Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejai un Reģionu Komitejai - i2010 – pirmais gada ziņojums par Eiropas informācijas sabiedrību {SEC(2006) 604} /* COM/2006/0215 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 19.5.2006 COM(2006) 215 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI i2010 – pirmais gada ziņojums par Eiropas informācijas sabiedrību {SEC(2006) 604} SATURS 1. Ievads 3 2. i2010 iniciatīvas īstenošana saskaņā ar atjaunoto lisabonas stratēģiju 3 2.1. Jaunākās tendences 3 2.2. i2010 iniciatīvai ir centrālā loma Lisabonas programmā izaugsmei un nodarbinātībai 4 3. Politikas prioritātes nākotnē 5 3.1. Vienota Eiropas informācijas telpa 5 3.2. Jauninājumi un investīcijas pētniecībā 7 3.3. Iekļautība, labāki sabiedriskie pakalpojumi un dzīves kvalitāte 9 4. Secinājumi 12 KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI i2010 – pirmais gada ziņojums par Eiropas informācijas sabiedrību 1. IEVADS Eiropas Komisijas i2010 iniciatīva[1] ir svarīgākais jautājums atjaunotajā Lisabonas stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai. i2010 risina mūsdienu informācijas sabiedrības nozīmīgākos uzdevumus un sekmē Komisijas, dalībvalstu un visu ieinteresēto personu partnerību, lai ieviestu digitālo ekonomiku Eiropā. i2010 iniciatīvā noteikta virkne būtiskāko darbību, kuras jāveic laika posmā no 2005. līdz 2010. gadam. Šajā paziņojumā aktualizētas darbības, kuras jāveic informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu politikas jomā laika posmā no 2006. līdz 2007. gadam. Tā pamatā ir Komisijas dienestu darba dokuments, kurā izvērtētas i2010 iniciatīvas nozīmīgākās darbības, ņemot vērā informācijas un komunikāciju tehnoloģiju attīstību ES. ES ir apstiprinājusi i2010 iniciatīvu. Dalībvalstis ir apņēmušās īstenot i2010 iniciatīvu un iesaistīties politikas stratēģiju izvērtēšanā i2010 augsta līmeņa darba grupā[2]. Eiropas Parlaments pauž stingru atbalstu informācijas sabiedrībai, kuras uzmanības lokā ir pilsoņi un sabiedrības intereses. Eiropadome 2006. gada pavasara sanāksmē aicināja dalībvalstis un Komisiju spraigi īstenot i2010 stratēģiju. Šis paziņojums ir pirmais pasākumus, ko veic pēc pavasara Eiropadomes un kas apliecina i2010 iniciatīvas izšķirošo nozīmi Lisabonas mērķu sasniegšanā. 2. I2010 INICIATīVAS īSTENOšANA SASKAņā AR ATJAUNOTO LISABONAS STRATēģIJU 2.1. Jaunākās tendences Ekonomikas izaugsme ES uzlabojās 2005. gadā, un saskaņā ar prognozēm tās pieaugums 2006. gadā varētu būt aptuveni 2%[3]. Tomēr tas ir ievērojami mazāk nekā ikgadējais IKP pieaugums par 2,7% ASV laika posmā no 2000. līdz 2005. gadam. Eiropā joprojām ir viduvējs darba ražīgums un nepietiekamas investīcijas pētniecībā un attīstībā (tikai 1,9% no IKP 2004. gadā[4]). Ir vispārzināms, ka informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT) ir galvenie elementi, kas nodrošina darba ražīguma pieaugumu, un to izmantojums sniedz ieguldījumu mūsdienu ekonomikas labklājības nodrošināšanā. Tomēr šis atzinums vēl neizpaužas pienācīgās darbībās. Lai gan ES konkurētspēja pasaules mērogā mazinās, IKT ir izaugsmes un konkurētspējas avots. IKT nozarei joprojām ir raksturīgs tāds izaugsmes līmenis, kas pārsniedz vidējo izaugsmes līmeni, un paredzamo ieņēmumu pieaugums 2005. gadā ir 3,6%[5] Tā ir visnovatoriskākā un pētniecības ziņā intensīvākā ES nozare, kurā pētniecībai atvēlēti 25% no kopējiem pētniecībai piešķirtajiem līdzekļiem un kura laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam veido 5,6% no IKP. IKT arī nodrošinājušas vismaz 45% no ražīguma pieauguma ES laika posmā no 2000. līdz 2004. gadam. Tomēr IKT ieguldījums vēl nav pietiekams, lai uzlabotu ES