LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 29.06.2005 
KOM(2005) 286 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS 
EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, RE ĢIONU KOMITEJAI UN EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI 
BIOZINĀTNES UN BIOTEHNOLO ĢIJA – STRAT ĒĢIJA EIROPAI 
TREŠAIS PROGRESA ZI ŅOJUMS UN N ĀKOTNES VADL ĪNIJAS  
    
{SEK(2005)850}  
 
LV 2   LV 1. IEVADS  
Komisija 2002. gada janv ārī pieņēma dokumentu: „Biozin ātnes un biotehnolo ģija - stratēģija 
Eiropai”1, kas sastāv no divām daļām: pirmaj ā daļā sniegtas strat ēģijas vadlīnijas, otraj ā – 30 
darbību plāns politikas īstenošanai. Dokument ā izklāstīts, kas ir j āpaveic Komisijai un 
pārējām Eiropas iest ādēm, kā arī sniegti ieteikumi cit ām valsts un priv ātajām interesentu 
grupām. 
Komisija paredz regul āri ziņot par sasniegto. Komis ija 2004. gada 7. apr īlī pieņēma otro 
progresa zi ņojumu, kur ā izcelti sasniegumi, bet nor ādīti arī novilcinājumi dažās jomās2.  
Šis paziņojums ir trešais š āda veida p ārskats. Tāpat kā iepriekšējā gadā ziņojumu papildina 
Komisijas dienestu darba dokuments, kas sniedz konkr ētu inform āciju par darb ības plāna 
īstenošanu. 
2. BIOZINĀTNES UN BIOTEHNOLO ĢIJA JAUN ĀS IEVIRZES LISABONAS PROGRAMM Ā 
Komisija sav ā ziņojumā pavasara Eiropadomei3 pamato viedokli par Lisabonas programmas 
koncentrēšanu uz darb ībām, kas veicina nodarbin ātību un izaugsmi t ādā veidā, ka tas piln īgi 
atbilst ilgsp ējīgas attīstības mērķiem. 
Biozinātnēm un biotehnolo ģijas industrijai var b ūt liela noz īme šajā jaunievirz ītajā Lisabonas 
stratēģijā, un līd z  a r  t o  t ās var izšķiroši ietekm ēt Eiropas īpatsvara palielin āšanos glob ālajā 
augsto tehnolo ģiju tirgū. Biozinātnēm un biotehnolo ģijai ir atbilstošs iekš ējais potenci āls, lai 
tās tuvākajās desmitgad ēs ieņemtu vadoš ās pozīcijas zinātnē, industrij ā un darba vietu zi ņā. 
Radot vair āk un lab ākas darbavietas, biozin ātnes un biotehnolo ģija veicina labkl ājības 
pieaugumu, bet t ās var uzlabot m ūsu dzīves kvalit āti arī ar novatoriskiem medic īnas 
paņēmieniem, k ā arī veidojot lab āku apkārtējo vidi. K ā tehnoloģijas avangards biozin ātnes un 
biotehnolo ģija var sniegt ieguld ījumu Eiropas industri ālās bāzes moderniz ācijā. 
Tādēļ Komisija ir nol ēmusi sākt refleksijas procesu attiec ībā uz biozin ātņu un biotehnolo ģijas 
nozīmi atjaunotaj ā Lisabonas programm ā. Ir jāizpēta, kādu ieguld ījumu var dot modern ās 
biotehnolo ģijas ieviešana daž ādās ražošanas nozar ēs atbilstoši Eiropas ekonomikas 
izaugsmes, ilgsp ējīgas attīstības un apk ārtējās vides aizsardz ības stratēģijas mērķiem. 
Tādēļ Komisija p ēc Eiropas Parlamenta l ūguma ir uz ņēmusies veikt p ētījumu, arī izmaksu un 
ieguvumu anal īzi biotehnolo ģijas un g ēnu tehnikas, k ā arī ģenētiski pārveidoto organismu 
jomā Eiropas Lisabonas strat ēģijā un programm ā „Agenda 21” nosprausto m ērķu un 
ilgspējīgas attīstības aspekt ā. 
Šai izpētei ir divk āršs mērķis: pirmkārt, novērtēt modernās biotehnolo ģijas sekas, iesp ējas, kā 
arī izaicinājumus Eiropai ekonomikas, soci ālajos un apk ārtējās vides aspektos; tas ir svar īgi 
gan politikas veidot ājiem, gan industrijai. T ādējādi šī izpēte būtu galvenais ieguld ījums 
augšminētajā refleksijas proces ā. Otrkārt, šāda veida neatkar īga izpēte palielin ās sabiedrības 
informētību un sapratni par biozin ātnēm un biotehnolo ģiju.  
                                                 
