību aktu piemērošanu; - pateicoties sadarbībai starp Komisiju un dalībvalstīm, kuras apņemas turpināt centienus saglabāt labos darbības rādītājus, ir uzlabotas darba metodes un EU Pilot lietu kvalitāte; - dalībvalstu un jo īpaši Komisijas mērķis joprojām ir nodrošināt, ka tiek ievērots Komisijas noteiktais desmit nedēļu standarta termiņš lietu apstrādei; - ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm ir vēl vairāk attīstīta un precizēta IT sistēma un projekta darbības joma, lai uzlabotu EU Pilot darbību; - saistībā ar sadarbību un projekta darbību ir iespējami turpmāki uzlabojumi, jo īpaši attiecībā uz savstarpēji saskaņoto termiņu ievērošanu, kā arī Komisijas jautājumu kvalitāti, no vienas puses, un dalībvalstu sniegto atbilžu kvalitāti, no otras puses. Komisija uzskata, ka EU Pilot vairs nav projekts agrīnā izmēģinājuma posmā, bet gan nostabilizējusies darba metode, kas sniedz rezultātus Komisijai, iesaistītajām dalībvalstīm un iedzīvotājiem. Komisijas īstenotā vispārējā pieeja ir censties ātri risināt problēmas, izmantojot EU Pilot , un vajadzības gadījumā uzsākt un enerģiski veikt pārkāpuma procedūras. Komisija izvērtē iespēju attiecināt EU Pilot kā problēmu risināšanas un novēršanas instrumentu uz visām dalībvalstīm un turpina saziņu ar dalībvalstīm, kas EU Pilot projektu vēl neizmanto. EU Pilot darbības aspekti tiks apskatīti turpmākajos Komisijas gada ziņojumos par ES tiesību aktu piemērošanas uzraudzību. [1] COM(2007) 502, skat. 2.2. iedaļu ,,Darba metožu uzlabošana”. [2] COM(2010) 70 galīgā redakcija. [3] Skat. 4. iedaļu ,,Vispārīgie secinājumi”. [4] Projektā iesaistītās 25 dalībvalstis ir Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehija, Dānija, Francija, Grieķija, Igaunija, Itālija, Īrija, Kipra, Latvija, Lietuva, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija. Malta veic vajadzīgos iekšējos pasākumus un drīz sāks izmantot sistēmu, savukārt ar Luksemburgu vēl turpinās sarunas. [5] OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp. [6] OV L 345, 29.12.2001., 94. lpp. [7] ,,Pabeigtas” nozīmē, ka dalībvalstis ir atbildējušas uz lietām un ka Komisija šīs atbildes ir novērtējusi kā saderīgas vai nesaderīgas ar ES tiesību aktiem. [8] Šis laiks atbilst brīdim, kad tika ieviests vispārējs orientējošs desmit nedēļu termiņš, kurā Komisija novērtē atbildes, ko dalībvalstis ir sniegušas sistēmas ietvaros. [9] Šajā statistikā nav iekļautas lietas par nepaziņošanu, jo uz tām neattiecas EU Pilot darbības joma.