LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 2005.8.23 
COM(2005) 379 gal īgā redakcija 
2003/0291 (COD)   
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM 
saskaņā ar EK L īguma 251. panta 2. punkta otro da ļu par Padomes pie ņemto nost āju, 
 
lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Pa domes regulu par Starptautisk ā drošas 
pārvaldes kodeksa (ISM kodeksa) ieviešanu Kopien ā 
. 
 
LV 2   LV 2003/0291 (COD) 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM 
saskaņā ar EK L īguma 251. panta 2. punkta otro da ļu par Padomes pie ņemto nost āju, 
 
lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Pa domes regulu par Starptautisk ā drošas 
pārvaldes kodeksa ( ISM kodeksa) ieviešanu Kopien ā 
1. DOKUMENTA  PRIEKŠV ĒSTURE 
Datums, kad priekšlikums nos ūtīts EP un Padomei 
(dokuments KOM(2003) 767 gal īgais – 2003/0291(COD)): 2003.12.11 
Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinuma datums: 2004.6.30 
Datums, kad Eiropas Parlaments pirmaj ā lasījumā sniedzis savu 
atzinumu: 2004.3.10 
Vienotās nostājas pieņemšanas datums : 2005.7.18 
2. KOMISIJAS  PRIEKŠLIKUMA  TEMATS 
Priekšlikuma nol ūks ir iestr ādāt Eiropas Savien ības tiesībās Kuģošanas droš ības pārvaldības 
kodeksu (Starptautisko drošas p ārvaldes kodeksu).  
Pēc prāmja „Estonia” katastrofas Padome pie ņēma 1995. gada 8. decembra Regulu (EK) 
Nr. 3051/95, kuras piem ērošanu ierobežoja tikai uz iebraucamo pasažieru pr āmju (ro-ro 
prāmju) droš ības vadību. 
Kopš ISM kodeksu oblig āti piemēro visu tipu ku ģiem, kas veic starptautiskos p ārvadājumus, 
Komisijas priekšlikuma nol ūks ir aizst āt Padomes Regulu (EK) Nr. 3051/95 ar k ādu vispārēji 
piemērojamu regulu. Praks ē šā projekta m ērķis ir atbilstoši ISM koda pamata koncepcijai, kas 
balstās uz vispārēju pieeju, kodeksu piem ērot kuģošanas sabiedr ībām, kas ekspluat ē visu tipu 
kuģus, kas peld ar k ādas Kopienas dal ībvalsts karogu, k ā arī kuģiem, kas, neatkar īgi no tā, ar 
kādas valsts karogu tie peld, veic viet ējos pārvadājumus ES teritorij ā, un iebraucamajiem 
pasažieru pr āmjiem, kas veic regul ārus pārvadājumus uz k ādu Eiropas ostu vai no t ās. 
Regulas priekšlikuma m ērķis ir uzlabot drošu vad ību, tādu kuģu ekspluat ācijas droš ību, kas 
iesaistīti vietējā un starptautiskaj ā satiksmē, kā arī novērst šādu kuģu izraisītu jūras 
piesārņojumu. V ēl šīs regulas m ērķis ir arī Kopienas ties ībās ieviest ISM kodeksā izdarītos 
grozījumus, kas papildina noteikumus par atbilst ības sertifik ātu, pagaidu sertifik ātu derīgumu 
un sertifik ātu formu. Šie groz ījumi stājās spēkā 2002. gada 1. j ūlijā SOLAS  konvencijas 
ietvaros (SJO Rezol ūcija (MSC.104 (73)). 
Turklāt projektā ir paredz ēta obligāta kontrole, gada zi ņojuma sniegšana Komisijai un 
sankciju sist ēmas ieviešana dal ībvalstīs. 
 
LV 3   LV 3. PIEZ ĪMES  PAR  KOPĒJO NOSTĀJU 
Lai gan Eiropas Parlaments pie ņēma šo priekšlikumu bez pazi ņojuma un ierosin ātiem 
grozījumiem, Padome ir ieviesusi virkni izmai ņu, kas nemaina ne t ā mērķus, ne garu. 
- attiecībā uz definīcijām 
Ar vienoto nost āju ieviesto groz ījumu mērķis ir paplašin āt regulas projekta piem ērošanas 
jomu tā, lai tajā ietilptu ar ī citi kuģi, piemēram, ātrgaitas ku ģi, mobilās naftas urbumu 
platformas, t ūrisma zem ūdenes, kā arī kuģu bruto tonn āža. 
No šādas perspekt īvas raugoties, ar šo vienoto nost āju dažādu spēkā esošo ties ību aktu 
definīcijās tiek ieviesta konsekvence. 
- attiecībā uz piemērošanas jomu 
Komisijas sagatavotaj ā projektā ir paredz ēta diferenc ēta piemērošana atkar ā no katra 
atsevišķa kuģa tipa, atkar ā no tā, vai to piem ēro ar kādas konkr ētas valsts karogu peldošiem 
kuģiem vai visiem ku ģiem, neatkar īgi no karoga, ar ko tie peld, un atkar ā no veikto 
pārvadājumu veida (starptautiskie vai viet ējie pārvadājumi).  
Kopējā nostāja piešķir vienlīdzīgu statusu ku ģiem, kas peld ar k ādas dalībvalsts karogu, un 
tiem kuģiem, kas peld ar k ādas trešās valsts karogu, ja šie ku ģi tiek regul āri ekspluat ēti 
regulāru pārvadājumu, kravas p ārvadājumu vai pasažieru p ārvadājumu veikšan ā. 
- attiecībā uz drošas vad ības prasībām 
Vienotā nostāja izveido saikni starp piem ērošanas jomu un Koda noteikumiem, ko taj ā 
piemēro. 
- par sertifik āciju un p ārbaudēm 
Regulas projekt ā ir paredz ēti divi atseviš ķi panti (5. un 6. pants). Kop ējā nostājā tie ir skat īti 
vienā pantā, svītrojot noteikumus, kas jau ir izkl āstīti II pielikuma B da ļā, un atsaucoties uz šo 
pielikumu. 
- par droš ības proced ūru 
Projektā iekļauta proced ūra, par ko ir runa Regul ā (EK) Nr. 3051/95. Kop ējā nostājā ir 
svītrots šis pants, kas praks ē nekad nav izmantots. 
- par atkāpēm 
Šis noteikums regulas projekt ā nebija iek ļauts. Tā nolūks ir samazin āt administrat īvās 
izmaksas par maziem ku ģošanas uz ņēmumiem vai par atseviš ķiem kuģiem, kas tiek 
ekspluatēti tikai viet ējos pārvadājumos, sakar ā ar ko uz tiem da ļēji vai piln ībā neattiecas 
atsevišķi ISM kodeksa noteikumi (A da ļas 6., 7., 9., 11. un 12. punkts), vienlaikus tom ēr 
saglabājot ISM kodeksa pamatkoncepciju. 
Vienotajā nostājā ir paredz ēts, ka dal ībvalstis iepriekš pazi ņo Komisijai par l īdzvērtīgiem 
valsts pas ākumiem (5. a pants) un proced ūru, ko piem ēro, lai sa ņemtu Komisijas 
apstiprinājumu. 
 
LV 4   LV - par sertifik ātu derīgumu, pie ņemšanu un atz īšanu 
Šie noteikumi k ā tādi projekta regul ā nebija iek ļauti, bet bija min ēti noteikumos, ko atk ārtoti 
definēja sarunās ar Padomi (5. un 6. pants). 
Vienotā nostāja piešķir vienlīdzīgu statusu gan to ku ģu sertifikātu derīguma, pie ņemšanas un 
atzīšanas pārbaudēm, kas peld ar k ādas dalībvalsts karogu, gan ar ī tādu kuģu sertifik ātu 
pārbaudēm, kas peld ar treš ās valsts karogu. 
- par komitejas proced ūru 
Kopējā nostāja paredz, ka jaut ājumā par sertifik ātu derīguma termi ņu komitejas proced ūru 
vairs nepiem ēro. 
- par stāšanos spēkā 
Vienotajā nostājā ir paredz ēts, ka regula st ājas spēkā vienu gadu v ēlāk to kuģu gadījumā, uz 
kuriem pašlaik v ēl neattiecas ISM kodekss (proti, ku ģi, kas nav iebraucamie pasažieru pr āmji, 
kas veic viet ējos pārvadājumus). T ātad minētajiem ku ģiem šos noteikumus s āk piemērot 
divus gadus p ēc regulas st āšanās spēkā. 
4. SECIN ĀJUMI 
Komisija atz īst, ka kop ējā nostāja negroza nedz t ās priekšlikuma m ērķus, nedz ar ī 
priekšlikuma garu, un t ādēļ šo kopējo nostāju var atbalst īt.