1 KOM(2002)27 
2 KOM(2004)250, kop ā ar Komisijas dienestu darba dokumentu  SEK(2004)438 
3 KOM(2005)24 
 
LV 3   LV Turpmāko darbību priorit ātes: 
Komisija 
► veiks neatkarīgu izpēti ar mērķi sniegt vispus īgu novērtējumu un izmaksu un ieguvumu anal īzi 
attiecībā uz sekām, iespējām un izaicin ājumiem, ko modern ās biotehnolo ģijas izmantošana sniedz 
Eiropai ekonomikas, soci ālajos un apk ārtējās vides aspektos. 
► pievērsīsies gan attiec īgai izpētei, gan padzi ļināti vērtēs kopš 2002. gada sasniegto, lai 
aktualizētu Kopienas strat ēģiju biozin ātņu un biotehnolo ģijas jom ā un veiktu to savlaic īgi 
pirms Eiropadomes 2007. gada pavasara sesijas.  
3. ATTĪSTĪBAS POLITIKAS UN DARB ĪBAS PRIORIT ĀŠU APSKATS  
3.1. Potenciāla pilnīga izmantošana 
3.1.1.  Eiropas biotehnolo ģijas un radniecisko nozaru konkur ētspēja  
Kopumā vērtējot, 2004. gads Eiropas biotehnolo ģijai bija dr īzāk konsolid ācijas nevis 
augšanas gads. 
Šīs jomas uz ņēmumu skaits nav b ūtiski main ījies ne Eirop ā, ne arī ASV. Tas vedina secin āt, 
ka gan ASV, gan Eiropas biotehnolo ģijas nozares ir sasniegušas l īdzīgu stabilit ātes (vai 
stagnācijas) stāvokli.  
Saskaņā ar nesenajiem sal īdzināmās pētniecības datiem4 Eiropas biotehnolo ģijas industrija, ar 
aptuveni t ādu pat uz ņēmumu skaitu k ā attiecīgajā Amerikas nozar ē, nodarbina gandr īz divas 
reizes maz āk strādājošo, pētniecībai un att īstībai tērē vienu trešo da ļu no tā, ko izlieto ASV, 
uzņemas trīs līdz četras reizes maz āk riska kapit āla un tai ir pieejams četras reizes maz āks 
aizņēmuma finans ējums nek ā šīs nozares uz ņēmumiem ASV. Neraugoties uz to, ASV 
biotehnolo ģijas industrija rada  tikai aptuveni divas reizes liel āku ieņēmumu nek ā Eiropas 
nozares. 
Minētie pētījumi liecina, ka finans ējuma trūkums acīmredzami ir liel ākais īpašais šķērslis 
Eiropas konkur ētspējai biotehnolo ģijas nozar ē. Tomēr tas nav s ākotnējais finans ējums vai 
riska kapit āls sākuma stadij ā, kas bremz ē Eiropas biotehnolo ģiju. Galvenais š ķērslis šķiet 
parādās vēlāk uzņēmuma darb ības ciklā. Pēc dažiem gadiem, kad Eiropas uz ņēmumiem 
vajadzētu iziet no s ākuma stadijas, tie liel ākoties izrādās naudas tr ūkumā. 
Tā kā rodas jauni konkurenti, īpaši Āzijas un Klus ā okeāna reģionā, tad past āv pamatotas 
bažas par Eiropas biotehnolo ģijas industrijas ilgtermi ņa konkurētspēju, kaut ar ī pašlaik v ēl 
Āzijas konkurenti ir maz āk nobrieduši nek ā Eiropas bitotehnolo ģijas uzņēmumi. 
Lai risin ātu šo probl ēmu, Komisija ir iesnie gusi priekšlikumu par Konkur ētspējas un 
jauninājumu programmas izveidi5 ar kopējo budžetu 4,2 miljardi EUR laikposm ā no 
2007. līdz 2013. gadam. Programmas uzdevums ir sagatavot instrumentus, ar kuriem rad īt un 
attīstīt novatoriskiem uz ņēmumiem labv ēlīgu vidi, veicinot puduru ( cluster ) veidošanu un 
nodrošinot lab āku finans ējuma pieejam ību. Otrkārt, Komisijas iesniegtaj ā priekšlikum ā par 
                                                 
4 “Biotechnology in Europe: 2005 Comparative study”, Critical I  pētījums 
5 KOM(2005)121 
 
