ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
6.

uzskata, ka ir jāatļauj brīvi paust pamatotas un miermīlīgas sūdzības; ar bažām atzīmē to, ka Bahreinas valdība apspiež likumīgu politisko opozīciju, cita starpā pagarinot Sheikh Ali Salman cietumsodu un apturot Nacionālās Islāmiskās biedrības al-Wefaq darbību un iesaldējot tās aktīvus; aicina nodrošināt to, ka vairāk tiek ievērotas visu Bahreinas pilsoņiem pamatbrīvības; prasa nekavējoties pārtraukt atšķirīgu politisko viedokļu apspiešanu valstī un represijas, kas vērstas pret galvenajiem šo viedokļu paudējiem neatkarīgi no viņu politiskās vai reliģiskās piederības;
—

ņemot vērā 2015. gadā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas vajadzībām publicēto pētījumu “A quest for accountability? EU and Member State inquiries into the CIA Rendition and Secret Detention Programme”,
E.

tā kā mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir straujāk augošais ES ekonomikas sektors un aizvien vairāk ir atkarīgi no brīvas datu plūsmas; tā kā MVU ir 60 % no uzņēmumiem, kas ir atkarīgi no nolīguma par drošības zonu, ar ko šiem uzņēmumiem ļāva izmantot saskaņotas un rentablas atbilstības procedūras;
18.

mudina Komisiju Copernicus datu sakarā pēc iespējas drīz skaidri noteikt publisko pamatpakalpojumu lomu (kādus produktus tie piedāvā atvērtas un brīvas piekļuves politikas ietvaros, kādas ir jaunu produktu pievienošanas procedūras) un to, kas būtu jāatstāj lejupējai nozarei; aicina Komisiju novērtēt ļoti augstas izšķirtspējas ZN datu vajadzības ES iekšējiem operacionāliem mērķiem; uzskata, ka šādi dati būtu jāpērk no Eiropas komerciālajiem pakalpojumu sniedzējiem, lai nostādītu Eiropas nozari spēcīgā pozīcijā, kas tai pavērtu pārdošanas iespējas pasaules komerctirgos; mudina Komisiju arī īstenot pasākumus, kas sekmētu to, ka publiskās iestādes iepērk kosmosa pakalpojumus, cita starpā — sekmējot publisko iepirkumu pirmskomercializācijas posmā, it īpaši inovatīvu MVU atbalstīšanas nolūkā;
13.

norāda, ka lielo datu sekmīga attīstība ir atkarīga no plašākas IKT ekosistēmas, tostarp no lietiskā interneta izejas datu iegūšanai, no platjoslas tīkliem datu pārsūtīšanai un no mākoņdatošanas iespējām datu apstrādei;
A.

tā kā pēdējo četru mēnešu laikā pieci grāmatizdevēji (Lui Bo, Gui Minhai, Zhang Zhiping, Lin Rongji un Lee Po), četri no kuriem dzīvo Honkongā, bet viens ir nerezidents, kuri ir saistīti ar Mighty Current izdevniecību un tās grāmatnīcu un kuri pārdeva Pekinas politiku kritizējošus literāros darbus, ir bezvēsts pazuduši mīklainos apstākļos; tā kā divi no viņiem ir ES pilsoņi –– Gui Minhai ir Zviedrijas pilsonis, bet Lee Po ––Lielbritānijas pilsonis; tā kā 2016. gada janvārī tika saņemts apstiprinājums par to, ka abi ES pilsoņi atradās kontinentālajā Ķīnā, un tā kā pastāv aizdomas par to, ka arī pārējās trīs atrodas turpat; tā kā Lee Po2016. gada 23. janvārī varēja uz neilgu brīdi satikties ar savu dzīvesbiedri kādā slepenā vietā kontinentālajā Ķīnā; tā kā joprojām trūkst informācijas par viņu stāvokli un viņu atrašanās vieta raisa lielas bažas;
B.

