EVTI rīkotās sabiedriskās apspriešanas rezultāti kopumā apstiprināja pirmajā Komisijas ziņojumā iekļauto vispārējo analīzi un deva papildu iespēju papildināt konstatējumus ar jauniem kvantitatīviem datiem. EVTI saņēma atbildes no plaša ieinteresēto personu loka, tostarp no citiem aktīvu pārvaldniekiem (kuru klienti ir PSM), tirdzniecības asociācijām un centrālajiem darījumu partneriem. Apspriešanā iesaistījās dažādas ieinteresētās personas, ļaujot apkopot plašu viedokļu klāstu par dažādiem iespējamo risinājumu aspektiem. Saskaņā ar EVTI analīzi apspriešanā saņemtās atbildes apstiprina, ka lielākā daļa ieinteresēto personu gaida situāciju, kurā PSM varētu veikt centralizētu tīrvērti, un ka lielākā daļa PSM vēlas veikt šādu tīrvērti.

Pirmajā Komisijas ziņojumā tika apkopota informācija par situāciju attiecībā uz PSM centralizēto tīrvērti. Šis apkopojums ilustrēja — kā izriet no diskusijām Komisijas ekspertu grupā —, ka nepieciešamība izvietot mainīgo drošības rezervi skaidrā naudā var būt problemātiska PSM, jo īpaši apstākļos, kad tirgū valda spriedze un CCP var pieprasīt ievērojamu mainīgo drošības rezervi. Pēdējā laikā daži pensiju fondi pēc brīvprātības principa ir uzsākuši centralizētu tīrvērti daļai no sava atvasināto instrumentu portfeļa, parasti kā tīrvērtes dalībnieku klienti. Daži no tiem arī sāka izmantot konkrētu CCP izstrādātus risinājumus, lai atvieglotu PSM veikto centralizēto tīrvērti, proti, tā sauktos “atvieglotos” modeļus piekļuvei savām tīrvērtētajām repo platformām. Šādiem modeļiem būtu jāuzlabo PSM spēja vērsties repo tirgū, lai apmierinātu savas likviditātes vajadzības. Virzība uz centralizētu tīrvērti ir palielinājusi arī nepieciešamo papildu laiku, ņemot vērā prasības, kas piemērojamas divpusējiem darījumiem, un ir paredzams, ka tā palielinās centralizētas tīrvērtes telpā pieejamo likviditāti, salīdzinot ar divpusējas tīrvērtes gadījumiem .

Regulā (ES) Nr. 648/2012 (Regula par Eiropas tirgus infrastruktūru, ETIR) vienībām, kas pārvalda pensiju shēmu mehānismus (PSM), ir paredzēts pagaidu atbrīvojums no centralizētas tīrvērtes pienākuma attiecībā uz noteikta veida ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem. Pagaidu atbrīvojuma mērķis ir ņemt vērā šādu vienību darījumdarbības modeļa īpašās iezīmes un obligātās tīrvērtes iespējamo ietekmi uz pensijām — vienības, kas pārvalda pensiju shēmu mehānismus, parasti samazina savus skaidrā naudā turētos aktīvus, lai pēc iespējas palielinātu savu apdrošinājuma ņēmēju ieņēmumus. Tādējādi pastāv risks, ka prasība, lai PSM centralizēti veiktu tīrvērti ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, var izraisīt to, ka PSM ievērojamu aktīvu daļu tur skaidrā naudā, lai varētu izpildīt CCP maržas prasības, lai varētu izpildīt CCP maržas prasības, un tas potenciāli var negatīvi ietekmēt pensionāru ienākumus no vecuma pensijas. Pagaidu atbrīvojums ir paredzēts, lai dotu laiku PSM, centrālajiem darījumu partneriem (CCP) un tīrvērtes dalībniekiem atrast īstenojamu tehnisku risinājumu, kas ļautu PSM centralizēti veikt tīrvērti CCP, vienlaikus nepieļaujot būtisku negatīvu ietekmi uz pensionāru ienākumiem.

Apspriešana apstiprināja, ka daži PSM jau tagad brīvprātīgi veic tīrvērti daļai no sava portfeļa, tostarp ar mērķi nepieļaut, ka uz tiem attiecina noteikumus par divpusējo darījumu sākotnējo maržu. Šie PSM to dara kā tīrvērtes dalībnieku klienti. Dažos gadījumos PSM izmanto arī atvieglotu piekļuvi tīrvērtētu repo tirgiem, ko piedāvā daži CCP. Saskaņā ar datiem, kurus Nīderlandes Valsts banka paziņojusi EVTI, var secināt, ka Euribor un Libor procentu likmju mijmaiņas līgumu (IRS) tīrvērtes likmes Nīderlandes pensiju fondiem 2020. gada trešajā ceturksnī vidēji bija 22 % lielajiem pensiju fondiem (no 3 līdz 26 %), vidēji 25 % vidēja lieluma pensiju fondiem (no 0 līdz 46 %) un vidēji 37 % mazajiem pensiju fondiem (no 0 līdz 100 %). Šie dati liecina par lielām atšķirībām starp uzņēmumiem. Dānijā — saskaņā ar Danmarks Nationalbank veikto analīzi — Dānijas PSM pie CCP veic tīrvērti aptuveni 42 % no procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem, arī uzrādot lielas atšķirības starp uzņēmumiem.

PSM gūst labumu no centralizētas tīrvērtes neatkarīgi no turpmākā pienākuma to darīt. Saskaņā ar EVTI sniegtajiem datiem kā galvenā priekšrocība tiek minēta likviditāte, kas raksturo tīrvērtes produktus, izpildes efektivitāte un citi izmaksu apsvērumi. Daži respondenti sabiedriskajā apspriešanā norādīja, ka jau tagad PSM rodas atšķirīgas izmaksas, veicot līgumiem divpusēju vai centralizētu tīrvērti. Viņi ziņoja, ka, noslēdzot divpusēju IRS uz 30 gadiem ar nominālvērtību 50 miljoni, var rasties nedaudz lielākas izmaksas, nekā tas būtu gadījumā, ja tiktu noslēgts IRS uz 30 gadiem ar centralizēti veiktu tīrvērti, un ka pirmajā minētajā variantā izbeigšana var būt dārgāka.

Apspriešanā arī apstiprinājās, ka galvenā problēma, kas PSM rodas saistībā ar centralizēto tīrvērti, ir jautājums par skaidras naudas mainīgo drošības rezervi. Citas problēmas, kas tika norādītas, ir, piemēram, tīrvērtes izmaksas, kas saistāmas ar tā kapitāla apjomu, kas bankām saskaņā ar banku kapitāla noteikumiem ir jātur attiecībā pret klientu pozīcijām; iespēja tīrvērtes dalībniekiem īsā laikā izbeigt līgumus ar saviem klientiem un jautājumi, ar kuriem PSM var saskarties, kad to lielas pozīcijas ir jāpārvieto, piesaistot citam tīrvērtes dalībniekam. Tomēr jāatzīmē, ka divpusējas tīrvērtes telpā PSM var saskarties arī ar to, ka viņu tirdzniecības darījumu partneri neizpilda saistības.

Kopumā apspriešanas dalībnieki bija vienisprātis, ka PSM centralizētas tīrvērtes jautājuma risinājumam būtu jānodrošina pareizs līdzsvars starp finanšu sistēmas noturības mērķiem un prasību neradīt nesamērīgas izmaksas pensionāriem un būtu jāspēj darboties tirgū gan normālos, gan spriedzes apstākļos.

3.2Migrācijas iespējamā ietekme uz obligāto centralizēto tīrvērti

Kvantitatīvā informācija, ko EVTI apkopoja sabiedriskās apspriešanas laikā, sniedz pārskatu par centralizētās tīrvērtes iespējamo ietekmi uz PSM saistībā ar šādiem aspektiem: i) sākotnējā marža; ii) aktīvu turēšana skaidrā naudā; iii) ienesīguma samazināšana; un iv) ietekme uz likviditāti spriedzes gadījumos.

I)Ietekme uz sākotnējo maržu

Saskaņā ar Starptautiskās Mijmaiņas darījumu un atvasinājumu asociācijas (ISDA) un PensionsEurope 2018. gada pētījumu tīrvērtes mandāts, kas aptver Nīderlandes un Dānijas pensiju fondus, palielinātu tīrvērtēto sākotnējo maržu (IM) aptuveni par 7,4 miljardiem EUR, ja būtu jāveic tīrvērte tikai jauniem darījumiem, par 26 miljardiem EUR, ja tīrvērte tiktu veikta 50 % no visām esošajām pozīcijām, kurām nav veikta tīrvērte, un par 44 miljardiem EUR, ja tīrvērte tiktu veikta visām esošajām pozīcijām, kurām nav veikta tīrvērte.

Turklāt CCP var novērtēt lielos PSM kā lielus riska veicinātājus, jo tiem bieži vien ir vienvirziena mijmaiņas darījumu pozīcijas. Viens no tiem ziņoja EVTI, ka tā sākotnējās maržas papildinājumi, ko nodrošina papildu likviditāte, varētu būt tik lieli, ka varētu apsvērt iespēju noteikt maksimālo mijmaiņas darījumu skaitu, kuram būtu iespējams veikt tīrvērti.

II)Ietekme uz skaidrā naudā turētiem aktīviem

Kad beigsies termiņš atbrīvojumam no centralizētās tīrvērtes, PSM var rasties pienākums rezervēt skaidru naudu, lai varētu apmierināt iespējamos maržas pieprasījumus. Atvasināto instrumentu riska darījumu gadījumā tas samazina darījumu partnera kredītrisku, bet vienlaikus palielina likviditātes risku. Valdošajā zema ienesīguma vidē skaidras naudas un citu likvīdu aktīvu turēšana kļūst arvien dārgāka. Ieguldījumu fondu gadījumā šis apstāklis ir stimulējis šādu turējumu mazināšanos. Sabiedriskajā apspriešanā tika norādīts, ka, lai gan daži pensiju fondi tur aptuveni 2 % aktīvu skaidrā naudā, citiem stratēģija ir neturēt aktīvus skaidrā naudā. EVTI ziņojumā, pamatojoties uz sabiedriskajā apspriešanā saņemtajām atbildēm, ir norādīts, ka gadījumā, ja PSM vēlētos spēt apmierināt 99,8 % mainīgās drošības rezerves pieprasījumu, pieņemot, ka 30 % no tā skaidrā naudā turētiem aktīviem ir pieejami vienas dienas laikā, tam būtu jāiedala skaidras naudas portfelim 7,8 % no saviem aktīviem. Šī summa palielinātos līdz 10,9 %, ja PSM vēlētos spēt apmierināt 99,95 % mainīgās drošības rezerves pieprasījumu, un samazinātos līdz 5,3 %, ja PSM vēlētos spēt apmierināt 99 % pieprasījumu.

III)Iespējamā peļņas samazināšanās

Ja PSM turētu skaidrā naudā papildu aktīvus, lai apmierinātu iespējamos maržas pieprasījumus, tas izraisītu gada peļņas samazināšanos. EVTI ziņojumā ir teikts, ka gadījumā, ja PSM būtu jātur skaidrā naudā 5–10 % no sava ieguldījumu portfeļa, gada peļņa pašreizējā zemu procentu likmju vidē (ar ienesīgumu ap 3,17 %) samazinātos par aptuveni 0,17–0,33 % gadā. Tā vietā izmantojot vēsturisko peļņas rādītāju (saskaņā ar ESAO datiem Nīderlandes pensiju nozarē pēdējos 15 gadus tas ir aptuveni 6 %), samazinājums būtu robežās no 0,3 līdz 0,6 %.

Citi aktīvu pārvaldnieki, kas iesaistījās apspriešanā, ziņoja, ka viņu PSM klientiem jau pašlaik ir ievērojamas naudas rezerves, tādēļ izmaksas, kas saistītas ar īslaicīgu lielu likviditātes pieprasījumu finansēšanu, viņiem būtu ļoti zemas.

Šajā saistībā būtu jāņem vērā arī tas, ka pensiju fondiem, visticamāk, būs ilgstošs zema ienesīguma periods un tiem, iespējams, būs grūti sasniegt vēsturiskos ienesīguma rādītājus. Lai gan nesenās centrālo banku īstenotās monetārās politikas darbības ir novērsušas ievērojamu aktīvu cenu kritumu, pensiju fondiem vidējā termiņā un ilgtermiņā, visticamāk, būs zemākas procentu likmes. Potenciāli nestabilā, zemu procentu likmju vidē būs problemātiski sasniegt vēsturisko ienesīguma līmeni. Šādā scenārijā pat mērena ienesīguma samazināšana var nelabvēlīgi ietekmēt pensionāru ieņēmumus. Piemēram, ECB analīze liecina, ka attiecībā uz apdrošinātājiem, ja pašreizējā procentu likmju vide nemainītos, var prognozēt, ka vidējie ienākumi no kuponiem samazināsies no 2,8 % 2019. gadā uz 1,7 % 2030. gadā, jo iestāsies termiņš vērtspapīriem, kuru ienesīgums ir lielāks. Tiek lēsts, ka samazināsies arī garantētās likmes.

IV)Ietekme uz likviditāti spriedzes gadījumos

PSM likviditātes vajadzības, lai nodrošinātu mainīgo drošības rezervi spriedzes gadījumā, pamatojoties uz procentu likmju izmaiņām 1 % apmērā, tika apspriestas pirmajā Komisijas ziņojumā, kurā tika paziņoti Economic and Bourse Consult 2014. gada pētījuma dati un sniegta nesenā Eurosystem analīze par šo jautājumu. Procentu likmju kāpums izraisītu CCP mainīgās drošības rezerves pieprasījumus pensiju fondu procentu likmju mijmaiņas darījumu portfeļos. Izmantojot kā piemēru Nīderlandes pensiju fondus (saskaņā ar Eurosystem rīcībā esošajiem datiem tie tur aptuveni 89 % no eurozonas pensiju fondu IRS), Eurosystem modelēja ietekmi, ko ienesīguma līknē rada vienas dienas +100 bāzes punktu paralēlas izmaiņas. Saskaņā ar modelēto spriedzes scenāriju mainīgās drošības rezerves pieprasījumi Nīderlandes pensiju fondu turētos procentu likmju mijmaiņas darījumos varētu sasniegt 36–47 miljardus EUR, un tā rezultātā kopējais skaidras naudas deficīts būtu 6–15 miljardi EUR (visā eurozonā pensiju fondiem tas varētu sasniegt pat 17 miljardus EUR). Saskaņā ar augšējās robežas aplēsēm 55 % no Nīderlandes pensiju fondiem nepietiktu skaidras naudas, lai segtu to mainīgās drošības rezerves pieprasījumus. Šis deficīts koncentrētos nelielā skaitā fondu ar salīdzinoši maziem mainīgās drošības rezerves maksājumiem.

EVTI rīkotajā sabiedriskajā apspriešanā saņemtās atbildes šajā jautājumā parāda, ka saskaņā ar scenāriju, kurā likmes izmainās par 100 bāzes punktiem, prasījums attiecībā uz skaidras naudas mainīgo drošības rezervi sasniegtu aptuveni 95 miljardus EUR visos Nīderlandes, Dānijas un Īrijas PSM, kas izmanto mijmaiņas darījumus.