P6_TA(2006)0223
Dabas katastrofas —reģionālās attīstības aspekti
Eiropas Parlamenta rezolūcija par dabas katastrofām (ugunsgrēkiem, sausumu un plūdiem) —reģio-
nālās attīstības aspekti (2005/2193(INI))
Eiropas Parlaments,
—ņemot vērā Komisijas paziņojumu par ES reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu un krīžu gadījumos
trešās valstīs (KOM(2005)0153),
—ņemot vērā tā2005. gada 16. novembra rezolūciju “Cīņa ar klimata pārmaiņām pasaulē” (1)
—ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Kopienas civilās aizsardzības mehānismu uzlabošanu
(KOM(2005)0137),
—ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko izveido Kopienas civilās aizsardzības
mehānismu (pārstrādāts) (KOM(2006)0029),
—ņemot vērā Komisijas paziņojumu par plūdu riska pārvaldību —plūdu novēršana, aizsardzība pret
plūdiem un to mazināšana (KOM(2004)0472),
—ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par plūdu novērtēšanu un
mazināšanu (KOM(2006)0015),
—ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savie-
nības Solidaritātes fondu (KOM(2005)0108),
—ņemot vērā EK līguma 2. un 6. pantu, saskaņā ar kuru vides aizsardzības prasības ir jāiekļauj citās
Kopienas politiskajās nostādnēs, lai tādējādi veicinātu tādu ekonomisko attīstību, kas ir ilgtspējīga no
vides aizsardzības viedokļa,
—ņemot vērā Starptautiskā ilgtspējīgas attīstības institūta zinātnisko pārskatu un Eiropas Komisijas Kopējā
pētniecības centra zinātnisko ziņojumu par klimata izmaiņām un Eiropas ūdens apjomiem (2),
—ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un tās Kioto
protokolu, kas pieņemts 1997. gada 11. decembrī un ratificēts Eiropas Kopienā 2002. gada 25. aprīlī,
—ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulu (EK) Nr. 2152/2003 par
mežu un vides mijiedarbības monitoringu Kopienā (Forest Focus) (3),
—ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai
no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (4),
—ņemot vērā 1999. gada 21. jūnija Padomes regulu (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus notei-
kumus par struktūrfondiem (5),
—ņemot vērā 1994. gada 16. maija Padomes regulu (EK) Nr. 1164/94 par Kohēzijas fonda izveidi (6) kas
grozīta ar regulām (EK) Nr. 1264/1999 (7) un (EK) Nr. 1265/1999 (8),
—ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 12. jūlija Regulu (EK) Nr. 1784/1999 par
Eiropas Sociālo fondu (9),7.12.2006. C 297 E/369 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 18. maijsLV
(1) Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0433.
(2) http://ies.jrc.cec.eu.int/Scientific_Reports.271.0.html.
(3) OV L 324, 11.12. 2003, 1. lpp.
(4) OV L 277, 21.10.2005, 1. lpp.
(5) OV L 161, 26.6.1999, 1. lpp.
(6) OV L 130, 25.5.1994, 1. lpp.
(7) OV L 161, 26.6.1999, 57. lpp.
(8) OV L 161, 26.6.1999, 62. lpp.
(9) OV L 213, 13.8.1999, 5. lpp.
—ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas Savienības stratēģiju mežsaimniecības nozarē
(KOM(1998)0649),
—ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vides finanšu instru-
mentu (Life +) (KOM(2004)0621),
—ņemot vērā tā2005. gada 8. septembra rezolūciju par šīs vasaras dabas katastrofām (ugunsgrēkiem un
plūdiem) Eiropā (1),
—ņemot vērā tāReglamenta 45. pantu,
—ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A6-0147/2006),
A. tā kā, saskaņā ar ANO datiem, kopš 1980. gada dabas katastrofas Eiropas Savienībā ir bijušas
65 000 cilvēku nāves cēlonis un ir izmaksājušas 124,2 miljardus euro;
B. tā kā2005. gada augusta lietusgāzes izraisīja vislielākos plūdus Eiropā kopš 2002. gada un bija 70
cilvēku nāves cēlonis;
C. tā kā2005. gadā ugunsgrēki no jauna iznīcināja tūkstošiem hektāru meža un, kas vēl ļaunāk, prasīja
vairāk nekā 30 civiliedzīvot āju un ugunsdzēsēju dzīvības un ka ārkārtējais sausums veicināja un turpina
veicināt šīs parādības pasliktināšanos, kas katru gadu skartajiem reģioniem un valstīm ir patiess posts;
D. tā kāugunsgrēki izraisīja nopietnas personiskās traģēdijas, īpaši, sagraujot mājas un iznīcinot lauksaim-
niecības produkciju un simtiem dzīvnieku;
E. tā kā2005. gada sausuma ilgums un intensitāte bija ievērojami, īpaši Eiropas dienvidos un rietumos, kas
skāra gandrīz visu Portugāles teritoriju un plašus reģionus Spānijā, Francij āun Itālijā;
F. tā kādabas katastrofas īslaicīgi vai ilgtermiņā postoši ietekmē reģionu tautsaimniecību, īpaši mazāk
labvēlīgās teritorijās, uz kurām attiecas konverģences mērķis vai tajā s, kuras cieš no dabas izraisītiem
draudiem, kuri postoši ietekmē infrastruktūras, tautsaimniecības potenciālu, nodarbinātību, dabas un
kultūras mantojumu, vidi un tūrismu, kas viss kopā negatīvi atsaucas uz ekonomikas un sociālo kohē-
ziju;
G. tā kāsausums un ilgstošie ugunsgrēki paātrina plašu teritoriju pārtuksnešošanos Eiropas dienvidos, īpaši
Vidusjūras reģiona mežu struktūras un plašas mežu platības, kurās ir viena veida koku sugas, kas navvietējās sugas un ir viegli uzliesmojošas, tā kātāpēc sausums un ilgstošie ugunsgrēki nopietni apdraud to
iedzīvotāju dzīves kvalitāti, kuriem nav pieejams ūdens vienkāršām izdzīvošanas vajadzībām un kuriem
nav iespējas apstrādāt zemi, kas veicina spekulācijas ar dzīvnieku barības cenām;
H. tā kādabas katastrofas notiek tad, kad ārkārtēji meteoroloģiski apstākļi skar jūtīgu teritoriju un tā kā
tādēļ nepieciešams mazināt šo reģionu neaizsargātību, zinot ka ārkārtējas klimatiskas parādības kļūst
aizvien biežākas;
I. tā kāirļoti svarīgi nodrošināt to sinerģiju optimālu savienojumu, kas radītas atbilstīgi Eiropas kaimiņat-
tiecību politikai, īpaši ar Euromed partnervalstīm, kuras saskaras ar līdzīgu realitāti;
J. tā kāattālākie reģioni sava ģeogrāfiskā izvietojuma dēļ ir pakļauti dabas izraisītiem riskiem, kuriem ir
specifisk āsīpašības un intensitāte, īpaši cikloni, zemestrīces, vulkānu izvirdumi vai vēl arī cunami;
K. tā kādabas katastrofu ietekmi var padziļināt daži ar cilvēka darbību saistīti faktori, piemēram, intensīvā
lauksaimniecība, tradicionāli izmantojot uguni kā lauksaimniecības instrumentu, mežu izciršana, ūdens
baseinu dabīgās uzkrāšanās kapacitātes masveida samazināšanās, intensīva urbanizācija riska teritorijās,
pilsētu iedzīvotāju pieplūdums kalnos noteiktas izklaides meklējumos;7.12.2006. C 297 E/370 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 18. maijsLV
(1) Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0334.
