Briselē, 6.4.2005

COM(2005) 121 galīgā redakcija

2005/0050 (COD)

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam)

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1. IEVADS

Lisabonas Eiropadome 2000. gada martā nosprauda mērķi padarīt Eiropu par pasaules konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstītu ekonomiku. Tā uzsvēra, ka ir svarīgi izveidot labvēlīgus apstākļus maziem un vidējiem uzņēmumiem un izplatīt paraugpraksi, lai nodrošinātu lielāku konverģenci dalībvalstu starpā. Gēteborgas Eiropadome 2001. gada jūnijā noteica ES Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, lai panāktu, ka ekonomiskā izaugsme notiek kopsolī ar sociālo iekļautību un vides aizsardzību. Svarīga loma ilgtspējīgā attīstībā ir uzņēmumu ražošanas metodēm.

Savā 2005. gada februāra paziņojumā par jaunu posmu Lisabonas stratēģijā Komisija ierosina koncentrēties uz centieniem „nodrošināt stabilāku un ilgstošāku izaugsmi un radīt vairāk labāku darbavietu”[1]. Tādēļ jāveic pasākumi, lai nodrošinātu izaugsmi un konkurētspēju un padarītu Eiropu par investīcijām un darbam labvēlīgāku vietu. Tā uzsver vajadzību veicināt uzņēmēju iniciatīvu, piesaistīt pietiekamu riska kapitālu uzņēmumu dibināšanai, uzturēt stabilu Eiropas rūpniecības bāzi, vienlaicīgi sekmējot jauninājumus un jo īpaši vides jomā, lielāka apjoma un kvalitatīvākas investīcijas izglītībā un mācībās, IKT ieviešanu un resursu ilgtspējīgu izmantošanu.

Lisabonā iesāktais process ir izvirzījis konkurētspēju politiskās uzmanības centrā. Pēdējos gados ir pieaugušas bažas par to, kā panākt lielāku saskanību un sinerģiju starp Kopienas programmām un instrumentiem, kas ir saistīti ar Lisabonā izvirzīto mērķu sasniegšanu. 2003. gada pavasara Eiropadome aicināja uz „integrētu konkurētspējas stratēģiju, kas jāizstrādā Komisijai, regulāri pārskatot horizontālos un ar nozarēm saistītos jautājumus.”[2] Savā atbildē[3] Komisija sniedza iepriekšēju analīzi par saistītajām darbības jomām, taču izteica vēlmi izvirzīt priekšlikumus saistībā ar sagatavošanās darbu nākamajam budžeta laikposmam, kurā definēts paplašinātās Eiropas Savienības politiskais projekts no 2007. līdz 2013. gadam. Tādēļ Komisija 2004. gada jūlijā saistībā ar saviem priekšlikumiem nākamajam budžeta laikposmam ierosināja[4]konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammu.

2. KONKURēTSPēJAS UN JAUNINāJUMU PAMATPROGRAMMA

Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma (KJP) apvienos vienotā sistēmā īpašās Kopienas atbalsta programmas un citu Kopienas programmu attiecīgas daļas tajās jomās, kas ir īpaši svarīgas, lai palielinātu Eiropas ražīgumu, jauninājumu spēju un ilgtspējīgu attīstību, vienlaikus risinot vides problēmas. Tas attiecas uz šādiem pašlaik spēkā esošiem Kopienas pasākumiem: Padomes Lēmums 96/413/EK[5] par Kopienas darbības programmas īstenošanu Eiropas rūpniecības konkurētspējas pastiprināšanai; Padomes Lēmums 2000/819/EK[6] par uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programmu (DGP), īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1655/2000[7] par Finanšu instrumentu videi ( LIFE ); Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 2256/2003/EK, ar ko pieņem daudzgadu programmu „e-Eiropas 2005” rīcības plāna uzraudzībai, labas prakses izplatīšanai un tīklu un informācijas drošības uzlabošanai; Padomes Lēmums 2001/48/EK, ar ko pieņem Kopienas daudzgadu programmu, lai veicinātu Eiropas digitālā satura attīstību un lietošanu globālajā tīklā un veicinātu valodu daudzveidību informācijas sabiedrībā; Padomes Regula (EK) Nr. 2236/95, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā, Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 1336/97/EK[8] par vairākām pamatnostādnēm attiecībā uz Eiropas telekomunikāciju tīkliem; un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 1230/2003/EK[9], ar ko pieņem daudzgadu programmu par rīcību enerģijas jomā „Saprātīga enerģija Eiropai”, lai atbalstītu energoefektivitāti un jaunus atjaunojamos enerģijas avotus visās nozarēs, tostarp transportā.

KJP sniegs nozīmīgu un saskaņotu juridisko pamatu Kopienas pasākumiem, kuru galvenais mērķis ir stiprināt konkurētspēju un jauninājumus, papildinot uz pētniecību orientētās darbības, ko veicina Kopienas Pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem. Tādējādi tā būs skaidrāka un saprotamāka sabiedrībai. Tomēr KJP mērķi un mērķauditorija ir dažādi, tāpēc minētās pamatprogrammas struktūrā ievērota vajadzība saglabāt tās iedalījumu atsevišķās daļās. Tādēļ KJP būs veidota no īpašām apakšprogrammām: Uzņēmējdarbības un jauninājumu programmas, IKT politikas atbalsta programmas un programmas „Saprātīga enerģija Eiropai”.

Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammā varēs piedalīties EEZ valstis, kandidātvalstis un Rietumbalkānu valstis. Citas trešās valstis, jo īpaši kaimiņvalstis vai valstis, kas ir ieinteresētas sadarboties ar Kopienu saistībā ar jauninājumu darbībām, var piedalīties pamatprogrammā, ja tas ir paredzēts divpusējos nolīgumos.

Uzņēmējdarbības un jauninājumu programma

2004. gada pavasara Eiropadome uzsvēra[10], ka „konkurētspēja, jauninājumi un uzņēmējdarbības kultūras veicināšana ir noteicošie apstākļi izaugsmei – kas ir būtiski svarīga ekonomikai kopumā – un jo īpaši nozīmīga maziem un vidējiem uzņēmumiem.” Tā arī uzsvēra[11], ka „lai panāktu ilgtspējību, izaugsmei jābūt videi draudzīgai. Izaugsme nedrīkst būt saistīta ar negatīvu ietekmi uz vidi. Tīrās tehnoloģijas ir vitālas, lai pilnībā izmantotu sinerģiju starp uzņēmumiem un vidi.”

Līgumā[12] paredzēts, ka Kopiena un dalībvalstis nodrošina vajadzīgos apstākļus Kopienas rūpniecības konkurētspējai. šādi pasākumi ietver pielāgošanos strukturālām izmaiņām, uzņēmējdarbībai, MVU un uzņēmumu sadarbībai labvēlīgas vides veicināšanu, ka arī uzņēmumu jauninājumu potenciāla labāka izmantojuma sekmēšanu.

Patlaban saskaņā ar daudzgadu programmu (DGP) Kopiena atbalsta uzņēmumus un uzņēmējdarbības politikas attīstību, uzņēmējdarbības atbalsta dienestus un Kopienas finanšu instrumentus, kas paredzēti MVU. Turklāt Komisija veic analīzi un pasākumus, lai veicinātu Eiropas rūpniecības un pakalpojumu nozaru konkurētspējas stratēģijas, ieskaitot noteicošos faktorus, kas ietekmē konkurētspēju katrā nozarē. Eiropas Kopienas Sestajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un demonstrācijas pasākumiem sniegts atbalsts virknei pasākumu, kas ir vajadzīgi Eiropas tehnoloģiju potenciāla stiprināšanai un jauninājumu ieviešanas procesa uzlabošanai.[13] LIFE programmā paredzēts atbalsts novatoriskiem paņēmieniem un metodēm vides jomā. Lielāko daļu no šā atbalsta piešķir MVU dažādu tīro tehnoloģiju demonstrējumiem galvenajās jomās, tādās kā ūdens kvalitāte un atkritumu pārstrāde.

Uzņēmējdarbības un jauninājumu programmā tiks apvienotas darbības saistībā ar uzņēmējdarbību, MVU, rūpniecības konkurētspēju un jauninājumiem. Tā būs jo īpaši vērsta uz maziem un vidējiem uzņēmumiem[14], sākot no augsto tehnoloģiju „pionieriem” līdz tradicionāliem mikro- un ģimenes uzņēmumiem, kas ir Eiropas uzņēmumu lielākā daļa. Tā aptvers rūpniecības un pakalpojumu nozari. Tā arī kopumā sekmēs uzņēmējdarbību un potenciālos uzņēmējus un jo īpaši mērķgrupas, pievēršot īpašu uzmanību dzimumu līdztiesības jautājumiem. Programma palīdzēs attīstīt jauniešos uzņēmējdarbības garu un sekmēs jauno uzņēmēju veidošanos, kā tas paredzēts Eiropas Jaunatnes paktā.[15] Tas būs svarīgs instruments, taču ne vienīgais, lai īstenotu galvenos pasākumus stratēģiskajās politikas jomās, kas izklāstītas „Eiropas Uzņēmējdarbības programmā”[16] un sniegtu Kopienas līmeņa atbalstu dalībvalstu pasākumiem Eiropas Mazo uzņēmumu hartas īstenošanā[17]. Lai gan MVU vajadzības ir īpaši risinātas Uzņēmējdarbības un jauninājumu programmā, to intereses tiks ņemtas vērā visā KJP.

Uzņēmējdarbības un jauninājumu programma būs viens no instrumentiem Vides tehnoloģiju rīcības plāna[18] īstenošanas atbalstam, kura mērķis ir novērst šķēršļus nolūkā pilnībā atraisīt vides tehnoloģiju potenciālu, lai aizsargātu vidi, vienlaikus sekmējot konkurētspēju un ekonomikas izaugsmi, nodrošinot, ka nākamajos gados Eiropas Savienība uzņemas vadošo lomu vides tehnoloģiju izstrādē un izmantošanā, un iesaistot visas ieinteresētās personas šo mērķu atbalstam. 2004. gada pavasara Eiropadome atzinīgi novērtēja minēto rīcības plānu un aicināja to īstenot. Tā īpaši vērsās pie Komisijas un Eiropas Investīciju bankas grupas (EIB), lai aicinātu tos izmantot vairākus finanšu instrumentus šādu tehnoloģiju veicināšanai. Komisija savā paziņojumā[19] saistībā ar 2005. gada pavasara Eiropadomi vēl vairāk uzsvēra vajadzību aktīvi veicināt jauninājumus vides jomā un paziņoja, ka Komisija intensīvāk veicinās vides tehnoloģijas.

Jauninājumi ir uzņēmējdarbības process, kas ir saistīts ar tirgus iespēju izmantošanu jaunu produktu, pakalpojumu un uzņēmējdarbības procesu izveidei. Konkurence ir neaizvietojama, lai dotu uzņēmumiem spēcīgus stimulus pastāvīgi iesaistīties jauninājumu ieviešanā un pētniecības un tehnoloģiju attīstībā. Tas ir cieši saistīts ar gatavību uzņemties riskus un izmēģināt jaunas idejas tirgū, un tālab izšķiroša nozīme ir riska kapitāla pieejamībai. Nepietiekams jauninājumu apjoms ir galvenais iemesls, kāpēc Eiropas izaugsmes rādītāji nav iepriecinoši. Uzņēmējdarbības un jauninājumu programmā tādējādi tiks atbalstītas horizontālas darbības, lai uzņēmumos uzlabotu, stimulētu un veicinātu jauninājumus (tostarp jauninājumus vides jomā). Tas ietvers nozarei raksturīgo jauninājumu, kopu, valsts un privātā sektora jauninājumu partnerību veicināšanu un jauninājumu pārvaldības izmantošanu. Programma sekmēs jauninājumu atbalsta nodrošināšanu reģionālajā līmenī, jo īpaši zināšanu un tehnoloģiju pārrobežu nodošanu un intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma pārvaldību.

2003. gada 13. maija Konkurētspējas Eiropadome aicināja dalībvalstis noteikt politikas mērķus jauninājumu jomā, atspoguļojot valstu attiecīgo jauninājumu sistēmu raksturīgās iezīmes. Uzņēmējdarbības un jauninājumu programmā atbalsts tiks sniegts jauninājumu pārvaldības un kultūras attīstībai, analizējot un uzraugot jauninājumu ieviešanas procesu un attīstot un koordinējot jauninājumu politiku. Programma atbalstīs abpusējo mācīšanos izcilības sasniegšanai jauninājumu politikas veidošanā valsts un reģionālajā līmenī un veicinās sadarbību starp valsts un privātā sektora dalībniekiem jauninājumu jomā, sekmēs informētību par jauninājumiem un jauninājumu labākās prakses izplatīšanu.

Nepietiekamu attiecīgā finansējuma pieejamību parasti uzskata par galveno šķērsli uzņēmējdarbībai un jauninājumiem uzņēmumos[20]. Problēmu var padziļināt jauni grāmatvedības standarti, kas padarīs bankas daudz uzmanīgākas, uzņemoties risku, un veicinās lielāku dažādu finanšu rādītāju salīdzināšanas stratēģiju pielietošanu. Izmantojot Kopienas finanšu instrumentus, ko Kopienas vārdā pārvaldīs Eiropas Investīciju fonds (EIF) - Kopienas īpašā iestāde riska kapitāla un garantijas instrumentu nodrošināšanai maziem un vidējiem uzņēmumiem -, uzņēmējdarbības un jauninājumu programmas mērķis būs novērst atzītās tirgus nepilnības, kuru rezultātā MVU nav pietiekamā apjomā pieejams kapitāls, riska kapitāls un aizņēmumi. Saskaņā ar daudzgadu programmu (DGP) veiktajos neatkarīgos vērtējumos ir atzīts, ka uz tirgu balstīta pieeja un minēto instrumentu īstenošana, izmantojot EIF, ir labākā prakse[21]. Tādēļ šo praksi turpinās un izmantos jaunajā programmā.

Kopienas finanšu instrumenti MVU atbalstam atvieglos sākuma kapitāla un sākumposma kapitāla nodrošināšanu novatorisku uzņēmumu dibināšanai un jauniem uzņēmumiem. Straujas izaugsmes un jauninājumu mehānisms MVU ( GIF ) dalīs risku un atdevi ar privātā kapitāla investoriem, sniedzot nozīmīgu atbalstu kapitāla nodrošināšanai novatoriskiem uzņēmumiem. GIF instrumenti palielinās attīstības kapitāla nodrošinājumu novatoriskiem MVU to agrā attīstības posmā un paplašināšanās posmā, nodrošinot „atbalsta kapitālu”, lai palīdzētu tiem laist tirgū jaunus produktus un pakalpojumus un turpināt pētniecības un attīstības darbības.

