2008
PAR EIROPAS KOMISIJAS SNIEGTO 
REHABILITĀCIJAS ATBALSTU PĒC CUNAMI UN ORKĀNA MITCHEIROPAS 
REVĪZIJAS PALĀTA
Īpašais ziņojums  Nr. 6ŠAJĀ ZIŅOJUMĀ PALĀTA ANALIZĒ TO, KĀ EIROPAS KOMISIJA  
PĀRVALDĪJA REHABILITĀCIJAS ATBALSTU PĒC DIVĀM LIELĀM DABAS KATASTROFĀM — ORKĀNA MITCH  1998. GADĀ UN CUNAMI 2004. GADĀ. 
KOMISIJAS KOPĒJAIS REHABILITĀCIJAS ATBALSTS IR 550 MIL JONI 
EUR, UN TĀ MĒRĶIS IR ATJAUNOT PAMATA INFRASTRUKTŪRU UN NODROŠINĀT ILGTSPĒJĪGAS ATTĪSTĪBAS PAMATU. PALĀTA SNIEDZ IETEIKUMUS, KAS VARĒTU PALĪDZĒT EIROPAS KOMISIJAI TURPMĀK NODROŠINĀT PRODUKTĪVĀKU UN EFEKTĪVĀKU REHABILITĀCIJAS 
ATBALSTU.
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA
LV
QJ-AB-08-006-LV-C
ISBN 978-92-95009-47-9
ed807149cover_LV.indd   1 ed807149cover_LV.indd   1 2/09/08   15:46:30 2/09/08   15:46:30
Kā saņemt ES publikācijas?
Publikācijas, ko pārdošanai sagatavojis Publikāciju birojs, ir pieejamas ES virtuālajā 
grāmatnīcā EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu), kur tās iespējams pasūtīt jūsu izvēlētajā tirdzniecības birojā.
Jūs varat arī saņemt sarakstu, kurā apkopoti mūsu tirdzniecības tīklā iesaistītie aģenti visā 
pasaulē, nosūtot pieprasījumu pa faksu (352) 2929 42758.Eiropas Revīzijas Palāta
Īpašais ziņojums Nr. 6/2008
Eiropas Komisijas sniegto rehabilitācijas atbalstu pēc cunami un orkāna Mitch
Luksemburga: Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs2008 — 40 lpp. — 21 x 29,7 cmISBN 978-92-95009-47-9
ed807149cover_LV.indd   2 ed807149cover_LV.indd   2 2/09/08   15:46:31 2/09/08   15:46:31
PAR EIROPAS KOMISIJAS 
SNIEGTO REHABILITĀCIJAS ATBALSTU PĒC CUNAMI UN ORKĀNA MITCHĪpašais ziņojums  Nr. 6   2008
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA(saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)
ed807149inside_LV.indd   1 ed807149inside_LV.indd   1 2/09/08   15:49:37 2/09/08   15:49:37
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA
12, rue Alcide De Gasperi
L-1615 Luxembourg
Tālrunis  (352) 4398 45410
Fakss  (352) 4398 46 430
E-pasts: euraud@eca.europa.eu
Internets: www.eca.europa.eu
Īpašais ziņojums  Nr. 6   2008
Liela daļa papildu informācijas par Eiropas Savienību ir pieejama internetā. 
Tai var piekļūt, izmantojot Europa  serveri (http://europa.eu).
Kataloga dati ir atrodami šīs publikācijas beigās.
Luksemburga: Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs, 2008. gads.
ISBN 978-92-95009-47-9© Eiropas Kopienas, 2008. gads.
Pārpublicēšanas gadījumā atsauce uz avotu ir obligāta.
Printed in Belgium
ed807149inside_LV.indd   2 ed807149inside_LV.indd   2 2/09/08   15:49:38 2/09/08   15:49:38
SATURS
Punkti
I–VI KOPSAVILKUMS
1–11  1. NODAĻA. IEVADS
1–6 1.1. SADAĻA. REVĪZIJAS KONTEKSTS
7–11 1.2. SADAĻA. TIESISKAIS REGULĒJUMS
12–16  2. NODAĻA. REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
17–41  3. NODAĻA. APSVĒRUMI
17–22 3.1. SADAĻA. REHABILITĀCIJAS VAJADZĪBU NOSKAIDROŠANA UN PROJEKTU IZSTRĀDE
18–19 SAVLAICĪGA REHABILITĀCIJAS STRATĒĢIJA, KAS IETVER PLAŠĀKUS JAUTĀJUMUS
20–22  ĀTRĀKA PROJEKTU IZSTRĀDE UN LABĀKA SAŅĒMĒJU DALĪBA PĒC CUNAMI NEKĀ PĒC ORKĀNA MITCH
23–29 3.2. SADAĻA. ATBALSTA ĪSTENOŠANA
24–26  ĀTRI SNIEGTS REHABILITĀCIJAS ATBALSTS INDONĒZIJĀ, BET LĒNI SNIEGTS ATBALSTS ŠRILANKĀ UN PĒC ORKĀNA MITCH
27–29 LAI NODROŠINĀTU EFEKTIVITĀTI, JĀPILNVEIDO PĀRRAUDZĪBAS SISTĒMAS
30–41 3.3. SADAĻA. REZULTĀTU SASNIEGŠANA
31–33 SASNIEGTI DAUDZI LIETDERĪGI TIEŠIE REZULTĀTI
34–37 ATŠĶIRĪGA SASAISTE AR AGRĀKO HUMĀNO PALĪDZĪBU
38 CIEŠA SASAISTE AR ILGTERMIŅA ATTĪSTĪBU
39–41 BAŽAS PAR PROJEKTU ILGTSPĒJĪBU
42–45  4. NODAĻA. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI
 KOMISIJAS ATBILDES
ed807149inside_LV.indd   3 ed807149inside_LV.indd   3 2/09/08   15:49:38 2/09/08   15:49:38
I.
Pēc cunami Indijas okeānā 2004. gada 26. decem-
brī, kad bojā gāja vairāk nekā 200 000 cilvēki un 
radītie zaudējumi bija a ptuveni 10 miljardi EUR, 
Revīzijas palāta savā ziņojumā atzīmēja Komi-
sijas sniegto tūlītējo humāno palīdzību, kuras 
mērķis bija novērst un mazināt cilvēku cieša-
nas. Diskusijās par šo ziņojumu Parlaments un Padome lūdza Palātu sekot līdzi arī turpmāka-jam ilgtermiņa rehabilitācijas posmam, kuram 
Komisija bija atvēlējusi aptuveni 300 miljo-nus EUR. Tādēļ šajā revīzijā Palāta pārbaudīja 
rehabilitācijas atbalstu pēc cunami. Revīzijas tvērumu paplašināja, lai iekļautu arī Komisijas 250 miljonus EUR vērto rehabilitācijas atbal-stu pēc orkāna Mitch , kas skāra Vidusameriku 
1998. gada oktobrī. (Sk. 1.–14. punktu.)
II.
Lai izvērtētu Komisijas veikumu rehabilitāci-jas atbalsta pārvaldībā pēc orkāna Mitch  un  
cunami, šajā revīzijā apskatīti trīs jautājumi  
(sk. 15. un 16. punktu):
a) Vai Komisija atbilstoši noskaidroja katastrofu 
skarto valstu rehabilitācijas vajadzības?
b) Vai Komisijas procedūras nodrošina to, ka  
atbalstu īsteno savlaicīgi un efektīvi?
c) Vai ir sasniegti projektu prognozētie rezultāti, 
tai skaitā apmierinoša īstermiņa palīdzības  sasaiste ar ilgtermiņa attīstību?KOPSAVILKUMS
ed807149inside_LV.indd   4 ed807149inside_LV.indd   4 2/09/08   15:49:38 2/09/08   15:49:38
5
un pārraudzībā, tomēr tai izdevās uzlabot no 
Multidonoru trasta fonda saņemamās uzraudzī-bas informācijas kvalitāti Indonēzijā. Šrilankā visiem projektiem vēl nebija izveidotas pie-nācīgas kontroles un uzraudzības procedūras, ko piemērot starptautiskām organizācijām. Pēc abām katastrofām Komisija nenodrošināja to, lai būtu izvirzīti precīzi aprēķināmi mērķi un  sistēmas sniegtu pietiekamu informāciju, kas vajadzīga atbalsta efektivitātes uzraudzīšanai un pierādīšanai. (Sk. 23.–29. punktu.)
V.
Neskatoties uz iepriekš minēto, tika sasniegti daudzi lietderīgi tiešie rezultāti. Vidusamerikā ar Komisijas piešķirto finansējumu īstenoja  projektus, kas ietvēra skolu, mājokļu, veselī-bas aprūpes centru, kanalizācijas un dzeramā ūdens sistēmu izbūvi. Indonēzijā tiešie rezul-tāti ietvēra jaunuzbūvētus mājokļus, ceļus,  skolas un pašvaldību centrus. Tā kā pēc abām katastrofām kāpa cenas, tad netika sasniegti  visi plānotie rezultāti. Projekti pārsvarā ietvēra attīstības nevis rehabilitācijas pasākumus, un sasaiste ar agrāko humāno palīdzību ir bijusi atšķirīga. Ciešā sasaiste ar ilgtermiņa attīstību sekmē projektu ilgtspējību, lai gan projektu  koncepcijās nav pietiekami norādīti finansē-juma avoti, lai nodrošinātu to, ka darbības  
turpinās arī pēc projekta finansējuma beigām. 
(Sk. 30.–41. punktu.)
VI.
Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Palāta ir  
sagatavojusi ieteikumus, kas varētu palīdzēt  
Komisijai produktīvāk un efektīvāk sniegt reha-
bilitācijas atbalstu. (Sk. 42.–45. punktu.)III.
Gan pēc orkāna Mitch , gan pēc cunami Komisija 
izstrādāja rehabilitācijas stratēģiju mazāk nekā 
sešos mēnešos; tajā atzina vajadzību ne tikai atjaunot bojāto infrastruktūru, bet arī domāt 
par ilgtermiņa attīstību un risināt to iedzīvotāju 
vajadzības, kurus šīs dabas katastrofas skāra  
netieši. Pēc orkāna Mitch  projektu koncepciju 
izstrādes process, kas vēlāk pārveidoja reha-bilitācijas stratēģiju konkrētos projektos, bija ilgstošs un noritēja līdz 2002. gada oktobrim, proti, četrus gadus pēc katastrofas. Turpre-tim pēc cunami koncepciju izstrādes process, kuru īstenoja starptautiskas organizācijas,  caur kurām Komisija sniedza finansējumu, bija ātrāks un lielāko projektu koncepcijas apstip-rināja astoņu mēnešu laikā pēc katastrofas  Indonēzijā, bet Šrilankā — pēc vienpadsmit  mēnešiem. Turklāt, lai labāk noteiktu reālās  vajadzības, Komisija aizvien sekmīgāk atbalsta sniegšanu saskaņojusi un apspriedusi ar saņē-mējvalstīm — gan valsts, gan vietējā līmenī.  (Sk. 17.–22. punktu.)
IV.
Vidusamerikā pēc orkāna Mitch  projektu kon-
cepciju izstrāde ieilga, un projektu īstenošana 
arī kavējās, jo bija grūti atrast apmierinošus  darbuzņēmējus un piemērotus zemes gaba-
lus. Komisijas sniegto rehabilitācijas atbalstu 
visstraujāk īstenoja Indonēzijā, kur ar Multi-
donoru trasta fonda starpniecību tiešos rezul-tātus ieguva divos gados pēc cunami. Turpretim Šrilankā līdz šim panākumi ir nelieli lielāko-
ties tādēļ, ka ir uzliesmojuši nemieri. Komi-sija nav risinājusi visas galvenās nepilnības  
rehabilitācijas atbalsta efektivitātes kontrolē KOPSAVILKUMS
ed807149inside_LV.indd   5 ed807149inside_LV.indd   5 2/09/08   15:49:38 2/09/08   15:49:38
1.1. SADAĻA. REVĪZIJAS KONTEKSTS
 1.  Indijas okeānā notikušais cunami 2004. gada 26. decembrī nogalināja vairāk 
nekā 200 000 cilvēku un radīja zaudējumus 10 miljardu EUR apmērā. Vis-
vairāk Indonēzijā cieta Ačehas province, jo tur bojā gāja vai pazuda vairāk 
nekā 160 000 cilvēku un vairāk nekā pusmiljonam iedzīvotāju nācās pār-
celties. Šrilankā, kas bija otra visvairāk cietusī valsts, bojā gāja vai pazuda aptuveni 35 000 cilvēku, bet pusmiljonam cilvēku nācās pārcelties uz citu  
dzīvesvietu.