L. tā kāsausumam ir izšķiroša loma ugunsgrēku izplatībā, kas ir galvenais Eiropas mežu platību postījumu
faktors;
M. tā kākopējā lauksaimniecības politika un tās pakāpeniskās reformas veicināja ražošanas koncentrāciju,
kas izraisīja pakāpenisku lauku teritoriju pārtuksne šošanos un attiekšanos no lauksaimniecības, palieli-
nāja meža ugunsgrēku risku, kā arīpadziļināja sausuma sekas;
N. tā kāugunsgrēku fenomenu padziļina arī pakāpeniskā lauku teritoriju pamešana, lauksaimniecības un ar
to saistīto tradicionālo darbību izbeigšana, nepietiekama mežu kopšana, tādas lielas mežu platības, kurāir tikai vienas sugas koki, nepiemērotu koku sugu stādīšana, tādas patiesas novēršanas politikas trūkums,kuras rīcībā būtu atbilstoši Kopienas līmeņa instrumenti un finansējums, kā arīmazi sodi par tīšu dedzi-
nāšanu;
O. tā kāEiropas Savienībai ir nepieciešams atzīt to dabas katastrofu specifiku, kas raksturīgas Vidusjūras
reģionam, piemēram, sausums un ugunsgrēki, un pieņemt piemērotus novēršanas, pētniecības, risku
vadības, civilās aizsardzības un solidaritātes instrumentus;
P. tā kāEiropai jāstiprina pielāgošanās pasākumi klimata pārmaiņām, kas prasa vietējo, reģionālo, valsts un
Eiropas iestāžu pūles, kā arīpilsoņu, rūpniecības un transporta nozaru līdzdalību;
Q. tā kāir nepieciešams pastiprināt tos novēršanas instrumentus, kas ir Eiropas Savienības rīcībā, lai varētu
pārvarēt visa veida dabas katastrofas, vajadzības gadījumā nosakot kopējas stratēģiskās vadlīnijas, kas
nodrošinās labāku dalībvalstu koordināciju, kā arīdažādu Kopienas instrumentu labāku darbību (struk-
tūrfondi, nākošais Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF), Eiropas Lauksaimniecības fonds laukuattīstībai (ELFLA), nākošais vides finan šu instruments (Life +), kā arīnākošais instruments ātrai reaģēšanai
krīzes situācijās) un to labāku saskaņošanu;
R. tā kāKopienas iejaukšanās joprojām nav pietiekama, ko vēl vairāk pasliktina to valstu mehānismu dažā-
dība un attīstība, kas paredzēti cīņai ar dabas katastrofām;
S. tā kāstruktūrfondu nozīmei jābūt ievērojamākai to pasākumu finansēšanā, kas paredzēti dabas katas-
trofu novēršanai un to seku pārvaldībai, tā kāKopienas instruments, kas skaidri paredzēts šim mērķim,
proti, ESSF praksē ir izrādījies neefektīvs, tāpēc arī izvērtēšanai šis pārskatīšanas priekšlikums;
T. tā kānovēršanas pasākumi mazina materiālos zaudējumus, ko mājokļiem, infrastruktūrai un ražošanai
nodara plūdi, kā to varēja novērot kalnu reģionos, kur 2005. gada plūdu, kaut arī tie bija daudz lielāki
nekā 2002. gada plūdi, izraisītie zaudējumi bija daudz mazāki;
U. tā kātomēr ugunsgrēku novēršanas pasākumi Kopienā aprobežojas gandrīz tikai ar lauku attīstības poli-
tiku un šie pasākumi līdz šim izrādījušies nepietiekami, ir nepieciešama īpaša un atbilsto ši finansēta
Kopienas mežu aizsardzības programma, kas paredzēta meža ugunsgrēku riska novēršanai un pārvaldei,ņemot vērā mežu specifiku ES dalībvalstīs;
V. tā kāintensīvas informēšanas kampaņas par ūdens ilgtspējīgu izmantošanu var ievērojami samazināt tā
patēriņu un tādējādi novērst lielu sausumu;
W. tā kāsaskaņošanas trūkums starp kompetentajā m valsts iestādēm un tas, ka katastrofu novēršana,
pārvalde un palīdzība teritorijām un tiešajiem upuriem ir trīs Eiropas Savienības darbības virzieni,
nozares, kurās tās lomai jābūt aktīvākai, īpaši novēršanas jomā;
X. tā kāiedzīvot āju, plašu sabiedrības slāņu, NVO un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju neapmierinātība ir
acīmredzama,
1. uzskata, ka ir nepieciešams, lai Komisija iesniedz priekšlikumu par Eiropas stratēģijas cīņai ar dabas
katastrofām izveidi, iekļaujot visaptverošu sadaļu par risku novēršanu un tehnisku protokolu par kopēju
darbību Savienības līmenī, kas piemērots katram katastrofu veidam un katrai mežu ekosistēmai;7.12.2006. C 297 E/371 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 18. maijsLV
2. atzīst dažādu dalībvalstu dabas katastrofu specifiku, piemēram, sausums un mežu ugunsgrēki Vidusjūras
reģionā, un mudina Komisiju pielāgot Kopienas instrumentus novēršanas, pētniecības, risku pārvaldības,
civilās aizsardzības un solidaritātes jomās, lai uzlabotu reaģēšanu uz šādām katastrofām;
3. uzskata par nepieciešamu visās dalībvalstīs sākt precīzu no ilgsto ša sausuma un ugunsgrēkiem visneaiz-
sargātāko vietu, kā arīpieejamo līdzekļu izsmeļošu uzskaiti, lai noteiktu novēršanas stratēģiju un veicinātu
saskaņotību un patiesi efektīvu darbību šajos apvidos;
4. uzskata, ka ir tik pat nepieciešams šajāpriekšlikumā iekļaut pasākumus, lai lielie ūdens patērētāji t.i.
lauksaimniecības nozare, pilsētu saimniecība un rūpniecība, to izmantotu racionāli un efektīvi; aizstāv prin-
cipu “lietotājs maksā” un“piesārņotājs maksā” piemērošanu, lai nodrošinātu racionālāku ūdens pārvaldību
un notekū deņu pastiprinātu kontroli un uzraudzību;
5. uzskata, ka šajā stratēģijā būtu jāuzsver mazapdzīvoti izolētie reģioni, kuros iedzīvotāju skaits sama-
zinās, kalnu, pierobežu, attāli un visattālākie reģioni, kā arīmazāk attīstītie reģionus, uz kuriem attiecas
konverģences mērķis;
6. norāda, ka reģionālās un vietējās pašvaldības visā Savienībā aizvien vairāk apzinās dabas katastrofu
problēmu un uzsver to neaizstājamo lomu, kas ir reģionālajiem un vietējiem dalībniekiem dabas katastrofunovēršanas, pārvaldības un ietekmes uz cilvēkiem mazināšanas jomā;
7. uzsver nepieciešamību piemērot struktūrfondu darbību dabas katastrofu novēršanā un pārvaldībā un to
saskaņot ar esošajiem Kopienas instrumentiem, lai pārvarētu šīs katastrofas; prasa, lai nākamajā finanšu plānā
2007.-2013. gadam būtu nodrošināta nepieciešamā elastība pieejamo resursu sadalē dažādiem fondiem, lai
uzlabotu to darbību katastrofu gadījumos;
