EIROPAS KOMISIJA Briselē, 20.7.2021 SWD(2021) 704 final KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 2021. gada ziņojums par tiesiskumu







Valstu sadaļa - tiesiskuma situācija Kiprā Pavaddokuments dokumentam KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2021. gada ziņojums par tiesiskumu



Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Kopsavilkums Kipras tiesu sistēmas strukturālā reforma turpinās, taču ar kavēšanos. Parlamentā tiek izskatīti tiesību aktu projekti par pašreizējās Augstākās tiesas sadalīšanu Augstākajā konstitucionālajā tiesā un Augstajā tiesā, kā arī par šo divu jauno jurisdikciju tiesnešu un priekšsēdētāju iecelšanas kārtību. Par iecelšanu amatā lemtu Republikas prezidents, ievērojot Konsultatīvās tiesu padomes nesaistošo atzinumu. Ir svarīgi, lai šī reforma garantētu tiesu sistēmas neatkarību atbilstīgi ES tiesību aktiem un ņemot vērā Eiropas Padomes ieteikumus. Parlamentā tiek apspriesta arī Apelācijas tiesas izveide. Turpinās specializēto tiesu izveide un tiesu pārstrukturēšana. Ir apstiprināti jaunie civilprocesa noteikumi, kuru mērķis ir paātrināt tiesvedību tiesā. Turpinās Tiesiskuma dienesta spēju uzlabošana, tostarp funkciju nošķiršana un darbā pieņemšanas procedūras. Turpmāko reformu mērķis ir pārvarēt būtiskas ar tiesu sistēmas efektivitāti un kvalitāti saistītas problēmas, jo īpaši attiecībā uz digitalizāciju. Civiltiesiskās, komerciālās un administratīvās tiesvedības procedūras joprojām ir ļoti ilgstošas. Kipra turpina uzlabot tiesisko regulējumu korupcijas apkarošanai, lai gan vēl ir gaidāmas dažas svarīgas reformas, piemēram, korupcijas novēršanas aģentūras izveide, trauksmes cēlēju aizsardzība, lobēšanas regulējums un vēlētu amatpersonu aktīvu atklāšana. Pārredzamības un korupcijas novēršanas birojam ir uzdots pārraudzīt, kā tiek īstenots jaunais korupcijas apkarošanas plāns 2021.–2026. gadam. Turpinājās korupcijas lietu izmeklēšana, kā īpašai riska jomai izceļoties manipulācijām ar sporta sacensībām, lai gan tiesā izskatīto korupcijas lietu skaits joprojām ir zems. Ģenerālprokuratūra saņēma jaunus resursus, un ar grozījumu Kriminālkodeksā tika pastiprinātas sankcijas par dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, radot iespēju šā nodarījuma izmeklēšanā izmantot īpašas izmeklēšanas metodes. Valdība, lai reaģētu uz apgalvojumiem par korupciju, kurā iesaistīti ārvalstnieki un augstas amatpersonas, uzsāka izmeklēšanu par investoru un iedzīvotāju shēmām. Ar jauno rīcības kodeksu, kas vērsts uz korupcijas apkarošanu, tiek mēģināts uzlabot policijas godprātību. Covid-19 pandēmijas laikā darbības, kas tika uzsāktas, lai sniegtu finansiālu palīdzību, papildināja pasākumi, kuru mērķis bija mazināt krāpšanas un korupcijas risku. Vārda brīvības un tiesību piekļūt informācijai juridisku un formālu aizsardzību nodrošina Konstitūcija. Sekundārie tiesību akti skaidri nodrošina žurnālistu informācijas avotu aizsardzību, veicina mediju plurālismu radio un televīzijas nozarē. Kopš 2020. gada decembra ar sekundārajiem tiesību aktiem ir izveidota sistēma un nosacījumi sabiedrības piekļuvei informācijai un nodibināts informācijas komisāra birojs. Tiesību aktu projekti, kurus paredzēts pieņemt 2021. gada otrajā pusē, ir vērsti uz to, lai stiprinātu Kipras Radio un televīzijas pārvaldes neatkarību, pastiprinot vārda brīvības garantijas un īpašumtiesību pārredzamību. Līdzsvara un atsvara sistēma ietver apspriešanas procesu kā daļu no Labāka regulējuma projekta. Tomēr tiesību aktu projektu apspriešanas process aprobežojas ar diskusijām Pārstāvju palātā, un pastāv bažas par sabiedrības piekļuvi projektiem. Konstitūcijā paredzētais ārkārtas stāvoklis pandēmijas laikā netika izsludināts. Tomēr iedzīvotājiem un uzņēmumiem tika noteikti ierobežojumi atbilstīgi Karantīnas likumam, ar ko Ministru padome tiek pilnvarota izdot dekrētus saistībā ar Covid-19 pandēmiju. Kā norādīts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, atsevišķas pilsoniskās sabiedrības organizācijas joprojām saskaras ar zināmām problēmām saistībā ar reģistrācijas sistēmu, lai gan uzlabojumi ir manāmi jaunajos tiesību aktos, kas atvieglo nevalstisko organizāciju (NVO) federāciju reģistrāciju. I.Tiesu sistēma