Groz ījums Nr. 75
V pielikuma II da ļas 3.punkta 3.6a apak špunkts (jauns)
3.6 a Ar 3. panta 2. punkta a) apak špunktu saist ītos ievie ša-
nas pas ākumus nosaka saska ņā ar proced ūru, kas
noteikta 62. panta 2. punkt ā.
P6_TA(2006)0154
Pāreja no analog ās uz ciparu apraidi
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par p āreju no analog ās uz ciparu apraidi: vai t āir iesp ēja att īstīt
Eiropas audiovizu ālo pla šsaziņas līdzek ļu politiku un kult ūras daudzveid ību? (2005/2212(INI))
Eiropas Parlaments ,
— ņemot v ērātā2005. gada 16. novembra rezol ūciju par p ārejas pa ātrināšanu no analog ās uz ciparu
apraidi (1),
— ņemot v ērāKomisijas pazi ņojumu par p ārejas pa ātrināšanu no analog ās uz ciparu apraidi
(COM(2005)0204),
— ņemot v ērāTransporta, telekomunik āciju un ener ģētikas padomes 2005. gada 1. un 5. decembra Brise-
les san āksmes secin ājumus,
— ņemot v ērāReglamenta 45. pantu,
— ņemot v ērāKultūras un izgl ītības komitejas zi ņojumu (A6-0075/2006),
A. t ākāsakaru l īdzek ļu globaliz ēta tirgus att īstība notiek, past āvīgi mainoties tehnolo ģijām un tirg ūienā-
kot jauniem dal ībniekiem, it īpaši telekomunik āciju jom ā, un aizvien ietekm īgākām starpvalstu alians ēm;
B. t ākātelev īzijas un radio kan ālu skaita palielin āšanās pati par sevi negarant ēinform ācijas plur ālisma un
satura daudzveid ības iev ērošanu un t āpēctāir jāsekm ē, valsts iest ādēmīstenojot akt īvu un past āvīgu
politiku šajājomā;
C. t ākāapraides un attiec īgāaprīkojuma nodro šināšana vis āteritorij āir nepiecie šams priek šnosac ījums
tam, lai visiem iedz īvotājiem b ūtu vienl īdzīga piek ļuve inform ācijai;
D. t ākādažādās dal ībvalst īsu na r īdalībvalstu iek šienēsituācijašajājomāir atšķirīga;
E. t ākāKomisija uzskata, ka dal ībvalstu projekti par p āreju uz ciparu apraidi netiek pietiekami koordin ēti,
jo ne visas dal ībvalstis ir noteiku šas gal īgo termi ņu analog ās apraides p ārtrauk šanai; uzsverot, ka šī
pāreja patie šāmbūtu izdevusies un taisn īga attiec ībāpret visiem pakalpojumu sniedz ējiem, ja analog ās
sistēmas apraidi vis āEirop āpārtrauktu vien āun taj āpašādienā;
F. ņemot v ērāKomisijas pazi ņojumu (COM(2006)0037) Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekono-
mikas un soci ālo lietu komitejai un Re ģionu komitejai par interakt īvo ciparu telev īzijas pakalpojumu
sadarbsp ējas p ārskat īšanu saska ņāar tās agr āko pazi ņojumu (COM(2004)0541);
(1) Pie ņemtie teksti, 16.11.2005., P6_TA(2005)0431.C 296 E/120 LV 6.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis
KOMISIJAS IEROSIN ĀTAIS TEKSTS PARLAMENTA IZDAR ĪTIE GROZ ĪJUMI
G. t ākāEiropas Padomes rezol ūcijāNr. 2 “Kultūras daudzveid ība un pla šsaziņas līdzek ļu plur ālisms globa-
lizācijas laikmet ā”, ko pie ņēma Kijev ā2005. gada 10. —11. mart āSeptītajāEiropas ministru konferenc ē
par pla šsaziņas līdzek ļu politiku, uzsv ērta“sabiedrisk āapraides pakalpojuma k āsociālāsk o h ēzijas ele-
menta, kult ūras daudzveid ības atspogu ļotāja un visiem pieejama plur ālistiskas komunik ācijas b ūtiska
faktora īpašānozīme jaunaj āciparu tehnolo ģiju vid ē”;
H. t ākāEiropas audiovizu ālais modelis pamatojas uz rado šulīdzsvaru starp sp ēcīgu un neatkar īgu valsts
dienestu un dinamisku tirdzniec ības nozari un t ākāš ī mode ļa esam ība jānodro šina ar ītad, kad tiks
ieviestas ciparu tehnolo ģijas,
Saist ībāar visp ārējo satvaru p ārejai no analog ās uz ciparu apraidi
1. apgalvo, ka jaunaj ām audiovizu ālajām tehnolo ģijām pirm āmk ārtāmjānodro šina iesp ēja p ārraid īt
daudzveid īgu inform āciju un kvalitat īvas programmas, padarot t ās pieejamas aizvien liel ākam iedz īvotāju
skaitam;
2. uzskata, ka inform ācijas sabiedr ībai kopum ā, tostarp audiovizu ālo pakalpojumu nozarei, ir svar īgi
attīstīties t ā, lai nodro šinātu soci ālo, re ģionālo, kult ūras un valodas l īdzsvaru, un ka nol ūkānovērst jaunus
atstumt ības veidus, it īpaši“digit ālo plaisu ”, visiem pilso ņiem j ānodro šina iesp ēja izmantot inform ācijas
sabiedr ības priek šrocības;
3. apgalvo, ka, ņemot v ērātelev īzijas lomu globaliz ētāsabiedr ībā,pārejas īsteno šanas tehnisko l īdzek ļuu n
tiesisk āregul ējuma izv ēlējāņem v ērāne tikai ekonomikas, bet ar īsociāli, kult ūras un politiski apsv ērumi, lai,
cita starp ā, aizsarg ātu Eiropas sabiedriskos audiovizu ālos pakalpojumus;
4. iesaka ar p āreju saist ītos pas ākumus galvenok ārt koncentr ēt uz platformu un standartu savietojam ību
un uz pilso ņu un pat ērētāju interes ēm, lai nov ērstu negat īvas soci ālās sekas;
5. atz īst, ka tikai piln īga Eiropas p āreja uz ciparu apraidi ļaus piln āmērāizmantot visu Eiropas un
pārrobe žu pakalpojumu spektru;
6. v ēlas, lai Komisija un dal ībvalstis vair āk koordin ēun saska ņo valstu politiku attiec ībāuz r īcības pl ā-
niem;
Valstu r īcības pl āni un īpaši pas ākumi
7. iesaka dal ībvalst īm raudz īties, lai saist ībāarīpašiem pas ākumiem, kas t āmjāpieņem valsts l īmen ī:
— pārmai ņu procesu īsteno, m ēģinot rast t ādu pakalpojumu pied āvājuma pien ācīgu līdzsvaru, ar kuriem
iedzīvotājiem tiek sniegta pievienot āvērtība,
— patērētājiem tiek sniegts vair āk inform ācijas par ciparu platformu izmanto šanas iesp ējām un vajadz īgo
aprīkojumu,
— pāreja nerada papildu izmaksas pat ērētājam un t ānotiek, nezaud ējot attiec īgo pakalpojumu,
— pakalpojumu pied āvājuma papla šināšana un da žādošana atbilst visu iedz īvotāju iesp ējām tos izmantot
un tiek veikti pas ākumi iedz īvotāju izgl ītošanai ciparu tehnolo ģiju jom ā(“digit ālajai alfabetiz ācijai”),
— valsts iest ādes sekm ēkvalitat īva TV programmu satura pied āvājumu un nodro šina sabiedriski noz īmīgas
inform ācijas izplat īšanu,
— tiek atbalst īta viet ējo un re ģionālo pa švaldību iesp ējamāloma viet ējo telev īziju att īstībāizglītības, profe-
sionālās apm ācības, vesel ības un kult ūras un t ūrisma inform ācijas izplat īšanas jom ā,kāarīpiedāvāju-
mos viet ējos, re ģionālos un darba tirgos,6.12.2006. LV C 296 E/121 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis
— īpašu uzman ību piev ērštam, lai cilv ēkiem ar īpašām vajadz ībām nodro šinātu piek ļuvi min ētajiem pakal-
pojumiem, lai katru gadu tiktu public ēts pal īdzības programmu person āma r īpašām vajadz ībām
(subtitr ēšana, audioapraksts, surdotulkojums utt.) uzskait ījums un tiktu noteikti r īcības pl ānišādu pakal-
pojumu papla šināšanai,
— tiek atvieglota apraide, nodro šinot viendab īgu piek ļuvi visos teritori ālajos l īmeņos, tostarp Eiropas Savie-
nības att ālajos un ļoti att ālajos re ģionos, un infrastrukt ūru, kas nepiecie šama, lai atvieglotu piek ļuvišiem
audiovizu ālajiem pakalpojumiem;
Eiropas Savien ības l īmen ī
8. uzsver, ka ir svar īgi Eiropas l īmen īapdom āt ciparu tehnolo ģiju ievie šanas soci ālās un kult ūras sekas, k ā
arīvalstu izgl ītības sist ēmu piel āgošanu šīm kult ūras un soci ālajām izmai ņām, ko izraisa jaun ās tehnolo ģijas,
konver ģence un digitaliz ācija;
9. prasa Komisijai iesniegt zi ņojumu par izgl ītošanu pla šsaziņas līdzek ļu jom ā;
10. ierosina, lai Komisija turpina darbu pie autorties ību normu saska ņošanas nol ūkāapkarot pir ātismu,
ko atvieglo ciparu tehnolo ģiju ievie šana;
11. ierosina, lai Komisija v ēlākais l īdz p ārejas posma beig ām sekm īgi pabeidz autorties ību normu saska-
ņošanu, lai t ādējādi atvieglotu likum īgu, specifiskam Eiropas pied āvājumam paredz ētu tie šsaistes tirgu izveidi
un apkarotu pir ātismu;
12. apstiprina, ka, ņemot v ērāprogrammu satura soci ālpolitisko ietekmi, ir j ānodro šina:
— inform ācijas plur ālisms, Eiropas Savien ības un dal ībvalstu m ērogāparedzot noteikumus, ar ko garant ē
inform ācijas un izteiksmes br īvības un pla šsaziņas līdzek ļu neatkar ības un redakcion ālāsb rīvības iev ē-
rošanu saskarsm ēar politisko un ekonomisko varu,
— pietiekams konkurences un pla šsaziņas līdzek ļuīpašuma diversifik ācijas l īmenis un strikts nodal ījums
starp politisko varu un pla šsaziņas līdzek ļu un elektronisko sazi ņas līdzek ļuu z ņēmumu grupu intere-
sēm;
13. stingri atk ārto savu pras ību Komisijai s ākt Eiropas m ēroga diskusiju par plur ālismu un pla šsaziņas
līdzek ļuīpašuma koncentr āciju, it īpaši, public ējot Za ļog rāmatu par šotēmu;
14. atzin īgi vērtēto, ka Komisija 2005. gada novembr īatzina, ka min ētāpāreja var aizkav ēties, ja t ās
īsteno šanu piln ībānoteiks konkurence, un ka valsts intervencei ir zin āmas priek šrocības, ja t ā,īpaši notei-
kumu jom ā, izpau žas kāfinansi āls atbalsts pat ērētājiem, inform ācijas kampa ņas vai subs īdijas, kas paredz ētas
īpašu tirgus darb ības trauc ējumu p ārvarēšanai vai ar īsociālāsu nr e ģionālāsk o h ēzijas nodro šināšanai;
15. uzsver, ka Komisijai valsts intervences gad ījumāir jāatbalsta dal ībvalstis, ātri izskaidrojot apst ākļus,
kādos valsts intervence ir savietojama ar Kopienas ties ībām konkurences jom ā, nevis liekot t ām ieviest īpašu
standartu;
16. uzsver, ka iesp ējamāvalsts intervence nedr īkst izkrop ļot konkurenci, rad īt diskrimin āciju vai pie šķirt
privil ēģijas konkr ētiem tirgus dal ībniekiem;
17. preciz ē, ka kabe ļutīkla papla šināšana, aptverot visas liel ās teritorijas, nav ne tehniski, ne ekonomiski
lietder īga (k ātas var ētu b ūtm a z āku,ļoti urbaniz ētu valstu gad ījumā) un ka satel ītapraide ne vienm ērļauj
nodro šināt telev īzijas skat ītāju vajadz ības p ēc viet ēja m ēroga noz īmes inform ācijas; lai nodro šinātu sabied-
riskātelev īzijas pakalpojuma visp ārējo intere šu uzdevuma past āvību un tehnolo ģisko neitralit āti, eiropie šiem
jāizmanto vair āki savstarp ēji papildino ši apraides l īdzek ļi;C 296 E/122 LV 6.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis
18. uzskata, ka ciparu tehnolo ģiju izmanto šana dr īzum ājāapsprie žEiropas m ērogā, lai vienotos par vis-