8. uzstājīgi prasa Komisijai sagādāt nepieciešamos līdzekļus, lai atvieglotu visu dabas katastrofu upuru un
viņu tiešo radinieku ciešanas un materiālās grūtības, izmantojot ESSF un citus Kopienas instrumentus;
9. atgādina, ka ugunsgrēku un plūdu novēršanas pasākumi un cīņa ar šīm katastrofām iekļaujami struktūr-
fondos jaunajā plānošanas posmā un tāpēc aicina Padomi to ņemt vērā un būt konsekventai kopējā nostājā;
10. uzstāj, lai sadales pasākumos, kuri izmanto Savienības finansiālo atbalstu, tiktu iekļauti pasākumi, kuru
mērķis ir novērst katastrofu atkārtošanos;
11. uzskata, ka Padomei jāapspriež visefektīv ākie pasākumi, lai paredzētu tiešās vajadzības, ko neizbēgami
izraisa postošs ugunsgrēks un efektīvi uz to reaģētu;
12. uzskata, ka finan šu shēmā 2007.-2013. gadam ir jāizveido Kopienas programma mežu aizsardzībai
pret ugunsgrēku, kuras mērķis veicināt izpratni par meža ugunsgrēku risku, to novēršanu un pārvaldību,kurai būtu atbilstoši finanšu līdzekļi un tā darbotos papildinot lauksaimniecības un strukturālo politiku;
13. uzsver, ka plaša mazu un vidēju lauku saimniecību tīkla un lauksaimniecības politikas esamība veici-
nātu ilgtspējīgas ražošanas metodes, īpaši ūdens un augsnes izmantošanā, varētu palīdzēt mazināt sausuma
un meža ugunsgrēku sekas;
14. konstatē, ka pēc lēmuma par finanšu plānu 2007. —2013. gadam pieņemšanas 2005. gada 15. un
16. decembra Briseles Eiropadomē teritoriju sadarbības mērķis tika jūtami vājināts, īpaši tā starpvalstu un
starpreģionu dimensija; aicina Komisiju pašreizējās sarunās nodrošināt atbilstošu budžeta dotāciju, lai neka-vētu dabas katastrofu novēršanas pasākumu īsteno šanu un cīņu ar to sekām, kas iekļautas programmā
Interreg cīņai ar dabas katastrofām; uzsver arī, ka ir svarīgi sadarboties ar trešām pierobežas valstīm, īpaši
plūdu un ugunsgrēku jomā;7.12.2006. C 297 E/372 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 18. maijsLV
15. uzskata, ka ir nepieciešams pēc priekšlikuma direktīvai par plūdu novērtēšanu un pārvaldību parauga
Komisijai iesniegt direktīvas priekšlikumu par ugunsgrēku novēršanu un pārvaldību Eiropas Savienībā, lai
pēc iespējas labāk izmantotu Kopienas un valstu resursus, kas ir to rīcībā, lai cīnītos ar šo parādību; uzskata,
ka Komisijai nepieciešams izstrādāt līdzīgu priekšlikumu saistībā ar sausuma riska novēršanu un pārvaldību
un aicina Komisiju izvērtēt Eiropas sausuma un pārtuksnešošanās novērošanas centra izveidi, kas iekļautsEiropas Kopienas Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasāku-
miem (no 2007. līdz 2013. gadam) (KOM(2005)0119);
16. uzskata, ka Parlamentam jāsāk uzraudzīt līdzekļu un aprīkojuma nepietiekamība, kā arīvisas ar cīņu
pret dabas katastrofām dalībvalstīs saistītās problēmas;
17. aicina Komisiju neatliekami izstrādāt paziņojumu par to risku, kas saistīti ar zemestrīcēm, novēršanu,
