LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 2.12.2014. 
COM(2014) 717 final 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
2013. gada zi ņojums par Stabilit ātes instrumentu 
{SWD(2014) 344 final}  
LV 2   LV SATURS 
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
2013. gada zi ņojums par Stabilit ātes instrumentu 
Saturs 
1. Ievads ......................................................................................................................... .. 3 
2. Stabilitātes instrumenta (SI) strukt ūra.......................................................................... 3  
3. Stabilitātes instrumenta (SI) īstenošana ....................................................................... 3  
4. Pārskats par SI 2007.—2013. gad ā.............................................................................. 4  
5. SI 2013. gad ā — vispārīgs raksturojums ..................................................................... 5  
6. Reaģēšana krīzes vai iesp ējamas krīzes situācijās (SI regulas 3. pants)...................... 6  
6.1. Kā SI reaģēja uz krīzes situācijām 2013. gad ā?........................................................... 6  
6.2. Kas piedal ījās SI pasākumos rea ģēšanai krīzes situācijās?.......................................... 7  
7. Palīdzība stabilas sadarb ības apstākļos (SI regulas 4. pants)....................................... 9  
7.1. Draudi droš ībai un drošumam (SI regulas 4. panta 1. punkts)..................................... 9  
7.2. Riska mazin āšana saist ībā ar ķīmiskiem, biolo ģiskiem, radiolo ģiskiem materi āliem 
un kodolmateri āliem ( CBRN ) (SI regulas 4. panta 2. punkts).................................... 11  
7.3. Pirms un p ēc krīzes kapacit ātes veidošana (SI regulas 4. panta 3. punkts) ............... 13  
8. Secinājums ................................................................................................................. 16  
LV 3   LV 1. I EVADS  
Šo septīto gada zi ņojumu par Stabilit ātes instrumentu (SI), p ēdējo šāda veida zi ņojumu, kas 
sagatavots saska ņā ar pašreiz ējo tiesisko regul ējumu1, iesniedz Eiropas Parlamentam, 
Padomei, Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai un Re ģionu komitejai atbilst īgi ziņošanas 
prasībai, kas noteikta 23. pant ā Regulā, ar ko izveido Stabilit ātes instrumentu2. 
Stabilitātes instruments bija svar īgs instruments, kas darboj ās Augstās pārstāves / 
priekšsēdētāja vietnieces un att īstības komis āra pakļautībā un deva iesp ēju mērķtiecīgi 
novirzīt līdzekļus, lai pal īdzētu īstenot ES vispus īgo pieeju kr īžu un ilgtermi ņa drošības 
apdraudējumu nov ēršanai, risin āšanai un to seku mazin āšanai visā pasaulē. Šajā ziņojumā ir 
sniegts pārskats par to, k ā SI ir izmantots 2013. gad ā. 
Ziņojumu papildina tr īs Komisijas dienestu darba dokumenti, kuros sniegta vispus īga, 
detalizēta un atjaunin āta inform ācija par to, k ā kopumā īstenoti i) 2013. gad ā sāktie un/vai 
turpinātie neatliekamie SI pas ākumi reaģēšanai krīzes situācijās, uz kuriem attiecas regulas 
3. pants, (dienestu darba dokuments, 1. un 2. da ļa) un ii) ilg āka termiņa plānojami SI 
pasākumi, uz kuriem attiecas regulas 4. panta 1., 2. un 3. punkts. 
2. S TABILIT ĀTES INSTRUMENTA (SI)  STRUKT ŪRA 
SI regulas 3. un 4. pant ā ir noteikti to darb ību veidi, kur ām var izmantot šo instrumentu. 
3. pantā paredzēts “atbalsts, ko sniedz kr īzes vai iesp ējamas krīzes situācijā”.  
SI regulas 4. pantā paredzēts šā instrumenta pl ānojams komponents, kas aptver ilg āka 
termiņa SI programmas tr īs galvenaj ās jomās:  
• draudi droš ībai un drošumam starpre ģionu kontekst ā (4. panta 1. punkts); 
• riska mazin āšana saist ībā ar ķīmiskiem, biolo ģiskiem, radiolo ģiskiem 
materiāliem un kodolmateri āliem ( CBRN ) (4. panta 2. punkts) un  
• pirms un p ēc krīzes kapacit ātes veidošana (4. panta 3. punkts)3. 
3. S TABILIT ĀTES INSTRUMENTA (SI)  ĪSTENOŠANA  
Komisijas Ārpolitikas instrumentu dienests ( FPI) cieši sadarbojas ar Eiropas Ārējās darbības 
dienestu (E ĀDD), kas ir funkcion āli autonoma Eiropas Savien ības strukt ūra4. Abi dienesti ir 
                                                 
1 SI piem ēro no 2007. gada 1. janv āra līdz 2013. gada 31. decembrim. No 2014. gada 1. janv āra līdz 
2020. gada 31. decembrim tiek piem ērots jaunais Stabilit ātes un miera veicin āšanas instruments 
(SMVI) (Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regula (ES) Nr. 230/2014, ar ko 
izveido stabilit ātes un miera veicin āšanas instrumentu), par kuru turpm āk tiks sniegti gada zi ņojumi 
Eiropas Parlamentam un Padomei atbilstoši IV sada ļas 13. pantam Kop īgajos īstenošanas noteikumos, 
lai īstenotu Savien ības instrumentus ārējās darbības finans ēšanai. 
2 Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regula (EK) Nr. 1717/2006, OV L 327/1, 
24.11.2006. 
3 D ēvēta arī par SI miera izveides partner ību (PbP). 
LV 4   LV pakļauti Augstajai p ārstāvei un priekšs ēdētāja vietniecei Ketrinai Eštonei ( Catherine Ashton ), 
kura FPI vada Eiropas Ko misijas priekšs ēdētāja vietnieces status ā. Darbu 4. panta 1. un 
2. punkta darb ības jomās veic attīstības sadarb ības komis āra vadībā.  
EĀDD nodrošin āja politisko ievirzi Stabilit ātes instrumenta 3. panta darb ības jomā un 
pasākumus sagatavoja kop ā ar FPI, kas bija atbild īgs par pie ņemto pas ākumu īstenošanu. 
EĀDD arī nodrošin āja stratēģisko plānošanu 4. panta darb ības jomā, sagatavojot strat ēģijas 
dokumentus un daudzgadu indikat īvās programmas. Attiec īgās gada rīcības programmas 
(GRP) 4. panta 1. un 2. punkta darb ības jomā nosaka un izpilda Att īstības un sadarb ības 
ģenerāldirektorāts (DEVCO  ĢD) un 4. panta 3. punkta darb ības jomā – FPI.  
4. P ĀRSKATS PAR SI 2007.—2013. GADĀ 
Septiņu gadu laik ā kopš SI izveides tas ir pal īdzējis īstenot konfliktu un kr īžu novēršanas, 
reaģēšanas uz tiem un atjaunošanas pilnu ciklu vis ā pasaulē, reaģēt uz droš ības 
apdraudējumiem valstu, re ģionālā un starpre ģionālā līmenī un veidot kapacit āti konfliktu 
novēršanai un rea ģēšanai uz kr īzes situācijām. 
1. diagramma. IS finans ējums 3. pant ā, 4. panta 1., 2. un 3. punkt ā paredzētajiem pas ākumiem (kop ā 
EUR 1,57 miljardi 2007.—2013. gad ā (pēc piešķirtā finansējuma))  
68%9%17%6%
3. pants
4. panta 1. punkts
4. panta 2. punkts
4. panta 3. punkts
 
