Īpašais ziņojums Lai nodrošinātu pārmērīga 
budžeta deficīta novēršanas 
procedūras efektīvu 
īstenošanu, ir vajadzīgi 
turpmāki uzlabojumiLV 2016  Nr. 10
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis: +352  4398-1
Uzziņām: eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx
Tīmekļa vietne:  eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads
Print ISBN 978-92-872-4837-4 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/24228 QJ-AB-16-011-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-4845-9 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/83087 QJ-AB-16-011-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-4862-6 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/235719 QJ-AB-16-011-LV-E
© Eiropas Savienība, 2016. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Lai nodrošinātu pārmērīga 
budžeta deficīta novēršanas 
procedūras efektīvu 
īstenošanu, ir vajadzīgi 
turpmāki uzlabojumi
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2016  Nr. 10
02
 Revīzijas darba grupa
Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības 
aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas 
lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu un izdevumu 
apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Milan Martin Cvikl  vadītā IV apakšpalāta, kura revidē ieņēmumus, pētniecību 
un iekšējo nozaru politiku, finanšu un ekonomikas pārvaldību, kā arī Eiropas Savienības iestādes un struktūras. Revīziju 
vadīja ERP loceklis Milan Martin Cvikl , un tajā piedalījās biroja vadītāja Kathrine Henderson , atašejs Andreja Rovan , direktors 
Zacharias Kolias , darbuzdevuma vadītājs Albano Martins Dias da Silva , revidenti Giuseppe Diana , Marko Mrkalj , Maria Isabel 
Quintela , Marion Schiefele , Duarte Semedo Leite  un Stefano Sturaro ; valodu pakalpojumus sniedza Thomas Everett  un Marek 
Riha .
No kreisās uz labo : G. Diana, M. Schiefele, A. Rovan, A. Martins Dias da Silva, Z. Kolias, 
M. M. Cvikl, S. Sturaro, M. I. Quintela, K. Henderson, T. Everett .

03
 Saturs
Punkts
 Abreviatūras un akronīmi
 Glosārijs
I–IX  Kopsavilkums
01–25  Ievads
01–04  Pamatinformācija par ekonomikas un fiskālās pārvaldības politiku ES
05–25  Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra: publisko finanšu stabilitātes saglabāšana
07–17  EDP  process: datu kvalitātes nodrošināšana, situācijas novērtēšana, EDP uzsākšana
18–24  Koriģējošie pasākumi: dalībvalstu sniegtie ziņojumi, Komisijas veiktā uzraudzība un pārraudzība
25 EDP  iznākums
26–31  Revīzijas tvērums, mērķi un pieeja
26–29  Revīzijas tvērums un mērķi
30–31  Pieeja
32–127  Apsvērumi
32–84  EDP  process: vajadzīgi uzlabojumi, lai nostiprinātu EDP  pamatu un paaugstinātu novērtējumu 
objektivitāti
32–62  Lēmumu pieņemšanas sistēma ir atbilstoša, bet ir vajadzīga lielāka skaidrība
63–84  Datu kvalitātes novērtējumi un ekonomiskā analīze nav pārredzama; analīze tiek veikta saskaņā ar 
noteikumiem, bet ir vairāk koncentrēta uz valdības budžeta deficītu, nevis parādu
04 Saturs 
85 –112  EDP  koriģējošie un uzraudzības pasākumi: dalībvalstu iesniegtie ziņojumi un Komisijas īstenotā 
uzraudzība un pārraudzība
85–87  Dalībvalstu sniegtos ziņojumus par koriģējošajiem pasākumiem varētu pilnveidot
88 –112  Komisijas veiktajai uzraudzībai un pārraudzībai piemēro arvien sarežģītākus noteikumus, tās nav 
pietiekami pārredzamas un nodrošina tikai ierobežotu vērtējumu attiecībā uz strukturālo reformu ietekmi
113 –127  EDP  iznākums
113 –127  EDP  reformas ir ļāvušas ieviest instrumentus budžeta disciplīnas uzlabošanai, taču šī procedūra nav bijusi 
pilnībā efektīva kā koriģējošs mehānisms
128–149  Secinājumi un ieteikumi
130–139  Eurostat
130–131  Datu pārbaude
132 Kontroles sistēmu novērtējums
133–135  Ar dialogu saistīti apmeklējumi un tiešās pārbaudes
136 Rīcības punkti
137 Norādījumi
138–139  Iznākums
140–149  Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts
140–141  Pārredzamība
142–143  Parāda kritērijs
144–145  Strukturālās reformas
146–147  Ziņojumu sniegšana
148–149  Sankcijas
05 Saturs 
 I pielikums.  Tiesību akti par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru
 II pielikums.   Daži piemēri par trūkstošo obligāti iekļaujamo informāciju dokumentos, kas 
saņemti no sešām pārbaudītajām dalībvalstīm
 III pielikums.   Daži piemēri par klasifikācijas nepilnībām dokumentos, kas saņemti no sešām 
pārbaudītajām dalībvalstīm
 IV pielikums.  Daži piemēri par rīcības punktiem ar iespējamu ietekmi uz datiem par budžeta 
deficītu un parādu
 V pielikums.  Gada nominālais IKP izaugsmes temps
 VI pielikums.   Atbilstība nominālajiem un strukturālajiem mērķiem, kas noteikti 
EDP  ieteikumos un EDP  termiņa pagarinājumos
 VII pielikums.  Komisijas un Padomes ieteikumu atšķirības
 VIII pielikums.  Plānoto strukturālo reformu īstenošana
 Komisijas atbilde
06
 Abreviatūras  
un akronīmi
AMECO : Eiropas Komisijas makroekonomikas datubāze
ECB : Eiropas Centrālā banka
ECOFIN : Ekonomikas un finanšu padome
EDP : pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra
EEP : Eiropas ekonomikas prognoze
EFK : Ekonomikas un finanšu komiteja
Ekonomikas un finanšu lietu ĢD : Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts
EKS : Eiropas Kontu sistēma
EMS : Ekonomiskā un monetārā savienība
EPP : Ekonomiskās partnerības programma
Eurostat : Eiropas Savienības Statistikas birojs
IDA : ar iepriekšējo posmu saistīts dialoga apmeklējums
IKP: iekšzemes kopprodukts
KAI : Komisijas autonomais ieteikums
LESD : Līgums par Eiropas Savienības darbību
Migrācijas un iekšlietu ĢD : Migrācijas un iekšlietu ģenerāldirektorāts
SDA : ar dialogu saistīts standarta apmeklējums
SIP: Stabilitātes un izaugsmes pakts
SKP : Stabilitātes vai konverģences programma
VFS : valdības finanšu statistika
VTM : vidēja termiņa budžeta mērķis
07
 Glosārijs
Ar dialogu saistīts apmeklējums : dalībvalsts apmeklējums, ko veic Eurostat , lai caurskatītu iesniegtos faktiskos 
datus un visus būtiskos EDP  datu aspektus. Dalībvalstu apmeklējumi notiek vismaz reizi divos gados. Ekonomikas un 
finanšu lietu ĢD un ECB darbojas kā novērotāji.
No 2011. līdz 2013. gadam Eurostat  veica gan standarta, gan arī ar iepriekšējo posmu saistītus apmeklējumus, 
no kuriem pēdējie tika veikti ar mērķi novērtēt publisko finanšu/sistēmu iepriekšējo datu plūsmu pārvaldību un 
kontroli. Tagad šīs pārbaudes ir ietvertas ar dialogu saistītos standarta apmeklējumos.
Atlikumu un plūsmu korekcija : atlikumu un plūsmu korekcija (pazīstama arī kā “deficīta un parāda korekcija”) 
nodrošina atbilstību starp neto aizņēmumiem (plūsma) un kopējā parāda atlikuma izmaiņām. Tā ietver finanšu 
aktīvu uzkrāšanu, ārvalstu valūtā denominēta parāda vērtības izmaiņas un pārējās statistikas korekcijas.
Augšupējie fiskālie pasākumi : koriģējošo pasākumu fiskālās ietekmes kvantitatīvais novērtējums, kas izteikts kā 
atsevišķu pasākumu kopējā ietekme. Sk. Lejupējie fiskālie pasākumi .
Budžeta bilance : kopējo publisko izdevumu un ieņēmumu bilance konkrētā gadā; pozitīva bilance norāda uz 
pārpalikumu, bet negatīva – uz deficītu. Dalībvalstu budžeta stāvokļa uzraudzībai ES izmanto vispārējās valdības 
kopējos rādītājus. Sk. arī Strukturālā (budžeta) bilance , Primārā (budžeta) bilance .
Budžeta bilances cikliskais komponents : budžeta bilances izmaiņu daļa, kas automātiski izriet no cikliskajiem 
elementiem ekonomikā, kad publiskie ieņēmumi un izdevumi reaģē uz to, kā mainās starpība starp potenciālo un 
faktisko ražošanas apjomu. Sk. Strukturālā (budžeta) bilance .
Darba bilance : valdības kontos norādītie ieņēmumi, no kuriem atskaitīti izdevumi.
Datu kvalitāte : datu kvalitāte ir atbilstība uzskaites noteikumiem, to pilnīgums, ticamība, savlaicīgums un 
konsekvence (Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 8. panta 1. punkts).
EDP  avotu un metožu apraksts : to procedūru (metožu) un pamata statistikas (avotu) apraksts, ko izmanto 
dalībvalsts, lai sagatavotu aplēses EDP  paziņojumiem. Tas ietver saistītās tabulas, kas norāda atbilstību starp 
posteņiem valsts uzskaites sistēmā un EKS pozīcijām, kā arī valsts pārvaldes vienību sarakstu sadalījumā pa nozarēm 
un apakšnozarēm.
EDP  paziņojumi un saistītās aptaujas :
EDP  paziņojumi
Dalībvalstis divreiz gadā nosūta datus par vispārējās valdības budžeta deficītu un parādu paziņojumu veidā, kas 
ietver četras tabulu grupas ar informāciju attiecībā uz visiem valsts pārvaldes līmeņiem par valdības budžeta 
deficīta/pārpalikuma un parāda līmeni, korekcijām, kas veiktas valdības kontu darba bilancē, lai iegūtu deficītu/
pārpalikumu, faktoriem, kuri ietekmē parāda līmeni, un citiem obligātiem datiem.
Saistītās aptaujas
Tabulu grupa, kas ietver standarta informāciju par pārskatīšanu, koriģēšanu, finanšu darījumiem un Eurostat  lēmumu 
piemērošanu.
08 Glosārijs 
Eiropas pusgads : ekonomikas politikas koordinēšanas gada cikls, kas notiek gada pirmajos sešos mēnešos. Eiropas 
Komisija sīki analizē dalībvalstu ekonomikas un strukturālās politikas programmas, savukārt Eiropadome un Ministru 
padome sniedz politikas ieteikumus, pirms dalībvalstis apstiprina savus budžeta projektus.
Ekonomikas un finanšu komiteja (EFK) : EFK, bijusī Monetārā komiteja, ir Eiropas Savienības Padomes komiteja, 
kas izveidota saskaņā ar LESD 134. pantu. Tās galvenais uzdevums ir sagatavot un apspriest ECOFIN  padomes 
lēmumus attiecībā uz ekonomikas un finanšu jautājumiem.
EKS (EKS 95 un EKS 2010) : Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēma ir starptautiski saderīga ES līmeņa 
uzskaites sistēma, kas paredzēta tam, lai sistemātiski un sīki aprakstītu ES dalībvalstu un reģionu ekonomiku. 
Gandrīz visu revīzijas periodu attiecīgā sistēma bija EKS 95, kas 2014. gada septembrī tika atjaunināta kā EKS 2010, lai 
atspoguļotu izmaiņas mūsdienu ekonomikas novērtēšanā, metodiskās izpētes attīstību un lietotāju vajadzības.
Lai gan definīciju, uzskaites noteikumu un klasifikāciju ziņā EKS būtībā atbilst ar to salīdzināmai ANO sistēmai, tai ir 
arī dažas īpašas iezīmes, kas vairāk atbilst ES praksei.
Faktiskie dati : vēsturiskie (nevis plānotie/prognozētie) dati.
Finanšu/nefinanšu sabiedrības :
Finanšu sabiedrību sektors (EKS 95, 2.32. punkts)
Ietver visas sabiedrības un kvazisabiedrības, kas galvenokārt iesaistītas finanšu starpniecībā (finanšu starpnieki) un/
vai finanšu palīgdarbībās (finanšu palīgsabiedrības).
Nefinanšu sabiedrību sektors (EKS 95, 2.21. punkts)
To veido institucionālas vienības, kuru izplatīšanas un finanšu darījumi ir nošķirti no to īpašnieku darījumiem un kas 
ir tirgum paredzētu preču ražotāji, kuru pamatdarbība ir preču ražošana un nefinanšu pakalpojumi.
Fiskālā konsolidācija : uzlabojums budžeta bilancē, veicot diskrecionāras fiskālās politikas pasākumus, ko raksturo 
vai nu uzlabojuma apjoms, vai arī periods, kādā uzlabojums tiek uzturēts.
Konverģences programmas : budžeta un monetārās politikas vidēja termiņa stratēģijas, ko iesniedz dalībvalstis, 
kuras vēl nav ieviesušas euro. Tās atjaunina katru gadu saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem. 
Sk. arī Stabilitātes programmas .
Lavīnas efekts : valsts parāda uzkrāšanās vai samazināšanās pašpastiprinošs efekts, ko rada pozitīvā vai negatīvā 
starpība starp procentu likmi, kas samaksāta par valsts parādu, un valsts ekonomikas izaugsmes tempu.
Lejupējie fiskālie pasākumi : valdības politikas fiskālās ietekmes kvantitatīvais novērtējums, ņemot vērā kopējās 
pārmaiņas strukturālajā bilancē. Tas var atšķirties no pasākumu augšupējā kvantitatīvā novērtējuma, jo pasākuma 
tvērums var būt nepilnīgs, ekonomiskā ietekme ir pakārtota vai ir vērojama nekonsekvence pieņēmumā, ka politika 
netiks mainīta.
09 Glosārijs 
Metodikas izpētes apmeklējums : ārkārtējs uzraudzības un pārbaudes apmeklējums, ko dalībvalstī veic Eurostat , ja 
ir skaidri konstatēti nozīmīgi ar datu kvalitāti saistīti riska faktori vai problēmas.
Potenciālais IKP : faktiskā IKP līmenis konkrētā gadā, kas atbilst stabilam inflācijas līmenim. Ja faktiskais ražošanas 
apjoms pārsniedz tā potenciālo līmeni, kļūst jūtami jaudas ierobežojumi un palielinās inflācijas spiediens; ja 
ražošanas apjoms ir zemāks par potenciālo līmeni, netiek izmantoti resursi un inflācijas spiediens samazinās. Sk. arī 
Ražošanas apjoma starpība .
Primārā (budžeta) bilance : budžeta bilance bez procentu maksājumiem par vispārējās valdības parādu.
Primārie/iepriekšējie dati : Valsts statistikas biroja savāktie dati (piemēram, no administratīvajiem reģistriem, 
apsekojumiem, skaitīšanām), kurus izmanto, lai apkopotu rādītājus (piemēram, EDP  darījumi). Primāro datu piemērs 
ir valdības departamentu, aģentūru u. c. konti.
Ražošanas apjoma starpība : starpība starp faktisko ražošanas apjomu un aplēsto potenciālo ražošanas apjomu 
konkrētā laikā. Sk. arī Budžeta bilances cikliskais komponents .
Rīcības kodekss : politikas dokuments, kurā izklāstītas pamatnostādnes Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanai 
un stabilitātes un konverģences programmu formāts un saturs.
Stabilitātes programmas : vidēja termiņa budžeta stratēģijas, ko iesniedz dalībvalstis, kuras ir ieviesušas euro. Tās 
atjaunina katru gadu saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem. Sk. arī Konverģences programmas .
Stabilitātes un izaugsmes pakts (SIP) : apstiprināts 1997. gadā un pārskatīts 2005. un 2011. gadā, tas skaidro 
Māstrihtas līguma noteikumus attiecībā uz dalībvalstu budžeta politikas un budžeta deficīta uzraudzību 
ekonomiskās un monetārās savienības trešajā posmā. Šo paktu veido divas Padomes regulas, kurās izklāstīti juridiski 
saistoši noteikumi, kas jāievēro Eiropas iestādēm un dalībvalstīm, un divas rezolūcijas, ko pieņēmusi Eiropadome 
Amsterdamā (1997. gada jūnijs).
Strukturālā (budžeta) bilance : faktiskā budžeta bilance bez cikliskā komponenta un vienreizējiem vai citiem 
pagaidu pasākumiem. Strukturālā bilance norāda budžeta bilances pamata tendenci.
Valdības budžeta deficīts : neto aizņēmumu līmenis, kā noteikts EKS 95/EKS 2010, ar dažām korekcijām.
Valdības finanšu statistika : dati par vispārējās valdības saimniecisko darbību, ietverot valdības ieņēmumus, 
izdevumus, budžeta deficītu, darījumus ar aktīviem un pasīviem, citas ekonomiskās norises un bilances. Eiropas 
Savienībā VFS tiek sagatavota saskaņā ar EKS un Eurostat  papildu skaidrojumiem un norādījumiem.
Valdības konti : valdības finanšu pārskati (no departamentiem, aģentūrām un visiem valsts uzņēmumiem, kas 
klasificēti kā daļa no vispārējās valdības). Tajos tiek uzskaitīti valsts ieņēmumi un izdevumi, un tie ir galvenais 
informācijas avots EDP  datu apkopošanai.
10 Glosārijs 
Valdības parāds : parāda kopapjoms tā nominālvērtībā, kas līdz gada beigām nav nomaksāts un ir konsolidēts 
vispārējās valdības sektoros, kā noteikts EKS 95. To veido valūta un noguldījumi, vērtspapīri, kas nav akcijas, izņemot 
atvasinātos finanšu instrumentus, un aizdevumi (Māstrihtas parāds).
Valsts parāds : sk.  Valdības parāds .
Vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) : saskaņā ar pārskatīto Stabilitātes un izaugsmes paktu stabilitātes 
programmās un konverģences programmās ir noteikts vidēja termiņa mērķis attiecībā uz budžeta stāvokli. VTM ir 
īpašs katrai valstij, ņemot vērā ekonomikas un budžeta stāvokļa un norišu daudzveidību, kā arī fiskālos riskus 
publisko finanšu stabilitātei, un to definē strukturālā izteiksmē. Sk. arī Strukturālā (budžeta) bilance .
Vienreizējie un pagaidu pasākumi : valdības darījumi ar īslaicīgu ietekmi uz budžetu, kuri nerada ilgstošas 
pārmaiņas budžeta stāvoklī. Sk. arī Strukturālā (budžeta) bilance .
Vispārējā valdība : saskaņā ar EKS 95 definīciju “valsts pārvaldes” sektors ir “visas institucionālās vienības, kas ir citi 
ārpustirgus ražotāji un kuru produkcija ir paredzēta individuālajam un kolektīvajam patēriņam, un ko galvenokārt 
finansē no obligātajiem maksājumiem, ko izdara citiem sektoriem piederošas vienības un/vai visas institucionālās 
vienības, kas nodarbojas galvenokārt ar nacionālā ienākuma un bagātības pārdali”.
To veido četri apakšsektori :
 οcentrālā valdība – visi pavalsts administratīvie departamenti un citas centrālās aģentūras, kuru pienākumi aptver 
veselu ekonomisko teritoriju, izņemot sociālās nodrošināšanas fondu pārvaldību;
 οpavalsts valdība – institucionālās vienības, kas pilda dažas valdības funkcijas līmenī, kas ir zemāks par centrālās 
valdības līmeni, bet augstāks par vietējās valdības līmeni, izņemot sociālās nodrošināšanas fondu pārvaldību;
 οvietējā valdība – visi tie valsts pārvaldes veidi, kuru kompetence attiecas tikai uz ekonomiskās teritorijas vietējo 
daļu, izņemot sociālās nodrošināšanas fondu vietējās aģentūras;
 οsociālās nodrošināšanas fondi – centrālās, pavalsts vai vietējās institucionālās vienības, kuru galvenā darbība ir 
sniegt sociālos pabalstus.
11
 Kopsavilkums
I
Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību budžeta politikas pamatnoteikums ir tāds, ka dalībvalstīm ir 
jānovērš pārmērīgs valdības budžeta deficīts. Tādējādi, ja ir pārsniegtas budžeta deficīta un parāda atsauces vērtī -
bas, pret attiecīgo dalībvalsti var tikt izmantots korekcijas mehānisms. Šis mehānisms – pārmērīga budžeta deficīta 
novēršanas procedūra – ir ES ekonomikas pārvaldības sistēmas galvenais elements.
II
Komisijas uzdevums pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanā ir pārbaudīt katras dalībvalsts 
paziņoto datu kvalitāti, novērtēt, vai nav pārsniegtas atsauces robežvērtības un vai nepastāv risks, ka tās varētu tikt 
pārsniegtas, un, pamatojoties uz minēto, sniegt atzinumus un ieteikumus Padomei, lai tā attiecīgi rīkotos. Pēc tam 
Padome saskaņā ar Līguma noteikumiem lemj, vai pieņemt vai nepieņemt Komisijas ieteikumus.
III
Dalībvalstīm, kurām tiek piemērota pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, tiek sniegti ieteikumi stā -
vokļa uzlabošanai, tostarp noteikts termiņš, līdz kuram tas jāizdara, un veids, kā to paveikt, kā arī formulēti veicamie 
gada fiskālie pasākumi. Komisija uzrauga, kā dalībvalsts īsteno koriģējošos pasākumus, un par rezultātiem ziņo 
Padomei. Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, attiecīgi veic turpmākas darbības (atceļ procedūru, 
pagarina termiņu, nosaka jaunus mērķus un piemēro sankcijas).
IV
Palāta pārbaudīja, kā no 2008. līdz 2015. gadam Komisija īstenoja pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, 
šajā nolūkā pievēršoties sešām dalībvalstīm. Palāta izskatīja Komisijas veikto dalībvalstu EDP  datu kvalitātes novērtē -
jumu, pašas Komisijas prognozēto datu un modeļu kvalitāti un to, vai Komisijas novērtējumi bija saskaņā ar Pado -
mes lēmumiem uzsākt procedūru. Visbeidzot, Palāta pārbaudīja, kā Komisija uzraudzīja koriģējošos pasākumus, 
kurus saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru veica dalībvalstis.
V
Palāta konstatēja, ka, lai gan ir sīki izstrādātas procedūras un pamatnostādnes attiecībā uz lielāko daļu jomu, kas 
saistītas ar Komisijas datu vākšanu un analīzi, kā arī tās veikto novērtējumu par atbilstību budžeta disciplīnas notei -
kumiem, ir problēmas ar to, kā Komisija šos uzdevumus īsteno. Tas ir tāpēc, ka Komisija pilnībā neizmantoja savas 
pilnvaras, lai nodrošinātu visaptverošu datu sniegšanu un ieteikumu ievērošanu attiecībā uz koriģējošajiem pasāku -
miem, un tāpēc, ka reizēm tā nesniedz pienācīgu atgriezenisko saiti attiecībā uz dalībvalstu ziņojumiem, analīzei un 
ziņošanai par galvenajiem datiem nav paredzēti pietiekami resursi un dokumentu uzskaites sistēma ir vāja.
12 Kopsavilkums 
VI
Ar to ir saistīts jautājums par pārredzamību, jo, lai gan pēdējos gados ir vērojami uzlabojumi, ir pārāk daudz infor -
mācijas, kas joprojām nav plaši pieejama attiecībā uz Komisijas datu pieņēmumiem un parametriem un tās izpratni 
par pamatjēdzieniem. Turklāt, lai gan Komisija ir izstrādājusi skaidrus iekšējos noteikumus, tā var nolemt noteikto 
procedūru neievērot, un tas rada šaubas par tās veikto novērtējumu vispārējo ticamību.
VII
Strukturālo reformu uzraudzības jomā – šo koriģējošo pasākumu aspektu Komisija nesen uzsvēra kā būtisku pār -
mērīga budžeta deficīta situācijas novēršanai – ir pazīmes, kas liecina, ka Komisijas rīcība nav pietiekami tālejoša, 
jo tā galvenokārt pievēršas ar tiesību aktiem saistītiem jautājumiem, nevis reformu faktiskai īstenošanai. Pārmērīga 
budžeta deficīta novēršanas procedūra turpina par daudz uzsvērt budžeta deficīta, nevis parāda kritēriju.
VIII
Visbeidzot, Palāta ir konstatējusi ļoti pozitīvas iezīmes Komisijas centienos gadu gaitā pielāgot un racionalizēt 
pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, reaģējot uz norisēm ES. Juridiskais pamats ir stabils un kopumā 
balstās uz skaidriem iekšējiem noteikumiem un pamatnostādnēm. Taču pietrūkst konsekvences un pārredzamības 
šo noteikumu piemērošanā; Komisija pienācīgi nedokumentē pamatpieņēmumus vai nedalās ar uzraudzības laikā 
iegūtajiem datiem, lai visas dalībvalstis gūtu lielāku labumu. Jaunākajos paziņojumos Komisija šos trūkumus ir atzi -
nusi un norādījusi, ka ir gatava veikt vajadzīgos uzlabojumus.
IX
Palātas vispārējie secinājumi ir sīki skaidroti šā ziņojuma beigās, un Komisijai ir formulēti vairāki konkrēti ieteikumi. 
Turpmāk ir sniegts šo ieteikumu kopsavilkums.
Palātas ieteikumi
a) Datu vākšanas un analīzes jomā, kas ir Eurostat  kompetencē, Komisijai ir:
i) jāuzlabo kvalitātes novērtēšanas procedūras un labāk jādokumentē savs darbs;
ii) jānovērtē dalībvalstu kontroles sistēmas;
iii) jāveic pasākumi, lai uzlabotu uz vietas veikto pārbaužu efektivitāti;
iv) pilnībā jāizmanto pieejamās pilnvaras, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis īsteno pēcpārbaudē norādītos rīcības 
punktus;
v) maksimāli jāpalielina pārredzamība, publiskojot visus ieteikumus un norādījumus dalībvalstīm;
vi) labāk jādokumentē savas iekšējās procedūras un kritēriji, kas ir pamatā formulētajām atrunām vai izmaiņām 
datos.
13 Kopsavilkums 
b) Novērtējot situāciju dalībvalstīs, lai sniegtu ieteikumus saistībā ar EDP  (tas ir Ekonomikas un finanšu lietu ĢD 
uzdevums), Komisijai ir:
i) jāuzlabo pārredzamība, piemērojot skaidras definīcijas, atklājot visus aprēķinu un novērtēšanas datus un 
veicinot valstu fiskālo padomju iesaistīšanu, lai apstiprinātu valstu datus, kurus izmanto Komisijas analīzē;
ii) cieši jāseko valdības parāda samazināšanai, īpaši dalībvalstīs ar lielām parādsaistībām;
iii) vēl stingrāk jāuzrauga apstiprināto strukturālo reformu īstenošana, tostarp pilnībā jāizmanto savas pilnvaras, 
lai nodrošinātu dalībvalstu saistību izpildi;
iv) stingrāk jāpiemēro noteikumi par dalībvalstu ziņojumiem;
v) attiecīgā gadījumā jāizmanto iespēja ieteikt Padomei veikt stingrākus pasākumus un piemērot sankcijas.
14
 Ievads
Pamatinformācija par ekonomikas un fiskālās 
pārvaldības politiku ES
01 
Līgumā par Eiropas Savienību, kas zināms arī kā Māstrihtas līgums un kas stājās 
spēkā 1993. gada 1. novembrī, ir noteikti ekonomiskās un monetārās savienības 
(EMS) principi, un tādējādi ir kļuvis iespējams tas, ka 19 no 28 dalībvalstīm ir ievie -
sušas euro kā vienotu valūtu. Lai EMS darbotos pareizi, bija jāievieš mehānisms, 
kas nodrošina publisko finanšu stabilitāti un samazina plašākas ietekmes risku, 
kuru rada dalībvalstis, kas īsteno neatbilstošu fiskālo politiku. Šim mehānismam 
ir divas daļas – preventīvā un koriģējošā. Preventīvās daļas mērķis ir nodrošināt 
stabilu budžeta politiku vidējā termiņā un novērst pārmērīga budžeta deficīta 
situācijas1. Koriģējošā daļa attiecas uz pārmērīga budžeta deficīta situācijām un 
ir zināma kā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra ( EDP ). EDP  var 
piemērot dalībvalstīm, kuras pārkāpj budžeta deficīta vai parāda augšējo robežu 
(attiecīgi 3 % un 60 % no IKP).
02 
EDP  galvenais juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 
126. pants un Līgumam pievienotais 12. protokols. Tajos ir noteikti procedūras 
dažādie pasākumi un norādītas atsauces robežvērtības. Tos papildina sekun -
dārie tiesību akti Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) veidā, kas tika ieviests 
1997. gadā un sniedz ar darbību saistītus skaidrojumus par apstākļiem, kādos 
būtu jāuzsāk  EDP .
03 
EDP  ir veiktas vairākas reformas (2005., 2011. un 2013. gadā) ar mērķi uzlabot tās 
īstenošanu, pastiprinot ziņošanas prasības un sankcijas un ieviešot elastīgumu, 
lai procedūru varētu piemērot mainīgajai ekonomikas videi. 1. attēlā  ir sniegts 
pārskats par ekonomikas un fiskālās pārvaldības politikas attīstību ES, un pasāku -
mi, kas saistīti ar  EDP , ir norādīti treknrakstā. I pielikumā  ir ietverts to ES juridisko 
instrumentu hronoloģisks saraksts, kas vairāk attiecas uz  EDP .1 Pārmērīga budžeta deficīta 
situācija nozīmē to, ka vai nu 
vispārējās valdības budžeta 
deficīts, vai arī vispārējās 
valdības parāds, vai abi 
pārsniedz attiecīgās atsauces 
vērtības.
15 Ievads 1. attēlsEkonomikas un fiskālās pārvaldības politikas attīstība ES
Piezīme . Ar EDP  saistītie pasākumi ir norādīti treknrakstā.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.1992
1997
2005
2011
2012
2013Budžeta plānu projektu novērtēšana, ko veic valsts ﬁskālā padome
Pastiprināta to dalībvalstu uzraudzība, kas saskaras vai var saskarties ar nopietnām ﬁnansiālās stabilitātes grūtībām; makroekonomikas korekciju programmas, uzraudzība pēc programmas izpildesStrukturālo reformu ceļvedis: ekonomiskās partnerības programmasCiešāka to dalībvalstu uzraudzība, kurām piemēro EDP: regulāra ziņošana (ziņojums par budžeta izpildi gada laikā)Agrīnās brīdināšanas mehānisms pret risku, ka pārmērīgs budžeta deﬁcīts netiks novērsts līdz EDP termiņam: Komisijas autonomie ieteikumiĀtrākas sankcijasStrukturālā deﬁcīta “zelta likums”, kas nepārsniedz VTM, ar valsts automātisko korekciju mehānismu 
novirzīšanās gadījumā. Jāiekļauj valsts konstitūcijā, valsts ﬁskālajai padomei jāuzrauga atbilstība.Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads
Sīkāk izstrādātas prasības attiecībā uz SKP saturu; jauns izdevumu kritērijs: izdevumu pieaugumam jābūt mazākam par potenciālo IKP pieaugumuPrasības attiecībā uz budžeta struktūrām dalībvalstīsMakroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūra un sankcijasParāda kritērija ieviešana (vidējais gada samazinājums par 1/20 no summas, kas pārsniedz60 %, trīs gadus); trīs gadu pārejas periods pēc EDP beigām 23 dalībvalstīm, kurām no2011. gada novembra piemēro EDPStrukturālo pasākumu ikgadējā koriģēšanaZiņojumi par veiktajiem pasākumiemSankcijas naudas sodu veidā, kas jāapstiprina PadomeiVTM ir pārdeﬁnēts strukturālā izteiksmē (cikliski koriģēta bilance bez vienreizējiem un pagaidu 
pasākumiem) un paredzēts valsts vajadzībāmLielu strukturālo reformu gadījumā ir atļauts novirzīties no VTM vai korekciju plānaStrukturālie pasākumiJauna deﬁnīcija jēdzienam “nopietna ekonomikas lejupslīde”Papildināms “citu būtisku faktoru” saraksts, ietverot pensiju reformasPārmērīga budžeta deﬁcīta novēršanas termiņu pagarināšanaDalībvalstīm jāiesniedz stabilitātes vai konverģences programmas (SKP), kurās atklāti to vidēja termiņa 
budžeta plāni
Dalībvalstīm jāizvirza nomināls vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli
Pagaidu un ārkārtas pārmērīga budžeta deﬁcīta noteikšana salīdzinājumā ar atsauces vērtībuNoteikumi EDP paātrināšanaiSankcijas (tikai eurozonas dalībvalstīm) bezprocentu depozīta veidāEkonomiskās un monetārās savienības izveide
Dalībvalstīm jākoordinē sava ekonomikas politika un šajā saistībā jāpakļaujas daudzpusējai uzraudzībai (LESD 121. pants)Dalībvalstis apņemas ievērot ﬁnanšu un budžeta disciplīnu, un, ja pastāv pārmērīgs budžeta deﬁcīts, tām var piemērot EDP (LESD 126. pants)Māstrihtas līgums
Stabilitātes un izaugsmes pakts (SIP)
SIP reforma
Sešu tiesību aktu kopums
Līgums par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību (ﬁskālais pakts)
Divu tiesību aktu kopums (tikai eurozonas dalībvalstīm)
16 Ievads 
04 
Pavisam nesen, 2015. gada 21. oktobrī, Komisija pieņēma paziņojumu2 par pasā -
kumiem ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšanai, lai īstenotu 
“Piecu priekšsēdētāju ziņojumu”3. Šā paziņojuma un tam pievienoto priekšlikumu 
mērķis ir virzība uz EMS padziļināšanas procesu un konkurētspējas palielināša -
nu. Pasākumu kopums ietver uzlabotus ekonomikas pārvaldības instrumentus, 
tostarp valstu konkurētspējas padomju un konsultatīvas Eiropas Fiskālās pado -
mes izveidi. Komisija norādīja, ka ierosinātie pasākumi ir gan vērienīgi, gan arī 
pragmatiski, un to īstenošanai būs vajadzīga visu iesaistīto dalībnieku saskaņota 
rīcība.
Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra: 
publisko finanšu stabilitātes saglabāšana
05 
EDP  galvenās iesaistītās puses ir dalībvalsts, Komisija (Ekonomikas un finanšu 
lietu ĢD un Eurostat ) un Padome:
i) dalībvalstij a) divreiz gadā (līdz 1. aprīlim un 1. oktobrim) jāiesniedz statisti -
kas dati Eurostat , b) līdz Padomes noteiktajam termiņam jānovērš pārmērīga 
budžeta deficīta situācija, c) jāizpilda fiskālie pasākumi, kas prasīti attiecīgajā 
EDP  ieteikumā, un d) jāziņo par veiktajiem pasākumiem;
ii) Eurostat  pienākums ir novērtēt gan dalībvalstu iesniegto faktisko datu, gan arī 
to pamatā esošo valsts sektora kontu kvalitāti.
iii) Ekonomikas un finanšu lietu ĢD novērtē dalībvalsts atbilstību parāda un 
budžeta deficīta robežvērtībām un uzrauga tās veiktos pārmērīga budžeta 
deficīta situācijas novēršanas pasākumus;
iv) Padome saskaņā ar Komisijas priekšlikumu lemj par EDP  uzsākšanu, pastipri -
nāšanu vai atcelšanu.
06 
2. attēlā  ir norādīts, kā šīs puses sadarbojas un mijiedarbojas dažādos PBDNP 
posmos.2 “Par pasākumiem 
ekonomiskās un monetārās 
savienības izveides 
pabeigšanai”, 
COM(2015) 600  final , 
21.10.2015.
3 “Eiropas ekonomiskās un 
monetārās savienības izveides 
pabeigšana”, Žana Kloda 
Junkera ( Jean-Claude Juncker ) 
ziņojums, sagatavots ciešā 
sadarbībā ar Donaldu Tusku 
(Donald Tusk ), Jerūnu 
Deiselblūmu ( Jeroen 
Dijsselbloem ), Mario Dragi 
(Mario Draghi ) un Martinu 
Šulcu ( Martin Schulz ), 
2015. gada 22. jūnijs.
17 Ievads 2. attēlsPārskats par EDP
KOMISIJAS
IETEIKUMSAtrunas
Datu izmaiņas
Valstu
statistikas
iestādesRiska analīze
(ik gadu)
EDP
LĒMUMS UN
IETEIKUMIStatistikas
dati
EDP
īstenošanas
noteikumiEiropas
ekonomikas
prognozes (EEP) EFK
atzinumsZiņojums
saskaņā ar
126. 
panta
3. punktuDATU KVALIT ĀTES
NOVĒRTĒJUMS
Statistikas
datiValsts
statistikas
birojsFinanšu 
ministrijaEkonomikas
un ﬁnanšu
komiteja
2/21/2
DALĪBVALSTISEIROPAS SAVIENĪBAS STATISTIKAS
BIROJSEkonomikas un ﬁnanšu lietu ģenerāldirektorāts PADOME
Centrālā bankaDATU ANALĪZE
Metodiskie jautājumi
EEP SAGATAVOŠANARīcības punktiAR DIALOGU SAISTĪTI APMEKLĒJUMI DALĪBVALSTĪS
PAMATNOSTĀDNESPlānotie dati
18 Ievads 2. attēls
EDP
Lēmums un
ieteikumiKomisijas
IeteikumsDienestu
darba 
dokuments
EDP
īstenošanas noteikumiEkonomiskās
partnerības programmaBudžeta plāna
projektsValsts
reformu programmaStabilitātes
un konverģences programmaZiņojums
par efektīvu rīcību
Fiskālie pasākumi un 
struktur ālo reformu analīze1/2
Fiscal
measures
Structural
reforms
Others2/2
Fiskāli
pasākumi
Strukturālas
reformas
CItiDALĪBVALSTIS Ekonomikas un ﬁnanšu lietu ģenerāldirektorāts PADOME
Koriģējoši pasākumiZiņojumusniegšanaFinanšu ministrija
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
19 Ievads 
EDP  process: datu kvalitātes nodrošināšana, situācijas 
novērtēšana, EDP  uzsākšana
07 
Šajā nodaļā ir izklāstīti procesa secīgie posmi, kuru rezultātā pieņem lēmumu.
Budžeta deficīta un parāda līmeņa aprēķināšanai izmantoto datu 
kvalitātes nodrošināšana
08 
Dalībvalstīm ir jāapkopo EDP  dati saskaņā ar Eiropas kontu sistēmu (EKS4) un 
“Rokasgrāmatu par valdības budžeta deficītu un parādu (RVBDP)”, kā arī Eurostat  
lēmumiem un norādījumiem. Šos datus, kas tiek iesniegti standartizētu paziņo -
šanas tabulu un papildu aptauju veidā, nosūta Eurostat  kopā ar citiem valdības 
finanšu statistikas (VFS) datiem un avotu un metožu aprakstu.
09 
Ikviena dalībvalsts lemj par to, kā apkopojami EDP  dati. Valsts statistikas bi -
rojs (VSB) uzņemas vadošo lomu5 un atbild par faktisko datu apkopošanu6, 
savukārt plānotos datus7 apkopo finanšu ministrija. Taču finanšu ministrija un citi 
valdības departamenti, un centrālā banka parasti nodrošina arī primāros datus 
un dažos gadījumos uzņemas kopīgu atbildību par datu apkopošanas procesu. 
VSB savas aplēses papildina ar datiem no citiem avotiem (publisko vienību finan -
šu pārskatiem, uzņēmumu apsekojumiem u. c.).
10 
Eurostat  pārbauda un novērtē gan dalībvalstu iesniegto faktisko datu, gan arī to 
pamatā esošo vispārējās valdības sektora kontu kvalitāti. Kvalitatīvu datu priekš -
noteikums ir atbilstība uzskaites noteikumiem (EKS un RVBDP), to pilnīgums, 
ticamība, savlaicīgums un konsekvence. Novērtējums ir vērsts uz EDP  aprakstos 
norādītajām jomām, piemēram, vispārējās valdības sektora nošķiršana (ietverot 
pilnīguma pārbaudes, lai noteiktu, vai ir aptvertas visas publiskās vienības), īpašu 
valdības darījumu klasifikācija, saistības un darījumu reģistrācija pēc uzkrājumu 
principa8.4 Bijusī EKS 95, pašreiz EKS 2010.
5 Izņemot Beļģiju, kur šo 
uzdevumu veic centrālā 
banka.
6 “Faktiskie dati” ir termins, ko 
izmanto attiecībā uz 
vēsturiskajiem datiem. 
EDP paziņojumā par n gadu 
faktiskie dati jāiesniedz par 
n–1, n–2, n–3 un n–4 gadu.
7 Plānotie dati par n gadu ir šā 
gada prognozētie dati.
8 Plūsmas ieraksta, ņemot vērā 
uzkrājumus, tas ir, kad rodas, 
tiek pārveidota vai izbeidzas 
ekonomiskā vērtība vai kad 
rodas, tiek pārveidoti vai dzēsti 
prasījumi un saistības 
(sk. EKS 95, 1.57. punkts).
20 Ievads 
11 
Eurostat  veic arī ar dialogu saistītus apmeklējumus uz dalībvalstīm, lai pārbaudītu 
un novērtētu EDP  datus un ziņošanas procesus, tostarp to, vai tie atbilst uzskaites 
noteikumiem. Ja tiek konstatēti būtiski riski un problēmas ar datu kvalitāti, Euro -
stat var veikt metodikas izpētes apmeklējumus (līdz šim ir veikts tikai viens šāds 
apmeklējums – uz Grieķiju)9.
12 
Pēc datu kvalitātes novērtēšanas Eurostat  tos nosūta Ekonomikas un finanšu 
lietu ĢD, lai tas veiktu ekonomisko analīzi. Taču, ja ir pierādījumi, ka dalībvalsts 
iesniegtie dati neatbilst uzskaites noteikumiem, Eurostat  var paust iebildumu par 
faktisko datu kvalitāti10 vai izdarīt labojumus11. Eurostat  var arī ierosināt izmeklēša -
nu par manipulāciju ar statistikas datiem. Šādos gadījumos var piemērot naudas 
sodu līdz 0,2 % no IKP12.
Situācijas novērtēšana
13 
Ekonomikas un finanšu lietu ĢD analizē dalībvalstu faktiskos datus, ko sniedzis 
Eurostat , un savas Eiropas ekonomikas prognozes, kuras sagatavotas Eiropas pus -
gada kontekstā13, lai uzraudzītu izmaiņas budžeta deficīta un parāda situācijā un 
novērtētu dalībvalstu plānus attiecībā uz konverģenci ar atsauces robežvērtībām. 
Dati tiek analizēti saskaņā ar noteikumu un norādījumu sistēmu. Ekonomikas un 
finanšu lietu ĢD šajā procesā uztur regulārus sakarus ar dalībvalstīm, lai iegūtu 
informāciju par situācijas attīstību vietējā līmenī.
14 
Analīzes mērķis ir:
i) novērtēt, vai dalībvalsts nav pārkāpusi budžeta deficīta un/vai parāda kritē -
rijus, ņemot vērā visus konkrētos apstākļus (nopietna ekonomikas lejupslīde, 
jaunākās rādītāju tendences un prognozes, koriģēšana atbilstoši potenciāla -
jam ražošanas apjomam u. c.);
ii) ja dalībvalstī tiek konstatēts budžeta deficīta vai parāda kritēriju pārkāpums, 
saskaņā ar 126. panta 3. punktu sagatavot ziņojumu, tajā izvērsti aprakstot 
pastiprinošu un mīkstinošu faktoru kopumu un novērtējot, vai jāuzsāk  EDP ; 
ziņojumu nosūta Ekonomikas un finanšu komitejai (EFK)14, lai tā sniedz 
atzinumu;
iii) ja ir atzīta pārmērīga budžeta deficīta situācija, informēt dalībvalsti un Pado -
mi un Padomei ieteikt uzsākt  EDP , nosakot termiņus, līdz kuriem dalībvalstij ir 
jāveic koriģējošie pasākumi.9 Metodikas izpētes 
apmeklējumu mērķis ir 
uzraudzīt procesus, pārbaudīt 
iesniegto datu pamatā esošos 
kontus un izdarīt secinājumus 
par šo datu kvalitāti. 
Metodikas izpētes 
apmeklējumus Eurostat  veic 
izņēmuma gadījumos, kad ir 
skaidri konstatēti būtiski riski 
vai problēmas saistībā ar datu 
kvalitāti.
10 Izsakot atrunu, Eurostat  
norāda, ka attiecīgos datus tas 
neuzskata par pietiekami 
kvalitatīviem; tas paziņo to 
publiski, sniedzot ar 
paziņojumu saistītu 
informāciju presei.
11 Ja Eurostat  var pietiekami 
precīzi novērtēt atrunas 
ietekmi, tas var vienpusēji 
labot dalībvalsts datus.
12 Sk. 8. pantu Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
2011. gada 16. novembra 
Regulā (ES) Nr. 1173/2011 par 
efektīvu budžeta uzraudzības 
īstenošanu eurozonā 
(OV L 306, 23.11.2011., 1. lpp.) 
un Komisijas Deleģēto 
lēmumu 2012/678/ES par 
izmeklēšanām un 
sodanaudām saistībā ar 
manipulāciju ar statistikas 
datiem (OV L 306, 6.11.2012., 
21. lpp.).
13 Tas sagatavo ekonomikas 
prognozes Komisijas 
uzdevumā. Tās ir pamats 
dažādām ekonomikas 
uzraudzības procedūrām, 
piemēram, Eiropas pusgada 
kontekstā, un tiek publicētas 
trīs reizes gadā (pavasarī, 
rudenī un ziemā).
14 Ekonomikas un finanšu 
komiteja ir darba grupa, kas 
izveidota, lai veicinātu 
politikas koordinēšanu starp 
dalībvalstīm, it īpaši atbalstot 
ECOFIN  padomes darbu. Tajā 
darbojas augstākā līmeņa 
ierēdņi no valstu pārvaldes 
iestādēm, centrālajām 
bankām, ECB un Komisijas. 
Sīkāka informācija par tās 
organizāciju un mērķiem ir 
sniegta LESD 134. pantā un 
tīmekļa vietnē http://europa.
eu/efc/index_en.htm .
21 Ievads 
EDP  uzsākšana
15 
Par to, vai dalībvalstij jāpiemēro EDP , lemj Padome. Pēc tam dalībvalsts tiek 
attiecīgi informēta un lēmums tiek publicēts. Padome nosaka termiņu situācijas 
atrisināšanai (parasti vienu gadu no pārmērīga budžeta deficīta atklāšanas, lai 
gan finanšu un ekonomikas krīzes dēļ 2009. gadā tika uzsāktas vairākas daudz -
gadu  EDP ). 1. tabulā  ir apkopoti visi Padomes lēmumi par EDP , kas pieņemti līdz 
2015. gada 17. novembrim.
16 
Daudzgadu EDP  gadījumā Padome nosaka arī gada fiskālos mērķus. Turklāt ietei -
kumu veidā tā parasti aicina izstrādāt un īstenot valsts strukturālos pasākumus, 
piemēram, publisko izdevumu reformu.
17 
Šajā posmā eurozonas dalībvalstīm, kurām jau noteiktas sankcijas par ieteikumu 
neievērošanu, pamatojoties uz LESD 121. panta 4. punktu par pakta preventīvo 
daļu, vai kuru budžeta deficīta un parāda attiecības pārkāpums ir īpaši nopietns, 
var piemērot naudas sodu kā atsaucamu bezprocentu depozītu 0,2 % apmērā 
no IKP .
22 Ievads 
Līdz šim uzsāktās pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras
Pabeigtās Notiekošās
Padomes lēmums par 
EDP  uzsākšanuPadomes lēmums par 
EDP  atcelšanuPadomes lēmums par 
EDP  uzsākšanuPašreizējais situācijas 
novēršanas termiņš
Beļģija2.12.2009.
2015.20.6.2014.
2015.1 – –
Bulgārija 13.7. 2010. 22.6.2012. – –
Čehijas Republika5.7. 20 0 4.
2.12.2009.3.6.2008.
20.6.2014.– –
Dānija 13.7. 2010. 20.6.2014. – –
Vācija21.1.2003.
2.12.2009.5.6.2007.
22.6.2012.– –
Īrija – – 27.4. 20 0 9. 2015.
Grieķija 5.7. 20 0 4. 5.6.2007. 27.4. 20 0 9. 2016.
Spānija – – 27.4. 20 0 9. 2016.
Francija 3.6.2003. 30.1. 20 07. 27.4. 20 0 9. 2017.
Horvātija – – 21.1.2014. 2016.
Itālija28.7.2005.
2.12.2009.3.6.2008.
21.6.2013.– –
Kipra 5.7. 20 0 4. 11.7. 20 0 6. 13.7. 2010. 2016.
Latvija 7.7. 20 0 9. 21.6.2013. – –
Ungārija 5.7. 20 0 4. 21.6.2013. – –
Lietuva 7.7. 20 0 9. 21.6.2013. – –
Luksemburga 2010. 2010.1– –
Malta5.7. 20 0 4.
2009.
7.7. 20 0 9.
21.6.2013.5.6.2007.
2009.1
4.12.2012.
19.6.2015.– –
Nīderlande2.6.2004.
2.12.2009.7.6.2005.
20.6.2014.– –
Austrija 2.12.2009. 20.6.2014. – –
Polija5.7. 20 0 4.
7.7. 20 0 9.8.7.2008.
19.6.2015.– –
Portugāle5.11.2002.
20.9.2005.11.5.2004.
3.6.2008.2.12.2009. 2015.
Rumānija 7.7. 20 0 9. 21.6.2013. – –
Slovēnija – – 2.12.2009. 2015.
Slovākija5.7. 20 0 4.
2.12.2009.3.6.2008.
20.6.2014.– –
Somija 13.7. 2010. 12.7. 2011. – –
Apvienotā Karaliste2004.