 2.  Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 3/20061 tika sniegta informācija par to, kā 
Komisija sniedza humāno palīdzību cietušajiem šajā dabas katastrofā. Palāta bija viena no pirmajām, kas sagatavoja revīzijas ziņojumu par sniegto atbalstu 
pēc cunami un šajā agrīnajā posmā uzmanību pievērsa Komisijas sniegtajai 
īstermiņa humānajai palīdzībai. Pārrunājot šo ziņojumu, Eiropas Parlamenta 
Budžeta kontroles komiteja izteica vēlēšanos, lai Palāta ziņotu par turpmāko 
ilgtermiņa rehabilitācijas posmu
2, un Padome atbalstīja šo ierosinājumu3.1 Īpašais ziņojums Nr. 3/2006 par 
Eiropas Komisijas sniegto humāno 
palīdzību cunami upuriem (OV C 170, 
21.7.2006. 1. lpp.).
2 Budžeta kontroles komitejas 
2006. gada 19. un 20. jūnija sanāksme.
3 Padomes secinājumi par Revīzijas 
palātas Īpašo ziņojumu Nr. 3/2006 
par Eiropas Komisijas sniegto 
humāno palīdzību cunami upuriem 
(šos secinājumus 2006. gada oktobrī 
pieņēmusi Ārējo attiecību padome).1. NODAĻA.
IEVADS
ed807149inside_LV.indd   6 ed807149inside_LV.indd   6 2/09/08   15:49:38 2/09/08   15:49:38
7
 3.  Tieši šajā kontekstā Palāta nolēma pārbaudīt rehabilitācijas atbalstu pēc cunami, 
lai novērtētu Komisijas veikumu rehabilitācijas atbalsta pārvaldībā. Revīzijas tvērumu paplašināja, lai iekļautu Komisijas sniegto atbalstu pēc orkāna Mitch , 
kas 1998. gada 30. un 31. oktobrī Vidusamerikā skāra Hondurasu, Nikaragvu, 
Salvadoru un Gvatemalu, kur kopumā gāja bojā vairāk nekā 10 000 cilvēku, bet 
materiālie zaudējumi bija aptuveni 5 miljardi EUR. Komisijas sniegtā palīdzība 
rehabilitācijai kopumā aptuveni 550 miljonu EUR apmērā pēc orkāna Mitch  
un cunami ir aptuveni 70 % no vispārējā budžeta finansētā rehabilitācijas  
atbalsta pēc dabas katastrofām kopš 1998. gada.
 4.  Pēc orkāna Mitch  Komisija piešķīra apmēram 250 miljonus EUR no rehabilitācijas 
budžeta pozīcijas Reģionālajai programmai atjaunošanas darbiem Vidusame-
rikā. Lielāko daļu šā finansējuma projektiem novirzīja, izmantojot 15 prog-
rammu pārvaldības vienības4, sk. 1. tabulu .4 Pēc starptautiska konkursa 
organizēšanas izveidoja programmas 
pārvaldības vienības. Direktora vadībā 
tās atbild par Komisijas apstiprināto 
rehabilitācijas programmu īstenošanu.
RPADV INTERVENCES PASĀKUMI VALSTU UN PARTNERU SADALĪJUMĀ1. TABULA.
(miljonos EUR)
ValstsLiela mēroga 
projekti, kurus 
pārvalda 15 
programmas 
pārvaldības 
vienības (PPV)Vidēja mēroga 
projekti, kurus 
pārvalda valsts 
iestādes un ANOMazi NVO 
projektiKopā
Hondurasa 111,0 5,2 3,1 119,3
Nikaragva 72,9 5,1 5,3 83,3
Salvadora 24,5 0,9 3,1 28,5
Gvatemala 13,6 2,7 2,3 18,6
Kopā 222,0 13,9 13,8 249,7
Avots : Reģionālās programmas atjaunošanas darbiem Vidusamerikā (RPADV) 2005. gada 
pārskats.
ed807149inside_LV.indd   7 ed807149inside_LV.indd   7 2/09/08   15:49:38 2/09/08   15:49:38
8
ES BUDŽETA IEMAKSAS MULTIDONORU TRASTA 
FONDĀ INDONĒZIJĀ2. TABULA. 5.  Pēc cunami Komisija atbalsta līdzekļus Indonēzijai (aptuveni 200 miljonus EUR) 
novirzīja uz Pasaules Bankas Multidonoru trasta fondu, sk. 2. tabulu . Koordi-
nācijas komiteja atbildēja par prioritāšu noteikšanu, projektu apstiprināšanu 
un Multidonoru trasta fonda darbības gaitas uzraudzīšanu. Šo komiteju vadīja pārstāvji no Komisijas, Pasaules Bankas un Indonēzijas valdības aģentūras, 
kura bija atbildīga par atjaunošanas pasākumu koordinēšanu
5. Projektus pār-
raudzīja partneraģentūra, parasti tā bija Pasaules Banka, bet tos īstenoja kāda 
no Indonēzijas ministrijām kā īstenotāja aģentūra6.
 6.  Komisijas atbalstu Šrilankai pēc cunami novirzīja caur starptautiskām orga-
nizācijām: lielākoties Āzijas Attīstības banku un Apvienoto Nāciju  Organizāciju (sk. 3. tabulu ).5 Ačehas-Niasas rehabilitācijas un 
rekonstrukcijas aģentūra ( BRR  jeb 
Badan Rehabilitasi dan Rekonstruksi ).
6 Eiropas Komisija bija lielākais 
donors Multidonoru trasta fondā, 
apsolot sniegt palīdzību vairāk nekā 
200 miljonu EUR apmērā jeb 40 % 
no kopējās apsolītās palīdzības. Nākamie lielākie atbalsta sniedzēji bija 
Nīderlande (26 %), Apvienotā Karaliste 
(11 %) un Pasaules Banka (4 %).
(miljonos EUR)
Iemaksa AvotsApstiprinātais 
datumsKopā
Ātrās reaģēšanas 
mehānismsĀtrās reaģēšanas 
mehānisms12.8.2005. 3,5
Pirmā iemaksa
Sadarbība Āzijā 
un Latīņamerikā29.8.2005. 29,9
Otrā iemaksa 21.9.2005. 37,7
Trešā iemaksa 16.12.2005. 13,9
Ceturtā iemaksaRehabilitācijas 
pasākumi25.4.2006. 117,5
Kopā 202,5
ed807149inside_LV.indd   8 ed807149inside_LV.indd   8 2/09/08   15:49:39 2/09/08   15:49:39
9
1.2. SADAĻA. TIESISKAIS REGULĒJUMS
 7.  Rehabilitācijas regulā7 ir noteiktas procedūras konkrētām budžeta pozīcijām 
rehabilitācijas pasākumiem un definēts, ka rehabilitācijas atbalsts ir otrs no trīs svarīgākajiem atbalsta posmiem pēc dabas katastrofas:
a) sniegt sākotnējo īstermiņa humāno palīdzību, lai glābtu dzīvības un  
apmierinātu krīzes skarto iedzīvotāju tūlītējās vajadzības, piemēram,  
sniegtu ārkārtas pārtikas atbalstu, ūdeni, pajumti un zāles;
b) sniegt vidēja termiņa rehabilitācijas atbalstu, lai atjaunotu pamata infra-
struktūru, atsāktu ražošanu un pilnveidotu iestāžu darbību;
c) atsākt ilgtermiņa atbalsta sniegšanu attīstībai.7 Padomes 1996. gada 22. novembra 
Regula (EK) Nr. 2258/96 par 
rehabilitācijas un atjaunošanas 
pasākumiem jaunattīstības valstīs (OV L 306, 28.11.1996., 1. lpp.).
3. TABULA.
ŠRILANKĀ FINANSĒTIE PROJEKTI
(miljonos EUR)
Lēmums Budžets Partneris Nosaukums Summa
2005. gads – 
45 miljoni EURSadarbība Āzijā 
un LatīņamerikāANO aģentūra Steidzama 
iztikas līdzekļu programma5,4
Āzijas Attīstības 
bankaMatara-Batticaloa  
ceļa rehabilitācija39,4
2006. gads –
50 miljoni EURRehabilitācija Starptautiska 
organizācijaVietējās kopienas 
iztikas līdzekļu attīstība9,9
ANO aģentūra Vietējie 
piebraucamie ceļi29,9
ANO aģentūra Vides atveseļošana 9,9
Kopā 94,5
ed807149inside_LV.indd   9 ed807149inside_LV.indd   9 2/09/08   15:49:39 2/09/08   15:49:39
10
 8.  Komisijas Paziņojumā par seku likvidēšanas, rehabilitācijas un attīstības sasaisti8 
uzsvērts, ka šie trīs posmi nav jāskata nošķirti, bet gan saskaņoti, lai to starpā 
nodrošinātu ciešu sasaisti.
 9.  Regula par sadarbību ar Āziju un Latīņameriku9 arī ietver noteikumus par reha-
bilitācijas finansēšanu pēc dabas katastrofām10. EuropeAid  sadarbības birojs 
(EuropeAid ) atbild par tā rehabilitācijas atbalsta īstenošanu, kuru finansē  
saskaņā ar Rehabilitācijas regulu un Regulu par sadarbību ar Āziju un  
Latīņameriku.
 10.  Mērķis Ātrās reaģēšanas mehānismam, kuru izveidoja ar Padomes regulu (EK) 
Nr. 381/200111 un kuru īsteno Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts, bija stei-
dzami reaģēt uz dabas katastrofā cietušo valstu vajadzībām. Tas nevar finansēt 
humāno palīdzību un var finansēt tikai tādus pasākumus, kuri ilgst ne vairāk 
kā sešus mēnešus un kurus nebūtu bijis iespējams uzsākt pietiekami ātri ar 
esošo instrumentu palīdzību. Ātrās reaģēšanas mehānisma procedūras ļauj reaģēt ātri, jo Komisijai tikai jāinformē Padome par plānotajiem pasākumiem, 
šos pasākumus oficiāli neapstiprinot.8 Komisijas 1996. gada 30. aprīļa 
Paziņojums COM(96) 153 par seku 
likvidēšanas, rehabilitācijas un 
attīstības sasaisti.
9 Padomes 1992. gada 25. februāra 
Regula (EEK) Nr. 443/92 par finansiālu 
un tehnisku palīdzību Āzijas un 
Latīņamerikas jaunattīstības valstīm un sadarbību ar tām (OV L 52, 27.2.1992., 
1. lpp.).
10 Rehabilitācijas regula ļauj pieņemt 
lēmumus vērtībā līdz 2 miljoniem EUR 
bez Dalībvalstu komitejas piekrišanas, 
bet regulā par finansiālu un tehnisku palīdzību Āzijas un Latīņamerikas 
jaunattīstības valstīm šis ierobežojums 
noteikts 1 miljona EUR apmērā.
11 OV L 57, 27.2.2001., 5. lpp.
ed807149inside_LV.indd   10 ed807149inside_LV.indd   10 2/09/08   15:49:39 2/09/08   15:49:39
11
 11.  Šīs regulas 2007. gadā aizstāja Attīstības sadarbības instruments12, kuru īsteno 
EuropeAid , un Stabilitātes instruments13, kuru īsteno Ārējo attiecību ģenerāl-
direktorāts. Jaunie noteikumi ietver vienkāršotākas procedūras reaģēšanai 
uz dabas katastrofām14.12 Eiropas Parlamenta un Padomes 
2006. gada 18. decembra Regula (EK) 
Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu 
instrumentu sadarbībai attīstības jomā (OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.).
13 Eiropas Parlamenta un Padomes 
2006. gada 15. novembra Regula (EK) 
Nr. 1717/2006, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (OV L 327, 24.11.2006., 
1. lpp.).
14 Parasti finansējuma lēmumus 
pieņem pēc tam, kad tos ir 
apstiprinājusi Dalībvalstu pārvaldības 
komiteja. Taču krīzes gadījumā Stabilitātes instruments paredz iespēju 
piešķirt finansējumu pasākumiem 
vērtībā līdz 20 miljoniem EUR, tos 
neapstiprinot Dalībvalstu pārvaldības 
komitejā. Attīstības sadarbības instruments paredz mehānismu, kas 
nodrošina ātri sniegt atbalstu līdz 
10 miljoniem EUR, īstenojot īpašus 
pasākumus, ja radušies neparedzēti 
apstākļi, piemēram, dabas katastrofa, 
tos neapstiprinot Dalībvalstu 
pārvaldības komitejā.
Notekūdeņu attīrīšanas stacijas būvniecība Hondurasā.
Avots : Eiropas Revīzijas palāta.
ed807149inside_LV.indd   11 ed807149inside_LV.indd   11 2/09/08   15:49:39 2/09/08   15:49:39
 12.  Revīzijā pārbaudīja Komisijas sniegto rehabilitācijas atbalstu pēc cunami Indijas 
okeānā 2004. gada decembrī, kā arī papildus pārbaudīja Komisijas īsteno-
tos pasākumus pēc orkāna Mitch . Lai gan orkāns Mitch  skāra Vidusameriku 
1998. gadā, projektus vēl tikai pabeidza 2007. gadā.
 13.  Šīs revīzijas tvērumā neietilpst humānā palīdzība, jo tās pārbaude ir aprakstīta 
jau Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 3/2006 par Komisijas sniegto palī-
dzību cunami upuriem. Tomēr revīzijā pārbaudīja īstermiņa humānās palī-
dzības sasaisti ar ilgtermiņa rehabilitāciju un ātrās reaģēšanas mehānisma 
ieguldījumu.
 14.  Pārbaudot Komisijas sniegto atbalstu pēc šīm divām dabas katastrofām, revīzijā 
galvenā uzmanība tika veltīta trīs dažādiem īstenošanas mehānismiem:
a) programmu pārvaldības vienībām Vidusamerikā,
b) iemaksām Multidonoru trasta fondā Indonēzijā,
c) maksājumiem starptautiskām organizācijām Šrilankā.
 15.  Lai izvērtētu Komisijas veikumu rehabilitācijas atbalsta pārvaldībā pēc orkāna 
Mitch  un cunami, šajā ziņojumā galvenie apskatītie jautājumi ir šādi:
a) Vai Komisija atbilstoši noskaidroja katastrofu skarto valstu rehabilitācijas 
vajadzības?
b) Vai Komisijas procedūras nodrošina to, ka atbalstu īsteno savlaicīgi un 
efektīvi?
c) Vai ir sasniegti projektu prognozētie rezultāti, tai skaitā apmierinoša  
īstermiņa palīdzības sasaiste ar ilgtermiņa attīstību?
 16.  Revīzijā pārbaudīja dokumentus un veica intervijas un pārbaudes uz vietas. Revī-
zijā izvērtēja sistēmas atbalsta pārvaldībai, uzraudzībai un kontrolei un tās 
pārbaudīja uz vietas, apmeklējot partnerus un projektus Nikaragvā, Hondu-rasā, Indonēzijā un Šrilankā. Uz vietas apmeklētie projekti un partneri ir norā-
dīti 4. tabulā . Lai iegūtu pamatotu situācijas kopainu, projektus pārbaudēm 
uz vietas atlasīja pēc nozares, atrašanās vietas, atbalsta summas, īstenošanas 
posma un partnera veida.2. NODAĻA.
REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
ed807149inside_LV.indd   12 ed807149inside_LV.indd   12 2/09/08   15:49:42 2/09/08   15:49:42
13
(miljonos EUR)
Partneris Projekta aprakstsKomisijas 
fi nansējums1
NIKARAGVA
Programmas 
pārvaldības vienība (PPV)Izglītības nozares pilnveidošana (FOSED) 18,7
PPV Integrētais projekts Estelí Ocotal (PRIESO) 18,9
PPVVeselības aprūpes atjaunošana un pilnveidošana 
Managvā (FORSIMA)10,2
PPV Managvas perifērijas integrēts projekts (PROMAPER) 23,9
Apvienoto 
Nāciju OrganizācijaŪdens un kanalizācija Leonas departamentā 1,5
Nikaragvā apmeklēto projektu kopējā vērtība 73,2
HONDURASA
PPV Ūdens un kanalizācija Tegusigalpā 26,7PPV Veselība un izglītība 23,1
PPVAtbalsts pašvaldībām, mājokļu un privātajam 
sektoram (vietējai attīstībai)23,9
Hondurasā apmeklēto projektu kopējā vērtība 73,7
INDONĒZIJA
Pasaules Banka Ačehas zemes administrācijas sistēmas atjaunošana 8,4Pasaules Banka Kecamatan  attīstības projekts (KDP) 19,0
Pasaules Banka Projekts nabadzības novēršanai pilsētās (UPP) 5,3
Pasaules BankaMājokļu atjaunošanas un celtniecības projekts vietējā 
pašvaldībā (REKOMPAK)24,9
Apvienoto Nāciju 
OrganizācijaProgramma atkritumu apsaimniekošanas 
atjaunošanai pēc cunami4,2
Indonēzijā apmeklēto projektu kopējā vērtība 61,8
ŠRILANKA
Apvienoto Nāciju 
OrganizācijaSteidzama iztikas līdzekļu programma 5,4
Āzijas Attīstības 
bankaMatara-Batticaloa  ceļa rehabilitācija 39,4
Starptautiska 
organizācijaVietējās kopienas iztikas līdzekļu attīstība 9,9
Apvienoto Nāciju 
OrganizācijaVietējie piebraucamie ceļi 29,9
Apvienoto Nāciju 
OrganizācijaVides atveseļošana 9,9
Šrilankā apmeklēto projektu kopējā vērtība 94,5
1 Projektiem Indonēzijā norādītā summa atbilst 40 % finansējuma, ko sniedzis Multidonoru trasta fonds, 
kas 40 % finansējuma saņem no Komisijas.4. TABULA.
UZ VIETAS APMEKLĒTIE REHABILITĀCIJAS PROJEKTI
ed807149inside_LV.indd   13 ed807149inside_LV.indd   13 2/09/08   15:49:42 2/09/08   15:49:42
3.1. SADAĻA. REHABILITĀCIJAS VAJADZĪBU 
NOSKAIDROŠANA UN PROJEKTU IZSTRĀDE
 17.  Revīzijā pārbaudīja, vai pēc orkāna Mitch  un cunami sākotnējā humānās palīdzības 
posma Komisija izstrādāja stratēģiju turpmākam rehabilitācijas posmam, kurā 
uzmanība būtu veltīta ne tikai pamata infrastruktūras fiziskai atjaunošanai, 
bet būtu ņemtas vērā arī plašākas vajadzības15. Revīzijā pārbaudīja arī to, vai 
šo rehabilitācijas stratēģiju savlaicīgi izvērsa projektos, kā arī pārbaudīja to, 
kādā mērā saņēmēju līdzdalība ietekmēja atbalsta ilgtspējību.
SAVLAICĪGA REHABILITĀCIJAS STRATĒĢIJA, KAS IETVER 
PLAŠĀKUS JAUTĀJUMUS
 18.  Pēc orkāna Mitch  1998. gada oktobrī Komisija izstrādāja rehabilitācijas stratēģiju 
mazāk nekā sešos mēnešos. Tās plānoto rehabilitācijas atbalstu izklāstīja  1999. gada aprīļa Kopienas Rīcības plānā atjaunošanas darbiem Vidusame-
rikā
16. Šis dokuments bija pamats tam, lai izveidotu Reģionālo programmu  
atjaunošanas darbiem Vidusamerikā. Šajā programmā pastiprinātu uzmanību 
pievērsa izglītībai un veselībai, un tās mērķis bija ne tikai atjaunot bojāto  
infrastruktūru, bet arī uzlabot un pielāgot iestāžu darbību, tādējādi veidojot 
pamatu ilgtspējīgai attīstībai.
 19.  Pēc cunami Indijas okeānā 2004. gada decembrī Komisija plānoto rehabilitācijas 
atbalstu izstrādāja arī mazāk nekā sešos mēnešos, un to izklāstīja 2005. gada 
maijā Cunami indikatīvajā programmā17. Programmas mērķis bija atjaunot  
ceļus, mājas, skolas un slimnīcas un atjaunot iztikas līdzekļu avotus. Tajā  
atzina, ka cunami ietekmēja ne tikai šauro piekrastes joslu, kuru tieši skāra cunami vilnis, un tās mērķis bija sniegt plašākas attīstības atbalstu visiem  
dabas katastrofas skarto rajonu iedzīvotājiem. Tajā atzina arī vajadzību ņemt 
vērā ilgtermiņa konfliktus starp valdību un separātiskajām organizācijām  
gan Ačehā, gan Šrilankā. Ačehā 30 gadus ilgās nesaskaņas starp Indonēzijas valdību un Brīvās Ačehas kustību bija prasījušas 15 000 dzīvību. Šrilankā ik pa laikam ir uzplaiksnījis pilsoņu karš starp Šrilankas valdību un Tamilu atbrīvo-
šanas tīģeriem, un kopš 1983. gada bojā ir gājuši 60 000 cilvēku. Laikā, kad cunami skāra šo reģionu, t. i., 2004. gada decembrī, jau trīs gadus bija pamiers 
un 400 000 cilvēku bija atgriezušies sākotnējā dzīvesvietā, tomēr aplēses  
liecināja, ka vēl arvien 400 000 cilvēku nebija atgriezušies savā dzīvesvietā 
iepriekš minētā konflikta dēļ.15 Komisijas 2001. gada 23. aprīļa 
Paziņojums COM(2001) 153 par 
seku likvidēšanas, rehabilitācijas 
un attīstības sasaistes novērtējumu un Komisijas 2005. gada 20. aprīļa 
Paziņojums COM(2005) 153 par ES 
reaģēšanas stiprināšanu katastrofu un 
krīžu gadījumos trešās valstīs.
16 Komisijas 1999. gada 28. aprīļa 
Paziņojums COM(1999) 201 Padomei 
un Eiropas Parlamentam par 
Kopienas Rīcības plānu atjaunošanas 
pasākumiem Vidusamerikā.
17 C(2005) 1490, 23.5.2005. Cunami 
indikatīvā programma — Indonēzija, 
Šrilanka, Maldīvu salas (2005–2006).3. NODAĻA.
APSVĒRUMI
ed807149inside_LV.indd   14 ed807149inside_LV.indd   14 2/09/08   15:49:42 2/09/08   15:49:42
15
ĀTRĀKA PROJEKTU IZSTRĀDE UN LABĀKA SAŅĒMĒJU DALĪBA 
PĒC CUNAMI NEKĀ PĒC ORKĀNA MITCH
 20.  Pēc orkāna Mitch  sākotnējo stratēģiju, kas bija izklāstīta 1999. gada aprīļa Kopienas 
Rīcības plānā atjaunošanas darbiem Vidusamerikā, tehniskās palīdzības birojs 
izvērsa konkrētos projektos. Koncepciju izstrāde sākās 1999. gada oktobrī un 
ilga trīs gadus līdz 2002. gada oktobrim — četrus gadus pēc orkāna Mitch  
postījumiem. Tā kā koncepciju izstrāde bija ilga, par projektu īstenošanu  
atbildīgajām programmu pārvaldības vienībām nācās pārstrādāt dažus pro-
jektus, tādējādi vēl vairāk patērējot laiku pirms projektu uzsākšanas. Turklāt 
15 programmu pārvaldības vienību izmantošana bez valsts iestāžu iesaistī-šanas, izstrādes posmā mazināja sasaisti ar valsts pārvaldes iestādēm.
 21.  Turpretim Indonēzijā pēc cunami koncepciju izstrāde noritēja ātrāk. Pirmajā 
Multidonoru trasta fonda Koordinācijas komitejas sanāksmē 2005. gada maijā 
apstiprināja četrus projektu koncepciju priekšlikumus par kopējo summu  aptuveni 150 miljonu EUR apmērā, un sīki izstrādātos projektu priekšlikumus 
visiem četriem projektiem apstiprināja līdz 2005. gada augustam. Koordinā-
cijas sekmēšana bija viens no galvenajiem iemesliem Komisijas lēmumam  
novirzīt tās sniegto atbalstu caur Multidonoru trasta fondu. Multidonoru  
trasta fonds apstiprināja tikai tādus projektus, kurus iepriekš bija izskatījusi 
attiecīgā valsts aģentūra, kas atbildēja par atjaunošanas centienu koordinē-
šanu. Turklāt bieži vien projektos bija iekļauta līdzdalīgas plānošanas pieeja, lai nodrošinātu to, ka tiek apmierinātas patiesās vajadzības, un lai sekmētu 
projektu ilgtspējības izredzes.
 22.  Līdzīgi arī Šrilankā koncepciju izstrāde bija ātrāka, un 2005. gada novembrī parak-
stīja nolīgumus par pirmo finansējuma daļu 45 miljonu EUR apmērā, ko pie-šķīra ar starptautisku organizāciju starpniecību. Tāpat kā Indonēzijā Komisija 
izmantoja saņēmējvalstu koordinācijas mehānismus, taču šoreiz reģionālā  
līmenī, jo uzskatīja to par efektīvāku, un projekti bieži vien ietvēra līdzdalīgu 
plānošanas pieeju atbalsta ilgtspējībai. Turpretim saistībā ar otro finansējuma daļu 50 miljonu EUR apmērā Šrilankā koncepciju izstrāde kavējās nopietnu šīs valsts politisko problēmu dēļ. Sākotnēji bija plānots, ka šos līdzekļus pie-
šķirs caur Operatīvās grupas cunami seku likvidēšanai trasta fondu, kā bija vienojušies 2005. gada jūnijā
18, tomēr 2005. gada decembrī Operatīvo grupu 
deklarēja par nekonstitucionālu, un pēc šīs neveiksmes Komisijas delegācija 
2005. gada decembrī uzreiz uzsāka pārprojektēšanu.18 Operatīvā grupa cunami seku 
likvidēšanai bija mehānisms ārēji 
finansēto seku likvidēšanas līdzekļu 
piešķiršanai Ziemeļaustrumu reģioniem. Šajā grupā ietilpa vairākas 
komitejas, kurās strādāja pārstāvji no 
valdības (lielākoties pārstāvot singāļus), 
Tamilu atbrīvošanas kustības un 
musulmaņu kopienas.
ed807149inside_LV.indd   15 ed807149inside_LV.indd   15 2/09/08   15:49:42 2/09/08   15:49:42
16
3.2. SADAĻA. ATBALSTA ĪSTENOŠANA
 23.  Revīzijā pārbaudīja, vai rehabilitācijas atbalstu īstenoja pietiekami ātri, lai apmie-
rinātu katastrofās cietušo vajadzības19, un vai sistēmas, kuras Komisija izman-
toja, lai uzraudzītu atbalsta īstenošanas efektivitāti un gaitu, ļāva nodrošināt 
atbalsta līdzekļu pareizu finansiālo pārvaldību20.
ĀTRI SNIEGTS REHABILITĀCIJAS ATBALSTS INDONĒZIJĀ, 
BET LĒNI SNIEGTS ATBALSTS ŠRILANKĀ UN PĒC ORKĀNA MITCH
 24.  Pēc ilgstošas projektu koncepciju izstrādes Vidusamerikā bija papildu kavēšanās 
projektu īstenošanā, kas bieži vien bija saistīta ar grūtībām atrast apmieri-
nošus darbuzņēmējus vai piemērotus zemes gabalus (sk. 1. izcēlumu).
 25.  No dažādiem atbalsta veidiem Multidonoru trasta fonda sniegtais atbalsts Indo-
nēzijā bija pats ātrākais un, lai gan bija daži aizkavēšanās gadījumi, daudzus 
tiešos rezultātus tur sasniedza divu gadu laikā pēc cunami.19 Padomes 1996. gada 22. novembra 
Regula (EK) Nr. 2258/96 par 
rehabilitācijas un atjaunošanas darbiem 
jaunattīstības valstīs (OV L 306, 28.11.1996., 1. lpp.).
20 Komisijas 2005. gada 20. aprīļa 
Paziņojums COM(2005) 153 par 
ES reaģēšanas spējas stiprināšanu katastrofu un krīžu gadījumos trešās 
valstīs.
KAVĒŠANĀS PIEMĒRI1. IZCĒLUMS.
Nikaragvā  notekūdeņu attīrīšanas iekārtu projektu 
uzsāka tikai 2006. gadā, proti, vairāk nekā septiņus 
gadus pēc orkāna Mitch , jo projektēšana bija ilga, 
pēc tam vajadzēja veikt pārprojektēšanu, jo sākotnējā 
koncepciju izstrāde bija neapmierinoša, un bija grūti 
atrast piemērotu darbuzņēmēju. Termiņus pagari-
nāja programmas pārvaldības vienībai , kas atbildēja 
par ūdens un higiēnas projektu Hondurasā , jo bija 
grūti atrast piemērotu zemes gabalu, kā arī program-
mas pārvaldības vienībai, kas atbildēja par veselības 
un izglītības projektu Hondurasā, jo īstenošanas 
aģentūras spēja nebija pietiekama.Šrilankā  Komisija ar Āzijas Attīstības bankas 
starpniecību valsts autoceļu rehabilitācijai piešķīra finansējumu 40 miljonu EUR apmērā. Darbi uz 
A2 autoceļa dienvidos sākās tikai 2007. gadā, savu-
kārt konkursā par darbiem uz A4 autoceļa austrumos 
2007. gada septembrī vēl norisinājās piedāvājumu 
izvērtēšana. 
ANO aģentūras  īstenoto projektu 5 mil-
jonu EUR apmērā iztikas nodrošināšanai pabeidza 
ar kavēšanos, jo pasliktinājās drošība, un tā termiņu 
pagarināja par gadu līdz 2008. gada septembrim.
ed807149inside_LV.indd   16 ed807149inside_LV.indd   16 2/09/08   15:49:42 2/09/08   15:49:42
17
 26.  Šrilankā projektu īstenošanas gaita ir bijusi lēna. Āzijas Attīstības bankas finan-
sētā valsts ceļu atjaunošana kavējās. Turklāt tā kā vajadzēja veikt pārpro-
jektēšanu (sk. 22. punktu), ANO aģentūras projektu faktisko īstenošanu sāka 
tikai 2007. gada otrā pusē. Papildu kavēšanās notika lielākoties tādēļ, ka bija grūtības atlasīt personālu. Tādēļ gandrīz trīs gadus pēc cunami ANO aģentūras 
bija tikai nesen uzsākušas vides atveseļošanu un vietējo ceļu atjaunošanu.
Darbs uz A2 valsts nozīmes ceļa Šrilankā.
Avots : Eiropas Revīzijas palāta.
ed807149inside_LV.indd   17 ed807149inside_LV.indd   17 2/09/08   15:49:43 2/09/08   15:49:43
18
LAI NODROŠINĀTU EFEKTIVITĀTI, JĀPILNVEIDO PĀRRAUDZĪBAS 
SISTĒMAS
 27.  Vidusamerikā rehabilitācijas projektus īstenoja programmu pārvaldības vienības, 
bet delegācija cieši uzraudzīja un kontrolēja izdevumus. Tomēr Komisija neno-drošināja salīdzināmu vai standarta izmaksu informāciju, lai būtu iespējams 
uzraudzīt un pierādīt projektu īstenošanas efektivitāti (sk. 2. izcēlumu). Dažos 
projektos, piemēram, ūdens un notekūdeņu attīrīšanas iekārtu projektos,  
Komisija nenodrošināja to, lai būtu izvirzīti precīzi aprēķināmi tiešo rezul-
tātu mērķi sasniegto rezultātu salīdzināšanai ar plānotajiem. Turklāt neveica plānoto ārējo starpposma vērtēšanu Reģionālajai programmai atjaunošanas 
darbiem Vidusamerikā.
Delegācija sistemātiski neaprēķina un nesalīdzina 
līdzīgu darbību vienības izmaksas Reģionālajā prog-
rammā atjaunošanas darbiem Vidusamerikā  (pie-
mēram, vienas mājas izmaksas, ūdens tilpnes viena 
kubikmetra izmaksas, vienas tualetes izmaksas, kana-lizācijas un ūdensvada viena metra izmaksas), kas ļautu pārbaudīt, pamatot un izskaidrot nozīmīgas 
izmaksu atšķirības. Šāda situācija pastāv, lai gan ir liecības par to, ka darbību vienības izmaksas vērā 
ņemami atšķiras. Piemēram, 
programmas pārval-
dības vienība , kas atbildēja par projektu Managvas 
perifērijā, par katru māju ANO aģentūrai maksāja 
EUR 7000, savukārt programmas pārvaldības vienī-bai, kas atbildēja par pašvaldību projektu Hondurasā, 
iesaistot atbalsta saņēmējus celtniecības darbos, izde-
vās uzbūvēt katru māju par nieka EUR 2900.Indonēzijā 
Multidonoru trasta fonda  ziņojumos nav 
norādīta projektu tiešo rezultātu saikne ar attiecīgām 
izmaksām, un tādējādi nav iespējams izvērtēt izmaksu 
efektivitāti vai savstarpēji salīdzināt izmaksas.
Šrilankā  delegācija ANO aģentūrām  īstenošanai 
piešķīra projektus kopumā par aptuveni 40 miljo-niem EUR. Pamatojoties uz veikto plašo novērtējumu, 
delegācija uzskatīja, ka priekšroka dodama tieši šādai 
pieejai, nevis privātu darbuzņēmēju vai nevalstisku 
organizāciju izmantošanai. Lai pierādītu izvēlētās 
pieejas produktivitāti, varētu uzraudzīt un salīdzināt 
ar alternatīviem fi  nansējuma mehānismiem vienības 
izmaksas, piemēram, ANO aģentūras būvēta ceļa 
viena kilometra izmaksas, slēdzot līgumus ar vietējiem 
uzņēmējiem (ņemot vērā vietējos apstākļus).SALĪDZINĀMU VAI STANDARTA IZMAKSU INFORMĀCIJAS TRŪKUMS2. IZCĒLUMS
ed807149inside_LV.indd   18 ed807149inside_LV.indd   18 2/09/08   15:49:46 2/09/08   15:49:46
19
 28.  Indonēzijā Multidonoru trasta fonds saņem 40 % sava finansējuma no Komisi-
jas un vēl papildu 50 % no ES dalībvalstīm. Lielāko daļu Multidonoru trasta 
fonda finansēto projektu pārvalda Pasaules Banka, kas sistemātiski neiesnie-
dza Koordinācijas komitejai iekšējos uzraudzības ziņojumus pēc projektu  
apmeklēšanas uz vietas. Multidonoru trasta fonda publicētie ikgada progresa ziņojumi nesniedza pilnīgu un objektīvu pārskatu par projektu īstenošanas 
statusu: tie norādīja uz gaitu, taču nenorādīja kavēšanās gadījumus. Komisi-
jai un pārējiem donoriem izdevās uzlabot informācijas kvalitāti, sagatavojot 
padziļinātu progresa ziņojumu par laika periodu līdz 2006. gada decembrim 
un turpmākajiem sešu mēnešu periodiem. Tāpat kā pēc orkāna Mitch  par  
dažiem projektiem nebija pieejama salīdzinoša izmaksu informācija un nebija 
izstrādāti precīzi aprēķināmi tiešie rezultāti, piemēram, tā tas bija projektā 
nabadzības novēršanai pilsētās, par kuru bija pieejams saraksts par kopējām 
vajadzībām, kas pārsniedza pieejamo finansējumu.
 29.  Šrilankā ANO aģentūras īstenotajiem projektiem Komisija nenodrošināja salīdzi-
nāmu izmaksu informāciju, lai uzraudzītu un pierādītu projektu īstenošanas efektivitāti. Tāpat Komisija nenodrošināja to, lai ANO aģentūru īstenotajiem 
projektiem būtu izvirzīti precīzi aprēķināmi tiešo rezultātu mērķi sasniegto 
rezultātu salīdzināšanai ar plānotajiem. Turklāt Komisijas delegācija nebija 
vēl izstrādājusi procedūras šiem projektiem, lai apstiprinātu plānoto darbu 
kārtību un pieņemtu pabeigtos darbus.
ed807149inside_LV.indd   19 ed807149inside_LV.indd   19 2/09/08   15:49:46 2/09/08   15:49:46
20
3.3. SADAĻA. REZULTĀTU SASNIEGŠANA
 30.  Revīzijā pārbaudīja, vai prognozētos tiešos rezultātus sasniedza, nodrošinot 
pietiekamu publicitāti, un vai projekti apmierināja ne tikai to iedzīvotāju  
vajadzības, kurus orkāns Mitch  un cunami skāra tieši, bet arī plašāku iedzīvo-
tāju skaitu. Revīzijā pārbaudīja arī to, vai rehabilitācijas atbalsts bija efektīva 
saikne starp sākotnējo īstermiņa humāno palīdzību, no vienas puses, un ilg-
termiņa attīstības atbalstu, no otras puses21. Lai noteiktu projektu izredzes 
uz ilgtspējību, pārbaudīja arī atbalsts saņēmēju dalību projektu īstenošanā 
un plānus turpmākam finansējumam.21 Regula (EK) Nr. 2258/96.
Nikaragvā programmas pārvaldības vienības , kuras 
īstenoja Reģionālo programmu atjaunošanas darbiem 
Vidusamerikā, ir citu pasākumu starpā uzcēlušas vai 
atjaunojušas 139 skolas, vairāk nekā 1050 māju, pie-
cus veselības aprūpes centrus, veselības pārvaldes ēku, 
dzeramā ūdens un kanalizācijas sistēmu, tai skaitā akas, ūdens krātuves un tualetes. 
Hondurasā  tiešie rezul-
tāti ietvēra dzeramā ūdens un kanalizācijas sistēmu, 1280 jaunas un 200 atjaunotas mājas, kā arī 336 jaunas 
vai atjaunotas skolas un veselības aprūpes centrus.
Līdz 2006. gada beigām Indonēzijā ar Multido-
noru trasta fonda atbalstu bija uzcelti vai atjaunoti 2100 mājokļi, ciemu ceļi 1900 km garumā, 240 sko-
las, 118 pašvaldību centri, 40 veselības aprūpes centri un 680 dzeramā ūdens attīrīšanas iekārtas. Tomēr 
Komisijas lēmums novirzīt fi  nansējumu caur Multi-
donoru trasta fondu samazināja ES publicitāti saņē-
mēju un donoru lokā.
Līdz 2007. gada otrajai pusei 
Šrilankā  tiešie rezul-
tāti vēl bija ierobežoti, jo Āzijas Attīstības bankas  un 
ANO aģentūras  īstenotā valsts un vietējo ceļu būves 
projekta izpilde bija tikko aizsākta. Iztikas līdzekļu 
avotu projektā tika īstenoti vai bija pabeigti aptu-
veni 100 pasākumi. Vides sanācijas programmā bija 
savākti gandrīz puse plānoto gruvešu, bet atkritumu 
poligonu un atkritumu pārstrādes centru izveide nebija uzsākta, jo kavējās tiem piemērotu atrašanās 
vietu meklēšana.TIEŠIE REZULTĀTI3. IZCĒLUMS.
ed807149inside_LV.indd   20 ed807149inside_LV.indd   20 2/09/08   15:49:46 2/09/08   15:49:46
21
Ūdens krātuve Nikaragvā.
Avots : Eiropas Revīzijas palāta.SASNIEGTI DAUDZI LIETDERĪGI TIEŠIE REZULTĀTI
 31.  Lai gan bija sarežģīti salīdzināt sasniegto ar plānotajiem mērķiem (sk. 27.–29. pun-
ktu), tomēr Komisijas finansētie projekti Vidusamerikā un Indonēzijā deva  
daudzus tiešos rezultātus (sk. 3. izcēlumu). Tomēr dažos gadījumos Komisija un tās partneri nenodrošināja pietiekamu informāciju, piemēram, salīdzi-
nāmu izmaksu informāciju, lai palīdzētu pierādīt to, vai šo mērķu sasniegšanā 
līdzekļu izlietojums bija efektīvs (sk. 27.–29. punktu). Līdz 2007. gada otrajai 
pusei Šrilankā bija ļoti maz tiešo rezultātu lielākoties nemieru atjaunošanās 
dēļ (sk. 22. un 26. punktu).
ed807149inside_LV.indd   21 ed807149inside_LV.indd   21 2/09/08   15:49:46 2/09/08   15:49:46
22
 32.  Pēc abām katastrofām ievērojami kāpa cenas, jo pieauga pieprasījums pēc darba-
spēka, ražošanas iekārtām un materiāliem. Inflācijas ietekmi nevarēja noteikt 
tiem projektiem, kuru tiešo rezultātu mērķi nebija precīzi izsakāmi skaitļos, 
taču tiem projektiem, kuru mērķi bija skaidri noteikti, nepietika līdzekļu, lai 
īstenotu visus sākotnēji paredzētos pasākumus (sk. 4. izcēlumu).
 33.  Projekta rezultātu sasniegšana ir atkarīga ne tikai no tiešo rezultātu sasniegša-
nas, bet arī no tā, vai izdodas nodrošināt šo rezultātu lietderību saņēmējiem. 
Indonēzijā Komisija ir atzinusi vajadzību sekmēt Multidonoru trasta fonda  
finansēto mājokļu izmantošanu, nodrošinot apgādes infrastruktūru, jo īpaši dzeramā ūdens padevi. Visās trijās apmeklētajās valstīs projektu mērķis bija 
ne tikai aizstāt bojāto infrastruktūru un tieši palīdzēt dabas katastrofā cietu-
šajiem iedzīvotājiem (sk. 18. un 19. punktu). Tā vietā projekti pārsvarā ietvēra 
attīstības nevis rehabilitācijas pasākumus un attiecās uz plašāku iedzīvotāju 
loku (sk. 5. izcēlumu).
Nikaragvā par veselības aprūpes pakalpojumu uzla-bošanu atbildīgajai 
programmas pārvaldības vienībai  
nebija pietiekami daudz līdzekļu, lai uzbūvētu plā-
noto veselības aprūpes centru San Rafael del Sur , jo 
pieauga darbaspēka un materiālu izmaksas, kuras krietni pārsniedza papildus pieejamo vietējo fi  nan-
sējumu līdz ar eiro valūtas kursa nostiprināšanos pret Nikaragvas kordovu.
Indonēzijā Multidonoru trasta fonds  plānoja uzbū-
vēt līdz pat 10 000 mājokļu un salabot vēl papildu 
15 000 mājokļus, tomēr vēlāk cenu kāpuma dēļ 
šos mērķus samazināja attiecīgi līdz 6000 un 8400 mājokļiem.Šrilankā  cenu kāpuma dēļ fi  nansējums nebija pietie-
kams, lai aptvertu visus Āzijas Attīstības bankas  īste-
notajā ceļu atjaunošanas projektā sākotnēji plānotos 
ceļus un pasākumus. Līdz ar to atcēla vietējās jaudas 
uzlabošanas pasākumus un ceļu būvi aptuveni 8 mil-jonu EUR apmērā, un, lai segtu neparedzēti augstās būvniecības izmaksas, papildu fi  nansējumu 13 mil-
jonu EUR apmērā piešķīra no citas ceļu atjaunošanas programmas. Paredzams, ka eiro valūtas kursa palie-
lināšanās pret Šrilankas rūpiju 2006. un 2007. gadā 
kompensēs visu turpmāko cenu kāpumu ietekmi.INFLĀCIJAS IETEKME UZ TIEŠAJIEM REZULTĀTIEM4. IZCĒLUMS.
ed807149inside_LV.indd   22 ed807149inside_LV.indd   22 2/09/08   15:49:49 2/09/08   15:49:49
23
5. IZCĒLUMS.
PROJEKTI, KURI IR PLAŠĀKI, NEVIS VIENKĀRŠI AIZVIETO BOJĀTO INFRASTRUKTŪRU
Izglītības projekts Nikaragvā  un ūdens un higiēnas 
projekts Hondurasā  galvenokārt risināja jau pirms 
orkāna Mitch  pastāvošās vajadzības. Neviens no 
programmas pārvaldības vienības  Nikaragvā uzcel-
tajiem veselības aprūpes centriem neaizstāja kādu no tiem, kurus iznīcināja vai nopietni izpostīja orkāns Mitch . Tāpat arī vairums programmu pārvaldības 
vienību uzcelto mājokļu neaizvietoja orkāna iznīci-nātās mājas. Tā vietā saņēmējus izvēlējās, ņemot vērā 
to nabadzību un neaizsargātību. Orkāns Mitch  neiz-
nīcināja Sandino pilsētas rātsnamu, taču jaunu rāts-
namu uzcēla, jo bēgļu pieplūdums pilsētā pēc orkāna 
Mitch  radīja lielākas vajadzības šai pašvaldībai.Indonēzijā Multidonoru trasta fonds  finansēja 
50 miljonus EUR vērtu projektu apakšrajonu attīstī-
bai ( Kecamatan  attīstības projekts). No 221 projektā 
iekļautā apakšrajona, 134 (vairāk nekā 60 %) cunami 
neskāra tieši.
Šrilankā  aptuveni 70 miljonus EUR piešķīra valsts 
un lauku ceļu rehabilitācijai, un šos projektus pār-valdīja 
Āzijas Attīstības banka  un ANO aģentūra . 
Pirms cunami šie ceļi bija sliktā tehniskā stāvoklī. 
ANO aģentūras īstenotais atkritumu apsaimniekoša-
nas projekts aptver visu Amparas reģionu, nevis tikai 
dabas katastrofas tieši skarto piekrastes daļu.
Avots : Eiropas Revīzijas palāta.Multidonoru trasta fonda fi  nansēts mājoklis Ačehā.
ed807149inside_LV.indd   23 ed807149inside_LV.indd   23 2/09/08   15:49:49 2/09/08   15:49:49
24
ATŠĶIRĪGA SASAISTE AR AGRĀKO HUMĀNO PALĪDZĪBU
 34.  Sākotnējai humānai palīdzībai bija vāja sasaiste ar turpmāko rehabilitācijas atbal-
stu pēc orkāna Mitch  1998. gadā, jo koncepciju izstrāde kavējās, kas savukārt 
izraisīja rehabilitācijas atbalsta kavēšanos (sk. 20. un 24. punktu).
 35.  Sniedzot atbalstu pēc cunami Komisija pievērsa lielāku uzmanību humānās palī-
dzības sasaistei ar rehabilitācijas atbalstu Indonēzijā, un šo sasaisti īpaši  
stiprināja vairāku faktoru kombinācija:
a) Multidonoru trasta fonda relatīvi ātri sniegtais atbalsts (sk. 25. punktu) 
ļāva sasaistīt dažus rehabilitācijas projektus ar agrākiem Humānās palīdzī-
bas ģenerāldirektorāta ( ECHO ) humānās palīdzības projektiem. Piemēram, 
ECHO  nodrošināja pagaidu pajumti, bet Multidonoru trasta fonds pēc tam 
finansēja pastāvīgu mājokļu celtniecību;
b) ECHO  ilgstoši sniegtā humānā palīdzība līdz 2007. gada vidum sekmēja 
tās sasaisti ar rehabilitāciju, jo īpaši tāpēc, ka tā ietvēra īstermiņa reha-
bilitāciju, piemēram, laivu būvi un kuģu piestātnes celtniecību Lampūkā 
Ačehā;
c) Ātrās reaģēšanas mehānisms finansēja darbības, kas palīdzēja sasaistīt 
sākotnējo seku likvidēšanu ar turpmāko rehabilitācijas atbalstu, piemē-
ram, satelītuzņēmumu veikšanu. No šā mehānisma finansēja arī starp-
niecības pasākumus starp Indonēzijas valdību un Brīvās Ačehas kustību, 
kuru rezultātā 2005. gada augustā parakstīja miera nolīgumu, tādējādi 
nostiprinot pamatu rehabilitācijai un ilgtermiņa attīstībai.
ed807149inside_LV.indd   24 ed807149inside_LV.indd   24 2/09/08   15:49:52 2/09/08   15:49:52
25
 36.  Tomēr Multidonoru fonds ir risinājis ar novēlošanos pēc cunami zudušo iztikas 
līdzekļu avotu atjaunošanu, kas ir ļoti svarīga joma. Tikai 2007. gada maijā 
Multidonoru trasta fonds piešķīra 50 miljonus EUR ekonomikas attīstībai un 
eksistences līdzekļiem. Lai gan daudzus cilvēkus pieņēma darbā Multidonoru 
trasta fonda projektos, tomēr šāda nodarbinātība bija tikai īstermiņa, un  lielākā daļa kvalificētā darbaspēka nebija Ačehas vietējie iedzīvotāji.
ECHO  projekts, lai atjaunotu zvejnieku iztikas līdzekļus Ačehā. 
Avots : Eiropas Revīzijas palāta.
ed807149inside_LV.indd   25 ed807149inside_LV.indd   25 2/09/08   15:49:52 2/09/08   15:49:52
26
 37.  Šrilankā ECHO  turpināja darbu līdz 2007. gada vidum un Ātrās reaģēšanas mehā-
nisms finansēja 2 miljonus EUR vērto Ātrās atjaunošanas projektu, lai novāktu 
gružus un uzlabotu kanalizāciju. Tomēr, neskanoties uz šiem pasākumiem, 
seku likvidēšanas sasaiste ar rehabilitāciju tomēr bija nepilnvērtīga, jo ECHO  
sniegto humāno palīdzību koncentrēja valsts ziemeļu un austrumu teritorijās, kas pēc tam kļuva lielākoties nepieejamas konflikta uzliesmojuma dēļ. Tāpēc 
daudzos rajonos, kur agrāk ECHO  bija īstenojis pasākumus, nebija iespējams 
īstenot atjaunošanas pasākumus. Turklāt Komisija nolēma pēc pagaidu pajum-
tes nodrošināšanas neveikt pastāvīgu mājokļu celtniecību, jo pārējie donori 
bija jau dāsni finansējuši pēc cunami īstenotos mājokļu projektus.
CIEŠA SASAISTE AR ILGTERMIŅA ATTĪSTĪBU
 38.  Komisijas atbalsta stratēģija pēc abām dabas katastrofām ietvēra ne tikai bojātās 
infrastruktūras atjaunošanu un iztikas līdzekļu avotu nodrošināšanu dabas 
katastrofās tieši skartajiem iedzīvotājiem, bet arī risināja ilgāka termiņa attīs-tības vajadzības, un ne tikai attiecībā uz tiem iedzīvotājiem, kurus šīs dabas 
katastrofas skāra tieši, bet arī aptverot plašāku iedzīvotāju loku (sk. 18., 19. 
un 33. punktu). Šo plašākas attīstības diapazonu īstenoja arī praksē. Šī pieeja 
saskanēja ar valstu stratēģijām, un tāpēc to atbalstīja saņēmējvalstu valdības, 
kas uzsvēra “pārveides” nozīmīgumu pēc orkāna Mitch  un “labāku atjaunotni” 
pēc cunami. Piemēram, Šrilankas valdības 2006. gada decembra ziņojumā par 
atjaunošanas pasākumiem pēc cunami ir paudusi gandarījumu par tiem part-
neriem, kuri aptvēra visus reģiona rajonus, nevis tikai tos piekrastes rajonus, 
kurus cunami skāra tieši.
ed807149inside_LV.indd   26 ed807149inside_LV.indd   26 2/09/08   15:49:54 2/09/08   15:49:54
27
BAŽAS PAR PROJEKTU ILGTSPĒJĪBU
 39.  Pēc orkāna Mitch  Komisijas sniegtais rehabilitācijas atbalsts Vidusamerikā ar prog-
rammu pārvaldības vienību starpniecību bez valsts partnera pašlaik, šķiet, 
nesaskan ar uzsvaru, kas likts uz partnervalstu atbildību pašreizējā attīstības politikā
22. Līdz ar to pastāv vājas ilgtspējības risks, jo nav iesaistītas vietē-
jās iestādes, dažas no kurām mēģināja iesaistīt projektu īstenošanas laikā. 
Tomēr saņēmējkopienas nebija tieši iesaistītas veselības aprūpes centru un 
skolu būvniecībā, bet ūdens un kanalizācijas projektu ilgtspējība būs atkarīga 
no efektīvu maksas noteikšanas mehānismu un valsts politikas izveides šajā jomā.22 Eiropas Konsensā par attīstību, 
ko 2005. gada decembrī kopīgi 
pieņēmusi Padome un dalībvalstis, Komisija un Parlaments (OV C 46, 
24.2.2006., 1. lpp.), teikts, ka viens no 
attīstības sadarbības pamatprincipiem 
ir princips par partnervalstu atbildību 
par programmām. 2005. gada marta 
Parīzes Deklarācijā par palīdzības 
efektivitāti, kuru parakstījuši attīstības un jaunattīstības valstu ministri, arī 
apstiprināta apņemšanās saskaņot 
atbalstu ar partnervalstu sistēmām un 
procedūrām, kā arī apņemšanās sniegt 
palīdzību šo sistēmu pilnveidošanai.
Jaunuzcelta skola Hondurasā.
Avots : Eiropas Revīzijas palāta.
ed807149inside_LV.indd   27 ed807149inside_LV.indd   27 2/09/08   15:49:54 2/09/08   15:49:54
28
 40.  Turpretim Indonēzijā pēc cunami par rekonstrukcijas koordinēšanu atbildīgā valsts 
aģentūra izskatīja visus Multidonoru trasta fonda projektu priekšlikumus un 
līdzdarbojās projektu īstenošanas pārvaldībā. Turklāt, lai nodrošinātu, ka pro-jekti atbilst vietējām prioritātēm, tos plānoja līdzdalīgi. Projektu īstenošana 
kopā ar saņēmējvalsts iedzīvotājiem ir palielinājusi izredzes uz ilgtspējību, 
jo īpaši ņemot vērā miera izlīgumu, kura panākšanā Komisija ir devusi savu 
ieguldījumu, finansējot pušu starpniecības pasākumus. Tomēr pastāvīgs val-
dības atbalsts un ilgstpējīgs finansējums nezaudē aktualitāti.
 41.  Arī Šrilankā notika vērā ņemamas konsultācijas ar vietējiem iedzīvotājiem. Tomēr 
tas, cik ilgtspējīgs būs atkritumu apsaimniekošanas projekts, kuru īstenoja 
ANO aģentūra, būs atkarīgs no efektīvas maksas noteikšanas mehānisma izvei-
des. Ar Āzijas Attīstības bankas dalību īstenotā valsts ceļu projekta ilgtspē-
jība būs atkarīga no jaunizveidotā ceļu uzturēšanas fonda pareizas darbības. 
Vietējo ceļu projekta (īstenotājs: ANO aģentūra) ilgtspējība būs atkarīga no ceļu būves kvalitātes. Lai gan Komisijas finansētie projekti nodrošina kon-
krētu pamatu dažādu etnisko kopienu sadarbībai, ilgstošais konflikts Šrilankā 
apdraud visus pūliņus attiecībā uz projektu tehniskās un finansiālās ilgtspē-
jības nodrošināšanu.
ed807149inside_LV.indd   28 ed807149inside_LV.indd   28 2/09/08   15:49:57 2/09/08   15:49:57
29
Vietējā ceļa izbūve, izmantojot vietējo darbaspēku Šrilankā.
Avots : Eiropas Revīzijas palāta.
ed807149inside_LV.indd   29 ed807149inside_LV.indd   29 2/09/08   15:49:57 2/09/08   15:49:57
4. NODAĻA.
SECINĀJUMI UN IETEIKUMI
 42.  Komisija izmantoja trīs dažādus īstenošanas mehānismus, lai sniegtu rehabilitā-
cijas atbalstu pēc orkāna Mitch  un cunami (programmu pārvaldības vienības 
Vidusamerikā, iemaksas Multidonoru trasta fondā Indonēzijā un maksāju-mus starptautiskām organizācijām Šrilankā). Komisijas rezultāti attiecībā uz 
trīs revīzijas jautājumiem šajās trīs valstīs ir norādīti 5. tabulā . Īstenošanas 
mehānisma izvēle nav vienīgais faktors, kas ietekmē rezultātus, un to skaidri 
parādīja gadījums Šrilankā, kur konflikta atjaunošanās pēc cunami ir palēni-
nājusi rehabilitācijas gaitu un ierobežojusi ģeogrāfisko diapazonu.
STIPRO UN VĀJO PUŠU KOPSAVILKUMS5. TABULA.
Revīzijas 
jautājumsKritērijiVidusamerika 
pēc orkāna 
Mitch  Indonēzija 
pēc cunamiŠrilanka pēc 
cunami
Vajadzību 
noskaidro-šanaSavlaicīga stratēģija, kas aptver 
plaša mēroga jautājumus++ +
Savlaicīga projektu izstrāde ar saņēmēja līdzdalību– + + – 1
Atbalsta īstenošanaSavlaicīga īstenošana – + – 1
Efektivitātes uzraudzība – 2– 2– 2
Rezultātu sasniegšanaLietderīgu tiešo rezultātu 
sasniegšana++ –  1
Sasaiste ar humāno palīdzību – + – 1
Sasaiste ar ilgtermiņa attīstību ++ +
Izredzes uz ilgtspējību –+ –  1
+ = stiprā puse; – = vājā puse
1 Saistīta ar konfliktsituāciju valstī.
2 Attiecas galvenokārt uz izmaksu salīdzinošo datu ievākšanu un skaidri noteiktiem tiešo rezultātu 
mērķiem.
ed807149inside_LV.indd   30 ed807149inside_LV.indd   30 2/09/08   15:50:01 2/09/08   15:50:01
31
Vai Komisija atbilstoši noskaidroja katastrofu skarto valstu rehabilitācijas 
vajadzības?
 43.  Attiecībā uz vajadzību noteikšanu un projekta koncepciju izstrādi jāmin, ka pēc 
abām dabas katastrofām Komisija ātri izstrādāja stratēģiju, kurā bija ņemtas 
vērā plašāka iedzīvotāju loka vajadzības, ne tikai to iedzīvotāju vajadzības, 
kuru iedzīvi bija skārusi vai iznīcinājusi konkrētā dabas katastrofa. Pēc cunami 
Komisija izstrādāja projektus straujāk nekā pēc orkāna Mitch  un ar lielāku  
saņēmēju dalību, kas nodrošināja atbalsta ilgtspējību (sk. 17.–22. punktu).
1. IETEIKUMS
Komisijai jāturpina pilnveidot pieeju, kas pieņemta pēc cunami un ļauj ātri 
sagatavot rehabilitācijas projektu koncepcijas un iesaista saņēmējus, lai 
sekmētu atbildību un ilgtspējību.
Vai Komisijas procedūras nodrošina to, ka atbalstu īsteno savlaicīgi un  
efektīvi?
 44.  Visātrāk projektus īstenoja Indonēzijā, taču Šrilankā līdz šim maz kas ir paveikts 
lielākoties atsākušos nemieru dēļ. Pēc cunami Komisija nenovērsa visas galve-
nās nepilnības, kuras pastāvēja rehabilitācijas atbalsta efektivitātes kontroles 
un pārraudzības sistēmās un kuras konstatēja jau pēc orkāna Mitch . It īpaši 
tā nenodrošināja, lai visiem projektiem būtu izvirzīti precīzi aprēķināmi tiešo 
rezultātu mērķi un sistēmas sniegtu pietiekamu informāciju par projektu  īstenošanas efektivitāti (sk. 23.–29. punktu).
ed807149inside_LV.indd   31 ed807149inside_LV.indd   31 2/09/08   15:50:01 2/09/08   15:50:01
32
2. IETEIKUMS
Lai uzlabotu līdzekļu pārraudzību, Komisijai arī turpmāk, pilnībā sadarbo-
joties ar pārējiem donoriem, jācenšas uzlabot Multidonoru trasta fonda 
ziņojumu caurskatāmību Indonēzijā, kā arī jāizveido neatkarīga kvalitātes 
pārbaude projektu koncepciju apstiprināšanai un pabeigto darbu pie-
ņemšanai saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas pārvaldītajiem ES  līdzekļiem Šrilankā.
3. IETEIKUMS
Komisijai jānodrošina izmaksu salīdzinoša informācija, lai varētu uzraudzīt 
un pierādīt projektu īstenošanas efektivitāti, kā arī, lai nodrošinātu, ka  
tiek izstrādāti skaidri projektu mērķi, kas ļautu izvērtēt, vai ir sasniegti  
plānotie tiešie rezultāti.
Vai ir sasniegti projektu prognozētie rezultāti, tai skaitā apmierinoša  
īstermiņa palīdzības sasaiste ar ilgtermiņa attīstību?
 45.  Attiecībā uz rezultātu sasniegšanu jāmin, ka ievērojami rezultāti ir sasniegti 
Vidusamerikā un Indonēzijā, lai gan cenu kāpums pēc abām dabas katastrofām 
ir skaitliski samazinājis tiešos rezultātus. Indonēzijā publicitāte saņēmēju un 
donoru lokā bija ierobežota, jo finansējumu piešķīra ar Multidonoru trasta 
fonda starpniecību. Gan pēc orkāna Mitch , gan pēc cunami atbalsta saņēmēji 
bija ne vien tie, kurus šīs dabas katastrofas skāra tieši, bet arī plašāks iedzī-
votāju loks. Lai gan saikne ar iepriekš sniegto humāno palīdzību bija dažāda, 
saikne ar ilgtermiņa attīstību ir bijusi stipra, kas palielina projektu ilgtspējības 
izredzes. Tomēr valdības nepārtraukts atbalsts un ilgtspējīgs finansējums  
paliek aktuāli jautājumi (sk. 30.–41. punktu).
ed807149inside_LV.indd   32 ed807149inside_LV.indd   32 2/09/08   15:50:01 2/09/08   15:50:01
33
4. IETEIKUMS
Lai varētu veiksmīgāk strādāt cenu strauja kāpuma apstākļos pēc dabas 
katastrofām, Komisijai šādas cenu izmaiņas ir labāk jāprognozē un, pie-
mēram, plašāk jāizmanto vietējais darbaspēks un resursi.
5. IETEIKUMS
Jānodrošina adekvāta ES publicitāte, jo īpaši tad, ja projektus īsteno ar  
starptautisku organizāciju starpniecību.
6. IETEIKUMS
Lai nodrošinātu projektu ilgtspējību, jau projektu koncepciju izstrādes  
posmā Komisijai jāveic piemēroti un savlaicīgi pasākumi.
  Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2008. gada 12. jūnija sēdē Luksemburgā.
Revīzijas palātas vārdā –
priekšsēdētājs  
Vítor Manuel da Silva Caldeira
ed807149inside_LV.indd   33 ed807149inside_LV.indd   33 2/09/08   15:50:02 2/09/08   15:50:02
KOMISIJAS ATBILDES
KOPSAVILKUMS
III. 
Situācija pēc orkāna Mitch  atšķīrās no situāci-
jas pēc cunami. Pēc orkāna Mitch  sākās visap-
tverošs konsultāciju process, kurā iesaistījās  ieinteresētās personas no valsts un privātā  sektora, lai izstrādātu un īstenotu Reģionālo  programmu atjaunošanas darbiem Vidusame-rikā ( PRRAC ). Pasākumos, ko veica pēc orkāna 
Mitch , plaši iesaistījās pilsoniskā sabiedrība. 
Pateicoties konsultāciju procesā gūtai piere-
dzei pēc orkāna Mitch , palīdzība, ko sniedza  
pēc cunami, starptautiskā mērogā bija labi  
koordinēta; tā ātri sasaistījās ar veiksmīgi  
īstenotiem humānās palīdzības pasākumiem,  un nekavējoties tika uzsākta valstu atjaunoša-
nas plānu īstenošana. Īpaši Multidonoru trasta 
fonda izveide Indonēzijā Eiropas Savienības  
vadībā ievērojami atviegloja donoru koordi-
nāciju un līdzekļu apvienošanu, lai, pamatojo-ties uz pārdomātu politiku, ātri varētu uzsākt 
rehabilitācijas procesu
23.
IV. 
Vidusamerikā 2001. gadā tika uzsākti vairāki  pasākumi, kas galvenokārt bija saistīti ar mazā-
kiem projektiem. Visos projektos bija ietvertas gaidāmo rezultātu aplēses un paredzēti perio-
diski pārskati, lai sekotu progresam un veiktu attiecīgus koriģējošus pasākumus. Uzraudzību, starpposma un galīgos novērtējumus īstenoja saskaņā ar plānu. 
Saistībā ar cunami sekām Indonēzijā un Šri-
lankā katra atsevišķa projekta novērtējumu  
dokumentā un līgumu nosacījumos ar īstenoša-nas partneriem ir ietverti prognozētie rezultāti un izmaksu novērtējums. Komisija pastāvīgi  uzrauga, lai līdzekļus izlietotu efektīvi. Galī-
gās faktiskās izmaksas nosaka projekta beigās; 
šīs izmaksas ir rīkotās konkursa procedūras  
rezultāts un tajās ietilpst pārējas vajadzības  
vai pielāgojumi, kas radušies projekta īstenoša-
nas gaitā. Katru projekta izmaksu efektivitātes novērtējumu Komisija sniegs starpposma un  
galīgajos novērtējumos.
23 Multidonoru trasta fondu Ačehas un Niasas atjaunošanai 
finansē 15 starptautiskas un organizācijas; 90 % līdzekļu piešķir ES 
(Eiropas Komisija un dalībvalstis).
ed807149inside_LV.indd   34 ed807149inside_LV.indd   34 2/09/08   15:50:02 2/09/08   15:50:02
35
Pēc Revīzijas palātas apmeklējuma Komisija  
Šrilankā ir pastiprinājusi neatkarīgo kvalitātes 
kontroli pirms pabeigto darbu pieņemšanas.
V. 
Lai stiprinātu valsts un pašvaldību iestādes  un saņēmēju organizācijas, PRRAC  projektus  
izstrādāja un īstenoja tā, lai tiktu ņemti vērā  ne tikai infrastruktūrā gaidāmie rezultāti, bet arī izpratnes veidošana un mācību pasākumi. Vairākos gadījumos PRRAC  attīstīja vietējo  
dalībnieku pārvaldības spēju, lai tie varētu  
pārvarēt reģionālo nevienlīdzību, un tādējādi 
veicināja decentralizācijas iniciatīvu nostipri-
nāšanos (piem., veselības un izglītības projekti 
Salvadorā).
Komisijas atbalsts pēc cunami bija valstu  
vispārējo atjaunošanas un attīstības plānu  
neatņemama sastāvdaļa. Saskaņā ar “Labākas 
atjaunotnes” koncepciju ir jānodrošina atjau-
nošanas projektu turpināšana un ilgtspējība,  privātiem saņēmējiem atgūstot mājokļus un  
iztikas līdzekļu avotus, un sabiedriskās infra-
struktūras un dienestiem ieguldot pašvaldību 
un valstu budžetos.
VI. 
Komisijas atbildes uz Revīzijas palātas īpaša-jiem ieteikumiem ir sniegtas 42.–45. punktā.
1. NODAĻA. IEVADS
4. 
Reģionālā programma atjaunošanas darbiem  
Vidusamerikā ( PRRAC ) bija Komisijas nozīmī-
gākā reakcija pēc orkāna Mitch ; to papildināja 
divpusējo sadarbības programmu pārorien-tēšana, lielāki līdzekļu piešķīrumi NVO līdz-finansēšanai un papildus atbalsts pārtikas  pietiekamības jomā.3. NODAĻA. APSVĒRUMI
20. 
Ņemot vērā ārkārtējos apstākļos un to, ka uzde-
vumu veikšanai nepietika vietējo resursu, ar  saņēmējvalstīm tika slēgts ad hoc  nolīgums,  
kā rezultātā darbu veica projektu pārvaldības vienības. PRRAC  īstenošana apliecināja, ka ir  
iespējams panākt valstu iestāžu un saņēmēju 
aktīvu līdzdalību, pat ja tie tieši nepiedalās  programmas īstenošanā vai nav tās vienī-
gie pārvaldītāji. PRRAC projektu īstenošana  
ar programmu pārvaldības vienību palīdzību  
dažkārt mazināja politisko spriedzi, sāncensību 
un administratīvos trūkumus, kas parasti kavē 
tādu projektu īstenošanu, kuros ir būtisks infra-
struktūras komponents.
24.
Projekts bija sarežģīts un aptvēra dažādas  
atjaunošanas vajadzības, tālab tas prasīja  
laiku. Dažus pasākumus, galvenokārt saistībā ar mazākiem PRRAC  projektiem, īstenoja pakā-
peniski kopš 2001. gada beigām. 
26.
Pakāpeniskā konflikta saasināšanās Šrilankā  sarežģīja darba apstākļus, īpaši tā apgrūtināja 
vietējo kopienu iesaistīšanu.
1. izcēlums
Neraugoties uz minētajiem kavējumiem Hon-
durasā saistībā ar PRRAC , veselības un izglītības 
projekti sasniedza izvirzīto mērķi, piemēram, tika uzlabota oficiālā skolu sistēma.
ed807149inside_LV.indd   35 ed807149inside_LV.indd   35 2/09/08   15:50:02 2/09/08   15:50:02
36
27.
Komisija atzīst ka, labākai budžetu sagatavo-
šanai un izmaksu efektivitātes novērtēšanai ir lietderīgi salīdzināt vienības izmaksas, tomēr 
tā vēlas uzsvērt, ka šādu metodi ir ļoti grūti  izmantot atšķirīgos atjaunošanas kontekstos  un dažādās valstīs ar atšķirīgi sociāli ekono-miskajiem modeļiem. 
Izvērtēja visus lielos PRRAC  projektus. Tā  
kā PRRAC  starpposma vērtēšanu neveica,  
2003. gadā publicēja plašāku novērtējuma ziņo-
jumu “Evaluation des actions de réhabilitation et 
de reconstruction financées par la Communauté  
Européenne dans les pays ACP/ALA/MED/TACIS” , 
kurā bija iekļauts arī PRRAC  vērtējums. Šo vēr-
tējumu ieteikumi ir ņemti vērā. 
PRRAC  vērtējumu, kurā iekļaus arī galīgo pār-
skatu par salīdzinošām izmaksām, ir plānots  
veikt 2008. gada beigās.
28.
Pēc Komisijas un pārējo donoru lūguma Pasau-
les Banka piekrita, ka, sākot ar 2007. gadu, tā 
sistemātiski sniegs Multidonoru trasta fonda  
Koordinācijas komitejai uzraudzības ziņojumus 
pēc projektu apmeklēšanas uz vietas. 
Multidonoru trasta fonda Koordinācijas komi-
teja novērtēšanas posmā veic Multidonoru  trasta fonda projektu gaidāmo rezultātu liet-derības un paredzamo izmaksu analīzi. Pēc to apstiprināšanas līgumu nosacījumos ar īstenoša-nas partneriem vienmēr tiek iekļautas izmaksu 
aplēses un gaidāmie rezultāti. Īstenošanas  
aģentūra pilnvarotajam sniedz finanšu ziņo-
jumu par katru finanšu projektu, kas ļauj tam 
konstatēt jebkuru novirzi un veikt koriģējošus pasākumus atbilstīgi savām līgumsaistībām.  Daži projekti, piemēram, projekts nabadzības novēršanai pilsētās, piešķir kopienām līdzek-
ļus; kurām saskaņā ar īpašu pārbaudes un  
pieņemšanas procedūru ir jānosaka veicamie  pasākumi un to prioritāte. Rezultātu galīgās  
faktiskās izmaksas aprēķina projekta beigās. 
29.
Sekojot Revīzijas palātas ieteikumiem, Komi-sija galīgajā vērtējumā iekļaus izmaksu efek-
tivitātes novērtējumu. Pirms pabeigto darbu  pieņemšanas Komisija pastiprina neatkarīgo  
kvalitātes kontroli (piem., piebraucamos ceļus 
un kopienas infrastruktūru pārbauda vadošie 
inženieri).
2. izcēlums
PRRAC  ietvaros sniegtās palīdzības plašā ģeo-
grāfiskā izplatība un atšķirīgie sociāli eko-
nomiskie apstākļi dažkārt mazināja izmaksu  
salīdzināšanas nozīmi, kā piemēru var minēt  
ēku izmaksas divās dažādās valstīs vai ēku  
izmaksas pilsētā un lauku apvidos. 
ed807149inside_LV.indd   36 ed807149inside_LV.indd   36 2/09/08   15:50:02 2/09/08   15:50:02
37
PRRAC  ietvaros Ciudad Sandino  (Managva)  
vienojās, ka katra saņēmējģimene savas mājas 
uzcelšanai nodrošina vienu strādnieku uz pilnu darba laiku un piedalās 100 stundas kopienas 
darbā. 
Saistībā ar cunami sekām Indonēzijā un Šri-
lankā katra atsevišķa projekta novērtējumu  dokumentā un līgumu nosacījumos ar starp-tautiskajām organizācijām un/vai īstenoša-nas partneraģentūrām ir ietverti prognozētie rezultāti un izmaksu novērtējums. Galīgās  faktiskās izmaksas nosaka projekta beigās; šīs izmaksas izriet no rīkotās konkursa procedūras un citām vajadzībām vai pielāgojumiem, kas  radušies projekta īstenošanas gaitā. Komisija galīgajā vērtējumā iekļaus izmaksu efektivitā-tes novērtējumu.
31.
Vidusamerikā PRRAC  projektu starpposma un  
galīgajos novērtējumos bija iekļauta vaja-dzīgā informācija par līdzekļu efektīvu izlie-
tojumu. Turklāt šo jautājumu vienoti apskatīs 
2008. gadā paredzētajā PRRAC  galīgajā vērtē-
jumā. Indonēzijā un Šrilankā līdzekļu efektīvs 
izlietojums tiek uzraudzīts nepārtraukti un šim 
jautājumam atsevišķi pievērsīsies plānotajā  
starpposma vērtēšanā 2008. gadā.
Skatīt arī atbildes uz 27. un 29. punktu un  
2. izcēlumu.3. izcēlums
Uzņemoties Koordinācijas komitejas līdzpriekš-sēdētājas lomu un pateicoties stratēģiskai  ietekmei Multidonoru trasta fondā, Komisija  ir veicinājusi ES publicitāti Indonēzijā; būdama Indonēzijas iestāžu privileģēta partnere valsts un vietējā līmenī, tā risina intensīvu dialogu, saistot atjaunošanu ar papildus iniciatīvām  Ačehas miera procesa atbalstam. Komisija  uzskata, ka tā, kā galvenā Koordinācijas komi-tejas donore veicot konstruktīvu koordinato-res lomu, ir radījusi pozitīvu publicitāti un to augstu vērtē gan saņēmēji, gan īstenošanas  partneri.
4. izcēlums
Palātas apsvērums par plānoto veselības  aprūpes centru San Rafael del Sur  ir pareizs.  
Kopienā jau ir viens veselības aprūpes centrs, 
kas apkalpo vietējos iedzīvotājus. Šā iemesla 
dēļ secināja, ka vēl viens centrs patlaban nav 
prioritāte. 
Komisija atbalsta Indonēzijas valdības vis-
pārējo plānu par mājokļu atjaunošanu. Kopš  
Revīzijas palātas apmeklējuma ir pārskatīti un 
aktualizēti mērķi saistībā ar mājokļu finansē-
šanu no Multidonoru trasta fonda, proti, pare-
dzēts uzcelt 8000 jaunas mājas un atjaunot  7000 mājas. Līdzekļus pārējiem mājokļiem, ko 
nav iespējams finansēt no Multidonoru trasta fonda, nodrošinās valsts.
ed807149inside_LV.indd   37 ed807149inside_LV.indd   37 2/09/08   15:50:02 2/09/08   15:50:02
38
33.
Orkāna Mitch  gadījumā programmas sagata-
vošanas posmā ņēma vērā vispārējo Vidus-amerikas situāciju, tā panākot līdzsvaru starp 
īstermiņa un vidēja termiņa vajadzībām, un  ilgtermiņa attīstības stratēģiju. 
Pēc cunami gan Indonēzijā, gan Šrilankā Komi-
sijas atbalsts bija šo valstu atjaunošanas un  
attīstības plānu neatņemama sastāvdaļa, lai  “labākas atjaunotnes” ietvaros nodrošinātu  
atbildību un ilgtspējību. Donoru kopiena vien-
prātīgi nolēma, ka, sniedzot palīdzību Šrilankā, 
ir jāņem vērā vietējie konflikti un cunami skar-
tajos rajonos palīdzība ir jāsniedz visneaizsar-
gātākām iedzīvotāju grupām.
5. izcēlums
Multidonoru trasta fonda darbība atbilst val-
stu atjaunošanas plāniem, kas paredzēti visai 
Ačehas provincei, jo tika pārvietots liels per-
sonu skaits, no kurām daudzas ir traumētas un nevēlējās atgriezties piekrastē. 
34.
Projekts pēc orkāna Mitch  bija sarežģīts un  
aptvēra dažādas atjaunošanas vajadzības,  
tālab tā koncepcijas izstrāde un īstenošana  
bija laikietilpīga (skatīt atbildes uz 20. un  24. punktu). 
36.
Indonēzijā saskaņā ar valsts un vietējo iestāžu noteiktajām prioritārajām vajadzībām galvenā uzmanība vispirms tika pievērsa infrastruktū-
ras atjaunošanai. Valdīja vispārēja vienprā-
tība par to, ka, lai nodrošinātu iztikas līdzekļu 
avotu atgūšanas ilgtspējību, šie pasākumi,  pastāvot līdzatbildībai, ir jāiekļauj ekonomi-kas atjaunošanas stratēģijā. Šādas stratēģijas sagatavošana ir atkarīga no politiskā progresa 
un provinces valdības izveides, ko sāka tikai  
2007. gadā (pēc Ačehas vietējām vēlēšanām  
2006. gada decembrī). Pamatojoties uz iepriekš-
minēto, 2007. gadā vienojās par projektu  
“Ekonomiskās attīstības finanšu mehānisms”  (50 miljoni ASV dolāru). 39.
Pasākumi veselības, izglītības, vietējās attīstī-bas, ūdens un higiēnas jomās bieži vien ietvēra 
institucionālās stiprināšanas aspektus, lai  
attiecīgo valstu pārvaldes vienības minētajās jomās veicinātu ilgtspējīgu politiku. Pirmajos ziņojumos par paveiktā novērtējumu saistībā ar diviem projektiem Salvadorā un vienu Hondu-
rasā ir secināts, ka ilgtspējība ir panākta. 
40.
Indonēzijas valdības budžetā ir paredzēts pil-
nībā finansēt Ačehas atjaunošanu. 
4. NODAĻA. SECINĀJUMI 
UN IETEIKUMI
42.
Komisija uzskata, ka pēc cunami gan Indo-
nēzijā, gan Šrilankā, efektivitātes uzraudzī-
bai paredzēto pasākumu rezultātā ir panākti  uzlabojumi tiesiskā regulējuma ietvaros, kas  
noslēgti ar starptautiskām organizācijām (ska-
tīt atbildes uz 27.–29. punktu un 2. izcēlumu). 
Komisija turpina darbu šajā jomā.
Komisija uzskata, ka 5. tabulā  iekļautajā Revī-
zijas palātas kopsavilkumā par efektivitātes  uzraudzību galvenokārt ir ņemta vērā informā-
cija par salīdzinošām izmaksām un mērķiem un nav pietiekoši ņemti vērā pārējie kritēriji. Pēc Komisijas domām, ir pāragri izteikt galīgo sprie-dumu par ilgtspējību, un turpmākajos novērtē-jumos tā atgriezīsies pie šā jautājuma.
1. ieteikums
Revīzijas palātas ieteikumam, kurā tiek pozi-tīvi vērtēta koordinētā multidonoru pieeja  pēc cunami, Komisija piekrīt un, ja būs vaja-dzīgie priekšnoteikumi, tā centīsies izmantot šo ieteikumu.
ed807149inside_LV.indd   38 ed807149inside_LV.indd   38 2/09/08   15:50:02 2/09/08   15:50:02
39
44.
Pēc lielas katastrofas parasti ir jāpanāk līdz-
svars starp ātra atbalsta sniegšanu un deta-lizētu vajadzību novērtējumu, un jānosaka  
aptuvenās vienības izmaksas, ņemot vērā to,  ka izmaksu efektivitāti galvenokārt nodrošina uz konkurenci balstīts publiskais iepirkums.  Saistībā ar atbalstu pēc cunami — prognozē-tie tiešie rezultāti un izmaksu novērtējums ir 
iekļauts projekta novērtējumu dokumentos un līgumu nosacījumos ar īstenošanas partneriem. 
Īstenojot dažus projektus, vietējās kopienas  
nosaka veicamos darbus un to prioritāti, tālab 
programmas sākumā nav iespējams precīzi  
aprēķināt rezultātu. Komisija nepārtraukti  
uzrauga līdzekļu efektīvu izlietojumu. Starp-
posma un galīgajos novērtējumos katru pro-jektu neatkarīgi novērtēs saistībā ar tā izmaksu 
efektivitāti.
2. ieteikums
Komisija piekrīt Revīzijas palātas viedoklim par 
caurskatāmību, uzraugot Multidonoru trasta  
fonda līdzekļus un uzskata, ka Indonēzijas gadī-
jumā tā, sadarbojoties ar citiem donoriem, ir 
veikusi pasākumus caurskatāmības uzlabošanai 
(uz to norāda padziļinātu progresa ziņojumu  
pieejamība kopš 2006. gada). 
Attiecībā uz Šrilanku — Komisija, sākot ar  
2007. gada novembri, ir pastiprinājusi neat-karīgo kvalitātes kontroli, slēdzot līgumus par infrastruktūras projektiem ar papildus dienes-tiem pirms pabeigto darbu pieņemšanas.3. ieteikums
Komisija atzīst, ka, lai labāk sastādītu budžetu un novērtētu sagaidāmo izmaksu efektivitāti, ir lietderīgi salīdzināt vienības izmaksas, tomēr tā vēlas uzsvērt, ka šo metodi nav viegli izman-tot atšķirīgās atjaunošanas vidēs un dažādās  valstīs ar atšķirīgiem sociāli ekonomiskajiem  modeļiem. 
Komisija arī turpmāk pieliks pūles, lai pēc  
iespējas precīzāk noteiktu projektu mērķus.
45.
Multidonoru trasta fonda ietvaros donoru  grupa veltīja lielu uzmanību jautājumam, kā  
ar sasniegto rezultātu palīdzību panākt pub-
licitāti. Komisija uzskata, ka tās konstruktīvā  koordinatores loma, veicot Koordinācijas komi-
tejas līdzpriekšsēdētājas pienākumus, ir radī-
jusi pozitīvu publicitāti Eiropas Savienībā un 
to augstu vērtē gan saņēmēji, gan īstenošanas 
partneri. 
Komisija saistībā ar atjaunošanu atbalsta “labā-
kas atjaunotnes” koncepciju, kam jāstiprina  
atbildība un ilgtspējība.
ed807149inside_LV.indd   39 ed807149inside_LV.indd   39 2/09/08   15:50:03 2/09/08   15:50:03
40
4. ieteikums
Komisija ņem vērā Revīzijas palātas ieteikumu 
un apsvērs, kā vislabāk rīkoties, ja dabas katas-
trofai seko ievērojams cenu kāpums; tā cieši  
sadarbojas ar pārējiem donoriem un saņē-mējvalsts iestādēm. 
5. ieteikums
Komisija uzskata, ka publicitāte ir ļoti nozīmīga un vienmēr cenšas to vairot. 
6. ieteikums
Komisija piekrīt, ka ilgtspējības jautājumiem  
jāpievēršas koncepcijas posmā. Parasti riskus, 
tai skaitā ilgtspējības jautājumus, novērtē pro-
jektu koncepcijas posmā, un Komisija centīsies 
šo aspektu uzsvērt visā projekta īstenošanas  gaitā. 
ed807149inside_LV.indd   40 ed807149inside_LV.indd   40 2/09/08   15:50:03 2/09/08   15:50:03
Kā saņemt ES publikācijas?
Publikācijas, ko pārdošanai sagatavojis Publikāciju birojs, ir pieejamas ES virtuālajā 
grāmatnīcā EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu), kur tās iespējams pasūtīt jūsu izvēlētajā tirdzniecības birojā.
Jūs varat arī saņemt sarakstu, kurā apkopoti mūsu tirdzniecības tīklā iesaistītie aģenti visā 
pasaulē, nosūtot pieprasījumu pa faksu (352) 2929 42758.Eiropas Revīzijas Palāta
Īpašais ziņojums Nr. 6/2008
Eiropas Komisijas sniegto rehabilitācijas atbalstu pēc cunami un orkāna Mitch
Luksemburga: Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs2008 — 40 lpp. — 21 x 29,7 cmISBN 978-92-95009-47-9
ed807149cover_LV.indd   2 ed807149cover_LV.indd   2 2/09/08   15:46:31 2/09/08   15:46:31
2008
PAR EIROPAS KOMISIJAS SNIEGTO 
REHABILITĀCIJAS ATBALSTU PĒC CUNAMI UN ORKĀNA MITCHEIROPAS 
REVĪZIJAS PALĀTA
Īpašais ziņojums  Nr. 6ŠAJĀ ZIŅOJUMĀ PALĀTA ANALIZĒ TO, KĀ EIROPAS KOMISIJA  
PĀRVALDĪJA REHABILITĀCIJAS ATBALSTU PĒC DIVĀM LIELĀM DABAS KATASTROFĀM — ORKĀNA MITCH  1998. GADĀ UN CUNAMI 2004. GADĀ. 
KOMISIJAS KOPĒJAIS REHABILITĀCIJAS ATBALSTS IR 550 MIL JONI 
EUR, UN TĀ MĒRĶIS IR ATJAUNOT PAMATA INFRASTRUKTŪRU UN NODROŠINĀT ILGTSPĒJĪGAS ATTĪSTĪBAS PAMATU. PALĀTA SNIEDZ IETEIKUMUS, KAS VARĒTU PALĪDZĒT EIROPAS KOMISIJAI TURPMĀK NODROŠINĀT PRODUKTĪVĀKU UN EFEKTĪVĀKU REHABILITĀCIJAS 
ATBALSTU.
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA
LV
QJ-AB-08-006-LV-C
ISBN 978-92-95009-47-9
ed807149cover_LV.indd   1 ed807149cover_LV.indd   1 2/09/08   15:46:30 2/09/08   15:46:30