labvēlīgākajiem nosac ījumiem jauno audiovizu ālo un telekomunik āciju pakalpojumu (augstas iz šķirtsp ējas
telev īzijas, mobil ās telev īzijas un ātrdarb īgu fiks ēto un mobilo pakalpojumu) att īstībai;
19. uzst āj, ka apraides spektra resursu p ārdali nevajadz ētu atst āt tikai konkurences noteikumu zi ņāun ka
jāparedz atbilst īgi pas ākumi, lai atbr īvojušās frekvences pirm āmkārtām izmantotu novatoriskiem, kvalitat ī-
viem un satur ādaudzveid īgiem pakalpojumiem;
20. uzskata, ka no regul ējuma aspekta ir svar īgi nodro šināt, ka elektronisko saik ņu, tādu k āprogrammu
elektronisk ās rokasgr āmatas, interakt īvo programmat ūru vai satura aizsardz ības tehnolo ģiju (t. i., digit ālo
tiesību p ārvald ības sist ēmu), kontrole nekav ētu pakalpojumu sniedz ējus saglab āt taisn īgu piek ļuvi to publi-
kai;
21. atg ādina, ka sabiedriskajam apraides pakalpojumam j ānodro šina t āpieejam ība visiem; atz īmē,k a šis
uzdevums k ļūs arvien gr ūtāks apraides t īklu un piek ļuves veidu sadrumstalot ības d ēļ; uzskata, ka t āpēc
noteikumiem par preferenci ālas piek ļuves apraides t īkliem attiecin āšanu uz pakalpojumiem, kam j ābūt
visiem pieejamiem, un it īpaši“must carry ”(apraides pien ākuma) noteikumiem ar īpēcm i n ētāspārejas j āpie-
šķir būtiska noz īme un tiem ir j āveicina pla šsaziņas līdzek ļu plur ālisms;
Sabiedriskie audiovizu ālie pakalpojumi
22. uzsver, ka bez pien ācīga finans ējuma sabiedriskie apraides pakalpojumi, kam b ūsjākonkur ēar
audiovizu ālo pakalpojumu tirg ūienākošajām lielaj āmu z ņēmumu grup ām, it īpaši lielajiem telekomunik āciju
uzņēmumiem, nesp ēs turpin āt stabili un neatkar īgi darboties, piesaist īt pla šu publiku un rad īt pietiekamus
resursus tiem uztic ēto uzdevumu veik šanai;
23. v ēršuzman ību uz to, ka šaubas par sp ēcīgas un neatkar īgas sabiedrisk ās apraides sist ēmas nepiecie-
šamību var rad īt draudus plur ālismam, izteiksmes br īvībai, kult ūras daudzveid ībai, audiovizu ālo pakalpo-
jumu pieejam ībai un demokr ātijai;
*
**
24. uzdod t āpriek šsēdētājam nos ūtītšo rezol ūciju Padomei un Komisijai.
P6_TA(2006)0155
Ciešākas partnerattiec ības starp Eiropas Savien ību un Lat īņameriku
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par cie šākām partnerattiec ībām starp Eiropas Savien ību un
Latīņameriku (2005/2241(INI))
Eiropas Parlaments ,
— ņemot v ērādeklar ācijas, kas l īdzšim pie ņemtas p ēc Lat īņamerikas un Kar ību jūras re ģiona (LAK) un
Eiropas Savien ības (ES) valstu un vald ību vad ītāju tr īs augst ākālīmeņa san āksmēm, kuras sec īgi notika
Riode žaneiro (1999. gada 28. un 29. j ūnijā), Madrid ē(2002. gada 17. un 18. maij ā) un Gvadalahar ā
(2004. gada 28. un 29. maij ā),
— ņemot v ērāLuksemburgas deklar āciju, ko pie ņēma Rio grupas un Eiropas Savien ības XII ministru
sanāksmē, kura notika 2005. gada 27. maij āLuksemburg ā,
— ņemot v ērāKomisijas strat ēģisko pazi ņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Pastiprin ātas
partnerattiec ības starp Eiropas Savien ību un Lat īņameriku ”, kuru sniedza saist ībāar ES un LAK IV
augst ākālīmeņa san āksmi, kas notiks 2006. gada 12. un 13. maij āVīnē(COM(2005)0636),6.12.2006. LV C 296 E/123 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis