ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

attīstības komisāram un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos nosūta šādus ieteikumus: a) mudināt attiecīgās valstis un bruņotos nevalstiskos dalībniekus kopā ar ANO ģenerālsekretāra īpašā pārstāvja jautājumos par bērniem un bruņotiem konfliktiem biroju parakstīt rīcības plānus bērnu aizsardzībai bruņotu konfliktu laikā, vienlaikus atgādinot, ka saistības ar šādiem bruņotiem nevalstiskiem dalībniekiem nenozīmē atbalstu šīm grupām vai to veiktajām darbībām vai to leģitimitātes atzīšanu; b) atzīt ANO un starptautisko un nevalstisko organizāciju centienus pārliecināt bruņotos nevalstiskos dalībniekus par nepieciešamību aizsargāt bērnus, vienlaikus atgādinot, ka tas nenozīmē atbalstu šādu dalībnieku darbībai vai to leģitimitātes atzīšanu; c) iekļaut politiskajos dialogos ar trešām valstīm, piemēram, Kotonū nolīguma valstīm, mērķi nepieļaut un pārtraukt par 18 gadiem jaunāku bērnu iesaukšanu un piespiedu iesaistīšanu konfliktos un nodrošināt iesaukto bērnu atbrīvošanu un reintegrāciju sabiedrībā; d) atgādināt, ka valstīm un bruņotiem nevalstiskiem dalībniekiem ir jāievēro starptautiskās humanitārās tiesības un starptautiskās humanitārās paražu tiesības, un sniegt atbalstu viņu centieniem veikt īpašus pasākumus civiliedzīvotāju, īpaši bērnu, aizsardzībai, vienlaikus atgādinot, ka šādas darbības ar bruņotiem nevalstiskiem dalībniekiem nenozīmē atbalstu šīm grupām vai to veiktajām darbībām vai to leģitimitātes atzīšanu; e) atgādināt, ka starptautiskās humanitārās tiesības ir bruņotām nevalstiskām grupām saistoša tiesiska sistēma un ka šim nolūkam kalpo gan Ženēvas Konvenciju kopējais 3. pants, gan 1977. gada otrais papildu protokols, kā arī daudzas citas starptautiskās humanitārās paražu tiesības; izvērtēt kā ļoti svarīgu jautājumu, vai spēkā esošās starptautiskās humanitārās tiesības ir pietiekamas attiecībā uz nevalstiskiem dalībniekiem, vai arī nepieciešami vēl citi noteikumi; f) tiešā veidā vai ar specializētu NVO un humānās palīdzības organizāciju palīdzību iesaistīt bruņotos nevalstiskos dalībniekus meiteņu un zēnu aizsardzībā, lai atvieglotu bērnu ciešanas bruņotu konfliktu laikā, un mudināt nevalstiskos bruņotos dalībniekus parakstīt Ženēvas aicinājuma aktu par apņemšanos aizsargāt bērnus no bruņota konflikta sekām; g) sniegt atbalstu humānās palīdzības organizācijām, kuras iesaistās dialogā ar bruņotiem nevalstiskiem dalībniekiem, lai palielinātu starptautisko humanitāro tiesību normu ievērošanu bruņota konflikta laikā un jo īpaši bērnu aizsardzību, izmantojot politiskus, diplomātiskus un finansiālus līdzekļus; h) aicināt dalībvalstis piedalīties starptautiskajos centienos novērst bruņotu dalībnieku uzbrukumus skolām un to izmantošanu militāriem nolūkiem, apstiprinot projektu Lusensas vadlīnijām skolu un universitāšu aizsardzībai pret militāru izmantošanu bruņotu konfliktu laikā;
B.

tā kā galvenie kopējās vīzu politikas elementi ir šādi — Regulas (EK) Nr. 539/2001 pielikumā pievienoti kopējie to valstu saraksti, kuru pilsoņiem tiek prasītas vīzas, un to valstu saraksti, kuru pilsoņi no šīs prasības ir atbrīvoti, Vīzu kodeksā izklāstītie kopējie noteikumi par vīzu izdošanu, vienotais vīzu formāts, apmainīšanās ar informāciju Vīzu informācijas sistēmā un vairāki starptautiskie nolīgumi ar trešām valstīm par vīzu režīma atcelšanu un vīzu režīma atvieglojumiem;
D.

