KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums 1. apsvērums

(1) Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, ir vairākkārt būtiski grozīta. Tā kā tajā ir paredzēts izdarīt vēl citus grozījumus, tostarp izmaiņas, lai ņemtu vērā ar Lisabonas līgumu noteiktos grozījumus, Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 skaidrības labad būtu jāaizstāj ar šo regulu. (1) Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, ir vairākkārt būtiski grozīta. Tā kā tajā ir paredzēts izdarīt vēl citus grozījumus, tostarp izmaiņas, lai ņemtu vērā ar Lisabonas līgumu noteiktos grozījumus, Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 skaidrības labad būtu jāaizstāj ar šo regulu , ko Eiropas Parlaments un Padome pieņēmuši saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru atbilstoši Lisabonas līgumam .

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums 2. apsvērums

(2) Ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 noteica budžeta principus un finanšu noteikumus, kas jāievēro visos tiesību aktos un visām iestādēm. Minētās regulas pamatprincipi, koncepcija un struktūra, kā arī budžeta un finanšu vadības pamatnoteikumi ir jāsaglabā. Atkāpes no šiem pamatprincipiem būtu jāpārskata un pēc iespējas jāvienkāršo, ņemot vērā to aktualitāti, to pievienoto vērtību Savienības gada budžetam (turpmāk „budžets”) un slogu, ko tās uzliek ieinteresētajām personām. Ir nepieciešams uzturēt un nostiprināt finanšu reformas galvenos elementus — finanšu dalībnieku lomu, kontroles integrāciju operatīvajos dienestos, iekšējos revidentus, budžeta līdzekļu sadali pēc darbības jomām (ABB), uzskaites principu un noteikumu modernizāciju un pamatprincipus dotācijām. (2) Ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 noteica budžeta principus un finanšu noteikumus , kas reglamentē vispārējā budžeta izstrādi un izpildi, nodrošinot pareizu un efektīvu pārvaldību, kontroli un Savienības finanšu interešu aizsardzību, kā arī veicinot pārredzamību, un kas jāievēro visos tiesību aktos un visām iestādēm. Minētās regulas pamatprincipi, koncepcija un struktūra, kā arī budžeta un finanšu pārvaldības pamatnoteikumi ir jāsaglabā. Atkāpes no šiem pamatprincipiem būtu jāpārskata un pēc iespējas jāvienkāršo, ņemot vērā to aktualitāti, to pievienoto vērtību Savienības gada budžetam (turpmāk „budžets”) un slogu, ko tās uzliek ieinteresētajām personām. Ir nepieciešams uzturēt un nostiprināt finanšu reformas galvenos elementus — finanšu dalībnieku lomu, kontroles integrāciju operatīvajos dienestos, iekšējos revidentus, budžeta līdzekļu sadali pēc darbības jomām (ABB), grāmatvedības principu un noteikumu modernizāciju un pamatprincipus dotācijām.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums 4.a apsvērums (jauns)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS GROZĪJUMS

(4a) Attiecībā uz Savienības pētniecības pamatprogrammām būtu jāturpina vienkāršot noteikumus un procedūras atbilstoši Eiropas Parlamenta 2010. gada 11. novembra rezolūcijai par pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu (2) un galīgajam ziņojumam, ko sagatavoja ekspertu grupa par Septītās pamatprogrammas īstenošanas starpposma novērtējumu un publicēja 2010. gada 12. novembrī, pamatojoties uz Lēmuma Nr. 1982/2006/EK 7. panta 2. punktu.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums 5. apsvērums

(5) Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 tika sašaurināta, nosakot tajā vienīgi vispārējos principus un pamatnoteikumus, kas attiecas uz visu budžeta nozari, ko aptver Līgumi, savukārt īstenošanas noteikumi tika izklāstīti Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, lai radītu labāku šo noteikumu hierarhiju un padarītu Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 vieglāk lasāmu. Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (turpmāk „LESD”) Komisijai var dot pilnvaras pieņemt vispārēji piemērojamus aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus. Tāpēc daži noteikumi, kas izklāstīti Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, būtu jāiekļauj šajā regulā. Komisijas pieņemtajiem sīki izstrādātajiem noteikumiem par šīs regulas piemērošanu būtu jāietver tikai tehniskas detaļas un īstenošanas kārtība. (5) Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 tika sašaurināta, nosakot tajā vienīgi vispārējos principus un pamatnoteikumus, kas attiecas uz visu budžeta nozari, ko aptver Līgumi, savukārt īstenošanas noteikumi tika izklāstīti Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, lai radītu labāku šo noteikumu hierarhiju un padarītu Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 vieglāk lasāmu. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk „LESD”) 290. pantu Komisijai ar leģislatīvu aktu var deleģēt pilnvaras pieņemt neleģislatīvus aktus, tikai lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvā akta elementus. Tāpēc daži noteikumi, kas izklāstīti Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, būtu jāiekļauj šajā regulā.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums 8. apsvērums

(8) Noteikumi, ar kuriem reglamentē iepriekšējā finansējuma procentus, būtu jāvienkāršo, jo tie rada pārlieku administratīvo slogu Savienības līdzekļu saņēmējiem un Komisijas dienestiem un pārpratumus starp Komisijas dienestiem, dalībniekiem un partneriem. Vienkāršošanas nolūkā, jo īpaši attiecībā uz dotāciju saņēmējiem, un saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu būtu jāatceļ pienākums aprēķināt iepriekšējā finansējuma procentus un atgūt tos. Tomēr būtu jāparedz iespēja iekļaut šādu pienākumu deleģēšanas līgumā, lai būtu iespējama iepriekšējā finansējuma radīto procentu izmantošana konkrētu delegātu pārvaldītām programmām vai šādu procentu atgūšana. (8) Noteikumi, ar kuriem reglamentē iepriekšējā finansējuma procentus, būtu jāvienkāršo, jo tie rada pārlieku administratīvo slogu Savienības līdzekļu saņēmējiem un Komisijas dienestiem un pārpratumus starp Komisijas dienestiem, dalībniekiem un partneriem. Vienkāršošanas nolūkā, jo īpaši attiecībā uz dotāciju saņēmējiem, un saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu nekavējoties būtu jāatceļ pienākums aprēķināt iepriekšējā finansējuma procentus un atgūt tos. Tomēr būtu jāparedz iespēja iekļaut šādu pienākumu deleģēšanas līgumā, lai būtu iespējama iepriekšējā finansējuma radīto procentu izmantošana konkrētu delegātu pārvaldītām programmām vai šādu procentu atgūšana.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums 11. apsvērums

(11) Līgumā noteikts, ka daudzgadu finanšu shēmu pieņem kā regulu. Tāpēc dažus 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmas noteikumus ir nepieciešams iekļaut šajā regulā. Lai nodrošinātu budžeta disciplīnu, īpaši jāizveido saikne starp daudzgadu finanšu shēmu un ikgadējo budžeta procedūru. Tāpat ir jāiekļauj noteikumi par Eiropas Parlamenta un Padomes apņemšanos ievērot piešķirtās saistību apropriācijas, kas noteiktas pamataktos par strukturālajām darbībām, lauku attīstību un Eiropas Zivsaimniecības fondu. (11) Tā kā saskaņā ar Līgumu daudzgadu finanšu shēmu turpmāk pieņems kā regulu un tādēļ ir attiecīgi jāgroza Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību, ir loģiski atsevišķus Iestāžu nolīguma noteikumus iekļaut šajā regulā. Lai nodrošinātu budžeta disciplīnu, īpaši jāizveido saikne starp daudzgadu finanšu shēmu un ikgadējo budžeta procedūru. Tāpat ir jāiekļauj noteikumi par Eiropas Parlamenta un Padomes apņemšanos ievērot piešķirtās saistību apropriācijas, kas noteiktas pamataktos par strukturālajām darbībām, lauku attīstību un Eiropas Zivsaimniecības fondu.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums 13.a apsvērums (jauns)

(13a) Ieņēmumi, ko nevalstiskas trešās personas guvušas, cenšoties īstenot Savienības leģitīmos mērķus, tādus kā cīņa pret cigarešu kontrabandu un viltošanu (piemēram, „Phillip Morris” nolīgums), būtu jāuzskata par piešķirtajiem ieņēmumiem, jo īpaši gadījumos, kad to pamatā ir vienošanās, kas noslēgtas alternatīvas strīdu izšķiršanas procedūrā.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums 16. apsvērums

(16) Attiecībā uz proporcionalitātes noteikumiem kā daļu no kredītrīkotāja veiktā riska novērtējuma būtu jāievieš jēdziens par pieļaujamo kļūdas risku. Iestādēm būtu jāspēj novirzīties no vispārējā 2 % būtiskuma sliekšņa, ko Revīzijas palāta izmanto, lai spriestu par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Budžeta izpildes apstiprinātājiestādei piemērotāks pamats vērtējumiem par riska pārvaldību Komisijā ir pieļaujamie riska līmeņi. Eiropas Parlamentam un Padomei tāpēc būtu jānosaka pieļaujamais kļūdas risks katrā politikas jomā, ņemot vērā kontroļu izmaksas un noderīgumu. (16) Lai noteiktu kļūdas risku, ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principu un veicot atbilstīgas kontroles, un attiecīgi rīkotos, būtu jāizmanto pārvaldības instruments, kas uzrāda šo kļūdas risku.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums 16.a apsvērums (jauns)

(16a) LESD 15. pantā ir noteikts, ka iestādes darbojas iespējami atklāti, un ir iestrādāts pārredzamības princips, kas paredz, ka Savienības budžeta izpildes jomā pilsoņiem jābūt iespējai uzzināt, kur un kādiem nolūkiem Savienība izlieto līdzekļus. Šāda informācija sekmē demokrātiskas debates, veicina pilsoņu līdzdalību Savienības lēmumu pieņemšanas procesā un stiprina Savienības izdevumu institucionālo kontroli un uzraudzību. Tas būtu jānodrošina, publicējot — vēlams, izmantojot modernus komunikācijas instrumentus — attiecīgu informāciju par galīgajiem līgumslēdzējiem un Savienības līdzekļu galasaņēmējiem, ņemot vērā viņu likumīgās tiesības uz konfidencialitāti un drošību un — attiecībā uz fiziskajām personām — tiesības uz privātās dzīves aizsardzību un personas datu aizsardzību. Tādēļ iestādēm būtu jāizmanto selektīva pieeja, ievērojot proporcionalitātes principu. Pieņemot lēmumus par publicēšanu, būtu jāpamatojas uz atbilstīgiem kritērijiem, lai sniegtu lietderīgu informāciju.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums 23.a apsvērums (jauns)

(23a) Ļoti mazas un mazas vērtības dotāciju gadījumā var piemērot vienkāršotas uzskaites un apstiprinājuma procedūras, tā veidojot saņēmēja vajadzībām atbilstošu pieeju.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums 23.b apsvērums (jauns)

(23b) Var apstiprināt arī dotāciju piešķiršanu fundamentālo pētījumu jomā, kur pēc zinātniskās izpētes darbības nav iespējams uzrādīt tās iznākumu vai rezultātu.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums 24. apsvērums

(24) Pieredze ar publiskā un privātā sektora partnerībām (PPP), kas ir institucionalizētas kā Savienības organizācijas saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 185. pantu, liecina, ka būtu jāpievieno papildu alternatīvas, lai paplašinātu instrumentu izvēli un iekļautu organizācijas, kuru noteikumi ir elastīgāki un pieejamāki privātiem partneriem nekā Savienības iestādēm piemērojamie. Šādas alternatīvas būtu īstenojamas ar netiešu vadību. Alternatīvai būtu jābūt organizācijai, kas izveidota ar pamataktu un kurai ir finanšu noteikumi, kuros būtu jāņem vērā principi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu Savienības līdzekļu pareizu finanšu vadību. Šie principi būtu jāpieņem ar deleģēto regulu, un to pamatā būtu jābūt principiem, kas jāievēro trešām struktūrām, kurām uzticēti budžeta izpildes uzdevumi. Cita alternatīva būtu PPP izpilde, ko veic organizācijas, kuru darbību reglamentē kādas dalībvalsts privāttiesības. (24) Pieredze ar publiskā un privātā sektora partnerībām (PPP), kas ir institucionalizētas kā Savienības organizācijas saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 185. pantu, liecina, ka būtu jāpievieno papildu alternatīvas, lai paplašinātu instrumentu izvēli un iekļautu organizācijas, kuru noteikumi ir elastīgāki un pieejamāki privātiem partneriem nekā Savienības iestādēm piemērojamie. Šādas alternatīvas būtu īstenojamas ar netiešu pārvaldību. Alternatīvai būtu jābūt organizācijai, kas izveidota ar pamataktu un kurai ir finanšu noteikumi, kuros būtu jāņem vērā principi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu Savienības līdzekļu pareizu finanšu pārvaldību. Šie principi būtu jāpieņem ar deleģēto regulu , par kuru būtu jākonsultējas ar Eiropas Revīzijas palātu, un to pamatā vajadzētu būt principiem, kas jāievēro trešām struktūrām, kurām uzticēti budžeta izpildes uzdevumi.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums 25. apsvērums

(25) LESD 317. panta nolūkiem šajā regulā būtu jāiekļauj dalībvalstu pamatpienākumi attiecībā uz kontroli un revīziju, ja tās netieši izpilda budžetu ar dalītu vadību; šādi pienākumi šobrīd ir noteikti tikai nozaru regulās. Tāpēc ir nepieciešams iekļaut noteikumus, izveidojot saskanīgu sistēmu visām attiecīgajām politikas jomām, par saskaņotu administratīvu struktūru valstu līmenī, kopēju vadību un kontroles pienākumiem attiecībā uz šādām struktūrām, ikgadēju vadības sagatavotu ticamības deklarāciju ar tai pievienotu neatkarīgu revīzijas atzinumu un dalībvalstu ikgadēju deklarāciju, kurā tās uzņemas atbildību par tām uzticēto Savienības līdzekļu vadību, finanšu grāmatojumu noskaidrošanu un atcelšanas un koriģēšanas mehānismiem, kuru darbību nodrošina Komisija. Detalizētiem noteikumiem būtu jāpaliek nozaru regulās. (25) LESD 317. un 290. panta nolūkiem šajā regulā būtu jāiekļauj dalībvalstu pamatpienākumi attiecībā uz kontroli un revīziju, ja tās netieši izpilda budžetu ar dalītu pārvaldību; šādi pienākumi šobrīd ir noteikti tikai nozaru regulās. Tāpēc ir nepieciešams iekļaut noteikumus, izveidojot saskanīgu sistēmu visām attiecīgajām politikas jomām, par saskaņotu administratīvu struktūru valstu līmenī , kas nerada papildu administratīvas kontroles struktūras, bet ļauj dalībvalstīm akreditēt struktūras, kuras pilnvarotas pārvaldīt Savienības līdzekļus . Dalībvalstīm vajadzētu būt tiesīgām noteikt struktūru vai organizāciju, kas veiktu akreditējošās iestādes funkcijas un kas varētu būt vienā administratīvajā līmenī ar akreditējamo struktūru vai jau būtu atbildīga par citu iestāžu uzraudzību; tam nevajadzētu izslēgt iespēju dalībvalstīm izvēlēties jebkādu citu struktūru, ciktāl tas atbilst šīs regulas noteikumiem. Turklāt šajā regulā vajadzētu paredzēt kopējus vadības un kontroles pienākumus attiecībā uz šādām struktūrām, ikgadēju vadības sagatavotu ticamības deklarāciju ar tai pievienotu neatkarīgu revīzijas atzinumu un dalībvalstu ikgadēju deklarāciju, kurā tās uzņemas atbildību par tām uzticēto Savienības līdzekļu pārvaldību, finanšu grāmatojumu noskaidrošanu un atcelšanas un koriģēšanas mehānismiem, kuru darbību nodrošina Komisija , lai izveidotu saskaņotu tiesisko pamatu, kas uzlabotu arī vispārējo juridisko noteiktību un kontroles efektivitāti, kā arī novēršanas pasākumus un Savienības finanšu interešu aizsardzību. Detalizētiem noteikumiem būtu jāpaliek nozaru regulās.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums 33.a apsvērums (jauns)

(33a) Visi likumdevējai iestādei iesniegtie priekšlikumu projekti būtu jāsagatavo tā, lai tiem varētu piemērot lietotājdraudzīgas informācijas tehnoloģijas (t. s. e-pārvaldību), un būtu jānodrošina budžeta pārvaldības procesā apstrādāto datu savietojamība, lai uzlabotu efektivitāti. Būtu jāparedz vienoti datu nosūtīšanas standarti elektroniskā formātā pieejamiem datiem. Šo mērķu sasniegšanai būtu jāparedz pārejas periods divu gadu garumā no šīs regulas stāšanās spēkā.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums 38.a apsvērums (jauns)

(38a) Vienreizēji maksājumi un vienotas likmes būtu jāizmanto brīvprātīgi un jāpiemēro tikai atbilstošos gadījumos. Būtu jāprecizē attiecībā uz vienotajām likmēm un vienreizējiem maksājumiem izmantotā terminoloģija.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums 38.b apsvērums (jauns)

(38b) Būtu jāierosina attiecināmo izmaksu sīkāks skaidrojums vai konstruktīva to definīcija, jo tas uzlabotu pilnu izmaksu segšanas — proti, tiešo un netiešo izmaksu, pirms un pēc pētniecības fāzes — principa ievērošanu.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums 43.a apsvērums (jauns)

(43a) Lai revidētajai struktūrai dotu pietiekamu laiku to Revīzijas palātas konstatēto trūkumu novēršanai, kuri varētu ietekmēt revidētās struktūras galīgos pārskatus vai pakārtoto darījumu likumību un/vai pareizību, Revīzijas palāta nodrošina, ka visi šādi revīzijas konstatējumi tiek savlaicīgi nosūtīti attiecīgajai iestādei vai struktūrai.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums 44. apsvērums

(44) Būtu jāatjaunina noteikumi par provizoriskajiem un galīgajiem pārskatiem, jo īpaši, lai tiktu iesniegta informācija, ar kuru būtu jāpapildina pārskati, ko Komisijas grāmatvedim nosūta konsolidācijas nolūkā. Būtu jāiekļauj arī atsauce uz apliecinājuma vēstuli, kuru iestādes un organizācijas, ko finansē no budžeta, pievieno, nosūtot Revīzijas palātai savus galīgos pārskatus, kā arī atsauce uz apliecinājuma vēstuli, ko pievieno, nosūtot Savienības galīgos konsolidētos pārskatus. Visbeidzot, būtu jānosaka īsāks termiņš Revīzijas palātai apsvērumu izteikšanai par provizoriskajiem pārskatiem no iestādēm, kas nav Komisija, un no budžeta finansētajām organizācijām, lai tās varētu sastādīt galīgos pārskatus, ņemot vērā Revīzijas palātas piezīmes. (44) Būtu jāatjaunina noteikumi par provizoriskajiem un galīgajiem pārskatiem, jo īpaši, lai tiktu iesniegta informācija, ar kuru būtu jāpapildina pārskati, ko Komisijas grāmatvedim nosūta konsolidācijas nolūkā. Būtu jāiekļauj arī atsauce uz apliecinājuma vēstuli, kuru iestādes un organizācijas, ko finansē no budžeta, pievieno, nosūtot Revīzijas palātai savus galīgos pārskatus, kā arī atsauce uz apliecinājuma vēstuli, ko pievieno, nosūtot Savienības galīgos konsolidētos pārskatus. Visbeidzot, būtu jānosaka īsāks termiņš Revīzijas palātai apsvērumu izteikšanai par provizoriskajiem pārskatiem no iestādēm, kas nav Komisija, un no budžeta finansētajām organizācijām, lai tās varētu sastādīt galīgos pārskatus, ņemot vērā Revīzijas palātas piezīmes. Lai budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru noslēgtu nākamajā gadā pēc izskatāmā gada, tiks izveidota darba grupa, kas izstrādās priekšlikumus procedūrai nepieciešamā laika saīsināšanai.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums 45. apsvērums

(45) Attiecībā uz informāciju, kas Komisijai jāiesniedz saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanu, īpaši jāpiemin, ka Komisijai saskaņā ar LESD 318. pantu būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei novērtējuma ziņojums par Savienības finansēm, kas balstīts uz sasniegtajiem rezultātiem. Tādēļ šajā regulā ir jāievieš atbilstoši noteikumi par šādu ziņojumu saistībā ar citām spēkā esošajām ziņošanas prasībām. (45) Attiecībā uz informāciju, kas Komisijai jāiesniedz saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanu, īpaši jāpiemin, ka Komisijai saskaņā ar LESD 318. pantu būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei novērtējuma ziņojums par Savienības finansēm, kas balstīts uz sasniegtajiem rezultātiem. Tādēļ šajā regulā ir jāievieš atbilstoši noteikumi par šādu ziņojumu saistībā ar citām spēkā esošajām ziņošanas prasībām. Šajā ziņojumā būtu jāiekļauj informācija par to, kas personāla politikā sasniegts dzimumu līdztiesības jomā.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums 48. apsvērums

(48) Ārējo darbību īstenošanas īpašos noteikumus ir nepieciešams pielāgot izmaiņām, kas ierosinātas saistībā ar īstenošanas metodēm. (48) Ārējo darbību īstenošanas īpašos noteikumus ir nepieciešams pielāgot izmaiņām, kas ierosinātas saistībā ar īstenošanas metodēm , un ir jāierosina diferencēta pieeja gadījumos, kad Eiropas Savienībai nākas reaģēt uz ārkārtējām humanitārām situācijām, starptautiskām krīzēm vai demokrātiskas pārejas procesiem trešās valstīs .

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums 54.a apsvērums (jauns)

(54a) Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot deleģēto aktu sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina, lai attiecīgos dokumentus vienlaikus, savlaicīgi un atbilstīgi nosūtītu Eiropas Parlamentam un Padomei.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums 55. apsvērums

(55) Šī regula būtu jāpārskata tikai vajadzības gadījumā. Pārāk bieža pārskatīšana rada neproporcionālas izmaksas sakarā ar administratīvo struktūru un procedūru pielāgošanu jaunajiem noteikumiem. Turklāt laika periods varētu būt pārāk īss, lai varētu izdarīt pamatotus secinājumus par spēkā esošo noteikumu piemērošanu. svītrots

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums 56.a apsvērums (jauns)

(56a) Šīs regulas uztveramība būtu jāuzlabo, pievienojot rādītāju, kurā iekļauts gan katra panta nosaukums, gan finanšu terminu glosārijs,

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums 1. pants

Šajā regulā paredzēti noteikumi par Savienības gada budžeta (turpmāk – „budžets”) izveidi un izpildi, kā arī par pārskatu sagatavošanu un revīziju. 1. Šajā regulā paredzēti noteikumi par Eiropas Savienības vispārējā budžeta (turpmāk — „budžets”) sagatavošanu un izpildi, kā arī par pārskatu sagatavošanu un revīziju.

2. Šajā regulā: — jēdziens „iestāde” attiecas uz Eiropas Parlamentu, Eiropadomi un Padomi, Eiropas Komisiju, Eiropas Savienības Tiesu un Eiropas Revīzijas palātu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Reģionu komiteju, Eiropas Ombudu, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD); — Eiropas Centrālo banku neuzskata par Savienības iestādi. Visas atsauces uz „Savienību” tiek uzskatītas par atsaucēm uz Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums 2. pants

Jebkuriem noteikumiem par budžeta ieņēmumu vai izdevumu izpildi, kas ietverti citā tiesību aktā, ir jāatbilst budžeta principiem, kas izklāstīti II sadaļā . Jebkuriem noteikumiem par budžeta ieņēmumu vai izdevumu izpildi, kas ietverti citā tiesību aktā, ir jāatbilst šai regulai un sīki izstrādātajiem šīs regulas piemērošanas noteikumiem, kas ietverti 199. pantā minētajā deleģētajā regulā .

Šo regulu piemēro Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei, Eiropas Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai un Eiropas Revīzijas palātai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, Eiropas Ombudam, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam un Eiropas Ārējās darbības dienestam (turpmāk "iestāde(s)"). Visos likumdevējai iestādei iesniegtajos priekšlikumos un priekšlikumu grozījumos skaidri norāda noteikumus, kas ietver atkāpes no šīs regulas vai deleģētajām regulām, kuras pieņemtas saskaņā ar šo regulu, un attiecīgajā paskaidrojuma rakstā norāda konkrētos iemeslus, kas pamato šādas atkāpes.

Šo regulu nepiemēro Eiropas Centrālajai Bankai.

Šo regulu piemēro administratīvo izdevumu veikšanai saistībā ar apropriācijām, kuras budžetā ir paredzētas Euratom Apgādes aģentūrai.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums 2.a punkts (jauns)

2.a pants Personas datu aizsardzība Šī regula neskar to prasību īstenošanu, ko nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums 4. pants – 1. punkts

1. Budžets ir tiesību akts, kurā katram finanšu gadam prognozē un apstiprina visus ieņēmumus un izdevumus, ko uzskata par nepieciešamiem Savienībai un Eiropas Atomenerģijas kopienai . 1. Visi ieņēmumi un izdevumi ir jāiekļauj budžetā un tā pielikumos, par katru finanšu gadu norādot arī prognozes un visus apstiprinātos ieņēmumus un izdevumus, ko uzskata par nepieciešamiem Savienībai.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums 4. pants – 2. punkts

2. Savienības ieņēmumus un izdevumus veido: 2. Savienības ieņēmumus un izdevumus veido:

a) Savienības ieņēmumi un izdevumi , ieskaitot administratīvos izdevumus, kas iestādēm paredzēti saskaņā ar noteikumiem Līgumā par Eiropas Savienību attiecībā uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku, un darbības izdevumus, kas paredzēti šo noteikumu īstenošanai, ja tos maksā no budžeta ; a) Savienības ieņēmumi un izdevumi;

b) Eiropas Atomenerģijas kopienas izdevumi un ieņēmumi. b) ieņēmumi un izdevumi, kas paredzēti attiecīgā Eiropas Attīstības fonda īstenošanai.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums 4. pants – 2.a punkts (jauns)

2.a Šā panta 2. punktā minētie Savienības izdevumi ietver: a) administratīvos izdevumus, tostarp izdevumus, kas iestādēm paredzēti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību noteikumiem attiecībā uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku, un šo noteikumu īstenošanai nepieciešamos darbības izdevumus, ja tos sedz no budžeta, un b) minēto noteikumu īstenošanai nepieciešamos darbības izdevumus, ja tos sedz no budžeta, tostarp arī saistītos atbalsta izdevumus;

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums 4. pants – 2.b punkts (jauns)

2.b Budžetā iekļauj nodrošinājumu aizņēmumu un aizdevumu operācijām, kurās Savienība iesaistās, pārvaldot Eiropas finanšu stabilitātes instrumentu (EFSI) un Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), kā arī maksājumus Garantiju fondam ārējai darbībai.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums 5. pants – 4. punkts

4. Procenti, kas uzkrājas par līdzekļiem, kuri ir Savienības īpašums, nepienākas Savienībai, ja vien līgumos ar pilnvarotajām struktūrām, kas uzskaitītas 55. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) līdz viii) daļā, un dotāciju lēmumos vai līgumos ar saņēmējiem nav norādīts citādi. Šādos gadījumos šos procentus izmanto attiecīgajai programmai vai atgūst. 4. Procenti, kas uzkrājas par līdzekļiem, kuri ir Savienības īpašums, nepienākas Savienībai, ja vien līgumos ar pilnvarotajām struktūrām, kas uzskaitītas 55. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) līdz viii) daļā, nav norādīts citādi. Šādos gadījumos šos procentus izmanto attiecīgajai programmai un tos atvelk no summām, kas pienākas attiecīgajam saņēmējam, vai gadījumos, ja tas būtu neiespējami, nepraktiski vai neefektīvi, atgūst.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums 5.a pants (jauns)

5.a pants Termiņa beigas 1. Dienās izteikts termiņš beidzas attiecīgā laikposma pēdējās dienas beigās. 2. Nedēļās, mēnešos vai laikposmos, kas pārsniedz vienu mēnesi, — gados, pusgados vai ceturkšņos — izteikts termiņš beidzas tās pēdējās nedēļas vai pēdējā mēneša dienas beigās, kura pēc nosaukuma vai skaita atbilst dienai, kurā iekrīt attiecīgais notikums vai laiks. 3. Ja mēnešos izteikta termiņa pēdējā mēnesī nav tā datuma, kurā termiņam būtu jābeidzas, tad termiņš beidzas minētā mēneša pēdējā dienā.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums 5.b pants (jauns)

5.b pants Termiņa pagarināšana Ja termiņu pagarina, jauno termiņu rēķina no iepriekšējā termiņa beigām.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums 5.c pants (jauns)

5.c pants Svētdienas un svētku dienas; sestdienas Ja darbība jāveic konkrētā dienā vai noteiktā termiņā un šī konkrētā diena vai termiņa pēdējā diena ir svētdiena, oficiāli atzīta svētku diena vai sestdiena, šo dienu aizstāj nākamā darbdiena.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums 9. pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

aa) vai, pienācīgi pamatotos gadījumos, par summām, kas paredzētas vēl nepabeigtiem ar ēkām saistītiem projektiem 195. panta 3. punkta nozīmē, ja saistību radīšanas procedūras sagatavošanas posmi vēl nav pabeigti līdz 31. decembrim un minētās summas ir nepieciešamas darbu paātrināšanai vai parāda agrākai atmaksāšanai; tādā gadījumā par šīm summām var uzņemties saistības līdz nākamā gada 31. decembrim; un

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums Pirmā daļa – 9. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

ba) par attiecīgām summām no pašu resursu sistēmas;

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums Pirmā daļa – 9. pants – 4. punkts

4. Nediferencētās apropriācijas, kas atbilst saistībām, par kurām līgumi ir pienācīgi noslēgti finanšu gada beigās, automātiski pārnes vienīgi uz nākamo finanšu gadu. 4. Nediferencētās apropriācijas, kas atbilst saistībām, par kurām līgumi ir pienācīgi noslēgti finanšu gada beigās, automātiski pārnes vienīgi uz nākamo finanšu gadu. Tas pats attiecas uz atceltām un neizlietotām apropriācijām (saistību un maksājumu), uz kurām neattiecas 2. un 3. punkts, kā arī uz neizlietotām pieejamām rezervēm katrā izdevumu kategorijā līdz daudzgadu finanšu shēmas maksimālajam apjomam, kuras veido „kopēju DFS rezervi” un kuras izdevumu kategorijās iekļauj nākamajā finanšu gadā atkarībā no to vajadzībām.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums 9. pants – 6. punkts

6. Neskarot 10. pantu, apropriācijas, kas iekļautas rezervē, un apropriācijas personāla izdevumiem nevar pārnest. 6. Neskarot 10. pantu, apropriācijas, kas iekļautas rezervē, un apropriācijas personāla izdevumiem nevar pārnest. Šajā pantā personāla izdevumi ietver to iestāžu locekļu un darbinieku atalgojumu un pabalstus, uz kuriem attiecas Civildienesta noteikumi.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums Pirmā daļa – 9.a pants (jauns)

9.a pants Neizlietotās n gada saistību un maksājumu apropriācijas, kā arī atceltās apropriācijas ar budžeta lēmējinstitūcijas lēmumu ikgadējā budžeta procedūrā var pārnest uz n + 1 gada budžetu vai uz kādu no nākamo gadu budžetiem. Komisija līdz n gada 1. oktobrim iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai prognozi par n gadā neizlietotajām un atceltajām saistību un maksājumu apropriācijām. Katra no budžeta lēmējiestādēm vajadzības gadījumā norāda, kā piešķirt neizlietotās apropriācijas vai nu n + 1 gada budžetā, vai turpmākajos gados. Lēmumu kopīgi pieņem abas budžeta lēmējiestādes saskaņā ar LESD 314. pantā noteikto procedūru. Neizlietotās un atceltās apropriācijas iekļauj kādā no budžetiem, neierēķinot daudzgadu finanšu shēmas maksimālajos apjomos. Neizlietotās un atceltās apropriācijas var piešķirt vai nu konkrētai programmai, vai iekļaut provizoriskā nodaļā. Tādā gadījumā dalībvalstu resursi tiks prasīti tikai pēc tam, kad budžeta lēmējinstitūcija būs pieņēmusi lēmumu par konkrētu izlietojuma mērķi. Ja pēc gada budžeta pieņemšanas katrā finanšu shēmas kategorijā ir palikuši rezerves līdzekļi līdz maksimālajam apjomam, budžeta lēmējinstitūcija līdz finanšu gada beigām var lemt pārnest jebkurā kategorijā neizlietotās rezerves uz kādu no nākamajiem daudzgadu finanšu shēmas darbības gadiem. Daudzgadu finanšu shēmas kopējais apjoms nemainās.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums 13. pants – 3. punkts

3. Ja tas vajadzīgs Savienības darbību nepārtrauktībai un pārvaldes vajadzībām, Padome pēc Komisijas priekšlikuma, pieņemot lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, var apstiprināt gan saistībām, gan maksājumiem summas , kas divas vai vairāk reizes pārsniedz provizorisko divpadsmitdaļu un ir lielākas par summām, kas automātiski pieejamas saskaņā ar 1. un 2. punktu . Tā nekavējoties iesniedz Eiropas Parlamentam lēmumu par apstiprinājumu. 3. Ja tas vajadzīgs Savienības darbību nepārtrauktībai un pārvaldes vajadzībām, Padome pēc Komisijas pieprasījuma, pieņemot lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, papildus summām, kas automātiski darītas pieejamas saskaņā ar 1. un 2. punktu, gan saistībām, gan maksājumiem var apstiprināt izdevumus, kuri pārsniedz vienu provizorisko divpadsmitdaļu , bet nepārsniedz divas provizoriskās divpadsmitdaļas . Tā nekavējoties iesniedz Eiropas Parlamentam lēmumu par apstiprinājumu.

Lēmums stājas spēkā trīsdesmitajā dienā pēc tā pieņemšanas, ja Eiropas Parlaments ar locekļu vairākumu šajā laikā nav nolēmis samazināt minētos izdevumus. Lēmums stājas spēkā trīsdesmitajā dienā pēc tā pieņemšanas, ja Eiropas Parlaments ar tā locekļu kopskaita balsu vairākumu šajā termiņā nav nolēmis samazināt minētos izdevumus.

Ja Eiropas Parlaments nolemj samazināt minētos izdevumus, Padome pārskata lēmumu par apstiprinājumu, ņemot vērā summu, ko apstiprinājis Eiropas Parlaments . Ja Eiropas Parlaments nolemj samazināt minētos izdevumus, spēkā stājas samazinātā summa .

Papildu divpadsmitdaļas apstiprina pilnībā, un tās nav dalāmas. Ja attiecīgajai nodaļai saskaņā ar šā punkta 1. daļu piešķirtās divas provizoriskās divpadsmitdaļas nav pietiekamas, lai segtu izdevumus, kas nepieciešami Savienības darbību nepārtrauktības nodrošināšanai jomā, uz kuru attiecas minētā nodaļa, izņēmuma kārtā var atļaut pārsniegt apropriācijas, kas minētajā budžeta nodaļā iekļautas iepriekšējā finanšu gadā. Budžeta lēmējinstitūcija pieņem lēmumu saskaņā ar šajā punktā noteiktajām procedūrām. Tomēr nekādos apstākļos nedrīkst pārsniegt tādu kopējo apropriāciju apjomu, kāds budžetā bija pieejams iepriekšējā finanšu gadā.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums 15. pants

Finanšu gada saldo Budžeta saldo pārnešana

1. Katra finanšu gada saldo iekļauj nākamā finanšu gada budžetā kā ieņēmumus pārpalikuma gadījumā vai kā maksājumu apropriācijas deficīta gadījumā. 1. Katra finanšu gada saldo pēc tam, kad ir veikta līdzekļu pārnešana saskaņā ar 9. un 10. pantu, iekļauj nākamā finanšu gada budžetā kā papildu ieņēmumus pārpalikuma gadījumā vai kā maksājumu apropriācijas vienīgi deficīta gadījumā , stingri ievērojot Padomes lēmuma par pašu resursiem 7. pantu, bet neparedzot dalībvalstu iemaksu Savienības budžetā kvaziautomātisku pielāgošanu .

2. Šādas ieņēmumu vai maksājumu apropriāciju tāmes iegrāmato budžetā, izpildot budžeta procedūru, un iekļauj grozījumos, ko iesniedz saskaņā ar 35. pantu. Tās sagatavo saskaņā ar Padomes Regulu, ar ko īsteno Lēmumu par Savienības pašu resursu sistēmu. 2. Šādas ieņēmumu vai maksājumu apropriāciju tāmes iegrāmato budžetā, izpildot budžeta procedūru, un iekļauj grozījumu vēstulē, ko iesniedz saskaņā ar 35. pantu.

3. Pēc tam, kad izveidoti pārskati par katru finanšu gadu, visas neatbilstības tāmēm iegrāmato nākamā finanšu gada budžetā kā budžeta grozījumus, kas paredzēti vienīgi šai neatbilstībai. Šādā gadījumā Komisijai 15 dienu laikā pēc provizorisko pārskatu iesniegšanas ir jāiesniedz budžeta grozījumu projekts. 3. Pēc tam, kad ir izveidoti pārskati par katru finanšu gadu, visas neatbilstības tāmēm iegrāmato nākamā finanšu gada budžetā kā budžeta grozījumus, kas paredzēti šai neatbilstībai , vai — pārpalikuma gadījumā — attiecīgajām papildu apropriācijām . Komisijai 45 dienu laikā pēc provizorisko pārskatu iesniegšanas ir jāiesniedz budžeta grozījumu projekts.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums 15.a pants (jauns)

15.a pants Maksājumu un saistību apropriāciju rezerve Kārtējās daudzgadu finanšu shēmas iepriekšējo budžeta gadu pārpalikumu un neizlietotās saistības, kā arī atceltās apropriācijas iekļauj maksājumu un saistību apropriāciju rezervē. Šo rezervi izmanto pirmkārt visām papildu un/vai neparedzētajām vajadzībām, kā arī lai kompensētu negatīvu rezervi saskaņā ar 44. pantā noteikto procedūru. Lēmumu izmantot šo rezervi kopīgi pieņem abas budžeta lēmējiestādes pēc Komisijas priekšlikuma.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums 16. pants

Daudzgadu finanšu shēmu un budžetu izstrādā un izpilda euro un pārskatus veido euro. Daudzgadu finanšu shēmu un budžetu izstrādā un izpilda euro un pārskatus veido euro.

Tomēr 65. pantā minētās naudas plūsmas nodrošināšanai grāmatvedis un – avansu kontu gadījumā – avansu pārzinis, un – Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) administratīvās pārvaldības vajadzībām – atbildīgais kredītrīkotājs ir pilnvarots veikt operācijas valstu valūtās, kā paredzēts deleģētajā regulā, kas ir minēta 199. pantā. Tomēr 65. pantā minētās naudas plūsmas nodrošināšanai grāmatvedis un — avansu kontu gadījumā — avansu pārzinis, un — Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta administratīvās pārvaldības vajadzībām — atbildīgais kredītrīkotājs ir pilnvarots veikt operācijas valstu valūtās, kā paredzēts deleģētajā regulā.

Šādu valūtas operāciju rezultātus uzrāda attiecīgās iestādes pārskatu atsevišķā pozīcijā; šo noteikumu pēc analoģijas piemēro arī 196.b pantā minētajām struktūrām.

Komisija ar piemērotiem līdzekļiem nodrošina, ka valūtas kursu svārstību ietekme uz Savienības darbinieku atalgojumu un kompensācijām tiek izlīdzināta vismaz reizi mēnesī, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret euro noteiktiem darījumiem un algām, kas jāizmaksā citā valūtā. Aprēķinu pamatā ir InforEURuro maiņas kurss.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums 18. pants – 2. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

ea) konkurences jomā uzliktie naudas sodi, citi naudas sodi un summas, kas tiek saņemtas pēc strīdu izšķiršanas ārpustiesas kārtībā, pēc vienošanos vai citu līdzīgu nolīgumu noslēgšanas, vai arī nevalstisko trešo pušu kompensācijas maksājumi;

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums 18. pants – 2. punkts – otrā daļa (jauna)

Tomēr b) apakšpunktā minētajā gadījumā saistību apropriācijas var darīt pieejamas, ja attiecīgā dalībvalsts paraksta ieguldījumu nolīgumu euro. Šo noteikumu nepiemēro 173. panta 2. punktā un 175. panta 2. punktā paredzētajos gadījumos.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums 18. pants – 3. punkts

3. Iekšējos piešķirtos ieņēmumus veido šādi ieņēmumi: 3. Iekšējos piešķirtos ieņēmumus veido šādi ieņēmumi:

a) ieņēmumi no trešām personām par precēm, pakalpojumiem vai darbu, kas veikts pēc to pieprasījuma; a) ieņēmumi no trešām personām par precēm, pakalpojumiem vai darbu, kas veikts pēc to pieprasījuma;

b) ieņēmumi, kas rodas, pārdodot transportlīdzekļus, ierīces, iekārtas, materiālus, kā arī tehniskiem un zinātniskiem mērķiem domātu aparatūru, ko maina vai nodod atkritumos, kad uzskaites vērtība ir pilnībā amortizēta; b) ieņēmumi, kas rodas, pārdodot transportlīdzekļus, ierīces, iekārtas, materiālus, kā arī tehniskiem un zinātniskiem mērķiem domātu aparatūru, ko maina vai nodod atkritumos, kad uzskaites vērtība ir pilnībā amortizēta;

c) ieņēmumi no nepareizi samaksātu summu atmaksas; c) ieņēmumus no nepareizi samaksātu summu atmaksas saskaņā ar 77. pantu ;

ca) ieņēmumi no priekšfinansējuma procentiem saskaņā ar 5. pantu;

d) ieņēmumi no preču piegādēm, pakalpojumu sniegšanas un darbu veikšanas citiem dienestiem, iestādēm vai struktūrām, ieskaitot šādu citu iestāžu vai struktūru atmaksātās summas par komandējuma naudu, kas samaksāta to vārdā; d) ieņēmumi no preču piegādēm, pakalpojumu sniegšanas un darbu veikšanas citiem dienestiem, iestādēm vai struktūrām, ieskaitot šādu citu iestāžu vai struktūru atmaksātās summas par komandējuma naudu, kas samaksāta to vārdā;

e) saņemtie apdrošināšanas maksājumi; e) saņemtie apdrošināšanas maksājumi;

f) ieņēmumi no pārdošanas, izīrēšanas vai citiem līgumiem saistībā ar tiesībām, kas skar nekustamo īpašumu; f) ieņēmumi no pārdošanas, izīrēšanas, atmaksāšanas vai citiem līgumiem saistībā ar tiesībām, kas skar nekustamo īpašumu;

g) ieņēmumi no publikāciju un filmu pārdošanas, tostarp arī elektroniskajos nesējos. g) ieņēmumi no publikāciju un filmu pārdošanas, tostarp arī elektroniskajos nesējos.

