EIROPAS KOMISIJA Briselē, 8.8.2022 COM(2022) 388 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 2015.–2020. gada ziņojums par finansiālo stāvokli bezdarba apdrošināšanas shēmā, kas attiecas uz bijušajiem pagaidu darbiniekiem vai līgumdarbiniekiem un deputātu palīgiem, kuri ir bezdarbnieki pēc dienesta beigām kādā no Eiropas Savienības iestādēm



KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 2015.–2020. gada ziņojums par finansiālo stāvokli bezdarba apdrošināšanas shēmā, kas attiecas uz bijušajiem pagaidu darbiniekiem vai līgumdarbiniekiem un deputātu palīgiem, kuri ir bezdarbnieki pēc dienesta beigām kādā no Eiropas Savienības iestādēm Kopsavilkums Saskaņā ar Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (PDNK) ES bezdarbnieka pabalsts ir paredzēts bijušajiem pagaidu darbiniekiem (PD), līgumdarbiniekiem (LD) vai reģistrētiem deputātu palīgiem (RDP), kuri nonākuši piespiedu bezdarba situācijā (izņemot, piemēram, darbiniekus, kuri atkāpušies no amata) pēc dienesta beigām kādā no Eiropas Savienības iestādēm Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu 1. panta nozīmē. Šis bezdarbnieka pabalsts papildina jebkuru valsts bezdarbnieka pabalstu, ko saņem bijušais darbinieks. Šos pabalstus finansē no Bezdarba fonda (“Fonds”), savukārt Fondu finansē no darbinieku, uz kuriem attiecas PDNK (kuri ir potenciālie saņēmēji), iemaksām un to darba devēja iemaksām. Nosacījumi pabalsta piešķiršanai, saņēmēju kategorijas, kā arī iemaksu likmes tika būtiski mainītas jaunākajā Civildienesta noteikumu reformā, īpaši ietekmējot Fonda naudas bilanci. Ar Civildienesta noteikumu un PDNK reformu, kas stājās spēkā 2004. gada 1. maijā, PDNK tika ieviesta jauna tādu darbinieku kategorija, kuri tiek pieņemti darbā, pamatojoties uz līgumu (LD), kā arī jauni noteikumi par iemaksām Bezdarba fondā. Saskaņā ar Padomes 2009. gada 23. februāra Regulu Nr. 160/2009, ar ko groza Eiropas Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, arī uz RDP tagad attiecas Bezdarba fonda segums. Ar Civildienesta noteikumu un PDNK reformu, kas stājās spēkā 2014. gada 1. janvārī, no trim līdz sešiem gadiem tika mainīts to LD maksimālais darba līgumu ilgums, kuri nodarbināti saskaņā ar PDNK 3.b pantu. Saskaņā ar PDNK 28.a panta 11. punktu un 96. panta 11. punktu Komisijai reizi divos gados ir jāiesniedz ziņojums par bezdarba apdrošināšanas shēmas finansiālo stāvokli. Turklāt neatkarīgi no šā ziņojuma Komisija var ar deleģētajiem aktiem atbilstoši Civildienesta noteikumu 111. un 112. pantam koriģēt PDNK 28.a panta 7. punktā un 96. panta 7. punktā paredzētās iemaksas, ja tas nepieciešams shēmas līdzsvara nodrošināšanai. Lai būtu vieglāk izsekot līdzi Fonda attīstībai, Komisija vienmēr sagatavo šo divgadu ziņojumu, aptverot piecu gadu atsauces periodu. Iepriekšējais ziņojums attiecās uz 2013.–2018. gadu, un šā ziņojuma atsauces periods ir par laiku no 2015. gada decembra līdz 2020. gada decembrim. Fonda attīstība