tā kā Taizeme ir galvenā tunzivju konservu ražotāja pasaulē, ražojot 46 % no pasaules produkcijas apjoma, un tās tunzivju konservu eksports uz ES — vairāk nekā 90 000 tonnu gadā — veido gandrīz 20 % no kopējā Kopienas importa apjoma, kas ievests no trešām valstīm, un Amerikas Savienotās Valstis, ES un Japāna ir galvenie Taizemes zivsaimniecības produktu eksporta tirgi;
—

ņemot vērā 2010. gada 29. marta Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses (1),
102.

norāda, ka atsevišķas dalībvalstis (kopā ar dažiem salu un tālākiem reģioniem), kas ir enerģētiski izolētas vai salīdzinoši vāji integrētas Eiropas iekšējā enerģijas tirgū, vēl aizvien ir lielā mērā nošķirtas no Eiropas gāzes un elektroenerģijas tīkliem, bieži vien ir atkarīgas no viena ārpussavienības piegādātāja (šāda situācija jo īpaši nenoturīga ir tad, ja piegādātāja valstī pastāv politiski nestabils vai nedemokrātisks režīms) un maksā augstākas cenas par enerģiju, kas nelabvēlīgi ietekmē šo valstu konkurētspēju un ekonomisko un sociālo attīstību un padara tās mazāk aizsargātas no ārējā politiskā un ekonomiskā spiediena; norāda, ka bez būtiskiem ieguldījumiem infrastruktūrā būs grūti izpildīt Eiropadomes apņemšanos, ka līdz 2015. gadam neviena dalībvalsts vairs nebūs izolēta no ES tīkliem; šajā saistībā atbalsta to projektu strauju īstenošanu, kas iekļauti 2013. gada oktobrī apstiprinātajā vispārējo interešu projektu sarakstā;
—

ņemot vērā 2008. gada 16. jūnijā parakstīto Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, ko ratificējušas visas ES dalībvalstis un Bosnija un Hercegovina,
10.

aicina Komisiju izskatīt iespēju izveidot ES Industriālo inovāciju ieguldījumu fondu, lai atbalstītu inovatīvu klimatam draudzīgu tehnoloģiju izstrādi, tostarp CCS pamatprojektus, citas inovatīvas zema oglekļa emisiju līmeņa tehnoloģijas un pasākumus energoietilpīgo nozaru CO2 emisiju samazināšanai attiecīgajos procesos; ierosina, ka to varētu finansēt no ES ETS kvotu tirdzniecības; uzsver, ka tas nedrīkstētu izraisīt jaunus pieprasījumus sniegt finansējumu no ES budžeta; atzīst, ka, paredzot šāda fonda izmantošanas nosacījumus, būtu jāņem vērā pieredze, kas gūta saistībā ar NER300 finansēšanas mehānisma ierobežojumiem un neelastību;
K.

tā kā 1996. gada Pasaules pārtikas organizācijas augstākā līmeņa sanāksmē valdību vadītāji atkārtoti apstiprināja tiesības uz pārtiku un apņēmās līdz 2015. gadam uz pusi (no 840 līdz 420 miljoniem) samazināt to cilvēku skaitu, kas ir izsalkuši un cieš no nepilnvērtīga uztura; tā kā tomēr to cilvēku, jo īpaši bērnu, skaits, kas cieš no bada un nepilnvērtīga uztura, pēdējos gados ir palielinājies, galvenokārt saistībā ar 2008. un 2011. gada pārtikas krīzēm;
pauž nožēlu par to, ka tikai dažos KVAI ir skarts jautājums par nodarbinātu personu nabadzību vai bezpajumtniecību; norāda, ka parādās jauni nabadzības veidi, kas ietekmē vidusšķiras pārstāvjus un strādājošos, kuriem rodas grūtības maksāt hipotēku maksājumus, kā rezultātā palielinās tādu gadījumu skaits, kad cilvēki tiek izlikti no mājokļa vai zaudē tiesības izpirkt ieķīlāto īpašumu; aicina Komisiju 2015. gada GIP skaidri pievērsties nodarbinātu personu nabadzībai un to cilvēku nabadzībai, kuriem ir ierobežota piekļuve darba tirgum vai kuriem tās nav; iesaka Komisijai un dalībvalstīm īstenot integrētu politiku, kas atbalsta sociālos mājokļus un mājokļus par pieņemamu cenu, efektīvu profilakses politiku, kas vērsta uz to gadījumu skaita samazināšanu, kad cilvēki tiek izlikti no mājokļiem, un politiku, kas risina problēmas saistībā ar enerģētiskā nabadzību, kura arvien palielinās;
H.

tā kā 2012. gadā apmēram 6,6 miljoni bērnu nomira, nesasnieguši 5 gadu vecumu, turklāt lielākoties viņu nāves cēlonis bija novēršams, līdz ar to viņiem tika liegtas viņu pamattiesības dzīvot un attīstīties; tā kā 168 miljoni bērnu vecumā no 5 līdz 17 gadiem ir iesaistīti bērnu darbā, kas apdraud viņu tiesības būt pasargātiem no ekonomiskas ekspluatācijas un pārkāpj viņu tiesības mācīties un rotaļāties; tā kā 11 % meiteņu dodas laulībā, nesasniegušas 15 gadu vecumu, tādējādi tiek apdraudētas viņu tiesības uz veselību, izglītību un aizsardzību; tā kā Subsahāras Āfrikā desmitā daļa bērnu aizvien vēl mirst, nesasnieguši 5 gadu vecumu;
6.

nosoda to, ka IS un ar to saistītie grupējumi lieto un izmanto naftas ieguves laukus un saistīto infrastruktūru, kas ļauj IS gūt vērā ņemamus ienākumus, un mudina visas valstis ievērot ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 2161 (2014) un Nr. 2170 (2014), kurās nosodīta jebkāda veida tieša vai netieša tirgošanās ar IS un ar to saistītajiem grupējumiem; pauž bažas par to, ka IS gūst ienākumus no naftas pārdošanas; ņem vērā ES nodomu pastiprināt sankcijas, lai neļautu IS pārdot naftu; tādēļ aicina ES noteikt sankcijas visiem tiem dalībniekiem (valdībām, valsts vai privātiem uzņēmumiem), kas iesaistīti IS kontrolētajās teritorijās iegūtās naftas transportēšanā, pārstrādē un tirdzniecībā, vienlaikus īstenojot finanšu plūsmu stingru kontroli, lai neļautu IS labā veikt ekonomiskas darbības un izmantot nodokļu oāzes;
H.

tā kā no visām valstīm saņemtie dati liecina par to, ka nodarbinātības jomā romu sievietes — gan darba meklētājas, gan nodarbinātās sievietes — saskaras ar nopietnu atstumtības problēmu, kā arī diskrimināciju darbavietā; tā kā romu sievietēm nav arī iespēju iesaistīties oficiālajā ekonomikā un tas viņām tiek liegts ierobežoto izglītības iespēju, neatbilstošu mājokļu, nepietiekamas veselības aprūpes, tradicionālo dzimumu lomu un vispārējās atstumtības dēļ, kā arī diskriminācijas dēļ, ko pret viņām vērš lielākā daļa kopienu; tā kā valstu ziņojumos par to, kā tiek īstenota ES pamatsistēma dalībvalstu stratēģijām attiecībā uz romu integrāciju, dzimumu līdztiesībai arvien netiek pievērsta pietiekami liela uzmanība;
21.

atzinīgi vērtē to, ka kopumā tiek ievērotas minoritāšu tiesības un ka ir plaši izplatīta reliģijas brīvība; aicina kompetentās iestādes arī turpmāk uzlabot visu mazākumtautību iekļaušanas un tolerances garu valstī; pauž bažas par to, ka tādas cilvēku grupas kā romi, personas ar invaliditāti un LGBTI personas vēl aizvien cieš no diskriminācijas, tostarp arī no dažu valsts iestāžu attieksmes; uzsver, ka ir jāaizsargā visas minoritātes; mudina valdību nodrošināt, ka attiecīgie tiesību aktu noteikumi tiek vispusīgi īstenoti, un mudina valsts iestādes izvērst turpmākus pasākumus informētības palielināšanai par jebkāda veida diskrimināciju; norāda, cik svarīgi ir uzlabot sabiedrības informētību par iedzīvotāju rīcībā esošajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, izmantojot kurus var iesniegt sūdzības par dažāda veida diskrimināciju;
8.

atbalsta ierosināto rezultātu pārskata izstrādāšanu, kurā tiktu uzrādīti galvenie nodarbinātības un sociālie rādītāji, kas papildinātu makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas procedūru (MIP) ar mērķi padarīt ekonomisko un citu politikas virzienu sociālās sekas pārredzamākas, veicot ex ante un ex post ietekmes novērtējumus vai monitoringu, un to varētu izmantot, izstrādājot Komisijas kopīgo nodarbinātības ziņojumu (JER);
4.

apstiprina Lūgumrakstu komitejas svarīgo nozīmi ārpustiesas aizsardzības līdzekļu noteikšanā pilsoņiem, tādējādi nodrošinot reālās situācijas pārbaudi attiecībā uz to, kā Eiropas iedzīvotāji uztver Eiropas Savienību, kas savukārt ļauj spriest par to, vai Eiropas tiesību akti faktiski dod gaidīto rezultātu un sniedz cilvēkiem to, ko tie sagaida no Savienības;
4.

nosoda visus terorisma aktus, mudināšanu uz vardarbību, vardarbību un naidīgus izteikumus; mudina visus politiskos un drošības spēkus ievērot vislielāko savaldību un izvairīties no provokācijām, lai nepieļautu turpmāku vardarbību, jo tas ir valsts interesēs; mudina Ēģiptes pagaidu prezidentu, pagaidu valdību un armiju pildīt savu pienākumu un nodrošināt visu valsts pilsoņu drošību neatkarīgi no to politiskajiem uzskatiem un politiskās piederības; pauž nopietnas bažas par to, ka saistībā ar represijām pret Musulmaņu brālību tiek ziņots par desmitiem bērnu apcietināšanu, un prasa viņus nekavējoties atbrīvot;
1.

asi nosoda civiliedzīvotāju masu slepkavošanu 2013. gada 21. augustā, kad, izmantojot ķīmiskos ieročus, saskaņā ar rietumvalstu izlūkošanas datiem tika nogalināti vismaz 1 400 cilvēku, no tiem 400 bērnu, un norāda, ka no dažādiem avotiem saņemtā informācija liecina par to, ka par šo uzbrukumu atbildība jāuzņemas Sīrijas režīmam;
M.

tā kā spēkā esošie Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvas 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) noteikumi pamatojas uz tehnoloģiskās neitralitātes principu; tā kā šajos noteikumos vēl nav ņemta vērā tehnoloģiju konverģence; un tā kā jo īpaši atšķirīgais graduētais regulējums, kurā tiek nodalītas televīzijas programmas (tostarp tīmekļapraide un tiešraide) un audiovizuālie plašsaziņas līdzekļu pakalpojumi pēc pieprasījuma, savā pašreizējā formā pakāpeniski zaudēs savu nozīmi, lai gan ar vienu un to pašu ierīci var uztvert dažādi reglamentētus informācijas un sakaru pakalpojumus, tostarp pakalpojumus, kas neietilpst Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas darbības jomā, bet gan E-komercijas direktīvas jomā, vai arī trešo valstu pakalpojumu gadījumā vispār neietilpst ES plašsaziņas līdzekļu regulējumā, rezultātā var rasties atšķirīgi konkurences nosacījumi un nepieņemamas atšķirības patērētāju aizsardzības līmenī, rodas jauni jautājumi par piekļuvi un izplatīšanas veidu, kā arī par atrodamību neatkarīgi no plašsaziņas līdzekļu veida;
9.

uzsver – dažādos pētījumos ir konstatēts, ka patērētāji uztraucas par ilgtermiņa atšķirībām to produktu kvalitātē, kas vienotajā tirgū tiek izplatīti ar vienu un to pašu zīmolu un iepakojumu; uzskata, ka patērētājiem dažādās dalībvalstīs nav vienlīdzīgas piekļuves vienāda līmeņa kvalitātei, vienotajā tirgū iegādājoties produktus ar vienu un to pašu zīmolu un iepakojumu; uzsver, ka ir aizliegta jebkāda patērētāju diskriminācija;
47.

