ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
16.

uzskata, ka turpinās palielināties energodrošības ārpolitiskās dimensijas nozīme, tostarp Eiropas Savienības atkarība no enerģijas un citu stratēģisko resursu piegādēm no nestabilām vai nedemokrātiskām valstīm un reģioniem; iesaka cik iespējams dažādot enerģijas piegādes avotus un transportēšanas maršrutus un palielināt energoefektivitāti, kā arī ES dalībvalstu solidaritāti energodrošības politikā; pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis nesaskaņoti paraksta divpusējus līgumus enerģētikas jomā, kas kaitē gan Eiropas Savienības kopējām, gan citu dalībvalstu interesēm un apdraud to stratēģiskos projektus; tāpēc uzsver Nabucco cauruļvada stratēģisko nozīmi Eiropas Savienības energodrošībai, un aicina Komisiju un Padomi darīt visu iespējamo, lai pēc iespējas ātrāk veiksmīgi īstenotu šo projektu; atkārtoti aicina izveidot Augstā ierēdņa amatu ārpolitikai enerģētikas jomā, kas būtu pakļauts Augstajam pārstāvim/Komisijas priekšsēdētāja vietniekam, un būtu atbildīgs par Eiropas Savienības rīcības saskaņošanu šajā jomā; pauž nožēlu par to, ka Padome un Komisija nekādi nav reaģējusi uz iepriekš minēto 2007. gada 26. septembra Eiropas Parlamenta rezolūciju;
7.

atzīst, ka ar krāpšanu nodokļu jomā saistīto kopējo (tiešo un netiešo) nodokļu zaudējumu apmērs tiek lēsts no 200 miljardiem EUR līdz 250 miljardiem EUR, kas atbilst 2—2,25 % Eiropas Savienības IKP, tostarp 40 miljardi EUR ir saistīti ar krāpšanu PVN jomā, kas pēc aprēķiniem veido 10 % no PVN ieņēmumiem, 8 % no kopējiem alkoholisko dzērienu akcīzes nodokļa ieņēmumiem 1998. gadā un 9 % no kopējiem tabakas izstrādājumu akcīzes nodokļa ieņēmumiem; tomēr pauž nožēlu par to, ka nav pieejami precīzi skaitļi, jo dalībvalstu ziņojumu standarti ir ļoti atšķirīgi;
14.

vērš īpašu uzmanību uz to, ka no mācību grāmatām, rotaļlietām, video un datorspēlēm, interneta un jaunajām informācijas un saziņas tehnoloģijām (IST), kā arī no dažādu veidu plašsaziņas līdzekļu reklāmas jāizskauž vēstījumi, kuros pazemota cilvēka cieņa un ar kuriem izplata dzimumu stereotipus;
A.

tā kā pilsoņu atbalsts Eiropas integrācijai ir atkarīgs no konkrētām priekšrocībām, ko tie gūst no šīs integrācijas; tā kā ir jānodrošina, lai visi pilsoņi gūtu labumu no priekšrocībām, ko rada iekšējais tirgus;
104.

atzinīgi vērtē to, ka ANO ir sācies darbs, lai panāktu vienotus rīcības standartus visām tā personāla kategorijām, kas iesaistīts miera uzturēšanas misijās; atzīmē, ka darba grupas rīcības plānā ir uzsvērta prasība, ka visos Starpaģentūru pastāvīgās komitejas (IASC) rīcības kodeksos ir jāiekļauj seši pamatprincipi, tostarp princips, kas aizliedz seksuālas darbības ar personām jaunākām par 18 gadiem neatkarīgi no vietējā līmenī piemērojamās pilngadības vai piekrišanas vecuma; atzinīgi vērtē to, ka šis rīcības kodekss tagad attiecas uz visu ANO miera uzturēšanas personālu un humānās palīdzības sniedzējiem; atzinīgi vērtē personīgās uzvedības vienību izveidi ANO misijās Burundi, Kotdivuārā, Kongo Demokrātiskajā Republikā un Haiti, lai izmeklētu liecības un palīdzētu upuriem; sagaida pilnīgu rīcības kodeksa īstenošanu visās ANO misijās, tostarp vajadzības gadījumā piemērojot kriminālās sankcijas pret tiem darbiniekiem, kuru vaina izvarošanā vai bērnu seksuālā izmantošanā ir pierādīta;
10.

pauž gandarījumu par to, ka atbilstīgi pēdējiem publicētajiem statistikas datiem eksports uz trešām valstīm vairākās nozarēs saglabā nemainīgu proporciju attiecībā pret kopējo apgrozījumu, kas norāda uz ES konkurētspēju šajās nozarēs; tomēr pauž bažas attiecībā uz to, ka dažās dalībvalstīs nenotiek attīstība saistībā ar valsts pieprasījumu, ka pieaug imports no trešām valstīm, kā arī attiecībā uz to, ka ES joprojām samazinās darbavietu skaits dažās nozarēs, kas bieži vien skar sievietes;
42.

uzsver, ka elastīgs darba laiks ir arvien pieprasītāks gan no darbinieku, gan darba devēju puses un atbalsta saskaņotas kopīgu principu kopas pieņemšanu saistībā ar elastīguma un drošības apvienošanu; atgādina, ka izglītība, kvalifikācija un apmācība veido daļu no labas nodarbinātības politikas un bērnu aprūpes infrastruktūras jāuzskata par vienu no priekšnosacījumiem, lai palielinātu, jo īpaši sieviešu aktivitāti darba tirgū; (..) aicina dalībvalstis ieviest šos kopīgos principus apspriedēs ar sociālajiem partneriem saistībā ar dalībvalstu reformu programmām un uzsver būtisko nozīmi, kāda ir pasākumiem darba un privātās dzīves līdzsvarošanai, vienlīdzīgu iespēju veicināšanai visiem, apmācībai un pārkvalifikācijai, aktīvai darba tirgus politikai, pienācīgai sociālajai aizsardzībai un darba tirgus segmentācijas novēršanai, nodrošinot visiem darba ņēmējiem tiesības uz darbu;
7.

atgādina, ka Komisijas paziņojuma par pārredzamību projektā, kas pievienots pārskatītās Finanšu regulas saskaņošanas procedūras rezultātiem, Komisija apņēmās: “nodrošināt, lai uz noteiktām jomām attiecinātā īstenošanas regulā informācijas publiskošana par to budžeta līdzekļa saņēmējiem, kuri tiek finansēti no Lauksaimniecības fondiem (ELFLA (2) un ELGF (3)), notiktu tādā pašā kārtībā kā informācijas publiskošana, ko nosaka uz noteiktām jomām attiecinātās īstenošanas regulas saistībā ar struktūrfondiem. Īpaši tiks nodrošināta atbilstīga publiskošana reizi gadā pēc līdzekļu piešķiršanas attiecībā uz katru no šiem fondiem piešķirto budžeta līdzekļu saņēmēju un uz šo līdzekļu sadalījumu galvenajās izdevumu kategorijās”
—ņemot vērāReglamenta 51. pantu,
—ņemot vērāVides, sabiedr ības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas zi ņojumu (A6-0403/2006),
1. apstiprina groz īto Komisijas priek šlikumu;
2. prasa Komisijai v ēlreiz ar to apspriesties, ja t āir paredzējusi būtiski grozītšo priekšlikumu vai to
aizstāt ar citu tekstu;
3. uzdod priek šsēdētājam nosūtīt Parlamenta nost āju Padomei un Komisijai.
P6_TC1-COD(2006)0193
Eiropas Parlamenta nost āja, pie ņemta pirmaj ālasījumā2007. gada 7. j ūnijā, lai pie ņemtu Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. …/2007, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1925/2006 par vita-
mīnu un miner ālvielu, un da žu citu vielu pievieno šanu p ārtikai
(Tākāstarp Parlamentu un Padomi tika pan ākta vieno šanās, Parlamenta pirm ālasījuma nost āja atbilst gal īgajam
tiesību aktam Regulai (EK) Nr. …/2007.)
P6_TA(2007)0226
Uzturv ērtības un vesel ības nor ādes p ārtikai ***I
Eiropas Parlamenta 2007. gada 7. j ūnija normat īvārezol ūcija par priek šlikumu Eiropas Parlamenta
un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturv ērtības un vesel ības nor ādēm
pārtikai (COM(2006)0607 —C6-0338/2006 —2006/0195(COD))
(Koplēmuma proced ūra: pirmais las ījums)
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērāKomisijas priek šlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0607) (1),
—ņemot vērāEK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saska ņāar kuriem Komisija Parlamentam
iesniedza priek šlikumu (C6-0338/2006),
—ņemot vērāReglamenta 51. pantu,
—ņemot vērāVides, sabiedr ības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas zi ņojumu (A6-0404/2006),
1. apstiprina groz īto Komisijas priek šlikumu;
2. prasa Komisijai v ēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja t āir paredzējusi būtiski grozītšo priekšlikumu vai
to aizstāt ar citu tekstu;
3. uzdod priek šsēdētājam nosūtīt Parlamenta nost āju Padomei un Komisijai.
(1)O V vēl nav publicēts.22.5.2008. LV C 125 E/117 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 7. j ūnijs
139.

norāda, ka no pavisam 198 līgumiem, kuru slēgšanas tiesības tika piešķirts 2020. gadā, 60 līgumu pamatā bija atklāta vai slēgta procedūra un to vērtība bija 405,2 miljoni EUR, savukārt 136 līgumu pamatā bija sarunu procedūra un to vērtība bija 179,1 miljons EUR; norāda, ka kopējais to līgumu skaits, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas sarunu procedūrā, vērtības izteiksmē palielinājās no 26 % no kopējās piešķirto līgumu vērtības 2019. gadā līdz 31 % 2020. gadā, bet apjoma ziņā samazinājās no 208,53 miljoniem EUR 2019. gadā līdz 179,1 miljonam EUR 2020. gadā;
A.

tā kā Komisija ierosina no Savienības budžeta piešķirt kopsummā 400 miljonus EUR saistībā ar Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (AMIF) un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu (BMVI), lai finansētu pirmās uzņemšanas un reģistrācijas izmaksas personām, kas bēg no Ukrainas sakarā ar to, ka Krievijas Federācija kopš 2022. gada 24. februāra īsteno nelikumīgu, neprovocētu un nepamatotu agresīvu karu pret Ukrainu;
4.

norāda, ka kopējās saistības Septītās pamatprogrammas darbībām, kuras Kopuzņēmums pārņēma 2014. gada jūnijā, bija 447 342 072 EUR (101 425 148 EUR no ARTEMIS un 345 916 924 EUR no ENIAC), un no tām Kopuzņēmums 2020. gada beigās bija atcēlis saistības aptuveni 58 000 000 EUR apmērā (aptuveni 16 800 000 EUR no ARTEMIS un 41 200 000 EUR no ENIAC) un izmaksājis 386 767 877 EUR (83 822 121 EUR no ARTEMIS un 302 945 756 EUR no ENIAC); turklāt norāda, ka līdz ar to turpmākajos gados vēl ir jāsamaksā 2 544 641 EUR (768 150 EUR no ARTEMIS un 1 776 491 EUR no ENIAC);
12.

pieņem zināšanai dzimumu līdzsvaru Aģentūras augstākā līmeņa vadītāju vidū, proti, to, ka 5 no 8 (62,50 %) ir vīrieši; pieņem zināšanai dzimumu līdzsvaru Aģentūras valdē, proti, to, ka 16 no 30 tās locekļiem (53,34 %) ir vīrieši; pieņem zināšanai dzimumu līdzsvaru Aģentūras kopējā darbinieku skaitā, proti, to, ka 111 no 203 darbiniekiem (54,68 %) ir sievietes; tomēr norāda, ka, pieņemot darbā jaunus darbiniekus un paaugstinot amatā, Aģentūrai būtu jāpatur prātā, ka vissvarīgākie faktori ir kandidātu prasmes, zināšanas un pieredze; norāda, ka ir jāņem vērā arī ģeogrāfiskā līdzsvara nepieciešamība darbinieku vidū;
82.

norāda, ka ar jauno attīstības sadarbības finansēšanas mehānismu – NDICI – “Eiropa pasaulē” – visas iepriekšējās finansēšanas iespējas ir konsolidētas vienā instrumentā un ir daļa no Savienības gada budžeta un 2021.–2027. gada DFS perioda; atgādina, ka EAF iekļaušana Savienības budžetā bija Parlamenta ilgstoša prasība un ka ir pastiprināti budžeta principi, jo īpaši budžeta vienotības un gada pārskata principi; norāda, ka NDICI – “Eiropa pasaulē” pašlaik ir galvenais Savienības ārējās darbības finanšu instruments, kura kopējais piešķīrums 2021.–2027. gadam ir 79,5 miljardi EUR (pašreizējās cenās); norāda, ka NDICI – “Eiropa pasaulē” vienkāršo Savienības ārējo finansējumu un aptver sadarbību ar visām trešām valstīm, izņemot valstis, kas saistītas ar pirmspievienošanos Savienībai (Rietumbalkānos), un Turciju; turklāt norāda, ka tādēļ uz attīstības izdevumiem pilnībā attieksies arī Parlamenta demokrātiskā kontrole; atzinīgi vērtē arī to, ka saskaņā ar NDICI – “Eiropa pasaulē” AZT saņems vairāk līdzekļu no Savienības budžeta;
10.

atzinīgi vērtē to, ka saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu Igaunija izstrādāja, apspriežoties ar attiecīgajām iestādēm un asociācijas pārstāvjiem, un ka progresu apspriedīs EUIF Uzraudzības padomē, kurā darbojas sociālie partneri — divi locekļi no Igaunijas Darba devēju konfederācijas, viens no Igaunijas Arodbiedrību konfederācijas un viens no Igaunijas Darba ņēmēju arodbiedrību konfederācijas; atzinīgi vērtē papildu apspriedes ar tūrisma nozares pārstāvjiem, kas noslēgsies pēc tam, kad būs pabeigta atlaisto darbinieku profila analīze;
24.

pauž bažas par Revīzijas palātas konstatējumu attiecībā uz to, ka Iestāde nolūkā kompensēt amata vietu trūkumu arvien vairāk izmanto konsultantus un pagaidu darba aģentūru darbiniekus, kas neskaidri noteiktu pienākumu dēļ var radīt risku, ka sarežģīts ārēju līgumslēdzēju darbs netiek pietiekami uzraudzīts, un līgumiskās tiesvedības risku; pieņem zināšanai to, ka, ņemot vērā Revīzijas palātas iepriekšējo gadu konstatējumus, Iestāde izmanto līgumus ar IT uzņēmumiem, kas ir formulēti tā, ka varētu nozīmēt pagaidu darbinieku norīkošanu, nevis skaidri noteiktu IT pakalpojumu vai produktu sniegšanu; pieņem zināšanai to, ka IT pakalpojumu līgumu izmantošana darbaspēka nodrošināšanai neatbilstu Savienības sociālajiem un nodarbinātības noteikumiem un pakļautu Iestādi juridiskiem riskiem un reputācijas apdraudējumam; pieņem zināšanai Iestādes atbildi, kurā tā norāda, ka iespējamie riski šajā kontekstā bija ierobežoti, un tā ir pieņēmusi visas nepieciešamās procedūras, lai līgumos IT pakalpojumu iepirkums tiktu skaidri nodalīts no pagaidu darbinieku norīkošanas; mudina Iestādi nodrošināt to, lai līgumos pakalpojumu iepirkums būtu skaidri nodalīts no pagaidu darbinieku nodarbināšanas;
23.

pieņem zināšanai daudzos neatrisinātos jautājumus un nepabeigtos koriģējošos pasākumus, kuri izriet no Revīzijas palātas komentāriem 2014., 2017. un 2018 gadā, jo īpaši saistībā ar finansēšanas nosacījumiem; pieņem zināšanai Institūta atbildi, ka tikai septiņi no 19 komentāriem joprojām nav īstenoti; turklāt norāda, ka trīs komentāri ir saistīti ar apstākļiem, kuri nav atkarīgi no Institūta, un vēl triju komentāru pilnīgai īstenošanai ir nepieciešams ilgāks laikposms;
5.

atzinīgi vērtē Aģentūras sadarbību ar citām aģentūrām, jo īpaši ar Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu, Eiropas Savienības Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, Eiropas Savienības Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās, Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru un Eiropas Patvēruma atbalsta biroju, lai sasniegtu kopējos politikas mērķus; atzinīgi vērtē to, ka Aģentūra turklāt regulāri atbalsta citas Savienības aģentūras, palīdzot tām to darbā ievērot pienākumus, kas izriet no Eiropas Savienības Pamattiesību hartas; norāda, ka 2019. gadā Aģentūra vadīja ES aģentūru tīklu zinātnisko konsultāciju sniegšanai; aicina Aģentūru turpināt noskaidrot iespējas kopīgi izmantot resursus un darbiniekus to uzdevumu veikšanai, kuri jāpilda arī citām aģentūrām ar līdzīgu ievirzi;
11.

pauž nožēlu par to, ka Iestāde no savas 2019. gada darba programmas ir īstenojusi tikai 19 no 30 darbībām; pieņem zināšanai to, ka Iestādes politikas sasniegumu pārskats attiecībā uz tās 2019. gada darba programmu, kas izklāstīts tās gada darbības pārskatā, nesniedz pilnīgu pārskatu par Iestādes veiktajām darbībām, jo notiekošo darbību rezultāti nav aprakstīti; ar bažām pieņem zināšanai to, ka no gada darbības pārskatā aprakstītajām darbībām 17 no 21 darbības, par kurām ziņots, tika (daļēji) īstenotas un ka Iestāde veica papildu apakšpasākumus saistībā ar deviņām darbībām, septiņas apakšdarbības tika atliktas, piecu apakšdarbību īstenošana aizkavējās, četras apakšdarbības tika atceltas un viena joprojām nav pabeigta; aicina Iestādi novērtēt nepilnības un vāja snieguma cēloņus un pieņemt pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot darba programmas mērķu efektīvu sasniegšanu;
24.

uzskata, ka iekšējā drošība ir nesaraujami saistīta ar to, ko ES iedzīvotāji sagaida no Savienības, kas aizsargā; uzsver, ka tādi drošības apdraudējumi kā teroristu uzbrukumi un pārrobežu organizētā noziedzība un jauni kriminālnoziedzības veidi, piemēram, kibernoziedzība, pastāvīgi apdraud Eiropas Savienības kohēziju un prasa stingru un saskaņotu Eiropas reakciju; uzskata, ka līdz ar to ir nepieciešama pastiprināta pārrobežu sadarbība starp kompetentajām iestādēm; uzsver, ka IT sistēmu nostiprināšana un modernizācija, īpašu uzmanību pievēršot labākai sistēmu sadarbspējai, piekļuves atvieglošanai un datu nolasāmībai, ir obligāta, lai nodrošinātu efektīvu un ātru sadarbību starp policiju, tiesu iestādēm un citām kompetentajām iestādēm; pieņem zināšanai, ka tiek sagaidīts, ka Komisija 2021. gadā nāks klajā ar jaunu drošības savienības stratēģiju, kura ietvers virkni iniciatīvu nozīmīgākajās ar minētajiem draudiem saistītajās jomās;
19.

ar bažām norāda uz Revīzijas palātas konstatējumu, ka 2018. gadā Kopuzņēmumā IMI 2 bija augsta kadru mainība – vidēji 21 %, kas bija īpaši augsta attiecībā uz līgumdarbiniekiem – 60 %, un ka stāvokli pasliktināja astoņu cilvēku atrašanās ilgstošā slimības atvaļinājumā (2018. gadā bija četri jauni gadījumi), līdz ar to 2018. gadā strādāja tikai puse no Kopuzņēmuma IMI 2 darbiniekiem, kas paaugstināja risku, ka var netikt sasniegti plānotie Kopuzņēmuma IMI 2 darbības mērķi; norādīja, ka personāla trūkumu Kopuzņēmums IMI 2 risināja, nodarbinot pagaidu darba aģentūras darbiniekus, kas 2018. gadā veidoja 9,8 % no visiem darbiniekiem, un ieguldīja resursus, lai, no vienas puses, noturētu labākos darbiniekus, nodrošinot apmācības iespējas un labjutības pasākumus, un, no otras puses, pilnībā nokomplektētu personālu; pauž bažas par to, ka daudzi darbinieki atrodas ilgtermiņa slimības atvaļinājumā un ka daži no šiem gadījumiem var būt saistīti ar izsīkumu un nepietiekamu darba un privātās dzīves līdzsvaru; aicina Kopuzņēmumu IMI 2 būt proaktīvam attiecībā uz minētajiem darbiniekiem, rūpīgi izvērtēt darbinieku darba slodzi un nodrošināt uzdevumu līdzsvarotu sadalījumu;
17.

norāda, ka Kopuzņēmums ir ieviesis ex ante kontroles procedūras, kuru pamatā ir finanšu un pamatdarbības dokumentu pārbaudes, un veic to dotāciju saņēmēju ex post revīzijas, kas ir saņēmuši Septītās pamatprogrammas starpposma un galīgos maksājumus, savukārt attiecībā uz pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” projektu izmaksu deklarācijām par ex post revīzijām atbild Komisijas Kopējais revīzijas dienests;
12.

pēc iepazīšanās ar Revīzijas palātas ziņojumu norāda, ka Aģentūra 2016. gada 15. decembrī parakstīja pamatlīgumu par Galileo satelītsistēmas izmantošanu laikposmā no 2017. līdz 2027. gadam par kopumā 1 500 000 000 EUR; turklāt norāda, ka šo līgumu piešķīra atbilstoši publiskā iepirkuma procedūrai; norāda, ka viens no iesaistītajiem pretendentiem ir uzsācis tiesvedību, apstrīdot iepirkuma procedūras iznākumu; konstatē, ka ar Eiropas Savienības Tiesas nolēmumu tiks noteikta pamatlīguma iepirkuma procedūras likumība un pareizība, kas attieksies arī uz visiem saistītajiem specifiskajiem līgumiem un nākotnes maksājumiem; norāda, ka Aģentūra sniedza informāciju par šo jautājumu un to izskaidroja 2017. gada finanšu pārskatos, norādot arī informāciju, ka 2017. gadā 49 000 000 EUR (7 % no 2017. gada budžeta, tostarp summas, kas saņemtas, izmantojot deleģēšanas nolīgumus) ir samaksāti saskaņā ar pamatlīgumu; aicina Aģentūru sagatavoties visu iespējamo finansiālo vai darbības risku mazināšanai un ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par šī procesa norisēm;
18.

ņem vērā, ka, lai gan Centrs netiek tieši finansēts no iekasētajām maksām, tas tomēr ir atkarīgs no ieņēmumiem, ko nodrošina tā klienti, kuri ir pārstāvēti Centra valdē, tādēļ pastāv interešu konflikta risks attiecībā uz Centra produktu cenas noteikšanu, un šo problēmu varētu atrisināt, ja Komisija iekasētu maksu no Centra klientiem un tādējādi Centrs tiktu finansēts galvenokārt no Savienības budžeta; aicina Centru ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par pasākumiem, kas veikti, lai šo risku mazinātu;
6.

pauž nožēlu, ka no 2016. gada uz 2017. gadu pārnesto apropriāciju atcelšanas apjoms sasniedza 95 721 EUR jeb 16,26 % no kopējā pārnesto apropriāciju apmēra un tas ir pat par 5,33 % vairāk nekā 2016. gadā; ar bažām norāda, ka šis lielais apjoms galvenokārt ir saistīts ar to, ka ZIK nespēj apgūt pārnestās dotācijas;
12.

norāda, ka 2017. gadā Kopuzņēmums turpināja SESAR 1 finansiālo un administratīvo slēgšanu; pieņem zināšanai, ka SESAR 1 2017. gadā saņēma 37 miljonus EUR no Savienības, lai segtu vēl neizpildītās saistības pret Kopuzņēmuma dalībniekiem, kuras izrietēja no 2017. gadā saņemto un izskatīto galīgo finansiālo pārskatu novērtējumiem, kā arī lai segtu iespējamu papildu revīziju veikšanu, iespējamu tiesvedību pret Kopuzņēmumu un dalībnieku pārmērīgi lielu skaidras naudas iemaksu atmaksājumus; norāda arī to, ka 25,9 miljoni EUR tika validēti kā skaidras naudas iemaksa no Eirokontroles un no tiem 13,4 miljoni EUR ir no 2016. gada, bet ir iekļauti 2017. gada budžetā tehnisku iemeslu dēļ, un 12,5 miljoni ir paredzēti 2017. gadam; norāda, ka Kopuzņēmums saņēma 16,8 miljonus EUR kā ārkārtas ieņēmumus un tos galvenokārt veidoja no dalībniekiem atgūtās summas; atzinīgi vērtē to, ka atlikušais skaidras naudas pārpalikums 23,1 miljona EUR apmērā un maksājumu apropriācijas 38,6 miljonu apmērā ir pietiekami, lai segtu visas saistības un slēgtu SESAR 1 ;
20.

atzinīgi vērtē to, ka FCH 2 ir ieviesis ex ante kontroles procedūras, kas pamatojas uz finanšu un pamatdarbības dokumentārajām pārbaudēm, dotāciju saņēmēju ex post revīzijām, kuri saņēmuši Septītās pamatprogrammas starpposma un galīgos maksājumus, savukārt par “Apvārsnis 2020” projektu izmaksu deklarāciju ex post revīzijām atbildīga ir Komisija; atzinīgi vērtē to, ka 2017. gada beigās ex post revīzijās konstatētais atlikušo kļūdu īpatsvars bija 1,13 %, kas pēc Revīzijas palātas uzskatiem ir zem būtiskuma sliekšņa;
15.

pieņem zināšanai to, ka Komisijas priekšlikums ļautu sasniegt mērķi 20 % budžeta 2019. gadā paredzēt izdevumiem klimata jomā; tomēr pauž nožēlu par to, ka Komisija nav ņēmusi vērā Parlamenta prasību kompensēt mazāko finansējumu, kas tika piešķirts pirmajos DFS darbības gados; uzskata šo priekšlikumu par nepietiekamu, jo kopumā tikai 19,3 % no ES 2014.–2020. gada budžeta būs paredzēti ar klimatu saistītiem pasākumiem, kas neļaus ES sasniegt mērķi integrēt klimata pasākumus, paredzot tiem vismaz 20 % izdevumu 2014.–2020. gadā — arī tad, ja 2020. gadā klimata aizsardzībai atkal tiks piešķirti tikai 20 % no budžeta; pauž nožēlu par to, ka Komisija nav spējusi iesniegt budžeta projektus, kas atbilstu saistībām un mērķiem, kurus Savienība noteikusi šajā jomā Eiropadomes 2013. gada 7. un 8. februāra secinājumos; uzskata, ka būtu jādara vairāk, izstrādājot rīcības plānu programmās ar milzu potenciālu, piemēram, tajās, ko īsteno saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, EISI, Eiropas Sociālais fonds (ESF), Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA), Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) vai LIFE+ , jo šīs programmas dod iespēju īpaši investēt energoefektivitātē un atjaunojamo energoresursu enerģijā; atgādina par Revīzijas palātas pamatoti pausto kritiku attiecībā uz Komisijas izmantoto metodiku un, ņemot to vērā, prasa nekavējoties veikt uzlabojumus šajā jautājumā;
5.

pauž nožēlu par to, ka Padome, aizbildinoties ar to, ka tās rīcībā nebija pietiekami daudz laika izanalizēt attiecīgo jautājumu, 2019. gada budžeta procedūras kontekstā principiāli atteicās iesaistīties diskusijā par Finanšu regulas jaunā 15. panta 3. punkta izmantošanu, kas ļautu pētniecības jomā atceltās summas no jauna darīt pieejamas ikgadējās budžeta procedūras ietvaros; tādēļ aicina Komisiju vismaz divreiz gadā ziņot tieši par pētniecības programmās atceltajām summām un nodrošināt visu attiecīgo informāciju un elementus saistībā ar 15. panta 3. punktu, un ierosināt to izmantot 2020. gada budžeta procedūras kontekstā;
18.

pauž bažas, ka 2016. gada beigās Kopuzņēmums bija tikai daļēji pabeidzis savu kontroles sistēmu integrēšanu Komisijas kopīgajos “Apvāršņa 2020” dotāciju pārvaldības un uzraudzības rīkos; norāda, ka saskaņā ar Kopuzņēmuma atbildi tas ir nolēmis turpināt izmantot pats savu specializēto dotāciju pārvaldības lietotni ( Grant Management Tool, GMT ), kas tika izstrādāta Septītās pamatprogrammas ietvaros, jo dažas no nepieciešamajām funkcijām, kas ir specifiskas tieši Clean Sky 2 dotācijām, pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” kopējos dotāciju pārvaldības rīkos nebija pieejamas; norāda arī to, ka Kopuzņēmums ir uzsācis sadarbību ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem, lai līdz 2017. gada beigām veiktu darbības, kas nepieciešamas ar locekļiem noslēgto dotāciju nolīgumu integrēšanai pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” dotāciju pārvaldības un ziņojumu sagatavošanas rīkos; pauž sapratni par to, ka, lai nodrošinātu netraucētu pāreju no vienas sistēmas uz otru, Kopuzņēmuma izstrādātā pašreizējā rīka izmantošana turpināsies līdz pilnīgai migrācijas pabeigšanai; norāda, ka tiek plānots, ka 2017. gada pārskatu cikls norisināsies, izmantojot lietotni GMT , savukārt ar locekļiem noslēgto dotāciju nolīgumu pārvaldība tiks pilnībā nodota pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” rīku pārziņā, sākot ar 2018. gada pārskata periodu;