Laikposm ā no 2007. gada l īdz 2013. gadam, izmantojot SI komponentu īstermiņa reaģēšanai 
krīzes situācijās (3. pants), 288 krīzes pasākumiem, kas īstenoti 70 valst īs vai reģionos visā 
pasaulē, piešķirti EUR 1,08 miljardi . Finansējuma ģeogrāfiskais sadal ījums min ētajā 
laikposmā ir attēlots 2. diagramm ā.  
                                                                                                                                                         
4 Saska ņā ar Padomes 2010. gada 26. j ūlija Lēmumu 2010/427/ES, ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības 
dienesta organizatorisko strukt ūru un darb ību, OV L 201. 
LV 5   LV 2. diagramma. SI kr īzes reaģēšanas pas ākumu ģeogrāfiskais sadal ījums 2007.—2013. gad ā (pēc piešķirtā 
finansējuma)  
Āfrika 
34%
Āzija un Klus ā 
okeāna reģions
17%
Latīņamerika un 
Karību valstis
9%Tuvie Austrumi 
un Zieme ļāfrika
34%Austrumeiropa 
un 
Rietumbalk āni
1%Dienvidkauk āzs 
un Vidusāzija
5%Globālie 
pasākumi
0%
 
Šajā periodā SI ilgtermiņa plānojamiem pas ākumiem , kas attiec ās uz 4. panta 1., 2. un 
3. punkta darb ības jomu, tika pieš ķirti aptuveni EUR 502,45 miljoni . Ziņojuma 1. diagramm ā 
attēlots šā perioda finans ējuma sadal ījums pasākumiem rea ģēšanai krīzes situācijās (3. pants) 
un ilgtermi ņa programm ām (4. pants). 
5. SI  2013. GADĀ — VISPĀRĪGS RAKSTUROJUMS  
SI 2013. gad ā pieejamais un piln īgi asignētais budžets EUR 309,3 miljonu  apmērā5 tika 
sadalīts šādi:  
• EUR 210,7 miljoni atbalstam kr īzes vai iesp ējamas krīzes situācijās (3. pants); 
• EUR 30,3 miljoni rea ģēšanai uz starpre ģionāliem apdraud ējumiem (4. panta 
1. punkts); 
• EUR 44,3 miljoni CBRN  riska mazin āšanai (4. panta 2. punkts) un 
• EUR 24 miljoni pirms un p ēc krīzes kapacit ātes veidošanai (4. panta 
3. punkts).  
Ar Politikas un droš ības komitejai regul āri iesniegt ām piezīmēm Padomi past āvīgi inform ēja 
par jaunu 3. pantam atbilstošu pas ākumu rea ģēšanai krīzes situācijās plānošanu un 
jaunākajām norisēm esošo pas ākumu īstenošanā. SI demokr ātiskās kontroles ietvaros 
izveidotā Eiropas Parlamenta Ārlietu komitejas Konfliktu, droš ības un att īstības darba grupa 
gada laik ā sarīkoja 6 politiska l īmeņa trialogus ar Komisijas un E ĀDD pārstāvjiem un 
aptuveni 15 tehniskas san āksmes. 
Attiecībā uz ģeogrāfisko sadal ījumu  3. diagramm ā redzams, ka SI sniedz b ūtisku un 
pastāvīgu atbalstu Tuvajos Austrumos, Zieme ļāfrikā un Subsah āras Āfrikā, ņemot vērā 
ieilgušo kr īzi šajos re ģionos. 
                                                 
5 Skat īt šim ziņojumam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu “Stabilit ātes instruments. 
Pārskats par saist ībām un maks ājumiem 2013. gad ā”. 
LV 6   LV 3. diagramma. Jaunu SI pas ākumu rea ģēšanai krīzes situācijās ģeogrāfiskais sadal ījums 2013. gad ā (pēc 
piešķirtā finansējuma) 
 
Konkrēti SI 2013. gada projektu piem ēri ir sniegti div ās turpmākajās iedaļās. 
6. R EAĢĒŠANA KR ĪZES VAI IESP ĒJAMAS KR ĪZES SITU ĀCIJĀS (SI REGULAS 3. PANTS )  
6.1. K ā SI reaģēja uz krīzes situācijām 2013. gad ā? 
2013. gad ā, īstenojot aptuveni 45 īstermiņa pasākumus rea ģēšanai krīzes situācijā, no SI 
asignēja EUR 216,6 miljonus6. Tuvo Austrumu un Zieme ļāfrikas reģionā (MENA ) tika 
turpināts atbalsts, rea ģējot uz ieilgušo kr īzi Sīrijā un tās plašo ietekmi kaimi ņvalstīs. Atbalsts 
tika īstenots ar ī Subsahāras Āfrikā, un tādējādi ES rea ģēja uz nestabilo politisko situ āciju un 
drošības apdraud ējumu vis ā reģionā. Bet Dienvidaustrum āzijā atbalsts tika turpin āts, lai 
atjaunotu miera procesus un tiesiskumu. 
Pilnīga inform ācija par visiem 2013. gad ā īstenotajiem SI pas ākumiem ir sniegta šim gada 
ziņojumam pievienotaj ā Komisijas dienestu darba dokument ā. Lai sniegtu ieskatu 2013. gad ā 
veiktajās darbībās, turpmāk ir aprakst īti pasākumi, kas atspogu ļo SI plašo piem ērošanas jomu 
un dažādās krīzes, kuras vis ā pasaulē tika risin ātas ar šā instrumenta pal īdzību. 
Sīrija. Reaģējot uz ieilgušo kr īzi Sīrijā, SI atbalsts tika turpin āts gan paš ā Sīrijā, gan 
kaimiņvalstīs. Turcijā, Irākā, taču galvenok ārt Jordānijā un Libānā SI bija instruments, kas 
palīdzēja iestādēm uzņemt un izmitin āt bēgļus no Sīrijas, kuru skaits past āvīgi pieaug. 
Bēgļiem tika sniegta ar ī tieša pal īdzība, piemēram, pieš ķirot īres maksas subs īdijas skaidr ā 
naudā un uzlabojot dz īves apstākļus, tostarp p ārvaldot nomet ņu struktūru, sniedzot alternat īvu 
izglītību un psiholo ģisku un soci ālu atbalstu. Lib ānā S I  s n i e d z  b ūtisku atbalstu viet ējai 
veselības aprūpes nozarei, kur ā valda milz īga spriedze, ņemot vērā papildu piepras ījumu, ko 
izraisa lielais b ēgļu skaits.  
Pašā Sīrijā piekļuve un citi apst ākļi tādas palīdzības sniegšanai, kas nav hum ānā palīdzība, ir 
kļuvuši daudz sarež ģītāki. Tomēr SI vēl aizvien sp ēj sniegt tiešu pal īdzību, kas izpaužas k ā 
primārā veselības aprūpe, pastiprin āts pārtikas nodrošin ājums un pamatizgl ītība.  
Mali . SI ir viens no pirmajiem instrumentiem, ko ES var ēja izmantot k ā daļu no plašākas ES 
atbildes, rea ģējot uz kr īzi Mali 2013. gada s ākumā. SI atbalsts EUR 20 miljonu apm ērā 
galvenokārt tika sniegts droš ības un tieslietu jom ā, lai palīdzētu atjaunot Mali valstiskumu 
                                                 
