Eiropas Parlaments un Padome 2020. gada decembrī panāca provizorisku vienošanos par Komisijas priekšlikumu pārskatīt un uzlabot vīzu informācijas sistēmu. Likumdevēji jauno regulu pieņēma 2021. gada jūlijā. Daži no sadarbspējas satvarā līdz šim pieņemtajiem sekundārajiem tiesību aktiem būs jāgroza pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Komisija ir sākusi pārskatīt attiecīgos aktus. Jaunajai vīzu informācijas sistēmai vajadzētu darboties un būt pilnīgi sadarbspējīgai līdz 2023. gada beigām kopā ar citām jaunajām un modernizētajām ES informācijas sistēmām.

Pārskata gadā (2020./2021.) Eiropas Parlaments un Padome arī panāca politisku vienošanos par secīgiem grozījumiem Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmā. Pēc tam, kad likumdevēji būs oficiāli pieņēmuši secīgos grozījumus, Komisijai būs jāgroza daži jau pieņemtie sekundārie tiesību akti, kuri izriet no sadarbspējas regulām.

Kā noteikts sadarbspējas regulās, Komisija ir pieņēmusi arī divus pozitīvus atzinumus par eu-LISA sagatavotajām tehniskajām specifikācijām IT sistēmu izstrādei. Viena tehniskā specifikācija attiecas uz centrālo ziņošanas un statistikas repozitoriju un otra — uz Eiropas meklēšanas portālu, kopēju identitātes repozitoriju un vairāku identitāšu detektoru.

Kopš 2020. gada ziņojuma Komisija attiecīgajās komitejās un ekspertu grupās turpināja apspriest virkni īstenošanas un deleģēto aktu projektu, kas nepieciešami sadarbspējas komponentu izstrādei. Pašlaik 12 akti dažādos pieņemšanas procedūras posmos jau ir iesniegti vai drīz tiks iesniegti oficiālai balsošanai sadarbspējas komitejās . Atlikušie divi akti tiek gatavoti. Kopumā jaunās IT arhitektūras izstrādei nepieciešami 74 īstenošanas un deleģētie akti, kā norādīts turpmāk tabulā.

Sadarbspējas regulas paredz, ka būtu jāpieņem īstenošanas tiesību akti, lai papildinātu un īstenotu atsevišķus detalizētus regulu tehniskos aspektus. Daži no šiem aktiem ir nepieciešami, lai eu-LISA varētu pilnvērtīgi sākt sadarbspējas komponentu izstrādi un attīstīšanu vispārējās IT sistēmas arhitektūras kontekstā, īpaši tāpēc, ka tam nepieciešams noteikt tehniskās specifikācijas un sagatavot iepirkuma procedūras, lai strādātu ar darbuzņēmējiem. Šādam darba uzdevumam jābūt balstītam uz skaidrām un pilnīgām tehniskajām specifikācijām, kas izklāstītas nepieciešamajos uzaicinājumos iesniegt piedāvājumus. Citi akti ir nepieciešami, lai paredzētu tehniskos noteikumus, kas atvieglotu dalībvalstu attiecīgo iestāžu un ES aģentūru darbību uz vietas, piemēram, izmantojot standarta veidlapas un nosakot sadarbības procedūras drošības incidentu risināšanai.

-Pastāv risks, ka netiks ievērots apstiprinātais ieceļošanas/izceļošanas sistēmas īstenošanas grafiks. Dažām dalībvalstīm ir grūtības ievērot grafiku lielākoties aizkavējušos iepirkuma procedūru dēļ. Kopš aprīlī notikušā foruma darbuzņēmēju piegāžu kavēšanās centrālā līmenī ir radījusi līdzīgas problēmas. Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) pārskatīšanas nolūkā Eiropas Savienības Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) un dalībvalstis ar pusotra mēneša kavēšanos ir sākušas testēt valstu sistēmu gatavību. Testēšanas darbi būtu jāpabeidz līdz 2021. gada decembrim. Būtu jāturpina īstenot visi iespējamie riska mazināšanas pasākumi ar mērķi nodrošināt, ka viss ir sagatavots savlaicīgai šo sistēmu un jaunās sadarbspējas arhitektūras darbības sākšanai.

Dalībvalstu panāktā progresa uzraudzībai Komisija izmantoja savu agrīnās brīdināšanas procesu (RAP-IT). Pamatojoties uz to, Komisija turpināja un pastiprināja divpusēju saziņu ar tām dalībvalstīm, kuras saskārās ar grūtībām. Tas ietvēra sanāksmju biežāku organizēšanu un vēstuļu nosūtīšanu politiskā līmenī.

Kopš tās pēdējā ziņojuma Komisija attiecīgajās komitejās un ekspertu grupās turpināja apspriest virkni īstenošanas un deleģēto aktu, kas nepieciešami sadarbspējas komponentu izstrādei. Pašlaik 24 akti dažādos pieņemšanas procedūras posmos jau ir iesniegti vai drīz tiks iesniegti oficiālai balsošanai sadarbspējas komitejās. Atlikušie divi akti tiek gatavoti. Kopumā jaunās IT arhitektūras izstrādei nepieciešami 74 īstenošanas un deleģētie akti.

Jaunās IT arhitektūras ieviešana migrācijas, robežu un drošības jomā ir pamats tam, lai izveidotu vienu no vismodernākajām robežu pārvaldības sistēmām pasaulē. Lai panāktu pilnīgu un savlaicīgu ieviešanu, ES dalībvalstīm un Šengenas asociētajām valstīm, ES aģentūrām un Komisijai ir jāvirzās uz priekšu kopā. Viena dalībnieka kavēšanās aizkavēs arī pārējos un, iespējams, palielinās izmaksas.

Sadarbspējas regulu savlaicīgas īstenošanas nozīmi atzīst gan ES, gan dalībvalstu līmenī. Pilnīgas un pareizas īstenošanas nolūkā dalībvalstīm, ES aģentūrām un Komisijai ir cieši jāsadarbojas un kopā jāvirzās uz priekšu, lai izvairītos no situācijas, kad kāda dalībnieka bezdarbības rezultātā darbības sākšana aizkavējas visiem dalībniekiem.

Ņemot to vērā, Komisija izmanto Agrīnās brīdināšanas procesu migrācijas, drošības un tiesiskuma jomas IT sistēmu ieviešanas un izmantošanas uzraudzībai (RAP-IT). Tas racionalizē turpmāku pasākumu procesu un jaunās IT sistēmu arhitektūras ieviešanas uzraudzību līdztekus jau darbojošos sistēmu izmantošanas pārraudzībai.

Sadarbspējas forums ir daļa no minētā uzraudzības procesa. Kopš 2019. gada Komisija divas reizes gadā organizē augsta līmeņa sanāksmes, pulcinot visas dalībvalstis un Šengenas asociētās valstis, ES aģentūras un citas iesaistītās ieinteresētās personas. Mērķis ir apspriest, kā virzīties uz priekšu sagatavošanās darbu un gatavības jomā, noteikt riskus un risinājumus un sniegt visu atbalstu, kas nepieciešams, lai nodrošinātu, ka sadarbspējas satvars ir pilnīgi īstenots līdz apstiprinātajam termiņam — 2023. gada beigām. Iesaistītās ES aģentūras ir eu-LISA, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra un Eiropols. Forumā piedalās arī citas ieinteresētās puses, piemēram, Eiropas Parlaments un Padome, ES terorisma apkarošanas koordinators, Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra, Eiropas Patvēruma atbalsta birojs, ES Pamattiesību aģentūra un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs.

Pirmais sadarbspējas forums notika 2019. gada martā, tam sekoja otrais forums 2019. gada novembrī un trešais — 2020. gada maijā. Pēc Komisijas pirmā ziņojuma par stāvokli sagatavošanas darbos sadarbspējas regulu pilnīgai īstenošanai pieņemšanas 2020. gada augustā vēl divas foruma sanāksmes notika videokonferences formātā 2020. gada oktobrī un 2021. gada aprīlī. Šīm sanāksmēm Komisija, pamatojoties uz saņemtajām anketas atbildēm, sagatavoja individuālas rezultātu lapas un kopējo rezultātu pārskatus, kas atspoguļoja jaunās IT arhitektūras ieviešanas stāvokli visās dalībvalstīs.

2020. gada oktobra forums uzsvēra, ka kopumā dalībvalstis un Šengenas asociētās valstis demonstrēja labu pārvaldību un bija panākušas ievērojamu progresu ES informācijas sistēmu jaunās arhitektūras ieviešanā. Tomēr joprojām pastāvēja dažas problēmas. Dalībvalstis tika mudinātas turpināt nodrošināt augsta līmeņa politisko atbalstu, un tika uzsvērts, ka dalībvalstīm jāpievērš pastiprināta uzmanība šādiem jautājumiem:

·aizkavēšanās valstu iepirkuma procedūrās;

·valstu tiesību aktu novērtēšanas un grozīšanas pabeigšana un

·nepieciešamo resursu ātra aplēšana un nodrošināšana valstu līmenī.

Tā kā tuvojās paredzētā ieceļošanas/izceļošanas sistēmas darbības sākšanas diena, 2020. gada oktobra forums bija arī iespēja pievērst īpašu uzmanību šīs sistēmas īstenošanas stāvoklim. Komisija pauda konkrētas bažas par tās izstrādi dažās dalībvalstīs, kuras bija minējušas zemu gatavības līmeni. Konkrētas bažas tika izteiktas par tehniskās izstrādes pakalpojumu un robežšķērsošanas vietu aprīkojuma iepirkuma procedūrām. Kā papildu pasākumu Komisija turpināja regulāras divpusējas sanāksmes ar dalībvalstīm, kurās pastāv problēmu risks, un pievērsa īpašu uzmanību ar finansējumu un līgumiem saistītu jautājumu apspriešanai. Lai veicinātu izpratni politiskā līmenī, Komisija arī nosūtīja vēstules attiecīgajām dalībvalstīm.

Šajā kontekstā, un ņemot vērā eu-LISA veikto analīzi un apspriedes ar dalībvalstīm eu-LISA pārvaldības struktūrās un Padomes darba grupās, Komisija pārskatīja grafiku. Komisija 2020. gada decembrī ierosināja pagarināt ieceļošanas/izceļošanas sistēmas īstenošanas grafiku par diviem mēnešiem, paredzot darbības sākšanu 2022. gada maijā. Tomēr tas neietekmē sadarbspējas pilnīgas īstenošanas kopējo termiņu — 2023. gada beigas. Komisijas priekšlikumu 2020. gada decembrī apstiprināja tieslietu un iekšlietu ministri.

Piektajā sadarbspējas forumā (2021. gada aprīlī) tika uzsvērta kopumā pozitīva situācija ar lielāku izpratni un politisko atbalstu visās dalībvalstīs. Covid-19 pandēmijas ietekme lielā mērā ir mazināta, un attiecīgās dalībvalstis lielākoties ir atrisinājušas iepirkuma problēmas. Tomēr tika uzsvērts, ka, lai gan ieceļošanas/izceļošanas sistēmas un uzlabotās Šengenas Informācijas sistēmas īstenošana nonākusi izšķirīgā posmā — drīz tiks sākta sistēmu testēšana —, dažās dalībvalstīs joprojām pastāvēja ievērojams aizkavēšanās risks galvenokārt novēlotu iepirkuma procedūru dēļ. Komisija un eu-LISA turpināja saziņu ar attiecīgajām dalībvalstīm un bija gatavas sniegt nepieciešamo atbalstu. Kopš aprīļa foruma joprojām pastāv problēmas saistībā ar ieceļošanas/izceļošanas sistēmu attiecībā uz darbuzņēmēju piegādēm centrālā līmenī. Šengenas Informācijas sistēmas pārskatīšanas nolūkā eu-LISA un dalībvalstis ar pusotra mēneša aizkavēšanos ir sākušas testēt valstu sistēmu gatavību. Testēšanas darbi būtu jāpabeidz līdz 2021. gada decembrim. Sestais sadarbspējas forums notika 2021. gada 28. oktobrī.

4.Apmācības vajadzības

Sadarbspēja nav tikai IT projekts. Galalietotājiem, piemēram, robežsargiem, patvēruma un vīzu iestādēm vai policijas darbiniekiem, būs jāzina, kā piekļūt informācijai, kas tiem pieejama. Visiem attiecīgajiem darbiniekiem nepieciešama atbilstīga apmācība. Pēc pasākuma Train the Ambassadors, kas noritēja 2020. gada martā, Komisija organizēja īpašas sanāksmes ar nolūku turpināt nodrošināt dalībvalstu atbildīgajām iestādēm materiālus, kas tām palīdzēs informēt un apmācīt galalietotājus sadarbspējas satvara un komponentu izmantošanā. Lai gan apmācības pasākumi klātienē nebija iespējami Covid-19 pandēmijas dēļ, Komisija mācību materiālus darīja pieejamus digitālā formātā. Konkrētāk, 2021. gada aprīlī notikušajam sadarbspējas forumam sekoja valstu un ES līmeņa ekspertiem paredzēts darbseminārs par juridiskajiem un finanšu jautājumiem.

eu-LISA 2021. gada maijā arī organizēja tehnisku darbsemināru par sadarbspējas izstrādi. Komisija atzinīgi vērtē šādas iniciatīvas, kas sekmē izpratnes veicināšanu un tehnisko zināšanu nodošanu visām ieinteresētajām personām, kuras iesaistītas sadarbspējas satvara īstenošanā.

Turklāt ir sācies darbs pie sadarbspējas rokasgrāmatas. Komisija, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, eu-LISA un citām attiecīgajām ES aģentūrām, darīs pieejamu praktisku rokasgrāmatu par sadarbspējas komponentu īstenošanu un pārvaldību. Rokasgrāmata sniegs tehniskas un operatīvas norādes, ieteikumus un paraugpraksi.

5.Izmaksas un riski

Tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā, kas pievienots Komisijas priekšlikumiem abām sadarbspējas regulām, norādīts, ka laikposmā no 2019. līdz 2027. gadam kopumā vajadzīgi 136,3 miljoni EUR, lai palīdzētu dalībvalstīm veikt sadarbspējas komponentu izmantošanai nepieciešamās valstu sistēmu izmaiņas. Papildus tam 11,9 miljoni EUR tika piešķirti eu-LISA darbības izdevumiem saistībā ar sadarbspējas komponentu izstrādi 2020. gadā un 45,2 miljoni EUR — izdevumiem 2021. gadā. Saskaņā ar 2020. gada decembrī izdoto eu-LISA trešo sadarbspējas progresa ziņojumu līdz šim sadarbspējas sagatavošanas pasākumu atbalstam izmantoti 8,9 miljoni EUR.

Dalībvalstis ir mudinātas sadarbspējas regulu īstenošanai izmantot resursus, kas pieejami Iekšējās drošības fonda programmu ietvaros.

Turklāt dalībvalstis ir aicinātas meklēt atbalstu no jaunajām ES iekšlietu fondu programmām 2021.–2027. gadam, jo īpaši no finansiāla atbalsta instrumenta robežu pārvaldībai un vīzām (BMVI). Minēto programmu izmantošanā prioritāte būtu jāpiešķir ES informācijas sistēmu sadarbspējas izstrādei un pilnveidošanai.

Covid-19 pandēmija ir ietekmējusi publisko iepirkumu un īstenošanas procedūras. Tas droši vien ietekmēs laiku, kas nepieciešams, lai ieviestu ES robežu, pārvaldības un drošības jomas informācijas sistēmu jauno arhitektūru. Lai gan ES sadarbspējas projekts joprojām norit atbilstīgi grafikam un sākotnējām budžeta aplēsēm, Komisija turpina rūpīgi novērtēt šo ietekmi, tostarp attiecībā uz plānoto grafiku. Jebkāda īstenošanas projekta paildzināšana var palielināt izmaksas. Lai gan joprojām ir iespējams mazināt ietekmi uz kopējo grafiku un izmaksām, iepirkuma un finansējuma jautājumiem jāpievērš īpaša uzmanība.