tā kā visā Eiropas Savienībā iesniegtajiem patvēruma pieteikumiem ir raksturīgs liels dzimumu nelīdzsvars; tā kā vidēji vienu trešdaļu no visiem patvēruma pieteikumiem ir iesniegušas sievietes; tā kā laikposmā no 2015. gada sākuma un līdz tā paša gada novembrim apmēram 900 000 cilvēku šķērsoja Vidusjūru, lai sasniegtu Eiropas krastus, un no kopējā cilvēku skaita sieviešu un bērnu īpatsvars bija apmēram 38 %; tā kā ANO augstais komisārs bēgļu jautājumos (UNHCR) ir ziņojis, ka kopš 2016. gada janvāra no kopējā cilvēku skaita, kas sasniedz Grieķiju, lai meklētu patvērumu ES, sievietes un bērni ir 55 %; tā kā šajos cerību spārnotajos ceļojumos pārāk daudz cilvēku jau ir zaudējuši dzīvību un daudzi no tiem ir bijušas sievietes;
14.

atzinīgi vērtē to, ka, neskatoties uz negatīvām ekonomikas tendencēm reģionā, eksports no Gruzijas un Moldovas uz ES DCFTA īstenošanas pirmajos 12 mēnešos pieauga, ES importam no Gruzijas palielinoties par 15 %, un ES daļai Moldovas eksportā palielinoties par 62 %, un sagaida tādas pašas pozitīvas tendences Ukrainā; aicina Komisiju katru gadu sīki ziņot par to, kā tiek īstenota DCFTA ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu, jo īpaši par Gruzijai paredzēto noteikumu apiešanas novēršanas mehānismu un noteikumu apiešanas novēršanas mehānismu un drošības klauzulu attiecībā uz Moldovu;
37.

uzsver nepieciešamību noteikt nākotnes elektroenerģijas starpsavienojumu mērķi, pamatojoties uz ES ilgtermiņa klimata mērķiem, kā arī ilgtspējīgas enerģētikas sistēmu, ko ES cenšas panākt; šajā sakarībā atzīmē, ka vajadzīgo starpsavienojumu pakāpe būs īpaši atkarīga no vairākiem rādītājiem, tostarp a) principa, ka energoefektivitāte ir pirmais īstenojamais pasākums, no piemērošanas un no vairāku ar pieprasījumu saistītu reaģēšanas pasākumu īstenošanas dalībvalstu un ES politikā; b) decentralizētas, uz atjaunojamiem resursiem pamatotas elektroenerģijas un ar to saistīto viedtīklu ieviešanas; c) valsts lēmumiem par energoresursu struktūru, ņemot vērā ES ilgtermiņa mērķus klimata un enerģētikas jomā; d) enerģijas uzglabāšanas tehnoloģiju izstrādes, tostarp mājsaimniecību un pašvaldību līmenī; e) atbilstošā gadījumā –– labāko pieejamo tehnoloģiju izmantošanas; f) iedzīvotāju atzīšanas par ražojošiem patērētājiem enerģētikas sistēmā un g) skaidru stimulu noteikšanas ieguldījumiem enerģētikas tīklos;
11.

mudina Komisiju, balstoties uz labāko praksi, publicēt pamatnostādnes par pasākumiem, kas jāpiemēro Eiropas cietumos, lai novērstu ieslodzīto radikalizāciju un vardarbīgu ekstrēmismu, pilnībā ievērojot cilvēktiesības; norāda, ka to ieslodzīto nošķiršana, kuri ir līdzdarbojušies vardarbīgā ekstrēmismā vai kurus jau ir savervējušas teroristu organizācijas, no pārējiem cietumniekiem ir iespējams pasākums, lai novērstu radikālu terorisma ideoloģiju spiedienu uz citiem, tos iebiedējot, un ierobežotu radikalizāciju cietumos; tomēr brīdina, ka ikviens no šādiem pasākumiem būtu jāīsteno, tikai izvērtējot konkrēto gadījumu, un jāpamato ar tiesas nolēmumu, un uz to būtu jāattiecina kompetentu tiesu iestāžu veikta pārskatīšana; turklāt iesaka Komisijai un dalībvalstīm izvērtēt pierādījumus un gūto pieredzi saistībā ar ieslodzīto nošķiršanu cietumos ar mērķi ierobežot radikalizācijas izplatīšanos; uzskata, ka šāds izvērtējums ir jāizmanto kā pamats dalībvalstu cietumu sistēmās izmantojamās kārtības pilnveidošanai; tomēr norāda, ka minētajiem pasākumiem vajadzētu būt samērīgiem un to īstenošanā pilnībā jāievēro ieslodzītā pamattiesības;;
E.