MVU Garantiju mehānisms turpinās sniegt šķērsgarantijas un saistītās garantijas garantiju programmām, kas darbojas valstīs, kurām ir tiesības saņemt atbalstu, un tiešās garantijas finanšu starpniekiem. Tas koncentrēsies uz tirgus nepilnību novēršanu, lai (i) uzlabotu aizņēmumu (vai aizņēmumu aizstājēju, tādu kā līzings) pieejamību MVU ar izaugsmes potenciālu; (ii) uzlabotu mikrokredītu piešķiršanu un (iii) pašu kapitāla vai kvazi- pašu kapitāla pieejamību. (iv) Jaunais instruments nodrošinās papildu finansējumu MVU paredzētajiem aizdevumiem saskaņā ar atbilstošiem riska dalīšanas pasākumiem ar attiecīgajām iestādēm.

Kapacitātes palielināšanas metode atbalstīs finanšu starpnieku spēju koncentrēties uz papildu investīcijām un tehnoloģiju aspektiem. Tiks veikti pasākumi MVU finansēšanas sekmēšanai valstīs, kur banku starpniecības pakalpojumi ir mazāk attīstīti nekā vidēji ES.

Eiropas uzņēmumu un jauninājumu atbalsta dienestiem ir svarīga loma, nodrošinot MVU pieeju informācijai, kas saistīta ar iekšējā preču un pakalpojumu tirgus darbību un iespējām, kā arī īstenojot jauninājumu, zināšanu un tehnoloģiju pārrobežu nodošanu. šiem dienestiem var būt transversāla loma, jo īpaši veicinot un izplatot informāciju par Kopienas programmām un šo programmu rezultātiem, kā arī nodrošinot Komisijas un MVU mijiedarbību.

Uzņēmējdarbības un jauninājumu programma ir paredzēta pozitīvas politikas attīstības atbalstam, īstenojot salīdzinošo novērtēšanu, pētījumus un paraugprakses apmaiņu starp valsts un reģionālajām iestādēm un citiem ekspertiem uzņēmumu, uzņēmējdarbības, jauninājumu un konkurētspējas politikas jomā. Tā sadarbosies ar dalībvalstīm un citām valstīm, kas piedalās programmā, lai uzlabotu uzņēmējdarbību regulējošo un administratīvo vidi. Programmā var ierosināt mērķsadarbības pasākumus starp iestādēm valsts un reģionālajā līmenī, kas darbosies kā pārraudzības līdzeklis attiecībā uz ieteikumiem par šādu politikas attīstības darbību.

IKT politikas atbalsta programma

Darbības, lai veicinātu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) ieviešanu uzņēmumos, pārvaldē un valsts sektora pakalpojumos, tika galvenokārt veiktas saistība ar e - Eiropas iniciatīvu, kas sekmē dalībvalstu darbību[22] koordināciju. Darbības ietver Kopienas finansējumu programmai e-TEN (Eiropas telekomunikāciju tīkls)[23], kas atbalsta Eiropas uz IKT balstītu pakalpojumu apstiprināšanu un izmantošanu. Tā ietver arī digitālā satura programmu e-Content [24], kuras mērķis ir stiprināt novatoriska Eiropas digitālā satura attīstību, un programmu MODINIS , kas sniedz tiešu atbalstu salīdzinošās novērtēšanas pasākumiem, pētījumiem, forumiem un veicināšanas un izglītošanas pasākumiem, kuri palīdz īstenot e - Eiropu.

IKT ieviešana privātajā un valsts sektorā ir galvenais elements jauninājumu ieviešanas procesa un konkurētspējas uzlabošanai. IKT ir uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas fundaments. IKT ir organizatorisko izmaiņu un jauninājumu ieviešanas katalizators. IKT ir ne tikai nozare ar strauju izaugsmi, bet arī veido nozīmīgu un arvien pieaugošu pievienotās vērtības daļu visos produktos un pakalpojumos. Tiek lēsts, ka laikposmā no 1995. līdz 2000. gadam ap 0,7% no aptuveni 1,4% ikgadējā ražīguma pieauguma Eiropas Savienībā nodrošināja IKT.

IKT palīdz risināt augošo pieprasījumu pēc labākas veselības aprūpes (e-veselība), efektīvākas izglītības un mūžizglītības (e-mācības), labākas dzīves kvalitātes vecumdienās, lielākas drošības un iekļautības, kā arī labākas līdzdalības. IKT dod iespēju efektīvāk sniegt sabiedriskos pakalpojumus un jauno digitālo saturu, nodrošinot labāku orientāciju uz mērķi, individualizācijas pakāpi un pieejamību. Tomēr investīcijas IKT jomā un tiešsaistes pakalpojumu izmantošana Eiropā notiek mazākā apjomā un lēnāk nekā citās galvenajās konkurentvalstīs, jo īpaši pakalpojumu nozarē. Laikposmā no 1995. gada līdz 2001. gadam investīcijas IT ražošanas līdzekļos bija mazākas nekā ASV par 1,6% no IKP[25]. Lai gan galvenā atbildība par investīciju programmām jāuzņemas uzņēmējiem un valstu administrācijām, Kopienai arī ir sava loma. Tādēļ Telekomunikāciju Eiropadome 2004. gada decembrī aicināja īstenot visaptverošu IKT politiku. Tas tika uzsvērts arī 2005. gada marta Eiropadomē, kad Komisiju aicināja sagatavot jaunu informācijas sabiedrības iniciatīvu.

īpašā IKT politikas atbalsta programma būs viens no līdzekļiem, lai atbalstītu pasākumus, kas noteikti jaunajā iniciatīvā „i2010.: Eiropas informācijas sabiedrība”, kā minēts Komisijas 2005. gada februāra paziņojumā par jaunu posmu Lisabonas stratēģijā[26]. Tā sekmēs plašāku IKT izmantošanu iedzīvotāju, uzņēmumu un valdību vidū un būs vērsta uz valsts sektora IKT paredzēto investīciju palielināšanu. Programma pamatosies uz eTen , eContent un MODINIS programmas secinājumiem, vienlaikus uzlabojot sinerģiju starp tām un palielinot to ietekmi. Programma atbalstīs pasākumus vienotas Eiropas informācijas telpas izveidei un stiprinās informācijas tehnoloģiju produktu un pakalpojumu iekšējo tirgu. Tā būs vērsta uz jauninājumu veicināšanu, sekmējot IKT plašāku ieviešanu un investīcijas IKT jomā, lai attīstītu atvērtu informācijas sabiedrību, efektīvākus pakalpojumus sabiedrības interešu jomās un lai uzlabotu dzīves kvalitāti. Tā risinās arī Eiropas digitālā satura tirgus sadrumstalošanās problēmu, atbalstot Eiropas tiešsaistes satura radīšanu un izplatīšanu un veicinot Eiropas kultūras un valodas dažādību, un no 2008. gada turpinās eContent+ programmu, ko nesen pieņēma Padome un Eiropas Parlaments.

Lai gan lielāko daļu finanšu atbalsta IKT attīstībai un labākai izmantošanai nodrošina privātais sektors un dalībvalstis, Kopienas atbalsts jo īpaši dod iespēju izstrādāt kopējas pieejas un koordinētus pasākumus, veikt paraugprakses apmaiņu un izmantot sadarbspējīgus risinājumus visā Eiropas Savienībā. Tam ir galvenā loma daudzvalodu vides veicināšanā, cienot kultūras daudzveidību. Kopienas darbība ir svarīga arī, lai nodrošinātu pareizu mijiedarbību ar citām ES politikām, tostarp tiesisko regulējumu attiecībā uz e-saziņu un „Televīziju bez robežām”, kā arī attiecībā uz iekšējo tirgu, nodarbinātību, izglītību un jaunatni, ilgtspējīgu attīstību, drošību un tirdzniecības politiku.

Programma „Saprātīga enerģija Eiropai”

Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammā paredzēts turpināt un paplašināt programmu „Saprātīga enerģija Eiropai” (2003. līdz 2006. gadam)[27]. Pamatojoties uz Līguma 175. panta 1. punktu, programmas „Saprātīga enerģija Eiropai” mērķis ir atbalstīt ilgtspējīgu attīstību attiecībā uz enerģiju un sniegt ieguldījumu vides aizsardzības, energoapgādes drošības un konkurētspējas vispārējo mērķu sasniegšanā.

Gandrīz 94 % siltumnīcefekta gāzu emisiju ir saistītas ar enerģijas patēriņu, un transports izraisa 90 % CO2 emisiju pieauguma. Energoefektivitāte un atjaunojamie enerģijas avoti ir būtisks priekšnoteikums, lai izpildītu Kioto prasības un samazinātu Eiropas arvien pieaugošo atkarību no enerģijas importa, kas 2030. gadā var sasniegt teju 70 %. Eiropas Savienība cenšas sasniegt ambiciozo mērķi – panākt atjaunojamās enerģijas daļu 12 % apmērā no bruto iekšzemes patēriņa līdz 2010. gadam[28] – un turpināt samazināt enerģijas galapatēriņu, taču šos mērķus nevarēs sasniegt, ja dalībvalstu un Kopienas līmenī netiks veikti ievērojami papildu pasākumi. Eiropas Savienība ir noteikusi skaidrus kvantitatīvos mērķus saprātīgas enerģijas ieviešanai, un tie jāsasniedz līdz 2010. gadam. Tostarp minami mērķi dubultot atjaunojamo enerģijas avotu daļu ES enerģijas patēriņā, sasniedzot 12 %, līdz 21 % palielināt tās elektroenerģijas daļu, kas ražota no atjaunojamiem avotiem, un paaugstināt biodegvielas daļu līdz 5,57 % no transportā izmantojamā benzīna un dīzeļdegvielas. Jāsasniedz arī vairāki mērķi, kas raksturojami kā kvalitatīvi, piemēram, palielināt energoefektīvu preču un iekārtu pārdošanu un paplašināt efektīvas koģenerācijas izmantošanu. Ir sagatavoti divi būtiski priekšlikumi, lai dalībvalstis varētu papildus samazināt enerģijas galapatēriņu par 1 % gadā, veicināt preces, kas patērē mazāk elektroenerģijas un kas atbilst ekodizaina prasībām.

Papildus tiesību aktu pieņemšanai Kopiena ir sagatavojusi un vadījusi programmas Kopienas tiesību aktu īstenošanai. „Saprātīga enerģija Eiropai” ir netehnoloģiska Kopienas programma enerģētikas jomā, kura paredz netehnisko barjeru nojaukšanu, tirgus iespēju radīšanu un zināšanu līmeņa paaugstināšanu.

Iepriekšējā vērtējumā programmai, kas sekos "Saprātīgai enerģijai Eiropai", secināts, ka pašreizējā programma attaisno izmaksas un jaunajai programmai tā jāturpina.

Tādēļ mērķis programmai „Saprātīga enerģija Eiropai” saskaņā ar konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammu ir paātrināt rīcību saistībā ar pieņemto Kopienas stratēģiju un mērķiem ilgtspējīgas enerģijas jomā, jo īpaši sekmējot enerģētikas regulatīvās vides izstrādi un ieviešanu, palielinot investīciju līmeni jaunās un efektīvākās tehnoloģijās, pastiprinot energoefektivitātes, atjaunojamo enerģijas resursu un enerģijas diversifikācijas ieviešanu un pieprasījumu, tostarp transportā, izmantojot galveno ES ieinteresēto grupu zināšanu līmeņa paaugstināšanu. Programma palīdzēs pārvarēt neatbilstību starp inovatīvu tehnoloģiju veiksmīgu demonstrēšanu un to efektīvu ieviešanu tirgū un plašu izmantošanu. Tā sekmēs administratīvo spēju gan izstrādāt stratēģijas un politikas, gan ieviest pašreizējos tiesību aktus, jo īpaši attiecībā uz jaunajām dalībvalstīm. Programmas mērķis ir arī ilgtspējīga ekonomikas izaugsme, kas ietver darbavietu radīšanu, lielāku sociālo kohēziju un augstāku dzīves kvalitāti, tajā pašā laikā novēršot dabas resursu izniekošanu.

Programma ir strukturēta trīs konkrētās nozarēs: (i) energoefektivitāte un saprātīga enerģijas resursu izmantošana, jo īpaši būvniecības un rūpniecības nozarē („SAVE”); (ii) jauni un atjaunojami enerģijas avoti centralizētai un decentralizētai elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanai un to integrācija vietējā vidē un energosistēmās („ALTENER”); (iii) enerģētikas aspekti transporta jomā, degvielas diversifikācija, piemēram, izmantojot jaunus un atjaunojamos enerģijas avotus, atjaunojamā degviela un energoefektivitāte transporta nozarē („STEER”). Turklāt programma piedāvās finansējumu horizontālām iniciatīvām, kas integrēs energoefektivitāti un atjaunojamos enerģijas avotus vairākās ekonomikas nozarēs un/vai apvienos dažādus instrumentus un dalībniekus vienā darbībā vai projektā.

Programmas „Saprātīga enerģija Eiropai" starptautiskā dimensija („COOPENER”) turpināsies kā jauni ārējā atbalsta instrumenti, ko Komisija ierosināja 2004. gadā[29].

Tiks atbalstīti divi galvenie projektu veidi: no vienas puses, veicināšanas un izplatīšanas projekti, kuriem jāsekmē labvēlīgi vispārējie nosacījumi ilgtspējīgām energotehnoloģijām, tostarp administratīvās struktūras, vispārējais zināšanu līmenis, horizontālā un vertikālā sadarbība un tīklu veidošana, kā arī labāka regulatīvās vides īstenošana; no otras puses, projekti, kas sistemātiski veicina jaunu ilgtspējīgu energotehnoloģiju ieviešanu un plašu izmantošanu tirgū.

Attiecībā uz programmas īstenošanu un vadību, Komisija apsver iespēju pagarināt termiņu jaunizveidotajai „Saprātīgas enerģētikas izpildaģentūrai” un deleģēt šai iestādei tos programmas vadības uzdevumus, kas neietver politisku lēmumu pieņemšanu.

3. JAUNāS KONKURēSTSPēJAS UN JAUNINāJUMU PAMATPROGRAMMAS VADīBA

Lai gan KJP apakšprogrammas vadīs atsevišķas vadības komitejas, kas sagatavos savas darba programmas, KJP nodrošina konsekventu pieeju kopīgajiem mērķiem. Īstenošanas instrumentus izmantos vairākas programmas, tādējādi vienkāršojot to izmantošanu. Tādēļ KJP būs vienkāršāka nekā pašreizējie pasākumi ar dažādām paralēlām finansēšanas sistēmām un instrumentiem.

Piemēram:

- Kopienas finanšu instrumenti atbalstīs tradicionālo nozaru MVU un tos MVU, kas investē informācijas un komunikāciju tehnoloģijās, inovācijās un vides tehnoloģijās.

- Uzņēmējdarbības un jauninājumu atbalsta dienesti sniegs nozīmīgu ieguldījumu, nodrošinot MVU pieeju informācijai par iekšējā tirgus darbību un iespējām, apkopojot MVU pieredzi izmantošanai politikas izstrādē un ietekmes novērtējumā un palīdzot uzņēmumiem veidot pārrobežu sadarbību. Tie arī izplatīs informāciju un cels zināšanu līmeni par jauninājumu politiku, tiesību aktiem un atbalsta programmām, veicinās izpētes programmu rezultātu izmantošanu un sniegs starpniecības pakalpojumus tehnoloģiju un zināšanu pārņemšanā un jauninājumu jomas dalībnieku partnerību veidošanā[30].

