LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 13.4.2011 
SEC(2011) 410 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
pievienots dokumentam 
  
Priekšlikums 
 
PADOMES DIREKT ĪVA, 
 
ar ko groza Direkt īvu 2003/96/EK, kas p ārkārto Kopienas noteikumus par nodok ļu 
uzlikšanu energoproduktiem un elektroener ģijai 
  
{COM(2011) 169  galīgā redakcija} 
{SEC(2011) 409  galīgā redakcija}  
LV 2   LV 1. PROBLĒMAS NOTEIKŠANA  
Komisijas dienesti veica ietekmes nov ērtējumu, lai p ārbaudītu, kādu ietekmi rada iesp ējamie 
enerģijas nodok ļu direktīvas1 (turpmāk END jeb direkt īva) pārskatīšanas varianti.  
ES noteikusi vair ākus prasīgus, juridiski saistošus m ērķus saistībā ar klimatu un ener ģētiku. 
Pašreizējā direktīva neatbilst š īm politikas pamatnost ādnēm, un taj ā ir vairāki trūkumi no 
iekšējā tirgus darb ības viedok ļa. Īpaši jārisina šādas problēmas. 
(1) Pašreiz ējo minim ālo likmju pamat ā ir patērēto energoproduktu apjoms. Likmes 
neatspogu ļo enerģijas saturu energoproduktos un energoproduktu CO 2 emisiju, un rezult ātā 
enerģija tiek izmantota neefekt īvi un tiek krop ļots iekšējais tirgus. Likmes ar ī rada stimulus, 
kuri ir pretrun ā ES enerģētikas un klimata p ārmaiņu mērķiem, piem., t ās veicina akme ņogļu 
izmantošanu (t ām ir zem āka nodok ļu likme), kas ir produkts ar visliel āko CO 2 saturu. 
Attiecībā uz motordegvielu zem āki minim ālie nodok ļu līmeņi dīzeļdegvielai v ēl vairāk 
pastiprina dabisk ās priekšroc ības, kādas dīzeļdegvielai ir sal īdzinājumā ar benzīnu lielāka 
enerģijas satura d ēļ. Pašreiz ējās minim ālās likmes ar ī diskrimin ē atjaunojamos 
energoresursus, kurus b ūtībā apliek ar t ādai tradicion ālajai degvielai piem ērojamiem 
nodokļiem, kuru tie aizst āj, kaut gan ener ģijas saturs no atjaunojamiem energoresursiem 
ražotai ener ģijai ir maz āks (piem., etanol ā salīdzinājumā ar benzīnu un biod īzeļdegvielā 
salīdzinājumā ar gāzeļļu). Turkl āt pašreizējie minim ālie nodok ļu līmeņi nerada vien ādus 
darbības noteikumus visiem uz ņēmumiem k ā patērētājiem, jo praks ē ekonomikas dal ībnieki 
var gūt priekšroc ības izmantot ā energoavota d ēļ. 
(2) Trūkst koordin ācijas starp END un ES ETS (emisijas kvotu tirdzniec ības sistēmas) 
direktīvu2. Gan ES ETS, gan CO 2 nodokļa nolūks (ko dal ībvalstis var uzlikt, pamatojoties uz 
END) ir rentabli samazin āt siltumn īcefekta g āzes noteiktam darb ību kopumam. Tom ēr 
dalībvalstis nekoordin ēti piemēro CO 2 nodokli, pamatojoties uz END. T āpēc nepieciešamas 
papildu nor ādes un skaidr āki END noteikumi. END darb ības joma faktiski aptver visus 
energoproduktus un elektroener ģiju, ko izmanto siltumener ģijas ražošanai vai motoru 
darbināšanai. ES ETS direkt īvu piemēro siltumn īcefekta g āzu emisij ām, ko rada liel ākās 
enerģētikas un r ūpnieciskās iekārtas. Uz dažiem dal ībniekiem, kuri pat ērē enerģiju, attiecas 
abi instrumenti (piem., uz pap īrfabrikām), savuk ārt uz citiem neattiecas neviena regul ējošo 
noteikumu darb ības joma (piem., mazas iek ārtas, kuras izmanto ener ģiju noteiktos r ūpniecības 
procesos). Abos gad ījumos var veidoties rentabilit ātes zaudējumi un var tikt krop ļots iekšējais 
tirgus. Kaut gan kombin ēta nodokļu un ES ETS direkt īvas piemērošana rada sp ēcīgu stimulu 
samazināt emisijas, tas ne vienm ēr notiek tur, kur š āda samazin āšana būtu visizdev īgākā. 
Tādējādi tiek apdraud ēta ES ETS lo ģika un izkrop ļota tās darbība. 
(3) END ietverti divi noteikumi, saska ņā ar kuriem ir at ļauts īpašs režīms noteiktiem ener ģijas 
patērētājiem, un šie rež īmi Padomei j āpārskata, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. 
Saskaņā ar END 9. panta 2. punktu tr īs dalībvalstis (Be ļģija, Luksemburga un D ānija) 
kurināmai gāzeļļai piemēro nodokli, kura l īmenis ir zem āks par minim ālo nodokļu līmeni. 
Saskaņā END 15. panta 3. punktu dal ībvalstis var piem ērot nulles nodok ļu līmeni 
                                                 
1 Padomes 2003. gada 27. oktobra Direkt īva 2003/96/EK, kas p ārkārto Kopienas noteikumus par nodok ļu 
uzlikšanu energoproduktiem un elektroener ģijai (OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.). 
2 Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direkt īva 2003/87/EK, ar kuru nosaka sist ēmu 
siltumnīcas efektu izraisošo g āzu emisijas kvotu tirdzniec ībai Kopien ā un groza Padomes 
Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32.–46. lpp.). 
LV 3   LV energoproduktiem un elektroener ģijai, ko izmanto lauksaimniec ības, dārzkopības vai 
zivkopības darbos un mežsaimniec ībā. Tas ir vien īgais noteikums END, saska ņā ar kuru 
noteiktiem uz ņēmumiem k ā patērētājiem tiek noteikts beznosac ījuma nodok ļu 
samazinājums / atbr īvojums no nodok ļiem, kas ir zem āks par ES minim ālo līmeni. 
2. VAI ES RĪCĪBA IR PAMATOTA ATBILST ĪGI SUBSIDIARIT ĀTES PRINCIPAM ? 
Noteiktās problēmas var atrisin āt, vienīgi pārskatot END. Saska ņā ar pašreiz ējo END 
dalībvalstis var palielin āt enerģijas nodok ļu likmes vai ieviest ar CO 2 saistītus nodok ļus. 
Tomēr šāda valsts pieeja ir saist īta ar risku, ka var tikt krop ļots iekšējais tirgus, jo past āv 
nesaskaņotas valsts nodok ļu struktūras un līmeņi.  
(1) Pašreizējās minimālās likmes ierobežo dal ībvalstu iesp ējamo vērienīgumu saist ībā ar 
enerģijas nodokli, īpaši attiec ībā uz ener ģijas izmantošanu uz ņēmējdarbībai, kur 
enerģijas nodoklis tieši ietekm ē uzņēmumu konkur ētspēju.  
(2) CO 2 nodokļi, ko ievieš saska ņā ar pašreiz ējo END, atbilst īgi nerisina emisiju 
jautājumu nozar ēs, kas nav ETS nozares, jo lielu ener ģijas izmantošanas da ļu šie CO 2 
nodokļi neskar. Turkl āt, ja uz ener ģijas izmantošanu attiecas END, ir gr ūti piemērot 
CO 2 nodokli tikai iek ārtām, kuras nav ETS iek ārtas. 
(3) Praksē teorētisku „CO 2 nodokli” var ieviest vair ākos veidos, un tas, ka nav ES l īmeņa 
sistēmas, rada iesp ēju valstīm veidot savus risin ājumus, kuru rezult ātā var tikt krop ļots 
iekšējais tirgus un/vai uzlikts dubults nodoklis. 
3. GALVENIE POLITIKAS M ĒRĶI 
Galvenais END p ārskatīšanas politikas m ērķis ir pēc iespējas vairāk to saska ņot ar ES 
mērķiem attiec ībā uz enerģētiku un klimata p ārmaiņām, īpaši risin āt CO 2 emisijas nozar ēs, 
kas nav ETS nozares, nepie ļaut negatīvu iejaukšanos ES ETS, veicin āt enerģijas taupīšanu un 
atjaunojamo energoresursu plaš āku izmantošanu un ļaut radīt ieņēmumus, nekrop ļojot iekšējo 
tirgu. Visp ārīgi runājot, līdz ar pārskatīšanu tiks uzlabota pašreiz ējās direktīvas strukt ūra, 
ļaujot dalībvalstīm efektīvāk izmantot ener ģijas nodok ļus vides un citiem politikas m ērķiem 
un uzlabojot iekš ējā tirgus darb ību. 
END pārskatīšanas mērķi ir šādi: 
(1) nodrošināt konsekventu rež īmu dažādiem energoavotiem END un t ādējādi radīt 
vienādus darbības noteikumus daž ādiem ener ģijas patērētājiem. 
(2) izveidot piel āgotu nodok ļu sistēmu no atjaunojamiem resursiem ražotai ener ģijai; 
(3) izveidot sist ēmu CO 2 nodokļa izmantošanai jom ās, kur nepiem ēro ES ETS, un 
nepieļaut abu instrumentu p ārklāšanos, kas rada rentabilit ātes zudumus.  
4. POLITIKAS IESP ĒJAS 
Lai pārbaudītu, kā labāk sasniegt daž ādus politikas m ērķus, tika izskat ītas vairākas iespējas, 
salīdzinot tās ar bāzlīnijas scen āriju (t. i., pašreiz ējā END vairs netiek groz īta pēc atlikušo 
pārejas periodu beig ām). Iespēja Nr. 1 un Nr. 2 paredz konsekventi p ārskatīt minimālās 
LV 4   LV likmes daž ādiem energoavotiem, attiec īgi pamatojoties uz ener ģijas saturu un uz CO 2. 
Iespējās Nr. 3A un Nr. 3B ierosin āts pārskatīt direktīvas strukt ūru un sadal īt esošos minim ālos 
līmeņus divās daļās (enerģijas saturs un CO 2 emisijas), atspogu ļojot dažādos vides m ērķus 
saistībā ar enerģijas nodok ļiem: ener ģijas taupīšanu, no vienas puses, un CO 2 emisiju 
samazināšanu, no otras (iesp ējā Nr. 3B ir zem ākas minim ālās CO 2 nodokļa likmes) Iesp ēja 
Nr. 4 paredz papildu vienota CO 2 nodokļa ieviešanu papildus nodok ļiem, kurus jau uzliek 
atbilstīgi END, lai papildin ātu ES emisijas kvotu tirdzniec ības sistēmu (politikas iesp ēja Nr. 
4). Divas iesp ējas saistībā ar transportu (iesp ēja Nr. 5 un Nr. 6) model ē ietekmi, k ādu uz 
degvielas veidu īpatsvaru rada benz īna un dīzeļdegvielas likmju izl īdzināšana, pamatojoties 
uz enerģijas saturu un uz CO 2. Pretstatā iespējai Nr. 5 iesp ēja Nr. 6 paredz, ka dal ībvalstīm, 
nosakot valsts nodok ļu likmes, j āievēro sasaiste starp minim ālajām likmēm. 
Lai pārbaudītu politikas iesp ēju radīto ietekmi, bija j āizdara pie ņēmumi par nodok ļu 
līmeņiem. Attiec ībā uz nodok ļiem, kuru pamat ā ir CO 2 emisijas, model ēšanai izmantoja 
virkni CO 2 cenu, kas aptver daž ādas iespējamās cenas gan ETS ietvaros, gan ārpus tās (EUR 
10, 20 un 30 par tonnu). Attiec ībā uz enerģijas saturu nodok ļa pamatā ir pašreiz ējās likmes 
noteiktiem siltumener ģijas ražošan ā izmantotiem produktiem, un attiec ībā uz motordegvielu 
— likmes, kas ieteiktas priekšlikum ā par komerci ālo dīzeļdegvielu3. Rezultātā iegūtās likmes, 
kuras tika izmantotas, model ējot iespēju Nr.1–6, izteiktas END izmantotaj ās vienībās, ir 
parādītas tabulā. 
1. tabula. Minim ālās nodokļu likmes, ko izmanto, model ējot iespēju Nr. 1 – Nr. 6 (likmes 1.1.2013.) 
pašreizējās END vien ībās 
Iespēja 
Energoprodukts  Vienība END 
noteiktais 
minimālais 
līmenis  Priekšlikums 
par 
komerciālo 
dīzeļdegvielu1 2 3A 3B 4 5 6 
Motordegvielas 
izmantošana            
Benzīns  €/1000 l 359 380 380 380 380 380 380 380 380
Gāzeļļa  €/1000 l 330 380 380 380 380 380 380 438 438
Petroleja  €/1000 l 330 330 330 330 330 330 330 409 409
Sašķidrināta naftas g āze  €/1000 kg 125 125 125 125 125 125 125 528 528
Dabasgāze  €/GJ 2.6 2.6 2.6 2.6 2.6 2.6 2.6 na na  
Izmantošana 
siltumener ģijas 
ražošanā (darbībā, kas 
nav uzņēmējdarbība)  
         
Gāzeļļa  €/1000 l 21 21 22.2 54.9 66 38.6 60.3 na  na 
Mazuts  €/1000 kg 15 15 24.0 61.8 73.8 42.9 68.0 na  na 
Petroleja  €/1000 l 0 0 20.9 50 59.0 34.7 55.0 na  na 
Sašķidrināta naftas g āze €/1000 kg 0 0 27.6 58.0 71.2 42.5 63.8 na  na 
Dabasgāze €/GJ 0.3 0.3 0.6 1.1 1.4 0.9 1.2 na  na 
Akmeņogles €/GJ 0.3 0.3 0.6 1.9 2.2 1.3 2.1 na  na 
Elektroener ģija €/MWh 1.0 1.0 2.16 0 1.0 1.0 0 na  na 
Izmantošana 
siltumener ģijas 
ražošanā 
(uzņēmējdarbībā)  
         
Gāzeļļa  €/1000 l 21 21 22.2 54.9 60.4 33 60.3 na  na 
Mazuts  €/1000 kg 15 15 24 61.8 67.8 36.9 68.0 na  na 
                                                 
3 COM(2007) 52. 
LV 5   LV Petroleja  €/1000 l 0 0 20.9 50 55.2 30.2 55.0 na  na 
Sašķidrināta naftas g āze €/1000 kg 0 0 27.6 58 64.9 35.9 63.8 na  na 
Dabasgāze €/GJ 0.15 0.15 0.6 1.1 1.3 0.7 1.2 na  na 
Akmeņogles €/GJ 0.15 0.15 0.6 1.9 2 1.1 2.1 na  na 
Elektroener ģija €/MWh 0.5 0.5 2.16 0 0.5 0.5 0 na na 
Turklāt, reaģējot uz direkt īvas 9. panta 2. punkt ā un 15. panta 3. pant ā noteikto p ārskatīšanas 
klauzulu, tika noteiktas divas papildu politikas iesp ējas. Visbeidzot tika izv ērtētas vairākas 
iespējas, lai noteiktu īpašu režīmu nozar ēm, kuras uzskata par pak ļautām oglekļa emisiju 
pārvirzes riskam.  
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Novērtējuma pamat ā ir visdaž ādāko ieinteres ēto personu (dal ībvalstis, uz ņēmumi, citi 
Komisijas dienesti) devums. Turkl āt, lai nov ērtētu ietekmi, Komisija veica kvalitat īvu un 
kvantitatīvu analīzi, izmantojot triju mode ļu (E3ME, TREMOVE un QUESTIII) rezult ātus. 
Vispārīgi runājot, efekt īvāka nodok ļu struktūra pati par sevi nodrošin ātu labākus un 
konsekvent ākus cenu sign ālus un nodrošin ātu efektīvāku enerģijas nodok ļu izmantošanu gan 
vides, gan fisk āliem mērķiem. Šis ietekmes nov ērtējums parāda, ka esoš ās nodokļu sistēmas 
restruktur ēšanas izmaksas b ūtu ļoti zemas vai pat negat īvas. Attiec ībā uz administrat īvajām 
izmaksām esošās akcīzes sistēmas izmantošana saist ībā ar CO 2 nodokli ļauj ieviest jaunu 
enerģijas nodok ļu elementu, neradot ne papildu izmaksas, ne jaunu administrat īvo slogu 
uzņēmumiem un nodok ļu administr ācijām. 
Visu politikas iesp ēju makroekonomikas ietekmi galvenok ārt virza tas, k ā dalībvalstis 
izmanto papildu ie ņēmumus. Ja ie ņēmumus iepludina atpaka ļ ekonomik ā, samazinot 
darbaspēka izmaksas, ietekme uz IKP un nodarbin ātību vienm ēr būs pozitīva, kaut gan t ās 
apjoms b ūs ierobežots. T ā kā ietekmes apm ērs ir atkar īgs no rad īto papildu ie ņēmumu 
apjoma, iesp ēja Nr. 4 dod visliel āko ietekmi. Tom ēr IKP izmai ņas joprojām ir maz ākas par 
1/3 procentpunkta, savuk ārt papildus rad īto darbavietu skaits palielin ātos līdz gandr īz 
1 miljonam 2030. gad ā. Citu politikas iesp ēju ietekme b ūtu ievērojami maz āka. Šīs tendences 
tika apstiprin ātas, veicot papildu model ēšanu, pamatojoties uz atjaunin ātām bāzlīnijas 
prognozēm un ņemot vērā finanšu un ekonomikas kr īzes radīto ietekmi. Ie ņēmumu 
iepludināšana atpaka ļ ekonomik ā vienreiz ēju pārskaitījumu veid ā mājsaimniec ībām vai 
papildu ie ņēmumu izmantošana fisk ālajai konsolid ācijai nedod pozit īvu ietekmi ne uz IKP, ne 
nodarbinātību.  
Tika konstat ēts, ka papildu ie ņēmumi dal ībvalstīm saskaņā ar dažādām politikas iesp ējām 
(neatkarīgi no jaut ājuma par ie ņēmumu izmantošanu) ir liel ā mērā atkarīgi no tā, kā 
dalībvalstis ievies īs jauno strukt ūru un cik liel ā mērā tās izmantos iesp ēju piešķirt nodok ļu 
atbrīvojumus vai samazin ājumus. Papildu CO 2 nodoklis EUR 20 / t vis ām emisijām, kas nav 
ETS emisijas, var palielin āt budžetu ES–27 par apm ēram EUR 40 miljardiem 2020. gad ā.  
Vissvarīgākais vides ārējais aspekts, ko risina nodoklis, ir CO 2 emisijas. Visas iesp ējas 
samazina CO 2 emisijas, un liel ākais samazin ājums būtu apmēram 2 % iesp ējā Nr. 4. Tas veido 
apmēram 37 % (jeb 92 miljonus tonnu CO 2) no nepieciešamajiem centieniem pan ākt 
samazinājumu ārpus ETS, ņemot vērā bāzlīnijas emisijas, kas p ēdējā laikā ir koriģētas un 
samazinātas. Līdzīgā veidā visas iesp ējas dažādā mērā nodrošin ātu labvēlīgāku nodok ļu vidi 
no atjaunojamiem energoresursiem ražotas ener ģijas plaš ākai izmantošanai un īpaši 
biodegvielai. 
LV 6   LV Kopumā netika konstat ēts, ka END p ārskatīšanai būtu negatīva ietekme uz ien ākumiem, bet 
ietekme uz izmaksu/ieguvumu sadali atš ķiras atkar ībā no izvēlētās ieņēmumu izmantošanas 
metodes. Kaut gan nodok ļu izmantošana nodarbin ātībai kopum ā dod vislab ākos rezult ātus 
attiecībā uz mājsaimniec ību ienākumiem, tendence ir labv ēlīgāka mājsaimniec ībām ar 
augstākiem, nevis zem ākiem ienākumiem. Izmantošana vienreiz ēju maksājumu form ā ļauj 
izvairīties no regres īvas ietekmes uz izmaksu/ieguvumu sadali, bet nedaudz samazin ās kopējie 
ienākumi. Paral ēla transporta izmaksu paaugstin āšana mazina siltumener ģijas izmaksu 
palielināšanās regresīvo ietekmi uz izmaksu/ieguvumu sadali. 
Kopumā ietekme nozaru l īmenī nerada bažas par negat īvu ietekmi uz konkurenci nevien ā no 
politikas iesp ējām, kaut gan ietekme nav vien ādi sadalīta starp ražojoš ām nozarēm. Pieņemot, 
ka nodokļi tiek izmantoti nodarbin ātībā, nodarbin ātības līmeņi ir augstāki vai nemain īgi visās 
nozarēs un tikai daž ām nozarēm veidojas neliels ražošanas apjomu kritums. 
Attiecībā uz automobi ļu ražošanas nozari konstat ēts, ka oblig āta valstu likmju sal āgošana 
motordegvielai saska ņā ar iespēju Nr. 6 — pie ņemot, ka dal ībvalstis saglab ā nemainīgas savas 
benzīna likmes un palielina tikai likmes d īzeļdegvielai, — tikai pal ēninātu tādu automobi ļu 
pārdošanas pieaugumu, kuri izmanto d īzeļdegvielu (samazin ājums līdz 2020. gadam veidotu 
11,7 % sal īdzinājumā ar bāzlīniju, kaut gan automobi ļu, kas izmanto d īzeļdegvielu, 
tirdzniecības pieaugums joproj ām būtu 9 % absol ūtos skaitļos). 
Tā kā iespēja Nr. 6 likvid ē cenu priekšroc ību dīzeļdegvielai gan ES minim ālajā līmenī, gan 
valsts līmenī, tā rada līdzsvarojošu ietekmi uz pied āvājumu un piepras ījumu degvielas tirg ū. 
Šāds neitrāls režīms attiec ībā uz visām transporta degviel ām nodrošin ātu no tehnolo ģiju 
viedokļa neitrālu priekšroc ību visām degviel ām, kuras nerada CO 2, un arī veicinātu 
energoefektivit āti. 
6. IESPĒJU SALĪDZINĀJUMS  
Politikas iesp ējas tika nov ērtētas, izmantojot š ādus svarīgākos kritērijus, kuri atspogu ļo 
3. nodaļā noteiktos politikas m ērķus: iekšējais tirgus un god īga konkurence, efektivit āte vides 
ziņā (CO 2 samazinājumi), ietekme uz budžetu un taisn īgums (starp dal ībvalstīm un ener ģijas 
patērētājiem). Rezult āti apkopoti 2. tabul ā. 
2. tabula. Politikas iesp ēju salīdzinājums, izmantojot izv ēlētus novērtēšanas krit ērijus 
Politikas 
iespēja  Iekšējais tirgus 
un godīga 
konkurence  Vides 
efektivitāte Ietekme uz 
budžetu  Taisnīgums 
Iespēja Nr. 1 + (+) ++  
Iespēja Nr. 2  - + - -  
Iespēja Nr. 3A  ++ + + -  
Iespēja Nr. 3B  + (+) (+) ++ 
Iespēja Nr. 4  (+) ++ ++ - -  
Iespēja Nr. 5  + + +++  
Iespēja Nr. 6  (-) ++ ++ +  
 Piez īme. Iekavas noz īmē, ka piešķirta tikai puse no atz īmes. 
Visas politikas iesp ējas uzlabo iekš ējā tirgus  darbību, jo tās likvidē kropļojumus starp 
energoavotu nodok ļu režīmiem. Samazin ās arī atšķirības starp dal ībvalstīm, lai gan tas notiek 
mazākā mērā iespējā Nr. 3B, jo devi ņās dalībvalstīs noteikts p ārejas periods, un iesp ējā Nr. 4, 
saskaņā ar kuru tiek uzlikts nodoklis papildus jau esošaj ām valsts likm ēm. Godīgāku režīmu 
attiecībā uz ETS uz ņēmumiem sal īdzinājumā ar uzņēmumiem, kuri nav ETS uz ņēmumi, lab āk 
LV 7   LV var sasniegt, izmantojot iesp ējas Nr. 3 variantus, kuri da ļēji atvieglo nodok ļu slogu ETS 
uzņēmumiem, ieviešot papildu CO 2 nodokļa elementu vis ām ETS neietvertaj ām iekārtām. No 
transporta iesp ējām labāka ir iesp ēja Nr. 6, jo t ā palīdz panākt vienlīdzīgu režīmu 
energoavotiem (benz īnam un d īzeļdegvielai), kaut gan tan ī pašā laikā tā var radīt atšķirīgākas 
likmes starp dal ībvalstīm. 
Attiecībā uz vides efektivit āti lielāku CO 2 samazinājumu pan āk, izmantojot iesp ēju Nr. 4, kas 
ievieš vienotu CO 2 nodokli vis ā ES. Attiec ībā uz transporta emisij ām TREMOVE modelis 
parādīja, ka politikas iesp ēja Nr. 6 ietekm ētu ne tikai degvielas veidu īpatsvarus, bet ar ī 
faktisko pat ēriņu, kā rezultātā vispārēji samazin ātos CO 2 emisijas, neraugoties uz daž ām 
korekcijām piepras ījumā pēc benzīna un dīzeļdegvielas atbilst īgi ES politiku m ērķiem un CO 2 
un automobi ļu stratēģijai. 
Kaut gan ietekme uz budžetu  būtu lielā mērā atkarīga no valsts nodok ļu politikas un t ādēļ to ir 
grūti prognoz ēt, dažas politikas iesp ējas daudz ticam āk radīs papildu ie ņēmumus vai budžeta 
zaudējumus nek ā citas. Iesp ēja Nr. 2 ir visv ājākā no budžeta viedok ļa, jo tā ierobežo nodok ļa 
bāzi, ietverot taj ā tikai fosilo degvielu/kurin āmo, ko pat ērē nozares, kas nav ETS nozares. 
Iespēja Nr. 4 ievieš papildu CO 2 nodokli vis ām emisijām, kas nav ETS emisijas, un tai ir 
vislielākā ietekme uz budžetu. Apl ēses rāda, ka papildu nodoklis EUR 20 / t CO 2 visām 
emisijām, kas nav ETS emisijas, var ētu ES–27 rad īt ieņēmumus EUR 40 miljardu apm ērā 
2020. gad ā. 
Taisnīgumu  starp dal ībvalstīm var vislab āk veicināt, izmantojot politikas iesp ēju Nr. 3B, kas 
ievieš pārejas periodu un t ādējādi atspogu ļo enerģētikas un klimata p ārmaiņu paketes 
solidaritātes pieeju. Taisn īgumu starp ener ģijas patērētājiem var iev ērojami palielin āt, ja END 
pārskatā ietvertu izmantošanu gan par kurin āmo, gan par motordegvielu, jo š āda kombin ācija 
ierobežo iesp ējamo negat īvo ietekmi uz izmaksu/ieguvumu sadali.  
Papildu politikas iesp ējas 
Tiek atcelts valsts minim ālais līmenis kurin āmajai gāzeļļai (9. panta 2. punkts). Tas, ka 
Beļģijā, Luksemburg ā un Dānijā pastāv zemāks minim ālais līmenis attiec ībā uz kurin āmo 
gāzeļļu, rada nepamatotu priekšroc ību uzņēmumiem k ā patērētājiem šajās valstīs, riskējot 
kropļot iekšējo tirgu.  
Uz samazin ātas nodok ļa likmes piem ērošanu prim ārajai nozarei tiek attiecin ātas prasības 
vides jom ā (15. panta 3. punkts). Direkt īvas 15. panta 3. punkt ā noteikta iesp ēja piešķirt 
beznosacījuma atbr īvojumu no nodok ļiem, un tas neatbilst direkt īvas mērķiem saistībā ar 
nodokļu likmju saska ņošanu un stimuliem saist ībā ar energoefektivit āti un emisiju 
samazināšanu. Tādējādi jānosaka, ka atbr īvojumi vai samazin ājumi attiec ībā uz vispārējo 
enerģijas patēriņa nodokli tiek pieš ķirti ar nosac ījumu, ka tiek nodrošin āta lielāks 
energoefektivit āte, tanī pašā laikā saglabājot noteiktu elast īgumu, lai dal ībvalstis var ētu ņemt 
vērā nozares īpatnības.  
Nozarēm, kuras uzskata par pak ļautām oglekļa emisiju p ārvirzes riskam, tiek noteikts īpašs 
režīms. Lai atspogu ļotu pieeju, k āda izmantota ETS, iesp ējamās oglekļa emisiju p ārvirzes bija 
jārisina attiec ībā uz neliel ām iekārtām ETS nozar ēs, kas ir izsl ēgtas no ETS piem ērošanas. 
Izrādījās, ka to vislab āk var pan ākt ar nodok ļa atlaidi š ādām nelielām iekārtām, pamatojoties 
uz uzņēmuma vēsturisko ener ģijas patēriņu, ko reizina ar degvielas l īmeņatzīmi, kas 
atspoguļo CO 2 saturu atsauces degviel ā. 
Vēlamais politiku kopums 
LV 8   LV Analizējot dažādas iespējas, tika noteikts v ēlamo elementu kopums, kuri, kop ā ņemot, dotu 
vislabāko rezultātu salīdzinājumā ar visu krit ēriju kopumu. Kopum ā tika konstat ēts, ka iesp ēja 
Nr. 3 pied āvā vislabāko struktūru, iesakot divas atseviš ķas minim ālās likmes: vienu, kuras 
pamatā ir enerģijas saturs, un otru, kuras pamat ā ir CO 2 emisijas. Kombin ējot nedaudz 
vērienīgākās likmes, ko paredz iesp ēja Nr. 3A, un p ārejas periodus, kuri noteikti iesp ējā 
Nr. 3B, var vislab āk panākt gan pas ākuma vides efektivit āti, gan taisn īguma krit ērija 
ievērošanu. Rezult ātu kombin ē ar politikas iesp ēju Nr. 6 attiec ībā uz transportu, t ādējādi 
vislabāk nodrošinot konsekventu rež īmu dažādiem energoavotiem.  
LV 9   LV Vēlamo politikas pas ākumu pilnu kopumu veido: 
• Politikas iesp ējas Nr. 3A paredz ētā struktūra un visp ārējais nodok ļu līmenis attiec ībā uz 
kurināmo (EUR 20 / t CO 2 (2013.–2020. gad ā) un EUR 30 / t CO 2 (2021.–2030. gad ā)), 
(EUR 0,15 / GJ izmantošanai uz ņēmējdarbībā un EUR 0,3 / GJ izmantošanai darb ībā, kas 
nav uzņēmējdarbība). 
• Pārejas periods devi ņām dalībvalstīm attiecībā uz kurināmo, lai ieviestu CO 2 nodokli l īdz 
2020. gadam, k ā noteikts politikas iesp ējā Nr. 3B. 
• Transportl īdzekļu degvielas nodoklis, pamatojoties uz transporta politikas iesp ēju Nr. 6. 
• Atcelts valsts minim ālais līmenis kurin āmai gāzeļļai atbilstīgi END 9. panta 2. punktam. 
• Samazinātas CO 2 nodokļa saistības mazām iekārtām no nozar ēm, kuras uzskata par 
pakļautām oglekļa emisiju p ārvirzes riskam, pamato joties uz degvielas l īmeņatzīmi. 
• Samazinātas nodok ļa likmes piem ērošana prim ārajai nozarei (END 15. panta 3. punkts) 
tiek sasaist īta ar vienk āršotām vides pras ībām. 
• Biodegvielas ietveršana END energoproduktu sarakst ā. 
• Minimālo likmju indeks ēšana, pamatojoties uz ener ģijas saturu (14. pielikum ā skaidrots, 
kā to paveikt praks ē). Attiecībā uz CO 2 daļu nodoklī tas izpaud īsies kā minimālās likmes 
periodiska piel āgošana, ņemot vērā emisijas kvotu tirgus cenas att īstību ES, pamatojoties 
uz novērtējumu Komisijas zi ņojumā, kas jāsniedz saska ņā ar END 29. pantu. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒJUMS  
Enerģijas patēriņa aplikšanu ar nodokli uzrauga vismaz reizi gad ā, vācot inform āciju no 
dalībvalstīm Akcīzes nodok ļa komitejas san āksmēs. Turklāt divas reizes gad ā TAXUD ĢD 
atjaunina inform ācijas datub āzi par dal ībvalstu piem ērotajiem ener ģijas nodok ļiem (akcīzes 
nodokļa tabulas). 
Turklāt atbilstīgi END 29. pantam j āveic regul āras pārbaudes par daž ādiem direkt īvas 
noteikumiem un minim ālajiem nodok ļu līmeņiem, pamatojoties uz zi ņojumu un 
nepieciešam ības gadījumā — uz Komisijas priekšlikumu. Veicot š ādas pārbaudes, j āņem vērā 
iekšējā tirgus pien ācīga darbība un līguma plaš ākie mērķi. Kad END b ūs pārskatīta, šādai 
pārbaudei b ūs īpaši jākoncentrējas uz to, k ā dalībvalstis sav ās sistēmās ieviesušas 
energoproduktu un elektroener ģijas nodok ļa jaunos noteikumus, k ā noteikumi t ām ir ļāvuši 
labāk integrēt vides un energoefektivit ātes apsvērumus un k āda ir ietekme uz ekonomiku, 
ņemot vērā to, kā dalībvalstis izmantojušas papildu ie ņēmumus.