Eiropas kultūras mantojums “Eiropai ir kopīgs atmiņas, izpratnes, identitātes, dialoga, kohēzijas un jaunrades avots”. Tas “ietver daudz dažādu no pagātnes mantoto resursu visās formās un aspektos — materiālus, nemateriālus un digitālus (tos, kas ir digitāli jau no paša sākuma, un tos, kas ir digitalizēti), tostarp pieminekļus, vietas, ainavas, prasmes, paražas, zināšanas un cilvēka radošo spēju izpausmes, kā arī kolekcijas, ko saglabā un apsaimnieko tādas publiskās un privātās struktūras kā muzeji, bibliotēkas un arhīvi. Kultūras mantojums ietver arī kinematogrāfisko mantojumu”.

-kultūras mantojums ir svarīgs viņiem personīgi (84 %), kā arī viņu kopienai (84 %), reģionam (87 %), valstij (91 %) un ES kopumā (80 %);

-publiskā sektora iestādēm būtu jāpiešķir vairāk līdzekļu kultūras mantojumam (74 %), un publiskā sektora iestādēm, tostarp ES, būtu jādara viss iespējamais, lai aizsargātu kultūras mantojumu;

- viņi lepojas ar kultūras mantojumu (82 %) un piekrīt, ka tas var uzlabot dzīves kvalitāti (71 %), kā arī Eiropas piederības sajūtu (70 %).

2.EIROPAS KULTŪRAS MANTOJUMA GADA (2018) ĪSTENOŠANA

Eiropas Kultūras mantojuma gada (2018) īstenošanā tika piemērota decentralizēta pieeja.

2.1.Eiropas Kultūras mantojuma gada (2018) pārvaldība

Valsts līmenī Eiropas gadu koordinēja “valstu koordinatori”, kas pārstāvēja iesaistītās valstis — visas 28 dalībvalstis, kā arī deviņas asociētās valstis (Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Ziemeļmaķedonijas Republiku, Islandi, Melnkalni, Norvēģiju, Šveici, Gruziju un Serbiju).

Eiropas līmenī Eiropas gads tika īstenots Eiropas Komisijas (līdz 15 ĢD), Eiropas Parlamenta, ES Padomes, Reģionu komitejas un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas kopīgiem spēkiem. Komisija nodrošināja Eiropas gada koordināciju Savienības līmenī.

Eiropas Komisijai palīdzēja 38 pilsoniskās sabiedrības organizāciju grupa (“ieinteresēto personu komiteja”), ko atlasīja atklātā un pārredzamā procesā pēc atklāta uzaicinājuma piedalīties. Piedalījās arī UNESCO un Eiropas Padome.

Komisija 2017. un 2018. gadā organizēja sešas ieinteresēto personu komitejas un valstu koordinatoru sanāksmes, lai koordinētu Eiropas gada norisi. Eiropas Parlamenta pārstāvji piedalījās šajās sanāksmēs kā novērotāji.

2.2.Resursi

Eiropas Kultūras mantojuma gadam (2018) 2017. un 2018. gadā tika piešķirts budžets 8 miljonu euro apmērā saskaņā ar iepriekš minēto Lēmumu (ES) 2017/864. Liela daļa budžeta tika izmantota, lai finansētu īpašu uzaicinājumu iesniegt sadarbības projektu pieteikumus programmas “Radošā Eiropa” ietvaros (4,8 miljoni euro). Turklāt Komisija izmantoja šo budžetu, lai atbalstītu projektus Eiropas līmenī, piemēram, darbu ar ICOMOS saistībā ar ES kvalitātes standartiem, ko piemēro pasākumiem kultūras mantojuma jomā, projektu “WeAre#EuropeForCulture”, projektu “Faru ceļš” kopā ar Eiropas Padomi un ES un UNESCO kopīgo projektu par jauniešu iesaistīšanu mantojuma jomā; informatīvo kampaņu un Eirobarometra apsekojumu (pavisam 2,8 miljoni euro). Atlikušais budžets tika piešķirts vairākiem atbalsta un koordinācijas pasākumiem.

3.GALVENĀS DARBĪBAS

3.1. Informatīvā kampaņa

Informatīvā kampaņa tika organizēta ES līmenī. Galvenā mērķauditorija bija skolēni (vecumā no 10 līdz 15 gadiem) un jaunieši (vecumā no 15 līdz 25 gadiem).

Informatīvie materiāli, kas bija pieejami visām ES dalībvalstīm to attiecīgajās valodās, ietvēra vizuālo identitāti kopā arī Eiropas gada vajadzībām īpaši izstrādātu logotipu visās 24 ES valodās, saukli “Kopīgs mantojums: no pagātnes uz nākotni”, tīmekļa vietni, drukātus un audiovizuālus informatīvos materiālus visās ES valodās, kā arī rīkkopu skolotājiem. Turklāt divas reizes mēnesī tika gatavots biļetens, ko saņēma vairāk nekā 8000 cilvēku (lielākais skaits abonentu bija Spānijā, Itālijā, Beļģijā, Grieķijā un Francijā).

Kampaņa sociālajos plašsaziņas līdzekļos sasniedza aptuveni 18 miljonus cilvēku, no kuriem lielākā daļa bija jaunieši (vecumā no 18 līdz 24 gadiem un no 25 līdz 34 gadiem, veidojot aptuveni 31–35 % katrā grupā). Tēmturis #EuropeForCulture 2018. gadā sociālajos plašsaziņas līdzekļos tika minēts 146 000 reižu.

Eiropas Kultūras mantojuma gadam tika pievērsta liela uzmanība arī tradicionālajos drukātajos plašsaziņas līdzekļos (26 544 raksti plašsaziņas līdzekļos sasniedza 5,3 miljonus lasītāju tiešsaistē). ARTE piedāvāja EKMG (2018) dziesmu sarakstu piecās valodās.

3.2.Notikumi un iniciatīvas dalībvalstu un ES līmenī

2018. gadā tika organizēti pavisam 23 000 notikumu, kuros piedalījās vairāk nekā 12,8 miljoni iedzīvotāju (11,7 miljoni dalībnieku dalībvalstu un ieinteresēto personu organizētajos notikumos un 1,1 miljons dalībnieku ES iestāžu organizētajos notikumos). EKMG (2018) zīme tika izmantota 13 000 notikumu (tostarp 2300 notikumu tikai Īrijā vien).