Lai gan 2015. gadā Bezdarba fondā bija pamatdarbības deficīts 3 miljonu EUR apmērā, un tajā uzkrātā rezerve samazinājās no 16,1 miljona EUR 2009. gada sākumā līdz 2 miljoniem EUR 2015. gada beigās, Fonda rezerve tika atjaunota un līdz 2020. gada beigām bija sasniegusi vairāk nekā 29 miljonus EUR. Izmaksāto pabalstu skaita izmaiņas Atsauces periodā izmaksāto ikmēneša bezdarbnieka pabalstu skaits palielinājās par 31 %. Šī tendence ir jo īpaši saistīta ar šādiem cikliskiem faktoriem: -LD līgumu, uz kuriem attiecas 3.b pants, darbības termiņa pagarināšana no trīs līdz sešiem gadiem Civildienesta noteikumu 2014. gada reformas rezultātā, līdz ar ko 2015. un 2016. gadā izbeidzās mazāks skaits LD līgumu; -RDP līgumu izbeigšanās, 2019. gadā beidzoties Parlamenta sasaukumam; -PD izmaksāto pabalstu skaita ievērojams palielinājums 2020. gadā (+56 %), kas atbilst kabinetu nodarbināto PD aiziešanai no darba (2020. gada marts). 2020. gadā, beidzoties iepriekšējam Parlamenta sasaukumam, tika izmaksāti gandrīz 14 000 ikmēneša pabalstu, vairāk nekā divas reizes pārsniedzot 2016. gadā izmaksāto pabalstu skaitu. Vidējā ikmēneša pabalsta izmaiņas (EUR) Vidējais ikmēneša pabalsts PD saglabājas nemainīgs. Laikposmā no 2017. līdz 2020. gadam nedaudz palielinājās vidējais piešķīrums LD un nedaudz samazinājās RDP skaits, jo īpaši izmaksāto pabalstu skaita palielinājuma dēļ. Vidējā bezdarba pabalsta apmērs ir no 1900 EUR līdz 2500 EUR. Vidējais ilgums, par kādu pabalsts tiek izmaksāts, ir saglabājies samērā nemainīgs kopš 2015. gada un ir no astoņiem līdz 10 mēnešiem (sk. 11.1. tabulu). Tiesiskais regulējums 1.1Shēmas apraksts Ar Civildienesta noteikumu un PDNK reformu, kas stājās spēkā 2004. gada 1. maijā, tika grozīts juridiskais pamats, kas reglamentēja tiesības saņemt Bezdarba fonda pabalstu, kā arī noteikumi par iemaksām tajā, kuri bija spēkā kopš 1985. gada. Šos grozījumus var rezumēt šādi. Pirms 2004. gada maija Pēc 2004. gada maija Bezdarba apdrošināšana tikai pagaidu darbiniekiem (PD), kuri beidza dienestu. Jauna to darbinieku kategorija, kuri pieņemti darbā ar līgumu (t. i., līgumdarbinieki (LD)) un uz kuriem attiecas bezdarba apdrošināšana. Iemaksu likme 0,4 % apmērā darbinieka iemaksai un 0,8 % darba devēja iemaksai. Jauni noteikumi par iemaksām Bezdarba fondā (t. i., darbinieka iemaksas likmes palielinājums līdz 0,81 % un darba devēja iemaksas likmes palielinājums līdz 1,62 %, vienreizējas summas pabalsts 1050,30 EUR apmērā LD un RDP, uz kuriem attiecas 3.b pants, un 1400,41 EUR apmērā PD). Bezdarbnieka pabalsta saņemšanas ilgums nevar pārsniegt 24 mēnešus. Bezdarbnieka pabalsta saņemšana ir ierobežota līdz vienai trešdaļai no nostrādātā laika pagaidu darbinieka (PD), līgumdarbinieka (LD) vai reģistrēta deputāta palīga (RDP) statusā un līdz 36 mēnešiem. Pabalstam no bezdarba 7. mēneša tiek noteikta maksimālā summa, un ir palielināta minimālā pabalsta summa. Tabulā turpmāk ir norādīta maksimālā un minimālā pabalsta summa, kas maksājama dažādajām darbinieku kategorijām.