24.1.2006.2004.1
9.10. 20 07.8.7.2008. 2016./2017.  finanšu gads1. tabula
1 Komisija sniedza LESD 126. panta 3. punktā minēto ziņojumu, bet uz tā pamata Padomes lēmums netika pieņemts.
Avots:  Ekonomikas un finanšu lietu ĢD tīmekļa vietne (situācija 17.11.2015.).
23 Ievads 
Koriģējošie pasākumi: dalībvalstu sniegtie ziņojumi, 
Komisijas veiktā uzraudzība un pārraudzība
18 
Šajā nodaļā ir aprakstīts, kā dalībvalstis par koriģējošajiem pasākumiem ziņo 
Komisijai un kā Komisija tos uzrauga.
Dalībvalstu sniegtie ziņojumi
19 
Dalībvalstis atbild par koriģējošo pasākumu izstrādi un īstenošanu, lai atjaunotu 
fiskālo stabilitāti saskaņā ar Padomes ieteikumiem.
20 
Tām pastāvīgi jāinformē Ekonomikas un finanšu lietu ĢD par plānotajiem un/
vai pieņemtajiem pasākumiem un to fiskālās un ekonomikas situācijas attīstību15. 
Tām jāsniedz ziņojums par veiktajiem pasākumiem un jāatklāj ar EDP  saistīta 
informācija savās stabilitātes vai konverģences programmās16 un valsts reformu 
programmās17, kas sagatavotas Eiropas pusgada kontekstā. Pirms tika pieņemts 
sešu tiesību aktu kopums (2011. gads), dalībvalstīm nebija juridiska pienākuma 
iesniegt ziņojumu par veiktajiem pasākumiem. Pēc tam ar divu tiesību aktu ko -
pumu tika noteiktas papildu ziņošanas prasības eurozonas dalībvalstīm (sk.  1. un 
7. attēlu ), lai uzlabotu Komisijas veikto uzraudzību un pārraudzību.
Komisijas veiktā uzraudzība un pārraudzība
21 
Ekonomikas un finanšu lietu ĢD uzdevums ir pārbaudīt, vai dalībvalsts ir izpil -
dījusi Padomes ieteikumus, uzraudzīt EDP  koriģējošo pasākumu īstenošanu un 
ierosināt turpmākus pasākumus.15 Dalībvalstīm jāsniedz ziņojums 
par ieteikumu izpildi Padomes 
noteiktajā termiņā (trīs līdz seši 
mēneši atkarībā no situācijas 
nopietnības) saskaņā ar 
3. panta 4. punktu Padomes 
2011. gada 8. novembra 
Regulā (ES) Nr. 1177/2011, ar 
kuru groza Regulu (EK) 
Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt 
un precizēt pārmērīga 
budžeta deficīta novēršanas 
procedūras īstenošanu 
(OV L 306, 23.11.2011., 33. lpp.).
16 Saskaņā ar SIP stabilitātes un 
konverģences programmas 
tiek iesniegtas reizi gadā – 
pirmās iesniedz eurozonas 
dalībvalstis, bet otrās – pārējās 
dalībvalstis. Tajās ir izklāstīts 
dalībvalsts budžeta plāns 
nākamajiem trim vai četriem 
gadiem.
17 Dokuments, kurā izklāstīta 
valsts politika un pasākumi 
ilgtspējīgas izaugsmes un 
nodarbinātības 
nodrošināšanai un stratēģijas 
“Eiropa 2020” mērķu 
sasniegšanai. To iesniedz 
vienlaikus ar gada stabilitātes/
konverģences programmu.
24 Ievads 
22 
Ekonomikas un finanšu lietu ĢD novērtē pasākumus, ko saskaņā ar EDP  ir veikusi 
ikviena dalībvalsts:
i) jau trīs vai sešus mēnešus no procedūras uzsākšanas, pamatojoties uz 
dalībvalsts ziņojumu par pasākumiem, kas veikti, atbildot uz Padomes 
ieteikumiem;
ii) regulāri uzraugot atbilstību ikvienai prognozei, ņemot vērā arī informāciju, ko 
dalībvalsts atklājusi savā stabilitātes/konverģences programmā un eurozonas 
valstīs – budžeta plāna projektā, un
iii) beidzoties termiņam, ja vien procedūra nav atcelta.
23 
Proti, Ekonomikas un finanšu lietu ĢD novērtē, vai dalībvalsts ir paziņojusi par 
pasākumiem vai veikusi pasākumus, kas šķiet piemēroti, lai nodrošinātu pietieka -
mu virzību uz pārmērīga budžeta deficīta novēršanu Padomes noteiktajā termiņā.
24 
Atkarībā no veiktā novērtējuma Ekonomikas un finanšu lietu ĢD Padomei ierosi -
na dažādus pasākumus:
i) ja Komisija uzskata, ka dalībvalsts ir ņēmusi vērā ieteikumus un EDP  prasības 
tiks izpildītas, procedūru var atlikt uz laiku18;
ii) ja rīcība ir bijusi efektīva19, bet ir norisinājušies “negaidīti nelabvēlīgi notiku -
mi, kas lielā mērā negatīvi ietekmē” valsts finanses20, var ierosināt pārskatī -
tus ieteikumus. Saskaņā ar šiem ieteikumiem budžeta deficīta novēršanas 
termiņu var pagarināt, parasti par gadu, vai var izvirzīt jaunus nominālos un 
strukturālos mērķus, kas saistīti ar jaunu pamatā esošo makroekonomikas 
scenāriju, termiņu nepagarinot;
iii) ja rīcība nav bijusi efektīva un dalībvalsts ir eurozonas dalībniece, EDP  var 
pastiprināt. Padome pieņem paziņojumu, aicinot dalībvalstis veikt konkrētus 
pasākumus un iesniegt ziņojumus noteiktajos termiņos, un, ja dalībvalsts šo 
paziņojumu neņem vērā, Padome var piemērot sankcijas21. Attiecīgā gadīju -
mā Padome var lemt apturēt maksājumus no Kohēzijas fonda un, attiecībā uz 
2014.–2020. gada plānošanas periodu, no Eiropas strukturālajiem un investīci -
ju fondiem.18 9. pants Padomes 1997. gada 
7. jūlija Regulā (EK) 
Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt 
un precizēt pārmērīga 
budžeta deficīta novēršanas 
procedūras īstenošanu 
(OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.). Lai 
gan procedūra uz laiku tiek 
atlikta, Padome un Komisija 
regulāri uzrauga, vai 
dalībvalsts pilda ieteikumus. 
Atkarībā no uzraudzības 
secinājumiem procedūru var 
atcelt vai atjaunot.
19 Ja dalībvalstis ir izpildījušas 
fiskālos pasākumus atbilstoši 
ieteikumiem, tiek uzskatīts, ka 
rīcība ir bijusi efektīva.
20 Padomes Regula (EK) 
Nr. 1467/97, 3. panta 5. punkts.
21 Kā noteikts LESD 126. un 
139. pantā un grozītās 
Regulas (EK) Nr. 1467/97 
10. pantā.
25 Ievads 
EDP iznākums
25 
EDP  lēmuma un koriģējošo pasākumu gaidāmais iznākums ir tāds, ka dalībvalsts 
atjaunos budžeta disciplīnu un tādējādi nodrošinās savu publisko finanšu stabili -
tāti, pieņemamā termiņā novēršot pārmērīgu budžeta deficītu. EDP  lēmuma mēr -
ķis ir arī sekmēt strukturālo reformu īstenošanu dalībvalstīs, lai veicinātu publisko 
finanšu stabilitāti vidējā termiņā/ilgtermiņā.
26
 Revīzijas tvērums,  
mērķi un pieeja
Revīzijas tvērums un mērķi
26 
Palāta novērtēja, vai Komisija pienācīgi pārvalda EDP  īstenošanu. Šim nolūkam tā 
izraudzījās procedūras, kas tika piemērotas Kiprai, Čehijas Republikai, Francijai, 
Vācijai, Itālijai un Maltai22 no 2009. gada aprīļa līdz 2015. gada maijam23. Saistībā ar 
datu kvalitāti revidenti aplūkoja 2008.–2014. gada periodu un vajadzības gadīju -
mā laikposmu līdz 2005. gadam.
27 
Tomēr, lai gan Palāta analizēja dažus aspektus, kas ir pamatā EDP  robežvērtību 
noteikšanai, tā nevērtēja ne šo vērtību piemērotību, ne arī dalībvalstu veikto pro -
cedūras īstenošanas pasākumu kvalitāti.
28 
Proti, Palāta pārbaudīja:
i) Komisijas veikto dalībvalstu statistikas datu novērtējumu ( Eurostat ) un inter -
pretāciju (Ekonomikas un finanšu lietu ĢD), lai galu galā sniegtu ieteikumus 
Padomei uzsākt vai veikt papildu pasākumus saistībā ar  EDP ;
ii) Komisijas veiktās uzraudzības un pārraudzības uzdevumus un
iii) procedūras iznākumu.
29 
Galveno revīzijas kritēriju pamatā bija:
i) regulatīvās prasības (piemēram, Padomes regulas, lēmumi, direktīvas un seci -
nājumi) un
ii) Komisijas iekšējie noteikumi un procedūras (piemēram, norādījumi un 
pamatnostādnes).22 Maltā šajā laikā tika uzsāktas 
divas atsevišķas procedūras.
23 Izlase tika veidota no 
dalībvalstu saraksta, kas 
neiekļāva valstis, kurās 
i) pašlaik tiek veikti citi Palātas 
revīzijas uzdevumi finanšu un 
ekonomikas pārvaldības jomā 
(Ungārija, Īrija, Latvija, 
Portugāle, Rumānija un 
Grieķija), ii) kurām nekad nav 
piemērota EDP (Igaunija, 
Zviedrija un Luksemburga), 
iii) uz kurām attiecas īpaši vai 
unikāli nosacījumi saistībā ar 
EDP (Apvienotā Karaliste) vai 
iv) kuras tikai nesen iestājās 
Eiropas Savienībā (Horvātija).  
Izraugoties no atlikušajām 
dalībvalstīm, mērķis bija iegūt 
reprezentatīvu lielu un mazu 
valstu izlasi gan eurozonā, gan 
arī ārpus tās un pēc iespējas 
tādu procedūru izlasi, kas 
uzsāktas pēc 2008. gada un 
kopš tā laika ir vai varētu būt 
pabeigtas.
27 Revīzijas tvērums, mērķi un pieeja  
Pieeja
30 
Palāta izskatīja dokumentus saistībā ar atsevišķām  EDP . Tā arī iztaujāja Eurostat  un 
Ekonomikas un finanšu lietu ĢD darbiniekus un procedūras īstenošanā iesaistī -
to iestāžu pārstāvjus ikvienā no revīzijai izraudzītajām dalībvalstīm. 2. tabulā  ir 
uzskaitītas katrā dalībvalstī apmeklētās iestādes.
31 
Visbeidzot, Palāta pārrunāja EDP  jautājumus ar vairāku organizāciju pārstāvjiem, 
kuru viedokļi bija būtiski revīzijas mērķiem (tostarp SVF un United Kingdom Office 
for Budget Responsibility  [Apvienotās Karalistes Budžeta izpildes biroja] pārstāv -
ji), un attiecībā uz tehniski sarežģītākiem aspektiem Palāta izmantoja iekšējo un 
ārējo ekspertu palīdzību. 2. tabulaApmeklētās dalībvalstu iestādes un citas struktūras
Augstākā 
revīzijas 
iestādeValsts statis -
tikas birojsFinanšu 
ministrijaFiskālā 
padomeCentrālā 
bankaCiti
Čehijas 
Republika√ √ √
Vācija √ √ √
Francija √ √
Itālija √ √ √ √ √Ministru padomes prezidentūras konsultants 
ekonomikas  jautājumos
Kipra √ √ √ √ √ Ekonomikas un finanšu lietu ĢD rezidējošais pārstāvis
Malta √ √ √ √
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
28
 Apsvērumi
EDP  process: vajadzīgi uzlabojumi, lai nostiprinātu 
EDP  pamatu un paaugstinātu novērtējumu 
objektivitāti
Lēmumu pieņemšanas sistēma ir atbilstoša, bet ir vajadzīga 
lielāka skaidrība
32 
Šajā nodaļā ir pētīta Komisijas izmantotā datu analīzes un atbilstības novērtēša -
nas procedūra pirms ieteikumu sniegšanas attiecībā uz lēmumu.
Komisija padziļināti pārbauda statistikas datu kvalitāti…
33 
Eurostat  atbild par EDP  procesā izmantoto statistikas datu kvalitātes novērtēša -
nu. Tā funkcijas šajā uzdevumā kopš 1993. gada ir būtiski paplašinājušās, proti, ir 
ieviesti jauni instrumenti un ir piešķirtas jaunas diskrecionāras pilnvaras ( 3. at -
tēlā  ir atspoguļots, kā kopš Māstrihtas līguma ir attīstījies galvenais tiesiskais 
regulējums).
29 Apsvērumi 3. attēlsGalvenā tiesiskā regulējuma attīstība saistībā ar Eurostat  veikto EDP  statistikas datu 
kvalitātes novērtējumu
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.EKS 2010 ieviešana no 2014. gada septembra, lai apkopotu EDP datus.
(Komisijas 2014./uni00A0gada 7./uni00A0marta regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr./uni00A0479/2009)Iespēja piemērot soda naudu, ja notiek manipulācija ar statistikas datiem.
(Padomes Regula (EK) Nr./uni00A01173/2011; Komisijas 2012./uni00A0gada 29./uni00A0jūnija deleģētais lēmums)Eurostat ir dota piekļuve valsts statistikas biroja un visiem datu avotiem 
dalībvalstī un tiesības lemt par datu interpretācijas jautājumiem. Tādu gadījumu indikatīvs saraksts, kādos var tikt veikts metodikas izpētes apmeklējums.(Grozītā Regula/uni00A0(EK) Nr./uni00A0479/2009; Regula (EK) Nr./uni00A0223/2009)Dalībvalstis sūta jaunu informāciju (plānotā parāda un papildu informāciju, tostarp 
aprakstus), ievērojot jaunos EDP ziņojumu sniegšanas termiņus, dara zināmus 
atklātībai EDP datus, ziņo par būtiskākajām izmaiņām un sarežģītos jautājumos konsultējas ar Eurostat. Eurostat ir regulāri jānovērtē datu kvalitāte un trīs nedēļu 
laikā jāsniedz ziņojums, jāveic ar dialogu saistīti apmeklējumi un, vajadzības 
gadījumā, metodikas izpētes apmeklējumi. Eurostat ir iespēja formulēt atrunas par 
faktisko datu kvalitāti vai veikt labojumus.
(Regula (EK) Nr./uni00A02103/2005, ar ko groza Regulu (EK) Nr./uni00A03605/93)Eurostat lomas un atbildības noteikšana (analizēt statistikas datus, sniegt padomus 
un atbalstu dalībvalstīm, veicināt sadarbību un izstrādāt statistikas metodes).
(Komisijas 1997./uni00A0gada 21./uni00A0aprīļa lēmums)To datu (plānotais budžeta deﬁcīts un reālais budžeta deﬁcīts un parāds) deﬁnīcija, 
ko dalībvalstis iesniedz, kā arī periodiskuma un termiņu noteikšana.(Regula (EK) Nr./uni00A03605/93)
1993
1997
2005
2009
2011
2014
30 Apsvērumi 4. attēlsDatu kvalitātes novērtēšana, ko veic Eurostat  (galvenie uzlabojumi kopš 2011. gada)34 
Eurostat  ir pielicis lielas papildu pūles, lai pilnveidotu savu pieeju un uzlabotu 
kvalitātes novērtēšanas procesu. No 2008. līdz 2014. gadam tas ieviesa daudz 
jaunu pasākumu. Svarīgākais no tiem: 2011. gadā, pārskatot EDP  datu kvalitātes 
novērtēšanas struktūras un procesus, Eurostat  veica izmaiņas saistībā ar resursu 
nodrošinājumu un procedūrām. Piemēram, tika uzsākti ar iepriekšējo posmu 
saistīti apmeklējumi, lai novērtētu to sistēmu kvalitāti, kuras rada primāros datus. 
Sīkāku informāciju skatīt 4. attēlā .
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Eurostat  informāciju./zero.taboldstyle Īpašs Valdības ﬁnanšu statistikas 
direktorāts
/zero.taboldstyle EDP darba uzticēšana aptuveni
50 darbiniekiem (trīs reizes vairāk 
nekā pirms dažiem gadiem)
/zero.taboldstyle Referentu grupas izveide; katrs 
atbild par ne vairāk kā divām dalībvalstīm
/zero.taboldstyle Metodiķu grupas izveide;
tā piedalās arī apmeklējumos/zero.taboldstyle Standartizētu procedūru un 
darba kārtības ieviešana EDP ar dialogu saistītajos apmeklējumos 
/zero.taboldstyle Ikgadēju valsts riska
novērtējumu iekšējā izveide
/zero.taboldstyle Standartizētu procedūru izveide 
norādījumu sniegšanai(divpusēju un par sarežģītiem jautājumiem)/zero.taboldstyle EDP paziņojumu un saistīto 
aptauju plašas analīzes ieviešana, kas ļauj veikt sīkāku budžeta deﬁcīta un parāda analīzi
/zero.taboldstyle Ar iepriekšējo posmu saistītu 
dialoga apmeklējumu ieviešana 
/zero.taboldstyle Plašākas piekļuves tiesības 
visiem EDP datiem, kas ir pamatā datu apkopošanas procesam
/zero.taboldstyle Tiesības ieteikt ﬁnansiālas 
sankcijas par apzināti nepatiesu ziņojumu sniegšanu vai rupju nolaidību saistībā ar EDP statistikas datu iesniegšanuKontrole Procedūras Resursi
31 Apsvērumi 
… pamatojoties uz vispusīgiem un plaši izplatītiem iekšējiem 
noteikumiem un norādījumiem…
35 
Komisijas ieteikumi uzsākt EDP  ir balstīti uz Ekonomikas un finanšu lietu ĢD 
veiktās īpašāas analīzes rezultātiem. Šī analīze ir savukārt balstīta uz iekšējiem 
noteikumiem, norādījumiem un pamatnostādnēm, kurās paskaidrots, kā tā jāveic, 
un aprakstīti svarīgākie pamatjēdzieni.
36 
Vairākumu šo iekšējo noteikumu, norādījumu un pamatnostādņu var atrast 
“Rokas  grāmatā par Stabilitātes un izaugsmes paktu” (publiski pieejama24) un 
“Specifikācijās par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu” (pazīstamas arī kā 
“Rīcības kodekss”25). Tajās apsvērti visi būtiskākie jautājumi.
37 
Turklāt, ņemot vērā noteikumu, norādījumu un pamatnostādņu pamatnozīmi 
Komisijas priekšlikumiem par EDP  uzsākšanu, Ekonomikas un finanšu lietu ĢD 
regulāri sagatavo analītiskas un ar darbību saistītas piezīmes Ekonomikas un 
finanšu komitejai, lai izskaidrotu dalībvalstīm savu pieeju attiecībā uz SIP inter -
pretāciju un īstenošanu.
… piemērojot plaši izmantotu metodiku, lai sagatavotu 
prognozes…
38 
Komisijas regulārās Eiropas ekonomikas prognozes (pavasara, rudens un ziemas) 
ir vēl viena svarīga analīzes daļa, no kuras atkarīgs, vai tiks pieņemts lēmums par 
to, vai ierosināt EDP  uzsākšanu vai ne. Prognožu veidošana apvieno elementus 
valsts līmenī, ko sagatavo par attiecīgo valsti atbildīgā nodaļa Ekonomikas un 
finanšu lietu ģenerāldirektorātā, un centralizētos elementus, ko sagatavo hori -
zontālā struktūra (sk.  1. izcēlumu ). Kopumā procesā ir iesaistīti aptuveni 150 dar -
binieki no dažādām Ekonomikas un finanšu lietu ĢD struktūrām.24 Ekonomikas un finanšu 
lietu ĢD Īpašais pētījums 
Nr. 151, 2013. gada maijs.
25 Specifikācijas par Stabilitātes 
un izaugsmes pakta 
īstenošanu un 
Pamatnostādnes par 
stabilitātes un konverģences 
programmu formātu un 
saturu, 2012. gada 
3. septembris.
32 Apsvērumi 
39 
Komisijas izmantotā prognozēšanas procedūra ir sarežģīta. Taču tās struktūra ir 
līdzīga citu starptautisku organizāciju (piemēram, SVF, ESAO, ECB) izmantotajai 
struktūrai, kuru veido lejupēji un augšupēji elementi. Šī struktūra ļauj pielāgot 
prognozes par valsti šīs valsts īpatnībām, nezaudējot iespēju veikt centralizētu 
pārraudzību. Turklāt attiecībā uz prognožu vispārējo precizitāti Komisijas ekono -
miskās prognozes būtiski neatšķiras no tām, ko sagatavo līdzīgas organizācijas26.
40 
Salīdzinājumā ar līdzīgu organizāciju prognozēm Komisijas veidotās valstu 
prognozes vairāk balstās uz ekspertu vērtējumu un mazāk uz ekonometriskām 
pieejām. Tas rada grūtības, kad ir jānovērtē to ticamība.26 Šajā saistībā ir veikti vairāki 
pētījumi. Jaunāko vidū ir tie, 
kas minēti ESAO Ekonomikas 
departamenta darba 
dokumenta Nr. 1107 (2014) 
27. lappusē: http://www.
keepeek.com/Digital-Asset-
Management/oecd/
economics/oecd-forecasts-
during-and-after-the-
financial-crisis_5jz73l1qw1s1-
en, kā arī Komisijas 2012. gada 
decembra Ekonomikas 
pārskatā Nr. 476: http://
ec.europa.eu/economy_
finance/publications/
economic_paper/2012/
ecp476_en.htm  (Eiropas 
Komisijas, SVF un ESAO 
ekonomikas prognožu 
precizitātes salīdzinošā 
analīze).Eiropas ekonomikas prognožu veidošana
Divus mēnešus pirms paredzamā publikācijas datuma Ekonomikas un finanšu lietu ĢD sagatavo nostājas 
dokumentu, kurā izklāstīti vispārīgi pieņēmumi. Prognozēšanas pamatā ir iteratīvs process ar sasaistu pārbau -
dēm, lai nodrošinātu atbilstību starp valsts līmeņa un centrālajām prognozēm.
Par valsti atbildīgās nodaļas sagatavo valsts vajadzībām piemērotas makroekonomiskās un fiskālās prognozes. 
Šim nolūkam tās izmanto izklājlapas rīku, balstoties uz centralizēti pārvaldītu veidni, kā arī papildu rīkus, kas 
atspoguļo valsts īpatnības, piemēram, datu pieejamību un ekonomisko struktūru.
Horizontālā struktūra pievieno pēcpārbaudes aprēķinus, pamatojoties uz valstu nodaļu prognozēm (piemē -
ram, par ražošanas apjoma starpību un cikliski koriģētiem fiskālajiem rādītājiem), un veic kvalitātes pārbaudes, 
kas ietver:
 οpārliecināšanos, ka ir izmantoti kopēji ārējie pieņēmumi;
 οpar valsti atbildīgās nodaļas sagatavoto prognožu skaitliskās un ekonomiskās atbilstības pārbaudi;
 οpar valsti atbildīgās nodaļas sagatavoto tirdzniecības plūsmas prognožu atbilstības pārbaudi.1. izcēlums
33 Apsvērumi 
… kas joprojām nav pārredzamas
41 
Dažas iztaujātās dalībvalstu iestādes uzskata, ka prognozēšanas process nav 
pārredzams, it īpaši attiecībā uz sīki izstrādātiem, valsts vajadzībām piemērotiem 
pieņēmumiem par fiskālajiem rādītājiem. Ja starp Komisijas un valstu veidota -
jām prognozēm ir atšķirības, dalībvalstis uzskata, ka tās novērtēt nav iespējams, 
jo sarunās ar valstu iestādēm Komisija nesniedz pietiekami sīku informāciju par 
saviem pieņēmumiem.
42 
Tas atbilst Palātas pieredzei, izskatot prognozes. Neatbilstību starp Komisijas un 
dalībvalstu izstrādātajām prognozēm var skaidrot ar atšķirīgiem pieņēmumiem, 
kas ir to pamatā. Tomēr to pieņēmumu noteikšana, kas rada šo neatbilstību, nav 
viegls uzdevums, ņemot vērā izklājlapu un ekspertu atzinumu lielo skaitu. Turklāt 
nav standarta kopsavilkuma (piemēram, saskaņošanas tabulas veidā), kurā būtu 
skaidri norādītas atšķirības starp Komisijas un dalībvalstu fiskālo rādītāju aplē -
sēm, kas tiek izmantotas par pamatu Komisijas ieteikumiem.
43 
Iepriekš minētais būtu jāskata, ņemot vērā noteikumus, kas paredz, ka “Komisija 
dara zināmu atklātībai metodoloģiju, pieņēmumus un attiecīgos parametrus, kas 
ir tās makroekonomisko un budžeta prognožu pamatā”27. Tomēr dalībvalstu iestā -
des arī norādīja, ka situācija saistībā ar Komisijas atklāto informāciju gadu gaitā ir 
būtiski uzlabojusies.
44 
Pārmaiņas ekonomiskajās zināšanās un ekonomikas struktūrā prasa nepārtraukti 
uzlabot prognozēšanas procesu. Pēdējos gados Komisija ir veikusi vairākus pa -
sākumus, lai uzlabotu savas prognozes. Piemēram, ir būtiski pārstrādāta galvenā 
prognozēšanas veidne, paaugstināta detalizācijas pakāpe dažās ekonomikas 
nozarēs un ieviests jauns un pārdomāts instruments papildu datu neatbilstību 
atklāšanai. Turklāt Komisija izstrādā izmēģinājuma prognožu modeli – sākotnēji 
attiecībā uz eurozonu kopumā ar katrai valstij izstrādātiem modeļiem, lai modeli 
eventuāli izmantotu kvalitātes pārbaudēs, kas papildina uz vērtējumu balstītās 
Komisijas prognozes28.27 Padomes 2011. gada 
8. novembra 
Direktīva 2011/85/ES par 
prasībām dalībvalstu budžeta 
struktūrām (OV L 306, 
23.11.2011., 41. lpp.), 4. panta 
2. punkts.
28 Sk. Komisijas atbildi uz 
2. ieteikumu Īpašajā ziņojumā 
Nr. 18/2015 “Grūtībās 
nonākušajām valstīm sniegtā 
finansiālā palīdzība” ( http://
eca.europa.eu ).
34 Apsvērumi 
45 
Ir vajadzīgi turpmāki uzlabojumi. Komisija publicē attiecīgos ārējos prognožu 
pieņēmumus un citus tehniskus pieņēmumus, bet iekšējie, valsts vajadzībām pa -
redzētie pieņēmumi nav aprakstīti un no izklājlapām tos bija ļoti grūti izsecināt. 
Turklāt Ekonomikas un finanšu lietu ĢD izklājlapas uzskata par iekšējiem doku -
mentiem, kuriem nav jābūt pieejamiem ārpus Komisijas.
Vēl jānovērš trūkumi statistikas datu pārbaudes procesā…
46 
Eurostat  veiktā statistikas datu izpēte ietver pārbaudes, kas tiek veiktas birojā 
(datu kvalitātes novērtējumi) vai uz vietas (ar dialogu saistīti apmeklējumi). Tās 
papildina norādījumi, kas tiek sniegti divpusēji (pēc dalībvalsts pieprasījuma) vai 
pēc Eurostat  iniciatīvas par īpaši sarežģītiem jautājumiem.
Datu kvalitātes novērtējums
47 
Eurostat  veic izvērstu no dalībvalstīm saņemto statistikas datu analīzi, kā arī 
analizē dalībvalstu atbildes uz pieprasījumiem sniegt paskaidrojumus trīs nedēļu 
laikā pēc ikviena no abu gada EDP  paziņojumu saņemšanas (sk. 10. punktu). Citā 
laikā Eurostat  veic arī pārbaudi birojā par metodikas un citiem ar datiem saistītiem 
jautājumiem, to papildina dialoga apmeklējumi dalībvalstīs.
48 
Birojā veiktās pārbaudes iespējams dokumentēt pilnīgāk. Pašlaik var būt grūti 
izsekot, kā ir veikti atsevišķi kvalitātes novērtējumi, un tādējādi saprast novērtēju -
ma iemeslus. Var arī būt grūtāk parādīt, ka novērtējumi ir veikti konsekventi. Daži 
nepietiekamas dokumentēšanas piemēri ir sniegti 2. izcēlumā .
35 Apsvērumi 
49 
Turklāt dalībvalstu sniegtie dati ne vienmēr ir pilnīgi. Tas attiecas gan uz obligāta -
jiem, gan brīvprātīgi sniegtajiem datiem, jo arī pēdējie tiek bieži izmantoti Euro -
stat novērtējumos. Daži trūkstošās informācijas piemēri ir sniegti II pielikumā .
50 
Kvalitātes novērtēšanas procesam visbiežāk piemēro iekšējās rakstveida proce -
dūras un norādījumus, kuros izklāstīts, kā dati ir jāanalizē. Tomēr varētu skaidrāk 
aprakstīt to, kā esošie noteikumi un pamatnostādnes (EKS un RVBDP) jāpiemēro 
vienā svarīgā jomā, proti, valsts institucionālo vienību klasifikācijā (nošķiršanā) 
vispārējās valdības sektorā (t. i., kuras vienības/struktūras ir jāiekļauj valdības 
parāda un budžeta deficīta aprēķinā). Tas varētu uzlabot novērtējuma tvērumu 
un konsekvenci (sk.  III pielikumu ).Daži nepietiekamas dokumentēšanas piemēri Eurostat
Sešās apmeklētajās dalībvalstīs bija gadījumi, kad iestādēm tika jautāts, vai tās ir piemērojušas vajadzīgos 
kritērijus, bet atbildes tām nebija jāpamato. Piemēri bija privatizācijas un dividenžu uzskaite.
Viena dalībvalsts nosūtīja procentu un finanšu pārskatu datus, bet Eurostat  veiktais novērtējums nebija labi 
dokumentēts.
Bez turpmāka pamatojuma viena dalībvalsts vienkārši un ļoti īsi apliecināja, ka procenti ir aprēķināti pēc uzkrā -
jumu principa.
Nav pierādījumu par to, ka Eurostat  būtu veicis sistemātisku vai sīku informācijas analīzi saistītajās tabulās29. 
Eurostat  nekad nav sniedzis dalībvalstīm komentārus par saistīto tabulu kvalitāti.
29 Šīs tabulas norāda uz atbilstību starp pozīcijām valdības kontos un EKS klasifikācijas grupās.2. izcēlums
36 Apsvērumi 
51 
Palāta pārbaudīja vairāku valsts institucionālo vienību klasifikāciju visās sešās 
izlasē ietvertajās dalībvalstīs. Tā konstatēja, ka dažos gadījumos EKS 95 noteikumi 
attiecībā uz vienību klasifikāciju30 bija jāanalizē dziļāk. Palāta arī konstatēja, ka 
publisko vienību analīzei un klasifikācijai visas sešas dalībvalstis izmantoja dažā -
dus laikposmus (dažus piemērus sk.  3. izcēlumā ).30 Saskaņā ar uzskaites 
noteikumiem, lai noteiktu, kas 
ietilpst vispārējās valdības 
sektorā, ir jāanalizē katras 
institucionālās vienības 
galvenā funkcija, veids un 
kontroles pasākumi. Ja 
vienības galvenā funkcija ir 
bagātības sadale, tā būtu 
jāiekļauj vispārējās valdības 
sektorā. Vienības, kas 
iesaistītas finanšu 
starpniecībā, būtu jāklasificē 
finanšu sabiedrību sektorā. 
Vienības, ko vispārējā valdība 
nekontrolē, būtu jāklasificē 
ārpus vispārējās valdības 
sektora. Vienības, ko kontrolē 
vispārējā valdība, attiecībā uz 
to veidu būtu jāklasificē 
vispārējās valdības sektorā, ja 
tās ir kvalificējamas kā 
“ārpustirgus” vienības saskaņā 
ar 50 % kritēriju, proti, ja 
attiecība starp pārdošanu un 
ražošanas izmaksām pārsniedz 
50 %, tā ir “tirgus” vienība, bet, 
ja šī attiecība ir zem 50 %, – 
“ārpustirgus” vienība. 
Pārdošana ietver preču un 
pakalpojumu pārdošanu, 
izņemot nodokļus par 
produkciju, bet ietverot visas 
subsīdijas par produkciju 
(visus maksājumus, kas saistīti 
ar produkcijas apjomu vai 
vērtību), bet maksājumi 
kopējā budžeta deficīta 
segšanai nav ietverti.
Daži piemēri par klasifikācijas nepilnībām dokumentos, kas saņemti no sešām 
pārbaudītajām dalībvalstīm
 οGadījumi, kad nav pilnībā ievēroti EKS 95 noteikumi, bet Eurostat  tos ir pieņēmis, piemēram, pilnīgums, 
dažādas pieejas, klasificējot vienības;
 οgalvenās nepilnības, kas konstatētas valsts institucionālo vienību klasifikācijā;
 οnepilnības saistībā ar vienību analīzes un (pār)klasifikācijas procedūrām un laiku vispārējās valdības sektorā 
un ārpus tā.
Sīkāku informāciju sk.  III pielikumā.3. izcēlums
37 Apsvērumi 
Ar dialogu saistīti apmeklējumi
52 
Lai pārbaudītu EDP  procesā izmantotos datus, Eurostat  izmanto divu veidu 
apmeklējumus uz dalībvalstīm. Pirmais veids ir ar dialogu saistīts standarta 
apmeklējums (SDA), ko izmanto, lai caurskatītu datus, izskatītu metodikas jautā -
jumus un novērtētu valsts statistikas biroja atbilstību uzskaites noteikumiem. Šos 
apmeklējumus veic katrā dalībvalstī vismaz reizi divos gados. Otrkārt, no 2011. 
līdz 2013. gadam Eurostat  veica arī ar iepriekšējo posmu saistītus dialoga apmek -
lējumus (IDA), lai novērtētu, kā tiek pārvaldītas un kontrolētas publisko finanšu/
sistēmu iepriekšējo datu plūsmas no dažādiem EDP  statistikas datu sniedzējiem 
līdz valsts statistikas birojiem, kas tās izmanto, lai apkopotu budžeta deficīta un 
parāda statistiku. Šo apmeklējumu mērķis bija noteikt, novērtēt un uzraudzīt 
būtiskus riskus vai problēmas, lai veiktu koriģējošus pasākumus. No 2014. gada 
ar iepriekšējo posmu saistītus dialoga apmeklējumus iekļāva ar dialogu saistītos 
standarta apmeklējumos. 3. tabulā  ir norādīti revīzijas periodā veikto dialoga 
apmeklējumu laiki. 3. tabulaDialoga apmeklējumi, kas veikti 2008.–2014. gadā
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014
Čehijas 
Republikaaugusts  
(SDA)maijs  
(SDA)maijs  
(IDA) novembris 
(SDA)novembris (SDA)
Vācijamaijs  
(SDA)maijs  
(SDA)jūnijs  
(IDA)  
oktobris (IDA)februāris  
(SDA)
Francijajūnijs  
(SDA)novembris (SDA) novembris (SDA)jūnijs  
(SDA)
Itālijamarts  
(SDA)jūnijs  
(SDA)novembris (IDA)februāris  
(SDA)
Kipra decembris (SDA) decembris (SDA) septembris (SDA) septembris (SDA)
Maltajanvāris  
(SDA)jūlijs  
(SDA)maijs  
(SDA)maijs  
(SDA)
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Eurostat  informāciju.
38 Apsvērumi 
53 
Eurostat  izmanto riska analīzes modeli, lai noteiktu riskus, kas saistīti ar EDP  sta-
tistikas datu vākšanu un apkopošanu dalībvalstī. Riska novērtējums tiek veikts 
reizi gadā un par katru dalībvalsti. Tas ir labi strukturēts un vispusīgs modelis, kas 
aptver visus datu apkopošanas procesa aspektus (sk.  5. attēlu ). Riska analīze tika 
galvenokārt izmantota tam, lai noteiktu dalībvalstis, kurās veicams IDA. Tomēr to 
varēja labāk dokumentēt. Piemēram, Palāta ne vienmēr atrada rakstiskus skaidro -
jumus par gada laikā notikušajām izmaiņām attiecībā uz novērtēto risku varbū -
tību un/vai ietekmi. Nebija arī pierādījumu, ka apmeklējumiem tika izraudzīti 
paaugstināta riska jautājumi. 5. attēlsRiska analīzes modelis
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Eurostat  informāciju.Valsts statistikas biroja un citu statistikas iestāžu 
tiesiskā un institucionālā videPiekļuve datiemResursiProfesionālismsNeatkarība un objektivitāteEDP uzskaitePārredzamība un atsaucība
Metodikas pamatotībaAr EKS 95/RVBDP saistītie jautājumiPārskatīšana
Attiecībā uz valsts statistikas biroju/citu iestādi, kas sniedz ziņojumusAttiecībā uz iepriekšējā posma struktūrām, kas sniedz datus EDP vajadzībām
EDP kontroles videObjektīvie riskiAr institucionālo vidi
saistītie riski
39 Apsvērumi 
54 
No 2006. līdz 2014. gadam vidējais SDA un IDA ilgums sešās izraudzītajās dalīb -
valstīs bija attiecīgi 1,7 un 3,5 dienas. Izskatāmo jautājumu skaits bija trīs līdz 
desmit standarta apmeklējumos un četri līdz septiņi IDA. Ar dialogu saistīta 
apmeklējuma darba kārtība parasti ietver piecus standarta punktus31 un vairākus 
īpaši izraudzītus jautājumus. Ārkārtas gadījumos, ja valsti apmeklē biežāk vai ja 
apmeklējuma mērķis ir apspriest ierobežotu skaitu jautājumu, darba kārtība var 
ietvert mazāk punktu. Tā kā grupā ir trīs līdz četri dalībnieki, ir maz ticams, ka uz 
vietas pieejamais laiks būs pietiekams, lai detalizēti pārrunātu visus jautājumus, 
tāpēc iespējams, ka datu kvalitātes jautājumus neizskata pienācīgi.
55 
Novērtējot EDP  datu kvalitāti, Eurostat  paļaujas uz dalībvalstu statistikas sistē -
mām. Tāpēc tam jābūt pārliecinātam ne tikai par to, ka EDP  dati atbilst EKS stan -
dartiem, bet arī par to, ka, neraugoties uz to atšķirīgajām statistikas sistēmām, 
dalībvalstis piemēro saskaņotu datu apkopošanas pieeju. Revīzijas periodā Euros -
tat apmeklējumi attiecās uz dalībvalstu institucionālo kārtību, proti, vai ir spēkā 
oficiāli nolīgumi, kas ir saistoši valstu iestādēm, kurām piemēro  EDP . Tiesību aktos 
šāds pienākums nav noteikts, lai gan ir ieteicams. IDA laikā Eurostat  pārbaudīja 
arī EDP  sistēmu kvalitāti, galvenokārt saistībā ar iepriekšējā posma datiem. Šajā 
saistībā nekādu oficiālu rakstveida noteikumu Eurostat  nav, un Palāta neatrada 
pierādījumus tam, ka referenti būtu novērtējuši pašu dalībvalstu uzraudzības un 
kontroles sistēmas. Ja nav pieejama plaša dokumentācija par datu apkopošanai 
paredzētajām uzraudzības un kontroles sistēmām, nav iespējams īstenot uz sistē -
mām balstītu pieeju, lai pārbaudītu saņemto datu kvalitāti.
56 
Attiecībā uz pārbaudītajām dalībvalstīm ziņojumi tika publicēti 9 līdz 52 nedēļu 
laikā pēc attiecīgajiem apmeklējumiem (sk.  6. attēlu ). Pārbaudes uz vietas var 
atklāt “rīcības punktus”, kas dalībvalstīm būtu jāīsteno, lai novērstu pārbaužu 
laikā konstatētās nepilnības. Rīcības punkti nav obligāti, un to īstenošanai bieži 
vien ir vajadzīgs ilgs laiks. Visās sešās dalībvalstīs Eurostat  noteiktajā termiņā 
netika īstenota aptuveni trešā daļa rīcības punktu. Tomēr Palāta izlasē nekonsta -
tēja nevienu gadījumu, kad rīcības punktu neīstenošana termiņā būtu ņemta vērā 
iesniegto datu kvalitātes novērtējumā, lai gan tie dažkārt attiecas uz svarīgiem 
jautājumiem, kuriem varētu būt ietekme uz datiem.31 Statistikas kapacitātes 
jautājumi (institucionālā 
kārtība un datu avoti, aprakstu 
stāvoklis); iepriekšējo ar 
dialogu saistīto apmeklējumu 
pēcpārbaude; pēdējo 
ziņojumu pēcpārbaude – 
EDP tabulu un saistīto aptauju 
analīze; metodikas jautājumi 
un īpašu valdības darījumu 
dokumentēšana (vispārējās 
valdības sektora nošķiršana, 
50 % noteikuma piemērošana 
nacionālajiem kontiem, 
uzkrājumu principa 
piemērošana un īpašu 
valdības darījumu 
dokumentēšana), citi 
jautājumi (plānotie turpmākie 
darījumi, VFS datu nodošana 
u. c.).
40 Apsvērumi 6. attēlsApmeklējumu ziņojumu publicēšanas laiks (nedēļās)
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Eurostat  informāciju.Kipra
Čehijas RepublikaFrancijaVācijaItālijaMalta60 50 40 30 20 10 0
2008200920102011201220132014
41 Apsvērumi 
Norādījumi
57 
Lai nodrošinātu saskaņotu pieeju, Eurostat  sniedz metodiskus norādījumus dalīb -
valstīm par to, kā dokumentēt īpašus vispārējās valdības jautājumus. Norādīju -
mus var sniegt divos gadījumos:
a) dalībvalstis var lūgt Eurostat  padomu par sarežģītiem jautājumiem;
b) veicot kvalitātes novērtēšanu, Eurostat  var saskarties ar metodikas jautā -
jumiem, kas jāizskaidro. Ja šie jautājumi attiecas uz vairākām dalībvalstīm, 
Eurostat  izveido darba grupu vai organizē Monetārās, finanšu un maksājumu 
bilances statistikas komitejas ekspertu konsultācijas.
58 
Pēc dalībvalsts pieprasījuma Eurostat  sniedz divpusējus norādījumus pakal -
pojumu līmenī. Īpaši sarežģītos jautājumos tas dažkārt uzņemas iniciatīvu, lai 
sniegtu norādījumus. Lai gan divpusējie norādījumi ir saistoši, tos ne vienmēr 
paziņo Ekonomikas un finanšu komitejai un ne vienmēr publisko, ja dalībvalsts 
vēlas saglabāt konfidencialitāti. Trim no sešām dalībvalstīm sniegtie norādījumi 
(ex ante /ex post  padomu veidā) netika ne paziņoti EFK, ne arī publicēti Eurostat  
tīmekļa vietnē. Eurostat  2014. un 2015. gadā saņēma 36 oficiālus pieprasījumus 
pēc ex ante /ex post  padoma, no kuriem tikai 23 tika darīti zināmi atklātībai. Šādu 
norādījumu publicēšana veicinātu prakses apmaiņu starp dalībvalstīm un uzlabo -
tu salīdzināmību un pārredzamību.
… un sīkāk jāizskaidro novērtēšanas procesa galvenie aspekti
59 
Daži novērtēšanas procesa galvenie aspekti nav skaidri, piemēram, vienreizējo 
un pagaidu pasākumu noteikšana un paredzamās ietekmes kvantitatīvā novērtē -
šana. Šie pasākumi var ietekmēt lēmumu par to, vai dalībvalstij piemērot EDP  un 
vai pagarināt pārmērīga budžeta deficīta situācijas novēršanas termiņu (sk. arī 
80. punktu).
42 Apsvērumi 
60 
Šādu pasākumu definīcija ir neskaidra, tāpēc to var interpretēt dažādi. Tos definē 
kā “pasākumus, kam ir īslaicīga ietekme uz budžetu, kura nerada ilgstošas pārmai -
ņas starplaika budžeta stāvoklī”32, vai kā “vienreizējus pasākumus, kuru ietekme 
uz vispārējās valdības bilanci koncentrējās vienā vai pavisam nedaudzos gados”33, 
bet nav sīki izstrādātas metodikas, kā šos pasākumus noteikt. Indikatīvais saraksts 
4. izcēlumā  ir ņemts no ziņojuma “Publiskās finanses EMS 2006. gadā”, un tajā ir 
sniegti daži vienreizēju un pagaidu pasākumu piemēri.32 Rīcības kodekss.
33 “Publiskās finanses EMS 
2006. gadā”, II daļa, 4.2. nodaļa. 
Ziņojums tika izdots kā 
European Economy  Nr. 3/2006.
Publiskās finanses EMS 2006. gadā (izvilkums)
Budžeta deficīta samazināšanas pasākumi
Nodokļu amnestija, kas ietver vienreizēju nodokļa maksājumu.  Raksturīgs gadījums: valdība piedāvā 
amnestiju, lai repatriētu kapitālu no ārvalstīm. Amnestijai var piemērot vienreizēju nodokļa maksājumu, kas 
var būt liels.
Nefinanšu aktīvu  (nekustamā īpašuma, valsts īpašumā esošo licenču un koncesiju) pārdošana.  Pazīstamākais 
piemērs ir UMTS  licenču pārdošana 2000. gadā (un dažās valstīs arī nākamajos gados).
Pagaidu izmaiņas tiesību aktos attiecībā uz ieņēmumu vai izdevumu laiku ar pozitīvu ietekmi uz vis -
pārējās valdības bilanci.  Tas ietver nodokļu likmju izmaiņas, kas ir skaidri norādītas kā pagaidu izmaiņas, un 
pagaidu izmaiņas attiecībā uz izdevumu laiku un ieņēmumu iekasēšanu.
Ārkārtas ieņēmumi, kas saistīti ar pensiju saistību nodošanu . Šie ieņēmumi atbilst maksājumam, ko 
attiecīgais uzņēmums veic valdībai apmaiņā pret atbildības nodošanu par tā darbinieku pensiju turpmākajām 
izmaksām. Vienreizējā maksājuma apmērs ir atkarīgs no pensiju saistību vērtības, ko uzņēmusies valdība, un ir 
potenciāli svarīgs.
Izmaiņas ieņēmumos vai izdevumos saistībā ar Tiesas vai citu iestāžu nolēmumiem.  Šādi pasākumi 
ietver, piemēram, subsīdiju atmaksāšanu vispārējai valdībai saskaņā ar Komisijas lēmumu.
Vērtspapīrošanas darbības ar pozitīvu ietekmi uz vispārējās valdības bilanci.
Ārkārtas ieņēmumi no valsts īpašuma uzņēmumiem.
Budžeta deficīta palielināšanas pasākumi
Īstermiņa ārkārtas izmaksas, kas saistītas ar lielām dabas katastrofām vai citiem ārkārtējiem notiku -
miem  (piemēram, militārām darbībām un citiem). Pieredze apliecina, ka šo izmaksu ārkārtas raksturs ir būtiski 
atkarīgs no valsts lieluma.
Izmaiņas ieņēmumos vai izdevumos saistībā ar Tiesas nolēmumiem  vai Komisijas lēmumiem.4. izcēlums
43 Apsvērumi 
61 
Vēl viens svarīgs aspekts, kas jāizskaidro, ir “negaidīti un nelabvēlīgi ekonomi -
kas notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmē valsts finanses” (sk. 24. punktu). 
Jēdziens “lielā mērā negatīvi ietekmē valsts finanses” iekšējām vajadzībām ir 
definēts, turpretī jēdziens “negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi” nekad nav 
definēts34.
62 
Kaut arī nav iespējams izsmeļoši definēt atsevišķas valsts apstākļu kopumu, ku -
ram var piemērot šo jēdzienu, it īpaši ņemot vērā to, ka šādi notikumi pēc būtības 
ir neparedzami, ir vajadzīgi kritēriji, lai sniegtu kādus norādījumus. Attiecībā uz 
Franciju 2013. gadā Komisija, saskaroties ar definīcijas un norādījumu trūkumu, 
negaidīti lēno ekonomikas izaugsmi klasificēja kā “negaidītu un nelabvēlīgu noti -
kumu”, bet ir grūti saprast, kā to varētu pamatot.
Datu kvalitātes novērtējumi un ekonomiskā analīze nav 
pārredzama; analīze tiek veikta saskaņā ar noteikumiem, bet 
vairāk vērsta uz valdības budžeta deficītu, nevis parādu
63 
Šajā iedaļā ir apsvērta Komisijas atrunu un ieteikumu pārredzamība, objektivitāte 
un realizējamība.
Eurostat  atrunu un datu labojumu kritēriji nav pietiekami 
pārredzami un objektīvi
64 
Ja Eurostat  uzskata, ka datu kvalitāte nav atbilstoša, tas var formulēt atrunu vai 
izdarīt labojumus. No 2008. līdz 2014. gadam Eurostat  bija formulējis 12 atrunas 
un labojis datus 10 gadījumos, bet neviens no tiem neattiecās ne uz vienu no šai 
revīzijai izraudzītajām dalībvalstīm. Ņemot vērā rīcības punktu lielo skaitu, Euro -
stat formulē atrunas samērā reti.34 Saskaņā ar Ekonomikas un 
finanšu lietu ĢD 
SIP rokasgrāmatas iekšējo 
redakciju.
44 Apsvērumi 
65 
Eurostat  nav skaidri noteicis kritērijus atrunu formulēšanai vai dalībvalstu datu 
labošanai, un procedūras pamatā ir profesionāls vērtējums. Dažos gadījumos, kad 
Eurostat  konstatēja metodoloģiskas problēmas, nebija labi dokumentēti iemesli, 
kāpēc netika formulētas atrunas, tostarp potenciālā ietekme uz budžeta deficīta 
un parāda datiem. Daži no attiecīgajiem gadījumiem ir norādīti 5. izcēlumā .
Daži piemēri par gadījumiem, kuriem ir potenciāla ietekme uz budžeta deficīta un 
parāda datiem un kuri nebija labi dokumentēti
Čehijas Republika
 οTirgus/ārpustirgus pārbaude tika veikta reti, un daudzas publiskas vienības (sabiedrības) netika 
pārbaudītas.
Francija
 οSumma, ko saņēma valdības vienība par kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksu segšanu 
(2004. gadā – 1,6 miljardi (0,1 % no IKP)).
