PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Noziedzība un terorisms darbojas pāri robežām, jo noziedznieki un teroristi izmanto globalizācijas un mobilitātes sniegtās priekšrocības. Līdz ar to informācija par noziedzīgām un teroristiskām darbībām, ar kuru trešās valstis dalās ar ES, kļūst arvien svarīgāka ES iekšējai drošībai pie ES ārējām robežām, kā arī Savienības teritorijā. Tomēr pašlaik ir ierobežotas iespējas apmainīties ar informāciju, kas iegūta no trešām valstīm, par personām, kuras ir turētas aizdomās vai notiesātas par noziedzīgiem nodarījumiem un teroristu nodarījumiem Eiropas Savienībā. Konkrētāk, pastāv ierobežojumi attiecībā uz informācijas, kas iegūta no trešām valstīm, apmaiņu ar priekšposteņa darbiniekiem dalībvalstīs (policijas ierēdņiem un robežsargiem) vienmēr un visur, kad viņiem tā ir nepieciešama. Tas pats attiecas uz informāciju, ar ko starptautiskās organizācijas apmainās ar Eiropolu.

Piemēram, šī problēma rodas saistībā ar pašreizējiem centieniem atklāt ārvalstu kaujiniekus teroristus. Eiropola 2020. gada jūnija ziņojumā par terorisma situāciju un tendencēm norādīts, ka, lai gan tiek uzskatīts, ka daudzi ārvalstu kaujinieki teroristi ir nogalināti vai aizturēti izraidīšanas nolūkā vai atrodas bēgļu nometnēs Sīrijas ziemeļaustrumos, par ievērojamu skaitu ārvalstu kaujinieku teroristu joprojām nav informācijas. Ziņojumā teikts, ka haosa un informācijas trūkuma no konflikta zonas rezultātā dalībvalstīm pieejamā informācija par ārvalstu kaujiniekiem teroristiem ir ierobežota un nepārbaudāma. Tāpat Padomes 2020. gada jūnija secinājumos par ES ārējo darbību terorisma un vardarbīga ekstrēmisma novēršanai un apkarošanai ir atzīts, ka “ārvalstu kaujinieki teroristi turpmākajos gados joprojām būs liels kopējās drošības izaicinājums”, aicinot uz pastiprinātu un savlaicīgu sadarbību un informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, ar Eiropolu un citiem attiecīgiem ES dalībniekiem. Tomēr informācija, ko Eiropols ievieto savās informācijas sistēmās, it īpaši Eiropola veiktā to datu analīze, kuri iegūti no trešām valstīm, galalietotājus nesasniedz tādā pašā veidā kā informācija, ko dalībvalstis sniedz Šengenas Informācijas sistēmai (SIS).

Eiropols lēš, ka pašlaik SIS nav iekļauta informācija par aptuveni 1000 ārvalstu kaujiniekiem teroristiem no trešām valstīm, kuru uzticamas trešās valstis ir sniegušas Eiropolam un atsevišķām dalībvalstīm. SIS kā visplašāk izmantotā informācijas apmaiņas datubāze ES nodrošina priekšposteņa darbiniekiem reāllaikā tiešu piekļuvi brīdinājumiem par personām un priekšmetiem, ieskaitot brīdinājumus par aizdomās turētajiem un noziedzniekiem. Tā kā SIS nav brīdinājumu par 1000 ārvalstu kaujiniekiem teroristiem no trešām valstīm, pastāv risks, ka robežsargi viņus neatklāj, kad viņi mēģina ieceļot ES vai kad policijas ierēdņi viņus pārbauda ES teritorijā. Tas rada ievērojamu drošības nepilnību.

