EIROPAS PARLAMENTA REZOL ŪCIJA  
(2012. gada 10. maijs)  
ar konstat ējumiem, kas ir neat ņemama da ļa no l ēmuma par Eiropas Savien ības 2010. finanšu gada 
visp ārējā budžeta izpildes apstiprin āšanu, III ieda ļa – Komisija un izpilda ģent ūras 
EIROPAS PARLAMENTS,  
— ņemot v ērā Eiropas Savien ības 2010. finanšu gada visp ārējo budžetu (  1 ), 
— ņemot v ērā Eiropas Savien ības gada p ārskatus par 2010. finanšu gadu (COM(2011) 473 – C7- 
0256/2011) (  2 ), 
— ņemot v ērā Komisijas zi ņojumu par paveikto darbu attiec ībā uz 2009. finanšu gada budžeta izpildes 
apstiprin ājumu (COM(2011) 736) un Komisijas dienestu darba dokumentus ((SEC(2011) 1350 un 
SEC(2011) 1351)), kas pievienoti šim zi ņojumam,  
— ņemot v ērā Komisijas 2011. gada 1. j ūnija pazi ņojumu “Kopsavilkuma p ārskats par Komisijas sasnie ­
gumiem vad ības jom ā 2010. gad ā” (COM(2011) 323),  
— ņemot v ērā Komisijas gada zi ņojumu budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādei par 2010. gad ā veiktaj ām 
iekš ējām rev īzij ām (COM(2011) 643) un Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2011) 1189), kurš 
pievienots šim zi ņojumam,  
— ņemot v ērā Rev īzijas pal ātas gada p ārskatu par budžeta izpildi 2010. finanšu gad ā, ar iest āžu atbild ēm 
(turpm āk “Gada p ārskats”) (  3 ), k ā ar ī tās īpašos zi ņojumus,  
— ņemot v ērā deklar āciju par p ārskatu ticam ību, k ā ar ī par pak ārtoto dar ījumu likum ību un pareiz ību (  4 ), 
ko Rev īzijas pal āta iesniegusi attiec ībā uz 2010. finanšu gadu saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ības 
darb ību 287. pantu,  
— ņemot v ērā Padomes 2012. gada 21. febru āra ieteikumu par Eiropas Savien ības 2010. finanšu gada 
visp ārējā budžeta izpildes apstiprin ājumu, ko sniedz Komisijai (06081/1/2012 – C7-0053/2012), un 
nor ādot, ka Apvienot ā Karaliste, N īderlande un Zviedrija pirmoreiz atteikuš ās ieteikt sniegt budžeta 
izpildes apstiprin ājumu,  
— ņemot v ērā Padomes 2012. gada 21. febru āra ieteikumu par 2010. finanšu gada budžeta izpildes 
apstiprin ājumu, ko sniedz izpilda ģent ūrām (06084/2012 – C7-0052/2012), un nor ādot, ka Apvienot ā 
Karaliste, N īderlande un Zviedrija pirmoreiz atteikuš ās ieteikt sniegt budžeta izpildes apstiprin ājumu,  
— ņemot v ērā L īguma par Eiropas Savien ības darb ību (LESD) 317., 318. un 319. pantu, k ā ar ī Euratom  
līguma 106.a pantu,  
— ņemot v ērā Padomes 2002. gada 25. j ūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko 
piem ēro Eiropas Kopienu visp ārējam budžetam, (  5 ) un jo īpaši t ās 55., 145., 146. un 147. pantu,LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/31  
( 1 ) OV L 64, 12.3.2010.  
( 2 ) OV C 332, 14.11.2011., 1. lpp.  
( 3 ) OV C 326, 10.11.2011., 1. lpp.  
( 4 ) OV C 332, 14.11.2011., 134. lpp.  
( 5 ) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.
— ņemot v ērā Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka stat ūtus izpild ­
aģent ūrām, kur ām uztic konkr ētus Kopienas programmu p ārvald ības uzdevumus (  6 ), un jo īpaši t ās 14. 
panta 2. un 3. punktu,  
— ņemot v ērā Reglamenta 76. pantu un VI pielikumu,  
— ņemot v ērā Budžeta kontroles komitejas zi ņojumu un p ārējo iesaist īto komiteju atzinumus (A7- 
0098/2012),  
A. t ā k ā Eirop ā pašlaik valda nopietna fisk ālā un finanšu kr īze, kas var novest pie uztic ības kr īzes 
Savien ībā, un t ā k ā ir ļoti svar īgi, lai Savien ība ar Komisijas k ā Savien ības budžeta izpild ītājas pal īdz ību 
rādītu piem ēru pareizas publisk ā sektora p ārvald ības jom ā; t ā k ā pareiza publisko finanšu p ārvald ība ir 
nepieciešama, lai Savien ība saglab ātu savu AAA reitingu, kas ir svar īgs, it īpaši t āpēc, ka Savien ība 
jāpilda saist ības nodrošin āt garantijas EUR 60 000 000 000 apm ērā Eiropas finanšu stabilit ātes meh ā­
nismam;  
B. t ā k ā 2010. gads bija pirmais pilnais finanšu gads, kad tika īstenoti Lisabonas l īguma noteikumi, tika 
ieviestas jaunas budžeta proced ūras, izveidots Eiropas Ārējās darb ības dienests (E ĀDD) un Eiropadomes 
prezident ūra past āvēja l īdz ās rot ējošajai Padomes prezident ūrai; t ā k ā tas bija ar ī jaun ās strat ēģijas 
“Eiropa 2020” īstenošanas pirmais gads;  
C. t ā k ā labas p ārvald ības nodrošin āšanai nepieciešams, lai politikas m ērķi tiktu noteikti pirms šo m ērķu 
sasniegšanai paredz ēto ties ību instrumentu pie ņemšanas, un t ā k ā ir j āgroza tie sp ēkā esošie tiesiskie 
instrumenti, kuri piln ībā neatbilst politikas m ērķiem;  
D. t ā k ā gad ījumos, kad uz sp ēles ir likti publiskie l īdzek ļi, ir j ānodrošina atbilstoši p ārredzam ības, 
publisk ās atbild ības un publisk ās rev īzijas pas ākumi; t ā k ā Rev īzijas pal āta jau septi ņpadsmito gadu 
pēc k ārtas nav var ējusi sniegt pozit īvu ticam ības deklar āciju par Savien ības budžetu;  
E. t ā k ā LESD 287. panta 1. punkta otraj ā da ļā Rev īzijas pal ātai noteikts pien ākums iesniegt Eiropas 
Parlamentam un Padomei ticam ības deklar āciju par p ārskatu ticam ību un pak ārtoto dar ījumu likum ību 
un pareiz ību un paredz ēts, ka šai deklar ācijai var pievienot īpašus izv ērtējumus par katru no Savien ības 
galvenaj ām darb ības jom ām; 
F. t ā k ā vair āk nek ā 90 % no vis ām k ļūdām ir konstat ētas nevis Komisijas, bet dal ībvalstu iest āžu un 
galasa ņēm ēju l īmen ī (Gada p ārskats, 1.22. punkts);  
G. t ā k ā vair ākum ā gad ījumu, kad tika konstat ētas k ļūdas koh ēzijas jom ā, dal ībvalstu iest ādēm bija pietie ­
kami daudz inform ācijas, lai š īs k ļūdas atkl ātu un izlabotu pirms izdevumu apstiprin āšanas Komisijai 
(Gada p ārskats, 4.25. punkts);  
H. t ā k ā, lai nov ērstu papildu slogu vis ām dal ībvalst īm, ir j ānoš ķir t ās dal ībvalstu iest ādes, kas ir izveido ­
jušas labi funkcion ējošas uzraudz ības un kontroles sist ēmas, un t ās dal ībvalstu iest ādes, kas nodrošin ā­
jušas tikai da ļēji efekt īvas sist ēmas;  
I. t ā k ā iemesls tam, ka dal ībvalst īm tr ūkst nopietnas intereses par budžeta apstiprin āšanas proced ūru, 
var ētu b ūt Komisijas nepietiekamie centieni publiski, skaidri, nep ārprotami un sniedzot pamatojumu 
identific ēt t ās dal ībvalstis, re ģionus un programmas, kur ās netiek sasniegti pietiekami labi darb ības 
rezult āti Savien ības l īdzek ļu p ārvald ībā; 
J. t ā k ā oblig ātās dal ībvalstu p ārvald ības deklar ācijas, ko sagatavo un paraksta ministriju l īmen ī un ko 
pien ācīgi p ārbauda neatkar īgs revidents, ir nepieciešamas, lai pretdarbotos dažu dal ībvalstu iest āžu 
atbild ības tr ūkumam attiec ībā uz Savien ības l īdzek ļu izlietošanu un p ārvald ību;LV L 286/32 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.  
( 6 ) OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.
K. t ā k ā tas, ka Komisija aizvien vair āk izmanto priekšfinans ēšanu, ietekm ē Rev īzijas pal ātas veikt ās 
rev īzijas, un t ā k ā Rev īzijas pal āta savu metodolo ģiju var ētu piel āgot jaunajiem apst ākļiem, lai nodro ­ 
šin ātu savas inform ācijas noder īgumu budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādei; 
L. t ā k ā Savien ībai vair āk nek ā jebkad agr āk nepieciešama stipra, neatkar īga un efekt īva patiesi ārēja 
rev īzijas instit ūcija, kas – izr ādot cie ņu nodok ļu maks ātājiem –, protams, noz īm ē, ka Rev īzijas pal ātas 
locek ļi amat ā vienm ēr b ūtu j āiece ļ, pamatojoties tikai uz profesion āliem, nevis politiskiem apsv ērumiem;  
M. t ā k ā inovat īvu un sarež ģītu finanšu instrumentu izmantošana j ālīdzsvaro ar piln īgu p ārredzam ību, 
tostarp public ējot visaptverošus datus par visiem galasa ņēm ējiem, un skaidriem noteikumiem par infor ­
m ācijas sniegšanu, lai nov ērstu jebk ādu apdraud ējumu Savien ības budžetam un reput ācijai;  
N. t ā k ā dal ībvalst īm j āsadarbojas ar Komisiju, lai nodrošin ātu, ka apropri ācijas tiek izlietotas saska ņā ar 
pareizas finanšu p ārvald ības principu;  
O. t ā k ā dal ībvalstis, pat ja to strukt ūra ir feder āla, ir atbild īgas p ārējo pasaules valstu un Savien ības priekš ā; 
P. t ā k ā, lai nostiprin ātu Savien ības le ģitimit āti, ir j ārisina gan noteikumu iev ērošanas, gan darb ības 
rezultativit ātes jaut ājumi;  
Q. t ā k ā Rev īzijas pal ātas sagatavot ās ticam ības deklar ācijas nep ārtraukta pilnveidošana gadu gait ā ir 
pal īdz ējusi identific ēt t ās jomas, kur ās ir j āuzlabo dal ībvalstu un Komisijas īstenot ā p ārvald ība, 
R. t ā k ā Rev īzijas pal āta diemž ēl atkal nav var ējusi sniegt pozit īvu ticam ības deklar āciju par maks ājumu 
likum ību un pareiz ību, 
Komisijas priorit ārās darb ības 
1. aicina Komisiju iesniegt Parlamentam r īcības pl ānu š ādu priorit āru darb ību veikšanai:  
— finans ēšanas vad ības instrumentu (FVI) izmantošanas cieša uzraudz ība, k ā aprakst īts š īs rezol ūcijas 
21. punkt ā, 
— atbild ības ķēdes uzticam ības uzlabošana un pastiprin āšana, k ā aprakst īts š īs rezol ūcijas 36. punkt ā, 
— priekšfinans ēšanas pastiprin ātas izmantošanas izv ērtēšana, k ā aprakst īts š īs rezol ūcijas 56. punkt ā, 
— efekt īva sankciju meh ānisma izveide koh ēzijas politikas jom ā, k ā aprakst īts š īs rezol ūcijas 124. 
punkt ā; 
Rev īzijas pal ātas sagatavot ā ticam ības deklar ācija 
Pārskati – pozit īvs atzinums  
2. nor āda, ka Savien ības 2010. finanšu gada p ārskati visos b ūtiskajos aspektos pareizi atspogu ļo t ās 
finanšu st āvokli 2010. gada 31. decembr ī un t ās dar ījumus un naudas pl ūsmas gad ā, kurš beidz ās 
min ētaj ā datum ā; 
3. nor āda uz īpašo uzsvaru uz izmai ņām Komisijas gr āmatved ības politik ā attiec ībā uz FVI, kas liecina – 
neraugoties uz to, ka kopš 2007. gada par p ārskatiem ir sa ņemts negroz īts atzinums, saglab ājas 
būtisku neatbilst ību risks; aicina Komisiju reizi gad ā p ārbaud īt, vai jaun ā pieeja patiesi atspogu ļo 
reālo situ āciju;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/33
Ieņēmumu likum ība un pareiz ība – pozit īvs atzinums  
4. ar gandar ījumu nor āda, ka 2010. gada 31. decembr ī sl ēgt ā gada p ārskatiem pak ārtotie ie ņēmumi visos 
būtiskajos aspektos ir likum īgi un pareizi;  
Saist ību likum ība un pareiz ība – pozit īvs atzinums  
5. ar gandar ījumu nor āda, ka 2010. gada 31. decembr ī sl ēgt ā gada p ārskatiem pak ārtot ās saist ības visos 
būtiskajos aspektos ir likum īgas un pareizas;  
Maks ājumu likum ība un pareiz ība – pozit īvs atzinums  
6. pauž dzi ļu nož ēlu par to, ka maks ājumos v ēl joproj ām tiek konstat ēts daudz k ļūdu; 
7. pie ņem, ka Rev īzijas pal ātas negat īvā atzinuma pamat ā ir konstat ējums, ka uzraudz ības un kontroles 
sist ēmas v ēl joproj ām ir tikai da ļēji efekt īvas un ka t āpēc iesp ējam ākais maks ājumos pie ļauto k ļūdu 
īpatsvars tiek l ēsts 3,7 % apm ērā; 
8. atg ādina, ka iesp ējam ākais maks ājumos pie ļauto k ļūdu īpatsvars 2009. finanšu gad ā tika l ēsts 3,3 % 
apm ērā; 
9. pauž bažas par šo pieaugumu, jo tas maina p ēdējo gadu pozit īvo tendenci; aicina Komisiju pan ākt to, 
lai k ļūdu īpatsvars konsekventi samazin ātos, k ā pras īts iepriekš ējos zi ņojumos par budžeta izpildes 
apstiprin āšanu;  
10. skaidro š īs izmai ņas galvenok ārt ar iesp ējam ākā k ļūdu īpatsvara b ūtisko pieaugumu koh ēzijas, ener ­ 
ģētikas un transporta jom ā, kur ās tas sasniedza 7,7 %;  
Horizont ālie jaut ājumi  
Finans ēšanas vad ības instrumenti (FVI)  
11. atg ādina, ka Komisija atbalsta FVI pastiprin ātu izmantošanu attiec ībā uz n ākamo daudzgadu finanšu 
sh ēmu (  7 ), neraugoties uz to, ka t ā uzskata – FVI izmantošana saist īta ar augstu risku (  8 ); apzin ās, ka 
FVI dr īzāk papildina nevis aizst āj pašreiz ējo dot āciju pieš ķiršanas sist ēmu un ka tiem piem īt potenci āla 
vair ākk ārtējas izmantošanas priekšroc ība; 
12. pauž nopietnas bažas par to, ka tr ūkst inform ācijas par pašreiz ējo FVI izmantošanu, kas, š ķiet, ietekm ē 
visas politikas jomas (Gada p ārskats, 1.31. un 1.33. punkts);  
13. pauž nož ēlu par to, ka nav noteiktas ofici ālas zi ņošanas pras ības, un atzin īgi v ērtē Komisijas centienus 
no dal ībvalst īm ieg ūt inform āciju par FVI pašreiz ējo izmantošanu saist ībā ar Eiropas Re ģion ālās 
att īstības fondu (ERAF); atzin īgi v ērtē Komisijas iev ākt ās inform ācijas kopsavilkuma zi ņojumu “Finan ­
sēšanas vad ības instrumentu izveide dal ībvalst īs, izmantojot ERAF finans ējumu, – st āvoklis 2010. gada 
31. decembr ī” (kopsavilkuma zi ņojums par FVI), ko Komisija iesniegusi Parlamenta Budžeta kontroles 
komitejai; nor āda, ka FVI tika izveidoti, tiem kopum ā paredzot saist ības aptuveni EUR 8 100 000 000 
apm ērā, un ka l īdz 2010. gada beig ām no 2007.–2013. gada darb ības programm ām tiem bija 
izmaks āti aptuveni EUR 5 200 000 000 (Gada p ārskats, 4.32. punkts);  
14. pauž nož ēlu par to, ka Komisija ir sa ņēmusi inform āciju tikai par aptuveni 75 % no to saist ību 
kopapjoma, kuras pieš ķirtas uz ņēmumiem paredz ētajiem FVI (  9 ); pauž satraukumu par to, ka no 
dal ībvalst īm sa ņemt ā inform ācija atš ķīrās piln īguma un precizit ātes zi ņā un ka dažas dal ībvalstis un 
reģioni nenodrošin āja atgriezenisko saikni vai neaizpild īja uzraudz ības zi ņošanas veidlapas; pie ņem, ka 
tādēļ Komisija nevar izv ērtēt visus FVI p ēc st āvok ļa 2010. gada 31. decembr ī;LV L 286/34 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.  
( 7 ) COM(2011) 662.  
( 8 ) SEC(2011) 1179, 24. lpp.  
( 9 ) Kopsavilkuma zi ņojums par FVI, 6. lpp.
15. uzsver, ka:  
— izveidoto īpašo fondu prec īzs skaits un lielums  
(Komisija l ēš, ka Francij ā un It ālijā papildus gandr īz 300 īpašajiem fondiem, par kuriem inform ā­
cija ir pieejama, tika izveidoti aptuveni 92 īpašie fondi, par kuriem netika sa ņemti uzraudz ības 
ziņojumi vai bija pieejama tikai da ļēja inform ācija (  10 )), 
— FVI lietder īguma r ādītāji ar m ērķa v ērtībām 
(piem ēram, mazos un vid ējos uz ņēmumos veikto ieguld ījumu un izveidoto vai saglab āto darba ­
vietu skaits un uz ņēmumu vai īpašo fondu l īmen ī piesaist īto papildu l īdzek ļu apjoms (  11 )) un  
— FVI efektivit ātes un ietaup ījumu nodrošin āšanas r ādītāji 
(piem ēram, p ārvald ības izmaksas, tas, vai šie instrumenti motiv ē p ēc iesp ējas lab āk izmantot 
līdzek ļus, k ā ar ī inform ācija par izst āšanos no fondiem un atk ārtotu iest āšanos tajos un par šo 
fondu ietekmi ar ī p ēc attiec īgā pl ānošanas perioda beig ām (  12 )) ir svar īgi un nepieciešami elementi, 
lai nov ērtētu FVI izmantošanu, un pauž dzi ļu nož ēlu, ka š ī inform ācija v ēl nav piln ībā pieejama;  
16. nor āda uz Rev īzijas pal ātas galvenok ārt koh ēzijas jom ā veiktajiem konstat ējumiem, piem ēram, nesa ­
m ērīgi lielu l īdzek ļu pieš ķiršanu FVI, k ā rezult ātā tika apiets n + 2 noteikums (Gada p ārskats, 4.4. 
piem ēra a) apakšpunkts), aizkav ēšanos un FVI l ēnu īstenošanu (Gada p ārskats, 4.4. piem ēra b) apakš ­
punkts), nepareiziem likvid ācijas noteikumiem (Gada p ārskats, 4.4. piem ēra c) apakšpunkts), to, ka 
maks ājumi fondiem tika veikti avansa veid ā, tikl īdz bija noteikta FVI juridisk ā strukt ūra (Gada p ārskats, 
4.34. punkts), k ā ar ī probl ēm ām FVI pien ācīgas rev īzijas nodrošin āšan ā (Gada p ārskats, 4.35. un 4.36. 
punkts), un pauž nož ēlu par šiem konstat ējumiem;  
17. uzskata, ka šo konstat ējumu iemesls ir tr ūkumi FVI juridiskaj ā pamat ā; pauž bažas par to, ka FVI 
piem ērojamie noteikumi neparedz atbilstošus stimulus FVI efekt īvai izmantošanai; pauž bažas ar ī par 
to, ka šie noteikumi dal ībvalst īm paredz p ārāk lielu r īcības br īvību; tom ēr atzin īgi v ērtē nesenos 
uzlabojumus FVI juridisk ā pamat ā izstr ādē; uzsver š ādus svar īgākos juridisk ā pamata – tolaik Padomes 
regulas (  13 ) – tr ūkumus:  
— nepietiekami noteikumi, lai stimul ētu FVI ātru ieviešanu,  
— nepietiekami noteikumi attiec ībā uz sviras efektu un FVI darb ības pagarin āšanas pras ībām, 
— nepietiekami noteikumi, lai nov ērstu p ārm ērīgu l īdzek ļu pieš ķiršanu,  
— nepietiekami noteikumi, lai ieviestu t ādu p ārvald ības izmaksu k ārtību, kas stimul ē FVI izmantošanu 
visefekt īvākaj ā veid ā, 
— nepietiekami noteikumi par fondu ietekmi, beidzoties pl ānošanas periodam,  
— neskaidri apgroz ām ā kapit āla atbilst ības krit ēriji, 
— iesp ēja nepamatoti piem ērot preferenci ālu rež īmu priv ātajam sektoram;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/35  
( 10 ) Kopsavilkuma zi ņojums par FVI, 10. lpp.  
( 11 ) Kopsavilkuma zi ņojums par FVI, 9. lpp.  
( 12 ) Kopsavilkuma zi ņojums par FVI, 21. un 26. lpp.  
( 13 ) Padomes 2006. gada 11. j ūlija Regula (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz visp ārīgus noteikumus par Eiropas Re ģio ­
nālās att īstības fondu, Eiropas Soci ālo fondu un Koh ēzijas fondu (OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.).
18. piekr īt Rev īzijas pal ātas atzinumam, ka l īdzek ļus, kas iemaks āti atpaka ļ finanšu instrumentos, vai 
ieņēmumus no šiem finanšu instrumentiem nevajadz ētu novirz īt citur pirms darb ības programmas 
slēgšanas, bet tie b ūtu j āiemaks ā atpaka ļ attiec īgaj ā finanšu instrument ā (Rev īzijas pal ātas Atzinums 
Nr. 7/2011 (  14 ), 11. lpp.); sagaida, ka šis ieteikums tiks nopietni ņemts v ērā likumdošanas proced ūrā 
attiec ībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kop īgus noteikumus 
par struktur ālajiem instrumentiem (COM(2011) 615 – 2011/0276(COD));  
19. pauž gandar ījumu, ka priekšlikuma Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu noteikumiem, 
ko piem ēro Savien ības gada budžetam (COM(2010) 815 – 2010/0395(COD)), 130. un 131. pants 
ļaus noteikt finanšu instrumentu darb ības ilgumu; prasa Komisijai sniegt kopsavilkumu par pas āku ­
miem, kuri var ētu nov ērst risku, ko FVI rada Savien ības budžetam;  
20. nor āda, ka FVI tiek izmantoti ar ī cit ās politikas jom ās; uzskata, ka šo instrumentu p ārkl āšan ās un 
nekonsekventa izmantošana bez atbilstošas koordin ēšanas ir riskanta; t ādēļ aicina Rev īzijas pal ātu veikt 
FVI horizont ālu p ārbaudi, aptverot visas politikas jomas;  
21. aicina Komisiju noteikt FVI izmantošanas ciešu uzraudz ību par priorit āru darb ību, cita starp ā: 
— objekt īvi un kritiski izv ērtējot l īdz šim g ūto pieredzi FVI izmantošan ā koh ēzijas politikas jom ā 
attiec ībā uz 2007.–2013. gada pl ānošanas periodu, it īpaši ņemot v ērā Rev īzijas pal ātas konsta ­
tējumus, tostarp g ūto m ācību un izdar ītos secin ājumus, un zi ņojot Parlamentam par š īs izv ērtē­ 
šanas rezult ātiem,  
— sniedzot riska nov ērtējumu, kur ā atseviš ķi ņemts v ērā katrs FVI, k ā ar ī FVI izmantot āja riska 
strukt ūra, 
— pabeidzot inform ācijas v ākšanu no dal ībvalst īm par jaut ājumiem, par kuriem tr ūkst piln īgas infor ­
m ācijas, piem ēram, par īpašo fondu skaitu un lielumu un attiec īgajiem r ādītājiem, kas FVI raksturo 
no efektivit ātes, lietder īguma un taup ības viedok ļa; izstr ādājot meh ānismus, lai pastiprin ātu dal īb­
valstu zi ņošanas pien ākumus,  
— katru gadu saist ībā ar budžeta izpildes apstiprin āšanas proced ūru sniedzot Parlamentam zi ņojumu 
par FVI izmantošanu dal ībvalst īs, tai skait ā rādītājus, kas FVI raksturo no efektivit ātes, lietder īguma 
un taup ības viedok ļa, k ā ar ī par to, k ā Komisija koordin ē, nodrošina konsekvenci un mazina 
pārkl āšan ās risku daž ādās politikas jom ās; 
Komisijas atbild ība un t ās vad ības apliecin ājumi  
22. atg ādina, ka saska ņā ar LESD 317. pantu Komisija uz ņemas atbild ību par Savien ības budžeta izpildi; 
uzsver, ka saska ņā ar Finanšu regulas 53.b pantu gad ījumos, kad Komisija izpilda budžetu, īstenojot 
dal ītu p ārvald ību, izpildes uzdevumus dele ģē dal ībvalst īm; 
23. atk ārtoti uzsver (  15 ), ka l īdz ar to Komisija ir galven ā atbild īgā par attiec īgo Savien ības l īdzek ļu 
pārvald ību un ka t ādēļ tai ir pien ākums veikt pas ākumus, kuru m ērķis ir nodrošin āt likum ību un 
pareiz ību, k ā ar ī pareizu finanšu p ārvald ību; 
24. uzsver, ka Komisija nevar nodot savu finansi ālo atbild ību dal ībvalst īm pat gad ījumos, kad dal ībvalstu 
līmen ī tiek konstat ēti tr ūkumi vai p ārk āpumi p ārvald ībā;LV L 286/36 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.  
( 14 ) OV C 47, 17.2.2012., 1. lpp.  
( 15 ) Eiropas Parlamenta 2004. gada 21. apr īļa rezol ūcija par apstiprin ājuma sniegšanu Komisijai attiec ībā uz 2002. 
finanšu gada budžeta izpildi (OV L 330, 4.11.2004., 82. lpp.).
25. uzskata, ka j ēdziena “dal īta p ārvald ība” pareizai izmantošanai j ābalst ās uz pamatprincipu, kas paredz, 
ka Savien ība dažas no sav ām pilnvar ām dele ģē dal ībvalst īm un ka dal ībvalstu pien ākums ir savu darba 
da ļu veikt saska ņā ar Savien ības ties ību aktiem; aicina piln ībā īstenot Eiropas Parlamenta, Padomes un 
Komisijas 2006. gada 17. maija Iest āžu nol īguma par budžeta discipl īnu un pareizu finanšu p ārval ­
dību (  16 ) 44. punktu; uzskata, ka gada kopsavilkumiem par pieejam ām rev īzij ām un deklar ācij ām j ābūt 
publiskiem, lai sniegtu ieguld ījumu Savien ības budžeta p ārvald ības uzlabošan ā; 
26. nor āda uz ciešo saikni starp Komisijas gal īgo atbild ību par budžeta izpildi un budžeta izpildes 
apstiprin āšanas proced ūras noz īm īgumu; uzsver, ka Komisijas gal īgā atbild ība par budžeta izpildi 
attiecas ar ī uz tr ūkumiem dal ībvalstu īstenotaj ā Savien ības l īdzek ļu p ārvald ībā un kontroles sist ēm ās; 
27. uzsver, ka finansi ālā atbild ība ir un paliek nedal āma, un atg ādina par Finanšu regulas 53.b panta 4. 
punktu, kas paredz: “Lai nodrošin ātu to, ka l īdzek ļus izmanto saska ņā ar attiec īgajiem noteikumiem, 
Komisija piem ēro gr āmatojumu noskaidrošanas proced ūras vai finanšu kori ģēšanas meh ānismus,  kas 
tai ļauj uz ņemties gal īgo atbild ību par budžeta izpildi ” (autora izc ēlums);  
28. šaj ā sakar ībā uzsver Komisijas vad ības apliecin ājumu noz īm īgumu; tom ēr nor āda uz Rev īzijas pal ātas 
visp ārējiem konstat ējumiem attiec ībā uz Komisijas gada darb ības p ārskatiem, proti, to, ka tajos nav 
nor ādījumu atlikušo k ļūdu īpatsvara vai atlikuš ā riska apr ēķin āšanai; turkl āt nor āda uz šo elementu 
noz īmi, nosakot to, vai ir nepieciešama atruna (Gada p ārskats, 1.19. un 1.20. punkts); pauž bažas, ka 
tas var ētu rad īt nekonsekvenci starp ģener āldirektor ātiem piem ērošanas zi ņā; 
29. turkl āt nor āda uz Rev īzijas pal ātas konstat ējumiem attiec ībā uz š ādiem konkr ētiem gada darb ības 
pārskatiem:  
— nevajadz ēja atcelt atrunu par izdevumiem 2. ass lauku att īstības pas ākumiem (Gada p ārskats, 3.53. 
punkts); atlikušo k ļūdu īpatsvara apr ēķin āšanai attiec ībā uz atbalsta sh ēm ām piem īt vair āki tr ūkumi 
(Gada p ārskats, 3.54. punkts),  
— Re ģionu politikas ģener āldirektor āta (DG REGIO ) un Nodarbin ātības, soci ālo lietu un iek ļaut ības 
ģener āldirektor āta (DG EMPL ) iesniegt ā riskam pak ļaut ās summas apl ēse, iesp ējams, ir p ārāk zema 
(Gada p ārskats, 4.3. pielikums),  
— Paplašin āšan ās ģener āldirektor āta (DG ELARG ) gada darb ības p ārskat ā iek ļautais atlikušo k ļūdu 
īpatsvara apr ēķins attiecas tikai uz 30 % veikto maks ājumu (Gada p ārskats, 5.33. punkts),  
— Att īstības un sadarb ības ģener āldirektor āta EuropeAid  gada darb ības p ārskat ā sniegts tikai da ļēji 
objekt īvs finanšu p ārvald ības pareiz ības nov ērtējums (Gada p ārskats, 5.34. punkts),  
— Inform ācijas sabiedr ības un sazi ņas l īdzek ļu ģener āldirektor āta gada darb ības p ārskat ā vajadz ēja 
saglab āt atrunu attiec ībā uz Sesto pamatprogrammu (Gada p ārskats, 6.47. punkts);  
30. atg ādina Komisijai, ka visas atrunas ir iek ļautas Komisijas kopsavilkuma p ārskata pielikum ā, un uzsver, 
ka, “pie ņemot šo kopsavilkuma p ārskatu, Komisija uz ņemas visp ārēju politisko atbild ību par vad ības 
darbu, ko veic t ās ģener āldirektori un dienestu vad ītāji, pamatojoties uz ticam ības deklar ācij ām un 
atrun ām, ko tie izteikuši savos gada darb ības p ārskatos (GDP)” (  17 ); 
31. uzsver, ka t ādējādi kol ēģija un komis āri uz ņemas gal īgo atbild ību par to atrunu ticam ību un piln ī­
gumu, kuras ģener āldirektori un noda ļu vad ītāji izdar ījuši dele ģēto kred ītrīkot āju status ā, un uzsver, ka 
dele ģēšanas fakts nek ādā gad ījum ā neatbr īvo kol ēģiju un komis ārus no gal īgās atbild ības;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/37  
( 16 ) OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.  
( 17 ) Kopsavilkuma p ārskats par Komisijas sasniegumiem vad ības jom ā 2010. gad ā (COM(2011) 323), 2. lpp.
32. nor āda uz Rev īzijas pal ātas konstat ējumiem attiec ībā uz iekš ējā revidenta visp ārējo atzinumu; uzskata, 
ka bez b ūtiskas p ārskat īšanas, atrisinot probl ēmas, par kur ām Rev īzijas pal āta paudusi bažas, visp ārējā 
atzinuma lietder īgums ar ī turpm āk b ūs visai neliels;  
33. pauž bažas par Rev īzijas pal ātas konstat ējumiem attiec ībā uz gada darb ības p ārskatiem un kopsavil ­
kuma p ārskatu (Gada p ārskats, 1.17.–1.25. punkts); uzskata, ka konstat ētās probl ēmas nekav ējoties 
jānov ērš, lai saglab ātu šo dokumentu k ā p ārskatatbild ības instrumentu noz īm īgumu; tom ēr atz īst, ka 
atlikušo k ļūdu īpatsvara apr ēķin āšana ir tikai viena no metod ēm, kuras Komisija izmanto riska pak āpes 
nov ērtēšanai; aicina Komisiju nodrošin āt konsekventas pamatnost ādnes, kas b ūtu j āīsteno visiem 
ģener āldirektor ātiem;  
34. nor āda uz Komisijas Za ļo gr āmatu par ES korporat īvās vad ības satvaru (  18 ) attiec ībā uz priv āto sektoru; 
nor āda, ka Komisija ir pan ākusi b ūtisku progresu atbilstošas korporat īvās vad ības zi ņā, ņemot v ērā 
notikumus, kas noveda pie Ž. Sant ēra vad ītās Komisijas atk āpšan ās 1999. gad ā; 
35. nor āda uz Komisijas 2007. gada 30. maij ā pie ņemto pazi ņojumu par Eiropas Komisijas p ārvald ību, 
kur ā skat īts jaut ājums par Komisijas iekš ējo darb ību un skaidrots, k ā šī darb ība tiek vad īta un kontro ­
lēta un k ā t ā tiek saist īta ar ieinteres ētaj ām person ām; mudina Komisiju v ēl vair āk uzlabot savu 
korporat īvo vad ību un inform ēt budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādi par darb ībām un pas ākumiem, 
kas veikti:  
— iek ļaujot tos korporat īvās vad ības elementus, kuri pras īti vai ierosin āti Savien ības uz ņēm ējdarb ības 
ties ībās attiec ībā uz Savien ības instit ūcij ām, 
— īstenojot pas ākumus, kas Komisijas priekšs ēdētājam ļautu parakst īt p ārskatus un kop ā ar tiem 
iesniegt:  
i) to risku un neskaidr ību aprakstu, kuri var ētu ietekm ēt politikas m ērķu sasniegšanu, k ā ar ī 
pazi ņojumu, kur ā Komisijas priekšs ēdētājs kop ā ar komis āru kol ēģiju uz ņemas atbild ību par 
riska p ārvald ību; un  
ii) ofici ālu korporat īvās vad ības deklar āciju, kur ā b ūtu skaidri noteikts, k ādus starptautiskos korpo ­
rat īvās vad ības standartus Komisija ap ņēmusies iev ērot, k ā ar ī – ja ir nepieciešams atk āpties no 
korporat īvās vad ības kodeksa ieteikumiem – objekt īvu un piln īgu š ādas nepieciešam ības 
paskaidrojumu (“iev ēro vai paskaidro” princips);  
36. aicina Komisiju par priorit āru darb ību uzskat īt atbild ības ķēdes uzlabošanu un pastiprin āšanu, cita 
starp ā: 
— sniedzot Budžeta kontroles komitejai piln īgu ieskatu dal ībvalstu gada kopsavilkumos; pauž nož ēlu 
par to, ka Komisija l īdz šim nav sniegusi nek ādu inform āciju par gada kopsavilkumiem, jo bez 
jebk ādām zin āšan ām par gada kopsavilkumu saturu tos nek ādi nevar uzskat īt par dal ībvalstu 
pārvald ības deklar ācij ām, 
— sniedzot politisku pazi ņojumu, kur ā tā apstiprina savu gal īgo un visp ārējo atbild ību par budžeta 
izpildi, tostarp par t ās budžeta da ļas izpildi, kuru izpilda dal ītā p ārvald ībā, 
— nosakot, ka gada darb ības p ārskatu paraksta ar ī atbild īgais komis ārs, 
— gada darb ības p ārskata sagatavošan ā iev ērojot objektivit ātes principu un nepie ļaujot optimistiskas 
apl ēses,LV L 286/38 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.  
( 18 ) COM(2011) 164.
— sniedzot ģener āldirektor ātiem saistošus, piln īgus un atbilst īgus nor ādījumus, it īpaši attiec ībā uz 
atlikušo k ļūdu īpatsvara un atlikuš ā riska nov ērtēšanu saska ņā ar piesardz ības principu,  
— katr ā gada darb ības p ārskat ā sniedzot piln īgu un ticamu skaidrojumu par saist ību starp atlikušo 
risku vai atlikušo k ļūdu īpatsvaru un Rev īzijas pal ātas apr ēķin āto k ļūdu īpatsvaru; aicina Komisiju, 
cieši sadarbojoties ar Rev īzijas pal ātu, izp ētīt iesp ējas saska ņot savu atlikušo k ļūdu īpatsvara apr ē­ 
ķin āšanas metodolo ģiju ar Rev īzijas pal ātas izmantoto iesp ējam ākā k ļūdu īpatsvara apr ēķin āšanas 
metodolo ģiju, 
— p ārskatot metodolo ģiju, ko iekš ējais revidents izmanto sava visp ārējā rev īzijas atzinuma sagatavo ­ 
šan ā, un nov ēršot Rev īzijas pal ātas konstat ētos tr ūkumus,  
— analiz ējot iesp ēju v ēl vair āk uzlabot Komisijas korporat īvās vad ības k ārtību, ņemot v ērā iepriekš 
min ēto Komisijas Za ļo gr āmatu par ES korporat īvās vad ības satvaru attiec ībā uz priv āto sektoru;  
Eiropas skolas  
37. pauž nož ēlu, ka, neraugoties uz Eiropas skol ām paredz ētajiem b ūtiskajiem budžeta l īdzek ļiem, t ās 
joproj ām nesp ēj izpild īt savu galveno uzdevumu – nodrošin āt pietiekami daudz vietu apm ācībai 
pras ītaj ās valod ās ier ēdņu darba vietas vai dz īvesvietas tuvum ā, toties ir paplašin ājušas savu darb ību, 
taj ā iek ļaujot citas izgl ītības jomas;  
38. atz īst, ka b ūtiska probl ēma ir saist īta ar l ēmumu pie ņemšanu un Eiropas skolu konvencijas strukt ūru 
finans ēšanu; t ādēļ prasa Komisijai kop ā ar dal ībvalst īm apsv ērt iesp ēju p ārskat īt šo konvenciju un l īdz 
2012. gada 31. decembrim zi ņot par šaj ā jom ā sasniegto progresu; starplaik ā aicina Komisiju pielikt 
vair āk p ūļu, lai sasniegtu iepriekš min ētos m ērķus, atbilst īgāk izmantojot pieš ķirtos budžeta l īdzek ļus; 
Komisijas administr ācija 
39. aicina Komisiju preciz ēt savus p ārvietošanas pl ānus, ar to saist ītās izmaksas, atbr īvoto un papildus 
ieg ūto biroja telpu skaitu, k ā ar ī to darbinieku skaitu katr ā no ģener āldirektor ātiem, kurus skars š ī 
pārvietošana;  
40. prasa Komisijai nekav ējoties izbeigt Eiropas Biroja kr āpšanas apkarošanai darbinieku darba l īgumu uz 
noteiktu laiku p ārkvalifik āciju uz l īgumiem uz nenoteiktu laiku, par ko pazi ņoja komis ārs M. Šef čovi č, 
atbildot uz jaut ājumiem saist ībā ar pašreiz ējo budžeta izpildes apstiprin āšanas proced ūru (  19 ); 
41. nor āda, ka 2010. gad ā elast īgā darba laika un p ēc br īvpr ātības principa izmantojam ā kompens ējoš ā 
atva ļin ājuma apstiprin āšanas proced ūras laik ā Komisija saviem darbiniekiem apstiprin āja aptuveni 
90 000 papildu atva ļin ājuma dienas, kas piel īdzin āms 445 darbaviet ām, neraugoties uz to, ka Civil ­
dienesta 56. pant ā noteikts, ka AD 5/AST 5 darbinieku nostr ādātās virsstundas netiek kompens ētas; 
prasa preciz ēt kompens ējoš ā atva ļin ājuma kop ējās izmaksas, kas j āsedz nodok ļu maks ātājiem;  
Dal ībvalstu atbild ība 
42. atg ādina, ka saska ņā ar LESD 317. pantu Komisija gan uz ņemas atbild ību par Savien ības budžeta 
izpildi, tom ēr sadarbojas šaj ā jom ā ar dal ībvalst īm; 
43. uzsver, ka ab ās politikas jom ās, kur ās parasti ir visaugst ākais k ļūdu īpatsvars, proti, “Koh ēzija, trans ­
ports un ener ģētika” un “Lauksaimniec ība un dabas resursi”, budžetu izpilda dal ītā p ārvald ībā, un pauž 
nož ēlu par to, ka apl ēstais iesp ējam ākais k ļūdu īpatsvars taj ās ir attiec īgi 7,7 % un 2,3 %;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/39  
( 19 ) Komis āra M. Šef čovi č atbilde uz rakstisko jaut ājumu nr. 12 2011. gada 8. decembra uzklaus īšan ā Eiropas Parlamenta 
Budžeta kontroles komitej ā.
44. šaj ā sakar ībā atzin īgi v ērtē Komisijas dokumentu, kur ā analiz ētas k ļūdas, par kur ām Rev īzijas pal āta 
ziņojusi attiec ībā uz laikposmu no 2006. l īdz 2009. finanšu gadam, un nor āda uz šaj ā anal īzē 
pirmoreiz uzsv ērto faktu, ka ERAF un Koh ēzijas fonda jom ā tr īs dal ībvalst īs (Sp ānij ā, It ālijā un 
Apvienotaj ā Karalist ē) konstat ētās k ļūdas veido 59 % no šaj ā laikposm ā konstat ēto skaitliski izm ērāmo 
kļūdu kop ējā apjoma un ESF jom ā četr ās dal ībvalst īs (Sp ānij ā, Portug ālē, Apvienotaj ā Karalist ē un 
Vācij ā) pie ļaut ās k ļūdas veido 68 % no kop ējā to skaitliski izm ērāmo k ļūdu apjoma, kuras šaj ā period ā 
konstat ētas koh ēzijas politikas jom ā ( 20 ); nor āda, ka ERAF un Koh ēzijas fonda jom ā visvair āk no It ālijā 
konstat ētaj ām k ļūdām pie ļautas Kalabrij ā, Kamp ānij ā un Ap ūlijā un ka no Sp ānij ā konstat ēto k ļūdu 
kop ējā apjoma 75 % veido k ļūdas, kas pie ļautas neliela skaita darb ības programmu īstenošan ā Anda ­
lūzijas, Valensijas un Kast īlijas-Laman čas re ģion ā ( 21 ); apzin ās, ka Sp ānij ā un It ālijā konstat ētās k ļūdas 
ar ī veido b ūtisku da ļu no 2010. finanšu gada visp ārējā k ļūdu l īme ņa; 
45. nor āda, ka It ālijā konstat ētās probl ēmas attiec ībā uz ERAF “ir saist ītas ar sist ēmiskiem tr ūkumiem, kas 
identific ēti rev īzijas un p ārvald ības iest āžu l īmen ī,” un “ar publisk ā iepirkuma noteikumu piem ērošanu 
un projektu atlasi, tostarp retrospekt īvo projektu atbilst ību krit ērijiem” (  22 ); turkl āt nor āda, ka Sp ānij ā 
attiec īgo probl ēmu iemesls ir sarež ģītā p ārvald ības un kontroles sist ēma, kas “praks ē var novest pie 
neskaidra atbild ības sadal ījuma, k ā ar ī efekt īvas uzraudz ības tr ūkuma no p ārvald ības iest ādes 
puses” (  23 ); 
46. atg ādina, ka Grie ķijas, It ālijas un Sp ānijas finanšu ministri tika uzaicin āti uz viedok ļu apmai ņu 
Parlamenta Budžeta kontroles komitej ā; pauž nož ēlu, ka neviens no uzaicin ātajiem ministriem neie ­
rad ās, lai ar komitejas locek ļiem apspriestu Rev īzijas pal ātas konstat ējumus nol ūkā uzlabot strukt ūr­
fondu p ārvald ību un vajadz ības gad ījum ā ar ī juridisko pamatu; aicina Parlamenta priekšs ēdētāju n āka ­
maj ā valstu vad ītāju san āksm ē piev ērsties tam, ka min ēto valstu finanšu ministri ir atteikušies atkl āti 
apspriest šos svar īgos jaut ājumus ar Parlamenta atbild īgo komiteju;  
47. atg ādina Komisijai izteiktos vair ākk ārtējos aicin ājumus saska ņā ar savu gal īgo un visp ārējo atbild ību 
par Savien ības budžeta izpildi iesniegt priekšlikumu par dal ībvalstu oblig āto p ārvald ības deklar āciju 
ieviešanu, kuras sagatavotu, publiskotu un pien ācīgi p ārbaud ītu atbild īgā rev īzijas iest āde; nor āda, ka 
dal ībvalstu oblig ātaj ās p ārvald ības deklar ācij ās b ūtu j āiek ļauj piln īga inform ācija par Savien ības l īdzek ļu 
izlietojumu;  
48. ierosina noteikt, ka ģener āldirektor ātu l īmen ī parakst ītām dal ībvalstu deklar ācij ām ir j āatbilst starp ­
tautiskiem rev īzijas standartiem, ka š īs deklar ācijas Rev īzijas pal ātai j āizmanto sav ā rev īzijas darb ā un 
ka t ām cita starp ā jābalst ās uz to iest āžu deklar ācij ām, kur ām ir dele ģētas p ārvald ības pilnvaras;  
49. nor āda uz b ūtiskaj ām atš ķirībām dal ībvalstu administrat īvās darb ības rezult ātos ie ņēmumu un izde ­
vumu jom ā, īstenojot dal īto p ārvald ību, it īpaši p ārk āpumu, kr āpšanas gad ījumu un k ļūdu atkl āšan ā un 
finanšu p ārraudz ībā gan muitas jom ā, gan Savien ības l īdzek ļu izlietošan ā; uzskata – ja dal ībvalstis 
pien ācīgi veiktu savus pien ākumus tikai muitas jom ā vien, Savien ība sav ā budžet ā var ētu iepl ānot 
papildu (neto) ie ņēmumus vismaz EUR 100 000 000 apm ērā; nor āda, ka Komisija administrat īvās 
darb ības rezult ātus uzrauga, vien rea ģējot uz notiekošo, turkl āt tikai uz katru atseviš ķo gad ījumu, 
un l īdz ar to neveic pietiekamu tenden ču anal īzi, lai identific ētu riska jomas; aicina Komisiju piem ērot 
tenden ču anal īzes metodi, lai identific ētu finanšu risku, un veikt pas ākumus dal ībvalstu administrat īvās 
darb ības rezult ātu uzlabošanai;  
Bulg ārija un Rum ānija 
50. ar dzi ļām baž ām nor āda uz Komisijas starpposma zi ņojumu par Bulg ārijas progresu, kas sasniegts 
sadarb ības un p ārbaudes meh ānisma ietvaros; pauž bažas par joproj ām nestabilo Bulg ārijas ties ību 
sist ēmas st āvokli; nor āda, ka pašlaik notiek tiesas procesi 27 krimin ālliet ās, kas ierosin ātas pret 28 
tiesnešiem; prasa paskaidrojumus par virkni iesp ējamu kr āpšanas gad ījumu saist ībā ar Savien ības 
līdzek ļu izmantošanu Bulg ārij ā, kuru d ēļ tika aptur ēti maks ājumi 2008. gad ā, bet attiec ībā uz kuriem 
prokurat ūra p ārtraukusi izmekl ēšanu, lai gan cit ās dal ībvalst īs l īdz īgos gad ījumos un pamatojoties uz 
tādiem pašiem faktiem izmekl ēšana turpin ās; pauž p ārsteigumu, ka visos kr āpšanas gad ījumos, kurosLV L 286/40 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.  
( 20 ) SEC(2011) 1179, 13. lpp.  
( 21 ) Komis āra Johannes Hahn  atbilde uz rakstisko jaut ājumu Nr. 4 saist ībā ar 2011. gada 19. decembra uzklaus īšanu 
Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitej ā. 
( 22 ) SEC(2011) 1179, 20. lpp.  
( 23 ) SEC(2011) 1179, 21. lpp.
iesaist īti Savien ības l īdzek ļi un par kuriem tika ierosin āta lieta ties ā, krimin ālvaj āšana tika aizst āta ar 
administrat īvu sodu un ka svar īgā kr āpšanas liet ā, kur ā bija iesaist īti Savien ības l īdzek ļi, apel ācijas 
sūdz ības izskat īšana ties ā tika novilcin āta vair āk nek ā 18 m ēnešus; turkl āt pauž nož ēlu par to, ka tika 
ignor ēts Komisijas ieteikums nesniegt at ļauju Valsts Noziedz īgi ieg ūtu l īdzek ļu identifik ācijas un 
konfisk ācijas komitejai s ākt vec āko amatpersonu un politi ķu l īdzek ļu proakt īvu p ārbaudi; pauž 
bažas par to, ka Bulg ārij ā par normu nav noteikta vienota, ātra un sistem ātiska pilnu spriedumu 
public ēšana; aicina Komisiju izdar īt spiedienu uz attiec īgaj ām tiesu iest ādēm, lai t ās palielin ātu p ūliņus 
reformu veikšan ā un Komisijas ieteikumu p ēc iesp ējas dr īzākā īstenošan ā; šaj ā sakar ībā aicina Komisiju 
atkl āt inform āciju par to, cik liels finans ējums Bulg ārijai pieš ķirts reformu atbalst īšanai, un nov ērtēt, 
cik liel ā m ērā šie maks ājumi pal īdz ējuši sasniegt sol ītos rezult ātus; sagaida nopietnus uzlabojumus 
nākamaj ā gad ā, Komisijai sadarb ībā ar Bulg ārijas vald ību izdarot turpm ākus apsv ērumus un izstr ādājot 
virkni pas ākumu Bulg ārijas ties ību sist ēmas objektivit ātes atjaunošanai;  
51. ar baž ām nor āda uz Komisijas starpposma zi ņojumu par Rum ānijas progresu, kas sasniegts sadarb ības 
un p ārbaudes meh ānisma ietvaros; tom ēr ar gandar ījumu nor āda uz pozit īvo augšupejošo tendenci 
Valsts Objektivit ātes a ģent ūras (VOA) re ģistr ā attiec ībā uz negod īgas iedz īvošan ās gad ījumu izmekl ē­ 
šanu un interešu konfliktu identific ēšanu; nor āda, ka VOA sa ņēma Savien ības finans ējumu; tom ēr pauž 
bažas par to, ka netiek veikti vienoti pas ākumi, rea ģējot uz VOA konstat ētajiem gad ījumiem, un ka 
atbildes reakcija bieži vien ir nov ēlota; atzin īgi v ērtē to, ka Valsts Pretkorupcijas direktor āts (VPD) 
turpin āja darboties k ā efekt īvs prokurat ūras dienests augsta l īme ņa korupcijas liet ās; nor āda, ka 2011. 
gad ā palielin ājās aps ūdz ību, tiesu nol ēmumu un noties ājošu spriedumu skaits un pa ātrin ājās lietu 
izskat īšana Augst ākaj ā kas ācijas instanc ē un ties ā, par ko liecina VPD liet ās pie ņemto gal īgo tiesas 
nol ēmumu skaita pieaugums par 85 % sal īdzin ājum ā ar 2010. gadu (  24 ); pauž bažas par augsta l īme ņa 
korupcijas liet ās tiesas pasludin āto spriedumu anal īzes rezult ātiem, kas liecina, ka 60 % gad ījumu 
sprieduma izpilde ir atlikta un ka sods bieži vien ir minim ālais likum ā paredz ētais; pauž izbr īnu 
par neapmierinošo praksi attiec ībā uz pien ākumu savlaic īgi public ēt pilnus spriedumus, jo daž ās augsta 
līme ņa korupcijas liet ās pilnu spriedumu aizkav ētas izstr ādes d ēļ pagarin ās ar ī p ārsūdz ības termi ņš, kas 
veicina noilguma iest āšan ās risku; aicina Komisiju atkl āt inform āciju par to, cik liels finans ējums 
Rum ānijai pieš ķirts tiesu sist ēmas reformas īstenošanai; sagaida turpm ākus uzlabojumus n ākamaj ā 
gad ā; aicina Komisiju palielin āt spiedienu uz Rum ānijas vald ību, lai t ā īstenotu Komisijas ieteikumus; 
sagaida, ka Komisija katr ā zi ņā aicin ās Rum ānijas vald ību nodrošin āt, ka tiek pastiprin āti t ās centieni 
konsekventas tiesu prakses iedibin āšan ā attiec ībā uz lietu izskat īšanu publisk ā iepirkuma jom ā; aicina 
Komisiju sarun ās ar Rum ānijas vald ību nelok āmi un stingri uzst āt uz to, lai tiktu izpild īti Komisijas 
ieteikumi un tiktu izstr ādāts skaidr āks un plaš āks īstenošanas pl āns nol ūkā sagatavoties Krimin ālko ­
deksa un Krimin ālprocesa kodeksa noteikumu īstenošanai; sagaida, ka Rum ānija pastiprin ās centienus 
krimin ālās darb ībās ieg ūtu l īdzek ļu konfisk ācijas jom ā; sagaida ar ī, ka Komisija sadarb ībā ar Rum ānijas 
vald ību pie ņems virkni pas ākumu Rum ānijas ties ību sist ēmas objektivit ātes palielin āšanai;  
Priekšfinans ējums  
52. nor āda, ka priekšfinans ējums tiek uzskat īts par nepieciešamu, lai sa ņēm ēji var ētu s ākt īstenot apstip ­
rin āto darb ību; 
53. nor āda uz Rev īzijas pal ātas konstat ējumiem, ka Komisija laikposm ā no 2005. l īdz 2010. gadam ir 
būtiski palielin ājusi priekšfinans ējuma izmantošanu (Gada p ārskats, 1.28. punkts); pauž bažas par to, 
ka nav notikusi priekšfinans ējuma noskaidrošana (Gada p ārskats, 1.29. punkts un Rev īzijas pal ātas 
atzinums Nr. 6/2010, 86. punkts);  
54. pauž bažas par ietekmi, ko priekšfinans ējums rad ījis galvenok ārt politikas jom ās “ Ārējais atbalsts, 
att īstība un paplašin āšan ās” un “P ētniec ība un iekšpolitika”; nor āda, ka ab ās šaj ās politikas jom ās ir 
palielin ājusies priekšfinans ējuma izmantošana un visp ārējais k ļūdu l īmenis bijis zem 2 %; turkl āt 
nor āda uz Rev īzijas pal ātas secin ājumiem, ka priekšfinans ējuma pieš ķiršan ā netika konstat ētas b ūtiskas 
kļūdas, toties starpposma un gal īgajos maks ājumos konstat ētais k ļūdu l īmenis v ēl aizvien ir b ūtisks 
(Gada p ārskats, 5.35. un 6.48. punkts);LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/41  
( 24 ) Komisijas zi ņojumu par Rum ānijas pan ākumiem saska ņā ar sadarb ības un p ārbaudes meh ānismu (COM(2012) 56, 4. 
lpp.).
55. uzskata, ka, izmaks ājot liela apjoma priekšfinans ējumu, Komisija uz ņemas paaugstin ātu finansi ālo 
risku, piem ēram, sa ņēm ēju maks ātnesp ējas gad ījumos, k ā ar ī paaugstin ātu risku attiec ībā uz likum ību 
un pareiz ību, jo sa ņēm ēju deklar ēto izmaksu apstiprin āšana tiek atlikta uz v ēlāku datumu;  
56. uzskata, ka p ārk āpumu nov ēršana ir efekt īvāka nek ā nepareizi izmaks ātu summu atg ūšana; t ādēļ aicina 
Komisiju par  priorit āru darb ību noteikt priekšfinans ējuma pastiprin ātas izmantošanas, k ā ar ī kontroles 
un rev īzijas meh ānismu p ārskat īšanu,  
— inform ējot Parlamentu par iemesliem, k āpēc Komisija laikposm ā no 2005. l īdz 2010. gadam ir 
pastiprin āti izmantojusi priekšfinans ējumu, un  
— daž ādaj ās programm ās priekšfinans ējumu piel āgojot summai, kas sa ņēm ējiem nepieciešama, lai 
sāktu īstenot projektu, vienlaikus aizsarg ājot Savien ības finanšu intereses, un atbilst īgi inform ējot 
Parlamentu;  
Nesamaks ātās budžeta saist ības 
57. atg ādina, ka nesamaks ātās budžeta saist ības ir saist ības, kas ir uz ņemtas, bet v ēl nav izmantotas (t. i., 
samaks ātas), un ka t ās rakstur īgas galvenok ārt daudzgadu budžeta programm ām (piem ēram, Koh ēzijas 
programmai), kur ās saist ības budžet ā tiek uz ņemtas pl ānošanas perioda pirmajos gados, bet attiec īgie 
maks ājumi tiek veikti pak āpeniski visa pl ānošanas perioda laik ā; 
58. nor āda, ka augstais nesamaks āto saist ību īpatsvars, iesp ējams, liecina par dal ībvalstu gr ūtībām pieš ķirto 
līdzek ļu apguv ē; 
59. nor āda, ka 2010. gad ā Rev īzijas pal āta konstat ēja, ka nesamaks āto saist ību apjoms ir palielin ājies 
gandr īz par 10 %, sasniedzot aptuveni EUR 194 000 000 000 (Gada p ārskats, 1.43. punkts un 1.2. 
att ēls) jeb gandr īz triju gadu izdevumus, ņemot v ērā pašreiz ējo izpildes l īmeni;  
60. uzskata, ka attiec ībā uz 2007.–2013. gada pl ānošanas periodu past āv risks, ka:  
— pieš ķirtie l īdzek ļi b ūs j āizt ērē ātrāk nek ā parasti, t ādējādi palielinot k ļūdas risku,  
— dal ībvalstis var censties 2007.–2013. gada pl ānošanas perioda beig ās izmantot visus pieš ķirtos 
līdzek ļus, ar tiem l īdzfinans ējot projektus, kas jau ir īstenoti un finans ēti ar dal ībvalstu l īdzek ļiem 
(t. s. retrospekt īvos projektus, kuri neatbilda Savien ības p ārvald ības un kontroles sist ēmas krit ēri­
jiem un t ādēļ ir vair āk pak ļauti k ļūdas riskam);  
61. aicina Komisiju sniegt inform āciju par nesamaks āto saist ību apm ēru katr ā no dal ībvalst īm, k ā ar ī par 
tās sadarb ību ar dal ībvalst īm, lai identific ētu un nov ērstu riska jomas saist ībā ar l īdzek ļu izmantošanu 
un t ās atbilst ību noteikumiem;  
Decentraliz ētaj ām a ģent ūrām un kopuz ņēmumiem pieš ķirtais budžeta finans ējums  
62. nor āda, ka 2010. finanšu gad ā Savien ības iemaksa decentraliz ēto a ģent ūru budžet ā bija vair āk nek ā 
EUR 620 000 000 un kopuz ņēmumu budžet ā – vair āk nek ā EUR 500 000 000; nor āda uz zin ām ām 
gr ūtībām atrast inform āciju par Savien ības iemaksu a ģent ūru finans ēšan ā; aicina Komisiju budžeta 
izpildes apstiprin ātājiest ādei reizi gad ā sniegt konsolid ētu inform āciju par katrai a ģent ūrai/kopuz ņē­
mumam no Savien ības visp ārējā budžeta pieš ķirto gada kop ējo finans ējumu, t. i., par:  
— Savien ības s ākotn ējo iemaksu a ģent ūras/kopuz ņēmuma budžet ā, 
— no p ārpalikuma atg ūšanas ieg ūto l īdzek ļu summu,LV L 286/42 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.
— Savien ības kop ējo iemaksu a ģent ūras/kopuz ņēmuma finans ējum ā, 
— attiec īgā gad ījum ā Eiropas Br īvās tirdzniec ības asoci ācijas (EBTA) iemaksas apm ēru; 
63. sagaida, ka Komisija pašreiz ējās finanšu kr īzes apst ākļos attur ēsies no a ģent ūru budžetu palielin āšanas 
un pat apsv ērs iesp ēju samazin āt tajos Savien ības finans ējuma da ļu, pamatojoties uz savu priorit āšu 
nov ērtējumu;  
64. aicina Komisiju izstr ādāt vadl īnijas mode ļiem, ko a ģent ūras/kopuz ņēmumi var ētu izmantot savu gada 
darba programmu un gada darb ības p ārskatu sagatavošan ā, lai nodrošin ātu sasniegto rezult ātu j ēgpilnu 
sal īdzin āšanu ar nospraustajiem m ērķiem;  
65. aicina Komisiju sniegt Parlamentam s īki izstr ādātu p ārskatu par krit ērijiem un p ārbaudes meh ānis ­
miem, kas tiek izmantoti, lai a ģent ūrās/kopuz ņēmumos nov ērstu interešu konfliktus un darbinieku 
rot ēšanu;  
Savien ības budžets un finanšu un budžeta kr īze 
66. pauž bažas par ieilgušo finanšu un budžeta kr īzi dal ībvalst īs; uzskata, ka š ī kr īze ar ī Savien ības 
budžetam rada daž āda veida riskus, piem ēram:  
— finanšu risku saist ībā ar dal ībvalst īm pieš ķirtajiem aizdevumiem,  
— finanšu risku saist ībā ar ie ņēmumiem;  
67. atg ādina, ka pašlaik sešas dal ībvalstis (Grie ķija, Īrija, Latvija, Portug āle, Rum ānija un Ung ārija) tiek 
uzskat ītas par “dal ībvalst īm gr ūtībās”, jo t ās sa ņem aizdevumus, kurus pieš ķir, izmantojot finansi ālās 
pal īdz ības meh ānismu maks ājumu bilances uzlabošanai, aizdevumus, kurus pieš ķir, izmantojot Eiropas 
finanšu stabiliz ācijas meh ānismu (EFSM), vai pal īdz ību no Grie ķijai paredz ētā aizdevumu meh ānisma;  
68. nor āda, ka aizdevumus, ko pieš ķir, izmantojot finansi ālās pal īdz ības meh ānismu maks ājumu bilances 
uzlabošanai (p ēc st āvok ļa 2010. gada 31. decembr ī izmaks āto aizdevumu summa bija aptuveni 
EUR 12 000 000 000) un EFSM (2010. gada 31. decembr ī izmaks ātu aizdevumu nebija), garant ē ar 
Savien ības budžeta l īdzek ļiem (  25 ); turkl āt nor āda, ka, izmantojot finansi ālās pal īdz ības meh ānismu 
maks ājumu bilances uzlabošanai un EFSM, maksim ālā at ļaut ā aizdevumu summa ir attiec īgi 
EUR 50 000 000 000 (Padomes Regulas (EK) Nr. 332/2002 (  26 ) 1. panta 1. punkta otr ā da ļa) un 
EUR 60 000 000 000 (  27 ); uzsver, ka pieejamo aizdevumu kopsumma (EUR 110 000 000 000) ir 
gandr īz vien āda ar Savien ības gada budžetu, jo Savien ības budžeta maks ājumu kopsumma 2010. 
gad ā bija aptuveni EUR 122 000 000 000 (  28 ); 
69. pauž bažas par to, ka Rev īzijas pal āta p ārskat ā par 2010. gadu šiem jaunajiem Savien ības probl ēm ­
jaut ājumiem nav velt ījusi pietiekamu uzman ību; īpašu nož ēlu pauž par to, ka Rev īzijas pal āta nav 
pietiekami uzsv ērusi šos riskus attiec ībā uz Savien ības budžetu; uzsver, ka Rev īzijas pal ātai sav ā 
turpm ākaj ā darb ā jāvelta b ūtiska uzman ība jaunajam Eiropas stabilit ātes meh ānismam;  
70. atg ādina, ka nav izveidots garantiju fonds budžeta aizsardz ībai gad ījum ā, ja š īs garantijas tiks piepra ­
sītas; t ādēļ aicina Komisiju apsv ērt nepieciešam ību izveidot garantiju fondu iesp ējamo zaud ējumu 
segšanai – l īdz īgu Garantiju fondam ārējai darb ībai – ar m ērķi aizsarg āt Savien ības budžetu;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/43  
( 25 ) Eiropas Savien ības gada p ārskati (COM(2011) 473), 32. un 90. lpp.  
( 26 ) Padomes 2002. gada 18. febru āra Regula (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vid ēja termi ņa finansi ālas pal īdz ības 
meh ānismu attiec ībā uz dal ībvalstu maks ājumu bilanc ēm (OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.), kur ā jaun ākie groz ījumi 
izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 431/2009 (OV L 128, 27.5.2009., 1. lpp.).  
( 27 ) 2. panta 2. punkt ā Padomes 2010. gada 11. maija Regul ā (ES) Nr. 407/2010, ar ko izveido Eiropas finanšu 
stabiliz ācijas meh ānismu (OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.), dal ībvalst īm pieš ķiramajiem aizdevumiem noteiktie griesti 
ir 1,23 %, saska ņā ar kuriem Komisijas apl ēstā pieejamo aizdevumu kop ējā summa ir EUR 60 000 000 000 
(COM(2010) 713, 4. lpp.).  
( 28 ) Avots:  Rev īzijas pal ātas 2010. gada p ārskata pielikuma IV diagramma.
71. uzsver, ka 2011. gada 30. septembr ī EFSM ietvaros bija pieš ķirti aizdevumi par EUR 48 500 000 000 
no kop ējās pieejam ās summas EUR 60 000 000 000 apm ērā; mudina Rev īzijas pal ātu l īdz 2012. gada 
beig ām sniegt p ārskatu par EFSM darb ību un it īpaši par t ā kontroles meh ānismiem, ko izveidojusi 
Komisija;  
72. atg ādina, ka Savien ības budžetu veido daž ādi ie ņēmumi; atk ārtoti uzsver, ka, neskarot citus ie ņēmu ­
mus, budžetu piln ībā finans ē no pašu resursiem; nor āda, ka nacion ālā kopien ākuma (NKI) resursi 
veido 73 % no kop ējiem ie ņēmumiem, ko ieg ūst no dal ībvalstu budžeta (  29 ); 
73. uzskata – jo nopietn āka k ļūst finanšu situ ācija daž ās dal ībvalst īs, jo gr ūtāk t ām ir veikt iemaksas 
Savien ības budžet ā; uzskata, ka tas apdraud Savien ības budžeta ie ņēmumus, ko t ā g ūst no “dal ībval ­
stīm gr ūtībās”, kas pat var b ūt spiestas palielin āt savu valsts par ādu, lai finans ētu Savien ības budžetu 
vai l īdzfinans ētu atseviš ķas atbalsta sh ēmas;  
74. nor āda, ka no gr ūtībās non ākuš ām dal ībvalst īm ieg ūtie NKI resursi veido tikai aptuveni 6 % no 2010. 
finanšu gada kop ējiem NKI resursiem (  30 ); 
75. turkl āt nor āda, ka attiec ībā uz Eiropas Lauksaimniec ības fonda lauku att īstībai (ELFLA), strukt ūrfondu, 
Koh ēzijas fonda un Eiropas Zivsaimniec ības fonda l īdzek ļu sa ņemšanu gr ūtībās non ākušo dal ībvalstu 
līdzfinans ējuma īpatsvars tika palielin āts; sagaida, ka tiks noteikts augst āks l īdzfinans ējuma īpatsvars, 
lai palielin ātu ieguld ījumus, it īpaši gr ūtībās non ākuš ās dal ībvalst īs; šaj ā sakar ībā uzsver Komisijas 
palielin āto atbild ību kontroles un uzraudz ības jom ā; 
Eiropas Finanšu stabilit ātes instruments (EFSI) un Eiropas stabilit ātes meh ānisms (ESM)  
76. kritiz ē to, ka Padome 2010. gad ā izmantoja LESD 122. pantu, lai izveidotu Eiropas Finanšu stabilit ātes 
instrumentu (EFSI), jo šis pants attiecas tikai uz dabas, nevis ekonomikas, katastrof ām; pauž bažas par 
to, ka attiec ībā uz EFSI izmantošanu nav paredz ēta ne Parlamenta īstenota demokr ātiska kontrole, ne 
ties ības Rev īzijas pal ātai veikt rev īziju; asi kritiz ē to, ka attiec ībā uz EFSI nav pat paredz ēti nek ādi 
noteikumi par publisko ārējo rev īziju;  
77. nor āda, ka dal ībvalstis nesen parakst īja L īgumu par ESM; uzsver 2011. gada 23. marta rezol ūcij ā ( 31 ) 
izteikto br īdin ājumu attiec ībā uz past āvīga ESM izveidi ārpus Savien ības institucion ālās sist ēmas, jo 
šāds l ēmums rada probl ēmas Savien ības iest āžu kontroles meh ānisma izmantošan ā; piekr īt dažu 
augst āko rev īzijas iest āžu baž ām par to, ka šaj ā līgum ā nav pietiekamu noteikumu, lai nodrošin ātu 
efekt īvu ārējo rev īziju;  
78. atk ārtoti aicina Padomi un dal ībvalstis saist ībā ar ESM izmantošanu pien ācīgi apsv ērt š ādus jaut ājumus:  
— paredz ēt atbilstošus noteikumus par likum ības, pareiz ības un izpildes publisko ārējo rev īziju ESM 
reglament ējošajos ties ību aktos saska ņā ar starptautiski atz ītiem standartiem, ņemot v ērā š ādus 
dokumentus:  
i) Eiropas Savien ības Augst āko rev īzijas iest āžu (ARI) kontaktkomiteja 2011. gada 14. oktobra 
rezol ūciju par euro zonas ARI pazi ņojumu attiec ībā uz ESM ārējo rev īziju (CC-R-2011-01) (  32 );LV L 286/44 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.  
( 29 ) Avots:  Rev īzijas pal ātas 2010. gada p ārskata pielikuma I diagramma.  
( 30 ) Avots:  Rev īzijas pal ātas 2010. gada p ārskata pielikuma V diagramma.  
( 31 ) Eiropas Parlamenta 2011. gada 23. marta rezol ūcija par projektu Eiropadomes l ēmumam, ar ko L īguma par Eiropas 
Savien ības darb ību 136. pantu groza attiec ībā uz stabilit ātes meh ānismu dal ībvalst īm, kuru naudas vien ība ir euro 
(P7_TA(2011)0103).  
( 32 ) http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1 /9406723.PDF
ii) Eiropas Savien ības ARI kontaktkomitejas 2011. gada 14. oktobra pazi ņojumu Eiropas 
Parlamentam, Eiropadomei, Eiropas Komisijai un ES dal ībvalstu parlamentiem un vald ībām 
par to, k ā Eiropas pusgads un citi nesenie notikumi ES ekonomikas p ārvald ībā ietekm ē Eiropas 
Savien ības dal ībvalstu augst ākās rev īzijas iest ādes un Eiropas Rev īzijas pal ātu (  33 ); 
iii) N īderlandes Rev īzijas pal ātas priekšs ēdētāja v ēstuli (  34 ) par jaut ājumiem, kas j āatrisina ar ESM 
reglament ējošo ties ību aktu pal īdz ību attiec ībā uz L īguma par ESM 30. pantu,  
— pie ņemt atbilstošus noteikumus par p ārskatatbild ību un piln īgu p ārredzam ību ESM izmantošan ā, 
— nodrošin āt statistikas un citu datu ticam ību, 
— skaidri noteikt visu to dal ībnieku atbild ību un zi ņošanas pien ākumu, kuru par ādi b ūs iesaist īti š ā 
meh ānisma izveid ē, 
— mudin āt Komisiju divreiz gad ā zi ņot Parlamentam un Padomei par risku Savien ības budžetam, kas 
rodas, ar budžeta l īdzek ļiem sniedzot garantijas EFSM, un pras īt Komisijai paskaidrot, k ā defolta 
gad ījum ā š ī nauda tiktu p ārskait īta Savien ības budžet ā un p ēc tam EFSM;  
79. aicina Padomi un dal ībvalstis noteikt to, ka Parlaments veic ikvienas visp ārējas eurooblig āciju emisijas 
un it īpaši past āvīgā kr īžu nov ēršanas meh ānisma r ūpīgu politisko p ārbaudi; piekr īt viedoklim, ka 
Parlamentam šaj ā meh ānism ā jābūt iesaist ītam k ā līdzv ērtīgam partnerim;  
Pārredzam ība 
80. uzsver p ārredzam ības b ūtisko lomu, lai nodrošin ātu p ārskatatbild ību par publisko l īdzek ļu izlietošanu, 
un atg ādina, ka p ārredzam ība ir viens no galvenajiem instrumentiem, lai pan āktu izdevumu likum ību 
un pareiz ību; atk ārtoti prasa visus no Savien ības budžeta pieš ķirto l īdzek ļu maks ājumus re ģistr ēt 
lietot ājdraudz īgā tiešsaistes datub āzē, pien ācīgi iev ērojot ties ību aktus datu aizsardz ības jom ā; uzskata, 
ka l īdzek ļi no Savien ības budžeta b ūtu j āpieš ķir tikai tad, ja to potenci ālais sa ņēm ējs piekr īt pamat ­
inform ācijas, tai skait ā izmaks ātās summas, sa ņēm ēja nosaukuma un maks ājuma izmantošanas m ērķa, 
publiskošanai;  
81. nor āda, ka pašreiz ējā sist ēma koh ēzijas politikas jom ā nenodrošina ERAF un Koh ēzijas fonda l īdzek ļu 
sa ņēm ēju piln īgu p ārredzam ību; nor āda, ka saska ņā ar pašreiz ējo sist ēmu Komisija nodrošina port ālu, 
kur ā ir pieejami tie paši sa ņēm ēju saraksti, kas ir pieejami dal ībvalstu t īmek ļa vietn ēs, l īdz ar to šie 
saraksti ir pieejami tikai attiec īgās valsts ofici ālaj ā valod ā un to sagatavošan ā netiek iev ēroti kop īgi 
krit ēriji; sagaida turpm ākus ties ību aktus, ar kuriem tiks noteikti kop īgi noteikumi par struktur ālajiem 
instrumentiem (COM(2011) 615 – 2011/0276 (COD)), lai nodrošin ātu, ka dal ībvalstis sniedz datus 
par ERAF un Koh ēzijas fonda l īdzek ļu gal īgajiem sa ņēm ējiem public ēšanai Komisijas t īmek ļa vietn ē 
vien ā no trim Komisijas darba valod ām, un to, ka šie dati tiek sagatavoti, pamatojoties uz kop īgu 
krit ēriju kopumu, lai var ētu tos sal īdzin āt un atkl āt k ļūdas; atg ādina par savu aicin ājumu Komisijai 
iedvesmu smelties no ASV a ģent ūras, kuras uzdevumus ir nodrošin āt p ārskatatbild ību un p ārredza ­
m ību attiec ībā uz l īdzek ļu atg ūšanu ( American Recovery Accountability and Transparency Board ) un no t ās 
tīmek ļa vietnes (www.recovery.gov);  
82. atk ārtoti nor āda uz Tiesas 2010. gada 9. novembra spriedumu apvienotaj ās liet ās C-92/09  Volker un 
Markus Schecke GbR  un C-93/09  Hartmut Eifert , kas ir b ūtisks attiec ībā uz politikas jomu “Lauksaim ­
niec ība un dabas resursi”; aicina Komisiju, ņemot v ērā min ēto Tiesas spriedumu, p ēc iesp ējas ātrāk 
iesniegt priekšlikumu jaunai regulai, kur ā dal ībvalst īm tiktu noteikta pras ība public ēt inform āciju par 
juridisk ām un fizisk ām person ām, kas no Eiropas sa ņem lauksaimniec ībai paredz ētus maks ājumus; 
uzskata, ka inform ācijai par l īdzek ļu sa ņēm ējiem j ābūt pieejamai Komisijas ofici ālaj ā t īmek ļa vietn ē 
vien ā no trim Komisijas darba valod ām un ka tai j ābūt sagatavotai, pamatojoties uz kop īgu krit ēriju 
kopumu, lai var ētu šo inform āciju sal īdzin āt un atkl āt k ļūdas;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/45  
( 33 ) http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1 /9504723.PDF  
( 34 ) Š ī v ēstule pieejama N īderlandes Rev īzijas pal ātas t īmek ļa vietn ē: http://www.courtofaudit.com/english/News/2012/02/ 
Letter_of_president_Netherlands_Court_of_Audit_on_ESM_Board_of_Auditors.
Ticam ības deklar ācijas metodolo ģija 
83. ir inform ēts, ka Rev īzijas pal āta pl āno sniegt Parlamentam vair āk inform ācijas par politikas jom ām 
“Lauksaimniec ība un dabas resursi” un “Koh ēzija, ener ģētika un transports”; atzin īgi v ērtē šo nodomu, 
jo tas ļaus palielin āt p ārredzam ību un prec īzāk identific ēt budžeta probl ēmjomas; uzskata, ka tas ļaus 
Komisijai, Rev īzijas pal ātai, Parlamentam un cit ām iesaist ītaj ām pus ēm liel āku uzman ību velt īt jom ām, 
kur ās ir j āuzlabo p ārvald ība, k ā ar ī sniegt attiec īgus ieteikumus; tom ēr v ēlas uzsv ērt, ka ir svar īgi 
nodrošin āt datu sal īdzin ām ību pa gadiem;  
84. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas veikto Komisijas vad ības apliecin ājumu ticam ības padzi ļin āto nov ērtē­
jumu, kas iek ļauts gan Rev īzijas pal ātas 2010. gada p ārskata 1. noda ļā, gan atseviš ķās cit ās noda ļās; 
atg ādina, ka attiec ībā uz vad ības apliecin ājumiem nepieciešams otrs stingrs Rev īzijas pal ātas atzinums; 
mudina Rev īzijas pal ātu turpin āt stiprin āt Komisijas vad ības apliecin ājumu anal īzi un zi ņot par to 
aprakstoš ā veid ā; 
85. nor āda uz priekšfinans ējuma pastiprin āto izmantošanu; uzskata, ka priekšfinans ēšana ir saist īta ar 
zem āku risku attiec ībā uz likum ību un pareiz ību nek ā starpposma vai gal īgie maks ājumi, jo priekš ­
finans ējuma sa ņemšanai nav nepieciešams izmaksu pamatojums; aicina Rev īzijas pal ātu apsv ērt iesp ēju 
piel āgot savu rev īzijas pieeju, ņemot v ērā priekšfinans ējuma pastiprin āto izmantošanu, lai Parlamentam 
sniegtu v ēl noder īgāku inform āciju, galveno uzman ību veltot tiem dar ījumiem, kas saist īti ar visaug ­
stāko risku;  
86. nor āda, ka Rev īzijas pal āta izmanto kop īgu metodolo ģiju publisk ā iepirkuma k ļūdu skaitliskai m ērī­ 
šanai div ās politikas jom ās – “Lauksaimniec ība un dabas resursi” un “Koh ēzija, ener ģētika un trans ­
ports”; pauž nož ēlu par to, ka Komisija šaj ās jom ās piem ēro daž ādas metodolo ģijas, neviena no kur ām 
neatbilst Rev īzijas pal ātas metodolo ģijai; pauž bažas par to, ka daž ādu pieeju izmantošana šaj ās jom ās 
var apdraud ēt dal ītas p ārvald ības izdevumu p ārbaudes un rev īzijas uzticam ību; t ādēļ aicina Komisiju 
un Rev īzijas pal ātu steidzami saska ņot savas pieejas publisk ā iepirkuma k ļūdu noteikšan ā šaj ās div ās 
politikas jom ās un l īdz 2012. gada beig ām zi ņot kompetentajai Parlamenta komitejai par sasniegto 
progresu;  
Atseviš ķi jaut ājumi  
Par budžeta kontroles jaut ājumiem atbild īgā komis āra loma  
87. nor āda, ka Komisij ā, kas str ādāja laikposm ā no 2004. l īdz 2009. gadam, bija atseviš ķs komis ārs, kas 
atbild ēja tikai par budžeta kontroli, k ā to iepriekš bija pras ījis Parlaments; pauž nož ēlu par to, ka 
pašreiz ējā Komisij ā budžeta kontroles jaut ājumi ir apvienoti ar cit ām atbild ības jom ām (nodok ļi un 
muitas savien ība); ierosina laikposm ā no 2014. l īdz 2019. gadam Komisij ā atjaunot pilnas slodzes 
amatu budžeta kontroles komis āram, kurš atbild ētu par jaut ājumiem, kas cita starp ā saist īti ar š ādām 
jom ām: 
— iekš ējā rev īzija,  
— kr āpšanas apkarošana,  
— sadarb ība ar Rev īzijas pal ātu un attiec īgo Parlamenta komiteju,  
— sakari ar attiec īgaj ām budžeta un rev īzijas iest ādēm dal ībvalst īs un visaptverošas iekš ējās kontroles 
sist ēmas izveide,  
— ikgad ējā kopsavilkuma p ārskata lietder ības p ārraudz ība un palielin āšana, tostarp dal ībvalstu p ārval ­
dības un kontroles sist ēmu p ārbaude,  
— programmu neatkar īgu nov ērtējumu pas ūtīšana un izv ērtēšana un LESD 318. pant ā paredz ētā 
Savien ības finanšu nov ērtējuma k ā v ērtīga instrumenta izmantošana darb ības rezult ātu uzlabošanai;LV L 286/46 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.
Darb ības rezult āti: Savien ības budžeta izpildes rezult āti 
88. atzin īgi v ērtē Gada p ārskata jauno 8. noda ļu “ES budžeta izpildes rezult āti”, kur ā iek ļauti Rev īzijas 
pal ātas konstat ējumi attiec ībā uz Komisijas darb ības rezult ātu pašnov ērtējumu gada darb ības p ārskatos;  
89. nor āda uz Rev īzijas pal ātas secin ājumiem attiec ībā uz Komisijas zi ņošanas par darb ības rezult ātiem 
kvalit āti, piem ēram, š ādiem:  
— “pašreiz ējā vad ības pl ānā nav izvirz īti m ērķi un r ādītāji, lai m ērītu ekonomiskumu un produktivi ­
tāti” (Gada p ārskats, virsraksts pirms 8.17. punkta),  
— “daž ās jom ās uzdevumi nebija formul ēti kvantitat īvā izteiksm ē vai ar ī nebija pietiekami preciz ēti” 
(Gada p ārskats, virsraksts pirms 8.18. punkta),  
— “daž ās jom ās nav noteikti vidusposma atskaites punkti daudzgadu uzdevumiem” (Gada p ārskats, 
virsraksts pirms 8.20. punkta),  
— “apraksts par sasniegumiem politikas jom ā sniedza ierobežotu inform āciju par koprezult ātiem un 
ietekmi” (Gada p ārskats, virsraksts pirms 8.22. punkta);  
90. uzskata, ka šie svar īgie secin ājumi liecina par to, ka Parlaments nevar piln ībā pa ļauties uz Komisijas 
ziņojumiem par darb ības rezult ātiem; uzskata, ka ticami dati ir labas p ārvald ības, politikas pilnveido ­ 
šanas un parlament ārās uzraudz ības pamats; pauž v ēlmi, lai Rev īzijas pal āta turpm āk pilnveidotu savu 
darb ību šaj ā jom ā, iek ļaujot Komisijas regul āri sniegto datu par darb ības rezult ātiem “sertifik āciju”;  
91. uzskata, ka darb ības rezult āti ir tikpat svar īgi k ā likum ība un pareiz ība, un aicina Rev īzijas pal ātu 
apsv ērt iesp ēju attiec īgaj ās Gada p ārskata noda ļās iek ļaut jauno skat ījumu uz daž ādu politikas grupu 
darb ības rezult ātiem;  
92. nor āda, ka vad ības pl ānos iek ļautie m ērķi, r ādītāji un uzdevumi ir paredz ēti galvenok ārt efektivit ātes 
sasniegšanai (Gada p ārskats, 8.15. punkts); aicina Komisiju uzlabot zi ņošanu par darb ības rezult ātiem, 
iek ļaujot r ādītājus, kas raksturotu taup īgumu un efektivit āti, un noteikt atbilstošus uzdevumus daudz ­
gadu m ērķu sasniegšan ā pan ākt ā progresa nov ērtēšanai;  
93. turkl āt aicina Komisiju dal ītas p ārvald ības jom ās kop ā ar dal ībvalst īm noteikt atbilstošus konsekventi 
piem ērojamus r ādītājus, kas raksturotu darb ības rezult ātus, un p ārbaud īt, vai dal ībvalstu zi ņošana par 
sasniegtajiem rezult ātiem ir oblig āta, piln īga, prec īza un atkl āta; 
94. nor āda uz atk ārtoti paustajiem Rev īzijas pal ātas un Komisijas viedok ļiem, ka p ārvald ības un kontroles 
sist ēmu kvalit āte ļoti atš ķiras starp dal ībvalst īm un starp daž ādām programm ām; 
95. lai nodrošin ātu, ka netiek diskredit ētas t ās dal ībvalstis, kur ās uzraudz ības un kontroles sist ēmas 
darbojas labi, aicina Komisiju sistem ātiski zi ņot par atš ķirībām kontroles sist ēmu efektivit ātē un 
dar īt pieejamus skaidrus nov ērtējumus attiec ībā uz dal ībvalstu centieniem – vai to tr ūkumu – konstat ēt 
un nov ērst nepiln ības;  
96. aicina Komisiju Parlamenta kompetentajai komitejai un plen ārsēdē iesniegt LESD 318. pant ā paredz ēto 
Savien ības finanšu nov ērtējumu vienlaikus ar Rev īzijas pal ātas gada p ārskatu un aicina Rev īzijas pal ātu 
taj ā paš ā laik ā iesniegt piez īmes par min ēto nov ērtējumu; uzsver, ka šis nov ērtējums b ūtu j āpublic ē 
tādā br īdī, kas ļautu gan Parlamentam, gan Rev īzijas pal ātai to pien ācīgi izv ērtēt;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/47
97. atg ādina, ka LESD 318. pant ā noteikts, ka Komisija iesniedz “Savien ības finanšu nov ērtējumu, kura 
pamat ā ir sasniegtie rezult āti”; nor āda, ka Komisija 2012. gada 17. febru ārī pie ņēma pirmo LESD 318. 
pant ā paredz ēto finanšu nov ērtējumu attiec ībā uz 2010. finanšu gadu;  
98. turkl āt atg ādina, ka Parlaments rezol ūcij ā par apstiprin ājuma sniegšanu Komisijai attiec ībā uz 2009. 
finanšu gada budžeta izpildi (  35 ) ierosin āja, ka:  
— Komisijai vajadz ētu “iecelt “izpildes v ērtētāju”[…], lai t ādējādi [nov ērtējuma] zi ņojumam b ūtu 
konkr ēts atbild īgais” (rezol ūcijas 199. punkts),  
— b ūtu j āizveido skaidra un p ārredzama saikne starp darb ības r ādītājiem, juridisko un/vai politisko 
pamatu, izdevumu summu un sasniegtajiem rezult ātiem (rezol ūcijas 200. punkts),  
— Iekš ējās rev īzijas dienestam b ūtu j āveic p ārskata sagatavošan ā izmantojam ās metodolo ģijas rev īzija, 
kā ar ī jānov ērtē paveiktais darbs (rezol ūcijas 200. punkts),  
— b ūtu j ādara pieejami Komisijas dienestu izmantotie darb ības rezult ātu r ādītāji (rezol ūcijas 200. 
punkts);  
99. pauž nož ēlu, ka Komisija nav sp ējusi piln ībā izpild īt šos ieteikumus saska ņā ar LESD 318. pantu 
sagatavotaj ā pirmaj ā finanšu nov ērtējum ā; turkl āt nor āda, ka pirmais finanšu nov ērtējums ir div ās 
politikas jom ās (“Kult ūra un izgl ītība” un “P ētniec ība”) sagatavoto nov ērtēšanas zi ņojumu kopsavil ­
kums; uzskata, ka pirmaj ā finanšu nov ērtējum ā ietvertie jaut ājumi un t ā saturs neatbilst tam, ko var ētu 
sagaid īt no LESD paredz ēta nov ērtēšanas zi ņojuma;  
100. aicina Komisiju turpin āt uzlabot LESD 318. pant ā paredz ētā finanšu nov ērtējuma saturu un it īpaši 
noteikt š ī nov ērtējuma pievienoto v ērtību sal īdzin ājum ā ar parastajiem nov ērtējumiem, ko veic saska ņā 
ar Finanšu regulu (27. pants) un t ās īstenošanas k ārtību (Komisijas Regulas (EK, Euratom) 
Nr. 2342/2002 (  36 ) 21. pants);  
101. piln ībā atbalsta Komisijas nodomu str ādāt “pie t ā, lai nodrošin ātu liel āku koordin āciju, inform ācijas 
apmai ņu un saska ņot ību gan ar Komisiju, gan dal ībvalst īm attiec ībā uz pl ānošanu, organiz ēšanu un uz 
uzraudz ības un nov ērtēšanas izmantošanu n ākamaj ā finanšu sh ēm ā” ( 37 ); 
102. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas nodomu sagatavot piez īmes par pirmo Savien ības finanšu nov ērtējumu, 
kas sagatavots saska ņā ar LESD 318. pantu (  38 ); 
103. atk ārtoti aicina Komisiju p ārskat īt instrukt āžu un apm ācību, ko t ā sniedz person ālam attiec ībā uz 
Civildienesta noteikumu II sada ļu “Ier ēdņu ties ības un pien ākumi”, lai nodrošin ātu, ka visi darbinieki ir 
piln ībā iepazinušies ar š īs sada ļas noteikumiem un it īpaši ar pien ākumiem, kas izkl āstīti Civildienesta 
noteikumu 22.a pant ā; prasa, lai Komisija l īdz 2012. gada septembrim iesniegtu Parlamenta kompe ­
tentajai komitejai zi ņojumu par šaj ā jom ā paveikto;  
104. prasa, lai Komisija l īdz 2012. gada septembrim iesniegtu Parlamenta kompetentajai komitejai zi ņo­
jumu par darbu, ko Komisija veikusi, mudinot plaš āku sabiedr ību zi ņot par p ārk āpumiem;  
Koh ēzija, ener ģētika un transports – negat īvs secin ājums  
105. pauž nož ēlu par k ļūdu īpatsvara palielin āšanos l īdz 7,7 % politikas jom ā “Koh ēzija, ener ģētika un 
transports”, neraugoties uz maks ājumu termi ņu p ārtraukšanas pastiprin ātu izmantošanu; pauž 
nopietnas bažas par to, ka 58 % no k ļūdu skartajiem dar ījumiem dažas k ļūdas var ēja tikt atkl ātas 
un nov ērstas (Gada p ārskats, 4.25. punkts); ir nopietni noraiz ējies par to, ka attiec ībā uz k ļūdu 
īpatsvaru situ ācija tiek raksturota k ā “stabila”, jo š ādi izteikumi liecina par augošu pašapmierin ātību; 
106. aicina Rev īzijas pal ātu Eiropas Re ģion ālās att īstības fonda, Koh ēzijas fonda, Eiropas Soci ālā fonda, k ā 
ar ī ener ģētikas un transporta jom ā konstat ēto k ļūdu īpatsvaru uzr ādīt atseviš ķi, nevis apkopot ā veid ā;LV L 286/48 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.  
( 35 ) OV L 250, 27.9.2011., 33. lpp.  
( 36 ) OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.  
( 37 ) COM(2012) 40, 16. lpp.  
( 38 ) Eiropas Rev īzijas pal ātas darba programma 2012. gadam, 6. lpp.
107. pauž nož ēlu, ka gadu no gada lielu da ļu no konstat ētaj ām k ļūdām veido publisk ā iepirkuma notei ­
kumu neiev ērošana; saskata plaš ākās sekas un uzskata to par paz īmi, ka ir apdraud ēta iekš ējā tirgus 
darb ība; aicina Komisiju turpin āt pašreiz ējo publisk ā iepirkuma reformu, pien ācīgi ņemot v ērā šos 
uztraucošos rezult ātus un bargi rea ģēt uz p ārk āpumiem, jo ar ī Rev īzijas pal āta ir konstat ējusi gad īju­
mus, kad Savien ības direkt īvas nav pareizi transpon ētas attiec īgās valsts ties ību aktos, kas reglament ē 
publisko iepirkumu (Gada p ārskats, 4.27. punkts);  
108. pauž nopietnas bažas par to, ka rev īzijas iest ādes ir tikai da ļēji efekt īvas; pauž satraukumu par to, ka 
rev īzijas iest āžu pieeja tik ļoti atš ķiras, ka rev īziju rezult ātus nav iesp ējams apkopot, lai valsts l īmen ī 
ieg ūtu visp ārēju atzinumu par katru fondu (Gada p ārskats, 4.41. punkts); aicina Komisiju atkl āt, k ā tā 
konsolid ē inform āciju, kas sa ņemta no rev īzijas iest ādēm, un k ā tā nodrošina konsekvenci, lai savos 
gada darb ības p ārskatos Parlamentam sniegtu ticamu inform āciju;  
109. aicina Rev īzijas pal ātu saska ņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro da ļu sniegt atzinumu par dal ībvalstu 
rev īzijas iest āžu neatkar ību attiec ībā uz dal īto p ārvald ību; 
110. prasa Komisijai inform ēt Parlamentu gad ījumos, kad t ā pl āno pa ļauties uz dal ībvalstu izraudz ītaj ām 
rev īzijas iest ādēm saska ņā ar 73. pantu Padomes Regul ā (EK) Nr. 1083/2006 (  39 ) un t ādējādi samazin āt 
savu uz vietas veicamo rev īziju skaitu; aicina Rev īzijas pal ātu cieši uzraudz īt šo procesu un veikt t ā 
rezult ātu p ārbaudi;  
111. mudina Rev īzijas pal ātu apsv ērt iesp ēju rea ģēt uz aktu ālo probl ēmu, kas saist īta ar to, ka l īdzek ļi tiek 
izlietoti vair āku gadu period ā un ka Rev īzijas pal āta savas rev īzijas veic reizi gad ā; uzsver, ka l īdzek ļu 
izlietošanas laik ā k ļūdu īpatsvaram piem īt tendence b ūt augst ākam nek ā tad, kad tiek sl ēgti konti, jo 
tad jau ir veikta izdevumu kontrole visos l īme ņos; 
Komisijas īstenot ā uzraudz ības loma koh ēzijas politikas jom ā 
112. apzin ās, ka Komisija var (tom ēr tai nav pien ākums) piem ērot daž āda veida sankcijas dal ībvalst īm, kas 
neiev ēro attiec īgos noteikumus (sk. tabulu);  
Maks ājumu termi ņa 
pārtraukšana uz noteiktu 
laiku  Maks ājuma aptur ēšana  Dal ībvalstu apstiprin ātas 
finanšu korekcijas  Dal ībvalstu 
neapstiprin ātas finanšu 
korekcijas  
Sekas  Kred ītrīkot ājs aizkav ē 
maks ājumu ilg ākais 
par sešiem 
m ēnešiem.  Komis āru kol ēģija 
aptur maks ājumu uz 
nenoteiktu laiku.  Dal ībvalst īm tiek 
ļauts atk ārtoti 
izmantot “atbr īvotos” 
līdzek ļus, k ā rezult ātā 
tās nezaud ē 
līdzek ļus. Tiek piln ībā vai da ļēji 
atcelta Savien ības 
iemaksa (neto 
samazin ājums).  
Nosac ījumi  Pier ādījumi ļauj 
prezum ēt b ūtiskus 
trūkumus vad ības un 
kontroles sist ēmas 
darb ībā. Vad ības un kontroles 
sist ēm ā ir nopietnas 
nepiln ības vai 
deklar ētie izdevumi ir 
saist īti ar nopietnu 
neatbilst ību. Dal ībvalsts piekr īt 
finanšu korekcij ām, 
kas izriet no 
Komisijas, Rev īzijas 
pal ātas vai jebkura 
cita Savien ības 
revidenta veikt ām 
rev īzij ām. Dal ībvalsts nepiekr īt 
finanšu korekcij ām, 
kas izriet no 
Komisijas, Rev īzijas 
pal ātas vai jebkura cita 
Savien ības revidenta 
veikt ām rev īzij ām. 
Juridiskais pamats 
(Regula (EK) 
Nr. 1083/2006)  91. pants  92. pants  98. pants  99. pantsLV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/49  
( 39 ) OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.
113. atzin īgi v ērtē Komisijas sniegto skaidrojumu (  40 ) par j ēdzienu “b ūtisks tr ūkums” un “nopietns tr ūkums” 
noš ķiršanu; nor āda, ka v ērtēšana, kuras rezult ātā notiek š āda klasific ēšana, balst ās uz nor ādījumu  
COCOF  08/0019/01-EN, izmantojot taj ā izkl āstītās pamatpras ības;  
114. pauž nož ēlu par to, ka Komisijai nav pilnvaru uzlikt sodu dal ībvalst īm vai re ģioniem, kas atk ārtoti 
nepareizi izmanto strukt ūrfondu un Koh ēzijas fonda l īdzek ļus; 
P ā r t r a u k š a n a s u n a p t u r ē š a n a s e f e k t i v i t ā t e 
115. atg ādina par savu pras ību attiec ībā uz “p ārtraukšanas un aptur ēšanas sistem ātisku aktiviz ēšanu” neat ­
kar īgi no jebk ādiem politiskiem apsv ērumiem (zi ņojums par 2009. finanšu gada visp ārējā budžeta 
izpildes apstiprin āšanu (  41 ), 194.–196. punkts);  
116. nor āda, ka attiec ībā uz 2010. gadu Komisija p ārtraukšanu ir izmantojusi biež āk, jo  DG REGIO  
pārtrauca 49 maks ājumu termi ņus (sk.  DG REGIO  gada darb ības p ārskatu, 42.–44. lpp.) un  DG 
EMPL  – 14 maks ājumu termi ņus (sk.  DG EMPL  gada darb ības p ārskatu, 50. lpp.); nor āda ar ī, ka 
Komisija 2010. gad ā neaptur ēja nevienu maks ājumu no ERAF un Koh ēzijas fonda, savuk ārt aptur ēja 
sešus maks ājumus no ESF;  
117. pauž nož ēlu par k ļūdu īpatsvara palielin āšanos koh ēzijas un it īpaši re ģion ālās politikas jom ā, nerau ­
goties uz maks ājumu termi ņa p ārtraukšanas pastiprin āto izmantošanu un to, ka Komisija ir identifi ­
cējusi dal ībvalstis un re ģionus, kuros konstat ēts visvair āk k ļūdu; atg ādina Komisijai par t ās r īcības 
pl ānu, lai pastiprin ātu Komisijai uztic ēto uzraudz ības lomu, īstenojot struktur ālo darb ību dal ītu p ārval ­
dību (  42 ); aicina Komisiju analiz ēt tr ūkumus taj ās dal ībvalst īs un re ģionos, kuros visbiež āk konstat ēts 
augsts k ļūdu īpatsvars, un pild īt savu uzraudz ības lomu, raugoties, lai tiktu īstenoti r īcības pl ānā 
min ētie pas ākumi;  
118. lai š īs sankcijas padar ītu efekt īvākas un lai nov ērstu jebk ādu risku, ka maks ājumi tiek ats ākti p ārāk ātri, 
aicina Komisiju tos ats ākt tikai tad, ja uz vietas veiktas rev īzijas ce ļā ir sav ākti pien ācīgi pier ādījumi 
tam, ka konstat ētie tr ūkumi ir nov ērsti; 
119. nor āda, ka  DG REGIO  2010. gada decembr ī ats āka 24 % no p ārtrauktajiem maks ājumiem (12 no 
2010. gad ā p ārtrauktajiem 49 maks ājumiem, no kuriem visi tika p ārtraukti 2010. gada oktobr ī ( 43 )); 
uzskata, ka maks ājumu ats ākšana decembr ī var pastiprin āt maks ājumu nel īdzsvarot ību visa gada 
garum ā, kas savuk ārt palielina k ļūdas risku maks ājumu p ārvald ībā un ierobežo laiku, kas Rev īzijas 
pal ātai atv ēlēts šo maks ājumu p ārbaudei; aicina Komisiju inform ēt Parlamentu par to, cik daudzos no 
šiem 12 gad ījumiem finans ējums b ūtu bijis zaud ēts saska ņā ar n + 2/n + 3 noteikumu, ja maks ājumi 
būtu bijuši ats ākti 2011. gad ā; 
F i n a n š u k o r e k c i j u e f e k t i v i t ā t e 
120. v ēlas uzsv ērt b ūtisko atš ķirību starp dal ībvalstu veiktaj ām finanšu korekcij ām, kuru rezult āts nav neto 
samazin ājums, un finanšu korekcij ām, kuras veic Komisija ar iekas ēšanas r īkojumu pal īdz ību un kuru 
rezult āts ir neto samazin ājums; uzskata, ka dal ībvalstu veiktaj ām finanšu korekcij ām ir “virtu āls 
raksturs” un neliela sankcion ējoš ā ietekme; atzin īgi v ērtē uzlabojumus attiec ībā uz Eiropas Savien ības 
gada p ārskatu 6. piez īmi un aicina Komisiju turpin āt uzlabot sniegto inform āciju, piem ēram, sal īdzinot 
finanšu korekcijas un atg ūtās summas ar atbilstošaj ām maks ājumu summ ām;LV L 286/50 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.  
( 40 ) Atbilde uz jaut ājumu Nr. 21, dokuments “Pielikums – jaut ājumi komis āram A. Šemeta”, ko Budžeta kontroles 
komitejas sekretari āts dar ījis pieejamu 2011. gada 16. decembr ī p ēc komis āra A. Šemetas uzklaus īšanas Budžeta 
kontroles komitej ā 2011. gada 8. decembr ī. 
( 41 ) Sk. 35. zemsv ītras piez īmi. 
( 42 ) COM(2008) 97.  
( 43 ) Pielikums atbild ēm uz rakstiskajiem jaut ājumiem komis āram  Johannes Hahn  saist ībā ar uzklaus īšanu Parlamenta 
Budžeta kontroles komitej ā 2011. gada 19. decembr ī.
121. pauž nopietnas bažas par š ādiem faktiem:  
— 2010. gad ā veikt ās finanšu korekcijas rad īja neto samazin ājumu tikai aptuveni 20 % no visiem 
gad ījumiem (sk. Eiropas Savien ības gada p ārskatus, 68. lpp.), jo projektus, kas tiek atz īti par 
neatbilstošiem, var aizst āt ar citiem projektiem, iesp ējams, ar ī ar “retroakt īviem projektiem”, lai 
gan tie rada paaugstin ātu risku no likum ības un pareiz ības viedok ļa un tiem nav Savien ības l īme ņa 
pievienot ās v ērtības,  
— vair ākum ā gad ījumu ar finanšu korekcij ām tiek nov ērsti tr ūkumi dal ībvalstu kontroles sist ēm ās, 
nevis konkr ētos projektos, kas noz īm ē to, ka sist ēmas tr ūkumu finansi ālās sekas gulstas uz 
dal ībvalstu nodok ļu maks ātājiem, kuri jau ir veikuši iemaksu Savien ības budžet ā, 
— finanšu korekciju izpildes l īmenis attiec ībā uz 2000.–2006. gada pl ānošanas laikposmu ir sama ­
zin ājies no 62 % l īdz 58 % (sk. Eiropas Savien ības gada p ārskatus, 71. lpp.), galvenok ārt ERAF un 
Koh ēzijas fonda l īdzek ļu zem ā izlietojuma l īme ņa d ēļ; 
122. uzskata, ka iepriekš min ētie fakti nopietni apdraud finanšu korekciju efektivit āti; pauž bažas, ka iesp ēja 
aizst āt neattaisnotus izdevumus liek dal ībvalst īm iesniegt citus, iesp ējams, retrospekt īvus projektus, kas 
pat var rad īt negat īvas sekas – palielin āt apdraud ējumu Savien ības budžetam no likum ības un parei ­
zības viedok ļa; 
S e c i n ā j u m i p a r K o m i s i j a s ī s t e n o t o u z r a u d z ī b a s l o m u  
123. aicina Komisiju, it īpaši  DG REGIO , piln ībā izmantot sp ēkā esošos sankciju meh ānismus; tom ēr 
uzskata, ka 2007.–2013. gada tiesiskais regul ējums dal ībvalst īm nesniedz pietiekamus stimulus iev ērot 
attiec īgos noteikumus, k ā ar ī nenodrošina Komisiju ar pietiekami efekt īviem instrumentiem, lai t ā 
var ētu atl īdzin āt par noteikumu iev ērošanu vai sankcion ēt par to neiev ērošanu;  
124. t ādēļ aicina Komisiju par priorit āru darb ību noteikt atbalsta sniegšanu Parlamentam darb ā, kuru tas 
parast ās likumdošanas proced ūras ietvaros veic attiec ībā uz priekšlikumu regulai, ar ko paredz kop īgus 
noteikumus par struktur ālajiem instrumentiem (COM(2011) 615 – 2011/0276(COD)), nol ūkā izveidot 
efekt īvus sankciju meh ānismus, lai Komisija var ētu piln ībā uz ņemties savu gal īgo un visp ārējo atbil ­
dību par budžeta izpildi, šajos meh ānismos cita starp ā paredzot š ādus elementus:  
— padar īt neto samazin ājumus par noteikumu attiec ībā uz Komisijas noteiktaj ām finanšu korekcij ām 
un atcelt iesp ēju deklar ēt retrospekt īvus projektus,  
— likt dal ībvalst īm, cik vien iesp ējams, atg ūt no galasa ņēm ējiem neattaisnotos izdevumus, lai tie un 
nevis nodok ļu maks ātāji uz ņemtos neattaisnoto izdevumu sekas, un iesniegt Parlamentam infor ­
m āciju par Komisijas atg ūtaj ām summ ām, ja tas ir iesp ējams,  
— ļaut Komisijai stimul ēt dal ībvalstis ne tikai iev ērot attiec īgos noteikumus, bet ar ī efekt īvi, lietder īgi 
un saimnieciski īstenot koh ēzijas politiku,  
— nodrošin āt, ka attiec ībā uz visiem l īdzek ļiem ir pieejamas visas paredz ētās sankcijas (p ārtraukšana, 
aptur ēšana, finanšu korekcijas un sods), pie ļaujot minim ālas to m īkstin āšanas iesp ējas gad ījumos, 
kad tiek atkl āti noteikumu p ārk āpumi,  
— ļaut Komisijai uzlikt sodu dal ībvalst īm vai p ārtraukt darb ības programmas taj ās dal ībvalst īs vai 
reģionos, kas atk ārtoti nepareizi izmanto strukt ūrfondu un Koh ēzijas fonda l īdzek ļus, 
— ierosin āt lietu, ja dal ībvalst īm past āvīgi neizdodas izpild īt savus pien ākumus, kas noteikti LESD 
258. pant ā, 
— nos ūtīt Komisijai visus attiec īgos datus un cita veida inform āciju, kas tai nepieciešama, lai uzrau ­
dz ītu to, k ā dal ībvalstis izmanto t ām pieš ķirtos l īdzek ļus;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/51
Lauksaimniec ība un dabas resursi – secin ājums ar piez īmēm 
125. atzin īgi v ērtē to, ka tiešajos maks ājumos, kam piem ēro integr ēto administr ācijas un kontroles sist ēmu 
(IAKS) un kas 2010. gad ā bija 77 % no KLP kop ējiem izdevumiem, netika konstat ētas b ūtiskas k ļūdas 
(Gada p ārskats, 3.55. punkts un Komisijas atbilde uz šo punktu);  
126. atzin īgi v ērtē to, ka Komisijai ir izdevies iesp ējam āko k ļūdu īpatsvaru saglab āt 2,3 % l īmen ī (Gada 
pārskats, 3.1. pielikums), un mudina Komisiju censties šo īpatsvaru samazin āt v ēl vair āk; 
127. atg ādina, ka IAKS j ānodrošina lauksaimniekiem veikto maks ājumu pareiz ība un izsekojam ība; tom ēr 
nor āda, ka IAKS efektivit āti negat īvi ietekm ē datub āzēs iek ļautie neprec īzie dati, nepiln īgas visp ārējās 
pārbaudes un neprec īzi vai nepiln īgi nov ērstas novirzes (Gada p ārskats, 3.29. punkts); aicina Komisiju 
nodrošin āt, ka visas datub āzes ir atjaunin ātas un visas novirzes ir pien ācīgi nov ērstas;  
128. nor āda uz Rev īzijas pal ātas sniegto atbilst īguma k ļūdas piem ēru Eiropas Lauksaimniec ības virz ības un 
garantiju fonda (ELVGF) l īdzek ļu izmantošan ā ( 44 ) saist ībā ar barterdar ījumu, izmantojot intervences 
kr ājumus; nor āda, ka kop ējā no ES budžeta sedzam ā summa par 9 894 tonnu sviesta pieg ādi saist ībā 
ar šo dar ījumu bija aptuveni EUR 900 000 (  45 ); pauž nopietnas bažas par šo darb ību finanšu p ārval ­
dības pareiz ību; aicina Komisiju veikt nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka barterdar ījumi – ja 
tos nolems izmantot ar ī turpm āk – ir p ārredzami un rentabli;  
129. nor āda, ka īpaši bieži k ļūdas tiek konstat ētas lauku att īstības izdevumos (aptuveni 
EUR 11 483 000 000 (  46 )), jo k ļūdas tika konstat ētas 40 (jeb 50 %) no 80 atlas ītajiem dar ījumiem, 
un ka 21 (jeb 52 %) no šiem dar ījumiem tika konstat ētas skaitliski izm ērāmas k ļūdas (Gada p ārskats, 
3.19. punkts);  
130. nor āda, ka gr āmatojumu noskaidrošanas proced ūra kopum ā ir izr ādījusies efekt īva Savien ības budžeta 
finanšu interešu aizsardz ībā, jo tiek izsl ēgti izdevumi, kas nav veikti saska ņā ar Savien ības noteiku ­
miem;  
131. mudina Komisiju turpin āt samazin āt atbilst ības p ārbaudes proced ūras ilgumu, vienlaikus nodrošinot 
to, ka tiek saglab ātas dal ībvalstu ties ības uz aizst āvību; aicina Komisiju uzlabot saikni starp piem ēro ­
taj ām finanšu korekcij ām un nelikum īgo maks ājumu faktisko summu; aicina dal ībvalstis sadarboties ar 
Komisiju, savlaic īgi sniedzot visu nepieciešamo inform āciju;  
132. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas Īpašaj ā zi ņojum ā Nr. 8/2011 “Nepamatoto maks ājumu atg ūšana saist ībā 
ar kop ējo lauksaimniec ības politiku” iek ļauto konstat ējumu, ka p ēdējos gados ir uzlabojusies ar 
maks ājumu atg ūšanu un finanšu korekcij ām saist īto sist ēmu darb ība; atk ārtoti pauž uzskatu, ka, cik 
vien iesp ējams, no galasa ņēm ējiem j āatg ūst nepamatotie lauksaimniec ības maks ājumi, lai nov ērstu 
divk āršu slogu nodok ļu maks ātājiem; aicina Komisiju veikt turpm ākus pas ākumus, lai samazin ātu 
interpret ācijas iesp ējas un dal ībvalst īs izmantot ās prakses daudzveid ību un stingri p ārbaud ītu dal īb­
valstu sist ēmas l īdzek ļu atg ūšanai;  
133. pauž stingru uzskatu, ka Rev īzijas pal ātas, Komisijas un dal ībvalstu iest āžu tr īspus ējās san āksmes b ūtu 
jāpaplašina, t ās r īkojot ar ī lauksaimniec ības un dabas resursu politikas jom ā, lai veicin ātu izdevumu 
pārvald ībai un kontrolei piem ērojamo noteikumu saska ņotu interpret āciju un piem ērošanu, t ādējādi 
pēc iesp ējas nov ēršot p ārpratumus;LV L 286/52 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.  
( 44 ) Gada p ārskats, 3.1. piem ērs, 79. lpp.  
( 45 ) Gada p ārskats, 23. zemsv ītras piez īme, 79. lpp.  
( 46 ) Gada p ārskats, 3.1. tabula, 72. lpp.
Ārējais atbalsts, att īstība un paplašin āšan ās – secin ājums ar piez īmēm 
134. nor āda uz Rev īzijas pal ātas secin ājumu, ka uzraudz ības un kontroles sist ēmas ārējā atbalsta, att īstības 
un paplašin āšan ās jom ā tikai da ļēji efekt īvi nodrošina maks ājumu pareiz ību (Gada p ārskats, 5.36. 
punkts);  
135. nor āda, ka Rev īzijas pal āta iesp ējam āko k ļūdu īpatsvaru kopum ā lēš 1,7 % apm ērā (Gada p ārskats, 
5.13. punkts); tom ēr pauž nož ēlu, ka starpposma un gal īgajos maks ājumos konstat ēts b ūtisks k ļūdu 
īpatsvars, kas saska ņā ar komis āra Andra Piebalga teikto ir aptuveni 5 % (  47 ) un b ūtu pat v ēl liel āks, ja 
apr ēķinos netiktu iek ļauts budžeta atbalsts; nor āda ar ī, ka visas skaitliski izm ērām ās k ļūdas tika 
konstat ētas starpposma un gal īgajos maks ājumos (Gada p ārskats, 5.13. punkts); pauž nož ēlu par to, 
ka Komisija sav ās p ārbaud ēs nebija atkl ājusi divas trešda ļas gal īgajos maks ājumos konstat ēto k ļūdu 
(Gada p ārskats, 5.16. punkts);  
136. uzskata – tas, ka visp ārējais iesp ējam ākais k ļūdu īpatsvars ir zem b ūtiskuma sliekš ņa, proti, 2 %, ir 
izskaidrojams ar priekšfinans ējuma un budžeta atbalsta īpatsvaru kop ējos darb ības izdevumos; nor āda, 
ka šis īpatsvars ir palielin ājies no 66 % 2008. finanšu gad ā līdz 75 % 2010. finanšu gad ā ( 48 ); 
137. atg ādina, ka priekšfinans ējumam ir daž āds riska profils, kas nematerializ ējas ticam ības deklar ācijas 
vajadz ībām veiktaj ā rev īzij ā; uzskata, ka p ārk āpumu nov ēršana ir efekt īvāka nek ā nepareizi izmaks ātu 
summu atg ūšana;  
138. atg ādina, ka ticam ības deklar ācijas vajadz ībām veiktaj ā rev īzij ā nematerializ ējas ar ī galvenie ar budžeta 
atbalstu saist ītie riski (risks attiec ībā uz atbalsta efektivit āti un kr āpšanas un korupcijas risks); aicina 
Komisiju stingri uzraudz īt šos riskus; tom ēr uzskata nozares budžeta atbalstu par efekt īvu pas ākumu 
ilgtermi ņa veiktsp ējas nodrošin āšan ā; aicina Komisiju budžeta atbalstu pieš ķirt, tikai piem ērojot stin ­
grus un skaidri defin ētus nosac ījumus;  
139. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas apgalvojumu, ka “ EuropeAid  ir izveidojis visaptverošu kontroles strat ēģiju 
un turpin ājis iev ērojami uzlabot p ārraudz ības un kontroles sist ēmu strukt ūru un darb ību” (Gada 
pārskats, 5.3. pielikums);  
140. nor āda – Rev īzijas pal āta uzskata, ka “ ģener āldirektora deklar ācij ā un gada darb ības p ārskat ā tikai  da ļēji 
objekt īvi nov ērtēta finanšu p ārvald ības pareiz ība attiec ībā uz Eiropas Att īstības fondiem un Eiropas 
Savien ības visp ārējo budžetu” (Gada p ārskats, 5.34. punkts, autora izc ēlums);  
141. aicina Komisiju mudin āt EuropeAid  p ēc iesp ējas dr īzāk pabeigt darbu pie t ās “atlikuš ās k ļūdas” l īme ņa 
apr ēķin āšanas metodolo ģijas, kura var saglab āties p ēc visu p ārbaužu veikšanas, un pazi ņot šos rezul ­
tātus p ārējiem ārējo attiec ību ģener āldirektor ātiem, lai pan āktu nepieciešamos uzlabojumus Komisijas 
vad ības apliecin ājumos attiec ībā uz ārējo atbalstu, att īstību un paplašin āšanos;  
142. aicina Komisiju at ļaut deleg āciju vad ītāju vietniekiem – kas, ja t ādi ir, parasti ir no dal ībvalst īm – 
pārst āvēt deleg ācijas vad ītāju vi ņa promb ūtnes laik ā visos jaut ājumos, iz ņemot Savien ības deleg ācijas 
pārvald īto darb ības izdevumu izlietošanu, jo pilnvaras šaj ā jom ā var dele ģēt t ālāk tikai Komisijas 
darbiniekiem;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/53  
( 47 ) Atbilde uz komis āram Andrim Piebalgam uzdoto mutisko jaut ājumu saist ībā ar 2012. gada 12. janv āra uzklaus īšanu 
Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitej ā. 
( 48 ) Apr ēķins veikts, pamatojoties uz atbildi uz rakstisko jaut ājumu Nr. 2, kas uzdots komis āram Andrim Piebalgam 
saist ībā ar 2012. gada 12. janv āra uzklaus īšanu.
143. nor āda uz Rev īzijas pal ātas konstat ējumiem, kas izkl āstīti Gada p ārskata 5.3. piem ērā; pauž nopietnas 
bažas par “l īdzfinans ētu darb ību attiecin ām ības elast īgo interpret āciju” jeb “nosac īto pieeju” attiec ībā uz 
ANO organiz ācij ām, kura rada vienu un to pašu izdevumu dubultas finans ēšanas risku; uzskata, ka tas 
ar ī mazina Rev īzijas pal ātas apr ēķin āto k ļūdu īpatsvaru; pauž nopietnas bažas ar ī par “paplašin ātajiem 
attiecin ām ības krit ērijiem”, ko piem ēro saska ņā ar Finanšu un administrat īvo pamatnol īgumu ( FAFA ) 
un partner ības pamatnol īgumiem ar Komisijas partneriem un kas ar ī rada vienu un to pašu izdevumu 
dubultas finans ēšanas risku; neatlaid īgi aicina Komisiju p ārtraukt š īs abas prakses; sagaida, ka ANO 
aģent ūras starpvald ību organiz ācij ām – l īdzek ļu dev ējām – pieš ķirs l īdz īgas piek ļuves ties ības attiec ībā 
uz iekš ējās rev īzijas p ārskatiem, k ādas ir pieš ķirtas ANO dal ībvalst īm; šaj ā sakar ībā nor āda, ka nepie ­
ciešams turpm āks progress, lai uzlabotu zi ņošanu par ES l īdzek ļu izmantošanu, sniedzot inform āciju 
par rezult ātiem, nevis darb ībām; 
144. atzin īgi v ērtē Komisijas pieš ķirto p ārskat īto pilnvarojumu, ar ko EIB tiek sniegta budžeta garantija 
zaud ējumu riskiem, ko rada aizdevumi un garantijas projektiem ārpus Savien ības; uzsver, ka Savie ­
nības garantija, ko t ā sniegusi EIB, neapšaub āmi ietilpst Rev īzijas pal ātas veicam ās p ārbaudes jom ā; 
145. nor āda, ka inform ācija par  EuropeAid  ( 49 ) un  DG ECHO  ( 50 ) pieš ķirtajiem l īgumiem nav sagatavota, 
izmantojot vienu un to pašu modeli; mudina Komisiju izmantot vienotu modeli attiec ībā uz datub ā­
zēm, kas satur inform āciju par abu šo ģener āldirektor ātu pieš ķirtajiem l īgumiem, saska ņā ar kuru 
oblig āti b ūtu j āsniedz š āda inform ācija: l īguma numurs/atsauce, l īguma virsraksts, temats/intervences 
joma, l īgumsl ēdz ēja v ārds un taut ība, intervences valsts, summa, l īguma veids un darb ības ilgums 
(nor ādot gan s ākuma, gan beigu datumu);  
146. prasa Komisijai sniegt s īki izstr ādātu p ārskatu par ES paplašin āšan ās reklam ēšanas (kinote ātros, tele ­
vīzij ā, internet ā un citos plašsazi ņas l īdzek ļos) kop ējām izmaks ām, šo izmaksu sadal ījumu pa plašsa ­
ziņas l īdzek ļu veidiem un valst īm, kur ās notiek attiec īgās rekl āmas kampa ņas, un detaliz ētu inform ā­
ciju par uz ņēmumiem, kas veikuši š īs rekl āmas kampa ņas – no produc ēšanas l īdz p ārraidei; sagaida ar ī 
ziņojumu par vis ām cit ām Komisijas darb ībām, kas saist ītas ar paplašin āšan ās reklam ēšanu, kop ā ar 
atbilstošu detaliz ētu p ārskatu par izmaks ām un to sadal ījumu;  
Haiti sniegtais Savien ības atbalsts  
147. atg ādina par zemestr īci Haiti un t ās katastrof ālaj ām sek ām; pauž nož ēlu par to, ka netika pietiekami 
saska ņota humanit ārā pal īdz ība un att īstības pal īdz ība (saistot humanit āro pal īdz ību, atjaunošanu un 
att īstību); uzskata, ka humanit ārās pal īdz ības pamat ā vajadz ētu b ūt atbalsta pak āpeniskas samazin ā­ 
šanas strat ēģijai; uzskata, ka Komisijas p ūliņi un finans ējums b ūtu j āvelta atjaunošanai un att īstībai; 
148. pauž nož ēlu par Savien ības deleg ācijas un  DG ECHO  p ārst āvniec ības darb ības nepietiekamo koordi ­
nāciju; atbalsta visu Savien ību p ārst āvošo dal ībnieku darb ības pastiprin ātu koordin āciju šaj ā valst ī; 
tāpēc mudina Komisiju nodrošin āt lab āku humanit ārās pal īdz ības un att īstības pal īdz ības saska ņu 
un savstarp ējo papildin ām ību gan politiskaj ā līmen ī, gan praks ē; 
149. pauž nož ēlu par to, ka daži projekti nav ilgtsp ējīgi, un uzsver, ka par projektu m ērķi galvenok ārt b ūtu 
jānosaka darbavietu izveide un ilgtsp ējīga izaugsme, kas Haiti valstij ļautu palielin āt pašai savus 
ieņēmumus, t ādējādi samazinot atkar ību no ārvalstu pal īdz ības; t ādēļ aicina Komisiju iesniegt 
Parlamentam to projektu sarakstu, kas Haiti ir īstenoti p ēdējos 15 gados, un s īki izstr ādātu pašreiz ējās 
situ ācijas nov ērtējumu, lai konstat ētu, cik ilgtsp ējīgi tie šaj ā laikposm ā ir bijuši;  
150. nor āda uz Savien ības atbalsta atpaz īstam ības tr ūkumu Haiti; uzskata – lai palielin ātu atpaz īstam ību, 
projektu dokumentos b ūtu j āuzr āda ne tikai Eiropas Savien ības karogs, bet ar ī nosaukums, nevis 
vienk ārši Komisijas vai  DG ECHO  nosaukums, kas vidusm ēra Haiti iedz īvot ājam ir daudz maz āk 
atpaz īstami;LV L 286/54 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.  
( 49 ) http://ec.europa.eu/europeaid/work/funding/ben eficiaries/index.cfm?lang=en&mode=SM&type=contract  
( 50 ) http://ec.europa.eu/echo/files/funding/agre ements/agreements_2010.pdf
Pētniec ība un citas iekšpolitikas jomas – secin ājums ar piez īmēm 
151. nor āda uz Rev īzijas pal ātas secin ājumu, ka uzraudz ības un kontroles sist ēmas p ētniec ības un citu 
iekš ējo nozaru politikas jom ā tikai da ļēji efekt īvi nodrošina maks ājumu pareiz ību (Gada p ārskats, 
6.49. punkts);  
152. k ā specifisku š īs politikas grupas iez īmi min to, ka liel ākā da ļa darb ības izdevumu (72 %, Gada 
pārskats, 6.1. tabula) tiek izmantoti k ā priekšfinans ējums un t ādēļ ir j āiev ēro tikai neliels skaits 
noteikumu – pretstat ā starpposma un gal īgajiem maks ājumiem –, un nor āda, ka š ī specifisk ā iez īme 
samazina visp ārējo k ļūdu l īmeni;  
153. īpašas bažas pauž par priekšfinans ējuma īpatsvaru m ūžizgl ītības programm ā, kur ā to at ļauts izmantot 
100 % apm ērā no budžet ā paredz ētaj ām projekta izmaks ām (Gada p ārskats, 6.9. punkts) un kur ā 93 % 
no visiem 2010. gad ā veiktajiem maks ājumiem bija priekšfinans ējums (Gada p ārskats, 6.1. tabula);  
154. nor āda, ka b ūtisks k ļūdu īpatsvars tika konstat ēts l īdzek ļu sa ņēm ējiem izmaks ātajos starpposma un 
gal īgajos maks ājumos un ka priekšfinans ējuma ietekmes d ēļ Rev īzijas pal ātas l ēstais iesp ējam ākais 
kļūdu īpatsvars ir 1,4 % (Gada p ārskats, 6.12. punkts); turkl āt nor āda, ka Rev īzijas pal āta atseviš ķi 
nepublic ē starpposma un gal īgo maks ājumu k ļūdu īpatsvaru;  
155. pie ņem zin āšanai, ka saska ņā ar Komisijas (  51 ) apr ēķiniem Sest ās pamatprogrammas reprezentat īvais 
kļūdu īpatsvars daudzgadu laikposm ā, ne ņemot v ērā priekšfinans ējumu, ir 3,4 % un Sept ītās pamat ­
programmas provizoriskais reprezentat īvais k ļūdu īpatsvars ir nedaudz virs 4 %; pie ņem zin āšanai ar ī 
to, ka Sest ās pamatprogrammas atlikušo k ļūdu – k ļūdu, kuras paliek p ēc tam, kad Komisijas dienesti 
veikuši korekcijas un atguvuši maks ājumus – īpatsvars attiec ībā uz daudzgadu laikposmu ir aptuveni 
2,4 % attiec ībā uz Sept īto pamatprogrammu Komisijai v ēl nav bijis pietiekami daudz laika, lai nov ēr­
tētu atg ūšanas un korekciju pilno ietekmi daudzgadu laikposm ā; 
156. uzsver riska dal īšanas finanšu meh ānisma b ūtisko lomu pašreiz ējās finanšu kr īzes nov ēršan ā; aicina 
Komisiju palielin āt atbalstu, ko š ī meh ānisma ietvaros pieš ķir universit ātēm un p ētniec ības organiz ā­
cij ām ieguld ījumu veikšanai Eiropas noz īmes publisk ā un priv ātā sektora partner ībās un p ētniec ības 
infrastrukt ūras projektos, lai īstenotu strat ēģijas “Eiropa 2020” m ērķus inteli ģentas sabiedrisk ās poli ­
tikas jom ā; 
157. nor āda, ka Komisija cenšas p ēc iesp ējas vair āk vienk āršot savas  ex ante  p ārbaudes proced ūras, lai 
atvieglotu maks ājumu apstr ādi, k ā rezult ātā var ētu tikt iev ērotas tikai administrat īvās pras ības un 
veiktas tikai aritm ētisk ās p ārbaudes; pauž bažas par to, ka pat šaubu gad ījumos par deklar ēto izmaksu 
attiecin ām ību tika veikts tikai neliels skaits  ex ante  p ārbaužu (Gada p ārskats, 6.17. punkts un 6.2. 
piem ērs); uzst āj, ka ir j ārīkojas, lai nov ērstu šo situ āciju;  
158. uzskata, ka j ārod l īdzsvars starp maks ājumu atvieglošanu un deklar ēto izmaksu attiecin ām ības 
pārbaudi; t ādēļ aicina Komisiju main īt savu  ex ante  p ārbaužu strat ēģiju un piem ērot uz risku balst ītu 
pieeju, lai efekt īvāk nov ērstu īpašos riskus, kas saist īti ar izmaksu deklar ācij ām, un augsta riska 
gad ījum ā paplašin ātu ex ante  p ārbaudes proced ūras, iek ļaujot taj ās uz vietas veicam ās p ārbaudes;  
159. pauž nopietnas bažas par to, ka rev īzijas apliecin ājumi v ēl joproj ām ir tikai da ļēji efekt īvi (Gada 
pārskats, 6.22. punkts); atg ādina, ka rev īzijas apliecin ājumi ir viens no svar īgākajiem Komisijas  ex 
ante  p ārbaudes elementiem; aicina Komisiju iedibin āt praksi ofici āli sazin āties ar ārējiem revidentiem, 
neuzticamu rev īzijas apliecin ājumu gad ījum ā sniedzot koment ārus un l ūdzot paskaidrojumus;  
160. atzin īgi v ērtē to, ka Komisijas  ex post  rev īzijas strat ēģija tiek v ērtēta k ā efekt īva k ļūdu noteikšan ā un 
nov ēršan ā (Gada p ārskats, 6.30. punkts); turkl āt atzin īgi v ērtē to, ka Komisijas proced ūras nepamatoti 
izlietotu maks ājumu atg ūšanai ir atbilstošas un ka Komisija ir biež āk izmantojusi korekt īvos pas āku ­
mus, piem ēram, l īgumu darb ības pirmstermi ņa p ārtraukšanu un soda piem ērošanu;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/55  
( 51 ) Atbildes uz komis ārei Máire Geoghegan-Quinn  uzdotajiem jaut ājumiem saist ībā ar 2012. gada 23. janv āra uzklaus īšanu 
Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitej ā.
161. pauž nopietnas bažas par to, ka atlikušo k ļūdu īpatsvara apr ēķin āšana pamatojas uz pie ņēmumiem, 
kas paties ībā ne vienm ēr ir pareizi, piem ēram, uz vien ā izmaksu deklar ācij ā konstat ēto k ļūdu ekstra ­
pol āciju uz cit ām t ā paša sa ņēm ēja izmaksu deklar ācij ām; piekr īt Rev īzijas pal ātas uzskatam, ka uz 
atlikušo k ļūdu īpatsvaru nevar piln ībā pa ļauties (Gada p ārskats, 6.32. punkts); uzskata, ka tas liek 
apšaub īt ar ī ģener āldirektoru izdar īto atrunu uzticam ību, jo atlikušo k ļūdu īpatsvars ir viens no 
galvenajiem r ādītājiem, ko izmanto, lai nolemtu par atrunas izdar īšanu;  
Skat ījums no konkr ētu politikas jomu perspekt īvas 
Skat ījums no att īstības politikas perspekt īvas 
162. uzskata, ka pašreiz ējā budžeta un ekonomikas kr īze daudz ās dal ībvalst īs prasa, lai Savien ība vair āk 
nek ā jebkad agr āk efektiviz ētu sniegto atbalstu un t ā ietekmi; ņemot to v ērā, pauž bažas par Rev īzijas 
pal ātas gada p ārskat ā par 2010. gada budžeta izpildi konstat ēto, proti, ka 2010. gad ā p ārraudz ības un 
kontroles sist ēmas ārējās pal īdz ības un att īstības jom ā atkal tikai da ļēji efekt īvi nodrošin āja maks ājumu 
pareiz ību, ka divas trešda ļas skaitliski izm ērāmo k ļūdu tika konstat ētas gal īgajos maks ājumos un ka 
Komisijas p ārbaud ēs š īs k ļūdas nebija atkl ātas; 
163. tom ēr atz īst Komisijas pašreiz ējos centienus uzlabot p ārraudz ības un kontroles sist ēmu strukt ūru un 
izmantošanu un paaugstin āt CRIS  p ārvald ības inform ācijas sist ēm ā ievad īto datu kvalit āti; atzin īgi v ērtē 
to, ka kopum ā 2010. gada maks ājumos ārējā atbalsta un att īstības jom ā nav bijis b ūtisku k ļūdu un 
lēstais k ļūdu īpatsvars ir maz āks nek ā 2009. gad ā; mudina Komisiju izstr ādāt saska ņotu metodolo ģiju 
ārējo attiec ību ģener āldirektor ātiem atlikušo k ļūdu īpatsvara apr ēķin āšanai, v ēl vair āk uzlabot t ās ārējās 
rev īziju sist ēmu un turpin āt iev ērot p ēc iesp ējas augst ākus kontroles standartus;  
164. it īpaši mudina Komisiju uzlabot  ex ante  kontroles, p ārraudz ības un zi ņojumu sniegšanas, uzraudz ības 
un uz riska nov ērtējumu balst ītas rev īzijas funkcijas Savien ības deleg ācij ās, kur tika atkl āta liel ākā da ļa 
kļūdu, stiprin āt šo deleg āciju darb ības un finanšu noda ļu sp ējas, palielin āt resursus, kas ir deleg āciju 
rīcībā svar īgāko p ārraudz ības pas ākumu veikšanai, un sistematiz ēt p ārraudz ību kopum ā, tostarp 
ieviešot daudzgadu p ārraudz ību un nov ērtējuma pl ānus, k ā ar ī uzlabojot vadl īnijas p ārraudz ības jom ā; 
165. aicina Komisiju rast konstrukt īvus risin ājumus organizatorisk ām probl ēm ām, kuras rad īja DG DEV  un 
DG AIDCO  apvienošan ās 2010. gada beig ās; mudina Komisiju un E ĀDD, kas s āka darboties 2010. 
gada decembr ī, nekav ējoties pabeigt darb ības regul ējuma izstr ādi, nosakot katras š īs iest ādes, tostarp 
deleg āciju, lomu un pien ākumus ārējās pal īdz ības pl ānošanas un īstenošanas cikl ā; 
166. uzskata, ka jaunajiem finanšu instrumentiem, kas ietverti n ākamaj ā daudzgadu finanšu sh ēm ā 
2014.–2020. gadam, ir piln ībā jāliecina par Parlamenta plaš ākaj ām likumdošanas un p ārbaudes ties ī­
bām, kuras tam noteiktas Lisabonas l īgum ā, un ka Parlaments ir j āiesaista pl ānošanas proces ā k ā 
līdzv ērtīgs Padomes partneris;  
167. mudina Komisiju v ēl vair āk uzlabot t ā atbalsta efektivit āti, ko Savien ība sniedz pamatizgl ītības jom ā 
Subsah āras Āfrik ā un Dienvid āzij ā ( 52 ), it īpaši nosakot re ālistiskus r ādītājus un m ērķus rezult ātu 
efekt īvai uzraudz ībai, nodrošinot, ka deleg ācijas nor īko darbiniekus ar pietiekamu kompetenci un 
darba st āžu nozaru politikas dialoga uztur ēšanai ar partnervalstu vald ībām un citiem l īdzek ļu dev ē­
jiem, un liel āku uzman ību piev ēršot izgl ītības kvalit ātei un sa ņēm ējvalstu vald ību sp ējai tikt gal ā ar 
bērnu skaita pieaugumu skol ās;LV L 286/56 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.  
( 52 ) ES att īstības pal īdz ība pamatizgl ītībai Subsah āras Āfrik ā un Dienvid āzij ā (Īpašais zi ņojums Nr. 12/2010).
168. pauž sašutumu par liela m ēroga kr āpšanas gad ījumiem, kurus Mali, Maurit ānij ā, Džibutij ā un Zambij ā 
2010. gada beig ās atkl āja Vispasaules fonds AIDS, tuberkulozes un mal ārijas apkarošanai, un pauž 
bažas par iev ērojamu naudas summu, piem ēram, no ES 2010. gada iemaksas Vispasaules fond ā, 
eventu ālu izsaimniekošanu; mudina Komisiju cieš āk sadarboties ar Vispasaules fondu, lai atbalst ītu 
un uzraudz ītu intervences pas ākumus valstu l īmen ī, t ādējādi nov ēršot š ādu korupcijas gad ījumu 
atk ārtošanos un uzlabojot Vispasaules fonda p ārskatatbild ību un darb ības efektivit āti; 
169. atk ārtoti prasa vair āk iesaist īt partnervalstu parlamentus un apspriesties ar šo valstu pilsonisko sabied ­
rību un viet ējām iest ādēm, izstr ādājot un p ārskatot ar att īstības sadarb ības instrumentu ( DCI ) saist ītos 
valstu strat ēģijas dokumentus un daudzgadu indikat īvās programmas;  
Skat ījums no nodarbin ātības un soci ālo lietu politikas perspekt īvas 
170. nor āda, ka 18 % izdevumu Savien ības koh ēzijas politikas jom ā ir saist īti ar nodarbin ātību un soci ālo 
jaut ājumu risin āšanu, liel ākā da ļa š īs politikas jomas izdevumu, proti, 94 %, ir Eiropas Soci ālā fonda 
izdevumi (ESF);  
171. t ādēļ saist ībā ar ESF pieš ķirtajiem l īdzek ļiem atzin īgi v ērtē to, ka saist ību apropri ācijas ir izlietotas 
100 % apm ērā (EUR 10,8 miljardi) un maks ājumu apropri ācijas – 87,9 % apm ērā (EUR 7,1 miljards); 
apzin ās, ka zemais maks ājumu apropri āciju izlietojuma l īmenis ir izskaidrojams ar to, ka dažu saist ību 
uz ņemšan ās notika tikai p ēdējā ceturksn ī; pie ņem zin āšanai Komisijas centienus uzlabot finanšu 
pārvald ību; 
172. pie ņem zin āšanai Rev īzijas pal ātas apl ēsi, ka 2010. gad ā k ļūdu īpatsvars saist ībā ar izdevumiem 
koh ēzijas, ener ģētikas un transporta jom ā bija 7,7 %; pauž p ārsteigumu par Rev īzijas pal ātas konsta ­
tējumu, ka Savien ības direkt īvas nav pien ācīgi transpon ētas dal ībvalstu ties ību aktos par publisko 
iepirkumu; t ādēļ sagaida, ka Komisija lab āk uzraudz īs šo transpon ēšanas procesu un p ārbaud īs finan ­
siāli atbalst āmo projektu atbilst ību pras ībām; uzskata, ka publiskais iepirkums maz ākā m ērā attiecas uz 
ESF;  
173. pie ņem zin āšanai Komisijas centienus, r īkojot divpus ēju un daudzpus ēju apm ācību, pan ākt, ka dal īb­
valstis sistem ātiski apm āca, inform ē un konsult ē l īdzek ļu sa ņēm ējus un īstenošanas strukt ūras un 
sniedz tiem nor ādījumus, lai samazin ātu k ļūdu īpatsvaru, veicot maks ājumus; pauž nož ēlu, ka dal īb­
valstis ac īmredzot pašas netiek ar to gal ā; 
174. atk ārtoti prasa uzlikt dal ībvalst īm par pien ākumu zi ņot par finans ēšanas instrumentu izmantošanu un 
piekr īt Rev īzijas pal ātas pras ībai, ka Komisijai regul āri j ākontrol ē ESF izmantošana;  
175. atg ādina – ir j ānodrošina, ka dal ībvalstis pien ācīgi izlieto finanšu l īdzek ļus, un maks ājumu p ārtrauk ­ 
šana un aptur ēšana ir iedarb īgs pa ņēmiens šaj ā zi ņā; 
176. pauž bažas par to, ka Rev īzijas pal āta ir konstat ējusi daudzas k ļūdas saist ībā ar finanšu inženierijas 
instrumentiem;  
177. pauž nož ēlu, ka Komisija l īdz šim tikai da ļēji īstenojusi Rev īzijas pal ātas ieteikumus izmantot ESF, lai 
nov ērstu priekšlaic īgu skolas pamešanu;  
178. atg ādina, ka Nodarbin ātības, soci ālo lietu un iek ļaut ības ģener āldirektor āta pien ākums ir veikt attie ­
cīgus pas ākumus kr āpniec ības un korupcijas nov ēršanai, jo tas p ārvalda l īdzek ļu izlietojumu; atzin īgi 
vērtē ciešo sadarb ību ar Eiropas Biroju kr āpšanas apkarošanai ( OLAF ); aicina pan ākt, ka ESF pie ļautos 
kr āpniec ības gad ījumus t ālāk izties ā un piem ēro sankcijas ar ī dal ībvalstu tiesu iest ādes;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/57
179. atzin īgi v ērtē Komisijas centienus sa ņemt vispus īgus p ārskatus no vis ām dal ībvalst īm, to rev īzijas 
iest ādēm sagatavojot p ārbaudes zi ņojumus un gada zi ņojumu kopsavilkumus, un uzskata, ka Komisijai 
ir j āpaplašina savas p ārbaudes funkcijas, lai t ā var ētu zi ņot Parlamentam par Savien ības finans ējuma 
pievienoto v ērtību; 
180. uzsver ESF m ērķgrupu un projektu veicin ātāju īpaš ās vajadz ības; ierosina par projektu l īdzfinans ējumu 
uzskat īt ar ī br īvpr ātīgu darbu bezpe ļņas organiz ācij ās un materi ālos ieguld ījumus; aicina projektu 
veicin ātājus prec īzi izp ētīt ESF administrat īvās izmaksas katr ā dal ībvalst ī un katr ā projekt ā; 
181. uzsver to, ka Globaliz ācijas fonds l īdz šim ir finans ējis 21 projektu par kop ējo summu EUR 105 
miljoni, lai gan maksim ālā pieš ķiramo l īdzek ļu summa ir EUR 500 miljoni; šaj ā sakar ībā atzin īgi v ērtē 
to, ka dal ībvalstis izstr ādā un iesniedz aizvien lab āk sagatavotus projektus; mudina Komisiju efekt īvi 
atbalst īt dal ībvalstis, t ām izstr ādājot projektus un iesniedzot tos Globaliz ācijas fondam, lai pal īdz ētu 
darba ņēm ējiem atrast jaunas darba vietas un att īstīt jaunas prasmes, kad vi ņi ir zaud ējuši darbu 
saist ībā ar noz īm īgām struktur ālām izmai ņām pasaules tirdzniec ības sist ēm ā vai pasaules finanšu un 
ekonomikas kr īzes d ēļ; 
182. aicina Rev īzijas pal ātu p ārbaud īt ar ī citas budžeta poz īcijas, kas attiecas uz soci ālo jomu un nodarbi ­
nātību, un noskaidrot, k āpēc pieejamais finans ējums nav izmantots piln ībā; 
183. aicina Rev īzijas pal ātu k ļūdu īpatsvaru Eiropas Re ģion ālās att īstības fond ā un ESF noteikt atseviš ķi, 
nevis sniegt apvienotus datus;  
184. sagaida no Komisijas s īki izstr ādātus zi ņojumus par izm ēģin ājuma projektiem;  
Skat ījums no iekš ējā tirgus un pat ērētāju aizsardz ības politikas perspekt īvas 
185. ar gandar ījumu konstat ē, ka ir uzlabojusies maks ājumu apropri āciju izpilde 12. sada ļā; tom ēr nor āda 
uz 17 02 04. budžeta poz īcijas zemo izpildes l īmeni, kas negat īvi ietekm ē vid ējo izpildes l īmeni 
pat ērētāju aizsardz ības politikas jom ā; uzsver, ka Komisijai, lai uzlabotu budžeta izpildi, ir j ābalst ās 
uz efekt īvākiem meh ānismiem, prognoz ējot vajadz īgos maks ājumus; atzin īgi v ērtē Komisijas paveikto 
šaj ā jom ā 2011. gad ā; 
186. uzsver, ka ir j āsekm ē pat ērētāju izgl ītošana finanšu jom ā, lai uzlabotu vi ņu zin āšanas par finanšu 
pakalpojumiem; t ādēļ, neraugoties uz iepriekš nor ādītajiem budžeta izpildes tr ūkumiem un ņemot v ērā 
nesenos uzlabojumus šaj ā sakar ā, atk ārtoti pauž atbalstu izm ēģin ājuma projektam “Finanšu tirgu 
pārredzam ība un stabilit āte”, kas apstiprin āts 2010. gad ā; mudina Komisiju noskaidrot lab ākos veidus 
pieš ķirto l īdzek ļu izlietošanai;  
187. atzin īgi v ērtē Komisijas iniciat īvu organiz ēt darbsemin ārus dal ībvalst īs, lai apl ūkotu probl ēmas, kas 
jārisina valsts p ārvaldes iest ādēm, īstenojot ties ību aktus iekš ējā tirgus jom ā un uzraugot to izpildi; 
uzskata, ka tas labv ēlīgi ietekm ēs īstenošanas r ādītājus; 
188. v ēlreiz aicina Komisiju izv ērtēt pašreiz ējo MVU finans ēšanas programmu efektivit āti un apsv ērt iesp ēju 
izveidot jaunus kop īgus finanšu instrumentus;  
189. atzin īgi v ērtē to, ka Komisija lielu noz īmi pieš ķir t ādiem alternat īviem probl ēmu risin āšanas meh ā­
nismiem k ā SOLVIT  un EU Pilot , un aicina Komisiju pielikt papildu p ūles šaj ā virzien ā; uzsver, ka  
SOLVIT  efektivit āte ir pier ādīta, risinot iedz īvot āju probl ēmas, piem ēram, saist ībā ar profesion ālās 
kvalifik ācijas atz īšanu un darba ties ībām; atk ārtoti pauž savu atbalstu atseviš ķas budžeta poz īcijas 
izveidošanai, kura b ūtu paredz ēta SOLVIT , port ālam “Tava Eiropa” un p ārējiem pal īglīdzek ļiem, ko 
izmanto, lai pietuvin ātu iekš ējo tirgu iedz īvot ājiem, un pien ācīga finans ējuma nodrošin āšanai; atzin īgi 
vērtē pilnveidoto port ālu “Tava Eiropa” – centraliz ētas piek ļuves t īmek ļa vietni, kas nodrošina piek ļuvi 
inform ācijai par ties ībām daž ādās jom ās un pal īdz ības dienestiem; uzskata, ka ir j āsekm ē sabiedr ībai 
paredz ētās inform ācijas sniegšana port ālā “Tava Eiropa” un ka šis port āls plaš āk j āpopulariz ē Savie ­
nības iedz īvot āju un uz ņēmumu vid ū;LV L 286/58 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.
190. atzin īgi v ērtē nep ārtraukto finansi ālo atbalstu Eiropas pat ērētāju centru ( ECC ) t īklam, k ā ar ī pas ūtīto 
pētījumu ar m ērķi izv ērtēt t ā efektivit āti; aicina Komisiju likt liet ā min ētaj ā p ētījum ā izdar ītos secin ā­
jumus un attiec īgi r īkoties, lai ne tikai uzlabotu sniedzamo pakalpojumu kvalit āti, bet ar ī nodrošin ātu 
ECC  tīklam stabilu finans ējumu; uzsver, ka ir svar īgi plaš āk inform ēt pat ērētājus par  ECC  tīkla pakal ­
pojumiem; ļoti atzin īgi v ērtē Komisijas darb ību šaj ā sakar ā, piem ēram, kampa ņas plašsazi ņas l īdzek ļos 
un mekl ētājprogrammu optimiz ēšanu;  
191. aicina Komisiju pielikt papildu p ūles, lai pan āktu, ka dal ībvalstis sniedz prec īzus p ārskatus par tradi ­
cion ālajiem pašu resursiem, un uzlabot dal ībvalstu muitas uzraudz ību, lai nov ērstu k ļūdas, nosakot 
ieg ūto tradicion ālo pašu resursu apm ērus, k ā tas nor ādīts Rev īzijas pal ātas ieteikum ā (2.21. punkts); 
tādēļ mudina Komisiju turpin āt darbu pie tiesisk ā regul ējuma vienk āršošanas, it īpaši lai nov ērstu v ēl 
neatrisin ātās probl ēmas daž ās kontroles sist ēm ās; 
192. uzsver, ka sarež ģītie noteikumi ir b ūtisks k ļūdu iemesls noda ļā “P ētniec ība un citas politikas jomas”; 
prasa Komisijai apsv ērt daž ādas iesp ējas, k ā sam ērot vienk āršošanu un kontroli, lai mazin ātu admini ­
strat īvo slogu maziem un vid ējiem uz ņēmumiem; uzsver, ka publisk ā iepirkuma noteikumi ir ļoti 
sarež ģīti, un t ādēļ iesaka tos vienk āršot, lai samazin ātu k ļūdu biežumu;  
193. pauž bažas par to, ka Komisijas p ārraudz ības un kontroles sist ēmas nav piln ībā efekt īvas; nor āda, ka 
Komisija nebija paman ījusi dažas no Rev īzijas pal ātas atkl ātaj ām k ļūdām, un t ādēļ uzsver, ka ir 
jāpieliek p ūles, lai uzlabotu pašreiz ējās kontroles sist ēmas;  
194. atz īst Komisijas p ūliņus, ieviešot Moderniz ēto muitas kodeksu; nor āda uz š ā procesa p ārāk l ēno gaitu 
un mudina Komisiju noteikt re ālistisk āku termi ņu; 
195. atk ārtoti prasa Komisijai katru gadu Parlamentam un Padomei nos ūtīt izdevumu s īkāku aprakstu par 
katru budžeta poz īciju, ņemot v ērā piez īmes par attiec īgo poz īciju;  
196. neraugoties uz pamatotu Rev īzijas pal ātas kritiku (  53 ), uzskata, ka MVU garantiju meh ānisms ir ļoti 
svar īgs finanšu instruments, lai v ēl vair āk stiprin ātu amatniec ības uz ņēmumu un mazumtirgot āju 
potenci ālu; mudina Komisiju, cik vien iesp ējams, k āpin āt MVU garantiju meh ānisma pievienoto v ērtību 
un turpin āt plaš ā m ērog ā sekm ēt jaunin ājumus un uz ņēm ējdarb ību Savien ībā; 
197. pie ņem zin āšanai Rev īzijas pal ātas Īpašo zi ņojumu Nr. 13/2011 “Vai ar 42. muitas proced ūras kontroli 
tiek nov ērsta un atkl āta PVN nemaks āšana”; aicina Komisiju izdar īt turpm ākas izmai ņas Savien ības 
tiesiskaj ā regul ējum ā, lai nepie ļautu, ka PVN nemaks āšana rada lielus zaud ējumus dal ībvalstu budže ­
tam; turkl āt, lai pan āktu muitas iest āžu vien ādu pieeju, p ārvaldot atbr īvojumus no PVN, aicina dal īb­
valstis efekt īvāk uzlabot sadarb ību un inform ācijas apmai ņu; 
198. atg ādina par dal ībvalstu atbild ību saska ņā ar LESD 317. pantu un to pien ākumu uzlabot kontroles 
sist ēmas, pirmk ārt, attiec ībā uz p ārvald ības p ārbaud ēm, kuras veic, pirms dal ībvalstis apliecina Komi ­
sijai izdevumus, un, otrk ārt, attiec ībā uz pamatnost ādn ēm par gada kopsavilkumiem, kas ir v ērtīgs 
drošuma apliecin ājums;  
199. attiec ībā uz strat ēģijas “Eiropa 2020” budžetu aicina Komisiju turpin āt str ādāt kop ā ar Parlamentu un 
Padomi un pan ākt, ka turpm ākaj ā pl ānošan ā Savien ībā tiek iev ēroti vienk āršošanas, pareizas finanšu 
pārvald ības un atbild ības principi; aicina dal ībvalstis un Komisiju galveno uzman ību piev ērst m ērķiem, 
kuri atbilst  SMART  krit ērijiem, proti, ir konkr ēti, izv ērtējami, sasniedzami, atbilst īgi un kuru sasnieg ­ 
šanas grafiks sakr īt ar Savien ības izdevumu programmu pl ānošanu, un vienlaikus ņemt v ērā iesp ējamo 
ar īstenošanu saist īto risku;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/59  
( 53 ) Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 4/2011 “Mazo un vid ējo uz ņēmumu garantiju meh ānisma rev īzija”.
Skat ījums no transporta un t ūrisma politikas perspekt īvas 
200. konstat ē, ka gal īgi pie ņemtaj ā un v ēlāk finanšu gada laik ā groz ītaj ā 2010. gada budžet ā Transporta un 
tūrisma komitejas kompetenc ē esošajiem politikas virzieniem kopum ā bija paredz ēti 
EUR 2 640 819 360 saist ību apropri ācij ās un EUR 1 895 014 386 maks ājumu apropri ācij ās; konstat ē 
ar ī, ka no š īm summ ām: 
— EUR 1 012 440 000 saist ību apropri ācij ās un EUR 890 594 000 maks ājumu apropri ācij ās – 
Eiropas transporta t īklam ( TEN-T ), 
— EUR 16 876 000 saist ību apropri ācij ās un EUR 15 375 000 maks ājumu apropri ācij ās – drošam 
transportam,  
— EUR 63 940 000 saist ību apropri ācij ās un EUR 30 257 000 maks ājumu apropri ācij ās – 
programmai  Marco Polo , 
— EUR 165 788 360 saist ību apropri ācij ās un EUR 128 447 410 maks ājumu apropri ācij ās – trans ­
porta a ģent ūrām, 
— EUR 896 035 000 saist ību apropri ācij ās un EUR 455 135 000 maks ājumu apropri ācij ās – 
programmai  Galileo , 
— EUR 427 740 000 saist ību apropri ācij ās un EUR 346 880 476 maks ājumu apropri ācij ās – trans ­
portam saist ībā ar Sept īto p ētniec ības un att īstības pamatprogrammu, tostarp ilgtsp ējīgai mobili ­
tātei pils ētās, kas noteikta par vienu no priorit ātēm, 
— EUR 4 600 000 saist ību apropri ācij ās un EUR 3 520 000 maks ājumu apropri ācij ās – t ūrismam;  
201. ņem v ērā to, ka 2010. finanšu gada budžeta izpildes p ārbaudes proces ā Rev īzijas pal āta bija nol ēmusi 
galvenok ārt piev ērsties koh ēzijas un ener ģētikas politikai, nevis transporta politikai;  
202. pauž gandar ījumu par to, ka ir palielin ājies saist ību apropri āciju izlietojums  TEN-T  noz īm īgiem 
projektiem; aicina dal ībvalstis nodrošin āt š īm Savien ības saist ībām atbilst īgu l īdzfinans ējumu no valsts 
budžeta; atg ādina, ka Parlaments atbalst īja Savien ības finans ējuma palielin āšanu; mudina dal ībvalstis, 
īstenojot pamatt īkla p ārrobežu projektus, dar īt visu iesp ējamo, lai pan āktu l īdzsvarotas un Savien ības 
vērien īgaj ām iecer ēm atbilstošas vienošan ās par finans ējumu;  
203. aicina Komisiju (k ā jau tiek dar īts TEN-T  fondu gad ījum ā) katru gadu iesniegt to t ūrisma un transporta 
infrastrukt ūras projektu sarakstus, kas tiek l īdzfinans ēti ar Koh ēzijas fonda un re ģion ālo fondu l īdzek ­ 
ļiem, un t ādējādi cit ām iest ādēm un nodok ļu maks ātājiem nodrošin āt viegli pieejamu un p ārredzamu 
inform āciju par Savien ības pieš ķirto l īdzfinans ējumu;  
204. pauž gandar ījumu par to, ka 2010. gad ā Mobilit ātes un transporta ģener āldirektor āts ir p ārskat ījis 
TEN-T  daudzgadu programmas (2007–2013) priorit āros projektus, izv ērtējot t īkla izveides zi ņā 
pan ākto progresu; uzskata, ka p ārskat īšanas rezult ātā ir defin ēts princips, saska ņā ar kuru finans ējums 
būtu j āpieš ķir atkar ībā no t ā, k ādus re ālus ieguvumus sniegtu attiec īgo projektu īstenošana, t ā nodro ­ 
šinot pieejamo finanšu resursu optim ālu izmantošanu; aicina Komisiju šo rezult ātu nosac ījuma p ārska ­
tīšanas metodi attiecin āt ar ī uz citiem ģener āldirektor ātiem un cit ām Savien ības politikas jom ām un 
aicina citas Parlamenta komitejas izvirz īt šo pašu pras ību; 
205. atzin īgi v ērtē Komisijas priekšlikumus par  TEN-T  un šim t īklam paredz ēto finans ēšanas instrumentu 
(sauktu par “Eiropas infrastrukt ūras savienošanas instrumentu”), uzsver Eiropas m ēroga pievienoto 
vērtību, ko nodrošina lab āks l īdzek ļu izlietojums, un atbalsta jaun ā priekšlikuma m ērķiem atbilst īgās 
budžeta saist ības, kuras Komisija ir uz ņēmusies; atbalsta to, ka tiek rasti novatoriski finans ējuma avoti, 
kas nodrošin ātu patieš ām laikietilp īgo un d ārgo Eiropas transporta infrastrukt ūras projektu savlaic īgu 
īstenošanu;LV L 286/60 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.
206. ir gandar īts par ierosmi projektu finans ēšanai izmantot projektu oblig ācijas un prasa, lai Komisija 
nodrošin ātu kontroli p ār to, cik efekt īvi šis jaunais instruments tiek izmantots un cik plaša ir t ā 
veicinoš ā ietekme; uzskata, ka ļoti izdev īgs ir priekšlikums Eiropas infrastrukt ūras savienošanas instru ­
menta kontekst ā ar transportu saist ītās infrastrukt ūras vajadz ībām pieš ķirt EUR 10 000 000 000 no 
Koh ēzijas fonda, t ā veicinot gan strukt ūrpolitikas un koh ēzijas politikas efektivit āti, gan liel āku pievie ­
noto v ērtību, ko t ās nodrošina; pieprasa uzlabot k ārtību, k ādā tiek p ārvald īta un kontrol ēta no 
Koh ēzijas fonda pieš ķirto l īdzek ļu izmantošana, t ā garant ējot, ka šie l īdzek ļi tiek izlietoti pareizi un 
efekt īvi; 
207. pauž nož ēlu, ka tikai nedaudz ir palielin ājies drošam transportam paredz ēto maks ājumu apropri āciju 
izlietojums (65 %); ņem v ērā to, ka 2010. gada budžet ā nor ādītā summa ir t ā pati, kuru Komisija bija 
ierosin ājusi provizoriskaj ā budžeta projekt ā; aicina Komisiju sniegt izsme ļošu skaidrojumu tam, k ādēļ 
šīs apropri ācijas nav piln ībā izmantotas, k ā ar ī s īki izkl āstīt to, k ādus pas ākumus t ā pl āno veikt, lai 
nodrošin ātu, ka š ī probl ēma turpm āk vairs neveidojas;  
208. ir gandar īts par to, ka ir palielin ājies drošam transportam, pasažieru ties ībām un programmai  Marco 
Polo II  pieš ķirto maks ājumu apropri āciju izlietojums; tom ēr nor āda, ka 14 % no programmai  Marco 
Polo II  pieš ķirtaj ām apropri ācij ām ir p ārvietoti uz cit ām budžeta poz īcij ām; nor āda, ka ir p ārvietota ar ī 
da ļa no programmas  SESAR  budžeta poz īcij ā iek ļautajiem l īdzek ļiem, un v ēlas atg ādin āt, ka š ī 
programma ir ļoti noz īm īga sp ēcīgākai Savien ības r ūpniec ības politikai;  
209. atzin īgi v ērtē programm ām EGNOS  un Galileo  paredz ēto maks ājumu apropri āciju izlietojumu, attiec ībā 
uz kuru ir saglab ājusies 2009. gad ā konstat ētā progres īvā tendence; uzsver šaj ā nozar ē veikto iegul ­
dījumu noz īmi, jo tie veicina Savien ības politikas īstenošanu ar ī vis ās p ārējās jom ās, seviš ķi ilgtsp ējīgu 
lo ģistikas un transporta nozaru att īstību, k ā ar ī transporta droš ību; ir gandar īts par to, ka 2011. gada 
21. oktobr ī orb ītā veiksm īgi ir palaisti pirmie divi funkcion ējošie  Galileo  satel īti, jo tas ir fundament āls 
solis ce ļā uz abu programmu īstenošanu; aicina garant ēt atbilstošu finans ējumu un to, ka tiek izstr ā­
dāti un ieviesti ilgtsp ējīgi un ar š īm programm ām īstenojami novatoriski lietojumi un pakalpojumi, t ā 
maksim āli izmantojot šo programmu pied āvātās iesp ējas; 
210. ņem v ērā īpašo zi ņojumu “Vai ERAF l īdzfinans ētie t ūrisma projekti bija efekt īvi?”, kur ā konstat ēts, ka 
tūrisms ir pati svar īgākā Savien ības pakalpojumu nozare; atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas secin ājumu, 
proti, ka, īstenojot liel āko da ļu projektu, ir sasniegti rezult āti vair ākos l īme ņos, piem ēram, ir rad ītas vai 
saglab ātas darba vietas, nodrošin ātas t ūristu uz ņemšanas iesp ējas vai veicin āts t ūrisma pieaugums; 
aicina Komisiju ņemt v ērā Rev īzijas pal ātas ieteikumus attiec ībā uz t ūrisma projektiem atv ēlēto 
ERAF l īdzek ļu p ārvald ību un kontroli un, izmantojot attiec īgos Lisabonas l īguma noteikumus, izstr ādāt 
tūrisma nozar ē īstenojamu daudzgadu programmu, kas ietvertu ar atbilstošu finans ējumu nodrošin ātas 
budžeta poz īcijas;  
211. ar gandar ījumu atz īm ē, ka Rev īzijas pal āta uzskata, ka Eiropas Transporta t īkla izpilda ģent ūras gada 
pārskati visos b ūtiskajos aspektos ir likum īgi un pareizi; ir noraiz ējies par p ārnesto saist ību apropri ā­
ciju apjomu (14,5 %); aicina Komisiju izsme ļoši paskaidrot to, k ādēļ š īs apropri ācijas ir p ārnestas;  
212. prasa katra finanšu gada budžetam pievienot īpašu p ārskatu par neizmantotaj ām apropri ācij ām, kas 
pārnestas no iepriekš ējiem finanšu gadiem, nor ādot iemeslus, k ādēļ attiec īgie l īdzek ļi nav izlietoti, un 
paskaidrojot, k ā un kad tie tiks izmantoti;  
Skat ījums no pilso ņu br īvību, tieslietu un iekšlietu politikas perspekt īvas 
213. pauž nož ēlu par br īvības, droš ības un tiesiskuma telpai paredz ētā budžeta saist ību izpildes l īme ņa 
samazin āšanos (94,8 % 2010. gad ā sal īdzin ājum ā ar 97,7 % 2009. gad ā), k ā ar ī par maks ājumu 
izpildes l īme ņa nelielo samazin āšanos (88,7 % 2010. gad ā sal īdzin ājum ā ar 89,6 % 2009. gad ā); 
214. atzin īgi v ērtē to, ka ir izdevies iev ērojami samazin āt atcelto maks ājumu īpatsvaru (no 8,5 % 2009. 
gad ā līdz 2,8 % 2010. gad ā); pauž nož ēlu par to, ka ir palielin ājies p ārnesto l īdzek ļu īpatsvars (no 
1,9 % 2009. gad ā līdz 8,5 % 2010. gad ā), galvenok ārt Ārējo robežu fond ā, Eiropas Atgriešan ās fond ā 
un SIS II  veikto p ārnesumu d ēļ; aicina Komisiju samazin āt maks ājumu p ārnešanas l īmeni br īvības, 
droš ības un tiesiskuma telpai paredz ētaj ā budžet ā;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/61
215. atzin īgi v ērtē augstos izpildes r ādītājus trijos no četriem “Solidarit ātes un migr ācijas pl ūsmu p ārvald ī­
bas” fondiem; pie ņem zin āšanai pamatojumu, ko Komisija sniegusi saist ībā ar zem āku izpildes l īmeni 
Ārējo robežu fond ā, proti, ka 2010. gad ā netika apstiprin ātas to piecu valstu gada programmas, kuras 
2010. gad ā pirmo reizi iesaist ījās š ā fonda darb ībā; 
Skat ījums no kult ūras un izgl ītības politikas perspekt īvas 
216. atzin īgi v ērtē centienus v ēl vair āk vienk āršot proced ūras un veicin āt izgl ītības un kult ūras programmu 
pieejam ību un nor āda, ka 2010. gad ā Izgl ītības, audiovizu ālās jomas un kult ūras izpilda ģent ūra 
(EACEA ) bija nodrošin ājusi e-veidlapas liel ākajai da ļai pas ākumu un programmu, it īpaši M ūžizgl ītības 
programmai, programmai “Kult ūra” un programmai “Eiropa pilso ņiem”; ir gandar īts par vienreiz ēju 
maks ājumu un l ēmumu par stipendij ām plaš āku izmantošanu; uzsver, cik svar īgi ir nodrošin āt pareizu 
sam ēru starp proced ūru elast ību un vajadz īgaj ām p ārbaud ēm; 
217. pauž nož ēlu, ka valstu a ģent ūras nebija piln ībā īstenojušas prim āros kontroles pas ākumus attiec ībā uz 
M ūžizgl ītības programmu, jo iesniegtie dati nebija sal īdzin āmi un savlaic īgi nebija veikts minim ālais 
skaits p ārbaužu, un t ā rezult ātā programmu finans ējums netika pien ācīgi apg ūts; aicina Komisiju 
turpin āt darbu, lai nodrošin ātu, ka visas valstu a ģent ūras veic savus pien ākumus;  
218. ar gandar ījumu nor āda, ka Komisija ir uzlabojusi kontroles sist ēmas un ka politikas jom ā “Kult ūra un 
izgl ītība”, kas ir da ļa no politikas jomas “P ētniec ība un citu iekš ējo nozaru politika”, b ūtiskas k ļūdas 
netika konstat ētas; 
219. pauž prieku par iev ērojamiem uzlabojumiem kav ēto maks ājumu zi ņā un ar gandar ījumu nor āda, ka  
EACEA  94 % maks ājumu ir veikusi noteiktaj ā termi ņā; atg ādina, ka jebk ādi maks ājumu kav ējumi tieši 
ietekm ē sa ņēm ēju, it īpaši mazo un vid ējo uz ņēmumu, ties ības un l īdz ar to ar ī programmu veiksm īgu 
īstenošanu; tom ēr atg ādina, ka liel ākā dot ācijas da ļa b ūtu j āizmaks ā p ēc iesp ējas dr īzāk un jebkur ā 
gad ījum ā – dot āciju period ā, lai nepalielin ātu organiz ācijas atkar ību no banku apstiprin ātiem aizde ­
vumiem, jo  EACEA  procentus neuzskata par attaisnot ām izmaks ām; 
220. nor āda, ka Komisija ir izsludin ājusi uzaicin ājumu uz konkursu saist ībā ar Eiropas TV t īklu, k ā pare ­
dz ēts 2009. un 2010. gada budžet ā; t ādēļ ir ļoti nobaž ījies par Komisijas 2010. gada l ēmumu bez 
Parlamenta un Padomes piekrišanas sl ēgt šo projektu un l īdzek ļus novirz īt citur; prasa publiskot visus 
ar TV t īklu saist ītos l īgumus un ieteikumus un atlases komitejas veiktos v ērtējumus;  
Skat ījums no vides, sabiedr ības vesel ības un p ārtikas nekait īguma politikas perspekt īvas 
221. uzskata, ka ar vidi, sabiedr ības vesel ību un p ārtikas nekait īgumu saist īto budžeta poz īciju izpildes 
līmenis kopum ā ir apmierinošs; šaj ā sakar ā atg ādina, ka tikai 0,76 % no Savien ības budžeta ir pare ­
dz ēti tiem politikas instrumentiem, kuri attiecas uz Vides, sabiedr ības vesel ības un p ārtikas nekait ī­
guma komitejas atbild ības jomu;  
Vides un klimata politika  
222. uzsver, ka kop ējais budžeta izpildes l īmenis vides un klimata pas ākumu jom ā bija 99,26 %; turkl āt 
nor āda, ka maks ājumu izpildes l īmenis bija 84,1 %;  
223. atzin īgi v ērtē LIFE +  darb ības budžeta izpildi 99,4 % apm ērā; nor āda, ka 2010. gad ā 
EUR 240 000 000 bija paredz ēti projektu dot ācij ām, EUR 9 300 000 – NVO darb ības atbalstam, 
EUR 42 500 000 tika izmantoti pas ākumiem, kuru m ērķis ir atbalst īt Komisijas lomu politikas un 
ties ību aktu ierosin āšan ā un īstenošanas uzraudz ībā, un EUR 14 500 000 tika izmantoti administra ­
tīvam atbalstam;LV L 286/62 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.
224. uzsver dal ībvalst īm pieš ķirt ā indikat īvā un gal īgā LIFE +  finans ējuma atš ķirības, k ā ar ī no daž ādām 
dal ībvalst īm sa ņemto priekšlikumu skaita atš ķirības; mudina Komisiju turpin āt centienus nodrošin āt 
ikgad ēju apm ācību valsts iest ādēm un r īkot semin ārus katr ā dal ībvalst ī, lai sniegtu visp ārīgu inform ā­
ciju par  LIFE +  m ērķiem un par to, k ā sagatavot sekm īgu priekšlikumu;  
225. atz īst, ka ES R īcības programmas c īņai pret klimata p ārmai ņām īstenošanai tr ūkst juridiska pamata; 
atzin īgi v ērtē pilnas summas (EUR 15 000 000) p ārskait īšanu ilgtsp ējīgas ener ģijas finans ēšanas inicia ­
tīvas finanšu instrumentam, lai izstr ādātu piem ērotus finans ēšanas instrumentus, kuri iev ērojami 
stimul ētu energoefektivit ātes un atjaunojamo energoavotu izmantošanas projektus;  
226. pie ņem zin āšanai Rev īzijas pal ātas apsv ērumus par  ex post  rev īzij ām, kuras Komisija kopš 2006. gada 
ir veikusi, izmantojot ar risku saist ītus krit ērijus; atzin īgi v ērtē to, ka  DG ENV  2011. gad ā nol ēma 
main īt paraugu ņemšanas metodiku, izmantojot ar ī nejauši atlas ītus paraugus, lai ieg ūtu rezult ātus, ko 
var ētu viegl āk visp ārin āt attiec ībā uz visu projektu;  
227. atzin īgi v ērtē DG CLIMA  izstr ādāto r īcības pl ānu par t ādu valsts droš ības pas ākumu uzlabošanu, kas 
tika nov ērtēti k ā nepieciešami, kad ES emisijas kvotu tirdzniec ības sist ēmas ( ETS) valsts re ģistros tika 
konstat ēti noz īm īgi droš ības tr ūkumi;  
228. nor āda, ka saska ņā ar 2010. gada budžetu tika īstenoti septi ņi izm ēģin ājuma projekti un viena 
sagatavošanas darb ība; 
229. uzsver, ka izpildes l īmenis ieguld ījumiem starptautisk ās darb ībās vides jom ā, kuru m ērķis ir segt 
oblig ātās un br īvpr ātīgās iemaksas starptautisko konvenciju, protokolu un nol īgumu īstenošan ā, ir 
atkar īgs no mai ņas kursa sv ārst ībām, jo liel ākā da ļa iemaksu ir j āveic ASV dol āros; 
Sabiedr ības vesel ība un p ārtikas nekait īgums  
230. atzin īgi v ērtē 99,7 % izpildes l īmeni saist ību apropri ācij ām sabiedr ības vesel ības jom ā (neieskaitot 
apropri ācijas, kas paredz ētas Eiropas P ārtikas nekait īguma iest ādei, Eiropas Slim ību profilakses un 
kontroles centram un Eiropas Z āļu a ģent ūrai); nor āda, ka p ārtikas nekait īguma, dz īvnieku vesel ības 
un labtur ības un augu vesel ības jom ā saist ību izpildes l īmenis ir 95,3 %;  
231. uzsver sabiedr ības vesel ības programmas svar īgumu; t āpēc atzin īgi v ērtē saist ību apropri āciju izpildes 
līmeni, kas ir apmierinošs – gandr īz 100 %; apzin ās, ka zem āku izpildes l īmeni maks ājumu apro ­
pri ācij ām (95,1 %) izraisa nov ēloti maks ājumu piepras ījumi no dot āciju sa ņēm ējiem vai l īgumu nosa ­
cījumu pagarin āšana;  
232. uzsver, ka ir svar īgi uzlabot sabiedr ības inform ētību par tabakas pat ēriņa kait īgo ietekmi; uzskata, ka 
2010. gad ā pieejam ās summas izmantošana piln ā apjom ā ir HELP  kampa ņas pan ākums;  
233. pie ņem zin āšanai Rev īzijas pal ātas apsv ērumus par Vesel ības un pat ērētāju izpilda ģent ūru, kas ir 
Komisijas administrat īvā vien ība; aicina izpilda ģent ūru p ārskat īt sava budžeta pl ānošanu un zi ņošanas 
instrumentus, lai iev ērojami samazin ātu p ārnesto summu apjomu un t ādējādi iev ērotu Savien ības 
budžeta gada p ārskata principu; pie ņem zin āšanai ar ī Komisijas gada p ārskatu par 2010. gad ā veik ­
taj ām iekš ējām rev īzij ām un mudina izpilda ģent ūru sadarb ībā ar attiec īgo ģener āldirektor ātu risin āt 
nor ādītās probl ēmas, piem ēram, attiec ībā uz IT p ārvald ību un arhitekt ūru; 
234. pie ņem zin āšanai, ka 17 04. budžeta noda ļas “P ārtikas un bar ības nekait īgums, dz īvnieku vesel ība, 
dz īvnieku labtur ība un augu vesel ība” izpildes l īmenis ir 95,3 %; apzin ās, ka piln īga izpilde nebija 
iesp ējama, jo, pirmk ārt, notika tikai nedaudzi dz īvnieku slim ību uzliesmojumi, t ādēļ nebija piln ā 
apm ērā jāizmanto ārk ārtas situ ācij ām pl ānotais finans ējums, un, otrk ārt, nebija nepieciešams iepirkt 
ārk ārtas vakc īnas;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/63
235. attiec ībā uz izskaušanas pas ākumiem nor āda, ka dal ībvalstu iesniegtie gal īgie izmaksu kompens āciju 
piepras ījumi bieži vien bija maz āki nek ā s ākotn ēji prognoz ēts; turkl āt nor āda, ka bija nepieciešams 
veikt vair āk rev īziju, jo iepriekš bija augsts k ļūdu l īmenis, kas kav ēja ar ī maks ājumu izpildi šaj ā jom ā; 
236. pauž nož ēlu par to, ka augu vesel ības pas ākumiem paredz ēto maks ājumu izpilde bija zem āka, jo 
dal ībvalstis kav ējās iesniegt nepieciešamos dokumentus vai iesniedza nepiln īgu dokument āciju; aicina 
dal ībvalstis uzlabot proced ūras šaj ā jom ā; 
Skat ījums no ārlietu politikas perspekt īvas 
237. nor āda, ka liel ākā da ļa Rev īzijas pal ātas atkl āto skaitliski neizm ērāmo k ļūdu attiecas uz tr ūkumiem 
iepirkuma proced ūrās un l īgumu pagarin āšan ā; t āpat k ā iepriekš ējās budžeta izpildes apstiprin ājuma 
proced ūrās pauž bažas par to, ka kr āpšana un nepareiza p ārvald ība b ūtiski ietekm ē tieši š īs divas 
jomas;  
238. ņem v ērā, ka p ārraudz ības un kontroles sist ēmas politikas jom ā “Ārējā darb ība, att īstība un paplaši ­
nāšan ās” ir uzskat āmas tikai par da ļēji efekt īvām, un aicina Komisiju un E ĀDD r īkoties un veikt visus 
vajadz īgos pas ākumus situ ācijas uzlabošanai, nodrošinot maks ājumu pareiz ību; 
239. atg ādina – nav apliecin ājuma tam, ka Ticam ības deklar ācijas vajadz ībām veikt ā rev īzija b ūtu ietv ērusi 
liel ākos ar budžeta atbalstu saist ītos riskus (proti, risku attiec ībā uz to, cik atbalsts ir efekt īvs, k ā ar ī 
kr āpšanas un korupcijas risku); aicina Komisiju stingri uzraudz īt šos riskus;  
240. uzskata, ka l īdz ar centieniem uzlabot situ āciju attiec ībā uz maks ājumu pareiz ību Komisijai b ūtu ar ī 
sistem ātiski j āvērtē visi intervences pas ākumi, raugoties no izmaksu un ieguvumu attiec ības viedok ļa, 
kā sav ā Īpašaj ā zi ņojum ā ( 54 ) ieteikusi Rev īzijas pal āta; uzst āj, ka Parlaments k ā viena no budžeta 
lēm ējiest ādēm ir j āinform ē par š ādu nov ērtējumu rezult ātiem, tostarp par to nov ērtējumu rezult ātiem, 
kas veikti attiec ībā uz K ĀDP darb ībām; 
241. tom ēr uzsver, ka izmaksu un ieguvumu attiec ību pašu par sevi ne vienm ēr var uzskat īt par pietiekamu 
krit ēriju, kas ļauj izv ērtēt, vai pal īdz ības pas ākumi, kurus Savien ība veikusi k ādā no treš ām valst īm, ir 
bijuši atbilst īgi; paties ībā ir p ārliecin āts, ka b ūtu sistem ātiski j āvērtē pal īdz ības efektivit āte Savien ības 
ārpolitikas m ērķu kontekst ā un, veicot š ādu v ērtēšanu, b ūtu j āņem v ērā ar ī papildu krit ēriji, piem ēram, 
tādi k ā Savien ības strat ēģisk ās intereses, nepieciešam ība p ēc Savien ības kl ātb ūtnes attiec īgaj ā teritorij ā 
vai t ādu projektu un darb ību īstenošana, kas sekm ē Savien ības v ērtības un pamatprincipus;  
242. piekr īt Rev īzijas pal ātas viedoklim, proti, ka daudzos un daž ādos Savien ības pal īdz ības pas ākumus 
atseviš ķos gad ījumos var ētu optimiz ēt un pal īdz ību var ētu padar īt iedarb īgāku, to lab āk koordin ējot ar 
dal ībvalst īm, kuru ārējā darb ība b ūtu j āuzskata par papildinošu, nevis konkur ējošu; t ādēļ prasa str ādāt 
intens īvāk, lai nodrošin ātu Savien ībā esošo l īdzek ļu dev ēju koordin āciju, koordin āciju ar treš ām 
valst īm un ar starptautiskaj ām organiz ācij ām; 
Skat ījums no re ģion ālās att īstības politikas perspekt īvas 
243. nor āda, ka re ģion ālās politikas jom ā budžets izpild īts labi – izmaks āti EUR 30 557 000 000 – un ka 
liel ākā da ļa 2010. gada maks ājumu bija galvenok ārt un pirmoreiz saist īti ar 2007.–2013. gada 
programmu īstenošanu (starpposma maks ājumi EUR 25 550 000 000 apm ērā sal īdzin ājum ā ar 
EUR 9 420 000 000 2009. gad ā);LV L 286/64 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.  
( 54 ) Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 1/2011 “Vai atbalsta sniegšana uzlaboj ās p ēc tam, kad Komisijas centr ālie 
dienesti nodeva ārējās pal īdz ības p ārvald ību Komisijas deleg ācij ām?”
244. pauž nož ēlu, ka re ģion ālā politika ietilpa to Savien ības finans ēto politikas jomu grup ā, kur ās tiek 
konstat ēts daudz k ļūdu – t ās tika atkl ātas 49 % no Rev īzijas pal ātas revid ētajiem 243 maks ājumiem; 
tom ēr nor āda, ka tikai daž ām no š īm k ļūdām b ūs finansi āla ietekme un ka 49 % biežums ir zem āks 
nek ā attiec īgais r ādītājs laikposm ā no 2000. l īdz 2006. gadam; uzsver, ka k ļūdu īpatsvars ir samazi ­
nājies sal īdzin ājum ā ar 2000.–2006. gada pl ānošanas laikposm ā konstat ētajiem k ļūdu īpatsvariem; 
aicina Komisiju un dal ībvalstis, īstenojot dal īto p ārvald ību, nodrošin āt k ļūdu īpatsvara past āvīgas 
samazin āšan ās tendenci;  
245. atg ādina, ka k ļūdas tiek pie ļautas tad, kad dar ījumu neveic saska ņā ar ties ību aktiem un regulat īvajiem 
noteikumiem, t ādējādi padarot deklar ētos (un atl īdzin ātos) izdevumus par nelikum īgiem; nor āda ar ī, ka 
kļūda ne vienm ēr noz īm ē to, ka l īdzek ļi ir pazuduši, zaud ēti vai izš ķērd ēti vai ka ir notikusi kr āpšana;  
246. nor āda, ka no apl ēstā k ļūdu skaita liels īpatsvars ir publisk ā iepirkuma noteikumu un atbilst ības 
noteikumu neiev ērošanai (attiec īgi 31 % un 43 %); šaj ā sakar ībā nor āda uz Rev īzijas pal ātas ieteikumu 
noteikt jomas, kur ās nepieciešama turpm āka vienk āršošana; t ādēļ prasa izanaliz ēt nepieciešam ību 
pastiprin āt tehnisko pal īdz ību un jebkur ā gad ījum ā – nepieciešam ību saglab āt finanšu kontroles 
elementu piln īgu darb ības jaudu; uzsver, ka Komisijai ir j āvienk āršo noteikumi, lai nodrošin ātu lieto ­
tājam viegl āk izmantojamas proced ūras un neat ņemtu drosmi potenci ālajiem projektu dal ībniekiem; 
aicina dal ībvalstis vienk āršot savus valsts ties ību aktus, kuri ļoti bieži palielina administrat īvo slogu, kas 
nav pras īts Savien ības ties ību aktos; t ādēļ uzskata, ka j āveic r ūpīgs darbs, lai v ēl vair āk samazin ātu šo 
kļūdas īpatsvaru;  
247. pauž nož ēlu par tr ūkumiem finans ēšanas vad ības instrumentu īstenošan ā, proti, par regulat īvo pras ību 
neiev ērošanu, pieš ķirot finans ējumu no darb ības programm ām fondiem, kas šos instrumentus īsteno, 
kā ar ī par nepiln īgaj ām zi ņošanas un p ārbaudes pras ībām; nor āda, ka v ēl vair āk j āpalielina finanšu 
inženierijas instrumentu potenci āls, lai var ētu sagatavot kvalitat īvus strat ēģiskos projektus, nodrošin āt 
priv ātā sektora dal ībnieku, it īpaši MVU, l īdzdal ību un kapit āla izmantošanu Savien ības projektos; 
aicina Komisiju vienk āršot šos instrumentus reglament ējošos noteikumus, jo to pašreiz ējā sarež ģītība 
ierobežo to izmantošanu; iesaka veikt padzi ļin ātu anal īzi, lai noskaidrotu šo instrumentu patieso 
ietekmi, un izstr ādāt pamatnost ādnes to piem ērošanas uzlabošanai; aicina dal ībvalstis pild īt savus 
ziņošanas pien ākumus;  
248. nor āda, ka daudzos k ļūdaino dar ījumu gad ījumos dal ībvalstu iest āžu r īcībā bija pietiekama inform ācija, 
lai š īs k ļūdas noteiktu un pirms izdevumu apstiprin āšanas veiktu kori ģējošus pas ākumus; ņemot v ērā 
to, ka liel ākā da ļa k ļūdu tiek pie ļautas pirm ā līme ņa kontrol ē, aicina Komisiju pastiprin āt pal īdz ību 
pārvald ības iest ādēm, izmantojot īpašus konkr ētajam m ērķim velt ītus semin ārus, nor ādošas piez īmes, 
lab ākās prakses apmai ņu un par p ārvald ību atbild īgo ier ēdņu apm ācību; nor āda, ka ir j āievieš vad ības 
iest ādēm paredz ēto apm ācības pas ākumu faktisk ās nodošanas past āvīga uzraudz ība, lai p ārbaud ītu, vai 
zin āšanas tiek faktiski nodotas, īpašu uzman ību piev ēršot tam, kas notiek viet ējā līmen ī; prasa ieviest 
kori ģējošus meh ānismus, tai skait ā sankcijas ac īmredzamas nolaid ības gad ījumos;  
249. atzin īgi v ērtē Komisijas paskaidrojumu, kur ā teikts, ka pirmoreiz liel ākā da ļa k ļūdu ir koncentr ētas 
tikai trij ās dal ībvalst īs un tikai daž ās darb ības programm ās; 
Skat ījums no sieviešu ties ību un dzimumu l īdzties ības politikas perspekt īvas 
250. atg ādina Rev īzijas pal ātai un Komisijai, ka saska ņā ar LESD 8. pantu v īriešu un sieviešu l īdzties ības 
veicin āšana ir viens no Eiropas Savien ības pamatprincipiem, kas j āiev ēro ikvien ā Eiropas Savien ības 
darb ībā; t ādēļ aicina Rev īzijas pal ātu katr ā attiec īgā gad ījum ā budžeta izpildi v ērtēt dzimumu l īdztie ­
sības kontekst ā; 
251. pauž nož ēlu par to, ka gada p ārskat ā nav nedz Rev īzijas pal ātas apsv ērumu, nedz attiec īgu Komisijas 
atbilžu par dzimumu l īdzties ības principa iev ērošanai atbilst īgu budžeta izlietojumu;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/65
252. uzsver – lai sagatavotu dzimumu l īdzties ības principam atbilstošu budžetu, kas š ādu l īdzties ību ar ī 
nodrošin ātu, budžeta izpilde cita starp ā ir j āpārbauda ar ī dzimumu l īdzties ības kontekst ā, jo t ā var 
noskaidrot, k ādu rezult ātu ir devuši dzimumu l īdzties ībai atv ēlētie izdevumi, un jo īpaši to, vai 
attiec īgo izdevumu sadal ījums starp v īriešiem un sieviet ēm ir proporcion āls un vai budžets b ūtu 
jāgroza, lai lab āk nodrošin ātu v īriešu un sieviešu atš ķirīgās vajadz ības;  
Skat ījums no starptautisk ās tirdzniec ības politikas perspekt īvas 
253. v ērš uzman ību uz to, ka ir j ānodrošina Savien ības finansi ālo interešu efekt īva aizsardz ība saist ībā ar 
makrofinansi ālo pal īdz ību; uzskata, ka Komisijai ir j ānodrošina pien ācīgas p ārbaudes un Rev īzijas 
pal ātai ir j ānodrošina pien ācīgas rev īzijas saist ībā ar šo instrumentu;  
254. uzsver, ka saist ībā ar tirdzniec ības atbalsta strat ēģiju pieš ķirtie Savien ības l īdzek ļi ir j āizmanto efekt īvi 
un saska ņā ar sp ēkā esošajiem noteikumiem un regul ām, lai l īdzek ļu sa ņēm ējus lab āk integr ētu t ādā 
pasaules tirdzniec ības sist ēm ā, kuras pamat ā ir noteikumi, un veicin ātu nabadz ības izskaušanu;  
255. uzsver, ka b ūtu j āatbalsta Savien ības uz ņēm ējdarb ības centri Ķīnā, Taizem ē un Indij ā; vienlaikus 
uzskata, ka ir j āievieš pietiekama kontrole, lai nodrošin ātu šo centru labu un efekt īvu darb ību; 
Skat ījums no zivsaimniec ības politikas perspekt īvas 
256. pie ņem zin āšanai Komisijas zi ņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Rev īzijas pal ātai “Eiropas 
Savien ības gada p ārskati – 2010. finanšu gads” (  55 ) un Rev īzijas pal ātas gada p ārskatu par 2010. 
finanšu gada budžeta izpildi (  56 ); uzsver, ka šaj ā zi ņojum ā un p ārskat ā ir maz piez īmju par j ūrlietu 
un zivsaimniec ības jomu;  
257. pauž pateic ību DG MARE  par iesniegtajiem papildu dokumentiem un uzskata par apmierinošu j ūrlietu 
un zivsaimniec ības jomas budžeta poz īciju izpildes visp ārējo l īmeni 2010. gad ā; 
258. uzsver, ka visp ārējais budžeta izpildes l īmenis saist ību apropri āciju jom ā ir 97,20 % un maks ājumu 
apropri āciju jom ā – 79,23 %; tom ēr konstat ē ļoti zemu budžeta izpildes l īmeni 11.02. noda ļā “Ziv ­
saimniec ības tirgi” un pie ņem zin āšanai Komisijas sniegto paskaidrojumu attiec ībā uz zivsaimniec ības 
programmu īstenošanu att ālāko re ģionu atbalstam;  
259. ar gandar ījumu pie ņem zin āšanai  DG MARE  nodomu uzlabot dal ībvalstu l īdzfinans ētaj ām darb ībām 
pieejamo apropri āciju izpildi un mudina attiec īgos Komisijas dienestus turpin āt ies ākto darbu;  
260. nor āda uz  DG MARE  sāktajiem centieniem iekš ējās rev īzijas jom ā un prasa, lai Komisija p ēc iesp ējas 
efekt īvāk un ātrāk turpina p ārvald īt visus projektus un lietas;  
261. konstat ē, ka  DG MARE  joproj ām attur īgi attiecas pret p ārvald ības un kontroles sist ēm ām, kas pare ­
dz ētas Zivsaimniec ības virz ības finans ēšanas instrumenta (ZVFI) darb ības programm ām V ācij ā – iesai ­ 
ņojuma r ūpn īca; nor āda, ka runa ir par senu un sarež ģītu programmu, kas s ākta 2001. gad ā, un aicina 
Komisiju ātri sl ēgt šo lietu, vienlaikus r ūpējoties par Savien ības interešu aizsardz ību; 
262. atzin īgi v ērtē to, ka  DG MARE  palielin ājis kontroles efektivit āti starptautisko nol īgumu jom ā ka ir 
pan ākta vienošan ās noš ķirt maks ājumus, kas saist īti tikai ar komerci ālo darb ību (EUR 104 017 795 jeb 
72 % no kopsummas), no maks ājumiem, kas saist īti ar nozares atbalstu (EUR 40 211 849 jeb 28 % no 
kopsummas);LV L 286/66 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.  
( 55 ) OV C 332, 14.11.2011., 1. lpp.  
( 56 ) OV C 326, 10.11.2011., 3. lpp.
263. uzsver, ka, izmantojot p ēc iesp ējas detaliz ētākas matricas, ir efekt īvi j āuzrauga Savien ības finans ētās 
darb ības, ar kuru pal īdz ību tiek sniegts nozares atbalsts saist ībā ar starptautiskiem nol īgumiem; uzsver 
ar ī to, ka j āprasa, lai tiktu palielin āts nozares atbalsta īpatsvars; pauž p ārliec ību, ka ar laiku šo 
nol īgumu komerci ālajai da ļai ir j āpiem ēro nosac ījums sniegt efekt īvu, pietiekami kontrol ētu un b ūtisku 
atbalstu nozarei;  
264. prasa Parlamentu cieš āk iesaist īt zivsaimniec ības politik ā – jo tam ir b ūtiska loma likumdošan ā un 
budžeta jom ā –, it īpaši attiec ībā uz starptautiskajiem zivsaimniec ības nol īgumiem un daž ādām ar tiem 
saist ītaj ām san āksm ēm (piem ēram, apvienotaj ām komitej ām vai divpus ējām sarun ām ar treš ām 
valst īm); 
265. prasa, lai Rev īzijas pal āta sagatavo īpašus p ārskatus par kop ējās zivsaimniec ības politikas priorit āraj ām 
jom ām, ņemot v ērā daudzos likumdošanas priekšlikumus un zi ņojumus, kas iesniegti k ā da ļa no 
kop ējās zivsaimniec ības politikas reformas paketes, tostarp jaut ājumos, kuri attiecas uz š īs politikas 
ārējo dimensiju.LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/67