EIROPAS KOMISIJA Briselē, 25.9.2017 COM(2017) 535 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par finanšu instrumentiem, ko saskaņā ar Finanšu regulas 140. panta 8. punktu atbalsta no vispārējā budžeta, – situācija 2016. gada 31. decembrī {SWD(2017) 312 final}



Šo ziņojumu par ES līmeņa instrumentiem papildina Komisijas dienestu darba dokuments, kurā par katru finanšu instrumentu ir norādīta detalizētā informācija, kas prasīta Finanšu regulas 140. panta 8. punkta a)–l) apakšpunktā. Minētā informācija šā ziņojuma 1. pielikumā ir apkopota tabulā par katru instrumentu atsevišķi. Turklāt dienestu darba dokumenta 4. lappusē iekļautajā pārskata tabulā ir konspektīvs saraksts ar finanšu instrumentiem, uz kuriem attiecas šis ziņojums, un juridiska un finansiāla informācija. 2.PĀRSKATS PAR FINANŠU INSTRUMENTU KOPUMU Finanšu instrumenti ir “Savienības pasākumi finanšu atbalstam, ko piešķir no budžeta kā papildinājumu, lai sasniegtu vienu vai vairākus no Savienības īpašajiem politikas mērķiem. Šādi instrumenti var būt aizdevumi, garantijas, kapitālieguldījumi vai kvazikapitāla ieguldījumi vai citi riska dalīšanas instrumenti, un attiecīgos gadījumos tos var apvienot ar dotācijām”. Pašlaik Komisija tieši vai netieši pārvalda 35 finanšu instrumentus. 1. attēlā ir parādīts šo 35 instrumentu sadalījums pēc veida (pašu kapitāla, garantijas vai jauktie instrumenti) un to vērstība uz trim galvenajiem stratēģiskajiem mērķiem: maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) (“stratēģiskās mērķgrupas”), infrastruktūru − plašā nozīmē — gan materiālo, gan nemateriālo, piemēram, pētniecībai un inovācijai paredzēto − (“stratēģiskās mērķnozares”), un paplašināšanās procesā iesaistītajām, kaimiņreģiona un attīstības sadarbības valstīm (“stratēģiskās mērķvalstis ārpus ES”). 1. attēlā ir arī izšķirti 2007.-2013. gada daudzgadu finanšu shēmas (DFS) ietvaros izveidotie instrumenti (iekšējie apļi) un 2014.–2020. gada DFS ietvaros izveidotie instrumenti (ārējie apļi), kā arī parādīts instrumentu relatīvais apmērs pēc piešķirtajiem budžeta līdzekļiem. 1. attēls. 2007.–2013. un 2014.–2020. gada finanšu instrumenti, situācija 31.12.2016. (milj. EUR) Piezīmes. Finanšu instrumentu akronīmu saraksts ir sniegts šā dokumenta beigās. MVU iniciatīvas rādītājā ir iekļauts tikai ERAF ieguldījums.

ES kopējais ieguldījums 2007.–2013. gada instrumentos bija gandrīz EUR 5,7 miljardi. 2014.–2020. gadā finanšu instrumentiem piešķirtie kopējie budžeta līdzekļi ir gandrīz EUR 9 miljardi, un līdz 2016. gada beigām bija pieņemtas saistības par aptuveni pusi no tiem — vairāk nekā par EUR 4,9 miljardiem. 3.FINANŠU INSTRUMENTU LOĢISKAIS PAMATOJUMS Pašreizējā ekonomiskā situācija 2016. gadā ekonomiskā situācija, kurā tika īstenoti finanšu instrumenti, bija tāda, ka vienai no dalībvalstīm joprojām bija zems, lai arī pozitīvs izaugsmes temps. Eiropa lēnām, bet pārliecinoši atgūstas no ekonomikas un finanšu krīzes, tomēr strukturālās un ar krīzi saistītās nepilnības joprojām ierobežo atgūšanās kopējo tempu. Ieguldījumi nav ievērojami palielinājušies, un, ņemot vērā politisko nenoteiktību un pieticīgās prognozes par vidēja līdz ilgtermiņa pieprasījumu, paredzams, ka pāris nākamajos gados tie arī būtiski nepieaugs. Jo īpaši privātā sektora augstais parāda līmenis, kā arī ieņēmumus nenesošo aizdevumu augstais īpatsvars joprojām ierobežo banku aizdošanas spējas, tādējādi kavējot ekonomikas izaugsmi un finanšu stabilitāti. Lai atrisinātu šīs problēmas, joprojām ir vajadzīgi pasākumi, kas vēl vairāk samazinātu Eiropas ekonomikas atkarību no banku sektora aizdevumiem. Piekļuve pašu