- Īpaša uzmanība programmā tiks pievērsta sadarbības veidošanai starp ieinteresētajām grupām . Sadarbības tīkli veicina zināšanu un ideju plūsmu, kas ir būtisks jauninājumu priekšnosacījums.

Ir paredzēts, ka dažus uzdevumus, kas ir saistīti ar konkrētām programmām, netieši vadīs Komisija, izmantojot jaunas vai pielāgojot esošās izpildaģentūras. Tas jo īpaši attiecas uz projektiem enerģētikas jomā, ko vadīs un īstenos paplašinātā "Saprātīgas enerģētikas izpildaģentūra". MVU paredzētos Kopienas finanšu instrumentus galvenokārt pārvaldīs EIF. Sadarbība ar starptautiskām finanšu iestādēm ietvers starptautiskās attīstības bankas, piemēram, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku (ERAB).

4. ATBILSTīBA POLITIKAI CITāS JOMāS

KJP, struktūrfondi un lauku attīstība

Lai uzlabotu Eiropas konkurētspēju un jauninājumus, svarīgs ir reģionālais aspekts. Komisijas ieteiktā jaunā kohēzijas politika risina pastāvīgās reģionālās atšķirības šajās jomās, paredzot konkurētspēju un inovācijas kā skaidru galveno pamatojumu struktūrfondu intervencei mērķos „Konverģence” un „Reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība". Turklāt Komisija ieteiks Kopienas stratēģiskās vadlīnijas kohēzijas jomā, kurās tiks noteikts, ka valsts un reģionālās iestādes, kas atbild par struktūrfondu pārvaldi, ņem vērā ES līmeņa prioritātes, tostarp konkurētspēju un jauninājumus. Vadlīnijas kalpos kā iespēja sekmēt parvaldes iestāžu lēmumus atbalstīt investīcijas, kas papildina ES konkurētspējas un jauninājumu politiku. Lai efektīvi sasniegtu šos mērķus, intervencei jāpamatojas uz MVU vajadzību izpratni, efektīvām uzņēmumu un uzņēmējdarbības veicināšanas politikām, jauninājumiem un informācijas un komunikāciju tehnoloģiju izmantošanu, investīcijām vides tehnoloģijās, enerģijas izmantošanā, parāda un pašu kapitāla instrumentu paraugpraksi un tehnoloģiju pārņemšanu.

Šādi apsvērumi tiek izmantoti daudzos jaunās lauku attīstības politikas pasākumos. Ievērojot tās galvenos mērķus – uzlabojot agropārtikas aprites konkurētspēju, ilgtspējīgu zemes pārvaldi, ekonomikas diversifikāciju un vietējo attīstību – tā lauku reģioniem visā ES palīdz nodrošināt ilgtspējīgu attīstību, izaugsmi un nodarbinātību. Īpaši tiek uzsvērti jauninājumi. Lielākā daļa lauku reģionu uzņēmumu ir MVU, no tiem daudzi ir mikro un mazie uzņēmumi, kuriem pieeja jauninājumiem un informācijas un komunikāciju tehnoloģijām ir īpaši svarīga.

Reģioni, kas atbilst struktūrfondu konverģences mērķim, tiek aicināti piedalīties pieredzes apmaiņā, kas tiek organizēta saskaņā ar KJP, lai, nosakot paraugprakses un tās pielāgojot šo reģionu vajadzībām, tiktu ņemti vērā reģionu īpašie apstākļi.

Jomās, kur KJP nosaka un veicina paraugpraksi un izcilību, valsts un reģionālajām iestādēm vajadzētu izmantot kohēzijas fondus un jauno lauku attīstības fondu kā galvenos instrumentus, palīdzot atpalikušiem reģioniem sasniegt izcilības līmeni, stiprinot reģionālo konkurētspēju un jauninājumus, un tādējādi samazinot neatbilstību. Reģionālā finansējuma priekšlikumus sagatavos reģionālās iestādes saskaņā ar savām vajadzībām un plāniem (izmantojot plašāk piemēroto subsidiaritātes un proporcionalitātes principu). Tādēļ jācenšas saglabāt kohēzijas principu un nenonākt pretrunā ar struktūrfondu apgriezto pārvaldes struktūru. Taču KJP aktīvi jārosina dalībvalstis un reģionus nodrošināt, ka ERAF un EARDF (Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai) atbalstītie pasākumi ievēro nozares paraugpraksi, kura attīstīta un noteikta KJP darbībās, jo īpaši sadarbības tīklu darbībās.

Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma un Eiropas Kopienas Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem

Konkurētspēju un jauninājumus Eiropā atbalstīs gan Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem, gan KJP. Šīs programmas viena otru papildinās un kopīgi veicinās Lisabonas mērķu sasniegšanu.

KJP ietvers gan tehnoloģisko, gan netehnoloģiskos jauninājumu aspektus. Attiecībā uz tehnoloģiskajiem jauninājumiem, tā koncentrēsies uz izpētes un inovāciju procesa plūsmu „no augšas”. Tas ir, tā veicinās jauninājumu atbalsta pakalpojumus tehnoloģiju pārņemšanai un izmantošanai, projektus esošo jauno tehnoloģiju īstenošanai un ieviešanai tirgū tādās nozarēs kā informāciju un komunikāciju tehnoloģijas, enerģētika un vides aizsardzība[31], kā arī valstu un reģionu jauninājumu programmu un politiku izstrādi un koordinēšanu. Tā pilnveidos arī novatorisku MVU pieeju un pieejamību ārējiem finanšu avotiem, ietverot pētniecības un attīstības un jauninājumu darbības, un veicinās MVU dalību Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem.

Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem savukārt turpinās un pastiprinās atbalstu pārrobežu sadarbībai zinātniskās izpētes, tehnoloģiju attīstības un demonstrēšanas jomā, jo īpaši sadarbībai starp uzņēmumiem un sabiedriskām izpētes organizācijām, kā arī atbalstu konkrētām pētniecības un tehnoloģiju attīstības shēmām, no kā labumu gūst MVU, un pētnieku mobilitātei starp uzņēmumiem un akadēmiskām organizācijām. Tādā veidā tā vairāk koncentrēsies uz rūpniecības nozares tehnoloģisko jauninājumu vajadzībām un ieviesīs jaunas darbības – kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas tajās jomās, kas visvairāk interesē rūpniecības nozari. Programma turpinās pilnveidot projektu un konkrētu nozaru izpētes rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, ka arī valsts izpētes programmu un politiku koordinēšanu. Atbalsts pārrobežu sadarbībai starp reģionālajām pētniecības kopām papildinās līdzīgas KJP darbības, kuru centrā ir reģionālās jauninājumu darbības un politikas.

KJP un mūžizglītība

Lai nodrošinātu, ka Eiropas cilvēkresursiem ir mūsdienīgas prasmes un zināšanas, kas vajadzīgas jauninājumiem, īpaši svarīga ir izglītība un mācības. Kvalificēts darbaspēks labāk pielāgojas mainīgajam uzņēmuma vajadzībām un spēj vieglāk iejusties jaunā darba vidē. Izglītība un mācības sniedz ieguldījumu zināšanu izplatīšanā un veicina praksi, kurā organizācijas mācās no pieredzes un uzlabo savus procesus, preces un pakalpojumus. Eiropai vajadzīgas apjomīgākas un labākas investīcijas izglītībā un mācībās, un ierosinātās „Integrētās rīcības programmas mūžizglītības jomā”[32] pieņemšana palīdzēs veicināt uzņēmējdarbību, atbalstīt nepārtrauktu arodizglītību un mācības un sekmēs uzņēmumu iesaisti, kļūstot pat „mācību organizācijām”.

Arī Eiropas Sociālais fonds (ESF) kā prioritāti atbalstīs mūžizglītības sistēmas, lai palielinātu darbinieku un uzņēmumu spēju pielāgoties, jo īpaši veicinot plašākas uzņēmumu, it sevišķi MVU, un darbinieku investīcijas cilvēkresursos.

Tādējādi KJP, ESF un mūžizglītības programma, jo īpaši Leonardo da Vinci darbības, ir savstarpēji atbalstošas.

Datorapmācības atbalsta darbībās tiks ņemts vērā politikas izstrādes darbs par pamatzināšanām, ko veic saskaņā ar „Izglītību un mācībām 2010", un atbalsts, ko datorapmācībai piedāvā „Mūžizglītības programma”.

KJP un Eiropas komunikāciju tīkli

Lai uzlabotu konkurētspēju un panāktu sociālekonomisko kohēziju Eiropas Savienībā, ir svarīgi pabeigt un izmantot Eiropas transporta, enerģētikas un telekomunikāciju tīklus. Pieeja tīkliem ir būtisks faktors MVU panākumiem vienotajā tirgū, kā tas minēts Līguma 154. pantā. KJP un Eiropas komunikāciju tīklu politika savstarpēji pastiprina ietekmi, palīdzot sekmēt uzņēmumu konkurētspēju, piemēram, programma „Saprātīga enerģija Eiropai" atbalstīs racionālākus, efektīvākus un ilgtspējīgākus enerģijas izmantošanas paradumus, nosakot un likvidējot administratīvās, saziņas un citas netehnoloģiskās barjeras. Tādējādi KJP veicinās savienojumus un pieeju Eiropas enerģijas tīklam.

5. KONSULTāCIJAS UN IETEKMES VēRTēJUMS

Komisijas KJP priekšlikumam ir veikts ietekmes vērtējums un sabiedriskā apspriešana. No 2004. gada decembra līdz 2005. gada februārim tika apkopoti ieinteresēto personu viedokļi, pamatojoties uz konsultāciju dokumentu. Īpaša uzmanība tika pievērsta ieguvumiem un pievienotajai vērtībai, kas rodas, apvienojot dažādos elementus vienā programmā, ka arī jautājumam par programmas sasaisti ar citiem Kopienas pasākumiem konkurētspējas un jauninājumu jomā. Atsevišķi notika apspriešanās ar ieinteresētajām personām par dažiem konkrētiem KJP elementiem.

Kopumā ideja izveidot pamatu darbībām, kas veicinās konkurētspēju un jauninājumus, tika vērtēta pozitīvi, bet daži dalībnieki izteica bažas, ka varētu vājināties atsevišķu programmu identitāte, redzamība un tām pievērstā politiskā uzmanība. Aktīvu atbalstu saņēma programmas mērķi, jo īpaši atbalsts jauninājumiem. Respondenti piekrita, ka Eiropas līmeņa iesaistīšanās šajās jomās ir skaidri nepieciešama, neierobežojot dalībvalstu primāro atbildību. Lielākā daļa ieinteresēto personu uzskatīja, ka ierosinātā pamatprogramma ir KJP apakšprogrammu iespēja kļūt lietotājam draudzīgākām un viegli pieejamām MVU.

Apspriešanās procesā tika saņemti daudzi lietderīgi komentāri un ieteikumi; taču tie ir vairāk piemēroti plānošanas un īstenošanas posmam nekā tiesību akta izstrādei, tādēļ tie tiks ņemti vērā attiecīgajā posmā.

6. SUBSIDIARITāTE UN PROPORCIONALITāTE

Atbilstoši tiesiskajam pamatam programma risinās noteiktās problēmas proporcionāli un saskaņā ar subsidiaritātes principu[33]. Par visām jomām, uz ko attiecas KJP, dalībvalstis un Kopiena atbild kopīgi[34]. KJP iesaistīsies tikai tad, ja, izmantojot Kopienas instrumentus, būs skaidri redzama Eiropas pievienotā vērtība, uzlabojot rezultātus valsts un reģionālajā līmenī vai sasniedzot Kopienas mērķus. Programmas apakšprogrammām izveidotās vadības komitejas nodrošinās, ka atbalstītās darbības atbilst dalībvalstu prioritātēm. Proporcionalitāte galvenokārt tiks nodrošināta, koncentrējoties uz jomām, kurās tirgus darbojas nesekmīgi.

Arī programmas instrumenti atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principam.

- Kopienas MVU finanšu instrumenti papildinās valsts instrumentus, pamatojoties uz EIF AAA vērtējumu. Šo instrumentu proporcionalitāti nodrošinās tirgus starpnieki. Tie risinās problēmas, kuras nespēj atrisināt finanšu tirgus integrācija, ņemot vērā konstatētas un pastāvīgas tirgus nepilnības, un tie papildinās citas EIF intervences (kuru pamatā ir pašu resursi), kā arī citu starptautisko finanšu iestāžu darbības. Eiropas mērogs nodrošinās paraugprakses popularizēšanu šo instrumentu izmantošanā, kā arī veicinās saskaņotas darbības. Daudzās dalībvalstīs šādu līdzekļu pietrūkst, un apgrūtinātā pieeja piemērotam finansējumam kavē uzņēmējdarbību, inovācijas, informācijas sabiedrības attīstību un vides tehnoloģiju attīstību un izmantošanu.

- Kopienas atbalsts Eiropas uzņēmumu un jauninājumu atbalsta pakalpojumiem palīdzēs dalībvalstu partnerorganizācijām piedāvāt MVU uzņēmumu un jauninājumu papildu pakalpojumus un sekmēt uzņēmumu sadarbību visā ES. Izmantojot kopīgo atbalsta struktūru, atsevišķie centri varēs piedāvāt decentralizētus informāciju un konsultāciju pakalpojumus. Proporcionalitāte tiks nodrošināta, sadarbojoties ar partnerorganizācijām, kas ir integrējušās sava reģiona ekonomikā.

- Politikas attīstības darbības, piemēram, pieredzes apmaiņa, salīdzinošo rādītāju izstrāde, valsts politiku koordinēšana, palīdzēs iestādēm pilnveidot politikas pieeju uzņēmējdarbības apstākļiem, MVU attīstībai, jauninājumiem, ekojauninājumiem un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstībai un ieviešanai. Šāda pieredzes apmaiņa pieder atvērtajai koordinācijas metodei, un to izmanto, lai palīdzētu valsts iestādēm uzlabot savu politiku. Tiem var sekot mērķsadarbības darbības, kur Kopienas pievienotā vērtība izriet no to pārrobežu iedabas.

- Lielāko atbalstu uzņēmējdarbības jauninājumu projektiem Eiropā saņem no valsts un reģionālajām programmām un shēmām. Taču šīs programmas joprojām ir fragmentāras valsts un reģionālajā līmenī, tādēļ bieži nav iespējams to radošo potenciālu izmantot citās ES valstīs. Šo problēmu risina valsts un reģionālo uzņēmējdarbības jauninājumu programmu apvienošana, jo īpaši izmantojot pieredzes apmaiņu un paraugprakses veicināšanu.

- Kopīgu izmaksu projekti, piemēram, īstenošanas projekti, izmēģinājuma projekti, projekti ieviešanai tirgū, orientēsies uz jauninājumu veicināšanu, tīklu veidošanu starp ieinteresētajām grupām un jaunu tehnoloģiju pārņemšanu un ieviešanu tirgū, bieži pārsniedzot valstu robežas. Šādiem projektiem tiks piešķirta finansiāla palīdzība, pamatojoties uz darbības Kopienas pievienoto vērtību un saskaņā ar attiecīgās programmas mērķiem un darba programmu.