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums 19. pants – 2.a punkts (jauns)

2.a Visi atsevišķie ziedojumi Komisijai, kuri pārsniedz EUR 999, vai viena līdzekļu devēja ziedojumu kopsumma, kas konkrētā gadā pārsniedz minēto summu, ir izsekojami ar tam paredzētas tīmekļa vietnes starpniecību.

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums 20. pants – 1. punkts

1. Ar 199. pantā minēto deleģēto regulu var precizēt, kādos gadījumos konkrētus ieņēmumus var ieturēt no maksājumu pieprasījumiem, ko tad nodod tīrās summas samaksai. 1. No maksājumu pieprasījumiem, kurus pēc tam iesniedz tīrās summas maksājumam, var veikt šādus atskaitījumus:

a) līgumsodi, kas piemēroti publiskā iepirkuma līgumu pusēm vai dotāciju saņēmējiem;

b) atlaides, atmaksājumi un rabati, kas piemēroti atsevišķiem rēķiniem un izmaksu deklarācijām;

c) procenti, kas gūti no priekšfinansējuma maksājumiem;

d) korekcijas saistībā ar nepamatoti izmaksātām summām.

Pirmās daļas d) apakšpunktā minētās korekcijas var ieturēt tieši, atvelkot no tāda paša veida jauniem maksājumiem tam pašam saņēmējam saistībā ar to pašu nodaļu, pantu un finanšu gadu, uz kuriem attiecas pārmaksājums un kuri ir starpposma maksājumu vai saldo maksājumu pamatā.

Pirmās daļas c) un d) apakšpunktā minētajiem atskaitījumiem piemēro Savienības grāmatvedības noteikumus.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums Pirmā daļa – 21. pants – 1. punkts

1. Apropriācijas iezīmē konkrētiem mērķiem, iedalot pa sadaļām un nodaļām; nodaļas sīkāk iedala pantos un posteņos. 1. Apropriācijas iezīmē konkrētiem mērķiem, iedalot pa sadaļām un nodaļām; nodaļas sīkāk iedala pantos un posteņos. Darbības apropriācijas un ieguldījumus norāda atsevišķi.

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums 21. pants – 2. punkts

2. Komisija savā budžeta sadaļā var autonomi pārvietot apropriācijas, kā aprakstīts 23. pantā , vai pieprasīt budžeta lēmējinstitūcijas apstiprinājumu apropriāciju pārvietošanai gadījumos, kas aprakstīti 24. pantā . 2. Komisija savā budžeta iedaļā var pārvietot apropriācijas, kā aprakstīts 23. pantā ; savukārt apropriāciju pārvietošanai gadījumos, kas aprakstīti 24. pantā, Komisija vai pārējās iestādes pieprasa budžeta lēmējinstitūcijas apstiprinājumu;

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums 21. pants – 3. punkts

3. Apropriācijas drīkst pārvietot tikai uz tām budžeta pozīcijām, kurām budžetā ir apstiprinātas apropriācijas vai pielikti atgādinājumi pro memoria. svītrots

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums 21. pants – 4. punkts

4. Apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem, var pārvietot vienīgi tad, ja šādus ieņēmumus izlieto tiem mērķiem, kuriem tie paredzēti. svītrots

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums Pirmā daļa – 22. pants – 3. punkts

3. Katra iestāde, izņemot Komisiju, var budžeta lēmējinstitūcijai ierosināt savā budžeta iedaļā veikt pārvietošanu no vienas sadaļas uz citu, pārsniedzot 10 % no finanšu gada apropriācijām, kas paredzētas pozīcijā, no kuras veic pārvietošanu. Šādai pārvietošanai piemēro 24. pantā noteikto procedūru. 3. Katra iestāde, izņemot Komisiju, var budžeta lēmējinstitūcijai ierosināt savā budžeta iedaļā veikt pārvietošanu no vienas sadaļas uz citu, pārsniedzot 15 % no finanšu gada apropriācijām, kas paredzētas pozīcijā, no kuras veic pārvietošanu. Šādai pārvietošanai piemēro 24. pantā noteikto procedūru.

Grozījums Nr. 54, 262, 267 un 268

Regulas priekšlikums 23. pants

1. Komisija savā budžeta iedaļā drīkst autonomi : 1. Komisija savā budžeta iedaļā drīkst:

a) pārvietot saistību apropriācijas katras nodaļas robežās; a) pārvietot saistību apropriācijas katras nodaļas robežās;

b) pārvietot maksājumu apropriācijas katras sadaļas robežās; b) pārvietot maksājumu apropriācijas katras sadaļas robežās , pirms tam informējot Parlamentu un Padomi un ja neviena no šīm iestādēm trīs nedēļu laikā neiebilst pret šādu pārvietojumu ;

c) attiecībā uz personāla un administratīviem izdevumiem , kas ir kopēji vairākām sadaļām, – pārvietot apropriācijas no vienas sadaļas uz citu; c) attiecībā uz personāla un administratīviem izdevumiem — pārvietot apropriācijas no vienas sadaļas uz citu , nepārsniedzot 15 % no gada apropriācijām, kas paredzētas pozīcijā, no kuras veic pārvietojumu, un nepārsniedzot 30 % no gada apropriācijām, kas paredzētas pozīcijā, uz kuru veic pārvietojumu ;

d) attiecībā uz darbības izdevumiem — pārvietot apropriācijas starp nodaļām vienas sadaļas robežās ne vairāk kā 10 % apmērā no apropriācijām, kas paredzētas gadam, kurš norādīts pozīcijā, no kuras tiek izdarīts pārvietojums. d) attiecībā uz darbības izdevumiem — pārvietot apropriācijas starp nodaļām vienas sadaļas robežās ne vairāk kā 15 % apmērā no apropriācijām, kas paredzētas gadam, kurš norādīts pozīcijā, no kuras veic pārvietojumu;

Trīs nedēļas pirms šā punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minētās pārvietošanas Komisija par savu nodomu šādi rīkoties informē budžeta lēmējinstitūciju. Ja viena no budžeta lēmējiestādēm šajā trīs nedēļu termiņā min pienācīgi pamatotus iemeslus, piemēro 24. pantā noteikto procedūru.

2. Komisija savā budžeta iedaļā var lemt par šādiem apropriāciju pārvietojumiem no vienas sadaļas uz otru ar nosacījumu, ka tā par savu lēmumu nekavējoši informē budžeta lēmējinstitūciju: 2. Komisija savā budžeta iedaļā var nolemt pārvietot no vienas sadaļas uz otru

(a) apropriāciju pārvietojumi no 43. pantā minētās „uzkrājumu” sadaļas, vienīgais nosacījums rezerves atbrīvošanai ir pamatakta pieņemšana saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, kas paredzēta LESD 294. pantā ; apropriācijas no 43. pantā minētās „uzkrājumu” sadaļas, kur vienīgais nosacījums rezerves atbrīvošanai ir pamatakta pieņemšana saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, kas paredzēta LESD 294. pantā , ar nosacījumu, ka tā par savu nodomu šādi rīkoties nekavējoties informē budžeta lēmējinstitūciju.

(b) attiecīgi pamatotos ārkārtas gadījumos saistībā ar starptautiskām humānām katastrofām un krīzēm, kas notiek pēc budžeta gada 1. decembra, Komisija var kārtējā budžeta gada neizmantotās budžeta apropriācijas, kas joprojām pieejamas daudzgadu finanšu shēmas 4. izdevumu kategorijas budžeta sadaļās, pārvietot uz budžeta sadaļām, kas attiecas uz krīzes pārvarēšanas un humānās palīdzības pasākumiem. Tūlīt pēc šādas pārvietošanas veikšanas Komisija informē abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes. 2.a pienācīgi pamatotos ārkārtas gadījumos saistībā ar starptautiskām humānām katastrofām un krīzēm, kas notiek pēc budžeta gada 1. decembra, Komisija var kārtējā budžeta gada neizmantotās budžeta apropriācijas, kas joprojām pieejamas daudzgadu finanšu shēmas 4. izdevumu kategorijas budžeta sadaļās, pārvietot uz budžeta sadaļām, kas attiecas uz krīzes pārvarēšanas un humānās palīdzības pasākumiem.

Tūlīt pēc šādu pārvietojumu veikšanas vai šādas apropriāciju izmantošanas nākamajam gadam Komisija informē abas budžeta lēmējiestādes.

2.b Pārvietojumu pamatojošu informāciju Komisija var sniegt dienesta darba dokumentā.

2.c Komisija attiecībā uz savu budžeta iedaļu var ierosināt budžeta lēmējinstitūcijai veikt citus pārvietojumus papildus 1. punktā minētajiem.

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums 24. pants – virsraksts

Pārvietojumi, ko Komisija iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai Pārvietojumi, ko iestādes iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums 24. pants – 1. punkts

1. Komisija savu priekšlikumu par pārvietojumiem vienlaicīgi iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. 1. Iestādes savus priekšlikumus iesniedz vienlaikus abām budžeta lēmējiestādēm .

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums 24. pants – 2. punkts

2. Budžeta lēmējinstitūcija pieņem lēmumus par apropriāciju pārvietošanu saskaņā ar 3. līdz 6. punkta noteikumiem, ja otrās daļas I sadaļā nav noteikts citādi. 2. Budžeta lēmējinstitūcija pieņem lēmumus par apropriāciju pārvietošanu saskaņā ar 3. , 4. un 6. punkta noteikumiem, ja otrās daļas I sadaļā nav noteikts citādi.

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums 24. pants – 3. punkts

3. Izņemot steidzamus gadījumus, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu un Eiropas Parlaments apspriež Komisijas priekšlikumu sešu nedēļu laikā pēc dienas, kad abas iestādes saņēmušas priekšlikumu par katru pārvietojumu. 3. Izņemot pienācīgi pamatotus steidzamus gadījumus, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu un Eiropas Parlaments apspriež iestādes priekšlikumu sešu nedēļu laikā pēc dienas, kad abas iestādes saņēmušas priekšlikumu par katru pārvietojumu.

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums 24. pants – 4. punkts

4. Priekšlikums par pārvietojumu ir apstiprināts, ja sešu nedēļu laikā: 4. Priekšlikums par pārvietojumu ir apstiprināts, ja sešu nedēļu laikā:

a) Eiropas Parlaments un Padome to apstiprina; — abas budžeta lēmējiestādes to apstiprina;

b) to apstiprina vai nu Eiropas Parlaments, vai Padome , un otra iestāde atturas no rīcības; — viena no budžeta lēmējiestādēm to apstiprina, bet otra iestāde atturas no rīcības;

c) Eiropas Parlaments un Padome atturas no rīcības vai nav pieņēmušas Komisijas priekšlikumam pretēju lēmumu. — abas budžeta lēmējiestādes atturas no rīcības vai nav pieņēmušas pārvietojuma priekšlikumam pretēju lēmumu.

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums 24. pants – 5. punkts

5. Šā panta 4. punktā minētais sešu nedēļu termiņš tiek samazināts līdz trim nedēļām, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome nelūdz citādi, gadījumos, ja: a) pārvietojums ir mazāks nekā 10 % no apropriācijām pozīcijai, no kuras tiek izdarīti pārvietojumi, un nepārsniedz 5 miljonus euro; b) pārvietojums attiecas vienīgi uz maksājumu apropriācijām un kopējā pārvietojuma summa nepārsniedz 100 miljonus euro. svītrots

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums 24. pants – 6. punkts

6. Ja Eiropas Parlaments vai Padome ir grozījusi pārvietojumu un otra iestāde ir to apstiprinājusi vai atturējusies no rīcības, vai Eiropas Parlaments un Padome kopīgi ir grozījuši pārvietojumu, par apstiprinātu uzskata mazāko no Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtajām summām, ja vien Komisija neatsauc savu priekšlikumu. 6. Ja viena no abām budžeta lēmējiestādēm ir grozījusi pārvietojumu, bet otra iestāde ir to apstiprinājusi vai atturas no rīcības, vai arī ja abas iestādes ir grozījušas pārvietojumu, par apstiprinātu uzskata mazāko no Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtajām summām, ja vien attiecīgā iestāde neatsauc savu priekšlikumu.

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums 24.a pants (jauns)

24.a pants Īpaši noteikumi attiecībā uz pārvietojumiem 1. Apropriācijas drīkst pārvietot tikai uz tām budžeta pozīcijām, kurām budžetā ir apstiprinātas apropriācijas vai iekļauti atgādinājumi „pro memoria”. 2. Apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem, var pārvietot vienīgi tad, ja šādus ieņēmumus izlieto mērķiem, kuriem tie paredzēti.

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums 25. pants – 2. punkts

2. Lēmumus par pārvietošanu, lai ļautu izlietot ārkārtas palīdzības rezervi, pieņem budžeta lēmējinstitūcija pēc Komisijas priekšlikuma vai Komisija maksimāli 10 % gada apropriāciju pozīcijā, no kuras veic pārvietojumu . 2. Lēmumus par pārvietošanu, lai ļautu izlietot ārkārtas palīdzības rezervi, pieņem budžeta lēmējinstitūcija pēc Komisijas priekšlikuma. Par katru darbību jāiesniedz atsevišķs priekšlikums.

Piemēro 24. panta 3. un 4. punktā paredzēto procedūru. Ja Eiropas Parlaments un Padome nepiekrīt Komisijas priekšlikumam un netiek panākta kopēja nostāja par šīs rezerves izmantošanu, Eiropas Parlaments un Padome nelemj par Komisijas priekšlikumu pārvietošanai. Piemēro 24. panta 3. un 4. punktā paredzēto procedūru. Ja abas budžeta lēmējiestādes nepiekrīt Komisijas priekšlikumam un netiek panākta kopēja nostāja attiecībā uz šīs rezerves izlietošanu, abas budžeta lēmējiestādes nelemj par Komisijas iesniegto pārvietojumu priekšlikumu.

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums 26. pants – 3. punkts

3. Visām darbības nozarēm, uz kurām attiecas budžets, nosaka konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus, atbilstīgus mērķus ar noteiktiem termiņiem. Šo mērķu sasniegšanu uzrauga pēc izpildes rādītājiem katrai darbībai, un tērētājas iestādes sniedz informāciju budžeta lēmējinstitūcijai. Šādu informāciju sniedz reizi gadā, iekļaujot to, vēlākais, budžeta projekta pavaddokumentos. 3. Visām darbības nozarēm, uz kurām attiecas budžets, nosaka konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus, atbilstīgus mērķus ar noteiktiem termiņiem. Šo mērķu sasniegšanu uzrauga pēc izpildes rādītājiem katrai darbībai, un tērētājas iestādes sniedz informāciju budžeta lēmējinstitūcijai. Šādu 34. panta 2.a punkta d) apakšpunktā norādītu informāciju sniedz reizi gadā, iekļaujot to, vēlākais, budžeta projekta pavaddokumentos.

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums 27. pants – 1.a punkts (jauns)

1.a Budžeta procedūras laikā Komisija sniedz nepieciešamo informāciju, lai varētu salīdzināt atšķirības starp pieprasītajām apropriācijām un sākotnējām prognozēm, kas iekļautas finanšu pārskatos. Šī informācija ietver datus par likumdevējas iestādes veikto darbu un sasniegto stadiju iesniegto priekšlikumu izskatīšanā. Attiecīgos gadījumos pieprasītās apropriācijas pārskata, ņemot vērā virzību pamatakta apspriešanā.

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums 27. pants – 2. punkts

2. Lai mazinātu krāpšanas un pārkāpumu iespēju, 1. punktā minētajā finanšu pārskatā sniedz informāciju par iekšējās kontroles sistēmu, risku novērtējumu, kā arī par esošajiem un plānotajiem pasākumiem krāpšanas novēršanai un aizsardzībai pret to. 2. Lai mazinātu krāpšanas un pārkāpumu iespēju, 1. punktā minētajā finanšu pārskatā sniedz informāciju par iekšējās kontroles sistēmu, šo sistēmu ietvaros veicamo pārbaužu izmaksu un ieguvumu aplēsi un risku novērtējumu, kā arī par esošajiem un plānotajiem pasākumiem krāpšanas novēršanai un aizsardzībai pret to.

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums 28. pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

aa) precīzi, saskaņoti un pārredzami kontroles noteikumi, ievērojot iesaistīto pušu tiesības;

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums 28. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

d) krāpšanas un pārkāpumu novēršana, atklāšana un labošana ; d) krāpšanas un pārkāpumu novēršana, atklāšana un korektīvo pasākumu pēcpārbaude, neskarot 3. nodaļā definētos finanšu dalībnieku pienākumus ;

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums 28. pants – 2.a punkts (jauns)

2.a Efektīvas iekšējās kontroles pamatā ir starptautiskā paraugprakse, un tā jo īpaši ietver šādus jautājumus: a) uzdevumu nošķiršana; b) atbilstīga riska pārvaldības un kontroles stratēģija, tostarp kontrole saņēmēju līmenī; c) interešu konflikta novēršana; d) pietiekamas revīzijas liecības un datu integritāte datu sistēmās; e) darbības uzraudzības un konstatēto iekšējās kontroles nepilnību un izņēmumu kontroles procedūras; f) iekšējās kontroles sistēmas pareizas darbības periodiskas pārbaudes.

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums 28. pants – 2.b punkts (jauns)

2.b Efektīvas iekšējās kontroles pamatā ir šādi elementi: a) atbilstīgas riska pārvaldības un kontroles stratēģijas īstenošana, ko attiecīgie kontroles ķēdē iesaistītie dalībnieki saskaņo savā starpā; b) kontroles rezultātu pieejamība visiem attiecīgajiem kontroles ķēdē iesaistītajiem dalībniekiem; c) attiecīgā gadījumā paļaušanās uz īstenošanas partneru pārvaldības deklarācijām un neatkarīgu revidentu atzinumiem, ar nosacījumu, ka veiktā darba kvalitāte ir atbilstoša un pieņemama un ka tas ir noticis saskaņā ar pieņemtajiem standartiem; d) korektīvo pasākumu, tostarp, ja vajadzīgs, arī atturošu sodu, savlaicīga piemērošana; e) politikas noteikšana, pamatojoties uz skaidriem un nepārprotamiem tiesību aktiem; f) vairākkārtējas kontroles likvidēšana; g) kontroles izmaksu un ieguvumu attiecības uzlabošanas princips, ņemot vērā 29. pantā minēto kļūdas risku.

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums 29. pants

Pieļaujamais kļūdas risks Kļūdas risks

Likumdevēja iestāde saskaņā ar LESD 322. pantā noteiktu procedūru lemj par pieļaujamā kļūdas riska līmeni piemērotā budžeta daļu apkopojumā. Šo lēmumu ņem vērā ikgadējās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras laikā saskaņā ar 157. panta 2. punktu. Iesniedzot pārskatītus vai jaunus izdevumu priekšlikumus, Komisija novērtē ar ierosināto tiesību aktu saistīto administratīvo un kontroles sistēmu izmaksas, kā arī kļūdas riska līmeni katram līdzekļu veidam un katrai dalībvalstij.

Pieļaujamā kļūdas riska līmeni pamato ar kontroļu izmaksu un noderīguma analīzi. Dalībvalstis un 55. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās struktūras un personas pēc pieprasījuma ziņo Komisijai par savām kontroles izmaksām, kā arī par to pasākumu skaitu un apjomu, ko finansē no budžeta. Ja programmas īstenošanas gaitā kļūdu līmenis pastāvīgi ir augsts, Komisija konstatē kontroles sistēmu trūkumus un analizē iespējamo korektīvo pasākumu izmaksas un priekšrocības, un veic atbilstošus pasākumus, piemēram, vienkāršo piemērojamos noteikumus, pārstrādā programmu, pastiprina kontroli vai nepieciešamības gadījumā izbeidz konkrēto darbību.

Pieļaujamā kļūdas riska līmeni cieši uzrauga un pārskata, ja notiek ievērojamas pārmaiņas attiecībā uz kontroles apstākļiem. Valstu administratīvo un kontroles sistēmu pilnīgas efektivitātes nodrošināšanas būtisks elements ir dalībvalstu akreditēto struktūru iesniegtās pārvaldības deklarācijas par šīm sistēmām.

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums 29.a pants (jauns)

29.a pants Pienākumu nošķiršana Grāmatveža un maksātāja pienākumus nošķir.

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums 30. pants – 2. punkts – trešā daļa

Konsolidētos gada pārskatus un katras iestādes sagatavoto ziņojumu par budžeta un finanšu vadību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Konsolidētos gada pārskatus un katras iestādes sagatavoto ziņojumu par budžeta un finanšu pārvaldību tūlīt pēc pieņemšanas publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Grozījums Nr. 280

Regulas priekšlikums 31. pants – 2. punkts

2. Komisija attiecīgā veidā dara pieejamu informāciju par to līdzekļu saņēmējiem, kas ir Komisijas budžetā, ja budžetu īsteno centralizēti un tieši tās departamenti vai Savienības delegācijas saskaņā ar 53. panta otro daļu, un to informāciju par līdzekļu saņēmējiem, ko sniedz struktūras, kurām budžeta īstenošanas uzdevumi deleģēti saskaņā ar citiem vadības veidiem. 2. Komisija attiecīgā veidā dara pieejamu informāciju par līgumslēdzējiem un līdzekļu saņēmējiem, kā arī informāciju par tā pasākuma precīzu būtību un mērķi, kurš finansēts no budžeta, ja budžetu izpilda centralizēti , un to informāciju par līgumslēdzējiem un līdzekļu saņēmējiem, ko sniedz struktūras, kurām budžeta izpildes uzdevumi deleģēti saskaņā ar citiem pārvaldības veidiem.

Šo pienākumu pilda arī pārējās iestādes attiecībā uz saviem līgumslēdzējiem un attiecīgā gadījumā līdzekļu saņēmējiem.

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums 31. pants – 3. punkts

3. Šo informāciju dara pieejamu, pienācīgi ievērojot konfidencialitātes prasības, jo īpaši personas datu aizsardzību, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 un drošības prasības, ņemot vērā katra vadības veida īpašās iezīmes, kā minēts 53. pantā, un – attiecīgā gadījumā – ievērojot attiecīgus katrai nozarei paredzētus īpašus noteikumus . 3. Šo informāciju dara pieejamu, pienācīgi ievērojot konfidencialitātes un drošības prasības, un fizisku personu gadījumā — viņu tiesības uz privātās dzīves un personas datu aizsardzību, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001.

Fizisku personu gadījumā tiek publicēts tikai līgumslēdzēja vai līdzekļu saņēmēja vārds, atrašanās vieta, piešķirtā summa un tās piešķiršanas nolūks, un šo informāciju atklāj, pamatojoties uz atbilstīgiem kritērijiem, piemēram, summas piešķiršanas regularitāti, piešķīruma veidu vai apmēru. Nosakot publicējamās informācijas detalizācijas pakāpi un informācijas atklāšanas kritērijus, ņem vērā konkrētajai nozarei un katram 55. pantā minētajam pārvaldības veidam raksturīgās iezīmes; datu detalizācijas pakāpi un kritērijus nosaka ar 199. pantā minētās deleģētās regulas palīdzību vai — vajadzības gadījumā — attiecīgajos nozares noteikumos.

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums 32. pants – 1. punkts

Eiropas Parlaments, Eiropadome un Padome, Eiropas Savienības Tiesa, Revīzijas palāta, Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Reģionu komiteja, Ombuds, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs un EĀDD sastāda savu ieņēmumu un izdevumu tāmi un katru gadu līdz 1. jūlijam nosūta to Komisijai. Eiropas Parlaments, Eiropadome un Padome, Eiropas Savienības Tiesa, Revīzijas palāta, Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Reģionu komiteja, Ombuds, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs un EĀDD sagatavo savu ieņēmumu un izdevumu tāmi un katru gadu līdz 1. jūlijam nosūta to Komisijai un vienlaikus informatīvos nolūkos arī budžeta lēmējinstitūcijai .

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums 32. pants – 3. punkts

Minētās iestādes ik gadu ne vēlāk kā 1. jūlijā arī nosūta šīs tāmes budžeta lēmējinstitūcijai informācijas nolūkiem. Komisija sastāda pati savas tāmes, kuras tā arī nosūta budžeta lēmējinstitūcijai līdz tam pašam datumam . Komisija sagatavo pati savas tāmes, kuras tā arī nosūta budžeta lēmējinstitūcijai tūlīt pēc pieņemšanas .

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums 33. pants

Katra struktūra, kas minēta 200. pantā, saskaņā ar tās dibināšanas dokumentu katru gadu līdz 31. martam nosūta Komisijai un budžeta lēmējinstitūcijai tās ieņēmumu un izdevumu tāmi, ieskaitot štatu sarakstu un tās darba programmas projektu. Katra struktūra, kas minēta 200. pantā, saskaņā ar tās dibināšanas dokumentu katru gadu ne vēlāk kā 31. martā nosūta vienlaikus Komisijai un budžeta lēmējinstitūcijai tās ieņēmumu un izdevumu tāmi, ieskaitot štatu sarakstu un tās darba programmas projektu.

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums 34. pants – 1. punkts – otrā daļa

Budžeta projektā iekļauj Savienības ieņēmumu un izdevumu vispārējā pārskata kopsavilkumu un konsolidē tāmes, kas minētas 32. pantā. Budžeta projektā iekļauj Savienības ieņēmumu un izdevumu vispārējā pārskata kopsavilkumu , tostarp maksājumu un saistību rezerves vispārēju kopsavilkuma pārskatu, un konsolidē tāmes, kas minētas 32. pantā.

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums 34. pants – 2. punkts – pirmā daļa

2. Ja vajadzīgs, Komisija pievieno budžeta projektam turpmāko gadu finanšu plānojumu. 2. Komisija pievieno budžeta projektam turpmāko gadu finanšu plānojumu.

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums 34. pants – 2.a punkts (jauns)

2.a Komisija budžeta projektam pievieno arī: a) iepriekšējā gada finanšu pārvaldības analīzi un nesamaksātās saistības; b) attiecīgā gadījumā — atzinumu par citu iestāžu tāmēm, kurā var ietvert atšķirīgas tāmes, pievienojot izmaiņu pamatojumu; c) jebkādu darba dokumentu, ko tā uzskata par noderīgu saistībā ar iestāžu štatu sarakstiem un dotācijām, ko Komisija piešķir 196.b pantā minētajām struktūrām un Eiropas skolām. Šādā darba dokumentā, kurā iekļauts pēdējais apstiprinātais štatu saraksts, norāda: i) visus Savienības nodarbinātos darbiniekus, tostarp tās juridiski pastāvīgās struktūras, klasificējot pēc līguma veida, ii) pārskatu par politiku amata vietu, ārējo darbinieku un dzimumu līdzsvara jomā, iii) to amata vietu skaitu, kas tiešām ir aizpildītas budžeta projekta iesniegšanas gada sākumā, norādot to sadalījumu pa pakāpēm un administratīvām nodaļām, iv) amata vietu uzskaitījumu pa politikas jomām, v) attiecībā uz katru ārštata darbinieku kategoriju — pamatojoties uz apstiprinātajām apropriācijām sākotnēji prognozēto pilnas slodzes amata vietu skaitu, kā arī to personu skaitu, kas budžeta projekta iesniegšanas gada sākumā faktiski ieņem šīs amata vietas, norādot to sadalījumu pa funkciju grupām un vajadzības gadījumā — pa pakāpēm, un d) darbības pārskatus, kas ietver: i) informāciju par dažādu darbību tādu visu iepriekš noteikto mērķu sasniegšanu, kuri ir konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstīgi un ar konkrētiem termiņiem, kā arī par jauniem mērķiem, kas izmērāmi atbilstīgi rādītājiem, ii) pilnīgu pamatojumu un izmaksu un ieguvumu pieeju attiecībā uz ierosinātajām apropriāciju apjoma izmaiņām, iii) skaidru pamatojumu intervencei ES līmenī, ievērojot, inter alia, subsidiaritātes principu, iv) informāciju par iepriekšējā gada darbību īstenošanas līmeni un īstenošanas līmeni kārtējā gadā. Izvērtēšanas rezultātus ņem vērā un uz tiem atsaucas, minot kā pierādījumu iespējamiem ieguvumiem no ierosinātajiem budžeta grozījumiem.

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums 34. pants – 2.b punkts (jauns)

2.b Ja Komisija uztic budžeta izpildi publiskā un privātā sektora partnerībām (PPP), tā budžeta projektam pievieno darba dokumentu, kurā norāda: a) gada pārskatu par iepriekšējā gadā spēkā esošo PPP darbības rezultātiem; b) gadam, kura budžeta projekts tiek iesniegts, izvirzītos mērķus, norādot visas īpašās budžeta vajadzības konkrētā mērķa sasniegšanai; c) iepriekšējā gada administratīvās izmaksas un budžeta izpildi kopumā un pa veidiem, kā noteikts 196.a pantā, kā arī klasificējot pēc konkrētas PPP; d) finanšu ieguldījumu no Savienības budžeta un citu partneru natūrā veikto ieguldījumu vērtību attiecībā uz katru PPP; e) štatu tabulas, pēc analoģijas piemērojot 2.a punkta c) apakšpunktu, attiecībā uz tām PPP, kur izdevumus par darbiniekiem pilnībā vai daļēji sedz no Savienības līdzekļiem; šīs štatu tabulas ņem vērā, gatavojot darba dokumentu saskaņā ar 2.a punkta c) apakšpunktu; Ja PPP izmanto finanšu instrumentus, darba dokumentā par katru PPP un katru finanšu instrumentu norāda 2.c punktā prasītos datus, neskarot tā noteikumus.

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums 34. pants – 2.c punkts (jauns)

2.c Ja Komisija izmanto finanšu instrumentus, tā budžeta projektam pievieno darba dokumentu, kurā norāda: a) finanšu instrumentu veidā emitēto kapitālu, ko finansē no Savienības budžeta, un kopējo katrā finanšu instrumentā ieguldīto kapitālu, tostarp arī no trešo personu puses, — gan kopā, gan pēc katra finanšu aizņemto līdzekļu īpatsvara pašu kapitālā, kā arī pēc līdzdalības kapitālā un kvazikapitāla ieguldījumu vērtības; b) iepriekšējā gadā saņemtos ieņēmumus un atmaksājumus un prognozi gadam, uz kuru attiecas budžeta projekts; c) to Savienības iespējamo un pastāvošo saistību kopējo apjomu, ko nosaka finanšu instrumentu izmantošana iepriekšējā gadā un kopumā, sadalot šādi: i) visas iespējamās saistības pret trešām pusēm, kuru pamatā ir garantijas, ii) visas iespējamās saistības, kuru pamatā ir to kredītlīniju maksimāla izmantošana, kuras piešķirtas trešajām personām, iii) visi iespējamie kopējie zaudējumi, ko varētu radīt subordinētie parādi un līdzdalība kapitālā vai kvazikapitālā, kā arī iv) jebkādas citas iespējamas vai pastāvošas saistības un jebkāda informācija, kas ir vai varētu būt nozīmīga risku novērtēšanai; d) ar paredzamo un neparedzamo risku saistītos budžetā iekļautos piešķīrumus kopumā un par katru finanšu instrumentu atsevišķi; e) to gadījumu īpatsvaru un kopskaitu, kad vērtības zuduma vai bankrota dēļ tika izmantotas garantijas vai subordinēts parāds vai līdzdalība kapitālā vai kvazikapitālā radīja zaudējumus, iepriekšējā gadā un visā attiecīgā finanšu instrumenta darbības laikā; f) vidējo laika posmu starp finanšu instrumentu izmaksu saņēmējiem subordinēta parāda kapitāla („mezanīna”) veidā un šāda kapitāla izņemšanu; ja šis laiks pārsniedz trīs gadus, Komisija ikgadējās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā nāk klajā ar rīcības plānu šī perioda saīsināšanai; g) finanšu instrumentu izmantošanas (absorbcijas) ģeogrāfisko izplatību, norādot sadalījumu pa dalībvalstīm un pa finanšu instrumentu veidiem; h) administratīvos izdevumus, kuru pamatā ir jebkādas pārvaldības izmaksas, atmaksājumi vai citas summas, kas izmaksātas par finanšu instrumentu pārvaldību gadījumos, kad tā uzticēta trešām personām, gan kopā, gan pēc pārvaldnieka un pārvaldāmā finanšu instrumenta; i) štatu tabulas, pēc analoģijas piemērojot 2.a punkta c) apakšpunktu, ja izdevumus par darbiniekiem pilnībā vai daļēji sedz no Savienības līdzekļiem; šīs štatu tabulas ņem vērā, gatavojot darba dokumentu saskaņā ar 2.a punkta c) apakšpunktu.

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums 34. pants – 3. punkts

3. Budžeta projektam Komisija pievieno arī jebkādu darba dokumentu, ko tā uzskata par noderīgu savu budžeta pieprasījumu pamatojumam. 3. Budžeta projektam Komisija pievieno arī jebkādu citu darba dokumentu, ko tā uzskata par noderīgu savu budžeta pieprasījumu pamatojumam.

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums 34. pants – 4. punkts – otrā daļa – d apakšpunkts

d) sniedz visu to darbinieku sīku uzskaitījumu, kuri budžeta projekta iesniegšanas brīdī ir nodarbināti Savienības delegācijās, kopā ar sadalījumu pa ģeogrāfiskajiem reģioniem, valstīm un misijām, atsevišķi norādot štata darbiniekus, līgumdarbiniekus, vietējos darbiniekus, valstu norīkotos ekspertus, kā arī norāda apropriācijas, kas budžeta projektā paredzētas citiem šādiem darbiniekiem, veicot atbilstīgas aplēses to darbinieku pilnslodzes ekvivalenta izteiksmē, kurus var nodarbināt, nepārsniedzot paredzētās apropriācijas. d) sniedz visu to darbinieku sīku uzskaitījumu, kuri budžeta projekta iesniegšanas brīdī ir nodarbināti Savienības delegācijās, kopā ar sadalījumu pa ģeogrāfiskajiem reģioniem, dzimumiem, valstīm un misijām, atsevišķi norādot štata darbiniekus, līgumdarbiniekus, vietējos darbiniekus, valstu norīkotos ekspertus, kā arī norāda apropriācijas, kas budžeta projektā paredzētas citiem šādiem darbiniekiem, veicot atbilstīgas aplēses to darbinieku pilnslodzes ekvivalenta izteiksmē, kurus var nodarbināt, nepārsniedzot paredzētās apropriācijas.

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums 34. pants – 4.a punkts (jauns)

4.a Komisija budžeta projektam pievieno priekšlikumu izmantot maksājumu un saistību apropriāciju rezervi, lai segtu jaunas vajadzības, kas gada budžetā vai regulā, ar kuru nosaka daudzgadu finanšu shēmu, sākotnēji netika paredzētas;

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums 34. pants – 4.b punkts (jauns)

4.b Turklāt Komisija kopā ar budžeta projektu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei darba dokumentu par ēku politiku, ko īsteno katra iestāde un struktūra 196.b panta nozīmē, tajā ietverot šādu informāciju: a) attiecībā uz katru ēku — izdevumi un jomas, ko sedz attiecīgo budžeta pozīciju apropriācijas; b) turpmākajos gados paredzamā platību un atrašanās vietu vispārējā plānojuma attīstība, ietverot ēku projektus, kas nonākuši 195. panta 3. punktā minētajā plānošanas posmā un jau ir identificēti; c) galīgie noteikumi un izmaksas, kā arī attiecīga informācija par jaunu ēku projektu īstenošanu, kas iepriekš iesniegta budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar 195. panta 3. punktā noteikto procedūru un kas nav iekļauta iepriekšējo gadu darba dokumentos; d) galīgie noteikumi un izmaksas saistībā ar līgumu pagarinājumiem, uz kuriem neattiecas 195. panta 3. punktā noteiktā procedūra, bet kuru gada izmaksas pārsniedz EUR 500 000.

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums 35. pants

Līdz brīdim, kad tiek sasaukta Samierināšanas komiteja, kas minēta LESD 314. pantā , Komisija var pēc savas iniciatīvas vai, ja to pieprasa citas iestādes — katra attiecībā uz savu budžeta iedaļu —, vienlaicīgi iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei budžeta projekta grozījumu vēstules, pamatojoties uz jaunu informāciju, kas nav bijusi pieejama laikā, kad tika izstrādāts budžeta projekts, iekļaujot tajā grozījumu vēstuli , kurā atjauninātas izdevumu tāmes lauksaimniecībai. Pamatojoties uz jaunu informāciju, kas nav bijusi pieejama laikā, kad tika izstrādāts budžeta projekts , Komisija var pēc savas iniciatīvas vai, ja to pieprasa citas iestādes — katra attiecībā uz savu budžeta iedaļu —, savlaicīgi un vienlaikus iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei budžeta projekta grozījumu vēstules, pirms tiek sasaukta Samierināšanas komiteja, kas minēta LESD 314. pantā . Starp tām var būt arī grozījumu vēstule , kurā ir atjauninātas izdevumu tāmes lauksaimniecībai.

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums 36. pants

Samierināšanas komitejas sagatavotā dokumenta apstiprināšana svītrots

Kad Samierināšanas komiteja ir vienojusies par kopīgo dokumentu, Eiropas Parlaments un Padome cenšas iespējami drīz apstiprināt Samierināšanas komitejas sagatavoto dokumentu atbilstoši LESD 314. panta 6. punktam un savam iekšējam reglamentam.

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums 38. pants

1. Komisija iesniedz budžeta grozījumu projektus Eiropas Solidaritātes fonda izmantošanai, kā arī budžeta grozījumu projektu katrā turpmāk minētajā gadījumā:

a) pārpalikums,

b) tradicionālo pašu resursu un pievienotās vērtības nodokļa un nacionālā kopienākuma bāzes prognožu pārskatīšana,

c) prognozēto ieņēmumu palielināšana un maksājumu apropriāciju samazināšana.

1. Ja ir ārkārtēji vai neparedzēti apstākļi, no kuriem nav iespējams izvairīties, Komisija var iesniegt budžeta grozījumu projektu . Ja ir ārkārtēji vai neparedzēti apstākļi, no kuriem nav iespējams izvairīties, Komisija var iesniegt divus papildu budžeta grozījumu projektus gadā .

Citu iestāžu, izņemot Komisijas, pieprasījumus izdarīt budžeta grozījumus apstākļos, kas minēti iepriekšējā punktā, nosūta Komisijai. Citu iestāžu, izņemot Komisijas, pieprasījumus izdarīt budžeta grozījumus apstākļos, kas minēti iepriekšējā punktā, nosūta Komisijai.

Pirms budžeta grozījumu projekta iesniegšanas Komisija un citas iestādes izskata iespēju attiecīgās apropriācijas piešķirt atkārtoti, ņemot vērā jebkādu paredzamo apropriāciju nepilnīgu izmantošanu. Pirms budžeta grozījumu projekta iesniegšanas Komisija un citas iestādes izskata iespēju attiecīgās apropriācijas piešķirt atkārtoti, ņemot vērā jebkādu paredzamo apropriāciju nepilnīgu izlietojumu.

2. Komisija katru gadu ne vēlāk kā 1. septembrī, izņemot ārkārtas gadījumus, vienlaicīgi iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei budžeta grozījumu projektus. Tā var pievienot atzinumu citu iestāžu pieprasītajiem budžeta grozījumiem. 2. Komisija vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz budžeta grozījumu projektus aprīlī un/vai augustā, izņemot pienācīgi pamatotus ārkārtas gadījumus vai Solidaritātes fonda izmantošanas gadījumus, kad budžeta grozījumu projektu drīkst iesniegt visu gadu jebkurā laikā . Tā var pievienot atzinumu citu iestāžu pieprasītajiem budžeta grozījumiem.

3. Eiropas Parlaments un Padome tos apspriež, ņemot vērā to steidzamību. 3. Eiropas Parlaments un Padome tos apspriež, ņemot vērā to steidzamību.

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums 40. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

a) ieņēmumu un izdevumu vispārīgs pārskats; a) ieņēmumu un izdevumu vispārīgs pārskats , nodalot ar darbību saistītos izdevumus no ieguldījumiem ;

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums 41. pants – 2.a punkts (jauns)

2.a Administratīvos izdevumus klasificē šādi: a) izdevumi par personālu, kas apstiprināts štatu sarakstā: šeit iekļauj apropriāciju summu un štatu sarakstā iekļauto amata vietu skaitu, kas atbilst šiem izdevumiem; b) izdevumi par ārējiem darbiniekiem un citi izdevumi, kas minēti 23. panta 1. punkta c) apakšpunktā un ko finansē no daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas „Administrācija”; c) izdevumi par ēkām un citi saistīti izdevumi, tostarp par uzkopšanu un uzturēšanu, nomu un īri, telekomunikācijām, ūdeni, gāzi un elektrību; d) ārējie darbinieki un tehniskā palīdzība, kas ir tieši saistīta ar programmu īstenošanu. Tādus Komisijas administratīvos izdevumus, kas ir kopīgi vairākām sadaļām, norāda atsevišķā kopsavilkuma pārskatā, tos klasificējot pēc veida.

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums 41. pants – 2.b punkts (jauns)

2.b Kad vien iespējams un vajadzīgs, panti un posteņi atbilst konkrētām operācijām, kuras veic konkrētas darbības ietvaros. Šīs regulas 199. pantā minētajā deleģētajā regulā nosaka pantu un posteņu klasifikācijas pamatnostādnes, kuru mērķis ir nodrošināt pēc iespējas lielāku budžeta pārredzamību un lakonismu.

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums 44. pants – 2. daļa

Šo rezervi izlieto līdz finanšu gada beigām, veicot pārvietošanu saskaņā ar 21. un 23. pantā noteikto procedūru. Šo rezervi izlieto pēc iespējas drīzāk un līdz finanšu gada beigām, vispirms izmantojot maksājumu un saistību apropriāciju rezervi, kā noteikts 15. panta 3.a punktā, vai veicot pārvietošanu saskaņā ar 21. un 23. pantā noteikto procedūru.

Grozījums Nr. 95 un 287

Regulas priekšlikums 46. pants – 1. punkts

1. Budžetā uzrāda: 1. Budžetā uzrāda:

a) ieņēmumu un izdevumu vispārīgajā pārskatā: a) ieņēmumu un izdevumu vispārīgajā pārskatā:

i) Savienības paredzamos ieņēmumus attiecīgajā finanšu gadā; i) Savienības paredzamos ieņēmumus attiecīgajā finanšu gadā;

ii) paredzētos ieņēmumus iepriekšējā finanšu gadā un ieņēmumus n — 2 gadā; ii) paredzētos ieņēmumus iepriekšējā finanšu gadā un ieņēmumus n — 2 gadā;

iii) saistību un maksājumu apropriācijas attiecīgajam finanšu gadam; iii) saistību un maksājumu apropriācijas attiecīgajam finanšu gadam;

iv) saistību un maksājumu apropriācijas iepriekšējam finanšu gadam; iv) saistību un maksājumu apropriācijas iepriekšējam finanšu gadam;

v) paredzētos izdevumus un samaksātos izdevumus n – 2 gadā; v) paredzētos izdevumus un samaksātos izdevumus n – 2 gadā , šo otro skaitli izsakot arī kā procentu no budžeta ;

vi) attiecīgas piezīmes par katru apakšnodalījumu, kā izklāstīts 41. panta 1. punktā; vi) attiecīgas piezīmes par katru apakšnodalījumu, kā izklāstīts 41. panta 1. punktā;

b) katrā budžeta iedaļā ieņēmumus un izdevumus uzrāda, ievērojot tādu pašu uzbūvi, kā norādīts a) apakšpunktā; b) katrā budžeta iedaļā ieņēmumus un izdevumus uzrāda, ievērojot tādu pašu uzbūvi, kā norādīts a) apakšpunktā;

c) par personālu: c) par personālu:

i) katrai budžeta iedaļai — štatu sarakstu, kurā noteikts amatu skaits katrai pakāpei katrā kategorijā un katrā dienestā, kā arī pastāvīgo un pagaidu amatu skaits, kas ir atļauts budžeta apropriāciju robežās; i) katrai budžeta iedaļai — štatu sarakstu, kurā sniegts visaptverošs pārskats par kopējiem cilvēkresursiem un kurā noteikts amata vietu skaits katrai pakāpei katrā kategorijā un katrā dienestā, kā arī pastāvīgo un pagaidu amata vietu skaits, kas ir apstiprināts budžeta apropriāciju robežās , pievienojot arī dokumentu, kurā sniegts pārskats par līgumdarbinieku un vietējo darbinieku pilnas slodzes ekvivalentiem ;

ii) to štatu sarakstu, kuram maksā no zinātniskās izpētes un tehnoloģijas attīstības apropriācijām par tiešām darbībām, un to štatu sarakstu, kam no tām pašām apropriācijām maksā par netiešām darbībām; štatu sarakstus klasificē pēc kategorijām un pakāpēm, kā arī iedala pēc pastāvīgiem un pagaidu amatiem, kas ir atļauti budžeta apropriāciju robežās; ii) to štatu sarakstu, kuram maksā no zinātniskās izpētes un tehnoloģijas attīstības apropriācijām par tiešām darbībām, un to štatu sarakstu, kam no tām pašām apropriācijām maksā par netiešām darbībām; štatu sarakstus klasificē pēc kategorijām un pakāpēm, kā arī iedala pēc pastāvīgajām un pagaidu amata vietām, kas ir apstiprinātas budžeta apropriāciju robežās;

iii) zinātnisko un tehnisko darbinieku klasifikācijas pamatā var būt pakāpju grupas saskaņā ar katrā budžetā iekļautajiem nosacījumiem; štatu sarakstā sīki jānorāda to augsti kvalificēto tehnisko vai zinātnisko darbinieku skaits, kuriem piešķirtas īpašas priekšrocības saskaņā ar īpašiem noteikumiem Civildienesta noteikumos; iii) zinātnisko un tehnisko darbinieku klasifikācijas pamatā var būt pakāpju grupas saskaņā ar katrā budžetā iekļautajiem nosacījumiem; štatu sarakstā sīki jānorāda to augsti kvalificēto tehnisko vai zinātnisko darbinieku skaits, kuriem piešķirtas īpašas priekšrocības saskaņā ar īpašiem noteikumiem Civildienesta noteikumos;

iv) štatu sarakstu, kurā norādīts amatu skaits pēc pakāpēm un kategorijām katrai pantā minētajai struktūrai, kas saņem dotācijas no budžeta. Štatu sarakstos līdztekus attiecīgajā finanšu gadā atļauto amatu skaitam norāda iepriekšējā gadā atļauto amatu skaitu; iv) štatu sarakstu, kurā norādīts amata vietu skaits pēc pakāpēm un kategorijām katrai 196.b pantā minētajai struktūrai, kas saņem dotācijas no budžeta. Štatu sarakstos līdztekus attiecīgajā finanšu gadā apstiprināto amata vietu skaitam norāda iepriekšējā gadā apstiprināto amata vietu skaitu;

ca) attiecībā uz starptautisku organizāciju finansēšanu — Komisijas iedaļai pievienotā dokumentā:

i) visu ieguldījumu kopsavilkumu sadalījumā pa Savienības programmām/ fondiem un pa starptautiskajām organizācijām,

ii) pamatojumu tam, kāpēc Savienībai ir izdevīgāk finansēt šīs starptautiskās organizācijas nekā rīkoties tieši;

d) par aizņēmuma un aizdevuma operācijām: d) par aizņēmuma un aizdevuma operācijām:

i) vispārējā ieņēmumu pārskatā — budžeta pozīcijas, kas atbilst attiecīgām operācijām un ir paredzētas, lai reģistrētu atmaksājumus no saņēmējiem, kuri sākotnēji nav pildījuši saistības un kuru dēļ piemērotas izpildes garantijas. Šīm pozīcijām pieliek atgādinājumu „pro memoria” un pievieno attiecīgas piezīmes; i) vispārējā ieņēmumu pārskatā — budžeta pozīcijas, kas atbilst attiecīgām operācijām , jo īpaši finanšu instrumentu izmantošanai (130. un 131. pants), un ir paredzētas, lai reģistrētu atmaksājumus no saņēmējiem, kuri sākotnēji nav pildījuši saistības un kuru dēļ piemērotas izpildes garantijas , kā arī visus ieņēmumus, kas rodas no finanšu instrumentu izmantošanas . Šajās pozīcijās iekļauj atgādinājumu „pro memoria” un pievieno attiecīgas piezīmes;

ii) Komisijas iedaļā: ii) Komisijas iedaļā:

— budžeta pozīcijas, kurām ir Savienības izpildes garantijas attiecībā uz minētajām darbībām. Pie šīm pozīcijām atgādinājums „pro memoria” atrodas tik ilgi, kamēr nav radušies faktiski maksājumi, kas jāsedz ar galīgiem resursiem; — budžeta pozīcijas, kurām ir Savienības izpildes garantijas un finanšu instrumenti attiecībā uz minētajām darbībām. Šajās pozīcijās atgādinājums „pro memoria” atrodas tik ilgi, kamēr nav radušies faktiski maksājumi, kas jāsedz ar galīgiem resursiem;

— piezīmes ar norādi uz pamataktu un paredzēto darbību apjomu, ilgumu un Savienības dotajām finanšu garantijām attiecībā uz šīm darbībām; — piezīmes ar norādi uz paredzēto darbību pamataktu un apjomu, ilgumu un Savienības dotajām finanšu garantijām vai citiem finanšu instrumentiem, kurus Savienība izmanto attiecībā uz šīm darbībām;

— visaptverošs aprēķins par finanšu instrumentiem paredzēto līdzekļu kopsummas īpatsvaru Savienības budžetā;

iii) kā norādi Komisijas iedaļai pievienotā dokumentā: iii) kā norādi Komisijas iedaļai pievienotā dokumentā:

— visu līdzdalību kapitālā, izmantojot finanšu instrumentus vai PPP, kam pievienotas īpašas piezīmes par gūtajiem rezultātiem;

— notiekošās kapitāla operācijas un parādu pārvaldīšanu; — notiekošās kapitāla operācijas un parādu pārvaldīšanu;

— kapitāla operācijas un parādu pārvaldīšanu par attiecīgo finanšu gadu; — kapitāla operācijas un parādu pārvaldīšanu par attiecīgo finanšu gadu;

e) KĀDP izdevumu kopsummu pilnībā iekļauj vienā budžeta nodaļā „KĀDP” ar īpašiem budžeta pantiem. Minētie panti attiecas uz KĀDP izdevumiem un ietver īpašas budžeta pozīcijas, kurās norāda vismaz atsevišķas nozīmīgākās misijas . e) KĀDP izdevumu kopsummu pilnībā iekļauj vienā budžeta nodaļā „KĀDP” ar īpašiem budžeta pantiem. Minētie panti attiecas uz KĀDP izdevumiem un ietver īpašu budžeta pozīciju katrai misijai;

ea) visus attiecīgā Eiropas Attīstības fonda ieņēmumus un izdevumus iekļauj īpašā budžeta pozīcijā Komisijas iedaļā .

Grozījums Nr. 281

Regulas priekšlikums 47. pants – 1. punkts – 2. daļa – b apakšpunkts

b) ka netiek pārsniegts kopējā amatu skaita limits, kas atļauts katram štatu sarakstam . b) ka attiecīgā iestāde vai institūcija kopā ar citām Savienības institūcijām un citām iestādēm ir piedalījusies salīdzinošajā novērtēšanā, kas tika sākta ar Komisijas personāla rūpīgu pārbaudi .

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums 49. pants

49. pants Ja, īstenojot Savienības aktu, tiktu pārsniegtas budžetā pieejamās apropriācijas vai daudzgadu finanšu shēmā pieejamie piešķīrumi, finanšu izteiksmē šādu aktu var īstenot tikai pēc tam, kad ir izdarīti grozījumi budžetā un vajadzības gadījumā atbilstīgi pārskatīta finanšu shēma. 49. pants Ja, īstenojot Savienības aktu, tiktu pārsniegtas budžetā pieejamās apropriācijas vai daudzgadu finanšu shēmā pieejamie piešķīrumi, finanšu izteiksmē šādu aktu var īstenot tikai pēc tam, kad ir izdarīti grozījumi budžetā un vajadzības gadījumā atbilstīgi pārskatīta finanšu shēma. Šajā pantā un neskarot 4. panta 2. punktu, uzskata, ka pastāv Savienības akts, ja aizņemšanās vai aizdošanas operācijas skar tā kārtējā gada vai to nākamo gadu vispārējo DFS rezervi (9. panta 4. punkts), uz kuriem attiecas daudzgadu finanšu shēma.

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums 50. pants – 2. punkts

2. Dalībvalstis sadarbojas ar Komisiju, lai nodrošinātu, ka apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu. 2. Dalībvalstis sadarbojas ar Komisiju, lai nodrošinātu, ka apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu , un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 317. pantu veic kontroles un revīzijas pienākumus .

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums 51. pants – 1. punkts – otrā daļa

Pamatakts ir tiesību akts, ar kuru nodrošina juridisko pamatu darbībai un budžetā paredzēto atbilstīgo izdevumu veikšanai. Pamatakts ir tiesību akts, ar kuru nodrošina juridisko pamatu darbībai un budžetā paredzēto atbilstīgo izdevumu veikšanai. Piemēro 2. pantu.

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums 51. pants – 3. punkts

3. Piemērojot Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, pamatakts var būt kādā no veidiem , kas norādīti Līguma par Eiropas Savienību 26. panta 2. punktā, 28. panta 1. punktā, 29. pantā, 31. panta 2. punktā, 33. un 37. pantā . 3. Piemērojot Līguma par Eiropas Savienību (turpmāk — LES) V sadaļu, pamatakts var būt viens no turpmāk minētajiem aktu veidiem :

— Padomes lēmums, kas vajadzīgs, lai noteiktu un īstenotu kopējo ārpolitiku un drošības politiku (LES 26. panta 2. punkts);

— Padomes lēmums par operacionālu rīcību starptautiskās situācijas dēļ (LES 28. panta 1. punkts);

— Padomes lēmums, kas nosaka Savienības attieksmi īpašos ģeogrāfiskos vai tematiskos jautājumos (LES 29. pants);

— Padomes lēmums, kas nosaka Savienības rīcību vai nostāju vai ar kuru īsteno lēmumu par šādu rīcību vai nostāju (LES 31. panta 2. punkta 1.–3. ievilkums), vai Padomes lēmums par īpašā pārstāvja izvirzīšanu (LES 31. panta 2. punkta 4. ievilkums, LES 33. pants);

— nolīgumi, kas noslēgti ar vienu vai vairākām valstīm vai starptautiskām organizācijām (LES 37. pants).

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums 51. pants – 5. punkts – b apakšpunkts – 2.a un 2.b daļa (jauna)

Apropriāciju kopsumma a) apakšpunktā minētajām izmēģinājuma programmām nedrīkst pārsniegt EUR 40 miljonus vienā budžeta gadā. Apropriāciju kopsumma šā punkta pirmajā daļā minētajām jaunajām sagatavošanas darbībām nedrīkst pārsniegt EUR 50 miljonus vienā budžeta gadā, un sagatavošanas darbībām faktiski atvēlēto apropriāciju kopsumma nedrīkst pārsniegt EUR 100 miljonus;

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums 51. pants – 5. punkts – c apakšpunkts

c) apropriācijas sagatavošanas pasākumiem LES V sadaļas piemērošanas jomā. Šie pasākumi ir īslaicīgi un ir izstrādāti, lai paredzētu nosacījumus Savienības darbībai, īstenojot KĀDP mērķus un pieņemot vajadzīgos tiesību aktus. c) apropriācijas sagatavošanas pasākumiem LES V sadaļas (kurā ietverti Vispārīgie noteikumi par Savienības ārējo darbību un īpašie noteikumi par kopējo ārpolitiku un drošības politiku) piemērošanas jomā. Šie pasākumi ir īslaicīgi un izstrādāti, lai paredzētu nosacījumus Eiropas Savienības darbībai, sasniedzot KĀDP mērķus un pieņemot vajadzīgos tiesību aktus.

Savienības krīzes pārvarēšanas operāciju nolūkā sagatavošanas pasākumi ir, inter alia, paredzēti, lai izvērtētu darbības vajadzības, nodrošinātu līdzekļu ātru sākotnējo piešķiršanu vai uz vietas radītu apstākļus darbības sākšanai. Savienības krīzes pārvarēšanas darbībām sagatavošanas pasākumi ir, inter alia, paredzēti, lai izvērtētu darbības vajadzības, nodrošinātu līdzekļu ātru sākotnējo piešķiršanu vai uz vietas radītu apstākļus darbības sākšanai.

Sagatavošanas pasākumiem piekrišanu dod Padome pēc Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikuma . Sagatavošanas pasākumiem piekrišanu dod Padome , šajā procesā pilnībā iesaistot Komisiju, iepriekš un savlaicīgi apspriežoties ar Eiropas Parlamentu un to sīki informējot par sagatavošanās pasākumiem, jo īpaši tiem, kas attiecas uz darbībām KĀDP un kopējās drošības un aizsardzības politikas jomā .

Lai nodrošinātu sagatavošanas pasākumu ātru īstenošanu, Savienības Augstais pārstāvis pēc iespējas drīz informē Komisiju par Padomes ieceri uzsākt sagatavošanas pasākumu un īpaši par šim nolūkam aplēstajiem līdzekļiem. Saskaņā ar šo regulu Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu līdzekļu ātru izmaksu; Lai nodrošinātu sagatavošanas pasākumu ātru īstenošanu, Savienības Augstais pārstāvis pēc iespējas drīz informē Eiropas Parlamentu un Komisiju par Padomes ieceri uzsākt sagatavošanas pasākumu un īpaši par šim nolūkam aplēstajiem līdzekļiem. Saskaņā ar šo regulu Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu līdzekļu ātru izmaksu;

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums 54. pants – 1. punkts

1. Visiem finanšu dalībniekiem un jebkurām citām personām, kas iesaistītas budžeta izpildē, vadībā, revīzijā vai kontrolē, ir aizliegts veikt jebkādas darbības, kas var radīt konfliktu starp viņu pašu un Savienības interesēm. Ja izveidojas šāda situācija, attiecīgajai personai jāatturas no šādu darbību veikšanas un jānodod jautājums kompetentajai iestādei . 1. Visiem finanšu dalībniekiem un jebkurām citām personām, kas iesaistītas budžeta izpildē un pārvaldībā, tostarp sagatavošanas darbībās , revīzijā vai kontrolē, ir aizliegts veikt jebkādas darbības, kas var radīt konfliktu starp viņu pašu un Savienības interesēm. Ja izveidojas šāda situācija, attiecīgajai personai jāatturas no šādu darbību veikšanas un jānodod jautājums savam tiešajam priekšniekam, kurš rakstiski apstiprina, vai pastāv interešu konflikts . Ja interešu konflikts tiek konstatēts, persona, kas tajā iesaistīta, pārtrauc savu darbību attiecīgajā jomā. Tiešais priekšnieks personīgi veic turpmākas atbilstošas darbības.

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums 54. pants – 2. punkts

2. Interešu konflikts ir tad, ja šāda finanšu dalībnieka vai citas personas, kā minēts 1. punktā, pienākumu neatkarīgu un objektīvu pildīšanu negatīvi ietekmē iemesli, kas saistīti ar ģimeni, jūtu dzīvi, politisko piederību vai valstspiederību, mantiskajām vai kādām citām interesēm, kas attiecīgajai personai ir kopējas ar labuma saņēmēju. 2. Interešu konflikts ir tad, ja šāda finanšu dalībnieka vai citas personas, kas minēta 1. punktā, pienākumu objektīvu pildīšanu sabiedrības acīs negatīvi ietekmē vai varētu negatīvi ietekmēt iemesli, kas saistīti ar ģimeni, jūtu dzīvi, politisko vai valstisko piederību, mantiskajām vai kādām citām interesēm, kas tai ir kopīgas ar labuma saņēmēju.

Darbības, kas var nozīmēt interešu konfliktu, cita starpā var būt šādas:

a) nepamatotu tiešu vai netiešu priekšrocību piešķiršana sev vai trešai personai, ar kuru pastāv asinsradniecība, svainība vai cita veida īpaša saistība;

b) atteikšanās piešķirt iespējamajam labumguvējam, saņēmējam, kandidātam vai konkursa dalībniekam tiesības vai priekšrocības, uz kurām tam ir tiesības, vai pārāk lielu tiesību piešķiršana;

c) nepamatotu vai neatļautu darbību veikšana vai obligāti veicamu darbību neveikšana.

Par interešu konfliktu uzskata gadījumus, kad iespējamais labumguvējs, pieteikuma iesniedzējs, kandidāts vai konkursa dalībnieks ir štata darbinieks, uz kuru attiecas Civildienesta noteikumi, līgumdarbinieks, vietējais palīgs vai valsts norīkots eksperts.

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums 55. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

a) ar savu struktūrvienību palīdzību, Savienības delegāciju palīdzību saskaņā ar 53. panta otro daļu vai ar 59. pantā minēto izpildaģentūru palīdzību; a) ar savu struktūrvienību palīdzību, ar Savienības delegāciju darbinieku, kas strādā attiecīgās delegācijas vadītāja uzraudzībā, palīdzību, ievērojot 53. panta otro daļu, vai ar 59. pantā minēto izpildaģentūru palīdzību;

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums 55. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

b) netieši ar dalītu vadību kopā ar dalībvalstīm vai, uzticot budžeta izpildes uzdevumus: b) netieši, dalot pārvaldību ar dalībvalstīm, vai saskaņā ar īpašu noteikumu pamataktā, kurā gadījumos, kas nav i) un iv) daļā minētie gadījumi, norādīti arī īstenošanas partneru un darbību veidi , atsevišķus konkrētus budžeta izpildes uzdevumus uzticot:

i) trešām valstīm vai to ieceltām organizācijām; i) trešām valstīm vai to ieceltām organizācijām;

ii) starptautiskām organizācijām un to aģentūrām; ii) starptautiskām organizācijām un to aģentūrām;

iii) finanšu iestādēm, kam saskaņā ar VIII sadaļu ir uzticēta finanšu instrumentu īstenošana;

iv) Eiropas Investīciju bankai un Eiropas Investīciju fondam vai citam bankas meitasuzņēmumam; iv) Eiropas Investīciju bankai vai Eiropas Investīciju fondam;

v) 200. un 201. pantā minētajām organizācijām; v) kā arī 196.b un 196.c pantā minētajām organizācijām;

vi) publisko tiesību subjektiem vai organizācijām, uz kurām attiecas privāttiesības un kas pilda publisko pasūtījumu, ja vien šīs pēdējās sniedz pietiekamus finanšu nodrošinājumus; vi) publisko tiesību subjektiem vai organizācijām, uz kurām attiecas privāttiesības un kas pilda publisko pasūtījumu, ja vien šīs pēdējās sniedz pietiekamus finanšu nodrošinājumus;

vii) organizācijām, uz kurām attiecas kādas dalībvalsts privāttiesības, kurām uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kas sniedz pietiekamus finanšu nodrošinājumus;

viii) personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā šīs regulas 51. panta nozīmē. viii) personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā šīs regulas 51. panta nozīmē.

Komisija saglabā atbildību par budžeta izpildi (LESD 317. pants) un informē Eiropas Parlamentu par darbībām, ko veikušas i) līdz viii) daļā minētās struktūras. Finanšu pārskatā (27. pants) sniedz konkrētas i) līdz viii) daļā minētas struktūras izvēles izsmeļošu pamatojumu.

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums 55. pants – 1.a punkts (jauns)

1.a Finansēšanas lēmumā, ko pievieno gada darbības pārskatam (63. panta 9. punkts), norāda izvirzīto mērķi, plānotos rezultātus, izpildes metodi un finansēšanas plāna kopējo summu. Tajā iekļauj arī finansējamo darbību aprakstu, norāda aptuvenu katrai darbībai piešķirto finansējumu un indikatīvu īstenošanas grafiku. Netiešas pārvaldības gadījumā tajā norāda arī izraudzīto īstenošanas partneri, izvēlei izmantotos kritērijus un tam uzticētos uzdevumus.

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums 55. pants – 1.b punkts (jauns)

1.b Šā panta 1. punkta b) apakšpunkta i) līdz viii) daļā uzskaitītās struktūras un personas pilnībā sadarbojas, aizstāvot Eiropas Savienības finanšu intereses. Eiropas Revīzijas palāta un OLAF visos gadījumos ir tiesīgi visaptveroši īstenot savas LESD noteiktās pilnvaras, veicot šādi pārvaldīto līdzekļu revīziju. Komisija izpildes uzdevumus deleģē ar nosacījumu, ka pastāv pārredzamas, nediskriminējošas, efektīvas un lietderīgas procedūras šo uzdevumu faktiskās izpildes izskatīšanai tiesā vai tiek īstenots šādu procedūru uzlabošanai paredzēts rīcības plāns. Grāmatvedis glabā to struktūru un personu sarakstu, kam deleģēti konkrēti īpaši norādīti izpildes uzdevumi, un pievieno to gada pārskatiem kā pielikumu. Pēc budžeta lēmējinstitūcijas pieprasījuma tai iesniedz visus nolīgumus, kas slēgti ar šādām struktūrām vai personām. Struktūras un personas, kuras uzskaitītas 1. punkta b) apakšpunkta i) līdz viii) daļā un kurām deleģēti izpildes uzdevumi, saskaņā ar 31. panta 2. punktu nodrošina līdzekļu saņēmēju atbilstīgu ex post publiskošanu reizi gadā. Veiktos pasākumus dara zināmus Komisijai.

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums 56. pants – 1. punkts

Pienākumi budžeta izpildes jomā dalītas pārvaldības gadījumā

1. Dalībvalstis, pārvaldot Savienības līdzekļus, ievēro pareizas finanšu vadības, pārredzamības un nediskriminācijas principus un nodrošina Savienības darbības atpazīstamību. Šim nolūkam dalībvalstis izpilda kontroles un revīzijas pienākumus un uzņemas izrietošos pienākumus, kas noteikti šajā regulā. Nozaru noteikumos var būt noteikti papildu noteikumi. 1. Ja Komisija budžeta izpildi nodrošina, īstenojot dalītu pārvaldību, budžeta izpildes funkcijas deleģē dalībvalstīm. Dalībvalstis, pārvaldot Savienības līdzekļus, ievēro pareizas finanšu pārvaldības, pārredzamības un nediskriminācijas principus un nodrošina Savienības darbības atpazīstamību. Šim nolūkam Komisija un dalībvalstis izpilda katra savus kontroles un revīzijas pienākumus un uzņemas izrietošos pienākumus, kas noteikti šajā regulā. Nozaru noteikumos nosaka papildu noteikumus.

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums 56. pants – 2. punkts

Konkrētie dalībvalstu pienākumi

2. Dalībvalstis, pildot uzdevumus saistībā ar budžeta izpildi, novērš, atklāj un koriģē pārkāpumus un krāpšanu . Šim nolūkam tās veic iepriekšējas un vēlākas kontroles, tostarp vajadzības gadījumā pārbaudes uz vietas, lai nodrošinātu no budžeta finansēto darbību efektīvu un pareizu izpildi, nepareizi izmaksāto līdzekļu atgūšanu un tiesvedības uzsākšanu vajadzības gadījumā. 2. Dalībvalstis, pildot ar budžeta izpildi saistītus uzdevumus, veic visus likumdošanas, regulatīvos, administratīvos vai citus vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, jo īpaši:

a) pārliecinās, ka no budžeta finansētās darbības tiek faktiski veiktas, un nodrošina, ka tās tiek pareizi īstenotas, un šajā nolūkā akreditē un uzrauga struktūras, kas atbildīgas par Savienības līdzekļu pārvaldību un kontroli;

b) novērš, atklāj un koriģē pārkāpumus un krāpšanu;

Šim nolūkam tās, ievērojot proporcionalitātes principu un saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu un 3. līdz 5. punktu un attiecīgajiem nozares noteikumiem, veic ex ante un ex post kontroles, tostarp vajadzības gadījumā pārbaudes uz vietas attiecībā uz darījumu reprezentatīvo paraugu. Tās arī atgūst nepareizi izmaksātos līdzekļus un vajadzības gadījumā uzsāk tiesvedību. Veicot riska novērtēšanu vai piemērojot nozares noteikumus, Komisija var novērtēt dalībvalstīs izveidotās sistēmas.

Ja dalībvalstis par atklātajām kļūdām un/vai pārkāpumiem nekavējoties ziņo Komisijai un šīs kļūdas un/vai pārkāpumus novērš, proti, atgūst visas nepamatoti izmaksātās summas, tām nepiemēro ar šīm kļūdām un/vai pārkāpumiem saistītas finanšu korekcijas par laika periodu līdz atklāšanai.

Dalībvalstis piemēro saņēmējiem iedarbīgus, preventīvus un samērīgus sodus, kā to paredz nozaru noteikumi un valstu tiesību akti. Dalībvalstis piemēro saņēmējiem iedarbīgus, atturošus un samērīgus sodus, ja to paredz nozaru noteikumi un konkrēti noteikumi valstu tiesību aktos .

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums 56. pants – 3. punkts

Akreditējošās iestādes loma un kompetence

3. Saskaņā ar nozaru noteikumiem dalībvalstis akreditē vienu vai vairākas publiskā sektora struktūras, kas ir vienpersoniski atbildīgas par to līdzekļu pareizu vadību un kontroli, attiecībā uz kuriem ir piešķirta akreditācija. Tas neskar iespēju šīm struktūrām veikt uzdevumus, kas nav saistīti ar Savienības līdzekļu pārvaldīšanu, vai uzticēt atsevišķus no saviem uzdevumiem citām struktūrām. 3. Saskaņā ar nozaru noteikumos paredzētajiem kritērijiem un procedūrām dalībvalstis akreditē struktūras, kas ir atbildīgas par to Savienības līdzekļu pārvaldību un iekšējo kontroli, attiecībā uz kuriem ir piešķirta akreditācija. Tas neskar iespēju šīm struktūrām veikt uzdevumus, kas nav saistīti ar Savienības līdzekļu pārvaldīšanu, vai uzticēt atsevišķus no saviem uzdevumiem citām struktūrām. Ņemot vērā veikto revīzijas un kontroles pasākumu rezultātus, akreditējošā iestāde arī uzrauga, lai akreditētās struktūras darbotos atbilstoši akreditācijas kritērijiem. Akreditējošā iestāde veic visus nepieciešamos pasākumus, tostarp aptur vai atceļ akreditāciju, lai novērstu trūkumus akreditētajām struktūrām uzticēto uzdevumu izpildē. Komisijas loma akreditācijas procesā, kam piemēro 2. daļu, ir sīkāk noteikta nozaru noteikumos, ņemot vērā arī riska līmeni attiecīgajā politikas jomā.

Dalībvalsts iestāde piešķir akreditāciju saskaņā ar nozaru noteikumiem, lai nodrošinātu, ka struktūra spēj pareizi pārvaldīt līdzekļus. Nozaru noteikumos var būt noteikta arī Komisijas loma akreditācijas procesā.

Akreditējošā iestāde ir atbildīga par struktūras uzraudzību un visiem nepieciešamajiem pasākumiem, tostarp akreditācijas apturēšanu un atcelšanu, kas veicami, lai novērstu trūkumus tās darbā.

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums 56. pants – 4. punkts

Akreditētās struktūras loma un kompetence

4. Struktūras, kas akreditētas saskaņā ar šā panta 3. punktu: 4. Dalībvalstis atbilstošā līmenī, izmantojot struktūras, kas akreditētas saskaņā ar šā panta 3. punktu:

a) izveido efektīvu iekšējās kontroles sistēmu un nodrošina tās darbību; a) izveido efektīvu u