Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums par elastības fonda izmantošanu to valstu rehabilitācijas un atjaunošanas palīdzības nolūkā, kas cietušas cunami, saskaņā ar 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīguma 24. punktu /* SEC/2005/0548 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 27.4.2005 SEC(2005) 548 galīgā redakcija Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par elastības fonda izmantošanu to valstu rehabilitācijas un atjaunošanas palīdzības nolūkā, kas cietušas cunami, saskaņā ar 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīguma 24. punktu PROVIZORISKS BUDŽETA GROZĪJUMU PROJEKTS NR. 3 2005. GADA EIROPAS KOPIENU VISPĀRĒJAM BUDŽETAM VISPĀRĒJS IEŅĒMUMU DOKUMENTS IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM III iedaļa - Komisija (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Komisija ierosina atbalstīt rehabilitācijas un atjaunošanas darbības valstīs, kas cietušas zemestrīcē/cunami (galvenokārt Indonēzija, Šrilanka un Maldivu salas), 2005. un 2006. gadā. Šim mērķim ierosinātā kopējā summa ir EUR 350 miljoni, no kuriem EUR 170 miljoni paredzēti 2005. un EUR 180 miljoni 2006. gadā. Pēc vispusīgas izpētes Komisija uzskata, ka 2005. gadam daļa vajadzīgās finansiālās palīdzības stihijas seku novēršanai, ko var sniegt, no jauna nosakot šim reģionam paredzētās un vēl neīstenotās programmas nolīgumos ar attiecīgo valstu valdībām, ir EUR 60 miljoni. Turklāt Komisija paredz izmantot arī ātrās reaģēšanas mehānismu EUR 12 miljonu apmērā. Tā kā jau 2005. gadā par EUR 100 miljoniem ir pārsniegta 4. pozīcijas „Ārējie darījumi” maksimālā robeža, atlikušo daļu (EUR 98 miljoni) var finansēt tikai ar elastības fonda ieviešanu atbilstīgi 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumam. Tādēļ tiek lūgts Eiropas Parlamentam un Padomei pieņemt šo lēmuma priekšlikumu. Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par elastības fonda izmantošanu to valstu rehabilitācijas un atjaunošanas palīdzības nolūkā, kas cietušas cunami, saskaņā ar 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīguma 24. punktu EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENIBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu[1] un jo īpaši tā 24. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā Budžeta lēmējinstitūcija ir piekritusi atbalstīt rehabilitācijas un atjaunošanas darbības valstīs, kas cietušas no zemestrīces/cunami (galvenokārt Indonēzija, Šrilanka un Maldivu salas), 2005. un 2006. gadā ar kopējo summu EUR 350 miljoni, no kuriem EUR 170 miljoni paredzēti 2005. un EUR 180 miljoni 2006. gadā. Daļa vajadzīgās finansiālās palīdzības stihijas seku novēršanai 2005. gadam tiks sniegta, no jauna nosakot šim reģionam paredzētās un vēl neīstenotās programmas nolīgumos ar attiecīgo valstu valdībām (EUR 60 miljoni), kā arī izmantojot ātrās reaģēšanas mehānismu (EUR 12 miljoni). Tā kā jau 2005. gadā par EUR 100 miljoniem ir pārsniegta 4. pozīcija „Ārējie darījumi” maksimālā robeža un ir izpētītas visas iespējas attiecībā uz šo pozīciju apropriāciju pārdali, atlikušo daļu (EUR 98 miljoni) var finansēt tikai ar papildu elastības fonda ieviešanu. IR NOLĒMUŠI ŠĀDI. 1. pants Budžeta Nr. 3/2005 grozījumiem Eiropas Savienības vispārējā budžetā 2005. finanšu gadam izmanto elastības fondu, lai sniegtu EUR 98 000 000 lielu naudas summu saistību apropriācijās. Šo summu izmanto, lai finansētu atbalstu rehabilitācijas un atjaunošanas darbiem tajās Āzijas valstīs, kas cietušas zemestrīcē/cunami, uz kuriem saskaņā ar 19. 10. 04. posteni „Rehabilitācijas un atjaunošanas pasākumi jaunattīstības valstīs Āzijā” 2005. gada budžetā attiecas finanšu perspektīvas 4. pozīcija „Ārējie darījumi”. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — Priekšsēdētājs Priekšsēdētājs PROVIZORISKS BUDŽETA GROZĪJUMU PROJEKTS NR. 3 2005. GADA EIROPAS KOPIENU VISPĀRĒJAM BUDŽETAM VISPĀRĒJS IEŅĒMUMU DOKUMENTS IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀ III iedaļa - Komisija Ņemot vērā: - Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 272. pantu, - Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 177. pantu, - Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam [2], un jo īpaši tās 37. pantu, Eiropas Komisija ar šo piedāvā budžeta lēmējinstitūcijai provizorisku 2005. gada budžeta grozījumu projektu Nr. 3 to iemeslu dēļ, kas izklāstīti paskaidrojuma rakstā. SATURS 1. Ievads 7 1.1. Vispārīga informācija 7 1.2. Situācija saistībā ar programmu 8 2. Budžeta pozīcija un juridiskais pamats 13 3. Maksājumu apropriācijas un atbalsta izdevumi 14 4. Budžeta optimālas vadības noteikumi 14 5. Budžeta pozīcijas 05 08 03 pārlabojumi 15 6. Iespaids uz budžeta 4. pozīcijas rezervi 15 KOPSAVILKUMA TABULA PA FINANŠU PERSPEKTĪVAS POZĪCIJĀM 16 VISPĀRĒJS IEŅĒMUMU DOKUMENTS IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM Vispārējais ieņēmumu dokuments, ieņēmumu un izdevumu dokuments pa iedaļām ir nosūtīti atsevišķi, izmantojot SEI-BUD sistēmu. Vispārējā ieņēmumu dokumenta un ieņēmumu un izdevumu dokumenta pa iedaļām angļu valodas versija ir pievienota budžeta pielikumam kā piemērs. PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. IEVADS Šis provizoriskais budžeta grozījumu projekts III iedaļā – Komisija ietver šādus elementus: - jaunu līdzekļu izmantošana EUR 98 miljonu apmērā to valstu rehabilitācijas un atjaunošanas palīdzības nolūkā, kas cietušas zemestrīcē/cunami (galvenokārt Indija, Šrilanka un Maldivu salas). Līdzekļus piešķirs, izmantojot elastības fondu; - budžeta pozīcijas 19. 10. 04. „Rehabilitācijas un atjaunošanas darbības Āzijas jaunattīstības valstīs” piezīmju izmainīšana, pievienojot Āzijas, Latīņamerikas regulu kā juridisko pamatu šai budžeta pozīcijai. Tādējādi vispiemērotākā veidā varēs izmantot cunami postījumu novēršanas atbalstu; - budžeta pozīcijas 05. 08. 03. „Lauksaimniecības pārskatu sistēmas pārstrukturēšana, paredzot īpašu subsīdiju, ko piešķir Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijai (ESAO), un pašreizējam juridiskajam pamatam pievienojot atsauci uz Komisijas institucionālajām prerogatīvām. Attiecībā uz zemestrīces/cunami radīto postījumu seku novēršanas darbību finansēšanu Komisija ir paredzējusi divus dažādus posmus: - pašreiz jau ir pieejama summa EUR 123 miljonu apmērā kā ārkārtas palīdzība 2005. gada budžetā, EUR 23 miljoni no tiem iekļauti budžeta pozīcijā 23. 02. 01. – „Atbalsts, tostarp ārkārtas pārtikas atbalsts, lai palīdzētu jaunattīstības valstu un citu trešo valstu, ko skārušas dabas katastrofas vai nopietnas krīzes, iedzīvotājiem”, kā arī EUR 100 miljoni, izmantojot ārkārtas palīdzību, kas paredzēta nolīgumā ar budžeta lēmējinstitūciju; - pavisam kopā 2005. un 2006.gadā rehabilitācijai un atjaunošanai būs pieejama summa EUR 350 miljonu apmērā. Šā finansējuma apjomu sadalīs šādi: - EUR 170 miljoni 2005. gadā, no tiem EUR 98 miljoni no jauna paredzēto līdzekļu, izmantojot elastības fondu, kā iepriekš izklāstīts, Atlikusī summa, EUR 72 miljoni, tiks finansēta no Āzijai paredzētajām dotācijām EUR 60 miljonu apmērā un ātrās reaģēšanas mehānisma EUR 12 miljonu apmērā, - EUR 180 miljoni ir paredzēti provizoriskajā 2006. gada budžeta projektā, no tiem EUR 150 miljoni kā no jauna paredzētie līdzekļi, izmantojot elastības fondu, un EUR 30 miljoni no Āzijai paredzētajām dotācijām. 1.1. Vispārīga informācija Pēc informācijas apmaiņas starp Komisijas priekšsēdētāju, Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju un Padomes prezidentūru EK Džakartas cunami atbalsta konferencē 2005. gada 6. janvārī paredzēja EUR 350 miljonus 2005. un 2006. gadam cunami postījumu rekonstrukcijas atbalstam. Šis piešķīrums tika apstiprināts ar Eiropas Parlamenta 13. janvāra rezolūciju (B6-0034/2005) „ES atbalsts Indijas okeāna cunami izraisītajos plūdos cietušajiem”, kā arī Vispārējo lietu un ārlietu padomē 31. janvārī. Komisija organizēja divas plānošanas komandējumus, iesaistot Eiropas Investīciju Banku (EIB), uz Maldivu salām janvārī un z Šrilanku un Indonēziju februāra sākumā. Šo komandējumu rezultāti kopā ar Pasaules Bankas (PB) veiktajiem vajadzību novērtējumiem veido pamatu EUR 350 miljonu programmai, kā turpmāk norādīts: EUR 323 miljoni saskaņā ar Cunami indikatīvo programmu, - EUR 12 miljoni saskaņā ar ātrās reaģēšanas mehānismu, - EUR 15 miljoni no Āziju aptverošām programmām. No EUR 323 miljoniem EUR 200 miljonus iedalīs Indonēzijai, EUR 95 miljonus Šrilankai un EUR 16 miljonus Maldivu salām. Galīgo piešķīrumu kopsumma var svārstīties +/-10% robežās, atkarībā no programmas galīgajām vajadzībām un absorbcijas spējas. EUR 12 miljoni no reģionālā un horizontālā mehānisma dos ieguldījumu piekrastes apsaimniekošanas un atveseļošanas vajadzību risināšanā un citu pasākumu īstenošanā, kuros var tikt iekļauts EIB globālo aizdevumu mehānisms Šrilankā, atbalsts iepriekšējā brīdinājuma sistēmām, kā arī pētījumiem. Ātrās reaģēšanas mehānisma provizorisks sadalījums ir EUR 7 miljoni Indonēzijai, EUR 4 miljoni Šrilankai un EUR 1 miljons Maldivu salām. EUR 15 miljoni - Asia ProEco II B (ES-Āzijas partnerība vides aizsardzības jomā), kas ir no jauna noteikti, lai atbalstītu civilās un sabiedriskās infrastruktūras rekonstrukciju Maldivu salās, Indonēzijā (Aceha un Ziemeļsumatra), Šrilankā (visi piekrastes rajoni, izņemot Mannaru), Taizemē (Ramonga, Phangnga, Phuketa, Krabi, Tranga, Satuna) un Indijā (Tamil Nadu, Andhra Pradešas un Keralas pavalstu piekrastes rajoni, Andamanas un Nikobaras salas). 