pārvaldību un novērtēšanu, tāpat kā saistībā ar citām dabas katastrofām (plūdi, ugunsgrēki, sausums)
18. aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm, reģionālajām un vietējām pašvaldībām, kā arīar citām ieinte-
resētājām iestādēm apkopot un izplatīt paraugprakses pētījumus, ko izmanto, pieņemot efektīvus dabaskatastrofu novēršanas un pārvaldības pasākumus;
19. aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt pētījumus katastrofu novēršanas jomā atbilstīgi minētajai
septītajai pamatprogrammai, kuru gatavojas pieņemt, kā arīpievērst īpašu uzmanību iepriekšējās brīdinā-
šanas sistēmu uzlabošanai un datu vākšanai un sūtīšanai reālaj ālaikā;
20. pieņem zināšanai Globālā monitoringa par vidi un drošību (GMVD) ieviešanas eksperimentālā posma
uzsākšanu, kas ļaus Eiropas Savienībai uzlabot dabas katastrofu paredzēšanu, uzraudzību un novērtēšanu, kā
arīprasa, lai tam atbilstošās budžeta dotācijas tiktu palielinātas un tā darbības programma attiecināta uz
visām tām dabas katastrofām, kas var notikt dalībvalstīs;
21. uzstājīgi pieprasa programmas GALILEO uzsākšanu, kura ļaus Eiropas Savienībai labāk paredzēt,
uzraudzīt un izprast ārkārtējas meteoroloģiskas un dabas parādības; prasa arī, lai tiktu izmantoti citi aprīko-
juma un līdzekļu veidi, lai noteiktu uguns sākuma punktus un efektīvi novērstu tās izplatīšanos;
22. izsaka nozēlu par to, ka Komisijas paziņojumā par Eiropas Savienības meža stratēģijas īsteno šanu
(KOM(2005)0084) nav uzsvērta ugunsgrēku problēma, ignorējot faktu, ka tie ir mežu postījumu galvenaisfaktors; tāpēc aicina dalībvalstis novērst šo trūkumu un prasa Komisijai paredzēt nepieciešamos pasākumus
rīcības plānā saistībā ar mežiem, kas tai tuvākajā laikā jāiesniedz un kurā tai jāparedz Eiropas Fonda cīņai ar
ugunsgrēkiem vai Eiropas Mežu mantojuma fonda izveide, kas atbalstītu darbības, lai nodrošinātu tīklā
Natura 2000 iekļauto kalnu un mežu saglabāšanu un atjaunošanu;
23. iesaka dalībvalstīm obligāti savos lauku attīstības plānos iekļaut un īstenot pasākumus cīņai ar
sausumu, pārtuksne šošanos, kā arīugunsgrēku un plūdu novēršanai, veicinot lauksaimnieku piedalīšanos
apmežošanā ar piemērotām sugām, mežu tīrīšanā, erozijas novēršanā un labākā ūdens izmantošanā, jo lauk-
saimnieki ir galvenie lauku ainavas nodrošinātāji; tāpēc prasa palīdzības saglabāšanu ugunsdrošības josluuzturēšanai, kas paredzēta Padomes 1999. gada 17. maija Regulā (EK) Nr.1257/1999 par Eiropas Lauksaim-
niecības virzības un garantijas fonda (ELVGF) atbalstu lauku attīstībai (
1) kāarīlabāku atbalstu mežu rentabi-
litātes paaugstināšanas veicināšanas pasākumiem, lai novērstu visnerentablāko kalnu apvidu atmežošanu, kasbieži notiek Vidusjūras teritorijā (īpašu uzmanību veltot lauksaimniecības, mežu un ganību struktūru sagla-
bāšanai);7.12.2006. C 297 E/373 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 18. maijsLV
(1) OV L 160, 26.6.1999, 80. lpp.
24. aicina Komisiju un dalībvalstis veidot informācijas un izglītošanas kampaņas par tām novēršanas un
cīņas darbībām, kas saskaņotas ar dalībvalstīm, lai samazinātu dabas katastrofu risku un sekas, īpaši visap-
draudētākajos reģionos, veidojot sabiedrības izpratni par nepieciešamību aizsargāt vidi un saglabāt dabasresursus, izvairoties, piemēram, no tādas lauksaimniecības prakses vai izklaides darbības, kas rada risku;aicina Komisiju veicināt mācību organizēšanu, kas ļautu līdz minimumam samazināt parādību negatīvās
sekas tad, kad tās patiešām notiek;
25. uzstājīgi prasa Komisijai atbilstīgi Eiropas apmācības un profesionālās paraugprakses apmaiņas
programmām, atbalstīt īpašu programmu, kas domāta tiem profesionāļiem un speciālistiem, kuru uzdevums
ir dzēst ugunsgrēkus, lai tie varētu arī uzņemties novēršanas, saglabāšanas, uzlabošanas un atjaunošanas
darbus kalnos, lai veicinātu darba stabilitāti un drošību; uzstājīgi prasa Komisijai arī paredzēt iespēju piedāvāt
Eiropas novērtēšanas un akreditēšanas sistēmu gan attiecībā uz iekārtām, gan personāla kvalifikāciju un
apmācību;
26. prasa Komisijai izpētīt un piedāvāt Parlamentam un Padomei piespiedu līdzekļu shēmu, lai sodītu nevē-
rību un tīšu ugunsgrēku izraisošu darbību (tiesu un policijas pasākumi, ar ekoloģiju saistīta likumpārkāpuma
kvalificēšana);
27. izsaka nožēlu, ka programmā “Forest Focus” paredzētie ugunsgrēku novēršanas pasākumi nav iekļauti
nākamā instrumenta Life + prioritāšu sarakstā; prasa Komisijai un Padomei iekļaut šos pasākumus nākamajā
instrumentā un piešķirt tam atbilstošu finansējumu;
28. atgādina, ka pēdējo gadu laikā daudzās teritorijās meži ir nopietni izpostīti un prasa Komisijai izveidot
mehānismus, kuru mērķis ir nodrošināt apmežošanu, izmantojot vietējās sugas tā, lai ekosistēmas atjauno-
šanas un jaunu katastrofu novēršanas mērķi tiktu uzskatīti par vispārējas nozīmes, nevis privātiem mērķiem,
kasļautu vienlaicīgi arī samazināt katastrofu ietekmi uz klimata izmaiņām;
29. pieņem zināšanai lēmuma priekšlikumu, ar ko izveido Kopienas Civilās aizsardzības mehānismu
(KOM(2006)0029),īpaši Monitoringa un informācijas centra (MIC) nostiprināšanu un iespējamo Kopienasfinansējumu attiecībā uz transporta izdevumiem; aicina Padomi pieņemt šo lēmumu pēc iespējas drīz, kā arī
paredzēt minētā instrumenta nostiprināšanu, īpaši darbības uz vietas, pēc iespējas labāk izmantojot trūcīgos
vietējos resursus;
30. aicina dalībvalstis un Komisiju kopīgi darboties, lai vērā ņemami uzlabotu saskaņošanu un informācijas
nodošanu par pieejamajiem resursiem katastrofu gadījumā, šai nolūkā izstrādājot saskaņotas procedūras,
īpaši, lai nodrošinātu ārkārtējus pasākumus, kas nepieciešami tūlītējai zemes un gaisa aprīkojuma mobilizā-
cijai cīņai ar meža ugunsgrēkiem ierobežotā laikposmā;
31. atgādina, ka 2003. gada 4. septembra rezolūcijā parīpaši karstās vasaras sekām (
1) tas labvēlīgi izteicās
par Eiropas Civilās aizsardzības spēku izveidošanu (svītrojums); aicina Komisiju, tiecoties uz šīmērķa
sasniegšanu, pilnībā ievērot subsidiaritātes principu; uzskata, ka šim Eiropas mehānismam būtu jābūt
trauksmes gatavībā visu vasaru, kad Eiropu un it īpaši Vidusjūras valstis nemitīgi apdraud ugunsgrēki, ka
visas dalībvalstis varētu atbalstīt šo Eiropas mehānismu, piegādājot aprīkojumu, līdzekļus un personālu;
32. aicina dalībvalstis un vietējās un reģionālās pašvaldības atcelt administratīvos un ģeogrāfiskos šķēršļus,
ar kuriem saskaras civilā aizsardzība un mudināt glābšanas komandas (ugunsdzēsējus, neatliekamo medicī-
nisko palīdzību, policiju, glābšanas komandas kalnos, jūrā un raktuvēs) uz lielāku elastību un mobilitāti, lai
varētu darboties kaimiņu reģionos;7.12.2006. C 297 E/374 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 18. maijsLV
(1) OV C 76 E, 25.3.2004., 382. lpp.
33. uzsver ESSF kā galvenā instrumenta nozīmi, kas ļaus Eiropas Savienībai ātri reaģēt lielu katastrofu
gadījumos, piemēram, plūdu, ugunsgrēku un sausuma gadījumos, kā arīciklonu, zemestrīču, vulkānu izvir-
dumu vai cunami gadījumos; neatlaidīgi prasa Komisijai un Padomei no jauna izskatīt Parlamenta izvirzītopārskatīšanas priekšlikumu, īpaši attiecībā un sevišķo uzmanību, kas jāpievērš visiem dabas katastrofu
upuriem un viņu tiešajiem radiniekiem ;
34. mudina Padomi pielāgot Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, īpašu uzmanību pievēršot termiņiem
un atbilstošajām darbībām, lai tas varētu rīkoties dalībvalstīs notiekošo specifisko dabas katastrofu gadījumā,piemēram, ugunsgrēku, sausumu un plūdu gadījumā;
35. uzskata, ESSF līdzdalībai jābūt iespējamai, pat ja katastrofas, kaut nopietnas, nesasniedz prasīto mini-
mālo līmeni, ka īpašos apstākļos palīdzība jāsniedz, ja konkrētā reģiona lielākā iedzīvot āju daļa ir tādas katas-
trofas upuris, kurai ir nopietnas un ilgsto šas sekas saistībā ar dzīves apstākļiem;
36. tomēr norāda uz nepieciešamību izmantot citus instrumentus, piemēram, valsts palīdzību, kas domāta
reģioniem vai Eiropas Investīciju bankas aizdevumus, lai, ja vien tas izrādās nepieciešams, varētu novērstiespējamās dabas katastrofas un kompensēt to izraisītās sekas;
37. prasa izpētīt lauksaimniecības katastrofu fonda izveidi, kas kompensētu to lauksaimnieku neiegūto
peļņu, kuri ir dabas katastrofu upuri un kuri zaudējuši ražošanas līdzekļus;
38. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, 2005. gada dabas katastrofu
skarto teritoriju dalībvalstu valdībām un parlamentiem, un šo teritoriju reģionālajām un vietējām varas
iestādēm, kā arīReģionu komitejai.
P6_TA(2006)0224
Dabas katastrofas —vides aspekti
Eiropas Parlamenta rezolūcija par dabas katastrofām (ugunsgrēki, sausums un plūdi) —vides aspekti
(2005/2192(INI))
Eiropas Parlaments,
—ņemot vērā tā2002. gada 5. septembra rezolūciju par postošajiem plūdiem Centrāleiropā (1), 2005. gada
14. aprīļa rezolūciju par sausumu Portugālē (2), 2005. gada 12. maija rezolūciju par sausumu Spānijā (3)
un 2005. gada 8. septembra rezolūciju par dabas katastrofām (ugunsgrēki un plūdi), kas notika šajā
vasarā Eiropā (4),
—ņemot vērā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām 1997. gada 11. decembra Kioto proto-
kolu (VKKPKP), kuru Eiropas Kopiena ratific ēja 2002. gada 25. aprīlī,
—ņemot vērā tā2005. gada 16. novembra rezolūciju “Stratēģija cīņai ar klimata pārmaiņām pasaulē” (5),
—ņemot vērā tā2006. gada 18. janvāra rezolūciju par klimata pārmaiņām (6),7.12.2006. C 297 E/375 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 18. maijsLV
(1) OV C 272 E, 13.11.2003., 471. lpp.
(2) OV C 33 E, 9.2.2006., 599. lpp.
(3) OV C 92 E, 20.4.2006., 414. lpp.
(4) Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0334.
(5) Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0433.
(6) Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0019.