LV 4   LV Septīto pētniecības un att īstības ietvara programmu6 ieskicēts jauns finans ēšanas meh ānisms 
uz riska dal īšanas pamata ( risk-sharing fi nance facility ), kas var ētu nodrošin āt aizdevumus 
lielākiem pētniecības un infrastrukt ūras projektiem.  
3.1.2.  Konsultat īvā grupa biotehnolo ģijas konkur ētspējas jomā 
Saskaņā ar Stratēģijas 10. darb ības b) apakšpunktu Komisija 2003. gad ā izveidoja  
Konsultat īvo grupu biotehnolo ģijas konkur ētspējas jomā (The Competitiveness in  
Biotechnology Advisory Group, CBAG ; Konsultat īvā grupa ), līdzdarbojoties nozares un 
akadēmiskiem sp ēkiem. Konsultat īvo grupu veido p ārstāvji no vis ām rūpniecības nozar ēm un 
uzņēmumiem daž ādās to attīstības stadij ās, kā arī uzņēmējdarbībā ieinteres ēti augstskolu 
mācībspēki, un grupas uzdevums ir sniegt ieteikumus Komisijai, k ā arī palīdzēt sagatavot šo 
gada pārskatu. 
Grupas otraj ā ziņojumā7 sniegts tās 2003. gada ieteikumu p ārskats, atz īmēts pagājušajā gadā 
sasniegtais un nor ādīts uz šķēršļiem, kuri v ēl nav nov ērsti vai ar ī radušies no jauna. Komisija 
atzinīgi novērtē šo otro zi ņojumu un aicina Konsultantu grupu turpin āt tās darbu deklar ētajā 
stratēģijas aktualiz ēšanas virzien ā. 
Konsultat īvā grupa apstiprina savu atba lstu 2002. gada Eiropas strat ēģijai biozin ātņu un 
biotehnolo ģijas jomā. Tā iesaka iztirz āt Komisijas sniegto progresa zi ņojumu attiec īgo 
ministru Padomes l īmenī, kas varētu nodrošin āt to, ka zi ņojuma saturu pien ācīgi uztver un 
seko konkr ētas dalībvalstu darb ības.  
Tajā pat laikā Konsultat īvā grupa nor āda, ka strat ēģija īstenota nepiln īgi, un joproj ām pastāv 
dažas nopietnas probl ēmas. To risin āšanai sniegti 10 pamatieteikumi. Šaj ā ziņojumā skarti 
daži no tiem. P ārejos ieteikumus Komisija piln īgāk izvērtēs paziņotās stratēģijas 
aktualizācijas aspekt ā. 
3.1.3.  Intelektuālā īpašuma aizsardz ība 
Konsultat īvā grupa biotehnolo ģijas konkur ētspējas jomā uzskata, ka ir b ūtiski ieviest, cik drīz vien  
iespējams,  vienkāršotu, iedarb īgu un pieejamu Kopienas patentu sist ēmu. Tas, ka nepietiekami īsteno 
Direktīvu 98/44/EK par izgudrojum u tiesisko aizsardz ību biotehnolo ģijā, rada jaunus š ķēršļus efektīvam 
jauninājumu procesam.   
Šobrīd divdesmit dal ībvalstis8 ir pārņēmušas savu valstu ties ību sistēmās Direktīvu 98/44/EK9 
par izgudrojumu tiesisko aizsardz ību biotehnolo ģijā; pārējās dalībvalstis pašlaik ir daž ādās šā 
pārņemšanas procesa stadij ās.  
Komisija 2003. gada 9. j ūlijā cēla prasību Eiropas Kopienu ties ā pret asto ņām dalībvalstīm 
par to, ka t ās nepārņem minēto direktīvu savu valstu ties ību aktos. No t ām trīs pārkāpuma 
izmeklēšanas procesi v ēl turpinās10. Vēl divas līguma pārkāpuma konstat ēšanas proced ūras - 
pret Latviju un Lietuvu- ierosin ātas 2004. gada decembr ī. 
                                                 
6 KOM(2005)118 
7 pilns Konsultat īvās grupas zi ņojuma teksts ir pieejams vietn ē  
http://europa.eu.int/comm/dgs/enterprise/index_en.htm  
8 Dānija, Somija, Īrija, Apvienot ā Karaliste, Grie ķija, Spānija, Portug āle, Zviedrija, N īderlande, Francija, 
Vācija, Beļģija, Igaunija, Čehija, Slov ākija, Kipra, Polija, Ung ārija, Malta un Slov ēnija  
9 OV L 213, 30. 7. 1998, 13. lpp. 
10 Luksemburga, Austrija un It ālija. 
 
LV 5   LV No savas puses Komisija ir nodarbojusies ar diviem jaut ājumiem, kas nor ādīti Komisijas 
Gada ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par patentu likuma pilnveidošanu un 
iedarbību biotehnologijas un g ēnu inženierijas jom ā 11 saskaņā ar Direkt īvas 98/44/EK 
16.c pantu: viens no tiem ir jaut ājums par to, k ādās jomās izmantojami patenti, kuri attiecas 
uz pilnīgām vai daļējām no cilv ēka ķermeņa izolētu gēnu sekvenc ēm; otrs ir jaut ājums par 
cilvēka pamatš ūnu un no t ām atvasin āto šūnu līniju patent ējamību. Abas š īs tēmas tika 
apsvērtas Komisijas zi ņojumā attiecībā uz minētās direktīvas 16. c pantu.  
Turpmāko darbību priorit ātes: 
Dalībvalstis 
► pilnībā un nevilcinoties p ārņem un īsteno Direkt īvu 98/44/EK 
Komisija 
► turpina p ētīt, vai iesp ējamām atšķirībām dalībvalstu ties ību aktos g ēnu sekven ču patent ēšanas 
jomā ir kādas ekonomisk ās sekas  
3.1.4.  Eiropas biotehnologijas t īkla izveide 
Neformāls konkurētspējas jautājumos nodarbin āto valsts ier ēdņu tīkls, kas izveidots 
saskaņā ar Stratēģijas 10. darb ības a) apakšpunktu, turpin āja darboties, un tam ir bijusi 
neatsverama noz īme Eiropas biotehnolo ģijas politikas sal īdzinošā novērtēšanā. 
Salīdzinošais nov ērtējums vispirms nodrošin āja Eiropas politikas veidot ājiem instrumentu 
komplektu, kas vi ņiem palīdzēs formulēt politiku biotehnolo ģijas nozar ē. Vispārējais projekta 
mērķis bija noteikt, kuri valsts pas ākumi ietekm ē biotehnolo ģijas attīstību Eiropā, un uz 
kontrolējāmo datu pamata nov ērtēt to efektivit āti. Salīdzinošās analīzes pirmaj ā kārtā 
noskaidroj ās gan šā pasākuma priekšroc ības, gan tr ūkumi, kā arī nepieciešam ība to regul āri 
atkārtot, vienlaic īgi uzlabojot metodolo ģiju. 
Salīdzinot atseviš ķo dal ībvalstu projektu st āvokli daž ādos periodos 
(1994./95. g. un 2004. gad ā) ir pamats atz īt vispārēju valstu politikas pav ērsienu par labu 
biotehnolo ģijai. 
Turpmāko darbību priorit ātes: 
Komisija un dal ībvalstis 
► turpina sadarb ību ar dal ībvalstīm un inform ācijas apmai ņu, izmantojot past āvošo biotehnolo ģijas 
tīklu. 
Dalībvalstis 
► atkārto salīdzinošā novērtējuma  programmu 2006. gad ā, lai radītu pamatu lab ākās pieredzes 
apmaiņai un politikas pilnveidošanai. Ar ī šīs programmas rezult āti dos ieguld ījumu paredz ētajā 
stratēģijas aktualiz ācijā. 
► salīdzinošā novērtējuma programmas ietvaros zi ņo Komisijai par biotehnolo ģijas strat ēģijas 
īstenošanas sekm ēm 
                                                 
11 KOM(2002)545 
 
LV 6   LV 3.2. Pētniecības finans ēšana Eirop ā 
Sestā pētniecības ietvara programma ( 6th Framework Programme for Research ) turpina 
noteikti stimul ēt pētniecību biozin ātņu un biotehnolo ģijas nozar ēs Eiropā, īpaši attiec ībā uz 
cilvēku resursu un finanšu resu rsu kritisko apjomu, dal īšanos ar zin āšanām un iekārtam, izcilo 
zinātnes sasniegumu pastiprin āšanu, dal ībvalstu darb ību koordin āciju un ES politikas 
atbalstīšanu.  
Sestā pētniecības ietvara programma ir ar ī turpinājusi uzņēmumu, īpaši mazo un vid ējo 
uzņēmumu ( MVU ) līdzdarbības kursu. Tom ēr 
Konsultat īvā grupa biotehnolo ģijas konkur ētspējas jomā iesaka nodrošin āt racionālu Septītās 
pētniecības ietvara programmas administrat īvo sistēmu, lai rosin ātu lielāku MVU l īdzdalību un 
radikāli palielin ātu līdzdalīgo uzņēmumu skaitu.  
Komisija 6. apr īlī pieņēma priekšlikumu par EK Sept īto pētniecības ietvara programmu 
2007. - 2013. gadam ( Seventh EC Research Framework Programme 2007-2013 ; FP7 )12. 
Svarīgs šīs programmas uzdevums ir pan ākt tās daudz vienk āršāku funkcion ēšanu un 
atvieglot l īdzdalību tajā, atrisinot proced ūras jautājumus un racionaliz ējot līdzekļus.  
Vairāk koncentr ējoties uz t ēmām, nekā uz līdzekļiem, programmai j ākļūst elastīgākai un 
vairāk piemērojamai nozares vajadz ībām, kā arī konkrētākai no dal ībnieku viedok ļa. 
Biozinātnes un biotehnolo ģijas pētniecība medic īnas vajadz ībām joprojām ir svar īga FP7 
prioritāte. Komisijas nodoms ir sasaist īt kopā attiecīgās tehnolo ģijas un nozares, lai Eirop ā 
attīstītu zinātniski pamatotu bioekonomiku , kas nodrošin ās nepieciešamo kritisko apjomu, 
sinerģijas un izlaidi atbilstoši soci ālajam un ekonomikas piepras ījumam pēc noturīgas un 
resursus saudz ējošas ražošanas, atjaunin āmo biolo ģisko resursu izmantošanas un to 
pārvēršanas medic īnas, pārtikas, ener ģijas un citos r ūpniecības produktos. Tas savuk ārt 
stimulēs izaugsmi un nodarbin ātību. 
Turpmāko darbību priorit ātes: 
Komisija 
► un dalībvalstis izveidos t īklu, kam j āpalīdz koordin ēt Eiropas p ētniecības politiku, kas v ērsta 
uz zinātniski pamatotas bioekonomikas attīstību un īstenošanu, veicot to sadarb ībā ar 
Lauksaimniec ības zinātniskās pētniecības past āvīgo komiteju.  
3.3. Paļāvība uz zin ātniski pamatotu regulat īvu uzraudz ību 
3.3.1.  Likumdošana farm ācijas jomā 
Konsultat īvā grupa nor āda, ka joproj ām pastāv problēmas saist ībā ar biotehnolo ģijas nozar ē 
iegūtu ārstniecības līdzekļu licencēm. Īpaši dažas no re ģistrētajām proced ūrām, ko lieto Eiropas 
medikamentu a ģentūra (European  Medicines Agency; EMEA), ir gan sarež ģītas, gan d ārgas, un 
tas var b ūt galvenais š ķērslis, kas kav ē jauno produktu ieviešanu mazajos un vid ējos 
uzņēmumos.  
                                                 
12 KOM(2005) 119 gal īgais 
 
LV 7   LV Pēc tam, kad pie ņemts un 2004. gada 30. mart ā publicēts jaunais Kopienas ties ību regulējums 
farmācijas jom ā, darbs ir koncentr ēts uz šo normu īstenojumu, t ātad attiec īgo pasākumu un 
vadlīniju īstenošanu. Pas ākumu vid ū ir Komisijas Regula par mazo un vid ējo uzņēmumu 
(MVU) atbalst īšanu to sadarb ībā ar Eiropas medikamentu a ģentūru (EMEA ).  
Turklāt Komisija 2004. gada 29. septembr ī pieņēma priekšlikumu par regulu attiec ībā uz 
bērnu ārstniecības līdzekļiem. Tajā paredzēti dažādi stimuli, ar ī intelektu ālā īpašuma ties ību 
uzlabošana, lai sekm ētu īpaši bērnu ārstēšanai nepieciešamo medikamentu att īstību. 
3.3.2.  Likumdošana ģenētiski modific ēto organismu( ĢMO) jom ā 
Lai gan Konsultat īvā grupa atzin īgi vērtē Komisijas darb ības, ko t ā pēdējos mēnešos veikusi 
ĢMO aptverošu ties ību aktu, k ā arī ĢMO produktu ieviešanas jom ā, tā tomēr uzskata, ka paš ām 
dalībvalstīm ir jāievieš Parlamenta un Padomes pie ņemtās vispārējās EU ties ību normas 
attiecībā uz ĢMO.  
Komisija orient ējošā diskusijā 2004. gada 28. janv ārī konceptu āli vienojās par turpm āko 
rīcību saistībā ar neizlemtajiem l ēmumiem attiec ībā uz ģenētiski modific ētiem organismiem 
(ĢMO) un gaid āmo jaunā tiesību regulējuma piem ērošanu. 
Komisija 2004. gada laik ā ir īstenojusi koncepciju, un ir g ūti panākumi neizlemtajos 
jautājumos par jauno ĢM produktu laišanu tirg ū un atseviš ķu valstu aizsargpas ākumu 
atcelšanu ar attiec īgas komitolo ģijas proced ūras palīdzību saskaņā ar attiecīgajiem ES ties ību 
aktiem. 
Komisija ir pie ņēmusi trīs atsevišķus lēmumus par ĢM produktu laišanu tirg ū, darot to p ēc 
tam, kad dal ībvalstīm neizdev ās par to vienoties ar kvalific ētu balsu vair ākumu Regulat īvajā 
komitejā vai Padom ē.  
Komisija ar ī iekļāva Kopējā Lauksaimniec ības augu š ķirņu katalog ā 17 augu š ķirnes, kas 
iegūtas no ģenētiski pārveidotas kukur ūzas šķirnes (MON810), t ā kā šo ģenētiski modific ēto 
augu sēklas tagad var p ārdot visā Kopienā.  
Turklāt Komisija ir sekm ējusi Kopienas likumdošanu ĢMO jomā, veicot aizsardz ības 
pasākumus pret neat ļautu ĢM produktu importu Kopienas tirg ū. 
Jaunie lēmumu projekti turpina sekm ēt procesu ar administrat īvām proced ūrām, bet 
neraugoties uz uzlabojumiem jaunaj ā tiesību regulējumā, sabiedrības un politi ķu pārdomas 
par ĢMO turpin ās. 
Nesenajās orientējošajās pārrunās 2005. gada 22. mart ā Komisija apstiprin āja, ka piln īgi 
uzticas past āvošajam tiesiskajam regul ējumam ĢMO jomā, un secin āja, ka turpin ās pilnībā 
veikt savus likum īgos pien ākumus un virz īt neizlemto regul ējumu atz īšanu par 
piemērojamiem.  
Komisija turpm āk sagaida akt īvāku visu dal ībvalstu līdzdarbību, nodrošinot, lai tiktu īstenotas 
jaunās, daudz stingr ākās ĢMO jomu regul ējošās normas, ko dal ībvalstis pašas piepras īja un 
apņēmās ievērot. 
 
LV 8   LV Turpmāko darbību priorit ātes: 
Dalībvalstis 
► veic savus uzdevumus jaun ā tiesību regulējuma ieviešan ā ĢMO jomā 
Komisija 
► turpina nodrošin āt jaunā tiesiskā regulējuma īstenošanu ĢMO jomā, 
► pabeidz darbu pie apstiprin ātu ĢM sēklu nejaušas vai tehniski neizb ēgamas kl ātbūtnes 
robežsliekš ņa noteikšanas gan konvencion ālajās, gan biolo ģiskajās šķirnēs. 
Komisija ir ar ī nolēmusi pielikt p ūles, lai visos identific ētajos jaut ājumos rastu risin ājumu, 
kas uzlabotu sadarb ību lēmumu pie ņemšanā un galu gal ā novestu pie plaš ākas saska ņas starp 
iestādēm un citiem interesentiem.  
Turpmāko darbību priorit ātes: 
Eiropas P ārtikas nekait īguma iest āde 
► veicina dalībvalstu zin ātnisko instit ūtu tīkla izveidi un t ā pilnvērtīgu izmantošanu saska ņā ar 
Regulas (EK) 178/2002 par p ārtikas ties ībām 36. pantu un t ādējādi palielina daž ādo zinātnisko 
viedokļu konsensa iesp ēju dalībvalstu vid ū 
Komisija 
► paplašin ās savu koordin ējošo darb ību koeksistences jaut ājumos Direkt īvas 2001/18/EK noz īmē 
un veiks to, izveidojot koordinācijas tīklu, kam jāsekmē informācijas apmai ņa koeksistences 
jomā attiecībās starp Komisiju un dal ībvalstīm un dal ībvalstu starp ā, 
► izmantojot dal ībvalstu sniegto inform āciju, 2005. gada beig ās ziņos Padomei un Eiropas 
Parlamentam par dal ībvalstīs gūto pieredzi koeksistences jaut ājumu risin āšanas pas ākumu 
īstenošan ā un, ciktāl iespējams, sniegs ar ī visu iesp ējamo un nepieciešamo pas ākumu vērtējumu.  
3.4. Jaunās tēmas 
3.4.1.  Audu inženierija 
Konsultat īvā grupa uzsver, cik svar īgs Eiropai ir skaidrs tiesiskais regul ējums attiec ībā uz 
cilvēka audu inženierijas  produktiem . Pašreiz ējie dalībvalstu ties ību akti nav saska ņoti, ir 
pretrunīgi, dažās valstīs pakļauti valsts kontrol ēto institūtu monopolam un kopum ā neveicina 
jauninājumus šaj ā jomā.  
Līdz ar citām biotehnolo ģijām, piemēram, gēnu terapiju un somatisko š ūnu terapiju, š īs 
jaunākās terapijas p ārstāv strauji augošu nozari, kas ir ļoti daudzsološa attiec ībā uz 
ārstniecības iespējām un augst āku dzīves kvalit āti visā Eiropā. Lai šo potenci ālu attīstītu, 
Komisija ir izstr ādājusi priekšlikumu par ties ību regulējumu attiec ībā uz cilvēka audu 
inženierijas produktiem.  
Pēc sabiedrisk ās apspriešanas, kas notika 2002. un 2004. gad ā, pašlaik ir pan ākta vienošan ās 
par šā likumdošanas priekšlikuma principiem un galv enajiem elementiem. Interesentus par šo 
 
LV 9   LV projektu inform ēs 2005. gada maij ā, jūnijā. Paredzēts, ka Komisijas priekšlikumu pie ņems 
2005. gada p ēdējā ceturksnī. 
Turpmāko darbību priorit ātes: 
Komisija 
► pabeigs sagatavot ties ību aktus, lai saska ņotu lēmumu proced ūras attiec ībā uz cilvēka audu 
inženierijas produktu vai procesu laišanu tirg ū, garantējot augstu pacientu aizsardz ības līmeni; 
attiecīgie priekšlikumi j āiesniedz Parlamentam un Padomei pirms 2005. gada beig ām. 
3.4.2.  Ģenētiskā testēšana 
Ģenētiskā testēšana un t ās zinātniskie, ētiskie, tiesiskie un soci ālie aspekti joproj ām ir 
diskusiju priekšmets gan atseviš ķo valstu, gan starptautisk ā mērogā. Visā Eiropā ir rosinātas 
diskusijas par jauna ties ību regulējuma vai, dažos gad ījumos, past āvošo ties ību aktu 
pārskatīšanas nepieciešam ību.13 
Komisija apzin ās, kādas tālejošas sekas attiec ībā uz testēto personu un vi ņa vai viņas ģimeni 
varētu radīt atbilstošas kvalit ātes nodrošin ājuma sist ēmas trūkums. Nev ēloties nek ādi 
iejaukties dal ībvalstu kompetenc ē attiecībā uz ģenētisko testēšanu, Komisija, papildus otraj ā 
progresa zi ņojumā paredzētajam darb ības priorit ātēm, turpin ās darboties t ā, lai nodrošin ātu 
visaugstāko ģenētiskās testēšanas kvalit āti Eiropas Savien ībā un ārpus tās. 
Turpmāko darbību priorit ātes: 
Komisija un dal ībvalstis 
► ar atklātām koordin ācijas metod ēm uzlabo inform ācijas apmai ņu ES mērogā, daloties lab ākajā pieredzē, arī 
attiecībā uz sadarb ību ģenētiskās testēšanas att īstībā un izmantošan ā. Konkrēti 2005. un 2006. gad ā 
uzmanības centr ā būs ģenētisko testu kl īniskā vērtība un lietder ība, ka ar ī ES līmeņa uzziņu sistēmas izveide 
reto un komplic ēto slimību ģenētiskās testēšanas nol ūkiem 
► veic visas koordin ācijas proces ā nepieciešam ās vai no t ā izrietošās darbības 
Komisija 
► ierosina darba ņemēju personas datu aizsardz ību nodarbin āšanas kontekst ā, ņemot vērā atzinumu 
Nr. 18 „Ģenētiskās testēšanas ētiskie aspekti darbaviet ā”, ko sniegusi Eiropas Grupa zin ātnes un jauno 
tehnoloģiju ētikas jaut ājumos ( European Group on Ethics in Science and New Technologies ). Ierosin ājums 
attiecas ar ī uz ģenētisko datu apstr ādes probl ēmām, 
► analizē iespēju noteikt ģenētiskās testēšanas standartus saska ņā ar Eiropas Kopienas l īguma 
152. un 153. pantu, k ā arī atbilstošu juridisko instrumentu.  
► ģenētiskās testēšanas kontekst ā analizē Direktīvu 98/79/EK par medic īnas ierīcēm, ko lieto in vitro  
diagnostik ā, īpaši piev ēršot uzman ību ģenētisko testu ier īču un izpild ījuma kvalit ātes jautājumam.  
► ierosina ieviest ģenētiskās testēšanas kart ēšanu un t īkla sistēmas izmantošanu vesel ības aspektos.  
                                                 
13 Piem ēram, Austrija, Be ļģija, Čehija, Somija, V ācija, Nīderlande, Slov ākija, Spānija, Zviedrija – 
pievienot Interneta saites uz P ētniecības un tehnologiju att īstības ( RTD ) ģenerāldirektorāta veiktām 
aptaujām 
 
LV 10   LV 3.4.3.  Farmako ģenētika 
Farmakoģenētika pagaid ām vēl ir pētniecības un att īstības stadij ā, bet ir paredzama t ās 
izmantošana z āļu attīstībā un attiec īga novērtēšana, un ir savlaic īgi jāsagatavo šai evol ūcijai 
atbilstošie pas ākumi. Pagaid ām vēl ir neskaidrs potenci ālais farmako ģenētikas iespaids uz 
veselības aprūpi, kā arī tās ētiskās, juridisk ās un soci āli ekonomisk ās sekas. Eiropas 
medikamentu v ērtēšanas aģentūra ( European Medicines Evaluation Agency; EMEA ) 
2004. gada novembr ī organizēja ekspertu san āksmi, kur ā uzsvēra, ka nevajadz ētu radīt 
nekādas tiesību normas, pirms nav notikušas plaša m ēroga konsult ācijas ar vis ām interesentu 
grupām, un akcent ēja, cik svar īgi ir nodrošin āt kvalitatīvi augstv ērtīgas farmako ģenētiskās 
testēšanas metodes un izv ērtējumu. Sagaid āms, ka p ētniecības projekti, ko finans ē Sestās 
pētniecības programmas ietvar os, un jaunizveidot ā jauno medikamentu tehnolo ģiju platforma 
(Technology Platform for  Innovative Medicines ) attiecīgi stimul ēs šo jomu un uzlabos 
sadarbību starp visiem ieintres ētajiem dal ībniekiem.  
Turpmāko darbību priorit ātes: 
Komisija 
► sniedz ierosin ājumus par potenci ālajiem ieguvumiem, riskiem un iesp ējamiem jauniem strat ēģiskiem 
jautājumiem saist ībā ar farmako ģenētiku, kā arī novērtē, vai ir nepieciešams Eiropas Ētikas grupas atzinums 
ētiskos aspektos.  
3.4.4.  Biobankas 
Pasaulē arvien palielin ās no cilv ēka iegūtu bioloģisko paraugu kolekciju jeb biobanku 
daudzums. Vienlaic īgi tas ir rad ījis jaunas ētiskas probl ēmas, kas ir apspriestas ētikas 
komitejās gan atseviško valstu, gan starptautisk ā līmenī. Atsevišk ās valstīs ir ieviesti vai 
atrodas apspriešan ā jauni, speci āli tiesību akti attiec ībā uz biobank ām. Iespēja optimiz ēt visu 
Eiropas biobanku izmantošanu ir svar īgs Eiropas biomedic īnas zinātnes, arī ģenētiskās 
testēšanas un farmako ģenētikas attīstības priekšnoteikums. Tom ēr efektīva sadarb ība 
komplicētajā pasaulē, kur daž ādās valstīs valda atš ķirīgi valsts un priv āto biobanku 
regulēšanas principi, k ļūst arvien gr ūtāka. 
Turpmāko darbību priorit ātes: 
Komisija un dal ībvalstis 
► sniedz ieteikumus attiec ībā uz biobanku p ārvaldīšanas pamatprincipiem, lai optimiz ētu datu un paraugu 
izmantošanu p ētnieciskiem nol ūkiem visā ES. Jāņem vērā darbs, ko veic atseviš ķās valstīs un starptautisk ā 
līmenī, piemēram, Eiropas Padom ē un ESAO  
Komisija 
► apsver, vai ir nepieciešams Eiropas Ētikas grupas viedoklis ētiskos aspektos, kas da ļēji pausts grupas 
19. atzinum ā „Nabassaites asi ņu bankas ētiskie aspekti”.  
4. KOPSAVILKUMS  
Pievienotaj ā dienestu darba dokument ā ir izsme ļošāk aprakst īts, ka kopš pag ājušā gada 
ziņojuma par Strat ēģijas un vadl īniju īstenošanu biozin ātnēs un biotehnolo ģijā ir gūti jauni 
panākumi Kopienas l īmenī.  
 
LV 11   LV Tāpat kā pagājušajā gadā ir atzīts, ka vēl ir jāuzlabo Eiropas biotehnolo ģijas stāvoklis un t ās 
konkurētspēja. 
Norādīts, ka diemž ēl joprojām kavējas Direkt īvas 98/44/EC par izgudrojumu tiesisko 
aizsardzību biotehnolo ģijā pārņemšana. Nepieciešama ar ī aktīvāka dalībvalstu sadarb ība, 
īstenojot jauno ties ību regulējumu ĢMO jomā. 
Pamatojoties uz izkl āstīto, Komisija savuk ārt sāks refleksijas procesu attiec ībā uz to, kāda 
nozīme biozin ātnēm un biotehnolo ģijai ir atjaunotaj ā Lisabonas programm ā, un noteiks 
vispiemērotākos Lisabonas saist ību izpildes pas ākumus. Process balst īsies uz daudzpus īgu 
biotehnolo ģijas stāvokļa izpēti un kopš 2002. gada sasniegt ā novērtējumu. 
Komisija aicina Padomi un visa s interesentu grupas piedal īties šajā procesā.