7. IETEKME UZ BUDžETU

Pārskatā par tiesību akta ietekmi uz budžetu, kas pievienots lēmumam, norādīta paredzamā ietekme uz budžetu. Tas atbilst Komisijas ierosinātajam finanšu plānam 2007.-2013. gadam[35].

2005/0050 (COD)

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 156. pantu, 157. panta 3. punktu un 175. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[36],

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[37],

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[38],

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[39],

tā kā

(1) Lisabonas Eiropadome 2000. gada martā izvirzīja mērķi - panākt, lai Eiropas uz zinātnes atziņām balstītā ekonomika kļūtu par konkurētspējīgāko un dinamiskāko ekonomiku pasaulē. Eiropadome uzsvēra, cik būtiski ir radīt maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) labvēlīgus apstākļus, izplatīt labāko prasi un nodrošināt maksimālu konverģenci starp dalībvalstīm. Gēteborgas Eiropadome 2001. gada jūnijā definēja Kopienas stratēģiju ilgtspējīgas attīstības veicināšanai, lai ekonomiskā izaugsme ietu kopsolī ar sociālo integrāciju un vides aizsardzību. Ražošanas veidiem uzņēmumos ir būtiska nozīme ilgtspējīgas attīstības uzturēšanā.

(2) Ir jāizveido konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma (turpmāk tekstā „pamatprogramma”), ar kuras palīdzību Kopienā varētu uzlabot konkurētspēju un jauninājumu jaudu, veicināt zināšanu sabiedrības attīstību un sekmēt ilgtspējīgu attīstību uz līdzsvarotas ekonomiskās izaugsmes bāzes.

(3) Šāda programma pilnībā iekļautos pavasara Eiropadomei adresētajā Komisijas ziņojumā „Sadarbība izaugsmes un darbvietu attīstībai – Jauns Lisabonas stratēģijas posms”[40], kurā formulēts ieteikums īstenot pasākumus, kuru nolūks būtu sasniegt ekonomisko izaugsmi un palielināt konkurētspēju, kā arī panākt, ka Eiropa kļūst par labvēlīgāko vidi darbam un investīcijām. Šajā ziņojumā ir atgādināts, ka ir obligāti jāveicina uzņēmējdarbības iniciatīva, jāpiesaista pietiekams apjoms riska kapitāla jaunu uzņēmumu dibināšanai un jāsaglabā stabils rūpnieciskais pamats Eiropā, vienlaikus sekmējot jauninājumus un jo īpaši jauninājumus vides jomā (t.i., jauninājumus, kas saistīti ar vides tehnoloģijām vai šādu tehnoloģiju izmantošanu), informācijas un komunikāciju tehnoloģiju ieviešanu un resursu ilgstošu izmantošanu.

(4) Konkurētspēja lielā mērā izriet no tādu dinamisku uzņēmumu darbības atvērtā un konkurētspējīgā tirgū, kam piemēroti atbilstoši pamatnoteikumi, jo īpaši jauninājumu ieviešanai labvēlīgs tiesiskais regulējums, savukārt Kopienas finansējuma uzdevums ir izlīdzināt finanšu līdzekļus un sniegt papildu finansējumu tirgus darbības nepilnību novēršanai. Pamatprogrammai būtu jāapkopo īpašie pasākumi, kurus Kopiena īsteno attiecībā uz uzņēmējdarbību, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), rūpniecības konkurētspēju, jauninājumiem, informācijas un komunikāciju tehnoloģijām (IKT), vides tehnoloģijām un saprātīgu enerģijas izmantošanu un ko līdz šim regulēja šādi Kopienas tiesību akti: Padomes 1996. gada 25. jūnija Lēmums 96/413/EK par Kopienas darbības programmas īstenošanu Eiropas rūpniecības konkurētspējas pastiprināšanai[41], Padomes 2000. gada 20. decembra Lēmums 2000/819/EK par uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programmu, īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU)[42], Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 1655/2000 par Finanšu instrumentu videi ( LIFE )[43], Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Lēmums 2256/2003/EK, ar ko pieņem daudzgadu programmu (2003.-2005.) „e-Eiropas 2005” rīcības plāna uzraudzībai, labas prakses izplatīšanai un tīklu un informācijas drošības uzlabošanai[44], Padomes 2000. gada 20. decembra Lēmums 2001/48/EK, ar ko pieņem Kopienas daudzgadu programmu, lai veicinātu Eiropas digitālā satura attīstību un lietošanu globālajā tīklā un veicinātu valodu daudzveidību informācijas sabiedrībā[45], Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 17. jūnija Lēmums 1336/97/EK par vairākām pamatnostādnēm Eiropas telekomunikāciju tīkliem[46] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Lēmums 1230/2003/EK, ar ko pieņem daudzgadu programmu par rīcību enerģijas jomā: „Saprātīga enerģija Kopienai”[47], lai sekmētu ilgtspējīgu attīstību enerģētikas jomā.

(5) Šī pamatprogramma nosaka vienoto mērķu kopumu, to īstenošanai paredzēto kopējo budžetu, dažāda veida īstenošanas pasākumus, kā arī mehānismus Kopienas finansiālo interešu pārraudzībai un aizsardzībai.

(6) Darbības, ko veic pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā saskaņā ar Līguma 116. pantu, no pamatprogrammas ir jāizslēdz, un šai pamatprogrammai ir jāpapildina Kopienas pamatprogramma pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā, kas ieviesta ar Eiropas Parlamenta un Padomes … Lēmumu [...][48].

(7) Pamatprogrammas vienotie mērķi ir jāsasniedz, īstenojot šādas īpašas programmas: „Uzņēmējdarbības un jauninājumu programma”, „Stratēģiskā atbalsta programma informācijas un komunikāciju tehnoloģiju jomā” un „Saprātīga enerģija Eiropai”.

(8) Ar šo lēmumu attiecībā uz visu programmas īstenošanas laiku nosaka finanšu shēmu, kas budžeta iestādei ir pamata atsauce atbilstīgi 33. punktam 1999. gada 6. maija starpiestāžu nolīgumā, kas noslēgts starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu[49].

(9) Katrai atsevišķai programmai ir jānosaka atsevišķs orientējošs budžets.

(10) Lai panāktu finansējuma novirzīšanu tikai uz tirgus darbības nepilnību novēršanu un lai izvairītos no tirgus darbības traucējumiem, šīs pamatprogrammas finansējumam jāatbilst Kopienas noteikumiem valsts atbalsta jautājumos un ar to saistītajiem instrumentiem, kā arī pašlaik spēkā esošajam Kopienas mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) definējumam.

(11) Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) līgums un asociācijas nolīgumu papildu protokoli paredz attiecīgo valstu dalību Kopienas programmās. Citu valstu dalība ir iespējama, ja to pieļauj attiecīgas vienošanās un procedūras.

(12) Pamatprogramma un īpašās programmas ir regulāri jāpārrauga un jāizvērtē, lai vajadzības gadījumā varētu veikt attiecīgus pielāgojumus.

(13) Tāpat ir arī jāveic pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atgūtu zaudētos, kļūdaini izmaksātos vai nepareizi izmantotos līdzekļus, saskaņā ar Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[50], 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[51], un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)[52].

(14) Neatkarīgi no tā, vai uzņēmumi darbojas rūpniecības vai pakalpojumu sniegšanas jomā, to izaugsme un konkurētspēja ir atkarīga no šo uzņēmumu gatavības ātri piemēroties pārmaiņām un izvērst savu potenciālu jauninājumu ieviešanā. Šis izaicinājums attiecas uz visu veidu uzņēmumiem, bet īpaši aktuāls tas ir mazākiem uzņēmumiem. Tādēļ ir jāizveido īpaša programma „Uzņēmējdarbības un jauninājumu programma”.

(15) Kopiena var stimulēt un koordinēt dalībvalstu centienus. Kopiena var palīdzēt dalībvalstīm sasniegt rezultātus un pilnveidot to darbību, jo īpaši veicinot valstu un reģionu pieredzes un prakšu apmaiņu, formulējot un izplatot labāko praksi un sniedzot savu ieguldījumu, lai Eiropas uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu rīcībā būtu plašais uzņēmējdarbības atbalstam un jauninājumu veicināšanai sniegto pakalpojumu klāsts.

(16) Padomei un Eiropas Parlamentam adresētajā Komisijas paziņojumā „Tehnoloģiju veicināšana ilgtspējīgai attīstībai: Eiropas Savienības rīcības plāns vides tehnoloģiju jomā”[53] ir teikts, ka Kopienas programmām ir jāatbalsta attīstība un vides tehnoloģiju ieviešana, un pausts priekšlikums mobilizēt finanšu instrumentus, lai kopīgi uzņemtos ar investīcijām vides tehnoloģijās saistītos riskus.

(17) Kopienas finanšu instrumenti MVU atbalstam tiek orientēti uz tirgu; tie papildina valsts līmenī izveidotās finanšu shēmas un ievieš tajās līdzsvaru. Šie instrumenti var veicināt privātas investīcijas jaunu, novatorisku uzņēmumu izveidei, kā arī palīdzēt uzņēmumiem ar augstu izaugsmes potenciālu to paplašināšanās posmā novērst konstatētu pašu kapitāla nepietiekamību. Šie instrumenti var atvieglot kredītu piešķiršanu jau pastāvošiem MVU, lai tie varētu izvērst iniciatīvas konkurētspējas un izaugsmes potenciāla nostiprināšanai.

(18) Eiropas Investīciju fonds (EIF) ir specializēta Kopienas struktūra, kas MVU piedāvā riska kapitālu un garantiju instrumentus. Šis fonds sniedz savu ieguldījumu Kopienas izvirzīto mērķu sasniegšanā, jo īpaši saistībā ar zināšanu sabiedrību, jauninājumiem, ekonomisko izaugsmi, nodarbinātību un uzņēmējdarbības veicināšanu. EIF nodrošina Kopienas programmu pārvaldībā nepieciešamo nepārtrauktību, un šajā sakarā EIF ir uzkrāta liela pieredze. Tādēļ, ņemot vērā neatkarīgi veiktos novērtējumus, tika uzskatīts par pareizu EIF uzticēt Kopienas finanšu instrumentu pārvaldību Kopienas vārdā. EIF ir arī tehniskās zināšanas, kas vajadzīgas, lai sekmētu jaunas, no valsts un privātā sektora partnerattiecībās izrietošas darbības, ko dalībvalstis uzsāk ar nolūku piesaistīt augsta riska investīciju plūsmu no finanšu tirgiem novatorisku mazo uzņēmumu atbalstam.

(19) Saistībā ar gaidāmām pārmaiņām finanšu vidē un jauniem grāmatvedības standartiem finanšu iestādes ir daudz uzmanīgākas, uzņemoties risku, plaši tiek pielietotas dažādas finanšu rādītāju salīdzināšanas stratēģijas, un tā rezultātā vismaz pārejas laikā var samazināties MVU pieejamo kredītu apjoms. Uzņēmējdarbības un jauninājumu programmai tādējādi būtu jāņem vērā MVU finansiālo vajadzību attīstība, tostarp rēķinoties ar uzņēmumu vajadzību pēc tuvfinansējuma un to pielāgošanos jaunajai finanšu videi, vienlaikus izvairoties no traucējumiem tirgū.

(20) Uzņēmumu un jauninājumu atbalsta dienestiem ir būtiska nozīme, nodrošinot MVU piekļuvi informācijai, kas saistīta ar iekšējā preču un pakalpojumu tirgus darbību un iespējām, kā arī īstenojot jauninājumu, zināšanu un tehnoloģiju pārrobežu nodošanu. Cita būtiska nozīme ir tā, ka šie dienesti var vienkāršot MVU piekļuvi informācijai par Kopienas tiesību aktiem, kas uz tiem attiecas, un par tādiem tiesību aktiem, ko paredzēts pieņemt un kam šie uzņēmumi var sagatavoties, ar viszemākajām izmaksām veicot nepieciešamos pielāgojumus. Ārējos novērtējumos tika uzsvērta vajadzība stiprināt horizontālās saiknes nozīmi Eiropas uzņēmumu atbalsta pakalpojumu sniegšanā. Tas attiecas uz informācijas izplatīšanu par Kopienas programmām un MVU dalības veicināšanu šajās programmās, jo īpaši MVU dalību Kopienas pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem. Veiktajos novērtējumos tika uzsvērts arī tas, cik būtiski ir vienkāršot procesus starp Komisiju un MVU.

(21) Kopienai jāizveido stabila analītiskā bāze, lai konsolidētu lēmumu pieņemšanu MVU, uzņēmējdarbības, jauninājumu un konkurētspējas jomā rūpniecības nozarēs. Šāda bāze piešķirtu pievienoto vērtību informācijai, kas par šiem jautājumiem pieejama valsts līmenī. Kopienai vajadzētu nodrošināt kopīgu stratēģiju izstrādi, lai attīstītu konkurētspēju rūpniecības un pakalpojumu jomā, veicinātu labāko praksi attiecībā uz uzņēmējdarbības vidi un kultūru, tostarp uzņēmumu sociālo atbildību un iespēju vienlīdzību, kā arī atbalstītu jaunu uzņēmēju darbību.

(22) Eiropadome 2003. gada 20. un 21. martā prioritāru raksturu piešķīra jauninājumiem un uzņēmējdarbībai un uzsvēra, ka Eiropai ir jāiegulda vairāk darba, lai tās idejas tiktu īstenotas un kļūtu par konkrētu pievienoto vērtību. Eiropadome aicināja turpināt uzsāktos centienus ar nolūku izveidot tādus apstākļus, kuros uzņēmumi var rast novatoriskus risinājumus. Ir pierādīts, ka jauninājumu lineārais modelis, atbilstoši kuram pētniecība ir tiešs cēlonis jauninājumiem, nav pietiekams, lai izskaidrotu to, kā notiek jauninājumu ieviešanas process, un lai sagatavotu atbilstošas politiska rakstura atbildes ar jauninājumiem saistītos jautājumos. Izejot no pieņēmuma, ka uzņēmumi ir galvenais jauninājumu ieviešanas procesa dzinējspēks, jauninājumu un uzņēmējdarbības programmai ir jāparedz finanšu resursi, lai veicinātu jauninājumu ieviešanu uzņēmumos, sagatavotu jauninājumu ieviešanu tirgū un stimulētu jauninājumu pārvaldību un kultūru. Ar šādiem līdzekļiem vajadzētu panākt, ka jauninājumi uzlabo konkurētspējas dinamiku un ka tie izpaužas kā praktisks pielietojums uzņēmumu līmenī. Eiropadome 2004. gada 26. un 26. martā piebilda, ka tīrās tehnoloģijas ir vitāli svarīgas, lai pilnība apgūtu starp uzņēmumiem un vidi pastāvošo sinerģiju. Tādu ar vidi saistīto jauninājumu veicināšana, kas ietver novatoriskas tīrās tehnoloģijas, varētu palīdzēt apzināt to potenciālu.

