LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis CE 238/1

KOPĒJĀ NOSTĀJA NR. 10/2006,

ko Padome pieņēmusi 2006. gada 27. jūnijā

ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par finanšu instrumentu videi (LIFE+)

(2006/C 238 E/01)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā izklāstīto procedūru (3),

tā kā:

(1) Vides aizsardzība ir viens no galvenajiem mērķiem, kas izklāstīti Eiropadomes pieņemtajās deklarācijās par ilgtspējīgas attīstības pamatprincipiem. Tā ir Kopienas līdzfinansēšanas prioritāte un būtu jāfinansē, galvenokārt izmantojot Kopienas horizontālos finanšu instrumentus, tostarp Eiropas Reģionālo attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu, Eiropas Zivsaimniecības fondu un Septīto zinātniskās izpētes pamatprogrammu.

(2) Šie Kopienas finanšu instrumenti neattiecas uz visām vides prioritātēm. Tādēļ ir vajadzīgs Finanšu instruments videi (LIFE+), lai nodrošinātu īpašu atbalstu Kopienas vides politikas un tiesību aktu, jo īpaši Sestās Kopienas vides rīcības programmas (Sestā VRP) mērķu, izstrādāšanai un īstenošanai, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. jūlija Lēmumā Nr. 1600/2002/EK (4).

(3) Atbalsts būtu jāsniedz, izmantojot subsīdiju līgumus un publiskā iepirkuma līgumus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5).

(4) Lai nodrošinātu Kopienas līdzekļu vislabāko izmantojumu, LIFE+ finansētajiem pasākumiem un projektiem būtu jāatbilst atbilstības kritērijiem. Jo īpaši saistībā ar to budžeta daļu, uz ko attiecas deleģēta vadība, pasākumiem un projektiem būtu jāatbilst papildu atbilstības kritērijiem, lai nodrošinātu Eiropas pievienoto vērtību un izvairītos no regulāru darbību finansēšanas, kādas ir, piemēram, ikdienas darbības.

(5) Attiecībā uz dabu un bioloģisko daudzveidību pati Kopienas politikas un tiesību aktu īstenošana nodrošina sistēmu Eiropas pievienotajai vērtībai. Labākās prakses vai demonstrācijas pasākumiem un projektiem, tostarp tādiem, kas attiecas uz Natura 2000 teritoriju apsaimniekošanu un noteikšanu saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (6) un Padomes Direktīvu 79/409/EEK (1979. gada 2. aprīlis) par savvaļas putnu aizsardzību (7), vajadzētu būt tiesīgiem saņemt Kopienas LIFE+ finansējumu, izņemot gadījumus, ja tie ir tiesīgi saņemt citu Kopienas finanšu instrumentu finansējumu.

(6) Inovatīviem vai demonstrācijas pasākumiem un projektiem, kas attiecas uz Kopienas vides mērķiem, tostarp labākas prakses, zināšanas un tehnoloģiju izveidi un izplatīšanu, kā arī pasākumi un projekti izpratnes veicināšanas kampaņām un īpašām apmācībām personām, kuras ir iesaistītas mežu ugunsgrēku profilaksē, vajadzētu būt tiesīgiem saņemt Kopienas LIFE+ finansējumu, izņemot gadījumus, ja tie ir tiesīgi saņemt citu Kopienas finanšu instrumentu finansējumu.

(7) Pasākumiem un projektiem, kas attīstītu un īstenotu Kopienas mērķus attiecībā uz plašu, saskaņotu, visaptverošu un stabilu mežu un vides mijiedarbību pārraudzību, vajadzētu būt tiesīgiem saņemt Kopienas LIFE+ finansējumu, izņemot gadījumus, ja tie ir tiesīgi saņemt citu Kopienas finanšu instrumentu finansējumu.

(8) Efektīvu vides politikas attīstību un ieviešanu saskaņā ar Sesto VRP var panākt, tikai atbalstot labākas prakses vai demonstrācijas pasākumus un projektus Kopienas vides politikas attīstībai vai īstenošanai; veicinot inovatīvas politikas pieejas, tehnoloģijas, metodes un instrumentus; apkopojot zināšanas; palielinot īstenošanas spējas; sekmējot labu pārvaldību, veicinot tīklu veidošanu, savstarpēju mācīšanos un labākās prakses apmaiņu; kā arī uzlabojot informācijas izplatīšanu, izpratnes veidošanu un saziņu. Tādēļ finansiālajam atbalstam saskaņā ar šo regulu būtu jāpalīdz sagatavot, īstenot, uzraudzīt un vērtēt vides politiku un tiesību aktus, kā arī tos darīt zināmus un popularizēt visā Kopienā.

(9) LIFE+ vajadzētu būt trim sastāvdaļām: LIFE+ daba un bioloģiskā daudzveidība, LIFE+ vides politika un pārvaldība, un LIFE+ informācija un komunikācija. Pasākumiem un projektiem, ko finansē LIFE+, vajadzētu būt iespējai veicināt konkrētu mērķu sasniegšanu vairāk nekā vienai no šīm sastāvdaļām un iesaistīt vairāk nekā vienu dalībvalsti, kā arī veicināt stratēģisku pieeju izstrādi vides mērķu sasniegšanai.

(10) Lai pildītu savus vides politikas izveides un īstenošanas uzdevumus, Komisijai vajadzētu izmantot LIFE+ resursus, lai pabeigtu pētījumus un novērtējumus, sāktu sniegt pakalpojumus, lai īstenotu un integrētu vides politiku un tiesību aktus, un organizētu sanāksmes, seminārus un darba seminārus ar ekspertiem un iesaistītajām pusēm, izveidotu un uzturētu tīklus, un izveidotu un uzturētu datoru sistēmas. Turklāt Komisijai būtu jāizmanto LIFE+ budžeta centralizēti vadītā daļa, lai organizētu informēšanas, publikācijas un izplatīšanas darbības, tostarp pasākumus, izstādes un līdzīgus izpratnes veidošanas pasākumus, audiovizuālo materiālu sagatavošanai un ražošanas izdevumiem, un lai iegūtu tehnisko un/vai administratīvo atbalstu, kas attiecas uz programmu un projektu identificēšanu, sagatavošanu, pārvaldību, uzraudzību, revīziju un pārraudzību.

(11) Nevalstiskas organizācijas (NVO) sniedz ieguldījumu Kopienas vides politikas un tiesību aktu izveidē un īstenošanā. Tādējādi ir lietderīgi, ka centralizēti vadīta LIFE+ budžeta daļa atbalstītu dažu attiecīgi kvalificētu vides NVO darbību, konkursā pārskatāmi piešķirot gada darbības subsīdijas. Šādām NVO vajadzētu būt neatkarīgām un bezpeļņas organizācijām un veikt darbības vismaz trijās Eiropas valstīs, katrai atsevišķi vai asociācijā.

(12) Pašreizējo un iepriekšējo instrumentu pieredze parādīja nepieciešamību attiecināt plānošanu uz vairāku gadu termiņu un koncentrēt vides aizsardzības veicināšanas darbības, nosakot prioritārās un mērķa darbības jomas, par ko var saņemt Kopienas līdzfinansējumu.

(13) Dalībvalstīm būtu jāsagatavo valsts gada darba programmas, kas atšķiras no plāniem un programmaām, kuras sagatavotas vairākām nozarēm un nosaka pamatprincipus turpmākās attīstības saskaņošanai, un plāni un programmas, kurām saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK noteikta prasība veikt novērtējumu, un šīs darba programmas nebūtu jāuzskata par plāniem vai programmām, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/42/EK (2001. gada 27. jūnijs) par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (8).

(14) Vides aizsardzības prasības būtu jāintegrē Kopienas politikas un darbību, tostarp finanšu instrumentu, definīcijā un īstenošanā. LIFE+ tādējādi vajadzētu papildināt pārejos Kopienas finanšu instrumentus un Komisijai un dalībvalstīm šāda papildināmība būtu jānodrošina Kopienas, valsts, reģionālajā un vietējā mērogā.

(15) Saskaņā ar Eiropadomes Luksemburgā (1997. gada decembrī) un Salonikos (2003. gada jūnijā) notikušo sanāksmju secinājumiem kandidātvalstīm un Rietumbalkānu valstīm, kas ir iekļautas Stabilizācijas un asociācijas procesā, vajadzētu būt tiesīgām piedalīties Kopienas programmās, ievērojot nosacījumus, kuri izklāstīti ar šīm valstīm noslēgtajos attiecīgajos divpusējos nolīgumos.

(16) Ir nepieciešams konsolidēt vairākas pašreizējas vides programmas un vienkāršot plānošanu un vadību, izveidojot vienotu, racionalizētu finanšu instrumentu videi.

(17) Ir nepieciešams arī nodrošināt vienmērīgu pāreju un turpināt uzraudzīt, pārbaudīt un kvalitatīvi novērtēt darbības, kas finansētas saskaņā ar pašreizējām programmām, pēc šo programmu termiņa beigām.

(18) Ar šo regulu visam programmas laikam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (9).

(19) LIFE+ vispārējais mērķis ir veicināt Kopienas vides politikas un tiesību aktu īstenošanu, aktualizēšanu un attīstību, un jo īpaši atbalstīt Sestās VRP īstenošanu. Sadarbībā, izmantojot Kopienas instrumentus, lai uzlabotu izpildi valsts vai vietējā līmenī, sasniegtu Kopienas mērķus vai nodrošinātu informācijas apmaiņu Kopienas mērogā, dalībvalstis var panākt Eiropas pievienoto vērtību. Ņemot vērā, ka šo LIFE+ mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un to var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

(20) Īstenošanas pasākumi, ko šī regula pilnvaro Komisiju pieņemt, ir vadības pasākumi, kas attiecas uz tādas programmas īstenošanu, kas būtiski skar budžetu 2. panta a) punkta nozīmē Padomes Lēmumā 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10). Tādējādi daži īstenošanas pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar minētā lēmuma 4. pantā paredzēto vadības procedūru. Tomēr regulā paredzēta vispārēja sistēma, un regulu piemēros septiņus gadus. Kopienas un valsts prioritātes šajā laikposmā, visticamāk, būtiski attīstīsies. Ar šo regulu arī daudzu būtisku lēmumu pieņemšanu iekļauj daudzgadu stratēģiskajās programmās un valsts gada darba programmās. Šie jautājumi ir būtiski atsevišķām dalībvalstīm, kā arī būtiski to valsts vides politikai. Tāpēc ir atbilstīgāk, ka tiek pieņemti daži citi pasākumi saskaņā ar regulatīvo procedūru, kas paredzēta Lēmuma 1999/468/EK 5. pantā, lai dotu dalībvalstīm iespēju iesniegt ierosinātos pasākumus apspriešanai Padomē. Ir arī lietderīgi izmantot regulatīvo procedūru, lai pieņemtu grozījumus regulas pielikumos, kuros paredzēti būtiski noteikumi, jo īpaši finansējumam atbilstīgi pasākumi, kā arī lai noteiktu īstenošanas noteikumus, kas nav regulā skaidri minētie tehniskie pasākumi,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Mērķis

1. Ar šo regulu izveido finanšu instrumentu videi (“LIFE+”).

2. LIFE+ vispārējais mērķis ir veicināt Kopienas vides politikas un tiesību aktu īstenošanu, aktualizēšanu un attīstību, tostarp vides politikas integrēšana pārējā politikā, tādējādi sekmējot ilgtspējīgu attīstību.

Jo īpaši LIFE+ atbalsta Sestās VRP īstenošanu, tostarp tematiskās stratēģijas, kā arī finansē pasākumus un projektus ar Eiropas pievienoto vērtību dalībvalstīs.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

1) “Sestā VRP” ir Sestā Kopienas vides rīcības programma, kas paredzēta Lēmumā Nr. 1600/2002/EK;

2) “Finanšu regula” ir Regula (EK/Euratom) Nr. 1605/2002;

3) “valsts aģentūras” ir valsts sektora struktūras vai struktūras, kuras ir privāttiesību subjekti un veic sabiedriskā pakalpojuma uzdevumus un kurām saskaņā ar 7. panta 2. punktu ir uzticēti budžeta īstenošanas uzdevumi.

3. pants

Atbilstības kritēriji

1. LIFE+ finansētie pasākumi un projekti palīdz sasniegt 1. panta 2. punktā izklāstīto vispārējo mērķi. LIFE+ finansētie pasākumi un projekti pēc iespējas veicina sinerģijas starp dažādām prioritātēm saskaņā ar Sesto VRP un veicina integrāciju.

2. Pasākumi, kas paredzēti daudzgadu stratēģiskajās programmās, kuras sagatavotas saskaņā ar 6. panta 1. punktu, valsts gada darba programmas, kas pieņemtas saskaņā ar 6. panta 5. punktu, un projekti, kurus īsteno saskaņā ar šīm programmām, atbilst šādiem kritērijiem:

a) ir Kopienas interesēs, jo būtisku palīdz sasniegt LIFE+ vispārējo mērķi, kas izklāstīts 1. panta 2. punktā; un

b) ir tehniski un finansiāli saskaņoti un īstenojami un atbilst reālajām izmaksām.

3. Turklāt, lai nodrošinātu Eiropas pievienoto vērtību un izvairītos no regulāru darbību finansēšanas, valsts gada darba programmās paredzētie pasākumi un projekti, ko īsteno atbilstīgi šīm programmām, atbilst vismaz vienam no šādiem kritērijiem:

a) tie ir labākas prakses pasākumi un projekti vai paraugpasākumi un projekti, ar ko īsteno Direktīvu 79/409/EEK vai Direktīvu 92/43/EEK;

b) tie ir inovatīvi pasākumi un projekti vai paraugpasākumi un projekti, kas attiecas uz Kopienas vides mērķiem, tostarp izveidot vai izplatīt labāko praksi, zināšanas vai tehnoloģijas;

c) tās ir apziņas veicināšanas kampaņas un īpašas mācības personām, kuras iesaistītas meža ugunsgrēku novēršanā;

d) tie ir pasākumi un projekti, kas izveido un īsteno Kopienas mērķus attiecībā uz plašu, saskaņotu, visaptverošu un stabilu mežu un vides mijiedarbību pārraudzību.

4. pants

Konkrēti mērķi

1. LIFE+ sastāv no trim daļām:

— LIFE+ daba un bioloģiskā daudzveidība,

— LIFE+ vides politika un pārvaldība,

— LIFE+ informācija un komunikācija.

2. LIFE+ dabas un bioloģiskās daudzveidības daļas konkrētie mērķi ir:

a) sniegt ieguldījumu Kopienas politikas un tiesību aktu īstenošanā saistībā ar dabu un bioloģisko daudzveidību, jo īpaši attiecībā uz Direktīvu 79/409/EEK un Direktīvu 92/43/EEK, tostarp vietējā un reģionālā mērogā; un atbalstīt turpmāku Natura 2000 tīkla attīstību un īstenošanu, tostarp jūras un piekrastes dzīvotnes un sugas;

b) dot ieguldījumu zināšanu apkopošanā par Kopienas dabas un bioloģiskās daudzveidības politikas un tiesību aktu attīstību, analīzi, uzraudzību un novērtēšanu;

c) atbalstīt tādu politikas pieeju un instrumentu izstrādi un īstenošanu, kas ļautu uzraudzīt un vērtēt dabu un bioloģisko daudzveidību, kā arī faktorus, spiedienu un reakcijas, kas tos ietekmē, jo īpaši saistībā ar mērķi līdz 2010. gadam Kopienā apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos;

d) sniegt atbalstu labākai vides pārvaldībai, plašākai ieinteresēto pušu, tostarp NVO, iesaistīšanai politikas un tiesību aktu apspriešanā un īstenošanā saistībā ar dabu un bioloģisko daudzveidību.

3. Īpašie LIFE+ vides politikas un pārvaldības daļas mērķi saistībā ar Sestās VRP mērķiem, tostarp prioritārās klimata pārmaiņu, dabas un veselības un dzīves kvalitātes, dabas resursu izmantošanas un atkritumu apsaimniekošanas jomās, ir:

a) dot ieguldījumu inovatīvu politikas pieeju, tehnoloģijas, metožu un instrumentu izstrādē un demonstrēšanā;

b) dot ieguldījumu zināšanu apkopošanā par vides politikas un tiesību aktu attīstību, analīzi, uzraudzību un novērtēšanu;

c) atbalstīt tādu pieeju izstrādi un īstenošanu, kas ļaus uzraudzīt un vērtēt vides stāvokli, tās faktorus, spiedienu un reakcijas, kas to ietekmē;

d) veicināt Kopienas vides politikas īstenošanu, īpaši koncentrējoties uz īstenošanu vietējā un reģionālā mērogā;

e) sniegt atbalstu labākai vides pārvaldībai, plašākai ieinteresēto pušu, tostarp NVO, iesaistīšanai politikas apspriešanā un īstenošanā.

4. LIFE+ informācijas un komunikācijas daļas konkrētie mērķi ir:

a) izplatīt informāciju un veidot izpratni par vides jautājumiem, tostarp meža ugunsgrēku novēršanu;

b) sniegt atbalstu papildu pasākumiem, tādiem kā informācija, komunikācijas darbības un kampaņas, konferences un mācības, tostarp mācības par mežu ugunsgrēku novēršanu.

5. I pielikumā iekļauts atbilstīgu pasākumu saraksts.

5. pants

Atbalsta veidi

1. Kopiena var sniegt finansējumu šādās juridiskās formās:

a) subsīdiju līgumi;

b) publiskā iepirkuma līgumi.

2. Kopienas subsīdijas var sniegt, izmantojot īpašas formas, piemēram, partnerības pamatnolīgumus, līdzdalību finanšu mehānismos un fondos vai operatīvo vai darbības subsīdiju līdzfinansējumu. Uz operatīvajām subsīdijām struktūrām, kas īsteno Eiropas vispārējas nozīmes mērķus, Finanšu regulas samazināšanas noteikumi neattiecas.

3. Darbības subsīdiju maksimālā līdzfinansējuma likme ir 50 % no kopējām attaisnotām izmaksām. Tomēr izņēmuma kārtā maksimālā līdzfinansējuma likme LIFE+ dabas un bioloģiskās daudzveidības daļā var sasniegt 75 % no attaisnotām izmaksām […] attiecībā uz pasākumiem un projektiem, kas saistīti ar prioritārām dzīvotnēm vai sugām, lai īstenotu Direktīvu 79/409/EEK vai Direktīvu 92/43/EEK, ja tas nepieciešams, lai sasniegtu aizsardzības mērķi.

4. Publiskā iepirkuma līguma gadījumā Kopienas finansējums var attiekties uz pakalpojumu un preču iegādes izmaksām. Šīs izmaksas var ietvert izdevumus, kas saistīti ar informāciju un paziņojumiem par projektu, politikas pasākumu, programmu un tiesību aktu sagatavošanu, īstenošanu, uzraudzību, kontroli un novērtēšanu.

5. Ja dalībvalsts pieņem attiecīgu lēmumu, par personāla izmaksām ir tiesības saņemt Kopienas līdzfinansējumu ar nosacījumu, ka:

a) attiecībā uz valsts aģentūrām šāds Kopienas finansējums nepārsniedz 2 % no Kopienas ieguldījuma dalībvalsts attiecīgā gada darba programmā. Attiecīgajam personālam jāveic papildu uzdevumi, ko valstu pārvaldes iestādes līdz šim saistībā ar Kopienas programmu īstenošanu nav veikušas;

b) ierēdņu algu izmaksas var finansēt tikai tiktāl, ciktāl tās attiecas uz projekta īstenošanas darbību izmaksām, ko attiecīgā valsts iestāde nebūtu veikusi, ja attiecīgais projekts nebūtu īstenots. Attiecīgais personāls īpaši jānorīko darbā pie projekta īstenošanas, un attiecībā uz esošo pastāvīgo personālu tām jābūt papildu izmaksām.

6. pants

Programmēšana

1. Komisija izstrādā pirmo daudzgadu stratēģisko programmu laikposmam no 2007. līdz 2010. gadam un otro daudzgadu stratēģisko programmu laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam. Šajās programmās nosaka Kopienas finansējuma galvenos mērķus, prioritārās darbības jomas, pasākumu veidus un paredzētos rezultātus saistībā ar mērķiem un kritērijiem, kas noteikti 1., 3. un 4. pantā. Tajās iekļauj piešķīrumus starp dalībvalstīm un norāda tās budžeta daļas, uz kurām attiecas centralizēta tieša vadība, un tās, uz kurām attiecas deleģēta vadība saskaņā ar 7. panta 2. punktu.

Deleģētā vadība attiecas uz vismaz 80 % no budžeta.

2. Dalībvalstu piešķīrumus budžeta daļai, uz ko attiecas deleģētā vadība, neskar gada budžeta procedūru, kura noteikta 11. panta 3. punktā. Komisija pamato šos piešķīrumus ar šādiem kritērijiem:

a) iedzīvotāji: i) katras dalībvalsts iedzīvotāju kopskaits. Šim kritērijam piemēro korekcijas koeficientu 50 % apjomā; un ii) katras dalībvalsts iedzīvotāju blīvums, līdz robežvērtībai, kas ir divreiz lielāka par ES vidējo iedzīvotāju blīvumu. Šim kritērijam piemēro korekcijas koeficientu 5 % apjomā;

b) daba un bioloģiskā daudzveidība: i) katras dalībvalsts to teritoriju kopplatība, kur atrodas Kopienas nozīmes objekti, kas izteikta kā proporcija no visu to teritoriju kopplatības, kur atrodas Kopienas nozīmes objekti. Šim kritērijam piemēro korekcijas koeficientu 25 % apjomā; un ii) katras dalībvalsts teritorija, kur atrodas Kopienas nozīmes objekti, proporcionālā attiecībā pret Kopienas teritoriju, kur atrodas Kopienas nozīmes objekti. Šim kritērijam piemēro korekcijas koeficientu 20 % apjomā.

Tiklīdz attiecīgi dati ir sagatavoti visām dalībvalstīm, Komisija veic aprēķinus attiecībā uz dabu un bioloģisko daudzveidību, pamatojoties gan uz teritorijām, kur atrodas Kopienas nozīmes objekti, gan uz īpaši aizsargājamām teritorijām, izvairoties no dubultās skaitīšanas.

Turklāt Komisija var piešķirt papildu līdzekļus cietzemes ieskautajām dalībvalstīm. Šādi piešķirti līdzekļi nepārsniedz 3 % no deleģētā budžeta kopsummas.

Tomēr Komisija nodrošina, ka katras dalībvalsts piešķirto līdzekļu apjoms nav mazāks par attiecīgu minimālo piešķīrumu, kas ir EUR 1 līdz 3 miljoni gadā, ņemot vērā iedzīvotāju blīvumu, vides izmaksas, vides vajadzības un absorbcijas spējas.

3. Saskaņā ar 1. punktā minētajām daudzgadu stratēģiskajām programmām dalībvalstis par to budžeta daļu, uz ko attiecas deleģēšana, iesniedz Komisijai valsts gada darba programmu projektus par katru gadu laikposmā no 2007. līdz 2010. gadam un no 2011. līdz 2013. gadam. Tajos par katru gadu iekļauj vismaz šādas ziņas:

a) nosaka prioritārās jomas, ņemot vērā apzinātas ilgtermiņa vajadzības;

b) norāda konkrētos valsts mērķus;

c) apraksta finansējamos pasākumus un to atbilstību 3. pantā izklāstītajiem atbilstības kritērijiem;

d) paredz izdevumu tāmes; un

e) apraksta ierosināto uzraudzības sistēmu.

Dalībvalstis gada darba programmu projektos var iekļaut starpvalstu pasākumus.

4. Komisija apspriežas ar dalībvalstīm par stratēģisko daudzgadu programmu projektiem 14. panta 1. punktā minētajā komitejā. Programmas pieņem saskaņā ar 15. panta 1. punkta a) apakšpunktu. Daudzgadu stratēģisko programmu laikposmam no 2007. līdz 2010. gadam pieņem cik ātri vien iespējams un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

5. Komisija veic divpusējas apspriedes ar dalībvalstīm par valstu darba programmu projektiem, lai pieņemtu valstu darba programmas saskaņā ar 15. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Dalībvalstis iesniedz Komisijai valstu ikgada darba programmu projektus 2007. gadam cik ātri vien iespējams un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc pirmās daudzgadu stratēģiskās programmas pieņemšanas dienas. Vajadzības gadījumā tās iesniedz valsts gada darba programmas turpmākajiem gadiem un jau iesniegto projektu aktualizējumus saskaņā ar grafiku, kas noteikts saskaņā ar 15. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

Ja dalībvalstis vēlas, tās tajā pašā laikā var iesniegt valsts gada darba programmas projektus dažiem vai visiem gadiem, uz ko attiecas šī regula.

6. Dalībvalstis nodrošina, ka valsts aģentūras īsteno valsts gada darba programmas, kas pieņemtas saskaņā ar 15. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Valsts aģentūras uzaicina iesniegt projektu pieteikumus valsts gada darba programmās iekļauto pasākumu īstenošanai. Tās nodrošina, ka projekti atbilst 3. pantā paredzētajiem kritērijiem, prioritāti piešķirot tiem projektiem, kas sniedz lielāko ieguldījumu šīs regulas mērķu sasniegšanā.

7. Valsts aģentūras Komisijai ziņo par valsts gada darba programmu īstenošanu. Tās 12. panta 1. punktā minētos galīgos projekta ziņojumus vai to kopsavilkumus dara pieejamus sabiedrībai. Komisija regulāri publicē ar LIFE+ finansēto projektu sarakstu, tostarp īsu mērķu un iegūto rezultātu aprakstu un kopsavilkumu par izdotajiem līdzekļiem. Šim nolūkam Komisija izmanto piemērotus medijus un tehnoloģijas, tostarp internetu.

7. pants

Finanšu procedūras un budžeta deleģēšana

1. Komisija īsteno šo regulu saskaņā ar Finanšu regulu.

2. Komisija var nolemt uzticēt daļu budžeta īstenošanas valsts aģentūrām, kas izraudzītas, vienojoties ar attiecīgo dalībvalsti un pamatojoties uz Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu, un saskaņā ar šīs regulas II pielikumā noteiktajiem atlases kritērijiem.

8. pants

Finansējuma saņēmēji

Finansējumu no LIFE+ var saņemt valsts un/vai privātas struktūras, dalībnieki un iestādes.

9. pants

Trešo valstu līdzdalība

LIFE+ finansētajās programmās var piedalīties šādas trešās valstis ar noteikumu, ka tiek saņemtas papildu apropriācijas:

a) EBTA valstis, kuras ir kļuvušas par Eiropas Vides aģentūras loceklēm saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 933/1999 (1999. gada 29. aprīlis), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1210/90 par Eiropas Vides aģentūras un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīkla izveidi (11);

b) kandidātvalstis uzņemšanai Eiropas Savienībā;

c) Rietumbalkānu valstis, kas ir iekļautas Stabilizācijas un asociācijas procesā.

10. pants

Finanšu instrumentu savstarpēja papildināmība

Ar šo regulu nefinansē pasākumus, kas atbilst citu Kopienas finanšu instrumentu, tostarp Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda, Kohēzijas fonda, Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas, Eiropas Zivsaimniecības fonda un Septītās zinātniskās izpētes pamatprogrammas, atbilstības kritērijiem vai saņem no tiem palīdzību tajā pašā nolūkā. Finansējuma saņēmēji saskaņā ar šo regulu sniedz informāciju par līdzekļiem, ko tie ir saņēmuši no Kopienas budžeta un par saviem Komisijai iesniegtajiem finansējuma pieteikumiem attiecībā uz centralizēti finansētiem pasākumiem vai valsts aģentūrām iesniegtajiem pieteikumiem attiecībā uz deleģētajiem pasākumiem. Mērķis ir panākt sinerģiju un savstarpēju papildināmību ar citiem Kopienas instrumentiem.

11. pants

Ilgums un budžeta līdzekļi

1. Šo regulu īsteno laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

2. Finansējumu LIFE+ īstenošanai nosaka EUR 1 854 372 miljonu apmērā laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

3. Budžeta līdzekļus, kas piešķirti šajā regulā paredzētajām darbībām, iegrāmato Eiropas Savienības vispārēja budžeta gada apropriācijās.

Budžeta lēmējiestādes apstiprina pieejamās gada apropriācijas, ievērojot finanšu shēmā paredzētos ierobežojumus.

4. Vismaz 40 % no LIFE+ paredzētajiem budžeta līdzekļiem piešķir pasākumiem dabas un bioloģiskās daudzveidības aizsardzības atbalstam.

12. pants

Uzraudzība

1. Par visiem pasākumiem un projektiem, ko finansē LIFE+, saņēmējs iesniedz tehniskus un finansiālus ziņojumus par darba gaitu: Komisijai par centralizēti finansētajiem pasākumiem vai valsts aģentūrai — par deleģētajiem pasākumiem. Turklāt trīs mēnešu laikā kopš darbības pabeigšanas iesniedz galīgo ziņojumu.

2. Neskarot revīzijas, ko veic Revīzijas palāta saziņā ar kompetentajām valsts revīzijas iestādēm vai departamentiem saskaņā ar Līguma 248. pantu, vai pārbaudes, ko veic saskaņā ar Līguma 279. panta 1. punkta b) apakšpunktu, Komisijas amatpersonas vai citi darbinieki pārbauda LIFE+ programmas finansētus projektus uz vietas, tostarp veicot pārbaudes izlases kārtā, jo īpaši, lai pārbaudītu atbilstību 3. pantā paredzētajiem atbilstības kritērijiem.

3. Līgumos un nolīgumos, kas noslēgti saskaņā ar šo regulu, ietverot nolīgumus ar valsts aģentūrām, jo īpaši paredzēta pārraudzība un finanšu kontrole, ko veic Komisija vai jebkurš Komisijas pilnvarots pārstāvis, kā arī Revīzijas palātas revīzijas, nepieciešamības gadījumā — uz vietas.

4. Piecu gadu laikā kopš pēdējā maksājuma attiecībā uz projektu finansiālās palīdzības saņēmējs saglabā Komisijai pieejamus visus apliecinošos dokumentus par šā projekta izdevumiem.

5. Pamatojoties uz ziņojumu rezultātiem un pārbaudēm izlases kārtā, kas minētas 1. un 2. punktā, Komisija nepieciešamības gadījumā koriģē sākotnēji apstiprinātos finansiālās palīdzības piešķiršanas nosacījumus, kā arī maksājumu grafiku.

6. Komisija veic visus citus vajadzīgos pasākumus, lai pārbaudītu, vai finansētos pasākumus un projektus veic pareizi un atbilstīgi šīs regulas un Finanšu regulas noteikumiem.

13. pants

Kopienas finanšu interešu aizsardzība

1. Ja tiek īstenoti atbilstīgi šai regulai finansēti pasākumi, Komisija nodrošina, lai būtu aizsargātas Kopienas finanšu intereses, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot prettiesiski samaksātās summas un, ja ir atklāts pārkāpums, piemērojot efektīvas, proporcionālas un preventīvas sankcijas saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (12), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (13) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (14).

2. Attiecībā uz Kopienas pasākumiem, ko finansē LIFE+, “pārkāpums”, kas minēts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā, nozīmē Kopienas tiesību akta vai līgumsaistību pārkāpumu, ko rada kāda saimnieciskās darbības subjekta rīcība vai nolaidība, kura kaitē vai varētu kaitēt Kopienu budžetam vai to pārvaldītiem budžetiem, izdarot nepamatotus izdevumus.

3. Kopiena samazina, aptur vai atgūst finansiālās palīdzības summas, kas piešķirtas projektam, ja tā konstatē pārkāpumus, tostarp neatbilstību šīs regulas noteikumiem, vai atsevišķam lēmumam vai līgumam vai nolīgumam, ar ko piešķir attiecīgo finansiālo palīdzību, vai, ja tā atklāj, ka bez Komisijas apstiprinājuma pieprasīšanas projektā ir veiktas izmaiņas, kas neatbilst projekta būtībai vai īstenošanas nosacījumiem.

4. Ja nav ievēroti termiņi vai projekta īstenošana attaisno tikai daļu piešķirtās finansiālās palīdzības, Komisija saņēmējam pieprasa noteiktā termiņā iesniegt paskaidrojumus. Ja atbalsta saņēmējs nesniedz apmierinošu atbildi, Komisija var atcelt atlikušo finansiālo atbalstu un pieprasīt atmaksāt jau izmaksātās summas.

5. Jebkādas nepareizi izmaksātas summas atmaksā Komisijai. Summām, kas nav atmaksātas laikā, piemēro procentu likmi saskaņā ar Finanšu regulā paredzētajiem nosacījumiem.

14. pants

Komiteja

1. Komisijai palīdz komiteja.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

Laikposms, kas noteikts Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā, ir trīs mēneši.

3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

Laikposms, kas noteikts Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 2. punktā, ir trīs mēneši.

4. Komiteja pieņem savu reglamentu.

15. pants

Īstenošanas lēmumi

1. Turpmāk norādītos īstenošanas lēmumus pieņem saskaņā ar 14. panta 2. punktā paredzēto procedūru:

a) ar ko pieņem un vajadzības gadījumā groza daudzgadu stratēģiskās programmas, kuras izstrādātas saskaņā ar 6. panta 1. punktu;

b) ar ko pieņem un vajadzības gadījumā groza valstu gada darba programmas, pamatojoties uz projektiem, kurus dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar 6. panta 3. punktu;

c) ar ko pievieno pasākumus I pielikumam vai groza II pielikumu; un

d) ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi šīs regulas īstenošanai.

2. Turpmāk norādītos īstenošanas lēmumus pieņem saskaņā ar 14. panta 3. punktā paredzēto procedūru:

a) ar ko nolemj deleģēt budžeta īstenošanu valsts aģentūrai vai aģentūrām saskaņā ar 7. panta 2. punktu un apstiprina aģentūras vai aģentūru atbilstību II pielikumā paredzētajiem atlases kritērijiem;

b) ar ko nosaka 6. panta 3. punkta mērķiem paredzēto valsts gada darba programmu projektu un 6. panta 7. punktā minēto ziņojumu formātu, saturu un iesniegšanas datumu;

c) ar ko nosaka 12. panta 1. punktā minēto ziņojumu formu, saturu un adresātus; un

d) ar ko nosaka rādītājus, lai palīdzētu LIFE+ finansēto pasākumu uzraudzību.

16. pants

Novērtēšana

1. Komisija nodrošina daudzgadu programmu regulāru uzraudzību, lai novērtētu to ietekmi.

2. Ne vēlāk kā 2010. gada 30. septembrī Komisija iesniedz LIFE+ vidusposma pārskatu Eiropas Parlamentam un 14. panta 1. punktā minētajai komitejai. Vidusposma pārskatā novērtē šīs regulas īstenošanu laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam. Attiecīgos gadījumos Komisija ierosina īstenošanas lēmumu grozījumus saskaņā ar 15. pantu.

3. Komisija nodrošina šīs regulas īstenošanas nobeiguma novērtēšanu, novērtējot tās ieguldījumu Kopienas vides politikas un tiesību aktu īstenošanā, aktualizēšanā un attīstībā, kā arī apropriāciju izmantojumu. Tā iesniedz šo nobeiguma novērtējumu Eiropas Parlamentam un Padomei ne vēlāk kā 2012. gada 31. decembrī, vajadzības gadījumā papildinot to ar priekšlikumu par finanšu instrumenta, kas paredzēts tikai vides jomai, turpmāku attīstību, ko piemēro no 2014. gada.

17. pants

Atcelšanas un pārejas noteikumi

1. Lai vienkāršotu un konsolidētu, šī regula atceļ šādus instrumentus:

a) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1655/2000 (2000. gada 17. jūlijs) par Finanšu instrumentu videi (LIFE) (15),

b) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1411/2001/EK (2001. gada 27. jūnijs) par Kopienas sadarbības shēmu, lai veicinātu pilsētu noturīgu attīstību (16),

c) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 466/2002/EK (2002. gada 1. marts) par Kopienas rīcības programmu to nevalstisko organizāciju veicināšanai, kuru galvenā darbības joma ir vides aizsardzība (17);

d) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2152/2003 (2003. gada 17. novembris) par mežu un vides mijiedarbības monitoringu Kopienā (Forest Focus) (18).

2. Pasākumus, kas saskaņā ar 1. punktā minētajiem aktiem sākti pirms 2006. gada 31. decembra, līdz to pabeigšanai turpina pārvaldīt saskaņā ar šiem aktiem. Šajos aktos paredzētās komitejas aizstāj ar šīs regulas 14. pantā minēto komiteju. Šo regulu izmanto, lai finansētu šajos aktos paredzēto obligāto uzraudzību un novērtēšanu pēc to spēkā esamības beigām. Līdz to pabeigšanai pasākumi atbilst tehniskajiem noteikumiem, kas paredzēti 1. punktā minētajos aktos.

18. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Luksemburgā, … Eiropas Parlamenta vārdā — priekšsēdētājs … Padomes vārdā — priekšsēdētājs …

(1) OV C 255, 14.10.2005., 52. lpp.

(2) OV C 231, 20.9.2005., 72. lpp.

(3) Eiropas Parlamenta 2005. gada 7. jūlija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2006. gada 27. jūnijā Kopējā nostāja un Eiropas Parlamenta … Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

(4) OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.

(5) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(6) OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

(7) OV L 103, 25.4.1979., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).

(8) OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.

(9) OV C ….

(10) OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

(11) OV L 117, 5.5.1999., 1. lpp.

(12) OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

(13) OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

(14) OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

(15) OV L 192, 28.7.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1682/2004 (OV L 308, 5.10.2004., 1. lpp.).

(16) OV L 191, 13.7.2001., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 786/2004/EK (OV L 138, 30.4.2004., 7. lpp.).

(17) OV L 75, 16.3.2002., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 786/2004/EK

(18) OV L 324, 11.12.2003., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 788/2004 (OV L 138, 30.4.2004., 17. lpp.).

I PIELIKUMS FINANSĒJUMAM ATBILSTĪGI PASĀKUMI Neskarot 10. pantu, LIFE + var finansēt šādus pasākumus, ja tie atbilst 3. pantā izklāstītajiem atbilstības kritērijiem: 1. saistībā ar budžetu, uz ko attiecas centralizēta tiešā vadība: a) dažu tādu NVO operatīvās darbības, kuru galvenā darbības joma ir vides aizsardzība un uzlabošana Eiropas mērogā; b) tādu tīklu un datorsistēmu izveide un uzturēšana, kas ir tieši saistīti ar Kopienas vides politikas un tiesību aktu īstenošanu; 2. saistībā ar budžetu, uz ko attiecas centralizēta tieša vai deleģēta vadība: a) pētījumi, apsekojumi, modelēšana un scenāriju izstrāde; b) uzraudzība, tostarp mežu uzraudzība; c) palīdzība spēju palielināšanā; d) apmācības, semināri un sanāksmes, tostarp to personu apmācības, kas piedalās mežu ugunsgrēku novēršanas ierosmēs; e) sadarbības tīklu un labākas prakses pasākumi; f) informācijas un komunikācijas darbības, tostarp izpratnes veidošanas kampaņas un, jo īpaši, sabiedrības izpratnes veidošanas kampaņas par mežu ugunsgrēkiem; g) inovatīvas politikas pieejas, tehnoloģijas, metodes un instrumenti; h) valsts aģentūru personāla izmaksas; un i) īpaši saistībā ar dabas un bioloģiskās daudzveidības daļu: — teritoriju un sugu apsaimniekošana un teritoriju plānošana, tostarp Natura 2000 tīkla ekoloģiskās saskaņotības uzlabošana; — aizsardzības statusa uzraudzība, tostarp procedūru un struktūru izveidošana šādai uzraudzībai; — sugu un dzīvotņu aizsargāšanas rīcības plānu izstrāde un īstenošana; — tīkla Natura 2000 paplašināšana jūras teritorijās; — zemes pirkšana ar noteikumu, ka: — pirkums palīdzētu saglabāt vai sakārtot Natura 2000 teritorijas integritāti, — zemes pirkums ir vienīgais vai visefektīvākais veids, kā sasniegt vēlamo dabas aizsardzības rezultātu, — iepirkto zemi ilgtermiņā rezervē zemes lietojumam, kas atbilst 4. panta 2. punktā paredzētajiem mērķiem, un — iesaistītā dalībvalsts ar īpašuma nodošanu vai citādā veidā nodrošina šādas zemes ilgtermiņa rezervēšanu dabas aizsardzības nolūkiem.

II PIELIKUMS BUDŽETA ĪSTENOŠANAS UZDEVUMU DELEĢĒŠANAS KRITĒRIJI 1. Komisija izraugās valstu aģentūras, vienojoties ar dalībvalstīm. Valstu aģentūras var iecelt arī dalībvalstis, ievērojot Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 56. pantu un 38. un 39. pantu Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (1). Dalībvalstis izveido administratīvus un finanšu noteikumus attiecībā uz valsts iestādēm, lai efektīvi īstenotu valsts gada darba programmas. 2. Komisija nodrošina deleģēšanas atbilstību ekonomikas, lietderības un efektivitātes principiem. Pirms deleģēšanas īstenošanas Komisija, veicot novērtēšanu, nodrošina, lai finansējuma deleģēšana valsts aģentūrām notiktu saskaņā ar pareizu finanšu vadību un veicinātu Kopienas rīcības pamanāmību. 3. Struktūrai, kas norādīta kā valsts aģentūra, jāatbilst šādiem kritērijiem: — tā ir juridiska persona, un to reglamentē attiecīgās dalībvalsts tiesību akti; — tās rīcībā ir pietiekams skaits darbinieku ar profesionālo kompetenci vides politikas jomā; — tās rīcībā ir piemērota infrastruktūra, jo īpaši attiecībā uz informācijas tehnoloģijām un komunikācijām; — tā darbojas tādā administratīvā kontekstā, lai spētu apmierinoši veikt savus uzdevumus un izvairītos no interešu konfliktiem; — tā ir tiesīga piemērot finanšu vadības noteikumus un līguma nosacījumus, kas noteikti Kopienas mērogā; — tā piedāvā pienācīgas finanšu garantijas, vēlams, valsts iestādes izdotas, un tās pārvaldes spēja atbilst Kopienas finansējuma līmenim, kas tai būs jāpārvalda. 4. Komisija slēdz līgumu ar katru valsts aģentūru saskaņā ar 41. pantu Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, paredzot sīki izstrādātus noteikumus, kas, inter alia, attiecas uz uzdevumu definēšanu, ziņošanas noteikumiem, atbildības sadali un kontroles kārtību. Valsts aģentūras ievēro pārskatāmības un vienlīdzīgas attieksmes principus. Tās izvairās no paralēlas finansēšanas no citiem Kopienas līdzekļu avotiem. Tās uzrauga projektus un atgūst līdzekļus, kurus saņēmējiem jāatmaksā. 5. Turklāt Komisija pārliecinās, ka dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu valsts aģentūras atbilstīgu revīziju un finanšu pārraudzību. Pirms deleģēšanas dalībvalstis sniedz Komisijai nepieciešamos pierādījumus par pareizas finanšu vadības noteikumu esamību, atbilstību un pienācīgu darbību attiecīgajā valsts aģentūrā. 6. Katra valsts aģentūra atbild par neatgūtajiem līdzekļiem pārkāpuma, nolaidības vai krāpšanas gadījumā, kas tai inkriminēts. 7. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina pāreju no pasākumiem, kas veikti saskaņā ar iepriekšējām programmām vides jomā, uz pasākumiem, ko īsteno saskaņā ar šo regulu. (1) OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.).