PASKAIDROJUMA RAKSTS

Pēc Portugāles lūguma Padome 2011. gada 17. maijā piešķīra Portugālei finansiālu palīdzību (Padomes Īstenošanas lēmums 2011/344/ES), lai atbalstītu spēcīgu ekonomikas un reformu programmu, kuras mērķis ir atjaunot uzticību, ļaut ekonomikai atsākt ilgtspējīgu izaugsmi un nodrošināt finansiālo stabilitāti Portugālē, eurozonā un ES.

Saskaņā ar Lēmuma 2011/344/ES 3. panta 9. punktu Komisija kopā ar SVF un sadarbībā ar ECB ir septīto reizi veikusi pārskatīšanu, lai novērtētu progresu pieņemto pasākumu īstenošanā, kā arī pieņemto pasākumu efektivitāti un ekonomisko un sociālo ietekmi.

Ņemot vērā nesenās ekonomiskās, fiskālās un finanšu norises un politikas pasākumus, Komisija uzskata, ka ir nepieciešamas dažas izmaiņas ekonomikas politikas nosacījumos, kas ir pamatā palīdzībai, kura nepieciešama, lai nodrošinātu programmas mērķu sasniegšanu, kā izskaidrots ierosināto Padomes Īstenošanas lēmuma grozījumu apsvērumos.

Turklāt saskaņā ar paziņojumu, ko 2013. gada 12. aprīlī sniegusi Eurogrupa un Ekonomikas un finanšu padomes ministri, lai parāda dzēšana noritētu bez aizķeršanās un lai mazinātu refinansēšanas vajadzības nākamajos gados pēc programmas īstenošanas, Padomes īstenošanas lēmums būtu jāgroza ar mērķi pagarināt aizdevuma vidējo dzēšanas termiņu no “līdz 12,5 gadiem” uz “līdz 19,5 gadiem”, pagarinot atsevišķo izmaksu dzēšanas termiņu.

Pēc Portugāles lūguma un ja tirgus apstākļi to pieļauj, Komisija var refinansēt visu vai daļu no tās sākotnējā aizņēmuma, lai pagarinātu aizdevuma daļas vai maksājuma dzēšanas termiņu, ja tiek ievērots maksimālais vidējais dzēšanas termiņš 19,5 gadi. Visas summas, ko Komisija aizņēmusies iepriekš, glabā ECB kontā, ko Komisija atvērusi finansiālās palīdzības administrēšanai. Komisija arī nodrošinās, lai dzēšanas termiņā, kurā veic refinansēšanas operācijas, tiktu pienācīgi pārvaldītas rezerves pašu resursu maksimālajās robežās, ieskaitot ES obligāciju dzēšanas profilu. Gaidāms, ka refinansēšanas operācijas notiks, sākot ar 2016. gadu, un visas izmaksas, kas radīsies Eiropas Savienībai, noslēdzot un realizējot katru operāciju, segs Portugāle.

Būtu jānorāda, ka šā lēmuma mērķis ir arī uzlabot aizņēmuma nosacījumus valstij, kā arī radīt pozitīvus blakus efektus privātajam sektoram. Šie efekti nāk par labu gan kreditorvalstīm, gan debitorvalstīm, tāpēc veicina eurozonas stabilitāti.

Ņemot vērā iepriekš minētos faktorus, Komisija uzskata, ka izmaiņas, kas ietver EFSM aizdevuma Portugālei vidējā dzēšanas termiņa pagarināšanu, veicina programmas mērķu sasniegšanu.

2013/0171 (NLE)

Priekšlikums

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS,

ar ko groza Padomes Īstenošanas lēmumu 2011/344/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Portugālei

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2010. gada 11. maija Regulu (ES) Nr. 407/2010, ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu[1], un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

(1) Saskaņā ar Padomes Īstenošanas lēmuma 2011/344/ES 3. panta 9. punktu Komisija kopā ar Starptautisko valūtas fondu (SVF) un sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku (ECB) no 25. februāra līdz 14. martam veica septīto pārskatīšanu attiecībā uz iestāžu panākto progresu pieņemto pasākumu īstenošanā. Pēc tam 2013. gada 14.–17. aprīlī un 8.–11. maijā notika dažu finansiālo pasākumu papildu vērtēšana.

(2) ES aizdevumu maksimālā vidējā dzēšanas termiņa pagarināšana nāktu par labu, jo tā atbalstītu Portugāles centienus atgūt pilnīgu piekļuvi tirgum un veiksmīgi pabeigt programmu. Lai varētu pilnībā izmantot ES aizdevuma maksimālo vidējo dzēšanas termiņu, būtu jāatļauj Komisijai pagarināt aizdevuma daļu un atsevišķu maksājumu dzēšanas termiņu.

(3) Reālais IKP 2012. gadā pēc negaidīti lielas ekonomiskās aktivitātes un nodarbinātības samazināšanās gada pēdējā ceturksnī samazinājās par 3,2 %. Šo izmaiņu dēļ bija jāpārskata un jākoriģē uz leju ekonomikas attīstības perspektīvas: pašlaik tiek prognozēts, ka negatīvāku 2012. gada beigu dēļ reālais IKP 2013. gadā samazināsies par 2,3 procentu punktiem, iekšzemes patēriņš samazināsies vēl izteiktāk, bezdarbam kļūstot lielākam, nekā iepriekš prognozēts, un ārējā pieprasījuma perspektīvām kļūstot sliktākām. Tiek prognozēts, ka arī ekonomikas atlabšana noritēs gausāk, nekā gaidīts iepriekš, ka reālais IKP zemāko punktu sasniegs gada otrajā pusē un 2014. gadā sāks palielināties vidēji par 0,6 % gadā; gaidāms, ka reālā IKP pieaugums 2015. gadā būs 1,5 %. Paredzams, ka visaugstākais bezdarba līmenis 18½% no darbaspēka būs 2014. gadā.

(4) Vispārējās valdības budžeta deficīts 2012. gadā sasniedza 6,4 % no IKP, kas pārsniedz mērķrādītāju 5 % no IKP. Nominālo deficītu iespaidoja vairāki lieli vienreizēji darījumi, kuru ietekme uz budžetu iepriekšējā pārskatīšanā nebija zināma. Šie darījumi ietver kapitāla ieguldījumus valstij piederošā bankā CGD (0,5 % no IKP), pašu kapitālā pārvērsto Parpública akcionāru aizdevumu novirzīšanu uz SAGESTAMO ar valdības starpniecību (neviens no minētajiem uzņēmumiem nav vispārējās valdības sektora uzņēmums (0,5 % no IKP)) un vērtības samazināšanu saistībā ar BPN aktīvu pārvešanu (0,1 % no IKP). Turklāt pēc konsultēšanās ar Eurostat ienākumi no Portugāles lielo lidostu ekspluatācijas koncesijas pārdošanas tika uzskatīti par pašu kapitāla atskaitījumiem, kas tādējādi neietekmē vispārējās valdības budžeta bilanci, pretēji tam, ko valdība bija paredzējusi budžetā (0,7 % no IKP). Izslēdzot no kopējās bilances šo vienreizējo faktoru ietekmi, vispārējās valdības budžeta deficīts būtu bijis 4,7 % no IKP, t.i., mazāks nekā mērķrādītājs. Ierobežot deficītu šajā līmeni bija grūti, jo mazāki ieņēmumi, ko noteica sliktāki makroekonomiskie rādītāji, bija jākompensē ar lielākiem ietaupījumiem, nekā sākotnēji paredzēts budžetā, proti, uz publiskā sektora algu izdevumu, starppatēriņa un jauniem investīciju projektiem paredzētu apropriāciju rēķina.

(5) 2012. gadā kopumā fiskālā konsolidācija, ko mērī kā strukturālās bilances uzlabojumu, sasniedza 2,4 % no IKP, un tas atbilst Padomes 2012. gada 9. oktobra ieteikumam par pārmērīga valdības budžeta deficīta situācijas novēršanu Portugālē. Uzlabojums strukturālajā primārajā bilancē bija vēl lielāks — 2,7 % no IKP.

(6) Pēc 2012. gadā notikumiem jaunajā 2013. gada budžeta pamatscenārijā tiek pieņemts, ka ieņēmumu nepietiekamība un paaugstinātie sociālie pārvedumi natūrā tiks pārnesti uz nākamo periodu, jo liela daļa no izdevumu samazinājuma 2012. gada pēdējā ceturksnī tiek uzskatīta par nepastāvīgiem, kas 2013. gadā izraisa negatīvu pārnesumu aptuveni 0,4 % apmēra no IKP. Turklāt makroekonomikas perspektīvas būtiskā pasliktināšanās 2013. gadā samazināja budžeta pamatscenāriju vēl par 0,5 procentiem no IKP. Ņemot vērā šīs norises, budžeta mērķvērtības 2013.–2015. gadam, kas norādītas programmas piektajā pārskatā (4,5 % no IKP 2013. gadā un 2,5 % no IKP 2014. gadā) vairs nav iespējams sasniegt. Tā kā novērtēts, ka valdība lielākoties nespēj ietekmēt novirzes, šķiet lietderīgi pārskatīt budžeta korekciju.

(7) Deficīta mērķvērtības tāpēc jākoriģē līdz 5,5 % no IKP 2013. gadā, 4,0 % no IKP 2014. gadā un 2,5 % no IKP 2015. gadā. Šis fiskālās mērķvērtības ir pārveidotas tā, lai saglabātu primāro strukturālo korekciju, kas 2011.–2015. gadā būtu tuva 9 procentiem, un vienlaikus ļautu darboties automātiskiem stabilizētājiem un ņemtu vērā finansēšanas un parāda ierobežojumus, kā arī korekcijas sociālās izmaksas. Pat ar pārskatītajām mērķvērtībām būs nepieciešami apjomīgi konsolidācijas pasākumi 3,5 % apmērā no IKP 2013. gadā un 2 % apmērā no IKP 2014. gadā. Programmas darbības laikā paredzēto korekciju pamatā ir virkne strukturālu izdevumu un ieņēmumu pasākumu. Gaidāms, ka konsolidācija turpināsies pēc programmas darbības laika, lai līdz 2015. gadam deficītu pārliecinoši samazinātu zem 3 % sliekšņa.

(8) Ņemot vērā, ka publiskajā sektorā strādājošajiem atjaunots viens no diviem prēmiju maksājumiem un par 1,1 reizi palielināti tie prēmiju maksājumi pensionāriem, kuri 2012. gadā netika veikti, 2013. gada budžeta likumā iekļauti strukturāla rakstura diskrecionāri pasākumi, kuru vērtība mazliet pārsniedz 3 % no IKP. Tomēr 5. aprīlī konstitucionālā tiesa lēma pret dažiem 2013. gada budžeta noteikumiem, tostarp pret plānoto turpmāko prēmiju maksājuma samazinājumu publiskajā sektorā strādājošajiem, prēmiju maksājuma samazinājumu (ar koeficientu 0,9) un jaunu papildnodokli par bezdarba un slimības pabalstiem, tādejādi iegūstot budžeta atšķirības 0,8 % apmērā no IKP. Lai novērstu šīs atšķirības un nodrošinātu 2014. un 2015. gadā vajadzīgo fiskālo korekciju, valdība aprīlī un maijā pieņēma pastāvīgu izdevumu samazināšanas pasākumu paketi, kas 2013.–2014. gadā nodrošinātu 4,7 miljardu euro jeb 2,8 % no IKP; no tiem pasākumi par 0,8 % IKP tiks piemēroti jau2013. gadā.

(9) Pilnībā atjaunojot divus prēmiju maksājumus publiskajā sektorā strādājošajiem un pensionāriem, ieņēmumu palielinājums atbilst vairāk nekā divām trešdaļām no kopējās fiskālās konsolidācijas 2013. gadā, savukārt izdevumu samazinājums atbilst mazāk nekā vienai trešdaļai, — un tas ir pretrunā nodomam konsolidācijā orientēties uz izdevumu daļu.

(10) 2013. gadā ieņēmumu pasākumos ietilpst iedzīvotāju ienākuma nodokļa pārstrukturēšana; 3,5 % papildnodoklis par ienākumiem, kas apliekami ar nodokli un pārsniedz minimālo algu; solidaritātes papildnodoklis par augstākiem ienākumiem; nodokļa bāzes palielināšana un citi ieņēmumi uzņēmumu nodokļu jomā; augstāks akcīzes nodoklis par tabaku, alkoholu un dabasgāzi; nekustamā īpašuma nodokļa bāzes palielināšana pēc īpašumu pārvērtēšanas un ārkārtas solidaritātes iemaksas pensijām ar mērķi risināt ilgtspējas problēmas, ko izraisa novecošana. Izdevumu daļā pasākumi paredz visnotaļ lielu samazinājumu publiskā sektora algu izdevumos (ar resursu sadales optimizāciju, ar darbinieku skaita optimizēšanu, ar virsstundu samaksas, papildatvieglojumu un ārkārtas atvaļinājuma gadījumā izmaksājamās kompensāciju samazinājumu). Citi izdevumu mazināšanas pasākumi ietver racionalizācijas turpināšanu veselības jomā; sociālo pabalstu racionalizēšanu un mērķiem atbilstošāku sociālo atbalstu; starppatēriņa samazināšanu nozaru ministrijās; ietaupījumus, ko nodrošina grozījumi publiskā un privātā sektora partnerības līgumos un papildu pārstrukturēšana valstij piederošos uzņēmumos. Daži paredzētie ietaupījumi radīsies, īstenojot pasākumus, kas tika paredzēti, veicot publiskā sektora izdevumu pārskatīšanu.

(11) Papildus iepriekšējiem pasākumiem, kas ir pastāvīgi, valdība gatavojas pieņemt arī pasākumus, kas nav pastāvīgi, tostarp paātrināt ES fondu līdzekļu izmaksu, cita starpā novirzot Kohēzijas fonda resursus no projektiem, kas vēl ir agrākā izstrādes stadijā, uz projektiem, kuri ir vēlākā izstrādes stadijā, un kapitāla izdevumu samazināšana (programma Polis).

(12) Papildus dažiem konsolidācijas pasākumiem, kas iekļauti papildu budžetā, visas pārējās tādu reformu īstenošanai nepieciešamās izmaiņas tiesību aktos un tiesību aktu priekšlikumus, kuras saistītas ar publiskā sektora izdevumu pārskatīšanu, pieņems valdība vai attiecīgā gadījumā — tās tiks iesniegtas Parlamentam līdz likumdošanas sesijas beigām, proti, līdz 2013. gada jūlija vidum.

(13) 2014. gada fiskālo korekciju veic, pamatojoties uz publiskā sektora izdevumu pārskatīšanu, ko valdība ir veikusi pēdējo mēnešu laikā un kas ietver pastāvīgus izdevumu samazināšanas pasākumus 2% apmērā no IKP 2014. gadā. Publiskā sektora izdevumu pārskatīšanas pasākumu galvenā ietekme izpaudīsies trijos galvenajos virzienos: 1) algu izdevumu samazināšana publiskajā sektorā; 2) pensiju piemaksu samazināšana; 3) nozaru izdevumu samazināšana nozaru ministrijās un programmās. Publiskā sektora izdevumu pārskatīšanas pasākumi ir daļa no plašākiem centieniem reformēt valsti ar mērķi palielināt pašu kapitālu un sociālo pārvedumu un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas efektivitāti. Algu izdevumu samazināšanai 2014. gadā mērķis ir samazināt darbinieku skaitu publiskajā sektorā, vienlaikus palielinot kvalificētāku darbinieku īpatsvaru, tuvinot publiska sektora darba noteikumus privātā sektora noteikumiem un darot atlīdzības politiku caurredzamāku un atbilstīgāku nopelniem. Konkrētas reformas ietver īpašās mobilitātes shēmas pārveidi par pārkvalificēšanās programmu, publiskā sektora darba laika pieskaņošanu privātā sektora darba laikam (t. i., darba nedēļas ilguma palielināšana no 35 stundām uz 40), darba laika uzskaites ieviešanu, atvaļinājuma samazināšanu, brīvprātīgas darba attiecību pārtraukšanas shēmas (aplēsts, ka attiecīgās vienreizējās izmaksas būs aptuveni 0,3 % no IKP) un vienotas algu un piemaksu likmes ieviešana. Visaptveroša pensiju reforma nodrošinās vēl vienu svarīgu ietaupījumu daļu, tās pamatā būs taisnīguma principi un ienākumu progresivitāte — tādējādi tiks aizsargātas vismazākās pensijas. Reformas konkrētais mērķis būs samazināt atšķirības starp civildienesta ierēdņu sistēmu un vispārējo sistēmu, ar izmaiņām ilgtspējas koeficientā palielinot likumā noteikto pensionēšanās vecumu un, ja tas noteikti nepieciešams, ieviešot progresīvu ilgtspējas iemaksu. Visbeidzot tiks palielināti ar starppatēriņu un izdevumu programmām saistītie ietaupījumi nozaru ministrijās.

(14) Ņemot vērā politiskos un juridiskos riskus, kas saistīti ar īstenošanas procesu, pašlaik notiekošajā konsultāciju procesā ar sociālajiem un politiskajiem partneriem, dažus pasākumus, kas izriet no publiskā sektora izdevumu pārskatīšanas, var aizstāt ar citiem līdzvērtīga apjoma un kvalitātes pasākumiem.

(15) Budžeta korekcijas process balstās uz virkni fiskālu strukturālo pasākumu, kuru mērķis ir pastiprināt kontroli pār valsts izdevumiem un uzlabot ieņēmumu iekasēšanu. Konkrēti ir paredzēta visaptveroša budžeta struktūras reforma centrālās, reģionālās un vietējās pārvaldes līmenī, lai to saskaņotu ar budžeta procedūru un pārvaldības labāko praksi. Jaunā saistību kontroles sistēma jau nodrošina rezultātus, bet īstenošana ir stingri jāuzrauga, lai nodrošinātu saistību atbilstību finansējumam. Reformas publiskā sektora pārvaldē tiks turpinātas, ievērojami racionalizējot nodarbinātību tajā un publiskā sektora struktūras. Ieņēmumu administrēšanas reformu programmas īstenošana turpinās, un iestādes pastiprina uzraudzību un nostiprina ieņēmumu atbilstību. Sākusies publiskā un privātā sektora partnerības līgumu pārskatīšana, un tiek plānots, ka, sākot ar 2013. gadu, tiks gūti ievērojami ietaupījumi. Valstij piederošie uzņēmumi 2012. gada beigās bija panākuši līdzsvarotus darbības rezultātus, un tiek paredzēts reformas, kas tos uzlabos vēl vairāk. Reformas veselības aprūpes nozarē rada ievērojamus ietaupījumus, un to īstenošana kopumā turpinās atbilstīgi mērķiem.

(16) Saskaņā ar Komisijas pašreizējo prognozi par nominālā IKP pieaugumu (−1,0 % 2013. gadā, 1,6 % 2014. gadā un 3,3 % 2015. gadā) un vispārējās valdības budžeta deficītu (5,5 % no IKP 2013. gadā, 4,0 % no IKP 2014. gadā un 2,5 % no IKP 2015. gadā) gaidāms, ka parāda attiecība pret IKP mainīsies šādi: 122,9 % no IKP 2013. gadā, 124,2 % no IKP 2014. gadā un 123,1 % no IKP 2015. gadā. Tādējādi parāda attiecība pret IKP pēc 2014. gada samazināsies, pieņemot, ka vēl vairāk samazināsies arī deficīts. Parāda dinamiku ietekmē virkne ārpusbilances operāciju, tostarp apjomīgu finanšu aktīvu iegādes, jo īpaši iespējamai banku rekapitalizācijai un valstij piederošu uzņēmumu finansēšanai, un atšķirības starp uzkrātajiem un izmaksātajiem procentiem.

(17) Banku kapitāla palielināšana 2012. gadā tika pabeigta un ļāva iesaistītajām bankām panākt atbilstību EBI noteiktajām kapitāla rezervēm, kā arī pamata 1. līmeņa kapitāla programmas mērķim 10 % apmērā. Orientējošā aizdevuma un noguldījumu attiecības mērķvērtība 120 %, kas sasniedzama līdz 2014. gadam, šķiet, tiks panākta; jau pašlaik dažas bankas ir zem šā sliekšņa. Tiek pastiprināti centieni dažādot uzņēmumu finansējuma avotus. Tiek novērtēts, ciktāl iespējams uzlabot pašreizējo valdības finansēto kredītlīniju darbību un pārvaldību. Tiek analizēti banku sanācijas plāni un tiek gatavoti noregulējuma plāni.

(18) Veiksmīgi tiek īstenotas arī izaugsmi un konkurētspēju veicinošas strukturālās reformas. Papildus aktīvas darba tirgus politikas nostiprināšanai iestādes ir pieņēmušas visaptverošu darba tirgus reformu. Lai veicinātu darba tirgus elastību un darba vietu radīšanu, ar jauno tiesisko regulējumu tiek samazināti atlaišanas pabalsti, tiek atviegloti nosacījumi taisnīgai atlaišanai, tiek palielināts darba laika elastīgums, paredzētas lielākas darba līguma slēgšanas sarunu iespējas uzņēmuma līmenī un tiek pārskatīta bezdarba apdrošināšanas pabalstu sistēma, lai palielinātu stimulus drīz atgriezties darbā, vienlaikus garantējot pienācīgu aizsardzību. Vidējās izglītības un profesionālās apmācības rīcības plānu īstenošana kopumā norit, kā paredzēts.

(19) Pietiekamā tempā tiek īstenota Pakalpojumu direktīva, kuras mērķis ir mazināt šķēršļus ienākšanai tirgū un sekmēt konkurenci un ekonomisko aktivitāti, atvieglojot jauniem tirgus dalībniekiem piekļuvi tirgum dažādos ekonomikas režīmos. Parlamentā drīzumā tiks iesniegts ietvarlikums, kas noteiks vissvarīgākos valsts regulētājas iestādes darbības principus, paredzot tai ievērojamu neatkarību un autonomiju. Labi sokas Trešās enerģētikas paketes transponēšana, un notiek elektroenerģijas tarifu parāda samazināšana, kas vajadzīga, lai nodrošinātu sistēmas ilgtspēju. Dažādās ekonomikas nozarēs, tādās kā vide un teritorijas plānošana, lauksaimniecība un lauku attīstība, rūpniecība, tūrisms un ģeoloģija, tiek vienkāršotas licencēšanas procedūras un citi administratīvie slogi.

(20) 2012. gada novembrī stājusies spēkā visaptveroša mājokļu īres tirgus reforma, kuras uzdevums ir panākt lielāku dinamiku mājokļu tirgū. Tiesu sistēmas reformas tiek īstenota atbilstīgi apstiprinātajam grafikam. Ir gūti panākumi arī neizskatīto lietu skaitu samazināšanā un plašāku reformu īstenošanā, piemēram, veikta tiesu apgabalu ģeogrāfiska reorganizēšana un Civilprocesa kodeksa reforma.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1. Īstenošanas lēmuma 2011/344/ES 1. pantu groza šādi.

(a) 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1. Savienība nodod Portugāles rīcībā aizdevumu, kura maksimālais apjoms ir EUR 26 miljardi, ar vidējo maksimālo dzēšanas termiņu 19,5 gadi. Aizdevuma atsevišķu daļu dzēšanas termiņš var būt līdz 30 gadiem.”

(b) Pievieno šādu punktu:

“9. Pēc Portugāles lūguma Komisija var pagarināt atsevišķas daļas vai maksājuma dzēšanas termiņu, ja tiek ievērots 1. punktā noteiktais maksimālais vidējais dzēšanas termiņš. Tālab Komisija var refinansēt visu vai daļu tās aizņēmuma. Visas summas, ko Komisija aizņēmusies iepriekš, glabā ECB kontā, ko Komisija atvērusi finansiālās palīdzības administrēšanai.”

2. Īstenošanas lēmuma 2011/344/ES 3. pantu groza šādi:

(a) 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

“3. Vispārējās valdības budžeta deficīts nepārsniedz 5,9 % no IKP 2011. gadā, 5,0 % no IKP 2012. gadā, 5,5 % no IKP 2013. gadā un 4 % no IKP 2014. gadā. Šā deficīta aprēķinā neņem vērā iespējamās budžeta izmaksas banku atbalsta pasākumiem Portugāles valdības finanšu sektora stratēģijas kontekstā. Budžeta konsolidāciju panāk ar augstas kvalitātes pastāvīgiem pasākumiem, samazinot to ietekmi uz visneaizsargātākajām grupām.

4. Portugāle līdz norādītā gada beigām pieņem pasākumus, kas minēti 5. līdz 8. punktā, un konkrēti termiņi 2011.–2014. gadam tiks noteikti saprašanās memorandā. Portugāle ir gatava veikt papildu konsolidācijas pasākumus, lai sasniegtu deficīta mērķi visā programmas darbības laikā.”

(b) 7. līdz 9. punktu aizstāj ar šādiem:

“7. Saskaņā ar saprašanās memorandu Portugāle 2013. gada laikā pieņem šādus pasākumus:

(a) vispārējās valdības budžeta deficīts 2013. gadā nepārsniedz 5,5 % no IKP. Konsolidācijas pasākumus, kas iekļauti 2013. gada budžetā, tostarp līdz maija beigām pieņemamajā papildu budžetā, īsteno visu gadu. Ieņēmumu palielināšanas pasākumi ietver iedzīvotāju ienākuma nodokļa reformu, kas vienkāršo nodokļa struktūru, un palielina nodokļa bāzi, likvidējot dažas nodokļu priekšrocības, un paaugstina vidējo nodokļa likmi, vienlaikus saglabājot progresivitāti; uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes palielināšanu; akcīzes nodokļu palielināšanu un īpašumu aplikšanu ar lielākiem nodokļiem, un ārkārtas solidaritātes iemaksas pensijām. Izdevumu mazināšanas pasākumi ietver publiskā sektora pārvaldes, izglītības, veselības aprūpes un sociālo pabalstu racionalizēšanu; algu izdevumu samazināšanu, ko panāk, samazinot pastāvīgo un pagaidu darbinieku skaitu un samaksu par virsstundu darbu, darbības un kapitāla izdevumu samazināšanu valstij piederošos uzņēmumos; publiskā un privātā sektora partnerības līgumu pārskatīšanu; starppatēriņa samazināšanu nozaru ministrijās;

(b) daži pasākumi, kas izriet no publiskā sektora izdevumu pārskatīšanas, tiek piemēroti no 2013. gada. Galvenokārt tie ietver tālāku nodarbinātības samazināšanu publiskajā sektorā, kura tiek īstenota, pārveidojot īpašo mobilitātes shēmu par pārkvalificēšanās programmu, publiskā un privātā sektora darba noteikumu tuvināšanu, ko panāk, palielinot darba laiku publiskajā sektorā no 35 stundām uz 40 stundām nedēļā, publiskajā sektorā nodarbināto iemaksu palielināšanu īpašajās veselības apdrošināšanas shēmās un papildatvieglojumu samazināšanu. Racionalizācijas centieni nozaru ministrijās pārsniedz sākotnējos budžeta plānos paredzēto, un tiek turpināta sociālo tēriņu racionalizēšana. Turklāt minētie pastāvīgie pasākumi būtu jāpapildina ar pagaidu pasākumiem, kas 2014. gada tiktu aizstāti ar pastāvīgiem pasākumiem un kas konkrēti ietvertu ES fondu līdzekļu ātrāku izmaksu un kapitāla izdevumu samazināšanu (programma Polis);

(c) papildus dažiem konsolidācijas pasākumiem, kas iekļauti papildu budžetā, visas pārējās reformu īstenošanai nepieciešamās izmaiņas tiesību aktos un tiesību aktu priekšlikumus, kuras saistītas ar publiskā sektora izdevumu pārskatīšanu, pieņem valdība vai attiecīgā gadījumā — tās tiek iesniegtas Parlamentam līdz likumdošanas sesijas beigām, proti, līdz 2013. gada jūlija vidum;

(d) Portugāle turpina īstenot privatizācijas programmu;

(e) Portugāle koordinē informācijas apmaiņu starp dažādiem pārvaldes līmeņiem, lai atvieglotu ieņēmumu prognozēšanu 2014. gada autonomo reģionu un vietējo iestāžu budžetam;

(f) Portugāle publiskā sektora pārvaldē intensīvāk izmanto kopējos pakalpojumus;

(g) Portugāle samazina nozaru ministriju vietējo filiāļu skaitu (piemēram, nodokļu, sociālā nodrošinājuma, tieslietu), apvienojot tās vienas pieturas aģentūrās un attīstot turpmāku e-pārvaldi arī pēc programmas pabeigšanas;

(h) Portugāle turpina slimnīcu tīkla reorganizāciju un racionalizāciju, specializējot, koncentrējot un samazinot slimnīcu sniegtos pakalpojumus, apvienojot slimnīcu vadību un darbību. Pabeidz darbības plāna īstenošanu līdz 2013. gada beigām;

(i) ar starptautisku reputāciju ieguvušu ekspertu atbalstu un saskaņā ar grozījumiem Jaunajā pilsētas īpašumu izvērtēšanas likumā 6/2006 un dekrētlikumā, kas vienkāršo renovācijas administratīvo procedūru, Portugāle veic esošā mājokļu tirgus visaptverošu izvērtēšanu;

(j) Portugāle izstrādā valsts mēroga zemes reģistrācijas sistēmu, lai pilsētu plānošanā būtu pieejams vienmērīgāks ieguvumu un izmaksu sadalījums;

(k) Portugāle īsteno pasākumus, kas izklāstīti tās darbības plānos vidējās izglītības un profesionālās apmācības kvalitātes uzlabošanai, proti, pilnībā sāk izmantot pārvaldības instrumentu izglītības un apmācības politikas rezultātu un ietekmes analīzei, uzraudzībai un novērtēšanai un tiek izveidotas references profesionālās skolas;

(l) Portugāle pabeidz plānoto sektoriālo grozījumu pieņemšanu, kas nepieciešami, lai pilnībā īstenotu Pakalpojumu direktīvu;

(m) Portugāle ievieš pasākumus, kuru mērķis ir sasniegt stabilu neizskatīto izmeklēšanas lietu samazinājumu kontekstā ar neizskatīto tiesu lietu izskatīšanu;

(n) Portugāle iesniedz Parlamentam ietvarlikumu par galvenajām valsts regulētājām iestādēm, lai garantētu to pilnīgu neatkarību un finanšu, administratīvās un vadības autonomiju;

(o) Portugāle uzlabo uzņēmējdarbības vidi, pabeidzot iesāktās reformas administratīvā sloga samazināšanai [pilnībā darbojas vienotais kontaktpunkts un “nulles atļaujas” projekti] un turpinot pašreizējo licencēšanas procedūru, noteikumu un to citu ekonomiku apgrūtinošo administratīvo slogu vienkāršošanu, kuri ir galvenie šķēršļi saimnieciskās darbības attīstībai;

(p) Portugāle pabeidz ostu pārvaldes sistēmas reformu, tostarp ostu ekspluatācijas koncesiju reformu;

(q) Portugāle īsteno pasākumus, kas veicina transporta sistēmas darbību;

(r) Portugāle īsteno pasākumus, ar ko likvidē enerģijas tarifu parādu, un pilnībā transponē ES Trešo tiesību aktu paketi enerģētikas jomā;

(s) Portugāle nodrošina, lai tiktu piemērots jaunais tiesiskais un institucionālais publiskā un privātā sektora partnerību satvars un lai atbilstīgi valdības iesniegtajam stratēģiskajam plānam un pārskatītajam regulējumam notiktu atkārtotas sarunas par publiskā un privātā sektora partnerību ceļu būves līgumiem ar mērķi nodrošināt vērā ņemamus fiskālos ieguvumus jo īpaši 2013. gadā;

(t) Portugāle turpina koncentrēties uz pasākumiem, kas vajadzīgi, lai apkarotu ar nodokļiem saistīto krāpšanu un izvairīšanos no tiem un nostiprinātu nodokļu maksātāju atbilstību noteikumiem;

(u) atbilstīgi saprašanās memoranda noteikumiem Portugāle ievieš korekcijas atlaišanas pabalstu izmaksas režīmā;

(v) Portugāle veicina tādu algojuma sistēmas attīstību, kas atbilst mērķiem veicināt jaunu darba vietu izveidi un uzlabot uzņēmumu konkurētspēju, lai koriģētu makroekonomisko nelīdzsvarotību. Programmas darbības laikā minimālā alga tiek palielināta tikai tad, ja to pamato norises ekonomikā un darba tirgū;

(w) Portugāle turpina uzlabot savas aktīva darba tirgus politikas efektivitāti saskaņā ar novērtējuma ziņojumu un rīcības plānu valsts nodarbinātības dienestu darbības uzlabošanai.

8. Vispārējās valdības budžeta deficīts 2014. gadā nepārsniedz 4,0 % no IKP. Lai sasniegtu šo mērķi, Portugāle īsteno izdevumu mazināšanas pasākumus, kas sagatavoti, veicot publiskā sektora izdevumu pārskatīšanu. Kopumā šo pasākumu apjoms 2014. gadā sasniedz 2 % no IKP, un tajā ietverts algu izdevumu samazinājums, kura mērķis ir samazināt darbinieku skaitu publiskajā sektorā, vienlaikus palielinot kvalificētāku darbinieku īpatsvaru; publiskā un privātā sektora darba noteikumu tuvināšanas turpināšana, t. i., darba stundu skaita palielināšana, darba laika uzskaites ieviešana, atvaļinājuma samazināšana; brīvprātīgas darba attiecību pārtraukšanas shēmas īstenošana; atšķirību mazināšana starp civildienesta ierēdņu pensiju režīmu un vispārējo pensiju sistēmu; likumā noteiktā pensionēšanās vecuma palielināšana; ja ir noteikti nepieciešams — progresīvas ilgtspējas iemaksas ieviešana. Turklāt tiek palielināti ar starppatēriņu un izdevumu programmām saistītie ietaupījumi nozaru ministrijās. Dažus pasākumus var daļēji vai pilnībā aizstāt ar citiem līdzvērtīga apjoma un kvalitātes pasākumiem.

9. Lai atgūtu uzticību finanšu sektoram, Portugāle tiecas saglabāt atbilstīgu kapitāla līmeni banku sektorā un saprašanās memorandā noteiktajos termiņos nodrošināt sakārtotu parādsaistību samazināšanas procesu. Šajā sakarā tā, lai tiktu saglabāta finanšu stabilitāte, Portugāle īsteno Portugāles banku sektora stratēģiju, par ko panākta vienošanās ar Komisiju, ECB un SVF. Konkrēti Portugāle:

(a) iesaka bankām ilgtspējīgā veidā stiprināt to nodrošinājumu rezerves;

(b) nodrošina līdzsvarotu un sakārtotu parādsaistību samazināšanu banku sektorā, kas joprojām ir ļoti būtisks uzdevums, lai pastāvīgi likvidētu finansējuma nelīdzsvarotību un mazinātu atkarību no Eurosistēmas finansējuma vidējā termiņā. Banku finansējuma un kapitāla plānus pārskata reizi ceturksnī;

(c) veicina finansējuma alternatīvas uzņēmumiem un jo īpaši MVU, izmantojot dažādus pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot to piekļuvi kapitāla tirgiem un eksporta kredītu apdrošināšanai;

(d) turpina racionalizēt valsts īpašumā esošo CGD grupu;

(e) optimizē līdzekļu atgūšanas procesu, ko BPN nodevusi trīs īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām, kas ir valsts īpašumā, uzticot līdzekļu pārvaldību kā ārpakalpojumu profesionālai trešai personai ar pilnvarām pakāpeniski laika gaitā atgūt līdzekļus. Portugāles valdība kredītu pārvaldītāju izvēlas, izmantojot pastāvīgu konkursa procedūru, un pilnvarās iekļauj atbilstīgus stimulus, lai maksimāli īstenotu līdzekļu atgūšanu un samazinātu darbības izmaksas. Portugāles valdība nodrošina savlaicīgu meitasuzņēmumu un pārējo divu valstij piederošo īpašam nolūkam dibināto sabiedrību aktīvu realizāciju;

(f) pamatojoties uz sākotnējiem priekšlikumiem, kas sekmē uzņēmumu finansējuma alternatīvu diversifikāciju, izstrādā un īsteno risinājumus, kas uzņēmumiem nodrošina tradicionāliem banku kredītu resursiem alternatīvu finansējumu. Portugāles valdība novērtē Savienības prasībām atbilstīgo valdības finansēto eksporta kredītu apdrošināšanas sistēmas efektivitāti nolūkā veikt ES tiesību aktiem atbilstošus pienācīgus pasākumus eksporta veicināšanai;

(g) analizē banku atlabšanas plānus un dod sistēmai vadlīnijas par atlabšanas plāniem, un sagatavo noregulējuma plānus, pamatojoties uz banku iesniegtajiem ziņojumiem. Nodrošina, lai tiktu veikti sākotnējie un gada noregulējuma fonda finansēšanas pasākumi. Īstenojot banku atlabšanas un noregulējuma plānus, dod priekšroku tiem, kam ir sistēmiska ietekme;

(h) ievieš finanšu iestādēm domātu sistēmu, kā iesaistīties ārpustiesas mājsaimniecību parādu pārstrukturizācijā, atvieglo uzņēmumu pieteikšanos parādu pārstrukturēšanai un īsteno rīcības plānu, kas veicina sabiedrības informētību par pārstrukturēšanas līdzekļiem;

(i) sagatavo ceturkšņa ziņojumus par jauno pārstrukturēšanas instrumentu īstenošanu un veic pētījumu par iesaistīto personu maksātnespēju, lai noskaidrotu, cik lietderīgi ir izmantotie parādu pārstrukturēšanas instrumenti un kādi ir iespējamie trūkumi un vājās vietas, apzina alternatīvas, kā palielināt to uzņēmumu sekmīgu atlabšanu, uz kuriem attiecas publiskā sektora izdevumu pārskatīšana (īpašā palīdzības procedūra uzņēmumiem, kas nonākuši nopietnās finansiālās grūtībā) un SIREVE (uzņēmumu atlabšanas sistēma, kur izmanto ārpustiesas vienošanās par uzņēmumiem, kas nonākuši ekonomiskās grūtībās vai kam ir nenovēršama vai faktiska maksātnespēja);

(j) novērtē iespējas uzlabot līdzšinējo valdības finansēto kredītlīniju darbību un pārvaldību, izveidot ceturkšņa uzraudzības un ziņošanas mehānismu par tādu valdības finansēto kredītlīniju piešķiršanu, kuru mērķis ir atvieglot MVU piekļuvi finansējumam; veic valsts garantiju sistēmas ārējo revīziju.”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Portugālei.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē,

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

[1] OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.