 οNepilnīgs vietējās valdības sektors.
Vācija
 οĀrpustirgus vienības netiek klasificētas vispārējās valdības sektorā no pirmā gada, kad tās iegūst ārpustir -
gus vienības statusu.
 οNav pieejami sīki dati par kapitāla ieplūdes, atvasināto finanšu instrumentu un sadalīto ieņēmumu analīzi.
Malta
 ο Malita  un City Gate  projekta klasifikācija.
Itālija
 οBruto pamatkapitāla veidošana attiecībā uz lieliem ieguldījumiem netiek dokumentēta saskaņā ar uzkrāju -
mu principu.
Sīkāku informāciju sk.  IV pielikumā .5. izcēlums
45 Apsvērumi 
Ekonomikas un finanšu lietu ĢD analīze tiek veikta saskaņā ar 
noteikumiem…
66 
Kad tiek uzsākta  EDP , Ekonomikas un finanšu lietu ĢD veic analīzi, kuru izman -
to par pamatu turpmākajiem lēmumiem par  EDP , un sniedz ieteikumus. Kad 
procedūra jau notiek, tas veic analīzi pēc efektīvās rīcības regulārās novērtēša -
nas (sk. 22. punktu). Šīs analīzes rezultātus attiecībā uz jaunajām procedūrām 
sniedz LESD 126. panta 3. punktā paredzētajā ziņojumā, bet attiecībā uz notieko -
šajām procedūrām – Komisijas iekšējā darba dokumentā.
67 
Saskaņā ar LESD noteikumiem35 pārmērīga budžeta deficīta novēršanas proce -
dūru uzsāk pēc tam, kad Komisija ir pārbaudījusi dalībvalsts atbilstību budžeta 
disciplīnai, pamatojoties uz budžeta deficīta un parāda kritērijiem. Šim nolūkam 
Ekonomikas un finanšu lietu ĢD uzrauga budžeta situācijas un valdības parāda 
kopapjoma dinamiku katrā dalībvalstī, pamatojoties uz faktiskajiem datiem, 
dalībvalsts stabilitātes vai konverģences programmā izklāstītajiem plāniem un 
Komisijas prognozēm. LESD 12. protokolā minēto robežvērtību pārkāpšana nav 
automātiski uzskatāma par iemeslu EDP  uzsākšanai, jo ir jāņem vērā arī citi būtiski 
faktori. Tie ir papildināms ekonomisko rādītāju saraksts, ko veido vidēja termiņa 
ekonomikas, budžeta un valdības parāda stāvokļa rādītāji36, kā arī jebkuri citi fak -
tori, kurus uzskata par būtiskiem un norāda dalībvalsts. LESD 126. panta 3. punktā 
paredzētie ziņojumi, kas tika pārbaudīti, attiecās uz visiem iepriekš minētajiem 
jautājumiem.
… taču EDP  līdz šim vairāk koncentrējas uz valdības budžeta 
deficītu, nevis parādu
68 
Parāda kritēriju sāka izmantot tikai 2012. gadā, to joprojām pakāpeniski ievieš, un 
visām dalībvalstīm tas netiks piemērots vismaz līdz 2020. gadam. Līdz 2011. ga -
dam novembrim uzsāktās EDP  ir jāatceļ, pamatojoties tikai uz budžeta deficīta 
kritēriju, un pēc tam sekos trīs gadu pārejas režīms attiecībā uz parādu. Parāda 
kritērija attīstība kopš Māstrihtas līguma ir parādīta 6. izcēlumā .35 126. panta 2. punkts.
36 Pilnu sarakstu sk. Regulas (EK) 
Nr. 1467/97 2. panta 3. punktā.
46 Apsvērumi 
69 
Noteikums kopš 2011. gada ir tāds, ka valdības parāda un IKP attiecība atbilst 
parāda kritērijam, ja tā nepārsniedz atsauces vērtību (60 % no IKP) vai ja atšķirība 
attiecībā pret atsauces vērtību trīs gados ir samazinās vidēji par vienu divdesmito 
daļu gadā, pamatojoties uz jau sasniegto, nākotnē paredzamo vai cikliski koriģēto 
rezultātu.
70 
Pieņemamais parāda un IKP attiecības samazinājuma temps ir aptuveni tāds, kāds 
būtu piemērojams neatkarīgi no parāda sākotnējā līmeņa, pieņemot, ka valsts 
budžeta deficīts ir 3 % no IKP un gada nominālais pieaugums – 5 %. Tā kā nomi -
nālais pieaugums kopš 2008. gada ir konsekventi bijis mazāks par 5 %, tad, lai 
atbilstu parāda kritērijam, valsts budžeta deficītam ir jābūt mazākam par 3 % no 
IKP , un, ja sākotnējā parāda līmenis ir augstāks, deficīta mērķis būs vēl stingrāks. 
Tādējādi konverģences prasības lieliem parādiem apgrūtinātām dalībvalstīm kļūst 
jo īpaši grūti izpildāmas.Parāda kritērija attīstība
Māstrihtā 1992. gadā parakstītā Līguma par Eiropas Savienību 12. protokolā ir noteikts robežvērtības līmenis 
valsts budžeta deficītam – 3 % no IKP un parādam – 60 % no IKP vai attiecība, kas “pietiekami strauji samazi -
nās un tuvinās atsauces vērtībai”.
Pieņemot, ka gada nominālā IKP pieauguma temps ir 5 %, budžeta deficīts 3 % apmērā no IKP galu galā stabili -
zēs parāda un IKP attiecību 60 % līmenī. Ja attiecība pārsniegs 60 %, 3 % deficīts izraisīs parāda attiecības gada 
samazināšanos par vienu divdesmito daļu no atšķirības attiecībā pret 60 % atsauces vērtību. Citiem vārdiem, 
koncentrēšanās uz budžeta deficītu tika uzskatīta par pietiekamu, lai nodrošinātu parāda pastāvīgu samazinā -
šanos, un daudzus gadus šķita, ka konverģences tempu nav nepieciešams precīzāk noteikt ar atsauces vērtību.
Kopš 2008. gada krīzes 5 % pieņēmums par gada nominālā IKP pieauguma tempu ir bijis nepārprotami nereāls 
(sk.  V pielikumu ). Tādējādi budžeta deficīts 3 % apmērā no IKP vairs automātiski nenozīmē konverģenci uz 
parāda un IKP attiecību 60 % līmenī (piemēram, ja gada nominālā pieauguma temps ir 3 % un deficīts ir 3 %, 
parāda un IKP attiecība stabilizēsies 100 % līmenī). Šā iemesla dēļ parāda kritērijs tika koriģēts.
Precīzāka definīcija ir atrodama Padomes 2011. gada 8. novembra Regulas (ES) Nr. 1177/2011 1. panta 2. pun -
kta b) apakšpunktā: “uzskata, ka [parāda un IKP attiecība] pietiekami samazinās un pietiekami strauji tuvojas 
atsauces vērtībai (..), ja atšķirība attiecībā pret atsauces vērtību pēdējos trīs gados ir samazinājusies vidēji par 
vienu divdesmito daļu gadā (..).”
Tomēr uz visām 23 dalībvalstīm, kurām 2011. gada novembrī jau tika piemērota EDP , attiecas noteikums par 
trīs gadu pārejas periodu pēc attiecīgās EDP  atcelšanas. Tādējādi jaunais parāda kritērijs visām dalībvalstīm 
netiks piemērots vismaz līdz 2020. gadam (sk. arī 1. tabulu ).6. izcēlums
47 Apsvērumi 
71 
Palāta 4. tabulā  ir izmantojusi Komisijas datus un parāda un IKP attiecības 
prognozi37 no 2013. līdz 2020. gadam, lai piecām no izlasē ietvertajām valstīm38 
aprēķinātu gada attiecību, kas veidojas, ja tiek izpildīts parāda kritērijs. Attiecīga -
jā periodā parāda kritērijam atbilst tikai Vācija un Malta, kur parāds ir apmēram 
70 % no IKP . Attiecībā uz Kipru, kas finansiālās palīdzības programmā tika iekļau -
ta 2013. gada aprīlī, tiek prognozēts, ka parāda kritērijs tiks izpildīts 2018. gadā. 
Francijai EDP  sāka piemērot 2009. gada aprīlī, un ir paredzams, ka līdz 2017. gada 
beigām procedūra tiks atcelta; Francijai būtu jāpanāk atbilstība parāda kritērijam 
trīs gadu pārejas perioda beigās (t. i., 2020. gadā), tas sāksies pēc EDP  atcelšanas. 
Tomēr, ņemot vērā to, ka parāda un IKP attiecība 2015. gadā bija 96,5 %, nav pare -
dzams, ka Francija parāda kritēriju 2020. gadā izpildīs. Tāpat kā Francijas gadīju -
mā Komisija prognozē, ka arī Itālijas parāda un IKP attiecība visos perioda gados 
pārsniegs kritērija izpildei maksimāli pieņemamo līmeni. Tāpēc, pieņemot, ka 
īstenosies Komisijas prognozētais scenārijs, Itālija, kuras parāda un IKP attiecība 
2015. gadā bija 133,0 %, prognozētajā periodā līdz 2020. gadam nevarēs izpildīt 
parāda kritēriju un tādējādi, ņemot vērā prima facie  pierādījumus, to pārkāps.37 Par Vāciju, Itāliju, Franciju un 
Maltu ir ņemti no 
pamatscenārija Komisijas 
2015. gada ziņojumā par 
fiskālo stabilitāti. Komisija 
neiekļauj datus par Kipru, jo 
šajā valstī īsteno finansiālās 
palīdzības programmu. Līdz ar 
to dati par Kipru ir ņemti no 
SVF IV panta ziņojuma par 
Kipru (SVF valsts ziņojums 
Nr. 14/313 – 2014. gada 
oktobris).
38 Izņemot Čehijas Republiku, 
kur parāda un IKP attiecība ir 
mazāka par 60 %.4. tabulaParāda attīstība saskaņā ar Komisijas pamatscenāriju attiecībā pret parāda kritēriju 
(visi skaitļi norādīti procentos)
2013.  g. 2014.  g. 2015.  g. 2016.  g. 2017.  g. 2018.  g. 2019.  g. 2020.  g.
VĀCIJAparāds/IKP (EK) 7 7, 4 74,9 71,4 68,5 65,6 63,0 60,6 58,2
parāds/IKP (kritērijs) 73,1 70,4 67, 6 65,1 62,7
FRANCIJAparāds/IKP (EK) 92,3 95,6 96,5 97,1 97, 4 97, 8 97, 8 97, 4
parāds/IKP (kritērijs) 91,5 92,9 93,4 93,8 94,0
ITĀLIJAparāds/IKP (EK) 128,8 132,3 133,0 132,2 130,0 128,2 126,0 123,5
parāds/IKP (kritērijs) 124,5 125,5 124,7 123,3 121,4
KIPRAparāds/IKP (EK) 111,5 117, 4 126,0 122,5 116,4 111,1 106,5 102,6
parāds/IKP (kritērijs) 112,9 116,1 115,5 111,0 106,2
MALTAparāds/IKP (EK) 69,6 68,3 65,9 63,2 61,0 59,2 58,1 57, 4
parāds/IKP (kritērijs) 67,1 65,2 63,0 61,0 59,4
Avots:  Eiropas Revīzijas palātas simulācija, pamatojoties uz EK datiem. Ar dzeltenu izceltās šūnas norāda uz to, ka saskaņā ar prognozi šajā gadā 
dalībvalsts izpildīs parāda kritēriju.
48 Apsvērumi 
Komisijas veiktajai analīzei ir grūti sekot līdzi…
72 
Būtisko faktoru skaits (sk. 14. punkta ii) apakšpunktu), ko Komisija var ņemt 
vērā, veicot analīzi, ir potenciāli neierobežots. Turklāt, tā kā nav metodoloģiskas 
sistēmas, lai novērtējumā izsvērtu šo faktoru ietekmi, visi secinājumi ir atkarīgi no 
Komisijas ekonomiskā novērtējuma. Lai gan dažos gadījumos var būt vajadzīga 
kvalitatīvāka pieeja, kas balstās uz ekspertu zināšanām, ir grūti saprast, kā Komisi -
jas spēja veikt šādu novērtējumu ir piemērojama citiem faktoriem.
73 
Četros no deviņiem LESD 126. panta 3. punktā paredzētajiem ziņojumiem, kas 
tika izskatīti, Komisija secināja, ka būtiskie faktori rāda vai šķietami rāda “nevien -
dabīgu ainu”39, un trīs citos ziņojumos tā secināja, ka būtiskie faktori šķietami 
rāda labvēlīgu vai relatīvi labvēlīgu situāciju40. Tomēr šo secinājumu pamatiemesli 
nav skaidri, tāpat kā šīs analīzes ietekme uz galīgo lēmumu par to, vai dalībvalstij 
piemērot EDP  vai ne, vai arī pagarināt EDP termiņu.
… ja nav piekļuves visiem izmantotajiem datiem, nav iespējams 
atkārtoti veikt pamataprēķinus…
74 
Informācija par datiem, ko Komisija izmantoja savos aprēķinos, bieži vien ne -
bija viegli pieejama. To apstiprināja dažu apmeklēto dalībvalstu valsts iestāžu 
pārstāvji.
75 
Piemēram, pārskatīto ieteikumu gadījumā attiecīgajā Komisijas dienestu darba 
dokumentā pieejamā informācija nebija pietiekama, lai atkārtoti aprēķinātu 
fiskālos pasākumus un citus mainīgos lielumus, kas ir būtiski, lai varētu novērtēt 
dalībvalstu atbilstību sākotnējiem ieteikumiem. Šajā saistībā darba dokumentā, 
kas ir pamatā Komisijas 2015. gada februāra ieteikumam pagarināt EDP  termiņu 
Francijai, nebija ietverti dati, kas izmantoti pamata scenārija sagatavošanai41, 
vai jebkāda informācija par papildu diskrecionāriem ieņēmumu pasākumiem, 
kaut gan šie dati ir būtiski, lai atkārtoti novērtētu rīcību, kuras dēļ tika pagarināts 
termiņš.39 Čehijas Republika (7.10.2009.), 
Itālija (7.10.2009.), Kipra 
(12.5.2010.), Malta (13.5.2009.).
40 Vācija (7.10.2009.), Francija 
(18.2.2009.), Malta (18.2.2009.).
41 Pamata scenārijs bija balstīts 
uz 2013. gada pavasara 
prognozi, kas bija 2013. gada 
EDP ieteikumu pamatā.
49 Apsvērumi 
… un lēmumi ne vienmēr balstās uz pietiekami objektīviem 
argumentiem
76 
Palāta izskatīja Komisijas analīzi, kas ir pamatā Padomes lēmumiem un ieteiku -
miem par EDP  attiecībā uz izlasē ietvertajām dalībvalstīm. Tiesiskais regulējums 
attiecībā uz lēmumiem un ieteikumiem par EDP  nodrošina samērā augstu inter -
pretācijas un piemērošanas elastīguma pakāpi. Tas attiecas uz Itālijas budžeta si -
tuācijas novērtējumu LESD 126. panta 3. punktā paredzētajā ziņojumā (27.2.2015.), 
kur secināts, ka parāda kritērijs būtu jāuzskata par izpildītu. Šā gadījuma analīze ir 
apkopota 7. izcēlumā .
Atbilstība parāda kritērijam – Itālija
EDP  Itālijai sāka piemērot 2009. gada novembrī. To atcēla 2013. gada maijā. Kopš tā laika Itālijai ir jāievēro trīs 
gadu pārejas noteikums attiecībā uz parāda kritēriju. Komisija 2015. gada februārī veica novērtējumu un seci -
nāja, ka, ņemot vērā prima facie  pierādījumus, šī dalībvalsts parāda kritēriju nav izpildījusi.
Tomēr, ņemot vērā būtiskos faktorus un neraugoties uz to, ka parāda un IKP attiecība joprojām pieauga, Komi -
sija novērtēja Itāliju kā atbilstošu parāda kritērijam. Lēmumā bija minēti trīs galvenie būtiskie faktori:
i) pašreizējā nelabvēlīgā ekonomiskā situācija, ko raksturo ļoti zems inflācijas līmenis, kura dēļ parāda notei -
kumu izpildīt ir īpaši grūti;
Palātas analīze.  Parāda korekcijas kritērijs jau ņem vērā ekonomikas cikla ietekmi uz parāda samazināšanās 
tempu. Attiecīgie noteikumi ir izklāstīti paziņojumā “Parāda kritērija ieviešana pārmērīga budžeta deficīta 
novēršanas procedūrā”, kas adresēts Ekonomikas un finanšu komitejas locekļu aizstājējiem. Šajā dokumentā 
ir paskaidrots, ka parāda korekcijā atbilstoši ciklam ņem vērā arī cenu izmaiņas, kas atspoguļotas IKP cenu 
deflatorā.
ii) vidēja termiņa budžeta mērķa (VTM) vai uz to vērstu korekciju plāna stingra ievērošana. Saskaņā ar Ekono -
mikas un finanšu lietu ĢD VTM stingra ievērošana vai konverģence parastos makroekonomikas apstākļos 
nozīmē atbilstību parāda kritērijam vidējā termiņā un parāda atmaksājamību;
Palātas analīze.  Pamatojoties uz 2015. gada ziemas EEP , Itālija 2014. gadā ievēroja VTM (tādā ziņā, ka ekono -
mikas lejupslīdes dēļ tai nebija jāveic nekādas korekcijas attiecībā uz VTM – strukturālā bilance faktiski paslik -
tinājās par 0,2 %), un mērķa ievērošana tika prognozēta arī 2015. gadā. Tomēr, lai gan 2015. gada ziemas EEP 
attiecas arī uz 2016. gadu, novērtējumā ir ņemts vērā tikai 2014. un 2015. gads. Saskaņā ar Komisijas prognozi 
Itālija 2016. gadā neievēros korekciju plānu, kas vērsts uz VTM (prognozētie strukturālie pasākumi ir –0,2 %, 
nevis vajadzīgie +0,5 %). Tādējādi netika prognozēts, ka Itālija izpildīs nosacījumu “stingri ievērot vajadzīgās 
korekcijas, kas vērstas uz VTM”.7. izcēlums
50 Apsvērumi 
77 
Palātas uzmanības centrā bija Itālija, jo no visām izlasē ietvertajām dalībvalstīm 
tā bija vienīgā, kurā nebija uzsākta  EDP , lai gan valsts nebija izpildījusi parāda 
kri tēriju; lēmuma pamatā bija apsvērumi, kas izriet no citu būtisku faktoru analī -
zes. No piecām pārējām dalībvalstīm Čehijas Republikas parāda un IKP attiecība 
ir mazāka par robežvērtību un Vācija pašlaik izpilda parāda kritēriju. Maltai EDP  
piemēroja no 2013. gada, kad tā nebija izpildījusi parāda kritērija prasību, līdz 
2015. gadam, kad arī Malta atbilda gan budžeta deficīta, gan parāda kritērijam. 
Pārraudzības noteikumi Kiprai ir atšķirīgi, jo 2013. gadā tā tika iekļauta finansi -
ālās palīdzības programmā. Visbeidzot, uz Franciju, kurai EDP  piemēro kopš 
2009. gada, saskaņā ar Regulu Nr. 1467/97 parāda kritērijs attieksies tikai tad, kad 
dalībvalstij vairs nepiemēros  EDP , t. i., tas nenotiks pirms 2018. gada.iii) strukturālās reformas. Komisija 2015. gada janvāra paziņojumā42 paskaidroja, ka būtiskie faktori, kas jāņem 
vērā, pieņemot lēmumu neuzsākt  EDP , ietver lielas strukturālās reformas, kurām ilgtermiņā ir tieša un 
pozitīva ietekme uz budžetu un kurām dalībvalsts ir izstrādājusi pietiekami sīku plānu. Ekonomikas un 
finanšu lietu ĢD uzskata, ka Itālija ir guvusi panākumus plašas reformu programmas īstenošanā, kas ietver 
pasākumus, kuriem “sagaidāma pozitīva ietekme uz izaugsmi un tādējādi uz publisko finanšu stabilitāti”.
Palātas analīze.  Paziņojumā nav kvantitatīvi izteikti jēdzieni “būtiska pozitīva ietekme uz izaugsmi” un 
“pozitīva ietekme uz budžetu ilgtermiņā”. Itālija gan pati kvantitatīvi noteica reformu paredzamo ietekmi uz 
izaugsmi, bet ne ilgtermiņa ietekmi uz budžetu. Turklāt Komisija neatklāja dažus pieņēmumus, kas bija pamatā 
Itālijas aplēsei par pozitīvu ietekmi uz budžetu, vien norādīja, ka “šos rezultātus nav apstiprinājusi neviena 
neatkarīga valsts iestāde, un šķiet, ka tie pārvērtē reformu ietekmi.” Visbeidzot, nav metodoloģiskas sistēmas, 
kas izskaidrotu, kā būtu jāaplēš izmaksas no budžeta saistībā ar reformām un kā šīs reformas būtu jāņem vērā, 
novērtējot atbilstību parāda kritērijam.
42 “Elastīguma vislabākā izmantošana saskaņā ar stabilitātes un izaugsmes pakta esošajiem noteikumiem”, COM(2015) 12  final , 13.1.2015.7. izcēlums
51 Apsvērumi 
78 
Itālijas gadījumā Komisija izmantoja iespēju atsaukties uz būtiskiem faktoriem, 
lai novērstu EDP  piemērošanu dalībvalstij, par kuru ir maz ticams, ka tā atbildīs 
parāda kritērijam. Citiem vārdiem, Komisija nevis izskatīja pamatcēloņus, kuru 
dēļ šo kritēriju izpildīt ir ļoti grūti (jo, piemēram, tas neņem vērā parāda sākotnē -
jo līmeni), bet gan neņēma vērā šo problēmu, uzsverot būtiskos faktorus, kādēļ 
kritērija stingra ievērošana kļuva par mazāk svarīgu jautājumu.
79 
Trim no sešām izlasē ietvertajām dalībvalstīm EDP  termiņš tika pagarināts un tika 
sniegti pārskatīti ieteikumi (sk.  5. tabulu ).5. tabulaPārskatītie ieteikumi
Sākotnējie ieteikumi Pārskatītie ieteikumi
Datums TermiņšFiskālo pasākumu 
gada vidējais 
rādītājsKomisijas 
novērtējuma 
datumsIeteikuma datumsPagari -
nājumsTermiņšFiskālo pasākumu 
gada vidējais rādītājs
Francija2009. gada 
aprīlis2012.  gadsVismaz 1 % no IKP , 
sākot ar 2010. gadu2009. gada 
novembris2009. gada novembris 1 gads 2013.  gadsVairāk nekā 1 % no IKP no 
2010. līdz 2013. gadam
2013.  gada maijs 2013.  gada jūnijs 2 gadi 2015.  gads1,3 % no IKP 2013. gadā, 
0,8 % no IKP 2014. gadā, 
0,8 % no IKP 2015. gadā
2015. gada 
februāris2015.  gada marts 2 gadiVēlākais, 
2017.  gad s0,5 % no IKP 2015. gadā, 
0,8 % no IKP 2016. gadā, 
0,9 % no IKP 2017. gadā
Kipra2010. gada 
jūlijs2012.  gadsVismaz 1,5 % no IKP 
2011. un 2012. gadā2013.  gada maijs 2013.  gada maijs 4 gadi 2016.  gads Nav norādīts
Malta2009. gada 
jūlijs2010.  gads Nav norādīts2010. gada 
februāris2010.  gada februāris 1 gads 2011.  gads 0,75 % no IKP 2011. gadā
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
52 Apsvērumi 
80 
Palāta uzskata, ka 2015. gada ziemā veiktā prognoze, kas ir pamatā Francijas 
EDP  pagarinājumam 2015. gada martā, nav pilnīgi pārredzama. Konkrēti, pārska -
tītā ieteikuma pamatā bija augšupējs novērtējums, kurā norādīts: “pieejamie pie -
rādījumi kopumā neļauj secināt, ka ieteiktie pasākumi 2013. un 2014. gadā nebūtu 
īstenoti”43, kaut gan strukturālo pasākumu aprēķinā bija ietverta diskrecionārā 
ieņēmumu pasākuma ietekme44, kuru nedrīkstēja ņemt vērā, jo tas bija pagaidu 
pasākums (finansiālā ietekme no 2014. līdz 2016. gadam). Attiecīgā pasākuma 
vērtība bija 0,1 % no IKP . Neveicot šo pasākumu, strukturālie pasākumi nebūtu 
sasnieguši 1,1 %, kas vajadzīgs, lai pamatotu EDP  termiņa pagarināšanu.
81 
Turklāt Komisija uzskatīja Franciju par atbilstošu retrospektīvi un atsaucās uz 
šo atbilstību, lai pamatotu termiņa pagarināšanu un tādējādi budžeta deficīta 
samazināšanas tempu padarītu mazāk saspringtu. Tomēr šā novērtējuma pamatā 
bija tikai 2013. un 2014. gada dati. Par 2015. gadu pieejamās prognozes, saskaņā 
ar kurām Francija savus mērķus nesasniegs, Komisijas novērtējumā netika ņemtas 
vērā (sk.  VI pielikumu ).
82 
Saskaņā ar SIP rokasgrāmatu efektīvās rīcības novērtējums būtu jāierosina tad, ja 
pastāv risks, ka budžeta izpildes rezultāts termiņa beigās liecinās par nesasniegtu 
nominālā deficīta mērķi. Šā ieteikuma mērķis ir novērst jebkādu konfliktu starp 
Regulas (EK) Nr. 1467/97 10. panta 3. punktu, saskaņā ar kuru EDP  ir nekavējoties 
jāpastiprina, ja, ņemot vērā budžeta izpildes rezultātu, pamatmērķis nav sa -
sniegts, un tās pašas regulas 3. panta 5. punktu, kas ļauj pagarināt termiņu, pama -
tojoties uz to, ka rīcība ir efektīva (t. i., dalībvalsts ir īstenojusi vajadzīgos fiskālos 
pasākumus, kas novērtēti, izmantojot lejupējus un/vai augšupējus rādītājus). To -
mēr saskaņā ar novērtēšanas laikā pieejamo informāciju Francija nevirzījās uz to, 
lai līdz 2015. gada beigām sasniegtu jebkādus nominālus vai strukturālus rādītā -
jus. Tāpēc Komisijai vajadzēja nevis pagarināt termiņu, bet gan izteikt savlaicīgu 
brīdinājumu (autonoma ieteikuma veidā) vai pastiprināt procedūru.43 SWD(2015) 19  final , 27 .2.2015., 
18. lpp.
44 Uzņēmumu ienākuma 
nodokļa likmes ārkārtas 
palielinājums (“ Contribution 
exceptionnelle sur l’impôt sur les 
societés ”) pieauga no 5 % līdz 
10,7 %. Šis pasākums tika 
ieviests 2013. gada 
29. decembrī, un tas beigsies 
2016. gada 30. decembrī.
53 Apsvērumi 
83 
Novērtējot Itālijas un Francijas situāciju, Komisija izmantoja SIP noteikumos pare -
dzēto ievērojamo elastīgumu un rīcības brīvību.
Turklāt bija neizskaidrojamas atšķirības starp EDP  lēmumiem un 
ieteikumiem, kurus pieņēmusi Padome, un tiem, kurus ierosinājusi 
Komisija
84 
Palāta salīdzināja EDP  lēmumus un ieteikumus to galīgajā redakcijā, ko pieņēmusi 
Padome, ar tiem, kurus ierosinājusi Komisija, un konstatēja vairākas atšķirības, 
kam pieejamajos dokumentos nav minēti nekādi iemesli. Piemēram, Kipras gadī -
jumā (6.7.2010.) Komisija ieteica 1,75 % no IKP laikposmā no 2010. līdz 2012. ga -
dam. Padomes ieteikumā tas tika mainīts uz 1,5 % no IKP 2011. un 2012. gadā. 
Būtiskākās neatbilstības sk.  VII pielikumā .
54 Apsvērumi 
EDP  koriģējošie un uzraudzības pasākumi: dalībvalstu 
iesniegtie ziņojumi un Komisijas īstenotā uzraudzība 
un pārraudzība
Dalībvalstu sniegtos ziņojumus par koriģējošajiem 
pasākumiem varētu pilnveidot
Dalībvalstu sniegtie ziņojumi par EDP  koriģējošajiem pasākumiem 
nenodrošina pietiekami daudzpusīgu un stabilu pamatu, 
lai Komisija varētu veikt savus uzraudzības un pārraudzības 
uzdevumus
85 
Īstenojot tā dēvēto sešu tiesību aktu kopumu un divu tiesību aktu kopumu, tika 
ieviestas jaunas ziņošanas prasības, lai veicinātu EDP  pārraudzību (sk.  7. attēlu ). 
Taču nav tiesību aktu, kuros būtu izklāstīta kārtība, kā nodrošināt, lai dalībvalstis 
ievērotu šīs ziņošanas prasības. Tādējādi Komisija nekādā veidā nevēršas pret 
dalībvalstīm, kuras nesniedz prasīto informāciju. Turklāt Palātas analīze aplie -
cināja, ka Komisija savā 2014. gada novembrī veiktajā pārskatīšanā attiecībā uz 
ekonomikas pārvaldību un sešu tiesību aktu kopuma un divu tiesību aktu kopu -
ma piemērošanu nevērsa ne Eiropas Parlamenta, ne arī Padomes uzmanību uz 
šo jautājumu. Palātas sniegtajā paraugā iekļautās dalībvalstis, uz kurām attiecas 
jaunās ziņošanas prasības45, ne vienmēr tās ir ievērojušas (piemērus sk.  8. attēlā ).45 Francija un Malta.7 . attēlsJaunās ziņošanas prasības, kas ieviestas, īstenojot sešu tiesību aktu kopumu un divu 
tiesību aktu kopumu
Ziņojums par veiktajiem pasākumiem 
(atbildot uz Padomes ieteikumu/paziņojumu)
Ekonomiskās partnerības programma
Ziņojums par budžeta izpildi gada laikāZiņojums par pieņemtajiem pasākumiem 
(atbildot uz Komisijas autonomo ieteikumu)Sešu tiesību aktu kopums 
(2011. gada novembris)
Divu tiesību aktu kopums 
(2013. gada maijs)
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
55 Apsvērumi 8. attēlsPiemēri par dalībvalstīm, kuras nav izpildījušas ziņošanas prasības
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.Malta nosūtīja abus dokumentus, bet ziņojumos 
nebija ietverti vajadzīgie dati par diskrecionāro pasākumu ietekmi uz budžetu 2014. gadā.Francijai un Maltai 2014. gadā bija pienākums nosūtīt šādus ziņojumus:
Malta: divi ziņojumi par budžeta izpildi 
gada laikāFrancija: ziņojums par pieņemtajiem pasākumiemFrancija: divi ziņojumi par budžeta izpildi 
gada laikāFrancija šos dokumentus neiesniedza.
Komisija prasīja, lai Francija ziņo tikai par tiem 
pasākumiem, kuri pieņemti tās paredzamajā stabilitātes programmā (2014. gadam), nevis ziņojumā par pieņemtajiem pasākumiem, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 473/2013. Dalībvalsts 2014. gada stabilitātes programma ietvēra noteiktu informāciju, taču tā nebija pietiekami sīki izstrādāta, kā to paredz Regula.Konstatējumi Dokumenti, kas bija jāiesniedz 2014. gadāiii) Ekonomiskās partnerības programmaii)  Ziņojums par veiktajiem pasākumiemi)   Ziņojums par budžeta izpildi gada laikā Šo dokumentu Francija Komisijai nenosūtīja.
Francija iesniedza izvilkumu no sava 2014. gada 
budžeta projekta, aizstājot ziņojumu par veiktajiem pasākumiem un ekonomiskās partnerības programmu. Tomēr šis izvilkums neatbilst vajadzīgajam ekonomiskās partnerības programmas formātam un saturam un neatklāj 
pietiekamu informāciju par koriģējošiem 
pasākumiem perioda pēdējos gados, kas jāsniedz ziņojumā par veiktajiem pasākumiem.KonstatējumiDokumenti, ko Francijai bija pienākums 
nosūtīt 2013. gadā2013. gada oktobrī Francijai bija pienākums iesniegt trīs EDP dokumentus:
56 Apsvērumi 
86 
Izņemot Kipru (pēc tam, kad tā piekrita finansiālās palīdzības programmai 
2013. gadā), koriģējošie pasākumi nebija pietiekami sīki izstrādāti un/vai to fiskālā 
ietekme nebija pietiekami skaidri noteikta vai izskaidrota (sk.  8. izcēlumu ), lai 
Komisija varētu veikt efektīvu uzraudzību.
87 
Turklāt termiņi, kas noteikti Eiropas ekonomisko prognožu sagatavošanai, nav 
saskaņoti ar dalībvalstu budžeta izstrādes termiņiem. Tāpēc bieži vien rodas 
neatbilstība starp Komisijas prognozēm un dalībvalstu budžeta prognozēm un 
attiecīgi starp budžeta mērķiem un prasītajiem EDP  koriģējošajiem pasākumiem.
Piemēri par nepietiekami sīki izstrādātiem koriģējošajiem pasākumiem
 οČehijas Republikas valsts reformu programma (2012. gads) ietvēra virkni pasākumu – gan plānotu, gan arī 
jau īstenotu –, kā arī īstenotos pasākumus ar finansiālu ietekmi, kas paredzama 2013. un 2014. gadā. Taču 
programmā nebija iekļautas aplēses par šo pasākumu fiskālo ietekmi.
 οČehijas Republikas  konverģences programmā (2012. gads) bija tabula, kurā tika noteikta 2013.–2015. gadā 
paredzēto pasākumu fiskālā ietekme. Taču tekstā sniegtie dati nebija saskaņoti ar informāciju tabulā. Tur -
klāt vienā gadījumā nebija sniegta plašāka informācija par ierosinātajiem koriģējošajiem pasākumiem.
 οMaltas  ziņojumā par veiktajiem pasākumiem (2013. gads) bija noteikti koriģējošie pasākumi 2013. gadam, 
taču informācija par 2014. gadu bija aptuvena. Ziņojumā bija sniegta nevis plašāka informācija, bet gan vienīgi 
atsauce uz plānoto budžetu. Tāpēc Komisijas novērtējums46 neaptvēra plānotos pasākumus (tie netika ņemti 
vērā līdz ziemā sagatavotajām prognozēm), un tas novājināja pamatu efektīvai uzraudzībai un pārraudzībai.
 οFrancijas  stabilitātes programmās 2010.–2014. gadam nebija pietiekami sīki aprakstīti katrā konkrētajā 
gadā īstenojamie koriģējošie pasākumi47. Šā iemesla dēļ Komisijai nebija pietiekama pamata, lai veiktu 
efektīvu uzraudzību vai lēmumu pieņemšanu.
46 Publicēts 2013. gada 5. novembrī un sagatavots, pamatojoties uz rudens prognozēm.
47 Katra secīgā stabilitātes programma aptver trīs gadu laikposmu. Francija sistemātiski sniedza pilnīgu informāciju par pirmo gadu, taču nesniedza 
šādu informāciju par otro vai trešo gadu.8. izcēlums
57 Apsvērumi 
Komisijas veiktajai uzraudzībai un pārraudzībai piemēro 
arvien sarežģītākus noteikumus, tās nav pietiekami 
pārredzamas un nodrošina tikai ierobežotu vērtējumu 
attiecībā uz strukturālo reformu ietekmi
88 
Šajā iedaļā aprakstīti noteikumi un procedūra efektīvas rīcības novērtēšanai, 
pārbaudīta Komisijas veikto novērtējumu kvalitāte, kā arī apsvērta nesen panākto 
izmaiņu ietekme.
89 
Noteikumi efektīvas rīcības novērtēšanai izriet no šādiem apstākļiem:
i) SIP reforma 2005. un 2011. gadā, kas papildināja sākotnējā deficīta robežvērtī -
bu (3 %, 1997. gada SIP) ar lejupēju pieeju, kuras pamatā ir strukturālā bilance, 
kā arī
ii) papildu skaidrojošie norādījumi, ko Padome apstiprināja 2014. gadā, tostarp 
augšupēja novērtējuma metode.
90 
Atbilstību EDP  ieteikumiem pārbauda, novērtējot, vai, pamatojoties uz faktiska -
jiem datiem un Komisijas prognozēm, dalībvalsts sasniedz gada deficīta mērķus. 
Ja dalībvalsts šos mērķus nesasniedz, tiek veikts efektīvas rīcības novērtējums, 
izmantojot lejupēju un augšupēju pieeju (sk.  9. izcēlumu ).
58 Apsvērumi 
Efektīvas rīcības novērtējums
Lejupēja pieeja
Ja gada deficīta mērķi nav sasniegti, izmanto lejupēju pieeju, lai novērtētu, vai dalībvalsts ir panākusi struktu -
rālās bilances uzlabojumus (“ieteiktie fiskālie pasākumi” – R), kas prasīti EDP  ieteikumos.
To dara, salīdzinot R ar novērotajām vai prognozētajām strukturālās bilances izmaiņām (“novērotie fiskālie 
pasākumi” ΔS), kā arī ar strukturālās bilances izmaiņām, kas koriģēta, ņemot vērā: a) pārskatīto iespējamo 
ražošanas apjoma pieaugumu, b) pārskatīto ekonomikas izaugsmes struktūru vai cita veida ieņēmumu palieli -
nājumu/samazinājumu, kā arī c) citus negaidītus notikumus (“koriģētie fiskālie pasākumi” ΔS*).
Ja ΔS un ΔS* ir vienādi ar R vai lielāki par to, uzskata, ka dalībvalsts ir veikusi efektīvu rīcību un EDP  uz laiku 
aptur. Visos pārējos gadījumos novērtējums jāapstiprina, veicot rūpīgu analīzi, un to dara, izmantojot lejupēju 
un augšupēju pieeju.
Augšupēja pieeja
Augšupējās pieejas mērķis ir novērtēt fiskālos pasākumus, sniedzot tiešu aprēķinu attiecībā uz to, kādu ietek -
mi uz budžetu rada jaunie fiskālie pasākumi, ko dalībvalsts īstenojusi pēc EDP  ieteikuma saņemšanas vai kopš 
tā laika, kad pēdējo reizi novērtēta atbilstība EDP  ieteikumam.
Fiskālo pasākumu rādījumus aprēķina, summējot a) papildu diskrecionāro ieņēmumu pasākumu aplēsto ietek -
mi uz budžetu un b) nominālo izdevumu izmaiņas salīdzinājumā ar bāzes scenāriju, ko Komisija prognozējusi 
iepriekš, pamatojoties uz pieņēmumu par nemainīgu politiku.9. izcēlums
59 Apsvērumi 
Noteikumi efektīvas rīcības novērtēšanai ir kļuvuši ārkārtīgi 
sarežģīti
91 
Lejupējās un augšupējās pieejas ieviešana ir padarījusi daudz sarežģītākus notei -
kumus par efektīvas rīcības novērtēšanu.
92 
Lejupējā pieeja: strukturālie pasākumi ir atkarīgi no aplēstās ražošanas apjoma 
starpības, ar ko saprot starpību starp faktisko un potenciālo ražošanas apjomu. 
Potenciālo ražošanas apjomu nosaka kā ražošanas apjoma maksimālo līmeni, ko 
var panākt, neradot inflācijas spiedienu. Tas ir mainīgais lielums, ko nav iespējams 
novērot, un tā prognozēšana ir saistīta ar nenoteiktību (sk.  10. izcēlumu ).
Potenciālais ražošanas apjoms
Kopš 2005. gadā īstenotās reformas potenciālajam ražošanas apjomam ir bijusi izšķiroša nozīme EDP  īstenoša -
nā. Šis teorētiskais rādītājs nav novērojams, arī retrospektīvi ne, un tas ir jāaprēķina.
Potenciālā ražošanas apjoma aprēķināšanai izmanto dažādas metodes. Lai gan daži eksperti uzskata, ka “ražo -
šanas apjoma starpības aprēķināšana saistīta ar vērā ņemamu nenoteiktību” un ka “nebūtu saprātīgi ekono -
misko prognožu novērtējumu balstīt uz vienu pieeju”48, ECOFIN  padome ir pieņēmusi vienu šādu pieeju, un tā 
ir ražošanas funkcijas metode.
Šī metode paredz izmantot ražošanas funkcijai paredzētu iepriekš noteiktu funkcionālu matricu un ļauj aplēst 
potenciālo ražošanas apjomu, apvienojot pamatkapitālu, darbaspēku un faktoru kopējo ražīgumu, no kuriem 
atskaitīts to cikliskais komponents. Vienādu ražošanas funkciju piemēro visām dalībvalstīm, proti, Koba–Dug -
lasa funkciju, kur darbaspēka produktivitātes elastība vienāda ar 0,65, bet kapitāla produktivitātes elastība vie -
nāda ar 0,35. Šīs vērtības iegūtas, izmantojot “vidējo algu īpatsvaru ES 15 dalībvalstīs laikposmā no 1960. līdz 
2003. gadam (..) kā darbaspēka produktivitātes elastības aprēķinu, kas nodrošina vērtību 0,63 (..) un pēc definī -
cijas kapitāla produktivitātes elastības vērtību 0,37”. Taču, “tā kā šīs vērtības ir tuvas tradicionāli aprēķinātajām 
vidējām vērtībām, proti, 0,65 un 0,35, šīs vērtības attiecina uz visām valstīm”.49
Potenciālā ražošanas apjoma aprēķini jāpārskata, lai ņemtu vērā ne tikai iepriekš iegūto datu korekcijas un jau -
nus datus par ražošanas apjomu un sagaidāmo ražošanas apjomu, bet arī citus tehniskus aspektus un pamat -
pieņēmumus, piemēram, prognozētās inflācijas izmaiņas.
48 UK Office for Budget Responsibility (the UK’s fiscal council), Briefing paper No 2 “Estimating the output gap”  [Apvienotās Karalistes Budžeta izpildes 
birojs (Apvienotās Karalistes Fiskālā padome), Informatīvais dokuments Nr. 2 “Ražošanas apjoma starpības aprēķināšana”], 2011. gada aprīlis.
49 “The production function methodology for calculating potential output growth and output gaps”  [“Ražošanas funkcijas metode potenciālā ražošanas 
apjoma pieauguma un ražošanas apjoma starpības aprēķināšanai”], Economic Papers  535, 2014. gada novembris.10. izcēlums
60 Apsvērumi 
93 
Šā iemesla dēļ potenciālā ražošanas apjoma aprēķinus bieži un, iespējams, arī 
būtiski pārskata, un tas var ietekmēt arī iepriekš izdarītos aprēķinus. Būtiskas 
izmaiņas iespējamas arī faktiskajos ražošanas apjoma rādītājos (gan vēsturiska -
jos rādītājos, gan arī prognozēs). Ņemot vērā iepriekš minēto, ražošanas apjoma 
starpība bieži vien tiek pārskatīta un var ievērojami svārstīties, – dažos gadījumos 
korekciju vērtība ir lielāka pat par iepriekš aprēķināto starpību starp potenciālo 
un faktisko ražošanas apjomu. Rādītāja nepastāvīgums atspoguļots 9. attēlā . Pie -
mēram, 2011. gada prognozē sākotnēji tika lēsts, ka 2013. gadā ražošanas apjoma 
starpība Kiprā būs –1,32 %; 2013. gada pavasara prognozē rādītājs samazinājās 
līdz –6,16 % un paaugstinājās līdz –4,1 % 2014. gada pavasara prognozē. 9. attēlsRažošanas apjoma starpības nepastāvības piemēri Komisijas prognozēs
Piezīme.  R – rudens, P – pavasaris, Z – ziema.
Avots:  Komisijas gada makroekonomiskā datubāze ( AMECO ).S W A S W A S A S A S A
Vācija 2011
Itālija 2012
Kipra 20130,00 %1,00 %2,00 %
- 1,00 %
- 2,00 %
- 3,00 %
- 4,00 %
- 5,00 %
- 6,00 %
- 7,00 %200920102010201120112012201220132013201320142014
61 Apsvērumi 
94 
Arī augšupējā pieeja ir pietiekami sarežģīta galvenokārt tāpēc, ka ir grūti noteikt 
ieņēmumu pasākumu ietekmi, kā arī tā kritērija dēļ, kas neparedz veikt politikas 
izmaiņas un ko izmanto, lai novērtētu valdības darbību. Komisijas veiktā rūpīgā 
pārbaude/apstiprināšana saistībā ar fiskālo pasākumu aplēsto ietekmi uz budžetu 
neapšaubāmi ir atkarīga no informācijas un skaitliskajiem datiem, ko sniegušas 
valstu iestādes. Komisija nevar pienācīgi novērtēt šo skaitlisko datu precizitāti, 
izmantojot resursus, ko tā paredz šim uzdevumam.
Komisijas veiktā analīze par fiskālo pasākumu ietekmi nav 
pietiekami pārredzama…
95 
Arvien sarežģītāku noteikumu piemērošana efektīvas rīcības novērtēšanai ir pa -
plašinājusi Komisijas interpretācijas iespējas un rīcības brīvību. Tādējādi tās veiktā 
analīze ir kļuvusi mazāk pārredzama.
96 
Attiecībā uz lejupējo pieeju jānorāda, ka nav iespējams pārrēķināt strukturālo 
pasākumu rādītājus, ja nevar piekļūt atsevišķiem būtiskiem datiem, kuri netika 
pilnībā darīti zināmi dalībvalstīm līdz 2015. gada pavasara prognozes sagatavoša -
nai un joprojām nav darīti zināmi atklātībai (sk. 74. un 75. punktu).
97 
Komisija izmantoja augšupējo pieeju 2013. gada maijā (attiecībā uz Franciju). Šī 
metode ļāva Komisijai izdarīt secinājumu, ka Francija ir īstenojusi efektīvu rīcību, 
un pagarināt tās noteikto EDP  termiņu. Taču Padome šo metodi nebija apstip -
rinājusi līdz 2014. gada jūnijam. Jāpiebilst, ka ieņēmumu pasākumu ietekmes 
novērtējums ir prognoze, nevis ex post  novērtējums, tāpēc tas var būt pārmērīgi 
optimistisks salīdzinājumā ar faktiskajiem iznākumiem. Turklāt izdevumu pasāku -
mu ietekmi vērtē salīdzinājumā ar pamatscenāriju, ko nosaka Komisija, pamato -
joties uz pieņēmumu, ka netiks mainīta politika, un šis novērtējums ir atkarīgs no 
ekspertu atzinuma.
62 Apsvērumi 
98 
Komisija ir centusies uzlabot pārredzamību. Daļēji pēc 2014. gada pavasara prog -
nozes sagatavošanas un pilnībā pēc 2015. gada pavasara prognozes sagatavoša -
nas Komisija ir darījusi zināmu dalībvalstīm informāciju, kas tām nepieciešama, lai 
reproducētu aprēķinus attiecībā uz efektīvu rīcību. Taču, tā kā lielākā daļa šīs sīki 
izstrādātās informācijas netiek publiskota, ieinteresēta trešā persona nevarētu 
reproducēt novērtējumu.
99 
Tāpat kā EDP  ziņošanas dokumentos, ko iesniedza valstu iestādes (sk. 86. punktu), 
arī Palātas pārskatītajos Komisijas veiktajos novērtējumos nebija sniegta informā -
cija (par katru pasākumu atsevišķi) vai kvantitatīvs ex post  novērtējums attiecībā 
uz dalībvalstu īstenotajiem koriģējošajiem pasākumiem.
… un tās secinājumi ne vienmēr ir pietiekami skaidri noteikti vai 
pienācīgi pamatoti
100  
Pēc sešu tiesību aktu kopuma stāšanās spēkā dalībvalstīm, kurām piemēroja 
EDP  vai piešķīra termiņa pagarinājumu, turpmāko sešu mēnešu laikā bija jāsaga -
tavo ziņojums par veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem (sk.  7. attēlu  85. pun -
ktā). Tas attiecās uz divām izlasē iekļautajām dalībvalstīm (Maltu un Franciju 
2013. gada oktobrī). Palāta konstatēja, ka abos gadījumos Komisijas novērtējumā 
izdarītie secinājumi bija balstīti uz nepilnīgiem datiem. Konkrēti:
i) Komisija norādīja, ka Malta ( EDP  termiņš – 2014. gada beigas) neizpildīja 
EDP  prasības attiecībā uz 2014. gadu ne nominālā, ne strukturālā ziņā un ka 
ne ziņojumā par veiktajiem pasākumiem, ne arī budžeta plāna projektā nebija 
sniegta pietiekami detalizēta informācija par diskrecionārajiem pasākumiem, 
kas ir budžeta mērķu pamatā;
ii) Komisijas veiktais lejupējais novērtējums liecināja, ka Francijā (pagarinātais 
EDP  termiņš – 2015. gada beigas) strukturālie pasākumi nebija pietiekami 
ne 2013. gadā, ne arī 2014. gadā, taču pielāgotie strukturālie pasākumi bija 
vērsti uz mērķi. Saskaņā ar noteikumiem tika veikta arī augšupēja analīze, lai 
pārliecinātos, vai dalībvalsts ir īstenojusi efektīvu rīcību. Taču otrā analīze lie -
cināja, ka abos gados strukturālie pasākumi neatbilda Padomes ieteikumiem 
(proti, jauno diskrecionāro pasākumu ietekme uz budžetu nebija pietiekama). 
Attiecībā uz 2015. gadu, kas bija EDP  pēdējais gads, Komisija brīdināja, ka “būs 
nepieciešams ievērojams pasākumu kopums papildus jau noteiktajiem pasā -
kumiem, lai sasniegtu 2015. gadam noteikto mērķi”. Faktiski Francija šo mērķi 
nesasniedza.
Neņemot vērā šīs piezīmes par Maltu un Franciju, abos ziņojumos par veiktajām 
darbībām Komisija secināja, ka dalībvalsts “ir īstenojusi efektīvu rīcību un ka patlaban 
nav nepieciešami turpmāki pasākumi procedūras īstenošanai”.