tā kā šī lieta ir viens no daudzajiem gadījumiem, kad Saūda Arābijas cilvēktiesību aktīvistiem tiek piespriests smags sods un viņi tiek aizskarti, Saūda Arābijas aktīvisti tiek vajāti par savu uzskatu paušanu, un daudzi no viņiem ir notiesāti saskaņā ar procedūrām, kas neatbilst starptautiskajiem godīgas tiesas standartiem, kā to 2014. gada jūlijā apstiprināja bijušais ANO augstais cilvēktiesību komisārs;
8.

norāda, ka vairāk nekā seši miljoni ES pilsoņu ir piedalījušies EPI, ka ir iesniegts 51 pieprasījums uzsākt iniciatīvu, no kuriem tikai trīs iniciatīvas, proti, “Right 2Water”, “One of us” un “Stop vivisection”, tika atzītas par pieņemamām, un ka sešu noraidīto EPI — kas atbilst 30 % no visiem atteikumiem — organizētāji ir apstrīdējuši Komisijas atteikumu Eiropas Savienības Tiesā, kas liecina par to, ka vēl ir daudz darāmā, lai nodrošinātu, ka EPI spēj pilnībā izvērst savu potenciālu; norāda uz dažādām praktiskām grūtībām, ar kurām ir saskārušies organizatori kopš šīs regulas stāšanās spēkā 2012. gada aprīlī, un uz to, ka iniciatīvu skaits samazinās;
59.

norāda, ka kultūras mantojums pozitīvi ietekmē tūrismu, un tūrisms — kultūras mantojumu, jo, no vienas puses, tūrisma nozare no kultūras mantojuma gūst ievērojamus ienākumus, savukārt tūrisms ir noderīgs kultūras nozarei, jo veicina kultūras vērtību izrādīšanu un konservāciju un nodrošina ieņēmumus, kas nepieciešami to saglabāšanai;
37.

pauž cerību, ka “Garantijas jauniešiem” īstenošana, tostarp atbalsts no Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas, sāks nest augļus, un pauž gatavību atbalstīt visas ierosmes, tostarp finanšu iniciatīvas, lai stiprinātu šo ES programmu; aicina Komisiju nodrošināt to, ka izglītība un apmācība joprojām ir tās galvenās prioritātes, tostarp pārdomātu darba tirgum patlaban un nākotnē vajadzīgās prasmes, galveno uzmanību pievēršot augstai kvalitātei, efektivitātei, pieejamībai un vienlīdzībai; uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš mūžizglītībai, duālajām sistēmām, diplomu atzīšanai un tādu pasākumu atbalstam, kas paredzēti priekšlaicīgi skolu pametušo skolēnu skaitu samazināšanai, lai nodrošinātu to, ka skolēni apgūst rakstpratību, kā noteikts ESAO Starptautiskajā skolēnu novērtēšanas programmā (PISA) un saskaņā ar Līgumā noteiktajām kompetencēm; aicina lielāku uzsvaru likt uz jaunatnes mobilitātes, īpaši māceklības, finansēšanu un sekmēšanu, lai nodrošinātu pieejamo prasmju maksimālu atbilstību vienotajā tirgū piedāvātajām darbvietām;
5.

aicina Komisiju aktīvāk censties novērst negodīgu tirdzniecības praksi (NTP) pārtikas apgādes ķēdē, kas negatīvi ietekmē ražotāju ieņēmumus, samazina ienākumus un apdraud nozares dzīvotspēju un ilgtspējību; uzskata, ka lielo izplatīšanas tīklu negodīga tirdzniecības prakse un spiediena izdarīšana uz ražotājiem, kuri ir vai nav RO locekļi, ir galvenā problēma, kas jārisina, lai panāktu to, ka AD nozares lauksaimnieku ienākumi ir pienācīgi; norāda uz to, ka ražotāji ir neaizsargāti, jo to produkti ir tādi, kas ātri bojājas; uzskata, ka tādas uzskaitītās problēmas, kā zemju pamešana vai aktīvo lauksaimnieku novecošana, atrisināsies, ja no ražošanas gūtā peļņa būs pietiekama, lai nodrošinātu profesijas nākotni un piesaistītu gados jaunu darbaspēku;
—

ņemot vērā pētījumu “The impact of the crisis on fundamental rights across Member States of the EU – Comparative analysis” (3),
6.

pauž nožēlu par to, ka sabiedriskajā apspriešanā vaina tiek novelta uz ES iestādēm un to politiku, neatzīstot to, ka arī dalībvalstīm jānes atbildība šajos jautājumos; atgādina, ka dalībvalstis ir pilnībā iesaistītas ES likumdošanas procesā;
—

ņemot vērā 2008. gada 16. jūnijā Luksemburgā parakstīto un 2015. gada 1. jūnijā spēkā stājušos Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses,
13.

atzīmē savas atbildes un rīcību attiecībā uz jautājumu sarakstu saistībā ar Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu kā daļu no CRPD pārskatīšanas: a) Parlaments izveidojis starpkomiteju koordinācijas darba grupu, ko veido pārstāvji no katras attiecīgās komitejas, un tā ir rīkojusi izpratnes veidošanas pasākumus darbiniekiem un Eiropas Parlamenta deputātiem, tostarp kā daļu no profesionālās apmācības organizējot zīmju valodas kursus; b) tas uzsvēris nepieciešamība nodrošināt pieejamību attiecībā uz universālo pakalpojumu un ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112 gan Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcijā (6), gan 2011. gada 17. novembra deklarācijā (7), kas bija pagrieziena punkts saistībā ar eCall sistēmas attīstīšanu transportlīdzekļos; c) 2014. gada vēlēšanu rezultātā ievērojami pieaudzis to Eiropas Parlamenta deputātu skaits, kuriem ir invaliditāte; d) Parlaments apņēmies aktīvi sadarboties ar attiecīgajiem dalībniekiem, lai rastu pragmatisku risinājumu saistībā ar pievienošanos Marakešas līgumam; e) tas uzsver nepieciešamību uzlabot ES tiesību aktu īstenošanu, lai nodrošinātu, ka personas ar invaliditāti var ceļot patstāvīgi, izmantojot visus transporta veidus, tostarp sabiedrisko transportu; f) tas aicina Komisiju sniegt pieprasīto paskaidrojumu par to, kā tā pašreizējos un turpmākos tiesību aktos varētu nodrošināt, lai personām ar invaliditāti būtu garantētas vienlīdzīgas iespējas, pamattiesības, līdzvērtīga pieeja pakalpojumiem un darba tirgum, kā arī tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz piekļuvi sociālajai drošībai kā tās dalībvalsts pilsoņiem, kurā viņi ir šīs sistēmas dalībnieki, rīkojoties saskaņā ar vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principu, lai visas personas ar invaliditāti varētu baudīt tiesības brīvi pārvietoties tāpat kā visi citi ES pilsoņi; g) tas aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, lai tiesas pieejamība attiecībā uz ES tiesību aktiem būtu pilnīgā saskaņā ar CRPD un tādējādi pamattiesības būtu pieejamas visiem;
5.

nosoda to, ka FIFA nav pilnībā publicējusi M. J. Garcia ziņojumu, kam tā piekrita 2014. gada decembrī, bet līdz šim to nav izdarījusi, un aicina FIFA nekavējoties darīt to;
A.

tā kā 2015. gada 1. aprīlīIS/Da’esh uzbruka palestīniešu bēgļu nometnei Jarmukā; tā kā Asada režīms, reaģējot uz IS izbrukumu, turpināja nometnes apšaudi un bombardēšanu no gaisa un visā nometnes teritorijā notika nemitīgas ielu kaujas starp bruņotiem grupējumiem, kuri pretojās Asada režīmam un kurus vadīja Aknaf Bait al-Makdis, no vienas puses, un IS/Da’esh un Jabhat al-Nusra, no otras puses; tā kā 2015. gada 16. aprīlī palestīniešu militārās vienības ar Sīrijas nemiernieku atbalstu piespieda IS/Da’esh kaujiniekus atkāpties no nometnes; tā kā pēc IS/Da’esh atkāpšanās nometni kontrolēja galvenokārt ar al-Qaeda saistītais grupējums Jabhat al-Nusra;
C.

tā kā prezidenta Nicolas Maduro nacionālajā radio un televīzijā paziņoja par to, ka ir atmaskoti kaut kādi plāni par viņa valdības destabilizēšanu, rīkojot valsts apvērsumu, kurā it kā piedaloties demokrātiskās vienības apaļā galda vadība, Nacionālās asamblejas deputāti María Corina Machado un Julio Borges un Karakasas mērs Antonio Ledezma; tā kā šie opozīcijas līderi esot arī saistīti ar plānu nogalināt opozīcijas līderi Leopoldo López, kurš ir bijis aizturēts militārā cietumā ilgāk par gadu; tā kā kopš viņa apcietināšanas Leopoldo López ir cietis no fiziskas un psiholoģiskas spīdzināšanas un ir ieslodzīts vieninieku kamerā;
—

ņemot vērā spēkā esošo Partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN) starp ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, un apturētās sarunas par jaunu ES un Krievijas nolīgumu;
19.

aicina visas ES dalībvalstis paātrināt to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kas tiek saņemti no aizvien lielāka skaita bēgļu, kuri bēg no šīm konflikta zonām; pieprasa ES risināt jautājumu saistībā ar to, ka daudziem bēgļiem braucieni pāri Vidusjūrai bieži vien beidzas liktenīgi, un īstenot saskaņotu stratēģiju, kuras mērķis ir glābt dzīvības, kā arī sniegt atbalstu dalībvalstīm, kuru krastos masveidā ierodas nelegālie imigranti un patvēruma meklētāji;
16.

pauž bažas par to, ka daži projektu mērķi un rādītāji nebija tieši saistīti ar ESF intervencēm, tāpēc bija grūti novērtēt to izpildi, piemēram, noteikt projektu veiksmi vai neveiksmi darbības programmās noteikto makroekonomikas mērķu sasniegšanā, ņemot vērā to, ka tie ir ārpus ESF darbības kontroles, jo tie lielā mērā ir atkarīgi no ārējiem faktoriem, piemēram, ekonomiskajiem apstākļiem, sociālās aizsardzības sistēmām un vietējo publisko vai privāto ieguldījumu nosacījumiem;
D.

tā kā dalībvalstu iemaksas ES budžetā, ko tās veic, pamatojoties uz NKI, un kas pašlaik ir aptuveni 74 % no visiem ES ieņēmumiem, nevar uzskatīt par patiesu pašu resursu, jo tie ir vienkārši pārskaitījumi no dalībvalstu valsts kasēm ES budžetā; tā kā no PVN iegūtie resursi, kas ir aptuveni 11 % no visiem ES ieņēmumiem, arī ir veidojušies tā, ka tiek uzskatīti par dalībvalstu iemaksām ES budžetā; tā kā šī situācija gadu desmitu laikā ir stiprinājusi “taisnīgas peļņas” loģiku, kas nepārprotami dominēja arī Eiropadomes 2013. gada 7. un 8. februāra sanāksmes secinājumos par DFS 2014.–2020. gadam, un ir lielā mērā kavējusi ES budžeta strukturālu reformu;
—

ņemot vērā 2012. gada 5. jūlija rezolūciju par vardarbību pret lesbietēm un lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un starpdzimuma personu (LGBTI) tiesībām Āfrikā (1), 2013. gada 13. jūnija nostāju attiecībā uz projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu, ar kuru otro reizi groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un pirmo reizi grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (2), un 2013. gada 11. decembra rezolūciju par 2012. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (3),
15.

pauž dziļas bažas par Gezi parka notikumu ļoti ierobežoto atspoguļojumu Turcijas plašsaziņas līdzekļos un žurnālistu, kuri kritizēja valdības reakciju uz šiem notikumiem, padzīšanu; atgādina, ka vārda brīvība un plašsaziņas līdzekļu — tostarp digitālo un sociālo plašsaziņas līdzekļu — plurālisms ir Eiropas pamatvērtības un ka demokrātiskai sabiedrībai neatkarīga prese ir izšķirīgi svarīga, jo tā ļauj pilsoņiem, pamatojoties uz saņemto informāciju, aktīvāk piedalīties kolektīvajos lēmumu pieņemšanas procesos un tādējādi nostiprina demokrātiju; pauž dziļas bažas par jauno likumu par internetu, ar kuru tiek ieviesta pārmērīga kontrole un uzraudzība pār interneta piekļuvi un kas potenciāli varētu būtiski ietekmēt vārda brīvību, pētniecisko žurnālistiku, demokrātisko kontroli un piekļuvi politiski daudzveidīgai informācijai, izmantojot internetu; norāda uz to, ka ES un Eiropas Drošības un sadarbības organizācija izteica nopietnas bažas, un aicina Turcijas valdību pārskatīt likumu atbilstoši Eiropas standartiem attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību un vārda brīvību; atkārtoti pauž bažas par to, ka lielākā daļa plašsaziņas līdzekļu pieder lieliem konglomerātiem ar plašām uzņēmējdarbības interesēm un ir tajos koncentrēti, un norāda uz to, ka satraucošā kārtā pieaug plašsaziņas līdzekļu un žurnālistu pašcenzūra; pauž bažas par to, ka žurnālisti par valdības kritizēšanu tiek atlaisti no amatiem plašsaziņas līdzekļos; pauž nopietnas bažas par procedūrām, kas tiek izmantotas to plašsaziņas līdzekļu īpašnieku sodīšanai, kuri izsaka kritiku; pauž bažas par valsts iestāžu realizētu ietekmi uz akreditāciju, galvenokārt vēršoties pret opozīcijas plašsaziņas līdzekļiem; pauž dziļas bažas par to, ka pašlaik īpaši daudz žurnālistu atrodas pirmstiesas aizturēšanā, kā rezultātā tiek apdraudēta vārda un plašsaziņas līdzekļu brīvība, un aicina Turcijas tiesu iestādes pēc iespējas ātri veikt pārskatīšanu un pievērsties šīm lietām; uzsver sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu īpašo lomu demokrātijas stiprināšanā un aicina Turcijas valdību nodrošināt sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem neatkarību un ilgtspēju saskaņā ar Eiropas standartiem;
10.

ir pārliecināts, ka tas, kā Savienība apzinās savu iespējamo ietekmi pasaulē, un attālākajiem reģioniem veltītā uzmanībā ir savstarpēji cieši saistīti jautājumi; pauž pārliecību par to, ka Savienība un dalībvalstis pietiekami neņem vērā un nenovērtē nākotnes iespējas un nozīmi, ko rada to stratēģiskā izvēle veikt ieguldījumus attālākajos reģionos, un ka šāda situācija liecina par to, ka Savienība pārāk maz iegulda savas ietekmes veicināšanā pasaulē un starptautiskā mērogā; uzskata, ka attālākajiem reģioniem ir svarīgi uzlabot instrumentu un programmu sinerģiju, lai veicinātu šo reģionu starptautisko sadarbību pasaulē;
D.

tā kā vietējās beduīnu kopienas sociālekonomiskā marginalizācija ir viens no lielākajiem iemesliem, kā dēļ rodas drošības problēmas Sinajā; tā kā Sinajas iedzīvotāji ilgstoši ir cietuši no nabadzības, diskriminācijas un ierobežotas piekļuves veselības pakalpojumiem un izglītībai, un līdz ar to viņi ir atsvešinājušies no oficiālajām varas iestādēm, kas viņu stāvokli pametuši novārtā un ignorē viņu vajadzības;
H.

tā kā saskaņā ar cilvēktiesību organizācijas Human Rights Watch datiem laikā no 2007. līdz 2011. gadam korupcija, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija mežrūpniecības nozarē valstij radījušas zaudējumus vairāk nekā USD 7 miljardu apmērā; tā kā Indonēzijas Korupcijas apkarošanas komisijas priekšsēdētāja vietnieks raksturojis mežsaimniecības nozari kā “neierobežotas korupcijas avotu” (7); tā kā pēdējo gadu laikā Indonēzijā tomēr panākts ievērojams progress finanšu noziegumu apkarošanā, par ko liecina 2012. gada decembrī pieņemtais Augstākās Tiesas spriedums lietā pret palmu eļļas ražotāju Asian Agri Group par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;
8.

vēlreiz pauž viedokli par to, cik svarīga un absolūti obligāta ir direktīvas pilnīga un vienāda piemērošana un pareiza īstenošana dalībvalstīs, lai novērstu juridiska un funkcionāla rakstura neskaidrības no to uzņēmumu viedokļa, kas darbojas ārvalstīs; ar bažām konstatē, ka Komisijai 2011. un 2012. gadā attiecībā uz vairākām dalībvalstīm nācās izmantot EU Pilot apspriešanās sistēmu, jo tās direktīvu bija transponējušas nepareizi; aicina dalībvalstis ar visiem to rīcībā esošajiem līdzekļiem, jo īpaši nodrošinot pietiekami daudz resursu, atbalstīt izpildi valsts līmenī; uzsver būtisko nozīmi, kāda ir par šīs direktīvas īstenošanu atbildīgo valsts iestāžu sadarbības pastiprināšanai un publisko piemērotāju un citu ieinteresēto personu, jo īpaši patērētāju organizāciju, strukturāla dialoga izveidei;
1.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir pievērsusies rūpniecības politikai (RP), jo uzmanība šādam mērķim ir būtiska ekonomikas attīstībai un konkurētspējai, nodrošinot ilgtermiņa izaugsmi un bezdarba problēmas risināšanu, ņemot vērā, ka rūpniecībā tiek radīta katra ceturtā darbvieta, nodrošinot darbu aptuveni 34 miljoniem cilvēku; uzsver, ka ar RP ir jārisina salīdzinošie trūkumi ES ekonomikā, neatkarīgi no tā, vai tie ir saistīti ar nepietiekamiem R&D ieguldījumiem, enerģijas cenu pieaugumu, birokrātijas šķēršļiem vai grūtībām finansējuma pieejamībā; norāda, ka rūpniecība veido 80 % no izdevumiem pētniecības un izstrādes jomā un ka gandrīz 75 % no Eiropas eksporta ir rūpniecības preces; uzsver, ka rūpniecība nodrošina lielu daļu vērtību, kas tiek radītas Eiropas ekonomikā, turklāt katra darbvieta rūpniecības nozarē rada aptuveni divas papildu darbvietas piegādes un pakalpojumu nozarēs;
13.

lai veicinātu informētību, konkrētas darbības un kampaņas, aicina ieviest, piemēram, Eiropas dienu, kura veltīta plastmasas atkritumu jautājumam un kurā pilsoņiem būtu iespēja jebkādā apjomā nodot plastmasas atkritumus iepriekš noteiktos nodošanas punktos, piemēram, saņemot par to atbilstošu naudas kompensāciju, tādējādi nodrošinot pārstrādājamas plastmasas piegādi un uzlabojot sabiedrības informētību par pārstrādi un resursu efektīvu izmantošanu; uzskata, ka šādos pasākumos varētu ietvert arī apdzīvotu vietu (piemēram, pludmales) uzkopšanas pasākumus kā simbolisku ieguldījumu plastmasas atkritumu radītā piekrastes piesārņojuma ierobežošanā; aicina veidot sinerģijas starp šādiem pasākumiem un “Darīsim!” (Let's do it) kampaņām, Eiropas atkritumu samazināšanas nedēļu un gaidāmo Eiropas sakopšanas dienu; atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas izmēģinājuma projektu MARELITT, lai četras Eiropas reģionālās jūras atbrīvotu no atkritumiem un mazinātu jūrā esošo plastmasas atkritumu ietekmi uz vidi, veselību un ekonomiku un to sociālo ietekmi; iesaka Komisijai pasteidzināt dialogu ar trešām valstīm, piemēram, tām, kuru teritoriālajos ūdeņos ietilpst Melnā jūra, lai efektīvāk risinātu problēmu, kas saistīta ar plastmasas atkritumu piesārņojumu jūrā;
—

ņemot vērā spēkā esošo Partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN) starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, un apturētās sarunas par jaunu ES un Krievijas nolīgumu,
J.

tā kā, neraugoties uz to, ka tādu strādājošo skaits, kuri pārcēlušies uz citu dalībvalsti, ir pieaudzis no 4,7 miljoniem 2005. gadā līdz 8 miljoniem 2008. gadā, procentuālā izteiksmē tas ir pieaugums no 2,1 % uz 3,3 % no kopējā darba spēka;