6 Diagramm ā ir ietverti EUR 6 miljoni, kas p ārnesti no 2012. gada vai atg ūti 2013. gad ā. 
LV 7   LV valsts zieme ļos un īstenot pirmos v ēlēšanu procesa posmus. Š ī palīdzība papildin āja atbalstu, 
ko sniedza citi ES instrumenti, konkr ēti, SI ilgtermi ņa projekts terorisma apkarošanai S āhelā, 
divas KDAP misijas — ES m ācību misija ( EUTM ), kas paredz ēta Mali milit āristiem, un 
Eiropas Savien ības KDAP misija ( EUCAP Sahel ), kā arī ES atbalsts AFISMA  misijai, 
izmantojot EAF Āfrikas Miera nodrošin āšanas fondu. 
Nigērija. Drošības apdraud ējumi Nig ērijā 2013. gad ā palielinājās nemieru un milit āro 
konfliktu d ēļ Mali zieme ļu daļā. Tiek lēsts, ka p ēdējos gados no L ībijas vien Nig ērijā 
atgriezās 250 000 ekonomisko migrantu, tost arp bijušo kaujinieku un algot ņu, un tas v ēl 
vairāk pasliktin āja situāciju. Pamatojoties uz pašreiz ējo SI atbalstu droš ības un stabilit ātes 
atjaunošanai Nig ērijas un Mali zieme ļu reģionos, tika pan ākta vienošan ās par papildu atbalstu, 
lai palīdzētu tādās jomās kā pašvaldību politikas veidošana, ien ākumus veidojošas darb ības un 
atbalsts re ģionālo un valsts iest āžu sāktajām miera un samierin āšanas iniciat īvām. Šie 
pasākumi palīdz sasniegt ES S āhelas strat ēģijas mērķus, papildina ES att īstības palīdzību un 
humāno palīdzību un nodrošina siner ģiju ar Eiropas Savien ības KDAP misiju EUCAP Sahel  
Nigērijā. 
Centrālāfrikas Republika (C ĀR). Pēc valsts apv ērsuma 2013. gada mart ā tika paplašin āts 
SI pasākumu loks C ĀR, lai rea ģētu uz faktisko jauno situ āciju. Tas tika dar īts ar atbalsta 
pasākumu kopumiem civil ās drošības spēkiem, kas v ēlāk varētu palīdzēt īstenot vispus īgu 
drošības nozares reformu; ar atbalstu plašsazi ņas līdzekļiem, lai tie var ētu nodrošin āt 
objektīvas un ar konfliktu saist ītas sensit īvas inform ācijas pieejam ību Bangi un provinc ēs; 
izvēršot cilvēktiesību novērošanas misijas un veicinot pilsonisk ās sabiedrības centienus veidot 
kopienu savstarp ējo dialogu. 
Kotdivuāra. Pēc tam, kad tika iecelta valsts iest āde, lai īstenotu vald ības 2012. gada politiku 
atbruņošanas, demobiliz ācijas un reintegr ācijas (ADR) jom ā, ES sniedza atbalstu, veicot SI 
pasākumus, tostarp veidojot kapacit āti un sniedzot tehnisko pal īdzību, cita starp ā 
reintegrējamo demobiliz ēto bijušo kaujinieku ievirzi un sa gatavošanu; sniedzot atbalstu 
aptuveni 5 000 no milit ārā dienesta atbr īvotu un demobiliz ētu bijušo kaujinieku ekonomiskai 
un sociālai reintegr ācijai un vienlaikus pal īdzot uzņēmējām kopien ām radīt šādai 
reintegrācijai labv ēlīgu vidi; cieši un regul āri uzraugot ADR programmu, lai nodrošin ātu, ka 
šī līdzdalības pieeja apmierina gan uz ņēmēju kopienu, gan bijušo kaujinieku vajadz ības. 
Birma/Mjanma . Papildus iepriekš un ar ī pašlaik sniegtajam atbalstam miera procesam, 
tostarp atbalstam Mjanmas Miera centra ( MPC ) izveidei 2012. gad ā, prezidenta biroja un 
Daw Aung San Suu Kyi  darbībām un saska ņā ar Ārlietu padomes 2013. gada apr īļa 
secinājumiem ES s āka sniegt pal īdzību Mjanmas policijas kapacit ātes veidošanai, lai uzlabotu 
cilvēktiesību ievērošanu policij ā, kā arī policistu atbild īgumu un profesionalit āti tādās jomās 
kā pūļa savaldīšana un sabiedrisk ās kārtības nodrošin āšana. 
6.2. Kas piedal ījās SI pasākumos rea ģēšanai krīzes situācijās? 
Pasākumi reaģēšanai krīzes situācijās tika sagatavoti cieš ā sadarbībā a r  E S  i e s t ādēm un ES 
dalībvalstīm, kā arī dažādiem partneriem – pilsonisk ās sabiedr ības pārstāvjiem, valsts 
pārvaldes iest ādēm, trešām valstīm un citiem partneriem. Svar īga nozīme ir ES deleg ācijām, 
kas nodrošina agr īnu brīdināšanu un izstr ādā reaģēšanas pas ākumu sākotnējo koncepciju un 
LV 8   LV variantus. Liel āko daļu jauno pas ākumu 2013. gad ā turpināja “pastarpin āti deleģēt”7 ES 
delegācijām vietējai īstenošanai, kuru izpratne par viet ējām vajadzībām un pras ībām ir būtisks 
priekšnosac ījums pas ākumu sekm īgai ieviešanai. T ādējādi ir iesp ējams laikus apspriest 
līgumus ar īstenošanas iest ādēm un uzraudz īt šo bieži vien jut īgo projektu īstenošanu no 
neliela att āluma. Tāpēc ES deleg ācijas 2013. gad ā bija atbild īgas par 62 % no SI saist ībām un 
80 % no SI maks ājumiem.  
Turpmāk 4.a un 4.b diagramm ā sniegts p ārskats par SI īstenošanas partneriem, kas 2007.–
2013. gad ā palīdzēja īstenot 3. pant ā paredzētos pasākumus rea ģēšanai krīzes situācijās. 
Nestabilaj ā vidē, kurā tiek īstenoti SI pas ākumi rea ģēšanai krīzes situācijās, īstenošanas 
partneru izv ēlē bieži noteicoš ā ir šo organiz āciju vai strukt ūru pieredze un notur īgā klātbūtne 
attiecīgajās valstīs, kas ļauj tām ātri reaģēt, izmantojot savus stabilos viet ējos tīklus. Noz īmīgs 
īstenošanas partneris joproj ām bija ANO saime, k ā arī nevalstisk ās organiz ācijas, un 
2013. gad ā pastiprin ājās sadarbība ar dalībvalstu aģentūrām. 
4.a diagramma. SI pas ākumu rea ģēšanai krīzes situācijās īstenošanas partneri 2007.—2013. gad ā (pēc 
piešķirtā finansējuma) 
 
4.b diagramma. SI pas ākumu rea ģēšanai krīzes situācijās īstenošanas partneri 2013. gad ā (pēc piešķirtā 
finansējuma) 
 