63 Apsvērumi 
101  
Komisija apgalvoja, ka novērtējums par veiktās darbības ziņojumu ir retro -
spek  tīvs. Taču šāda situācija neatbilst noteikumiem, kas izklāstīti rokasgrāmatā 
par SIP (232. punkts: “(..) Komisija pārbauda [dalībvalsts ziņojumu par paveikto], 
lai pārliecinātos, vai dalībvalsts ir ievērojusi 126. panta 7. punkta ieteikumus. To 
dara, novērtējot, vai ir paredzams, ka dalībvalsts sasniegs visus nominālos mērķus 
saskaņā ar Komisijas prognozēm.”), un tas nozīmē arī, ka, nosakot pieticīgus 
mērķus EDP  pirmajam gadam (kad jāiesniedz ziņojums), novērtējums var kļūt 
vienīgi par formalitāti, kas nenodrošina pievienoto vērtību. Šajā saistībā Palāta 
norāda, piemēram, ka saskaņā ar Padomes 2013. gada jūnija ieteikumiem Francijai 
2013. gadā bija jāpanāk nominālais deficīts, kas atbilst 2013. gada EEP noteiktajam 
un kas bija pamatā EDP  ieteikumiem, turklāt bija jāīsteno tikai tie diskrecionārie 
pasākumi, kurus tajā laikā dalībvalsts jau bija apstiprinājusi savā tolaik jaunākajā 
budžetā. Visbeidzot, nepieciešamos strukturālos pasākumus vienkārši atvasināja 
no nominālā budžeta pamatmērķa.
102  
Efektīvās rīcības novērtējumam būtu jānodrošina iespēja pastiprināt procedūru, 
ja dalībvalsts nesasniedz vai tiek prognozēts, ka nesasniegs visus mērķus (nomi -
nālais deficīts, strukturālie pasākumi, koriģētie strukturālie pasākumi un aug  šu-
pē jie mērķi). Taču Palāta konstatēja, ka šo pieeju neattiecināja uz pastāvīgajiem 
novērtējumiem (“regulāro uzraudzību”), ko veica Francijā50 saistībā ar 2014. gada 
pavasara un rudens prognozēm, – lai gan Francija nesasniedza nevienu no saviem 
mērķiem, procedūru nepastiprināja (sk.  VI pielikumu ).
103  
Palātas analīze par novērtējumu, ko Komisija veic pārskatīto ieteikumu termiņu 
beigās (Malta – 2010. gads, Francija – 2009., 2013. un 2015. gads), ir sniegta 79. un 
turpmākajos punktos.50 Kā norādīts VI pielikumā , 
Francija ir vienīgā izlasē 
iekļautā dalībvalsts, uz kuru 
attiecināma šī pastāvīgo 
novērtējumu nepilnība.
64 Apsvērumi 
104  
Saistībā ar parāda jautājumu Palāta kopumā konstatēja, ka pat pēc parāda kritē -
rija piemērošanas parāda attiecības dinamikas analīze nav pārliecinoša attiecībā 
uz dalībvalstīm, kurām jau 2011. gada novembrī tika veikta  EDP . Analīzē vispārīgi 
aprakstītas valsts parāda attiecības pret IKP vēsturiskās un prognožu tendences 
un izteikts brīdinājums, ka dalībvalstu prognozēs var būt noteikts pārāk zems 
parāda pieauguma rādītājs un ka to stabilitātes programmās paredzētie pasāku -
mi var būt nepietiekami, lai pazeminātu valsts parāda attiecību pret IKP . Tomēr 
secinājumos pat netika apšaubīts, vai parāda kritērijs ir pārkāpts vai nav. Komi -
sija norādīja, ka šādi secinājumi būtu nozīmīgi vienīgi pēc EDP  izbeigšanas. Šajā 
saistībā Palāta norāda arī, ka saskaņā ar rokasgrāmatas par SIP iekšējo redakciju 
pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, ko uzsāka 2011. gada novem -
brī, ir jāizbeidz, pamatojoties tikai uz deficīta kritēriju.
Tomēr gada fiskālo mērķu ieviešana EDP  ieteikumos, sākot 
no 2011. gada, nodrošina skaidrus kritērijus efektīvas rīcības 
novērtēšanai daudzgadu pārmērīga budžeta deficīta novēršanas 
procedūrās
105  
Būtībā EDP  būtu jāpabeidz līdz tā gada beigām, kurš seko gadam, kad tā uzsākta. 
Tādējādi EDP  ieteikumos noteiktajiem mērķiem ir gada tvērums.
106  
Tomēr 2009. gadā tika uzsāktas vairākas daudzgadu  EDP . Vispārējās valdības 
budžeta deficīta mērķis tika noteikts visam periodam, un, ņemot to vērā, visam 
periodam tika aprēķināti vidējie fiskālo pasākumu rādītāji (sk.  VI pielikumu , dzel -
tenās šūnas). Trūkums bija tas, ka šāda pieeja ļāva dalībvalstīm atlikt lielāko daļu 
koriģējošo pasākumu līdz perioda pēdējam gadam. Taču koriģējošo pasākumu 
milzīgā apjoma dēļ tos nebija iespējams īstenot, un Padome bija spiesta pagari -
nāt termiņu.
107  
Lai novērstu šo trūkumu, kopš 2011. gada EDP  ieteikumos attiecībā uz šīm daudz -
gadu EDP  ir paredzēti gada fiskālie mērķi gan nominālā, gan arī strukturālā 
izteiksmē, tādējādi atjaunojot gada kritēriju koriģējošās darbības novērtēšanai, kā 
tas bija līdz 2009. gadam.
65 Apsvērumi 
Kopējā novērtējumā par EDP  laikā īstenotajiem pasākumiem 
pašreiz ņem vērā arī strukturālās reformas…
108  
Pārmērīga valsts budžeta deficīta iemesls – vismaz daļēji – var būt strukturā -
lās nepilnības. Īstenojot strukturālās reformas, tiek novērstas šādas nepilnības 
un likvidēti šķēršļi izaugsmes galvenajiem virzītājiem, piemēram, liberalizējot 
darbaspēka tirgu, kā arī produktu un pakalpojumu tirgu, kas savukārt veicina 
darbavietu radīšanu un ieguldījumus, kā arī uzlabo ražīgumu. Tādējādi struktu -
rālās reformas var uzlabot konkurētspēju, veicināt izaugsmi un vidējā termiņā un 
ilgtermiņā ļaut panākt budžeta deficīta ilgstošu korekciju.
109  
Komisija kopš 2013. gada maija EDP  laikā veikto pasākumu kopējā novērtējumā 
ņem vērā arī strukturālās reformas. Komisija to dara, novērtējot ekonomiskās 
partnerības programmas (EPP). Kopš divu tiesību aktu kopuma stāšanās spēkā 
eurozonas dalībvalstīm, kurām piemēro EDP , kopā ar to ziņojumiem par īstenota -
jiem pasākumiem ir jāiesniedz arī šīs programmas, kas uzskatāmas par tādiem kā 
plānoto strukturālo reformu ceļvežiem. Turklāt kopš 2015. gada februāra Komisija 
pietiekami sīki izstrādātas plānotās strukturālās reformas uzskata par būtisku 
faktoru, lai netiktu uzsākta EDP  vai lai tiktu piešķirts daudzgadu termiņš51.
… lai gan šajā saistībā veiktā analīze joprojām ir ierobežota un 
tajā nav pievērsta pietiekama vērība strukturālo reformu nozīmei 
pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā
110  
EDP  novērtējumi ir vienreizēji pasākumi, un Komisija sistemātiski neseko līdzi 
konstatētajām nepilnībām. Piemēram, savā atzinumā par EPP , ko Malta iesniedza 
2013. gada oktobrī, Padome secināja, ka visu reformu īstenošana turpinās un ka 
tā joprojām ir saistīta ar konkrētiem riskiem. Turklāt pilnībā vēl nebija ieviesti daži 
konkrētajai valstij adresētie ieteikumi. Tāpēc Padome aicināja Maltu nākamajā 
valsts reformu programmā un stabilitātes programmā sniegt papildu informāciju 
par plānoto reformu īstenošanu, līdztekus apsverot papildu pasākumus, kas būtu 
svarīgi publisko finanšu ilgtspējas nodrošināšanai ilgtermiņā. Taču, lai gan Malta 
neizpildīja visus Padomes atzinuma aspektus attiecībā uz vairākām reformām, 
Komisija neminēja neveiktos pasākumus savā attiecīgās valsts reformu program -
mas novērtējumā.51 COM(2015) 12  final .
66 Apsvērumi 
111 
Izņemot dalībvalstis, kuras iesaistītas finansiālās palīdzības programmā (piemē -
ram, Kipra), strukturālo reformu pēcpārbaudi dalībvalstīs, kurām piemēro  EDP , 
veic vienīgi saistībā ar Eiropas pusgadu (konkrētām valstīm adresēto ieteikumu 
izpildes uzraudzība), taču šāda uzraudzība nav stingrāka par to, ko veic attiecībā 
uz pārējām dalībvalstīm.
112  
Turklāt konkrētām valstīm adresēto ieteikumu uzraudzība ne vienmēr ietver 
reformu faktisko īstenošanu vai to efektivitātes novērtējumu. Veicot šādu uz -
raudzību, uzsvars galvenokārt tiek likts uz ierosināto pasākumu iestrādi tiesību 
aktos (sk.  1 1. izcēlumu ). Palāta uzskata, ka vāja uzraudzība var apdraudēt ietekmi, 
ko rada Komisijas nesen pieņemtais lēmums lielāku vērību pievērst strukturālo 
reformu īstenošanai.
Komisijas veiktais Itālijas īstenoto strukturālo reformu novērtējums
Lai ilustrētu Komisijas pieeju strukturālo reformu novērtējumam, ir minētas trīs reformas, ko par prioritārām 
uzskata gan Itālija, gan arī Komisija.
 οIzdevumu pārskatīšana . Itālijas iestādes 2013. un 2014. gada valsts reformu programmās uzsvēra, ka iecel -
ta amatpersona, kura uzrauga izdevumu pārskatīšanu. Tomēr 2013. gada oktobrī ieceltā amatpersona atkā -
pās no amata 2014. gada oktobrī (divus gadus pirms pilnvaru termiņa beigām) pēc izdevumu pārskatīšanas 
plāna izvirzīšanas. Komisija savā novērtējumā (COM(2015) 113  final ) tikai minēja, ka “izdevumu pārskatīšanas 
kontekstā ir izdarīta izvēle par labu lielākai politiskajai ieinteresētībai, bet tikai daži instrumenti darbojas pil -
nībā”. Tajā netika novērtēts Itālijas panāktais progress (vai tā trūkums) minētās amatpersonas priekšlikumu 
īstenošanā. Jaunu amatpersonu, kuras pārziņā ir izdevumu pārskatīšana, iecēla tikai piecus mēnešus vēlāk.
 οKorupcijas apkarošana . Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta novērtējumā par korupcijas 
apkarošanas iestādi nebija konstatēti trūkumi, kas apdraudētu tās darbību. Šie trūkumi kļuva zināmi 
2014. gada jūnijā pēc tam, kad Migrācijas un iekšlietu ģenerāldirektorāta ziņojumā bija konstatētas vairākas 
problēmas (2014. gada februāris) un Itālijā notika vērienīgs korupcijas skandāls (2014. gada aprīlī saistībā 
ar EXPO  2015 Milānā). Vēl divi būtiski korupcijas gadījumi kļuva zināmi vēlāk tajā pašā gadā ( Mose  projekts 
Venēcijā jūnijā un Mafia Capitale  Romā decembrī).
 οCīņa pret nodokļu nemaksāšanu . Komisija savā novērtējumā nepārbaudīja Itālijas sniegtos datus kā 
iznākumu pasākumiem, kas īstenoti saskaņā ar attiecīgo sadaļu stabilitātes programmā un valsts reformu 
programmā.11. izcēlums
67 Apsvērumi 
EDP  iznākums
EDP  reformas ir ļāvušas ieviest instrumentus budžeta 
disciplīnas uzlabošanai, taču šī procedūra nav bijusi pilnībā 
efektīva kā koriģējošs mehānisms
113  
Šajā iedaļā apkopota informācija par to, kas paveikts, lai vēl vairāk uzlabotu bu -
džeta disciplīnu, un novērtēta EDP  kā koriģējoša un strukturālo reformu mehānis -
ma efektivitāte.
Secīgas EDP  reformas ir ļāvušas ieviest instrumentus budžeta 
disciplīnas uzlabošanai dalībvalstīs…
114  
Nesenās ES fiskālās sistēmas reformas (2011. gadā pieņemtais tā dēvētais sešu 
tiesību aktu kopums un 2013. gada divu tiesību aktu kopums, sk.  1. attēlu ) tika 
veiktas, lai panāktu un saglabātu publisko finanšu stabilitāti. Saistībā ar  EDP , īste -
nojot reformas, tika ieviesti papildu noteikumi, agrīnas brīdināšanas mehānisms 
un virkne jaunu uzraudzības un pārraudzības instrumentu; īstenojot reformas, 
tika stiprinātas arī sankcijas un atviegloti nosacījumi to piemērošanai.
…taču EDP  nav bijusi pilnībā efektīva kā koriģējošs mehānisms
115  
Budžeta bilance un valsts parāda attiecība pret IKP ir divi Līgumā noteikti rādī -
tāji, ko izmanto, lai novērtētu dalībvalsts budžeta situāciju (sk. 1. punktu). Veicot 
SIP reformu 2005. gadā, minētajiem rādītājiem pievienoja strukturālo bilanci52 kā 
vienu no mērķiem, kas jāsasniedz dalībvalstīm, kurām piemēro  EDP , lai koriģētu 
pārmērīga budžeta deficīta situāciju.
116  
No 23 dalībvalstīm, kurām 2011. gada novembrī piemēroja  EDP , 15 dalībvalstīm 
procedūru izbeidza 2015. gada beigās (sk.  1. tabulu ). Visas Palātas pārbaudītās 
dalībvalstis revidētajā periodā bija uzlabojušas gan budžeta bilanci, gan arī struk -
turālo bilanci (sk.  10. attēlu53). Čehijas Republikai, Vācijai, Itālijai un Maltai izdevās 
pabeigt procedūru. Kipra piekrita iesaistīties finansiālās palīdzības programmā, 
savukārt Francijai pēc trīs termiņa pagarinājumiem EDP  joprojām piemēro. Palātas 
izveidotajā izlasē Francija ir vienīgā dalībvalsts, kuras budžeta deficīts 2015. gadā 
joprojām pārsniedza 3 % robežu.52 Strukturālā bilance ir budžeta 
bilance bez cikliskā 
komponenta un vienreizējiem 
vai citiem pagaidu 
pasākumiem.
53 Dati ir sniegti par pārskata 
periodu, proti, 2008.–
2015. gadu. Taču dati par 
strukturālo bilanci AMECO  ir 
pieejami tikai kopš 2010. gada.
68 Apsvērumi 10. attēls
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz AMECO  (pēdējo reizi atjaunināta 2015. gada 5. maijā).Vispārējās valdības budžeta bilance (2008.–2015. gads) un strukturālā bilance 
(2010.–2015. gads)
- 10- 8- 6- 4- 22
0Vispārējās valdības neto aizdevumi (+)/neto aizņēmumi (-) kā % no IKP
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
Vācija Francija Itālija Kipra Malta Čehijas Republika
2010 2011 2012 2013 2014 2015
- 6- 5- 4- 3- 2- 1012Vispārējās valdības strukturālā bilance kā % no potenciālā IKP
Vācija Francija Itālija Kipra Malta Čehijas Republika
69 Apsvērumi 
117  
Visu izlasē iekļauto dalībvalstu valsts parāda attiecība pret IKP 2015. gadā bija 
augstāka nekā 2008. gadā (sk.  11. attēlu ). Attaisnojumam jāatzīst, ka Palātas 
pārbaudītās EDP  tika uzsāktas smagas finanšu krīzes laikā, un šis apstāklis veici -
nāja parāda līmeņa strauju paaugstināšanos no dažādiem avotiem, piemēram, no 
kapitāla iepludināšanas bankām, kā arī zema vai negatīva nominālā pieauguma 
dēļ. Vidēji valsts parāda attiecība pret IKP laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam 
ES palielinājās par vairāk nekā 24 % no IKP , turklāt palielinājums bija vērojams 
visās valstīs. 11. attēlsValsts parāda attiecība pret IKP (%), 2008.–2015. gads
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz AMECO  (pēdējo reizi atjaunināta 2015. gada 5. maijā).140
120
100
80
60
40
20
Vācija Francija Itālija Kipra Malta Čehijas Republika2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
70 Apsvērumi 
118  
Vācijā, Maltā un Čehijas Republikā (rādītājs joprojām ir zem robežvērtības) pa -
lielinājums 2008.–2015. gadā bija mērens (4,4 procentpunkti Maltā, 6,4 procent -
punkti Vācijā un 12,8 procentpunkti Čehijas Republikā), turklāt pašreiz vērojama 
lejupēja rādītāja attīstības tendence. Kiprai nācās tikt galā ar nepieredzētu banku 
krīzi, un šajā valstī 2008.–2015. gadā valsts parāda attiecība pret IKP palielinājās 
par 61,4 procentpunktiem, turklāt straujākais pieaugums bija vērojams 2008.–
2013. gadā (no 45,3 % līdz 102,2 %). Taču kopš 2013. gada, kad Kipru iekļāva fi -
nansiālās palīdzības programmā, parāda pieauguma dinamika ir mazinājusies, un 
valsts parāda attiecība pret IKP stabilizējās 2014. (107,5 %) un 2015. gadā (106,7 %). 
Visbeidzot, gan Francijā, gan arī Itālijā 2008.–2015. gadā valsts parāda attiecība 
pret IKP pastāvīgi pieauga līdz apmēram 30 procentpunktu līmenim.
119  
Parāda dinamikas iemesli ir primārā bilance54, lavīnas efekts55, kā arī atlikumu 
un plūsmu korekcija56. Tādējādi valsts parāda attiecības pret IKP novērtējumu 
var iedalīt, ņemot vērā minēto trīs iemeslu attiecīgo ietekmi. 12. attēlā  norādīts 
minētais iedalījums, savukārt 12. izcēlumā  sniegta iedalījuma un izlasē iekļauto 
dalībvalstu parādu dinamikas padziļināta analīze.
120  
Šī analīze norāda uz to, ka EDP  regulējums var būt efektīvs līdzeklis, lai izvairī -
tos no parāda palielināšanās. Taču augsts sākotnējais parāda līmenis (kā Itālijā) 
var mazināt efektivitāti procedūrai, kas paredzēta, lai pakļautu kontrolei valsts 
parāda attiecību pret IKP , un tādas pašas sekas var radīt arī dalībvalsts (piemēram, 
Francijas) nevēlēšanās īstenot EDP  ieteikumus un nodrošināt fiskālo disciplīnu.
121  
Itālijas parāds turpināja palielināties par spīti centieniem panākt fiskālo discip -
līnu (kā rāda pozitīvā gada primārā bilance vidēji +1,1 % līmenī šajā laikposmā), 
un šādas situācijas iemesls bija nozīmīgs lavīnas efekts, ko radīja vairāku faktoru 
kopums – liels sākotnējais parāds, zems vai negatīvs nominālais IKP pieaugums, 
kā arī augstu procentu likmju epizodes. Francijas valsts parāda attiecība pret IKP 
palielinājās, neskatoties uz mēreno sākotnējo līmeni, jo, kā liecina budžeta rādī -
tāju nepietiekams uzlabojums (sk.  10. attēlu ) un būtiski negatīva primārā bilance 
(vidēji -2,7 % šajā laikposmā), trūka budžeta disciplīnas.54 Primārā bilance ir budžeta 
bilance bez procentu 
maksājumiem par vispārējās 
valdības parādu. Tajā norāda 
valdības jaunā parāda apmēru 
(pozitīvs vai negatīvs), un 
tāpēc to var uzskatīt par 
fiskālās disciplīnas rādītāju.
55 Lavīnas efekts ir valsts parāda 
uzkrāšanos pastiprinošs 
efekts, ko rada starpība starp 
procentu likmi, kas samaksāta 
par valsts parādu, un 
nominālo IKP pieauguma 
tempu. Ja procentu likme ir 
lielāka par nominālo 
IKP pieauguma tempu, lavīnas 
efekts veicinās valsts parāda 
attiecības pret IKP 
palielināšanos. Būtībā, lai 
stabilizētu valsts parāda 
attiecību pret IKP, valdībai ir 
jāpanāk tāda primārā bilance, 
kas kompensē lavīnas efektu.
56 Atlikumu un plūsmu korekcija 
ietver visas valsts parāda 
izmaiņas, ko nevar izskaidrot 
ar budžeta deficītu. Tā ietver 
finanšu aktīvu izmaiņas 
(uzkrāšanu un pārdošanu), 
ārvalsts valūtā denominēta 
parāda vērtības izmaiņas un 
pārējās statistikas korekcijas.
71 Apsvērumi 12. attēlsValsts parāda pieauguma iedalījums (procentpunkti), 2008.–2015. gads
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz AMECO  (pēdējo reizi atjaunināta 2015. gada 5. maijā).0,35,8
-1,7- 4,312,54,6
4,412,861,4
16,6
26,4
18,4
- 8,82,66,412,519,20,8 28,330,86,9
8,3
- 7,88,3
31,770
60
50
40
30
20
10
0
-10
Primārā bilance Lavīnas efekts Atlikumu un plūsmu korekcija Izmaiņas parāda un IKP
attiecībāItālija Francija Vācija Kipra Čehijas Republika Malta
72 Apsvērumi 
Valsts parāda izmaiņu analīze 2008.–2015. gadā
Sākoties finanšu krīzei 2008. gadā, Itālijas valsts parāds bija 102,3 % no IKP . No 2009. līdz 2015. gadam Itālijai 
nācās tikt galā ar sarežģītu ekonomisko situāciju, par ko liecināja gan izteikti negatīva ražošanas apjoma star -
pība (vidēji -3,3 %), gan arī gada vidējais nominālais pieaugums 0 % līmenī. Lai gan Itālija uzlaboja strukturālo 
bilanci, sākot ar 2009. gadu (sk.  10. attēlu ), tās valsts parāda attiecība pret IKP palielinājās par 30,8 procent -
punktiem. Parāda dinamikas galvenais iemesls bija izteikts lavīnas efekts, jo primārais pārpalikums savā ziņā 
kompensēja atlikumu un plūsmu korekciju (sk.  12. attēlu ). Lavīnas efektu var skaidrot ar augsto parādu līmeni, 
nominālā pieauguma zemajiem rādītājiem, kā arī ar valsts parāda krīzes ietekmi uz procentu likmēm.
Francijas valsts parāda attiecība pret IKP 2008. gadā bija 68,1 %. Francija 2009.–2015. gadā piedzīvoja ma -
zāk smagu ekonomikas lejupslīdi nekā Itālija: Francijā nominālais gada pieaugums bija +1,3 % un ražošanas 
apjoma vidējā starpība -1,6 % līmenī. Neskatoties uz zemāku sākotnējā parāda līmeni un labākiem cikliskajiem 
nosacījumiem, Francija attiecīgajā periodā piedzīvoja salīdzinošu valsts parāda attiecības pret IKP pieaugumu 
(28,3 procentpunkti). Pieauguma galvenais iemesls (aptuveni 2/3) bija budžeta disciplīnas trūkums – šajā laik -
posmā Francijas gada primārais deficīts bija 2,7 %. Atlikusī 1/3 pieauguma skaidrojama ar lavīnas efektu.
Vācijā valsts parāda attiecība pret IKP 2008. gadā saglabājās 65,1 % līmenī. Vācijā 2009.–2015. gadā bija aug -
stāks gada nominālais pieaugums (2,4 %) nekā Francijā un Itālijā, kā arī mazāka ražošanas apjoma negatīvā 
starpība (vidēji -1,1 %), un valsts parāda attiecība pret IKP pieauga par 6,4 procentpunktiem. Šādu situāciju var 
skaidrot ar labākiem cikliskajiem nosacījumiem un ilgstošu fiskālās konsolidācijas laikposmu. Taču primārais 
pārpalikums tikai daļēji kompensēja atlikumu un plūsmu korekciju, kas bija galvenais parādu palielinājuma 
iemesls, turklāt ierobežota ietekme bija arī lavīnas efektam.
Kiprā 2008. gadā valsts parāda attiecība pret IKP bija 45,3 %. Attiecīgajā periodā Kipra piedzīvoja dziļu krīzi 
ar negatīvu vidējo nominālo pieaugumu (-1,0 %) un ražošanas apjoma starpību -2,1 % līmenī. Valsts parāda 
attiecības pret IKP pieaugumu par 61,4 procentpunktiem (no 45,3 % 2008. gadā līdz 106,7 % 2015. gadā) var 
skaidrot ar negatīvo ietekmi, ko radīja visi iemesli, proti, primārā bilance (-18,4 procentpunkti), lavīnas efekts 
(-26,4 procentpunkti) un atlikumu un plūsmu korekcija (-16,6 procentpunkti).
Čehijas Republikas valsts parāda attiecība pret IKP 2008.–2015. gadā palielinājās no 28,7 % līdz 41,5 % un tādē -
jādi saglabājās zem robežvērtības. Ekonomikas vidē, ko raksturo vidējais nominālais pieaugums 1,5 % apmērā 
un ražošanas apjoma starpība -1,5 % apmērā, parāda pieaugumu (+12,8 procentpunkti) galvenokārt var skaid -
rot ar primāro deficītu (-12,5 procentpunkti) un to, ka atlikumu un plūsmu korekcija kompensē lavīnas efektu.
Maltā 2008. gadā valsts parāda attiecība pret IKP bija 62,7 %. No 2009. līdz 2015. gadam valstī bija vērojams 
vidējais nominālais pieaugums 4,6 % līmenī un vidējais nominālais deficīts -2,8 % līmenī. Tādējādi valsts parā -
da attiecība pret IKP saglabājās stabila – palielinājums bija 4,4 procentpunkti, ko galvenokārt var skaidrot ar 
atlikumu un plūsmu korekciju.12. izcēlums
73 Apsvērumi 
122  
EDP  paredz iespēju piemērot sankcijas eurozonas dalībvalstīm par budžeta 
disciplīnas neievērošanu. To var darīt, pastiprinot procedūru, ja Komisijas novēr -
tējums apliecina, ka dalībvalsts nav veikusi efektīvu rīcību, lai savlaicīgi koriģētu 
pārmērīgo budžeta deficītu. Sankcijas var nozīmēt arī naudas soda piemērošanu 
līdz 0,5 % no IKP .
123  
Tomēr kopš EDP  ieviešanas tā pastiprināta tikai vienu reizi attiecībā uz Beļģiju, 
un citas sankcijas nekad nav piemērotas. Palāta uzskata, ka šāda situācija rada 
risku, jo dalībvalstīm šķitīs, ka sankciju piemērošanas iespēja ir maz ticama. Šāds 
pieņēmums apdraudētu EDP  efektivitāti un ticamību. Lai gan sankciju piemēro -
šana nav faktiskais mērķis, sistēma, kurā nepiemēro sankcijas, balstās vienīgi uz 
morālu nosodījumu, un šādā gadījumā, ja Komisija nevar panākt dalībvalstu vēlmi 
sadarboties, EDP  nebūs efektīva.
Procedūrai ir bijusi arī ierobežota ietekme uz ieteikto strukturālo 
reformu īstenošanas panākšanu
124  
Strukturālās reformas nav ne saistošas, ne arī noteikti īstenojamas, tāpēc ir liela 
iespējamība, ka dalībvalstis tās pakļaus savas valdības politiskajai programmai. 
Komisija nespēj ietekmēt vai veicināt strukturālo reformu īstenošanu. Tādējādi 
vairākums izlasē iekļauto valstu panāca vienīgi daļēju vai ierobežotu progresu vir -
zībā uz savu reformu mērķu sasniegšanu (sk.  VIII pielikumu ). EDP  ietvaros veiktās 
strukturālo reformu īstenošanas uzraudzības iznākums bieži vien gadu no gada 
bija vienīgi Padomes konkrētām valstīm adresēto ieteikumu dublēšana.
125  
No Palātas izlasē iekļautajām valstīm vienīgi Kipra panāca ievērojamu progresu 
strukturālo reformu īstenošanā pēc tam, kad tā bija piekritusi dalībai finansiālās 
palīdzības programmā (2013. gada aprīlis). Saskaņā ar jaunāko pieejamo novērtē -
jumu Kipra pilnībā – kaut ar nelielu kavēšanos – ir īstenojusi lielāko daļu saskaņo -
to pasākumu. Programmas dēļ Kipra bija pakļauta stingrākai un visaptverošākai 
uzraudzībai, kā arī stingrākiem izpildes noteikumiem.
74 Apsvērumi 
Pozitīvās pazīmes un izaicinājums nākotnei
126  
Komisija, iepazīstinot ar saviem priekšlikumiem attiecībā uz tā dēvētā Piecu 
priekšsēdētāju ziņojuma īstenošanu (sk. 4. punktu), atzina, ka Eiropas “ekonomi -
kas pārvaldības regulējuma darbības joma pēdējo gadu laikā ir ne tikai padziļi -
nā jusies un paplašinājusies, bet arī kļuvusi sarežģītāka”57 un ka pastiprinātā 
regulējuma pirmajā pārskatīšanā “tika konstatētas dažas jomas, kuras var uzlabot, 
jo īpaši attiecībā uz politikas veidošanas pārredzamību, sarežģītību un paredza -
mību, kas ir būtiski attiecībā uz instrumentu efektivitāti”58. Komisija arī pauda 
apņēmību censties panākt “ pieejamo instrumentu pilnīgu un pārredzamu piemēro -
šanu ”, kā arī uzlabot skaidrību un samazināt pašreizējā regulējuma sarežģītību, lai 
sasniegtu galīgo mērķi, proti, uzlabotu spēkā esošo noteikumu efektivitāti.
127  
Palāta pozitīvi vērtē priekšlikumus un aicina Komisiju apņēmīgi īstenot savas 
saistības.57 Paziņojums presei tīmekļa 
vietnē: http://europa.eu/rapid/
press-release_IP-15-5874_
lv.htm .
58 COM(2015) 600  final .
75
 Secinājumi  
un ieteikumi
128  
Arvien sarežģītākos apstākļos Komisija ir veikusi nozīmīgus pasākumus, lai racio -
nalizētu un vienkāršotu pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru kā 
instrumentu labākas ekonomikas pārvaldības panākšanai ES. Pavisam nesen tā ir 
paudusi apņēmību veikt izmaiņas jomās, kurās Palāta konstatēja problēmas, proti, 
ir nepieciešams visaptverošs redzējums un lielāka skaidrība un pārredzamība, lai 
pēc iespējas palielinātu plašo noteikumu un pamatnostādņu efektivitāti. Noteiku -
mi ir pieņemti un EDP  īstenošana notiek pareizi, taču ievērojamu pozitīvu devumu 
sniegs Komisijas apņēmība veikt turpmākus uzlabojumus.
129  
Sīkāk izstrādāti secinājumi par revīzijā vērtētajām īstenošanas jomām ir sniegti 
turpmāk kopā ar konkrētiem ieteikumiem.
Eurostat
Datu pārbaude
130  
Komisija ( Eurostat ) kopš 2011. gada ir uzlabojusi savus kvalitātes novērtēšanas 
procesus gan resursu, gan arī procedūru ziņā. Informācijas pieprasījumu standar -
tizācija un to skaita palielināšanās ir ļāvusi padziļināti analizēt EDP  datus.
131  
Palāta konstatēja, ka statistikas datu pārbaudes process netiek pietiekami labi 
dokumentēts, lai varētu viegli saprast analīzi, kas ir bijusi kvalitātes novērtējumu 
pamatā. Turklāt analīze tiek balstīta uz datiem, kas ne vienmēr ir pilnīgi. Varētu arī 
nepārprotamāk paskaidrot, kā jāpiemēro esošie noteikumi un pamatnostādnes 
(sk. 47.–51. punktu).
76 Secinājumi un ieteikumi  
1. ieteikums
Komisijai ( Eurostat ) labāk jādokumentē darbs saistībā ar pārbaudēm birojā un 
jāuzlabo tā pārredzamība. Tādējādi vadība un citi referenti varētu gūt skaidrāku 
priekšstatu par analīzes saturu.
Komisijai ( Eurostat)  jāievieš rakstveida iekšējās procedūras analīzes darba veik -
šanai kvalitātes novērtējuma ietvaros, kā arī labāk jānovērtē un jādokumentē 
datu dokumentārā pārbaude birojā tādās jomās kā vispārējās valdības sektora un 
īpašu valdības darījumu nošķiršana.
Kontroles sistēmu novērtējums
132  
Komisija ( Eurostat ) pienācīgi nenovērtē dalībvalstu kontroles sistēmas, lai no -
drošinātu, ka dalībvalstis izmanto saskaņotu datu vākšanas pieeju, lai gan tām ir 
atšķirīgas statistikas sistēmas. Tā kā ir konstatēts vispārējs dokumentu trūkums 
par pašreizējām datu vākšanas uzraudzības un kontroles sistēmām, nav iespē -
jams īstenot uz sistēmām balstītu pieeju, lai pārbaudītu saņemto datu kvalitāti 
(sk. 55. punktu).
2. ieteikums
Komisijai ( Eurostat ) jāuzlabo savi kvalitātes novērtējumi, iekļaujot tajos dalībval -
stu uzraudzības un kontroles sistēmu pārbaudi, un skaidri jādokumentē veiktā 
analīze. Jāizstrādā un jāievieš rakstveida procedūras, lai uzlabotu saskaņotību.
Ar dialogu saistīti apmeklējumi un tiešās pārbaudes
133  
Komisija ( Eurostat ) no 2011. līdz 2013. gadam papildināja ar dialogu saistītos 
standarta apmeklējumus (SDA), ieviešot ar iepriekšējo posmu saistītus dialoga 
apmeklējumus (IDA), lai analizētu ar iepriekšējo posmu saistīto datu pārvaldību 
un kontroli. IDA bija ļoti lietderīgi kvalitātes novērtējuma uzdevumu veikšanai, 
lai noteiktu, novērtētu un uzraudzītu riskus un problēmas. IDA apvienoja ar 
SDA 2014. gadā, un tāpēc katrs apmeklējums ilga divas dienas. Ņemot vērā lielo 
jautājumu skaitu katra apmeklējuma darba kārtībā, apmeklējumi nav pietieka -
mi ilgi, lai atbilstīgi pārbaudītu būtiskus datu kvalitātes jautājumus (sk. 52. līdz 
54. punktu).
77 Secinājumi un ieteikumi  
134  
Eurostat , veicot apmeklējumus uz vietas, veic ierobežotas tiešās pārbaudes. Ir ie -
viesta labi strukturēta risku analīze, taču to neizmanto, lai atlasītu ar augstu risku 
saistītus jautājumus izskatīšanai apmeklējumu laikā. Riska analīzes elementus, 
ko izmanto, lai noteiktu, kurās dalībvalstīs jāveic ar dialogu saistīti apmeklējumi, 
kā arī šo apmeklējumu laikā apspriežamos jautājumus varētu labāk dokumentēt 
(sk. 53. punktu).
135  
Ziņojumus par apmeklējumiem, kas saistīti ar dialogu, Eurostat  publicē 9 līdz 
52 nedēļu laikā pēc attiecīgajiem apmeklējumiem. Novēlota ziņojumu publicē -
šana nozīmē to, ka dalībvalstis nevar apmainīties ar labu praksi un arī citām 
ieinteresētām personām/lietotājiem ir liegta iespēja savlaicīgi atzīt, ka konkrētā 
dalībvalstī ir zināmas problēmas (sk. 56. punktu).
3. ieteikums
Komisijai ( Eurostat ) jāpielāgo dialoga apmeklējumu ilgums situācijai dalībvalstīs 
vai tās jāapmeklē biežāk, lai nodrošinātu pilnīgāku aptvērumu.
Komisijai ( Eurostat ) apmeklējumos uz vietas jāpastiprina tiešās pārbaudes.
Komisijai ( Eurostat ) vēl vairāk jāsaīsina laikposms, kas vajadzīgs tās apmeklējumu 
ziņojumu publicēšanai.
Rīcības punkti
136  
Rīcības punkti bieži netiek atrisināti ieteiktajā termiņā. Tas rada risku, ka ar sva -
rīgiem jautājumiem saistītas problēmas netiks pietiekami ņemtas vērā Eurostat  
kvalitātes novērtējumos (sk. 56. punktu).
4. ieteikums
Komisijai ( Eurostat ) pilnībā jāizmanto savas pilnvaras panākt izpildi tādās jomās kā 
pilnīgums, atbildība par metodiku un dokumentu sagatavošana.
78 Secinājumi un ieteikumi  
Norādījumi
137  
Ja nepieciešams konfidencialitātes apsvērumu dēļ, Eurostat  neziņo EFK un nepub -
licē visus ex ante /ex post  ieteikumus, ko tas divpusējā saziņā sniedz dalībvalstīm. 
Šāda prakse apdraud pārredzamību un salīdzināmību (sk. 57. un 58. punktu).
5. ieteikums
Lai veicinātu pārredzamību, Komisijai ( Eurostat ) jāpaziņo Ekonomikas un finanšu 
komitejai un jādara zināmi atklātībai visi ieteikumi, ko tā sniedz par metodiskiem 
jautājumiem. Ja konfidencialitātes apsvērumi liedz publicēt dokumentu pilnībā, 
jānodrošina vismaz kopsavilkums.
Iznākums
138  
Būtu iespējams uzlabot Eurostat  attiecībā uz datiem formulēto atrunu un izmaiņu 
iemeslu pārredzamību (sk. 65. punktu).
139  
Eurostat  nav skaidri noteicis rakstveida iekšējās procedūras atrunu formulēšanai 
par datu kvalitāti vai attiecībā uz nepieciešamību datus labot (sk. 65. punktu).
6. ieteikums
Komisijai ( Eurostat ) labāk jādokumentē savas iekšējās procedūras un kritēriji, lai 
attiecībā uz datiem formulētu atrunas vai tos labotu nolūkā uzskatāmi parādīt 
saskaņotu risinājumu visām metodiskām problēmām, kurām ir potenciāla/faktis -
ka ietekme uz neto aizdevumiem/neto aizņēmumiem.
79 Secinājumi un ieteikumi  
Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts
Pārredzamība
140  
Kopumā analīzei, kas ir pamatā Komisijas priekšlikumiem attiecībā uz EDP  lē-
mumu pieņemšanu un ieteikumiem, trūkst pārredzamības un atsevišķi būtiski 
apsvērumi ir balstīti uz neskaidrām definīcijām. Turklāt veiktās EDP  reformas ir 
paaugstinājušas analītiskā procesa sarežģītības līmeni. Visi šie apstākļi dažos 
gadījumos apgrūtina iespēju noteikt skaidru saikni starp veikto analīzi un izda -
rītajiem secinājumiem (sk. 59.–62. punktu, 72.–83. punktu, 91.–97. punktu un 
100.–104. punktu).
141  
Tāpēc jāpanāk līdzsvars starp augstāku sarežģītības līmeni un ekonomiskā novēr -
tējuma plašāku tvērumu, uzlabojot pārredzamību un tādējādi veicinot publisko 
uzraudzību. Pēdējos gados Komisija ir īstenojusi atzinīgi vērtējamus centienus, 
lai uzlabotu pārredzamību. Taču tie nav pietiekami, un to īstenošana jāturpina 
(sk. 98. punktu).
7. ieteikums
Komisijai (Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorātam) jāturpina uzlabot 
pārredzamību un EDP  skaidrību turpmāk izklāstītajās jomās:
 ο novērtēšanas process. Komisijas darbībai jābūt pārredzamākai attiecībā uz tās 
veiktās analīzes būtiskākajiem aspektiem. Komisija to var panākt, piemēram, 
izstrādājot metodes, kas ļautu noteikt un novērtēt vienreizēju un pagaidu 
pasākumu ietekmi, sniedzot pietiekami sīki izklāstītus skaidrojumus par 
novērtējumiem un secinājumiem konkrētām valstīm adresētos dokumentos, 
it īpaši attiecībā uz jēdzienu “negaidīts un nelabvēlīgs ekonomikas notikums” 
efektīvas rīcības novērtēšanā, kā arī ieviešot metodisko sistēmu, lai novērtētu 
to būtisko faktoru ietekmi, ko tā ņem vērā savos novērtējumos;
 ο datu pieejamība. Komisijai jādara zināma atklātībai visa sīki izstrādātā in -
formācija, kas nepieciešama, lai veiktu aprēķinus, kuri ir tās analīzes pa -
matā, tādējādi ļaujot visām ieinteresētajām trešām personām reproducēt 
novērtējumus;
 ο augšupējs novērtējums. Novērtēšanas procesā jāiesaista valstu fiskālās 
padomes un tās jāaicina veikt neatkarīgu pārbaudi attiecībā uz tādu datu un 
informācijas ticamību, ko sniegušas finanšu ministrijas un ko Komisija izman -
to, lai veiktu savu analīzi;
 ο analīzes stabilitāte. Komisijai konsekventi jāizmanto visa būtiskā informācija, 
kas pieejama tās prognozēs, jāievēro attiecīgās metodes un tās jāizplata, cik 
vien plaši un ātri iespējams.
80 Secinājumi un ieteikumi  
Parāda kritērijs
142  
EDP  līdz šim bijusi vairāk vērsta uz valdības budžeta deficītu, nevis uz valdības 
parādu. Parāda kritēriju sāka izmantot tikai 2012. gadā, to joprojām pakāpeniski 
ievieš un nepiemēros visām dalībvalstīm vismaz līdz 2020. gadam. To dalībvalstu 
parāda dinamikas novērtējums, kurām EDP  sāka piemērot līdz 2011. gada novem -
brim, nav pārliecinošs: šīs EDP  ir jāizbeidz, pamatojoties tikai uz deficīta kritēriju, 
un pēc tam tiks piemērots trīs gadus ilgs pārējas periods attiecībā uz parāda 
kritēriju (sk. 68.–69. punktu un 104. punktu).
143  
EDP  elastīguma palielināšana nozīmē to, ka nelabvēlīgos ekonomiskos apstāk -
ļos atbilstību var atzīt pat tad, ja valsts parāda attiecība pret IKP palielinās. Šāds 
nosacījums var apdraudēt procesa ticamību un valsts parāda ilgtspēju, it īpaši 
ilgstošas lejupslīdes periodā (kad parāds var palielināties pat tad, ja ir izpildīts 
parāda kritērijs). Galu galā neatkarīgi no tā, vai parāda kritērijs ir izpildīts vai nav, 
būtiskākais uzdevums ir atmaksāt vai ilgtspējīgi refinansēt faktisko parāda sum -
mu (sk. 76.–78. punktu).
8. ieteikums
Komisijai stingri jāseko līdzi parāda attīstības tendencēm, it īpaši dalībvalstīs 
ar lielu parāda nastu, lai novērstu parāda palielināšanos līdz neilgtspējīgam 
līmenim.
Ja tiek pārsniegts 60 % parāda robežlīmenis un attiecīgajai dalībvalstij sāk pie -
mērot  EDP , Komisijai jāpanāk, lai prasītās korekcijas nodrošinātu īstenojamu un 
ticamu konverģences virzību uz atbilstību parāda kritērijam, it īpaši ņemot vērā 
parāda sākotnējo līmeni.
Komisijai savos EDP  ieteikumos dalībvalstīm, kuras pārsniedz parāda robežlīme -
ni, kad tā nosaka gada budžeta deficīta mērķus, jānosaka arī gada valsts parāda 
attiecība pret IKP līmeni, kas atbilst šiem mērķiem.
81 Secinājumi un ieteikumi  
Strukturālās reformas
144  
Pārmērīga valsts budžeta deficīta iemesls – vismaz daļēji – var būt strukturālās 
nepilnības. Tāpēc mērķtiecīgas strukturālās reformas var palīdzēt panākt ilglai -
cīgas deficīta korekcijas. Kopš 2013. gada maija strukturālās reformas ir kļuvušas 
par būtisku aspektu Komisijas veiktajos EDP  novērtējumos. Taču strukturālo refor -
mu īstenošana joprojām nav nostiprināta, un Komisija neveic rūpīgāku to īsteno -
šanas uzraudzību kā dalībvalstīs, kurām nepiemēro  EDP  (sk. 108.–111. punktu).
145  
Turklāt konkrētām valstīm adresēto ieteikumu uzraudzība ne vienmēr ietver 
reformu faktisko īstenošanu un to efektivitāti. Šāda situācija varētu apdraudēt 
ietekmi, ko rada Komisijas nesen pieņemtais lēmums lielāku vērību pievērst struk -
turālo reformu īstenošanai (sk. 112. punktu).
9. ieteikums
Saskaņā ar makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru Komisi -
jai (Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorātam) pilnībā jāizmanto Eiro -
pas pusgads, lai uzraudzītu strukturālo reformu īstenošanu dalībvalstīs, kurām 
piemēro  EDP , it īpaši, ja fiskālās strukturālās reformas ir iekļautas ekonomiskās 
partnerības programmā. Turklāt Komisijai jāliek uzsvars ne tikai uz likumdošanas 
aspektiem, bet arī jāvērtē īstenoto reformu efektivitāte.
Komisijai pilnībā jāizmanto savas pilnvaras nodrošināt, lai dalībvalstis, kurām pie -
mēro EDP , izpildītu savas saistības attiecībā uz strukturālajām reformām.
82 Secinājumi un ieteikumi  
Ziņojumu sniegšana
146  
Īstenojot tā dēvēto sešu tiesību aktu kopumu un divu tiesību aktu kopumu, tika 
ieviestas jaunas ziņošanas prasības dalībvalstīm, lai uzlabotu Komisijas veikto 
EDP  pārraudzību. Taču šīs prasības nav izpildāmas, jo nav tiesību normu, kas no -
drošinātu dalībvalstu atbilstību šajā aspektā vai sankcijas tām dalībvalstīm, kuras 
to nedara. Tādējādi Komisijas veiktās pārraudzības efektivitāte ir atkarīga no 
dalībvalstu aktīvas sadarbības. Revidenti konstatēja vienu gadījumu, kad dalīb -
valsts nebija iesniegusi prasītos ziņošanas dokumentus. Tomēr Komisija par šādu 
neizpildi nav publiski ziņojusi attiecīgajos novērtējumos (sk. 85. līdz 86. punktu).
147  
Pat tad, ja Komisija saņem visus dokumentus, tā ne vienmēr novērtē vai pārbauda 
sniegto informāciju, un šāda situācija rada bažas, ka Komisija pilnībā neizmanto 
dalībvalstu ziņojumus vai ka dalībvalstis tiek apgrūtinātas ar nevajadzīgu birokrā -
tisku prasību (sk. 99.–110. punktu).
10. ieteikums
Komisijai (Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorātam) vienmēr savos no -
vērtējumos skaidri jānosaka, vai dalībvalsts ir izpildījusi savas ziņošanas prasības.
Komisijai jāizmanto iespēja uzsākt pārkāpuma procedūru, ja dalībvalsts neizpilda 
savus ziņošanas pienākumus.
Sankcijas
148  
Secīgas EDP  reformas ir pastiprinājušas sankcijas pret dalībvalstīm, kuras neiz -
pilda ieteikumus, un atvieglojušas sankciju piemērošanas nosacījumus. Kopš 
EDP  ievie šanas sankcijas nav piemērotas (sk. 114.–122. punktu).
83 Secinājumi un ieteikumi  
149  
Lai gan sankcijas ir lietderīgas arī kā preventīvs pasākums, to nepiemērošana 
gadījumos, kad dalībvalstis neizpilda pienākumu nodrošināt budžeta disciplīnu, 
rada risku, ka sankcijas var uzskatīt par instrumentu, kura izmantošana ir diez vai 
iespējama. Šāda situācija apdraudētu sankciju ticamību un efektivitāti un tādējādi 
arī EDP  ticamību un efektivitāti kopumā.
11. ieteikums
Saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem Komisijai (Ekonomikas un finanšu lietu 
ģenerāldirektorātam) jāiesaka Padomei pastiprināt procedūru un piemērot sank -
cijas, ja ir pierādījumi, ka dalībvalsts nav izpildījusi EDP  ieteikumus un tādējādi 
nav izpildījusi pienākumu nodrošināt budžeta disciplīnu, ko paredz Līgums.
Šo ziņojumu 2016. gada 25. februāra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas 
palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Milan Martin CVIKL .
 Revīzijas palātas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
84
 Pielikumi I pielikumsTiesību akti par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru
– Padomes 1993. gada 22. novembra Regula (EK) Nr. 3605/93 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināša -
nas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Grozīta ar:
√ Padomes 2000. gada 28. februāra Regulu (EK) Nr. 475/2000; ar šo regulu tika atjaunināts EDP  pamatā esošais 
konceptuālais satvars uz EKS 95;
√ Komisijas 2002. gada 25. februāra Regulu (EK) Nr. 351/2002; ar šo regulu tika precizētas atsauces uz EKS 95 sais -
tībā ar  EDP , aizstājot kodus “B.9” un “D.41” attiecīgi ar kodiem “ EDP B.9 ” un “ EDP D.41 ”;
√ Padomes 2005. gada 12. decembra Regulu (EK) Nr. 2103/2005 par statistikas datu kvalitāti sakarā ar pārmērīga 
budžeta deficīta novēršanas procedūru.
– Padomes 2009. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 479/2009 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas 
līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (aizstāja grozīto Re -
gulu (EK) Nr. 3605/93). Grozīta ar:
√ Padomes 2010. gada 26. jūlija Regulu (ES) Nr. 679/2010, ar ko Regulu (EK) Nr. 479/2009 groza attiecībā uz 
statistikas datu kvalitāti pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras kontekstā.
– Padomes 1997. gada 7. jūlija Regula (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta 
deficīta novēršanas procedūras īstenošanu, ar Padomes grozījumiem.
– 2005. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1056/2005 un 2011. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1177/2011 – Sta -
bilitātes un izaugsmes pakta korektīvā daļa.
– Tiesību akti no tā dēvētā sešu tiesību aktu kopuma:
√ Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1177/2011, ar kuru groza Regulu (EK) 
Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu;
√ Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regula (ES) Nr. 1173/2011 par efektīvu budžeta 
uzraudzības īstenošanu eurozonā.
– Tiesību akti no tā dēvētā divu tiesību aktu kopuma:
√ Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regula (ES) Nr. 473/2013 par kopīgiem noteikumiem 
budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas 
dalībvalstīs;
– starpvaldību Līgums par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā 
(fiskālais pakts), 2012. gada 2. marts.
