C 402/14

Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu

(2021/C 402/10)

Šī publikācija dod tiesības divu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98. pantam.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMA PIETEIKUMS

“Tarragona”

PDO-ES-A1555-AM03

Pieteikuma iesniegšanas datums: 2016. gada 25. novembrī.

1. Grozījumam piemērojamie noteikumi

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pants — grozījums, kas nav maznozīmīgs

2. Grozījuma apraksts un pamatojums

2.1. Grozījumi produktu aprakstā un ražošanas metodēs

Grozīts specifikācijas 2. punktā ietvertais dažādo metožu apraksts. Grozīts arī vienotā dokumenta 3. un 4. punkts.

Desertvīna produktu sarakstam ir pievienots “Vino de misa” (“vīns, ko izmanto liturģijas laikā”) un “Clásico” (“klasiskais”).

Tradicionālais apzīmējums “Clásico” vēsturiski ir lietots kopā ar ACVN “Tarragona”. Faktiski 1945. gadā pieņemtie pirmie noteikumi par ACVN “Tarragona” nodrošināja aizsardzību tikai desertvīniem, kurus sauca arī par “Tarragona Clásicos” (“Tarragona klasiskais vīns”).

Ar ACVN “Tarragona” apzīmēto produktu apgabalā tradicionāli ir ražots vīns, ko izmanto liturģijas laikā. Viena no apgabala vīna darītavām šādu vīnu piegādāja arī Vatikānam.

Līdz šim saglabātais apraksts atšķiras no metodēm, kuras pašlaik izmanto desertvīnu ražošanā. Ar šo grozījumu apraksti tiek saskaņoti ar metodēm, ko faktiski izmanto ar ACVN “Tarragona” apzīmēto produktu apgabalā.

Turklāt vīns “vimblanc” ir svītrots no desertvīnu saraksta un iekļauts kategorijā “Vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām”. Šā grozījuma pamatojums ir izklāstīts turpmāk.

2.2. Jaunu vīna kategoriju ieviešana

Pievienota kategorija “Vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām”, kurā iekļauts apakštips “vimblanc”. Tāpēc ir grozīts specifikācijas 2., 2.1., 2.2. un 7.3. punkts, kā arī vienotā dokumenta 3., 4. un 8. punkts.

“Vimblanc” tradicionāli ir ražots Ribera d’Ebre esošajā Vinebre pašvaldības teritorijā, un nolūks ir ļaut to ražot un pildīt pudelēs, aizsargājot ar ACVN “Tarragona”.

Šis produkts tiek gatavots no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām, kas iegūtas, dabiski dehidrējot šajā specifikācijā atļautās vīnogu šķirnes. Dabiskais spirta saturs netiek mākslīgi paaugstināts. Šā vīna minimālajam faktiskajam spirta saturam jābūt 9 tilp. %, kopējam spirta saturam — 16 tilp. % (vai cukuru saturam — 272 g/l) un maksimālajam gaistošajam skābumam — 2,1 g (g etiķskābes).

2.3. Grozījumi attiecībā uz spirta saturu

Svītrots maksimālais spirta saturs un pazemināts minimālais faktiskais spirta saturs. Attiecīgi grozīts specifikācijas 2. un 2.2. punkts un vienotā dokumenta 4. punkts.

Svītrots maksimālais spirta saturs šādām kategorijām: vīns, kvalitatīvs dzirkstošais vīns un pusdzirkstošais vīns.

Pēdējām ražām, jo īpaši sarkanvīnu gadījumā, klimata pārmaiņu dēļ spirta saturs ir bijis augstāks.

Saskaņā ar CMO attiecīgā vīnkopības apgabala vīnu minimālajam faktiskajam spirta saturam jābūt 9 tilp. % vai — pusdzirkstošu vīnu gadījumā — 7 tilp. %.

Ņemot vērā pārmaiņas attiecīgajā apgabala klimatā, ražotājiem dažkārt ir grūti sasniegt minimālo saturu. Rezultātā minimālais faktiskais spirta saturs ir pazemināts. Faktiskais spirta saturs ir attiecīgi grozīts šādām kategorijām:

vīns: tikai sarkanvīna gadījumā — vērtības “10,5 tilp. %” vietā tagad ir “10 tilp. %”;

pusdzirkstošais vīns: vērtības “10 tilp. %” vietā tagad ir “7 tilp. %”.

2.4. Kļūdas labošana attiecībā uz kopējo skābumu

Pievienots kopējais skābums, kas izteikts vīnskābē, jo sākotnējā specifikācijā tas kļūdaini bija izlaists. Tāpēc ir grozīts specifikācijas 2.2. punkts un vienotā dokumenta 4. punkts.