                                                 
7 Tiesisk ā un finansi ālā atbildība par ES l īdzekļu izlietojumu, tostarp pilnvaras attiec īgā gadījumā 
parakstīt vai groz īt līgumus, no Eiropas Komisijas galven ās mītnes Brisel ē ir nodota attiec īgajām ES 
delegācijām. 
LV 9   LV 7. P ALĪDZĪBA STABILAS SADARB ĪBAS APST ĀKĻOS (SI REGULAS 4. PANTS ) 
Gada programmu sagatavošanu un pal īdzības pārvaldību stabilas sadarb ības apstākļos saskaņā 
ar 4. pantu nodrošina Komisija. SI 2013. gada r īcības programmas (GRP) pie ņēma saskaņā ar 
šādu grafiku: 4. panta 1. un 2. punkta darb ības jomās – 2013. gada j ūlijā8, 4. panta 3. punkta 
darbības jomā – 2013. gada mart ā. Sīka jaunākā informācija par pas ākumu īstenošanu katra 
punkta darb ības jomā ir sniegta šim gada zi ņojumam pievienotaj ā Komisijas dienestu II darba 
dokument ā. 
7.1. Draudi droš ībai un drošumam (SI regulas 4. panta 1. punkts) 
Programmas, ko, past āvīgi apspriežoties ar atbalsta sa ņēmējvalstīm, izstrādā saistībā ar 
starpreģionāliem apdraud ējumiem, ir v ērstas uz kapacit ātes veidošanu. Parasti droš ības 
kapacitāti nostiprina valsts un re ģionālā līmenī, lai veicin ātu efektīvu globāla un starpre ģionu 
līmeņa sadarbību.  
2013. gad ā tika asign ēti EUR 74 miljoni, kopum ā izmaksājot aptuveni EUR 44 miljonus. L īdz 
2013. gada beig ām, izmantojot EAI9, tika piesaist īti vairāk nekā 100 eksperti no specializ ētām 
valsts vai da ļēji valsts finans ētām organiz ācijām ES dalībvalstīs, apvienojot sp ēkus, lai dal ītos 
īpašajās zināšanās un pieredz ē, un sniedzot tehnisku ieguld ījumu SI pas ākumu noteikšan ā un 
detalizētā plānošanā. Tas ietv ēra 2013. gada r īcības programmu (GRP), un tika sagatavota 
iepriekšējās GRP noteikto pas ākumu piln īga īstenošana. Turpm āk ir izklāstītas attiec īgās 
jomas. 
• Kokaīna tirdzniec ības maršruta programma  (EUR 35 miljoni kopš 2009. gada) 
aptver 38 valstis Āfrikā (galvenok ārt Rietum āfrikā), Latīņamerikā un Karību jūras 
baseinā un pastiprina partnervalstu sp ējas apkarot organiz ēto noziedz ību un 
narkotiku neleg ālu tirdzniec ību visā maršrutā, īpašu uzman ību pievēršot nelikum īgu 
narkotiku pl ūsmu pārtveršanai, c īņai pret noziedz īgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un 
informācijas apmai ņai. Tika parakst īti divi jauni l īgumi, lai n ākamajos tr īs gados 
AIRCOP  projekta ģeogrāfiskajā tvērumā iekļautu jaunas Āfrikas un Lat īņamerikas 
valstis un lai atbalst ītu Rietum āfrikas Policijas inform ācijas sist ēmas ( WAPIS ) 
izvēršanu pirmaj ās piecās izmēģinājuma valst īs.  
• Strādājot 15 valst īs Āzijā, Vidusāzijā, Kaukāza, Meln ās jūras un Rietumbalk ānu 
reģionā, tika turpin āts atbalsts organiz ētās noziedz ības apkarošanai hero īna 
tirdzniecības maršrut ā saskaņā ar heroīna tirdzniec ības maršruta programmu , 
kurai ir divi posmi, kas pašlaik norisin ās vienlaikus – pirmais posms ir projekts, kur ā 
ir četri komponenti un kura darb ības pārsvarā ir vērstas uz Afganist ānu un Pakist ānu; 
otrajā posmā ir trīs atsevišķi projekti. Programmas otraj ā posmā 2013. gad ā tika 
sāktas divas jaunas intervences: viens projekts ar m ērķi stiprināt sadarbību starp 
tiesībaizsardz ības iestādēm darbības līmenī, jo īpaši Vidus āzijā, un otrs projekts ar 
mērķi apkarot cilv ēku tirdzniec ības probl ēmu heroīna tirdzniec ības maršruta valst īs, 
pievēršoties datu/izl ūkdatu vākšanas, anal īzes un sistem ātiskas inform ācijas 
apmaiņas kapacit ātes stiprin āšanai Azerbaidž ānā, Bosnijā un Hercegovin ā, Moldovā 
un Turcijā.  
                                                 