85 Pielikumi II pielikumsDaži piemēri par trūkstošo informāciju dokumentos, kas saņemti no sešām  
pārbaudītajām dalībvalstīm
Trūkstošā informācija 2012., 2013. un 2014. gada aprīļa paziņojumos
Par N–1 gadu:
– vienā dalībvalstī:
i) trūka dažu sīki izstrādātu datu (tostarp darba bilance) par vietējām valdībām un par tādu struktūru sociālās nodrošināšanas fondu apakšsektoru, 
kuras nav vietējo valdību pakļautībā, kā arī trūka informācijas par citām vietējo valdību datu korekcijām;
ii) nebija sniegta informācija (izņemot 2012. gada aprīlī sniegto informāciju) par ilgtermiņa aizņēmumu ietekmi uz visu vispārējās valdības līmeņu 
parāda apmēru (palielinājumu vai samazinājumu) vai par valsts un vietējo valdību kapitāla daļu un cita veida kapitāla iedalījumu;
– citā dalībvalstī nebija sniegti dati par dažiem apakšsektoriem (darba bilances dati, kā arī dati par darba bilancē iekļautajiem finanšu darījumiem un in ­
formācija par “citām korekcijām” attiecībā uz valdību, vietējām valdībām un sociālās nodrošināšanas fondiem). Attiecībā uz visiem vispārējās valdības 
līmeņiem trūka lielākās daļas no prasītās neobligātās informācijas.
Trūkstošā informācija par tirdzniecības kredītiem un avansiem (AF.71  L) 4.  tabulā
Vienā dalībvalstī dati netika sniegti līdz 2009. gadam, savukārt citā – līdz 2011. gadam.
Trūkstošā informācija EDP  aptaujas anketās
Piecas no sešām dalībvalstīm iesūtīja EDP aptaujas anketas ar nepilnīgu informāciju obligāti aizpildāmajos laukos. Nepilnīgas informācijas piemēri:
i) četras dalībvalstis sniedza nepilnīgus datus vai nesniedza datus par kapitāla ieplūdi par visiem gadiem un viena dalībvalsts – par N–1 gadu;
ii) trīs dalībvalstis iesniedza nepilnīgu 4. tabulu ( EDP tabulās paziņoto citu debitoru un kreditoru saistību iedalījums);
iii) lai gan ir vērojami uzlabojumi attiecībā uz datu pilnīgumu, divas dalībvalstis iesniedza nepilnīgu 5. tabulu (nodokļi un sociālās iemaksas: vispā ­
rējās valdības citas debitoru un kreditoru saistības), 8. tabulu (centrālās valdības prasījumi, dzēstie parādi) un 9. tabulu (garantijas).
Cita informācija
Laikā no 2008. līdz 2014. gadam viena dalībvalsts neiesniedza pieprasītās saistītās tabulas1 un aprakstus, savukārt trīs dalībvalstis šo informāciju sniedza 
pēc noteiktā termiņa. EDP apraksti bija jāiesniedz līdz 2013. gada decembrim, taču divas dalībvalstis tos iesniedza pēc noteiktā termiņa, proti, viena aprīlī, 
otra – 2014. gada novembrī.
1 Saistītās tabulas norāda uz atbilstību starp pozīcijām valsts kontos un EKS klasifikācijas grupās.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Eurostat  informāciju.
86 Pielikumi III pielikumsDaži piemēri par klasifikācijas nepilnībām dokumentos, kas saņemti no sešām  
pārbaudītajām dalībvalstīm
Būtiskākie gadījumi, kas nav pilnībā atbilstīgi EKS 95, bet ko Eurostat  atzinis par pieņemamiem
 ο Trijās dalībvalstīs publisko vienību statistikas reģistrs nenodrošināja pilnīgu tvērumu, galvenokārt vietējo valdību līmenī.
 ο Viena dalībvalsts piemēroja piesardzīgu pieeju, un tas nozīmē, ka vispārējās valdības sektorā kā palīgstruktūras automātiski tika iekļautas visas 
publiskās vienības, kuru pārdošanas apjoms vispārējai valdībai pārsniedza 80 % no kopējiem ieņēmumiem, un piemēroja 50 % kritēriju pārējām 
publiskām vienībām. Piesardzīga pieeja ir automātiski piemērots kritērijs, kas neparedz ņemt vērā vienības darbību (sniegto pakalpojumu veidu) vai 
citus apstākļus, piemēram, konkursus un tirgu. Grāmatvedības noteikumos precīzi nav noteikts, kā jārīkojas šādos gadījumos. Turklāt dažas vienības 
(piemēram, slimnīcas) klasificēja grupas ietvaros, nevis individuāli atbilstīgi tam, vai tās bija tirgus/ārpustirgus vienības.
 ο viena dalībvalsts piemēroja piesardzīgu pieeju, taču tikai attiecībā uz vienībām, kas nepārsniedza zināmu lielumu; attiecībā uz šīm vienībām tika 
piemērots 50 % kritērijs, lai no pārdošanas ieņēmumiem izslēgtu posteni “citi ieņēmumi” un ražošanas izmaksās iekļautu dažādus nodokļus. Dalīb­
valsts šādi rīkojās, jo nevarēja noteikt subsīdijas, kas atskaitāmas no pārdošanas ieņēmumiem. Tomēr, kaut arī visi nodokļi tika iekļauti izmaksās, 
saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem bija jāiekļauj tikai “citi ražošanas nodokļi”.
Galvenie trūkumi publisko institucionālo vienību klasifikācijā
 ο Viena dalībvalsts iekļāva finanšu tirgu uzraudzības iestādi, kas ir institucionāla vienība, vispārējās valdības sektorā. Saskaņā ar EKS 95 šādas vienības 
būtu klasificējamas ārpus vispārējās valdības sektora (proti, kā finanšu palīgiestādes finanšu sabiedrību sektorā). Citas dalībvalstis pareizi klasificēja 
šīs institucionālās vienības ārpus vispārējās valdības sektora.
 ο Vienā dalībvalstī Palāta pārbaudīja ārpustirgus publiskās vienības, kuras tika pārklasificētas 2014. gada oktobrī pēc EKS 2010 kritēriju pārskatīšanas. 
Dalībvalsts pārklasificēja pavisam 158 publiskās vienības vispārējās valdības sektorā – 20 vienības, pamatojoties uz jaunajiem EKS 2010 noteiku ­
miem, un pārējās 138 vienības kā daļu no parastās kritēriju pārskatīšanas. Otrās grupas vienības būtu pārklasificētas vispārējā sektorā, ja iepriekš 
būtu veikta pareiza to analīze.
Citas nepilnības
 ο Saistībā ar procedūrām un termiņiem, ko piemēro, lai analizētu un klasificētu (pārklasificētu) vienības vispārējā valdības sektorā un ārpus tā, Palāta 
konstatēja, ka sešās dalībvalstīs izmanto atšķirīgas pieejas:
i. divas dalībvalstis analizē un klasificē (pārklasificē) vienības vienu reizi piecos gados atbilstīgi secīgām kritēriju pārskatīšanām, taču uzrauga 
jaunās struktūras katru gadu. Tomēr 2011. gadā viena dalībvalsts pieņēma rīcības punktu ar ieteikumu, ka 50 % kritēriju nevajadzētu piemērot 
ilgāk par 3–4 gadiem, savukārt cita dalībvalsts pieņēma rīcības punktu, iesakot vienu reizi gadā pārbaudīt visas tirgus/ārpustirgus publiskās 
vienības;
ii. trīs dalībvalstis analizē vienības katru gadu un veic to pārklasifikāciju, ja to veids (tirgus/ārpustirgus) atšķiras trīs gadus pēc kārtas;
iii. viena dalībvalsts analizē vienības divas reizes gadā vai ja mainās finansēšanas nosacījumi un pārklasificē tās, kad mainās vienības darbības 
veids.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Eurostat  informāciju un dokumentiem, ko iesniegušas sešas pārbaudītās dalībvalstis.
87 Pielikumi IV pielikumsDaži piemēri par rīcības punktiem ar iespējamu ietekmi uz datiem par budžeta  
deficītu un parādu
Čehijas 
RepublikaPārbaude attiecībā uz to, vai vienība ir tirgus/ārpustirgus vienība, tika veikta reti, turklāt liela daļa publisko  
vienību (sabiedrību) netika pārbaudīta
Eurostat  2009. gadā veiktā apmeklējuma laikā konstatēja, ka vienības ar “komerciālu” juridisko statusu (piemēram, akciju sabied ­
rības, sabiedrības ar ierobežotu atbildību) līdz šim laikam nav pārbaudītas, un attiecīgi noteica rīcības punktu. Eurostat  2012. gada 
standarta dialoga apmeklējuma laikā noteica rīcības punktu tāpēc, ka netika veikta valdības kontroles pārbaude attiecībā uz 
lielām sabiedrībām, kurās mazāk nekā 50 % kapitāla daļu piederēja valdībai, un tāpēc šīs vienības netika analizētas. Neskatoties uz 
iespējamo ietekmi, atrunu neformulēja.
VācijaĀrpustirgus vienību pārklasifikācija, iekļaujot tās vispārējās valdības sektorā, sākot no pirmā gada, kad tās  
ieguvušas ārpustirgus vienības statusu
Eurostat  2014. gada februāra apmeklējuma laikā konstatēja problēmu un noteica termiņu tās novēršanai 2014. gada maijā. Jautā ­
jumu uzskatīja par slēgtu 2014. gada jūlijā. Saskaņā ar 2014. gada oktobrī nosūtītajiem paskaidrojumiem valsts statistikas birojs 
rīcības punktu bija piemērojis tikai vienībām, kuras klasificētas pēc 2014. gada februāra. Neskatoties uz iespējamo ietekmi (nav 
zināma), atrunu neformulēja.
Sīki izstrādātu datu trūkums par kapitāla ieplūdi, atvasināto finanšu instrumentu un sadalīto ieņēmumu analīzi
Eurostat  pirmo reizi norādīja uz datu trūkuma problēmu pēc apmeklējuma 2007. gadā. 2009. gada apmeklējuma laikā tika konsta ­
tēts, ka situācija ir uzlabojusies attiecībā uz centrālās valdības mijmaiņas darījumiem un dividendēm. Eurostat  konstatēja atsevišķas 
problēmas, taču nenoteica rīcības punktu, turklāt jautājums par dividendēm netika iztirzāts plašāk. Rīcības punktus noteica 2011. 
un 2013. gadā. Eurostat  2011. gadā konstatēja, ka nebija pieejami sīki izstrādāti dati par kapitāla ieplūdi un sadalīto ieņēmumu 
pienācīgu analīzi un ka nebija pieejami vietējo valdību dati par mijmaiņas darījumiem, taču netika noteikts neviens rīcības punkts. 
Ar iepriekšējo posmu saistītā dialoga apmeklējuma laikā 2013. gadā tika pieņemti vairāki rīcības punkti, taču problēma joprojām ir 
aktuāla. Neskatoties uz iespējamo ietekmi (nav zināma), atrunu neformulēja.
FrancijaKodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšana, Markula (1,6 miljardi EUR (0,1 % no IKP), 2004. gads)
Par šo rīcības punktu pirmo reizi tika runāts 2006. gada apmeklējuma laikā, taču, ņemot vērā domstarpības ar valsts statistikas 
biroju par pareizu klasifikāciju, Eurostat  atlika lēmuma pieņemšanu. Šis gadījums bija saistīts ar to, kā tika veikta tāda vienreizēja 
maksājuma uzskaite, ko saņēma valdības vienība, pamatojoties uz pieņēmumu par ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksām, – 
visas pārējās saistības uzņēmās apsaimniekotājs. Eurostat  2005. gadā sniedza ieteikumus attiecībā uz šo darījumu, ierosinot 
maksājumu klasificēt kā priekšapmaksu par pakalpojumu iegādi, taču valsts statistikas birojs iebilda un uzskaitīja šo darījumu kā 
kapitāla pārvedumu, tādējādi uzlabojot neto aizdevumu/neto aizņēmumu rādītājus. Šis jautājums 2008. gadā tika skatīts atkārtoti, 
taču rīcība nesekoja. Neskatoties uz zināmo ietekmi, atrunu neformulēja.
Sektoru nošķiršana
Eurostat  pēc apmeklējuma 2012. gadā noteica rīcības punktu saistībā ar to, ka vispārējās valdības sektors bija nepilnīgs, jo tajā 
nebija iekļautas valsts sabiedrības, kas piederēja vietējais valdībai vai ko tās kontrolēja. Valsts statistikas birojs 2014. gada beigās 
vēl nebija sniedzis pilnīgu uzskaitījumu. Neskatoties uz iespējamo ietekmi (nav zināma), atrunu neformulēja.
88 Pielikumi IV pielikumsItālijaBruto pamatkapitāla veidošanas uzskaite, pamatojoties uz uzkrājumu principu
Eurostat  2012. gadā ar iepriekšējo posmu saistīta dialoga apmeklējuma laikā noteica rīcības punktu saistībā ar to, ka lielas ieguldī ­
jumu summas tika uzskaitītas saskaņā ar naudas plūsmas principu, nevis uzkrājumu principu. Valsts statistikas birojam tika uzdots 
līdz 2014. gadam aprēķināt pareizās summas. Rīcības punkts tika noteikts 2013. gadā, pieprasot sniegt progresa ziņojumu. Valsts 
statistikas birojs koriģēja summas 2014. gada oktobra EDP paziņojumā. Neskatoties uz iespējamo ietekmi (nav zināma), atrunu 
neformulēja.
MaltaMalita un projekts “ City Gate ”
Eurostat  konstatēja problēmu, 2011. gada oktobra EDP paziņojumā veicot analīzi par pārskatīšanas rezultātiem. Eurostat  2012. gadā 
noteica rīcības punktu, pamatojoties uz iepriekšējām apspriedēm, – valsts statistikas biroju aicināja tuvākajā laikā nosūtīt Eurostat  
Malitas un projekta “ City Gate ” statistiski nozīmīgu aspektu aprakstu kopā ar tā viedokli par darījumu statistisko uzskaiti. Eurostat  
šo punktu analizēja saskaņā ar divpusējām norādēm; rīcības punktu saskaņoja 2012. gada augustā un īstenoja tā paša gada oktobrī. 
Ietekme uz budžeta deficītu bija 0,4 % no IKP . 2012. gada aprīlī atrunu neformulēja.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Eurostat  ziņojumiem par apmeklējumiem sešās pārbaudītajās dalībvalstīs.
89 Pielikumi V pielikumsGada nominālais IKP izaugsmes temps
 y < 3 % y ≥ 5 %SEFIATUKPTNLLUITFRESGRIEDEDKBE
5 % > y ≥ 3 %20162015201420132012201120102009200820072006200520042003200220012000 1999 199819971996199519941993199219911990198919881987198619851984198319821981
Gada nominālais pieaugums (y)
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz AMECO  datubāzi.
90 Pielikumi V pielikumsGada nominālais IKP izaugsmes temps
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz AMECO  datubāzi.BG
RO
HR20162015201420132012201120102009200820072006200520042003200220012000 1999 19981997199619951994
CZ
EE
CY
LV
LT
HU
MT
PL
SI
SK
 
y ≥ 5 %Gada nominālais pieaugums (y)
5 % > y ≥ 3 %
 y < 3 %
91 Pielikumi 
Atbilstība nominālajiem un strukturālajiem mērķiem, kas noteikti EDP  ieteikumos 
un EDP  termiņa pagarinājumos
VI pielikumā  norādīts, kā īstenota paraugā iekļautajām dalībvalstīm piemērotā  EDP . Zilajās šūnās norādīts 
EDP  beigu termiņa gads, un zilās bultas norāda uz termiņa pagarinājumiem. Citu krāsu šūnas norāda uz to, vai 
dalībvalsts ir (zaļā krāsa) vai nav (sarkanā krāsa) sasniegusi mērķus, kas noteikti Padomes EDP  ieteikumos attiecī -
bā uz konkrētiem rādītājiem (nominālais deficīts, strukturālie pasākumi un ieteikumi, ko formulēja pēc tā dēvētā 
sešu tiesību aktu kopuma stāšanās spēkā, – attiecībā uz koriģēto strukturālo deficītu un augšupējo rādītāju). Pir -
mais skaitlis šūnā ir mērķis, bet otrais ir faktiski sasniegtais rādītājs. Visbeidzot, dzeltenās šūnas norāda uz to, ka 
attiecīgajā gadā nav noteikts gada mērķis, melnās šūnas norāda uz to, ka konkrētais rādītājs nebija piemērojams 
(vēl nebija stājies spēkā), savukārt ar pelēkajām šūnām norādīts, ka, Komisija tos savos efektīvas rīcības novērtē -
jumos neņēma vērā, lai gan dati bija pieejami.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Padomes EDP  lēmumiem un ieteikumiem, Komisijas ziņojumiem saskaņā ar 126. panta 3. punktu 
un dienestu darba dokumentiem, kas ir ar SKP saistīto lēmumu pamatā, budžeta plānu projektiem, kā arī Kipras ekonomikas korekciju program -
mas 4., 6. un 7. pārskatīto redakciju.VI pielikums
92 Pielikumi VI pielikums
7102 6102 5102 4102 3102 2102 1102 0102 9002 Kopējais 
novērtējumsNovērtējumsMĒR/uni0136IS SASNIEGTS
MĒR/uni0136IS NAV SASNIEGTSMĒR/uni0136IS NAV NOTEIKTS (mnn)
NEATTIECAS
DATI NAV PIEEJAMIDATI IR PIEEJAMI, BET KOMISIJA TOS NAV /uni0145ĒMUSI VĒRĀFRANCIJA
APZĪMĒJUMI
EDP TERMI/uni0145Š
EDP TERMI/uni0145A PAGARINĀJUMS
Efektīvās rīcības novērtējums
(11.11.2009.)
EDP termiņš
2010./uni00A0gada SP ( 31.3.2010.)
EDP termiņš
Efektīvās rīcības novērtējums
(15.6.2010.)
EDP termiņš
2011./uni00A0gada SP ( 07.6.2011.)
EDP termiņš2012./uni00A0gada SP ( 30.5.2012.)
EDP termiņš
2013./uni00A0gada SP ( 29.5.2013.)
EDP termiņš
Efektīvās rīcības novērtējums
(29.5.2013.)
EDP termiņš
2014./uni00A0gada BPP ( 15.11.2013.)
EDP termiņš
Efektīvās rīcības novērtējums
(19.11.2013.)
EDP termiņš
2014./uni00A0gada SP ( 2.6.2014.)
EDP termiņš
2015./uni00A0gada BPP ( 28.11.2014.)
EDP termiņš
Efektīvās rīcības novērtējums
(27.2.2015.)  
EDP termiņš
2015./uni00A0gada SP ( 27.5.2015.)
EDP termiņšNominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja  >1 % →
“Pieejamie pierādījumi kopumā ne/uni013Cauj 
secināt, ka ieteiktie pasākumi 2013. un
2014./uni00A0gadā nebūtu īstenoti”Augšupējais novērtējums norāda, ka Francija īstenoja vajadzīgos /f_iskālos 
pasākumus (lai gan augšupējā 
novērtējuma metodiku novērtējuma veikšanas laikā Padome vēl nebija apstiprinājusi).Nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmē valsts /f_inanses
EDP uz laiku ir atlikta0,8 % → – 0,1 % 0,8 % → 0,0 % 
1,2 % → 0,3 % 0,2 % → 0 % 0,5 % → 0,4 % 0,5 % → 0,3 % > – 3,4 % → – 3,5 % – 4,0 % → – 3,8 % > 0,8 % → 0,7 % 0,8 % → 0,4 % 
> 1 % → 1,1 % 0 % → – 0,1 % 1,3 % → 1,2 % 1,3 % → 1 % > – 3,6 % → – 4,3 % > – 3,9 % → – 4,1 % > 0,8 % → 0,5 % 
> 1 % → 0,7 % 0,8 % → 0,0 % 0,8 % → 0,1 % – 2,8 % → – 4,5 % 
> 0,8 % → 0,3 % 
> 1 % → 0,9 % 0 % → – 0,1 % 1,3 % → 1,1 % 1,3 % → 1 % > – 3,6 % → – 4,4 % > – 3,9 % → – 4,1 % > 0,8 % → 0,7 % 0,8 % → 0,4 % – 2,8 % → – 3,4 % 
> 0,8 % → 0,6 % 
– 2,8 % →
0,8 % →
0,8 % →
>1 % →0,8 % →
>1 % → > 1 % → 1 % 0 % → – 0,1 % 1,3 % → 1,2 % 1,3 % → 0,8 % > – 3,6 % → – 3,9 % > – 3,9 % → – 4,3 % > 0,8 % → 0,8 % – 2,8 % → – 3,7 % 
0,8 % → > 0,8 % → 0,7 % 
0,8 % →
>1 % → > 1 % → 0,9 % 0 % → – 0,1 % 1,3 % → 1,3 % 1,3 % → 0,9 % > – 3,6 % → – 3,8 % > – 3,9 % → – 4,1 % > 0,8 % → 0,8 % – 2,8 % → – 3,7 % 
> 0,8 % → – 0,4 % > 0,8 % → 0,7 % 
0,8 % →
>1 % → > 1 % → 0,9 % 0 % → – 0,1 % 1,3 % → 1,3 % 1,3 % → 0,9 % > – 3,6 % → – 3,8 % > – 3,9 % → – 4,1 % > – 3 % → – 4,2 % > – 3 % → – 4,2 % 
> – 3 % → – 3,9 % > – 3 % → – 3,9 % > – 3 % → – 4,2 % 
> 1 % → 0,4 %
mnn → – 4,8 %mnn → – 4,5 %
mnn → – 4,8 % mnn → – 5,3 %
mnn → 1,5 % mnn → 1,5 % mnn → – 1,5 % mnn → – 0,75 %mnn → – 7,1 %mnn → – 5,2 %
> 1 % → 0,9 % > 1 % → 0,2 %> 1 % → 0,3 %> 1 % → 0,8 % > 1 % → 0,9 %> – 3 % → 
> 1 % →> – 3 % → 
> 1 % →– 5,6 % → – 8,3 % mnn → – 8,2 % mnn → – 7,7 % > – 3 % → 
mnn 1 % → 0,5 %
> 1 % → 0,1 %1 % → 0,1 %
> 1 % →> 1 % →
mnn
mnn → – 7 % mnn → – 8 % mnn → – 8,2 % 
mnnmnn
mnn → – 5,3 % mnn → – 5,8 %mnn → – 7,4 %mnn → – 7,7 %
mnn
> 1 % → 0 %> 1 % → 0,4 %
> 1 % → 1,3 %> 1 % → 1,4 %
> 1 % → 1,1 %> 1 % → 1,1 % > 1 % → 1,1 %> 1 % → 1  %> 1 % → 0  %
> 1 % → 0,2 %> 1 % →
> 1 % > 1 %> – 3 % → 
> 1 % →EDP uzsākta
2009./uni00A0gada 6./uni00A0aprīlī
93 Pielikumi7102 6102 5102 4102 3102 2102 1102 0102 9002 Kopējais 
novērtējumsNovērtējumsMĒR/uni0136IS SASNIEGTS
MĒR/uni0136IS NAV SASNIEGTS
MĒR/uni0136IS NAV NOTEIKTS (mnn)
NEATTIECASDATI NAV PIEEJAMIDATI IR PIEEJAMI, BET KOMISIJA TOS NAV /uni0145ĒMUSI VĒRĀFRANCIJA
APZĪMĒJUMI
EDP TERMI/uni0145Š
EDP TERMI/uni0145A PAGARINĀJUMS
Efektīvās rīcības novērtējums
(11.11.2009.)
EDP termiņš
2010./uni00A0gada SP ( 31.3.2010.)
EDP termiņš
Efektīvās rīcības novērtējums
(15.6.2010.)
EDP termiņš
2011./uni00A0gada SP ( 07.6.2011.)
EDP termiņš2012./uni00A0gada SP ( 30.5.2012.)
EDP termiņš
2013./uni00A0gada SP ( 29.5.2013.)
EDP termiņš
Efektīvās rīcības novērtējums
(29.5.2013.)
EDP termiņš
2014./uni00A0gada BPP ( 15.11.2013.)
EDP termiņš
Efektīvās rīcības novērtējums
(19.11.2013.)
EDP termiņš
2014./uni00A0gada SP ( 2.6.2014.)
EDP termiņš
2015./uni00A0gada BPP ( 28.11.2014.)
EDP termiņš
Efektīvās rīcības novērtējums
(27.2.2015.)  
EDP termiņš
2015./uni00A0gada SP ( 27.5.2015.)
EDP termiņšNominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja  >1 % →
“Pieejamie pierādījumi kopumā ne/uni013Cauj secināt, ka ieteiktie pasākumi 2013. un2014./uni00A0gadā nebūtu īstenoti”Augšupējais novērtējums norāda, ka Francija īstenoja vajadzīgos /f_iskālos pasākumus (lai gan augšupējā novērtējuma metodiku novērtējuma 
veikšanas laikā Padome vēl nebija 
apstiprinājusi).Nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmē valsts /f_inanses
EDP uz laiku ir atlikta0,8 % → – 0,1 % 0,8 % → 0,0 % 
1,2 % → 0,3 % 0,2 % → 0 % 0,5 % → 0,4 % 0,5 % → 0,3 % > – 3,4 % → – 3,5 % – 4,0 % → – 3,8 % > 0,8 % → 0,7 % 0,8 % → 0,4 % 
> 1 % → 1,1 % 0 % → – 0,1 % 1,3 % → 1,2 % 1,3 % → 1 % > – 3,6 % → – 4,3 % > – 3,9 % → – 4,1 % > 0,8 % → 0,5 % 
> 1 % → 0,7 % 0,8 % → 0,0 % 0,8 % → 0,1 % – 2,8 % → – 4,5 % 
> 0,8 % → 0,3 % 
> 1 % → 0,9 % 0 % → – 0,1 % 1,3 % → 1,1 % 1,3 % → 1 % > – 3,6 % → – 4,4 % > – 3,9 % → – 4,1 % > 0,8 % → 0,7 % 0,8 % → 0,4 % – 2,8 % → – 3,4 % 
> 0,8 % → 0,6 % 
– 2,8 % →
0,8 % →
0,8 % →
>1 % →0,8 % →
>1 % → > 1 % → 1 % 0 % → – 0,1 % 1,3 % → 1,2 % 1,3 % → 0,8 % > – 3,6 % → – 3,9 % > – 3,9 % → – 4,3 % > 0,8 % → 0,8 % – 2,8 % → – 3,7 % 
0,8 % → > 0,8 % → 0,7 % 
0,8 % →
>1 % → > 1 % → 0,9 % 0 % → – 0,1 % 1,3 % → 1,3 % 1,3 % → 0,9 % > – 3,6 % → – 3,8 % > – 3,9 % → – 4,1 % > 0,8 % → 0,8 % – 2,8 % → – 3,7 % 
> 0,8 % → – 0,4 % > 0,8 % → 0,7 % 
0,8 % →
>1 % → > 1 % → 0,9 % 0 % → – 0,1 % 1,3 % → 1,3 % 1,3 % → 0,9 % > – 3,6 % → – 3,8 % > – 3,9 % → – 4,1 % > – 3 % → – 4,2 % > – 3 % → – 4,2 % 
> – 3 % → – 3,9 % > – 3 % → – 3,9 % > – 3 % → – 4,2 % 
> 1 % → 0,4 %
mnn → – 4,8 %mnn → – 4,5 %
mnn → – 4,8 % mnn → – 5,3 %
mnn → 1,5 % mnn → 1,5 % mnn → – 1,5 % mnn → – 0,75 %mnn → – 7,1 %mnn → – 5,2 %
> 1 % → 0,9 % > 1 % → 0,2 %> 1 % → 0,3 %> 1 % → 0,8 % > 1 % → 0,9 %> – 3 % → 
> 1 % →> – 3 % → 
> 1 % →– 5,6 % → – 8,3 % mnn → – 8,2 % mnn → – 7,7 % > – 3 % → 
mnn 1 % → 0,5 %
> 1 % → 0,1 %1 % → 0,1 %
> 1 % →> 1 % →
mnn
mnn → – 7 % mnn → – 8 % mnn → – 8,2 % 
mnnmnn
mnn → – 5,3 % mnn → – 5,8 %mnn → – 7,4 %mnn → – 7,7 %
mnn
> 1 % → 0 %> 1 % → 0,4 %
> 1 % → 1,3 %> 1 % → 1,4 %
> 1 % → 1,1 %> 1 % → 1,1 % > 1 % → 1,1 %> 1 % → 1  %> 1 % → 0  %
> 1 % → 0,2 %> 1 % →
> 1 % > 1 %> – 3 % → 
> 1 % →EDP uzsākta
2009./uni00A0gada 6./uni00A0aprīlī
94 Pielikumi VI pielikumsVĀCIJA
APZĪMĒJUMI
EDP TERMI/uni0145Š
2013 2012 2011 2010 Novērtējums
2010./uni00A0gada SP ( 31.3.2010.)
EDP termiņš
Efektīvās rīcības novērtējums
(15.6.2010.)
EDP termiņš
2011./uni00A0gada SP ( 07.6.2011.) 
EDP termiņš
2012./uni00A0gada SP ( 30.5.2012.)
EDP termiņšmnn → – 5,7 %
mnn → – 1,7 %mnn → – 5,7 %
0,5 % →  0,1 %mnn →
0,5 % →  0,1 %> – 3 % →
0,5 % →
mnn → – 3,3 %
mnn → 0,0 %mnn → – 2,0 %
0,5 % →  0,5 %mnn → – 1,2 % 
0,5 % →  0,6 %> – 3 % →
0,5 % →
mnn → – 1,0 %
0,5 % →  1,1 %mnn → – 0,9 % 
0,5 % →  0,4 %> – 3 % → – 0,7 %
0,5 % → 0,1 %mnn → – 5,7 %
mnn → 0,5 %mnn → – 5,7 %
0,5 % →  0,0 %mnn →
0,5 % →  > – 3 % →
0,5 % →
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publish ed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\AnnexVI_FR.xlsxAnnex VI DEEDP uzsākta
2009./uni00A0gada 30./uni00A0novembrī
EDP atcelta
2012./uni00A0gada 22./uni00A0jūnijāMĒR/uni0136IS SASNIEGTS
MĒR/uni0136IS NAV SASNIEGTSMĒR/uni0136IS NAV NOTEIKTS (mnn)
NEATTIECAS
DATI NAV PIEEJAMIDATI IR PIEEJAMI, BET KOMISIJA TOS NAV /uni0145ĒMUSI VĒRĀ
Nominālais de/f_icītsStrukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
95 Pielikumi VI pielikumsKIPRA
APZĪMĒJUMI
EDP TERMI/uni0145Š
EDP TERMI/uni0145A PAGARINĀJUMS
6102 5102 4102 3102 2102 1102 0102 Novērtējums
Efektīvās rīcības novērtējums
(27.1.2011.)
EDP termiņš
2011./uni00A0gada SP ( 7.6.2011.)
EDP termiņš
Efektīvās rīcības novērtējums
(11.1.2012.)
EDP termiņš
2012./uni00A0gada SP ( 30.5.2012.)
EDP termiņš
Efektīvās rīcības novērtējums
(7.5.2013.)
EDP termiņš
Efektīvās rīcības novērtējums 
(6.9.2013.)
EDP termiņš
4./uni00A0programmas pārskats
(termi/uni0146š: 20.5.2014.)
EDP termiņš
6./uni00A0programmas pārskats
 (termi/uni0146š: 15.5.2015.)
EDP termiņš
7./uni00A0programmas pārskats
 (termi/uni0146š: 24.7.2015.)
EDP termiņš
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publis hed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\AnnexVI_FR.xlsxAnnex VI CYMĒR/uni0136IS SASNIEGTSMĒR/uni0136IS NAV SASNIEGTSMĒR/uni0136IS NAV NOTEIKTS (mnn)
NEATTIECAS
DATI NAV PIEEJAMI
DATI IR PIEEJAMI, BET KOMISIJA TOS NAV /uni0145ĒMUSI VĒRĀ
 – 6 % → – 5,9 %
 – 6 % → – 5,3 %mnn → – 5,7 %
mnn → – 5,1 %
mnn → – 6,7 %
mnn → – 5,3 % mnn → – 6,3 %
mnn → + 0,8 %mnn → – 6,3 %
– 6,5 % →  – 8,4 %
+ 4,75 % →  + 4,5 %+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  + 1,2 %
+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  + 0,9 %
– 6,5 % →  – 5,4 %
+ 4,75 % →  %+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  + 3,0 %
+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  %– 8,4 % →  – 8,4 %
+ 1,75 % →  + 2,5 %+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  + 0,1 %
+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  + 0,7 %
– 8,4 % →  – 5,3 %
+ 1,75 % →  %+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  – 0,2 %
+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  %– 6,3 % →  %
+ 0,7 % (min. 0,5 %) →  %
+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  %
– 6,3 % →  – 5,1 %
+ 0,7 % (min. 0,5 %) →  + 0,2 %
+ 0,7 % (min. 0,5 %) →  %– 2,9 % →
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  %
– 2,9 % →  – 2,4 %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  + 1,7 %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  %
– 6,5 % →  – 5,4 %
+ 4,75 % →  %+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  + 3,0 %
+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  %– 8,4 % →  – 5,3 %
+ 1,75 % →  %+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  – 0,2 %
+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  %– 6,3 % →  – 5,1 %
+ 0,7 % (min. 0,5 %) →  + 0,2 %
+ 0,7 % (min. 0,5 %) →  %– 2,9 % →  – 2,4 %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  + 1,7 %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  %
– 6,5 % →  – 4,9 %
+ 4,75 % →  %+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  + 4,3 %
+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  %– 8,4 % →  – 0,2 %
+ 1,75 % →  %+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  – 0,7 %
+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  %– 6,3 % →  – 1,5 %
+ 0,7 % (min. 0,5 %) →  + 1,4 %
+ 0,7 % (min. 0,5 %) →  %– 2,9 % →  – 0,1 %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  + 0,1 %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  %
– 6,5 % →  – 4,9 %
+ 4,75 % →  %+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  + 4,4 %
+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  %– 8,4 % →  – 8,8 %
+ 1,75 % →  %+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  + 3,9 %
+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  %– 6,3 % →  – 0,9 %
+ 0,7 % (min. 0,5 %) →  – 1,6 %
+ 0,7 % (min. 0,5 %) →  %– 2,9 % →  – 0,1 %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  + 0,0 %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  %> 1 % →  – 0,4 %
> 1 % →  – 0,9 %
> 1 % →  + 2,2 %
> 1 % →  + 1,5 %> – 3% →
> – 3 % →  – 4,9 %
> – 3 % →  – 2,7 %
> 1 % →  + 2,9 %> – 3 % →  – 3,4 %
> – 3 % →  – 6,3 %
> 1 % →  – 0,1 %
> 1 % →  + 2,4 %
> 1 % →  + 4,25 %> – 3 % →  – 1,8 %
> 1 % →  + 1,0 %> – 3 % →  – 2,5 %mnn → 0,0 %
mnn → + 0,7 %1,5 % →  + 0,7 %
1,5 % →  + 0,5 %
1,5 % →  – 0,2 %
1,5 % →  – 0,2 %1,5 % →  %
1,5 % →  – 0,2 %
cum 1,5 % →  + 0,7 %
cum 1,5 % →  + 0,8 %
 Dalībvalsts iek/uni013Cauta /f_inansiālās 
palīdzības programmā
2013./uni00A0gada 2./uni00A0aprīlī
EDP uz laiku ir atliktaNominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieejaNegaidīti un nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmē valsts /f_inansesEDP uzsākta
2010./uni00A0gada 6./uni00A0jūlijā
96 Pielikumi VI pielikumsITĀLIJA
APZĪMĒJUMI
EDP TERMI/uni0145Š
Novērtējums 2015 2014 2013 2012 2011 2010
2010./uni00A0gada SP (31. 3.2010.)
EDP termiņš
(15.6.2010.)
EDP termiņš
2011./uni00A0gada SP (7 .6.2011.)
EDP termiņš
2012./uni00A0gada SP (30. 5.2012.)
EDP termiņš
2013. gada SP (29. 5.2013.)
EDP termiņš0,5 % → 0,0 %mnn → – 5,3 %
0,5 % → 0,0 %mnn → – 5,1 %
0,5 % →> – 3 % →
+ 0,5 % → – 0,5 %mnn → – 5,7 %
+ 0,5 % → 0,0 %mnn → – 5,7 %
0,5 % →> – 3 % →
+ 0,5 % → + 2,3 %mnn → – 4,6 %
+ 0,5 % → + 0,4 %mnn → – 4,0 %
+ 0,5 % → + 0,4 %> – 3 % → – 3,2 %
+ 0,5 % → – 0,9 %mnn → – 3,9 %
+ 0,5 % → – 0,6 %> – 3 % → – 2,0 % > – 3 % → – 1,1 %
+ 0,5 % → + 2,2 %> – 3 % → – 3,0 % > – 3 % → – 2,9 % > – 3 % → – 2,5 %Efektīvās rīcības novērtējums
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publis hed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\AnnexVI_FR.xlsxAnnex VI ITMĒR/uni0136IS SASNIEGTS
MĒR/uni0136IS NAV SASNIEGTSMĒR/uni0136IS NAV NOTEIKTS (mnn)
NEATTIECASDATI NAV PIEEJAMIDATI IR PIEEJAMI, BET KOMISIJA TOS NAV /uni0145ĒMUSI VĒRĀ
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icītsStrukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icītsStrukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icītsStrukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieejaEDP uzsākta
 2009./uni00A0gada 30./uni00A0novembrī
EDP atcelta
2013./uni00A0gada 21./uni00A0jūnijā
97 Pielikumi VI pielikumsČEHIJAS REPUBLIKA
APZĪMĒJUMI
EDP TERMI/uni0145Š
2010 2011 2012 2013 2014 2015 Novērtējums
2010./uni00A0gada SP (31.3.2010.)
EDP termiņš
Efektīvās rīcības novērtējums
(15.6.2010.)
EDP termiņš
2011./uni00A0gada SP (7.6.2011.)
EDP termiņš
2012./uni00A0gada SP (30.5.2012.)EDP termiņš
2013./uni00A0gada SP (29.5.2013.)EDP termiņš
2014./uni00A0gada SP (2.6.2014.)EDP termiņšmnn → % – 5,5 %1 % → % + 1,4 %mnn → % – 5,7 % mnn → % > – 3 % →1 % → % 1 % → % 1 % → % – 0,2 %
mnn → – 5,7 %
1 % →  0,5 %mnn → – 5,7 % mnn → % > – 3 % →1 % → 1 % → 1 % →  0 %
mnn → – 4,7 %
→ + 2,2 %mnn → – 4,4 % mnn → – 4,1 % > – 3 % →1 % → 1 % →  -0,1 % 1 % →  + 0,6 %
mnn → – 3,1 % mnn → – 2,9 % > – 3 % → – 2,6 %1 % → + 0,3 % 1 % →  + 0,2 % 1 % →  + 1,5 %
mnn → – 4,4 % > -3 % →  – 2,9 % > – 3 % → – 3,0 %
1 % →  + 0,1 % 1 % →  + 0,9 %
> – 3 % →  – 1,5 % > -3 % →  – 1,9 % > – 3 % → – 2,4 %
1 % →  + 1,5 %
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not published\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\Anne xVI_FR.xlsxAnnex VI CZMĒR/uni0136IS SASNIEGTS
MĒR/uni0136IS NAV SASNIEGTS
MĒR/uni0136IS NAV NOTEIKTS (mnn)
NEATTIECAS
DATI NAV PIEEJAMI
DATI IR PIEEJAMI, BET KOMISIJA TOS NAV /uni0145ĒMUSI VĒRĀ
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieejaEDP uzsākta
2009./uni00A0gada 30./uni00A0novembrī
EDP atcelta
2014./uni00A0gada 20./uni00A0jūnijā
98 Pielikumi VI pielikums
MALTA
APZĪMĒJUMI
MĒR/uni0136IS SASNIEGTS
MĒR/uni0136IS NAV SASNIEGTSMĒR/uni0136IS NAV NOTEIKTS (mnn)NEATTIECAS
DATI NAV PIEEJAMI
DATI IR PIEEJAMI, BET KOMISIJA TOS NAV /uni0145ĒMUSI VĒRĀEDP TERMI/uni0145Š
EDP TERMI/uni0145A PAGARINĀJUMS
Efektīvās rīcības novērtējums
(9.2.2010.)
2010./uni00A0gada SP ( 7.4.2010.)
EDP termiņš
Efektīvās rīcības novērtējums
(6.1.2011.)
EDP termiņš
2011./uni00A0gada SP ( 7.6.2011.)
EDP termiņš
2011./uni00A0gada budžeta situācija
(11.1.2012.)
EDP termiņš
2012./uni00A0gada SP ( 30.5.2012.)
EDP termiņš
Efektīvās rīcības novērtējums
(14.11.2012.)
EDP termiņš
Efektīvās rīcības novērtējums 
(15.11.2013.)
EDP termiņš
2014./uni00A0gada BPP ( 19.11.2013.)
EDP termiņš2014./uni00A0gada SP ( 2.6.2014.)
EDP termiņš2015./uni00A0gada BPP ( 28.11.2014.) 
EDP termiņš
Efektīvās rīcības novērtējums
(13.5.2015.) 
EDP termiņš
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publi shed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\Anne xVI_FR.x lsxAnne x VI MTNovērtējums
mnn → %
mnn > – 3,0 % →  – 4,5 %
mnn 
mnn → – 4,5 %
mnn → + 0,7 %mnn → – 4,4 %
mnn → + 0,2 % > – 3,0 % →  – 4,3 %
> 0,75 % →  – 0,3 % 
mnn → – 3,8 %
mnn → + 1,8 %mnn → – 4,2 %
mnn → – 1,0 % > – 3,0 % →  – 3,0 % > – 3,0 % →  – 3,3 % > – 3,0 % →  – 3,6 %
> 0,75 % →  + 1,2 % 
mnn → – 3,6 %
mnn → 0,0 % > – 3,0 % →  – 3,0 % > – 3,0 % →  – 3,3 %
> 0,75 % →  + 1,2 % 
mnn → – 3,6 %
mnn →> – 3,0 % →  – 3,0 % > – 3,0 % →  + 3,5 %
> 0,75 % →  + 1,0 % 
> 0,75 % →  + 0,7 % 
> – 3,0 % →  – 2,7 % > – 3,0 % →  – 2,6 % > – 3,0 % →  – 2,9 %
> 0,75 % →  + 1,0 % 
> – 3,0 % →  – 2,7 % > – 3,0 % →  – 2,6 % > – 3,0 % →  – 2,9 %
> 0,75 % →  + 1,1 % 
+ 3,0 % →  – 2,7 % – 2,7 % →  – 2,5 %
+ 0,7 % →  0,0 %> – 3,0 % →  – 2,6 %
 + 0,7 % →  + 1,4 % 
+ 3,4 % →  – 2,6 % – 2,7 % →  – 2,1 %
kop. 1,4 % → + 1,3 %> – 3,0 % →  – 1,8 % > – 3,0 % →  – 1,5 %– 3,4 % →  – 3,4 % – 2,7 % →  – 3,4 %
+ 0,7 % →  + 0,3 % 
+ 0,7 % →  + 0,5 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
+ 0,7 % →  + 0,34 % 
– 3,4 % →  – 3,4 % – 2,7 % →  – 3,4 %
+ 0,7 % →  + 0,3 % 
+ 0,7 % →  – 0,1 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
+ 0,7 % →  + 0,2 % 
+ 3,4 % →  – 2,8 % – 2,7 % →  – 2,5 % > – 3,0 % →  – 2,5 %
+ 0,7 % →  + 1,2 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
kop. 1,4 % →  + 1,6 % 
kop. 1,15 % →  – 0,1 % 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Kopējais
novērtējums
Negaidīti un nelabvēlīgi ekonomikas 
notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmē 
valsts /f_inansesEDP uzsākta
2009./uni00A0gada 6./uni00A0jūlijā
EDP atcelta 
2012./uni00A0gada 27./uni00A0decembrī
EDP uzsākta
 2013./uni00A0gada 18./uni00A0jūnijā
EDP atcelta
2015./uni00A0gada 19./uni00A0jūnijāNominālais de/f_icītsStrukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icītsStrukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icītsStrukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icītsStrukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icītsStrukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icītsStrukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
99 Pielikumi MALTA
APZĪMĒJUMI
MĒR/uni0136IS SASNIEGTS
MĒR/uni0136IS NAV SASNIEGTSMĒR/uni0136IS NAV NOTEIKTS (mnn)NEATTIECASDATI NAV PIEEJAMI
DATI IR PIEEJAMI, BET KOMISIJA TOS NAV /uni0145ĒMUSI VĒRĀEDP TERMI/uni0145Š
EDP TERMI/uni0145A PAGARINĀJUMS
Efektīvās rīcības novērtējums
(9.2.2010.)
2010./uni00A0gada SP ( 7.4.2010.)
EDP termiņš
Efektīvās rīcības novērtējums
(6.1.2011.)
EDP termiņš
2011./uni00A0gada SP ( 7.6.2011.)
EDP termiņš
2011./uni00A0gada budžeta situācija
(11.1.2012.)
EDP termiņš
2012./uni00A0gada SP ( 30.5.2012.)
EDP termiņš
Efektīvās rīcības novērtējums
(14.11.2012.)
EDP termiņš
Efektīvās rīcības novērtējums 
(15.11.2013.)
EDP termiņš
2014./uni00A0gada BPP ( 19.11.2013.)
EDP termiņš
2014./uni00A0gada SP ( 2.6.2014.)
EDP termiņš
2015./uni00A0gada BPP ( 28.11.2014.) 
EDP termiņš
Efektīvās rīcības novērtējums
(13.5.2015.) 
EDP termiņš
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publi shed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\Anne xVI_FR.x lsxAnne x VI MTNovērtējums
mnn → %
mnn > – 3,0 % →  – 4,5 %
mnn 
mnn → – 4,5 %
mnn → + 0,7 %mnn → – 4,4 %
mnn → + 0,2 % > – 3,0 % →  – 4,3 %
> 0,75 % →  – 0,3 % 
mnn → – 3,8 %
mnn → + 1,8 %mnn → – 4,2 %
mnn → – 1,0 % > – 3,0 % →  – 3,0 % > – 3,0 % →  – 3,3 % > – 3,0 % →  – 3,6 %
> 0,75 % →  + 1,2 % 
mnn → – 3,6 %
mnn → 0,0 % > – 3,0 % →  – 3,0 % > – 3,0 % →  – 3,3 %
> 0,75 % →  + 1,2 % 
mnn → – 3,6 %
mnn →> – 3,0 % →  – 3,0 % > – 3,0 % →  + 3,5 %
> 0,75 % →  + 1,0 % 
> 0,75 % →  + 0,7 % 
> – 3,0 % →  – 2,7 % > – 3,0 % →  – 2,6 % > – 3,0 % →  – 2,9 %
> 0,75 % →  + 1,0 % 
> – 3,0 % →  – 2,7 % > – 3,0 % →  – 2,6 % > – 3,0 % →  – 2,9 %
> 0,75 % →  + 1,1 % 
+ 3,0 % →  – 2,7 % – 2,7 % →  – 2,5 %
+ 0,7 % →  0,0 %> – 3,0 % →  – 2,6 %
 + 0,7 % →  + 1,4 % 
+ 3,4 % →  – 2,6 % – 2,7 % →  – 2,1 %
kop. 1,4 % → + 1,3 %> – 3,0 % →  – 1,8 % > – 3,0 % →  – 1,5 %– 3,4 % →  – 3,4 % – 2,7 % →  – 3,4 %
+ 0,7 % →  + 0,3 % 
+ 0,7 % →  + 0,5 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
+ 0,7 % →  + 0,34 % 
– 3,4 % →  – 3,4 % – 2,7 % →  – 3,4 %
+ 0,7 % →  + 0,3 % 
+ 0,7 % →  – 0,1 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
+ 0,7 % →  + 0,2 % 
+ 3,4 % →  – 2,8 % – 2,7 % →  – 2,5 % > – 3,0 % →  – 2,5 %
+ 0,7 % →  + 1,2 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
kop. 1,4 % →  + 1,6 % 
kop. 1,15 % →  – 0,1 % 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Kopējais
novērtējums
Negaidīti un nelabvēlīgi ekonomikas 
notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmē 
valsts /f_inansesEDP uzsākta
2009./uni00A0gada 6./uni00A0jūlijā
EDP atcelta 
2012./uni00A0gada 27./uni00A0decembrī
EDP uzsākta
 2013./uni00A0gada 18./uni00A0jūnijā
EDP atcelta
2015./uni00A0gada 19./uni00A0jūnijāNominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
Nominālais de/f_icīts
Strukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icītsStrukturālie pasākumiKori/uni0123ētie strukturālie pasākumiAugšupēja pieeja
Nominālais de/f_icītsStrukturālie pasākumi
Kori/uni0123ētie strukturālie pasākumi
Augšupēja pieeja
100 Pielikumi VII pielikumsKomisijas un Padomes ieteikumu atšķirības
Komisijas ieteikums Padomes ieteikums
Kipra
6.7. 2010.Kipras iestādēm jānodrošina, lai vidējie gada fiskālie pasākumi būtu 
vismaz 1¾ % no IKP 2010.–2012. gadā .Kipras iestādēm jānodrošina, lai vidējie gada fiskālie pasāku ­
mi būtu vismaz 1½ % no IKP 2011.–2012. gadā .
Čehijas 
Republika
30.11.2009.Padome aicina Čehijas iestādes turpināt nepieciešamās reformas 
pensiju un veselības aprūpes jomā , kā arī reformas, kas vērstas uz 
darbaspēka piedāvājuma palielināšanu un prasmju līmeņu 
paaugstināšanu, un reformas ar mērķi palielināt finansējuma 
apjomu un izlietošanas efektivitāti publiskajā pētniecības un 
attīstības jomā .Padome aicina Čehijas iestādes turpināt nepieciešamās 
reformas pensiju un veselības aprūpes jomā.