uzstājīgi aicina Komisiju definēt videi kaitīgu subsīdiju kā “valdības tādas rīcības sekas, kas rada priekšrocības patērētājiem vai ražotājiem nolūkā papildināt to ienākumus vai samazināt to izmaksas, tomēr, to darot, neievēro saprātīgu praksi vides jomā” (3); aicina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties un līdz 2014. gadam pieņemt konkrētus plānus, kuru pamatā ir iepriekš minētā definīcija un kuri vērsti uz videi kaitīgo subsīdiju pakāpenisku likvidēšanu līdz 2020. gadam, tostarp tādu subsīdiju likvidēšanu, kas veicina neefektīvu atjaunojamo resursu izmantojumu, un subsīdiju fosilajam kurināmajam likvidēšanu, kā arī valstu reformu programmās ziņot par gūtajiem panākumiem; šajā saistībā pauž bažas par to, ka subsīdijas biomateriālu izmantošanai enerģētikā jau pašreiz iedragā mērķi par resursu efektīvu izmantošanu;
65.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos veicināt automātisko informācijas apmaiņu kā turpmāko Eiropas un starptautisko standartu attiecībā uz pārredzamību un informācijas apmaiņu nodokļu jautājumos; atkārtoti prasa veikt stingrākus pasākumus nekā ir paredzēti ESAO sistēmā, lai novērstu nelikumīgas finanšu plūsmas, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, jo šajā sistēmā ir dažādi trūkumi; pauž nožēlu par to, ka ESAO ļauj valdībām izvairīties no iekļaušanas melnajā sarakstā, tām tikai apsolot ievērot informācijas apmaiņas principus, bet nenodrošinot šo principu efektīvu piemērošanu praksē; uzskata arī, ka prasība noslēgt līgumus ar 12 citām valstīm, lai attiecīgo valsti izņemtu no melnā saraksta, ir patvaļīga, jo tā neatsaucas ne uz vienu kvalitatīvu rādītāju, kas ļautu objektīvi novērtēt atbilstību labas pārvaldības praksei;
12.

aicina Mjanmas/Birmas valdību nodrošināt, ka lauksaimniekus un kopienas aizsargā no zemes konfiskācijas un piespiedu padzīšanas, kā to paredz starptautiskie standarti; ar bažām norāda uz konstitūciju, Aramzemes likumu un Neapstrādātās zemes pārvaldības likumu, ar ko valdībai atļauj konfiscēt zemi ikviena projekta realizēšanai, ko valdība uzskata par atbilstīgu nācijas interesēm, un ļauj valdībai izmantot visu “brīvo” zemi, daļa no kuras patiesībā tiek apstrādāta un nodrošina iztiku vietējām kopienām; turklāt norāda, ka uzņēmēji ar labiem sakariem šo likumu izmanto, lai šādu zemi reģistrētu uz sava vārda;
16.

uzskata, ka lēmējiestādēm jābūt iespējai, gadījumā, ja ir pieejami pietiekami dati, grupēt vielas ar vienādu iedarbības veidu un īpašībām, bet gadījumā, ja šādi dati nav pieejami, būtu lietderīgi vielas grupēt, pamatojoties uz to līdzīgo ķīmisko struktūru, piemēram, lai noteiktu prioritātes turpmākajiem izmēģinājumiem, pēc iespējas ātrāk un efektīvāk aizsargātu sabiedrību no pakļaušanas endokrīnās sistēmas traucējumu izraisītāju iedarbībai un ierobežotu to izmēģinājumu skaitu, kuros tiek izmantoti dzīvnieki; uzskata, ka gadījumos, kad ražotājs vai importētājs nevar attiecīgajām lēmējiestādēm pietiekami pamatoti pierādīt, ka kāda ķīmiskā viela ir droša, vielas ar līdzīgu ķīmisko struktūru ir jāgrupē; norāda, ka šādos gadījumos šīs iestādes, lemjot par kādu konkrētu ķīmisko vielu, var izmantot informāciju par vielām ar līdzīgu ķīmisko struktūru, lai papildinātu pieejamos datus par šo vielu nolūkā iegūt secinājumus par turpmāk veicamajiem pasākumiem;
45.

atzinīgi vērtē nozīmīgās darbības, kas veiktas, lai īstenotu iekļaujošu izglītību, kuru rezultātā ievērojami pieauga sākumskolā reģistrēto romu bērnu skaits un sākumskolu pabeidz vidēji divi no trīs romu bērniem salīdzinājumā ar tikai vienu no četriem bērniem, kā tas bija pirms dažiem gadiem; joprojām pauž bažas par joprojām zemo to romu bērnu skaitu, kuri apmeklē vidusskolu, un faktu, ka 70 % romu bērnu skolu neapmeklē vispār; aicina Serbijas valdību nodrošināt visiem romu bērniem un jauniešiem vienādas iespējas vai vēl vienu iespēju apmeklēt skolu un tajā atgriezties; uzsver, ka vienlīdzīgas iespējas gūt kvalitatīvu agrīno pirmskolas apmācību ir īpaši nozīmīgas bērniem no nelabvēlīgas vides un būtiski svarīgas, lai pārvarētu no paaudzes paaudzē nodoto nabadzību un sociālo atstumtību; ar bažām konstatē, ka mazus bērnus nesamērīgi ietekmē ekonomikas krīze, kā liecina dramatiskais pilnīgā nabadzībā dzīvojošo bērnu skaita pieaugums laikā no 2008. līdz 2010. gadam; atgādina, ka nabadzība bērnībā ir cieši un pastāvīgi saistīta ar vājāku fizisko veselību, zemāku kognitīvo attīstību, nepietiekamiem sasniegumiem skolā un sociālajiem riskiem, tostarp augstākām izmaksām tiesu un sociālās aizsardzības sistēmām; aicina Serbijas valdību rīkoties, lai risinātu bērnu nabadzības un sociālās atstumtības jautājumus;
65.

uzsver, ka Eiropadome 2012. gada janvārī ierosināja izmēģinājuma pasākumu, lai palīdzētu tām astoņām dalībvalstīm, kurās ir visaugstākais jauniešu bezdarba līmenis, atkārtoti piešķirt dažus no to ES struktūrfondu piešķīrumiem, lai izskaustu jauniešu bezdarbu; pauž nožēlu, ka 2012. gada maijā Komisija ievērojami pazemināja aplēses par līdzekļiem, kas pieejami atkārtotai piešķiršanai, no 82 miljardiem eiro līdz 29 800 miljoniem eiro, tādējādi ierobežojot izmēģinājuma pasākumu mērogu; pauž nožēlu par to, ka tikai maza šo līdzekļu daļa ir pārvirzīta, lai palīdzētu jauniešiem atrast darbu;
15.

uzskata – lai izstrādātu kopīgus EIB un ES finanšu instrumentus, ir savlaicīgi jāievieš pienācīgs satvars, lai uzraudzītu EIB darbību un palielinātu tās demokrātisko pārskatatbildību, iesaistot Parlamentu un Padomi; šim satvaram būtu jāļauj EIB arī turpmāk izvērtēt projektus atkarībā no to lietderības, lai ilgtermiņā nodrošinātu EIB kapitāla resursu ilgtspējīgu izmantošanu, un ar tā palīdzību būtu jāatbrīvo vadības struktūras, finanšu starpnieki un galīgie saņēmēji no pārmērīga administratīvā sloga;
29.

uzsver, ka pārbaudes ir jāveic vienoti visā Savienībā un atbilstīgi katrā dalībvalstī ikgadēji pārvadājamo dzīvnieku īpatsvaram, lai garantētu un saglabātu iekšējā tirgus pareizu darbību un izvairītos no konkurences kropļošanas ES; turklāt aicina Komisiju palielināt to iepriekš nepaziņotu Pārtikas un veterinārā biroja (PVB) pārbaužu uz vietas skaitu, kas vērstas uz dzīvnieku labturību un dzīvnieku pārvadāšanu; uzskata, ka atšķirīgās datu apkopošanas metodes un kontroles mehānismi neļauj precīzi novērtēt atbilstības ievērošanu atsevišķās dalībvalstīs; tālab aicina Komisiju pieņemt saskaņotāku ziņošanas struktūru un veikt plašāku analīzi attiecībā uz datiem, kuri iegūti no Pārtikas un veterinārā biroja (PVB) pārbaudes ziņojumiem un no dalībvalstu rezultātiem saistībā ar to daudzgadu valsts kontroles plānu;
21.

apzinās pastāvošās bažas par to, ka daži cilvēki aizvien biežāk dzird vārdu “autortiesības” un neieredz to, kas aiz tā slēpjas; atzīst to, cik liela nozīme šo autortiesību piemērošanas mehānismu izveidē ir bijusi ārējās tirdzniecības politikai;
12.

norāda, ka pašreizējos krīzes apstākļos ir svarīgi veikt pasākumus, ar kuriem sekmē ekonomikas izaugsmi un darba vietu radīšanu un no jauna veicina patēriņu, ka digitālais tirgus sniedz lieliskas iespējas sasniegt šos mērķus, tādēļ ES ir jāizveido pilnīgs digitālais iekšējais tirgus, un ka ir svarīgi, no vienas puses, novērst pašreizējos šķēršļus un, no otras puses, vairot patērētāju uzticību; šajā sakarībā uzskata, ka īsta vienota digitālā tirgus sasniegšanai būtiski ir tas, lai Eiropā darbotos neitrāls un drošs vienotais tirgus maksājumu veikšanai ar kartēm, internetā un mobilajiem maksājumiem, kas veicina brīvu konkurenci un inovāciju un varētu jo īpaši sekmēt patērētāju uzticības vairošanu;
L.

tā kā ir ārkārtīgi svarīgi aizsargāt palestīniešus un viņu tiesības Rietumkrastā, jo īpaši C apgabalā, un Austrumjeruzalemē, lai saglabātu divu valstu risinājuma iespējamību; tā kā nepārtrauktā apmetņu paplašināšana un to iemītnieku vardarbība, projektēšanas ierobežojumi un no tiem izrietošais akūtais mājokļu deficīts, ēku nojaukšana, iedzīvotāju izlikšana no mājām un pārvietošana, zemes atsavināšana, sarežģīta piekļuve ūdenim un citiem dabas resursiem, galveno sabiedrisko pakalpojumu un sociālās palīdzības trūkums atstāj būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz palestīniešu dzīves apstākļiem; tā kā ekonomiskais stāvoklis šajās teritorijās, ko vēl vairāk saasina pieejamības, pārvietošanās un projektēšanas ierobežojumi, joprojām rada nopietnas bažas; tā kā saskaņā ar ikgadējo SDO ziņojumu 53,5 % jaunu sieviešu un 32,3 % jaunu vīriešu vecumā no 15 līdz 24 gadiem Rietumkrasta teritorijā ir bezdarbnieki;
—

ņemot vērā normatīvās rezolūcijas projektu par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju par to tarifa likmes kvotu pārvaldību, kas piemērojamas koksnes eksportam no Krievijas Federācijas uz Eiropas Savienību, un Protokola noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Krievijas Federācijas valdību par tehnisko kārtību atbilstoši minētajam Nolīgumam (10),
—

ņemot vērā Padomes 1976. gada 13. decembra Otro direktīvu 77/91/EEK par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (9), Padomes 1978. gada 9. oktobra Trešo direktīvu 78/855/EEK, kas attiecas uz akciju sabiedrību apvienošanos (10), un Padomes 1982. gada 17. decembra Sesto direktīvu 82/891/EEK, kas attiecas uz akciju sabiedrību sadalīšanu (11),
8.

uzskata, ka efektīvam līgumam vajadzētu aptvert arī visplašāko konvencionālo ieroču spektru, tostarp vieglos un kājnieku ieročus, to munīciju, nemateriālas nodošanas, divējāda lietojuma preces, ieroču sastāvdaļas un tehnoloģijas, kas saistītas ar to izmantošanu, ražošanu vai remontu, neatkarīgi no tā, vai šie ieroči ir paredzēti militāram izmantojumam vai citiem ar drošību un tiesībaizsardzību saistītiem mērķiem;
14.

atgādina, ka ir būtiski novērst un apkarot terorismu un ar to saistītas darbības, tostarp tā finansēšanu, un gaida priekšlikumu par tādu administratīvu pasākumu sistēmu kā to personu līdzekļu iesaldēšanu atbilstīgi LESD 75. pantam, kuras tiek turētas aizdomās par iesaistīšanos terorismā; turklāt, ārpus konkrētās iekšējās drošības stratēģijas jomas, aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt noteiktu tiesību aktu pieņemšanu par terorisma upuriem, lai atzītu to publiskumu un iekļautu sīkāk izstrādātus noteikumus, kas nodrošina atbilstīgu aizsardzību, atbalstu un atzīšanu;