kapitāla finansējumam kā alternatīvam finansējuma avotam, joprojām ir ierobežota – jo īpaši mazajiem uzņēmumiem. Ekonomiskie un finansiālie apstākļi, kādos tiek īstenoti finanšu instrumenti, ir sīkāk analizēti dienestu darba dokumenta pielikumā, kurā sniegta arī informācija par finansējuma trūkumu. Finanšu instrumenti dod iespēju ar mazākiem resursiem panākt labāku rezultātu Kopumā ES politikas sniegto labumu atbalstam ir pieejami ierobežoti finanšu līdzekļi, tāpēc ir vajadzīgi papildu resursi, lai varētu ar labākiem rezultātiem virzīties uz publiskā sektora mērķiem. ES līmeņa finanšu instrumenti iedrošina publiskās finanšu iestādes un privātos ieguldītājus aizdot līdzekļus reālās ekonomikas dalībniekiem, jo īpaši augstāka riska MVU. Šie finanšu instrumenti ir ļoti noderīgi privātā un publiskā sektora papildu finanšu līdzekļu piesaistīšanā, jo daļu finanšu riska dala ar citiem publiskā vai privātā sektora dalībniekiem, tādējādi nodrošinot finanšu sviras efektu. Tā kā dalībvalstu publiskie resursi būs ierobežoti arī turpmāk, ir intensīvāk jāizmanto finanšu instrumenti kopā ar budžeta garantijām un attiecīgā gadījumā dotācijām, lai piesaistītu papildu ieguldījumus ar ES budžeta starpniecību un tādējādi optimizētu budžeta ietekmi ES politikas finansēšanā (“ar mazākiem resursiem panāktu labāku rezultātu”). Finanšu sviras analīze attiecībā uz dažādo veidu instrumentiem (par visiem sektoriem kopā) ir sniegta 4. iedaļā. Taču finanšu svira nav vienīgā svira: Ar interešu saskaņošanas palīdzību stimulējot finanšu starpniekus kopīgo mērķu sasniegšanai, finanšu instrumenti nodrošina arī politikas sviru dažādās vidēs un jurisdikcijās. Papildus tam tiek panākts arī institucionālās sviras efekts, jo īpaši tāpēc, ka tiek mobilizētas īstenošanas ķēdē iesaistīto institucionālo dalībnieku speciālās zināšanas par ES politiku. Balstoties uz šādu loģisko pamatojumu, var secināt, ka finanšu instrumenti jau ir guvuši ievērojamus panākumus, palīdzot tādām svarīgām mērķgrupām kā MVU, inovatīviem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem un atbalstot augstvērtīgus projektus tādās stratēģiskās nozarēs kā transports un enerģētika. Tie ir palīdzējuši novērst tirgus nepilnības un spējuši piesaistīt ievērojamus papildresursus no privātā un publiskā sektora. Finanšu instrumentiem ir lielāka ietekme, ja tos kombinē un apvieno ar finanšu līdzekļiem no citiem avotiem Svarīga atziņa, kas izriet no finanšu instrumentu līdzšinējās īstenošanas, ir tas, ka ir lietderīgi kombinēt dažādus ES finansējuma avotus, lai vairotu reālajā ekonomikā ieguldīto apjomu ietekmi un uzlabotu elastīgumu īstenošanā un mērķa izvēlē. Turklāt var būt nepieciešams kombinēt finanšu instrumentus ar ES dotācijām, kā arī ar reģionālajiem vai valsts finanšu līdzekļiem, lai segtu tādu projektu kapitālizdevumus, kurus nevar finansēt tikai no ES budžeta finanšu instrumentiem. 2014.–2020. gada DFS jau sniedz šādas apvienošanas iespējas. Piemēram, pētniecībai un inovācijai paredzētie finanšu instrumenti, kas izveidoti pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros, vai MVU paredzētie finanšu instrumenti, kas izveidoti programmas COSME ietvaros, ir izmantoti kombinācijā ar budžeta garantiju. Gan programmas COSME, gan pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” finanšu instrumenti jau to darbības sākumā tirgū bija ļoti pieprasīti, un to sākotnējais finanšu līdzekļu apjoms ātri vien tika iztērēts. Tāpēc tika nolemts uzlabot instrumentus, tiem izmantojot Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) — Investīciju plāna Eiropai pirmā pīlāra — riska uzņemšanās spējas.