Francija
6.4.2009.Francijas iestādēm  jābūt gatavām  īstenot nepieciešamos gada  
pasākumus, kas pārsniedz tos, kuri paredzēti korekciju perioda 
turpmākajos gados, lai nodrošinātu gada mērķu sasniegšanu 
un līdz 2012. gadam samazinātu deficītu zem robežvērtības , pat ja 
īstenotos negatīvie riski attiecībā uz budžeta mērķiem .Francijas iestādēm jāīsteno nepieciešamie pasākumi, lai līdz 
2012. gadam samazinātu  deficītu zem robežvērtības.
Francija
30.11.2009.Francijas iestādēm jānodrošina, lai vidējā gada strukturālā budžeta 
korekcija būtu 1¼ % no IKP 2010.–2013. gadā.Francijas iestādēm jānodrošina, lai vidējie gada fiskālie 
pasākumi pārsniegtu 1  % no IKP 2010.–2013. gadā.
Francijai jāuzlabo vispārējais konkurences regulējums, liekot 
īpašu uzsvaru uz tīkla nozarēm,  jāturpina pensiju sistēmas refor ­
ma, jāmodernizē nodarbinātības aizsardzība, kā arī jāuzlabo 
mūžizglītība, lai veicinātu iespējamo IKP pieaugumu.Francijai, kā plānots, jāturpina pensiju sistēmas reforma, lai 
tādējādi veicinātu fiskālo ilgtspēju ilgtermiņā.
Francija
18.6.2013.Francijas iestādēm jāziņo par panākto progresu minēto 
ieteikumu īstenošanā vismaz vienu reizi sešos mēnešos, kā 
arī jāparedz atsevišķa nodaļa stabilitātes programmās, līdz ir 
panākta pārmērīgā budžeta deficīta pilnīga korekcija.Nav.
Vācija
30.11.2009.Padome aicina Vācijas iestādes īstenot reformas potenciālā IKP pieau ­
guma palielināšanai. Cita starpā (..) tās ir reformas konkurences 
regulējuma uzlabošanai pakalpojumu jomā, kā arī pasākumi 
nolūkā veicināt bezdarbnieku ar zemu kvalifikāciju un ilgstošu 
bezdarbnieku integrāciju darba tirgū, īstenojot elastdrošības 
pieeju, kas apvieno labāku piekļuvi kvalifikācijas ieguvei ar 
uzlabotiem stimuliem iesaistīties darba tirgū.Padome aicina Vācijas iestādes īstenot reformas potenciālā 
IKP pieauguma palielināšanai.
Itālija
30.11.2009.Itālijas iestādēm jānodrošina, lai vidējie gada fiskālie pasākumi būtu 
0,5 procentpunkti no IKP 2010.–2012. gadā.Itālijas iestādēm jānodrošina, lai vidējie gada fiskālie pasāku ­
mi būtu vismaz  0,5 procentpunkti no IKP 2010.–2012. gadā.
Itālijas iestādes tiek aicinātas arī veltīt lielākas pūles, lai 
stiprinātu konkurenci produktu un pakalpojumu tirgos, vien -
kāršotu tiesību aktus, mazinātu administratīvo slogu visos 
valdības līmeņos un, īstenojot elastdrošības pieeju nolūkā 
mazināt reģionu atšķirības, uzlabot darba tirgus darbību, kā 
arī uzlabot izglītības sistēmas efektivitāti, darbības rezultā -
tus un standartus.Nav.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
101 Pielikumi VIII pielikumsPlānoto strukturālo reformu īstenošana
2011 2012 2013
Francija
KVAI1 Daļēji īstenoti Neliels progressNeliels progress/ierobežots progress/
neliels progress
KVAI2 Daļēji īstenoti Neliels progressNeliels progress/neliels progress/neliels 
progress
KVAI3 Daļēji īstenoti Neliels progressNeliels progress/neliels progress/neliels 
progress
KVAI4 Daļēji īstenoti Būtisks progressIerobežots progress/ierobežots progress/
neliels progress
KVAI5 Daļēji īstenoti Ierobežots progress Progresa nav/progresa nav/neliels progress
Itālija
KVAI1 Daļēji īstenoti Neliels progress Ierobežots progress
KVAI2 Daļēji īstenoti Pilnībā īstenoti/neliels progress Ierobežots progress
KVAI3 Daļēji īstenoti Neliels progress Neliels progress
KVAI4 Daļēji īstenoti Neliels progress Ierobežots progress
KVAI5 Daļēji īstenoti Ierobežots progress Ierobežots progress
KVAI6 Daļēji īstenoti Neliels progress Ierobežots progress
Malta
KVAI1 Daļēji īstenoti Nav īstenoti Neliels progress
KVAI2 Nav īstenoti Progresa nav Ierobežots progress
KVAI3 Daļēji īstenoti Neliels progress Neliels progress
KVAI4 Nav īstenoti Progresa nav Ierobežots progress
KVAI5 Daļēji īstenoti Ierobežots progress Neliels progress
KVAI6 Neliels progress
Vācija
KVAI1 Daļēji īstenoti
KVAI2 Daļēji īstenoti
KVAI3 Daļēji īstenoti
KVAI4 Daļēji īstenoti
102 Pielikumi VIII pielikums2011 2012 2013
Kipra
KVAI1 Daļēji īstenoti Daļēji īstenoti
KVAI2 Daļēji īstenoti Daļēji īstenoti
KVAI3 Daļēji īstenoti Daļēji īstenoti
KVAI4 Daļēji īstenoti Daļēji īstenoti
KVAI5 Daļēji īstenoti Daļēji īstenoti
KVAI6 Daļēji īstenoti Daļēji īstenoti
KVAI7 Daļēji īstenoti Daļēji īstenoti
Čehijas Republika
KVAI1 Visi īstenoti/nav pilnībā īstenoti Neliels progress Neliels progress
KVAI2 Daļēji īstenoti Progresa nav Ierobežots progress
KVAI3 Daļēji īstenoti Ierobežots progress Progresa nav
KVAI4 Daļēji īstenoti Neliels progress Ierobežots progress
KVAI5 Daļēji īstenoti Neliels progress Ierobežots progress
KVAI6 Daļēji īstenoti Ierobežots progress Ierobežots progress
KVAI7 Ierobežots progress
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas veiktajiem stabilitātes/nacionālo reformu programmu novērtējumiem.
103 Komisijas  
atbilde
Kopsavilkums
V
Attiecībā uz datu kvalitātes novērtējumu, kā arī atbilstības analīzi un novērtējumu saskaņā ar finanšu noteikumiem 
ir ieviestas sīki izstrādātas procedūras un pamatnostādnes. Komisija arī vēlas uzsvērt, ka dalībvalstu iesniegtie EDP  
(pārmērīgas budžeta deficīta novēršanas procedūras) dati kopš 2005. gada ir ievērojami uzlaboti. EDP  aptaujas anke -
tas ar bagātīgiem sīki izstrādātiem papildu datiem un informāciju papildina dalībvalstu obligāti iesniedzamos EDP  
datus un palīdz Komisijas veiktajam statistikas datu novērtējumam.
Komisija nepiekrīt secinājumiem par nepienācīgu reaģēšanu un vāju dokumentu uzskaites sistēmu, jo būtiskā infor -
mācija tikusi pienācīgi novērtēta un dokumentācija pēdējo gadu laikā ir ievērojami uzlabojusies.
Padomes ieteikumus un lēmumus, ar ko īsteno Stabilitātes un izaugsmes paktu, sagatavo Ekonomikas un finanšu 
komiteja (EFK). Komisija sistemātiski sniedz pārskatus EFK par to, kā tiek īstenots Stabilitātes un izaugsmes pakts, 
jo īpaši EDP . Papildus Komisijas ziņojumiem EFK publiski pieejamie juridiskie dokumenti un papildinošie Komisijas 
dienestu darba dokumenti ( SWD ) ietver plašu papildu informāciju un paskaidrojumus par lēmumiem, kas saistīti ar 
EDP . EFK dalībnieku vidū ir pārstāvji no visām dalībvalstīm, Eiropas Komisijas un Eiropas Centrālās bankas. Par visām 
EFK sanāksmēm tiek rakstīti protokoli, lai dokumentētu Komisijas darbu tūlītējām un turpmākām uzziņām. Proto -
kolā rezumēta dalībnieku viedokļu apmaiņa un dokumentēti pieņemtie lēmumi. Sekretariāts pēc katras sanāksmes 
sagatavo protokola projektu un nosūta to dalībniekiem komentāru izteikšanai. Protokols tiek pieņemts nākamajā 
EFK sanāksmē. Dalībnieki var veikt pierakstus pašu vajadzībām sanāksmes laikā, taču jebkuras iekšējas informācijas 
neatļauta izpaušana ir aizliegta.
Pēc tam, kad EFK ir apstiprinājusi Padomes dokumentu projektus SIP īstenošanai, EFK sekretariāts nosūta doku -
men  tu projektus Padomes sekretariātam. Padomes ieteikumus un lēmumus pēc tam pieņem Ekonomikas un finanšu 
padome ( Ecofin ). Attiecīgais Eiropas komisārs piedalās Ecofin  sanāksmēs. Arī par visām Ecofin  sanāksmēm tiek raks -
tīti protokoli.
VI
Komisija uzskata, ka pēdējā laikā pārredzamība ir ievērojami uzlabota. Tomēr Komisija nepiekrīt, ka informācija 
kopumā nebija pieejama.
Gluži pretēji, Komisija ir pilnībā apņēmusies ievērot pārredzamību. Statistikas jomā Komisija publicē metodiskus 
padomus un vadlīnijas, ja vien ar to netiek pārkāpta Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2009 paredzētā statistikas konfi -
dencialitāte. Ar Eiropas kontu sistēmu Komisijas pieeja ir skaidri pamatota noteikumos, un Komisija neatkāpjas no 
noteiktajām procedūrām. Pamatotu spriedumu piemērošana saskaņā ar noteikumiem tīri mehāniskas pieejas vietā 
tomēr ir galvenais Komisijas uzdevums, un tas ir vienīgais veids, kā pienācīgi atspoguļot dalībvalstu un to problēmu 
dažādību.
Pēdējos gados ES fiskālā sistēma piedzīvojusi vairākas pārmaiņas ar nolūku ieviest papildu noteikumus, kas stipri -
nātu atbilstības mehānismus un veicinātu valstu līdzdalību.
Komisijas atbilde 104
Veiktos tiesību aktu grozījumus vajadzēja ieviest tehniski. Šajā nolūkā bija jāpieņem metodika un klasifikācijas, kas 
izmantotas, lai novērtētu atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam (SIP). Šis process notika, veicot plašas pārrunas 
ar Ekonomikas un finanšu komiteju (EFK) un citām kompetentām Padomes instancēm. Šīs pārrunas atviegloja virkne 
paskaidrojumu. Pieaugot novērošanas sistēmas sarežģītības līmenim, bija vajadzīgi papildu paskaidrojumi saskaņā 
ar pārredzamības principu.
Tāpēc visas pieejas pārskatītās sistēmas īstenošanai tika apkopotas Stabilitātes un izaugsmes pakta rokasgrāmatā 
(Vade Mecum ), kas publiski pieejama Komisijas tīmekļa vietnē. Rokasgrāmata tagad tiks ik gadu aktualizēta saskaņā 
ar Komisijas 2015. gada 21. oktobra paziņojumā pausto apņemšanos pabeigt EMS izveidi.
Lai vēl vairāk uzlabotu pārredzamību, kopš 2014. gada pavasara Komisija ir piekritusi sniegt dalībvalstīm visu infor -
māciju, kas nepieciešama, lai tās varētu atkārtoti veikt pamataprēķinus attiecībā uz atbilstības novērtējumu gan 
preventīvajai, gan koriģējošajai daļai, tostarp sīki izstrādātas Excel  izklājlapas ar pakāpeniskiem aprēķiniem. Attiecībā 
uz diskrecionārajiem pasākumiem Komisija ir pilnībā publiskojusi apkopotu datu kopas par diskrecionāro pasākumu 
ietekmi un vienreizēju pasākumu līmeni kopš 2014. gada pavasara un saskaņā ar Ecofin  Padomes secinājumiem 
2014. gada jūnijā nodrošinājusi turpmāku progresu, ar dalībvalstīm koplietojot EDP  valstu augšupējā pieejā kopš 
2015. gada pavasara iekļauto individuālo nodokļu pasākumu rezultātus.
Turklāt Komisija ir publiskojusi plašu informāciju par galvenajiem pasākumiem dienestu darba dokumentos, papildi -
not jaunos EDP  ieteikumus, tostarp prognozes par galvenajiem mainīgajiem lielumiem fiskālo pasākumu aprēķinā -
šanai saskaņā ar pamatscenāriju (piemēram, atsauces punktu, ar ko tiks salīdzinātas nākotnes prognozes, lai aprēķi -
nātu gan lejupējo, gan augšupējo pieeju).
VII
Attiecībā uz strukturālo reformu īstenošanu Komisija vēlas precizēt, ka, lai gan piemērotas strukturālās reformas 
var būt noteicošas pārmērīga budžeta deficīta novēršanā, to īstenošana nav juridiski saistoša EDP  izbeigšanas 
sastāvdaļa.
Attiecībā uz ieviešanu EDP  regulējošajos tiesību aktos uzsvars ir uz fiskālajiem rezultātiem, un tādējādi attiecīgajos 
tiesību aktos nav specifisku noteikumu, ar ko panāk strukturālo reformu īstenošanu. Ir tiešām svarīgi vēlreiz uzsvērt, 
ka efektīvas rīcības novērtējums EDP  ietvaros ir orientēts uz prasītās budžeta korekcijas nodrošināšanu, un to neie -
tekmē strukturālo reformu izvērtēšana. Strukturālo reformu, tostarp Ekonomiskās partnerības programmas (EPP) 
veikto reformu, īstenošana tiek pārraudzīta Eiropas pusgada kontekstā, tai skaitā arī makroekonomikas nelīdzsvaro -
tības novēršanas procedūras ietvaros. Tomēr 2013. gada 21. maija Regulas (ES) Nr. 473/2013 9. pantā nav paredzēta 
īpaša rīcība gadījumos, kad strukturālo reformu īstenošana neatbilst tam, kas ieteikts EPP analīzē. Valstīs, kurās tiek 
veikta īpaša uzraudzība sakarā ar to, ka tajās vērojama pārmērīga nelīdzsvarotība, reformu īstenošana tiek uzrau -
dzīta saskaņā ar pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru.
Tāpēc, izvērtējot, vai attiecībā uz konkrētu dalībvalsti ir jāuzsāk pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, 
Komisija rūpīgi analizē visas būtiskās vidēja termiņa izmaiņas attiecībā uz ekonomikas, budžeta un parāda stāvokli. 
Šie “būtiskie faktori” ietver strukturālo reformu īstenošanu Eiropas pusgada kontekstā, piemēram, pārmērīgas 
nelīdzsvarotības novēršanas procedūras ietvaros. Komisija uzskata, ka strukturālo reformu neīstenošana ir būtisks 
atbildību pastiprinošs faktors.
Komisijas atbilde 105
Komisija nepiekrīt, ka EDP  pārmērīgi uzsver deficīta dimensiju uz parādu rēķina. Konkrēti, kopš 2011. gadā veiktās 
par “sešu tiesību aktu kopumu” dēvēto tiesību aktu reformas robežvērtība 60 % apmērā no IKP , kuras pārkāpšana ir 
iemesls EDP  uzsākšanai, ir tikusi paaugstināta. Komisija ir uzsākusi uz parādiem balstītu (un uz deficītu balstītu) EDP  
Maltai 2013. gadā, kas veiksmīgi pabeidza šo procedūru 2015. gadā. Tai pašā laikā ar parādu samazināšanas kritērija 
starpniecību tika ieviests jēdziens par parādu pietiekamu samazināšanu, un tas tagad tiek vērtēts, Komisijai veicot 
dalībvalstu fiskālo pozīciju regulāru uzraudzību.
VIII
Komisija ir apņēmusies vērtēt dalībvalstis vienlīdzīgi. Gadījumos, kad šajā ziņā tikuši konstatēti trūkumi, Komisija ir 
rīkojusies, lai nodrošinātu noteikumu konsekventu piemērošanu, un arī turpinās šādi rīkoties.
Komisija ir ievērojami uzlabojusi pārredzamību kopš 2005. gada. EDP  datu un metodisko jautājumu jomā Komisija 
publicē visus misiju ziņojumus, dalībvalstīm sniegtos divpusējos padomus un citu būtisku informāciju.
Lai gan Komisija atzīst, ka vēl pirms vairākiem gadiem pārredzamība attiecībā uz fiskālās novērošanas procesu bija 
nepietiekama, Komisija arī uzsver, ka šie trūkumi pēdējo gadu laikā ir apņēmīgi risināti, veicot iepriekš minētos pasā -
kumus (skatīt Komisijas atbildi uz VI. punktu), tostarp nodrošinot sīkāk izstrādātu informāciju, kā arī galveno koncep -
ciju un metožu iepriekšēju kodifikāciju.
IX, a)
Komisija pieņem līdzīgus (lai gan ne precīzi vienādus) ieteikumus, kas ietverti ziņojuma nodaļā “Secinājumi un ietei -
kumi” (1. līdz 4. ieteikums).
IX, a), i)
Komisija uzskata pašreizējo kvalitātes novērtējuma procedūru par atbilstošu. Tā arī turpmāk centīsies labāk doku -
mentēt savu darbu.
IX, a), ii)
Komisija uzskata, ka kontroles sistēmas tiek novērtētas ar dialogu saistītajos apmeklējumos un īpašās aptaujas 
anketās.
IX, a), iii)
Komisija uzskata, ka pārbaudes uz vietas ir efektīvas (atbilstošas nolūkam) un vēlas atgādināt, ka plašas pārbaudes 
tiek veiktas arī birojā. Šis ieteikums nebūtu neitrāls resursu ziņā.
IX, b), i)
Komisija tikai daļēji piekrīt šim ieteikumam. Pārredzamība jau ir uzlabota, pateicoties būtiskiem efektīviem sasnie -
gumiem pēdējos gados, kodificējot koncepcijas un metodes, kas tiek izmantotas, novērtējot atbilstību EDP , un darot 
dalībvalstīm pieejamus visus novērtējuma pamatā esošos aprēķinus. Neatkarīgas pārbaudes procesu stiprinās nesen 
izveidotā Eiropas fiskālā padome kā funkcionāli neatkarīga iestāde, ko veido pieci eksperti, kuru uzdevums ir novēr -
tēt lēmumu horizontālo konsekvenci un budžeta novērošanas īstenošanu.
Komisijas atbilde 106
IX, b), ii)
Komisija pieņem šo ieteikumu. Runājot par Komisijas atbildi uz VII. punktu, kopš 2011. gadā veiktās par “sešu tiesību 
aktu kopumu” dēvēto tiesību aktu reformas darbība daudz vairāk ir bijusi vērsta uz parādu līmeņiem. Faktiski parāda 
robežvērtība 60 % apmērā no IKP , kuras pārkāpšana ir iemesls EDP  uzsākšanai, ir tikusi paaugstināta. Konkrēti, 
Komisija ir uzsākusi uz parādiem balstītu (un uz deficītu balstītu) EDP  Maltai 2013. gadā, kas veiksmīgi pabeidza šo 
procedūru 2015. gadā. Tai pašā laikā ar parādu samazināšanas kritērija starpniecību tika ieviests jēdziens par parādu 
pietiekamu samazināšanu, un tas tagad tiek vērtēts, Komisijai veicot dalībvalstu fiskālo pozīciju regulāru uzraudzību.
IX, b), iii)
Komisija daļēji pieņem šo ieteikumu. Atbildot uz VII. punktu, strukturālo reformu, tostarp Ekonomiskās partnerī -
bas programmas (EPP) ietvaros veikto reformu, īstenošana tiek pārraudzīta Eiropas pusgada kontekstā, tai skaitā 
arī makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūras ietvaros. Tomēr 2013. gada 21. maija Regulas (ES) 
Nr. 473/2013 9. pantā nav paredzēta īpaša rīcība gadījumos, kad strukturālo reformu īstenošana neatbilst tam, kas 
ieteikts EPP analīzē. Valstīs, kur tiek veikta īpaša uzraudzība, jo tajās vērojama pārmērīga nelīdzsvarotība, reformu 
īstenošana tiek uzraudzīta saskaņā ar pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru. Komisija uzskata, ka tā jau 
darbojas pilnā apjomā atbilstoši pilnvarām, kas tai noteiktas tiesību aktos.
IX, b), iv)
Komisija daļēji pieņem ieteikumu par tās pienākumiem attiecībā uz dalībvalstu ziņojumiem, jo pārkāpuma proce -
dūra jānovērtē attiecībā pret EDP  prasībām.
IX, b), v)
Komisija nepieņem šo ieteikumu, jo EDP  pastiprināšana un sankciju noteikšana tiek regulēta ar skaidrām tiesību 
normām un procesiem, kas Komisijai ir jāievēro. Komisija turpinās ieteikt Padomei, lai tā nosaka sankcijas gadījumos, 
kad tas ir atbilstoši tiesību aktiem.
Ievads
10
Eurostat  novērtējumu apraksts patiesībā ir sarežģītāks. Eurostat  novērtējumos iekļauti arī citi rīki/pasākumi, piemē -
ram, iekšējās konsekvences/ticamības pārbaudes (gan EDP  datos, gan starp EDP  un VFS datiem), ceturkšņa datu 
pārbaudes utt.
16
Padome nosaka ikgadējus fiskālus mērķus daudzgadējiem EDP , savukārt Komisija var šajā ziņā sniegt ieteikumus. 
Attiecībā uz strukturāliem fiskāliem pasākumiem tā dēvētajā sešu tiesību aktu kopumā un divu tiesību aktu kopumā 
ir iekļautas īpašas prasības vidēja termiņa fiskālajai plānošanai. Konkrēti, Direktīvā par budžeta struktūrām (kas ir 
daļa no tā dēvētā sešu tiesību aktu kopuma) ir noteiktas prasības (V. nodaļā) par vidēja termiņa budžeta struktūrām, 
tostarp procedūrām daudzgadu mērķu noteikšanai kopējiem fiskālajiem rādītājiem, vidēja termiņa politikas prog -
nozēm un ilgtermiņa ietekmes novērtējumam, vienlaicīgi nodrošinot konsekvenci starp ikgadējiem budžetiem un 
daudzgadu skaitļiem. Tā dēvētajā divu tiesību aktu kopumā ir noteikta prasība iesniegt vidēja termiņa valsts fiskālos 
plānus, kas balstīti uz neatkarīgām prognozēm.
Komisijas atbilde 107
20
Komisija piebilst, ka dalībvalstīm ir pienākums ziņot arī par plānotajiem un/vai pieņemtajiem pasākumiem un par 
izmaiņām to fiskālajā un ekonomiskajā situācijā.
Apsvērumi
Atbilde uz virsrakstu pirms 32. punkta
Pēdējos gados sistēma ir pieredzējusi vairākas izmaiņas nolūkā uzlabot  EDP  datu kvalitāti, ieviest papildu notei -
kumus, stiprināt atbilstības mehānismus un veicināt valstu līdzdalību. Budžeta novērošanas sistēma ES ir kļuvusi 
sarežģītāka. Šī sarežģītība radusies daļēji no vēlmes labāk aptvert ekonomisko realitāti.
Veiktie tiesību aktu grozījumi bija jāievieš tehniski. Šajā nolūkā bija jāpieņem metodika un klasifikācijas, kas izman -
totas, lai novērtētu atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam (SIP). Šis process notika, veicot plašas pārrunas ar 
Ekonomikas un finanšu komiteju (EFK) un citām kompetentām Padomes instancēm. Šīs pārrunas atviegloja virkne 
paskaidrojumu. Pieaugot novērošanas sistēmas sarežģītības līmenim, bija vajadzīgi papildu paskaidrojumi saskaņā 
ar pārredzamības principu.
Tāpēc visas pieejas pārskatītās sistēmas īstenošanai tika apkopotas Stabilitātes un izaugsmes pakta rokasgrāmatā 
(Vade Mecum ), kas publiski pieejama Komisijas tīmekļa vietnē. Rokasgrāmata tagad tiks ik gadu aktualizēta saskaņā 
ar Komisijas 2015. gada 21. oktobra paziņojumā pausto apņemšanos pabeigt EMS izveidi.
Lai vēl vairāk uzlabotu pārredzamību, kopš 2014. gada pavasara Komisija ir piekritusi sniegt dalībvalstīm visu infor -
māciju, kas nepieciešama, lai tās varētu atkārtoti veikt pamataprēķinus attiecībā uz atbilstības novērtējumu gan 
preventīvajai, gan koriģējošajai daļai, tostarp sīki izstrādātas Excel  izklājlapas ar pakāpeniskiem aprēķiniem. Attiecībā 
uz diskrecionārajiem pasākumiem Komisija ir pilnībā publiskojusi apkopotu datu kopas par diskrecionāro pasākumu 
ietekmi un vienreizēju pasākumu līmeni kopš 2014. gada pavasara un saskaņā ar Ecofin  Padomes secinājumiem 
2014. gada jūnijā nodrošinājusi turpmāku progresu, ar dalībvalstīm koplietojot EDP  valstu augšupējā pieejā kopš 
2015. gada pavasara iekļauto individuālo nodokļu pasākumu rezultātus.
Turklāt Komisija ir publiskojusi plašu informāciju par galvenajiem pasākumiem dienestu darba dokumentos, papildi -
not jaunos EDP  ieteikumus, tostarp prognozes par galvenajiem mainīgajiem lielumiem fiskālo pasākumu aprēķinā -
šanai saskaņā ar pamatscenāriju (piemēram, atsauces punktu, ar ko tiks salīdzinātas nākotnes prognozes, lai aprēķi -
nātu gan lejupējo, gan augšupējo pieeju).
Komisijas atbilde 108
35
Komisija vēlas norādīt, ka visi būtiskie dokumenti, ieskaitot Rīcības kodeksu un Stabilitātes un izaugsmes pakta 
rokasgrāmatu un rīcības kodeksu, kā arī citi attiecīgie paskaidrojošie dokumenti par Stabilitātes un izaugsmes 
pakta darbību, ir pieejami ECFIN  ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/economy_finance/
economic_governance/sgp/legal_texts/index_en.htm .
41
Komisija norāda, ka process jau ir pilnībā pārredzams visām attiecīgajām dalībvalstīm. Komisijas dienesti sniedz 
vajadzīgās detaļas par prognozēšanas pieņēmumiem.
42
Lai gan dokumentācija, jo īpaši, iekļaujot par valsti atbildīgās nodaļas pieņēmumus (kas jānošķir no augstāk minēta -
jiem kopējiem ārējiem pieņēmumiem), neapšaubāmi ir sarežģīta, tā pēdējo gadu laikā ir ievērojami uzlabojusies un 
atbilst labai praksei.
45
Komisija uzsver, ka pieņēmumi, uz kuriem balstītas prognozes, ir aprakstīti nostājas dokumentā, kas tiek sagatavots 
katra prognozēšanas cikla sākumā. Pēc tam pieņēmumi tiek atjaunoti pirms katras sekojošās prognožu saglabāšanas 
un tiek publicēti katrā prognozēšanas reizē. Laikā, kamēr tiek sagatavotas Komisijas regulārās prognozes, vairākās   
sanāksmēs kopā sanāk par valsti atbildīgās nodaļas ierēdņi, eksperti no horizontālajām vienībām un aug  stā kā va  dī-
 ba. Būtiskākā šo sanāksmju daļa ir pārrunas par pieņēmumiem, uz kuriem tiek balstītas prognozes.
48
Eurostat  uzskata, ka kvalitātes novērtēšana tiek veikta konsekventi. Birojā veiktās pārbaudes pamatā ir 2010. gada 
Eiropas Kontu sistēma (EKS) un Rokasgrāmata par valdības budžeta deficītu un parādu (RVBDP).
Turklāt Eurostat  pieņēmumu konsekvenci nodrošina precīzi formulētas un augstā mērā centralizētas iekšējās proce -
dūras. To skaitā ir iekšējās procedūras metodisko jautājumu analizēšanai un lēmumu pieņemšanai, tostarp iekšējās 
metodiskās sanāksmes, oficiālās konsultācijas un EDP  apmeklējumos iegūtie dati.
2. izcēlums, pirmais ievilkums
Komisija vienmēr un sistemātiski pamato savu novērtējumu ar pierādījumiem. Tie var būt dažādās formās, piemē -
ram, kā pilnīga dokumentācija par konkrēto jautājumu, ko sniedz dalībvalstis, pārrunas ar dialogu saistīto apmeklē -
jumu laikā un turpmāki paskaidrojumi regulārā un ilgstošā saziņā ar dalībvalstīm. Nozīmīgākie jautājumi turklāt tiek 
dokumentēti EDP  aprakstā. Kopumā klasifikācijas jautājumi tiek precizēti vispusīgā novērtējuma procesā.
2. izcēlums, ceturtais ievilkums
Eurostat  neveic sistemātisku vai plašu analīzi par pārskata tabulām EDP  mērķim. Pārskata tabulās ir sīki izklāstīti visi 
VFS darījumi, par kuriem ziņots EKS datu pārsūtīšanas programmā un kas parasti nav būtiski EDP  datiem. Kad tas ir 
svarīgi, Eurostat  var ieskatīties pārskata tabulā, lai gūtu precizējumu.
Komisijas atbilde 109
49
Komisija nesaņem obligātos datus, kurus tā uzskata par nepieciešamiem sava kvalitātes novērtējuma mērķiem. 
Tehnisku iemeslu dēļ EDP  tabulas var nebūt pilnībā aizpildītas, kas parasti tiek pamatots ar datu avotiem un kon -
krētā valstī pastāvošo savākšanas sistēmu, kura raksturota EDP  aprakstā. Piemēram, pavasara paziņojuma dati par 
N–1 gadu tiek paziņoti pirmo reizi, bet ne visi datu avoti tai brīdī var būt pieejami, un tas rada nepieciešamību veikt 
aplēses.
50
Komisija konsekventi piemēro noteikumus un pamatnostādnes visām dalībvalstīm. Komisija uzsver, ka vispārējās 
valdības norobežošana ir paredzēta tiesiskajā regulējumā. EKS, kuras pamatā ir Rokasgrāmata par valdības deficītu 
un parādu, precizē kritērijus sektoru klasifikācijai, tostarp ļoti detalizētu lēmumu pieņemšanas shēmu (kas tiek kon -
sekventi piemērota).
Turklāt, lai pārbaudītu vispārējās valdības norobežošanu, Eurostat  rīcībā ir valdības iestāžu reģistrs, EDP  apraksts, 
aptaujas anketa par valdības kontrolētām iestādēm, kas klasificētas ārpus valdības (pieejama kopš 2011. gada), un 
dokumenti par pārklasifikācijas gadījumiem, kas pieprasīti pirms EDP  apmeklējumiem.
Jautājums par valdības nošķiršanu ir arī viens no centrālajām tematiem ikvienā EDP  apmeklējumā un tādējādi tiek 
ietverts misijas konstatējumos.
Visbeidzot, šie reģistri ir aktualizēti, jo ikvienai dalībvalstij ir pienākums ik gadu iesniegt valdības kontrolētu iestāžu 
sarakstu, iekļaujot informāciju par to NACE  klasifikāciju, saistībām un, attiecībā uz iestādēm ar lielāko parādu, arī 
pēdējo tirgus/ārpustirgus pārbaužu rezultātiem.
Komentāri par III pielikumu sniegti turpmāk tekstā.
51
Komisija nenodrošina to, ka dalībvalstis piemēro EKS. Šai nolūkā un lai nodrošinātu konsekventu attieksmi dažādos 
gadījumos un pret dažādām dalībvalstīm, kā arī lai novērstu iespējamās atšķirības interpretācijā, Eurostat  sniedz 
norādījumus ar RVBDP palīdzību. Komisija vēlas precizēt, ka Eurostat  un tā ģenerāldirektoram ir vienpusēja atbildība 
par statistikas lēmumiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009.
Attiecībā uz laikposmiem, kas izmantoti publisko vienību analizēšanai un klasificēšanai, Komisija uzskata atšķirības 
ne tikai par likumīgām, bet arī par nepieciešamām, jo tās atspoguļo dažādus juridiskus, administratīvus vai uzņēmēj -
darbības pasākumus.
Komisijas atbilde 110
3. izcēlums, pirmais ievilkums
Runājot par reģistru pilnīgumu un katras atsevišķās vienības analīzi, Eurostat  ir izņēmuma kārtā apstiprinājis to, 
ka gadījumā, ja dalībvalstīs ir tūkstošiem (vai desmitiem tūkstošu) mazāku vienību vietējās valdības līmenī, tirgus/
ārpustirgus pārbaudi var veikt grupas līmenī. Lielām un sarežģītām vienībām sīki izstrādāta analīze tiek veikta vienī -
bas līmenī (nevis grupas ietvaros). Eurostat  ir arī piekritis piesardzīgai pieejai vēl kādā dalībvalstī. Tā ir visrentablākā 
pieeja ierobežotu resursu kontekstā gan valstu statistikas birojos (VSB), gan Eurostat .
Eurostat  nevar individuāli pārbaudīt katru atsevišķu vienību dalībvalstīs. Eurostat  ik gadu pārbauda aptaujas anketā 
sniegto informāciju no tām valdības kontrolētajām iestādēm, kas ir klasificētas ārpus vispārējās valdības, un jebkuru 
citu tām pieejamo materiālu.
Turklāt Eurostat  piekrīt pārklasificēšanai kritēriju pārskatīšanā ar nosacījumu, ka tam nav ietekmes uz deficītu un 
parādu datiem vai arī šī ietekme ir niecīga.
3. izcēlums, otrais ievilkums
Komisija uzskata, ka EKS 95 noteikumi iekļautajos piemēros ir ievēroti.
Aplūkojot pirmo piemēru šajā nodaļā (tas efektivitātes nolūkos attiecas uz visiem piemēriem), III pielikumā ir teikts:
“Viena dalībvalsts iekļāva finanšu tirgu uzraudzības iestādi, kas ir institucionāla vienība, vispārējās valdības sektorā. 
Saskaņā ar EKS 95 šādas vienības būtu klasificējamas ārpus vispārējās valdības sektora (proti, kā finanšu palīgiestā -
des finanšu sabiedrību sektorā). Citas dalībvalstis pareizi klasificēja šīs institucionālās vienības ārpus vispārējās 
valdības sektora.”
Tomēr finanšu tirgu uzraudzības iestādi var iekļaut vispārējā valdībā. Turklāt tas liek apšaubīt metodisko pieeju, par 
ko vienojušies eksperti dalībvalstīs un Eurostat .
3. izcēlums, trešais ievilkums
Eurostat  iesaka dalībvalstīm analizēt un pārklasificēt vienības katru gadu. Tas pašlaik tiek darīts ar visām vienībām, 
kuru parāds ir lielāks par 0,01 % no IKP , un visas dalībvalstis virzās uz biežāku ikgadējo pārklasifikācijas grafiku arī 
citām mazākām vienībām.
Komisija ik gadu apkopo aptaujas anketas datus par valdības kontrolētām iestādēm un analizē tos, lai pārbaudītu, 
vai visas vienības joprojām iztur 50 % pārbaudi.
Komisijas atbilde 111
53
Komisija izmanto savu riska analīzi, lai izvēlētos dalībvalstis un tematus ar dialogu saistītajiem apmeklējumiem. 
Paaugstināta riska jautājumi vienmēr ir bijuši iekļauti gan ar iepriekšējo posmu saistītos dialoga apmeklējumos 
(IDA), gan ar dialogu saistītos standarta apmeklējumos (SDA) (kuru pamatā ir vai nu riska novērtējums, vai citi avoti). 
Papildus vispārējiem paaugstināta riska jautājumiem, kas vienmēr ir daļa no misijas grafika, ir iekļauti arī īpaši jau -
tājumi, kas balstīti uz riskiem. Pēc tam, kad IDA tika iekļauti SDA, rezultāti ir izmantoti, lai noteiktu riskantās jomas, 
kuras tad attiecīgi analizētas ar dialogu saistītā apmeklējuma laikā. Eurostat  uzskata, ka tas aplūkojis paaugstināta 
riska jautājumus apmeklējuma laikā (piemēram, Itālijā pārrunas par GFCF  uzskaiti saskaņā ar naudas plūsmas prin -
cipu bija 2012. gada riska novērtējuma rezultāts).
Lai gan pagātnē nebija attaisnojuma izmaiņu dokumentēšanai komentāra formā, šī prakse jau tikusi mainīta, un 
komentāri tagad ir obligāti.
Lai gan EDP  riska novērtējums tiek labi dokumentēts ikgadējā procesā, brīvprātīgi var iesniegt īpašus komentārus 
par katru riska novērtējuma dimensiju. Eurostat  piekrīt, ka, lai veiktu riska līmeņa izmaiņas, ir nepieciešams rakstiski 
norādīt detalizētu pamatojumu un komentārus.
54
Eurostat  uzskata, ka apmeklējumu ilgums ir pietiekams, lai pienācīgi izpētītu datu kvalitātes jautājumus. Ja nepiecie -
šams, Eurostat  ir iespēja pagarināt apmeklējumus vai veikt pēcpārbaužu apmeklējumus. Komisija uzskata, ka “jautā -
jumu skaits” ir viens kritērijs, bet ļoti svarīga ir arī jautājuma sarežģītība un/vai iespējamā ietekme uz EDP  datiem.
Komisija uzsver, ka ar dialogu saistītie apmeklējumi nav savrups rīks datu kvalitātes jautājumu izvērtēšanai. Ar 
dialogu saistītie apmeklējumi vairāk ir paredzēti, lai konstatētu riskus vai iespējamas problēmas saistībā ar ziņojumu 
datu kvalitāti  (Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009), turpretim dati tiek novērtēti divas reizes gadā – aprīlī un oktobrī. 
Visiem ar dialogu saistītajiem apmeklējumiem ir pēcpārbaudes, un tās papildina regulārs darba novērtējums un  vice 
versa .
55
Institucionāli pasākumi un uzraudzības un kontroles sistēmas ir bijušas gan IDA, gan SDA daļa, un visos apmeklē -
jumos ir paredzēta sadaļa šo jautājumu risināšanai. Turklāt 2012. gadā tika veikta šiem jautājumiem veltīta aptauja. 
Visbeidzot, papildu informācija par institucionālajiem pasākumiem tiek sniegta ar “salīdzinošo novērtēšanu”, kas tiek 
veikta VSB, EDP  aprakstiem un saprašanās memorandiem par EDP , ko paraksta valsts institūcijas.
Komisija piekrīt veikt analīzi par to, kā šo jautājumu nākotnē būtu iespējams vēl vairāk dokumentēt.
Komisijas atbilde 112
56
Jānorāda, ka šis apsvērums ir aprēķināts, izmantojot ārkārtējos, nevis caurmēra gadījumus, kas būtu piemērotāk 
(6. attēls). Šīm “galējībām” lielākajā daļā gadījumu ir pamatojums, piemēram, Vācijas gadījumā 2013. gada EDP  ar 
iepriekšējo posmu saistītais dialoga apmeklējums Vācijā iekļāva divas Eurostat  sanāksmes ar valsts institūcijām. Pēc 
katras sanāksmes tika sagatavoti pagaidu konstatējumi un rīcības punkti, tomēr kopējs gala ziņojums ar galvenajiem 
secinājumiem un ieteikumiem tika sagatavots tad, kad bija pabeigts viss divdaļīgais apmeklējums, t. i., pēc otrās 
sanāksmes. Tāds pats pamatojums attiecas arī uz Čehijas Republiku, – 2012. gadā konstatējumi pēc IDA tika nosūtīti 
pēc 14 nedēļām, bet tika publicēti tikai pēc 25 nedēļām kopā ar SDA konstatējumiem.
Par rīcības punktiem Eurostat  vienojas ar dalībvalsti ar dialogu saistītā apmeklējuma laikā un pēc tā, un tie tiek nosū -
tīti dalībvalstij nedēļu pēc apmeklējuma (tātad ir ārkārtīgi precīzi). Dalībvalstis pauž savu piekrišanu, vienojoties ar 
Eurostat  gan par saturu, gan termiņu. Atkarībā no rīcības veida un tā, vai tai ir ietekme uz deficīta un parādu datiem, 
termiņi tiek noteikti un rūpīgi uzraudzīti pirms katra EDP  paziņojuma. Neatrisinātie rīcības punkti tiek pārskatīti katra 
apmeklējuma laikā. Ir vairāki rīcības punkti, kuru īstenošanai vajadzīgs vairāk laika valstī nepieciešamo institucionālo 
pasākumu dēļ vai tādēļ, ka jāīsteno jauna datu vākšanas sistēma. Turklāt rīcības punkti ir iekļauti apmeklējumu ziņo -
jumos, kas ir publiski pieejami Eurostat  tīmekļa vietnē.
Rīcības punkti ar ietekmi uz paziņotajiem deficīta un parādu datiem tiek ņemti vērā kvalitātes novērtējumā. Neatrisi -
nātie rīcības punkti par jautājumiem ar būtisku ietekmi uz deficītu un parādiem var arī radīt nepieciešamību formu -
lēt atrunu.
57, b)
Metodiskie jautājumi tiek regulāri pārrunāti ar dalībvalstu ekspertiem EDP  statistikas darba grupā divas reizes gadā.
Turklāt Eurostat  pēdējos gados ir vadījis darba grupu par RVBDP , kura tiekas divas līdz trīs reizes gadā, lai vienotos 
par aktualizētu rokasgrāmatas versiju.
58
Eurostat  politika ir publicēt visus dalībvalstīm sniegtos padomus. Tomēr gadījumā, ja dalībvalsts iebilst pret publicē -
šanu konfidencialitātes dēļ (piemēram, ļoti bieži specifiskos gadījumos ieteikumi ir komerciāli sensitīva informācija, 
vai arī tāpēc, ka darbība pēc ieteikuma nenotiks), Eurostat  to akceptē.
Eurostat  piekrīt šim apsvērumam un šajā kontekstā ir gatavs diskutēt ar dalībvalstīm par to, kā komunicēt par snieg -
tajiem padomiem, nepārkāpjot konfidencialitāti. Tas jau uzsācis šo procesu, iekļaujot informāciju par sniegtajiem 
padomiem pēdējā EFK ziņojumā.
Komisijas atbilde 113
59
Spēja pareizi noteikt vienreizējus pasākumus, kā definēts Stabilitātes un izaugsmes paktā, ir izšķiroša, lai veiktu 
fiskālo novērošanu. Konkrētas vadlīnijas, tostarp indikatīvs un atvērts vienreizēju pasākumu saraksts tika izstrādāts 
2005. gada Stabilitātes un izaugsmes pakta reformas sākumposmā un publicēts 2006. gada ziņojumā par publiska -
jām finansēm EMS (skatīt ziņojuma “ Public Finances in EMU – 2006 ” II daļas 4.2. punktu “ Definition and identification 
of one-off and temporary measures ”: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication423_en.pdf ). 
Kopš tā laika Komisija izmanto šīs vadlīnijas kā atsauces punktu savām novērošanas darbībām. 2006. gada vadlīnijas 
nesen ir paplašinātas, ieviešot “vadošos principus” un aktualizējot “tipisko” piemēru sarakstu. Šīs labotās vadlīnijas 
ir publicētas 2015. gada ziņojuma par publiskajām finansēm EMS (“ Report on Public Finances in EMU 2015 ”) II daļas 
3. punktā “ One-off measure – classification principles used in fiscal surveillance ” (publicēts 2015. gada decembrī):  
http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/eeip/pdf/ip014_en.pdf ).
60
Vienreizējo pasākumu definīcija, kā arī indikatīvs un papildināms “tipisko” gadījumu saraksts ir publicēts ziņo -
juma par publiskajām finansēm EMS 2006. gadā (“ Public Finances in EMU – 2006 ”) II daļas 4.2. punktā “ Defini -
tion and identification of one-off and temporary measures ”: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/
publication423_en.pdf .
Komisija norāda, ka tā nesen ir papildinājusi vadlīnijas un publicējusi klasifikācijas principus, kas izmantoti “vien -
reizēju” pasākumu noteikšanai, kā arī indikatīvu “standarta” gadījumu sarakstu ziņojuma par publiskajām finansēm 
EMS 2015. gadā (“ Report on Public Finances in EMU 2015 ”) II daļas 3. punktā “ One-off measure – classification principles 
used in fiscal surveillance ” (publicēts 2015. gada decembrī): http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/eeip/
pdf/ip014_en.pdf ).
Tomēr jāuzsver, ka vienmēr nepieciešams ekspertu vērtējums, kā arī rūpīgi jāizpēta katra atsevišķā pasākuma īpatnī -
bas, pamatojoties uz Komisijas piemērotajiem klasifikācijas principiem.
4. izcēlums
Saskaņā ar “vienreizējo” pasākumu sarakstu, kas aktualizēts 2015. gada decembrī (pēc Palātas revīzijas), kā publicēts 
ziņojuma par publiskajām finansēm EMS 2015. gadā (“ Report on Public Finances in EMU 2015 ”) II daļas 3. punktā “ One-
off measure – classification principles used in fiscal surveillance ”, 4. izcēlums neatspoguļo pašreizējo situāciju.
Budžeta deficīta palielināšanas pasākumi
Komisija uzsver, ka šādu ārkārtēju notikumu izmaksām ir tendence būt lielākām, salīdzinot ar ekonomikas lielumu 
mazākās valstīs.
Komisijas atbilde 114
61
Komisija norāda, ka ekonomiskās realitātes labākas atspoguļošanas nolūkos vispārīgi pieņemtajos SIP noteikumos 
ir iekļauti nosacījumi, kas izstrādāti, lai reaģētu uz neparedzētām izmaiņām un negaidītiem notikumiem un risinātu 
tos. To ieviešana definēta 2014. gada 12. jūnija paziņojumā Ekonomikas un finanšu komitejas locekļu aizstājējiem: 
“Improving the assessment of effective action in the context of the Excessive Deficit Procedure  – a specification of the 
methodology ”.
62
Komisija atzīst, ka jēdziens “negaidīts un nelabvēlīgs ekonomikas notikums” nav iepriekš skaidri definēts. Tomēr 
metodikā efektīvas rīcības novērtējumam, kas sīki izklāstīta 2014. gada 12. jūnija paziņojumā Ekonomikas un finanšu 
komitejas locekļu aizstājējiem aizstājējiem “ Improving the assessment of effective action in the context of the Excessive 
Deficit Procedure  – a specification of the methodology ”, ir izskaidrots, ka izaugsme, kas zemāka par EDP  ieteikuma 
pamatā esošajām prognozēm, parasti liecina par “negaidītu un nelabvēlīgu ekonomikas notikumu.
Tāpēc Komisija nepiekrīt Palātas apsvērumam attiecībā uz Franciju1.
Padome uzsāka EDP  Francijai 2009. gada 27. aprīlī ar sākotnējo termiņu 2012. gadā. Šis termiņš 2009. gada 2. decem -
brī tika pagarināts līdz 2013. gadam un 2013. gada 21. jūnijā – līdz 2015. gadam, pamatojoties uz konstatējumu, ka ir 
veikta efektīva rīcība, bet notikuši negaidīti un nelabvēlīgi notikumi, kuri lielā mērā negatīvi ietekmē valsts finanses.
Komisija piemēroja pastāvošo tiesisko regulējumu, kā izskaidrots 2009., 2013. un 2015. gada ieteikumos un tos papil -
dinošajos dienestu darba dokumentos ( SWD ).
Atbilde uz virsrakstu pirms 63. punkta
Komisija vēlas uzsvērt, ka pamats datu kvalitātes novērtējumam ir ievērojami uzlabojies, ņemot vērā to, ka EDP  
dati dalībvalstu ziņojumos kopš 2005. gada ir kļuvuši daudz precīzāki un ir papildināti ar sīki izstrādātiem papildu 
datiem.
Lai gan Komisija piekrīt, ka tradicionāli SIP īstenošanā lielāks uzsvars bijis uz deficītu, nevis uz parādu, Komisija 
uzsver, ka kopējais valdības parāds un tā atmaksājamība vienmēr tikusi ņemta vērā kā būtisks faktors ziņojumos 
saskaņā ar 126. panta 3. punktu.
Kopš 2011. gadā veiktās par “sešu tiesību aktu kopumu” dēvēto tiesību aktu reformas darbība daudz vairāk ir bijusi 
vērsta uz parādu līmeņiem. Parāda robežvērtība 60 % apmērā no IKP , kuras pārkāpšana ir iemesls EDP  uzsākšanai, ir 
paaugstināta, un, nosakot parādu samazināšanas kritēriju, praksē tika ieviests jēdziens par parādu pietiekamu sama -
zināšanu, kas tagad tiek vērtēts, Komisijai veicot dalībvalstu fiskālo pozīciju regulāru uzraudzību.
1 http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm
Komisijas atbilde 115
64
Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2009 ir noteikts vispārīgs ietvars iebildumu izteikšanai par faktisko datu kvalitāti un 
dalībvalstu iesniegto faktisko datu labošanai. Saskaņā ar šo regulu Eurostat  var izmantot tādas pilnvaras, ja ir pierādī -
jumi, ka dalībvalstu iesniegtie dati neatbilst uzskaites noteikumiem un jo īpaši EDP  metodikai.
Atrunas Eurostat  formulē tikai ārkārtas gadījumos, un tās ir attaisnojamas tikai noteiktos apstākļos. Eurostat  šajā ziņā 
izmanto savu profesionālo vērtējumu. Tomēr konkrētas atrunas vai grozījuma trūkums nenozīmē, ka nepastāv neno -
kārtoti jautājumi, kas kopā ar dalībvalsti ir jārisina, bet Eurostat  uzskata, ka šiem jautājumiem nav būtiskas ietekmes 
uz Māstrihtas deficītu un parādu. Alternatīva būtu iekļaut atrunas visām valstīm katrā paziņošanas reizē, bet tas būtu 
neproporcionāli un nebūtu atbilstoši atrunu mērķim.
Pie tam bieži gadās tā, ka dalībvalstis pielāgo savus datus pēc tam, kad Eurostat  klasifikācijas periodā ir uzdevis 
jautājumus. Tādi pielāgojumi nav redzami galīgajā paziņojumā presei, jo Eurostat  nav ne formulējis atrunu, ne veicis 
labojumu.
