CORRIGENDUM This document corrects the COM (2018) 404 final of 23.5.2018 Concerns all languages versions Level of sensibility removed from the cover page The text should read as follows:

(4)Attiecīgie šai valstij adresētie ieteikumi ir ņemti vērā, plānojot Eiropas strukturālos un investīciju fondus 2014.–2020. gada plānošanas periodam. Kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 23. pantā, Komisija var pieprasīt dalībvalstij pārskatīt tās partnerības nolīgumu un attiecīgās programmas un ierosināt grozījumus, ja tas vajadzīgs, lai palīdzētu īstenot attiecīgos Padomes ieteikumus. Sīkāku informāciju par minētā noteikuma izmantošanu Komisija ir sniegusi Norādēs par to, kā piemērojami pasākumi, kuri saista Eiropas strukturālo un investīciju fondu efektivitāti ar pareizu ekonomikas pārvaldību.

(5)Uz Dāniju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Valdība savā 2018. gada konverģences programmā plāno panākt nominālo deficītu 0,7 % apmērā no IKP 2018. gadā un arī turpmāk visā programmas periodā līdz 2025. gadam izpildīt vidēja termiņa budžeta mērķi, proti, panākt strukturālo deficītu 0,5 % apmērā no IKP. Kā teikts 2018. gada konverģences programmā, ir paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies līdz 35,6 % 2018. gadā un turpinās samazināties līdz 34,2 % 2020. gadā, bet pēc tam līdz 2025. gadam tā palielināsies līdz gandrīz 40 %. Makroekonomikas scenārijs, kas ir minētās budžeta prognozes pamatā, programmas periodā ir ticams. Pamatojoties uz Komisijas 2018. gada pavasara prognozi, tiek prognozēts, ka 2018. gadā strukturālā bilance sasniegs pārpalikumu 0,3 % apmērā no IKP un 2019. gadā — 0,9 % apmērā no IKP, kas nedaudz pārsniedz 2018. gada konverģences programmas mērķi un vidēja termiņa budžeta mērķi. Kopumā Padome uzskata: ir paredzams, ka Dānija 2018. un 2019. gadā ievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus.

(6)Darbaspēka piedāvājuma nodrošināšana demogrāfisku pārmaiņu laikā un pievēršanās draudošajam darbaspēka trūkumam atsevišķās nozarēs ir priekšnoteikums ilgtspējīgai Dānijas izaugsmei. Reformas, kuru mērķis ir palielināt dalības un absolvēšanas līmeni profesionālajā izglītībā un apmācībā un labāk attīstīt digitālo prasmju līmeņus, varētu palielināt kvalificētu darbinieku piedāvājumu. Turklāt šajā saistībā lietderīgi būtu pasākumi, kas paredzēti, lai darba tirgū efektīvāk iekļautu atstumtās un nelabvēlīgā situācijā esošās grupas. Tas attiecas uz jauniešiem ar zemu izglītības līmeni, cilvēkiem ar ierobežotām darba spējām un invaliditāti un migrantu izcelsmes personām. Nesenie integrācijai darbā veltītie pasākumi tika uzsākti lēnām, tomēr, šķiet, ka tie uzlabo nesen ieradušos bēgļu stāvokli. Migrantu izcelsmes bērnu integrācija izglītības sistēmā joprojām ir būtiska problēma, kā rezultātā viņu izglītības rezultāti vidēji ir zemāki nekā citiem bērniem.

(7)Būtisks ir liels ražīguma pieaugums, lai atbalstītu ekonomikas izaugsmi, saglabātu salīdzinoši augsto labklājības līmeni Dānijā un nodrošinātu valsts konkurētspēju. Lai gan Dānijas ražīguma līmenis salīdzinājumā ar citām ES dalībvalstīm ir augsts, ražīguma pieaugums jau ilgāku laiku samazinās un pastāv virkne iespējamu traucējumu ražīguma pieaugumam (ko konstatējusi arī Dānijas Produktivitātes padome un Konkurences iestāde). Gausa ražīguma attīstība ir raksturīga jo īpaši uz iekšzemi orientētiem pakalpojumiem, saistībā ar kuriem valdība 2017. gadā veica tikai ierobežotus pasākumus konkurences palielināšanai un kuros dažas daļas, piemēram, hipotēku bankas, nav pakļautas ārvalstu konkurencei. Vāja konkurence vairākās uz iekšzemi orientētu pakalpojumu nozarēs (piemēram, mazumtirdzniecības, finanšu, sabiedrisko pakalpojumu sadales nozarē, tīklu nozarēs, transporta nozarē un farmācijas preču vairumtirdzniecības nozarē) joprojām ietekmē ražīgumu, investīcijas un darbvietu radīšanu.

(8)Pēc vairākiem gadiem, kad ievērojami pieauga mājokļu cenas, veidojas pārāk augstas vērtības risks, jo īpaši galvenajās pilsētu teritorijās. Eiropas Sistēmisko risku kolēģija izdeva brīdinājumu astoņām ES valstīm, tostarp Dānijai, norādot uz mājokļa īpašumu sektora neaizsargātību vidējā termiņā, kas izskaidrojams ar mājokļu cenu pieaugumu apvienojumā ar lieliem mājsaimniecību parādiem. Mājsaimniecības 2017. gadā turpināja samazināt savu parādu, bet tas joprojām ir viens no lielākajiem ES (% no IKP) un pārsniedz līmeni, kura pamatā ir ekonomikas pamatfaktori un piesardzības robežvērtības atbilstīgi Komisijas aplēsēm. Turklāt kopš 2013. gada to hipotēku daļa, kurām ir ļoti liela aizdevumu attiecība pret ienākumiem, ir strauji pieaugusi, jo īpaši Kopenhāgenā un ap to. Dānijas iestādes ir pieņēmušas vairākus jaunus makroprudenciālos pasākumus, lai vēl vairāk ierobežotu riskantu aizdevumu ņemšanu (spēkā no 2018. un 2020. gada), un ieviesušas īpašuma nodokļa reformu (spēkā no 2021. gada), lai risinātu mājokļu cenu reģionālo nelīdzsvarotību. Tomēr ļoti liela aizdevumu attiecība pret ienākumiem apvienojumā ar lielu parādu, kam ir liels procentu likmju jutīgums, un, iespējams, pārāk augstu novērtētajām mājokļu cenām palielina cenu korekcijas risku, kas varētu kaitēt reālajai ekonomikai un banku nozarei.

(9)Komisija 2018. gada Eiropas pusgada ietvaros ir veikusi Dānijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2018. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2018. gada konverģences programmu un 2018. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti Dānijai iepriekšējos gados adresētie ieteikumi. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Dānijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomikas pārvaldību, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

(10)Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2018. gada konverģences programmu un uzskata, ka ir sagaidāms, ka Dānija ievēros Stabilitātes un izaugsmes paktu,

AR ŠO IESAKA Dānijai 2018. un 2019. gadā rīkoties šādi.

1.Palielināt konkurenci uz iekšzemi orientētu pakalpojumu nozarēs, piemēram, sabiedrisko pakalpojumu sadales nozarē, tīklu nozarēs un finanšu nozarē.

Briselē,