(23) Zināšanu nodošanas un zināšanu apgūšanas tirgus ļoti bieži ir nepārskatāms, un informācijas trūkums vai nespēja veidot sakarus rada tirgus barjeras. Uzņēmumi sastopas ar grūtībām, arī integrējot tādas tehnoloģijas, kas neietilpst šo uzņēmumu parastajā darbības jomā, un cenšoties iegūt jaunu veidu iemaņas. Jauninājumiem var būt augsti finansiālie riski, rentabilitāte var būt novēlota saistībā ar attīstības sarežģījumiem un panākumi vai, attiecīgi, neveiksme var izraisīt atšķirības uzņēmuma nodokļos. Dažkārt trūkst prasmju, kas vajadzīgas, lai apgūtu visas piedāvātās iespējas. Institucionāli vai normatīvi šķēršļi var aizkavēt vai iedragāt jaunu tirgu rašanos un piekļuvi šādiem tirgiem. Turklāt lēmums par labu jauninājumiem vai pret tiem var būt atkarīgs no ekonomiskās konjunktūras.

(24) Šie šķēršļi, kas novatoriskām tehnoloģijām neļauj iekļūt tirgū, īpaši spilgti izpaužas vides tehnoloģiju gadījumā. Pārāk bieži tirgus cenas preču vai pakalpojumu vides izmaksas atspoguļo nepilnīgi. Tirgus cenā neatspoguļoto izmaksu daļu maksā sabiedrība, nevis uzņēmēji, kas piesārņojumu izraisījuši. Šī tirgus nepilnība vienkopus ar Kopienas interesi saglabāt resursus, novērst piesārņojumu un aizsargāt vidi ar viszemākajām izmaksām pamato atbalstu, kas pastiprināti tiek orientēts uz vides jauninājumiem.

(25) Ar jauninājumiem saistīto Kopienas darbību mērķis ir sekmēt jauninājumu politikas attīstību dalībvalstīs un to reģionos un vienkāršot tādas sinerģijas rezultātu apgūšanu, kas notiek starp valstu, reģionālo un Eiropas līmeņa politiku un atbalsta darbībām. Kopienas iespējās ir atvieglināt pārrobežu apmaiņu norisi, savstarpēju zināšanu apguvi un sakaru tīklu veidošanu, kā arī stimulēt partnerattiecības jauninājumu politikas jautājumos. Ieinteresēto pušu sadarbībai izveidoto tīklu iekšienē ir būtiskākā nozīme jauninājumu ieviešanai nepieciešamo zināšanu un jauno koncepciju aprites vienkāršošanā.

(26) Rezolūcijā, ko pieņēma 2004. gada 9. decembra Telekomunikāciju Eiropadomes laikā, ir izveidots pamats jaunas informācijas sabiedrības iniciatīvas priekšlikumam, lai veicinātu šīs sabiedrības ieguldījumu Eiropā notiekošajos procesos. Savā paziņojumā par jaunu posmu Lisabonas stratēģijā Komisija ierosina koncentrēt centienus uz šādiem diviem mērķiem: „nodrošināt stabilāku un ilgstošāku izaugsmi un radīt vairāk labāku darbavietu”. Šis paziņojums akcentē, ka informācijas un komunikāciju tehnoloģiju ieviešana privātajā un publiskajā sektorā var būtiski uzlabot Eiropā notiekošo jauninājumu ieviešanas procesu un konkurētspēju. Tādēļ ir jāizveido īpaša programma „Stratēģiskā atbalsta programma IKT jomā”.

(27) IKT ir uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas fundaments. No šīm tehnoloģijām ir bijusi atkarīga vismaz puse no ražīguma pieauguma mūsdienu ekonomikās un tās turpina sniegt vienreizējus risinājumus, kā stāties pretī galvenajiem sabiedrības izaicinājumiem. Uzlabojumiem valsts sektorā un vispārējas intereses pakalpojumos ir jānotiek ciešā sadarbībā ar attiecīgo Kopienā īstenoto politiku, piemēram, tādās jomās kā sabiedrības veselības aizsardzība, izglītība un mācības, vide, transports un iekšējā tirgus un konkurences attīstība.

(28) Ir jāveicina novatorisku, uz IKT balstītu risinājumu ieviešana un optimāls izmantojums, jo īpaši jomās saistībā ar vispārējas intereses pakalpojumiem. Kopienas atbalstam vajadzētu sekmēt arī darbību koordinēšanu un īstenošanu, lai attīstītu informācijas sabiedrību dalībvalstīs.

(29) Programmu „ eTEN ” (Eiropas Telekomunikāciju tīkls) termiņa vidusposma novērtējumā ir izteikts priekšlikums izmantot uz pieprasījumiem balstītu pieeju Kopienas programmās tādu projektu atbalstam, kas sekmē Eiropas pakalpojumus vispārējās intereses jomās.

(30) Komisijas ziņojumos par e-Pārvaldību[54] un e-Veselību[55] un ar to saistītajos Padomes secinājumos ir pausts ierosinājums palielināt centienus jauninājumu, labas prakses apmaiņas un savstarpējas izmantojamības jautājumos un ir akcentēta vajadzība stimulēt sinerģiju starp saistītām ES programmām.

(31) Ir izveidots tiesiskais regulējums, lai varētu stāties pretī informācijas sabiedrībā izplatītajiem digitālā satura izaicinājumiem. Runa ir par Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīvu 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu[56], Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada Direktīvu 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā[57] un Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 11. marta Direktīvu 1996/9/EK par datubāzu tiesisko aizsardzību[58].

(32) Dalībvalstīs pastāvošās atšķirības dažādo prakšu ziņā joprojām veido tehniskus šķēršļus, kas aizkavē piekļuvi publiskā sektora informācijai un šādas informācijas atkārtotu izmantošanu Kopienā.

(33) Kopienas iniciatīvām digitālā satura jomā būtu jāņem vērā Kopienas daudzvalodu un kultūru daudzveidības specifika.

(34) Dabas resursos, kuru apdomīgu un racionālu izmantošanu paredz Līguma 174. pants, līdztekus atjaunojamiem enerģijas avotiem ietilpst arī nafta, dabasgāze un cietais kurināmais, kas ir ne tikai galvenie enerģijas avoti, bet arī galvenie oglekļa dioksīda emisiju avoti.

(35) Zaļajā grāmatā „Pretī drošas enerģijas apgādes stratēģijai Eiropā”[59] ir konstatēts, ka Eiropas Savienība kļūst arvien atkarīgāka no ārējiem enerģijas avotiem un ka tās atkarība tuvāko 20 – 30 gadu laikā varētu pieaugt par 70 %. Pamatojoties uz šiem apsvērumiem Zaļā grāmata uzsvēra nepieciešamību ar skaidru darbību atkārtoti izlīdzsvarot piedāvājumu politiku un ierosināja ieviest labāk pārvaldītu un videi draudzīgāku patēriņu, jo īpaši transporta un celtniecības nozarēs. Saskaņā ar šo Zaļo grāmatu prioritāte ir jāpiešķir jaunu un atjaunojamu enerģijas avotu attīstīšanai, lai stātos pretī globālās sasilšanas izaicinājumam un lai sasniegtu ar iepriekšējiem rīcības plāniem un rezolūcijām jau agrāk izvirzīto mērķi – panākt, lai līdz 2010. gadam 12 % no bruto iekšējā patēriņa tiktu izmantota enerģija, kas iegūta no atjaunojamiem enerģijas avotiem.

(36) Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. septembra Direktīvā 2001/77/EK par tādas elektroenerģijas pielietojuma veicināšanu iekšējā elektrības tirgū, kas ražota, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus[60], ir izvirzīta prasība dalībvalstīm valsts mērogā izvirzīt orientējošu mērķus, kas saskanētu ar Kopienas orientējošo mērķi 12 % apmērā no bruto nacionālā enerģijas patēriņa līdz 2010. gadam un jo īpaši ar orientējošo procentuālo daļu 21 % apmērā, ko veido elektrība, kas ražota, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus, no kopējā elektrības patēriņa Kopienā līdz 2010. gadam. Paziņojumā „Atjaunojamās enerģijas daļa ES”[61] Komisija izteica brīdinājumu un norādīja, ka gadījumā, ja netiks veikti papildu pasākumi enerģētikas jomā, ir iespējams, ka netiks sasniegts izvirzītais mērķis – panākt, lai līdz 2010. gadam tās enerģijas daļa, ko ražo, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus, būtu 21 % no vispārējā enerģijas patēriņa.

(37) Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvā 2002/91/EK par ēku energoefektivitāti[62] ir izvirzīta prasība dalībvalstīm piemērot obligāto energoefektivitātes prasību minimumu jaunām un jau uzceltām ēkām, nodrošināt ēku energosertifikāciju un par obligātu prasību noteikt regulāras boileru un gaisa kondicionēšanas sistēmu pārbaudes ēkās.

(38) Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 8. maija Direktīvā 2003/30/EK par biodegvielas un citu atjaunojamo veidu degvielas izmantošanas veicināšanu transportā[63] ir izvirzīta prasība dalībvalstīm nodrošināt, lai to tirgū laistu biodegvielas un citu atjaunojamo veidu degvielas minimālo daudzumu.

(39) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Direktīvā 2004/8/EK par tādas koģenerācijas veicināšanu, kas balstīta uz lietderīgā siltuma pieprasījumu iekšējā enerģijas tirgū, un ar kuru groza Direktīvu 92/42/EEK[64], ir izvirzīta prasība dalībvalstīm veikt to potenciāla analīzi attiecībā uz augstas efektivitātes koģenerāciju un ieviest atbalsta shēmas atbilstoši noteiktajam valsts potenciālam.

(40) Lai vienkāršotu šo Kopienas pasākumu īstenošanu, lai panāktu intensīvāku atjaunojamo enerģijas avotu iekļūšanu tirgū un uzlabotu enerģijas efektivitāti, Kopienas līmenī ar īpašām programmām ir jāizvērš sevišķi veicināšanas pasākumi, kuru nolūks būtu izveidot pārejai uz ilgtspējīgām enerģētikas sistēmām nepieciešamos apstākļus, jo īpaši lai atbalstītu tāda aprīkojuma standartizāciju, kas rada vai patērē atjaunojamus enerģijas avotus, lai sekmētu tehnoloģiju attīstību un lai izplatītu labāko praksi pieprasījumu pārvaldības jomā. Tas pats attiecas arī uz Kopienas pasākumiem saistībā ar energoefektivitātes norādēm uz elektroiekārtām, elektroniskām iekārtām, biroja un sakaru iekārtām, kā arī saistībā ar apgaismes ierīču, siltumapgādes un gaisa kondicionēšanas iekārtu standartizāciju. Tādēļ ir jāizveido īpaša programma „Saprātīga enerģija Eiropai”.

(41) Lai jau pastāvošā stratēģija ilgstošas enerģijas izmantošanas jomā sniegtu gaidītos rezultātus, ir ne tikai jānodrošina Kopienas atbalsta nepārtrauktība attiecībā uz politisko nostādņu izstrādi un pastāvošo, ar tehnoloģijām nesaistīto barjeru likvidēšanu, rīkojot efektīvākas reklāmas kampaņas, bet arī, turklāt galvenokārt, būtu jāveicina investīcijas un jāsekmē novatorisku tehnoloģiju ieviešana tirgū visas Kopienas teritorijā.

(42) Atjaunojamiem enerģijas avotiem un energoefektivitātei ir ne tikai pozitīva ietekme uz vidi, bet tie ir arī nozares, kam raksturīga visstraujākā izaugsme un kuros ir vislielākais jaunizveidoto darbvietu skaits. Eiropas atjaunojamās enerģijas nozare ir visjaudīgākā pasaulē attiecībā uz tādas elektroenerģijas ražošanas tehnoloģijām, ko iegūst, izmantojot atjaunojamus enerģijas avotus. Šādas tehnoloģijas sekmē ekonomisko un sociālo kohēziju un ļauj izvairīties no resursu izšķērdēšanas.

(43) Darbības laiks Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Lēmumam 1230/20003/EK, ar ko pieņem daudzgadu programmu par rīcību enerģijas jomā „Saprātīga enerģija Eiropai”[65], beigsies 2006. gada 31. decembrī.

(44) Trīs no četrām darbības jomām, kas izklāstītas ar Lēmumu 1230/2003/EK izveidotajā programmā, ir jāiekļauj arī šajā programmā. Šīs jomas ir: (i) energoefektivitātes un saprātīga enerģijas izmantojuma sekmēšana ( „SAVE” ), (ii) jaunu un atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanas veicināšana ( „ALTERNER” ) un (iii) energoefektivitātes un jaunu un atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanas veicināšana transporta jomā ( „STEER” ).

(45) Ar Lēmumu 1230/2003/EK izveidotās programmas starptautiskā dimensija ( „COOPENER” ) ir jāturpina jaunajos Kopienas ārējā atbalsta instrumentos[66].

(46) Atbilstoši pareizas pārvaldības un labāka regulējuma principiem Komisija bija nolīgusi neatkarīgus ekspertus, lai tie veiktu atjaunotās Kopienas daudzgadu programmas iepriekšēju novērtējumu enerģētikas jomā, lai sekmīgi īstenotu uzsākto programmu „Saprātīga enerģija Eiropai” pēc 2006. gada 31. decembra. Savā ziņojumā eksperti secināja, ka ir nepieciešams nodrošināt programmas „Saprātīga enerģija Eiropai” turpinājumu pēc 2006. gada un atjaunot to kā aptverošāku un vērienīgākus mērķus izvirzošu instrumentu.

(47) Dalībvalstis to darbību mērķus, kas tiek īstenotas konkurētspējas un jauninājumu uzlabošanai Kopienā, nevar sasniegt pietiekami efektīvi, jo ir nepieciešamas daudzpusējas partnerattiecības, pārrobežu mobilitāte un informācijas apmaiņa Kopienas mērogā. Tādēļ, ņemot vērā vajadzīgo darbību uz pasākumu specifiku, šos mērķus var sekmīgāk sasniegt Kopienas līmenī. Attiecīgi Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā izklāstīto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī lēmums nepārsniedz to, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.

(48) Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[67].

(49) Ņemot vērā īpašajās programmās izskatāmo jautājumu specifiku, dažādām komitejām būtu jāpalīdz Komisijai īstenot ikvienu no tām.

(50) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu xxx/2005/EK izveido daudzgadu programmu „ eContentplus” , kuras nolūks ir panākt, lai digitālais saturs Eiropā būtu pieejamāks, vienkāršāk lietojams un apgūstams. Šā lēmuma darbības laiks beigsies 2008. gada beigās. Attiecīgi būtu vēlams, lai pēc šā lēmuma darbības laka beigām pasākumi, kuru nolūks ir panākt, lai Eiropas digitālais saturs būtu pieejamāks, vienkāršāk lietojams un apgūstams, tiktu turpināti ar šo lēmumu[68] izveidotajās IKT politikas atbalsta programmās.

(51) Lēmumā 96/413/EK paredzētie pasākumi ir jāiekļauj Uzņēmējdarbības un jauninājumu programmā. Tādēļ Lēmums 96/413/EK ir jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

I SADAĻAKOPĪGI NOTEIKUMI

I nodaļa Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma

1. pants Izveide

1. Ar šo izveido Kopienas rīcības pamatprogrammu konkurētspējas un jauninājumu jomā, še turpmāk „pamatprogramma”, laika posmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

2. Pamatprogramma veicina Kopienas kā progresīvas zināšanu sabiedrības novatoriskās spējas un konkurētspēju, sabiedrības, kuras ilgstspējīga attīstība balstās uz līdzsvarotu ekonomisku izaugsmi un ļoti konkurētspējīgu sociālo tirgus ekonomiku ar augstu aizsardzības līmeni un vides kvalitātes uzlabošanu.

3. Pamatprogramma neattiecas uz pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībām, kas veiktas saskaņā ar Līguma 166. pantu.

2. pants Mērķi

1. Pamatprogrammai ir šādi mērķi:

a) sekmēt uzņēmumu un jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) konkurētspēju;

b) veicināt jauninājumus, tostarp ekojauninājumus;

c) paātrināt konkurētspējīgas, novatoriskas un atvērtas informācijas sabiedrības attīstību;

d) veicināt energoefektivitāti un jaunus un atjaunojamus enerģijas avotus visās nozarēs, ieskaitot transporta nozari.

2. Pamatprogrammas mērķus sasniedz, īstenojot šādas īpašas programmas, kas izveidotas II sadaļā, še turpmāk „īpašas programmas”:

a) uzņēmējdarbības un jauninājumu programma;

b) IKT politikas atbalsta programma;

c) programma „Saprātīga enerģija Eiropai.”

3. pants Budžets

1. Bāzes finansējums pamatprogrammas īstenošanai ir EUR 4 212,6 miljoni.

2. Paredzamais budžeta sadalījums īpašām programmām ir norādīts I pielikumā.

3. Atļaujas gada apropriācijām, ievērojot finanšu plānu, piešķir budžeta lēmējinstitūcija.

4. pants Trešu valstu dalība

Pamatprogrammā var piedalīties:

a) EBTA valstis, kas ir EEZ dalībvalstis saskaņā ar EEZ līgumā minētajiem nosacījumiem;

b) kandidātvalstis, kas gūst labumu no pirmspievienošanās stratēģijas saskaņā ar vispārējiem principiem un noteikumiem šo valstu dalībai Kopienas programmās, kas noteikti attiecīgā pamatnolīgumā un Asociācijas padomes lēmumos;

c) Rietumbalkānu valstis saskaņā ar noteikumiem, kas stājas spēkā pēc tam, kad ar šīm valstīm ir noslēgti pamatnolīgumi par to dalību Kopienas programmās;

d) citas trešās valstis, ja tas paredzēts nolīgumos.

II nodaļaPamatprogrammas īstenošana

5. pants Darba programmas

1. Komisija saskaņā ar minētu 46. panta 2. punktā procedūru pieņem ikgadējās darba programmas īpašām programmām.

Komisija nodrošina to īstenošanu.

2. Grozījumi 1. punktā minētajās ikgada darba programmās par budžeta piešķīrumiem vairāk nekā EUR 1 miljons apmērā, jāpieņem saskaņā ar procedūru, kas minēta 46. panta 2. punktā.

6. pants Izpildes pasākumu veids

1. Darba programmu izpildes pasākumi ir šādi:

a) Kopienas finanšu instrumenti MVU uzņēmumiem;

b) sadarbības tīkli, kas apvieno dažādas ieinteresētās puses;

c) izmēģinājuma projekti, projekti jaunu tehnoloģiju ieviešanai tirgū un citi pasākumi, lai atbalstītu jauninājumu izmantošanu;d) politikas analīze, attīstība un koordinācija ar valstīm, kas piedalās programmā;

e) informācijas apmaiņa, izplatīšana un izpratnes veidošana;

f) atbalsts dalībvalstu vai reģionu vienotai rīcībai;

g) iepirkuma līgumi par tehniskajām specifikācijām, kas izstrādātas sadarbībā ar dalībvalstīm;

h) mērķsadarbība starp iestādēm valsts un reģionu līmenī.

2. Šos un papildu izpildes pasākumus, kā noteikts II sadaļas I, II un III nodaļas 2. iedaļā, var veikt jebkurā īpašā programmā, ja tas paredzēts attiecīgā darba programmā.

3. Piešķirtais finansējums pilnībā atbilst Kopienas noteikumiem par valsts atbalstu un papildu instrumentiem.

7. pants Tehniska palīdzība

Budžeta ietvaros, kas noteikts saskaņā ar šo lēmumu, var arī segt izdevumus saistībā ar sagatavošanās darbībām, pārraudzību, pārbaudi, revīziju un novērtējumu, kas ir tieši vajadzīgi šā lēmuma īstenošanai un tā mērķu sasniegšanai.

Šajās darbībās jo īpaši ietilpt pētījumi, tikšanās, informācijas pasākumi, publikācijas, izdevumi par informātikas rīkiem, sistēmām un tīkliem informācijas apmaiņai un apstrādei, un citi izdevumi saistībā ar tehnisko, zinātnisko un administratīvo palīdzību un novērtēšanu, kas Komisijai var būt vajadzīgi, lai īstenotu šo lēmumu.

8. pants Pārraudzība un novērtējums

1. Komisija regulāri pārrauga pamatprogrammas un tās īpašo programmu īstenošanu.

Komisija izveido ikgadēju izpildes ziņojumu katrai īpašai programmai attiecībā uz darbībām, ko atbalsta ar finanšu izpildes, rezultātu un ietekmes palīdzību.

2. Pamatprogrammai un tās īpašām programmām veic starpposma un nobeiguma novērtējumu, kurā izvērtē tādus aspektus kā atbilstība, vienotība un sinerģija, efektivitāte, produktivitāte, ilgtspējība un lietderība.

Starpposma novērtējumā attiecībā uz iepriekšējām programmām var iekļaut arī paveiktā novērtējuma elementus.

3. Īpašo programmu starpposma un nobeiguma novērtējumus un vajadzīgos budžeta piešķīrumus iekļauj attiecīgajā darba programmā.

Vajadzīgos budžeta piešķīrumus un pamatprogrammas starpposma un nobeiguma novērtējumu iekļauj darba programmā īpašai programmai „Uzņēmējdarbības un jauninājumu programma”, kas izveidota II sadaļas I nodaļā.

4. Pamatprogrammas starpposma novērtējumu pabeidz līdz 2009. gada 31. decembrim, bet nobeiguma novērtējumu līdz 2011. gada 31. decembrim.

Īpašo programmu starpposma un nobeiguma novērtējums jāieplāno tā, lai to rezultātus varētu ņemt vērā pamatprogrammas starpposma un nobeiguma novērtējumā.

5. Komisija dara zināmu pamatprogrammas un tās īpašo programmu starpposma un nobeiguma novērtējuma rezultātus Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

9. pants Kopienu finanšu interešu aizsardzība

1. Kad tiek īstenotas saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Komisija nodrošina, lai tiktu aizsargātas Kopienas finanšu intereses, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepamatoti samaksātās summas, un, ja ir atklāts pārkāpums, piemērojot efektīvus, proporcionālus un preventīvus sodus saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95, Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Regulu (EK) Nr. 1073/1999.

2. Attiecībā uz Kopienas darbībām, ko finansē saskaņā ar šo lēmumu, Kopienas tiesību normas pārkāpuma gadījumā, ieskaitot saistībā ar šo programmu paredzēto līgumsaistību pārkāpumu, kuru rada kāda uzņēmēja rīcība vai nolaidība, kas kaitē vai varētu kaitēt Eiropas Kopienu vispārējam budžetam vai to pārvaldītiem budžetiem, radot nepamatotus izdevumus, piemēro Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 un Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96.

3. Visi saistītie ar šo lēmumu izpildes pasākumi paredz jo īpaši uzraudzību un finanšu kontroli, ko veic Komisija vai tās pilnvarots pārstāvis, un revīzijas, ko veic Revīzijas palāta, vajadzības gadījumā uz vietas.

II SADAĻAĪPAŠAS PROGRAMMAS

I nodaļa Uzņēmējdarbības un jauninājumu programma

1. iedaļaMērķi un darbības jomas

10. PANTS Izveide un mērķi

1. Ar šo izveido programmu uzņēmumu un MVU, uzņēmējdarbības, jauninājumu un rūpniecības konkurētspējas atbalstam (še turpmāk „uzņēmējdarbības un jauninājumu programma”).

2. Uzņēmējdarbības un jauninājumu programmā paredzētas darbības, kuru mērķis ir atbalstīt, uzlabot, sekmēt un veicināt:

a) finansējuma pieejamību MVU dibināšanai un izaugsmei un investīcijām jauninājumu ieviešanas pasākumos, tostarp jauninājumos vides jomā;

b) MVU sadarbībai labvēlīgas vides veidošanu;

c) jauninājumus uzņēmumos, tostarp ekojauninājumus;

d) uzņēmējdarbības un jauninājumu kultūru;

e) ar uzņēmumiem un jauninājumiem saistīto ekonomikas un administratīvo reformu.

11. pants Pieeja finansējumam MVU dibināšanai un izaugsmei

Rīcība attiecībā uz pieeju finansējumam MVU dibināšanai un izaugsmei un investīcijām jauninājumu ieviešanas pasākumos, tostarp jauninājumos vides jomā, var būt šāda:

a) palielināt investīciju apjomu no riska kapitāla fondiem un investīciju instrumentiem, ko nodrošina biznesa eņģeļi;

b) nodrošināt aizņēmuma finanšu instrumentu palielinājumu MVU;

c) uzlabot MVU finanšu vidi.

12. pants MVU sadarbība

Rīcība attiecībā uz MVU sadarbību var būt šāda:

a) veicināt MVU atbalsta pakalpojumus;

b) sekmēt pasākumus, kas palīdzētu MVU sadarboties ar citiem ārvalstu uzņēmumiem, tostarp iesaistot MVU Eiropas standartizācijas jomā;

c) sekmēt un veicināt starptautisku uzņēmumu sadarbību.

13. pants Jauninājumi, tostarp ekojauninājumi, uzņēmumos

Rīcība attiecībā uz jauninājumiem, tostarp ekojauninajumiem, var būt šāda:

a) sekmēt nozarei raksturīgus jauninājumus, kopas, jauninājumu tīklus, valsts un privātuzņēmumu jauninājumu partnerības, sadarbību ar attiecīgām starptautiskām organizācijām un jauninājumu pārzināšanas izmantošana;

b) atbalstīt valsts un reģionālās uzņēmumu jauninājumu programmas;

c) atbalstīt novatorisku tehnoloģiju izmantošanu;

d) atbalsta pakalpojumi starpvalstu zināšanu un tehnoloģiju nodošanai un intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma vadībai;

e) izpētīt jaunus jauninājumu pakalpojumu veidus;

f) veicināt tehnoloģijas un zināšanas ar datu arhivēšanas un nodošanas palīdzību.

14. pants Uzņēmējdarbības un jauninājumu kultūra

Rīcība attiecībā uz uzņēmējdarbību un jauninājumu kultūru var būt šāda:

a) veicināt uzņēmēju izpratni, iemaņas un kultūru un līdzsvarot uzņēmējdarbības risku un atdevi, jo īpaši jauniem uzņēmējiem;

b) veicināt uzņēmējdarbības vidi, kas ir labvēlīga jauninājumiem, uzņēmumu attīstībai un izaugsmei;

c) atbalstīt politikas attīstību un sadarbību starp dalībniekiem, tostarp valsts un reģionālo programmu vadītājiem.

15. pants Uzņēmumi un jauninājumi saistībā ar ekonomikas un administratīvo reformu

Rīcība attiecībā uz uzņēmumiem un jauninājumiem saistībā ar ekonomikas un administratīvo reformu var būt šāda:

a) vākt datus, analizēt un pārraudzīt sniegumu, attīstīt un koordinēt politiku;

b) sekmēt konkurētspējas stratēģiju attīstību un izplatīšanu attiecībā uz rūpniecības un pakalpojumu nozari;

c) atbalstīt valsts un reģionu administrāciju pieredzes apmaiņu, lai uzlabotu darba kvalitāti.

2. iedaļaĪstenošana

16. PANTS Kopienas finanšu instrumenti MVU

1. Kopienas finanšu instrumenti tiek pārvaldīti tā, lai sekmētu MVU pieeju finansēm noteiktos posmos to darbības ciklā: ieceres izveide, dibināšana, paplašināšanās un uzņēmuma pārņemšana. Finanšu instrumentu klāstā iekļauj arī MVU investīcijas tādās darbībās kā tehnoloģiju attīstība, jauninājumi un tehnoloģiju pārņemšana.

2. Instrumenti, kas minēti 1. punktā, ir šādi:

a) straujas izaugsmes un jauninājumu mehānisms MVU ( GIF );

b) MVU garantiju (MVUG) mehānisms;

c) kapacitātes palielināšanas metode ( CBS ).

3. Īstenošanas pasākumi attiecībā uz citiem instrumentiem ir izklāstīti II pielikumā.

17. pants Izaugsmes un jauninājumu mehānisms ( GIF )

1. Komisijas vārdā GIF pārvalda Eiropas Investīciju fonds (EIF).

EIF veic šādus uzdevumus:

a) sniedz ieguldījumu MVU izveidē un finansēšanā un samazina starp pašu kapitāla un riska kapitāla tirgu pastāvošo neatbilstību, kas kavē MVU izmantot savu izaugsmes potenciālu;

b) atbalsta novatoriskus MVU ar augstu izaugsmes potenciālu, jo īpaši tos uzņēmumus, kas veic pētniecības, attīstības un citu jauninājumu ieviešanas darbības;

2. GIF sastāv no divām daļām:

Pirmā daļa – GIF 1 – attiecas uz sākumposma (ieceres izveide un dibināšana) investīcijām. GIF 1 investīcijas ir paredzētas īpašos riska kapitāla fondos kā sākumposma fondi, reģionālie fondi, fondi, kas paredzēti īpašām nozarēm, tehnoloģijām vai pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (PTA), un fondos saistībā ar atbalsta centriem, kas savukārt nodrošina kapitālu MVU. Var arī ieguldīt fondos un investīciju instrumentos, ko veicina biznesa eņģeļi.

Otrā daļa – GIF 2 – attiecas uz investīcijām paplašināšanās posmā, investīcijas tiek novirzītas īpašos riska kapitāla fondos, kas savukārt nodrošina kvazi- pašu kapitālu vai pašu kapitālu novatoriskiem MVU ar augstu izaugsmes potenciālu paplašināšanās posmā. GIF 2 investīcijās neietilpst pārpirkšanas vai aizstāšanas kapitāls.

GIF var ieguldīt starpniekos, vajadzības gadījumā darbojoties valsts programmās, kuru mērķis ir attīstīt investīciju kompānijas maziem uzņēmumiem.

18. pants MVU garantiju (MVUG) mehānisms

1. Komisijas vārdā MVUG mehānismu pārvalda Eiropas Investīciju fonds (EIF).

EIF veic šādus uzdevumus:

a) sniedz šķērsgarantijas vai vajadzības gadījumā saistītās garantijas garantiju programmās valstīs, kas piedalās pamatprogrammā.

b) sniedz tiešās garantijas jebkuram citam finanšu starpniekam.

