KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI BIJUSĪ DIENVIDSLĀVIJAS MAĶEDONIJAS REPUBLIKA: REFORMU ĪSTENOŠANA SAISTĪBĀ AR AUGSTA LĪMEŅA DIALOGU PAR PIEVIENOŠANĀS PROCESU UN LABU KAIMIŅATTIECĪBU SEKMĒŠANA /* COM/2013/0205 final/2 */





1. Ievads Savos ikgadējos paplašināšanās stratēģijas dokumentos Komisija, balstoties uz izvērtējumu šiem dokumentiem pievienotajos progresa ziņojumos, kopš 2009. gada ir ieteikusi sākt pievienošanās sarunas ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku. Šis ziņojums ir atbilde uz Padomes 2012. gada 11. decembra secinājumiem, kuros norādīts: ,,Ņemot vērā Eiropadomes iespējamo lēmumu sākt pievienošanās sarunas ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Padome, pamatojoties uz ziņojumu, ko Komisija plāno iesniegt 2013. gada pavasarī, izskatīs reformu īstenošanas gaitu saistībā ar augsta līmeņa dialogu par pievienošanās procesu, kā arī pasākumus, kas veikti, lai sekmētu labas kaimiņattiecības un lai ANO aizgādībā panāktu sarunās saskaņotu un visām pusēm pieņemamu risinājumu attiecībā uz nosaukumu.” Šim ziņojumam, kas aptver sešu mēnešu laikposmu kopš pēdējā progresa ziņojuma, ir divas daļas. Pirmajā daļā ir novērtēta reformu īstenošana saistībā ar Komisijas 2012. gada martā sākto augsta līmeņa dialogu par pievienošanās procesu (HLAD), izvērtējot papildu progresu, kas panākts atbilstoši HLAD programmas punktiem. Šā ziņojuma otrajā daļā ir novērtēti pasākumi, kas veikti, lai sekmētu labas kaimiņattiecības ar visām kaimiņvalstīm, veltot īpašu uzmanību attiecībām ar kaimiņos esošajām ES dalībvalstīm. Ziņojuma pamatā ir Komisijas ievāktā un izvērtētā informācija, tostarp valsts un kaimiņos esošo ES dalībvalstu sniegtā informācija. Pārskata periodā politisko krīzi izraisīja notikumi, kas norisinājās parlamentā 2012. gada 24. decembrī, kad pretrunīgos apstākļos tika pieņemts 2013. gada budžets. Pēc tam, kad drošības dienesta darbinieki, pielietojot spēku, bija izveduši no parlamenta zāles parlamenta opozīcijas deputātus un žurnālistus, lielākā opozīcijas partija boikotēja parlamentu un draudēja atsaukt savus parlamenta deputātus, kā arī boikotēt pašvaldību vēlēšanas. Tam sekojošais politiskais strupceļš, kas ilga divus mēnešus, ietekmēja parlamenta darbību, kurš turpināja strādāt bez opozīcijas klātbūtnes, kā arī pašvaldību vēlēšanu organizēšanu. Partijas pārvarēja strupceļu, 1. martā noslēdzot nolīgumu, kas ļāva atgriezties pie normāla darba parlamentā un organizēt pašvaldību vēlēšanas, kā arī uzņemties saistības attiecībā uz svarīgām stratēģiskām prioritātēm un reformām. Turklāt 1. marta nolīgumā ir paredzēts parakstīt saprašanās memorandu, kurā apstiprināta visu partiju vienprātība par valsts stratēģisko mērķi (ES un transatlantiskā integrācija) un izmeklēšanas komitejas izveidi, kā arī apņemšanās to panākt. Šajā ziņojumā ir izskatītas politiskā strupceļa sekas un 1. marta nolīguma saturs, ciktāl šis nolīgums ir ietekmējis ar HLAD saistīto reformu īstenošanu vai progresu labu kaimiņattiecību panākšanā. 2013. gada oktobrī publicējamajā progresa ziņojumā (parastā iestāžu darbības novērtējuma ietvaros) tiks izvērtēta 1. marta nolīguma saistību vispārējā īstenošana un izmeklēšanas komitejas darbs saistībā ar 2012. gada 24. decembra notikumiem un vajadzības gadījumā tiks norādīti nepieciešamie turpmākie pasākumi. 2. Reformu īstenošana saistībā ar augsta līmeņa dialogu par pievienošanās procesu HLAD ietvaros līdz šim ir notikušas četras augsta līmeņa sanāksmes – 2012. gada martā, maijā un septembrī, kā arī 2013. gada aprīlī. Lai atbalstītu HLAD ietvaros paredzēto pasākumu īstenošanu, ir notikušas arī vairākas tehniskas sanāksmes starp valdību un Eiropas Komisiju. Šis process ir atjaunojis uzsvaru uz valsts reformu programmu un valsts attiecībām ar Eiropas Savienību un devis tām jaunu impulsu. Tā kā 2012. gada beigās tika pieņemti vairāki nozīmīgi, ar HLAD saistīti tiesību akti, stratēģijas un rīcības plāni, 2013. gadā liela uzmanība tiek veltīta to īstenošanai. Neraugoties uz politisko krīzi, kas ietekmēja parlamenta darbu, pārskata periodā turpinājās reformu īstenošana. Valdības pārveide skāra arī Eiropas integrācijas ministra amatu, jo līdzšinējais amata ieņēmējs atkāpās, lai varētu kandidēt pašvaldību vēlēšanās. Pagājušajā gadā valsts ir veikusi pasākumus saistībā ar gandrīz visiem dialoga ietvaros noteiktajiem mērķiem. Dažās jomās mērķi ir sasniegti, piemēram, ir atcelta kriminālatbildība par neslavas celšanu, ieviesta interešu konflikta deklarāciju sistemātiska pārbaude un ir uzlaboti tiesību akti par sakaru pārtveršanu. 2013. gadā galvenā uzmanība tiek veltīta atlikušo mērķu īstenošanai. Novērtējums ir strukturēts atbilstīgi HLAD programmā izklāstītajiem punktiem un aptver progresu, kas panākts saistībā ar konkrētiem mērķiem, kuri tika noteikti HLAD sākuma posmā. Vārda un plašsaziņas līdzekļu brīvība 2012. gada novembrī tika pieņemti kriminālkodeksa grozījumi, atceļot kriminālatbildību par neslavas celšanu un aizskaršanu. Tika pieņemts arī jauns likums par civiltiesisko atbildību par aizskaršanu un neslavas celšanu, kurā cita starpā ir noteikti maksimālie soda apmēri, ko civiltiesas var piespriest neslavas celšanas lietās. Likumdošanas reformas atbilda Eiropas standartiem. Reformas tika atvieglinātas, pateicoties valdības un žurnālistu apvienības diskusijām, kas notika plašsaziņas līdzekļu apaļā galda ietvaros un saistītajā, 2011. gadā izveidotajā darba grupā; reformu gaitā tika arī ņemtas vērā apspriedes ar Eiropas Padomes ekspertu. Līdz 2012. gada beigām vairāk nekā 200 tiesneši, advokāti, žurnālisti un citi speciālisti bija piedalījušies apmācībā par vārda brīvību, un 2013. gadā tiek izvērsta īpaša apmācības programma, kas paredzēta visiem tiesnešiem, kuri izskata neslavas celšanas lietas, un kuras ietvaros galvenā uzmanība tiek veltīta Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (ECTK) 10. pantam. Līdz šim ir piedalījušies 45 tiesneši un 7 tiesnešu palīgi. Līdz 2012. gada beigām ir pārtulkoti vairāk nekā 70 nozīmīgi, ar 10. pantu saistīti Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumi un publicēti Tieslietu ministrijas un Tiesnešu un prokuroru akadēmijas tīmekļa vietnēs, lai kalpotu speciālistiem kā mācību līdzeklis. Būs jāpieliek ievērojamas pūles, lai nodrošinātu, ka tiesas jaunos tiesību aktus īsteno saskaņā ar ECTK prasībām. Plašsaziņas līdzekļu apaļā galda darbu pārtrauca 24. decembra notikumi, kuru rezultātā tika sarautas attiecības starp valdību un žurnālistu apvienību (AJM). AJM ir iesniegusi konstitucionālo sūdzību par preses izlikšanu no parlamenta zāles minētajā dienā un paziņojusi, ka dialoga atsākšana ar valdību ir atkarīga no izmeklēšanas komitejas konstatējumiem. Vēl nav izpildīta 1. marta nolīgumā iekļautā valdības apņemšanās atsākt dialogu ar žurnālistiem. Jāatjauno uzticēšanās, lai varētu risināt atlikušos jautājumus, kas iekļauti plašsaziņas līdzekļu darba grupas programmā (tostarp sabiedriskās raidorganizācijas stiprināšana, uzlaboti profesionālie standarti un žurnālistu ētika, kā arī pašregulējuma sistēmas izveide). Apraides padome uzlaboja savus izpildes rezultātus attiecībā uz īpašuma tiesību nelikumīgu koncentrēšanos un interešu konfliktiem. Tā pieņēma arī jaunas norādes par plurālisma un konkurences veicināšanu plašsaziņas līdzekļu tirgū un par sankciju neselektīvu uzlikšanu, kā arī jaunu Apraides stratēģiju 2012.–2017. gadam. Norit darbs, lai saskaņotu valsts tiesību aktus ar direktīvu par audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem. Ir būtiski, ka visu ar plašsaziņas līdzekļiem un vārda brīvību saistīto tiesību aktu pieņemšanas process ir iekļaujošs un tajā iesaistās visas ieinteresētās personas. Nav panākts progress attiecībā uz valdības reklāmas pārredzamības palielināšanu, kas bija arī daļa no plašsaziņas līdzekļu darba grupas programmas. Joprojām pastāv bažas par pašcenzūru, vājām žurnālistu darba tiesībām un sabiedrības pieeju objektīvai informācijai plašsaziņas līdzekļos. Turklāt martā notikušo pašvaldību vēlēšanu laikā novērotāji konstatēja līdzsvara trūkumu starp sabiedriskās raidorganizācijas un privāto kanālu pārraidēm (skatīt arī turpmāk tekstā par vēlēšanu reformu). Tiesiskums un pamattiesības Attiecībā uz tiesu sistēmas efektivitāti jānorāda, ka visu līmeņu tiesām arī 2012. gadā bija pozitīvs lietu pabeigšanas koeficients, kas nozīmē, ka vairums tiesu spēja izskatīt tikpat daudz (vai vairāk) lietu, cik tās saņēma. Decembrī tika aizpildītas vēl 6 brīvās tiesnešu amata vietas Augstākajā tiesā un Administratīvajā tiesā, tādējādi uzlabojot to spēju izskatīt tām iesniegtās lietas. Tomēr joprojām trūkst ilgtermiņa stratēģijas, lai nodrošinātu cilvēkresursu pareizu sadalījumu tiesu sistēmā. Jāattīsta spēja savākt ticamus datus par tiesvedības procesu kopējo ilgumu, tostarp par spriedumu izpildi un jo īpaši par veco lietu skaitu. Tādēļ šobrīd tiek pārbaudīta jauna programmatūra, kas papildinās jau esošo automatizēto sistēmu lietu pārvaldībai; paredzams, ka šī programmatūra sāks darboties 2013. gada jūnijā. Tā kā tā neattieksies uz tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku (tiesas izpildītāju) darbu, būs jāizveido papildu uzraudzības sistēma. 2012. gada beigās tika iecelti vēl 6 tiesas izpildītāji, tādējādi to kopējais skaits ir sasniedzis 97. Galvenā valsts prokurora biroja organizētās noziedzības un korupcijas apkarošanas jomā kapacitāte tika palielināta, pieņemot darbā trīs prokurorus un tādējādi aizpildot visas 13 amata vietas. Lai ņemtu vērā atbildības jomas saskaņā ar jauno Kriminālprocesa likumu, ir nodrošināti budžeta līdzekļi vēl 7 prokuroru un 16 prokuroru palīgu iecelšanai. Tomēr prokuratūra kopumā vēl nav aprīkota ar piemērotu datortehniku un serveru savienojamību. Attiecībā uz tiesu sistēmas kvalitāti un neatkarību jānorāda, ka pēc tam, kad spēkā ir stājušies grozījumi Likumā par tiesām, no 2013. gada janvāra visiem jaunieceltajiem pirmās instances tiesnešiem jābūt Tiesnešu un prokuroru akadēmijas absolventiem, kā rezultātā tiek pastiprināts profesionālisma un uz nopelniem balstītas darbā pieņemšanas princips. No 80 kandidātiem, kuri kopš 2009. gada janvāra ir pabeiguši akadēmiju, 61 kandidāts līdz šim ir pieņemts darbā kā tiesnesis un prokurors, savukārt 19 vēl jāieceļ savās pirmajās amata vietās. Nelielā pieteikumu skaita dēļ plānotā 29 jaunu studentu uzņemšana akadēmijā (aptverot gan 2011. un 2012. akadēmisko gadu, gan 2012. un 2013. akadēmisko gadu) aizkavēsies par gandrīz vienu gadu līdz 2013. gada septembrim. Ir veikti pasākumi kandidātu piesaistīšanai, tostarp atkārtoti konkursa sludinājumi, informētības veicināšanas pasākumi, kampaņas plašsaziņas līdzekļos, sagatavošanas kursu organizēšana, kā arī ir grozīti tiesību akti, lai palielinātu kandidātu ikmēneša stipendiju. Šobrīd spēkā esošie tiesību akti, kas attiecas uz tiesnešu disciplināro sodīšanu un atlaišanu, vēl aizvien jāprecizē un jāpadara paredzamāki, un ir jānodrošina, ka Tiesnešu padome tos samērīgi piemēro. Attiecībā uz korupcijas novēršanu jānorāda, ka pēc tam, kad 2012. gadā tika grozīts tiesiskais regulējums, paredzot interešu konflikta deklarāciju sistemātisku pārbaudi, ko veic Valsts komisija korupcijas novēršanai (SCPC), tika pārbaudītas 483 deklarācijas, ko iesniedza parlamenta deputāti, ministri, ministru vietnieki un parlamenta ievēlētas vai ieceltas amatpersonas. Tika konstatēti un izskatīti vairāki interešu konflikti. Pārbaudes gaitā konstatēja, ka 123 amatpersonas nav iesniegušas deklarācijas, un 2013. gada sākumā 26 gadījumos tika sākta tiesvedība likumpārkāpuma lietā. Lai stiprinātu uzraudzības sistēmu, 2012. gada novembrī tika pieņemti grozījumi likumā par politisko partiju finansēšanu, taču praktiski rezultāti attiecībā uz uzlabotu īstenošanu vēl nav redzami. Pašlaik tiek veidots pilnīgs pārskats par visām izmeklēšanām, apsūdzībām, notiesāšanām un spriedumiem (tostarp augsta līmeņa korupcijas lietās), kurā ir iekļauti dati par visiem sodiem likumpārkāpuma lietās, nodokļu sodiem un disciplinārsodiem, kas uzlikti pēdējos gados. Minētā pārskata veidošanā piedalās daudzas struktūras, tostarp policija, finanšu policija, Muitas pārvalde, Valsts ieņēmumu dienests, prokuratūra un tiesas, kā arī SCPC. Jāturpina pasākumi, lai uzlabotu aģentūru sadarbību un informācijas plūsmu ar mērķi apzināt un novērst visus trūkumus cīņā pret korupciju. Starpkopienu dialogs Koalīcijas valdības laikā dialogs turpinājās visos līmeņos, un to neietekmēja politiskā krīze, kurai nebija etnisku elementu. Pārskata periodā bija daži incidenti starp etniskajām grupām. Pēc tam, kad pirmsvēlēšanu posmā tika pārveidots valdības sastāvs, notika vairāki protesti pret agrākā Nacionālās atbrīvošanās armijas locekļa iecelšanu par aizsardzības ministru. Iestādes un kopienu līderi ātri un efektīvi rīkojās, lai nepieļautu situācijas saasināšanos. Saistībā ar pašvaldību vēlēšanu pirmo kārtu, kas notika 24. martā, EDSO / Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) sākotnējos konstatējumos tika atzīmēts, ka etniskas nesaskaņas veicinoša retorika palielināja spriedzi dažās pašvaldībās. Ohridas pamatnolīguma (OFA) īstenošanas sekretariāts (SIOFA) sāka izstrādāt pārskatu par Ohridas pamatnolīguma (2001. gadā noslēgtais pamatnolīgums par etnisko kopienu attiecībām) īstenošanu; pārskata izstrāde tiek veikta četros posmos, kas noslēgsies ar politiskiem ieteikumiem. 11. aprīlī tika publicēts OFA pārskata pirmais posms, savukārt pašlaik norisinās otrais posms. Valsts ir sniegusi finansējumu EUR 100 000 apmērā. Jāuzlabo koordinācija starp SIOFA un citām attiecīgajām iestādēm, piemēram, minoritāšu aizsardzības aģentūru, kā arī jāuzlabo dotāciju sadale, ko veic SIOFA. Pēc VMRO-DPMNE un DUI līderu tikšanās 2012. gada decembrī abas partijas nāca klajā ar kopīgu paziņojumu, kurā uzsvēra, ka etniskās problēmas tiks risinātas savstarpējas cieņas un iecietības garā. Pārskata periodā notika otrā no vairākām darba sanāksmēm, lai gūtu pārskatu par to, kā tiek īstenots valdības rīcības plāns, ko pieņēma, balstoties uz secinājumiem, kas gūti 2011. gadā notikušajā seminārā par romiem. Līdz šim ir atklāti 11 Romu informācijas centri, kas sniedz palīdzību, lai piekļūtu sociāliem un izglītības pakalpojumiem. Tika turpināts īstenot projektus romu bērnu iekļaušanai pirmsskolas un vidusskolas izglītībā, tostarp nodrošinot pieeju mentoru programmām un stipendijām. Nesenie pasākumi, kuru mērķis ir apzināt personas bez personu apliecinošiem dokumentiem un palīdzēt tām, ir devuši zināmus rezultātus, taču vēl joprojām ir vajadzīgi sistemātiskāki pasākumi. Kaut arī 2013. gada budžetā ir palielināti līdzekļi romu sociālās iekļaušanas stratēģijas īstenošanai, piešķīrumi ir paredzēti kapitālieguldījumiem, nevis veselības, kultūras vai sociālās labklājības jomai, un īstenošana norit lēni. Valsts pārvaldes reforma 2012. gada oktobrī valdība pieņēma atjauninātu valsts pārvaldes reformas stratēģiju, lai ņemtu vērā attīstību, kas šajā jomā notikusi kopš stratēģijas pieņemšanas 2010. gadā. Turpinājās sagatavošanas darbs, lai uzlabotu tiesisko regulējumu attiecībā uz civildienestu un valsts pārvaldi, kā arī vispārējām administratīvām procedūrām. Apspriežoties ar ES ekspertiem, ir gūti panākumi attiecīgo tiesību aktu izstrādē. Ir sagatavota jauna likumdošanas pieeja, lai vienādotu pamatprincipus gan civildienesta, gan valsts sektora nodarbinātības jomā, piemēram, darbā pieņemšanas procesa un valsts nodarbinātības reģistru pārredzamība, nopelnu princips un līdzvērtīgas pārstāvības mērķi. Tika uzsākts pārskats par vispārīgajiem principiem, kas reglamentē valsts sektora nodarbinātību īpašās jomās, piemēram, veselības aprūpē un izglītībā, un sākās konkrētas nozares aptverošu tiesību aktu (tostarp likuma par darbiniekiem pārvaldes jomā) izstrāde. Pēdējā minētajā jautājumā 2012. gada novembrī tika izveidota darba grupa, kurā ir plaši pārstāvētas ieinteresētās personas. Martā tika pieņemts politikas dokuments, izklāstot tajā galvenos jaunā likuma elementus, piemēram, attiecībā uz cilvēkresursu pārvaldību, novērtējuma un atlaišanas procedūrām, apmācību un mobilitāti. 2012. gada novembrī Ohridā EDSO un ESAO/SIGMA organizēja konferenci par līdzvērtīgu pārstāvību. Pēc sabiedriskās apspriešanas, kas notika 2012. gada decembrī, valdība 2013. gada janvārī pieņēma politikas dokumentu, izklāstot tajā jaunā likuma par vispārējām administratīvām procedūrām galvenos mērķus. Valdība uzdeva darba grupai līdz 2013. gada beigām sagatavot likuma projekta tekstu. Attiecībā uz decentralizāciju un reģionālo politiku jāatzīmē, ka pēc pārskata veikšanas valdība 2013. gada martā pieņēma metodi, lai uzraudzītu decentralizācijas programmas un rīcības plāna īstenošanu. Turpinās kapitālieguldījumu projektu finansēšana reģionos. Tomēr 2008. gada likuma un reģionālās attīstības stratēģijas 2009.–2019. gadam pilnīga īstenošana vēl aizvien sagādā problēmas, jo īpaši prasība, saskaņā ar kuru jānodrošina pietiekami līdzekļi reģionālajai ekonomikas attīstībai, izmantojot reģionālās attīstības struktūras. Jāpanāk pašvaldību finansiālā ilgtspēja, lai nodrošinātu, ka var tikt izmantotas visas nodotās/decentralizētās pilnvaras. Vēlēšanu reforma 2012. gada novembrī tika pieņemti grozījumi vēlēšanu kodeksā un likumā par politisko partiju finansēšanu, tādējādi ņemot vērā dažus EDSO/ODIHR, Venēcijas Komisijas un GRECO ieteikumus. Grozījumi aptvēra tādas jomas kā partijas nodalīšana no valsts un politisko partiju un vēlēšanu kampaņu finansējuma lielāka pārredzamība. Vairāki ieteikumi netika ņemti vērā, jo īpaši attiecībā uz neatbilstību starp robežvērtībām, ko piemēro privātpersonu un uzņēmumu ieguldījumam kampaņu finansēšanā, termiņiem, kas ir noteikti kampaņu finansējuma starpposma ziņojumu revīzijai, to mandātu sadali, kuri paredzēti vēlētājiem ārpus valsts, kā arī attiecībā uz vēlētāju saraksta revīziju. 1. martā panāktajā nolīgumā ir iekļauta apņemšanās risināt šos jautājumus pēc pašvaldību vēlēšanām. Saskaņā ar minēto nolīgumu dažas nedēļas pirms vēlēšanām tika grozīts arī vēlēšanu kodekss, lai ļautu lielākajai opozīcijas partijai (kura pirms tam bija draudējusi boikotēt vēlēšanas) šajā vēlīnajā posmā iesniegt kandidātu sarakstus. Pašvaldību vēlēšanu priekšvakarā tika uzlabota vēlētāju saraksta precizitāte, galvenokārt pārbaudot personas ar vai bez biometriskajām pasēm vai identitātes kartēm. Visas lielākās partijas atbalstīja tiesību aktu izmaiņas, kas vēlēšanās ļautu balsot tikai pilsoņiem ar derīgu biometrisko dokumentu. Notika sabiedrības izpratnes veicināšanas kampaņas, lai palielinātu biometrisko dokumentu turētāju skaitu un informētu vēlētājus par iespēju pārbaudīt vēlētāju publiski pieejamo sarakstu; šo iespēju izmantoja 42 747 pilsoņi – tas ir ievērojami vairāk nekā iepriekšējo vēlēšanu laikā 2011. gadā. Tomēr plašsaziņas līdzekļos plaši atspoguļotā jaunā prasība, saskaņā ar kuru ir nepieciešama biometriskā identifikācija, lai izmantotu savas tiesības vēlēt, vēlēšanu dienā bija par iemeslu dažām sūdzībām. Pēc pašvaldību vēlēšanām jāpabeidz revizēt vēlētāju sarakstu (kas vēl aizvien nav izdarīts), ko ieteikuši EDSO/ODIHR un kas veido daļu no 1. marta nolīguma. EDSO/ODIHR sākotnējos konstatējumos par nesen notikušajām pašvaldību vēlēšanām tika atzīmēts, ka šīs vēlēšanas bija labi organizētas un ka kopumā vēlēšanu administrācija strādāja efektīvi visos līmeņos, un visi vēlēšanu termiņi tika ievēroti saskaņā ar piemērojamo tiesisko regulējumu. Kandidātiem bija iespēja brīvi rīkot savas kampaņas, un kampaņas bija aktīvas. Kandidāti uz mēru vietām vairumā reģionu parakstīja rīcības kodeksu brīvām un godīgām vēlēšanām. Vēlēšanu diena bija mierīga, un vairumā vēlēšanu iecirkņu balsošana bija labi organizēta. Vēlētājiem bija iespēja brīvi izdarīt savu izvēli rāmā gaisotnē. Vēlētāju aktivitāte bija augsta. Tomēr EDSO/ODIHR ziņoja, ka visā vēlēšanu kampaņas laikā neapklusa apgalvojumi par vēlētāju iebiedēšanu un valsts līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu un ka nodalījums starp valsti un politiskām partijām bija neskaidrs. Plašsaziņas līdzekļi aktīvi ziņoja par vēlēšanu kampaņu, taču vairākas raidorganizācijas, tostarp sabiedriskā raidorganizācija, nenodrošināja līdzsvarotu kampaņas atspoguļojumu. Lai gan pastāvēja lielāka pārliecība par vēlētāju sarakstu precizitāti, tomēr vēl vairāk var uzlabot sarakstu izveides un uzturēšanas procedūras. Tirgus ekonomikas stiprināšana 2012. gada decembrī tika grozīts budžeta pamatlikums, lai stiprinātu stratēģisko plānošanu publiskā sektora izdevumu jomā. Ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai uzlabotu stratēģisko plānošanu un ieviestu budžeta plānošanu vairākiem gadiem. Ikgadējās budžeta plānošanas ietvaros ir nepietiekami atspoguļota svarīgāko reformu jomu stratēģiskā nozīme, un ir nepieciešama sīka informācija par īstenošanu un finansējuma piešķīrumiem, kas paredzēti politikas pasākumiem. 2013. gada februāra beigās valdībai bija nenomaksātas maksājumu saistības (PVN atmaksa un maksājumi par precēm un pakalpojumiem) 92 miljonu euro apmērā. Lai uzlabotu pārredzamību, budžeta plānošanu un pārvaldību, valdība grozīja finanšu līdzekļu rokasgrāmatu, ieviešot noteikumu, saskaņā ar kuru budžeta organizācijām no 2014. gada ir obligāti jāreģistrē daudzgadu maksājumu saistības. 2012. gada oktobra vidū valdība pieņēma rīcības plānu par jauniešu nodarbinātību, kurš aptver 2012.–2015. gadu un kuram būtu jāpalīdz novērst jauniešu augstā bezdarba līmeņa problēma, veicinot vairāk labāku darbavietu jauniešiem. Plānā iekļauti gan strukturāli, gan aktīvi pasākumi. 2012. gada decembrī tika pieņemti grozījumi ar darba tirgu saistītajos tiesību aktos; šo grozījumu mērķis ir uzlabot darba tirgus statistiku un precīzāk noteikt bezdarbnieku reālo skaitu. Turpinās pašreizējo aktīva darba tirgus pasākumu īstenošana, taču tā ir tikai daļēji efektīva. Valdība 2012. gada decembrī pieņēma 2013. gada operatīvo rīcības plānu aktīviem programmu un nodarbinātības pasākumiem. Aktīva darba tirgus programmām paredzētie finanšu piešķīrumi vēl aizvien ir nelieli. 2012. gada decembrī parlaments pieņēma uzņēmumu likuma grozījumus, kuru mērķis ir uzlabot aiziešanu no tirgus, atvieglinot uzņēmumu dzēšanu no uzņēmumu reģistra. Ir sākta ilgstoši neaktīvu uzņēmumu dzēšana no uzņēmumu reģistra. Ir gūti panākumi nozaru tiesību aktu saskaņošanā ar likumu par koncesijām un valsts un privātā sektora partnerībām. No 16 saskaņojamiem tiesību aktiem ir pieņemti 12, savukārt 4 tiesību akti tiek sagatavoti. Lai netraucēti īstenotu šo jauno tiesību aktu kopumu, būs jāstiprina Ekonomikas ministrijas administratīvās spējas un jāuzlabo koordinācija ar citām atbildīgajām iestādēm. Parlaments un valdība izskatīja valsts revīzijas biroja (SAO) 2011. gada ziņojumu. Joprojām jāievieš procedūras, lai nodrošinātu to, ka parlaments veic pārraudzības pasākumus. Būtu jāinstitucionalizē nesen ieviestā prakse, saskaņā ar kuru valdība regulāri pārrauga to, kā budžeta izmantotāji īsteno SAO ieteikumus, veltot īpašu uzmanību SAO revīzijas ziņojumos konstatētajiem sistēmiskajiem trūkumiem. Jāuzlabo arī SAO ziņojumu tiesiskā pārraudzība, ko veic valsts prokurors. 3. Pasākumi, kas veikti, lai sekmētu labas kaimiņattiecības un lai ANO aizgādībā panāktu sarunās saskaņotu un visām pusēm pieņemamu risinājumu attiecībā uz nosaukumu Reģionālā un nozaru sadarbība Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika aktīvi piedalās reģionālās iniciatīvās un organizē nozīmīgas reģionālas sanāksmes. Valsts arī piedalās divpusējās un reģionālās programmās tieslietu un iekšlietu jomā, tostarp līdztekus citām reģionālajām saistībām ir jāmin robežu pārvaldības sadarbība ar Albāniju, Serbiju, Kosovu*[1]un Bulgāriju; esošie vai plānotie ,,kopējie kontaktcentri” policijas un muitas sadarbības jomā; regulāras ,,jauktas” robežu patruļas ar Albāniju, Serbiju, Kosovu un Bulgāriju un kopīgas robežkontroles ar Serbijas iestādēm, nolīgumi par policijas sadarbību ar Horvātiju, Melnkalni un Serbiju, kā arī sadarbība ar Kosovu. 2012. gada decembrī stājās spēkā ar Melnkalni noslēgtais pilsoņu savstarpējās ceļošanas nolīgums, kas – tāpat kā līdzīgi nolīgumi ar Albāniju un Serbiju – ļauj brīvi ieceļot otras valsts teritorijā pilsoņiem, kuriem ir nepieciešama tikai biometriskā identifikācija. Aizsardzības un drošības sadarbības jomā valsts piedalās divpusējās un reģionālās iniciatīvās, kuru mērķis ir savstarpējas uzticēšanās veidošana, un līdzdarbojas arī EUFOR Althea misijā Bosnijā un Hercegovinā. Vidēji 20 % no valsts tirdzniecības apjoma joprojām attiecas uz CEFTA valstīm, savukārt divas trešdaļas no kopējā tirdzniecības apjoma tiek sūtītas caur Grieķiju (Salonikiem). Kosova ir valsts otrais lielākais eksporta partneris pēc Vācijas, taču iepriekšējā gadā tirdzniecības apjoms samazinājās; iemesls daļēji bija neattīstītie infrastruktūras savienojumi. Arī tirdzniecību ar Albāniju kavē infrastruktūras problēmas, kaut arī nolīgumā, ko 2012. gada novembrī parakstīja abu valstu premjerministri, ir paredzēts atvērt jaunu robežšķērsošanas punktu. Līdzīgi, lai gan kravu pārrobežu pārvadājumi pa dzelzceļu X koridorā ir ievērojami samazinājušies, nesenās tikšanās laikā ar Serbijas premjerministru tika uzsvērta tirdzniecības attiecību un ekonomiskās sadarbības padziļināšana, tostarp aptverot iespējamus kopīgus infrastruktūras projektus un ar X koridoru saistītus pasākumus. Papildus divpusējiem ieguldījumu līgumiem, kas noslēgti ar Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Horvātiju, Melnkalni, Serbiju, Turciju un Bulgāriju, valsts izvērtē iespēju noslēgt šādu līgumu ar Kosovu un ir paudusi interesi noslēgt to ar Grieķiju. Divpusējās attiecības Bulgārija Pēc 2012. gada oktobrī publicētajā progresa ziņojumā iekļautajiem konstatējumiem, pēc Bulgārijas paustajām bažām un pēc Padomes 2012. gada decembra secinājumiem, kuros Padome atzīmēja: ,,…neseno augsta līmeņa saziņu starp bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un Bulgāriju un cer, ka tā pārtaps par konkrētu rīcību un dos rezultātus”, valstis sāka dialogu, lai uzlabotu attiecības. Ārlietu ministru līmenī notikušās informācijas apmaiņas rezultātā Bulgārija 27. novembrī izteica priekšlikumu iekļaut vairākus uzticību veidojošus pasākumus plašākajā ,,Labu kaimiņattiecību un sadarbības nolīguma” satvarā, tādējādi papildinot kopīgās tematiskās darba grupas, kas pievēršas svarīgākajām problemātiskākajām jomām, un nerimtīgo apņemšanos un labo gribu īstenot visas panāktās vienošanās. Šis priekšlikums balstās uz premjerministru 1999. gada deklarāciju, un tā elementi tika arī iekļauti vienpusējā deklarācijā, ar ko Bulgārija nāca klajā pēc Padomes 2012. gada decembra secinājumiem. 14. decembrī, 14. un 15. janvārī, 1. februārī un marta beigās sapulcējās kopīgā darba grupa, kuras uzdevums ir risināt sarunas par jaunu nolīgumu un – plašākā nozīmē – noteikt praktiskos soļus virzībai divpusējās attiecībās. Janvāra sākumā Bulgārija oficiāli iesniedza nolīguma projekta tekstu. Abu ārlietu ministru tikšanās notika 1. un 2. februārī vienlaikus ar starptautisku konferenci, savukārt 16. februārī Bulgārijas premjerministrs apmeklēja Skopji. Abas valstis ziņo, ka saistībā ar tekstu ir palikuši tikai nedaudzi neatrisināti jautājumi. Līdz nolīguma parakstīšanai pagaidām ir apturētas apspriedes par citiem jaunajiem elementiem, kas minēti Bulgārijas ārlietu ministra 27. novembra vēstulē, proti, vairāku kopīgu darba grupu izveide svarīgākajās jomās un augsta līmeņa padomes dibināšana, ikgadējas valdību sanāksmes vai atbildes uz dažādiem priekšlikumiem par konkrētiem pasākumiem un rezultātiem (piemēram, augsta līmeņa oficiālas vizītes, administratīvā sadarbība un informācijas apmaiņa, ekspertu dialoga izveide par vēsturiskiem jautājumiem, ciešāka sadarbība nozaru jautājumos un sarunas par dažādiem nozaru sadarbības nolīgumiem). Pārskata periodā pastiprinājās augsta līmeņa kontakti ar Bulgāriju. Bulgārijas premjerministra vizītes laikā Skopjē 16. februārī abi premjerministri pauda savu apņemšanos stiprināt divpusējās attiecības un paziņoja, ka intensīvāk jāorganizē augsta līmeņa sanāksmes un ka pozitīvi, sabiedrībai adresēti vēstījumi palīdzētu samazināt stereotipus un stiprināt sadarbību. Prezidents Ivanovs uzņēmās vairākas iniciatīvas, tostarp apmeklēja Bulgārijas kultūras un informācijas centru un piedalījās valsts svētku svinībās. Ārlietu ministra vietnieks 2013. gada 13. martā apmeklēja kopīgu holokausta memoriāla dienu Bulgārijā. Pārskata perioda laikā, pirms sarunu sākuma par nolīgumu, proti, 15. novembrī, Sofijā notika abu Ārlietu ministriju konsultācijas par jautājumiem saistībā ar ES; konsultāciju pamats bija 2011. gada septembra ,,Memorands par sadarbību Eiropas un eiroatlantiskās integrācijas jomā”. Nākamā konsultāciju kārta vēl nav notikusi; tas pats attiecas uz 2012. gada oktobrī Skopjē notikušā semināra turpinājumu par ES pievienošanās sarunām. Attiecībā uz nozaru un tirdzniecības attiecībām pārrobežu mērogā ir jāatzīmē, ka ārvalstu tiešo ieguldījumu līmenis saglabājas augsts, proti, valstī ir reģistrēti gandrīz 800 uzņēmumi ar Bulgārijas kapitālu. 27. martā notika divpusējās Tirdzniecības palātas gada sanāksme. Imports no Bulgārijas 2012. gadā palielinājās līdz 6 %, savukārt eksports palika nemainīgs, vienlaikus nedaudz samazinoties tā īpatsvaram kopējā eksporta apmērā – no 9 % līdz 7 %. 2012. gada decembrī tika izsludināts trešais konkursa uzaicinājums IPA finansētajiem pārrobežu projektiem, kas aptver vidi, privātā sektora attīstību un sociālo kohēziju. Abi premjerministri ir uzsvēruši nepieciešamību uzlabot VIII koridoru veidojošās ceļu un dzelzceļa infrastruktūras savienojumus starp Sofiju un Skopji un atvērt Klepalo robežšķērsošanas punktu. Abas valstis cieši sadarbojas drošības un aizsardzības jautājumos, to bruņotie spēki ir organizējuši kopīgas mācības, regulāri apmainās ar personālu apmācības nolūkā un dalās pieredzē attiecībā uz plānošanu, loģistiku un izlūkošanu. Grieķija Padomes 2012. gada decembra secinājumos tika norādīts, ka: ,,…Padome, pamatojoties uz ziņojumu, ko Komisija plāno iesniegt 2013. gada pavasarī, izskatīs … pasākumus, kas veikti, lai sekmētu labas kaimiņattiecības un lai ANO aizgādībā panāktu sarunās saskaņotu un visām pusēm pieņemamu risinājumu attiecībā uz nosaukumu.” Ārlietu ministrs Avramopoulos 2012. gada 3. oktobrī nosūtīja vēstuli, ierosinot parakstīt saprašanās memorandu; ārlietu ministrs Poposki uz vēstuli atbildēja 5. novembrī. Pārskata periodā jaunu impulsu guva ANO aizgādībā notiekošās oficiālās sarunas par nosaukumu, kuras vada Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra personīgais sūtnis Matthew Nimetz. Pēc tam, kad Nimetz kungs janvāra sākumā apmeklēja gan Atēnas, gan Skopji, 29. un 30. janvārī Ņujorkā notika sarunu dalībnieku pārrunas. 8. un 9. aprīlī notika pēdējā sarunu kārta, kurā ANO ģenerālsekretāra personīgais sūtnis iesniedza jaunu priekšlikumu, izsakot cerību, ka tas varētu ,,sagatavot augsni nopietnām diskusijām un, cerams, risinājumam”. Sadarbība dažādās jomās (ekonomika un tirdzniecība, policijas un muitas sadarbība, militārā sadarbība) ekspertu līmenī ir laba un ir devusi būtiskus rezultātus. Visos līmeņos regulāri notiek divpusējas sanāksmes un kontakti, aptverot daudz un dažādus jautājumus. Pastāv arī laba sadarbība ES jautājumos, tostarp 2012. gada jūnijā Atēnās notika sanāksme ar augsta līmeņa amatpersonām no Ārlietu ministrijām, kā arī KDAP seminārs, kas notika Atēnās 2012. gada decembra beigās. Vēl viena Ārlietu ministriju amatpersonu sanāksme notika Skopjē 2013. gada 5. aprīlī, kurā tika apspriesti jautājumi par divpusējās nozaru sadarbības stiprināšanu, par apmaiņu ar ES pieredzi ar mērķsadarbības vai TAIEX palīdzību un par semināriem, piemēram, vides jomā. Attiecībā uz nozaru un tirdzniecības attiecībām pārrobežu mērogā ir jāatzīmē, ka ekonomikas sadarbība aptver abu Tirdzniecības palātu kontaktus ar mērķi, iespējams, organizēt Atēnās uzņēmējdarbības forumu. Dažādi tirdzniecības un muitas jautājumi tika izskatīti apvienotā sanāksmē, ko 2012. gada decembrī kopīgi organizēja Grieķijas koordinācijas birojs un Skopjes Tirdzniecības palāta. Pastāv cieša sadarbība transporta jomā, tostarp attiecībā uz X koridoru. Ir vairāki priekšlikumi par papildu robežšķērsošanas punktu būvniecību, kam būtu nepieciešama turpmāka priekšizpēte. Tūrisms un citi cilvēku savstarpējie sakari saglabājas augstā līmenī. Attiecībā uz tirdzniecību starp abām valstīm ir jāatzīmē, ka 2012. gadā ievērojami palielinājās imports no Grieķijas, kā rezultātā Grieķija kļuva par otro lielāko tirdzniecības partneri un ceturto lielāko avotu ieguldījumiem (10 % no kopējiem ārvalstu ieguldījumiem). IPA finansēto pārrobežu programmu īstenošana norit raiti. Cieša sadarbība pastāv arī jautājumos saistībā ar policiju un bruņotajiem spēkiem. Rietumbalkāni Valsts ir saglabājusi konstruktīvas divpusējās attiecības ar citām paplašināšanās procesā iesaistītājām valstīm. Saistībā ar robežu demarkāciju nepastāv neatrisināti jautājumi. Pārskata periodā (oktobra sākumā) prezidents apmeklēja Sarajevu, un ar Horvātiju ir plānots parakstīt nolīgumu par ,,Eiroatlantisko partnerību”. 14. februārī notikušās Melnkalnes premjerministra vietnieka vizītes laikā tika uzsvērtas labas attiecības un kopējs nodoms pastiprināt ekonomisko sadarbību. Saistībā ar divpusējām attiecībām ar Albāniju jāatzīmē, ka Tirānā 23. novembrī notikušās vizītes laikā abi premjerministri apstiprināja savu valstu draudzību un kopīgo apņemšanos ES integrācijai; abi prezidenti atkārtoti uzsvēra šo vēstījumu 2012. gada 5. decembrī. Gan Albānijas, gan Kosovas premjerministrs apmeklēja Albānijas neatkarības 100. gadadienas svinības, kas notika Skopjē, un novembrī ar Albāniju tika parakstīts nolīgums, paredzot jauna robežšķērsošanas punkta atvēršanu. Attiecības ar Serbiju tika vēl vairāk pilnveidotas, organizējot vairākas augsta līmeņa vizītes, kuru kulminācija būs kopīga abu valdību sēde, kas notiks 2013. gada maijā. Skopjē 2013. gada janvārī abi premjerministri norādīja, ka viedokļu atšķirības attiecībā uz Kosovas un pareizticīgo baznīcas statusu nedrīkst kļūt par šķērsli turpmākai sadarbības padziļināšanai. Ārlietu ministri 18. februārī parakstīja nolīgumu par sadarbību saistībā ar pievienošanās procesu Eiropas Savienībai; šis nolīgums līdzinās nolīgumam, ko valsts ir parakstījusi ar Albāniju. Attiecībā uz Kosovu jānorāda, ka plašais līgumiskais pamats to divpusējām attiecībām un saistībām padziļināt sadarbību aptver arī šobrīd noritošo darbu, kura mērķis ir brīvprātīga to Kosovas bēgļu atgriešanās, kuri vēl aizvien uzturas valstī. 4. Secinājums Šā ziņojuma aptvertajās jomās ir gūts progress, neraugoties uz politisko krīzi, kas sekoja 2012. gada 24. decembra notikumiem. Būtiski, lai 2013. gada 1. marta politiskais nolīgums, kas ir palīdzējis pārvarēt politisko krīzi, tiktu īstenots nekavējoties, jo īpaši tie noteikumi, kas attiecas uz izmeklēšanas komitejas izveidi. Ir turpinājusies arī ar ES saistīto HLAD reformu īstenošana. Attiecības ar kaimiņvalstīm saglabājās labas, un ir veikti pasākumi saistībā ar divpusējām attiecībām ar Bulgāriju un Grieķiju. Pārskata periodā jaunu impulsu guva oficiālās sarunas par ,,nosaukuma jautājumu”. * Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.