Tiesu sistēma sastāv no sešām apgabaltiesām, sešām Zvērināto tiesām, Administratīvās tiesas, Starptautiskās aizsardzības administratīvās tiesas un Augstākās tiesas. Pašlaik notiek Konstitucionālās tiesas izveide. Papildus tām pastāv ģimenes tiesas, nomas pārraudzības tiesas, darba strīdu tiesas un Militārā tiesa. Visās pirmās instances tiesās kopā strādā 113 tiesneši, bet Augstākajā tiesā — 13 tiesneši. Augstākās tiesas tiesnešus ieceļ Republikas prezidents no tiesu sistēmas aprindām un pēc Augstākās tiesas ieteikuma, kuru prezidentam nav pienākuma ievērot. Tomēr saskaņā ar iedibināto praksi Republikas prezidents ievēro ieteikumus, ko sniedz Augstākā tiesa, kura, pamatojoties uz darba stāžu, katrai vakancei piedāvā vecāko tiesnesi dienestā. Uz Augstākās tiesas priekšsēdētāja iecelšanu amatā attiecas tāda pati prakse, atbilstīgi kurai Republikas prezidents vienmēr ievēro ieteikumu iecelt vecāko tiesnesi, kas strādā šajā tiesā. Pirmās instances tiesnešus ieceļ, pārceļ un paaugstina Augstākā judikatūras padome (Supreme Council of Judicature — SCJ), kas ietver visus Augstākās tiesas locekļus (priekšsēdētāju un 12 tiesnešus). Prokuratūra ir neatkarīga, un tās darbība tiek organizēta republikas ģenerālprokurora vadībā. Ģenerālprokurors vada republikas Tiesiskuma dienestu, kas ir neatkarīgs dienests, kurš viņam palīdz un nav pakļauts nevienai ministrijai. Ģenerālprokuroram ir tiesības pēc saviem ieskatiem sabiedrības interesēs ierosināt, vadīt, pārņemt un turpināt vai pārtraukt jebkuru procesu par nodarījumu pret jebkuru personu (juridisku vai fizisku) republikā. Ģenerālprokurors ir arī republikas, prezidenta, Ministru padomes un atsevišķu ministru juridiskais padomnieks. Viņš veic arī visas pārējās funkcijas un pienākumus, kas viņam uzticēti Konstitūcijā vai likumos. Kipra ir iesaistīta Eiropas Prokuratūrā. Neatkarīgajai valsts advokātu asociācijai ir regulatīva un disciplināra kompetence attiecībā uz tās locekļiem. Neatkarība Sabiedrības priekšstats par tiesu sistēmas neatkarību ir vidējā līmenī. Plašā sabiedrībā 48 % cilvēku uzskata, ka tiesu sistēmas neatkarība ir “diezgan liela” vai “ļoti liela”, bet šī daļa 2021. gadā samazinājās par 7 procentpunktiem salīdzinājumā ar 2020. gadu. Attiecīgais rādītājs uzņēmumu vidū ir 45 %, un kopš 2020. gada tas ir samazinājies par 3 procentpunktiem. Šis priekšstats par tiesu sistēmas neatkarību kopš 2016. gada ir bijis vidējā līmenī. Parlamentā tiek izskatīta pašreizējās Augstākās tiesas sadalīšana Augstākajā konstitucionālajā tiesā un Augstajā tiesā. Tiesību akta projekts tika iesniegts parlamentam 2020. gada beigās, un tika izveidota ad hoc komiteja, kas sagatavotu teksta galīgo redakciju. Šajā projektā pašlaik paredzēts, ka šo tiesu tiesnešu un priekšsēdētāju iecelšanu uzņemtos tikai Republikas prezidents. Ar to tiktu izveidota no Augstākās judikatūras padomes atšķirīga Konsultatīvā tiesu padome, kuras uzdevums būtu sagatavot iecelšanai piemērotāko kandidātu sarakstu, kas nebūtu saistošs prezidentam. Ir svarīgi, lai šī reforma garantētu tiesu sistēmas neatkarību atbilstīgi ES tiesību aktiem un ņemot vērā Eiropas Padomes ieteikumus. Apspriešanās ar Venēcijas komisiju par tiesību aktu projektu dotu pārliecību par šajā sakarā ierosināto reformu. Tiesību akta projektā paredzēts izveidot arī Apelācijas tiesu, kuras tiesnešus un priekšsēdētāju ieceltu Augstākā judikatūras padome. Pēc parlamenta atlaišanas 2021. gada 14. aprīlī, ņemot vērā 30. maija likumdevēja vēlēšanas, jaunievēlētais parlaments apspriedīs neapstiprinātos likumprojektus. Turpinās reformas attiecībā uz Augstāko judikatūras padomi, lai tā vairāk pārstāvētu tiesu sistēmas komponentus. Ar 2020. gadā sagatavoto likumprojektu tika ierosināts paplašināt Augstāko judikatūras padomi (SCJ). Tās sastāvā būtu Augstākās tiesas locekļi, Augstās tiesas priekšsēdētājs un tiesneši, Apelācijas tiesas priekšsēdētājs, apgabaltiesu vecākais priekšsēdētājs, Tiesnešu asociācijas priekšsēdētājs, ģenerālprokurors un Kipras advokātu asociācijas priekšsēdētājs. Tiesneši deva priekšroku pārskatītai SCJ, kurā būtu tikai tiesu iestāžu pārstāvji. Šis likumprojekts pašlaik tiek izskatīts jau kopš 2020. gada beigām, un to nepieņēma līdz parlamenta atlaišanai šā gada pavasarī. Ir svarīgi, lai šajā reformā tiktu ņemti vērā Eiropas Padomes ieteikumi. Tiek īstenots rīcības plāns republikas Tiesiskuma dienesta stiprināšanai un ir paredzēts tiesību akts, kas nodrošina dienesta budžeta neatkarību. Reforma cita starpā ietver pārstrukturēšanu un atsevišķu, autonomu direktorātu izveidi Tiesiskuma dienestā, lai padarītu lietderīgāku ģenerālprokurora divu galveno funkciju nošķiršanu, jaunu amatu izveidi, procedūru racionalizāciju, funkciju nošķiršanu un darbā pieņemšanas procedūras. Ģenerālprokurors un Finanšu ministrija joprojām apspriež tiesību akta projektu par Tiesiskuma dienesta budžeta neatkarību. Lai paātrinātu paredzēto reformu, 2020. gada beigās republikas Tiesiskuma dienestā tika pieņemts darbā ievērojams skaits jaunu juristu, un daudzi no viņiem izskata krimināllietas, tostarp korupcijas lietas. Kvalitāte Tiek veikti pasākumi, ar ko uzlabo tiesu sistēmas digitalizāciju, taču joprojām pastāv nopietnas bažas šajā jomā. Plašai sabiedrībai tiešsaistē ir pieejama ļoti ierobežota informācija par tiesu sistēmu. Turklāt pastāv ļoti maz digitālo risinājumu tiesvedības uzsākšanai un sekošanai tai civillietās/komerclietās un administratīvajās lietās. Elektroniskas tiesu administrēšanas sistēmas ieviešana ir viens no notiekošo reformu galvenajiem mērķiem. Tomēr tās ieviešana un attiecīgās publiskā iepirkuma procedūras kavējas kopš 2017. gada. Tikmēr tika sagatavots neliels elektronisks reģistrs lietu iesniegšanai, kas sāka darboties 2020. gadā visos iedzīvotāju reģistros un Augstākajā tiesā, lai varētu efektīvāk apstrādāt pieteikumus, līdz tiek pilnībā ieviesta e-tiesiskuma sistēma. Reģistra ieviešanu paātrināja Covid-19 pandēmija. Sabiedrībai ir sīkāk izstrādātas informatīvas tīmekļvietnes par judikatūru un tiesību aktiem. Tīmekļvietne, kuru pārvalda Kipras advokātu asociācija, nodrošina atvērtu, bezmaksas publisku piekļuvi vairākām datu kopām, piemēram, judikatūras un tiesību aktu datubāzēm. Proti, tā nodrošina piekļuvi Kipras judikatūras, Kipras Augstākās tiesas judikatūras, Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūras un Kipras tiesību aktu datubāzei. Piekļuvi valsts un ārvalstu tiešsaistes datubāzēm Kipras tiesnešiem nodrošina Augstākā tiesa, kas sedz izmaksas.

Efektivitāte Efektivitātes ziņā tiesu sistēma turpina saskarties ar nopietnām problēmām. Laiks, kas nepieciešams civillietu, komerclietu un administratīvo lietu izskatīšanai pirmās instances tiesās (882 dienas 2019. gadā, salīdzinot ar 737 dienām 2018. gadā), joprojām ir viens no ilgākajiem Eiropas Savienībā. Administratīvajā tiesvedībā pirmajā instancē procesa ilgums palielinājās (495 dienas 2019. gadā, salīdzinot ar 487 dienām 2018. gadā) un lietu pabeigšanas koeficienti samazinājās (aptuveni 170 % 2019. gadā, salīdzinot ar aptuveni 219 % 2018. gadā). Kopš 2020. gada septembra Pafas apgabaltiesā izmēģinājuma veidā tika īstenots projekts, kas paredzēts, lai samazinātu neizskatīto lietu uzkrāšanos. Pēc tam, kad tika pieņemti darbā vairāki papildu tiesneši, tika izveidota darba grupa, kas īpaši pievērsās neizskatīto lietu izskatīšanai. Rīcības plāna īstenošana efektivitātes problēmu risināšanai turpinās, lai gan ar zināmu kavēšanos. Šajā saistībā Tieslietu un sabiedriskās kārtības ministrijas 2020. gada beigās izstrādātajā likumprojektā paredzēts palielināt apgabaltiesu tiesnešu un apgabaltiesu vecāko tiesnešu civiltiesisko jurisdikciju attiecībā uz to strīdu daudzumu, ko viņi var izskatīt un iztiesāt, lai nodrošinātu lielāku sistēmas elastību. Joprojām tiek īstenots Augstākās tiesas 2019. gada februārī pieņemtais lēmums uzticēt finanšu strīdu izskatīšanu — tiesvedības procedūras saistībā ar ienākumus nenesošiem aizdevumiem — sešiem jau strādājošiem apgabaltiesas vecākajiem tiesnešiem. Ir apstiprināti jaunie civilprocesa noteikumi. Augstākā tiesa 2021. gada 19. maijā apstiprināja jaunos civilprocesa noteikumus, aizstājot novecojušo tiesisko regulējumu, kas bija spēkā kopš 1958. gada. Šo vēl neieviesto noteikumu mērķis ir paātrināt tiesvedību tiesā un palielināt vispārējo civiltiesiskā procesa efektivitāti, tostarp attiecībā uz tiesas lēmumu izpildi. II.Pretkorupcijas regulējums Tika pieņemts jauns rīcības plāns korupcijas apkarošanai 2021.–2026. gadā, un Pārredzamības un korupcijas novēršanas biroja uzdevums ir uzraudzīt tā īstenošanu. Ģenerālprokuroram ir vispārēja kompetence sākt kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, tostarp korupciju. Prokuratūra sniedz juridiskas konsultācijas tiesībaizsardzības iestādēm, kas izmeklē korupcijas pārkāpumus. Tika iecelts jauns ģenerālprokurors, kā arī pieņemti jauni darbinieki un reorganizēts finanšu noziegumu kriminālvajāšanas birojs. Jauns likumprojekts par piekļuvi publiskai informācijai iezīmē uzlabojumus tiesiskajā regulējumā pret korupciju. Ekspertu un uzņēmumu vadītāju priekšstatā korupcijas līmenis publiskajā sektorā joprojām ir salīdzinoši augsts. Transparency International 2020. gada korupcijas uztveres indeksā Kipras rezultāts ir 57/100, un tā ierindojas 12. vietā Eiropas Savienībā un 42. vietā pasaulē . Šis priekšstats pēdējos piecos gados ir pasliktinājies . Ir pārskatīts korupcijas apkarošanas stratēģiskais satvars. Republikas prezidents un tieslietu un sabiedriskās kārtības ministrs 2021. gada janvārī pieņēma jaunu stratēģiju pret korupciju 2021.–2026. gadam. Ierosinātie pasākumi attiecas uz pārredzamību, pārskatatbildību un korupcijas jautājumiem ar mērķi stiprināt pašreizējās iestādes un radīt jaunus aizsardzības pasākumus . Stratēģija ietver trīs pīlārus , kas iedalīti īpašās darbībās . Pārredzamības un korupcijas novēršanas birojs (pakļauts Tieslietu un sabiedriskās kārtības ministrijai) ir iecēlis divus darbiniekus, kuru uzdevums ir stratēģijas starpiestāžu koordinēšana un īstenošana. Katrai publiskajai iestādei ir korupcijas novēršanas stratēģijas kontaktpunkts, kas ziņo par tā pārziņā esošo korupcijas apkarošanas pasākumu īstenošanas virzību. Pārredzamības un korupcijas novēršanas birojs apkopo un centralizē informāciju par stratēģijas īstenošanu un publicē rezultātus tiešsaistes platformā . Ministru padome 2020. gada beigās uzsāka arī valsts godprātības programmu, kuras pamatā ir Starptautiskās Standartizācijas organizācijas (International Organization for Standardisation — ISO) standarts par kukuļošanas apkarošanas pārvaldības sistēmu. Par šīs programmas īstenošanas uzraudzību ir atbildīga Tieslietu ministrija . Ir ieviests likums par piekļuvi publiskai informācijai, bet citi korupcijas apkarošanas tiesību akti joprojām tiek apspriesti parlamentā. Likums par tiesībām piekļūt publiskā sektora informācijai , ar ko fiziskai vai juridiskai personai tiek dotas tiesības piekļūt publiskas iestādes rīcībā esošai informācijai, stājās spēkā 2020. gada decembrī. Likumprojekts par neatkarīgas korupcijas apkarošanas iestādes izveidi un likumprojekts par lobēšanu ir nodoti izskatīšanai pirmajā lasījumā attiecīgajā parlamentārajā komitejā. Vairākus likumprojektus par ievēlēto un valsts amatpersonu aktīvu atklāšanu joprojām izskata Iestāžu parlamentārā komiteja, Nopelnu parlamentārā komiteja un administrācijas komisārs . Tomēr galīgās pieņemšanas termiņš nav norādīts. Ir pastiprinātas sankcijas par noziegumu saistībā ar amata pienākumu ļaunprātīgu izmantošanu. 2021. gada martā sankcija par amatpersonu (neatkarīgi no tā, vai ievēlētu vai ieceltu) dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu tika palielināta no trīs līdz septiņiem gadiem cietumā . Ģenerālprokuratūra turpina uzlabot savas spējas. 2020. gada jūnija beigās tika iecelts jauns ģenerālprokurors. Birojs nesen ir pieņēmis darbā 24 pirmā līmeņa juristus, kas pilnvaroti saukt pie atbildības par finanšu noziegumiem, tostarp korupciju, un trīs amatpersonas tika pārceltas no personāla departamenta uz Ģenerālprokuratūru. Laikposmā no 2013. gada līdz 2020. gadam tika izmeklētas 149 korupcijas lietas, no kurām 20 lietas tika izskatītas tiesā (tostarp piecas lietas saistībā ar augstām amatpersonām un politiski redzamām personām) . Vienā īpašā riska jomā, ko regulē Likums par cīņu pret manipulācijām ar sporta sacensībām , tika sāktas vairākas izmeklēšanas par korupciju (12 lietas 2020. gadā un trīs lietas 2021. gadā) un interešu konfliktiem (divas lietas 2020. gadā un viena 2021. gadā), taču līdz šim šīs lietas nav izskatītas tiesā . Ģenerālprokurors 2020. gada laikā koordinēja Azartspēļu asociācijas un policijas sanāksmes, kas bija saistītas ar Likuma par cīņu pret manipulācijām ar sporta sacensībām īstenošanu. Valdība izveidoja izmeklēšanas komisiju, kas izmeklē Kipras investoru pilsonības shēmu. Atbildot uz apsūdzībām par korupciju, kurā iesaistīti ārvalstnieki un augstas amatpersonas (tostarp iespējama politiski redzamu personu dalība), pēc Ministru padomes pieprasījuma ģenerālprokurors 2020. gada 7. septembrī norīkoja izmeklēšanas komisiju, kuras uzdevums bija izmeklēt un izskatīt visus naturalizācijas gadījumus atbilstīgi Kipras investoru pilsonības shēmai laikposmā no 2007. gada līdz 2020. gadam. Kā ziņots, komisija pārbaudīja 6779 naturalizācijas gadījumus, kuru pamatā bija investīcijas. Komisijas sākotnējie secinājumi, kas izdoti 2021. gada aprīlī, liecina, ka vairāk nekā 53 % no visiem analizētajiem naturalizācijas gadījumiem īstenoja, pārkāpjot likumu. Eiropas Komisija sāka pārkāpuma procedūru pret Kipru saistībā ar investoru pilsonības shēmu. Ir reorganizēta finanšu noziegumu prokuratūra. Finanšu noziegumu izmeklēšanas birojs 2020. gadā tika reorganizēts, izveidojot divas nodaļas, proti, par finanšu noziegumu izmeklēšanu atbildīgo nodaļu un atbalsta nodaļu (kuras darbība sākās 2021. gada februārī) ar diviem policijas izmeklētājiem un četriem grāmatvedības tiesu ekspertiem . Atbalsta vienība sniedz savstarpēju atbalstu citām vienībām, analizējot par aizdomīgām personām savāktās finanšu ziņas un pārbaudot to uzticamību. Tomēr grūtības piesaistīt un noturēt birojā kvalificētu personālu joprojām ir problēma . Dažas finanšu noziegumu izmeklēšanas tiek aizkavētas, jo finanšu iestādes lēni reaģē uz tiesas rīkojumiem par informācijas atklāšanu un dažās starptautiskās lietās ārvalstu iestāžu atbildes uz savstarpējās tiesiskās palīdzības pieprasījumiem uzskatāmas par ilgām . 2020. gadā tika veikta viena konfiskācija saistībā ar korupcijas pārkāpumu, kurā bija iesaistīti četri atbildētāji, tostarp viens ierēdnis . Policijā ir ieviesti jauni instrumenti godprātības uzlabošanai, tostarp tiešsaistes platforma trauksmes celšanai. Policijas Iekšlietu dienests (Police internal affairs service — PIAS), kas ir atbildīgs par korupcijas apsūdzību izmeklēšanu policijā, 2020. gadā izveidoja tiešsaistes platformu trauksmes celšanai. Kopš tā laika dienests ir saņēmis 141 sūdzību : 36 sūdzības jau ir izmeklētas (no kurām 21 sūdzība vēlāk tika noraidīta). Nav informācijas par lietām, kas ir izskatītas tiesā. PIAS 2021. gada sākumā pieņēma policijas rīcības kodeksu, kas vērsts uz korupcijas apkarošanu (iekļauts pašreizējā policijas ētikas kodeksā ), un kopienas informatīvajā brošūrā izskaidroja savas kompetences. Ja ir aizdomas par policijas ierēdņa korupciju, PIAS var nolemt veikt aizdomās turētā “godprātības pārbaudi”. Lai gan aizdomas par korupciju tiek paziņotas ģenerālprokuroram, elementi, kas norāda uz disciplināro noteikumu pārkāpumiem, tiek nosūtīti policijas direktoram iespējamo korektīvo pasākumu veikšanai. Laikposmā no 2018. gada līdz 2020. gadam ģenerālprokuratūrai tika nodotas 13 lietas un viena lieta tika izskatīta tiesā (pieņemts notiesājošs spriedums). Pašlaik ir uzsāktas 11 izmeklēšanas un viena nepabeigta izmeklēšana ir ģenerālprokuratūrā. Ir pieņemti jauni noteikumi par parlamenta deputātu interešu konfliktu. Pārstāvju palāta 2021. gada februārī pieņēma Rīcības kodeksu deputātiem, paredzot noteikumus par neatbilstībām, aktīvu atklāšanu, dāvanām un lobēšanu . Atbilstību kodeksam uzraudzīs īpaša parlamentārā komiteja. Citu ierēdņu gadījumā papildus pašreizējām administratīvajām tiesībām notiekošā projekta mērķis ir izstrādāt visu nozaru valsts amatpersonām vienotu principu kopumu par interešu konfliktiem . Nav datu par aktīvu atklāšanas satvara ieviešanu. Lai gan noteikumi par aktīvu atklāšanu ir ieviesti, tika izvirzīti jautājumi par šīs atklāšanas precizitāti un pārbaudi. Turklāt, lai gan pastāv noteikumi un sankcijas par aktīvu atklāšanas saistību neizpildi, tostarp attiecībā uz augstām amatpersonām un politiski redzamām personām (piemēram, parlamenta deputātiem un Republikas prezidentu), to lietderība joprojām nav skaidra, ja nav nekādas informācijas par aktīvu atklāšanas sistēmas ieviešanu. Tādējādi bažas, kas izklāstītas pagājušā gada ziņojumā, paliek spēkā.

Kopš 2017. gada maija likumdevējs vēl nav apstiprinājis tiesību akta projektu par korupcijas darbību paziņošanu . Ar šo tiesību aktu tiktu ieviesti jauni noteikumi par to personu aizsardzību gan valsts, gan privātajā sektorā, kas ziņo par korupcijas darbībām . Covid-19 pandēmijas laikā ir veiktas darbības, kuru mērķis ir novērst krāpšanu palīdzības shēmās. Darba, labklājības un sociālās apdrošināšanas ministrija ir izveidojusi kontroles mehānismu, kas saistīts ar Sociālās apdrošināšanas dienestu datubāzi, ļaujot automātiski pārbaudīt ar Covid-19 saistīto subsīdiju (sauktas arī par “īpašo shēmu”) saņēmējus. Ja tika pārkāpti kritēriji, kas ļauj kvalificēties “īpašajai shēmai”, Darba, labklājības un sociālās apdrošināšanas ministrija ir pieprasījusi atdot attiecīgos pabalstus. Veselības nozarē korupcijas risku novēršanas pasākumu vidū ir maksimālās cenas noteikšana būtiskiem aizsardzības līdzekļiem pret slimību (piemēram, maskām vai Covid-19 medicīniskajiem testiem). III.Mediju plurālisms un mediju brīvība Kiprā vārda brīvības un tiesību piekļūt informācijai juridisku un formālu aizsardzību nodrošina Kipras Republikas Konstitūcijas 19. pants. Sekundārie tiesību akti skaidri nodrošina žurnālistu informācijas avotu aizsardzību un veicina mediju plurālismu radio un televīzijas nozarē. Likums par tiesībām piekļūt publiskā sektora informācijai (2017) stājās spēkā 2020. gada decembrī pēc vairākkārtējas atlikšanas ar mērķi šīs tiesības iekļaut sekundārajos tiesību aktos. Ar šo likumu tiek izveidota sistēma un nosacījumi sabiedrības piekļuvei valsts iestāžu rīcībā esošajai informācijai un nodibināts informācijas komisāra birojs. Sagaidāms, ka divi atsevišķi likumprojekti, kurus paredzēts pieņemt 2021. gada otrajā pusē, attiecīgi saskaņos Kipras tiesību aktus ar Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu un veicinās preses brīvību . Kipra sadalīja valsts dotāciju, ko galvenokārt veido reklāmas ieņēmumi, kas tika izmaksāti medijiem, lai informētu sabiedrību par Covid-19 pandēmiju. Tika iesniegti grozījumi, lai stiprinātu audiovizuālo mediju pakalpojumu regulatora — Kipras Radio un televīzijas pārvaldes — neatkarību. Parlamentā tika iesniegti Radio un televīzijas apraides likuma 7(I)/1998 grozījumi, lai skaidri noteiktu pārvaldes funkcionālo un faktisko neatkarību, saskaņojot likumu ar Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu. Turklāt Kipras Radio un televīzijas pārvaldes valdes locekļu atlases kritēriji atbilst Kipras Publiskās pārvaldības kodeksam, kas ieviests ar Ministru Padomes Lēmumu 87/869, tādējādi nodrošinot, ka valdes locekļiem ir augsta profesionālā kvalifikācija. Kipras neatkarīgajā preses padomē — Mediju sūdzību komisijā — ir 13 locekļi, un tā ir atbildīga par drukāto un elektronisko ziņu mediju pašregulāciju. Ja likumprojekts par preses brīvības un mediju darbības aizsardzību tiktu pieņemts, tad Sūdzību komisija tiktu nostiprināta likumā. Lai gan Sūdzību komisijas darbs notiek bez jebkādas valdības iejaukšanās un tiesiskās uzraudzības, mediju plurālisma uzraudzības instruments norāda, ka Covid-19 pandēmija un ar to saistītās atlaišanas ir saasinājušas ieilgušas problēmas, kuru dēļ Komisijas darbs lielā mērā ir vērsts uz nodarbinātības un algu saglabāšanu un mazāk uz redakcionālo neatkarību. Sagaidāms, ka tiks pastiprināts Kipras tiesiskais regulējums, kas jau nodrošina mediju īpašumtiesību zināmu pārredzamību audiovizuālo mediju nozarē. 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments (Media Pluralism Monitor — MPM) atgādina par bažām un apstiprina MPM 2020 izceltos riska līmeņus attiecībā uz pašreizējo noteikumu efektīvu īstenošanu un to, ka nav regulējuma, kas garantētu īpašumtiesību pārredzamību drukātās preses un digitālo mediju nozarē, tādējādi apgrūtinot faktisko īpašnieku vai savstarpējo īpašumtiesību identificēšanu un pārbaudi šajās nozarēs. Pašlaik apspriestā tiesību akta projekta mērķis ir novērst šīs nepilnības, uzliekot pienākumu visiem medijiem publicēt revidētus pārskatus, kas sniedz informāciju par faktiskajiem īpašniekiem. Joprojām pastāv mehānismi, ar ko aizsargāt mediju politisko neatkarību un novērst interešu konfliktus. Lai gan joprojām nav regulējuma, ar ko regulē valsts reklāmu, tika piešķirta valsts dotācija 700 000 EUR apmērā, ko galvenokārt veido reklāmas ieņēmumi, kas tika izmaksāti medijiem, lai informētu sabiedrību par Covid-19 pandēmiju. MPM 2021 norādīts, ka piešķirtās subsīdijas ir daudzveidīgākas nekā iepriekšējās shēmas un ka tās ir krasi samazinājušas riska faktoru, kas saistīts ar rādītāju par resursu valsts regulējumu .MPM 2021 secināts, ka risks politiskās neatkarības jomā kopumā ir samazinājies (no 59 % līdz 55 %), lai gan redakcionālā autonomija joprojām ir apdraudēta un pakļauta lielam riskam sakarā ar mediju īpašnieku īstenotajām politiskajām programmām, kas veicina zināmu pašcenzūru redakciju darbinieku vidū. Tiek izstrādāts detalizēts mehānisms, ar ko regulē reklāmas ieņēmumu izmaksu valsts reklāmas kampaņām, kuras nav saistītas ar Covid-19 pandēmiju. Lai gan tieši draudi joprojām ir reti, ir ziņots par žurnālista aizskaršanu un uzraudzību tiešsaistē. Ir ieviesti regulatīvi aizsardzības pasākumi žurnālistu informācijas avotu aizsardzībai. Sagaidāms, ka tad, ja likumprojekts par preses brīvības un mediju darbības aizsardzību tiks pieņemts, tas pastiprinās vārda brīvības garantijas gan tiešsaistē, gan bezsaistē. Ieinteresētās personas ir izteikušas bažas saistībā ar pētnieciskā žurnālista vajāšanu, pakļaušanu kiberuzbrukumam un nopietnu digitālo aizskaršanu, jo īpaši, izmantojot sociālos medijus. Eiropas Padomes Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma kopš 2020. gada ziņojuma par tiesiskumu attiecībā uz Kipras Republiku nav publicējusi brīdinājumus. IV.Citi institucionāli jautājumi saistībā ar līdzsvara un atsvara sistēmu Kipras Republika ir prezidentāla republika. Kipras prezidents ir gan valsts, gan valdības vadītājs. Pārstāvju palāta ir parlaments, kam ir likumdošanas pilnvaras. Gan pārstāvjiem, gan ministriem ir likumdošanas iniciatīvas tiesības. Augstākās tiesas kompetencē ir novērtēt tiesību aktu atbilstību Konstitūcijai konkrētu izskatāmo lietu kontekstā . Pastāv vairākas neatkarīgas valsts varas iestādes, organizācijas un iestādes, kuru mērķis ir nodrošināt un aizsargāt cilvēktiesības. Lai gan ir veikti pasākumi, ar ko uzlabo ieinteresēto personu iesaisti, sabiedriskā apspriešana ne vienmēr notiek politikas izstrādes un īstenošanas sākumposmā. Atklāta sabiedriskā apspriešana par tiesību aktiem notiek reti, lai gan pastāv saistības, kas paredzētas saistībā ar labāka regulējuma projektu un attiecīgajiem Finanšu ministrijas un republikas Tiesiskuma dienesta apkārtrakstiem. Tā vietā tiesību aktu projektu apspriešanas process sabiedrībai nav īpaši pieejams un aprobežojas tikai ar diskusijām Pārstāvju palātā. Šajā posmā tiesību aktu projekti tiek kopīgoti, izmantojot Tieslietu ministrijas standarta izplatīšanas sarakstu iepriekš noteiktām ieinteresētajām personām, lai tās varētu paust savu viedokli un/vai piedalīties attiecīgo pastāvīgo parlamentāro komiteju diskusijās. Ģenerālprokurors turpina tiesību aktu projektu iepriekšēju pārskatīšanu attiecībā uz likumības un samērīguma principu ievērošanu. Valdība ir pilnvarota pieņemt pasākumus cīņai pret Covid-19 pandēmiju. Konstitūcijā paredzētais ārkārtas stāvoklis Kiprā nav izsludināts. Tomēr Covid-19 pandēmijas dēļ saskaņā ar Karantīnas likumu, kas pilnvaro Ministru padomi izdot rīkojumus, tika noteikti ierobežojumi, kas attiecas gan uz pilsoņiem, gan valsts iestādēm un uzņēmumiem. Kipras parlaments regulāri uzrauga visu ar Covid-19 saistīto pasākumu īstenošanu. Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no valdības, ierobežojošie pasākumi līdz šim ir apstrīdēti tikai vienreiz, proti, lieta tika ierosināta 2020. gadā un joprojām tiek izskatīta Administratīvajā tiesā attiecībā uz darbinieku skaitu, kuru nepārsniedzot biroji un citas darba vietas varētu darboties . Saistībā ar Covid-19 pandēmiju pilsoņiem aktīvi ir palīdzējis ombuds. Kopš 2020. gada marta ombuds īsteno informētības uzlabošanas kampaņu saistībā ar Covid-19 pandēmiju un cilvēktiesību aizsardzību. Valsts cilvēktiesību iestāžu globālā alianse ombudam 2015. gadā piešķīra B statusu , un tā akreditācija tiks pārskatīta 2021. gada jūnijā . Lai gan ir panākts zināms progress, joprojām pastāv bažas par pilsoniskās sabiedrības organizāciju reģistrāciju. Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre atgādināja par šīm bažām — proti, par NVO spēju darboties Kiprā un par to, kā tiek īstenoti tiesību akti par asociācijām —, kas nesen bija par iemeslu vairāku nevalstisko organizāciju reģistrācijas atcelšanai. Atbildot uz šīm bažām , valdība uzsvēra, ka ar 2017. gada tiesību aktiem ir ieviesti NVO darbību pārredzamības un pārskatatbildības elementi, ievērojot gan Finanšu darījumu darba grupas (Financial Action Task Force — FATF) pamatnostādnes NVO aizsardzībai pret terorisma ļaunprātīgas izmantošanas finansēšanu, gan ES piekto direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu un uzraudzību. Organizāciju federāciju reģistrācija tagad ir iespējama tieši, proti, bez to biedru individuālas reģistrācijas . I pielikums. Informācijas avotu saraksts alfabētiskā secībā* * To iesūtīto dokumentu saraksts, kas saņemti, apspriežot 2021. gada ziņojumu par tiesiskumu, ir pieejams vietnē https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Mediju plurālisma un mediju brīvības centrs (2021), 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments, ziņojums par Kipru (ja pieejams, jāpievieno saite). CEPEJ (2020), “Study on the functioning of judicial systems in the EU Member States”. Eiropas Padome: Ministru komiteja (2010), Ministru komitejas ieteikums dalībvalstīm CM/Rec(2010)12 par tiesnešu neatkarību, efektivitāti un pienākumiem. Kipras advokātu asociācija (2021), Kipras advokātu asociācijas sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Kipras Izmeklēšanas komisija (2021), starpposma ziņojums par pilsonības piešķiršanas kārtību ārvalstu investoriem un uzņēmējiem ( https://www.pio.gov.cy/assets/pdf/newsroom/2021/04/Interim Report 27 04 2021(pdf).pdf ). Kipras valdība (2021), Kipras sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2019), Eirobarometra zibensaptauja Nr. 482 businesses’ attitudes towards corruption in the EU. Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020), “Special Eurobarometer 502: Corruption”. GRECO (2020), ceturtā novērtēšanas kārta, otrais atbilstības ziņojums par Kipru “Corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors” ( https://rm.coe.int/fourth-evaluation-round-corruption-prevention-in-respect-of-members-of/1680a06389 ). Eiropas Komisija (2020), 2020. gada ziņojums par tiesiskumu. Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā. Eiropas Komisija (2020), “Investor citizenship schemes: European Commission opens infringements against Cyprus and Malta for “selling” EU citizenship”, INFR(2020)2300 ( https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_1925 ). Eiropas Komisija (2021), Eiropas Savienības rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā. Eiropas Komisijas iedaļa presei (2021), “Pārkāpuma lietu pakete jūnijā: svarīgākie lēmumi” ( https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lv/inf_21_2743 ). Kipras Republikas prezidentūra, komunikācijas un informācijas tīmekļvietne Exandas ( https://exandas.presidency.gov.cy/ ). Finanšu darījumu darba grupa (2015), “Combating the abuse of non-profit organisations (Recommendation 8)” ( http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/BPP-combating-abuse-non-profit-organisations.pdf ). Pamattiesību aģentūra (2021), Pamattiesību aģentūras sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Kathimerini (2021), “Interim report on golden passports delivered” ( https://knews.kathimerini.com.cy/en/news/interim-report-on-golden-passports-delivered ). Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāres Dunja Mijatović vēstule Kipras iekšlietu ministram Nicos Nouris (2021) ( https://rm.coe.int/letter-to-mr-nicos-nouris-minister-of-interior-of-cyprus-by-ms-dunja-m/1680a1c09b ). Kipras iekšlietu ministra Nicos Nouris atbildes vēstule Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārei Dunja Mijatović (2021) ( https://rm.coe.int/reply-of-mr-nicos-nouris-minister-of-the-interiorof-cyprus-to-the-lett/1680a1cb15 ). ESAO (2019), “Indicators of Regulatory Policy and Governance. Cyprus”.

Organizētās noziedzības un korupcijas ziņošanas projekts, “Cypriot Journalist Says He is Being Spied on and Fears for His Life” ( https://www.occrp.org/en/daily/12631-cypriot-journalist-says-he-is-being-spied-on-and-fears-for-his-life ). Organizācija “Reportieri bez robežām” (2021), organizācijas “Reportieri bez robežām” sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Organizācija “Reportieri bez robežām” (2021), 2021. gada preses brīvības indekss — Kipra ( https://rsf.org/en/cyprus ). Sigma Live (2021), ziņojums par pilsonību ( https://www.sigmalive.com/news/politics/795517/ekthesi-politografiseonto-53-ektos-nomikou-plaisioupeitharxikes-efthynes ). Kipras Augstākā tiesa (2021), Kipras Augstākās tiesas sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Transparency International (2021), 2020. gada korupcijas uztveres indekss. II pielikums. Valsts (Kipras) apmeklējums Komisijas dienesti 2021. gada aprīlī rīkoja virtuālas sanāksmes, kurās piedalījās: ·Tieslietu ministrija ·Augstākā tiesa ·Kipras advokātu asociācija ·Pārredzamības un korupcijas novēršanas birojs ·Policijas Iekšlietu dienests ·Policijas Finanšu noziegumu izmeklēšanas birojs ·Radio un televīzijas pārvalde ·Preses un informācijas birojs ·Ģenerālprokurora pārstāvji ·Iekšlietu ministrijas Mediju nodaļa ·Kipras Godprātības forums

* Komisija vairākās horizontālās sanāksmēs tikās arī ar šādām organizācijām: ·Amnesty International ·Reproduktīvo tiesību centrs ·CIVICUS ·Eiropas Pilsonisko brīvību savienība ·“Pilsoniskā sabiedrība — Eiropa” ·Eiropas baznīcu konference ·EuroCommerce ·Eiropas Bezpeļņas organizāciju tiesību centrs ·Eiropas Preses un mediju brīvības centrs ·Eiropas Pilsoniskās sabiedrības forums ·Eiropas Žurnālistu federācija ·Eiropas partnerība demokrātijas jomā ·Eiropas Jauniešu forums ·Front Line Defenders ·Cilvēktiesību nama fonds ·Human Rights Watch ·ILGA-Europe ·Starptautiskā Juristu komisija ·Starptautiskā Cilvēktiesību federācija