8 GRP p ārskatītā versija tika apstiprin āta 2013. gada 23. decembr ī. 
9 Ekspertu atbalsta instrume nts, ar ko piesaista speci ālistus no ES valsts organiz ācijām vai valsts da ļēji 
finansētām organiz ācijām. Kopš 2008. gada 17 dal ībvalstu eksperti aptuveni no 60 organiz ācijām ir 
veikuši vair āk nekā 100 misiju. 
LV 10   LV • Kritisko j ūras maršrutu  programma ar EUR 22 miljonu budžetu aptver 25 Indijas 
okeāna piekrastes valstis (tostarp Dienvidaustrum āzijā) un Gvinejas l īča piekrastes 
valstis. Īstenojot šo progr ammu, tiek stiprin āta šo valstu inform ācijas apmai ņas 
kapacitāte un jūrniecības tiesībaizsardz ības funkcijas, lai, piev ēršoties jūras pirātisma 
un bruņotas laupīšanas apkarošanai, palielin ātu jūras satiksmes droš ību. 
• 2013. gad ā turpinājās atbalsts terorisma apkarošanas  projektiem valsts un re ģionālā 
līmenī saskaņā ar ES terorisma apkarošanas strat ēģiju. Mali tika s ākts aktīvi īstenot 
projektu Contre Terrorism Sahel , no kura labumu g ūst Nigērija, Mali un Maurit ānija 
un kura ietvaros tiek organiz ētas mācības par rea ģēšanu teroristu uzbrukuma 
gadījumā, izmeklēšanas paņēmieniem, izl ūkdatu apkopošanu un izmantošanu, k ā arī 
tiesas procesiem saist ībā ar terorisma apkarošanu. Tika izstr ādāts jauns projekts, kurš 
papildinās terorisma apkarošanas finans ējumu Āfrikas rag ā un Jemen ā un kura 
īstenošana s āksies 2014. gada s ākumā, un tika ar ī piešķirts līgums par jaunu projektu 
vardarbīga ekstr ēmisma apkarošanai Āfrikas rag ā. Sadarb ību ar Pakist ānu 
pastiprināja jauns atbalsts vardarb īga ekstrēmisma apkarošanai, kas tiks sniegts 
2014. gad ā, lai papildin ātu pašreiz ējo atbalstu Pendžabas krimin āltiesību sistēmai. 
Dienvidaustrum āzijā SI tika iesaist īts ES un UNODC  (ANO Narkotiku un 
noziedzības novēršanas biroja) kop īgajā terorisma apkarošanas iniciat īvā. Arī Tiesību 
un tiesiskuma instit ūtam, kas atrodas Malt ā, SI sniedza atbalstu kart ēšanas jom ā, lai 
radītu stabilu pamatu turpm ākajam darbam saist ībā ar terorisma apkarošanu. 
Sadarbībā ar Nacion ālās drošības padomnieka biroju Nig ērijā tika sagatavots 
pētījums par Boko Haram . Visbeidzot, tika sagatavotas Komisijas m ācības ES un 
dalībvalstu person ālam deleg ācijās un vēstniecībās par to, k ā sagatavot projektus 
saistībā ar vardarb īga ekstrēmisma apkarošanu, un pirm ā sesija notika Nairobi 
2013. gada decembr ī, bet nākamās mācības notiks Āfrikā un Āzijā 2014. gad ā.  
• Jaunas intervences kibernoziedz ības jomā īstenošana s ākās 2013. gada beig ās 
sadarbībā ar Eiropas Padomi. Glob ālās rīcības pret kibernoziedz ību (GLACY ) mērķis 
ir veicināt pievienošanos Budapeštas Konvencijai par kibernoziedz ību un ļaut 
krimināltiesību aizsardz ības iest ādēm iesaist īties starptautisk ā sadarb ībā 
kibernoziedz ības un elektronisko pier ādījumu jom ā, pamatojoties uz šo l īgumu.   
• Tika izstr ādāts kiberdroš ības pilotprojekts, kuru ir pl ānots sākt 2014. gada s ākumā 
un kura m ērķis ir atlasītajās valstīs palielināt IT kritisk ās infrastrukt ūras izturētspēju 
un veicin āt valstu ties ību aktu saska ņošanu un izstr ādi atbilstoši starptautiskajiem 
standartiem.  
• Lai valstu tieslietu, kontroles un ties ībaizsardz ības iestādes varētu efektīvi reaģēt uz 
viltotu zāļu ražošanu un neleg ālu tirdzniec ību, tika sagatavota jauna intervence, par 
kuru ir nosl ēgts līgums un kuras m ērķis ir nov ērst sabiedr ības vesel ībai radīto 
apdraudējumu. Plānots, ka to s āks īstenot 2014. gad ā. Nodrošinot vajadz īgo tiesisko 
regulējumu un sp ējas efekt īvi veikt š īs darbības attiec īgajā valsts un 
apakšreģionu/starpre ģionu līmenī, projekts ģeogrāfiski būs vērsts uz Ganu, Seneg ālu, 
Jordāniju, Maroku un Kamer ūnu, ņemot vērā to politisko ap ņemšanos risin āt viltoto 
zāļu radītās problēmas. 
• Lai apkarotu kājnieku iero ču un vieglo iero ču (VIKI) neleg ālu uzkrāšanu un 
tirdzniec ību un novērstu to destabiliz ējošo ietekmi, ar UNODC  (ANO Narkotiku un 
noziedzības novēršanas biroja), kas veicina ANO Konvencijas pret transnacion ālo 
organizēto noziedz ību un tās Protokola par šaujamiero čiem ratific ēšanu un ieviešanu, 
LV 11   LV īstenoto iniciat īvu tika izpild īti vairāki starpposma m ērķi. Arī Interpola īstenotajā 
iARMS  projektā sākās otrā fāze (2012.–2013. gad ā) pēc tam, kad pirm ā fāze bija 
veiksmīgi pabeigta (2011.–2012. gad ā). Āfrikā 2013. gada j ūnijā beidzās atbalsta 
Kājnieku iero ču reģionālajam centram (Nairobi, Kenij ā) pirmā fāze, iezīmējot trīs 
gadus ilg ās otrās fāzes sākumu. Centr ālamerikā jau otro gadu turpin ājās atbalsta 
Centrālamerikas Integr ācijas sist ēmas ( SICA ) Drošības komisijas īstenotajai 
Centrālamerikas K ājnieku iero ču un vieglo iero ču kontroles programmai ( CASAC ) 
otrā fāze.  
7.2. Riska mazin āšana saist ībā ar ķīmiskiem, biolo ģiskiem, radiolo ģiskiem 
materiāliem un kodolmateri āliem ( CBRN ) (SI regulas 4. panta 2. punkts) 
CBRN  programma attiecas uz nejauši vai dabiski radušos vai ļaunprātīgi radītu ar CBRN  
saistītu problēmu riskiem, un t ās mērķis ir uzlabot drošuma un droš ības kultūru, izplatot 
paraugpraksi un paaugstinot visp ārējo drošības un drošuma izpratnes l īmeni. Līdz 
2010. gadam daž ādu jomu jaut ājumus risin āja atseviš ķi10. CBRN  programmai ir re ģionāla 
stratēģija, un tikai iz ņēmuma gad ījumos tā aptver divpus ējus projektus tikai vien ā valstī 
(izņēmumi ir Afganist āna un Pakist āna attiecībā uz ķīmiskiem materi āliem, biolo ģisko 
drošumu un droš ību). 
CBRN  “izcilības centri”  (IC) pak āpeniski nodrošina vienotu un integr ētu platformu 
pasākumiem vis ās robežu uzraudz ības / neleg ālās tirdzniec ības, eksporta kontroles, biolo ģiskā 
drošuma, biolo ģiskās drošības u. c. jom ās, tostarp civil ās aizsardz ības pasākumiem ( ārkārtas 
plānošana, gatav ība krīzēm un reaģēšana uz tām). Iniciat īva tiek īstenota cieš ā sadarbībā ar 
EĀDD un ar ANO Starpre ģionālā noziedzības un tieslietu p ētniecības instit ūta (UNICRI ) 
palīdzību. Eiropas Komisijas Kop īgais pētniecības centrs nodrošina iniciat īvas tehnisko 
atbalstu. Šo IC m ērķis ir stiprin āt CBRN  risku mazin āšanas politiku, izstr ādājot 
individualiz ētu palīdzības pasākumu kopumu. Šie centri b ūs nozīmīgs instruments, kas dos 
iespēju veidot kapacit āti, izstrādāt saskaņotu reģionālo politiku un šaj ā jomā nostiprin āt 
sadarbību saistībā ar valsts un re ģionālo kapacit āti. ES 2012. gad ā izveidoja izcil ības centrus 
Dienvidaustrum āzijā (Filip īnās), Eiropas dienvida ustrumos/Dienvidkauk āzā/Ukrainā 
(Gruzijā), Ziemeļāfrikā (Alžīrijā), Atlantijas oke āna piekrast ē (Marokā), Tuvajos Austrumos 
(Jordānijā) un Austrum āfrikā un Centr ālāfrikā (Kenijā). 2013. gad ā darbojas pieci viet ējo 
izcilības centru re ģionālie sekretari āti, un četri ir ofici āli atklāti. Turklāt ir izveidoti sakari ar ī 
ar Vidusāzijas valst īm un Persijas l īča sadarbības padomes dal ībvalstīm. Komisija sadarb ībā 
ar IC iniciat īvas partnervalst īm 2013. gad ā sāka veikt vajadz ību un apdraud ējumu 
novērtēšanu, lai noteiktu valstu galven ās vajadzības CBRN  jomā. Pēc šā novērtējuma tiks 
izstrādāti valstu CBRN  rīcības plāni, lai pal īdzētu noteikt attiec īgajās valstīs veicamos 
prioritāros pasākumus. IC re ģionos turpm āko projektu pamat ā būs šīs prioritātes.  
Lielākie sāktie CBRN  IC projekti  ir šādi. Tuvajos Austrumos IC Amm ānā ir sagatavojis 
projektu pirm ās intervences civil ā personāla apmācīšanai CBRN  katastrofu situ ācijās 
(HAZMAT ). IC Atlantijas oke āna Āfrikas piekrast ē Rabatā ir sācis projektu biolo ģisko un 
ķīmisko bīstamo atkritumu jom ā. Tajā ir iesaist ītas septiņas partnervalstis no Atlantijas 
okeāna Āfrikas piekrastes un Tunisija. Otrs projekts, ko kop īgi īsteno IC Rabat ā un Nairobi, 
palīdzēs partnervalst īm uzlabot un stiprin āt tiesību aktus un sagatavot efekt īvus īstenošanas 
pasākumus savu starptautisko saist ību izpildei . Šajā projektā piedalās deviņas valstis, un v ēl 
deviņas citas jau ir paudušas interesi piedal īties līdzīgā projektā. 
                                                 
10 Piem ēram, divējāda lietojuma pre ču eksporta kontrole, nelikum īga tirdzniec ība, ieroču jomā iepriekš 
strādājušu zinātnieku pārvirzīšana, drošuma un droš ības kultūra.  
LV 12   LV Citas atbalst ītās jomas ietver vair ākas pasākumu sfēras, kas tiek koordin ētas ar IC t īkla 
palīdzību. 
• Tika paplašin āti pasākumi divējāda lietojuma pre ču eksporta kontroles jom ā, 
sekmīgi īstenojot programmas vair āk nekā 23 valstīm visā pasaulē. Tika nostiprin āta 
sadarbība ar ASV eksporta kontroles programmu EXBS11. Dialogs par kop īgu 
starptautisku eksporta kontroles pas ākumu paplašin āšanu notika Brisel ē 2013. gada 
jūnijā. Tika nolemts izveidot kop īgu darba grupu, lai pastiprin ātu saskaņošanu starp 
ASV un ES nol ūkā izvairīties no veikto eks porta kontroles pas ākumu dubl ēšanās. 
Ņemot vērā pašreizējos notikumus, pas ākumi Tuvajos Austrumos / Vidus āzijā tika 
paplašināti un pastiprin āti 2013. gada otraj ā pusē. Tika noteikta jauna pieeja eksporta 
kontroles pas ākumiem, lai nodrošin ātu lielāku ietekmi uz nozares speci ālistiem, kas 
atbildīgi par kontroles pas ākumiem uz vietas.  
• Ar specializ ētā Zinātnes un tehnolo ģijas centra ( STCU ) starpniec ību, pamatojoties uz 
pastiprināto partner ību starp pus ēm un pas ākumu sist ēmas līdzfinansējumu, tika 
turpināts atbalsts iero ču jomā iepriekš str ādājušu zinātnieku un inženieru , kuru 
izcelsmes valstis ir bijuš ās Padomju Savien ības valstis, pārkvalifikācijai un 
alternatīvai nodarbin āšanai , un notiek Starptautisk ā Zinātnes un tehnolo ģijas 
centra ( ISTC ) reformas process, t. i., ir atjaunin āti mērķi un paplašin āta ģeogrāfiskā 
darbības joma. Komisija un E ĀDD ir saņēmuši Padomes pilnvarojumu vienoties par 
pārskatīto ISTC  nolīgumu. Centrs tiks p ārcelts uz Astanu Kazahst ānā. ISTC  
2013 gadā oficiāli atklāja no ES projekta sponsor ētu Reģionālo bioloģiskā drošuma 
un drošības centru Dušanb ē un sāka apmācīt ekspertus no Tadžikist ānas un 
Afganistānas, lai p ārorientētu viņu veiktās darbības mierm īlīgos nolūkos. Citi 
zinātnieku pārorientēšanas pas ākumi 2013. gad ā tika veikti ar ī Irākā. 98 radiolo ģijas 
speciālisti un kodolspeci ālisti tika apm ācīti, lai vērstu viņu darbības uz kodoliek ārtu 
ekspluatācijas pārtraukšanu.  
• Turpinās cīņa pret CBRN  materiālu nelegālu tirdzniec ību un kr āpniecisku 
finanšu praksi , īstenojot pas ākumus Vidus āzijā, Dienvidaustrum āzijā un 
Ziemeļāfrikā. Ar Starptautisko Atomener ģijas aģentūru (SAEA) ir parakst īts otrs 
līgums par pal īdzību jaunajai Kodolmateri ālu laboratorijai, ko izmantos SAEA 
Aizsargpas ākumu anal īzes dienests Zeibersdorf ā, Austrij ā. Turklāt Taizeme, 
Kambodža, Laosa, Filip īnas un KDR sa ņēma atbalstu radiolo ģisko un kodolmateri ālu 
atrašanā.  
• ES dienvidu un austrumu kaimi ņvalstīs ir sākta ES Kaimi ņvalstu biolo ģiskā drošuma 
un drošības stratēģijas īstenošana, ieviešot EpiSouth  projekta rezult ātu (17 valst īs, 
kas nav ES partnervalstis, un 10 dal ībvalstīs). EpiSouth  tīkls, kas galvenok ārt bija 
vērsts uz Vidusj ūras baseina valst īm, ir paplašin āts, iekļaujot Arm ēniju, Gruziju, 
Moldovu un Ukrainu. Izmantojot EpiSouth  valstu tīklu, šīs stratēģijas ietvaros ir 
sagatavoti četri lieli projekti, kas tika s ākti 2013. gada nogal ē. Pirmais un liel ākais ir 
MediPIET  projekts, ar ko tiek turpin ātas epidemiologu m ācības, tādējādi palīdzot 
sasniegt visp ārīgo mērķi uzlabot vesel ības un biolo ģisko droš ību kaimiņvalstīs. Tā 
mērķis ir veidot kapacit āti, lai nov ērstu un kontrol ētu dabisku vai cilv ēka radītu 
veselības apdraud ējumu, ko izraisa infekcijas slim ības. Otrs biolo ģiskais projekts, ko 
vada Pasaules Vesel ības organiz ācija (PVO), ir jaunu bakteriolo ģisko slim ību 
                                                 
11 Pal īdzība eksporta kontroles un ar to saist ītās robežu droš ības jomā. 
LV 13   LV izmeklēšana, un t ā mērķis ir stiprin āt sabiedrības vesel ību pret jauniem bakt ēriju 
patogēniem (Sib īrijas mēri, tularēmiju, mēri, tuberkulozi u. c.) un iesp ējamo 
uzliesmojumu antimikrobi ālās uzraudz ības tīklus. Trešaj ā paralēlajā projektā 
Medilabsecure , ko vada Past ēra institūts, uzrauga riskus, kuri saist īti ar jauniem 
vīrusiem un atk ārtotiem vīru uzliesmojumiem, kas ietekm ē cilvēkus un dz īvniekus, 
un tiek veidots entomologu t īkls. Ceturt ā projekta, ko vada PVO, m ērķis ir palielin āt 
veselības drošību visā pasaulē, palīdzot valst īm uzlabot un stiprin āt profilakses, 
atklāšanas, kontroles un rea ģēšanas spējas sabiedr ības vesel ības apdraud ējuma 
situācijās robežšķērsošanas punktos saist ībā ar personu un kravu p ārvadājumiem pa 
zemes, jūras un gaisa ce ļiem. Tā ir daudznozaru pieeja, un t ās mērķis ir mazin āt 
riskus, kas saist īti ar dabisku vai t īšu patogēnu izplatīšanu.  
• No SI programmas CBRN  iniciatīvas 2013. gad ā finansiāli tika atbalst īta ķīmisko 
vielu kr ājumu atsavin āšana un izn īcināšana Sīrijā. Pēc izmaiņām GRP 
programm ā 2013. gadam ES pieš ķīra EUR 12 miljonus Ķīmisko iero ču aizlieguma 
organizācijai ( OPCW ) ķīmisko vielu neitraliz ēšanai un sadedzin āšanai Sīrijā 
sadarbībā ar starptautisko sabiedr ību. 
7.3. Pirms un p ēc krīzes kapacit ātes veidošana (SI regulas 4. panta 3. punkts) 
2007.–2013. gad ā tika pieš ķirti EUR 103 miljoni, lai atbalst ītu aptuveni 140 projektus ES un 
tās partneru pirmskr īzes un pēckrīzes kapacit ātes veidošanai valstu, re ģionālā un pasaules 
līmenī. 5. diagramm ā ir attēlotas galven ās atbalsta jomas 2007.—2013. gad ā sadalījumā pa 
tēmām, savukārt 6. diagramm ā ir sniegts p ārskats par īstenošanas partneriem. 
5. diagramma. Kapacit ātes veidošanas atbalsta tematiskais sadal ījums 2007.–2013. gad ā (pēc piešķirtā 
finansējuma pasākumiem SI regulas 4. panta 3. punkta darb ības jomā) 
 
LV 14   LV 6. diagramma. Kapacit ātes veidošanas pas ākumu īstenošanas partneri 2007.–2013. gad ā 4. panta 3. punkta 
darbības jomā (pēc piešķirtā finansējuma) 
 
