Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. jūnija Regulas (EK) Nr. 1177/2003 īstenošanu /* COM/2008/0160 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 31.3.2008 COM(2008) 160 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. jūnija Regulas (EK) Nr. 1177/2003 īstenošanu KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. g ada 16. jūnija Regulas (EK) Nr. 1177/2003 īstenošanu 1. IEVADS Saskaņā ar 16. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. jūnija Regulā Nr. 1177/2003 par EU-SILC projektu (Kopienas statistika par ienākumiem un dzīves apstākļiem) „vēlākais 2007. gada 31. decembrī Komisija iesniegs Eiropas Parlamentā un Padomē pārskatu par darbu, kas paveikts saskaņā ar šo regulu”. Šajā ziņojumā atspoguļoti dalībvalstu, kandidātvalstu, EBTA valstu un Komisijas panākumi saistībā ar iepriekš minēto EP un Padomes regulu un saistītajām Komisijas regulām, kas pieņemtas 2003.–2007. gadā. 2. GALVENIE PUNKTI 3. SILC projekts ― tādu atsauces datu avots, ko izmanto ienākumu un nabadzības analīzē ES mērogā Kopš 2003. gada 16. jūnija, kad tika pieņemta Regula Nr. 1177/2003 par EU-SILC projektu (Kopienas statistika par ienākumiem un dzīves apstākļiem), gūti ievērojami panākumi. EU-SILC projektu pakāpeniski sāka īstenot visās ES dalībvalstīs 2003.–2005. gadā, un tas kļuva par datu avotu, ko izmanto ienākumu sadales un sociālās iekļaušanas analīzē ES mērogā. 2005. gadā kļuva pieejami šķērsgriezuma dati par visām 25 dalībvalstīm, Norvēģiju un Īslandi. Šos datus izmantoja, lai sagatavotu tādus kopējus rādītājus par sociālo iekļaušanu un sociālās kohēzijas procesu (visaptveroši rādītāji, sociālā iekļaušana, pensijas, veselības un ilgtermiņa aprūpe), kuri iekļauti kopējā ziņojumā par sociālo iekļaušanu un sociālo aizsardzību ( JSISP ), kas ietilpst atklātajā koordinācijas metodē (AKM). EU-SILC projektu sāka 2003. gadā, savstarpēji vienojoties sešām dalībvalstīm (Beļģija, Dānija, Grieķija, Īrija, Luksemburga un Austrija) un Norvēģijai. 2004. gadā saskaņā ar EP un Padomes Regulu Nr. 1177/2003 EU-SILC projektu sāka īstenot 12 valstīs Eiropas Savienības 15 valstu grupā (Vācija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste vienu gadu kavējās ar ieviešanu), kā arī Igaunijā, Īslandē un Norvēģijā. 2005. gadā EU-SILC projekts darbojās visās ES 25 valstīs, Īslandē un Norvēģijā. Bulgārija, Turcija un Rumānija sāka EU-SILC projektu 2006. gadā, savukārt Šveice ― 2007. gadā. Iespējams, ka EU-SILC projektu nākotnē ieviesīs Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Horvātijā. Jau no paša sākuma SILC projekts kļuva par ikgadēju pasākumu visās valstīs. 4. Tiesiskais regulējums Tika izstrādāts arī projekta tiesiskais regulējums. Līdzās EP un Padomes regulai Statistikas programmu komiteja (SPK) apstiprināja un 2003. gada 17. novembrī un 2004. gada 9. janvārī Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (OV) publicēja piecas Komisijas īstenošanas regulas, proti, par izlases un uzraudzības noteikumiem, par definīcijām, par primāro (gada) mērķa mainīgo lielumu sarakstu, par statistikas datu vākšanas uz vietas aspektiem un trūkstošo vērtību aprēķināšanas procedūrām un kvalitātes pārskatiem; pirmās četras regulas publicēja 2003. gada 17. novembrī, savukārt pēdējo ― 2004. gada 9. janvārī. Turklāt katru gadu tika publicēta Komisijas regula, kurā bija iekļauts sekundāro mērķa mainīgo lielumu saraksts, proti, EU-SILC projektā ieviestie moduļi, paredzot iespēju, ka kādu tematu atkārto ik pēc četriem gadiem vai ar lielāku intervālu. Oficiālajā Vēstnesī tika publicēta Komisijas regula par nabadzības nodošanu no paaudzes paaudzē (2005. gada modulis Nr. 16/2004, 2004. gada 6. janvāris), par sociālo līdzdalību (2006. gada modulis Nr. 13/2005, 2005. gada 6. janvāris), par mājokļiem (2007. gada modulis Nr. 315/2006, 2006. gada 22. februāris) un par pārmērīgām parādsaistībām un finansiālo atstumtību (2008. gada modulis Nr. 215/2007, 2007. gada 28. februāris). 5. ES finansējums Projekta ikgadējais ES finansējums tika nodrošināts, izmantojot subsīdiju līgumus, kas bija noslēgti ar valstu statistikas iestādēm. Pirmajos četros SILC projekta datu vākšanas gados visas dalībvalstis, Norvēģija un Īslande saņēma projekta veikšanai paredzētu ES finansējumu (Igaunijā četru gadu ES finansējums tika nodrošināts nevis ar pirmo, bet ar otro datu vākšanas gadu). Divās jaunajās dalībvalstīs, kuras pievienojās 2007. gadā (Bulgārija un Rumānija), ES finansējums tika nodrošināts ar 2006. gadu. Kopumā ES finansējums sasniedza aptuveni EUR 6,5 milj. 2004. gada datu vākšanas vajadzībām un attiecīgi aptuveni EUR 11 milj. 2005.–2007. gada datu vākšanas vajadzībām. 6. SILC projekta datu vākšana un izplatīšana Kopumā SILC projekta datu vākšana ir bijusi veiksmīga. Eurostat kopā ar valstu statistikas iestādēm (VSI) spēja savākt, pārbaudīt un publicēt šos datus samērīgā termiņā. Tomēr ir ievērojama atstarpe, proti, 2 gadi, no savākto datu pārskata gada līdz laikam, kad pieejami pēdējie dati par ekonomiku. EU-SILC projekta šķērsgriezuma komponentes vajadzībām Eurostat jau nosūtītas divas datu kārtas (par 2004. un 2005. gadu). Patlaban vēl notiek darbs ar trešās kārtas datiem (2006. gads). SILC projekta darbība 2004. gadā attiecās uz 15 valstīm (12 valstis no t.s. 15 vecajām dalībvalstīm un Igaunija, Norvēģija un Īslande), savukārt 27 valstis (visas 25 ES dalībvalstis, Norvēģija un Īslande) piedalījās 2005. gada kārtā. Visas iesaistītās valstis savlaicīgi nosūtīja Eurostat 2004. gadus datus, proti, atkarībā no valsts ― oktobra vai novembra beigās. Attiecībā uz 2005. gada datiem divas dalībvalstis (Slovēnija un Apvienotā Karaliste) nedaudzus mēnešus aizkavējās ar šķērsgriezuma datu pabeigšanu. Pēc saņemšanas Eurostat izplatīja šos datus gan kā kopsavilkuma tabulas Eurostat tīmekļa vietnē, gan kā anonimizētas mikrodatu datnes, kurām ar stingriem nosacījumiem var piekļūt pētnieki. Tomēr Malta iebilda pret mikrodatu izplatīšanu. Atsevišķo datu anonimitāte tiek panākta, neiekļaujot vai kodējot tādus mainīgos lielumus, kurus netieši varētu izmantot, lai noteiktu indivīdus vai mājsaimniecības. Šķērsgriezuma anonimizētās mikrodatu datnes tika publicētas 2006. gada jūnijā par 2004. gada SILC projektu un 2007. jūnijā par 2005. gada SILC projektu. No tām 15 valstīm, kuras sāka SILC projektu 2004. gadā (12 valstis no t.s. 15 vecajām dalībvalstīm un Igaunija, Norvēģija un Īslande), 14 valstis piedalījās 2004. gada izdevumā (izņemot Īslandi). 2005. gada izdevumā piedalījās 26 valstis no attiecīgajām 27 valstīm (visas 25 dalībvalstis, izņemot Maltu, un Norvēģija un Īslande). EU-SILC projekta garengriezuma komponente par 4 gadu individuālajām trajektorijām būs pilnībā izmantojama no 2010. gada. Līdz šim tika izplatīta tikai garengriezuma informācija, kas atbilst 2004. un 2005. gada SILC projekta datiem. Šī izplatīšana aprobežojās ar 13 valstīm, jo pārējās valstis 2005. gadā tikai sāka dalību SILC projektā vai arī tām bija problēmas ar SILC projekta garengriezuma komponentes validēšanu. Bija vērojama arī kavēšanās ar garengriezuma datu sagatavošanu, jo līdz 2007. gada oktobrim nebija pieejama garengriezuma LDB par 2004. un 2005. gadu. Kad projekts būs pilnveidots (no 2010. gada), katru gadu tiks izplatīti šādi divu veidu dati: - šķērsgriezuma anonimizēta lietotāju datu bāze (LDB) par jaunāko EU-SILC projekta kārtu; - garengriezuma anonimizēta LDB, kurā būs iekļautas lielākais 4 gadu individuālās trajektorijas. - EU-SILC projekta saturs EU-SILC projekts ir daudzdimensionāls instruments, kurā galvenā uzmanība pievērsta ienākumiem, bet vienlaikus tas aptver datus, kas saistīti ar mājokli, darbaspēku, veselību, demogrāfiju un izglītību, šādi ļaujot pētīt sociālās iekļaušanas daudzdimensiju pieeju. Tajā ir ietverti primārie (gada) un sekundārie (moduļa) mērķa mainīgie lielumi. Primārie mērķa mainīgie lielumi ir mājsaimniecības informācija vai individuāla informācija (par personām, kuras ir vismaz 16 gadu vecas), un tā grupēta jomās. - Mājsaimniecības līmenī ir ietvertas šādas piecas jomas: 1) pamata/galvenie dati, 2) ienākumi, 3) mājoklis, 4) sociālā iekļaušana, 5) darbaspēka informācija. - Personas līmenis ir grupēts šādās piecās jomās: 1) pamata/demogrāfiskie dati, 2) ienākumi, 3) izglītība, 4) darbaspēka informācija un 5) veselība. Informāciju par bērnu aprūpi vāc arī par bērniem, kuri ir jaunāki par 12 gadiem. Katru gadu no 2005. gada sekundāros mērķa mainīgos lielumus (moduļus) nosaka tikai instrumenta šķērsgriezuma komponentei. Pirmie EU-SILC projekta moduļi attiecas uz šādām jomām. 2005. gads. Nabadzības nodošana no paaudzes paaudzē 2006. gads. Sociālā līdzdalība 2007. gads. Mājokļa apstākļi 2008. gads. Pārmērīgas parādsaistības/finansiālā atstumtība 2009. gads. Materiālā nenodrošinātība 7. Informācijas vākšanas vienība EU-SILC projekts aptver vienīgi tos cilvēkus, kuri dzīvo privātās mājsaimniecībās . Personas, kas dzīvo kolektīvās mājsaimniecībās un iestādēs, iedzīvotāju mērķa grupā nav iekļautas. Valstīs var atšķirties ietekme, kāda ir aprūpes iestādēs dzīvojošu vecu cilvēku, invalīdu un citu neaizsargātu personu grupu, ieskaitot bezpajumtniekus, neiekļaušanai izlasē. Dažas neaizsargātas grupas, kuras dzīvo privātās mājsaimniecībās, iespējams, nav pietiekami pārstāvētas, jo tās nav viegli pieejamas. Katrā gadījumā šādām grupām vajadzīgas īpašas datu vākšanas metodes, kas nav savienojamas ar EU-SILC regulējumu. EU-SILC projektā ir atļauti divi veidi, kā var vākt mājsaimniecības un individuālos mainīgos lielumus. Lielākajā daļā valstu (valstis, kuras neizmanto reģistru datus) visiem izraudzīto mājsaimniecību locekļiem, kuri ir vismaz 16 gadu veci, iedod personisku anketu, kas tiem jāaizpilda. Tā saucamajās reģistra valstīs (DK, FI, IS, NL, NO, SE, SI) tikai izraudzīts mājsaimniecības respondents saņem personisku anketu; mājsaimniecības un ienākumu mainīgos lielumus vāc, izmantojot reģistru vai izraudzīto respondentu. 8. Ar izlasi saistīti jautājumi Attiecībā uz izlasi visas valstis vāc informāciju par iedzīvotāju mērķgrupas reprezentatīvām izlasēm pēc varbūtības principa. Vācija ir izņēmums, jo, sākot EU-SILC projektu, tajā izmantoja esošu kvotu izlasi; tomēr saskaņā ar Regulu Nr. 1177/2003 šī izlase, kas nav varbūtības izlase, vairs no 2008. gada pakāpeniski netiks izmantota. Lai katru gadu varētu sagatavot šķērsgriezuma un garengriezuma informāciju, kurā garengriezuma komponente aptver vismaz četrus gadus, Eurostat ieteica izmantot rotācijas paneli. Šim nolūkam izlasi sadala četrās apakšizlasēs, ko sauc par „rotācijas grupām”; katra no tām pārstāv visu iedzīvotāju mērķgrupu. Mērķis ir katru nākamo gadu izslēgt vienu grupu un apsekot pārējo grupu cilvēkus. Vairākums no šīm 27 valstīm ir pieņēmušas šo četru gadu rotācijas modeli, ko ieteica Eurostat . Norvēģijā un Francijā izmanto rotācijas modeli uz ilgāku laiku (attiecīgi 8 un 9 gadi). Dažas valstis izmantojušas arī alternatīvas apsekojuma struktūras. Luksemburga ir nolēmusi izmantot ilgtermiņa paneli, ko katru gadu papildina ar jaunu izlasi, lai nodrošinātu šķērsgriezuma pārstāvību. Zviedrijai ir šādi divi atšķirīgi pasākumi: šķērsgriezuma apsekojums un ilgtermiņa panelis. Visbeidzot Somija izmanto mainītu rotācijas shēmu (kurā divu gadu rotācijas pamatpaneli papildina tam sekojošas divas apakšizlases diviem papildu gadiem, lai varētu iegūt četru gadu trajektoriju). Administratīvus avotus izmanto tajās valstīs, kurās pieejama daļa SILC projekta informācijas. Tā saucamajās reģistra valstīs (DK, FI, IS, NL, NO, SE, SI) administratīvos reģistros iegūst lielāko ienākumu komponenšu daļu un atsevišķus demogrāfiskus datus. Citus personas mainīgos lielumus iegūst galvenokārt telefonintervijās. Visās valstīs, izņemot Īriju un Vāciju, pilnīgu informāciju iegūst, izmantojot mājsaimniecību apsekojumus un tiešas intervijas ar mājsaimniecības locekļiem. Īrijā administratīvos reģistros iegūst informāciju par tām mājsaimniecībām, kas tam piekritušas (aptuveni 25 % mājsaimniecību). Vācijā izmanto pasta apsekojumu, kurā indivīdi paši aizpilda anketas. 9. Izlašu lielumi Turpmākajā tabulā var redzēt, ka 2005. gada SILC apsekojumā gandrīz visas valstis bija izpildījušas prasību par obligāto izlases lielumu attiecībā uz šķērsgriezuma komponenti, kā definēts Regulā Nr. 1177/2003. Vienīgie izņēmumi ir Čehija, Nīderlande un Portugāle. Jāatgādina, ka Čehijai tika piešķirta īpaša atkāpe, proti, pirmajā datu vākšanas gadā tai varēja būt mazāka izlase. Izveidotais efektīvais mājsaimniecību izlases lielums (pamatojoties uz izveidoto izlasi)[1] | Obligātais efektīvais mājsaimniecību izlases lielums (kā definēts regulā) | Beļģija | 4939 | 4750 | Kipra | 3533 | 3250 | Čehija | 3687 | 4750 | Dānija | 5957 | 4250 | Igaunija | 3970 | 3500 | Vācija | - | 8250 | Grieķija | 4283 | 4750 | Spānija | 9088 | 6500 | Francija | 8787 | 7250 | Ungārija | 5328 | 4750 | Īslande | 2958 | 2250 | Īrija | 4680 | 3750 | Itālija | 15625 | 7250 | Latvija | 3284 | 3750 | Lietuva | 4353 | 4000 | Luksemburga | - | 3250 | Malta | 3459 | 3000 | Nīderlande | 3931 | 5000 | Norvēģija | 5991 | 3750 | Austrija | 4476 | 4500 | Polija | 13183 | 6000 | Portugāle | 2817 | 4500 | Somija | 8020 | 4000 | Slovākija | 5147 | 4250 | Slovēnija | 7892 | 3750 | Zviedrija | 6133 | 4500 | Apvienotā Karaliste | - | 7500 | Attiecībā uz garengriezuma komponenti patlaban situāciju var novērtēt tikai 15 valstīs, kuras veica SILC projektu 2004. gadā un par kurām ir pieejami 2004. un 2005. gada garengriezuma dati, proti, divpadsmit ES 15 valstis (Vācija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste vienu gadu kavējās ar ieviešanu ), kā arī Igaunija, Īslande un Norvēģija. Tabula liecina, ka Beļģija un Īrija neizpilda obligāto lieluma prasību pirmajiem diviem garengriezuma komponentes gadiem. Izveidotais efektīvais mājsaimniecību izlases lielums (pamatojoties uz izveidoto izlasi)(1) | Obligātais efektīvais mājsaimniecību izlases lielums (kā definēts regulā) | Beļģija | 2851 | 3500 | Igaunija | 3091 | 2750 | Dānija | 3250 | Grieķija | 3456 | 3500 | Spānija | 6394 | 5000 | Francija | 6757 | 5500 | Īslande | 1908 | 1700 | Īrija | 2118 | 2750 | Itālija | 11145 | 5500 | Luksemburga | 2500 | Norvēģija | 3656 | 2750 | Austrija | 3089 | 3250 | Portugāle | 3250 | Somija | 3312 | 3000 | Zviedrija | 4866 | 3500 | 10. Pārskati un pētījumi Saskaņā ar Regulu Nr. 1177/2003 visas 15 valstis, kuras ieviesa SILC projektu 2004. gadā, iesniedza starpposma un nobeiguma kvalitātes pārskatu attiecīgi līdz 2005. un 2006. gada decembra beigām. Pamatojoties uz to, Eurostat 2006. gada jūnijā sagatavoja kopēju ES kvalitātes pārskatu, apvienojot starpposma un nobeiguma kvalitātes pārskatus, ko iesniedza valstis; tas tika darīts tāpēc, ka pirmajā datu vākšanas gadā bija nelielas atšķirības starp abu veidu pārskatiem, jo nebija pieejama garengriezuma informācija. Par 2005. gada SILC apsekojumu Eurostat 2006. gada decembra beigās saņēma starpposma kvalitātes pārskatu no visām attiecīgajām 27 valstīm, un tas sagatavoja kopēju pārskatu, kas patlaban tiek pabeigts (bija neliela kavēšanās). Patlaban izstrādā 2005. gada nobeiguma kvalitātes pārskatus. Starpposma pārskatā iekļautas sadaļas par dažādiem aspektiem, sākot ar precizitāti (izlases plāns, izlases kļūdas un kļūdas, kas nav saistītas ar izlasi, datu vākšanas metode, intervijas ilgums) līdz salīdzināmībai (pamatjēdzieni un definīcijas, ienākumu komponentes) un saskanībai. Nobeiguma pārskatā iekļautas daļas par atbilstību, precizitāti (izlases plāns, izlases kļūdas un kļūdas, kas nav saistītas ar izlasi, datu vākšanas metode, trūkstošo vērtību aprēķināšanas procedūra, aprēķinātā īres maksa, uzņēmumu vieglās automašīnas), salīdzināmību (pamatjēdzieni un definīcijas, ienākumu komponentes, uzraudzības noteikumi), laicīgums, pieejamība un skaidrība, un saskanība. Turklāt Komisija sāka šādus vairākus pasākumus, lai novērtētu SILC projekta informācijas kvalitāti un jo īpaši salīdzināmību. - Tika sākti metodikas pētījumi, kuri attiecās uz pamatjautājumiem saistībā ar salīdzināmību gan ES, gan valstu mērogā. Tos izveidoja, izmantojot aicinājumu iesniegt piedāvājumus, lai ietvertu tādus jautājumus kā mājsaimniecības definīcijas ietekme, administratīvo un apsekojuma datu salīdzināmība, datu vākšanas metode, kā arī atšķirīgā prakse ar negatīviem ienākumiem un izlases plāna jautājumi. Turklāt valstu statistikas iestādēm piedāvāja atbalstu, lai veiktu metodikas pētījumus par valstu avotu izmantošanas ietekmi uz salīdzināmību (piemēram, pētījumi par reģistru izmantošanu pretstatā apsekojuma datu izmantošanai, pētījumi par dažādu metožu izmantošanas ietekmi, lai novērtētu aprēķināto īres maksu, analīze par saskanību ar nacionālajiem kontiem vai citu apsekojumu informāciju un pētījums par zudumiem). - Tika izveidota metodikas darba grupa, kas apsprieda tādus jautājumus kā trūkstošās vērtības aprēķināšanas metodes, attieksme pret vienreizējiem maksājumiem, aprēķinātā īres maksa un privāto pensiju plānu statuss ienākumos. - 2006. gada 6.–8. novembrī Eurostat kopā ar Somijas statistikas iestādi noorganizēja konferenci par SILC projektu; konference notika Helsinkos, un tajā pārskatīja visas projekta dimensijas un izstrādāja rīcības plānu. - Eurostat regulāri aprēķina ar ienākumiem saistīto rādītāju standarta kļūdas; to dara pirmajā datu pieejamības gadā. - Publikācijas Līdzās mikrodatu publicēšanai pētnieku vajadzībām un kopsavilkuma tabulu ievietošanai Eurostat tīmekļa vietnē Eurostat 2005. gada septembrī sagatavoja mazu publikāciju ( Statistics in Focus ), kurā bija iekļauti šķērsgriezuma rādītāji, kas parasti tiek izmantoti kā atklātās koordinācijas metodes (AKM) sastāvdaļa sociālās iekļaušanas jomā. Šajā publikācijā ar nosaukumu „Ienākumi, nabadzība un sociālā atstumtība ES 25 valstīs” ( Income, poverty and social exclusion in the EU 25 ) izmantota 2004. gada SILC apsekojuma informācija. Patlaban Eurostat sagatavo jaunu izdevumu, pamatojoties uz 2005. gada SILC apsekojuma datiem. Turklāt tagad EU-SILC dati tiek norādīti kā galvenais avots vispārīgāku publikāciju nodaļām par sociālo kohēziju, piemēram, kopējais ziņojums par sociālo iekļaušanu un sociālo aizsardzību ( Joint Social Inclusion and Social Protection ( JSISP )), ikgadējie progresa ziņojumi ( Annual Progress Reports ), ziņojums par progresa noteikšanu, virzoties uz ilgtspējīgāku Eiropu ― 2007. gada uzraudzības ziņojums par ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju ( Measuring progress towards a more sustainable Europe ― 2007 monitoring report of the EU sustainable development strategy ) un iepriekšējie IAS uzraudzības ziņojumi, Eurostat gadagrāmata ( The Eurostat Yearbook ), pārskats par sociālo situāciju ( Social Situation report ), uzziņu krājums par Eiropas pamatrādītājiem ( Key figures on Europe ) un t.s. panorāmas izdevums par vīriešiem un sievietēm Eiropas Savienībā ( Panorama on men and women in the European Union ). Tomēr SILC apsekojumā iegūtās informācijas izplatīšana vēl ir jāuzlabo. Piemēram, jāsagatavo divu veidu analīze (un attiecīgas publikācijas) ― statistikas publikācija (monogrāfija, ieskaitot statistikas analīzi) un īsa statistikas analīžu sērija tajā pašā formātā kā Eurostat publikācijas Statistics in Focus . 11. SECINĀJUMS Kopš Regulas Nr. 1177/2003 pieņemšanas SILC projekts ir kļuvis par atsauces datu avotu, ko izmanto statistikas analīzē par ienākumu sadali, nabadzību un sociālo atstumtību ES mērogā, kā arī saistībā ar strukturālo rādītāju un AKM pasākumiem. Ir izstrādāts tiesiskais regulējums un garantēts pienācīgs ES finansējums pirmajiem četriem datu vākšanas gadiem katrā valstī. Tiek kontrolēta SILC projekta šķērsgriezuma datu vākšana un izplatīšana pētniekiem; tas notiek tabulu un mikrodatu veidā, lai gan šajā jomā joprojām iespējami uzlabojumi laicīguma ziņā. EU-SILC projekta garengriezuma komponente ir izstrādes sākumposmā un vēl nebūs pilnībā izmantojama līdz 2010. gadam. Vienīgā garengriezuma informācija, kas patlaban ir pieejama, attiecas tikai uz 13 valstīm. Ievērojama summa tika ieguldīta SILC projekta datu kvalitātes novērtēšanā kvalitātes pārskatu un metodikas pētījumu veidā. Arī metodikas darba grupā un SILC projekta konferencē Helsinkos 2006. gada novembrī tika pastiprināti pētīti vairāki kvalitātes jautājumi. Visbeidzot, lai gan sagatavotas vairākas publikācijas, jāturpina darbs SILC projekta informācijas izplatīšanas jomā. [1] Izveidoto efektīvo izlases lielumu iegūst, dalot izveidoto izlases lielumu ar tā saucamo izlases pārbaužu plāna rezultātu. Šajā tabulā izlases pārbaužu plāna rezultātu Eurostat novērtēja pirmajai EU-SILC projekta kārtai (2004. vai 2005. gads). Šī informācija nav pieejama par DE un UK. Atsevišķi aprēķini ir pieejami par LU, bet tie nav pilnībā salīdzināmi. Var uzskatīt, ka pieļaujamas novirzes mazāk par 10–15 % no noteikumos paredzētajiem mērķiem, ko nosaka Eurostat veiktās izlases pārbaužu plāna rezultātu novērtēšanas precizitātes pakāpe. Skaitļi treknrakstā neatbilst pieļaujamajam diapazonam.