Šajā plānošanas periodā investīcijas pētniecībā un inovācijā ir atzītas par izaugsmes un konverģences galveno virzītājspēku. Atbalsts inovācijas virzītai teritoriālajai attīstībai, jo īpaši ar pārdomātas specializācijas stratēģiju starpniecību, ir radījis strauju to projektu kāpumu, kuri atlasīti pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un inovācijas, IKT un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) konkurētspējas jomā. Līdz 2018. gada beigām projektu atlases rādītāji sasniedza kopējo apjomu, kas pārsniedza 117 miljardus EUR no pieejamajiem 163 miljardiem EUR.

Tomēr vairākas dalībvalstis norāda uz ilgstošo teritoriālo un reģionālo nevienlīdzību un sociālo atstumtību, kā arī uz pieaugošajām problēmām, kas saistītas ar demogrāfiskajām pārmaiņām. Joprojām pastāv ārējas un iekšējas reģionu atšķirības un atšķirības starp pilsētām un lauku apgabaliem. Vairākos reģionos pēc to konkurētspējas zaudēšanas pastāv “vidēji lielu ienākumu slazds” , un dažos reģionos joprojām ir augsts bezdarba līmenis, jo īpaši jauniešu bezdarba līmenis. Citus reģionus spēcīgāk ietekmē divējādā pāreja, kas izriet no rīcības klimata politikas jomā un digitalizācijas, vai bēgļu un migrācijas krīzes ilgstošās sekas. Šo ģeogrāfisku atšķirību dēļ ir veidojusies nelabvēlīga attieksme pret ES .

ESI fondi — jo īpaši ar ELFLA, ERAF un Kohēzijas fonda starpniecību — sniedz atbalstu to problēmu ilgtermiņa risināšanā, ar kurām dalībvalstis un reģioni saskaras virzībā uz klimatneitrālu ekonomiku. Īstenošana norisinās veiksmīgi: no kopējiem 115 miljardiem EUR, kas paredzēti rīcībai klimata politikas jomā, līdz 2018. gada beigām projektiem tika piešķirts 88,1 miljards EUR. ESF ieguldījums klimata mērķu sasniegšanā piecas reizes pārsniedz sākotnēji paredzēto apjomu, jo īpaši tādēļ, ka tiek sniegts lielāks atbalsts mācību un darba tirgus pasākumiem saistībā ar zaļajām darbvietām (sk. 3. pielikumu).

Lai gan šī reforma pārvaldības iestādēm atvēlēja vairāk laika projektu atlasei un īstenošanai, tā mazināja budžeta izpildes steidzamību. Apvienojumā ar gada pārskata izstrādes un caurviju slēgšanas procesiem, kuri, kā izrādījies, rada pārmērīgu piesardzību attiecībā uz neto finanšu korekcijas risku, noteikums “N+3” lielā mērā izraisījis to, ka no ES budžeta dalībvalstīm veikto maksājumu apjoms ir zems. Pakāpeniski atgriežoties pie noteikuma “N+2”, kā Komisija ierosinājusi 2021.–2027. gada plānošanas periodā, un īstenojot visaptverošus vienkāršošanas pasākumus un pārjaunojumu pārvaldības un kontroles kārtību, vajadzētu panākt straujāku īstenošanu, kas nāktu par labu Eiropas iedzīvotājiem.

Kopumā pierādījies, ka ex ante nosacījumi ir noderīgs politikas instruments, jo īpaši tāpēc, ka ar to starpniecību tiek veicināta investīciju vides uzlabošana ES un vairāku strukturālo reformu uzsākšana. Komisija priekšlikumā regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus (“KNR priekšlikums 2021.–2027. gadam”), ierosina nākamajā plānošanas periodā turpināt un uzlabot šo mehānismu, ieviešot veicinošo nosacījumu jaunu sistēmu ar vienkāršākām administratīvajām procedūrām un stingrākām izpildes un turpmāku pasākumu prasībām.