2013. gada r īcības programm ā tika pieš ķirti EUR 24 miljoni, un turpm āk ir sniegts p ārskats 
par 2013. gad ā īstenoto projektu galvenajiem sasniegumiem un ietekmi. 
Konfliktu nov ēršana, miera veidošana un nestabilit āte. Ar Pilsonisk ās sabiedrības dialoga 
tīklu ( CSDN ) ir izveidots v ērtīgs forums ES un pilsonisk ās sabiedrības pārstāvju dialogam par 
miera veidošanas jaut ājumiem, sniedzot pilsoniskajai sabiedr ībai iespēju iesaist īties ES 
politikas veidošanas proces ā. 2013. gads bija š īs platformas darb ības trešais gads, un l īdz 
2013. gada beig ām dialoga ietvaros bija notikušas 40 san āksmes, kas pal īdzēja uzlabot trešo 
valstu un to Eiropas partnervalstu pilsonisk ās sabiedrības ilgtermi ņa spējas labāk sagatavoties 
krīžu novēršanai.  
Mediācija, dialogs un samierin āšana.  Pateicoties SI atbalstam ANO Politisko jaut ājumu 
departamenta Starpniec ības atbalsta noda ļai, tika sniegta ļoti nozīmīga palīdzība nopietn ās 
krīzes situācijās CĀR, Mali un Som ālijā. Tika pastiprin āta sieviešu dal ība miera procesos, 
apmācot sešas sievietes, kuras bija izraudz ītas kā kandidātes uz ANO ģenerālsekretāra 
ieceltiem mediatora amatiem, un sagatavojot augsta l īmeņa semināru par dzimumu un 
visaptverošiem medi ācijas procesiem. Sadarb ībā ar UNDP  SI arī palīdzēja veidot kapacit āti 
un ilgtsp ējīgus valsts meh ānismus iekš ējai mediācijai un konf liktu risin āšanai devi ņās 
izmēģinājuma valst īs12.  
Jaunais daudzpus ējais SI meh ānisms “Eiropas resursi medi ācijas atbalstam” ( ERMES ) tika 
izstrādāts, lai veicin ātu elastīgu un ātru mediācijas tehnisk ā atbalsta sniegšanu treš ām pusēm, 
kas iesaist ītas visaptverošos miera procesos starptautisk ā, reģionālā un/vai viet ējā līmenī, 
radot apst ākļus, kuros sievietes, jaun ieši un citas neaizsarg ātas grupas var paust savu viedokli 
konflikta situ ācijās.  
Sievietes, miers un droš ība (SMD) un b ērni. SI turpināja atbalstīt ANO Droš ības padomes 
Rezolūcijas Nr. 1325 īstenošanu, kop ā ar ANO Dzimumu l īdztiesības un sieviešu iesp ēju 
veicināšanas iest ādi (UN Women ) īstenojot projektu saist ībā ar sieviešu l īdzdalības sekmēšanu 
miera veidošan ā un plānošanā pēc konfliktu nov ēršanas Kosov ā13, Libērijā un Timor ā-Lestē. 
Kosovā simtiem v īriešu, sieviešu un jauniešu piedal ījās samierin āšanas dialogos, pied āvājot 
konkrētus risinājumus tādiem jaut ājumiem k ā dzimumu l īdztiesības likums, sieviešu 
nodarbinātība un meite ņu izglītība. Ir pan āktas vienošan ās arī ar lielākajiem plašsazi ņas 
līdzekļiem Kosov ā iekļaut SMD jaut ājumus sav ās programm ās. Turklāt SMD bija noteikta k ā 
                                                 
12 Bol īvija, Čada, Gana, Gaj āna, Maldīvija, Maurit ānija, Nepāla, Togo un Jemena.  
13 Šis nosaukums neskar nost ājas par statusu un atbilst ANO DP Rezol ūcijai 1244 un Starptautisk ās Tiesas 
atzinumam par Kosovas neatkar ības deklar āciju. 
LV 15   LV prioritāte tādiem viet ējiem uzaicin ājumiem iesniegt priekšlikumus 17 valst īs un trīs 
reģionos14, kuri aptver plašu ar dzimumu saist ītu problēmu loku.  
Agrīnā brīdināšana un situ ācijas apzin āšanās. SI atbalsts ir ļāvis pilsonisk ās sabiedrības 
organizācijai Belun  Timorā-Lestē paplašin āt un pastiprin āt Agrīnās brīdināšanas un 
reaģēšanas sist ēmu ( EWER ), kas nov ērtēta kā viens no lab ākajiem piem ēriem EWER  sistēmu 
jomā un veiksm īgi samazina viet ējo konfliktu potenci ālu un spriedzi. Saferworld  un 
Starptautisk ās Krīzes grupas atbalsts ļāva pastiprin āt valstu un re ģionālo dalībnieku sp ēju 
veikt konflikta riska anal īzi 32 potenci ālo konfliktu viet ās un sniegt politikas veidot ājiem 
augstas kvalit ātes konfliktu anal īzi, bet pilsoniskajai sabiedr ībai – ieteikumus agr īnās 
reaģēšanas pasākumiem.  
Tika stiprin ātas reģionālo un apakšre ģionu organiz āciju agr īnās brīdināšanas un 
pēckatastrofas atvese ļošanās spējas, tostarp stiprinot Ar ābu valstu l īgas spējas reaģēt uz krīzes 
situācijām, attīstot Amerikas valstu organiz ācijas (AVO) sekretari āta plašsazi ņas līdzekļu 
uzraudzības spējas un sniedzot past āvīgu atbalstu Āfrikas Savien ības Kontinent ālajai agrīnās 
brīdināšanas sist ēmai. SI sniedza atbalstu ASEAN  un tās dalībvalstu rea ģēšanas spēju ārkārtas 
situācijās stiprināšanai. Šaj ā saistībā Mjanmas Valsts kr īzes centra n ākamajiem darbiniekiem 
paredzētās pirmās mācības notika 2013. gada novembr ī, laikā, kad šo centru apmekl ēja 
Augstā pārstāve un priekšs ēdētāja vietniece Ketrina Eštone.  
Krīžu pārvarēšanas civil ās spējas. Pēc tam, kad 2012. gad ā tika veiksm īgi pabeigta pirm ā 
fāze, 2013. gada apr īlī tika atsākta ENTRi  programma (“Eiropas jaun ā apmācību ierosme 
krīžu civilās pārvarēšanas jom ā”). Gada laik ā ar deviņām specializ ētām mācībām (vidēji 
vienu mēnesī) tika stiprin ātas ES, ANO, ĀS un EDSO starptautisk ās krīžu civilās 
pārvarēšanas misij ās nosūtīto vai nos ūtāmo 210 darbinieku (gan ES, gan trešo valstu 
valstspieder īgo) spējas. Kursi iev ēra gan pirmsnos ūtīšanas mācības saistībā ar starptautisk ām 
misijām Lībijā, Gruzijā un Kosov ā, gan specializ ētus kursus par t ādiem tematiem k ā 
cilvēktiesības, tiesiskums, medi ācija un konsult ēšana. Turkl āt tika veicin āta ENTRi  konsorcija 
13 Eiropas dal ībnieku sadarbsp ēja un saska ņošana mācību jomā, un 2013. gada septembr ī tika 
publicēta praktiska rokasgr āmata civiliedz īvotājiem, kas nos ūtīti starptautisk ās krīzes misijās 
(In Control ). 
Saskaņā ar Eiropas Savien ības Policijas dienestu apm ācību (EUPST ) 2013. gad ā attiecīgi 
Spānijas Civil ā gvarde, Francijas Nacion ālā žandarm ērija un It ālijas Policija veica tr īs 
galvenās mācību sesijas, veidojot sp ējas piedal īties starptautisk ās policijas misij ās 
1019 policistiem, kas p ārstāvēja 42 valstis, tostarp 19 Āfrikas valstis.  
Dabas resursi un klimata p ārmaiņas. ES un ANO Partner ība jautājumos, kas saist īti ar 
zemi, dabas resursiem un konfliktu nov ēršanu, turpin āja stiprināt Āfrikas Lielo ezeru re ģiona 
vietējo pilsonisk ās sabiedr ības organiz āciju spēju saprast konfliktu dinamiku un izstr ādāt 
konfliktam atbilst īgus risinājumus, ietverot str īdīgus jautājumus, kas saist īti ar dabas resursu 
pārvaldību. Vides un droš ības iniciat īvas ( ENVSEC ) projektā “Klimata p ārmaiņas un droš ība 
Austrumeirop ā, Vidusāzijā un Dienvidkauk āzā” tika izstr ādāta stratēģiska sistēma, lai 
pielāgotos klimata p ārmaiņām Dņestras upes basein ā.  
Agrīna atvese ļošanās, vajadz ību novērtēšana pēc konfliktiem un katastrof ām. Septembr ī 
notika m ācību sesija “Sadarb ības stiprin āšana nestabil ās un konfliktu skart ās valstīs” 
                                                 
