BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 2 PROJEKTS 2011. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM III iedaļa – Komisija /* COM/2011/0154 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 25.3.2011 COM(2011) 154 galīgā redakcija BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 2 PROJEKTS 2011. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀMIII iedaļa – Komisija (iesniegusi Komisija) BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 2 PROJEKTS2011. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀMIII iedaļa – Komisija Ņemot vērā: - Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, - Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[1], un jo īpaši tās 37. pantu, - Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējo budžetu, kas pieņemts 2010. gada 15. decembrī, - budžeta grozījuma Nr. 1/2011 projektu[2], kas pieņemts 2011. gada 14. janvārī, Eiropas Komisija ar šo iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai 2011. gada budžeta grozījuma Nr. 2 projektu. IZMAIŅAS IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU KOPSAVILKUMĀ PA IEDAĻĀM Izmaiņas ieņēmumu un izdevumu kopsavilkumā pa iedaļām ir pieejamas EUR-Lex tīmekļa vietnē ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm ). Izmaiņas ieņēmumu un izdevumu kopsavilkumā pa iedaļām angļu valodā informācijas nolūkos ir pievienotas šim dokumentam kā budžeta pielikums. SATURS 1. Ievads 3 2. ES Solidaritātes fonda izmantošana 3 2.1. Slovēnija 3 2.2. Horvātija 4 2.3. Čehija 4 2.4. Secinājums 4 3. Finansējums 4 4. Kopsavilkuma tabula pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām 4 1. IEVADS 2011. gada budžeta grozījuma Nr. 2 projekts (BGP) attiecas uz ES Solidaritātes fonda izmantošanu EUR 19 546 647 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās saistībā ar spēcīgu lietusgāžu sekām Slovēnijā, Horvātijā un Čehijā. 2. ES Solidaritātes fonda izmantošana 2.1. Slovēnija 1. Pieteikums Komisijai tika iesniegts 2010. gada 26. novembrī noteikto desmit nedēļu laikā pēc pirmajiem 2010. gada 17. septembrī reģistrētajiem postījumiem. Slovēnijas iestādes pieprasa palīdzību, lai likvidētu postījumus, ko izraisīja plūdi pēc spēcīgām lietusgāzēm laikposmā no 2010. gada 17. septembra līdz 2010. gada 20. septembrim. 2. Tā ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst Solidaritātes fonda piemērošanas jomā. 3. Slovēnijas iestādes lēš, ka dabas katastrofas radītie kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 251 300 861. Šī summa ir 115,45 % no Slovēnijai 2010. gadā piemērojamās parastās robežas Solidaritātes fonda izmantošanai EUR 217,669 miljonu apmērā (t. i., 0,6 % no Slovēnijas NKI, pamatojoties uz 2008. gada datiem). 4. Tā kā aplēstie kopējie tiešie zaudējumi – EUR 251,3 miljoni – pārsniedz Slovēnijai piemērojamo robežu Solidaritātes fonda izmantošanai, katastrofa kvalificējama kā „liela dabas katastrofa” saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2012/2002 noteikumiem un tādējādi ietilpst Solidaritātes fonda galvenajā piemērošanas jomā. Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats finansiālās palīdzības summas aprēķināšanai. Finansiālo palīdzību var izmantot tikai būtiskiem avārijas darbiem, kā noteikts regulas 3. pantā. 5. Attiecībā uz katastrofas ietekmi plūdi skāra Slovēnijas 137 no 210 municipalitātēm un radīja plašus postījumus infrastruktūrai, uzņēmumiem un privātīpašumam. Kopumā tika applūdinātas 8241 ēka, tostarp 127 uzņēmumu telpas. Saistībā ar infrastruktūru tika bojāts 91 tilts, kā arī 550 km valsts autoceļu un 2000 km vietējo autoceļu. No mājām tika evakuēti 296 iedzīvotāji. Turklāt Slovēnijā tika nodarīti postījumi kultūras mantojumam vairākos apgabalos, tostarp Kostanjevica na Krki un Krško visu vēsturisko centru applūšana, un Piran tuvumā esošo sāls ieguves fermu postījumi. Slovēnijas iestādes ir iesniegušas precīzu pieteikumu un ir sniegušas pārliecinošus pierādījumus par šīs katastrofas lielo raksturu. 6. Ir aprēķinātas darbu attiecināmās izmaksas, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 2012/2002 3. panta 2. punktā, – EUR 171,3 miljoni, sadalot tās pa darbu veidiem. Avārijas darbu izmaksu lielākā daļa (vairāk nekā EUR 73 miljoni) attiecas uz izmaksām ūdens un notekūdeņu apsaimniekošanas jomā. 7. Skartais reģions var pretendēt uz atbalstu kā „Konverģences reģions” no struktūrfondiem (2007.–2013. g.). Slovēnijas iestādes nav informējušas Komisiju par nodomu izmantot citus Kopienas finansējuma avotus, lai likvidētu plūdu sekas. 8. Slovēnijas iestādes norādīja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma. 2.2. Horvātija Horvātijā no 2010. gada 17. septembra līdz 22. septembrim lija intensīvs lietus, izraisot spēcīgus plūdus, kas īpaši skāra Horvātijas rietumu apgabalu. Katastrofa nodarīja ievērojamus postījumus infrastruktūrai, lauksaimniecības nozarei un privātīpašumam. 9. Pieteikums par finansiālo palīdzību no Eiropas Savienības Solidaritātes fonda tika iesniegts Komisijai 2010. gada 25. novembrī noteikto desmit nedēļu laikā pēc pirmajiem 2010. gada 17. septembrī reģistrētajiem postījumiem. 10. Tā ir dabas katastrofa. Horvātijas iestādes lēš, ka dabas katastrofas radītie kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 47 002 839. Tā kā minētā summa nepārsniedz EUR 275,804 miljonu robežu (t. i., 0,6 % no Horvātijas NKI 2008. gadā), katastrofa nav kvalificējama kā „liela dabas katastrofa” atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 2012/2002. Tomēr Horvātiju skāra tie paši plūdi, kas radīja lielu katastrofu Slovēnijā. Tāpēc uzskatīja par izpildītu Padomes Regulas (EK) Nr. 2012/2002 2. panta 2. punkta otrajā daļā noteikto nosacījumu, saskaņā ar ko kaimiņvalsts, kuru skārusi tā pati lielā katastrofa, izņēmuma kārtā var saņemt palīdzību no Solidaritātes fonda. Tā kā Horvātija risina sarunas par pievienošanos ES, tā var pretendēt uz palīdzību no ES Solidaritātes fonda. 11. Attiecībā uz plūdu ietekmi un sekām Horvātijas iestādes ziņo, ka tika appludināti vairāk nekā tūkstotis privātmājokļu (māju un dzīvokļu) un daudzas ģimenes bija jāevakuē. Tika ziņots, ka plūdi stipri skāra "Lapidarium" muzeju Novigradā. Būtiski postījumi tika nodarīti enerģētikas, ūdens un notekūdeņu infrastruktūrai, transporta, izglītības un veselības aprūpes infrastruktūrai, radot, piemēram, elektroenerģijas piegādes traucējumus un autoceļu satiksmes sastrēgumus, kas apgrūtināja tūlītēju rīcību. Tomēr lauksaimniecības nozarei tika nodarīti lielākie zaudējumi, kas sasniedz vairāk nekā EUR 7 miljonus no kopējiem zaudējumiem. 12. Horvātijas iestādes ir aprēķinājušas, ka izmaksas saistībā ar būtiskiem avārijas darbiem, kuri var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2012/2002 3. panta 2. punktu, ir EUR 28 647 292, un ir sadalījušas izmaksas pa darbu veidiem. Izmaksu lielākā daļa attiecas uz katastrofas skarto zonu tīrīšanas darbiem un tiek lēsta vairāk nekā EUR 16 miljonu apmērā. 13. Horvātijas iestādes norādīja, ka plūdu katastrofas tiešo seku likvidēšanā netiek izmantoti citi Kopienas fondi (piemēram, IPA finansējums). 2.3. Čehija Čehijas ziemeļu daļās 2010. gada augusta sākumā bija neparasti spēcīgas lietusgāzes, kā rezultātā pārplūda upes, cilvēki bija spiesti atstāt savus mājokļus un tika nodarīti bojājumi valsts infrastruktūrai, privātmājokļiem, lauksaimniecībai un uzņēmumiem. 14. Pieteikums Komisijai tika iesniegts 2010. gada 14. oktobrī noteikto desmit nedēļu laikā pēc pirmajiem 2010. gada 7. augustā reģistrētajiem postījumiem. 15. Tā ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst Solidaritātes fonda piemērošanas jomā. 16. Čehijas iestādes lēš, ka dabas katastrofas radītie kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 436 477 560. Šī summa ir 53 % no Čehijai 2010. gadā piemērojamās parastās robežas Solidaritātes fonda izmantošanai EUR 824,03 miljonu apmērā (t. i., 0,6 % no NKI, pamatojoties uz 2008. gada datiem). 17. Tā kā kopējais zaudējumu apmērs ir mazāks par parasto robežu Solidaritātes fonda izmantošanai, pieteikums tika izskatīts, pamatojoties uz tā saukto „neparastu reģionālo katastrofu” kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 2012/2002 2. panta 2. punkta pēdējā daļā, kurā ietverti nosacījumi Solidaritātes fonda izmantošanai „ārkārtējos apstākļos”. Atbilstoši šiem kritērijiem reģions ārkārtējos apstākļos var saņemt palīdzību no Fonda, ja šo reģionu ir skārusi neparasta katastrofa; galvenokārt tas attiecas uz dabas katastrofām, kas skar lielu daļu tā iedzīvotāju un kam ir ievērojama un ilgstoša ietekme uz dzīves apstākļiem un ekonomisko stabilitāti reģionā. Regulā paredzēts īpašu uzmanību pievērst attāliem un izolētiem reģioniem, tādiem kā salas un tālākie reģioni, kas definēti Līguma 349. pantā. Skartie apgabali Čehijā neietilpst šajā kategorijā. Regulā paredzēta „vislielākā rūpība”, novērtējot pieteikumus, kas iesniegti saskaņā ar „neparastu reģionālo katastrofu” noteikumiem. 18. Kā minēts Solidaritātes fonda gada ziņojumā (2002.-2003. gads)[3], Komisija uzskata, ka, lai reģionālo katastrofu konkrētie kritēriji būtu nozīmīgi valsts mērogā, ir jānosaka atšķirība starp nopietniem reģionāliem un vienīgi vietējas nozīmes notikumiem. Atbilstoši subsidiaritātes principam vietējas nozīmes notikumi ir valsts iestāžu atbildības jomā, bet nopietnu reģionālu notikumu gadījumā var izskatīt iespējas piešķirt atbalstu no Solidaritātes fonda. Atbilstīgi pieteikumam plūdi skāra Čehijas saistītu vienu apgabalu, proti, Liberecas reģionu ( Liberecký kraj ) un kaimiņos esošo Děčín rajonu, kas pieder pie Ústí nad Labem reģiona ( Ústecký kraj ). Liberecas reģions robežojas ar Poliju un Vāciju, turpretim Děčín rajons robežojas ar Vāciju. Vislielākā nokrišņu intensitāte un plūdi bija Nisas upes baseinā un daļēji Elbas upes baseinā. 19. Viens no Regulā (EK) Nr. 2012/2002 paredzētajiem nosacījumiem Solidaritātes fonda ārkārtas izmantošanai ir tāds, ka katastrofa ir skārusi lielāko daļu tā reģiona iedzīvotāju, uz kuru attiecas pieteikums. Čehijas pieteikumā noteikts, ka Liberecas reģionā tika tieši skarti 262 088 iedzīvotāji 81 pašvaldībā (no pavisam 439 027 iedzīvotājiem). Děčín rajonā tika skartas 43 pašvaldības un gandrīz 90 % no kopējā iedzīvotāju skaita. Sniegtie pierādījumi ir ticami, un tos var pieņemt. 20. Attiecībā uz prasību pierādīt nopietnu un ilgstošu ietekmi uz dzīves apstākļiem un reģiona ekonomisko stabilitāti pieteikumā norādīta būtiskas infrastruktūras izpostīšana (piemēram, transporta, ūdens un enerģētikas jomās), ietekme uz uzņēmumiem un smagi bojājumi lielam skaitam ģimenes mājokļu. Tika ziņots, ka postījumi tika nodarīti pavisam 3239 mājām un 220 daudzdzīvokļu mājām Liberecas reģionā un 1199 mājām un 48 daudzdzīvokļu mājām Děčín rajonā; daudzas no tām ir pilnīgi nopostītas. Gandrīz 2500 personas bija jānodrošina ar pagaidu mājokli. Tika pārtraukta gāzes un elektroenerģijas piegāde, un tika piesārņoti vairāki atsevišķi dzeramā ūdens avoti (akas). Liberecas reģionā tika nopostīti 7 tilti uz galvenajiem autoceļiem un 198 tilti uz sekundāras nozīmes autoceļiem. Děčín rajonā tika nopostīti 146 tilti. Tika sabojāti 195 km autoceļu. Dzelzceļa posms bija slēgts vairākus mēnešus. Privātuzņēmumi zaudēja mašīnas, iekārtas, krājumus vai piegādes, kas lielākoties nebija apdrošināti, un tagad tiem draud slēgšana. Lielākie zaudējumi saistībā ar nodarbinātību bija tūrismā, kas ir viens no galvenajiem ekonomiskajiem faktoriem reģionā. Plūdu rezultātā Liberecas reģionā apmeklētāju skaits samazinājās par vairāk nekā 40 %. Galvenie postījumi skāra arī tūrisma infrastruktūru. Lauksaimniecības jomā tika izpostīti 165,5 ha lauksaimniecības zemes, nebija iespējams novākt 400 ha graudaugu un 100 ha rapša. Kopumā divos mēnešos pēc plūdiem Liberecas reģionā bija ekonomikas panīkums 15 % apmērā. Turklāt atveseļošanu nopietni kavē ekonomikas lejupslīde pēdējos gados un valsts līdzekļu trūkums, lai ātri salabotu būtisku infrastruktūru un citus bojājumus. Paredzams, ka pilnīga normālu apstākļu atjaunošana prasīs vairākus gadus. 21. Ir aprēķinātas darbu attiecināmās izmaksas, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 2012/2002 3. panta 2. punktā, – EUR 334 772 020, sadalot tās četrās kategorijās: A) infrastruktūras tūlītēja atjaunošana darba kārtībā, B) pagaidu mītnes un glābšanas dienesti, C) aizsardzības infrastruktūra un kultūras mantojuma nekavējoša aizsardzība un D) katastrofas skarto apgabalu/zonu tīrīšana. Avārijas darbu izmaksu lielākā daļa (EUR 195 miljoni) attiecas uz izmaksām transporta infrastruktūras jomā. 22. Skartais reģions var pretendēt uz atbalstu kā „Konverģences reģions” no struktūrfondiem (2007.–2013. g.). Čehijas iestādes paziņoja, ka attiecīgajiem apgabaliem netiks pārdalīti finanšu līdzekļi. 23. Saistībā ar attiecināmo zaudējumu iespējamo segšanu no apdrošināšanas Čehijas iestādes norādīja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma. 2.4. Secinājums Nobeigumā iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ ir ierosināts pieņemt Slovēnijas, Horvātijas un Čehijas iesniegtos pieteikumus saistībā ar plūdu katastrofām 2010. gada augustā un septembrī un ierosināt Solidaritātes fonda izmantošanu katram no šiem gadījumiem. 3. Finansējums Kopējais Solidaritātes fondam pieejamais gada budžets ir EUR 1000 miljoni. Tā kā solidaritāte bija galvenais pamatojums Fonda izveidei, Komisija uzskata, ka Fonda atbalstam vajadzētu būt progresīvam. Tas nozīmē, ka atbilstoši iepriekšējai praksei zaudējumu daļa, kas pārsniedz robežu (0,6 % no NKI jeb EUR 3 miljardi 2002. gada cenās, ņemot vērā to summu, kura ir mazākā), ir pamatā lielākai atbalsta intensitātei nekā zaudējumiem līdz šai robežai. Agrāk pielietotā likme, lai noteiktu piešķīrumus lielām katastrofām, ir 2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem, kas ir zem Fonda izmantošanas robežas, un 6 %, kuri ir virs robežas. Likme, ko piemēro, lai noteiktu piešķīrumus neparastām reģionālām katastrofām vai kaimiņvalsts katastrofām, ir 2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem. Solidaritātes fonda atbalsta aprēķināšanas metodika ir izklāstīta 2002.–2003. gada ziņojumā par Solidaritātes fondu, un to apstiprināja Padome un Eiropas Parlaments. Šajā gadījumā ir ierosināts izmantot tās pašas procentu likmes un piešķirt šādas atbalsta summas. (EUR) | Saņēmējvalsts | Tiešie zaudējumi | Robeža | Summa, pamatojoties uz 2,5 % | Summa, pamatojoties uz 6 % | Ierosinātā atbalsta kopējā summa | Slovēnija – plūdi 2010. gada septembrī „liela katastrofa” | 251 300 861 | 217 669 000 | 5 441 725 | 2 017 912 | 7 459 637 | Horvātija – plūdi 2010. gada septembrī „kaimiņvalsts kritērijs” | 47 002 839 | 275 804 000 | 1 175 071 | - | 1 175 071 | Čehija – plūdi 2010. gada augustā | 436 477 560 | 824 029 000 | 10 911 939 | - | 10 911 939 | Kopā | 19 546 647 | Pēc šīs kompensācijas summas izmaksas paliks vismaz 25 % Eiropas Savienības Solidaritātes fonda līdzekļu, kas būs pieejami piešķīrumiem gada pēdējā ceturksnī, kā tas noteikts Regulas (EK) 2012/2002 4. panta 2. punktā. 4. Kopsavilkuma tabula pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām Finanšu shēma Kategorija/apakškategorija | 2011. gada finanšu shēma | 2011. gada budžets (t. sk. BGP Nr. 1/2011) | BGP Nr. 2/2011 | 2011. gada budžets (t. sk. BGP Nr. 1-2/2011) | |SA |MA |SA |MA |SA |MA |SA |MA | | 1. ILGTSPĒJĪGA IZAUGSME | | | | | | | | | | 1a. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai |12 987 000 000 | |13 520 566 270 |11 627 802 798 | | |13 520 566 270 |11 627 802 798 | |1b. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai |50 987 000 000 | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | Kopā | 63 974 000 000 | |64 501 160 054 |53 279 897 424 | | |64 501 160 054 |53 279 897 424 | | Rezerve[4] | | |-27 160 054 | | | | -27 160 054 | | | 2. DABAS RESURSU SAGLABĀŠANA UN PĀRVALDĪBA | | | | | | | | | | Tostarp ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi |47 617 000 000 | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | Kopā | 60 338 000 000 | |58 659 248 389 |56 378 918 184 | | | 58 659 248 389 |56 378 918 184 | | Rezerve | | |1 678 751 611 | | | | 1 678 751 611 | | | 3. PILSONISKUMS, BRĪVĪBA, DROŠĪBA UN TIESISKUMS | | | | | | | | | | 3a. Brīvība, drošība un tiesiskums |1 206 000 000 | |1 138 954 740 |813 277 345 | | |1 138 954 740 |813 277 345 | |3b. Pilsoniskums |683 000 000 | |861 459 910 |824 531 910 |+18 371 576 |+18 371 576 |879 831 486 |842 903 486 | | Kopā | 1 889 000 000 | |2 000 414 650 |1 637 809 255 |+18 371 576 |+18 371 576 |2 018 786 226 |1 656 180 831 | | Rezerve[5] | | |67 148 260 | | | |67 148 260 | | | 4. ES — GLOBĀLO PROCESU DALĪBNIECE[6] |8 430 000 000 | | 8 758 125 360 |7 241 353 503 |+1 175 071 |+1 175 071 | 8 759 300 431 |7 242 528 574 | | Rezerve | | | -70 439 377 | | | | -70 439 377 | | | 5. ADMINISTRĀCIJA[7] |8 334 000 000 | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | Rezerve | | | 243 160 711 | | | | 243 160 711 | | | KOPĀ | 142 965 000 000 |134 280 000 000 |142 091 787 742 |126 709 522 655 |+19 546 647 |+19 546 647 |142 111 334 389 |126 729 069 302 | | Rezerve | | | 1 996 461 151 |7 934 866 238 | | | 1 996 461 151 |7 915 319 591 | | [1] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [2] COM(2011) 9. [3] 2002.-2003. gada ziņojums un ziņojums par pieredzi, kas gūta gadu pēc jaunā instrumenta piemērošanas, COM(2004) 397 galīgā redakcija, 26.5.2004. [4] Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGPF) nav ietverts 1.a izdevumu kategorijas rezerves aprēķinā (EUR 500 miljoni). EUR 34 miljonus, kas pārsniedz maksimālo robežu, finansē, izmantojot elastības instrumentu. [5] Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) summa ir iekļauta papildus attiecīgajām izdevumu kategorijām saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu (OV C 139, 14.6.2006.). [6] 2011. gada 4. izdevumu kategorijas rezervē nav ņemtas vērā apropriācijas, kas saistītas ar rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos (EUR 253,9 miljoni). EUR 71 miljonu, kas pārsniedz maksimālo robežu, finansē, izmantojot elastības instrumentu. [7] Lai aprēķinātu 5. izdevumu kategorijas maksimālās robežas rezervi, ir ņemta vērā 1. zemsvītras piezīme 2007.–2013. gada finanšu shēmā par summu EUR 82 miljonu apmērā personāla iemaksām pensiju shēmā.