Šajā saistībā Padomes 2018. gada jūnija secinājumos par sadarbības un SIS izmantošanas stiprināšanu rīcībai attiecībā uz personām, kas iesaistītas terorismā vai ar terorismu saistītās darbībās, jau ir atgādināts, ka nepieciešams “nodrošināt, lai Eiropas sistēmās un platformās tiktu konsekventi un sistemātiski augšupielādēta informācija par ārvalstu kaujiniekiem teroristiem”. Padome atsaucās uz “trīskāršu informācijas apmaiņas pieeju attiecībā uz ārvalstu kaujiniekiem teroristiem, optimāli un konsekventi izmantojot SIS un Eiropola datus, kurus Eiropols apstrādā salīdzinošas pārbaudes nolūkā un analīzes nolūkā attiecīgos analīzes projektos”. Tomēr dalībvalstis ne vienmēr spēj ievadīt trešo valstu vai starptautisku organizāciju sniegto informāciju par ārvalstu kaujiniekiem teroristiem SIS, lai tā būtu pieejama priekšposteņa darbiniekiem citās dalībvalstīs. Pirmkārt, dažas trešās valstis apmainās ar datiem par aizdomās turētajiem un noziedzniekiem tikai ar Eiropolu un, iespējams, dažām dalībvalstīm. Otrkārt, pat ja dalībvalsts informāciju par aizdomās turētajiem un noziedzniekiem saņem tieši no trešās valsts vai ar Eiropola starpniecību, tā varētu nespēt izdot brīdinājumu par attiecīgo personu valsts tiesību aktos noteikto ierobežojumu dēļ (piemēram, nepieciešamība izveidot saikni ar valsts jurisdikciju). Treškārt, dalībvalstij var nebūt līdzekļu, lai pietiekami analizētu un pārbaudītu saņemto informāciju. Tas rada plaisu starp tādas informāciju par aizdomās turētajiem un noziedzniekiem, ko trešās valstis dara pieejamu Eiropolam un dalībvalstīm, un šādas informācijas pieejamību priekšposteņa darbiniekiem vienmēr un visur, kad viņiem tā ir nepieciešama.

Attiecībā uz iespējamu ES līmeņa risinājumu ir plaši atzīts, ka Eiropola rīcībā ir vērtīga informācija par aizdomās turētajiem un noziedzniekiem, ko tas ir saņēmis no trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. Pēc tam, kad Eiropols ir analizējis no trešām valstīm un starptautiskām organizācijām saņemto informāciju par aizdomās turētajiem un noziedzniekiem, t. sk. salīdzinot to ar informāciju, kas jau ir tā datubāzēs, lai apstiprinātu informācijas precizitāti un papildinātu to ar citiem datiem, Eiropolam savas analīzes rezultāti ir jādara pieejami visām dalībvalstīm. Šajā nolūkā Eiropols izmanto savas informācijas sistēmas, lai dalībvalstīm darītu pieejamu analīzi par informāciju, kas iegūta no trešām valstīm, par aizdomās turētajiem un noziedzniekiem. Eiropols arī ievadīs no trešām valstīm iegūto informāciju kontrolsarakstā, kas ir daļa no Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmas (ETIAS) trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir atbrīvoti no prasības saņemt vīzu pirms ES ārējo robežu šķērsošanas. Kontrolsaraksts palīdzēs dalībvalstīm novērtēt, vai persona, kas iesniedz ceļošanas atļaujas pieteikumu, rada drošības risku.

Tomēr Eiropols nevar tieši un reāllaikā sniegt priekšposteņa darbiniekiem dalībvalstīs tā rīcībā esošo informāciju, kas iegūta no trešām valstīm, par aizdomās turētajiem un noziedzniekiem. Priekšposteņa darbiniekiem nav tūlītējas piekļuves Eiropola informācijas sistēmām vai datiem, ko Eiropols ievadījis ETIAS kontrolsarakstā. Eiropola informācijas sistēmas atbalsta izmeklētāju, kriminālizlūkošanas darbinieku un analītiķu darbu dalībvalstīs. Lai gan katras dalībvalsts ziņā ir izlemt, kuras kompetentās valsts iestādes drīkst tieši sadarboties ar Eiropolu, priekšposteņa darbiniekiem parasti nav iespējas piekļūt Eiropola informācijas sistēmām.

Lai gan Eiropols var pārbaudīt personas SIS un no 2021. gada marta tiks informēts par informācijas atbilsmi saistībā ar citu dalībvalstu izdotiem brīdinājumiem saistībā ar terorismu, Eiropols nevar izdot brīdinājumus SIS, kas ir ES visplašāk izmantotā informācijas apmaiņas datubāze, kura ir tieši pieejama robežsargiem un policijas ierēdņiem. Tādēļ Eiropola rīcībā esošā būtiskā informācija par aizdomās turētajiem un noziedzniekiem, kas iegūta no trešām valstīm, varētu nenonākt pie galalietotājiem valsts līmenī vienmēr un visur, kad viņiem tā ir nepieciešama. Tas ietver Eiropola analīzi par datiem, ko tas saņēmis no trešām valstīm un starptautiskām organizācijām par ārvalstu kaujiniekiem teroristiem, kā arī par personām, kas iesaistītas organizētajā noziedzībā (piemēram, narkotiku tirdzniecībā) vai smagos noziegumos (piemēram, seksuālā vardarbībā pret bērniem).