65
Eurostat  ir spēkā procedūra, kurā noteikti pasākumi, grafiks un katra dalībnieka uzdevumi paziņojumu analizēšanas 
laikā pirms paziņojuma presei. Šī procedūra ietver regulāras sanāksmes ar augstāko vadību un ģenerāldirektoru, kas 
darbojas kā Eiropas Savienības galvenais statistiķis.
Atrunas vai datu labojumi ir balstīti uz profesionālu vērtējumu, pamatojoties uz kvalitatīvu un kvantitatīvu informā -
ciju, kas pieejama pirms un pēc skaidrošanas procesa, un, kā iepriekš minēts, tie ļoti rūpīgi tiek izvērtēti. Šis process 
tiek veikts uz statistikas datu pamata, šajā nolūkā izmantojot  Eurostat  piešķirtās statistikas pilnvaras un neiejaucoties 
citiem Komisijas dienestiem vai jebkādai citai ārējai iestādei.
Sekojošie datu labojumi principā ir pierādījuši, ka Eurostat  pieeja atrunu formulēšanai ir iedarbīga un efektīva. “Nav 
lielu pārsteigumu”, t. i., kad jautājums ir bijis zināms, bet Eurostat  nolēmis, ka atrunas formulēšana nav pamatota, 
nekādi nopietni deficīta vai parādu datu labojumi nav bijuši nepieciešami.
5. izcēlums
Čehijas Republika – pirmais ievilkums
Kopš 2010. gada tirgus/ārpustirgus pārbaudes ik gadu tiek veiktas privātajās nefinanšu sabiedrībās, kā arī nefinanšu 
institūcijās, kā definēts S.15. Pārbaužu rezultāti tiek iesniegti Eurostat  kā aptaujas anketa par valdības kontrolētām 
iestādēm, kas klasificētas ārpus vispārējās valdības vai tajā valsts pārvaldes vienību sarakstā, kas tiek prasīts pirms 
EDP  ar dialogu saistītā apmeklējuma.
Komisijas atbilde 116
Francija  – pirmais ievilkums
Kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšana un iespējamie saistītie vienreizējie maksājumi joprojām tiek pārrunāti 
(pat saskaņā ar EKS 2010). Līdz brīdim, kad tiks panākta vienošanās, pagaidām nav specifisku vadlīniju kodoliekārtu 
ekspluatācijas pārtraukšanai un ar to saistītajiem vienreizējiem maksājumiem.
Francija  – otrais ievilkums
Ļoti lielā valsts pārvaldes vienību skaita dēļ Francijā (vairāk nekā 80 000 iestādes S.13 un vairāk nekā 8000 valdības 
kontrolētas iestādes, kas klasificētas ārpus valdības) Eurostat  ir piekritis iestāžu grupēšanai pašvaldību līmenī.
Eurostat  nevar formulēt atrunas par jautājumu, attiecībā uz kuru nav noteikumu EKS vai RVBDP .
Vācija  – pirmais ievilkums
Laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam nenotika neviena liela, regulāra pārklasifikācija iestādēm ar būtisku ietekmi 
uz valdības deficīta un parāda attiecībām (t. i., tuvu 0,1 % no IKP vai virs tā). Tāpēc saistīto labojumu apjoms nebūtu 
atstājis ietekmi uz valdības deficīta un parāda attiecībām, kas apkopotas fiskālās novērošanas nolūkā.
Visām pārklasifikācijām, kas veiktas šādā kontekstā: 1) kā vienreizēji metodiski labojumi, 2) 2011. gada Vācijas nacio -
nālo kontu kritēriju pārskatīšanas ietvaros un 3) pārejā uz EKS 2010, kuras ietekme uz valdības deficīta un parāda 
skaitļiem bija ievērojama (tuvu 0,1 % no IKP vai virs tā), dati par visu EDP  atsauces periodu tika pienācīgi pārskatīti.
Vācija  – otrais ievilkums
Attiecīgais jautājums rada risku datu kvalitātei un, kā noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2009, tūlīt pēc konsta -
tēšanas to izskatīja Eurostat , piemērojot pakāpenisku pieeju, ņemot vērā Vācijas statistikas sistēmas sarežģītību un 
Vācijas vispārējās valdības sektora izmēru.
Komisijai nav zināms, ka attiecīgais risks būtu īstenojies. Eurostat  ir konstatējis nesaistītas kvalitātes problēmas, 
pamatojoties uz datu novērtējumu.
Sarežģītajā Vācijas statistikas sistēmā, kurā juridisks pilnvarojums ir pamatā regulārai statistikas datu vākšanai, un 
ierobežotajos resursos, īstenošanas procesā attiecīgajām procedūrām, kas saistītas ar izmēra ziņā mazām, individu -
ālām darbībām valsts un vietējā līmenī, ir vajadzīgs strukturāls risinājums.
Ņemot vērā darījumu apjomu un faktu, ka šajā posmā nav iespējams izdarīt secinājumus par analīzes rezultātiem, 
Komisija neuzskata, ka par Vācijas deficīta datiem būtu bijusi jāformulē atruna uz šāda pamata.
Malta  – pirmais ievilkums
Pārjaunojuma līgums, lai projekta juridiskās īpašumtiesības nodotu Malita , tika parakstīts 2011. gada 28. decem -
brī (grozīts 2012. gada februārī), tātad pēc 2011. gada oktobra EDP  paziņojuma. Tāpat nomas līgumi tika parakstīti 
2012. gada 26. jūnijā, kas ir arī labu laiku pēc 2011. gada oktobra EDP  paziņojuma.
2012. gada aprīļa EDP  paziņojumā Maltas Nacionālais statistikas birojs bija pareizi rīkojies visos būtiskajos punktos. 
Savā 2012. gada augusta vēstulē Eurostat  pēc pilnīgas analīzes apstiprināja, ka Malita  būtu jāklasificē nefinanšu kor -
porāciju sektorā.
Tāpēc Komisija uzskata, ka nebija nepieciešamas atrunas.
Komisijas atbilde 117
Itālija  – pirmais ievilkums
Komisija ( Eurostat ) ir rūpīgi sekojusi norisēm saistībā ar šo jautājumu. Itālija ir īstenojusi pakāpenisku pieeju, kas 
ietver jaunu datu avotu izveidošanu un aplēšu veikšanu.
6. izcēlums
Palāta atsaucas uz makroekonomiskiem pamata pieņēmumiem, kas ir Līgumā noteikto deficīta un parāda robežvēr -
tību pamatā. Lai gan makroekonomiskā vide ir mainīga, Komisijai saglabājas pienākums rīkoties atbilstoši Līguma un 
to atbalstošo sekundāro tiesību aktu nosacījumiem.
Kopējais fiskālais regulējums ir ievērojami attīstījies, arī pateicoties reformām, kas pēdējos gados ieviestas ar tā 
dēvēto sešu tiesību aktu kopumu un divu tiesību aktu kopumu nolūkā pieņemt “gudrus noteikumus”, kas ļautu labāk 
reaģēt uz dominējošo ekonomisko situāciju un to risināt.
Lai gan tradicionāli SIP īstenošanā lielāks uzsvars ir bijis uz deficītu, nevis uz parādiem, Komisija uzsver, ka regulē -
jums konsekventi ir risinājis parāda jautājumu. Jo īpaši jāatgādina, ka vidēja termiņa budžeta mērķī, kas attiecas uz 
netiešām saistībām un parādu (VTMNSP) ir iestrādāts elements, kurš atspoguļo budžeta bilanci, kas stabilizētu parāda 
attiecību 60 % apmērā no IKP , un papildu komponents, kurš atspoguļo papildu budžeta bilanci, kas nepieciešama 
valstīm ar parādu virs 60 % no IKP .
Kopš 2011. gadā veiktās par “sešu tiesību aktu kopumu” dēvēto tiesību aktu reformas darbība daudz vairāk ir bijusi 
vērsta uz parādu līmeņiem. Parāda robežvērtība 60 % apmērā no IKP , kuras pārkāpšana ir iemesls EDP  uzsākšanai, ir 
tikusi paaugstināta, un, nosakot parādu samazināšanas kritēriju, praksē tika ieviests jēdziens par parādu pietiekamu 
samazināšanu, kas tagad tiek vērtēts, Komisijai veicot dalībvalstu fiskālo pozīciju regulāru uzraudzību.
70
Komisija norāda, ka sākotnējais parāda līmenis ar atšķirību attiecībā pret 60 % robežvērtību iekļaujas parādu samazi -
nāšanas kritērija definīcijā.
Dalībvalstīm ar parādu virs 60 % no IKP ieteiktajā korekciju plānā ir jāņem vērā tas, ka šim parādam jāatbilst vismaz 
uz nākotni vērstajam parāda kritērijam korekciju perioda noslēgumā. Tā rezultātā pēdējam gadam ieteiktais deficīta 
līmenis var būt zem 3 % no IKP , un dalībvalstīm ar lieliem parādiem korekcijas termiņš var būt garāks, jo nepiecie -
šamo strukturālo korekciju nozīmīgums ir jāizsver attiecībā pret iespēju to paveikt konkrētā gadu skaitā.
Fakts, ka, lai sasniegtu parāda kritēriju, valsts budžeta deficītam jābūt zemākam par 3 % no IKP , ir atspoguļots līdz 
šim izdotajos EDP  ieteikumos, pamatojoties uz parādu kritērija pārkāpšanu.
71
Komisija piebilst, ka citētās prognozes ir balstītas uz nemainīgu politiku. Tāda scenārija pieņemšana, kurā dalībval -
stis pilnībā ievēro savas saistības SIP ietvaros, dotu pozitīvākus rezultātus.
Īpaši saskaņā ar scenāriju, ka valsts pilnībā atbilst SIP , Itālija ievērotu parādu samazināšanas kritēriju (uz nākotni 
vērstā variantā) līdz 2019. gadam un Francija – līdz 2018. gadam. Kiprai izmantotie SVF dati ievērojami atšķiras no 
Komisijas izmantotajiem datiem.
Komisijas atbilde 118
72
Būtisko faktoru analīze tiek veikta atbilstoši Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 prasībām.
Tiesību aktos tiešām ir sniegts plašs iespējamo būtisko faktoru saraksts, kas gan nav izsmeļošs, jo Komisijai jāņem 
vērā arī faktori, ko par būtiskiem atzīst konkrētā dalībvalsts.
Komisija precizē un pēc iespējas nosaka dažādo būtisko faktoru ietekmes apmēru. Nav formulas, lai izsvērtu dažā -
dos faktorus un nonāktu pie automātiska secinājuma. Komisija publicē savu sīki izstrādāto analīzi dienestu darba 
dokumentos.
73
Komisija nepiekrīt apgalvojumam, ka tās secinājumu pamatojums ir neskaidrs. Būtisko faktoru analīze ir sniegta 
tiesību aktos (Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97), un saskaņā ar to Komisijai jāņem vērā visi būtiskie faktori, ciktāl tie 
ievērojami ietekmē atbilstības budžeta deficīta un parāda kritērijiem novērtējumu. Turklāt tiesību aktos ir prasīts, lai 
Komisija ņemtu vērā arī faktorus, kurus par būtiskiem atzinusi attiecīgā dalībvalsts. Tas tiek darīts, lai nodrošinātu 
pienācīgu ekonomisko situācijas novērtējumu pirms lēmuma par EDP  uzsākšanu.
Budžeta deficīta kritērija pārkāpšanas gadījumā tiesību akti nosaka plašu iespējamo būtisko faktoru sarakstu, kas 
tomēr nav nedz izsmeļošs, nedz arī sniedz norādes uz jebkāda veida prioritāšu noteikšanu. Ja vispārējās valdības 
parāds ir virs 60 % no IKP , būtiskie faktori tiks ņemti vērā tikai lēmumos attiecībā uz to, vai uzsākt EDP , ja budžeta 
deficīts paliek tuvs atsauces vērtībai un ja pārkāpums tiek vērtēts kā īslaicīgs.
Ja tiek pārkāpts parāda kritērijs, visi būtiskie faktori var tikt ņemti vērā neatkarīgi no deficīta līmeņa.
Atbilstoši iepriekš aprakstītajiem nosacījumiem, gatavojot ziņojumu saskaņā ar 126. panta 3. punktu, Komisija pre -
cizē un pēc iespējas aplēš dažādo būtisko faktoru ietekmi.
Šai ziņā Komisija norāda, ka ziņojumos saskaņā ar 126. panta 3. punktu, kas izdoti par Itāliju, Beļģiju (2015. gada feb -
ruārī) un Somiju (2015. gada februārī, maijā un novembrī) ir ieguldīts liels darbs, lai padarītu būtisko faktoru analīzi 
daudz plašāku un pārredzamāku nekā iepriekš.
Tai pašā laikā un atbilstoši tiesību aktu būtībai nav formulas, lai izsvērtu visus dažādos faktorus un nonāktu pie auto -
mātiska secinājuma.
74
Komisija cenšas cieši sadarboties ar dalībvalstīm notiekošajā Stabilitātes un izaugsmes pakta, tostarp EDP , īsteno -
šanas procesā. Izšķirošs šīs uz sadarbību vērstās pieejas elements ir mijiedarbība un pārrunas, kas tiek veicinātas 
ar atbilstošo ekonomikas komiteju, jo īpaši Ekonomikas un finanšu komitejas locekļu aizstājēju (EFK-A), palīdzību. 
Komisija regulāri sagatavo analītiskas un operatīvas piezīmes par EFK-A, lai izskaidrotu dalībvalstīm savu pieeju SIP 
skaidrošanā un īstenošanā un no tām iegūtu atsauces par Komisijas pamatojumu.
Komisijas atbilde 119
Lai palielinātu pārredzamību, kopš 2014. gada pavasara Komisija ir sniegusi dalībvalstīm visu informāciju, kas nepie -
ciešama, lai tās varētu pilnībā atkārtoti aprēķināt efektīvas rīcības novērtējumu, šai nolūkā iekļaujot sīki izstrādātas 
Excel  izklājlapas ar pakāpeniskiem aprēķiniem gan augšupējai, gan lejupējai pieejai. Turklāt dalībvalstīm tiek nodro -
šināti visi dati un aprēķini par atbilstību parādu samazināšanas kritērijam un MLSA . Tomēr, pamatojoties uz dalībval -
stu īpašu lūgumu, dati nav pilnībā publiski, bet tiek koplietoti kopējā platformā CIRCA , kurai piekļuve tiek nodroši -
nāta tikai EFK locekļiem un to aizstājējiem.
75
Komisija atzīst, ka dienestu darba dokumenti, kas publicēti pirms 2015. gada februāra, varēja būt pārredzamāki attie -
cībā uz EDP  ieteikumu pamatā esošajā pamatscenārijā iekļautajiem datiem. Tomēr Komisija norāda, ka šāda informā -
cija bija pieejama kopš 2014. gada pavasara sīki izstrādātajā Excel  izklājlapā ar pakāpeniskiem aprēķiniem Komisijas 
atbilstības novērtējumam, kas tiek izplatīta dalībvalstīm CIRCA  platformā. Attiecīgi dalībvalstīm bija pilnīga piekļuve 
datu kopumam, kas nepieciešams, lai atkārtoti aprēķinātu fiskālos pasākumus, un citiem mainīgajiem lielumiem, kas 
ir pamatā atbilstības EDP  ieteikumiem novērtējumam, kā Francijas gadījumā 2015. gada februārī. Turklāt, sākot no 
2015. gada februāra, attiecīgā informācija tiek nodrošināta prognožu datnēs, kas tiek publicētas publiskajā AMECO  
datubāzes versijā un ir pieejamas plašai sabiedrībai.
Datnēs esošā informācija ir pietiekama, lai atkārtoti aprēķinātu augšupējos pasākumus tāpat, kā to aprēķinājusi 
Komisija. Tajā jo īpaši iekļauts kopējais diskrecionāro pasākumu skaits ieņēmumu pusē (ieskaitot un atskaitot vien -
reizējos pasākumus), izdevumu izmaiņas, procentu likmes izmaiņas un ar bezdarbu saistītie skaitļi. Tie ir vienīgie 
lielumi, kas nepieciešami pamatscenārija aprēķināšanai. Turklāt dienestu darba dokumentā ir skaidri paskaidrots, kā 
pamatscenārijs ir veidots.
76
Komisija norāda, ka gadījumā, ja tiek pārkāpts parāda kritērijs, regulā ir noteikts, ka tiek ņemti vērā visi būtiskie fak -
tori neatkarīgi no deficīta līmeņa.
7. izcēlums, i)
Komisija uzskata, ka cikliski koriģēts parādu samazināšanas kritērijs pilnībā neaptver ļoti zemas inflācijas ietekmi 
ilgākos periodos. Lai gan cikliski koriģēts parādu līmenis tiek izstrādāts ar mērķi izslēgt ekonomiskā cikla iespaidu uz 
atbilstības parādu noteikumam novērtējumu, ir vērts uzsvērt, ka korekcija attiecas tikai uz atšķirību starp potenciālo 
un faktisko IKP izaugsmes līmeni trīs gadu laikā. Tāpēc ieilgusī vājā nominālā IKP izaugsme, ko pēdējo pāris gadu 
laikā piedzīvojušas vairākas dalībvalstis, joprojām var atstāt ietekmi uz atbilstību parādu noteikumam, pat ja tas 
tiek novērtēts, pamatojoties uz cikliski koriģētu parādu līmeni. Turklāt parādu kritērijs nepakļaujas cenu izmaiņām. 
Cikliski koriģētais parādu līmenis izmanto budžeta izpildes IKP deflatoru, proti, nav negaidīti zemas inflācijas korek -
cijas. Tomēr dažām valstīm negaidīta inflācijas samazināšanās ir novedusi pie ievērojama reālo parāda finansēšanas 
izmaksu palielinājuma. Palielinājumam atšķirībā starp reālajām finansēšanas izmaksām un reālo IKP pieauguma 
tempu bija ievērojami negatīva ietekme uz parāda dinamiku vairākās valstīs.
Komisijas atbilde 120
7. izcēlums, ii)
Attiecībā uz Itālijas atbilstību parādu samazināšanas kritērijam Komisija uzsver, ka tā vēl nevar veikt novērtējumu 
par 2016. gadu, jo saskaņā ar 126. panta 3. punktu ziņojums tika sagatavots 2015. gada sākumā.
Pirms nākamā gada novērtējuma veikšanas ir jānosaka likumīgi spēkā esošas Padomes prasības. Padomes ieteikumi 
tiek sniegti pavasarī. Dalībvalstīm, uz kurām attiecas SIP preventīvā daļa, tādas prasības tiek noteiktas, pamatojoties 
uz ciklisko attiecīgās dalībvalsts ekonomikas pozīciju (ko vērtē pēc ražošanas apjoma starpības) un tās ilgtspējas 
riskiem (sīkāka informācija sniegta Komisijas 2015. gada janvāra paziņojumā par elastīgumu: http://ec.europa.eu/
economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/2015-01-13_communication_sgp_flexibility_guidelines_en.pdf).
Pirmais 2016. gada atbilstības novērtējums tika veikts 2015. gada pavasarī, un tas parādīja vispārēju atbilstību pra -
sībām. Sīkāka informācija atrodama attiecīgajā dienestu darba dokumentā: http://ec.europa.eu/economy_finance/
economic_governance/sgp/deficit/countries/italy_en.htm .
7. izcēlums, iii)
Komisija uzsver, ka paziņojumā, kas dalībvalstīm sniegts ar EFK-A starpniecību 2015. gada februārī, tika izklāstīta 
metodoloģiska sistēma strukturālo reformu ietekmes novērtēšanai uz fiskālo stabilitāti. Itālijas stabilitātes program -
mas novērtējumā, kas veikts 2015. gada maijā, Komisija paziņoja, ka tā veikusi iestāžu ierosinātā strukturālo reformu 
plāna iespējamās ietekmes novērtējumu uz valsts finanšu stabilitāti un ka, ņemot vērā metodes, kas izmantotas 
ietekmes simulēšanai (jo īpaši QUEST ), reformu kvantitatīvo ietekmi Komisija novērtējusi kā ticamu.
78
Komisija rīkojās pilnīgi atbilstoši noteikumiem. Pienākums (nevis iespēja) ņemt vērā būtiskos faktorus ir skaidri 
noteikts regulā, kurā minēts papildināms vērā ņemamo faktoru saraksts. Starp tiem ir skaidri minēta arī korekcija 
attiecībā uz VTM, politikas īstenošana nelīdzsvarotības novēršanai un labošanai un politikas īstenošana Savienības 
kopējas izaugsmes stratēģijas kontekstā.
Parādu noteikums automātiski nenozīmē to, ka pret dalībvalsti uzsāk EDP , līdzko netiek sasniegts kāds kvantitatīvais 
mērķis. Šis neautomātiskums regulā ir skaidri noteikts.
80
Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums nebūtu jāklasificē kā vienreizējs atbilstoši vadošajiem principiem aktu -
alizētajā ziņojumā “ Report on Public Finances in EMU 2015 ”, lai nodrošinātu to konsekventu piemērošanu. Būtiski, 
ka saskaņā ar šīm vadlīnijām pārtēriņš nebija nedz īslaicīgs, nedz vienreizēja rakstura, - bija gaidāms, ka tam būs 
ilgstoša ietekme (no 2012. līdz 2017. gadam), - un rezultātā to nevarēja klasificēt kā vienreizēju pasākumu. Ziņo -
jums “ Report on Public Finances in EMU 2015 ” ir pieejams: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/
european_economy/public_finances_emu_en.htm.
Komisijas atbilde 121
81
Padome 2015. gada 10. martā pauda uzskatu, ka pieejamie pierādījumi neļauj secināt to, ka nav efektīvas rīcības, jo 
tika konstatēts, ka kumulatīvie fiskālie pasākumi ir atbilstoši Padomes prasītajam līmenim (pamatojoties uz augš -
upējo metodiku, jo lejupējo ietekmē zema inflācija) un ka korekciju termiņa pagarināšana tāpēc ir attaisnojama. 
Turklāt budžeta izpildes dati (kā arī 2015. gada Komisijas pavasara prognozes par 2015. gada nominālo bilanci) bija 
labāki, nekā Komisija gaidīja 2015. gada martā.
82
Komisija nepiekrīt šim apsvērumam, jo saskaņā ar novērtējuma laikā pieejamo informāciju laicīga 2015. gada korek -
cija vairs nešķita panākama. Tādos apstākļos SIP tiesiskā regulējuma ietvaros ir pieņemami: i) izpētīt iemeslus, kā 
rezultātā tika konstatēts, ka “pieejamie pierādījumi kopumā neļauj secināt, ka ieteiktie pasākumi 2013. un 2014. 
gadā nebūtu īstenoti” un ii) sniegt jaunu, derīgu korekcijas plānu, lai attiecīgajai valstij sniegtu atbilstošus politikas 
norādījumus.
83
Komisija atgādina par savu pienākumu saskaņā ar regulu ņemt vērā būtiskos faktorus. Tiesību aktos ir noteikts 
papildināms apsveramo faktoru saraksts. Starp tiem ir skaidri minēta arī korekcija attiecībā uz VTM, politikas īste -
nošana nelīdzsvarotības novēršanai un labošanai un politikas īstenošana Savienības kopējas izaugsmes stratēģijas 
kontekstā.
Attiecībā uz īpašajos gadījumos izmantoto pamatojumu ir pieejami attiecīgie dokumenti attiecīgi par Franciju un 
Itāliju: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm  un  
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/italy_en.htm .
84
Komisija uzsver, ka saskaņā ar tiesisko regulējumu Padome ir lēmumu pieņemšanas institūcija. Tāpēc tai ir tiesības 
noraidīt Komisijas EDP  ieteikumu un tai nav saistību pret Komisiju.
Dalībvalstu sniegtos ziņojumus par koriģējošajiem pasākumiem varētu pilnveidot
Komisija uzskata, ka spēkā esošie nosacījumi un/vai vadlīnijas par fiskālās novērošanas dokumentu saturu, tostarp 
ziņojumiem par EDP  koriģējošajiem pasākumiem, nodrošina stabilu pamatu, lai Komisija varētu veikt efektīvu fiskālo 
novērošanu un uzraudzību, ja dalībvalstis tos pienācīgi ievēro. Tāpēc Komisija neredz nekādu īpašu vajadzību grozīt 
spēkā esošos tiesību aktus, lai noteiktu dalībvalstīm stingrākus ziņošanas pienākumus.
Komisijas atbilde 122
85
Lai nodrošinātu atbilstību ziņošanas prasībām, sankciju iespēja saskaņā ar EDP  attiecas tikai uz neatbilstību EDP  
budžeta mērķiem. Tomēr pienācīgas ziņošanas trūkums var būt nelabvēlīgs attiecīgajai dalībvalstij, jo gadījumā, ja 
Komisijai trūkst pietiekami plašas informācijas par veiktajiem pasākumiem un budžeta izmaiņām, tas var novest pie 
EDP  pastiprināšanas, ja tiek secināts, ka EDP  mērķi nav sasniegti.
Jebkurā gadījumā Komisija apņemas pastāvīgi uzraudzīt dalībvalstu fiskālās pozīcijas ar atbilstošajām par valsti 
atbildīgām nodaļām, kuras regulāri veic novērošanas misijas dalībvalstīs. Saistībā ar regulārāku ziņošanu, piemēram, 
tādu, kā noteikts tā dēvētajā sešu tiesību aktu kopumā un divu tiesību aktu kopumā, ieviešot stabilitātes program -
mas pavasarī un budžeta plānu projektus rudenī, ir noteiktas sīki izstrādātas prasības par to, kas dalībvalstij ir jāziņo. 
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 473/2013 7. panta 2. punktu gadījumā, kad Komisija nav apmierināta ar to, ka dalībvalsts 
budžeta plāna projekts pienācīgi parāda, ka tās fiskālie plāni atbilst prasībām, Komisija var prasīt, lai attiecīgā dalīb -
valsts iesniegtu pārskatītu budžeta plāna projektu. Tomēr gadījumā, ja dalībvalsts neievēro vispārīgākās ziņošanas 
prasības, Komisijas iespējas panākt to izpildi tiešām ir ierobežotas, jo īpaši attiecībā uz stabilitātes programmām.
86
Fiskālās novērošanas dokumentos (piemēram, Stabilitātes un konverģences programmās vai budžeta plāna projek -
tos), tostarp tajos, kur ziņots par atbilstību Padomes ieteikumiem (ziņojumi par veiktajiem pasākumiem), dažkārt var 
trūkt konkrētas informācijas par koriģējošiem pasākumiem, jo īpaši par pēdējiem gadiem. Tas atspoguļots Komisi -
jas prognozēs, kas veido pamatu dalībvalstu plānu riska novērtējumam. Gadījumos, kad koriģējošie pasākumi tiek 
uzskatīti par nepietiekami konkrētiem, prognozēs tie patiešām netiek ņemti vērā. Turklāt, ja konkrētas informācijas 
trūkums ietekmē risku līdzsvaru, riski vienmēr ir skaidri minēti Komisijas novērtējumos.
8. izcēlums, pirmais ievilkums
Saraksts ar pasākumiem, kam ir fiskāla ietekme, ir daļa no konverģences programmas un nav primāri valsts reformu 
programma.
8. izcēlums, otrais ievilkums
Komisija uzsver faktu, ka 2012. gada konverģences programmā izklāstīta pasākumu ietekme trīs dažādās tabulās: 
vienā – no tiešās nodokļu reformas (ieņēmumu puses pasākumu) perspektīvas, otrā sniegts sīks iedalījums plāno -
tajiem konsolidācijas pasākumiem ar ietekmi uz budžeta deficītu, bet trešajā apkopotas mazākas izmaiņas, kas ir 
spēkā kopš 2012. gada (tikai izdevumu puse). Lai gan ne visi pasākumi ir aprakstīti papildinošajā tekstā, virsraksti ir 
pietiekami sīki izstrādāti un saprotami.
Komisijas atbilde 123
Atbilde uz virsrakstu pirms 88. punkta
Komisija nepiekrīt, ka tās uzraudzībā un novērošanā trūkst pārredzamības. ES fiskālajā sistēmā pēdējos gados ir 
veiktas vairākas izmaiņas ar nolūku ieviest papildu noteikumus, stiprināt atbilstības mehānismus un veicināt valstu 
līdzdalību. Komisija uzskata to par vēlamu attīstību.
Veiktie tiesību aktu grozījumi bija jāievieš tehniski. Šajā nolūkā bija jāpieņem metodika un klasifikācijas, kas izman -
totas, lai novērtētu atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam (SIP). Šis process notika, veicot plašas pārrunas ar 
Ekonomikas un finanšu komiteju (EFK) un citām kompetentām Padomes instancēm. Šīs pārrunas atviegloja virkne 
paskaidrojumu. Pieaugot novērošanas sistēmas sarežģītības līmenim, bija vajadzīgi papildu paskaidrojumi saskaņā 
ar pārredzamības principu.
Tāpēc visas pieejas pārskatītās sistēmas īstenošanai tika apkopotas Stabilitātes un izaugsmes pakta rokasgrāmatā 
(Vade Mecum ), kas publiski pieejama Komisijas tīmekļa vietnē. Rokasgrāmata tagad tiks ik gadu aktualizēta saskaņā 
ar Komisijas 2015. gada 21. oktobra paziņojumā pausto apņemšanos pabeigt EMS izveidi.
Lai vēl vairāk uzlabotu pārredzamību, kopš 2014. gada pavasara Komisija ir piekritusi sniegt dalībvalstīm visu infor -
māciju, kas nepieciešama, lai tās varētu atkārtoti veikt pamataprēķinus attiecībā uz atbilstības novērtējumu gan 
preventīvajai, gan koriģējošajai daļai, tostarp sīki izstrādātas Excel  izklājlapas ar pakāpeniskiem aprēķiniem. Attiecībā 
uz diskrecionārajiem pasākumiem Komisija ir pilnībā publiskojusi apkopotu datu kopas par diskrecionāro pasākumu 
ietekmi un vienreizēju pasākumu līmeni kopš 2014. gada pavasara un saskaņā ar Ecofin  Padomes secinājumiem 
2014. gada jūnijā nodrošinājusi turpmāku progresu, ar dalībvalstīm koplietojot EDP  valstu augšupējā pieejā kopš 
2015. gada pavasara iekļauto individuālo nodokļu pasākumu rezultātus.
Turklāt Komisija ir publiskojusi plašu informāciju par galvenajiem pasākumiem dienestu darba dokumentos, papildi -
not jaunos EDP  ieteikumus, tostarp prognozes par galvenajiem mainīgajiem lielumiem fiskālo pasākumu aprēķinā -
šanai saskaņā ar pamatscenāriju (piemēram, atsauces punktu, ar ko tiks salīdzinātas nākotnes prognozes, lai aprēķi -
nātu gan lejupējo, gan augšupējo pieeju).
Metodoloģiskā sistēma strukturālo reformu ietekmes uz fiskālo ilgtspēju novērtēšanai tika izklāstīta paziņojumā, kas 
dalībvalstīm sniegts ar EFK-A starpniecību 2015. gada februārī.
89, ii)
Komisija saistībā ar Palātas 89. ii) apsvērumu vēlas precizēt, ka efektīvas rīcības metodika, ko Padome apstiprināja 
2014. gadā, ir plašāka mēroga nekā vienkārši augšupēja metodika, tā ietver arī lejupēju pieeju efektīvas rīcības 
novērtēšanai. Minētā metodika ir izskaidrota ziņojuma “ Public Finance Report 2014 ” II. daļas 1. punktā.
Komisijas atbilde 124
90
Atbilstība EDP  ieteikumiem visbeidzot tiek pārbaudīta, izmantojot Eurostat  pārbaudītus faktiskos datus, nevis Komi -
sijas prognozes. Turklāt efektīvas rīcības novērtējums, kas dēvēts par rūpīgu analīzi, tiek veikts, ja dalībvalstij neizdo -
das sasniegt tās nominālā deficīta mērķus vai prasītos uzlabojumus strukturālajā bilancē.
9. izcēlums, sestais ievilkums
Komisija kopumā piekrīt, ka efektīvas rīcības novērtējums ir kļuvis arvien sarežģītāks. Tajā tiek vairāk ņemtas 
vērā sarežģītākas ekonomiskās situācijas, kā arī pievienoti jauni novērošanas elementi, nodrošinot vienlīdzīgu 
režīmu dažādām valstīm un laiku, kas nepieciešams noteikumu pārredzamai ieviešanai (skatīt Komisijas atbildi uz 
89. pun ktu).
91
Lejupējā un augšupējā pieeja ir atbilde uz nepieciešamību labāk aptvert dominējošo ekonomisko situāciju. Doku -
ments, kurā pārskatīta metodika efektīvas rīcības novērtējumam, ieskaitot augšupējās pieejas ieviešanu (“ Review of 
the methodology for assessing effective action ”), pirmo reizi tika pārrunāts 2014. gada 26. februārī EFK-A, to apstipri -
nāja EFK 2014. gada 12. jūnijā un Ecofin  padome – 2014. gada 20. jūnijā.
Komisija atzīst, ka pastāv dabisks kompromiss starp pieņemtās pieejas definēšanu terminos, kas pēc iespējas aptver 
pamatā esošo makroekonomisko situāciju un dinamiku, un noteikumu sistēmas sarežģītības pakāpi.
Lai uzlabotu pārredzamību, Komisija ir piekritusi sniegt dalībvalstīm visu informāciju, kas nepieciešama, lai tās 
varētu atkārtoti aprēķināt efektīvas rīcības novērtējumu, iekļaujot sīki izstrādātas Excel  izklājlapas ar pakāpeniskiem 
aprēķiniem gan augšupējai, gan lejupējai pieejai. Tomēr saskaņā ar dalībvalstu īpašu lūgumu dati nav pilnībā pub -
liski, bet tiek koplietoti kopējā platformā CIRCA , kurai piekļuve tiek nodrošināta tikai EFK dalībniekiem un to aizstājē -
jiem ministrijās.
92
Fiskālo pasākumu novērtējums ir orientēts uz strukturālo bilanci kopš 2005. gada SIP reformām, kuru mērķis bija vai -
rāk ņemt vērā ekonomiskā cikla ietekmi uz dalībvalstu fiskālajām pozīcijām. Ir tiesa, ka strukturālā bilance ir nesarau -
jami saistīta ar potenciālās izaugsmes aplēsēm, – tas ir mainīgais lielums, ko nav iespējams novērot. Tas atspoguļo 
makroekonomikas robežas, un no tā nevar izvairīties, kamēr vien strukturālā bilance ir galvenais fiskālo mērījumu 
elements, kā tas pieprasīts regulā.
Sīki izstrādāta kopējā pieeja iespējamā iznākuma novērtēšanai ar dalībvalstīm tiek saskaņota ilglaicīgajā Ražošanas 
apjoma starpības darba grupā ( Output Gap Working Group ), un to apstiprināja Padome.
Komisijas atbilde 125
94
Rīcības kodeksā ieteikts, ka “augšupējas” fiskālo pasākumu aplēses (tas ir, tādas, kas parasti orientētas uz aplēstā 
budžeta ietekmi uz diskrecionāriem fiskālajiem pasākumiem) papildina fiskālo pasākumu aplēses, ko radījušas 
izmaiņas strukturālajā bilancē (jeb “lejupējā” pieeja). Dokuments, kurā pārskatīta metodika efektīvas rīcības novērtē -
jumam, ieskaitot augšupējās pieejas ieviešanu (“ Review of the methodology for assessing effective action ”), pirmo reizi 
tika pārrunāts 2014. gada 26. februārī EFK-A, to apstiprināja EFK 2014. gada 12. jūnijā un Ecofin  padome – 2014. gada 
20. jūnijā.
Šī metodika ir balstīta uz diskrecionāro pasākumu aplēsto ietekmi uz budžeta ieņēmumu pusi, un tajā ņemti vērā 
gan skaidri, gan netieši pasākumi izdevumu pusē.
Diskrecionāru pasākumu izpratnē Komisija ir nodrošinājusi konkrētu pēcpārbaudi savām pārredzamības saistībām: 
i) darot pieejamu katrai valstij diskrecionāro pasākumu ietekmi (pašreizējie/kapitāla ieņēmumi, kā arī pašreizēji/
kapitāla izdevumi) un vienreizējo pasākumu līmeni tiešsaistē esošajā AMECO  datubāzē (proti, pilnībā publiskajā 
Komisijas datubāzē) kopš 2014. gada pavasara, ii) koplietojot ar dalībvalstīm CIRCA  platformā galvenos diskrecionā -
ros nodokļu pasākumus, kas iekļauti augšupējā pieejā EDP  valstīm no 2015. gada pavasara.
Turklāt Komisija ir publiskojusi plašu informāciju par galvenajiem pasākumiem dienestu darba dokumentos, papildi -
not jaunos EDP  ieteikumus, tostarp prognozes par galvenajiem mainīgajiem lielumiem fiskālo pasākumu aprēķinā -
šanai saskaņā ar pamatscenāriju (piemēram, atsauces punktu, ar ko tiks salīdzinātas nākotnes prognozes, lai aprēķi -
nātu gan lejupējo, gan augšupējo pieeju).
95
Komisija nepiekrīt, ka tās analīze kļuvusi mazāk pārredzama.
ES fiskālajā sistēmā pēdējos gados ir veiktas vairākas izmaiņas ar nolūku ieviest papildu noteikumus, stiprināt atbil -
stības mehānismus un veicināt valstu līdzdalību. Tika nodrošināta arī noteikumu lielāka piemērotība, lai tie atbilstu 
dažādiem ekonomiskajiem apstākļiem.
Tiesību aktu grozījumi bija jāievieš tehniski. Šajā nolūkā bija jāpieņem metodika un klasifikācijas, kas izmantotas, lai 
novērtētu atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam (SIP). Šis process notika, veicot plašas pārrunas ar Ekonomi -
kas un finanšu komiteju (EFK) un citām kompetentām Padomes instancēm. Šīs pārrunas atviegloja virkne paskaid -
rojumu. Pieaugot novērošanas sistēmas sarežģītības līmenim, bija vajadzīgi papildu paskaidrojumi saskaņā ar 
pārredzamī  bas principu.
Tāpēc visas pieejas pārskatītās sistēmas īstenošanai tika apkopotas Stabilitātes un izaugsmes pakta rokasgrāmatā 
(Vade Mecum ), kas publiski pieejama Komisijas tīmekļa vietnē. Rokasgrāmata tagad tiks ik gadu aktualizēta saskaņā 
ar Komisijas 2015. gada 21. oktobra paziņojumā pausto apņemšanos pabeigt EMS izveidi (skatīt Komisijas atbildi uz 
88.–94. punktu).
Komisijas atbilde 126
96
Saistībā ar lejupējo pieeju, lai gan dati, kas nepieciešami Komisijas aprēķinu atkārtošanai, līdz 2014. gadam nebija 
sistemātiski pieejami ārpus Komisijas, Komisija ir ieguldījusi lielu darbu, lai šo situāciju labotu, un tagad tiecas 
nodrošināt pilnīgu pārredzamību, dodot dalībvalstīm piekļuvi visiem būtiskajiem datiem. Šai nolūkā Komisija ir 
publiskojusi plašu informāciju par galvenajiem pasākumiem dienestu darba dokumentos, papildinot jaunos EDP  
ieteikumus, tostarp prognozes par galvenajiem mainīgajiem lielumiem fiskālo pasākumu aprēķināšanai saskaņā ar 
pamatscenāriju (piemēram, atsauces punktu, ar ko tiks salīdzinātas nākotnes prognozes, lai aprēķinātu gan lejupējo, 
gan augšupējo pieeju). Turklāt pēc katra prognožu cikla (kopš Komisijas 2014. gada pavasara prognozēm) Komisija 
nodrošina dalībvalstīm Excel  izklājlapas rīku ar visiem būtiskajiem ievades datiem, lai tās varētu precīzi atkārtot 
Komisijas aprēķinus.
97
Komisija arī vēlas precizēt, ka augšupējā pasākumu kvantitatīvā noteikšana kā daļa no rūpīgas analīzes, kas jāveic 
gadījumā, ja netiek sasniegti ieteiktie budžeta mērķi, pirmo reizi tika ierosināta Komisijas ziņojumā “ Assessment of 
effective action ” Ekonomikas un finanšu komitejas locekļu aizstājējiem (no Padomes atkarīgā iestāde) 2012. gada 
decembrī, un kopš tā laika tā tiek veikta kā fiskālo pasākumu papildu rādītājs rūpīgā analīzē, jo īpaši dienestu 
darba dokumentos, kas papildina EDP  ieteikumus, vai budžeta novērošanas piezīmēs, kas tiek regulāri pārrunātas 
ar dalībvalstīm. Cenšoties nodrošināt lielāku pārredzamību attiecībā uz metodiku, kas izmantota atbilstības EDP  
ieteikumiem novērtēšanai, dokuments, kurā pārskatīta metodika efektīvas rīcības novērtējumam, ieskaitot augšupē -
jās pieejas ieviešanu (“ Review of the methodology for assessing effective action ”) pirmo reizi tika iesniegts 2014. gada 
26. februārī EFK-A. Ekonomikas un finanšu komiteja (EFK, galvenā komiteja) 2014. gada 12. jūnijā apstiprināja šo 
dokumentu, un Ecofin  padome to apstiprināja 2014. gada 20. jūnijā.
Komisija konstatēja, ka ir gaidāms, ka Francija sasniegs strukturālos fiskālos mērķus saskaņā ar parasti pie -
ņem  to me  todiku, un izlēma procedūru uz laiku atlikt. Pamatojums ir sīki izklāstīts Komisijas dienestu darba 
doku  men  tā, kas pie  ejams: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/30_edps/
communication_to_the_council/2015-07-01_fr_communication_swd_en.pdf.
98
Komisija ir piekritusi sniegt dalībvalstīm visu informāciju, kas nepieciešama, lai tās varētu atkārtoti aprēķināt efektī -
vas rīcības novērtējumu, šai nolūkā iekļaujot sīki izstrādātas Excel  izklājlapas ar pakāpeniskiem aprēķiniem gan aug -
šu pējai, gan lejupējai pieejai. Tomēr saskaņā ar dalībvalstu īpašu lūgumu dati nav pilnībā publiski, bet tiek koplietoti 
kopējā platformā CIRCA , kurai piekļuve tiek nodrošināta tikai EFK locekļiem un to aizstājējiem ministrijās.
Komisijas atbilde 127
99
Atsevišķu pasākumu ietekmes ex-post  novērtējums var nedot pārliecinošus rezultātus. Šādu ietekmi tiešām var būt 
grūti aprēķināt, jo ir sarežģīti nošķirt pasākuma ietekmi no plašākiem ieņēmumu un izdevumu pārmaiņu iemesliem 
(piemēram, ekonomiskā vide), pretēji politikas nemainīšanas tendencei, kas būtu dominējoša. Kopumā diskrecio -
nāru budžeta pasākumu efektivitāte ex-post  tiek lielā mērā atspoguļota budžeta izpildē un noteikto budžeta mērķu 
izpildē (vai neizpildē). Komisija novērtē, vai dalībvalstis ir veikušas pietiekamus politikas pasākumus, lai sasniegtu 
ieteiktos budžeta mērķus, kas balstīti uz diviem papildu rīkiem, t. i., lejupējo un augšupējo pieeju efektīvas rīcības 
novērtēšanai.
Komisija (un dalībvalstis) arī uzrauga katra atsevišķā diskrecionārā fiskālā pasākuma devumu. Apkopotas datu kopas 
ir pieejamas AMECO  datubāzē. Devums tiek aplēsts ex ante  un pārskatīts pēc vajadzības īstenošanas gaitā (piemē -
ram, gadījumā, ja pasākumu nolūks tiek grozīts, ja tie ir tikai daļēji īstenoti, ja ir pamats esošo pamata pieņēmumu 
labojumam u. tml.).
100, i)
Maltas gadījumā ziņojums par veiktajiem pasākumiem tika iesniegts 2013. gada 1. oktobrī (3 mēnešus pēc Padomes 
2013. gada 21. jūnija ieteikuma). Tajā precizēti pasākumi 2013. gadam, savukārt 2014. gadā tas palicis neskaidrs. Kon -
krēti, ziņojumā tika izklāstīti ekspansīvi pasākumi izdevumu pusē, ko kompensē palielinājumi no netiešajiem nodok -
ļiem un darbā pieņemšanas ierobežojumi, bet attiecībā uz sīkāku informāciju tas tikai atsaucās uz gaidāmo budžetu.
Sīkākas informācijas trūkumu radīja fakts, ka Maltā budžeta process nebija saskaņots ar Eiropas kalendāru. Konkrēti, 
Maltas iestādēm nebija iespējas atklāt budžeta pasākumus gan ziņojumā par veiktajiem pasākumiem, gan budžeta 
plāna projektā, un tāpēc tajā netika sniegta pietiekami sīka informācija par diskrecionārajiem pasākumiem, kas ir 
budžeta mērķu pamatā. Visa nepieciešamā informācija tika atklāta tikai pēc iepazīstināšanas ar 2014. gada budžetu 
(Parlaments ar to tika iepazīstināts 2013. gada 4. novembrī, un tas tika pieņemts 2013. gada 21. novembrī). Komisijas 
novērtējumā, kura pamatā bija rudens prognozes, kas publicētas 5. novembrī, nebija iekļauti 2014. gadam plānotie 
pasākumi. Šie pasākumi beigās tika iekļauti sekojošajā ziemas prognozē.
100, ii)
Francija iesniedza ziņojumu par veiktajiem pasākumiem 2013. gada oktobrī, un tas tika apvienots ar “ Rapport éco -
nomique social et financier ” (RESF ), kurā parasti sniegts publisko finanšu novērtējums budžeta projekta gatavošanas 
ietvaros. Savā budžeta plāna projekta analīzē Komisija uzskatīja, ka dokumentā netiek pārkāptas oficiālās ziņošanas 
prasības, bet drīzāk, ka šajā stadijā izklāstītie pasākumi uzskatāmi par nepietiekamiem, lai samazinātu deficītu līdz 
3 %. Tā kā labojums attiecās uz vairākiem gadiem, novērtējums bija orientēts uz 2013. un 2014. gadu, kā prasīts 
rīcības kodeksā. Tomēr ar informācijas trūkumu vēlākajos gados saistītie riski tika pienācīgi norādīti papildinošajā 
dienestu darba dokumentā, kas pieejams: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/
dbp/fr_2013-11-15_swd_en.pdf.
Komisija vēlreiz novērtēja situāciju Maltā nākamajā ziemas prognozē, kas tika publicēta 2014. gada februārī. Saskaņā 
ar šo jauno deficīta prognozi, kas iekļāva ar 2014. gada budžetu paziņotos pasākumus, EDP  prasības 2014. gadam 
nominālā izteiksmē bija izpildītas.
Komisijas atbilde 128
101
Komisija nepiekrīt šim apsvērumam, jo veikto pasākumu novērtējums vienlaikus ir gan uz pagātni, gan nākotni 
vērsts, ciktāl tas iekļauj analīzi par atbilstību EDP  iepriekšējo gadu mērķiem (balstoties uz budžeta izpildi), pašreizē -
jiem un nākamo gadu mērķiem (balstoties uz prognozēm), jo īpaši, veicot novērtējumu attiecībā uz attiecīgās dalīb -
valsts paredzēto pasākumu nākotnes EDP  mērķu sasniegšanai adekvātumu un ticamību. Šī ir pieeja, kas parasti tiek 
ievērota visos saistītajos Komisijas dokumentos, piemēram, paziņojumā par veiktajiem pasākumiem, dienestu darba 
dokumentā, kurš papildina SCP novērtējumu, vai Komisijas atzinumā par budžeta plāna projektu, tostarp piezīmēs 
par ietekmi uz Komisijas prognozēm budžeta novērošanai (“ Implications of the Commission forecast for budgetary 
surveillance ”), kas regulāri sniedz pārskatu par atbilstību SIP prasībām visām dalībvalstīm pēc katra prognožu cikla 
un tiek pārrunātas ar atbilstošo instanci Padomē.
Tomēr, tā kā procesuālajiem EDP  pasākumiem neefektīvas rīcības gadījumā, atbildot uz Padomes ieteikumu, jābūt 
balstītiem uz stabilu pierādījumu kopumu, tie lielākoties ir pieņemti, pamatojoties uz novērotiem datiem. Komi -
sija uzskata, ka sākotnējam atbilstības novērtējumam, kas tiek veikts pēc ziņojuma par veiktajiem pasākumiem, 
kurš citēts rokasgrāmatā, ir sagatavošanās raksturs, atspoguļojot valdības paziņojumus, kā paskaidrots arī rīcības 
kodeksā.
Turklāt Komisija vēlas atgādināt, ka pēc tā dēvētā sešu tiesību aktu kopuma stāšanās spēkā atbilstība Stabilitātes un 
izaugsmes pakta preventīvajām un korektīvajām daļām tagad tiek pastāvīgi uzraudzīta. Komisijas prognozes, kas 
tiek izdotas trīs reizes gadā – ziemā, pavasarī un rudenī – veido galvenos atskaites punktus šiem regulārajiem fiskā -
lajiem novērtējumiem, ieskaitot efektīvas rīcības novērtējumu dalībvalstīm, kuru EDP  ir uz laiku atlikts. Ja Komisijas 
novērtējums beigtos ar secinājumu par neatbilstību EDP  ieteikumiem, tas novestu pie EDP  pastiprināšanas. Tāpēc 
sekas pārāk nekonkrētiem mērķiem pirmajā gadā nav svarīgas efektīvas rīcības novērtējumam.
102
Komisijas 2014. gada 2. jūnija ieteikums Padomes ieteikumam par valsts reformu programmu un stabilitātes 
programmu ietvēra ieteikumu “nostiprināt budžeta stratēģiju, tai skaitā turpmāk precizējot pamatā esošos pasā -
kumus, 2014. gadam un turpmākajiem gadiem, lai nodrošinātu pārmērīgā deficīta korekciju ilgtspējīgā veidā līdz 
2015. gadam, veicot strukturālos pielāgojumus, kas precizēti Padomes ieteikumā, kurš pieņemts EDP  ietvaros.” Tur -
klāt Komisija pieņēma atzinumu par budžeta plāna projektu un 2014. gada 28. novembrī publicēja dienestu darba 
dokumentu. Kopumā Komisijas pozīcija, kas balstīta uz tās prognozēm, bija tāda, ka Francijas gadījumā ir neatbilstī -
bas risks Stabilitātes un izaugsmes pakta nosacījumiem, jo nominālais deficīts un korekcijas strukturālajā bilancē tika 
prognozētas kā tādas, kas nesasniegs 2013. gada ieteikumus. Komisija aicināja iestādes valsts budžeta procedūras 
ietvaros veikt nepieciešamos pasākumus, lai 2015. gada budžets atbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam.
