2019. gadā klimata jautājumi joprojām bija Eiropas darbakārtības augšgalā. Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašie ziņojumi “Klimata pārmaiņas un zeme” un “Okeāns un kriosfēra” uzsvēra klimata problēmas neatliekamību. Bioloģiskās daudzveidības darbakārtība kļuva vērienīgāka līdz ar bioloģiskās daudzveidības globālā novērtējuma uzsākšanu Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) vadībā. Komisija iepazīstināja ar paziņojumu “Eiropas zaļais kurss”, kura mērķis ir paātrināt progresu virzībā uz 2030. gada mērķiem un līdz 2050. gadam izveidot Eiropu par pasaulē pirmo klimatneitrālo kontinentu. Svarīgākie politiskie pasākumi saistībā ar “Zaļo kursu” sniedzas no emisiju samazināšanas līdz investīcijām augsto tehnoloģiju pētniecībā un inovācijā, no Eiropas dabiskās vides saglabāšanas līdz radikālas dzīvesveida maiņas atbalstam. Kā norādīts “Zaļajā kursā”, notiek pasaules un Eiropas bioloģiskās daudzveidības stratēģiju izstrāde. Komisija aktīvi piedalījās vairāku IPCC ziņojumu un IPBES globālā novērtējuma par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem apspriešanā un pieņemšanā.

2019. gadā gan Parlaments, gan Padome oficiāli izteica plašu atbalstu Komisijas priekšlikuma par pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”/Dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumi IV pielikuma “Sinerģija ar citām programmām” pieejai un saturam . Mērķis ir izmantot sinerģiju starp pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” un katru no citām programmām laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, veidojot secīgu sinerģiju un vienkāršākus un iedarbīgākus noteikumus komplementārajam un kombinētajam finansējumam.

Saistībā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stratēģisko plānošanu 2019. gada pirmajā pusē Komisija kopizstrādes procesā noteica 49 kandidātus Eiropas partnerībai (skatīt “Vadlīniju” 7. pielikumu). 13 no tiem ir noteikti kā Eiropas institucionalizētās partnerības kandidāti atbilstīgi LESD 185. un 187. pantam (Parlaments un Padome vienojās par iespējamo partnerību astoņām jomām). Tika veikts kandidātu ex ante ietekmes novērtējums.

Līdz 2019. gada beigām bija pabeigti 815 pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” izsludinātie uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, kuru ietvaros tika saņemti 226 139 atbilstīgi priekšlikumi ar lūgumu piešķirt ES finansiālo ieguldījumu par kopējo summu 358,1 miljards EUR. No tiem atlasīja 27 251 priekšlikumu, kam tika piešķirts finansējums, un tas nozīmē, ka kopā pirmajos 6 gados sekmīgi bija 12,05 % atbilstīgo priekšlikumu. Līdz decembra beigām bija parakstīti 27 124 dotāciju nolīgumi, kam no ES budžeta piešķirts finansējums 49,54 miljardu EUR apmērā.

2014.–2019. gadā 90,9 % finansējuma saņēma dalībnieki no ES dalībvalstīm, bet atlikusī daļa tika piešķirta asociētajām valstīm (8,4 %) un trešām valstīm (0,7 %). Ja asociēto valstu dalības īpatsvars (7,6 %) atbilst saņemtajam finansējumam, neasociētajām trešām valstīm tas ir būtiski augstāks (4,0 %), un tas liecina par ieinteresētību starptautiskā atvērtībā, kas nav saistīta ar finansējumu.

Augstākās izglītības iestādes joprojām ir lielākās finansējuma saņēmējas (39,4 %), bet 24,9 % ES finansējuma nonāk pie MVU atbilstoši prioritātēm “Vadošā loma rūpniecībā” un “Sabiedrības problēmas”.

4.2. Pamatprogramma “Apvārsnis 2020” – atsevišķas iezīmes

Pētniecības infrastruktūra

2019. gadā pētniecības infrastruktūras (PI) uzaicinājumos tika piešķirta 51 dotācija 299,2 miljonu EUR vērtībā. Tās sniegs atbalstu attīstīto kopienu integrēšanas pasākumiem, veicinās jaunas pasaules līmeņa PI izveidi, nodrošinās individuālu atbalstu Eiropas Pētniecības infrastruktūras stratēģijas forumam (ESFRI) un palīdzēs noteikt Eiropai vajadzīgās nākamās paaudzes PI. Atbalsts tika sniegts arī EOSC portāla uzlabošanai, izveidojot PI rūpnieciskās sadarbības koordinatoru tīklu un pilnveidojot starptautisko sadarbību.

Eiropas Inovācijas padomes izmēģinājuma projekts

Eiropas Inovācijas padomes (EIP) paplašināto izmēģinājuma projektu uzsāka kā pirmā izmēģinājuma projekta turpinājumu, lai pietuvotos mērķim par pilntiesīgu EIP. EIP izmēģinājuma projekts jau ir pamatojis nepieciešamību pēc publiska finansējuma un ir sekmīgi piesaistījis citus investorus. Līdz šim katrs euro, ko EIP izmēģinājuma projekts piešķir jaunuzņēmumam vai MVU, ir piesaistījis turpmākas investīcijas 2,4 EUR apmērā. EIP izmēģinājuma projekts “Pathfinder” ir pilnīgi integrējis “FET Open” un “FET Proactive” shēmas ar pirmajiem mērķtiecīgajiem uzaicinājumiem finansēt revolucionāru tehnoloģisko pētījumu, kas uzsākts 2019. gada martā. EIP izmēģinājuma projekts “Accelerator” uzsāka apvienota finansējuma nodrošināšanu līdztekus iespējai “tikai dotācija”, un jau ir gatavs uzņēmējdarbības paātrināšanas pakalpojumu portfelis EIP atbalsta saņēmējiem.

Apvienota finansējuma ieviešana un līdzdalība kapitālā, atbalstot transformējošās inovācijas, ir ES pētniecības un inovācijas finansējuma galvenais jauninājums un daļa no EIP unikālās vērtības priekšlikuma. EIP fonds, ko veidos kā atsevišķu juridisku personu – privāttiesību subjektu –, pārvaldīs dalību kapitālā, bet Eiropas Investīciju banka sniegs galvenos administratīvos pakalpojumus.

Galvenais jauninājums izmēģinājuma projekta posmā bija pieņemt darbā EIP programmu vadītājus, kuri palīdzēs noteikt tendences radikālajā inovācijā un pārvaldīt EIP izmēģinājuma projekta “Pathfinder” finansēto projektu portfeli. Lai palīdzētu Komisijai, tika izveidota EIP izmēģinājuma projektu konsultatīvā padome 22 ekspertu sastāvā.

Starptautiskās sadarbības pastiprināšana

Lai pavērstu pretējā virzienā starptautiskās līdzdalības samazināšanās tendenci, kas bija vērojama pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pirmajos gados, darba programmā 2018. –2020. gadam iekļāva vairāk nekā 30 “starptautiskās sadarbības flagmaņus” ar ES budžetu gandrīz 2 miljardu EUR apmērā. Tas nepārprotami pozitīvi ietekmēja starptautisko līdzdalību, caurmēra starptautiskajai līdzdalībai sadarbības projektos palielinoties no 2,4 % 2014.–2017. gadā līdz 3,3 % 2018. gadā un 3,1 % 2019. gada pirmajā pusē. Ievērojami pieauga arī trešo valstu iemaksas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” projektos: trešo valstu dalībnieki palielināja savu finansiālo ieguldījumu vidēji no 60 miljoniem EUR līdz 83 miljoniem EUR 2018. gadā un 130 miljoniem EUR 2019. gada pirmajā trimestrī. Kopumā trešo valstu ieguldītais budžets pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” projektos ir gandrīz 500 miljoni EUR. MSCA ir izcila starptautiskā dimensija, un joprojām tās piesaista vairāk nekā pusi no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” dalībniekiem no trešām valstīm.

Starptautiskais forums attiecībā uz inovācijas veicināšanu ātrās reaģēšanas iestāžu līmenī (IFAFRI), ko pašlaik vada Komisija, 2019. gadā ar IFAFRI spēju trūkumu komitejas palīdzību pabeidza 10 prioritāro spēju trūkumu sarakstu. IFAFRI Rūpniecības diena oktobrī un gadskārtējais forums novembrī bija galvenie pasākumi, kuros demonstrēja jaunos ES finansētos projektus, un ātrās reaģēšanas iestādēm tika noteiktas galvenās pamatnostādnes attiecībā uz pētniecības un izstrādes darbakārtību.

Eiropas Pētniecības padome (EPP)

Viens no Eiropas Pētniecības padomes (EPP) augstākajiem zinātniskajiem sasniegumiem 2019. gadā bija visu laiku pirmais kosmosa melnā cauruma attēls. EPP finansētajiem pētniekiem bija nozīmīga loma plaša mēroga starptautiskajā sadarbībā “Event Horizon Telescope”, kas deva šo rezultātu. 2019. gadā jau septīto reizi kopš 2007. gada Nobela prēmiju ieguva viens no EPP dotācijas saņēmējiem. Lai paplašinātu dalību EPP, Serbijā un Rumānijā darbu sāka divas vieszinātnieku programmas.

Dalības paplašināšana

2019. gadā dalības paplašināšanas valstīm sniegtais finansiālais atbalsts palielinājās līdz 5,6 %. Visā visumā paplašināšanas valstu līdzdalība atbilst šo valstu ieguldījumam pētniecībā un inovācijā. “Izcilības izplatīšanas un dalības paplašināšanas” projektu īstenošanai tika parakstītas 63 dotācijas par kopējo summu 269 miljoni EUR. No šis summas 143 miljoni EUR palīdzēs jaunu izcilības centru izveidei vai esošo centru modernizācijai Bulgārijā, Čehijā, Igaunijā, Kiprā, Latvijā, Polijā un Portugālē, un tas tiks darīts ar citu valstu izcilo pētniecības iestāžu palīdzību, kuras darbosies kā progresīvās partneres.

Atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” jaunajai izmēģinājuma programmai 2019. gadā tika uzsākta pirmā darbība “Paplašināšanas stipendijas”, ko veidoja pēc MSCA individuālo stipendiju parauga. Pirmais uzaicinājums bija ļoti veiksmīgs: tā rezultātā no paplašināšanas valstīm saņemto pieteikumu skaits pieauga par 27 %, bet par 70 % palielinājās finansēto stipendiju skaits šajās valstīs, proti, papildus 55 MSCA individuālām stipendijām tika finansētas vēl 33 “Paplašināšanas stipendijas”.

Lai MSCA kļūtu iekļaujošāki, 2019. gadā sākās finansiāla atbalsta sniegšana MSCA stipendiātiem ar īpašām vajadzībām, kā rezultātā 23 pētnieki saņēma līdzekļus invaliditātes izraisīto mobilitātes traucējumu pārvarēšanai.

Planēta

Pamatprogramma “Apvārsnis 2020” noteica, ka rīcībai klimata politikas jomā un ilgtspējīgai attīstībai šīs programmas darbības laikā ir jāparedz budžeta līdzekļi attiecīgi 35 % un 60 % apmērā. 2019. gada beigās izdevumi pirmajā minētajā jomā sasniedza vismaz 29,4 %, bet otrajā minētajā jomā – 65,6 %. Turpinās papildu centieni, konkrētāk, ar atsevišķo prioritāro jomu starpniecību.