Eiropola informācijas sistēmu un SIS aptvēruma būtiskās atšķirības atspoguļo šo sistēmu atšķirīgos nolūkus.

Eiropola informācijas sistēma Šengenas Informācijas sistēma Lietotāji 8587 lietotāji

(2019. gada beigās) Katrs priekšposteņa darbinieks dalībvalstīs (robežsargi un policijas ierēdņi) Pārbaužu skaits (2019. gadā) 5,4 miljoni 6,6 miljardi

Lai novērstu šo drošības nepilnību, šā priekšlikuma mērķis ir izveidot jaunu brīdinājuma kategoriju īpaši Eiropolam, lai tieši un reāllaikā sniegtu informāciju priekšposteņa darbiniekiem. Šajā nolūkā ir jāgroza gan Regula (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu), gan Regula (ES) 2018/1862 par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās. Mainīgās ģeometrijas dēļ, jo šajās divās regulās piedalās dažādas dalībvalstis, grozījumi ir iesniegti divos atsevišķos, bet loģiski saistītos priekšlikumos.

Šis priekšlikums attiecas uz grozījumu Regulā (ES) 2018/1862. Priekšlikuma mērķis ir ļaut Eiropolam izdot “informatīvus brīdinājumus” par aizdomās turētajiem un noziedzniekiem – tā būtu jauna brīdinājumu kategorija SIS, un tos varētu izmantot tikai Eiropols konkrētos un skaidri noteiktos gadījumos un apstākļos. Tā ir būtiska paradigmas maiņa attiecībā uz SIS, jo līdz šim tikai dalībvalstis varēja ievadīt, atjaunināt un dzēst datus SIS, un Eiropolam bija piekļuve visām brīdinājumu kategorijām tikai lasīšanai. Eiropols varētu izdot brīdinājumus, pamatojoties uz tā veikto analīzi par informāciju, kas iegūta no trešām valstīm, vai informāciju no starptautiskām organizācijām, saistībā ar noziedzīgiem nodarījumiem, kuri ietilpst Eiropola pilnvaru jomā, un tikai par tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem neattiecas tiesības brīvi pārvietoties.

Jaunās brīdinājumu kategorijas nolūks ir tāds, ka informācijas atbilsmes gadījumā brīdinājums informētu priekšposteņa darbinieku, ka attiecīgā persona tiek turēta aizdomās par iesaistīšanos noziedzīgā nodarījumā, kas ir Eiropola kompetencē. Veicamā darbība būtu paziņošana Eiropolam (ar valsts SIRENE biroja starpniecību) par to, ka persona ir atrasta, un par pārbaudes vietu, laiku un iemeslu. Izņemot šo paziņošanu, dalībvalstij, kurā informācijas atbilsme ir konstatēta, nebūtu nekādu citu pienākumu. Tomēr brīdinājuma izpildītāja dalībvalsts, izskatot katru gadījumu atsevišķi, t. sk. pamatojoties uz vispārīgo informāciju, kas saņemta no Eiropola, varētu noteikt, vai attiecībā uz šo personu ir jāveic turpmāki pasākumi saskaņā ar valsts tiesību aktiem un pēc attiecīgās dalībvalsts ieskatiem.

Tā kā apmaiņa ar informāciju, kas saņemta no trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām par aizdomās turētajiem un noziedzniekiem, ietver personas datu apstrādi, novērtējumā par politikas risinājumiem identificētās problēmas risināšanai pilnībā ņemts vērā pienākums ievērot pamattiesības un it īpaši tiesības uz personas datu aizsardzību.

•Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā un ar citām Savienības politikas jomām

Šis priekšlikums ir cieši saistīts ar citām Savienības politikas jomām un papildina tās, proti: