[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 6.11.2009 COM(2009) 623 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Elementi jaunai partnerībai starp ES un aizjūras zemēm un teritorijām(AZT) 1. Ievads Aizjūras zemes un teritorijas[1] (AZT) ir saistītas ar Eiropas Kopienu, izmantojot režīmu, kura pamatā ir EK līguma IV daļas noteikumi un sīki izstrādāti noteikumi un procedūras, kuras patlaban paredzētas 2001. gada 27. novembra Lēmumā par aizjūras asociāciju[2]. Tomēr minētā Padomes 2001. gada lēmuma pamatā ir pieeja, kas analoga pieejai, ko izmanto sadarbībai starp ES un ĀKK valstīm, neraugoties uz būtiskajām atšķirībām starp ĀKK un šodienas AZT. Lai uzsāktu atklātu diskusiju par minētās pieejas aizstāšanu ar tādu pieeju, kas ir piemērota AZT konkrētajām vajadzībām, to potenciālam un īpašajām attiecībām ar ES, Komisija 2008. gada 25. jūnijā pieņēma Zaļo grāmatu par turpmākajām attiecībām starp ES un AZT[3]. Šajā paziņojumā sniegts pārskats par sabiedriskās apspriešanas rezultātiem, kuru uzsāka ar šo Zaļo grāmatu, kā arī izklāstīts Komisijas viedoklis par būtiskiem elementiem jaunai partnerībai starp ES un AZT, kas virzītu turpmāko darbu 2011.-2012. gadā, aizstājot pašreizējo Lēmumu par aizjūras asociāciju, kura spēkā esības termiņš beidzas 2013. gada 31. decembrī. Komisija uzskata, ka, ņemot vērā īpašās attiecības starp ES un AZT, nebūtu jāpieņem klasiskās attīstības sadarbības pieeja, bet gan jānodibina abpusēja partnerība, lai atbalstītu AZT ilgtspējīgu attīstību un sekmētu ES vērtību un standartu izplatīšanu plašākā pasaulē. Ņemot vērā sabiedriskajā apspriešanā saņemtās atsauksmes, jo īpaši no AZT un četrām dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas (Dānija, Francija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste), Komisija uzskata, ka uzmanība jāvelta AZT konkurētspējas un elastības nostiprināšanai, kā arī sadarbībai ar citiem partneriem, vienlaikus ņemot vērā AZT dažādību. 2. Sabiedriskā apspriešana par turpmākajām attiecībām starp ES un AZT Ar Zaļo grāmatu uzsāka sabiedrisko apspriešanu, kas notika no 2008. gada 1. jūlija līdz 17. oktobrim[4], un Komisija organizēja ieinteresēto personu konferenci 2008. gada 3. oktobrī Briselē[5], lai izklāstītu Zaļajā grāmatā apskatītos jautājumus. Turklāt Komisija, AZT un dalībvalstis, ar kurām AZT saistītas, apspriedās par Zaļo grāmatu ikgadējā AZT forumā 2008. gada 28. un 29. novembrī[6]. Zaļās grāmatas apspriešanas laikā saņemtie viedokļi, kā arī apspriedes ieinteresēto personu konferencē un 2008. gada AZT forumā norādīja uz plašu vienprātību starp pusēm, uz kurām tieši attiecas vairāki vispārēji jautājumi[7]. Kopējā nostāja ir tāda, ka pašreiz nabadzības apkarošanas jautājumiem veltītā uzmanība attiecībās starp ES un AZT vairs neatbilst realitātei šajā jomā, tādēļ tā jāaizstāj ar jaunu pieeju. Unikālajām attiecībām starp AZT un ES būtu jākļūst par šādu jaunu principu stūrakmeni. Jaunajā pieejā būtu pienācīgi jāņem vērā AZT īpatnības, jo īpaši to attīstība ekonomikas un sociālajā jomā, dažādība un neaizsargātība, kā arī to nozīmīgums videi. Tajā uzmanība būtu jāvērš uz AZT elastības nostiprināšanu un to konkurētspējas vairošanu, jo īpaši to atrašanās reģionos. Viens no svarīgākajiem vēstījumiem ir tāds, ka AZT, būdamas Eiropas