Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kriptoaktīvi: izaicinājumi un iespējas”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2022/C 486/05)

Ziņotājs: Philip VON BROCKDORFF Līdzziņotāja: Louise GRABO

Pilnsapulces lēmums 24.3.2022. Juridiskais pamats Reglamenta 52. panta 2. punkts Pašiniciatīvas atzinums Atbildīgā specializēta nodaļa Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 9.9.2022. Pieņemts plenārsesijā 22.9.2022. Plenārsesija Nr. 572 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 148/0/3

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. MiCA ), kura mērķis ir regulēt kriptoaktīvus ES un kura rezultātā likumdevēji 2022. gada 30. jūnijā panāca provizorisku politisku vienošanos Atzīstot kriptoaktīvu pieaugošo tirgus kapitalizāciju, EESK stingri atbalsta Eiropas Komisijas priekšlikumu regulai par kriptoaktīvu tirgiem (), kura mērķis ir regulēt kriptoaktīvus ES un kura rezultātā likumdevēji 2022. gada 30. jūnijā panāca provizorisku politisku vienošanos ( 1 )

1.2. EESK arī aicina izstrādāt stingru regulatīvo un operatīvo instrumentu, lai uzlabotu darījumu finanšu izsekošanu un uz kriptoaktīviem attiecināmo nodokļu saistību izpildi.

1.3. EESK stingri iesaka iestādēm ievērot principu “vienāda darbība, vienādi riski, vienādi noteikumi”. Tāpēc tad, kad uzņēmumi veic darījumus ar kriptoaktīviem un tajos ir jāsedz riski, kas ir līdzīgi tiem, kuri rodas tradicionālajos darījumos, ir jāpiemēro spēkā esošais tiesiskais regulējums. EESK uzskata, ka tas ir nepieciešams, lai novērstu asimetriju starp analogiem pakalpojumiem un aktīviem, uz kuriem tehnisku apstākļu dēļ varētu attiekties dažādas sistēmas.

1.4. TFR ), lai arī dažos aspektos tā sniedzas tālāk nekā tradicionālo finanšu darījumu gadījumā. Tomēr vienlaikus EESK atbalsta inovāciju Eiropas Savienībā, un ir svarīgi, lai parastie produkti, kuru pamatā ir blokķēdes tehnoloģija un kuri nav finansiāla rakstura, tiktu uzskatīti par to fiziskajiem partneriem, nevis finanšu instrumentiem, ievērojot principu “vienāda darbība, vienāds risks, vienādi noteikumi”. Kriptoaktīvu tiesiskajam regulējumam jābūt konsekventam visās jurisdikcijās, ne tikai Eiropas Savienībā. Lai aizsargātu patērētājus, ES un ārpus tās būtu jānosaka standarti, kuru pamatā ir vienlīdzīgi konkurences apstākļi. EESK atbalsta regulu par līdzekļu pārvedumiem ( 2 ) ), lai arī dažos aspektos tā sniedzas tālāk nekā tradicionālo finanšu darījumu gadījumā. Tomēr vienlaikus EESK atbalsta inovāciju Eiropas Savienībā, un ir svarīgi, lai parastie produkti, kuru pamatā ir blokķēdes tehnoloģija un kuri nav finansiāla rakstura, tiktu uzskatīti par to fiziskajiem partneriem, nevis finanšu instrumentiem, ievērojot principu “vienāda darbība, vienāds risks, vienādi noteikumi”.

1.5. EESK ar bažām norāda uz kriptoaktīvu un ar tiem saistīto izraces darbību ietekmi uz vidi, ņemot vērā ES saistības klimata jomā zaļā kursa ietvaros, un uzskata, ka, neraugoties uz jaunām sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijām, piemēram, blokķēdēm, kas, šķiet, spēj nodrošināt ilgtspējīgu infrastruktūru virzībā uz mazoglekļa nākotni, nav pārliecinošu pierādījumu tam, ka tas tā tiešām ir.

1.6. EESK uzskata, ka blokķēde kā galvenā kriptoaktīvu pamatā esošā tehnoloģija varētu palīdzēt novērst riskus, kas pašlaik dominē tirgū. Potenciālie ieguvumi no blokķēdes sniedzas no reāllaika darījumiem, kas ļauj samazināt risku un labāk pārvaldīt kapitālu, līdz labākai regulatīvajai efektivitātei, piemēram, izmantojot blokķēdi principam “pazīsti savu klientu” ( KYC ) vai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas pārbaudēm.

1.7. EESK arī atzīmē, ka turpmāka tehnoloģiju attīstība var palīdzēt novērst pastāvošos nodokļu saistību izpildes ierobežojumus, tādējādi uzlabojot pārredzamību un nodokļu iestādēm kontroles nolūkā nosūtīto datu kvalitāti, novēršot krāpšanu nodokļu jomā un nelikumīgus darījumus.

1.8. Blokķēdes turpmākā tehnoloģiskā attīstība varētu arī motivēt bankas sadarboties blokķēdes ekosistēmā, ļaujot tām dalīties informācijā un pieredzē ar plašāku blokķēdes kopienu, izmantojot uz blokķēdi balstītu tirdzniecības finanšu platformu.

1.9. Visbeidzot EESK pilnībā atbalsta Eiropas Centrālās bankas (ECB) lomu uzraudzībā, kas vērsta uz kriptoaktīvu norisēm un to iespējamo ietekmi uz monetāro politiku, kā arī riskiem, ko kriptoaktīvi var radīt tirgus infrastruktūras un maksājumu raitai darbībai, kā arī finanšu sistēmas stabilitātei.

2. Vispārīgas piezīmes

2.1. Bitcoin un Ether , kas kopā veido aptuveni 60 % no kopējās kriptoaktīvu tirgus kapitalizācijas. Kriptoaktīvu tirgus kapitalizācija 2021. gadā vairāk nekā trīskāršojās līdz 2,6 triljoniem ASV dolāru, tomēr kriptoaktīvi joprojām ir tikai neliela daļa no pasaules finanšu sistēmas kopējiem aktīviem ( 3 ) . Skaitliskā izteiksmē kriptoaktīvi ir salīdzināmi ar dažām atzītām aktīvu klasēm, lai gan tie ne tuvu nav tik nozīmīgi kā valsts obligācijas, akciju tirgi un atvasinātie instrumenti. Straujais kriptoaktīvu pieaugums ir piesaistījis vairākus jaunus dalībniekus ekosistēmai, un arvien vairāk tiek piedāvāti kriptoaktīvi, no kuriem daži tiek dēvēti par “virtuālajām valūtām” vai digitālajām “monētām” vai “tokeniem”. Līdz šim nozīmīgākie kriptoaktīvi irun, kas kopā veido aptuveni 60 % no kopējās kriptoaktīvu tirgus kapitalizācijas.

2.2. Pēdējā gada laikā pieprasījums pēc kriptoaktīvu kategorijas, ko dēvē par stabilām kriptomonētām ( 4 ) , ir piedzīvojis nepieredzētu izaugsmi, ko veicina tehnoloģiju, jo īpaši blokķēdes, attīstība. Stabilo kriptomonētu tirdzniecības apjomi ir pārsnieguši gandrīz visu pārējo kriptoaktīvu tirdzniecības apjomu galvenokārt tāpēc, ka tās tiek plaši izmantotas, lai norēķinātos par tūlītējiem un atvasināto instrumentu darījumiem biržās. Stabilo kriptomonētu relatīvā cenu stabilitāte arī palīdz pasargāt kriptoaktīvu turētājus no nestabilitātes, kas saistīta ar nestabilajiem kriptoaktīviem.

2.3. DeFI , kas Decentralizētās finanses jeb, kas ( 5 ) balstītas uz blokķēdes tehnoloģiju un sniedz finanšu pakalpojumus, izmantojot stabilas kriptomonētas un citus kriptoaktīvus, ir viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc pieaug pieprasījums pēc kriptoaktīviem, jo tas ir ļāvis lietotājiem tirgot kriptoaktīvus bez starpnieka. Darījuma laikā nav nepieciešams veikt klienta kredītriska novērtējumu. Interesanti, ka šādos darījumos pārsvarā iesaistīti institucionālie dalībnieki no valstīm ar attīstītāku ekonomiku, kurās parasti tiek veikti darījumi ar stabilām kriptomonētām ( 6 )

2.4. Blokķēdes jeb sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju ( DLT ) var raksturot kā vienu lielu publisku datni, kas tiek kopīgota un uzglabāta milzīgā datoru tīklā un kurā iekļauti visi darījumi ar kriptoaktīviem. Tā kā tā ir publiski pieejama un tās saturs ir apstiprināts, darījumu nav iespējams atcelt vai mainīt. Tādējādi publiskie faili, kas izveidoti DLT izmantošanas rezultātā, nepieļauj krāpnieciskus darījumus.

2.5. Bitcoin vērtība 2020. gada februāra vidū sasniedza 10 367,53 USD, bet tā paša gada marta vidū nokritās līdz 4 994,70 USD. Tomēr straujajam vērtības kāpumam un kritumam nebija lielas saistības ar pandēmiju un tās ietekmi uz akciju tirgu Bitcoin vērtības uzvedība ir rezultāts fenomenam, ko “racēji” un eksperti dēvē par “samazināšanu uz pusi”. Bitcoin samazināšana notiek ik pēc četriem gadiem vai ikreiz, kad tiek iegūti 210 000 bloku. Tas notika 2012. gadā un parādīja tādas pašas prognozējamas Bitcoin cenu svārstības. Kopš 2012. gada šī tendence nav daudz mainījusies. Covid-19 krīzes kulminācijas laikā, kad tirgū valdīja spriedze,vērtība 2020. gada februāra vidū sasniedza 10 367,53 USD, bet tā paša gada marta vidū nokritās līdz 4 994,70 USD. Tomēr straujajam vērtības kāpumam un kritumam nebija lielas saistības ar pandēmiju un tās ietekmi uz akciju tirgu ( 7 ) . Šķietami neparastāvērtības uzvedība ir rezultāts fenomenam, ko “racēji” un eksperti dēvē par “samazināšanu uz pusi”.samazināšana notiek ik pēc četriem gadiem vai ikreiz, kad tiek iegūti 210 000 bloku. Tas notika 2012. gadā un parādīja tādas pašas prognozējamascenu svārstības. Kopš 2012. gada šī tendence nav daudz mainījusies.

2.6. Pašreizējā situācijā kriptoaktīvi, šķiet, nerada būtisku risku finanšu stabilitātei, kā to savā 2018. gada ziņojumā apstiprināja Finanšu stabilitātes padome (FSP). Tomēr FSB pati pauda bažas par riskiem, ko varētu radīt pieaugošā tirgus kapitalizācija, jo īpaši par riskiem saistībā ar ieguldītāju uzticēšanos, riskiem, kas izriet no finanšu iestāžu tiešas un netiešas pakļautības riskiem, un riskiem, ko rada kriptoaktīvu izmantošana maksājumiem un maiņas darījumiem.

2.7. Tādas pašas bažas ir paudušas Eiropas uzraudzības iestādes (EBI, EVTI un EAAPI), brīdinot patērētājus, ka daudzi kriptoaktīvi ir ļoti riskanti un spekulatīvi un nav piemēroti vairumam privāto ieguldītāju vai kā maksāšanas vai maiņas darījuma līdzeklis. Minēto iestāžu ieskatā patērētāji saskaras ar ļoti reālu iespēju zaudēt visu savu ieguldīto naudu, iegādājoties augsta riska kriptoaktīvus. Tāpat tās brīdina, ka patērētājiem vajadzētu būt uzmanīgiem pret maldinošu reklāmu riskiem, tostarp ietekmētāju un sociālo mediju ietekmē. Patērētājiem vajadzētu būt īpaši piesardzīgiem pret solīto ātro vai lielo atdevi.

2.8. Neraugoties uz to straujo pieaugumu, tiešās saiknes starp kriptoaktīviem un sistēmiski nozīmīgām finanšu iestādēm un galvenajiem finanšu tirgiem pašlaik ir ierobežotas. Tomēr institūciju iesaistīšanās kriptoaktīvu tirgos – gan kā investoriem, gan pakalpojumu sniedzējiem – pēdējā gada laikā ir pieaugusi, lai arī no zemas bāzes. Ja pašreizējā apjoma pieauguma trajektorija un kriptoaktīvu savstarpējā saistība ar šīm iestādēm turpinātos, tas varētu ietekmēt globālo finanšu sistēmu.

2.9. Pieaugot kriptoaktīvu apjomam un savstarpējai saistībai, arvien nepieciešamāks un nozīmīgāks kļūst konsekvents, salīdzināms un objektīvs kriptoaktīvu audits ar mērķi ziņot par sabiedrībai paziņotās finanšu informācijas precizitāti un pilnīgumu. Tāpēc 2020. gada septembrī Eiropas Komisija nāca klajā ar tiesību akta priekšlikumu, lai saskaņotu un leģitimizētu kriptovalūtu regulējumu kriptoaktīvu jomā ( 8 ) . Priekšlikums nodrošina visaptverošu regulējumu un uzraudzību attiecībā uz kriptoaktīvu emitentiem un piedāvātājiem un kriptoaktīvu pakalpojumu sniedzējiem, lai aizsargātu patērētājus un finanšu sistēmas integritāti un stabilitāti. 2022. gada 30. jūnijā likumdevēji panāca provizorisku politisku vienošanos. Paredzams, ka tiesību akta galīgā redakcija tiks publicēta un stāsies spēkā turpmākajos mēnešos. EESK nostāja šajā jautājumā ir pausta atzinumā par tematu “Kriptoaktīvi un sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija” ( 9 )

3. Kriptoaktīvu radītie riski

3.1. Bitcoin DORA ), par kuru nesen vienojās likumdevēji un kura pašlaik tiek pabeigta, lai to publicētu, ir paredzētas vienotas prasības attiecībā uz tādu tīklu un informācijas sistēmu drošību, kas atbalsta finanšu struktūru – tostarp kriptoaktīvu pakalpojumu sniedzēju – uzņēmējdarbības procesus, un tas ir nepieciešams, lai panāktu augstu kopīgo digitālās darbības noturības līmeni. Kriptoaktīvu straujo izaugsmi kopumā raksturo vāja darbības struktūra, vāja kiberrisku pārvaldība un vājas pārvaldības sistēmas. Visu trīs faktoru kombinācija palielina risku klientiem, un kiberdrošība ir būtiska problēma kriptoaktīvu jomā. Nozagtie kriptoaktīvi parasti nonāk nelegālos tirgos un tiek izmantoti turpmāku noziedzīgu darbību finansēšanai. Tāpat arī saistībā ar izspiedējprogrammatūras uzbrukumiem noziedznieki bieži pieprasa upuriem samaksāt izpirkuma maksu kriptovalūtās, piemēram, ( 10 ) . Regulā par finanšu sektora digitālās darbības noturību (), par kuru nesen vienojās likumdevēji un kura pašlaik tiek pabeigta, lai to publicētu, ir paredzētas vienotas prasības attiecībā uz tādu tīklu un informācijas sistēmu drošību, kas atbalsta finanšu struktūru – tostarp kriptoaktīvu pakalpojumu sniedzēju – uzņēmējdarbības procesus, un tas ir nepieciešams, lai panāktu augstu kopīgo digitālās darbības noturības līmeni.

3.2. Bitcoin Bitcoin . To tirgus vērtība ir gandrīz 600 miljardi USD. Situācija nav būtiski mainījusies. Tāpēc Bitcoin ekosistēmā joprojām dominē lieli un koncentrēti dalībnieki – gan lielie “racēji” Bitcoin turētāji, gan maiņas darījumu dalībnieki. Šāda koncentrācija padara Bitcoin uzņēmīgu pret sistēmisko risku un nozīmē arī to, ka lielāko daļu ieguvumu no tālākas ieviešanas, visticamāk, iegūs nesamērīgi neliels dalībnieku loks Kriptoaktīvu ekosistēma ir zināmā mērā pakļauta arī koncentrācijas riskam, jo tirdzniecībā dominē salīdzinoši neliels vienību skaits ( 11 ) . Pētījumā atklāts, ka mazāk nekā 10 000 cilvēku visā pasaulē kopā pieder 4,8 miljoni ( 12 ) – gandrīz trešdaļa no līdz šim iegūtajiem 18,5 miljoniem. To tirgus vērtība ir gandrīz 600 miljardi USD. Situācija nav būtiski mainījusies. Tāpēcekosistēmā joprojām dominē lieli un koncentrēti dalībnieki – gan lielie “racēji” ( 13 ) , ganturētāji, gan maiņas darījumu dalībnieki. Šāda koncentrācija padarauzņēmīgu pret sistēmisko risku un nozīmē arī to, ka lielāko daļu ieguvumu no tālākas ieviešanas, visticamāk, iegūs nesamērīgi neliels dalībnieku loks ( 14 )

3.3. Savā jaunākajā ziņojumā ( 15 ) FSP norāda, ka tirgus sistēmas, piemēram, banku sistēma, ir lielā mērā pasargātas no kriptoaktīvu svārstībām. Tomēr FSP brīdina par digitālo aktīvu pieaugošo nozīmi finanšu iestāžu darbībā. Ja kāda no lielākajām stabilajām kriptomonētām (ko plaši izmanto maksājumiem) cietīs neveiksmi, tas varētu vēl vairāk ietekmēt finanšu stabilitāti laikā, kad Ukrainā notiekošā kara dēļ pieaug nenoteiktība un ir pastāvīgi augstas preču cenas. Stabilās kriptomonētas neveiksme var izraisīt arī likviditātes trūkumu plašākā kriptoaktīvu ekosistēmā, tādējādi ierobežojot tirdzniecības apjomus.

3.4. Bitcoin maksājumus apmaiņā pret to, ka netiks iznīcināti vai nopludināti uzņēmuma vērtīgie dati. Turklāt ir palielinājies ziņojumu skaits par kriptovalūtas Ponzi shēmām. ECB arī apgalvo, ka kriptovalūtas tiek izmantotas, lai izvairītos no sankcijām, kas noteiktas Krievijas oligarhiem Ukrainas kara dēļ Kā norādīts iepriekšējā atzinumā ( 16 ) , EESK pilnībā atbalsta ES centienus pastiprināt kriptoaktīvu uzraudzību. Tomēr, neraugoties uz uzlabojumiem to izsekošanas jomā, kriptoaktīvi to šķietamās anonimitātes dēļ joprojām var kļūt par noziedznieku mērķiem. Pēdējā laikā kriptoaktīvi ir arī visbiežāk izmantoti kā kiberuzbrucēju iecienītākā valūta, kuri izmanto izspiedējprogrammatūru, lai uzlauztu sistēmas un pēc tam pieprasītumaksājumus apmaiņā pret to, ka netiks iznīcināti vai nopludināti uzņēmuma vērtīgie dati. Turklāt ir palielinājies ziņojumu skaits par kriptovalūtas Ponzi shēmām. ECB arī apgalvo, ka kriptovalūtas tiek izmantotas, lai izvairītos no sankcijām, kas noteiktas Krievijas oligarhiem Ukrainas kara dēļ ( 17 ) . Kriptoaktīvu ļaunprātīgas izmantošanas risks, lai apietu sankcijas pret Krieviju, ir svarīgs atgādinājums, ka šiem tirgiem ir jāatbilst nepieciešamajiem standartiem, tai skaitā informācijai par ieguldītājiem, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas un informācijas atklāšanas prasībām.

3.5. Maldinoša informācija un pārredzamības trūkums ir vēl viens aspekts, kas rada bažas. Daži kriptoaktīvi tiek agresīvi reklamēti sabiedrībai, izmantojot mārketinga materiālus un citu informāciju, kas var būt neskaidra, nepilnīga, neprecīza vai mērķtiecīgi maldinoša, pārspīlējot potenciālos ieguvumus un vienlaikus neievērojot saistītos riskus. Mārketings bieži tiek veikts, izmantojot ietekmētājus sociālajos medijos, kuri neatklāj, vai viņi tiek finansiāli stimulēti tirgot noteiktus kriptoaktīvus; īpaši pēdējā laikā pieaug ar dažādām slavenībām un sportistiem saistīto neaizstājamo blokķēžu tokenu mākslas ( NFT art ) popularitāte.

3.6. ES uzraudzības iestādes uzskata, ka kriptoaktīvu ārkārtējās cenu svārstības rada lielu risku ieguldītājiem, lai gan līdzīgi riski varētu rasties arī globālo akciju tirgu svārstību gadījumā. Patiesībā daudzi kriptoaktīvi ir pakļauti pēkšņām un ekstremālām cenu svārstībām, kas padara tos ļoti spekulatīvus, un to cenas galvenokārt ir atkarīgas no ieguldītāju pieprasījuma. Ekstremālas cenu svārstības rada jaunas šaubas par kriptovalūtu kā aktīvu klases nākotni.

3.7. Satraucoši ir tas, ka kriptoaktīvu gadījumā ieguldītājiem bieži vien ir gandrīz neiespējami iesniegt prasības par zaudējumu atlīdzību vai citas juridiskas prasības, piemēram, par maldinošu informāciju, jo īpaši tāpēc, ka līdz šim uz šiem aktīviem neattiecas aizsardzība, ko sniedz spēkā esošie ES finanšu pakalpojumu noteikumi. Ieguldītājus neaizsargā arī banku noguldījumu garantiju sistēmas, jo tās attiecas tikai uz valūtu, nevis kriptoaktīviem, akcijām vai obligācijām.

3.8. Raugoties no ES perspektīvas, kad, iespējams, stāsies spēkā MiCA , būtu jānovērš pašlaik pārsvarā pastāvošais saskaņotības trūkums starp dalībvalstīm. Attiecībā uz nodokļiem dažādās dalībvalstīs tiek piemērotas atšķirīgas pieejas, tomēr daudzās valstīs no kriptoaktīvu peļņas gūtajai peļņai tiek piemērots kapitāla pieauguma nodoklis ar likmi no 0 līdz 50 %. Līdz ar digitālā finansējuma paketes (kuras mērķis ir regulēt finanšu tehnoloģijas) pieņemšanu 2020. gadā ES atzina digitālā finansējuma potenciālu inovācijas un konkurences ziņā, vienlaikus mazinot ar to saistītos riskus.

3.9. Bitcoin kapitāla pieaugumu bija 850 miljoni EUR; tas norāda uz ievērojamo iespējamo nodokļu pieaugumu, ko var gūt šajā nozarē. Tas, protams, nozīmē, ka ienākumi, kas gūti no kriptoaktīviem, būtu jāapliek ar nodokļiem tāpat kā tradicionālie finanšu instrumenti. Lai to nodrošinātu, atkal ir nepieciešama nodokļu saistību pienācīga izpilde, pamatojoties uz pienācīgu ziņošanu un piekļuvi datiem, kas tiek sniegti nodokļu administrācijām. Papildu ieguvums, ko sniegtu uzlabota uz peļņu orientētas pārdošanas izsekojamība reālajā laikā, būtu PVN iekasēšanas procesa uzlabošana. EESK aicina izstrādāt efektīvu regulatīvo un operatīvo sistēmu, lai uzlabotu kriptoaktīvu darījumu un ar tiem saistīto nodokļu kontroli. Atzīstot problēmas, ko rada kriptoaktīvu centralizētas kontroles trūkums, to pseidoanonimitāte, novērtēšanas grūtības, hibrīdiezīmes un pamatā esošās tehnoloģijas straujā attīstība, EESK tomēr uzskata, ka nodokļu saistību izpilde, pamatojoties uz simetrisku pieeju, ir sasniedzama. Nesenā pētījumā ( 18 ) tika ziņots, ka 2020. gadā ES kopējais nodokļu ieņēmumu potenciāls saistībā arkapitāla pieaugumu bija 850 miljoni EUR; tas norāda uz ievērojamo iespējamo nodokļu pieaugumu, ko var gūt šajā nozarē. Tas, protams, nozīmē, ka ienākumi, kas gūti no kriptoaktīviem, būtu jāapliek ar nodokļiem tāpat kā tradicionālie finanšu instrumenti. Lai to nodrošinātu, atkal ir nepieciešama nodokļu saistību pienācīga izpilde, pamatojoties uz pienācīgu ziņošanu un piekļuvi datiem, kas tiek sniegti nodokļu administrācijām. Papildu ieguvums, ko sniegtu uzlabota uz peļņu orientētas pārdošanas izsekojamība reālajā laikā, būtu PVN iekasēšanas procesa uzlabošana.

3.10. Ir lietderīgi norādīt, ka daži kriptoaktīvi var tikt kvalificēti kā finanšu instrumenti saskaņā ar Finanšu instrumentu tirgu direktīvu II (FITD II) vai kā elektroniskā nauda saskaņā ar E-naudas direktīvu ( EMD ), vai kā naudas līdzekļi saskaņā ar Maksājumu pakalpojumu direktīvu 2 ( PSD 2 ). Problēma ir tā, ka dažas dalībvalstis ir ieviesušas īpašus noteikumus valsts līmenī attiecībā uz kriptoaktīviem, kas neietilpst spēkā esošajos ES noteikumos, tādējādi radot regulējuma sadrumstalotību. Tas kropļo konkurenci vienotajā tirgū, apgrūtinot kriptovalūtu pakalpojumu sniedzējiem iespēju paplašināt savu darbību pāri robežām, izraisot regulējuma arbitrāžu.

3.11. Lai arī EESK piekrīt, ka ir vēlams izmantot holistisku pieeju, kas vērsta gan uz kriptoaktīviem, kurus varētu kvalificēt kā esošos finanšu instrumentus, gan uz kriptoaktīviem, uz kuriem regulatīvais perimetrs pašlaik neattiecas, tā stingri iesaka iestādēm ievērot principu “vienāda darbība, vienādi riski, vienādi noteikumi”. Tāpēc tad, kad uzņēmumi veic darījumus ar kriptoaktīviem un tajos ir jāsedz riski, kas ir līdzīgi tiem, kuri rodas tradicionālajos darījumos, ir jāpiemēro spēkā esošais tiesiskais regulējums. EESK uzskata, ka tas ir nepieciešams, lai novērstu asimetriju starp analogiem pakalpojumiem un aktīviem, uz kuriem tehnisku apstākļu dēļ varētu attiekties dažādas sistēmas. Turklāt pēc jebkādas inovācijas kriptoaktīvu jomā ir jāseko efektīvai regulatīvai reakcijai, lai mazinātu riskus.

3.12. Bitcoin tīkla oglekļa dioksīda pēda palielinās, un kopējais tīkla elektroenerģijas patēriņš ir salīdzināms ar elektroenerģijas patēriņu Nīderlandē, un tā rezultātā vides izmaksas ir 4,2 miljardi EUR DLT , piemēram, blokķēde, acīmredzot tiek izmantotas, lai nodrošinātu ilgtspējīgu infrastruktūru virzībai uz nākotni ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. Tomēr pagaidām nav konkrētu pierādījumu, kas liecinātu, ka tas tā tiešām ir. Pozitīvi ir tas, ka enerģētikas nozares inovatori cenšas izmantot DLT tehnoloģiju, lai palīdzētu decentralizēt enerģijas sadali, kontrolēt energotīklus, izmantojot viedlīgumus, un sniegt pieprasījumreakcijas pakalpojumus, kas saistīti ar elektroenerģijas izmantošanu un piegādes prognozēm. Visbeidzot, kriptoaktīvu un ar tiem saistīto izraces darbību ietekme uz vidi ir ārkārtīgi svarīga, ņemot vērā ES saistības klimata jomā, kas ir daļa no Eiropas zaļā kursa. Nesenā pētījumā, ko veica Nīderlandes Centrālā banka (2021), norādīts, katīkla oglekļa dioksīda pēda palielinās, un kopējais tīkla elektroenerģijas patēriņš ir salīdzināms ar elektroenerģijas patēriņu Nīderlandē, un tā rezultātā vides izmaksas ir 4,2 miljardi EUR ( 19 ) . Tomēr, iespējams, ir lietderīgi salīdzināt pasaules banku nozares elektroenerģijas patēriņu. Šajā saistībā EESK norāda, ka jaunās, piemēram, blokķēde, acīmredzot tiek izmantotas, lai nodrošinātu ilgtspējīgu infrastruktūru virzībai uz nākotni ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. Tomēr pagaidām nav konkrētu pierādījumu, kas liecinātu, ka tas tā tiešām ir. Pozitīvi ir tas, ka enerģētikas nozares inovatori cenšas izmantottehnoloģiju, lai palīdzētu decentralizēt enerģijas sadali, kontrolēt energotīklus, izmantojot viedlīgumus, un sniegt pieprasījumreakcijas pakalpojumus, kas saistīti ar elektroenerģijas izmantošanu un piegādes prognozēm.

4. Iespējas, kas izriet no kriptoaktīviem

4.1. Ņemot vērā iepriekš minētos riskus, nav skaidrs, vai kriptovalūtas kādreiz kļūs par plaši izplatītu maiņas darījumu līdzekli. Tomēr nav nepamatoti paredzēt, ka trūkumus, kas raksturo kriptoaktīvus – piemēram, apstrādes jaudas trūkumus un ļoti lielo enerģijas patēriņu to izracē – var novērst, attīstot tehnoloģijas nākotnē. To pašu varētu teikt par saistītajiem noziedzīgo darbību un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas riskiem, jo nelegālo kriptovalūtu darījumu apjoma daļa samazinājās no 0,62 % 2020. gadā līdz 0,15 % 2021. gadā ( 20 ) , un tiesībaizsardzības iestādes arvien labāk izseko un konfiscē nelegālās kriptovalūtas. Ņemot to vērā, EESK norāda, ka kopš EK Finanšu tehnoloģijas rīcības plāna publicēšanas 2018. gada martā Komisija ir apsvērusi gan kriptoaktīvu radītās iespējas, gan problēmas.

4.2. KYC ) vai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas pārbaudēm. Turklāt blokķēde uzlabo arī kiberdrošību, ņemot vērā to, ka uz blokķēdēm balstītas ekosistēmas uzlaušanai būtu nepieciešami ārkārtīgi lieli tīkla un skaitļošanas jaudas resursi. Pastāv arī milzīgs integrācijas potenciāls ar citām jaunām tehnoloģijām, piemēram, mākslīgo intelektu un lietu internetu, lai atbalstītu kriptoaktīvu tehnoloģiju. Tā kā ir jānodrošina stabils tiesiskais regulējums attiecībā uz kriptoaktīviem, kā izklāstīts Komisijas priekšlikumā ( 21 ) , EESK uzskata, ka blokķēde kā galvenā kriptoaktīvu pamattehnoloģija varētu ievērojami palīdzēt novērst pastāvošos riskus. Potenciālie ieguvumi no blokķēdes sniedzas no reāllaika darījumiem, kas ļauj samazināt risku un labāk pārvaldīt kapitālu, līdz labākai regulatīvajai efektivitātei, piemēram, izmantojot blokķēdi principam “pazīsti savu klientu” () vai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas pārbaudēm. Turklāt blokķēde uzlabo arī kiberdrošību, ņemot vērā to, ka uz blokķēdēm balstītas ekosistēmas uzlaušanai būtu nepieciešami ārkārtīgi lieli tīkla un skaitļošanas jaudas resursi. Pastāv arī milzīgs integrācijas potenciāls ar citām jaunām tehnoloģijām, piemēram, mākslīgo intelektu un lietu internetu, lai atbalstītu kriptoaktīvu tehnoloģiju.

4.3. Kā minēts iepriekš, nopietna problēma saistībā ar kriptoaktīviem ir pārredzamības un informācijas trūkums, kā rezultātā tiek iegūti gan pseidoanonīmi, gan nepilnīgi nodokļu dati. Turpmāka tehnoloģiju attīstība var palīdzēt novērst pastāvošos ierobežojumus, tādējādi uzlabojot pārredzamību un nodokļu iestādēm nosūtīto datu kvalitāti atbilstības nodrošināšanas nolūkā un novēršot krāpšanu nodokļu jomā un nelikumīgus darījumus. Turklāt risinājums varētu būt arī blokķēdes un mākslīgā intelekta sinerģija, jo blokķēdes tehnoloģija nodrošina augstas kvalitātes datus mākslīgā intelekta lietotnēm, pārredzamus modeļus salīdzinošajiem pētījumiem un nodrošina automatizēta nodokļu novērtējuma integritāti.

4.4. Blokķēdes turpmākā tehnoloģiskā attīstība varētu arī motivēt bankas sadarboties blokķēdes ekosistēmā, ļaujot tām dalīties informācijā un pieredzē ar plašāku blokķēdes kopienu, izmantojot uz blokķēdi balstītu platformu. Šāda infrastruktūra varētu piedāvāt pilnībā integrētu kompleksu tirdzniecības, norēķinu un glabāšanas pakalpojumu digitālajiem aktīviem, kas balstīts uz blokķēdi. Tas varētu arī nodrošināt drošu vidi digitālo aktīvu emitēšanai un tirdzniecībai un dot iespēju tokenizēt esošos vērtspapīrus un nebanku aktīvus, lai iepriekš netirgojamus aktīvus padarītu tirgojamus.

4.5. Protams, lai to panāktu, ir vajadzīgs stingrs tiesiskais regulējums. Tomēr tiesiskajam regulējumam jābūt konsekventam visās jurisdikcijās, ne tikai ES. Lai aizsargātu patērētājus, ES un ārpus tās būtu jānosaka standarti, kuru pamatā ir vienlīdzīgu konkurences apstākļu principi. Šajā saistībā EESK atbalsta regulu par līdzekļu pārvedumiem ( TFR ), lai arī dažos aspektos tā sniedzas tālāk nekā tradicionālo finanšu darījumu gadījumā. Tomēr vienlaikus EESK atbalsta inovāciju Eiropas Savienībā, un ir svarīgi, lai parastie produkti, kuru pamatā ir blokķēdes tehnoloģija un kuri nav finansiāla rakstura, tiktu uzskatīti par to fiziskajiem partneriem, nevis finanšu instrumentiem, ievērojot principu “vienāda darbība, vienāds risks, vienādi noteikumi”.

4.6. Pēdējais apsvērums attiecas uz iespējamu digitāla euro ieviešanu. Būtu skaidri jānorāda, ka digitālais euro ir nevis kriptoaktīvs, bet gan vēl viens euro veids ( 22 ) . Digitāls euro ļautu ES iedzīvotājiem veikt digitālos maksājumus visā eurozonā, tāpat kā viņi var izmantot skaidru naudu fiziskiem maksājumiem. Protams, pastāv argumenti par labu digitāla euro ieviešanai un argumenti pret to, taču šķiet, ka tas ir loģisks solis, jo maksājumi kļūst arvien digitalizētāki. Tas ir būtiski divu galveno iemeslu dēļ: digitāls euro varētu zināmā mērā neitralizēt ASV stabilo monētu tirgus dominējošo stāvokli, un ir svarīgi, lai ECB turpinātu uzraudzīt norises kriptoaktīvu jomā un to iespējamo ietekmi uz monetāro politiku, kā arī riskus, ko kriptoaktīvi var radīt tirgus infrastruktūras un maksājumu raitai darbībai, kā arī finanšu sistēmas stabilitātei.

Briselē, 2022. gada 22. septembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Christa SCHWENG

(1) Paredzams, ka tekstu galīgajā redakcijā izstrādās pēc tam, kad to būs apstiprinājusi Pastāvīgo pārstāvju komiteja aptuveni 2022. gada septembra beigās, un tāpēc tas, visticamāk, nebūs pieejams pirms šā EESK atzinuma pieņemšanas.

(2) TFR pamatā ir FATF ieteikums noteikt maksājumu pakalpojumu sniedzējiem pienākumu naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienot informāciju par maksātāju un maksājuma saņēmēju. Uz jaunām tehnoloģijām, piemēram, tām, ko izmanto kriptoaktīvu pārvedumos, attieksies TFR.

(3) Assessment of risks to financial stability from crypto-assets.

(4) Liao and Caramichael, “Stablecoins: Growth potential and impact on banking”, International Finance Discussion Papers No 1334, Washington: Board of Governors of the Federal Reserve System (2022).

(5) DeFi būtībā nozīmē finanšu pakalpojumu sniegšanu decentralizētā veidā, t. i., neizmantojot starpnieku, lai atvieglotu finanšu pakalpojuma sniegšanu. Kad indivīdi izstrādājuši DeFi lietotnes, tās tiek ieviestas blokķēdēs un pakāpeniski iegūst savu dzīvi, jo pārvaldība tiek nodota lietotāju kopienai. DeFi lietotnes galīgā forma ir decentralizēta autonoma organizācija (DAO). Tas ir pretrunā tradicionālajai finanšu sistēmai, kas balstās uz centralizētiem starpniekiem, kuri kontrolē piekļuvi finanšu pakalpojumiem. Blokķēdes tehnoloģijas izmantošana pati par sevi neveicina DeFi, tas drīzāk ir starpnieku trūkums (ko, piemēram, veicina blokķēde), kas noved pie DeFi.

(6) Chainalysis (2021).

(7) Sk. Sajeev, K. C., Afjal, M. “Contagion effect of cryptocurrency on the securities market: a study of Bitcoin volatility using diagonal BEKK and DCC GARCH models”. SN Bus Econ 2, 57 (2022).

(8) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kriptoaktīvu tirgiem un ar ko groza Direktīvu (ES) 2019/1937, COM(2020) 593 final, 24.9.2020.

(9) OV C 155, 30.4.2021., 31. lpp.

(10) Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses (Kriptoaktīvi: galvenās norises, regulatīvās problēmas un atbildes pasākumi.

(11) Ir lietderīgi uzsvērt, ka koncentrācijas riska pakāpe ir relatīva un attiecas tikai uz kriptoaktīvu ekosistēmu. Tas neietekmē bagātības koncentrāciju, kas aprakstīta, piemēram, Forbes World’s Billionaires sarakstā.

(12) Makarov, I., Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market (2022. gada 18. aprīlis).

(13) Kriptovalūtas izrace ir process, kurā tiek radīti atsevišķi bloki, kas, risinot sarežģītas matemātiskas problēmas, tiek pievienoti blokķēdei. Izraces mērķis ir pārbaudīt kriptovalūtas darījumus un uzrādīt pierādījumus par darbu, pievienojot šo informāciju blokķēdes blokam, kas darbojas kā izraces darījumu virsgrāmata.

(14) Makarov, I., Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market (2022. gada 18. aprīlis).

(15) Assessment of risks to financial stability from crypto-assets.

(16) EESK atzinums par tematu “Kriptoaktīvi un sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija”, OV C 155, 30.4.2021., 31. lpp.

(17) ECB priekšsēdētāja Christine Lagarde norāda, ka kriptovalūtas tiek izmantotas, lai izvairītos no Krievijai noteiktajām sankcijām.

(18) Thiemann, A. (2021), Cryptocurrencies: An empirical View from a Tax Perspective, JRC Working Papers on Taxation and Structural Reforms Nr. 12/2021, Eiropas Komisija, Kopīgais pētniecības centrs, Seviļa, JRC12610.

(19) Trespalacios, J.P., un Dijk, J., “The carbon footprint of bitcoin, De Nederlandsche Bank”, DNB Analysis Series, 2021.

(20) The Chainalysis 2022 Crypto Crime Report.

(21) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kriptoaktīvu tirgiem un ar ko groza Direktīvu (ES) 2019/1937, COM(2020) 593 final.

(22) Sk. pašiniciatīvas atzinumu par tematu “Digitālais eiro”.