EUR, 2021. gada 1. janvārī PD LD RDP Maksimālā summa (no 7. mēneša) 3080,90 2310,64 2391,63 Minimālā summa 1540,45 1155,33 1016,43 Standarta pabalsts un maksājamās maksimālās un minimālās summas tiek atjauninātas katru gadu tādā pašā veidā kā atalgojums un atbilstoši Civildienesta noteikumu 65. pantam. Jebkādi pienākošies ģimenes pabalsti tiek izmaksāti papildus bezdarbnieka pabalstam. Iemaksu Eiropas Savienības Kopīgajā veselības apdrošināšanas shēmā (KVAS) (5,1 % apmērā no bezdarbnieka atsauces pamatalgas) sedz Bezdarba fonds. 1.2Tiesiskais regulējums -PDNK 28.a pants, kas grozīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Regulu Nr. 1023/2013. -PDNK 96. pants un PDNK pielikuma 5. pants, kas grozīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Regulu Nr. 1023/2013. -PDNK 135. un 136. pants, kas grozīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. decembra Regulu Nr. 1239/2010 (OV L 338, 22.12.2010.). -Civildienesta noteikumu 65. panta 1. punkts par atalgojuma un citu summu atjaunināšanu. -Komisijas 1988. gada 13. janvāra Regula Nr. 91/88, ar ko paredz noteikumus Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 28.a panta 2. punkta īstenošanai (OV L 11, 15.1.1989.). -Komisijas 1988. gada 14. jūlija noteikumi, kas pieņemti pēc Eiropas Kopienu Tiesas priekšsēdētāja 1989. gada 4. jūlijā apstiprinātās kopējās vienošanās un ar ko paredz sīki izstrādātu kārtību par to, kā piemērot noteikumus par bezdarbnieka pabalsta piešķiršanu pagaidu darbiniekiem, īstenojot Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 28.a panta 10. punktu. 2Bezdarba fonda finansiālais stāvoklis un naudas bilance 2015.–2020. gadā Šajā iedaļā ir izklāstītas norises saistībā ar Bezdarba fonda finansiālo stāvokli, jo īpaši tā ieņēmumiem un izdevumiem. Summas, kas iekļautas pozīcijā “Bezdarbnieka pabalsti”, sistemātiski ietver bezdarbnieka pabalsta pamatsummu un visus ģimenes pabalstus. No tām ir atskaitīti visi sociālie pabalsti, ko saņem valsts līmenī (bezdarbnieka pabalsti, ģimenes pabalsti, slimības pabalsti, bērna piedzimšanas pabalsti utt.). Visbeidzot, kā norādīts iepriekš (1.1), iemaksas KVAS finansē Bezdarba fonds (5,1 % no bezdarbnieka atsauces pamatalgas). Bezdarba fonds izmanto divus tā izdevumu un ieņēmumu pārvaldes instrumentus: ·norēķinu kontu ieņēmumu iekasēšanai un pabalstu maksāšanai; ·termiņnoguldījumu kontus uzkrātā pārpalikuma ieguldījumiem.