stāvokli pasaules mērogā. Jaunākie rādītāji liecina, ka ES investīcijas IKT pētniecībā joprojām ir mazākas nekā konkurentiem. Kopš 2000. gada ASV investīcijas IKT nozarē konsekventi gandrīz divas reizes pārsniedz ES investīciju apjomu. Ķīna ir kļuvusi par lielāko IKT preču eksportētāju, apsteidzot Japānu un ES 2003. gadā, kā arī ASV 2004. gadā[6]. IKT ieviešana uzņēmumos ES notiek gausi. Visbeidzot, IKT ieguldījums ražīguma nodrošināšanā ir ievērojami samazinājies salīdzinājumā ar deviņdesmito gadu otro pusi un joprojām ir tikai puse no attiecīgā rādītāja ASV. Kopumā neviens no rādītājiem neliecina par izmaiņām tendencēs vai par paātrinājumu IKT attīstībā, kas nodrošinātu ES ilgtspējīgu izaugsmi un konkurētspēju. Tomēr ir arī dažas pozitīvas tendences. Digitālā konverģence visbeidzot kļūst par realitāti. 2004. un 2005. gadā ir atsākušās investīcijas tīklos un platjoslas pieslēguma abonentu skaits 2005. gadā ir palielinājies par 60%. Telekomunikāciju un kabeļu operatori piedāvā apvienotus pakalpojumus, piemēram, tā dēvētos trīskāršā piedāvājuma ( triple-play ) pakalpojumus[7] vai televīziju, ko nodrošina ar interneta palīdzību. Tomēr no šiem pakalpojumiem gūtie ieņēmumi nekompensē ieņēmumu zaudējumus balss sakaru pakalpojumu jomā, un elektronisko sakaru jomā kopējais ieņēmumu pieaugums samazinās. Ir nepieciešama straujāka konverģences attīstība, lai saglabātu Eiropas elektronisko sakaru nozares vadošo lomu. ES ir jārīkojas ļoti ātri, ja nevēlamies konstatēt palēninājumu pārejā uz zināšanās balstītu ekonomiku . 2.2. i2010 iniciatīvai ir centrālā loma Lisabonas programmā izaugsmei un nodarbinātībai i2010 iniciatīva ir daļa no atjaunotās Lisabonas stratēģijas. Atjaunotās Lisabonas programmas jaunā partnerības pieeja ir izmēģināta, un tā ir sevi attaisnojusi – Lisabonas programmas izpildē panākts ievērojams progress ES līmenī un valstu līmenī: 2005. gada oktobrī dalībvalstis iesniedza savas valsts reformu programmas (VRP) turpmākajiem trim gadiem. Visas dalībvalstis pētniecības un jauninājumu politiku ir definējušas kā nozīmīgāko prioritāti un piemin IKT savās valsts reformu programmās (VRP)[8] , atsaucoties galvenokārt uz e-pārvaldību, platjoslas pakalpojumiem un digitālām prasmēm. Puse dalībvalstu arī min IKT izmantošanu uzņēmumos un mājsaimniecībās, elektronisko sakaru reglamentējošo noteikumu ieviešanu un tīklu drošību. VRP kopumā ar IKT saistītie jautājumi ir noteikti kā svarīgi uzdevumi un tādējādi pausts atbalsts IKT plašākai ieviešanai, lai gan ierosinātie pasākumi neietver tādus uz nākotni vērstus elementus kā digitālā konverģence vai IKT pētniecība un jauninājumi. Daudzās VRP pieminēta ES i2010 iniciatīva, tādējādi atzīstot kopējos mērķus. Ikgadējā progresa ziņojumā par izaugsmi un nodarbinātību, ko Komisija publicēja 2006. gada janvārī, noteiktas dalībvalstīm un Komisijai veicamās četras prioritārās darbības: i) lielākas investīcijas zināšanās un jauninājumos, ii) uzņēmējdarbības potenciāla atraisīšana, īpaši MVU, iii) globalizācijas un iedzīvotāju novecošanās risināšana un vi) virzība uz efektīvu un integrētu ES enerģētikas politiku[9]. IKT ir noteicošā loma visu minēto prioritāšu īstenošanā, un i2010 iniciatīva ar tās trim pīlāriem – vienota informācijas telpa, jauninājumi un investīcijas pētniecībā un iekļautība – var nodrošināt minēto prioritāšu sasniegšanu. Aho ziņojumā[10] pausti vairāki priekšlikumi, kas ir būtiski pētniecībai un jauninājumiem IKT nozarē. Eiropai jāatbalsta tehnoloģijas, kas plaši izplatās, un jāsekmē novatorisku un radošu tirgu attīstība. Aho ziņojumā cita starpā kā šādu tirgu piemēri minēta e-veselība un digitālais saturs. Ir jānodrošina pētniecības partnerība, kurā būtu iesaistītas iestādes, dalībvalstis un nozaru pārstāvji, un Eiropas tehnoloģiju platformām šajā ziņā ir izšķiroša loma. Visbeidzot, ir jāizveido novatorisku produktu un pakalpojumu tirgus, saskaņojot reglamentējošo vidi, optimāli nodrošinot pamatprasību izpildi, izmantojot publisko iepirkumu, lai sekmētu pieprasījumu pēc novatoriskām precēm un attīstītu jauninājumu kultūru. Daži no šiem priekšlikumiem jau ir ietverti Komisijas ikgadējā progresa ziņojumā, un tiem ir piešķirta prioritāra nozīme. Starp darbībām, kuras prioritātes ziņā ieņem otro un trešo vietu, būtiska nozīme ir uzņēmējdarbības potenciāla atraisīšanai un globalizācijas un iedzīvotāju novecošanās risināšanai, kā arī dalībvalstu pasākumiem attiecībā uz e-pārvaldību. Dalībvalstis atzīst e-pārvaldību kā potenciālu instrumentu labāka regulējuma nodrošināšanai un procedūru vienkāršošanai un tam, lai nodrošinātu pieaugošo pieprasījumu pēc sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem, kas būs neizbēgami Eiropas sabiedrībai, kura noveco. Tikai dažas valstis veido izteiktu saikni starp IKT prioritātēm un visaptverošajiem Lisabonas mērķiem. 3. POLITIKAS PRIORITāTES NāKOTNē 3.1. Vienota Eiropas informācijas telpa i2010 izvirza digitālo konverģenci par pārmaiņu galveno virzītājspēku un tās mērķis ir nodrošināt, lai ES pilnībā gūtu visu labumu no iespējām, ko nodrošinātu vienotā tirgus stiprināšana. i2010 iniciatīvā attiecībā uz konverģenci raksturoti četri uzdevumi: ātrums, bagātīgs un daudzveidīgs daudzvalodu saturs, sadarbspēja un drošība. i2010 aicina izveidot konsekventu informācijas sabiedrības un plašsaziņas pakalpojumu sistēmu, lai sekmētu investīcijas un konkurenci, līdztekus nodrošinot sabiedrības interešu mērķu sasniegšanu un patērētāju tiesību aizsardzību. Komisija 2005. gadā uzsāka elektronisko sakaru reglamentējošo noteikumu pārskatīšanu , lai nodrošinātu konkurētspējīgu vidi ar mērķi palielināt patērētāju ieguvumus un lai sekmētu investīcijas un jauninājumus. Minēto pārskatīšanu pabeigs 2006. gadā. Tās gaitā Komisija izvērtēs ieteikumu par attiecīgajiem tirgiem. Tā gatavo arī regulu, kuras mērķis ir samazināt augstās mobilo sakaru starptautiskās viesabonēšanas cenas un pilnveidot vienotā tirgus darbību. Komisija arī iesniegs priekšlikumus spektra pārvaldības reformai, lai atvieglotu piekļuvi radio frekvencēm. Konsekventa Eiropas mēroga pieeja tieši ietekmēs izaugsmi un nodarbinātību Eiropā, piemēram, nodrošinot spektra pieejamību, atsakoties no analogās televīzijas . Tas savukārt sekmētu nefiksēto platjoslas pakalpojumu ieviešanu un jaunu Eiropas mēroga pakalpojumu attīstību. Komisija arī novērtēs standartizācijas un savstarpējas savietojamības tendences attiecībā uz mobilo televīziju. Komisija 2005. gadā pieņēma priekšlikumu attiecībā uz modernizētas pārrobežu televīzijas direktīvu , lai nodrošinātu vienlīdzīgus apstākļus tiem uzņēmumiem, kuri vēlas piedāvāt TV līdzīgus pakalpojumus neatkarīgi no tehnoloģijas, kāda tiek izmantota, lai nodrošinātu šādus pakalpojumus. Šo priekšlikumu saskaņā ar koplēmuma procedūru tagad izskatīs Padome un Eiropas Parlaments. Rodoties jaunām ierīcēm, tīkliem un pakalpojumiem, ES būs jārisina aizvien vairāk jaunu uzdevumu , piemēram, digitālā materiāla autortiesību aizsardzība Eiropas mērogā , digitālo tiesību pārvaldības (DRM) risinājumu ieviešana, patērētāju tiesību un datu aizsardzības noteikumu atjaunināšana vai cīņa pret nelikumīga satura izplatīšanu tiešsaistē. Ieteikums par autortiesību pārvaldību ES mērogā attiecībā uz mūzikas pakalpojumiem tiešsaistē[11] ir pirmais posms, kas liecina par Komisijas apņemšanos attīstīt vienotu informācijas telpu, pakāpeniski atceļot šķēršļus tiem Eiropas mēroga pakalpojumiem, kuru pamatā ir autortiesības tiešsaistes vidē. Eiropas pilsoņi un patērētāji var izmantot plašu guvumu klāstu, sākot ar tiem, ko nodrošina konverģence, vieglāka piekļuve dažāda veida informācijai, līdz pat lielākai jaudai izveidot un izplatīt pašu radītu saturu. Minētie jautājumi tiks ietverti 2006. gadā paziņojumā par tiešsaistē pieejamo saturu, kura pamatā ir Komisijas 2005. gadā uzsāktā iniciatīva par filmām tiešsaistē. Tomēr daudzi cilvēki joprojām nevēlas izmantot informācijas sabiedrības un plašsaziņas pakalpojumus drošības un privātuma aizsardzības apsvērumu dēļ. Paziņojums par surogātpastu un ļaunprātīgām programmatūrām, paziņojums par kibernoziedzību, kurā uzmanības centrā ir jaunas noziedzīgas darbības formas internētā, un jaunā drošības stratēģija sniegs atbildi uz dažādiem ar drošību saistītiem jautājumiem kopumā. 2006. – 2007. gadā Komisija - iesniegs priekšlikumus e-komunikācijas reglamentējošo noteikumu pārskatīšanai, tostarp priekšlikumu izvērtēt ieteikumu par attiecīgajiem tirgiem un noteikumu par starptautisko viesabonēšanu; - veicinās spektra efektīvu pārvaldību; - novērtēs standartizācijas un savstarpējas savietojamības tendences attiecībā uz mobilās televīzijas pakalpojumiem; - attīstīs iniciatīvu par filmām tiešsaistē un līdz 2006. gada beigām iekļaus priekšlikumus paziņojumā; - risinās uzticamības, privātuma un drošības jautājumus gaidāmajā paziņojumā par ES drošības stratēģiju (2006. gada sākumā) un paziņojumos par kibernoziegumiem un surogātpastu un ļaunprātīgām programmatūrām; - pārskatīs patērētāju aizsardzības reglamentējošos noteikumus, ņemot vērā tehnikas sasniegumus; - turpinās analizēt konverģences ietekmi uz politiku, sadarbojoties ar dalībvalstīm i2010 augsta līmeņa darba grupā. 3.2. Jauninājumi un investīcijas pētniecībā Pētniecība un jauninājumi Lisabonas stratēģijas 2006. gada progresa ziņojumā nepārprotami konstatēts, ka ES visticamāk nesasniegs mērķi pētniecībā un attīstībā (P&A) ieguldīt 3 % no IKP . Tomēr pētniecība joprojām ir finanšu plāna galvenā prioritāte, un IKT pētniecības prioritātes, kuras Komisija ierosinājusi Septītajā pētniecības un attīstības pamatprogrammā, ir saņēmušas plašu Padomes un Parlamenta atbalstu. Lisabonas stratēģijas ikgadējā progresa ziņojumā ir formulēti konkrēti priekšlikumi, lai palielinātu investīcijas zināšanās un jauninājumos, īpaši pamatojoties uz Aho ziņojumu. Ikgadējā progresa ziņojumā publiskais iepirkums, piemēram, ir atzīts par vienu no jomām, kurās ir ievērojams jauninājumu potenciāls. Komisija 2005. gadā veica virkni pasākumu IKT jomā, kas bija vērsti uz to, lai īstenotu Aho ziņojuma ieteikumus. - Partnerību pētniecības pasākumiem stiprināja astoņu ar IKT tehnoloģijām saistītu Eiropas mēroga tehnoloģiju platformu izveide, no kurām divas[12] sadarbojas ar Komisiju un dalībvalstīm, lai izstrādātu kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas[13]. Tika veikti pirmie pasākumi, lai panāktu Komisijas un dalībvalstu pētniecības un attīstības programmu ciešāku koordināciju. - Komisija organizēja konsultācijas par jauninājumu sistēmām, kas saistītas ar IKT, un par veidiem, kā stiprināt to saikni ar pētniecību. Minētās konsultācijas attiecās uz tādām jomām kā standartizācija: pieņemot 2006. gada IKT standartizācijas darba programmu, IKT tiek arī atzītas par svarīgu elementu Eiropas standartizācijas rīcības plānā, kurā tiks pārskatīta standartizācijas politika 2006. un 2007. gadā. Dalībvalstis ir uzsākušas diskusiju par jauninājumu publisko iepirkumu pirms šādu jauninājumu komercializācijas Kopienas līmenī, lai sekmētu pētniecību un IKT. Dažus no šiem jautājumiem varētu iekļaut gaidāmajā paziņojumā par IKT pētniecību un jauninājumiem. - Komisija uzsāka iniciatīvas ( INNOVA un PRO-INNO ), lai uzlabotu jauninājumu politiku un ieviešanu tādās jomās kā standarti, publiskais iepirkums, piekļuve finanšu resursiem, apvienošana, tehnoloģiju nodošana, intelektuālā īpašuma tiesības un jauninājumu pārvaldība. Turklāt Komisija ir pieņēmusi Konkurētspējas un jauninājumu programmu (KJP). Tā ietver IKT politikas atbalsta programmu IKT ieviešanai, kas ir tieši saistīta ar i2010 iniciatīvas prioritātēm. Kā paredzēts Komisijas 2005. gada oktobra paziņojumā par rūpniecības politiku[14], Komisija ir arī izveidojusi IKT darba grupu, kurā iesaistīti visu ieinteresēto personu pārstāvji, lai izvērtētu IKT nozares konkurētspēju. 2006.–2007. gadā Komisija - pieņems 7. pamatprogrammu; - ierosinās divas kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas (nanotehnoloģiju un iegulto sistēmu jomā); - nāks klajā ar paziņojumu par pētījumiem un jauninājumiem IKT jomā; - analizēs publiskā iepirkuma direktīvu iespējamo piemērošanu jauninājumu iepirkumam pirms jauninājumu komercializācijas un jauninājumu iepirkšanu pētniecības un attīstības ieviešanai; - izvērtēs IKT standartizāciju; - pieņems IKT politikas atbalsta programmas darba programmu; - IKT darba grupā un attiecīgi i2010 augsta līmeņa grupā izvērtēs nozares konkurētspēju. IKT pieņemšana Investīcijas IKT Eiropā ir veiktas mazākā apjomā un vēlāk nekā ASV. ASV arī efektīvāk ievieš IKT un ātrāk gūst labumu no investīcijām IKT. e-uzņēmējdarbības attīstība varētu gūt labumu no nozīmīgajām programmatūras nozarē notiekošajām pārmaiņām, kas varētu nodrošināt pāreju no produktu pārdošanas uz pakalpojumiem pēc pieprasījuma. Tā rezultātā pasaules ekonomikas jauninājumu un konkurētspējas segmentos notiek nozīmīgas pārmaiņas, un tas ir sekmējis IT tirgu atjaunošanos, tiem 2005. gadā pieaugot par 4,1% ES un par 4,8% pasaulē[15]. Jauna programmatūra un pakalpojumu struktūra dod iespēju uzņēmējsabiedrībās ne vien integrēt uzņēmējdarbības procesus, bet sniedz arī uzņēmējsabiedrību tīklu izveides iespējas, veidojot sekmīgas sadarbības vidi. Nozīmīgākās tehnoloģijas, kuras nodrošina šādu progresu, ir Grid tehnoloģijas[16] un uz pakalpojumiem orientētas struktūras – jomas, kurās pētniecībā vadošā loma ir Eiropai. IKT var graujoši ietekmēt uzņēmējsabiedrības un tirgus, kas jau ir acīmredzams ražošanā un mazumtirdzniecībā līdz ar radiofrekvenču identifikācijas ( RFID) tehnoloģijas izplatību. Komisija veic apspriešanos par tādiem jautājumiem kā standartizācija, sadarbspēja, spektra vajadzības, privātums un rūpes par datu aizsardzību saistībā ar RFID, kā arī 2006. gada laikā nāks klajā ar politikas priekšlikumiem. Šāda attīstība nodrošinās ražīguma pieaugumu, ja uzņēmējsabiedrības līdztekus investīcijām IKT veiks arī uzņēmējdarbības procesu reorganizāciju. Šajā ziņā prasmes un kompetence ir nozīmīgākie ierobežojošie faktori, un tie tiks risināti Eiropas e-prasmju forumā. e-BSN (Eiropas e-uzņēmējdarbības atbalsta tīkla MVU) mērķis ir uzlabot sinerģiju starp esošajām e-uzņēmējdarbības politikas iniciatīvām Eiropā un sekmēt MVU konkurētspēju, izmantojot IKT. Ikgadējā progresa ziņojumā noteikts, ka „uzņēmējdarbības potenciāla atraisīšana, īpaši MVU” ir otra prioritāte, lai sekmētu izaugsmi un nodarbinātību ES. Savukārt i2010 ir risināta nepieciešamība novērst tehnoloģiskos, organizatoriskos un juridiskos šķēršļus IKT ieviešanai uzņēmumos. 2006. gadā prioritāte būs noteikt un analizēt jaunās tendences un novērtēt vajadzību veikt pasākumus politikas jomā. Darba pamatā šajās jomās var būt iniciatīvas, piemēram, GRID , sadarbspēja vai digitālās ekosistēmas un labāka pētniecības rezultātu integrācija uzņēmējdarbības procesos. 2006. –2007. gadā Komisija - pabeigs sabiedrisku apspriešanos par RFID un 2006. gada beigās nāks klajā ar paziņojumu; - pārskatīs e-uzņēmējdarbības politikas jomas un virzienus (2006. gads) un definēs vajadzīgos politikas pasākumus (2007. gads). 3.3. Iekļautība, labāki sabiedriskie pakalpojumi un dzīves kvalitāte Iekļautība Trešajā i2010 iniciatīvas pīlārā daudzveidīgas e-iekļautības politikas jomas ietvertas saskaņotā un koordinētā sistēmā ilgtspējīgas attīstības un Eiropas sociālā modeļa atbalstam. i2010 iniciatīvā definētās e-iekļautības politikas jomas ietver iedzīvotāju novecošanos, pieejamības nodrošināšanu, digitālās plaisas novēršanu, e-pārvaldību, digitālās prasmes un kultūru. Kaut gan ģeogrāfiskā šķirtne, pieejamība un digitālās prasmes ir ietvertas labi izstrādātās ES politikas koncepcijās, ievērojami akcentējot informācijas sabiedrības aspektu, gaidāmā e-iekļautības iniciatīva būs plašāka. 2005. gadā un 2006. gada sākumā ievērojami panākumi tika gūti ar paziņojumu „Par atšķirību izlīdzināšanu platjoslas pakalpojumu jomā”[17] un paziņojumu „Par e-pieejamību”[18]. Ministru konference par e-iekļautību, kas 2006. gadā notiks Rīgā, būs izejas punkts 2008. gada Eiropas līmeņa e-iekļautības iniciatīvai. 2006.- 2007. gadā Komisija - sekos līdzi e-pieejamības paziņojumā noteikto saistību ievērošanai; - atbalstīs informācijas platformas izveidi labākās pieredzes apmaiņai attiecībā uz platjoslas pakalpojumiem un organizēs nozīmīgu konferenci par platjoslas pakalpojumiem lauku kopienām; - kopā ar dalībvalstīm sagatavos Ministru deklarāciju par Rīgas konferenci par e-iekļautību; - sekos līdzi darbam, kas saistīts ar digitālajām prasmēm: e-mācību konference, paziņojums par IKT izglītībai un apmācībai, lai atbalstītu mūžizglītību un jauninājumus. Sabiedrisko pakalpojumu uzlabošana Atjaunotajā Lisabonas stratēģijā uzsvērta sabiedrisko pakalpojumu nozīme izaugsmes un konkurētspējas mērķu sasniegšanā. IKT izmantojums sabiedrisko pakalpojumu jomā var palīdzēt sasniegt ES kopējās prioritātes, kas akcentētas ikgadējā progresa ziņojumā par izaugsmi un nodarbinātību, lai nodrošinātu valsts finanšu ilgtspēju un vienkāršotu administratīvās procedūras. Šīs prioritātes ir kopīgas visām dalībvalstīm to pieejā attiecībā uz e-pārvaldību un citiem sabiedriskajiem pakalpojumiem, kā arī Eiropas Komisijai tās e-Komisijas iniciatīvā[19]. Šo mērķu īstenošanā ir daudz sasniegts, īpaši panākot vienošanos par nozīmīgākajiem faktoriem un mērķiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu koordinētu, uz IKT balstītu sabiedrisko pakalpojumu īstenošanu. Ministru deklarācijā par e-pārvaldību, kas pieņemta 2005. gada novembrī, ir izklāstītas ES prioritātes uz IKT balstīto sabiedrisko pakalpojumu jomā. e -veselības rīcības plāna pieņemšana 2004. gadā un šā plāna īstenošana ir nozīmīgs sasniegums veselības aprūpes sistēmu reformas paātrināšanā. Šajās jomās veiktais darbs ir nozīmīgs diviem Lisabonas stratēģijas mērķiem – „globalizācijas un iedzīvotāju novecošanās risināšana” un „uzņēmējdarbības potenciāla atraisīšana”. 2006. gada februārī Komisija pieņēma paziņojumu par Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamību[20], kurā noteikti dažādi šiem pakalpojumiem nepieciešamie savietojamības aspekti un kurā dalībvalstis aicinātas sadarboties, lai nodrošinātu savietojamību Eiropas mērogā. 2006. gada aprīlī pieņemtajā e-pārvaldības rīcības plānā izklāstīts ceļvedis, lai līdz 2010. gadam sasniegtu virkni e-pārvaldības mērķu, un Komisija 2006. gada martā izdeva Komisijas dienestu darba dokumentu par e-veselības sadarbspēju, kuram 2007. gadā sekos ieteikums. Elektroniskais iepirkums ir pamatelements stratēģijā par sabiedrisko pakalpojumu uzlabošanu, savukārt savstarpēja savietojamība, identificēšana un autentificēšana ir e-pārvaldības un e-veselības jomās attīstītās kopējās tēmas. Lai gan efektīvi un lietotāja interesēm atbilstīgi pakalpojumi galvenokārt tiek izstrādāti valstu līmenī, ES līmeņa eksperimentālie projekti attiecas uz visu Eiropu, kā arī uzsver sabiedrisko tiešsaistes pakalpojumu noteicošo nozīmi, uzmanības centrā izvirzot identificēšanas pārvaldību, sadarbspēju un drošību. Pieredze liecina, ka projektiem nepieciešama zināma deva kritikas, lai panāktu vislabāko ietekmi un nodrošinātu zināmu pārrobežu sadarbspējas pakāpi. IDABC 2005. gada rīcības programmā tika ietverti sagatavošanās pasākumi, kuri tiek īstenoti. 2006. gadā e-TEN centienu zināma daļa tiks veltīta plaša mēroga eksperimentālajiem projektiem, kuri ir jāīsteno saskaņā ar KJP, sākot no 2007. gada un turpmāk. 2006.-2007. gadā Komisija - uzsāks e-pārvaldības rīcības plānu un ierosinās stratēģiskās vadlīnijas uz IKT balstītu sabiedrisko pakalpojumu īstenošanai; - izveidos Eiropas Savienības veselības portālu un sagatavos ieteikumu par e-veselības sadarbspēju; - uzsāks eksperimentālos projektus, lai darbības līmenī pārbaudītu tehnoloģiskos, juridiskos un organizatoriskos risinājumus sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanai tiešsaistē (2007.). Dzīves kvalitāte IKT ieguldījums dzīves kvalitātes un ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanā bieži vien netiek atzīts. Tādēļ i2010 iniciatīvas mērķis ir pievērst uzmanību šim jautājumam, uzsākot vadošas iniciatīvas attiecībā uz galvenajiem sociālajiem jautājumiem: sabiedrības novecošanās, drošs un videi nekaitīgs transports, kultūras daudzveidība. Katrā no minētajām jomām ir ierosināta vadoša IKT iniciatīva. Digitālo bibliotēku un ar labāko mūsdienu tehnoloģiju aprīkotu automobiļu iniciatīvas tika uzsāktas 2005. gadā. 2006. gadā tiks iesniegts priekšlikums ieteikumam par datu pārvēršanu un turpmāku saglabāšanu ciparu formātā. Nozīmīga digitālo bibliotēku un IKT tīklu ietekme uz zinātnes sasniegumu salīdzinošu pārskatīšanu, publikāciju paraugiem un Eiropas pētniecības telpu tiks aprakstīta paziņojumā, ko publicēs 2006. gadā. Ir izveidota augsta līmeņa darba grupa jautājumos par Eiropas digitālo bibliotēku; šajā grupā iesaistītas ietekmīgākās ieinteresētās personas, kas pārstāv attiecīgo nozari un kultūras iestādes, un kura risinās tādus jautājumus kā, piemēram, publiskā un privātā sektora sadarbība digitalizācijas un autortiesību jautājumos. Trešā iniciatīva „IKT neatkarīgai dzīvei sabiedrībā, kura noveco” tiks uzsākta 2006. gadā. Turklāt IKT var būt nozīmīga loma, lai mazinātu rūpniecības un sabiedrības ietekmi uz vidi un lai izstrādātu tos līdzekļus, kuri ir būtiski, lai sasniegtu ES ilgtspējīgas attīstības mērķus. Tādēļ Komisija 2007. gadam ierosinās ceturto vadošo IKT iniciatīvu, lai IKT potenciālu izmantotu ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai, īpašu uzmanību veltot energoefektivitātei un atkritumu apjoma samazināšanai. 2006.-2007. gadā Komisija - uzsāks IKT vadošo iniciatīvu „IKT neatkarīgai dzīvei sabiedrībā, kura noveco”; - īstenos vadošo iniciatīvu ar labāko mūsdienu tehnoloģiju aprīkotu automobiļu jautājumā; - īstenos vadošo iniciatīvu digitālo bibliotēku jautājumā, ierosinās ieteikumu par datu pārvēršanu un turpmāku saglabāšanu ciparu formātā, kā arī paziņojumu par zinātniskās informācijas digitālajām bibliotēkām; - ierosinās ceturto vadošo IKT iniciatīvu „IKT ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai”. 4. SECINāJUMI Uzdevumi, kas noteikti i2010 iniciatīvā, ir spēkā, bet tie jārisina vēl aktīvāk. Politikas veidotājiem ne vien vairāk jāapzinās nepieciešamība paātrināt IKT attīstību, bet tiem arī jāveido politika tā, lai sekmētu pozitīvās tendences IKT nozarē. Īpašas prioritātes ir platjoslas stratēģiju ieviešana, konsekventa pieeja attiecībā uz saturu un spektru, integrētas pētniecības un jauninājumu stratēģijas un vēl vērienīgāki sabiedriskie pakalpojumi. Šodien vēl vairāk nekā jebkad agrāk ir jāizstrādā tāda Eiropas IKT politika, kas nodrošinātu iespēju apsteigt nozīmīgākos pasaules mēroga konkurentus. Tādēļ 2006. un 2007. gadā i2010 jārisina šādi trīs uzdevumi. - Steidzamība: aizvien pieaugošā IKT nozīmes atzīšana izaugsmes un nodarbinātības nodrošināšanā jāpārvērš rīcībā, izmantojot stratēģisku pieeju attiecībā uz digitālās konverģences iespējām valstu reformu programmās, kurās apvienoti makropolitikas un mikropolitikas līmeņi. Ir arī jānodrošina saskaņā ar i2010 iniciatīvu iesniegto tiesību aktu priekšlikumu ātrs izvērtējums, lai Eiropa var gūt pilnīgu labumu no strauji progresējošās iedarbības, kuru digitālā konverģence nodrošina attiecībā uz izaugsmi un konkurētspēju. - Partnerība: Komisijas, dalībvalstu un ieinteresēto personu kopējiem pasākumiem un atbildībai saskaņā ar Lisabonas programmu un i2010 iniciatīvu ir ne vien jāidentificē tie nelabvēlīgie faktori, kas kavē jauninājumus, bet arī jāveic apstiprinoši pasākumi politikas koordinēšanai visā Eiropā, lai izveidotu 25 ES dalībvalstu vienotu informācijas telpu. - Rīcība: no vienprātības, kas panākta, atzīstot IKT nozīmi izaugsmes, nodarbinātības un dzīves kvalitātes nodrošināšanā, ES ir jāpievēršas konkrētai rīcībai, spraigi īstenojot noteikumus un politiku, kas sekmē konkurētspēju, kā arī jāizmanto pārvaldes iestāžu ekonomiskā ietekme, lai sekmētu novatorisku pakalpojumu rašanos, kas sniegtu ieguvumu pilsoņiem un sekmētu izaugsmi un nodarbinātību. [1] COM(2005) 229. [2] Lēmums 2006/215/EK. [3] COM(2006) 30. [4] COM(2006) 30. [5] Ja citur nav minēts, sk. pievienoto darba dokumentu, meklējot avotu. [6] ESAO Informācijas tehnoloģijas perspektīvas ( OECD Information Technology Outlook ), tiks publicēts 2006. gadā. [7] Balss, datu un video pārraides pakalpojumi, ko nodrošina viens operators/pakalpojumu sniedzējs. [8] Saskaņā ar, piemēram, integrētām pamatnostādnēm Nr. 9: „Lai veicinātu IKT izplatību un efektīvu izmantojumu un veidotu visaptverošu informācijas sabiedrību”. [9] COM(2006) 30. [10] Ziņojums „Novatoriskas Eiropas izveide” ( Creating an Innovative Europe ), ko sniegusi neatkarīga ekspertu grupa pētniecības un attīstības un jauninājumu jautājumos, kura iecelta pēc Eiropas Savienības valstu un valdību vadītāju Hemptonkortas sanāksmes un kuru vadīja Esko Aho, 2006. gada janvāris. [11] Ieteikums 2005/737/EK. [12] Nanoelektronika un iegultās sistēmas. [13] Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas (KTI) ir jauns publiskā un privātā sektora partnerības veids, kas paredzēts saskaņā ar Septīto pamatprogrammu. Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas tiks izveidotas, lai īstenotu stratēģiskās pētniecības programmas, kuras definētas, iesaistot konkrētu tehnoloģiju platformas, un kurām ir tik tālejoši mērķi, ka šo mērķu izpildei jāmobilizē ievērojamas publiskā un privātā sektora investīcijas un pētniecības resursi. [14] COM(2005) 474. [15] EITO 2006. [16] Grid nodrošina milzīgu jaudu, pēc pieprasījuma apvienojot datorus un cilvēku zināšanas, izmantojot resursus, ko sniedz daudz atsevišķu datoru, kuri savienoti tīklā (parasti Internētā). [17] COM(2006) 129. [18] COM(2005) 425. [19] Lēmums C(2005) 4473. [20] COM(2006) 45.