1.2. Situācija saistībā ar programmu Resursu sadalījumam starp Indonēziju, Šrilanku un Maldivu salām jābūt taisnīgam un vienlīdzīgam, pamatotam ar skaidri noteiktām vajadzībām un absorbcijas spēju. Šim nolūkam par plānošanas pamatu izmantoti Pasaules Bankas un Komisijas veiktie un valdību apstiprinātie vajadzību novērtējumi. Budžeta pārskats Šajā tabulā atspoguļots, kā tiks izmantots EUR 350 miljonu kopapjoms pa valstīm un pa maksājumu gadiem, kā arī kādā apjomā tiks izlietoti pašreizējie līdzekļi, kas ir jau pieejami saskaņā ar 2005. gada budžetu. Tajā arī atspoguļota vajadzība pēc papildu fondiem, no tiem EUR 98 miljoni ir pieprasīti saskaņā ar šo budžeta grozījumu un EUR 150 miljoni iekļauti 2006. gada provizoriskajā budžeta projektā. (Maksājumi miljonos EUR) 2005. | 2006. | 2005. – 2006. | Ātrās reaģēšanas mehānisms | NODAĻA ”ĀZIJA” | KOPĀ | NODAĻA ”ĀZIJA” | KOPĀ | KOPĀ | Indonēzija Indonēzijas valdība sagatavoja Acehas un Ziemeļsumatras rehabilitācijas un atjaunošanas ģenerālplānu. Ar plānu 2005. gada 24. martā iepazīstināja Indonēzijas Republikas prezidentu. Plānu veido t.s. Galvenā grāmata (pamatdokuments, kurā izklāstīts plāna mērķis un tā vispārējs saturs), kā arī 11 plānošanas grāmatas (ar sīkiem aprakstiem) attiecīgai jomai. Prezidents plānu vēl nav apstiprinājis. Pašreiz notiek intensīvas konsultēšanās Acehā un iespējams, ka plāns tiks pārskatīts, jo īpaši ņemot vērā zemestrīci, kas notika Ziemeļsumatrā un Acehas dienvidrietumos. Termiņu valdība nav noteikusi. Vajadzīgais finansējums: Termiņš, kurā vajadzīga apmaksa | Apjoms | Piezīmes | 2005. gada jūnijs/jūlijs | EUR 30 miljoni (Iepriekšējie līdzekļi) | 1. daļa (iemaksa ieguldījumu fondā ar vairākiem līdzekļu devējiem (Multi-Donors Trust Fund, MDTF), kura mērķis ir atbalstīt Indonēzijas valdības rehabilitācijas un atjaunošanas programmu) | 2005. gada jūlijs | EUR 50 miljoni (Jaunie līdzekļi) | 2. daļas iemaksa ieguldījumu fondā ar vairākiem līdzekļu devējiem (MDTF) | Iemaksu pārvedumi divās daļās atspoguļo EK saistības ar PB saglabāt vadošo lomu koordinācijas komitejā ieguldījumu fondā ar vairākiem līdzekļu devējiem ( MDTF) . MDTF tika nodibināts, atsaucoties uz Indonēzijas valdības lūgumu uzlabot atbalsta koordinēšanu. Vairāki līdzekļu devēji partneri ir pauduši interesi par šo fondu. Ar to tiks finansēti gan atsevišķi projekti, gan valdības vadītas programmas. Pārvaldes principi tiks ievēroti, lēmumu pieņemšanā iesaistot pilsonisko sabiedrību (ar pārstāvniecību koordinācijas komitejā). Pasaules Banka, kā pilnvarotais, nodrošinās, lai tiktu ievērota atbilstīga finansēšanas un iepirkuma procedūra. EK atbalsta īstenošana notiks, parakstot iemaksu nolīgumu ar Pasaules Banku, ņemot vērā EK-PB standartpamatnolīgumu. Par MDTF finansētajām darbībām izlems koordinācijas komiteja, ko veido valdības pārstāvji (valsts, reģionālā un vietējā līmenī), līdzekļu devēji (tikai tie, kas maksās virs zemākās robežas, kas tiks noteiktas, kļūs par koordinācijas komitejas biedriem, savukārt mazākos līdzekļu devēju grupu pārstāvēs viens loceklis, kuru varētu izvēlēties tie paši līdzekļu devēji pēc rotācijas principa), kā arī Acehu pārstāvošā organizācija, ieskaitot pilsonisko sabiedrību. MDTF ieguldīt un piedalīties koordinācijas komitejā var arī privātā sektora, fondu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji. MDTF ar vairākiem līdzekļu devējiem nodrošina ļoti elastīgu mehānismu atjaunošanas atbalstam. EK un ES dalībvalstu kopējās iemaksas veido šā fonda lielāko līdzekļu daļu. Tas nodrošinās, ka vadošā loma koordinācijas komitejā būs EK un ES dalībvalstīm, kā arī būs nodrošināta laba pārredzamība ES. Līdzekļu izmantošana 2005. gadā Komisijai sarunās nodrošinās visstingrākās pozīcijas un situācijas pārredzamību. Šrilanka Pēc cunami katastrofas atjaunošanas darbības vēl arvien ir neatliekamas. Tomēr par mehānismu šī atbalsta nogādāšanai uz ziemeļaustrumiem – par PB ierosināto ieguldījumu fondu arvien vēl nav beigušās sarunas starp Šrilankas valdību un kaujinieku organizāciju LTTE . Ja šo sarunu rezultātā aizkavējās ieguldījumu fonda izveide vai alternatīvu ANO un NVO maršrutu izstrāde, EK līdzekļus var prioritāri izlietot ceļu būvei no Bataras uz Batikalou. Vajadzīgais finansējums: Apmaksai vajadzīgs | Apjoms | Piezīmes | 2005. gada jūnijs/jūlijs | EUR 5 miljoni (Iepriekšējie līdzekļi) | Iztikas līdzekļu nodrošināšanas programmas atkārtota iedarbināšana (ANO Attīstības programmas rehabilitācijas programma katastrofas skartajā piekrastes joslā) | 2005. gada jūlijs | EUR 50 miljoni (EUR 8 miljoni iepriekšējo līdzekļu, EUR 42 miljoni jauno līdzekļu) | EK iemaksa Šrilankas Rekonstrukcijas ieguldījumu fondā | Ieguldījumu fonda izveide ir atkarīga no sarunām, kuru mērķis ir izveidot kopējo administratīvo mehānismu, lai līdzekļus novirzītu uz LTTE kontrolētajām teritorijām ziemeļos un austrumos. Kad/ja tiks panākta vienošanās par minēto mehānismu, tiks izveidot ieguldījumu fonds, kas būs Pasaules Bankas pārraudzībā un ko pārskatīs augstākā līmeņa komiteja, kuras sastāvā būs pārstāvji no Pasaules Bankas, Šrilankas valdības un devējas kopienas (visticamāk, ka ES). Sagaidāms, ka vairums divpusējo devēju (īpaši ES dalībvalstis), izņemot Japānu un ASV, iemaksās ieguldījumu fondā. Kopienas tūlītēja iztikas līdzekļu nodrošināšanas programma tiks īstenota, slēdzot ieguldījumu nolīgumu ar ANO Attīstības programmu ( UNDP ). Paredzēts, ka ANO Attīstības programma būs viens no līdzekļu devēju ilgtermiņa attīstības programmu galvenajiem koordinatoriem. Sākotnējā darbība ANO Attīstības programmas ietvarā būs vērsta uz īstermiņa rehabilitācijas pasākumiem, pārņemot Komisijas un citas humānās palīdzības darbības, dodot ieguldījumu „Rehabilitācijas, atjaunošanas un attīstības” politikas īstenošanā. Ar ieguldījumu fonda un administratīvā mehānisma sniegto atbalstu iztikas līdzekļu jomā, kā arī kopienām sniegto atbalstu, tiks nodrošināta pilnīgas izpratnes pieeja iztikas jomā un kopienām paredzētajam atbalstam – projektu pieteikumus iesniegs pašas kopienas un tos pēc tam apstiprinās trīs līmeņu administratīvais mehānisms. Ieguldījumu fonds veicinās efektīvāku ieguldījumu devēju darbību koordinēšanu. Turklāt ieguldījumu fonds dos iespēju institūcijām un EK laika gaitā koordinēt atbalstu pēc vajadzības skaidri kontrolējamos ietvaros. EK ieguldījums nebūs paredzēts tikai kādām noteiktām jomām, bet tas precizēs koncentrēšanos uz pieeju kopienu un MVU atbalstam. Attiecībā uz ģeogrāfisko līdzsvaru otrs nozīmīgs EK projekts (daļēji piekrastes ceļš no Mataras uz Battikalou) ir virzīts uz dienvidu un austrumu teritorijām. Lai saglabātu līdzsvaru, EK iemaksa ieguldījumu fondā būs virzīta uz LTTE kontrolētām teritorijām ziemeļos un austrumos. EK parakstīs līdzfinansēšanas iemaksu nolīgumu ar Pasaules Banku, ar to savus līdzekļus nododot PB programmas īstenošanai. Sagaidāms, ka ieguldījumu fonds tiks nodibināts gada vidū. Maldivu salas Sākotnējā darbība ANO Attīstības programmas ietvarā būs vērsta uz īstermiņa rehabilitācijas pasākumiem, pārņemot