2.1Naudas bilance — pamatdarbības rezultāti un uzkrātais atlikums 2015.–2020. gadā Saskaņā ar naudas plūsmas grāmatvedības sistēmu darījumus iegrāmato tikai tad, kad nauda ienāk vai tā tiek izdota. 2. tabulā ir norādīta Bezdarba fonda finanšu aktīvu attīstība gan tekošajā kontā, kas iekļauts Eiropas Komisijas grāmatvedības sistēmā (I daļa), gan ieguldījumu kontos, ko pārvalda BUDG ĢD (līdz 2019. gadam — ECFIN ĢD) (II daļa). III daļā ir parādīts kopējais uzkrātais pārpalikums par abiem šiem kontiem. 3. tabulā ir norādīts Fonda uzkrātais atlikums. Laikposmā no 2015. līdz 2018. gadam uzkrātais pārpalikums ievērojami palielinājās, 2019. gadā sasniedzot maksimumu (30,7 miljoni EUR). Tas samazinājās 2020. gada beigās (29 miljoni EUR). Tas ir skaidrojams ar faktu, ka izdevumus ietekmēja Parlamenta sasaukuma maiņa. Izdevumi par RDP ievērojami samazinājās no 2016. gada un tad atkal ievērojami palielinājās no 2019. gada, sasniedzot maksimumu 2020. gadā. Ieņēmumi no dažādo iestāžu un aģentūru iemaksām attiecīgajā periodā palielinājās par gandrīz 10 miljoniem EUR. 2.2Finansiālais stāvoklis — pamatdarbības rezultāti 2015.–2020. gadā Saskaņā ar uzkrājumu grāmatvedības sistēmu darījumus iegrāmato brīdī, kad ir jāmaksā iemaksa Bezdarba fondā vai jāmaksā bezdarbnieka pabalsts. Tas nozīmē, ka ·dažas iemaksas, kas saņemtas N gada sākumā, aptver darbības periodus N-1 gada beigās; ·dažas summas, kas samaksātas N gada sākumā, aptver bezdarba periodus N-1 gada beigās. Saskaņā ar attiecīgajiem grāmatvedības standartiem šos darījumus attiecina uz N-1 finanšu gadu. 4. tabulā ir parādīti ieņēmumi un izdevumi saskaņā ar šo principu, un tādējādi tā atspoguļo Bezdarba fonda ieņēmumu un izdevumu ikgadējo finansiālo stāvokli.

Izdevumi būtiski palielinājās no 2013. līdz 2015. gadam, galvenokārt saistībā ar Eiropas Parlamenta jauno sasaukumu un bezdarbnieka pabalstu izmaksu tiesīgajiem RDP. Tomēr, sākot no 2016. gada, šie izdevumi samazinājās, jo lielākajai daļai RDP bija beigušās tiesības saņemt bezdarbnieka pabalstus un LD līgumu termiņš tika pagarināts no trīs līdz sešiem gadiem (Civildienesta noteikumu 2014. gada reforma). Šie izdevumi atkal ievērojami palielinājās 2019. un 2020. gadā, beidzoties Eiropas Parlamenta sasaukumam (2019. gada vidū) un Komisijas pilnvaru termiņam (2019. gada beigās). Fonda tekošā konta bilancē 2015. gadā bija iztrūkums vairāk nekā 3 miljonu EUR apmērā, tomēr laikposmā no 2016. līdz 2018. gadam gada pārpalikums bija aptuveni 10 miljoni EUR. Pēc mazāka pārpalikuma 2019. gadā Fondā 2020. gadā tika reģistrēts iztrūkums 0,5 miljonu EUR apmērā sakarā ar Parlamenta sasaukuma beigām un Komisijas pilnvaru termiņa beigām. Darbības rezultāti 2015.–2020. gadā 2.3Finansiālais stāvoklis — ieņēmumu un izdevumu sadalījums pa iestādēm un visām aģentūrām kopā 2015.–2020. gadā 5. tabulā ir sniegts izdevumu un ieņēmumu sadalījums pa iestādēm un pa aģentūrām kopā. Tabulas pirmajā daļā ir norādītas summas absolūtā izteiksmē, un otrajā daļā summas ir izteiktas procentos no kopējiem izdevumiem un ieņēmumiem. Eiropas Parlamenta sasaukuma beigu cikliskā ietekme ir jo īpaši redzama, izdevumiem attiecībā uz Eiropas Parlamentu strauji samazinoties par 6,5 miljoniem EUR laikposmā no 2015. līdz 2016. gadam un sasniedzot aptuveni 3 miljonus EUR 2018. gadā. Tie atkal palielinājās no 2019. gada, sasniedzot maksimumu — vairāk nekā 13 miljonus EUR — 2020. gadā. Aģentūru iemaksas ir daudz lielākas nekā to izdevumu daļa. Šo situāciju var saistīt ar faktu, ka daļai to darbinieku ir beztermiņa līgumi. Tomēr būtu jāņem vērā, ka izdevumi par aģentūru bijušajiem darbiniekiem samazinājās līdz 2018. gadam un tad sāka atkal nedaudz palielināties (5 miljoni EUR 2020. gadā); salīdzinājumā ar 2015. gadu samazinājums ir gandrīz 19 %. 3Apdrošināto personu, saņēmēju un izmaksāto pabalstu analīze 3.1Apdrošināto personu skaits un vidējā iemaksa 6. tabulā ir norādīts to PD, LD un RDP skaits, kuri veica iemaksas Bezdarba fondā un bija aktīvā dienestā katra gada 31. decembrī.



3.2Bezdarbnieka pabalstu saņēmēju skaits absolūtā izteiksmē un procentos no apdrošināto personu skaita — “bezdarba līmenis” attiecīgā gada 31. decembrī 7. tabulā ir norādīts to bezdarbnieku skaits katra gada decembrī, kuras ir saņēmušas pilnu bezdarbnieka pabalstu vai valsts sistēmas pabalstu papildinošu pabalstu.

Jāņem vērā, ka to saņēmēju skaitu, kuri saņēma pabalstu vismaz vienu mēnesi gadā, būtiski ietekmēja iepriekšējā Parlamenta sasaukuma beigu sekas. Apvienojot 6. tabulas datus par PD, LD un RDP, kuri bija darba attiecībās 31. decembrī, un to 7. tabulā norādīto saņēmēju skaitu, kuri saņēma bezdarbnieka pabalstu, ir iespējams aprēķināt Bezdarba fonda pabalsta saņēmēju īpatsvaru attiecībā pret Fonda apdrošināto personu skaitu. Rezultāti ir norādīti 8. tabulā. Attiecībā uz PD bezdarbnieka pabalsta saņēmēju skaits attiecībā pret shēmas dalībnieku skaitu saglabājas stabils (3 %). Attiecībā uz LD saņēmēju skaits attiecībā pret dalībnieku skaitu ievērojami palielinājās, gandrīz divkāršojoties no 1,83 % līdz 3,56 %. Attiecībā uz 2019. un 2020. gadu Parlamenta sasaukuma beigu dēļ pabalstu saņēma liels skaits bijušo RDP (400 saņēmēju 2019. gadā un 291 saņēmējs 2020. gadā). Tāpēc šajos gados saņēmēju īpatsvars attiecībā pret dalībnieku skaitu bija ievērojams (attiecīgi 22 % un 15 %), lai gan parasti tas ir 2 % vai 3 %. Tas atbilst novērojumiem iepriekšējā Parlamenta sasaukuma beigās. 3.3Izmaksāto ikmēneša pabalstu skaits, vidējā summa, saņēmēji un saņēmēju mītnes valsts Atbilstoši PDNK 28. panta 4. punktam un 96. panta 4. punktam bezdarbnieka pabalstu izmaksā par periodu, kas atbilst vienai trešdaļai no nostrādātā laika, bet tas nedrīkst pārsniegt 36 mēnešus. 9. tabulā ir parādīts visiem pabalsta saņēmējiem izmaksāto ikmēneša bezdarbnieka pabalstu skaits gadā. Tabulā ir norādīta Parlamenta sasaukuma beigu ietekme uz RDP un Komisijas sastāva maiņas ietekme uz PD (ietekme 2015. un 2020. gadā). 10. tabulā ir norādīta bezdarbnieka pabalsta vidējā summa pa saņēmēju kategorijām. Šī summa atbilst kopējo gada izdevumu summai par katru saņēmēju veidu (PD, LD un RDP), ko dala ar samaksāto mēneša maksājumu skaitu. Jānorāda, ka konkrētā mēnesī izmaksātais pabalsts var būt pilna summa vai proporcionāla summa, kas aprēķināta, pamatojoties uz to dienu skaitu, kad attiecīgā persona faktiski bija tiesīga saņemt bezdarbnieka pabalstu. Lai gan dažādiem saņēmējiem izmaksātās summas 2020. gadā ir samērā stabilas salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, ir redzams neliels samazinājums RDP vidū, kas izriet no bezdarbnieka pabalsta pakāpeniskā samazinājuma. 11.1. tabulā ir atspoguļots vienā gadā izmaksātā bezdarbnieka pabalsta vidējais ilgums mēnešos, ieskaitot visus iepriekšējos pabalstus. Šis ilgums atbilst to dienu kopējam skaitam, par kurām pabalsts izmaksāts līdz attiecīgā gada 31. decembrim, to dalot ar bezdarbnieka pabalsta saņēmēju skaitu. Šādi iegūto rezultātu dala ar 30, lai iegūtu bezdarbnieka pabalsta izmaksas vidējo ilgumu mēnešos.

