ESAP ir daļa no Eiropas finanšu datu telpām, kas izklāstītas Komisijas 2020. gada septembrī publicētajā digitālā finansējuma stratēģijā. Digitālā finansējuma stratēģijā ir noteikts mērķis, ka no 2024. gada informācija, kas tiek publiskota saskaņā ar ES finanšu pakalpojumu tiesību aktiem, būtu jāsniedz standartizētos un mašīnlasāmos formātos.

Kopumā visas ieinteresēto personu grupas, ar kurām notika apspriešanās, atzinīgi novērtēja Komisijas iniciatīvu par ESAP un pauda atbalstu pakāpeniskai ieviešanai, lai dažādos posmos noteiktu prioritātes un darītu pieejamu informāciju par ESAP. Ieinteresētās personas arī uzsvēra, cik svarīgi ir izmantot “vienas iesniegšanas” principu. Publiski atklājamās informācijas sagatavotāji un MVU arī uzsvēra nepieciešamību izvairīties no papildu administratīvā sloga radīšanas, tostarp no jaunu ziņošanas pienākumu ieviešanas vienībām.

Visas ieinteresēto personu grupas kopumā atbalsta to, ka ESAP būtu jāpiedāvā brīva piekļuve informācijai un ka informācijai vajadzētu būt pieejamai bez maksas. Lai gan tika stingri ieteikts atvērto datu/brīvās piekļuves modelis, dažas ieinteresētās personas atbalstīja ideju, ka emitenti (iesniedzot informāciju) vai tie, kuri informāciju izmantos, varētu maksāt noteiktas maksas (piemēram, ikgadēju abonēšanas maksu). Ieguvums, ko ESAP radītu šiem pakalpojumu sniedzējiem vai lietotājiem, varētu pamatot lēmumu piemērot noteikta veida maksu par konkrētiem pakalpojumiem.

Izteikts ieinteresēto personu vairākums pauda atbalstu publiskam modelim, piemēram, EVTI pārvaldībā, iespējams, iesaistot Eiropas Banku iestādi (EBI) un Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi (EAAPI).

•Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

Šim priekšlikumam pievienotais ietekmes novērtējums ir balstīts arī uz datiem, kas pieejami no jau esošiem pētījumiem un jo īpaši no turpmāk norādītajiem pētījumiem un ekspertīzes:

·Pētījums “Regulatory framework analysis for potential integration into the EURopean Electronic Access Point (EEAP)”;

·Pētījums “Governance for a DLT / Blockchain enabled EURopean Electronic Access Point (EEAP)”;

·“Impact Assessment study on the list of High Value Datasets to be made available by the Member States under the Open Data Directive”;

·Ekspertīze, ko veicis Business Reporting — Advisory Group (BR-AG) — uzņēmums, ar kuru noslēgts līgums, lai palīdzētu Komisijai īstenot tieši šo iniciatīvu.

Materiāls, kas savākts un izmantots ietekmes novērtējumā, parasti bija faktu materiāls vai citādi iegūts materiāls no atzītiem avotiem ar labu reputāciju, kas darbojas kā etaloni un atsauces punkti šajā jautājumā. Apspriešanās darbību laikā no ieinteresētajām personām saņemtās atbildes, ja vien tās nebija faktoloģiska rakstura, parasti tika uzskatītas par atzinumiem.

•Ietekmes novērtējums

Ietekmes novērtējums, kas pievienots šim priekšlikumam, 2021. gada 22. jūlijā tika izskatīts Regulējuma kontroles padomē. Padome sniedza pozitīvu atzinumu, ietverot dažus komentārus, kurus Komisija ņēma vērā ietekmes novērtējuma galīgajā redakcijā (sīkāka informācija sniegta tā 1. pielikumā).

Ietekmes novērtējumā ir analizēti vairāki politikas risinājumi, kā sasniegt konkrētos mērķus, proti, nodrošināt netraucētu un integrētu piekļuvi attiecīgo vienību publiskajai informācijai tādā veidā, kas paaugstinās šādas informācijas apriti Savienībā, un palielināt šādas informācijas digitālu izmantošanu (un atkalizmantošanu). Politikas risinājumi tika apzināti, pamatojoties uz šādām piecām galvenajām ESAP dimensijām: 1) ESAP pieejamās informācijas tvērums; 2) ESAP pieejamās informācijas formāts; 3) ESAP pieejamās informācijas vākšana un esošo vākšanas punktu savstarpēja savienotība; 4) atvērtie dati un 5) pārvaldība. Tie ir galvenie aspekti konstatēto problēmu risināšanā, un tie ir arī galvenie izmaksas noteicošie faktori.

Tika novērtēti arī šādi aspekti, lai gan tie tiek uzskatīti par tehniskākiem un mazāk būtiskiem ESAP konkrēto mērķu sasniegšanai: i) ESAP funkcionalitātes; ii) ESAP informācijas pieejamības savlaicīgums; iii) datu integritātes un avota uzticamības nodrošināšana; iv) datu kvalitātes nodrošināšana; v) valodas barjeru novēršana; vi) konkrētu piekļuves šķēršļu likvidēšana; vii) tikai vienas iesniegšanas princips; viii) iespēja saglabāt spēkā agrākos noteikumus; ix) glabāšanas termiņš; x) ar ESAP starpniecību pieejamās “brīvprātīgās informācijas” principi.

•Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

Šajā iniciatīvā ir izklāstīti ESAP izveides noteikumi. Racionalizējot informācijas atklāšanas kanālus, ESAP nodrošinās vienkāršošanu un lielāku efektivitāti galvenokārt pieprasījuma pusē (lietotājiem), samazinot meklēšanas un apstrādes izmaksas, un zināmā mērā arī vienībām attiecībā uz informācijas iesniegšanas pienākumiem.

•Pamattiesības

Šis priekšlikums respektē pamattiesības un ievēro principus, kas īpaši noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. ESAP uzlabos piekļuvi informācijai, kas ietver personas datus. Tas ir nepieciešams, lai veicinātu uz datiem balstītu inovāciju finanšu jomā, palīdzētu integrēt Eiropas kapitāla tirgus, novirzītu ieguldījumus ilgtspējīgās darbībās un nodrošinātu efektivitāti patērētājiem un uzņēmumiem. Tajā pašā laikā ESAP uzlabos piekļuvi tikai tiem personas datiem, kas jāapstrādā saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai citu juridisko pamatu saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, jo ar šo priekšlikumu netiek ieviestas jaunas datu ziņošanas prasības papildus tām, kas jau pastāv.

4.IETEKME UZ BUDŽETU

Lai optimāli sasniegtu šīs iniciatīvas mērķus, šis priekšlikums ietekmē izmaksas un administratīvo slogu EVTI un valstu un ES informācijas vākšanas struktūrām, jo īpaši oficiāli noteiktajām sistēmām, valstu kompetentajām iestādēm, Eiropas uzraudzības iestādēm un to apvienotajai komitejai. Šo izmaksu precīzs apmērs un sadalījums būs atkarīgs no IT infrastruktūras galīgajām specifikācijām un attiecīgo regulatīvo, pārvaldības un uzraudzības uzdevumu apjoma un laika grafika, kuri daļēji ir atkarīgi no lēmumiem, kas tiks pieņemti pēc šā tiesību akta pieņemšanas.

Tiesību akta finanšu pārskats, kas saistīts ar šo iniciatīvu, sniedz detalizētu pārskatu par EVTI izmaksām saistībā ar ESAP pārvaldību. Attiecībā uz EVTI iniciatīvu laika gaitā būs vajadzīgi kopumā trīs pilnslodzes darbinieki (FTE), kas uzņemsies šā projekta izstrādes un darbības pārraudzības un pārvaldības uzdevumus. Kopējie finanšu resursi, kas vajadzīgi priekšlikuma īstenošanai laikposmā no 2022. līdz 2027. gadam, būs līdz 16,5 miljoniem EUR, ieskaitot administratīvās izmaksas 2,3 miljonu EUR apmērā un līdz 14,2 miljoniem EUR darbības izdevumos, no kuriem ES atbalstītu 9,6 miljonus EUR saskaņā ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu (2022.–2027. gads). 5 miljoni EUR no šīs summas 2022.–2023. gadā tiktu segti no programmas “Digitālā Eiropa”. Laikposmā no 2024. līdz 2027. gadam EVTI izmaksas saistībā ar ESAP būtu 11,5 miljoni EUR. Līdz 40 % no šīm izmaksām — 4,6 miljoni EUR — tiktu finansēti no ES budžeta, un valstu kompetentās iestādes tiktu aicinātas ar to iemaksām EVTI finansēt 6,9 miljonus EUR.