Komisijas un citas humānās palīdzības darbības, dodot ieguldījumu politikas „Sasaistot rehabilitāciju, atjaunošanu un attīstību” īstenošanā. EK savus līdzekļus novirzīs uz ANO tiešās izpildes ( Direct Execution, DEX ) sistēmu iemaksu nolīguma formā. EK būs novērotājs ANO Attīstības programmas projekta koordinācijas komitejā. Pamatprojekts ir ANO Attīstības programmas projekts Flash Appeal , kuram pielāgos visus līdzekļu devēju infrastruktūras projektus. Projekti veicinās kopienas slēgt līgumus darbu īstenošanai. Turpmākā darbība 2005. gadā būs sākotnējās iemaksas veikšana ieguldījumu fondā, ko izveido valdība ilgāka termiņa un vēl aptverošāku valdības atjaunošanas plānu risināšanai. Valdība ir izveidojusi savu ieguldījumu fondu, lai koordinētu devēju līdzekļus un nodrošinātu pārredzamību un atbildību atbilstīgi valsts noteikumiem un starptautisko finanšu iestāžu prasībām. EK ieguldījumu fonda pievienosies PB un Āzijas Attīstības Bankai. Pārzinās koordinācijas komiteja, kura būs pārstāvji no valdības, privāta sektora un ANO Attīstības programmas rezidējošais koordinators. Vajadzīgais finansējums: Apmaksai vajadzīgs | Apjoms | Piezīmes | 2005. gada jūnijs/jūlijs | EUR 2 miljoni (Iepriekšējie līdzekļi) | Iztikas līdzekļu atjaunošana (ANO Attīstības programmas tiešais finansējums saskaņā ar ANO Flash Appeal pamatprojektu- ANO Attīstības programmas tiešā izpilde, DEX) | 2005. gada jūlijs | EUR 3 miljoni (Jaunie līdzekļi) | Valdība izveidojusi ieguldījumu fondu (reģionālā attīstība- Safe Islands programma) | Reģionālais un horizontālais mehānisms Pasaules saglabāšanas savienība ( World Conservation Union, IUCN ) ir noteikusi jautājumus, kuriem ir pārmērīgs noslogojums attiecībā uz pašreizējo ekspertīzi cunami skartajās valstīs, kā arī uz vajadzīgo koordinēšanu cunami skartajās valstīs ( IUCN 2005. gada februāra Āzijas programma). Indonēzijas, Indijas Šrilankas un Taizemes pilsonisko sabiedrību pārstāvošās organizācijas formālā Apvienoto Nāciju Vides programmas paziņojumā ir ieteikušas aptverošu ekoloģiskās rehabilitācijas plānošanu, kurā tiktu risināti vides aizsardzības nostiprināšanas, kā arī zvejniecības un piekrastes iztikas nodrošināšanas ilgtspējas jautājumi. Taizemes valdība Komisijai 2005. gada janvārī iesniedza oficiālu lūgumu tūlītējai tehniskai ekspertīzei piekrastes zonas pārvaldībā, lai atbalstītu cunami radīto postījumu novēršanu. Komisija piedāvā ieguldīt reģionālajā mehānismā, ko izmantos piekrastes pārvaldības un atveseļošanas vajadzībām. Konkrētais piedāvājums ir finansēt ES/Āzijas Piekrastes zonas pārvaldības mehānismu ( EU/Asia Coastal Zone Management Facility, CMF ), kurš apvienotu gan ES dalībvalstu, gan Āzijas partnervalstu kompetenci. Var sagaidīt, ka priekšlikums EK un ES dalībvalstīm nodrošinās labu pārredzamību, kā arī tas atbilst pamatprincipam dot ieguldījumu Eiropas koordinēšanā, kā arī partnerības principam attiecībā uz Āzijas pašreizējām speciālām un vietējām reģionālajām zināšanām. Mehānisms būs pieejams visām cunami skartajām valstīm Āzijā, kas nozīmē, ka bez Indonēzijas, Šrilankas un Maldivu salām speciālās zināšanas var lūgt (un saņemt) arī Taizeme, Malaizija, Birma/Mjanma [3] un Indija. Mehānismu īstenos Eiropas Komisija, ieskaitot EK delegācijas. Turklāt ar mehānismu tiks atbalstīti reģionālie pasākumi, kuros var tikt ietverts atbalsts tehniskās palīdzības atbalsts iespējamam EIB kopējo aizdevumu mehānismam Šrilankā un atbalsts agrā brīdinājuma sistēmām, kā arī mācībām. Vajadzīgais finansējums: Apmaksai vajadzīgs | Apjoms | Piezīmes | 2005. gada jūlijs | EUR 12 miljoni (Jaunie līdzekļi) | Iemaksa reģionālajam un horizontālajam mehānismam | 2. BUDžETA POZīCIJA UN JURIDISKAIS PAMATS Komisija izmantos atsevišķu īpaši paredzētu budžeta pozīciju (19. 10. 04. – Rehabilitācijas un atjaunošanas darbības Āzijas jaunattīstības valstīs) kā cunami postījumu seku novēršanas resursus, lai nodrošinātu augstāko pārredzamības un atbildības līmeni. Šajā pozīcijā tiks iekļauti gan iepriekšējie, gan jaunie līdzekļi, izņemot EUR 12 miljonus ātrās reaģēšanas mehānisma darbībām un EUR 15 miljonus Asia ProEco II B programmai. Par programmu jau bija izlemts 2005. gada 16. martā, kad vēl nebija pieejami līdzekļi budžeta pozīcijā 19. 10. 04. Pašreizējais budžeta pozīcijas 19. 10. 04. juridiskais pamats ir Padomes 1996. gada 22. novembra Regula (EK) No 2258/96 par rehabilitācijas un atjaunošanas pasākumiem jaunattīstības valstīs (OV L 306, 28.11.1996., 1. lpp.). Šīs regulas pieeja ir orientēta uz projektu, savukārt Komisijai vajadzīgs juridisks pamats, kas pieļautu plašāku pieeju, piemēram, īstenošanu, izmantojot ieguldījumu fondus un budžeta atbalsta pasākumus. Budžeta grozījumi tādēļ papildina esošo juridisko pamatu ar Padomes 1992. gada 25. februāra Regulu (Nr 443/92) par finansiālu un tehnisku palīdzību Āzijas un Latīņamerikas jaunattīstības valstīm un ekonomisku sadarbību ar tām (OV L 52, 27.2.1992., 1. lpp.), lai tiktu nodrošināta pilnīga izpildes efektivitāte attiecībā uz budžeta pozīciju 19. 10. 04. 19. 10. 04. pants – Rehabilitācijas un atjaunošanas darbības Āzijas jaunattīstības valstīs Rādītāji 2005. gada apropriācijas | 2004. gada apropriācijas | Izpilde 2003. gadā | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | 98 000 000 | 2 300 000 | 4 125 000 | 8 500 000 | 0,- | 1 875 397,43 | Maksājumu un saistību aptuvenā tabula ir šāda: Saistības | Maksājumi | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Turpmākie gadi | Laika posma līdz 2004. gadam vēl neizpildītās saistības | 16 066 901 | 6 500 000 | 1 300 000 | 1 000 000 | 1 000 000 | 6 266 901 | Saistību apropriācijas, kas no jauna pieejamas un/vai pārnestas no 2003. gada | 2004. gada apropriācijas | 4 125 000 | 2 000 000 | 1 000 000 | 1 000 000 | 125 000 | 2005. gada apropriācijas | 98 000 000(*) | Kopā | 118 191 901 | 8 500 000 | 2 300 000 | 2 000 000 | 1 125 000 | 6 266 901 | (*) Nākamās maksājumu apropriācijas tiks pieprasītas ar pārvedumu. | Jāpievieno šādas piezīmes: „Šī apropriācija ietver pasākumus, kas paredzēti, lai cilvēki atgrieztos normālā dzīvē jaunattīstības valstīs, kuras pārdzīvo dabas katastrofu, vardarbīgu konfliktu vai citu krīžu rezultātā izraisītās sekas. Jo īpaši tā attiecas uz cunami postījumu rekonstrukcijas atbalstu.” Kā juridiskais pamats jāpievieno šāds teksts: „Padomes 1992. gada 25. februāra Regula Nr. 443/92 par finansiālu un tehnisku palīdzību Āzijas un Latīņamerikas jaunattīstības valstīm un ekonomisku sadarbību ar tām (OV L 52, 27.2.1992., 1. lpp.).” 3. MAKSāJUMU APROPRIāCIJAS UN ATBALSTA IZDEVUMI Sagaidāms, ka 2005. gada saistību rezultātā jau 2005. gadā izmaksu līmenis būs augsts. Tomēr šajā posmā šai budžeta pozīcijai nav pieprasītas papildu maksājumu apropriācijas. Jo, ņemot vērā budžeta lēmējinstitūcijas piešķirtās papildu maksājumu apropriācijas 2005. gada budžetā salīdzinājumā ar Eiropas Kopienu ierosināto provizorisko vispārējā budžeta projektu, visus papildu finansējuma pieprasījumus var segt no pašreizējās 4. pozīcijas piešķīruma. Vajadzības gadījumā pastiprinājumu pieprasīs kā vispārēju pārvedumu pēc vasaras vai ar īpašu pārveduma darbību visa gada laikā. 4. BUDžETA OPTIMāLAS VADīBAS NOTEIKUMI Cunami seku novēršanas programmu īstenos Indonēzijas un Šrilankas teritorijās, kur notikušas sacelšanās un pilsoņu karš, kā arī ir plaši izplatīta korupcija. Ja laika posmā no 2005. līdz 2006.gadam apstākļi šajā jomā liks veikt precizējumus, Komisija visu ar Āziju saistīto budžeta nodaļu vadīs, lai cunami seku novēršanas programmu labāk pieskaņotu citām Āzijai paredzētām programmām, lai nodrošinātu visa Āzijai paredzētā budžeta optimālu izmantošanu un vadību. Pielikums: Pārskats par līdzekļu devēju kopējām garantētajām saistībām Līdzekļu devēji | miljoni | Francija | 342 | Vācija | 442 | Nīderlande | 254 | Zviedrija | 350 | Citas ES valstis | 465 | Eiropas Komisija | 473 | Kopā | 2 326 | Austrālija | 576 | Amerikas Savienotās Valstis | 490 | Indija | 452 | Japāna | 377 | Kanāda | 258 | Citas valstis ārpus ES | 293 | Daudzpusējas garantijas | 1 451 | Privātie ziedojumi (visā pasaulē) | 1 261 | Kopā | 5 158 | KOPĒJĀ SUMMA | 7 484 | 5. BUDžETA POZīCIJAS 05 08 03 PāRLABOJUMI Ekonomiskās analīzes un rādītāju izstrādes ietvaros attiecībā uz lauksaimniecības politiku, Komisija lūdza ESAO ārpus tās ikdienas darba apjomam veikt īpašu analīzi/ datu vākšanu virknei trešajām valstīm, kā arī jaunajām dalībvalstīm. Šī darbība ir specifiska un tiks pabeigta divu gadu laikā. Šajā nolūkā ESAO tiks piešķirta subsīdija, ko iedalīs ik pēc diviem gadiem. Tāpēc tiek ierosināts labot piezīmes 05. 08. 03. budžeta pozīcijai, pievienojot šādu ievilkumu: „Subsīdijas, līgummaksājumi un maksājumi saistībā ar pakalpojumu apmaksām ekonomisko analīžu veikšanai un indikatoru izstrādei lauksaimniecības politikas jomā” Ciktāl attiecas uz juridisko pamatu, šādi tiek ierosināts pievienot atsauci uz Komisijas institucionālajām prerogatīvām: „Uzdevumi, kas izriet no Komisijas prerogatīvām iestāžu līmenī atbilstīgi 49. panta 2. punkta c) apakšpunkta noteikumiem Padomes 2002. gada 25. jūnija sanāksmē pieņemtajā Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.)” 6. IESPAIDS UZ BUDžETA 4. POZīCIJAS REZERVI Budžeta 4. pozīcijas 2005. gadam noteiktā maksimālā robeža jau ir pārsniegta par EUR 100 miljoniem. Papildus izmantojot EUR 98 miljonus no elastības fonda, kopējā negatīvā robeža būs EUR 198 miljoni. KOPSAVILKUMA TABULA PA FINANŠU PERSPEKTĪVAS POZĪCIJĀM Finanšu perspektīva Pozīcija/apakšpozīcija | 2005. gada finanšu pozīcija | 2005. gada budžets, ieskaitot PDAB 2/2005 | Provizorisks budžeta grozījumu projekts 3/2005 | 2005. gada budžets, ieskaitot Provizoriskus budžeta grozījumu projektus 1/2005, 2/2005 un 3/2005 | [1] OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp. [2] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [3] Atbilstīgi ES Kopējai nostājai attiecībā uz Birmu/Mjanmu.