Bezdarbnieka pabalsta izmaksas vidējais ilgums mēnešos ir bijis stabils pēdējos sešos mēnešos (tas ir no astoņiem līdz desmit mēnešiem). Tabulās turpmāk ir norādīts pabalsta saņemšanas ilgums pa darbinieku kategorijām (PD, LD un RDP). LD/PD: RDP: Izdevumi, kas saistīti ar RDP, izsakot procentos no kopējiem izdevumiem, bija lieli 2015., 2019. un 2020. gadā (attiecīgi 31 %, 33 % un 31 %); tas ir saistāms gan ar darbinieku skaitu šajā kategorijā, gan ar ikmēneša pabalsta lielo vidējo summu. Pabalsta izmaksas perioda vidējais ilgums 2015. un 2016. gadā (13 mēneši) bija ievērojami lielāks nekā attiecībā uz LD un PD — tās ir tiešas sekas tam, ka palielinājās uz bezdarbnieka pabalstu tiesīgo RDP skaits. Tad šis periods ievērojami samazinās, sasniedzot minimumu 2019. gadā (pieci mēneši), bet pēc tam nākamajā gadā divkāršojas līdz 10 mēnešiem. Ņemot vērā papildināmības principu, kas piemērojams bezdarba apdrošināšanas shēmai, bezdarbnieka pabalsta saņēmēja mītnes valstij ir nozīme, jo īpaši ņemot vērā to, ka atbilstības kritēriji valsts pabalsta saņemšanai dalībvalstīs ir atšķirīgi. 12. tabulā ir norādītas to saņēmēju mītnes valstis, kuri saņēmuši vismaz vienu ikmēneša pabalstu gada laikā. Būtu jānorāda, ka līdz pārejas perioda beigām 2020. gada 31. decembrī Apvienotā Karaliste tika uzskatīta par dalībvalsti, tāpēc bijušie darbinieki varēja saņemt bezdarbnieka pabalstu, kamēr viņi dzīvoja Apvienotajā Karalistē. Turklāt pēc pārejas perioda beigām un atbilstoši Izstāšanās līguma 115. pantam PDNK 28.a, 96. un 136. pants būs piemērojams citiem jebkuras valstspiederības Savienības ierēdņiem, tostarp bijušajiem ierēdņiem, kuri veikuši iemaksas ES bezdarba shēmā pirms pārejas perioda beigām, ja viņi dzīvo Apvienotajā Karalistē un ir reģistrējušies Apvienotās Karalistes nodarbinātības dienestos. 2015. gadā gandrīz puse pabalsta saņēmēju bija reģistrēti kā darba meklētāji Beļģijā. Šis īpatsvars atsauces periodā saglabājās stabils, robežās no 42,86 % līdz 49,47 %. 4SECINĀJUMI 4.12015.–2020. gada periods Pateicoties secīgiem pozitīviem finanšu gadiem laikposmā no 2016. līdz 2019. gadam, rezerve saglabājās vairāk nekā 29 miljonu EUR apmērā, neraugoties uz 1,3 miljonu EUR iztrūkumu 2020. gadā. Saskaņā ar secinājumiem iepriekšējā ziņojumā par bezdarba apdrošināšanas shēmas finansiālo stāvokli Komisija regulāri uzraudzīja shēmas finansiālo stāvokli. Konkrēti, Komisija turpināja novērtēt, vai shēmas līdzsvara labad ir jākoriģē shēmas finansējuma iemaksu likmes. Līdz 2020. gada beigām tas nebija nepieciešams. 4.2Bezdarba fonda perspektīvas īstermiņā un vidējā termiņā