2.5. Grozījumi attiecībā uz apzīmējumiem, kas saistīti ražošanu un izturēšanu

Grozīts specifikācijas 2.3. punkts, bet vienotais dokuments nav mainīts.

Lai atspoguļotu pašreizējo praksi, kas ir saskaņā ar ES tiesību aktiem, ir atjaunināta informācija par apzīmējumiem “Crianza”, “Reserva” un “Gran Reserva”, kuri saistīti ar izturēšanu.

Tradicionālā apzīmējuma “Clásico” (“klasiskais”) iekļaušana: desertvīns, kura atlikumcukuru saturs pārsniedz 50 g/l.

Apzīmējums “Clásico” ir saistīts ar ACVN “Tarragona” vēsturi, jo pirmie noteikumi, kas tika pieņemti 1945. gadā, nodrošināja aizsardzību desertvīniem, kuru nosaukums bija “Tarragona Clásicos” (“Tarragona klasiskais”). Mērķis ir pievienot produktam vērtību, izmantojot tradicionālo apzīmējumu.

Produkta gatavošanas metode ir aprakstīta turpmāk.

“Clásico”: ar tradicionālo nosaukumu “Clásico de Tarragona” apzīmētā desertvīna ražošanā var izmantot misu, daļēji norūgušu misu, vīnu vai koncentrētu misu, kas iegūta no atļautajām baltogu vai sarkanogu šķirnēm. Izmantoto vīnogu šķirņu minimālais dabiskais spirta saturs ir 12 tilp. %, un tām jābūt pilnīgi veselām. Ražošanas laikā tiek pievienots augstākās kvalitātes vīna spirts.

Iegūtā desertvīna minimālajam faktiskajam spirta saturam jābūt 15 tilp. %, maksimālajam faktiskajam spirta saturam — 22 tilp. %, un atlikumcukuru saturam jāpārsniedz 50 g/l.

Apzīmējuma “vino de guarda” (“vīns noturēšanai”) pievienošana norādēm.

Šis ir bieži izmantots ražošanas process, un mērķis ir sniegt galapatērētājam pēc iespējas vairāk informācijas.

Process ir sīkāk aprakstīts turpmāk.

“Vino de guarda” (“vīns noturēšanai”): lai izmantotu norādi “vino de guarda”, produktam vismaz 12 mēnešus jābūt izturētam ozolkoka mucās. Kad izturēšanas process ir pabeigts, produkts jāsapilda pudelēs un jālaiž tirgū.

Tradicionālās norādes “vino de misa” (“vīns, ko izmanto liturģijas laikā”) pievienošana. “Vino de misa” ir vienmēr bijis ražots ar ACVN “Tarragona” apzīmēto produktu apgabalā un bija iekļauts pirmajos noteikumos. Mērķis ir pievienot produktam vērtību, izmantojot tradicionālo apzīmējumu.

To ražo, kā aprakstīts turpmāk.

“Vino de misa” (“vīns, ko izmanto liturģijas laikā”): ar nosaukumu “vino de misa de Tarragona” (“Tarragona vīns, ko izmanto liturģijas laikā”) apzīmēto desertvīnu gatavo no baltogu vai sarkanogu šķirņu misas, kuras minimālais dabiskais spirta saturs ir 12 %, un vīnogām jābūt pilnīgi veselām. Ražošanas procesa laikā tiek pievienots augstākās kvalitātes vīna spirts. Iegūtā desertvīna faktiskais spirta saturs ir no 15 līdz 20 tilp. %.

2.6. Stādījumu biezības svītrošana un izmaiņas apūdeņošanas noteikumos

Grozīts specifikācijas 3.1. punkts un vienotā dokumenta 4. punkta a) apakšpunkts.

Stādījumu biezības svītrošana:

šis parametrs produktam nedod nekādas īpašas iezīmes un neuzlabo tā kvalitāti. Iespējamā raža jau tiek kontrolēta, nosakot maksimāli pieļaujamajos kilogramus no hektāra.

Izmaiņas apūdeņošanas noteikumos:

noteikumi ir mainīti nolūkā tos padarīt efektīvākus un aktuālākus, kā arī pielāgot vīnkopju vajadzībām, lai tie varētu izmantot apūdeņošanu vīnogu kvalitātes uzlabošanai.

Turklāt apūdeņošana ir instruments, ko drīkst izmantot tikai noteiktos apstākļos atkarībā no vīnogu kvalitātes.

Jaunais formulējums ir šāds: apūdeņošanu drīkst veikt tikai ar mērķi uzlabot vīnogu kvalitāti apstākļos, kad zemesgabalu ūdensapgāde un vīnogulāju ekoloģiskie apstākļi neļauj sasniegt optimālo kvalitātes līmeni. Jānodrošina, ka iegūtā produkcija un ražas atbilst specifikācijas noteikumiem. Ja ACVN pārvaldības struktūra uzskata, ka apūdeņošana var negatīvi ietekmēt kvalitāti vai ka tā ir piemērojamo noteikumu pārkāpums, tā šo praksi konkrētā zemesgabalā drīkst aizliegt.

2.7. Noteiktā apgabala paplašināšana

Grozīts specifikācijas 4. punkts un vienotā dokumenta 6. punkts.

Šī iespēja tika izvērtēta, pamatojoties uz dažu tādu grupu pieprasījumu, kuras bija ieinteresētas ražošanas apgabala paplašināšanā. Lai noteiktu, vai attiecīgie apgabali atbilst ar ACVN apzīmētā produkta apgabala profilam, tika sagatavoti ziņojumi par augsni, klimatu, agronomiju un vidi. ACVN padome izskatīja šos jautājumus un nolēma ražošanas apgabalu paplašināt.

Jauniekļautās pašvaldību teritorijas ir šādas:

Prades, Mont-ral, La Febró, Capafonts, El Perelló un Salou.

Ir precīzi noteiktas arī atsevišķas pašvaldību teritorijas, kuru viena daļa atrodas vienā ACVN apgabalā, bet cita daļa — citā.

2.8. Jaunu (sekundāro) šķirņu iekļaušana

Grozīts specifikācijas 6. punkts, bet vienotais dokuments nav mainīts (jo jaunās šķirnes ir iekļautas kā sekundārās šķirnes).

Viena no ACVN “Tarragona” padomes interesēm ir attiecīgā reģiona tradicionālo vīnogu šķirņu izmantošanas turpināšana, stimulēšana un veicināšana ar mērķi saglabāt ar ACVN apzīmēto vīnu ražošanā izmantoto šķirņu bagātību.

Šis specifikācijas grozījums nozīmē to, ka vīna darītavas marķējumā varēs norādīt sekundārās šķirnes, tādējādi stimulējot to izmantošanu un tās popularizējot. Šķirnes ir šādas:

“Cartoixà” kā “Xarel·lo” sinonīms,

“Sumoll blanc”,

“Vinyater”,

“Malvasia de Sitges” vai “Malvasia Grossa”.

2.9. Izmaiņas saiknē

Grozīts specifikācijas 7.3. punkts un vienotā dokumenta 8. punkts.

Tā kā ir izveidota jauna produktu kategorija — vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām —, turpmāk ir aprakstīta saikne.

Ar ACVN “Tarragona” apzīmēta vīna ražošanu no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām ar šo apgabalu saista gan kultūras un vēstures, gan fiziski faktori.

Augsnes veids un klimats, jo īpaši iekšējās teritorijās, kur ir mazāk ūdens, veicina tādu vīnogu veidošanos, kas, ņemot vērā to augsto atlikumcukuru saturu un optimālo spirta saturu, ir ideāli piemērotas, lai ražotu vīnu no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām.

Attiecībā uz kultūras un vēstures faktoriem — šāda veida vīns ir tradicionāli ražots attiecīgajos rajonos, jo īpaši iekšējās teritorijās, un ir dokumenti, kas to pierāda. To ražo galvenokārt kooperatīvi, ņemot vērā to nozīmi attiecīgajā reģionā.

2.10. Prasības svītrošana attiecībā uz pildīšanu pudelēs izcelsmes vietā

Grozīts specifikācijas 8.4. punkts un vienotā dokumenta 9. punkts.

Nolemts svītrot prasību par produkta pildīšanu pudelēs tā izcelsmes vietā, jo tiek uzskatīts, ka produkta pildīšana pudelēs tā izcelsmes vietā nedz veicina, nedz saglabā galaprodukta kvalitāti un ka, to nedarot, galaprodukta kvalitāte netiek pasliktināta.

Ar ACVN “Tarragona” apzīmētiem vīniem jābūt iepakotiem tā, lai garantētu to pamata raksturu, īpašības un kvalitāti, un tos nekādā gadījumā nedrīkst pārvadāt tādā veidā, kas varētu pasliktināt galaprodukta kvalitāti. Ja produkti jāiepako ārpus ražošanas apgabala, par to iepriekš jāpaziņo ACVN pārvaldības struktūrai, lai tā varētu uzraudzīt iepakošanu un garantēt produkta kvalitāti.

2.11. Tradicionālā apzīmējuma “Clásico” (“klasiskais”) iekļaušana

Grozīts specifikācijas 8.6. punkts. Vienotais dokuments nav mainīts.

Tā kā kategorijai “Desertvīns” ir pievienota apakškategorija “Clásico” (“klasiskais”) un apzīmējums “Clásico” ir saistīts ar ACVN “Tarragona” vēsturi (pirmie noteikumi, kas pieņemti 1945. gadā, nodrošināja aizsardzību desertvīniem ar nosaukumu “Tarragona Clásicos” (“Tarragona klasiskais”)), nolūks ir atzīt šo produktu un iekļaut “Clásico” kā tradicionālu apzīmējumu. Tas palielinās produkta vērtību un palīdzēs to popularizēt.

2.12. Pārbaudes struktūras kontaktinformācijas atjaunināšana

Grozīts specifikācijas 9.1. punkts. Vienotais dokuments nav mainīts.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

Tarragona

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

3. Desertvīns

5. Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

8. Pusdzirkstošais vīns

15. Vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām

4. Vīna(-u) apraksts

1. Baltvīns

Izskats: krāsas tonis var būt no gaiši dzeltena līdz zaļganam vai zeltainam atkarībā no produkta izturēšanas ilguma un/vai tā saskares ar koksni. Dzidrs un mirdzošs, bez nogulsnēm.

Smarža: jaunvīniem piemīt augļu nianses, kas atgādina balto augļu un/vai tropu augļu, un/vai ziedu smaržu. Pēc izturēšanas tiem piemīt attīstītāki aromāti, piemēram, koksnes, dūmu vai gatavu augļu smarža.

Garša: līdzsvarota salduma, skābuma un spirta satura ziņā. Jauni baltvīni ir viegli, svaigi un nedaudz skābeni. Izturēti baltvīni ir strukturētāki un ar ilgāku pēcgaršu.

— Ja analītiskās robežvērtības specifikācijā nav norādītas, ir jāievēro pašlaik piemērojamie tiesību akti.

— Maksimālais sēra dioksīda saturs: 200 mg/l, ja cukuru saturs ir < 5 g/l.

— Maksimālais sēra dioksīda saturs: 300 mg/l, ja cukuru saturs ir ≥ 5 g/l. Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10 Minimālais kopējais skābums 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 13,3 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2. Sārtvīns

Izskats: sārtvīni var būt gaiši rozā, aveņu, laša, aprikožu mizas un sīpolu mizas krāsā atkarībā no ražošanas veida. Tie ir dzidri, bez nogulsnēm.

Smarža: jūtamas augļu, piemēram, sarkano un/vai meža augļu un/vai persiku, nianses.

Garša: svaigi, zīdaini, viegli, līdzsvaroti vīni ar ilgu pēcgaršu.

— Ja analītiskās robežvērtības specifikācijā nav norādītas, ir jāievēro pašlaik piemērojamie tiesību akti.

— Maksimālais sēra dioksīda saturs: 200 mg/l, ja cukuru saturs ir < 5 g/l.

— Maksimālais sēra dioksīda saturs: 250 mg/l, ja cukuru saturs ir ≥ 5 g/l. Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10 Minimālais kopējais skābums 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 13,3 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

3. Sarkanvīns

Izskats: jaunvīni ir intensīvi sarkanā krāsā ar dažādām violetām nokrāsām, bez nogulsnēm. Palielinoties izturēšanas ilgumam, krāsa kļūst mazāk intensīva un veidojas oranžāki toņi.

Smarža: jauniem sarkanvīniem piemīt nianses, kas atgādina sarkano augļu smaržu. Šie vienkāršākie aromāti izturēšanas procesā kļūst sarežģītāki, parādoties smaržaugu un citiem ar izturēšanu saistītiem aromātiem, kas atgādina koksni un/vai dūmus, un/vai garšvielas.

Garša: sarkanvīnu tanīni piešķir tiem līdzsvaru. Jaunie sarkanvīni ir labi noapaļoti un zīdaini, ar nedaudz svaigu pēcgaršu. Izturētie sarkanvīni ir daudzveidīgāki, un tajos attīstās zīdaini un samtaini aromāti un tiek sasniegts līdzsvars starp saldumu, skābumu, spirta saturu un savelkošo sajūtu.

— Ja analītiskās robežvērtības specifikācijā nav norādītas, ir jāievēro pašlaik piemērojamie tiesību akti.

— Maksimālais sēra dioksīda saturs: 150 mg/l, ja cukuru saturs ir < 5 g/l.

— Maksimālais sēra dioksīda saturs: 200 mg/l, ja cukuru saturs ir ≥ 5 g/l.

— Sarkanvīnu gaistošais skābums var palielināties par 0,06 g/l uz katru spirta grādu, kas pārsniedz 11 tilp. %, un izturēšanas gadu līdz 1,2 g/l. Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10 Minimālais kopējais skābums 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 20 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

4. Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

Izskats: dzeltenā vai rozā krāsā atkarībā no izmantotajām vīnogām. Dzidrs un mirdzošs, ar oglekļa dioksīda burbuļiem un bez nogulsnēm.

Smarža: svaigi un augļaini aromāti, kas atgādina izmantoto vīnogu šķirņu aromātus.

Garša: svaiga, harmoniska un krēmīga, ar labi iederīgu oglekļa dioksīdu.

Minimālais kopējais skābums: 6 g/l.

— Ja analītiskās robežvērtības specifikācijā nav norādītas, ir jāievēro pašlaik piemērojamie tiesību akti. Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 9,5 Minimālais kopējais skābums 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 185

5. Desertvīns: mistela, muscatel, garnacha, rancio

Mistela, muscatel, garnacha: zeltaini dzeltenā krāsā, ja gatavots no baltajām vīnogām; spīdīgi melns, ja gatavots no sarkanajām vīnogām. Vīni ir saldi, zīdaini, intensīvi, silti, krēmīgi un noturīgi.

Rancio: dzintarkrāsas vīni ar vara nokrāsām. Ļoti mirdzoši, ar grauzdētu žāvētu augļu un garšvielu aromātiem un garšu. Sausa, intensīva un spēcīga garša.

— Maksimālais sēra dioksīda saturs: 150 mg/l, ja cukuru saturs ir < 5 g/l.

— Maksimālais sēra dioksīda saturs: 200 mg/l, ja cukuru saturs ir ≥ 5 g/l.

— Ja analītiskās robežvērtības specifikācijā nav norādītas, ir jāievēro pašlaik piemērojamie tiesību akti. Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 15 Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

6. Desertvīns: “Clásico” (“klasiskais”)

Šā vīna veida ražošanā drīkst izmantot misu, daļēji norūgušu misu, vīnu vai koncentrētu misu, kas iegūta no atļautajām baltogu vai sarkanogu šķirnēm. Izmantoto vīnogu šķirņu minimālais dabiskais spirta saturs ir 12 tilp. %, un tām jābūt pilnīgi veselām. Ražošanas laikā tiek pievienots augstākās kvalitātes vīna spirts. Drīkst izmantot tradicionālo apzīmējumu “Clásico” (“klasiskais”).

Izskats: dažādas intensitātes zeltaini dzeltenā krāsā, ja gatavots no baltajām vīnogām; dažādas intensitātes tumši sarkanīgā līdz melnā krāsā, ja gatavots no sarkanajām vīnogām.

Smarža: saldi un/vai zīdaini vīni. Tiem var būt žuvušu vīnogu un/vai dateļu, un/vai medus, un/vai saldu ziedu, un/vai gatavu augļu aromāti.

Garša: skābena garša, kura kontrastē ar saldumu, kas tos padara līdzsvarotus. Tie ir silti, krēmīgi un ar ilgu pēcgaršu. Visi smaržā jūtamie aromāti ir vēl izteiktāki garšā.

— Ja analītiskās robežvērtības specifikācijā nav norādītas, ir jāievēro pašlaik piemērojamie tiesību akti. Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 15 Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

7. Desertvīns: “Vino de misa”

Produktu “Vino de misa” (“vīns, ko izmanto liturģijas laikā”) gatavo no baltogu vai sarkanogu šķirņu misas, kuras minimālais dabiskais spirta saturs ir 12 %, un vīnogām jābūt pilnīgi veselām. Ražošanas procesa laikā tiek pievienots augstākās kvalitātes vīna spirts. Iegūtā desertvīna faktiskais spirta saturs ir no 15 līdz 20 tilp. %.

Ietērps: gaiši dzeltens līdz nedaudz zeltains tonis.

Smarža: tīra, ar labu intensitāti, ziedu un/vai augļu smarža.

Garša: salda un līdzsvarota, ar labu pēcgaršu.

— Ja analītiskās robežvērtības specifikācijā nav norādītas, ir jāievēro pašlaik piemērojamie tiesību akti. Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 15 Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

8. Pusdzirkstošais vīns

Dzeltenā vai rozā krāsā. Tīrs un dzidrs, ar smalkiem oglekļa dioksīda burbuļiem un bez nogulsnēm. Dominē primārie šķirņu aromāti. Augļaini un svaigi aromāti. Dzīvīgi, svaigi vīni ar skābenu garšu, kas atgādina skābenus augļus. Līdzsvaroti salduma, skābuma un spirta satura ziņā.

— Ja analītiskās robežvērtības specifikācijā nav norādītas, ir jāievēro pašlaik piemērojamie tiesību akti. Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 7 Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

9. Vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām “vimblanc”

Produktu “vimblanc” gatavo no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām, kas iegūtas, dabiski dehidrējot šajā specifikācijā atļauto šķirņu vīnogas un mākslīgi nepalielinot dabisko spirta saturu.

Produkta minimālais faktiskais spirta saturs ir 9 tilp. % un kopējais spirta saturs — 16 tilp. % (vai cukuru saturs — 272 g/l). Maksimālais gaistošais skābums ir 2,1 g (g etiķskābes).

Izskats: dzintara krāsa, kas vīna izturēšanas laikā pakāpeniski kļūst intensīvāka.

Smarža: saldi un/vai zīdaini, un/vai intensīvi vīni ar žuvušu vīnogu un/vai dateļu, un/vai medus, un/vai saldu ziedu, un/vai gatavu augļu aromātiem.

Garša: skābena garša, kura kontrastē ar saldumu, kas tos padara līdzsvarotus. Tie ir silti, krēmīgi un ar ilgu pēcgaršu. Visi smaržā jūtamie aromāti ir vēl izteiktāki garšā.

— Ja analītiskās robežvērtības specifikācijā nav norādītas, ir jāievēro pašlaik piemērojamie tiesību akti. Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 35 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

a) Galvenās vīndarības metodes

Kultūraugu apsaimniekošanas metode

Apūdeņošanu drīkst veikt tikai ar mērķi uzlabot vīnogu kvalitāti apstākļos, kad zemesgabalu ūdensapgāde un vīnogulāju ekoloģiskie apstākļi neļauj sasniegt optimālo kvalitātes līmeni. Jānodrošina, ka iegūtā produkcija un ražas atbilst specifikācijas noteikumiem. Ja ACVN pārvaldības struktūra uzskata, ka apūdeņošana var negatīvi ietekmēt kvalitāti vai ka tā ir piemērojamo noteikumu pārkāpums, tā šo praksi konkrētā zemesgabalā drīkst aizliegt.

Ar šo ACVN apzīmētos vīnus drīkst gatavot tikai no veselīgām vīnogām, kas ir pietiekami gatavas, lai no tām iegūtu vīnus, kuru minimālais dabiskais spirta saturs ir 10 tilp. %.

Īpašā vīndarības metode

Ekstrakcijas iznākums nedrīkst pārsniegt 70 litrus misas vai vīna no katriem 100 kg novākto vīnogu.

b) Maksimālais ražas iznākums

1. Sarkanogu šķirnes

10 000 kilogrami vīnogu no hektāra

2. Sarkanogu šķirnes

70 hektolitri no hektāra

3. Baltogu šķirnes

12 000 kilogrami vīnogu no hektāra

4. Baltogu šķirnes

84 hektolitri no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Šādu pašvaldību teritorija:

Alcover

L’Aleixar

L’Albiol

Alforja

Alió

Almoster

Altafulla

L’Argentera

Ascó

Benissanet

Les Borges del Camp

Botarell

Bràfim

Cabra del Camp (izņemot 1. zonas 13., 15., 18., 28., 29., 34., 66. un 77. zemesgabalu un 4. zonas 35. un 51. zemesgabalu)

La Canonja

Cambrils

Capafonts

Castellvell del Camp

El Catllar

Colldejou

Constantí

Duesaigües

La Febró

Figuerola del Camp

Flix

Garcia (izņemot 3. zonas 66. zemesgabalu, 6. zonas 101., 105. un 111.–113. zemesgabalu, 7., 8., 9., 10. un 11. zonu, 12. zonas 1.–13., 17.–38., 45., 133. un 134. zemesgabalu, 13. zonas 70.–102., 104., 111., 220.–234., 314. un 315. zemesgabalu, 15. zonas 3. zemesgabalu, 22. zonas 65. zemesgabalu un 23. zonas 26.–43., 60.–68., 70.–81., 83., 84., 86., 87. un 88. zemesgabalu)

Els Garidells

Ginestar

La Masó

Masllorenç

Maspujols

El Milà

Miravet

Montbrió del Camp

Montferri

Mont-ral

Mont-roig del Camp

Móra d’Ebre

Móra la Nova (izņemot 4. zonas 69., 70., 113. un 120. zemesgabalu, 5. zonu, 6. zonas 3.–15., 20.–27., 30.–54., 56., 57., 58., 59. un 61.–73. zemesgabalu, 7. zonas 8., 9., 10., 14., 16., 24., 30.–46., 48., 49., 50., 56. un 59.–66. zemesgabalu, 8. zonas 76.–89., 91.–97., 99., 100., 101., 102., 105. un 106. zemesgabalu, 9. zonas 38.–48., 50., 51., 52., 53., 55., 56., 57., 58., 73. un 74. zemesgabalu, 10. zonas 8. zemesgabalu un 13. zonas 99. zemesgabalu)