priekšposteņi visā pasaulē, jāuzskata par ES ieguvumu, nevis slogu. Daudzos viedokļos uzsvērts, ka solidaritātei starp ES un AZT būtu jābalstās uz to, ka visi AZT iedzīvotāji principā[8] ir ES pilsoņi, jo tie ir attiecīgo dalībvalstu valstspiederīgie, kā arī jāņem vērā ciešās saiknes, kuras radījusi kopīga vēsture un konstitucionālas tradīcijas. Tajos apgalvots, ka jaunās asociācijas ietvaros uzmanība būtu jāvelta AZT potenciālam, risinot neaizsargātības jautājumus, nevis pievēršoties cīņai pret nabadzību. Saskaņā ar dažiem viedokļiem tas nozīmē arī to, ka AZT situācijai nākotnē nebūtu jāpasliktinās attiecībā uz Kopienas finansiālo palīdzību un ka kopumā jāsekmē AZT pieeja finansējumam. Turklāt sabiedriskajā apspriešanā apstiprināja AZT problēmas un potenciālu vides jomā, kā arī abpusējās ES un AZT intereses šajā jomā. Daudzos viedokļos norādīts uz AZT nozīmi un to bagāto bioloģisko daudzveidību, kas ir pasaules vides mantojums. Tajos ierosināts arī tas, ka AZT varētu lietderīgi izmantot kā laboratorijas, lai pētītu klimata pārmaiņu ietekmi, vai kā teritorijas izmēģinājuma projektiem vides jomā. Liels skaits ieinteresēto personu ierosināja darīt pieejamus konkrētus (un papildu) līdzekļus vides aizsardzībai AZT, cīņai pret klimata pārmaiņām un katastrofu riska mazināšanai. Tika izteikta vispārēja prasība pēc visaptverošākas „partnerības” starp ES un AZT, bet tikai dažos viedokļos sniegtas norādes par faktiskajiem pienākumiem, kurus būtu jāuzņemas pašām AZT. No otras puses, daudzos viedokļos tiek aicināts lielākā mērā ņemt vērā AZT un tiešāk iesaistīt tās tādās ES politikas veidošanas jomās, kuras, visticamāk, ietekmēs AZT. Vairākos viedokļos norādīts, ka jāatbalsta AZT, lai tās kļūtu konkurētspējīgākas, piemēram, izveidojot izcilības centrus, nostiprinot reģionālo sadarbību un integrāciju, nostiprinot AZT kā ES priekšposteņus to attiecīgajos reģionos, vienkāršojot izcelsmes noteikumus, kā arī sanitārās un fitosanitārās prasības attiecībā uz importu Kopienā, u.c. Ņemot vērā to, cik svarīga nozīme tiek piešķirta reģionālajai sadarbībai, šķiet, ka AZT iesaistes pakāpe reģionālās integrācijas procesos, ja šāda iesaiste ir iespējama, ir atkarīga no faktiskajām priekšrocībām, ko iegūtu katrs partneris. Gandrīz visos viedokļos aicināts izveidot jaunu sistēmu, kurā var pienācīgi ņemt vērā AZT dažādību. Atšķirīgās situācijas AZT ir jo īpaši uzsvērtas attiecībā uz tirdzniecības jautājumiem. Līdz ar to ir spēcīgs pieprasījums pēc lielākas elastības, lai risinātu AZT konkrētās problēmas. Tomēr vairākos viedokļos, kuros izteikts aicinājums pēc lielākas dažādošanas, vienlaikus uzsvērts, ka ir būtiski saglabāt visām AZT paredzētu visaptverošu vispārējo sistēmu. 3. Jauna partnerība starp ES un AZT Ievērojot AZT un Kopienas asociācijas mērķi saskaņā ar EK līguma 182. pantu, 2001. gada Lēmuma par aizjūras asociāciju principi patlaban jāaizstāj ar mūsdienīgāku pieeju, jo īpaši pienācīgi ņemot vērā vienprātību AZT un dalībvalstīs, ar kurām tās ir saistītas, par to, ka solidaritātei starp ES un AZT jābūt balstītai uz to unikālajām attiecībām un piederību tai pašai „Eiropas ģimenei”. Šajā ziņā Komisija uzskata, ka asociācijas vispārējam mērķim būtu jābūt šādam: nodrošināt AZT ilgstpējīgu attīstību, kā arī veicināt ES vērtību un standartu izplatīšanu plašākā pasaulē. No vienas puses, nepieciešamā solidaritāte no ES puses pret AZT iedzīvotājiem, proti, fakts, ka principā attiecīgo dalībvalstu pilsoņi ir Eiropas pilsoņi, nozīmē to, ka ES būtu jāveicina AZT ilgtspējīga attīstība ekonomikas, sociālajā un vides jomā. No otras puses, šīs īpašās attiecības, kā arī AZT atrašanās vietas visā pasaulē var arī padarīt asociāciju ar ES par priviliģētu iespēju veicināt ES vērtību un standartu izplatīšanu pēc iespējas plašākā ģeogrāfiskā mērogā. Tādēļ Komisija uzskata, ka turpmākajām attiecībām jābūt lielākā mērā abpusējām un tām jābalstās uz kopīgām interesēm. Ņemot vērā šo jauno pamatojumu, turpmākās asociācijas mērķim būtu jābūt AZT konkurētspējas uzlabošanai, to elastības nostiprināšanai un sadarbības veicināšanai starp AZT un citiem partneriem reģionos, kuros tās atrodas, ES un ārpus tās. Šādā gadījumā pašreizējās donora un palīdzības partnera attiecības vairs nav vajadzīgas, bet ir jāizveido jauna sadarbības sistēma. Šajā ziņā interesantus piemērus var sniegt Kopienas iekšējās politikas virzieni, jo īpaši tās reģionālā politika. Tas nenozīmē, ka minētos politikas virzienus vai to daļas pilnībā jāpiemēro AZT vai ka AZT jāietver minēto politikas virzienu darbības jomā. Tā vietā AZT un Kopienas asociācijai paredzētos sīki izstrādātus noteikumus un procedūras arī pēc 2013. gada jābalsta uz EK līguma 187. pantu, bet tajos jāietver veiksmīgas formulas, kuras izmantoja, īstenojot Kopienas iekšējo politiku. Šajā ziņā ir īpaši būtiski, lai Kopienas reģionālo politiku piemērotu katrā ES 271 reģionā tā, lai tā veidotu vienotu politikas sistēmu, bet aptvertu minēto reģionu plašo dažādību. Turklāt īpaša uzmanība jāpievērš ES stratēģijai attiecībā pret attālākiem reģioniem, kas ir globālas un visaptverošas pieejas rezultāts visās Kopienas politikas jomās. Pašreizējo attiecību pārejā no modeļa „donors un palīdzības partneris” uz jaunu partnerību jāietver pārmaiņas, kuras paredz, ka AZT saņem finansiālo palīdzību no 2014. gada un turpmāk, neskarot apspriedes par turpmāko finanšu shēmu. Šajā ziņā kā iedvesmas avotu varētu izmantot struktūrfondus, jo īpaši kohēzijas politikas stratēģisko pieeju un izrietošo tematisko un finansiālo koncentrāciju pašreizējā plānošanas periodā. Turklāt, kā jau tas lielākoties notiek pašreiz, ar Kopienas finansiālo palīdzību AZT programmas vajadzētu tikai līdzfinansēt. Patiesībā AZT vai attiecīgo dalībvalstu ieguldījumi nodrošina AZT iesaisti minētajās programmās. Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija atzīst, ka nabadzības apkarošanas pieejas saglabāšana dažās AZT varētu būt pamatota, ievērojot to, ka dažas AZT patlaban ir tiesīgas saņemt Oficiālās attīstības palīdzību[9]. Tomēr faktiskās attīstības vajadzības AZT jānovērtē attiecībā uz ES citu palīdzības partneru vajadzībām, un saskaņā ar šādu vērtējumu jāizveido saraksts. Tāpēc, ja Kopiena sniegtu atbalstu tikai attīstībai, AZT saņēmēju skaits būtu ļoti ierobežots. Tam, protams, nevajadzētu ietekmēt AZT atbilstību citiem finansiālās palīdzības veidiem, ar ko atbalsta AZT un EK asociācijas mērķus. 3.1. Trīs galvenie mērķi, kas pielāgoti AZT specifikai 3.1.1. Konkurētspējas uzlabošana Vienam no AZT un ES turpmākās asociācijas galvenajiem mērķiem būtu jābūt konkurētspējas sekmēšanai AZT. Par mērķi izvirzot konkurētspējas virzītājspēkus, piemēram, izglītību un profesionālo izglītību, tehnoloģisko progresu un inovācijas, informācijas un sakaru tehnoloģijas, makroekonomisko stabilitāti, tiesiskumu, labu pārvaldību (tostarp nodokļu jomā), pārredzamas un labi funkcionējošas iestādes, stabilu politikas sistēmu mazo un vidējo uzņēmumu atbalstīšanai, jo īpaši tehnoloģiju ieguves un ieguldījumu projektu izstrādes jomā, kā arī ilgtspējīgu pārvaldību un vides vērtību izvērtēšanu, AZT varētu palielināt savu potenciālu, lai kļūtu par reģionālās izcilības centriem. Šajā ziņā būtiska nozīme ir koncentrētai sadarbībai uzņēmēju kopienu starpā. 3.1.2. Elastības nostiprināšana Otrais galvenais mērķis ietvertu AZT neaizsargātības samazināšanu, nevis cīņu pret nabadzību, kas tiek veikta patlaban. Atbildēs uz Zaļo grāmatu norādīts, ka šodienas tradicionālā attīstības sadarbības pieeja ir nepiemērota, lai risinātu AZT reālās problēmas. Ir būtiski palielināt AZT elastību, arī tādēļ, ka to neaizsargātība traucē AZT attīstīt to potenciālu. Neskarot īpašo situāciju vismazāk attīstītajās AZT, turpmākā asociācija varētu veltīt uzmanību tam, lai uzlabotu AZT spēju reaģēt uz ekonomikas satricinājumiem, enerģētikas atkarību un vides problēmām, kā arī to ārkārtīgo neaizsargātību pret dabas katastrofu izraisītām sekām. 3.1.3. Sadarbības sekmēšana Sadarbības sekmēšanai starp AZT un citiem partneriem jābūt trešajam galvenajam mērķim, kas jāīsteno ar turpmākās asociācijas starpniecību. Šāda sadarbība ne tikai nostiprina AZT ilgtspējīgu attīstību, bet tā ir arī būtiska, ja AZT ir jāveicina ES vērtību un standartu izplatīšana plašākā pasaulē, jo īpaši attiecībā uz kaimiņvalstīm. Jo īpaši ņemot vērā notiekošos reģionālos integrācijas procesus ĀKK reģionos un ekonomisko partnerattiecību nolīgumus (EPN) starp ES un ĀKK reģioniem, AZT integrācija reģionālajā un pasaules tirgū un, ja iespējams, to aktīva sadarbība ar citiem partneriem, ir būtiska, lai sekmētu to ilgtspējīgu attīstību, pilnībā izmantotu globalizācijas priekšrocības un mazinātu tās negatīvo ietekmi. Ciešāka sadarbība varētu arī uzlabot AZT spēju mazināt to neaizsargātību, piemēram, izmantojot apjomradītus ietaupījumus, reģionālo katastrofu riska mazināšanas iniciatīvas vai vides aizsardzību pārrobežu mērogā. Turklāt tā varētu sekmēt kultūras apmaiņu un veicināt labāku abpusēju sapratni, cieņu pret daudzveidību un pamatvērtību izplatīšanu. Tā arī ļautu AZT ekspertiem sniegt ieguldījumu ES palīdzībā jaunattīstības valstīm. 3.2. Sadarbības principi un virzieni, kas atspoguļo jaunu pieeju Lai sasniegtu trīs iepriekšminētos mērķus, kuri lielā mērā ir savstarpēji saistīti, Komisija ir noteikusi sadarbības principus un virzienus. Tie visi vienlīdzīgā mērā neattiecas uz katru atsevišķu AZT, bet gan jāizskata attiecībā uz katras AZT īpašo situāciju. Turklāt neskarot nākamo finanšu shēmu, jāizpēta, kā Kopiena vislabāk var sniegt tehnisko un finansiālo palīdzību, lai sasniegtu asociācijas mērķus, pienācīgi ņemot vērā koordināciju ar finanšu instrumentiem, kurus izmanto kaimiņos esošajiem attālākiem reģioniem, ĀKK valstīm vai attiecīgajām trešām valstīm. Turklāt jānoskaidro, vai AZT būtu labāk piemērotas ietveršanai Kopienas horizontālajās programmās, kurām tām principā ir pieeja, kas atsevišķos gadījumos līdzinās tiešai vai netiešai pieejai attiecībā uz attālākiem reģioniem (piemēram, īpašā programma „Iespējas” Septītās pētniecības pamatprogrammas ietvaros). Tā kā AZT bieži vien uzsver, ka tās saskaras ar grūtībām ierobežotas institucionālās kapacitātes dēļ, ņemot vērā to mazo mērogu, AZT un attiecīgajām dalībvalstīm par prioritāti jānosaka minēto problēmu risināšana un vajadzības gadījumā jāizmanto ES palīdzība. Līdzīgā kārtā AZT (un/vai attiecīgajām dalībvalstīm) jānodrošina vajadzīgā kapacitāte, lai sekotu līdzi attiecīgajām izmaiņām konkrētajā ES politikas jomā un apkopotu statistikas datus, kas ir būtiski, lai izveidotu konsolidētu slēdzienu par AZT situāciju sociālajā, ekonomikas un vides jomā turpmākai piemērotu politikas virzienu un stratēģiju izstrādei. 3.2.1. Izcilības un pieredzes apmaiņas centri Pamatojoties uz skaidru slēdzienu par AZT problēmām un iespējām to reģionā, turpmākajai asociācijai jāstimulē tādas politikas sistēmas veidošana, kuras pamatā ir uz ārpolitiku vērsta izaugsmes stratēģija, ievērojot pieeju, kurā iesaistītas valsts iestādes, privātais sektors un pilsoniskā sabiedrība. Tiklīdz būs noteikti katras AZT salīdzinošie resursi, turpmākajai asociācijai jānodrošina katrai AZT veidi, kā turpmāk attīstīt minētos resursus vismaz līdz ES mēroga standartiem, lai ar citām AZT, kaimiņvalstīm un jo īpaši jaunattīstības valstīm, kā arī citām ieinteresētajām personām dalītos gūtajās zināšanās un pieredzē. Ar šādām zināšanām un pieredzi pēc tam vajadzības gadījumā varētu dalīties ar ES. 3.2.2. EK noteikumi un standarti Sekmējot AZT izveidošanu par izcilības centriem, turpmākajai asociācijai turklāt būtu jāiedrošina visas AZT un tām jāpalīdz (finansiāli un citādā veidā) „modernizēt” vietējos tiesību aktus attiecīgajās politikas jomās līdz Kopienas tiesību aktu līmenim, ja šāda saskaņošana vēl nav veikta. Šādai modernizēšanai vienmēr jābūt brīvprātīgai. Tādējādi tiktu ievēroti augstāki vides standarti, izveidota veselīgāka uzņēmējdarbības vide, paaugstinātas eksporta jaudas (piemēram, modernizējot sanitāros un fitosanitāros standartus), utt. Attiecībā uz ekonomisko sadarbību preču un pakalpojumu jomā, modernizējot vietējos tiesību aktus, kā arī palīdzot uzņēmējiem pielāgoties jaunajai sistēmai, tiktu samazināta tiesību aktu vienveidība un novērsti beztarifu šķēršļi, tiktu standartizētas muitas procedūras un sekmēta reģionālā un starptautiskā tirdzniecība, tostarp ar ES. Nodokļu jomā visas AZT patlaban ir uzņēmušās ievērot starptautiskos pārredzamības un informācijas apmaiņas standartus, kuru īstenošana īsā laikposmā ir būtiska, lai sasniegtu līdzvērtīgus konkurences apstākļus nodokļu jomā un panāktu nodokļu sistēmu vienmērīgu darbību[10]. Vietējo tiesību aktu modernizēšana padarītu AZT par „piemēriem” to reģionos, tādējādi lielākā mērā abpusējas partnerības ietvaros veicinot ES vērtību un standartu izplatīšanu. Tomēr jāuzsver, ka AZT brīvprātīga ES noteikumu un standartu pieņemšana attiecīgajā politikas jomā nenozīmētu AZT integrāciju attiecīgajā Kopienas politikā kā tādā. Turklāt tam nebūtu jākļūst par šķērsli turpmākā reģionālajā integrācijā, ja tas ir daļa no AZT politikas. Lai arī turpmākā AZT asociācija neietver attiecīgās Kopienas politikas tiešu piemērošanu AZT, jāizpēta, kā atsevišķa AZT, kas ir brīvprātīgi pārņēmusi Kopienas tiesību aktus attiecīgajā jomā, varētu tikt labāk iesaistīta dialogā par attiecīgās Kopienas politikas turpmāku izstrādi, neskarot dalībvalstu lomu lēmumu pieņemšanas procesos. Tādējādi turpmākā asociācija varētu ietvert mehānismus politikas dialogam, izmantojot spēkā esošos principus un praksi, kas ietver trīspusējas attiecības starp Kopienu, AZT un dalībvalstīm, ar kurām AZT ir saistītas, kā arī saikni starp AZT un attiecīgajām dalībvalstīm. 3.2.3. Vide un dabas katastrofas Viens no Kopienas vides politikas mērķiem ir pasākumu veicināšana starptautiskā mērogā, lai risinātu reģionālas vai pasaules mēroga vides problēmas. Šajā politikas jomā jau atzīta AZT stratēģiskā nozīme: AZT ir ietvertas rīcības plānos, kuri attiecas uz bioloģiskās daudzveidības aizsardzību vai klimata pārmaiņām. Turklāt AZT ir liels potenciāls pasaules mēroga zinātnes atziņu uzlabošanā par bioloģisko daudzveidību, jūras vidi un resursiem. Ņemot vērā atbildes uz Zaļo grāmatu un ziņojumu no konferences Reinjonas salā[11], Komisija, sadarbojoties ar AZT un dalībvalstīm, ar kurām AZT ir saistītas, kā arī iesaistot pilsonisko sabiedrību, vēlas izskatīt priekšlikumus, kas varētu palīdzēt AZT uzsākt ilgtspējīgu attīstību (ekoloģiskākas ekonomikas izveidi), un palīdzēt tām īstenot ar vidi saistītus pasākumus (piemēram, pielāgošanās klimata pārmaiņām, aizsargājamo teritoriju tīklu izveide, vides novērtējumi, atkritumu apsaimniekošana un atjaunojamie enerģijas avoti). Dabas katastrofu riska samazināšana arī ir galvenā prioritāte, ko AZT vienas pašas nespēj atrisināt. Atbildes uz minēto problēmu ir daudz efektīvākas, ja tās sniedz reģionālā vai plašākā mērogā. Neskarot attiecīgo dalībvalstu iniciatīvu ietvert AZT reģionālajos vai starptautiskajos plānos, ES būtu jāveicina tas, ka AZT tiek ņemtas vērā attiecīgajās reģionālajās organizācijās vai reģionālajās vai pasaules stratēģijās šajā jomā. ES atbalsts dabas katastrofu riska mazināšanai AZT[12] nav balstīts tikai uz solidaritāti ar AZT, tas arī ļauj ES gūt labumu no AZT gūtās pieredzes, lai uzlabotu dabas katastrofu riska mazināšanu ES mērogā vai jaunattīstības valstīs. 3.2.4. Saiknes ar pārējo pasauli Nav šaubu, ka relatīvā izolācija veido būtisku problēmu vairumam, ja ne visām AZT. Tomēr savstarpējā saikne ir būtiska, lai veicinātu turpmāku ekonomikas attīstību un nostiprinātu konkurētspēju, izmantojot sadarbību ar citiem partneriem AZT reģionos vai ES. Tādēļ turpmākajai asociācijai jāpievērš īpaša uzmanība tam, lai iedrošinātu jo īpaši visizolētākās AZT risināt pieejamības jautājumus un attīstīt informācijas un sakaru tehnoloģijas. Tiklīdz būs uzlabota pieejamība AZT, jāizpēta veidi, kā veicināt uzlabotās savstarpējās savienojamības iekārtu lielāku izmantošanu. Tomēr jāizvairās no mākslīgu shēmu izveidošanas. Šajā ziņā Komisija vēlas izpētīt, kā AZT var attīstīt un/vai sekmēt jūras ostu un lidostu izmantošanu, kā arī pārkraušanas un noliktavas infrastruktūru, izmantojot citus līdzekļus, nevis patlaban Lēmumā par aizjūras asociāciju 36. pantā noteikto pārkraušanas procedūru, tā kā pašlaik nav pierādījumu, ka minētajai procedūrai ir reāla vērtība. Acīmredzot AZT pieejamības uzlabošana ir arī būtiska, lai veicinātu sadarbību starp AZT, kaimiņvalstīm, ES (tostarp attālākiem reģioniem) un citiem attiecīgajiem partneriem. Tā ne tikai palīdzēs tām rast risinājumus kopīgām problēmām, bet ir arī būtiska AZT kā ES stratēģiskiem priekšposteņiem. Šajā ziņā uzņēmumu kopienu sadarbībai ir īpašs potenciāls tehnoloģiju nodošanā, piemēram, tūrisma, atjaunojamo enerģijas avotu vai akvakultūras jomā. 3.2.5. Tirdzniecība un ekonomiskā sadarbība Turpmākajos noteikumos par tirdzniecisko un ekonomisko sadarbību ar AZT jāsaglabā pašreizējās AZT piešķirtās vienpusējās beztarifu preferences. Tomēr tam nebūtu jāskar nepieciešamā pārskatīšana, piemēram, attiecībā uz pārkraušanas procedūru, izcelsmes noteikumiem un kumulāciju, attiecībā uz tāda noteikuma ietveršanu, kas paredz tarifu preferenču īstenošanu krāpšanas vai pārkāpumu gadījumā[13], vai attiecībā uz sekām, ko rada katras AZT izvēle (ko atbalsta tās dalībvalsts), kas jāietver īpašos preferenciālajos pasākumos starp Kopienu un citiem partneriem AZT atrašanās reģionā, piemēram, EPN[14]. Pēdējā gadījumā tirdznieciskās attiecības starp AZT un Kopienu kļūtu abpusējas. Tā kā AZT tirdznieciskā vide un to priviliģētā pozīcija ES tirdzniecības politikā mainās, jo notiek daudzpusēja liberalizācija un tiek noslēgti EPN ar ĀKK reģioniem, Komisija vēlas uzsvērt to, cik būtiska ir AZT integrācija reģionālajā un pasaules tirgū, kas ir papildus veids citām iniciatīvām, lai uzlabotu AZT konkurētspēju un mazinātu to neaizsargātību. Tādēļ AZT, kuras atrodas ĀKK reģionā, tika aicinātas izveidot savu nostāju attiecībā pret EPN. Tomēr pilnīga integrācija ar ĀKK valstīm jāmēģina panākt tikai tad, ja katrs partneris to vēlas. Turpmākajai asociācijai tāpēc būtu jāvar pielāgoties AZT atšķirībām, kuras var radīt to veiktā izvēle vai, visizolētākajās AZT, to īpašā situācija. Jebkurā gadījumā AZT jāturpina ievērot attiecīgie pienākumi, kas paredzēti trešām valstīm tirdzniecības jomā, jo tās nav daļa no vienotā tirgus. Turpmākā asociācija palīdzētu AZT ievērot minētos pienākumus, iedrošinot un palīdzot veikt starptautisko standartu modernizāciju. Turklāt Komisija atbalsta izcelsmes noteikumu modernizēšanu attiecībā uz AZT. Ņemot vērā pašreizējo reformu procesu un vienkāršošanas, pārredzamības un vadāmības nozīmi, šādas modernizācijas rezultātā būtu jāizveido AZT paredzēts izcelsmes noteikumu kopums, kas principā attiektos uz visām AZT. Dažas AZT varētu vēlēties piemērot jau spēkā esošos noteikumus attiecībā uz tirdzniecību ar to ĀKK kaimiņiem un ES, lai varētu saglabāt AZT un ĀKK izcelsmes kumulācijas iespēju savā reģionā. 4. Secinājums Komisija atbalsta būtiskas pārmaiņas pieejā AZT un ES asociācijai. Šādās pārmaiņās būtu jāatspoguļo fakts, ka attiecības starp tām ir unikālas tādā ziņā, ka AZT un ES ir cieši saistītas, pat ja AZT neveido daļu no ES. Tam vajadzētu radīt partnerību, kuras pamatā ir abpusējas intereses, savstarpīgums, tiesības un pienākumi. Šajā kontekstā ES solidaritātei pret AZT jānodrošina to ilgtspējīga attīstība, nostiprinot konkurētspēju un samazinot to neaizsargātību, turpretim AZT jāveicina Eiropas vērtību izplatīšana. Lai palīdzētu izveidot jaunu ES stratēģiju attiecībā uz AZT, Komisija, pirms priekšlikuma par jauna Lēmuma par aizjūras asociāciju iesniegšanas, plāno detalizēti izskatīt jo īpaši šādus jautājumus. - Katras AZT galvenie uzdevumi un iespējas tās reģionālajā vidē, kā arī katras AZT salīdzināmie resursi, stratēģiskais potenciāls un pašreizējā konkurētspēja, ņemot vērā labvēlīgas vides attīstīšanu uzņēmu sadarbībai un potenciāla attīstīšanai. - Konverģences līmenis starp vietējiem tiesību aktiem katrā AZT un Kopienas tiesību aktiem attiecīgajās politikas jomās. - Iespējamie veidi, kā uzlabot AZT pieejamību, tostarp, izmantojot informācijas un sakaru tehnoloģijas. - Reģionālās integrācijas un globalizācijas ietekme un ar tām saistītās iespējas attiecībā uz AZT. - Ciešākas sadarbības veicināšana vides jomā, inter alia , klimata pārmaiņu un bioloģiskās daudzveidības jomā, kā arī dabas katastrofu riska mazināšanas jomā AZT. - Faktiskā vajadzība pēc attīstības atbalsta. - Iespējamie AZT paredzētie izcelsmes noteikumi. - Iespējamie finansēšanas mehānismi Paziņojuma mērķis ir izraisīt un padziļināt pārdomas 2010. un 2011. gadā kopā ar AZT un attiecīgajām dalībvalstīm. Tam būtu jāpaver ceļš savlaicīgai konkrētu tiesību aktu priekšlikumu izstrādei pirms 2013. gada beigām, lai veiktu grozījumus pašreizējā asociācijā. [1] Attiecīgās valstis un teritorijas ir uzskaitītas EK līguma II pielikumā. Tomēr asociācijas noteikumi saskaņā ar Bermudu salu valdības vēlēšanos nekad nav piemēroti Bermudu salām. [2] Padomes 2001. gada 27. septembra Lēmums 2001/822/EK (OV L 314, 30.11.2001., 1. lpp.). Lēmumā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 2007/249/EK (OV L 109, 26.4.2007., 33. lpp.). [3] COM(2008) 383, galīgā redakcija. [4] http://ec.europa.eu/development/how/consultation/index.cfm?action=viewcons&id=3841 [5] http://ec.europa.eu/development/geographical/regionscountries/regionscountriesocts_en.cfm [6] http://ec.europa.eu/development/geographical/regionscountries/regionscountriesoctsforum_en.cfm [7] Neskarot katra viedokļa īpatnības, kuras šajā paziņojumā nav atsevišķi analizētas. [8] Saskaņā ar EK līguma 17. pantu „ikviens cilvēks, kam ir kādas dalībvalsts pilsonība, ir Savienības pilsonis”. Faktiski visiem Grenlandes, kā arī Francijas un Holandes AZT pilsoņiem automātiski ir arī attiecīgo dalībvalstu pilsonība, un tādēļ viņi ir ES pilsoņi. No 2002. gada 21. maija visu Lielbritānijas AZT pilsoņi ir arī Lielbritānijas pilsoņi, bet tie var atteikties no Lielbritānijas pilsonības, izvēloties paturēt tikai Lielbritānijas aizjūras teritoriju pilsonību. [9] Angilja, Majota, Montserrata, Sv.Helēnas sala, Tērksas un Kaikosas salas, kā arī Volisa un Futunas salas. [10] Sk. Komisijas 2009. gada 28. aprīļa Paziņojumu par labas pārvaldības veicināšanu nodokļu lietās (COM(2009)201, galīgā versija). [11] No konferences „Eiropas Savienība un tās aizjūras reģioni: stratēģijas cīņai pret klimata pārmaiņām un bioloģiskās daudzveidības zaudēšanu”, kas notika Reinjonas salā no 2008. gada 7. līdz 11. jūlijam ES Francijas prezidentūras aizgādībā. [12] Sk. „ES stratēģija katastrofu draudu samazināšanas atbalstam jaunattīstības valstīs” (COM(2009)84, galīgā redakcija), kurā ietvertas arī AZT. [13] Kā Vispārējā preferenču sistēmā (VPS) un EPN. [14] CARIFORUM un EK EPN jau ļauj AZT iekļaut nolīguma darbības jomā. Ja AZT un tās dalībvalsts pieprasītu, Komisija piekristu AZT ietvert EPN.