2. MVUG sastāv no četrām daļām:

Pirmajā daļā – a) aizņēmuma finansēšana ar aizdevumu vai līzingu – novērš noteiktas grūtības, ar kurām saskaras MVU finansējuma piekļuvē, kas rodas, pastāvot paaugstinātam riskam attiecībā uz investīcijām tādās ar zināšanām saistītās darbībās kā tehnoloģiju attīstība, jauninājumi un tehnoloģiju nodošana, kā arī atbilstoša nodrošinājuma trūkuma dēļ.

Otrā daļā – b) mikrokredīts – veicina finanšu iestāžu aktīvāku iesaistīšanos neliela apjoma aizdevumu piešķiršanā, kas parasti saistīti ar proporcionāli augstākām vienas vienības apstrādes izmaksām aizņēmējiem ar nepietiekamu nodrošinājumu. Papildus garantijām vai šķērsgarantijām finanšu starpnieki var saņemt subsīdijas, lai daļēji segtu augstās administratīvās izmaksas mikrokredīta finansēšanas rezultātā.

Trešajā daļā – c) garantijas pašu kapitāla vai kvazi- pašu kapitāla fonda investīcijām – MVU ietilpst vietēja un reģionāla mēroga fondu investīcijas, kas nodrošina sākuma kapitālu un/vai kapitālu uzņēmuma dibināšanas sākotnējā posmā, kā arī mezanīnkapitāla finanšu fondi, lai mazinātu īpašus sarežģījumus, ar kuriem saskaras MVU to vājās finansiālās struktūras dēļ, un kas rodas uzņēmumu pārņemšanas rezultātā.

Ceturtā daļa – d) MVU aizņēmuma finanšu portfeļa pārvēršana vērtspapīros – koncentrē papildu aizņēmuma finansējumu MVU atbilstoši riska dalīšanas pasākumiem ar konkrētām iestādēm. Atbalsts šiem darījumiem ir ar nosacījumu, ka kredīta devējs garantē, ka būtiska daļa no MVU mobilizētā kapitāla esošās likviditātes ir aizdota pieņemamā laika posmā.

19. pants Kapacitātes palielināšanas metode ( CBS )

1. CBS pārvalda starptautiskās finanšu iestādes, tostarp Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB), Eiropas Investīciju banka (EIB), EIF un Eiropas Attīstības bankas padome (EABP).

CBS veic šādus uzdevumus:

a) uzlabo to fondu investīcijas un pieredzi tehnoloģijās, kas iegulda novatoriskos MVU vai MVU ar izaugsmes potenciālu;

b) veicina kredītu nodrošināšanu MVU, sekmējot kredītu novērtēšanas procedūras MVU kreditēšanas procesā.

2. CBS veido sākuma kapitāla darbība un partnerības darbība.

Sākuma kapitāla darbība nodrošina subsīdijas, lai veicinātu riska kapitāla nodrošināšanu novatoriskiem MVU un citiem MVU ar izaugsmes potenciālu, iekaitot tradicionālās ekonomikas uzņēmumus, atbalstot sākuma kapitāla un dibināšanas fondus vai tamlīdzīgas organizācijas. Subsīdijas nodrošinātas ilgtermiņa papildu personāla pieņemšanai darbā ar speciālām zināšanām investīcijās vai pieredzi tehnoloģijās.

Partnerības darbība nodrošina subsīdijas finanšu starpniekiem, lai segtu tehniskas palīdzības izmaksas, uzlabotu to kredīta novērtēšanas procedūras MVU aizņēmumu finansēšanai, ar mērķi veicināt finanšu piedāvājumu MVU valstīs ar nelielu banku starpniecību.

Partnerības darbības „neliela starpniecība” attiecas uz to valstu bankām, kur iekšējie kredīti procentuāli no valsts IKP ir daudz zemāki par vidējo rādītāju Kopienā saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas vai Starptautiskā valūtas fonda datiem.

Partnerības darbība papildina kredītlīnijas vai riska dalīšanu, ko nodrošina starptautiskās finanšu iestādes partnerbankām vai finanšu iestādēm valstīs, kas piedalās pamatprogrammā. Darbības lielākā daļa attiecas uz banku kapacitātes uzlabošanu, lai noteiktu potenciālo ekonomisko dinamismu projektiem ar būtisku ekojauninājumu nozīmi.

20. pants Uzņēmumu un jauninājumu atbalsta pakalpojumi

1. Jāveicina pakalpojumi uzņēmumu un jauninājumu, jo īpaši MVU, atbalstam.

2. Šā panta 1. punkta vajadzībām finanšu atbalstu var garantēt tīkla partneriem, lai nodrošinātu jo īpaši:

a) informācijas, pieredzes apmaiņas un uzņēmumu sadarbības pakalpojumus;

b) jauninājumu, tehnoloģiju un zināšanu tālāknodošanas pakalpojumus;

c) pakalpojumus, kas veicina MVU dalību Kopienas PTA pamatprogrammā.

Sīkāka informācija par šiem pakalpojumiem ir izklāstīta III pielikumā.

3. Komisija atlasa tīkla dalībniekus, uzaicinot iesniegt priekšlikumus attiecībā uz dažādiem pakalpojumiem, kas minēti 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā. Pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus Komisija var noslēgt pamatprogrammas partnerības nolīgumu ar izvēlētajiem dalībniekiem, nosakot piedāvāto darbību veidu, subsīdiju piešķiršanas procedūru un katras puses tiesības un pienākumus. Pamatprogrammas partnerība var attiekties uz visu programmas termiņu.

4. Papildus pakalpojumiem, kas minēti 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā, Komisija var nodrošināt finansiālu atbalstu citu darbību īstenošanai pamatprogrammas ietvaros pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, kas attiecas tikai uz tīkla partneriem.

5. Komisija atbalsta tīkla partnerus, sniedzot vajadzīgo koordinēšanu un operatīvo palīdzību. Organizācijām, kas nodibinātas valstīs, kuras nepiedalās programmā, ir iespēja gūt labumu no šī koordinēšanas un operatīvās palīdzības.

6. Komisija nodrošina, ka tīkla partneri sadarbojas, un, gadījumā ja tīkla partneris nevar apmierināt iesniegto pieprasījumu, tad viņam ir tiesības pārsūtīt pieprasījumu kompetentam tīkla partnerim.

21. pants Uzņēmumu jauninājumu atbalsta shēma

1. Uzņēmumu jauninājumu atbalsta shēma sekmē starptautisku sadarbību uzņēmumu jauninājumu atbalsta programmās.

2. Sadarbības programmu grupa ir tiesīga saņemt Kopienas atbalstu, ja:

a) katru programmu pārvalda valsts vai vietējā līmeņa iestādes; un

b) kopā piedalās vismaz trīs valstis; un

c) tās tiek koordinētas vai kopīgi vadītas.

3. Pēc Kopienas uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus sadarbības programmu grupām, kas atbilst izvirzītajiem nosacījumiem, var piešķirt atbalstu.

4. Atbalstu var piešķirt izvēlētajām sadarbības programmas grupām, lai pievienotu vērtību visai grupai vai vienai vai vairākām īpašām tās darbībām, lai radītu sinerģiju sadarbības programmās vai nodrošinātu kritisko masu.

5. Atbalsts var būt Kopienas papildu finansējuma piešķiršana izvēlētajām sadarbības programmas grupām iemaksu veidā:

a) kopējā fondā sadarbības programmas grupas darbības atbalstam; vai

b) veicot ieguldījumus sadarbības programmu grupas īpašās kopīgās darbībās.

6. Darbība, ko atbalsta no kopēja fonda, vai īpašas kopīgas darbības, kas saņēmušas Kopienas finansējumu, ir pieejamas visiem, kam ir tiesības piedalīties attiecīgajā darbībā jebkurā sadarbības programmas grupā.

22. pants Politikas analīze, attīstība un koordinācija ar valstīm, kas piedalās programmā

Lai atbalstīti politikas analīzi, attīstību un koordināciju ar valstīm, kas piedalās programmā, veic šādus pasākumus:

a) pētījumi, datu vākšana, pārskati un publikācijas, kuru pamatā, ja iespējams, ir valsts statistika;

b) tikšanās ar ekspertiem, tostarp no valsts iestādēm un ieinteresētajām pusēm, konferences un citi pasākumi;

c) izpratnes veidošana, sadarbības tīkla izveide un citi atbilstoši pasākumi;

d) valsts un reģionālās darbības izpildes rezultātu salīdzinošā novērtēšana un paraugprakses veicināšana, tostarp tās izplatīšana un ieviešana.

23. pants Mērķsadarbība starp iestādēm valsts un reģionu līmenī

1. Lai sekmētu efektīvu administratīvo sadarbību, mērķsadarbības pasākumus var izveidot, pamatojoties uz uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus valsts kontakpunktiem. Šajos kontaktpunktos pēc tam nosaka vadošo ekspertu vai ekspertu grupu vienošanās dokumentā ar attiecīgajām valsts un reģionālajām iestādēm.

2. Komisija pārskata darba plānu, ko sastāda vadošais eksperts vai ekspertu grupa, un piešķirt subsīdijas valsts iestādēm.

3. Mērķsadarbības pasākumus var papildināt Komisijas sniegti centrālā atbalsta pakalpojumi.

24. pants Programmas atbalsta pasākumi

Komisija apņemas:

a) analizēt un uzraudzīt konkurētspēju un nozaru jautājumus, tostarp Komisijas gada ziņojumu par Eiropas rūpniecības konkurētspēju;

b) sagatavot novērtējumu par Kopienas pasākumu rezultātiem, jo īpaši uzņēmumu konkurētspējā;

c) veikt noteiktu aspektu vai īstenošanas pasākumu novērtējumu saistībā ar šo programmu;

d) izplatīt atbilstošu informāciju saistībā ar šo programmu.

3. iedaļaDarba programma

25. PANTS Darba programma

Darba programmā ir sīki izklāstīti mērķi un prioritātes, darbības grafiki, kā arī dalības noteikumi, atlases kritēriji, un pasākumu novērtējums, kas minēti no 16. līdz 23. pantam.

II nodaļaIKT politikas atbalsta programma

1. iedaļaMērķi un darbības jomas

26. PANTS Izveide un mērķi

1. Ar šo izveido informācijas un komunikāciju tehnoloģiju politikas atbalsta programmu, še turpmāk „IKT politikas atbalsta programma”.

2. IKT politikas atbalsta programmā paredzēti šādi pasākumi:

a) Vienotas Eiropas informācijas telpas izveides veicināšana un informācijas tehnoloģiju produktu un pakalpojumu iekšējā tirgus uzlabošana;

b) jauninājumu veicināšana, vairāk pielāgojot un investējot IKT;

c) atvērtas informācijas sabiedrības, efektīvāku un produktīvāku pakalpojumu attīstība sabiedrības interešu jomās un dzīves kvalitātes uzlabošana.

3. Pasākumi, kas minēti 2. punktā, jāveic, jo īpaši pievēršot uzmanību izpratnes veidošanai un iespēju un priekšrocību sekmēšanai, ko IKT sniedz iedzīvotājiem un uzņēmumiem.

27. pants Vienota Eiropas informācijas telpa

Rīcības mērķi attiecībā uz Vienotas Eiropas informācijas telpu ir šādi:

a) nodrošināt bezproblēmu piekļuvi uz IKT balstītiem pakalpojumiem un izveidot atbilstošus pamatnosacījumus ātrai un atbilstošai apvienotu ciparsakaru sistēmu un pakalpojumu pārņemšanai, iekļaujot savietojamības, drošības un ticamības aspektus;

b) uzlabot nosacījumus digitālā satura attīstībai, jo īpaši pievēršot uzmanību daudzvalodībai un kultūru daudzveidībai;

c) uzraudzīt Eiropas Informācijas sabiedrību, vācot datus un analizējot ciparsakaru sistēmu pakalpojumu attīstību, pieejamību un izmantošanu, tostarp interneta attīstību, piekļuvi platjoslai, kā arī satura un pakalpojumu uzlabojumus.

28. pants Jauninājumu veicināšana, vairāk pielāgojot un investējot IKT;

Rīcības mērķi attiecībā uz jauninājumu veicināšanu, vairāk pielāgojot un investējot IKT, ir šādi:

a) sekmēt jauninājumus procesos, pakalpojumos un produktos, kas balstās uz IKT, jo īpaši MVU un sabiedriskos pakalpojumos, ņemot vērā nepieciešamās iemaņas;

b) veicināt valsts un privātuzņēmumu mijiedarbību, kā arī partnerības, lai paātrinātu jauninājumu ieviešanu un investīcijas IKT;

c) veidot un sekmēt izpratni par iespējām un priekšrocībām, ko IKT sniedz iedzīvotājiem un uzņēmumiem, un rosināt diskusijas Eiropas līmenī par esošajām IKT tendencēm.

29. pants Atvērta informācijas sabiedrība, efektīvāka un produktīvāka pakalpojumu attīstība sabiedrības interešu jomās un dzīves kvalitātes uzlabošana

Rīcības mērķi attiecībā uz atvērtas informācijas sabiedrības, efektīvāku un lietderīgāku pakalpojumu attīstību sabiedrības interešu jomās un dzīves kvalitātes uzlabošanu ir šādi:

a) uzlabot IKT pieejamību un digitālo plašsaziņas līdzekļu lietotājprasmi;

b) pastiprināt uzticību un paļāvību, kā arī atbalstīt IKT izmantošanu, jo īpaši akcentējot privātuma aizsardzības jautājumus;

c) uzlabot elektronisko pakalpojumu kvalitāti, efektivitāti un pieejamību sabiedrības interešu jomās un sekmēt IKT izmantošanu ikdienā, tostarp Eiropas mēroga sadarbībspējīgus vai pārrobežu sabiedrības pakalpojumus, kā arī vispārēju interešu bloku attīstību un apmaiņu ar paraugpraksi.

2. iedaļaĪstenošana

1. apakšiedaļaProjektu, paraugprakses darbību un nozaru tīklu īstenošana

30. pants Vispārēji norādījumi

IKT politikas atbalsta programma tiek īstenota ar projektu, paraugprakses darbību un nozaru tīklu palīdzību, tostarp plaša mēroga testēšanas pasākumi un Eiropas dimensijas novatorisku sabiedrisko pakalpojumu demonstrēšana.

Projekti, paraugprakses darbības un nozaru tīkli ir paredzēti, lai sekmētu uz IKT pamatoto jauno risinājumu izvietošanu un efektīvāku izmantošanu, jo īpaši pakalpojumos sabiedrības interešu jomās. Kopienas atbalsts veicina arī darbību koordinēšanu un īstenošanu, lai attīstītu informācijas sabiedrību dalībvalstīs.

31. pants Projekti, paraugprakses darbības un nozaru tīklu īstenošana

1. Atbalsta šādas darbības:

a) īstenošanas projektus, izmēģinājuma projektus, projektus jaunu tehnoloģiju ieviešanai tirgū;

b) paraugprakses darbības, lai izplatītu zināšanas un dalītos pieredzē visā Kopienā;

c) nozaru tīklus ar noteiktu mērķi, kas apvieno dažādas ieinteresētās puses un tādējādi sekmē koordinēšanas pasākumus un zināšanu tālāknodošanu.