Vēl viens piemērs ir ES līmeņa finanšu instrumentu, ESIF un dotāciju resursu apvienošana ar mērķi sniegt finansiālu palīdzību Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) sadaļā “Transports” tā, lai EISI dotāciju izmaksāšana būtu atkarīga no tā, vai tiek saņemts ESIF finansējuma apstiprinājums vai 12 mēnešu laikā no dotācijas nolīguma parakstīšanas tiek noslēgts finansēšanas nolīgums ar privātu finansētāju vai valsts attīstību veicinošu banku. Lai palielinātu projektu atbalstam izmantoto kapitālu, nākotnē varētu atbalstīt arī tā saukto ESIF “investīciju platformu” izmantošanu projektu finansēšanai, jo dažādo finansējuma avotu, t. i., ES finanšu līdzekļu, Eiropas Investīciju bankas (EIB) grupas pašu resursu, valsts attīstību veicinošu banku, privātā finansējuma, institucionālo ieguldītāju, valsts ieguldījumu fondu utt., kombinācijai ir lielākas līdzekļu piesaistes spējas. Turklāt Kopīgo noteikumu regulā (KNR) dalībvalstīm ir atļauts kombinēt Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) resursus ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” un programmas COSME resursiem kopīgos finanšu instrumentos. Komisija savā Finanšu regulas pārskatīšanas priekšlikumā iesaka atvieglot instrumentu kombinēšanu vēl vairāk. 4.ZIŅOJUMOS IEKĻAUTĀS INFORMĀCIJAS ANALĪZE Informācija par finanšu instrumentiem, kas iekļauta ziņojumos Padomei un Eiropas Parlamentam saskaņā ar Finanšu regulas 140. panta 8. punktu, tiek sniegta tāpēc, lai nodrošinātu pārredzamību un pārskatatbildību attiecībā uz to, kā tiek izlietota nodokļu maksātāju nauda. Dienestu darba dokumentā ir iekļauts liels daudzums informācijas par atsevišķiem instrumentiem, lai budžeta lēmējinstitūcija varētu īstenot savas tiesības gūt pilnvērtīgu ieskatu tajā, kā ES budžets tiek izpildīts ar finanšu instrumentu starpniecību. Uz šīs informācijas pamata var arī izdarīt dažus vispārējus secinājumus par to, cik lielā apmērā ir sasniegti finanšu instrumentu mērķi, jo īpaši to, cik ļoti ir attaisnojies to izveides pamatnolūks — panākt finanšu sviras efektu (“ar mazākiem resursiem panākt labāku rezultātu”). No faktiem, kas pieejami par līdzšinējo īstenošanu, izriet, ka finanšu instrumenti ir novirzījuši ievērojamu daudzumu finanšu līdzekļu dažādiem galīgajiem labuma guvējiem reālajā ekonomikā. Tātad pierādījumi liecina, ka finanšu instrumenti ir iedarbīgs veids, kā apmierināt reālās ekonomikas vajadzības pēc finansējuma: īstenojot finanšu instrumentus partnerībā ar publiskām un privātām iestādēm, ir novērstas ar ārējā finansējuma sniegšanu saistītas tirgus nepilnības. Nākamajās iedaļās iekļautajā 1.–8. diagrammā ir vizuāli attēlota finanšu instrumentu īstenošana budžeta līdzekļu, sviras efekta un reālajai ekonomikai nodrošinātā finansējuma un ieguldījumu izteiksmē 2007.–2013. un 2014.–2020. gada DFS ietvaros kopumā un sadalījumā pa finanšu kategorijām (parāda, pašu kapitāla un jauktie instrumenti), atspoguļojot situāciju 2016. gada 31. decembrī. 2007.–2013. gada instrumentu finanšu sviras efekts Līdz 2016. gada 31. decembrim 2007.–2013. gada instrumentos ES kopumā bija ieguldījusi gandrīz EUR 5,7 miljardus, kas nodrošināja finansējumu aptuveni EUR 81,7 miljardu apmērā un ieguldījumus vairāk nekā EUR 134 miljardu apmērā, sniedzot ieguvumu stratēģiskām mērķgrupām un mērķnozarēm ES iekšpolitikas un ārpolitikas jomās. Kopējais panāktais sviras rādītājs ir 14,4 (sk. 1. diagrammu). Izvērtētie instrumenti: MVUG 07, EPMF-G, RDI, RDFM, FCP-FIS, EDIF GF 1, EFSE, MVU atveseļošanas atbalsta aizdevums Turcijai, GIF (CIP), Marguerite, EDIF fonds ENEF, EDIF fonds ENIF, atbalsts FEMIP, GEEREF, EEEF, GGF, NIF, IFCA un AIF, LAIF. Turpmākajā 2.–4. diagrammā ir uzrādīts 2007.–2013. gada instrumentu sadalījums pa to veidiem. Izvērtētie instrumenti: MVUG 07, EPMF-G, RDI, RDFM, FCP-FIS, EDIF GF 1, EFSE, MVU atveseļošanas atbalsta aizdevums Turcijai.

Izvērtētie instrumenti: GIF (CIP), Marguerite, EDIF fonds ENEF, EDIF fonds ENIF, atbalsts FEMIP, GEEREF. Izvērtētie instrumenti: EEEF, GGF, NIF, IFCA un AIF, LAIF. 2014.-2020. gada instrumentu finanšu sviras efekts 2014.–2020. gadā budžeta līdzekļi gandrīz EUR 9 miljardu apmērā ir paredzēti, lai panāktu finansējumu vairāk nekā EUR 88 miljardu apmērā (kas nozīmē, ka vidējais sviras rādītājs būtu gandrīz 10) un ieguldījumus EUR 116,2 miljardu apmērā (sk. 5. diagrammu). Kā norādīts iepriekšējā ziņojumā, zemāks vidējais sviras efekts salīdzinājumā ar 2007.–2013. gada finanšu instrumentu paaudzi atspoguļo to, ka 2014.–2020. gada finanšu instrumenti, kas izveidoti, lai palielinātu ES ieguldījumu pievienoto vērtību, ietver produktus, kam ir augstāks risks nekā 2007.–2013. gada parastajiem instrumentiem. Jāņem vērā arī tas, ka sviras efekts, kas norādīts ziņojumos par 2007.–2013. gada instrumentiem, ir faktiskais panāktais sviras efekts, savukārt ziņojumos par 2014.–2020. gada instrumentiem ir norādīts mērķa sviras efekts. Paredzams, ka EUR 4,9 miljardu lielais ES ieguldījums, par kuru saistības tika pieņemtas līdz 2016. gada 31. decembrim, nodrošinās finansējumu aptuveni EUR 57 miljardu apmērā, tādējādi gaidāmais sviras rādītājs būs apmēram 11,5 un gaidāmais ieguldījumu apjoms būs apmēram EUR 85 miljardi. Izvērtētie instrumenti: COSME LGF, ES MVU iniciatīva (rādītājā ir iekļauts tikai ERAF ieguldījums). EaSI, InnovFin MVU garantijas, CCS garantiju mehānisms, SLG mehānisms, PF4EE, InnovFin lieliem projektiem, EISI PI, RDPI, Garantiju mehānisms 2, EFG, EISI pašu kapitāla instruments, InnovFin pašu kapitāla instruments, NCFF, apvienotais finansējums ar tematisku ievirzi. Ņemti vērā arī sākotnējo budžeta līdzekļu atjauninājumi un atbilstīgās finansējuma un ieguldījumu summas. Turpmākajā 6.–8. diagrammā ir uzrādīts 2014.–2020. gada instrumentu sadalījums pa to veidiem (parāda, pašu kapitāla vai jauktie instrumenti). Izvērtētie instrumenti: COSME LGF, ES MVU iniciatīva (šajā rādītājā ir iekļauts tikai ERAF ieguldījums), EaSI, InnovFin MVU garantijas, CCS garantiju mehānisms, SLG mehānisms, PF4EE, InnovFin lieliem projektiem, EISI PI, RDPI. Ņemti vērā arī sākotnējo budžeta līdzekļu atjauninājumi un atbilstīgās finansējuma un ieguldījumu summas. Izvērtētie instrumenti: EFG, EISI pašu kapitāla instruments, InnovFin pašu kapitāla instruments.

Ņemti vērā arī sākotnējo budžeta līdzekļu atjauninājumi un atbilstīgās finansējuma un ieguldījumu summas. Izvērtētie instrumenti: NCFF, apvienotais finansējums ar tematisku ievirzi. Ņemti vērā arī sākotnējo budžeta līdzekļu atjauninājumi un atbilstīgās finansējuma un ieguldījumu summas.



Labumu guvušās mērķgrupas Kopējo saistību piešķīrumi katrā plānošanas periodā sadalījumā pa sektoriem ir uzrādīti 9. un 10. diagrammā. Sektoru diagrammās MVU ir izdalīti kā atsevišķa stratēģiskā mērķgrupa, savukārt materiālā un nemateriālā infrastruktūra ir iekļauta stratēģisko mērķnozaru sektorā. Pašreizējā DFS ir piešķirts mazāks finansējums stratēģiskiem mērķreģioniem ārpus ES, jo tika pagarinātas dažas no pastāvošajām saistībām attiecībā uz ārējiem instrumentiem. Jāpatur prātā, ka, tieši salīdzinot 9. un 10. diagrammu, būtu jāņem vērā tas, ka 2007.–2013. gada instrumentiem pieņemtās saistības līdz 2016. gada beigām lielākoties bija izpildītas, savukārt 2014.–2020. gada instrumentiem pieņemtās saistības joprojām tiek pildītas. Stratēģiskās mērķnozares: Marguerite, EEEF, GIF (CIP), RDI, RDFM, EPMF-G, FCP-FIS. Stratēģiskās mērķgrupas: MVUG 07. Stratēģiskie mērķreģioni ārpus ES: IFCA, AIF, LAIF, GEEREF, EDIF GF 1, EDIF fonds ENEF, EDIF fonds ENIF, EFSE, GGF, MVU RSLT, NIF, atbalsts FEMIP. Stratēģiskās mērķgrupas: COSME LFG, ES MVU iniciatīva, COSME EFG. Stratēģiskie mērķreģioni ārpus ES: EDIF GF2, apvienotais finansējums ar tematisku ievirzi. Jāpiezīmē, ka par instrumentiem, kas atbalstīti no ES budžeta, bet ko īsteno dalībvalstis saskaņā ar dalīto pārvaldību, ir jāsniedz atsevišķs ziņojums. Attiecībā uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu līdz katra gada 1. oktobrim tika publicēts gada kopsavilkuma ziņojums par finansēšanas vadības instrumentu īstenošanu saskaņā ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un Eiropas Sociālā fondu. No 2016. gada Komisija sniedz apkopotus datus par dalīti pārvaldīto finanšu instrumentu īstenošanas virzību, kā Kopīgo noteikumu regulā (KNR) pieprasīts attiecībā uz Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ERAF, ESF, KF, ELFLA un EJZF). 2014.-2020. gada plānošanas periodā pirmais gada kopsavilkuma ziņojums tika publicēts 2016. gada beigās. Tāpat arī par finansēšanas un investīciju operācijām, kas veiktas ESIF budžeta garantijas ietvaros un kas nav finanšu instrumenti Finanšu regulas nozīmē, ir jāsniedz atsevišķs ziņojums, kas prasīts ESIF regulā.

Sasniegtā finansējuma ģeogrāfiskais iedalījums Finanšu instrumentiem ir atšķirīgs ģeogrāfiskais tvērums, ko nosaka to attiecīgais juridiskais pamats; turklāt, tā kā tie pēc būtības ir pieprasījuma virzīti instrumenti, to piešķīrumus nosaka relatīvais finansējuma pieprasījums. Nākamajās sektoru diagrammās ir uzrādīts sasniegtā finansējuma sadalījums pa valstīm un pa instrumentu klasēm (kopā un dalījumā pa DFS). Kā minēts iepriekš, vairāku 2007.–2013. gada DFS ietvaros izveidotu ārējo instrumentu darbība tika turpināta arī 2014.–2020. gada DFS ietvaros, un tāpēc tā finansējuma īpatsvars, kas 2014.–2020. gadā no ES finanšu instrumentiem ir piešķirts ārpus ES esošām valstīm, ir proporcionāli mazāks, jo jau bija uzskaitīts 2007.–2013. gada periodā. No tā, ka 2014.–2020. gada periodā finanšu instrumenti tika padarīti vērienīgāki, nekā tie bija 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmā, šķiet, vislielāko labumu guvušas lielas ES rietumu dalībvalstis, jo īpaši Francija un Itālija — ir ievērojami pieaugusi to daļa kopējā sasniegtajā finansējumā (Francijai no 4,9 % līdz 39,9 %, Itālijai no 6,9 % līdz 15,6 %). Taču šo augsto izaugsmes rādītāju iemesls ir iepriekš minētā pazeminātā ārējo instrumentu daļa. Otrs svarīgākais Francijas daļas pieauguma iemesls ir tās dalība 2007.–2013. gada Projektu obligāciju iniciatīvā un Aizdevuma garantijas instrumentā Eiropas transporta tīkla projektiem, kas nu ir apvienoti 2014.–2020. gada riska dalīšanas parāda instrumentā — EISI PI. 3. diagramma. 2007.–2013. un 2014.–2020. gada finanšu instrumenti: kopējais sasniegtais finansējums sadalījumā pa ģeogrāfiskajiem galamērķiem, situācija 31.12.2016. 4. diagramma. 2007.–2013. gada finanšu instrumenti: sasniegtais finansējums sadalījumā pa ģeogrāfiskajiem galamērķiem, situācija 31.12.2016. 5. diagramma. 2014.-2020. gada finanšu instrumenti: sasniegtais finansējums sadalījumā pa ģeogrāfiskajiem galamērķiem, situācija 31.12.2016. Attiecībā uz piešķīrumiem dalījumā pa instrumentu veidiem (šāds sadalījums diagrammās nav uzrādīts) jānorāda, ka parāda instrumenti ģeogrāfiski aptver galvenokārt lielas ES valstis, kā Franciju, Vāciju un Itāliju, savukārt ārpus ES esošas valstis (galvenokārt Vidusjūras reģiona valstis) diezgan daudz izmanto pašu kapitāla instrumentus un jo īpaši jauktos (parāda un pašu kapitāla) instrumentus. Veiksmes stāsti Iepriekšējos un pašreizējā plānošanas periodā ES ir sniegusi atbalstu uzņēmumiem un citām mērķgrupām, jo īpaši MVU, stratēģiskām nozarēm, piemēram, pētniecībai un inovācijai, materiālajai infrastruktūrai un energoefektivitātei, sociālajai uzņēmējdarbībai, izglītībai un kultūrai, un ārpus ES esošām valstīm, kā rezultātā ir dzimuši daudzi uzņēmējdarbības veiksmes stāsti. Turpmāk aprakstīti daži piemēri. MVU: ESIF/COSME — aizdevumu garantiju mehānisms ØPolijas tērauda vairumtirgotājam uzņēmumam “Presto Stal” jaunus pakalpojumus ieviest palīdzēja finansējums, ko atbalsta Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programma COSME — ES programma, kas veicina riskam vairāk pakļauto MVU izaugsmi. Uzņēmums “Presto Stal” atrodas Klavkovā [Klawkowo], Polijas ziemeļdaļā, un tā darbības modelis koncentrējas uz vietējo klientūru. Nesen uzņēmums “Presto Stal” meklēja iespējas paplašināt piedāvāto pakalpojumu klāstu. Šis plāns ietvēra arī zemesgabala iegādi jaunam galvenajam birojam un ceham. Šim nolūkam bija nepieciešams ievērojams ieguldījums, kas tika nodrošināts ar programmas COSME palīdzību. ES garantētais aizdevums nodrošināja uzņēmuma finanšu stabilitāti visā darbības paplašināšanas projekta īstenošanas gaitā, un tagad tiek likti pamati jaunajām ēkām. Tā rezultātā uzņēmums “Presto Stal” ir pieņēmis darbā papildu darbiniekus un 2017. gadā plāno to skaitu palielināt līdz 10. https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/brochure-investment-plan-17x17-june17_en.pdf

Pētniecība un inovācija: ESIF / “Apvārsnis 2020” — MVU InnovFin garantiju mehānisms ØNe katrs var nopelnīt iztiku, darot to, kas visvairāk pie sirds. Matjē Gobi [Matthieu Gobbi] un Žeroms Džakomoni [Jérôme Giacomoni] to var. Studēdami prestižajā Parīzes augstskolā École Polytechnique, abi nolēma savu aizraušanos ar aerostatiem un karstā gaisa baloniem pārvērst karjerā. 1993. gadā abi 25 gadus vecie inženieri nodibināja uzņēmumu “Aerophile”, kas specializējas uz zemes noenkurotu atsaites hēlija balonu izstrādē. Vairāk nekā 20 gadus vēlāk uzņēmums “Aerophile” ir kļuvis par galveno jau daudz lielākā uzņēmuma “Aerogroupe” filiāli. Matjē un Žeroms ar saviem 110 darbiniekiem un iespaidīgu izaugsmes tempu ir spējuši uzņēmumu “Aerophile” pozicionēt tirgū kā pasaules līderi atsaites balonu jomā un piedāvā balonus dažādos formātos. Matjē un Žeroma produkti pašlaik ir pieejami aptuveni 30 valstīs visā pasaulē, un viens no viņu baloniem pat bija redzams iepriekšējās Olimpiskajās spēlēs Riodežaneiro. Tomēr kādā uzņēmuma attīstības brīdī viņi nolēma, ka ir laiks dažādot savu produktu līniju; kopš tā brīža viena no viņu novatoriskākajām idejām ir radīt “aerobāru” — pirmo lidojošo bāru, kura apmeklētāji var malkot dzērienus, atrazdamies vairākus metrus virs zemes, turklāt viņi plāno arī atvērt izklaides parku “Le Parc du Petit Prince”, balstoties uz Antuāna de Sent-Ekziperī grāmatas “Mazais princis” motīviem. Lai sekmētu sava uzņēmuma izaugsmi, Matjē un Žeroms ir nodrošinājuši obligāciju, kam nodrošinājumu garantē Eiropas Investīciju fonds (EIF) ESIF — Investīciju plāna Eiropai pirmā pīlāra — ietvaros. Tādējādi Investīciju plāns Eiropai — ES iniciatīva, kuras mērķis ir radīt jaunus ieguldījumus Eiropā, sniedzot atbalstu maziem un vidējiem novatoriskiem uzņēmumiem, — kopā ar InnovFin MVU garantiju mehānismu ir sniedzis tiešu atbalstu Matjē un Žeromam viņu jaunāko uzņēmējdarbības plānu īstenošanā un aptuveni 100 sezonas darbvietu radīšanā. http://www.eif.org/what_we_do/guarantees/case-studies/efsi_InnovFin_aerogroupe_france.htm?lang=-en Infrastruktūra un energoefektivitāte: 2020. gada Eiropas Fonds enerģētikai, klimata pārmaiņām un infrastruktūrai (Marguerite) ØAr fonda Marguerite starpniecību veiktais ES ieguldījums cita starpā palīdzēja iegādāties 29 % akciju akciju sabiedrībā “Latvijas Gāze” (LG), kas ir vertikāli integrēts gāzes uzņēmums, kurš pārvada, izplata, uzglabā un piegādā dabasgāzi Latvijā. LG ekspluatē un uztur Latvijas gāzes pārvades un gāzes sadales cauruļvadus, kā arī Inčukalna pazemes gāzes krātuvi — trešo lielāko krātuvi ES un stratēģiski svarīgu aktīvu gāzes piegādes drošības nodrošināšanā Baltijas valstīs. LG arī piegādā dabasgāzi vairāk nekā 400 000 vietējo klientu un nodrošina gāzi arī klientiem Igaunijā, Krievijas ziemeļrietumos un Lietuvā. Uzņēmums sponsorē divus kopīgu interešu projektus, kas uzlabos gāzes piegādes drošību reģionā. http://www.reuters.com/article/latvijas-gaze-ma-Marguerite-eon-idUSL8N15C3D3 Infrastruktūra un energoefektivitāte: Energoefektivitātes privātā finansējuma instruments (PF4EE) ØČehijas banka Komercni Banka (KB) bija pirmais finanšu starpnieks, kas parakstīja PF4EE darījumu. Viens no tam sekojošajiem projektiem bija MVU rūpnieciskās maiznīcas apkures sistēmas, sienu izolācijas un logu optimizācija. Projekta kopējās izmaksas bija aptuveni EUR 300 000, no kuriem 20 % sedza PF4EE, un, tā rezultātā samazinoties enerģijas patēriņam, ik gadu tika ietaupīti aptuveni EUR 60 000. 5.SECINĀJUMS Ir pierādījies, ka ar ES finanšu instrumentiem var efektīvi (piem., sasniegtās auditorijas ziņā) un rentabli (piem., sviras efekta ziņā) risināt problēmas, ar ko turpina saskarties ES ekonomika, proti, attiecībā uz nepietiekamu piekļuvi ar saprātīgiem nosacījumiem piešķirtam finansējumam. Finanšu instrumenti ļauj palielināt ES budžeta ietekmi reālajā ekonomikā, un Komisija, jo īpaši saistībā ar gaidāmajiem tās priekšlikumiem par nākamo DFS, rūpīgi apsvērs iespēju uzlabot pastāvošos instrumentus vai sākt jaunu instrumentu darbību, lai novērstu tirgus trūkumus vai neoptimālus ieguldījumus gadījumos, kad tirgus finansējums ar ES garantiju, pašu kapitāla ieguldījumu vai citiem riska dalīšanas modeļiem varētu būt vispiemērotākais ES atbalsta veids. Lai gan joprojām būs nepieciešams neatmaksājams finansiāls atbalsts, dažām politikas jomām piemērotāki un rentablāki varētu būt novatoriski finanšu instrumenti un/vai ESIF tipa budžeta garantijas. Pārdomu dokumentā par ES finanšu nākotni atgādināts, ka riska dalīšanas instrumentiem var būt liela nozīme turpmākā budžeta izpildē, ņemot vērā to spējas ar mazākiem resursiem panākt labāku rezultātu un radīt ES budžetam sviras efektu, jo īpaši laikā, kad pastāv