14 Afganist āna, Bolīvija, Bosnija un Hercegovina, Braz īlija, Čada, KDR, Salvadora, Gvineja-Bisava, 
Indija, Kirgizt āna, Libērija, Nep āla, Nikaragva, Peru, Seneg āla, Zālamana Salas, Jemena, 
Centrālamerikas re ģions, Dienvid āzija, Centr ālāfrikas dienvidu re ģions. 
LV 16   LV pēckonflikta vajadz ību novērtēšanas un p ēckatastrofu vajadz ību novērtēšanas jom ā, kurā 
piedalījās ES un ANO galven ā biroja pārstāvji un jomas eksperti. 
Atbruņošana, demobiliz ācija un reintegr ācija un droš ības nozares reforma.  ĀS spējas 
drošības nozares reformu (DNR) jom ā tika stiprin ātas ar ES un ANO kop īgu projektu, ko 
īstenoja ANO Projektu pakalpojumu birojs. Re ģionālo ekonomikas kopienu un pilsonisk ās 
sabiedrības pārstāvji novembr ī darbsemin ārā Adisabeb ā apsprieda tr īs dokumentus par DNR 
operatīvajiem nor ādījumiem.  
SI regulas septi ņu gadu pl ānošanas cikla beig ās tika veikts ārējais novērtējums attiec ībā uz 
projekta rezult ātiem 2007.–2013. gad ā SI regulas 4. panta 3. punkt ā paredzētajā komponent ā 
“Gatavība krīzei”. Nov ērtējumā tika secin āts, ka SI komponents “Gatav ība krīzei” ir ES 
miera, droš ības un att īstības vispārējās sistēmas neatņemams elements un tas b ūtu pilnīgi 
jāintegrē šajā struktūrā. Tika konstat ēts, ka šis komponents ļauj ES risin āt konflikta 
jautājumus plaš ākajā kontekst ā un ka atseviš ķi projekti ir veidojuši vai nostiprin ājuši 
organizāciju spējas uzlabot miera veidošan as centienus un stiprin āt speciālistu kopienas 
koncepciju. Lai gan budžets ir ierobežots, atbalst ītās darbības ir veicin ājušas ES saist ību 
izpildi jom ās, kas attiecas uz sieviet ēm, mieru un droš ību, mediāciju un dialogu. Ieguld ījumi 
pilsoniskās sabiedr ības pamata l īmenī 26 konfliktu skart ās valstīs/reģionos ir pal īdzējuši 
aptuveni 80 projektus piel āgot attiec īgo valstu situ ācijai un nodrošin āt, ka tie atbilst 
prioritātēm un vajadz ībām ne tikai valsts, bet ar ī vietējā līmenī. SI komponents “Gatav ība 
krīzei” ir ļoti efektīvi izmantots, veidojot strat ēģiskas partner ības, jo īpaši daudzpus ējā līmenī 
ANO projektos, kas ir b ūtiski ietekm ējis ES attiec ības ar vair ākām specializ ētām ANO 
aģentūrām.  
8. S ECINĀJUMS  
SI pasākumi, kas īstenoti 2013. gad ā un papildina citus ES pas ākumus ģeogrāfisko un 
tematisko att īstības instrumentu, hum ānās palīdzības un KDAP misiju ietvaros, ir devuši 
būtisku ieguld ījumu ES darb ā, kas vērsts uz konfliktu nov ēršanu, rea ģēšanu uz kr īzēm un 
miera saglab āšanu. Daudzveid īgie Stabilit ātes instrumenta ietvaros veiktie atbalsta pas ākumi 
veicināja nozīmīgu un paman āmu ES reakciju uz daudz ām krīzes situācijām visā pasaulē. 
Ņemot vērā ilgstošo politisko nestabilit āti un dabas katastrofu skaita pieaugumu daudzviet 
pasaulē, noteikti j āturpina veicin āt pieejamo ES instrumentu efekt īvāku un lietder īgāku 
izmantošanu. T āpēc ES jānodrošina, ka SI pas ākumi tiek iek ļauti visā krīžu novēršanas, 
reaģēšanas uz kr īzēm un miera veidošanas cikl ā. SI sniedza ES vienreiz īgu spēju reaģēt, 
daudzos gad ījumos kļūstot par s ākumpunktu un katalizatoru, lai var ētu sākt dažādus ES 
reaģēšanas pas ākumus, kas kop ā veido ES strat ēģisko un visaptverošo pieeju konfliktu 
novēršanai un rea ģēšanai krīzes situācijās. Kopīgajā paziņojumā par ES visaptverošo pieeju ir 
teikts, ka “ ilgtermiņa iesaistei miera un valsts veidošan ā un ilgtsp ējīgas attīstības jomā ir 
būtiska nozīme, risinot konfliktu c ēloņus un veidojot sabiedr ības, kam rakstur īgs miers un 
noturīgums. ES rea ģēšanas darb ības centr ā no paša s ākuma jābūt vispārējam mērķim 
nodrošināt ilgtspējīgu mieru un att īstību, – un ES j ābūt arī ilgtermiņa redzējumam par savu 
īstermiņa iesaisti un darb ībām”15.  
SI 2014. gad ā tiks aizst āts ar jauno Stabilit ātes un miera veicin āšanas instrumentu (SMVI). 
Konsultācijas par jauno SMVI ir v ēlreiz apstiprin ājušas to, ka ES ir j āuztur un j āpaplašina t ās 
                                                 
15 Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei: ES visaptveroš ā pieeja ārējiem konfliktiem un kr īzēm. Briselē, 11.12.2013., JOIN(2013) 030 final. 
LV 17   LV spēja ātri un mērķtiecīgi reaģēt krīzes situācijās citviet pasaul ē, kā arī uz starptautiskiem un 
starpreģionu apdraud ējumiem un iesp ējamajiem apdraud ējumiem (c īņa pret organiz ēto 
noziedzību, kritisk ās infrastrukt ūras aizsardz ība, terorisma apkarošana, CBRN  risku 
mazināšana). Jaunais SMVI ar ī vēlreiz uzsv ērs to, ka ir j āpievērš uzman ība konfliktu 
novēršanai, miera veidošanai un gatav ībai krīzei, atzīstot, ka bieži ES agr īna reaģēšana var b ūt 
efektīvs līdzeklis, k ā izvairīties no spriedzes p āraugšanas kr īzē.