El Morell

La Nou de Gaià

Nulles

La Palma d’Ebre

Els Pallaresos

Perafort

El Perelló

El Pla de Santa Maria

La Pobla de Mafumet

La Pobla de Montornès

El Pont d’Armentera

Prades

Puigpelat

Rasquera

Renau

Reus

Riba-roja d’Ebre

La Riera de Gaià

Riudecanyes

Riudecols

Riudoms

Rodonyà

El Rourell

Salomó

Salou

La Secuita

La Selva del Camp

Tarragona

Tivissa (izņemot 2., 4., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 21., 22. un 23. zonu, 17. zonas 238., 239., 240., 241., 242., 243., 244., 245., 246., 247., 248., 249., 250., 251., 253. un 254. zemesgabalu un 24. zonas 29. zemesgabalu)

La Torre de l’Espanyol

Torredembarra

Vallmoll

Valls

Vespella

Vilabella

Vilallonga del Camp

Vilanova d’Escornalbou

Vila-rodona

Vila-seca

Vinebre

Vinyols i els Arcs

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

“Macabeo” — “Viura”

“Tempranillo” — “Ull de Llebre”

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Camp de Tarragona teritorijā valda Vidusjūras klimats.

Ribera d’Ebre teritorija aizņem Mora baseinu un ieņem ielejas formu, to ieskauj augsti kalni, un visā tā garumā tam pa vidu tek Ebro upe.

Vīns

Cukuru saturā un faktiskajā spirta saturā atspoguļojas gan augsnes veids (kas Camp teritorijā nav īpaši auglīga, bet teritorijā gar Ebro krastiem sastāv no kaļķaina materiāla), gan klimats.

Tiešā jūras ietekme un augsnes veids Camp de Tarragona teritorijā ļauj ražot ļoti vieglus un līdzsvarotus baltvīnus. Šie vīni ir vidēji skābeni, tiem ir augsts spirta saturs un piemīt aromāti, kas, jo īpaši sarkanvīnu gadījumā, izturēšanas laikā uzlabojas.

Sarkanvīni ir noturīgi un aromātiski, ar ļoti koncentrētiem aromātiem un garšu. Sārtvīni ir ļoti dzidrā ķiršu krāsā, ar Vidusjūrai raksturīgu aromātu koncentrāciju.

Lielais saulesgaismas daudzums šajā apgabalā veicina vīniem, jo īpaši sarkanvīniem, tik tipisko intensīvo krāsu veidošanos.

Ribera d’ Ebre teritorijas kaļķainās augsnes un klimats ar tā kontinentālo ietekmi rada ļoti mirdzošus baltvīnus. Sarkanvīnos ir apvienots “Cariñena” vīnogu miesīgums un krāsa un “Garnacha” vīnogu bagātīgums, ņemot vērā to, ka šīs ir divas tradicionālās apgabalā audzētās šķirnes. Lielais ūdens trūkums šajā apgabalā izskaidro mazāku ražu no hektāra un lielāku spirta saturu iekšējās teritorijās.

Tradicionālo šķirņu dominēšana dažādu vīnu kategoriju un veidu ražošanā piesaista šos vīnus reģionam, kurā tie radušies.

Kvalitatīvs dzirkstošais un pusdzirkstošais vīns

Ar ACVN “Tarragona” apzīmētā produkta apgabala topogrāfija ir vienkārša: lielākā daļa zemes atrodas nelielā augstumā. Camp de Tarragona teritorijas topogrāfijai ir divas atšķirīgas iezīmes: Serralada prelitoral (piekrastes kalnu grēda) un krasta līdzenumi.

Serralada Prelitoral stāvās nogāzes ietekmē klimatiskos apstākļus krasta līdzenumos, kur audzē vīnogulājus.

Ainava, kurā sastādīti vīndārzi, ir raksturīga šim apgabalam, un tiek izmantotas tradicionālas audzēšanas metodes.

Šīs ainavas iezīmes, kas rada tipisku Vidusjūras klimatu ar daudzām saulesgaismas stundām un salīdzinoši zemu ūdens daudzumu, kopā ar ACVN “Tarragona” apgabala augsnes veidiem (augsnes, kuras nav ļoti auglīgas un kurās ir zems fosfora saturs), ir ideāli piemērotas vīnogu audzēšanai, lai ražotu kvalitatīvus dzirkstošos vīnus.