Viena no lielākajām reformām 2014.–2020. gadā bija tādu īpašu priekšnosacījumu ieviešana, kurus dēvē par ex ante nosacījumiem un kuru mērķis ir efektīvi un lietderīgi izmantot ESI fondus dalībvalstīs un reģionos. 2014.–2020. gada ex ante nosacījumu process pašreiz ir pabeigts.

Integrētas teritoriālās investīcijas tikušas izmantotas, lai īstenotu vairāk nekā 200 pilsētattīstības stratēģiju un 120 teritoriālo stratēģiju, kopumā piesaistot 15,9 miljardus EUR ESI fondu finansējuma. Ar sabiedrības virzītas vietējās attīstības instrumenta (kura pamatā ir LEADER metode) starpniecību ir piesaistīts kopumā 9,1 miljards EUR ESI fondu finansējuma. Līdz šim visā ES ir izveidotas vairāk nekā 3000 vietējās rīcības grupas, kuru pienākumos ir vietējās kopienas iesaistīšana un sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju īstenošana. Daudzos gadījumos integrētas teritoriālās investīcijas un sabiedrības virzīta vietējā attīstība sākusies lēni tāpēc, ka vispirms bija jāsagatavo saistītās visaptverošās stratēģijas un radās grūtības apvienot dažādu fondu līdzekļus. Tomēr progresa ziņojumos manāms vispārējs entuziasms attiecībā uz šiem instrumentiem: tie palīdzējuši pārvarēt grūtības pilsētattīstības pasākumu īstenošanā vairākās nozarēs un uzlabot teritoriālo problēmu risināšanu.

Jaunā politikas pieeja, ko Komisija ieviesa KNR priekšlikumā 2021.–2027. gadam, balstās uz pozitīvu pieredzi saistībā ar integrētām teritoriālajām investīcijām un sabiedrības virzītu vietējo attīstību, un ar tās starpniecību teritoriālās investīcijas kļūst vienkāršākas un efektīvākas. Turklāt Komisijas priekšlikumā 2021.–2027. gadam par KLP stratēģiskajiem plāniem LEADER joprojām būtu obligāta un tās vajadzībām būtu jārezervē vismaz 5 % kopējo ELFLA ieguldījuma šajos plānos.

3.5.3. Teritoriālā sadarbība

Eiropas teritoriālās sadarbības programmas (Interreg) ir ieviestas pārrobežu, starpvalstu un starpreģionālā līmenī. Projektu atlase ir virzījusies uz priekšu visu Interreg programmu ietvaros, un 2018. gada beigās finansējums bija aptuveni 9,7 miljardi EUR. Galvenās atbalstītās nozares ir vides aizsardzība un resursefektivitāte (piemēram, plūdu novēršana, ugunsdrošība, dabas aizsardzība) un pētniecība, tehnoloģiskā attīstība un inovācija (piemēram, pārrobežu kopas, inovācijas tīkli). Pēdējo divu gadu laikā vairāk uzmanības pievērsts arī to juridisko, administratīvo un institucionālo šķēršļu novēršanai, kuri kavē investīcijas un ekonomisko attīstību pierobežas reģionos. Piemēram, Komisija ir izveidojusi Robežu kontaktpunktu, kas īpaši paredzēts tam, lai palīdzētu pārvarēt šos šķēršļus tādās konkrētās jomās kā transports, darba tirgus, veselības aprūpe un izglītība.

Attiecībā uz ES makroreģionālajām stratēģijām Komisijas otrajā ziņojumā uzsvērta makroreģionālās pieejas pozitīvā ietekme, jo īpaši tas, ka ir palielinājusies informētība par funkcionālo teritoriju (piemēram, funkcionālo pilsētteritoriju, upju baseinu, piekrastes apgabalu, kalnu grēdu) kopīgajām problēmām. Neraugoties uz to, Komisijas ziņojumā konstatēts, ka dažu iesaistīto dalībvalstu līdzdalība stratēģijās ir nepietiekama un tā rezultātā nav piešķirti pietiekami administratīvie un tehniskie resursi. Dalībvalstu iesniegtie ziņojumi tomēr liecina, ka makroreģionālās stratēģijas arvien vairāk tiek iekļautas ESI fondu programmās. Lai saglabātu impulsu, Komisija iesaistītajām dalībvalstīm ieteica makroreģionālo stratēģiju prioritātes iekļaut ESI fondu plānošanas dokumentos 2021.–2027. gadam. Eiropas Savienības Padome atbalstīja šo ieteikumu.

4. LABĀKA PROGRAMMU PĀRVALDĪBA

4.1. Iestāžu un atbalsta saņēmēju spējas

Komisija ir nodrošinājusi piekļuvi plašam īpašu rīku klāstam ar mērķi atbalstīt dalībvalstu centienus nodrošināt to, ka programmu iestādēm un atbalsta saņēmējiem ir pietiekamas administratīvās spējas, lai efektīvi īstenotu ESI fondus. Šis atbalsts ir daudzējāds — no īstermiņa šķēršļu novēršanas, piemēram, pilnveidojot to darbinieku prasmes, kuri strādā publiskā iepirkuma un valsts atbalsta jomā, līdz stratēģiskāku un pielāgotāku darbību izstrādei administratīvo spēju veidošanas nolūkā. Piemēram, 2018. gada beigās 2600 dalībnieku no visām dalībvalstīm bija piedalījušies vairāk nekā 170 darbsemināros, mācību braucienos un ekspertu komandējumos TAIEX-REGIO Peer2Peer platformas ietvaros. Citas 2018. gada iniciatīvas bija kompetenču satvara un pašnovērtējuma rīka ieviešana ar mērķi palīdzēt pārvaldes iestādēm noteikt un novērst nepilnības kompetenču jomā.

Digitālajā jomā Platjoslas kompetences biroju (BCO) tīkls tagad ir pilnībā funkcionējošs. Tajā apvienotas 113 valsts un reģionālās publiskās iestādes un struktūras, kas atbalsta platjoslas pakalpojumu izvēršanu visās dalībvalstīs. Ar Komisijas atbalstu platjoslas kompetences biroji apmainās ar zināšanām, labu praksi un pieredzi to kopīgo problēmu risināšanā, kuras attiecas uz platjoslas pakalpojumu stratēģiju un projektu izstrādi un īstenošanu.

4.2. Procedūru vienkāršošana atbalsta saņēmējiem

Ar 2018. gada jūlijā veiktiem grozījumiem vairākās regulās par ESI fondiem tika sniegtas jaunas iespējas apkarot birokrātiju 2014.–2020. gada programmu īstenošanā. Grozījumi ietvēra vienkāršotu izmaksu iespēju plašāku izmantojumu, kas iestādēm ļauj pievērst vairāk uzmanības rezultātiem, vienlaikus palielinot visu dalībnieku juridisko noteiktību, kā arī plašākas iespējas apvienot finansējuma avotus un nelieliem darījumiem uzliktā revīzijas sloga turpmāku samazināšanu, paplašinot noteikuma “pietiek tikai ar vienu revīziju” tvērumu.

Papildus esošajam starpvalstu tīklam ESF jomā 2018. gada novembrī tika ieviesta īpaša platforma, kura attiecas konkrēti uz vienkāršotu izmaksu iespējām un kuras mērķis ir iestādēm sniegt iespēju dalīties zināšanās un labajā praksē attiecībā uz vienkāršotu izmaksu iespēju izmantošanu ERAF un Kohēzijas fonda ietvaros. Vienkāršotu izmaksu iespējām ELFLA ietvaros sniegts liels atbalsts, izmantojot tīklu veidošanu un spēju veidošanas darbības. Attiecībā uz ESF Komisija kopš 2018. gada augusta trīs reizes pieņēmusi jaunas vienības izmaksas un vienreizējos maksājumus vairākām dalībvalstīm, tai skaitā pirmo reizi Bulgārijai un Portugālei.

4.3. Partneru nozīme programmu īstenošanā

Partnerības principa īstenošana katrā dalībvalstī notiek citādi atkarībā no to administratīvās un institucionālās struktūras. Tomēr, tāpat kā 2017. gadā, progresa ziņojumos redzami vispārēji centieni iesaistīt partnerus saskaņā ar partnerības rīcības kodeksu. Daudzās dalībvalstīs progresa ziņojumi tika apspriesti ar partneriem uzraudzības komitejās vai īpašos forumos. Dalībvalstis turpinājušas iesaistīt partnerus vai nu ar uzraudzības komiteju, konsultantu grupu un uzaicinājumu konsultāciju starpniecību, vai organizējot informatīvas kampaņas un darbseminārus. Piemēram, 11 dalībvalstīs pilsoniskās sabiedrības organizācijas aktīvi uzrauga visu iepirkumu un projekta īstenošanas ciklu saistībā ar 17 integritātes paktiem, ko finansē Komisija partnerībā ar organizāciju Transparency International. Kopumā tiek uzskatīts, ka partneru iesaistei ir pozitīva ietekme uz programmu īstenošanu.

4.4. Horizontālo principu un politikas mērķu īstenošana

Komisija turpina sniegt dalībvalstīm atbalstu horizontālo mērķu īstenošanā, tai skaitā vides un klimata mērķu īstenošanā, jo īpaši sasaucot regulāras sanāksmes ar valstu enerģētikas un vides iestāžu un to pārvaldes iestāžu pārstāvju dalību, kuras risina enerģētikas vai vides jautājumus, kā arī attiecībā uz dzimumu līdztiesību. Dažās dalībvalstīs tiek piedāvāti konkrēti pozitīvi stimuli projektu īstenotājiem, kuri ievieš inovatīvu pieeju dzimumperspektīvas integrēšanai.

4.5. Labāka papildināmība lielākai ietekmei

2014.–2020. gada tiesiskais regulējums sekmējis ESI fondu koordināciju un to papildināmību ar citiem ES instrumentiem. 2019. gada progresa ziņojumos sniegtajā informācijā norādīts, ka vairākas dalībvalstis piemērojušas tādus pasākumus kā valsts atbilstības noteikumu saskaņošana, starpnozaru un starpministriju pasākumi, kopīgas uzraudzības komitejas vai IT risinājumi, kas attiecas uz vairāku fondu plānošanu un īstenošanu.

Ir arī jauni projekti, kas uzskatāmi parāda papildināmību starp ESI fondiem un Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF). Piemēri: Reinjonas lidosta, kurai tika izmantots gan ERAF, gan ESIF finansējums, un medicīniskās simulācijas centrs Poznaņas Medicīnas universitātē, attiecībā uz kuru atmaksājams atbalsts no ESIF tika papildināts ar ESF dotāciju, lai segtu daļu izdevumu par aprīkojumu un zināšanu pilnveidošanu. Tomēr ziņojumi arī liecina, ka dalībvalstis joprojām izvērtē to, kā un vai izmantot Regulas (ES) Nr. 1303/2013 grozījuma radīto iespēju sekmēt ESIF un ESI fondu apvienošanu.

Turklāt dalībnieki no vairuma dalībvalstu un dažām asociētajām valstīm ir pievienojušies prakses kopienai, lai īstenotu iniciatīvu “Izcilības zīmogs”. Tādējādi inovatīviem MVU projektiem, kuriem nav izdevies saņemt programmas “Apvārsnis 2020” finansējumu, tiek sniegta palīdzība cita atbalsta meklēšanā — tostarp no ERAF. Šī iniciatīva būtu jāsekmē saistībā ar Komisijas priekšlikumu nākamajam ES budžetam, kura mērķis ir vienkāršot valsts atbalsta noteikumus, lai vēl plašāk atbalstītu publisko finansējumu inovatīviem projektiem.