/* COM/2011/0922 galīgā redakcija */ KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Muitas savienības attīstības stratēģijas progresa ziņojums





SATURS 1. Ievads 3 1.1. Muitas savienības attīstības stratēģija 2008.–2013. gadam 3 1.2. Pastāvīgi mainīga situācija 4 2. Pārmaiņas kopš 2008. gada 5 2.1. Pārmaiņas muitas savienības rādītājos 5 2.2. Pārmaiņas muitas savienības informācijas tehnoloģijās 6 2.3. Pārmaiņas muitas savienības politikā un tās īstenošanā 8 2.3.1. ES aizsardzība — ar drošību saistīto grozījumu ieviešana 8 2.3.2. Turpmāka tirdzniecības veicināšana — modernizētais muitas kodekss 8 2.3.3. Jauna ietekme uz politiku kopš 2009. gada decembra — Lisabonas līgums 9 2.3.4. Muitas savienība un sadarbība 9 3. Konkrētu projektu norise 9 3.1. Viena kontaktpunkta projekts 10 3.2. Sistēmiska pieeja 10 3.3. Cīņa pret viltošanu un pirātismu 11 3.4. Spēja ātri reaģēt krīzes situācijā 11 3.5. Cīņa pret krāpšanu un ar to saistītām nelegālajām darbībām 12 4. Apsvērumi par muitas savienības darbības modeli 13 5. Nākotnes perspektīvas: kā stiprināt muitas savienības darbību (vienādība, efektivitāte un lietderība) 14 5.1. Stratēģiskas diskusijas par virziena izvēli 14 5.1.1. Strādāt ciešāk kopā kā muitas savienībai 14 5.1.2. Sinerģija ar citām politikas jomām 14 5.1.3. Pārvaldības un darba metožu uzlabošana 15 5.1.4. Iznākumu un rezultātu kvalitātes novērtēšana un uzlabošana 15 5.2. Turpmākā virzība 15 IEVADS Muitas dienestiem visā pasaulē 21. gadsimta sākumā bija jādarbojas strauji mainīgā vidē, kuru raksturo ražošanas un patēriņa modeļu attīstība, starptautiskās tirdzniecības pieaugums, globāli draudi, piemēram, terorisms, organizētā noziedzība, vides degradācija, kā arī pieaugošs bīstamu preču tirdzniecības radīts apdraudējums. Lai Eiropas Savienības (ES) muitas savienības pārvaldes[1] varētu turpināt veikt savus daudzos pienākumus šajā mainīgajā vidē, ir uzsākta ambicioza reforma. Pirmkārt, ir izveidots modernizēts muitas kodekss[2]. Otrkārt, lēmums par elektronisko muitas sistēmu[3] izveidoja pamatu elektroniskas muitas un tirdzniecības vides veidošanai[4]. Lai nodrošinātu visaptverošu un saskaņotu attīstību ilgākā laikā, Komisija kopā ar dalībvalstīm rūpīgi pārskatīja ES muitas nozīmi un darbu[5]. Ziņojums, kuru 2007. gadā pieņēma 27 muitas ģenerāldirektori[6], bija pamats Komisijas 2008. gada Paziņojumam par muitas savienības attīstības stratēģiju[7] („Stratēģija”). Tā radās Nākotnes muitas iniciatīva. Muitas savienības attīstības stratēģija 2008.–2013. gadam Stratēģijā ietverti muitas savienības stratēģiskie mērķi . Tajā izstrādāta politikas struktūra, lai konsekventi un saskaņoti vadītu attīstību un jaunās iniciatīvas. Stratēģijas mērķis ir papildināt iepriekš minēto tiesiskās un informācijas tehnoloģiju (IT) vides reformu, un tajā īpaši uzsvērta cilvēka faktora, tostarp cilvēkresursu un prasmju, nozīme muitas savienības attīstībā nākotnē. Muitas savienības stratēģiskie mērķi ir: 1) ES aizsardzība un 2) ES konkurētspējas atbalstīš a na . Šie mērķi tiks sasniegti vienoti un efektīvi, veicot efektīvu un lietderīgu kontroli un cieši sadarbojoties muitas pārvaldēm savstarpēji un ar citām iestādēm, uzņēmumiem, kā arī starptautiskajiem partneriem. [pic] Avots: attēla pamatā ir dokumentā COM(169/2008) aprakstītie mērķi. ECOFIN padome 2008. gada 14. maijā apstiprināja stratēģiju, tās mērķus un nepieciešamību ieguldīt līdzekļus prasmju un kompetences attīstībā, resursos un tehnoloģijās. Eiropas Parlaments (EP) 2008. gada 19. jūnijā pieņēma rezolūciju[8], kurā arī izsaka atbalstu stratēģijai un aicina dalībvalstis un Komisiju to efektīvi īstenot. Turklāt tika pieprasīts visaptverošs īstenoš a nas plāns , kas attiecīgi tika izstrādāts, apspriežoties ar dalībvalstīm Muitas politikas grupā[9]. Padome un EP īpaši uzsvēra vajadzību izveidot viena kontaktpunkta pakalpojumus un jaunas kontroles metodes (sistēmiska pieeja), stiprināt cīņu pret viltošanu un pirātismu, spēju reaģēt krīzes situācijās un krāp ša nas apkarošanu . Tāpat abas iestādes uzsvēra vispārējo vajadzību stiprināt sadarbību ar ieinteresētajām personām un citām iestādēm. Padome pieprasīja 2011. gadā izveidot progresa ziņojumu, kas ir ietverts šajā dokumentā. Pastāvīgi mainīga situācija Pēc stratēģijas pieņemšanas ir notikušas būtiskas pārmaiņas — ne vien finanšu un ekonomikas krīze, bet arī terorisma draudu globalizācija un vairākas dabas un cilvēku izraisītas katastrofas. Ir stājies spēkā jauns Līgums, un ES ir izveidojusi jaunu politisko programmu, lai atbalstītu izaugsmi[10] un stiprinātu drošību[11]. Šīs pārmaiņas ietekmē muitas savienības darbību. Tāpēc šā progresa ziņojuma īpašos pielikumos ir ietverts plašāks skaidrojums par pēdējā laikā notikušajām pārmaiņām un kontekstu un attiecīgo ietekmi uz muitas savienības stratēģijas ieviešanu. Šajā ziņojumā aprakstīts arī pastāvīgais īstenošanas darbs un reformas, ārējais spiediens un nesen veiktā muitas savienības struktūru pašnovērtējuma rezultāti, kā arī dažādas sadarbības un integrācijas formas starp 28 administratīvajām struktūrām, kas īsteno šo stratēģiju (27 dalībvalstis un Komisija). Tāpēc ziņojumā ietverts arī īss kopsavilkums par galvenajiem ierobežojumiem un izredzēm veiksmīgai stratēģijas īstenošanai nākotnē. PāRMAIņAS KOP š 2008. GADA Galvenās pārmaiņas ES muitas savienībā kopš 2008. gada var apkopot šādi: galvenie rādītāji (2.1. punkts), IT attīstība (2.2. punkts) un pārmaiņas politikā un tās īstenošanā (2.3. punkts). Pārmaiņas muitas savienības rādītājos No 2007. gada līdz 2011. gadam (neraugoties uz krīzi) tika novērots pastāvīgs kopējā iesniegto muitas deklarāciju skaita pieaugums ilgtermiņā. 1. grafiks. No 2007. gada līdz 2010. gadam iesniegto muitas deklarāciju (parasto un vienkārš o to) skaita pieaugums [pic] Avots: MoR dati. Finanšu/ekonomikas krīzes ietekme tomēr ir redzama to muitas deklarāciju skaitā, kas iesniegtas muitai saskaņā ar parastajām procedūrām, bet dīvainā kārtā — ne to deklarāciju skaitā, kas iesniegtas saskaņā ar vienkāršotajām procedūrām[12]. Pēc citiem galvenajiem rādītājiem, pateicoties jaunās Komersantu reģistrācijas un identifikācijas sistēmas ( EORI )[13] datubāzes ieviešanai, ir zināms, ka kopš 2010. gada muitas savienība apkalpo gandrīz 3 miljonus klientu. Turklāt līdz 2011. gada 25. oktobrim muitas savienība reģistrējusi 11 867 pieteikumus atzītā komersanta statusa ( AEO ) saņemšanai, no kuriem 8072 šis statuss 2011. gada 25. oktobrī bija piešķirts. Lai arī darba apjoms ir pieaudzis un turpina pieaugt, resursi ir ievērojami samazinājušies. 2007.–2010. gadā muitas darbinieku skaits ES (t.i., dalībvalstu pārvaldēs) samazinājās par 13 % un turpina samazināties. Pārmaiņas muitas savienības informācijas tehnoloģijās 2008.–2011. gadā elektronisko procedūru apjoms[14] palielinājās, galvenokārt attiecībā uz eksportu, pateicoties Eiropas Eksporta kontroles sistēmas (EKS) ieviešanai, ar kuru kopš 2008. gada sākuma ir datorizēts eksports visās dalībvalstīs[15]. 2. grafiks. Elektronisko procedūru apjoma attīstība — kopā parastās un vienkārš o tās procedūras (27 dalībvalstīs) [pic] Avots: MoR dati. Tajā pašā laikā muitas kodeksa drošības grozījumu[16] ieviešana valstu muitas iestādēm sagādāja ievērojamas grūtības. Bija jāizveido pilnīgi jaunas valstu IT sistēmas, tostarp Importa kontroles sistēma (IKS ), lai saņemtu un apstrādātu jaunieviestās preču ievešanas kopsavilkuma deklarācijas, kā arī jājaunina jaunā datorizētā tranzīta sistēma ( NCTS ) un eksporta kontroles sistēma ( EKS) [17]. Turklāt grozījumu dēļ bija jāizveido vai jājaunina valstu riska analīzes sistēmas, lai ieviestu vienoto muitas riska pārvaldības sistēmu ( CRMF ), kas balstās uz centrālo Vienoto muitas riska pārvaldības sistēmu ( CRMS ). Komisijai bija jāizstrādā arī jauna centrālā ES datubāze, lai ieviestu visu komersantu reģistrācijas un identifikācijas numuru ( EORI ) koplietošanu un tādējādi varētu apstiprināt šīs deklarācijas , un arī jauna sistēma atzīto komersantu ( AEO ) pieprasījumu un atzīšanas procesa apstrādei. Neatkarīgi no pārmaiņām, kas attiecas uz grozījumu ieviešanu drošības jomā, 2008.–2011. gadā tika jauninātas arī vairākas citas sistēmas — TARIC uz TARIC3 , kā arī QUOTA un Surveillance 2 sistēmas[18]. Šī IT attīstība ES dalībvalstīm prasīja vērā ņemamus izdevumus — ieguldījumu informācijas tehnoloģijās EUR 320 miljonu apmērā 2008., 2009. un 2010. gadā. Pārmaiņas muitas savienības politikā un tās īstenoš a nā Galvenās pārmaiņas politikā 2008.–2011. gadā attiecas uz grozījumu ieviešanu drošības jomā , lai dotu ieguldījumu cīņā pret terorismu, modernizētā muitas kodeksa izveidošanu un pārskatīšanu un jaunām sadarbības formām starp muitu un citām iestādēm, uzņēmumiem un starptautiskajiem partneriem . ES aizsardzība — ar drošību saistīto grozījumu ievieš a na Ar drošību saistītie grozījumi bija nozīmīgs solis labākai ES drošības aizsardzībai pret riskiem globālajā piegādes ķēdē. Tika ieviesta AEO programma, ar kuru komersanti brīvprātīgi uzlabo savu piegādes ķēžu drošību, iegūstot papildu tirdzniecības atvieglojumus. Ir pieņemti un tiek īstenoti noteikumi attiecībā uz riskiem, lai stiprinātu ES aizsardzību pret drošības apdraudējumiem. Tomēr pats īstenošanas process deva vairākas svarīgas mācības nākotnei. Lēnās sākšanas un sinhronizācijas problēmu dēļ saistībā ar to, ka grozījumi attiecās uz plašāku jomu nekā parastā muitas joma un iesaistīja muitas procesos jaunas ieinteresētās personas, pilnīga īstenošana ar nelielu novēlošanos tika sasniegta tikai 2011. gada 1. janvārī. Jo īpaši īstenošanas procesā tapa skaidrs, ka pašreizējā "savstarpēji saistītajā elektroniskajā muitas savienībā" ir absolūta nepieciešamība pirms tiesību aktu pieņemšanas izvirzīt mērķus, izstrādāt procesus un metodoloģiju un plānot ieviešanu, iesaistot šajā darbā visas ieinteresētās personas. Tāpēc tagad ir ieviesta sistemātiska biznesa procesu modelēšana ( BPM ), lai turpmāk novērstu juridisko dokumentu dažādu interpretāciju un īstenošanu un tādu procesu rašanos, kas neatbilst IT attīstībai, kā arī tādu termiņu noteikšanu, kurus var sasniegt tikai ar būtiskiem papildu izdevumiem. Turklāt, lai gan vajadzīgās IT sistēmas tagad ir ieviestas un darbojas, negadījums ar gaisa kravas pārvadājumu drošību 2010. gada beigās un Fukušimas kodolkatastrofa 2011. gadā ļāva pārbaudīt riska pārvaldības sistēmu, atklājot, ka sistēmā vajadzīgi uzlabojumi. Turpmāka tirdzniecības veicināš a na — modernizētais muitas kodekss Ar modernizētā muitas kodeksa pieņemšanu 2008. gadā aizsākās vēl viens vērienīgs projekts. Ņemot vērā ar drošību saistīto grozījumu ieviešanā gūto mācību, kā arī dalībvalstu un tirgotāju grūtības finanšu/ekonomikas krīzes situācijā piesaistīt arvien lielākus ieguldījumus (kas ir daudz lielāki nekā ieguldījumi ar drošību saistīto grozījumu ieviešanai), ir atzīta vajadzība sīki apzināt un analizēt visus muitas uzņēmējdarbības procesus (un vajadzības gadījumā ieviest tajos labojumus/grozījumus). Turklāt ir skaidrs, ka jāizstrādā jauna IT arhitektūra, lai dotu iespēju izmantot pieejamās jaunās tehnoloģijas, kas var dot ietaupījumus dalībvalstīm un tirgotājiem (piemēram, ar apjomradītiem ietaupījumiem ES līmenī). Šīs atklāsmes, kā arī pārmaiņas pēc Lisabonas līguma ieviešanas ir veicinājušas lēmumu pārstrādāt modernizēto muitas kodeksu. Regulas pārstrādāšanā tiks ņemta vērā jaunā ES institucionālā struktūra un izdarīti vajadzīgie labojumi un arī daži grozījumi, kuru vajadzība ir pierādīta uzņēmējdarbības procesu analīzē, kas veikta īstenošanas noteikumu izstrādes nolūkā. Līdz modernizētā muitas kodeksa ieviešanai, kas aizkavēsies tā pārstrādāšanas dēļ, tika pieņemti tādi pasākumi kā vienkāršoto procedūru vienotas atļaujas ( SASP ) izveidošana. Turklāt, un jo īpaši atsaucoties uz muitas iestāžu būtisko lomu pareizas un vienotas tradicionālo pašu resursu (TPR) iekasēšanas nodrošināšanā, arī Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā par vienkāršotajām procedūrām[19] iekļautie jautājumi un ieteikumi būs jāņem vērā[20] Jauna ietekme uz politiku kopš 2009. gada decembra — Lisabonas līgums Lisabonas līgums ietekmē muitas savienību divējādi. Pirmkārt, pīlāru atcelšana likvidē formālo muitas darbību nošķiršanu ES līmenī, un tiek veikta juridiska analīze, lai gūtu skaidru izpratni par ietekmi uz muitas savienību. Otrkārt, daži institucionālie noteikumi attiecībā uz īstenošanu un pilnvaru deleģēšanu, kā arī jaunpieņemtie komiteju procedūras noteikumi būtiski atšķiras no 2008. gada status quo . Muitas savienība un sadarbība 2008.–2011. gadā muitas savienības sadarbības mehānismu un pasākumu attīstību ietekmēja pieaugošais uzsvars uz muitas ieviestajiem drošības pasākumiem. Turklāt politiskais spiediens racionalizēt un integrēt pārrobežu pasākumus deva papildu impulsu muitas savienības sadarbības programmai . Lai gan veselības, drošības un vides pasākumu ieviešana uz robežām paaugstina iestāžu un uzņēmumu efektivitāti, vienlaicīgi nepieciešama ciešāka un labāka sadarbība un koordinācija starp muitu un citām kompetentajām iestādēm (piemēram, veterinārajām, fitosanitārajām un tirgus uzraudzības iestādēm, policiju un robežsardzi). Šie nosacījumi ir motivējuši izstrādāt vienotu kontaktpunktu preču muitošanai, kā arī darbību kopumu iekšējās drošības stratēģijas[21] kontekstā, lai stiprinātu drošību ar labāku robežu pārvaldības koordināciju, tostarp valstu līmenī. Starptautiskās attiecības arī tiek stiprinātas, lai efektīvāk sasniegtu politikas mērķus. No vienas puses, ir izstrādāti starptautiskie nolīgumi, piemēram, ar galvenajiem tirdzniecības partneriem, tostarp Austrumu kaimiņiem, lai uzlabotu tirdzniecības nosacījumus, veicinātu savstarpēju administratīvu palīdzību, apkarotu krāpšanu, intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus un tādu bīstamu preču kā narkotisko vielu prekursoru tirdzniecību. Piemēram, kopš 2008. gada ES ir izveidojusi 7 papildu nolīgumus vai pasākumus ar trešām valstīm, aptverot 20 valstis, attiecībā uz instrumentiem paplašinātai un efektīvākai savstarpējai administratīvajai palīdzībai. No otras puses, tiek mēģināts slēgt abpusējas atzīšanas nolīgumus, lai uzticamiem ES tirgotājiem būtu vieglāk nodarboties ar tirdzniecību; abpusēja atzīšana jau ir noslēgta ar Norvēģiju un Šveici[22], kā arī ar Japānu. KONKRēTU PROJEKTU NORISE Padome pieprasīja progresa ziņojumu un īpaši uzsvēra piecu projektu nozīmi, kas tiek uzskatīti par īpaši svarīgiem muitas savienības stratēģiskajiem mērķiem: viena kontaktpunkta projekts, sistēmiska pieeja muitas kontrolei, cīņa pret viltošanu un pirātismu, spēja ātri reaģēt krīzes situācijās un krāpšanas apkarošana. V iena kontaktpunkta projekts Pēc stratēģijas pieņemšanas muitas speciālisti un tirdzniecības pārstāvji ir daudz apsprieduši viena kontaktpunkta koncepcijas definīciju un uzbūvi. Komisija 2010. gadā izveidoja projekta grupu, kurā piedalījās dalībvalstu un kandidātvalstu speciālisti, kā arī citu politikas jomu (veterinārijas un lauksaimniecības) iestāžu pārstāvji, lai izstrādātu reālu un visiem pieņemamu risinājumu. Tā kā starptautiska „viena kontaktpunkta” definīcija var radīt dažādu interpretējumu un arī praktisko lietojumu (reizēm muitas un reizēm citu iemeslu dēļ) dažādās ES valstīs un citur, pirmais lielākais panākums bija ”Eiropas standarta” un viena kontaktpunkta koncepcijas izveidošana. Šī koncepcija ietver vienota standarta izveidošanu iespējamiem ziņojumiem starp muitu un citām iestādēm. Šis standarts ļautu datorizēt saziņu starp visām iestādēm par maksimāli zemām izmaksām. Muitas politikas grupa kā atbilstošu virzību atbalstīja viena kontaktpunkta pragmatiska ceļveža priekšlikumu[23], kurā paredzēta iespēja integrēt visu citu dažādu politiku prasības. Sistēmiska pieeja Komisija 2008. gadā sāka darbu pie sistēmiskas pieejas izveidošanas muitas kontroles jomā. Sistēmiska pieeja nozīmē, ka attiecībā uz dažiem iepriekš novērtētiem tirgotājiem, kuri nodrošina augstu kvalitāti, muita no pašreizējās darījumos balstītās pieejas kontrolēt katru atsevišķu sūtījumu var pāriet uz kontroles modeli, kura pamatā ir tirgotāja paša preču un piegādes ķēdes kontroles kvalitāte un stingrība. Šo koncepciju, tās ietekmi un iespējamos ieguvumus uzņēmumiem un muitai 2008. gadā apsprieda īpaši izveidota dalībvalstu speciālistu projekta grupa, un nākamais darba posms 2009. gadā ieviesa lielāku skaidrību par šīs pieejas ieviešanas apstākļiem un apgrūtinājumiem. Trešais 2010.–2011. gada darba posms tiks pabeigts 2011. gada decembrī, cita starpā izveidojot ceļvedi šīs pieejas saskaņotai ieviešanai ES. Šajā izstrādes darbā bieži tika izmantots privātā sektora speciālistu ieguldījums, jo īpaši attiecībā uz vēlamību un iespējamiem ieguvumiem tirgotājiem, kas atbilst sistēmiskas muitas kontroles prasībām. Lai arī, visticamāk, sistēmiska kontrole neieinteresēs lielāko tirgotāju daļu vai nebūs tiem piemērojama[24], tā varētu sniegt būtiskus ieguvumus muitai un tirdzniecībai, ja to piemēro uzņēmumi ar visaugstāko tirdzniecības apjomu. Atbilstoši ieviesta sistēmiska kontrole būs pilnībā moderns kontroles modelis un palielinās muitas kontroles efektivitāti un lietderību, kā arī veicinās tirdzniecību gan uzņēmumiem, kuriem tiks piemērota sistēmiskā kontrole, gan tiem, kuriem tiks piemērota parastā, darījumos balstītā tirdzniecības plūsmu kontrole. Turpmāki ieviešanas pasākumi cita starpā ietvers mērķtiecīgas izmēģinājuma darbības, lai izveidotu un pārbaudītu attiecīgos konkrētos prasību mehānismus un darba metodes (piemēram, attiecībā uz pārskatiem, revīzijas standartiem u. c.). Cīņa pret viltošanu un pirātismu Muitai ir unikāla iespēja pilnībā pārraudzīt tirdzniecības plūsmas uz ES robežām, un tās darbība intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā ir bijusi ievērojama. Kopš 2008. gada aizvien biežāk pausti aicinājumi veikt aktīvu rīcību un radušās jaunas iniciatīvas intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu apkarošanā. Eiropas 4 gadu rīcības plāns tika pieņemts 2009. gadā, lai stiprinātu muitas reakciju uz tādu nelegālu preču tirdzniecību, kas pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības[25]. Šis rīcības plāns izveido Komisijas un dalībvalstu kopējo centienu sistēmu, ar ko stiprina intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību uz robežām[26]. 2008.–2010. gadā aizturēšanas gadījumu skaits palielinājās no aptuveni 49 000 līdz gandrīz 80 000. Tas atspoguļo ne vien muitas darbības līmeni, bet arī risināmās problēmas apjomu. Komisija 2011. gada maijā saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesību vienotā tirgus stratēģiju izveidoja priekšlikumu jaunai regulai par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā, lai turpmāk stiprinātu muitas izpildes spēju, vienlaikus ņemot vērā legālo uzņēmumu intereses[27]. Turklāt Komisija un valstu muitas struktūras ir īstenojušas pasākumus, lai izveidotu sadarbību ar uzņēmumiem, uzlabotu patērētāju un uzņēmumu informētību, apmainītos ar labāko praksi u. c.[28] Starptautiska sadarbība ir nozīmīga arī, lai neļautu precēm, kas pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, piekļūt ES tirgum. ES ir izveidojusi sadarbību ar tādiem lielākajiem tirdzniecības partneriem kā ASV un Japāna. Lai novērstu problēmu pašos pamatos, tiek veidota ciešāka sadarbība ar Ķīnas muitu, izmantojot īpašu rīcības plānu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanai. Muitai ir nozīmīga loma arī citās starptautiskajās iniciatīvās, jo īpaši nesen noslēgtajā Tirdzniecības nolīgumā viltojumu apkarošanas jomā ( ACTA ). Intelektuālā īpašuma tiesību īstenošana uz robežām ietverta arī divpusējos tirdzniecības nolīgumos un sadarbības nolīgumos ar daudzām trešām valstīm. Ir pārāk agri novērtēt šo darbību ietekmi uz nelegālo tirdzniecību, bet tās noteikti iesaista valstis kopējos centienos aizsargāt būtisku mūsdienu ekonomiskās sistēmas vērtību. Spēja ātri reaģēt krīzes situācijā Muitas savienības spēja ātri reaģēt krīzes situācijā ir saistīta ar tāda riska pārvaldību, ko rada tādas īpaši bīstamas/drošības apdraudējuma situācijas kā terorisma akti, sanitārie, veterinārie un fitosanitārie negadījumi vai ekoloģiskie negadījumi. 2010. gada beigās tika izveidots ES muitas krīžu pārvaldības tīkls. Šis tīkls ietver centrālās kontaktiestādes visās dalībvalstīs, un tā galvenā komunikācijas platforma ir muitas riska pārvaldības sistēma ( CRMS ). Tīkls pirmo reizi tika izmantots 2011. gada martā Fukušimas krīzes laikā. Ir kļuvis skaidrs, ka tas ir būtisks elements risku pārvaldības sistēmā un galvenais instruments, lai apvienotu dalībvalstis krīzes situācijā. Pēc šī pirmā pārbaudījuma muitas krīžu pārvaldības procesā ir ieviestas dažas izmaiņas, lai stiprinātu tiešo komunikāciju krīzes laikā. Turpmāk līdzīgi jāuzlabo ES muitas dienestu spēja ātri reaģēt krīzes situācijā. Tas nozīmē uzlabotu piekļuvi informācijai par tādām krīzēm, kas ietekmē starptautisko tirdzniecību, un kompetento iestāžu izveidotajiem pasākumiem, lai risinātu šādas krīzes situācijas. Kontroles pasākumiem jāatbilst muitas procedūrām un darba metodēm. Nozīmīga ir labāk strukturēta sadarbība starp dažādām kompetentajām iestādēm ES un valstu līmenī. Cīņa pret krāpšanu un ar to saistītām nelegālajām darbībām Savstarpēja administratīva palīdzība starp muitas struktūrām ir galvenais elements ES finanšu aizsardzībā un krāpšanas un krāpnieku apkarošanā. Lai uzlabotu krāpšanas apkarošanu, ES kopš stratēģijas pieņemšanas 2008. gadā ir īstenojusi nozīmīgus tiesiskus, operatīvus un stratēģiskus pasākumus. Piemēram, tā pieņēma grozījumus Padomes 1997. gada 13. marta Regulā (EK)Nr. 515/97[29] par savstarpēju palīdzību[30], kas paplašināja informācijas apmaiņu saistībā ar aizdomām par krāpšanu, ieviešot sistemātisku iepriekš noteiktas komercinformācijas paziņošanu, paplašināja Muitas informācijas sistēmas (MIS) darbības jomu, ietverot stratēģisku un operatīvu analīzi, kā arī ziņošanu par kravas konfiskāciju, un izveidoja muitas lietu identifikācijas datubāzi ( F IDE )[31]. Kopš 2008. gada ievērojami attīstījušies instrumenti un operatīvās darbības, piemēram, kopīgie pasākumi (no kuriem deviņus kopš 2009. gada koordinējis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF) ). Turpmāk tiks apsvērta darbība nolūkā izveidot pastāvīgāku struktūru ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, OLAF un citām attiecīgajām iestādēm, tostarp Eiropas Policijas biroju un Interpolu. Attiecībā uz informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm, kam ir galvenā loma krāpšanas apkarošanas efektivitātes uzlabošanā, Komisija ir izstrādājusi politiku, lai uzlabotu attiecīgajām iestādēm piekļuvi informācijai ES un valstu līmenī. Kopš 2011. gada 1. janvāra ES finanšu izlūkošanas vienībām (nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas vienībām) ir piekļuve AFIS portālam, lai apmainītos ar informāciju par nelikumīgām darbībām, kas saistītas ar skaidras naudas pārvietošanu, ja šādas darbības ir konstatētas vai ja par tādām ir aizdomas[32]. Lai konstatētu neparastas plūsmas tranzīta kustībā un galamērķa maiņu, 2011. gada jūlijā ir pieņemta administratīva vienošanās par Krāpšanas apkarošanas tranzīta informācijas sistēmu ( ATIS ), lai Komisijai būtu pilna piekļuve tranzīta datiem. OLAF ir uzkrājis arī ievērojamu pieredzi, lai palīdzētu valstu iestādēm koordinēt muitas izmeklēšanas saistībā ar oriģinālo un viltoto cigareš u kontrabandu . Šāda pieredze ir īpaši noderējusi aizdomu gadījumā par starptautiskiem krāpšanas tīkliem saistībā ar kontrabandu un konkrētām viltotām precēm, īpaši bīstamām precēm (piemēram, medikamentiem, mēslojumu, automašīnu rezerves daļām, elektroierīcēm u. c.) Komisija 2011. gadā pieņēma Paziņojumu par ES finanš u intereš u aizsardzību ar krimināltiesībām un administratīvu izmeklēš a nu [33], kā arī jaunu stratēģiju krāpš a nas apkaroš a nai[34] , lai atjauninātu un modernizētu savu politiku attiecībā uz krāpšanas un ar to saistīto noziegumu apkarošanu, tostarp pasākumu kopumu, lai nodrošinātu, ka visos līmeņos un visās nozarēs ir pieejami labākie iespējamie instrumenti tādu krāpšanas un citu nelikumīgu darbību novēršanai, atklāšanai un apkarošanai, kas ietekmē ES budžetu. Jaunā stratēģija krāpšanas apkarošanai aptver visu krāpšanas apkarošanas ciklu, t. i., no krāpšanas novēršanas un atklāšanas izmeklēšanas sākuma posmā līdz sankcijām un ļaunprātīgi izmantotu līdzekļu atgūšanai. Šajā ziņā ES rīcības plāns cigareš u un alkoholisko dzērienu kontrabandas apkaroš a nai[35] uz ES austrumu robežas papildina stratēģiju, jo īpaši attiecībā uz plāna ieviešanu ES muitā. Šī iniciatīva var būtiski palīdzēt krāpšanas apkarošanā, jo ir aprēķināts, ka tabakas un alkoholisko dzērienu kontrabandas dēļ ES un tās dalībvalstis zaudē līdz pat EUR 10 miljardiem no nodokļu un muitas ieņēmumiem. Kopumā muitas savienības centieni krāpšanas apkarošanā ir uzlabojušies un ir izveidota stratēģiskāka pieeja ES līmenī. Tomēr reāls progress jāsasniedz, ieviešot jauno rīcības plānu. APSVēRUMI PAR MUITAS SAVIENīBAS DARBīBAS MODELI Mainīgā vide, jaunākā ar drošību saistīto grozījumu un citu projektu ieviešanas pieredze (gan pozitīva, gan negatīva), apspriešanas un sagatavošanas darbs pie modernizētā muitas kodeksa ieviešanas nākotnē, kā arī nepieciešamība rīkoties saistībā ar Revīzijas palātas konstatējumiem attiecībā uz tradicionālo pašu resursu pareizu iekasēšanu, ir izraisījusi vairākas stratēģiskas diskusijas starp ES muitas dienestu vadītājiem par to, kā uzlabot ES muitas darbību ( efektivitātes un vienādības ziņā), vienlaikus mēģinot ekonomiskāk izmantot resursus, ierobežot vajadzīgos ieguldījumus un samazināt darbības izmaksas ( lietderība ). Ņemot vērā pastāvošos apdraudējumus, sabiedrība ar plašsaziņas līdzekļu starpniecību saņem arvien vairāk informācijas par ES un tās dalībvalstu finanšu interešu, iekšējā tirgus darbības, kā arī un jo īpaši ES drošības un drošuma riskiem, kas var rasties no nepietiekamas, neatbilstošas vai nepareizas resursu izmantošanas muitas savienībā, lai veiktu tirdzniecības pārvaldības uzdevumus un vienlaikus nodrošinātu aizsardzību ES. Šie riski ir atzīti arī nesenās Eiropas Parlamenta sēdēs[36]. Skarbā modernizācijas realitāte ir tāda, ka vajadzīgās IT sistēmas, kā arī kapacitāte un jaunas prasmes, kas nepieciešamas jauno procedūru un uzlabotās riska analīzes piemērošanai, prasa būtiskus ieguldījumus gan cilvēkresursu, gan materiālā izteiksmē. No ES puses galvenais atbalsta mehānisms ir mobilizēts, izvēršot attīstības darbu TAXUD ĢD (Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorātā) un programmu „Muita 2013”[37]. Nākotnē ES atbalsts ar instrumentiem un finansējumu būs jāstiprina un turpmāk jāattīsta ierosinātās programmas FISCUS [38] ietvaros, lai uzlabotu kopējo muitas savienības darba lietderību. Būs jārisina arī vairāki strukturāli jautājumi. Lai iegūtu pilnīgu un sistemātisku pašreizējā darbības modeļa analīzi, TAXUD ĢD pasūtīja pētījumu par ES muitas savienības darbības uzbūvi[39] . Papildus muitas savienības darbības struktūru SVID analīzei, kurā atklājās dažas galvenās problēmas, kas jārisina, pētījumā tika novērtētas arī vairākas muitas savienības darba uzlabošanas iespējas. Šīs iespējas un to varbūtējo ieviešanu un turpmākos pasākumus vispirms pārbaudīja un apsprieda iekšējās ieinteresētās personas, Komisija un dalībvalstu muitas pārvaldes. Jo īpaši un saistībā ar pārmaiņām iekšējā struktūrā apspriedēs starp dalībvalstu pārvaldēm un Komisiju tika plaši atzīts, ka jāpieliek vēl lielākas pūles, jo īpaši attiecībā uz muitas savienības risku pārvaldības un datu pārvaldības koncepciju un mehānismu turpmāku attīstību, lai uzlabotu muitas savienības spēju ātri reaģēt krīzes situācijā , kā arī izveidotu labāku sadarbību ar citām iestādēm un starptautiskajiem partneriem . NāKOTNES PERSPEKTīVAS: Kā STIPRINāT MUITAS SAVIENīBAS DARBīBU (VIENāDīBA, EFEKTIVITāTE UN LIETDERīBA) Stratēģiskas diskusijas par virziena izvēli Ņemot vērā progresu kopš 2008. gada, turpmākos riskus, kā arī kontekstuālās un strukturālās grūtības, kas pieredzētas vairāku pasākumu ieviešanā praksē, ir notikušas vairākas stratēģiskas diskusijas starp pārvaldēm, apspriežot dažādus iespējamos virzienus, lai nodrošinātu labāku to ieviešanu nākotnē. Tika apspriesti šādi temati. Strādāt ciešāk kopā kā muitas savienībai Kā apstiprināja vairāki ārējie pētījumi un novērtējumi[40] par muitas savienības darba struktūrām, muitas savienības dalībniekiem[41] ir jāsadarbojas ciešāk un jāatrod novatoriski risinājumi mehānismu ieviešanas ziņā, jo īpaši operatīvajā līmenī un tajās jomās, kurās resursi ir īpaši ierobežoti (drošums un drošība, riska pārvaldība). Dažu resursu trūkuma atrisināšana šajās jomās kopā ar stiprāku ES atbalstu un speciālistu resursu apvienošanu starp dalībvalstīm varētu veicināt ne tikai efektīvāku aizsardzību, bet arī izplatīt modernas darba metodes, kas samazinātu arī administratīvo slogu un legāliem uzņēmumiem veicinātu tirdzniecību. Sadarbojoties arvien ciešāk, galvenokārt var samazināties operatīvās izmaksas un uzlaboties efektivitāte ES līmenī (apjomradīti ietaupījumi, īpaši IT jomā). Jādod priekšroka ciešākai sadarbībai mācību jomā, jo īpaši prioritārajās jomās, kā arī tur, kur cilvēka ieguldījums ir īpaši svarīgs, lai nodrošinātu vienādus rezultātus visā ES. Sinerģija ar citām politikas jomām Muitas darbu skarošo politikas jomu un iesaistīto iestāžu skaits arvien pieaug, tādēļ ir jāizveido stratēģiska pieeja, lai nodrošinātu, ka juridiskās prasības, darba metodes un uzņēmējdarbības procesi ir saskanīgi un veido sinerģiju, vienlaikus pēc iespējas samazinot valsts un privāto ieinteresēto personu izmaksas. Turklāt instrumentus un sadarbības mehānismus, kuri līdzīgi tiem, kas paredzēti sadarbībai starp muitas struktūrām, var izmantot arī, lai stiprinātu sadarbību ar citām iestādēm, tostarp statistikas iestādēm (jo muitas dati par importu un eksportu ir galvenais Eiropas tirdzniecības statistikas datu avots), veterinārajām, zvejniecības un tirgus uzraudzības iestādēm, kā arī dažādām transporta iestādēm. Pārvaldības un darba meto žu uzlaboš a na Arvien sarežģītākā un vispusīgākā muitas savienībā kopumā jāatjaunina un jāuzlabo pārvaldības mehānismi — pārskatīšanas darbā lielākā uzmanība jāpievērš identificētajām nepilnībām pašreizējā sarežģītajā koordinēšanas un pārvaldības struktūrā, tostarp iestāžu iekšienē un starp iestādēm ES līmenī. Pārvaldības uzlabošanā jāietver tās operatīvās darbības, kuru koordinēšanā ir izkliedētība un nav efektivitātes jaunajā institucionālajā vidē. Uzlabojumi pārvaldībā var būt tādu jauno progresīvo darba metožu formā kā biznesa procesu modelēšana (BPM) un ekonomiskā pamatojuma metodoloģija, lai uzlabotu stratēģisko un operatīvo lēmumu ietekmes novērtējumu. Nākotnē muitas savienības procesu pārvaldība un procesu darbības novērtēšana varētu izveidot stabilāku pamatu turpmāko iniciatīvu, darba metožu un resursu sadales izveidošanai. Iznākumu un rezultātu kvalitātes novērtēš a na un uzlaboš a na Lai uzlabotu ES muitas savienības iznākumu un rezultātu kvalitāti, jāizveido nepilnību atklāšanas un novērtēšanas sistēma un (nākamajā posmā) muitas savienības darbības pārvaldības sistēma. TAXUD ĢD ir izveidojis dalībvalstu speciālistu projekta grupu, lai izstrādātu saskaņotu darbības pārvaldības sistēmu muitas savienībā. Turpmākā virzība Ņemot vērā attīstību kopš 2008. gada, jaunākos pētījumus un diskusijas, secinājumi par turpmāko virzību ir šādi. 1. Muitas savienības stratēģiskie mērķi, kas noteikti 2008. gadā, joprojām ir derīgi un atbilstoš i . 2. Papildus darbībām, kas jau veiktas, ievieš o t muitas savienības stratēģiju, muitas savienībai noteikti jāattīsta šādas jomas: - Plašāka stratēģiskā pieeja, lai sadarbotos ar citām aģentūrām un starptautiskajiem partneriem drošības, veselības, drošuma un vides jomā. - Pārvaldības uzlabošana un atjaunināšana attiecībā uz struktūru un darba metodēm, jo īpaši izveidojot vairāk uz uzņēmējdarbību virzītu pieeju muitas savienības procesos. Papildus pārvaldības struktūru un institucionālajiem jautājumiem un ikdienas vadības pilnveidošanai tas ietver spēcīgāku un standartizētu darba metožu sistemātiskas izmantošanas ieviešanu, lai labāk definētu ekonomisko pamatojumu un sīki izstrādātu biznesa procesu modelēšanu visām iniciatīvām. Tas ļaus ne tikai labāk iepriekš izprast iniciatīvu īstenošanas potenciālo iespējamību, ietekmi un rezultātus, bet arī labāk noteikt iniciatīvu prioritātes un mērķtiecīgāk izmantot ierobežotos resursus. - Spēju un iespēju apzināšana un apvienošana starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un Komisiju, lai uzlabotu lietderību, efektivitāti un vienādību un realizētu apjomradītus ietaupījumus. To var sasniegt, turpmāk stiprinot un izveidojot jaunus mehānismus FISCUS programmā. - Darbības mērīš a nas un novērtēš a nas (rezultātu, kā arī iznākumu) pamatu definēšana, lai nodrošinātu, ka muitas savienība īsteno savus mērķus, un/vai atklātu nepilnības. Tas būs īpaši grūts uzdevums, jo jāidentificē vai jāizveido rādītāji, kas ir būtiski muitas savienības līmenī un kurus var balstīt uz pieejamiem uzticamu avotu datiem. [pic] [1] Šajā ziņojumā ”muitas savienība” ir tikai ES muitas savienība un teritorija, kas noteikta LESD 1. nodaļā, neietverot muitas savienības ar Turciju, Andoru un Sanmarīno. [2] 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 450/2008, OV L 145, 4.6.2008. [3] 2008. gada 15. janvāra Lēmums Nr. 70/2008/EK, OV L 23, 26.1.2008., 21. lpp. [4] Neoficiāli to dēvē arī par ”E-muitas iniciatīvu”, un tās mērķis ir izveidot spēcīgu komunikācijas ķēdi starp visām ES muitas iestādēm, starp muitu un citām valsts iestādēm, kas iesaistītas preču tirdzniecībā, kā arī starp muitas iestādēm un tirgotājiem. [5] Muitas loma nākotnē ( FRoC ) — projekts. [6] TAXUD/1434/2007. [7] COM(2008) 169 galīgā redakcija. [8] Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par Muitas savienības četrdesmito gadadienu. OV C 286, 27.11.2009., 20. lpp. [9] Nākotnes muitas iniciatīvas īstenošanas plāns, TAXUD / 379996/2009_rev2. [10] Stratēģija ”Eiropa 2020” un Akts par vienoto tirgu. [11] Stokholmas programma. [12] Ietekme skaidri atspoguļojās 2008. gada beigās un 2009. gada sākumā parasto procedūru līmenī, bet ne vienkāršoto deklarāciju līmenī (abas tika rēķinātas vienības (preču) līmenī). Šim fenomenam nav skaidra ar muitu saistīta izskaidrojuma, bet varētu būt, ka lielo, regulāru tirdzniecību veicošo uzņēmumu (to, kuri piemēro vienkāršotās procedūras) tirdzniecības modeļus krīze faktiski ietekmēja mazāk nekā tirdzniecību kopumā. [13] Vairāk par šo sistēmu turpmāk dokumentā. [14] Attiecībā uz parastajām un vienkāršotajām procedūrām. [15] Pāreja no eksporta deklarācijām papīra formātā uz elektroniskajām deklarācijām sākās 2008. gadā. [16] Regula (EEK) Nr. 2913/92 tika grozīta ar Regulu (EK) Nr. 648/2005, un Regula (EEK) Nr. 2454/93 tika grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1875/2006. [17] Visas šīs Eiropas IT sistēmas, lai arī tās ir balstītas un izveidotas 27 valstu sistēmās, spēj savstarpēji sadarboties, jo pastāv augsts harmonizācijas līmenis, kā arī sistēmās ir iestrādāti savstarpējas izmantojamības noteikumi. [18] Sīkāk ES informācijas tehnoloģiju attīstība, īpaši krāpšanas apkarošanai, ko izveidojis OLAF , ir aprakstīta turpmāk 3.5. iedaļā. [19] Eiropas Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 1/2010 par vienkāršotās muitas procedūras ievedumiem kontroles efektivitāti. [20] Uzturēt un vajadzības gadījumā uzlabot kontroli pār ieņēmumu pienācīgu iekasēšanu, ko veic muita, aizvien ir galvenais mērķis, kas jāievēro, īstenojot visus turpmākos tiesību aktus un iniciatīvas, piemēram, izstrādājot riska pārvaldību un ieviešot sistēmisku pieeju muitas kontrolei. [21] COM(2010) 673, tostarp 4. mērķa 4. darbības kontekstā — Iestā žu sadarbības uzlabo ša na valstu līmenī . [22] Norvēģijas un Šveices gadījumā atzīto komersantu abpusēja atzīšana ir ietverta plašākā nolīgumā, kas attiecas galvenokārt uz muitas drošības pasākumiem. [23] TAXUD/359494/2011. [24] Gaidāmā tirgotāju interese nebalstās uz lielumu vai ģeogrāfiju, bet drīzāk uz īpašībām, kas saistītas ar kvalitāti (piemēram, piegādes ķēdes pārvaldības un grāmatvedības sistēmu kvalitāte) un pakalpojumu vajadzībām (piemēram, starptautiskās tirdzniecības attiecīgā nozīme uzņēmuma apgrozījumā). Konkrēta profila MVU (piemēram, uzņēmumiem ar relatīvi augstu muitas deklarāciju līmeni) šī koncepcija var būt tikpat noderīga kā dažiem lieliem starptautiskiem uzņēmumiem. [25] Padomes 2009. gada 16. marta Rezolūcija par ES Muitas rīcības plānu 2009.–2012. gadam, lai apkarotu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus. [26] Lai arī ES rīcības plāns tiks novērtēts nākamajā gadā, tas jau ir atzīts par ļoti noderīgu kopīgas attīstības virzīšanā ES un valstu līmenī. [27] COM (2011) 285. [28] Piemēram, nesen ir izveidota speciālistu grupa, lai cīnītos pret milzīgo problēmu, ko rada nelieli starptautiskās tirdzniecības preču sūtījumi pa pastu, pārkāpjot intelektuālā īpašuma tiesības. [29] OV L 82, 22.3.1997., 1. lpp. [30] Regula (ES) Nr. 766/2008, OV L 218, 13.8.2008., 48. lpp. [31] FIDE ļauj par muitas izmeklēšanu atbildīgajām valstu iestādēm identificēt citu dalībvalstu kompetentās iestādes, kas veic vai ir veikušas izmeklēšanu attiecībā uz tām pašām personām vai uzņēmumiem, lai koordinētu savu darbu. [32] Regulas (EK) Nr. 1889/2005 (OV L 309, 25.11.2005., 9.–12. lpp.) 6. pants. [33] COM(2011)293. [34] COM(2011)376. [35] SEC(2011)791. [36] Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par muitas modernizāciju (2011/2083(INI)); P7_TA(2011)0546. [37] 2007. gada 23. maija Lēmums Nr. 624/2007/EK, ar ko izveido muitas rīcības programmu Kopienā (Muita 2013). [38] COM(2011)706. [39] Muitas savienības darbības uzbūve nākotnē un kooperatīvs modelis nodokļu jomā Eiropā (2011. gada maijs). TAXUD D(2010) 433216. [40] Pētījums par Muitas savienības darbības uzbūvi (2011. gads); programmas “Muita 2013” starpposma novērtējums (2011. gads). [41] Attiecinot to uz dalībvalstu pārvaldēm un Komisiju.