Ar ACVN “Tarragona” apzīmētā produkta apgabala augsne (kas Camp teritorijā nav īpaši auglīga, bet teritorijā gar Ebro krastiem sastāv no kaļķaina materiāla) rada mirdzošus, aromātiskus un ļoti izsmalcinātus vīnus, kuri ir arī ideāli piemēroti dzirkstošo vīnu ražošanai.

Vidusjūras klimats ar garām saulesgaismas stundām veicina tādu vīnogu veidošanos, kuras — novāktas agrīnā nogatavošanās posmā, kad tās ir ļoti skābas un ar zemāku spirta saturu, — rada bāzes vīnus, kas ir ideāli piemēroti dzirkstošo vīnu gatavošanai.

Desertvīns

Ar ACVN “Tarragona” apzīmētā produkta apgabala augsnes Camp de Tarragona teritorijā nav īpaši auglīgas, bet teritorijā gar Ebro krastiem sastāv no kaļķaina materiāla.

Klimats, jo īpaši iekšējās teritorijās, kur ir mazāk ūdens, veicina tādu vīnogu veidošanos, kas, ņemot vērā to augsto cukuru un spirta saturu, ir ideāli piemērotas desertvīnu ražošanai.

Lai gan īpašas metodes netiek izmantotas, šajā apgabalā augošie vīnogulāji ir pielāgoti zemes dabiskajiem apstākļiem, un mērenā stādījumu biezība veicina tādu vīnogu veidošanos, kuru skābums un spirta saturs ir optimāls desertvīnu ražošanai.

Attiecībā uz kultūras un vēstures faktoriem jānorāda, ka pirmie noteikumi, kas tika pieņemti 1947. gadā, nodrošināja aizsardzību tikai “Tarragona clásico” veida vīniem, proti, ozolkoka mucās izturētiem desertvīniem. Ar nosaukumu “Tarragona clásico” apzīmēts vīns var būt salds, pussauss vai sauss, kā arī “rancio” vīns.

Ar turpmāku grozījumu 1959. gadā aizsardzību paplašināja, to attiecinot arī uz sausiem un pussaldiem vīniem.

Viss iepriekš minētais apliecina desertvīnu nozīmi attiecīgajā reģionā un to saikni ar šo reģionu.

Vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām

Vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām ir tradicionāli ražots Ribera d’Ebre teritorijā.

Šo vīnu ražošana ir saistīta ar kaļķainām un/vai ne pārāk auglīgām augsnēm, kas veicina tādu vīnogu veidošanos, kurās ir augsts cukuru saturs, kas vajadzīgs vīnu gatavošanai.

Apgabala Vidusjūras klimats ar kontinentālu ietekmi, ļoti karstām vasarām un izteiktu ūdens trūkumu veicina tādu vīnogu veidošanos, kuras, ņemot vērā to augsto atlikumcukuru saturu un optimālo spirta saturu, ir ideāli piemērotas vīna ražošanai no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām.

Vīnogulāju audzēšanas metode, kuras pamatā ir apgabala tradicionālās metodes un kurā ņemtas vērā zemes un šķirnes īpatnības, padara šo apgabalu par ideāli piemērotu vīna ražošanai no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām.

Vīndarības metode, ko izmanto, lai ražotu vīnu no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām (“vimblanc”), ietver optimālā gatavības pakāpē novāktu vīnogu žāvēšanu uz galdiem, izmantojot metodi “sol y serena” (saskaņā ar kuru dienas laikā vīnogas tiek turētas saulē, bet naktī — vēsākā temperatūrā). Kad vīnogas ir izžuvušas, vīns tiek gatavots, nepievienojot spirtu. Tā kā vīnogas ir žāvētas (izžuvušas), tajās ir ļoti augsts cukuru saturs. Tas nozīmē, ka rauga izraisītais rūgšanas process ātri beidzas, un rezultātā tiek iegūts ļoti salds vīns.

9. Būtiski papildu nosacījumi

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts

Vārdam “Tarragona” jābūt rakstītam ar lielajiem burtiem un jāatrodas zem vārdiem “Denominación de Origen Protegida” (“aizsargāts cilmes vietas nosaukums”).

Vārdam “Tarragona” izmantoto rakstzīmju maksimālais augstums ir 4 mm, bet frāzei “Denominación de Origen Protegida” — puse no tā.

Saite uz produkta specifikāciju

http://incavi.gencat.cat/web/.content/03-denominacions-origen/documents/plecs/fitxers-binaris/control-canvis-Tarragona-Pliego-de-Condiciones.pdf

(1) OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.