2. Projekti ir paredzēti jauninājumu veicināšanai, tehnoloģiju nodošanai un jauno tehnoloģiju izplatīšanai, ko var pārņemt tirgū.

Kopiena 1. punkta a) apakšpunktā minēto projektu budžetā piešķir subsīdijas atbilstoši maksimums 50% apmērā no to kopējās vērtības. Valsts sektora organizācijām var atlīdzināt papildu izmaksas 100% apmērā.

3. Paraugprakses darbības veic kopās, risinot konkrētus tematus, kas saistīti ar nozaru tīkliem.

Kopienas ieguldījums 1. punktā izklāstītajos pasākumos nepārsneidz tiešās izmaksas, kas ir obligātas vai atbilstošas, lai sasniegtu rīcības konkrētos mērķus.

4. Nozaru tīklus var savienot ar paraugprakses darbībām.

Atbalstu tematikas darbībām nosaka attiecībā uz papildu attaisnotām izmaksām par tīkla koordinēšanu un īstenošanu. Ar Kopienas līdzdalību var segt šo pasākumu papildu attaisnotās izmaksas.

2. apakšiedaļaCiti noteikumi

32. pants Pieteikumi

Pieteikumos Kopienas atbalstam vajadzības gadījumā iekļauj finansēšanas plānu, kur uzskaitīti visi projektu finansējuma komponenti, tostarp nepieciešamais Kopienas finansiālais atbalsts un citi atbalsta pieprasījumi no citiem avotiem.

33. pants Politikas analīze, attīstība un koordinācija ar valstīm, kas piedalās programmā

Lai atbalstītu politikas analīzi, attīstību un koordināciju ar valstīm, kas piedalās programmā, veic šādus pasākumus:

a) pētījumi, datu vākšana, pārskati un publikācijas, kuru pamatā, ja iespējams, ir valsts statistika;

b) tikšanās ar ekspertiem no valsts iestādēm un ieinteresētajām pusēm, konferences un citi notikumi;

c) izpratnes veidošana, sadarbības tīkla izveide un citi atbilstoši pasākumi valsts iestāžu ekspertu un ieinteresēto pušu vidū;

d) valsts darbības izpildes rezultātu salīdzinošā novērtēšana un paraugprakses veicināšana, tostarp tās izplatīšana un ieviešana.

34. pants Reklāma, saziņa, informācijas apmaiņa un izplatīšana

1. Programmas īstenošanas vai turpmāko darbību sagatavošanas atbalstam veic šādus pasākumus:

a) reklāma, izplatīšana, informācija un saziņa;

b) informācijas apmaiņa, zināšanas un pieredze, konferences, semināri, darba grupas un citas tikšanās un pasākumu kopu vadība.

2. Atbalstā nav iekļauti pasākumi, kas veltīti produktu, procesu vai pakalpojumu tirdzniecībai, tirgvedības darbībām un pārdošanas veicināšanai.

35. pants Vispārējas intereses projekti: iepirkuma līgumi, pamatojoties uz tehniskām specfikācijām, kas izstrādātas sadarbībā ar dalībvalstīm

Vajadzības gadījumā, lai sasniegtu IKT politikas atbalsta programmas mērķus, un ja pastāv skaidra vispārēja dalībvalstu interese attiecībā uz Eiropas līmeņa produktu, pakalpojumu, vai svarīgāko pakalpojumu daļu ieviešanu vai interešu bloku veidošanu, Komisija var izveidot vispārējas intereses projektus, kas ietver vajadzīgos tehniskos un organizatoriskos uzdevumus.

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm vienojas par šādu projektu vispārējām tehniskām specifikācijām un īstenošanas grafikiem. Pamatojoties uz šīm vispārējām tehniskām specifikācijām un īstenošanas grafikiem, Komisija izsludina konkursu šo projektu īstenošanai. Iepirkumu veic tikai Komisija, pamatojoties uz noteikumiem, ko piemēro iepirkumiem Kopienā.

3. iedaļaDarba programma

36. PANTS Darba programma

Darba programmā ir sīki izklāstīti mērķi un prioritātes, vajadzīgie pasākumi to īstenošanai, darbības grafiki, noteikti novērtējuma kritēriji un izpildes pasākumu izvēle saskaņā ar 26. pantā minētajiem mērķiem.

III nodaļaProgramma „Saprātīga enerģija Eiropai”

1. iedaļaMērķi un darbības jomas

37. PANTS Izveide un mērķi

1. Ar šo izveido energoefektivitātes, atjaunojamu enerģijas avotu un energoapgādes atbalsta programmu, še turpmāk programma „Saprātīga enerģija Eiropai”.

2. Programma „Saprātīga enerģija Eiropai” paredz jo īpaši šādas darbības:

a) sekmēt energoefektivitāti un saprātīgu enerģijas resursu izmantošanu;

b) veicināt jaunus un atjaunojamus enerģijas avotus un atbalstīt energoapgādi;

c) veicināt energoefektivitāti un jaunus un atjaunojamus enerģijas avotus transporta jomā.

38. pants Operatīvie mērķi

Programmas „Saprātīga enerģija Eiropai” operatīvie mērķi ir:

a) nodrošināt vajadzīgos elementus ilgtspējības uzlabošanai, pilsētu un reģionu potenciāla attīstību, kā arī tiesību aktu sagatavošanu, lai sasniegtu attiecīgos stratēģiskos mērķus; attīstīt līdzekļus un instrumentus, lai pārraudzītu un novērtētu Kopienas un dalībvalstu pieņemto pasākumu iedarbīgumu jomās, uz ko attiecas šī programma;

b) palielināt dalībvalstīs investīcijas jaunās un produktīvās tehnoloģijās energoefektivitātes, atjaunojamu enerģijas resursu un energoapgādes jomās, tostarp transporta jomā, mazinot atšķirību starp jaunu tehnoloģiju sekmīgu demonstrējumu un to plaša mēroga efektīvu pārņemšanu tirgū, lai sasniegtu līdzsvaru starp valsts un privātā sektora investīcijām, sekmētu svarīgākās tehnoloģijas, samazinātu izmaksas, iegūtu tirgus pieredzi un sniegtu ieguldījumu finanšu un citu risku un šķēršļu samazināšanā, kas kavē šāda veida investīcijas;

c) novērst ar tehnoloģijām nesaistītus šķēršļus efektīvos un saprātīgos enerģijas ražošanas un patēriņa modeļos, veicināt institucionālās jaudas palielināšanu, tostarp vietējā un reģionu līmenī, kā arī izpratni, izmantojot tieši izglītības sistēmu, un sekmēt pieredzes un zinātības ( know-how) apmaiņu starp minētajiem tirgus dalībniekiem, uzņēmumiem un pilsoņiem, stimulēt paraugprakses un labāko pieejamo tehnoloģiju izplatību ar veicināšanas līdzekļiem Kopienas līmenī.

39. pants Energoefektivitāte un resursu saprātīga izmantošana ( SAVE )

Rīcībā sekmēt energoefektivitāti un saprātīgu enerģijas resursu izmantošanu ietilpst:

a) palielināt energoefektivitāti un saprātīgu enerģijas izmantošanu jo īpaši būvniecības un rūpniecības nozarē, izņemot darbības, uz kurām attiecas 41. pants;

b) atbalstīt tiesību aktu sagatavošanu un piemērošanu.

40. pants Jauni un atjaunojami energoresursi ( ALTENER )

Rīcībā sekmēt jaunus un atjaunojamus energoresursus ietilpst:

a) palielināt jaunus un atjaunojamus enerģijas avotus centralizētā un decentralizētā elektroenerģijas, siltuma ražošanā un atbalstīt enerģijas avotu diversifikācija, izņemot darbības, uz kurām attiecas 41. pants;

b) integrēt jaunu un atjaunojamu enerģijas avotus vietējās vides un enerģijas sistēmās;

c) atbalstīt tiesību aktu sagatavošanu un piemērošanu.

41. pants Enerģētika transporta jomā ( STEER )

Rīcībā veicināt energoefektivitāti un jaunus un atjaunojamus enerģijas avotus transporta jomā ietilpst:

a) atbalstīt iniciatīvas attiecībā uz visiem enerģētikas aspektiem transporta jomā un degvielu dažādošanā;

b) veicināt atjaunojamos kurināmos un energoefektivitāti transporta jomā;

c) atbalstīt tiesību aktu sagatavošanu un piemērošanu.

42. pants Horizontālās iniciatīvas

Rīcībā apvienot vairākas īpašas jomas, kas minētas 39., 40. un 41. pantā vai kas attiecas uz noteiktām Kopienas prioritātēm, ietilpst:

a) energoefektivitātes un atjaunojamu enerģijas avotu integrācija vairākās ekonomikas nozarēs;

b) vairāku instrumentu, rīku un dalībnieku apvienošana vienā darbībā vai projektā.

2. iedaļaĪstenošana

43. PANTS Reklāmas un izplatīšanas projekti

Atbalsta šādas darbības:

a) stratēģiskos pētījumus, ņemot vērā kopīgi izmantojamās analīzes, regulāru tirgus attīstības pārraudzību un tendences enerģētikā, lai sagatavotu turpmākos vai pārskatītu jau pieņemtos tiesību aktus, tostarp tos, kuri attiecas uz iekšējā tirgus darbību, lai īstenotu vidēja un ilga termiņa ilgtspējīgas attīstības stratēģiju enerģētikas jomā, kā arī sagatavotu ilgtermiņa brīvprātīgas saistības ar rūpniecības vai citām ieinteresētajām pusēm, un izstrādātu standartu, marķējuma un sertificēšanas sistēmas;

b) ilgtspējīgas enerģijas attīstības struktūru un instrumentu izveide, paplašināšana vai reorganizācija, tostarp enerģijas apsaimniekošana vietējā un reģionu līmenī un atbilstošu finanšu produktu un tirgus instrumentu attīstība;

c) ilgtspējīgu energosistēmu un iekārtu veicināšana, lai turpmāk paātrinātu to nonākšanu tirgū un veicinātu investīcijas, kas atvieglotu efektīvāku tehnoloģiju pāreju no demonstrēšanas līmeņa uz tirgdarbību, reklāmas kampaņas un institucionālu struktūru radīšana, lai īstenotu tīras attīstības mehānismu saskaņā ar Kioto protokolu;

d) informācijas, izglītības un mācību struktūru attīstība; rezultātu izmantošana, zinātības ( know-how ) un paraugprakses veicināšana un izplatīšana, iesaistot patērētājus, pasākumu un projektu rezultātu izplatīšana un sadarbība ar dalībvalstīm, izmantojot operatīvos tīklus;

e) Kopienas tiesību aktu īstenošanas un ietekmes pārraudzība un atbalsta pasākumi.

44. pants Projekti jaunu tehnoloģiju ieviešanai tirgū

Kopienas finansējumu piešķir darbībām un projektiem saistībā ar nesen apstiprinātu Kopienas nozīmes tehnoloģiju pirmo ieviešanu tirgū, kas paredzētas, lai dalībvalstīs sekmētu plašāku pielietojumu – vai nu atšķirīgos ekonomikas vai ģeogrāfijas apstākļos, vai tehniskos variantos – tādu jaunu tehnoloģiju, procesu vai produktu, kas jau ir veiksmīgi tehniski demonstrēti, bet nenovērstu risku dēļ nav ieviesti tirgū, tādējādi Kopiena uzņemas daļu riska, kas ir saistīts ar pētījumu, tehnoloģiju attīstību un demonstrējumu saimniecisko izmantošanu.

3. iedaļaDarba programma

45. PANTS Darba programma

Darba programmā ir izklāstīti katras īpašas darbības un pasākumu noteikumi, lai īstenotu 37. pantā minētos mērķus, ieviešanas pasākumi, kā arī finansēšanas pasākumi un dalības noteikumi. Darba programmā noteikti atlases kritēriji atbilstoši programmas „Saprātīga enerģija Eiropai” mērķiem, un izklāstīti orientējoši grafiki darba programmas īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus saturu.

III SADAĻAVISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

46. pants Komitejas

1. Komisijai palīdz šādas komitejas:

a) EIP vadības komiteja (EIPC) uzņēmējdarbības un jauninājumu programmā;

b) IKT vadības komiteja (ICTC) IKT politikas atbalsta programmā;

c) IEE vadības komiteja (IEEC) programmā „Saprātīga enerģija Eiropai”;

2. Ja izdara atsauci uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laika posms ir trīs mēneši.

3. Šā panta 1. punktā minētās komitejas pieņem savu reglamentu.

47. pants Atcelšana

Lēmumu 96/413/EK atceļ.

48. pants Pārejas posma noteikumi

Atbilstoši mērķim, kas minēts 27. panta b) apakšpunktā, ieviešanas pasākumus veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu …./ …/EK[69] līdz 2008. gada 31. decembrim. Tādēļ darbības, kas uzsāktas saskaņā ar Lēmumu …./ …/EK pirms vai no 2008. gada 31. decembra, pārvalda saskaņā ar minēto lēmumu, izņemot to, ka komiteju, kas izveidota ar minēto lēmumu, aizstāj komiteja, kas izveidota ar šā lēmuma 46. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

49. pants Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .

Briselē, […]

Eiropas Parlamenta Padomes

priekšsēdētājs priekšsēdētājs

I PIELIKUMSParedzamais budžeta sadalījums

Paredzamie budžeta piešķīrumi īpašajām programmām ir šādi:

a) EUR 2 631 miljoni uzņēmējdarbības un jauninājumu programmai, no kuriem līdz 520 miljoniem tiks paredzēti, lai veicinātu ekojauninājumus;

b) EUR 801,6 miljoni IKT politikas atbalsta programmai;

c) EUR 780 miljoni programmai „Saprātīga enerģija Eiropai”;

II PIELIKUMS Īstenošanas pasākumi 16. pantā noteiktajiem Kopienas MVU finanšu instrumentiem

1. Visiem Kopienas MVU finanšu instrumentiem kopēji pasākumi

A. Budžets

Budžeta piešķīrums sedz pilnas katra instrumenta izmaksas, ieskaitot maksājumu saistības pret finanšu starpniekiem, piemēram, zaudējumus no garantijām, pārvaldības maksu EIF un starptautiskajām finanšu institūcijām, kas pārvalda ES resursus, kā arī jebkuras citas attaisnotās izmaksas vai izdevumus.

Jāsaglabā iespēja elastīgi pārcelt resursus no viena instrumenta uz citu, lai reaģētu uz jaunām tendencēm un mainīgiem tirgus apstākļiem programmas darbības laikā.

B. Trasta konti

EIF un attiecīgās starptautiskās finanšu institūcijas izveido atsevišķus trasta kontus ar katru instrumentu saistīto budžeta līdzekļu glabāšanai. Par noguldījumu šajos kontos var maksāt procentus. Līdz 2013. gada 31. decembrim saņemtos procentus var pievienot resursiem un izmantot attiecīgā instrumenta vajadzībām.

Maksājumus, ko veic pilnvarotais, l