budžeta ierobežojumi. Lai gan ir spēcīgs pamatojums palielināt finanšu instrumentiem veltīto budžeta līdzekļu apjomu, Komisija novērtēs, cik lielā mērā varētu samazināt instrumentu skaitu, kas pašlaik ir liels. Kā atgādināts pārdomu dokumentā par ES finanšu nākotni, viena iespēja, kā to paveikt, varētu būt izveidot vienotu fondu, kas paredzētu atzarus dažādiem politikas virzieniem un iespējas apvienot finansējumu. Kā parādīts 1. attēlā, vairāki no pašreizējiem 35 instrumentiem ir vērsti uz vieniem un tiem pašiem segmentiem un var rasties pārklāšanās, kas savukārt var izraisīt neskaidrības labuma guvēju vidū un nevajadzīgu administratīvo slogu. Pienācīga uzmanība būtu jāpievērš arī tam, lai finanšu instrumentu projektu virzītājiem un mērķa labuma guvējiem pa dažādiem kanāliem, piemēram, portālā “MVU iespējas saņemt finansējumu”, būtu pieejama informācija par ES atbalstītu finansējumu. Tai pašā laikā Komisija joprojām centīsies sasniegt pareizo līdzsvaru — nodrošināt pienācīgu pārskatatbildību, ziņošanu, uzraudzību un revīziju, vienlaikus cenšoties panākt, ka finanšu instrumenti tiek īstenoti pēc iespējas efektīvāk un lietderīgāk. Pašreizējā 2014.–2020. gada instrumentu īstenošanas satvarā ir pamatoti noteikumi par tehniskajām prasībām, pārredzamību, iekšējo kontroli un revīziju, kā arī ziņošanu, tomēr normatīvais regulējums būtu pastāvīgi jāpārskata, lai vēl vairāk samazinātu birokrātismu, atvieglotu īstenošanu un papildus pielāgotu finanšu instrumentu struktūru visefektīvākajai un mūsdienīgākajai tirgus praksei. Komisija veic atsevišķo instrumentu starpposma novērtējumus, kā to nosaka nozaru juridiskais pamats. Komisijas priekšlikumā par Finanšu regulas pārskatīšanu, par kuru pašlaik notiek sarunas ar Eiropas Parlamentu un Padomi, ir izmantota gūtā pieredze, lai sagatavotu augsni nākamajai finanšu instrumentu un budžeta garantiju paaudzei un tādējādi varētu radīt vispiemērotākos regulatīvos apstākļus pienācīgai īstenošanai, kuras rezultātā varētu sasniegt norunātos politikas mērķus. FINANŠU INSTRUMENTU AKRONĪMI

CCS-GF: Kultūras un radošo nozaru garantiju mehānisms EISI: Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments EISI PI: Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta Riska dalīšanas parāda instruments EISI pašu kapitāla instruments: Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta pašu kapitāla instruments CIP: Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma COSME: Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programma EaSI-CBI: Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas ieguldījumi spēju veidošanā EaSI-G: Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas virziens “Mikrofinansēšana un sociālā uzņēmējdarbība” EEEF: Eiropas Energoefektivitātes fonds COSME instruments EFG: COSME Kapitāla instruments izaugsmei EFSE: Eiropas Fonds Dienvidaustrumeiropai EDIF fonds ENEF: Uzņēmumu paplašināšanas fonds Rietumbalkānu Uzņēmumu attīstības un inovācijas mehānisma ietvaros EDIF fonds ENIF: Uzņēmumu inovācijas fonds Rietumbalkānu Uzņēmumu attīstības un inovācijas mehānisma ietvaros EPMF-G: Eiropas progresa mikrofinansēšanas garantiju instruments EPMF-FCP-FIS: Eiropas progresa mikrofinansēšanas fonds – fonds commun de placement-fonds d'investissements spécialisé FEMIP: Atbalsts Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ieguldījumu un partnerības instrumentam FP7: Septītā pamatprogramma pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai GEEREF: Pasaules Energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonds GGF: Vides izaugsmes fonds