106
Kad ieteikumi tika formulēti gada vidējo skaitļu izteiksmē, Komisija norādīja, ka tas bieži vien noved pie efektī -
vas rīcības trūkuma sākotnējos gados un nedod iemeslu EDP  pastiprināšanai. Tāpēc Komisija nolēma pārskatīt 
savu praksi attiecībā uz EDP  ieteikumu projektu, un tas izskaidro to, kāpēc, sākot no 2011. gada, visiem jaunajiem 
126. panta 7. punkta ieteikumiem ir nomināli un strukturāli mērķi daudzgadu periodā.
Komisijas atbilde 129
Kopēja atbilde uz 108. un 109. punktu
Komisija vēlētos precizēt strukturālo reformu nozīmi EDP  ietvaros.
Komisija uzsvēra, ka izaugsmi veicinošu strukturālo reformu īstenošana, kas galu galā var uzlabot publisko finanšu 
ilgtermiņa stabilitāti, ir būtisks faktors, kas jāņem vērā, lemjot par EDP  uzsākšanu vai pagarināšanu. Šai ziņā jāno -
rāda, ka Komisijai, gatavojot savus ieteikumus, ir pienākums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. pantu ņemt vērā 
šādus būtiskus faktorus. Tomēr attiecībā uz ieviešanu EDP  regulējošajos tiesību aktos uzsvars ir uz fiskālo rezultātu, 
un tādējādi attiecīgajos tiesību aktos nav īpašu noteikumu, lai panāktu strukturālo reformu īstenošanu. Ir tiešām 
svarīgi vēlreiz uzsvērt, ka efektīvas rīcības novērtējums EDP  ietvaros ir orientēts uz prasītās budžeta korekcijas 
nodrošināšanu, un to neietekmē strukturālo reformu izvērtēšana. Strukturālo reformu, tostarp Ekonomiskās partne -
rības programmas (EPP) veikto reformu, īstenošana tiek pārraudzīta Eiropas pusgada kontekstā, tai skaitā ar makro -
ekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūras palīdzību.
110
EPP 2013. gada decembra atzinumā, atzīstot, ka visas reformas ir īstenošanas procesā, Padome tomēr norādīja, ka 
nepieciešams dažus no konkrētai valstij adresētiem ieteikumiem (KVAI) nodrošināt pilnībā, jo īpaši parāda kropļo -
jošo ietekmi uzņēmumu aplikšanā ar nodokli KVAI 1 un publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspēju KVAI 2.
Faktiski Komisijas dienestu darba dokumentā ir novērtēts iestāžu progress iepriekšējā gada Padomes pieņemto kon -
krētai valstij adresēto ieteikumu īstenošanā. Regula neparedz specifisku pēcpārbaudi pēc Padomes atzinuma par 
EPP nedz no Komisijas, nedz no dalībvalsts puses. Papildu informācija par plānotajiem un īstenotajiem pasākumiem 
pēc iepriekšējā gada KVAI publicēšanas tika sniegta 2014. gada valsts reformu programmas pielikumā, kā pieprasīts 
no visām dalībvalstīm. Sniegtās informācijas kvalitāte un ticamība tika pilnībā atspoguļota īstenošanas novērtējumā 
un Komisijas priekšlikumā jauniem KVAI.
11. izcēlums, pirmais ievilkums – Izdevumu pārskatīšana
Visos Komisijas nesen izdotajos dokumentos par Itālijas publiskajām finansēm, piemēram, 2015. gada februāra 
ziņojumā saskaņā ar 126. panta 3. punktu un 2015. un 2016. gada atzinumos par budžeta plāna projektiem, ir minēta 
nepieciešamība padarīt izdevumu pārskatīšanu par neatņemamu budžeta procesa daļu visos valsts pārvaldes 
līmeņos.
11. izcēlums, otrais ievilkums – Korupcijas apkarošana
Komisija nepiekrīt Palātas apsvērumam 11. izcēlumā, jo visos Komisijas sagatavotajos novērtējumos, kopš ar 
2012. ga  da novembra korupcijas apkarošanas likumu tika izveidota Itālijas korupcijas apkarošanas iestāde ( ANAC ), ir 
uzsvērtas gan procesuālās, gan būtiskās problēmas, kas kavē jaunās institūcijas darbības efektivitāti.
Komisijas dienestu 2013. gada maija darba dokumentā SWD (2013) 362 final  jau tika uzsvērts, ka attiecībā uz nesen 
apstiprināto korupcijas apkarošanas likumu “likumam ne tikai joprojām vajadzīgi īstenošanas akti, bet tas nepieska -
ras dažiem kritiskiem jautājumiem”. Pēc dažādo korupcijas apkarošanas likuma īstenošanas dekrētu apstiprināšanas 
Komisijas dienestu 2014. gada jūnija darba dokumentā SWD (2014) 413 final  tika uzsvērts: “Nacionālajai korupcijas 
apkarošanas iestādei valsts pārvaldes izvērtēšanai un pārredzamībai ( ANAC ), kas atbild par preventīvas korupcijas 
apkarošanas politikas koordinēšanu valsts mērogā, kuras locekļu skaits palielināts no trijiem līdz pieciem 2013. gadā, 
ir tikai ierobežots personāls, un tai trūkst sankciju pilnvaru”. Turklāt Komisija ir sistemātiski koncentrējusies uz vaja -
dzību Itālijai pārskatīt savus noilguma termiņus, lai uzlabotu korupcijas apkarošanas efektivitāti, kopš 2012. gada, 
kad pirmo reizi Itālijai tika sagatavots konkrētai valstij adresēts ieteikums šajā jautājumā.
Komisijas atbilde 130
11. izcēlums, trešais ievilkums – Cīņa pret nodokļu nemaksāšanu
Komisija nepiekrīt nekādiem aizrādījumiem, ka tā nepievērš pietiekamu uzmanību nodokļu nemaksāšanai Itālijā, jo 
Komisijas vispusīgajā novērtējumā ir ņemta vērā visu būtisko skaitļu pārbaude. Piemēram, 2015. gada valsts ziņo -
jumā par Itāliju tika plaši diskutēts par problēmu apmēru, ko rada nodokļu nemaksāšana Itālijā. Proti, tajā uzsvērts, 
ka “nodokļu atbilstība joprojām ir zema un laikietilpīga, kas varētu kaitēt vienlīdzībai un sociālajam taisnīgumam” 
(70. un turpmākās lappuses). Turklāt “2015. gada Stabilitātes programmas tehniskajā novērtējumā” ir ietverts kri -
tisks Komisijas vērtējums par efektivitāti – arī sagaidāmo ieņēmumu ziņā –, kāda būtu Itālijas valdības īstenotajiem 
pasākumiem, lai pastiprinātu cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas/nodokļu nemaksāšanu (skatīt 10. lpp.): 
“pasākumi atbilstības uzlabošanai, nodrošinot nodokļu pārvaldes saziņu ar nodokļu maksātājiem, kas balstīta uz 
datubāzu šķērspārbaudi (ieskaitot tā saukto spesometro ), kā arī tam sekojošā iespēja, ka nodokļu maksātāji patstā -
vīgi pārskatīs savas nodokļu deklarācijas labu laiku pirms tiesvedības fāzes (tā sauktais adempimento volontario ). Lai 
gan pēdējais pasākums, ja to pienācīgi īsteno atbilstoši gaidītajam, varētu būt daudzsološs, Komisijas prognozes 
neietver saistītos prognozētos ienākumus no tā, ņemot vērā, ka tā īstenošana joprojām ir sākuma stadijā.”
Atbilde uz virsrakstu pirms 113. punkta
Saistībā ar EDP  efektivitāti Komisija norāda, ka no 23 dalībvalstīm, kurās 2011. gada novembrī tika veikta EDP , 
15 pa  beidza procedūru līdz 2015. gada beigām, un visas pārbaudītās dalībvalstis ir uzlabojušas gan savu budžetu, 
gan struk  turālo bilanci. Saskaņā ar Komisijas 2016. gada ziemas prognozi papildus Grieķijai un Spānijai Francija un 
Somija bija vienīgās dalībvalstis, kurās nominālais deficīts 2015. gadā joprojām pārsniedza 3 % slieksni.
118 Francijā vispārējās valdības parāds palielinājās līdz ar joprojām relatīvi augsto vispārējās valdības deficītu zema 
nominālā gada pieauguma kontekstā.
Itālijā parāda attiecība pieauga vidēji par 4,7 procentpunktiem no IKP gadā 2008. līdz 2014. gada krīzes periodā, 
parāda attiecībai pret IKP 2014. gadā sasniedzot nedaudz vairāk kā 132 % no pirmskrīzes (2007. gada) līmeņa aptu -
veni 100 % apmērā. Šā ievērojamā palielinājuma iemesls bija parādu samazināšanas ietekme, ko radīja lielā atšķirība 
starp samērā augsto netiešo procentu likmi, kas tiek maksāta par parādiem (vidēji 4,2 %), un gandrīz nullei līdzvēr -
tīgo vidējo IKP gada pieaugumu (–1,3 % reālais un +1,4 % deflators), proti, tā saucamo “lavīnas efektu”. Kontrastam, 
sākotnējā bilance vidēji saglabājās ar pārpalikumu (1,2 % no IKP), turpinot radīt parādu samazinošu ietekmi. Tomēr 
pēdējo kompensēja liela atlikumu un plūsmu korekcija ( SFA), kas galvenokārt saistīta ar finansiālu atbalstu eurozo -
nas programmas valstīm un likviditātes uzkrāšanai šajos gados.
Vācijā, Maltā un Čehijas Republikā (kur parāda attiecība joprojām ir zem robežvērtības), palielinājums periodā no 
2008. līdz 2015. gadam bija mērens (1,3 % Maltā, 6,6 % Vācijā un 12,3 % Čehijas Republikā), un attiecība tagad ir 
lejupejoša. Kiprai nācās tikt galā ar nepieredzētu banku krīzi, un šajā valstī laikā no 2008. līdz 2015. gadam valsts 
parāda attiecība pret IKP palielinājās par 63,3 %, turklāt straujākais pieaugums bija vērojams laikā no 2008. līdz 
2013. gadam (no 45,1 % līdz 102,5 %). Taču kopš 2013. gada, kad Kipru iekļāva finansiālās palīdzības programmā, 
parāda dinamika sāka mainīties un valsts parāda attiecība pret IKP stabilizējās 2014. gadā (108,2 %) un 2015. gadā 
(108,4 %). Visbeidzot, gan Francijā, gan arī Itālijā laikā no 2008. līdz 2015. gadam valsts parāda attiecība pret IKP 
pastāvīgi pieauga līdz apmēram 30 % līmenim.
12. izcēlums
Saistībā ar 12. izcēlumu Komisija norāda, ka statistiski apstiprināti budžeta izpildes dati par 2015. gadu būs pieejami 
tikai 2016. gada aprīlī.
Komisijas atbilde 131
120
Komisija uzskata, ka, lai gan Itālijas augstie parāda līmeņi kavē Itālijas EDP  efektivitāti, Itālijas 2009. gada EDP  ietei -
kumā korekciju termiņš bija noteikts 2012. gadā, un tas tika sasniegts, savukārt EDP  2013. gadā tika izbeigta. Tas 
palīdzēja samazināt riska prēmiju augstajam valsts parādam un tādējādi atvieglot šā parāda samazināšanu.
123
Komisija ir pilnībā apņēmusies piemērot sankcijas gadījumos, kad tās ir nepieciešamas un paredzētas saskaņā ar 
noteikumiem.
124
EDP  tradicionāli ir vērsta uz fiskālajiem jautājumiem un netika izveidota ar domu par strukturālo reformu ieviešanu. 
Sankciju iespēja tiešām ir ierobežota līdz gadījumiem, kad tiek konstatēta neatbilstība EDP  budžeta mērķiem.
Politikas pasākumi ar potenciālo fiskālo ietekmi un ievērojamu ietekmi uz specifiskām strukturālām jomām tiek 
pārraudzīti Eiropas pusgada kontekstā. Valstīs, kurās tiek veikta īpaša uzraudzība sakarā ar to, ka tajās vērojama 
pārmērīga nelīdzsvarotība, reformu īstenošana tiek uzraudzīta saskaņā ar pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas 
procedūru. Atšķirīgas ieviešanas iespējas pastāv arī SIP un makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedū -
rai (MNNP).
Fiskālā politika:  ieviešanas pasākumi gan SIP preventīvajai, gan koriģējošajai daļai;
Makroekonomiskā nelīdzsvarotība: ieviešanas pasākumi koriģējošajā daļā (proti, pārmērīgas nelīdzsvarotības 
novēršanas procedūra).
Komisija piekrīt, ka īstenošanas pakāpe nav pienācīga un tā jāuzlabo. Ar šādu mērķi ir uzsākti vairāki pasākumi.
Komisija atbalsta regulāru dialogu ar dalībvalstīm (proti, ar divpusēju sanāksmju palīdzību), sociālajiem partneriem 
un ieinteresētajām pusēm visos līmeņos, lai nodrošinātu ciešu uzraudzību un pēcpārbaudi, kā arī pārskatītu darbī -
bas rezultātus un atbalstītu pieredzes apmaiņu. Pagājušā gada Eiropas pusgada ciklā Komisija pastiprināja kontaktus 
ar dalībvalstīm attiecībā uz ieteikumiem. Turklāt Komisija stiprināja savu klātbūtni dalībvalstīs un uzlaboja politiskos 
kontaktus, tostarp ar parlamentiem un sociālajiem partneriem.
Jaunais racionalizētais process, kas tika izmantots pagājušā gada Eiropas pusgada ciklā, dod vairāk laika pārbaudīt 
un pārrunāt ES vadlīnijas ar dalībvalstīm. Konkrētai valstij veiktās analīzes attiecībā uz katru dalībvalsti (proti, valsts 
ziņojumi) ir pieejamas divarpus mēnešus pirms KVAI kopā ar padziļinātajiem ziņojumiem, kas seko brīdināšanas 
mehānisma ziņojumam. Tas nodrošina lielāku pārredzamību un atgriezenisko saikni no dalībvalstīm pirms KVAI pie -
ņemšanas, un paredzams, ka tas palielinās līdzdalību un, galu galā, arī ieteikumu efektīvu īstenošanu.
Komisija arī pārliecinās, vai ES finansējums tiek novirzīts ES un valsts prioritātēm. ES Strukturālie un investīciju fondi 
ir galvenais ES līmeņa ieguldījumu rīks stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai un KVAI īstenošanai. Arī Jaunais 
Eiropas investīciju plāns un Eiropas Stratēģisko investīciju fonda ieveidošana kalpos šim mērķim. ES finansējums 
tiks galvenokārt piešķirts izaugsmi veicinošiem ieguldījumiem, kas noteikti KVAI un kas ļauj ES sasniegt stratēģijas 
“Eiropa 2020” mērķus. Turklāt Komisija ir noslēgusi Partnerības nolīgumus ar dalībvalstīm par šā finansējuma piešķir -
šanu tikai tajos gadījumos, kad tiek ievēroti nosacījumi. Ja nepieciešams, Komisija var lūgt dalībvalstīm mainīt plā -
nus, lai veicinātu galvenās strukturālās reformas, un var aizkavēt finansējumu, ja ieteikumi tiek atkārtoti un nopietni 
pārkāpti.
Visbeidzot, lai palielinātu reformu (KVAI) efektīvu īstenošanu un izmantotu strukturālos fondus vislabākajā veidā, 
Komisija var arī sniegt tehnisku palīdzību visām dalībvalstīm pēc pieprasījuma.
Komisijas atbilde 132
127
Komisija uzsver plānus ekonomikas pārvaldības sistēmas uzlabošanai, kas izklāstīti tā dēvētajā Piecu priekšsēdētāju 
ziņojumā.
Secinājumi un ieteikumi
128
Komisija uzsver ievērojamo progresu, kas panākts EDP  kā ekonomikas pārvaldības rīka uzlabošanā.
Kopš 2014. gada pavasara Komisija ir devusi dalībvalstīm piekļuvi visiem būtiskajiem datiem, rādītājiem un rīkiem 
attiecīgo fiskālās novērošanas procesā piemēroto rādītāju aprēķinam. Pamatojoties uz to, dalībvalstis spēj pilnībā 
atkārtot Komisijas aprēķinus. Lai vēl vairāk uzlabotu EDP  pārredzamību, kopš 2015. gada pavasara prognozēm Komi -
sija ar dalībvalstīm koplieto arī individuālo diskrecionāro nodokļu pasākumu rezultātus dalībvalstīs, kurās norisinās 
EDP , kam tiek piemērota augšupēja pieeja.
131
Statistikas datu pārbaudīšana ir dokumentēta virknē iekšēju un ārēju dokumentu, kuros aprakstīts process  EDP  pazi -
ņojumu un aptaujas anketu, kā arī misiju vadlīniju pārbaudīšanai.
Pamats vispārējās valdības nodalīšanai ir sīkāk izklāstīts EKS 2010 un RVBDP , ieskaitot lēmumu pieņemšanas shēmu. 
Lai pārbaudītu vispārējās valdības norobežošanu, Eurostat  rīcībā ir arī valdības iestāžu reģistrs, daļa no EDP  apraksta, 
aptaujas anketa par valdības kontrolētām iestādēm, kuras klasificētas ārpus valdības (pieejama kopš 2011. gada), un 
dokumenti par pārklasifikācijām, kas pieprasītas pirms EDP  apmeklējumiem. Valdības nošķiršanas jautājums ir viens 
no galvenajiem jautājumiem katrā EDP  apmeklējumā.
1. ieteikums, pirmā daļa
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
1. ieteikums, otrā daļa
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Komisijai ir piemērotas iekšējās procedūras, kas nosaka tās kvalitātes novērtējuma darbu. Tās ir noteiktas iekšējos 
dokumentos un ir atbilstošas mērķim.
Komisija tomēr pārskatīs savas procedūras šajās jomās un darīs visu iespējamo, lai vajadzības gadījumā tās uzlabotu.
132
Komisija novērtē kontroles sistēmas savu apmeklējumu laikā dalībvalstīs ar EDP  aptaujas anketas, salīdzinošo pār -
skatīšanu, aptaujas un citus instrumentus. Piemēram, tā ir veicinājusi saprašanas memorandu parakstīšanu starp 
galvenajām par EDP  datiem atbildīgajām institūcijām, lai gan tas nav likumā noteikts pienākums. Attiecīgi Eurostat  
sistēma, kas sastāv no dažādiem elementiem, atbilst savam mērķim.
Komisija vajadzības gadījumā var veicināt dokumentāciju par Palātas noteiktajiem komponentiem (uzraudzības un 
kontroles sistēmas dalībvalstīs).
Skatīt arī Komisijas atbildi uz 59. punktu.
Komisijas atbilde 133
2. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Institucionālie pasākumi un uzraudzības un kontroles sistēmas ir daļa no darba plāna ar iepriekšējo posmu saistītos 
un standarta dialoga apmeklējumos. Komisija izanalizēs, kā šo jautājumu nākotnē iespējams vēl labāk dokumentēt.
133
Komisija uzskata, ka apmeklējumu ilgums ir pietiekams, lai pienācīgi izvērtētu datu kvalitātes jautājumus. Kad 
nepieciešams, Eurostat  ir iespēja veikt garākus vai biežākus apmeklējumus. Turklāt Eurostat  vienmēr ir spējis pielā -
got darba plāna punktus misijas laikā un, ja ne, veikt šo punktu pēcpārbaudi pēc misijas. Ar pieejamo IT tehnoloģiju 
palīdzību tas notiek aizvien efektīvāk.
Skatīt arī Komisijas atbildes uz 52. un 54. punktu.
Šo apmeklējumu skaits, ilgums un tvērums ir atkarīgs no cilvēkresursu un finanšu resursu pieejamības.
134
Tiešā pārbaude tiek veikta dažos jautājumos apmeklējumu laikā (un ne tikai apmeklējumu laikā, piemēram, kad 
Eurostat  ierēdņi pārskatīja publiskās privātās partnerības (PPP) līgumus birojā).
Paaugstināta riska jautājumi ir iekļauti gan ar iepriekšējo posmu saistīto, gan standarta dialoga apmeklējumu darba 
kārtībā. Papildus vispārējiem paaugstināta riska jautājumiem, kas vienmēr ir daļa no misijas grafika, ir iekļauti arī 
īpaši jautājumi, kas balstīti uz riskiem.
Skatiet arī Komisijas atbildi uz 53. punktu.
135
Komisija nodrošinās, ka ar dialogu saistīto apmeklējumu gala ziņojumi tiek publicēti pieņemamā termiņā. Tomēr 
dalīšanās ar labo praksi nav atkarīga no misijas ziņojuma publikācijas datuma, jo dalībvalstīm un Komisijai ir vairāki 
labi funkcionējoši forumi, lai to darītu (piemēram, EDP  darba grupa, Metodikas darba grupa utt.).
Skatīt arī Komisijas atbildi uz 56. punktu.
Komisijas atbilde 134
3. ieteikums, pirmā daļa
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Komisija uzskata, ka tās ar dialogu saistītu apmeklējumu ilgums ir atbilstošs.
Biežāki apmeklējumi ietekmētu gan cilvēkresursus, gan finanšu resursus. Komisija izsvērs šā ieteikuma izmaksas un 
ieguvumus.
3. ieteikums, otrā daļa
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
3. ieteikums, trešā daļa
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Komisija nodrošinās, ka ar dialogu saistīto apmeklējumu gala ziņojumi tiek publicēti pieņemamā termiņā.
136
Ja rīcības punkts attiecas uz būtisku jautājumu, Komisija vienmēr veic pēcpārbaudes. Dažkārt termiņi jāpagarina 
pragmatisku vai organizatorisku iemeslu dēļ.
Eurostat  kvalitātes novērtējumi iekļauj visus svarīgos un būtiskos jautājumus, kas aplūkoti rīcības punktos.
Skatīt Komisijas atbildi uz 56. punktu.
4. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Komisija izpētīs, vai un kurās jomās tai vairāk jāizmanto savas pilnvaras.
137
Eurostat  publicē padomus tikai pēc vienošanās ar dalībvalstīm. Sperot soli uz priekšu pārredzamības virzienā, Euro -
stat ir sācis iekļaut informāciju EFK par nepublicētiem padomiem.
Skatīt Komisijas atbildi uz 57. un 58. punktu.
Komisijas atbilde 135
5. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
138
Eurostat  ir spēkā procedūra, kurā noteikti pasākumi, grafiks un katra dalībnieka uzdevumi paziņoto EDP  datu anali -
zēšanā. Tā ietver regulāras sanāksmes ar augstāko vadību un ģenerāldirektoru. Pāris dienas pirms paziņojuma presei 
ģenerāldirektors, kas darbojas arī kā Eiropas Savienības galvenais statistiķis, novērtē katras dalībvalsts situāciju un 
pieņem lēmumu par atrunām un labojumiem.
Atrunas vai datu labojumi ir balstīti uz profesionālu vērtējumu, pamatojoties uz kvalitatīvu un kvantitatīvu infor -
māciju, kas pieejama pirms un pēc skaidrošanas procesa. Šis process tiek veikts tikai uz statistikas pamata, īstenojot 
Eurostat  statistiskās pilnvaras, kas šim nolūkam ir paredzētas tiesību aktos.
Skatīt Komisijas atbildi uz 65. punktu.
139
Eurostat  ir spēkā procedūra, kurā noteikti pasākumi, grafiks un katra dalībnieka uzdevumi paziņoto EDP  datu anali -
zēšanā. Tā ietver regulāras sanāksmes ar augstāko vadību un ģenerāldirektoru. Pāris dienas pirms paziņojuma presei 
ģenerāldirektors, kas darbojas arī kā Eiropas Savienības galvenais statistiķis, novērtē katras dalībvalsts situāciju un 
pieņem lēmumu par atrunām un labojumiem.
Atrunas vai datu labojumi ir balstīti uz profesionālu vērtējumu, pamatojoties uz kvalitatīvu un kvantitatīvu infor -
māciju, kas pieejama pirms un pēc skaidrošanas procesa. Šis process tiek veikts tikai uz statistikas pamata, īstenojot 
statistiskās pilnvaras, kas šim nolūkam ir piešķirtas Eurostat .
Skatīt Komisijas atbildi uz 65. punktu.
6. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Komisija nodrošina, ka visas metodikas problēmas ar potenciālo/faktisko ietekmi uz neto aizdevumiem/neto aiz -
ņēmumiem tiek izskatītas saskaņotā veidā. Komisija nepieciešamības gadījumā tomēr papildinās rakstīto iekšējo 
dokumentāciju atrunu formulēšanai vai datu labojumiem.
140
Komisija nepiekrīt apsvērumam, ka tās ieteikumu pamatā esošajai analīzei EDP  kontekstā trūkst pārredzamības. 
Komisijas novērtējumu un tiem sekojošo ieteikumu pārredzamība pēdējo gadu laikā ir ievērojami uzlabojusies.
ES fiskālajā sistēmā pēdējos gados ir veiktas vairākas izmaiņas nolūkā ieviest papildu noteikumus, stiprināt atbil -
stības mehānismus un veicināt valstu līdzdalību. Tiesību aktu grozījumi bija jāievieš tehniski, un bija jāpieņem 
metodika.
Komisijas atbilde 136
Tas ietver to, ka Komisija nosaka metodiku, ko tā izmanto, lai novērtētu atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam 
(SIP), piemēram, efektīvas rīcības metodika atbilstības novērtējumam EDP  kontekstā un vienreizēju pasākumu kla -
sifikācijas principi, kas publicēti ziņojumā “ Report on Public Finances in EMU 2015 ”, un galvenokārt to atvieglo virkne 
paskaidrojumu, kuri nosūtīti kompetentām Padomes iestādēm un kuru saturs apkopots rokasgrāmatā, kas publiski 
pieejama Komisijas tīmekļa vietnē. Rokasgrāmata tagad tiks ik gadu aktualizēta saskaņā ar Komisijas 2015. gada 
21. oktobra paziņojumā pausto apņemšanos pabeigt EMS izveidi.
Lai vēl vairāk uzlabotu pārredzamību, kopš 2014. gada pavasara Komisija ir piekritusi sniegt dalībvalstīm visu infor -
māciju, kas nepieciešama, lai tās varētu atkārtoti veikt pamataprēķinus attiecībā uz atbilstības novērtējumu gan 
preventīvajai, gan koriģējošajai daļai, tostarp sīki izstrādātas Excel  izklājlapas ar pakāpeniskiem aprēķiniem. Attiecībā 
uz diskrecionārajiem pasākumiem Komisija ir pilnībā publiskojusi apkopotu datu kopas par diskrecionāro pasākumu 
ietekmi un vienreizēju pasākumu līmeni kopš 2014. gada pavasara un saskaņā ar Ecofin  Padomes secinājumiem 
2014. gada jūnijā nodrošinājusi turpmāku progresu, ar dalībvalstīm koplietojot EDP  valstu augšupējā pieejā kopš 
2015. gada pavasara iekļauto individuālo nodokļu pasākumu rezultātus.
Turklāt Komisija ir publiskojusi plašu informāciju par galvenajiem pasākumiem dienestu darba dokumentos, papildi -
not jaunos EDP  ieteikumus, tostarp prognozes par galvenajiem mainīgajiem lielumiem fiskālo pasākumu aprēķinā -
šanai saskaņā ar pamatscenāriju (piemēram, atsauces punktu, ar ko tiks salīdzinātas nākotnes prognozes, lai aprēķi -
nātu gan lejupējo, gan augšupējo pieeju).
Komisija atzīst, ka novērošanas sistēmas sarežģītība ir palielinājusies. Patiešām pastāv dabisks kompromiss starp 
noteikumu un pieeju definēšanu, pēc iespējas vairāk aptverot pamatā esošo makroekonomisko situāciju un dina -
miku, un visas sistēmas sarežģītības pakāpi. Pārredzama kodifikācija un metodikas publikācija samazināja interpre -
tācijas iespējas un rīcības brīvību sistēmā.
Kā norādīts tās 2015. gada 21. oktobra paziņojumā, Komisija plāno veikt turpmākus pasākumus skaidrības uzlaboša -
nai un pastāvošās sistēmas sarežģītības samazināšanai sadarbībā ar dalībvalstīm, kad vien tas iespējams spēkā esošā 
tiesiskā regulējuma ietvaros. Komisija arī plāno racionalizēt metodiku atbilstības novērtēšanai SIP .
141
Lielu daļa pieaugošās sarežģītības, uz ko atsaucas Palāta, ir radījis mēģinājums nodrošināt lielāku pārredzamību. Tai 
pašā laikā, pieaugot novērošanas sistēmas sarežģītības līmenim, bija vajadzīgi sīki izstrādāti paskaidrojumi saskaņā 
ar pārredzamības principu.
Komisija uzskata, ka pēdējā laikā pārredzamība ir ievērojami uzlabota un, atzīstot, ka vēl iespējami uzlabojumi, 
nepiekrīt tam, ka līdz šim veiktie centieni bijuši nepietiekami. Komisija tiešām ir pilnībā apņēmusies ievērot pārre -
dzamību. Statistikas jomā Komisija publicē metodiskus padomus un vadlīnijas, ja vien tie nav pretrunā Padomes 
Regulā (EK) Nr. 479/2009 paredzētajai statistikas konfidencialitātei. Ar Eiropas kontu sistēmu Komisijas pieeja ir 
skaidri pamatota noteikumos, un Komisija neatkāpjas no noteiktajām procedūrām. Pamatotu spriedumu piemēro -
šana saskaņā ar noteikumiem tīri mehāniskas pieejas vietā tomēr ir galvenais Komisijas uzdevums, un tas ir vienīgais 
veids, kā pienācīgi atspoguļot dalībvalstu un to problēmu dažādību.
Komisijas atbilde 137
Turklāt tiesību aktu grozījumi, kas pēdējos gados veikti ES fiskālajā sistēmā, vēl ir jāievieš tehniski. Šai nolūkā bija 
jāpieņem metodika un klasifikācijas, kas izmantotas, lai novērtētu atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam (SIP). 
Šis process notika, veicot plašas pārrunas ar Ekonomikas un finanšu komiteju (EFK) un citām kompetentām Padomes 
instancēm. Šīs pārrunas atviegloja virkne paskaidrojumu. Pieaugot novērošanas sistēmas sarežģītības līmenim, bija 
vajadzīgi papildu paskaidrojumi saskaņā ar pārredzamības principu.
Tāpēc visas pieejas pārskatītās sistēmas īstenošanai tika apkopotas Stabilitātes un izaugsmes pakta rokasgrāmatā 
(Vade Mecum ), kas publiski pieejama Komisijas tīmekļa vietnē. Rokasgrāmata tagad tiks ik gadu aktualizēta saskaņā 
ar Komisijas 2015. gada 21. oktobra paziņojumā pausto apņemšanos pabeigt EMS izveidi.
Šādas metodikas formalizēšana tomēr tiecas samazināt rīcības brīvību un interpretācijas iespēju sistēmā, jo pastāv 
prasība ievērot publicēto metodiku.
Lai vēl vairāk uzlabotu pārredzamību, kopš 2014. gada pavasara Komisija ir piekritusi sniegt dalībvalstīm visu infor -
māciju, kas nepieciešama, lai tās varētu atkārtoti veikt pamataprēķinus attiecībā uz atbilstības novērtējumu gan 
preventīvajai, gan koriģējošajai daļai, tostarp sīki izstrādātas Excel  izklājlapas ar pakāpeniskiem aprēķiniem. Attiecībā 
uz diskrecionārajiem pasākumiem Komisija ir pilnībā publiskojusi apkopotu datu kopas par diskrecionāro pasākumu 
ietekmi un vienreizēju pasākumu līmeni kopš 2014. gada pavasara un saskaņā ar Ecofin  Padomes secinājumiem 
2014. gada jūnijā nodrošinājusi turpmāku progresu, ar dalībvalstīm koplietojot EDP  valstu augšupējā pieejā kopš 
2015. gada pavasara iekļauto individuālo nodokļu pasākumu rezultātus.
Turklāt Komisija ir publiskojusi plašu informāciju par galvenajiem pasākumiem dienestu darba dokumentos, papildi -
not jaunos EDP  ieteikumus, tostarp prognozes par galvenajiem mainīgajiem lielumiem fiskālo pasākumu aprēķināša -
nai saskaņā ar pamatscenāriju (piemēram, atsauces punktu, ar ko tiks salīdzinātas nākotnes prognozes, lai aprēķinā -
tu   gan lejupējo, gan augšupējo pieeju).
7. ieteikums, pirmais ievilkums – Novērtēšanas process
Komisija daļēji pieņem ieteikumu, ņemot vērā patiešām ievērojamo progresu tās veikto analīžu pārredzamības 
veicināšanā.
Saistībā ar vienreizējiem un pagaidu pasākumiem rīcības kodeksā ir precizēts, ka vienreizējie un pagaidu pasākumi 
ir tādi pasākumi, kuriem ir īslaicīga ietekme uz budžetu, kas nerada ilgstošas pārmaiņas starplaika budžeta stāvoklī, 
un ir sniegti vairāki piemēri. Tomēr, tā kā valstu specifika ļoti atšķiras, vislielākajā mērā ir iespējams, ka parādīsies 
pasākumi, kuri izteikti neietilpst nevienā no iepriekšējām kategorijām, un šādos apstākļos ir ļoti vēlams, lai Komi -
sija saglabātu rīcības brīvību piemērot savu ekonomisko novērtējumu. Šajā jautājumā Komisija ir publicējusi darbu 
iepriekšējā ziņojumā par publiskajām finansēm, kurā apraksta savu izmantoto analītisko pieeju un pamatojumu, 
un ir veikts iekšējs darbs, lai šo materiālu atjauninātu. Atjauninātas un sīkāk izstrādātas iekšējās vadlīnijas (ieskaitot 
virkni vadošo principu un tipiskāko gadījumu) par vienreizējiem pasākumiem ir publiskotas ziņojumā “ Public Finance 
Report 2015 ”.
Līdzīgi koncepcija par “negaidītiem un nelabvēlīgiem finanšu notikumiem” nav tikusi iepriekš skaidri noteikta, jo nav 
iespējams izsmeļoši definēt katras atsevišķas valsts apstākļu kopumu, kam tā varētu tikt piemērota ex-ante , jo īpaši 
ņemot vērā, ka šie notikumi savā būtībā ir negaidīti. Tomēr Komisija uzskata, ka pieņemtā metodika efektīvas rīcības 
novērtējumam sniedz visaptverošu pieeju šim jautājumam.
Komisijas atbilde 138
Komisija nodrošina būtisko faktoru analīzi, kā tas prasīts Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97, ņemot vērā tieši tiesību 
aktos uzskaitītos faktorus, kā arī tos, kurus par būtiskiem uzskatījušas attiecīgās dalībvalstis.
Regulā paredzēts, ka gadījumā, ja netiek izpildīts deficīta kritērijs un vispārējās valdības parāds ir virs 60 % no IKP , 
būtiskie faktori tiks ņemti vērā lēmumos attiecībā uz to, vai uzsākt EDP , tikai tad, ja budžeta deficīts paliek tuvu 
atsauces vērtībai un ja pārkāpums tiek vērtēts kā īslaicīgs.
Tiesību aktos patiešām ir paredzēts plašs iespējamo būtisko faktoru saraksts, kas gan nav izsmeļošs, jo Komisijai 
jāņem vērā arī faktori, ko par būtiskiem atzīst konkrētā dalībvalsts. Tas ir izšķirošs elements, izvērtējot katrai val -
stij raksturīgos pamatā esošos apstākļus, kuru veids un svarīgums katrai valstij ir atšķirīgs un kuri ne vienmēr ir 
izmērāmi.
Turklāt efektīvas rīcības novērtēšana uz lejupējas pieejas pamata ļauj koriģēt negaidītu notikumu ietekmi.
7. ieteikums, otrais ievilkums – Datu pieejamība
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
7. ieteikums, trešais ievilkums – Augšupējs novērtējums
Komisija nepiekrīt šim ieteikumam, jo Komisijai nav likumīgu pilnvaru iesaistīt neatkarīgu nacionālu fiskālu padomju 
pakalpojumus.
7. ieteikums, ceturtais ievilkums – Analīzes stabilitāte
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
142
Palātas apsvērums attiecībā uz to, ka EDP  uzsvars tradicionāli tiek likts vairāk uz valdības deficītu, nevis uz parādu, ir 
pamatots. Pirms tā dēvētā sešu tiesību aktu kopuma stāšanās spēkā SIP parāda komponents bija nepietiekami aktīvs 
regulāra novērošanas procesa izpratnē. Šā iemesla dēļ viena no galvenajām reformām, kas iekļauta tā dēvētajā sešu 
tiesību aktu kopumā, bija parādu noteikuma ieviešana, jo īpaši parāda robežvērtību 60 % apmērā no IKP paaugsti -
not, lai tās pārkāpšana būtu par iemeslu EDP  uzsākšanai, un nosakot, kas veido parādu, kurš tika pietiekami samazi -
nāts, kā noteikts regulā.
Valstīm, kurās EDP  norisinājās datumā, kad tika pieņemti tā dēvētā sešu tiesību aktu kopuma grozījumi SIP , t. i. 
2011. gada 8. novembrī, ir paredzēti pārejas noteikumi trīs gadus pēc to pārmērīgā budžeta deficīta korekcijas. Šo 
trīs gadu laikā atbilstība parādu kritērijam tiek vērtēta saskaņā ar to, vai attiecīgā dalībvalsts panāk pietiekamu prog -
resu virzībā uz atbilstību.
Komisijas atbilde 139
Šis pasākums apliecina praktisku tā fakta atzīšanu, ka dalībvalstis, kurās jau norisinājās EDP  tā dēvētā sešu tiesību 
aktu kopuma pieņemšanas brīdī, jau bija uzsākušas virzību uz fiskālo konsolidāciju, kas varēja arī neatbilst jau -
nieviestā parādu noteikuma prasībām. Tādējādi būtu radusies neatbilstība starp notiekošajiem EDP  procesiem un 
parādu noteikuma prasībām. Pārejas periods tāpēc ir nepieciešamais apstiprinājums faktam, ka šīm dalībvalstīm 
vajadzīgs laiks, lai pieņemtu strukturālas korekcijas nepieciešamajā līmenī, lai atbilstu jaunajam kritērijam. Ir svarīgi 
norādīt, ka valstīm joprojām ir jāvirzās uz atbilstību šajā laika periodā un jāsaskaras ar iespējamām procesuālām 
sekām neatbilstības gadījumā; tas nav gadījums, kad parādu prasības netiek piemērotas visā pārejas laikā. Turklāt, lai 
gan pārejas periods ir noteikts uz trim gadiem, pēdējā gada laikā dalībvalstīm jāpierāda atbilstība parādu kritērijam, 
tātad realitātē pārejas periods atšķiras no parastā parādu samazināšanas kritērija tikai pirmajos divos gados.
143
Komisija nepiekrīt, ka paziņojums “Elastīguma vislabākā izmantošana saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta 
esošajiem noteikumiem” jebkādā veidā apdraud procesa ticamību vai rada risku saistībā ar parādu atmaksājamību. 
Paziņojumā tiešām nebija paredzēta atkāpšanās no iepriekš pastāvošā scenārija, kā arī nebija paplašināta to faktoru 
koncepcija, kuri jāņem vērā, pieņemot lēmumu neuzsākt EDP . Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. pantā, kurā ir runa par 
EDP  uzsākšanu, ir skaidri noteikts, ka, gatavojot ziņojumu saskaņā ar 126. panta 3. punktu, Komisija ņem vērā visus 
attiecīgos faktorus, ciktāl tie būtiski ietekmē novērtējumu par atbilstību deficīta un parāda kritērijiem, ieskaitot 
vidēja termiņa potenciālo izaugsmi, politikas īstenošanu saistībā ar pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības 
novēršanu un koriģēšanu un politikas īstenošanu saistībā ar Savienības kopējās izaugsmes stratēģiju.
Parādu noteikums (gan pilnais, gan pārejas) automātiski nenozīmē to, ka pret dalībvalsti tiek uzsākta EDP , līdzko 
netiek sasniegts kāds kvantitatīvais mērķis. Šis neautomātiskums ir skaidri paredzēts regulā, un tas ir ekonomiski 
pamatots, ņemot vērā, ka parāda dinamika (vairāk nekā deficīta dinamika) nav pilnīgā valdības kontrolē. Parāda 
attiecība pret IKP patiešām ir īpaši atkarīga gan no reālās IKP izaugsmes, gan inflācijas izmaiņām. Turklāt tas 
attiecas arī uz atlikumu un plūsmu korekciju, ko ietekmē, piemēram, ārvalstu valūtas maiņas kursi un statistikas 
pārklasifikācijas.
8. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Reālistiskiem un ticamiem EDP  mērķiem ir jāatbilst nepieciešamībai būt piesardzīgiem, apsverot parāda attiecības 
pret IKP izmantošanu par mērķi EDP  ieteikumos.
Valdības neveic tāda paša līmeņa kontroli parāda attiecības pret IKP attīstībai, kā to dara attiecībā uz deficītu. Kon -
krēti, ar deficītu nesaistītajiem finanšu darījumiem (tā sauktajai atlikumu un plūsmu korekcijai) var būt ievērojama 
ietekme uz parāda attiecību konkrētajā gadā. Tā kā parādu dinamikai ir īpašība, ka viens gads papildina nākamo, 
tādi vienreizēji gadījumi var radīt ķēdes ietekmi uz turpmākiem gadiem, un tas radītu neatbilstību starp mērķiem, 
kas balstīti uz deficītu, un mērķiem, kas balstīti uz parādu.
Komisijas atbilde 140
144
Attiecībā uz ieviešanu EDP  regulējošajos tiesību aktos uzsvars ir uz fiskālajiem rezultātiem, un tādējādi attiecīgajos 
tiesību aktos nav specifisku noteikumu, ar ko panāk strukturālo reformu īstenošanu. Efektīvas rīcības novērtējums 
EDP  ietvaros patiešām ir vērsts uz prasītās budžeta korekcijas nodrošināšanu, un to neietekmē strukturālo reformu 
izvērtēšana. Strukturālo reformu, tostarp Ekonomiskās partnerības programmas (EPP) veikto reformu, īstenošana 
tiek pārraudzīta Eiropas pusgada kontekstā. Tomēr regulā nav paredzēti īpaši pasākumi gadījumos, kad strukturālie 
pasākumi neatbilst tam, kas ieteikts EPP analīzē. Valstīs, kur tiek veikta īpaša uzraudzība, jo tajās vērojama pārmērīga 
nelīdzsvarotība, reformu īstenošana tiek uzraudzīta saskaņā ar pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru.
145
Vajadzība izvairīties no pārklāšanās un nevajadzīgi sarežģītas novērošanas procedūras izskaidro to, kāpēc ar EDP  
saistītajos dokumentos ne vienmēr tiek nodrošināta uzraudzība.
Tāda uzraudzība tiek garantēta Eiropas pusgada laikā, kas tika izveidots, lai nodrošinātu, ka ekonomiskā un budžeta 
politika tiek aplūkota integrētā veidā, ņemot vērā to mijiedarbību un savstarpējo ietekmi.
Komisijas ieviestās izmaiņas 2015. gada Eiropas pusgadā paredzēja palielināt līdzdalību valstu līmenī un atbildību 
par Eiropas un valstu lēmumu pieņemšanu.
Pastiprinātā Eiropas pusgada ietvaros kopš 2015. gada valstu ziņojumi tiek sagatavoti par katru dalībvalsti un 
eurozonu katra gada februārī, nosakot katrai valstij raksturīgas problēmas, kas īpaši saistītas ar reformu procesu, un 
panākto progresu, risinot jautājumus, kas konstatēti iepriekšējā konkrētai valstij adresētu ieteikumu ciklā. Šie sīki 
izstrādātie novērtējumi sniedz informāciju nākamā konkrētai valstij adresētu ieteikumu cikla formulēšanai.
Turklāt valstīs, kur tiek veikta īpaša uzraudzība, jo tajās ir pārmērīga nelīdzsvarotība, reformu īstenošana tiek pārrau -
dzīta saskaņā ar pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru.
Attiecībā uz Komisijas neseno lēmumu vairāk ņemt vērā strukturālo reformu īstenošanu, ir jāuzsver, ka tas neie -
tekmē efektīvas rīcības novērtējumu saskaņā ar EDP .
9. ieteikums, pirmā daļa
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Ekonomiskās partnerības programmas (EPP) ieviešanas pamatā ir fakts, ka pārmērīgs valsts deficīts (vismaz daļēji) 
varētu sakņoties strukturālajā nepilnībā. Ja šī nepilnība netiek tieši risināta, ar budžeta pasākumiem nepietiks, lai 
radītu ilgstošu deficīta korekciju. Tā vietā pamatā esošās nepilnības risināšana visticamāk būs efektīva un iedarbī -
gāka no ekonomiskā skatupunkta vidējā termiņā un ilgtermiņā. Kopš tā dēvētā divu tiesību aktu kopuma stāšanās 
spēkā dalībvalstis, kurās EDP  tika uzsākta/kurās EDP  termiņš tika pārskatīts pēc efektīvas rīcības, iesniegs EPP vienlai -
cīgi ar ziņojumu par veiktajiem pasākumiem, tas ir, 3 līdz 6 mēnešu laikā no veiktajiem EDP  pasākumiem.
Komisijas atbilde 141
Ekonomiskās partnerības programmas ir vienreizēji dokumenti, kuru uzdevums ir būt ceļvedim fiskālajās struktu -
rālajās reformās, kuras dalībvalstis uzskata par nepieciešamām, lai nodrošinātu iedarbīgu un ilglaicīgu pārmērīgā 
budžeta deficīta korekciju. Savās EPP dalībvalstīm ir jākonstatē un jāizvēlas prioritātes attiecībā uz konkurētspēju, 
ilgtermiņa ilgtspējīgu izaugsmi un strukturālo nepilnību risināšanu. EPP nolūks ir papildināt budžeta pasākumus, 
kas pieņemti EDP  laikā ar plašāku stratēģiju, kuras mērķis ir izvairīties no pārmērīga budžeta deficīta rašanās. Tomēr 
tās vienreizējais raksturs nenozīmē to, ka nav pēcpārbaužu. Komisija un Padome uzrauga fiskālo strukturālo reformu 
īstenošanu Eiropas pusgada kontekstā. Šai ziņā jāpatur prātā vajadzība izvairīties no pārklāšanās un nevajadzīgi 
sarežģītām novērošanas procedūrām.
9. ieteikums, otrā daļa
Komisija nepieņem šo ieteikumu, jo uzskata, ka jau darbojas pilnā apjomā atbilstoši pilnvarām, kas tai piešķirtas 
tiesību aktos, un ir atkārtoti publiski uzsvērusi, ka dalībvalstīm ir jāveic nepieciešamās strukturālās reformas.
146
Attiecībā uz jauno ziņošanas prasību nepastāv nedz (skaidri izteiktas) juridiskas prasības, kas nodrošinātu, ka 
dalībvalstis to ievēro, nedz arī sankcijas neievērošanas gadījumā. Tomēr, tā kā šī prasība izriet no regulas, to varētu 
panākt, ņemot vērā Komisijas iespēju uzsākt pārkāpuma procedūru neatbilstības gadījumā. Šā līdzekļa efektivitāte 
būtu jāvērtē attiecībā pret EDP  prasībām.
147
Kā atbildēts uz ieteikumu b (iv), regulā ne vienmēr paredzēts, ka Komisijai sistemātiski jāpublisko izvērtējums/
atgriezeniskā saite. Komisija pilnībā ņem vērā papildu ziņojumus savā regulārajā novērošanā (proti, katrā prognožu 
ciklā kopš 2013. gada rudens prognozes parasti tiek sniegts īss novērtējums katrai valstij specifiskajā iedaļā piezīmēs 
“Prognožu ietekme uz budžeta novērošanu”). Tikai gadījumos, kad pastāv neatbilstība šīm prasībām, tas tiktu skaidri 
norādīts un izcelts atbilstošajā Komisijas dokumentā (atkarībā no specifiskās situācijas tā var būt vai nu īpaši veltīta 
piezīme, vai daļa no dokumentiem, kuros novērtēts SIP vai budžeta plāna projekts). Pārkāpumu procedūra var tikt 
uzsākta gadījumā, kad konstatēta neatbilstība prasībām.
10. ieteikums, pirmā daļa
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
10. ieteikums, otrā daļa
Komisija nepieņem ieteikumu, jo šā līdzekļa efektivitāte būtu jāvērtē attiecībā pret EDP  prasībām.
149
Komisija vēlreiz apliecina savu apņemšanos pienācīgi piemērot sankcijas atbilstoši tā dēvētā sešu tiesību aktu 
kopuma nosacījumiem.
11. ieteikums
Komisija nepieņem šo ieteikumu.
Komisija vienmēr rīkojusies atbilstoši Līgumam. Komisija turpinās ieteikt Padomei pastiprināt procedūru un piemē -
rot sankcijas gadījumos, kad tas atbilst tiesību aktiem.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālru/uni0146a numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā da/uni013Ca zvanu ir bezmaksas (iz/uni0146emot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra ( EDP ) ir 
svarīgs ekonomiskās pārvaldības elements Eiropas 
Savienībā. To vajadzības gadījumā izmanto, lai koriģētu 
budžeta deficīta un parāda trajektoriju dalībvalstīs. Šīs 
revīzijas vajadzībām mēs pārbaudītajām EDP  kvalitāti 
sarežģītajos nesenajos ekonomiskajos apstākļos, sākot ar 
datiem, kuri veido pamatu lēmumam par procedūras 
sākšanu, līdz galīgajiem rezultātiem. Mēs konstatējām, ka 
joprojām turpinās šīs procedūras ieviešana, bet Komisija ir 
apņēmusies arī turpmāk īstenot vajadzīgos uzlabojumus.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA